laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lacrosse (סדרת לוויינים)

Lacrosse הייתה סדרת לווייני ריגול של ארצות הברית ששוגרה החל בשנת 1988. הלוויין הראשון שוגר ממעבורת החלל אטלנטיס כחלק ממשימה STS-27. הלוויינים היו הראשונים שניצלו מכ"ם מפתח סינתטי והופעלו על ידי משרד הסיור הלאומי. קיום הלוויינים אושר על ידי ארצות הברית רק בשנת 2008. ידוע על שיגור 5 לוויינים. כול הלוויינים סיימו את פעילותם. הלוויין היה מסוגל לתת תמונה של מתרחש על הקרקע גם בעננות והייתה לו יכולת מסוימת לגילויים בתוך הקרקע. הלוויינים הראשונים ניצלו מערכת TDRS להעברת נתונים לתחנת קרקע שהייתה מוצבת בניו מקסיקו. הלוויינים נבנו על ידי לוקהיד מרטין. עלות לוויין בודד כולל שיגור הייתה כ-0.5-1 מיליארד $ במחירי 1990. משקל הלוויין היה כ-15,000 ק"ג והוא היה ממתוכנן לעבוד במשך יותר מ-5 שנים. הלוויינים הוחלפו על ידי לוויינים מסדרה FIA. מדיה וקבצים בנושא Lacrosse בוויקישיתוף תיאור הלוויינים, באתר Encyclopedia Astronautica נתוני שיגורים, באתר Gunter's Space Page מידע על לווייני הסדרה
קייט

האם התכוונתם ל... ג'ונתן קייט – שחקן וקומיקאי יהודי-אמריקאי לאה קייט – זמרת אמריקאית מיכאל קייט – במאי ישראלי מוריס קייט – אקטיביסט אמריקאי קיט קייטי
Asiasat

AsiaSat - חברה שמספקת שירותי לוויין. החברה הוקמה בשנת 1988. היא רשומה בברמודה והמטה שלה נמצא בהונג קונג. החברה הוקמה כחברה ממשלתית סינית שנשכרת בבורסה לניירות ערך של הונג קונג. בשנת 2019 החברה עברה הפרטה. היא נמצאת כיום בבעלות פרטית של Bowenvale Limited ומניותיה נמחקו מבורסה לניירות ערך. הלוויין הראשון AsiaSat 1 שוגר ב-7 באפריל 1990 ממרכז שיגור הלוויינים שיצ'אנג. במקור זה היה לוויין Westar 6 ששוגר ממעבורת החלל צ'לנג'ר במסגרת STS-41-B. הוא לא הגיע למסלול המתוכנן, הוחזר מהחלל על ידי מעבורת החלל דיסקברי במסגרת משימה STS-51-A ונמכר ל-AsiaSat. הלוויין פעל עד לשנת 2003. בסך הכול בבעלות החברה היו 10 לוויינים מהם 5 פועלים (לפי הנתונים באתר החברה, נכון לספטמבר 2023). על פי הרוב הם מתוצרת SSL במשקל של מעל ל-4,000 ק"ג ומתוכננים לעבודה של כ-15 שנים. אתר האינטרנט הרשמי של Asiasat Asiasat, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Asiasat, סרטונים בערוץ היוטיוב נתוני לוויינים
No Judgement

"No Judgment" הוא סינגל של הזמר האירי, נייל הורן. השיר יצא ב-7 בפברואר 2020 בהוצאת חברת התקליטים קפיטול רקורדס. השיר מופיע כסינגל השלישי של אלבום האולפן השני שלו, Heartbreak Weather. השיר נכתב על ידי אסקירדו, ג'ון ראיין, טוביאס ג'סו ג'וניור, ג'וליאן בונטה ונייל הורן, והופק על ידי טוביאס ג'סו ג'וניור וג'וליאן בונטה. נכון לספטמבר 2023, השיר הושמע למעלה מ-187 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-20 מיליון פעמים ביוטיוב. מידע על הסינגל "No Judgement" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "No Judgement" באתר Genius סרטון השיר "No Judgement" באתר יוטיוב No Judgement, 2020-02-07, ארכיון מ-2023-04-05, נבדק ב-2023-09-17 Niall Horan - No Judgement (Official Video), ארכיון מ-2023-06-15, נבדק ב-2023-09-17 "Niall Horan Announces New Single 'No Judgement'". Billboard. נבדק ב-2020-02-07. "Singles To Radio". The Music Network. נבדק ב-7 בפברואר 2020. {{cite web}}: (עזרה) "Hot/Modern/AC Future Releases | Hot Adult Contemporary Rock Songs and Release Dates". All Access. אורכב מ-המקור ב-8 בפברואר 2020. נבדק ב-7 בפברואר 2020. {{cite web}}: (עזרה) "Top 40/M Future Releases | Mainstream Hit Songs Being Released and Their Release Dates". All Access. אורכב מ-המקור ב-8 בפברואר 2020. נבדק ב-7 בפברואר 2020. {{cite web}}: (עזרה) "NIALL HORAN-No Judgment". Radio Date. נבדק ב-19 בפברואר 2020. {{cite web}}: (עזרה) No Judgement (Steve Void Remix) - Single by Niall Horan & Steve Void (באנגלית אמריקאית), ארכיון מ-2020-03-26, נבדק ב-2020-03-10 "No Judgement (Acoustic) - Single by Niall Horan". Apple Music. נבדק ב-2020-03-06. "NIALL HORAN "No Judgement - Steve Void Remix" | (Radio Date: 20/03/2020)". radiodate.it (באנגלית). נבדק ב-2020-03-20.
ברנרד קורנוול

ברנרד קורנוול (באנגלית: Bernard Cornwell; נולד ב־23 בפברואר 1944, בלונדון, אנגליה) הוא סופר אמריקאי־אנגלי, מחברם של רומנים היסטוריים וספר היסטורי על קרב ווטרלו. הוא ידוע כיוצר הנובלות אודות הלוחם ריצ’רד שארפ, בסדרת רומנים על תקופת מלחמות נפוליון. הוא גם כתב את סדרת ״סיפורים סקסוניים״, סדרה של 13 נובלות על יצירתה של אנגליה. הוא כתב נובלות היסטוריות בעיקר על ההיסטוריה של אנגליה. שלושה מסדרות הרומנים ההיסטוריים שלו עובדו לטלוויזיה: סדרת הטלוויזיה "שארפ" של רשת ITV, "הממלכה האחרונה" מבית BBC ו"מלך החורף" של MGM. הוא חי עם רעייתו בארצות הברית. הגארדיאן הבריטי כתב עליו שהוא "סופר הרומנים ההיסטוריים הבריטי הטוב ביותר של כל הזמנים". הוול סטריט ג'ורנל האמריקני הכריז ש"ברנרד קורנוול הוא סופר הרומנים ההיסטוריים המצליח ביותר בעולם". הממלכה האחרונה הארלקין מעשה הקשת מדיה וקבצים בנושא ברנרד קורנוול בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ברנרד קורנוול ברנרד קורנוול, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ברנרד קורנוול, ברשת החברתית Goodreads
You Owe Me

"You Owe Me" הוא סינגל של הצמד המוזיקלי האמריקאי, הצ'יינסמוקרס. השיר יצא ב-16 בפברואר 2018 בהוצאת חברות התקליטים דיסרופטור רקורדס וקולומביה רקורדס. השיר מופיע כסינגל השני של אלבום האולפן השני של הצמד, Sick Boy. השיר נכתב על ידי הצ'יינסמוקרס, אמילי וורן וצ'לסי ג'ייד והופק על ידי הצ'יינסמוקרס ושון פרנק. נכון לספטמבר 2023, השיר הושמע למעלה מ-97 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-60 מיליון פעמים ביוטיוב. מידע על הסינגל "You Owe Me" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "You Owe Me" באתר Discogs סרטון השיר "You Owe Me" באתר יוטיוב "The Chainsmokers – "You Owe Me"". Spin. 2018-02-16. נבדק ב-17 בפברואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) You Owe Me, 2018-12-14, ארכיון מ-2023-01-06, נבדק ב-2023-09-17 The Chainsmokers - You Owe Me (Official Video), ארכיון מ-2023-03-14, נבדק ב-2023-09-17 "You Owe Me - Single by The Chainsmokers on iTunes". iTunes Store. נבדק ב-13 באפריל 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Singles To Radio - The Music Network". themusicnetwork.com. "You Owe Me (Remixes) - EP by The Chainsmokers". iTunes Store. נבדק ב-13 באפריל 2018. {{cite web}}: (עזרה)
כנען (12 מרגלים)

"כנען (12 מרגלים)" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי שלומי שבן, בהשתתפות הראפר הישראלי רביד פלוטניק והזמר הישראלי שולי רנד, מתוך אלבום האולפן הרביעי של שבן, בית פתוח חלק א' (2023). הוא יצא לאור ב-24 באוקטובר 2022 כסינגל השני מתוך האלבום, באמצעות חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק. השיר זכה להצלחה במצעדי סיכום שנת ה'תשפ"ג. במצעד של גלגלצ ו-ynet הגיע למקום ה-17, בעשירייה של השנה של כאן גימל וטיקטוק הגיע למקום ה-30 ובוואלה! הגיע למקום השני. את השיר כתב והלחין שלומי שבן, בהתבסס על הסיפור המקראי חטא המרגלים, המתואר בפרשת שלח לך בספר במדבר. השיר מורכב משיחה בין שלוש דמויות מהסיפור המקראי, מ' (משה), י' (יהושע בן נון) וכ' (כלב בן יפונה). בשיר אף משולב הניגון החסידי "צמאה לך נפשי". עומר טסל, אתם בחרתם: "יוניקורן" הוא שיר השנה במצעד השנתי של ynet וגלגלצ, באתר ynet, 14 בספטמבר 2023 דורית אסרף מזרחי, אתם בחרתם: "יוניקורן" הוא שיר השנה של כאן גימל וטיקטוק, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 בספטמבר 2023 חד קרן, תיק קטן ומטריה אחת: דירוג השירים שעשו לנו את תשפ"ג, באתר וואלה, 14 בספטמבר 2023 פתאום צצה לה כוכבת מפתיעה בשמי המוזיקה הישראלית: ארץ ישראל, באתר וואלה, 27 באוקטובר 2022 ברי דנינו, בפסח הזה, לשלומי שבן יש את השיר הכי פוליטי שיש, באתר הארץ, 11 באפריל 2023 אברהם אליצור, ‏דרך ארוכה לכנען: שיר יפהפה ומפעים, עם מסר מרגיז, בעיתון מקור ראשון, 23 בנובמבר 2022
פרוטוקול נקודה לנקודה על גבי אתרנט

פרוטוקול Point-to-Point over Ethernet (PPPoE) הוא פרוטוקול תקשורת, לכימוס (עטיפת המידע) של פרוטוקול PPP בתוך פרוטוקול Ethernet. הוא הופיע ב-1999, עם התפשטות ה-DSL כפתרון למנהור פאקטות על חיבור ה-DSL לרשת ה-IP של ספק שירותי האינטרנט. ספר בנושא רשתות מחשבים משנת 2005 ציין כי "רוב ספקי ה-DSL משתמשים בפרוטוקול PPPoE, המספק אימות, הצפנה ודחיסה." שימוש אופייני ב-PPPoE כולל מינוף השרות של פרוטוקול ה-PPP, לטובת אימות צרכן האינטרנט אל מול ספק האינטרנט, עם שם משתמש וסיסמה, בעיקר באמצעות פרוטוקול PAP ולעיתים רחוקות יותר באמצעות CHAP. סביב שנת 2000, השימוש בפרוטוקל PPPoE החל להפוך לשיטה נוספת לחיבור מודם למחשב או מודם לנתב דרך Ethernet LAN. שיטה זו החליפה את השיטה הישנה יותר, שהייתה USB. שיטת החיבור באמצעות פרוטוקול זה, חיבור נתבים למודמים דרך Ethernet, נפוצה מאוד גם כיום. James Boney (2005). Cisco IOS in a Nutshell. O'Reilly Media, Inc. p. 88. ISBN 978-0-596-55311-1. Philip Golden; Hervé Dedieu; Krista S. Jacobsen (2007). Implementation and Applications of DSL Technology. Taylor & Francis. p. 479. ISBN 978-1-4200-1307-8. ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פרוטוקול נקודה לנקודה על גבי אתרנט".
גרדאפריד

גרדאפריד או גֻּרְד־אָפַרִיד (פרסית: گردآفريد) היא אחת הגיבורות בשאהנאמה - "ספר המלכים" או "אפוס המלכים", אפוס פיוטי עצום שנכתב על ידי המשורר הפרסי פירדוסי במאה ה-10 לספירה. היא הייתה אלופה שנלחמה נגד סהראב (גיבור איראני נוסף שהיה מפקד הצבא התוראני) ועיכבה את הכוחות התוראניים שצעדו לפרס. על פי השאהנאמה, גרדאפריד הייתה בתו של גֻּזְ’דַּהַם, שליט המבצר הלבן שבגבול עם ארץ תוראן. כאשר הגיע הצבא התוראני, בהנהגתו של סהראב הגיבור האיראני (בנו של רוסתם), ניסה הֻגִ’יר אחיה של גרדאפריד להילחם בסהראב אבל נכשל. הֻגִ’יר נלכד על ידי סהראב, וגרדאפריד, שהייתה לוחמת מוכשרת, מיד לבשה את השריון שלה, החביאה את השיער הארוך שלה מתחת לקסדה, יצאה לקרב והזמינה את החיילים התוראנים להילחם בה. אף אחד לא העז לצאת נגדה מלבד סהראב, והם נלחמו האחד בשנייה, ללא ידיעתו של סהראב שהוא נלחם באישה. גרדאפריד המטירה עליו חצים, אך הוא פגע בה עם הכידון שלו והפיל אותה מהסוס. היא הצליחה לחזור אל גבו, אך הבינה שהיא מפסידה וברחה מהקרב בדהרה. סהראב רדף אחריה והפיל את הקסדה שלה, השיער שלה גלש החוצה והוא הבין שהוא נלחם באישה. הוא לכד אותה, והיא, כדי להשתחרר, שכנעה אותו בעזרת חכמתה ויופיה שכדאי לו לתת לה ללכת. היא אמרה לו שאם יגלו שהוא נלחם באישה יצחקו עליו החיילים. היא הזמינה אותו למצודה והבטיחה לו שהם יכנעו לו. סהראב האמין לה, והיא ברחה פצועה חזרה למצודה, שם שמחו לגלות שחזרה בחיים. בינתיים סהראב התקרב למצודה, ביקש להיכנס בהתאם להבטחת גרדאפריד, אך היא צחקה עליו מבפנים, אמרה שלעולם לא תינשא לבן תוראן, ושכדאי לו לעזוב אותם כי כשהשאה ישמע שהם בסכנה הוא ישלח את הלוחם הגדול רוסתם והוא יביס אותו. סהראב כעס ורצה לתקוף אבל הבין שלא יספיק באותו היום וחיכה למחרת. גֻּזְ’דַּהַם כתב איגרת לשאה וביקש מרץ לצאת מוקדם בבוקר להזעיק עזרה. במהלך הלילה הצבא שלו התגנב החוצה מהמצודה, וכשסהראב פרץ בבוקר הוא מצא אותה ריקה מלוחמים. האזרחים שנשארו התחננו על חייהם. סהראב חיפש את גרדאפריד בה התאהב אך לא מצא אותה. כשהשאה קיבל את האיגרת הוא דאג מאוד ושלח להזעיק את רוסתם, שאכן בא לעזרה ובסופו של דבר הביס את סהראב, בלי שידע שמדובר בבנו. כך, בזכות גרדאפריד, ניצלו האיראנים. גרדאפריד הוא שם הבמה של מספרת השאהנאמה האיראנית, האישה הראשונה שעשתה זאת שלאחר המהפכה האסלאמית באיראן. (אנ').  * פירדוסי (1977). "שאה נאמה: ספר המלכים כרך ראשון". תרגום: אליעזר כגן. פרויקט בן־יהודה. מדיה וקבצים בנושא גרדאפריד בוויקישיתוף Sheila Canby, The Shahnama of Shah Tahmasp: The Persian Book of Kings, Yale University Press, 2014-04-29, ISBN 978-0-300-19454-8. (באנגלית) פירדוסי 1977. Djalal Khaleghi-Motlagh, FERDOWSI, ABU'L-QĀSEM i. Life, Encyclopædia Iranica, ‏1999 A New Voice on Public Stage: Gordafarid, the first female naqa’l in Islamic Republic of Iran | Association for Iranian Studies (AIS) | انجمن ایران‌ پژوهی, Association for Iranian Studies ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "גרדאפריד".
תחנת הרכבת פבלצקי

תחנת הרכבת פבלצקי (ברוסית: Павелецкий вокзал) היא אחת מעשרת מסופי הרכבת של מוסקבה. ממוקמת בכיכר פבלצקאיה, במרכז מוסקבה. מסוף הנוסעים של תחנת הרכבת פאבלצקי משרת רכבות בינעירוניות ורכבות נוסעים הנוסעות דרומה לאורך כיוון פאבלצקי של מסילת הרכבת של מוסקבה. המספר הגדול ביותר של נוסעים בכיוון זה נופל על תחנת פאבלצקאיה והוא לפחות 1000 אנשים בשעה אחת. בממוצע, מסוף הנוסעים של תחנת מוסקבה-פאבלצקיה סיפק 1,940,727 אנשים בחודש בשנת 2018. בתוך מבנה התחנה קיימת כניסה לתחנת המטרו פאבלצקאיה של קו זמוסקבורצקאיה, שממנה, ניתן לעבור במעבר תת-קרקעי או דרך הפרוזדור הצפוני לתחנה בעלת אותו שם בקו קולצביה. בשנת 2002 הושק שירות נוסעים ישיר של רכבות אארואקספרס בין תחנת פבלצקי לנמל התעופה הבין-לאומי דומודדובו. מדיה וקבצים בנושא תחנת הרכבת פבלצקי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של תחנת הרכבת פבלצקי Статистика. Пассажиропоток 2018, www.zd-media.ru ערך זה הוא קצרמר בנושא תחנות רכבת ובנושא מוסקבה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קאטולוס

האם התכוונתם ל... גאיוס ולריוס קאטולוס – משורר רומי. קווינטוס לוטאטיוס קאטולוס – מצביא רומי.
גארי גייגקס

ארנסט גֲארי גָייגֳקס (באנגלית: Ernest Gary Gygax;‏ 27 ביולי 1938 בשיקגו, אילינוי – 4 במרץ 2008) היה מעצב משחקים אמריקני שעסק בתחום המשחקים שולחניים, כולל משחקי תפקידים, משחקי מלחמה ועוד. היה ידוע בעיקר כאחד משני היוצרים של משחק התפקידים פורץ הדרך "מבוכים ודרקונים" (D&D), אותו יצר יחד עם דייב ארנסון. בשנות הששים הצטרף ויזם גייגקס מספר מועדונים של משחקי מלחמה, כשהוא גם ייסד את כנס המשחקים ג'נקון. בשנת 1971 היה אחד ממפתחי משחק המיניאטורות "Chainmail". היחוד במשחק זה היה השימוש במיניאטורות בודדות ולא בצבאות כך שכל שחקן שלט בחייל בודד. במקביל, דייב ארנסון פיתח את השיטה שלו, בשם "Blackmoor", שבה הדמויות הפכו לגיבורים שצברו נקודות ניסיון (נק"ן) והתקדמו בדרגות. בשנת 1973 יסד את חברת "TSR", ביחד עם חבר הילדות שלו Don Kaye, ובמקביל שיתף פעולה ביחד עם ארנסון כדי לכתוב ולפרסם את המשחק מבוכים ודרקונים, שיצא לאור ב-1974. גייגקס נשאר בחברת TSR עד שנת 1986, אז הוא פרש עקב חילוקי דעות עם בעל השליטה החדש בחברה. בתקופה זו פרסמה חברת TSR את המהדורה השנייה של "מבוכים ודרקונים", ערכות הקופסה של "מבוכים ודרקונים", עולמות המערכה "ממלכות נשכחות", "רומח הדרקון" ועוד. בשנים הבאות המשיך גייגקס בפיתוח משחקי תפקידים באופן עצמאי - שיטת "מסעות מסוכנים" ב-1992, "הרפתקאות אגדיות" ב-1999 ולבסוף ב-2005, השיטה "Castles & Crusades". בנוסף, כתב ספרי פנטזיה ובהם הטרילוגיה "מסעות מסוכנים" שהספר הראשון שבה, "רציחות אנוביס" ראה אור בעברית בהוצאת מיצוב. נפטר בגיל 69, לאחר שסבל מבריאות לקויה במשך זמן רב. מדיה וקבצים בנושא גארי גייגקס בוויקישיתוף אדר שלו, ניב ליליאן, פרידה מקוסם: הספד ליוצר ה-D&D, באתר ynet, 7 במרץ 2008 גארי גייגקס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גארי גייגקס, באתר "Find a Grave" (באנגלית) גארי גייגקס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ההיסטוריה של מבוכים ודרקונים, חלק ראשון - המשחק נולד, באתר הפונדק תור הזהב של מבוכים ודרקונים, עד לשקיעה של TSR, באתר הפונדק
פינטה (מחלה)

פינטה (באנגלית: Pinta) היא מחלת עור אנושית אנדמית הנפוצה במקסיקו, במרכז אמריקה ואמריקה הדרומית. המחלה נגרמת על ידי החיידק Treponema pallidum carateum השייך לסוג טרפונמה פאלידום של ספיוכטה כלומר סלילוני. פינטה מתפשטת באמצעות מגע פיזי, ולאחר תקופת דגירה (המודל הפסיכוסקסואלי, שלב החביון) של 2–3 שבועות מופיעים התסמינים האופייניים לזיהום: פפולות מורמות שהופכות עם הזמן להיפרקרטוזיס. 9-3 חודשים לאחר ההדבקה, בשלב השני של פינטה, הרובד הנגיפי מתדלדל ואז נסדק. לפעמים מתפתח שלב שלישי של המחלה, המאופיין בהיפרפיגמנטציה ודפיגמנטציה. האבחנה נעשית בעיקר על סמך תסמינים קליניים אופייניים, אך ניתן לבצע גם את הבדיקות הסרולוגיות המשמשות לזיהוי עגבת (מבחן RPR או TPHA). ניתן לזהות חיידקים מדגימות שנלקחו מהפאפולות באמצעות מיקרוסקופיית שדה אפל. ניתן לטפל במחלה באמצעות פניצילין, טטרציקלין וכלורמפניקול. טרפנומה פאלידום List of cutaneous conditions מדיה וקבצים בנושא פינטה בוויקישיתוף פינטה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Gergely, Lajos. "Aerob és fakultatív anaerob baktériumok, Spirochaetaceae Treponema genus". Orvosi mikrobiológia (בהונגרית). Budapest: Semmelweis Kiadó. p. 222. ISBN 9638154934. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אילן סופר

אילן סופר (נולד ב-1962) הוא שופט בבית הדין הארצי לעבודה. נולד בישראל. סיים את לימודיו התיכוניים ב-1980 בתיכון שמעון בן צבי בגבעתיים במגמה ריאלית - ערבית. בשנים 1980–1983 שירת בצה"ל בחיל מודיעין. בשנת 1988 סיים לימודי משפטים באוניברסיטת תל אביב, ועד שנת 1989 התמחה במשרד עורכי דין. במאי 1990 הוסמך כעורך דין ועד שנת 2000 עבד במשרד עורכי דין. באוגוסט 2000 מונה לשופט בבית הדין האזורי לעבודה בבאר שבע. בשנת 2007 ובשנים 2010–2012 כיהן כרשם בבית הדין הארצי לעבודה. ביולי 2011 מונה למשך תשעה חודשים לכהן כשופט בפועל בבית הדין הארצי לעבודה. באוקטובר 2014 מונה לכהן כסגן נשיאת בית הדין האזורי לעבודה בבאר שבע. ביולי 2017 מונה לשופט קבוע בבית הדין הארצי לעבודה. ב-2001 פסק כי על פי חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה אסור להפלות אדם מטעמי דת, בין היתר בהקשר של קבלה לעבודה של שומרי שבת המסרבים לעבוד בשבת. כסגן נשיאת בית הדין האזורי לעבודה בבאר שבע, פסק כי פציעה של מנהל חברת הסעות כתוצאה מפיצוץ מטען חבלה שהוצמד לרכבו איננה תאונת עבודה שכן הפיצוץ עשוי היה להתרחש בכל מקום ולאו דווקא בדרכו לעבודה. בשנת 2016 קבע כי מפעל תרכובות ברום (מקבוצת כי"ל) תחזיר לעבודה ותפצה בכ-280 אלף שקלים עובדת שהוצאה בניגוד לרצונה לפרישה מוקדמת על רקע מחלת השרירים פיברומיאלגיה ממנה היא סובלת. פסק הדין קבע כי החברה לא התחשבה במצבה הרפואי לפני הוצאתה לפנסיה מוקדמת, וזאת בניגוד לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות. בשנת 2017 מהלך כהונתו בבית הדין האזורי ביטל גם החלטה של המוסד לביטוח לאומי להפחית מגמלת הבטחת ההכנסה של אדם שזכה במספר הגרלות 'צ'אנס' של מפעל הפיס. השופט סופר כתב בפסק דינו כי "פרשנות תכליתית של חוק הבטחת הכנסה - היא כזו שאין לעודד את מי שמבטל זמנו בהשתתפות קבועה בהגרלות במקום לעבוד" עם זאת, הוסיף כי"עדיין יש להשאיר למחוקק לומר את דברו מפורשות. מקובלת עליי הגישה שלפיה פגיעה בזכויות לפי חוק של ביטחון סוציאלי צריכה להיעשות לא בדרך של פרשנות אלא בחקיקה תוך קביעת הסדר ברור בסוגיה זו". בפברואר 2022 קבע כי אישה שנפצעה בדרכה מביתה לקניון על מנת לאסוף טלפון נייד היא נפגעת תאונת עבודה (בדרך לעבודה), שכן יצאה לאסוף טלפון נייד שאותו הייתה זכאית לקבל מהמעסיקה שלה. אילן סופר באתר הרשות השופטת. מאבקים נגד רמיסת השבת בטלוויזיה ובשוק העבודה, באתר ערוץ 7, 23 במאי 2001 ג'קי כהן, מטען חבלה ברכב – לא תאונת עבודה, באתר פוסטה, 19 בנובמבר 2015 גלעד פלג, בעלת מוגבלות פוטרה, תוחזר ותפוצה כספית, באתר נגישות נט משה גורלי, ביהמ"ש: "אין לעודד את מי שמשתתף בהגרלות במקום לעבוד", באתר כלכליסט, 19 בפברואר 2017 עו"ד עינת קנפו לוי | פסקדין, נפצעה בדרך לאסוף נייד בקניון. שופט: זו תאונת עבודה, באתר ynet, 25 בפברואר 2022
רונית רוזנפלד

רונית רוזנפלד (נולדה ב-1956) היא שופטת בבית הדין הארצי לעבודה בדימוס. בשנת 1974 סיימה את לימודיה התיכוניים בבית הספר שליד האוניברסיטה העברית, ובשנים 1974-1976 שרתה בצה"ל. בשנת 1980 סיימה לימודי משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, כשבמקביל ללימודיה התמחתה בין השנים 1979–1982 בלשכת היועץ המשפטי של עיריית ירושלים דאז עו"ד יאיר הורוביץ', ובמשרד המשפטים אצל ד"ר אילה פרוקצ'יה ודניאלה ונסלר. ב-1982 הוסמכה לעריכת דין, ועד שנת 1990 שימשה כעוזרת בכירה ליועצים המשפטיים לממשלה דאז, יצחק זמיר ויוסף חריש. ביוני 1990 נבחרה לשמש כרשמת בבית הדין האזורי לעבודה בירושלים, ובדצמבר 1994 נבחרה כשופטת בבית הדין האזורי. ב-1996 מונתה לסגנית שופט ראשי בבית הדין האזורי לעבודה בירושלים ובנובמבר 2002 לנשיאת בית הדין האזורי לעבודה בירושלים. ביולי 2007 מונתה לשופטת בפועל בבית הדין הארצי לעבודה למשך שנה, שלאחריה, ביולי 2008 מונתה לכהונת שופטת קבועה בבית הדין הארצי. ב-16 בפברואר 2018 פרשה לגמלאות. ב-2014 קיבלה את ערעורה של עובדת חברת הוט שהוטרדה מינית במקום עבודתה, והסירה לבקשתה את צו איסור הפרסום על שם החברה אך לא על שמות בעלי התפקידים בה. השופטת מתחה ביקורת על התנהלות החברה בטיפול במקרה ופסקה פיצויים לטובת העובדת. ב-2017 קבעה כי אישה בדואית גרושה ממשפחה פוליגמית, זכאית לקצבת הבטחת הכנסה בנפרד מבעלה, זאת על אף שהיא מתגוררת בסמוך לו עם חמותה ועם ילדיהם. במעמד פרישתה, הקריאה רוזנפלד את פסק דינה הנוגע בעובד בניין סיני שנפגע במהלך עבודתו, וקבעה כי יהיה זכאי לתלושי שכר גם בגין סכומי כסף שקיבל במזומן מחברת הבנייה של האתר בו עבד. עוד קבעה רוזנפלד כי חברת הבניה תוכר כמעסיקתו לצד חברת כוח האדם בה עבד, כשהיא מחדדת את אחריותם של 'מזמיני שירות' כ'מעסיקים בפועל של עובדים המועסקים בהם בהעסקה קבלנית. בפברואר 2020 חשפה התנועה לחופש המידע כי זוננפלד הייתה בשנת הפרישה שלה, הייתה השופטת בעלת השכר הגבוה ביותר ברשות השופטת - כ-116 אלף שקלים בממוצע בחודש בשנת 2018. עם פרישתה, הצטרפה כבוררת וכמגשרת רוזנפלד ל'המשכן לבוררות ופתרון סכסוכים'. בנוסף היא משמשת כמרצה מן החוץ באוניברסיטה העברית בירושלים, בה היא מלמדת קורס בתחום השוויון, ועומדת בראש המועצה הציבורית לשילוב ולקידום נשים בעבודה. רוזנפלד אף ישבה בוועדה בראשות נשיאת בית הדין הארצי בדימוס השופטת נילי ארד, שהוקמה על ידי הנשיאה ורדה וירט לבנה במטרה לגבש המלצות באשר לניהול הליכי הידברות בבתי הדין לעבודה. רונית רוזנפלד באתר הרשות השופטת ראיון עם רוזנפלד על עבודת הוועדות הרפואיות בכתב העת 'הפוסק' של לשכת עורכי הדין. ספיר כלפון, ‏ביה"ד לעבודה הורה לפרסם פרשה של הטרדה מינית בהוט, באתר גלובס, 1 בדצמבר 2014 חן מענית, ‏האם פסק הדין הזה מעודד את תופעת הפוליגמיה אצל בדואים?, באתר גלובס, 18 באוקטובר 2017 ניצן צבי כהן, ‏זכויות עובדים / בית הדין הארצי: חברות הבנייה אחראיות גם הן לזכויותיהם של עובדי הקבלן, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 1 בינואר 2018 התנועה חושפת: מאה השופטים בעלי השכר הגבוה בישראל, באתר התנועה לחופש המידע, 6 בפברואר 2020 העלאות של עשרות אלפי שקלים בשנה לשופטים: שיאני השכר במערכת המשפט, באתר וואלה, 5 בפברואר 2020 רונית רוזנפלד באתר המשכן לבוררות ופתרון סכסוכים המלצות המועצה הציבורית לאות העסקה בשוויון ניצן צבי כהן, ‏סכסוכי עבודה / בית הדין לעבודה יסדיר הליכי גישור שנועדו למנוע שביתות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 26 בדצמבר 2018
יגאל פרג'ון

יגאל אדמונד פרג'ון (1933 - 9 במאי 2008) היה ספורטאי פאראלימפי. פרג'ון היה נכה צה"ל ומרותק לכיסא גלגלים. במשחקים הפאראלימפיים רומא (1960) התחרה באתלטיקה והגיע למקום הרביעי בתחרות הטלת כידון. נפטר ב-2008 בגיל 75 והוכר כחלל צה"ל בהיותו נכה צה"ל שנפטר לאחר השירות. קורות החיים של אדמונד פרג'ון, באתר "יזכור" של משרד הביטחון הישגי הנכים הישראליים באולימפיאדת רומא, קול העם, 9 באוקטובר 1960
פפולה

פפולה (באנגלית: Papulae מבטאים papula; מדי פעם גם papulla, papullae), הידוע גם בשם נשמי עור או זימי עור. הפפולות הן הבלטות או הזיזים של ה-coelom (קואלום הוא חלל הגוף העיקרי ברוב בעלי החיים וממוקם בתוך הגוף כדי להקיף ולהכיל את מערכת העיכול ואיברים אחרים) המשמשים אצל בעלי חיים השוכנים במים לנשימה ולפינוי הפרשות. הפפולות רכות, מכוסות מבחוץ באפידרמיס ומרופדות מבפנים בצפק. הם משתרעים דרך האלמנטים הגירניים הקטנים (למשל עצמות קטנות) המֶזודרמליים (המזודרם הוא השכבה האמצעית מבין שלוש שכבות הנבט המתפתחות בהתפתחות מוקדמת מאוד של העובר של רוב בעלי החיים. השכבה החיצונית היא האקטודרם, והשכבה הפנימית היא האנדודרם) ומוגנים מפני זחלים מיקרוסקופיים על ידי קולטנים. בדגימה חיה ניתן להאריך את זימי העור או להקטינם. Wilson, Sir Erasmus (1870). Lectures on ekzema and ekzematous affections (באנגלית). Churchill. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
נחל המערה

נחל המערה הוא נחל במערב הרי יהודה בשמורת הטבע של נחל דולב, והוא אחד מיובליו של נחל זנוח. הוא נמצא בתחום פארק ה-200 שהוקם לכבוד יום העצמאות ה-200 של ארצות הברית. בתחום הפארק מערת שורק והר יעלה. הנחל מתחתר בסלעי גיר קשה ודולומיט. תחילתו של הנחל בצפון היישוב בר גיורא ומסביבו בוסתן עצי פרי. בחלקו הצפוני של הנחל מעיין קטן הנובע בנקודה זו. מכאן ממשיך ערוצו של הנחל לכיוון מערב. בסביבות הנחל נמצאים שרידיו של הכפר בית עיטאב ומסביבו עצי אורן ומטעים. בשני צדדיו של הנחל צמחיית חורש ים-תיכוני. בינות הגדה הצפונית גדלים צומחים אלון מצוי וחרוב מצוי ובין הסלעים בקרבתם נובע עין סיפלה בתוך מערה ומעליו חורבות הכפר הנטוש א-סופלה שנכבש בשנת 1948 במבצע ההר. מכאן מתחתר הנחל מערבה בתוך חורש ים-תיכוני והמצוקו הצפוני מערת התאומים. מכאן ממשיך אפיקו של הנחל מערבה וממשיך עד שנשפך אל נחל זנוח בתוך עמק תלם בשפלה. נחל מערה וחורבת בית עיטאב, סרטון בערוץ "הלייכטים", באתר יוטיוב (אורך: 02:20) מדריך ישראל החדש: הרי ירושלים, כתר, ירושלים, 2001, עמ' 180-179
פייטרו גראסו

פייטרו גראסו (באיטלקית: Pietro Grasso) הוא שופט ופוליטיקאי איטלקי, חבר המפלגה הדמוקרטית של איטליה בין השנים 2013–2017 ונשיא הסנאט האיטלקי בשנים 2013–2018. הוביל את מערך השמאל החדש "חופשי ושוויוני" מדצמבר 2017 עד לפרישתו בשנת 2022. בשנת 2015 שימש כנשיא הזמני של איטליה. הוא החל את הקריירה שלו כשופט בסיציליה, שם השתתף במאבק נגד המאפיה. ב-1999 מונה לתובע של פלרמו ולאחר מכן ב-2005 הפך לתובע הלאומי נגד המאפיה, תפקיד שמילא עד שנת 2012. ב-2013 הוא נבחר לסנאטור והוצע כמועמד לנשיאות האספה העליונה מטעם המרכז-שמאל איטליה. טובת הכלל, סיעה שהורכבה משלוש מפלגות: "המפלגה הדמוקרטית", מפלגת "שמאל, אקולוגיה וחופש" ו"המפלגה הסוציאליסטית האיטלקית". הוא נבחר לנשיא הסנאט לאחר שגבר על קודמו רנאטו שיפאני. בינואר 2015 מונה לנשיא הזמני של הרפובליקה האיטלקית לאחר התפטרותו של ג'ורג'ו נפוליטנו. הוא החזיק בתפקיד זה עד היבחרו של סרג'ו מטרלה. ב-2017 הוא עזב את המפלגה כדי להוביל קואליציית שמאל בשם "חופשי ושווה", לקראת הבחירות הכלליות בשנה שלאחר מכן, הוא נבחר מחדש לסנאטור תוך שהוא מפסיד את נשיאות הסנאט. הוא עזב את הפוליטיקה בשנת 2022, כשסיים את כהונתו כסנאטור. אתר האינטרנט הרשמי של פייטרו גראסו (באיטלקית) מדיה וקבצים בנושא פייטרו גראסו בוויקישיתוף פייטרו גראסו, ברשת החברתית פייסבוק פייטרו גראסו, ברשת החברתית אקס (טוויטר)