laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
עודד לוטן

עודד לוטן (נולד ב-10 בינואר 1975) הוא יוצר, במאי, ועורך וידאו ישראלי עצמאי, אשר היה מעורב בסדרות וסרטי עלילה, דוקו וריאליטי. לוטן נולד בשנת 1975 בתל אביב. בשנת 2000 סיים בהצטיינות את לימודיו בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה בירושלים. עם סיום לימודיו, החל לעבוד כבמאי פרסומות, בטרם המשיך בלימודי קולנוע ושפה בברלין שבגרמניה, שם התגורר עד 2006. עם שובו לישראל החל לביים ולערוך סרטים דוקומנטריים ועלילתיים וסדרות דרמה ומקור עבור גופי שידור מובילים, בהם, ערוץ 2, "Yes הטלוויזיה בלוויין", "HOT", ערוץ 10, "רשת 13" ו"כאן 11", עבורם יצר וביים את הסדרות המצליחות "עד החתונה", "בלו נטלי", "אנחנו על המפית", "פמת"א", "מלכת היופי של ירושלים". פמת"א (2018-2020) ירח שחור (2019) בעקבות החתיכה החסרה, 2007 מסכים, 2007 עד החתונה (עונות 1 ו־־2), 2008-2010 פעם בחיים, 2009 ראש גדול (עונות 4 ו־5), 2008-2010 בלו נטלי (עונות 1 ו־־2), 2010-2011 חצויה - הדבר האמיתי, 2011 כוח סבתות, 2014 החממה (עונה 3), 2015 המאמנים, המדרשה (עונה 2), 2017 אנחנו על המפית, 2017 פמת״א, 2018 יומני היקר, 2020 מקיף מילאנו, 2021 העתיד כבר כאן, 2021 פמת"א עונה 2, 2021 מלכת היופי של ירושלים עונה 2, 2022 פרס ראש עיריית ירושלים לבוגר מצטיין (בית ספר לקולנוע ע"ש סם שפיגל בירושלים), 2000 עודד לוטן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית עודד לוטן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) עינת אוליבייר, ‏חן אמסלם מתעלה על השחקנים הוותיקים וצוללת לסדום ועמורה של "פמת"א", באתר מעריב אונליין, 17 בדצמבר 2018 רוגל אלפר, אשרי האנשים שאוהבים את האטריות המחוממות והדלוחות האלה, באתר הארץ, 19 ביולי 2018
We're Going to Hang out the Washing on the Siegfried Line

We're Going to Hang out the Washing on the Siegfried Line ("נתלה את הכביסה על קו זיגפריד") הוא שיר היתולי באנגלית שחובר בימי המלחמה המדומה בחודשים הראשונים של מלחמת העולם השנייה. פזמון השיר מבוסס על משחק מילים בין "קו זיגפריד" לבין clothesline, שפירושו חבל כביסה, ומילולית: "קו בגדים". השיר נכתב על ידי המשורר האירי ג'ימי קנדי (Jimmy Kennedy) בעת ששירת כקצין בחיל המשלוח הבריטי בצרפת. הוא חיבר אותו במטרה ללגלג על קו זיגפריד - קו הביצורים הגרמני בגבול גרמניה-צרפת שמולו ניצבו חיילי בעלות הברית, וכדי לרומם את מוראל החיילים והציבור בעורף. מלחין השיר היה מייקל קאר (Michael Carr). השיר בוצע בקונצרט גדול שנערך בבסיס צבאי בלונדון ב-17 באוקטובר 1939 על ידי הזמרת אדלייד הול (Adelaide Hall) בליווי תזמורתו של אנונציו מנטובאני (Annunzio Paolo Mantovani). הקונצרט שודר על ידי ה-BBC וצילום יומן קולנוע שלו השתמר ונחשב לצילום המוקדם ביותר של אמן המבצע את השיר. השיר זכה בימי במהלך המלחמה לביצועים של אמנים בולטים, וביניהם ארתור אסקי (Arthur Askey), פלנגן ואלן (Flanagan and Allen) וורה לין. צמד הלזלים (The Two Leslies) חיברו לשיר קדימון בנוסח של מכתב שכותב חייל בצרפת לאמו וכן מספר שורות נוספות. לאחר המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה, שהסתיימה בתבוסת בעלות הברית, חוברה פרודיה בגרמנית על השיר. מידע על היצירה "We're Going to Hang out the Washing on the Siegfried Line" באתר מיוזיק בריינז Jimmy Kennedy's obituary at the New York Times, April 1984
קפלר-10b

קפלר 10-בי (באנגלית: Kepler-10b) הוא כוכב הלכת הארצי הראשון שהתגלה מחוץ למערכת השמש על ידי טלסקופ החלל "קפלר". קפלר 10-בי נתגלה לאחר מספר חודשים של איסוף נתונים במהלך משימת "קפלר" של נאס"א, שמטרתה לגלות כוכבי לכת דמויי כדור הארץ העוברים מול הכוכבים אותם הם מקיפים. קפלר 10-בי שוכן קרוב מאוד לכוכב שלו, קפלר 10, וכתוצאה מכך חם מדי מכדי לאפשר קיום של צורות חיים. התגלית של כוכב הלכת פורסמה על ידי נאס"א ב-10 בינואר 2011. סוכנות החלל האמריקאית, נאס"א, שלחה טלסקופ מיוחד, שנקרא על שם האסטרונום הגרמני, יוהאנס קפלר, ותפקידו היה להגיע לידי איתור של כוכבי לכת מחוץ למערכת השמש. במבט על עצמת האור של כוכב - שמש, במקרה הזה, הכוכב קפלר 10, ניתן לראות שהעוצמה משתנה באופן מחזורי. פעם ביום, בערך, העוצמה יורדת מעט. הסיבה לכך היא שעצם כלשהו, במקרה הזה כוכב לכת, עובר בין הכוכב לבין המתבוננים, ואז יורדת עוצמת האור. כך גילו את כוכב הלכת קפלר 10-בי, שהמיוחד בו שהוא כוכב הלכת הראשון שהתגלה, בעל קרקע מוצקה. קפלר 10, הכוכב שמכיל בתוכו את קפלר 10-בי, ממוקם 560 שנות אור ממערכת השמש שלנו והוא נמצא בתוך קבוצת הכוכבים דרקון. קפלר 10 בערך באותו גודל כמו השמש שלנו, עם גיל מוערך של 12 מיליארד שנים. כוכב הלכת קפלר 10-בי הוא כוכב הלכת הראשון שנמצא במסלול של הכוכב קפלר 10. בעקבות זאת, הוא כוכב הלכת מסדר B של קפלר 10. קפלר 10-בי בעל קוטר של פי 1.4 משל כדור הארץ, ומסה גדולה פי 3.33 יותר מזו של כדור הארץ. הוא מאוד קרוב במסלולו לשמש שלו. הוא מקיף אותה פעם ביום. הוא מאוד חם, כ־1,800 מעלות קלווין. כך שגם ברזל יהיה במצב נוזל על פניו. אין אפשרות לחיים על כוכב לכת זה. טלסקופ החלל קפלר הוא טלסקופ המיועד לחיפוש כוכבי לכת חוץ-שמשיים דמויי ארץ. באמצעותו, נערכות תצפיות על יותר מ-100,000 כוכבים במטרה לגלות ליקויים מחזוריים של הכוכבים על ידי כוכבי לכת שמקיפים אותם. המשימה היא חלק מפרויקט דיסקברי של נאס"א הכולל משימות ייעודיות בעלות נמוכה, ונקראת על שמו של יוהאנס קפלר, אסטרונום גרמני בן המאה ה-17. טלסקופ החלל "קפלר" של נאס"א גילה את כוכב הלכת הראשון מחוץ למערכת השמש שלנו. מדיה וקבצים בנושא קפלר-10b בוויקישיתוף קפלר-10b, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
פרדיננד, נסיך בוואריה

פרדיננד, נסיך בוואריה (בגרמנית: Ferdinand von Bayern;‏ 10 במאי 1884 - 5 באפריל 1958) היה נסיך גרמני-ספרדי, וחבר בבית ויטלסבאך. פרדיננד נולד ב-10 במאי 1884 במדריד, והיה בנם הבכור של לודוויג פרדיננד, נסיך בוואריה ומריה דה לה פאס, נסיכת ספרד, בתם הצעירה ביותר של פרנסיסקו, דוכס קדיס ואיזבלה השנייה, מלכת ספרד. ב-20 באוקטובר 1905 קיבל פרדיננד את התואר אינפנטה של ספרד, ובשנת 1914 הוא ויתר על זכויותיו לכתר ממלכת בוואריה. ב-12 בינואר 1906 התחתן פרדיננד עם בת דודתו, מריה תרסה, נסיכת ספרד, בתם השנייה של אלפונסו השנים עשר, מלך ספרד ואשתו השנייה, מריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה, ממנה נולדו לו ארבעה ילדים. בשל תארו הספרדי ונישואיו, ובשל היותו דור שלישי לנישואים גרמנו-ספרדיים, הפך פרדיננד לבן אצולה ספרדי. לאחר מות אשתו בשנת 1912, התחתן פרדיננד בשנית ב-1 באוקטובר 1914 בהונדריביה, ספרד עם מריה לואיסה דה סילבה אי פרננדז דה הנסטרוסה, דוכסית טלאוורה דה לה ריינה, בתם של לואיס דה סילבה אי פרננדז, הרוזן העשירי של פאי דה קונצ'ה ואשתו מריה דה לוס דולורס פרננדז דה הנסטרוסה אי פרננדז דה קורדובה. לאחר הנישואין הוענק למריה לואיסה התואר אינפנטה של ספרד. ב-5 באפריל 1958 מת פרדיננד במדריד, והוא בן 74 שנים. פרדיננד היה בן דודו וגיסו של אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד וגיסו של קרלוס, נסיך בורבון-שתי הסיציליות. התובעים הספרדים האינפנטה חיימה, דוכס סגוביה וחואן, רוזן ברצלונה, היו אחייניו. ב-12 בינואר 1906 התחתן פרדיננד עם בת דודתו, מריה תרסה, נסיכת ספרד, בתם השנייה של אלפונסו השנים עשר, מלך ספרד ואשתו השנייה, מריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה, ממנה נולדו לו ארבעה ילדים: לואיס אלפונסו מספרד (1906–1983) חוסה אאוחניו מספרד (1909–1966) מריה דה לאס מרסדס מספרד (1911–1953) מריה דל פילאר מספרד (1912–1918) מדיה וקבצים בנושא פרדיננד, נסיך בוואריה בוויקישיתוף פרדיננד, נסיך בוואריה, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Darryl Lundy (24 יולי 2005). "Ferdinand Maria Ludwig Franz Prinz von Bayern". thePeerage.com. נבדק ב-2008-11-24. {{cite web}}: (עזרה) Paul Theroff. "BAVARIA". Paul Theroff's Royal Genealogy Site. נבדק ב-2008-11-24. Gaceta de Madrid No. 295, 22/10/1905, p. 277.
נועם מזרחי

נועם מזרחי (נולד ב-1975) הוא חוקר מקרא וספרות בית שני, פרופסור חבר בחוג למקרא באוניברסיטה העברית בירושלים. מזרחי עוסק בביקורת נוסח המקרא ובלשנות היסטורית של לשונות המקרא וכן במגילות מדבר יהודה. נועם מזרחי קיבל בשנת 2000 תואר ראשון במקרא, בשנת 2002 קיבל תואר שני ובשנת 2008 קיבל תואר דוקטור במקרא, שלושתם מהאוניברסיטה העברית בירושלים. את הדוקטורט שלו עשה בהנחיית אבי הורביץ מן החוג למקרא ולשון עברית. לאחר סיום הדוקטורט, יצא מזרחי לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת הרווארד ובאוניברסיטת גטינגן. עם שובו ארצה בשנת 2012 זכה במלגת אלון של המועצה להשכלה גבוהה והתמנה לחבר סגל בחוג ללימודי התרבות העברית ואחר כך בחוג למקרא באוניברסיטת תל אביב. בשנת 2021 עבר לשמש כחבר סגל בחוג למקרא באוניברסיטה העברית. מזרחי מתמחה במחקר פילולוגי של הספרות העברית הקדומה. עיקר עניינו הוא בהיבטי הנוסח והלשון של ספרי המקרא ושל התרגומים העתיקים שלהם ושל מגילות מדבר יהודה. בין מפעליו המחקריים הכין מהדורה חדשה של 'שירי עולת השבת', אסופת תפילות לשבת המסודרות לפי לוח השנה של כת קומראן שעותקים מקוטעים שלה נתגלו בין המגילות מקומראן וממצדה והיא מייצגת את אחד מגופי השירה המיוחדים שנוצרו בעברית בעת העתיקה. נכון לשנת 2022, משמש נועם מזרחי כראש החוג למקרא באוניברסיטה העברית וחבר באקדמיה הצעירה הישראלית. Witnessing a prophetic text in the making : the literary, textual and linguistic development of Jeremiah 10:1-16, 2017 רשימת המאמרים של נועם מזרחי באתר רמב"י "בין חקר הלשון לחקר הנוסח : התחביר של עובדיה יט-כ בנוסח המסורה ובתרגומים העתיקים", בתוך: שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום יט (תשסט) 31-55 "שאלת הזיקה בין שירות עולת השבת לספרות ההיכלות : היבטי לשון וסגנון", בתוך: מגילות; מחקרים במגילות מדבר יהודה ז (תשסט) 263-298 "God, Gods and Godhead in the Songs of the Sabbath Sacrifice", in The Religious Worldviews of the Dead Sea Scrolls, ed. Menahem Kister, Michael Segal and Ruth A. Clements (STDJ 127; Leiden: Brill, 2018), pp. 161–192, 2018 "The Poetics of Angelic Discourse: Revelation 2–3 and the Songs of the Sabbath Sacriﬁce", in JSNT 41.1 (2018), 107–123, 2018 מזרחי זכה במלגת רוטנשטרייך מטעם ות"ת בלימודי הדוקטורט, היה עמית רוטשילד בפוסט-דוקטורט, וזכה למענקי מחקר מטעם קרן הזיכרון לתרבות יהודית, הקרן הלאומית למדע, שירות החילופין האקדמי הגרמני ועוד. הוא גם זכה להכרה ולהוקרה על כישורי ההוראה שלו, ואף נבחר לרשימת מצטייני רקטור ההוראה באוניברסיטת תל אביב בשנת 2015. מדיה וקבצים בנושא נועם מזרחי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נועם מזרחי (בעברית) קורות חייו של נועם מזרחי באתר האקדמיה הישראלית הצעירה דף אישי באתר סגל החוג למקרא באוניברסיטת תל אביב נועם מזרחי (1975-), דף שער בספרייה הלאומית נועם מזרחי, באתר Academia.edu
Az én apám

Az én apám (בעברית: אבי) הוא שיר בהונגרית שנכתב והולחן על ידי יוצי פפאי, פרנץ מולנאר קרמל ובוצע על ידי יוצי פפאי. השיר ייצג את הונגריה באירוויזיון 2019 שהתקיים בתל אביב, ישראל, בעקבות זכייתו במקום הראשון בתחרות הגמר הלאומי ההונגרית - A Dal 2019. סרטון השיר "Az én apám" באתר יוטיוב Az én apám - Joci Pápai lyrics, מילות השיר באתר lyricstranslate
אברוזאורוס

אברוזאורוס (שם מדעי: Abrosaurus; מילולית: "לטאה עדינה") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד מקבוצת המקרונריה, אשר חי בתור היורה לפני 168-161 מיליון שנה. המאובנים שלו התגלו בתצורות דשאנפו (אנ') שבסצ'ואן, סין ב-1984. בסוג נמצא מין אחד שקיבל את שמו ב-1989. עם זאת בתחילה חשבו שמדובר בטקסון מבוטל. האברוזאורוס היה זאורופוד קטן יחסית, באורך של 9 מטרים ומשקל משוער של 20 טון. הוא היה קרוב לקמרזאוריים אך היה בעל מספר הבדלים. הוא קיבל את שמו עקב מבנה הגולגולת העדינה שהייתה בעלת הרבה חללים. בדומה לשאר המקרונרים היה בעל חלל אף גדול שבלט מעל הגולגולת והכיל בקצהו נחיריים. היו לו לסתות קטנות עם שיניים דמויות יתד. מדיה וקבצים בנושא אברוזאורוס בוויקישיתוף אברוזאורוס, באתר GBIF (באנגלית)
אנץ'

אנץ' (בהונגרית: Encs) היא עיר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה, העיר המרכזית בנפת אנץ'. כמו כפרים רבים באירופה גם אוכלוסיית אנץ' קטנה בעשרות השנים האחרונות מ-6,536 תושבים בשנת 1990 עד 6,155 תושבים בשנת 2022. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מצבות יהודיות מעידות על הימצאות יהודים בעיר בשנת 1860 ונראה כי יהודים החלו להתיישב במקום במחצית השנייה של המאה ה-19. רובם עסקו במסחר ובחקלאות. בשנת 1921 נבנה בית הכנסת ובמקום הוקמו חברה קדישא, בית ספר ומוסדות חינוך נוספים. בשנת 1930 נמנו בקהילה 272 יהודים ובשנת 1944 290 יהודים. בשנת 1942 גויסו כ-70 צעירים יהודים מאנץ' לעבודות כפייה ורובם נספו. באפריל 1944, לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הובלו יהודי אנץ' לגטו קושיצה שם שוכנו עם כ-12,000 יהודי הסביבה. וב-15 במאי גורשו כולם למחנה ההשמדה אושוויץ. אחרי המלחמה חזרו לעיירה כמה ניצולים אליהם הצטרפו יהודים ממקומות אחרים. הם שיפצו את בניין בית הכנסת וחידשו את חיי הקהילה והקימו אנדרטה לזכר הנספים בשואה. אחרי הקמת מדינת ישראל עלו רוב יהודי אנץ'. בשנות החמישים המוקדמות נפרצה גדר בית העלמין העתיק ומצבות נהרסו. יהודים נוספים עזבו בשנת 1956 ובשנות השישים כבר לא נותרו יהודים במקום. אנץ' בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 158–159 אנץ', בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 39–40. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944) מדיה וקבצים בנושא אנץ' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנץ' (בהונגרית) קהילת אנץ', באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" "אנץ'", באתר JewishGen (באנגלית) מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
גנץ (עיר)

גֶנְץ (בהונגרית: Gönc) היא עיר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יהודים ראשונים החלו להתיישב במקום בסוף המאה ה-18. רובם עסקו במסחר. במקום התפתחה קהילה ונבנה בית כנסת בשנת 1828 אשר נהרס ונבנה מחדש בשנת 1863. עוד היו בעיר חברה קדישא ובית ספר. בשנת 1930 התגוררו במקום 229 יהודים. בשנת 1935 התארגן במקום סניף של "התאחדות ציוני הונגריה". בשנת 1938 נעצרו 30 מיהודי העיר, ונכלאו במחנה הריכוז בנג'קניז'ה למשך שישה שבועות. במהלך מלחמת העולם השנייה והשואה בשנת 1942 גויסו צעירים יהודיים מהעיר לעבודות כפייה באוקראינה שם נספו רובם. ובאפריל 1944, אז מנתה הקהילה 171 יהודים, לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, נצטוו היהודים לענוד את הטלאי הצהוב והתרבו מעשי התקיפה של יהודים ברחובות בחסות השלטונות. בחג הפסח רוכזו כל היהודים בבית הספר הקתולי, דברי הערך שברשותם הוחרמו, והאמידים נחקרו ועונו באכזריות על מנת לגלות האם והיכן הטמינו דברי ערך נוספים. למקום הובאו גם יהודים תושבי הכפרים הסמוכים, וכעבור זמן קצר הוסעו כולם לבית החרושת ללבנים בקושיצה. במאי נשלחו כל יושבי המחנה למחנה ההשמדה אושוויץ. אחרי המלחמה ושואת יהודי הונגריה, חזרו לעיירה 35 ניצולי השואה, ושיפצו את בניין בית הכנסת, ניקו את בית העלמין, וניסו לחדש את חיי הקהילה. הניסיון לא עלה יפה, והיהודים עזבו. מקצתם עקרו לערים גדולות, ומקצתם עלו לארץ ישראל. בשנת 1949 כבר לא ישב אף יהודי אחד בגנץ. גנץ בפנקס הקהילות הונגריה, עמודים 236–238 גו'נץ, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 99. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944) מדיה וקבצים בנושא גנץ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גנץ קהילת גנץ, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" "גנץ (עיר)", באתר JewishGen (באנגלית) מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
נואזאורוס

נואזאורוס (שם מדעי: Noasaurus) הוא סוג של דינוזאור טורף קטן ממשפחת הנואזאוריים שחי באזור ארגנטינה של ימינו בקרטיקון העליון לפני 70 מיליון שנה. הוא התגלה ב-1977 בידי ג'וש פרננדו בונפרטה וג'יימי אדוארטו פאוול. משמעות שמו הוא "לטאה צפון-מערב ארגנטינאית", בראשי תיבות "Noa" שהם: "Northwestern Argentina". דינוזאור זה הגיע לאורך מטר וחצי ולמשקל קרוב ל-15 קילוגרם. הוא היה זריז ובעל זנב ארוך והיה בעל גולגולת מוארכת בעלת מבנה לסתות שדמו לאלה של קרובו המסיאקזאורוס ממדגסקר. היו לו 11 שיניים בכל צד והשיניים היו פעורות באופן בולט לקראת הקצוות. הוא היה בעל טפרים גדולים בקצוות רגליו הקדמיות. כיום מעריכים שהיה קשור לקבוצת הצרטוזאוריה בה היו גם האבליזאוריים שמראה החוליות של שתי המשפחות דומה מאוד. בעוד בעבר סברו שהיה שייך לקבוצה אובירפטורוזאוריה, וכמה חוקרים ראו בו קרוב למגלוזאוריים. מבנה הלסתות והטפרים החדים בזרועותיו מרמז שאולי בדומה למסיקזאורוס הוא היה אוכל דגים מתמחה שחי בגדות אגמים וביצות. מדיה וקבצים בנושא נואזאורוס בוויקישיתוף נואזאורוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נואזאורוס, באתר GBIF (באנגלית)
יהונתן ליס

יהונתן ליס (נולד ב-30 במרץ 1977) הוא עיתונאי ישראלי, המשמש ככתב המדיני של עיתון "הארץ". ליס החל לעבוד בעיתון הארץ בשנת 2002. תחילה היה ממונה על כיסוי אזור ירושלים ושימש ככתב לענייני משטרה. ב-2004 עבר לסקר את עבודת המטה הארצי של משטרת ישראל, כולל היחידות המיוחדות כגון יאחב"ל ויאח"ה. ב-2009 מונה להיות הכתב הפרלמנטרי של העיתון, ב-2021 מונה להיות הכתב המדיני של העיתון, תפקיד שבו הוא משמש עד היום. ליס מתגורר בשכונת עין חמד במבשרת ציון, נשוי לעיתונאית אילאיל שחר ולהם שני ילדים. יהונתן ליס, ברשת החברתית פייסבוק יהונתן ליס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מאמרי יהונתן ליס, באתר "הארץ" ליאור ליברובסקי, יהונתן ליס - הכתב הפרלמנטרי החדש של ’הארץ’, באתר ביזפורטל, 1 ביולי 2009 אילאיל שחר ליס, באתר מעוז. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים ובנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארכאופוטם

ארכאופוטם (שם מדעי: Archaeopotamus; מילולית: "העתיק מהנהר") הוא סוג של יונק נכחד ממשפחת ההיפופוטמיים אשר חי באפריקה ובמזרח התיכון. הוא היה מאבותיהם של שאר ההיפופוטמים והיה קרוב בעיקר לסוג קניהפוטם. היפופוטם זה נחקר כבר ב-1977 מהמין A. harvardi שנמצא באבו דאבי ונחשב לעצם של היפופוטם מצוי או של היפופוטם גמדי. עוד שני מינים נמצאו ליד אגם טורקאנה ואגם ויקטוריה בקניה. מחקר מעמיק שבוצע הראה שלבני סוג זה לסתות צרות וארוכות יותר מההיפופוטם המצוי ושיניים חותכות רבות יותר והוא היה קטן מעט מההיפופוטם המצוי. עם זאת קשה להבדיל בין מאובניו לאלה של הקניהפוטם שנמצא גם הוא בקניה. היפופוטם זה חי בין סוף המיוקן לסוף הפליוקן לפני 7.5 עד 2.58 מיליון שנה, ייתכן מאוד בקרבה למקווי מים טרופיים. מדיה וקבצים בנושא ארכאופוטם בוויקישיתוף ארכאופוטם, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ארכאופוטם, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים פרה-היסטוריים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אונגה (עיר)

אונגה (בהונגרית: Onga) היא עיירה במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. יהודים התיישבו במקום במחצית הראשונה של המאה ה-19. במקום היו בית כנסת ובית עלמין שנהרסו. בשנת 1930 נמנו בקהילת אונגה 62 יהודים. בשנת 1941 גויסו צעירים יהודים מהכפר לשרות העבודה (עבודות כפייה ליהודים ככוח עזר לצבא ההונגרי) ורובם נספו. לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה באפריל 1944 הועברו יהודי אונגה לקושיצה בירת המחוז משם הובלו ב-15 במאי למחנה ההשמדה אושוויץ. תושבים יהודיים מהכפר שנרצחו בשואה מונצחים בלוח זיכרון בסיקסו. אונגה בפנקס הקהילות הונגריה בארכיון יד ושם. מדיה וקבצים בנושא אונגה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אונגה (בהונגרית) קהילת אונגה, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" בית הקברות באונגה לוח זיכרון לזכר נספי השואה בסיקסו מאגר הנתונים של לוחות זיכרון לזכר נרצחי השואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוריוס

יוריוס וקלנקו (בליטאית: Jurijus Veklenko, נולד ב-6 ביולי 1990) הידוע בשמו הפרטי בלבד - יוריוס, הוא זמר ליטאי. הוא נבחר לייצג את ליטא באירוויזיון לשנת 2019 בתל אביב, ישראל לאחר שזכה בתחרות "Eurovizijos Atranka 2019" שמהווה את הקדם הליטאי לאירוויזיון. יוריוס כבר הופיע בעבר באירוויזיון 2015 שהתקיים בווינה, אוסטריה, כחלק מהמשלחת הליטאית. הוא השתתף בנשיקה חד-מינית שהתקיימה במופע הגמר. בשנת 2017 הוא שר את השיר "Get Frighten" שהשתתף ב-Eurovizijos Atranka 2017 והוצג בידי אמנית דראג בשם לוליטה זירו שעשתה לו ליפסינק. מדיה וקבצים בנושא יוריוס בוויקישיתוף יוריוס, סרטונים בערוץ היוטיוב יוריוס, באתר Last.fm (באנגלית) יוריוס, באתר MusicBrainz (באנגלית) יוריוס, באתר Discogs (באנגלית) יוריוס, באתר Genius אוורט גרוט, Jurijus chosen to represent Lithuania in Eurovision 2019, אתר האירוויזיון הרשמי, 23 בפברואר 2019 רובין גלאג'ר, Lithuania: Broadcaster LRT reveals Lolita Zero lip-synced her Eurovizijos atranka performance, וויויבלוגס, 27 בינואר 2017
Skin (סרט קצר, 1995)

Skin הוא סרט קצר באורך 11 דקות בבימויו של וינסנט או'קונל, בכיכובם של יואן ברמנר ומארשה רוז. הסרט הופק על ידי Tapson/Steel Films וצולם בספטמבר 1995.‏ התסריט נכתב בקיץ של אותה שנה על ידי המחזאית הבריטית שרה קיין. הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים של לונדון באוקטובר 1995, ולאחר מכן הוקרן בהקרנת בכורה טלוויזיונית בערוץ 4 ב-17 ביוני 1997. בתחילה, הסרט תוכנן להיות משודר בשעה 21:40, אך לבסוף שודר בשעה 11:35 מאחר שמנהלי הערוץ חששו מתיאורי האלימות והגזענות שבסרט, על פי הצהובון "דיילי מייל", הסרט הוא "אחת התוכניות האלימות ביותר והפוגעניות ביותר שנעשו עבור הטלוויזיה במדינה זו". וינסנט או'קונל היה מועמד לפרס "דוב הזהב" בקטגוריה "הסרט הקצר הטוב ביותר" בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין לשנת 1996.‏ התסריט של הסרט היה רק העבודתה השנייה של קיין, שנכתב אחרי יצירת הביכורים שלה "ארורים" בשנת 1995, אבל לפני "פדרה מאוהבת". התסריט נכלל באוסף המלא של יצירותיה של שרה קיין, Sarah Kane: Complete Plays, שיצא לאור בשנת 2001.‏ ברמנר ורוז, שמעולם לא נפגשו קודם לכן לפני הפקת סרט זה, הכירו והפכו לזוג במהלך הצילומים. לזוג נולדה בת, בשם הרמוני, על שם הבמאי הרמוני קורין. בילי, גלוח ראש צעיר, מצטרף למתקפה גזענית אלימה ואכזרית על מסיבת חתונה שחורה בבריקסטון, לונדון, אבל אחר כך מוצא את עצמו נמשך למארשה, אישה שחורה שדירתה נראית מחלונו. הוא מבקר את מרשה והזוג מקיים יחסי מין. מנקודה זו, דינמיקת הכוחות בין השניים מתחילה להתהפך: בסצינות נפרדות, היא סוטרת את פניו שוב ושוב כשהוא קשור למיטה, מאכילה אותו אוכל לכלבים, ומקרצפת את הקעקועים שלו עם אקונומיקה. לבסוף, מרשה חורטת את שמה על גבו. למרות התחנונים שלו, היא נפרדת ממנו ומוצאת נחמה עם קאת, שותפה לדירה, בעוד שבילי לוקח מנת יתר של סמים ונוויל מציל את חייו. "Skin", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "Skin", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Skin (1995) - Channel 4 film review". channel4.com. נבדק ב-2007-03-12. "IN-YER-FACE THEATRE". Aleks Sierz. נבדק ב-2007-03-12. Sierz, Aleks; Saunders, Graham (3 ביוני 2004). "Skin". The Literary Encyclopedia. נבדק ב-2007-03-12. {{cite web}}: (עזרה) "Skin (1995)". imdb.com. נבדק ב-2007-03-12. Kane, Sarah (2001). Sarah Kane: Complete Plays. London: Methuen. ISBN 0-413-74260-1. Hattenstone, Simon (1 ביולי 2000). "A sad hurrah". guardian.co.uk. נבדק ב-2007-03-13. {{cite web}}: (עזרה)
רע"מ-בל"ד

רע"מ-בל"ד (במקור: تحالف الموحّدة والتجمّع) היא רשימה דו-מפלגתית של מפלגות רע"מ ובל"ד, שנוצרה לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת. מנהיגי רשימת רע"מ-בל"ד היו מנסור עבאס, שעמד במקום הראשון ברשימת רע"מ, ומטאנס שחאדה, שעמד במקום ראשון ברשימת בל"ד. רע"מ ובל"ד התמודדו בבחירות לכנסת העשרים יחד עם המפלגות חד"ש ותע"ל ברשימה המשותפת, אך לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת התפצלה הרשימה לשתי רשימות: חד"ש-תע"ל ורע"מ-בל"ד. ב-6 במרץ 2019 קבעה ועדת הבחירות המרכזית לכנסת שהרשימה פסולה להתמודד בבחירות לכנסת העשרים ואחת, אך בערעור שהוגש לבית המשפט העליון אושרה התמודדותה. בבחירות קיבלה הרשימה 4 מנדטים. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים התפצלו שתי הרשימות, ובהמשך חזרו שתי המפלגות לרשימה המשותפת. אתר האינטרנט הרשמי של רע"מ-בל"ד רע"מ-בל"ד, ברשת החברתית פייסבוק רע"מ בל"ד ועדת הבחירות פסלה את רשימת בל"ד-רע"מ, באתר ynet, 7 במרץ 2019 בית המשפט העליון פסל את מיכאל בן-ארי ואישר את עופר כסיף, באתר ynet, 17 במרץ 2019
עיקר

האם התכוונתם ל... עיקר וטפל – כלל בהלכות ברכות הנהנין טעם כעיקר – כלל בהלכות איסור והיתר י"ג עיקרי אמונה – קבוצה של אמונות עיקריות ביהדות לפי שיטות מסוימות עיקור
חרדון מים

חרדון מים (שם מדעי: Hydrosaurus) הוא סוג של לטאות ממשפחת החרדוניים שבו 3 מינים החיים בדרום-מזרח אסיה וגינאה החדשה באזורים טרופיים. סוג זה הוא היחיד בתת-משפחה Hydrosaurinae. באנגלית הם מכונים "sailfin lizards", עקב מראה זנבם דמוי המפרש. חרדונים אלה מזכירים במראם איגואניים או לבסיליסקיים יותר מרוב החרדונים המוכרים. הם מהגדולים שבמיני המשפחה והגדול שבהם, חרדון מים פפואני (Hydrosaurus amboinensis), מגיע לאורך 110 ס"מ. הם בעלי "כרבולת" עטורה על ראשם, רגליהם בעלות סנפירים וזנבם ארוך ובעל "מפרש", כשהנקבות קטנות ומקושטות פחות מהזכרים. מאפיינים אלה עוזרים להם לחיות באזורים הקרובים למקווי מים כמו בביצות, גדות נהר ועצי מנגרובים. לטאות אלה הן אוכלות כל הניזונות מצמחייה, פירות, עלים ומבעלי חיים קטנים והם מחפשים את המזון הן על היבשה, על העצים ובתוך המים. חלק מהמינים נמצאים בסכנת הכחדה עקב פגיעה ביערות. חרדון מים פפואני (Hydrosaurus amboinensis) חרדון מים פיליפיני (Hydrosaurus pustulatus) חרדון מים וובר (Hydrosaurus weberi) מדיה וקבצים בנושא חרדון מים בוויקישיתוף חרדון מים, באתר ITIS (באנגלית) חרדון מים, באתר NCBI (באנגלית) חרדון מים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חרדון מים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חרדון מים, באתר GBIF (באנגלית)
STS-65

STS-65 היא המשימה ה-17 של מעבורת החלל קולומביה ששוגרה ממרכז החלל קנדי, פלורידה, ב-8 ביולי 1994. על המעבורת הייתה מערכת בינלאומית לחקר חוסר כבידה International Microgravity Laboratory (IML-2). בנוסף לכך בוצעו מחקרים בתחום מדעי החיים. מפקד המשימה: רוברט קבאנה טייס: ג'יימס הולסל מפקד מטען: צ'יאקי מוקיי, (יפן יפן) מהסוכנות היפנית לחקר החלל מומחה למשימה: ריצ'רד הייב (Richard J. Hieb) מומחה למשימה: קרל א. וולז (Carl E. Walz) מומחה למשימה: לרוי צ'יאו מומחה למשימה: דונלד תומאס ז'אן ז'אק פאבייה (צרפת צרפת) היה בצוות גיבוי המעבורת המריאה ב-8 ביולי 1994 מכן שיגור 39A במרכז החלל קנדי. ספירה לאחר הופסקה ב-T-5 בגלל תנאי מזג האוויר באתר וחודשה תוך זמן קצר. על המעבורת הותקנה מערכת ספייסלאב שכללה מערכת בינלאומית לחקר חוסר כבידה International Microgravity Laboratory (IML-2). במחקר זה השתתפו מדעני סוכנות החלל האירופית, קנדה ויפן. בעזרת המערכת בוצעו כ-80 ניסויים בחקר חוסר כבידה ומדעי החיים.המשימה כללה 82 ניסויים של מדעי החיים (ניסויים אודות גוף האדם, ביולוגיה בחלל, השפעות קרינה, ו-Bioprocessing) וניסויים של התנהגות חומרים במיקרוכבידה (הנדסת חומרים, התנהגות נוזלים בחלל ומחקר על סביבה בחוסר כבידה ופעולות נגד). משימת IML-2 נועדה להיות משימה עם שהות ארוכה מהרגיל כדי להתעמק בניסויים רפואיים הקשורים למערכת הלב וכלי הדם, מערכת העצבים האוטונומית, השפעה על העצמות ועל חילוף החומרים בשרירים. המעבורת נחתה ב-23 ביולי במסלול נחיתה מס' 33 במרכז החלל קנדי. מדיה וקבצים בנושא STS-65 בוויקישיתוף המשימה באתר נאס"א תיאור המשימה דיווח לעיתונות סרטון על המשימה