יהודה וינשטיין

יהודה וינשטיין (נולד ב־19 באפריל 1944) הוא עורך דין ישראלי שכיהן כיועץ המשפטי לממשלה בשנים 2010–2016. כיום עורך דין פלילי במשרד דרור, מנצ'ל, וינשטיין. וינשטיין נולד בתל אביב להורים שעלו מפולין בשנות ה-30 של המאה ה-20 וגדל בשכונת פלורנטין. בצעירותו עסק בספורט והיה אלוף ישראל לנוער באגרוף. בשנת 1963 התגייס לצה"ל והתנדב לצנחנים. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, וכן עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס מונה למפקד מחלקה בצנחנים. במלחמת יום הכיפורים, פיקד על מחלקה בחטיבה 317 כקצין במילואים. סיים לימודי תואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ותואר שני באוניברסיטת בר-אילן. וינשטיין עבד בפרקליטות המדינה כתובע בפרקליטות מחוז מרכז ובתפקידו האחרון טרם פרישתו, בשנת 1979, שימש סגן בכיר לפרקליט המחוז. בסיום תפקידו ייסד משרד עורכי דין פרטי והתפרסם כסניגור פלילי מצליח בעבירות צווארון לבן. בין היתר ייצג את עזר ויצמן, אריה דרעי, אהוד אולמרט, בנימין נתניהו, יוסי ביילין, יאנוש בן-גל ועזרא בנימיני. וינשטיין הוזכר כאחד המועמדים הבולטים לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה בשנים 2004 ו-2009 ולתפקיד פרקליט המדינה בשנת 2007. בדצמבר 2009 נבחר וינשטיין לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה, בעת שבנימין נתניהו שימש כראש הממשלה ויעקב נאמן כיהן כשר המשפטים, כמועמדו של האחרון, לאחר שוועדת האיתור בראשות שופט בית המשפט העליון בדימוס לא הצליחה להגיע להסכמות לגבי המועמד המומלץ על ידי הוועדה. ב-1 בפברואר 2010 החל לכהן כיועץ המשפטי לממשלה. למניעת ניגוד עניינים הגיש וינשטיין לשר המשפטים מסמך המפרט את הלקוחות שבהם טיפל משרדו (הידועים שבהם אהוד אולמרט ורכבת ישראל), ואשר הוא לא יעסוק בנושאים הקשורים בהם בתפקידו כיועץ המשפטי לממשלה. על אף שכאמור ייצג את נתניהו, מסמך ניגוד העניינים לא כלל את נתניהו כמי שהוא מנוע מלעסוק בענייניו. בפברואר 2013 הגישה רשות האוכלוסין וההגירה כתב אישום נגד אביבה, רעייתו של וינשטיין, בגין העסקת עובד זר ללא היתר. יהודה וינשטיין, אשר נחקר בפרשה, לא הואשם, אף על פי שהעובד הועסק במשק הבית המשותף של בני הזוג. אביבה וינשטיין הורשעה בעסקת טיעון, ונגזר עליה קנס של 20,000 ש"ח. צוות המאחזים בראשות בני בגין הוקם בהוראת ראש הממשלה בנימין נתניהו בהמשך לעבודת הוועדה לבחינת מצב הבנייה ביהודה ושומרון משבט ה'תשע"ב (2012). כבר בתחילת עבודת הוועדה, משקיבל לבחינה את כתב המינוי, וינשטיין העיר שהוועדה לא תוכל להשפיע על מהלכים הנמצאים בדיון בבית המשפט הגבוה לצדק. בעת הדיון על הריסת המאחז מגרון ולאחר רכישת חלק מאדמות היישוב ביולי 2012, פורסם שווינשטיין גיבש חוות דעת שלפיה תושבים אלה לא יפונו. עשרה ימים לאחר מכן, למרות עמדת הוועדה להתיישבות, סירב וינשטיין להציג את סוגיית הבעלות בבית המשפט. בעקבות זאת, שופטי בג"ץ קבעו כי יש לפנות את כל בתי התושבים תוך שבוע, להרוס את רוב הבתים תוך שבועיים, ולבנות להם חלופה בגבעה הסמוכה. במאי 2013 הודיע וינשטיין שיש להרוס את הבתים הריקים הנותרים באתר המאחז. בי"א באלול ה'תשע"ב קרא לתושבי מגרון להתפנות "בדרכי שלום" לפי החלטת בג"ץ. התושבים נענו לקריאתו. לאור עמדתו בעניין הריסת מגרון בספטמבר 2012 הוצמדה לו אבטחה אישית, מחשש לפגיעה בו. לקראת סיום כהונת הכנסת ה-18, לאחר שראש הממשלה נתניהו הודיע על פיזורה, וינשטיין קבע כי אין לקבל החלטות בעניין המאחזים והבנייה ביהודה ושומרון עד לאחר הבחירות. בתחילת 2011 נדרש להתמודד עם עתירה לבג"ץ נגד החלטת הממשלה למנות את יואב גלנט לרמטכ"ל. בתשובה לבג"ץ כתב וינשטיין כי "הנתונים הקיימים באשר להתנהלותו של האלוף יואב גלנט, מעלים קשיים משפטיים משמעותיים באשר לסבירות ההחלטה למנותו לרמטכ"ל, וכי "ספק אם ראוי מבחינה ערכית להותיר בעינה את ההחלטה בדבר המינוי". בעקבות כך הודיעו שר הביטחון אהוד ברק וראש הממשלה בנימין נתניהו על ביטול המינוי. במאי 2013 פורסם שכתבה על ביקורת של וינשטיין נגד בכירים ובהם ראש הממשלה נתניהו, הוסרה משידור בערוץ 1, הערוץ הממלכתי. הכתבה הקצרה, הייתה בעניין הרצאה של היועץ המשפטי וינשטיין בפני לשכת עורכי הדין, ובה סיפר כיצד לא מנע הפגנות למרות בקשות חוזרות ונשנות של בכירים, וכן הובעה עמדתו בעניין "הוצאות פרטיות של אנשי ציבור". ביולי 2013 פורסם שהיועץ המשפטי אישר לחקור את חברי הכנסת חנין זועבי ובאסל גטאס בעקבות פרסום בעיתונות של דברי חברי הכנסת המאיימים על הכומר גבריאל נדאף, לאחר שקרא לערבים נוצרים להתגייס לצה"ל. הכומר לא הגיע לדיון, כפי הנראה עקב איומים עליו. ב-20 ביולי 2015 החליט וינשטיין כי יש מקום לפתיחת חקירה פלילית בפרשת מעונות ראש הממשלה בחשד לביצוע עבירות פליליות, בין היתר על ידי אשת ראש הממשלה שרה נתניהו וסמנכ"ל מבצעים ונכסים לשעבר במשרד ראש הממשלה, עזרא סיידוף. ב-2007 נפתחה חקירת משטרה בעניינו של אביגדור ליברמן, בחשד לקבלת מיליוני שקלים כחבר הכנסת, החל מ-1999 ועד 2006 ממיכאל צ'רנוי וגורמים שונים בחו"ל, באמצעות חברות קש שלו ושל בתו. במרץ 2010 חקרה המשטרה את ליברמן בחשד שקידם את זאב בן אריה באופן לא תקין לתפקידים שונים במשרד החוץ ובסופם לשגריר ברוסיה הלבנה, בתמורה לנאמנותו, וזה גמל לו בפרטים אודות החקירה המתנהלת נגדו, שהגיעו לידיו במסגרת בקשה מהשגרירות. בדצמבר 2012, לקראת הבחירות, הודיע וינשטיין על ההחלטה לסגור את התיק העיקרי נגד ליברמן בעניין החשדות הכספיים, על אף המלצת המשטרה להעמידו לדין, עקב היחלשות הראיות במהלך הזמן; אך הגיש כתב אישום נגד ליברמן בפרשת השגריר. העיתוי של החלטה זו, לקראת מועד הבחירות, ותוך כדי מסע הבחירות, היה שנוי במחלוקת, ונראה שגם השפיע בסופו של דבר על החלטות הבוחרים. מנגד מישאל חשין טען שהיה "סחר מכר" עם אביגדור ליברמן, במקום לנהל תביעה משפטית מלאה. אחרים האשימו את וינשטיין בכך שהוא "עייף" ואינו יוזם. לטענתם מדובר בקנוניה בינלאומית הכוללת את מרטין שלאף את משפחת שרון, חיים רמון ואריה דרעי ושכשלונו של היועץ לעקוב אחרי הפרשה ולהביאה לגמר, היא באחריותו. בעקבות הודעת היועץ המשפטי, (מיכאל) מיקי איתן חבר הכנסת לשעבר ואיש מפלגת הליכוד שהודח ממקומו, טען שליברמן אינו מועמד ראוי, ותבע מהיועץ לקבוע זאת באופן רשמי. ביוני 2013 טען בבית המשפט שיש לדחות את העתירה נגד סגירת התיק של ליברמן, מפני שהעדה המרכזית, ישראלית לשעבר אזרחית קפריסין, מסרבת לשתף פעולה. בעקבות התבטאויות של הרב שמואל אליהו, רבה של צפת, מסוף ינואר 2006, הורה היועץ המשפטי לממשלה דאז מני מזוז, לחקור אותו בחשד להסתה לגזענות. כשבוע לאחר מכן הוגש נגדו כתב אישום, שבוטל כעבור מספר חודשים לאחר שהרב אליהו קיבל על עצמו להבהיר את דבריו. בעקבות הסכמה שנתן הרב אליהו לספר תורת המלך, בשנת 2011, נפתחה חקירה חדשה של פרקליטות המדינה בעניינו. כשנה לאחר מכן, בחשוון ה'תשע"ב (2012) נשיאת בית המשפט העליון דורית ביניש הקצתה חודשיים למדינה להגיש כתב אישום בחקירה חדשה של הפרקליטות בעניינו ונזפה בהם על התמהמהותם. כחודש לאחר מכן, בהוראת וינשטיין התיק נסגר מחוסר ראיות, לאחר שימוע בו הראה הרב אליהו שדבריו סולפו בתקשורת. בעקבות החלטה זו הוגשה ב-2013 הצעת חוק הקוראת להרחיב את הגדרת הגזענות (רדיפה על רקע צבע עור, גזע והשתייכות לאומית-אתנית) ולהוסיף בה רדיפה על רקע דתי ומגדרי, להוריד את הצורך בהוכחת רצון המפרסמים לפגוע באחרים, ולהוריד את ההגנה על פרסום ציטוט מתוך כתבי דת ותפילה, אם נעשתה מתוך מטרה להסית לגזענות. בתחילת יולי 2013 בעקבות פנייה של חבר הכנסת איתן כבל, הודיע וינשטיין בתאום עם שרת המשפטים ציפי לבני כי אם הרב שמואל אליהו יעמיד עצמו לבחירה לרבנות הראשית, יהיה עליו לעבור שימוע בעניין התבטאויותיו הוראותיו, ופרסומים בשמו, שוב בחשד להסתה לגזענות. בשנת 2012 היועץ הביע התנגדות לחקיקת חוקים המעדיפים את המשרתים בצה"ל. במאי 2013 הכשיר את החלטת הממשלה בעניין הקצאת דיור ואישורי בנייה, שכללה הנחה למשרתים בצה"ל, והקצאה מיוחדת לתושבים ערבים וליהודים דתיים, למרות הערת בג"ץ לפיה תנאי השירות בצה"ל מהווה אפליה. אך חודש לאחר מכן הביע את התנגדותו לחקיקת חוקים המעדיפים את המשרתים בצה"ל, במסגרת דיון בישיבת ועדת השרים לענייני חקיקה על הצעת החוק של חבר הכנסת יריב לוין 'זכויות התורמים למדינה'. המלצת היועץ לא התקבלה, והצעת החוק עברה[דרושה הבהרה]. ב-26 ביוני 2008, שלוש שנים לפני כניסתו של וינשטיין לתפקיד היועץ, ניתן פסק הדין של בית המשפט המחוזי בעניין הסרט "ג'נין ג'נין". בהסכם מקדמי, שולמו פיצויים לחיילים התובעים על ידי שני בתי קולנוע סינמטק שהקרינו את הסרט. תביעת הדיבה של קבוצת החיילים נגד יוצר הסרט מוחמד בכרי נדחתה, בנימוק שבמקרה של תביעת לשון הרע על קבוצה של בני אדם נדרשת הסכמתו של היועץ המשפטי לממשלה, על מנת לשמור על חופש הביטוי. עם כניסתו לתפקיד, ובמשך השנים ביקשו החיילים מווינשטיין שיצטרף אליהם בתביעה נגד יוצר הסרט, אך הוא לא נענה לבקשתם. ב-2012 הוחל בגיבוש חוק, שיוציא מידיו של היועץ המשפטי את ההחלטה בעניין, במגמה ללחוץ על וינשטיין לאשר את התביעה. בשנת 2013 הוגשה הצעת חוק בעניין בוועדת חוקה חוק ומשפט, ובחוות דעת כתובה וינשטיין התנגד לה. ב-2014 פנו הלוחמים בשנית לווינשטיין שיתבע את בכרי על דיבה, אך הוא התמיד בסירובו. ב-12 בפברואר 2013 העיתון "הארץ" פרסם פרטים בעניין פרשת בן זיגייר (האסיר X), למרות צו איסור פרסום ובמודע אליו. ב-21 בפברואר וינשטיין שלח מכתב לעורך "הארץ" ולעיתונו, ובו הודיע שמשיקולים שונים אינו מורה לפתוח בחקירה נגד העיתון, משיקולי הצורך בעיתונות חפשית, אך נוזף בעיתון בחומרה על פגיעתו בביטחון תושבי ישראל, ומודיע שבמקרים חוזרים של התנהגות כזו לא ימנע מלפתוח בחקירה. בפברואר 2013, פורסם שווינשטיין מנע את חקירתו של שופט, אשר שנתיים קודם הודה בפני רשויות הרווחה שהוא מכה את ילדיו. בהמשך לסיום עבודת הוועדה בעניין הדרת נשים פורסם שווינשטיין ממליץ על חקיקה שלפיה הדרת נשים תיחשב עבירה פלילית. שרת המשפטים ציפי לבני החליטה לפעול על פי המלצה זו. בעיתונות החרדית ההחלטה הוגדרה כ"מסע רדיפה". בשנת 2014 הוגשה עתירה לבג"ץ נגד הרבנות הראשית, בדרישה שתפסיק להטיל קנסות על עסקים המציגים תעודות השגחה על דיני הכשרות שלא באישור הרבנות. לדעת הרבנות תעודות אלה הן בניגוד לחוק איסור הונאה בכשרות, ויש בהן להטעות את הציבור בענייני הכשרות, והיא פנתה לוינשטיין לייצגה, מתוקף היותה גוף ממשלתי. וינשטיין החליט שדרישת העותרים אכן צודקת וזאת העמדה שתוצג בבג"ץ. הרבנות ביקשה לרכוש ייצוג חיצוני, שייצג את עמדתה, אך גם לזה וינשטיין סירב, ולכן, הרבנות פנתה לבג"ץ בדרישה שיאושר לה ייצוג חיצוני. בג"ץ החליט לאשר לה את הבקשה ואף מתח ביקורת קשה על וינשטיין שגם סירב להציג את עמדתה, וגם לא אישר לה ייצוג חיצוני. ביוני 2013 אישר וינשטיין את פעולות המדינה לעידוד חזרתם של זרים כלואים מאריתראה ודרום סודאן. ביקורת של ארגוני הסיוע לפליטים טענה שבעבר נציבות האו"ם לפליטים קבעה שמדובר למעשה בגירוש, בניגוד לרצונם של הכלואים. בתחילת יולי באותה שנה אישר גם מעצר ממושך של חשודים בגנבה, הטרדה ועבירות קלות, לאור ניצול מדיניות "הדלת המסתובבת" ופשיעה חוזרת בידי כנופיות. במאי 2013, בעקבות ריבוי פעולות שהוגדרו כ'תג מחיר' כולל הצתת מסגדים ופגיעה בערבים, וכן תקיפת חיילי צה"ל, וינשטיין היה שותף עם שרת הפנים ציפי לבני ושר המשטרה יצחק אהרונוביץ' בהמלצה להגדיר את פעולות תג מחיר כפעולות בארגון חבלה, וכפעילות חבלנית עוינת. בעקבות ביקורת בימין, על כך שרבים מהאירועים זויפו, ושרוב התקיפות בשטח הם דווקא נגד המתנחלים, ראש הממשלה בנימין נתניהו קיבל החלטה בניסוח מרוכך יותר, והגדיר את הפעולות כהתאחדות בלתי מותרת. לאחר מכן פרסם שבין הסיבות להחלטה היה גם שיקול תדמיתי של מדינת ישראל בעולם, לאור השוואה אפשרית בין פעולות תג מחיר להתארגנות רצחנית נרחבת וכלל עולמית כמו הג'יהאד האיסלאמי או חמאס. ויינשטיין סיים את תפקידו ב-1 בפברואר 2016 והוחלף על ידי אביחי מנדלבליט, מזכיר הממשלה היוצא. לאחר תפקידו כיועץ מונה לנשיא כבוד של איגוד האגרוף. מאז הוא מעביר שיעורי אגרוף בהתנדבות לחולי פרקינסון. בשדה המקצועי חזר וינשטיין לעבוד כעורך דין פלילי המייצג נאשמים – עיסוקו טרם מינויו. במסגרת זו ייצג את אנשי העסקים בני שטיינמץ ודן גרטלר. בשנים האחרונות הצטרף לצוות המשרד דרור, מנצ'ל, וינשטיין יחד עם בתו קארין, עורכת דין אף היא. בשנת 2022 יצא לאור ספרו "היועץ", על תקופת כהונתו כיועץ המשפטי לממשלה. וינשטיין נשוי ואב לשלושה ילדים, מתגורר בהרצליה פיתוח. הוא מתאמן באגרוף מדי שבוע ומכהן כנשיא כבוד של איגוד האגרוף. חתנו הוא השופט עודד מאור, שופט בית המשפט המחוזי בתל אביב. מדיה וקבצים בנושא יהודה וינשטיין בוויקישיתוף רויטל חובל, 4 שנות כהונת וינשטיין: מצטיין בתחום המינהלי, אך הפשע המאורגן עוד לפניו, באתר הארץ, 7 במרץ 2014 גידי וייץ, רויטל חובל, תחקיר || מאחורי הקלעים בלשכתו של יהודה וינשטיין, באתר הארץ, 6 בפברואר 2013 רון דרור, ריאיון עם היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין, "עורך הדין", כתב העת של לשכת עורכי הדין, 16 בינואר 2011 אמיר אורן, הלקוח החדש של היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין: שלטון החוק, באתר הארץ, 29 בינואר 2010 תומר זרחין, היועץ המשפטי המיועד, עו"ד יהודה וינשטיין, ניסיון עשיר בפלילים, היכרות קרובה עם נאשמים, באתר הארץ, 27 בנובמבר 2009 אביעד גליקמן, "ישראל לא מושחתת במיוחד". כה אמר וינשטיין, באתר ynet, 26 בנובמבר 2009 עידו באום, ביבי־טורס, פינטו, פואד ואשכנזי: הקיץ הלוהט של היועץ המשפטי לממשלה רק מתחיל, באתר TheMarker‏, 8 ביולי 2014 מור שמעוני, ‏מטה יהודה: אילו כוחות השפיעו על תפקודו של יהודה וינשטיין המסיים את תפקידו?, באתר מעריב אונליין, 1 בפברואר 2016 איתי אילנאי, ממלכת יהודה, באתר "ידיעות אחרונות", 27 באוגוסט 2021 אמיר אורן, הלקוח החדש של היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין: שלטון החוק, באתר הארץ, 29 בינואר 2010 לילך ויסמן ונועם שרביט, ‏הערכה: נאמן ימליץ למנות ליועמ"ש את וינשטיין או פרופ' שטרן, באתר גלובס, 22 בנובמבר 2009; רוני סופר, מינוי וינשטיין אושר. נתניהו למזוז: עבודה מעולה, באתר ynet, 6 בדצמבר 2009 ניגוד העניינים של היועמ"ש: בלי אולמרט והרכבת, באתר ynet, 22 בינואר 2010 עדנה אדטו, וינשטיין העיד בפרשת העסקת העובד הזר בביתו, באתר ישראל היום, 1 באוגוסט 2012 חן מענית, ‏קנס של 20 אלף שקל לרעיית היועמ"ש על העסקת עובד זר, באתר גלובס, 29 במאי 2013 אריאל כהנא, וינשטיין ניטרל לנתניהו את צוות המאחזים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 30 באוקטובר 2011 עוזי ברוך, וינשטיין: שליש מתושבי מגרון לא יפונו, באתר ערוץ 7, 17 ביולי 2012 בג"ץ מגרון: פוטש משפטי של היועמ"ש וינשטיין (ד' באב, ה'תשע"ב, הפורום המשפטי למען ארץ ישראל) מאמר זה פורסם גם במקור ראשון, בסוף אותו השבוע יובל יועז, ‏בג"ץ הכריע: מאחז מגרון יפונה מיושביו כבר בשבוע הבא, באתר גלובס, 29 באוגוסט 2012 היועמ"ש הורה לפנות את הבתים הריקים במאחז מגרון עד סוף השבוע, באתר הארץ, 19 במאי 2013 וינשטין קורא לתושבי מגרון להתפנות בדרכי שלום (רדיו קול חי) עוזי ברוך, יהורם גאון: הפינוי השקט והפינוי האלים, באתר ערוץ 7, 7 בספטמבר 2012 תומר זרחין, וינשטיין מאובטח בשל עמדתו בסוגיית מגרון, באתר הארץ, 10 בספטמבר 2012 וינשטיין הורה למדינה: להכשיר מאחזים רק אחרי הבחירות, באתר הארץ, 18 באוקטובר 2012 יואב זיתון ורענן בן צור, ניצחון לגלנט בפרשת הבית במושב: "עדיף מאוחר", באתר ynet, 19 בדצמבר 2012. אורן פרסיקו, סותמים את הפה גם לווינשטיין, באתר העין השביעית, 28 במאי 2013 חברי כנסת ערבים יחקרו בחשד להסתה (מעריב) יהושוע בריינר ויוסי אלי‏, פרשת מעון ראש הממשלה: וינשטיין הורה על חקירה פלילית, באתר וואלה, 20 ביולי 2015 גיא פלג, ‏היועמ"ש: "לא אוותר על הקלון"; מקורבי ליברמן: "לא יהיה הסדר טיעון", באתר ‏מאקו‏, 17 בדצמבר 2012 ליברמן מתעתע בחוק (124) (האתר של אריה אבנרי) במאמר עמדה זה הזהיר אבנרי שליברמן הוא הדורש את סגירת עניינו לפני הבחירות. ליברמן, התיקים, מרטין שלאף ועוד - מאמר מהימין הפוליטי ובו עמדה המסתייגת מסגירת התיק בידי וינשטיין, למרות היותו לכאורה "נרדף מהימין", בעקבות תמיכתו במדינה פלסטינית, קשרי הון שלטון שנחשפו ומניעת הגישה שלו לחומר חסוי בשב"כ.(חדשות המחלקה הראשונה) עפרה אידלמן, חשין נגד וינשטיין: ביצע "סחר מכר" עם ליברמן עוד לפני הגשת האישום, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2012 הכישלון של וינשטיין (כשאין יועץ משפטי מרדכי גילת (ישראל היום) יהונתן ליס, השר מיכאל איתן ליועמ"ש וינשטיין: הטל קלון על ליברמן, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2012 וינשטיין: לדחות את העתירה נגד סגירת תיק חברות-הקש של ליברמן - בעקבות סירובה של רואת החשבון דניאלה מוצרי להעיד (יוני 2013, מעריב) ג'לאל בנא ואורי אס‏, היועמ"ש: לחקור הרב של צפת על הסתה גזענית, באתר וואלה, 3 באוקטובר 2002 יאיר אטינגר, אלי אשכנזי, ג'קי חורי, יובל יועז, כתב אישום נגד רבה של צפת בחשד להסתה לגזענות, באתר הארץ, 1 בפברואר 2006 אלי אשכנזי, יבוטל האישום נגד רבה של צפת על הסתה לגזענות, באתר הארץ, 18 ביוני 2006 בג"ץ נזף בפרקליטות: כמה זמן לקח לכם להחליט על חקירת הרב אליהו? (אתר כיפה תומר זרחין, נסגר התיק נגד הרב שקרא למנוע מכירת דירות לערבים, באתר הארץ, 8 ביולי 2012 הצעת חוק 'איסור פרסום גזעני, הסתה לגזענות ורישום גזעני במסמכי תאגיד, ה'תשע"ג–2013'). הצעת החוק הוגשה בשיתוף אנשי יש עתיד: שרת הבריאות יעל גרמן סגן שר האוצר מיקי לוי וחברי הכנסת פנינה תמנו-שטה, שמעון סולומון יאסו, מרצ: מיכל רזין, חד"ש: דב חנין, והעבודה: נחמן שי (באתר הכנסת) גיא פלג, ‏היועץ המשפטי לממשלה יערוך שימוע לרב שמואל אליהו, באתר ‏מאקו‏, 2 ביולי 2013 אריק מירובסקי, היועמ"ש הכשיר העדפת יוצאי צבא במבצעי מחיר למשתכן, באתר TheMarker‏, 30 במאי 2013 היועמ"ש הביע התנגדות להצעת החוק המפלה לטובה יוצאי צבא, באתר ynet, 16 ביוני 2013 היועמ"ש נגד חוק התורמים: פגיעה באוכלוסייה הסובלת ממילא מאפליה (מעריב) אושרה הצ"ח "התורמים למדינה" בוועדת שרים לחקיקה (אתר החדשות העצמאי מגפון) החלטה בבקשה לבחון מחדש החלטות שלא לפתוח בחקירה נגד מר מחמד בכרי, באתר של משרד המשפטים, 10 בדצמבר 2014 עדנה אדטו, וינשטיין: על אף השקרים, לא תיפתח חקירה נגד יוצר הסרט "ג'נין ג'נין", באתר ישראל היום, 11 בדצמבר 2014. לאחר התלבטות, באתר העין השביעית, 22 בפברואר 2013 יניב קובוביץ, היועץ המשפטי מונע כבר שנתיים חקירת שופט החשוד בהכאת ילדיו, באתר הארץ, 27 בפברואר 2013 אביאל מגנזי, וינשטיין ממליץ: הדרת נשים - עבירה פלילית, באתר ynet, 8 במאי 2013 הילה רז, לבני מקדמת חקיקה למיגור הדרת נשים לפי המלצות היועמ"ש לממשלה, באתר TheMarker‏, 8 במאי 2013 יאיר אטינגר, החרדים מגנים את הנחיות היועמ"ש נגד הדרת נשים: "זהו מסע רדיפה", באתר הארץ, 10 במאי 2013 בג"ץ 6494/14 שי גיני ויהונתן ודעי נגד הרבנות הראשית ואחרים איתמר לוין, וינשטיין: אפשר להיות "כשר" בלי הרבנות, באתר News1 מחלקה ראשונה, 14 ביולי 2015 מנדי גרוזמן, בג"ץ נגד היועמ"ש: המדינה לא מייצגת את הרבנות, באתר nrg‏, 13 במאי 2015 יאיר אטינגר, יהונתן ליס, אנחת רווחה לרבנות: בג"ץ מתח ביקורת על עותרים נגדה, השרים אישרו את חוק הכשרות, באתר הארץ, 19 ביולי 2015 ביקורת על החלטת היועמ"ש לאשר חזרתם מרצון של הזרים השוהים בבתי הכלא (אתר גלי צה"ל) אילן ליאור, היועמ"ש אישר: מעצר ממושך למהגרים החשודים בביצוע עבירות קלות, באתר הארץ, 3 ביולי 2013 כתבה משודרת המציגה את התופעה, ומתארת את הבעיה המשפטית, שהובילה להחלטת הממשלה ('חדר החדשות במרכז' הוט בשיתוף עם ידיעות אחרונות, באתר יוטיוב) סלולריים בשביל אוכל: מכת גניבות בחופי ת"א על מבצע משטרתי בניסיון להלחם תופעת הגניבות בידי כנופיות זרים, שנה קודם לכן. (יוני 2012, מעריב) אטילה שומפלבי, יוזמת לבני-אהרונוביץ': תג מחיר - פעולת טרור, באתר ynet, 16 במאי 2013 לדוגמה מכה לשמאל: את ה'תג מחיר' בכפר קוצרא ביצעו ערבים (אתר 'סרוגים') וכן אובססיית 'תג מחיר': טיילו הותקפו ונעצרו על שני בחורי ישיבה שהותקפו בידי ערבים בעת טיול אופניים, ונעצרו בחשד לפעילות 'תג מחיר'. (ערוץ שבע) ומאמר של קלמן ליבסקינד במעריב התקשורת מקבלת מהשמאל סרטים חתוכים ומייצרת מציאות הטוען להטייה תקשורתית מכוונת, בהביאה צילומים חלקיים וערוכים ללא הקשרם. ברק רביד, נתניהו ריכך את המלצת השב"כ: תג מחיר אינו טרור, אלא רק התאחדות בלתי מותרת, באתר הארץ, 16 ביוני 2016 ברק רביד, נתניהו: אי אפשר להשוות בין פעולות תג מחיר לפיגועים של חמאס, באתר הארץ, 16 ביוני 2013 אלה לוי-וינריב, ‏מנדלבליט בתדהמה? וינשטיין חוזר לפרקטיקה הסנגוריאלית, באתר גלובס, 25 בינואר 2017 דור שלומוביץ, התחקיר חשף: למרות הסנקציות, גרטלר המשיך לנהל כספים בקונגו, ביזנעס, 2 ביולי 2020 משה גורלי, היועמ"ש לשעבר יהודה וינשטיין: “עצרתי שיטפון של יוזמות רעות", באתר כלכליסט, 20 במרץ 2022