מנחם עמנואל הרטום

ד"ר מנחם עמנואל הרטום (29 באוגוסט 1916, ל' באב תרע"ו – 20 ביולי 1992, י"ט בתמוז תשנ"ב) היה רב, מחנך, עורך ומתרגם. נולד בטורינו שבאיטליה בשנת 1916. אביו, מורו ורבו היה הרב הפרופ' אליה שמואל הרטום. כבר מילדותו הצטיין בלימודיו וביכולתו הלשונית, ובין מוריו נמנה גם דודו, הרב פרופ' משה דוד קאסוטו. בשנת 1937, בהיותו בן 21 שנים בלבד, סיים בהצטיינות את לימודי הדוקטורט בספרות ושפות שמיות באוניברסיטת רומא ובאותה שנה קיבל גם את התואר רב (חכם השלם) בבית המדרש לרבנים ברומא. עבודת הדוקטורט שלו הייתה על ר' עובדיה מברטנורא. בין השנים 1937-1938 שימש כרבה הראשי של העיר פרוג'ה, אך החלת חוקי הגזע באיטליה קטעו את פעילותו והוא החליט להגשים את חלום המשפחה ולעלות לארץ ישראל. בשנת 1939 עלה לארץ. התיישב במגדיאל בשנת 1942 והתפרנס מחקלאות, וכן היה מורה בתיכון. בשנת 1945 קיבל משרה לפי כישוריו כעורך התרגומים בממשלת המנדט בירושלים, עמדה שניצל לצורך פעילות ריגול לטובת ההגנה. בשנת 1942 נישא ללאה אלנה לבית רוסי. לזוג נולדו חמישה ילדים. עם קום המדינה שרת כחייל בצה"ל. אחיו ראובן הרטום נהרג בקרב על מוצא. בשנים הראשונות לקום המדינה עבד במועצה למען השבת ובמשרד האספקה והקיצוב. משנת 1951–1973 היה דובר ואחראי הפרסומים בנציבות שירות המדינה. בשנות השישים היה חבר הוועדה למונחי המינהל הציבורי של האקדמיה ללשון העברית. בשנות השמונים היה אחראי על תקנות השירות בבית החולים שערי צדק בירושלים. בין השנים 1956–1958 היה בשליחות הסוכנות היהודית מנהל מחלקת החינוך והתרבות באיטליה וכן מפקח על בתי הספר היהודיים. כיהן כרב ראשי של קהילת ונציה בין השנים 1973 - 1977 וגם לימד עברית מודרנית באוניברסיטת ונציה ובבית המדרש לרבנים שברומא. בין השנים 1985–1987 כיהן כרב ראשי של קהילת טורינו. נפטר בירושלים בשנת 1992. עיסוקו המרכזי של הרב הרטום, אשר ליווה אותו לאורך חייו, היה בתחום הכתיבה, העריכה והתרגום. את יצירתו האחרונה, "מחזור איטליאני השלם", סיים ממש לפני פטירתו. יצירותיו שהושלמו, אך טרם יצאו לאור, הן: פנקסים של ארבעה מוהלים ממשפחת ויואנטי מוונציה, וכן תרגום מעברית של "עיונים בספר בראשית" מאת נחמה ליבוביץ. בשנת 1947 ייסד עלון בשם "תורת חיים" וערך אותו בהתנדבות במשך כ-40 שנה. העלון נועד לליבון בעיות השעה והיה במה להשקפות עולם שונות בנושאים אקטואליים במדינת ישראל ובגולה, לאור היהדות. בשנת 1972 הוציא מילון איטלקי - עברי ועברי - איטלקי. ערך את כתבי שד"ל. תרגם מאיטלקית יצירות ספרותיות קלאסיות כמו דקמרון, גדולי האומנות וגדולי המוזיקה. תרגום לאיטלקית של ספרו של הרב חיים דוד הלוי "קיצור שולחן ערוך מקור חיים". תרגום וביאור לספר המצוות לרמב"ם תרגום ופירוש של המחזור האיטלקי לפי הקהילות האיטלקיות השונות. הספר בשלמותו ראה אור רק לאחר פטירתו והוא פרי מחקר מעמיק של המנהגים האיטלקיים השונים ודיוק בנוסח התפילה המקורי, תוך תרגום לשפה מודרנית, לטובת העוברים לפני התיבה וציבור המתפללים. הרב הרטום הוסיף סימנים מיוחדים לקריאה נכונה. קדם לכך קונטרס בשם "המנהג האיטלקי בירושלים" (ירושלים 1976) אשר מכיל תיאור של המייחד את נוסח התפילה והמנהגים של בית הכנסת האיטלקי בירושלים, אשר מרביתם הונהגו על ידי הרב הרטום ואביו. חיבר מספר פיוטים, בין היתר חיבר יוצר ליום העצמאות. אליה שמואל הרטום כתבי מנחם עמנואל הרטום בפרויקט בן-יהודה אודות הרב ד"ר מנחם עמנואל הרטום ז"ל, אתר המחזור האיטלקי כרטיס הקבר של מנחם עמנואל הרטום, באתר הר הזיתים כתובתם של מנחם עמנואל ולאה אילינא, אוסף הכתובות של הספרייה הלאומית יוצר ליום העצמאות, אתר הזמנה לפיוט, בארכיון האינטרנט מנחם עמנואל הרטום, באתר "החכם היומי" מנחם עמנואל הרטום, דף שער בספרייה הלאומית מאמרים על בעיות נישואין וגירושין, באתר "דעת" הרהורים על השואה, באתר "דעת" ר' עובדיה מברטנורא (יחד עם דוד אברהם), אתר עיר דוד הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה: כפי הנהוג בירושלים עיה"ק (ירושלים, תשע"ד), עמ' שסג (עמ' 375 של הקובץ).