laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
WeChat

WeChat (בסינית מפושטת: 微信, פין-יין: Wēixìn - תרגום: "הודעה קטנטונת") היא אפליקציה למכשירים ניידים המאפשרת למשתמש לנהל רבים מתחומי החיים שלו. היא החלה כיישום מסרונים לטלפונים חכמים, להעברת מסרים מיידיים, תמונות, קטעי וידאו וקול, מאוחר יותר הוסיפה אפשרות לתשלומים דרך הנייד. ולימים התרחבה כמעט לכל תחום, כולל הזמנת תור לרופא, או מסעדה, ודירוג השירות בסיום הארוחה או טיפול, העברת כסף לחבר, יומן, אנשי קשר, ניווט, מזג אוויר וכיוצא בזה. גם בעלי עסקים ועובדיהם משתמשים לנהל את העסק ואת השירות דרך WeChat. היא שוחררה בינואר 2011 והגיעה ב-2014 להיות האפליקציה העצמאית המצליחה בעולם במונחי מספר משתמשים פעילים (זאת לאחר שעקפה את וואטסאפ). ב-2018 היו מעל מיליארד משתמשים פעילים. האפליקציה נתמכת באנדרואיד, אייפון ,BlackBerry ,Windows Phone ו-Symbian אך ישנם גם משתמשים מבוססי אינטרנט ו-OSX (הדורשים חשבון מאושר על טלפון חכם). WeChat התחיל כפרויקט במרכז המחקר "Tencent Guangzhou Research and Project" באוקטובר 2010. השם המקורי של האפליקציה היה "Weixin" (מבוטא וֶיְשִׁין). האפליקציה צברה פופולריות במהירות. במאי 2011 כבר היו לאפליקציה מעל 4 מיליון משתמשים, בסוף 2011 כ-50 מיליון, ושלשה חדשים אחר כך 100 מיליון. באפריל 2012 נעשה ל-"Weixin" מיתוג מחדש והשם שונה ל-WeChat כדי שיתאים יותר לשוק הבינלאומי. קצב הגידול נשאר גבוה ובינואר 2013 נרשמו כ-300 מיליון משתמשים. המיתוג האוניברסלי הצליח וביולי 2013 היו ל-WeChat מיליון משתמשים מחוץ לסין, וזאת לאחר ש-Tencent השקיעה מאמצים רבים לגייס כוכבים מקומיים ושחקנים מפורסמים בהודו ותאילנד. באותו זמן גם הודיעה החברה שליונל מסי ישמש פרזנטור של המוצר וכן שהחברה שוקלת הכנסת משחקים מקוונים לאפליקציה (ואכן הכניסה כאלו בהמשך). ביוני 2014 סגרה Tencent כ-20 מיליון חשבונות בטענה שהם מציעים שירותי זנות. לאפליקציה כ-438 מיליון משתמשים פעילים כאשר כ-33% מהם הם מחוץ לגבולות סין. היא תרמה רבות למהפכת התשלומים ללא כסף או כרטיס אשראי בסין.[דרושה הבהרה] ב-18 בספטמבר 2020 נאסרה להורדה עד 12 בנובמבר לכל המאוחר, בהוראת הנשיא דונלד טראמפ. הסיבה להוראה היא החשש לאיסוף נתוני משתמשים. בית משפט בקליפורניה הוציא צו מניעה נגד האיסור לחסום את האפליקציה. זאת לאחר שמוקדם יותר פורסם כי טראמפ אישר את הסכם שיתוף הפעולה בין אורקל לטיקטוק, במסגרתו וולמארט ואורקל ישתפו פעולה עם אפליקציית שיתוף הווידאו הוויראלית, ובכך נמנעה סגירתה של האפליקציה בארצות הברית. מדיה וקבצים בנושא WeChat בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של WeChat WeChat, ברשת החברתית פייסבוק WeChat, ברשת החברתית אקס (טוויטר) WeChat, ברשת החברתית אינסטגרם WeChat, סרטונים בערוץ היוטיוב דיון לורנס, בלומברג, ‏הכירו את אפליקציית המסרים שאי-אפשר להסתדר בלעדיה בסין, באתר גלובס, 28 ביוני 2016 הודות ל-WeChat, רווחי Tencent זינקו ב-59% (עליה של מעל 5 מיליארד יואן), באתר Wall Street Journal, אוגוסט 2014 אם WhatsApp שווה 19 מיליארד דולר אז WeChat שווה לפחות 60 מיליארד, באתר TechCrunch, מרץ 2014 http://www.wechatforpcr.com ארה"ב חסמה את טיקטוק: "ניאבק באיסוף המידע הזדוני של סין", באתר וואלה, 18 בספטמבר 2020 צו מניעה נגד טראמפ: האפליקציה הסינית וויצ'ט לא תיחסם, באתר גלובס, 20 בספטמבר 2020
צ'טומל

צ'טומל (בספרדית: Chetumal ‏האזנה‏Ⓘ‏) היא בירת מדינת קינטנה רו והמרכז האדמיניסטרטיבי של המועצה האזורית אוטון פ. בלנקו במקסיקו. צ'טומל שוכנת בחוף מפרץ צ'טומל, בצדו המערבי של חצי האי יוקטן ובקרבת הגבול של מקסיקו עם בליז. מקור העיר צ'טומל הוא בעיר צ'אקטמל (במאיה יוקטקית: Chactemàal או Ch'aak Temal; נהגה [tɕʰaktʰe̞mɐː˨˩l]) בקרבת המקום בו צ'טומל נמצאת כיום שהייתה מיושבת על ידי בני המאיה והייתה מרכז האזור של דרום קינטנה רו וצפון בליז בתקופה הפרה-קולומביאנית. השם עוות במקורות האירופאים וזהו מקור השם "צ'טומל". הספרדים כבשו את העיר בסוף המאה ה-16 לאחר מספר ניסיונות כבישה כושלים ותושביה שועבדו. צ'אקטמל ננטשה סופית במהלך מרד של התושבים בני המאיה באמצע המאה ה-19, ותושביה המקסיקנים ברחו לקולוניה הבריטית הונדורס הבריטית (כיום בליז). האזור עדיין נשלט אז על ידי המורדים בני המאיה גם בסוף המאה ה-19 ונשיא מקסיקו באותו זמן פורפיריו דיאס החליט לשים קץ למצב. בנוסף הוא רצה לקבע את הגבול עם הונדורס הבריטית בנהר אונדו בהתאם להסכם שנחתם ב-1893. דיאס שלח משלחת בראשות איש הצי המקסיקני אוטון פ. בלנקו כדי לייסד מוצב שיפקח על האזור. בלנקו גם יצר קשר עם הפליטים המקסיקנים שברחו להונדורס הבריטית והזמין אותם להקים במקום עיר מחודשת. ב-5 במאי 1898 נוסדה העיר המודרנית תחת השם "פאיו אוביספו". פאיו אוביספו התחילה כעיירת גבול קטנה שתושביה הסתמכו בעיקר על חקלאות, אך היא התפתחה במשך השנים. בתחילת המאה ה-20 היא הפכה להיות בירת הטריטוריה הפדרלית של קינטנה רו, שיועדה להיות מפרדת ממדינת יוקטן. ב-1936 שם העיר שונה לצ'טומל. שלושה הוריקנים בשנות ה-40 וה-50 של המאה ה-20 החריבו את העיר כמעט לחלוטין והרגו מאות אנשים. היא נבנתה מחדש עם יסודות חזקים יותר לאחר מכן. ב-1974 נוצרה מדינת קינטנה רו, וצ'טומל המשיכה להיות בירתה. העיר נפגעה פעם נוספת מהוריקן דין ב-2007. בצ'טומל פועלים מספר אוניברסיטאות ומוסדות להשכלה גבוה, בהם אוניברסיטת קינטנה רו והמכון הטכנולוגי של צ'טומל. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי של צ'טומל, הנמצא במרחק של 2 קילומטרים מהעיר. מדיה וקבצים בנושא צ'טומל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוטון פ. בלנקו (בספרדית) צ'טומל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אוטון פ. בלנקו (אנ') היא אחת מתוך 11 המועצות האזוריות של מדינת קינטנה רו.
משה הלל

משה הלל (נולד בט"ז בשבט ה'תש"ו, 18 בינואר 1946) הוא זמר ושחקן ישראלי. הלל נולד בפתח תקווה. בגיל צעיר התייתם מהוריו ועבר להתחנך בקיבוץ מעגן מיכאל. הוא התגייס לצה"ל ושירת בחטיבת הצנחנים. לאחר שחרורו החל להופיע בערבי הראיונות שערך דן בן אמוץ במועדון החמאם ביפו. דן בן אמוץ ואורי זוהר כינו אותו "הצנחן המזמר", כינוי שהפך מאז לסמלו המסחרי. ב-1970 פרץ לתודעה הישראלית עם השיר "הנער עם הבנג'ו", שהגיע למקום גבוה במצעד הפזמונים. לאחר פרסומו הוזמן ב-1971 להופיע בפסטיבל הזמר המזרחי בו שר את "יעקב התמים" (המוכר יותר כ"אל תירא ישראל") וזכה במקום השלישי. מאז השתתף בתחרות פעם אחר פעם וזכה במקומות גבוהים - ב-1972 הגיע למקום השני עם השיר "לא הבל היופי", ובשנת 1976 זכה במקום הראשון עם השיר "חג לי". במהלך מלחמת יום הכיפורים ביצע עם צוות הווי של חטיבת גולני את השיר "על שלושה פשעי דמשק" ("אתם לא תעברו, אתם לא תעברו, כאן גולני, גולני לוחם"), שנכתב באותה תקופה. הלל הוציא תקליט ובו שירי הפסטיבלים וכן שירים אחרים שהיו ללהיטים, כמו: "המטאדור", "צל גופך", "שיר שבת", ואחרים. כמו כן שיחק תפקידי אורח בסרט קזבלן ובמחזמר "מזל דגים" של גיורא גודיק ושר את השיר "חיים גנובים" – שיר הנושא מהסרט "אבא גנוב" של יהודה ברקן. בשנות ה-80 ושנות ה-90 של המאה ה-20 פתח פאבים ומועדונים, אירח חברים, ואומנים שונים, והופיע עם שיריו, עד שנטל פסק זמן מהשירה והצטרף ב-1996 לחברת איתוראן, שבה עבד 8 שנים. עם סיום עבודתו בחברה, שב להופיע מעל במות שונות. משה הלל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית משה הלל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) משה הלל, באתר שירונט משה הלל, באתר MusicBrainz (באנגלית) משה הלל, באתר סטריאו ומונו משה הלל, דף שער בספרייה הלאומית משה הלל, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) דודי פטימר, ‏"הצנחן המזמר" המקורי מסכם 50 שנות קריירה ומבטיח: "אמשיך לשיר", באתר מעריב אונליין, 11 בפברואר 2017 כינוי שיוחס גם למאיר אריאל בעקבות שירו ירושלים של ברזל.
מירה

מירה (מירה באי) הייתה משוררת הינדית, מיסטיקנית וחסידתו של קרישנה. נחשבה אחת "הקדושות האמתיות" החשובות ביותר של תנועת וישנויזם בהקטי ומיוחסות לה כ-1,300 כמנטרות (שירי קודש). שירים אלה הם פופולריים בכל רחבי הודו ותורגמו ופורסמו ברחבי תבל. השירים מלאים בשבח נלהב אל האל קרישנה כמקובל במסורת בהקטי. ברוב השירים שלה, היא מתארת את אהבתה הבלתי המסויגת לאדונה ומקדמת את הבהקטי קרישנה כהלך חיים הטוב ביותר - מכיוון שדרך זו מסייעת לשכוח את הרצונות הפרטיים. אמונות עממיות על חייה, לוקטו משיריה ומהסיפורים שסופרו על ידי הקהילה שלה ואף שימשו כנושא של מספר סרטים. האותנטיות של סיפורים אלו שנויה במחלוקת, במיוחד אלה שקשורים עם המלחין תנסן. מצד השני, המסורות שטוענת שהיא כתלמידו של הגורו רוידס בצ'יטורי. הקשר שלה עם טולידס ומאוחר יותר עם רופה גוסומי בורינדוה ככל הנראה יותר מדויקת. מירה הייתה נסיכת ראג'פוטית שנולדה בשנת 1498 ב-קודקי, ראג'סטאן. היא הייתה בתו היחידה של ראטאן סינג, בנו הצעיר של ראו דודא שליטה של מרט, ואחיו של השליט ראו יודה מייסדה של ג'ודפור. ראטאן סינג השתייך לחמולת רדור, והוא נפל בקרב עם הקיסר המוגולי באבור בינואר 1528. אמה של מירה, ויר קומארי, מתה במהלך לידה כאשר מירה הייתה בסביבות שמונה. מירה אז נשלחה לסבא שלה, ראו דודא ואחיו הגדול של האב, ראו ויקראם דו במרט, שם היא חונכה. לאחר כ -7 שנים, הצטרפה אלה חברת הילדות שלה מטולה, שנשארה עם מירה עד סוף ימיה. מירה נישאה בשנת 1516 להוי ראג, יורש העצר של מיוור. בעלה נפטר בשנת 1521, כנראה מתוצאה של פצעי קרב, ולאחר מכן היא הייתה קורבן של רדיפה ותככים בידי של גיסה כשהוא עלה לשלטון, וגם על ידי יורשיו, ויקראם סינג. הסיבה לכך הייתה שמירה מרדה במוסכמות ושעיסוקיה הדתיים לא התאימו לנידרש מנסיכה ראג'פוטית או לאלמנה. היא בילתה את מיטב ימיה בבית מקדש פרטי שלה המוקדש לקרישנה, נפגשה עם קדושים ועולי רגל מכל רחבי הודו, והלחינה שירי מסירות לקרישנה. לאחר מספר ניסיונות על חייה, מירה עזבה את מיוור וחזרה למרט. אך גם שם גילתה שהתנהגותה הבלתי שגרתית לא התקבלה. היא יצאה לסדרה של עליות לרגל בצפון הודו, וסופו של דבר התיישבה בדוורקה. בשנת 1546 עודיי סינג, יורשו של ויקראם סינג, שלח משלחת של ברהמינים להביא אותה בחזרה למיוור. היא ביקשה רשות לבלות את הלילה בבית המקדש של קרישנה ולמחרת בבוקר התברר שנעלמה. על פי האמונה הרווחת, דרך נס מירה התמזגה עם דמותו של קרישנה. מירה באי השתייך למסורת איתנה של משוררי בהקטי בהודו של ימי הביניים, שהביעו את אהבתם אל האלוהים דרך האנלוגיות של אהבת כגון יחסים של אמא של אדם לילד שלה, חבר לחבר, או אישה לאהובה. הפופולריות והקסם העצום של מילותיה נובע בשימושה בדמויי יום יומיים, ובמתיקות של רגשות שניתנות להבינה בקלות על ידי בני עמה. המלחין ג'ון הרביסון עיבד מוזיקלית את התרגומים של בליי לשירי מירה באנגלית. כמו כן ישנו סרט תיעודי בשם "כמה דברים שאני יודע עליה" על ידי אנג'אלי פנג'אבי. שני סרטים ידועים של החיים שלה נעשו בהודו, מירה (1945), סרט בשפה הטמילית ומירה 1979) סרטו של גולזר בשפה ההינדית . גם הופקה סדרת טלוויזיה, מירה (2009–2010) שהייתה מבוססת על החיים שלה. שבה נגן החליל את לבי - שירתה של המשוררת ההודית מירה באי - מבוא ותרגום מהינדית: פנינה בר מדיה וקבצים בנושא מירה בוויקישיתוף מירה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מירה, באתר MusicBrainz (באנגלית) מירה, באתר Discogs (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא דת ובנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיקרוסופט פאוורפוינט

מיקרוסופט פאוור פוינט (באנגלית: Microsoft PowerPoint) היא תוכנת מצגות המהווה חלק מחבילת מיקרוסופט אופיס מתוצרת חברת מיקרוסופט. התוכנה מאפשרת יצירה של שקופיות והצגתן בזו אחר זו על מסך מחשב מלא. השקופיות יכולות לכלול טקסט, תמונות, טבלאות, רכיבי מדיה למיניהם (כגון וידאו או צלילים) ואובייקטים אחרים. התוכנה גם מאפשרת אנימציה של רכיבי השקופיות ובמעבר בין השקופיות. התוכנה היא תוכנת המצגות הכי פופולרית כיום בשוק, ומוערך כי מדי יום נעשות באמצעותה כ-30 מיליון מצגות. הגרסה החדשה ביותר היא מהדורת 2020. בנוסף לגרסה שפועלת על מחשבים בעלי מערכת ההפעלה של מיקרוסופט, קיימת גם גרסה הפועלת על מחשבי מקינטוש. הגרסאות השונות למערכת ההפעלה חלונות הם: 1993 PowerPoint 4.0 (אופיס 4.x) 1995 PowerPoint 7 for Windows 95 (אופיס '95) 1997 PowerPoint 97 (אופיס '97) 1999 PowerPoint 2000 (אופיס 2000) 2001 PowerPoint 2002 (אופיס XP) 2003 PowerPoint 2003 (אופיס 2003) 2006-2007 PowerPoint 2007 (אופיס 2007) 2010 - PowerPoint 2010 (אופיס 2010) 2013 - PowerPoint 2013 (אופיס 2013) 2016 - PowerPoint 2016 (אופיס 2016) מצגת שקפים מדיה וקבצים בנושא מיקרוסופט פאוורפוינט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מיקרוסופט פאוורפוינט אתר האינטרנט הרשמי של מיקרוסופט פאוורפוינט (ביפנית) מיקרוסופט פאוורפוינט, הבלוג הרשמי אתר הבית הרשמי של Microsoft PowerPoint, באתר מיקרוסופט המפלגה שיוצאת למלחמה בפאואר פוינט, קפטן אינטרנט - הארץ און-ליין, 29 באוגוסט 2011 מיקרוסופט פאוורפוינט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איבו גולדשטיין

פרופסור איבו (יצחק) גולדשטיין (בקרואטית: Ivo Goldstein, בסרבית קירילית: Иво Голдштајн;‏ נולד ב-16 במרץ 1958, זאגרב, יוגוסלביה) הוא היסטוריון, סופר ודיפלומט יוגוסלבי-קרואטי ממוצא יהודי, חוקר תולדות יהדות קרואטיה. איבו גולדשטיין כיהן כנשיא הקהילה היהודית "בית ישראל" בזאגרב ובין 2013–2017 כיהן כשגריר קרואטיה בצרפת. מ-2017 מכהן כשגריר קרואטיה לאונסקו. איבו גולדשטיין נולד בזאגרב לסופר וההיסטוריון סלאבקו גולדשטיין. הוא רכש את השכלתו האקדמית בהיסטוריה באוניברסיטת זאגרב וב-1988 סיים את הדוקטורט באוניברסיטת בלגרד. ב-2001 מונה איבו גולדשטיין לפרופסור מן המניין באוניברסיטת זאגרב. הוא מתמחה בהיסטוריה של האימפריה הביזנטית, ההיסטוריה של קרואטיה ותולדות יהדות קרואטיה. לאורך הקריירה פרסם גולדשטיין 14 ספרים העוסקים בתחומי מחקריו. גולדשטיין כיהן כנשיא הקהילה היהודית ("בית ישראל") בזאגרב. הוא נחשב מקורב לנשיאה הקודם של קרואטיה סטייפן מסיץ'. בפברואר 2013 מונה איבו גולדשטיין לשגריר קרואטיה בצרפת וכיהן עד 2017. בשנה זו מונה לשגריר קרואטיה לאונסקו. מדיה וקבצים בנושא איבו גולדשטיין בוויקישיתוף איבו גולדשטיין - ביוגרפיה, באתר אוניברסיטת זאגרב (בקרואטית) שגרירות קרואטיה בצרפת, באתר משרד החוץ של קרואטיה, אוחזר ב-13 באוגוסט 2014 (באנגלית).
גיא שפרן

גיא שפרן ליס (נולד בשנת 1972) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. שימש מפקד מערך המבצעים המיוחדים, מפקד עוצבת הגולן ומפקד סיירת מטכ"ל. שפרן גדל בקיבוץ עין חרוד איחוד. התגייס לצה"ל בשנת 1990 והתנדב ליחידת שלדג. עבר מסלול הכשרה ושירת כלוחם. לאחר קורס קציני חי"ר חזר ליחידת שלדג ומונה למפקד צוות. בהמשך שימש כמפקד פלגה. לאחר מכן עבר לסיירת מטכ"ל ומונה למפקד פלגת ההכשרות. בהמשך שימש כראש ענף תכנון ביחידה. לאחר מכן מונה לסגן מפקד סיירת מטכ"ל. במלחמת לבנון השנייה השתתף בפשיטה בבקעת הלבנון, פעולה בה נהרג עמנואל מורנו. בשנת 2007 הועלה לדרגת סא"ל ומונה לראש ענף תכנון במערך המבצעים המיוחדים, ושימש בתפקיד עד שנת 2010. לאחר מכן מונה למפקד סיירת מטכ"ל, ושימש בתפקיד בין השנים 2010–2013. בינואר 2013 הועלה לדרגת אל"ם, תוך כדי תפקידו כמפקד היחידה. בסיום תפקידו יצא ללימודי תואר שני בארצות הברית. ב-13 באוגוסט 2014 מונה למפקד עוצבת הגולן, ושימש בתפקידו עד 1 בספטמבר 2016. ב-20 בנובמבר אותה שנה, הועלה לדרגת תא"ל ומונה למפקד מערך המבצעים המיוחדים. בשנת 2019 פרש מצה"ל, בין היתר על רקע כישלון מבצע מערך המבצעים המיוחדים ברצועת עזה. לאחר פרישתו מונה ליו"ר עמותת בוגרי סיירת מטכ"ל. הוא כיהן כסגן נשיא בחברת See Tree וכשותף אסטרטגי בחברת Think Creative. ב-2023 היה ממייסדי חברת Gigablue. שפרן נשוי ואב לשניים, הוא בעל תואר ראשון במנהל עסקים ותואר שני בלימודי ביטחון לאומי עם התמחות בניהול משאבים לאומיים מהאוניברסיטה לביטחון לאומי בוושינגטון די. סי. אחיו שירת כסגן-מפקד יחידת שלדג בזמן שפיקד על סיירת מטכ"ל. מפקד חדש לחטיבת הגולן: אל"ם גיא שפרן, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט) חדשות 2, ‏מפקד סיירת מטכ"ל הועלה בדרגה כאות הערכה על פעולות חשאיות מיוחדות, באתר ‏מאקו‏, 25 בינואר 2013 דן מגן‏, מפקד סיירת מטכ"ל ללוחמים: הפסיקו לחשוף סודות, באתר וואלה, 2 בדצמבר 2012 עמוס הראל, בסוריה, מעבר לגדר, יש רעים ורעים יותר, באתר הארץ, 15 באפריל 2016 יוסי יהושוע, "ידיעות אחרונות", ראש חטיבת המבצעים המיוחדים בצה"ל התפטר, באתר ynet, 4 ביולי 2019 דן מרגלית ורונן ברגמן, "הבור - הסודות האפלים מאחורי משבר המנהיגות החמור בתולדות צה"ל", כנרת, זמורה-ביתן, 2011, עמ' 173 יוסי יהושוע, "חילופים רגישים", ידיעות אחרונות, 26 בינואר 2015, עמ' 10 עוזי ברוך, מפקד סיירת מטכ"ל הועלה בדרגה, באתר ערוץ 7, 25 בינואר 2013 ביוגרפיה באתר thinkcreative.org.il אחיקם משה דוד, אחים לנשק: סגן מפקד שלדג ומפקד מטכ"ל, באתר nrg‏, 30 במאי 2012
חובב חת

חובב חת (נולד ב-1967) הוא סופר ישראלי, משפטן וכלכלן. נולד לרינה ומאיר חת בירושלים וגדל בשכונת הגבעה הצרפתית. בצבא שרת כאלחוטן בחטיבת שריון. למד משפטים וכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים וסיים תואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב. הוסמך לעריכת דין ב-1996. לאחר מכן עבד ככלכלן בחברת טבע. בתחילת שנת 2000 פגש את אשתו קאי בטיול בתאילנד. הם נישאו בשנת 2007 בטקס תאילנדי בכפר הכלה במחוז סיסקט שבתאילנד. בשנת 2008 עברו לגור בישראל, ובאוקטובר 2009 נולד בנם. בשנת 2006 פרסם את ספרו הראשון, "היתוש הכתום רוצה שתתחתן" - ספר סיפורים קצרים שיצא בהוצאת ידיעות אחרונות. בשנת 2010 הוציא את ספרו השני "כדור בלב" - מותחן כדורגל, והוא יצא בהוצאת גוונים. "כדור בלב" הוא ספר מותחן המתאר את מאחורי הקלעים של עולם הכדורגל. הספר מציג דיוקן של אדם צעיר (שחקן כדורגל) המתלבט בין מוסריות להצלחה, בין חברות לכסף, בין אהבה לפיתויים מיניים. "כדור בלב" הוא ספרו השני של חובב חת, אחרי "היתוש הכתום שרוצה שתתחתן" (ידיעות אחרונות, 2006) "היתוש הכתום רוצה שתתחתן" הוא אוסף של שנים עשר סיפורים קצרים. הסיפורים שבספר עוסקים בנושאים מגוונים כגון התמכרות למשחקי מחשב ובחיי האהבה של חשפן. "לאן נעלם יוסף השבלול" הוא ספר בלשי לילדים המלווה באיורים על ידי שחר נבות. "פעם אחת וזהו" הוא רומן המתרחש בעולם ההיי-טק ועוסק בנושאים כגון בגידות בחיי הנישואין, סיפוק בעולם ההייטק ועוד. הספר מתרחש בתקופת בועת הדוט קום. אתר האינטרנט הרשמי של חובב חת חובב חת, ברשת החברתית פייסבוק רשימת הפרסומים של חובב חת, בקטלוג הספרייה הלאומית הספרים של חובב חת, באתר "סימניה" ערוץ היוטיוב של חובב חת
אסי טובי

אסף (אסי) טובי (נולד ב-27 בינואר 1972) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, ובעונת 1999/2000 היה מלך השערים של ליגת העל. טובי החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של שמשון תל אביב, ובעונת 1990/1991 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון, במדיה רשם הופעה בגמר גביע המדינה ב-1990, בו הפסידה קבוצתו להפועל כפר סבא. טובי המשיך לשחק במדי הקבוצה עד לשנת 1994, עת עבר לקבוצת הפועל צפרירים חולון. בהמשך שיחק בהפועל כפר סבא ובהפועל ירושלים, במדיה הופיע בגמר גביע המדינה, בו הפסידה הקבוצה למכבי חיפה. ב-17 במאי 1998 ערך טובי את הופעתו היחידה בנבחרת ישראל, וכבש שער וגם בישל לאלון מזרחי בניצחון 5–1 על לטביה. בעונת 1998/1999 שיחק טובי בהפועל תל אביב, במדיה כבש עשרה שערי ליגה וזכה עמה בגביע המדינה לאחר ניצחון על בית"ר ירושלים במשחק הגמר. עונת השיא של טובי הייתה 1999/2000, כשזכה בתואר מלך השערים של ליגת העל לאחר שכבש 27 שערים במדי מכבי פתח תקווה. באותה עונה זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו, ובמדיה שיחק גם בעונה שלאחר מכן. בקיץ 2001 עבר טובי למועדון ספורט אשדוד, ואחרי עונה אחת עבר לקבוצת הפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית. בשלהי הקריירה הספיק לשחק במדי מכבי אחי נצרת והפועל פתח תקווה. טובי חזר בשנת 2005 לשחק במדי הפועל ירושלים בליגה הלאומית שם הפך למלך השערים של הליגה עם 16 כיבושים. לאחר מכן עבר טובי להפועל רמת השרון, בשורותיה שיחק משחק אחד לפני שפרש ממשחק פעיל בשנת 2006 בעקבות חזרתו בתשובה. בשנת 2007 שב טובי לשחק וחתם בקבוצת מכבי עמישב פתח תקווה מליגה א'. לאחר מכן שיחק שנתיים במכבי השקמה/רמת חן מליגה א', עד שפרש סופית בשנת 2010. בסך הכל כבש טובי במהלך הקריירה 104 שערים בליגת העל. טובי חזר בתשובה, כשתהליך התקרבותו לדת החל עוד כשהיה שחקן פעיל. הוא נשוי בשנית, ולו שני ילדים מאשתו אורה וארבעה ילדים מאשתו הראשונה דורית. מתגורר ברעננה וכיום רב קהילת המניין הספרדי חנקין ברעננה. הפועל תל אביב גביע המדינה: 1998/1999 מכבי פתח תקווה גביע הטוטו: 1999/2000 תארים אישיים מלך השערים של ליגת העל: 1999/2000 מלך השערים של הליגה הלאומית: 2005/2006 אסי טובי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אסי טובי, באתר Transfermarkt אסי טובי, באתר WorldFootball.net אסי טובי, באתר National Football Teams אסי טובי, באתר FootballDatabase.eu מאיר ריפמן, אליך, גדעון, ‏5 ביוני 1990 גביע 1990 – מוזיאון הפועל כפר סבא עידן חגי, אסי טובי: "המצפון לא איפשר לי לשחק בשבת", באתר nrg‏, 4 באוקטובר 2006 "הכולל זה המגרש הביתי שלי. לא מתגעגע לכדורגל", באתר ערוץ הספורט, 11 בספטמבר 2024 תומר כהן, מלך השערים שחזר בתשובה: "המסר של רבי אלעזר טלטל אותי", באתר ערוץ 2000, ‏9 בספטמבר 2024
מד דרך ימי

מד דרך ימי (באנגלית: Marine Odometer) הוא אמצעי מדידה עתיק שהיה בשימוש בידי ימאים כדי למדוד את הדרך שעברו ספינותיהם בים. מד הדרך הימי זהה בעקרון פעולתו למד הדרך היבשתי - ה-odometer, שהומצא על ידי ארכימדס במאה ה-3 לפנה"ס. שניהם מבוססים על מכניזם גלגלי שיניים עם יחס גלגלי שיניים (Gear Ratio) גבוה במיוחד כדי להמיר בין הדרך שעברה האונייה למרחק שניתן למדידה. מד הדרך היבשתי התבסס על שרשרת גלגלי שיניים (Gear Train) שהגלגל הראשון בה הוא אחד מהגלגלים של המרכבה, ושרשרת גלגלי השיניים תוכננה כך שבכל שלב (רכיב בשרשרת) מהירות הסיבוב של גלגל השיניים המוביל ירדה בפקטור מסוים, כך שבסיום השרשרת מהירות הסיבוב של הגלגלים ירדה בפקטור מעריכי. מכיוון שמהירות הסיבוב של הגלגל הראשון הייתה זהה למהירות ההתקדמות של המרכבה (בהנחת אי החלקה), ספירת מספר הסיבובים של הגלגל האחרון בשרשרת אפשרה לקבוע את הדרך שעברה המרכבה. מספר זה צוין בדרך כלל על ידי נפילת כדור בכל מרחק מסוים של תנועת המרכבה. מד הדרך הימי התבסס על אותו עקרון אלא שהגלגל הראשון היה טורבינה בתחתית הספינה שנשקה למים. מכיוון שמהירות הסיבוב של הטורבינה הייתה זהה למהירות הזרימה היחסית (זרימת המים ממערכת הייחוס של הספינה), ומהירות זו הייתה למעשה מהירות התקדמות הספינה במים, שרשרת גלגלי שיניים אפשרה לקבוע מה הדרך שעברה הספינה. הסט של מד הדרך הימי ביחד עם ההסתמכות על כוכב הצפון, אפשר לקבוע את כיוון תנועת האוניה יחסית לצפון, והיווה את כלי העזר העיקרי לקביעת המיקום הגאוגרפי של האוניה ולניווט ימי בעולם העתיק, והיה בשימוש נרחב בספינות של האימפריה הרומית וגם מאוחר יותר[דרוש מקור]. ספר The End of the Past: Ancient Rome and the Modern West, עמודים 145 - 147.
עיר הרוחות

האם התכוונתם ל... כינויי ערים: שיקגו – ארצות הברית – באנגלית: Windy City; על שום הרוחות שנושבות מימת מישיגן, התחרות עם סינסינטי וסיבות אחרות באקו – אזרבייג'ן – באזרית: küləklər şəhəri; בשל היותה חשופה לרוחות כמעט לאורך כל השנה פורט אליזבת – דרום אפריקה שינג'ו – טאיוואן – בסינית: 風城 ולינגטון – ניו זילנד – בשל היותה ממוקמת לחוף מצר קוק וחשופה לרוחות חזקות לייפאיה – לטביה – ידועה בפי המקומיים כ"עיר בה נולדה הרוח" (Pilsētā, kurā piedzimst vējš), אולי בגלל הבריזה מהים הבלטי אחר: טיימס עיר הרוחות (Windy City Times) – עיתון להט"ב היוצא לאור בשיקגו עיר הרוחות (סדרת טלוויזיה) – סדרת הנפשה
נואה ובסטר

נואה ובסטר (Noah Webster; ‏16 באוקטובר 1758, הרטפורד – 28 במאי 1843, ניו הייבן) היה מחבר, עורך, מוציא לאור, מילונאי, עיתונאי ומשפטן אמריקאי. הוא תרם לאחדות הלשונית-לאומית במדינתו ובזכות חיבוריו הבלשניים "מחקרים על הלשון האנגלית" (Disseratations on the English Lanuage‏, 1789), "מילון תמציתי של הלשון האנגלית" (A Compendious Dictionary on the English Language‏, 1807) ובמיוחד "מילון אמריקאי של השפה האנגלית" (An American Dictionary of the English Language‏, 1828), שנודע בשם מילון ובסטר, הצטמצמה הזיקה של ארצות הברית לאנגליה בענייני לשון. לדברי אדריאן הייסטינגס הבטיח בכך ובסטר את הפער התשתיתי שהיה נחוץ להפרדה בין הלאומים ולהדגשתו הייחודית והנפרדת של הלאום האמריקאי. ובסטר נולד במערב הרטפורד שבקונטיקט לנואה ומרי (סטיל) ובסטר. הוא למד משפטים באוניברסיטת ייל והוסמך כעורך דין. הוא היה מקורב לחוגם של פקחי הרטפורד (Hartford Wits). לאחר לימודיו פעל כמורה והקים מספר מוסדות חינוך פרטיים. בין היתר ערך, הוציא לאור וכתב מאמרים עיתונאיים. עמדותיו היו פדרליסטיות והוא אף ייצג את המפלגה בבית הנבחרים בקונטיקט בשנים 1800 ו-1802–1807. ובסטר פעל למען ביטול העבדות. מאמציו להגן על עבודותיו מפיראטיות תרמו להתפתחות חוק זכויות היוצרים האמריקאי. מילון מרים ובסטר נואה ובסטר, ברשת החברתית Goodreads אתר ביתו של נואה ובסטר Noah Webster, Founding Father, באתר הניו יורק טיימס כתבי נואה ובסטר בפרויקט גוטנברג (באנגלית) נואה ובסטר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) נואה ובסטר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) אדריאן הייסטינגס, בנייתן של אומות: התנ"ך והיווצרות מדינות הלאום, עמ' 90 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נס ציונה דרגונז

נס ציונה דרגונז (Dragons; מאנגלית: "דרקונים") היא קבוצת הוקי קרח ישראלית הממוקמת בעיר נס ציונה. הקבוצה הוקמה בשנת 2012. הקבוצה משחקת במדים בצבעים כתום ושחור ומשתמשת בהיכל הקרח Ice Peaks שבעיר חולון כמגרשה הביתי עד שיוקם מגרש קרח בעיר. הקבוצה הוקמה בשנת 2012 על בסיס שחקני קבוצת הנוער של המועדון, כשבעמדת המאמן עומד ראש המועדון בוריס קוטלר. הקבוצה החלה את דרכה בעונת 2012/13 בליגה הלאומית, שהוקמה באותה שנה, שם סיימה את העונה במקום הראשון ובכך עלתה לליגת העל בעונת 2013/14. מקרא: מש' = משחקים, נצ' = ניצחונות, נצה' = ניצחונות בהארכה, הפ' = הפסדים, הפה' = הפסדים בהארכה, נק' = נקודות, שעז' = שערי זכות, שעח' = שערי חובה. כ-300 מקומות ישיבה, השאר בעמידה. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל ובנושא הוקי קרח. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.