יחסי ארצות הברית – מיאנמר

יחסי ארצות הברית–מיאנמר הם היחסים הבינלאומיים, הדו-צדדיים, המדיניים, הפוליטיים והשיתופיים המתנהלים בין ארצות הברית של אמריקה לבין הרפובליקה של איחוד מיאנמר (לשעבר בורמה). לפי סקר דעת הקהל של גאלופ שנערך בשנת 2012, 30% מהתושבים הבורמזים תומכים בהנהגת ארצות הברית, 67% לא בטוחים ו-3% מתנגדים. בנובמבר 2010 נערכו במיאנמר בחירות דמוקרטיות לראשונה לאחר שישים שנות שלטון צבאי. תחת הנשיא תיין סיין יזמה ממשלת מיאנמר שורת רפורמות פוליטיות וכלכליות שהביאו לשינויים משמעותיים בתפקודה של מדינה זו לאחר תקופה ארוכה של מדיניות שונה. הרפורמות הללו כללו שחרור אסירים פוליטיים רבים, חופש עיתונות רב יותר ובחירות לפרלמנט בשנת 2012 (המפלגה הפרו-דמוקרטית בהנהגת אונג סן סו צ'י קיבלה את מרבית המושבים בפרלמנט). ממשלת ברק אובמה הכירה בשינויים הדמוקרטיים החיוביים במיאנמר והחלה לתמוך רפורמות נוספות במערכת במדינה, בהן קידום השלום הלאומי, יצירת מערכת שקיפות ואחריות של מוסדות המדינה, העצמת הקהילות המקומיות והחברה האזרחית, קידום השתתפות בעניינים בינלאומיים והגנה על זכויות אדם. כחלק מהגישה לתמיכה בהמשך הרפורמות, ארצות הברית החזירה במלואה את היחסים הדיפלומטיים עם מיאנמר, פתחה מחדש את הסוכנות האמריקאית לפיתוח בינלאומי (USAID) במדינה, ותמכה במשלחת הסיוע הטכני של מוסדות פיננסיים בינלאומיים. ביקורו של הנשיא אובמה לבורמה בנובמבר 2012, שידוע גם כביקור הראשון של נשיא ארצות הברית שם, הדגים את המשך התמיכה של ארצות הברית במיאנמר ברפורמות הפוליטיות והכלכליות שלה. ערב ביקורו של הנשיא אובמה, אישרה ממשלת מיאנמר את מחויבותה ל-11 עקרונות, הכוללת את נושא זכויות האדם, חופש דת, אסירים פוליטיים, פיוס אתני, אי הפצת נשק וסמים ואיסור סחר בבני אדם. חובות אלה כוללות הקמת ועדה לבחינת עניינם הפוליטי של אסירים; דיאלוג פוליטי עם מיעוטים אתניים; ישיבות של משלחות הומניטריות באזור ראקין ובאזורים אחרים שנפגעו מהסכסוך; הקמת תפקיד הנציב העליון של האו"ם לזכויות אדם במיאנמר; לאפשר לוועד הבינלאומי של הצלב האדום לחדש את הביקורים בבתי הכלא. במאי 2013 ביקר הנשיא תיין סיין בארצות הברית, שם אישר את כוונתו לקיים את כל ההתחייבויות הדמוקרטיות הללו. על אף שאושרה התקדמות משמעותית במדינה, עדיין נותרו בעיות, בעיקר ביישוב מתחים ומניעת אלימות במחוז ראקין. בנוסף, נותר הרבה לעשות כדי להבטיח את הכבוד לזכויות האדם, לעבור מהסכמי הפסקת אש לדיאלוג פוליטי ולשיפור שלטון החוק ואחריות הממשלה. ארצות הברית ממשיכה להדגיש עבור ממשלת מיאנמר את הצורך בסובלנות, גיוון ודו קיום בשלום, והצורך בהפסקת הקשר הצבאי של צבא מיאנמר עם צפון קוריאה. ממשלת מיאנמר מתייעצת באופן קבוע עם הקונגרס האמריקני, וכן עם בעלי ברית של ארצות הברית ומוסדות בינלאומיים אחרים, על תמיכה ברפורמות נוספות במדינה. בשנת 1989 שינתה הממשלה הצבאית את שמה של המדינה מבורמה למיאנמר, אם כי במסמכים רשמיים, ארצות הברית עדיין משתמשת בשם "בורמה" בהתייחסות למדינה זו. מאז שנת 2000 מעניקה הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי סיוע הומניטרי למיאנמר. בנובמבר 2012 הבטיח הנשיא אובמה להקצות מיאנמר 170 מיליון דולר על פני שנתיים, שכוון להרחבת שיתוף הפעולה בתחומי העדיפות דמוקרטיה, זכויות אדם, שלטון החוק, שלום ופיוס, בריאות, וביטחון תזונתי. מתוך הכרה בהתקדמות הפוליטית והכלכלית מאז הרפורמות במיאנמר, ארצות הברית נקטה בשנים האחרונות צעדים קונקרטיים כדי לסייע בהאצת הצמיחה הכלכלית במדינה. ביולי 2012 פרסמה הנהלת ארצות הברית צו המאשר מתן שירותים פיננסיים לחברות אמריקאיות במיאנמר. בנובמבר 2012 פרסמה ממשלת ארצות הברית צו המאפשר יבוא של סחורות בורמזיות לארצות הברית, למעט ג'יידיט ואודם. בשנת 2013 הוציא הממשל צו אשר יאפשר לאזרחי ארצות הברית לבצע את מרבית העסקאות במיאנמר - בהן פתיחה ותחזוקה של חשבונות פיננסיים ומספר שירותים אחרים - עם ארבעה מהמוסדות הפיננסיים הגדולים במיאנמר: בנק הפיתוח הירוק לאסיה, בנק איירוודי, הבנק הכלכלי של מיאנמר ובנק ההשקעות והמסחר של מיאנמר. מדיה וקבצים בנושא יחסי ארצות הברית – מיאנמר בוויקישיתוף Snapshot: U.S. Leadership Unknown in Myanmar גאלופ