צבי הירש קאיידנובר

צבי הירש קאיידנובר או קוידנובר (קרי: 'קוֹידַנוֹבֶר', 1650 בערך – ט"ו באדר ב' ה'תע"ב, 1712) הוא מחבר ספר המוסר קב הישר, אחד מספרי המוסר החשובים והנפוצים, שראה אור בעשרות מהדורות. הוא היה בנו של רבי שמואל קאיידנובר. נולד בווילנה וחי בצעירותו בקרקוב, לשם עבר עם אביו, עקב גזירות ת"ח-ת"ט בהן רצחו הקוזאקים את שתי אחיותיו. לאחר מכן עבר עם אביו למיקולוב (ניקלשבורג) אשר במוראביה (1659), ולאחר מכן לגלוגאו (שלזיה), ולפיורדא (בוואריה - גרמניה) (1660–1667). למד אצל ר' יוסף יוסקא (רבה של מינסק ואב"ד דובנא), מחבר ספר המוסר "יסוד יוסף", המבוסס על קבלת האר"י. לאחר מכן שב לווילנה, עסק במסחר והיה לאחר מנכבדי הקהילה. עקב עלילה שקרית, נכלא עם בנו בסלוצק לזמן קצר ולאחר מכן עבר לפרנקפורט. מיד כשהגיע לפרנקפורט הוא הביא לדפוס את ספרו של אביו, "ברכת שמואל", לו אף חיבר הקדמה ("הקדמת בן המחבר", הכוללת ביוגרפיה קצרה של האב והבן). שם גם חיבר את ספרו קב הישר. צבי הירש קאיידנובר היה חתנו של אלחנן הנלי קירכהן, מחבר ספר המוסר "שמחת הנפש". נפטר בט"ו באדר ב' ה'תע"ב, ונקבר בפרנקפורט. בעת שהותו בפרנקפורט כתב את ספרו החשוב "קב הישר", שהוא עיבוד ספרו של רבו "יסוד יוסף". הספר נדפס לראשונה בפרנקפורט ב-1706, הספר התקבל בחיבה, ונדפס במאות מהדורות. קאיידנובר עצמו ערך את הספר "קב הישר" במהדורה דו-לשונית בעברית וביידיש. שם הספר נגזר משמו, 'קב' - בגימטריה 'צבי', 'הישר' - הן אותיות שמו השני 'הירש'. כמו כן הספר מחולק ל'קב' פרקים. באחד מפרקי הספר, הוא מביא סיפור שאירע עם הרמב"ן, לפיו בנו של הרמב"ן המיר את דתו. אך ברבים מהמהדורות השמיטו את דבר המעשה. בן ציון פישלר הוכיח שלאגדה זו אין כל בסיס עובדתי. וכך עיקר המעשה כפי שמופיע בספר: הרמב"ן כתב באחד מדרושיו: "כל בר ישראל שהמיר דתו ועובד איזה עבודה זרה מן האומות אזי צריך לידע שאותו הבן אינו מזרע ישראל הוא, כי בוודאי הוא מזרע האומות או בן תמורה". זמן מה לאחר מכן, המיר בנו של הרמב"ן את דתו, והאפיפיור התריס ברמב"ן "ראה הדרוש שלך שנדפס מקרוב. ועתה - נכשל זרעך בדבריך". בעקבות דבר זה סיגף עצמו הרמב"ן בסיגופים גדולים "והיה יותר מצער על הדרוש שהדפיס, יותר מצערו על בנו שהמיר דתו". באחד הימים, אשת הרמב"ן גילתה לו כי באחד הלילות כשחזרה מהמקווה אנס אותה אחד השרים, ואותו הבן הוא ממנו. כראיה לכך הטמינה אצלה את אחד מאצבעותיו של אותו שר שנשכה בעודו אונס אותה. כששמע זאת הרמב"ן סיפר את דבר המעשה לאפיפיור, שציווה להביא לפניו את אותו שר. השר הובא, כשהוא עוטה כפפות על ידיו, לבקשת האפיפור הוסרו הכפפות, ונוכחו לדעת שאכן הוא חסר אצבע אחת. והודה על דבר האונס. בשמוע הרמב"ן את דבריו אמר: "ראה שהתורה שלנו הוא אמת ודברי חכמים ודבריהם הן אמת". יעקב אלבוים, "קב הישר: קצת דברים על מבנהו, על ענייניו ועל מקורותיו", חוט של חן; שי לחוה טורניאנסקי. עורכים: ישראל ברטל ואחרים, ירושלים: מרכז זלמן שזר, תשע"ג. עמ' 15-64 Moshe Idel, “On Rabbi Zvi Hirsh Koidanover’s Sefer Qav ha-yashar,” in Jüdische Kultur in Frankfurt am Main von den Anfängen bis zur Gegenwart, ed. Karl E. Grözinger, pp. 123–133 (Wiesbaden, Ger., 1997). בן-ציון פישלר, של מי הילד הזה?, באתר הארץ, 15 באפריל 2003 רחל אליאור, אהרון שמואל וצבי הירש קאיידנובר, ערך באנציקלופדיית ייווא ליהודי מזרח אירופה עיבוד של הערך מהאנציקלופדיה לבית ישראל, אתר ערוץ התורה. צבי הירש בן אהרן שמואל קידנובר, דף שער בספרייה הלאומית מבחר מהדורות זמינות, באתר היברו בוקס: קידנובר, צבי הירש בן אהרן שמואל, ספר קב הישר, קושטאנדינא, תצ"ב, באתר היברובוקס קידנובר, צבי הירש בן אהרן שמואל, קב הישר, פפד"מ, תס"ו, באתר היברובוקס קידנובר, צבי הירש בן אהרן שמואל, קב הישר, קושטאנדינא, תצ"ב, באתר היברובוקס קידנובר, צבי הירש בן אהרן שמואל, קב הישר, ירושלים, תשמ"ב, באתר היברובוקס קידנובר, צבי הירש בן אהרן שמואל, קב הישר, חלק א, לבוב, תרכ"ג, באתר היברובוקס קידנובר, צבי הירש בן אהרן שמואל, קב הישר, חלק ב, לבוב, תרכ"ג, באתר היברובוקס קידנובר, צבי הירש בן אהרן שמואל, קב הישר, חלק א, פולנאה, תקע"ד, באתר היברובוקס קידנובר, צבי הירש בן אהרן שמואל, קב הישר, חלק ב, פולנאה, תקע"ד, באתר היברובוקס קאיידנאוור, צבי הירש, קב הישר השלם - חלק שני - על ויקרא, במדבר, דברים, באתר היברובוקס קידנובר, צבי הירש בן אהרן שמואל, קב הישר מנוקד - פרקים א - כד, באתר היברובוקס קידנובר, צבי הירש בן אהרן שמואל, קב הישר מנוקד - פרקים כה - מו, באתר היברובוקס רבי צבי הירש קוידנובר זצ”ל קטלוג הספרייה הלאומית מונה כ-113 מהדורות בעברית, ו-38 ביידיש. חלק מהם חופפים הערך קִירְכְהַן, אֶלְחָנָן הֶנֶלִי באנציקלופדיה העברית, כרך כ"ט, עמוד 687 הכתובת על המצבה: http://www.steinheim-institut.de/cgi-bin/epidat?id=ffb-6735&lang=en פרק פא. בן-ציון פישלר, של מי הילד הזה?, באתר הארץ, 15 באפריל 2003, ככל הנראה שורש האגדה הוא דבריו בפירושו לתורה: "ואמר פרה ראש. לרמוז כי משרש מתוק לא יצא מר, וכל אשר לבבו שלם עם השם הנכבד ולא הרהר כלל בע"ז לא יוליד מודה בה. ואל תקשה עלי בזה מן הכתוב והוליד בן פריץ, כי אמת הדבר, וסוד גדול לא אוכל לפרש בו" (דברים כט, יז).