laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מילים ולחן

מילים ולחן (אנגלית: Music and Lyrics) הוא סרט קומי רומנטי מבית היוצר של האחים וורנר, שיצא לאור ב-14 בפברואר 2007 בבריטניה. בסרט מככבים יו גרנט בתור אלכס פלצ'ר, כוכב פופ משנות ה-80, ודרו ברימור בתור סופי פישר, בוגרת אוניברסיטה עם תואר בספרות אנגלית. הסרט מתעד את ניסיונותיהם לכתוב שיר לזמרת קורה קורמן (היילי בנט). הסרט זכה לביקורות חיוביות, וטיפס לצמרת הרשימה הבריטית. הוא הגיע למקום הרביעי ברשימה של צפון אמריקה, עם הכנסות של כ-19 מיליון דולר בשבוע הראשון להקרנתו. אלכס פלצ'ר (יו גרנט) הוא כוכב פופ לשעבר. כחבר להקת הפופ 'פופ!', הוא נהנה מתהילה והצלחה יחסית במהלך שנות ה-80 ותחילת ה-90, אך כעת הוא משלים עם היותו חלק מהעבר. קולין, חברו ללהקה רימה אותו והשתמש בשלושת השירים האחרונים שכתבו באלבום הסולו שלו המצליח. ניסיונו של אלכס לפתוח בקריירת סולו נחל כישלון צורב. סיכוי לזכות מחדש בתהילתו הישנה מגיע בדמות דואט עם הדיווה קורה קורמן (היילי בנט), המציעה לו לכתוב לה שיר, בתנאי שיעשה זאת תוך ימים ספורים. אלכס לא כתב דבר מזה שנים (וגם כשכתב תמיד התקשה בכתיבת המלים), ויודע שייאלץ לבקש עזרה מפזמונאי. אלכס פוגש את סופי פישר (דרו ברימור), שבאה להשקות את עציציו. סופי היא סופרת נוירוטית וחסרת ביטחון, המתאוששת ממערכת יחסים הרסנית - סופר עמו ניהלה רומן ארוך התגלה כמאורס, ולאחר פרידתם הוא ביסס על אופייה דמות צעירה נלעגת. לאחר שכנועים רבים, היא מסכימה לכתוב עמו, ובעוד השניים מתחילים למצוא את התווים הנכונים, הם מתחילים לחבב זה את זה. לבסוף, הם מצליחים לסיים את השיר ולהגישו לקורה. היא אוהבת אותו, אך עושה שינויים גדולים. סופי מתעקשת לומר לקורה את דעתה על השינויים, ואלכס עוצר אותה. עם המשכות הוויכוח אלכס מטיח בה שדמותה הספרותית היא תיאור מדויק שלה, והיא, פגועה, מחליטה לעזוב. בהופעה של קורה, לאחר שקורה מבצעת את "Entering Bootytown", היא מכריזה על שירו של אלכס. סופי מחליטה לעזוב כשאינה מוזכרת ככותבת המילים. למעשה, אלכס מופיע עם שיר חדש, המוקדש למערכת היחסים שלו ושל סופי עד כה. לאחר מכן, הוא וקורה שרים את הגרסה המקורית של "Way Back Into Love". לסרט "מילים ולחן" יצא פסקול, שהוצא על ידי Atlantic Records ב-13 בפברואר 2007. הפסקול כולל שירים בביצוע כוכבי הסרט: יו גרנט, דרו ברימור והיילי בנט. "Pop! Goes My Heart" (פופ! לבי מתפוצץ) - יו גרנט "Buddha's Delight" (תענוג הבודהה) - היילי בנט "Meaningless Kiss" (נשיקה חסרת משמעות) - יו גרנט "Entering Bootytown" (נכנסים לעיר הפינוקים) - היילי בנט (Way Back Into Love" (Demo version)" (הדרך בחזרה לאהבה) - יו גרנט ודרו ברימור "Tony the Beat" (האופנה הקצבית) - הצלילים "Dance With Me Tonight" (רקדי איתי הלילה) - יו גרנט "Slam" (קצב) - היילי בנט "Don't Write Me Off" (אל תפסיקי לכתוב איתי) - יו גרנט "Way Back Into Love" (הדרך בחזרה לאהבה) - יו גרנט והיילי בנט "Different Sound" (צליל שונה) - טדיברס ומלטה "Love Autopsy" (צפידת אהבה) - יו גרנט אתר האינטרנט הרשמי של מילים ולחן (באנגלית) "מילים ולחן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מילים ולחן", באתר נטפליקס "מילים ולחן", באתר AllMovie (באנגלית) "מילים ולחן", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "מילים ולחן", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "מילים ולחן", באתר Metacritic (באנגלית) "מילים ולחן", באתר אידיבי "מילים ולחן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
הידרזין

הידרזין היא תרכובת כימית בעלת נוסחה כימית של N2H4. שימוש נרחב נעשה בהידרזין בסינתזה כימית. היא מפורסמת בשל היותה מרכיב בדלק לטילים ורקטות, ומשמשת גם כדלק למערכת ה־EPU (‏Emergency power unit) של ה־F-16, המספקת אנרגיה למטוס במקרה חירום. הידרזין מצוי גם במוצרי טבק. הוא חסר צבע וריחו דומה לריח האמוניה. בדומה לאמוניה, הידרזין היא בסיס חלש N 2 H 4 + H 2 O ⇒ N 2 H 5 + + O H − {\displaystyle N_{2}H_{4}+H_{2}O\Rightarrow N_{2}H_{5}^{+}+OH^{-}} . קבוע הבסיס של הידרזין Kb=1.3×10-6. הידרזין מופק מתגובה של שתנן (אוראה) עם נתרן תת־כלורי 2 ( H 2 N ) 2 C = O + N a O C l + 2 N a O H ⇒ N 2 H 4 + H 2 O + N a C l + N a 2 C O 3 {\displaystyle 2(H_{2}N)_{2}C=O+NaOCl+2NaOH\Rightarrow N_{2}H_{4}+H_{2}O+NaCl+Na_{2}CO_{3}} הידרזין היא תרכובת רעילה ביותר ובלתי־יציבה באופן מסוכן, בייחוד כשהיא בצורה נטולת מים. תסמינים לחשיפה אקוטית (לטווח קצר) לרמות גבוהות של הידרזין עשויים לכלול גירוי העיניים, האף והגרון, סחרחורת, כאב ראש, בחילה, בצקת ריאות, התקפי כיפיון ותרדמת בבני אדם. חשיפה אקוטית עשויה לגרום גם נזק לכבד, לכליות ולמערכת העצבים המרכזית בבני אדם. הנוזל משתך ועשוי לגרום לדלקת עור כתוצאה ממגע עם העור בבני אדם ובעלי חיים. השפעות על הריאות, הכבד, הטחול, ובלוטת התריס דווחו בבעלי חיים שנחשפו באופן כרוני (ארוך טווח) להידרזין. את השם "הידרזין" טבע הרמן אמיל פישר ב-1875; הוא ניסה לייצר תרכובות אורגניות המורכבות מהידרזין ארומטי. ב-1887, יצר תאודור קורציוס הידרזין סולפט על ידי טיפול בדיאזידים אורגניים בחומצה גופרתית מדוללת; עם זאת, הוא לא הצליח להשיג הידרזין טהור, למרות מאמצים חוזרים ונשנים. הידרזין נטול מים טהור הוכן לראשונה על ידי הכימאי ההולנדי לוברי דה ברוין (אנ') ב-1895. מדיה וקבצים בנושא הידרזין בוויקישיתוף גיליון בטיחות חומרים (MSDS) להידרזין science/nitrogen-hydride הידרזין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קונטקט (משחק)

קונטקט (מאנגלית: Contact, יצירת קשר) הוא משחק חברתי עבור 3 משתתפים או יותר. במשחק משתתף אחד חושב על מילה ועל שאר המשתתפים לנסות ולגלות מהי אותה מילה, אות אחר אות. משתתף א' בוחר מילה (נניח: "גרדרובה"). הוא מגלה את האות הראשונה (ג') לשאר המשתתפים. למשתתפים שתי ברירות: לנחש את המילה או להשיג אות נוספת. על אחד המשתתפים לחשוב על מילה שמתחילה באותיות שגילה משתתף א' (נניח: "גמל"). עליו להסביר לשאר המשתתפים, למעט משתתף א' ששומע את ההגדרה אך לא רשאי לענות עליה, מהי המילה עליה חשב. זאת באמצעות הגדרה קצרה ואסוציאטיבית. בדוגמה שלנו משתתף ב', שחשב על המילה "גמל", מגדיר בקול "ספינת המדבר". למשתתף שלישי נדמה שהוא מזהה את המילה "גמל". עליו להכריז "קונטאקט!". עתה יספרו משתתפים ב' ו-ג' יחדיו: "אחת, שתיים, שלוש" ויאמרו את המילה "גמל". אם אכן אמרו שניהם "גמל" (ולא, נניח, אחד מהם אמר "גדליה"), הם זוכים באות נוספת מהמילה של משתתף א'. אם כך, משתתף א' במקרה זה מוסיף את האות ר' (האות השנייה במילה "גרדרובה"). ממשיכים לשחק כאשר כעת נדרשים המשתתפים למצוא מילה המתחילה ב- "גר" (לדוגמה "גרביים"). לעיתים משתתף א' מזהה בעצמו את המילה של המשתתפים האחרים. בדוגמה שלנו ייתכן ולאחר ההגדרה "ספינת המדבר", הבין משתתף א' כי מדובר בגמל. במקרה כזה יכול משתתף א' להגיד גמל (או "לא גמל" בגרסאות מסוימות) ובכך לבטל את ניסיון גילוי האות. במקרה כזה המשחק ממשיך והמשתתפים ממשיכים לחפש מילים שיענו על הדרישות. גם אם לאחר אמירת ה"קונטאקט" המילים עליהן חשבו המשתתפים שונות, חיפוש המילים ממשיך. המשחק מסתיים כאשר אחד המשתתפים מגלה את המילה עליה חשב משתתף א'. במקרה זה, הוא זה שיחשוב על מילה והמשחק חוזר חלילה.
מיצר (מושב)

מֵיצָר הוא מושב עובדים של התק"ם השוכן בדרום רמת הגולן, בתחומי המועצה האזורית גולן. היישוב נמצא בגובה של 355 מטרים מעל פני הים, בקרבת נחל רוקד ונחל מיצר, והוא הדרומי ביותר מבין היישובים השוכנים לאורך גבול ישראל – סוריה, כשלושה ק"מ מצפון-מערב למשולש הגבולות ישראל-סוריה-ירדן. היישוב קרוי על שם המבנה הטופוגרפי של השטח: שני יובלי נחל מיצר, העובר סמוך ליישוב ונשפך אל הירמוך, חוצים את פני רמת הגולן ויוצרים מצר יבשה. מיצר הוקם כהיאחזות נח"ל ב-1981 על ידי גרעין נח"ל של תנועת "המתנחל הצעיר", ולאחר שנתיים הפך ליישוב קבע. בתחילה הכוונה הייתה להקים במקום היאחזות נח"ל, אולם התנועה המיישבת בחרה לקיים במקום מיד יישוב קבע. בשנת 1986 הוקמה במקום רפת. ב-1989 נטשו אותו מרבית חבריו עקב משבר חברתי, ובמקומם באו חברי גרעין קלע מצפון הגולן. כלכלת היישוב מתבססת על חקלאות שלחין (גידולי כותנה, אבוקדו ואגוזי פקאן). כמו כן יש ביישוב לול פיטום ורפת חלב. היישוב הוא אחד מארבעת היישובים השותפים בכפר הנופש חמת גדר. בשנת 2010 הוחלט לפרק את הקיבוץ בעקבות תת-אכלוס. מאז קלט היישוב משפחות חדשות לטובת הקמת המושב. בשנת 2015 שונה סיווג היישוב מקיבוץ למושב. המושב מושתת על שלושה עקרונות: חקלאות, קהילה וחינוך. כיום ישנם במיצר 40 משפחות חדשות שמהוות רוב מוחלט ביישוב. הקהילה עדיין קולטת משפחות במטרה לייצר מקום של עבודה עצמית, שיתופי פעולה ויוזמה. בצמוד למיצר פועלת מכינה קדם צבאית – המדרשה למנהיגות חברתית במיצר. המכינה קיימת משנת 1998 וכיום עומד בראשה ליעד סולנקו. מיכה לבנה, גולן - 20 שנה ועוד 2000, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1993 מדיה וקבצים בנושא מיצר בוויקישיתוף מיצר, באתר רום גליל מיצר, באתר הגולן מיצר, באתר "מפה" אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 קיבוץ מיצר התנחל בדרום רמת הגולן, דבר, 7 ביולי 1981 שמעון וייס, עניינים יגעים במיצר, דבר, 28 באוגוסט 1981 נפתלי מאירי, קיבוץ מיצר חוויה, מעריב, 18 במאי 1986
מיכאיל שישמן, קיסר בולגריה

מיכאיל שישמן (בבולגרית: Михаил Шишман) או מיכאל אָסֶן השלישי (Михаил Асен III) היה קיסר האימפריה הבולגרית השנייה בין השנים 1323 ל-1330. השם בו הוא מוכר בימינו, הוא שיבוש של שמו הנכון מהכתבים הבולגרים העתיקים: מיכאיל אסן השלישי, בנו של שישמן ולא מיכאיל שישמן. מיכאיל שישמן היה בנם של הדספוט שישמן, משושלת אסן, ששלט בווידין ונכדתו של איוון אסן השני. תאריך לידתו איננו ידוע במדויק, אך ידוע שהיה זה לאחר שנת 1280. גאורגי טרטר השני שנפטר ב-1323 לא הותיר אחריו יורש, ואצילי בולגריה בחרו את מיכאיל כקיסר בולגריה. הקיסר של האימפריה הביזנטית, אנדרוניקוס השלישי, ניצל את המצב באימפריה הבולגרית וכבש מספר ערים בדרום בולגריה. מיכאיל שישמן אסף צבא גדול נגד הביזנטים שצרו על העיר פלובדיב. אומנם הביזנטים הצליחו לכבוש את העיר, אבל מיכאיל שישמן שחרר את צפון תראקיה. מיכאל שישמן חתם על חוזה שלום עם אנדרוניקוס השלישי, שבעקבותיו נשא לאישה את אחותו של הקיסר הביזנטי. לשם כך התגרש מאשתו הראשונה, אחותו של קיסר סרביה. בעקבות הגירושים הידרדרו יחסי בולגריה ודספוטט סרביה. מיכאיל הלך לעולמו לאחר קרב נגד הסרבים. הוא נפצע ונפל בשבי ב-28 ביולי 1330, ונפטר ארבעה ימים, מאוחר יותר. John V.A. Fine, Jr., The Late Medieval Balkans, A Critical Survey from the Late Twelfth Century to the Ottoman Conquest, Ann Arbor (1987) מדיה וקבצים בנושא מיכאיל שישמן, קיסר בולגריה בוויקישיתוף Към въпроса за Велбъждската битка“, Тома Томов, списание „Анамнеза“ брой 3, 2006 г.
S.T.A.L.K.E.R: Shadow of Chernobyl

S.T.A.L.K.E.R: Shadow of Chernobyl (בקיצור: STALKER) הוא משחק פעולה בגוף ראשון (FPS) שמשלב אלמנטים של משחק תפקידים עם חופש פעולה של השחקן ועלילה דינמית. המשחק פותח על ידי חברת GSC האוקראינית במשך שש שנים, ועורר הד תקשורתי רב. עלילת המשחק מתרחשת במציאות אלטרנטיבית שבה הכור בצ'רנוביל נפגע פעם נוספת, והקרינה שדולפת ממנו יוצרת אזור רדיואקטיבי שיוצר מוטציות והפרעות טבע שונות. לאחר האסון הצבא משתלט על האזור ומכריז עליו שטח צבאי סגור. השחקן מגלם שוהה בלתי חוקי באזור הזה, המתפרנס מאיתור ומכירת חפצים מסתוריים שנוצרו באזור, ומעניקים למחזיקם כוחות מיוחדים. המשחק שואב אלמנטים ורעיונות רבים מתוך ספרם של האחים סטרוגצקי "פיקניק בשולי הדרך", כמו גם מהסרט "סטאלקר (Сталкер)" בבימויו של אנדריי טרקובסקי, המבוסס אף הוא באופן רופף על הספר. השחקן מגלם אדם שסובל משכחה, ומתעורר בעיירה קטנה אצל סוחר בשוק השחור. הרמזים היחידים לזהותו הם קעקוע מסתורי שעל ידו, שבו כתוב "S.T.A.L.K.E.R.", והטקסט במחשב כף היד שלו "למצוא את סטרלוק" ו"להרוג את סטרלוק". במהלך המשחק השחקן חוקר את זהותו ומיהו אותו סטרלוק, בעזרת דמויות שונות ועל ידי ביצוע משימות מגוונות בתמורה למידע. המידע מוביל את השחקן עמוק יותר לתוך האזור הרדיואקטיבי, לתחנת הכוח צ'רנוביל, שם על פי האגדה קיים קריסטל מופלא שמגשים משאלות. במסעו לתחנת הכוח דמות המשחק תתמודד עם מוטנטים, שכירי חרב וזומבים שמנסים לעצור בעדו, וחיילים שמגנים על אותו קריסטל. בסוף המשחק לשחקן מוצעות אפשרויות בחירה רבות, שיוצרות 7 סיומים שונים למשחק. האזור הרדיואקטיבי מהווה את מפת המשחק, והוא מחולק לאזורים שונים בהם השחקן יכול לשוטט בחופשיות. כל אזור שונה מאופיין בסוגים שונים של תוואי שטח, אוכלוסייה, מוטציות ותופעות טבע. במהלך המשחק השחקן יכול לבחור בין לשוטט בחופשיות באזור ובין קידום העלילה. לרשות השחקן מאות משימות צדדיות שמזכות אותו בכסף, תחמושת ועוד. בנוסף, השחקן יכול לסחור בציוד ובחפצים מסתוריים. המשחק מבוסס על מנוע גרפי שפותח במיוחד עבור המשחק, במטרה ליצור עולם משחק אפל וקודר, וחוויית משחק מציאותית. למשל, לאחר פיצוץ רימון, אדים יופיעו במקום ויטשטשו את שדה הראייה למספר רגעים. בנוסף, תנאי הראות והאקלים בעולם המשחק משתנים בהתאם לשעת היום במשחק. מדיה וקבצים בנושא S.T.A.L.K.E.R: Shadow of Chernobyl בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של S.T.A.L.K.E.R: Shadow of Chernobyl (ברוסית) S.T.A.L.K.E.R: Shadow of Chernobyl, באתר PCGamingWiki (באנגלית) S.T.A.L.K.E.R: Shadow of Chernobyl, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
זג

האם התכוונתם ל... זג – קליפת פרי גפן היין זג – סוג ממשפחת העורביים
המנון שווייץ

מזמור שווייץ הוא ההמנון הלאומי של שווייצריה. ההמנון נכתב בשנת 1841 על ידי אלברייך צוויסיג (1808-1854). משנכתב, שרו אותו תדיר בעת אירועים פטריוטיים. עד 1981, השיר לא התקבל על ידי המועצה הפדרלית השווייצרית כהמנון הרשמי, משום שהמועצה הייתה מעוניינת לאפשר לעם לקבוע את השיר שישמש כהמנון הלאומי. בשנת 1961, החליף ההמנון את השיר "רופסט דו מיין פאטרלנד" ("כשתקראי לי ארץ אבות") אשר נכתב על ידי יוהאן רודולף ויס למנגינת "אלוהים, נצור את המלכה", השינוי אמור היה להיות לתקופה מוגבלת. לבסוף, בשנת 1981, הוכרז השיר כהמנון הלאומי הרשמי של שווייצריה. ב-2013 הכריז גוף לא-ממשלתי בשם "החברה לתועלת הציבור בשווייץ" (Schweizerische Gemeinnützige Gesellschaft) על תחרות לבחירת המנון חדש לשווייץ, שהשיר הזוכה בה יוגש לאישור הממשלה. ההתנגדות למילות "מזמור שווייץ" נובעת מכך שבהיותו מזמור דת-נוצרי, הערכים שהוא מבטא אינם מקובלים כיום על כלל החברה השווייצרית ועל שווייץ כאומה. אתר האינטרנט הרשמי של המנון שווייץ (בגרמנית) אתר האינטרנט הרשמי של המנון שווייץ (בצרפתית) אתר האינטרנט הרשמי של המנון שווייץ (באיטלקית) אתר האינטרנט הרשמי של המנון שווייץ (ברומאנש) מדיה וקבצים בנושא המנון שווייץ בוויקישיתוף מידע על היצירה "המנון שווייץ" באתר מיוזיק בריינז טקסט וצלילים בארבע השפות הלאומיות לורנס פטר, שווייץ תקיים תחרות לבחירת המנון לאומי ב-2014, באתר הבי-בי-סי, 2 באוגוסט 2013 (באנגלית) סוכנויות הידיעות, שוויץ תבחר המנון חדש בתחרות טלווזיונית, באתר nrg‏, 4 באוגוסט 2013
בניין אומדה סקיי

בניין אומדה סקיי הוא גורד השחקים השנים עשר בגובהו באוסקה, יפן, ואחד מהסמלים המוכרים בנוף של העיר. הוא מורכב משני בניינים בעלי 40 קומות כל אחד המחוברים ביניהם בגשר ובעלי חלק עליון משותף. גובהו של הבניין הוא 173 מטרים ותוכנן על ידי הירושי הרה. בנייתו הסתיימה בשנת 1993. לבניין מרפסת בקומה האחרונה, The Floating Garden Observatory, המשמשת כמרכז קניות. במשחק המחשב סים סיטי 3000 יש אפשרות להציב את הבניין בעיר. בניין אומדה סקיי-מבט מלמטה מבט מהצד על הבניין מבט למרפסת בראש הבניין מדיה וקבצים בנושא בניין אומדה סקיי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בניין אומדה סקיי אתר האינטרנט הרשמי של בניין אומדה סקיי (באנגלית, בסינית מפושטת, בסינית מסורתית ובקוריאנית) בניין אומדה סקיי, ברשת החברתית פייסבוק בניין אומדה סקיי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) בניין אומדה סקיי, ברשת החברתית אינסטגרם מידע נוסף על המבנה (באנגלית) מידע נוסף על המבנה (ביפנית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יפן ובנושא גורדי שחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיוריצה

מִיוֹריצָה (רומנית: Mioriţa) היא בלדה עממית רומנית. הבלדה נאספה ממקורות עממיים על ידי וסילה אלכסנדרי ואלקו רוסו באמצע המאה ה-19. וסילה אלכסנדרי פרסם עיבוד של הבלדה ובהמשך פורסמו גרסאות שונות שלה. המילה "מיוריצה" נגזרה מהמילה הרומנית "מיוֹארה" (mioară), שמשמעותה כבשה צעירה שגילה בין שנה לשנתיים ועוד לא המליטה. "מיוריצה" היא צורה של שם חיבה. באחו רחב ידיים נפגשים שלושה רועים המובילים צאן, האחד הונגרי, השני בן מולדובה והשלישי ממחוז ורנצ'אה. שני רועים, ה"הונגרי" (ungurean - הכוונה לרומני טרנסילבני) ובן מחוז ורנצ'אה, מקנאים בבן מולדובה על איכות כבשיו וכלביו וקושרים קשר להרוג אותו. טליה (כבשה צעירה) ששמעה את השיחה, מדוכאת מאוד, לא אוכלת ופועה ללא הפסק. היא מספרת על הקשר לרועה ומציעה לו לשמור לידו את הכלב האמיץ ביותר, כי בקרוב יבואו השניים להרוג אותו. הרועה נותן הנחיות לטליה מה לעשות, אם וכאשר יהרגו אותו. הרועה מבקש מהטליה שתבקש מרוצחיו שיקברו אותו בקרבת מכלאת הצאן, כדי להיות קרוב לכבשיו ולשמוע את כלביו. הוא מבקש שעל קברו יניחו חלילי רועים שונים, מעץ ומעצם, כדי שהרוח הנושבת בהם תנגן וכך יתאספו הכבשים ויבכו אותו. מהטליה הוא מבקש שלא תספר לכבשים על הירצחו, אלא תגיד שהתחתן עם נסיכה בנסיבות נפלאות, חתונה בה השתתפו השמש והירח, ההרים והברושים, הציפורים והכוכבים. הנחיה מיוחדת מקבלת הטליה מה לספר אם תבוא אישה זקנה לשאול עליו - במקרה זה אמורה הטליה להגיד שהתחתן, אך לא להוסיף את הנסיבות הנפלאות ואת המשתתפים. הבלדה מבטאת את הקשר בין הרועה לצאן שלו ומשום כך אופיינית לעם הרומני שזה היה עיסוקו העיקרי בתקופת התהוותו. היא נחשבת ליצירת מופת של הפולקלור הרומני. מיוריצה קוטלג ב-1940 על ידי ההיסטוריון הספרותי ג'אורג'ה קלינסקו כאחד מארבעת המיתוסים היסודיים של הספרות הרומנית. לבלדה כמה גרסאות. באחת מהן, שנאספה ב-1926 במחוז ורנצ'אה, הרועה השלישי שקושר את הקשר עם ה"הונגרי" (הטרנסילבני) נגד המולדבי, הוא יהודי. נוסח זה צונזר בתקופה הקומוניסטית. מיוריצה ברומנית, עיבוד של המשורר וסילה אלכסנדרי (ברומנית) פרשנות של היצירה (ברומנית) הקלטה של נוסח מדוקלם (ברומנית) הקלטה של נוסח מושר על ידי אירינה לוגין (ברומנית) בחלוקה להברות: Mi-o-ri-ţa; מתוך: mioriță במילון רומני-רומני (ברומנית) בחלוקה להברות: mi-oa-ră; מתוך: mioară במילון רומני-רומני (ברומנית)
בריגדיירו

בריגדיירו הוא כדור שוקולד ברזילאי ומעדן פופולרי בברזיל שנוצר בשנות ה-40 של המאה ה-20, ואשר נקרא מאוחר יותר על שמו של איש הצבא והפוליטיקאי אדוארדו גומס (Gomes). את הבריגדיירו מכינים מחלב מרוכז, אבקת קקאו ומרגרינה בלבד. אדוארדו גומס היה קצין בדרגת "בריגדיר" (בפורטוגזית: Brigadeiro; בריגדיירו, ומכאן שם המעדן) בחיל האוויר הברזילאי, דרגה המקבילה ל-Rear admiral, ומקבילתה בישראל היא תת-אלוף. גומס נודע עקב חלקו בדיכוי הפיכת הנפל הקומוניסטית בריו דה ז'ניירו. לאחר הדחתו של ז'טוליו ורגאס התמודד גומס בבחירות והפסיד פעמיים, בשנת 1946 לגספאר דוטרה ובשנת 1950 לורגס. עם תום השגשוג שחוותה ברזיל במרוצת שנות מלחמת העולם השנייה, שרר מחסור במוצרי יסוד במרוצת שנותיה הראשונות של הרפובליקה השנייה. לנוכח הקושי בהשגת מוצרים שונים כגון ביצים, סוכר, חלב טרי ומוצרים מיובאים, כגון אגוזים ופירות אירופאים שונים מחד, ולאור כניסתה של חברת נסטלה (Nestlé) לשוק הברזילאי עם אבקת קקאו, מאידך, נולדה גרסה פשוטה יותר של כדור השוקולד. כך, הימצאותו של מוצר חדש וזול בשוק שהיווה תחליף למחסור, מותג קליט וקלות ההכנה חברו יחדיו ליצירת המעדן הפופולרי. ישנה שמועה הגורסת כי המצאת הבריגדיירו הייתה בדיחה על חשבונו של גומס, שכן זה איבד אחד מאשכיו במהלך הקרבות בשנת 1935, ובניגוד למרבית המעדנים הברזילאיים הפופולריים, אין צורך בביצים להכנת הבריגדיירו. הבדיחה מתאפשרת מכיוון שבדומה לעברית, גם בפורטוגזית ביצה היא מילת סלנג לאשך. ישנן שתי דרכים עיקריות להגשת הבריגדיירו: הדרך המסורתית היא לגלגל את כדורי התערובת בפצפוצי שוקולד. דרך אחרת היא ליצור תערובת נוזלית למחצה ולאכלה בעזרת כפית.
מוקה

מוֹקָה (Mocha) הוא משקה של אספרסו (שליש), חלב מורתח (שני שלישים) ומעט קקאו או סירופ שוקולד רגיל או לבן (חמאת קקאו). השם מוקה נגזר מעיר הנמל מוח'א שבתימן, שהייתה מרכז סחר בקפה מהמאה ה-15 עד המאה ה-17. בשם זה מכונה זן צמח הקפה שמקורו באזור מוח'א, שטעמו דומה לקפה עם שוקולד. הגרסה המודרנית מחקה אותו באמצעות זני קפה אחרים שמוסיפים להם קקאו. המוקה הוא המצאה אמריקאית.[דרוש מקור]. בחלק מארצות אירופה והמזרח התיכון הוא מכונה מוקצ'ינו (mocaccino או moccaccino). בבתי קפה בישראל המשקה החם נקרא "מוקצ'ינו". לעיתים הוא נמכר קר בצורת ברד. ברשתות השיווק נמכר משקה חלב קר בקרטוניות בטעם מוקה. יש ממתקים רבים בטעם מוקה.
המנון בלגיה

הבראבאנסון (צרפתית La Brabançonne – "הבראבאנטית") הוא ההמנון הלאומי של בלגיה. להמנון יש גרסאות בשלוש השפות הרשמיות של בלגיה: הולנדית, צרפתית וגרמנית. על פי האגדה, ההמנון נכתב בספטמבר שנת 1830, במהלך המהפכה הבלגית, על ידי מהפכן צעיר בשם ז'נבאל, אשר הקריא את המילים במהלך כינוס בבית הקפה "אגל דאור". ז'נבאל, צרפתי ששמו האמיתי היה אלכסנדר דכט, אכן כתב את ההמנון. הוא היה שחקן באותו תיאטרון שבו באוגוסט 1830 החלה המהפכה שהובילה לעצמאות מהולנד. ז'נבאל מת במהלך מלחמת העצמאות. פרנסיס ואן קמפנהווט הלחין את המנגינה המלווה, והיא בוצעה לראשונה בספטמבר 1830. בשנת 1860 אימצה בלגיה באופן רשמי את השיר ואת המנגינה כהמנון הלאומי שלה. דגל בלגיה סמל בלגיה אתר האינטרנט הרשמי של המנון בלגיה (בגרמנית) אתר האינטרנט הרשמי של המנון בלגיה (בצרפתית) אתר האינטרנט הרשמי של המנון בלגיה (בהולנדית) אתר האינטרנט הרשמי של המנון בלגיה (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא המנון בלגיה בוויקישיתוף מידע על היצירה "המנון בלגיה" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "המנון בלגיה" באתר יוטיוב
דאון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... דאון – כלי טיס חסר מנוע תסמונת דאון – תסמונת מולדת שמקורה בסטייה כרומוזונאלית דאוניים – משפחת דגים מעופפים מחוז דאון – מחוז בצפון אירלנד דאון (עיר) – עיירה במדינת ריינלנד-פפאלץ בגרמניה שחר (גשושית) (מאנגלית: Dawn) - גשושית למחקר אסטרואידים בחגורת האסטרואידים דאון (להקה) – סופרגרופ סלאדג' מטאל מהעיר ניו אורלינס שבלואיזיאנה אישים: איילה דאון – מתאבקת סקוטית אליסן דאון – שחקנית קולנוע וטלוויזיה קנדית אנג'לה דאון – שחקנית אנגלייה לזלי אן דאון – שחקנית קולנוע וטלוויזיה אנגלייה דון דאונטאון (פירושונים)
סורת א-נצר

סורת א-נַצְר (ערבית: سورة النصر), בעברית סורת הניצחון או בשורת הישועה, היא סורה מספר 110 בקוראן. סורה קצרה זו מונה שלושה פסוקים (אַיַא֫ת) בלבד, ולפי האמונה המוסלמית היא הורדה למוחמד באמצעות המלאך גִ'בְריל (جبريل) במדינה. לפי ספרו של אבּן אלצֻ'רַיְס, פַצָ'אאִ'ל אלקֻראן (מהמאה ה-10), המיוחס לפרשן הקוראן עַטָאא' אלחֻ'ראסאני (בן המאה ה-8), הורדה סורה זו אחרי סורת אל-חשר ולפני סורת א-נור. על פי המסורת המוסלמית, קריאתה של סורה זו שווה לרבע מהקוראן. מרבית הפרשנים מאמינים כי הסורה מתייחסת לניצחון מוחמד בכיבוש מכה ב-630, ונהירת הערבים, ביניהם אנשי אזור תימן, להתאסלם לאחר ניצחון מופלא זה. הסורה משבחת את אללה על שהוביל אנשים רבים לדרך האסלאם, וקוראת לאנשים לשבח את אלוהים ולבקש את מחילתו. מסורת מוסלמית נפוצה מספרת כי לאחר שירדה סורה זו למוחמד, הוא לא הפסיק להודות לאללה ולבקש מחילה, מפני שידע כי מותו קרב. פרשנים מוסלמים רבים מאמינים כי הייתה זו הסורה האחרונה שירדה למוחמד, שנתיים לפני מותו. יש הטוענים אף כי סורה זו הבהירה לו כי ימות בקרוב. מדיה וקבצים בנושא סורת א-נצר בוויקישיתוף על פי תרגומו של אורי רובין על פי תרגומו של בן שמש מובא אצל אורי רובין, "נספח א: סדר התגלות פרקי הקוראן", הקוראן, תרגם מערבית אורי רובין, אוניברסיטת תל אביב, 2005, עמ' 552. ראו בתפסיר (פירוש לקוראן) הסוני הנודע של אבן-כאתִ'ר פה. ראו את תפסיר גל'לאין הסוני הידוע לאַ֫יַה הראשונה פה ראו תפסיר ג'ללאין לאיה השנייה פה ואת תפסיר תנויר אל-מקבאס הסוני המסתמך על דבריו של בן-דודו של מוחמד, ואחד ממלוויו עבדאללה אבן עבאס כאן. ראו פה חדית' מצחיח אל-בח'ארי, בה מספרת עאישה, אשת מוחמד, כי מוחמד הרבה לחזור על האיה האחרונה של סורה זו בשנים האחרונות לחייו. אבן כאתִ'ר מביא מסורת זו בהרחבה גם מאוספי חדית' אחרים כאן ראו את פירוש האיה השלישית על פי תפסיר ג'ללאין פה פרשנים אלו מסתמכים על דבריו של אבן עבאס, שטען כי דרך קבלת הסורה "יוּדע מוחמד על קרבת מותו", ראו זאת בתפסיר תנויר אל-מקבאס פה ואת החדית' שהתפסיר כאן מתבסס עליו אצל צחיח אל-בח'ארי.
סורת אל-כאפרון

סורת אל-כּאפִרוּן (בערבית: سورة الكافرون), או סורת הכופרים, היא סורה מספר 109 בקוראן. סורה קצרה זו מונה שישה פסוקים (אַיַא֫ת) בלבד, ולפי האמונה המוסלמית היא הורדה למוחמד באמצעות המלאך גִ'בְריל (جبريل) במכה. לפי ספרו של אבּן אלצֻ'רַיְס, פַצָ'אאִ'יל אלקֻראן (מהמאה ה-10), המיוחס לפרשן הקוראן עַטָאא' אלחֻ'ראסאני (בן המאה ה-8), הורדה סורה זו אחרי סורת אל-מאעון ולפני סורת אל-פיל. מתוך הסורה לא ניתן להבין מי הם ה"כופרים" המצוינים בתחילתה ושעל שמם נקראת הסורה. הפירוש המקובל לסורה הוא שאלה בני העיר מכה שסירבו לקבל על עצמם את דת האסלאם. בדומה לסורות קצרות אחרות, גם סורה זו מהווה מעין תפילת בקשה או קריאה לעזרת אללה. סורה זו מבקשת להזכיר את ההפרדה בין בעלי האמונה לבין חסרי האמונה, הם הכופרים. תפסיר תנויר אל-מכבאס, המתבסס על חדית'ים מפי בן דודו, ואחד ממלווויו של הנביא מוחמד, עבדאללה אבן עבאס מספר כי סורה זו התגלתה למוחמד לאחר שכופרים קראו לו לזנוח את דתו, ולעבוד עימם את אליליהם. בתגובה, פתח מוחמד בגינויים. תפסיר אבן-כאתִ'ר הסוני מספר כי הכופרים הציעו למוחמד כי יעבדו את אלוהיו במשך שנה, ולאחר מכן מוחמד יצטרף אליהם לשנה לעבודת אליליהם. בעבר, בהווה ובעתיד. הסורה מסתיימת בפסוק המצוטט לעיתים קרובות: "לכם דתכם ולי דתי". יש המפרשים פסוק זה כוויתור לכופרים, ורואים בפסוק החמישי בסורת א-תובה (התשיעית) המאוחרת יותר, "פסוק החרב", המכריז על מלחמה בכופרים, כמבטל את הפסוק בסורה זו. לעומתם אחרים מפרשים את הפסוק כאיום, ולא כוויתור, ורואים בו הבטחה ואזהרה לשכר ולעונש בתמורה לאמונה ולחוסר האמונה בעולם הזה. המסורת קובעת כי קריאתה של סורה זו כמוה כקריאת רבע מהקוראן כולו, וחדית' ידוע מספר כי מוחמד נהג לקרוא סורה זו מדי בוקר בתפילתו. מדיה וקבצים בנושא סורת אל-כאפרון בוויקישיתוף מובא אצל אורי רובין, "נספח א: סדר התגלות פרקי הקוראן", הקוראן, תרגם מערבית אורי רובין, אוניברסיטת תל אביב, 2005, עמ' 552. כל הציטוטים להלן הם מתרגום זה. יוסף ויצטום, הקוראן ומחקרו, בתוך מאיר בר-אשר ומאיר חטינה (עורכים): האסלאם: היסטוריה, דת, תרבות, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2017, עמ' 160 (ראו תפסיר זה לאיה 1) ראו כאן ראו גם סורה 10 איה 41. פסוק החרב: "עם תום החודשים הקדושים, הרגו את המשתפים בכל מקום אשר בו תמצאום, ותפסו אותם וכתרו אותם וארבו להם בכל אתר ואתר. ואולם אם יחזרו בתשובה ויקיימו את התפילה ויתנו זכאת, שלחו אותם לחופשי, כי אלוהים סולח ורחום". (על פי תרגומו של אורי רובין, אוניברסיטת תל אביב, 2005). ראו למשל גם את דבריו של מוחמד בחדית' צחיח אל-בח'ארי "אין זכות לעבוד כל אל אחר מלבדך [אללה]", ראו פה, כרך 9, ספר 93 חדית' מס' 590. הקוראן, תרגם מערבית אורי רובין, אוניברסיטת תל אביב, 2005, הערת שוליים בעמ' 540. תפסיר אל-ג'לאלין, למשל, טוען כי אַ֫יַה זו התגלתה טרם מוחמד צווה להילחם בכופרים (ראו כאן תפסיר לאיה 6) ותפסיר אבן עבאס מוסיף, כי הפסוקים המאוחרים שהורו על לחימה, ביטלו איה זו. תפסיר אל-ג'לאלין מפרש את הפסוק כ"אלוהים יודע כי הלא מאמינים לעולם לא יהפכו למאמינים". ראו פה. אורי רובין, "שבחי הקוראן", בתוך הקוראן, תרגם מערבית אורי רובין, אוניברסיטת תל אביב, 2005, עמ' 555. ראו בתפסיר אבן-כאתִ'ר.