laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sonic Boom: Rise Of Lyric

סוניק בום: עלייתו של ליריק (באנגלית: Sonic Boom: Rise Of Lyric, שוחרר ביפן בתור Sonic Toon: Ancient Treasure, ביפנית: ソニックトゥーン 太古の秘宝) הוא משחק מחשב המהווה חלק מסדרת המשחקים "סוניק הקיפוד" מבית סגה. המשחק נחשב לזיכיון נפרד לגמרי מהסדרה, ופותח על ידי Big Red Button, בניגוד לשאר משחקי הסדרה שפותחו על ידי קבוצת סוניק. המשחק יצא לאור ב-11 בנובמבר 2014 לקונסולות ה-Wii U בלבד. המשחק מבוסס על סדרת הטלוויזיה "סוניק בום". הסיפור עוקב אחר סוניק הקיפוד, טיילס, נאקלס הקיפודן ואיימי רוז ומתרחשת לפני עלילת סדרת הטלוויזיה. החבורה מתפצלת במרדף אחר דוקטור אגמן. סוניק וטיילס נלחמים נגד צבא הרובוטים של אגמן, ולאחר שהם מתחברים שנית עם איימי ונאקלס, הם מבחינים במקדש ובו יש סמל של קיפוד ושועל (רמז לסוניק ולטיילס). צבא רובוטים נוסף נלחמת בחבורה, ובתוכו גם "סוניק המתכתי" - כפילו הרובוטי המרושע של סוניק. סוניק מאיץ בכולם להיכנס למקדש המסתורי. במקום הם מוצאים נחש קפוא בשם ליריק, ומשחררים אותו לאחר שקפא לפני אלפי שנים. ליריק מתגלה כנבל מרושע, ועל החבורה לעצור את תוכניותיו. במשחק ישנן כמה דמויות שלא מופיעות בזיכיון המקורי, כגון סטיקס הגירית, מאיה, מר פינק, פרסי ועוד. משחקיות המשחק שונה משאר המשחקים בסדרה. המשחק אינו מבוסס על ריצה במסלול ליניארי אלא בנוי כמשחק פעולה מגוף שלישי. השחקן שולט בדמות אחת מהחבורה, אך מסוגל להחליף בין ארבעתם בכל עת, כאשר לכל דמות יכולות ומהלכים שונים המסייעים בקרבות ובחקירת השלבים. המשחק זכה לביקורות גרועות במיוחד. הוא קיבל ציון כולל של 32 מתוך 100 במדד הסקירות Metacritic, וציון של 33% במדד הסקירות GameRankings. למרות הכיוון החדש לזיכיון, המבקרים מציינים לרעה את עלילת המשחק וכתיבת הדמויות, השליטה הרעועה במצלמה ובדמויות, הגרפיקה, וכן כמות הבאגים במשחק. אתר האינטרנט הרשמי של Sonic Boom: Rise Of Lyric (ביפנית)
הקבינט של ארצות הברית בממשל תומאס ג'פרסון

הקבינט של ארצות הברית בממשל תומאס ג'פרסון כיהן במשך שמונה שנים - ממועד השבעת הנשיא תומאס ג'פרסון ב-4 במרץ 1801 ועד לסיום כהונתו השנייה ב-3 במרץ 1809. הקבינט כלל חמישה בעלי תפקידים. כיהנו בו תשעה גברים. שניים מהם - מזכיר המדינה ג'יימס מדיסון ומזכיר המלחמה הנרי דירבורן - שימשו בקבינט במשך כל תקופת כהונתו. במהלך כהונת הקבינט שימשו ארבעה אישים במשרת התובע הכללי. מזכיר המדינה: ג'יימס מדיסון (1801–1809) מזכיר האוצר: סמואל דקסטר (1801), אלברט גלטין (1801–1809) מזכיר המלחמה: הנרי דירבורן (1801–1809) התובע הכללי: לוי לינקולן האב (1801–1804), רוברט סמית' (1805), ג'ון ברקינרידג' (1805–1806), סיזר אוגוסטוס רודני (1807–1809) מזכיר הצי: בנג'מין סטודרט (1801), רוברט סמית' (1801–1809) ארצות הברית, פוליטיקה וממשל, 1801-1809, דף שער בספרייה הלאומית סמית' כיהן תקופה קצרה בשני תפקידים בקבינט.
רואי חדד

רואי חדד (נולד ב-3 בנובמבר 1970) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם. חדד החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל יהוד, ובעונת 1988/1989 הצטרף לקבוצת בני יהודה תל אביב. הקבוצה נקלעה לתחתית הטבלה לאחר שספגה שערים רבים, והמאמן גיורא שפיגל הציב את חדד בן ה-18 בהרכב לראשונה במשחק מול שמשון תל אביב שהסתיים בתיקו 0–0. בהמשך העונה שמר חדד על מקומו בהרכב והקבוצה הצליחה להישאר בליגה הבכירה. בעונת 1989/1990 היה חדד ממצטייני הקבוצה שזכתה באליפות היחידה בתולדותיה. בעקבות הצטיינותו בעונת האליפות זומן חדד לסגל נבחרת ישראל למשחק ידידות מול נבחרת ברית המועצות ב-16 במאי 1990, בו פתח בהרכב וישראל ניצחה 3–2. שישה ימים לאחר מכן פתח בהרכב גם בהפסד 1–2 לנבחרת ארגנטינה, ובסך הכל ערך ארבע הופעות במדי הנבחרת, האחרונה ב-3 במרץ 1992 מול נבחרת קפריסין. במהלך תקופה זו ערך גם שתי הופעות במדי הנבחרת הצעירה. לקראת עונת 1992/1993 הצטרף חדד להפועל תל אביב, במדיה שיחק שנתיים עד תום עונת 1993/1994, ולאחר מכן חזר לבני יהודה, אך נפצע ולא הצליח למצוא את מקומו במועדון. בהמשך שיחק בליגת המשנה בהפועל רמת גן והכח רמת גן, ואת הקריירה סיים חדד במדי הפועל אשקלון, במדיה שיחק תקופה קצרה לפני שפרש ממשחק פעיל בדצמבר 2000. רואי חדד, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל רואי חדד, באתר Transfermarkt 25 שנה למעבר של משה סיני לבני יהודה: איש השנה, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2014 רואי חדד פרש מכדורגל, באתר nana10‏, 12 בדצמבר 2000 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנטון קורושץ

אנטון קוֹרוֹשֶץ (בסרבו-קרואטית: Anton Korošec, בסרבית קירילית: Антон Корошец‏; 18 במאי 1872, ביסריאנה, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 14 בדצמבר 1940, בלגרד, ממלכת יוגוסלביה) היה כומר קתולי ופוליטיקאי יוגוסלבי ממוצא סלובני, אשר כיהן כראש ממשלת ממלכת יוגוסלביה ובהמשך כשר הפנים ושר החינוך של הממלכה. קורושץ נודע כאנטישמי והיה ממובילי החקיקה האנטי-יהודית בממלכה. קורושץ נולד בעיירה ביסריאנה אשר בסלובניה. הוא רכש השכלה תיכונית במריבור. ב-1895 הוסמך לכמורה וב-1905 הוסמך לדוקטור בתאולוגיה מאוניברסיטת גראץ. הוא הצטרף למפלגת העם של סלובניה וב-1918 כיהן כסגן נשיא בממשלה הראשונה של ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים. לאחר רציחתו של הפוליטיקאי הקרואטי סטייפן ראדיץ' במהלך ישיבת פרלמנט, מינה אותו אלכסנדר הראשון, מלך יוגוסלביה לראש הממשלה כדי להרגיע את הרוחות, אך לאחר מספר חודשים פוטר בשל עמדותיו הלאומניות-סלובניות. ב-1933 הוגלה מהבירה בלגרד לאי חוואר בדלמטיה לחוף הים האדריאטי. לאחר רציחתו של אלכסנדר הראשון בפריז ומינויו של הנסיך פאבלה לעוצר המלוכה שב קורושץ לבלגרד. בין 1935 ל-1938 כיהן כשר הפנים של הממלכה. בפברואר 1939 מונה לשר החינוך בממשלתו של דראגישה צבטקוביץ'. קורושץ תמך בהתקרבות לגרמניה הנאצית והצטרפותה של יוגוסלביה להסכם הצלת-צדדי, כאשר כחלק מתהליך זה הוחלה בממלכה חקיקה אנטי-יהודית. קורושץ היה ידוע בדעותיו האנטישמיות, יזם והוביל את תהליך החקיקה להגבלת כניסת היהודים למוסדות החינוך, והגבלת עיסוקם בענפי מסחר שונים. ראשי יהדות יוגוסלביה נפגשו עם שרי ממשלת יוגוסלביה ואף עם הנסיך פאבלה ונמסר להם כי זהו תהליך שנועד לרצות את גרמניה הנאצית והוא זמני. ב-4 באוקטובר 1940 פורסמו תקנות רשמיות שהגבילו את הפעילות הכלכלית של יהודי יוגוסלביה וקבעו נומרוס קלאוזוס במוסדות להשכלה גבוהה. האליטה האינטלקטואלית היוגוסלבית וכן מספר שרים וחברי פרלמנט מתחו ביקורת נוקבת על החלת החוקים, אך קורושץ בסדרת נאומים בפרלמנט הגן על התחיקה בטענה שהיא נדרשת כדי ליצור יחסים תקינים עם גרמניה הנאצית. בעיתונות היוגוסלבית התפרסמו מספר פעמים התבטאויות אנטישמיות מצידו. קורושץ פעל לגירושם מיוגוסלביה של פליטים יהודים מגרמניה, אוסטריה וצ'כוסלובקיה. בהמשך, הוגבלו גיוסם של יהודים לצבא וקבלתם לקורסי קצינים. הרב הראשי של יהדות יוגוסלביה ד"ר יצחק אלקלעי אולץ להתפטר מתפקידו. אנטון קורושץ הלך לעולמו ב-14 בדצמבר 1940 בבלגרד והוא בן 68 שנים ונקבר בליובליאנה. מדיה וקבצים בנושא אנטון קורושץ בוויקישיתוף אנטון קורושץ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ג'ני לבל, עד הפתרון הסופי, היהודים בבלגרד 1521 - 1942, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2006, באתר דעת, אוחזר ב-30 במרץ 2014.
קרן חכמה

קרן חֹכמה (נולדה ב-12 בנובמבר 1974) היא כוריאוגרפית ובמאית טלוויזיה, פרסומות וקליפים ישראלית. זוכת פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לבימוי הטוב ביותר. חכמה פעלה כרקדנית וככוריאוגרפית מחוץ לישראל. בשנת 1999, שבה לישראל כדי להשתתף בפסטיבל 'הרמת מסך'. באותה התקופה, אף על פי שמעולם לא למדה בימוי, היא ביימה את הקליפ ״עמוק במים״ של להקת מלכת הפלקט. הזמר, אסף אמדורסקי, התרשם מהתוצאה וביקש ממנה לביים קליפ גם עבורו, ומאז החלה לעסוק בבימוי קליפים ובאותה שנה זכתה בפרס קליפ השנה על בימוי הקליפ לשיר ״אריק״ של שלומי שבן. בשנת 2006, החלה לביים מערכונים בתוכנית ארץ נהדרת. חכמה זכתה בפרס MTV על בימוי הקליפ המרסדס של להקת מרסדס בנד. בשנת 2008, ביימה את התוכנית רד בנד ביחד עם הבמאי איתן צור, ובשנת 2009 זכתה על בימוי זה בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לבימוי הטוב ביותר בסדרה קומית. בשנת 2018, ביימה את הקליפ לשיר "Toy", של נטע ברזילי, שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון במאי 2018. חכמה הייתה אחראית על בימוי הגלויות באירוויזיון 2019 אשר התקיים בעיר תל אביב, ומשודרות במשך 40 שניות לפני שכל מתמודד עולה לשיר על הבמה. חכמה נשואה למוזיקאי גל תורן, סולן להקת מרסדס בנד, ולשניים שלוש בנות אילי, ניאה וראני. מתגוררת בתל אביב. קרן חכמה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קרן חכמה - באתר תמי הר-לב, סוכנות במאים ויוצרים קרן נתנזון ויץ, קרן חכמה, במאית הקליפ של TOY, מגיחה לרגע מאחורי הקלעים, באתר Xnet‏, 9 באוגוסט 2018 איתי שטרן, קרן חכמה, במאית הקליפים של האירוויזיון: "היתה שם התפוצצות של כישרונות", באתר הארץ, 14 במאי 2019 Director - Karen Hochma מירב קריסטל, עבודה צמודה, באתר ynet, 15 באוגוסט 2008 אור בר שלום, גל תורן: "אני לא אשרוד בלי לעשות מוזיקה", אתר הארץ, 9 בפברואר 2012
דינס אמריס

דינַס אֶמריס (בוולשית: Dinas Emrys; "טירת אמברוזיוס") הייתה מצודה שהוקמה בתקופת הברזל ואשר הריסותיה מצויים סמוך לעיירה בד'גלרט במחוז גוויניד', צפון-מערב ויילס. כל שנותר כיום מהטירה הן הריסות שלושה מקטעים של חומות היקפיות ויסודות במספר מקומות, כולם מתוארכים לימי הביניים המוקדמים. הריסות הטירה בראש הגבעה הנושאת באותו שם נמצאים בשטחי הפארק הלאומי סנודוניה בין העיירה בד'גלרט לאגם ל'ין דינס (אגם הטירה), האתר פתוח למבקרים ללא תשלום והגישה לראש הגבעה היא רגלית לאורך שביל מסומן. מחפירות שנערכו באתר בשנים 1910 ובין 1954 ל-1956, התגלו ממצאים המעידים על שימוש בטירה לאורך מספר תקופות החל מתקופת הברזל ייתכן מהמאה ה-1 או ה-2, בנוסף לממצאים המצביעים על שימוש בטירה עד למאה ה-5. הארכאולוג ד"ר סבורי (H. N. Savory) שערך חפירות מקיפות במקום באמצע שנות ה-50, מצא בריכת מים ורמפה בתחומי הטירה אותם הוא תיארך למאה ה-5 וכך הממצאים תואמים את הסיפור המיתולוגי של וורטיגרן, מרלין ושני הדרקונים (ראו בהמשך). סבורי תיאר חומות אבן בעובי 2.5 - 3 מטרים אשר נבנו תוך ניצול הקרקע והסילוע לאורך ראש הגבעה, אשר נבנו סביב שטח הטירה הכולל 10,000 מטרים רבועים. לפי סבורי הכניסה המקורית הייתה בדופן המערבית, אך בשלב מאוחר יותר נבנתה כניסה בצד הצפון-מזרחי שמשמש כיום גישה למתחם, הוא תיאר את החומות כבנויות בצורה גרועה וככל הנראה נבנו מחדש 2–3 פעמים. אחד האלמנטים המעניינים במתחם הם יסודות של מגדל אבן מלבני אשר מוסכם כי נבנה בתקופה מאוחרת יותר, ככל הנראה על ידי נסיכי ממלכת גוויניד' במהלך המאה ה-11. על פי החיבור "היסטוריה בריטונום" שנכתב במאה ה-9, טירת דינס אמריס הייתה מקום מושבו של וורטיגרן לאחר שנמלט מערבה מהפולשים האנגלו-סקסונים. לפי הסיפור, כל יום אנשיו של וורטיגן עמלו על הקמת ביצורים סביב הטירה ובכל בוקר מצאו רק ערימות לבנים. במשך מספר שבועות העבודות על הטירה לא התקדמו, עד אשר הוצע לוורטיגן להתייעץ עם "ילד שנולד ללא אב" ולאחר שחיפשו מצאו אנשיו אדם צעיר בשם אאורליוס אמברוזיוס - מרלין. וורטיגרן תכנן להרוג את מרלין במטרה להסיר את הכישוף שמנע מהטירה להיבנות, אך מרלין הסביר לו שהסיבה לכך היא למעשה בריכת מים מתחת לטירה ובה שני דרקונים; הלבן המייצג את הסקונים ונלחם באדום המייצג את הוולשים, לפי מרלין הדרקון האדום ינצח בקרוב. לאחר תבוסתו של וורטיגרן, קיבל אמבוזיוס אוריליאנוס את הטירה ועל שמו היא נקראת עד היום "טירת אברוזיוס" (בוולשית: דינס אמריס). יסודות המגדל המלבני שנבנה ככל הנראה במאה ה-11 דופן בריכת המים שהתגלתה במתחם איור מסביבות 1795 דינס אמריס מתוך אתר מורשת סנודוניה. אודות הטירה באתר "טירות ויילס". סיפור שני הדרקונים המיוחס לדינס אמריס באתר קרן הנאמנות הלאומית. על שם אמבוזיוס אוריליאנוס (בוולשית: אמריס וולד'יג), מנהיג צבאי שלחם באנגלו-סקסונים במאה ה-5. אמבורזיוס הופיע במספר מקורות והוא זוהה על ידי חוקרים שונים בתור המלך ארתור, ריות'אמוס, או ווריטמר בנו של וורטיגן - כולם מנהיגים צבאיים בריטונים מהתקופה מתוך "היסטוריה בריטונום" של נניוס, תרגום J. A. Giles. ‏[1].
עסקה

עסקה היא הסכמה בין מוכר לקונה על מכירתו של מוצר או שירות בתמורה לתשלום. בהשלמת העסקה המוצר עובר לבעלותו של הקונה (או השירות ניתן לו על ידי המוכר), והתשלום עובר מהקונה למוכר. תשלום בכסף נעשה בקשת רחבה של אמצעי תשלום: במזומנים, בהמחאה, בכרטיס אשראי, בכרטיס חיוב, בתווי קנייה ועוד. במדינות שונות חלה הגבלה על גובה התשלום במזומנים המותר בעסקה, ובישראל נקבעה הגבלה כזו בחוק לצמצום השימוש במזומן. עסקה שבה התמורה אינה בכסף אלא בשווה כסף (מוצר או שירות) קרויה עסקת חליפין. עסקת טרייד אין משלבת את שתי דרכי התשלום: חלק מהתשלום עבור המוצר הנרכש ניתן על ידי הקונה במוצר זהה או דומה אך ישן יותר או בעל שווי נמוך יותר, ויתרת התשלום ניתנת בכסף. עסקה יכולה להיות חד-פעמית או מתמשכת. פעמים רבות שני חלקי העסקה (מסירת המוצר או השירות והתשלום תמורתם) מתבצעים באותו מועד, אך יש עסקאות שבהן התשלום מתבצע במועד מאוחר יותר (מכירה באשראי) או במועד מוקדם יותר (התשלום, כולו או חלקו, קודם לקבלת המוצר, למשל משום שהוא משמש לרכישת חומרי גלם לייצור המוצר הנרכש). לעיתים קודם לעסקה משא ומתן על תנאיה (תיאור מדויק של המוצר או השירות וקביעת גובה התשלום), ולעיתים פרטים אלה קבועים וידועים מראש לצדדים לעסקה, ונדרשת רק הסכמתם על ביצועה. לעיתים מלווה העסקה בחוזה בכתב המפרט את תנאי העסקה. בעסקאות מסוימות, כגון בעסקת מקרקעין בישראל, החוק מחייב קיומו של חוזה בכתב. מס ערך מוסף הוא מס המוטל על עסקאות במדינות רבות בעולם, בשיעור מסוים ממחיר העסקה. בחוק מס ערך מוסף נכללת הגדרה של עסקה, בהתאם למטרותיו של חוק זה. החוק מטיל מס בשיעור אחיד (בשנת 2018: 17%) ממחיר העסקה על מרבית העסקאות הנעשות בישראל. לעיתים מוטלים על העסקה מיסים נוספים. על רכישת זכות במקרקעין בישראל חל גם מס רכישה, שחל על הרוכש. עד ל-31 ביולי 2007 חל על עסקה כזו גם מס מכירה, שחל על המוכר. מיסים נוספים החלים על עסקאות לרכישת מוצרים מסוימים הם מס קנייה ובלו. ראו למשל הגדרה בסעיף 1 לחוק מס ערך מוסף
אורג תאו לבן-ראש

אורג תאו לבן-ראש (שם מדעי: Dinemellia dinemelli) הוא מין של עוף הנמנה עם משפחת האורגיים שבסדרת ציפורי שיר. אורג זה נפוץ במזרח אפריקה. למרות שמו הוא לא שייך לסוג המכונה אורג התאו (Bubalornis). מקור השם אורג תאו נובע ממנהגו לעקוב אחרי עדרי תאו אפריקאי, ולטרוף חרקים שבורחים ממחבואם עקב תנועת העדר. המין תואר לראשונה על ידי החוקר הגרמני אדוארד רופל ב-1845. D. d. dinemelli - תת-מין הצפוני. נפוץ בסודאן, אתיופיה, סומליה, אוגנדה, וצפון קניה. D. d. boehmi - תת-מין הדרומי. נפוץ בקניה וטנזניה. גודלו בין 17 ל-19 ס"מ. ומשקלו בין 57 ל-85 גרם. ללא הבדל בין המינים. ראשו ובטנו לבנים. אחוריו ותחתית זנבו בצבע כתום בוהק. כנפיו בצבע חום-כהה עם פבים לבנים עדינים לאורכם. מקורו בצבע שחור. לתת המין D. d. dinemelli זנב בצבע חום ולתת המין D. d. boehmi זנב בצבע שחור מאכלס אזורי סוואנה ובתה. ציפור חברתית. מתלהק לקבוצות של 3–6 פריטים. לעיתים נצפה ביחד עם מינים של זרזיריים. את עיקר מזונו מוצא על הקרקע, נוהג לעקוב אחרי עדרי תאו אפריקאי שמבריחים עבורו חרקים ממקום מחבואם. ניזון בעיקר מחרקים (לרוב חיפושיות ופרפרים), אך גם מפירות וזרעים. מקנן בקבוצות. בתהליך החיזור הזכר מציג את כנפיו, ואת הצבע הכתום בתחתית זנבו לנקבות. בני הזוג הם מונוגמיים ושניהם בונים את הקן. הקן נארג מזרדים, צורתו אליפטית בגודל של כ-57 ס"מ. לכניסה לקן צורת משפך שנבנה בתחתית הקן, פנים הקן מרופד בחומרים רכים וחלקו החיצון בענפים קוצניים. הנקבה מטילה 3–5 ביצים בצבע אפור עד כחול בהיר, המנוקדות בצבעים חום, אדום וירוק-זית. משך הדגירה כשבועיים. שני בני=הזוג מאכילים את הגוזלים. ישנן תצפיות בהם ציפורים אחרות, כדוגמת בזון גמדי עשו שימוש בקן שנבנה על ידי אורג זה במקום לבנות קן בעצמם. מדיה וקבצים בנושא אורג תאו לבן-ראש בוויקישיתוף אורג תאו לבן-ראש, באתר ITIS (באנגלית) אורג תאו לבן-ראש, באתר NCBI (באנגלית) אורג תאו לבן-ראש, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) אורג תאו לבן-ראש, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אורג תאו לבן-ראש, באתר GBIF (באנגלית) אורג תאו לבן-ראש, באתר weavers.adu.org אורג תאו לבן-ראש באתר הרשימה האדומה של IUCN http://www.birdlife.org/datazone/speciesfactsheet.php?id=8482 http://www.oiseaux-birds.com/card-white-headed-buffalo-weaver.html http://www.lazoo.org/animals/birds/weaver-white-headed-buffalo/index.html http://www.stlzoo.org/animals/abouttheanimals/birds/perchingbirds/whiteheadedbuffaloweaver.htm http://www.honoluluzoo.org/whiteheaded_buffalo_weaver.htm
עסקה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... עסקה – הסכמה בין מוכר לקונה על מכירתו של מוצר או שירות בתמורה לתשלום עסקה יומית – מודל עסקי באינטרנט שעיקרו הצעה של מוצר מסוים בהנחה משמעותית לפרק זמן מוגבל של 24 שעות עסקה הוגנת (באנגלית: Square Deal) - הכינוי בו השתמש הנשיא האמריקני תאודור רוזוולט לתאר את מדיניות הפנים שלו עסקה מגונה – סרט מתח אמריקאי משנת 2012 בכיכובם של ריצ'רד גיר וסוזן סרנדון חשבון עסקה – מסמך המהווה דרישת תשלום היתר עסקה – הכלי המאפשר מתן הלוואה בריבית במסגרת ההלכה
האסונות של נינה

האסונות של נינה הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של שבי גביזון, שיצא לאקרנים בספטמבר 2003. הוא היה היה הסרט הישראלי המצליח ביותר בקופות בישראל ב-2003, עם כ-140 אלף צופים. העלילה מציגה את עולמו של נדב, ילד בן 12, שהוא גם המספר. נדב מספר לצופים על משפחתו שהתפרקה, על סביבתו ובייחוד על אהבתו היצרית והקנאית לדודתו, נינה. לאחר מותו הפתאומי של בעלה של נינה, חיימון, נדב עובר להתגורר עמה, ובכך מממש את חלומו להתקרב אליה. בתקופה זו נינה עוברת מסע של חוויות רגשיות עמוקות עם גבר שהכירה ועם עצמה, והיא אינה מודעת כלל להשפעה הרבה שיש לה על נדב. בביתה של נינה לומד נדב על אהבה, על מיניות ועל משפחה ועובר תהליך התבגרות. במהלך הסרט הצופים נחשפים לדמויות השונות הסובבות את נדב, דמויות המנסות להתמודד עם הקשיים בחייהם. "האסונות של נינה" זכה באחד עשר פרסי אופיר, ובהם הפרסים לסרט הטוב ביותר, לבמאי הטוב ביותר ולשחקנית, שחקנית המשנה ושחקן המשנה הטובים ביותר, ובכך זכה בכמות הגדולה ביותר של פרסים במסגרת הטקס אי פעם. כמו כן זכה בפסטיבל הקולנוע ירושלים בפרס וולג'ין בקטגוריות הסרט, התסריט, הצילום והשחקנים, והיה הסרט הישראלי הראשון שהשתתף בפסטיבל הסרטים סאנדנס. אביב אלקבץ – נדב איילת זורר – נינה יורם חטב – חיימון / אלכס אלון אבוטבול – אבינועם שמיל בן ארי – אמנון דב נבון – מנחם ענת וקסמן – אלונה גילי שושן – רפי יבגניה דודינה – גלינה אסנת פישמן – ליהיא שמואל אדלמן – שלומי אשר צרפתי – מפקד צבא את הסרט מעטר פסקול ייחודי שהלחין והפיק המוזיקאי אסף אמדורסקי. ביצירתו השתתפו שלומי שבן, קרני פוסטל, אלי מגן, רוני הולן, אסף רוט, אפרת גוש ויעל קראוס. מדיה וקבצים בנושא האסונות של נינה בוויקישיתוף הסרט המלא לצפייה בתשלום באתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים "האסונות של נינה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "האסונות של נינה", באתר נטפליקס "האסונות של נינה", באתר AllMovie (באנגלית) "האסונות של נינה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "האסונות של נינה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "האסונות של נינה", באתר ספר הקולנוע הישראלי "האסונות של נינה", באתר Metacritic (באנגלית) "האסונות של נינה", באתר אידיבי "האסונות של נינה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "האסונות של נינה", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית שגיאות פרמטריות בתבנית:יוטיוב 'סוג: בערוץ הרשמי של אסף אמדורסקי' אינו ערך חוקי פסקול הסרט, בערוץ הרשמי של אסף אמדורסקי באתר יוטיוב ביקורות אורי קליין, נינה, אל תלכי, באתר הארץ, 18 בספטמבר 2003 נילי ברקן, ‏חזר בגדול, גביזון, באתר גלובס, 20 ביולי 2003 אברהם כרמלי, זהר שביט, קולנוע בישראל, סיכום פעילות שנתית 2002–2003, המרכז למידע ולמחקרי תרבות, יולי 2006, עמ' 8 הצלחה ל"האסונות של נינה", באתר הארץ, 22 בספטמבר 2003 גואל פינטו, עוד כמה אסונות לתוספת, באתר הארץ, 24 במאי 2004 גואל פינטו, 11 פרסים ל"האסונות של נינה", באתר הארץ, 25 בספטמבר 2003 גואל פינטו, הסרט "האסונות של נינה" זכה בפרס וולג'ין, באתר הארץ, 20 ביולי 2003 "האסונות של נינה" - הסרט הישראלי הראשון שישתתף בפסטיבל סאנדנס, באתר הארץ, 3 בדצמבר 2003
איזומטריה

בטופולוגיה, איזומטריה היא פונקציה משמרת מרחק ממרחב מטרי אחד למרחב מטרי אחר. מרחבים שיש ביניהם איזומטריה הם איזומטריים, ויש להם אותן תכונות מטריות. המילה איזומטריה נגזרת מיוונית עתיקה ἴσος (תעתיק: איזוס) שפירושו "שווה", ו-μέτρον (תעתיק: מטרון) שפירושו "מידה". כל איזומטריה היא חד-חד-ערכית (מהגדרת המטריקה כאי-שלילית), ולכן איזומטריות הן האיזומורפיזמים של מרחבים מטריים. יהיו X {\displaystyle X} ו- Y {\displaystyle Y} מרחבים מטריים עם מטריקות (כלומר פונקציות מרחק) d X {\displaystyle d_{X}} ו- d Y {\displaystyle d_{Y}} בהתאמה. פונקציה f : X → Y {\displaystyle f\colon X\to Y} נקראת איזומטריה אם לכל x 1 , x 2 ∈ X {\displaystyle x_{1},x_{2}\in X} מתקיים d Y ( f ( x 1 ) , f ( x 2 ) ) = d X ( x 1 , x 2 ) {\displaystyle d_{Y}(f(x_{1}),f(x_{2}))=d_{X}(x_{1},x_{2})} . איזומטריה היא תמיד חד-חד-ערכית. אחרת, לו שתי נקודות שונות ב- a , b ∈ X {\displaystyle a,b\in X} היו ממופות לאותה נקודה ב- Y {\displaystyle Y} , אז מהגדרת האיזומטריה גם d X ( a , b ) = 0 {\displaystyle d_{X}(a,b)=0} , כלומר הן אותה הנקודה בסתירה להנחה. איזומטריה גלובלית היא איזומטריה שהיא גם על, ועל כן היא הפיכה, וגם ההופכית לה היא איזומטריה גלובלית. איזומטריות שומרות על מסילות גאודזיות. איזומטריות של המישור שומרות על אורכי קטעים, ולכן (לפי משפט החפיפה צלע-צלע-צלע) הן שומרות זוויות. התכונה הבסיסית של איזומטריות של המישור היא שהן חייבות לשמור על הקווים הישרים (כלומר, קו ישר תמיד יעבור לקו ישר). בהתאם לכך, יש שלושה סוגים בסיסיים של איזומטריות: שיקוף, סיבוב, והזזה. בעזרת פעולות אלה אפשר לתאר את כל האיזומטריות (הלא טריוויאליות), השייכות לאחת מבין ארבע משפחות: הזזה - ישנו כיוון יחיד שכל הנקודות מוזזות בו. אין נקודות שבת. הישרים שבכיוון ההזזה נשמרים. שתי איזומטריות שיקוף אשר קוי השיקוף שלהן מקבילים יוצרות הזזה. שיקוף - ישר קבוע מתפקד כציר סימטריה; כל נקודה עוברת למקבילה לה מצידו השני, כלומר, ציר השיקוף הוא האנך האמצעי לקטע בין נקודה לתמונתה. כאן ציר השיקוף מהווה את אוסף נקודות השבת; הישרים המאונכים לציר נשמרים. סיבוב - מסובבים את המישור בזווית נתונה (לא טריוויאלית) סביב נקודה קבועה, שהיא נקודת השבת היחידה. אף ישר אינו נשמר תחת סיבוב. שני שיקופים שקוי השיקוף שלהם חותכים זה את זה יוצרים סיבוב. החלקה (או שיקוף מוזז) - זוהי הרכבה של שיקוף ושל הזזה בכיוון ציר השיקוף. שתי העתקות כנ"ל מתחלפות בכפל, כלומר לא משנה איזו מהן מבוצעת קודם. אין נקודות שבת. אחרי שקובעים את הראשית, אפשר לכתוב כל איזומטריה בצורה T ( p ) = A p + v {\displaystyle T(p)=Ap+v} כאשר A {\displaystyle A} היא מטריצה אורתוגונלית ו- v {\displaystyle v} הוא וקטור ההזזה. כאן A {\displaystyle A} היא איזומטריה שמשמרת את הראשית. לכן ניתן לחשוב על איזומטריה כאיבר ב- O ( 2 ) × R 2 {\displaystyle O(2)\times \mathbb {R} ^{2}} , כאשר O ( 2 ) {\displaystyle O(2)} היא חבורת המטריצות האורתוגונליות. במכפלה הזו, המרכיב O ( 2 ) {\displaystyle O(2)} פועל על המישור לפי פעולת המטריצות. ביתר פירוט, אם T i ( p ) = A i p + v i {\displaystyle T_{i}(p)=A_{i}p+v_{i}} עבור i = 1 , 2 {\displaystyle i=1,2} , אז T 2 ⋅ T 1 ( p ) = A 2 A 1 p + A 2 v 1 + v 2 {\displaystyle T_{2}\cdot T_{1}(p)=A_{2}A_{1}p+A_{2}v_{1}+v_{2}} . פרוש הדבר הוא שחבורת האיזומטריות של המישור היא מכפלה חצי ישרה של O ( 2 ) {\displaystyle O(2)} ושל R 2 {\displaystyle \mathbb {R} ^{2}} . אופרטור אוניטרי אינוולוציה העתקה קונפורמית קוואזי-איזומטריה
THOR (מערכת סילוק פצצות)

THOR היא מערכת לניטרול מטעני חבלה וסילוק פצצות תוצרת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות הישראלית. המערכת נמצאת בשירות חיל ההנדסה הקרבית של צה"ל תחת השם "אש קרה" ורשמה טבילת אש מבצעית בדצמבר 2017. עקרון הפעולה שלה כפול: שימוש במק"כ M2 בראונינג 0.5 BMG או בקרן לייזר רבת עוצמה, על מנת לנטרל את המטען על ידי שריפת חומר הנפץ שבו או פיצוצו מרחוק. המערכת מותקנת באופן מודולרי על גבי רכב קרבי משוריין כגון רכב הנדסה קרבית. היא מורכבת ממספר רכיבים: מערכת שליטה ובקרה, המתופעלת מתוך הרק"ם. עמדת ירי בשלט רחוק מסוג Samson RCWS, הידועה בצה"ל בשם "קטלנית". על העמדה מותקנים: משגר לייזר מקורר-מים בעוצמה של 2,000 ואט. המשגר יורה קרן לייזר חזקה ומרוכזת לעבר המטען ומנטרל אותו. מקלע כבד (מק"כ), בדרך כלל מדגם M2 בראונינג בקליבר 0.5 אינץ'. מערכת כוונות יום/לילה. את המערכת ניתן להתקין על מגוון פלטפורמות בהן רכב קרבי משוריין (דוגמת הפומ"ה, הנמ"ר ההנדסי וה-M113) ואף על רכב שטח פחות כבד, כגון ההאמר. המערכת מסוגלת לנטרל ולהשמיד מטעני חבלה במספר שיטות: פיצוץ המטען מרחוק באמצעות ירי מהמקלע הכבד. הצתת חומר הנפץ ללא פיצוצו בתהליך שנקרא התלקחות (דפלגרציה (אנ')) באמצעות ירי מדויק של הלייזר. הלייזר מחמם את חומר הנפץ וגורם לשריפה מבוקרת שלו ללא יזימת פיצוץ והדף. חבלה על ידי פגיעה במנגנון ההפעלה, כגון ניתוק כבלי הפעלה באמצעות ירי מדויק של הלייזר. היתרון שבניטרול ללא פיצוץ הוא שהיא משאירה את המטען במצב די שלם ומאפשרת לחבלנים לקחת אותו לצורכי חקירה ולמידת המבנה שלו וכיצד הוא פועל, ובאמצעות ידע זה לפתח תרגולת יעילה לנטרלו. להלן מפרט טכני של המערכת וביצועיה: המשקל הכולל של המערכת הוא כ-1,100 קילוגרם (2,400 ליברות). הספק חשמלי: 400 ואט בזרם ישיר של 24 וולט (האופיינים לחשמל שמספק מצבר של כלי רכב בצה"ל ובנאט"ו). הספק הלייזר: 2,000 ואט. דיוק המערכת: < 1 מילירדיאן (שקול לכ-3.5 דקות קשת). זווית צידוד: 150 ∘ {\displaystyle 150{}^{\circ }} . זווית הגבהה: + 20 ∘ {\displaystyle +20{}^{\circ }} מעלות עד − 15 ∘ {\displaystyle -15{}^{\circ }} . קצב צידוד: מ-50 מעלות לשנייה ועד ל-0.5 מילירדיאן לשנייה. טווח מט"ל: 10–2,500 מטר. סוג המקלע: M2 בראונינג בקליבר 12.7x99 מ"מ נאט"ו (0.5 אינץ'). טווח מרבי יעיל: עד 2,500 מטרים (2,700 יארד). המערכת נקראת בצה"ל "אש קרה" ומותקנת על גבי רק"מים של חיל ההנדסה הקרבית, כולל על הפומ"ה ועל הנמ"ר ההנדסי. המערכת נקלטה בצה"ל ב-2011 ובשנים האחרונות נקלט דגם משופר. המערכת רשמה טבילת אש מבצעית בדצמבר 2017 נגד מטען חבלה בציר הוברס העוטף את רצועת עזה. השימוש בה נדיר עקב רמת הסיווג של המערכת והמגבלות שיש בחוק הבינלאומי על שימוש צבאי בנשק לייזר. THOR, באתר הרשמי של רפאל - מערכות לחימה מתקדמות עלון המוצר (קובץ PDF להורדה), באתר רפאל - מערכות לחימה מתקדמות יואב זייתון, זו המערכת שניטרלה את המטען, MSN ו-ynet יואב זיתון, גם בדצמבר: מטען הונח בגבול עזה ופוצץ ע"י קרני לייזר, באתר ynet, 15 במרץ 2018 יואב זייתון, זו המערכת שניטרלה את המטען, MSN ו-ynet. עלון המוצר, באתר רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.