laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הביאנלה לקרמיקה ישראלית

"הביאנלה לקרמיקה ישראלית" הייתה תערוכת קרמיקה, שהתקיימה בין השנים 2016-2000 במוזיאון ארץ ישראל. "הביאנלה לקרמיקה ישראלית" נולדה כיוזמה משותפת למוזיאון ארץ ישראל לבין אגודת אמני קרמיקה בישראל. יוזמה זו נבעה מהצלחתה של תערוכה קרמיקה עכשווית "חומר אחר" אותה אצר עמי שטייניץ שנפתחה במוזיאון (בביתן הבולאות) בדצ' 1997. תערוכה זו הייתה יוזמה של אגודת אמני קרמיקה בישראל (שלומית באומן ותניה אנגלשטיין), אשר נבעה מתוך רצון לטפח חשיבה עכשווית וחדשה בתחום היצירה הקרמית בישראל. הביאנלה הראשונה נפתחה ב-27 באוקטובר 2000 תחת השם "חרס אלפיים" באוצרתה של עירית ציפר, אז אוצרת ביתן הקרמיקה במוזיאון. בתערוכה הציגו 82 אמנים. עד הביאנלה ה-4 לקרמיקה ישראלית נבחר האוצר בשיתוף פעולה בין אגודת אמני קרמיקה בישראל ובין המוזאון. בשלוש הביאנלות הראשונות ליוותה שלומית באומן (מנהלת אגודת אמני קרמיקה בישראל בין 1998–2005) את הביאנלות באופן מקצועי. החל משנת 2008 בחרה אגודת אמני הקרמיקה אוצר, שבחר את האמנים המציגים על פי קונספט אמנותי. הלן סורין, לדוגמה, אוצר הביאנלה בשנת 2002, בחר להציג עבודות משותפות לאמני קרמיקה עם ציירים ופסלים שאינם מתחום זה. בשנת 2007 התערוכה, אותה אצר דוד קנפו, עסקה בקשר שבין אדריכלות לחומר, ובשנת 2011 בחרה שלומית באומן לבדוק את היחס שבין טכנולוגיה לחומר. במשך השנים התקיימו לצד התצוגה המרכזית גם תערוכות משנה. בשנת 2000, לדוגמה, התקיימה תערוכה נוספת של יוצרים צעירים, בוגרי בצלאל והמדרשה באוצרותה של רותי דירקטור ששלבו קרמיקה ביצירותיהם. ואילו בשנת 2004 הוצגו שתי תערוכות לוויין: אחת הייתה תצוגה של כדי קרמיקה תעשייתיים בשם "אגרטלים Made in Israel 1933-1996" אותה אצר אריה פרנקו, ואילו השנייה נקראה: "בסיס בריא לדורות הבאים" אותה אצרה עירית ציפר. בשנת 2019 החליט המוזיאון לאחד את תצוגת הביאנלה לקרמיקה עם תצוגות אחרות, שהוקדשו למדיום שונות כגון נייר, זכוכית וכדומה, לטובת ביאנלה לאומנויות ועיצוב, העתידה להיפתח בשנת 2020. 2000 חרס אלפיים: הביאנלה לקרמיקה ישראלית (אוצרת: עירית ציפר; 27 באוקטובר 2000 - 31 בדצמבר 2000) 2002 הביאנלה השנייה לקרמיקה ישראלית (אוצר: סורין הלר;? - 10 באפריל 2002) 2004 עיצוב, אמנות, עיצוב: הביאנלה השלישית לקרמיקה ישראלית (אוצר: מרק צצולה; 3 בדצמבר 2004 - 30 במרץ 2005) 2006 טריטוריה וזהות - בין קרמיקה ואדריכלות: הביאנלה הרביעית לקרמיקה ישראלית (אוצר: דוד קנפו; 22 בנובמבר 2006 - 24 באפריל 2007) 2008 חומר, רגש - הביאנלה החמישית לקרמיקה ישראלית (אוצר: חגי שגב; 5 בדצמבר 2008 - 2 במאי 2009) 2011 עיצוב קרמי: כלים טכנו. לוגיים - הביאנלה השישית לקרמיקה ישראלית (אוצרת: שלומית באומן; 15 בפברואר 2011 - 15 ביוני 2011) 2013 חומר זוכר: הביאנלה השביעית לקרמיקה ישראלית (אוצרת: ענת גטניו; 23 ביולי 2013 - 10 בנובמבר 2013?) 2016 רטוב-שרוף: הביאנלה השמינית לקרמיקה ישראלית (אוצר: ערן ארליך; 1 באוגוסט 2016 - 12 בנובמבר 2016) אפרים... אפרים! (2000) מאת לידיה זבצקי (הביאנלה הראשונה) עבודה של לאוניד גוסין (הביאנלה החמישית) הביאנלה הרביעית לקרמיקה ישראלית, אתר מוזיאון ארץ ישראל הביאנלה החמישית לקרמיקה ישראלית, אתר מוזיאון ארץ ישראל הביאנלה השישית לקרמיקה ישראלית, אתר מוזיאון ארץ ישראל הביאנלה השביעית לקרמיקה ישראלית, אתר מוזיאון ארץ ישראל הביאנלה השמינית לקרמיקה ישראלית, אתר מוזיאון ארץ ישראל ראו: העלית חרס? בוא להציג בביאנלה, באתר וואלה, 26 באוקטובר 2000
לפטון

הלפטונים (מיוונית: "לפטוס" - "קל", בניגוד להאדרון - "כבד") הם קבוצה של חלקיקי יסוד בעלי ספין חצי שלם, כלומר פרמיונים, אשר אינם מגיבים לכוח החזק. במיון החלקיקים, הלפטונים מהווים קבוצה המקבילה לקבוצת הקווארקים. מקור השם הוא, כאמור, במילה היוונית "לפטוס", שפירושה "קל"; שם זה נתקבל בתקופה שבה עדיין לא היה ידוע הטאו, שהוא כבד יותר מהפרוטון ומהנייטרון, וכל הלפטונים הידועים היו קלים מאוד בהשוואה לחלקיקים אחרים. הלפטונים הם האלקטרון, המיואון והטאו, ושלושה סוגי נייטרינו המקבילים להם, וכן האנטי-חלקיקים המתאימים להם. לכל הלפטונים מטען שלם, כאשר ללפטונים עצמם מטען שלילי, לאנטי-לפטונים מטען חיובי, ולנייטרינואים מטען 0. ללפטונים הטעונים יכול להיות ספין הן שמאלי והן ימני, ואילו בקרב הנייטרינואים יש הפרדה: הנייטרינואים מתנהגים כבורג שמאלי, והאנטי-נייטרינואים - כבורג ימני. בתגובות בין חלקיקי יסוד, המספר הלפטוני, מספר הלפטונים מכל סוג ("דור"), משתמר כמעט בכל המקרים (יוצא דופן בולט הוא תנודת נייטרינואים). חוק שימור נוסף, המתקיים גם הוא כמעט תמיד (יוצא הדופן הוא האנומליה הכיראלית), הוא שימור מספר הלפטונים הכולל. מדיה וקבצים בנושא לפטון בוויקישיתוף המודל הסטנדרטי מיון החלקיקים מידע מוסמך על תכונות החלקיקים שנאסף על ידי ה-Particle Data Group לפטון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
היפרבולה היקשית

היפרבולה היקשית הוא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייך לקבוצת כשלי היקש בו מגיעים למסקנה היקשית חזקה יותר מכפי שנתמך בממצאים. כשל זה עשוי ללבוש צורה של הכרזה מופרזת ביחס למשמעות הממצאים או ביחס למידת הוודאות במשמעותיותם, או סתם הפרזה בטבעה של התופעה הנצפית. הפרזות בהצגת חשיבות הממצאים נפוצה למדי במדע ובמיוחד בדיווח על ממצאים מדעיים בעיתונות הפופולרית ואצל כתבי מדע, לעיתים קרובות מתוך ניסיון להפוך את המאמר למעניין יותר עבור הציבור הרחב. ההנחה היא כי הציבור ישתעמם כאשר יוגדרו הדברים בסיוג הנאות, ולכן נוטים להסיר חלק מסיוגי הזהירות המדעית הנדרשת כאשר מציגים את הדברים בפניו. "בתי חולים רבים נאלצו להעלות את דרישות התשלום שלהם באחרונה. העלויות הרפואיות ממריאות בלי שליטה!". "הממצאים המראים שצריכת אלכוהול מתונה יכולה להועיל ללב הופכים על פניהם את ההנחות שהיו לנו בעבר לגבי הנזקים הבריאותיים של שתייה". היפרבולה היקשית, באתר של ברוס תומפסון ממכללת פאלומר (באנגלית) היפרבולה, באתר RationalWiki (באנגלית)
השלולנים

השלולנים (באנגלית: The Pondles) היא סדרת אנימציה בריטית בעלת 13 פרקים, אשר הופקה לשידור בשנת 1986. הסדרה נוצרה על ידי האנימטור הבריטי מייק יאנג. בישראל שודרה הסדרה מספר פעמים לאורך השנים בדיבוב לעברית - לראשונה בשנת 1989 בטלוויזיה החינוכית בשם "השלוליתים", בהמשך בשנת 1990 בערוץ 2 הניסיוני ובערוץ הילדים בשם "השלולנים", ואז בערוץ הופ! בשם "הטפטפים". השלולנים הם יצורים כחולים קטנים עם כובעים שעשויים מבלוטים אשר גרים בכפר קטן וסודי בשם שלוליתה אשר ממוקם בחצר אחורית מאחורי גדר שיחים עבה. כל פרק בסדרה מתמקד בחיי היומיום של השלולנים ובהרפתקאות השונות שהם חווים. פרקי הסדרה עוסקים לרוב בחשיבות של ידידות, שיתוף פעולה ובחשיבות של הטבע. "השלולנים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "השלולנים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פופרד (נהר)

פופרד (בפולנית וסלובקית: Poprad; בגרמנית: Popper) הוא נהר באורך 169.8 קילומטרים הזורם לכיוון צפון מזרח מצפון סלובקיה לדרום פולין. השיפוע הממוצע של הפופרד הוא 9.6%. לפופרד אופי הררי המתבטא בזרימה דלילה בחורף וחזקה באביב (מאי, יוני). הספיקה הממוצעת ליד פיבניצ'נה זדרוי היא 22.3 מטר מעוקב לשנייה. בחמלניקצה נמדדה ספיקה ממוצעת של 14.766 ממ"ק לשנייה, עם מקסימום של 917.0 ממ"ק לשנייה ומינימום של 2.240 ממ"ק לשנייה. על הפופרד תחנה הידרו-חשמלית אחת קטנה המשמשת לייצור חשמל. מוצא הפופרד הוא בהרי הטטרה הגבוהים. הפופרד זורם דרומה ואחר כך מזרחה אל פופרד, במקביל לכביש 18, ומשם הוא זורם צפונית מזרחית במקביל לכביש 67 דרך קז'מרוק ובהמשך לאורך כביש 77 לסטרה ליובובניה. משם מתפתל הפופרד מזרחה במקביל לכביש 68, דרך פלבץ' ואורלוב אל הגבול בין פולין וסלובקיה ליד ללוכוב וצ'ירץ'. החלק של פופרד הנמצא בסלובקיה הוא באורך 107.2 קילומטר. מנקודה זאת ולאורך כ-31.1 קילומטר זורם הפופרד צפונית מערבית ומהווה את הגבול בין פולין לסלובקיה. ליד מנישק שעל הפופרד נפרד הפופרד מהגבול וזורם צפונה, במקביל לכביש 87, דרך פיבניצ'נה זדרוי וריטרו לנובי סונץ', לידו הוא נשפך לתוך הדונייץ. קטע זה בפולין הוא באורך של כ-31.5 קילומטר. הפופרד הוא הנהר הסלובקי היחיד הזורם לכיוון צפון והוא מנקז כ-2000 קילומטרים רבועים של סלובקיה לכיוון הים הבלטי, בעוד שאר השטח של סלובקיה מנוקז דרומה אל הדנובה. חלק נכבד מהחלק הפולני של הפופרד כלול בשמורת טבע. הפופרד משמש לשיט עבור נופשים ותיירים. בהסכם בין פולין וצ'כוסלובקיה משנת 1958 הוסכם שלאורך הגבול בין המדינות תוכל כל אחת מהמדינות להשיט תיירים לאורך הפופרד בתנאי שהשיט ייעשה ביום והתיירים לא יעברו לגדה שבשליטת המדינה השנייה אלא באתרים עליהם הוסכם בין המדינות. בשנות ה-80 וראשית שנות ה-90 של המאה ה-20, הפופרד היה בין הנהרות הקטנים המזוהמים ביותר באירופה. איכות המים השתפרה הודות להקמת 4 מכוני טיהור בפולין ו-17 מכוני טיהור בסלובקיה, וסגירה של שני מפעלים מזהמים. אולם, במדידות שנעשו בשנים 1999–2006, נמצא שהפופרד בקטע בו הוא זורם לאורך הגבול בין פולין לסלובקיה עדיין היה מזוהם ביותר עם רמות גבוהות של מזהמים מיקרו-ביולוגיים (קוליפורמים) וליד צ'ירץ' גם עם פוספטים. מדידות בפולין בשנת 1991 העלו ש 53 מתוך 62.6 הקילומטרים של פופרד בפולין היו מזוהמים עד מזוהמים מאוד. מדיה וקבצים בנושא פופרד בוויקישיתוף A Dictionary, Geographical, Statistical, and Historical By John Ramsay McCulloch, Longmans, Green, 1866, Page 572 PRELIMINARY ASSESSMENT OF TRANSBOUNDARY RIVERS DISCHARGING TO THE BALTIC SEA AND THEIR MAJOR TRANSBOUNDARY TRIBUTARIES, 25-27 Jun 2007, United Nations Economic and Social Council, Page 9 Surface Water Exploitation, Slovak environmental agency Web Site Agreement Between the Government of the Czechoslovak Republic and the Government of the Polish People's Concerning the Use of the Water Resources in Frontier Waters, Signed at Prague, 21 March 1958; in force on 7 August 1958, International Water Law Project Web Site PRELIMINARY ASSESSMENT OF TRANSBOUNDARY RIVERS DISCHARGING TO THE BALTIC SEA AND THEIR MAJOR TRANSBOUNDARY TRIBUTARIES, 25-27 Jun 2007, United Nations Economic and Social Council, Page 11 Quality of Boundary Waters of Poprad and Dunajec Rivers, aquamedia River Water Quality, Slovak environmental agency 2005-2006 Water quality report, Slovensky Hydrometerologicky Ustav WATER QUALITY INDEX APPLIED TO RIVERS IN THE VISTULA RIVER BASIN IN POLAND, Page 41
ז'אק דוידסון

ז'אק דוידסון (בהולנדית: Jacques Davidson; ‏14 בנובמבר 1890 – 13 בינואר 1969) היה שחמטאי יהודי-הולנדי. לפני מלחמת העולם הראשונה התגורר דוידסון בלונדון במשך מספר שנים. דוידסון שיחק עם אביו שחמט על סכומי כסף, והגם שלא קיבל את התמורה, הבין שהמשחק יכול לשמש לו מקור פרנסה וכך החל לשחק נגד אנגלים עשירים. הוא התקדם ברמתו השחמטאית בעזרת הולנדי אחר, רודולף לומן. בשנות ה-20 של המאה ה-20 הגיע דוידסון למקום השני בשתי אליפויות הולנד לשחמט, בשני המקרים ניצח בתחרויות אלוף העולם לעתיד מקס אויבה שבעת ההיא היה כבר החזק שבשחמטאי הולנד. בשנת 1911 ניצח דוידסון דו-קרב נגד אדוארד סרג'נט 2.5-0.5 בלונדון. הוא חלק מקום 3-5 בתחרות טונברידג' ולס בשנת 1911 (ניצח: פרדריק ייטס), הגיע למקום ה-15 בתחרות קלן (ניצח: משה לובצקי), חלק מקום 2-3 בתחרות לונדון 1912 (ניצח: הרולד קול), הגיע למקום השישי בתחרות לונדון 1912 (ניצח: ג'ורג' אלן תומאס) וחלק מקום 4-7 בתחרות לונדון 1913 (ניצח: אדוארד לאסקר). בשנת 1921 הגיע דוידסון למקום השני בתחרות נימיכן (ניצח: מקס אויבה), הגיע שמיני בתחרות האג (ניצח: אלכסנדר אלכין), הגיע למקום ה-16 בתחרות שבינגן בשנת 1923 (ניצחו: פאול יונר ורודולף שפילמן) [1], בשנים 1923 ו-1924 הגיע דוידסון למקום השני בשתי אליפויות הולנד לשחמט, בשני המקרים ניצח בתחרויות מקס אויבה. דוידסון ניצח בתחרות אמסטרדם 1925, הגיע למקום ה-16 בתחרות זמרינג 1926 (ניצח: רודולף שפילמן), הגיע שמיני בתחרות ספה 1926 (ניצחו: פרידריך זמיש וג'ורג' אלן תומאס), הגיע שני בתחרות אוטרכט 1927 (ניצח: מקס אויבה), חלק מקום ראשון בתחרות אמסטרדם 1927 עם הרטינגסבלט וחלק מקום 5-6 בתחרות אמסטרדם 1929 (ניצח: מקס אויבה). דוידסון קיים מספר דו-קרבות: סיים בתיקו עם ריצ'רד טייכמן בברלין, בשנת 1922, הפסיד למקס אויבה בשנת 1924 ובשנת 1927, והפסיד לרודולף שפילמן בשנים 1932 ו-1933. כל ארבעת הדו-קרבות הללו התקיימו באמסטרדם. [2]. מדיה וקבצים בנושא ז'אק דוידסון בוויקישיתוף ז'אק דוידסון, באתר צ'סגיימס (באנגלית) משחקי השחמט של ז'אק דוידסון מידע כללי ז'אק דוידסון, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
תומאס קרלייל

תומאס קרלייל (באנגלית: Thomas Carlyle; ‏4 בדצמבר 1795 – 5 בפברואר 1881) היסטוריון והוגה דעות בריטי. רכש את השכלתו באוניברסיטת אדינבורו ועסק בהוראה. בסקוטלנד זכה להצלחה ספרותית מועטה בלבד, לכן עקר ללונדון בשנת 1834, שם כתב את חיבורו המפורסם המהפכה הצרפתית: היסטוריה. השקפתו הקלוויניסטית הביאה את קרלייל לייחס חשיבות עליונה לדמות היחיד ולהשפעתו על ההיסטוריה האנושית. רעיון זה בולט ביותר בחיבורו על גיבורים, עבודת גיבורים, ומידת הגבורה בדברי הימים (1841). בה בעת היה קרלייל מודע למעשי עוול חברתי ומודעות זו המריצה אותו לפנות אל מצפונם של בני תקופתו, שכל מעייניהם היו נתונים לשיפור מצבם החומרי, ולדרוש מהם לדאוג לשכבות המקופחות, כדי שלא תאבד האומה את איכותה המוסרית, ואם ב"איכות המוסרית" עסקינן, קרלייל דגל בעליונות לבנה, והחזרת העבדות וגירוש כל יהודי אירופה. להשקפותיו של קרלייל הייתה השפעה רבה על מחוקקים ליברלים באנגליה בתקופתו, ויש האומרים כי אף שימשו בסיס לפולחן אישיות המנהיג בתורות טוטליטריות במאה ה-20. במאה ה-19, תומאס קרלייל וההוגים הרברט ספנסר וסידני סמית' הפכו את המונח "הסרט האדום" לביטוי עממי המבטא את התיעוב שאדם חש כלפי כל שלטון באשר הוא. תומאס קרלייל, מתוך עבר והווה. מאנגלית: אביעד שטיר. דחק, גיליון י"ב, 2020. תומאס קרלייל, ברשת החברתית Goodreads תומאס קרלייל, באתר MacTutor (באנגלית) תומאס קרלייל, על גיבורים, עבודת גיבורים, ומידת הגבורה בדברי הימים בתרגום לעברית מאת איסר יוסף אינהורן, באתר פרויקט בן-יהודה תומאס קרלייל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי תומאס קרלייל בפרויקט גוטנברג (באנגלית) תומאס קרלייל, באתר "Find a Grave" (באנגלית) תומס קרלייל (1795-1881), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריונים ובנושא הממלכה המאוחדת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Windows Live Messenger

המונח "מסנג'ר" מפנה לכאן. לערך העוסק בגשושית, ראו מסנג'ר (גשושית). Windows Live Messenger (לשעבר MSN Messenger בתרגום מאנגלית: שליח) הייתה תוכנת מסרים מיידיים עבור חלונות מבית מיקרוסופט, שדרכה ניתן היה לנהל שיחות עם אדם אחר בעזרת האינטרנט. בנוסף לשיחות הצ'אט, ניתן היה לבצע שיחות שמע עם מיקרופון ושיחות וידאו עם מצלמת אינטרנט. התוכנה אפשרה לשחק במשחקים כגון דמקה ואיקס עיגול, וכן לשלוח רגשונים, קריצות והודעות קול קצרות, לכתוב מסרים על ידי העכבר בלבד, לשוחח עם מספר אנשים בשיחות ועידה ולנהל אותן. במסנג'ר, כמו גם במתחרותיה, יאהו מסנג'ר ו-AIM, ובניגוד ל-ICQ, זוהו המשתמשים על־פי כתובת דואר אלקטרוני, ולא על פי מספר סידורי. הגרסה הראשונה יצאה ב-22 ביולי 1999. בנובמבר 2012 הודיעה חברת מיקרוסופט על כוונתה לסגור את התוכנה במרץ 2013, ולהחליפה בסקייפ שרכשה כשנה וחצי לפני כן. בפברואר 2013 הודיעה חברת מיקרוסופט שב-8 באפריל 2013 מסנג'ר ייחסם לכל המדינות פרט לסין (בה שירות הסקייפ חסום לאזרחים). התוכנה הופסקה סופית בסוף אוקטובר 2014. מדיה וקבצים בנושא Windows Live Messenger בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Windows Live Messenger מערכת אנשים ומחשבים, ‏מיקרוסופט תפסיק להציע את מסנג'ר בתחילת השנה הבאה, באתר "אנשים ומחשבים", 7 בנובמבר 2012 אביב מזרחי, הורגת את השליח: מיקרוסופט סוגרת את המסנג'ר, באתר ynet, 7 בנובמבר 2012 אהוד קינן, מיקרוסופט הורגת את מסנג'ר. סופית, באתר ynet, 31 באוגוסט 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צליעה

צליעה היא מצב של הליכה א-סימטרית של אדם או חיה. צליעה, המתבטאת באי יכולת לדרוך כשורה על כף הרגל, עשויה לנבוע מפגיעה ברגל או משינוי ביכולת לייצר יציבה רגילה עקב הפרעה נוירולוגית או פיזית במפרקים, בשרירים, בעצמות או בעצבים הנדרשים להליכה תקינה. ישנו מספר רב של גורמים העלולים לגרום לצליעה, בהם אף בעיות נוירולוגיות הפוגעות בעִצבוב (יצירת עצב) מערכת התנועה, אך לרוב מדובר בתופעה חולפת הנגרמת בעקבות פגיעה בשלמות הרצועה המפרקית ברגל. פגיעות גופניות ומצבי טראומה גופנית המתבטאות בחבלות שונות לאזורים שונים בגפיים התחתונות עלולות לגרום לנזקים היכולים להתבטא בצליעה. לעיתים הדבר נובע מזיהום של הרגל, או חבלה כלשהי שאינה מאפשרת דריכה תקינה, תחת כובד משקלו של הגוף, על האזור הפגוע בכף הרגל, ובכך, מונעת הליכה תקינה ומובילה לצליעה (כך, למשל, קורה לאדם הסובל מנקע בקרסול). גם יבלת בכף הרגל עשויה להוביל לצליעה עקב הלחץ והכאב על האזור הפגוע. בנוסף לכך, ישנם גורמים רבים לצליעה כמו: גורמים התפתחותיים, בעיה מולדת, דלקת פרקים חמורה, מחלה ממאירה וכדומה. השבר השכיח ביותר המתואר בהקשר של צליעה מכונה: Toddlers fracture – שבר ספירלי בעל תזוזה מינימלית בין שני חלקי השבר המתרחש לעיתים קרובות בחלק התחתון של עצם השוק. פגיעות טראומה שכיחות אחרות הן נקיעה של מפרקים כגון מפרק הקרסול ואחרים. ישנם מספר סוגים של זיהומים היכולים להביא לצליעה: זיהום של העצם (בלועזית: אוסטיאומיאליטיס (Osteomyelitis)) - נוכחות של חיידק מזהם ברקמת העצם וכאב נלווה, גורם לצליעה או, במידה והוא קיים בעצם של הגפיים העליונות, – חוסר תנועה רציני, או אף שיתוק רצוני של הגפה. זיהום מפרקי (Septic arthritis) - זיהום בו יש נוכחות של חיידקים מזהמים באזור המפרק שבין שתי עצמות. Diskitis - זיהום באזור הסחוסי המפריד בין חוליות עמוד השדרה, המוביל למנח לא תקין של כלל העצמות ולעיקום השלד, ובכך, לקיצור הרגל או עיוות בהליכה - צליעה. זיהומים של רקמת העור (Cellulitis) - זיהומים לרוב באזור הברך, שיכולים ליצור כאב בהנעת הגפה וצליעה על אף שאין מעורבות אמיתית של החלק הגרמי ברגל. זיהומים הגורמים לצליעה דורשים לרוב אשפוז וטיפול מיידי ללא דיחוי. ערך מורחב – נקע מולד של מפרק הירך במפרק הירך (Developmental Dysplasia of the Hip), ישנה תופעה שכיחה של נקע או פריקה המתרחשת לרוב בלידה. מדובר בפריקה מלאה או חלקית של המפרק, או פיגור בהתפתחות גג המפרק בתקופה שלאחר הלידה. חוסר אבחון וטיפול מהיר בתופעת פריקת הירך עלול לגרום להתפתחות לקיצור הרגל, או לגדילה עקומה של המפרק ובעקבות כך לצליעה. קיומו של חום במקביל לצליעה הוא סימן מכוון למקור זיהומי העומד בבסיסה של התופעה. הפתרון הטוב ביותר (לצליעה שאינה נגרמת מפגיעה נוירולוגית או ממחלה) לשיפור מצב הרגל עד להעלמת התופעה הוא מניעת מאמץ מרובה מהרגל הצולעת ומתן אפשרות לרגל להשתקם ולהתאחות בטבעיות על ידי הגוף עצמו. במצבים של צליעה חמורה או במצבים שאינם מאפשרים הליכה כלל, יש לפנות לבית חולים בהקדם האפשרי לאחר הופעת התסמינים, על מנת לקבל טיפול מחשש לזיהום או לשבר (ישנם שברים שאינם מתגלים על ידי מישוש אזור פגוע בעת פגיעה פיזית, אלא רק על ידי בדיקת רנטגן או CT). פריקה טראומה גופנית נקע הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
דנילסון

האם התכוונתם ל... דנילסון קסטדיו משאדו (נולד ב-1943) - כדורגלן ברזילאי ששיחק במונדיאל 1966 דנילסון דה אוליברה אראוז'ו (נולד ב-1977) - כדורגלן ברזילאי, שיחק בהתקפה בנבחרת ברזיל ובריאל בטיס, בין היתר דנילסון פריירה נבס (נולד ב-1988) - כדורגלן ברזילאי, שיחק בקישור בארסנל וסאו פאולו, בין היתר דנילסון קוסטה (נולד ב-1968) - כדורגלן הונדוריאני ממוצא ברזילאי דנילסון לורנסו (נולד ב-1977) - ג'ודוקא ברזילאי שזכה במדליית כסף במשחקים הפאן-אמריקאיים 1999}
אוניברסיטת מיאמי

אוניברסיטת מיאמי (באנגלית: University of Miami, נקראת גם: Miami of Florida, או UM, הידועה בכינויה מקבוצות הספורט The U) היא אוניברסיטה פרטית שנוסדה בשנת 1925 בקורל גייבלס שבפלורידה, בקרבת העיר מיאמי. באוניברסיטה לומדים כ-15 אלף תלמידים מכל חמישים מדינות ארצות הברית ומ-148 מדינות נוספות. נכון להיום[דרושה הבהרה] יש כ-2,348 חברים במשרה מלאה בפקולטה. בשנת 2003, החלה האוניברסיטה בקמפיין גיוס כספים שנקרא "מומנטום" כדי לשפר את הצוות ואת מתקני האוניברסיטה. בסוף הקמפיין, בפברואר 2008, אוניברסיטת מיאמי גייסה 1.4 מיליארד דולר והפכה לאוניברסיטה הצעירה בארצות הברית שגייסה מעל מיליארד דולר והראשונה שעשתה זאת בפלורידה, מתוך 56 אוניברסיטאות שניהלו קמפיין מסוג זה אוניברסיטת מיאמי היא המוסד הפרטי היחיד שהשיג עד כה מטרה זאת. במוסד ישנה מגמת מוזיקה מהטובות בארצות הברית, בין בוגריה הבולטים נמנים הגיטריסטים פאט מתיני וחירם בולוק, הבסיסט ג'אקו פסטוריוס והמתופף דן גוטליב. במהלך שנות ה-80 החלה האוניברסיטה להתפרסם על ידי קבוצת הפוטבול של האוניברסיטה. חלק מהפרסום היה שלילי בשל סגנון המסיבות של הקבוצה, מה שהוביל לחקיקת חוק המגביל מסיבות בפוטבול מכללות. באמצע שנות ה-90, קבוצת הפוטבול איבדה מיכולתה לאחר הגבלות של ה-NCAA (הארגון האחראי על ספורט מכללות בארצות הברית) עקב עבירה על חוקי הארגון. האוניברסיטה הצליחה לחזור לעצמה ובשנת 2000 נשדדה מהגעה למשחק האליפות שלא כצדק, בשנת 2001 לקחה את האליפות החמישית בתולדותיה. בשנת 2002 הגיעה הקבוצה לגמר ארצות הברית אך הפסידה על טעות שיפוט. ה-NCAA חקרו את האוניברסיטה באשמת עבירה על חוקי הארגון, מאחר שהארגון עבר על החוק במהלך ביצוע החקירה, על האוניברסיטה נגזר עונש מזערי. קבוצת הפוטבול השיגה 5 אליפויות בשנים: 1983, 1987, 1989, 1991, 2001. מדיה וקבצים בנושא אוניברסיטת מיאמי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת מיאמי עיתון האוניברסיטה (באנגלית) האוניברסיטה ב-NNDB אוניברסיטת מיאמי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אוניברסיטת מיאמי, ברשת החברתית פייסבוק אוניברסיטת מיאמי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אוניברסיטת מיאמי, ברשת החברתית אינסטגרם אוניברסיטת מיאמי, סרטונים בערוץ היוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא אוניברסיטאות ומכללות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עיצוב מכוון משתמש

עיצוב מכוון משתמש הוא פרדיגמת עיצוב שבה שמים דגש רב יותר על הצרכים, הרצונות והמגבלות של משתמש הקצה בתוכנה, בכל שלב בתהליך העיצוב. ניתן לאפיין את המונח עיצוב מכוון משתמש בתור תהליך של פתירת בעיה רב-שלבית שבו נידרשים המעצבים גם לאשש את הנחותיהם, באשר לשימוש המשתמשים בממשק, בעולם האמיתי עם משתמשים אמיתיים. מבחני שימושיות כאלה חשובים כיוון שלרוב קשה לחזות כיצד המשתמשים יבינו את הממשק, וכיצד הם ילמדו להשתמש בו. ההבדל העיקרי מפרדיגמות אחרות לעיצוב ממשקים הוא בניסיון לייעל את ממשק המשתמש בנוגע לדרכי העבודה, הצרכים והדרישות של המשתמש, במקום להכריח אותו להתאים את עצמו לדרכי העבודה. מודלים של עיצוב מכוון משתמש נועדו לעזור למעצבים ליצור מוצרים המותאמים למשתמשים שלהם. במודלים אלה, מתחשבים בדרישות המשתמש כבר מהשלב הראשון, והן נכנסות למחזור החיים של המוצר. המאפיין העיקרי במודלים אלה הם השתתפות פעילה של משתמשים אמיתיים. עיצוב מכוון משתמש עונה על שאלות בנושאי השימוש והמטרות של המשתמשים, ואז משתמש בממצאים כדי להחליט בשלבי העיצוב והפיתוח. פרדיגמה זו מחפשת תשובות לשאלות הבאות: מי הם המשתמשים של התוכנה? מה המשימות והמטרות של המשתמשים? מה רמת הידע והניסיון של המשתמשים בתוכנה, או בתוכנות דומות לה? אילו אפשרויות המשתמשים צריכים לקבל מהתוכנה? לאיזה מידע המשתמש עלול להיות צריך, ובאיזה צורה הם צריכים אותו? איך המשתמשים חושבים שהתוכנה אמורה לעבוד? קיימים מספר יסודות לעיצוב מכוון משתמש. העיקריים שבהם מובאים כאן: הנראות עוזרת למשתמש לבנות מודל מחשבתי של התוכנה. מודלים אלה עוזרים למשתמש לחזות את ההשפעות של הפעולות בזמן השימוש בתוכנה. רכיבים חשובים בתוכנה (כדוגמת רכיבי ניווט) צריכים להיות מודגשים. המשתמשים אמורים להיות מסוגלים להבין במבט חטוף מה הם יכולים לבצע ומה לא בעזרת התוכנה שבה הם משתמשים. המשתמשים אמורים למצוא במהירות ובקלות את המידע שהם צריכים בתוכנה. למשתמשים אמורים להיות דרכים שונות למציאת המידע שאותו הם מחפשים, כגון רכיבי ניווט, אפשרויות חיפוש, תוכן עניינים, מספרי עמודים, צביעת מידע וכדומה. רכיבי הניווט בתוכנה או במסמך אמורים להיות אחידים. במסמכים, האפשרות לרפרף על מסמך מאפשרת למשתמשים למצוא את חלקי המידע שאותו הם צריכים מבלי לקרוא את כל המסמך, ולשם כך ניתן שימוש באותיות מודגשות או נטויות. על המעצב להחליט על השפה שבה התוכנה תשתמש. ברוב המקרים, אלא אם נדרשים לכך, לא מומלץ להשתמש במונחים טכניים מידי. שמישות עיוורון כרזות
הקבלה שגויה

הקבלה שגויה היא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייכת לקבוצת כשלי היקש בו מגיעים למסקנה היקשית שגויה ביחס להקבלה (אנלוגיה) בין שני פריטים (רעיונות, עצמים, אירועים, וכדומה). בהקבלה שגויה ישנה הנחה כי מפני שמרכיב א' ומרכיב ב' מקושרים בדרך כלשהי למרכיב ג', יש הקבלה ביניהם, אף על פי שאין הדבר הכרחי. דוגמה טיפוסית לכשל הזה הוא הניסיון ליצור הקבלה בין יחסים בין אנשים ויחסים בין גופים רחבים יותר (כמו חברות או אומות), בין אנשים לעצמים דוממים או בעלי חיים, או בין מושגים בהקשר אנושי להקשר רחב ומופשט יותר. קריקטורות או האנשות של גופים נוטות לכשל זה במיוחד, ומרבות לצייר, לדוגמה, את היחסים בין אומות כיחסים משפחתיים. דוגמאות: "אנשים הם כמו תרנגולות, ברגע שהלולן שורק כולם משתתקים." "הליכוד הוא כמו משפחה בהפרעה, עם הכבשה השחורה התורנית, הבנים המורדים והאב הפטריארכלי." "היקום הוא כמו שעון מורכב וברור שכמו שכל שעון תוכנן על ידי שען, גם היקום תוכנן על ידי ישות כלשהי." ערך זה הוא קצרמר בנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.