גוש עציון

גּוּשׁ עֶצְיוֹן הוא גוש התנחלויות מדרום לירושלים, בין בית לחם לחברון. ניסיונות ההתיישבות היהודית באזור החלו ב-1927. ארבעה קיבוצים שהוקמו בגוש בשנים 1943–1947 נחרבו במהלך הקרב על גוש עציון במלחמת העצמאות שבו נפלו כ-240 לוחמים ותושבים. לאחר מלחמת ששת הימים חודשה ההתיישבות היהודית בגוש עציון, וכיום מתגוררים בו כ-27,000 אזרחים ישראלים. כל יישובי הגוש, למעט אפרת, משתייכים למועצה אזורית גוש עציון. האזור נקרא על שמו של שמואל צבי הולצמן (הולץ בגרמנית הוא עץ, מכאן מילה עציון). גוש עציון ממוקם דרומית לירושלים ומזרחית לעמק האלה ומשתרע מכרמי צור בדרום ועד הר גילה בצפון. מעלה רחבעם במזרח, נחל עציונה, הכולל בגוש את גבעות אך לא את ביתר עילית. גובה האזור כ-950 מ', ושיאו בפסגת רכס א-צלח המגיעה לגובה של 997 מטרים מעל פני הים, בשטח היישוב נווה דניאל. מבחינה גאוגרפית נחשב צפון גוש עציון לחלק מהרי ירושלים, ורובו הגדול לחלק מהר חברון. חלקו המזרחי מצוי בספר מדבר יהודה. פני השטח באזור הגוש הרריים וכמו שאר הרי יהודה, ובניגוד לשומרון אין בהם תצורה בולטת של בקעות ורכסים, והבדלי הגובה בסביבה הקרובה לא גדולים מאוד. במזרח גוש עציון עומד מבצר הרודיון – שרידיו של ארמון הקיץ המפואר והמבוצר שבנה המלך הורדוס על גבי תל מלאכותי, בתקופת השלטון הרומאי בארץ ישראל. לגוש עציון ניתן להיכנס דרך צידו המזרחי – במרחק של שמונה דקות נסיעה על כביש 398 אשר מחבר את הר חומה ליישובי מזרח גוש עציון, דרך כביש 60 המגיע מירושלים דרך כביש המנהרות, ולשאר יישובי הגוש או ממערב – דרך כביש 375 העולה מבית שמש לכיוון ביתר עילית, או דרך כביש 367 מצומת עציונה. באזור גוש עציון נובעים מספר מעיינות שכבה בספיקות שונות, המרכזיים שבהם נמצאים מסביב ליישוב בת עין – עין סג'מה, עין משואות, עין מסלע ועין ליבנה. ההתיישבות היהודית באזור בעת החדשה החלה בהקמת היישוב מגדל עדר ב-1927 על ידי הרב נח גד וינטרוב, ובתמיכת הרב מנחם מנדל כשר. אולם עקב מאורעות תרפ"ט ב-1929 עזבו המתיישבים את המקום. ניסיון התיישבות שני היה בשנת 1935 על ידי חברת "אל ההר" מיסודם של יצחק צבי רקובסקי, אברהם אפשטיין ושמואל צבי הולצמן, שרכשו אדמות רבות בהר חברון מערביי האזור. אולם גם ניסיון זה נכשל בשל מאורעות תרצ"ו. תנועת הקיבוץ הדתי העלתה למקום שלושה קיבוצים: קיבוץ כפר עציון שהקימו חברי קבוצת אברהם ב-כ"ח בניסן תש"ג (3 במאי 1943). משואות יצחק שהוקם ב-כ"ח בחשוון תש"ו (4 בנובמבר 1945). עין צורים שהוקם ב-כ"ז בתשרי תש"ז (22 באוקטובר 1946). קיבוץ נוסף, קיבוץ רבדים הוקם על ידי חברי השומר הצעיר ב-כ"א בשבט תש"ז (11 בפברואר 1947). ערך מורחב – הקרב על גוש עציון בתוכנית החלוקה של האו"ם נכלל אזור גוש עציון בתחומי המדינה הערבית המוצעת. עם פרוץ מלחמת העצמאות הטילו הערבים מצור על יישובי הגוש וניתקו את דרכי האספקה אליהם. המתיישבים ניסו להחזיק מעמד, ונשלחו אליהם כמה פעמים תגבורות, בין השאר שיירת העשרה, שיירת נבי דניאל ומחלקת הל"ה. ביום חמישי, ד' באייר תש"ח (13 במאי 1948), יום אחד בלבד לפני הכרזת המדינה, נפל כפר עציון. 242 חברי הקיבוץ, לוחמי הפלמ"ח והחי"ש נהרגו תוך כדי קרב. כמה עשרות לוחמים ואזרחים שנכנעו לכוחות סדירים של הלגיון הערבי, נטבחו על ידי חיילי הלגיון הערבי וערביי האזור. ארבעה לוחמים הצליחו להימלט. שאר שלושת הקיבוצים נכנעו והמגנים, כ-240 איש נלקחו בשבי, ונשלחו למחנות שבויים בירדן ששם הוחזקו כ-10 חודשים עד להחלפת שבויים. השטח נכבש על ידי ירדן, היישובים נחרבו כמעט לחלוטין, בשטחם הוקמו מחנות של צבא ירדן, ועל חורבות משואות יצחק הוקם מחנה פליטים פלסטינים. ארבעת היישובים הוקמו מחדש במקומות אחרים בישראל, ניר עציון (על ידי תושבי כפר עציון) שבחוף הכרמל, משואות יצחק ועין צורים באזור מועצה אזורית שפיר, וקיבוץ רבדים באזור מועצה אזורית יואב. כשעבר האזור לשליטה ישראלית ב-1967 לאחר מלחמת ששת הימים, הקימו מחדש בני הדור השני של מתיישבי כפר עציון, בהם חנן פורת, את הקיבוץ. בשנת 1969 קם הקיבוץ ראש צורים על השטח שבו היו עין צורים ורבדים. בשנת 1969 הוקם היישוב אלון שבות, שבו התגוררו התלמידים והרבנים של ישיבת הר עציון. מאז הוקמו עוד 14 יישובים בגוש, בין היתר היישוב בת עין שהוקם בשנת 1989 בסמוך לשרידי היישוב ההיסטורי משואות יצחק. מרבית היישובים בגוש משתייכים למועצה אזורית גוש עציון. היישוב אפרת הוא במעמד של מועצה מקומית. סמלו של גוש עציון הוא האלון הבודד שעומד עד היום במרכז הגוש, ואליו היו משקיפים מתחום ישראל לפני 1967 כדי לציין את מקומם של היישובים הנטושים. על שמו של האלון נקרא היישוב אלון שבות. ב-31 באוגוסט 2014 הכריזה המדינה, כתגובה לרצח שלושת הנערים, כי בכוונתה להכריז על כ-4,000 דונם בגבעות גוש עציון כאדמות מדינה. ההכרזה גרמה ביקורת מצד גורמים פוליטיים בישראל, וכן מצד ארצות הברית והאיחוד האירופי. אפרת איבי הנחל אלון שבות אלעזר בת עין גבעות הר גילה כפר עציון כרמי צור מגדל עוז מעלה עמוס מיצד נווה דניאל נוקדים נחל חלץ ראש צורים פני קדם שדה בעז תקוע סה"כ: 18. היישוב קידר נמצא בשטח המועצה, אך נחשב חלק מגוש אדומים ולא מגוש עציון. מרחבי דוד חוות שדה בר גבעת החי"ש משואות יצחק הישנה צור שלום תקוע ד' שמורת עוז וגאו"ן מעלה רחבעם נתיב האבות מעלות חלחול גבעת אהוביה סך הכול: 11. כלל יישובי הגוש: 29. גן לאומי הרודיון – ארמון הקיץ של המלך הורדוס. באתר הארכאולוגי, התגלה לאחרונה, על ידי פרופ' אהוד נצר מהאוניברסיטה העברית – קברו של המלך הורדוס. המבקרים באתר נחשפים לשרידים מרשימים של הארמון, יורדים במחילות תת-קרקעיות ולומדים על התקופה. אמת ה"ביאר"/"נחל הפירים" – מפעל נוסף של הורדוס ששוכן אף הוא בלב גוש עציון. אמת מים תת-קרקעית אשר הובילה מים מגוש עציון לבית המקדש ואשר נבנתה באופן הנדסי יוצא דופן בדיוקו, על פי הנחיותיו של המלך.[דרוש מקור] כיום ניתן לרדת לאמה אשר שופצה ונוקתה. בית עדות למורשת גוש עציון – חיזיון אור-קולי שמספר את סיפורו של גוש עציון במלחמת העצמאות, עת עמד במצור, כמגן דרומי לירושלים עד ערב הכרזת העצמאות – בד' אייר, אז נפל ואיתו 240 לוחמים, ביניהם גם לוחמי השיירות דוגמת מחלקת הל"ה. בית בד בתקוע המשלב מרכז מבקרים לשמן הזית ומסעדה כפרית יקב ומרכז מבקרים הכולל טעימות יין ומסעדה חלבית במרכז גוש עציון ייצור גבינות עיזים בחוות שדה בר – תקוע חוות "ארץ האיילים" – חי בר גדול וספורט אתגרי. במקום מתקן אומגה באורך 600 מטרים – הארוך ביותר בישראל. גן חיות טיפולי-תיירותי באלעזר סיורים מודרכים של בית ספר שדה פסטיבל דובדבנים המתקיים ביוני מדי שנה בקיבוץ ראש צורים ופסטיבלים נוספים בחיק הטבע חוות משואות יצחק – מציעה סיורים במרחבי גוש עציון דוד בן דוד – מוכתר כפר עציון בעת נפילתו בידי הלגיון הערבי מרדכי נאור (עורך), גוש עציון מראשיתו עד תש"ח, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1986 יוסי כץ, ההתיישבות היהודית בהרי חברון ובגוש עציון 1940 - 1947, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1992 דב קווסטלר, העץ הבודד לא נגדע, בתוך "שנה בשנה" תשכ"ט. דב קנוהל, גוש עציון במלחמתו, 1950 יוחנן בן יעקב, גוש עציון, חמישים שנות מאבק ויצירה, הוצאת בית ספר שדה כפר עציון, 1983 אנדה פינקרפלד, למד הא : אשר נפלו בהר חברון בחושם לעזרת גוש עציון ביום חמישה בשבט שנת ה'תש"ח. ירושלים: הוצאת ראובן מס. יעקב אבן חן, בדרך לחברון, ירושלים: כרטא, 1973 Yossi Katz, Between Jerusalem and Hebron: Jewish Settlement in the Hebron Mountains and the Etzion Bloc in the Pre-State Period, Bar-Ilan University Press, 1998, 295 pp. מידע על גוש עציון בקטלוג הספרייה הלאומית רשימת מאמרים על גוש עציון באתר רמב"י אתר המועצה האזורית (אורכב 15.09.2008 בארכיון Wayback Machine) אתר ההנצחה והמורשת בכפר-עציון מפת גוש עציון גוש עציון, בקטלוג הארכיון הציוני המרכזי בירושלים טיול במרכז גוש עציון - מתוך אתר הטיולים "טבע ונופים בישראל". יוסי כץ, ‏רכישת הקרקעות בגוש עציון ומדרום לבית-לחם (1948-1840), קתדרה 56, יוני 1990, עמ' 135-109 יוסי כץ, שלום רייכמן, ההתיישבות היהודית בגוש-עציון 1967 – 1970: סוף מעשה במחשבה תחילה?, עיונים בתקומת ישראל 3, 1993, עמ' 154-144 דובי זכאי, הדובדבן שבקצפת: טיול מעיינות וקטיף דובדבנים בגוש עציון, באתר nrg‏, 16 ביוני 2011 חוזרים הביתה, באתר ynet, 6 באוגוסט 2008 (חידוש ההתיישבות היהודית בגוש עציון ב-1967) זיו ריינשטיין, גוש עציון: הטבע אינו מבדיל בין ימין לשמאל, באתר ynet, 24 באוגוסט 2011 מרדכי נאור, צבי צמרת (עורכים), עין לעציון, בהוצאת המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, תשע"ה/2015. הארכיון לתולדות גוש עציון באתר "אז - רשת ארכיוני ישראל" של הספרייה הלאומית "קרוב לבית גוש עציון" - המהדורה המרכזית של ערוץ 10, 29.6.2017 (הקישור אינו פעיל, 7 באפריל 2023) מיטל שרעבי, ‏טיול בגוש עציון: היסטוריה, ג'יפים ואומגה עוצרת נשימה, באתר מעריב אונליין, 5 בינואר 2018 גוש עציון במלחמת העצמאות, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, נובמבר 2020 גוש עציון (יהודה ושומרון), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. החל סיפוח 4,000 דונם בגוש עציון, באתר ‏מאקו‏, 31 באוגוסט 2014 ביקורת: חנינא פורת, ‏ההתיישבות בהר – חלום או מציאות?, קתדרה 93, עמ' 170-159