laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
צמחים וסקולריים

צמח וסקולרי או צמח בעל רקמות הובלה (שם מדעי: Tracheophyta) הוא צמח שמשתייך לאחת מהקבוצות הבאות: חסרי קשקשים בעלי קשקשים הצמחים הווסקולריים כוללים נצר ושורש ויש בהם מערכות הובלה.[דרוש מקור][מפני ש...] קבוצת בעלי קשקשים (Lycopodiophyta) מחלקת איזוטיים (Isoetopsida) מחלקת ליקופודים (Lycopodiopsida) קבוצת חסרי קשקשים (Euphyllophyta) קבוצת צמחי זרע (Spermatophyta) מערכת הציקסאים (Cycadophyta) מערכת הגינקואיים (Ginkgophyta) מערכת המחטנאים (Pinophyta) מערכת הגנטאים (Gnetophyta) מערכת בעלי הפרחים (Anthophyta) קבוצת שרכנים (Moniliformopses) מערכה שרכאים (Polypodiopsida) מערכה מארטידים (Marattiopsida) מערכה שבטבטים (Equisetophyta) מחלקת בעלי פרקים (Sphenopsida) מערכה חשוכי עלים (Psilotophyta) מחלקת פסילופיטאים (Psilotopsida) הערה: בשיטה המודרנית של המיון המדעי לא תמיד דרגת מיון מסוימת נכללת בדרגת המיון שמעליה. כלומר, סדרה של צמחים יכולה להיות כלולה במערכה ולא תהיה שייכת לאף מחלקה. [דרוש מקור] מדיה וקבצים בנושא צמחים וסקולריים בוויקישיתוף צמחים וסקולריים, באתר ITIS (באנגלית) צמחים וסקולריים, באתר NCBI (באנגלית) צמחים וסקולריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) צמחים וסקולריים, באתר GBIF (באנגלית) צמחים וסקולריים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דייוויד הקדוש

דייוויד הקדוש (בוולשית: Dewi Sant, בלטינית: Davidus; ‏סביב 500 - 1 במרץ 589) היה נזיר ובישוף וולשי ממינאו שבמפרץ קרווי, דרום ויילס, במהלך המאה ה-6. דייוויד הוא הקדוש פטרון של ויילס וסמל לאומי וולשי חשוב, הוא זכה לקאנוניזציה ב-1123 על ידי האפיפיור קליקסטוס השני. מעבר לחשיבותו ללאומנות והנצרות הוולשית, דייוויד היה נזיר וצמחוני הדוק אשר על פי המסורת אכל רק כרישה ומים, משום כך נחשב גם לקדוש פטרון של הצמחונים. דייוויד נולד במינאו (Mynyw), כיום סנט דייווידס שבמפרץ קווי בדרום-מערב ויילס (כיום פמברוקשייר). לפי מסורת אחרת, הוא נולד, או בילה חלק מילדותו, בהנוויניו (Henfynyw) שבקרדיגיון. על פי המסורת אימו הייתה נון הקדושה וסבו היה קרדיג מלך קרדיגיון (בנו של קונד'ה), מתוך כך הוא נצר לאחת ממשפחות המלוכה הוולשיות המוקדמות שמקורה מהצפון הקדום (דרום סקוטלנד של ימינו). תאריך הולדתו המשוער נע בין שנת 469 ל-512 אך נחשב להיות סביב שנת 500, על פי חיבור דברי ימי הוולשיים (Annales Cambriæ) מהמאה ה-10 מותו צוין ב-569 אך מחקרים מתארכים את מותו מאוחר יותר ל-601 ו-589 (התאריך המקובל ביותר). על פי המסורת, דייוויד נולד בקצה צוק בשעת סערה, במקום שכיום מוכר כצוקי נון הקדושה וכולל בית תפילה "קפלת נון הקדוש". לאורך חיו היה מורה ומפיץ נצרות מוכר וחשוב, הוא הקים מספר מנזרים וכנסיות ברחבי ויילס, דומנוניה (דרום-מערב אנגליה) וברטאן - כלל האזורים הקלטים בריטונים (מלבד הצפון הקדום). קתדרלת סנט דייוויד שוכנת כיום במקום בו הקים מנזר בעיר מגוריו, שניהם קרויים על שמו. הנס המרכזי המיוחס לו על פי המסורת התרחש כאשר העביר דרשה למאמיניו בל'אנד'וי ברווי. כאשר אלו התלוננו שקולו לא נשמע בשורות האחרויות של הקהל, האדמה תחת רגליו עלתה ויצרה גבעה, כשהוא גבוה מהקהל קולו נשמע חזק וברור יותר. הוא ניהל אורך חיים סגפני כנזיר, הוא נמנע מאכילת בשר ודרש לצמחונות והימנעות מצריכת בירה, משום כך הסמל שלו הפך לצמח הכרישה שהוא גם הסמל הלאומי של ויילס. יש לכך אזכור במחזר הנרי החמישי של שייקספיר, כאשר המפקד הוולשי פלול'ן מספר להנרי על כך שהוולשים עונדים את הכרישה כסימן לשירותם, והנרי המחשיב את עצמו וולשי עונה שיענוד אותו גם הוא מתוך כבוד. מילותיו האחרונות של דייוויד היו בדרשה שאמר למאמיניו בתפילת יום הראשון לפני מותו: "Arglwyddi, brodyr, a chwiorydd, Byddwch lawen a chadwch eich ffyd a'ch credd, a gwnewch y petheu bychain a glywsoch ac y welsoch gennyf i. A mwynhau a gerdaf y fford yd aeth an tadeu idi" "אדונים, אחים ואחיות, היו עליזים, שמרו על אמונתכם וצדקת דרככם, ועשו את הדברים הקטנים שראיתם אותי עושה ושמעתם אליהם. ובאשר לי, אני אצעד בדרך שאבותינו צעדו בה לפנינו." חלק מדרשה זו הפך לפתגם שגור בוויילס, "עשו את הדברים הקטנים בחיים" (מוולשית: "Gwnewch y pethau bychain mewn bywyd"). יום דייוויד הקדוש דגל דייוויד הקדוש סנט דייווידס, פמברוקשייר קתדרלת סנט דייוויד מדיה וקבצים בנושא דייוויד הקדוש בוויקישיתוף דייוויד הקדוש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) עובדות על דייוויד הקדוש באתר 'Visit Wales'. אודות דייוויד הקדוש באתר 'Historic UK'. מתוך עובדות אודות דייוויד הקדוש באתר 'Visit Wales'.
יחסי ארגנטינה–קניה

יחסי ארגנטינה–קניה הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה הארגנטינאית לבין הרפובליקה של קניה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-13 ביוני 1974. שתי המדינות משתפות פעולה בארגונים בינלאומיים, ובכלל זה באו"ם. בשנת 2020 היבוא של קניה מארגנטינה הסתכם בשווי 154.34 מיליון דולר, והוא כלל דגני בוקר, ירקות, פירות, אגוזים, דלקים מינרליים, נפט, מוצרי זיקוק ועוד. קניה מיוצגת בארגנטינה משגרירותה בברזיליה, ברזיל. ארגנטינה מחזיקה בקניה שגרירות בניירובי. מדיה וקבצים בנושא יחסי ארגנטינה–קניה בוויקישיתוף יבוא קניה מארגנטינה באתר tradingeconomics שגרירות ארגנטינה בקניה ערך זה הוא קצרמר בנושא יחסי חוץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סקוי (כפר)

סקוי (בהונגרית: Szakoly) היא עיר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית סקוי קטנה עם השנים. כך, בשנת 1990 היו בכפר 2,870 תושבים ובשנת 2020 רק 2,585 תושבים. הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין מאז המאה ה-13. יהודים התיישבו בסקוי במחצית השנייה של המאה ה-18. רובם היו סוחרים וחנוונים. בשנת 1890 נבנה במקום בית כנסת והיה קיים במקום בית קברות יהודי. בזמן הקרע ביהדות הונגריה, בשנת 1876 הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי שסירב לקבל עליו את החלטות הקונגרס של יהודי הונגריה. בעקבות פרסום "החוקים היהודיים" בשנת 1938 הופקעה האחוזה הגדולה בכפר מידי בעליה היהודים. סוחרים יהודים הועמדו לדין באשמת פעילות מסחרית בלתי חוקית ונלקחו לעבודות כפייה. כמה שבועות לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה במרץ 1944 רוכזו כל היהודים בבית הכנסת. כעבור יומיים הועברו לגטו נירג'האזה לאחר שרכושם הוחרם. בעקבות הצפיפות הרבה ששררה בגטו, הועברו רוב יושבי הגטו למשקים סמוכים ורבים נספו במגפת הטיפוס שפרצה במקום. ב-22 במאי 1944 הובלו יהודי סקוי בחזרה לנירג'האזה, בתחנת הרכבת הועלו לקרונות והוסעו למחנה ההשמדה אושוויץ. בדף הקהילה ממפקד קהילות הונגריה כתבו התושבים שבקהילה חיים 107 חברים, מנהיג הקהילה הוא קלמן פיליפ, ורב הקהילה הוא רבה של בלקאן קיסיאל ליכטנשטיין. סקוי בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 411 סאקוי, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 296–297. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944) מדיה וקבצים בנושא סקוי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סקוי "סקוי (כפר)", באתר JewishGen (באנגלית) קהילת סקוי, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי בית הקברות היהודי בסקוי מיקום בית קברות יהודי נוסף בסקוי שכבר לא קיים תיעוד יהודי סקוי שנרצחו בשואה דף קהילת סקוי מתוך מפקד קהילות הונגריה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
הר מרקהאם

הר מרקהאם או הר מרקהם (באנגלית: Mount Markham) הוא מסיב בעל שתי פסגות, ברכס המלכה אליזבת, חלק מרכס המלכה אלכסנדרה שבההרים הטראנס-אנטארקטיים, הממוקם באזור חוף שקלטון, של שטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה. המסיב מקיף את הקצה הצפוני של רמת מרקהאם. גובהה של הפסגה הגבוהה מבין שתי הפסגות 4,350 מטרים מעל גובה פני הים (והיא הפסגה הגבוהה ביותר ברכס המלכה אליזבת); פסגה זו היא הפסגה ה-16 בגובהה באנטארקטיקה. גובהה של הפסגה השנייה 4,280 מטרים מעל גובה פני הים. לפי מקור אחר, להר שלוש פסגות גבוהות, שגובהן 3,749 מטרים מעל פני הים, 3,749 מטרים מעל פני הים, ו-3,368 מטרים מעל פני הים בהתאמה, וסביבן מספר פסגות נמוכות. מסיב הר מרקהאם, פונה לכיוון דרום, לעבר מפרצון שקלטון, שבחוף המערבי של מדף הקרח רוס. הפסגה הגבוהה של הר מרקהאם מתנשאת לגובה של 2,103 מטרים מעל סביבתה, היא הפסגה ה-16 בהתנשאותה באנטארקטיקה. ההר התגלה ב-27 בדצמבר 1902 על ידי קבוצת הקוטב הדרומי (the Southern Polar Party) של המשלחת הלאומית הבריטית לאנטארקטיקה (משלחת דיסקברי), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1901 – 1904. הפסגה נקראת על שמו של סר קלמנס מרקהאם, אשר, בהיותו נשיא החברה הגאוגרפית המלכותית, יזם ותכנן את משלחת דיסקברי, ובחר את רוברט פלקון סקוט כמפקד המשלחת. • EDMUND STUMP, What It's Like to Climb the Mountains of Antarctica,The Atlantic, NOVEMBER 17, 2011 • United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, Sailing Directions for Antarctica: Includes Islands South of Latitude 60°, P 253 • Bernard M. Gunn & Richard I. Walcott (1962), The geology of the Mt Markham region, Ross dependency, Antarctica, New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 5:3, 407-426, DOI: 10.1080/00288306.1962.10420097 הר מרקהאם באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית הר מרקהאם באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד הר מרקהאם באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה הר מרקהאם באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה הפסגה הגבוהה של הר מרקהאם באתר peakbagger הפסגה הנמוכה של הר מרקהאם באתר peakbagger תרשים הנוף הנשקף מהר מרקהאם באתר peakvisor הר מרקהאם באתר peakery (מרחקים לאתרים סמוכים) תחזית מזג אוויר ארוכת טווח, עבור הר מרקהאם (בחלוקה לפי גבהים) על פי מקור אחר - למסיב שלוש פסגות גבוהות, וסביבן מספר פסגות נמוכות. מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה מידע גאוגרפי על הפסגה הגבוהה של הר מרקהאם מידע גיאוגפי על רכס המלכה אליזבת מידע על גובה ההר מידע גאוגרפי על הפסגה הנמוכה של הר מרקהאם הרי אנטארקטיקה לפי התנשאותם
יחס מותניים-ירכיים

יחס מותניים-ירכיים או יחס מותן אל ירך (באנגלית: WHR, ראשי תיבות של 'Waist-hip ratio') הוא היחס שבין היקף המותניים לבין היקף הירכיים. יחס זה הוא מדד לכמות השומן שמפוזרת סביב הגו. הרעיון והחשיבות של יחס זה פותחו כתאוריה על ידי הפסיכולוג האבולוציוני בדנדרה סינג מאוניברסיטת טקסס, שבאוסטין, בשנת 1993. כדי לחשב את היחס, צריך להשתמש בסרט לא נמתח. צריך לשים לב שהוא יכול להקיף את הגוף, להקביל אותו לרצפה, ולהדק אותו בלי ללחוץ על הגוף. מודדים את רוחב המותניים בחלק הכי צר שלהם, בדרך כלל קצת מעל הטבור. מודדים את הירכיים בחלק הרחב ביותר שלהם, ואז מחלקים את מדידת המותניים במדידת הירכיים. יחס מותניים-ירכיים של 0.7 אצל אישה ו-0.9 אצל גבר מביאים לבריאות, ואף לפוריות. לנשים עם יחס של 0.7 יש אסטרוגן באיכות הגבוהה ביותר והן פחות רגישות למחלות כמו סוכרת, ליקויים במחזור הדם וסרטן השחלה. גברים שיש יחס של בסביבות 0.9 גם כן בריאים יותר ופורים יותר, יש להם פחות סיכוי לחלות בסרטן הערמונית ובסרטן האשכים. יחס מותניים-ירכיים הוא גם מדד טוב יותר לסיכוני התקף לב ממדד ה-BMI. אם ההשמנה מוגדרת מחדש ביחס מותן-ירך במקום ב-BMI, אזי כמות האנשים שנמצאים בסיכון של התקף לב עולה פי 3. יחס מותניים-ירכיים הוא גם גורם במשיכה של אנשים. נשים עם יחס של 0.7 מדורגות בתור נשים מושכות יותר ללא הבדל של תרבות, גזע, דת או מוצא אתני. דוגמאות לכך - מרילין מונרו, אלסנדרה אמברוזיו, סופיה לורן, קייט מוס ואפילו ונוס ממילו, לכולן יש מדד בסביבות ה-0.7, למרות שיש להן משקל שונה. ייתכן שהגורם לכך הוא תהליך ברירה אבולוציוני. גבר שנמשך לנשים עם היחס 0.7, שהן בריאות ופוריות יותר, מעלה את סיכויי השרידה של צאצאיו ואת הכמות שלהם. דבר זה לא הולך באותו קו עם המודל "90-60-90", מכיוון שיחס המותן-ירך שם הוא ...0.666. אישה בעלת היקף ירכיים 90 ס"מ תהיה, כנראה, מושכת יותר אם היקף מותניהּ יהיה בסביבות ה-63 ס"מ. נוסו הרבה שיטות לשינוי מדד מותניים-ירכיים באופן מלאכותי, אחת המפורסמות מהן היא המחוך שניסה להצר את המותניים. שיטה נוספת היא שיטת הריפוד, שבה הוסף ריפוד לגוף אם הפרופורציות לא התאימו. בנוסף, קיימים היום בשוק מגוון ניתוחים והליכים פלסטיים שנועדו ליצירת הסילואט הנחשק. החל בשאיבת שומן מהאזור הבטן והזרקתו לאזור הירכיים, דרך ניתוחים להגדלת החזה והישבן, ועד להסרת צלעות ליצירת מראה של מותניים צרים. השפעתן של דמויות בולטות במדיה (לדוגמה: קים קרדשיאן), העלתה את קרנם של הניתוחים הנ"ל. כמו גם השפעות נוספות מעולמות הפנטזיה והקומיקס (ראה דמויות מוכרות כמו: לארה קרופט, ג'סיקה ראביט, ורוב דמויות הנסיכות של דיסני). המבקרים מצביעים על כך כי מדובר בהרחבת התופעה של הפרעות אכילה ודימוי גוף ירוד והפיכתה ללגיטימית. השמנה מדד מסת גוף (BMI) ריפוד עכוז וירכיים מדיה וקבצים בנושא יחס מותניים-ירכיים בוויקישיתוף איתי גל, מומחים: "מדידת מותניים תחזה מחלות לב וסוכרת", באתר ynet, 18 באוקטובר 2004 איתי גל, מדידת היקף המותניים קובעת סיכון להתקף לב, באתר ynet, 3 ביוני 2006 American Journal of Clinical Nutrition August 12,2006 Obesity and the risk of myocardial infarction in 27,000 participants from 52 countries: a case-control study. http://www.fas.harvard.edu/~hbe-lab/acrobatfiles/profilewhr.pdf
יונתן דובי

יונתן דובי (נולד ב־1976) הוא פרופסור חבר במחלקה לכימיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. נודע בציבור בעיקר בשל הרצאותיו ומאמריו שבהם נטען, בניגוד לקונצנזוס המדעי בנושא, שאין קשר ברור בין ההתחממות הגלובלית לבין הפעילות האנושית, ושהרעיון בדבר קשר כזה אינו מוכח מדעית. נולד בבאר שבע לאריה ולנחמה ולו שלושה אחים. בצבא שירת בסיירת גולני. ב־2001 סיים תואר ראשון בפיזיקה בהצטיינות מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. ב־2003 סיים תואר שני בפיזיקה בהצטיינות מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. ב־2007 סיים דוקטורט בפיזיקה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב בהנחיית פרופסור יגאל מאיר ופרופסור ישי אבישי. ב־2009 סיים פוסט דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו. ב־2010 סיים פוסט דוקטורט במעבדה הלאומית לוס אלמוס. דובי כתב את ההקדמה למהדורה העברית לספר "אפוקליפסה אף פעם – כיצד בהלת האקלים פוגעת בחברה" מאת מייקל שלנברגר. בשנים 2007 ו־2008 זכה דובי בפרס קיטל. בשנת 2017 זכה בפרס קריל על הצטיינות במחקר מדעי. נושא המחקר היה מעבר והמרת אנרגיה במערכות ננומטריות. בשנת 2023 פרסם מאמר בכתב העת "Climate" שביקר את המתודולוגיה של מחקר שמצא קונצנזוס של 99% בנושא שינוי האקלים, וטען כי מסקנות המחקר שגויות. תחומי המחקר העדכניים שלו כוללים דינמיקה קוונטית של מערכות פתוחות, פוטוקטליזה ננו־פלאזמונית, הולכה מגנטית בצמתים מולקולריים וחישוב קוונטי על רשתות הולכה. בהרצאותיו ומאמריו טוען דובי, בניגוד לקונצנזוס המדעי בנושא, שאין קשר ברור בין ההתחממות הגלובלית לבין הפעילות האנושית, ושהרעיון בדבר קשר כזה אינו מוכח מדעית. בנוסף, שההתחממות אינה מהווה משבר אקלים משום שבעבר התרחשו התחממויות גלובליות דומות. דובי מביא כדוגמה את תקופת החום הימי ביניימית (אנ'), שהתקיימה בצפון האוקיינוס האטלנטי בסביבות המאה העשירית וה-11 לספירה - זאת על אף שעל פי ההערכות המקובלות לא היה מדובר בהתחממות גלובלית. דובי טוען שדו"ח ה-IPCC האחרון מדגים שבמאה השנים האחרונות לא חלו שינויים גלובליים באירועי קיצון כגון שיטפונות, בצורות, או סופות, שכמות השריפות בעולם ירדה משמעותית ושכמות ההרוגים מאירועי קיצון מטאורולוגיים ירדה ב-98% במאה השנים האחרונות. דובי מתגורר ברמת גן, נשוי בשנית ולו ארבעה ילדים. הוא מוזיקאי חובב ומנגן בחליל ובסקסופון וכן גולש סאפ חובב. אתר האינטרנט הרשמי של יונתן דובי יונתן דובי, ברשת החברתית פייסבוק יונתן דובי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) יונתן דובי, ברשת החברתית LinkedIn יונתן דובי, באתר גוגל סקולר יונתן דובי, באתר Academia.edu דף המרצה של פרופסור יונתן דובי, באתר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב דף הכותב של יונתן דובי, באתר גלובס יונתן דובי, באתר Green Logic סיון קלינגבייל, יום בחיי יונתן דובי - פותר משוואות מתמטיות בשביל השקט הנפשי, באתר הארץ, 21 בפברואר 2019 ניר חסון, "מכחישי משבר האקלים משקפים מציאות שאינה קיימת", באתר הארץ, 20 באוגוסט 2019 פרופוסר יונתן דובי בהרצאה: מבט אחר על אקלים וסביבה בפורום קפה שפירא, סרטון באתר יוטיוב נושא התזה: "Transport and other properties of disordered superconductors and superconducting thin films" מייקל שלנברגר, בשם פעילי הסביבה, אני מתנצל על בהלת האקלים, באתר מידה, 1 ביולי, 2020 אלי ציפורי, ‏ההתקפה על כל מי שמרוויח כסף הגיעה לשיא עם התלונות על פייזר, באתר מעריב אונליין, 17 באפריל 2021 APS Physics, Far West Section, Prizes & Awards ד"ר יונתן דובי מהמחלקה לכימיה באוניברסיטת בן-גוריון זוכה פרס קריל להצטיינות במחקר מדעי לשנת 2017 Dr. Yonatan Dubi of the Department of Chemistry to be awarded prestigious Krill Prize המחקר באתר האינטרנט של MDPI, המוציאה לאור
ברזיל (עץ)

קסלפיניה ברזיל (שם מדעי: Caesalpinia echinata), מין עץ בינוני מהסוג Caesalpinia המתאפיין בגזע כתום אדום; על שמו נקראת מדינת ברזיל. משמש, בין השאר, לבניית קשתות של כלי קשת והוא סוג העץ העיקרי למטרה זו. ניתן להפיק מן העץ צבע אדום בשם ברזילין (brazilin) אשר הופך בתהליך חמצון לברזילאין (brazilein). קשתות אשר נאמר כי נוצרו מ"עץ הפרנמבוקו" נוצרו למעשה מאותו העץ, כך שההבדל היחיד הוא שנאמר כי קשתות מעץ הפרנמבוקו נוצרות מהחלק הפנימי ביותר של העץ ולכן הן גם צפופות וקשות יותר, דבר שגורם לעלייה בביקוש לקשתות מסוג נדיר זה. מקור השם במילה "בראסה" (brasa), אשר פירושו בפורטוגזית "גחלת" הניתן לו בשל גוונו האדום. חוקרים פורטוגזים נתנו לעץ את השם "פאו-ברזיל" (Pau-Brasil), מה שהוביל להורשת השם למדינת המוצא של העץ, ברזיל. השם "עץ הפרנמבוקו" ניתן על שם המדינה בצפון-מזרח ברזיל, פרנמבוקו. במאה ה־15 ובמאה ה־16, היה עץ הברזיל בעל ערך רב וקשה להשגה באירופה. באסיה, נעשה בו מסחר בצורה של אבקה ונעשה בו שימוש בתור צבע אדום בתעשיית הטקסטיל היוקרתי כגון קטיפה אשר היה לו ביקוש גבוה בתקופת הרנסאנס. כשנווטים פורטוגזים גילו את השטח הקרוי כיום ברזיל ב־22 באפריל 1500, הם גילו מיד כי עץ הברזיל נמצא בשפע בחופים בעורפה של ברזיל, לאורך נהרותיה. תוך מספר שנים, החל מבצע קדחני ומאוד רווחי של כריתת עצי ברזיל רבים ושילוחם בספינות אשר הפך, בסופו של דבר, למונופול פורטוגזי. המסחר הרווחי, המריץ אומות אחרות לנסות לקצור ולהבריח עצי ברזיל ממדינת ברזיל ואפילו להתקיף אוניות פורטוגזיות מלאות בעצי ברזיל על־מנת לגנוב את סחורתן. למשל, ניסיון משלחת צרפתית חסרת הצלחה, אשר אותה הוביל ניקולס דוראנד, סגן-אדמירל של בריטאני (אזור בצרפת) וראש שודדי ים ברשות המלך, אשר נערך ב־1555 לצורך הקמת קולוניה בריו דה ז'ניירו של היום עודדה חלקית בשל התועלת אשר יכולה לבוא מניצול כלכלי של עצי ברזיל. ניצול מופרז של עצי ברזיל (משוער כי במאתיים השנים האחרונות מעל 50 מיליון עצים הושמדו) הוביל לבסוף לירידה ניכרת בכמות עצי הברזיל במאה ה־18, דבר שהוביל להתמוטטות פעילות כלכלית זו. כיום הזן למעשה נכחד ברוב אזורי המדינה: הוא מסווג כמין בסכנת הכחדה על ידי האיחוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע והעץ נמצא ברשימת האיבמה. ייתכן כי יוחרם המסחר בעצי ברזיל בעתיד הקרוב, דבר שיגרום לבעיה רצינית בתעשיית הקשתות לכלי הקשת הזקוקה לעץ זה. היוזמה הבינלאומית לשימור של פרנמבוקו, אשר חבריה, יצרני הקשתות הסומכים על עץ הפרנמבוקו למחייתם, עובדים קשה לשתילה מחדש של העצים. היוזמה תומכת בשימוש בעצים חלופיים לצורך ייצור קשתות ובו בזמן אוספת כסף לשתילת שתילי פרנמבוקו. בברזיל הוכרז ה-3 במאי כיום עץ הברזיל. מדיה וקבצים בנושא ברזיל בוויקישיתוף ברזיל, באתר NCBI (באנגלית) ברזיל, באתר Tropicos (באנגלית) ברזיל, באתר GBIF (באנגלית) ברזיל, באתר IPNI (באנגלית) ברזיל באתר הרשימה האדומה של IUCN
אדן קלמן

אדן (אהרון) קלמן (במקור אהרון קוֹהְן (הגרסה ההונגרית-אוסטרית לכהן), בהונגרית: Kálmán Ödön; קונסנטמארטון, 26 באוקטובר 1886 – בודפשט, 11 במרץ 1951) היה הרב הראשי של העיר יאסברן בשנים 1911 עד 1921, היה בין 1921 הרב הראשי של קבניה (כיום רובע 10 של בודפשט) בשנים 1935 עד 1950 היה פרופסור בבית המדרש לרבנים בבודפשט שהוא אחד מבוגריו. אדן (אהרון) קלמן הוא בנם של יאנוש קוהן ושל רגינה קוהן. בין השנים 1906–1911 היה תלמיד בית המדרש לרבנים בבודפשט. בתקופה זו למד שנה גם בבית המדרש לרבנים בוורוצלב. בשנת 1910 הגן בהצלחה על עבודת הדוקטורט שלו בפקולטה למדעי הרוח של "האוניברסיטה ההונגרית המלכותית" (ששינתה את שמה תחילה ל"אוניברסיטת פאזמאני פטר" ולאחר מכן לאוניברסיטת אטווש לוראנד). ב-24 בינואר 1912 עבר את בחינת הסמיכה לרבנות לפני הוועדה בראשות ד"ר הרב יעקב שטיינהרץ והוסמך כרב. הוא הוזמן לרב ביאסברן (עיר של כ-30,000 תושבים בהונגריה) ולאחר מכן רב ראשי של העיר. שם שירת את קהילתו במשך 10 שנים, במהלכן שימש כרב צבאי במהלך מלחמת העולם הראשונה. הוא נקרא לעיר קבניה (כיום כ-78,000 תושבים) בשנת 1921, ונבחר שם לרב ולאחר מכן כרב הראשי של כל הקהילה היהודית (העצמאית דאז) של קבניה. כתביו, מאמריו ומחקריו הארוכים והקצרים יותר הופיעו בין היתר בספרי השנה של האגודה הספרותית היהודית-הונגרית (IMIT), בכתב העת סקירה יהודית-הונגרית, ב"מאות" (Századok), ב"עלון האוניברסלי לפילולוגיה" (Egyetemes Philologiai Közlöny), ב"אלמנאך היהודי-הונגרי", בכתב העת היהודי החשוב עבר ועתיד, ב"שוויון" (Egyenlőség) וב"בית הכנסת ההונגרי" (Magyar Zsinagóga). קברו נמצא בחלקת הרבנים של בית הקברות היהודי ברקושקרסטור. ב-28 בינואר 1912 בבודפשט, התחתן עם בתם של וילמוש שטראסר ושל רגינה פולצ'ק, מרגיט שטראסר (1891–1963). ילדיהם: ד"ר ז'וז'ה קלמן (1912–2003) הייתה מורה ליהדות ומורה בבית ספר תיכון. בעלה ד"ר פאל וידור (1909–1945) היה רב בבודה. יהודית קלמן (1924–?). בעלה, הרב אישטוואן האן (1913–1983), היה היסטוריון של העת העתיקה, פרופסור באוניברסיטה ורב. גולת הכותרת של יצירתו הוא "ספר הרב" (בודפשט, 1940), שהפך למדריך היומיום של הרבנים בהונגריה במשך דורות. ספר הרב (1940) התיישבות היהודים ביאסשאג (1916) ממתי נקראים היאסים פלשתים (1916) הפלטין יוז'ף מגן על יהודי היאסשאג (1916) מאה השנים של מדע הדת השוואתית (1948) IMIT קריאות היסטוריות יהודיות (1931) לקסיקון יהודי הונגרי, 1929. עורך פטר אויווארי. בודפשט, עמ' 448. גישה מקוונת מאמר לזכרו של בית המדרש לרבנים בבודפשט - האוניברסיטה היהודית Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 97601/1902. Forrás: MNL-OL 30797. mikrofilm 127. kép 1. karton. Névváltoztatási kimutatások 1902. év 25. oldal 1. sor Halálesete bejegyezve a Bp. X. ker. állami halotti akv. 251/1951. folyószáma alatt. "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári házassági akv. 76/1912. folyószáma alatt". "Kálmán Ödönné Strasser Margit halotti bejegyzése a Budapest 2003/1963. folyószáma alatt". "Kálmán Zsuzsanna házasságkötési bejegyzése a Budapest X. kerületi polgári házassági akv. 533/1935. folyószáma alatt". "Kálmán Judit házasságkötési bejegyzése a Budapest X. kerületi polgári házassági akv. 297/1942. folyószáma alatt".
השיטפונות במהאראשטרה (2021)

שורה של שיטפונות התרחשו ומתרחשים ברחבי מדינת מהאראשטרה שבהודו בשנת 2021. נכון ל-27 ביולי 2021, מתו כ-251 בני אדם, נפצעו 51 ויותר מ-100 נעדרים עקב שיטפונות ומפולות. 13 מחוזות נפגעו קשות מהשיטפונות במערב מהאראשטרה. השיטפונות היה חלק מסדרה של אירועי מזג אוויר קיצוניים צמודים בחודש יולי, כולל אירועין קיצוניים בחנאן ובאירופה. השיטפונות הן חלק מגידול באירועי גשם במהלך עונת המונסון ההודית הנגרמים כתוצאה משינויי אקלים. באפריל 2021 דיווח מכון פוטסדם לחקר השפעות האקלים על שינויי אקלים שישפיעו מאוד על עונות המונסון בהודו. ב-22 ביולי 2021, נצפו במהאראשטרה גשמים כבדים ברבים מהמחוזות המערביים שלה. ב-23 ביולי 2021, דיווחה חברת החדשות NDTV כי במהאראשטרה נצפו הגשמים החזקים ביותר בחודש יולי בארבעים השנים האחרונות. הנתונים שנצפו, מראים עלייה של פי שלושה באירועי גשמים קיצוניים נרחבים ברחבי הודו, כולל אזורים שבהם אירעו השיטפונות. האזורים המושפעים ביותר הם המחוזות רייגאד, רטנאגירי, סינדהדורג, סאטרה, סנגלי וקולהאפור. בשל גשמים עזים, יותר מ-1,020 כפרים הושפעו ועדיין מושפעים במחוזות אלה. מעל 375,000 איש פונו, מתוכם כ -206,000 ממחוז סנגלי וכ-150,000 ממחוז קולהאפור. היו יותר מ-28,700 מקרי מוות של עופות וכ-300 מקרי מוות של בעלי חיים במחוזות במערב מהאראשטרה. ההערכות הראשוניות מצביעות על כך שנפגעו בשיטפונות למעלה מ-200,000 דונם של גידולים. מתקנים תשתיתיים שונים נפגעו וניזוקו. כ-800 גשרים נהרסו ומנעו תקשורת פיזית עם כפרים שונים. אספקת מי השתייה של כ-700 כפרים נפגעה והגשם גרם גם לנזק לכ-14,700 שנאים חשמליים. עד 28 ביולי 2021, תוקנו כ-9500 שנאים. כ-34 צוותים מכוח התגובה הלאומי לאסונות (NDRF) נפרסו למשימות חילוץ באזורים שונים. ב-27 ביולי, ממשלת הודו הכריזה על סיוע כספי בסך 700 מיליון רופי הודי (98 מיליון דולר אמריקאי). חברי הפרלמנט של הודו ממפלגת העם ההודית הודיעו גם כי יתרום משכורת של חודש אחד לתמיכה בנפגעים. מדיה וקבצים בנושא השיטפונות במהאראשטרה בוויקישיתוף Maharashtra floods claim 251 lives, 13 districts across state affected, says Nawab Malik, The New Indian Express More than 135 dead in India flooding, landslides, www.aljazeera.com (באנגלית) 40-Year Record For Maharashtra Rain, At Least 36 Dead, NDTV.com Maharashtra floods: Death toll climbs to 207, highest in Raigad with 95, The Indian Express, ‏2021-07-28 (באנגלית) Our Bureau, Maharashtra floods damage 2 lakh hectares of standing crop, @businessline (באנגלית) Restore Electricity, Water Supply In Flood-Hit Areas: Maharashtra Chief Minister, NDTV.com Maharashtra floods: BJP legislators to donate salaries to CMRF, The New Indian Express
בעלי קשקשים

בעלי קשקשים (שם מדעי: Lycopodiophyta) היא קבוצה של צמחים וסקולריים חסרי זרע הכוללת את שתי המחלקות הבאות: איזוטופסידים (Isoetopsida) - בה הסדרות איזוטינים (Isoetales) וסלגינליים (Selaginellales). ליקופודים (Lycopodiopsida) - בה סדרת ליקופודיים (Lycopodiales) והסדרה הנכחדת Drepanophycales. מדיה וקבצים בנושא בעלי קשקשים בוויקישיתוף בעלי קשקשים, באתר ITIS (באנגלית) בעלי קשקשים, באתר NCBI (באנגלית) בעלי קשקשים, באתר Tropicos (באנגלית) בעלי קשקשים, באתר GBIF (באנגלית) בעלי קשקשים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.