אדום

אדום הוא אחד מצבעי היסוד (במערכת ההוספה). האור האדום הוא קרינה אלקטרומגנטית בתדירויות הגל הנמוכות ביותר שעין האדם מסוגלת לקלוט. אורך הגל של אור אדום הוא בין 620 ל-740 ננומטר (תדירות בין 400 ל-480 טרה-הרץ). אורכי גל ארוכים יותר נקראים "תת-אדום" (או "אינפרה-אדום") והם אינם בתחום הספקטרום הנראה לעין האנושית. גוון אדום אשר נוטה לעבר הכתום וחסר כל מרכיב כחול נקרא "שני". אדום אשר חסר כל מרכיב צהוב ונוטה לעבר הסגול נקרא "ארגמן". אדום עם גוון סגלגל נקרא "אדום יין", "בורגונדי" או "בורדו". דם מחומצן הוא אדום עקב נוכחות ההמוגלובין והחמצן. אור אדום הוא הראשון שנבלע על ידי מי ים, לכן דגים וחסרי חוליות ימיים שנראים אדומים, נראים למעשה שחורים בסביבה הטבעית שלהם כשמביטים בהם ממרחק של יותר מכמה מטרים. המילה "אָדֹם", כמו גם המילים הנרדפות לה, "תּוֹלָע" ו"שָׁנִי", מצויות כבר במקרא. הפירוש המקורי שלהן תיאר גם את הצבע האדום וגם את הצבע החום. לפי מודל השפה הפרוטו-שמית, המילה "אָדֹם" דומה מאוד למילה, שתיארה את הצבע האדום ואת הצבע החום באם השפות השמיות. (לפי המודל, בפרוטו-שמית היו שמות רק לארבעה צבעים: לאדום-חום, לירוק-צהוב, ללבן ולשחור). ככל הנראה, יש קשר בין מוצא המילה "אָדֹם" לבין מוצא המילים "דם" ו"אדמה". אדום הוא צבעו הטיפוסי של הדם עקב הברזל שבהמוגלובין. הפסיכואבולוציה של האדם התפתחה לקלוט אדום כצבע בולט מאוד לעין. בשונה מרוב מיני היונקים, קופי העולם הישן (הקופים צרי האף) ובהם האדם, מסוגלים להבחין בין ירוק לאדום משום שיש להם 3 סוגי מדוכים ברשתית העין (אדום, ירוק וכחול) לעומת 2 בלבד אצל יונקים אחרים כמו הקופים רחבי האף של אמריקה הדרומית והקיפופים. יש המייחסים התפתחות זו לצורך במציאת פירות בגווני אדום על רקע חופת עלים ירוקה או לצורך בהבחנה בין עלים צעירים אכילים בגוון אדמדם לעומת עלים בוגרים ירוקים ודלי ערך תזונתי. הסבר אלטרנטיבי לראיית הצבע מתמקד לא בחיפוש מזון אלא יכולת הבחנה חברתית כמניע האבולוציוני להבחנת צבעים משוכללת להתמקדות באדום דווקא. ניתן למסור ולהפיק אינפורמציה על מצב רוחו ומצב בריאותו של אדם או בעל חיים מצבע עורו אם עור קירח משיער גלוי לעין. גון העור נקבע לא מעט על ידי לחץ הדם הקובע כמה המוגלובין יהיה בנימי העור ומצב החמצון של הדם. הדם בהיר יותר ככל שיותר המוגלובין קשור לחמצן. נתוח ספקטרום של האור המוחזר מעור חשוף מעלה כי כמות הדם משנה את הגוון מצהוב (חוסר דם) לכחול ואילו מצב החמצון של ההמוגלובין משנה את הספקטרום בציר שבין ירוק (דם עני בחמצן) לאדום. בעלי חיים שלהם רק שני סוגים של תאים רגישים לצבע יוכלו להבחין רק במימד אחד של שינוי גוון ודרושה התוספת החדשה יחסית מבחינה אבולוציונית, ההבחנה בין ירוק לאדום, כדי לקבל אינפורמציה מלאה. שיא הרגישות של המדוכים ברשתית העין האחראים להפרדה בין אדום לירוק הוא באורכי גל בו נמצא ההבדל המקסימלי בין ההחזרה מדם מחומצן לדם עני בחמצן. קופים שלהם ראיית צבעים מלאה נוטים להשאיר אזורים קרחים על גופם ובפרט בפנים, באחוריים וליד אברי המין ואילו הקופים עיוורי הצבעים נוטים לכסות את כל גופם בשיער. הצבע האדום, באופן אוניברסלי, מתקשר לכעס, לקנאה ולעוצמה. במחקר בו הוצגו צורות פשוטות בצבעים שונים הנחקרים מייחסים לאדום יותר כח, סטטוס חברתי ותוקפנות . התהדרות פרחים בצבעים מרהיבים אינה קשורה לאסתטיקה. צבעם מכוון לתדירויות אור שאינן נקלטות בעין האנושית, אך מובילות חרקים לאיבוקם. בני אדם בייתו פרחים והכליאו אותם כדי ליצור מגוון צבעים.[דרושה הבהרה] הפרח האדום הידוע והפופולרי ביותר שפורח בישראל הוא הכלנית המצויה, שאף נבחר לפרח הלאומי של ישראל. פסטיבל "דרום אדום" הוא פסטיבל שנתי בישראל המוקדש לפריחת מרבדי הכלניות בנגב הצפוני ועוטף עזה. בישראל יש יחסית מעט מיני פרחים בצבע אדום, בנוסף לכלנית בולטים המינים הבאים של פרחים אדומים: צבעוני ההרים וצבעוני השרון, נורית אסיה, פרג אגסני, דמומית קטנת-פרי ודמומית ארצישראלית, אדמונית החורש ודם-מכבים אדום. ישנם בעלי חיים המשתמשים בצבע האדום על מנת להזהיר שהם רעילים ובכך להרתיע טורפים. חיפושית מושית השבע בולטת בצבעה האדום-כתום-ארגמן שאף העניק לה את שמה המדעי. אדום-החזה הוא מין של ציפור הנפוצה בישראל. באסטרונומיה, ענק אדום הוא כוכב בסוף ימיו; וננס אדום הוא סוג של כוכב. ישנם אנשים הלוקים מעיוורון צבעים לאדום (protanopia) - נובע מחוסר מוחלט בקולטני הצבע האדום ברשתית. הלוקים בפגם זה רואים אדום כשחור. כאחוז אחד מכלל הזכרים לוקה בעיוורון לאדום. אדום מקושר לאהבה. ציורים של לבבות באים לעיתים קרובות בצבע אדום. אדום מקושר לקיום יחסי מין. רובע היצאניות של אמסטרדם, "רובע החלונות האדומים", ידוע בצבעו האדום. בשל העובדה שהצבע האדום הוא צבעו של הדם, האדום מקושר לאל המלחמה היווני, ארס ולאל המלחמה הרומי מרס, ולכוכב הלכת מאדים הבולט בצבעו האדום וששמו העברי והלועזי קשור לכך. בקבלה היהודית הצבע האדום קשור למידת הגבורה והדין. אדום הוא אחד מצבעיה המסורתיים (לצד כחול) של מריה הקדושה, ואחד מצבעי חג המולד. השימוש בצבע אדום בקישור לחג המולד יסודו בשימוש בצבע כלבושו של סנטה קלאוס בפרסומות של קוקה-קולה (שצבעיה אדום ולבן). דיו אדום מסמל חוב, כמו כן, גם הפסדים במאזן כספי. בשוק המניות של צפון אמריקה, אדום מסמל ירידה במחיר של מניה. לעומת זאת, בשוקי מניות במזרח אסיה, אדום מסמל דווקא עליה במחיר של מניה. בהיסטוריה היפנית, אדום הוא צבע של דגלים צבאיים אשר שימשו את שבט טאירה (נקרא גם הייקה), ושל שבט מינאמוטו (נקרא גם גנג'י), שני שבטים אשר נאבקו על השליטה בסוף תקופת הייאן, בסוף המאה ה-12. בתרבות הסינית, אדום הוא צבע של מזל טוב ומשתמשים בו לקישוט ובגדי חתונות. באופן מסורתי, בחברה הסינית נהוג לתת כסף בחבילות אדומות. באירוע הקומיקס הלילה האפל ביותר של כותרי גרין לנטרן, מתגלים חמישה חילות פקחים צבעוניים בנוסף לחיל הפקחים הירוקים ולחיל סינסטרו הצהוב. אחד מאותם חילות הוא חיל הפקחים האדומים בראשותו של אטרוסיטוס, אשר שואב את כוחו מהאור האדום של הספקטרום הרגשי, המסמל זעם. אדום מושך את תשומת לבם של אנשים, ולרוב הוא מתפרש כסימן של סכנה, לכן צבע זה דומיננטי בשלטים ותמרורי אזהרה, נורות בלימה של רכבים, מנורות של רכבי חירום כמו אמבולנסים וכבאיות ונורות בראשי מגדלים ואנטנות. אדום מסמל "עצור" בתמרורי תנועה ורמזורים. כיוון שאדום בולט ומושך את העין נעשה בו שימוש רב בעולם העסקי וחברות רבות משלבות אותו בלוגו, בשלטים, בפרסומות ובאריזות שלהם. בין החברות הבינלאומיות בעלות לוגו שכולל צבע אדום: קוקה קולה, מקדונלד, לגו, טויוטה, מיצובישי, מוטורולה, CNN ,BBC, נטפליקס ועוד. ובישראל בנק הפועלים, סופר פארם, שופרסל, הום סנטר, רשת פוקס, to go ורבים נוספים. בתוכנות מחשב נעשה שימוש בצבע אדום בהודעות קריטיות ובאזהרות. הצבע האדום משמש תדיר לסימול כעס כמו בביטוי "רואה אדום". לנופף בבד אדום לפני שור - הוא ביטוי שלקוח ממלחמת שוורים שמשמעותו התגרות חזקה. דגל אדום בחוף הים מסמל שמסוכן להתרחץ בו. בשבטי ישראל, הצבע האדום סימל את שבט ראובן. בישראל, אזעקת צבע אדום היא אזעקת מלחמה המתריעה על ירי רקטות לעבר יישוב מסוים. בכדורגל, השופט מראה כרטיס אדום לשחקן שמורחק מהמגרש. הצבע האדום מייצג קבוצות ספורט רבות מסיבות שונות: ישראל: רבות מקבוצות הפועל כגון הפועל תל אביב, הפועל ירושלים, הפועל באר שבע, הפועל חיפה ואחרות. מקור השימוש באדום בספורט הישראלי, נובע מקרבה היסטורית לשמאל ולסוציאליזם. בריטניה: ארסנל, מנצ'סטר יונייטד, ליברפול ארצות הברית: שיקגו בולס גרמניה: באיירן מינכן יוון: אולימפיאקוס ניתוח סטטיסטי של תוצאות משחקי כדורגל באנגליה משנת 1947 ועד 2008 מראה כי לקבוצה בתלבושת אדומה יתרון על יריבותיה הלבושות בכל צבע אחר. לא רק שקבוצות "אדומות" זכו ביותר אליפויות ממה שניתן היה לצפות באופן אקראי אלא שבכל הליגות המיקום של לובשי האדום גבוה באופן מובהק משל יריבותיהן. התופעה קשורה, כנראה, להשפעה הרגשית של הצבע על היריבים ועל השופטים. לשימוש באדום כצבע השמאל והסוציאליזם יש היסטוריה ותיקה וברוב מקורותיה היא נובעת מצבע הדם. השימוש הראשון של האדום בתור מייצג הפועלים והשמאל הוא בצרפת, כאשר היו אומרים שצבע דמם של האצולה הוא כחול לעומת צבע הדם של העם הפשוט שהוא אדום, מכאן גם דגל צרפת, שבו האדום מסמל את העם, הכחול את האצולה והלבן את הכנסייה. השימוש בצבע כסמל השמאל קיבל תפנית, כאשר בהפגנה למען זכויות עובדים בסוף המאה ה-19 בשיקגו נהרגו מספר מפגינים מירי השוטרים ומיד לאחר מכן, הניף אחד מהמפגינים את חולצתו של חברו שמת, החולצה הייתה לבנה ומלאה בדם, כך שנראתה אדומה ובכך נחרת הדגל האדום כסמל הסוציאליזם. וברוח זאת נבחרו מילות ושם השיר "דגל אדום". החל ממהפכות "אביב העמים", שימש אדום כצבע של המהפכות באירופה, כמו "החולצות האדומות" של ג'וזפה גריבלדי בריסורג'ימנטו האיטלקי, ואומץ כצבעם של מפלגות השמאל וקבוצות רדיקליות, בזמן שלבן סימל את תומכי המשטרים המלוכניים והשמרנים שלפני מלחמת העולם הראשונה. מלחמת האזרחים ברוסיה ומלחמת האזרחים בפינלנד התנהלו בין ה"אדומים" (הסוציאליסטים) ל"לבנים" (מתנגדי הסוציאליזם למיניהם). הזיהוי של הקומוניזם עם האדום ה"סוציאליסטי" (והיותו הצבע הראשי בדגל ברית המועצות) הוביל לביטויים של המלחמה הקרה כמו "האיום האדום" ו"הרפובליקה העממית של סין האדומה" (לעומת סין הלאומנית, הנקראת גם "סין החופשית", הידועה בשם טאיוואן). בעקבות הקשר שנוצר בין הצבע האדום לסוציאליזם ולמעמד הפועלים, מפלגות המזוהות עם הרעיון הסוציאליסטי השתמשו בצבע זה, אך לא רק הן. מפלגות מוכרות אשר אדום הוא צבען המסורתי: גרמניה: המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה -Sozialdemokratische Partei Deutschlands ומפלגת הסוציאליזם הדמוקרטי הנוספת - Partei des Demokratischen Sozialismus. הולנד: מפלגת העבודה - מפלגה סוציאליסטית. בריטניה: מפלגת העבודה הבריטית. ישראל: מפלגת העבודה (בשילוב עם כחול), חד"ש - חזית ורשימה בכנסת של שמאל רדיקלי בישראל וערביי ישראל בה חברה המפלגה הקומוניסטית הישראלית (בשילוב עם ירוק), דעם - מפלגת פועלים סוציאליסטית/קומוניסטית ישראלית ערבית-יהודית. פלסטינים: החזית העממית לשחרור פלסטין - ארגון טרור סוציאליסטי. ואף-על-פי-כן, ישנן גם מפלגות המייצגות עקרונות הפוכים מעקרונות הסוציאליזם, ובכל זאת בחרו להשתמש בצבע האדום כצבען: קנדה: המפלגה הליברלית של קנדה. ארצות הברית: המפלגה הרפובליקנית של ארצות הברית, מפלגה קפיטליסטית-שמרנית. גרמניה: מפלגת הפועלים הלאומית סוציאליסטית בגרמניה (Die Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei) במפות צבאיות מסומנים כוחות אויב באדום ו"כוחותינו" בכחול. בצה"ל, צבע אדום מסמל קרביות ויוקרה: כומתה אדומה היא הכומתה של חטיבת הצנחנים וחטיבת עוז (חטיבת הקומנדו), וכן של יחידות העילית הכפופות ישירות למטכ"ל. הכומתה האדומה נחשבת יוקרתית. רקע אדום לכנפי צניחה קיבלו הצנחנים שהשתתפו בצניחות המבצעיות במבצע קדש. חיילי החטיבות צנחנים, נח"ל וכפיר, כמו גם חיילי היחידות המטכ"ליות נועלים נעליים המכונות "אדומות" (בפועל צבען חום-אדמדם), הנחשבות יוקרתיות יותר מאלה השחורות, אותן נועלים שאר חיילי צה"ל. תעודת הלוחם, אותה מקבלים לוחמים בצה"ל לקראת סוף שירותם - צבעה אדום. לוחמים נוהגים למקם חתיכת פלסטיק אדום או בד אדום ברקע של סיכת הכומתה שלהם. סימן זה מצביע על שירות בגזרה מבצעית. דגלו של חיל התותחנים הישראלי - צבעו אדום ושחור. הדגל האדום מסמל מצבי סכנה - כגון מצב בו מותרת פתיחה באש או שטחי אש. בחיל הים מסמל הדגל האדום מצב בו יש "משמעת אש" - במסגרתה אין להדליק אש, כגון בשעת תדלוק כלי שיט. רבי יוסף קארו בחיבורו בית יוסף ורבי משה איסרליש בהגהותיו לשולחן ערוך, בסימן העוסק באיסור הליכה בחוקות הגויים, כתבו שבמקום שנהגו הגויים ללבוש בגדים אדומים אסור ללבשם. מקור דבריהם הוא מהמהרי"ק שכתב שאם הבגד מבטא אמונה אלילית או פריצות, חל האיסור "ובחקותיהם לא תלכו", שלא לנהוג כמנהגם. ומאחר והצבע האדום מבטא יותר מכל הצבעים את הפריצות והגאווה, לכן יש איסור ללבוש בגדים אדומים, כמנהג הגויים. לדעת רוב פוסקי ההלכה גם היום חל האיסור ללבוש בגדים אדומים. אכן האיסור הוא רק בבגד שכולו או רובו הבולט אדום, אבל בגד שרק מיעוטו אדום או שצבעו לא ממש אדום, כגון ורוד או בורדו, מותר לדעת כל הפוסקים ללובשו. ישנם כמה פוסקים שמקילים בזמננו (למשל הרב יצחק אלחנן ספקטור מקובנה פסק שבימינו אין איסור ללבוש בגדים אדומים, משום שלדעתו רק כאשר נהגו הגויים ללכת עם בגדים אדומים, חל האיסור לנהוג כמנהגם. אבל, מאחר שהיום אין מנהג מובהק של גויים ללכת בבגדים אדומים, ממילא אין בזה איסור) ללבוש בגדים אדומים. דדי כהן, מחשבה על הצבע האדום, מגזין אאא לטיפוגרפיה, 20 במאי 2014. יורם שורק, אדום עולה, במדור "דברים שיורמים יודעים", באתר ארכיון האינטרנט (במקור, מאתר "nana10‏") בלדד השוחי, מה מקור השטיח האדום?, באתר ערוץ עשר מחקר:רוצה למשוך גבר? לבשי אדום, באתר הארץ, 28 באוקטובר 2008 גיל גרינגרוז, חשיבות הצבע האדום כגורם משיכה מינית ונכונות לסקס אצל נשים, בלוג הומו סאפיינס עמיר וינשטיין ומיכל סמוני-בלנק, ‏אדומים בחצר, "טבע הדברים" (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט) אדום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אדום (צבע), דף שער בספרייה הלאומית Dye Hard: The Race to Revolutionise the Colour Red /owICTXA-kGyzKQ Dye hard: the race to revolutionise the colour red - The National Library of Israel, Google Arts & Culture, Google Arts & Culture and הספרייה הלאומית לפי טבלת נתונים ספקטרלית מקדם הבליעה של מים באדום הוא בערך 0.003 לס"מ כלומר במרחק מטר תהיה הבליעה 10 בחזקת מינוס 0.3 או כחצי (הדג עדיין יראה אדום למי ששוחה קרוב אליו) . רק עשירית מעצמת האור האדום תעבור 3 מטרים בתוך המים וממרחק 10 מטרים יונחת האור האדום פי 1000. מקדם הבליעה לאור כחול נמוך בערך פי 40 ולכן יראה למרחק רב בהרבה Anthropology of Color: Interdisciplinary Multilevel Modeling edited by Robert E. MacLaury, Galina V. Paramei, Don Dedrick p 257 B C Regan et al; Fruits, foliage and the evolution of primate colour vision; Philos Trans R Soc Lond B Biol Sci. 2001 March 29; 356(1407): 229–283. Mark A. Changizi et al; Bare skin, blood and the evolution of primate colour vision ; Biology letters Volume 2, Number 2 / June 22, 2006, Pages 217-221 Ralph B. Hupka et al; The Colors of Anger, Envy, Fear, and Jealousy ; Journal of Cross-Cultural Psychology, Vol. 28, No. 2, 156-171 (1997) Anthony C. Little et al; Attribution to red suggests special role in dominance signalling; Volume 5, Numbers 1-4/March 2007 161-188, Journal of Evolutionary Psychology Martin J. Attrill et al; Red shirt colour is associated with long-term team success in English football; Journal of Sports Sciences, Volume 26, Issue 6 April 2008, pages 577 - 582 יורה דעה סימן קע"ח סעיף א שורש פ"ח ויקרא יח, ג ראה דרכי תשובה יורה דעה סימן קע"ח ס"ק ט"ז