laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מרגרט גרדינר

מרגרט גרדינר (אנגלית: Margaret Gardiner; נולדה ב-21 באוגוסט 1959) היא עיתונאית אמריקאית ילידת דרום אפריקה וזוכת תחרות מיס תבל 1978. גרדינר הייתה הזוכה הראשונה מדרום אפריקה. גרדינר נולדה בקייפטאון, דרום אפריקה. ב-1978, בגיל 18, היא נבחרה למיס רפובליקת דרום אפריקה ובאותה שנה נבחרה למיס תבל מתוך 75 מתמודדות בתחרות. היא למדה לתואר ראשון בפסיכולוגיה במכללת צ'ארלסטון וכתבה שני ספרים על בריאות ויופי, גרדינר התחנכה בקתדרלת סנט ג'ורג', אותה כנסייה בה דזמונד טוטו מטיף. היא חברה באיגוד העיתונאים הזרים בהוליווד הבוחרת מדי שנה את המתמודדים והזוכים בפרס גלובוס הזהב ועובדת כעיתונאית בטלוויזיה ובעיתונות הכתובה בלוס אנג'לס. גרדינר נשואה לאנדרה נל, פרופסור לרפואת ילדים ובריאות הציבור באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס . St. Joseph Gazette - Google News Archive Search, news.google.com "Miss SA's triumph of courage | Weekend Argus" (באנגלית). נבדק ב-2018-09-17. Margaret Gardiner- Miss Universe 1978, www.missosology.info (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא מרגרט גרדינר בוויקישיתוף מרגרט גרדינר, ברשת החברתית אינסטגרם ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הפיגוע בתחנת הרכבת נהריה

הפיגוע בתחנת הרכבת נהריה היה פיגוע התאבדות שביצע ערבי-ישראלי ב-9 בספטמבר 2001 בתחנת הרכבת נהריה. שלושה בני אדם נרצחו בפיגוע וכ-60 נפצעו. ארגון הטרור חמאס נטל אחריות לפיגוע. בבוקר 9 בספטמבר 2001, פוצץ מחבל מתאבד מטען חבלה בתחנת הרכבת נהריה. המחבל, שהגיע ממרכז מסחרי סמוך, פוצץ את המטען ליד קבוצת נוסעים שיצאה מהתחנה, ונמנע מלהיכנס אליה בשל האבטחה המתוגברת במקום. המטען שהוטמן בתוך קרטון, הכיל חומר נפץ שהיה בחלקו תקני ובחלקו מאולתר, וגם חלקיקי רסס. שלושה בני אדם נרצחו בפיגוע וכ-60 נפצעו, מתוכם שבעה באורח בינוני, 18 באורח קל והיתר נפגעי חרדה. המחבל זוהה כמוחמד שאקר סלאח חביישי, איש דת מוסלמי ערבי-ישראלי בן 48 מהכפר אבו סנאן שבגליל. זה היה פיגוע ההתאבדות הראשון בתולדות הסכסוך הישראלי-פלסטיני שביצע ערבי-ישראלי. ארגון הטרור חמאס נטל אחריות לפיגוע, ובכרוז שפרסם בג'נין נכתב כי "הפיגוע בנהריה מוכיח שלחמאס יכולת לפגוע בעומק ישראל למרות הסגרים והכתרים". בתגובה לזיהויו של המחבל כערבי-ישראלי, גינו חברי הכנסת הערביים את הפיגוע, וקראו לא להאשים את כל המגזר הערבי בשל היותו של המחבל "עשב שוטה בודד". באותו יום התרחשו שני פיגועים נוספים. האחד, פיגוע התאבדות נוסף בצומת בית ליד באמצעות מכונית תופת בו נפצעו 12 בני אדם. השני, פיגוע ירי על מיניבוס בכביש הבקעה בו נרצחו שני בני אדם ונפצעו שלושה. בתגובה לפיגועים תקפו מסוקי חיל האוויר שורת מטרות של הפת"ח באזור רמאללה ויריחו. מאת דניאל בן סימון, מומנט של חרדה גדולה, באתר הארץ, 13 במרץ 2002 אורי ניר, ג'לאל בנא, דוד רטנר, מאת אבי שמול, המתאבד המתין ביציאה מתחנת הרכבת, באתר הארץ, 10 בספטמבר 2001 סמדר שמואלי, "ראיתי חייל שוכב על חייל", באתר ynet, 9 בספטמבר 2001 שרון רופא ועמיקם חורש, בנו של המחבל מאבו סנאן יובא להארכת מעצרו, באתר ynet, 10 בספטמבר 2001 שרון רופא וסוכנויות הידיעות, הקלטת הוכיחה: חביישי הוא המחבל המתאבד, באתר ynet, 10 בספטמבר 2001 פליקס פריש, בשב"כ חוששים ממחבלים ערבים-ישראלים נוספים, באתר ynet, 10 בספטמבר 2001 לינוי בר גפן, "זו לא תופעה, אלא ייאוש של אדם בודד", באתר ynet, 9 בספטמבר 2001 רענן בן צור, מכונית תופת התפוצצה בצומת בית ליד, באתר ynet, 9 בספטמבר 2001 פליקס פריש ואפרת וייס, שני הרוגים בפיגוע ירי בבקעה, באתר ynet, 9 בספטמבר 2001 פליקס פריש ועלי ואקד, מסוקי צה"ל תקפו שורת עמדות פלסטיניות, באתר ynet, 9 בספטמבר 2001
שרון פרנס

שרון פרנס (נולד ב-31 ביולי 1973) הוא שחקן, דוגמן ואיש עסקים ישראלי. שרון פרנס נולד בעיר הרצליה. התייתם מאביו כשהיה בן 4. לפרנס אח בשם רביד ואחות חורגת מאביו המאמץ יחיאל, עמו התחתנה אמו דליה כ-4 שנים לאחר פטירתו של אביו הביולוגי. במשך 13 שנים, בשנים 1975–1988, התגורר פרנס בניו יורק. הוא סיים שלוש שנות לימוד בסטודיו למשחק ניסן נתיב. בשנת 1997 התחיל בקריירת משחק ושיחק בסדרות שונות. בשנת 2004 הופיע במופע משותף עם שרי ועוזי פוקס. מיוצג בסוכנות "יולי". בעבר פרנס השתתף בקטלוג של ״עמינח״ לצידה של איה קרמרמן,והצטלם גם בקטלוג לחליפות צלילה. פרנס למד מינהל עסקים במכללת המרכז הבינתחומי הרצליה. החל משנת 2005 הוא מכהן כמנכ”ל בעסק המשפחתי של הוריו, "אלנפר - סחר ייבוא ושיווק". פרנס הוא אחיינה של השחקנית והזמרת דליה לביא. דורון: "אולי הפעם", 2007 כתב: "הנפילים", 2007 "הנסיכה", 2006 דייוויד מרגוליס: "אהבה מעבר לפינה", 2005 יגאל: "מיכאלה", 2004 מדריך חדר כושר: "הוא והיא", 2002 מנחה: ״שותפים״, 2001 נתי: "לגעת באושר", 2001 שרון: "כחול עמוק", 1997 שרון פרנס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) תחנה בזמן, באתר eliadamarphotos.blogspot.com אלנפר - סחר ייבוא ושיווק, אתר החברה אמיר פרישר גוטמן- ריאיון מתוך התוכנית "שותפים" עם שרון פרנס ואפרת כהן, יולי 2001, סרטון בערוץ "מורן מזרחי", באתר יוטיוב (אורך: 07:35)
נבחרת קטר בכדורגל נשים

נבחרת קטר בכדורגל נשים היא נבחרת כדורגל הנשים הלאומית של קטר. הנבחרת נוסדה ב-2010. 1991 עד 2015 - לא נכנסה 1975 עד 2014 - לא נכנסה ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגל ובנושא קטר. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ברברה פייר

ברברה פייר (באנגלית: Barbara Pierre, נולדה ב-28 באפריל 1987) היא אתלטית מהאיטי, המתחרה כיום עבור ארצות הברית. פייר היא אלופת העולם באולם (פורטלנד 2016) בריצת 60 מטר. פייר נולדה בפורט-או-פרנס, האיטי. כיום, היא מתגוררת בנייטדייל, צפון קרוליינה. פייר ייצגה את האיטי באולימפיאדת בייג'ינג (2008) בריצת 100 מטר וסיימה במקום 31 בתוצאה של 11.56 שניות. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 11.52 שניות. פייר מתחרה עבור ארצות הברית מ-24 במרץ 2011. במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בגוודלחרה, מקסיקו בשנת 2011 היא זכתה בשתי מדליות כסף, בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.25 שניות ובריצת שליחות 4X100 מטר בתוצאה של 43.10 שניות. באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה באיסטנבול, טורקיה בשנת 2012 סיימה פייר במקום רביעי בריצת 60 מטר. במבחנים האמריקאיים לאולימפיאדת לונדון (2012) שנערכו ביוג'ין, אורגון בסוף יוני סיימה פייר במקום 14 בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.34 שניות ולא נכללה במשלחת האמריקאית למשחקים האולימפיים. באליפות ארצות הברית באתלטיקה באולם שנערכה בשנת 2013 זכתה פייר במדליית זהב בריצת 60 מטר בתוצאה של 7.08 שניות. בתחרות שנערכה בדה מוין, איווה ב-21 ביוני קבעה פייר בריצת 100 מטר שיא אישי חדש של 10.85 שניות. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה באצטדיון האולימפי, של לונדון, בריטניה ב-27 ביולי, היא השוותה את שיאה האישי בריצת 100 מטר ובסוף השנה היא דורגה רביעית בעולם בשנה זו. באליפות ארצות הברית בשנת 2014 זכתה פייר במדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.27 שניות, אחרי טיאנה ברטולטה (11.15 שניות) ולפני לקישה לוסון (11.30 שניות). במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בטורונטו, קנדה בשנת 2015 זכתה פייר בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 42.58 שניות, לפני ג'מייקה (42.68 שניות) וקנדה (43.00 שניות). מדליית ארד, בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.01 שניות, אחרי שרון סימפסון מג'מייקה (10.95 שניות) ואנחלה טנוריו מאקוודור (10.99 שניות). בשלב המוקדמות היא קבעה שיא משחקים חדש של 10.92 שניות. באליפות ארצות הברית באולם שהתקיימה במרץ 2016 בפורטלנד קבעה בריצת 60 מטר שיא אישי חדש של 7.00 שניות, מאית השנייה איטי משיא ארצות הברית הוותיק בן ה-23 שנים של גייל דיברס. שבועיים לאחר מכן, באליפות העולם באולם שנערכה באותו האולם זכתה במדליית זהב בריצת 60 מטר של 7.02 שניות, לפני דפנה סחיפרס מהולנד (7.04 שניות) ואליין תומפסון מג'מייקה (7.06 שניות). במבחנים האמריקאיים לקראת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) סיימה פייר במקום שביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.10 שניות ולא נכללה במשלחת האמריקאית למשחקים האולימפיים. ריצת 100 מטר: 10.85 שניות (2013) ריצת 200 מטר: 23.23 שניות (2010) ריצת 60 מטר: 7.00 שניות (2016) ריצת 100 מטר: 11.18 שניות (2009), שיא האיטי ריצת 60 מטר: 7.18 שניות (2010), שיא האיטי מדיה וקבצים בנושא ברברה פייר בוויקישיתוף ברברה פייר, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי ברברה פייר, באתר olympedia.org ברברה פייר, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית ברברה פייר, באתר ליגת היהלום ברברה פייר, באתר Track and Field (נשים) ברברה פייר, באתר נבחרת ארצות הברית באתלטיקה EVENT REPORT - Women's 60 Metres - Final, 11 March 2012 התוצאות הרשימיות של המבחנים האמריקאים לאולימפיאדת לונדון 2012 Henderson jumps world-leading 8.52m at Pan American Games, 23 July 2015 USA Indoor Track & Field Championships, Final Results women's 60m final – IAAF World Indoor Championships Portland 2016, 20 March 2016 תוצאות המבחנים האמריקאים
אשליה

המונח "אילוזיה" מפנה לכאן. לערך העוסק במוטיב האמנותי "הֶרְמֵז" המאזכר למוטיב אחר, ראו אלוזיה. אשליה היא עיוות בתפיסה החושית. כל אחד מהחושים ניתן להטעיה באמצעות אשליות, אך מוכרות יותר אשליות אופטיות, המטעות את מערכת הראייה. אחדות מהאשליות הן אישיות, כלומר אנשים שונים יחוו אותן בצורות שונות, או לא יחוו אותן כלל. כיוון שאשליות קשורות לקלט חושי, הרי שיש אשליות המתרחשות וקשורות ליחסים בין החושים ועיבוד המידע של כל חוש, למשל אפקט מקגורק, פיתומות ו-Double Flash Illusion המערבים את חושי השמיעה והראייה. מקור המילה היא בספר מלכים שם משמעותה "הטעיה": ”"וַתֹּאמֶר הֲשָׁאַלְתִּי בֵן מֵאֵת אֲדֹנִי הֲלֹא אָמַרְתִּי לֹא תַשְׁלֶה אֹתִי"” ביאור: אלישע הנביא הבטיח לאישה השונמית בן אך הוא מת בצעירותו ולכן היא מאשימה אותו שההבטחה הייתה אשליה (הטעיה). אשליה אופטית (חזותית): אשליה המאופיינת בתפיסה חזותית מוטעית של תמונה או צורה. רשתית העין קולטת אור, לפיו בונה מערכת הראייה תפיסה חזותית של הסביבה. אולם, ישנן דרכים להטעות את מערכת הראיה באחד או יותר מחלקיה או שלביה (מרשתית העין ועד קליפת המח) ולגרום לה לתפוס דבר מה באופן מסוים או בצורה מסוימת, על אף שהוא לא באמת כזה. לדוגמה, אשליית הסריג (Grid illusion) המוצגת בתמונה מעלה נוצרת בעקבות תכונות מסוימת המאפיינות את פעולתם של תאי רשתית העין וסוגי האינטראקציה בין תאים אלו. ישנן אשליות אופטיות גופניות, המתרחשות באופן טבעי, וישנן אשליות אופטיות הכרתיות, שנוצרות בכוונה כדי לגרום למוח לראות משהו בצורה מוטעית, וזאת על ידי הכרת דפוסי הזיהוי של המוח האנושי ושימוש בתכסיסים שיגרמו למוח 'לראות' דבר בצורה מסוימת, על אף שבעצם הוא לא כך. מיראז' הוא תופעה אופטית באטמוספירה בה קרני אור נשברות במעבר לשכבת אוויר חם ודליל קרוב לפני הקרקע. נוצרת בבואה מערבולית של השמיים ועצמים גבוהים אחרים, המזכירה את השתקפותם בשלולית או אגם רחוק. מיראז' הוא תופעה אופטית מציאותית והפירוש התפיסתי שלו כעדות להימצאות מים אינו אלא אשליה. אשליה שמיעתית: אשליה שמטעה את חוש השמיעה, ומאופיינת בתפיסה קולית מוטעית. המאזין שומע קולות שאינם קיימים. אשליית שמיעה מהבהירה את התחומים שבהם האוזן או המוח נבדלים ממערכות שמע מעשה ידי אדם. אשליית מישוש: אשליה שמטעה את חוש המישוש. קוסמים מבססים רבים מהפעלולים שלהם על אשליות, שבאמצעותן הם מצליחים להטעות את קהל הצופים. בפסיכיאטריה יש הבחנה בין אשליה לבין הזיה. בהזיה נוצרת תחושה של החושים ללא כל גירוי שיצר אותו, ואילו באשליה נוצרת תחושה מוטעית עקב תגובה מוטעית לגירוי קיים. התיאטרון הריאליסטי מכונה גם "תיאטרון אשליה", כיוון שמשתדל ליצור אשליה של מציאות על הבמה. הזיה סוריאליזם פיתומות הטיה קוגניטיבית סינסתזיה היפנוזה גנבת דעת נועה לימונה, חושבים שאתם רואים הכל? תחשבו שוב, באתר הארץ, 29 בפברואר 2012 אשליה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) https://www.illusionsindex.org/i/hermann-grid
ריצת 60 מטר

ריצת 60 מטר היא מקצוע באתלטיקה. הריצה הייתה חלק מהתחרויות באולימפיאדת פריז (1900) ואולימפיאדת סנט לואיס (1904), אך לאחר מכן הוצאה מהמשחקים האולימפיים. כיום, תחרויות אלה מתקיימות רק כחלק מתחרויות האתלטיקה באולם. שיאים בריצת 60 מטר מוכרים רק כשהם נקבעים באולם. שיאים בריצת 60 מטר באצטדיון לא נחשבים לשיא, אלא לתוצאה הטובה ביותר. אירינה פריבלובה (רוסיה רוסיה), מחזיקה בשיא לנשים - 6.92 שניות. כריסטיאן קולמן (ארצות הברית ארצות הברית), מחזיק בשיא לגברים - 6.34 שניות. דיאנה ויסמן, מחזיקה בשיא הישראלי 7.20 שניות. השיא נקבע ב-18 במרץ 2022 אלכסנדר פורחומובסקי, מחזיק בשיא הישראלי - 6.68 שניות. השיא נקבע בסמרה ב-21 בפברואר 1999. נכון ל-17 בפברואר 2024 מדיה וקבצים בנושא ריצת 60 מטר בוויקישיתוף
משה הכהן ממגנצא

רבי משה הכהן ממגנצא (או רבי משה הכהן אשכנזי או רמ"ה), היה בן תקופת בעלי התוספות ולמד בישיבת רבינו תם. היה אחד מרבותיהם של הרב אלעזר מוורמס והרב ברוך ממגנצא. הרב אפרים מרגנשבורג כינהו ה"ארי שבחבורה". נולד לשלמה הכהן בסביבות ד'תתפ"ה. נסע לצרפת ללמוד בישיבתו של רבינו תם, לאחר מכן חזר למגנצא וכיהן כרב. נמנה עם החותמים על תקנות מגנצא בשנת ד'תתק"פ. בניו היו הרב יהודה הכהן מפרידברג (רבו של מהר"ם מרוטנבורג), והרב שלמה. בין תלמידיו נמנים רבי אלעזר מוורמס, רבי ברוך ממגנצא, הראבי"ה, ורבי שמחה משפיירא. בדיני הכשרת בשר סבר רב משה כי חובה למלוח בני מעיים בגלל מיעוט הדם שיש בהן, זאת בניגוד לדעה הרווחת שאף בני מעיים שלא הומלחו מותרים באכילה. כמו כן התיר לכהן להיכנס עם המת לספינה. דעותיו בהלכה מובאות בתוספות. חיבר ספר דינים. ייתכן גם שחיבר תוספות על מסכת יבמות, ועל מסכת פסחים. שמות חכמים, ר' אברהם מ. וויס, סימן מז אפרים א. אורבך, בעלי התוספות: תולדותיהם • חיבוריהם • שיטתם, ירושלים: מוסד ביאליק, מהדורה רביעית מורחבת תש"מ, עמ' 184–186 א. ריינר, תלמידים, דף 103-105 רבינו אפרים מרגנשבורג, ערך מ אות ב כך משוער בספר שמות חכמים (וויס), דף קסב מרדכי, בבא קמא סימן קפו אוצר הגדולים, ערך מהר"ם מרוטנבורג; אורבך, בעלי התוספות, עמ' 526. שמות חכמים (וויס) דף רטו הרב רועי הכהן ז"ק, קוים לדרכו ההלכתית של ר"א מגרמייזא, עבודת דוקטורט, אוניברסיטת בר-אילן תשס"ט, הערה 3257. אורבך, בעלי התוספות, עמ' 185 הרא"ש מביא מ"ספר דינין שיסד רבינו משה הכהן ז"ל". מובא אצל אורבך, בעלי התוספות, עמ' 184 אורבך, בעלי התוספות, עמ' 184
נוסבאום וגולדשטיין

נוסבאום וגולדשטיין היא תוכנית מבחני מציאות וניסויים חברתיים של שי גולדשטיין ואבי נוסבאום. התוכנית החלה את שידורה תחת השם "פרצופה של המדינה" בערוץ עשר ב-5 בספטמבר 2016. לאחר 2 פרקים ירדה מהאוויר ואחרי כמה חודשים עלתה תחת שם חדש "נוסבאום וגולדשטיין". התוכנית מעמידה את הישראלים במבחן (בלי ידיעתם שהם נבחנים) על הנושאים המדוברים בארץ, למשל: דו-קיום, גזענות, חלקות ועוד. בכל פרק מבחנים אחרים שיראו את פרצופה האמיתית של המדינה. פרצופה של המדינה באתר 10TV עידו ישעיהו‏, פני הדור: "פרצופה של המדינה" חסרה עוקץ שיהפוך אותה למשמעותית, באתר וואלה, 6 בספטמבר 2016 סמדר שילוני, "פרצופה של המדינה": בחזרה לסרטי המתיחות של יהודה ברקן, באתר ynet, 6 בספטמבר 2016 אריאנה מלמד, "פרצופה של המדינה" היא פרצופה של הטלוויזיה, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2016 ניב הדס, נוסבאום וגולדשטיין? עדיף כבר לערוץ 10 לשדר ריאליטי, באתר הארץ, 2 בפברואר 2017
ואפינגאס

ואפינגאס (באנגלית עתיקה: Wuffingas או Uffingas או Wuffings) הייתה שושלת מלוכה אשר שלטה בממלכת מזרח אנגליה במשך כמאתיים שנה, בין אמצע המאה ה-6 לאמצע המאה ה-8. בשנים אלו מלכו מטעם השושלת שלושה עשר מלכים, אשר מהווים את רובם ככולם של מלכי מזרח אנגליה באותה התקופה.      מלכי מזרח אנגליה         שליטים זרים הערה: בתרשים מוצגים רק אישים בעלי חשיבות היסטורית, לרבות כלל המלכים לבית ואפינגאס, כמו גם דמויות אחרות בעלות חשיבות בהבנת תולדות המשפחה. מקור: מלכי מזרח אנגליה ממלכת מזרח אנגליה Newton, Sam (1993). The Origins of Beowulf and the Pre-Viking Kingdom of East Anglia. Woodbridge: Boydell and Brewer. ISBN 0-85991-472-0. Palgrave, Francis (1832). The Rise and Rrogress of the English Commonwealth: Anglo-Saxon period. Containing the Anglo-Saxon policy, and the institutions arising out of laws and usages which prevailed before the Conquest. J. Murray. Retrieved 29 November 2012. Yorke, Barbara (2002). Kings and Kingdoms of Early Anglo-Saxon England. London and New York: Routledge. ISBN 0-415-16639-X. מדיה וקבצים בנושא ואפינגאס בוויקישיתוף Newton, The Origins of Beowulf and the Pre-Viking Kingdom of East Anglia, p. 77 Yorke, Kings and Kingdoms of Early Anglo-Saxon England, p. 68
עיוורון הנהרות

עיוורון הנהרות או אונקוצרקיאזיס (onchocerciasis) היא מחלה הנגרמת על ידי תולעים טפיליות מסוג אונכוסרקה (Onchocerca volvulus) ועשויות להוביל לעיוורון. התולעים חודרות דרך העור ומתיישבות מאחורי העיניים. התולעים מועברות על ידי עקיצה של ישחור. התסמינים כוללים גירוד חמור, בליטות מתחת לעור ועיוורון. זוהי הסיבה השנייה בשכיחותה לעיוורון כתוצאה מזיהום, לאחר טרכומה. כ- 15.5 מיליון בני אדם נגועים בעיוורון הנהרות. בערך 0.8 מיליון סובלים אובדן ראייה חלקי מהזיהום. מרבית הזיהומים מתרחשים באפריקה שמדרום לסהרה, אם כי דווחו מקרים גם בתימן ובאזורים מבודדים של מרכז ודרום אמריקה. החולים במחלה סובלים מעקצוץ מתמיד המעורר גירוד, איבוד פיגמנטציה של העור והתדרדרות של הראייה. רוב התסמינים נגרמים על ידי המיקרופילריה, במיוחד אלו שמתו. המחלה הייתה נפוצה בעיקר בקרבת נהרות במערב אפריקה. בשנת 1974 הושקה יוזמה בינלאומית למיגור המחלה על ידי ריסוס הנהרות כדי להרוג את הזבובים מפיצי המחלה. אולם המחלה שבה והתרבתה ככל הנראה על ידי זבובים שהגיעו ממרחקים. עיוורון הנהרות הוגדר על ידי ארגון הבריאות העולמי כאחת מתוך 17 מחלות טרופיות מוזנחות שיש למגר מהעולם. חברת מרק תרמה תרופות וקבוצה של תורמים גדולים השקיעו מאות מיליוני דולרים במיגור הזבובים שהפיצו את המחלה. עד שנת 1988 המחלה הייתה חשוכת מרפא. נעשו ניסיונות לטפל במחלה בסוראמין. בתחילת שנות ה-70 נעשו ניסיונות לפתח תרופה למחלה בישראל. במפעל ד"ר פישר פותחה תרופה בשם אונקוזן לטיפול במחלה. שני רופאי עיניים ישראליים פיתחו תרופה בשם הטראזאן. ויליאם קמפבל פיתח את התרופה אברמצטין (אנ'), שתוקפת את התולעים הטפיליות הגורמות למחלה. התרופה אינה מחסלת את התולעים הבוגרות, אך היא מונעת מהן להתרבות. כן נעשה שימוש בדוקסיציקלין התוקף את חיידקי הוולבכיה הטפילים בתולעים הגורמים למחלה. מדיה וקבצים בנושא עיוורון הנהרות בוויקישיתוף עיוורון הנהרות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אקונומיסט, "עיוורון הנהרות" והשיעור על אפריקה, באתר הארץ, 8 ביולי 2005 Onchocerciasis (river blindness), www.who.int (באנגלית) CDC-Centers for Disease Control and Prevention, CDC - Onchocerciasis, www.cdc.gov, ‏2019-04-19 (באנגלית) Theo Vos, Christine Allen, Megha Arora, Ryan M Barber, Global, regional, and national incidence, prevalence, and years lived with disability for 310 diseases and injuries, 1990–2015: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2015, The Lancet 388, 2016-10, עמ' 1545–1602 doi: 10.1016/S0140-6736(16)31678-6 CDC health information for international travel : the Yellow Book 2012, Oxford: Oxford University Press, 2012, עמ' 258 Eye Diseases in Hot Climates, page 174 ד"ר אליהו סגל, רמזורים בחשכת העיוורון, מעריב, 29 ביוני 1962 תרופה חדשה נגד בילהרציה פותחה בגרמניה, דבר, 3 ביולי 1980 Neglected tropical diseases, WHO | World Health Organization Neglected tropical diseases, Uniting to Combat NTDs (באנגלית) גובר השימוש באונקוזן לריפוי מחלת עיורון הנהרות, מעריב, 3 ביולי 1973 רופאים בישראל מפתחים תרופה ל"עוורון הנהרות", דבר, 27 באוגוסט 1971 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
דוד טברסקי (סקווירא)

רבי דָּוִד טְבֶרְסְקִי (כונה גם: ר' דוד'ל; י"ד בניסן תר"ח, 1848 – ט"ו בכסלו תר"פ, 1920). היה אדמו"ר חסידי, בדור השני בשושלת סקווירא. נולד לרבי יצחק טברסקי מסקווירא ולחנה סימא בת רבי צבי מסקווירא. היה חתנו של רבי שלמה מסאווראן ובזיווג שני חתנו של רב אליקים געץ מאוסטרהא. לאחר פטירת אביו, מילא יחד עם אחיו הגדולים רבי אברהם יהושע העשיל ורבי ישראל. לאחר פטירת רבי אברהם יהושע העשיל בג' בכסלו תרמ"ז (1887) מינו החסידים את בנו רבי משה דן לממלא מקומו, ואילו רבי דוד פתח חצר עצמאית בסקווירא. היה נערץ על כל חוגי החסידים ורוב חסידי סקווירא באירופה נסעו אליו. כאביו המשיך במסורת השתיקה של אביו ומיוחסת לו האמירה: "צריכים לשתוק... ולשתוק... ולשתוק... ואם מתייגעים מרוב שתיקה – עושים אתנחתא מתוך שתיקה וממשיכים להחריש". בשנת תרע"ט בעקבות המהפכה הבולשביקית עזב רבי דוד את סקווירא לקייב, שם נפטר עקב המגפות שהשתוללו בעיר בט"ו בכסליו ה'תר"פ. אגרותיו הופיעו בקובץ "אגרות קודש" (ניו יורק תשס"ה, 2006). שבעת בניו של רבי דוד שימשו כאדמו"רים, המפורסם שבהם הוא בנו הצעיר רבי יעקב יוסף שניצל ממלחמת העולם השנייה והקים מחדש את החסידות בארצות הברית. בתו פייגא, הייתה ארוסת רבי ישראל מקרלין, אך נפטרה קודם הנישואין. רבי מרדכי, חתן דודו רבי אברהם יהושע העשיל מסקווירא. בנו רבי יצחק, כיהן כאדמו"ר מסקווירה בארצות הברית מתרפ"ג. רבי משה, נישא לשיינדל בת רבי יעקב אריה מטריסק. רבי אהרן, חתן רבי יצחק מבוהוש. רבי שלמה, חתן רבי אריה לייב ממגרוב, מילא את מקום אביו בסקווירא, נפטר בז' באדר א' תרפ"א (1921). רבי מנחם נחום, חתן רבי יוסף מאיר ממחנובקא, ובזיווג שני רבי פנחס ספרד מקוניב, נפטר בי"ט בסיוון תש"ו (1946). רבי יצחק, חתן רבי שמואל שלמה מצ'רנוביל, נרצח בשואה בטרנסניסטריה. רבי יעקב יוסף, חתן רבי פנחס טברסקי מאוסטילה, הקים מחדש את החסידות בארצות הברית לאחר השואה. דוד בן יצחק טברסקי מסקוירה, דף שער בספרייה הלאומית זיווגו השלישי של רבי יצחק בן רבי אהרן מטיטיוב בן רבי יעקב יוסף מאוסטראה (השני). לפי מאמר זה בעלון דברי תורה לפרשת השבוע י"ב כסליו תשע"ד בן רבי יהושע רוקח מבעלזא. בנו רבי אלעזר מילא את מקומו כאדמו"ר בפלטיצ'ן וייסד את חסידות זו. מילא מקום חמיו במחנובקא ובארצות הברית, כונה האדמו"ר מסקווירא-מחנובקא.
הורם מלך גזר

הורם היה מלך גזר הכנענית שנזכר בספר יהושע, פרק י', פסוק ל"ג: ”אז עלה, הורם מלך גזר, לעזור, את-לכיש; ויכהו יהושוע ואת-עמו, עד-בלתי השאיר-לו שריד.” לפי המסופר בספר יהושע, לאחר כיבוש העיר לבנה, וכחלק מכיבוש ארץ כנען המתואר בספר, פנה יהושע בן נון לכבוש את לכיש. הורם מלך גזר נחלץ לעזור ללכיש במלחמתה בצבא העברים, אך אלה הביסו אותו ואת עמו ניצחון מוחץ: ”ויכהו יהושוע ואת-עמו, עד-בלתי השאיר-לו שריד.” למרות ניצחונו המוחץ, יהושוע אינו כובש גזר, והיא נשארת כנענית עד ימי שלמה. הורם מלך גזר הוא המלך היחיד שהעז לתקוף את צבאו של יהושע בן נון לבדו, בלי להתארגן בברית עם מלכים נוספים (כפי שעשה אדוני-צדק מלך ירושלים, אשר פתח במלחמה עם גבעון, בעלת בריתם של העברים, רק בראש ברית שכללה ארבעה מלכים נוספים). ניתן להסביר תעוזה זו בכך שהייתה זו מתקפה נואשת של מלך אחור חרדה, או להפך: שגזר הייתה עיר חזקה ועצמאית עם צבא מיומן, ולכן האמין הורם שכוחו יעמוד לו לנצח את יהושע. למרות הניצחון המזהיר של יהושע ובני ישראל על הורם ואנשיו העיר גזר נזכרת כעיר כנענית גם בספר שופטים (כנראה מסורת כיבוש אחרת לפי ד״ר נילי ואזנה) ובספר מלכים, בו מוזכר כי עד ימי שלמה המלך לא נכבשה גזר עד שפרעה חותנו של שלמה (כנראה הכוונה לסיאמון) כבש אותה מן הכנענים ונתנה כמתנת חתונה לשלמה לרגל נישואיו לבת פרעה. הוהם מלך חברון מלכה שוורץ,כיבושי יהושוע,לקט מעובד מתוך: מחניים, צבא הגנה לישראל,הרבנות הצבאית הראשית, גיליון ס"ט
הומוגניות והטרוגניות

הומוגניות והטרוגניות הם מונחים הפכיים: הומוגניות מציין כי האובייקט או המערכת מורכבים מרכיבים אחידים הדומים במאפייניהם. הטרוגניות מציין כי האובייקט או המערכת מורכבים ממכלול מרכיבים, השונים במאפייניהם. הומוגניות והטרוגניות מיושמים בשימוש נרחב בתחומים רבים במדעים דוגמת כימיה, גנטיקה, מתמטיקה, וסוציולוגיה וגם בתחומים נוספים דוגמת אדריכלות, מוזיקה וקולינריה. הומו (ביוונית עתיקה: ὅμο) - קידומת שבאה לציין "שווה" או "אחיד" אותו-דבר (דוגמאות: הומוסקסואל הומונימיה) לעומת הטרו שהוא "שונה" לא אחיד (דוגמאות: הטרוסקסואל הטרוכרומיה). בסטטיסטיקה השונות היא המדד להערכה ולניתוח של הטרוגניות. בניסוח סטטיסטי, כאשר מדובר על "היגד הטרוגני", הכוונה היא שמדד הפיזור או סטיית התקן שלו הם גבוהים. הומוגניות (סטטיסטיקה) הוא מצב שבו לכל חלק מאוסף של נתונים יש אותם מאפיינים סטטיסטיים כמו לאוסף המלא. במדעי החברה ההטרוגניות וההומוגניות באות לידי ביטוי בהבדלים בין אישיים ובקולקטיביזם. הבדלים וחיבורים אלו נוצרים בעקבות השפעה משולבת של תורשה וסביבה. קיימת גם הטרוגניות בין קבוצות חברתיות שונות והיא באה לידי ביטוי בין היתר בהבדלים בין-תרבותיים. תמיסה פונקציה שונות משותפת הומוגניות (פיזיקה) הומוגניות (מתמטיקה) הומוגניות (אסטרונומיה) הומוגניות (כימיה) המגון ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תריסנאים

תריסנאים (שם מדעי: Rajiformes) היא סדרה בעל-סדרה בטאים שהם דגי סחוס שטוחים. בני הסדרה הם יצורים ימיים הקרובים לכרישים אך גופם שטוח והם בעלי פתחי נשימה ממעל לגופם. הם מוסווים על קרקעית המים כדי לחמוק מטורפים ומטרף אפשרי, כמו סרטנים ודגים קטנים. לדגים אלה אין עצמות גרמיות, למעט בשיניהם. במקומן ישנן עצמות עשויות סחוס. לבני סדרה זו "אף" מוארך יותר משאר הבטאים, כנפיהם מחודדות יותר בצורתן והם חיים בעומקים משתנים. בסדרה זו ארבע משפחות: תריסניתיים (Rajidae) אנקנתובטיים (Anacanthobatidae) ארינכובטיים (Arhynchobatidae) גורגסיליים (Gurgesiellidae) Rhombodontidae - נכחדה. בה הרומבודוס בעבר כל המשפחות היו חלק ממשפחת התריסניתיים. מדיה וקבצים בנושא תריסנאים בוויקישיתוף תריסנאים, באתר ITIS (באנגלית) תריסנאים, באתר NCBI (באנגלית) תריסנאים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) תריסנאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) תריסנאים, באתר GBIF (באנגלית)
תריסניתיים

תריסניתיים (שם מדעי: Rajidae) היא משפחה בסדרה תריסנאים. בני משפחה זו הם דגים שטוחים החיים בסמוך לקרקעית הים. הם בעלי סנפירי חזה מעוגלים ובעלי חוטם צר. הגדולה בבני המשפחה היא תריסנית כחולה שאורכה עד 5.85 מטרים ושוקלת עד 113 קילוגרמים. Amblyraja Beringraja - בו ברינגרג'ה בינוקולטה Breviraja Dactylobatus Dentiraja Dipturus - בו תריסנית כחולה ותריסנית חלקה ניו זילנדית סוג ומין יחיד Hongeo koreana Leucoraja Malacoraja Neoraja Okamejei Orbiraja תריסנית (Raja) - בו תריסנית קוצנית Rajella Rostroraja סוג ומין יחיד Spiniraja whitleyi Zearaja מדיה וקבצים בנושא תריסניתיים בוויקישיתוף תריסניתיים, באתר ITIS (באנגלית) תריסניתיים, באתר NCBI (באנגלית) תריסניתיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) תריסניתיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) תריסניתיים, באתר GBIF (באנגלית)