laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מיכאל רייזיחר

מיכאל ג'ון רייזיחר (בהולנדית: Michael John Reiziger; נולד ב-3 במאי 1973 באמסטלפיין, צפון הולנד) הוא כדורגלן עבר הולנדי, ששיחק בעמדת המגן הימני. רייזיחר החל את הקריירה שלו בקבוצת אייאקס אמסטרדם, ובילה את שנותיו הראשונות בבוגרים, בהשאלות לקבוצות פולנדם וחרונינגן. אחרי שחזר מההשאלות לאייאקס, הוא זכה עם הקבוצה בליגת האלופות בשנת 1995. בשנת 1996, הוא חתם במועדון האיטלקי מילאן, אבל לאחר שנפצע והושבת עד סוף העונה, הוא עזב את מילאן לברצלונה הספרדית. בברצלונה הוא שיחק במשך 7 עונות, וזכה עימה פעמיים באליפות הלה ליגה ובגביע המלך הספרדי. בשנת 2004, הוא עבר תחת חוק בוסמן, למועדון הכדורגל האנגלי מידלסברו. ב-31 באוגוסט 2005, הוא חזר להולנד, לקבוצת פ.ס.וו. איינדהובן, בה שיחק שנתיים לפני שפרש. הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת הולנד, הייתה ב-12 באוקטובר 1994, נגד נבחרת נורווגיה. הוא שיחק עבור הולנד במהלך טורנירי יורו 1996, מונדיאל 1998, יורו 2000 ו-יורו 2004. הוא פרש מן הנבחרת הלאומית לאחר יורו 2004. זמן קצר לאחר שחתם באיינדהובן, הוא הצהיר שהוא שוקל לשוב לשחק במדים הלאומיים של הולנד, אם ההזדמנות תהיה אפשרית. בכל זאת, רייזיחר מעולם לא זומן שוב לסגל הנבחרת. הוא פרש מכדורגל ב-30 באפריל 2007, יום לאחר המחזור האחרון של ליגת העל ההולנדית, בו הבטיחה קבוצתו פ.ס.וו. איינדהובן את האליפות. מדיה וקבצים בנושא מיכאל רייזיחר בוויקישיתוף מיכאל רייזיחר, באתר Transfermarkt מיכאל רייזיחר, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) מיכאל רייזיחר, באתר BDFutbol מיכאל רייזיחר, באתר WorldFootball.net מיכאל רייזיחר, באתר National Football Teams מיכאל רייזיחר, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
ראי בתוך ראי

"ראי בתוך ראי" (בגרמנית: Der Spiegel im Spiegel - Ein Labyrinth – מראה בתוך מראה: מבוך) הוא קובץ סיפורים סוריאליסטיים מאת מיכאל אנדה, אשר יצא לאור בשנת 1983. הקובץ תורגם לעברית מגרמנית על ידי שלמה טנאי ויצא לאור בהוצאת "זמורה ביתן" בשנת 1988. שלושים הסיפורים שבספר הוקדשו לכבודו של אביו של מיכאל אנדה, אדגר אנדה, אשר ציוריו ורישומיו המופיעים בהוצאת "זמורה ביתן" תואמים את התפיסה הכוללת של עלילת ההזיה של הספר. "ראי בתוך ראי" אינו ספר עלילתי, אלא אוסף של סיפורים קצרים, היוצרים ביחד מקשה אחת שלמה. הסיפורים מתארים עולם של חזיונות בעלי הגיון פנימי, הלובשים ופושטים צורה ומציגים, יחד ולחוד רעיונות פילוסופיים עמוקים. לא קיים סדר מסוים (מספרי) או אחר של ה"פרקים", והקשר בין הסיפורים הוא אסוציאטיבי. באסופה עוברת כחוט השני השאלה "מה משתקף במראה, אשר משתקפת במראה"? אין תשובה ברורה בספר על השאלה, בשל המבנה הייחודי של הספר, שבו הקורא עלול "ללכת לאיבוד" בטיעונים הלוגיים השונים - מה שמסביר חלקית את כותרת המשנה בגרמנית - "מבוך". השאלה: "מה רואים בראי המשתקף בתוך ראי? התדעי זאת, מפקדת משאלות זהובת העין?" מופיעה בספרו של אנדה "הסיפור שאינו נגמר". ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כשל המהמר

כשל המהמר, הידוע גם בשם כשל מונטה קרלו, היא התפיסה השגויה על פיה אם משהו קורה בתדירות גבוהה יחסית לתדירות הרגילה בפרק זמן נתון, אזי בעתיד הוא יקרה בתדירות נמוכה יותר (או להפך – אירוע שקורה פעמים מועטות ביחס לבדרך כלל, יקרה בעתיד בתדירות גבוהה יותר). במצבים שבהם התוצאה הנצפית היא אקראית ומורכבת מניסויים בלתי תלויים של תהליך אקראי (סטוכסטי), תפיסה זו מוטעית. כשל לוגי זה עשוי להתעורר במצבים רבים, אך הוא קשור באופן הדוק להימורים, שם הוא נפוץ בקרב שחקנים לא מנוסים. המונח "כשל מונטה קרלו" נטבע לאור אחת הדוגמאות המוכרות ביותר של התופעה, אשר התרחשה בקזינו של מונטה קרלו בשנת 1913. מכונה גם "שיטת ד'אלמבר" על שמו של המתמטיקאי ז'אן לה רון ד'אלמבר. כשל המהמר, לפי לודוויג פון מיזס, מבוסס על אי-הבנה נפוצה ביחס לכללי ההסתברות, שבה מבלבלים בין ההסתברות הכללית במחלקה מסוימת של אירועים, לבין ההסתברות למקרה מסוים בתוך המחלקה. ספציפית, כשל המהמר כולל הנחה שישנה הסתברות רבה יותר להתרחשות אירוע אקראי משום שהוא לא אירע משך זמן רב, או שישנה הסתברות קטנה יותר לחזרה של אירוע אם הוא התרחש פעמים מספר ברצף. ניתן לאייר את הכשל באמצעות בחינת ההסתברות בהטלת מטבע. ברור כי בהטלה הראשונה ישנה הסתברות של חמישים אחוז שהמטבע יפול על צד ה"עץ" או על צד ה"פלי". ברור גם כי ההסתברות שהמטבע יפול עשר פעמים רצופות על צד הפלי קטנה הרבה יותר (1:1024). הכשל טמון בהנחה ההגיונית, כביכול, שנפילת המטבע על צד הפלי בהטלה הראשונה מקטינה את הסיכוי, שהוא ייפול על פלי גם בפעם השנייה, מחמישים אחוז לעשרים וחמישה אחוז. בפועל, הסיכוי נותר חמישים אחוז ביחס לכל הטלה בנפרד, משום ש"למטבע אין זיכרון" וכל הטלה היא אירוע נפרד שאינו תלוי בקודמו (אי-תלות סטטיסטית). תכונה הסתברותית זו מכונה חוסר זיכרון. רק ההסתברות מראש להיווצרות רצף של אירועים כאלו הולכת וקטנה בהתאם למספר האירועים העתידים להתרחש. מסיבה זו, החשיבה של מהמרים על רצף אירועים כ"רצף ניצחונות" או "רצף של מזל" היא כשל לוגי. כשל אחר המעוגן בכשל המהמר והאופייני לחשיבתם של מהמרים הוא הסברה שאם התרחשות מסוימת חזרה על עצמה מספר פעמים, הסיכויים קטנים שהיא תשנה. לדוגמה: אם המטבע הוטל כך וכך פעמים והתוצאה הייתה ארבע פעמים פלי ברציפות, הסיכוי לפלי בפעם החמישית קטן יותר. כשל דומה הוא הניסיון לבנות תוכנית הימורים המבוססת על חזרה על אותו הימור תוך הכפלת סכום ההימור. לדוגמה: ליד גלגל הרולטה שמים שקל אחד על אדום, אם מפסידים, שמים שני שקלים על אדום, ואז ארבעה שקלים, וכן הלאה, עד שזוכים (מרטינגל) שיטה זו עובדת רק אם הסכום העומד לרשות המהמר אינו מוגבל. במציאות, תוחלת הרווח אינה משתנה. זן משנה של כשל המהמר, המכונה לעיתים כשל הלוטו, הוא הנטייה לטעון כי הייתה הסתברות גבוהה או אפילו בלתי נמנעות לאירוע מן העבר, פשוט משום שהוא אירע בפועל. "במכונה הזאת אף אחד לא זכה כבר הרבה זמן. תראה איך בתוך כמה דקות תגיע הזכייה הגדולה". "המטבע כבר נפל שש פעמים על פלי, עכשיו הוא חייב ליפול על עץ!!" כשל המהמר ההפוך אשליית צבר מרטינגל (שיטת הימורים) פרדוקס המעטפות אקסיומות פון נוימן-מורגנשטרן מדיה וקבצים בנושא כשל המהמר בוויקישיתוף דני הלמן, לוטו: לא רק מזל, מגזין "גלילאו", 24 באוגוסט 2008 "Why we gamble like monkeys". BBC.com. 2015-01-02.
כשל המהמר ההפוך

כשל המהמר ההפוך הוא כשל לוגי רטרודוקטיבי שבו מגיעים למסקנה שכיוון שקרה כעת אירוע נדיר, סביר שנערכו לפניו ניסיונות רבים. זהו היפוך לכשל המהמר, שבו מסיקים שאם נערכו עד כה ניסיונות רבים, הרי שהסיכויים לאירוע נדיר נעשו גבוהים יותר. אדם שנכנס למקום הימורים ורואה זריקת קוביות שיוצאת 6:6 מניח מכך שזוהי לא הזריקה הראשונה היום. הסיבה לכך שמדובר בכשל, היא משום שהסיכוי ל-6:6 זהה לסיכוי לכל צירוף ספציפי אחר (6:1 למשל). כשל המהמר המקור לכשל המהמר
אפקט פורר

אפקט פֿורר (באנגלית: Forer effect; על שם הפסיכולוג ברטרם פורר) הוא הטיה קוגניטיבית המכונה גם אפקט ברנום (בשל אימרתו של הקרקסאי פי. טי. ברנום "קרקס טוב צריך שיהיה בו משהו לכל אחד"). על פי הטיה זו, אדם נוטה להעניק דירוג נכוֹנוּת גבוה לתיאור חיובי, המתייחס כביכול אליו באופן אישי, גם כשבפועל התיאור כללי ומעורפל דיו כדי להתאים למגוון רחב של אנשים. אפקט פורר מסייע להסביר את נטייתם של אנשים רבים לקבל את נכונותם של תחומים פסאודו-מדעיים, כמו אסטרולוגיה, גרפולוגיה או ניבוי עתידות. פורר ערך בשנת 1948 ניסוי במסגרת קורס מבוא לפסיכולוגיה, שבו השתמש בתיאור אישיות מעורפל שהופיע בטור אסטרולוגי בעיתון כלשהו. התיאור, לפי פורר, היה עשוי להתאים כמעט לכל אדם: יש לך צורך שאנשים אחרים יאהבו ויעריצו אותך, אך אתה נוטה להיות ביקורתי כלפי עצמך. אף על פי שיש לך כמה חולשות אנושיות, אתה מסוגל בדרך כלל לפצות עליהן. יש לך יכולות רבות שאינך משתמש בהן ושלא ניצלת לתועלתך. אמנם כלפי חוץ אתה נראה בעל משמעת ושליטה עצמית, אך בתוכך אתה נוטה להיות מודאג וחסר ביטחון. לעתים יש לך ספקות אם קיבלת את ההחלטות הנכונות או את הדבר הנכון. אתה מעדיף מידה של שינוי וגיוון ומאבד את הסיפוק כאשר מוטלים הגבלות ואיסורים על פעולתך. אתה גם מתגאה ביכולתך לחשוב באופן עצמאי, ואינך מקבל את הצהרותיהם של אנשים אחרים בלי שתינתנה לך הוכחות מספקות. למרות זאת גילית כי לפעמים לא כדאי להיות גלוי מדי בפני אחרים. לעתים, אתה מתנהג באופן מוחצן וחברותי ומפגין חיבה לאחרים, אך במקרים אחרים אתה מופנם, מהוסס ומרוחק. חלק משאיפותיך נוטות להיות לא מציאותיות. במסגרת הניסוי, ערך פורר מבחן אישיות לתלמידי קורס המבוא, התעלם מתשובותיהם, ונתן לכל אחד מהתלמידים את ההערכה שלעיל. הוא ביקש מהם לדרג את ההערכה שקיבלו בציון שבין 0 ל-5, כש-5 הוא הציון להערכה המתאימה באופן "מעולה" לאישיותו, 4 סימן התאמה "טובה", וכן הלאה. הציון הממוצע היה 4.26 בפעם הראשונה בה ערך פורר את הניסוי. פורר ואחרים חזרו על הניסוי מאות פעמים נוספות עם תלמידי פסיכולוגיה, כשהציון הממוצע נותר בערך 4.2. התוצאות המובהקות של הניסוי יכולות להסביר, לפחות באופן חלקי, מדוע אנשים רבים סבורים כי אבחונים פסבדו-מדעים כמו אסטרולוגיה, ביוריתמוס, קריאה בכף היד, גרפולוגיה ודומיהם מספקים להם תיאור אישיות מדויק. פורר סבר כי הסיבה לדירוג הדיוק הגבוה-במובהק של הניתוח הסתמי, היא שאנשים נוטים להאמין לטענות הנוגעות אליהם, ביחס ישר לרצון שלהם שהטענות תהיינה נכונות. קריאה קרה האפקט האידיאומוטורי הטיית אישור Forer, B. R. (1949). The fallacy of personal validation: A classroom demonstration of gullibility. Journal of Abnormal and Social Psychology, 44, 118-123. אפקט פורר במילון הספקנים
בוריס אלתרמן

בוריס אלתרמן, (ברוסית: Борис Альтерман; נולד ב-4 במאי 1970 בחרקוב, אוקראינה) הוא רב אמן שחמט, מאמן שחמט ומחבר ספרי שחמט ישראלי. חבר נבחרת ישראל לשעבר, שייצג 4 פעמים את ישראל באולימפיאדות השחמט. מכהן כמנכ"ל מועדון השחמט ראשון לציון ומנכ"ל חברת ההדרכה "שחמט אלתרמן". אלתרמן החל לשחק שחמט בגיל 7 ועלה לישראל בשנות ה-90 של המאה ה-20. היה עוזרו האישי של אלוף העולם בשחמט, גרי קספרוב ושימש מנהל מקצועי של אקדמיית קספרוב לשחמט בין השנים 1999–2002. ב-1998 הודח בסיבוב השני באליפות העולם. תרם לפיתוח של תוכנת השחמט דיפ ג'וניור, שזכתה מספר פעמים באליפות העולם בשחמט למחשבים. חיבר סדרה של ספרים בשם "מדריך הגמביט", העוסק בפתיחות כגון: גמביט אבנס, גמביט בודפשט, הגנת פטרוב ועוד. אלתרמן הוא מנכ"ל חברת "שחמט אלתרמן" (לשעבר "אקדמיית שחמט אלתרמן" ו"אלתרמן - שחמט בשיטה אחרת"), שפועלת בשני תחומים מרכזיים: קידום תוכניות השחמט במערכת החינוך (בתי ספר וגני ילדים) וקידום השחמט כספורט הישגי (בניית קבוצות אימון לילדים מצטיינים). את החברה ייסד יחד עם אשתו, לובה אלתרמן, מורה ושחמטאית בדרגת מועמד לאמן. בשנת 2014 נמנתה החברה עם הזוכים בתחרות “עסקים קטנים" של ידיעות אחרונות, ynet ובנק הפועלים. אקדמיית שחמט בניהול אלתרמן פועלת גם בבית הספר שבח מופת. 1987 - זכה במקום ראשון משותף באליפות ברית המועצות לצעירים. 1992 - זכה במקום ראשון בתחרות במינכן. 1993 - זכה במקום ראשון בתחרות בחיפה. 1995 - זכה במקום ראשון בתחרות בראשון לציון ובבייג'ינג. 1996 - זכה במקום ראשון בתחרות בבד חומבורג. 1997 - זכה בפעם השנייה במקום ראשון בתחרות בבייג'ינג. 2016 - הוביל את קבוצת מועדון ראשון לציון לסגנות אליפות הליגה הלאומית, לאחר שצבר בלוח הראשון 8.5 נקודות מ-11 אפשריות. אלתרמן ייצג 4 פעמים את ישראל באולימפיאדות השחמט. מדיה וקבצים בנושא בוריס אלתרמן בוויקישיתוף בוריס אלתרמן, באתר צ'סגיימס (באנגלית) בוריס אלתרמן, באתר פיד"ה (באנגלית) בוריס אלתרמן, באתר האיגוד הישראלי לשחמט שיעורי שחמט של בוריס אלתרמן חדשות השבת - שחמט בגן הילדים, 7 בפברואר 2015, באתר יוטיוב אהוד מקסימוב, ‏החולם שח, בעיתון מקור ראשון, 13 בדצמבר 2018 חברת "שחמט אלתרמן"
איתן איתן

איתן איתן (5 בנובמבר 1940 – 26 באפריל 1991) היה משורר עברי בן המושבה כנרת. איתן נולד בשנת 1940 לקורט וימינה איתן. ימינה הייתה בתו של החלוץ דוד יזרעאלי. התגייס לשייטת 13 והחל לכתוב שירים ולפרסם עוד בעת שירותו הצבאי. שיריו התפרסמו דרך קבע בכתב העת "קשת" של אהרן אמיר. שיריו מיוחדים בסגנונם הגברי, הנוקשה כביכול, ובמחויבותו העמוקה של המשורר לערכי ארץ ישראל עם השפעה של תנועת הכנענים והמיתולוגיה היהודית. היו מבקרים שכינו את שירתו "שירה כנענית חדשה", משום דבקותו בתשתיות הקרקע, האקלים והצומח של מולדתו. ספר שיריו הראשון, "מלך אסור ברהטים", פורסם בשנת 1968 וזכה לביקורות חיוביות. בשנת 1977 יצא לאור ספר שיריו השני "ארץ אמור". בסוף שנות ה-70 עוררו סערה עם פרסום השיר "ילדים", ששורותיו הראשונות קוממו הורים ומחנכים רבים: "ילדים אתם שתמותו במלחמה הבאה/ שרופים בטנק או קרועים בפגז הלומי רסיסים/ וכרותי ידיים ואיברים פנימיים/ אל תפחדו עכשיו/ ואל תפחדו בבואה/ כי תמותו במלחמה הבאה". בשנת 1981 איתן היה מראשוני החקלאים שהחלו לגדל פירות אורגניים בחלקה שהייתה בבעלותו לחוף הכנרת. הוא ראה בגידול האורגני מעין שיבה לערכי היסוד הטהורים של חלוצי עמק הירדן. בחייו הספיק לפרסם רק שלושה ספרי שירה. איתן עישן ארבעים עד שישים סיגריות ביום ונהג לומר "טבק זה מוצר מן הטבע, ומוצר מן הטבע לא מזיק". הוא נפטר ממחלת הסרטן בשנת 1991 ונקבר במושבת הולדתו כנרת. הכרך של כל שיריו - "שירי האלף ושירים לבני אדם" - יצא לאור שלושה שבועות לפני מותו. בשנת 2006 מבחר מצומצם משיריו פורסם בספר "האדמה הקורנת" בהוצאת קשב. מלך אסור ברהטים, שירים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1968 ארץ אמור, שירים, ספרית פועלים, תל אביב, 1977 שירי האלף ושירים לבני אדם, כל שיריו, 1991 מקרא בארץ אמור , על ספר שיריו של איתן איתן, ארץ אמור, 1977, מאת אהרן אמיר, נדפס במעריב, מאי 1977 קובי נסים, על שיריו של איתן איתן, על המשמר, כ"ט בכסלו תשנ"ב, 6 בדצמבר 1991, עמ' 21. על: איתן איתן, "שירי האלף ושירים לבני-אדם" (תל אביב: שירה, תשנ"א 1991) איתן איתן, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" איתן איתן, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית" מידע על איתן, איתן, 1940-1991 בקטלוג הספרייה הלאומית איתן איתן - שני שירים, למרחב, 28 באפריל 1971 איתן איתן - לבנון - העקורים, מעריב, 12 בינואר 1968 איתן איתן - הילד, מעריב, 9 בפברואר 1990 אלי אשד, המשורר מהקומנדו הימי באתר "היקום המקביל", 24 בפברואר 2008 המשורר מכינרת - סיפורו של המשורר איתן איתן: רשימה קלאסית מאת רן אדליסט - יְקוּם תַּרְבּוּת, באתר יְקוּם תַּרְבּוּת, ‏1 במרץ 2022 ילדים: אתם שתמותו במלחמה הבאה - פואמה מאת איתן איתן - יְקוּם תַּרְבּוּת, באתר יְקוּם תַּרְבּוּת, ‏2 במרץ 2022 איתן איתן, דף שער בספרייה הלאומית איתן איתן, בלקסיקון הספרות העברית החדשה רון מיברג, איתן איתן שב לאדמה, חדשות, 3 במאי 1991 משה דור, "מלך אסור ברהטים", על המשמר, 5 באפריל 1968 משה בן-שאול, משורר המתנער מן הקבוע, מעריב, 21 ביוני 1968 יצחק בן, סכנת האמירות הגדולות, דבר, 27 במאי 1977 מנחם תלמי, פאפאיות לחוף הכנרת, מעריב, 6 בינואר 1984
פרס ברית המועצות

פרס ברית המועצות (ברוסית: Госуда́рственная пре́мия СССР - פרס המדינה או הפרס הממלכתי של ברית המועצות) היה פרס כבוד בברית המועצות. הפרס נוסד ב-9 בדצמבר 1966. אחרי פירוק ברית המועצות ב-1991, הפרס הוחלף על ידי פרס הפדרציה הרוסית. פרס ברית המועצות החליף את פרס המדינה על שם סטלין (ברוסית: Сталинская премия), ("פרמיית סטלין") שחולק בין השנים 1941–1954. עם היווסדו היו מקבלי התעודות והתגים של פרס סטלין יכולים להחליפם לתעודות ולתגים של פרס ברית המועצות. הפרס הוענק על בסיס שנתי, בתחומים שונים - מדע, טכנולוגיה, ספרות, אדריכלות ואומנויות. כל שנה היו עד כ-100 מקבלי הפרס. היקף הפרס היה 5,000 רובל (כמחצית בָפרס לנין). בכל הרפובליקות של ברית המועצות היו "פרסי רפובליקה" בהתאם. מדיה וקבצים בנושא פרס ברית המועצות בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא ברית המועצות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרס סטלין

האם התכוונתם ל... פרס סטלין במדע והנדסה ובאמנויות הוענק בין השנים 1941 ל-1956, מאוחר יותר נודע כפרס ברית המועצות. פרס השלום של סטלין, הוענק בין השנים 1949 ל-1956, מאוחר יותר נודע כפרס לנין לשלום.
הסכם ברטיני

הסכם ברטיני (בצרפתית: Le traité de Brétigny, באנגלית: The Treaty of Brétigny),‏ (8 במאי 1360) הוא הסכם שנחתם בין אדוארד השלישי מלך אנגליה לבין ז'אן השני מלך צרפת. ההסכם נחתם בכפר ברטיני שממזרח לעיר שארטר וסימל את סיום חלקה הראשון של מלחמת מאה השנים. ההסכם נחתם ארבע שנים לאחר שז'אן השני, מלך צרפת נלקח בשבי בידי האנגלים בקרב פואטייה (19 בספטמבר 1356). על פי הסכם זה, אדוארד השלישי ויתר על זכותו לרשת את כתר צרפת ואת דוכסות נורמנדי. מאידך, הוכרה סמכות שלטונו בחבלי גסקוניה ופואטו ובעיר קאלה שלחופי התעלה. הוא קיבל לרשותו גם חבלי ארץ נוספים ובהם סנטון, לימוזן ופריגו. נקבע כופר נפש בעבור שחרורו של המלך ז'אן השני מן השבי האנגלי בסכום של שלושה מיליון מטבעות זהב. כמו כן הוסכם כי יוחזקו 40 בני ערובה לתשלום החוב מקרב האצולה הצרפתית ובהם שני בניו של המלך: ז'אן, דוכס ברי ולואי, דוכס אנז'ו. ז'אן השני הורשה לשוב לצרפת כדי לגייס את הכספים הדרושים, אך בעת שניסה לעשות כן נמלט בנו לואי, דוכס אנז'ו מן השבי האנגלי. המלך ז'אן השני זעם על הפרת הסכם ברטיני על ידי בנו, דבר שאותו ראה כפגיעה בכבודו. היות שלא עלה בידו לגייס את הסכום הנדרש, חזר ז'אן השני לשביו באנגליה בתחילת 1364 ומת שם באפריל של אותה שנה. ב-1369 בנו, שארל החמישי מלך צרפת הכריז מלחמה על אנגליה בטענה כי לא עמדה בהתחייבותיה על פי הסכם ברטיני. ב-1377 עם מותו של אדוארד השלישי, האנגלים לא שלטו אלא בנחלותיהם סביב העיר בורדו ובעיר קאלה. האמנה לא הובילה לשלום בר-קיימא, אך השיגה הפוגה של תשע שנים ממלחמת מאה השנים. בשנים שלאחר מכן, הכוחות הצרפתיים היו מעורבים בקרבות נגד האנגלו-נבארזה (ניצחונו של ברטרנד דו גוסקלין בקוצ'רל ב-16 במאי 1364) והברטונים. מדיה וקבצים בנושא הסכם ברטיני בוויקישיתוף topic/Treaty-of-Calais הסכם ברטיני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אמנות והסכמים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ראי אדמה

רְאִי, אֲדָמָה הוא שיר מחאה וקינה שנכתב על ידי המשורר שאול טשרניחובסקי בשנת תרצ"ח 1938, בשיאם של מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט ומבצעי הקמת יישובי חומה ומגדל. השיר מבכה את מותם של אנשי היישוב במהלך המאורעות והמבצעים. השיר נתן את שמו לספר השירים האחרון שפרסם טשרניחובסקי בחייו, ויצא לאור בשנת 1940. המשורר עשה שימוש באמצעים ספרותיים מגוונים לתיאור האובדן. המוטיב המשמעותי ביותר בשיר הוא השימוש האירוני באדמה, כמצמיחה חיים חדשים מצד אחד, וכביכול בולעת מתים בקבורה מאידך. השיר משקף התחבטות בין ההקרבה לבין השכול שהוא אחד מתוצאותיה; מחד המוות בחזית הקרב נתפס לרוב כגבורה ומאידך אובדן החיים לצורך המלחמה נתפס כבזבוז. השיר מתחיל במילים: ”רְאִי, אֲדָמָה, כִּי הָיִינוּ בַּזְבְּזָנִים עַד מְאֹד! בְּחֵיקֵךְ, מְלוֹן בְּרָכָה, מְעוֹן סֵתֶר, זֶרַע טָמַנּוּ…לֹא עוֹד פְּנִּינֵי זְגוּגִיּוֹת שֶׁל כֻּסֶמֶת, זֶרַע חִטָּה כְּבֵדָה, גַּרְגֵּר שְׂעוֹרָה חֲתוּל כֶּתֶם, שִׁבֹּלֶת-שוּעָל חֲרֵדָה.” כביכול מדובר על חקלאות וזריעה. ובהמשכו מפורטת ההטמנה של גופות החללים שאיכותם ותרומתם לחברה תחסר ללא תחליף: ”הֵא לָךְ הַטּוֹבִים בְּבָנֵינוּ, נֹעַר טְהַר חֲלוֹמוֹת, בָּרֵי לֵב, נְקִיֵּי כַּפַּיִם, טֶרֶם חֶלְאַת אֲדָמוֹת, וְאֶרֶג יוֹמָם עוֹדוֹ שֶׁתִי, אֶרֶג תִּקְווֹת יוֹם יָבֹא, אֵין לָנוּ טוֹבִים מִכָּל אֵלֶּה. אַתְּ הֲרָאִית וְאֵיפֹה?”. בפסקה האחרונה של השיר מדגיש טשרניחובסקי את המתח שבין ההקרבה לצמיחה ולבניין היישוב, ומציין כי האבידות לא היו לשווא. "ראי אדמה" הפך לשיר קינה בחברה הישראלית, ונעשה בו שימוש בטקסי זיכרון, ובהם גם טקסים ממלכתיים של מדינת ישראל וצה"ל. הוא מאוזכר הן על ידי אנשי שמאל והן על ידי אנשי ימין. השיר אוזכר בנאום מחאה של דויד גרוסמן, סופר עברי ואב שכול, באזכרה לזכרו של יצחק רבין, ראש ממשלת ישראל, ב-4 בנובמבר 2006 בכיכר רבין בתל אביב. בנוסף, השיר נכלל בתוכנית הלימודים של מקצוע הספרות לצורך קבלת תעודת בגרות בישראל. בעז ערפלי, כי היינו בזבזנים עד מאוד: על "ראי אדמה" לשאול טשרחניחובסקי, עתון 77, גיליון 344, 2010, עמ' 24–29. בעז ערפלי, כי היינו בזבזנים עד מאוד: על "ראי אדמה", בספרו: צעיר לנצח - עיונים בשירת שאול טשרניחובסקי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011. "ראי אדמה" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "ראי אדמה" והאזנה לו באתר זמרשת רְאִי אֲדָמָה, באתר פרויקט בן-יהודה רְאִי, אֲדָמָה באתר הספרייה הלאומית בעז ערפלי, כופר חיינו בהוד, דבר, 9 ביוני 1972 נח פניאל, המשקל ב"ראי אדמה", דבר, 30 ביוני 1972 בעז ערפלי, פניאל, שפאן והמשקל של "ראי אדמה", דבר, 14 ביולי 1972, המשך דגנית חן-שלו, דליה זילברברג סופר, ראי, אדמה / שאול טשרניחובסקי, באתר בי"ס עמי אסף, מועצה אזורית דרום השרון תרצה דורמן, ראי אדמה / שאול טשרניחובסקי, באתר של תיכון אלון ברמת השרון אריאל הירשפלד, נגד "מגש הכסף", ועל ההבדל בינו לבין "ראי אדמה" של טשרניחובסקי, באתר הארץ, 14 במאי 2008 נ. אלפסי, מעל הכוננית, הצופה, 5 באפריל 1940 דוגמאות: אזכרה לשניים שנפלו ב"נאות מרדכי", משמר, 3 בדצמבר 1946 נערכה אזכרה לזכר חללי "מצודת הכ"ח", על המשמר, 7 באפריל 1952 עם זכרם של 29 גיבורי "הדסה גזר", דבר, 1 ביוני 1949 דוגמה: "גשר אריק" נחנך בצפון-מזרח הכנרת, דבר, 21 ביולי 1972 דוגמה: חללי פשיטת צה"ל והמיקוש בגולן הובאו למנוחות, דבר, 16 במרץ 1970
פרס נובל לכלכלה

פרס נובל לכלכלה, או בשמו הרשמי פרס בנק שוודיה למדעי הכלכלה לזכרו של אלפרד נובל (בשוודית: Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne), הוא פרס המוענק מדי שנה לכלכלנים בולטים על ידי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים. אף שהפרס מוכר יותר כ"פרס נובל לכלכלה", הוא אינו חלק ממורשתו של אלפרד נובל ומוענק מאז שנת 1969 ביוזמת הבנק המלכותי השוודי, הבנק מרכזי במדינה, לציון 300 שנה להיווסדו. ההחלטה על הענקת הפרס, כמו בשאר פרסי נובל, נתונה בידיה של האקדמיה השוודית המלכותית למדעים, והפרס מוענק יחד עם שאר הפרסים במדעים. שמותיהם של כמאה מועמדים נשלחים בכל שנה על ידי ממליצים מוסמכים לוועדת הפרס, המונה חמישה עד שמונה חברים. זו בתורה שולחת רשימה מצומצמת לאספת נובל, שמצביעה על המועמדים (עד שלושה). הפרס ניתן בטקס הנערך בסטוקהולם, והוא מלווה במענק כספי בסך 10 מיליון קרונות (בערך מיליון אירו נכון לסוף 2004). כל המידע על תהליך בחירת הזוכים נשמר בסוד במשך 50 שנה, בדומה לפרסי נובל האחרים. עד 2022 (ועד בכלל) הפרס חולק ל-92 זוכים אשר 55 מתוכם הם תושבי ארצות הברית, ורק שתי נשים. שלושה ישראלים זכו בפרס: ישראל אומן, דניאל כהנמן וג'ושוע אנגריסט ו-37 יהודים (40% מהסך הכל). הגיל הממוצע של זוכי הפרס לכלכלה (67) הוא גבוה יחסית לפרסי נובל האחרים (הגיל הממוצע של זוכי כל הפרסים הוא 59). מספר מבני משפחת נובל הביעו תרעומת על השימוש בשם "פרס נובל לכלכלה". פטר נובל טוען שבנק שוודיה "הפר את הסמל המסחרי של השם נובל. שני שלישים מהפרסים של הבנק בכלכלה הוענקו לכלכלנים אמריקאים מאסכולת שיקגו, שיוצרת מודלים מתמטיים כדי לתת ספקולציות בשוק המניות והאופציות - ההפך הגמור ממטרותיו של אלפרד נובל, להיטיב עם בני האדם". מתנגדי הפרס ומדיניות הבחירה בזוכים בו העלו את הטענות הבאות: הקישור לשם נובל על אף שהפרס לא נתרם על ידי אלפרד נובל. הכלכלנים החשובים ביותר כבר זכו בפרס בשנות השבעים ותחילת שנות השמונים ועל כן המועמדים שנותרו בתחום הם חלשים יותר ולכן יותר מעוררי מחלוקת. מדיה וקבצים בנושא פרס נובל לכלכלה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פרס נובל לכלכלה (באנגלית) פרס נובל, האתר הרשמי פרס נובל לכלכלה, האתר הרשמי חתני פרס נובל לכלכלה, באתר פרס נובל איל וינטר, יום יבוא ובפרס נובל בכלכלה יזכה ביולוג, באתר ynet, 16 באוקטובר 2009 דיויד סטברו, אלפרד נובל בכלל לא רצה לתת פרס לכלכלה - אבל אז התערב הבנק, באתר TheMarker‏, 30 בדצמבר 2016 פולי טובמן, גלי וינרב, ‏מתקרית דיפלומטית ועד הסכם גירושין: 7 סיפורים מפתיעים על הנובל בכלכלה, באתר גלובס, 7 באוקטובר 2018 17 Questions and Answers about the Prize in Economic Sciences המוסד או המוסדות אליהם השתייך הזוכה בעת קבלת הפרס Nobel descendant slams Economics prize
גו אהד איגלס

גו אהד איגלס (באנגלית: Go Ahead Eagles) היא קבוצת כדורגל מהעיר דבנטר שבמחוז אוברייסל שבמזרח הולנד. המועדון, שהוקם כבר בשנת 1902 זכה בארבע אליפויות לאורך השנים, כאשר הראשונה בשנת 1917 והאחרונה בשנת 1933. ההישג הגדול ביותר של הקבוצה מאז הוא הגעה לגמר הגביע ההולנדי בעונת 1965, אז הפסידה במשחק הגמר לקבוצת פיינורד. בעונת 1965/1966 שיחקה הקבוצה בגביע המחזיקות, אז הפסידה כבר בסיבוב הראשון לקבוצת סלטיק מסקוטלנד. בעונת 1966/1967 שיחקה הקבוצה בגביע האינטרטוטו, אז שיחקה בבית המוקדם מול קבוצות סיון משווייץ, פוג'ה מאיטליה וטילור מבלגיה, הקבוצה סיימה במקום הראשון באותו הבית עם מאזן נאה של שישה ניצחונות אך הפסידה בשלב רבע הגמר לקבוצת אינטר ברטיסלאבה מצ'כוסלובקיה. בגביע האינטרטוטו בעונת 1967 שיחקה הקבוצה בשלב הבתים מול קבוצות רואן מצרפת, לירסה מבלגיה וגרנשן משווייץ אך סיימה אחרונה בבית. באותו המפעל שיחקה הקבוצה גם בעונת 1969, אז שיחקה מול קבוצות לוגאנו משווייץ, אוסטר משוודיה וזומביירקי ביטום מפולין אך היא סיימה שלישית בבית זה. במאי 2021 הקבוצה חזרה לליגת העל ההולנדית לאחר 4 עונות בליגת משנה. נכון ל-13 בפברואר 2024 מולדובה סרגיי קלשצ'נקו הולנד האנק טן קאטה הולנד פול בוסבלט ניגריה פטר רופיי הולנד האנטילים ההולנדיים אורלנדו סמיקס מרוקו הולנד סעיד בחאתי הולנד מארק אוברמארס הולנד גליינור פלט אלופת הולנד: 4 (1917, 1922, 1930, 1933) סגנית מחזיקת הגביע ההולנדי: 1 (1965) מדיה וקבצים בנושא גו אהד איגלס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גו אהד איגלס גו אהד איגלס, ברשת החברתית פייסבוק גו אהד איגלס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גו אהד איגלס, ברשת החברתית אינסטגרם גו אהד איגלס, ברשת החברתית טיקטוק גו אהד איגלס, סרטונים בערוץ היוטיוב פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר WorldFootball.net פרופיל, באתר FootballDatabase.eu Eerste Selectie - Spelers, Go Ahead Eagles (ב־) ערך זה הוא קצרמר בנושא מועדוני כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.