laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ג'ון מורי ריימר-ג'ונס

ג'ון מורי ריימר-ג'ונס (באנגלית: John Murray Rymer-Jones;‏ 1897, אנגליה - 1993), מפקד משטרת המנדט הבריטי בארץ ישראל מאוגוסט 1943 עד מרץ 1946. באוגוסט 1943 נתמנה ריימר-ג'ונס למפקד המשטרה הבריטית בארץ ישראל. בתחילת כהונתו, במהלך מלחמת העולם השנייה, היה המצב בארץ ישראל רגוע יחסית. ההגנה והאצ"ל נמנעו מפעולה נגד הבריטים, הלח"י רק החל להתאושש מהמכה שניחתה עליו בתחילת 1942 והערבים לא חידשו את המהומות לאחר שמאורעות תרצ"ו - תרצ"ט נסתיימו בשנת 1939. לקראת תום מלחמת העולם השנייה נערך ריימר-ג'ונס לחידוש הפעילות של היישוב נגד הבריטים שהתבטא בהגברת ההעפלה ובהמשך במאבק מזוין נגד שלטונות המנדט. ריימר-ג'ונס מילא את תפקידו כמפקד משטרת המנדט עד חודש מרץ 1946, מועד שבו שב לאנגליה. בשנת 1948, בשלהי תקופת המנדט, ביקר ריימר-ג'ונס שוב בארץ ישראל על מנת לגייס למשטרת לונדון שוטרים בריטים שעמדו לסיים שירותם בארץ ישראל. בשנים 1950 עד 1959 שירת ריימר-ג'ונס כעוזר למפקד הראשי של משטרת לונדון רבתי (המטרופוליטנית). בינואר 1950 קיבל ריימר-ג'ונס תואר אבירות. ג'ון ריימר-ג'ונס האריך ימים ונפטר בשנת 1993 בגיל 96 שנים. Gallery of Commandants of Police and Inspector Generals, גלריית תמונות של מפקדי משטרת המנדט הבריטי בארץ ישראל דיון במשטרה על המצב, דבר, 1 באוקטובר 1945 חנה זמר, הצצה למטבח ההיסטוריה, דבר, 19 במאי 1961 באו לגייס שוטרים לאנגליה, דבר, 22 בינואר 1948
מערכת כוכבי לכת

מערכת כוכבי לכת או מערכת פלנטרית (באנגלית: Planetary System‏) היא מערכת בה גרמי שמים שונים כמו כוכבי לכת, כוכבי לכת ננסים, אסטרואידים, מטאורואידים, שביטים ואבק קוסמי נמצאים במסלול סביב כוכב בודד או מערכת מרובת כוכבים. מערכת כוכבי הלכת בה אנו נמצאים, המכונה מערכת השמש, מורכבת מהשמש, שמונה כוכבי לכת (בהם כדור הארץ), כמה כוכבי לכת ננסיים, אסטרואידים, שביטים ומספר רב של גופים קטנים יותר. בתחילת המאה ה-21, חקר מערכות כוכבי לכת נמצא בחיתוליו היות ששיטות לאיתור כוכבי לכת וגופים גדולים אחרים הנמצאים במסלול סביב כוכבים החלו להתפתח רק בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20. טלסקופ החלל קפלר לדוגמה הוא אחד הכלים שמאתר כוכבי לכת חוץ שמשיים ומערכות שלהם. למרות המגבלות התצפיתיות, קיים מחקר תאורטי נרחב בנוגע למבנה והיווצרות של מערכות פלנטריות. המודלים המקובלים משערים כי מערכת פלנטרית נוצרת מדיסקה קדם-פלנטרית. מנגנונים כגון ספיחה על ליבה מסבירים את המבנים של חלק מהמערכות הפלנטריות. למרות המידע המוגבל, כבר ניתן להבחין במגמות סטטיסטיות במערכות מוכרות. מדיה וקבצים בנושא מערכת כוכבי לכת בוויקישיתוף OGLE-2005-BLG-390Lb – כוכב הלכת הסלעי הראשון שהתגלה מחוץ למערכת השמש מערכת השמש דיסקה קדם-פלנטרית Formation of Giant Planets by Fragmentation of Protoplanetary Disks, אתר Science Formation of Giant Planets: Dependences on Core AccretionRate and GrainOpacity, אתר Astrophysical Journal ON THE RELATIVE SIZES OF PLANETS WITHIN KEPLER MULTIPLE-CANDIDATE SYSTEMS, אתר Astrophysical Journal A possible correlation between planetary radius and orbital period for small planets, אתר MNRS ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הובסטנק

הובסטנק (באנגלית: Hoobastank) היא להקת רוק אלטרנטיבי ונו-מטאל הידועה בעיקר בזכות להיטה The Reason משנת 2004 והצלחתה ברוק המודרני. הובסטנק הוקמה בפרברי מחוז לוס אנג'לס ב-1994, כשדאג רוב הכיר את הגיטריסט דן אסטרין ב"קרב להקות" בתיכון, ויחדיו החליטו להקים להקה, אליה צירפו את מרקו לפאלאינן ואת כריס הסה. כשנשאל דאג למשמעות השם ענה "אתה שואל אותי אם לשם יש משמעות. לשם אין משמעות וזה די מגניב, זו אחת מהבדיחות הפנימיות של תיכוניסטים שאין לה ממש משמעות". תחילה ניגנו בזירת ההופעות המקומית "קפה קובלט", בה החלו להקות רוק נוספות את דרכן. ב-1998 הקליטו את אלבומם הראשון בהוצאה עצמית "They Sure Don't Make Basketball Shorts Like They Used To", שכלל קטע סקסופון ייחודי של ג'רמי ואסר, מפיק האלבום. בשלב זה החלה הלהקה לצבור לעצמה קהל מעריצים נאמן בדרום קליפורניה, מה שהוביל להחתמתה בשנת 2000 בחברת התקליטים Island Records. להצלחתה הראשונית של הלהקה תרמו גם סיבובי הופעות עם להקת אינקיובס. בנובמבר 2001 הוציאה הלהקה אלבום הנושא את שמה. הסינגל הראשון מתוכו, "Crawling in the Dark", הגיע למקום ה-68 במצעד בילבורד הוט 100, למקום 3 במצעד הרוק האלטרנטיבי ולמקום ה-8 במצעד הרוק הכללי של מגזין הבילבורד. בתחילת 2002 ניצב השיר במקום הראשון ברשימת הורדות השירים ב-mp3.com. הסינגל השני, "Running Away" הצליח אף יותר, כשהגיע למקום השני במצעד הרוק האלטרנטיבי, ולמקום ה-3 בטבלת ההורדות של mp3.com. האלבום זכה במעמד של אלבום פלטינה, והגיע למקום ה-25 ברשימת 200 האלבומים הטובים ביותר. האלבום אף זכה בהכרה בינלאומית והלהקה קיימה סיבוב הופעות ברחבי אירופה ואסיה. הלהקה החלה לעבוד על אלבומה השני, The Reason, ב-2003, בהפקת הווארד בנסון. אולם, ההקלטות הופסקו כאשר אסטרין נפצע קשה בתאונת אופנוע באוגוסט. באוקטובר הוא התאושש והלהקה יצאה לסיבוב ההופעות Nokia Unwired. לבסוף יצא האלבום בדצמבר 2003. הסינגל Same Direction הגיע למקום ה-9 במצעד הרוק האלטרנטיבי בארצות הברית. השיר The Reason יצא כסינגל בתחילת 2004 והושמע לראשונה בלוס אנג'לס והפך מיד ללהיט כשהגיע למקום השני במצעד הבילבורד הוט 100, ולמקום ה-1 במצעד הרוק האלטרנטיבי. האלבום הגיע למקום 1 ברשימת 200 האלבומים הטובים ביותר (בילבורד 200). אלבומה השלישי של הלהקה "Every Man for Himself" יצא במאי 2006. הוא דורג במקום ה-12 במצעד ה"בילבורד 200". אלבומם הרביעי "For(n)ever" יצא בינואר 2009 ודורג במקום ה-26 במצעד ה"בילבורד 200". ביולי-אוגוסט 2010 הוציאו בקוריאה הדרומית וביפן בלבד אלבום אקוסטי שנקרא "Is This the Day?‎". זהו האלבום הראשון בו מופיע ג'סי שארלנד, שהצטרף ללהקה כנגן בס בשנת 2009. ביוני 2011 ערכה הלהקה סיבוב הופעות בפני הכוחות האמריקאים שמוצבים בעיראק. Fight or Flight, אלבומה השישי של הלהקה, יצא בספטמבר 2012. לחלק מהפצותיו צורף כדיסק בונוס האלבום האקוסטי משנת 2010. בשנת 2017, סולן הלהקה דאגלס רוב ביצע את השיר "Fist Bump", שיר זה הוא שיר הנושא של משחק הווידאו Sonic Forces. אתר האינטרנט הרשמי של הובסטנק הובסטנק, ברשת החברתית פייסבוק הובסטנק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הובסטנק, ברשת החברתית אינסטגרם הובסטנק, ברשת החברתית טיקטוק הובסטנק, סרטונים בערוץ היוטיוב הובסטנק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הובסטנק, באתר ספוטיפיי הובסטנק, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) הובסטנק, באתר Last.fm (באנגלית) הובסטנק, באתר AllMusic (באנגלית) הובסטנק, באתר MusicBrainz (באנגלית) הובסטנק, באתר דיזר הובסטנק, באתר Discogs (באנגלית) הובסטנק, באתר Songkick (באנגלית) הובסטנק, באתר Genius הובסטנק, באתר SecondHandSongs הובסטנק, באתר בילבורד (באנגלית)
ט"ו בתשרי

ט"ו בתשרי הוא היום החמישה עשר בחודש הראשון בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישה עשר בחודש השביעי למניין החודשים מניסן. ט"ו בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". היום הראשון של חג הסוכות סוף עונת החום ותחילת עונת הזרע ה'ת"ר – הקמת חסידות איזביצה על ידי רבי מרדכי יוסף ליינר, תלמידם של רבי שמחה בונים מפשיסחה ורבי מנחם מנדל מקוצק ה'תרנ"ט – הצאר ניקולאי השני מצווה על גירוש היהודי רוסיה מהערים הגדולות של האימפריה הרוסית ה'תש"ד – מרד האסירים במחנה ההשמדה סוביבור: 14 אנשי אס אס ושומרים אוקראינים נרצחים בידי מחתרת שפעלה במחנה, ולמעלה מ-300 אסירים מצליחים להימלט מהמחנה ה'תש"ה – מרד ורשה מסתיים בכניעת הכוחות הפולניים ב'ק"ח – יעקב אבינו (על-פי המסורת) ה'תרנ"ה – משה שרת, ראש הממשלה השני (נפטר ה'תשכ"ה) ה'תרנ"ז – אורי צבי גרינברג, משורר עברי (נפטר ה'תשמ"א) ה'תשל"ה – אלכס אברבוך, קופץ במוט ישראלי ה'תשמ"ז – עידן יניב, זמר ישראלי ב'רנ"ה – יעקב אבינו (על-פי המסורת) ה'תקמ"ח – רבי יצחק אייזיק הכהן כץ מתלמידי המגיד ממזריטש (נולד ה'תקי"ג) ה'תרנ"ה – רבי מרדכי לייפער, האדמו"ר מנדבורנא ה'תרפ"ו – הרב מאיר אריק רבן של יאזלוביץ וטרנוב (טארנא) שבגליציה, מגדולי רבני גליציה (נולד ב-ה'תרט"ו) ה'תש"ד – שאול טשרניחובסקי, רופא ומשורר עברי (נולד ה'תרל"ה) ה'תשמ"ו – המשוררת יונה וולך (נולדה ה'תש"ד) ה'תשס"ח – ישראל סגל, עיתונאי וסופר ישראלי (נולד ה'תש"ד) ה'תשס"ח – הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, דיין, הרב הראשי לישראל (ה'תשמ"ג עד ה'תשנ"ג) וראש ישיבת מרכז הרב. (נולד ה'תרע"א) י"ד בתשרי – ט"ז בתשרי תשרי יוסף זליגר, חמישה עשר בשבט וחמישה עשר באב. על פי תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ק"ו, עמוד ב'.
שבע אבנים

שבע אבנים הוא משחק ילדים שמקורו בהודו הכולל כדור משחק וערימת אבנים. המשחק משוחק בין שתי קבוצות, לרוב באזור פתוח גדול. בתחילת המשחק בונים מגדל משבע אבנים שטוחות, בדרך כלל שברי מרצפות, שיש או אבנים מסותתות. בפתיחת המשחק שחקן מקבוצה א' זורק כדור (לרוב כדור טניס) על המגדל, ומטרתו להפיל כמה שפחות אבנים. קבוצה א' עכשיו מנסה לבנות את המגדל מחדש, אם הם הצליחו - הקבוצה ניצחה. באותו זמן קבוצה ב' מנסה לפסול ("לשרוף") את שחקני קבוצה א' על ידי פגיעה בהם עם הכדור. אם קבוצה ב' פסלה את כל שחקני קבוצה א' היא מנצחת. המשחק נקרא בצורה שונה בכל מדינה, אך רוח המשחק נשארת זהה. Haft Sang (איראן) Sat Chara (בנגלדש) Pitho Garam, Pitthu Garam, Pitthu Gol Garam, Pittu Garam, Pittu Gol Garam (פקיסטן) Cantracon (אפגניסטן) למשחק יש שמות רבים בהודו, שם המשחק נפוץ במיוחד. pithu garam (פנג'אב, הימאצ'ל פרדש) Lagori (קרנאטקה, מהאראשטרה) Lingoj (טלנגאנה) Lingorcha, Seven Tilo (מהאראשטרה) Pitto, Pithu (הריאנה, אוטראקהאנד, אוטר פרדש, ראג'סטאן, מערב בנגל) Sitoliya (ראג'סטאן, ביהר, מאדהיה פרדש) Satodiyu (גוג'ראט) Bam Pitto, pittu (ביהר) Yedu penkulata, Yedu rallu, dikori, pittu (אנדרה פרדש) Seventees, Dabba kali (קרלה, שם משחקים עם כדור עשוי עלי קוקוס הנקרא "olapanthu") Ezhu kallu (טאמיל נאדו) Garmaan, Garam, Minto (קשמיר) Basketgoal (אודישה) מדיה וקבצים בנושא שבע אבנים בוויקישיתוף "Seven Stones". ערך זה הוא קצרמר בנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תיאה

במיתולוגיה היוונית, תֵיאַה (יוונית: Θεία) היא טיטאנית שילדה לאחיה היפריון את הליוס, אל השמש; את סלנה, אלת הירח; ואת אאוס, אלת השחר. פירוש השם "תיאה" הוא בפשטות "אלה". לעיתים כונתה גם אאוריפסה. היא תוארה כמי שמביאה עמה גוונים של זוהר והילה. במדע המודרני נהוג לכנות בשם "תיאה" גרם שמימי היפותטי שבהתנגשו בכדור הארץ יצר את הירח (זוהי אחת התאוריות לאופן היווצרותו של הירח). מדיה וקבצים בנושא תיאה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כ"ג בתשרי

כ"ג בתשרי הוא היום העשרים ושלושה בחודש הראשון בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושלושה בחודש השביעי למניין החודשים מניסן. כ"ג בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז". בכ"ג בתשרי מתחילה תקופת "אחרי החגים", הבאה לאחר סדרת החגים הארוכה של חודש תשרי. פרשת הבר מצווה של ילד שנולד בכ"ג תשרי היא תמיד פרשת בראשית. שמחת תורה בחו"ל שבה מקיימים יום טוב שני של גלויות אסרו חג סוכות שמיני עצרת לפי לוח השנה במגילות קומראן ג'תתכ"ח – גמלא העתיקה נכבשת בידי הרומאים. ה'תרצ"ט – נוסד בית הספר הימי בחיפה, חלוץ בתי הספר הימיים בארץ ישראל ה'תש"ו – נחנך תיאטרון הבימה ה'תשל"ז – מתחילים הלימודים באוניברסיטה הפתוחה בישראל ה'תש"ן – נחתם הסכם טאיף שסיים את מלחמת האזרחים בלבנון ה'תשס"ה – פיגוע תופת בסיני: מכונית תופת התפוצצה במלון הילטון טאבה, שקרס חלקית ושתי מכוניות התפוצצו לאחר מכן בראס א-שטן ה'תשס"ו – חמישה הרוגים בפיגוע התאבדות שבוצע על ידי ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בשוק מקומי בחדרה ה'תקי"ז – נולד יצחק אייכל, עיתונאי עברי גרמני, מאבות תנועת ההשכלה היהודית. (נפטר בה'תקס"ד) ה'תר"ד – יחיאל מיכל פינס, הוגה דעות ציוני, מאבות הציונות הדתית, איש חיבת ציון. (נפטר בו' באדר ב' ה'תרע"ג) ה'תש"ה – הרב חיים שלום דייטש, משפיע חב"די, ראש כולל אברכים בבית הכנסת צמח צדק ומשפיע של קהילת מעייני ישראל. ה'תש"ו – אהוד אולמרט, ראש ממשלת ישראל לשעבר. ה'תש"י – צבי הנדל, חבר כנסת, סגן שר מטעם מפלגת תקומה. ד'תשע"ה – רבנו חנוך בן רבנו משה מקורדובה (מארבעת השבויים) ה'תר"ע – נפתלי הרץ אימבר, מחבר "התקווה" ההמנון הלאומי של ישראל ה'תרע"ח – שרה אהרנסון נפטרה לאחר 3 ימים של ייסורים מניסיון התאבדותה לאחר שהטורקים גילו את מרכז מחתרת ניל"י בזכרון יעקב (נולדה ה'תר"ן) ה'תשל"ב – הרב דוד יונגרייז, ראב"ד העדה החרדית בירושלים. ה'תשל"ה – אוסקר שינדלר, תעשיין, חסיד אומות העולם (נולד ה'תרס"ח) ה'תש"פ – הרב ניסים קרליץ, מגדולי פוסקי היהדות החרדית. כ"ב בתשרי – כ"ד בתשרי תשרי
טוויד

טוויד הוא סוג של אריג המיוצר מצמר בתערובות שונות, הנטווה מחוטים עבים ובאריגה יחסית גסה. חלק מאריגי הטוויד מופיעים בדוגמאות שונות, כמו פישבון (אדרת דג), פרינס דה גל (משבצות עבות ודקות משולבות), פייה דה פול (דוגמה המזכירה רגלי תרנגול) ומשבצות פפיטה שונות. שם האריג נלקח מנהר טוויד (Tweed river) שמהווה בחלקו המזרחי את הגבול הגאוגרפי בין אנגליה לסקוטלנד. מדיה וקבצים בנושא טוויד בוויקישיתוף שני פישר‏, העתיד נמצא בטוויד - וואלה בית ועיצוב, באתר וואלה, 30 באוקטובר 2006 הילה אוחיון, חליפות הטוויד עושות קאמבק, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2009 טוויד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא טקסטיל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מניין המצוות על פי ספר החינוך

מניין תרי"ג מצוות, כפי שהוא מופיע בספר החינוך, מבוסס על מניין המצוות שמנה הרמב"ם בספר המצוות. החידוש העיקרי של מניין זה אינו ברשימת המצוות ובשיטת המנייה, אלא בעיקר בסדר המצוות. החינוך מסדר את המצוות על פי סדר פרשיות התורה, ומציין את מספר המצוות המופיעות בכל פרשה ומספרן של מצוות עשה ולא תעשה בכל פרשה. עם זאת, ישנו הבדל בן מצווה אחת בין מניין הרמב"ם למניין המופיע בספר החינוך. מצווה תפ"ז בספר החינוך, היא האיסור להקריב קרבן פסח בבמת יחיד בתקופה שיש "היתר במות", אינה מופיעה בספר המצוות לרמב"ם. מאידך, לאו קמ"ח בספר המצוות לרמב"ם, הוא האיסור לזר (מי שאינו כהן) לאכול קדשי קדשים, אינו נמנה במניין המצוות של ספר החינוך. אמנם, ככל הנראה גם שינוי זה אינו חידוש של המחבר ואינו פרי כוונה לסטות ממניינו של הרמב"ם, אלא נובע מנוסח מוטעה של ספר המצוות שהיה לפני המחבר (ראו בערך ספר החינוך). ישנם שני דפוסים לספר החינוך, דפוס פרנקפורט ודפוס ונציה. מניין המצוות שונה בין שניהם. המניין המובא כאן הוא מנין דפוס פרנקפורט הנפוץ יותר. מספר – מספר המצווה במניין ספר החינוך שם – שם המצווה ערכים – ערכי המצווה קרוב – מצוות קרובות רמב"ם – מספר המצווה בספר המצוות לרמב"ם מניין המצוות על פי הרמב"ם מניין המצוות על פי הרמב"ן מצווה זו נמנתה בספר החינוך, אף על פי שלא נמנתה במניין הרמב"ם. ראו עוד המצווה הנוספת.
כארתלי תחתית

כארתלי תחתית (בגאורגית: ქვემო ქართლი, מילולית: כּווֶמוֹ כּארתלי) הוא מחוז בדרום-מזרח גאורגיה ומחוז היסטורי בתקופת ממלכת איבריה. מאוחר יותר הייתה חלק מהמחוז ההיסטורי במזרח גאורגיה, כארתלי. בתחומה נכללים המחוזות ההיסטוריים: תריאלתי וגאצ'יאני. רוסתווי נפת בולניסי נפת גרדבני נפת דמניסי נפת תתרי צקארו נפת מרנאולי נפת צאלקה הישובים במחוז: ערים: 7 (רוסתווי, בולניסי, גרדבני, דמניסי, תתרי צקארו, מרנאולי, צאלקה) עיירות: 8 (דידי לילו, קוג'ורי, כאזרתי, מנגליסי, תמריסי, שאומיאני, בדיאני, תריאלתי) כפרים: 338 1994 - לוואן מָמַלאדזֶה 2003 - זוּראב מֶליכּישווילי 2004 - יוֹסב מאזמישווילי 2004 - זוּראב מֶליכּישווילי (בפעם השנייה) 2008 - דוד (דווית) קירקיטאדזֶה בולניסיס סיוני - בתרגום חופשי "כנסיית ציון של בולניסי" (המאה החמישית) מנזר פיטרתי מצודת בירתוויסי אתר דמניסי - כפר ומצודה חרבים מימי הביניים שבו נתגלה הממצא הראשון של הומו גאורגיקוס (1983). עיר המצודה סאמשווילדה ערך מורחב – אסלאם בגאורגיה מרנאולי, יחד עם בולניסי ודמניסי, נמצאת באזור המאוכלס ברוב אזרי מוסלמי. האזור הוא אזור אסטרטגי על גבול ארמניה ואזרבייג'ן, בצומת ציר תחבורה חשוב מהים הכספי וציר צינור הנפט באקו-טביליסי-ג'ייהאן. אזור זה, אשר במשך שנים רבות היה חלק מהאימפריה הספווית האיראני, היה תחת השפעה ישירה של האסלאם השיעי. הרחבת השטח הספווית באזור הקווקז, תחת שאה עבאס במאה ה -17, הוביל להתפשטות השיעה באזור. שליטת השלטון המרכזי, תחת האימפריה הספווית, הייתה קפדנית ובעלי הדרגות השונים היו קשורים בקשר הדוק עם הממשלה. משנת 1928 ואילך, עם השתלטות האימפריה הרוסית על הקווקז וקביעת הגבול על נהר האראקס, הביא את האסלאם השיעי באזרבייג'ן ובגאורגיה לניתוק מהמרכזים התאולוגיים החשובים באיראן ועיראק. ניתוק שהתגבר עם מסך הברזל הסובייטי שבא לאחר מכן וקטע בפועל כל קשר עם איראן. העלייה לרגל לערים כרבלא, משהד, נג'ף וקום, היו בלתי אפשריות. הכרזת העצמאות של אזרבייג'ן וגאורגיה בשנת 1991 מצאה את האסלאם מוחלש. מדיניות האתאזם הסובייטית והניתוק מהמרכזים התאולוגיים הביאו למחסור בהדרכה תאולוגית, חולשה אידאולוגית של הארגונים האיסלאמיים ועוד. עם התפוררות העידן הסובייט בקווקז, נחתו, שליחי הדת האיראניים, בגאורגיה ובקווקז בכלל ותוך זמן קצר החלו להפתח מדרסות ומסגדים. חודשה העלייה לרגל לערים הקדושות בעיראק (עד לפלישת האמריקאים) ולאיראן. בעוד שבתקופה הסובייטית נשלחו הצעירים מהקווקז ללמוד בבוכרה המוסלמית החלו משלב זה ללמוד גם באוניברסיטאות בעולם הערבי, באיראן ובטורקיה. מאות צעירים באזרבייג'ן וגאורגיה לקחו יוזמה והחלו ללמוד תאולוגיה במשהד ובקום ומיעוטם בטהראן וקזווין (قزوین) (מחוז קזווין). החיית הקישורים של הקהילות המוסלמיות בגאורגיה ובקווקז חיברה מחדש את האזור לקהילה השיעית העולמית. אתר האינטרנט הרשמי של כארתלי תחתית
ועדת זיילר

ועדת זיילר (שמה הרשמי: ועדת הבדיקה לבחינת התנהלות מערכת אכיפת החוק בפרשת האחים פריניאן והשוטר צחי בן אור) היא ועדת בדיקה ממשלתית, שמונתה ב-4 בדצמבר 2005 לבדוק את פעילות משטרת ישראל ופרקליטות המדינה בפרשת האחים פריניאן. בראש הוועדה עמד השופט בדימוס ורדי זיילר, לשעבר נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים, וחברים בה עו"ד נורית שניט, לשעבר פרקליטת מחוז מרכז, וניצב בדימוס עוזי ברגר, לשעבר ראש אגף חקירות במשטרה. הוועדה החלה את דיוניה ב-25 בדצמבר 2005. ב-23 במאי 2006 שלחה הוועדה מכתבי אזהרה ל-13 אישים וגופים, בהם מפכ"ל המשטרה המכהן רב ניצב משה קראדי, קודמו בתפקיד, שלמה אהרונישקי, פרקליטת מחוז דרום, עו"ד יסכה ליבוביץ, ומנהל המחלקה לחקירות שוטרים, עו"ד הרצל שבירו (ראו הרחבה בערך פרשת האחים פריניאן). בספטמבר 2006 החלה הוועדה לשמוע את עדויות המוזהרים. ב-18 בפברואר 2007, פורסם דו"ח הוועדה, אשר בעקבותיו התפטר המפכ"ל משה קראדי והחלו חקירות כנגד גורמים אשר צוינו בדו"ח. ב-23 במאי 2005 שיגרה ועדת זיילר מכתבי אזהרה ל-13 קצינים ופרקליטים, שעשויים להפגע ממסקנות הוועדה. תוכן מכתבי האזהרה לא פורסם. האזהרות המופיעות בהמשך עלו באופן עקיף בדיוני הוועדה. בצהרי ה-18 בפברואר 2007, פורסם דו"ח הוועדה. בין עקרי המסקנות: הדחת ניצב משנה יורם לוי ורב פקד רובי גלבוע. בעניינם הוסיפה הוועדה כי יש לשקול אף את הורדתם בדרגה. לגבי סגן ניצב אבי נבון, טענה הוועדה כי אין זה ראוי שימשיך לכהן בתפקידו. בעניין מפכ"ל המשטרה, רב ניצב משה קראדי, הגיעה הוועדה למסקנה חד משמעית כי הנ"ל שיקר בעניין תוצאות בדיקת הפוליגרף שנערכה לנצ"מ יורם לוי. בעת פרסום הדו"ח היו חברי הוועדה חלוקים בדעותיהם בעניינו: דעת הרוב קבעה כי יש לאפשר לקראדי לסיים את כהונתו כמפכ"ל המשטרה המסתיימת לאחר מספר חודשים אולם לא להאריכה בשנה נוספת כמקובל. בדעת מיעוט סבר יו"ר הוועדה כי יש להפסיק לאלתר את עבודתו של משה קראדי. אשר לניצב אילן פרנקו, מפקד מחוז ירושלים ביום פרסום הדו"ח, המליצה הוועדה שלא יוכל להגיש מועמדותו לתפקיד מפכ"ל המשטרה. המפכ"ל לשעבר, רב ניצב שלמה אהרונישקי, יצא נקי ואף צוין לשבח על תפקודו. לגבי סנ"צ אהרון זרגרוב ציינה הוועדה כי הוא פעל באופן בלתי הולם, תוך דיווח לא-אמת לפרקליטות המדינה והורה לסגור את תיק רצח בוחבוט למרות שידע לכאורה מיהו הרוצח. הוועדה המליצה לפעול נגדו בהליכים מתאימים, ואף לשקול הורדתו בדרגה. פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לעדכן אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. שעות ספורות לאחר פרסום המלצות הוועדה הודיע המפכ"ל על התפטרותו. בדבריו, ציין המפכ"ל כי "כמי שהארגון חשוב לו, השוטרים חשובים לו והאזרח חשוב לו", הוא עושה זאת "מתוך רצון לתת דוגמה אישית". למחרת פרסום מסקנות הוועדה הורה היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, על פתיחת חקירה פלילית כנגד נצ"מ יורם לוי ורפ"ק ראובן גלבוע. אלעד שמחיוף, ‏ועדת זיילר: הווידאופדיה, באתר ‏מאקו‏, 5 במרץ 2009 יואב פרידמן, דו"ח זיילר: הפּרשות, "הגיבורים" והמסקנות, באתר ynet, 18 בפברואר 2007 דו"ח הוועדה המלא יובל יועז, מזוז הורה לפתוח בחקירה פלילית נגד נצ"מ לוי ורפ"ק גלבוע בעקבות דו"ח זיילר, באתר הארץ, 19 בפברואר 2007
חיי שרה (משחק ילדים)

חיי שרה (גם: שבויים, קיפודון, אגוזים פגוזים, גע גע גע, אגוזי, מלך השבויים, הורדות שבויים, כיפדור, חממות, פצצות, כלואים, פסילות או כסאח, בהתאם לסלנג המקומי) הוא משחק ילדים נפוץ בישראל. חיי שרה הוא משחק כדור המזכיר באופיו את משחק המחניים, אף על פי שיש לו חוקים וכללים שונים; למשל, המטרה בחיי שרה היא לפסול את כל הסובבים, בשונה ממשחק המחניים, שבו המטרה היא לפסול את חברי הקבוצה הנגדית. אף שחלק מפרטי המשחק נוטים להשתנות מאזור לאזור, הכללים של המשחק זהים בעיקרם. המשחק מתחיל בהטלת כדור משחק כלפי מעלה. נהוג כי בזמן ההטלה יצעק משפט כלשהו הנפוץ באזור (ברך כלל שם המשחק בכינוי המקומי), כמו "חיי שרה", "הרמת שבויים", או "חממות". לאחר שהכדור נגע ברצפה שלוש פעמים, השחקנים רשאים לשחק. על השחקנים לנסות לתפוס את הכדור ולזרוק אותו על שחקנים אחרים. אם שחקן אוחז בכדור, אסור לו לזוז ממקומו עד שיזרוק את הכדור. אם שחרר את הכדור, אסור לו לאחוז בו שנית בטרם יאחוז בו שחקן אחר. כאשר שחקן זורק את הכדור לעברו של אחר ופוגע בו, מבלי שתפס את הכדור, הנפגע הופך "שבוי" שלו. לעומת זאת, אם השחקן השני תופס את הכדור, הזורק הוא ה"שבוי" של התופס. בנוסף, אם הכדור הנזרק פוגע באדמה לפני שנתפס או שפגע בשחקן אחר ("ארץ"), אף שחקן לא נשבה. שחקן "שבוי" יוצא זמנית מהמשחק, עד שהשובה שלו נפסל או נשבה בעצמו. המשחק מסתיים כשנשאר רק שחקן אחד, וכל השאר נפסלו, או נשבו על ידו. שחקן נפסל (קרוי גם: "שבוי טכני") אם הוא זז מהמקום כשהכדור בידו; נגע בכדור פעמיים ברצף; או תפס את הכדור בתחילת המשחק, לפני שנגע ברצפה שלוש פעמים. שחקן פסול לא חוזר למשחק, עד שמתחיל משחק חדש. (בחלק מן הגרסאות המקומיות שבוי טכני חוזר למשחק כאשר אחד השחקנים האחרים נפסל) "בריתות" הן הסכמים בין שחקנים המשתפים פעולה כדי לפסול את שאר השחקנים, ובין החברים בכזו בטל הכלל הקובע כי תפיסת כדור "מהאוויר" משמע פסילת הזורק. בהתאם לגרסה, ניתן לחייב הקמת בריתות על כלל השחקנים. פגיעה מתחת לגובה הברכיים נחשבת "ארץ", כלומר השחקן לא נפסל. לצד זאת, אסור לו לגעת בכדור שמא יפסל מנגיעה שנייה. השבויים רשאים לסייע לשובה שלהם לפגוע בשחקנים האחרים. כלל זה לרוב שנוי במחלוקת. מותר למחזיק הכדור לצעוד מספר צעדים לפני שיזרוק. המספר משתנה מאזור לאזור, והכמות הנפוצה ביותר היא שלושה צעדים רציפים, ללא קפיצות. אם משחקים מספר משחקים ברצף, השחקן שניצח במשחק האחרון רשאי לבטל פעם אחת את כניסתו לשבי (בחלק מהגרסאות המקומיות יכול שחקן שניצח להשתמש במלך כדי לבטל פסילה (להימנע מלהפוך לשבוי טכני) במקום לבטל כניסה לשבי). לאחר זריקת הכדור בהתחלה, מחכים שיפגע 3 פעמים ברצפה ואז מרימים אותו. עמודו מחניים (משחק ילדים) משחקי פגיעה בכדור שפה עברית משחקי ילדים בירושלים
דהרמה

דְהַרְמַה (בסנסקריט: धर्म) או דְהַמַּה ("דע מה") (בפאלי: धम्म) היא מושג מרכזי במספר דתות דהרמיות, בהן בודהיזם, הינדואיזם, ג'ייניזם וסיקיזם. אין למילה מקבילה בשפות אחרות, ובדתות השונות ישנה למושג משמעות שונה. ניתן לתרגם את המילה ל"אמת" או ל"צדק", אך גם ל"חובה" (דתית או מוסרית), "אתיקה" ו"דרך". מקור המושג בסנסקריט רומז על משמעות של "משא" שנושא הכוהן-הברהמין שמחויב לביצוע הטקסים הוֶדיים. ערך מורחב – ארבע האמיתות הנאצלות בבודהיזם מבוטאת המילה דהמה, כפי שהיא מבוטאת בפאלי, לשון הקודש של הבודהיזם. לביטוי דהמה משמעויות רבות בטקסט הבודהיסטי, הראשונה בהם היא "חוק טבע" או "אמת", לרוב הכוונה לתובנות הבסיסיות ביותר של הבודהה בנוגע לטבע הקיום והמצב האנושי. תובנות אלו נקראות לרוב ארבע האמיתות הנאצלות, והן כדלקמן: האמת בדבר קיומו של הסבל – דוקהה: החיים בעולם אינם משביעי רצון, לא הרמוניים, וכוללים סבל. האמת בדבר מקורו של הסבל – סמודייה: השתוקקות, דחייה ובורות הן המובילות לסבל. האמת בדבר אפשרות ריפוי הסבל – נירודה: ניתן להרפא מהסבל ולהגיע למצב של שקט נפשי המכונה נירוונה. האמת בדבר הדרך לשחרור מסבל – מרגה: הדרך להגיע לנירוונה כוללת שמונה צעדים ונקראת הדרך המתומנת הנאצלת. המושג דהרמה הוא גם אחת משלוש אבני החן בהן נתמך כל בודהיסט בדרך אל ההארה. שלוש אבני החן מקבלות ביטוי בצורת שבועה אותה משננים בודהיסטים: אני לוקח מחסה בבודהה; אני לוקח מחסה בדהרמה; אני לוקח מחסה בסנגהה. הג'ייניזם מוסיף אמיתת יסוד נוספת על ארבע הקיימות: החומר הנצחי של הבריאה, התווך שבו נעים כל הברואים. ההינדואיזם משתמש במונח סנטנה דהרמה (Sanatana Dharma) הלקוח משפת הסנסקריט, שפירושו הדרך הנצחית. דהרמה היא מערכת הכללים שעל פיה הפרט מנהל את חייו, בהתאם לקאסטה שלו. מערכת כללים זו – הדהארמשסטרה, "ההלכה ההודית", התפתחה מכתבי ההדהארמסוטרות. את מושג ההינדואיזם מתרגמים כ"הינדו-דהרמא" (הדהרמה של ההינדים), כלומר דרך החיים הנכונה למאמיני ההינדואיזם. אדי דהרמה שלוש אבני החן קארמה topic/dharma-Jainist-metaphysics, topic/dharmas דהרמה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) דהרמה (בודהיזם), דף שער בספרייה הלאומית