לוחמה כימית

לוחמה כימית (באנגלית: Chemical warfare; בראשי תיבות: CW) היא שימוש בתכונות הרעילות של כימיקלים כנשק. סוג זה של לוחמה נבדל מלוחמה גרעינית, לוחמה ביולוגית ולוחמה רדיולוגית, המרכיבים יחד את CBRN, ראשי התיבות של גרעיני, ביולוגי וכימי (לוחמה או נשק), כולם נחשבים "כלי נשק להשמדה המונית". אף אחד מאלה אינו נופל תחת המונח כלי נשק קונבנציונליים. בתיאוריה, עם ציוד מגן מתאים, אימונים ואמצעי טיהור, ניתן להתגבר על ההשפעות העיקריות של כלי נשק כימיים. בפועל, הם ממשיכים לגרום לסבל רב, כיוון שרוב הקורבנות הם חסרי הגנה. השימוש בנשק כימי אסור על פי החוק ההומניטארי הבינלאומי המקובל, אך למדינות רבות יש מלאי עצום של מאגרי נשק כימיים לקראת שימוש בזמן המלחמה. לוחמה כימית שונה משימוש בכלי נשק קונבנציונליים או בנשק גרעיני מכיוון שההשפעות ההרסניות של כלי נשק כימיים אינן נובעות מכוח נפץ כלשהו. השימוש הפוגעני באורגניזמים חיים (כגון אנתרקס) נחשב ללוחמה ביולוגית ולא למלחמה כימית; השימוש במוצרים רעילים שאינם מיוצרים על ידי אורגניזמים חיים (למשל רעלים כגון בוטולינום טוקסין, ריצין וסקסיטוקסין) נחשב ללחימה כימית על פי הוראות אמנת הנשק הכימי (CWC). על פי אמנה זו, כל כימיקל רעיל, ללא קשר למוצאו, נחשב לנשק כימי, אלא אם כן הוא משמש למטרות שאינן אסורות (הגדרה משפטית חשובה המכונה קריטריון המטרה הכללית). כ־70 כימיקלים שונים שימשו או הצטברו במדינות שונות במהלך המאה ה-20. המעמד כולו המכונה חומרים כימיים וקטלרים יחידים קטלניים נקבע לחיסול על ידי ה-CWC. על פי האמנה, כימיקלים שהם רעילים מספיק כדי לשמש כנשק כימי, או שניתן להשתמש בהם לייצור כימיקלים כאלה, מחולקים לשלוש קבוצות על פי ייעודם וטיפולם: הגדרה 1 - יש לחומר מעט שימושים לגיטימיים, אם בכלל. אלה עשויים להיות מיוצרים או משמשים למטרות מחקר, רפואיות, תרופות או הגנה (כלומר, בדיקת חיישני נשק כימי ובגדי מגן). דוגמאות כוללות חומרים עצביים, ריצין, לואיזיט וגז חרדל. יש לדווח על כל ייצור מעל 100 גרם ל-OPCW, ומדינה יכולה להחזיק מלאי של לא יותר מטון אחד מכימיקלים אלה. הגדרה 2 - אין לחומר שימושים תעשייתיים בקנה מידה גדול, אך עשוי להיות לו שימוש לגיטימי בקנה מידה קטן. דוגמאות לכך כוללות דימתיל מתילפוספונט, חומר גלם לסרין המשמש גם כמעכב בעירה, ותיודיקוליקול, חומר כימי המשמש לייצור גז חרדל אך משמש גם כממס בדיו. הגדרה 3 - יש לחומר שימושים תעשייתיים גדולים בקנה מידה גדול. דוגמאות כוללות פוסגן וכלורופרין. שניהם שימשו כנשק כימי, אך פוסגן הוא חומר גלם חשוב בייצור פלסטיק וכלורופרין משמש כחומר חיטוי. יש להודיע ל-OPCW על כל מפעל שמייצר יותר מ-30 טון בשנה, והוא רשאי לבדוק. נשק כימי פשוט שימש באופן בלתי סדיר לאורך העת העתיקה ועד למהפכה התעשייתית. רק במאה ה-19 הגיחה התפיסה המודרנית של לוחמה כימית, שכן מדענים ומדינות שונות הציעו להשתמש בגזים מחניקים או רעילים. מדענים כל כך נבהלו, עד שהתקבלו חוזים ואמנות בינלאומיות מרובות - האוסרות על שימוש בנשק כימי. אולם זה לא מנע את השימוש הנרחב בכלי נשק כימיים במלחמת העולם הראשונה. פיתוח גז כלור וגז חרדל בין היתר, ששימש את שני הצדדים כדי לנסות לשבור את הקיפאון של מלחמת החפירות. למרות שלא היה יעיל לטווח הארוך, הוא שינה את אופי המלחמה. במקרים רבים הגזים שהיו בשימוש לא הרגו, אלא פגעו באדם שנפגע מהגז. במהלך ההיסטוריה המודרנית נרשמו כ-1.3 מיליון נפגעי חומרי לחימה כימיים ובכללם 260,000 נפגעים אזרחיים. בשנים שבין מלחמות העולם היה שימוש מדי פעם בכלי נשק כימיים, בעיקר כדי לדכא מרידות. בגרמניה הנאצית נערך מחקר רב על פיתוח נשק כימי חדש, כימיקלים מסוג גז עצבים חזק. עם זאת, השימוש בכלי נשק כימיים בשדה הקרב במלחמת העולם השנייה היה מועט. שני הצדדים היו מוכנים להשתמש בכלי נשק כאלה, אך מעצמות בעלות הברית מעולם לא עשו זאת, ומדינות הציר השתמשו בהם רק פעמים אחדות. הסיבה לחוסר השימוש בגז על ידי הנאצים, למרות המאמצים הניכרים שלהם בפיתוח זנים חדשים, הייתה חוסר יכולת טכנית או חשש שבעלות הברית (או הצד השני מחזיק בגז יותר חזק) ישתמשו בכלי הנשק הכימיים שלהם. החששות הללו לא היו מופרכים: בעלות הברית ערכו תוכניות מקיפות לשימוש הגנתי ונקמה בכלי נשק כימיים, ואגרו כמויות גדולות. הכוחות היפניים השתמשו בהם באופן נרחב יותר, אם כי רק נגד אויביהם האסיאתיים, כיוון שהם גם חששו שהשימוש בו על מעצמות המערב יביא לנקמה. כלי נשק כימיים שימשו לעיתים קרובות כנגד הקומינטנג וכוחות קומוניסטים סיניים. עם זאת, הנאצים עשו שימוש נרחב בגז רעיל נגד אזרחים בשואה. כמויות עצומות של גז ציקלון B ופחמן חד-חמצני (CO) שימשו בתאי הגזים של מחנות ההשמדה הנאציים, והביאו לרוב המכריע של כשלושה מיליון נרצחים. שימוש זה נותר עד היום זה השימוש הקטלני ביותר בגז רעיל בהיסטוריה. מדיה וקבצים בנושא לוחמה כימית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הארגון נגד נשקים כימיים (באנגלית) לוחמה בגז עמוד המידע, באתר מחלקת הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית (באנגלית) לוחמה כימית, דף שער בספרייה הלאומית