אהרן ליב ביסקו

אהרן ליב בּיסְקוֹ (בכתיב היידי, שנהג בזמנו: ביסקאָ; ברוסית: Л. Бысько; בכתב לטיני: A. L. Bisko;‏ 1859 – 1929) היה סופר, עיתונאי ופדגוג עברי. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ביסקו נולד ב-1859 בסנקט פטרבורג, בירת האימפריה הרוסית. הרבה להשתתף בעיתונות העברית. פרסם בעיקר מאמרים בענייני חינוך ולימוד השפה העברית, וכן ביקורת ספרות. פרסם ביקורת, סיפורים, עיבודים וספרי לימוד, בהם בעיקר ספרים ומקראות להוראת השפה העברית. בסוף שנת 1902 היגר מפולין ללונדון, היה אחד הפעילים הבולטים בחוג הקטן של הסופרים העבריים בלונדון וכיהן כמזכיר אגודת 'דוברי עברית', שנוסדה ברובע וייטצ'פל סמוך לבואו. בהמשך התגורר בסקוטלנד. פרסם מילון עברי–יידי (לונדון תרע"ג) וכן שיחון אנגלי–עברי–יידי–פולני (ורשה תרפ"ג 1926). ביסקו ישב בבריטניה עד שנת 1927, אז נסע לבקר ביישובי יהדות מזרח אירופה והתפרנס ממתן הרצאות בנושאי יהדות אנגליה וחינוך עברי. על פי צ' טרלובסקי, בשנים האחרונות לחייו נדד מעיר לעיר "עלוב, בודד ועזוב", עד ששם קץ לחייו בעיירה הקטנה דולחינוב הסמוכה לווילנה. חכמת הפרצוף; נלקט מספרי החוזה ברשמי הפנים החכם לאפאטער על ידי המעתיק הרוסי HB ובעקבות המעתיק הלכתי אני א.ל. ביסקא, ורשה: ישראל אלאפין, תרמ"ח. תשובות כהלכה: להדוברים על האגודות" שפה ברורה" בגאוה ובוז, ונלוו עליהן שיחות שפת עבר, ורשה: האחים שולדבערג, תרנ"א 1890. כליל השפה: ספר למוד ידיעת כל לשון עבר האצורה בכתבי הקדם... במשך חצי שנה, ורשה: בוימריטטער, תרנ"ד 1893. מעשה בשני חסידים: ספור לצעירים לימים, ורשה: א. בוימריטטער, תרנ"ד 1893. רבי יהודה בן ר’ שלמה אלחריזי, תחכמוני; עם הארות ותולדות המחבר מאת אהרן ליב ביסקא, ורשה: נ.א. יאַקאָבי, תרנ"ד 1894. מיכאל המלאך: ספור לצעירים לימים, וילנה תרנ"ד. (עיבוד ל"במה יחיו בני האדם" ללב טולסטוי) דער מלאך: איינע העכסט אינטערעסאַנטע געשיכטע, ז'יטומיר: צבי הירש עפשטיין, תרנ"ד 1894. (ביידיש) דיא בייזע שוסטערען, ז'יטומיר תרנ"ו 1896. כור לספרה: בקורת, ורשה: דפוס א' בוימריטטער, תרנ"ז 1897. (הספר בקטלוג ULI) פרקי תלמוד: כריסטומטיה תלמודית למתחילים (כֻּלה מנֻקדה) עם תרגום המלות התלמודיות ברוסית ואשכנזית (באותיות עבריות) ועם הערות מבארות את המקומות הקשים, ורשה: תושיה, תרס"א 1900. ביבליותיקה קטנה, לונדון: התקוה, תרס"ג, 1903. (סיפורים קצרים) מלון זרגוני-עברי: (מלא ושלם); הגה בכתב על ידי י. מ. זלקינד, לונדון: דפוס י. גרוֹדֶצקי, תרע"ג. (מהדורה נוספת: "מלון (מלא ושלם) יהודי עברי", ורשה: א. גיטלין, תרפ"ט.) תורת המוזיקה: בצירוף מאמר התחדשות הנגינה העברית, לונדון: דפוס י. גרודצקי (אגודת פועלים), תרפ"ד. שיחון אנגלי־עברי־יהודי־פולני: ענגליש־העברעאיש־יודיש־פויליש: English-Hebreish-Yudish-Poylish, ורשה: הוצאת ת. יאקובסאן, מ. גאלדבערג, תרפ"ו 1926. Divine correspondence: A series of letters between Apis, the worshipped bull of Egypt and his brother, Apis of Russia, Glasgow: A.L. Bisko, 1905. Lilienbloom, the Zionist, Edinburgh: Jewish Renaissance Publishers, 1912. אהרן ליב ביסקו באתר worldcat אהרן ליב ביסקו, באתר openlibrary כתביו של אהרן ליב ביסקו בארכיון האינטרנט אהרן ליב ביסקא (1859-1929), דף שער בספרייה הלאומית אהרן ליב ביסקו, בלקסיקון הספרות העברית החדשה מפרי עטו: שיחה בעולם הספרות, הצפירה, 19 באוגוסט 1889 (על "דברי ספר" למשה קוקֶלשטיין) (ותגובה: אברהם אבא ראקאווסקי, שיחה בעולם הספרות, הצפירה, 25 באוגוסט 1889) ע"ד שפה ברורה, הצפירה, 21 ביולי 1890 קרית ספר: "מטע אהרן", הצפירה, 12 בפברואר 1894, המשך, 13 בפברואר 1894 עזרת סופרים: אל הסופרים והמורים, המליץ, 1 במרץ 1894 קרית ספר: כתבי הנ"ץ מקרא ולשעשועים, הצפירה, 12 בדצמבר 1898, המשך, 13 בדצמבר 1898 השכם ודבר, הצפירה, 2 בנובמבר 1899: מכתב על הציונות בלומזה (לאמזא) ע"ד ספרי למוד, המגיד, 21 באוגוסט 1900, המשך, 13 בספטמבר 1900, המשך, 20 בדצמבר 1900 (על המקראות העבריות ובהן "בית ספר עברי" ליהודה גרזובסקי) "מכתבים מאמריקה" (ה-7 הראשונים הופיעו ב"הצפירה", ואחר-כך עבר לפרסמם ב"המגיד"): מכתבים מאמריקא, הצפירה, 5 בספטמבר 1900 , מכתבים מאמריקה, המגיד, 28 בפברואר 1901 על "עברית בעברית" ליהודה גרזובסקי: פתרונים לשאלת עברית בעברית, המליץ, 20 בדצמבר 1900 יהודה גרזובסקי, הערה קטנה למאמר "פתרונים לשאלת עברית בעברית", המליץ, 5 בפברואר 1901 כבוצר על סלסלות (תשובה למר גרזובסקי), המליץ, 19 בפברואר 1901 יהודה גרזובסקי, תשובה מאונס, המליץ, 12 במאי 1901, המשך, 22 במאי 1901, המשך, 24 במאי 1901 מכתב מרוסיה, המגיד, 7 בפברואר 1901, המשך, 14 בפברואר 1901 מכתבים מרוסיה, המגיד, 28 בפברואר 1901, המשך, 7 במרץ 1901, המשך, 21 במרץ 1901 יתבררו ויתלבנו הדברים, הצפירה, 19 במאי 1901 (נדפס שוב ב"המגיד" וב"המליץ": יתבררו ויתלבנו הדברים, המגיד, 30 במאי 1901; יתבררו ויתלבנו הדברים, המליץ, 25 ביוני 1901) (על "עברית בעברית") דרכי החנוך והלמוד, הצפירה, 5 ביוני 1901, המשך, 6 ביוני 1901, המשך, 7 ביוני 1901, המשך, 9 ביוני 1901, המשך, 10 ביוני 1901 סודות מן ה"חדר", המליץ, 15 ביולי 1901 (ותגובה: ע. בורשטיין, ילמדונו רבותינו, המליץ, 13 באוקטובר 1901) אוצר הסִּפרָה: סדר הפוך, המגיד, 25 ביולי 1901 (על "מלון של כיס מעברית לרוסית ואשכנזית ומרוסית ואשכנזית לעברית, חלק ראשון: עברי-רוסי-אשכנזי" מאת יהודה גרוזובסקי בהשתתפות יוסף קלוזנר) מכתבים מערי השדה: האמעל, המליץ, 29 ביולי 1901 (=הוֹמֶל) לשאלת: כיצד מלמדים, המליץ, 5 בספטמבר 1901 דבר להסופרים־המורים, המליץ, 23 באוקטובר 1901 אוצר הסִּפרָה: זקנה ובחרות (בקרת), המגיד, 14 בנובמבר 1901, המשך, 28 בנובמבר 1901, המשך, 12 בדצמבר 1901 לשאלת החנוך, המליץ, 4 בדצמבר 1901, המשך, 8 בדצמבר 1901 עברית בעברית, המגיד, 9 בינואר 1902 פנקס ספרותי, המליץ, 21 במרץ 1902, המשך, 25 במרץ 1902 היהודים בפולין, המליץ, 20 באפריל 1902, המשך, 1 במאי 1902 משה (ציור), המליץ, 16 במאי 1902 פנקס ספרותי, המליץ, 20 במאי 1902, המשך, 22 במאי 1902, המשך, 26 במאי 1902 אוצר הסִּפרָה: מלאכת מחשבת, המגיד, 17 ביולי 1902 על "דעת הרבנים", המגיד, 8 בינואר 1903 חרוסת, המגיד, 9 באפריל 1903 מכתבים מלונדון, המליץ, 4 במאי 1903 יום השקל בלונדון, המליץ, 26 במאי 1903 מכתבים מאנגליה, הצבי, 7 במאי 1909 אבנר הולצמן, אהבות ציון: פנים בספרות העברית החדשה, ירושלים: כרמל, תשס"ו 2006, עמ' 101. על האגודה ראו: א"ר מלאכי, 'ברנר והספרות העברית באמריקה', בצרון שנה לב, כרך סב, חוברת ז (293) (אב–אלול תשל"א), עמ' 372–377. צ. טרלובסקי, על דאבדין ומשתכחין.. (קומץ זכרונות), הצפירה, 28 באפריל 1931. ראו ביקורת: שמואל ראָזענפעלד, מעילה ספרותית, המליץ, 23 באוגוסט 1894. ראו ביקורת: אר"ז, שיחה בעולם הספרות: כור לספרה, בקורת מאת אהרן ליב ביסקא, הצפירה, 26 במרץ 1897, המשך, המשך, המשך. ראו ביקורות: סבון, קנקן חדש מלא ישן, הצפירה, 17 בינואר 1901; אמתי, בינה בספרים: פרקי תלמוד: כריסטומטיה תלמודית למתחילים עם תרגום המלות ברוסית ואשכנזית מאת א. ל. ביסקא, המליץ, 2 ביוני 1901. בחתימה נכתב בטעות אהרן ליב דיסקין, ראו תקון טעות, הצפירה, 20 באוגוסט 1889.