laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אקוש גארה

אקוש גארה (במקור גוטליב, בשם עט ספרותי: Gara Bonciás, בהונגרית: Gara Ákos;‏ נאג'ווארד, 4 בפברואר 1877 – 1944) היה סופר, עיתונאי, מתרגם ספרותי יהודי-הונגרי, עורך עיתון מטרנסילבניה. גארה נכלל בצו ממשלת הונגריה של סופרים אסורים שאת יצירותיהם אסור היה לפרסם, למכור, לקרוא ולהחזיק ודינן היה גריסתן. אקוש גוטליב נולד במשפחה יהודית כבנם של אדולף גוטליב ושל לני וייס. הוא השלים את לימודי המשפטים בנאג'ווארד ובקולוז'וואר, והחל את דרכו כעיתונאי בעיר הולדתו. ב-1919, יחד עם בלה ז'ולט, ערך את העיתון "עיתון הפועלי אוראדיה" (Nagyváradi Munkás Újság) ולאחר מכן התיישב בקלוז', שם עבד כחבר מערכת בעיתונים: אדם חדש (Új Ember) ידיעות חדשות (Új Hírek) עיתון המזרח (Keleti Újság) ערך עיתונים היתוליים, כתב את המילים לשירים רבים (תמלילן) ב-1929 היה העורך האחראי של העיתון ההיתולי גארבונציאש (הו'). ב-1934 עבד ככותב המאמרים ביומון "ערב טוב" (Jóestét) וכעורך מגזין הילדים "עולם האגדות" (Mesevilág) באורדיאה. שיריו פורסמו בכתב העת טוואס" (Tavasz) באוראדיאה, וזכרונותיו על אנדרה אדי ראו אור בכתב העת מדיאר סו (Magyar Szó). האופרטות שלו (שלושה הם הריקודים; יונת פרא) הוצגו על במות אוראדיה וקלוז'. הוא נרצח על ידי בריוני מפלגת צלב החץ ב-1944. פניני הפנינים, נעורים (שירים, בודפשט, 1919); הגורילה הטובה (קומדיה סאטירית, אוראדיה, 1919); הפאוּן האומלל (שיר סימפוני. אוראדיה, 1919); קברט (Vidám Könyvek 2. קלוז', 1920); אי השוקולד המופלא (סיפורי ילדים, קלוז', 1921); מהזריחה ועד השקיעה (שירים ותרגומים מקוריים, כולל שירים של המשורר היפני מוטורי נארינאגה (אנ'), קלוז', 1933). Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés II. (G–Ke). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1991. ISBN 973-26-0212-0 (לקסיקון ספרותי הונגרי ברומניה: סיפורת, עיון, ספרות מדעית, תרבות. עורך ראשי. אדגר באלוג. בוקרשט: קריטריון. 1991)  Új magyar irodalmi lexikon I. (A–Gy). Főszerk. Péter László. Budapest: Akadémiai. 1994. 651–652. o. ISBN 963-05-6805-5 (לקסיקון ספרותי הונגרי חדש) דיולה וולטר: אקוש גארה: הגורילה הטובה. סקירת טרנסילבניה, 1919/37. JewishGen.org "Emlékkönyv (adatbázis)". HDKE - Holokauszt Emlékközpont.
טיילר פטריק ג'ונס

טיילר פטריק ג'ונס (באנגלית: Tyler Patrick Jones; נולד ב-12 במרץ 1994) הוא שחקן אמריקאי. ג'ונס נולד בקליפורניה, הוא גילם את הבן של טום קרוז בסרט המדע הבדיוני דו"ח מיוחד, באותה שנה שיחק בסרט דרקון אדום, ב-2005 שיחק בסרט הספורט "Bad News Bears" בבימויו של ריצ'רד לינקלייטר, באותה שנה גם שיחק בקומדיית האימה "Feast". ב-2007 בסרט המבוסס על סדרת הטלוויזיה בן 10, ב-2008 שיחק בסרט עלילות ספיידרוויק המובסס על הספר בעל אותו השם, ב-2009 שיחק בסרט ההרפתקאות כוח G. הוא שיחק את הילד נד בנקס בסדרה הלוחשת לרוחות, בנוסף בטלוויזיה לקח חלק בסדרות המשפט של איימי ומרפאה פרטית, הוא הופיע גם במספר פרסומות ובין לערוץ הולמרק. טיילר פטריק ג'ונס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טיילר פטריק ג'ונס, באתר AllMovie (באנגלית) טיילר פטריק ג'ונס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחקנים ובנושא אמריקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כלל ההכרח (פסלות שופט)

כלל ההכרח הוא כלל משפטי בדיני פסלות שופט, שממלא את ההכרח לשבת בדין גם כשאין בנמצא שופט ללא פסלות. כלל ההכרח מבוסס על ההכרח של בית המשפט להפעיל את סמכות השפיטה הנתונה לו בעניין שבדין. הפעלתה היא ישיבתו של שופט כלשהו לדון באותו עניין. גם אם אין שופט שיוכל לשבת באותו עניין שבדין ללא פסלות או עילת פסלות פחותה, הכרח זה לא נמוג. הכלל קובע שלפיכך יש ליישב את ההכרח כגובר על הפסלות של שופט נדרש כלשהו. ולכן, לכל שופט שהוא מתאפשר למלא את ההכרח ולשבת בדין. יש שהכלל מורחב גם לניגוד עניינים אצל נושאי משרה ומקבלי החלטות מנהליות. באופן כללי, כלל ההכרח מוביל למסקנה שנתפסת כפרדוקסלית מעט. כאשר פסלות מונעת הכרעה מצד כל בעלי התפקיד, ההכרעה מתאפשרת לכולם. התרת התפיסה כפרדוקס נעוצה בכך שבמקרים הנדירים שכלל זה נועד לחול עליהם, יישומו מונע את הנזק שפסלות כוללת עשויה לגרום: רִיק בשפיטה, גרימת אבסורד, אי־החלטה מצד נושאי משרה ורשויות מנהליות, או מניעת מענה הכרחי אחר. הכלל בנוסחו שבחוק הישראלי הוא הכלל הלא־מורחב, שחל על שפיטה. הוא מובא בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984, סעיף 77א (א3): ”[...] שופט רשאי לשבת בדין אם העברת הָעִנְיָן לכל שופט אחר לא תשנה את עילת הפסלות”. יגאל מרזל, דיני פסלות שופט, תל אביב-יפו: ההוצאה לאור של לשכת עורכי הדין בישראל, תשס"ו 2006, עמ' 390, מסת"ב 978-965-7322-00-0. (בעברית), במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית (ב־Google Books) #מרזל (2006) Arnold Rochvarg, Is the Rule of Necessity Really Necessary in State Administrative Law: The Central Panel Solution, All Faculty Scholarship, 1999-01-01 חן מענית, ‏מה יעשו הקולגות של גרוניס? סכסוך כספי של אשתו מגיע לעליון, באתר גלובס, 21 באוגוסט 2016; משה גורלי, כשאשתו של הנשיא בדימוס מגיעה לעליון, באתר כלכליסט, 24 באוגוסט 2016; חן מענית, ‏העליון פסק לטובת השופטת בדימוס ורעייתו של אשר גרוניס, באתר גלובס, 27 בדצמבר 2016
כלל ההכרח

האם התכוונתם ל... כלל ההכרח (לוגיקה אפיסטמית) – תכונה בלוגיקה אפיסטמית שמבטאת את ההכרח של היכללות טענה אמיתית בכל עולם, בידיעתו של סוכן. כלל ההכרח (פסלות שופט) – כלל משפטי בדיני פסלות שופטים שממלא את ההכרח לשבת בדין גם כשאין בנמצא שופט ללא פסלות. ראו גם תנאי הכרחי
ילדה של אמונה

"ילדה של אמונה" הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת הישראלית אודיה. הוא יצא לאור ב-8 בספטמבר 2024 תחת הוצאת חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק. אודיה כתבה את רוב שירי האלבום בווילה בצפון, אותה שכרה כדי להתבודד ולעבוד. אודיה חשפה באינסטגרם שלה כי השיר הראשון באלבום, "קריוקי פסנתר בסלון", נכתב במהלך אוגוסט 2024. ב-20 באוגוסט 2024 יצאו מתוך האלבום השירים "עובד בכפר", "לילה טוב", ו"בן אדם". השיר "עובד בכפר" נחשף לראשונה באתר מאקו. לאחר צאת האלבום, הגולשים ברשת שמו לב לדמיון בין עטיפת האלבום של אודיה לבין עטיפת האלבום SOS של הזמרת האמריקאית סיזה. מטעמה של אודיה לא נמסרה תגובה להאשמות על ההעתקה. באוקטובר 2024 צפויה אודיה לצאת לסיבוב הופעות עם הזמר אושר כהן לקידום האלבום. האלבום כולל 13 שירים. האלבום נוצר בשיתוף פעולה עם מספר כותבים ומפיקים, ביניהם תמיר צור, אופיר כהן, טליסמאן וג'ורדי. ישנם שיתופי פעולה באלבום עם זמרים וראפרים, כולל דואט עם טליסמאן ושירים עם ליעד מאיר ואיזי. האלבום מכיל שירים אישיים במיוחד, בהם היא מדברת על הקשר עם אביה והתחרות עם זמרות אחרות. השיר "עוד יום" הוא דואט בין אודיה לראפר והמפיק הישראלי טליסמאן. השיר נכתב על ידי השניים יחד עם טל קסטיאל. טליסמאן ציין כי השיר הוא אחר מההוצאות הנדירות שלו שבו הוא מופיע בשיר שהוא לא היה שותף בהפקה שלו. השיר "עוד יום" משקף את הכאב והקושי שבמערכת יחסים מסובכת ובלתי מתפקדת. השיר משתמש בציניות, רפרנסים תרבותיים ושפה עשירה כדי להביע רגשות של תסכול, אובדן ודיכאון, תוך שהוא משלב גם הומור שחור. השיר "בן אדם" עוסק בהתמודדות עם קשיים נפשיים וחיפוש אחר גאולה פנימית, תוך שילוב בין מרכיבים של אמונה דתית וקריאה להתעוררות. בשיר, אודיה מבקרת את העולם החומרי והמרדף אחרי הצלחה, ומבקשת למצוא משמעות עמוקה יותר בחיים דרך חיבור לרוחניות ולתובנות של תקווה ואמונה. בפזמון השיר נכלל הפיוט הספרדי "בן אדם מה לך נרדם" אותו נוהגים לומר בסליחות, מה שמשתלב עם עיתוי ההוצאה של האלבום. השיר "ילדה של אמונה" כולל ביקורת על זמרות מהתעשייה שמחקות את סגנונה. השיר "עובד בכפר" מתמקד במערכת יחסים שהייתה רוויית כאב וקושי, אך עם זאת גם בעוצמה הרגשית. הוא מתאר תהליך של התמודדות, פרידה והשלמה עם הסוף של מערכת היחסים. השיר "לילה טוב" מתאר תחושות של חוסר שקט, בלבול ובדידות בעולם כאוטי. בשיר אודיה מתארת מצבים אישיים מורכבים, כמו ריחוק מאביה, יחד עם השקפה על המצב החברתי והביטחוני בישראל. האלבום ילדה של אמונה באתר ספוטיפיי האלבום ילדה של אמונה באתר דיזר האלבום ילדה של אמונה באתר אפל מיוזיק האלבום ילדה של אמונה באתר Last.fm האלבום ילדה של אמונה באתר טיידל האלבום ילדה של אמונה באתר יוטיוב פופ אפ, מי שמאמינה לא מפחדת, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 11 בספטמבר 2024 3 אודיות, 2 אלבומים על פרידה ואחד אלוהינו, באתר רשת 13, ‏11 בספטמבר 2024 גל אדם, עדן אטד, רז קופרמן, נדב אהרוני, ג'ורדי, מתן דרור, אופיר כהן, אור כהן, תמיר צור, מאור שטרית ואורי שכיב גיל משעלי, ‏אודיה משחררת אלבום חדש: "ילדה של אמונה", באתר ‏מאקו‏, 8 בספטמבר 2024 העתיקה? אודיה מותקפת ברשת, באתר ישראל היום, 8 בספטמבר 2024 אודיה חוגגת יום מאושר: "מה שיוצא מהלב נכנס אל הלב", באתר אייס, 8 בספטמבר 2024 שניים עד ארבע עם רון שלום ויואב כהן, טליסמאן, האחראי על פתיח התוכנית, סיפר על שיתוף הפעולה עם אודיה בשיר החדש שהוציא איתה - 'עוד יום': "היא פשוט בן אדם זהב, והיא קלילה ועמוקה", באתר 103FM, ‏8 בספטמבר 2024
דילמת ההליכה או ההמתנה

דילמת ההליכה או ההמתנה (באנגלית: Wait/walk dilemma) מתארת את ההתלבטות שעומדת בפני אדם הממתין בתחנת אוטובוס, כאשר משך ההמתנה עשוי לעלות על הזמן שיידרש להגיע ליעד באמצעי תחבורה אחר, ובפרט בהליכה. הדילמה נחקרה במסגרת מחקר שפורסם בשנת 2008 וזכה להתייחסות בגיליון "הרעיונות של השנה" של מגזין הניו יורק טיימס. הדילמה נחקרה בדו"ח שלא פורסם בשם "ללכת או לחכות: המתמטיקאי העצל מנצח". המאמר של אנתוני בי מורטון "הערה על הליכה לעומת המתנה" מחזק את תוצאות המחקר של צ'ן וחבריו. המאמר של רמניק ארורה "הערה על ללכת או לחכות: המתמטיקאי העצל מנצח" דן במה שלדעתו היו שגיאות בטיעון של צ'ן וחבריו; עם זאת, תוצאת המאמר של צ'ן וחבריו עדיין תקפה לאחר התיקונים לכאורה של ארורה. כבר בשנת 1990, הסופר טום פארקר ציין כי "הליכה מהירה יותר מהמתנה לאוטובוס אם הולכים פחות מקילומטר וחצי". כסטודנט לתואר ראשון במתמטיקה בהרווארד, סקוט די קומינרס החל לראשונה להתמקד בבעיה בזמן שהלך מ-MIT להרווארד, המרוחקות יותר מקילומטר וחצי זו מזו בקיימברידג', מסצ'וסטס, לאורך קו האוטובוס 1 של MBTA. הוא גייס את עזרתו של ג'סטין ג'י צ'ן, סטודנט לפיזיקה ב-Caltech, ורוברט וו. סינוט, סטודנט לסטטיסטיקה בהרווארד, כדי לבצע את ניתוח הנתונים. המסקנה של המאמר שלהם היא שבדרך כלל מהיר יותר מבחינה מתמטית לחכות לאוטובוס, לפחות לזמן מה. אבל ברגע שהתקבלה ההחלטה ללכת, היא צריכה להיות סופית במקום לחכות שוב בתחנות הבאות. המאמר גם הראה יישומים פוטנציאליים לתחום ההצפנה. הבעיה המקבילה במסע בין-כוכבי נקראת "חישוב ההמתנה" (באנגלית: Wait Calculation). היא מנסה לקבוע את הזמן האופטימלי להמתין להתקדמות טכנולוגית שתשפר את מהירות החלליות, לפני שמתחייבים למסע. התקבצות אוטובוסים Robert Dochow, Optimal decision on wait-or-walk if your bus is not coming, Towards Data Science, ‏25 באוגוסט 2022 Year In Ideas 2008 - Interactive Feature - NYTimes.com, archive.nytimes.com Noah Bierman, Cellphones remain mum in tunnels, The Boston Globe, ‏3 בפברואר 2008 (ארכיון) Lazy option is best when waiting for the bus, New Scientist, ‏23 בינואר 2008 The Gatesville Messenger and Star-Forum from Gatesville, Texas, Newspapers.com, ‏22 במאי 1996
גל בייטנר

גל בייטנר (נולד ב-21 באוקטובר 2003) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת רכז בקבוצת הכדורסל עירוני "לאטי" קריית אתא אשר משחקת בליגת העל בכדורסל. בייטנר נולד וגדל במושב בני דרור שבשרון, התחיל את הקריירה שלו בהפועל לב השרון. בהמשך עבר לקבוצת עמק חפר. ב-2018 זכה בגביע תחרות של מנהלת הליגה בשיתוף מפעל הפיס, "הקלעי של המדינה" כאשר קלע 19 נקודות בגמר של עמק חפר והעפיל לשלב הארצי. ב-2019 בהיותו בגיל 16 עבר ללמוד ולהתגורר באקדמיה לספורט ובפנמייה של כפר הנוער ויצו נהלל בעמק יזרעאל. ביטנר גדל במחלקת הנוער של הפועל עמק יזרעאל, שיחק שנה אחת בליגה הלאומית בקבוצה הבוגרת של הפועל מגדל העמק-יזרעאל ואת העונה שלאחריה העביר בליגה הארצית עם הפועל גלבוע ברוש. ב-22 באוגוסט 2023 חתם בייטנר לראשונה בעירוני קריית אתא מליגת העל בכדורסל. ב-21 במאי 2024 רשם הופעת בכורה בליגת ווינר סל במדי עירוני קריית אתא במשחק מול מכבי עירוני רמת גן. בייטנר השיב בארבע נקודות, שלושה ריבאונדים ושני אסיסטים לצד שתי חטיפות ב־22 דקות. ב-12 ביולי 2024 חתם בייטנר בעירוני קריית אתא הארכה לעוד שתי עונות 2024/2025. גל בייטנר, ברשת החברתית אינסטגרם פרופיל, באתר ליגת העל בכדורסל פרופיל, באתר EuroBasket פרופיל, באתר 365 scores פרופיל, באתר ProBallers "הקלעי של המדינה": גל בייטנר עלה שלב, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏14 באפריל 2018 משה הליקמן, גל בייטנר על הסיפור מאחורי המשחק ההירואי מול ר"ג, האימון עם יאניס אנטטוקומפו, שיתוף הפעולה עם בן שרף ולשבת ליד שאק, באתר Sports Rabbi, ‏24 במאי 2024 גל בייטנר נשאר בקריית אתא לעוד שנתיים, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏12 ביולי 2024 רן קון, ‏זה הזמן שלו: שרון אברהמי שייך לרמות הגבוהות, באתר ONE‏, 8 ביוני 2024 אור שקדי‏, היי אתא, גיבור גדול: מי מאחורי הסנסציה של ליגת העל?, באתר וואלה, 8 ביוני 2024
לשכת הטלאים

לשכת הטלאים או לשכת טלאי קרבן הייתה לשכה בבית המוקד שבבית המקדש בה נשמרו בהמות עבור קורבנות ציבור. לשכת הטלאים נקראת כך משום שרוב הבהמות שהיו בתוכה היו טלאים המיועדים לקורבן התמיד. לשכת הטלאים הייתה בפינה הדרומית מערבית של בית המוקד. יש אומרים, שלא הייתה סמוכה לפינה הדרומית, אלא נמצאת באמצע הצד המערבי, ומוארכת לצפון ולדרום. ההבנה המקובלת היא, כי לשכה זו הייתה מקודשת בקדושת העזרה, שכן לפי המבואר במשנה בית המוקד היה בנוי בצפון העזרה, ושתיים מלשכותיו התקדשו. לשכות אלו היו ממוקמות בחצי הדרומי של בית המוקד. בלשכה הטלאים היו לפחות ששה טלאים המוכנים כשהם מבוקרים ובדוקים ממום לצורך קורבנות התמיד. יש המזהים לשכה זו עם לשכת הקורבן, שהייתה אחד מהמקומות בהם היו הלויים שומרים במקדש. לשיטה זו יש לומר, שבאופן מכוון העמידו שומר במקום זה, להבטיח את הטיפול בבהמות המיועדות לקורבן אף בשעות הלילה. משנה מידות א, ו. לדעת רב הונא ביומא (טז, א), המשנה בתמיד (ג, ג) חולקת וסוברת שהייתה בקרן צפונית מערבית, ורב אדא בר יצחק אינו מקבל את דבריו. רש"י יומא יז,א ד"ה רב אדא. אבל הרמב"ם מפרש במשנה במידות, שהלשכה הייתה בקרן דרומית מערבית ממש, ורק יחסית לעזרה היא הייתה בצפון; וכך עולה מהלכותיו בית הבחירה ה, י. מידות שם, וכפי שמבאר שם הרא"ש, וכן עולה מפירושי רש"י, רבינו חננאל והמאירי ליומא שם, והמפרש לתמיד שם. הגר"א בביאורו לתמיד ג, ג כותב, כי לשכה זו לא נתקדשה, מחשש שמא הבהמה תרביץ גללים. משנה בערכין יג, א; רמב"ם תמידין ומוספין א, ט. משנה מידות א, א; וראה בפירוש הרא"ש שם.
לשכת עושי לחם הפנים

לשכת עושי לחם הפנים (בקיצור: לשכת לחם הפנים) הייתה לשכה במבנה בית המוקד שבבית המקדש ששמשה לאפיית לחם הפנים. בלשכה זו אפו את שנים עשר הלחמים מדי יום שישי. לשכת עושי לחם הפנים הייתה בקרן דרומית מזרחית של בית המוקד, והייתה אחת מבין ארבע הלשכות שהיו בבית גדול זה, שהכיל בקרבו עוד שלוש לשכות אחרות. בית המוקד היה בנוי "חציו בקודש", כלומר בעזרה, ו"חציו בחול", כלומר בהר הבית. לשכת עושי לחם הפנים נקבעה בחלק הקדוש והייתה פתוחה אליו, וממילא קדושתה הייתה כקדושת העזרה. לעומת האמור, קיימת דעה בראשונים, האומרת, שבית המוקד היה בנוי בחול, ולשכת עושי לחם הפנים בכלל זה. עם זאת לשכת עושי לחם הפנים נתקדשה בקדושת העזרה, שכן, הפתח של לשכה זו פתוח לקודש, והלכה היא, ש"הלשכות הבנויות בחול ופתוחות לקודש – תוכן קודש". נחלקו תנאים בשאלה האם כל מעשי לחם הפנים צריכים להיעשות בלשכת עושי לחם הפנים, או שמא חלק ממעשיה נעשים מחוץ ללשכה זו. להלכה נפסק כדעת חכמים, המחלקים בין הלישה של ככרות הלחם לבין האפייה, כלשון המשנה: "לישתן ועריכתן – בחוץ, ואפייתן – בפנים בעזרה כשאר המנחות". בדברי חז"ל מצינו, שבימי הבית השני, הייתה לשכה זו באחריות בית גרמו, אשר היו מומחים לאפייה לשלביה. משפחה זו הכינה את לחם הפנים למקדש באופן שלא יתעפש במהלך השבוע בו מונח הלחם על המנקיות בשולחן לחם הפנים. המשפחה הסתירה את סוד אפיית לחם הפנים, ואף דרשה שכר גבוה על המשך עבודתה במקדש. לפי המתואר בגמרא נעשה ניסיון להביא אופים מומחים מאלכסנדריה, אך אלה לא הצליחו למנוע את עיפוש לחם הפנים, לפיכך החזירו את בית גרמו לעבודה והרבו בשכרם, שכן, לא נמצא אופה שיכול להחליפם ולאפות את לחם הפנים טוב כמותם. מאז זכורה משפחה זו לגנאי על שנמנעו מללמד את סוד אפיית לחם הפנים. בירושלים – מחוץ למקדש בתנור בלשכת עושי לחם הפנים משנה, מסכת מדות, פרק א', משנה ו'; משנה תורה לרמב"ם, הלכות בית הבחירה, פרק ה', הלכה י'. משנה, מסכת מדות, פרק א', משנה ו'. ועיין תוספות יום טוב ציור אות ל"ו, תפארת ישראל אות מ"ג. ר' יונתן בעל הציורים אות נ"ג. פירוש המשנה לרמב"ם מידות א, ו; משנה תורה לרמב"ם, הלכות בית הבחירה, פרק ה', הלכה ט'. משנה, מסכת מעשר שני, פרק ג', משנה ח' משנה, מסכת מנחות, פרק י"א, משנה ב' משנה תורה לרמב"ם, הלכות תמידים ומוספין, פרק ה', הלכה ז' תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ל"ח, עמוד א'
לשכת החותמות

לשכת החותמות הייתה לשכה בבית המוקד שבבית המקדש, בה היו נותנים חותמות לאנשים המקריבים שקנו נסכים עבור קורבנם. הכהנים הנהיגו סדר של תשלומים במקדש למביאי הקורבן. אדם שהביא את קורבנו היה זקוק לשמן עבור הנסכים, או יין לנסכים לקורבנו, לשם כך העמידו הכהנים גזברים מיוחדים למכירת צורכי הקורבן. לאחר ששילם המקריב את הכסף בלשכה זו, מקבל האיש חותם ועליו רשום סוג הנסך שקנה. לשכת החותמות הייתה בצד הצפון-מזרחי של בית המוקד, לצד שאר הלשכות בבית המוקד: לשכת בית המוקד, לשכת הטלאים, ולשכת עושי לחם הפנים. לשכת החותמות הייתה חול, מכיוון שהלשכה נמצאת בצפון בית המוקד, שם הלשכות מוגדרות מבחינת הקדושה 'חול', כלומר, לא מקודשות בקדושת העזרה אלא בקדושת החיל. לשכת החותמות הייתה בבית המוקד, ובה היה יושב בתקופה מסוימת יוחנן הממונה על החותמות. כל מי שהיה צריך נסכים היה הולך לשם, משלם את הסכום המתאים לגזבר (כגון עבור נסכי גדי, העולה כקורבן עולה או שלמים, ישלם עבור שלושה דברים: יין, שמן וסולת) ומקבל ממנו חותם. לאחר מכן הולך האיש לאחיה הממונה על הנסכים, נותן לו את החותם, ומקבל ממנו את השמן והיין הנצרכים לקורבן. ארבעה מיני חותמות היו במקדש: 'עגל', 'זכר', 'גדי', 'חוטא', ולכל חותם ערכו הכספי המיוחד. עגל – לנסכי בקר. גדי – לנסכי הצאן חוץ מהאיל. זכר – לנסכי האיל בלבד. חוטא – לנסכי שלוש בהמות של מצורע. בלשכה זו גנזו החשמונאים את אבני המזבח ששיקצו היוונים, כשעבדו עבודה זרה על המזבח, והחשמונאים הביאו את האבנים המחוללות לשם. משנה, מסכת מדות, פרק א', משנה ו', וכפירוש הרמב"ם והרע"ב והתפארת ישראל שם, שלשכה זו היא לשכת החותמות. משנה תורה לרמב"ם, הלכות בית הבחירה, פרק ה', הלכה י' ראה משנה מידות א,ו: "שתים בקודש ושתים בחול", וראה פירוש הרא"ש שם שהדרומיות היו קודש, ומכאן שהצפוניות היו חול. משנה, מסכת תמיד, פרק ג', משנה ג' משנה, מסכת שקלים, פרק ג', משניות ג'–ד' תלמוד ירושלמי, מסכת שקלים, פרק ה', הלכה ג' משנה, מסכת מדות, פרק א', משנה ו', משנה תורה לרמב"ם, הלכות בית הבחירה, פרק ה', הלכה י'.
לשכת בית המוקד

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לשכתב אותו. הסיבה היא סתירות בערך, אי פירוט על הסתירות במשנה כפי המופיע בהערה 7. יש פירוט יותר בערך על בית המוקד. ולא ברור שהערך הזה נצרך.. לשכת בית המוקד הייתה לשכה במבנה בית המוקד בבית המקדש ממנה היו יורדים לבית טבילה. בית המוקד היה בית גדול בצפון העזרה, ובו ארבע לשכות, וביניהן 'לשכת בית המוקד'. בראשונים ישנם כמה דעות מדוע נקראה כך, ומה הייתה מטרת הלשכה. הלשכה נקראת על שם שהייתה בו מדורה לחימום המקדש לצורכי הכהנים במשך היום ובזמן השינה. ישנה דעה שממדורה זו לקחו אש עבור המזבח. מלשכה זו היו יורדים הכהנים לבית הטבילה. על מנת להבדיל את הלשכה מבית המוקד, נקרא בית המוקד עצמו 'בית המוקד הגדול', ואילו לשכת בית המוקד נקראה 'בית המוקד הקטן'. ישנם כמה דעות מהי מטרת לשכה זו: כאמור לעיל יש סבורים שהייתה שם מדורת אש, שימשה לצורך הכהנים היו מתחממים בה מצינת מי המקווה לאחר שטבלו. ולפיכך אף נראה – 'לשכת בית המוקד'. יש אומרים שבלשכת בית המוקד לא הייתה מדורה, אלא היו שם דברים הנצרכים לבית המוקד, כגון כלים להבערת המדורה ובגדי הכהנים שהיו ישנים בבית המוקד. יש אומרים שהמדורה בלשכת בית המוקד היא זו שדאגו הכהנים שלא תכבה לעולם, וממנה היו נוטלים אש לצורך המזבח. לשכת בית המוקד הייתה בצד הצפוני מערבי של בית המוקד. ויש סוברים שלשכת בית המוקד הייתה בצד הצפוני מזרחי. לפי האמור במשנה, שתי הלשכות הצפוניות של בית המוקד היו 'חול', כלומר, שלא היו מקודשות בקדושת העזרה, ומכאן ש'לשכת בית המוקד' לא הייתה מקודשת בקדושת העזרה. בית המוקד עיין שם, שהרמב"ם חזר מפירוש זה. משנה תמיד א' א, ב, ג; משנה מידות א' ו, ט; רמב"ם ורע"ב שם. רמב"ם בית הבחירה ה, י. המפרש לתמיד ל, ב. רמב"ם ורע"ב תמיד ג, ג; ומידות א, ו. רש"י תמיד ל, ב. ריטב"א יומא טו, ב. ראב"ד תמיד ל, א. ר"ח יומא טז, א, מובא גם בתוס' שם טו, ב ד"ה ואחת לשכת בית המוקד. מאירי יומא טו, ב. מידות א, ו, וכפירוש הרמב"ם והרע"ב שם שזו לשכת בית המוקד. רמב"ם הל' בית הבחירה ה, י. בעניין מקומן של לשכות בית המוקד יש סתירה בין המשנה הנ"ל במידות א, ו לבין המשנה בתמיד ג, ג. רש"י יומא יז, ב ד"ה אי אמרת בשלמא. בעניין מקומן של לשכות בית המוקד יש סתירה בין המשנה במידות א, ו ובין המשנה בתמיד ג, ג. סתירה זו נידונה באריכות בגמרא יומא טו, ב – יז, ב, וראה "שערי היכל" ליומא מערכה כב. ראה משנה מידות א, ו: "שתים בקודש ושתים בחול", וראה פירוש הרא"ש שם שהדרומיות היו קודש, ומכאן שהצפוניות היו חול. ראה תפארת ישראל מידות א, ו אות נ'. אמנם בתוספתא (מהדורת ליברמן, מעשר שני פ"ב הט"ו) נאמר שלשכת בית המוקד חלקה היה קודש וחלקה היה חול, אך מהשוואה לאמור במשנה במידות שם נראה שהכוונה שם אינה ללשכת בית המוקד אלא לבית המוקד עצמו, ובאמת בתוספתא שלפנינו (בסוף ש"ס וילנא) הגרסה שם אינה "לשכת בית המוקד" אלא "בית המוקד".
אהרן מאיר פורטוגל

אהרן מאיר פורטוגל (ביידיש: פארטוגאל; נולד בכסלו ה'תשל"ח) הוא האדמו"ר הרביעי והנוכחי מחסידות סקולען. נולד במונטריאול לרבי ישעיה יעקב פורטוגל ולסילקא בת רבי מאיר גרינוולד רבה של טיאצ'יב. היות שיום לידתו (או יום מילתו) היה ביום ח' בכסלו, יום השנה של רבי אהרן טברסקי מצ'רנוביל, על כן נקרא בשם "אהרן" על שמו, ונתווסף לו השם "מאיר" על שם אבי אמו רבי מאיר גרינוולד. בילדותו למד בתלמוד תורה של חסידות סאטמר במונטריאול. למד בישיבת לוצרן בשווייץ אצל רבי יצחק דוב קופלמן. נישא בשנת ה'תשנ"ח למרים, בת דודו הרב שלמה אליעזר ברוינשטיין, רב קהילת טרניבא במונסי, חתן סבו רבי מאיר גרינוולד. לאחר חתונתו התיישב במונסי. לאחר פטירת אביו בה' באלול ה'תשפ"ד, התמנה למלא את מקומו כאדמו"ר מסקולען, לצד אחיו הרב אליעזר זוסיא, שמכהן כרב הקהילה. אחיו, הרב אליעזר זוסיא, רב קהילת סקולען בנו, הרב שמואל צבי, חתן הרב אריה לייבוש טייטלבוים, חתנו של האדמו"ר רבי שמואל יעקב קאהן מתולדות אברהם יצחק בנו, הרב לוי יצחק, חתן הרב אברהם יהושע העשיל טברסקי, חתן האדמו"ר רבי צבי אלימלך הלברשטאם מבארניב, חתן האדמו"ר רבי חי יצחק טברסקי מרחמסטריווקה חתנו, בן הרב דוד משה הורוביץ, בן אב"ד דז'יקוב מונסי, וחתן האדמו"ר מקוסון בית שמש ז' באלול ה'תשפ"ד, יברך את בית אהר"ן • הגה"צ ר' אהרן מאיר פארטוגאל שליט"א געקרוינט אלס ממלא מקום אביו הרה"ק מסקולען זצ"ל, באתר בחצרות הקודש חיים רוזנבוים, התרגשות בסקולען: הוכתר האדמו"ר הרביעי לשלשלת הזהב, באתר כיכר השבת נרצח במתקפת הטרור במומבאי (2008)
אנדור גאראמי

אנדור גאראמי (במקור ארנולד גולדשטיין בהונגרית: Garami Andor;‏ פרוסטיוב, 1 ביולי 1902 – 15 בדצמבר 1942) היה עיתונאי יהודי-הונגרי, מתרגם ספרותי, תסריטאי, מחזאי. גאראמי נכלל בצו ממשלת הונגריה של סופרים אסורים שאת יצירותיהם אסור היה לפרסם, למכור, לקרוא ולהחזיק ודינן היה גריסתן. הוא היה סופר ועיתונאי שנון, חכם, מחושב היטב מדייק בכל מילה. מה שהיה לו לומר כתב תמיד בחוכמה ובמיומנות רבה. ארנולד גולדשטיין נולד במשפחה יהודית כבנם של מיינהרט מנו גולדשטיין (1870–1939), חייט ושל פרנצישקה ולדמן. הוא המשיך את לימודיו באוניברסיטת בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד) וקיבל תואר בכלכלה. ב-1920 הפך לחבר מערכת העיתון אשט ובינתיים עבד גם כעורך של "היומן המשפטי" (Jogi Napló). הוא עבד בתעשיית הקולנוע ההונגרית משנת 1922, תחילה כמתרגם סרטים, אחר כך כדרמטורג, כמחבר מערכוני סרטים ומתרגם כתוביות לסרטים אילמים. בין 1928 לבין 1938, היה העורך הראשי והמוציא לאור של כתב העת "שליח הסרט ההונגרי" (Magyar Filmkurír). בשנת 1928 הציג התיאטרון וקולנוע אורניה בבודפשט, בבכורה ופתיחת השנה את "היידלברג, איני יכול לשכוח אותך!" מחזה שלו, שגוסטב צ'רבנקה הלחין לו מוזיקה. גם סיפורים קצרים רבים, מערכוני קברט ומילות שיר (תמלילן) קשורים בשמו. הוא מת במחנות שירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) בשדות המוקשים באוקראינה, עירום למחצה, מורעב למוות. אשתו הייתה קלרה פלדמן (1906–?), בתו של מפיק הסרטים איז'ו פלדמן, איתה התחתן ב-11 בדצמבר 1927 ביוז'פווארוש, בודפשט. רוחץ הכלבים (1922) איבדתי את ליבי בהיידלברג מי נהר המארוש זורמים בשקט אלרי קווין : פשע המנדרין (בודפשט, 1934) ס.ס. ואן דיין (אנ') : מפלצת באגם (אתנאום, בודפשט, 1934) סלדון טראס (צר'): הנידון למוות (טולנאי, בודפשט, 1938) סלדון טראס: הגרדום קורא (אתנאום, בודפשט, 1935) סלדון טראס: סוד קבר הגלים (אתנאום, בודפשט, 1935) אלרי קווין: גימבל שתי הנפשות (אתנאום, בודפשט, ?) אנדור גאראמי, רומן, המשפט הראשי. אנדור גאראמי: סנסציה Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש) Hangosfilm (סרט מדבר) אנדור גאראמי באתר Arcanum תרגומי ספריו שיצאו לאור רומן של אנדור גאראמי: המשפט הראשי. ספרו בהוצאת רומני הכרך רומן של אנדור גאראמי: סנסציה "Halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 34/1966. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-10-15. Bejegyezve a II., XI. és XII. kerületi bíróság P.k. 52.233/1965. sz. holtnaknyílvánító végzése alapján. "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári házassági akv. 1537/1927. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-10-15.