laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ניקיצה ולנטיץ'

ניקיצה ולנטיץ' (בקרואטית: Nikica Valentić; ‏24 בנובמבר 1950 – 3 במאי 2023) היה יזם, עורך דין ופוליטיקאי קרואטי שכיהן כראש ממשלת קרואטיה החמישי בשנים 1993–1995. הוא האדם הצעיר ביותר שכיהן בתפקיד זה, לאחר שנכנס לתפקידו בגיל 42, והוא ראש ממשלת קרואטיה הראשון שנולד לאחר מלחמת העולם השנייה. ולנטיץ', שנולד בגוספיץ' (Gospić), הרפובליקה הסוציאליסטית של קרואטיה, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה, סיים את לימודיו בפקולטה למשפטים באוניברסיטת זאגרב. לפני שנכנס לפוליטיקה הוא היה פקיד בכיר בחברת INA, חברת הנפט הקרואטית.[דרוש מקור] ב-4 באפריל 1993, כחבר באיחוד הדמוקרטי הקרואטי, הוא מונה על ידי נשיא קרואטיה פרניו טוג'מן לתפקיד ראש הממשלה. הוא כיהן בתפקיד זה עד 4 בנובמבר 1995. כמה חודשים לאחר כניסתו לתפקיד הורידה ממשלתו את ערכו של הדינר הקרואטי, עצר את האינפלציה והביא יציבות כלכלית לקרואטיה בפעם הראשונה לאחר תחילת מלחמות יוגוסלביה. ביוני 1994 הוחלף הדינר הקרואטי בקונה.[דרוש מקור] בשנת 1995, במהלך כהונתו, ניהלו הצבא והמשטרה הקרואטים את מבצע סערה (Operation Storm) שהוביל בסופו של דבר לסיום המלחמה בקרואטיה ובבוסניה והרצגובינה השכנה. לאחר תום כהונתו כראש ממשלה כיהן כחבר הפרלמנט הקרואטי עד 2003. ולנטיץ' נפטר ב-3 במאי 2023, בגיל 72, בזאגרב. מדיה וקבצים בנושא ניקיצה ולנטיץ' בוויקישיתוף Nikica Valentić (אורכב 29.02.2012 בארכיון Wayback Machine), חברי האספה החמישית של הפרלמנט הקרואטי "Peta vlada" (בקרואטית). Croatian Information-Documentation Referral Agency. אורכב מ-המקור ב-9 ביולי 2012. נבדק ב-10 בדצמבר 2010. {{cite web}}: (עזרה) Umro je Nikica Valentić (בקרואטית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פוליטיקאים ובנושא קרואטיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'יי ובוב השקט מכים שנית

ג'יי ובוב השקט מכים שנית (באנגלית: Jay and Silent Bob Strike Back) הוא סרט קומדיה אמריקאי מ-2001. סרטו החמישי של קווין סמית' שביים ומככב בו לצד ג'ייסון מיוז. לאחר שדנטה ורנדל מוציאים צו הרחקה נגד ג'יי ובוב השקט, השניים מגלים שבהוליווד עושים סרט על-פי הקומיקס "Bluntman & Chronic" - הקומיקס לו שימשו בסיס ויזואלי והשראתי. כדי למנוע מאנשים לכתוב עליהם דברים רעים באינטרנט, הם מחליטים להפסיק את הפקת הסרט, אך עליהם להגיע מניו ג'רזי להוליווד לפני כן. במהלך הדרך הם לומדים את "חוקי הדרך" מטרמפיסט (מגולם על ידי ג'ורג' קרלין), פוגשים חבורה מסדרה מצוירת מוכרת, ואפילו תופסים טרמפ עם חבורת שודדות יהלומים. הסרט עמוס בבדיחות מטה, הצוחקות הן על סרטיו הקודמים של קווין סמית' והן על השחקנים המשתתפים בהם. הסרט הוקדש למעריציו של סמית', והוא מלא בהופעות אורח של דמויות משלל סרטיו הקודמים, ולעיתים, שחקנים מסרטים קודמים, בתפקידים חדשים. בין השאר מופיעים בסרט: ג'אד נלסון, כריס רוק, ג'ואי לורן אדמס, בריאן או'הלורן, ג'ף אנדרסון, מארק המיל, קארי פישר, אלאניס מוריסט, בן אפלק, מאט דיימון, שאנן דוהרטי, וס קרייבן, גאס ואן סנט, ג'ון סטיוארט, ויל פרל אלי לרטר ועוד רבים. ב-2019 יצא סרט ההמשך "ג'יי ובוב השקט מההתחלה". אתר האינטרנט הרשמי של ג'יי ובוב השקט מכים שנית "ג'יי ובוב השקט מכים שנית", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ג'יי ובוב השקט מכים שנית", באתר נטפליקס "ג'יי ובוב השקט מכים שנית", באתר AllMovie (באנגלית) "ג'יי ובוב השקט מכים שנית", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "ג'יי ובוב השקט מכים שנית", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "ג'יי ובוב השקט מכים שנית", באתר Metacritic (באנגלית) "ג'יי ובוב השקט מכים שנית", באתר אידיבי "ג'יי ובוב השקט מכים שנית", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "ג'יי ובוב השקט מכים שנית", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
קאררה

האם התכוונתם ל... קרארה – עיר באיטליה ברברה קאררה – שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית כרמן קררה – אישיות טלוויזיה אמריקאית ליאור קררה – כדורסלן ישראלי מאסימו קאררה – כדורגלן איטלקי פורשה קאררה GT – מכונית על מתוצרת חברת פורשה קארה אל-קרארה
Inside Out (פסטיבל קולנוע)

Inside Out הוא פסטיבל קולנוע קנדי להט"בי שנתי המתקיים מאז 1991 בטורונטו ומאז 2007 באוטווה. על פי Deadline Hollywood, פסטיבל זה הוא פסטיבל הקולנוע הלהט"בי הגדול ביותר בקנדה. הפסטיבל מעניק מדי שנה את הפרסים הבאים: פרס בחירת הקהל עבור הסרט הטוב ביותר (מאז 1998) פרס בחירת הקהל עבור הסרט הקצר הטוב ביותר (מאז 1998, למעט בשנת 2012) פרס הסרט הקנדי הטוב ביותר (מאז 1998) פרס ביל שרווד (מאז 2009, למעט בשנת 2012) פרס הסרט התיעודי הטוב ביותר (מאז 1998, למעט בשנת 2012) פרס הסרט הקצר הקנדי הטוב ביותר (מאז 1998) פרס הסרט העולה הקנדי הטוב ביותר (מאז 2011) אתר האינטרנט הרשמי של Inside Out Inside Out, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Kay, Jeremy (2020-05-23). "Digital events to mark 30th anniversary of Inside Out LGBT festival (exclusive)". Screen (באנגלית). ארכיון מ-2020-07-21. נבדק ב-2020-07-21. "Toronto's Inside Out LGBTQ film festival postponed to October". ארכיון מ-2020-09-10. נבדק ב-2020-07-21. Warner, Tom (2002). "Inside Out Film and Video Festival". Never Going Back: A History of Queer Activism in Canada. Toronto, Ont.: University of Toronto Press. pp. 334–335. ISBN 9781442677623. OCLC 288096774. Joceline Andersen, "From the Ground Up: Transforming the Inside Out LGBT Film and Video Festival of Toronto". Canadian Journal of Film Studies, Volume 21 Issue 1, March 2012, pp. 38-57. Ramos, Dino-Ray (2020-07-09). "Inside Out LGBTQ Film Festival Unveils Recipients For Re:Focus Emergency Relief Fund". Deadline (באנגלית). ארכיון מ-2020-07-11. נבדק ב-2020-07-21.
רונדלים

רונדלים הוא שיר של המוזיקאי הישראלי סטטיק, אשר יצא לאור ב-22 בפברואר 2023, כרצועה החמישית באלבום הבכורה שלו, "לירז". כשאר שירי האלבום, את השיר כתבו והלחינו סטטיק, רון ביטון, ג'ורדי, איתי שמעוני, צמד המפיקים Triangle ודור גל והפיקו ג'ורדי ו-Triangle. השיר הגיע בשיאו למקום השלישי במצעד "היטליסט" של מאקו ובמצעד העשירייה של כאן גימל. ב-22 בפברואר 2023, לאחר פירוק הצמד סטטיק ובן-אל תבורי באוגוסט 2022, הוציא סטטיק את אלבום הסולו הראשון שלו, "לירז". האלבום הופק בווילה בקיסריה בשיתוף המוזיקאים רון ביטון, ג'ורדי, איתי שמעוני וצמד המפיקים Triangle. "רונדלים" הוא הרצועה השלישית מתוך האלבום. היא מתאפיינת בסגנון דאנס-פופ המשלב בתוכו בתי ראפ. בצאתו של האלבום "לירז", זכה "רונדלים" להצלחה והיה לשיר השלישי המושמע ביותר מהאלבום בספוטיפיי בשבוע צאתו. מספר חודשים לאחר צאת האלבום, "רונדלים" זכה להצלחה ויראלית בפלטפורמת טיקטוק, לאחר שמשתמשת פרסמה אתגר ריקוד לשיר בליווי סאונד שלה מבצעת את השיר, שזכה אף לתגובה מסטטיק עצמו. בעקבות כך, הגיע למקום הרביעי בהיטליסט של מאקו ונכנס למקום השביעי בעשירייה, כחודשיים לאחר צאתו. בשיאו, הגיע למקום השלישי בעשירייה. השיר נכנס אף למצעד מדיה פורסט והגיע בשיאו למקום התשיעי, עם 82 השמעות סך הכל בתחנות הרדיו בישראל. באוגוסט 2023, חברת ספוטיפיי פרסמה את נתוני ההשמעות שלה ביחס לחודשים יולי-אוגוסט, והשיר היה לשיר השלישי המושמע ביותר בחודשים אלו בישראל, לאחר "תיק קטן" ו"לאהוב אותך כל יום". דודי פטימר, אשר סקר את "לירז", ציין את השיר לחיוב ותיאר אותו כ"שילוב הנכון בין שיר מסיבתי לראפ בועט, קליט וממכר", והוסיף: "יש בו את כל המרכיבים של שיר ראוי: טבעיות, אותנטיות, פזמון שחוזר על עצמו והולם בראש ובעיקר כנות לא מהונדסת". דוד מאיר מועלם ממאקו טען לחוסר מקוריות בשיר, באומרו: "נשמע שאפילו לא ממש החליפו את הביט מ'דובשנייה'". דור מאיר מועלם, ‏פאר טסי עשה בית ספר לכולם (בעיקר לתקשורת). עכשיו הוא מקום ראשון, באתר ‏מאקו‏, 27 באפריל 2023 Spotify Charts - Spotify Charts are made by fans, charts.spotify.com (באנגלית) דור מאיר מועלם, ‏לא צריך יותר מ"פלואו של טמבל" בשביל להיט, באתר ‏מאקו‏, 8 ביוני 2023 אריאל פייגלין, ספוטיפיי חושפת: מה היו השירים שהישראלים הכי אהבו לשמוע הקיץ?, באתר ערוץ 7, י"ד באלול תשפ"ג דודי פטימר, ‏היה שווה לחכות? זה מה שחשבנו על האלבום החדש של סטטיק | ביקורת, באתר מעריב אונליין, 25 בפברואר 2023 דור מאיר מועלם, ‏השיר הכי טוב באלבום של סטטיק הוקלט דווקא מחוץ לווילה, באתר ‏מאקו‏, 23 בפברואר 2023 מדיה פורסט - המצעד הישראלי השנתי לסיכום שנת תשפ"ג | Mysong By Media Forest, באתר www.mysong.co.il (באנגלית) המצעד השנתי הישראלי תשפ"ג, באתר גלי צה"ל, 14 בספטמבר 2023 דורית אסרף מזרחי, אתם בחרתם: "יוניקורן" הוא שיר השנה של כאן גימל וטיקטוק, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 בספטמבר 2023 תוצאות המצעד השנתי 2023 של היטליסט, באתר מאקו
ורחויאנסק

ורחויאנסק (ברוסית: Верхоянск) היא עיירה ברפובליקת סאחה ברוסיה, מזרחית לנהר הגדול לנה. ורחויאנסק נמצאת כ-110 ק"מ מצפון לחוג הקוטב הצפוני ו-610 ק"מ צפונית לעיר יקוטסק ובערך באותו מרחק צפונית-מערבית מהכפר אוימיאקון. היא נמצאת בין רכס ורחויאנסק לרכס צ'רסקי ועל גבול הנהר יאנה. בשנת 1638 נוסדה במקום מושבת קוזאקים, 90 ק"מ דרומית מזרחית לעיירה. ב-1775 הם עברו לגדה השמאלית של נהר היאנה, כדי להקל על גביית המיסים. ורחויאנסק קיבלה מעמד של עיר ב-1817 ובין 1860 ו-1917 היא הייתה מקום אליו הוגלו אסירים פוליטיים. בשנת 2018 התגוררו בעיירה 1,122 איש. ורחויאנסק היא אחד ממקומות היישוב הקרים ביותר בחצי הכדור הצפוני. רק אוימיאקון קרה ממנה. הקיץ הוא קצר וחם והחורף הוא ארוך מאוד וקפוא. כמות המשקעים נמוכה, פחות מ-180 מ"מ לשנה, שיורדים בעיקר בחודשי הקיץ. הטמפרטורה הקרה ביותר: 75 מעלות צלזיוס מתחת לאפס (ללא אישור רשמי) הטמפרטורה הקרה ביותר שנמדדה: 67.8 מעלות צלזיוס מתחת לאפס (7 בפברואר 1892) הטמפרטורה הממוצעת בינואר: 50 מעלות צלזיוס מתחת לאפס הטמפרטורה השנתית הממוצעת: 17 מעלות צלזיוס מתחת לאפס הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנמדדה: 38 מעלות צלזיוס (יוני 2020) מדיה וקבצים בנושא ורחויאנסק בוויקישיתוף ורחויאנסק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) 38 מעלות בסיביר: "אפקט החממה יחריף" ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים ברוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
P50

בביוכימיה, P50 מייצג את הלחץ החלקי של גז הדרוש כדי להשיג 50% רוויה של אתרי הקישור של חלבון מסוים. ערכים של P50 נמצאים בקורלציה שלילית עם זיקת הסובסטרט - ערכים נמוכים יותר תואמים לזיקה גבוהה יותר ולהפך. המונח מקביל לקבוע מיכאליס-מנטן (KM), המזהה את ריכוז הסובסטרט הדרוש לאנזים כדי להשיג 50% ממהירות התגובה המרבית שלו. הרעיון של P50 נגזר מהתחשבות ברוויה החלקית של חלבון על ידי גז. למשל, מיוגלובין, חלבון המסוגל לקשור מולקולת חמצן בודדת, לפי התגובה ההפיכה למטה, שקבוע שיווי המשקל שלו K (שהוא גם קבוע דיסוציאציה, מכיוון שהוא מתאר תגובת אסוציאציה-דיסוציאציה הפיכה) שווה לריכוזי התוצרים (בשיווי משקל) של מיוגלובין חופשי וחמצן חופשי, חלקי ריכוז קומפלקס מיוגלובין-חמצן. Mb + O 2 ↽ − − ⇀ Mb ⋅ O 2 {\displaystyle {\ce {Mb + O2 <=> Mb*O2}}} K = [ Mb ] [ O 2 ] [ Mb ⋅ O 2 ] {\displaystyle {\ce {\it {{K}={\rm {\frac {[Mb][O_{2}]}{[Mb\cdot O_{2}]}}}}}}} דייוויד ל' נלסון, מייקל מ' קוקס, "לנינג'ר: עקרונות הביוכימיה; כרך א'", הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2018 Oxygen/Hemoglobin, web.archive.org, ‏2010-05-23 ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרדריק פסקה

פרדריק פסקה (בצרפתית: Frédéric Goupil-Fesquet;‏ 1817 – 1878) צייר וצלם צרפתי, הראשון שצילם את ארץ ישראל במסגרת מסע שערך מצרפת בשנת 1839. באוקטובר 1839 הפליג פרדריק פסקה מנמל מרסיי ללבנט למסע צילום. מספר חודשים לפני כן, ב-19 באוגוסט 1839, פרסם דאגר את שיטת צילום דאגרוטיפ. מסעו של פסקה היה ראשוני בשל העובדה שלקח אתו ציוד צילום. הוא יצא למסע כשבאמתחתו מצלמה וחצובה גדולות, וארגזים רבים. בארגזים אוחסנו פלטות צילום עשויות ממתכת וכימיקלים רבים שיוכלו לשמש אותו במסע של מספר חודשים עד הופעת הצילום, אנשים קראו על אתרים מפורסמים בעולם ונאלצו להסתפק בתיאורים כתובים או באיורים וציורים של האתרים. הופעת הצילום אפשרה הפצה של צילומי האתרים והיוותה מהפכה עבור הציבור הרחב, שלא היה באפשרותו לבקר אתרים אלו בתקופה הנדונה (רק אחוז קטן מהאוכלוסייה טייל לארצות זרות באותה תקופה). במסגרת תשוקה זו לצילומים של אתרים מפורסמים, נואל לרבורס (אנ'), צייר וצלם צרפתי, פנה לעסוק בהפקת סיפרי צילום. הוא שסיפק לפסקה את המצלמה ששימשה אותו במסעו. המצלמות שהיו בשימוש בתקופה זו היו מצלמות פורמט גדול ("5X7 במקרה זה). במסע התלווה פסקה לדודו הצייר הצרפתי הוראס ורנה שהיה מורו לציור, וגם שלח ידו בצילום. חלק מהמקורות מציינים שגם בן הדוד שארל מארי בוטון (אנ') הצטרף וחלק נוסף מהמקורות מציינים ש פייר-גוסטב ז'ולי דה לוטבינר (אנ') השתתף בחלק מהמסע. ההפלגה הסתיימה באלכסנדריה, מצרים, משם המשיכה המשלחת לקהיר וצילמה צילומים באתרים השונים. מקהיר המשיכה המשלחת במסע קרקעי לירושלים, שם שהו בתאריכים 11 עד 14 בדצמבר 1839. במהלך ימים אלו צילם פסקה את ירושלים מכיוון הר הזיתים, כולל את הר הבית, חומות העיר וסביבותיה. מירושלים המשיכה המשלחת לעכו, שם צילם פסקה את העיר העתיקה על גגותיה, האנשים השוהים בה וברקע המבצר הצלבני. לבסוף צילם את העיר נצרת וסביבתה. מנצרת המשיכה המשלחת לדמשק, לטורקיה וחזרה לפריס בתחילת 1840. עם שובו מהמסע לא פרסם עוד צילומים והתמקד בציור. אין עדות מאז לשימוש במצלמה על ידיו. צילומיו של פסקה מצטיינים בקומפוזיציות נאות, בשווי משקל אסתטי, בניהול שכבות מדויק של שדה קרוב, שדה רחוק, ומרכז התמונה. עובדות אלו מפתיעות כשמדובר באדם צעיר שזה היה מגעו הראשון והאחרון במצלמה. אין ספק שכישוריו כצייר היו לו לעזר וכנראה נעזר גם בדודו, המורה לציור. צילומיו התפרסמו בזמנו בכל העולם, בין היתר מאחר שצילומי ארץ הקודש שלו היו הראשונים שבנמצא. בנוסף הם הוצגו בסלון של פריז. מדיה וקבצים בנושא פרדריק פסקה בוויקישיתוף ציוריו של פרדריק פסקה באתר Artnet ציוריו של פרדריק פסקה באתר invaluable גיא רז, צלמי הארץ מראשית ימי הצילום ועד היום, הוצאת הקיבוץ המאוחד – ישראל: מפה – מיפוי והוצאה לאור. הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2003, עמ' 255, 269 Andrea Merli, library of the Institute for Palestine Studies, ‏2012 ראשית הצילום בארץ ישראל - ישראל, באתר מסע אחר TRAVELOGUES ראשית הצילום בארץ ישראל - ישראל, באתר מסע אחר The MET - Excursions Daguerriennes Luminous-Lint Wikiart RKD – Netherlands Institute for Art History Britannica RKD – Netherlands Institute for Art History North African Brigands and Arab, Circa 1845., Library of Congress, Washington, D.C. 20540 USA Getty "מדעיכת העותמאנים ועד לשמלה של מירי רגב: מסע באלבום התמונות של הר הבית". הארץ. נבדק ב-2023-05-07.
STS-85

STS-85,הייתה המשימה ב-23 של מעבורת החלל דיסקברי. המטרה העיקרית הייתה ביצוע ניסויים בעזרת מערכת CRISTA-SPAS. מפקד המשימה: ארצות הברית קרטיס בראון טייס: ארצות הברית קנת רומינג'ר מומחה למשימה: ארצות הברית ג'אן דייוויס מומחה למשימה: ארצות הברית רוברט קורבים מומחה למשימה: ארצות הברית סטפן רובינסון (Stephen K. Robinson) מומחה מטען: קנדה ביארני טריגווסון (Bjarni V. Tryggvason) מעבורת החלל שוגרה ב-7 באוגוסט 1997 מכן שיגור 39A במרכז החלל קנדי. המטרה העיקרית הייתה ביצוע ניסויים בחקר אטמוספירה בעזרת מערכת CRISTA-SPAS שנבנתה בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל הגרמנית. זו הייתה המשימה השנייה של המערכת אחרי STS-66 בשנת 1994. המערכת שוחררה מתא המטען של המעבורת ל-9 ימים והוחזרה לתא המטען לאחר השלמת תוכנית הניסויים. המערכת הייתה מיועדת לחקר אטמוספירה. בנוסף לכך בוצעו פעילויות עם זרוע רובוטי חדש שתוכנן בסוכנות החלל היפנית. סוכנות החלל הקנדית תכננה ניסוי בתחום חקר חוסר כבידה שבוצע על ידי נציג הסוכנות בצוות המעבורת. משך המשימה הוארך ביום עקב תנאי מזג אוויר באתר הנחיתה. המעבורת נחתה ב-19 באוגוסט במסלול נחיתה מס' 33 במרכז החלל קנדי. משימות מעבורות החלל מדיה וקבצים בנושא STS-85 בוויקישיתוף סיכום המשימה באתר נאס"א תיאור המשימה דיווח לעיתונות סרטון על המשימה
אוימיאקון

אוימיאקון (ברוסית: Оймякон; ביקוטית: Өймөкөөн, Öymököön) הוא כפר ברפובליקת סאחה, אשר במזרח הרחוק הרוסי ברוסיה. בכפר גרים כ-500 תושבים והוא נחשב למקום המיושב הקר ביותר על פני כדור הארץ, מחוץ לאנטארקטיקה. הכפר נקרא אוימיאקון על שם נהר אוימיאקון הסמוך שיש הטוענים[דרוש מקור] שמקור שמו מגיע מהמילה "חיום" שבשפת האוון, שמשמעותו "מים לא קופאים", על שם מעיינות מים חמים שנמצאים בסביבה. האדמה קפואה תמיד בקפאון עד. אולם יש הטוענים[דרוש מקור] שמשמעות המילה חיום (hэjум) היא "אגם קפוא". הדרך המובילה לכפר נסללה בידי אסירי גולאגים בשנות השלושים. העבודה בתנאים הקשים גרמה לתמותה אדירה של כמיליון אסירים בעבור כ-1000 קילומטרים של הדרך (כלומר, אסיר אחד מת בכל מטר בממוצע). בשל כך דבק בכביש הכינוי "דרך העצמות". בתקופת מלחמת העולם השנייה נבנה בעיר שדה תעופה צבאי שסייע לצבא האמריקאי להוביל אספקה וסיוע לברית המועצות בחזית המזרחית. אוימיאקון נמצא כ־640 ק"מ מצפון־מזרח לעיר יקוטסק ברמת אוימיאקון בעמק הנהר אינדיגירקה (Indigirka) בגובה של כ־750 מטר מעל פני הים ובמרחק 30 ק"מ מצפון־מערב לכביש קולימה. הכפר נמצא בין רכס ורחויאנסק ורכס צ'רסקי. רכסים אלה מונעים זרימת אוויר חם. אף שאוימיאקון מרוחק כ-2,900 ק"מ מהקוטב הצפוני ונמצא דרומה לחוג הקוטב הצפוני, נמדדת בו לעיתים קרובות הטמפרטורה הנמוכה ביותר בין כל המקומות המיושבים על פני כדור הארץ. הטמפרטורה הנמוכה ביותר שנמדדה באופן רשמי[דרושה הבהרה] הייתה 71.2° מתחת לאפס (26 בינואר 1926)[דרושה הבהרה] ואילו הטמפרטורה הנמוכה ביותר שנמדדה באופן לא רשמי היא 81.2° מתחת לאפס (1916),[דרוש מקור] בעוד שהטמפרטורה הנמוכה הממוצעת בינואר היא 50° מתחת לאפס. רק בווסטוק, אנטארקטיקה נמדדו טמפרטורות נמוכות יותר (89.2° מעלות מתחת לאפס). בקיץ הטמפרטורות יכולות להגיע עד ל-35° מעל האפס. הפרש הטמפרטורות יכול להגיע ל 100° או יותר בין חורף לקיץ בשנה אחת. אומנם במרחק של כ־30 ק"מ[דרושה הבהרה] דרומית־מזרחית לכפר עובר כביש קולימה ("כביש העצמות"), אך מצבו רע וכמעט בלתי כשיר לנסיעה בחלקים העוברים בכפר. נמל התעופה הסמוך ביותר הוא נמל התעופה אוימיאקון שבאוסט-נרה, בכפר טומטור הסמוך. נמל התעופה משרת מסוקים בלבד והוא פתוח רק בעונת הקיץ ואינו כשיר לשרת מטוסי נוסעים. תחנת הרכבת הקרובה היא תחנת טומוט (Tommot) שנמצאת בכפר טומטור. דללול - המקום המיושב החם ביותר על פני כדור הארץ. מדיה וקבצים בנושא אוימיאקון בוויקישיתוף אתר Wunderground - מזג האוויר כרגע באוימיאקון ינון בן שושן, מינוס 71 מעלות: הכירו את היישוב הקר בעולם, באתר nrg‏, 28 בדצמבר 2015 כתבה של הטלוויזיה האוסטרלית על כפר אוימיאקון, יוטיוב. ינון בן שושן, מינוס 71 מעלות: הכירו את היישוב הקר בעולם, באתר nrg‏, 28 בדצמבר 2015 שורדים במינוס 72 מעלות: הצצה למקום הקר בעולם בו גרים אנשים, אתר וואלה!. גאולוג רוסי אוברוצ'ב (רו') רשם ב-1926 ביומנו 71.2° מתחת לאפס בהיותו בכפר טומטור (רו'), השוכן 30 ק"מ דרומית-מזרחית לאוימיאקון. ראו: Полюса холода, География», №48/2004» (ברוסית)
חגי אייד

חגי אייד (נולד ב-18 באוקטובר 1970) הוא אקטיביסט להט"ב, שחקן ואיש תקשורת ישראלי. אייד גדל בנתניה. סיים לימודי תיאטרון בבית צבי בשנת 1994, ולאחר סיום לימודיו היה שותף בקבוצת תיאטרון פרינג' גאה שתועדה בסרט הקאלט "אדינבורו לא מחכה לי". בשנת 2008 סיים לימודי בימוי לתיאטרון באוניברסיטת חיפה. אייד היה אחד הכותבים בביטאון הקהילה הגאה "הזמן הוורוד", שימש כעיתונאי בעיתון "העיר" של רשת מקומוני שוקן, כעורך תרבות ב"טיים אאוט", ועורך משנה ב"ידיעות אמריקה" מבית ידיעות אחרונות. כמו כן שימש כדובר תיאטרון "הבימה" ותיאטרון צוותא, בית ציוני אמריקה והוועד למלחמה באיידס. בשנת 2016 היה מעורב בהקמתו של אתר התוכן לקהילה הגאה WDG, והנחה את מגזין הווידאו של האתר. מאז 2022 מפרסם כתבות בנושאי הקהילה הגאה ב-ynet. בבחירות לכנסת ה-15 בשנת 1999 הוצב במקום החמישי ברשימת "הירוקים", אך המפלגה לא עברה את אחוז החסימה. בבחירות לכנסת ה-17 הוצב במקום ה-65 ברשימת שינוי לכנסת. ב-2007 הודיע על כוונתו להקים מפלגה חדשה בשם מג"י - מפלגת הגייז הישראלית, שתתמודד בבחירות לכנסת. ב-2017 השיק את פורום התרבות של מפלגת מרצ, ובבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2018 היה אחד ממועמדי המפלגה למועצת עיריית תל אביב, אך לא נבחר לאחר שהרשימה זכתה ב-3 מושבים בלבד. יש לו מילים משלו - ערב סיפורים הומוסקסואלים של יוצרים ישראליים, משחק לצד נעם מאירי, איציק כהן וצחי גראד (1994) שירת בלהות - הפקה של הצגת פרינג' מאת אלונה קמחי ובבימויה, בכיכובה של אסי לוי (צוותא, 1995) אדינבורו לא מחכה לי - סרט תיעודי על מסעם של צוות ההצגה "יש לו מילים משלו" לפסטיבל הפרינג' של אדינבורו (1996) 3 בלילה - הפקה ובימוי של מחזה מאת הלל מיטלפונקט בכיכובם של נתי רביץ, יוסי מרשק ושרון מלכי (צוותא, 2004) אם הבית - בימוי להצגת פרינג' מאת הלל מיטלפונקט בכיכובו של מוסקו אלקלעי (בית ציוני אמריקה, 2006) פאקינג דיפרנט תל אביב - תסריט, בימוי ומשחק בקטע "ניסו" (2008) להינצל - סרט קצר של אייד ובכיכובו (2020) חגי אייד, ברשת החברתית פייסבוק חגי אייד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) חגי אייד, ברשת החברתית אינסטגרם חגי אייד, ברשת החברתית LinkedIn חגי אייד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) כתבות של חגי אייד, באתר ynet הבוגרים שלנו, באתר www.beit-zvi.com אדינבורו לא מחכה לי, באתר סינמטק תל אביב חגי אייד, לצחוק על המוות, באתר הזמן הוורוד הוועד למלחמה באיידס, יש לנו דובר חדש איש התקשורת חגי אייד, באתר www.facebook.com וודג' ניוז - מסכמות את 2016, נבדק ב-2023-05-04 כתבות של חגי אייד, באתר ynet הירוקים, באתר www.gov.il שינוי – המפלגה האזרחית של ישראל, רשימות המועמדים לכנסת ה-1, באתר הכנסת יניב דורנבוש‏, מפלגה הומו-לסבית: קוריוז או מציאות?, באתר וואלה, 1 ביוני 2007 אלי סניור, חדש בישראל: מפלגת גייז, באתר ynet, 1 ביוני 2007 תמר זנדברג, חגי אייד משיק את פורום התרבות של מרצ, באתר www.instagram.com לירון הרשקוביץ, נוהרים למועצות - אלו הלהט"בים שרוצים לייצג אתכם במועצת העיר ת"א, באתר wdg.co.il, ‏2018-10-08 עידוא דגן, ‏בין מולייר למיטלפונט, באתר גלובס, 11 בפברואר 2004 תיאטרון - אם הבית, באתר www.habama.co.il פאקינג דיפרנט תל אביב - יפתח את פסטיבל הקולנוע הלסבי הומו בי וטרנס, באתר "סרט", 21 במאי 2008 קוויריות מצייצות, להנצל - סרט קצר של חגי אייד, באתר www.facebook.com
פוינט פלזנט

המונח "פוינט פלזנט" מפנה לכאן. לערך העוסק ברובע במחוז אושן שבניו ג'רזי, ראו פוינט פלזנט (ניו ג'רזי). פוינט פלזנט היא עיירה במחוז מאסון שבוירג'יניה המערבית, השוכנת במפגש הנהר אוהיו והנהר קאנאווה. פוינט פלזנט ידועה בעיקר בשל קריסת גשר הכסף שהתרחשה בעיירה בשנת 1967 ובה נהרגו 46 איש. סביב האסון התפתחו אגדות לפיהן יצור הדומה גם לבן אדם וגם לעש נראה על ידי אחדים מתושבי העיירה בשבועות שקדמו לאסון. יש בין התושבים הטוענים כי הופעת הייצור בישרה על קריסת הגשר. על אגדות אלו מבוססים הספר "נבואות איש העש" והסרט שנעשה על פיו. העיירה ידועה גם בגלל הקרב על פוינט פלזנט שאירע ב-10 באוקטובר 1774. בקרב הביסו אנשי המיליציה של וירג'יניה בהנהגתו של קולונל אנדרו לואיס כוח של אינדיאנים בהנהגתו של הצ'יף קורנסטוק ("קלח תירס"). תושבי פוינט פלזנט מציינים את הקרב כקרב הראשון במלחמת העצמאות של ארצות הברית. שטח העיירה הוא 8 קמ"ר, מתוכם 6.2 קמ"ר יבשה ו-1.8 קמ"ר מים. על פי מפקד האוכלוסין שנערך בשנת 2000, היו בעיירה 4,637 איש שחיו ב-2,107 משקי בית. 96.57 אחוז מתושבי העיירה היו לבנים, וצפיפות האוכלוסין הייתה 752.3 איש לקמ"ר. מדיה וקבצים בנושא פוינט פלזנט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פוינט פלזנט (באנגלית)
גרידת נתונים

גרידת נתונים (לעיתים נקרא: גירוד נתונים או גרידת מידע, באנגלית: Data scraping) הוא פעולת חילוץ נתונים ממאגר מידע מסוים מצד הלקוח בעזרת תוכנת מחשב. לרוב המידע בצד הלקוח מוצג בצורה שקריאה לבני אדם, אך לא בצורה שמחשב יכול להבחין בין מידע רלוונטי ללא רלוונטי, ופעולה זו לוקחת את המידע הרצוי ושומרת אותו. הנתונים הנאספים בפעולה זו בדרך כלל מאוגדים למאגר מידע חדש, ויכולים לשמש לניתוח מידע בצורה אוטומטית, חרף העובדה שאין בהכרח למקור המידע ממשק תכנות יישומים. המוכר מסוגי גרידות הנתונים הוא גרידת דפי רשת. להלן דוגמאות לגרידות נתונים: דרופשיפינג ומסחר – בכדי למצוא את המחירים הנמוכים ביותר או לגלות מבצעים, לדוגמה תוכנות מסחר אשר זקוקות למחיר השוק הנוכחי בשווקים שונים יכולות למצוא את המידע באופן אוטומטי. מידע לאימון רשתות נוירונים – לדוגמה השגת מידע ממאגרי מידע ברחבי המרשתת על מנת ליצור מודל שפה איכותי וקוהרנטי. סטטיסטיקות – יכול לשמש ארגונים וממשלות לניתוח מידע בקנה מידע רחב על לקוחות או אזרחים. פרצת נתונים – עלול לשמש גורמים זדוניים לחילוץ מידע שלא היה אמור להיות פומבי בקנה מידע רחב. הגבלת כמות בקשות – לפי כמות בקשות IP וחסימת כתובות חשודות (כגון כתובות של שירותי פרוקסי ידועים). רנדומיזציה של הקוד בצד הלקוח – שינוי דפוסי הצגת המידע למשתמש בצורה שתקשה על ניתוח המידע. שימוש ב-CAPTCHA – לאחר מספר בקשות מסוים. דרופשיפינג זליגת מידע cloudflare, What is data scraping?, cloudflare.com