laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אבא (תנא)

אבא היה תנא שחי בסוף תקופת הזוגות, כנראה בדורם של הלל ושמאי. אבא נזכר במשנה במסכת פאה, בהקשר של סיפור על רבי שמעון איש המצפה זרע שני סוגי חיטה בשדה אחת, והסתפק כמה פאה צריך להשאיר בשדה פאה. הוא עלה יחד עם רבן גמליאל הזקן לבית הדין הגדול שבלשכת הגזית כדי לברר את הדין, ושם אמר נחום הלבלר את ההלכה ששמע מרבי מיאשא, ששמע אותה מתנא בשם אבא: מקובל אני מרבי מיאשא, שקיבל מאבא, שקיבל מן הזוגות, שקיבלו מן הנביאים הלכה למשה מסיני, בזורע את שדהו שני מיני חיטין, אם עשאן גורן אחת, נותן פאה אחת; שתי גרנות, נותן שתי פאות — משנה, מסכת פאה, פרק ב', משנה ו' . כיוון שהלל ושמאי היו הזוג האחרון, ורבן גמליאל חי בדור שאחרי הזוגות, מסתבר שאבא חי בדור האחרון של הזוגות – תקופת הלל ושמאי, ומהם הוא שמע את ההלכה שמסר לרבי מיאשא. לפי גרסת המשנה המובאת בפירוש הרא"ש למסכת נזיר, רבי מיאשא לא קיבל מחכם בשם אבא, אלא מאביו (של רבי מיאשא). בספר יוחסין מצוטטת ברייתא על פיה בדורם של רבי אלעזר ברבי צדוק ורבן גמליאל הזקן חי תנא בשם רבי אבא. הרב אהרן היימן משער שאם גרסה זו נכונה, אבא המוזכר במשנה בפאה הוא אותו רבי אבא חברו של רבי אלעזר ברבי צדוק, והוא חי בתחילת הדור הראשון לתנאים. קטגוריה:אבא (תנא), באתר ויקיטקסט הרב אהרן הימן, "אבא (תנא בזמן הבית)", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט ראו תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף נ"ו, עמוד ב', בפירוש רש"י ובתוספות. פירוש הרא"ש, מסכת נזיר, דף נ"ו, עמוד א' רבי אברהם זכות, ספר יוחסין השלם, ירושלים ה'תשכ"ג, עמ' 3828, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) ערך זה הוא קצרמר בנושא תנאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרלו ריינלדי

קַרְלוֹ רַיינַלְדִי (באיטלקית: Carlo Rainaldi; 4 במאי 1611 – 8 בפברואר 1691) היה אדריכל איטלקי בסגנון הבארוק. ריינלדי, יליד רומא, היה אחד האדריכלים המובילים של רומא של המאה ה-17, הידוע בפאר מסוים בעיצוביו. הוא עבד בהתחלה עם אביו, ג'ירולמו ריינלדי, אדריכל מנייריסט ברומא. לאחר מות אביו, הוא אימץ במלואו את סגנון הבארוק המונומנטלי. הוא זכה להצלחה ברומא כאשר האפיפיור אורבנוס השמיני, בן משפחת ברבריני, הוחלף באפיפיור אינוקנטיוס העשירי, בן משפחת פמפילי השמרן יותר. עבודותיו כוללות את החזית של בזיליקת סנט'אנדריאה דלה ואלה (אנ') (1661–1665), את החזית של כנסיית סן ג'ירולמו דלה קאריטה (אנ') (1657), הכנסיות התאומות סנטה מריה דיי מיראקולי וסנטה מריה אין מונטסאנטו, וכנסיית סנטה מריה אין קמפיטלי (אנ') (1663–1667). הוא לא הצליח להשלים את החזית של כנסיית סַנְט'אַנְיֶיזֶה אִין אָגוֹנֶה (אנ') במהלך העבודה בשנים 1653–1657. המזבח הגבוה של כנסיית סנטה מריה דלה סקאלה (אנ') הוא מאת ריינלדי. מעבר לעבודתו כאדריכל באבן, ריינלדי עיצב גם תפאורות במה לטקסים ואירועים דתיים. בשנת 1650, הוא עיצב את התפאורות לטקס הקוארנט'אורה (Quarant'ore), או בשמו האחר ארבעים שעות הדבקות (אנ'), שנערך בכנסיית איל ג'זו (אנ'). בשנת 1665, הוא עיצב את בימת המת (אנ') לזכר מותו של פליפה הרביעי, מלך ספרד. הוא גם היה מלחין. ריינלדי מת ברומא. מדיה וקבצים בנושא קרלו ריינלדי בוויקישיתוף "Via di Monserrato", RomaSegreta "Church of Santa Maria della Scala", Turismo Roma, Major Events, Sport, Tourism and Fashion Department
חצות בפרה פאלאס (סדרה)

חצות בפרה פאלאס (בטורקית: Pera Palas'ta Gece Yarısı) היא סדרת טלוויזיה טורקית מסוג דרמה תקופתית היסטורית, שהופקה והופצה על ידי נטפליקס. הסדרה מבוססת על ספרו של צ'ארלס קינג, "חצות בפרה פלאמס: המהפכה של איסטנבול". ועלילתה נעה בקווי זמן מרובים בתוך העיר איסטנבול, מתמקדת בתקופת הרפובליקה הטורקית הראשונה והשינויים שחלו בעיר ובמדינה. העונה הראשונה מורכבת מ-8 פרקים. הסדרה, שהתרכזה סביב מלון פרה פאלאס האמיתי. הסדרה חודשה לעונה שנייה שיצא בספטמבר 2024. הסדרה מתרחשת במלון פרה פלאמס המפורסם באיסטנבול, ומגוללת את סיפורן של דמויות שונות מהתקופה שבין מלחמות העולם הראשונה והשנייה. העלילה מתמקדת במארג של חיי האורחים והעובדים במלון, אשר משקפים את השינויים הפוליטיים והחברתיים שעוברים על טורקיה והעולם כולו. המלון, שהיה מקום מפגש של סופרים, פוליטיקאים ומרגלים, מהווה רקע לדרמה המרתקת של תקופה זו. העלילה מסתעפת בין ההווה לעבר, כאשר אסרה הגיבןרה הראשית, עיתונאית טורקית מודרנית, מגיעה למלון פרה פלאמס כדי לכתוב כתבה על המלון ההיסטורי. במהלך לילה סוער, היא מועברת בזמן אל שנת 1919, תקופה ראשונה שלאחר מלחמת העולם הראשונה ובתחילת המאבק על הקמת הרפובליקה הטורקית. הסדרה צולמה במלון פרה פלאמס האמיתי באיסטנבול, אשר נוסד בשנת 1892 והיה למרכז תרבותי חשוב בעיר. הצילומים נעשו בצורה נאמנה לתקופה, תוך הקפדה על הפרטים ההיסטוריים והרקע החברתי והפוליטי של אותה תקופה. הסדרה זכתה לביקורות מעורבות. חלק מהמבקרים שיבחו את ההפקה המרשימה ואת היכולת לשחזר את התקופה ההיסטורית בצורה מדויקת, בעוד אחרים ציינו שהעלילה מורכבת ויכולה להיות מבלבלת לצופים שלא מכירים את ההקשר ההיסטורי. מדיה וקבצים בנושא חצות בפרה פאלאס בוויקישיתוף "חצות בפרה פאלאס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "חצות בפרה פאלאס", באתר נטפליקס "חצות בפרה פאלאס", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "חצות בפרה פאלאס", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "The Turkish Fantasy series 'Midnight at the Pera Palace' opens a door of the palace to 1919, what to expect from the exciting thriller?". Netflix Junkie (באנגלית אמריקאית). 2022-02-17. נבדק ב-2022-03-30. "Midnight at The Pera Palace Season 2 Release Date: Step into Glamour! -" (באנגלית אמריקאית). 2023-08-22. נבדק ב-2023-09-15. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "חצות בפרה פאלאס (סדרה)".
פרוויז משכאתיאן

פרוויז משכאתיאן (בפרסית: پرويز مشكاتيان; 15 במאי 1955 – 21 בספטמבר 2009) היה מוזיקאי פרסי, מלחין, חוקר ומרצה. משכאתיאן נולד בנישאפור. הוא הצטרף לאוניברסיטה לאומנות בטהראן, שם למד את תורת המוזיקה ולמד לנגן על "רדיף" (היצירות הפרסיות הקלאסיות). על ידי נור עלי בורומאנד, דריוש ספואט, מוחמד טאגי מסעודיה וממהדי ברקשלי. משכאתיאן התמקד ב"רדיף" של ירזא עבדוללה לסטאר ולסנטור. בשנת 1977 הקים משכאתיאן את ההרכב המוזיקלי עא'רף (בפרסית: گرده عارف) ביחד עם חוסיין עליזאדה ומוחמד רזא לוטפי. משכאתיאן היה מסייר באופן קבוע באירופה ואסיה. באביב של שנת 1982 הוא הוציא לאור את הספר "עשרים החלקים של הסנטור" (באנגלית: Twenty Pieces for Santour) באותו הזמן, הוא המשיך לעבוד כמרצה וחוקר באוניברסיטת טהראן. משכאתיאן הלך לעולמו ב-21 בספטמבר 2009 בטהראן מהתקף לב. מדיה וקבצים בנושא פרוויז משכאתיאן בוויקישיתוף פרוויז משכאתיאן, סרטונים בערוץ היוטיוב פרוויז משכאתיאן, באתר Last.fm (באנגלית) פרוויז משכאתיאן, באתר MusicBrainz (באנגלית) פרוויז משכאתיאן, באתר Discogs (באנגלית) פרוויז משכאתיאן, באתר Genius Tehran center to celebrate Mohammadreza Lotfi’s 71st birthday, Tehran Times, ‏30 December 2017
So laang we's du do bast

"So laang we's du do bast" (בעברית: "כל עוד אתה שם") הוא שיר שבוצע על ידי הזמר הלוקסמבורגי קמילו פלגן. השיר ייצג את לוקסמבורג באירוויזיון 1960. השיר נכתב על ידי אנרי מוטס והולחן על ידי ז'אן רודרס. השיר הושר שלישי בסדר ההופעות, לפני דנמרק ואחרי שוודיה. במרכז מילות השיר עומדת אישה הנפרדת מאהובה שעומד לעזוב. ערך מורחב – לוקסמבורג באירוויזיון 1960 ב-29 במרץ 1960 הופיע פלגן על בימת האירוויזיון. הוא שר שלישי בסדר ההופעות, לפני דנמרק ואחרי שוודיה. עם סיום ספירת הקולות הגיע פלגן למקום ה-13 (והאחרון) עם נקודה אחת בלבד. Eurovision 1960 Results: Voting & Points
לי פאנגווי

לי פאנגווי (בסינית: 李方伟, נולד ב-18 בספטמבר 1972) הוא יזם וסוחר נשק סיני. ב-28 באפריל 2014, הוא הואשם על ידי ארצות הברית בטענה שהוא חשוד בהפרת סנקציות ותקנות, באמצעות שימוש בחברות קש כדי להיכנס למערכת הפיננסית האמריקאית ובאספקת טכנולוגיה הקשורה לטילים בליסטיים לאיראן. לי פאנגווי הוא אחד מהמעטים הסינים ברשימת עשרת הנמלטים המבוקשים ביותר על ידי ה-FBI. בשנת 2014, משרד החוץ של ארצות הברית הציע פרס של עד 5 מיליון דולר בתקווה שמישהו יוכל לספק רמזים שיעזרו לתפוס את לי פאנגווי או להוכיח את אשמתו. המפעל לפחם שהוא היה אחראי עליו נתקל בהפגנות מצד התושבים המקומיים בטענה שהמפעל מפריש וקובר פסולת רעילה באופן בלתי חוקי, ומזהם את המים השטחיים והנהרות בסביבה. הפרקטיקה הזו חשודה כגורם מרכזי לעלייה הניכרת במומים מולדים ובתמותה בסמוך למפעל שלו, וכן להחמרת בעיות תברואתיות נוספות. על פי דיווחי התקשורת, חקירות חשפו שלכאורה לי פאנגווי נעצר באפריל 2019 על הברחה בדאליין והוא מוחזק במרכז המעצר בדאליין מאז 2020. מדיה וקבצים בנושא לי פאנגווי בוויקישיתוף [1]
משקיע כשיר

משקיע כשיר או לקוח כשיר הוא כינוי לאדם או תאגיד המוחרגים מהסייגים הקבועים בחוק ניירות ערך לעניין קבלת הצעות להשקעה ללא תשקיף. על פי חוק ניירות ערך חל איסור על מתן הצעה להשקעה לסוגיה השונים אלא על פי תשקיף שהרשות לניירות ערך התירה את פרסומו. מטרת החוק היא להגן על ציבור המשקיעים מפני השקעות מסוכנות. על ידי פרסום התשקיף לציבור יכולים המשקיעים הפוטנציאליים לעמוד על טיבה של ההשקעה, לבחון את יתרונותיה וחסרונותיה ולהיות מודעים בצורה מלאה לסיכונים והרווחים הטמונים בה. תכליתו של החוק מופנית בעיקר להגנה על "משקיעים לא מתוחכמים" שהיעדר ניסיונם וידיעותיהם בתחום יוצר חוסר איזון בין הגוף המציע את ההשקעה ובין הקונה, דבר שיכול להביא לידי ניצול לרעה וגרימת נזק לציבור המשקיעים. אמנם, החוק מאפשר הצגת הצעות השקעה גם בהיעדר תשקיף בסייגים שונים וביניהם: הצעה לפחות מ-35 ניצעים, הצעה שאינה כוללת נתונים כספיים ותשואה צפויה וכן הצעה למשקיעים כשירים וזאת מתוך הנחה של המחוקק כי לאור הכנסותיו ונכסיו של המשקיע הכשיר הרי שהוא כבר "משקיע מתוחכם" שיש ביכולתו להתמודד עם השקעות מורכבות או השקעות שאין עליהן פיקוח. משקיע כשיר הוא אדם או תאגיד העונים לאחת ההגדרות הבאות: קרן להשקעות משותפות בנאמנות קופת גמל גורם מבטח בנק מנהל תיקי השקעות יועץ השקעות חבר בורסה חתם קרן הון סיכון חברה שבבעלותה הון עצמי של 50 מיליון ש"ח ומעלה אדם פרטי עם נכסים נזילים בשווי של מעל כ-5.2 מיליון ש"ח והכנסתו במשך שנתיים עולה על כ-630 אלף ש"ח או שלנכסים הנזילים שווי של מעל כ-8.3 מש"ח או שהכנסתו השנתית עולה על 1.2 מיליון ש"ח הגשת הצעה להשקעה למשקיע שאינו כשיר היא עבירה פלילית שעונשה חמש שנות מאסר וזאת בתנאי שהיא הוגשה ליותר מ-35 ניצעים. לאור התרחבות התופעה של חברות המציעות השקעות למשקיעים לא כשירים מבצעת הרשות לניירות ערך חקירות, תביעות ואכיפה כנגד פעילות זו. חוק ניירות ערך, תשכ"ח-1968, באתר "נבו" חוק ניירות ערך, תשכ"ח-1968, סעיף 15 הרשות לניירות ערך, דוח ריכוז ממצאים בנושא הצעה לציבור של ניירות ערך חוק ניירות ערך, תשכ"ח-1968, תוספת ראשונה חוק ניירות ערך, תשכ"ח-1968, תיקון מס' 45 השקעות לא מפוקחות, באתר הרשות לניירות ערך
Dai Boh

Dai Boh (בעברית: אלוהים ייתן) הוא מיני-אלבום משותף של הראפרית האוקראינית אליונה אליונה והזמרת ג'רי הייל. את האלבום הוציאה ב-26 באוגוסט 2022 לאור חברת התקליטים קולומביה רקורדס. זהו אינו שיתוף הפעולה הראשון בין שתי המוזיקאיות: ב-22 באפריל 2022 הוציאו השתיים את הסינגל "Рідні мої". חודשיים אחר יצא "Чому?". לימים השתיים ייצגו את אוקראינה באירוויזיון 2024 עם השיר "Teresa & Maria", שדורג בערב הגמר במקום השלישי. Holdiness, Timothy. "Eurovision 2024 Semi-Final One Qualifiers". ESCXTRA (באנגלית בריטית). נבדק ב-2024-05-17. Sturtridge, Isaac. "REVEALED: The Eurovision 2024 semi-final and final jury/televote detailed voting results". ESCXTRA (באנגלית בריטית). נבדק ב-2024-05-17.
נואיבה

נואיבה (בערבית: نويبع, תעתיק מדויק: נֻוַיְבַּע) היא עיר תיירות במצרים השוכנת בצדו המזרחי של חצי האי סיני, לחוף מפרץ אילת, כ-65 ק"מ מדרום לאילת וכ-150 ק"מ מצפון לשארם א-שייח'. ב-2006 מנתה אוכלוסיית העיר, כולל היישובים הסמוכים אליה, כ-12,000 נפש. בתקופת השלטון הישראלי בסיני, לאחר מלחמת ששת הימים, עלו יוזמות שונות לפיתוח האזור. במאי 1970 עלתה כוונה של יזמים צרפתים להקים במקום כפר נופש, אולם הכוונה סוכלה על ידי ממשלת צרפת שלא רצתה מעורבות צרפתית בהשקעות מעבר לקו הירוק. בינואר 1971 הוקם במקום בית קפה בדואי. החטיבה להתיישבות של הסוכנות היהודית יזמה סקר קרקע במחצית השנייה של 1970 ומצא שהמקום מתאים לחקלאות. בעקבות זאת הוקם ליד נואיבה מושב נביעות. באותן שנים הפך שמה של נואיבה למושג בישראל כאתר מפלט מהמסגרות הממסדיות, בייחוד לדור הצעיר. ב-1977 נערך במקום "פסטיבל נואיבה הראשון", וב-1978 נערך פסטיבל גדול יותר בו הופיעו מיטב אמני הפופ והרוק בישראל באותה עת. התקשורת הישראלית קשרה לפסטיבל את התואר "וודסטוק הישראלי", אולם הייתה בכך הגזמה רבה מאחר שמאפיינים חשובים של פסטיבל וודסטוק לא התקיימו בנואיבה. לאחר החזרת השלטון בסיני למצרים הוקם בנואיבה נמל, שאותו פוקדות ספינות מעבורת המגיעות מעקבה. אזור נואיבה מיושב בשני שבטי בדואים: תראבין בצפון ומאיזנה בדרום. תושבי נואיבה מתפרנסים מעבודה במשרדי הממשלה והעירייה שבמקום ומשירותים לתיירים. בחלק הדרומי של נואיבה נמצאת הדיונה הקטנה, שבה בתי מלון, בתי הארחה וחושות לתיירים, ולידה הדיונה הגדולה. בדומה ליישובים רבים לאורך מפרץ אילת, גם נואיבה חביבה על תיירים מישראל. ישנם מספר שירים הנושאים את השם "נואיבה": שלמה גרוניך הלחין שיר בשם זה למילים של נירית ירון, ומתי כספי הלחין למילים של דורי בן זאב ("חגיגה בנואיבה", 1977). חלוץ הזמר המזרחי ג'קי אלקיים הוציא גם הוא סינגל בשם זה. לאחר ביקור בסיני, הלחין שמשון מיאל שיר בשם "נואייבה נואבה" כחלק מאלבומו היחיד "פרדס הגחלים הלוחשות". מתיו טיג, סיני - חלום ושברו - מרירות המולידה טרור רוחשת בקרב שבטי הבדואים בחצי האי סיני, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 130, מארס 2009 נואיבה (מצרים), דף שער בספרייה הלאומית נתוני אוכלוסייה בערי מצרים, [1] (הקישור אינו פעיל, 8 במרץ 2022) לא נגנזה תכנית כפר הנופש בנואיבה, למרחב, 15 במאי 1970 ברוך מאירי, שלטונות צרפת הורו למועדון הים התיכון לא להשתתף בהקמת כפר הנופש נואייבה, מעריב, 22 במאי 1970 בית קפה בדואי בנוייבה, מעריב, 19 בינואר 1971 סקר: מים ושטחים לחקלאות מצויים בחצי האי סיני, מעריב, 17 בנובמבר 1970 https://stereo-ve-mono.com/1109 https://www.colbonews.co.il/consumption/51971/
Ce soir-là

"Ce soir-là" (בעברית: "הערב") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הצרפתי פרנסואה דגלט. השיר, שנכתב על ידי פייר דורסי והולחן על ידי הובר ז'ירו (אנ'), ייצג את מונקו באירוויזיון 1960. בדומה לשירי התקופה, השיר בוצע בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומד דגלט, המדבר אל אהובתו שנפרדה ממנו ומנסה לשכנע אותה לחזור אליו. ערך מורחב – מונקו באירוויזיון 1960 ב-29 במרץ 1960 הופיע דגלט על בימת האירוויזיון. הוא שר שמיני בסדר ההופעות, לפני שווייץ ואחרי אוסטריה. עם סיום ספירת הקולות הגיע למקום השלישי עם 15 נקודות. Eurovision 1960 Results: Voting & Points
Ridni moji

"Ridni moji" (מעוצב באוקראינית: "Рідні мої"; בעברית: "קרוביי") הוא שיר שהוקלט על ידי הראפרית האוקראינית אליונה אליונה בהשתתפות הזמרת ג'רי הייל. הוא יצא לאור ב-22 באפריל 2022, בהוצאת חברת התקליטים קולומביה רקורדס, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. השיר הגיע למקום השביעי בטופ-היט. השיר נכתב על ידי אלונה סברננקו ויאנה שימייבה. עטיפתו כוללת רקע ורוד, כשבמרכזו מוצג תצלום של סוג עוף לא ידוע שומר על קן שבנה. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-3.8 מיליון השמעות. הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-22 באפריל 2022 גם כן בערוץ היוטיוב הרשמי של אליונה. הוא מציג את שתי הזמרות שרות את מילות השיר, הייל ברקע כתום ואליונה אליונה ברקע תכלת. נכון למאי 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-13.1 מיליון צפיות. Рідні мої – ספוטיפיי alyona alyona - Рідні мої (feat. Jerry Heil), יוטיוב Рідні мої (feat. Jerry Heil) - Single, אפל מיוזיק
מורפיזם פרויקטיבי

בגאומטריה אלגברית המושג מורפיזם פרויקטיבי הוא גרסה יחסית של המושג סכמה פרויקטיבית זאת אומרת תת-סכמה סגורה במרחב פרויקטיבי. כך מורפיזם פרויקטיבי מתאר משפחות של יריעות (סכמות) פרויקטיביות. מרחב פרויקטיבי אנחנו מגדירים P Z n {\displaystyle \mathbb {P} _{\mathbb {Z} }^{n}} כספקטרום פרויקטיבי של החוג המדורג Z [ x 0 , … , x n ] {\displaystyle \mathbb {Z} [x_{0},\ldots ,x_{n}]} . כמו כן, מרחב פרויקטיבי מעל Y {\displaystyle Y} מוגדר על-ידי החלפת בסיס P Y n = P Z n × Y {\displaystyle \mathbb {P} _{Y}^{n}=\mathbb {P} _{\mathbb {Z} }^{n}\times Y} . זאת סכמה מצוידת במורפיזם קנוני (היטל) π : P Y n → Y {\displaystyle \pi :\mathbb {P} _{Y}^{n}\to Y} . הגדרה. מורפיזם סכמות f : X → Y {\displaystyle f:X\to Y} נקרא פרויקטיבי עם ניתן להציגו כהרכבה X → g P Y n → π Y {\displaystyle X{\stackrel {g}{\to }}\mathbb {P} _{Y}^{n}{\stackrel {\pi }{\to }}Y} כאשר g {\displaystyle g} שיכון סגור. מורפיזם X → Spec ⁡ ( k ) {\displaystyle X\to \operatorname {Spec} (k)} פרויקטיבי כאשר X {\displaystyle X} סכמה פרויקטיבית. עבור סכמה קוואזי-פרויקטיבית X {\displaystyle X} ותת-סכמה סגורה Z ⊂ X {\displaystyle Z\subset X} הניפוח π : B l Z ( X ) → X {\displaystyle \pi :Bl_{Z}(X)\to X} הוא מורפיזם פרויקטיבי. כל מורפיזם פרויקטיבי הוא נאות. בפרט, פנקטור התמונה הישרה וניגזרותיו שומרים על אלומות קוהרנטיות. Hartshorne, Robin (1977), Algebraic Geometry, Springer-Verlag. ISBN 0-387-90244-9.
הדיוויזיה ה-301 (האימפריה הגרמנית)

הדיוויזיה ה-301 (בגרמנית: 301. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה. הדיוויזיה הוקמה ב-22 בספטמבר 1916 בבלקן והיא לחמה שם בחזית הרומנית והיא לחמה שם בקרבות השונים, ובככלל זה בקרב ארג'ש. ב-22 בינואר 1917 הועברה הדיוויזיה לחזית המערבית, שם לחמה באזור אלזס-לורן עד תום המלחמה. עם סיום המלחמה חזרו חיילי הדיוויזיה לגרמניה, וב-14 בינואר 1919 פורקה הדיוויזיה. יוהנס פון בוסה (22 בספטמבר 1916–ינואר 1917) אדווין פון טרסקו (20 באפריל 1917–15 באוגוסט 1917) לותאר פון וורמב (16 באוגוסט 1917–14 בינואר 1919) Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.
דוד משה טברסקי

הרב דוד משה טברסקי (נולד בי"א בטבת תשי"ט, דצמבר 1958) הוא האדמו"ר מרחמסטריווקא בבורו פארק. נולד בניו סקוור לרב חי יצחק טברסקי ולמרים, בת רבי יעקב יוסף טברסקי האדמו"ר מסקווירה. אביו היה בן רבי יוחנן, האדמו"ר מרחמסטריווקה, ולימים מילא את מקומו בארצות הברית. גדל והתחנך בשיכון סקווירא (ניו סקוור) בצל סבו רבי יעקב יוסף טברסקי, ואחר כך בצל דודו רבי דוד טברסקי. נישא לשיינדל חנה, בת רבי יעקב יצחק הורוביץ, האדמו"ר מדומברובה, והתגורר בבורו פארק. כיהן כראש כולל וכרב הקהילה בבורו פארק. אחיו הגדול, רבי מרדכי טברסקי, נפטר באופן פתאומי בשנת תשנ"ב (1992), ומאז סומן הוא כממשיך. לאחר פטירת אביו בשנת תשפ"ג (2023) התמנה לאדמו"ר במקומו, לצד אחיו הצעירים ממנו שמונו בקהילות רחמסטריווקא בערים אחרות. תחת הנהלתו מוסדות חינוך, ישיבות וכוללי אברכים. גיסו הוא הרב מרדכי דוד אונגר, האדמו"ר מבאבוב 45. בניו הרב מרדכי פנחס טברסקי מכהן כראש הישיבה של החסידות, חתן דודו רבי מנחם מנדל הגר, האדמו"ר מוויז'ניץ קיימישא לייק. הרב אברהם יהושע אשר, חתן רבי יוסף חיים מוסקוביץ האדמו"ר משאץ מונסי. הרב יוחנן, חתן הרב יוסף טייטלבוים אב"ד נעפלעמיץ. הרב חיים בן ציון, חתן הרב אלעזר שלאגער. הרב יחיאל מיכל, חתן אחותו וגיסו הרב פנחס אלימלך שטיין הרב נחמן יוסף, חתן רבי פנחס שלום אייכנשטיין האדמו"ר מחודרוב בשיקגו, חתן רבי אליהו שטרנבוך. חתניו הרב צבי אלימלך טייטלבוים, רב בית המדרש 'תפלה למשה - סאטמר' בבורו פארק, בן רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים אב"ד בית אהרן. הרב מאיר יוסף רובין, דומ"ץ בחסידות, בן רבי יעקב ישראל רובין האדמו"ר מסוליצה. הרב פנחס אלימלך שטיין, בן רבי יוסף שטיין האדמו"ר מפאלטישאן. הרב נפתלי אביש וייס, בן רבי מאיר אלעזר וייס האדמו"ר מספינקה 18. הרב יוסף הלברשטאם, בן רבי יצחק מרדכי הלברשטאם האדמו"ר מקיוויאשד. הרב שלום יחזקאל שרגא רובין, בן הרב חיים יעקב רובין אב"ד צישנוב. משה ויסברג, הצצה: שבעה אדמו"רים הוכתרו בחצר חסידות רחמסטריווקא - בחדרי חרדים, באתר בחדרי חרדים, 18 באוגוסט 2023
סיווג היחידות הטריטוריאליות הסטטיסטיות

סיווג היחידות הטריטוריאליות הסטטיסטיות (באנגלית: NUTS - Nomenclature of Territorial Units for Statistics, בצרפתית:Nomenclature des unités territoriales statistiques) היא גאוקוד סטנדרדי הנוגע לחלוקה המנהלית של הארצות לצרכים סטטיסטיים. סטנדרד זה אומץ ב-2003, פותח והוסדר על ידי האיחוד האירופי ומכסה בצורה מפורטת רק את המדינות החברות באיחוד האירופי. הסיווג NUTS משמש את מנגנוני האספקה של הקרנות המבניות של האיחוד האירופי ואת קרן הלכידות של האיחוד האירופי ואת מיקום האזור שבהם יש לספק סחורות ושירותים הכפופים לחוקי האספקה הציבורית האירופית. יורוסטט (Eurostat הלשכה הסטטיסטית האירופית) קבע עבור כל מדינה חברה באיחוד האירופי נקבעה הייררכיה של שלוש רמות NUTS בהסכמה עם כל אחת מהן. לפעמים תת-יחידות ברמות מסוימות אינן תואמות את היחידות המנהליות הרשמיות של המדינות. הקוד NUTS מתחיל בקוד של שתי אותיות המתייחס למדינה, לפי הקיצור במקובל במדריך הכתיבה הבינממסדי של האיחוד האירופי - European Union's Interinstitutional Style Guide. תת החלוקה של המדינה מצוינת על ידי מספר. תת-החלוקה המשנית והשלישונית מצוינת כל אחת במספר אחר. כל מספור מתחיל ב-1, כאשר 0 משמש את הרמה העליונה. מתחת שלוש הרמות NUTS קיימות יחידות מנהליות מקומיות LAUs. מערכת סטטיסטית דומה משמשת גם ארצות מועמדות לכניסה לאיחוד האירופי וחברות באיגוד הסחר החופשי האירופי, אולם היא אינה חלק מה-NUTS הכפופים להסדרי האיחוד האירופי. הסיווג NUTS הנוכחי, נכון ל-21 בנובמבר 2016 ובתוקף החל מ-1 בינואר 2018 (שעודכן עבור החברות החדשות ב-2020) כולל : 92 אזורי NUTS1; 244 אזורי NUTS2 1215 אזורי NUTS3 99,387 יחידות מנהליות מקומיות LAUs לפי מספר התושבים: בגלל ההבדלים בגדל, לא בכל המדינות קיימות כל רמות החלוקה, למשל בלוקסמבורג ובקפריסין קיימות רק יחידות מנליות מקומיות. LAUs במקרים אלה ממדי היחידות מסוג NUTS הם בסדר גודל של לכל המדינה. הממלכה המאוחדת עזבה את האיחוד האירופי ("ברקסיט") ב-31 בינואר 2020 והיא הייתה עד עכשיו המדינה היחידה שעשתה זאת. אזורי NUTS 1 באירופה, 2007 אזורי NUTS 2 באירופה, 2007 אזורי NUTS 3 באירופה, 2017 מדיה וקבצים בנושא סיווג היחידות הטריטוריאליות הסטטיסטיות בוויקישיתוף באתר הלישכה הסטטיסטית האירופית הסברים על הסיווג
דקלה קידר (מנחה)

דקלה קידר-ג'רבי (נולדה ב-22 במאי 1982) היא שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית. קידר גדלה בנצרת עילית, ב-1995 בהיותה תלמידה בבית ספר ערוץ הילדים ערך מיונים במסגרת יום זכויות הילד, קידר שהייתה חברת פרלמנט הנוער של נצרת עלית, נבחרה להיות ראש עיר ליום אחד. היא בוגרת מגמה ביולוגית ריאלית. בצבא היא הייתה מ"מית והייתה בדרגת קצונה, בשירותה הצבאי הייתה בשטח, באבטחת יישובים. קידר הייתה אמורה להתקדם לתפקיד של מפקדת פלוגה אך על מנת לקחת חלק בפרוייקט Y קיבלה קידר אישור מיוחד מגורמי צה"ל ויצאה לחופשה ללא תשלום ונאלצה לוותר על הקידום. בשנת 2003 השתתפה בעונה הראשונה של תוכנית המציאות "פרויקט Y" ששודרה ב-Yes, בה זכתה מקום רביעי. בשנת 2004 השתתפה כמנחה ב"בלוג" של ליאור דיין, אך פרשה באמצע התוכנית. בשנים 2004–2007 הנחתה בערוץ הילדים. בשנת 2005 התארחה בעונה הראשונה של סדרת דרמת הנוער "השמיניה" ששודרה בערוץ הילדים בחברת הכבלים של HOT, שם שיחקה בתפקיד פריקית. באותה השנה השתתפה בקלטת הילדים "נסיך האגדות" בתור מספרת. כמו כן באותה השנה כיכבה בתוכנית הקומית של ערוץ הילדים "הצלצול הוא בשבילי", בה גילמה דמויות שונות. בנוסף היא גם השתתפה בתוכנית הפרידה של עודד מנשה מערוץ הילדים שנקראת "לעודד באהבה". בשנים 2005–2007 השתתפה במופע של ערוץ הילדים שנקרא "עיר ערוץ הילדים". בשנת 2006 שיחק בתפקיד עצמה בסדרה הקומית של Yes "זומזום". באותה השנה גם הנחתה את התוכנית של ערוץ לוגי "מתחת לאף". כמו כן באותה השנה גם השתתפה במחזמר "נסיך האגדות". בשנת 2007 הופיעה בתוכנית של Yes "פפראצי". באותה השנה גם התארחה בעונה הראשונה של סדרת דרמת הנוער "האי" ששודרה בערוץ הילדים בחברת הכבלים של HOT, בה גילמה את נטלי, חברה של ג׳יני (יעל גרובגלס) ועובדת איתה במסעדה. קידר השתתפה בעבר במגוון פרסומות בניהם: פרסומות ל"קוטג'", "סופר סנטר", "אוקסי", מעדני "קרלו", בפרסומות של ערוץ הילדים "תקרא תצליח", ובפרסומת בקליפ של השיר של ערוץ הילדים שנקרא "יום הולדת בערוץ הילדים". קידר בעבר הייתה בזוגיות עם אורן רוטמן שאיתו הייתה בפרויקט Y. בשנת 2006 התחתנה עם שי ג'רבי. דקלה קידר, ברשת החברתית אינסטגרם דקלה קידר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דקלה קידר, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי דקלה קידר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית דקלה קידר, באתר ספר הקולנוע הישראלי יפעת יעקובסון, ילדים, הבאנו לכם מישהי מהווילה, באתר ynet, 15 בדצמבר 2004 חדשות - הטירונים הפסידו את דיקלה מפרוייקט Y כמפקדת פלוגה אתר נשים, באתר www.iwomen.co.il עיר ערוץ הילדים כוכבי ה"השמינייה" יופיעו בעיר ערוץ הילדים באתר הבמה רון גרנות, ערוץ המתחתנים, באתר ynet, 15 בנובמבר 2006
נתנאל אלפסי

נתנאל (נתי) אלפסי (נולד ב-25 באוגוסט 1961) הוא ראש המועצה המקומית מגדל. אלפסי נולד ביפו וגדל בתל אביב. בגיל 23 הגיע להתגורר בכרמיאל. לאחר שלוש שנים התמודד למועצת העיר בכרמיאל ורשימתו זכתה לשתי מנדטים במועצה. כיהן כחבר מועצת העיר כרמיאל במשך כעשור, יו"ר ועדת גבולות ויו"ר ועדת תכנון ובנייה באשכול גליל מזרחי. לקראת הבחירות לרשויות המקומיות ב-2013, עבר להתגורר במגדל והתמודד לראשות המועצה מול משה עוקבי, שמעון עמר, יוסי ג'ינו וישראל אמרוסי. עלה לסיבוב שני מול ישראל אמרוסי והפסיד. בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו באוקטובר 2018 התמודד לראשות המועצה בשנית מול רוברט קנדי אמרוסי ויוסף בן אודיז וניצח ברוב של 49.73% מהקולות. אלפסי התמודד לכהונה נוספת בבחירות 2024 מול רוברט קנדי אמרוסי. הבחירות נערכו ב-27 בפברואר 2024, בהם זכה אלפסי ב-601 קולות, לעומת המתמודד רוברט קנדי אמרוסי, שזכה ב-598 קולות על חודם של שלושה קולות בלבד. זכייתו של אלפסי הייתה בעקבות כך ששלושת הקולות היחידים המפרידים בין שניהם נפסלו על ידי ועדת הבחירות מאחר שהתושבים שהצביעו במעטפות הכפולות רשמו בהם "רוברט אמרוסי", במקום שמו המלא "רוברט קנדי אמרוסי". אולם בית המשפט המחוזי בנצרת קבע כי ההחלטה לפסול את שלושת הקולות עליהם נכתב בכתב יד "רוברט אמרוסי" הייתה שגויה, ויש לספור אותם כקולות כשרים. וכך נוצר התיקו בין שניהם שהוביל לבחירות החוזרות. אלפסי ערער לבית המשפט העליון נגד ההחלטה אך לבסוף משך את הערעור בהמלצת השופטים. ב-21 במאי נערכו בחירות חוזרות לראשות המועצה שבסיומם ניצח אלפסי לאחר שגרף 702 קולות (54%), לעומת רוברט קנדי אמרוסי, שקיבל 597 קולות (46%). נתנאל אלפסי, באתר מועצה מקומית מגדל אלי אשכנזי, הקרב על מגדל: חמישה מועמדים על 1,281 מצביעים, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2013 ישראל מושקוביץ, "בגלל 'קנדי' פוסלים?": הבחירות במושבה הוכרעו בהפרש שלושה קולות, כעת מגיע הערעור, באתר ynet, 1 במרץ 2024 דרמת ענק ביישוב הצפוני: הולכים לבחירות חוזרות, בגלל 3 קולות בלבד, באתר מעריב אונליין, 13 במרץ 2024 יואב איתיאל, אלי אשכנזי‏, בתום דיון בעליון: יתקיימו בחירות חוזרות במושבה הצפונית מגדל, באתר וואלה, 3 במאי 2024 אלי אשכנזי‏, אחרי הסאגה, ושוב בפער זעום: יש מנצח בבחירות החוזרות במגדל, באתר וואלה, 21 במאי 2024 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.