laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אבראהים חג'אזי

אבראהים חג'אזי (בערבית: ابراهيم حجازي; נולד ב-27 ביולי 1977) הוא פוליטיקאי ערבי-ישראלי פעיל מפלגת רע"ם ששימש כחבר הכנסת מטעמה בסיעת הרשימה המשותפת במשך כחודש בשנת 2017. הוא חבר בפלג הדרומי של התנועה האסלאמית. חג'אזי חבר במפלגת רע"ם. בבחירות לכנסת השבע עשרה, בבחירות לכנסת השמונה עשרה ובבחירות לכנסת התשע עשרה התמודד, בהתאמה, במקומות 46, 111 ו-115 ברשימת רע"מ-תע"ל. ב-2015 התמודד בבחירות לכנסת העשרים ברשימת הרשימה המשותפת, שקיבלה 13 מנדטים, שלא הספיקו כדי שחג'אזי, מקום 16 ברשימה, יתמנה למחוקק. ב-20 בספטמבר 2017 נתמנה לחבר הכנסת, לאחר שאוסאמה סעדי התפטר מהכנסת במסגרת הסכם רוטציה שמקיימת הרשימה המשותפת. חג'אזי הביע נכונות להתפטר מתפקידו כדי להביא למימוש הסכם הרוטציה, שיאפשר את מינויה של ניבין אבו רחמון לחברת הכנסת. הוא הגיש את התפטרותו עם פתיחת מושב החורף 2017, וכהונתו הסתיימה ב־25 באוקטובר. מתגורר בטמרה. אבראהים חג'אזי, באתר הכנסת (לגרסה בערבית) אבראהים חג'אזי, באתר כנסת פתוחה כיהן כח"כ 36 יום בלבד והוציא יותר מ-10,000 שקלים ל"כנס הסברה", באתר וואלה, 9 במרץ 2018 חזקי ברוך, ח"כ אוסמה סעדי התפטר מהכנסת, באתר ערוץ 7, 18 בספטמבר 2017 נדב פרנקוביץ', הרשימה המשותפת בסכנת פירוק, באתר "העוקץ", 1 באוגוסט 2017 רשימת המועמדים של רע"מ-תע"ל, באתר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-17 רשימת המועמדים של רע"מ-תע"ל, באתר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-18 רשימת המועמדים של רע"מ-תע"ל, באתר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-19 רשימת המועמדים של הרשימה המשותפת, באתר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-20 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לוסין

לוסין (באנגלית: Lucene) היא ספריית תוכנה לאיתור ואיסוף מידע (IR) חינמית בקוד פתוח. לוסין נתמכת על ידי קרן התוכנה אפאצ'י, ומופצת תחת רישיון אפאצ'י. התוכנה המקורית נכתבה על ידי דאג קטינג בג'אווה, אולם מאז הוסבה לשפות תכנות אחרות כולל Object Pascal, Perl, C#, C++, Python, Ruby ו-PHP. על בסיס לוסין נבנו מוצרים רבים, בעיקר מנועי חיפוש, כולל: Apache Nutch Apache Solr CrateDB Elasticsearch Compass Project DocFetcher Lucene.NET - נכתב ב - C# לטובת .NET Framework Swiftype אפאצ'י לוסי Luke האדופ Hibernate מדיה וקבצים בנושא לוסין בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לוסין (באנגלית) "LuceneImplementations". apache.org. נבדק ב-23 בספטמבר 2015. {{cite web}}: (עזרה) Wayner, Peter. "11 cutting-edge databases worth exploring now". InfoWorld. נבדק ב-21 בספטמבר 2015. {{cite news}}: (עזרה) "Elasticsearch: RESTful, Distributed Search & Analytics - Elastic". elastic.co. נבדק ב-23 בספטמבר 2015. {{cite web}}: (עזרה) "The Future of Compass & Elasticsearch". the dude abides (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-2015-10-15. נבדק ב-2015-10-14. Michael McCandless; Erik Hatcher; Otis Gospodnetić (2010). Lucene in Action (2 ed.). Manning Publications. p. 338. ISBN 978-1-933988-17-7. "Apache Lucy". apache.org. נבדק ב-23 בספטמבר 2015. {{cite web}}: (עזרה) "DmitryKey/luke". GitHub. נבדק ב-2015-10-14.
אפאצ'י אוזי

אוזי (באנגלית: Oozie) היא תוכנה של מערכת תזמונים צד שרת המתוחזקת על ידי קרן התוכנה אפאצ'י לניהול עבודות (jobs) בהאדופ. זרימות עבודה באוזי מוגדרות כאוסף של זרימת בקרה וצמתי פעולה בגרף מכוון נטול לולאות. אוזי תומך בסוגים שונים של פעולות כולל פעולות MapReduce של האדופ מערכת הקבצים המבוזרת של האדופ ופעולות מעל מערכת הקבצים ב: פיג, SSH, דוא"ל. אוזי גם ניתן להרחבה כדי לתמוך בסוגים נוספים של פעולות. אתר האינטרנט הרשמי של אפאצ'י אוזי אפאצ'י אוזי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
אספה

אספה בעברית פירושה התכנסות. בלועזית זהו שם משפחה. האם התכוונתם ל... אלן אספה – פיזיקאי צרפתי אלברטו גרסיה אספה – כדורגלן עבר מקסיקני יצחק אספה – כדורגלן ישראלי אספה – להקת בנות קיי-פופ דרום קוריאנית. אספה מכוננת
אלפרד יונגמן

אלפרד יונגמן (1910 – 9 בדצמבר 1990) היה רדיולוג יהודי-גרמני ישראלי, מנהל מחלקת הרנטגן בבית החולים על שם שוויצר, מפקד ארגון ההגנה בבית החולים רמב"ם ומנהל מכון הרנטגן בבית החולים הלל יפה בחדרה (1964–1982) יונגמן נולד בברלין שם סיים את לימודי הרפואה. בשנת 1936 עלה לארץ ישראל והתיישב בחיפה. יונגמן עבד כ"רופא מתנדב" ב- בית החולים רוטשילד במחלקה הכירורגית, ובמחלקה הגיניקולוגית. בשנת 1941 עבר יונגמן לבית החולים רמב"ם ושם התנדב במחלקה הכירורגית. באפריל 1942 היה יונגמן קצין רפואה במנהל שירותי התגוננות אזרחית, ומנהל שירותי הרפואה ב- מחנה המעצר בעתלית. מאפריל 1945 התמחה יונגמן ב- רנטגן בבית החולים רמב"ם, במחלקתו של הדוקטור א.מ. קליינהאוז, ובהמשך הד"ר יוליוס מונק. במקביל, יונגמן מונה למפקד המחתרתי של "ההגנה" בבית החולים רמב"ם. בבית החולים נוהלה פעילות סדירה של ארגון ה"הגנה" באופן ממודר, עליה היה מופקד יונגמן מבלי שחבריו בבית החולים ידעו על כך, כולל רעייתו. זכור המקרה שבו פברק ד"ר אלפרד יונגמן, שהיה הבכיר מאנשי ההגנה בבית החולים, יחד עם הרנטגנאי הראשי, ולטר פייזר, מסמכים וצילומים שהעידו כי לאחד מלוחמי המחתרות המאושפז בבית החולים יש שחפת כלייתית, וכך הצילו אותו מחבל התלייה. בדצמבר 1952 מונה יונגמן למנהל מחלקת הרנטגן בבית החולים שוויצר בטבריה. בינואר 1959 - ינואר 1960 השתלם יונגמן בארצות הברית ברדיולוגיה. כשסיים את ההשתלמות חזר יונגמן לבית החולים רמב"ם. מאוקטובר שנת 1964 ועד 1982 ניהל את מכון הרנטגן בבית החולים הלל יפה בחדרה. יונגמן נפטר בסוף שנת 1990. רמב"ם - הקריה הרפואית לבריאות האדם (שנות ה-40) "רופאיה של ארץ ישראל 1948-1799", נסים לוי, יעל לוי, הוצאת איתי בחור, מרץ 2012, מהדורה שנייה, ערך : יונגמן, אלפרד עמוד 233 מדיה וקבצים בנושא אלפרד יונגמן בוויקישיתוף https://gravez.me/deceased/25B44425-D356-4817-AD97-057D45E12BF4 העיתון הרשמי של ממשלת פלשתינה (א"י), מספר 877, יום חמישי, 6 באפריל 1939, מתן רישיונות לרופאים, עמוד 290 לוי נ. "פרקים" עמוד 379 "צפו: כך נראו השנים הראשונות של ביה"ח רמב"ם" ynet, אחיה ראב"ד, 19 בדצמבר 2012
ג'ונתן היידט

ג'ונתן דייוויד היידט (בשם מלא באנגלית: Jonathan David Haidt; נולד ב-19 באוקטובר 1963) הוא פסיכולוג חברתי יהודי-אמריקאי. תחום התמחותו של היידט הוא היבטים פסיכולוגים וחברתיים של תפיסות מוסר. הוא היה בין מייסדי תאוריית היסודות המוסריים. היידט סיים את לימודי התואר הראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטת ייל בשנת 1985 ואת הדוקטורט באוניברסיטת פנסילבניה בשנת 1992. כיום הוא פרופסור לפסיכולוגיה בבית הספר למנהל עסקים "שטרן" של אוניברסיטת ניו יורק. הוא מחברם של שני ספרים אשר נכללו ברשימת רבי המכר של "הניו יורק טיימס": "The Happiness Hypothesis: Finding Modern Truth in Ancient Wisdom" ו־"The Righteous Mind: Why Good People are Divided by Politics and Religion". הוא הוזכר כאחד מ"בכירי הוגי הדעות בעולם" על ידי המגזינים Foreign Affairs ופרוספקט. בספרו "The Righteous Mind" (תורגם לעברית תחת הכותרת "למה אתם תמיד צודקים") טען היידט שבני אדם מחווטים לשישה סוגים של רגישויות מוסריות: חמלה, חירות, הוגנות, נאמנות, סמכות וקדושה. היידט, המזדהה כליברל וכתומך המפלגה הדמוקרטית בארצות הברית, טען שהמערך המוסרי של ליברלים נסמך כמעט רק על שני המושגים הראשונים (חמלה וחירות), בעוד המערך המוסרי של שמרנים נסמך על כל ששת הסוגים הללו. היידט תיאר זאת כחיסרון של הגישה הליברלית-פרוגרסיבית, הן ברמה המעשית (חוסר אטרקטיביות בעיני הבוחרים) והן ברמה העקרונית (תפיסה חלקית של נפש האדם). עוד הוסיף היידט ששמרנים מיטיבים להבין ליברלים מאשר להפך, משום ששמרנים רגישים לערכי החמלה והחירות היקרים לליברלים, בעוד ליברלים אינם מבינים את המשמעות המוסרית שיש בעיני שמרנים לערכים כמו סמכות וקדושה. יחד עם גרג לוקיאנוף כתב את הספר The Coddling of the American Mind, המטיח ביקורת חריפה בתרבות התקינות הפוליטית המוקצנת בקמפוסים האמריקניים. לטענת הכותבים, לתרבות הזו יש לא רק מחיר אידאולוגי של השתקת דעות חלוקות, אלא אף מחיר פסיכולוגי של טיפוח רגישות מוקצנת, המקשה על התמודדות בוגרת עם אתגרים וקשיים. בזמן מתקפת הפתע על ישראל (2023) כתב שזה מסביר את המחזות בשמאל הרדיקלי שהובילו לתמיכה בחמאס ואי הבעת תמיכה בישראל. אתר האינטרנט הרשמי של ג'ונתן היידט (באנגלית) ג'ונתן היידט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'ונתן היידט, ברשת החברתית Goodreads ג'ונתן היידט, באתר גוגל סקולר ג'ונתן היידט, באתר Semantic Scholar ג'ונתן היידט, באתר SSRN דף הבית של היידט הרצאה של היידט במסגרת כנס TED גרג לוקיאנוף וג'ונתן היידט, אתרוגים בקמפוס באתר אלכסון, 12 במרץ 2019 הרב חיים רובניץ האם אנחנו חברה מוסרית? אתר צריך עיון עמרי מרכוס, "למה אתם תמיד צודקים" מתאים לישראל של 2023 כמו כפפה ליד, באתר הארץ, 10 במאי 2023 רוני דורי, "התקינות הפוליטית משחיתה את החיפוש אחר האמת", באתר כלכליסט, 31 באוגוסט 2023 אמה גולדברג, ניו יורק טיימס, "כמו שקרס הקומוניזם - כך בני דור ה־Z יניחו את הסמארטפונים", באתר הארץ, 2 באפריל 2024 Stern.nyu.edu Cowles, Gregory. "Print & E-Books". The New York Times. Foreignpolicy.com Prospectmagazine.co.uk עמרי מרכוס, היידט מסביר איך מתגבשת עמדה פוליטית ומה אפשר לעשות כדי לשנות אותה, באתר הארץ, 10 במאי 2023 הרב חיים נבון, הדרמטיזציה של עלבונות זוטרים גורמת עוול לאלו שסבלו פגיעות חמורות באמת, באתר מקור ראשון ג'ונתן היידט, The Canceling of the American Mind Explains the Silence of University Leaders Last Week
בית הכנסת ורסאי

בית הכנסת ורסאי (בצרפתית: Synagogue de Versailles) ממוקם ברחוב אלברט ג'ולי, בעיר ורסאי, מחוז יבלינס שבצרפת. זהו אחד מבתי הכנסת העתיקים ביותר באיל-דה-פראנס, ומאז 2010 מופיע ברשימת האתרים ההיסטוריים של צרפת. נבנה בין השנים 1884 ו-1886 על ידי האדריכל אלפרד פיליבר אלדרוף (1834 – 1895), שבנה גם את בית הכנסת הגדול של פריז ואת בנין עיריית פריז. בית הכנסת נחנך בשנת 1886. מבחינה ארכיטקטונית, בית הכנסת נבנה בסגנון קלאסי (חלונות ממורכזים, חזית קדמית מסיבית עם תומכות), ומעוטר בקישוטים ביזנטיים. ניכר ניסיון ליצור חזית חיצונית מפוארת ומרשימה, ועל פסגתה יש מעין תבנית של ספר תורה גדול (שבתוכו חקוקים עשרת הדיברות) המנסה אולי להחליף את העיצובים הדיסקרטיים שהיו מקובלים עד אז בעיר. חזית הבניין פונה צפונה ולא מקבלת את אור השמש, דבר יוצא דופן, שכן בתי הכנסת מכוונים לרוב בציר מזרח-מערב. מעל שער בית הכנסת מגולפים בעברית הפסוקים הבאים: ”בָּרוּךְ אַתָּה בְּבֹאֶךָ וּבָרוּךְ אַתָּה בְּצֵאתֶךָ” (דברים כח, ו.) ”אֲשֶׁר יַחְדָּו נַמְתִּיק סוֹד בְּבֵית אֱלֹהִים נְהַלֵּךְ בְּרָגֶשׁ” (תהלים נה, טו.) ובחזית הבניין מלמעלה: ”וְאָהַבְתָּ אֵת ה'” (דברים ו, ה.) ”וְאָהַבְתָּ לְרֵעֲךָ כָּמוֹךָ” (ויקרא יט, יח) כיום משמש בית הכנסת האשכנזי במקורו, בעיקר עבור הקהילה היהודית ממרוקו ונוסחתו היא כמנהג הספרדים. רב בית הכנסת הוא הרב אריה טולדנו. ניתן לבקר באירועים מסוימים, כגון יום הזיכרון הלאומי לקרבנות וגיבורי הגירוש, כאשר הוא פתוח לקהל הרחב. בית הקברות היהודי בורסאי נמצא באותו אזור של בית הכנסת (ורסאי רייב דרויט). הוא מאורגן בטרסות ישרות על מדרון המוקף ירק, והוא מכיל כ-400 קברים. בית העלמין, שנפתח ברישיון המלך לואי ה-16 בשנת 1788, הוא אחד מבתי הקברות היהודיים היחידים מן התקופה שלפני המהפכה הצרפתית. רוב המצבות הן מהמאה ה-19. מלבד בית הקברות העיקרי ישנו גם קטע יהודי בפינה הדרומית-מערבית של בית הקברות גונראדס ("Cimetière des Gonards") הכללי. בקטע זה מצוי קבר הנושא את הכיתוב "הארץ המובטחת לחבריה". "הארץ המובטחת" הייתה חברה יהודית שנוסדה בפריז תחת שלטון האימפריה הצרפתית השנייה, ונמשכה עד 1970, שמטרתה הייתה להעניק את הכבוד האחרון לנפטר והבטחת קבורה מכובדת לעניים, במטרה למנוע את קבורתם באזור המשותף. החברה מנתה כמה מאות חברים ששילמו במקור תשלום שנתי של 15 פרנק. מדיה וקבצים בנושא בית הכנסת ורסאי בוויקישיתוף GRANDE SYNAGOGUE DE PARIS http://www.consistoiredefrance.fr/synagogue/1468.versailles
Qlik

Qlik (בעבר QlikTech) היא חברת תוכנה המפתחת ומשווקת תוכנה לבינה עסקית. מטה החברה ממוקם בראנדור, שבפנסילבניה, ארצות הברית. החברה קמה ב-1993 בלונד שבשוודיה, ופיתחה תוכנת בינה עסקית למחשבים אישי בשם QlikView - ‏(Quality, Understanding, Interaction Knowledge). בתחילה פעלה בעיקר בשוודיה, אך ב-2004 קרן JVP הישראלית וקרן אקסל פרטנרס האמריקאית השקיעו 12.5 מיליון דולר בחברה, במטרה לפתח ולהרחיב את עסקי החברה לשווקים בינלאומיים. מטה החברה עבר לארצות הברית והחברה הפכה לשחקן משמעותי בשוק הבינה עסקית תוך שנים ספרות. החברה הונפקה ב-2010 בנאסד"ק (סימול: Qlik) והגיעה במהרה לשווי של מעל 2 מיליארד דולר. ב-2016 נמכרה החברה בכ-3 מיליארד דולר לקרן ההשקעות תומאס בראבו ונמחקה מהמסחר בבורסה. החברה מיוצגת בישראל, מאז שנת 2000, על ידי "QlikView ישראל", חברת בת של חילן. בפברואר 2019, רכשה קליק את חברת התוכנה הישראלית אטיוניטי תמורת 560 מיליון דולר. אטיוניטי הוקמה בשנת 1988 על ידי אריה גולן ואייק שגיא ופיתחה מוצר הפותר בעיות של תקשורת בין מסדי נתונים. בשנת 1993 הונפקה בבורסת הנאסד"ק. לאחר שנקלעה לקשיים נרכשה השליטה בחברה בשנת 2003 על ידי שמעון אלון ורון צוקרמן, תמורת 7 מיליון דולר. Qlik ישראל אתר האינטרנט הרשמי של Qlik Qlik, ברשת החברתית אקס (טוויטר) How Qlik’s visual analytics platform helps with big data: Nilesh Kulkarni, באתר CIO הודו, ספטמבר 2017 בתיה פלדמן, ‏JVP: החזר חסר תקדים של 4,000% על ההשקעה בקליקטק, באתר גלובס, 5 בדצמבר 2010 היימיש מקנזי, סטארט-אפ סיטי: שטוקהולם בעקבות עמק הסיליקון, באתר TheMarker‏, 28 בנובמבר 2012 גיא גרימלנד, אראל מרגלית הפך השקעה של 9 מיליון דולר ל-1.5 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 9 בנובמבר 2011 גיא גרימלנד, חברת הבינה העסקית Qliktech - בה מושקעת JVP הישראלית - הנפיקה בנאסד"ק, באתר TheMarker‏, 16 ביולי 2010 יוסי הטוני, ‏טל וייסר, QlikView ישראל: "בעתיד, כל משתמש BI יהיה מדען נתונים", באתר "אנשים ומחשבים", 13 בספטמבר 2016 שירי חביב ולדהורן, ‏מנכ"ל אטיוניטי מסכם אקזיט שני: "מכרנו כי לא לעולם חוסן", באתר גלובס, 22 בפברואר 2019 שלומית לן, ‏אייק שגיא: "הספיק לי המרדף אחרי התפקיד האקזקוטיבי", באתר גלובס, 14 בפברואר 2014 יובל דרור, ההגנה הכי טובה היא ביטול העסקה, באתר הארץ, 4 באפריל 2001 סופי שולמן, "יש קווי דמיון רבים בין פריסייס לאטיוניטי", באתר הארץ, 30 בדצמבר 2003 סופי שולמן, שמעון אלון ורון צוקרמן נהפכו לבעלי השליטה בחברת אטיוניטי, באתר הארץ, 5 בפברואר 2004
בית הכנסת דה נצרת

בית הכנסת דה נצרת (בצרפתית: Synagogue Nazareth) ממוקם על רחוב נוטרדאם-דה-נצרת, ברובע השלישי של פריז, והוא הוותיק מבין בתי הכנסת של פריז. הוא מכונה בדרך כלל בית הכנסת נצרת ולא בית הכנסת של נצרת, שמו הרשמי. בשנת 1810 היו ליהודי אשכנז של פריז שני בתי כנסת, אחד ברחוב סנט-אבוי (כיום: רו דו טמפל) ואחר נוסף ברחוב רום דו צ'ולמה (כיום: רחוב הארכיונים). ב-1818 סולק בית הכנסת שבסנט-אבוי, על ידי בעלי הקרקע עליו הוא עמד. ב-1819 רכשו בני הקהילה שטח אדמה הממוקם בין רחוב נובה סן-לורן (כיום: רחוב ורטוואה) לבין רחוב נוטרדאם-דה-נצרת לשם בנייתו מחדש של בית הכנסת. לאחר שקיבלו את רישיון המלך לואי ה-18, מועצת יהודי פריז, החלה בבניית בית הכנסת תחת הכוונתו של האדריכל סנדרי דה ג'ואי, שהסתיימה ב-1822. בית הכנסת נבנה כדי להתאים לקהילה של כמה מאות מתפללים וכלל עזרת נשים. בית-הכנסת ברחוב דו-צ'לומה נסגר בשנה שלאחר מכן. במהרה החלו להתגלות תקלות במבנה, ובשנת 1848 היה הבניין בסכנת התמוטטות. המשטרה סגרה אותו בשנת 1850 והוא נהרס. במקומו נבנה בית כנסת חדש שתוכנן על ידי האדריכל תיירי (1810–1890), במימונו של הברון ג'יימס דה רוטשילד. בית הכנסת החדש נפתח בשנת 1852. כבר מראשיתו הכיל בית הכנסת עוגב לשם ניגון במהלך התפילה, כפי שעדיין היה חריג בקרב יהדות צרפת. המלחין ז'אק אופנבך, אחר הגעתו לפריז, מונה עם אחיו להכשיר ולנהל את המקהלה במשך שישה חודשים מדצמבר 1833, ונגן העוגב היה ארנסט כהן. בין חברי הקהילה נמנתה השחקנית רחל פליקס (ראשל). בית הכנסת שימש בעבר אף כמקום משכנם של הרבנים הראשיים של צרפת ושל פריז, עד לבניית בית הכנסת הגדול בפריז ב-1875. במלחמת העולם השנייה, בשנת 1941, ניזוק בית הכנסת על ידי משתפי פעולה צרפתים. הרב הראשי של בית הכנסת, יוסף סאקס ואשתו נעצרו וגורשו בשואה. בשל זרם המהגרים היהודים ממדינות צפון אפריקה, השתנה נוסח בית הכנסת לנוסח הספרדים. פנים בית הכנסת, 1830 פנים בית הכנסת, 2008 פנים בית הכנסת, כנראה בעת ברית מילה, ליתוגרפיה משנת 1839 מדיה וקבצים בנושא בית הכנסת דה נצרת בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית הכנסת דה נצרת
יחסי יוון – סן מרינו

יחסי יוון–סן מרינו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה ההלנית לבין הרפובליקה המרוממת של סן מרינו. סן מרינו לא מיוצגת ביוון בדרג השגרירות והשגרירות המייצגת שלה ביוון נמצאת ברומא. סן מרינו מיוצגת ביוון בדרג הקונסולרי אמצעות קונסוליית כבוד שהיא מחזיקה באתונה, בירת יוון. יוון לא מיוצגת בסן מרינו בדרג השגרירות והשגרירות המייצגת שלה בסן מרינו נמצאת ברומא. בין שתי המדינות שורר מצב של שיתוף פעולה הדוק על פי משרד החוץ היווני. הוא התחזק אף עוד יותר בעקבות חתימה על הסכם דו-צדדי בנוגע לשיתוף פעולה חינוכי ותרבותי שנחתם ב-10 ביוני 2010. ישנן גם דעות חופפות של השתיים בארגונים בינלאומיים ושתי המדינות מתאמות ביניהן את ההצבעות פעמים רבות. בחודש יוני 2013 נחתם בסן מרינו הסכם בין שתי המדינות בנוגע למניעת כפל מס. ב-20 בפברואר 2008 קיבל המלחין היווני מיקיס תיאודורקיס פרס כבוד על תרומה לתרבות מטעם ממשלת סן מרינו. אזרחי סן מרינו לא זקוקים לאשרת כניסה כדי להיכנס ליוון. בין שתי המדינות יחסי סחר מיוחדים, והסחר המקיף בין השתיים הוא מופלג ביותר בהתחשב בגודלה הקטן של סן מרינו. בשנת 2015 יוון ייצאה לסן מרינו סחורות בשווי 2.06 מיליון דולר, כשחלק הארי של הסחורות היה אלומיניום. באותה השנה ייצאה סן מרינו ליוון סחורות בשווי 4.25 מיליון דולר. חלק הארי של הסחורות היה מטוסים ומסוקים. מדיה וקבצים בנושא יחסי יוון – סן מרינו בוויקישיתוף "San Marino" - משרד החוץ היווני (Greek Ministry of Foreign affairs) CONSULATE GENERAL OF SAN MARINO IN ATHENS, GREECE embassypages.com San Marino - Contact details for Greek Missions Countries requiring or not requiring a Visa What does Greece export to San Marino? (2015), OEC What does San Marino export to Greece? (2015), OEC
Water Under the Bridge

"Water Under The Bridge" (בעברית: "מים מתחת לגשר") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הבריטית אדל. הסינגל יצא לאור ב-4 בנובמבר 2016, כסינגל הרביעי והאחרון מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, 25. הסינגל יצא תחת חסותה של חברת התקליטים אקס-אל רקורדינגס. אף על פי שאדל לא הוציאה לו ווידאו קליפ ומיעטה להופיע איתו, זכה הסינגל להצלחה רבה במצעדים, והצליח בשיאו להגיע למקומות הראשונים במצעד הישראלי והאינדי בריטי, ובארצות הברית הצליח בשיאו להגיע למקום ה-26, ובכך הפך לעשירי המצליח ביותר של אדל במצעד זה. את הסינגל כתבו אדל וגרג קורסטין, והוא הופק על ידי קורסטין שהפיק ועזר בכתיבה של כל שירי האלבום. השיר הוא בסגנון דיסקו-פופ. כשסקר ג'ון דולן מרולינג סטון את האלבום, הוא אמר כי השיר משפיע לטובה עליו. השיר זכה להצלחה רבה בעולם כאשר נכנס למצעדים רבים. בישראל ובבריטניה הצליח השיר להגיע למקום הראשון. מידע על הסינגל "Water Under the Bridge" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Water Under the Bridge" באתר Discogs Adele - Chart history | Billboard, www.billboard.com (באנגלית) "Adele '25' Album Review". Rolling Stone. נבדק ב-2017-09-18. ariacharts FIMI - Certificazioni - FIMI, www.fimi.it (באיטלקית) "Gold & Platinum - RIAA". RIAA (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-07-17. ultratop.be - ULTRATOP BELGIAN CHARTS, ultratop.be www.bpi.co.uk "ifpi.dk | Musikselskaber 2017". IFPI.dk (בדנית). נבדק ב-2018-07-17. AMPROFON, amprofon.com.mx nztop40 "Gold/Platinum - Music Canada". Music Canada (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-07-17. Adele | ChartMasters stats added to the op!, ATRL (באנגלית) Water Under the Bridge - Single by Adele on Apple Music (באנגלית בריטית), 2016-11-04, נבדק ב-2017-09-18 Future Releases on Triple A (AAA) Radio Stations, Independent Artist Song Releases | ..., ‏2016-11-05 Top 40/M Future Releases | Mainstream Hit Songs Being Released and Their Release Dates ..., ‏2016-11-02
הית רובינסון

ויליאם הית רובינסון (באנגלית: William Heath Robinson;‏ 31 במאי 1872 – 13 בספטמבר 1944) היה מאייר אנגלי שהתפרסם מאוד בעיקר בשל ציורי מכונות מסובכות עד כדי גיחוך להשגת מטרות פשוטות. באנגליה, היה המונח "הית רובינסון" רווח כל כך, שנכנס לשפת הדיבור היומיומית בתקופת מלחמת העולם הראשונה כסמל לדרך מסובכת להשגת דברים. מקבילה אנגלית של מכונת רוב גולדברג של הקריקטוריסט היהודי-אמריקאי רוב גולדברג, שהייתה למושג דומה בארצות הברית. מכונה לבדיקת מחבטי טניס אמבטיה מתקפלת שעון מעורר שמופעל באמצעות השמש... גלגל שיזוף החוסך למשתזף את המאמץ הכרוך בפעולת הגב-בטן-גב מכונה להכנת טוסט מדיה וקבצים בנושא הית רובינסון בוויקישיתוף המונח הית רובינסון במילון קיימברידג' הית רובינסון - גאון בלי שמץ של רוע (אורכב 20.09.2017 בארכיון Wayback Machine), באתר של דני קרמן הית רובינסון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי הית רובינסון בפרויקט גוטנברג (באנגלית) הית רובינסון, באתר "Find a Grave" (באנגלית) הית רובינסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הית רובינסון, באתר Discogs (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אמנות ובנושא הממלכה המאוחדת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קאדילק סוג 53

קאדילק סוג 53 (באנגלית Cadillac Type 53) היא מכונית בסגנון טורפדו אשר יוצרה על ידי חטיבת קאדילק בחברת ג'נרל מוטורס בין השנים 1915–1916. סך הכול יוצרו 18,004 יחידות. דגם ה"קאדילק סוג 53" נחשב לרכב מודרני מאוד לתקופתו. ידית ההילוכים ובלם היד מוקמו בין 2 המושבים הקדמיים. רודסטר - 2 מושבים קבריולה - 4 דלתות קופה לימוזינה (יועדה ל-7 נוסעים) טנדר קאדילק סוג 51, קבריולט, שנת 1915 קאדילק סוג 53, קבריולט, שנת 1916 קאדילק סוג 53, קבריולט, שנת 1916 לוגו חברת קאדילק על קדמת ה-רדיאטור של דגם "קאדילק סוג 53" קאדילק סוג 53, קבריולט, שנת 1916 קאדילק סוג 53, שנת 1916 - מבט למנוע קאדילק סוג 53, שנת 1916 - מבט לפנס הקדמי הימני קאדילק מודל 30 מדיה וקבצים בנושא קאדילק סוג 53 בוויקישיתוף קאדילק סוג 53 (1:04), יו-טיוב קטלוג קאדילק 1903-2014Standard Catalog of Cadillac 1903-2004 קאדילק סוג 53 אוטו אקספרס קאדילק סוג 53 קאדילק סוג 53, שנת 1916, פיק-אפ
Svenska Dagbladet

Svenska Dagbladet ("סוונסקה דאגבלאדט" בשוודית: העיתון היומי השוודי. בקיצור SvD) הוא עיתון יומי הרואה אור בסטוקהולם, בירת שוודיה. אחד משלושת העיתונים רבי התפוצה ביותר בשוודיה (יחד עם דגנס ניהטר ו-Göteborgs-Posten). על אף שהוא עיתון לאומי בתפוצה ארצית, מרכז תשומת הלב שלו מרוכזת במטרופולין של סטוקהולם. גישתו היא ימנית-מתונה ושמרנית ונוטה למפלגת המתונים. העיתון נוסד ב-18 בדצמבר 1884. בשנות התשעים נרכש העיתון על ידי קבוצת המדיה Schibsted והועבר לפורמט טבלואיד. ב-2005 השיק יחד עם אפטונבלודט (השייך לאותה קבוצת מדיה) אתר אינטרנט כלכלי. מאז 1925 מעניק העיתון פרס לשחקן או קבוצת ספורט השוודים הבולטים של השנה (Svenska Dagbladets guldmedalj, "מדליית הזהב של סוונסקה דאגבלאדט"). המדליה מוענקת בדרך כלל פעם אחת לכל זוכה. זוכים ספורים שזכו בשתי מדליות נחשבים ל"ליגה משהלם" (למשל ביורן בורג). נכון לשנת 2014 היו לעיתון 900,000 קוראים בכל הערוצים ותפוצה של 158,500 גליונות דפוס בהפצה ארצית. מדיה וקבצים בנושא Svenska Dagbladet בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Svenska Dagbladet (בשוודית) Svenska Dagbladet, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Svenska Dagbladet, סרטונים בערוץ היוטיוב Svenska Dagbladet, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פרופיל העיתון באתר Schibsted עובדות מהירות
Waterfall (שיר של סטארגייט)

"Waterfall" (בעברית: מפל מים) הוא סינגל שהוקלט על ידי ההרכב המוזיקלי הנורווגי, סטארגייט, בשיתוף פינק וסיה. השיר יצא לאור ב-10 במרץ 2017, כסינגל הראשון של סטארגייט מזה 15 שנים, וכראשון של פינק בשנה זו. השיר הצליח להיכנס למצעדים רבים, ובשיאו הצליח להגיע למקום ה-1 במצעד הניו זילנדי, שם הפך לראשון של סטארגייט שעשה זאת. את השיר כתבו סיה, סטארגייט, דיפלו ופיליפ מקספר, סטארגייט העוסק בהפקות, הפיק גם את השיר הזה. בעטיפת הסינגל ניתן לראות מנוע קדמי של רכב, וטיפות מים שנוטפות עליו ויוצרות את שם הסינגל "Waterfall". הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר הועלה לערוצם של סטארגייט ב-16 במרץ 2017. לכל אורכו ניתן לראות שני אנשים שדואים באוויר מנהרת רוח אנכית בתוך חדר סגור בצבעים מתחלפים. מונה הצפיות של הווידאו קליפ נכון לספטמבר 2017, עולה על למעלה מ-15 מיליון צפיות. מידע על הסינגל "Waterfall" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Waterfall" באתר יוטיוב The Official New Zealand Music Chart, THE OFFICIAL NZ MUSIC CHART (באנגלית) StargateVEVO (2017-03-16), Stargate - Waterfall ft. P!nk, Sia, נבדק ב-2017-09-18 Waterfall (feat. P!nk & Sia) - Single by Stargate on Apple Music (באנגלית אמריקאית), 2017-03-10, נבדק ב-2017-09-18 STARGATE "Waterfall" | (Radio Date: 10/03/2017), radiodate.it (באנגלית)
יד פריור

יֶד פְּרִיוֹר, נקרא גם δ בנושא הנחש, הוא כוכב בולט בחלקה המערבי של קבוצת הכוכבים נושא הנחש, על הגבול עם קבוצת הכוכבים ראש הנחש, במרחק של כ- 170 שנות אור ממערכת השמש. לכוכב בהירות נראית מדרגה 2.75. מקור שמו הוא ערבוב של ערבית ולטינית כאשר השם "יד" (يد - יד) התייחס לשני הכוכבים הצמודים δ בנושא הנחש ו-ε בנושא הנחש וכדי להבדיל ביניהם קיבל המזרחי מהשניים את התוספת הלטינית פריור (Prior - קדמי) והמערבי את התוספת הלטינית פוסטריור (Posterior - אחורי). זוג הכוכבים ייצג את ידו של נושא הנחש האוחזת בנחש עצמו. במרחק זוויתי של כ-9 מעלות ממזרח-צפון-מזרח ליד פריור נמצא הצביר הכדורי M12 וכ-11 מעלות ממזרח ליד פריור נמצא הצביר הכדורי M10, כך שניתן להשתמש בו כדי לאתרם. יד פריור הוא ענק אדום עם סיווג ספקטרלי M0.5 III, מסתו גדולה ב-50% ממסת השמש ורדיוסו הוא פי 56 מרדיוס השמש כך שצפיפותו נמוכה מאוד. טמפרטורת פניו היא כ-3,775 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 185 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל טמפרטורת פניו הנמוכה, רוב קרינתו היא בתחום התת-אדום, ויחד איתה עוצמת הארתו הכוללת היא יותר מפי 600 מעוצמת ההארה של השמש. לכוכב יש מתכתיות גדולה יחסית ושכיחות היסודות הכבדים מהליום על פניו היא כפולה משכיחותם על פני השמש. נראה שבהירותו של יד פריור משתנה במספר מאיות של דרגת בהירות והוא מסווג כחשוד ככוכב משתנה. יד פריור באתר של ג'ים קלר יד פריור, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים SIMBAD:Yed Prior A. Richichi, I. Percheron & J. Davis: A list of bright interferometric calibrators measured at the European Southern Observatory Very Large Telescope Interferometer, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 399, Iss. 1, p. 7 (2009) נתון הקוטר הזוויתי באלפיות של שניית קשת, העברה לרדיוסי שמש על ידי המרה לרדיאנים, הכפלה במרחק וחלוקה בפעמיים רדיוס השמש T. Tsuji: Isotopic abundances of Carbon and Oxygen in Oxygen-rich giant stars, Convection in Astrophysics, Proceedings of IAU Symposium #239, p. 308 (2007) M. L. Malagnini, C. Morossi, A. Buzzoni & M. Chavez: Observations and Atmospheric Parameters of Super-Metal-rich Candidates, The Publications of the Astronomical Society of the Pacific, Vol. 112, Iss. 777, p. 1459 (2000) General Catalogue of Variable Stars: δ Ophiuchi