האנציקלופדיה הגדולה

האנציקלופדיה הגדולה - מראשונות האנציקלופדיות המודרניות, חוברה בצרפת באמצע המאה ה-18. היא התפרסמה תחת השם המלא אנציקלופדיה או מילון שיטתי של המדעים, האמנויות והמקצועות (Encyclopédie ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers), אך נקראה בקיצור (בצרפתית ובשפות אחרות) "אַנסיקלופדי". הייתה זו אחת העבודות המרכזיות של "הפילוסופים" הצרפתים (אנ'), אנשים שהקדישו עצמם לקידום המדע והחשיבה החילונית ברוח עידן הנאורות., כותבי האנציקלופדי, נקראו לימים האנציקלופדיסטים. האנציקלופדיה הגדולה הייתה מפעל ספרותי ופילוסופי בעל השלכות חברתיות, פוליטיות, אינטלקטואליות עמוקות בצרפת סמוך לפרוץ המהפכה הצרפתית. האנציקלופידה הגדולה יצאה לאור בין 1751 ל-1772, היא תוכננה ונערכה על ידי ז'אן לה רון ד'אלמבר, ודני דידרו שימש לה כעורך ראשי שותף עד שנת 1759. בין כותבי האנציקלופדיה הגדולה נמנו כמה מגדולי ההוגים של צרפת של אותה תקופה, והיא נחשבת בעיני היסטוריונים רבים כביטוי המובהק ביותר של עידן האורות או ה"נאורות". על פי דידרו, במאמר "אנסיקלופדי", מטרתה של האנציקלופדיה הייתה "לשנות את הדרך שבה אנשים חושבים" ושאנשים יוכלו להשכיל את עצמם ולדעת דברים. הוא ושאר התורמים דגלו בחילון של הלימוד בניגוד למוסד הישועים דידרו רצה לשלב את כל הידע העולמי באנציקלופדיה וקיווה שהטקסט יוכל להפיץ את כל המידע הזה לציבור ולדורות הבאים. ראשיתו של הפרויקט בניסיון של אנדרה לה ברטון, אחד מגדולי המוציאים לאור של התקופה, להוציא לאור תרגום לצרפתית של ציקלופדיית צ'יימברס. בעיות ועיכובים שונים גרמו לזניחת התוכנית המקורית והחלפתה בפרויקט שאפתני בהרבה: כתיבה של אנציקלופדיה מקורית שתתבסס על מבנה ארגון ידע חדש. בסופו של דבר, התרומה העיקרית של ציקלופדיית צ'יימברס לפרויקט התבטאה בהחלטה - החדשנית לזמנה - לארגן את ערכי האנציקלופדיה בסדר אלפביתי. ז'אן לה רון ד'אלמבר הופקד על תכנון מבנה ארגון הידע ועל כתיבת המבוא, שנחשב עד היום כאחד מכתבי הנאורות החשובים ביותר, ודני דידרו שימש כעורכה הראשי. מאה וארבעים כותבים התקבצו ביחד וכתבו, תוך כמה שנים, 71,818 ערכים ב-28 כרכים. בין כותבים אלו נמנו הוגי דעות חשובים כגון וולטר, רוסו, מונטסקייה, קונדיאק. רובם השתייכו לחוג אינטלקטואלי בשם "הפילוסופים" שדגל בדאיזם ובסובלנות דתית, ונודעו לאחר מכן בשם האנציקלופדיסטים. אחותה הצעירה ב-200 שנה, האנציקלופדיה העברית מעידה עליה שהיא "כוללת את כל ההישגים שנתגלמו בתוכניות האנציקלופדיות שקדמו לה, ומתוך גישתה האחידה לכל הנושאים שדנה בהם גרמה במידה מרובה לשינוי פניה של כל התרבות האירופית". הכרך הראשון של האנציקלופדיה יצא בשנת 1751, ומדי שנה יצא כרך חדש, למרות הצנזורה ולמרות הגבלות שונות ומשונות מצד השלטון והכנסייה. בה לראשונה הוכנס השימוש בהפניות מערך לערך (cross-reference), אשר שימשו לא רק להקלה על הקורא, אלא גם להשתלת מסרים סמויים בתוך האנציקלופדיה. כרך הערכים האחרון, ה-17 במספר, יצא בשנת 1765, וב-1772 יצא כרך האיורים ה-11, שהיה האחרון. מאוחר יותר, בסוף שנות ה-70 של המאה ה-18, יצאו חמישה כרכי מילואים ושני כרכי מפתח. האנציקלופדיה הגדולה נחשבת אחד מהמפעלים החשובים ביותר בהיסטוריה של הבונים החופשיים. לשכה מיוחדת שמטרתה הייתה פיתוח האנציקלופדיה נוסדה בצרפת. 4,250 עותקים הודפסו חלק ראשון: 17 כרכי ערכים 11 כרכי איורים חלק שני: 4 כרכי ערכים 1 כרכי איורים שני כרכי הלוחות המרכזיים: (1776 - 1780) 18,000 דפי טקסט 75,000 ערכים 44,000 ערכים ראשיים 28,000 ערכים משניים 2,500 איורים 20,000,000 מילים הפילוסופית, מאת פטר פרנגה, תרגום מגרמנית: יוסיפיה סימון, הוצאת ידיעות אחרונות, 2009 אנסקלופדי, אנציקלופדיה בריטניקה University of the State of New York (1893). Annual Report of the Regents, Volume 106. עמ' 266. מדיה וקבצים בנושא האנציקלופדיה הגדולה בוויקישיתוף הטקסט המלא של האנציקלופדיה אנציקלופדיה הגדולה - סריקה של האנציקלופדיה באתר גאליקה של הספרייה הלאומית של צרפת האנציקלופדיה הגדולה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)