laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
משה רוט

משה שמעון רוט (נולד בל' בשבט ה'תשכ"ד, 13 בפברואר 1964) הוא סגן יושב ראש הכנסת וחבר הכנסת בכנסת העשרים וחמש, עורך דין, מרצה ופעיל ציבור מחסידות צאנז. משה שמעון רוט נולד בשנת ה'תשכ"ד (1964) בקראון הייטס, לחיים אלטר ראטה – ממייסדי קריית צאנז ובית החולים לניאדו בנתניה ופעיל בולט של אגודת ישראל בארצות הברית. כילד למד בתלמוד התורה של חסידות צאנז ולאחר מכן המשיך בישיבות של החסידות ובישיבת לוצרן. בגיל 20 עלה לישראל לבדו. בישראל החל למסור שיעורים תורניים קבועים בהלכה ובאגדה במספר מקומות וכן מעביר שיעור קבוע בדף היומי. למד גם מפיהם של אדמו"רי לעלוב, מכנובקא, ליובאוויטש, גור, סקולען ועוד. רוט השתתף בסרט הדוקומנטרי אסתיר פניי ששודר בתאגיד השידור הישראלי. רוט בוגר תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו, ובעל ניסיון כעורך דין לדיני חוזים, ירושות ונדל"ן. בשנת 1999 מונה לחבר הוועד המנהל של בית החולים לניאדו. במסגרת זו, ניהל מול משרד הבריאות את המשא ומתן להבראת בית החולים לניאדו. במקביל, כיהן כראש הנהלת מוסדות צאנז בבני ברק, שבה הוא מתגורר. במשך שנתיים ייעץ רוט לחברת ההשקעות א.ד.ר. כלכלה בטוחה בע"מ אשר התמחתה בקניית פוליסות ביטוח חיים מאזרחים אמריקאים. בין השנים 1996 עד 1999 שימש כיועץ לענייני שיקום שכונות של לסגן שר השיכון מאיר פרוש. עד 2021 לא יוצגה חסידות צאנז ברשימת יהדות התורה. בתום תהליך התקרבות ממושך בין החסידות למפלגת אגודת ישראל ולקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע, מונה רוט לנציג חסידות צאנז ברשימה. לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב כנציג חסידות צאנז באגודת ישראל במקום התשיעי ברשימת יהדות התורה. הרשימה זכתה ל-7 מנדטים. עם התפטרותו של השר מאיר פרוש במסגרת "החוק הנורווגי", נכנס רוט לכנסת. בכנסת העשרים וחמש מכהן רוט כסגן יושב ראש הכנסת, יו"ר ועדת האתיקה של הכנסת וכחבר בוועדת החוץ והביטחון, ועדת המשנה למדיניות חוץ והסברה, ועדת המשנה למשאבי אנוש בצה"ל, ועדת הבריאות, בוועדה לביקורת המדינה, ובוועדת המשנה לביטחון, יחסי חוץ וקשרי מסחר בינלאומיים, בוועדה לזכויות הילד, בוועדה לחיזוק ופיתוח הנגב והגליל. בנוסף מכהן כיו"ר השדולה למען בתי החולים הציבוריים. מדיה וקבצים בנושא משה רוט בוויקישיתוף משה רוט, באתר הכנסת משה רוט, באתר כנסת פתוחה בנימין ברגר, ‏לראשונה באגודת ישראל: הנציג החמישי, מגיד שיעור מחסידות צאנז, באתר JDN‏, 3 בפברואר 2021 שמואל קמרסקי, עסקן, עו"ד ודרשן – הנציג החדש של צאנז לכנסת, באתר בחזית, ‏4 בפברואר 2021 ארי קלמן, הכירו: משה שמעון רוט נציג צאנז לכנסת ה-24, באתר בחדרי חרדים, 3 בפברואר 2021 רפאל כהן, ‏הכירו: זהו הנציג של חסידות צאנז לכנסת, באתר כיכר השבת, 3 בפברואר 2021 משה רוט, באתר ערוץ הכנסת ח"כ משה רוט, הכנסת העשרים וחמש, באתר הכנסת שרה פרדס, הכר את הנבחר, באתר משפחה, 11 במרץ 2021 כאן 11 תאגיד השידור הישראלי, אסתיר פניי, באתר YouTube רוני לינדר, נחתם הסכם הבראה בלניאדו: המדינה תזרים 360 מיליון שקל והשר"פ יבוטל, באתר TheMarker‏, 17 באוגוסט 2017 איציק ברנדויין, 10 דברים על הח"כ החדש משה שמעון רוט: עו"ד, חזן, מנחה, איש חינוך, מקרב רחוקים ועוד, באתר ערוץ 7, 26 בינואר 2023 חיים לוינסון, הח"כ החדש מיהדות התורה עבד בחברת השקעות מפוקפקת שבית המשפט ביקר את התנהלותה, באתר הארץ, 11 במאי 2023 שאלות נפוצות - ADR, באתר ADR, ‏15 במאי 2014 ארי קלמן, הכירו: משה שמעון רוט נציג צאנז לכנסת ה-24, באתר בחדרי חרדים, 3 בפברואר 2021 חזקי ברוך, ח"כ משה רוט יכהן בתפקיד יו"ר ועדת האתיקה, באתר ערוץ 7, ‏01.07.24
דיין קלי

דיין קלי (באנגלית: Dane Kelly; נולד ב-9 בינואר 1991) הוא כדורגלן ג'מייקני, המשחק בעמדת החלוץ בשארלוט אינדפנדנס. קלי התחיל את הקריירה שלו בטיבולי גרדנס, וכבש במדי הקבוצה הצעירה 15 שערים בעונת 2010/2011 (שיחק בקבוצה עד מרץ של אותה עונה). ב-16 במרץ 2011 חתם בצ'ארלסטון באטרי מה-USL. ב-9 באפריל, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד שרלוט איגלס. בעונת 2014, נבחר לשחקן העונה בליגה. ב-27 בספטמבר, קלי הבקיע את השער האחרון שלו בקבוצה וה-42 שלו בליגה, שהפך אותו למלך שערי הליגה בכל הזמנים. ב-16 בדצמבר 2015, קלי חתם חתם בספיוף פארק ריינג'רס, קבוצת המילואים של ספורטינג קנזס סיטי. בשנת 2017, חתם ברינו 1868. באותה עונה, קלי כבש 18 שערים במדי הקבוצה והיה מלך שערי הליגה של העונה. ב-9 במרץ 2018, קלי חתם בדי.סי. יונייטד מה-MLS. ב-16 בינואר 2019, קלי חזר ל-USL וחתם באינדי אילבן. ב-27 בינואר 2020, קלי חתם בשרלוט אינדפנדנס. ב-5 בספטמבר, כבש שלושער נגד בניצחון 1–3 נגד צפון קרוליינה. ב-15 בינואר 2021, קלי חתם בבני סכנין. ב-19 במאי 2021, קלי עזב את ישראל וחזר לשארלוט אינדפנדנס. ב-7 בינואר 2022 הצטרף לפיטסבורג ריברהאונדס. ב-2 בספטמבר 2017, קלי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ג'מייקה, בהפסד 0–2 נגד קנדה. ב-30 בינואר 2018, קלי הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 2-2 נגד קוריאה הדרומית. צ'ארלסטון באטרי USL: 2012 אישיים מלך השערים ה-USL: 2017 מלך שערי ה-USL בכל הזמנים: 77 שערים דיין קלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דיין קלי, ברשת החברתית אינסטגרם דיין קלי, באתר Transfermarkt דיין קלי, באתר Soccerway דיין קלי, באתר National Football Teams דיין קלי, באתר FootballDatabase.eu דורון בן דור, ‏החלוץ הג'מייקני דיין קלי סגר בסכנין לשנה וחצי, באתר ONE‏, 15 בינואר 2021 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דיין קלי".
מרקו יאנקוביץ'

מרקו יאנקוביץ' (בסרבית: Марко Јанковић; נולד ב־9 ביולי 1995) הוא כדורגלן מונטנגרי, המשחק בעמדת הקשר בקרבאך. יאנקוביץ' החל לשחק כדורגל בקבוצה הכדורגל לובצ'ן, ובגיל 12 הצטרף למחלקת הנוער של פרטיזן בלגרד. בקיץ 2012 הושאל לטלאופטיק, קבוצת הבת של פרטיזן. בקיץ 2013 חתם יאנקוביץ' לארבע שנים באולימפיאקוס מליגת העל היוונית, במדיה שיחק בקבוצת הנוער ושיחק בכל משחקי הקבוצה במסגרת ליגת האלופות לנוער, אך לא רשם דקות משחק בקבוצה הבוגרת. בקיץ 2014 הושאל יאנוקביץ' ל-OFK בלגרד. ב-31 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 2–3 נגד נובי פזאר. ב-31 באוגוסט 2015 הושאל יאנקוביץ' למריבור מליגת העל הסלובנית, עם אופציה לרכישה בסיום העונה. ב-23 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בתיקו 1-1 נגד דומז'לה. ב-15 ביוני 2016 חזר לפרטיזן כשחקן מושאל עד לסיום העונה. ב-14 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בתיקו 0-0 נגד זגלביה לובלין במסגרת סיבוב המוקדמות השני של הליגה האירופית. בסיום העונה זכה יאנקוביץ' עם הקבוצה בדאבל ובסיום העונה, חתם בקבוצה. ב-14 בספטמבר 2017 הבקיע יאנקוביץ' את שער הבכורה שלו באירופה, בתיקו 1-1 נגד יאנג בויז ברן, במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית. ב-31 בינואר 2019 חתם יאנקוביץ' לשלוש וחצי שנים בספאל מהסרייה א' בתמורת 1.8 מיליון אירו עבור מחצית מכרטיס השחקן שלו. ב-31 בינואר 2020 הושאל לקרוטונה מהסרייה ב' עד לסיום העונה. ב-14 בפברואר 2021 חתם יאנקוביץ' בבית"ר ירושלים מליגת העל. ב-19 באפריל, כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה, בתיקו 2-2 נגד בני יהודה תל אביב. ב-26 בינואר 2022 שוחרר מבית"ר עקב מצבה הכלכלי הרעוע. ב-1 בפברואר 2022 חתם יאנקוביץ' בהפועל תל אביב לעונה וחצי. ב-20 ביוני 2022 יאנקוביץ' חתם בקרבאך מליגת העל האזרית. בצעירותו שיחק יאנקוביץ' בנבחרות הצעירות של מונטנגרו. ב-29 במאי 2016 ערך יאנקוביץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת, בהפסד 0–1 לטורקיה. ב-10 בספטמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בהפסד 1–2 לליטא. מריבור הגביע הסלובני: 2015/2016 פרטיזן בלגרד ליגת העל הסרבית: 2016/2017 הגביע הסרבי: 2016/2017, 2017/2018 מדיה וקבצים בנושא מרקו יאנקוביץ' בוויקישיתוף מרקו יאנקוביץ', באתר Transfermarkt מרקו יאנקוביץ', באתר Soccerway מרקו יאנקוביץ', באתר National Football Teams מרקו יאנקוביץ', באתר FootballDatabase.eu גיא בן זיו, ‏יאנקוביץ' חתם רשמית בבית"ר עד סיום העונה, באתר ONE‏, 14 בפברואר 2021 גיא בן זיו, פוטרו: ג'אסי, מארה ויאנקוביץ' שוחררו מבית"ר, באתר ynet, 26 בינואר 2022
עונת 2014/2015 בליגת כדורגל נשים שנייה

עונת 2014/2015 בליגת נשים שנייה הייתה העונה ה-6 בליגת המשנה בכדורגל נשים בישראל תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל. העונה הסדירה נפתחה ב-4 בנובמבר 2014 והסתיימה ב-15 במאי 2015. לעונה זו נרשמו 5 קבוצות בלבד. מכבי באר שבע שנשרה מליגת נשים ראשונה הצטרפה לליגה. מ.ס. כפר יאסיף ששיחקה בעונה הקודמת התפרקה ולא השתתפה בליגה. בעונה זו התקיימו ארבעה סיבובים בני 5 מחזורים כל אחד - 20 מחזורים בסך הכל. כל קבוצה שיחקה 16 משחקים במהלך העונה. מכבי באר שבע סיימה ראשונה ועלתה לליגת נשים ראשונה. גביע המדינה בכדורגל נשים 2014/2015 עונת 2015–2014 בליגת נשים שנייה, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
וו אנאלי

וו אנאלי או קרס אנאלי הוא מוט מתכת חלק ומעוקל, לרוב עם כדור מתכת בקצה אחד וטבעת בקצה השני, המשמש להכנסה בפי הטבעת של האדם המשתמש בו או לחברו, למטרות ארוטיות. "The Ten Most Beautiful Sex Toys - For Men And Women". Lifehacker Australia (באנגלית). 2018-08-10. נבדק ב-2019-09-11. "39 Sex Toys Every Gay Man Should Try". www.advocate.com (באנגלית). 2016-03-22. נבדק ב-2020-04-03. ערך זה הוא קצרמר בנושא מיניות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "וו אנאלי".
מחסום 300

מחסום 300 (הידוע גם כמחסום רחל) הוא מחסום בולט בסמוך לגדר ההפרדה בין ירושלים לבית לחם המופעל על ידי המנהל האזרחי, חיל המשטרה הצבאית, משמר הגבול ומשטרת ישראל. המעבר במתכונתו הנוכחית הוקם ב-2005 ומיועד בעיקר למעבר תיירים וצליינים. המחסום פועל במהלך כל ימי השבוע. בנוסף על כך, המחסום מאפשר מעבר של פועלים פלסטינים. במרץ 2016 העיתון ידיעות אחרונות ביקר את הצפיפות במחסום ואת היחס של הרשויות הישראליות נגד הפלסטינים. ביקורת זו התחזקה עם פרוץ מגפת הקורונה בישראל. בשנת 2020. ארגון השמאל מחסום Watch ביקר אף הוא את ההתנהלות במחסום. לאור הביקורת, המחסום עבר שיפוץ בעלות מיליוני ש"ח באביב 2019. מדיה וקבצים בנושא מחסום 300 בוויקישיתוף מעברים יבשתיים רחל, באתר המשרד לשיתוף פעולה אזורי (ארכיון) עודד שלום, מחסום הבושה, באתר "ידיעות אחרונות", 15 במרץ 2016 יניר יגנה‏, תנאים ירודים במעבר רחל מסכנים את בריאותם של אלפים: "התנהלות מכוונת", באתר וואלה, 17 בדצמבר 2020 מחסום בית לחם (300) - "מעבר רחל", באתר מחסוםווטש, ‏16 ביולי 2007 אוהד חמו, ‏מהפכה במחסום: כך "נעלמה" הצפיפות, באתר ‏מאקו‏, 20 במאי 2019 מעבר רחל המשודרג נפתח לתנועה, באתר ערוץ 7, ‏15 באפריל 2019
מחלף שמשון

מחלף שמשון הוא מחלף בסמוך לעיר בית שמש ואשתאול המחבר את כביש 38 לכביש 44 וכביש 395. המחלף נחנך ב-1 בספטמבר 2016 על ידי משרד התחבורה וחברת נתיבי ישראל בעלות של כ-800 מיליון ש"ח. לאור חנוכת המחלף, בוטלו הרמזורים בצומת המקורי. תוואי נחל כסלון חולף בשטח המחלף. הכבישים חולפים מעליו במספר גשרים. המחלף נקרא על שמו של שמשון המקראי, שפעל באזור זה של ארץ ישראל. מדיה וקבצים בנושא מחלף שמשון בוויקישיתוף נפתח לתנועה מחלף שמשון החדש, באתר Port2Port, ‏1 בספטמבר 2016 אסף גולן, בשורה לנהגים: מחלף שמשון ייפתח לתנועה, באתר nrg, ‏31 באוגוסט 2016
מאטו גרוסו

מאטו גרוסו (בפורטוגזית: Mato Grosso; מילולית: "יער עבות") היא מדינה בברזיל הממוקמת במערב המדינה על גבול בוליביה. אזורים במאטו גרוסו עוברים תהליך של בירוא יערות, לו מתנגדים ארגונים ירוקים ברחבי העולם. בתוך מאטו גרוסו ממוקם צ'פאדה דוס גוימאראס, סביבה ייחודית של הרי חול אשר נסחפו ויצרו סביבה מגוונת של צוקים, קניונים ומפלי מים. הפנטנל הביולוגי העשיר, אחד המערכות האקולוגיות הגדולות בעולם, נמצא במדינה זו. דגלה של מאטו גרוסו אומץ במסגרת צו מס' 2 ב-31 בינואר 1890 מספר ימים לאחר אימוץ הדגל של ברזיל. לדגל צבעים זהים לדגל ברזיל, כאשר כחול מסמל את השמים, ירוק את הצמחייה ולבן את השלום. הכוכב הצהוב מסמל את הזהב אשר משך לאזור את המתיישבים האירופאים הראשונים. מדיה וקבצים בנושא מאטו גרוסו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מאטו גרוסו מאטו גרוסו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של ברזיל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרס סקופוס

פרס סְקוֹפּוּס (באנגלית: Scopus Award) הוא פרס המוענק מדי שנה על ידי אגודת הידידים של האוניברסיטה העברית בירושלים, לידידי האוניברסיטה העברית, ביניהם אנשי פוליטיקה ואמנים מכל רחבי העולם, ”שהצטיינו בתחומם ובמאמציהם ההומניטריים לשיפור האוניברסיטה, מדינת ישראל, העם היהודי או החברה בכלל”. "אגודת הידידים של האוניברסיטה העברית בירושלים" היא אגודה שהוקמה בשנת 1933 על ידי מיטב אנשי רוח ובראשם המשורר חיים נחמן ביאליק. ידידי האוניברסיטה העברית תורמים מזמנם, כישוריהם ומשאביהם לטובת שמירתה של האוניברסיטה העברית כמוסד אקדמי מוביל בישראל ומחוצה לה. ידידי האוניברסיטה מסייעים לחיזוקה של האוניברסיטה העברית בירושלים ולשמירה על האיכות האקדמית והמצוינות המחקרית שלה. בין היתר, הם תורמים מלגות רבות לסטודנטים מצטיינים ונזקקים, לפיתוח טכנולוגי ומדעי, לבניית תשתיות מתקדמות ולגיוס טובי החוקרים בארץ ובעולם. הפרס היוקרתי, שעוצב בידי האמן הצרפתי ג'ראר גארוסט (אנ') ומוענק מטעם האגודה, ניתן ליחידים העוסקים במגוון תחומים שונים. ביניהם: מנהיגים פוליטיים, מדינאים, שגרירים, אנשי עסקים ואמנים. נכון לשנת 2015 (תשע"ה), זכו בפרס חמישים ושמונה אישים בסך הכול, חמישה מביניהם חתני פרס נובל, שלושים ושלושה מביניהם מנהיגים פוליטיים, מדינאים, שגרירים ואנשי עסקים וכעשרים מהם עוסקים באומנות, בידור ומדיה. חתני פרס נובל: סול בלו ברוך שמואל בלומברג מילטון פרידמן אלי ויזל אהרון קלוג מנהיגים פוליטיים, מדינאים, שגרירים ואנשי עסקים: ג'רלד פורד יוברט האמפרי מקס קמפלמן (אנ') טד קנדי ג'ין קירקפטריק פרנק לוטנברג קארל לוין נדין דה-רוטשילד (אנ') הלמוט מושר (אנ') מייקל לוי (אנ') דייוויד סיינסברי (אנ') ג'ון פרנסואה ברג'י (אנ') היינריך פון פיירר (אנ') בריגיטה מוהן (אנ') ליז מוהן (אנ') לילי ספרא (אנ') מוריס לוי אריק דה רוטשילד יאפ דה הופ שפר (אנ') רות פאיון רולף בלוך סימון וייל רובר בדינטר (אנ') שרלוטה קנובלוך רגינה סיקסט (אנ') ג'אק ברוטצ'י (אנ') יוזף יופה סרז' קלרספלד גרית זלם (אנ') פטריק דרהי חיים קורסיה קארל וון ורדט העוסקים באומנות, בידור ומדיה: פרנק גרי ז'ילברטו ז'יל בוב הופ דני קיי לארי קינג איריס ברבן זובין מהטה גרגורי פק יצחק פרלמן ארתור רובינשטיין פרנק סינטרה בילי קריסטל רומן פולנסקי ברנאר-אנרי לוי שארל אזנבור פיליפ לברו (אנ') ראדו מיכאיליאנו האחים דארדן ז'אן ד'אורמסון נורמן פוסטר תיירי מרקס פרס סקופוס, האתר הרשמי ידידי האוניברסיטה העברית ושוחריה, האתר הרשמי אגף שיווק ותקשורת האוניברסיטה העברית בירושלים, נשיא האוניברסיטה ומושל קליפורניה העניקו את פרס סקופוס לאדריכל פרנק גרי, 28 בינואר 2010 מרב יודילוביץ', פרס סקופוס הוענק לשארל אזנבור, באתר ynet, 24 בינואר 2011 שגיא בן נון, פרס לזמר ושר התרבות הברזילאי ז'ילברטו ז'יל מהאוניברסיטה העברית, באתר הארץ, 16 באוגוסט 2004 כמנוסח באתר פרס סקופוס כמנוסח באתר אגודת הידידים של האוניברסיטה העברית בירושלים
Heute Abend wollen wir tanzen geh'n

"Heute Abend wollen wir tanzen geh'n" (בעברית: "הלילה אנחנו רוצים לרקוד") הוא שיר שהוקלט על ידי התאומות הגרמניות קסלר. השיר ייצג את גרמניה באירוויזיון 1959. בניגוד לשירי התקופה, השיר בוצע בסגנון קצב-מתון. במרכז מילות השיר, המבצעות מציעות לילד קטן לרקוד עימן ללא הפסקה, עד עלות השחר. ב-11 במרץ 1959, השיר בוצע על ידי התאומות באירוויזיון. השיר הושר שישי בסדר ההופעות, לפני שוודיה ואחרי הולנד. השיר זכה במקום השמיני עם חמש נקודות. Eurovision Song Contest 1959 Eurovision 1959 Results: Voting & Points
התחנה המרכזית של גדרה

תחנה מרכזית גדרה היא מרכז התחבורה הציבורית במועצה המקומית גדרה, הממוקמת על כביש 40, במערב היישוב. התחנה מורכבת משני חלקים: מסוף מרכזי הפונה לדרום, ותחנה מצידו השני של הכביש, הפונה לצפון.
ברכה עדן

ברכה עדן (15 ביולי 1928 – 23 במאי 2006) הייתה פסנתרנית ישראלית. עדן נולדה בירושלים (שם נעוריה היה לוצ'ינסקי-אור). בין מוריה היה יוסף טל. את אלכסנדר תמיר (וולקוביסקי), הכירה כששניהם היו תלמידי האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. שניהם הרבו להופיע בארץ ובעולם, ולהקליט (בין השאר לחברת דקה, בשנת 1964), מאז שנת 1955 הופיעה בצמד עם הפסנתרן אלכסנדר תמיר בדואו פסנתר בשם דואו עדן-תמיר. בין השאר ניגנו בישראל את הנוסח לשני פסנתרים של "פולחן האביב" של סטרווינסקי, באישור המלחין עצמו, וכיהנו כמורים בכירים באקדמיה. עדן הייתה גם מנהלת הקונסרבטוריון שליד האקדמיה וייסדה את אגודת שופן בישראל. בשנת 1968 ייסדה יחד עם אלכסנדר תמיר את "מרכז טארג למוזיקה" בשכונת עין כרם בירושלים. לאחר מותה שונה שם המרכז למרכז עדן-תמיר למוזיקה. עדן המשיכה לנגן ולהופיע עד ימיה האחרונים, על אף בעיות בריאות. עברה אירוע מוחי[דרושה הבהרה] בשעת חזרה לקונצרט מרכז טארג. ומאז הייתה שרויה בחוסר הכרה עד מותה. אלכסנדר תמיר דואו עדן-תמיר מרב יודילוביץ', הלכה לעולמה הפסנתרנית ברכה עדן, באתר ynet, 24 במאי 2006 ברכה עדן, דף שער בספרייה הלאומית ברכה עדן, באתר ספוטיפיי ברכה עדן, באתר MusicBrainz (באנגלית) ברכה עדן, באתר Discogs (באנגלית)
קרולינה וסיצ'ק

קרולינה וסיצ'ק (בגרמנית: Caroline Vasicek; נולדה ב-19 באוגוסט 1974) היא שחקנית וזמרת אוסטרית. וסיצ'ק נולדה בווינה ולמדה דרמה ומוזיקה בעירה. תפקידה הראשון על הבמה היה בגיל עשר. היא שיחקה את המספרת בהפקה של "יוסף וכתונת הפסים המשגעת", הופיעה במחזמר "אליזבת" אודות אליזבת, נסיכת בוואריה, וכן גם במחזות הזמר "גריז" בתפקיד סנדי ו"היפה והחיה" בתפקיד בל. ב-1996 שיחקה את התפקיד הראשי בסרט "Der Bockerer 2" המתרחש באוסטריה שלאחר מלחמת העולם השנייה. בדיבוב המקורי של הסרט "בת הים הקטנה" של חברת וולט דיסני היא דיבבה שתיים מהאחיות של אריאל, כאשר בגרסת הדיבוב האוסטרית של הסרט היא דיבבה את הדמות הראשית, אריאל. בגרסת הדיבוב הגרמנית של הסרט "מולאן" היא ביצעה את קטעי השירה של מולאן. ב-2005 הופיעה במחזמר אודות דרקולה. קרולינה וסיצ'ק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קרולינה וסיצ'ק, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קרולינה וסיצ'ק, באתר MusicBrainz (באנגלית) קרולינה וסיצ'ק, באתר Yandex.Music (ברוסית) קרולינה וסיצ'ק, באתר Discogs (באנגלית) קרולינה וסיצ'ק, באתר Genius
איאק

איאק (בהונגרית: Ajak) היא עיר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. כמו ביישובים רבים באירופה גם באיאק מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 4,190 ובשנת 2021 רק 3,394 תושבים. יהודים החלו להתיישב באיאק בסוף המאה ה-18. רובם התפרנסו ממסחר וממלאכה, וכמה מהם היו חוכרי קרקעות. הקהילה היהודית התארגנה בתחילת המאה ה-19 והקימה בית כנסת, בית קברות ו"חדר". החל משנת 1885 היא הייתה כפופה לרבנות קישווארדה. בשנת 1938, לאחר פרסום "החוקים היהודיים" שהגבילו את היהודים בתחומי הכלכלה והתרבות, איבדו רוב יהודי איאק את פרנסתם. בשנת 1942 גויסו צעירים יהודים מהכפר לעבודות כפייה בחזית אוקראינה, שם נספו רובם בשדות מוקשים. בשנת 1944 לפני חג השבועות הועברו 50 היהודים שנותרו באיאק לגטו קישווארדה ומשם שולחו יחד עם שאר יושבי הגטו למחנה ההשמדה אושוויץ. רק חמישה מתושבי העיר שרדו את השואה. מדיה וקבצים בנושא איאק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של איאק (בהונגרית) "איאק", באתר JewishGen (באנגלית) קהילת איאק, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" הקהילות היהודיות סביב קישווארדה (באנגלית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מיקום בית הקברות היהודי באיאק ספר זיכרון לקהילת קליינווארדיין והסביבה תיעוד יהודים מאיאק שנרצחו בשואה באתר יד ושם מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
אקספנג

שיאופנג מוטורס המוכרת בעולם תחת המיתוג אקספנג (בסינית: 小鹏汽车; בפין-יין: Xiǎopéng qìchē, במערב במיתוג Xpeng), או XMotors.ai, היא יצרנית רכב חשמלי סינית. מטה החברה נמצא בגואנגג'ואו, עם משרדים מרכזיים גם במאונטיין ויו, קליפורניה שבארצות הברית והיא נסחרת בבורסה לניירות ערך בניו יורק. ביולי 2018, משרד המשפטים של ארצות הברית האשים עובד לשעבר של אפל בגניבת סודות המסחר של פרויקט הרכב האוטונומי של אפל בניסיון להשיג עבודה באקספנג. בחודש מרץ 2019, טסלה תבעה את צאו גואנג'י, עובד טסלה לשעבר, על גניבת קוד המקור של הטייס האוטומטי שלה והבאתם לאקספנג. צאו הכחיש טענות בגין גניבת קניין רוחני, אך הודה שהעלה את קוד המקור של טסלה לחשבון ה-iCloud שלו לפני שעזב את טסלה בזמן שהוא עדיין עבד בטסלה. בתגובה להאשמותיה של טסלה, פתחה אקספנג בחקירה פנימית ואמרה כי "לא הייתה מודעת להתנהגות בלתי הולמת של מר צאו". באפריל 2020 הגישה טסלה תביעות חדשות בנושא. רכב שטח אקספנג G3 אקספנג P7 סדאן אקספנג G9 מדיה וקבצים בנושא אקספנג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אקספנג (בסינית) אתר האינטרנט הרשמי של אקספנג (באנגלית) אקספנג, ברשת החברתית פייסבוק אקספנג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אקספנג, ברשת החברתית אינסטגרם אקספנג, ברשת החברתית LinkedIn אקספנג, סרטונים בערוץ היוטיוב Chiu, Allyson (11 ביולי 2018). "Ex-Apple engineer arrested on his way to China, charged with stealing company's autonomous car secrets". The Washington Post (באנגלית אמריקאית). ISSN 0190-8286. נבדק ב-2020-12-03. {{cite news}}: (עזרה) "Former Apple Employee Indicted On Theft Of Trade Secrets". U.S. Department of Justice (באנגלית). 16 ביולי 2018. נבדק ב-2020-12-03. {{cite web}}: (עזרה) O'Kane, Sean (10 ביולי 2019). "Former Tesla employee admits uploading Autopilot source code to his iCloud". The Verge. נבדק ב-12 ביולי 2019. {{cite news}}: (עזרה) "Tesla doubles down on claim Chinese EV startup stole its Autopilot source code". Electrek. 27 באפריל 2020. נבדק ב-4 באוקטובר 2020. {{cite news}}: (עזרה)
סונן אבן מאג'ה

סונן אבן מאג'ה (בערבית: سُنن ابن ماجه) הוא אחד מששת ספרי החדית' העיקריים באסלאם הסוני, הנקראים אל-כותוב א-סיתה. הספר חובר על ידי האימאם אבן מאג'ה. הספר מכיל 4,341 מסורות, אשר מחולקות לעשרות פרקים. כ-20 מהמסורות בו התבררו כמזויפות. לאורך ההיסטוריה, מספר רב של אנשי דת מוסלמים כתבו פרשנויות, ביאורים והסברים לספר. בין ספרי הפרשנות הללו ניתן למצוא את: "שרח סונן אבן מאג'ה" שנכתב על ידי אבו חסן עלי בן עבד אללה אבן נעמה אל-אנסארי אל-אנדלוסי. "שרח סונן אבן מאג'ה" שנכתב על ידי עבד אל-לטיף אל-בגדאדי. "מסאבח אל-זג'אג'ה על סונן אבן מאג'ה" שנכתב על ידי ג'לאל אל-דין עבד אלרחמן בן אבו בכר בן מוחמד אל-סיוטי. sunan ibn majah, florida-mortgage-lenders.com Sunan Ibne Majah: Hadith Book with Urdu - אפליקציות ב-Google Play, באתר play.google.com ערך זה הוא קצרמר בנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מוטי בן דוד (כדורסלן)

מוטי בן דוד (נולד ב-2 ביוני 1969) הוא כדורסלן עבר ישראלי. בן דוד נולד בתל אביב לזוג הורים ילידי רומניה, בן דוד שגובהו 1.97 מטר, שיחק בעמדת הפורוורד למד בתיכון עירוני ה' שם הגיע לגמר מחוז תל אביב שלוש פעמים שהתקיים באולם אוסישקין בשנים 1984–1987 מול תיכון אליאנס כשחקן מוביל. עוד שהיה בכיתה ט' הצטרף בן דוד לקבוצתו המקצועית הראשונה מכבי דרום תל אביב שם שיחק חמש שנים. בן דוד קיבל לראשונה בשנת 1986 זימון לנבחרת הקדטים של ישראל אך נפצע בידו ונופה, שנה לאחר מכן קיבל זימון נוסף לנבחרת הנוער של ישראל שם שיחק בתור קפטן הקבוצה לצד השמות הבולטים גיא גודס, קורן אמישה, רותם ארליך, ערן ברגשטיין ואמיר כץ. באוגוסט 1988 הדיח מאמן הנבחרת אריה דוידסקו את בן דוד מתפקיד הקפטן. אחרי שעזב את מכבי דרום תל אביב חיפש בן דוד את קבוצתו הבאה וחתם לשנתיים במכבי רחובות שם לקח חלק בשתי עונות אך החליט לעזוב ולמצוא קבוצה חדשה, בן דוד מצא את קבוצתו החדשה בהוד השרון ששיחק במכבי הוד השרון ושם שיחק בין השנים 1991–1993. בן דוד הספיק עוד לשחק בשתי קבוצות באליצור פתח תקווה והחליט לפרוש בשנת 1997 אחרי ששיחק ברעננה. בן דוד אף החליט להתנדב ולהצטרף אחרי פרישתו לקבוצת הפועל "אריה" תל אביב כדי לעזור לעלות מיקום בטבלה שם שיחק חצי שנה והצליח להראות שיפור של הקבוצה בהיותו שם. ב-2012 הצטרף בן דוד לקבוצת הוותיקים של מכבי 'רלף קליין' תל אביב ב-2017 לקח חלק במשחקי המכביה בנבחרת ישראל 40+ בה הוביל לזכייתה במקום הראשון. מוטי בן דוד עבד במשך 29 שנה בהנהלת בתי המשפט, פרש מעבודתו בשנת 2022. הוא עוסק באימון ילדים בכדורסל, מתגורר בתל אביב, נשוי עם שני ילדים. דוידסקו הדיח את קפטן הנוער, מעריב, 7 באוגוסט 1988
אנרץ'

אנרץ' (בהונגרית: Anarcs) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. יהודים התחילו להתיישב באנרץ' במחצית השנייה של המאה ה-18. רובם עסקו במסחר ובמלאכה. הקהילה התארגנה במחצית הראשונה של המאה ה-19 והקימה בית כנסת, בית קברות יהודי ו"חדר". משנת 1885 היא הייתה כפופה לרבנות קישוווארדה. בשנת 1944 לאחר כניסת הגרמנים להונגריה, הועברו יהודי אנרץ' לגטו קישווארדה וב-30 במאי שולחו עם שאר יושבי הגטו למחנה ההשמדה אושוויץ. את השואה שרדו שמונה מבני הקהילה, אך הם לא חזרו לכפר. מדיה וקבצים בנושא אנרץ' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנרץ' (בהונגרית) "אנרץ'", באתר JewishGen (באנגלית) קהילת איאק, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" הקהילות היהודיות סביב קישווארדה (באנגלית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי ספר זיכרון לקהילת קליינווארדיין והסביבה תיעוד יהודים מאנרץ' שנרצחו בשואה באתר יד ושם מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
מתאו ברטיני

מתאו ברטיני (באיטלקית: Matteo Berrettini; נולד ב-12 באפריל 1996) הוא טניסאי איטלקי מקצועני. נכון למאי 2022 מדורג ברטיני במקום השישי בעולם בסבב ה-ATP, דירוג השיא שלו מ-31 בינואר 2022. הישג השיא שלו, הוא הגעה לשלב הגמר בטורניר גראנד סלאם, באליפות וימבלדון (2021). ברטיני נולד וגדל ברומא לקלאודיה ביגו ולוקה. אחיו הצעיר יקופו, אף הוא שחקן טניס מצטיין. באליפות שווייץ הפתוחה שנערכה בגשטאט בסוף יולי 2018 הוא זכה בתואר הראשון שלו לאחר שניצח במשחק הגמר את רוברטו באוטיסטה אגוט מספרד בשתי מערכות (7–6(11–9), 6–4) ובתואר הראשון שלו בזוגות גברים ביחד עם דניאלה ברצ'לי. באליפות וימבלדון שנערכה בתחילת יולי 2019 הוא דורג במקום 17 והגיע לסיבוב הרביעי שבו הפסיד לרוג'ר פדרר משווייץ (2 בעולם) ב-3 מערכות (6-1, 6-2, 6-2), שהגיע עד למשחק הגמר. בסיבוב השלישי הוא ניצח את דייגו שוורצמן מארגנטינה (24 בעולם) ב 5 מערכות (7-6(7-5), 6-7(2-7), 6-4, 6-7(5-7), 3-6). חודש וחצי לאחר מכן, באליפות ארצות הברית שנערכה בסוף אוגוסט אותה שנה הוא הגיע למשחק חצי הגמר, הישג השיא שלו, שבו הפסיד לרפאל נדאל מספרד (2 בעולם) ב-3 מערכות (7-6(8-6), 6-4, 6-1). נדאל זכה בסופו של דבר בתואר. באליפות וימבלדון שנערכה ביולי הוא הגיע למשחק הגמר בפעם הראשונה בקריירה שלו בטורניר גראנד סלאם והפסיד לנובק ג'וקוביץ' מסרביה (1 בעולם) ב-4 מערכות (7–6(7–4), 4–6, 4–6, 3–6). חברתו של ברטיני בשנים 2019-2022 הייתה הטניסאית הקרואטית-אוסטרלית איילה טומליאנוביץ'(אנ'). מתחילת 2023 ברטיני במערכת יחסים עם מגישת הטלוויזיה מליסה סאטה(אנ'). מדיה וקבצים בנושא מתאו ברטיני בוויקישיתוף מתאו ברטיני, ברשת החברתית אינסטגרם מתאו ברטיני, באתר ה-ATP מתאו ברטיני, באתר ה-ITF מתאו ברטיני, באתר גביע דייוויס "Rankings Singles". ATP Tour. ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורטאים ובנושא טניס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.