ה'תשס"ה

ה'תשס"ה (5,765) ובקיצור תשס"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 2004, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 באוקטובר 2005. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 19 שעות ו-287 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-304. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 25 (סימנה כהלוא) במחזור השמש ה-206. שנה זו היא שנת 1,936 לחורבן הבית, ושנת 2,316 לשטרות. מדינת ישראל חגגה ביום העצמאות ה'תשס"ה 57 שנות עצמאות. כ"ג בתשרי – פיגוע תופת בסיני: מכונית תופת התפוצצה במלון הילטון טאבה, שקרס חלקית ושתי מכוניות התפוצצו לאחר מכן בראס א–שטן י"א בחשוון – הכנסת הצביעה בעד תוכנית ההתנתקות י"ד בחשוון – טרמינל 3 בנמל התעופה בן–גוריון, המוכר גם כנתב"ג 2000, נפתח לראשונה כ"ו בחשוון – הכנסת קובעת בחוק הדגל, הסמל וההמנון באופן רשמי את "התקווה" כהמנון הלאומי כ"ז בכסלו – פרס נובל לכימיה מוענק לאהרן צ'חנובר ואברהם הרשקו, מדענים מהטכניון בחיפה, יחד עם האמריקני אירווין רוז על גילוי ותיאור את מערכת האוביקוויטין, האחראית לפירוק חלבונים בתוך התא י"ד בטבת – רעידת האדמה בדרום–מזרח אסיה בדרגה 9.3 בסולם ריכטר גרמה לגלי צונאמי אימתניים ולבסוף למוות של כ–280,000 אנשים. הרעש הורגש היטב באינדונזיה, מלזיה, תאילנד, הודו, סינגפור וסרי לנקה כ"ג בטבת – רעידת אדמה בעוצמה של 4.9 בסולם ריכטר במפרץ סרוני כ"ח בטבת – תושבי הרשות הפלסטינית מצביעים בבחירות לנשיאות הרשות, לראשונה לאחר מותו של יאסר ערפאת ג' בשבט – 6 הרוגים בפיגוע במעבר קרני כ"ט בשבט – פסגת שארם א-שייח' המביאה לסיום האינתיפאדה השנייה ז' באדר א' – הכנסת מאשרת בקריאה שלישית את חוק יישום תוכנית ההתנתקות כ' באדר א' – שביתת התלמידים הראשונה מתקיימת בישראל י"ז באדר א' – 5 הרוגים בפיגוע התאבדות במועדון ה–Stage בתל אביב א' בסיוון – ניסן דולינגר (42) אב ל–6 מהיישוב פאת שדה, נרצח בירי על ידי פועל ערבי שהסיע ברכבו י"ד בסיוון – תאונה קשה בהתנגשות בין רכבת ומשאית בישראל מובילה לכמאתיים פצועים ושמונה הרוגים ה' בתמוז – מחבל מתאבד התפוצץ בסמוך לקניון השרון בנתניה ט"ז בתמוז – 88 אנשים נהרגו בסדרת פיצוצים בשארם א–שייח', סיני כ"ח בתמוז – עדן נתן–זאדה מראשון לציון פתח ביריות על אוטובוס מלא בנוסעים ערבים בעיר שפרעם ורצח 4 נוסעים, בהמשך הומת נתן זאדה עצמו על ידי חלק מהנוסעים י' באב – תחילת ביצוע תוכנית ההתנתקות ברצועת עזה וצפון השומרון י"ב באב – התחיל שלב הפינוי בכח של תוכנית ההתנתקות, ברחבי רצועת עזה עימותים מתונים בין כוחות צבא ומשטרה למיועדים לפינוי י"ב באב – אשר וייסגן רצח 4 ערבים באזור תעשייה של ההתנחלות שילה ח' באלול – סיום מבצע "אשמורת אחרונה": כוחות צה"ל השלימו את נסיגתם מרצועת עזה במסגרת ביצוע תוכנית ההתנתקות, והעבירו את השליטה ברצועת עזה לרשות הפלסטינית י"ח בתשרי – שאול עמור, ראש עיריית מגדל העמק, חבר הכנסת, שר ושגריר ישראל בבלגיה (נולד ה'תש"א) י"ח בתשרי – זאב לב, פיזיקאי ישראלי ומייסד בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים (נולד ה'תרפ"ב) ב' בחשוון – עוזי חיטמן, זמר ומלחין ישראלי (נולד ה'תשי"ב) י' בכסלו – רפאל איתן, הרמטכ"ל ה–11 של צה"ל, ח"כ ושר בממשלות ישראל (נולד ה'תרפ"ט) ב' בטבת – הרב אבבה ברהן ברוך, ממנהיגי קהילת ביתא ישראל באשדוד ה' בטבת – יהודית נאות, שרה בממשלת ישראל, חברת הכנסת, פרופסור למיקרוביולוגיה בטכניון (נולדה ה'תש"ד) ט"ז בטבת – צבי צור, הרמטכ"ל השישי של צה"ל (נולד ה'תרפ"ג) י"ז בטבת – ברוך ג'מילי, לוחם פלמ"ח (נולד ה'תרפ"ג) י"ט בטבת – אלישבע גרינבאום, משוררת ומחזאית (נולדה ה'תשכ"ה) כ' בטבת – אשר פרס, פיזיקאי ישראלי (נולד ב–ה'תרצ"ד) כ"ז בטבת – יעקב גדיש, כלכלן ישראלי (נולד ה'תרצ"ד) י"ט בשבט – אפרים קישון, חתן פרס ישראל, סופר, אחד מגדולי הסטיריקנים, מחזאי וקולנוען ישראלי (נולד ה'תרפ"ד) כ"ז בשבט – אדיר זיק, שדרן רדיו ישראלי (נולד ה'תרצ"ט) א' באדר א' – ארתור מילר, מחזאי אמריקאי (נולד ב–1915) ד' באדר א' – סילביה רפאל, סוכנת מוסד ו' באדר א' – דודו גבע, אמן, מאייר, מחבר ספרי קומיקס וקריקטוריסט (נולד ה'תש"י) כ"א באדר א' – צבי מלחין, איש המוסד שלכד את אדולף אייכמן (נולד ה'תרפ"ח) א' באדר ב' – אמיר דרורי, סגן הרמטכ"ל ומנכ"ל רשות העתיקות (נולד ה'תרצ"ז) ו' באדר ב' – גארי ברתיני, מנצח ומלחין ישראלי ממוצא בסרבי, זוכה פרס ישראל (נולד ה'תרפ"ז) י"ז באדר ב' – רבי אברהם מנחם דנציגר בעל "אמרי מנחם" האדמו"ר של חסידות אלכסנדר כ"ה באדר ב' – סול בלו, סופר אמריקאי יהודי, זוכה פרס נובל לספרות (נולד ב–ה'תרע"ה) ג' בניסן – אהוד מנור, פזמונאי ומתרגם ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד ב–ה'תש"א) י' בניסן – הרבנית חנה טאו מחנכת ומהפכנית בלימוד תורה לנשים. מתלמידותיו של הרצי"ה קוק, וממייסדות מדרשת הרובע ט"ז בניסן – עזר ויצמן, איש צבא, מפקד חיל האוויר, מדינאי ונשיאה השביעי של מדינת ישראל (נולד ב–ה'תרפ"ד) י' באייר – בתיה גור, סופרת ישראלית (נולדה ב–ה'תש"ז) י"ט באייר – אבנר חי שאקי, פרופסור למשפטים, שר וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נולד ב–ה'תרפ"ו) ח' בסיוון – דן צלקה, סופר ישראלי (נולד ב–ה'תרצ"ו) כ"ג בסיון- חכם רפאל אלאשוילי, היה רבה הראשי של יהדות גאורגיה בישראל (נולד ב-ה'תרצ"ד) כ"ו בסיוון – שמואל אבידור הכהן, רב (נולד ה'תרפ"ו) כ"ו בתמוז – הרב שלמה זאב צווייגענהאפט, ראש השוחטים דמדינת פולין, ואב"ד הנובר ומדינת נידערזאקסען (סקסוניה התחתונה) במדינת גרמניה י"א באב – אלכסנדר גומלסקי, מאמן כדורסל רוסי ממוצא יהודי (נולד ב–ה'תרפ"ח) ט"ז באב – דליה רביקוביץ, משוררת ישראלית (נולדה ב–ה'תרצ"ז) ט"ז באלול – שמעון ויזנטל, צייד נאצים מפורסם (נולד ה'תרס"ט) כ"ט באלול – שרה לוי–תנאי, כוריאוגרפית ישראלית (נולדה ב–ה'תרע"א) תולדות אסירי ציון באפריקה במחנות אריתריאה סודאן וקניה, דב הלוי מילמן, הוצאת כותרות 'שיטת הבחינות' של הרב מרדכי ברויאר – קובץ מאמרים ותגובות, יוסף עופר (עורך), הוצאת תבונות, אלון שבות מקבלי פרס ישראל לשנת תשס"ה הם: ספרות: יצחק אוורבוך–אורפז מדעי המינהל: פרופ' מרים ארז פרופ' יחזקאל דרור פיזיקה: פרופ' יעקב בקנשטיין חקר הלשון העברית: פרופ' אהרן דותן חקר הרפואה: פרופ' רנה זיצוב–מרכס פרופ' שאול פלדמן צילום: אלכס ליבק – צילום חקר המזרחנות: פרופ' יעקב לנדאו פרופ' ששון סומך מחול: אוהד נהרין שירה: ישראל פנקס חקר הבלשנות: פרופ' אולגה קפליוק חקר הפילוסופיה הכללית: פרופ' בן–עמי שרפשטיין מפעל חיים: שבתי טבת הרב ישראל מאיר לאו התיאטרון הקאמרי להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. כ"ז בניסן חל ביום שישי, ולכן יום הזיכרון לשואה ולגבורה מוקדם ליום חמישי כ"ו בניסן ה' באייר חל ביום השבת, ולכן יום העצמאות מוקדם ליום חמישי ג' באייר ויום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מוקדם ליום רביעי ב' באייר. ה'תשס"ה