יצחק אייזיק שר

הרב חיים יצחק אייזיק שר (תרל"ה, 1875, הלוסק − י' בשבט תשי"ב, 6 בפברואר 1952, בני ברק) היה ראש ישיבת סלובודקה בליטא ולאחר מכן בארץ ישראל. איש תנועת המוסר. בצעירותו למד אצל הרב ברוך בר ליבוביץ' בהלוסק, ובהמשך בישיבת וולוז'ין. בביקור בסלוצק נפגש עם הרב נתן צבי פינקל שכונה "הסבא מסלובודקה" ושיטתו המוסרית מצאה חן בעיניו ועבר ללמוד בישיבת סלובודקה, שם נישא לבתו של הסבא. לאחר נישואיו התגורר בקלם לצד חותנו. לאחר מספר שנים עבר למיר שם למד בישיבה לצד גיסו הרב אליעזר יהודה פינקל. בשנת תרס"ט 1909 החל הרב שר לכהן כר"מ בישיבה ("ראש ישיבה שני" לאחר הרב משה מרדכי אפשטיין) ובנוסף החל למסור שיחות מוסר. במלחמת העולם הראשונה נדד עם הישיבה למינסק וקרמנצ'וג וחזר איתה לסלובודקה בשנת תר"פ. בשנת תרפ"א (1921) מונה לעמוד בראשות הכולל שפעל בישיבה, ובשנת תרפ"ה (1925), לאחר עליית ראשי הישיבה לארץ ישראל, הפך לראש הישיבה ומנהלה לצד הרב אברהם גרודזינסקי, המנהל הרוחני של הישיבה. בשנת תרצ"א (1931) ביקר בארצות הברית ויזם את הקמת "הסתדרות תלמידי סלובודקה בארצות הברית ובקנדה". בפרוץ מלחמת העולם השנייה שהה לצורכי מרפא בשווייץ וכך ניצל. בשנת תש"א (1941), לאחר קשיים רבים, עלה לארץ ישראל והקים כולל אברכים בירושלים. בתקופה זו מסר ועדים לקבוצת בחורים מישיבת חברון. באייר תש"ז (1947) הקים יחד עם חתנו הרב מרדכי שולמן ובסיוע אוהדי ישיבת סלבודקה בישראל ובארצות הברית את ישיבת סלבודקה בבני ברק, שבה כיהן כראש ישיבה עד פטירתו בשנת תשי"ב. הרב שר קבור בבית הקברות שומרי שבת בבני ברק. על שמו רחוב בגבעת רוקח בבני ברק בסמוך לבניין הישיבה. אביו, הרב יוסף שר, נישא בזיווג שני לטויבע לויטן, אחותם של הרבנים בן ציון לויטן ואשר ניסן לויטן ושל בת שבע שך, אמו של הרב אלעזר מנחם מן שך. מנישואים אלו נולדה בת אחת, חיה עלקא רבקה, שנישאה לרב משה טיקוצ'ינסקי, לימים משגיח בישיבת סלבודקה שהוקמה מחדש בישראל. בתו הרבנית חיה מרים נישאה לרב מרדכי שולמן ששימש ר"מ בישיבה בליטא, ואחר כך בישיבה בבני-ברק. לאחר פטירת הרב שר נתמנה הרב שולמן לראש הישיבה. בנו יוסף הוציא לאור את הקובץ "כנסת ישראל" שעל ידי ישיבת סלבודקה. נהרג בגטו קובנה. חתנו הוא הרב דוב לנדו. הרב שר המשיך את שיטת "גדלות האדם" של סלבודקה. הוא היה הראשון בישיבת סלבודקה שלצד תפקידו כר"מ ושיעורי הגמרא שלימד מסר גם שיחות מוסריות. הוא נהג לפרש את הדמויות המופיעות בתורה כאישים רוחניים מאוד הרחוקים באופן מהותי מבני האדם כיום. לדבריו, הלומד כיום יתקשה להבין גם את הדמויות ה"רעות" שבתורה, כדוגמת עשיו או לבן הארמי, שלא דמו לדמויות שליליות המוכרות לנו אלא היו אנשים גדולים שחלו פגמים דקים במעשיהם. 'שר, ר' יצחק־אייזיק ב"ר יוסף־חיים', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 103 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1301). אפרים אשרי, ‏ישיבת "כנסת ישראל" בסלובודקה, באתר "דעת" נפטר ראש ישיבת סלובודקה, מעריב, 6 בפברואר 1952 הרב ר' יצחק אייזיק שר זצ"ל, הצופה, 7 בפברואר 1952 א. ינאי, הגר"א שר זצ"ל: שבעה לפטירתו, שערים, 15 בפברואר 1952, עמ' 5 הרב ר' חיים יצחק אייזיק שר זצ"ל, הפרדס, מרץ 1952, באתר היברובוקס דוד זריצקי, רבי יצחק אייזיק שר, בתוך: תורת המוסר, תל אביב תשי"ט, באתר היברובוקס. מכתביו: קונטרס קדושת ישראל, באתר היברובוקס בית ישראל, באתר היברובוקס עמק ההבנה בתורה וחז"ל, הוצאת תבונה, ירושלים תש"א, באתר היברובוקס הכרת ערך האדם, התבונה, ניסן תש"ו, באתר היברובוקס חיים יצחק איזיק שר (1875-1952), דף שער בספרייה הלאומית הקבר של יצחק אייזק שר בבית הקברות שומרי שבת, באתר BillionGraves