מצוקי און

מצוקי און (למפת הגליל העליון מוגדלת)   מצוקי און (למפת הגליל העליון רגילה)   מצוקי און (למפת ישראל רגילה)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצוקי און (למפת ישראל מוגדלת)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצוקי און מצוקי און הם מצוקים במורדות הדרום-מערביים של רמת הגולן, המתנשאים מעל ארץ כינרות. אורכם של המצוקים הוא כשישה קילומטרים, מכפר חרוב ונחל עין גב בצפון ועד תחילת שיפולי הגולן אל נהר הירמוך, סמוך להר שריר. המצוקים שגובהם כ-300 עד 360 מטרים מעל פני הים, משקיפים על הכנרת מגובה של בין 510 ל-570 מטרים. מצוקים אלה הם התלולים במדרונות הגולן היורדים אל עמק הירדן, ובצידם הצפוני מרוחק שיאם מרחק שני קילומטרים בלבד מחוף הכנרת. על שפת המצוקים שוכנים היישובים כפר חרוב ומבוא חמה, ולמרגלותיהם משתרעים הקיבוצים תל קציר, עין גב והאון; על שם האחרון קרואים המצוקים. לאורך המצוק, מכפר חרוב בצפון ועד למבוא חמה בדרום, הוכשרה טיילת נופית, ממנה נשקפים נופים רחבי ידיים אל הכנרת, אל בקעת הירדן ואל הגליל. לאורך הטיילת הוכשרו שתי "מרפסות" תצפית: "מצפה מבוא חמה" מצפון למבוא חמה ו"מצפה לשלום" מדרום לכפר חרוב. הר נמרון השוכן כקילומטר וחצי מדרום למבוא חמה משמש כנקודת תצפית נוספת וכנקודת זינוק לדאונים ולמצנחי חליפה. הר נמרון (ששמו בערבית הוא "ג'בל עין א-נימר") אינו הר של ממש, אלא נקודת שיא לאורך שפת המצוק ברום של 359 מטרים מעל פני הים. המצוק הוכר בשנת 1972 כ"שמורת טבע מצוקי און" שהשתרעה על-פני שטח של 2300 דונם. כיום נכללים המצוקים ומורדותיהם בשמורת הטבע "סוסיתא", הכוללת שטחים נוספים מצפון ל"גן לאומי סוסיתא" ומשתרעת על-פני שטח כולל של 18,432 דונם. המדרון התלול של המצוקים חושף מגוון גאולוגי עשיר, ושכבות הסלע בו מסודרות על-פי סדר היווצרותן. בבסיס המצוק נראים סלעי קירטון בעובי של עד 200 מטרים מ"תצורת צרעה", ומעליהם סלעי גיר וקירטון בעובי של עד 45 מטרים מ"תצורת פיק". מעל לתצורה זו נראים סלעי חוואר ודולומיט בעובי של עד 25 מטרים של "תצורת סוסיתא", ומעליהם חולות של "תצורת עין גב" בעובי של עד 90 מטרים. התצורה הבאה היא "תצורת הורדוס" שעוביה מגיע עד ל-240 מטרים, והיא עשויה מקונגלומרט, אבן חול, חוואר, אבן גיר, חרסית וחול. מעל "תצורת הורדוס" נראים לעיתים קטעים מ"תצורת גשר" העשויה גם היא ממגוון סלעים, ועליה מונח כיסוי הבזלת של רמת הגולן, שגילו באזור זה נע בין 3.1 ל-3.7 מיליוני שנים, ועוביו במקום מגיע לחמישה מטרים בלבד. במצוקים יש ריכוזי פריחה של חלמונית גדולה, רקפת מצויה ואירוס הגלבוע. הקו הירוק עבר מתחת לראש המצוקים, (למעט חורבות סוסיתא בהם שכן מוצב צבאי ישראלי), ובפועל שטח המדרונות כולו הוגדר כשטח מפורז שבו גם סוריה טוענת לבעלות. בחלק הדרומי של המצוקים ניטע החל בשנת 1973 יער מבוא חמה המשתרע על-פני שטח של 1,250 דונם. ביער שוכן מוצב "תותחי נברון" בו הציב צה"ל במלחמת ההתשה תותחים אשר צפו לעבר שטח ממלכת ירדן. המוצב הנטוש כיום משמש משכן לעטלפים. מתחת למוצב הישראלי נמצאים שרידי הכפרים תאופיק התחתונה ותאופיק העליונה, ושרידיו של המוצב הסורי ששכן במקום עד למלחמת ששת הימים ואשר טיווח את היישובים הישראלים בבקעה שלמרגלותיו כעניין שבשגרה. למרגלות המצוקים נמצאים מספר מעיינות קטנים, ולצידם גדלה צמחיית נחל סבוכה. שניים מהם מהווים מוקד משיכה למטיילים, "עין שוקו" ליד מבוא חמה, הקרוי על שמו של מתן גדרי ("שוקו") שנהרג בחברון בשנת 2003, ועין עקוב (עין תאופיק) ביער מבוא חמה, המשמש, מאז חנוכתו של שביל הגולן בשנת 2007, כנקודת הקצה הדרומית של השביל. מעיין נוסף הנמצא נמוך יותר הוא עין שריר, המכונה גם "עין שוירח". בריכת המעיין נבנתה בשנת 1944 על ידי בהאים שהתגוררו בקרבת מקום עד לאחר מלחמת העצמאות; הבריכה שימשה להשקיית שדותיהם שם. המקום שוקם בשנים 1999-2004 על ידי ירח פארן, מקיבוץ האון. מדיה וקבצים בנושא מצוקי און בוויקישיתוף שמורת סוסיתא באתר iNature