המתקפה האווירית הסורית ביומה הראשון של מלחמת יום הכיפורים

המתקפה האווירית הסורית ביומה הראשון של מלחמת יום הכיפורים היא מתקפה רחבת היקף של 132 מטוסי קרב סוריים על יעדים צבאיים ברמת הגולן ובגליל העליון. המתקפה החלה ב-6 באוקטובר 1973 בשעה 13:55 והייתה זו שפתחה את מלחמת יום כיפור בחזית הצפון. המתקפה הפתיעה את צה"ל שלא נערך מבעוד מועד לבלימתה וספג את תוצאותיה. המתקפה נועדה להוות מכה מקדימה שתפתח את המלחמה בין ישראל לסוריה. המתכננים הסוריים מסרו את תכנון המבצע ליועצים סובייטים. הסובייטים ייעצו לסורים להימנע מגיחות עמוקות לשטח ישראל מתוך הערכה שחלק גדול מהמטוסים יופלו עוד בטרם יגיעו אל המטרות. בעקבות הערכות אלה באשר לאבדות צמצמו הסורים את יעדי התקיפה והסתפקו בתוכנית לפגיעה בבסיסי צה"ל ברמת הגולן ובגליל העליון ובחניוני טנקים של חטיבה 188 הסדירה שהיו פזורים לאורך חזית רמת הגולן. לא נכללו בתוכנית ההתקפה חניוני טנקים של חטיבה 7 שנפרשו עקב העלאת הכוננות זמן קצר לפני פרוץ המלחמה לאורך חזית רמת הגולן. המתקפה תוכננה כך שהמטוסים הסוריים יגיעו אל המטרות בשעה 13:55 בדיוק. חמש דקות לאחר מכן, בשעה 14:00, תוכננה הרעשה ארטילרית אינטנסיבית לאורך כל חזית רמת הגולן שתפתח את המתקפה הקרקעית. זמן המתקפה האווירית הסורית תואם עם המתקפה האווירית של צבא מצרים בסיני. כשני שלישים מהמטוסים הסורים שהוקצו למתקפה היו מטוסי הפצצה שטסו במבנים למטרות ישראליות ברמת הגולן וכשליש מטוסי יירוט מדגם מיג 21 ששימשו לחיפוי מפני מטוסי יירוט ישראליים שעלולים היו לזנב במטוסי ההפצצה הסוריים ופיטרלו מעל שטח סוריה. במהלך ההתקפה הוכנסו כל 31 סוללות הטק"א הסוריות שהיו פרושות לאורך חזית רמת הכולן למצב נצור וזאת במטרה למנוע הפלה של מטוסים סוריים באש ידידותית. החל מהשעה 13:45 המריאו מבנים של מטוסי קרב משדות התעופה בסוריה בדרכם למטרות איכות בצפון מדינת ישראל. ביחידת האזנה 848 של חיל המודיעין התקבלו אינדיקציות להמראות הרבות ללא מתן אישורי המראה בדרך הרגילה אלא בדממת אלחוט. המטוסים חדרו בגובה נמוך בנתיבים שבהם כיסוי המכ"ם הישראלי חלקי ובדממת אלחוט. בחלוף דקות אחדות נקלטה על צגי המכ"ם ביחידת הבקרה האווירית הצפונית התראה על תנועת עשרות מטוסים בדרכם לעבר ישראל בנתיבים רבים. במקביל להתראות יחידת הבקרה האווירית הישראלית ויחידה 848 נתקבלו במטה חיל האוויר הישראלי ידיעות על חדירת מבני מטוסים רבים לסיני. בעת קבלת ההתרעה על המתקפה היה חלק גדול ממטוסי חיל האוויר הישראלי בשלבי החלפת חימוש ולא היה ערוך להזנקה, לאחר שמכה מקדימה על שדות התעופה הסוריים, שאליה נערך, לא אושרה על ידי הממשלה שלוש וחצי שעות קודם לכן. משנתרבו ההתראות בדבר המתקפה המתקרבת, פקד מפקד חיל האוויר הישראלי האלוף בני פלד על המראת כל מטוסי חיל האוויר להגנת שמי המדינה, כולל מטוסים שהיו עמוסים בפצצות ומטוסי סקייהוק שאינם מיועדים לקרבות אוויר. בכך נמנעה הפעלתם למשימות התקפיות חיוניות למשך מספר שעות. מטוסי חיל האוויר הישראלי שהוזנקו ביקשו הנחיות מהבקרה האווירית אולם המתקפה הרחבה המצרית-סורית הקשתה על השליטה והטייסים הונחו לבצע מעגלי המתנה. חלק מהטייסים שמטוסיהם היו חמושים בפצצות הונחו לטוס אל הים התיכון ולהשליך אליו את הפצצות. בשל העומס על הבקרה הישראלית וההפתעה, מטוסי חיל האוויר הסורי התקיפו בו זמנית את היעדים הישראלים ללא הפרעה של מטוסי חיל האוויר הישראלי. מלבד פגיעה של סוללת הוק במבנה שטס מעל לבנון בנתיב חודר והפלת מטוס יירוט מדגם מיג 21 על ידי מבנה מטוסי מיראז' 3 ישראלי, לא נפגע אף מטוס סורי מבין עשרות המטוסים שתקפו מטרות ישראליות ברמת הגולן. בסיום ההפצצה הוכנסו 31 סוללות הטק"א הסוריות שהיו פרושות בחזית רמת הגולן לכוננות יירוט והצליחו להפיל 2 מטוסי סקייהוק ישראלים שהוזנקו למשימת סיוע לכוחות צה"ל הקרקעיים. משנתבקש מפקד חיל האוויר הישראלי על ידי הרמטכ"ל דוד אלעזר לצאת לתקיפת שדות התעופה הסוריים באותו היום נענה כי חיל האוויר אינו ערוך למשימה. לימים נמתחה ביקורת על האופן שבו הופעל חיל האוויר ביומה הראשון של המלחמה באופן שאינו אפקטיבי. הסורים מעולם לא פרסמו את פרטי המתקפה. פרטי המתקפה נאספו מעדויות של כוחות צה"ל ומפרסומים סוביטיים. המתקפה האווירית הסורית הפתיעה את צה"ל שלא היה ערוך לבלימתה. מטוסי ההפצצה הסוריים תקפו את המטרות מבלי שחיל האוויר או יחידות הנ"מ הספיקו להתנגד לה, פרט ליירוט של יחידת ההוק הצפונית בצפת שהביאה לנסיגת מבנה של מטוסי תקיפה שככל הנראה נועד לתקוף את יב"א 506. פרט לפגיעה הקשה במחנה יצחק, שאר היעדים לא נפגעו או שהפגיעה בהם הייתה קלה. ביעדי המתקפה לא נכללו חניוני הטנקים של חטיבה 7 שפרסה ברמת הגולן אלא כנגד חטיבה 188 שהייתה פרושה בשגרה ברמת הגולן. ככל הנראה, תוכנית המבצע הוכנה לפני פריסת חטיבה 7 ברמת הגולן. שר ההגנה הסורי מוסטפא טלאס כתב בספר זכרונותיו כי במתקפה הופלו 4 מטוסים סוריים על ידי כוח ההגנה הקרקעית של ישראל. המתקפה האווירית המצרית ביומה הראשון של מלחמת יום הכיפורים שמואל גורדון, 30 שעות באוקטובר - החלטות הרות גורל על הפעלת חיל האוויר בתחילת מלחמת יום כיפור, ספריית מעריב, 2008. יוסף ברגר, מחקר- התקיפה האווירית שפתחה את מלחמת יום הכיפורים - 1973, סרטונים באתר יוטיוב Воздушный удар 6-го октября 1973 года.