laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אריה גיסין

אריה (ארקה) גיסין (7 במרץ 1926 – 10 בספטמבר 2009) היה מהנדס ומנהל ישראלי, מומחה בתחום המים והחקלאות. היה מנכ"ל תה"ל ושימש יועץ לממשלות במדינות אפריקה ואמריקה הלטינית. נולד בראשון לציון, נכדם של אריה לייב גיסין ויעקב מרדכי זינגר, מאנשי העלייה הראשונה ומראשוני ראשון לציון. למד בבית הספר חביב בראשון לציון. בצעירותו היה ספורטאי מצטיין והשתתף במכביה השנייה. גויס לפלוגת החי"ש בראשון לציון. בשנת 1945 נמנה עם מייסדי קיבוץ הסוללים, שבו היה חבר ארבע עשרה שנה. בתקופת מלחמת העצמאות פעל במסגרת מטה הפלמ"ח כקצין הכשרות מגויסות של תנועות הנוער. לחם בחטיבת אלכסנדרוני. השתתף בחילוץ המעפילים מכלא עתלית וכן שהה במעצר הבריטים במסגרת ״השבת השחורה״. בין השנים 1955–1957 שהה בארצות הברית בשליחות של הסוכנות היהודית. בשנת 1959 עזב את קיבוצו ועבר להתגורר בקריית שמונה. כיהן כסמנכ"ל לחקלאות של הרשות לפיתוח החולה ולאחר מכן כמנכ"לה. במלחמת ששת הימים לחם כמפקד פלוגה. באותה תקופה החל את פעילותו בתה"ל. הוא ניהל פרויקט גדול של השקיה חקלאית בקולומביה. בשנות ה-70 שימש יועץ חקלאי לממשלות ניגריה וקניה, ולאחר חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים שימש יועץ הנדסי וחקלאי לממשלת מצרים. בשנת 1977 התמנה למנכ"ל חברות תה"ל ותמ"י (תהל מהנדסים ויועצים בע"מ). בשנת 1984 התמנה למנהל חטיבת הבנייה של חברת כלל, והיה מנכ"ל חברת אזורים. בשנת 1988 התמנה על ידי ד"ר וירגיליו ברקו, מנכ"ל הבנק העולמי שנבחר לנשיא קולומביה, לשמש כיועצו לתכנון וביצוע פרויקטים הנדסיים וחקלאיים גדולים. לאחר מכן היה שותף ומנהל בחברת "BEC" לתכנון והשקעות בחקלאות בארצות אמריקה הלטינית ויועץ חקלאי לממשלות קוסטה ריקה, סלבדור, ונצואלה, הרפובליקה הדומיניקנית וקובה. במסגרת פעילותו בקובה, יחד עם שותפו, חיים בן-עזרא, היה המייסד של החברה שמונתה על ידי פידל קסטרו להשביח את הפרדס הממשלתי הגדול בקובה, שהשתרע על שטח של כחצי מיליון דונם. כשנה לאחר הקמת הפרויקט, נפרדו ארקה וחיים משותפות עם יוסי מימן (מרחב) - והכניסו תחתיו לשותפות את רפי איתן ואלחנן פס. היה נשוי לאורה ואב לשלושה. בנו איתן נפל במלחמת יום הכיפורים והיה בעל עיטור העוז. בנו רענן גיסין כיהן כיועצו של ראש הממשלה אריאל שרון לאחר שהופיע על המרקע רבות בתפקיד סגן דובר צה״ל במן מלחמת המפרץ הראשונה. בנו ירון גיסין, שירת כטייס קרב בחיל האוויר, ובהמשך סיים תואר בעיצוב בבית הספר לאמנות חזותית (School of Visual Arts) בניו יורק, וגם לימד שם. לארקה חמישה נכדים. סיפורי מעשים: אוטוביוגרפיה; עורכת: רחל יורמן, ירושלים: [חמו"ל], אורה גיסין. בהוצאה פרטית - עריכה והו״ל: אלבום משפחות - מוזיאון ראשון לציון אורי דרומי, אריה (ארקה) גיסין, ממייסדי קיבוץ הסוללים, מנכ"ל תה"ל, 1926-2009, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2009 אתר "Billiongraves"
וייזר

האם התכוונתם ל... אייל וייזר – מחזאי ובמאי ישראלי אילנה וייזר-סנש – סופרת ומחזאית ישראלית אשר וייזר – פרשן וחוקר מקרא ישראלי הנס איזידור וייזר – רופא, מפורצי הדרך במדינת ישראל ברפואת השיקום מיטשל וייזר – כדורגלן גרמני פיליפ וייזר – חזן הונגרי ויזר וזר
חדר (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מבנה חֶדֶר – חלוקה פנימית של מבנה אדריכלי צימר – חדר אירוח תלמוד תורה (כמוסד וכמקום) "חֶדֶר" או תלמוד תורה – הכינוי המקובל ביהדות האשכנזית המסורתית למסגרת הלימודים הבסיסית לילדים חֶדֶר מתוקן – תלמוד תורה מודרני עם לימודי חול, מימי תנועת ההשכלה היהודית אנטומיה (בהשאלה מהמבנה) חֶדֶר (לב) (אנ') – חלק בלב אמנות חֶדֶר אדום (הרמוניה באדום; 1908) – ציור מאת אנרי מאטיס חֶדֶר (רומן) (1999) – ספר מאת יובל שמעוני חֶדֶר (סרט) (2015) – סרט קנדי בכיכובה של ברי לארסון אחר חַדַר (כפר) – כפר דרוזי בחלק הסורי של הר חרמון חדרים (כתב עת) – כתב עת לשירה (1981–2005) חידת חמשת החדרים – חידה פופולרית החדר (פירושונים) אל-חאדר (פירושונים)
פריץ קצמן

פריץ קצמן (בגרמנית: Fritz Katzmann; ‏6 במאי 1906 – 19 בספטמבר 1957) היה קצין בכיר באס אס ופושע מלחמה נאצי, אחראי להשמדתם של יהודי גליציה במלחמת העולם השנייה. פריץ קצמן הצטרף למפלגה הנאצית ב-1928, וב-1930 התגייס לאס אס ועלה בשלבי הדרגות. בנובמבר 1939 התמנה למפקד האס אס והמשטרה בראדום. הקים את היודנראט והגטו בעיר וארגן מספר אקציות. עם מבצע ברברוסה וכיבוש חלק גדול מברית המועצות, הוקם מחוז גליציה וסופח לגנרל גוברנמן. קצמן הועלה לדרגת בריגדפיהרר וב-8 באוגוסט 1941 מונה לתפקיד מפקד האס אס והמשטרה (SS - und Polizeiführer) במחוז גליציה, ומפקדתו הייתה בלבוב. הוא היה תחת פיקודו של מפקד האס אס והמשטרה בגנרל גוברנמן פרידריך וילהלם קריגר, שמפקדתו הייתה בקרקוב. בשלב ראשון ארגן קצמן את סלילת הכביש המהיר D-4 מלבוב לחזית רוסטוב. לשם כך הקים מחנות עבודה-כפייה של יהודים שכונו "יולאגים", שבהם תנאי המחיה היו קשים, ודאג לספק אסירים יהודים נוספים במקום אלה שמתו מאפיסת כוחות ומהוצאות להורג. הוא הספיק לסלול 160 ק"מ וקיבל תשבחות ממפקדיו. באתו זמן אורגנו הגיטאות במחוז והוחל בהשמדת היהודים וגזילת רכושם במסגרת מבצע ריינהרד. ב-30 ביוני 1943 שלח קצמן דו"ח למפקדו קריגר עם הכותרת: "פתרון שאלת היהודים במחוז גליציה" ("Lösung der Judenfrage im Distrikt Galizien"). בדו"ח הוא מתאר במילים "מכובסות" איך הצליח "לפנות" 437,329 מיהודי גליציה, וכי מלבד יהודים הנמצאים כעת במחנות בפיקוח האס אס, מחוז גליציה "נקי מיהודים" (Judenfrei). הדו"ח מכיל רשימה מפורטת של הרכוש שנשדד מהיהודים. זהו אחד המסמכים החשובים ביותר בחקר שואת יהודי פולין. בפברואר 1943 שלח היינריך הימלר את יירגן שטרופ לקצמן "לתקופת התנסות". באותה תקופה כבר חוסלו הגיטאות והאס אס היה עסוק אחרי הבורחים והמסתתרים. לפי שטרופ: "השלב הראשון של סילוק היהודים אינו קשה. אתה טוען אותם לתוך שק כמו אפרוחים. השלב השני של הטיפול בבורחים הוא קשה כי הם אנשים אמיצי לב, חזקים ובעלי תושייה המוכנים לכל....". שטרופ התנסה בגילוי וחיסול בונקרים. בתום תקופת ההתנסות צלצל אליו הימלר ואמר כי הוא מייעד אותו למפקד ה"האקציה הגדולה" בגטו ורשה. ב-20 באפריל 1943 מונה קצמן למפקד האס אס והמשטרה במחוז דנציג. לאחר המלחמה הצליח להסתתר תחת השם ברונו אלברכט. זהותו נתגלתה רק לאחר מותו בבית חולים בדרמשטאדט. קזימיז' מוצ'ארסקי, שיחות עם תליין, הוצאת בית לוחמי הגטאות, 1979. מדיה וקבצים בנושא פריץ קצמן בוויקישיתוף קטעים מדו"ח קצמן (באנגלית), באתר יד ושם
שוק אלברט קאופ

שוק אלברט קאופ (בהולנדית: Albert Cuypmarket) הוא שוק רחוב יומי הממוקם בשכונת דה פייפ (De Pijp) ברובע דרום אמסטרדם של העיר אמסטרדם שבהולנד. הרחוב והשוק נקראים על שם אלברט קאופ, צייר מהמאה ה-17. השוק נוסד בתחילת המאה ה-20 מאוסף רופף של רוכלי רחוב ודוכנים. הסוחרים בשוק התחילו את עבודתם לפני עלות השחר, קנו את הסחורה שלהם ומכרו בשוק. סולידריות ועזרה הדדית היו המוטיב הראשי של השוק, עם הזמן כאשר השוק גדל המקום לא תפקד בצורה הולמת וחוקית, דבר זה גרם לאי סדר. בשנת 1905 החליטה המועצה להקים שוק מסודר, תחילה נערך בערבי שבת בלבד ובשנת 1912 החל לעבוד במתכונת יומית שישה ימים בשבוע. במקור הרחוב היה פתוח לכולם, אך הרחוב נסגר לחלוטין לתנועת כלי רכב בשעות שוק. בשנות ה-60 וה-70 שוק אלברט קאופ היה הגדול ביותר בהולנד. כיום שוק אלברט קאופ הוא אטרקציה תיירותית חשובה, מונה כ-300 דוכנים: עופות, דגים, מאפים, פירות, ירקות, פרחים, בגדים, מוצרי חשמל ותכשיטים. השוק זוכה לביקורים של כ-20,000 לקוחות ביום, שוק אלברט קאופ נחשב לשוק השבועי הגדול ביותר באירופה. בשנת 2005 חגג השוק את יום הולדתו ה-100 ובנוסף לדוכנים ניתן למצוא בתי קפה רבים, מסעדות קטנות וגדולות עם מטבח בינלאומי, חנויות מיוחדות לטבעוניים ומוצרים ירוקים, ביגוד, מוצרי חשמל ופריטים אחרים. בעבר היה זה שוק של פועלים אך כיום זהו מקום רב תרבותי עם אווירה בינלאומית. רחבת השוק דוכן שְטְרוּפְּוַואפֶל עמדת גבינות רחבת השוק מדיה וקבצים בנושא שוק אלברט קאופ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שוק אלברט קאופ
הרפורמה המוניטרית בברית המועצות (1961)

הרפורמה המוניטרית בוצעה בברית המועצות בינואר 1961, בתקופת שלטונו של ניקיטה חרושצ'וב. במהלך הרפורמה הוחלפו כל השטרות ורוב המטבעות, ללא מגבלה, ביחס של 10:1, והמחירים הופחתו באותו יחס. שר האוצר, שכיהן בתפקידו עוד מתקופת יוסיף סטלין והיה אחראי על הרפורמה של שנת 1947, לא הסכים עם המהלך והתפטר מתפקידו במאי 1960, לאחר שהתקבלו ההחלטות על מתכונת הרפורמה. השטרות היו בשימוש עד לשנת 1991, אז בוצעה רפורמה נוספת. בינואר 1961 הוחלפו כל השטרות ביחס של 1:10. מטבעות בערכים של 1, 3 ו-5 קופיקות המשיכו להיות בשימוש. לאחר הכנסת השטרות החדשים לשימוש, ניתן היה להשתמש בשטרות ישנים עד לאפריל 1961. במקביל הוקטנו פי 10 כל המחירים, התשלומים, המשכורות והמלגות. יחד עם זאת, שער הרובל לעומת הדולר השתנה רק פי 4.44; כתוצאה מכך, ממשלת ברית המועצות החלה לקבל יותר מטבע סובייטי ממכירת סחורות למדינות אחרות, ולעומת זאת, מחירי הסחורות המיובאות עלו. הממשלה הודיעה רשמית על הרפורמה כבר במאי 1960. החל ממועד זה אסור היה להמיר סכומי כסף גדולים למטבעות שלא ייצאו מהמחזור גם לאחר 1961. כתוצאה מההודעה על הרפורמה הצפויה, החל גל קניות של דברי ערך. המחירים בשוק הפירות והירקות, שהיו חופשיים מפיקוח ממשלתי, לא ירדו פי 10 כמצופה, ובפועל הורגשה עליית מחירים של סחורות אלו ומוצרי מזון נוספים. כתוצאה מכך הועברו מוצרי מזון מהחנויות הכפופות לפיקוח מחירים אל השווקים. במטרה לאזן את המצב הוחלט להעלות את המחירים בחנויות. בתגובה לכך היו הפגנות והתקוממויות נגד הממשלה במספר ערים ברחבי ברית המועצות, לרבות אירועי הדמים בנובוצ'רקסק. השלטונות טענו שהרפורמה הקלה על ביצוע התחשבנות בין המוסדות הסובייטים ובכך הביאה לחיסכון של 3-4.5 מיליארד רובל. בסלנג העממי היה מקובל במשך תקופה ארוכה לקרוא "כסף חדש" לשטרות שנכנסו לשימוש בשנת 1961. הסבר על הסיבות והשלכות הרפורמה (ברוסית)
רסיסטנסיה

רסיסטנסיה (בספרדית: Resistencia) היא עיר הבירה והעיר הגדולה בפרובינציית צ'אקו בארגנטינה. העיר ממוקמת על גדות נהר הפרנה, מול העיר קוריינטס, בפרובינציית קוריינטס. במפקד ב-2001 בעיר הייתה אוכלוסייה של 274,490 מתיישבים. על פי ההערכות במטרופולין של העיר יש כ-377,000 איש. באזור ישבו במקור שבטים ילידים. התנגדותם לתהליך הניצור שניסו האירופאים לבצע להם מנעה הקמה של התיישבות אירופאית יעילה. במהלך המאה ה-17 הקימו הישועים מסיונים בפרובינציית צ'אקו, ובהם סן פרננדו דל ריו נגרו, אך הוא ננטש לאחר מספר שנים. אולם, במהלך מלחמת הברית המשולשת התרחשו באזור קרבות בין ארגנטינה לפרגוואי והצבא הארגנטינאי הקים מוצב צבאי על חורבות המיסיון ושינה את שמו ב-1876 לרסיסטנסיה (התנגדות). בינואר 1878 הוקמה העיר כבירת הפרובינציה. הממשלה עודדה הגירה לאזור ועוד באותה שנה הגיע לעיר קבוצת מהגרים ראשונה מאיטליה. למעשה, כל חברי מועצת העיר הראשונה הגיעו במקור מאיטליה. העיר משורתת על ידי נמל התעופה הבינלאומי של רסיסטנסיה מאז 1965. גשר חנרל מנואל בלגרנו מקשר את העיר עם העיר קוריינטס מעבר לנהר. איטליה אודינה, איטליה (מ־1993). איטליה טרנטו, איטליה (מ־2002). פרגוואי אסונסיון, פרגוואי (מ־2006). ברזיל סאו ויסנטה, ברזיל (מ־2006). ארצות הברית ניו אורלינס, ארצות הברית (מ־2012). מדיה וקבצים בנושא רסיסטנסיה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רסיסטנסיה (בספרדית) רסיסטנסיה, ברשת החברתית פייסבוק רסיסטנסיה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) רסיסטנסיה, סרטונים בערוץ היוטיוב רסיסטנסיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רסיסטנסיה (ארגנטינה), דף שער בספרייה הלאומית
Right Now (שיר של ריהאנה)

Right Now (בעברית: ממש עכשיו) הוא שיר של הזמרת הברבדית ריהאנה בהשתתפות הדי ג'יי הצרפתי דייוויד גטה. השיר יצא לאור ב-28 במאי 2013 כסינגל הרביעי מאלבום האולפן השביעי של ריהאנה, Unapologetic. השיר הגיע למקום ה-90 במצעד הסינגלים האמריקאי בילבורד הוט 100 והגיע למקום ה-50. במצעד "שירי הדאנס החמים" של בילבורד, הוא הגיע למקום הראשון. השיר נכתב על ידי דייוויד גטה, ריהאנה ותור אריק. מאחר שלשיר לא צולם קליפ, הוא לא הפך ללהיט עולמי, אך שימש כשיר פרסומת למשחקי הפלייאוף של ה-NBA ב-2013. מאוחר יותר יצאה גרסת רמיקס רשמית לשיר הכוללת גם את שיתופו של גטה. מידע על היצירה "Right Now" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Right Now" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Right Now" באתר יוטיוב
משולש שווה-צלעות

בגאומטריה, משולש שווה-צלעות (מש"צ) הוא משולש שכל צלעותיו שוות זו לזו. במשולש כזה גם הזוויות שוות ועל כן כל אחת מהן היא בת 60 מעלות. משולש שווה-צלעות הוא מצולע משוכלל בן שלוש צלעות, ולכן ניתן לכנותו "משולש משוכלל" (אך כינוי זה אינו מקובל). בכל אחד מקודקודיו של משולש שווה-צלעות, התיכון, הגובה, וחוצה הזווית היוצאים ממנו מתלכדים, וישר זה הוא גם אנך אמצעי לצלע שמול הקודקוד. במשולש שווה-צלעות רדיוס המעגל החסום שווה לחצי מרדיוס המעגל החוסם. המרכזים שלהם מתלכדים, ומהווים מרכז הכובד של המשולש, בו כל הקווים המיוחדים נפגשים ומתחלקים ביחס 2:1. בנוסף, המעגל החסום מתלכד עם מעגל תשע הנקודות. בשל ההתלכדות לא מוגדר בו ישר אוילר. מבין חמשת הפאונים המשוכללים, בשלושה כל הפאות הן משולשים שווי צלעות: בארבעון (פירמידה משולשת) יש ארבעה משולשים שווי צלעות, בתמניון (אוקטהדרון) - שמונה ובעשרימון (איקוסהדרון) - 20 משולשים שווי צלעות. אם צלע המשולש היא   a {\displaystyle \ a} , אז: היקף המשולש הוא   3 a {\displaystyle \ 3a} . אורך הגבהים, התיכונים וחוצי הזוויות הוא 3 2 a {\displaystyle {\frac {\sqrt {3}}{2}}a} . שטח המשולש הוא 3 4 a 2 {\displaystyle {\frac {\sqrt {3}}{4}}a^{2}} . רדיוס המעגל החוסם הוא 3 3 a {\displaystyle {\frac {\sqrt {3}}{3}}a} . רדיוס המעגל החסום הוא 3 6 a {\displaystyle {\frac {\sqrt {3}}{6}}a} . כדי לבנות עם סרגל ומחוגה משולש שווה-צלעות, יש לפעול על פי השיטה הבאה: שרטט קטע שאורכו כאורך צלע המשולש הנדרש. פתח את המחוגה בגודל הקטע. שים את קצה המחוגה בקצה הקטע הנתון ושרטט קשת שים את קצה המחוגה בקצה האחר של הקטע הנתון ושרטט קשת. חבר את נקודת החיתוך של שתי הקשתות עם קצות הקטע הנתון. בנייה זו היא הנפוצה ביותר, כי ניתן בעזרתה לבנות משולש עם צלע נתונה. במקרים אחרים, למשל כשיש לשרטט משולש החסום במעגל נתון, יש לפעול לפי השיטה הבאה: שרטט ישר. מקם עליו נקודה ובנה מעגל שהיא במרכזו. שרטט מעגל נוסף, בעל אותו רדיוס, שמרכזו באחת מנקודות החיתוך של המעגל עם הישר. שרטט קטע המחבר את נקודות החיתוך של שני המעגלים. חבר את קצותיו של הקטע עם נקודת החיתוך השנייה של המעגל (הראשון) עם הישר. שלושת הקטעים ששורטטו מהווים משולש שווה-צלעות. (התהליך מודגם משמאל). בשתי הדרכים מתקבלת צורת וסיקה פיסקיס. משפט נפוליאון פלקסגון משפט ויויאני משולש שווה-צלעות, באתר MathWorld (באנגלית)
What Now

What Now (בעברית: מה עכשיו) הוא שיר של הזמרת ריהאנה. השיר יצא לאור ב-29 באוגוסט 2013 כסינגל החמישי מאלבומה השביעי, Unapologetic. קליפ השיר צולם ב-17 בספטמבר 2013 בתאילנד בזמן סיבוב הופעות העולמי שלה "Diamonds World Tour" ויצא לאור ב-15 בנובמבר 2013 בסיום סיבוב הופעות. השיר דורג במקום ה-80 במצעדי הסינגלים האמריקאי בילבורד הוט 100 וקפץ למקום ה-25 לאחר יציאת הקליפ. השיר הושווה לשיר "Disturbia" של הזמרת משנת 2008. הקליפ לשיר צולם ב-17 בספטמבר 2013 במחסן בתאילנד בזמן סיבוב הופעות העולמי שלה "Diamonds World Tour". את הקליפ ביימו ג'ף ניקולס, יונתן קרבן ודרן קרייג. ב-13 בנובמבר, ריהאנה העלתה סרטון ממאחורי הקלעים של הקליפ לערוץ ה-VEVO הרשמי שלה. בסרטון, היא פירטה על הקליפ: "הוא הולך להיות קצת מפחיד, מאוד מצמרר כי זה אחד מהשירים שאתה משתעמם מהחזותיות. הקליפ הולך להיות לא צפוי בכלל. כולם בטח מצפים לקליפ רך ויפה בגלל שהשיר מדבר על סיפור אהבה וכולי. הקליפ הוא אכן סוג של רך, אבל הוא באמת קצת מטורף". הקליפ יצא לאור ב-15 בנובמבר 2013 והועלה לערוץ ה-VEVO של ריהאנה, וכיום הקליפ צבר למעלה מ-200 מיליון צפיות. מידע על היצירה "What Now" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "What Now" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "What Now" באתר יוטיוב [1] [2] מידע על What Now, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על What Now, באתר המצעד הגרמני מידע על What Now, באתר המצעד של ניו זילנד מידע על What Now, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון מידע על What Now, באתר המצעד השוודי
שמש רטובה

"שמש רטובה" הוא אלבום של אריק איינשטיין שיצא לאור בפברואר 2002. מרבית שירי האלבום הולחנו בידי מיכה שטרית. שותפים בהלחנה גם ארקדי דוכין, נפתלי אלטר ושלום חנוך. את מילות השירים כתבו יעקב רוטבליט, ארקדי דוכין, נתן אלתרמן ואיינשטיין עצמו. בתוך כחודשיים מכר האלבום כ-15 אלף עותקים. שיתוף הפעולה המוזיקלי בין איינשטיין לשטרית החל בעקבות יצירת השיר "אדומה שלי", לכבוד זכיית הפועל תל אביב בכדורגל בדאבל בשנת 2000. אופיו המוזיקלי של האלבום היה שונה מאלבומיו הקודמים של איינשטיין, והכיל מוטיבים של מוזיקה אלקטרונית. על הפקתו המוזיקלית של האלבום אמונים מוזיקאים רבים, דבר שהקשה, לדעת חלק מהמבקרים, על יצירת אופי אחיד לאלבום. אריק איינשטיין: שירה שלום חנוך: גיטרה, מנדולינה וקולות יזהר אשדות: גיטרה ובס מיכה שטרית: גיטרה אקוסטית וסינתיסייזר פיטר רוט: גיטרות וקולות טל מטמור: גיטרות מיקי הררי: גיטרה קלאסית, בוזוקי ומנדולינה ארקדי דוכין: קלידים טל שגב: קלידים רביב גזית: קלידים ברי סחרוף: גיטרות דויד ברוזה: גיטרות אבי סינגולדה: גיטרות משה לוי: קלידים אלידע רמון: קלידים טל ברגמן: תופים, כלי הקשה עמר הנגבי: תופים ג'וקה פרפיניאן: תופים אמיר פינטו: כלי הקשה מיכאל פרוסט: קונטרבס מידע על האלבום שמש רטובה באתר MusicBrainz גידי אביבי, אור חיוור, באתר הארץ, 24 בפברואר 2002 המפצח, באתר וואלה, 25 בפברואר 2002 אלבום חדש לאריק איינשטיין, באתר הארץ, 20 בפברואר 2002 עמוס אורן, מכירות דיסקים בפסח: סיפוק מהול בדאגה, באתר ynet, 8 באפריל 2002 גידי אביבי, אור חיוור, באתר הארץ, 24 בפברואר 2002
למה (בלשנות)

למה (Lemma) היא צורת תפיסה מופשטת בפסיכובלשנות. למעשה הלמה מציגה באופן תאורטי כיצד מילה שנבחרה בנפשנו, מתבטאת בשלבים הראשונים של אופן החיתוך (אופן הפקת העיצורים באיברי הדיבור, בהשפעת מידת החסימה של האוויר בבסיסי החיתוך). הלמה מייצגת משמעות ספציפית, אך כשלעצמה אין לה שום סאונד ייחודי שקשור אליה. כשאנו מפיקים מילה, ביסודו של עניין אנו מסבים את מחשבותינו לכדי סאונד, תהליך שנקרא "לקסיקלזיציה". רבים מן המודלים הפסיכובלשניים רואים בלקסיקליזציה תהליך שיש בו לפחות שני שלבים: השלב הראשון עוסק בסמנטיקה ובתחביר. תוצאתו של השלב הראשון היא הלמה. כלומר הלמה הוא רעיון מופשט של מילה שמייצגת משמעות (נגיעה בתחום הסמנטי), וכוללת מידע על איך המילה צריכה לשמש במשפט (נגיעה בתחום התחבירי). למרות זאת, הלמה אינה מוסרת לנו מידע על אופן הגיית המילה. השלב השני דן בפונולוגיה, והוא קשור למידע בנוגע לסאונד שבו המילה תבוטא. תוצאתו של השלב השני היא הלקסמה. המודל הדו-שלבי המסביר את תהליך הלקסיקליזציה הוא התומך בצורה הרחבה ביותר בתאוריית היווצרות הדיבור בפסיכובלשנות, למרות שהוא שנוי במחלוקת. דוגמה למחלוקת המתעוררת סביב המודל היא הימצאותן של מספר עדויות לכך שזיהוי המין הדקדוקי של שם-עצם, מתבסס על אופן הגייתו, שהיא הלקסמה, יותר מאשר צורת התפיסה שלנו אותו בדמיון כזכר או כנקבה (הלמה). מחלוקת זו יכולה להיות מוסברת על ידי מודלים פסיכובלשניים שאינם מניחים שקיימת הפרדה ברורה בין השלב הסמנטי לשלב הפונולוגי, ובכך אין בהם ייצוג של מושג ה-"למה".
גומיגם

גומיגם הוא שלגון שרבט בטעמי לימון ופטל מתוצרת גלידות נסטלה. המאפיין הבולט בשלגון, שהעניק לו גם את שמו, הוא סוכריות הגומי המצויות בתוך השלגון, שמספרן לרוב הוא בין שתיים לשלוש. המוצר יצא לראשונה בשנות ה-90 מתוצרת סנוקרסט. אריזת השלגון ייחודית בצורתה לעומת מוצרי גלידה אחרים - זוהי אריזה מקרטון, שעל מנת לאכול את הגלידה מתוכה, יש להפעיל עליה לחץ. בעבר כלל השלגון סוכריות גומי בצורת דובונים, וכיום המוצר ממותג תחת השם "גומיגם ספארי", והוא כולל סוכריות גומי בצורה של מגוון בעלי חיים. ב-2008 החל השיווק של גומיגם בגרסה חלבית, בטעם מסטיק וניל, עם סוכריות גומי, באריזה לחיצה. בשנת 2018 הוציאו הצמד סטטיק ובן אל את השיר "גומיגם". שבועות לאחר צאת הקליפ, ברבות מחנויות הגלידה בישראל טענו שהמלאי של שלגוני "גומיגם" אזל תוך ימים ספורים מפרסום הקליפ. "חדש על המדף" - גלידות נסטלה לילדים: חמשושים חלבי וגומיגם ספארי חלבי, באתר אכול ושאטו, 27 ביוני 2008 שרי מקובר-בליקוב, חטפו שוקו: מבחן הגלידות הגדול, באתר nrg‏, 22 ביוני 2009 קיץ 2012: מבחן הארטיקים הגדול, באתר ‏מאקו‏, 7 במאי 2012 אילנה ברודו, תלונה בפייסבוק נגד גלידות נסטלה: איפה סוכריות הגומי?, באתר חורים ברשת גלידות, באתר של רות סירקיס, 17 ביולי 2008 "חדש על המדף" - גלידות נסטלה לילדים: חמשושים חלבי וגומיגם ספארי חלבי, באתר אכול ושאטו, 27 ביוני 2008 אפרת נומברג יונגר, ‏אפקט סטטיק ובן אל: זינוק בביקוש לגומיגם, באתר ‏מאקו‏, 8 באוגוסט 2018
שמשון יוניצ'מן

ד"ר שמשון יוּניצ'מן (13 בפברואר 1907 – 21 במרץ 1961) היה ממנהיגי תנועת בית"ר וחבר הכנסת מטעם חרות. יוניצ'מן נולד בלוצק שבווהלין (בילדותו ברוסיה, ולאחר המלחמה בפולין; כיום באוקראינה), בשנת 1907, בנו של ישראל יוניצ'מן. למד בתיכון בעירו לוצק. אחר כך המשיך ללימודי רפואה באוניברסיטת פראג, שם קיבל תואר דוקטור לרפואה. בזמן לימודיו בפראג היה פעיל בתנועת בית"ר. ב-1932 חזר לפולין ונתמנה לחבר ההנהגה הארצית של התנועה. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל. לאחר עלייתו היה למפקד פלוגת הגיוס של בית"ר בראש פינה ולראש הנהגת בית"ר בארץ ישראל. כמו כן היה חבר מרכז התנועה הרוויזיוניסטית. בשנת 1941 יצא לטהראן כדי להיפגש עם נציגים סובייטיים. בשנת 1944 נעצר על ידי השלטונות הבריטיים וגורש למחנה המעצר באריתריאה. בשנים 1946-–1948 היה ראש המזכירות העולמית של ברית הצה"ר. לאחר קום המדינה הצטרף לתנועת החרות, ובשנים 1955–1961 כיהן כחבר הכנסת מטעמה. יוניצ'מן נפטר מהתקף לב בשנת 1961, בגיל 54. הוא הובא למנוחות בבית הקברות בראש פינה, על-פי צוואתו, ליד קברו של שלמה בן-יוסף אשר היה עולה הגרדום הראשון מבני עירו, וחברו לפלוגת הגיוס של בית"ר בראש פינה. הותיר את אשתו, חנה לבית ורטהיימר, שלה היה נשוי מאביב 1949. במלאת שנה למותו קבע הקונגרס היהודי העולמי פרס ספרותי על שמו. לאחר מותו נקראו על שמו רחובות בתל אביב ובקריית שמונה. א. רמבה (עורך), שמשון יוניצ'מן, תל אביב: ההנהלה העולמית של ברית חרות–הצה"ר, תשכ"ב. (הופיע במקביל גם ביידיש: "שמשון יוניטשמאן") מדיה וקבצים בנושא שמשון יוניצ'מן בוויקישיתוף שמשון יוניצ'מן, באתר הכנסת שמשון יוניצ'מן, באתר כנסת פתוחה דוד תדהר (עורך), "ד"ר שמשון יוניצ'מן", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יא (1961), עמ' 3824 על פלוגת הגיוס של בית"ר, אתר הצנחנים בעשור הראשון ד"ר שמשון יוניצ'מן, דבר, 22 במרץ 1961 ש. יוניצ'מן – למנוחות בראש-פינה; קרא בצוואתו לשלום עם ידידים ויריבים, מעריב, 22 במרץ 1961 ד"ר שמשון יוניצ'מן איננו, חרות, 22 במרץ 1961, המשך א. רמבה, נדם הר-הגעש, חרות, 22 במרץ 1961, המשך הכנסת חולקת כבוד לד"ר יוניצ'מן, חרות, 22 במרץ 1961 Shimshon Yunichman, Revisionist Leader, Dies in Israel; Was 54, JTA, March 22, 1961 ד"ר שמשון יוניצ'מן הוטמן ליד פיקודו שלמה בן-יוסף, חרות, 23 במרץ 1961, המשך מ. בגין, שמשון הידיד, חרות, 24 במרץ 1961 א. רמבה, בלכתו לבלי שוב עוד, חרות, 24 במרץ 1961 י. שופמן, בימים ההם..., חרות, 24 במרץ 1961 תודה לשמשון יוניצ'מן, חרות, 26 במרץ 1961 (לקט מהעיתונות בישראל) אבא סיקרא, אחרי ארונו של ידיד-יריב, חרות, 28 במרץ 1961 (בשבעה לפטירתו) י. גוריון, שמשון, חרות, 28 במרץ 1961, המשך א. דרורי מעלה בכנסת דמותו של המורה והידיד ד"ר ש. יוניצ'מן ז"ל, חרות, 10 במאי 1961 י. הר זהב, ד"ר שמשון יוניצ'מן ז"ל: (שנה לפטירתו), חרות, 8 באפריל 1962 קברו פרס ספרותי על-שם ד"ר שמשון יוניצ'מן, דבר, טור 2, 17 באפריל 1961; פרס ספרותי לזכרו של ד"ר יוניצ'מן, חרות, 17 באפריל 1961. שמשון יוניצ'מן: (קובץ לזכרו), חרות, 6 באפריל 1962; ש. הון, ספר לזכרו של שמשון יוניצ'מן, מעריב, 6 באפריל 1962.
האזור הנארקטי

האזור הנארקטי הוא אחד משמונת האזורים הביוגאוגרפים שמחלקים את שטח כדור הארץ וחלק מהאזור ההולארקטי. הוא כולל את צפון אמריקה, גרינלנד והרמות שבצפון מקסיקו. האזור מוגדר לפי דמיון בצומח ובבעלי החיים שמתקיים או שהתפתחו בו. דרום מקסיקו, דרום פלורידה, מרכז אמריקה והקריביים כלולים באזור הנאוטרופי, יחד עם אמריקה הדרומית, אשר אקלימם טרופי אף שהם שייכים לאמריקה הצפונית. האזור מחולק לארבעה תת-אזורים שמוגדרים כתחומים גאוגרפיים שעשויים לכלול כמה סוגי בתי גידול, אך בעלי זיקה חזקה, במיוחד בין סוגים וקבוצות עיקריות של אורגניזמים. המגן הקנדי משתרע לאורך חלקה הצפוני של יבשת אמריקה מהאיים האלאוטיים במערב עד ניופאונדלנד במזרח. תת-האזור כולל שטחי טונדרה וטייגה. שטח זה הוא החלק הקנדי של ממלכת הצמחייה ההולארקטית (Holarctic). תת-אזור צפון-מזרח אמריקה כולל את השטחים המיוערים של מזרח ארצות הברית ושל דרום קנדה, את המישורים הגדולים, את ביומת יערות המחטניים הממוזגים שבדרום ארצות הברית ואת הסוואנה הסובטרופית של פלורידה. שטח זה הוא החלק האטלנטי הצפון אמריקאי של ממלכת הצמחייה ההולארקטית. תת-אזור צפון-מערב אמריקה כולל את היערות המחטניים הממוזגים שלאורך וההרים והחוף בדרום אלסקה, במערב קנדה ובמערב ארצות הברית מהחוף המערבי עד הרי הרוקי, כמו גם אזורים מדבריים שבמערב ארצות הברית, ממזרח להרי רוקי. שטח זה הוא חלק הרי הרוקי של ממלכת הצמחייה ההולארקטית. תת-אזור צפון מקסיקו כולל את המדבריות שבצפון מקסיקו, את דרום קליפורניה ואת דרום-מערב ארצות הברית על שטחי המדבר שבו: מדבר מוהאבי, מדבר סונורה ומדבר צ'יוואווה. תת-האזור כולל גם את שטחי היער והבתה שבקליפורניה, את יערות האורן והאלון באזורים ההרריים של אריזונה ושל צפון מרכז מקסיקו. שטח זה הוא החלק המדריאני של ממלכת הצמחייה ההולארקטית. לפני כשלושה מיליוני שנים התחברה צפון אמריקה לדרום אמריקה על ידי היווצרותו של מצר פנמה. עד אז, במשך כ-180 מיליוני שנים, היו היבשות נפרדות והחי והצומח בהן התפתחו בנפרד. צפון אמריקה הייתה מחוברת לפרקים בגשר יבשתי במצר ברינג לאירואסיה, חיבור שאיפשר נדידה של צמחים ובעלי חיים בין היבשות. לכן, האזור הנארקטי חולק סוגים רבים עם האזור הפלארקטי ולעיתים מתייחסים לשניהם שייכים לאזור ההולארקטי. בעקבות החיבור של מצר פנמה נגרמה ההחלפה האמריקנית הגדולה, בה נדדו בעלי חיים מצפון היבשת לדרומה ולהפך (אם כי בהצלחה קטנה בהרבה), תהליך שהשפיע רבות על החי ועל הצומח בשתי היבשות. בתקופה שבה הופיע האדם באמריקה נכחדו בעלי חיים גדולים רבים, בהם סוסיים, גמליים, ממותות, מסטודון, עצלנים ענקיים, שנחרבים ודוב קצר-פנים. בעבר הייתה הסברה שהם נעלמו בגלל שינויי אקלים, אולם כיום ההנחה היא שאמנם לאקלים הייתה תרומה מסוימת לכך, אך ציד על ידי האדם היה הגורם המכריע בתהליך. משפחת הכלביים משפחת הגמליים משפחת האנטילוקפריים שכיום מכילה רק את האנטילוקפרה האמריקנית. תת-המשפחה טרמרקטיים בתוכה קיים רק המין דוב המשקפיים האנדמי לדרום אמריקה. מדיה וקבצים בנושא האזור הנארקטי בוויקישיתוף האזור הנארקטי באתר ה-BBC באתר Red Orbit [1] באתר Nature [2] באתר אוניברסיטת לה-פלאטה