עומדים ביחד

עומדים ביחד (בערבית: نقف معًا, בתעתיק מדויק: נקף מעא, ההגייה: נַ֫קֶף מַ֫עַן) היא תנועה פוליטית יהודית-ערבית בישראל, סוציאליסטית, שדוגלת בשלום, שוויון, צדק חברתי ועצמאות לישראלים ופלסטינים. לתנועה 12 סניפים (שמכונים בתנועה "מעגלים") ו-14 תאי סטודנטים ברחבי הארץ, ובהם מאורגנים למעלה מ-5,000 חברים רשומים. תנועת "עומדים ביחד" הוקמה בסוף שנת 2015 לאחר שקבוצת פעילות ופעילים מכמה מאבקים, מפלגות וארגונים שונים חברו יחד כדי "לייצר התארגנות שתשמיע בציבור קול אחר" בזמן ההסלמה הביטחונית של חורף 2015 שכונתה אינתיפאדת הבודדים/הסכינים. הקבוצה ארגנה סדרה של הפגנות ועצרות ברחבי ישראל תחת הכותרת "עומדים ביחד" שבהן הפגינו יחד יהודים וערבים וישראלים ופלסטינים למען שלום ונגד הגזענות. ההפגנה הראשונה התקיימה בירושלים ב-17 באוקטובר 2015 ומשכה אליה כ-1,500 מפגינים. לאחר סדרה של הפגנות גם ברהט, בחיפה ובתל אביב, החליטה הקבוצה המייסדת להתמסד ולהקים תנועה בלתי-מפלגתית, שתעסוק בארגון מאבקים ובבניית כוח יהודי-ערבי שיפעל למען מימוש מטרות התנועה כפי שנכתבו במסמך המייסד. מאז הקמתה, השתתפה התנועה במאבקים רבים, שאת חלקם גם יזמה והובילה, בהם המאבק למינימום 5,000 – להגדלת קצבת הזקנה של הביטוח הלאומי, המאבק לסיום הכיבוש ולמען שלום של עצמאות וצדק לשני העמים, המאבק בעד דרום תל אביב ונגד גירוש מבקשי המקלט, המאבק נגד חוק הלאום, המאבק למען 100% הכנסה בתקופת משבר הקורונה, קמפיין "מינימום 40" להעלאת שכר המינימום ל-40 ש"ח לשעה ואחרים. בתקופת ההסלמה בין ישראל לעזה במאי 2021, יזמה התנועה עשרות אירועי מחאה יהודיים-ערביים ברחבי הארץ בעד שותפות יהודית-ערבית ונגד המלחמה, הגזענות והאלימות, בהם השתתפו אלפים רבים.[דרוש מקור] באחד האירועים הגדולים שארגנה התנועה בזמן ההסלמה, נאם הסופר דויד גרוסמן בפני אלפים בת"א ואמר שבהסלמה "אין תמונות ניצחון, יש רק תמונות של סבל ושל הרס. תבוסה עמוקה של שני עמים". מאז גדלה התנועה והתפרסה ברחבי ישראל, וכיום יש לה 12 "מעגלים" מקומיים (כך נקראים סניפיה), ו-14 תאי סטודנטים באוניברסיטאות ובמכללות. במסגרת התנועה רשומים כ-5,000 חברות וחברים המשלמים דמי חבר חודשיים. באספה הארצית השנייה שהתקיימה ב-28 ביוני 2019 בכפר קאסם, השתתפו מאות רבות של חברי התנועה ונבחרה בה הנהגה חדשה. גם באספה הארצית השלישית, שהתקיימה בנובמבר 2021 בטייבה, השתתפו מאות מחברי התנועה, הצביעו על הנהגה ועל הצעה לאסטרטגיה תנועתית לשינוי המציאות בישראל. לתנועה אתר תוכן בשם "רוזה מדיה - روزا ميديا", אשר משמש כגוף תקשורת סוציאליסטי, הפועל בעברית וערבית, ועוסק בסוגיות במאה ה-21, בפוליטיקה, בכלכלה ובחברה. בשנת 2024 נבחרו מנהלי התנועה רולא דאוד ואלון לי-גרין לרשימת ה"טיים 100 נקסט" של מגזין "טיים" לשנת 2024. במאבק שיזמה התנועה בשנת 2021 להעלאת שכר מינימום, תחת הכותרת "מינימום 40", תמכו למעלה מ-40 חברי כנסת. התנועה יזמה הגשת הצעת חוק בכנסת, אותה הובילו חברי הכנסת משה ארבל (ש"ס), יעקב אשר (יהדות התורה), נעמה לזימי (העבודה), גבי לסקי (מרצ), מוסי רז (מרצ), איימן עודה (הרשימה המשותפת) ואחרים. במסגרת המאבק, יצאו פעילי התנועה להחתים את הציבור ברחבי הארץ על עצומה הדורשת מחברי הכנסת להעלות את שכר המינימום בישראל ל-40 שקלים לשעה, שהם 7,280 שקלים בחודש למשרה מלאה. ב-8 ביוני 2022, עברה הצעת החוק להעלאת שכר המינימום ל-40 שקל לשעה בקריאה טרומית. ב-2022, החלו בתנועת "עומדים ביחד" בקמפיין נגד שוק חופשי בשוק הדיור ונגד מחירי שכר הדירה בישראל, שלטענתם היו גבוהים מדי. במשך השנה החלו 3 התארגנויות של פעילי התנועה, בירושלים, חיפה ותל אביב-יפו כנגד העלאת מחירי שכירות הדירה בערים אלו. בנוסף, ביוני 2022, הושק קמפיין המחאה "כאן ביתי" שנאבק כנגד השוק החופשי בשוק הדיור וכנגד משבר הדיור. בעת הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע, מונה שלמה קרעי לתפקיד שר התקשורת והעלה הצעת חוק להפרטת ופירוק תאגיד השידור הישראלי "כאן", ובעיקר חטיבת החדשות של ערוץ כאן 11. בתחילת ינואר, תנועת עומדים ביחד פתחה בקמפיין "כולנו כאן" כנגד הפרטה וסגירה של תאגיד השידור הישראלי. הקמפיין אסף 70,000 חתימות וב-2 בפברואר, הקפיא קרעי את התכנית, מה שהתנועה הגדירה כהישג. לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2023) החלו פעילי התנועה להקים תנועות עירוניות. ב-1 באוגוסט 2023 הצביעה האספה הכללית של תנועת "עיר סגולה" בתל אביב על התמודדות כרשימה בבחירות למועצת העיר, ב-8 באוגוסט ערכה תנועת "רוב העיר" בחיפה אספה דומה וכך גם תנועת "קול אוהביה" בירושלים ב-10 באוגוסט. עם ההכרזה על הריצה, התנתקו הרשימות מתנועת עומדים ביחד והחלו לקיים את פעילותן באופן נפרד לחלוטין. בדומה לתנועה הארצית, במרכז הקמפיין של התנועות העירוניות עומדות סוגיות סביבתיות, שוויון חברתי ויוקר המחיה, ונבחרי התנועה מתכננים לפעול בצורה דמוקרטית בתיאום עם פעילי השטח שלה. בעקבות מתקפת הפתע של חמאס ומלחמת חרבות ברזל הקימה התנועה כ-12 קבוצות סולידריות של יהודים וערבים, כדי להפחית רגשות של יאוש ופחד בקרב יהודים וערבים על רקע המלחמה. חברי התנועה מקיימים מפגשי סולידריות עם משפחות חטופים, צוותים רפואיים שבהם פועלים יהודים וערבים ביחד, ולערבים הנתקלים בגזענות בחברה הישראלית על רקע המלחמה. חברי התנועה מביעים אמפתיה למשפחות ההרוגים הפצועים הן בישראל והן בעזה. קבוצות הסולידריות תרגמו את קמפיין החטופים לערבית במטרה להגדיל את המודעות של החברה הערבית לנושא. תקציב התנועה מגיע ממספר מקורות. חברות בתנועה מחייבת תשלום חודשי. נכון לדצמבר 2023 דמי חבר של כ-5,000 מחברי התנועה מהווים כ-50% מתקציב התנועה. דמי החבר הם גמישים בהתאם ליכולת הכלכלית של החברים. לפי אתר גיידסטאר של משרד המשפטים, נכון לשנת 2023, למעלה מ-72% מתקציב התנועה מגיע מישראל, בעיקר מדמי חבר ותרומות קטנות. בנוסף התנועה מקבלת תרומות מקרנות. בין קרנות אלו היו בעבר גם קרן רוזה לוקסמבורג של מפלגת השמאל הרדיקלי הגרמנית די לינקה, וקרן היינריך בל של מפלגת הירוקים הגרמנית, קרנות שמקבלות את מימונן מממשלת גרמניה. בין 2017 ל-2020, התנועה קיבלה כ-372,000 ש"ח מקרן רוזה לוקסמבורג, אך מאז שנת 2020 לא קיבלה התנועה כספים מקרנות אלה. קרנות נוספות שהתנועה מקבלת מהן מימון הן הקרן החדשה לישראל וקרנות משפחתיות קטנות. בדצמבר 2023 נטען כי התנועה מסרבת לקבל כסף מממשלות זרות על מנת לשמור על חופש פעולה אזרחי. בפברואר 2024 דיווחה לרשות התאגידים על תרומה של כ־100 אלף ש"ח מ־Forum Ziviler Friedensdienst, ארגון אשר בין יתר מקורות התקציב שלו, חלק מתקציבו מגיע מהמשרד לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי של הקבינט של גרמניה. מדיה וקבצים בנושא עומדים ביחד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של עומדים ביחד (בעברית ובאנגלית) עומדים ביחד, ברשת החברתית פייסבוק עומדים ביחד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) עומדים ביחד, ביישום טלגרם עומדים ביחד, ברשת החברתית אינסטגרם עומדים ביחד, ברשת החברתית טיקטוק עומדים ביחד, ברשת החברתית LinkedIn עומדים ביחד, סרטונים בערוץ היוטיוב עומדים ביחד, באתר "גיידסטאר ישראל" סיון חילאי, "בעזה ושדרות ילדות רוצות לחיות": אלפי יהודים וערבים הפגינו בת"א, באתר ynet, 22 במאי 2021 אריק בנדר, ‏ברקע עליית המחירים: מעל 40 חברי כנסת חתמו על הצעת חוק להגדלת שכר המינימום, באתר מעריב אונליין, 1 בפברואר 2022 נטע אחיטוב, במשך שנים נתפס השמאל כמנותק ותל־אביבי. ברחבי הארץ מסתמנת הזדמנות למפנה, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2023 ניר חסון, 1,500 יהודים וערבים הפגינו בירושלים: "לא נכנעים לייאוש", באתר הארץ, 17 באוקטובר 2015. אלינור פוקס, ‏"איך חיים מקצבת זקנה של 1,600 שקל?", באתר ‏מאקו‏, 22 באוגוסט 2016 חגי מטר, הפגנה ישראלית- פלסטינית במחסום: לסיים את הכיבוש בלי אלימות, באתר "שיחה מקומית", 28 בנובמבר 2015 אמיר אלון, לקראת עצרת נגד הגירוש בדרום ת"א: "לא נעמוד מהצד", באתר ynet, 22 בפברואר 2018 מינימום 40 حد أدنى - נאבקים על חיים בכבוד, באתר עומדים ביחד, ‏8 באוגוסט, 2021 רוזה מדיה - روزا ميديا אדלסון, דניאל; יורק, ניו (2024-10-05). "מייסד Wiz והפעילים מ"עומדים ביחד": הישראלים ברשימת 100 המשפיעים הצעירים של ה"טיים"". Ynet. נבדק ב-2024-10-05. דפנה ליאל, ‏עוד הפסד במליאה - בניגוד לעמדת הממשלה: חוק שכר מינימום עבר בכנסת, באתר ‏מאקו‏, 8 ביוני 2022 מחירון שכר הדירה, באתר עומדים ביחד הצעת חוק הפרטת תאגיד השידור הציבורי הישראלי, התשפ"ג-2022 עמית סגל, ‏התוכנית של הליכוד: סגירת תאגיד השידור הישראלי, באתר ‏מאקו‏, 27 בנובמבר 2022 טל שניידר, "עומדים ביחד" היו הראשונים להפגין. מאז נדחקו מהמחאה ופניהם לבחירות המקומיות, באתר זמן ישראל, 22 בינואר 2023 סגולה להצלחה: מזל טוב תל אביב, יש לך עוד רשימה חדשה בבחירות, באתר "Time Out ישראל", 2 באוגוסט 2023 דורון סולומון, "רוב העיר": רשימה יהודית ערבית חדשה תרוץ למועצת העיר חיפה, באתר mynet‏ חיפה, 9 באוגוסט 2023 ציוץ של Yoav Hareven🟣🎗 ברשת החברתית אקס (טוויטר), 10 באוגוסט 2023 נטע אחיטוב, במשך שנים נתפס השמאל כמנותק ותל־אביבי. ברחבי הארץ מסתמנת הזדמנות למפנה, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2023 ישי פרידמן, ‏עבודה זרה, בעיתון מקור ראשון, 1 באוגוסט 2019 אמיר לוי, "קרן שקשורה לממשלה זרה ולוקחת חלק במאבק אלים צריכה להדליק נורה אדומה", באתר מידה, 4 ביולי 2019 ציוץ של עומר כרמון ברשת החברתית אקס (טוויטר), 29 ביוני 2024