laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קיפודור

קיפודור (גם: כדור חיי-שרה, כדור שבויים או קושקוש) הוא צעצוע בצורת כדור רך וספוגי בעל מרקם ייחודי, שיוצאים ממנו חוטי גומי. הכדור הומצא בשנת 1987 על ידי סקוט סטילינגר, ממציא צעצועים מאורגון. השם האנגלי של הצעצוע, "Koosh ball", נגזר מהקול שמשמיע הכדור כשהוא נזרק או נתפס. הכדור עשוי מחומר גומי רך וגמיש, הממולא בסיבים סינתטיים, המעניקים לו את המרקם הספוגי שלו. חוטי הגומי של הכדור מעניקים לו מרקם מיוחד, ומקלים על התפיסה והאחיזה בו. חוטים אלו עשויים מחומר גומי דק וגמיש המחובר למשטח הכדור. החוטים מרווחים זה מזה באופן שווה ומסודרים בתבנית מעגלית, המעניקה לכדור צורה מעגלית. הקיפודור הפך לצעצוע פופולרי ואייקוני, והוא הוצג במספר סרטים, תוכניות טלוויזיה ומשחקי וידאו. הוא היה גם נושא לממים ובדיחות אינטרנטיות רבות. אתר האינטרנט הרשמי של קיפודור 12 Kooky Facts About Koosh Balls, Mental Floss, ‏2016-01-12 (באנגלית אמריקאית) Generally spherical object with floppy filaments to promote sure capture, נבדק ב-2022-12-22 Townsend, Allie (2011-02-16). "All-TIME 100 Greatest Toys - TIME". Time (באנגלית אמריקאית). ISSN 0040-781X. נבדק ב-2022-12-22. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קיפודור". ערך זה הוא קצרמר בנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דניס פוליאקוב

דניס אלכסנדרוביץ' פוליאקוב (בבלארוסית: Дзяніс Аляксандравіч Палякоў; נולד ב-17 באפריל 1991 במינסק שברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית, ברית המועצות) הוא כדורגלן בלארוסי המשחק בעמדת הבלם והקשר האחורי בהפועל חיפה מליגת העל הישראלית ובנבחרת בלארוס. פוליאקוב גדל במחלקת הנוער של שחטיור סליהורסק. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצות שחטיור סליהורסק ובאטה בוריסוב מליגת העל הבלארוסית. ב-28 בדצמבר 2017 חתם פוליאקוב באפואל ניקוסיה מליגת העל הקפריסאית. לאחר מכן חזר לבאטה בוריסוב, ובהמשך שיחק באורל מליגת העל הרוסית, ובקאיראט אלמטי ואסטנה מליגת העל הקזחית. ב-22 בדצמבר 2023 חתם פוליאקוב על חוזהו בהפועל חיפה המשחקת בליגת העל הישראלית על חוזה לעונה וחצי עד קיץ 2024, וירוויח כ-200 אלף דולר מקסימום לעונה. ב-3 בינואר 2023 הצטרף רשמית אל המועדון. ב-17 בנובמבר 2010 ערך פוליאקוב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בלארוס, בניצחון 4-0 על נבחרת עומאן במשחק ידידות. ב-12 ביוני 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 1-0 על נבחרת ניו זילנד במשחק ידידות. באטה בוריסוב אליפות בלארוס (7): 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 הסופר קאפ הבלארוסי (5): 2013, 2014, 2015, 2016, 2017 אפואל ניקוסיה אליפות קפריסין (1): 2017/2018 קאיראט אלמטי אליפות קזחסטן (1): 2020 הגביע הקזחי (1): 2021 אסטנה אליפות קזחסטן (1): 2022 מדיה וקבצים בנושא דניס פוליאקוב בוויקישיתוף דניס פוליאקוב, באתר Transfermarkt דניס פוליאקוב, באתר Soccerway דניס פוליאקוב, באתר WorldFootball.net דניס פוליאקוב, באתר National Football Teams דניס פוליאקוב, באתר FootballDatabase.eu Денис Поляков перешел в кипрский АПОЭЛ באתר הרשמי של באטה בוריסוב, 28 בדצמבר 2017 (ברוסית) דורון בן דור, ‏בלם נבחרת בלארוס חתם לעונה וחצי בהפועל חיפה, באתר ONE‏, 3 בינואר 2023 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דניס פוליאקוב".
גבעת חרדלית

גבעת חרדלית היא גבעה שטוחה בגובה 243 מטרים מעל פני הים הממוקמת במערב היישוב מנות בגליל המערבי. מצפון לגבעה עובר אפיק נחל כזיב ונמצא גם מעיין בשם עין חרדלית. מעבר להם נמצא המושב עבדון. מדרום לגבעה עובר אפיק נחל שעל ומעבר לו שוכן היישוב הקהילתי נווה זיו. על הגבעה נטוע מטע עצי זית וכביש 8911 (כביש הגישה למושב מנות) עובר דרכו. ערך זה הוא קצרמר בנושא הרים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ז'אק קולימון

ז'אק ג'רארד קולימון (באנגלית: Jacques Gerard Colimon נולד ב-27 באוגוסט 1994) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי. קולימון נדבק בחיידק המשחק בכיתה ח' כששיחק בהפקת תיאטרון בית ספרו במחזה "פרחים לאלג'רנון". מאוחר יותר למד באוניברסיטת טקסס באוסטין, שם למד תיאטרון וריקוד. לפני שקיבל את התפקיד של וויל בסדרת הטלוויזיה עולם חדש, היו לו מעט הופעות בטלוויזיה והוא הופיע במספר הפקות באוף ברודוויי. בשנת 2021 שיחק בסרט "Collection" לצד אלכס פטיפר ומייק ווגל. בשנת 2022 שיחק בסרט הקולנוע "The Sky Is Everywhere". אתר האינטרנט הרשמי של ז'אק קולימון ז'אק קולימון, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ז'אק קולימון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Grater, Tom (2019-11-15). "Alex Pettyfer, Mike Vogel, Jacques Colimon Set For Drama 'Collection' From 'Egg' Director Marianna Palka". Deadline (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-02-06. Gabe Bergado, "The Society" Star Jacques Colimon on Showing Will's Resilience and His Good Luck Charm for the Audition, Teen Vogue, ‏2 באפריל 2019 Collection | Alex Pettyfer de 'Alex Rider' Mike Vogel de 'Under The Dome' e Jacques Colimon de 'The Society'estão escalados para Drama - Cinestera, Cinestera, ‏6 באוקטובר 2019 Natalia Winkelman, ‘The Sky Is Everywhere’ Review: Amid Grief, Blossoms of Joy, ‏4 בינואר 2022
אצטדיון אשטון גייט

אצטדיון אשטון גייט הוא אצטדיון הממוקם בבריסטול, אנגליה. זהו המגרש הביתי של מועדון הכדורגל בריסטול סיטי, שמשחק בצ'מפיונשיפ האנגלית, ושל מועדון הרוגבי בריסטול ברס (אנ'). לאצטדיון קיבולת של 27,000 מקומות, מה שהופך אותו לאצטדיון הגדול ביותר בבריסטול. האצטדיון נבנה במקור בשנת 1887, כאשר המשחק הראשון שנערך על המגרש התקיים ב-3 בספטמבר של אותה שנה. לאצטדיון המקורי היה קיבולת של כ-20,000 מקומות, עם יציעים בכל ארבעת צידי המגרש. בתחילת המאה ה-20 עבר האצטדיון מספר שיפוצים, כולל הוספת יציע מרכזי חדש ב-1906 והרחבת היציע המזרחי בשנות ה-30. בשנות ה-90 עבר האצטדיון שיפוץ גדול, עם בנייתו של יציע דרומי חדש הכולל מקומות ישיבה ושיפוץ שלושת היציעים האחרים. שיפוץ זה הגדיל את קיבולת האצטדיון לגודלו הנוכחי. בשנת 2016 הושלמה בניית יציע מערבי חדש. היציע החדש כולל מספר שירותים לאוהדים, כגון חנויות מזון ומשקאות, שטחי מסחר ואזורי אירוח. בנוסף לאירוח משחקי כדורגל, אצטדיון אשטון גייט שימש גם למגוון אירועים אחרים, כולל קונצרטים, הופעות, משחקי רוגבי ומשחקי אגרוף. כמה אירועים בולטים שהתרחשו באצטדיון כוללים קונצרט של U2 ב-2001, משחק גביע העולם ברוגבי בין אנגליה לסמואה ב-2015 והופעת להקת הספייס גירלז ב-Spice World – 2019 Tour. מועדון הכדורגל של בריסטול סיטי, שנוסד בשנת 1897, שיחק באצטדיון אשטון גייט החל מ-1904 ובמשך רוב שנות קיומו, למעט תקופה קצרה באמצע המאה ה-20. מועדון הרוגבי בריסטול ברס נוסד בשנת 1888, ושיחקו באצטדיון אשטון גייט מאז שנת 2014. בנוסף לאירוח משחקי כדורגל ורוגבי, אצטדיון אשטון גייט הוא גם ביתו של מוזיאון הספורט בריסטול, המציג תערוכות על ההיסטוריה של מועדון הכדורגל בריסטול סיטי והבריסטול ברס, כמו גם קבוצות ספורט וספורטאים אחרים מאזור בריסטול. המוזיאון פתוח לקהל הרחב וממוקם ביציע הדרומי של האצטדיון. האצטדיון ממוקם באזור אשטון בבריסטול, במרחק קצר ממרכז העיר. האצטדיון נגיש לתחבורה ציבורית, כשיש תחנות אוטובוס ורכבת בקרבת מקום. מדיה וקבצים בנושא אצטדיון אשטון גייט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אצטדיון אשטון גייט (באנגלית) אצטדיון אשטון גייט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "Why does Bristol never build anything?". BBC News (באנגלית). 2014-01-16. נבדק ב-2022-12-22. New West Stand Named The Lansdown Stand | Bristol Sport, web.archive.org, ‏8 באוגוסט 2016
בניין הסוכנות היהודית

בניין הסוכנות היהודית (או בניין ההסתדרות הציונית) הוא בניין משרדים, השוכן בשולי מתחם הקריה בתל אביב, ברחוב קפלן (בין רחוב דובנוב ורחוב לאונרדו דה וינצ'י). הבניין משמש כמטה הסוכנות היהודית, הזרוע המבצעת של ההסתדרות הציונית העולמית. הבניין, שגובהו 6 קומות, נבנה בשנות ה־70 ברוח הברוטליזם. הוא עשוי מבטון חשוף וכולל רכיבי הצללה אופייניים לתקופה - בריז-סוליי. מאז בנייתו הוא משמש כמטה הסוכנות היהודית. ישנם תכנונים להרוס את הבניין, ולבנות במקומו גורד שחקים בשם מגדל הסוכנות היהודית. ערך זה הוא קצרמר בנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Around the World (שיר של דאפט פאנק)

Around the World (בעברית: מסביב לעולם) הוא שיר של צמד המוזיקה האלקטרונית הצרפתי דאפט פאנק. השיר נכתב על ידי הצמד ויצא לאור באפריל 1997 כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה שלהם, Homework משנת 1997. השיר הפך ללהיט מועדונים חשוב ברחבי העולם והגיע למקום הראשון במצעדי הדאנס בקנדה, ספרד, בריטניה וארצות הברית. השיר הגיע למקום הראשון גם באיסלנד ובאיטליה. המילים היחידות של השיר הן "מסביב לעולם", שחוזרות על עצמן 144 פעמים. הקליפ בוים על ידי מישל גונדרי וכוריאוגרפיה על ידי בלנקה לי. באוקטובר 2011, NME מיקם אותו במקום ה-21 ברשימת "150 השירים הטובים ביותר של 15 השנים האחרונות". בביקורת רטרוספקטיבית, ריינה חייטאן מ-Albumism ציינה "כל השמחה המפעילה את האקסון". היא הוסיפה עוד: "באופן מפנק שחוזר על עצמו, מהדהד את הביטוי 'מסביב לעולם' בדיוק 144 פעמים כמו איזו מנטרה ווקודית מרגיעה, השיר מכנס את הקולקטיב כשיחד התקדמנו לקראת תחילת המילניום". לארי פליק מבילבורד כתב כי עם "פרוסה טעימה זו של דיסקו/פאנק, התלבושת האלקטרונית הדינמית של דאפט פאנק נראית בעמדה טובה לבנות על המומנטום שנוצר על ידי הלהיט פורץ הדרך האחרון שלה, 'Da Funk'". הוא ציין כי הלהקה "עושה עבודה מופתית של העברת פזמון מזמזם ללא עזרתו של זמר, ובוחרת במקום זאת בזרם של לוחות מקשים קאוסטיים ואפקטים קוליים בליפיים". מגזין מוזיקה אמריקאי נוסף, בלנדר, הציב את "Around the World" במקום ה-172 ברשימת "500 השירים הגדולים ביותר מאז שנולדת" בשנת 2007. הם כתבו: מנטרת הרובו-דיסקו הזו הייתה השיר שגרם לג'יימס מרפי מ-LCD Soundsystem לפנטז על דאפט פאנק שמנגן בביתו. "אהבתי עד כמה 'מסביב לעולם' היה משעשע", הוא מסביר. "זה באמת היה כל מה ששנאתי, ולא יכולתי לעמוד בפני זה. איזה פאקינג שיר". "Around the World", שהוקלט בחדר שינה, וזכה לחיזוק הקליפ המטורף של הבמאי מישל גונדרי, הפך את פריז שוב לאופנתית והשאיר את מוזיקת ההאוס מחוברת לרטרו". הוידאו קליפ של מישל גונדרי לשיר מציג חמש קבוצות של דמויות על פלטפורמה המייצגת תקליט ויניל: ארבעה רובוטים מסתובבים במעגל; ארבעה ספורטאים גבוהים (כפי שתואר על ידי גונדרי) לובשים אימוניות עם ראשים תותבים קטנים שעולים ויורדים במדרגות; ארבע נשים לבושות כמו שחייניות מסונכרנות (שתוארו על ידי גונדרי כ"נערות דיסקו") נעות במעלה ובמורד גרם מדרגות נוסף; ארבעה שלדים רוקדים במרכז הרציף; וארבע מומיות שרוקדות בזמן עם תבנית התופים של השיר. זה אמור להיות ייצוג חזותי של השיר; כל קבוצה מייצגת כלי אחר. על פי רשימותיו של גונדרי, הרובוטים מייצגים את קול השירה; הפיזיות והמהירות הקטנה של הספורטאים מסמלת את גיטרת הבס העולה/יורדת; הנשיות של בנות הדיסקו מייצגת את הקליד הגבוה; השלדים רוקדים לקו הגיטרה; והמומיות מייצגות את מכונת התופים. מידע על היצירה "Around the World" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Around the World" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Around the World" באתר Discogs סרטון השיר "Around the World" באתר יוטיוב 150 Best Tracks Of The Past 15 Years | NME.COM, web.archive.org, ‏2012-01-18 Revisit & Listen to Daft Punk’s Debut Album ‘Homework’ (1997) | Tribute, Albumism, ‏2022-01-18 (באנגלית אמריקאית) The 500 Greatest Songs Since You Were Born: 151-200 Article on Blender :: The Ultimate Guide to Music and More, web.archive.org, ‏2007-12-17
החברה המלכותית לשימור הטבע

החברה המלכותית לשימור הטבע (בערבית: الجمعية الملكية لحماية الطبيعة) היא ארגון התנדבותי עצמאי המוקדש לשימור משאבי הטבע של ירדן, והוקם בשנת 1966 עם המלך חוסיין כנשיא כבוד. הארגון שם לעצמו כמטרה להגן ולנהל את משאבי הטבע של ירדן, שכן הוא אחראי להגנה על חיות בר ושטחי טבע בירדן. הפעילות העיקרית של הארגון כוללת: הקמת אזורים מוגנים כדי לשמור על חיות הבר ואזורי הנוף גידול מינים בסכנת הכחדה כדי להציל אותם מהכחדה אכיפת חוקים ממשלתיים כדי להגן על חיות בר, בין היתר על ידי שליטה בציד לא חוקי להעלות את המודעות לנושאים סביבתיים באמצעות תוכניות חינוכיות פיתוח סוציו-אקונומי של קהילות כפריות קידום שימוש בר-קיימא במשאבי טבע הארגון השיג מספר הישגים חשובים, לרבות רבייה בשבי והשבה מחדש למדבר את הראם הערבי, צבי הנגב והיעל הנובי. הארגון גם הוביל להקמת שישה אזורים מוגנים בתוך ירדן המשתרעים על פני 1200 קמ"ר, בניהם מרכז הצפרות בעקבה. החברה להגנת הטבע אגודת חיות הבר של פלסטין מדיה וקבצים בנושא החברה המלכותית לשימור הטבע בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של החברה המלכותית לשימור הטבע החברה המלכותית לשימור הטבע, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ערך זה הוא קצרמר בנושא ירדן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ביקור נשיא אוקראינה זלנסקי בארצות הברית (2022)

ביקור נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי בארצות הברית נערך ב-21 בדצמבר 2022. האירוע זכה להתייחסות רבה בתקשורת הבינלאומית, מכיוון שזו הייתה הנסיעה הממלכתית הראשונה של נשיא אוקראינה זלנסקי מאז הפלישה הרוסית לאוקראינה, ומכיוון שאירוע זה הוא חלק מחיזוק יחסי הביטחון ביחסי אוקראינה–ארצות הברית מאז פרוץ המלחמה ב-24 בפברואר 2022. במהלך הביקור נפגש זלסקי עם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן והתארח בקונגרס האמריקאי בוושינגטון, ונחתמה העברת מערכת MIM-104 פטריוט להגנת אוקראינה בעקבות מתקפות הטילים והמל"טים הרוסיות באוקראינה. ערכים מורחבים – יחסי אוקראינה–ארצות הברית, הפלישה הרוסית לאוקראינה, מתקפות הטילים הרוסיות באוקראינה (אוקטובר-נובמבר 2022) ב-24 בפברואר 2022 פלשה רוסיה לאוקראינה באירוע שהחל את מלחמת רוסיה-אוקראינה. בתחילת המלחמה סירב הנשיא זלנסקי להצעת ארצות הברית להתפנות למקלט, וטען ש"אני זקוק לנשק, לא לטרמפ". במהלך שנת המלחמה הראשונה, העבירה ארצות הברית נשק ותחמושת בשווי כולל של מעל 50 מיליארד דולר, דבר שהציב אותה בראש רשימת המדינות התומכות באוקראינה. בכל שנת המלחמה הראשונה (2022) זלנסקי לא יצא מתחומי אוקראינה. זהו ביקורו השני של זלנסקי בבית הלבן. בביקורו הראשון ב-2019 נפגש עם הנשיא דונלד טראמפ, שבין השאר, אמר לו כי "הוא מקווה שהוא והנשיא פוטין יסתדרו ויפתרו את הבעיות ביניהם". ב-20 בדצמבר 2022 ערך הנשיא זלנסקי ביקור אצל מגיני העיר באחמוט, וקיבל מהם דגל אוקראינה החתום על ידי הלוחמים. בשעות הלילה המאוחרות של אותו היום פרסמה ננסי פלוסי, יושבת ראש בית הנבחרים של ארצות הברית, הודעה לנבחרי הציבור האמריקאי שעליהם להתייצב למחרת ל"אירוע דמוקרטי מכונן". לאחר מכן פורסם כי הנשיא זלנסקי בדרכו לארצות הברית במטוס של הצבא האמריקאי. במהלך הביקור ערך זלנסקי מספר פגישות עם ראשי הממשל האמריקאי, בראשם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן. בהצהרה משותפת שנשאו שני הנשיאים הודה זלנסקי לעם האמריקאי על התמיכה במאמץ המלחמתי של ארצו, וביידן הבטיח להעביר לאוקראינה מערכות הגנה אווירית מתקדמות מסוג פטריוט. לאחר הפגישה עם הנשיא ביידן, נשא זלנסקי נאום בקונגרס האמריקאי. בנאומו הפציר בחברי הקונגרס להמשיך את הסיוע שמעניקים האמריקאים לאוקראינה. זלנסקי טען ש"אוקראינה חיה ובועטת", וציטט את ראש ממשלת בריטניה בזמן מלחמת העולם השנייה, סר וינסטון צ'רצ'יל, באומרו כי "אוקראינה לעולם לא תיכנע". לאחר נאומו, העניק זלנסקי את הדגל שקיבל ממגיני באחמוט לפלוסי ולסגנית נשיא ארצות הברית, קמלה האריס, שהעניקה לו בתמורה דגל ארצות הברית, ש"נישא הבוקר על בניין הקפיטול". ביקור נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי בארצות הברית זלנסקי ופלוסי עם דגל אוקראינה החתום, משרדה של פלוסי הנשיאים ביידן וזלנסקי בחדר הסגלגל זלנסקי נואם בקונגרס ננסי פלוסי מקבלת את דגל אוקראינה החתום על ידי מגיני באחמוט מידי הנשיא זלנסקי זלנסקי מקבל את דגל ארצות הברית מידי סגנית נשיא ארצות הברית ויושבת ראש בית הנבחרים מדיה וקבצים בנושא ביקור נשיא אוקראינה זלנסקי בארצות הברית בוויקישיתוף נאום זלנסקי בקונגרס, בתרגום לעברית, באתר ויקיטקסט הנאום המלא של זלנסקי, מתוך האתר הרשמי של נשיא אוקראינה (באנגלית) "הוא בקייב עד הסוף": יועצו של זלנסקי חושף את המסרים שקיבל ממנו, באתר מעריב אונליין, 27 בפברואר 2022 ציוץ בטוויטר של סרטון מהפגישה
סוניק פריים

סוניק פריים (באנגלית: Sonic Prime) היא סדרת טלוויזיה בהנפשה ממוחשבת המבוססת על סדרת משחקי הווידאו "סוניק הקיפוד", כאשר היא השישית המבוססת עליו. הסדרה הופקה על ידי סגה, נטפליקס אנימציה, WildBrain Studios ו-Man of Action Entertainment. העונה הראשונה, הכוללת שמונה פרקים, הוזרמה בנטפליקס ב-15 בדצמבר 2022. ב-13 ביולי 2023 יצאה העונה השנייה הכוללת 8 פרקים שהוזרמו בנטפליקס. ב-11 בינואר 2024 יצאה העונה השלישית והאחרונה שכוללת 7 פרקים. העלילה עוקבת אחר סוניק הקיפוד שמנפץ את פריזמת הפרדוקס ובכך גורם לפרדוקסים אשר גורמים לגרין הילס להתפצל לגרסאות ולכל גרסה רסיס פריזמה בעוד שלגרין הילס הרגילה יש פריזמה שלמה כך שהדרך היחידה של סוניק למחוק את הפרדוקסים היא ליצור מחדש את הפריזמה השלמה מהרסיסים ובכך ליצור מחדש את גרין הילס. "סוניק פריים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "סוניק פריים", באתר נטפליקס "סוניק פריים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "סוניק פריים", באתר Metacritic (באנגלית) "סוניק פריים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) סוניק פריים, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית "Sonic Prime will reportedly debut on Netflix in December". My Nintendo News (באנגלית אמריקאית). 19 באוגוסט 2022. נבדק ב-31 באוגוסט 2022. {{cite web}}: (עזרה) Griffin, David (27 באוקטובר 2022). "Sonic Prime: Exclusive Release Date and Character Posters Reveal for Netflix Animated Series". IGN (באנגלית). נבדק ב-27 באוקטובר 2022. {{cite web}}: (עזרה)
קרל הראשון, מרקיז באדן-באדן

קרל הראשון, מרקיז באדן (1427 – 24 בפברואר 1475) היה מרקיז באדן-באדן בשנים 1454–1475. קרל נולד בשנת 1427, והיה בנם הבכור של יאקוב, מרקיז באדן-באדן, ואשתו קתרינה מלורן, בתו של קרל השני, דוכס לורן. בשנת 1462 הוא היה מעורב במלחמת בוואריה (1459–1463) נגד פרידריך הראשון, הנסיך הבוחר מפפאלץ. מלחמה זו הסתיימה באותה שנה עם תבוסתו ותפיסתו של קרל בקרב סקנהיים. הוא שוחרר לאחר ששילם 25,000 גילדן. ב-24 בפברואר 1475 מת קרל בפפורצהיים, ובנו כריסטוף הראשון, מרקיז באדן-באדן ירש את נחלותיו ותאריו. ב-1 ביולי 1447, הוא התחתן עם קתרינה מאוסטריה, בתו של ארנסט, דוכס אוסטריה. נולדו להם שישה ילדים: קתרינה (15 בינואר 1449 – לפני 8 במאי 1484), התחתנה עם גאורג השלישי, רוזן ורדנברג-זארגנס זימבורג (15 במאי 1450 – 5 ביולי 1501), התחתנה עם אנגלברט השני, רוזן נסאו-דילנבורג מרגרטה (1452 – 1495) כריסטוף הראשון, מרקיז באדן (13 בנובמבר 1453 – 19 באפריל 1527) אלברט, מרקיז באדן-האכברג (1456 – 1488) פרידריך (9 ביולי 1458 – 24 בספטמבר 1517), בישוף אוטרכט מדיה וקבצים בנושא קרל הראשון, מרקיז באדן-באדן בוויקישיתוף קרל הראשון, מרקיז באדן-באדן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
הרמן הראשון מבאדן

הרמן הראשון מבאדן (בגרמנית: Hermann I. von Baden; בערך 1040 – 25 באפריל 1074) היה המרקיז של ורונה והאב הקדמון של שושלת מרקיזות באדן. הרמן נולד בפרייבורג אים ברייסגאו כבנו הבכור של ברטהולד הראשון, דוכס צהרינגן. הוא נישא ליודית מבקננג - סוליצ'גאו, רוזנת אברשטין - קאלוו, שהייתה מייסדת מנזר הירסאו. ממנה הוא השיג את הזכות לבאדן, שלימים הפכה לליבה של השליטה המשפחתית. בין האדמות הללו היו אלבגאו הפרנקית ואופגאו. הוא ואשתו הקימו את המנזר האוגוסטיני של מנזר בקנאנג. הוא הפך מהר מאוד לרעוע, ונבנה מחדש על ידי בנם ב-1123. לאחר מכן, המנזר היה מקום המנוחה במשך חמישה דורות של מרקיזי באדן. כאשר אביו של הרמן הפך לדוכס קרינתיה בשנת 1061, הרמן קיבל את התואר מרקיז ורונה. אף על פי שהוא מעולם לא שלט בוורונה, תלות של קרינתיה, התואר היה אמור להישאר עם צאצאיו. הוא היה גם רוזן ברייסגאו. בשנת 1073, הוא נפרד מאשתו, נדר נדרי נזירות והפך לאח במנזר קלוני, שם מת ב-25 באפריל 1074. להרמן וליודית נולדו הילדים הבאים: הרמן השני (מת ב-8 באוקטובר 1130) לוויטגארד מדיה וקבצים בנושא הרמן הראשון מבאדן בוויקישיתוף הרמן הראשון מבאדן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
הרמן השני, מרקיז באדן

הרמן השני, מרקיז באדן (בגרמנית: Hermann II. von Baden; בערך 1060 – 7 באוקטובר 1130) היה הראשון שהשתמש בתואר מרקיז באדן, לאחר התיישבות המשפחה בטירת הוהנבאדן. טירה זו נמצאת כיום בעיירה באדן-באדן. הרמן היה בנם של הרמן הראשון מבאדן ויודית מבקננג-זוליכגאו. הוא היה שליט מרקיזות ורונה מ-1112 עד 1130. הוא עיצב את עצמו כשליט בבאדן, רוזן בריסגביה, מרקיז ורונה. בסביבות 1070 החל הרמן לבנות את טירת הוהנבאדן על גבי שרידי מבנה קלטי ישן. לאחר השלמת המבנה ב-1112, הוא העניק לעצמו את התואר מרקיז באדן. הוא בנה מחדש את מנזר אוגוסטינוס שאביו בנה ב-Backnang ב-1123. הרמן הובא למנוחות במנזר עם הכתובת: "בקבר הזה שוכן המרקיז הרמן מבאדן, שהיה מייסד המנזר והמקדש הזה. הוא מת בשנת אלף גדל במאה ושלוש פעמים עשר מהזמן שבו ילדה הבתולה החסודה. כאשר הועבר לכאן יחד עם צאצאיו, חלפו חמש עשרה מאות שנה, לשם עשר ושלוש". הרמן השני התחתן עם יודית מהוהנברג, ממנה נולדו לו הילדים הבאים: הרמן השלישי (מת ב-1160) יודית (מתה ב-1162), התחתנה עם אולריך הראשון מקרינתיה מדיה וקבצים בנושא הרמן השני, מרקיז באדן בוויקישיתוף
מגן לקהילות היהודיות (עמותה)

מגן לקהילות היהודיות היא עמותה הפועלת בישראל בתחום הסיוע לנפגעי אלימות מינית פיזית ומילולית, ומניעת אלימות במשפחה ומחוצה לה. העמותה פועלת באמצעות הפצת מידע, חינוך והדרכה להורים ואנשי מקצוע, ליווי ותמיכה לנפגעי אלימות ומשפחותיהם בהתמודדות עם רשויות החוק האכיפה. באוקטובר 2015, פרסמה אביגיל קרלינסקי, חרדית מבית ליטאי, פוסט בפרופיל הפייסבוק האישי שלה שעסק בתחושת הביטחון של נשים. בעקבות פניות רבות שהיא קיבלה מנשים מהחברה החרדית שנפגעו בתקיפות, היא החליטה לפתוח עמוד פייסבוק בשם "לא תשתוק" וצרפה אליה את צביקי פליישמן ורחל גוטליב רושגולד, גם הם מהחברה החרדית. את השם לדף ולתנועה נתן שותפה של היילברון ליוזמה, יעקב מתן, משורר חרדי. עמוד הפייסבוק הזה הפך לכתובת עבור ילדים נפגעי עבירות בחברה החרדית והוביל לשיח על פגיעות, והארבעה אף הקימו יחד עמותה בשם "לא תשתוק". לאחר מספר שנות פעילות החליטה היילברון שלא לקחת חלק פעיל בניהול עמותת "לא תשתוק", שהתפרקה כעבור זמן מה. עמותת מגן לקהילות היהודיות לקחה על עצמה את האחריות לדף הפייסבוק ולהמשך הסיוע לנפגעי אלימות בחברה החרדית, ואף הוסיפה את ההאשטג "לא תשתוק" ללוגו שלה. העמותה מצהירה שמטרותיה לפעול למען שורדי התעללות וניצול מיני באמצעות מערכת המשפט. חזון העמותה הוא לפעול לטובת יצירת קהילות יהודיות בטוחות יותר בישראל וברחבי העולם, באמצעות פיתוח ויישום תוכניות ושירותים שמטרתם ליצור שקיפות ולהעמיד בראש סדר העדיפויות את רווחתם של הקורבנות. העמותה פעילה מזה שנים בקהילה החרדית בישראל, ובפעילותה מטילה אחריות על תוקפים, ושואפת לבטל את הסטיגמות הנלוות לנפגעי תקיפות מיניות. פליישמן ורושגולד הצטרפו לעזור בפעילות, ופליישמן הוא חבר הוועד המנהל של מגן לקהילות היהודיות. השניים נבחרו בשנת 2018 במסגרת פרויקט "40 הצעירים המבטיחים" ורושגולד נבחרה לפרויקט האקטיביסטיות של ישראל 2019, שניהם של היומון הכלכלי גלובס. בשנת 2022 זכתה רושגולד בפרס רפפורט במרץ 2021 לקחו חלק בחשיפת מעשיו של יהודה משי זהב אחרי שרבים אחרים ידעו והשתיקו את הפרשה במשך שנים. השניים גם היו מעורבים בחשיפה של פרשת מלכה לייפר, מנהלת בית ספר חרדי במלבורן שהוסגרה לבסוף לשלטונות האוסטרליים. הם פעלו על מנת להוכיח שלמרות הטענות, לייפר כשירה לעמוד לדין. אתר האינטרנט הרשמי של מגן לקהילות היהודיות מגן לקהילות היהודיות, ברשת החברתית אינסטגרם אתר האינטרנט הרשמי של עמותת מגן לקהילות היהודית עמותת מגן לקהילות היהודית בגיידסטאר, אתר העמותות של ישראל לא תשתוק בפייסבוק מגן לקהילות היהודיות (ע"ר) | גיידסטאר - אתר העמותות של ישראל | משרד המשפטים, באתר www.guidestar.org.il נתי טוקר, "לא תשתוק": החרדיות שהחליטו להילחם בתופעת ההטרדות המיניות במגזר, באתר TheMarker‏, 1 במאי 2017 about, www.rappaport-prize.org.il השליחות שלנו – Magen, באתר magen-israel.org רחלי רושגולד וצביקי פליישמן - 40 עד 40: המנהיגות הצעירה של ישראל - גלובס, באתר Globes ליידי גלובס מציג: האקטיביסטיות של ישראל 2019 - רחלי גוטליב רושגולד, באתר גלובס, 20 באוגוסט 2018 האישה שעומדת מאחורי חשיפת משי-זהב: "יש לי שמות נוספים שהם פצצות מתקתקות", באתר און לייף, ‏2021-06-29 צפו פגיעה: המהפכה למיגור הפגיעות המיניות בחברה החרדית, באתר www.makorrishon.co.il
גיולה מאדאראס

גיולה מאדאראס (בהונגרית: Madarász Gyula;‏ 3 במאי 1858 – 29 בדצמבר 1931), הידוע גם בשם יוליוס פון מאדאראס (Julius von Madarász), היה צפר ומאייר טבע הונגרי, שעבד במוזיאון הלאומי של הונגריה. מאדאראס נולד בפשט למשפחת אצולה עשירה קטנה. ביטחונו הכלכלי אפשר לו להקדיש את כל חייו לעבודה מדעית. הוא למד באוניברסיטת אטווש לוראנד, בבודפשט, תחילה למד רפואה, ולאחר מכן זואולוגיה. בשנת 1880, הוא השלים עבודת דוקטורט על האנטומיה של ציפורים ממשפחת הירגזיים. בין 1879 ל-1915 עבד מאדארס במוזיאון הלאומי של הונגריה. לאחר מכן עבר לנהל את המחלקה המקומית לאורניתולוגיה. כחלק מעבודתו טייל באירופה, באסיה, באפריקה, בדרום אמריקה ואף בחלקים רבים מהונגריה, לרבות בנויזידלרזה. בין השנים 1884–1889 עבד בעריכת כתב עת שעסק בחקר הציפורים, ואף תרם לכתב העת איורים שצייר. מאדאראס פרסם את איוריו אף בלקסיקון שעסק בציפורי הונגריה. ב-1896, בעת שביקר בסרי לנקה, זיהה 125 מינים של ציפורים. ב-1912, בעת ששט על הנילוס הכחול, לקה במלריה. בסך הכל, פרסם מאדאראס 150 עבודות העוסקות באורניתולוגיה. מאדאראס למד ציור מהצייר ההונגרי אנטל ליגטי (אנ'), שעבד גם הוא במוזיאון ההונגרי הלאומי. ציורי הנוף של מאדאראס, כמו גם ציורים של חיות שצייר, הוצגו בגלריה הלאומית של הונגריה שבבודפשט, והוא גם אייר בעצמו את רוב האיורים בספרים ובמאמרים שפרסם בנושאי אורניתולוגיה. מדיה וקבצים בנושא גיולה מאדאראס בוויקישיתוף Schenk, J.; Hellmayr, C. E., Obituary. Julius von Madarász, The Ibis, יולי 1932 doi: 10.1111/j.1474-919X.1932.tb00344.x MADARÁSZ, Gyula, באתר "Fine arts in Hungary" (בהונגרית)
הרמן השלישי, מרקיז באדן

הרמן השלישי, מרקיז באדן (בגרמנית: Hermann III. von Baden; בערך 1105 – 16 בינואר 1160), שכונה "הגדול", היה מרקיז ורונה ובאדן. הרמן היה בנם של הרמן השני, מרקיז באדן ויודית פון הוהנברג. הוא היה שליט באדן מ-1130 עד 1160. הרמן השלישי, שהיה מסור בנאמנות לבית שטאופן, הסתכסך עם קרוביו מצהרינגן-שוואביה. בשנת 1140 הוא השתתף במצור על טירת ויבטראו, וקיבל את השליטהעל זלץ באלזס. בשנת 1151 נלקחה מרקיזות ורונה מאוטוקר השלישי משטיריה והוענקה להרמן השלישי. שטר תרומה קיים משנת 1153, לפיו פרידריך הראשון קנה את טירת בזיגהיים מהרמן השלישי. הרמן השלישי לחם במערכה האיטלקית הראשונה של הקיסר פרידריך הראשון, וזכה בתואר מרקיז ורונה. הרמן השלישי השתתף במסע הצלב השני. הרמן התחתן עם ברטה פון לוטרינגן (מתה לאחר 1162), ב-1134; היא הייתה בתם של זימון הראשון, דוכס לורן, ואשתו אדלייד מלובן. נולדו לו הילדים הבאים: הרמן הרביעי (נפטר ב-13 בספטמבר 1190) גרטרוד (נפטרה לפני 1225) התחתנה עם הגראף אלברכט פון דגבורג לאחר מכן, הוא התחתן עם מריה מבוהמיה לאחר 1141. היא הייתה בתו של הדוכס סובסלב הראשון, דוכס בוהמיה. הרמן השלישי נקבר במנזר אוגוסטינוס בבקנאנג. מדיה וקבצים בנושא הרמן השלישי, מרקיז באדן בוויקישיתוף Loud & Schenk 2017, p. xxxv. Arnold 1991, p. 124. Berry 1969, p. 506. Freed 2016, p. 98.