laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2021

פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2021 הוא טקס בו הוענקו פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בתחום היצירה הטלוויזיונית בישראל. הטקס שודר בכאן 11 ב-24 במרץ 2022 על ידי המנחה יניב ביטון, אשר הנחה את הטקס בפעם השנייה ברציפות. ב-15 בפברואר 2022 פורסמו המועמדים בקטגוריות השונות על ידי דפנה לוסטיג. האקדמיה העניקה בשנה זו פרס מפעל חיים לתוכנית זהו זה!. ברשימות מטה, הזוכים בקטגוריה מודגשים. התוכניות הבאות קיבלו זכיות מרובות בטקס: פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ניקו ניתאי אלון גרזון יובל סטוניס משה ניניו דידי גת שמעון קסטיאל רוני דניאל אלון דהן יוסי מימן יואל קמינסקי יעל רובין אילן הראל גיא בלילה אלכס פלג חיים שירן טארק קובטי יוסף כרמון כאן 11 מפציץ: אלה המועמדים לפרס האקדמיה לטלוויזיה, באתר אייס, 15 בפברואר 2022 טקס פרסי הטלוויזיה 2021 | אירוע ההכרזה על המועמדות והמועמדים הסופיים, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 15:32), 15 בפברואר 2022 רן בוקר, פרס מפעל חיים יוענק לתוכנית "זהו זה", באתר ynet, 8 במרץ 2022 עמית אטיאס נועם כהן, ‏פרסי האקדמיה לטלוויזיה 2022: רשימת הזוכים המלאה, באתר ‏מאקו‏, 24 במרץ 2022 טקס פרסי הטלוויזיה 2021, בביצוע ההכרזה על הזוכים והזוכות, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 1:53:38), 24 במרץ 2022
מד

האם התכוונתם ל... אוקסימטר (מד דופק וריווי חמצן בדם) – מכשיר רפואי לא חודרני המשמש למדידת רמת החמצן הרווי בדם מד גובה – מכשיר למדידת מרחק אנכי של אובייקט אחד ביחס לאובייקט אחר או לנקודת ייחוס מוגדרת מד גובה אלקטרוני – מד גובה מבוסס מכ"ם הפועל על בסיס גלי רדיו מד גשם – מכשיר למדידת כמות המשקעים במקום ובזמן מסוימים מד דרך ימי – אמצעי מדידה עתיק שהיה בשימוש בידי ימאים כדי למדוד את הדרך שעברו ספינותיהם בים מד השראה – מכשיר אלקטרוני-מכני למדידת השראות אלקטרומגנטית מד התנגדות (אוהם-מטר) – מכשיר חשמלי למדידת שיעור התנגדותו של הרכיב הנבדק למעבר זרם חשמלי דרכו מד-זווית – מכשיר למדידת זוויות או לסיבוב עצם בזווית מדויקת מד זחיח (קליבר) – מכשיר למדידות אורך חיצוניות ופנימיות מדויקות מד זרם (אמפרמטר) – מכשיר למדידת עוצמה של זרם חשמלי מדחום (מד טמפרטורה, תרמומטר) – מכשיר למדידת טמפרטורה מד חום התנגדותי (נַגָּד מגלה טמפרטורה) – חיישן טמפרטורה המנצל את השינוי הצפוי בהתנגדותם החשמלית של כמה חומרים עם השתנות הטמפרטורה מד חומציות – ראו pH § מדידת pH מד טווח לייזר (מט"ל) – מכשיר למדידת המרחק לעצם כלשהו תוך שימוש בקרן לייזר מד כושר – שיטה לדירוג שחקני שחמט מד לחות (היגרומטר) – מכשיר למדידת כמות הלחות הנמצאת באוויר ביחס לאוויר יבש מד לחץ דם (ספיגמומנומטר) – מכשיר למדידת לחץ הדם בעורקים מד מהירות (ספידומטר) – מכשיר למדידת מהירות מד מהירות אוויר – מחוון בכלי טיס המציג לטייס את מהירות הטיסה מד מהירות ימי פשוט (לוג פשוט) – מכשיר למדידת מהירותה של אונייה שהיה בשימוש הספנים בתקופת המפרשים מד מהירות לייזר – מכשיר למדידת מהירות של עצמים במרחב ברמת דיוק גבוהה מד מים – מכשיר למדידת נפח המים שעברו בצינור מד מליחות (סלינומטר) – מכשיר למדידת מידת המליחות או כמות המלח המומס בתמיסה מד מתח – מכשיר למדידת מתח חשמלי בין שתי נקודות במעגל החשמלי מד ספיקה (אנ') רוטמטר מד ספיקה קוריולי (אנ') מד עובי ציפוי – מכשיר למדידת עובי ציפוי על מתכת ברזלית ואל-ברזלית מד צפיפות (הידרומטר) – מכשיר למדידת המשקל הסגולי (צפיפות החומר) של נוזל מד קיבול – מכשיר מדידה חשמלי המשמש לבדיקת קיבול של קבלים מד קידמה אמין (GPI) – מדד חליפי לצמיחה כלכלית הנועד לשמש כאלטרנטיבה לשימוש בתוצר מקומי גולמי (תמ"ג) מד קרינה (רדיומטר) – מכשיר למדידת שטף של קרינה אלקטרומגנטית באורכי גל שונים מד רוח (אנמומטר) – מכשיר למדידת מהירות הרוח מד תאוצה – חיישן למדידת תאוצה קווית צינור פיטו (מד פיטו) – מכשיר למדידת לחץ המשמש למדידת זרימת נוזל או גז Mad (מטורף, באנגלית): מד (מגזין) – דו-ירחון אמריקאי להומור וסאטירה מד (נהר, קליפורניה) – נהר בחלק העליון של צפון קליפורניה מד מן – סדרת טלוויזיה אמריקאית מד סיזן – סופרגרופ אמריקאי שנוצרה ב-1995 משלוש להקות שונות מתוך סצנת הגראנג' Med: מד נאוטילוס – מערכת כבלי תקשורת אופטיים תת-ימיים במזרח אגן הים התיכון מייטי מד – קומדיית מצבים של דיסני XD אחר: מדים – מערכת של פריטי לבוש הנלבשים על ידי חברי ארגון בזמן השתתפות בפעילות של הארגון מדד (פירושונים)
קרולה מוואסה

קרולה מוואסה (בגרמנית: Carola von Wasa-Holstein-Gottorp;‏ 5 באוגוסט 1833 - 15 בדצמבר 1907) הייתה נסיכת שוודיה, ומלכה רעיה של סקסוניה. היא הייתה המלכה האחרונה של סקסוניה. קרולה נולדה ב-5 באוגוסט 1833 בארמון שנברון, וינה והייתה בתם של גוסטב, נסיך ואסה ולואיזה אמליה, נסיכת באדן, ונכדתו של מלך גוסטב הרביעי אדולף, מלך שוודיה שהודח בשנת 1809. בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-19 היא נחשבה לאחת הנסיכות היפות של אירופה. מחזרים לא חסרו לה, והיו תוכניות לחתנה עם נפוליאון השלישי, קיסר הצרפתים. היא הייתה בת דודה של הקיסר דרך סבתה מצד אמה סטפני דה בוארנה, בתו המאומצת של נפוליאון הראשון ונסיכת האימפריה הצרפתית הראשונה. אביה היה נגד הנישואים בשל המצב הפוליטי ההפכפך בצרפת והמחלוקת ההיסטורית של שושלת שלו עם שושלת בונפרטה. 20 שנה לאחר מכן, כשנפוליאון השלישי הודח מהשלטון, צוטט אביה כאומר, "חזיתי את זה נכון!" בשנת 1852, בניגוד לרצונו של אביה, קרולה המירה את דתה לקתולית. ב-18 ביוני 1853, נישאה קרולה בדרזדן לאלברט, נסיך הכתר של סקסוניה. נישואיהם היו ללא ילדים, אף על פי שהיא סבלה מהפלות רבות. יורשיה הקרובים ביותר היו: מצד האב, פרידריך השני, הדוכס הגדול של באדן (1857–1928), בנו של בן דודה הראשון; ובן דודה הראשון, מלך רומניה קרול הראשון (1839–1914) מצד האם. הייתה לה מערכת יחסים טובה עם חמיה ותוארה כתמיכתה בם בזמנים קשים. כבר בתור נסיכת כתר, החלה קרולה את הפעילות בנושאים חברתיים אותה המשיכה כמלכה. בשנת 1866, היא ביקרה בבתי החולים השדה של סקסוניה בווינה, שם התפרסמה כאחות טובה. ב-1867 היא ייסדה את ועדת אלברט, שתרמה לטיפול הרפואי של הצבא הגרמני במהלך מלחמת 1870–1871. על עבודתה היא עוטרה בעיטור מסדר לואיזה הפרוסי ובמסדר הסקסוני של זידוניה. ב-1871, היא ליוותה את אלברט לקומפיין לאחר תבוסת צרפת, שם אירחה את קציני הצבאות המנצחים כמארחת פופולרית. בשנת 1873, בן זוגה מת חמיה, ובעלה הוכתר כמלך אלברט הראשון. בשנת 1884, הסניף השוודי המודח של בית אולדנבורג עשה שלום עם שושלת ברנדוט השוודית החדשה באמצעותה ובתו של בן דודה הראשון אשר הפכה לנסיכת הכתר ויקטוריה משוודיה, כאשר שרידי סבה של קרולה, מלך שוודיה גוסטב הרביעי אדולף, אביה ואחיה לודוויג נלקחו לסטוקהולם ונקברו בקריפטה המלכותית. בשנת 1888, קרולה ובן זוגה ערכו ביקור רשמי בשוודיה. המלכה קרולה תרמה תרומה חשובה לארגון הבריאות בסקסוניה. בשנת 1867, כנסיכת הכתר, היא ומארי סימון הקימו את אלברט-וריין. היא הקימה בית ספר לאחות רטובה בלייפציגר טור (1869), את בית החולים "קרולה-האוס" (1878), את סוכנות התעסוקה לנשים יוהנס-וריין (1876), בית ספר לנשים בשוורצנברג (1884), את בית "גוסטבהיים" עבור הזקנים, החולים והחלשים בנידרפוירץ (1887), בית הספר Lehrertöchterheim Carola-Stift Klotzsche (1892) ובית הנכים Amalie hus Löbtau, Friedrichstadt (1896). קרולה הייתה מלכה פופולרית. בשנת 1902 מת בעלה וגיסה גאורג, מלך סקסוניה עלה לשלטון במקומו. היא הייתה הגבירה ה-499 של המסדר המלכותי של המלכה מריה לואיסה. קרולה מתה ב-15 בדצמבר 1907 בדרזדן, ובזמן מותה, היא הייתה הנכד האחרון שנותר בחיים של גוסטב הרביעי אדולף. מדיה וקבצים בנושא קרולה מוואסה בוויקישיתוף קרולה מוואסה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
קורמורן קטן שחור

קורמורן קטן שחור (שם מדעי: Phalacrocorax sulcirostris) הוא מין של קורמורן החי בדרום-מזרח אסיה, אוסטרליה ובניו זילנד בסביבות מים מתוקים. הוא תואר ב-1825 בידי החוקר ג'ון פרידריך פון ברנדט כשמשמעות השם המדעי הוא: "sulcus " - חריץ ו-"rostrum" - מקור. מצב שימורו הוא "ללא חשש" מין קורמורן זה מגיע לאורך 60 עד 65 ס"מ בממוצע, כשהזכרים מעט גדולים מהנקבות אך בעלי מראה דומה. צבע הנוצות שחורות כשהגב בעל גוון ירקרק והראש שחור עם עיניים ירוקות או חומות ללא עיטורי פנים. המקור דק ואפור בעל שק קטן תחתיו. הרגליים שחורות. פרטים צעירים בעלי גוונים חומים כהים עד שחורים. תפוצת הקורמורן היא מחצי האי המלאי ואינדונזיה, דרך גינאה החדשה כולל איי ד'אנטרקסטו (אנ') וברחבי כל אוסטרליה והאי הצפוני בניו זילנד. הקורמורן מצוי בסביבות ביצות, נהרות ואגמים קטנים ולעיתים נדירות גם בחופים מוגנים. הקורמורן צולל באמצעות דחיפות של רגליו וכנפיו מתחת למים בחיפוש אחרי טרף. הוא אוכל דגים כמעט מובהק, אשר לעיתים ניזון מקרפיונים מבויתים ופוגע בדגה. במספר אזורים הקורמורנים דגים יחדיו בצלילה מתואמת. קורמורן יכול לצלול עד 10 או 20 מטרים לזמן קצר. בנוסף הוא מעופף בלהקות בדומה לשקנאים היוצרות תנועת V בשמיים. מדיה וקבצים בנושא קורמורן קטן שחור בוויקישיתוף קורמורן קטן שחור, באתר ITIS (באנגלית) קורמורן קטן שחור, באתר NCBI (באנגלית) קורמורן קטן שחור, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קורמורן קטן שחור, באתר GBIF (באנגלית) קורמורן קטן שחור באתר הרשימה האדומה של IUCN
מפקדת הצבא הסורי בקוניטרה

מפקדת הצבא הסורי בקוניטרה הוא בניין נטוש ברמת הגולן, סמוך לקוניטרה. עד לכיבוש רמת הגולן במלחמת ששת הימים שימש הבניין כמפקדת הכוחות הסורים ברמת הגולן. המבנה נמצא סמוך מאוד לגבול ישראל-סוריה, כקילומטר מערבית לקוניטרה הנטושה, וכ-3 קילומטרים מדרום לצומת בראון, על כביש 98. בניית המבנה החלה בשנת 1960 והסתיימה כעבור שנתיים, בשנת 1962. המבנה הוקם בסיוע סובייטי והוא בנוי ברובו מבטון, כשפינות המבנה מחופות באבן. המפקדה בנויה בצורת 'ח', אורכה 120 מטרים ורוחבה 30 מטרים. למבנה שתי קומות ובנוסף אליהן קומת מרתף וקומת גג, חצר פנימית אחורית וחניה מקורה. מדרגות רחבות מובילות אל הכניסה הראשית למפקדה. מאולם הכניסה מתפצלים שני מסדרונות המוליכים לחדרים הרבים. באולם הכניסה ישנו מבנה מדרגות לולייניות המוביל לקומה השנייה ולגג. בסך הכל מכיל המבנה מאות חדרים. המבנה שימש את הצבא הסורי ובו ישבה המפקדה הסורית של אזור קוניטרה ורמת הגולן. במלחמת ששת הימים שימש המבנה כמפקדת ארמיית השדה וממנו ניהל הצבא הסורי את המערכה. במהלך המלחמה הופצץ המבנה על ידי צה"ל עד שננטש כחלק ממנוסת הצבא הסורי. ב-10 ביוני 1967 בשעות הצהריים הגיעו לאזור הטנקים הראשונים מחטיבה 8, שתפסו את קוניטרה. בהמשך היום נכנסו חיילי צה"ל לתוך המבנה ובמקום נמצאו מסמכי שלל ומפות שהותירו החיילים הסורים מאחור בזמן המנוסה. לאחר המלחמה התיישבו במקום יחידות של צה"ל ולמשך מספר שנים שימש המבנה את צה"ל. בהמשך ישבו במקום משקיפי האו"ם. במלחמת יום הכיפורים ספג המבנה פגיעות נוספות כחלק מהקרבות ברמת הגולן בין ישראל וסוריה. כחלק מהסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה ביוני 1974 הוחזרה קוניטרה לסוריה אך אזור המפקדה נותר בידי ישראל. למרות הפגיעות שספג נותר המבנה עומד. גרם מדרגות לולייניות המוביל לגג קרס אך המבנה אינו נמצא בסכנת קריסה. את קירות המבנה הנטוש והחדרים הפנימיים מעטרים ציורי גרפיטי רבים. בשנת 2007 הוקם בצמוד למבנה מאגר קוניטרה, האוגר מי גשמים לשימוש חקלאי ברמת הגולן. בשנת 2013 הוקמה בחזית הבניין התחנה השביעית בשביל אלי כהן. אחד החדרים בבניין הוקדש למרגל אלי כהן והוא מנציח את פעילותו של כהן בבניין כששימש כמפקדה סורית. המבנה הנטוש שימש לצילומים עבור העונה השנייה של הסדרה 'תאג"ד'. מדיה וקבצים בנושא מפקדת הצבא הסורי בקוניטרה בוויקישיתוף שלמה מן, בניין החזית הסורית, בבלוג "נעמוש", 27 באפריל 2019 אסף קמר, תחושת קלאוסטרופוביה לצד נוף מרהיב: ביקרנו במפקדה הסורית הנטושה ברמת הגולן, באתר ynet, 4 בפברואר 2022 איתן לשם, סוריאליזם, פסטורליה ואלי כהן: טיול במפקדת המודיעין הסורי ברמת הגולן, באתר הארץ, 6 בדצמבר 2021 יוסי וקנין, דניאל דדון, המפקדה הסורית הנטושה ברמת הגולן: מפוארת, מסתורית ומבוקשת, באתר mynet‏ העמק, 17 בספטמבר 2021 מיפקדת החזית הסורית בקונייטרה, סרטון באתר יוטיוב יוסי וקנין, דניאל דדון, המפקדה הסורית הנטושה ברמת הגולן: מפוארת, מסתורית ומבוקשת, באתר mynet‏ העמק, 17 בספטמבר 2021
ביאיי

ביאיי (ביפנית: 美瑛) היא עיירה הממוקמת בחבל הוקאידו שביפן. ביאיי ידועה במיוחד בזכות השדות והגבעות בפאתי היישוב אשר מושכים מבקרים בחודשי הקיץ ומשמשים בפרסומות ובתוכניות טלוויזיה יפניות רבות. מאז שנת 1992 מתקיים בתחום היישוב המרתון "Biei Healthy Marathon" אשר מושך אליו משתתפים מכל רחבי יפן. בתחום העיירה נמצא גם האתר בריכת התכלת (אנ'), גוף מים מעשה ידי אדם שנוצר כתוצאה מעבודות שבוצעו בנהר הביאיי לאחר התפרצות הר טוקאצ'י ב-1988, במטרה להגן על העיירה ביאיי מפני זרמי בוץ געשיים. לפי ההערכות, הצבע העז של מי בריכת התכלת נובע מהנוכחות של הקולואיד אלומיניום הידרוקסיד (אנ'), אשר הומס במים. בריכת התכלת מהווה גם כן אטרקציית תיירות. גינת פרחים "שיקיסאי נו אוקה" גינת פרחים "שיקיסאי נו אוקה" בריכת התכלת נוף טיפוסי אתר האינטרנט הרשמי של ביאיי (ביפנית) ביאיי, ברשת החברתית פייסבוק ביאיי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ביאיי, ברשת החברתית אינסטגרם ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים ביפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פסגת גלס

פסגת גלס (באנגלית: Gless Peak) היא פסגה ברכס מילן, באזור חוף פנל של ארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה. הפסגה ממוקמת 4 קילומטרים מערבית - דרום-מערבית מפסגת סירק. גובהה של הפסגה 2,630 מטרים מעל פני הים, פסגת גלס היא הפסגה ה-496 בגובהה באנטארקטיקה. הפסגה מופתה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע, ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1960–1964. שמה של הפסגה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. הפסגה נקראת על שמו של אלמר א. גלס (Elmer E. Gless), שהיה ביולוג בתחנת כף האלט במהלך עונות הקיץ האנטארקטי בשנים 1965, 1966, 1967 ו-1968. פסגת גלס באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור פסגת גלס פסגת גלס באתר peakbagger תרשים הנוף הנשקף מפסגת גלס באתר peakfinder פסגת גלס באתר mountainplanet פסגת גלס באתר mindat מחשבון מרחקים - המרחק מפסגת גלס לאתרים סמוכים פסגת גלס באתר peakery (מרחקים לאתרים סמוכים) גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי מידע על גובה ההר
ברכת שנתן מחכמתו לבשר ודם

ברכת שנתן מחכמתו לבשר ודם היא ברכה המשתייכת לברכות הראייה הנאמרת בעת ראיית חכם מחכמי אומות העולם. ברכה זו נזכרה כבר בתלמוד במסכת ברכות: ”תנו רבנן: הרואה חכמי ישראל אומר ברוך שחלק מחכמתו ליראיו, חכמי אומות העולם - אומר ברוך שנתן מחכמתו לבשר ודם” (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ח, עמוד א')
הישיבה הגדולה יסודות

הישיבה הגדולה יסודות (קרויה גם: ישיבת משכן ידידיה) היא ישיבה גדולה חרדית-ספרדית, השוכנת במושב יסודות. הישיבה נוסדה בא' אלול ה'תשס"ח (2008), בהוראתו של רבי אהרן יהודה ליב שטינמן, בקמפוס השוכן בכניסה למושב החרדי יסודות. יוזם ומקים הישיבה היה הרב יהודה זיאת, ראש מוסדות שתילי זיתים וישיבת משכנות הרועים, ועמו בניו שמעון ואברהם. לראשות הישיבה התמנה הרב ברוך צבי לב, וכבר בתחילת דרכה הישיבה הצליחה להפוך לאחת הישיבות היוקרתיות והמבוקשות בעולם הישיבות הספרדי. בזמן קיץ בשנת ה'תשע"ה בשל חילוקי דעות בין הנהלת הישיבה לראש הישיבה, הודיע הרב לב כי הוא נאלץ לעזוב את הישיבה ולהקים ישיבה אחרת, ויחד עם שישים בחורים מהישיבה הקים את ישיבת יסודות התורה בבניין ישיבת הרמב"ם, בשכונת הדר יוסף שבתל אביב. לאחר פיצול הישיבה מינה הרב יהודה זיאת כראש קיבוץ בישיבה את הרב שמעון שרייבר, והנהגת הישיבה התפצלה בין רבני הישיבה. שיעור כללי שבועי נמסר על ידי הרב שרייבר והרב כהנים, ובהנהגת הישיבה מכריע בעיקר הרב ויזמן. בנובמבר 2017 פורסם כי הישיבה עומדת להיסגר בשל סכסוכים פנימיים בין מנהלי ובעלי הישיבה. כעבור פחות מיממה הודיע נשיא ומייסד הישיבה הרב יהודה זיאת כי הישיבה אינה עומדת להיסגר, וכי ההודעה שפורסמה אינה נכונה. נכון לשנת 2023 לומדים בישיבה כ-400 תלמידים. צביון הישיבה דומה לצביון הישיבות הליטאיות, והמשטר בישיבה נחשב לממוצע ביחס לכלל הישיבות. הרב אברהם ויזמן - ראש הישיבה הרב צבי רבינוביץ - משגיח הרב חנוך כהנים הרב צבי פסח רוזובסקי הרב דוד פיינשטיין הרב מנחם כהן משה ויסברג, האיר פני המזרח: עולם התורה הספרדי מסכם רישום לישיבות, באתר בחדרי חרדים, ‏כ"ד תמוז תשע"ו ישראל כהן, הנהלת ישיבת יסודות בהודעה דרמטית: "הישיבה נסגרת", באתר כיכר השבת, ‏09 בנובמבר 2017 משה ויסברג, תיעוד בלעדי • נשיא הישיבה הישיש הודיע: "הישיבה לא נסגרת", באתר בחדרי חרדים, ‏09 בנובמבר 2017 אבי רבינא, מפת הרישום: כך ייראו היכלי הישיבות הספרדיות בזמן אלול, באתר כיכר השבת עולם הישיבות הספרדיות תשפ"ג • סיקור ומספרים, באתר המחדש, ‏24 ביוני 2022
ישיבת יסודות התורה

ישיבת יסודות התורה (מכונה: 'יסודות לב') היא ישיבה גדולה חרדית-ספרדית בתל אביב, בראשות הרב ברוך צבי לב. נכון לשנת 2023 לומדים בישיבה כ-350 בחורים. הישיבה שוכנת כיום בבניין ישיבת הרמב"ם ובית יוסף, בשכונת הדר יוסף בתל אביב. מייסד הישיבה, הרב ברוך צבי לב, כיהן קודם לכן כראש ישיבה בישיבת משכן ידידיה במושב יסודות. אחר חילוקי דעות בינו לבין ההנהלה פרש בשנת 2014 והקים ישיבה חדשה, יחד עם כ-60 בחורים מישיבת משכן ידידיה. בפרוץ משבר הקורונה בישראל נסגרה הישיבה, ובזמן קיץ ה'תש"פ נפתחה הישיבה במתווה הקפסולות בתיאום עם משרד הבריאות. למרות הבידוד ואמצעי הזהירות, באמצע זמן קיץ נדבקו מספר בחורים בנגיף ונשלחו למלונית. בסוף הזמן סיימו בני הישיבה את מסכת נדרים במבצע חיזוק מיוחד. בשנת 2020 יצאה הישיבה לקמפיין "יסודותייך חזקי", במסגרתו אספה הישיבה 2,800,000 ש"ח לבניין הישיבה. בשנת 2023 פורסם כי הישיבה זכתה בהקצאה רחבת ידיים בעיר אלעד, ובה ייבנה קמפוס המותאם לכאלף תלמידים[דרוש מקור]. בשנת 2021 נספה באסון הר מירון הבחור אריאל אחדות, מבני הישיבה. בישיבה נערכו הספדים ועצרות חיזוק לזכרו, ובשנת 2022 אף ערכו סיום הש"ס לעילוי נשמתו. צביון הישיבה מבוסס על עולם הישיבות הליטאי. בישיבה מושם דגש על לימוד עיוני ומעמיק, בהתאם לגישת ראש הישיבה הרב לב, אותה קיבל מרבו הרב ברוך ויסבקר. הישיבה דוגלת במשטר קפדני יחסית, ועל הבחורים חלים איסורים רבים כגון איסור הוצאת רישיון נהיגה, איסור החזקת פלאפון, נוכחות חובה בסדרי הישיבה ועוד. משגיח הישיבה הוא הרב שלמה ברויאר. בצוות הרמי"ם נמנים הרבנים: הרב יצחק צבי ויזמן, הרב יונתן בושיריאן, הרב יאיר פלטיאל ברונר. הרב בן פורת. וראש קיבוץ הוא הרב שרגא צבי פישהוף. ישיבת יסודות התורה באינדקס פרשת ישיבת יסודות התורה באינדקס עולם התורה אבי רבינא, מפת הרישום: כך ייראו היכלי הישיבות הספרדיות בזמן אלול, באתר כיכר השבת משה ויסברג, צפו בוידאו: ראש הישיבה פרץ בבכי, והתלמידים קרעו קריעה, באתר בחדרי חרדים, ‏כ"ד סיון תשע"ה אבי וולפסון, צפו: ב'יסודות התורה' ניצחו את הקורונה וסיימו את נדרים, באתר המחדש, ‏ז' באב ה'תש"פ https://www.charidy.com/yesodot, www.charidy.com משה ויסברג, בישיבה קיימו סיום הש"ס לזכרו של הבחור שנספה במירון, באתר כל רגע, ‏23 במאי 2022 10 הישיבות המבוקשות בעולם הישיבות הספרדי • עדכון חם, באתר מורשת מרן
בילי קולינס

בילי קולינס (באנגלית: Billy Collins; נולד ב-22 במרץ 1941) הוא משורר אמריקאי, שהוכתר בשנים 2001–2003, כ"משורר הלאומי של ארצות הברית". בין השנים 1967 ל-2001 עסק קולינס בהוראה ומחקר כפרופסור לספרות האנגלית באוניברסיטת העיר ניו יורק. במהלך הקריירה פרסם מספר קובצי שירה, שזכו לפופולריות גבוהה. בשנת 1997, יצא לאור האלבום The Best Cigarette, בו קורא קולינס 33 מבין שיריו. ב-2003 ערך את הקובץ Poetry 180: A Turning Back to Poetry, המשמש ללימודי שירה בתיכון. הוא נבחר ל"משורר השנה" על ידי המגזין Poetry בשנת 1994, שהעניק לשיריו במהלך השנים עוד חמישה פרסי הוקרה שונים. שיריו נכללו באנתולוגיה של זוכי פרס פושקאר להוצאות קטנות בשנים 1993, 1992 ו-1997. קולינס נחשב לאחד מהמשוררים הפופולרים ביותר בארצות הברית. בדומה לרוברט פרוסט, מתאפיינת שירתו בשלילת תבניות שיריות קבועות כגון הסונטה, הססטינה והוילאנל. שירתו של קולינס קלילה והומוריסטית, אך שזורה בה לעיתים אירוניה דקה וביקורת. שירתו מובנת בקלות לקורא הפשוט, ואף יוצאת לעיתים בביקורת כנגד השירה ה"אקדמית" הפורמלית והקשה להבנה. הוא אף המציא מבנה השירי חדש, כפרודיה למבנה הוילאנל, שלו קרא פראדל. ב-2008 יצא ספר משיריו בעברית, "חוצה ברגל את האטלנטי", בתרגום מכבית מלכין ויואב ורדי, בהוצאת כרמל. מדיה וקבצים בנושא בילי קולינס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בילי קולינס בילי קולינס, ברשת החברתית Goodreads אתר מעריצים סבינה מסג, על "חוצה ברגל את האטלנטי", באתר הארץ, 4 ביוני 2008 משה דור, השירה אינה מעניקה לי הבנה אלא התרגשות, באתר nrg‏, 3 באוגוסט 2001 משה דור, בילי הנער, באתר ynet, 24 במרץ 2010 בילי קולינס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
קבוצת אקרו

קבוצת אקרו בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית הפועלת, באמצעות חברות בנות, בתחום הנדל"ן היזמי והנדל"ן המניב. החברה מוכרת במותג אקרו נדל"ן. מייסד, בעל השליטה ויו"ר החברה הוא צחי ארבוב. החברה נוסדה ביולי 1994 על ידי יצחק (צחי) ארבוב, ונקראה ארבוב השקעות בע"מ. בדצמבר 2021 שינתה החברה את שמה לשם הנוכחי, קבוצת אקרו בע"מ. בשנת 2006 החלה החברה בפעילות בקבוצות רכישה, אך פעילותה בתחום זה מצטמצמת. בשנת 2014 הקימה החברה את שני המגדלים הדרומיים במגדלי תל אביב. בשנת 2016 החלה החברה בפעילות בתחום הנדל"ן המניב. מיזמים בולטים של החברה בשנים 2020–2021: מגדלי דה וינצ'י, למגורים, מסחר ומשרדים בתל אביב (בשותפות עם ישראל קנדה), קומפלקס גולף בנאות אפקה, מיזם פינוי בינוי בשכונת נווה שרת, קמפוס מיקרוסופט בהרצליה (בשותפות עם קבוצת תדהר, ישראל קנדה וקבוצת אלייד) ופארק עסקים בצומת סביון. מיזמים בולטים בשנת 2022: מגדל מזא"ה בתל אביב, ONE TOWER במתחם הבורסה ברמת גן (בשותפות עם רוגובין). בעל השליטה בחברה הוא מייסדה, יצחק ארבוב. בעלי מניות עיקריים נוספים הם רעיה שטראוס (מ-2011) והפניקס חברה לביטוח (מ-2018). בפברואר 2022 נרשמו ניירות הערך של החברה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב, והיא גייסה כ-500 מיליון ש"ח לפי שווי (לאחר הכסף) של כארבעה מיליארד ש"ח. החברה פועלת בתחום הנדל"ן בישראל (בעיקר בתל אביב-יפו) החל משנת 2006, בשני מגזרי פעילות: נדל"ן יזמי: איתור מקרקעין, השבחתם וייזום של פרויקטים בנדל"ן, לרבות התחדשות עירונית. נדל"ן מניב: בנייה של בניינים להשכרה, למטרות משרדים, מסחר ומלונאות. חברות עיקריות של החברה: אקרו השבחת מקרקעין בע"מ (100%). הוקמה ביולי 1997. אקרו נכסים בע"מ (100%). הוקמה בפברואר 2016. עוסקת בהקמה ובהשכרה של נדל"ן מניב. אקרו נדל"ן ייזום בע"מ (100%). הוקמה באוגוסט 2011. עוסקת בהקמה ומכירה של מבנים, וכן במיזמי פינוי בינוי במסגרת תמ"א 38. מגדלי אקרו, שותפות מוגבלת (99.9%). טריפל איי 1 אחזקות בע"מ. לחברות אלה יש חברות בנות ושותפויות רבות משלהן. מדיה וקבצים בנושא קבוצת אקרו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אקרו נדל"ן קבוצת אקרו, ברשת החברתית פייסבוק קבוצת אקרו, סרטונים בערוץ היוטיוב קבוצת אקרו בע"מ, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב קבוצת אקרו בע"מ, באתר "מאיה" קבוצת אקרו, באתר Crunchbase (באנגלית) קבוצת אקרו בע"מ - תשקיף להשלמה של הנפקה ראשונה לציבור, באתר "מאיה", 23 בפברואר 2022 קבוצת אקרו בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה. מגדלי דה וינצ'י קומפלקס גולף YARD TEL-AVIV ACRO BUSINESS CAMPUS ONE TOWER מצגת של קבוצת אקרו, פברואר 2022, באתר "מאיה" אביב לוי, ‏צחי ארבוב נכנס לבורסה בסערה: אקרו מונפקת לפי שווי של כ-4 מיליארד שקל, באתר גלובס, 14 בפברואר 2022
אי-פרי ברלין

אי פרי ברלין (באנגלית: Berlin ePrix) הוא מרוץ מכוניות חשמליות שנתי המתקיים כחלק מאליפות הפורמולה אי. המרוץ מתקיים במסלול שנבנה בתוך נמל התעופה ברלין-טמפלהוף. אי-פרי ברלין נערך לראשונה כחלק מעונת הבכורה של אליפות הפורמולה אי. המסלול שנבנה בנמל התעופה ברלין-טמפלהוף היה באורך של 2.469 ק"מ וכלל 17 פניות. פליטים שנמלטו ממלחמת האזרחים בסוריה שוכנו באזור שדה התעופה, דבר שלא איפשר לקיים את המרוץ במסלול בשנת 2016. המרוץ התקיים במסלול רחוב באזור שדרת קרל מרקס ואלכסנדרפלאץ. המסלול חזר לשדה התעופה בשנת 2017 עם תוואי מסלול חדש באורך של 2.25 ק"מ ו-10 פניות. מגפת הקורונה שהתפשטה בעולם בתחילת שנת 2020 הובילה לעצירת העונה לאחר חמישה מרוצים ולהשבתת העונה במשך חצי שנה. במהלך חודש אוגוסט התקיימו שישה מרוצים בטווח של תשעה ימים, כולם בשטח שדה התעופה הישן בברלין, בכך הסתיימה העונה עם 11 מרוצים. מדיה וקבצים בנושא אי-פרי ברלין בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אי-פרי ברלין אתר האינטרנט הרשמי של אי-פרי ברלין אי-פרי ברלין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Exclusive: Berlin Formula E race threatened by refugee crisis, Motorsport.com, 17 November 2015 Motor racing-Formula E schedules six races in nine days to finish season, Reuters, 17 June 2020
פפרמן

האם התכוונתם ל... דני פפרמן – סטטיסטיקאי ישראלי הלל פפרמן – איש צבא ישראלי ראובן פפרמן – כירורג ישראלי פפר
עשה את הדבר הנכון

עשה את הדבר הנכון הוא סרט דרמת-פשע קומית משנת 1989 ביצירתו של ספייק לי, המספר את סיפורה של שכונת בדפורד-סטייבסנט האפרו-אמריקאית בברוקלין, על המתחים בין הגזעים שבה. העלילה מתרחשת ביום הכי חם בשנה, כשבמרכז נמצאת דמותו של מוקי (בגילומו של ספייק לי), ויחסיו עם תושבי השכונה, כולל המעסיק שלו סאל (דני איילו), בעל הפיצרייה השכונתית ממוצא איטלקי. ברקע הסיפור משדר שדר הרדיו שירים, בעיקר שירי אהבה ומספר את רקע הסיפור. משתתפים בסרט: דני איילו, ג'ון טורטורו, ספייק לי, אוסי דייוויס, רובי די, ג'יאנקרלו אספוזיטו ועוד. הסרט נבחר לאחד מ-25 הסרטים השנויים ביותר במחלוקת (או השערורייתיים) של המגזין "Entertainment weekly". הסרט מבקר את הפערים בחברה האמריקנית, ובעיקר בקרב המהגרים והשחורים. לעיתים רבות הוא נכלל ברשימות הסרטים הכי טובים בכל הזמנים. נבחר על ידי איגוד מבקרי הקולנוע של לוס אנג'לס לסרט הטוב ביותר ל-1989. "עשה את הדבר הנכון", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "עשה את הדבר הנכון", באתר נטפליקס "עשה את הדבר הנכון", באתר AllMovie (באנגלית) "עשה את הדבר הנכון", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "עשה את הדבר הנכון", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "עשה את הדבר הנכון", באתר Metacritic (באנגלית) "עשה את הדבר הנכון", באתר אידיבי "עשה את הדבר הנכון", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "AFI's 100 Years... 100 Movies (10th Anniversary Edition)". American Film Institute. Retrieved December 1, 2010. Thompson, Anne. "Lists: 50 Best Movies of All Time, Again". Variety. Internet Archive. אורכב מ-המקור ב-15 בספטמבר 2010. נבדק ב-23 באוקטובר 2010. {{cite news}}: (עזרה) "100 Essential Films by the National Society of Film Critics". National Society of Film Critics. Published by AMC FilmSite.org. נבדק ב-14 בינואר 2011. {{cite web}}: (עזרה) "The Best 1,000 Movies Ever Made". The New York Times. 29 באפריל 2003. נבדק ב-1 בדצמבר 2010. {{cite news}}: (עזרה) "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-22 באוגוסט 2016. נבדק ב-2016-12-11. {{cite web}}: (עזרה); (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.