laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ג'וסאיה ביגול

ג׳וסאיה ויליאמס ביגול (אנגלית: Josiah Williams Begole;‏ 20 בינואר 1815 – 5 ביוני 1896) היה חבר בית הנבחרים של ארצות הברית בין השנים 1873–1875 והמושל ה-19 של מישיגן בין השנים 1883 עד 1885. ביגול נולד בעיירה גרובלנד, ניו יורק. אבות אבותיו היו הוגנוטים צרפתים שהיגרו לארצות הברית ברבע האחרון של המאה ה-18 כדי להימלט מרדיפות דתיות והתיישבו בהייגרסטאון, מרילנד. אביו של ג'וסאיה, ויליאם (1788–1862) נולד שם ועבר למחוז ליווינגסטון, ניו יורק בשנת 1802. האב ויליאם שירת במלחמת 1812 והתחתן עם בתו של חייל ותיק שנלחם במלחמת העצמאות של ארצות הברית. שלושה מבניו של ויליאם, כולל ג'וזיה, הבכור, עברו בסופו של דבר למחוז ג'נזי שבמישיגן. ג'וסאיה למד בבתי הספר הציבוריים ב Mount Morris ובאקדמיה של טמפל היל בג'נסאו, ניו יורק. ביגול עבר לפלינט, מישיגן באוגוסט 1836 ולימד בבית הספר בשנים 1837 ו-1838. באביב 1839 נישא להרייט א. מיילס. הוא עסק בחקלאות בין השנים 1839 עד 1856 והיה פקח בית הספר, שופט שלום וגזבר העיירה. בהיותו פעיל נגד העבדות, הוא הפך לחבר בארגון המפלגה הרפובליקנית. הוא היה גזבר המחוז בין השנים 1856–1864. בשנת 1863 עסק זמן קצר בעסקי עצים. בנו הבכור נהרג במהלך מלחמת האזרחים האמריקאית ליד אטלנטה, ג'ורג'יה בשנת 1864, דבר שגרם לו לצער רב ביותר. הוא היה חבר בסנאט של מישיגן ב־1870 וב־1871, וחבר במועצת העיר פלינט במשך שלוש שנים. באותה תקופה הוא כיהן בוועדות האוצר ומסילות הברזל, והיה יו"ר הוועדה למכון לחירשים ואילמים ועיוורים. הוא היה נציג לוועידה הלאומית הרפובליקנית בפילדלפיה בשנת 1872, שפעלה כדי למנות מחדש את נשיא ארצות הברית יוליסס ס. גרנט ולמנות את הנרי וילסון לסגן הנשיא החדש. ביגול נבחר כרפובליקני ממחוז הקונגרס השישי של מישיגן לבית הנבחרים של ארצות הברית לקונגרס ה-43, וכיהן מ-4 במרץ 1873 עד 3 במרץ 1875. באותה תקופה הוא היה חבר בוועדה להוצאות חקלאיות וציבוריות. הוא לא הצליח במועמדותו לבחירה מחודשת בשנת 1874, ולכן חידש את עבודתו בעסקי העצים, בחברת "ביגול פוקס ושות'". מאוחר יותר עסק בייצור קרונות והקים את בית החרושת לייצור קרונות רכבת Flint Wagon Works במישיגן, ובנוסף עסק גם בבנקאות. בשנת 1882, בגול היה מועמד לתפקיד מושל מישיגן מטעם מפלגת "Greenback" והמפלגה הדמוקרטית, והביס את דייוויד ג'רום המכהן הרפובליקני ביותר מ-7,000 קולות. הוא כיהן כהונה אחת משנת 1883 עד 1885. כרפובליקני לשעבר שהדיח מכהן רפובליקני, ביגול עמד בפני מכשולים רבים מול בית מחוקקים הנשלט על ידי הרפובליקנים. כתוצאה מכך, פעילותו למען הקמת הלשכה הממלכתית לסטטיסטיקה של עבודה הייתה אחת הפעולות הבודדות שאושרו. הוא התמודד לבחירה מחודשת בשנת 1884, אך הובס על ידי רפאל ראסל אלגר. לאחר פרישתו חזר לפעילותו העסקית לשעבר. הוא היה מראשוני הפעילים למען זכות הבחירה לנשים, ובשנת 1884 הפך ביגול לסגן נשיא ארגון זכות הבחירה לנשים הראשון ברחבי המדינה, שנקרא "איגוד שוויון הצבעה במישיגן". ביגול היה חבר במסדר הבונים החופשיים ואח בלשכת פלינט מספר 23 בפלינט, מישיגן. הוא נפטר בגיל שמונים ואחת בפלינט ונקבר שם בבית הקברות גלנווד. מדיה וקבצים בנושא ג'וסאיה ביגול בוויקישיתוף PoliticalGraveyard -Index to Politicians National Governors - josiah williams ג'וסאיה ביגול, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Josiah W. Begole, GENESEE COUNTY HISTORICAL SOCIETY (באנגלית) Bioguide Search, bioguide.congress.gov Josiah Williams Begole, National Governors Association Flint Lodge No. 23 - Masonic Temples on Waymarking.com, www.waymarking.com
טיוודר

טיוודר (בהונגרית: Tivadar) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית טיוודר קטנה בעשרות השנים האחרונות, מ-228 תושבים בשנת 1990 עד 168 תושבים בשנת 2020. הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-14. יהודים חיו בטיוודר בתקופות זמן שונות. בשנת 2009 נהרס בית קברות יהודי שהיה בכפר בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא טיוודר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טיוודר נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי בית הקברות היהודי בטיוודר תיעוד יהודי טיוודר שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
סהדי שקרי אאוגרייהו זילי

סהדי שקרי אאוגרייהו זילי הוא פתגם ארמי, שמשמעותו היא שהעדים שנשכרים להעיד עדות שקר הם בזויים גם בעיני אלה ששוכרים את שירותם. הביטוי מופיע בתלמוד כאזהרה לעדים. לפני שהם מעידים, מזהירים אותם בטענה זו, שעדי שקר אינם חשובים גם בעיני שוכריהם. כך מפרש רב אשי בשם נתן בנו של מר זוטרא את דברי המשנה ”כיצד בודקים את העדים היו מכניסין אותן לחדר ומאיימין עליהן. אמרינן להו סהדי שקרי אאוגרייהו זילי דכתיב והושיבו שנים אנשים בני בליעל נגדו ויעידוהו.” (תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"ט, עמוד א') הביטוי המקראי עליו מסתמך הביטוי לקוח ממעשה כרם נבות, שם איזבל מיעצת לאחאב להשתמש בעדי שקר כדי להביא למותו של נבות. הביטוי בו איזבל משתמשת לגבי עדי השקר הוא "בני בליעל". הרמב"ם ובעקבותיו השולחן ערוך הגדירו את האזהרה לעדים כך: ”ומודיעין אותן כח עדות שקר ובושת המעיד בה בעולם הזה ובעולם הבא.” בספרות האחרונים הביטוי משמש לעיתים במשמעות שאפילו ההולכים בדרך מסוימת מכירים בשקרה, בדומה לביטוי ניכרים דברי אמת. בלשון המקורית נאמר שהם בזויים בעיני השוכרים אותם, אך כוונת המאמר היא שאפילו השוכרים אותם ונהנים מעדות השקר מבזים אותם. ראו בתורת חיים לסנהדרין כט בשם הסמ"ג לאווין רטז ספר מלכים א', פרק כ"א, פסוק י' החת"ם סופר (בחידושיו לכתובות יט עמוד א) כתב שמכאן נלמד שאומרים ייהרג ואל יעבור כשהעבירה היא עדות שקר, שכל הסיבה שהם נקראים "בני בליעל" היא משום עדות זו, שאילו היו רשעים מקודם אי אפשר היה להוכיח שאאוגרייהו זילי, והרי איזבל יכלה להורגם, ומכאן שהיה להם להיהרג ולא להעיד עדות שקר ולכן הם נקראים בני בליעל משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות עדות, פרק י"ז, הלכה ב' שולחן ערוך, חושן משפט, סימן כ"ח, סעיף ז' ראו למשל ביביע אומר חלק ט סימן כז
פירקאנמה

פירקאנמה (בפינית: Pirkanmaa, בשוודית: Birkaland) הוא אזור בפינלנד הגובל בסאטקונטה, אוסטרובוטניה הדרומית, פינלנד המרכזית, פּאייט-המה, קאנטה-המה ודרום-מערב פינלנד. האזור נקרא גם טמפרה. זהו האזור השני בגודלו מבחינת אוכלוסייה בפינלנד ונכון ליולי 2020, מונה 518,703 תושבים . האזור כולל 22 רשויות מקומיות, 12 מהן ערים (מסומנות): המנקירו (טווסטקירו) - אוכלוסייה: 10,384 קנגסלה - אוכלוסייה: 32,255 קוהוינן (קוהמויס) - אוכלוסייה: 2,161 למפאלה (למבויס) - אוכלוסייה: 23,877 נוקיה - אוכלוסייה: 34,525 אוריווסי - אוכלוסייה: 8,987 פירקאלה (בירקלה) - אוכלוסייה: 19,904 פלקנה - אוכלוסייה: 6,408 טמפרה (טמרפורס) - אוכלוסייה: 241,672 וסילהטי (וסילקס) - אוכלוסייה: 4,390 ילוירווי - אוכלוסייה:33,377 יקאלינן (יקליס) - אוכלוסייה: 6,880 קיהניו - אוכלוסייה: 1,814 פרקנו - אוכלוסייה: 6,352 יופיוקי - אוכלוסייה: 1,797 מנטה-ויפולה (מנטה-פילפולה) - אוכלוסייה: 9,645 רווסי - אוכלוסייה: 4,203 וירט (וירדויס) - אוכלוסייה: 6,490 אקה (אקס) - אוכלוסייה: 16,402 אורילה (אורדיאלה) - אוכלוסייה: 4,651 ואלקקוסקי - אוכלוסייה: 20,744 פונקליקון (פונגליטיו) - אוכלוסייה: 2,778 ססטמלה - אוכלוסייה: 24,068 סמל האזור נוצר בשנת 1957 על ידי האמן והמעצב הפיני גוסטף הרמן פון נומרס. צבעי הסמל מתארים את היסטוריית האזור - הזהב מתאר את סטקונטה והאדום מתאר את האמה, שני אזורים היסטוריים שהיו קיימים במקום. הטנפה ארבורטום - הארבורטום הוקם בשנת 1971, והוא כולל שלושה אזורים: אחוזת הטנפה, וילה אידמן ופארק הטנפה. הפארק הלאומי סייטסמינן - כולל חווה שהוקמה בשנת 1930 ושוחזרה וניתן לצפות במוצגים מאותה תקופה אגם וולוניארבי - אגם באורך 1.1 קילומטר. היערות בגדתו המזרחית שייכים לשמורת הטבע הייקילנמטסה. על גדות האגם מצוי מרכז צפרות. מוסטמקארה (בתרגום - נקניקיה שחורה) הוא מאכל אופייני לאזור, שנהוג לאכול בתוספת ריבת חמוציות הרים. הנקניקיה יוצרה לראשונה במאה ה-19 באזור ונמכרת בעיקר בדוכני שווקים. המנון האזור הוא "יום קיץ בקנגסלה" (En sommardag i Kangasala) שחיבר ההיסטוריון, הסופר והמשורר הפיני זכריס טופליוס והלחין המלחין והכנר הפיני גבריאל לינסן. קנגסלה היא עיר הממוקמת כ-16 קילומטרים מטמפרה. בשנת 1853 הלסינקי חוותה התפרצות כולרה. טופליוס נמלט מהמקום ועבר אל אזור פירקאנמה והתאהב בנופים המקומיים, ובמיוחד מהנוף הנשקף מרכס הריולה. במקום זה חיבר את השיר שהפך להמנון מקומי ולאחד מהשירים הידועים ביותר בפינלנד. מדיה וקבצים בנושא פירקאנמה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פירקאנמה פירקאנמה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פירקאנמה, ברשת החברתית אינסטגרם עלון - פירקאנמה https://web.archive.org/web/20151125041628/http://www.pirkanmaa.fi/en/welcome-tampere-region The Council of Tampere Region סמל ודגל האזור, באתר heraldica.narc.fi ארבורטום הטנפה הפארק הלאומי סייטסמינן [https://www.tasteatlas.com/mustamakkara Mustamakkara (Finnish Blood Sausage)], https://www.tasteatlas.com/ Local specialties - Blood sausage ”mustamakkara” השיר "יום קיץ בקנגסלה" (פינית) On the highest tree-top – Zachris Topelius/Gabriel Linsén/Myrtha Kuusisto
עונת 1976/1977 בליגת העל ההולנדית

עונת 1976/1977 הייתה העונה ה-21 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה אייאקס באליפות הליגה. דה חראפסחאפ ומועדון הכדורגל איינדהובן ירדו לליגת המשנה. על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (16 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו פנלו 03 והארלם שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצות שסיימו במקומות 17 ו-18 ירדו לליגת המשנה. העפילה במקביל גם לגביע האינטרטוטו
יש בליבי כינור

"יש בליבי כינור" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית מאיה בוסקילה, מתוך אלבום הבכורה שלה, סיפור מכור. השיר יצא לאור בנובמבר 2003, על ידי חברות התקליטים הד ארצי ובייס רקורדס, כסינגל הראשון מתוך האלבום וכסינגל הבכורה של בוסקילה. חודשיים בודדים לצאתו, הוציאה את "סיפור מכור" כסינגל גם כן. השיר זכה להצלחה נאה ברדיו בישראל, כאשר הגיע בשיאו למקום העשירי ברשת ג' ושהה בו במשך עשרה שבועות בסך הכול. השיר נכתב על ידי נורית בת-שחר צפריר, הולחן על ידי עידן רייכל והופק על ידי יעקב למאי. "יש בליבי כינור" הוא בלדת פופ, העוסקת בזיכרונות ואהבה. במהלך השיר, מדמה בוסקילה את ליבה לכינור; כלי נגינה שמזוהה לעיתים עם עצב ושרה "יש בליבי כינור ולא פעם הוא בכה". בסוף השיר, מתארת בוסקילה יחסים שתוקנו. ב-ynet סקרו את בוסקילה כשפרצה לתודעה וכתבו כי "הסינגל הראשון, "יש בליבי כינור", כבר סימן את הפריצה הגדולה שלה". עד לפני יציאת הסינגל השלישי מהאלבום ("הלב"), לא זכו שני הסינגלים הראשונים של בוסקילה ליחס רב מתחנות הרדיו. בעקבות זאת כמו הסינגל השני שלה, גם "יש בליבי כינור" לא זכה להצלחה משמעותית תחילה, אך הצליח להתברג בעשירייה הפותחת של רשת ג' (מקום 10) ובמצעד השנתי של התחנה דורג במקום ה-38. הווידאו קליפ של השיר הועלה ליוטיוב ב-6 בספטמבר 2010, אך לא לערוץ הרשמי של בוסקילה, אם כי צבר למעלה מ-200 אלף צפיות. בשנת 2005 ביצע הזמר מישה קירקילן את השיר במסגרת הגמר הגדול של העונה השלישית של התכנית "כוכב נולד". סרטון השיר "יש בליבי כינור" באתר יוטיוב לדף השיר באתר הספרייה הלאומית מילים לשירים – סיפור מכור - מאיה בוסקילה, באתר שירונט יש בליבי כינור – פזמונט, באתר pizmonet.co.il סיפור מכור – פזמונט, באתר pizmonet.co.il מילים לשיר יש בליבי כינור - מאיה בוסקילה, באתר שירונט Maya Buskila - מאיה בוסקילה – Yesh Belibi Kinor - יש בליבי כינור, נבדק ב-2021-06-06 רשמו את השם: מאיה בוסקילה, באתר ynet, 4 בפברואר 2004 תשס"ד – פזמונט, באתר pizmonet.co.il יש בליבי כינור מאיה בוסקילה, נבדק ב-2021-06-06
מנחם כהן (עורך)

מנחם מנדל כהן (נולד בב' באלול תשמ"ו, 6 בספטמבר 1986) הוא עיתונאי, עורך שבועון כפר חב"ד. בעבר שימש עורך אתר כיכר השבת. נולד בכפר חב"ד ב' לרותי ולדניאל כהן. למד בישיבות אחי תמימים־חב"ד בכפר חב"ד ובישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד, לקראת שנת תשס"ז נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית – 770 בברוקלין שבניו יורק. בעודו תלמיד בישיבה קטנה החל לעסוק בכתיבה והגהה של ספרים וכתבות במסגרת שבועון כפר חב"ד, לקראת פסח תשס"ו הוציא לראשונה במסגרת כפר חב"ד מגזין חג בשם 'והגדת'. בשנת תשס"ד החל לעבוד כעורך באתר col - חב"ד און ליין, עד פרישתו באייר תשע"ו. בחודש כסלו תשס"ט התחיל להוציא לאור את החינמון "COL", שהיה מגזין שבועי שהופץ בקרב קהילות חב"ד בישראל. לאחר כחצי שנה נפסקה הופעתו בעקבות בקשת שבועון כפר חב"ד. במאי 2009 עם הקמת אתר כיכר השבת התמנה לכהן בצוות העורכים באתר והיה לעורך ראשי, עד להתפטרותו בסוף שנת תשע"ב. מחודש שבט תש"ע הוא עורך את המדור "חיים יהודים" בעלון השבת שיחת השבוע בה הוא מראיין אישיות כלשהי או סוקר מיזם תורני וכדומה. בכ"ג אלול תשע"א, 22 בספטמבר 2011 נישא לפנינה ברכה בת יהודה קוסקס. בחודש אוקטובר 2012, חשוון תשע"ג, מונה לעורך שבועון כפר חב"ד תחת העורך הראשי אהרן דב הלפרין. מאז הוא כותב בעיתון טור דעה שבועי במקביל לעריכת המגזין. בנוסף, הוא עורך את מוסף החדשות היוצא לצד העיתון ומכהן כיועץ תוכן למוסף הנשים השבועי במסגרת העיתון. מאז כסלו תש"פ הוא עורך ביחד עם לוי שייקביץ את מגזין "נשמה" היוצא בשיתוף צעירי חב"ד המיועד בעיקר למקורבי בתי חב"ד בישראל. מפרסם מדי פעם טורים בעיתון ידיעות האחרונות. כהן מתגורר בעיר אלעד ואב לשבעה ילדים. מדיה וקבצים בנושא מנחם כהן בוויקישיתוף מנחם כהן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) לאחר 12 שנה: מערכת COL נפרדת מהעורך מנחם כהן, col, ט' באייר תשע"ו ישראל אהרון, ‏מעמוס שוקן ועד בן גביר, מאלי ישי ועד הרב אמסלם, באתר כיכר השבת, 23.09.2011
תחנת פארק פובדי

תחנת פארק פובדי (ברוסית: Парк Победы) היא תחנה חוצה פלטפורמות של הרכבת התחתית של מוסקבה בקו ארבטסקו פוקרובסקאיה וקו סולנצבסקאיה. התחנה ממוקמת ברובע דורוגומילובו וקרויה על שם פארק באותו השם. תחנת וורוביובי גורי נפתחה ב-6 במאי 2003, כחלקו מקו ארבטסקו פוקרובסקאיה, וב-31 בינואר כחלק מקו סולנצבסקאיה. פארק פובדי היא התחנה העמוקה ביותר במטרו של מוסקבה - שוכנת בעומק של 73 מטר מתחת לפני הקרקע.. כניסה לתחנה דרגנועים פלטפורמה מדיה וקבצים בנושא תחנת פארק פובדי בוויקישיתוף https://stroi.mos.ru/metro/station/35 https://stroi.mos.ru/specprojects/metro/assets/images/map/map_deep.png. ערך זה הוא קצרמר בנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צבי גדליהו סוכובולסקי

צבי גדליהו סוכובולסקי (12 באפריל 1886 – 8 באוגוסט 1968) היה חלוץ איש העלייה השנייה. נולד בביאליסטוק (אז באימפריה הרוסית), לאברהם זאב ואסתר אטקה, משפחה שהעניקה לילדיה חינוך מסורתי וכללי, והוא למד ב"חדר עברי". אחיו דוד היה פעיל בתנועה ומזכירו של הרב שמואל מוהליבר), שעסק בהוראת השפה העברית לבני נוער. בשנת 1904, בגיל 18 עלה לארץ ישראל, בה התגוררו כבר אחיו יחזקאל דנין (סוכובולסקי) ותמימה סוכובולסקי, כדי להגשים את האידיאלים הציוניים של העלייה השנייה - עבודה עברית וכיבוש העבודה. עבד כפועל חקלאי ובחפירת בארות במושבות ראשון לציון, פתח-תקווה ונס ציונה, בפרדסים ביפו, ביער בן שמן, במלחמיה בגליל, היה חבר במשך שנתיים בקבוצת חולדה וחי שלוש שנים בחיפה. השתלם תקופות קצרות בלימודי חקלאות בשווייץ וברוסיה. התיישב ברחובות וחי בה כ-30 שנה. בהמשך היה מראשוני כפר ביל"ו הסמוך לרחובות. עבודת האדמה הייתה אהובה עליו והסבה לו סיפוק רב. במקביל לעבודה החקלאית היה פעיל בתנועת העבודה - היה ממייסדי "הפועל הצעיר", הסתדרות העובדים הכללית, תנועת המושבים. היה חבר "מרכז קופת חולים" ושותף להקמת מרפאות ביישובים שונים ובית הבראה בחיפה. היה חבר במועצת ההסתדרות הכללית ובוועד הפועל של תנועת המושבים, חבר המועצה המקומית רחובות, חבר מועצת הפועלים, חבר הנהלת קופת מלווה של העובדים (כיום בנק הפועלים) ברחובות, עובד לשכת המס של מועצת הפועלים וחבר מפא"י. יזם את הקמת "בית הפועלים" ברחובות, תמך בפועלי המושבה, בייצוגם מול הרשויות ובהקמת משקים עבורם. ב-1935 היה ציר בקונגרס הציוני העולמי ה-19 בלוצרן. במאורעות 1936–1939 היה נוטר. סוכובולסקי עסק גם בכתיבה, כתב את הפרק "ראשית הפועל הצעיר" בספר "העלייה השנייה", פרסם עשרות טורים ומאמרים בעיתונות בענייני הציבור והיישוב, רבים מהם מהווי המושבה רחובות. פרסומיו כונסו לאחר מותו בספר "אדם ועמלו" (בהוצאת המרכז החקלאי, 1973) בעריכת יוסף שפירא. ב-1913 נישא לדבורה פדוה, ילדיהם: זאב, יוכבד ונירה. פעילותו החלוצית בארץ ישראל וברחובות בפרט הוכרה באירועים שונים במהלך השנים, בהם הוזמן לשאת דברים כנציג העלייה השנייה. על שמו רחוב "סוחובולסקי צבי" בעירו רחובות. דוד תדהר (עורך), "צבי גדליהו סוכובולסקי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 200 צבי גדליהו סוכובולסקי, באתר הארכיון לתולדות רחובות צבי גדליהו סוכובולסקי, באתר "ראשונים" מפרסומיו בעיתונות: צבי סוכובולסקי, עזרת "ניר" לפועל הבודד, דבר, 1 בדצמבר 1932 צבי סוכובולסקי, העורכים הראשונים, דבר, 17 באוקטובר 1948 צבי סוכובולסקי, ר' יצחק זוין, דבר, 30 ביולי 1936 צבי סוכובולסקי, הישיש הצועד, דבר, 29 בדצמבר 1959 צ. סוחובולסקי הובא לקבורות, על המשמר, 11 באוגוסט 1968 יובל הפועל הצעיר נחגג ברוב עם ברחובות, דבר, 27 באוקטובר 1957 חגיגות ההסתדרות ברחבי הארץ ברוב עם, דבר, 18 בדצמבר 1960 גצל קרסל, אחרון הראשונים לבית סוחובולסקי, דבר, 11 באפריל 1973 מסיבה במרכז החקלאי עם הופעת הספר על צבי סוכובולסקי, דבר, 2 במאי 1973 שפעת ברכות..., הפועל הצעיר, 4 באפריל 1913 רחובות חוגגת 70 שנות קיומה, דבר, 10 באפריל 1961 מסיבה לצבי סוכובולסקי בכפר ביל"ו, דבר, 18 במאי 1937 שידור ראדיו ליום הולדת של רחובות, הארץ, 8 בדצמבר 1944 בית תרבות על־שם י.אהרונוביץ ברחובות, דבר, 27 באפריל 1959
טלסטאר ספורטקלאב

טלסטאר ספורטקלאב (בהולנדית: Telstar voetbalclub) הוא מועדון כדורגל הולנדי מהעיר איימאודן (אנ') שבצפון הולנד, המשחק בליגת המשנה ההולנדית. המועדון נוסד ביולי 1963 כאיחוד בין שני מועדונים מליגת המשנה "rivals VSV" ו-"Stormvogels" ונקרא טלסטאר על שם לוויין החלל טלסטאר 1(אנ'). את עונתה הראשונה סיימה הקבוצה במקום השני בליגת המשנה והעפילה לראשונה לליגת העל ההולנדית. הקבוצה שיחקה כ-14 עונת רצופות בליגת העל ההולנדית כאשר הישג השיא היה המקום ה-6 בעונת 1973/74. בעונת 1977/78 סיימה הקבוצה במקום ה-18 והאחרון ונשרה לליגת המשנה בה היא משחקת ברציפות עד היום. בעונת 1991/92 רשמה הישג שיא בגביע ההולנדי כאשר העפילה מליגת המשנה לחצי גמר הגביע, אז הודחה לאחר הפסד 0–3 לרודה. בין השנים 2001 ל-2008 נקראה הקבוצה סטורמווגלס טלסטאר ובשנת 2009 חזרה לשמה המקורי. הולנד גליינור פלט הולנד ג'ימי פלויד האסלביינק הולנד ירואן טסלר ג'ק מנסל "rivals VSV" גביע ההולנדי זכייה' (1) 1937/38 סגנות (1) 1916/17 "טלסטאר ספורטקלאב" אליפות ליגת המשנה סגנות (1) 1963/64 מדיה וקבצים בנושא טלסטאר ספורטקלאב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טלסטאר ספורטקלאב (בהולנדית) טלסטאר ספורטקלאב, ברשת החברתית פייסבוק טלסטאר ספורטקלאב, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טלסטאר ספורטקלאב, ברשת החברתית אינסטגרם פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway
תחנת ארבטסקאיה

תחנת ארבטסקאיה (ברוסית: Арбатская) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו ארבטסקו פוקרובסקאיה. תחנת ארבטסקאיה נפתחה ב-5 באפריל 1953, והיא ממוקמת בין התחנות פלושאד רבוליוציי וסמולנסקאיה. התחנה קיבלה את שמה מרחוב ארבאט, כמו גם תחנה בשם זהה בקו פיליובסקאיה. התחנה היא חלק ממחלף הגדול ביותר במוסקבה, ויש לה מעבר לתחנות הבאות: "ביבליאוטקה אימני לנינה" של קו סוקולניצ'סקאיה, "אלכסנדרובסקי סאד" של קו פיליובסקאיה, ו"בורוביצקאיה "של קו סרפוחובסקו-טימיריאזבסקאיה. מדיה וקבצים בנושא תחנת ארבטסקאיה בוויקישיתוף https://um.mos.ru/houses/stantsiya_arbatskaya/ ערך זה הוא קצרמר בנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
FIPS 140-3

FIPS 140-3 (בשם המלא: Federal Information Processing Standard Publication 140-3, תרגום: הפרסום הסטנדרטי לעיבוד מידע פדרלי 140-3) או FIPS PUB 140-3 הוא תקן אבטחת מחשבים פדרלי אמריקאי, המשמש לאישור מודולים קריפטוגרפיים. כותרת התקן היא דרישות אבטחה עבור מודולים קריפטוגרפיים (Security Requirements for Cryptographic Modules). הפרסום הראשוני היה ב-22 במרץ 2019 והוא מחליף את קודמו בסדרת FIPS-140, הוא FIPS 140-2 שפורסם בשנת 2001. המכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה (NIST) פרסם את סדרת FIPS 140 כדי לתאם את דרישות ותקנים למודולי הצפנה הכוללים רכיבי חומרה ותוכנה כאחד. סוכנויות ומחלקות פדרליות יכולות לאמת שהמודול שבשימוש מכוסה בתעודת FIPS 140 קיימת המציינת את שם המודול המדויק, חומרה, תוכנה, קושחה או מספרי גרסת יישומון. המודולים הקריפטוגרפיים מיוצרים על ידי המגזר הפרטי או קהילות קוד פתוח לשימוש ממשלת ארצות הברית ותעשיות מוסדרות אחרות (כגון מוסדות פיננסיים ובריאות) שאוספים, מאחסנים, מעבירים, חולקים ומפיצים מידע רגיש אך לא מסווג (SBU) . HSM "Proceedings of the NIST Physical Security Testing Workshop". NIST. 2005-09-26. אורכב מ-המקור ב-2016-03-04. נבדק ב-2016-01-10. "FIPS 140-3 PUB Development". NIST. 2013-04-30. נבדק ב-2013-05-18. "Cryptographic Module Validation Program (CMVP)". NIST. 2013-04-05. נבדק ב-2013-05-18. "FIPS PUB 140-3: Security Requirements for Cryptographic Modules" (PDF). NIST. 2019-03-22. "Federal Information Processing Standards (FIPS) Publications: FIPS 140--3, Security Requirements for Cryptographic Modules". NIST. במרץ 2019. נבדק ב-2020-10-19. {{cite web}}: (עזרה)
קוף עכביש שחור-פנים

קוף עכביש שחור-פנים (שם מדעי: Ateles chamek) הוא מין של פרימט מהסוג קוף עכביש וממשפחת קופי עכביש, החי ביערות הגשם של אמריקה הדרומית. אורכו של קוף זה עד 70 סנטימטרים, וזנבו מגיע לאורך של מטר. פריט בוגר שוקל כ־9 קילוגרמים. כמו מרבית הקופים גם קוף זה הוא אוכל-כול וניזון מעלים, פירות, דבש, פרחים, חרקים קטנים כמו טרמיטים ובעלי חוליות כמו ציפורי שיר וצפרדעים. הקוף ידוע בכך שהוא מפיץ את הזרעים של פירות רבים ביער האמזונאס. הקוף חי בקבוצות של עד 30 פרטים ובטריטוריה של עד 12 פרטים בשטח של עד 20 קילומטרים. לעיתים הוא חי עם קופים אחרים מסוגו, קופים מהסוג צמרן וקופים מהסוג שאגן. עונת הרבייה של הקוף היא בכל השנה אם כי מרבית הלידות הם בתחילת הסתיו. תקופת ההריון היא 140 ימים והצאצאים עצמאיים בגיל 10 חודשים ותוחלת חייהם היא עד 20 שנה. כמו שאר המינים בסוג גם מין זה נמצא בסכנת הכחדה עקב בירוא יערות וציד. קוף העכביש שחור-הפנים נפוץ בעיקר ביערות הגשם של אמריקה הדרומית אך גם בבתי גידול נוספים כמו יערות יבשים, יערות הרריים הסמוכים להרי האנדים, יערות מוצפים וסוואנת הסראדו. תפוצתו במערב ברזיל, צפון בוליביה וצפון-מזרח פרו. מדיה וקבצים בנושא קוף עכביש שחור-פנים בוויקישיתוף קוף עכביש שחור-פנים, באתר ITIS (באנגלית) קוף עכביש שחור-פנים, באתר NCBI (באנגלית) קוף עכביש שחור-פנים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קוף עכביש שחור-פנים, באתר GBIF (באנגלית) קוף עכביש שחור-פנים באתר הרשימה האדומה של IUCN
לידיה בר-אב

לידיה בר-אב (נולדה ב-1949) היא מורה, סופרת ומשוררת ישראלית. בר-אב נולדה לשמעון ואידה חסן בעיר אל-ח'ומס בצפון מערב לוב, ולה חמש אחיות ושלושה אחים. אביה היה ראש הקהילה היהודית בלוב. ב-1950 עלתה המשפחה ארצה והתגוררה במעברת שפרעם (ידועה גם כ"גיל-עם") במשך שבע שנים, תקופה שתיארה בספרה "זעקי מעברה אהובה“. עם סיום לימודיה התיכוניים בהצטיינות במגמת חינוך בבית הספר א.ד. גורדון בחיפה, קיבלה דחיית שירות מצה"ל כדי שתוכל לצאת ללימודים באוניברסיטת חיפה. כשהייתה בת 20 נישאה לסופר אברהם בר-אב, ולשניים נולדו שלושה בנים ובת. בר-אב החלה לכתוב שירה, והייתה מורה ומחנכת בבית-ספר לקציני-ים בעכו. בשנת 2014 השתתפה בסדנת 'מרעיון לרומן' בהנחיית אורנה לנדאו, של "המגרה" - בית הספר של כנרת זמורה ביתן. בר-אב מחזיקה בתואר ראשון במקרא וספרות מאוניברסיטת חיפה ותואר שני בספרות מאותו מוסד. היא מתגוררת ביישוב עדי שבעמק יזרעאל. למגע החבוי (ספרית פועלים, תשנ"א 1991) קשורה ומותרת (עיתון 77, 1993) ילדה רצה וגופה סכר וחמציצים (ב' הסופר, תשנ"ו 1996) רוכבת על היומיום : שירים (עקד, תש"ע 2009) זעקי מעברה אהובה : רומן (כרמל, 2017) לידיה בר-אב, מתוך פרויקט "רואים את הקולות" לתיעוד מורשתם של יהודי ארצות ערב ואיראן (יוטיוב) מעברת שפרעם – גילעם - סיור עם הסופרת לידיה בר-אב לידיה בר-אב מספרת על חייה במעברת גיל-עם על פי הרומן "זעקי מעברה אהובה", יום עיון "הכצעקתה" של אוניברסיטת תל אביב (יוטיוב) לידיה בר-אב, דף שער בספרייה הלאומית משה (זיגי) זיגדון, הסופרת מהמעברה, לבלוב - כתב העת של האירגון העולמי של יהודים יוצאי לוב 28, יוני 2018 קהילת יהודי חומס, באתר מוזיאון העם היהודי בבית התפוצות זעקי, מעברה אהובה // לידיה בר-אב // הצאת כרמל // 2017 לידיה בר-אב, באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה הסופרים שלנו - רימונים הוצאה לאור
איל פארן

איל פארן הוא ציון מקום המופיע פעם אחת בתנ"ך, בסיפור מלחמת ארבעת המלכים את החמישה. בסיפור מלחמת ארבעת המלכים את החמישה מצוין: "ובארבע עשרה שנה בא כדרלעמר והמלכים אשר אתו ויכו את רפאים בעשתרת קרנים ואת הזוזים בהם ואת האימים בשוה קריתים. ואת החרי בהררם שעיר עד איל פארן אשר על המדבר.". בפסוק הבא מתואר המשך מסע ארבעת המלכים: "וישובו ויבואו אל עין משפט היא קדש". יש המפרשים שארבעת המלכים הגיעו עד "איל פארן". אחרים מפרשים את איל פארן כציון גבול ההתפרשות של החורים בהר שעיר. פירושים שונים נתנו למילה "איל" בביטוי "איל פארן". ישנם, כמו פירוש רש"י לתורה, שראו בו שם פרטי. אחרים, כמו תרגום השבעים והפשיטתא ורוב החוקרים המודרניים, פירשו את "איל" כמציין עץ או קבוצת עצים. אחרים, כמו אונקלוס והמדרש, פירשו איל כ"מישור". בנימין מזר כותב: "לפי העניין הכוונה כנראה למקום יישוב בקצהו הדרומי של עבר הירדן מזרחה, דרומה מהר שעיר. ... וייתכן שאין איל פארן אלא אילת.". יוחנן אהרוני יותר נחרץ וכותב ש"איל פארן" הוא בוודאי אילת. יואל אליצור טוען שאיל פארן מציין מרחב ולא נקודה, ומזהה את "איל פארן" עם הערבה. ספר בראשית, פרק י"ד, פסוק ה'-ו יואל אליצור, מקום בפרשה, עמוד 301 אנציקלופדיה מקראית, ערך איל פארן, כרך א', עמ' 265 אנציקלופדיה מקראית, ערך פארן, כרך ו', עמ' 433