אימהות

המונח "אימהות" מפנה לכאן. לערך העוסק בפעילות ההורים הכרוכה בגידולו של ילד, ראו הורות. המונח "אמא" מפנה לכאן. לערך העוסק בספר מאת ענר שלו, ראו אמא (ספר). אימהות היא הורות ביולוגית, או סוציולוגית ממין נקבה. אם או אימא היא מי שילדה את הצאצא או מי שגידלה אותו. ההגדרה של אימהות היא חברתית ולא מדעית. לעיתים ניתן לכנות בשם "אם" או "אמא" את מי שהביצית שלה, אחרי הפריה, תרמה להתפתחות הצאצא, לעיתים גם זאת מי שהחזיקה אותו (את הצאצא) ברחמה במהלך ההיריון וילדה אותו, וכן גם את מי שאימצה צאצא שאישה אחרת ילדה ותיפקדה כהורה במהלך גידולו. בכל מקרה, מקובל חברתית להגדיר אם כאישה המגדלת או גידלה את צאצאיה ושימשה כהורה עבורם. קשר בריא ותקין בין אם לילדה הוא חלק חשוב בהתפתחות הפסיכולוגית התקינה של היונק והעוף. צורת האימהות הבסיסית והנפוצה היא של אם ביולוגית, ולצדה מתקיימות דרכים נוספות להיות אימהות. אם ביולוגית היא מי שמהביצית שלה התפתח העובר. אצל יונקים, היא גם נשאה ברחמה את העובר וילדה אותו. במקרה של יונק, כאדם, האם הביולוגית מייצרת ביצית אשר מופרית והופכת לעובר. לאחר שהעובר מפותח דיו, האם מפתחת צירים ויולדת. לאחר שהתינוק נולד האם מייצרת חלב ומניקה את ילדה. לעיתים רבות חלב האם הוא מקור התזונה היחיד בשנתו הראשונה של העולל, אך מקובל גם לגדל את העולל ללא הנקה, באמצעות תרכובת מזון לתינוקות. ערך מורחב – אימוץ אם מאמצת היא מי שמגדלת את הילד במקום אימו הביולוגית, או יחד עמה. אימוץ נעשה על ידי זוג שהילד מצטרף אל משפחתם, על ידי יחיד שמקים משפחה חד-הורית או על ידי בן זוג חדש של מי שכבר יש לו ילדים, לדוגמה, אישה שהתחתנה עם גבר גרוש ומאמצת את ילדיו, דבר היוצר משפחה מורכבת. אם מאמצת שאימצה את הצאצא בעקבות מות אימו הביולוגית או אובדנה (מקובל אצל עוד יונקים מלבד האדם) קרויה אם חורגת. סוג אחד של אם מאמצת הוא אם חורגת - הנקבה מבין ההורים, שאיננה האם הביולוגית והיא חיה כבת זוג של ההורה הביולוגי. ערך מורחב – הורות להט"בית#אימהות לא-ביולוגית בזוגיות של נשים אימהות שאינה ביולוגית במסגרת מערכת יחסים לסבית היא מבנה הורי של זוג אימהות וילד אחד או יותר, כאשר רק אחת מהאימהות היא האם הביולוגית של כל ילד. ערך מורחב – פונדקאות אם פונדקאית היא אם אשר נושאת ויולדת תינוק שנוצר מביצית שאינה שלה, עבור זוג אשר אינו יכול להביא ילד לעולם. עם ההתפתחויות הטכנולוגיות בהפריה מלאכותית בשלהי המאה העשרים, הדבר הפך אפשרי. לאחר הלידה, האם הפונדקאית מוותרת על חובותיה וזכויותיה לגבי הילד. שימוש באם פונדקאית נעשה בהתנדבות או תמורת תשלום. זוג המשתמש בשירותי פונדקאות עושה זאת לרוב בגלל בעיות פוריות, חשש לבריאות האם בהיריון או כאשר מדובר בזוג גברים הומוסקסואליים. לפי הגדרת הביטוח הלאומי בישראל, הורה עצמאי (בעבר נקרא הורה "חד-הורי") הוא "הורה שאינו נשוי ויש באחזקתו ילד שטרם מלאו לו 18 שנה". מחקרים מצאו כי נשים נשואות מתקיימות במסגרת חברתית חזקה ויציבה יותר עבורן, עבור משפחתן ועבור ילדיהן, מול נשים גרושות. בנוסף זוכות ומחזיקות בעמדה ותמיכה חזקה יותר מצד סביבתן. כשאימהות במשפחות עצמאיות לאחר גירושים מאבדות במידה מסוימת את התמיכה לה זכו טרם לכן כשהגירושים לרוב נמצאו כמשפיעים על הילדים. מעבר להשפעה על הילדים לגירושים קיימים השפעות בלתי הפיכות על האם, כשהחסך בתמיכה החברתית מוביל אותן לעבוד כשכירות דבר המקשה על מציאת זוגיות חדשה ולרוב מוביל לקשיים חברתיים. כשמחקרים שונים מעידים על כך שתעסוקה יציבה מובילה לרווחה נפשית גבוה יותר בקרב נשים גרושות וילדים למשפחות גרושות. באופן היסטורי, אימהות שימשו כעקרת בית וכמגדל העיקרי של הילדים, אך החל מסוף המאה ה-20 תפקיד האב בגידול הילד התרחב במרבית העולם המערבי, ובמדינות רבות חופשת הלידה ניתנת גם לאבות. חוויית האימהות ומחויבותיה משתנות בהתאם למעמד ולמקום בו האם חיה. במדינות העולם השלישי ישנם יותר סיכויים שהאם תמות במהלך לידה, או שתראה את ילדה מת לפניה, מאשר במדינות מפותחות. במדינות רבות חוגגים את יום האם, אשר נחגג לראשונה ביוון העתיקה כחגה של ריאה, אם האלים. רוב הדתות המרכזיות, ובהן הנצרות האסלאם והיהדות, הגדירו תפקידים עבור האם דרך חוקים דתיים או דרך האדרה של אימהות באירועים דתיים משמעותיים. דוגמאות להאדרה הן מרים, אם ישו, בנצרות; האלה האם בהינדואיזם ודמטר בדת יוון העתיקה. באסלאם תפקידה של האם חשוב מתפקידו של האב אך היא אינה עומדת בראש המשפחה. ביהדות דתו של הילד נקבעת על פי דת האם. בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים. המילה הראשונה או השנייה של עולל נשמעת במקרים רבים כ"אי-מא", "מא" או "מא-מא". הקשר החזק של הברות אלו עם המשמעות הלשונית של "אמא" קיים כמעט בכל השפות הקיימות, על אף התפתחותן הנפרדת. כך mom או mum באנגלית, matrika או mata בסנסקריט, maman בצרפתית ובפרסית, mama בסוואהילי, במנדרינית, בפולנית ובסלובקית, má בווייטנאמית ובנאוואחו, umm בערבית, umama בזולו ו-eomma בקוריאנית. ביפנית mamma היא המילה למזון. אימהות היא מוטיב חוזר ביצירות אמנות רבות, למשל בהצגת מריה לצד בנה ישו. האנשת המדינה בדמות אם רווח גם הוא, ועל אלה נמנות, בין היתר, "אמא אלבניה" (Nëna Shqipëri), "אמא ארמניה" (Մայր Հայաստան), "בהאראט מאטה" ("אמא הודו" - भारत माता), "אמא רוסיה" (Матушка-Русь) או "אמא גאורגיה" (כרתווליס דדה - ქართლის დედა). היריון אימהיות יום האם תסביך אדיפוס אימהות מרכזיות בדתות שונות חוה, שרה, מרים, אם ישו, איזיס, פרוואטי, ונוס, אלישבע לאה יעקבזן, מעמדה המשפטי של האם במזרח הקדום ובמקרא, הוצאת מאגנס, 2017 יוליה מירסקי, "אימהות מרוסיה בישראל", בתוך: אמיליה פרוני (עורכת), אימהות, מכון ון-ליר ירושלים והוצאת הקיבוץ המאוחד, 2009. אמיליה פרוני, "אימהות ואימהיות" - פרק המבוא לספרה "אימהות: מבט מהפסיכואנליזה וממקום אחר" (מתוך אתר האיגוד הישראלי לפסיכותרפיה) ענת הררי, קטעים מתוך ספרה "מאה אימהות, מאה זיכרונות"(הקישור אינו פעיל), באתר פסיכולוגיה עברית הופ אדלמן, פרק 1 מתוך ספרה "אימהות ללא אם", באתר פסיכולוגיה עברית קמיל פרי וקייט מוזס (עורכות), פרקים מתוך ספרן "אימהות חושבות: נשים כותבות את האמת על אימהות", 2005, באתר "טקסט" ענת פלגי-הקר, פרקים מתוך ספרה "מאי-מהות לאימהות", 2003, באתר "טקסט" סיגל השילוני-אריאלי, חשיבותה הבלתי-נסבלת של האם, באתר הארץ, 17 באפריל 2006 קרן צוריאל הררי, הכול אודות אימא, באתר כלכליסט, 1 בדצמבר 2011 לוסיאן לאור, מחשבות על פרפורמטיביות אימהית. המשפט, גיליון טז תשע"א, מאי 2011. פרק 83 – דברי הימים: מעמדה המשפטי של האם במזרח הקדום ובמקרא בפודקאסט דברי הימים בהגשת אילן אבקסיס עינת לחובר, ‏יום האם: מודלים של אימהוּת בסדרות טלוויזיה ישראליות פופולריות, ביטחון סוציאלי 103, פברואר 2018 אימהות, דף שער בספרייה הלאומית בעבר נקראו אימהות עצמאיות או יחידניות בשם "אימהות חד-הוריות". מילה זו נחשבת כיום כבלתי מדויקת, במידה שקיים לילד גם אב. ראו הגדרת הביטוח הלאומי בקישור בר, מיכל אברך, "ביצוע עיסוקי, תמיכה חברתית ושביעות רצון בקרב אמהות חד-הוריות בהשוואה לאמהות נשואות." כתב עת ישראלי לריפוי בעיסוק (2011): H195-H218.