התעללות בקשישים

התעללות בקשישים מתאר התעללות בקשיש מצד מי שהוסמך לטפל בו, שיכולה להיות מתמשכת וגורמת לקשיש לסבל או למצוקה גופנית ויכולה להגיע אף למוות. ההתעללות יכולה להיות ממושכת. לעיתים ייתכנו לה סימנים מובחנים כמו פציעה, כאבים, אי נחת, תלונות, פחד שמפגין הקשיש מצד המטפל וניתן לבדוק אם היא מתרחשת בעזרת מצלמות אבטחה. ישנה טכנולוגיה מסייעת לקשישים כגון לחצן מצוקה ורובוטים לסיוע לקשישים ומצלמה חכמה אם כי נכון להיום הם לא בהכרח יחליפו את כל הפונקציות של מטפל אנושי. קיימת חוסר אחידות והסכמה לגבי ההגדרה של התעללות בזקנים. פרופ' ישראל דורון מתייחס בספרו להגדרת ערך התעללות בזקנים בהגדרתה של HUDSON 1989 הבוחרת במונח טיפול לקוי לתיאור התנהגות פוגענית כלפי הזקן. ההתעללות מתרחשת בהקשר של יחסי אמון. הפוגע הוא מסביבתו הקרובה של הקורבן, בן משפחה, קרוב, שכן, מטפל בהקשר של טיפול לקוי. ההתעללות יכולה להתבטא במספר דרכים: מבחינה הכרתית התייחסות לזקן בצורה מעליבה באמצעות פגיעה בכבודו העצמי והשפלתו באופן חד-פעמי או לאורך זמן. מבחינה פיזית התעללות גופנית תוך גרימת כאב ומצוקה לזקן. מבחינה מינית קיום מגע מיני שלא בהסכמה או ניצול חוסר מודעות למצבו הנפשי. ניצול כלכלי של קשישים יכולה להתבטא בעשיקתו של הזקן מנכסיו הכלכליים והחומריים. קשישים עריריים נופלים לעיתים קרבן לקרובי משפחה, שכנים או זרים, שמציעים את עצמם כידידים, יועצים או מגנים, ומנצלים את כספם ורכושם. הכלי המשפטי הוא אחד הכלים החברתיים המוכרים והמקובלים להתמודדות עם תופעות של אלימות או התעללות, ומכאן תפקידו של המשפט - באופן כללי, ותחום המשפט וזיקנה - באופן קונקרטי, הוא לעזור לזקנים להגשים את רצונותיהם. בשנות השבעים המחקרים בנושא התמקדו בזיהוי התופעה של התעללות בזקנים בהיקפים ובמאפיינים. אי-דיווח ואי-שיתוף פעולה מצד הנפגעים, על-פי רוב בשל רצון להגן על הפוגע או בשל תלות בו. קושי נוסף הוא העומס הרב על פקידי הסעד ועל העובדים הסוציאליים המטפלים בנושא זה. על-פי נתוני משרד הרווחה בישראל, בטיפולו של כל עובד סוציאלי העוסק בתחום זה מאות תיקים. אחד המנגנונים החשובים להתמודדות עם התופעה הוא באמצעות פקיד סעד בשירות הזקן. בסוף שנות ה-80 ובאמצע שנות ה-90 התעללות בזקנים הוכרה בישראל כבעיה חברתית, לאחר חקיקת תיקון 26 לחוק העונשין פגיעה בחסרי ישע 1989. משנת 2000 התייחסו המחקרים לממדי התופעה בקבוצות אתניות שונות וזיהוי מאפיינים תרבותיים. בשנת 2002 התפרסם "דוח הוועדה לבחינת הצרכים בתחום המניעה והטיפול בהתעללות בזקנים" הדוח כלל המלצה לערוך סקר ארצי כולל לבדיקת היקף התופעה של התעללות בזקנים בישראל. בשנת 2004 סקר ארצי מייצג ראשון. בשנת 2006 דו"ח מבקר המדינה קבע כי אחד מכל חמישה קשישים בישראל הוא קורבן התעללות. באוקטובר 2007 התקיימה חקיקה בנושא אלימות כלפי קשישים, פרוטוקול מספר 303 של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת. במרץ 2008 הוקמה התוכנית הממלכתית הבינמשרדית למאבק באלימות נגד זקנים ולחיזוק ביטחונם האישי דוח ועדת ביצור, המשרד לענייני גמלאים. סקר ארצי בסקר שערכה אוניברסיטת חיפה בשיתוף עם אגודת אשל, בשנת 2005, נמצאו ממצאים קשים לגבי שיעורי ההתעללות בקשישים במשמעה הרחב, כולל הזנחה בקשישים בעלי תפקוד גבוה. בסקר דיווחו 18.4 מכלל הנשאלים כי ב-12 החודשים שקדמו לסקר נחשפו לפגיעה קרי אלימות פיזית או מינית, התעללות מילולית, הגבלת חופש או ניצול כלכלי. שיעור המדווחים על סוג אחד של התעללות בקרב האוכלוסייה היהודית דומה לשיעור בקרב האוכלוסייה הלא יהודית. שיעור הגברים והנשים המדווחים על סוג אחד של פגיעה דומה, אך נמצא כי נשים נפגעות יותר מאלימות פיזית ומינית. שיעורי ההזנחה היו גבוהים, 25% מהנשאלים דיווחו על הזנחה כללית. רוב הממצאים מעידים על כך כי התופעה בישראל גבוהה בהרבה מאלה שנמצאו בעולם. הנימוקים לאי פנייה לעזרה קשורים לתפיסת הפגיעה כעניין משפחתי או פרטי או לאהבת הפוגע ולאי רצון לפגוע בו. לעניין שיעור ההזנחה הגבוה מוסבר בנטייה של הקשישים להימנע מלהצהיר על היותם נזקקים או בהימנעותם מבקשת עזרה מבני המשפחה. דוח מבקר המדינה לפי דו"ח מבקר המדינה שהתפרסם בשנת 2006, ומחקר חברתי שקדם לו, שבוצע באוניברסיטת חיפה, אחד מכל חמישה קשישים בישראל הוא קורבן התעללות. מהמחקר עלה כי דווקא בישראל סובלים הקשישים מניצול, השפלה ואף התעללות מינית, יותר מבכל מדינות המערב. נתוני משרד הרווחה לפי נתוני משרד הרווחה על קשישים שנפגעו מהתעללות ומהזנחה וטופלו בידי פקידי הסעד של משרד הרווחה: נפגעו בשנת 2005 2,024 קשישים מהתעללות ומהזנחה. רוב הפוגעים בקשישים הם בני משפחתם או מטפלים בשכר. כאשר מדובר בניצול כלכלי מגוון הפוגעים רחב יותר. נמצא כי קשישים בסיכון הם על-פי רוב בני 75 שנים או יותר הסובלים מבעיות בריאות, תלויים בעזרת הזולת, רשת התמיכה בהם מצומצמת או שהם נתונים בבידוד חברתי עקב מוגבלות כלשהי (פיזית, תפקודית או קוגניטיבית). בישראל נחקקו חוקים שנועדו בחלקם להקנות כלים משפטיים להתמודדות עם התעללות בזקנים, בהם: חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים), תשט"ו-1955 החוק לא עסק בזקנים, אך העניק לפקיד סעד סמכות חקירה נרחבת כלפי אוכלוסיות פגיעות או חלשות ובמסגרתו נקבע כי פקיד סעד רשאי גם בלא צו שיפוטי לחקור בעניין הרלוונטי כל אדם ואותו אדם חייב לספק את המידע הנדרש. אם יש בידי פקיד הסעד צו שיפוטי לחקור, הוא רשאי אף להיכנס לכל מקום שבו נמצא האדם שלגביו נעשית הבדיקה, גם בלא הסכמתו. חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות 1962 חוק התערבות סוציאלית התערבות עקיפה לזקנים, החוק עוסק באוכלוסיות העלולות לאבד את יכולתן המשפטית לקבל החלטות: שאינם יכולים לדאוג לענייניהם מבחינה תפקודית וסובלים מליקוי הכרתי או ממחלת נפש ולמעשה מאפשר לזקנים באמצעות אפוטרופוס הגנה משפטית ודאגה לענייניהם. בית המשפט יחליט על מינו אפוטרופוס, לאחר חוו"ד ב"כ היועץ המשפטי לממשלה וחוו"ד משרד העבודה והרווחה באמצעות תסקיר פקיד סעד ובמידת הצורך ימנה מומחה רפואי בתחום הפסיכוגריאטריה או לחלופין במקרים חריגים המלצת רופא משפחה. קיימת אפשרות למינוי אפוטרופוס לגוף ולנפש בנפרד או לחלופין לשניהם גם יחד. יחוד החוק שהוא כלי טיפול מניעתי עוד בטרם התרחשה הפגיעה בזקן. חוק הגנה על חוסים 1966 חוק התערבות סוציאלית, התערבות ישירה ומפורשת בזכויות זקנים החוק עוסק באיסור התנהגות פוגעת עם הגדרתה כעבירה פלילית. החוק מקנה סמכויות לפקיד סעד להגנה על חוסים לכפיית טיפול רפואי במקרים בהם קיים סירוב מטעמים לא סבירים ובכלל זה אף להגיש בקשה לצו הגנה מכוח חוק למניעת אלימות במשפחה 1991 ולדווח על התעללות בחסר ישע לפי תיקון 26 לחוק העונשין. תיקון 26 לחוק העונשין משנת 1989 - התיקון עוסק בחסרי ישע. התיקון קבע חובת דיווח למשטרה או לפקיד סעד. החוק כולל התערבות עקיפה דרך חסרי ישע. חסר ישע הוא מי שמחמת גילו, מחלתו או מוגבלותו הגופנית או הנפשית, ליקויו השכלי או מכל סיבה אחרת, אינו יכול לדאוג לצורכי מחייתו, לבריאותו או לשלומו. החוק הגדיר כי התעללות גופנית נפשית מינית הן במעשה והן במחדל בחסרי ישע מהווה עבירה פלילית. התעללות לא הוגדרה בחוק, אך בית המשפט העליון בע"פ 4596/98 פלונית נ' מ"י 1988 הגדיר התעללות ככל התנהגות שמחמת אופיים וטיבם המצפון והרגש אינם מאפשרים להתייחס אליהם כאל מקרה תקיפה בלבד. בית המשפט גם הכיר בכך, שאפילו מעשה חד פעמי יהווה מעשה התעללות מקום שמדובר במעשה הכרוך בהשפלה או בביזוי בולט בע"פ 1752/2000 מדינת ישראל נ. נקאש. או כפי שעולה בפס"ד 1209/01 מדינת ישראל נגד רועי בן יהודה כרמלי בעניין עבירה על סעיף 368 ג לחוק העונשין התעללות בחסר ישע בידי אחראי. חוק למניעת אלימות במשפחה 1991 הרחקה וטיפול התערבות עקיפה דרך התערבות טיפולית והגנת קורבנות אלימות במשפחה. דרך בתי משפט למשפחה, למעשה החוק מאפשר להגן על זקנים אחד הכלים להתערבות הוא צו הגנה המאפשר להרחיק את הגורם המתעלל למספר חודשים ואף להאריכו במידת הצורך. חוק טיפול בחולי נפש 1991 החוק קובע הגנות בכל הנוגע לשמירת זכויותיהם של זקנים הסובלים ממחלת נפש וחשופים להתעללות. חוק למניעת הטרדה מינית 1998 התערבות עקיפה דרך ההגדרה הטרדה מינית החוק מתמודד עם הטרדה מינית באמצעים פליליים. בחוק אין התמודדות ישירה להתעללות בזקנים, וניתן להתייחס להטרדה המינית לגבי זקנים ונשים. חוק מניעת הטרדה מאיימת 2001 הרחקה וטיפול התערבות עקיפה, מרחיב סמכויות ממשפחה לכל אדם ומאפשר הוצאת צו מניעת הטרדה מאיימת שמאפשר להרחיק הגורם המתעלל, מבוצע דרך כל בית משפט השלום ולאו דווקא בית משפט למשפחה. חוק זכויות נפגעי עבירה 2001 מידע השתתפות חינוך והכשרה התערבות עקיפה מבטא יחס של כבוד והבנה לאוכלוסיות מוגבלות ומאפשר התייחסות של כבוד והבנה לאוכלוסיית הזקנים החוק מניח כי ידע הסברה וחינוך אכן מספיקים לשינוי חברתי. פקודת הבנקאות 1941 בכל הנוגע להגנה על לקוחות מבוגרים, במקרים של חשד לניצול כלכלי ולמעשה הגנה על זכויותיהם של הזקנים ראה דנ"א 1740/91 בנק דיסקונט נגד הופטמן. חוק השליחות 1961 בכל הנוגע לשימוש בייפוי כוח שניתן על ידי זקנים שאיבדו את צלילותם או כשירותם, העמימות במושג גריעת כשרות כעילה לפקיעת התוקף של ייפוי כוח הניתן על ידי זקנים. חוק הירושה 1965 בכל הנוגע לניצול מצבם של זקנים בהכנת צוואות עקב השפעה בלתי הוגנת. חוק החוזים בכל הנוגע ליכולת לנצל לרעה חולשתם של זקנים בהכנת ושינוי חוזים.דנ"א 1740/91 בנק דיסקונט נ הופטמן חובת זהירות של בנק כלפי לקוחו הערעור נדחה. חוק החוזים האחידים 1982 בכל הנוגע להגנת זקנים מפני חוזים מקפחים. רע"א 1185/97 מילגרום נ מרכז משען תניה בחוזה המתייחסת למעבר לבית אבות סיעודי במקרה הצורך – תוך הותרת קביעת המחיר בבית האבות הסיעודי לשיקול - דעת בית האבות – כתנאי מקפח בה הערעור התקבל. בישראל קיימים מספר גופים ממלכתיים וגופים בתוך הקהילה המסייעים לקשישים, כדוגמת משרד הרווחה, משרד הבריאות והמוסד לביטוח לאומי. גורמים אלה וגורמים נוספים כדוגמת אש"ל – האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל, מסייעים במידה רבה ופועלים בתוך הקהילה באמצעות הסברה וקו טלפון לזקן שמספרו 1700-50-1201 ובאמצעות תוכניות לטיפול פרטני וצוותים ייחודיים לטיפול ולצמצום ולמניעת התעללות בקשישים. כמו כן קיימות בכנסת וועדות לשינוי חקיקה על מנת לקדם חוקים שיסייעו לקשישים. הערכת התוכניות הראתה כי במצבי הזנחה, יעילות ההתערבות היא גבוהה מאוד. ניצול כלכלי של קשישים בית אבות איזיקוביץ, צבי, טובה וינטרשטיין ואריאלה לבנשטיין, סקר התעללות והזנחה של זקנים בישראל, אוניברסיטת חיפה-המרכז לחקר ולימוד הזיקנה ואשל- האגודה לתכנון ולפתוח שירותים למען הזקן בישראל, פברואר 2005. מתי רונן, שמשון נייקרוג, תפישת נושא ההתעמרות בקשישים בישראל, חברה ורווחה, כרך יד/1, 1994. עליזה לב, יונתן אנסון, אלימות פיזית כלפי קשישים מצד בני משפחותיהם: שכיחות התופעה וגורמי סיכון, בתוך: חברה ורווחה כרך כח 2, 2008 אריאלה לבנשטיין, פנינה רון, פגיעה בקשישים על ידי בני משפחה מטפלים: שכיחות התופעה בארץ, טיפולוגיה של הקרבן ושל בן המשפחה המתעלל ואטיולוגיה של התעללות, בתוך: חברה ורווחה כרך כ' 2, 2000 עמרי שגב, בעריכת עו"ד ירון קוסטליץ - משרד עורכי דין ד"ר יעקב וינרוט ושות', הפתרונות למצוקת הזקן בישראל: לא על בית-המשפט לבדו, כתב העת "מסחרי", הפקולטה למשפטים - אוניברסיטת בר-אילן, מאי 2013. בנד-וינטרשטיין, ט., לבנשטיין, א. ואייזיקוביץ, צ. (2010) התעללות והזנחה של הזקן בקרב משפחתו. בתוך: י. בריק וא. לבנשטין (עורכים) הזקן והמשפחה: סוגיות מרכזיות ביחסים רב-דוריים (עמ' 175-194). ירושלים: אשל – האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל. דוד רגב, כל קשיש חמישי – קורבן להתעללות, באתר ynet, 13 במרץ 2002 "בנק ישראל מגבה בנקים הגוזלים חסכונות קשישים ומשפחותיהם והמסלקים אותם מחשבונותיהם" - מאת משפחה פגועה שהבנקים הביאוה לאסון כלכלי רב-שיח, ‏קורבנות בגיל השלישי: על הזנחה והתעללות של זקנים בישראל חלק א', באתר הערוץ האקדמי, 26/02/2007 רב-שיח, ‏קורבנות בגיל השלישי: על הזנחה והתעללות של זקנים בישראל חלק ב', באתר הערוץ האקדמי, 26/02/2007 יוסי מזרחי, ‏תיעוד: מתעללים בקשישים בבית אבות, באתר ‏מאקו‏, 18 בפברואר 2017 "התעללות בזקנים - האם החוק בישראל מגן מפניה" - עמותת "המשפט בשירות הזיקנה" שלי לוי, "התעללות בקשישים והזנחת קשישים בישראל – נתונים ודרכי התמודדות", דו"ח שהוגש לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בכנסת, 28 במאי 2006 עמותת המשפט בשירות הזקנה אתר האינטרנט של אתר "אשל" דפנה סידס-כהן, שמוליק חזקיה, ‏אלימות כלפי זקנים והתעללות בהם, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 17 ביוני 2008 https://www.btl.gov.il/benefits/Long_Term_Care/sherutim/Pages/mashdermetzuka.aspx#:~:text=מי%20שזכאי%20לקצבת%20סיעוד%20יכול,טיפול%20בשבוע%2C%20ללא%20עלות%20נוספת. Booth, Robert; correspondent, Robert Booth Social affairs (2020-09-07). "Robots to be used in UK care homes to help reduce loneliness". The Guardian (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-03-15. https://techthelead.com/how-to-live-for-100-years-the-tech-way/ חווה להמן, ניצול קשישים בידי מטפלים מתנדבים, חברה ורווחה, כרך ט4, 1988. שרה אלון, ניצול כלכלי של קשישים, בתוך "מוטקה - אתר לצעירים ברוחם", 2.1.2006 ישראל דורון, משפט, צדק וזיקנה, הוצאת אשל, 2007 צבי איזיקוביץ, טובה וינטרשטיין, אריאלה לבנשטיין, סקר התעללות והזנחה של זקנים בישראל, פברואר 2005, באתר אש"ל ליאם אקשטיין, עם ישראל חי, באתר nrg‏, 22 בספטמבר 2006 קרן צפריר, זקנים נפגעי עבירה בהליך הפלילי, מעשי משפט יא, 2020, עמ' 241-179 תיקון מספר 26 לחוק העונשין - "חוק הגנה על קטינים וחסרי ישע", באתר כל זכות עבירה פלילית של תקיפת זקנים – מה העונש?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏24 במאי 2016 ד"ר איילת ברג-ורמן. 2009. הערכה של המיזם למניעה ולטיפול בהתעללות ובהזנחת זקנים במגזר העירוני. ירושלים: מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל.