משמר (מקצוע)

משמר הוא איש מקצוע האחראי לשימור ושיקום נכסי תרבות או לשחזור (רסטורציה) שלהם. למשמרים יש את המומחיות לשמר את המורשת התרבותית באופן שישמור על שלמות האובייקט, הבניין או האתר, כולל המשמעויות ההיסטורית, ההקשר וההיבטים האסתטיים או החזותיים שלו. שימור מסוג זה נעשה על ידי ניתוח והערכת מצבו של רכוש תרבותי, הבנת תהליכים ועדויות להידרדרות, תכנון לניהול האוסף או אסטרטגיות ניהול אתרים שימנועו נזקים עתידים, ביצוע טיפולי שימור אקטיבי במידת הצורך וביצוע מחקרים. תפקידו של משמר בתוך המוזיאון או המוסד הוא להבטיח שהחפצים באוסף יישמרו במצב הטוב ביותר, וכן לעזור לצוות המוזיאון להציג את היצירות באופן המיטבי ביותר לפריט בכדי שלא ייפגע בעת התצוגה. בעיקרו של דבר, המונח "שימור" מתייחס לטיפול שמתקן נזקים או לפעולה שנועדה למנוע או להאט הידרדרות נוספת של חפץ. המונח "שיקום" מתייחס לטיפול שמטרתו להחזיר חפץ למראהו או לתפקודו המקורי. "שיקום" יכול להיות חלק מהטיפול הכללי. טיפול פיזי בחפץ נחשב כתת-קבוצה של המונח הגג "שימור". שני המונחים באים לידי ביטוי בכל הנוגע לטיפול במורשת התרבותית. המשמרים אחראים לטפל, לתעד, לצלם, לחקור, לקחת דגימות, לערוך בדיקות, לשמר ולטפל ולקבוע את תנאי האחסון של שלל הפריטים השונים באוסף. הפעולות שהמשמר נדרש לבצע בכדי לטפל כראוי בפריטים: בדיקת חפצים: כדי לקבוע את היקף וסיבות ההידרדרות של החפץ ואת אופן הטיפול הראוי. המשמר מבצע בדיקות לפי סוג הפריט באמצעות כלים מדעיים וויזואלים כמו זכוכית מגדלת, מיקרוסקופ, x-ray, צילום אינפרא אדום בדיקות pH ועוד. רישום ותיעוד מילולי: תיעוד מצב החפץ או האתר, כולל עבודות שיקום קודמות, תיעוד שיטות עבודה ורישום של כל החומרים שבשימוש בעת הטיפול. יצירת תיעוד ויזואלי: צילום ותיעוד חזותי של החפץ למטרות זיהוי והמחשה של מצבו. ניתור ותיעוד של תנאי תצוגה ואחסון: מטרת המעקב היא לשמור על חפצים במצב יציב, כיום קיימת הבנה כי אחסון בתנאים המיטיבים עם פריטים הם מהווים תנאי בסיסי וחשוב להמשך קיום הפריטים. הצעת עלויות טיפולים: המשמר לעיתים יכול להציע אפשרויות שונות של טיפולים שנועדו להפסיק את ההידרדרות וייצוב החפץ. שחזור חפצים פגומים: אומנם, המשמר לא מחזיר את החפץ בדיוק למצב בעת שנוצר וההבנה שהחפץ התגלגל והשתנה במהלך ימי חייו. על המשמר לבחון בדיוק כיצד יש לשחזר פריט ביחס לעברו ולהביא את החפץ שנפגע או ניזוק לתצורה קודמת או מתפקדת, תוך קבלת החלטות מושכלות על סמך חומרי המקור ממנו עשוי הפריט והכרה של החומרים הראויים לעבודה עם חומרי המקור. ארגון לוגיסטי לפרויקטים ארוכי טווח: שיתוף פעולה עם משמרים מתחומים שונים בפרויקטים מורכבים. למשל בפריטים העשויים ממגוון חומרים. פתרונות יצירתיים: מציאת פתרונות לניקוי, תמיכה ותיקון חפצים רגישים, כאשר כל פתרון הוא נעשה באופן פרטני בהתאם לפריט ולתנאים. פיתוח ושימור סטנדרטים: שמירה על סטנדרטים מתאימים בתחום המומחיות כדי למנוע נזק קבוע לחפצים. הישארות מעודכנים: עדכון מתמיד בשיטות וטכניקות שימור חדשות דרך מחקר והכשרה. הנחיה והדרכה: הנחיה והדרכה לצוותים טכניים וסטודנטים בנוגע לטיפול, התקנה, טיפול ואחסון של חפצים אמנותיים. המלצה על שיטות שימור: המלצה על שיטות כמו שליטה בטמפרטורה ולחות כדי להבטיח שמירה בטוחה של אוספים. ידע במונחים ובשיטות מדעיות: יכולת לבחון חפץ, להעריך את מצבו, להבין את ההיסטוריה שלו ולפרט את צרכיו. הבנה של עקרונות פילוסופיים: הכרה בחשיבות של שמירה על שלמות החפץ והבנה שפעולות השימור לא יסכנו את השימור בטווח הארוך. המשמר חייב להיות בעל הבנה עמוקה של הרעיונות הפילוסופים המובעים בקוד האתיקה וההנחיות של AIC (בארצות הברית) על מנת לגבש תוכנית טיפול. הערכה של ערכים אסתטיים ותרבותיים: הבנה והערכה של הערכים האסתטיים, התרבותיים, הכלכליים, ההיסטוריים, הפוליטיים, הדתיים, המדעיים והחברתיים של חפצים, מבנים ואתרים. הבנה והערכה זו חשובות ביותר בעת תכנון תוכניות שימור ושימור, אסטרטגיות וטיפולים. ידע על שימוש בחומרים בתרבויות שונות: הבנה כיצד חומרים שהיוו חלק מהמורשת התרבותית הושגו, שונו, עברו תהליך או יוצרו, וכיצד טכניקות ייצור התפתחו לאורך זמן. ידע על תכונות כימיות ופיזיקליות: הבנה של תכונות הקיימות במגוון רחב של חומרים וכיצד הם משפיעים על תהליך השימור והאם נעשה שימוש בחומרים אלו בייצור המקורי של חפץ או בטיפול ובשימור לאחר מכן. מודעות לבעיות גישה: הכרה בבעיות שעלולות להתעורר מהאופן שבו חומרים בעלי חשיבות תרבותית נגישים או בשימוש על ידי החברה. הקשר תרבותי: ידע על ההקשר שבו המורשת התרבותית משמשת, כיוון שההקשר עשוי להיות בעל חשיבות קריטית להבנת מצבה, גיבוש טיפול מתאים והמלצה על טיפול עתידי. בטיחות בעבודה: הכרה בתקנות הבטיחות וביצוע העבודה בהתאם לדרישות החוק. חובה לבצע פעולות על מנת לישמור על הבטיחות במקום העבודה וחייב לבצע את התרגול בהתאם לתקנות על מנת להטיח את מצב הפריטים ולשמור על בריאות ובטיחות המשמר. עקרונות מדעיים בשימור: ידע על עקרונות מדעיים כמו גישה ושימוש בספרות מדעית והערכה של מחקרים שנעשו בתחום השימור. הבנה של שינויים במורשת התרבותית: יכולת להבחין בין הסיבות לשינויים (טבעיים, כימיים, פיזיקליים, ביולוגיים או השפעות אנושיות) השפעות של סביבה: הכרה בדרכים בהן אור, לחות יחסית, טמפרטורה ומזהמים יכולים להשפיע על שימור המורשת התרבותית לטווח הארוך. בנוסף, על המשמר להכיר טכניקות, ציוד ומשאבים שיכולים לסייע בניהול גורמים סביבתיים חשובים אלו יכולת לבצע בדיקות בטוחות: ביצוע בדיקה מעמיקה ובטוחה של חומרים תרבותיים כדי לאסוף מידע רלוונטי ולגבש תוכנית שימור מתאימה.. ידע בכלים ובטכניקות: הכרה באילו כלים וטכניקות הם המתאימים לביצוע הבדיקה וכיצד לבצע דגימות חיצוניות או חדירה במידת הצורך. תיעוד: הבנה של מטרות התיעוד ויכולת להשתמש בשיטות מתאימות לתיעוד בכתב ובצורה חזותית. היכרות עם שיטות טיפול שונות: מודעות לשיטות טיפול זמינות והשפעתן על סוגים שונים של מורשת תרבותית, בהתבסס על הבנה של מצבו, השימוש הטבעי והמשמעות התרבותית וההיסטורית. משמרים יכולים לקבל הכשרה באמצעות תוכניות לתארים מתקדמים והתמחות. על מנת להתקבל לתוכנית לתואר שני בארצות הברית, הם יצטרכו לעמוד בכמה דרישות קדם לתואר ראשון. זה כולל קורסים לתואר ראשון במדעים, מדעי הרוח (תולדות האמנות, אנתרופולוגיה וארכאולוגיה), ואמנות. חלק מהתוכניות לתארים מתקדמים עשויות לדרוש גם התמחות, התנדבות, התלמדות או ניסיון בשימור בתשלום. רבות מהן עשויות לדרוש ראיון אישי שבו המועמדים מתבקשים להציג תיק עבודות של פרויקטים באמנות ושימור, המדגימים מיומנות ידנית והיכרות עם טכניקות וחומרים. . תוכניות לתארים מתקדמים דורשות בדרך כלל שנתיים עד ארבע שנות לימוד, שיכולות לכלול גם התמחות במשרה מלאה בשנה האחרונה, שבה הסטודנטים עובדים בהדרכתם של משמרים מנוסים. יש גם מספר מוגבל של תוכניות דוקטורט (Ph.D.) בתחום השימור. תוכניות הקשורות לשימור מתוארות באתרי האינטרנט של ה-AIC, המועצה הלאומית לחינוך לשימור (NCPE), ואגודת הארכיונאים האמריקאים (SAA) . בישראל כיום קיימות מגבלות רבות באפשרות ללמוד את התחום, מאחר ואין מספיק משמרים בעלי תארים מתקדמים ואין מחקר בתחום באקדמיה. לכן, המגוון ואפשרות ההתמחות בארץ מוגבלים, וההמלצה הגורפת היא ללמוד בחו"ל. בנוסף, בישראל לא קיימת הכרה במקצוע המשמר. המומחיות של משמר משתנה ומתפתחת כל הזמן, מה שאומר שמשמרים חייבים להישאר מעודכנים בהתקדמות הטכנולוגיה והמתודולוגיה. משמרים מרחיבים את הידע שלהם בדרך כלל באמצעות קריאת פרסומים, השתתפות בפגישות מקצועיות והרשמה לסדנאות או קורסים קצרי מועד. AIC מציעה סדנאות רבות, כנסים וקורסים והדרכות מקוונות. Conservation OnLine (CoOL) מציע גם משאבים לאנשי מקצוע בתחום השימור. בישראל הארגון הישראלי לשימור נכסי תרבות מקיים ותומך בהדרכות וסדנאות למשמרים החברים בארגון. חלק מהמשמרים מתמחים בחומר מסוים או בקבוצת חפצים, כגון ארכאולוגיה, קרמיקה וזכוכית, רהיטים ועץ, משטחים דקורטיבים והזהבה, מתכות, ציורים, נייר וספרים, חומרי צילום, ויטראז'ים, ציורי אבן וקיר, טקסטיל, פסלים, אדריכלות, אמנות מבוססת זמן ומדיה חדשה. שימור ארכאולוגי שימור אדריכלי שימור ספרים, כתבי יד ותיעוד שימור קרמי שימור זכוכית שימור גנים היסטוריים שימור אתרים היסטוריים שימור שנהב שימור מתכות שימור כלי נגינה שימור ציור שימור תצלומים שימור טקסטיל שימור רהיטי עץ שימור מדיה מבוסס זמן שימור מדיה חדשה המטרה העיקרית של משמרים היא שימור נכסי התרבות. כדי להשיג מטרה זו, המשמרים מצייתים לקוד אתי והנחיות המגדירות את העקרונות המנחים אנשי מקצוע בתחום השימור ואחרים העוסקים בטיפול ברכוש תרבותי. דוגמה לקוד אתי ולקווים מנחים לתרגול נוצרו על ידי המכון האמריקאי לשימור יצירות היסטוריות ואמנותיות (AIC). אחד העקרונות החשובים ביותר בקוד האתי של המשמר הוא שטיפולים צריכים להיות הפיכים, מה שאומר שאדם חייב להיות מסוגל לבטל כל טיפול בעתיד. משמרים שואפים למזער התערבויות ולא לשנות לחלוטין את האובייקט במהלך השיקום. השימור מתמקד בהיבטים החומריים של האמנות, ומרכיב מכריע באתיקה של התחום הוא החשיבות והכבוד לחומר המקורי הנותר. מדיה וקבצים בנושא משמר בוויקישיתוף שימור המוזיאון הבריטי מוזיאון מטרופוליטן לשימור אמנות המוזיאון לשימור אמנויות יפות דוח סיכום מקוון של O-NET לטכנאי ושומרי מוזיאון שימור מוזיאון סמיתסוניאן המכון הקנדי לשימור מחלקת שימור מוזיאון ישראל מה עושה שומר מוזיאונים? "About Conservation: What is conservation? What is a conservator?". American Institute for Conservation of Historic and Artistic Works (AIC). www.conservation-us.org. Retrieved 2017-05-29. Defining the Conservator: Essential Competencies. (2003). Retrieved from http://www.conservation-us.org/docs/default-source/governance/defining-the-conservator-essential-competencies.pdf. Careers in Conservation. (2014). Retrieved from http://www.conservation-us.org/publications-resources/careers-in-conservation/become-a-conservator#.VPPIxMaLTwN. Neuman, R. (2011). MFA Highlights: Conservation and Care of Museum Collections. Boston, MA: Museum of Fine Arts. Landry, G. (2000). The Winterthur Guide to Caring for Your Collection. Winterthur, Delaware, DE: Winterthur Museum. Baker, G. D. (2015). How to Become a Museum Conservator. Retrieved from http://collegemouse.com/jobs/how-to-become-a-museum-conservator.html. Johnston, L. (2013). Museum/gallery conservator job description. Retrieved from http://www.prospects.ac.uk/museum_gallery_conservator_job_description.htm. "Careers in Conservation: Become a Conservator". American Institute for Conservation of Historic and Artistic Works (AIC). www.conservation-us.org. Retrieved 2017-05-29. "Academic Programs". National Council for Preservation Education (NCPE). www.ncpe.us. Retrieved 2017-05-29. "Directory of Archival Education". Society of American Archivists (SAA). www.archivists.org. Retrieved 2017-05-29. "Professional Development Courses in Conservation Education". American Institute for Conservation of Historic and Artistic Works (AIC). www.conservation-us.org. Retrieved 2017-05-29. "Welcome to CoOL". Conservation OnLine (CoOL). cool.conservation-us.org. Retrieved 2017-05-29.