laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
و

המונח "ואו" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו ואו (פירושונים). האות וַאו (בערבית: واو) היא האות העשרים ושבע באלפבית הערבי. לפניה באה האות הא ואחריה האות יא. לואו שני שימושים: כאם קריאה בהופעתה אחרי עיצור המנוקד בדמה, היא מאריכה את התנועה. וכעיצור עצמאי היא מייצגת /w/ (כמו W באנגלית, או כמו האות וי"ו בהגייתה המקורית). לעיתים, כדי לרמוז על ואו המופיעה בתור עיצור, מנקדים אותה. למעשה, ללא הוספת חַרַכַּאת (ניקוד), אין דרך להבדיל בין השימושים. ואו יכולה לשמש גם כ"כיסא" להמזה, ؤ, ואז היא נהגית כעיצור /ʔ/ (כמו אל"ף עיצורית). בחלק מהניבים ואו סֻכּוּנִית (ללא תנועה) המופיעה אחרי עיצור המנוקד בפתחה, גורמת לתנועת /o/ ארוכה, ולא לדיפתונג /au/ כבערבית סטנדרטית. ואו מנוקדת בפתחה משמשת כתחילית בשתי דרכים. הראשונה, והנפוצה יותר היא במשמעות של ו' החיבור. השימוש השני בוואו-פתחה הוא לציון שבועה וניתן לתרגמה במקרים אלה כ-"ב...", כך والله (וַאללה) תרגומו "(אני נשבע) באלוהים". מקור האות ואו הוא ב"וואו" הפניקית, ויש לה מקבילות ברוב האלפביתים. אם כי באלפביתים שהתפתחו מהאלפבית היווני ישנן לרוב כמה מקבילות, זאת עקב יצירה של שתי אותיות יווניות מוואו הפיניקית: אחת שמייצגת עיצור, ואחת שמשמשת לייצוג תנועות. אלפבית עברי – ו אלפבית יווני – , Υ,υ אלפבית לטיני – F,f ו-V,v ממנה התפתחה U,u ומאוחר יותר גם W,w ו-Y,y אלפבית סורי – ܘ מדיה וקבצים בנושא و בוויקישיתוף דיגמא, או ואו (Fαυ) היא אות ארכאית שהייתה בשימוש רק באלפבית היווני הראשוני.
תוכנית מוריסון גריידי

תוכנית מוריסון גריידי (באנגלית: Morrison Grady Plan) הייתה תוכנית שהוצגה ביולי 1946 על-ידי סגן ראש הממשלה הבריטי הרברט מוריסון, לוועדת הקבינט האמריקאית לענייני ארץ ישראל. הוועדה, בראשות השגריר האמריקאי הנרי גריידי, הגיעה ללונדון למשא ומתן בעניין המצב בארץ ישראל ובקשתו של הנשיא הארי טרומן להעלאת 100,000 יהודים. גריידי וועדתו הביעו הסכמה לתוכנית, ועל כן היא נקראה "תוכנית מוריסון גריידי". לאחר מסקנות הוועדה האנגלו-אמריקאית בשיתוף שתי הממשלות, ממשלת בריטניה וממשלת ארצות הברית, ממשלת בריטניה חיפשה דרך להתחמק מקיום המלצות הוועדה, בין היתר, בשל מצבה הכלכלי הרעוע שלאחר מלחמת העולם השנייה. ראש הממשלה אטלי הכריז שבריטניה מבקשת מארצות הברית להציג תוכנית למימון המלצות הוועדה, והודיע שבריטניה תהיה מוכנה לקיים את המלצות הוועדה בתנאי שהיישוב היהודי יתפרק מנשקו ויפרק את הארגונים המחתרתיים שבו - תנאים שהיישוב היהודי לא היה מוכן או יכול לקבל על עצמו. למרות זאת, ממשלת בריטניה הבינה שהמצב לא יכול להישאר על כנו. ועל רקע זה מונתה וועדת מומחים לבחינת הדרכים ליישום מסקנות הוועדה האנגלו-אמריקאית. ביולי 1946 הגיעה ללונדון ועדת הקבינט של ארצות הברית, בראשות הנרי גריידי, לה הוצגה תוכנית מוריסון, שזכתה לברכתה. הוועדה המליצה שארץ ישראל תחולק לארבע טריטוריות אוטונומיות: אזור יהודי - יכלול את הגליל המזרחי, עמק יזרעאל, ורצועת החוף מחיפה ועד ת"א - בסך הכול 17% משטח הארץ. אזור ערבי - יכלול 40% משטח הארץ - יהודה ושומרון, הגליל המערבי והשפלה. שני אזורים שיהיו נתונים תחת שלטון בריטי ישיר - כ-43% משטח הארץ, ובו בין היתר גם ירושלים והנגב. בין הטריטוריות יהיה קשר פדרטיבי ובראש הפדרציה יעמוד נציב עליון בריטי. לאזורים היהודי והערבי תהיה אוטונומיה תרבותית בלבד. כמו כן, באזור היהודי יבוטל חוק הקרקעות מ-1940 ותתאפשר כניסתם של 100 אלף יהודים עקורים, ניצולי מחנות ההשמדה מאירופה תוך שנה. התוכנית שהותוותה על ידי ועדת מוריסון-גריידי דחתה על הסף את מסקנות קודמתה ושללה למעשה את החזון הציוני. גם המנהיגות הערבית וגם הסוכנות היהודית דחו את ההצעה. התוכנית עוררה התנגדות חריפה באנגליה. בדיון בבית הנבחרים, נשא וינסטון צ'רצ'יל נאום חריף נגדה. נשיא ארצות הברית, הארי טרומן, הקים בוושינגטון ועדה בת שלושה חברים (תת-שר החוץ דין אצ'יסון, שר האוצר ג'ון ו. סניידר ושר ההגנה רוברט פ. פטרסון), שתפקידה היה לגבש מדיניות אמריקנית בשאלת ארץ ישראל. נחום גולדמן הצליח לשכנע את חברי הוועדה לקבל את תוכנית החלוקה שלו שהתקבלה בהנהלה הציונית. ב-12 באוגוסט 1946 כתב טרומן לאטלי: "לאחר עיון נוסף בהמלצות של הקבוצה האמריקנית־בריטית (קבוצת מוריסון גריידי) ואחרי דיון מפורט עם חברי הקבינט שלו ויועציו הגיע באי־רצון למסקנה, שאינו יכול לתמוך בתוכנית בצורתה הנוכחית – כתוכנית אנגלו־אמריקנית". כעבור חודשיים, בערב יום הכיפורים, הודיע טרומן פומבית כי הוא תומך בתוכנית החלוקה של הסוכנות היהודית. טרומן הודיע שארצות הברית תומכת בדרישת הסוכנות הציונית לעלות 100 אלף יהודים לארץ ישראל לאלתר, ובהקמת מדינה יהודית על פני חלק משטחי ארץ ישראל המערבית. כמו כן, בסופו של דבר התוכנית לא יושמה ובריטניה העבירה את שאלת ארץ-ישראל לידי האו"ם, שהקים את ועדת אונסקו"פ. מדיה וקבצים בנושא תוכנית מוריסון גריידי בוויקישיתוף תוכנית מוריסון-גריידי (מפה), באתר הספרייה הווירטואלית של מטח מיכאל בר-זוהר, בן-גוריון, כרך א, פרק כז, עמ' 548. מיכאל בר-זוהר, בן-גוריון, כרך א, פרק כז, עמ' 551.
הכוכב האדום (עיתון)

הכוכב האדום (ברוסית: Красная звезда) הוא עיתון יומי המשמש כביטאון רשמי של הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית ומשרד ההגנה של רוסיה. נוסד בברית המועצות ב-1 בינואר 1924. העיתון היה העיתון הרשמי של הצבא האדום ומשמש כעיתון הרשמי של משרד ההגנה הרוסי. העיתון נחשב בעולם כמייצג את עמדת השלטונות של ברית המועצות, ופעמים רבות היה העיתון הראשון של ברית המועצות להביא התייחסות לעניינים שעל סדר היום העולמי. בתקופה הסובייטית זכה העיתון בעיטורים שונים: עיטור לנין, עיטור מהפכת אוקטובר, עיטור הדגל האדום ועיטור הכוכב האדום. במחנה ערוץ הטלוויזיה זבזדה מדיה וקבצים בנושא הכוכב האדום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הכוכב האדום (ברוסית) אתר האינטרנט הרשמי של הכוכב האדום (ברוסית) ראו למשל: מולוטוב חזר למוסקבה-ההודעה הגרמנית מדברת על אוירה של אמון הדדי, אך אינה מזכירה כל הסכם - הצבא האדום רואה בפגישה מאורע רב משמעות, הַבֹּקֶר, 15 בנובמבר 1940 אין מוסקבה מרוצה משינוי חוק הנייטרליות, דבר, 27 באוקטובר 1939 ערך זה הוא קצרמר בנושא עיתונים ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פדרו נונש

פדרו נונש (בפורטוגזית: Pedro Nunes)‏ (1502 – 11 באוגוסט 1578) היה מתמטיקאי יהודי בן למשפחת אנוסים פורטוגזית. נונש נחשב לאחד מאנשי המדע הבולטים בזמנו. לנונש תרומה מכרעת לפיתוחו של מדע הניווט, צעד הכרחי להמשך מסעות התגלית של פורטוגל. עסק גם בבעיות מתמטיות בקרטוגרפיה. המציא מגוון מכשירי מדידה, ביניהם הנוניוס (nónio), על פי שם משפחתו בלטינית. ב-1537 תרגם לפורטוגזית את "חיבור אודות הסְפֶרוֹת" (פורטוגזית: Tratado da Esfera) של יוהנס דה סקרובוסקו, את הפרקים הראשונים של "תאוריות חדשות אודות הפלנטות" (לטינית:Theoricae novae planetarum) של גיאורג פורבך וגם את הספר הראשון של "גאוגרפיה" מאת תלמי. ב-1544 מונה נונש לתפקיד ראש הקתדרה למתמטיקה באוניברסיטת קוימברה, המעלה הרמה ביותר אליה יכול היה מתמטיקאי בפורטוגל להגיע באותה תקופה. בדומה למשפחות יהודיות רבות בפורטוגל בזמנו, נאלצה משפחתו של פדרו נונש להמיר את דתה לנצרות הקתולית. הוריו של נונש חיו כיהודים, והוא אולץ לחיות כ"נוצרי חדש" (יהודי שנאלץ להמיר את דתו ולהצניע את שורשיו). נכדיו מטיאש פררה ופדרו נונש פררה נעצרו, עונו והורשעו בידי האינקוויזיציה הפורטוגזית. מטיאש היה אסיר בליסבון בין 31 במאי 1623 ל-4 ביוני 1631 ופדרו בין 6 ביוני 1623 ל-1632. מעט מאוד ידוע על ילדותו של פדרו נונש. הוא נולד באלקאסר דו סאל. ייתכן כי למד באוניברסיטת סלמנקה בשנים 1521–1522, ובאוניברסיטת ליסבון (שמאוחר יותר כונתה אוניברסיטת קוימברה), בה סיים לימודי רפואה ב-1525. במאה ה-16 נעזרה הרפואה באסטרולוגיה, ולכן הוא למד גם אסטרונומיה ומתמטיקה. פדרו נונש המשיך את עיוניו במדע הרפואה, אך לימד מגוון דיציפלינות באוניברסיטת ליסבון, ביניהן מוסר, פילוסופיה, לוגיקה ומטאפיזיקה. ב-1537, כשחזרה האוניברסיטה לקוימברה, הוא עבר אליה כדי ללמד מתמטיקה, תפקיד אותו מילא עד 1562. המתמטיקה נכללה אז כתחום עיון חדש באוניברסיטת קוימברה, והוכללה בתוכנית הלימודים כדי לספק מענה לצורך בהוראה טכנית הכרחית ללימוד מדעי הניווט והשיט, נושאים שהפכו לחשובים ביותר בפורטוגל בתקופה זו, מפני שהשליטה של הפורטוגזים בסחר המתנהל בימים הפכה חיונית עבור הממלכה. ב-1544 שודרג מדע המתמטיקה באוניברסיטת קוימברה לתחום ידע ראשי. בנוסף לפועלו בהוראה, מונה לתפקיד קוסמוגרף מלכותי ב-1529, וב-1547 הועלה לדרגת קוסמוגרף מלכותי ראשי, תפקיד אותו מילא עד ליום מותו. ב-1537 הטיל עליו מלך פורטוגל ז'ואו השלישי את האחריות על חינוכם של אחיו הצעירים, לואיש ואנריקה (שברבות השנים הפך לאינקוויזיטור הגדול הראשון של האינקוויזיציה הפורטוגזית, לפני הכתרתו כמלך). שנים מאוחר יותר, היה אחראי גם על חינוכו של נכדו של המלך, סבשטיאו, שהוכתר כמלך עם מות סבו ז'ואו השלישי. כריסטופר קלאוויוס שהה זמן מה באוניברסיטת קוימברה, השתתף בשעורים אותם העביר נונש, וייתכן כי עבודתו הושפעה מכך. נונש נפטר בקוימברה ב-11 באוגוסט 1578. מדיה וקבצים בנושא פדרו נונש בוויקישיתוף פדרו נונש, באתר MacTutor (באנגלית) פדרו נונש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פדרו נונש, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תור מצוי

תור מצוי (שם מדעי: Streptopelia turtur) הוא עוף ממשפחת היוניים שתפוצתו עולמית וכוללת את מרבית אירופה ואסיה. הוא מצוי גם בישראל. מקום החיות האופייני של התור המצוי הוא נופים פתוחים עם עצים פזורים, יערות דלילים, יערות פארק, שולי יער ומטעים. הוא נפוץ ביותר בנופי הפרדסים, אך מצוי גם בשדות מרעה עם עצים פזורים בחורשים דלילים ואף בתוך יישובים. התורים אוכלים מזון צמחוני בלבד, זרעים ועלים, שהם מלקטים על פני האדמה. בישראל התור המצוי הוא עוף קיצי, המקנן בכל רחבי ישראל, וכמו כן הוא חולף מצוי ביותר. התור המצוי הוא אחד הזיהויים לתור המוזכר במקרא ובחז"ל אותו הקריבו כקרבן עוף במקדש בירושלים. אוכלוסיית התור המצוי הצטמצמה באופן ניכר בסוף המאה ה-20 וראשית המאה ה-21, בין השאר כתוצאה מציד נרחב. ב-2015 הוכרז כמין בסכנת הכחדה על ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע. ב-2020 החליט המשרד להגנת הסביבה לאסור על ציד התור המצוי, בעקבות קמפיין נגד ציד של החברה להגנת הטבע, תנו לחיות לחיות ואנימלס והסיכון לאוכלוסיית התורים. מדיה וקבצים בנושא תור מצוי בוויקישיתוף תור מצוי, באתר ITIS (באנגלית) תור מצוי, באתר NCBI (באנגלית) תור מצוי, באתר GBIF (באנגלית) תור מצוי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) תור מצוי תור מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN תור מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN זהר עמר, קרבן העוף- ביאור ריאלי בשולי גופי ההלכות, מעלין בקודש ד, תשס"ב, עמ' 147-117. צפריר רינת, צפרים באירופה ובישראל מודאגים מהצניחה במספר ציפורי התור המצוי, הארץ, 17 בנובמבר 2019 צפריר רינת, בעיצומה של עונת הציד: השרה להגנת הסביבה אסרה על ציד תורים ושלווים הארץ, 9 בספטמבר 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סבויה (פירושונים)

סַבוֹיָה (באיטלקית Savoia; בצרפתית Savoie – סבואה; באנגלית Savoy – סבוי) הוא שמו של אזור וחבל ארץ ריבוני היסטורי במערב אירופה, כיום אזור במזרח צרפת הגובל בצפון–מערב איטליה ובדרום-מערב שווייץ. להלן יוצגו ערכים הנקראים בעברית סַבוֹיָה. לערכים הנקראים סָבוֹי או סָאבוֹי (מהתעתיק באנגלית) ראו סבוי (פירושונים). לערכים הנקראים סבואה (מצרפתית) ראו סבואה (פירושונים). האם התכוונתם ל... סבויה (בצרפתית: סבואה) – חבל ארץ היסטורי במערב הרי האלפים, כיום בצרפת (מחולק למחוזות סבואה וסבואה עילית) בית סבויה ושלטונו בית סבויה – משפחת אצילים ששלטה ברוזנות סבויה (1416-1003), בדוכסות סבויה (1416–1714), בממלכת סרדיניה (1714–1860) ובממלכת איטליה (1860–1946) ישויות שלטוניות היסטוריות שבסיסן בחבל סבויה: רוזנות סבויה – בראשות הרוזנים לבית סבויה (1003–1416) דוכסות סבויה – בראשות הדוכסים לבית סבויה (1416–1714) המעונות המלכותיים של בית סבויה – מבנים בטורינו ובסביבתה בצפון איטליה המוגדרים אתרי מורשת עולמית משנת 1997 לאישים מבית סבויה הנושאים את השם בתוארם ראו קטגוריה:בית סבויה אחר סבויה-מרקטי – הייתה יצרנית מטוסים איטלקית (פעלה בשם זה בשנים 1915–1953) באיות קרוב סיבויה (~760–796) – כינויו של אבו בשר עמר בן עת'מאן בן קנבר, שהיה מדקדק ובלשן ממוצא פרסי סבוי (פירושונים) סבואה (פירושונים) סאבו
אאוס

אֵאוֹס (יוונית הומרית: Ἠώς יוונית אטית: Έως‏) היא אלת השחר במיתולוגיה היוונית ובתם של היפריון ותיאה. שמו של אחיה הוא הליוס, וכמותו, היא נוהגת במרכבה רתומה לפיתון ולאחד מסוסי למפוס. היוונים תיארו את אאוס כאלה בעלת מאהבים רבים. אחד מהם היה ארס. בן זוג אחר של אאוס היה איאולוס, אל הרוחות, והיא ילדה לו את ארבעת אלי הרוחות: בוריאס (אל הרוח הצפונית), יורוס (אל הרוח המזרחית), זפירוס (אל הרוח המערבית) ונוטוס (אל הרוח הדרומית). בסיפור מיתולוגיה נוסף, זאוס מעניק לאהובהּ, טיתונוס, חיי נצח, אך טיתונוס הזדקן בסופו של דבר. לטיתונוס היא ילדה שני בנים, את אמתיון (אנ') ואת ממנון. מאהב אחר שלה היה אוריון, אך ארטמיס, האלה הבתולה, רצחה אותו. בסביבות המאה ה-6 לפנה"ס החלו להופיע יצירות אמנות בכיכוב אאוס, שבהן בדרך כלל צוירה בתוך מרכבתה או כבעלת כנפיים. לפי סיפור אגדה, הייתה אאוס שולחת כל בוקר אצבעות ורודות אל פני השמיים ומעלה אור לשמיים במזרח. היא התאהבה בטיתונוס שהיה בן אנוש, וכאשר התחתנו שאל זאוס מה היו רוצים כמתנת נישואין. אז אמרה אאוס: "יום אחד הנסיך שלי ימות וישאיר אותי לבד, הייתי רוצה שתהפוך אותו לבן אלמוות". זאוס הסכים והפך את הנסיך מבן תמותה לבן אלמוות, אבל במתנה שהעניק זאוס נחבא עוקץ מרושע: הוא אמנם העניק לאהובהּ של אאוס חיי נצח כפי שביקשה, אבל לא נעורי נצח. הנסיך הצעיר והנאה הזדקן בחלוף השנים ולבסוף התכווץ כל כך עד שביקש נפשו למות. כשהבינה אאוס איזו קללה נוראה הטילה באהובהּ היא הפכה אותו לחרק והתאבלה על טיפשותה ופזיזותה בבקשהּ חיי נצח אך לא נעורי נצח מאת זאוס הנקמן לאהובהּ בן האנוש. בגרסאות מאוחרות יותר של הסיפור החרק הוא צרצר. מקבילתה הרומאית של אאוס היא אורורה, ובמיתולוגיה ההינדואית מקבילתה היא אושאס. מדיה וקבצים בנושא אאוס בוויקישיתוף אאוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
What Hits!?

What Hits!?‎ הוא אלבום אוסף של הלהקה רד הוט צ'ילי פפרז שיצא בשלהי 1992. האוסף כולל 15 שירים מארבעת האלבומים הראשונים של הלהקה, אחד מ-EP, אחד מפסקול של סרט ועוד אחד מ־Blood Sugar Sex Magik. האוסף נעשה בעסקה של EMI עם האחים וורנר. 17 שירים מהאוסף הוקלטו באולפני EMI בעוד שאחד הוקלט באולפני וורנר ברוס. לאלבום יצא ב-2002 גם גרסת DVD, הכוללת אחד עשר קליפים ושלושה שירים מהופעות חיות. באלבום 14 שירים מקוריים וארבעה חידושים. רק ארבעה שירים הם מההרכב המקורי (קידיס, פלי, סלובק ואיירונס) בעוד שחמישה שירים הם מההרכב החדש (קידיס, פלי, פרושיאנטה וסמית). שני שירים לא יצאו כסינגלים. האלבום ממנו לקוחים הכי הרבה שירים הוא דווקא האלבום החלש ביותר "Freaky Styley" ממנו לקוחים חמישה. אחר כך The Uplift Mofo Party Plan ו־Mother's milk עם ארבעה והאלבום הראשון עם שני שירים. האלבום כולל גם שיר מ־Blood Sugar Sex Magik. האוסף מאוד הצליח וקיבל פלטינה בארצות הברית. Higher Ground (סטיבי וונדר)מהאלבום (Mother's Milk (1989 Fight Like A Brave (אנתוני קידיס, פלי, הלל סלובק, ג'ק איירונס)מהאלבום (The Uplift Mofo Party Plan (1987 Behind The Sun (קידיס, פלי, סלובק, איירונס, מייקל ריינהורן)מהאלבום (The Uplift Mofo Party Plan (1987 Me & My Friends (קידיס, פלי, סלובק, איירונס)מהאלבום (The Uplift Mofo Party Plan (1987 Backwoods (קידיס, פלי, סלובק, איירונס)מהאלבום (The Uplift Mofo Party Plan (1987 True Men Don't Kill Coyotes (קידיס, פלי, ג'ק שרמן, קליף מרטינז)מהאלבום (The Red Hot Chili Peppers (1984 Fire (ג'ימי הנדריקס)מהאלבום (The Abbey Road E.P. (1988 Get Up And Jump (קידיס, פלי, סלובק, איירונס)מהאלבום (The Red Hot Chili Peppers (1984 Knock Me Down (קידיס, פלי, ג'ון פרושיאנטה, צ'אד סמית)מהאלבום (Blood Sugar Sex Magik (1989 Under The Bridge (קידיס, פלי, פרושיאנטה, סמית)מהאלבום (Blood Sugar Sex Magik (1991 Show Me Your Soul (קידיס, פלי, פרושיאנטה, סמית) מפסקול הסרט אישה יפה If You Want Me To Stay (סלי ומשפחת סטון)מהאלבום (Freaky Styley (1985 הוליווד (אפריקה) (המטרס)מהאלבום (Freaky Styley (1985 Jungle Man (קידיס, פלי, סלובק, מרטינז)מהאלבום (Freaky Styley (1985 The Brothers Cup (קידיס, פלי, סלובק, מרטינז)מהאלבום (Freaky Styley (1985 Taste The Pain (קידיס, פלי, פרושיאנטה, סמית)מהאלבום (Mother's Milk (1989 Catholic School Girls Rule (קידיס, פלי, סלובק, מרטינז)מהאלבום (Freaky Styley (1985 Johnny, Kick A Hole In The Sky (קידיס, פלי, פרושיאנטה, סמית)מהאלבום (Mother's Milk (1989 מידע על האלבום What Hits!? באתר MusicBrainz האלבום What Hits!? באתר Discogs האלבום What Hits!? באתר ספוטיפיי האלבום What Hits!? באתר דיזר
כלל המספר השלם

בכימיה, לפי כלל המספר השלם, המשקלים האטומיים של יסודות כימיים הם כפולות שלמות של המשקל האטומי של מימן. הכלל דומה להשערת פרוט, משנת 1815. את הכלל הציג הכימאי פרנסיס ויליאם אסטון, שבשנת 1920 הדגים בעזרת ספקטרומטר מסה כי הסטיות לכאורה מהכלל נבעו מקיומם של איזוטופים. על גילוי איזוטופים רבים של יסודות לא-רדיואקטיביים, ועל ניסוח הכלל, זכה אסטון בפרס נובל לכימיה בשנת 1922. הרצאת טקס פרס נובל של אסטון ב-1922 Budzikiewicz H, Grigsby RD (2006). "Mass spectrometry and isotopes: a century of research and discussion". Mass spectrometry reviews 25 (1): 146-57. DOI:10.1002/mas.20061. PMID 16134128. Prout, William (1815). "On the relation between the specific gravities of bodies in their gaseous state and the weights of their atoms.". Annals of Philosophy 6: 321–330. Aston, Francis W. (1920). "The constitution of atmospheric neon". Philosophical Magazine 39 (6): 449-455.
PS

האם התכוונתם ל... כוח סוס מטרי (PS) – יחידת מידה של הספק, 1 PS שווה ל-0.99 כוח סוס ו-0.74 קילוואט. פלייסטיישן – קונסולת משחקים מתוצרת חברת סוני (PS הם ראשי תיבות של PlayStation) נ"ב – ראשי תיבות של "נזכרתי בזאת". מושג מקביל באנגלית: Postscript פוסטסקריפט – שפת מחשב לתיאור מסמכים המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית – מפלגת השמאל העיקרית בצרפת ps (פקודה) – הפקודה process status, להצגת התהליכים במערכות יוניקס ודמויות יוניקס. .ps – סיומת האינטרנט ברשות הפלסטינית
דיסק בין-חולייתי

דיסק בין-חולייתי (TA: Discus intervertebralis) הוא רקמת סחוס עבה הנמצאת בין כל שתי חוליות בעמוד השדרה. הדיסק מהווה מפרק מסוג מאחה בין גופי החוליות, הוא מחבר בחוזקה את החוליות, מאפשר תנועה מעטה ומתפקד כבולם זעזועים. דיסק בין חולייתי, שצורתו מעוגלת ושטוחה, מחבר בין גופי חוליות שכנות. בין שתי החוליות הראשונות (חולית הציר והאטלס) אין דיסק והדיסקים בין חוליות עצם העצה ועצם העוקץ מתנוונים ומתגרמים בהתבגרות. חלקו החיצוני או ההיקפי של הדיסק מכונה הטבעת הליפית (Anulus fibrosus) והוא מורכב מסחוס סיבי. סחוס הטבעת הליפית מחובר לשפתי גופי החוליות ויוצר שכבות בתוך שכבות של סיבים הנעים באלכסון מחוליה אחת לשנייה. חלקו הפנימי של הדיסק הוא הגרעין הַמּוֹכִי (Nucleus pulposus), חומר ג'לטיני המכיל יותר סחוס מאשר סיבים ומאופיין באלסטיות גדולה ובתכולת מים גבוהה (כ־88 אחוזים באנשים צעירים). הגרעין המוכי בא במגע עם פני גופי החוליות המכוסים סחוס זגוגי. הטבעת הליפית מחברת בחוזקה את החוליות זו לזו ומתחמת את הגרעין המוכי. היא מאפשרת מעט תנועה בין כל שתי חוליות. כאשר מתרחשת התנועה, משנה הגרעין המוכי את צורתו בהתאם לכיוון התנועה ושומר על חלוקת המאמצים בין גופי החוליות. הגרעין המוכי משנה את צורתו גם בתגובה למאמץ לחיצה (הפועל בכיוון מקביל לעמוד השדרה) וסופג חלק מהזעזוע. הדיסק הבין חולייתי מורכב משני סוגים של מאקרו-מולקולות-פרוטאוגליקן שנמצא בגרעין המוכי, ואשר סופח מים לצורך קבלת רקמה ג'לטינית המהווה את הכרית של הדיסק, וקולגן- שרמותיו עולות ככל שמתרחקים ממרכז הדיסק (הגרעין המוכי) אל עבר הפריפריה. סוג הקולגן העיקרי בגרעין המוכי הוא קולגן מסוג 2, בעוד שבטבעת הליפית סוג הקולגן העיקרי הוא 1. בדיסק יש מעט כלי דם- הוא מקבל אספקת חמצן וחומרי מזון מכלי הדם הנכנסים אל הטבעת הליפית, ובנוסף כלי דם קטנים הנכנסים לדיסק מהעצם התת-סחוסית של החוליה. בלט דיסק: חולשה במבנה הטבעת הליפית יכולה לגרום לבלט בהיקף הטבעת, פועל יוצא של הלחץ הפנימי של הגרעין המוכי, או אף לפריצה של תוכן הגרעין המוכי המכונה פריצת דיסק. פריצת דיסק (צניחת דיסק בין-חולייתי): בקע בקרומים שבתוך הדיסק וזליגה של הנוזל הצמיג שביניהם. באופן קיצוני, במצב זה או בבלט דיסק עלולים השינויים בצורת הדיסק לגרות או ללחוץ ישירות על מבנים עצביים סמוכים, כגון חוט השדרה או עצב שדרתי ולגרום למצבים הנעים מאי נוחות ועד לתסמינים נוירולוגים חמורים. מחלת דיסק ניוונית: שינויים ניווניים המובילים לאיבוד התפקוד התקין של הדיסק ועמוד השדרה. הניוון הוא בדרך כלל תוצר של ההתבגרות אולם יכול גם להיגרם מסיבות נוספות : העיקרית שבהם היא טראומה למעשה אם נוצר קרע בטבעות הדיסק המקיפה את נוזל הדיסק הפנימי (שהוא למעשה הבולם זעוזעים ששומר) זה מחליש את הדיסק מאוד ומונע ממנו לתפקד באופן תקין ,עישון ואי פעילות גופנית תקינה יכולים להאיץ את ניוון הדיסק מכיוון שהדיסק מקבל מינרליים דרך חמצן ותנועה. פגיעה בחוט השדרה ליקויי יציבה בעמוד השדרה מדיה וקבצים בנושא דיסק בין-חולייתי בוויקישיתוף
שעיר מצוי

שעיר מצוי (שם מדעי: Otus scops) הוא דורס לילה ממשפחת הינשופיים. הוא הקטן בדורסי הלילה בארץ. אורך גופו הוא בין 18 ל-19.5 סנטימטרים, מוטת כנפיו בין 53 ל-60 סנטימטרים. רגליו חזקות בעלות ארבע אצבעות, האצבע הרביעית יכולה להיות לפנים או אחור כדי לסייע באחיזת הטרף. השעיר נודד בחורף למרכז אפריקה ומקייץ בדרום אירופה, במרכז אסיה ובצפון אפריקה. לפי חלק מהחוקרים שעיר קפריסאי מהווה תת-מין של שעיר מצוי. בישראל השעיר הוא חולף שכיח בדרכו מאירופה לאפריקה וחזרה. הוא גם מקייץ שכיח למדי ברוב חלקי הארץ, בעיקר בעמקים שבחבל הים תיכוני (בקעת כינרות, עמק בית שאן ועמק החולה). לעיתים גם חורף בדרום הארץ. בשנים האחרונות נצפה השעיר המצוי בשרון ובעמק חפר, לאורך כל השנה. השעיר חי בשטחים פתוחים שפזורים בהם עצים בודדים, ביערות דלילים, בכרמי זית, במטעי דקל ואף בתחומי יישובים כפריים. הוא צד את טרפו בלילה וניזון בעיקר מחרקים המהווים 95% מתפריטו. שאר מזונו כולל ציפורים, יונקים, דו-חיים וזוחלים. בשעות הערב והלילה, משמיע השעיר קולות קצרים, גבוהים ונוקבים הנשמעים למרחוק במשך שעות רבות וללא הפסקה. הקולות, אשר מורכבים מצליל אחד חזק וקצר ומצליל דומה נוסף שקט יותר במרווחים שווים, נשמעים כמו צלילי סונאר ומשמשים כהכרזה טריטוריאלית. שעיר מצוי, באתר ITIS (באנגלית) שעיר מצוי, באתר NCBI (באנגלית) שעיר מצוי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) שעיר מצוי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שעיר מצוי, באתר GBIF (באנגלית) פרטים על השעיר ובולים בהם הוא מופיע(הקישור אינו פעיל) (בעברית), (באנגלית) שעיר מצוי, באתר החברה להגנת הטבע שעיר מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN
לחץ אוסמוטי

לחץ אוסמוטי הוא הלחץ שמפעילה תמיסה על ממברנה חדירה למחצה המפרידה בינה לבין תמיסה אחרת, עקב הפרש בריכוז המומס בין שתי התמיסות. פוטנציאל אוסמוטי הוא פוטנציאל האנרגיה של האוסמולריות בתמיסה, המונעת מהממס (שהוא על פי רוב מים, בסביבה ביולוגית) לצאת ממנה דרך ממברנה חדירה למחצה. כאשר הממס הוא מים, זהו המונח ההפוך לפוטנציאל מים, שהוא פוטנציאל האנרגיה המשפיעה על המים לצאת מהתמיסה דרך הממברנה. כאשר תא ביולוגי נמצא בסביבה היפוטונית (פנים התא מכיל ריכוז נמוך יותר של מים וגבוה יותר של מולקולות שאינן חודרות את הממברנה), מים חוצים את ממברנת התא לתוכו, ומפעילים עליו לחץ אוסמוטי להתרחב. בתאי צמח, דופן התא מגביל את ההתרחבות, ונוצר לחץ על הדופן כלפי חוץ, הקרוי לחץ טורגור. ניתן לחשב את הלחץ האוסמוטי π של תמיסה מהולה בעזרת הנוסחא: Π = i ⋅ M ⋅ R ⋅ T {\displaystyle \Pi =i\cdot M\cdot R\cdot T} כאשר i - פקטור ואן 'ט הוף M - מולריות R - קבוע הגזים, R = 0.08206 L · atm · mol-1 · K-1 T הוא הטמפרטורה התרמודינמית (טמפרטורה מוחלטת) ניתן לראות דמיון רב בין הנוסחא לעיל לחוק הגזים האידיאליים; כמו כן ניתן לראות כי הלחץ האוסמוטי אינו תלוי במטען החלקיקים. אוסמולריות היא יחידת מידה המשמשת לתיאור הפוטנציאל האוסמוטי של תמיסה. את הנוסחה אפשר להציג גם בדרך הבאה: Π = C ⋅ R ⋅ T {\displaystyle \Pi =C\cdot R\cdot T} כאשר C הוא ריכוז המומס ביחידות אוסמול (osmole או בקיצור Osm) לליטר. אוסמול הוא יחידת מידה המוגדרת כמול חלקיקי מומס לליטר ממס. כאשר המומס מתחלק למספר יונים מוכפל האוסמול לפי מספר היונים. כך למשל מולר אחד של גלוקוז שווה לאוסמול אחד, אולם מולר אחד של נתרן כלורי מתפרק במים ליוני נתרן וליוני כלור ולכן מספר החלקיקים שלו כפול ושווה לשני אוסמולים. בפיזיולוגיה נפוץ השימוש ביחידות מיליאוסמול לליטר [mOsm/liter]. לחץ אוסמוטי עומד בבסיס שיטת האוסמוזה ההפוכה, תהליך נפוץ לטיהור מים. המים לטיהור מושמים בכלי, ומופעל עליהם לחץ גדול מהלחץ האוסמוטי המופעל על ידי המים והמומסים בהם. בכלי יש פתח המכוסה בממברנה חדירה למחצה, המאפשרת מעבר מולקולות מים, אך לא חלקיקי מומס. ללא הפעלת לחץ חיצוני, מים מטוהרים יעברו את הממברנה לכיוון המים הלא-מטוהרים (כדי להגדיל בהם את ריכוז המים, כלומר, להקטין את ריכוז המומסים) - אוסמוזה. הפעלת הלחץ גורמת להיפוך כיוון התהליך - אוסמוזה הפוכה. הלחץ האוסמוטי של מי ים הוא כ-27 אטמוספירות. מתקני התפלת מים בשיטת אוסמוזה הפוכה משתמשים בלחצים של כ-70 אט' להתפלת מי ים. לחץ אוסמוטי משמש למטרות רבות בצמחים. לחץ טורגור, הלחץ על דפנות התאים, מאפשר לצמחים עשבוניים לעמוד זקופים, ובעזרתו צמחים מווסתים את פתיחת הפיוניות שלהם. בתאי בעלי חיים, להם אין דפנות, לחץ אוסמוטי מופרז עלול לגרום לציטוליזה (תמס התא). פלסמוליזה לחץ אוסמוטי פוטנציאלי אפקט גיבס-דונן אוסמוליט מדיה וקבצים בנושא לחץ אוסמוטי בוויקישיתוף לחץ ופוטנציאל אוסמוטי (באנגלית)
קלוגה (מחוז)

מחוז קלוגה (ברוסית: Калужская область; בתעתיק: קלוז'סקאיה אובלסט) הוא סובייקט בפדרציה הרוסית. המחוז נמצא בשטח של המחוז הפדרלי המרכזי, כ-150–200 ק"מ מדרום-מערב למוסקבה. רוב שטח המחוז מכוסה ביערות. מבחינה אדמיניסטרטיבית המחוז כולל 24 נפות ו-2 ערים בעלי חשיבות מחוזית. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. במהלך המאה ה-14 שטח המחוז היה במרכז המאבקים בין הנסיכים הרוסים לבין האיחוד הפולני-ליטאי. בשנת 1503 סוכם על סיפוח השטח לרוסיה במסגרת הסכמים בין ליטה לצאר הרוסי איוואן השלישי. מאז ובמהלך כמה מאות שנים שטח המחוז היה הגבול הדרומי של רוסיה וסבל מפלישות של הטטרים. בשטח הוקמו מספר ביצורים להגנת המחוז ומוסקבה מפלישות הטטרים. הרוסים מהווים כ-93% מאוכלוסיית המחוז. כ-76% מאוכלוסיית המחוז מתגוררת בערים. העיר הגדולה – קלוגה ובה מתגוררים כ-330 אלף תושבים. בשטח המחוז ממקומות מפעלי תעשייה מענפים שונים. עיר אובנינסק מהווה מרכז מחקר כלל-ארצי של טכנולוגיות גרעיניות. מדיה וקבצים בנושא קלוגה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קלוגה קלוגה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.