הטחנות הגדולות

הטחנות הגדולות של ארץ ישראל בע"מ היא טחנת קמח שהוקמה בשנת 1921 ביוזמתו של הברון רוטשילד. הטחנה נמצאת בחיפה, ועד היום נטחנים בה גרגרי החיטה שמגיעים מממגורות דגון. הטחנה הוקמה ביוזמת הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד בתחילת שנות ה-20, במטרה לעזור לאיכרים בארץ ישראל להתבסס על עבודת אדמה ולאפשר להם למכור את יבולם תמורת שכר הוגן, ובנוסף לסייע למכור את התוצרת החקלאית מישראל לחוץ לארץ. בניין הטחנה הוקם על הדרך הראשית בקִדמת שכונת ואדי סאליב. הוא תוכנן על ידי המהנדס היהודי-הונגרי ארפד גוט. הבנייה החלה ב-1921 והסתיימה לקראת ספטמבר 1922. הבניין היה אז בין המבנים הכי גדולים בארץ ישראל לתקופתו. ביולי 1923 הונעו גלגלי הטחנה על ידי מנועי דיזל חדשניים לדאז. מסילת הרכבת הובילה אל תוך חצר הטחנה על מנת להקל על ההטענה והפריקה. הטחנות התקשו בתחילה לשווק את תוצרתן לחנוונים הערבים, ובעקבות זאת קיימו מכירה קמעונאית. בשלוש השנים הראשונות לפעולתן ייצרו בטחנות 20 מיליון קילוגרם קמח. הלחם שנאפה מתוצרת הקמח של הטחנות הגדולות נקרא לחם "תוצרת". הכשרת הטחנה לקראת פסח בשנת 1924 עוררה תרעומת בקרב הטחנות הקטנות שהתמקדו בטחינת קמח לפסח ובעקבות זאת הרבנות הראשית נמנעה מלהתערב בנושא ההכשר לטחנה ודרכי ההכשרה של טחנה כה גדולה, והשאירה את העניין בידי רבה של חיפה, הרב ברוך מרקוס. לאחר פתיחת הטחנות החלו הכנות להקמת מפעל למצות בצמוד לטחנה. בית החרושת נבנה על ידי סולל בונה בשנת 1925 ובדצמבר 1925 הוחל בייצוא המצות. בתחילת מלחמת העצמאות היו הטחנות יעד להתקפות של לוחמים ערביים. בתחילת אפריל 1948 נהדפה התקפה גדולה על הטחנה. ב-15 באפריל 1948 נעשה ניסיון לפוצץ רכבת תופת בטחנה. שומרי התחנה זיהו שמדובר ברכבת ממולכדת, דחפו אותה מהטחנה וכך מנעו אסון. למרות זאת, הטחנה המשיכה לעבוד במהלך המאורעות וסיפקה קמח לתושבי חיפה היהודיים. בשנת 1952 הוחלט על ידי הנהלת פיק"א לחדש, להרחיב ולשכלל את המפעל, ולהוסיף לו ממגורה גדולה לגרעינים, שבנייתם החלה עוד באותה השנה, והסתיימה בשנת 1955. חברת "הטחנות הגדולות של ארץ ישראל בע"מ" נמצאת בעלות משפחת חפץ (משפחתו של צבי חפץ, השליח המיוחד לנציגויות מדינות המפרץ, איחוד האמירויות ובחריין). במאי 2004 פשטו חוקרי רשות ההגבלים העסקיים על "הטחנות הגדולות" וכמה טחנות קמח אחרות ברחבי הארץ, בחשד שפעלו כקרטל שתיאם מחירים וחילק את השוק בין חבריו, אך לא נמצאו ראיות לפעילות כזו. בשנת 2008 אישרה רשות ההגבלים העסקיים לחברות "הטחנות הגדולות של ארץ ישראל בע"מ" ו"טחנות קמח מפרץ בע"מ" להתאחד. "טחנות קמח מפרץ בע"מ" עצמה רכשה את "טחנת קמח מן בע"מ" בחיפה בשנת 1999 והייתה בבעלות איש העסקים יעקב אדרי. מדיה וקבצים בנושא הטחנות הגדולות בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הטחנות הגדולות הטחנות הגדולות, אוניברסיטת חיפה הטחנות הגדולות של ארץ ישראל, בקטלוג הארכיון הציוני המרכזי בירושלים הטחנות הגדולות של ארץ ישראל, מאמר באתר הארכיון הציוני המרכזי לבנין הטחנה הגדולה בחיפה, דואר היום, 29 בינואר 1922 קמחא דפסחא, דואר היום, 12 בספטמבר 1922 טחנת הקמח הגדולה בחיפה, דואר היום, 15 במאי 1923 כופין אותו עד שיאמר רוצה אני, דואר היום, 2 בספטמבר 1923 מספרים מחכימים, דואר היום, 1 באוגוסט 1926 מסביב לקמח הפסח, דואר היום, 6 בנובמבר 1923 להכשרות הטחנות הגדולות, דואר היום, 15 בנובמבר 1923 להכשרת הטחנות הגדולות, דואר היום, 18 בנובמבר 1923 לנסיעתו של מנשיביץ, דואר היום, 24 באוגוסט 1923 להרחבת תוצרתנו, דואר היום, 3 בדצמבר 1924 בניין בית החרושת למצות, דבר, 11 בנובמבר 1925 מצות א"י לחו"ל, דבר, 20 בדצמבר 1925 נהדפו התקפות ערביות בחלק המזרחי של חיפה, מעריב, 8 באפריל 1948 סוכל נסיון להחדיר פצצת תופת לטחנות הגדולות, המשקיף, 16 באפריל 1948 מכונות תופת התפוצצו בחיפה בחודשים שקדמו להקמת המדינה, מעריב, 29 באוקטובר 1969 במקומות העבודה בימי הדמים, דבר, 18 באפריל 1949 ממגורת קמח גדולה מוקמת ב"טחנות גדולות", הצופה, 16 במרץ 1955 אורה קורן, המאפיות מחפשות דרך לגלגל על הצרכנים את ייקור הקמח, באתר הארץ, 17 ביוני 2004 חוקרי רשות ההגבלים פשטו על כמה מטחנות הקמח הגדולות בישראל במסגרת חקירת חשד לקרטל, באתר גלובס, 6 במאי 2004 החלטה בתיק מזג 7164 :טחנות קמח מפרץ בע"מ - הטחנות הגדולות של ארץ ישראל בע"מ ספיר פרץ, ‏טחנת הקמח שטיבל, המעסיקה 103 עובדים, מאיימת להפסיק פעילותה, באתר גלובס, 15 ביולי 2002