laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בנטקי

בנטקי (באנגלית: Bentkey) הוא ספק שירותי הזרמת מדיה אמריקאי בבעלות The Daily Wire. מטרת השירות היא יצירת תוכן חינוכי לפעוטות וילדים ברוח ערכי השמרנות. החברה נוסדה ב-16 באוקטובר 2023, לרגל חגיגות יום השנה ה-100 להיווסדה של חברת וולט דיסני, ואף הודיעה החברה באותו היום שהיא במהלך ההפקה של גרסת לייב אקשן משלה לסיפור שלגיה ושבעת הגמדים, אשר תצא ב-2024, במקביל לגרסה של דיסני. לטענת החברה, זהו צעד של מחאה על הפיכתה של דיסני, לדבריה, "מחברה מסורתית ושמרנית לחברה אשר מערבת מסרים פוליטיים וערכים ליברליים בתכנים לילדים". ג'רמי בורינג הודיע שהחברה השקיעה בפרויקט 100 מיליון דולר לשלוש השנים הראשונות. החברה מציעה שירות מלא לבעלי מנוי DailyWire+, ללא תוספת תשלום. עד כה, החברה הפיקה 4 סדרות מקוריות (צ'יפ צ'ילה, יום נהדר עם מייבל מקליי, Runes ו-Gus plus Us). מבחינה סטטיסטית, הפלטפורמה זכתה להצלחה גדולה מיד לאחר השקתה. מספר שעות לאחר השקתה, בנטקי הגיעה למקום הראשון ברשימת ״אפליקציות הפופולריות ביותר לתכנים לילדים״ ב-App Store. בימיה הראשונים, התוכן הנצפה ביותר בשירות היה הסדרה המקורית ״צ'יפ צ'ילה״, אשר קיבלה ביקורות משבחות על היותה חינוכית ומהנה לילדים, אך סחפה גל ביקורות על הדמיון בינה לבין הסדרה ״בלואי״, מבית דיסני. אתר האינטרנט הרשמי של בנטקי (באנגלית) בנטקי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סרטונים בערוץ של בנטקי, באתר יוטיוב Edwards, Jonathan (2022-03-31). "Daily Wire to make conservative kids' shows to rival 'woke' Disney". Washington Post (באנגלית אמריקאית). ISSN 0190-8286. נבדק ב-2023-10-21. Israel, Janine; Harmon, Steph; Harmon, Janine Israel explains it to Steph (2023-10-17). "Is new kids' show Chip Chilla a 'blatant Bluey knock-off' for conservatives?". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2023-10-21. Sophie Lawton, The Daily Wire claims current children’s programming is too woke. Its answer is in large part re-dubbed old European cartoons., Media Matters for America, ‏2023-10-20 (באנגלית) Daily Wire’s Bentkey App Hits #1 Kids On Apple Chart, The Daily Wire, ‏2023-10-17 (באנגלית) kayOctober 20, 2023 at 8:56 Am 5 Out of 5, Chip Chilla - BASED Movie Reviews, worthitorwoke.com, ‏2023-10-19 (באנגלית אמריקאית) Jesse Hyland, New American kids' cartoon accused of being 'Bluey' rip-off, Mail Online, ‏2023-10-19 (באנגלית)
הארי סוטאר

הארי ג'יימס סוטאר (באנגלית: Harry James Souttar נולד ב-22 באוקטובר 1998 באברדין שבסקוטלנד) הוא כדורגלן אוסטרלי-סקוטי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת לסטר סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ ובנבחרת אוסטרליה. סוטאר הוא אחיו הצעיר של ג'ון סוטאר (אנ'), בלם נבחרת סקוטלנד וגלאזגו ריינג'רס. סוטאר גדל במחלקות הנוער של ברצ'ין סיטי בויז, סלטיק ודנדי יונייטד. ב-15 במאי 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של דנדי יונייטד, בתיקו 3-3 נגד פרטיק ת'יסל במסגרת ליגת העל הסקוטית לעונת 2015/2016. ב-14 במאי הבקיע את שערו היחיד במדי המועדון, בניצחון 4-2 על קילמרנוק במסגרת הליגה. בסך הכל ערך שתי הופעות ליגה במדי המועדון. ב-29 בספטמבר 2016 חתם סוטאר על חוזה לשלוש שנים בסטוק סיטי מהפרמייר ליג, והחל לשחק בקבוצת הנוער של המועדון. ב-24 בינואר 2018 הושאל סוטאר עד לתום עונת 2017/2018 לרוס קאונטי מליגת העל הסקוטית. כבר באותו היום ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2-0 למאת'רוול במסגרת המחזור ה-23 בליגה, בו הבקיע שער עצמי. בסך הכל ערך 13 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, ובתום העונה ירדה רוס קאונטי לצ'מפיונשיפ הסקוטי. ב-30 בינואר 2019 הושאל סוטאר לפליטווד טאון מהפוטבול ליג הראשונה עד לתום עונת 2018/2019. ב-18 ביולי 2019 הושאל פעם נוספת לפליטווד טאון, למשך עונת 2019/2020. בסך הכל ערך 47 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים. לקראת עונת 2020/2021 חזר סוטאר לסטוק סיטי, שבינתיים ירדה לפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. הוא ערך 61 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד. ב-31 בינואר 2023 חתם סוטאר על חוזה לחמש שנים וחצי בלסטר סיטי מהפרמייר ליג. ב-4 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4-2 על אסטון וילה במסגרת המחזור ה-22 בליגה לעונת 2022/2023. הוא ערך 12 הופעות ליגה בעונה זו, שהסתיימה בירידתה של לסטר סיטי לפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-10 באוקטובר 2019 ערך סוטאר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוסטרליה, בניצחון 5-0 על נבחרת נפאל במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. במשחק זה הבקיע את שני שערי הבכורה שלו בנבחרת. הוא נכלל בסגל האולימפי של אוסטרליה לטורניר הכדורגל באולימפיאדת טוקיו בשנת 2021, וערך שלוש הופעות בטורניר. סוטאר נכלל בסגל נבחרת אוסטרליה לטורניר מונדיאל 2022, וערך ארבע הופעות בטורניר. נכלל בסגל נבחרת אוסטרליה לטורניר גביע אסיה 2023. מדיה וקבצים בנושא הארי סוטאר בוויקישיתוף הארי סוטאר, ברשת החברתית אינסטגרם הארי סוטאר, באתר Transfermarkt הארי סוטאר, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) הארי סוטאר, באתר Soccerway הארי סוטאר, באתר BDFutbol הארי סוטאר, באתר WorldFootball.net הארי סוטאר, באתר National Football Teams הארי סוטאר, באתר FootballDatabase.eu Souttar Deal Completed באתר הרשמי של סטוק סיטי, 29 בספטמבר 2016 (באנגלית) Harry Souttar joins the club on loan באתר הרשמי של רוס קאונטי, 24 בינואר 2018 (באנגלית) SOUTTAR HEADS OUT באתר הרשמי של סטוק סיטי, 30 בינואר 2019 (באנגלית) SOUTTAR HEADS BACK TO HIGHBURY באתר הרשמי של סטוק סיטי, 18 ביולי 2019 (באנגלית) Harry completes Leicester switch באתר הרשמי של סטוק סיטי, 31 בינואר 2023 (באנגלית) SOCCEROOS SQUAD ANNOUNCED: FIFA World Cup Qatar 2022™ באתר הרשמי של נבחרת אוסטרליה, 8 בנובמבר 2022 (באנגלית) Subway Socceroos AFC Asian Cup Qatar 2023™ Squad Revealed באתר Football Australia, ‏ 22 בדצמבר 2023 (באנגלית)
פסיפיק רים (אזור)

שפת האוקיינוס השקט (באנגלית: Pacific Rim) היא קבוצת יבשה הממוקמת באוקיינוס השקט, כולל איי אוקיינוס. רשימה של מדינות הנחשבות בדרך כלל לחלק משפת האוקיינוס השקט, שכן הן ממוקמות לאורך האוקיינוס השקט. האוקיינוס השקט, האוקיינוס השקט, הוא אזור פעולה מרכזי עבור ספינות משא בין מדינות העולם. זו הסיבה ששפת האוקיינוס השקט היא ביתם של 29 מתוך 50 נמלי המכולות העמוסים ביותר בעולם. יציאות אלה מפורטות להלן. מדיה וקבצים בנושא פסיפיק רים בוויקישיתוף רק המזרח הרחוק הרוסי, שנמצא בחלקו על שפת האוקיינוס השקט
יונה קוסאשווילי

יונה קוסאשווילי (בגאורגית: იონა ქოსაშვილი (יונה כּוֹסאשווילי); נולד ב-3 ביולי 1970) הוא רב אמן בשחמט ואורתופד מומחה לכירורגיה אורתופדית, יהודי-גאורגי-ישראלי. יונה קוסאשוילי נולד בטביליסי שבגאורגיה. באליפות ישראל בשחמט 1990 הוא סיים במקום השלישי ובשנת 1993, בגיל 23, קיבל תואר רב אמן בשחמט, אך הוא אינו פעיל באופן תחרותי מנובמבר 2012. קוסאשווילי הוא בוגר אוניברסיטת תל אביב ברפואה, במסגרת העתודה האקדמית. בין היחידים בעולם שמחזיק גם בתואר רופא וגם בתואר רב אמן בשחמט. את שירותו הצבאי עשה פרופ' קוסאשוילי ביחידת שלדג ובמלחמת לבנון השנייה שירת כרופא חטיבתי בקריית שמונה. בתקופה זו טיפל ב-12 אירועים רבי נפגעים. לאחר מכן עבר לשרת בענף טראומה במפקדת קצין רפואה ראשי שם היה שותף לפיתוח הקסדה הטקטית הנמצאת בשימוש כיום . קוסאשווילי ניהל בעבר את המחלקה האורתופדית במרכז הרפואי קפלן, וכיום מנהל את המחלקה האורתופדית בבית החולים בילינסון. קוסאשוילי פרסם כ-100 מאמרים מחקריים בתחום האורתופדיה. בשנת 1999 נשא לאישה את סופיה פולגאר. הם הורים לשני ילדים. קוסאשווילי התגורר עם משפחתו כ-3 שנים בטורונטו שבקנדה, שם עבד כאורתופד מנתח. כיום מתגורר עם משפחתו בגני תקווה. קוסאשווילי ייצג את ישראל פעמיים באולימפיאדות השחמט. מדיה וקבצים בנושא יונה קוסאשווילי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יונה קוסאשווילי יונה קוסאשווילי, באתר צ'סגיימס (באנגלית) יונה קוסאשווילי, באתר פיד"ה (באנגלית) ידיעות אחרונות המוסף לשבת 26/1/24 עמ'22 מחלקה לאורתופדיה - בילינסון | מרכז רפואי רבין, באתר hospitals.clalit.co.il ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים ובנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אקאש מישרה

אקאש מישרה (בהינדי: आकाश मिश्रा; נולד ב-27 בנובמבר 2001 בבלרמפור שבאוטר פרדש, הודו) הוא כדורגלן הודי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת מומבאי סיטי מליגת העל ההודית ובנבחרת הודו. מישרה החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת אינדיאן ארוס מה-I-League. הוא ערך 23 הופעות ליגה במדי המועדון. ב-16 באוקטובר 2020 חתם מישרה על חוזה לשלוש שנים בהיידראבאד מליגת העל ההודית. הוא ערך 62 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שני שערים. בעונת 2021/2022 זכה עם המועדון באליפות הודו. ב-19 ביוני 2023 חתם מישרה על חוזה לחמש שנים במומבאי סיטי מליגת העל ההודית. ב-25 במרץ 2021 ערך מישרה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הודו, בתיקו 1-1 נגד נבחרת עומאן במשחק ידידות. נכלל בסגל נבחרת הודו לטורניר גביע אסיה 2023. היידראבאד אליפות הודו (1): 2021/2022 אקאש מישרה, באתר Transfermarkt אקאש מישרה, באתר Soccerway אקאש מישרה, באתר WorldFootball.net אקאש מישרה, באתר National Football Teams אקאש מישרה, באתר FootballDatabase.eu אקאש מישרה, באתר ESPN Hyderabad FC sign Akash Mishra, Rohit Danu and Biaka Jongte באתר הרשמי של ליגת העל ההודית, 16 באוקטובר 2020 (באנגלית) India's 26-member squad for AFC Asian Cup Qatar 2023 announced באתר פדרציית הכדורגל ההודית, 30 בדצמבר 2023 (באנגלית)
אדולף אונודי

אדולף אונודי (במקור דויד פינקלשטיין, בהונגרית: Ónodi Adolf;‏ מישקולץ, 7 באוקטובר 1857 – וינה, 15 בנובמבר 1919) היה דוקטור לרפואה יהודי-הונגרי, רופא אף אוזן גרון, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים (MTA) (1896). דויד פינקלשטיין נולד במשפחה יהודית כבנם של יוז'ף פינקלשטיין, עצמאי, ושל פאני בֶּנֶד. הוא קיבל את התואר ברפואה באוניברסיטת בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד) ב-1881, אך כבר משנת 1880 היה מרצה במחלקה לאנטומיה. ב-1887 הפך למרצה בכיר (פרטי, שלא חלק מהסגל) באנטומיה, בהיסטולוגיה ובתורת התפתחות מערכת העצבים. משנת 1887, עמד גם בראש המחלקה ל"לרינגולוגיה" (הפרעות קול ובליעה) במרפאה הפנימית של האוניברסיטה בבודפשט. בשנת 1890, מונה למרצה בכיר (פרטי) גם לנושאי אף, אוזן גרון. בשנת 1910, פרופסור ומרצה במחלקת גרון. באחד הבניינים (בניין A) של המרפאה הפנימית ברחוב Szentkirályi, הוא הקים את מרפאת אף-גרון (לוע) הראשונה בהונגריה. תחום המחקר שלו היה האנטומיה של הסינוסים. הוא תיאר את "תא אונודי" שנקרא לאחר מכן על שמו. הייתה לו הכשרה וידע רחב ביותר על אזור הסינוסים. לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, הוא נאלץ להגר לווינה בשל אמונותיו הפוליטיות. אונודי ביצע פעילויות מחקר משמעותיות הקשורות לאנטומיה ופיזיולוגיה של הגרון. במחקריו הבהיר את תפקיד עצבי הגרון. עבודתו על הסינוסים הפרה-נאזאליים תורגמה למספר שפות. במהלך חייו נבחר לחבר רגיל באקדמיה הרפואית של פריז, ולאחר מכן הפך לחבר רגיל באקדמיה ההונגרית למדעים. אונודי פרסם מספר ספרים על האף והסינוסים, כמו גם הערות על עצבי הגרון. לאחר מותו, האוסף שלו על התפתחות ומורפולוגיה של הסינוסים (שהיה מפורסם בעולם) הפך לנחלת האגודה הרפואית של לונדון, אך הושמד בהתקפה אווירית על לונדון (הבליץ) במהלך מלחמת העולם השנייה. אשתו הייתה קורנליה שטיינר (1866–1944), בתם של התעשיין ברטולד שטיינר ושל צציליה בודאנסקי, עמה התחתן ב-22 במאי 1887 בבודפשט. במראה האנטומי של מערכת העצבים הסימפתטית. (בודפשט, 1882 ) על התפתחות רכסים בין חולייתיים ושורשי עצבים. שני לוחות עם שרטוטים. (בודפשט, 1884 ) התפתחות מערכת העצבים הסימפתטית. (בודפשט, 1885 ) צורות חריגות מתחום הנוירולוגיה (בודפשט, 1885 ) מדריך לנתיחה טופוגרפית (בודפשט, 1887 ) האספה הכללית ה-60 של רופאים ואנשי טבע גרמנים. (בודפשט, 1888 ) נתונים ניסויים לתאוריית שיתוק הגרון. (בודפשט, 1890 ) פרסומים ברפואת אף וגרון. (בודפשט, 1891 ) חלל האף והסינוסים (בודפשט, 1893); Die Innervation des Kehlkopfes (וינה, 1896) הפרעות בקנה הנשימה של האף, הגרון והלוע (בודפשט, 1919); Das Gehirn und die Nebenhöhlen der Nase (וינה, 1908) Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái IX. (Mircse–Oszvaldt). Budapest: Hornyánszky. (יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים). לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת מדיה וקבצים בנושא אדולף אונודי בוויקישיתוף Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 43952/1881. Forrás: Névváltoztatási kimutatások 1881. év 6. oldal 20. sor "Születési bejegyzése a miskolci izraelita hitközség születési akv. 131/1857. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-03-01. "Ónodi Adolfné Steiner Kornélia halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 957/1944. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-03-01. "Házasságkötési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség házassági akv. 233/1887. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-03-01.
רועי עידן (צלם)

רועי עידן (28 באוגוסט 1980 – 7 באוקטובר 2023) היה צלם עיתונות שעבד באתר החדשות ynet ובקבוצת ידיעות אחרונות. נרצח על ידי מחבלי חמאס בטבח כפר עזה במתקפת הפתע על ישראל. רועי עידן היה בוגר מחלקת "הנדסאי צילום ומדיה דיגיטלית" במכללת ספיר, צלם עיתונות בקבוצת ידיעות אחרונות, יוצר סרטים דוקומנטריים ווידאו ארט. עבד בקטגוריית הצילום בסיקור גזרת רצועת עזה במשך 12 שנים. עבודותיו הוצגו במוזיאונים ובערוצים. עידן נהג לעקוב מדי שנה אחר זרזירים באזור הנגב ולתעד אותם, כתבות עם תיעודיו עלו בעיקר ל-ynet. ב-7 באוקטובר 2023 בזמן מתקפת הפתע על ישראל, תיעד עידן מחבלים בעלי מצנח רחיפה מגיעים אל הקיבוץ שלו, כפר עזה, ושלח למערכת ynet. בין השעות 06:30 ל-07:30, נקטע הקשר שלו עם המערכת. רועי נחשב לנעדר מתחילת המתקפה, ורק ב-18 באוקטובר 2023 זוהו גופתו וגופת אשתו, סמדר. בתו אביגיל שהייתה בת שלוש וחצי נחטפה לעזה ושני ילדיו הגדולים מיכאל ועמליה הסתתרו בארון בבית וניצלו. על פי השערות נוספות, נורתה אשתו סמדר בראשה טרם רציחתו, ובזמן שניסה להגן על בתו אביגיל, הוא נורה למוות. ב-26 בנובמבר 2023 שוחררה בתו אביגיל משבי חמאס במסגרת עסקת שחרור השבויים. באוקטובר 2024 הוכרז כי יוענק לשני ילדיו הבוגרים אות נשיא המדינה לגבורה אזרחית. ב-15 בינואר 2024, זכה עידן בפרס המכון הישראלי לעיתונות על "הצטיינות בעבודה עיתונאית אמיצה וחסרת פשרות". מתן צורי, אילנה קוריאל, צלם ynet רועי עידן נרצח בטבח בכפר עזה עם אשתו סמדר, הבת הקטנה נחטפה, באתר ynet, 19 באוקטובר 2023 גילית קוזבה בן שני, ‏"אנחנו ההורים שלהם עד הסוף, אנחנו נכניס אותם לחופה": החיים החדשים של אביגיל | עובדה, באתר ‏מאקו‏, 22 בפברואר 2024 רועי עידן, סרטונים בערוץ היוטיוב רועי עידן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אסף קמר וליאור אל-חי, "רועי היה מקצוען. קול שפוי בסיר לחץ". ynet נפרד מלוחם תקשורת עם מצלמה, באתר ynet, 19 באוקטובר 2023 סגל ההוראה, באתר קמרה אובסקורה צלם ynet רועי עידן נרצח בכפר עזה עם אשתו, הבת הקטנה נעדרת, "חבר טוב ואדם מיוחד ויקר", באתר ערוץ 7, 18 באוקטובר 2023 ארז ארליכמן, צפו: אלפי זרזירים במופע אקרובטי באוויר, באתר ynet, 28 בינואר 2013 רועי עידן, תיעוד: מאות זרזירים במופע אווירי בנגב, באתר ynet, 1 בינואר 2020 מתן צורי, דרכם האחרונה של צלם ynet רועי עידן ואשתו סמדר שנרצחו בטבח בכפר עזה: "לא יודעים איך נמשיך מכאן", באתר ynet, 20 באוקטובר 2023 לאחר שנחשב כנעדר אותרה גופתו של רועי עידן תושב כפר עזה, באתר ישובניק עידו דוד כהן, צלם ynet רועי עידן ובתו בת השלוש אביגיל נעדרים מאז תחילת המלחמה, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2023 14 חטופים נוספים משתחררים - אלה סיפוריהם, באתר ‏מאקו‏, 26 בנובמבר 2023 שושי חתוקה, ‏עמית מן ז"ל וילדי משפחת תעסה: אות נשיא המדינה לגבורה אזרחית, באתר ‏מאקו‏, 9 באוקטובר 2024 פרס המכון הישראלי לעיתונות לצלם שנרצח בטבח, באתר ערוץ 7 לראשונה: פרס ע"ש הצלם רועי עידן ז"ל הוענק ל-3 צלמי עיתונות במוז"א, באתר ארגון העיתונאים והעיתונאיות בישראל, ‏5 בדצמבר 2023
Musique Vol. 1 1993–2005

Musique Vol. 1 1993–2005 היא אנתולוגיה של צמד המוזיקה האלקטרונית הצרפתי דאפט פאנק שיצאה לאור ביפן ב-29 במרץ 2006, בבריטניה ב-3 באפריל 2006 ובארצות הברית ב-4 באפריל 2006. מהדורה מיוחדת כוללת DVD כבונוס עם 12 קליפים - שניים מהם חדשים, "The Prime Time of Your Life" ו-"Robot Rock (Daft Punk Maximum Overdrive)". בשל אילוצי זמן בתקליטור השמע, חלק מהרצועות הן עריכות קצרות יותר. השיר "Digital Love" מופיע רק במהדורה הדיגיטלית ובמהדורה היפנית. מהדורת ה-DVD דורגה במקום ה-15 על ידי ה-BBFC, בשל התוכן של הקליפ "The Prime Time of Your Life". שם האלבום מגיע מהשיר "Musique", שיר שיצא בתחילה כבי-סייד ל-"Da Funk". למרות שהוא יצא לפני אלבום הבכורה של דאפט פאנק, Homework, השיר לא היה מיועד לו. תומא בנגלטר ציין כי המכירות של "Da Funk" היו גדולות יותר מאלו של האלבום, כך שרוב המאזינים היו משיגים את השיר דרך הראשון. ניתן למצוא את השיר גם בפסקול משחק הווידאו Wipeout 2097, שיצא בשנת 1996. חלק מ-"Musique" ניתן לשמוע בשיר "WDPK 83.7 FM" ב-Homework. מידע על האלבום Musique Vol. 1 1993–2005 באתר MusicBrainz מידע על האלבום Musique Vol. 1 1993–2005 באתר AllMusic האלבום Musique Vol. 1 1993–2005 באתר Discogs האלבום Musique Vol. 1 1993–2005 באתר ספוטיפיי האלבום Musique Vol. 1 1993–2005 באתר דיזר האלבום Musique Vol. 1 1993–2005 באתר יוטיוב Daft Punk - Musique, Vol. 1 Album Reviews, Songs & More | AllMusic (באנגלית), נבדק ב-2023-10-22 Album Review: Daft Punk - Musique Vol 1: 1993 - 2005, DrownedInSound, ‏2006-04-03 (באנגלית) Daft Punk - Musique, Vol. 1 CD Album, www.cduniverse.com Andy Jex, Daft Punk - Musique Vol 1: 1993-2005 | Album Reviews, musicOMH, ‏2006-04-02 (באנגלית בריטית) Condé Nast, Daft Punk: Musique Vol. 1 (1993-2005), Pitchfork (באנגלית אמריקאית)
עמיד סוואפטה

עמיד סוואפטה (בערבית: عميد صوافطة, בתעתיק מדויק: עמיד צואפטה; נולד ב-10 ביולי 2000 בשכם שברשות הפלסטינית) הוא כדורגלן פלסטיני המשחק בעמדת הקשר בקבוצת מרכז שבאב בלאטה מליגת העל הפלסטינית ובנבחרת פלסטין. סוואפטה החל את הקריירה המקצוענית שלו בטובאס, עמה שיחק בין היתר בליגת העל הפלסטינית. ב-25 ביולי 2022 חתם על חוזה לשנה אחת בנפט מיסאן מליגת העל העיראקית. ב-1 ביוני 2023 חתם במרכז שבאב בלאטה מליגת העל הפלסטינית. ב-25 במרץ 2023 ערך סוואפטה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פלסטין, בניצחון 2-1 על נבחרת בחריין במשחק ידידות. עמיד סוואפטה, באתר Transfermarkt עמיד סוואפטה, באתר Soccerway עמיד סוואפטה, באתר National Football Teams עמיד סוואפטה, באתר FootballDatabase.eu نفط ميسان يتعاقد مع متوسط ميدان المنتخب الفلسطيني عميد صوافطة באתר ninanews, ‏ 25 ביולי 2022 (בערבית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עמיד סוואפטה".
בית הכנסת ברחוב פאלוצי

בית הכנסת ברחוב פאלוצי (בהונגרית: Palóczy úti zsinagóga) היה בית כנסת בעיר מישקולץ. תוכנית הבנייה המוקדמת של בית הכנסת מופיעה לראשונה על מפת מישקולץ משנת 1817, ברחוב קאדאש (Kádas) באותה תקופה. המבנה היה בית תפילה חד-קומתי שנשרף בשריפה של 1843 ולאחר מכן נבנה מחדש. הוא שוב נהרס בשיטפון הגדול של 1878. לאחר מכן שוב נבנה מחדש ופעל עד שנים אחדות לפני תחילת המאה ה-20, אבל אז פורק, כי כבר פעל באותה התקופה בית הכנסת במישקולץ, בית כנסת שהיה גדול בהרבה ברחוב קזינצי בעיר. אולם לבסוף הוא כן נבנה בפעם הרביעית בשנת 1900 באתר הבניין הישן, ברחוב שבינתיים שונה שמו מ-Kádas utca ל-László Palóczy (במקביל עם מסירת בית הספר היסודי ארז'בט באותו הרחוב). בית הכנסת התאפיין בגודלו רחב הידיים, בסגנון האקלקטי שלו, במגדלים ובכיפות. המבנה ניזוק בהפצצה במלחמת העולם השנייה ולאחר מכן שימש כמחסן. המבנה, שכבר לא שימש בית כנסת אחרי המלחמה, נהרס סופית ב-1963, וכיום יש במקומו חניון. פנים בית הכנסת, 1905 איור של אדן בארטוש בסביבות 1920 Az egykor volt Palóczy utcai zsinagóga. In Dobrossy István: Miskolc írásban és képekben 1/1. Miskolc: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár. 2006. 286–287. o. ISBN 9639311499 (בית הכנסת של פעם ברחוב פאלוצי) Gerő László (szerk.): Magyarországi zsinagógák, Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 1989, מסת"ב 963-10-8231-8, 112. o. (בתי כנסת בהונגריה) Gazda Anikó: Zsinagógák és zsidó közösségek Magyarországon: térképek, rajzok, adatok, Budapest, 1991. 20. o. (בתי כנסת וקהילות יהודיות) Amikor lerombolták Miskolc egyik zsinagógáját – szombat.org (כשהרסו את אחד מבתי הכנסת של מישקולץ) רשימת בתי הכנסת בהונגריה
מיכאל פרלמן

מיכאל רומנוביץ' פרלמן (ברוסית: Михаил Романович Перльман; ‏21 במרץ 1923 - 8 באוגוסט 2002) היה מתעמל סובייטי-יהודי. אלוף אולימפי (הלסינקי 1952) בתחרות הקבוצתית ומקום רביעי בתרגיל סוס סמוכות. פרלמן נולד וגדל במוסקבה. התאמן בקבוצת צסק"א מוסקבה. בשנת 1949 הוא קיבל את התואר מאסטר ספורט. באולימפיאדת הלסינקי (1952) זכה במדליית זהב בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 574.35 נק', לפני שווייץ (567.50 נק') ופנילנד (564.20 נק'). הוא סיים במקום רביעי בתרגיל סוס סמוכות בתוצאה של 19.30 נק'. במקום 11 בתחרות קרב רב אישי בתוצאה של 112.50 נק', במקום 13 בתרגיל טבעות (19.05 נק'), במקום 15 בתרגיל מקבילים (19.00 נק') במקום 29 בתרגיל מתח (18.70 נק'), במקום 41 בתריגל קרקע (18.15 נק') ובמקום 65 בתרגיל סוס קפיצות (18.30 נק'). בשנת 1954 סיים את לימודיו בהוראה במכון הצבאי לתרבות גופנית וספורט. באולימפיאדת טוקיו (1964) שימש כמאמן של נבחרת ברית המועצות בכדורעף שזכתה במדליית הזהב. באולימפיאדת מוסקבה (1980) היה סגן המנהל הראשי של טקסי הפתיחה והסיום של המשחקים. ניהל את חגיגות 1500 שנה לקייב ו-2000 שנה לטשקנט ואחרים. נקבר במוסקבה בבית העלמין ווסטריאקובסקויה. ב-1997 זכה באות הכבוד "עבור שירותים לפיתוח התנועה האולימפית ברוסיה". מיכאל פרלמן, באתר olympedia.org
שרי אלפי

שָׂרִי רימה אלפי-ניסן (נולדה ב-16 בינואר 1981) היא שחקנית וזמרת ישראלית. אלפי, ילידת רמת גן, היא בתו של מספר הסיפורים יוסי אלפי, ואחותו הצעירה של השחקן והבמאי גורי אלפי. כבר בגיל צעיר השתתפה בחוגים של צעירי תיאטרון הבימה ותיאטרון הקאמרי, ושיחקה בהצגות שונות בתיאטרון. בשנת 2001, לאחר שירות צבאי בלהקה הצבאית, סיימה תואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב, ולאחר מכן גם סיימה תואר שני בהצטיינות יתרה בפסיכולוגיה חברתית מאוניברסיטת בר-אילן. אלפי אף מלמדת סטטיסטיקה באוניברסיטת בר-אילן. במקביל ללימודיה, בשנת 2001 שיחקה בסרט הטלוויזיה "שחקנית ספסל" בתפקיד סתווית. ובשנת 2002, השתתפה במערכונים שונים בתוכנית של אחיה, גורי אלפי, והקומיקאי אסי כהן, "שידורי המהפכה" בערוץ 2. בשנת 2004 השתתפה בתוכנית המערכונים "חכמולוגי" בערוץ לוגי, וב-2005 הנחתה את "סברס- תקרא תצליח" בטלוויזיה החינוכית. בשנת 2006 זכתה לחשיפה משמעותית כשהשתתפה בטלנובלה של הוט, "האלופה", לצד לירון וייסמן, עפר שכטר ומירב גרובר בדמותה הקומית של אשלי קרינגטון. הגישה פינה בתוכניתה של עינב גלילי "באה בטוב". ב-2015 הוציאה את האלבום "ימים חמים". המוזיקה שלה מוגדרת "אלקטרו-חפלה" והיא משלבת מוזיקה עיראקית ומוזיקה אלקטרונית. ב-2018 יצא לאור ספר הביכורים שלה, "כדאי שתשבי" בהוצאת מודן. שרי אלפי, ברשת החברתית פייסבוק שרי אלפי, סרטונים בערוץ היוטיוב שרי אלפי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית שרי אלפי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שרי אלפי, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי שרי אלפי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) שרי אלפי, באתר ספוטיפיי מידע על שרי אלפי בקטלוג הספרייה הלאומית ynet, אשלי קרינגטון (שרי אלפי-ניסן), באתר ynet, 24 במרץ 2006 יונתן ריגר, ‏שרי אלפי: "ערבית זו השפה של חצי מהעם שלנו", באתר ‏מאקו‏, 17 באפריל 2014 גלית עדות, ‏עיראקית בדם: שרי אלפי חוזרת לשורשים באלבום בכורה, באתר מעריב אונליין, 25 בפברואר 2015 יפעת מנהדרט, האחות המוצלחת שלו: לשרי אלפי אין חלום. היא חיה אותו מדי יום, באתר Xnet‏, 22 במרץ 2018 אריאל שנבל, ‏חיי שרי: כשהדמות מהראש הפכה לספר מצליח, בעיתון מקור ראשון, 4 באפריל 2018 שרי אלפי, שרי אלפי: "כל שנות נעוריי התביישתי בשמי", באתר ynet, 5 באפריל 2016 אריאל שנבל, ‏חיי שרי: כשהדמות מהראש הפכה לספר מצליח, בעיתון מקור ראשון, 4 באפריל 2018 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ולדימיר פורטנוי

ולדימיר ולדימירוביץ' פורטווי (באוקראינית: Портной Володимир Володимирович; ‏9 ביוני 1931 - 19 בפברואר 1984) היה מתעמל סובייטי-יהודי. סגן אלוף אולימפי (רומא 1960) בתחרות הקבוצתית וזוכה מדליית ארד (רומא 1960) בתרגיל סוס קפיצות. פורטנוי נולד וגדל באודסה. התאמן בקבוצת דינמו לנינגרד בהדרכו של מיכאל קסיאניק(רו'). באולימפיאדת רומא (1960) זכה בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 572.70 נק' אחרי יפן (575.20 נק') ולפני איטליה (559.05 נק'). מדליית ארד בתרגיל סוס קפיצות בתוצאה של 19.225 נק', אחרי טקאשי אונו מיפן וחברו לנבחרת בוריס שאחלין שזכו ביחד במדליית זהב (19.350 נק'). בתחרות קרב רב אישי הוא סיים במקום 12 בתוצאה של 113.30 נק', במקום שביעי בתרגיל קרקע (18.95 נק'), במקום 12 בתרגיל טבעות (19.00 נק'), במקום 13 בתרגיל מתח (19.00 נק'), במקום 18 בתרגיל סוס סמוכות (18.70 נק') ובמקום 42 בתרגיל מקבילים (18.40 נק'). ולדימיר פורטנוי, באתר olympedia.org
אווה בונייר

אווה פרדריקה בונייר (17 בנובמבר 1857 – 13 בינואר 1909) הייתה ציירת ופילנתרופית שוודית ממוצא יהודי. בונייר נולדה בסטוקהולם, בתו של המו"ל אלברט בונייר ממשפחת בונייר הידועה, משפחה שוודית יהודית מובילה של מוציאים לאור. למדה ציור אצל אוגוסט מלמסטרום והפכה לסטודנטית במחלקה לנשים באקדמיה המלכותית השוודית לאמנויות בסטוקהולם ב-1878. יחד עם חברתה ושותפתה האנה הירש, היא נסעה לפריז ב-1883, שם שהתה עד 1889. הציור שלה "מוזיקה" (1889) זכה לציון מכובד בסלון פריז. לאחר חזרתה לשוודיה ב-1889, היא הייתה פעילה כציירת עד 1900 לערך, בעיקר של דיוקנאות, כמו אלה של ליזן בונייר (גיסתה), המדען האלמר לונדבוהם, הפוליטיקאי מוריץ רובנסון, המחנך קארל מייברג, והמשורר והחוקר אוסקר לברטין. בונייר הציגה את עבודתה בארמון האמנויות היפות בתערוכה הקולומביאנית העולמית ב-1893 בשיקגו, אילינוי. היא מיוצגת בכמה ציורים במוזיאון הלאומי, סטוקהולם. לאחר 1900 בערך בונייר נעלמה כאמנית והתמסרה לעבודתה הפילנתרופית, שהתאפשרה באמצעות הירושה שקיבלה. היא הקימה קרן לטיפוח סטוקהולם, שמימנה בשנותיה הראשונות ציורים ופסלים למקומות ציבוריים ומוסדות, כמו הספרייה המלכותית, אוניברסיטת סטוקהולם וכמה בתי ספר בסטוקהולם. הקרן עודנה פעילה. בונייר הייתה חברה באגודת הנשים "ניה אידון". בונייר סבלה מדיכאון, ונטלה את חייה בקופנהגן ב-1909, בגיל 51. Gynning, Margareta: Det ambivalenta perspektivet: Eva Bonnier och Hanna Hirsch-Pauli i 1880-talets konstliv, Stockholm, Bonnier, (diss. Uppsala University), 1999. Hedberg, Tor: "Bonnier, Eva Fredrika", Svenskt biografiskt lexikon, 5, עמ' 436–438. Gynning, Margareta Eva Fredrika Bonnier מדיה וקבצים בנושא אווה בונייר בוויקישיתוף Gynning, Margareta. "Eva Fredrika Bonnier". Svenskt kvinnobiografiskt lexikon. נבדק ב-4 באוגוסט 2018. {{cite web}}: (עזרה) Nichols, K. L. "Women's Art at the World's Columbian Fair & Exposition, Chicago 1893". נבדק ב-4 באוגוסט 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Sisters in Light: Hanna Hirsch-Pauli and Eva Bonnier". Eclecticlight. נבדק ב-4 באוגוסט 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Eva Bonnier". nyaidun.se (בשוודית). 2014-10-21. נבדק ב-2022-05-16.