laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
גדי כץ

גד (גדי) כץ הוא ראש עיריית אילת לשעבר, שכיהן בתפקיד בין השנים 1974 ו-1983. נולד בכפר יהושע ב-1937. בגיל 6 עברה משפחתו לגבעתיים, שם גדל בשכונת בורוכוב. למד בתיכון שבח בתל אביב במגמת מכונאות. שרת בחטיבת הצנחנים, במסגרתה השתתף בפעולות התגמול ובמלחמת סיני, שבו צנח בקרב המיתלה. הוא עבר קורס קצינים, והשתחרר ב-1958 כסגן מפקד פלוגה. לאחר שחרורו החל לעבוד כמכונאי בחברת קו צינור אילת אשקלון (קצא"א). למד הנדסת מכונות בטכניון, ולאחר שקיבל את התואר עבר לאילת והיה למנהל מתקן קצא"א בעיר. בשנת 1973 התמודד על ראשות רשימת המערך בבחירות לעיריית אילת שנערכו באותה שנה ולא נבחר, אך בעקבות אי-סדרים שנתגלו בהליך הבחירות נערכו בחירות חוזרות, שבהן זכה. בבחירות עצמן, שהתקיימו ב-31 בדצמבר, גבר כץ על מועמד הליכוד שמואל מלצר, ונבחר לראשות העיר. בבחירות ב-1979 נבחר לכהונה נוספת. בכהונה זו נחקר בחשד לשחיתות, אך התיק נסגר משלא נמצאו ראיות לפלילים. בבחירות ב-1983 התמודד בראש הרשימה העצמאית "שי" מול מועמד המערך רפי הוכמן. בסיבוב הראשון גבר כץ על הוכמן אך בסיבוב השני הפסיד לו, ונותר חבר במועצת העיר. בשל לחץ מהמפלגה שיפרוש ממועצת העיר הוא עזב את אילת, והתמנה לנהל את מפעל הפלדה "איסכור" מקבוצת כור בקריית גת. ב-1988 שב לאילת והחלים מפציעה קשה בתאונת דרכים. בבחירות ב-1989 התמודד שוב לראשות העירייה מול רפי הוכמן וגבי קדוש, אך קיבל רק כ-21% מהקולות. רשימתו זכתה לשלושה מושבים במועצת העיר. בבחירות ב־1993 התמודד במקום השני ברשימת הליכוד בראשותו של קדוש. בבחירות ב-1998 התמודד ברשימה עצמאית ולא עבר את אחוז החסימה. כץ עומד בראש עמותה למען קשישים באילת ופעיל בתחום המאבק לשמירה על חופי מפרץ אילת. היה נשוי לוורדה, פסיכולוגית ומורה, ולהם שלושה ילדים. ב-1985 התגרש ממנה, ולאחר זמן התחתן בנישואים אזרחיים עם מרים (מירה) יסעור. השניים מתגוררים באילת. מועמד בתיסבוכת, העולם הזה, גיליון 2685 מתאריך 15 בפברואר 1989, עמ' 14–15. אביבה לורי, גד של מירה, מעריב, 11 בנובמבר 1988 (חלק א; חלק ב) דורית בן-נון הילד בן שמונים, באתר יום יום אילת, 19 בינואר 2017 (למנויים בלבד). ג׳קי אזולאי מועמד המערך לעירית אילת, מעריב, 20 ביוני 1973 ברוך מאירי, נפסלו מועמדי המערך באילת, מעריב, 24 ביוני 1973 ברוך מאירי, באילת: מועמד המערך שנבחר תבע הצבעה שנייה ו...נכשל, מעריב, 23 ביולי 1973 אילת - המערך שמר על כוחו, מעריב, 1 בינואר 1974 מקומי - אילת, מעריב, 13 ביוני 1984 גדי כת מאילת - לניהול איסכור, מעריב, 27 באוגוסט 1984 יהודית זילברשטיין, "אין נקיפות מצפון": באילת ממשיכים לחגוג, באתר nrg‏, 21 באוגוסט 2011
אי הפאפינים - חברים חדשים

אי הפאפינים - חברים חדשים (באנגלית: Puffin Rock and the New Friends) הוא סרט הנפשה בריטי-אירי לילדים המבוסס על סדרת הטלוויזיה "אי הפאפינים". לאחר שביצה קטנה אחת נעלמת מאי הפאפינים (הקרויה בסרט "אי תוכי הים"), אונה ובבה יוצאים למסע להחזירה יחד עם חבריהם החדשים, פניקס, איזבל ומרווין. אונה (OONA): פאפינית כחולה, הדמות המרכזית בתוכנית. באבא (BABA): גוזל פאפין לבן, אחיה הקטן של אונה. מוסי (MOSSY): חדף חום, אוהב לאכול כמויות עצומות של אוכל. סליקי (Silky): גורת כלבי ים אפורה, מצטרפת לאונה ובאבא כשהם בים. מאי (MAY): ארנבת אפורה, מרגישה קצת אמיצה. פלין (Flynne): שועלה כתומה, לא אוהבת שמפחידים אותה. בראני (Bernie): סרטן נזיר, אוהב לספר עלילות במיוחד לאונה ובאבא. אוטו (Otto): ינשוף ירוק, מומחה בלעוף. איזבל (ISABELLE): פאפינית סגולה, נמלטה לאי הפאיפינים מסופה שהרסה את ביתה. מרווין (MARVIN): לוטרה מסוג זכר חום, נמלט לאי הפאפינים לאחר שהלך לאיבוד בים. פניקס (Phoenix): עוף חול כתום, נמלט לאי עם משפחתה של איזבל. "אי הפאפינים - חברים חדשים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אי הפאפינים - חברים חדשים, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
מוניקה פדרסן

מוניקה פדרסן (Monika Pedersen, נולדה ב-21 בדצמבר 1978) היא זמרת מטאל גותי מדנמרק. קולה הוא מצו סופרן. היא ידועה בעיקר כזמרת של להקת Sinphonia וכזמרת של להקת המטאל הגותי של מורטן ולנד "סירניה" בשנים 2006–2007. בנוסף למוזיקה פדרסן היא גם ציירת. Anachorete - זמרת, בשנים 1993–? Black Lodge – זמרת, בשנים 1993–1995 1993 Black Lodge (Demo) 1995 Covet Sinphonia – זמרת, בשנים 1998–? 1999 Sinphonia (Demo) 2000 When the Tide Breaks 2002 The Divine Disharmony 2005 Silence (EP) Sirenia – זמרת, בשנים 2006–2007 2007 My Mind's Eye (Single) 2007 Nine Destinies and a Downfall 2007 Hi Five: Female Fronted Metal (Split) The World State – זמרת, בשנים 2012–2014 בנוסף השתתפה כזמרת אורחת במספר אלבומים אחרים. מוניקה פדרסן, ברשת החברתית פייסבוק מוניקה פדרסן, ברשת החברתית אינסטגרם מוניקה פדרסן, באתר פינטרסט מוניקה פדרסן, באתר MusicBrainz (באנגלית) מוניקה פדרסן, אמן באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) מוניקה פדרסן, באתר Discogs (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אימרה באן

אימרה באן (במקור פרידלר עד 1912, בהונגרית: Bán Imre;‏ מזברן, 20 ביוני 1890 – בודפשט, 30 בנובמבר 1944) היה עורך דין יהודי-הונגרי, משפטן, היסטוריון של הטכנולוגיה. עבודתו כהיסטוריון הייתה פורצת דרך בתחום שעסק בו ויחיד במינו באותה התקופה בהונגריה. אימרה פרידלר נולד במשפחה יהודית כבנם של דויד פרידלר ושל מריה ציגלר. הוא השלים את לימודי המשפטים שלו בנאג'ווארד. בשנת 1913, וקיבל תואר דוקטור במשפטים באוניברסיטת בודפשט למדע (שמה היום איניברסיטת אטווש לוראנד). בשנים 1915 עד 1918 לחם במלחמת העולם הראשונה כסגן (כבר במילואים). ב-1920 הוא ניגש לבחינות לשכת עורכי הדין. בין 1920 לבין 1923, הוא שירת במחלקה המשפטית של התעשיות המאוחדות Nagybátony-Újlaki. בין 1923 לבין 1941, היה היועץ המשפטי וראש המחלקה המשפטית של מכרות הפחם שלגוטריאן Salgótarjáni Kőszénbánya Rt (אחד ממכרות הפחם הגדולות בהונגריה), ולאחר מכן סמנכ"ל החברה. בין 1932 לבין 1941 הוא היה גם ראש מחלקת לביטוח סוציאלי והיועץ המשפטי של ההתאחדות הלאומית לכרייה ולמטאלורגיה בהונגריה. ב-1941 פוטר מעבודתו בגלל מוצאו היהודי. הוא עסק רבות בזכויות כרייה. אסף ופרסם את כל החוקים והתקנות שנגעו לכרייה בממלכת הונגריה. כריית הפחם ההונגרית השיגה תוצאות חשובות. באן חקר במחקר מקיף הן את התקופה המודרנית של המאה ה-20 והן את התקופה המוקדמת של המאות ה-18 וה-19. הוא היה המחבר של עבודת הסוציולוגיה ההונגרית הראשונה על המכרות. לאחר הכיבוש הגרמני של המדינה (מבצע מרגרטה), הוא נרצח על ידי בריוני מפלגת צלב החץ. ב-15 בספטמבר 1925 התחתן עם אנה סאנה בבודפשט. חוק הכרייה ההונגרי. האוסף המלא של החוקים, התקנות הצווים, וההחלטות בעלות חשיבות עקרונית בנוגע לכרייה (חלקים עם Ödön Alliquander ועם Ernő Tassonyi, בודפשט, 1931) נתונים על ההיסטוריה של כריית הפחם ההונגרית במאה ה-18. (בודפשט, 1934) ההיסטוריה של כריית הפחם בברנברג מ-1759 עד 1792 (בודפשט, 1936) חלוצי כריית הפחם ההונגרית (בודפשט, 1936) כורי פחם (עובדי בתי החרושת ההונגריים. תמונה חברתית. בודפשט, 1940) תוכניות תעלות להובלת הפחם ההונגרי בשלב הראשון של כריית הפחם במכרותו 1759–1830. (בודפשט, 1943) ההיסטוריה של כריית הפחם ההונגרית בשנים 1759–1918 (ההקדמה הביוגרפית נכתבה על ידי Jenő Faller ; פורסם בכתב העת של המחלקה למדע טכנולוגי של האקדמיה ההונגרית למדעים, VIII. 1953, מס' 3–4, פרסום עבודה לאחר מותו) Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש) Névpont.hu (קורות חייו בנקודת שם) ינה פאלר : לזכרו של ד"ר אימרה באן (בודפשט, 1953) פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I-XIX. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944., 1990–2002 Révai új lexikona II. (הלקסיקון החדש של רוואי). Új magyar életrajzi lexikon (לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש). אימרה באן ביוגרפיה באתר Arcanum Budapest VI. kerületi állami házassági anyakönyv 1296/1925.
ראצאלמש

ראצאלמש (בהונגרית: Rácalmás) היא עיר על גדת הדנובה במחוז פייר, בנפת דונאויווארוש. העיירה ראצאלמש ממוקמת על הגדה הימנית של הדנובה כ-61 קילומטרים דרומית לבודפשט, 4 קילומטרים צפונית לדונאויווארוש, ליד כביש מהיר 6 וקו הרכבת פוסטסאבולץ'-דונאויווארוש-פקש. האזור של ראצאלמש של היום היה מיושב כבר בתקופה הפרהיסטורית. ממצאים ארכאולוגיים מוכיחים שאנשים מהתקופה הנאוליתית ותקופת הברונזה התיישבו על גדת הלס המתנשאת מעל הדנובה. אבל גם קלטים, אווארים פאנוניים, לומברדים והונים עצרו שם. לאחר התיישבות המדיארים במרכז אירופה התיישבו באזור שבטי המדיארים. התיעוד הראשון בכתב המתייחס ליישוב הוא משנת 1025, הוא מוזכר במכתב מענק מלכותי תחת השם Szigetfő. השם Szigetfő מופיע (מאוחר יותר) כשמו של נושא הגביע המלכותי Miklós Szigetfői. בשנת 1329 הוא כבר מוזכר תחת השם אלמש (השתייך למשפחת אלמש). במאה ה-16 התיישבו באזור יותר ויותר משפחות סרביות (בהונגרית ראץ-Rác) שנמלטו מהאימפריה העות'מאנית, ומכאן השם Rácalmás. לאחר גירוש הטורקים "אוחדו" היישובים אלמש, טיקוש וסיגטפה תחת השם Rácz Almás ב-1696. מתוך 800 חיילי ראצאלמש במלחמת העולם הראשונה, 131 לא חזרו, והותירו מאחוריהם 54 אלמנות מלחמה ו-77 יתומי מלחמה. בין שתי מלחמות העולם, יותר ויותר אזרחי בודפשט גילו את היישוב עם מאפיינים טבעיים מעולים, בתי נופש נבנו בזה אחר זה ביישוב. אחוזת ינקוביץ' שמורת הטבע איי ראצאלמש (האי הגדול) כפר ישן פארק המילניום אחוזת מודרוביץ'-באי שרידי כנסייה מימי הביניים כנסיית ראץ כנסייה אוונגליסטית והקלוויניסטית, כיכר סצ'ני קפלת ינקוביץ' איגנץ ברנה (במקור בראון, 1854 – 1919) היה משפטן יהודי-הונגרי, שופט בית המשפט העליון ההונגרי. סיפורו של ראצאלמש מורשת ראצאלמש (מגני הכפר) אתר האינטרנט הרשמי של ראצאלמש (בהונגרית) מדיה וקבצים בנושא ראצאלמש בוויקישיתוף האתר הרשמי של עיריית ראצאלמש ראצאלמש באתר tuzazom.com Rácalmás.lap.hu - אוסף קישורים שמורת הטבע איי ראצאלמש/מנהלת הפארק הלאומי דנובה-איפוי
יואל מוסקוביץ'

הרב יואל מוסקוביץ' (ה'תקע"ח, 1818 – י"ג בניסן ה'תרמ"ו, אפריל 1886) היה אדמו"ר רומני, מייסד חסידות שאץ בסוצ'אבה שבחבל בוקובינה. נולד בשנת תקע"ח (1818) בעיר סטנוב לרבי חיים מסטאנוב, בנו של רבי יוסף מיאמפולה, בנו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב. לאחר חתונתו עם בתו של רבי מאיר מפרמישלאן התגורר בסמוך אליו והיה קרוב אליו מאוד. לאחר פטירת חותנו בשנת ה'תר"י, היה למנהיגם של רבים מחסידי פרמישלאן בעיירה ויבראניווקה (אוק') שבגליציה. בסביבות שנת ה'תר"ם (1880) עבר לעיר סוצ'אבה (בהגייה היהודית "שוֹץ") שם החל לשמש כאחד האדמו"רים המרכזיים בחבל בוקובינה. היה ידוע בנדיבות וחלוקת כספים רבים לצדקה, על מצבתו נכתב "קידש מהונו אחת מחמישה". בשבת הגדול תרמ"ו נפל למשכב ולמחרת, בי"ג בניסן, נפטר ונטמן בבית הקברות היהודי בשאץ. ארונו וארון אשתו הועלו לארץ בשנת 1978 ונטמנו מחדש בבית הקברות היהודי בהר הזיתים. בגיל 14 (שנת ה'תקצ"ב) נישא למרים חיה, בתו של רבי מאיר מפרמישלאן (נפטרה ב-1903). נודעה בצדיקותה וחסידים רבים אף הגישו לה קוויטל. לאחר מות אביה ירשה את מקל ההליכה שלו וביקשה כי יקבר עימה. ילדיו: הרב מרדכי יוסף משה (נפטר בי"א בסיוון ה'תרפ"ט) – אדמו"ר בסוליצא. הרב אלתר אהרן אריה (נפטר בז' באלול ה'תרע"א) – אדמו"ר בפודול. הרב מאיר (נפטר בכ"ג באדר א' ה'תרפ"א) – ממלא מקום אביו בשאץ. ינטא לאה – נישאה לבן דודה הרב יעקב שלמה שמרלר, אדמו"ר מפרמישלאן בגורא הומורי. שלומצא – נישאה לרב אברהם זרח אריה לייב הלפרין, האדמו"ר מברז'אן. בת נוספת נישאה לרב משה אייזקסון. יצחק אלפסי, שבת וחודש, עמ' 210. בית שאץ, עמ' י"ח. הוצאת מכון שיח אבות קוידינוב. יואל מושקוביץ, כרטיס נפטר באתר הר הזיתים. יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות, כרך א', עמ' תקל"ג.
שי טייב

שי טייב הוא קצין בצה"ל בדרגת תת-אלוף המשמש כראש חטיבת תכנון ומנהל כח האדם. טייב התגייס לצה"ל ושימש במספר תפקידי משא"ן במטה ובשדה בהם ראש ענף תכנון כוח אדם סדיר. בשנת 2016 הועלה לדרגת אל"ם ומונה לקצין משא"ן פיקוד הצפון. בשנת 2018 מונה לראש מחלקת סדיר בחטיבת כוח אדם בזרוע יבשה. בשנת 2019 למד במכללה לביטחון לאומי. ב-14 ביוני 2023 מונה לעמוד בראש חטיבת תכנון ומנהל כח האדם והועלה לדרגת תת-אלוף. במהלך מלחמת חרבות ברזל שימש טייב כנציג צה"ל בדיוני ועדת החוץ והביטחון העוסקים בגיוס בני ישיבות חרדים. ב-15 ביולי 2024, הותקף על ידי קבוצת חרדים קיצוניים, בעת שקיים פגישה עם האלוף דוד זיני אצל הרב דוד לייבל, ראש ישיבה חרדי הפועל להקמת חטיבה חרדית חדשה. טייב בעל תואר ראשון בלוגיסטיקה ובכלכלה ותואר שני במשפטים ללא משפטנים. רשימת המפקדים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל, 21 במרץ 2022 חני אדרי, ‏האלוף דוד זיני הותקף בבני ברק על ידי מפגינים חרדים, באתר "סרוגים", 16 ביולי 2024 על הכותבים, באתר צה"ל, 1 בפברואר 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טעמים (תוכנית טלוויזיה)

טעמים הייתה תוכנית בישול שהגיש השף צחי בוקששתר, אשר שודרה בערוץ חינוכית 2 ובהמשך בערוץ 2. התוכנית הייתה אחת מתוכניות הבישול הראשונות בטלוויזיה ששודרה בימי שישי אחר הצהריים במשך 11 שנים עד לשנת 2009. בשנתה הראשונה הגישה את התכנית הקולינרית הילה אלפרט. החל מהעונה השנייה, הנחה את התכנית בוקששתר, שף מסעדת "התרווד הורוד" שאירח שפים ישראליים ומחוצה לה, עימם בישל עימם מתכונים שונים. בנוסף, הוצגו בתוכנית קטעי קישור בהם נראו יעדי תיירות קולינריים, ושפים בינלאומיים שהציגו מתכונים שונים שבוקששתר קריין את פועלם. מפיקי התכנית היו גבריאלה וינגרטן ואשר גת והיא צולמה באולפני ג.ג. ומימד. בשנת 2002 יצא לאור ספר הבישול "טעמים: אוכל, יין וחו"ל", אותו כתב בוקששתר יחד עם עורך התוכנית יוג'ין וולף. את הספר ערכה אלינוער רבין. התכנית שודרה בהמשך בשידורים חוזרים בערוץ 2. לאחר ירידתה מהמסך הוא הנחה תוכנית דומה בשם "מישהו לבשל איתו" בשידורי רשת ב-2011. פתיח התוכנית היה הנעימה "Arrival" (אנ') של הזמר סטינג. מתכוני התוכנית הופיעו במדור הבישול בגיליון לאישה בשבוע העוקב. שום, פלפל ושמן זית "טעמים", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אתר התוכנית טעמים פלייליסט תוכניות בערוץ כאן חינוכית שרית סרדס-טרוטינו, סוף עידן תוכניות הבישול בטלוויזיה?, באתר ynet, 19 בפברואר 2009 גילי איזיקוביץ, בשר טרי, מיושן היטב: צחי בוקששתר חוזר לטלוויזיה, באתר הארץ, 25 במרץ 2011 טעמים באתר "שפים ישראליים" טעמים - אוכל, יין וחו"ל, באתר עברית טעמים - אוכל, יין וחו"ל באתר הספרייה הלאומית שרית סרדס-טרוטינו, סוף עידן תוכניות הבישול בטלוויזיה?, באתר ynet, 19 בפברואר 2009 גילי איזיקוביץ, בשר טרי, מיושן היטב: צחי בוקששתר חוזר לטלוויזיה, באתר הארץ, 25 במרץ 2011
שאהד 171

שאהד 171 סימורג הוא כלי טיס בלתי מאויש עם כנף מעופפת תוצרת איראן. הכלי מבוסס על מל"ט אמריקאי מסוג RQ-170 שנתפס על ידי איראן ב-2011, עבר הנדסה לאחור ושונה לשאת טילים מונחים. זהו אחד משני מל"טים איראניים בכנף מעופפת המבוססים על ה-RQ-170, יחד עם הסאעקה, גרסה קטנה יותר. "סימורג" היא מילה פרסית שמקורה בפרסית אמצעית 𐭮𐭩𐭭𐭬𐭥𐭫𐭥 sēnmurw, שהייתה ציפור במיתולוגיה הפרסית. הסימורג הוא RQ-170 בהנדסה הפוכה. ישנן מספר גרסאות לא ידועות, אחת מהן שונתה על מנת לחמש אותו ב-4 טילים. מדיה וקבצים בנושא שאהד 171 בוויקישיתוף "Sentinels, Saeqehs and Simorghs: An Open Source Survey of Iran's New Drone in Syria". bellingcat. 13 בפברואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) A. Jeroussalimskaja, "Soieries sassanides", in Splendeur des sassanides: l'empire perse entre Rome et la Chine (Brussels, 1993) 114, 117–118, points out that the spelling senmurv, is incorrect as noted by David Jacoby, "Silk Economics and Cross-Cultural Artistic Interaction: Byzantium, the Muslim World, and the Christian West", Dumbarton Oaks Papers 58 (2004): 197–240, esp. 212 note 82. Schmidt, Hanns-Peter (2002).
שמואל טננבוים

שמואל טננבוים (נולד ב-1953) הוא שופט, לשעבר נשיא בית הדין האזורי לעבודה בבאר שבע. נולד בישראל. למד בישיבה התיכונית ברעננה וסיים את לימודיו בשנת 1971. בשנים 1972–1976 שירת בצה"ל במסלול ישיבת הסדר, כחלק מישיבת הכותל. בשנים 1979–1981 התמחה במשרד עורכי דין, כשבשנת 1981 סיים לימודי משפטים באוניברסיטת בר-אילן והוסמך כעורך דין. בין השנים 1981–1998 עבד כעורך דין שכיר ולאחר מכן כעורך דין עצמאי. בספטמבר 1998 מונה לשופט בבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב. בינואר 2011 מונה לסגן נשיאת בין הדין האזורי בתל אביב ובספטמבר 2017 מונה לנשיא בית הדין האזורי לעבודה בבאר שבע. במרץ 2023 פרש לגמלאות, אך בנובמבר 2023 פורסם כי ימונה מחדש כשופט עמית באופן זמני בבית הדין לעבודה, לאור המחסור בשופטים במערכת על רקע אי כינוס הוועדה לבחירת שופטים בתקופת המאבק על הרפורמה המשפטית. בספטמבר 2008 קבע כי אין לשלול פנסיה מעובד גם במקרים בהם המעסיק לא הפריש לו כנדרש לקרן הפנסיה. בינואר 2010 הורה לחברת HOT לבטל את פיטוריו של מוביל ההתארגנות בחברה. בשנת 2015 פסק פיצויים על סך 100 אלף שקלים לטובת עובדת עיתון המודיע שפוטרה לאחר שחזרה מחופשת לידה. בשנת 2017 פסק כי רשת ההמבורגרים BBB תשלם 109 אלך שקלים הפרשי שכר ושעות נוספות לעובד אריתראי שעבד בה כשנתיים כשוטף כלים עם תלושי שכר פיקטיביים. שמואל טננבוים באתר דירוג השופטים ניצן צבי כהן, ‏השופט צבי פרנקל מונה לנשיא בית הדין האזורי לעבודה בבאר שבע, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 במרץ 2023 ביני אשכנזי‏, היום שאחרי הרפורמה: כך תשנה הוועדה החדשה לבחירת שופטים את פני מערכת המשפט, באתר וואלה, 14 בפברואר 2023 יובל אראל, ‏לראשונה מהקמת הממשלה: לוין הסכים למנות 14 שופטים עמיתים, באתר ‏מאקו‏, 2 בנובמבר 2023 נועם שרביט, ‏ביה"ד: אין לשלול פנסיה מעובד - גם אם מעסיקו לא הפריש לקרן הפנסיה, באתר גלובס, 24 בספטמבר 2008 שי ניב, ‏מכה ל-HOT: ביה"ד ביטל את פיטורי מנהיג התארגנות העובדים, באתר גלובס, 27 בינואר 2010 אורן פרסיקו, "המודיע" יפצה עובדת שפיטר לאחר שחזרה מחופשת לידה, באתר העין השביעית, 29 בנובמבר 2015 BBB לא שילמה שעות נוספות לשוטף כלים, וחויבה ב-109 אלף ש' באתר פסק דין ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האוניברסיטה הטכנית של המבורג

האוניברסיטה הטכנית של המבורג (בגרמנית: Technische Universität Hamburg, בראשי תיבות: TUHH) היא אוניברסיטת מחקר הממוקמת בהרבורג (אנ') שבמדינת המבורג, גרמניה. האוניברסיטה נוסדה בשנת 1978, והחל משנת 1982 מועברות בה הרצאות. כ-100 פרופסורים ועוד כ-1475 עובדי צוות עובדים באוניברסיטה. תוכניות להקמת אוניברסיטה טכנית באזור אלבה התחתון(אנ') שבהמבורג החלו כבר בשנת 1928, אז כתב מקס ברואר(אנ'), מי שעתיד להיות ראש עיריית המבורג, את התזכיר "האוניברסיטה הטכנית באלבה התחתון", בו התבטא בעד הקמת אוניברסיטה טכנית באזור האלבה התחתון. האונירסיטה נוסדה לבסוף ב-22 במאי 1978 תחת השם האוניברסיטה הטכנית של המבורג-הרבורג, ב-1980 החלה פעילות מחקרית באוניברסיטה, וב-1982 החלו הלימודים האקדמיים באוניברסיטה. בשנת 1979 הוקמה ספריית האוניברסיטה. לאחר פיגועי 11 בספטמבר, קושרה האוניברסיטה לפיגועים ולמפגעים, כיוון שחלקם ובראשם מוחמד עטא למדו באוניברסיטה, שם הקימו את תא הטרור המכונה "תא המבורג". ב-29 במאי 2018 שונה שם האוניברסטה כך שלא יכיל את שם המחוז הרבורג. אם זאת הקיצור TUHH נשאר ללא שינוי. החל מיוני 2021 נשיא אוניברסיטה הוא אנדראס טים-גיל. לפי הדירוג של חברת QS לשנת 2024, האוניברסיטה דורגה במקום ה 1401–1500 בדירוג העולמי, ובין המקום ה-47 ל-49 בדירוג הארצי. לעומתה, הדירוג של חברת THE לשנת 2024, שם את האוניברסיטה במקום ה 501–600 בדירוג העולמי, בין המקום ה-42 ל-45 בדירוג הארצי ובמקום ה-114 בדירוג האוניברסיטאות הצעירות. מדיה וקבצים בנושא האוניברסיטה הטכנית של המבורג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האוניברסיטה הטכנית של המבורג האוניברסיטה הטכנית של המבורג, ברשת החברתית פייסבוק האוניברסיטה הטכנית של המבורג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) האוניברסיטה הטכנית של המבורג, ברשת החברתית אינסטגרם TUHH SPEKTRUM, www.tuhh.de, ‏5 במאי 2008 (בגרמנית) The TUHH as a Driving Force for Reform, www.tuhh.de (באנגלית) Hamburg University of Technology, www.timeshighereducation.com QS World University Rankings 2024: Top global universities, www.topuniversities.com, ‏27 ביוני 2023
דניאל מונה טרואיט

דניאל מונה טרואיט (באנגלית: Danielle Moné Truitt; נולדה ב-2 במרץ 1981) היא שחקנית אפרו-אמריקאית. טרואיט נולדה וגדלה בסקרמנטו, קליפורניה. היא הייתה מיס בלאק סקרמנטו לשנת 2000 ולמדה תיאטרון ומחול באוניברסיטת מדינת סקרמנטו, בה סיימה את לימודיה ב-2004. היא עבדה לזמן קצר בבנקאות לאחר סיום הלימודים, לפני שהצטרפה לחברת תיאטרון מקומית. טרואיט כיכבה ב-2017 בסדרה "Rebel" (אנ') החל מ-2021 היא מככבת כסמלת משטרה איאנה בל בסדרה "חוק וסדר: פשע מאורגן" בה מככב גם כריסטופר מלוני. טרואיט הייתה נשואה לקלווין טרואיט החל משנת 2007, אך בשנת 2021 פרסמה שהנישואים הסתיימו. יש לה שני ילדים. דניאל מונה טרואיט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דניאל מונה טרואיט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Leng, Cameron (2017-04-06). "Sac State alumna stars in BET police drama 'Rebel'". נבדק ב-2021-10-23. Truitt, Danielle Mone (2021-10-21). "@daniellemonetruitt". www.instagram.com. אורכב מ-המקור ב-2021-12-26. נבדק ב-2021-10-23. Gunn, Seven (2017-04-11). "An Exclusive with BET's 'Rebel', Danielle Moné Truitt" (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-2021-10-23. נבדק ב-2021-10-23. Woods, Shandrika (2017-04-18). "[INTERVIEW] Actress Danielle Moné Truitt Proves That With Faith, Consistency & Hard Work, Dreams Do Come True" (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-10-23.
מסה ומריבה

מסה ומריבה הוא סיפור תנכ"י שנכתב בפרשת בשלח. ה' הורה למשה להכות בסלע ויצאו ממנו מים, בניגוד למי מריבה בהם ההוראה הייתה לדבר אל הסלע. מסה ומריבה הוא הסיפור השני המתואר במקרא בו סופקו לבני ישראל מים במדבר באופן ניסי לאחר מרה, בסיפור זה נוצרה בארה של מרים. על פי המסופר בסוף פרשת בשלח שבספר שמות, כשהגיעו בני ישראל לרפידים לא היו שם מי שתייה. העם התלונן למשה: וַיִּסְעוּ כָּל עֲדַת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל מִמִּדְבַּר סִין לְמַסְעֵיהֶם עַל פִּי ה' וַיַּחֲנוּ בִּרְפִידִים וְאֵין מַיִם לִשְׁתֹּת הָעָם. וַיָּרֶב הָעָם עִם מֹשֶׁה, וַיֹּאמְרוּ: תְּנוּ לָנוּ מַיִם וְנִשְׁתֶּה! וַיֹּאמֶר לָהֶם מֹשֶׁה: מַה תְּרִיבוּן עִמָּדִי? מַה תְּנַסּוּן אֶת ה'? וַיִּצְמָא שָׁם הָעָם לַמַּיִם, וַיָּלֶן הָעָם עַל מֹשֶׁה, וַיֹּאמֶר: לָמָּה זֶּה הֶעֱלִיתָנוּ מִמִּצְרַיִם, לְהָמִית אֹתִי וְאֶת בָּנַי וְאֶת מִקְנַי בַּצָּמָא? — שמות, י"ז, א'–ג' משה פנה אל ה' שיורה לו כיצד לנהוג למול דרישת ההמון הזועם שעלול לסוקלו, וה' הורה לו להכות במטהו בצור לעיני השבעים הזקנים, דבר שיגרום באופן ניסי להוצאת מים מן הסלע. לאחר שמשה עשה כן, יצאו מים מן הסלע. סלע זה הוא בארה של מרים, אשר סיפק מי שתייה לבני ישראל במדבר ארבעים שנה עד מותה של מרים הנביאה. וַיִּצְעַק מֹשֶׁה אֶל ה' לֵאמֹר: מָה אֶעֱשֶׂה לָעָם הַזֶּה? עוֹד מְעַט וּסְקָלֻנִי! וַיֹּאמֶר ה' אֶל מֹשֶׁה: עֲבֹר לִפְנֵי הָעָם, וְקַח אִתְּךָ מִזִּקְנֵי יִשְׂרָאֵל, וּמַטְּךָ אֲשֶׁר הִכִּיתָ בּוֹ אֶת הַיְאֹר קַח בְּיָדְךָ וְהָלָכְתָּ. הִנְנִי עֹמֵד לְפָנֶיךָ שָּׁם עַל הַצּוּר בְּחֹרֵב, וְהִכִּיתָ בַצּוּר וְיָצְאוּ מִמֶּנּוּ מַיִם וְשָׁתָה הָעָם. וַיַּעַשׂ כֵּן מֹשֶׁה לְעֵינֵי זִקְנֵי יִשְׂרָאֵל. — פסוקים ד'–ו' בעקבות סיפר זה שונה שם המקום ל"מסה ומריבה". וַיִּקְרָא שֵׁם הַמָּקוֹם מַסָּה וּמְרִיבָה עַל רִיב בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְעַל נַסֹּתָם אֶת ה' לֵאמֹר הֲיֵשׁ ה' בְּקִרְבֵּנוּ אִם אָיִן — פסוק ז' השיר "הפלא ופלא" שכתב יעקב דוד קמזון והלחין ידידיה אדמון מתחיל עם סיפור משה והסלע וממשיך שלמי הסלע היו תכונות פלאיות, כאשר משה נתן לגדי אחד לשתות, אז עבר כנראה הגדי התבגרות מואצת וקרניו צמחו לפתע שבהם נגח בשבעים זאבים וזכה לחיי נצח. מי מריבה
הומברטו אסבדו

הומברטו אסבדו (בספרדית: Humberto Acevedo; נולד ב-23 במאי 1997) הוא כדורגלן יהודי-קולומביאני המשחק בעמדת השוער. אסבדו התחיל את הקריירה שלו בדפורטיבו קאלי. ביולי 2019 הושאל לטאורו מליגת העל הפנמית. ב-18 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד פלזה אמאדור. אסבדו הושאל למועדון גם בעונה שאחריה, אך לאחר פרוץ מגפת הקורונה בפנמה חזר לקאלי. ב-29 בדצמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק במסגרת פלייאוף העלייה לגביע הסוד אמריקנה נגד מיליונאריס. המשחק נגמר בתיקו 1-1 אחרי 90 דקות ובדו-קרב בעיטות הכרעה ניצחה קאלי 3-4. בעונת 2022 הפך לשוער הראשון של המועדון ורשם 26 הופעות במדיה. בינואר 2023 הושאל לליברטאד אקוודור בה שיחק חצי עונה. אסבדו עבר תהליך גיור. ב-22 ביולי 2024 הודיע בחשבון האינסטגרם שלו על כך שהוא עולה לישראל. הומברטו אסבדו, באתר Transfermarkt הומברטו אסבדו, באתר Soccerway הומברטו אסבדו, באתר WorldFootball.net הומברטו אסבדו, באתר FootballDatabase.eu עידן שגב, ‏קפטן קאלי בעבר: רוצה לחיות ולשחק בישראל, באתר ערוץ הספורט, 26 ביולי 2024 מערכת אתר ערוץ הספורט, ‏המועמד לבית"ר בעבר שעזב הכל ועלה לישראל, באתר ערוץ הספורט, 22 ביולי 2024 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "הומברטו אסבדו".
סמואיל קורמר

סמאויל קורמר (ברוסית: Самуил Борисович Кормер‏; 25 בנובמבר 1922 - 10 באוגוסט 1982) היה מהנדס סובייטי ממוצא יהודי. הוא עבד על פיתוח נשק גרעיני סובייטי. סמואיל קורמר נולד בשנת 1922 בעיירה קוסטיוקוביצ'י שבמחוז מוהילב (אז בתחומי ברית המועצות כיום בבלארוס) למשפחה יהודית. בשנת 1928 המשפחה עברה לעיר אורשה בה קורמר סיים לימודי בית ספר. בשנת 1940 קורמר החל לימודים באוניברסיטה הטכנית הממלכתית של מוסקבה ע"ש באומן. יולי 1941, לאחר פלישת נאצים לברית המועצות הוא גויס לשורות הצבא האדום. תוך זמן קצר קורמר שוחרר להמשך לימודים. לאחר סיום שנת לימודים השנייה גויס מחדש והועבר ללימודים באקדמיה לתותחנות אותה סיים בשנת 1947. בשנת 1947 בהזמנת יולי חריטון קורמר החל לעבוד במשרד תכנון לפיתוח נשק גרעיני שעם הזמן התפתח למכון המחקר המדעי הכל-רוסי לפיזיקה ניסיונית בעיר סארוב. הוא עבד במחלקות של וניאמין צוקרמן ובהמשך אצל לב אלטשולר. קורמר השתתף בפרויקטים רבים שקשורים לפיתוח נשק גרעיני בברית המועצות. בשנת 1956 קורמר סיים לימודי תואר שלישי והמשך הוא סיים פוסט דוקטורט וכיהן במכון בדרגת פרופסור. בשנת 1970 הוחלט על הקמת מחלקה חדשה למחקרים בתחום לייזר וקורמר מונה למנהל המחלקה החדשה. במהלך עבודה במכון קורמר הדריך כ-20 עבודות תואר שלישי ופוסט-דוקטורט. על פעילתו לקורמר הוענקו פרסים רבים לרבות פרס ברית המועצות (3 פעמים) ופרס לנין. עיטור לנין הוענק לקורמר 3 פעמים. קורמר נפטר בגיל 59 בפלאנגה במהלך חופשה ונטמן במוסקבה. ביוגרפיה (ברוסית)