laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
משחזר

משחזר (באנגלית: Repeater) הוא רכיב אלקטרוני המחבר בין שני מקטעים של אותה רשת תקשורת, ומאפשר להגדיל את המרחק בין שני קצותיה. המשחזר נכנס לפעולה כאשר מתקבלת תשדורת באחד מקצותיו, הוא מנקה את התשדורת מהפרעות, מגביר את האות אם יש צורך בכך, ומעביר אותו הלאה אל הקצה השני. משחזר לא מגביל מתחמי שידור או מתחמי התנגשות. לכל מדיית תקשורת מותאם משחזר ייחודי, וקיימים רכיבים עבור כל סוגי המדיות, ובין השאר עבור כבלים מוצלבים, סיבים אופטיים ואף לתקשורת אלחוטית. משחזר של רשת מחשבים מתפקד בשכבה הפיזית של מודל ה-OSI ובשכבה הפיזית של מודל TCP/IP. תקשורת מחשבים - מונחים רכזת תחנת ממסר מדיה וקבצים בנושא משחזר בוויקישיתוף
ישיבת קריית מלאכי

ישיבת קריית מלאכי היא ישיבה חרדית שהוקמה עבור צעירים חילוניים ודתיים לאומיים, בוגרי תיכונים וישיבות תיכוניות. הישיבה משמשת כ"תחנת מעבר" בדרך לישיבה חרדית "רגילה", אך ניתן להישאר וללמוד בה ללא הגבלת זמן, לרוב עד נישואיו של התלמיד. הישיבה נמצאת בקריית מלאכי. הישיבה הוקמה בשנות ה-80 של המאה ה-20 על ידי הרב יהודה עמית, בעצמו בעל רקע של התחרדות, בהמלצתו של הרב חיים שאול גריינמן הישיבה נועדה לקלוט תלמידים שלא למדו קודם לכן במסגרת ישיבתית חרדית. בשנותיה הראשונות של הישיבה, היו רוב התלמידים בוגרי תיכונים דתיים או ישיבות תיכוניות. כיום רוב התלמידים הם חוזרים בתשובה. כשליש עד חצי מהתלמידים הם בחורי ישיבה חרדים שבאים לתקופת חיזוק קצרה. נכון ל-2023 לומדים בישיבה כ-300 בחורים. בתחילת העשור השלישי של המאה העשרים והאחת נבנה בניין פנימיה חדש. מלבד לימוד הגמרא, נמסרים בישיבה שיעורי מוסר, השקפה, הלכה ופרשת השבוע. הרב שמואל באום משמש כמשגיח. הרב יצחק פנחס גולדווסר נותן בישיבה שיחת מוסר דו שבועית. אתר האינטרנט הרשמי של ישיבת קריית מלאכי ישיבת קריית מלאכי, סרטונים בערוץ היוטיוב שיעורים מישיבת קריית מלאכי באתר בינינו ישיבת קריית מלאכי, באתר "גיידסטאר ישראל" ישיבת קריית מלאכי, באתר עולם התורה ישיבת קרית מלאכי - ראש הישיבה, באתר www.yeshivatkm.org
קרמלין

קְרֶמְלִין (ברוסית: Кремль, תעתיק: "קְרֶמְל") פירושו ברוסית "מצודה" או "טירה", ומתייחס לכל מתחם מבוצר וגדול הנמצא בערים רוסיות היסטוריות. המונח מיוחס לרוב, בשפה יום-יומית, למתחם הקרמלין הידוע ביותר והוא הקרמלין של מוסקבה, או לחלופין, לממשל הרוסי הכללי הממוקם שם. (היום ממוקמת הממשלה הרוסית בבית הלבן של מוסקבה, ובית הנבחרים התחתון הרוסי, הדומה, ממוקם בבניין המרוחק מספר מאות מטרים ממתחם הקרמלין). הקמת קרמלינים ברוסיה הופסקה בשנת 1717 עם השלמת הקרמלין בעיר טובולסק בסיביר. טעות נפוצה היא ייחוס המושג לכנסיית וסילי הקדוש, בשל סמיכותה לקרמלין והיותה המבנה המפורסם ביותר בכיכר האדומה. הערים בעלות קרמלינים המוכרים כאתר מורשת עולמית הן מוסקבה, פראג, נובגורוד, קזאן וסוזדל. מספר אתרי קרמלין רוסיים: הקרמלין של מוסקבה – הקרמלין המפורסם ביותר ברוסיה ומחוצה לה הקרמלין של ניז'ני נובגורוד הקרמלין של קאזאן הקרמלין של סוזדאל מדיה וקבצים בנושא קרמלין בוויקישיתוף קרמלין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
גשר (רשת)

גשר (Bridge) הוא רכיב ברשת מחשבים המאפשר שליטה על התעבורה ברשת בהתבסס על כתובות MAC, ומחבר בין שני חלקים של הרשת, כאשר כל אחד מהם הוא מתחם התנגשות (collision domain) נפרד, אך שניהם מהווים מתחם שידור (Broadcast domain) אחד. גשר "לומד" את כתובות ה-MAC של הרכיבים המחוברים לכל אחד ממקטעי הרשת המחוברים אליו על ידי כתובת ה-MAC של המקור בחבילות המידע המגיעות אליו. כאשר חבילה מגיעה אל הגשר הוא בודק מה היא כתובת ה-MAC אליה מיועדת החבילה: כשהכתובת MAC של היעד מוכרת לגשר, במידה וכתובת היעד נמצאת באותו מקטע ממנו היא הגיעה (אותו המקטע של השולח), הגשר לא יעביר אותה הלאה, אך כאשר הכתובת נמצאת במקטע האחר, הגשר יעביר אותה הלאה. במקרים בהם הגשר לא מכיר את כתובת ה-MAC של היעד, הוא יעביר הלאה את החבילה. גשר מתפקד בשכבת הקו של מודל ה-OSI ובשכבת הקשר של מודל TCP/IP. מונחים ברשת מחשבים מתג BRouter
קורפורציה

קורפורציה (בעברית: שְׂדֵרָה) היא מעמד חברתי בעל זכויות מיוחדות, יחידת-בניין מרכזית של הסדר הציבורי בימי הביניים ובעת החדשה המוקדמת. מקור המילה "קורפורציה" במילה הלטינית corpus, שפירושה "גוף". בימי הביניים באירופה שימש המושג קורפורציה לתיאור גופים משפטיים בעלי חוקים, מנהגים ומערכות משפט משל עצמם, שהתבדלו האחד מהשני והיו נבדלים מחצר השליט וממנגנונו. היו מסמכים משפטיים שהגדירו במדויק את מעמדה של כל קבוצה דתית, אתנית וחברתית בהסדר הקורפורטיבי. כל קורפורציה קיבלה מהפיאודל המתאים סמכויות שלטוניות, סמכויות גביית מיסים וסמכויות שיפוט כלפי חבריה. החברה באירופה של ימי הביניים הייתה מאורגנת בצורה קורפורטיבית, ולכל קורפורציה היה מעמד מדיני וחברתי משל עצמה, עיסוק כלכלי, זהות אתנית ומקום מגורים. הקורפורציות השונות התקיימו זו לצד זו, לעיתים תוך התנגשות בין זכויות של האחת לזכויות של קורפורציה אחרת. החלוקה המעמדית באירופה הייתה תופעה ותיקה ששורשיה עוד בעת העתיקה. עם התפתחות הפיאודליזם בימי הביניים, הפכה החלוקה לנוקשה יותר והניידות החברתית בין המעמדות צומצמה. המהפכה הצרפתית נתנה תנופה גדולה לביטול החלוקה המעמדית, ובמהלך המאה ה-19 בוטלה חלוקה זו במרבית מדינות אירופה. באופן בסיסי התבטא עיקרון זה בחלוקת החברה לשלושה גופים עיקריים. לכל אחד היו מוסדות ומועצות נבחרות משלו, שהשתתפו בתהליך קבלת ההחלטות, כגופים מחוקקים או מייעצים: הראשונה, הכמורה; השנייה, האצולה; והשלישית, פשוטי העם. בכל אחת מאלה היו חלוקות פנימיות רבות. הגילדות, לדוגמה, היו חלק מהמשטר הקורפורטיבי. לכל גילדה בימי הביניים היה מכתב זיכיון (לרוב מהמלך) שהעניק לה שליטה בלעדית בתחום מקצועה בעיר בה פעלה. על בעלי המלאכה נאסר על פי חוק להפעיל עסק אלא אם כן הם חברים בגילדה, ורק לאומנים הותר להיות חברים בגילדה. לפני קביעתם בחקיקה, נקראו אגודות אלו "אגודות בעלי מלאכה". הכנסייה במובנה הרחב הייתה קורפורציה, ומבין החזקות שבהן. כל הכמרים והנזירים היו בעלי זכויות מוגדרות מתוקף מעמדם הדתי, ולכנסייה היו סמכויות שיפוט כלפיהם. בזכות הסכם הפאקס דאי היו אנשי קורפורציית הדת מוגנים מפני גזילת רכושם או חייהם. במשטר הקורפורטיבי הייתה הקהילה היהודית קורפורציה בפני עצמה. הקהילות היהודיות קיבלו כתבי זכויות שהקנו להם זכות לעסוק לפרנסתם בתחומים מוגדרים, בעיקר הלוואות בריבית, משכונות וסחר בחפצים משומשים. ניתנה לקהילה סמכות גביית מיסים, הוגדרה אוטונומיה שיפוטית פנימית, והוגדר גובה וסוג המיסים שעל הקהילה לשלם לשליט בתמורה לזכויות אלו. עם עליית מערכת השלטון האבסולוטית נולד מושג המדינה כפי שהוא מוכר היום, והקורפורציות הלכו והתמוססו: בצרפת הן פורקו רשמית במהלך המהפכה, בעיקר באמצעות צווי אוגוסט 1789, ובשאר שטחי אירופה התרחש הדבר במהלך הדרגתי ומקוטע יותר. גם המבנה הקורפורטיבי של הקהילה היהודית עמד בסתירה למגמות השלטון ושאיפותיו, ולכן הוטלו הגבלות על השיפוט היהודי הפנימי ונאסרה או הוגבלה אפשרות הטלת חרם. מאידך, היה השלטון מעוניין בכספי המיסים מהיהודים ולכן לא פורקה מסגרת הקהילה היהודית, מסגרת ששימשה כלי לגביית מיסים. שרידי גישה קורפורטיבית ניתן לראות בלשכת עורכי הדין בישראל המסמיכה את עורכי הדין ובעלת סמכויות שיפוט עבורם או לשכת רואי החשבון וכן (בהיפוך) אצל דיפלומטים שהמדינה המארחת אותם מנועה מלשפוט אותם היות שיש להם מעמד משפטי קורפורטיבי ייחודי. קורפורטיזם קציעה טביביאן, מסע אל העבר - מימי הביניים ועד העת החדשה, הוצאת מט"ח, 1997. מדיה וקבצים בנושא קורפורציה בוויקישיתוף ישראל ברטל, היחיד והקהילה - מבוא, באתר זמן יהודי חדש
פונקציה מונוטונית

פונקציה מונוטונית היא פונקציה מקבוצה סדורה אחת לשנייה, השומרת על יחס הסדר. מכיוון שהן שומרות על המבנה, התפקיד של פונקציות מונוטוניות בתורת הקבוצות הסדורות (ובפרט בתורת הסריגים) דומה לזה של הומומורפיזם בין חבורות למחצה. וזה אומר שפונקציה מונוטונית מתרגמת תכונות מסוימות של הקבוצה הסדורה הראשונה לתכונות מתאימות בקבוצה הסדורה השנייה. על פונקציה ממשית מונוטונית, ראה פונקציה עולה. תהיינה   A , B {\displaystyle \ A,B} קבוצות שמוגדר עליהן יחס סדר חלקי. פונקציה   f : A → B {\displaystyle \ f:A\to B} היא עולה (או "עולה ממש") אם   f ( x ) < f ( y ) ⇐ x < y {\displaystyle \ f(x)<f(y)\Leftarrow x<y} לא יורדת (או עולה באופן חלש או במובן הרחב) אם   f ( x ) ≤ f ( y ) ⇐ x < y {\displaystyle \ f(x)\leq f(y)\Leftarrow x<y} בדומה לזה הפונקציה יורדת (או "יורדת ממש") אם   f ( x ) > f ( y ) ⇐ x < y {\displaystyle \ f(x)>f(y)\Leftarrow x<y} ולא עולה אם   f ( x ) ≥ f ( y ) ⇐ x < y {\displaystyle \ f(x)\geq f(y)\Leftarrow x<y} . פונקציות מכל הסוגים הללו, ולא אחרות, נקראות פונקציות מונוטוניות. פונקציות מונוטוניות עולות ויורדות ("ממש") הן גם חח"ע. פונקציה עולה פונקציה מונוטונית, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שנת אור

שנת אור היא יחידת מידה לאורך המשמשת באסטרונומיה לחישוב מרחקים בין גרמי שמים ברחבי היקום (לדוגמה, המרחק בין מערכת השמש למערכת הכוכבים הקרובה ביותר - אלפא קנטאורי, הוא כ-4.37 שנות אור). שנת אור אחת שווה למרחק שהאור עובר בריק (ואקום) במשך שנה יוליאנית, שהיא בדיוק 365.25 ימים של 24 שעות. בהתאם למהירות האור בריק, שהיא 299,792,458 מטרים לשנייה, שנת אור שווה: 9,460,730,472,580.8 קילומטר (שהם בקירוב 1013 קילומטרים או 1016 מטרים, שהם מעל 9 טריליון קילומטר) 5,878,625,373,183.61 מיל בינלאומי 63,241.077 יחידות אסטרונומיות (פעמים רבות מעדיפים להשתמש בקירוב 63,240 יחידות אסטרונומיות) 0.306601394 פארסק האורך המדויק של שנת אור תלוי בהגדרת המונח "שנה". האיגוד האסטרונומי הבינלאומי ממליץ על ההגדרה המופיעה לעיל, שבה שנה היא 365.25 ימים של 24 שעות בדיוק כל אחד. יש שמשתמשים בהגדרה שונה מעט של "שנה", ומגיעים לפיכך לשנת אור אחרת . יחידות מידה קצרות יותר, הנקבעות באופן דומה הן: דקת אור - 17,987,547,480 מטר ושניית אור - 299,792,458 מטר. כיוון שליחידת הזמן "שנייה" יש הגדרה מדעית מדויקת מוסכמת (מאז 1967) (כל 9,192,631,770 תדירויות רטט בין רמות האנרגיה של צסיום 133 הן שנייה אחת), אין מחלוקת לגבי הגדרתה של יחידת האורך "שניית אור". השימוש המתועד הראשון ביחידה זו נעשה על ידי פרידריך בסל בשנת 1838. בסל מדד בשנה זו את המרחק לכוכב 61 בברבור בשיטת ההיסט על בסיס קוטר המסלול של כדור הארץ סביב השמש. על פי מדידה זו, גילה בסל כי מרחקו של 61 בברבור הוא פי 330,000 מקוטר המסלול, כלומר 660,000 יחידות אסטרונומיות. בסל החליט כי יש צורך ביחידת מרחק נוחה יותר עבור מרחקים בין כוכביים ובחר במרחק אותו עובר האור בשנה. מהירות האור בתקופתו של בסל הוערכה כ-300,010,000 מטר בשנייה ועל פיה חישב בסל שמרחקו של 61 בברבור הוא כ-10.3 שנות אור. כאשר ערכה של מהירות האור חושב בדיוק גבוה יותר תוקנה גם יחידת המרחק, אך ההפרש קטן מחצי אחוז. כיום בקרב מדעני החלל רווח יותר השימוש ביחידת הפארסק למדידת מרחקים בין-כוכביים או בין-גלקטיים, אך שנת אור נמצאת בשימוש בספרי מדע פופולרי ומוכרת יותר בציבור הרחב. כמו כן היחידה משמשת למדידת גודלם של גרמי שמיים כמו צבירי כוכבים, ערפיליות וגלקסיות. מהירות האור פארסק יחידות מידה לאורך הערך "יחידות מרחק באסטרונומיה", באתר אסטרופדיה שנת אור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Measuring the Universe
שריון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... שִׁרְיוֹן (זואוטומיה) – כיסוי קשיח על גוף בעלי חיים כגון צבים ואנקילוזאורים אוסטאודרם – קשקשי עצם המכסים את העור ומשמשים כשריון לבעל החיים כיטין – חומר המרכיב את השלד חיצוני המשמש גם כשריון לחרקים הגנה לגוף שִׁרְיוֹן – מעטה המספק הגנה לאדם באמצעות יכולתו לספוג פגיעות בקרב שריון גוף – שריון לאדם המגן על הגוף קסדה – המגינה על הראש מגן – לוח מחומר קשה הנישא על ידי הלוחם ונועד לספוג מהלומות מיגון לכלי רכב שריון לכלי רכב – מעטפת לוחות שריון לכלי רכב, לרוב לכלי רכב צבאיים או משוריינים רכב קרבי משוריין – רכב בעל שריון מגן שנועד להגביר את שרידותו בקרב חיל שריון – החיל האחראי על הפעלת טנקים בשדה המערכה פוליטיקה (שִׁרְיוּן) שריון (פוליטיקה) – הבטחת מקום מסוים לאדם מסוים או לנציג מגזר מסוים ברשימתה של מפלגה המתמודדת בבחירות שריון (חקיקה) – קביעת דרישות מיוחדות, כגון רוב מיוחס, לשינוי של חוק או חוקה שם משפחה שריון (שם משפחה) – שם משפחה בעיקר בקרב יהדות תימן, שמקורו בשם המשפחה שִׁירְיַאן או שריאן שִׂרְיֹן – שם מקראי להר חרמון
אמא אדמה (כתב עת)

"אמא אדמה" (במקור: Mother Earth) היה כתב עת פוליטי-רדיקלי שיצא לאור בארצות הברית החל ממרץ 1906 על ידי האנרכיסטית אמה גולדמן. אלכסנדר ברקמן, אנרכיסט מפורסם נוסף, היה עורכו של המגזין. "אמא אדמה" היה מגזין פוליטי שתמך במטרות פוליטיות רדיקליות, התארגנות עובדים, והתנגדות לממשלת ארצות הברית במגוון נושאים. קוראיו ותומכיו היו הגרעין של השמאל הרדיקלי בארצות הברית בתחילת המאה ה-20. צוות המגזין כלל נבחרת של פעילים רדיקליים, ביניהם מקס בגינסקי. בנוסף לפרסום עבודות מקוריות מאת עורכיו ואנרכיסטים מרחבי העולם, "אמא אדמה" פרסם מחדש כתבים נבחרים של כותבים מגוונים, בהם כתבים של האנרכיסט הצרפתי פייר-ז'וזף פרודון, האנרכיסטי הרוסי פיוטר קרופוטקין, הפילוסוף פרידריך ניטשה והסופרת הבריטית מרי וולסטונקראפט. גולדמן כתבה לעיתים קרובות בנושאים של אנרכיזם, פוליטיקה, עבודה, אתאיזם, מיניות ופמיניזם. ב-1917, "אמא אדמה" החל לקרוא בגלוי להתנגדות לכניסת ארצות הברית למלחמת העולם הראשונה, וספציפית לסרבנות לרישום וגיוס לצבא. ב-15 ביוני באותה שנה הקונגרס האמריקאי העביר את "חוק הריגול", שקבע עונשים בגין התערבות ביחסי החוץ של ארצות הברית וריגול. החוק כבר קנסות כבדים ועונשי מאסר של עד 20 שנה עבור אלו שיתנגדו לגיוס הצבאי או יעודדו "חוסר נאמנות" כלפי ממשלת ארצות הברית. לאחר שאמה גולדמן ואלכסנדר ברקמן המשיכו להתנגד לגיוס, המשטרה פשטה על משרדי "אמא אדמה", והחרימה רשימות מנויים ומאמרים רבים. משרד המשפטים שחרר הודעה בזו הלשון: רישומים וחומרי תעמולה רבים הוחרמו, ובכללן מה שנראה כרישומים המלאים של חברי האנרכיה בארצות הברית. נמצא גם קובץ אינדקס, אשר הסוכנים הפדרליים מאמינים שיפשט עבורם את משימת זיהוי האנשים שמוזכרים במגוון הרשימות והדפים. רשימת המנויים של "אמא אדמה" ו"הפיצוץ", שכוללת למעלה מ-10,000 שמות, הוחרמה גם היא. "אמא אדמה" המשיך לצאת לאור אחת לחודש עד אוגוסט 1917. ברקמן וגולדמן נמצאו אשמים בהפרת "חוק הריגול" וגורשו לרוסיה. תיאור המגזין וסריקה של מהדורת פברואר 1915 "אמא אדמה" בארכיון האנרכיסטי
כרטיס רשת

כרטיס רשת (NIC - Network Interface Controller) הוא חומרת מחשב המאפשרת למחשב להתחבר לרשת מחשבים. מכיוון שכרטיס הרשת מהווה את שער הגישה של המחשב אל הרשת, מועברת בו כתובת MAC המשמשת את המחשב בכל התקשורת שעוברת דרך אותו כרטיס רשת. כרטיס הרשת הוא חלק משכבת הקו של מודל ה-OSI וגם חלק מהשכבה הפיזית של מודל ה-OSI. כרטיס הרשת צריך להיות מותאם לפרוטוקול המשמש ברשת בה הוא פועל – Ethernet,‏ Token Ring, Wifi, או אחר. לכרטיסי רשת כיום יש בדרך כלל חיבור RJ-45 וכן מספר נוריות המורות למשתמש האם קיים חיבור והאם מתקיימת תקשורת. ברוב המקרים הם מתחברים ללוח האם דרך חריץ PCI (או PCIe) או משולבים בלוח האם עצמו. בכרטיסי רשת ישנים היה קיים גם חיבור BNC. בשרתים עשויים להיות מחוברים מספר כרטיסי רשת ללוח האם. כרטיסי רשת ביתיים מאפשרים תקשורת בהתאם לתשתית אליה מחובר הכרטיס למשל: 10Mbps ,100Mbps ,1000Mbps. כרטיסי רשת התומכים בסיב אופטי מקובל שימוש בחיבור SFP, אלו מאפשרים שידור בקצבים גבוהים כמו 10Gbe ועד ל-400Gbe. כרטיסי רשת מודרניים עשויים לתמוך ביכולות שונות כמו פסיקות, גישה ישירה מרוחקת לזיכרון (RDMA), תמיכה בתורי שידור וקליטה מרובים, ממשקים לוגיים נפרדים ומנועי האצת חומרה לטיפול ב-TCP (יכולת הידועה כ-TCP offload engine; TOE), uטכנולוגיות וירטואליזציה (כדוגמת SR-IOV) המאפשרות לחלק את יכולות הכרטיס למספר ממשקים וירטואליים. שווי השוק של כרטיסי רשת ב-2022 הוערך ב-4.67 מיליארד דולר. חומרה – מונחים תקשורת מחשבים – מונחים כתובת MAC Market Study on Network Interface Cards (NIC): Data Centers to Be Prime End Users of NICs, Persistence Market Research (באנגלית)
היאבקות (פירושונים)

האם התכוונתם ל... היאבקות – אמנות לחימה עתיקה בה נעשה שימוש בגראפלינג, אחיזות ולפיתות שונות. היאבקות חופשית – ענף ספורט אולימפי היאבקות יוונית-רומית – ענף היאבקות ספורטיבי שנוצר במאה ה-19 בצרפת היאבקות מקצועית – מופעי בידור בהם מוצגות תחרויות היאבקות מבוימות היאבקות בשמן זית – הספורט הלאומי של טורקיה היאבקות בתמנונים – ענף ספורט אתגרי היאבקות נשים היאבקות בוץ – היאבקות הנערכת בבוץ היאבקות (ספורט)
בעיטה

באלימות, באמנויות לחימה ובספורט, בעיטה היא התקפה בעזרת כף הרגל, הברך או הרגל. לעיתים קרובות משתמשים בהתקפה זו בקרב פנים אל פנים. באופן כללי, בעיטות איטיות יותר אך חזקות יותר ממכות הנעשות עם הידיים. בעיטות תופסות חלק מרכזי באמנויות לחימה רבות, כמו קראטה, איגרוף תאילנדי וטאקוונדו. באומנויות אחרות, כמו ג'ודו ואיגרוף, אין משתמשים בבעיטות בכלל. יש אומנויות שבהן משתמשים בבעיטות, אך מגבילים את טווח הפגיעה שלהם לרגליים ולפלג הגוף התחתון. קיים מספר רב של בעיטות, ולמקצתן יש שמות משלהן. לעיתים קרובות לתנועה מסוימת יהיו שמות שונים באמנויות לחימה שונות. בכדורגל הנגיעה בכדור מותרת בכל חלקי הגוף, למעט הידיים, אך מקובל בעיקר לבעוט בו ברגל. ישנם כמה סוגי בעיטות מיוחדים בכדורגל: בעיטת עונשין, בעיטה חופשית ובעיטת קרן. בעיטת מספריים בכדורגל בעיטת מספריים באומניות לחימה דוד בן־סירא, משה איילון, היבטים ביומכניים בבעיטת כדורגל, בתנועה 8 (4-3), 2007, עמ' 286-239 .
בלה סנש

בֶּלָה סֶנֶש (במקור שלזינגר, בהונגרית: Szenes Béla; בודפשט,‏ 18 בינואר 1894 – בודפשט, 26 במאי 1927) היה סופר, עיתונאי ומחזאי יהודי-הונגרי. אביה של חנה סנש, בן דודו של המשורר, עיתונאי, מתרגם אנדור סנש. בלה סנש נולד בשם שמואל שלזינגר ב-1894. הוא החל ביצירתו הספרותית בגיל צעיר, ובשנות ה-20 נחשב לאחד המחזאים הבולטים בהונגריה. בלה סנש נפטר בגיל 33 מהתקף לב. בשנת 1950 יצא לאור התרגום לעברית לספרו "צ'יבי" (בהונגרית: Csibi), פרי עטו של אביגדור המאירי. ספר ילדים זה, המספר את סיפורו של בן עניים הלומד בבית ספר לילדי עשירים ועומד בכבוד בתחרות שבינו לבינם, היה אחד הספרים האהובים ביותר על בני הנוער בישראל בשנות ה-50. בתו חנה סנש הייתה מצנחני היישוב ומשוררת, והוצאה להורג בהונגריה בשנת 1944. היא הייתה בת שש במותו, ולדבריה, דמותו השפיעה עליה כל חייה. סיפורו של פחמי (1916) צ'יבי (1919) - מאבקו של בן-עניים ישר ואמיץ, שילדי הכיתה בני-העשירים הטילו עליו חרם, עד שרכש את אהדת הכיתה והביא לה תהילה. את ההשראה לספר שאב סנש מדמותו של יוזף בראון, כדורגלן יהודי שהיה אהוב מאוד בהונגריה של שנות ה-20. (ספרו היחיד שתורגם לעברית: על ידי אביגדור המאירי, 1950) כתבים הומוריסטיים (1921) השוטה (1922) מדיה וקבצים בנושא בלה סנש בוויקישיתוף כתבי בלה סנש בפרויקט בן-יהודה בלה סנש(הקישור אינו פעיל) - מתוך לקסיקון אופק לספרות ילדים אביגדור המאירי, בילא סנש, על המשמר, 30 ביוני 1950 בלה סנש, דף שער בספרייה הלאומית בלה סנש, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) על אשתו קתרינה: ד. דיוקנאי, ראשים בישראל | קתרינה סנש, מעריב, 5 בנובמבר 1954 רונן דורפן, צ'יבי, באתר ספורט 5, 2008
דימוס (ירח)

דֵימוֹס (Deimos) הוא הירח הקטן והחיצוני מבין שני ירחי מאדים. הוא קרוי על שם האל דימוס מן המיתולוגיה היוונית. חישובים הראו שאם יש ירח למאדים אז מסלולו צריך להיות מאוד קרוב לכוכב הלכת, אחרת הכוחות הפועלים עליו יגרמו לו להסחף ולא להישאר במסלולו. דבר זה הקשה על גילוי הירחים, אך ב-1877 מאדים היה במרחק יחסי מאוד קרוב לכדור הארץ, והדבר אפשר תצפות וחיפוש אחר הירחים. ב-12 באוגוסט 1877 האסטרונום האמריקאי אסף הול גילה את פובוס, ולאחר מספר ימים את ירחו השני של מאדים, דימוס. את שמותיהם הציע הנרי מדאן, מתוך הספר ה־15 של האיליאדה, בו ארס מזמן את הפחד (דימוס) והאימה (פובוס). דימוס הוא ככל הנראה אסטרואיד שהוסט על ידי צדק למסלול שאיפשר למאדים "ללכדו". לדימוס מבנה בלתי מעוגל למדי, בדומה לגופים בעלי מסה דומה, וגודלו עומד על 15×12×10 ק"מ לערך. דימוס מורכב מקרח ומסלעים עשירים בפחמן. על פניו מופיעים מכתשים רבים, אך הוא עדיין חלק יותר מאשר הירח פובוס. לשני המכתשים הגדולים ניתנו שמות: מכתש סוויפט ומכתש וולטר. במבט מדימוס אל מאדים, נראה כוכב לכת זה גדול פי 1,000 ובהיר פי 400 מהירח בליל ירח מלא. במבט ממאדים אל דימוס, לדימוס קוטר זוויתי של 2.5 דקות המעלה בלבד, ועל כן עין בלתי מזוינת רואה אותו ככוכב. במצבו הבהיר ביותר ("ירח מלא") הוא בהיר כמו נוגה, כפי שזו נראית מפני כדור הארץ; ברבע הראשון והשלישי הוא בהיר כמו וגה. כאשר דימוס חולף על פני השמש, קוטרו הזוויתי גדול רק פי 2.5 מזה של נוגה (בתצפית מכדור־הארץ, בעת שחולף על פני השמש). זמן ההקפה של דימוס סביב מאדים (30.5 שעות) עולה על הזמן בו מאדים סובב סביב צירו (24.5 שעות) כך שהקפה אחת של דימוס סביב מאדים אורכת למעשה 2.7 ימים (עבור צופה בקו המשווה). מכיוון שמסלולו של דימוס עובר קרוב מאוד לפני השטח של מאדים, ונטייתו קטנה, לא ניתן לצפות בו מקווי רוחב העולים על 82.7°. לפי חישובי מסלול, דימוס מתרחק ממאדים. מדיה וקבצים בנושא דימוס בוויקישיתוף סרטון המדגים את תנועתו של דימוס סביב צירו הרצאות נאס"א על פובוס ודימוס דימוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הרצאות נאס"א על פובוס ודימוס, הרצאה מס' 1 14.9.15 "Notes: The Satellites of Mars". The Observatory. 1 (6): 181–185. 20 בספטמבר 1877. Bibcode:1877Obs.....1..181. נבדק ב-4 בפברואר 2009. {{cite journal}}: (עזרה) Hall, Asaph (17 באוקטובר 1877). "Observations of the Satellites of Mars". Astronomische Nachrichten (Signed 21 September 1877). 91 (2161): 11/12–13/14. Bibcode:1877AN.....91...11H. doi:10.1002/asna.18780910103. {{cite journal}}: (עזרה) Morley, Trevor A. (בפברואר 1989). "A Catalogue of Ground-Based Astrometric Observations of the Martian Satellites, 1877–1982". Astronomy and Astrophysics Supplement Series. 77 (2): 209–226. Bibcode:1989A&AS...77..209M. {{cite journal}}: (עזרה) (Table II, p. 220: first observation of Phobos on 18 August 1877.38498) The Moons of Mars Explained -- Phobos & Deimos, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 1:54) (באנגלית)
RNA פולימראז

RNA פולימראז (באנגלית: RNA polymerase, בקיצור: RNAP או RNApol) הוא אנזים, המבצע את תהליך השעתוק בכל תאיהם של היצורים החיים. האנזים מזרז את יצירתה של מולקולת RNA לפי המידע המצוי במולקולת תבנית של DNA. תהליך השעתוק הוא שלב הביניים המקשר בין תבנית ה-DNA ובין החלבונים הבונים את התא. RNA פולימראז התגלה בנפרד על ידי שני חוקרים, סם וייס וג'ררד הורביץ, בשנת 1960. בתאים פרוקריוטיים (חיידקים) ידוע סוג אחד של RNA פולימראז אשר אחראי לסינתזה של כל שלושת סוגי ה-RNA: שליח (mRNA), מעביר (tRNA), וריבוזומלי (rRNA). בחיידקי Escherichia coli הפולימראז הוא מולקולה ענקית במשקל 449 קילודלטון. לב הפולימראז ("אנזים הליבה") בנוי מ-4 תת-יחידות: שתי תת-יחידות α (אלפא), אחת β (בתא) ואחת 'β. האנזים השלם (ההולואנזים) כולל יחידה נוספת: σ (סיגמא), הקרויה לעיתים "גורם סיגמא". ליבת האנזים לבדה מסוגלת לבנות גדיל RNA לפי תבנית ה-DNA. עם זאת, גורם הסיגמא חיוני לשעתוק מוצלח, שכן הוא מסייע לאנזים להיקשר ל-DNA בתחילתם של גנים. הודות לכך לא מתבצעים שעתוקים אקראיים לכל אורך הגנום אלא רק מתחילתם ועד סופם של הגנים. ההולואנזים (אנזים הליבה וגורם הסיגמא) נצמדים לפני השעתוק לאזור המצוי לפני תחילת הגן והקרוי קדם (Promoter). כל הקדמים בתאים פרוקריוטיים מכילים רצפים מסוימים של נוקלאוטידים, אותם מסוגל גורם הסיגמא לזהות. אנזימי RNA פולימראז נקשרים למקומות אקראיים ב-DNA בכל עת. לאחר שהם נקשרים, הם משוטטים לאורך גדיל ה-DNA עד שהם מגיעים לקדם, שם הם נעצרים ומתחילים בשעתוק. לאחר שעתוק של כעשרה בסיסים, ניתק גורם הסיגמא מהאנזים והשעתוק נמשך בלעדיו. בתחילת השעתוק נפרמת המולקולה הדו-גדילית של ה-DNA. בקדם קיים רצף קטן המכיל תימין ואדנין בלבד; מאחר שתימין נקשר לאדנין בשני קשרי מימן בלבד (לעומת שלושה קשרי מימן בין גואנין וציטוזין), הרי שבאזור זה מתאפשרת פרימה קלה יחסית של ה-DNA, תוך השקעה נמוכה יותר, יחסית, של אנרגיה. פעילות פרימת ה-DNA קרויה הליקאז (Helicase), ו-RNA פולימראז מסוגל לבצעה לבדו. פעולת האנזים DNA פולימראז, לעומת זאת, המבצע את תהליך שכפול ה-DNA, אינה כוללת פעילות הליקאז, והוא נזקק להליקאז חיצוני. בלב מערך השעתוק קיימת תעלה באורך 55Å (אנגסטרם) ובקוטר 25Å; תעלה זו מותאמת להכיל את הגדיל הנוצר (קוטר ה-DNA הדו-גדילי הוא 25Å). התעלה מסוגלת להכיל לאורכה 16 נוקלאוטידים. בתא ממוצע של E. coli קיימות כ-3,000 מולקולות RNA פולימראז. כמחצית מהן עסוקות בשעתוק פעיל בכל רגע נתון; כרבע קשורות לקדמים ועומדות להתחיל בשעתוק; וכרבע משוטטות על גבי ה-DNA בחפשן אחר קדמים. רק כאחוז בודד ממולקולות ה-RNA פולימראז מרחפות בציטופלזמה. בתאים איקריוטיים קיימים מספר אנזימים שונים הקרויים RNA פולימראז: RNA פולימראז I מסנתז rRNA. RNA פולימראז II מסנתז mRNA. זהו הפולימראז הנחקר ביותר, שרבים מגורמי השעתוק הקשורים אליו ידועים. בנוסף מסנתז microRNA ו-snRNA. RNA פולימראז III מסנתז tRNA, סוגים נוספים של rRNA ומולקולות RNA קטנות נוספות. בצמחים, נוסף על הנ"ל, קיימים RNA פולימראז IV ו-RNA פולימראז V, והם מסנתזים siRNA. בנוסף קיימים סוגים נוספים של RNA פולימראז במיטוכונדריה ובכלורופלסטים. מדיה וקבצים בנושא RNA פולימראז בוויקישיתוף
דימוס (מיתולוגיה)

דימוס (ביוונית עתיקה: Δεῖμος) הוא אל הטרור והאימה במיתולוגיה היוונית. דימוס הוא בנם של אפרודיטה וארס, הוא ואחיו פובוס הם מלווים צמודים של אביהם בצאתו למלחמה וקרב. דימוס אומנם חלש וטיפש לעומת שאר האלים, אך כאשר יש לו את היכולת (לעיתים הוא מקבל כוח מארס כאשר מבצע את משימותיו כהלכה), הוא יכול להיות מאוד אכזרי. הוא נוהג להסתובב בין בני האדם, על מנת להפגין בפניהם את כוחו הדל (אשר עצום בהשוואה לבני האדם). כמו ארס, גם אל זה מוצג כאוהב מלחמות וצמא דם. שני הירחים של כוכב הלכת מאדים, שבלועזית קרוי מרס, שמו של האל המקביל במיתולוגיה הרומית לארס, נקראו בהתאמה פובוס ודימוס. מדיה וקבצים בנושא דימוס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פיוז'ן (מוזיקה)

פיוז'ן (מאנגלית: Fusion; היתוך) הוא מונח רחב מאוד המשמש לתיאור סגנונות מוזיקליים הממזגים בעצמם שני סגנונות מוזיקליים שונים או יותר. הדבר מוביל לעיתים קרובות לקטלוגו של ז'אנר הפיוז'ן לסוג מסוים של תת-ז'אנר בתוך הז'אנרים שהוא משלב (לרוב תלוי בקרבה שלו לכל סגנון מוזיקלי שהוא משלב). המונח "ז'אנר פיוז'ן" או "סוגת היתוך" הגיע עם התפשטות מוזיקת הרוק בשנות ה-60 ושילובה עם אלמנטים בסיסיים של הג'אז הקלאסי. אמנים אלה נתקלו לעיתים קרובות בתגובת נגד של "שומרי מסורת", שלא ראו בעין יפה את השינויים שהם עשו בסגנונות המוזיקליים הקלאסיים מהם נולדו. בפועל, מוזיקאים אלו יצרו מסלולים חדשים של מוזיקה, שהובילו ליצירה של ז'אנרים נוספים של מוזיקה. תת-ז'אנר מוזיקלי IMPROVISING IN A FUSION STYLE | Rock & Pop | Trinity College London, www.trinityrock.com Vernon Francis, Fusion Genre: Taking Over the World of Music, Mobile Disco Hire and DJs in the UK, ‏2014-07-01 (באנגלית אמריקאית) Fusion Music | Discogs, www.discogs.com Arda Tuncer, What is Jazz Fusion?, Musician Wave, ‏2022-01-27 (באנגלית אמריקאית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דימוס

האם התכוונתם ל... דימוס (מיתולוגיה) – אל הטרור במיתולוגיה היוונית. דימוס (ירח) – אחד משני ירחיו של מאדים. דימוס (אתונה העתיקה) – יחידה חברתית בסיסית בעלת משמעיות מנהליות ופוליטיות במערך החברתי של אתונה העתיקה. בדימוס – שחרור, פטור, חופש; עזיבת תפקיד, שחרור מהגבלים, פרישה לגמלאות. דמוס