laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כחול לבן

הביטוי "כחול לבן" מתייחס לצבעים המסמלים את מדינת ישראל, הציונות והיהדות. הצבעים הם למעשה תכלת-כהה ולבן (ראו תכלת ביהדות ותכלת לבן). האם התכוונתם ל... צבעי דגל ישראל הצבעים הלאומיים של ישראל (המופיעו בדגל ובסמל המדינה) ביטוי ישראלי שמשמעו "תוצרת הארץ", בשל צבעי דגל ישראל כחול לבן (רשימה) – הייתה רשימה פוליטית ישראלית לכנסת בראשות בני גנץ, שנוסדה ב-2019 והתפרקה ב-2022. מאז שנת 2020 כללה רק את מפלגת חוסן לישראל כחול לבן חוסן לישראל (בעבר "חוסן לישראל", מוכרת כ"מפלגת כחול לבן" וכסיעת "המחנה הממלכתי") – מפלגתו של בני גנץ לאחר פירוק רשימת כחול לבן בראשותו בְּלָאוּ-וָיְיס (בגרמנית: כחול-לבן) – הייתה תנועת נוער יהודית בגרמניה שפעלה בתחילת המאה ה-20 כחול ולבן (שיר) – שיר עברי פטריוטי מראשית שנות ה-70 כוננות כחול לבן – מהלך להעלאת הכוננות ביחידות צה"ל כמה חודשים לפני פרוץ מלחמת יום הכיפורים (1973) צווארון כחול לבן (סרט) – סרט מוקומנטרי-סאטירי של נעם קפלן משנת 2003 זכויות אדם כחולבן – ארגון זכויות אדם ישראלי ציוני בראשות יועז הנדל כחול לבן (יריד) – שמו המאוחר של בזאר פָּלֶשְׂתִּינָה, יריד מכירות שנתי לגיוס תרומות להרחבת אגודת יורדי ים זבולון, שייסדה הפעילה הציונית הנרייטה דיאמונד תיק כחול-לבן – מותחן ריגול מאת חגי טיומקין שחור כחול-לבן – ספר עיון מאת ד"ר חיים זיכרמן העוסק בחברה החרדית בישראל אחר אבני שפה בישראל, הצבועות כחול ולבן לסירוגין, משמען שניתן לחנות לידן מבלי לשלם, ראו חניה בתשלום תכלת לבן (פירושונים) קטגוריה:דגלים בצבעי כחול ולבן
מחולל טופולוגיה

מחולל טופולוגיה הוא תוכנה המחוללת טופולוגית רשת לשם ביצוע סימולציה ממוחשבת עבור אלגוריתמי תקשורת שונים. הטופולוגיה הנוצרת אמורה לשקף ככל האפשר את המציאות התקשורתית ולהוות בסיס איתן ואמין להכללת התוצאות שהתקבלו מהניסויים שבוצעו עליהן על כלל הרשתות בעולם. מחולל טופולוגיה מקבל בדרך כלל מספר פרמטרים שעל פיהם הוא קובע את מאפייני הרשת, כמו למשל מספר הצמתים ברשת, מספר השכנים המקסימלי והמינימלי שיש לכל צומת והמבנה ההיררכי של הרשת. חלק מהמחוללים באים לייצר מציאות מסוימת הדומה לחלק מהרשתות הקיימות – למשל טופולוגיה המדמה את האינטרנט, טופולוגיה המדמה רשת אלחוטית ועוד. קיימים מחוללי טופולוגיה מסוגים שונים, הנבדלים בעיקר המתמטי שעליו נסמך המחולל שלהם. מחולל הטופולוגיה BRITE שפותח באוניברסיטת ברקלי שבקליפורניה מכליל את תהליך יצירת הטופולוגיות של רבים מהמחוללים השונים ומאפשר לייצר התנהגות דומה על סמך הפרמטרים הניתנים לו. ניתן לחלק את עבודת המחולל לארבעה שלבים עיקריים: הצבת הצמתים במרחב, חיבור הצמתים זה לזה, השמת ערכים לצלעות שבין הצמתים (רוחב פס, השהייה וכדומה) והדפסת התוצר לפלט בפורמט קבוע. גישה אחרת מזו של מחוללי הטופולוגיה הם דוגמי טופולוגיה, המבססים את הטופולוגיה שהם מייצרים על סמך דגימות אמיתיות המבוצעות ברשתות הרלוונטיות. מנוע מיפוי ספקיות אינטרנט שפותח באוניברסיטת וושינגטון בשם RocketFuel הוא דוגמה לכך. BRITE RocketFuel
צברי

צברי הוא שם משפחה יהודי תימני. האם התכוונתם ל... אוראל צברי – קומיקאי ושחקן ישראלי איילת צברי – סופרת ישראלית-קנדית בר צברי – זמר ושחקן ישראלי דורון צברי – במאי ומפיק ישראלי חובב צברי – ראש המועצה המקומית קריית עקרון, ישראל יוסי צברי – שחקן, סטנדאפיסט, אמן ספוקן וורד ורקדן ישראלי פנחס צברי – איש ציבור ישראלי רחל צברי – פוליטיקאית ישראלית, חברת הכנסת; אחותה של שמחה צברי שי צברי – מוזיקאי וזמר ישראלי שלום צברי – זמר ישראלי שמחה צברי – מזרחנית ופעילה פוליטית ישראלית; אחותה של רחל צברי צבר
קרולינה קורקובה

קרולינה קורקובה (צ'כית: Karolína Kurková; ‏נולדה ב-28 בפברואר 1984) היא דוגמנית ושחקנית צ'כית. קורקובה נולדה בעיירה דשין שבצ'כיה ליוזף קורקה, שחקן כדורסל צ'כי, ולאם סלובקית. היא החלה לדגמן - הן על המסלול והן בעיתונות - בגיל 15. לאחר מכן עברה למילאנו והוחתמה על ידי פראדה. בשנת 2001 צולמה לשער המגזין ווג והייתה אחת הדוגמניות הצעירות ביותר שהופיעו על שער המגזין. בעקבות הופעתה בווג הוזמנה קורקובה להשתתף בתצוגת האופנה הטלוויזיונית של ויקטוריאז סיקרט לשנת 2001, דגמנה עבור בתי אופנה מובילים כאיב סן לורן, והצטלמה לקמפיינים פרסומיים של טומי הילפיגר, ולנטינו, לואי ויטון, שאנל, הוגו בוס, כריסטיאן דיור, ורסאצ'י, מנגו, רולקס ועוד. בתצוגה המצולמת של ויקטוריאז סיקרט לשנת 2002 דגמנה קורקובה חזייה בשווי של כ-10 מיליון דולר, משובצת באבני אודם וברקת. בהמשך אותה שנה זכתה בתואר דוגמנית השנה בטקס פרסי האופנה של VH1/ווג והוחתמה על חוזי דוגמנות עם בתי אופנה מובילים נוספים כגון ראלף לורן, אוסקר דה לה רנטה ואחרים. בתצוגה המצולמת של ויקטוריה'ס סיקרט לשנת 2006 דגמנה קורקובה חזייה בשווי 6.5 מיליון דולר, משובצת ב-2000 יהלומים במשקל כולל של 800 קרט. קורקובה והיידי קלום הן הדוגמניות היחידות שדגמנו את חזיית מולטימיליון הדולרים פעמיים. בשנת 2007 השתתפה בסרט הקולנועי "השנה הכי סקסית שלי", לצדם של פרנקי מוניז ואמבר ולטה. בנובמבר 2008 נבחרה על ידי צופי ערוץ הטלוויזיה E! לאישה הסקסית ביותר בעולם. קרולינה קורקובה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קרולינה קורקובה, ברשת החברתית אינסטגרם קרולינה קורקובה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קרולינה קורקובה, באתר AllMovie (באנגלית) קרולינה קורקובה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קרולינה קורקובה במדריך הדוגמניות המקוון בוב מוריס, הניו יורק טיימס, קרולינה קורקובה: הכי דוגמנית בין הסלבריטאיות, הכי סלבריטאית בין הדוגמניות, באתר הארץ, 21 במרץ 2014
יסוד קורט

יסוד קורט הוא מונח המתאר יסוד המצוי בכמויות קטנות מאוד (קורט משמעו כמות קטנה). במונח נעשה שימוש בתחומים שונים ולכן רשימת יסודות הקורט שונה בהתאם לתחום האמור. בתזונה - יסודות הקורט, הקרויים גם מיקרומינרלים, הם מינרלים (במובנם הביולוגי, ולא הגאולוגי) חיוניים המהווים 0.01% ממשקל הגוף בלבד, ונחוצים לגוף בכמויות של מספר מיליגרמים ואף פחות ליום. יסודות הקורט הם: ברזל, אבץ, נחושת, מנגן, יוד, כרום, סלניום, מוליבדן, ונדיום וקובלט. בנוסף יש עוד כתשעה יסודות המצויים בכמויות זעירות ביותר בגוף האדם והקרויים יסודות מיני קורט (micronutrient, Ultra trace elements). בגאולוגיה - מתוך כמאה יסודות הקיימים בטבע, מהווים שמונה יסודות בלבד 98% מהמסה של קרום כדור הארץ. שמונה היסודות הם: חמצן, צורן, אלומיניום, ברזל, סידן, נתרן, אשלגן ומגנזיום והם מכונים יסודות ראשיים (Major elements). שאר היסודות המהווים 2% בלבד מכונים יסודות קורט. הרשימות אינן חופפות. להפך, בעוד שבתזונה נחשב הברזל כיסוד קורט, הוא אינו כזה בגאולוגיה. בעוד שבתזונה מונים כ-18 יסודות קורט ומיני קורט, בגאולוגיה מונים מעל ל-80 יסודות כאלה. יסוד קורט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בויקימילון
סמל ארגנטינה

סמל ארגנטינה הוכר רשמית ב-12 במרץ 1813. בראש הסמל מצויה השמש - שמש מאי, כמציצה מתוך הסמל כלפי מעלה. השמש מסמלת את עלייתה של ארגנטינה וזו גם הסיבה שבעטיה היא לא ממוקמת מעל הסמל אלא בנקודת העלייה שלה. את סמל השמש ניתן למצוא גם בדגל ארגנטינה. במרכז הסמל מצויה אליפסה ושתי ידיים במרכזה, לוחצות אחת את השנייה. הידיים מסמלות את האחדות בין המחוזות השונים שמרכיבים את המדינה. הידיים מחזיקות מקל המסמל את הנכונות להגן על החופש והחירות, והיא באה לידי ביטוי על ידי המצנפת הפריגית האדומה בראש המקל. מעצב מרכיבים אלו בסמל אינו ידוע. ברקע, צבעי הכחול בהיר והלבן מסמלים את אנשי המדינה. את האליפסה עוטפים עלי דפנה ירוקים אשר מסמלים ניצחון. דגל ארגנטינה המנון ארגנטינה מדיה וקבצים בנושא סמל ארגנטינה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים ובנושא ארגנטינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרידריך דולמן

פרידריך דולמן (בגרמנית: Friedrich Dollmann; ‏2 בפברואר 1882 – 28 ביוני 1944) היה גנרל גרמני במלחמת העולם השנייה שלחם בחזית המערב, בתחילה במהלך המערכה על צרפת ולאחר מכן בניסיונות לבלום את הפלישה לנורמנדי. דולמן נולד ב-2 בפברואר 1882 בווירצבורג, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1899 התגייס דולמן לצבא האימפריה הגרמנית, והצטרף לרגימנט הארטילריה הבווארי ה-7, עמו לחם במלחמת העולם הראשונה. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918. לאחר המלחמה הצטרף דולמן לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 באפריל 1927 הועלה דולמן לדרגת אוברסט לוטננט, וב-1 בפברואר 1930 הועלה לדרגת אוברסט. ב-1 באוקטובר 1932 הועלה דולמן לדרגת גנרל מיור, ומונה למפקד פיקוד הארטילריה ה-7. ב-1 באוקטובר 1933 הועלה לדרגת גנרל לוטננט, וב-1 באוקטובר 1934 מונה למפקד הקורפוס ה-9. ב-1 באפריל 1936 הועלה דולמן לדרגת גנרל חיל התותחנים, וב-25 באוגוסט 1939 מונה למפקד הארמייה השביעית. במהלך המערכה על צרפת פיקד דולמן על הארמייה השביעית כחלק מקבוצת ארמיות C, והבקיע עמה את קו מאז'ינו. ב-28 ביוני 1940 קיבל דולמן על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל, וב-19 ביולי 1940 הועלה לדרגת גנרל אוברסט. לאחר 1940 שימשה הארמייה של דולמן כחיל מצב בבריטני ובנורמנדי, ודולמן היה אחראי על הגנת אזורים אלו. על אף שהתקפת בעלות הברית על חופי צרפת, הייתה צפויה בתחילת יוני 1944 הוריד דולמן את רמת הכוננות של הארמייה שבפיקודו בשל תנאי מזג אוויר קשים ב-4 ביוני ויצא לתרגיל מפות בעיר רן, במרחק רב מחופי נורמנדי. בעת הפלישה לנורמנדי, ב-6 ביוני, עדיין שהו דולמן וצוותו הבכיר ברן. הארמייה השביעית שתחת פיקודו ספגה את עיקר המתקפה, ונכשלה במניעת הנחיתה בחופי נורמנדי. דולמן המשיך להילחם נגד הצבאות הפולשים. ב-28 ביוני 1944 נודע לו כי בכוונת היטלר להדיחו ולשפוט אותו במשפט צבאי על אחריותו לנפילת שרבור. לאחר קבלת הידיעה מת דולמן במפקדתו. לא ברור אם מותו נגרם מהתאבדות או מסיבה רפואית הקשורה לסערת רגשותיו: התקף לב קטלני או שבץ. לאחר מותו הוענק לדולמן תוספת עלי אלון לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל, כאות הוקרה על פעולותיו. מדיה וקבצים בנושא פרידריך דולמן בוויקישיתוף פרידריך דולמן באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית) פרידריך דולמן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פרידריך דולמן, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Dollmann, Friedrich ‏ (בגרמנית) ‏
מסכת נזיקין

מסכת נזיקין היא מסכת במשנה שפותחת את סדר נזיקין, ועוסקת בכל דיני הממונות. מפאת גודלה, חולקה המסכת לשלושה חלקים, של עשרה פרקים כל אחד, וכך הם ידועים היום. חלקיה הם: מסכת בבא קמא – "השער הראשון", עוסקת בעיקר בדיני נזיקין וגזל. מסכת בבא מציעא – "השער האמצעי", עוסקת בעיקר בדיני אבדות ושומרים. מסכת בבא בתרא – "השער האחרון", עוסקת בעיקר בדיני שכנים ושותפים וגם בדיני ירושה. חלוקת המסכת לשלושה היא בבלית, ואילו בארץ ישראל המסכת נחשבה תמיד כמסכת אחת. החלוקה לשלושה חלקים נעשתה באופן טכני – עשרה פרקים בכל מסכת – כאשר מבחינה תוכנית ניתן היה לחלק אחרת את המסכת; כך לדוגמה הפרק האחרון של בבא מציעא עוסק באותו נושא כמו הפרק הראשון של בבא בתרא. בתוספתא של המסכת מחולקת גם היא לפנינו ל"בבות", עם אחד עשר פרקים בכל "בבא", כאשר המקבילה לפרק א' של בבא בתרא נמצאת (יחד עם המקבילה לפרק י' של בבא מציעא) בפרק י"א של "בבא מציעא". גם מסכת כלים בתוספתא מחולקת לשלוש בבות, בדומה למסכת נזיקין. ראו מה שכתב רבי שמואל שטראשון ברש"ש על בבא מציעא, דף י' עמוד א' דיבור המתחיל גמרא מותיב ריב"א נזיקין. כפי שכתבו תוספות בתלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ב', עמוד א', ד"ה השותפין. ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נור (פירושונים)

האם התכוונתם ל... נור – אמצעי פירוטכני המייצר אור בוהק או חום רב ללא פיצוץ נור (טיל) – טיל שיוט איראני. מבוסס על ה-C-802 נור-1 (לוויין) – לווין הריגול האיראני הראשון, ששוגר במהלך שנת 2020. רדיו נור (בערבית: اذاعة النور; מילולית: "רדיו האור") - תחנת הרדיו של חזבאללה, המשדרת מלבנון נור תעשיות גפרורים – חברה ישראלית ותיקה לייצור גפרורים קבוצת נור – קבוצת חברות ישראלית העוסקת בהדפסה דיגיטלית, שילוט חוצות ופרסום נור אינק אינוביישנס – חברה ציבורית ישראלית נור (מחוז) – אחד ממחוזות צרפת, שוכן בחבל נור-פה דה קאלה נור (אנגליה) שרטון חול בשפך התמזה. NOR לוגי – פעולה בוליאנית נור (עיירה) – עיירה בפולין אישים: נור, מלכת ירדן (אליזבת נג'יב חלבי) - אשתו הרביעית של חוסיין מלך ירדן עבד אל-ואחד מוחמד נור – מייסד ומנהיג התנועה לשחרור סודאן עובד נור – ראש המועצה האזורית הגלבוע עמוס נור – גאופיזיקאי אמריקאי צבי נור – איש צבא ישראלי נר
נתונים לא-מפוקחים

נתונים לא-מפוקחים (באנגלית: unsupervised data) הם נתונים שאינם מתאימים לדרישות ניתוח על ידי סטטיסטיקה. חסרים בהם אחד או יותר מהרכיבים הנדרשים לניתוח כזה, כגון: הגדרת מטרה, מדגם שמייצג את אוכלוסיית המבחן, מבנה ברור של משתנים, אי-תלות בין משתנים (או הגדרת התלות במידה וקיימת), סביבה חיצונית יציבה, וערכים כמותיים במהותם. חסרונם של אחד או יותר מהרכיבים הללו הדרושים לפתרון, מחליש את יכולת הפקת מסקנות מהנתונים. רוב הנתונים בימינו הם מסוג לא מפוקחים, מאחר שהם זורמים ממערכות אנלוגיות ודיגיטליות שונות, עוברים אינטגרציה ואחסון, ולעיתים גם "ניקוי". כך שאף אם הוקמו לצורך מטרה מסוימת, הרי שעד הגיעם למחשב הקצה של מנתח הנתונים, הם מאבדים את המטרה והמבנה המקוריים כפי שתוכננו בתחילה. קיימות הגדרות נוספות, חלקיות יותר לנתונים לא-מפוקחים, לדוגמה: "נתונים ללא הגדרת מבנה, שלא נלמדו עדיין", או "נתונים חסרי הגדרת מטרה". שתי הגדרות לדוגמה הנ"ל לא מכסות את האפשרויות, של נתונים בעלי מבנה מוגדר אך הוכנו למטרות אחרות, או של נתונים בעלי מטרה תקפה אך מבנה בלתי ידוע – בשני המקרים הנתונים נחשבים ל"לא-מפוקחים" מאחר שהגדרתם לא שלמה. הגדרה מעשית: נתונים לא-מפוקחים הם כאלה שנאספו בדרך כלל מהשטח ללא תכנון ומטרה אחידים. הם מכילים אוכלוסייה מגוונת של אירועים, "רעש", קשרים חבויים, כמויות גדולות של משתנים, גורמים נעלמים, או דינמיקה לא-מוגדרת. עד כמות מסוימת של נתונים, ניתן היה להתגבר על הסיבוכיות על ידי ניקוי וארגון הנתונים מחדש, כך שיתאימו לצורך הפקת מסקנות. אך בכמויות גדולות של נתונים, האפשרות לשחזר אותם באמצעות ניקוי וארגון - קטנה, והחריגות מהמודל הסטטיסטי הן רבות ומשמעותיות. כל אלה הביאו לפתיחתו של תחום פתרונות חדש. התחום העוסק בפתרונות חדשים לנתונים לא-מפוקחים הוא כריית נתונים (באנגלית: data mining).
אורחון

האם התכוונתם ל... עמק אורחון – עמק המשתרע לאורך גדות נהר אורחו, במרכז מונגוליה אורחון (מחוז) – הקטן במחוזות מונגוליה אורחון (נהר) – נהר במונגוליה
קווינטות קרן

"קווינטות קרן" הוא מהלך מוזיקלי נפוץ, בעיקר בסגנון הקלאסי. ניתן למצוא אותו ביצירות אינסטרומנטליות רבות בעיקר בכתיבה לקרנות. המהלך הבסיסי מורכב משני קולות הנעים במקביל. הקול העליון מנגן מהלך של שתי סקונדות גדולות בעליה, והקול התחתון, מתחיל בסקסטה קטנה מתחתיו, מנגן טרצה קטנה וקוורטה זכה בעליה. בראייה "אנכית" של הקולות, מתקבל מהלך של סקסטה קטנה, קווינטה זכה, וטרצה גדולה. בסולם רה מז'ור, לדוגמה, מהלך זה יהיה: פה#-רה, לה-מי, רה-פה#. קווינטות קרן, כשמן כן הן, נפוצות בעיקר בכתיבה לקרנות בתקופה הקלאסית במוזיקה. כמו כן, הן נפוצות מאוד בכתיבה לסקציית כלי הנשיפה בהרכבים מתקופה זו, יחד עם שני אבובים, ולעיתים עם שני בסונים וחליל. מהלך "קווינטות קרן" יכול להופיע גם בכלים אחרים, ואינו קיים באופן בלעדי בקרנות. מהלך נפוץ הוא, לכתוב יחד עם קווינטות קרן בקרנות, מהלך של טרצות באבובים שמעליהם, כמו שניתן לראות בדוגמה של הקונצ'רטו השני לחליל מאת מוצארט. מוצאו של המהלך הוא בכתיבה טיפוסית לשתי קרנות; הוא מורכב מצלילי הסולם המז'ורי, אשר ניתן היה לנגנם בקרן טבעית. בנוסף לכך, עד לתקופה הרומנטית, בהערכה גסה, הייתה נהוגה הפרדה בין תפקיד של קרן "גבוהה" לקרן "נמוכה", כאשר נגני קרן נמוכה התמחו בנגינת פסאז'ים וקפיצות במנעד הנמוך, ונגני קרן גבוהה בנגינה לירית במנעד הגבוה. לפיכך, הקו הנמוך במהלך קווינטות קרן תואם לנגן קרן נמוכה, והקו הגבוה לתפקיד של קרן גבוהה. קווינטות קרן הן בעלות משמעות אקוסטית ואומנותית כאחד; המהלך מורכב משני מרווחים קונסוננטיים בלתי מושלמים (הסקסטה והטרצה) כשביניהם קונסוננט זך (קווינטה זכה). בנוסף, המרווחים עצמן הולכים וקטנים ככל שהמהלך עולה, וגדלים כשהוא יורד, מה שמעניק גיוון בתצליל. הרכב המרווחים הזה מצלצל מעודן וטוב במיוחד מכיוון שהוא משלב בתוכו מרווחים קונסוננטים בלתי מושלמים, אך מרכך ו"מגוון" אך המהלך על ידי קווינטה זכה באמצע. המהלך נשמע טוב בייחוד בקרנות, כאשר צלילן הרחב והחם מדגיש את יופיו. מבחינה הרמונית, המהלך מתפקד כטוניקה המורחבת בדומיננטה באמצעהּ. הקווינטה הזכה מתפקדת כדומיננטה, גם כאשר לא משלימים את צליל הטרצה שלה. במרוצת הזמן המהלך הפך להיות מזוהה כל כך עם קרנות, עד שהוא החל להופיע ביצירות לכלים אחרים כחיקוי לאופיה של הקרן, למשל בקטעים בעלי אופי תרועתי. מהלך כזה נמצא, לדוגמה, בקפריצ'ו מס' 9 של ניקולו פגניני לכינור המכונה La chasse (הציד). עם זאת, ביצירות מסוימות, קווינטות קרן מופיעות בתפקידי הקרנות גם בקטעים בעלי אופי לירי. מלחינים כגון יוזף היידן ומוצרט השתמשו באפקט הזה ברבות מיצירותיהם, כאשר מדי פעם המהלך מקבל משמעות מוטיבית של ממש, כפי שאפשר למצוא בפרק האחרון של הסימפוניה ה-103 של היידן.
איגרת יהודה

איגרת יהודה היא איגרת המהווה את אחד מספרי הברית החדשה - כתבי הקודש של הנצרות. על פי האמור בפסוק הפתיחה של האיגרת (וכמקובל באיגרות מהתקופה ההלניסטית) מצוין בה שם מחברה: "יהודה, משרתו של ישו המשיח ואחיו של יעקב". מכך עולה שהאיגרת משויכת ליהודה, אחי ישו. החוקרים המודרניים סבורים כי מדובר במכתב ששויך ליהודה ונכתב בסוף המאה הראשונה או ברבע הראשון של המאה השנייה (בעקבות התייחסות לשליחים בפסוקים 17 - 18 של הספר - שעניינה פעילות שלא הייתה ידועה ליהודה, וכן בעקבות התייחסות לגנוסטיות שהחלה נפוצה רק בראשית המאה השנייה). חוקרים שמרנים מתארכים אותה לבין שנת 66 ל-90. כבר בשלהי המאה השנייה הפך הספר לחלק מהברית החדשה. הן קלמנט, הן טרטוליאנוס והן הקנון מוראטוריאן התייחסו לאיגרת כאחד מספרי הברית החדשה. אוסביוס הביע ספקות במקוריות האיגרת, אולם האיגרת הפכה רשמית לחלק מהברית החדשה בעקבות עמדתו של אתנאסיוס וסינוד לאודיקאה בשנת 363 וכן בעקבות מועצות קרתגו (אנ') בשנת 397. הספקות בדבר מקוריות האיגרת הופיעו מחדש בעקבות הרפורמציה. האיגרת קצרה ביותר וכוללת 25 פסוקים בלבד. האיגרת אינה ממוענת לקהילה מסוימת ונועדה להיקרא בכל הקהילות הנוצריות. האיגרת יוצאת נגד תאוריות דתיות שנראו בעיני מחבר האיגרת ככפירות (הגנוסטיסיזם והמרקיוניזם). האיגרת מזכירה מחלוקת בין המלאך מיכאל לבין השטן בדבר גופו של משה, וכן מתארת את עלייתו של משה לשמים. כמו כן האיגרת כוללת ציטוט מספר חנוך (פסוקים 14 - 15) ומשייכת את הציטוט לחנוך בנו של אדם. ספר חנוך אינו מהווה חלק מהברית החדשה, אולם מקודש על ידי הכנסייה האורתודוקסית האתיופית. מדיה וקבצים בנושא איגרת יהודה בוויקישיתוף תרגום לעברית של האיגרת בוויקיטקסט תרגום לאנגלית של האיגרת גרסאות שונות באנגלית של האיגרת תרגומים של האיגרת איגרת יהודה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אשת קץ הימים

אשת קץ הימים או אשת האפוקליפסה היא דמות המוזכרת בחזון יוחנן (פרק י"ב 11 - 18) בברית החדשה. בספר ההתגלות (חזון יוחנן) מתוארת אישה, הלבושה בשמש, והירח תחת רגליה, וסביב ראשה כתר העשוי שנים עשר כוכבים. האישה יולדת ילד, ומופיע בשמים דרקון אדום שלו שבעה ראשים ועשר קרניים, ועל הראשים שבע עטרות (דיאדמות), וזנבו פוגע בשליש מכוכבי השמים ומפיל אותם על פני הארץ, והדרקון ניצב לפני האישה במטרה לאכול את בנה שנולד וצפוי לשלוט באנושות. הבן שנולד נלקח על ידי האל והאישה בורחת אל המדבר למקום שהכין לה האל, שם היא תשהה אלף מאתים ושישים ימים, בעת שבשמים מתרחש קרב בין המלאך מיכאל לבין הדרקון. הדרקון מופל אל הארץ ויוצא לרדוף את האישה. האדמה עוזרת לאישה וכאשר הדרקון שולח מפיו נהר להטביע אותה, האדמה פוערת פיה ובולעת את הנהר. יש פרשנים המזהים את האישה עם הכנסייה הנוצרית, ואת הילד שנולד לה עם הקדושים. אחרים מפרשים את דמותה של האישה כסמל לעם ישראל; פירוש זה מסתמך על לבושה של האישה המזכיר את חלומו של יוסף, וכן את ההתייחסות של הנביאים לעם ישראל כאל אישה (ספר ישעיהו, פרק נ"ד, פסוקים ה'–ו'; ספר ירמיהו, פרק ד', פסוק ל"א; ספר מיכה, פרק ד', פסוקים ט'–י'); פרשנות אחרת מציינת כי האישה היא מרים, אם ישו לאחר עלייתה לשמיים; פרשנות אחרת מזהה את האישה עם חווה - ובכך למעשה משלימה מעגל של המאבק בין חווה לבין הנחש בעקבות החטא הקדמון. מדיה וקבצים בנושא אשת קץ הימים בוויקישיתוף
הרפתקאות שלומיאל

הרפתקאות שלומיאל הוא סרט הנפשה בבימויו של חנן קמינסקי אנימטור ישראלי ובוגר בצלאל. הסרט מבוסס על כמה מסיפוריו של יצחק בשביס-זינגר, ביניהם "חכמי חלם", "הגולם", ו"זלטה העז" והופק בצרפת ובהונגריה. זהו סרטו המצויר הראשון של קמינסקי באורך מלא. הסרט הוקרן בישראל ב-1995 בפסטיבל הקולנוע ירושלים ה-12 וכן בפסטיבל הבינלאומי הראשון "קולנוע יצירתי" בסינמטק תל אביב. הכל התחיל בתקלה- כשאלוהים ברא את העולם הוא נתן שק של חוכמה ושק של טיפשות בידי מלאכיו, כדי שיחלקו אותם בעולם, אבל כל שק הטיפשות נשפך על העיירה חלם. גיבור הסיפור הוא אהרון היתום, שיחד עם זלטה, העז הזקנה שלו, עובר לגור אצל דודו שלומיאל ודודתו שרה תושבי חלם. אנו לומדים להכיר כמה מתושבי העיירה ואת הרב גרונם. שלומיאל מתבקש לשמור ולהחביא את "ספר הניסים". ספר זה חיוני למכשף שגר בטירה בקרבת הכפר, כיוון שהוא יצר גולם מחומר ומים, ורק בספר הניסים כתוב כיצד ניתן להפיח בגולם חיים. את העניינים מסבכים שלומיאל והרב ב"חוכמתם". עוזר להם בכך גמדון, שרוצה לעזור בקסמים שונים שכמעט אף פעם לא מצליחים כמתוכנן. המספר - יגאל שדה - אומר לאלים לשלוח את החוכמה ואת הטיפשות לחלם. אהרון - נעמי פרומוביץ'-פנקס - ילד בן 11 שהתייתם מהוריו דוד שלומיאל - דב רייזר - גבאי בבית הכנסת, דודו של אהרון, בעלה של שרה ואביהן של דנה, דונה ודינה. גרונם - אלברט כהן - רב העיירה חלם. דודה שרה - אודליה מורה-מטלון - אשתו של שלומיאל, אמן של דנה, דינה ודונה. זלטה - אודליה מורה-מטלון - העז של אהרון. גמדון - שרית וינו אלעד - גמד שרוצה לעזור לכולם במעשי קסמים. המכשף - יגאל שדה - מכשף מרושע שגר בטירה ליד חלם, יוצר גולם ורוצה להוכיח בעזרתו את כוחו. טרייטל - שמחה ברבירו - חייט העיירה סנדר - עפרון אטקין - סנדלר העיירה שמנדריק - דביר בנדק - נגר העיירה זיינבל - דביר בנדק - אופה העיירה אזכור זאת הסמל של חלם חכם בחכמים אני אהיה עשיר אני גמדון טיפשים שבטיפשים רק בעל הסרט זכה בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל סרטי הילדים של אאוגסבורג (Augsburger Kinderfilmfest). בנוסף זכה ב-1996 בשני פרסים - הסרט הטוב ביותר וחביב הקהל בפסטיבל האנימציה לצעירים בבורג-אן-ברס בצרפת (Festival du film d'animation pour la jeunesse de Bourg-en-Bresse). "הרפתקאות שלומיאל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הרפתקאות שלומיאל", באתר AllMovie (באנגלית) "הרפתקאות שלומיאל", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "הרפתקאות שלומיאל", באתר אידיבי "הרפתקאות שלומיאל", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הרפתקאות שלומיאל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית רותה קופפר, "הרפתקאות שלומיאל", באתר הארץ, 31 במאי 2004
פרובינציות ארגנטינה

לחצו כדי להקטין חזרה לחצו להגדלה הרפובליקה הפדרלית של ארגנטינה מחולקת ל-23 פרובינציות (בספרדית: provincias) ומחוז פדרלי אחד (העיר בואנוס איירס). בראש כל פרובינציה עומד מושל הנבחר בידי תושבי הפרובינציה לכהונה בת ארבע שנים. חלק מהפרובינציות מגבילות את מספר הכהונות של המושלים, ובאחרות אין הגבלה. לצדו של המושל נבחר גם סגן, שממלא את מקומו במקרה הצורך. לפרובינציות יש גם פרלמנטים, שלפי חוקת ארגנטינה סמכות החקיקה שלהם שיורית – הם רשאים לחוקק בכל תחום שלא מסור לקונגרס הלאומי. בחלק מהפרובינציות הפרלמנטים כוללים שני בתים, ובחלקם בית אחד. בפרובינציות גם מערכת משפט נפרדת, הכוללת שלוש ערכאות שיפוט: בית המשפט התחתון (tribunal inferior), בית המשפט לערעורים (cámara de apelación) ובית המשפט העליון (corte suprema provincial). בתי משפט אלה מוסמכים לדון בהליכים המתנהלים חוקי הפרובינציה בלבד, והליכים המתנהלים לפי חוקי הקונגרס הלאומי מתנהלים בבתי המשפט הפדרליים. כל פרובינציה מחולקת גם לנפות – יחידות מינהליות משניות. נפה כזו נקראת דפרטמנטו (departamento), למעט בפרובינציית בואנוס איירס, בה היא מכונה פרטידו (partido). מושלי הפרובינציות של ארגנטינה מבחינה פורמלית, כוללת הפרובינציה גם את איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים, את איי פוקלנד ושטחים נרחבים באנטארקטיקה שארגנטינה טוענת לריבונותה בהם, ואולם בפועל, מצויים האיים בריבונות בריטית, והשטח באנטארקטיקה בריבונות בריטית וצ'יליאנית לפי הברית האנטארקטית. שטחים אלה אינם כלולים בנתונים המפורטים בטבלה.
מנסניו (מקסיקו)

מנסניו (בספרדית: Manzanillo) היא עיר נמל חשובה בחוף המערבי של מקסיקו, במדינת קולימה והעיר השנייה בגודלה במדינת קולימה אחרי העיר הבירה קולימה. בעיר חיים כ-161,420 תושבים (2010). כלכלת העיר בנויה על הנמל הגדול בה והתיירות הפורחת. מנסניו היא עיר נמל החשובה ביותר במקסיקו ויעד תיירות ונופש מפורסם הרבה בזכות החופים, תופעת הבזק ירוק ודגי המפרשן הנמצאים במים בקרבת מקום. למעשה העיר הוגדרה רשמית כ"בירת המפרשן" בעולם[דרוש מקור]. בעיר נערכת תחרות דיג מפרשנים מדי שנה ומשכת תיירים רבים. פיקודוס מנסניו הוא מועדון הכדורגל המפורסם בעיר ומשחק בליגה השנייה של מקסיקו. נמל מנסניו הוא הנמל הגדול והעמוס ביותר במקסיקו. הנמל שוכן לחופו של האוקיינוס השקט ומאפשר למקסיקו מסחר עם אסיה, אוקיאניה, אוסטרליה ומדינות השוכנות לחוף האוקיינוס השקט בדרום אמריקה ומדינות השוכנות לחוף האוקיינוס האטלנטי בזכות תעלת פנמה. בשנת 2002, בזמן שביתת נמל לונג ביץ', יותר ממחצית הסחורה הגיעה לנמל מנסניו. משם הסחורה הועברה דרך רכבת ומשאיות לארצות הברית ולהפך. נמל תעופה "פלאיה דה אורו" הממוקם ליד מנסניו הוא נמל תעופה החשוב במדינת קולימה. היעדים מנמל תעופה 'פלאיה דה אורו' הם: מקסיקו סיטי, מונטריי, טורונטו, ונקובר, ויניפג, מונטריאול, אדמונטון, קלגרי, לוס אנג'לס, יוסטון, פיניקס, מיניאפוליס. מדיה וקבצים בנושא מנסניו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מנסניו מנסניו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)