laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סטנדרט ג'אז

סטנדרט ג'אז הוא לחן בעל חשיבות רבה בעולם הג'אז. חשיבותם של סטנדרטים מתבטאת בהיותם מפורסמים ביותר בקרב קהל הג'אז והאמנים, ובכך שבוצעו והוקלטו פעמים רבות על ידי אמני ג'אז שונים. לא כל הסטנדרטים נוצרו במוזיקת הג'אז במקורם, ולא כל לחן ג'אז שמבוצע תכופות הוא סטנדרט. קטע ידוע נחשב לסטנדרט ג'אז רק כאשר חוזרים ומבצעים אותו אמני ג'אז. לא ניתן להגדיר באופן מוחלט מתי יצירת ג'אז היא סטנדרט, ועל כן אין אפשרות לספק רשימה מוסכמת של כל הסטנדרטים. עם זאת, ישנם ספרי לימוד מהיר של יצירות פופולריות עבור נגנים (המכונים "פייק בוק", מאנגלית: Fake Book) שמנסים לכלול את כל הסטנדרטים, כשהספר המפורסם מכולם הוא ה"ריל בוק" (Real Book). מקורם של רבים מהסטנדרטים הראשונים הוא במחזות זמר של ברודוויי, שנכתבו על ידי הפזמונאים והמלחינים של "סמטת טין פאן", כלומר, קטעים שלא יועדו במקורם לביצועי ג'אז. כותבי הסטנדרטים הבולטים ביותר מתחום זה הם ג'ורג' גרשווין וקול פורטר, ועד היום הסטנדרט המוקלט ביותר הוא Body and Soul מאת ג'וני גרין. ישנם גם סטנדרטים שהגיעו מסרטים, כגון Someday My Prince Will Come שהופיע בסרט "שלגיה ושבעת הגמדים" של חברת וולט דיסני והוקלט על ידי מיילס דייוויס, ביל אוונס ועוד. עם התפתחות הג'אז הופיעו סטנדרטים שיועדו במקורם לג'אז. בין מלחיני ג'אז בולטים שחלקים מהרפרטואר שלהם הפכו לסטנדרטים בג'אז ניתן למנות את ת'לוניוס מונק, דיוק אלינגטון, צ'ארלי פארקר, מיילס דייוויס ועוד. הסטנדרט המוקלט ביותר שנכתב על ידי מוזיקאי ג'אז הוא Round Midnight מאת ת'לוניוס מונק. כשם שבמוזיקת הג'אז יש תתי-סוגות רבות, כך גם רבות סוגות הסטנדרטים. סטנדרטים מסורתיים בסגנון הדיקסילנד ג'אז: "(At the) Darktown Strutters Ball" "Bill Bailey (Won't You Please Come Home)" "Blues My Naughty Sweetie Gives To Me" "High Society" "(Back Home Again in) Indiana" "Milenburg Joys" "Panama" (Original title "Panama, a Characterist Novelty" from 1912) "That's A Plenty" "Tiger Rag" "When The Saints Go Marching In" סטנדרטים מקובלים בסגנון הסווינג: "Caravan" "In the Mood" "It Don't Mean a Thing (If It Ain't Got That Swing)" "King Porter Stomp" "One O'Clock Jump" "Sing, Sing, Sing" "Stardust" "Take the A Train" "Woodchopper's Ball" "Cheek to Cheek" סטנדרטים מקובלים בסגנון הבי בופ: "Anthropology" "Blue Monk" "Con Alma" "Confirmation" "Donna Lee" "Giant Steps" "Milestones" "A Night in Tunisia" "Now's The Time" "Oleo" "Ornithology" "'Round Midnight" "Salt Peanuts" "Scrapple From The Apple" "Hot House" הקטעים האלו הוקלטו על ידי אמנים רבים בסגנונות שונים בכל התקופות וחלקם מוכרים גם מחוץ לעולם הג'אז: "All of Me" "All The Things You Are" "Alone Together" "Autumn Leaves" "Blue Bossa" "Body and Soul" "But Beautiful" "The Days of Wine and Roses" "A Foggy Day" "Four Brothers" "Have You Met Miss Jones" "How High the Moon" "I Got Rhythm" "I Remember Clifford" "In a Mellow Tone "Just Friends" "Love For Sale" "Misty" "Misty Blue" "My Favorite Things" "My Funny Valentine" "My Romance" "Night And Day" "Satin Doll" "Softly As In A Morning Sunrise" "Stella By Starlight" "Summertime" "Take Five" "Tenderly" "Yesterdays" "You Don't Know What Love Is" "Cherokee" "Bags' Groove" "Robbins' Nest" "Stable Mates" "Spain" מדיה וקבצים בנושא סטנדרט ג'אז בוויקישיתוף אתר עם יותר מ-1400 תווים של סטנדרטים רשימת סטנדרטים עם תוספות
דיסנילנד פריז

דיסנילנד פריז (הידוע גם בשמו הקודם יורודיסני) הוא פארק שעשועים הנמצא במארן-לה-ואלה ליד פריז שבצרפת. הפארק נפתח ב-12 באפריל 1992 על ידי חברת יורו דיסני SCA, חברה ש- 39% ממנה היא בבעלות חברת וולט דיסני. בניית הפארק החלה בשנת 1988, והסתיימה בשנת 1992. הפארק נפתח רשמית בשם "יורודיסני" אולם מספר המבקרים היה נמוך ביותר. הפארק עורר התנגדות רבה בצרפת. הצרפתים ראו בפארק פלישה של התרבות האמריקאית ופגיעה אנושה בתרבות הצרפתית. ב-1 באוקטובר 1994 שינה הפארק את שמו ל"דיסנילנד פריז", נפתח בקרבתו פארק נוסף - פארק אולפני וולט דיסני, הפך לחלק מאתר הנופש דיסנילנד פריז. עם פתיחת הפארק הנוסף ועליית מספר המבקרים הפך הפארק המפסיד בשנת 2002 לסיפור של הצלחה, אולם טרם כיסה את חובותיו משנים קודמות. ב-14 בנובמבר 2015 נסגר הפארק לראשונה מאז הוקם עקב פיגועי נובמבר 2015 בפריז. הפארק עצמו, מחולק למספר אזורים המכונים "ארצות תמתיות": Main Street U.S.A - הרחוב הראשי של ארצות הברית - רחוב המוביל ל-4 הארצות האחרות Frontierland- ארץ המערב הפרוע Advantureland- ארץ ההרפתקאות Fantasyland- ארץ הפנטזיה Discoveryland- ארץ התגליות ניתן להגיע אל הפארק באמצעות רכבות קו A (שלוחה A4) של ה-RER מפריז. פארק דיסנילנד פריז הוא אחד הפארקים המובילים בעולם במספר המבקרים. דיסנילנד פריז, ברשת החברתית פייסבוק דיסנילנד פריז, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דיסנילנד פריז, ברשת החברתית אינסטגרם דיסנילנד פריז, סרטונים בערוץ היוטיוב חדשות על אתרי דיסני מדריך בעברית לפארק דיסנילנד פריז באתר הכל על יורודיסני מתרחב עם 2.6 מיליארד דולר סמדר שיר, ילדי שעשועים: דילוג על תורים וטיפים ליורודיסני, 14 ביוני 2011 אווה וויסמן, שנות הקסם: 20 שנה לדיסנילנד פריז, באתר nrg‏, 10 באפריל 2012 25 עובדות על "יורו דיסני" ליום הולדתו ה-25, 30 ביוני 2017 רויטר, מיקי מאוס קיבל דרכון צרפתי, מעריב, 25 במרץ 1987 תמר גולן, מיקי מאוס אוכל באגט, מעריב, 12 באפריל 1992, המשך, תמונה, המשך, (תמונה), המשך, (תמונה) מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2008 מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2009 מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2010 מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2011 מבקרים בפארק שעשועים בעולם בשנת 2012 מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2013 מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2014 מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2015 מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2016 מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2017 מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2018 מבקרים בפארקי שעשועים בעולם בשנת 2019
שער הבורסקאים

שער הבורסקאים (או פשפש הבורסקאים) הוא שמו של שער צלבני קדום בחומות ירושלים, ששכן בסמוך לשער האשפות של ימינו, בדרום-מזרח העיר העתיקה. שער הבורסקאים שכן בנקודה הנמוכה ביותר בירושלים, במקום בו מתנקז הגיא המרכזי אל מחוץ לעיר, ומתחבר לנחל קדרון. לאורך השנים היה זה האזור המוזנח והעני ביותר בעיר, ששימש כנראה כבר בימי בית המקדש השני כמקום בעלי מלאכה ומגדלי צאן. באזור זה שכן בתקופה הצלבנית שוק בשר, ולצדו פעלו הבורסקאים - מעבדי העורות. ייתכן שהסיבה למושבם דווקא כאן הוא בשל העובדה שמי הגשמים, שזרמו בטירופיאון, סייעו לקצבים ולבורסקאים לשטוף את הלכלוך הרב שנגרם כתוצאה מהעיסוק בבשר ובעורות. שער הבורסקאים עצמו שימש כמוצא מי הניקוי אל מחוץ לעיר. בחפירות ארכאולוגיות שנערכו על ידי בנימין מזר ומאיר בן דב לאחר מלחמת ששת הימים, נחשף מגדל שמירה מן התקופה האיובית, המאוחרת בכמאה שנה לתקופה הצלבנית. למרות זאת, זיהה בן דב את השער למגדל כשער הבורסקאים הצלבני, והשם דבק בו, ואף מופיע במפות העיר העתיקה. המתנגדים לזיהוי זה (הארכאולוג דן בהט למשל), טוענים כי יש לחפש את שער הבורסקאים הצלבני במרחק של כ-50–100 מטרים צפונה למגדל האיובי הקיים. מדיה וקבצים בנושא שער הבורסקאים בוויקישיתוף יהושע פראוור, ירושלים בתקופה הצלבנית
גני טיבולי

גני טיבולי (בדנית: Københavns Tivoli) הוא אחד מפארקי השעשועים וגני התענוגות המפורסמים ביותר בעולם. הפארק נמצא בקופנהגן, דנמרק. הפארק ממוקם בלב קופנהגן בירת דנמרק, נבנה בשנת 1843. זהו אחד מגני השעשועים העתיקים ביותר באירופה שאף היווה השראה לוולט דיסני בבנייתו את דיסנילנד. בשנת 2006 נפתחה בפארק אחת הקרוסלות הגבוהות ביותר בעולם. בפארק ישנם כיום 27 מתקני שעשועים. באופן מסורתי, הפארק פתוח בתקופה שבין תחילת אפריל לסוף ספטמבר, אולם מאז שנת 1994 נפתח הפארק גם בתקופה שלקראת חג המולד ומתקיים בו יריד חג המולד המסורתי. בנוסף, מאז שנת 2006 הפארק נפתח ל-10 ימים גם בחופשת בתי הספר בדנמרק הצמודה לליל כל הקדושים (בדרך כלל בשבוע ה-42 של השנה). הפארק עבר תהפוכות רבות במהלך השנים, ומתקנים שונים נבנו ונהרסו. כיום המתקנים הפופולרים ביותר הם רכבת ההרים "The Demon" ומגדל הפחד (מתקן עגול שמתנשא לגובה של כמה עשרות מטרים וצונח לפתע במהירות אדירה). כמחווה להנס כריסטיאן אנדרסן הוקם ב-1993 מתקן בשם "התיבה המעופפת" (Flying Trunk) על שם אחת מאגדותיו של אנדרסן. זהו מסלול האורך כ-7 דקות והמבקרים מוסעים במנהרה חשוכה המדמה מערה בתוך חביות עץ וצופים בסצנות מתוך אגדותיו של אנדרסן. המתקן שופץ ב-2010. מתקנים נוספים: רכבת הרים מעץ, מספר קרוסלות, מכוניות מתנגשות, סירות ועוד. בפארק יש גם גן פרחים מרהיב עם מאות אלפי סוגי פרחים בשלל צבעים, עשרות אלפי נורות אשר מאירות את הפארק בלילה, ועשרות מסעדות שונות. בערבים מתקיימים בפארק מופעים מיוחדים, ומשחקי אור ומים. פעמיים בשבוע ובאירועים מיוחדים מתקיימים מופעי זיקוקים. ביוני 1944, בזמן הכיבוש הנאצי בדנמרק, אירע פיצוץ בטיבולי שגרם לנזקים קשים ולשריפתו המוחלטת של אולם הקונצרטים במקום (שוקם רק ב-1956). העיתונות שהייתה בשליטת הנאצים האשימה את המחתרת הדנית בפיצוץ, אולם לאמיתו של דבר הפיצוץ בוצע בידי קבוצה של נאצים דניים כנקמה על פגיעה של המחתרת הדנית במפעל חיוני לגרמנים. בשנת 1964 התקיימה תחרות הזמר התשיעית של האירוויזיון באולם הקונצרטים שבגני טיבולי. אתר האינטרנט הרשמי של גני טיבולי גני טיבולי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גני טיבולי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן

לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן (באנגלית: Lois & Clark: The New Adventures of Superman) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית המבוססת על חוברות הקומיקס של סופרמן. פרק הבכורה שודר במקור בארצות הברית ברשת ABC ב-12 בספטמבר 1993, בכיכובם של דין קיין כסופרמן / קלארק קנט, טרי האטצ'ר כלויס ליין וג'ון שיאה כלקס לות'ר. אבן היסוד שעליה נבנתה הסדרה היא פילוסופיית הקומיקס של הכותב ג'ון ביירן, ולפיה קלארק קנט הוא אישיות ממשית וסופרמן הוא "האני האחר" שלו. כפי שכותרת התוכנית מרמזת, קיימת התמקדות על מערכת היחסים בין לויס וקלארק במיוחד לאור העובדה שקלארק הוא בעצם גם סופרמן. שם הסדרה הוא פרפרזה על לואיס וקלארק. בישראל שודרה הסדרה לראשונה בערוץ הילדים ואחר כך בערוץ AXN. ב-17 במאי 1966, ג'ונתן ומרת'ה קנט צפו בחללית מתרסקת לתוך שדה מחוץ לעיירה סמולוויל שבקנזס. כאשר השניים התקרבו לחללית, הם מצאו שם תינוק ששמו קאל-אל, החליטו לאמץ אותו וקראו לו קלארק ג'רום קנט. עשרים ושבע שנים מאוחר יותר, קלארק עובר למטרופוליס ומתחיל לעבוד כעיתונאי במערכת העיתון "הדיילי פלאנט". עורך העיתון (והבוס של לויס וקלארק), פרי וייט, מצוות אותו כשותף לכתבת לויס ליין. קלארק מתאהב בלויס מיד כשנפגש איתה ואילו לויס בהתחלה רואה אותו כמטרד ולא מייחסת אליו חשיבות, אך עם הזמן מתרגלת לעבודה עם קלארק ומתחילה לחבב אותו. באחד מהימים סופרמן מגיע ומציל את לויס מצרה, והיא מתאהבת ב"אני האחר" של קלארק. במקביל לרומן המתפתח בין השניים, רוב הפרקים מספרים על התמודדותם של לויס וקלארק (וכך גם סופרמן) עם פושע, לכידתו והשגת סקופ בלעדי על האירוע שחוו. לאורך העונה הראשונה מתמודדים השניים בעיקר עם לקס לות'ר, איש עשיר ובעל כוונות זדוניות שגם מאוהב בלויס ליין. בעונה השנייה לויס וקלארק מתחילים לצאת יחד, כאשר השיא הוא בסוף העונה, כשקלארק מציע ללויס נישואים. לויס עונה בשאלה: "מי שואל, קלארק או סופרמן?" ובכך מובן כי לויס גילתה את זהותו השנייה של קלארק. בעונה השלישית השניים מנסים שוב ושוב להינשא, דבר בעייתי בגלל מספר נבלים המנסים לנקום בזוג ומשבשים את תוכניותיהם. באמצע העונה לויס מאבדת את זכרונה, ובהמלצת הרופא שלה, קלארק לא מספר לה הכל מיד. בהמשך מתברר שהדוקטור הטעה את קלארק כדי לצאת עם לויס בעצמו. העונה הרביעית והאחרונה מציגה את הזוג הנשוי והמאושר, הפרק האחרון ששודר ב-14 ביוני 1997 מפתיע כאשר בביתם של הזוג נמצא תינוק מסתורי בעריסה. דין קיין – סופרמן / קלארק קנט, חי חיים כפולים הן כסופרמן והן ככתב עיתון "הדיילי פלאנט". טרי האטצ'ר – לויס ליין, כתבת מצליחה ב"דיילי פלאנט", שותפתו ולימים בת זוגו של קלארק. ליין סמית' – פרי וייט, עורך "הדיילי פלאנט". מייקל לנדס (עונה 1) וג'סטין וולין (עונות 2–4) – ג'ימי אולסן, צלם מערכת עיתון צעיר וחבר טוב של לויס וקלארק. טרייסי סקוגינס (עונה 1) – קאט גרנט, כתבת רכילות ב"דיילי פלאנט" המנסה לפתות את קלארק. קיי קאלן – מרתה קנט, אמו של קלארק. אדי ג'ונס – ג'ונתן קנט, אביו של קלארק. ג'ון שיאה – לקס לות'ר, אוליגרך נבל המתגורר במטרופוליס. בן זוגה של לויס לתקופת מה. "לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן", באתר Metacritic (באנגלית) "לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) וורנר-וידאו - האתר הרשמי ל-DVD של הסדרה (באנגלית)(הקישור אינו פעיל, 31 באוגוסט 2021)
שיקוף (מתמטיקה)

בגאומטריה וענפים אחרים של המתמטיקה, שיקוף של מישור ביחס לישר הוא העתקה שמעבירה כל נקודה לנקודה הנמצאת במרחק שווה מהישר, כך שהקו המחבר ביניהן מאונך לישר (כלומר הישר הוא אנך אמצעי שלו). הנקודות שעל הישר עצמו נשארות במקומן (נקודות שבת). זוהי הפעולה המתקבלת כאשר מתבוננים במישור דרך מראה המוצבת על הישר הקבוע. לדוגמה, שיקוף ביחס למראה מאונכת יעביר את האות גימל לאות זין (בכתב יד), וישאיר ללא שינוי את האותיות שין או חית. שיקוף היא העתקה שומרת מרחקים. אפשר להגדיר גם שיקוף של מרחבים מממד גדול יותר: שיקוף של מרחב אוקלידי n-ממדי הוא העתקה שומרת מרחקים, המחזיקה במקומן את הנקודות על על-מישור מממד n-1. על-מישור קבוע זה נקרא לעיתים "מראה". ניתן לראות בשיקוף פעולה ההופכת כיוון אחד במרחב, ושומרת על כל הכיוונים המאונכים לו. במרחב מכפלה פנימית, השיקוף בכיוון הווקטור   v {\displaystyle \ v} נעשה על-פי הנוסחה   x ↦ x − 2 ( v , x ) ( v , v ) v {\displaystyle \ x\mapsto x-2{\frac {(v,x)}{(v,v)}}v} . לדוגמה, השיקוף מעביר   v ↦ − v {\displaystyle \ v\mapsto -v} , ואינו מזיז ממקומם את הווקטורים המאונכים ל-   v {\displaystyle \ v} . השיקוף מתאפיין בכך שהוא העתקה שומרת מרחקים מסדר 2, כלומר, הפעלת השיקוף פעמיים, ביחס לאותו ישר, מחזירה את המרחב לקדמותו. בדומה לזה, הפעלה של שני שיקופים ביחס לישרים מקבילים מהווה הזזה בכיוון המאונך לישרים ובאורך הכפול מהמרחק ביניהם, ואילו הפעלה של שני שיקופים ביחס לישרים נחתכים הוא סיבוב של המישור ביחס לנקודת החיתוך שלהם ובזווית כפולה מהזווית ביניהם. כל איזומטריה של המישור ניתנת להגדרה כהרכבה של עד שלושה שיקופים. בניגוד לסיבוב והזזה, השיקוף היא פעולה הופכת אוריינטציה, כלומר את כיוון העצמים. לדוגמה, אם נתון משולש שסדר קודקודיו הם ABC בכיוון השעון, אז הוא יעבור למשולש 'A'B'C שסדר קודקודיו נגד כיוון השעון. ניתן להסתכל על השיקוף כמקרה קצה של אינוורסיה, המתקבל, כביכול, משיקוף ביחס למעגל ברדיוס אינסופי. איזומטריה חבורת קוקסטר חבורת שיקופים מדיה וקבצים בנושא שיקוף בוויקישיתוף שיקוף, באתר MathWorld (באנגלית)
טנא בריאות

טנא בריאות היא עמותה ישראלית לקידום בריאות יוצאי אתיופיה בישראל. העמותה מקדמת פעילויות הסברה למניעה, לאיתור ולטיפול במחלות כרוניות כגון איידס באמצעות מומחי בריאות יוצאי אתיופיה ובשיתוף הקהילה. טנא בריאות פועלת לקידום בריאותם של יוצאי אתיופיה, שהם מיעוט לשוני ותרבותי בישראל. בנוסף פועלת העמותה להגברת המודעות של יוצאי אתיופיה לזכויות בריאות ולפיתוח תוכניות ומשאבים המבוססים על התאמה תרבותית, על מנת להתגבר על הפערים הקיימים בנגישות של יוצאי אתיופיה לשירותי בריאות. "טנא" באמהרית פירושו בריאות. הוא מציין תיבת תכשיטים, חפץ יקר ומיוחד הניתן כשי ויש לנצור אותו. שם העמותה משלב את הבריאות והשמירה עליה כמתנה יקרה. פעילות העמותה מתבססת על שיתוף פעולה בין מנהיגי קהילת יוצאי אתיופיה ונאמני בריאות מהקהילה, לבין עובדי ציבור מהממשל המקומי והלאומי, ארגוני בריאות וגורמים פרטיים. הפעילות של טנא בריאות מתמקדת בחמישה תחומים עיקריים: קמפיין "מבושה לא מתים, מאיידס כן" - הקורא להיבדק האם לאדם יש איידס או שהוא נשא שלו. פיתוח מנהיגות בקרב יוצאי אתיופיה בתחום של קידום בריאות על ידי תוכניות הכשרה והשתלמות. פיתוח והפעלת תוכניות להדרכה ולהפצת מידע המיועדות לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה בנושאי בריאות. פיתוח והפעלת תוכניות לצוותים ממערכת הבריאות שנותנים שירותי בריאות ליוצאי אתיופיה. הנגשת שירותי בריאות ליוצאי אתיופיה על ידי פיתוח והפעלת שירותי מתורגמות רפואית באמצעות הטלפון. העלאת נושא קידום בריאות יוצאי אתיופיה על סדר היום על ידי מחקר ושיתופי פעולה. Hodes R., Cross-cultural medicine and diverse health beliefs. Ethiopians abroad, West J Med. 1997 Jan;166(1):29-36. PMID 9074336 - על תפיסות רפואיות מצויות בקרב יוצאי אתיופיה תפיסות ועמדות בנושא מחלת הסוכרת בקרב יוצאי אתיופיה(הקישור אינו פעיל) - באתר העמותה ניצול שירותי בריאות בטיפול בסוכרת על ידי יוצאי אתיופיה(הקישור אינו פעיל) - באתר העמותה שכיחות סוכרת וגורמי סיכון טרשתיים בקרב יוצאי אתיופיה(הקישור אינו פעיל) - באתר העמותה תזונת יוצאי אתיופיה בישראל(הקישור אינו פעיל) - באתר העמותה תוכניות לקדום יוצאי אתיופיה בשיתוף ארגון ג'וינט אתר עמותת טנא בריאות טנא בריאות, באתר "גיידסטאר ישראל" דנה מיכאילוביץ', "אני יכול להתמודד עם אזרח שמתבטא בצורה גזענית, אבל כשמדובר בממסד - זה גדול עלי", באתר TheMarker‏, 12 באוקטובר 2017 אמה אברבוך, ניר קידר, טוביה חורב, אי-שוויון בבריאות וההתמודדות עמו, האגף לכלכלה וביטוח בריאות במשרד הבריאות, ירושלים, טבת תשע"א, דצמבר 2010, עמ' 54 קורס להכשרת מתורגמנים לאמהרית וממנה ל"קו חם" טלפוני באתר הנגשת שירותי הבריאות למיעוטים לשוניים
קמפוס

קמפוס הוא מונח בלטינית המתייחס לשטח שבו ממוקמת האוניברסיטה. במקור משמעותו של המונח היא: "שדה" או "אזור פתוח". ברומא העתיקה היה אזור שנקרא קמפוס (Campus), אשר שימש למגרש אימונים לחיילי הצבא הרומאי, שמשכנם היה קרוב לנהר הטיבר. לאחר מכן, המקום הפך לאזור למסלולי ריצה ולמשחקים. נכתב כי, לעיתים קרובות, יוליוס קיסר ואוגוסטוס קיסר נהגו לבלות שם. כחיקוי, הוקם מוסד דומה במרכזים עירוניים אחרים וביישובים בהם היו חיילים רומאיים. הקמפוס האוניברסיטאי הוא השטח הכולל את המבנה הראשי של האוניברסיטה ואת מה שמסביב: מבני הפקולטות השונות, מבני סטודנטים, ספריות, משטחי הדשא וכל מה שבמתחם האוניברסיטה. הקמפוס האוניברסיטאי מהווה אוטונומיה, ובדרך כלל הממסד השלטוני לא נוהג להתערב במה שנעשה בו, כגון בעת הפגנות סטודנטים, אלא אם כן זה מגיע לכלל הפרעות סדר שיש בהם משום סכנה לציבור ולרכוש. במהלך המחצית השנייה של המאה ה-20 הורחבה משמעותו של המונח "קמפוס" והוא החל לשמש לתיאור מתחם רחב ידיים שבו פרושים בניינים של מוסדות גדולים, גם שאינם אקדמיים, כגון קמפוס של בית חולים, קמפוס של מפעל תעשייתי, קמפוס אולפני קולנוע וכדומה. המושג קמפוס החל לשמש במאה ה-21 גם אתר שאינו בהכרח פיזי אלא וירטואלי המשתמש ללימודים כך ניתן לראות את מיזם קמפוס IL של המועצה להשכלה גבוהה ואת מיזם קמפוס ג'וניור שמהווה מרחב ללמידה אוניברסיטאי לילדים בגילאי 6 עד 12. בעברית נעשה השימוש במונח "קריית האוניברסיטה" כתחליף למילה "קמפוס" אף על פי שלעיתים מילה זו משמשת גם עבור "מתחם חינוכי גדול אחר". אמנון דירקטור, "לסדוק את מגדל השן: הקמפוס הישראלי בעבר, בהווה ובהעתיד", בבלוג שפת רחוב, מאי 2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קוק (דלק)

המונח "קוקס" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו קוקס (פירושונים). קוק (אנגלית: Coke, ומכונה בעברית אף בשם קוקס) הוא חומר פחמני מוצק המופק בתהליך זיקוק הרסני של פחם בעל רמות נמוכות של אפר וגופרית. אחד השימושים הבולטים לקוק הוא בתחום יצור הפלדה, שם הוא משמש כדלק לתנור רם. תכונותיו של הקוק איפשרו בניית תנורי רם גדולים יותר, כך שהוא קשור קשר הדוק למהפכה התעשייתית. משקל סגולי אופייני לקוק הוא 0.77. הקוק נקבובי ביותר. כיוון שהחומרים יוצרי העשן הנמצאים באופן טבעי בפחם, מזוקקים בתהליך יצירת הקוק, הקוק יוצר בעירה נקיה יחסית, כמעט ללא עשן, והוא מועדף לשימוש בתנורים שאינם מתאימים לשריפת פחם טבעי. רק סוגי פחם מסוימים מתאימים ליצירת קוק. על הפחם להיות בעל תכולת נמוכה של לחות, אפר, גופרית, זפת ועוד. הקוק הוא חומר מבודד מצוין לחום כאשר משלבים אותו עם חומרים אחרים. הקוק עצמו מופק לעיתים כתוצר לוואי בתהליך הפקת הגז מן הפחם. בתהליך יצור הקוק מסולקים מן הפחם חומרים נדיפים כגון, מים, גז-פחם וזפת-פחם, על ידי אפיית הפחם בתנורים אטומים לאוויר ובטמפרטורות המגיעות ל-2,000 מעלות צלזיוס. בתהליך האפיה מותך הפחם יחד עם שיירי אפר. קוק היה אחד החומרים אשר שימש לבידוד חלליות תוכנית אפולו של נאס"א ואף ברכב הפאת'פיינדר אשר נחת על כוכב הלכת מאדים בשנת 1997. נאס"א אף התכוונה להמשיך ולהשתמש בקוק כחומר בידוד מפני חום בסדרת החלליות העתידית אוריון. השימוש בקוק כדלק החל באנגליה במאה ה-17 כתגובה לכריתה נרחבת של יערות באירופה. עץ כחומר דלק הפך למשאב נדיר ויקר יותר. פליטת העשן הגדולה שבתנורי פחם מנעה את התאמתם לשימושים רבים כגון בישול והיתוך ברזל. בשנת 1603 הציע סר הנרי פלאט כי ניתן לאפות פחם באופן דומה לזה שבו מופק פחם עץ מעץ. קוק נכנס לשימוש רק בשנת 1642, כאשר שימש להזנת תנור לקליית לתת בדרבישייר. לא ניתן להשתמש בפחם בתהליך יצור הבירה כיוון שאדים גופריתיים הנפלטים בתהליך השריפה משנים את טעם המשקה. בשנת 1709 בנה אברהם דארבי תנור רם להפקת ברזל יצוק. תכונותיו של הקוק איפשרו בניית תנורי רם גבוהים וגדולים יותר. תנורים אלה הביאו לירידה במחירי המתכת והיו בין מבשריה של המהפכה התעשייתית. השיירים המוצקים הנותרים בתהליך זיקוק נפט אף הם צורה של קוק. קוק נפט הוא בעל שימושים רבים, נוסף להיותו מוצר דלק. הוא משמש ביצור מצברים, אלקטרודות, ועוד. מדיה וקבצים בנושא קוק בוויקישיתוף Coke Manufacturing - מסמך המתאר את תהליך יצור הקוק קוק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מרחק

מרחק הוא מדד מספרי להפרש בין שני אובייקטים במרחב. בישר, המרחק בין שני מספרים ממשיים הוא הערך המוחלט של הפרשם. במרחב התלת-ממדי המרחק בין שתי נקודות הנתונות בקואורדינאטות קרטזיות: ( x 1 , y 1 , z 1 ) {\displaystyle (x_{1},y_{1},z_{1})} ו- ( x 2 , y 2 , z 2 ) {\displaystyle (x_{2},y_{2},z_{2})} הוא: ( x 1 − x 2 ) 2 + ( y 1 − y 2 ) 2 + ( z 1 − z 2 ) 2 {\displaystyle {\sqrt {(x_{1}-x_{2})^{2}+(y_{1}-y_{2})^{2}+(z_{1}-z_{2})^{2}}}} שני המקרים הם מקרים פרטיים של הגדרת המרחק בין שתי נקודות במרחב אוקלידי n {\displaystyle n} -ממדי שהיא ‖ x − y ‖ {\displaystyle \|\mathbf {x} -\mathbf {y} \|} , כאשר ‖ ⋅ ‖ {\displaystyle \|\cdot \|} הנורמה האוקלידית. במרחב התלת-ממדי (ובכל מרחב אוקלידי) המרחק בין שתי נקודות הוא אורך הקטע המחבר ביניהן. במילים אחרות, המרחק הוא אורך המסלול הקצר ביותר בין שתי נקודות. קשר זה מצדיק את הגדרת האורך בגאומטריה האוקלידית. הנוסחה מתקבלת ממשפט פיתגורס. במהלך השנים התפתחו בארצות שונות יחידות מידה לאורך שונות. ערך מורחב – מטריקה במתמטיקה ישנו עניין בהגדרת מרחק בין נקודות גם במרחבים נוספים מלבד המרחב האוקלידי. כך למשל בתורת האינפורמציה מקובל להגדיר את ה"מרחק" בין שתי מילים באורך זהה כמספר האותיות שיש לשנות במילה אחת כדי לקבל את המילה השנייה (ראו מרחק המינג). לצורך זה הוגדר המונח מטריקה כהכללה למרחק האוקלידי. מטריקה היא פונקציה שמתאימה לכל שתי נקודות במרחב מספר אי-שלילי שנקרא "מרחק" ומקיים שלושה תנאים: המרחק בין שתי נקודות הוא 0 {\displaystyle 0} אם ורק אם הן זהות. המרחק מ- A {\displaystyle A} ל- B {\displaystyle B} שווה למרחק מ- B {\displaystyle B} ל- A {\displaystyle A} (סימטריה). המרחק הוא הדרך הקצרה ביותר בין שתי נקודות (אי-שוויון המשולש). מרחב שבו מוגדרת מטריקה נקרא מרחב מטרי והוא דוגמה מרכזית למרחב טופולוגי. גם את הקשר בין מרחק לאורך ניתן להכליל. מרחב נורמי הוא מרחב וקטורי שבו מוגדרת נורמה ‖ ⋅ ‖ {\displaystyle \|\cdot \|} (פונקציה שמתאימה לכל וקטור את אורכו). בכל מרחב נורמי אפשר להגדיר מטריקה כך שהמרחק בין שני וקטורים x {\displaystyle \mathbf {x} } ו- y {\displaystyle \mathbf {y} } הוא ‖ x − y ‖ {\displaystyle \|\mathbf {x} -\mathbf {y} \|} . כלומר המרחק בין שני וקטורים הוא אורך ההפרש שלהם. גאומטריית נהגי המוניות מרחק צ'בישב מרחק לוינשטיין מדיה וקבצים בנושא מרחק בוויקישיתוף מחשבון מרחק בין שתי נקודות, באתר Icalc. ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קן בניסטר

קנת' בניסטר (באנגלית: Ken Bannister; נולד ב-1 באפריל 1960) הוא כדורסלן אמריקאי, ידוע בכינוי "החיה" בשל התנהגותו האגרסיבית במגרש, שכללה שבירת לוחות הסלים בהטבעות. בישראל הוא שיחק בקבוצת הפועל חולון. בניסטר שיחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר, גובהו הוא 2.06 מטרים. בניסטר נולד בבולטימור, מרילנד, שיחק בליגת המכללות בקולג' סיינט אוגוסטין. בשנת 1984 נבחר בדראפט ה-NBA בסיבוב השביעי (156 בסה"כ) על ידי קבוצת ניו יורק ניקס. בליגת ה-NBA שיחק חמש עונות, כאשר בעונת השיא (1986), הופיע ב-70 משחקי ליגה במדי הניקס וקלע 8.6 נקודות למשחק. בשנת 1987 הגיע בניסטר לישראל ועורר סביבו סערה תקשורתית והד גדול, משום שהיה מראשוני השחקנים שהגיעו לישראל מה-NBA, אולם הפועל חולון בתקופתו לא זכתה באליפות. בשנת 1988 שב בניסטר ל-NBA ושיחק עד שנת 1991 בקבוצת לוס אנג'לס קליפרס. פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) חולון הלמה במכבי, מעריב, 20 בינואר 1987 - בעמוד השער של העיתון. אורי שטרק, נוק-אאוט חולוני למכבי: 66-85!, מעריב, 20 בינואר 1987 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טירת היפהפייה הנרדמת

טירת היפהפייה הנרדמת היא המבנה המרכזי בפארקי השעשועים של חברת וולט דיסני. הטירה הראשונה נבנתה בדיסנילנד באנהיים שבקליפורניה. טירה זו הושלמה בשנת 1955. בטירה זו ניתן היה ללכת ולראות ציורי קיר המתארים את סיפור היפהפייה הנרדמת, אולם מעבר זה נסגר לציבור בשנת 2001. היו שמועות שהדבר נגרם לאחר פיגועי 11 בספטמבר, אולם דוברי דיסני הכחישו וטענו שסגירת המעבר נבע מכך שהמעבר לא התאים לנכים. הגשר המתרומם בחזית הטירה אכן עובד, והורם פעמיים בלבד - ביום פתיחת הפארק, ובשנות ה-80 בתום שיפוץ ארץ הפנטזיה. מעל הגשר, בחזית הטירה מוצג שלט האצולה של משפחת דיסני. טירת היפהפייה הנרדמת השנייה נבנתה בדיסנילנד פריז. שמה הרשמי הוא: "Le chateau de la belle au bois dormant" ומדובר בתרגום השם לצרפתית. הטירה נבנתה בסגנון "אגדתי" יותר, והבנייה הושלמה ב-1992. הטירה השלישית נבנתה בדיסנילנד הונג קונג ובנייתה הסתיימה ב-18 בנובמבר 2004. טירת נוישוונשטיין שבבוואריה, אשר שימשה ההשראה לטירת היפהפייה הנרדמת. מדיה וקבצים בנושא טירת היפהפייה הנרדמת בוויקישיתוף סודות דיסנילנד