laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בועז צבאן

בועז צבאן (נולד ב-6 בפברואר 1973) הוא פרופסור ישראלי למתמטיקה. חבר בסגל המחלקה למתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן. תחומי המחקר שלו כוללים עקרונות בחירה בתחום הטופולוגיה הקבוצתית, והצפנה לא-קומוטטיבית בתחום הקריפטולוגיה המתמטית. נולד וגדל באור יהודה. בגיל 16, השתתף במחזור הראשון של תוכנית לנוער מוכשר במתמטיקה של המרכז הישראלי לקידום מדעי המתמטיקה. השלים שלושה תארים במתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן. עבודת הדוקטורט שלו, בהנחיית פרופסור הלל פורסטנברג חתן פרס וולף, זיכתה אותו בפרס נסיהו עבור הדוקטורט הטוב ביותר במתמטיקה בישראל בשנת 2003. שימש כעמית פוסט-דוקטורט באוניברסיטה העברית במשך שנתיים. לאחר מכן היה עמית קושלנד במכון ויצמן למדע במשך שלוש שנים. בשנת 2007 התמנה לחבר סגל במחלקה למתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן. בשנת 2009 זכה בפרס קריל על הצטיינותו במחקר מדעי. בתחום עקרונות בחירה, צבאן פיתח את שיטת "השמטת הקטעים" להוכחת תכונות כיסוי של קבוצות של מספרים ממשיים. בקריפטולוגיה מתמטית, פיתח את שיטת הנפרש האלגברי, שפתרה מספר בעיות חישוביות העומדות בבסיס מספר הצעות עבור פרוטוקולי הצפנה ציבורית לא-אבלית (כגון החלפת מפתחות). מדיה וקבצים בנושא בועז צבאן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בועז צבאן בועז צבאן, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה בועז צבאן, באתר dblp בועז צבאן, באתר ResearchGate בועז צבאן, באתר גוגל סקולר פרס נסיהו, באתר האיגוד הישראלי למתמטיקה ד"ר בועז צבאן (Dr. Boaz Tsaban), באתר קרן וולף בועז צבאן (2011), Menger's and Hurewicz's Problems: Solutions from "The Book" and refinements בועז צבאן (2015), Polynomial-time solutions of computational problems in noncommutative-algebraic cryptography, Journal of Cryptology 28, 601–622. עדי בן-צבי, ארקדיוס קלקא, בועז צבאן (2014), Cryptanalysis via algebraic spans, CRYPTO 2018, Lecture Notes in Computer Science 10991 (2018), 255-274. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים ובנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תאונת גלישת הקניון בשווייץ

תאונת גלישת הקניון בשווייץ התרחשה ב-27 ביולי 1999, ונספו בה 21 מטיילים שעסקו בספורט אתגרי. המטיילים, שנמנו עם קבוצה של 50 עד 100 תיירים ומדריכים, עסקו בגלישת קניונים - ענף ספורט שהמשתתפים בו שוחים וגולשים בנקיקי נהרות ללא סירות, כשלגופם חליפות שחייה, חגורות הצלה וקסדות. הקבוצה שהתה במזג אוויר גשום במימי נקיק זקסטבאך (Saxetbach) שמדרום לעיר אינטרלאקן, בקנטון ברן שבמרכז המדינה. כששמונה מדריכים לקחו את הקבוצה לשולי הנהר, התאספו עננים כהים סביב ההר הסמוך. המדריכים, עם זאת, לא הודיעו על כך. דיווחי מזג האוויר חזו שמיים בהירים, והמדריכים לא היו מוטרדים מהתעבות הענן כמה קילומטרים משם. בשעה שש בערב התקדם נחשול של מים בגובה של שבעה מטרים וסחף ממעלה הנהר. מקורו היה בגשמי קיץ, שגרמו להצטברות של מים, אשר עוכבו זמנית על ידי הצטברות סחף של עפר, עצים וסלעים. משקרס מחסום הסחף הציפו המים את הערוץ. 18 מטיילים ושלושה מדריכים נסחפו בנחשול ונהרגו לאחר שהוטחו אל סלעים. גופותיהם נסחפו במורד הנהר לאגם ברינץ שליד אינטרלאקן. חלקם נחבלו בצורה כה חמורה עד כי היה קושי לקבוע את זהותם. ארבעה עשר מההרוגים היו אוסטרלים, והיתר - אזרחי בריטניה, דרום אפריקה, ניו זילנד ושווייץ. לאחר התאונה הועלו טענות כי לאור תנאי מזג האוויר באותו יום היה השיטפון צפוי וכי לא היה מקום לקיים את הפעילות במימי הנהר. החברה שארגנה את הפעילות בנקיק הפסיקה את פעולתה בעקבות האסון. בשנת 2001 הורשעו שישה מעובדיה בגרימת מוות ברשלנות. הם נידונו לעונשי מאסר על תנאי ולקנסות כספיים. "לפחות 19 הרוגים באסון ה"קניונינג" בנהר בשווייץ", הארץ, 29 ביולי 1999. מדיה וקבצים בנושא תאונת גלישת הקניון בשווייץ בוויקישיתוף ידיעה על התאונה באתר Outside Magazine ידיעה על התאונה באתר World Socialist Paul Lashmar and Imre Karacs, INDEPENDENT, Swiss river disaster: Black wall of water swept down the gorge, crushing everyone in its path, ‏29-7-1999
אומרים ישנה ארץ (אלבום)

אומרים ישנה ארץ הוא אלבומו הרביעי של שלמה ארצי משנת 1973. האלבום ריכז שירים מפסטיבלים ואירועים שונים ושירי משוררים כמו אמיר גלבוע, שאול טשרניחובסקי, חיים גורי, חיים נחמן ביאליק ותרצה אתר וגם גרסת-כיסוי ל"אלינור ריגבי" של הביטלס. בשנה בה האלבום יצא, במצעד השנתי תשל"ג, זכה שלמה ארצי בתואר "זמר השנה". שיר בבוקר בבוקר הגיע למקום ה-3 במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"ג (1973) אומרים ישנה ארץ הגיע למקום ה-23 במצעד לשנת תשל"ג (1973) בשל תפוח הגיע למקום ה-18 במצעד לשנת תשל"ד (1974) האלבום באתר mooma האלבום באתר Discogs
חיים אורי פריינד

הרב חיים אורי פריינד (נולד בה' בטבת תרצ"ז, 19 בדצמבר 1936) הוא ראש ישיבה ודיין חרדי-ירושלמי. מכהן כראש ישיבת רמ"א, ראש ישיבת תולדות אהרן, ר"מ בישיבת אש התורה וחבר בד"צ העדה החרדית. הקים את קהילת קהל חסידי ירושלים. נולד בירושלים לרבי יעקב מנחם ושרה. למד בישיבת עץ חיים אצל הרב מרדכי דוד לוין והרב שמואל גדליה ניימן, ובהמשך אצל הרב איסר זלמן מלצר והרב אהרן קוטלר. נישא להדסה בת הרב אברהם רוט (ראטה), יושב ראש ועד הכשרות של העדה החרדית. לאחר נישואיו התקרב לרב מבריסק, אליו היה חמיו מקורב. בשנות ה-70 של המאה ה-20 מונה לראש ישיבת 'לפלגות ראובן' שהקים גיסו הרב מרדכי הערש שיינברגר יחד עם הרב ישעיה צוובנר יושב ראש הנהלת העדה החרדית. לאחר שהרב בנימין רבינוביץ מונה לדיין בעדה החרדית, מונה לראש ישיבת תולדות אהרן במקומו. לצד תפקידו זה החל לכהן כר"מ בישיבת אש התורה, וכן בראשות ישיבת "נחלת אברהם" שהוקמה לזכרו של חמיו. לאחר הקמת ישיבת רמ"א, מונה לראש הישיבה. בבחרותו היה בחבורת הבחורים של רבי יוחנן פרלוב, האדמו"ר מקרלין. לאחר פטירתו נשאר בקבוצת הצעירים (ה"יונגע"), והיה מראשי המכתירים של האדמו"ר מקרלין סטולין הנוכחי. בשנת תשמ"ה, כשמוסדות חסידות קרלין החלו ליטול תקציבים ממשלתיים, פרש יחד עם משפחתו וקבוצת אברכים מחסידות קרלין סטולין, והקימו מניין בכולל תרביצ"א של חסידות דושינסקי. בהמשך הצטרף אליהם הרב יוסף ציינווירט ופורשים נוספים, והם הקימו את חבורת קהל חסידי ירושלים. בהמשך, פעל הרב פריינד למנות את הרב אברהם חנון למנהיג הקהילה ולאדמו"רה. התאלמן בשנת תשס"ד. בשנת תשס"ו נישא בשנית לזיסל לאה, בתו של הרב יהושע סגל דייטש. סבו, הרב שאול יצחק היה חתנו של רבי אריה מרדכי רבינוביץ בנו של הרבי מפוריסוב. אביו של סבו, הרב אלכסנדר סנדר, כיהן כרבה של ניר-בכטה בגליציה, ובהוראת רבו רבי חיים מצאנז, עלה לארץ ישראל. אמו היא בתו של הרב דוד אריה בריזל משכונת בתי ראנד. אחיו היו הרב סנדר פריינד, הרב נטע פריינד, ר"מ בישיבת עץ חיים ובישיבת דושינסקיא. גיסיו הם הרב פישל גרובר, הרב מרדכי צבי שיינברגר מקים מוסדות "לפלגות ראובן", הרב שמעון אליהו קרישבסקי מראשי נטורי קרתא בירושלים והרב דוד הורביץ. בנו הרב יוחנן מכהן כמו"ץ מטעם העדה החרדית ומראשי כולל תפארת יונה. בנו הרב משה מכהן כמשיב בישיבת טשיבין. חתנו הרב יצחק זאב אטיק, בנו של הרב מנדל אטיק כיהן כר"מ בישיבת ארץ צבי. חתנו הרב דוד הרשלר הוא דרשן בירושלים וראש ישיבה. מדיה וקבצים בנושא חיים אורי פריינד בוויקישיתוף נפל דבר ב'עדה החרדית', באתר כיכר השבת, 11 ביוני 2009 כיכר השבת כיכר השבת אלמנת הרב אלתר אליהו רובינשטיין ר"מ ארץ צבי הגאון רבי יצחק זאב אטיק זצ"ל, בחדרי חרדים.
קלמנס (אפיפיור)

קלמנס הוא שמם של כמה אפיפיורים ואנטי-אפיפיורים: האם התכוונתם ל... אפיפיורים קלמנס הראשון (88–98) קלמנס השני (1046–1047) קלמנס השלישי (1187–1191) קלמנס הרביעי (1265–1268) קלמנס החמישי (1305–1314) קלמנס השישי (1342–1352) קלמנס השביעי (1523–1534) קלמנס השמיני (1592–1605) קלמנס התשיעי (1667–1669) קלמנס העשירי (1670–1676) קלמנס האחד עשר (1700–1721) קלמנס השנים עשר (1730–1740) קלמנס השלושה עשר (1758–1769) קלמנס הארבעה עשר (1769–1774) אנטי-אפיפיורים קלמנס השלישי (אנטי-אפיפיור) (אנ') ‏(1080–1085) קלמנס השביעי (אנטי-אפיפיור) (1378–1394) קלמנס השמיני (אנטי-אפיפיור) (1423–1429)
גאולה!

גאולה! (באנגלית: !Saved) הוא סרט קומדיה לנוער שיצא לאקרנים בשנת 2004. הסרט עוסק בשאלות הקשורות לדת הנוצרית בעידן המודרני כמו הומוסקסואליות, גירושים, והריון בלתי רצוי. במאי הסרט הוא בריאן דנלי, והכותבים הם בריאן דנלי ומיקל אורבן. בסרט מככבים מנדי מור, מקולי קאלקין, מרי-לואיז פרקר וג'נה מאלון. מרי (ג'נה מאלון) היא נוצרייה-בפטיסטית אדוקה, לומדת בבית ספר דתי, פופולרית וחברותית. כאשר מסתבר לה שבן זוגה דין הוא הומוסקסואל, היא מחליטה לנסות "להצילו" באמצעות קיום יחסי מין. היא נכנסת להריון. כשהוריו של דין מגלים שהוא הומוסקסואל הם שולחים אותו למוסד שם יעבור טיפול המרה. מרי שבורת הלב לא מצליחה להבין מה השתבש. הילרי פיי (מנדי מור) חברתה הטובה בוגדת באמונה ומספרת לכל בית הספר על כך שדין הומוסקסואל. מרי מתחברת לקסנדרה, הנערה היחידה בבית הספר שהיא יהודייה, ולבן זוגה, רולנד (מקולי קאלקין) שהוא אחיה של הילרי פיי, ונמצא בכיסא גלגלים. השניים עוזרים לה להסתיר את ההריון. אמה (מרי-לואיז פרקר) לא מבחינה בכך כיוון שמנהלת רומן עם סקיפ, הכומר של בית הספר. סקיפ נשוי אך חי פרוד מאשתו ומסרב להתגרש ממנה פורמלית. בינתיים הילרי פיי לא מצליחה להבין את השינוי שמרי עוברת, ומתחילה לנהוג כלפיה באכזריות. היא מנסה לערוך לה "גירוש שדים" ולועגת לה על כך שהשמינה. המאבק בין מרי וקסנדרה להילרי פיי מחריף. הילרי פיי בצעד נואש משחיתה את בית הספר עם גרפיטי של קללות, ומפלילה את מרי וקסנדרה. במהלך החיפוש בלוקרים של השתיים מתגלים תמונות אולטרה סאונד של התינוק של מרי וכך מתגלה שהיא בהריון. סקיפ טוען שההריון של מרי הוא עונש על כך שבגד באשתו, ונפרד מאמא של מרי. מרי קסנדרה ורולנד מגיעים לטקס הסיום שלהם. שם הם מגלים שהילרי פיי היא זאת שהפלילה אותם. גם דין וחבריו מהמוסד מגיעים לציין את טקס הסיום שלהם. דין מגלה שמרי בהריון ממנו ומתרגש. סקיפ דורש מדין וחבריו לעזוב, והם מסרבים. מרי מנסה לשכנע את סקיפ, כשהיא נתקפת צירי לידה. אמה מבינה שהיא אוהבת את בתה ושזה לא משנה שהיא בהריון. הסרט מסתיים בבית החולים שם מרי מוקפת באנשים שאוהבים אותה והתינוק שלה. הסרט זכה בעיקר לביקורות חיוביות. רוב המבקרים אמרו כי הסרט מצחיק ונוגע ללב. מבקרים אף אמרו כי הוא מצליח להיות מצחיק ולגעת בנושאים לא פשוטים באותו הזמן. הביקורת השלילית ביותר על הסרט הייתה שהוא אנטי נוצרי. הסרט זכה להצלחה מסחרית. בשנת 2008 יצא המחזמר גאולה! באוף ברודוויי המבוסס על הסרט. "גאולה!", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "גאולה!", באתר נטפליקס "גאולה!", באתר AllMovie (באנגלית) "גאולה!", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "גאולה!", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "גאולה!", באתר Metacritic (באנגלית) "גאולה!", באתר אידיבי "גאולה!", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "גאולה!", באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes (באנגלית) אד גונזלס, ביקורת סרט- מגזין סלנאט, אפריל 14 2004. "גאולה!", במסד הנתונים Box Office Mojo (באנגלית)
אריק פלזנטס

אריק פלזנטס (באנגלית: Eric Pleasants;‏ 1911–1998) היה אזרח בריטי שהצטרף לחיל הבריטי החופשי, יחידה של בריטים שהתנדבו להילחם לצד הנאצים בעת מלחמת העולם השנייה. אריק פלזנטס נולד בבריטניה בשנת 1911. בילדותו למד בבית ספר בעיר נוריץ'. בהיותו בן 14 עזב את הלימודים ועסק בעיסוקים שונים; היה מתלמד בחשמלאות, יערן, מתאגרף, מתאבק ואז מרים משקולות שהציג את ביצועיו בבריטניה וביבשת אירופה. פלזנטס הצטרף לארגון הפציפיסטי הבריטי "איגוד המחויבות לשלום" (Peace Pledge Union) (אנ') אשר היה למעשה זרוע של איגוד הפשיסטים הבריטי, איגוד שהתנגד למלחמה והטיף לנהל משא ומתן לשלום עם גרמניה הנאצית. בשנת 1939, בפרוץ מלחמת העולם השנייה, הצטרף פלזנטס לצי הסוחר, על מנת להימנע מגיוס לצבא הבריטי. הוא שירת על ספינה שהובילה תפוחי אדמה מהאי ג'רזי שבאיי התעלה לבריטניה. בזמנו החופשי בחר לשהות באי. באי פגש פלזנטס בבריטי אחר דניס ג'ון לייסטר, אף הוא איש האיגוד. ב-15 ביוני 1940, שבעה עשר יום לפני כניעת צרפת, החליטה הממשלה הבריטית שאיי התעלה הם חסרי חשיבות אסטרטגית ולא ניתן להגן עליהם, והם נכבשו ללא קרב על ידי הגרמנים והאי ג'רזי נפל בידיהם ב-1 ביולי 1940. היה זה השטח היחידי מהשטחים שתחת שלטון בריטניה שנכבש על ידי גרמניה. בעת הכיבוש שהה פלזנטס באי. הוא עסק בעבודת ארעי באיסוף תפוחי אדמה, אך יחד עם חברו לייסטר עסק גם בביזה של בתים נטושים באי. הם נתפסו, נשלח למחנה מעצר בצרפת ולבסוף נשלחו שניהם לגרמניה. בהיותם בגרמניה הצטרפו פלזנטס ולייסטר בשנת 1944 לחיל הבריטי החופשי, יחידה של בריטים שהתנדבו להילחם לצד הנאצים. לימים יטען כי הוזמן לשדר שידורי תעמולה באנגלית ממרלין, שם פגש לדבריו שני בוגדים בריטים אחרים, ג'ון אמרי וויליאם ג'ויס ("לורד האו האו") ששידרו שידורי תעמולה לבריטניה בשירות הנאצים. לדבריו שוחח עימם גם על האפשרות שיועמדו בעתיד לדין באשמת בגידה. מאחר שהחיל הבריטי החופשי לא נועד לצורכי לחימה, אלא לצורכי תעמולה וכלל לא יותר משלושים איש, לא השתתף פלזנטס בלחימה אלא נדד ברחבי גרמניה. לקראת סוף המלחמה היה בעיר דרזדן, שם נשא לאשה בחורה גרמניה. בפברואר 1945 היה עד להפצצת דרזדן על ידי בעלות הברית, כאשר רבבות מתושביה נהרגו והעיר נחרבה לחלוטין. פלזנטס ואשתו היו בברלין כאשר הצבא האדום התקרב לעיר, ונמלטו ממנה דרך תעלות הביוב. בסופו של דבר מצאו עצמם בשטח הכיבוש הסובייטי. פלזנטס מצא תעסוקה בקרקס נודד. בשנת 1946 הוא ואשתו נעצרו על ידי הנקו"ד. הוא הופרד מאשתו, הואשם בריגול ונדון ל-25 שנות עבודת כפייה בגולאג חוג הארקטי. מאז לא ראה יותר את אשתו. בשנת 1953, לאחר מותו של סטלין, שוחרר פלזנטס מהגולאג ושב לבריטניה. הוא נחקר על מעשיו במלחמה אך לא הועמד לדין. הוא חבר לאדי צ'פמן, הסוכן הכפול שהערים על הנאצים, אותו הכיר מהאי ג'רזי, והכתיב לו את זכרונותיו מן המלחמה. הספר יצא לאור בשנת 1957 בשם "I Killed to Live – The Story of Eric Pleasants as told to Eddie Chapman" (הרגתי כדי לחיות – סיפורו של אריק פלזנטס כפי שסופר לאדי צ'פמן). גרסה נוספת של הספר ראתה אור לאחר מותו של פלזנטס בשם " Hitler's Bastard. Through Hell and Back in Nazi Germany and Stalin's Russia" ממזרו של היטלר. לגיהנום ובחזרה בגרמניה הנאצית וברוסיה הסטליניסטית). אריק פלזנטס נפטר בשנת 1998. The PPU and the Jersey Connection בבלוג "TONY'S MUSINGS".
נגן לי ירדן

"נגן לי ירדן" הוא שיר משנת 1971 שכתב יעקב שרת והלחין מוני אמריליו ובוצע לראשונה על ידי רבקה זהר בפסטיבל הזמר והפזמון שנת תשל"א, 1971, בעיבודו של אריה לבנון. השיר עוסק בימת הכנרת ומתאר אותה באמצעות מטפורות שונות המבוססות על מאפיינים גאוגרפיים של אזור הכנרת ובאמצעות אזכורים של פריטים שונים הקשורים בכנרת ובסביבתה. בבית הראשון היא מכונה "כינור מי התכלת" עליו מנגן נהר הירדן, מקור מימיה של הכנרת. מטפורה זו מבוססת על הדעה הרווחת לפיה השם כנרת, הנגזר מן המילה "כינור", נובע מצורתו של האגם - צורת כינור. בבית השני מכנה שרת את הכנרת "עדי" לצווארו של הגליל. בבית השלישי מוזכרת רחל המשוררת הקבורה בבית הקברות כנרת. עוד מוזכרים בשיר הר ארבל ורמת הגולן. השיר, שבוצע על ידי רבקה זהר בפסטיבל הזמר והפזמון תשל"א ונכלל באלבומה "סבתא רבקה" שיצא באותה שנה, הגיע במצעד הפזמונים העברי השנתי למקום ה-13 במצעד של קול ישראל ולמקום ה-12 במצעד של גלי צה"ל. במרוצת השנים בוצע על ידי זמרים שונים בעיבודים שונים, ביניהם מילי מירן, גלי עטרי, רוחמה רז, צמד העמרנים ועמיר בניון, כשביצועה של זהר נכלל באוסף הרביעי הנושא את שם התוכנית ארבע אחרי הצהריים ובקובץ השירים ציוניוני הדרך. מידע על היצירה "נגן לי ירדן" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "נגן לי ירדן" באתר יוטיוב "נגן לי ירדן" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "נגן לי ירדן" באתר שירונט המצעד השנתי של גלי צה"ל לשנת תשל"א באתר פזמונט, מצעדי פזמונים ברשת
מוטי גל

מרדכי (מוטי) גל (כ"ג בטבת תשי"ב, 21 בינואר 1952 - י' באדר ב' תשע"ד, 12 במרץ 2014) היה במאי ומפיק סרטים חוזר בתשובה חסיד חב"ד ושליח חב"ד ברמת גן למעלה משלושים שנה. נולד ביפו ליוסף ורחל מאוליבר יוצאי בולגריה. שירת בגולני ובמלחמת יום הכיפורים פיקד על סיירת החטיבה הירושלמית, וחצה את תעלת סואץ יחד עם האוגדה של אריאל שרון. לאחר שחרורו מצה"ל, עבר קורס אבטחה מיוחד שיועד לאנשי ביטחון ונשלח לארגנטינה, שם עברת את שם משפחתו ל"גל". למד לימודי קולנוע וצילום באוניברסיטת ניו יורק. לאחר סיום הלימודים ליווה כצלם ובמאי את מאבקה של אביטל שרנסקי לשחרורו של בעלה, נתן שרנסקי מכלאו בברית המועצות. בשנת תשל"ח פגש את אבי פיאמנטה שהיה אז בתהליך חזרה בתשובה ודרכו התוודע לחסידות חב"ד. למד בישיבת "הדר התורה" החב"דית לחוזרים בתשובה, בקראון הייטס. לאחר שחזר בתשובה נישא בתשל"ט למלכה והזוג התגורר בכפר חב"ד. בה'תשמ"ד החל לשמש שליח חב"ד ראשי ברמת גן ושימש בתפקיד למעלה משלושים שנה. בתחילת שנות ה-2000 הוא שב אל תחום עיסוקו והקים עם חברו שוקי בן פורת את חברת "פרי עץ הדעת", שהפיקה סרטים המיועדים למגזר החרדי, ובהם: "לילה בגומחה", "דג מלוח", "שדה מוקשים" ו"הנבל הכחול", חלקם השאירו חותם בציבור החרדי וזכו לאהדה גדולה, והציבו רף גבוה בתעשיית הקולנוע החרדי. בין סרטיו שיחקו יוסי גרבר אביתר לזר שרגא הרפז מיכאל וייגל וישי גולן. הוא הפיק את הסרט "המסע המופלא בארץ", מסע של שלושה נערים בישראל המגלים את מורשתם. בשנת 1990, בתקופת "התרגיל המסריח", שימש מתווך בין יצחק שמיר לרבי מחב"ד, ונסע באותו תקופה מספר פעמים אל הרבי על־מנת להעביר מסרים משמיר. הוא נלווה לשמיר בוועידת מדריד. בשנת 2000 הקים את מיזם "בית מעשים טובים" ברמת גן העוסק בחלוקת מזון ועזרה לילדים. רכש מבנה גדול בתל אביב והקים בו את ארגון "יהודה וישראל" עבור ילדים מחוננים, יוצרים ואמנים במטרה לעודד אותם להתעניין ביהדות. בנוסף לכך, הקים יחד עם בתו את "מדרשת התעוררות" לנשים ולנערות, בה מתקיימים שיעורים קבועים ופעילויות נוספות. לאחר שנתגלתה אצלו מחלה ממארת הגביר את פעילותו וערך אירועים לרפואתו. לאחר מאבק של שנתיים עם מחלתו, נפטר בי' באדר ב' תשע"ד ונקבר בחלקת חב"ד בבית הקברות הר הזיתים. היה אב לעשרה ילדים. בניו, אברהם משה ויוסף יצחק, ממשיכים את דרכו בשליחות ברמת גן. עיתון כפר חב"ד, מספר 1551 י"ט באדר ב' תשע"ד חיים יהודים, שיחת השבוע מספר 50, ו' כסלו תשמ"ח טל מאיר, הרב גל לא מרים ידיים: המחלה היא מתנה אדירה, באתר ynet, 20 ביוני 2013 הרב גל ע"ה מספר: כך הפכתי לחסיד של הרבי, באתר חב"ד אינפו, ‏20 במרץ 2016 כתבת פרופיל אתר שבועון 'בית משיח' יעקב מן, אני אלחם עד הסוף, עיתון בקהילה כ' תמוז התשע"ג (28.06.2013) הרב גל מספר על מחלה ואמונה, ראיון בעיתון 'שביעי', י"ז כסלו התשע"ד (20.11.2013) כשהרב אורי זוהר אירח את הרב מוטי גל ע"ה, סרטון בערוץ "בית חבד רמת גן", באתר יוטיוב (אורך: 03:38) כתבות שנכתבו עליו אחר פטירתו יהודה פרל, הרב מוטי גל הלך לעולמו • 'בקצה המזלג' על חייו ומפעלו, הקול היהודי שניאור זלמן לוין, השליח שפרץ מרמת גן לארץ ישראל כולה, שבועון בית משיח היהודים חוזרים - פרק 1: שליח מטעם המוסד | פסקול: שולי רנד, סרטון בערוץ "רגע של חכמה", באתר יוטיוב (אורך: 05:07)
Die Antwoord

די אנטוורד (Die Antwoord; באופן מילולי: "התשובה") הוא הרכב רייב ראפ דרום-אפריקאי אשר הוקם בקייפטאון בשנת 2008 ומשייך עצמו לתרבות נגד דרום-אפריקאית המכונה "זף" (zef). חברי ההרכב הם הראפר נינג'ה (שם הבמה של וטקין טיודור ג'ונס), יולנדי ויסר (שם הבמה של אנרי דו טויט) והדי ג'יי "היי-טק" (ג'סטין דה נוברגה שמאוחר יותר שינה את שם הבמה שלו לגוד). ההרכב שר בעיקר באנגלית ואפריקאנס. Die Antwoord הוציאו את אלבום הבכורה שלהם "$O$" ב-2009 לאינטרנט בחינם ומשכו תשומת לב בינלאומית לקליפ שלהם לשירם "Enter the Ninja". לאחר תקופה קצרה יחסית שהיו חתומים עם חברת Interscope Records, הם הקימו בשנת 2011 חברת הקלטות עצמאית בשם Zef Recordz, דרכה הם שחררו את אלבומי האולפן השני שלהם והשלישי שלהם: "Ten$Ion" ו-"Donker Mag" (באפריקנס: "כוח שחור") בהתאמה. בשנת 2022, בנם המאומץ של נינג'ה ויולנדי, גבריאל "טוקי" דו פריז, האשים אותם בהתעללות, תקיפה מינית ועבדות שלו ושל אחותו מייזי בסרטון שפורסם ב-YouTube. ב-8 ביוני 2016 הופיע ההרכב בישראל בלייב פארק בראשון לציון. באוגוסט 2016 בעקבות תהליך הלגליזציה של סמים קלים שמתרחש בחלק ממדינות ארצות הברית השיקה הלהקה ליין של מותגי קנאביס בשם Zef Zol. הלהקה הודיעה שהיא תתפרק בסביבות ספטמבר 2017 אך לבסוף החליטו חברי ההרכב להמשיך לפעול יחד. ההרכב היה אמור לחזור להופעה נוספת בישראל ב-2 באוגוסט 2018 בלייב פארק, ראשון לציון אך ביוני של אותה שנה הודיעה הנהלת ההרכב על ביטול ההופעה. מדיה וקבצים בנושא Die Antwoord בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Die Antwoord (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של Die Antwoord (באנגלית) Die Antwoord, ברשת החברתית פייסבוק Die Antwoord, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Die Antwoord, ברשת החברתית אינסטגרם Die Antwoord, סרטונים בערוץ היוטיוב Die Antwoord, סרטונים באתר Vimeo Die Antwoord, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Die Antwoord, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) Die Antwoord, באתר ספוטיפיי Die Antwoord, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) Die Antwoord, באתר Last.fm (באנגלית) Die Antwoord, באתר AllMusic (באנגלית) Die Antwoord, באתר MusicBrainz (באנגלית) Die Antwoord, באתר דיזר Die Antwoord, באתר Yandex.Music (ברוסית) Die Antwoord, באתר Discogs (באנגלית) Die Antwoord, באתר Songkick (באנגלית) Die Antwoord, באתר Genius Die Antwoord, באתר SecondHandSongs Die Antwoord, באתר בילבורד (באנגלית) Die Antwoord, באתר טיידל (באנגלית) בר זבדה‏, תורת הזף: כל מה שצריך לדעת על די אנטוורד לקראת ההופעה בישראל, באתר וואלה, 20 במאי 2016 עמי פרידמן, די אנטוורד: "ליידי גאגא היא טפיל", באתר ynet, 2 ביוני 2016 Die Antwoord accused of child abuse, grooming by adopted ex-son Tokkie - Dancing Astronaut, Dancing Astronaut, ‏2 באפריל 2022 תומר גרשנמן‏, די אנטוורד בישראל: קרקס רייב פוסט אפוקליפטי בצל הטרור, באתר וואלה, 9 ביוני 2016 די אנטוורד הכריזו על ליין קנאביס חדש ג'וני סלומון, מגזין קנאביס יהיה כאוטי: די אנטוורד חוזרים להופעה בישראל בקיץ הקרוב, באתר וואלה, 23 באפריל 2018 די אנטוורד ביטלו את ההופעה בישראל באתר time out ערך זה הוא קצרמר בנושא דרום אפריקה ובנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בוי A

בוי A (באנגלית: Boy A) הוא סרט דרמה בריטי משנת 2007 בבימויו של ג'ון קראולי, המבוסס על רומן בעל אותו השם. הסרט הוקרן לראשונה בשנת 2007 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו, ומככבים בו אנדרו גארפילד (שזכה ב-2008 בפרס BAFTA TV כשחקן הטוב ביותר על הופעתו בסרט), פיטר מולאן וקייטי ליונס. עלילת הסרט מתמקדת בבחור צעיר שביצע רצח כילד, אשר מנסה להתחיל חיים חדשים לאחר שחרורו מן הכלא. אנדרו גארפילד מגלם את אריק וילסון, "בוי A". הסרט מתחיל בשחרורו של אריק ממוסד לעבריינים צעירים או כלא תחת השם ג'ק בארידג'. עברו מסופר דרך פלאשבקים. אריק מתחבר לפיליפ קרייג, ילד בעייתי ואלים אשר מציל אותו מחבורת בריונים. מאוחר יותר נחשף שפיליפ הוא קורבן לאונס שבוצע על ידי אחיו הגדול. פיליפ נקלע לוויכוח עם ילדה מבית הספר שלהם הנתקלת בהם באמצע שיטוט בפארק. היא מבקרת אותם ואף מכנה אותם "חלאות" לאחר שהיא עדה למעשה הוונדליזם שפיליפ מבצע בשלט הפארק בעזרת סכין. פיליפ ניגש אליה ומתחיל לחתוך את האמה שלה עם הסכין שבידו. הוא תופס את הילדה ומושך אותה מתחת לגשר. כאשר פיליפ מפיל את הסכין, אריק מרים אותו ועוקב אחר השניים. הילדה נרצחת, למרות שהסרט לא מראה מי ביצע את הרצח ואיך. אריק (מכונה בוי A במהלך המשפט) ופיליפ נידונים לעונש המרבי ומבלים את שנות העשרה שלהם בכלא. בזמן ריצוי העונש פיליפ נמצא מת, ככל הנראה על ידי התאבדות, אך אריק מאמין שהוא נרצח על ידי אסירים אחרים ונתלה לאחר מכן. אריק משתחרר ומודרך על ידי עובד סוציאלי בשם טרי (פיטר מולאן), ובונה לעצמו חיים חדשים תחת השם ג'ק בארידג'. הוא מוצא עבודה, מתחבר לעמיתו לעבודה כריס (שון אוונס), מתאהב בבחורה העובדת במשרד בשם מישל - ואף מציל ילדה קטנה מתאונת דרכים יחד עם כריס. כתבה בעיתון המקומי מתארת אותו כגיבור יחד עם תמונה של השניים. אריק רוצה להיות ישר עם מישל ולספר לה על עברו, אך טרי אומר לו שלא לעשות זאת מפני שזה מסוכן. טרי מפחד שאנשים יתקפו את אריק בגלל שיש פרס בשווי עשרים אלף אירו בתמורה לגילוי מקום הימצאו, ואומר לו שהוא לא שקרן כי "אריק הוא היסטוריה וג'ק הוא בן אדם חדש." העובד הסוציאלי לא מרוצה מבנו. הבן מגלה את זהותו האמיתית של אריק מכתבות בעיתון על שחרורו, ומחפש מידע נוסף עליו במחשבו של אביו ללא רשותו. מתוך קנאה, הוא מפרסם את האמת על אריק לציבור, אשר מפסיד כתוצאה מכך את עבודתו ואת החברות שלו עם כריס. באותו הזמן מישל נעדרת ואנשים חושדים שלאריק יש חלק בכך, למרות שמתגלה לאחר מכן שהיא בודדה את עצמה בביתה לאחר הגילוי שג'ק הוא למעשה אריק. אריק מנסה להשיג את טרי בטלפון שוב ושוב, אך מגיע למענה הקולי שלו בכל פעם. הוא מצליח לחמוק מביתו המוקף בכתבים ונוסע לעיר בלאקפול. שם הוא פוגש את מישל, שאומרת לו שהיא לא זאת שסיפרה לתקשורת על עברו - והייתה מבינה אותו בסופו של דבר אם היה מספר לה את האמת. לאחר שהשאיר הודעות פרידה במשיבון הקולי של טרי וכריס, הסרט מסתיים בכך שאריק עומד על קצה של מגדל מים (רמז לכך שהוא עומד להתאבד). אנדרו גארפילד - אריק וילסון / ג'ק בארידג' פיטר מולאן - טרי שיבון פינרן - קלי קייטי ליונס - מישל טיילור דוהרטי - פיליפ קרייג שון אוונס - כריס ג'וזף אלטין - בולי ג'רמי סוויפט - דייב נכון ל-25 באפריל 2014, בוי A מחזיק בכ-88% ביקורות חיוביות בהתבסס על 59 ביקורות מקצועיות ששוקללו באתר Rotten Tomatoes. אתר האינטרנט הרשמי של בוי A (באנגלית) "בוי A", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "בוי A", באתר נטפליקס "בוי A", באתר AllMovie (באנגלית) "בוי A", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "בוי A", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "בוי A", באתר Metacritic (באנגלית) "בוי A", באתר אידיבי "בוי A", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
האיים הגימנסיים

האיים הגימנסיים (בקטלאנית: Gimnèsies, הגייה: [ʒimnɛziəs]; בספרדית: Gimnesias הגייה: [ximne̞siäs]), הוא שם קולקטיבי שניתן לחלק המזרחי של האיים הבלאריים בספרד, שמייחדת את האיים מיורקה, מנורקה וקבררה מהאיים איביזה ופורמנטרה המכונים איי האורן. השם "האיים הגימנסיים" בא מהמילה היוונית γυμνήτες שפירושה "עירום". לפי "אלכסנדרה" של ליקופרון (אנ'), השם נובע מנוהג המקומיים ללכת עירומים. אולם, לפי סטראבון, השם מתייחס לחימוש הקל של חיילי האיים. Strab. xiv. p. 654; Plin. l. c "The Rhodians, like the Baleares, were celebrated slingers" Sil. Ital. iii. 364, 365: "Jam cui Tlepolemus sator, et cui Lindus origo, Funda bella ferens Balearis et alite plumbo." ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרד ובנושא איים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.