ארון מבולגריה

ארון מבולגריה או ארון קומטופול (בבולגרית:Арон Кометопул , ביוונית ביזנטית: ο Ααρών Κομητόπουλος אארון קומטופולוס, מת ב-14 ביוני 987) היה אציל בולגרי, אחי הקיסר הבולגרי סמואיל הראשון והבן השלישי של הקומס ("רוזן") ניקולה. ארון היה אחד ממנהיגי המרד נגד השליטה הביזנטית במקדוניה ובבולגריה. ארון נולד בתאריך לא ידוע במחצית הראשונה של המאה העשירית. הוא היה הבן השלישי של הקומס ("קומיט") ניקולה ושל אשתו הארמנית, ריפסימה. חוץ מאחיו הצעיר סמואיל, היו לו שני אחים גדולים - דוד ומויסיי. לפי תאוריה אחרת, המוצגת בספרו של ההיסטוריון הארמני ניקוגאיוס אדונץ "סמואיל הארמני, מלך הבולגרים" (בריסל, 1938) מוצאו של ארון היה גם כן חצי-ארמני אבל בעל ייחוס יותר גבוה:לפי תאוריה זו לצאר סימאון הראשון היו כמה ילדים. אחד מהם, איוואן, התחתן בקיסריה עם אישה ארמנית וארון ואחיו מויסיי היו בניו של איוואן. הקיסר הביזנטי יוחנן צימיסקס כבש את המחצית המזרחית של הממלכה הבולגרית והפך אותה למחוז ביזנטי. מכיוון שנאלץ לנהל מלחמה ממושכת גם נגד הערבים, לא השלים הקיסר את כיבוש בולגריה. השטחים הבולגריים החופשיים עדיין נשלטו על ידי בניו של ה"קומיט" ניקולה - דוד, מויסיי, ארון וסמואיל. הם היו גם שותפים לברית שכרת הנסיך סוויאטוסלב מקייב עם הבויארים הבולגרים נגד קיסר ביזנטיון. בשנת 970, בפעולות משותפות, הביסו הבולגרים והרוסים של קייב את הביזנטים בפלובדיב. בניו של ניקולה נקראו ביוונית "קומטופולי", שם שמשמעותו "בני הרוזן" או "בני הקומס" ושלטו בארץ יחדיו, בזמן שיורשי הכתר החוקיים, בוריס השני ורומאן נכלאו בקונסטנטינופול. עיר מושבו של ארון היה סרדיקה (סופיה של ימינו) ששכנה בדרך הראשית בין קונסטנטינופול למערב אירופה. יחד עם אחיו הגן ארון על השטח נגד פלישות האויב וגם פשט מדי פעם בשטחים הביזנטיים בתראקיה. האחים קומיטופולי הוסיפו ליוקרתם את הצלחתם בהחזרת הפטריארך דמיאן לראשות הכנסייה האורתודוקסית הבולגרית אחרי שקודם הוא נאלץ להימלט מהעיר הכבושה פרסלב. הקומיטופולים שלטו בבולגריה יחדיו. דוד הנהיג את השטחים הבולגריים בתסליה, המרכזים המנהליים שלו היו קוסטור ופרספה. האח השני - מויסיי התארגן בסטרומיצה. מטרתו היא לשמור על "הים הלבן הבולגרי" (החלק המזרחי של בולגריה לאורך החוף של הים השחור). ארון - האח השלישי, נמצא בסרדיקה, בבולגרית "סרדץ" היא סופיה. הוא מנע מהביזנטים לחצות את הקו אדריאנופול - פלובדיב - סופיה - ניש - בלגרד. האח הצעיר ביותר, סמואיל שלט בווידין ומשימתו הייתה לקדם תוכנית לשחרור אדמות בולגריה האבודות בצפון מזרח. המטרה העיקרית של כל ארבעת האחים הייתה לחזק את המדינה ולהחזיר את שטחיה שנכבשו על ידי הביזנטים. שעת הקומיטופולים הגיעה כאשר הורעל הקיסר צימיסקס למותו על ידי מאהבת שלו. בעידודם של ארבעת האחים, הבולגרים בחבלים הכבושים קמו נגד הביזנטים והצליחו לגבור עליהם. את המרד הובילו אצילים מקומיים - פטר ובויאן, שהיו אנשי הקשר של הקומיטופולים עם שאר חבלי בולגריה. במהלך המרד גורשו המושלים הביזנטים, והעם הכיר בסמכותם של ארבעת האחים. רק תראקיה, הרי רודופים והרי הבלקן ("סטראה פלאנינה") נותרו תחת שלטון ביזנטי. בהתחלה הביזנטים הוכו בהלם מכיוון שעדיין לא התאוששו מאי הסדר ששרר בממלכתם אחרי רציחת הקיסר. בתחילת מסעם העיקרי נגד האימפריה הביזנטית ב-976, שני האחים הגדולים דוד ומויסיי מצאו את מותם. מויסיי נהרג על ידי אבן שנזרקה מהמבצר סרס בעת המצור עליו, בעוד שדוד מת בנסיבות מוזרות, כשהופל על יד פרספה, בידי מתנקשים שכירי חרב. היסטוריונים מודרניים טוענים לעיתים קרובות שמאחורי רציחת שני האחים עמד סמואיל, במטרה להבטיח לעצמו את הנהגת הממלכה הבולגרית. אך חשדות אלה לא הוכחו. הבולגרים נחלו ניצחונות גדולים וכבשו בחזרה את צפון ארצם בין הדנובה להרי הבלקן ופנו לשחרר שטחים שמצפון לדנובה. הכוחות הביזנטים שם לא היו מוכנים ללחימה ונסוגו במהרה. המצב הקשה בגבול הצפוני-מערבי של האימפריה הביזנטית נוצל על ידי המושל הביזנטי של מסופוטמיה, ברדס סקלרוס, כדי למרוד נגד הקיסר הצעיר החדש, וסיליוס השני. סקלורוס אף שלח את בנו, רומאנוס, כדי להטיל מצור על קונסטנטינופול. באותה תקופה נאלץ וסיליוס השני לנהל מלחמות בשתי חזיתות בו זמנית - נגד הבולגרים וגם נגד מרד מאד מסוכן מבית בהנהגת ברדס סקלורס ואז הוא השתמש באמצעי השגור במדיניות הביזנטית:מזימות וקנוניות. הוא התמקד בארון שהוכיח את עצמו כמסוכן יותר, בגלל קרבת עיר מושבו לתראקיה וגם בגלל שאיפתו לשלוט בבולגריה לבדו. הסכם שלום איתו נראה מועיל לשני היריבים. האציל הבולגרי ביקש את יד אחותו של הקיסר הביזנטי ווסיליוס הסכים, אבל הוא ניסה לרמות את ארון ושלח אליו את אשת אחד מאצילי החצר שכיהן כבישוף בסבסטיה. בסופו של דבר ההונאה נחשפה והבישוף נרצח. יחד עם זאת המשא ומתן החשאי לא פסק. לבסוף גילה סמואיל את תוכנית הנישואים של אחיו וב-14 ביוני 987 על יד היישוב דופניצה של ימינו הוציא להורג את ארון ואת ילדיו. רק חייו של בן אחד, איוואן ולדיסלב, ניצלו הודות לתחנוניו של גבריל רדומיר, בנו של סמואיל. כעבור 39 שנה רצח איוואן ולדיסלב את מצילו, כדי לנקום במות אחיו החפים מפשע ולחמוס ממנו את כס המלכות של בולגריה. על ארון מבולגריה באתר The Peerage של Darryl Lundy מניו זילנד - 2005 Nicholas Adontz. Samuel l'Armenien, Roi des Bulgares. Bruxelles, Palais des academies, 1938 עמ' גם ב- Etudes Armeno-Byzantines. Livraria Bertrand, Lisbonne1965, עמ' 347–407