laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מגיארבאנהגייש

מגיארבאנהגייש (בהונגרית: Magyarbánhegyes) הוא כפר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית קטנה. כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים במגיארבאנהגייש נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 2,635 תושבים, ובשנת 2023 רק 1,816 תושבים. הכפר מיושב מהמאה ה-15 והוא מוזכר בכתבים משנת 1504. יהודים התיישבו במגיארבאנהגייש במחצית השנייה של המאה ה-19 ורובם התפרנסו ממסחר וחלקם היו בעלי משקים קטנים. הקהילה התארגנה בשנת 1880 והקימה חברה קדישא, בית כנסת ו"חדר". לקהילה היה בית קברות יהודי ששאריות ממנו עדיין קיימות בכפר. כשנה אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה הכריזה הונגריה הפרו-גרמנית על גיוס כללי של יהודים לפלוגות עבודה ובמגיארבאנהגייש גויסו גברים יהודים לעבודות כפייה ונשלחו לחזית אוקראינה שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים, שישה נהרגו בשדות המוקשים. בסוף מאי 1944, כחודשיים אחרי כניסת הצבא הגרמני להונגריה, רוכזו היהודים בחווה שבקצה העיירה, ועמם יהודי הכפרים הסמוכים. משם הועברו לגטו בקשצ'בה ושוכנו במחסני טבק סמוך לתחנת הרכבת בתנאי צפיפות ורעב קשים. אחדים נמלטו ואחדים מצאו מחסה בבתי נוצרים. ב-25 ביוני 1944 שולחו יהודי העיירה למחנה ההשמדה אושוויץ ואחדים נלקחו לעבודות כפייה באוסטריה. 49 מיהודי מאגיארבאנהגייש נספו באושוויץ. מדיה וקבצים בנושא מגיארבאנהגייש בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מגיארבאנהגייש (בהונגרית) מגיארבאנהגייש במפקד הקהילות הונגריה קהילת מגיארבאנהגייש, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי בית הקברות היהודי במגיארבאנהגייש תיעוד יהודי מגיארבאנהגייש שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
שמואל ילוב

הרב שמואל ילוב (לעיתים יאלוב, ובמקורו: יאלאוועצקי) (ה'תרנ"ג, 1892 - י"א באלול ה'תשל"ד, 29 באוגוסט 1974) היה רבה של סירקיוז שבניו יורק למעלה מחמישים שנה, מחבר תורני, וראש תנועת המזרחי בעיר. ילוב נולד בעיר ראקישאק שבליטא בשנת 1892 (ה'תרנ"ג) בבית חב"די. למד במספר ישיבות, ביניהן: ישיבת סלבודקה וישיבת טלז. בהיותו בן עשרים נסמך לרבנות על ידי דודו הרב בצלאל כהן מראקישאק, הרב אברהם מאירוביץ', והרב יהודה לייב גורדון מלומז'ה. בשנת ה'תרע"ג היגר לאמריקה. נשא לאישה את אסתר, ביתו של הרב ישעיהו הכהן מרקוס, שהיה רבן של שיקגו, ריטשמאנד, ובוסטון וממייסדי אגודת הרבנים דאמריקה. בשנת ה'תרע"ח התקבל כרב באנסוניה, קוניטיקט, ובאותה שנה השתתף כציר בוועידת המזרחי החמישית. ולאחר שנה התמנה לכהן כרב בית המדרש הגדול בסירקיוז, תפקיד השווה ערך לרב העיר סירקיוז, שהיא העיר החמישית בגודלה בניו יורק. חלק ממשפחתו נספתה בשואה. במהלך שנותיו כרב העיר כיהן במשך שלוש עשרה שנה כרב צבאי בצבא ארצות הברית, ולאחר מכן כרב של כמה בתי חולים באזור. הרב ילוב נפטר ב-29 באוגוסט 1974, בגיל 81. מודעת הספד המתארת את גאונתו למדנותו, קשריו עם גדולי ישראל, ומידת קירוב הרחוקים שנהג בה, התפרסמה בעיתון 'שערים', של פועלי אגודת ישראל. הרב ילוב היה מרבה לארח וללמוד יחד עם סטודנטים ואקדמאים מהאוניברסיטאות באזור, ועמד בקשרים טובים עימם. בשבתו בסירקיוז עסק בנושא הגיור: בשנת תרפ"א פרסם בכתב העת התבונה (קובנה) שאלה האם הוא רשאי לגייר בנות זוג של יהודים, אף על פי שיהודים אלו לא שומרים שבת, ונראה שגם נשותיהם לא ישמרו לאחר הגיור, וקיבל תשובות מהרב בן ציון נטלוביץ' הרב יחזקאל אברמסקי והרב שלמה נתן קוטלר שהתירו. כמו כן, בתשכ"ב שאל את הרב משה פיינשטיין האם מותר לגיורת להישאר בקשר עם הוריה הנכרים והרב פיינשטיין ענה שחובה עליה לעשות כן, אולם תזהר לא לאכול מאכלות אסורות או להכשל בעברות אחרות בעת הביקורים. עוד כתב בספר שלמי שמואל (עמוד קלו) שגר אינו יכול לשבת כדיין בבית דין לגיור, כיון שבית הדין מייצג את כלל ישראל בקבלת המתגייר לברית ישראל, ולכן רק יהודי מלידה יכול לעשות זאת. שו"ת שלמי שמואל, נדפס בתל אביב, תשכ"ח. בשו"ת מובאים כמה חילופי מכתבים של הרב ילוב עם רבנים גדולים כגון הרב יוסף אליהו הנקין, הרוגצ'ובר, הרב איסר זלמן מלצר, הרב מנחם מנדל מלובביץ', הרב יחזקאל אברמסקי ועוד. מנחת שמואל - חידושי תורה, תשכ"ו. אמרי שמואל לאורך השנים הרב ילוב פרסם מאמרים רבים בכתבי עת תורניים, ובהם תבונה, המאור, הפרדס ועוד. בנו, פרופ' (לפיזיקה) אברהם אהרון ילוב, היה יושב ראש ועד החינוך בתלמודי התורה בקהילתו בניו יורק. כלתו רחל יאלו, ד"ר לפיזיקה וכלת פרס נובל ברפואה בתו, חנה עטל (לרנר), מנשות הפועל מזרחי. חתנו, הרב ישראל דב לרנר, רב קהילה ואיש חינוך נכדה, טובה ריין - מנהלת מדרשת לינדנבאום בירושלים במשך קרוב ל-30 שנה. נכדו, הרב אליעזר לרנר ראש בית מדרש "מכללת מבשרת ירושלים". דורשי ציון בפועל, עמוד 246 ⁨Page 18 Advertisements Column 1⁩ | ⁨העברי (ברלין / ניו יורק)⁩ | 21 אוגוסט 1918 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il פריט 614: רבי שמואל ילוב, רב דאנסוניה, באתר Bidspirit ⁨Page 2 Advertisements Column 1⁩ | ⁨העברי (ברלין / ניו יורק)⁩ | 22 מאי 1918 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il ⁨רשימת הצירים, שהשתתפו בועידה החמישית של המזרחי⁩ | ⁨העברי (ברלין / ניו יורק)⁩ | 15 מאי 1918 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il שלמי שמואל, עמוד 14 שערים, תשל"ה, ט"ו מרחשוון, עמ' 4 שלמי שמואל, עמוד 17 והלאה שלמי שמואל, סימן כ"ב
שפת אמת

האם התכוונתם ל... שפת אמת (ספר) – ספרו של רבי יהודה אריה ליב אלתר, האדמו"ר מגור "השפת אמת" - כינויו של רבי יהודה אריה ליב אלתר, האדמו"ר מגור ישיבת שפת אמת – ישיבת הדגל של חסידות גור בירושלים. ספר "שפת אמת - שפתי כהן" - ספרו של רבי בנציון כהן על הגיית אותיות לשון הקודש (נכד רב שאול הכהן ממנהיגי יהדות ג'רבה)
אליוט וולפסון

אליוט ר. וולפסון (באנגלית: Elliot R. Wolfson; נולד ב-23 בנובמבר 1956) הוא חוקר קבלה אמריקאי, ראש הקתדרה למדעי היהדות של מרשה וג'יי גלזר באוניברסיטת קליפורניה, סנטה ברברה. כיהן בעבר כפרופסור למדעי היהדות באוניברסיטת ניו יורק. וולפסון סיים תואר ראשון ושני בפילוסופיה בקווינס קולג', ותואר שני ודוקטורט באוניברסיטת העיר ניו יורק. תארים בלימודי המזרח הקרוב ויהדות מאוניברסיטת ברנדייס, בהנחייתו של אלכסנדר אלטמן. תחום המחקר העיקרי שלו הוא ההיסטוריה של המיסטיקה היהודית, במיקוד בהיבטים מפילוסופיה, ביקורת ספרות, תאוריה פמיניסטית, הרמנויטיקה פוסט-מודרנית, מסורות מיסטיות מזרחיות ופנומנולוגיה של הדת. הוא גם נחשב לחוקר המוביל של ר' מנחם מנדל שניאורסון, מנהיג לשעבר של חסידות חב"ד. הוא גם פרסם שלושה כרכי שירה והיה לו תצוגה בגלריה של ציוריו. וולפסון שימש כעורך כתב העת המדעי "The Journal of Jewish Thought and Philosophy" מאז הקמתו ב-1992. כמו כן כיהן במועצות מערכת שונות של סדרות ספרים וכתבי עת. בנו של וולפסון, אליהו וולפסון, היה בעבר עורך בכיר בניוזוויק. והוא עורך בכיר בטיים מגזין. פרסומיו של וולפסון זכו בפרסים יוקרתיים כמו פרס האקדמיה האמריקאית לדת למצוינות בחקר הדת בקטגוריית מחקרים היסטוריים בשנת 1995, פרס האקדמיה האמריקאית לדת למצוינות במחקרים קונסטרוקטיביים ורפלקטיביים בשנת 2012. וולפסון זכה בשני הפרס הלאומי לספרים יהודיים בקטגוריית המלגות. ספר הרימון: ספר הרימון של משה דה ליאון. ההדיר לפי ארבעה כתבי-יד אליוט וולפזון. 1986. אליוט ר. וולפסון, באתר אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה "Elliot Wolfson – Religious Studies, UC Santa Barbara". Sutcliffe, Adam (2020). What Are Jews For?: History, Peoplehood, and Purpose. Princeton University Press. p. 286. ISBN 978-0-691-18880-5. "Elijah Wolfson". "Elijah Wolfson". "Past Winners". Jewish Book Council (באנגלית). ארכיון מ-5 ביוני 2020. נבדק ב-24 בינואר 2020. {{cite web}}: (עזרה)
פונקציה דיפרנציאבילית

באנליזה מתמטית, פונקציה דיפרנציאבילית היא פונקציה ממשית בכמה משתנים, שיש לה קירוב ליניארי (דיפרנציאל). פונקציה דיפרנציאבילית במשתנה אחד היא פונקציה גזירה. בפונקציות של כמה משתנים יכולה להיות נגזרת (וקטור הנגזרות החלקיות) גם אם היא אינה דיפרנציאבילית. תהא   f : R n → R {\displaystyle \ f:\mathbb {R} ^{n}\rightarrow \mathbb {R} } פונקציה ב- n {\displaystyle \!\,n} משתנים. הפונקציה תיקרא דיפרנציאבילית בנקודה x 0 = ( x 1 0 , … , x n 0 ) {\displaystyle x^{0}=\left(x_{1}^{0},\dots ,x_{n}^{0}\right)} אם אפשר לכתוב   f ( x 1 0 + Δ x 1 , … , x n 0 + Δ x n ) = f ( x 1 0 , … , x n 0 ) + ∑ i = 1 n ( A i + α i ( x ) ) ⋅ Δ x i {\displaystyle \ f(x_{1}^{0}+\Delta x_{1},\dots ,x_{n}^{0}+\Delta x_{n})=f(x_{1}^{0},\dots ,x_{n}^{0})+\sum _{i=1}^{n}(A_{i}+\alpha _{i}(x))\cdot \Delta x_{i}} , כאשר A 1 , … , A n {\displaystyle \!\,A_{1},\dots ,A_{n}} קבועים, ו- α 1 , … , α n {\displaystyle \!\,\alpha _{1},\dots ,\alpha _{n}} פונקציות השואפות לאפס כאשר Δ x {\displaystyle \!\,\Delta x} שואף לאפס. פירוש ההגדרה הוא כדלהלן: בסביבות הנקודה x 0 {\displaystyle \!\,x^{0}} אפשר לייצג את הפונקציה בקירוב טוב בתור פונקציה ליניארית ב- n {\displaystyle \!\,n} משתנים, כשהמקדמים הם A 1 , … , A n {\displaystyle \!\,A_{1},\dots ,A_{n}} . זהו "קירוב טוב" כי השאריות (הפונקציות α 1 , … , α n {\displaystyle \!\,\alpha _{1},\dots ,\alpha _{n}} ) קטנות מאוד יחסית לחלק הליניארי של הפונקציה. אם פונקציה היא דיפרנציאבילית בנקודה, אז היא רציפה שם, יש לה נגזרות חלקיות, והמקדמים A 1 , … , A n {\displaystyle \!\,A_{1},\dots ,A_{n}} בקירוב הליניארי אינם אלא הנגזרות החלקיות של הפונקציה: A k = ∂ f ∂ x k ( x 0 ) {\displaystyle \!\,A_{k}={\frac {\partial f}{\partial x_{k}}}(x^{0})} . קיומן של נגזרות חלקיות אינו מבטיח שהפונקציה תהיה דיפרנציאבילית (או אפילו רציפה). מאידך, אם הנגזרות החלקיות קיימות ורציפות, אז הפונקציה דיפרנציאבילית בנקודה זו. פונקציה דיפרנציאבילית, באתר MathWorld (באנגלית)
המטה הטכנולוגי של חיל האוויר

המטה הטכנולוגי של חיל האוויר הוא, החל ממרץ 2022, גוף המטה של להק הציוד בחיל האוויר הישראלי, כחלק מהמערך הטכני של חיל האוויר. המטה הטכנולוגי אחראי על פיתוח, העמקה ושימור היתרון הטכנולוגי האווירי של מדינת ישראל. הלהק פועל בעולמות האחזקה, פיתוח המערכות השונות שמפעיל החיל ובשמירת מלאי החלפים עבור מערכות אלו. הלהק קובע את מדיניות האחזקה של מערכות החיל ומוביל את פעילויות התכנון, ההנדסה והפיתוח, שנערכות בתעשיות בישראל ומחוצה לה וביחידות חיל האוויר. בשנת 2020, התבצע שינוי ארגוני נרחב במטה להק הציוד כחלק מתוכנית 'תנופה טכנולוגית'. מטרת התהליך הייתה להתאים את הארגון למגמות טכנולוגיות ומבצעיות חדישות תוך שיפור האפקטיביות והיכולות ההנדסיות. השינוי כלל בין היתר: הקמת מחלקת מערכות הגנה אווירית הקמת מחלקת תוכניות והנדסת כלי טיס פיצול ענפים גדולים לפי דיסיפלינות מענה לתחומים טכנולוגיים ומבצעיים חדשים המצויים בווקטור גידול כגון עולמות התקשוב והסייבר. במרץ 2022 בוצע מהלך נוסף למיצוב גוף המטה של להק הציוד במסגרתו שונה שמו ל"המטה הטכנולוגי". כחלק מהמהלך עוצב סמל מאחד לכלל מחלקות המטה המהווה גם את סמל המחלקות החדש. סמל המטה הטכנולוגי עוצב תוך מחשבה על עקרונות פעולה ומאפיינים של המטה הטכנולוגי ובהם: יוזמה, מקצועיות, הבנה מערכתית, תכליתיות ושותפות ומוטיבים מרכזיים בעשייה כגון: מסלול טיסה, תמיכה במשימה המבצעית, מטוס, חץ המצפן, הנדסה ותעוזה, טכנולוגיה וחזון. מפקד המטה הטכנולוגי הוא ראש להק הציוד (רלצ"ד). קצין בדרגת תת-אלוף מהמערך הטכנולוגי של החיל. ראש להק הציוד הנוכחי (מאוגוסט 2022) הוא תא"ל שלומי קונפורטי. המטה הטכנולוגי אחראי על כלל התהליכים לפיתוח היכולת הטכנית המבצעית להשגת יעדי הכשירות, הכוננות, הזמינות והבטיחות של הציוד בחיל האוויר הישראלי. המטה אחראי על הנחיית כלל גופי המערך הטכני של חיל האוויר למימוש אחזקת המטוסים, מערכות הנשק ומערכות התכנון, השליטה והבקרה. פיתוח מערכות נשק ויכולות חדשות - אחראי על ניהול ובקרת פרויקטי אמל"ח ותקשו"ב לפיתוחים טכנולוגיים במגוון עולמות תוכן, החל מפיתוח מערכות מחשוב מבצעיות, מערכות אוויוניקה, כטמ"מ, מערכי חימוש ויכולות הגנה אווירית ואמצעים מיוחדים. הנדסה - אחראי למימוש בניין הכוח: רכישה ופיתוח מערכות נשק, ציוד ותשתית לשיפור יכולותיו המבצעיות של חיל האוויר. מוביל פרויקטים להשבחת ושדרוג המטוסים הוותיקים והבאתם לרמת ביצועים קרובה למטוסים החדישים ביותר, בכלל זה כל פעילויות התכנון, ההנדסה והפיתוח, שנערכות בתעשיות בישראל ומחוצה לה וביחידות חיל האוויר. אחזקה – תחזוקת כלי הטיס ומערכות הנשק הקיימות, אחראי על קביעת מדיניות האחזקה של כלי הטיס ומערכות הנשק ועל הקצאת המשאבים לביצוע. כמו כן מנחה את דרגי האחזקה השונים בביצוע האחזקה, ומבצע עליהם בקרה. בנוסף, אחראי לבצע הנדסת אחזקה לשם מציאת פתרונות הנדסיים למקרים שאינם מוכרים בספרות ועל ניהול ומימוש תוכניות רכש מרכזיות של כלי טיס חדשים ומערכות נלוות. פעילויות האחזקה מתבצעות בהנחיית אנשי הלהק על ידי הטכנאים בטייסות ובבסיסים. לוגיסטיקה – אחראי על ניהול שרשרת האספקה, ניהול מלאי החלפים למערכות השונות, הן לצרכים השוטפים והן ללחימה. אחראי על קביעת מדיניות העיתוד וניהול מלאי, רכש ואחסנת חלפים לשם תפקוד מלא ברגיעה ובחירום ומתן מענה להצטיידות ואירועים חריגים. כמו כן, קובע את המדיניות לתפעול המחסנים, מתכנן ומפתח שירותים ממוכנים. ניקול רטפן, ‏המוחות הטובים במדינה: הכירו את אנשי המטה הטכנולוגי, באתר חיל האוויר הישראלי, 20 במרץ 2022
מוסוליני (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אדה מוסוליני – בתו של בניטו מוסוליני אלסנדרה מוסוליני – פוליטיקאית איטלקייה, נכדתו של בניטו מוסוליני בניטו מוסוליני – מנהיג ומדינאי איטלקי רקלה מוסוליני – אשתו של בניטו מוסוליני
איסור עבודה במקדש שתויי יין

אסור לכהן לעבוד את עבודת הקרבנות כאשר הוא שיכור או שתוי יין. איסור זה הוא לאו מדאורייתא והעונש על כהן העובד בשכרות הוא מיתה בידי שמים. בנוסף לאיסור על עבודה בעת שכרות, ישנו איסור דומה על פסיקת הלכה מתוך שכרות. במניין המצוות של הרמב"ם שני האיסורים נמנים כמצוות לא תעשה אחת. התורה מצווה על הכהנים לא להיכנס לעבוד במקדש שתויי יין: יַיִן וְשֵׁכָר אַל-תֵּשְׁתְּ אַתָּה וּבָנֶיךָ אִתָּךְ בְּבֹאֲכֶם אֶל-אֹהֶל מוֹעֵד וְלֹא תָמֻתוּ חֻקַּת עוֹלָם לְדֹרֹתֵיכֶם. — ספר ויקרא, פרק י', פסוק ט' ספר החינוך כתב שטעם המצווה הוא שלא תהיה קלות ראש בעבודה במקדש, וראוי לעסוק בדברים אלו רק כשאדם מיושב בדעתו. בספרא (שמיני א,ב) מובא שאסור לכהן ששתה רביעית של יין או של משקה משכר אחר לעבוד במקדש, אם עבד במקדש לאחר ששתה יין - מיתתו בידי שמיים, ואם עבד לאחר ששתה משקה משכר אחר - עונשו מלקות. לדעת הרמב"ם וספר החינוך אם נכנס שתוי אבל לא עבד, חייב מלקות. ואילו הרמב"ן כותב שרק מדברי חכמים אסור להיכנס למקדש שתוי והאיסור מהתורה הוא רק על עבודת הקורבנות. במקרה ששתה רק רביעית, היין שעליו חייבים מהתורה הוא יין שהתיישן לפחות במשך ארבעים יום, שלא נמזג במים ושנשתה בבת אחת. אם חסר אחד מן התנאים אסור מדברי חכמים להיכנס לעבודה במקדש. ואם עבד, עבודתו כשרה בדיעבד. אם שתה יותר מרביעית, גם אם היין היה מזוג ולא שתה אותו בבת אחת, חייב מן התורה ועבודתו פסולה. במקרה ששותה משקה משכר אחר, אסור לו לעבוד ולוקה אם עבד. אמנם עבודתו כשרה. לאחר חורבן בית המקדש, נפסק שכהן שיודע באיזה ימים אבותיו היו עובדים אסור לו לשתות יין באותם הימים, ואם אינו יודע באיזה ימים במדויק אבל יודע באיזה שבוע עובדת משמרת הכהנים עליה נמנים אבותיו, אסור לו לשתות יין כל אותו השבוע. כיום, שאין מידע כלל, מותר לשתות בכל השנה. איסור הכניסה לבית המקדש בשכרות נוהג גם בשאר העם, בין נשים ובין גברים. אמנם, האיסור במקרה זה הוא מפני כבוד בית המקדש. האיסור מוחל מעזרת ישראל ופנימה, לעזרת הנשים אין איסור כניסה בשכרות. מהאיסור על הכהנים לעבוד במקדש כשהם שתויי יין, נלמד שלכהנים אסור גם לברך ברכת כהנים כאשר הם שיכורים. מסיבה זו אסרו על כהנים לשאת כפיים בתפילת מנחה בכל יום, מחשש שמא במהלך היום שתו יין. אמנם, בתפילת מנחה ימי תענית, וכן בתפילת נעילה ביום הכיפורים, שבהם אין חשש לשכרות, כהנים יכולים לעלות לדוכן. איסור עבודה במקדש פרוע ראש איסור עבודה במקדש קרוע בגדים שוהם מרדכי ארליך, שתיית יין לכהנים בזמן הזה, באתר ישיבת מרכז הרב ספר החינוך, מצווה קנ"ב. משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות ביאת מקדש, פרק א', הלכה ז'. תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ו, עמוד ב' ורש"י שם ד"ה כל יומא; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קכ"ח, סעיף ל"ח. הדבר תלוי בפרטים ובמנהגים שונים תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ו, עמוד ב'; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קכ"ט.
מאחורי קווי האויב

מאחורי קווי האויב (באנגלית: Behind Enemy Lines) הוא סרט מתח ופעולה אמריקאי משנת 2001, בכיכובם של אוון וילסון, ג'ין הקמן, גבריאל מאכט, דייוויד קית', צ'ארלס מאליק ויטפילד וג'ואקים דה אלמידה. במהלך מלחמת בוסניה מאס לוטננט כריס בארנט (וילסון), נווט מטוס קרב מסוג בואינג F/A 18 הורנט בצי האמריקני המשרת על סיפון נושאת המטוסים קרל וינסון, טיסות הסיור השגרתיות אליהן שובצו הוא והטייס לוטננט ג'רמי סטקהאוז (מאכט), משום שלתפיסתו על הצי לעשות יותר במלחמה. בשל המיאוס שחש הגיש בארנט מכתב התפטרות למפקד קבוצת הקרב של נושאת המטוסים, אדמירל לסלי ריגרט (הקמן). כעונש שיבץ האדמירל את סטקהאוז ובארנט לטיסת סיור מעל בוסניה בבוקר חג המולד. השניים חרגו מנתיב הטיסה וצילמו טבח שביצעו סרבים בבוסנים. במהלך טיסתם ראו הסרבים את המטוס וירו לעברו טילי נ"מ. מטוסם של השניים הופל, סטקהאוז נלכד ונרצח בידי הסרבים ואילו בארנט נמלט על חייו מאחורי קווי האויב. בעוד הפיקוד הבכיר של נאט"ו סירב לאשר לאדמירל ריגרט לחלץ את בארנט בשל הרגישות הפוליטית והפסקת האש שהושגה בין הצדדים, ביקשו הסרבים לאתר את הנווט הנמלט בכדי למנוע ממנו לחשוף את הטבח שביצעו. בשיאו של הסרט החליט האדמירל ריגרט לאשר לכוח סיירת חיל הנחתים בפיקוד קפטן גלן רודוואויי (ויטפילד) לצאת ולחלץ את בארנט מלב בוסניה, ואף הצטרף בעצמו לכוח כשהטיס את אחד ממסוקי החילוץ בל UH-1 אירוקוי שבהן הוטס הכוח. "מאחורי קווי האויב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מאחורי קווי האויב", באתר נטפליקס "מאחורי קווי האויב", באתר AllMovie (באנגלית) "מאחורי קווי האויב", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "מאחורי קווי האויב", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "מאחורי קווי האויב", באתר Metacritic (באנגלית) "מאחורי קווי האויב", באתר אידיבי "מאחורי קווי האויב", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית) "מאחורי קווי האויב", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) שירות "הארץ", ההימור על "מאחורי קווי האויב" הצליח, באתר הארץ, 7 בינואר 2002. מאחורי קווי האויב, דף הסרט באתר וואלה!.
נשים במלחמת העולם השנייה

נשים שימשו במגוון תפקידים במלחמת העולם השנייה, כולל כלוחמות ופועלות בעורף. הדחיפות המוחלטת של גיוס האוכלוסייה כולה הפכה את הרחבת תפקידן של הנשים לבלתי נמנעת, אם כי תפקידי הנשים השתנו ממדינה למדינה. מיליוני נשים בגילאים שונים נפצעו או מתו כתוצאה מהמלחמה. כמה מאות אלפי נשים שירתו בתפקידי לחימה, במיוחד ביחידות נ"מ. כ-2,000,000 נשים השתתפו במלחמת העולם השנייה בסך הכול. ברית המועצות שילבה נשים ביחידות הצבא. בצבא הסובייטי נלחמו יותר מ-1,000,000 נשים, מחציתן בקו הראשון. כ-1,100 טייסות-קרב ומקלעניות-אוויר, כ-200,000 אחיות וחובשות, כ-100,000 בשריון, בעמדות נ"מ, בחיל החימוש וההנדסה, בצנחנים ובמודיעין. כ-400,000 נשים נהרגו בצבא בסובייטי במהלך המלחמה. ארצות הברית בחרה שלא להשתמש בנשים בלחימה משיקולי דעת קהל. במקום זאת, כמו במדינות אחרות, כ-350,000 נשים שירתו כסייעות במדים בתפקידים לא קרביים בכוחות המזוינים של ארצות הברית. נשים לקחו חלק גם בהתנגדויות של צרפת, איטליה ופולין, כמו גם במנהלת המבצעים המיוחדים הבריטית ובהמשרד לשירותים אסטרטגיים האמריקאי. הצבא היפני הקיסרי אילץ מאות אלפים באסיה להפוך לנשות ניחומים, לכל אורך מלחמת העולם השנייה. ביישוב היהודי בארץ ישראל כ-4,500 נשים התגייסו לצבא הבריטי כשמתוכן כ-3,500 גויסו לחיל העזר לנשים וכ-700 לחיל העזר האווירי לנשים. רובן היוו אחר כך תשתית להקמתו של חיל נשים בצבא הגנה לישראל. כ-100,000 יהודיות שירתו בצבא הרוסי. ובסך הכל שירתו במלחמת העולם השנייה כ-150 אלף נשים יהודיות. חיל העזר לנשים חיל הנשים של צבא ארצות הברית סבטלנה אלכסייביץ', תרגום של ריצ'רד פביר ולריסה וולכונסקי. הפנים הבלתי נשיות של המלחמה: היסטוריה בעל פה של נשים במלחמת העולם השנייה (2017)ISBN 978-0399588723 ענת גרנית-הכהן, אישה עברייה אל הדגל : נשות היישוב בשירות הכוחות הבריטיים במלחמת העולם השנייה, מטח מדיה וקבצים בנושא נשים במלחמת העולם השנייה בוויקישיתוף נשים במלחמת העולם השנייה, האוסף הימי ההיסטורי (אמריקאי). מלחמת העולם, 1939-1945 - נשים, דף שער בספרייה הלאומית נועה לימונה, אלפי נשים וילדות נכפו לזנות. משפטן מהרווארד טוען שלא כך היה, באתר הארץ, 6 במאי 2021 אנדרו ג'אונג בסיאול ואליסטיר גייל בטוקיו, ‏בית דין בדרום קוריאה: על יפן לפצות שפחות מין ממלחמת העולם השנייה, באתר גלובס, 10 בינואר 2021 http://www.jwmww2.org/userfiles/file/nashimheb.pdf מיכל מרגלית, הלוחמות בנאצים מדברות: "שליחות יהודית", באתר ynet, 7 במאי 2015
עמנואל בנדה

עמנואל ג'סטין רבי בנדה (באנגלית: Emmanuel Justine Rabby Banda; נולד ב-29 בספטמבר 1997 בצ'ילילבומבווה שבזמביה) הוא כדורגלן זמבי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת יורגודן מליגת העל השוודית ובנבחרת זמביה. בנדה שיחק בקבוצות אנג'נגה ריינג'רס, SC אסמוריז, אוסטנדה ובזייה. ב-22 בפברואר 2020 חתם ביורגודן מליגת העל השוודית. ב-5 בספטמבר 2017 ערך בנדה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת זמביה, בניצחון 1-0 על נבחרת אלג'יריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018. נכלל בסגל נבחרת זמביה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023. מדיה וקבצים בנושא עמנואל בנדה בוויקישיתוף עמנואל בנדה, באתר Transfermarkt עמנואל בנדה, באתר Soccerway עמנואל בנדה, באתר National Football Teams עמנואל בנדה, באתר FootballDatabase.eu Emmanuel Banda klar för Djurgården באתר הרשמי של ליגת העל השוודית, 22 בפברואר 2020 (בשוודית) Here’s the final Zambia squad for the #AFCON2023! באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הזמבית, 30 בדצמבר 2023 (באנגלית)
Show Up Squeeze

Show Up Squeeze הוא סוג של משחק לחץ בברידג'. במשחק לחץ מסוג זה ניסיון עקיפה עשוי להיכשל ולכן מוותרים עליו ובמקום זה משתמשים במשחק לחץ. משחק הלחץ עשוי לאלץ יריב לוותר על קלפים בסדרה בה הייתה מתבצעת עקיפה ועל ידי כך לייתר את העקיפה. בדוגמה בתרשים נותרו לכל אחד מהשחקנים שלושה קלפים. הכרוז בדרום צריך לשחק מידו. לשני היריבים נותרו שני קלפים בסדרת ה-♥. אחד הקלפים החסרים הוא ה-K♥. הכרוז יכול לבצע עקיפה שסיכויי הצלחתה הם 50%. אם במקום זאת ישחק את ה-9♣ מערב ייאלץ לשחק קלף מסדרת ה-♥ משום שעליו לשמור על ה-8♠. גם מזרח ייאלץ לשחק קלף מסדרת ה-♥ משום שעליו לשמור על ה-10♦. כתוצאה מכך ייאלצו שני המגנים לוותר על ההגנה על ה-K♥. כשהכרוז ישחק ל-A♥ בדומם אחד מהמגנים ייאלץ לשחק את ה-K♥. ה-Q♥ תבטיח זכייה בכל הלקיחות. משחק לחץ (ברידג') Vienna Coup Show Up Squeeze, Bridge Hands Show Up Squeeze, bridge bam
אמנון יקימובסקי

אמנון יקימובסקי (11 ביוני 1925 – 26 במרץ 2022) היה פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת תל אביב. אמנון יקימובסקי נולד בשנת 1925 בכפר אוריה ובגיל 4 עבר עם משפחתו לתל אביב. למד בבית הספר אחד העם ובגימנסיה גאולה. החל ללמוד מתמטיקה ופיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים. לימודיו הופסקו עם גיוסו במלחמת העצמאות לחטיבת גבעתי. ב-1949 שוחרר מצה"ל וחזר לאוניברסיטה, ובשנת 1955 קיבל בה תואר דוקטור למתמטיקה, על עבודה בהנחייתו של פרופ' מיכאל פקטה, שכותרתה "על קשרים בין שיטות סומביליות: של טורים אין סופיים ואינטגרלים". הצטרף לסגל האקדמי של המחלקה למתמטיקה באוניברסיטה העברית, ובשנת 1962 מונה במקביל למרצה בכיר באוניברסיטת תל אביב, ונמנה עם ראשוני המורים במחלקה למתמטיקה שימושית, שהתפתחה לבית הספר למדעי המתמטיקה. בשנת 1964 הועלה לדרגת פרופסור חבר, ובהמשך מונה לפרופסור מן המניין. בשנת הלימודים ה'תשל"א (1970/71) הוקם החוג למדעי המתמטיקה, בראשות פרופ' יקימובסקי, ובו שתי מחלקות: מחלקה למתמטיקה שימושית בראשות ד"ר שלמה ברויאר ומחלקה למתמטיקה עיונית בראשות ד"ר דן עמיר. פרופ' יקימובסקי עמד בראש החוג גם בשנת הלימודים ה'תשל"ב (1971/72). בשנים 1985–1987 עמד פרופ' יקימובסקי בראש בית הספר למדעי המתמטיקה. בשנת 1970 יזם, במסגרת האוניברסיטה, פתיחת קורס במתמטיקה לילדים מחוננים בני 10–16. עם המשתתפים בחוג נמנה הנער עופר גאבר, לימים חוקר במכון ללימודים מדעיים גבוהים בצרפת וחתן פרס ארדש. בתחילת שנות ה-70 היה חבר מועצת עיריית תל אביב-יפו מטעם "המערך". השתתף בפיתוח קורסים במתמטיקה של האוניברסיטה הפתוחה, בהם הקורסים חשבון אינפיניטסימלי, תורת המידה ומבוא לאנליזה פונקציונלית. בשנת 2006 יצא לאור, בהוצאת שפרינגר, ספרו (שנכתב יחד עם אמביקשוואר שארמה ויוזף סבדוש) "Walsh Equiconvergence of Complex Interpolating Polynomials". לכבוד יום הולדתו ה-65 נערך באוניברסיטת תל אביב כנס בין־לאומי לכבודו, שהרצאותיו פורסמו בספר "Approximation, Interpolation, and Summability". לכבוד יום הולדתו ה-90 נערך באוניברסיטת תל אביב מפגש בין־לאומי לכבודו. נישא ללאה ולהם שלושה ילדים. אמנון יקימובסקי נפטר ב-26 במרץ 2022, והובא לקבורה בבית הקברות קריית שאול. אמנון יקימובסקי, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה אמנון יקימובסקי, באתר ResearchGate אמנון יקימובסקי, באתר Academia.edu מידע על אמנון יקימובסקי בקטלוג הספרייה הלאומית דנקה הרניש, "חינוך ונוער מעניינים אותי - אנסה לעשות", דבר, 21 באוקטובר 1969 מנויים באוניברסיטת תל אביב, הַבֹּקֶר, 26 באוקטובר 1964 בני 10–14 לומדים פיסיקה באוניברסיטה, למרחב, 19 בפברואר 1970; אברהם רותם, הבעייה: מנת־מישכל גבוהה, מעריב, 3 ביוני 1970; מתמטיקה ברמה אוניברסיטאית לבני 10־13, על המשמר, 18 ביולי 1972 בן 14 זכה באולימפיאדה לנוער במתימטיקה, על המשמר, 8 במאי 1972 בחירות 1969 - י. רבינוביץ מציג אנשי צוותו, מעריב, 13 באוקטובר 1969; לשכות פרלמנטריות-מוניציפליות לשירות תושבי תל אביב יפו, דבר, 1 בדצמבר 1971; מודעה, לשכות פרלמנטריות-מוניציפליות לשירות תושבי תל אביב יפו, מעריב, 9 במרץ 1972 Walsh Equiconvergence of Complex Interpolating Polynomials, Springer Nature Approximation, Interpolation, and Summability, American Mathematical Society International meeting in honor of Professor Amnon Jakimovski's 90th birthday, Faculty of Exact Sciences, Tel Aviv University אמנון יקימובסקי באתר GRAVEZ