laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hold Me, Thrill Me, Kiss Me

Hold Me, Thrill Me, Kiss Me (בעברית: תחזיק אותי, תדליק אותי, תנשק אותי) הוא אלבום גרסאות כיסוי ואלבום האולפן החמישי של הזמרת-יוצרת האמריקאית-קובנית גלוריה אסטפן, אשר יצא באוקטובר 1994, על ידי חברת התקליטים אפיק רקורדס. האלבום מכיל אוסף של גרסאות כיסוי לשירים אשר יש להם משמעות מיוחדת עבור אסטפן. בין היתר האלבום מכיל גרסאות כיסוי לשירים של אמנים כמו קרול קינג, אלטון ג'ון, ניל סדקה וכו'... אף על פי שמדובר באלבום גרסאות כיסוי האלבום זכה להצלחה ומכר נכון לשנת 2008 5 מיליון עותקים. האלבום זכה להצלחה מסחרית רבה. בארצות הברית הוא הגיע למעמד פלטינה כפולה עם מכירות של 2 מיליון עותקים ובכך הפך לאלבום השישי של אסטפן שמגיע למעמד פלטינה או יותר בארצות הברית. בנוסף הוא הגיע למעמד של פלטינה כפולה גם בבריטניה ואוסטרליה. בספרד זכה להצלחה גדולה במיוחד כאשר הגיע למכירות של 400 אלף עותקים ובכך היה זכאי למעמד של 4 פלטינות. גם בקנדה האלבום זכה להצלחה כאשר הגיע למעמד פלטינה. סך הכל מכר האלבום בכל העולם 5 מיליון עותקים ואף דורג האלבום ה-61 המצליח ביותר באותה שנה בארצות הברית. האלבום זכה בפרס בילבורד. מידע על האלבום Hold Me, Thrill Me, Kiss Me באתר MusicBrainz מידע על האלבום Hold Me, Thrill Me, Kiss Me באתר AllMusic האלבום Hold Me, Thrill Me, Kiss Me באתר Discogs האלבום Hold Me, Thrill Me, Kiss Me באתר ספוטיפיי אמיליו אסטפן, ג'ורג' קסס, קליי אוסטוולד, לורנס דרמר
בית הכנסת 770

האם התכוונתם ל... מרכז חב"ד העולמי – 770 – בית אגודת חסידי חב"ד, מספר 770 ברחוב איסטרען פארקאווי בברוקלין, בו נמצא משרדו של הרבי מלובביץ' ובית הכנסת שלו וכן ישיבת חב"ד המרכזית 770 העתקים של הבניין בניו יורק: בניין 770 (כפר חב"ד) – העתק של המבנה בכפר חב"ד בית הכנסת 770 (ירושלים) – העתק של המבנה ברמת שלמה בירושלים
יחסי הממלכה המאוחדת – קירגיזסטן

יחסי הממלכה המאוחדת–קירגיזסטן הם היחסים הדו-צדדיים בין הרפובליקה הקירגיזית לממלכה המאוחדת של בריטניה וצפון אירלנד. בריטניה הכירה בקירגיזסטן ב-20 בינואר 1992 (בעקבות התפרקות ברית המועצות) ויחסים דיפלומטיים כוננו ב-12 ביוני 1992. שגריר קירגיזסטן הראשון בבריטניה הגיע בספטמבר 1997. שגרירות קירגיזסטן ממוקמת בבית אסקוט במרילבון, לונדון. משנת 1992 עד 2012 שגריר בריטניה בקזחסטן הוסמך גם לקירגיזסטן. שגרירות בריטניה בבישקק החלה לפעול בדצמבר 2011 והשגריר החדש בקירגיזסטן נכנס לתפקיד באופן רשמי במרץ 2012 כאשר הציג את תעודותיו בפני הנשיא. מדיה וקבצים בנושא יחסי הממלכה המאוחדת – קירגיזסטן בוויקישיתוף Working with Kyrgyzstan – UK in Kazakhstan and Kyrgyzstan Our Embassy in Kyrgyzstan – UK in Kazakhstan and Kyrgyzstan British Ambassador presents credentials to Foreign Minister of Kyrgyzstan – Al Bawaba (Middle East) via thefreelibrary.com
קשוט עצמך ואחר כך קשוט אחרים

קשוט עצמך ואחר כך קשוט אחרים הוא פתגם שמקורו בדברי ריש לקיש בתלמוד הבבלי. משמעותו המקורית היא שעל האדם לדאוג לכך שמעשיו שלו יהיו על פי שורת הדין לפני שידאג לתקן את מעשיהם של אחרים. במקורו יש לכלל זה כמה השלכות במשפט העברי. בשימושו הרווח משמעותו היא: תקן את פגמיך שלך קודם שאתה מצביע על פגמי זולתך. גרסה תלמודית אחרת היא קשט עצמך ואחר כך קשט אחרים. נוסח שגור בציבור הוא קשוט עצמך תחילה. במשנה נאמר שכהן גדול יכול להיות דיין, וגם אפשר לדון אותו. בתלמוד הבבלי נטען שהחלק השני של ההלכה מתחייב מחלקה הראשון, כיוון שלא ייתכן שתהיה לכהן גדול רשות לשפוט אחרים כאשר הוא עצמו חסין משיפוט. הגמרא מבססת את הנימוק על הפסוק בספר צפניה "התקוששו וקושו" ועל דברי ריש לקיש "קשט עצמך, ואחר כך קשט אחרים". רבי יהונתן אייבשיץ (בספרו אורים ותומים) ורבי אריה לייב הלר (בספרו קצות החושן), נחלקו האם קטן כשר להיות דיין בסכסוך ממוני על מקרקעין שהוא אינו רשאי לדון בממכרם. לדעת רבי יהונתן אייבשיץ הוא אינו יכול להיות דיין בסכסוך כזה, ואילו לדעת רבי אריה לייב הלר, אם הוא כשיר לעסקים אחרים הכשירות הכללית שלו לבצע עסקים ממוניים מכשירה אותו לשמש כדיין גם בדיני ממונות שהנושא שלהם נוגע לסוגי עסקים שבהם לאותו נער אין סמכות לעשות עסקאות בעצמו. באופן דומה, בהסתמך על הפתגמים "קשוט עצמך ואחר כך קשוט אחרים" ו"טול קורה מבין עיניך" קבע השופט אלון, כי לפי המשפט העברי המבקש לפסול מתחרה במכרז, עליו לדקדק ולהראות שהוא עצמו איננו נוגע באותו הפגם. בתלמוד הבבלי מסופר שבחצרו של אדם אחד היה עץ שענפיו נטו לרשות הרבים, ואנשים שהלכו ברשות הרבים דרשו ממנו לקצוץ את הענפים שנוטים לרשות הרבים. הסכסוך המשפטי הגיע לבית דינו של רבי ינאי, שבחצר שלו היה גם כן עץ הנוטה לרשות הרבים. רבי ינאי דחה את ההכרעה בדיון למחרת, ובלילה קצץ את הענפים שנטו מחצרו לרשות הרבים. למחרת פסק שבעל העץ צריך לקצוץ את הענפים הנוטים לרשות הרבים, וכשבעל העץ טען שהעץ של רבי ינאי בעצמו נוטה לרשות הרבים, אמר לו רבי ינאי: לך וראה את העץ שלי, ואם הוא קצוץ, קצוץ גם אתה את שלך. התלמוד מסביר שרבי ינאי לא דרש מבעל העץ לקצוץ עת העץ שלו לפני שקצץ את העץ של עצמו, בגלל דברי ריש לקיש "קשוט עצמך תחילה ואחר כך קשוט אחרים", שמלמדים שעל האדם לתקן את מעשיו לפני שהוא דורש מאחרים לתקן את מעשיהם. רבי מרדכי יפה השתמש בפתגם על מנת להסביר מדוע הכהן הגדול היה מתוודה ביום הכיפורים על חטאיו וחטאי משפחתו לפני שהתוודה על שאר עם ישראל – מפני שעל האדם לעסוק בתיקון של חטאיו לפני שהוא עוסק בתיקונם של חטאי אחרים. בספרות המוסר מורחב כלל זה מעבר לכשירות דיין לדון, גם להנהגה האישית והחינוכית. בספר חסידים נכתב לגבי מצוות תוכחה: ”וחייב אותו המוכיח להוכיח עצמו מן העבירה ולישר דרכיו קודם שיוכיח את חבירו, שאם לא יעשה כן לא יקבל ממנו חבירו. שכך אמרו התקוששו וקושו, קשוט עצמך ואח"כ קשוט אחרים.” וכך כתב רבי ישראל אלנקאווה בספר מנורת המאור לגבי חינוך הבנים: ”יותר מגונה הוא האב אם דבר או עשה דבר מגונה בפני בנו, שמא ילמד הבן ממנו. ואם יאמר לו האב: 'למה עשית כך וכך?', יאמר לו הבן: 'והלא כך וכך עשית אתה'. ועל זה אמר הנביא: התקוששו וקושו, פירוש: קשוט עצמך ואחר תקשט אחרים.” ספר צפניה, פרק ב', פסוק א' תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף י"ח, עמוד א' ראו קצות החושן, חושן משפט, סימן ז', סעיף קטן ג'. נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 188–189: המשתתף במכרז. אתר דעת תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ס', עמוד א' לבוש, אורח חיים, סימן תרכ"א, סעיף ה'. ספר חסידים סימן ה. פרק יא
רביד כחלני

רביד כחלני (נולד ב-1978) הוא זמר ומוזיקאי ישראלי. כחלני נולד בשנת 1978 בבת ים להורים שעלו לארץ ישראל מתימן. אביו, שחזר בתשובה, שלח אותו ואת אחיו ללמוד תנ"ך. בגיל 5, עבר להתגורר בהתנחלות אלון מורה. בגיל 15 עזב את ביתו, ועבר להתגורר אצל דודו בחולון. כחלני החל את דרכו כשחקן ורקדן ובגיל 18 החל ללמוד משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב ובלט קלאסי. בשנת 2007 הקים יחד עם אלון קמפינו את ההרכב "Desert Blues", שבמסגרתו ביצע שירים בשפות אפריקאיות שונות. באחת ההופעות של ההרכב נכח המוזיקאי עידן רייכל, שהזמין את כחלני להשתתף במופע שלו "מנגנים בשקט 2011 - המופע האקוסטי", וצירף אותו לפרויקט של עידן רייכל כנגן כלי הקשה. בשנת 2010 הקים כחלני את הרכב מוזיקת העולם "ימן בלוז". ב-2011 הוציא ההרכב את אלבום הבכורה שלו הנושא את שמו, בחברת התקליטים לב גרופ מדיה. באותה השנה, השתתף באלבום האוסף "הביתה, הלוך חזור" של הפרויקט של עידן רייכל, בו ביצע חמישה שירים וכתב אחד מהם. האלבום מכר 76 אלף עותקים. ב-2015 הוציא ההרכב ימן בלוז את אלבומו השני, Insaniya, שכלל הופעות אורח של הזמר הישראלי ציון גולן, הראפר הצרפתי דייב פוצינו (אנ') והזמרת המוסלמית מריים חסן (אנ'). האלבום זכה להצלחה רבה ברחבי העולם וגרר אחריו שבחים רבים. 2011: Yemen Blues 2015: Insaniya 2013: Live רביד כחלני, סרטונים בערוץ היוטיוב רביד כחלני, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רביד כחלני, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) רביד כחלני, באתר ספוטיפיי רביד כחלני, באתר Last.fm (באנגלית) רביד כחלני, באתר AllMusic (באנגלית) רביד כחלני, באתר MusicBrainz (באנגלית) רביד כחלני, באתר דיזר רביד כחלני, באתר Discogs (באנגלית) רביד כחלני, באתר Songkick (באנגלית) רביד כחלני, באתר Genius רביד כחלני, באתר טיידל (באנגלית) אופיר טובול, רביד כחלני והבלוז התימני, באתר "העוקץ", 28 בפברואר 2011 ליה פן, רביד כחלני מציג: צעד תימני, באתר הארץ, 10 ביוני 2011 מאת עמוס אורן, רביד כחלני: "העשייה שלי היא יותר בינלאומית מאשר ישראלית", באתר מגזין את, ‏2016-05-03 Desert Blues, באתר הארץ אודות, באתר The Idan Raichel Project ynet, מעפרה חזה ועד ציון גולן: קבלו את ימן בלוז, באתר ynet, 29 באפריל 2015 מערכת וואלה! חדשות‏, בצעד תימני - "ימן בלוז" -הרכב ישראלי שעושה מוזיקת עולם, באתר וואלה, 31 במרץ 2015 בן שלו, רביד כחלני וה"ימן בלוז" שיחררו את האלבום הכי פוליטי של התקופה, באתר הארץ, 3 ביולי 2015 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שברולט C/K

שברולט C/K (באנגלית : Chevrolet C/K, קרוי גם : GMC C/K) הוא מגוון רחב של סדרות טנדרים ומשאיות קלות אשר יוצרו על ידי חטיבת המכוניות שברולט בחברת ג'נרל מוטורס האמריקאית בין השנים 2001–1959 דור ראשון - יוצר בין השנים 1959–1966 בארצות הברית, בריטניה, קנדה וארגנטינה דור שני - יוצר בין השנים 1967–1972 בארצות הברית, בריטניה, קנדה וארגנטינה דור שלישי - יוצר בארצות הברית בין השנים 1972–1991, בארגנטינה על ידי "שברולט" בין השנים 1985–1991, בארגנטינה על ידי "Sevel Argentina" (אנ') בין השנים 1985–1991, במקסיקו וונצואלה בין השנים 1972–1991, בצ'ילה בין השנים 1978–1988 דור רביעי - יוצר בארצות הברית בין השנים 1986–1999, (דגם 4 דלתות קבינה כפולה בין השנים 1991–1999), במקסיקו בין השנים 1991–2001, ובברזיל וארגנטינה בין השנים 2001-1997 2 דלתות - קבינה קונבנציונלית 2 דלתות - קבינה כפולה (דור רביעי) 3 דלתות - קבינה כפולה (דור רביעי) 4 דלתות - קבינה כפולה (דור רביעי) אוטובוס - להסעת תלמידים משאית קלה במספר תצורות משאית גרר משאית מכלית אמבולנס כבאיות במספר תצורות הנעה אחורית 4x2 הנעה כפולה 4x4 "שברולט C/K", שנת 1962 "שברולט C/K, שנת 1961 - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים "שברולט C/K", שנת 1961 - משאית "שברולט C/K", שנת 1969 - משאית גרר "שברולט C/K", שנת 1967 "שברולט C/K", שנת 1976 "שברולט C/K", שנת 1981 "שברולט C/K", שנת 1988 "שברולט C/K", שנת 1990 "שברולט C/K" "שברולט C/K", דגם "K2500", שנת 1998 "שברולט C/K" "שברולט C/K" "שברולט C/K", שנת 1981 "שברולט C/K", שנת 1981 - כבאית "שברולט C/K", שנת 1967 - כבאית בתצורה מכלית (משאית) "שברולט C/K", שנת 1967 - כבאית "שברולט C/K", שנת 1960 - כבאית "שברולט C/K", שנת 1960 - אמבולנס "שברולט C/K", שנת 1981 - אמבולנס "שברולט C/K", שנת 1988 - אמבולנס "שברולט C/K", דור ראשון - אוטובוס "שברולט C/K", דור ראשון - אוטובוס בית ספר שברולט סילברדו שברולט קולורדו מדיה וקבצים בנושא שברולט C/K בוויקישיתוף היסטוריה של "שברולט" בארגנטינה autohistoria.com.ar/Historias/GM_Argentina טנדרים "שברולט" שנת 1961 - ברושור web.archive.org/web/20161020222643 טנדרים "שברולט" שנת 1971 - ברושור web.archive.org/web/20161020222739 טנדרים "שברולט" שנת 1973 - ברושור oldcarbrochures.com/static/NA/GM "שברולט C/K"- טנדרים, שנת 1998 media.chevrolet.com/dam/Media/documents/CA/Archives/EN/Vehicles/chevy_truck/1998C
אגם דונגטינג

אגם דונגטינג (בסינית: 洞庭湖, פין-יין: Dòngtíng hú) הוא אגם המים המתוקים השני בגודלו ברפובליקה העממית של סין, לאחר אגם פויאנג, שבמחוז ג'יאנגשי, אגם דונגטינג שוכן בצפון-מזרח מחוז חונאן בדרום המדינה. האגם מהווה אגן ניקוז של נהר היאנגצה, כך ששטחו ונפחו משתנים עם זרימות הנחלים, בהתאם לעונה (3,000-20,000 קמ"ר). הפרובינציות חוביי וחונאן נקראות על שם המיקום שלהם ביחס לאגם: בסינית, חוביי משמעו "צפונית לאגם" וחונאן, "דרומית לאגם". לדונגטינג ישנה משמעות רבה בתרבות הסינית. הוא נחשב מקום המוצא של מרוצי סירות הדרקון. באגם האי המיתולוגי "אי הנסיכות" (君山島, Junshan Island) האגם גם בית גידול של הדולפין "Neophocaena phocaenoides" שנמצא בסכנת הכחדה. בתקופת יולי-ספטמבר, שיטפונות מנהר היאנגצה ממלאים את האגם, ומגדילים אותו מאוד. שטח האגם, שבדרך כלל הוא 4,350 קמ"ר, עשוי לגדול ל-20,000 קמ"ר, בעונת השיטפונות. האגם ניזון גם מארבעה נהרות עיקריים: שיאנג, זי, יואן ולישווי. האגם מהווה אזור חורף חשוב לעופות נודדים. שדות האורז הקדומים ביותר שהתגלו עד כה בעולם היו במישור ליאנג, שהיה אז בקצה המערבי של האגם. ההתיישבות החקלאית באזור החלה עוד בימי קדם, ובמאה ה -19 נהרסו הרבה מהאזורים הרדודים יותר של האגם כדי ליצור אדמות חקלאיות. בשנת 1949, רוב האגם יובש בשביל אדמות חקלאיות, מה שהפך אותו רק לאגם המים המתוקים השני הגדול ביותר בסין. האגם הוגדר כאתר מוגן, בשנת 1992. המשמעות המילולית של "דונגטינג" היא "חצר המערות". האגם נקרא על שם אולם גדול (או מערה) אשר לפי אמונה עממית נמצא מתחתיו, ובו שולטות רוחות שתי נשותיו של הקיסר האגדי שון. על פי אמונה זו יוצאים מאולם זה מעברים תת-קרקעיים אל כל חלקי האימפריה. יואיאנג (אנ') צ'אנגדה יי-יאנג (אנ') הקיסר שון מדיה וקבצים בנושא אגם דונגטינג בוויקישיתוף אגם דונגטינג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Dong dongting hu | Ramsar Sites Information Service, rsis.ramsar.org Wei Ming (2013). "Dongting Lake". Famous Lakes in China (באנגלית and סינית). Huangshan, Anhui: Huangshan Publishing House. p. 41. ISBN 978-7-5461-2500-8. Murck, Alfreda (2000). Poetry and Painting in Song China: The Subtle Art of Dissent. Harvard Univ Asia Center. pp. 8–10. ISBN 978-0-674-00782-6.
יחסי מקסיקו–סלובקיה

יחסי מקסיקו-סלובקיה הם היחסים הדיפלומטיים בין מקסיקו לסלובקיה. שתי המדינות חברות בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי ובאו"ם. מקסיקו כוננה יחסים דיפלומטיים עם צ'כוסלובקיה ב-1922; ארבע שנים לאחר שהמדינה הכריזה על עצמאותה מהאימפריה האוסטרו-הונגרית. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות נותקו באפריל 1939 לאחר פלישת גרמניה הנאצית למדינה, אולם ממשלת צ'כוסלובקיה הגולה בלונדון שמרה על היחסים עם מקסיקו. בשנת 1942 הוחזרו היחסים הדיפלומטיים במלואם בין שתי המדינות ובשנת 1959 הוקמו שגרירויות אחת בבירות זו, בהתאמה. בדצמבר 1992 חולקה צ'כוסלובקיה לסלובקיה ולצ'כיה. מקסיקו כוננה יחסים דיפלומטיים עם סלובקיה שזה עתה עצמאית ב-1 בינואר 1993. בתחילה, מקסיקו קיימה את היחסים הדיפלומטיים עם סלובקיה משגרירותה בפראג, אולם בשנת 1996 מקסיקו הסמיכה את היחסים לסלובקיה משגרירותה בווינה, אוסטריה, בשל קרבתה לבירה ברטיסלאבה. במהלך תקופה זו פתחה סלובקיה שגרירות קבועה במקסיקו סיטי. בשנת 2006 ערך נשיא מקסיקו ויסנטה פוקס ביקור רשמי בסלובקיה. בפברואר 2007 ביקרה שרת החוץ המקסיקנית, פטרישיה אספינוזה, בברטיסלבה. בשנת 2017 ביקר נשיא סלובקיה אנדריי קיסקה בביקור רשמי במקסיקו. בשנת 2018 חגגו שתי המדינות 25 שנות יחסים דיפלומטיות. ביקורים רמי דרג ממקסיקו לסלובקיה הממונה על קשרי החוץ לאירופה חואן ריבוידו (2000) הנשיא ויסנטה פוקס (2006) מזכירת החוץ פטריסיה אספינוסה (2007) תת-מזכיר החוץ קרלוס דה איקסה (2016) ביקורים רמי דרג מסלובקיה למקסיקו מזכיר המדינה יוז'ף ברני (2003) שר החוץ אדוארד קוקן (2004) שר החוץ מירוסלב לאיצ'אק (2014) הנשיא אנדריי קיסקה (2017) שתי המדינות חתמו על מספר הסכמים דו-צדדיים, כמו הסכם על הובלה אווירית (2000), הסכם למניעת מיסוי כפול ומניעת התחמקות ממיס (2006); הסכם לשיתוף פעולה כלכלי (2006), הסכם לקידום והגנה הדדית של השקעות (2007), הסכם לשיתוף פעולה בתחומי חינוך, נוער, ספורט ותרבות (2017) והסכם במדעים, טכנולוגיים, אקדמיות וחדשנות (2017). בשנת 1997 חתמה מקסיקו על הסכם סחר חופשי עם האיחוד האירופי (הכולל את סלובקיה מאז 2004). בשנת 2018 הסתכם המסחר בין מקסיקו לסלובקיה ב-490 מיליון דולר. הייצוא העיקרי של מקסיקו לסלובקיה כולל: חלקי רכב, מכונות, מוצרי חשמל ורכיבים, זיכרון מחשב ומוצרים מבוססי נחושת. הייצוא העיקרי של סלובקיה למקסיקו כולל: מנועים ומדחסים, חלקי רכב, טרקטורים, מוצרי חשמל ורכיבים, כלים וצמיגים. בין השנים 1999–2017 השקיעו חברות סלובקיות יותר מ-700,000 דולר בכלכלה המקסיקנית. חברת רב-לאומית מקסיקנית, נמק, מפעילה מפעל בעיר זארה nad Hronom, סלובקיה. שתי המדינות הן יצרני ענק בתעשיית הרכב. מקסיקו מוסמכת לסלובקיה משגרירותה בווינה, אוסטריה ומחזיקה בקונסוליית כבוד בברטיסלאבה. סלובקיה מחזיקה במקסיקו שגרירות במקסיקו סיטי. מדיה וקבצים בנושא יחסי מקסיקו–סלובקיה בוויקישיתוף Diplomatic relations between Mexico and the Czech Republic (in Spanish) Bilateral relations between Mexico and Slovakia (in Spanish) State visit by Slovak President Andrej Kiska Bilateral relations between Mexico and Slovakia (in Spanish) "Mexican Ministry of the Economy: Slovakia (in Spanish)". אורכב מ-המקור ב-2016-04-25. נבדק ב-2018-04-10. Embassy of Mexico in Austria Honorary Consulate of Mexico in Bratislava Embassy of Slovakia in Mexico
וארבלוג

וארבלוג (בהונגרית: Várbalog) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בוארבלוג מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 539 תושבים, ובשנת 2019 רק 353 תושבים. מדיה וקבצים בנושא וארבלוג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של וארבלוג (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ראיקה

ראיקה (בהונגרית: Rajka) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. יהודים התיישבו בראיקה לראשונה בשנת 1706. והצטרפו בשנת 1869 לזרם האורתודוקסי יחד עם יהודים מיישובים שכנים: חמישה יהודים מהגיישהלום, ארבעה יהודים מבזניה ושלושה יהודים מדונקיליטי. במקום היה בית כנסת שנבנה במחצית השנייה של המאה ה-18. במאי 1944, כחודשיים לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הועברו יהודי ראיקה לגטו שהוקם במושונמגיארובאר, וביוני הוסעו לאושוויץ. אחרי שברית המועצות כבשה את הונגריה ב-1946, 859 אזרחים גרמנים הושעו מראיקה. לאחר מכן באו במקומם הונגרים שגורשו מצ'כוסלובקיה. לאחר המלחמה חזרו כמה ניצולים מעבודות הכפייה וחידשו את חיי הקהילה. בית הכנסת שופץ. אך כמו בכפרים רבים, בעקבות איבת התושבים עזבו כל היהודים את המקום ורובם עלו לישראל. במקום עדיין קיים בית קברות יהודי מספר היהודים שחיו בראיקה בתקופות זמן שונות. מדיה וקבצים בנושא ראיקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ראיקה (בהונגרית) קהילת ראיקה באתר בית התפוצות "ראיקה", באתר JewishGen (באנגלית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד קהילת ראיקה באתר jewishgen בית הכנסת בראיקה דף הקהילה של קנזלה ויש וזלקוד בית הקברות היהודי בראיקה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
רומנס רוסי

רומנס רוסי הוא ז'אנר של אמנות פואטית ווקאלית ואינסטרומנטלית של רומנסה, שנוצרה ברוסיה בעקבות מגמות הרומנס במחצית הראשונה של המאה ה-19. התרומה המובילה להקמתה נתרמה על ידי המלחינים אלכסנדר אלייבייב, אלכסנדר ורלאמוב ואלכסנדר גוריליוב. ברומנסים רבים מוצגים מוטיבים צועניים. במהלך המאה ה-19 נוצרו מספר תת-זנים – רומנס סלון, רומנס אכזרי, רומנס צועני וכו'. במאה השמונה עשרה "רומנס" היה יצירה ווקאלית בצרפתית (גם אם נכתבה על ידי מלחין רוסי), ויצירה עם טקסט ברוסית כונתה "שיר רוסי". שירים של משוררים כמו סומרוקוב או טרדיאקובסקי, בהם נשמעו זימורים עממיים, נקראו גם "רומנסים". דור הזהב "של הרומנס הרוסי התרחש בראשית המאה העשרים, אז עבדו זמרים גדולים ומקוריים כמו אלכסנדר ורטינסקי ואנסטסיה ויילצבה. מאוחר יותר המשיכו את מסורת הרומנסים בגלות פיוטר לשצ'נקו ואלה ביאנובה, בברית המועצות – איזבלה יוריבה, תמרה צרטלית, ואדים קוזין. בתקופה הסובייטית, במיוחד מאז סוף שנות השלושים, הרומנס נרדף כשריד של התקופה הצארית, מה שמזיק לבוני העתיד הסוציאליסטי. זמרים מובילים נשתקו, או הודחקו, או נאלצו לעזוב את מולדתם. תחייתו של בית הספר המסורתי של הרומנס הרוסי התרחש בשנות השבעים של המאה העשרים, כאשר רומנס החל להיות מבוצע על ידי ולנטינה פונומאריובה, נני ברגוודזה ואמני במה מוכרים אחרים. רומנס קלאסי – נכתב על ידי מלחינים מקצועיים. רומנס עירוני (יום-יומי, בורגני קטנוני) – אישי לפי הדרך שנוצר, אבל פולקלורי אגב ההוויה, אב-טיפוס של שאנסון רוסי. רומנס צועני הוא ז'אנר שנוצר באמצע המאה ה-19 על בסיס שירי עם רוסיים ורומנסים יום-יומיים בהשפעת מקהלות צועניות של סנט פטרסבורג ומוסקבה. רומנס אכזרי – שתכונתו הוא בהירות הדמויות, ניגוד הרגשות, המלודרמטיזם, חומרת המצב, הגעה לקיצוניות. רומנס קוזאקים – שירי מחבר הקוזאק, בנושאי קוזאק, מקורם בדון. מדיה וקבצים בנושא רומנס רוסי בוויקישיתוף https://rateyourmusic.com/genre/russian-romance
המוזיאון הארכאולוגי (סקופיה)

המוזיאון הארכאולוגי של מקדוניה הצפונית (במקדונית: Археолошки музеј на Северна Македонија) נמצא בסקופיה, בגדה השמאלית של הנהר וארדאר, ליד המוזיאון למאבק המקדוני, המרכז להנצחת השואה של יהודי מקדוניה וגשר האבן. האוסף הארכאולוגי הראשון הוקם ב-1920 במסגרת הפקולטה לפילוסופיה של אוניברסיטת סקופיה. ב-1924, הוקם מוסד מוזיאוני, או ליתר דיוק, מוזיאון היסטורי-ארכאולוגי עם לפידריום שנמצא בקורשומלי אן. במהלך מלחמת העולם השנייה, המוזיאון היה מוכר כמוזיאון הלאומי - סקופיה. אחרי המלחמה עד ל-1963, המטה של המוזיאון הארכאולוגי היה במבנה הישן בצריפי מבצר סקופיה. ב-1955, נפתחה תערוכה קבועה של אנדרטאות אבן - לפידריום, שהוקמה ליד קורשומלי אן. בתקופה שלאחר רעידת האדמה בסקופיה, בין 1963 ל-1977, שכן המוזיאון הארכאולוגי היה בצריפי קורשומלי אן. ב-1976, נפתח מתחם המוזיאונים מחדש, בו שכן המוזיאון הארכאולוגי עד ל-2014. המוזיאון הארכאולוגי מציג כ-7,000 חפצים ארכאולוגיים שהתגלו בחפירות ארכאולוגיות ברחבי מקדוניה הצפונית במהלך 93 השנים האחרונות, והוא המוסד המוזיאוני החשוב והוותיק ביותר במקדוניה הצפונית. הממצאים מוצגים במספר תערוכות: ארכאולוגיה פרהיסטורית, ארכאולוגיה עתיקה, ארכאולוגיה מימי הביניים, נומיסמטיקה, אנתרופולוגיה ולפידריום. בתוך המוזיאון יש חנות מוזיאון, וכמו כן ספרייה. הספרייה מונה למעלה מ-6,000 ספרים, וכמו כן למעלה מ-20,000 מאמרים מקצועיים ומדעיים של סופרים מקומיים וזרים, מהדורות נדירות, שפורסמו מאז תחילת המאה ה-20. המהדורה העתיקה ביותר ביניהם היא מ-1881. מדיה וקבצים בנושא המוזיאון הארכאולוגי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המוזיאון הארכאולוגי (במקדונית) отворање на библиотеката (ארכיון)
קליטיוס

קליטיוס (ביוונית: Κλέτιος) הוא דמות מהמיתולוגיה היוונית, בה הוא ענק (גיגאנט - בן גאיה וטרטרוס). הופעתו היחידה במיתולוגיה היא בגיגאנטומכיה, בה הוא מובס לבסוף על ידי הקטה (אלת הקסם), הרקלס, ודיוניסוס. קליטיוס מתואר כענק בגובה שלושה מטרים, שחור ועפוף עשן, המשתלט על יצורים חיים ומדבר מפיהם. חולשתו היא אש קסומה. כמו כל הענקים, קליטיוס נולד כדי להשמיד אל מסוים - הקטה. הוא נלחם בה, אך בעזרת דיוניסוס והרקלס, היא מביסה אותו. קליטיוס הוא בנם של גאיה (אלת האדמה) וטרטרוס (רוח התהום). הגיגאנטים הם אחיו. והטיטאנים חצי אחיו (גאיה היא אמם, אך אורנוס הוא אביהם). האלים האולימפיים הם אחייניו מצד אחיו קרונוס. קליטיוס מופיע בסדרת "גיבורי האולימפוס" (מאת ריק ריירדן), בספר הרביעי - "בית האדס". קליטיוס אורב לגיבורים יחד עם המכשפה פסיפאה, אך הוא מובס בידי הייזל לבסק, ג'ייסון גרייס, פייפר מקלין, ליאו ואלדס, פרנק ז'אנג, והקטה, שעוזרת להם.
ינה וינצה

הונגריה זהו שם הונגרי; שם המשפחה הוא וינצה. ינה וינצה (בהונגרית: Vincze Jenő; ‏20 בנובמבר 1908 – 1988) היה כדורגלן ומאמן הונגרי, ששיחק בעמדת הקיצוני ימני. נחשב לאגדה במועדון ההונגרי אויפשט. וינצה נולד ב-20 בנובמבר 1908 בורשאץ שבממלכת הונגריה של אותם ימים. הוא החל את הקריירה כשהוא משחק בקבוצות ו.ס.ק. ובוצקאי מהעיר דברצן. במדי בוצקאי היה למלך השערים בליגה ההונגרית של עונת 1930/31, עם 20 שערים. בדצמבר 1934 עבר וינצה לאויפשט שם שיחק למשך העשר שנים הבאות ונחשב לאגדה במועדון. תחת המאמן בלה גוטמן והשחקנים גיולה ז'נגלר וגזה קוצ'יש ששיחקו לצידו הם זכו בליגה ובגביע מיטרופה בעונת 1938/39. אחרי שסיים את הקריירה היה וינצה למאמן מצליח בכמה בקבוצות שווייצריות וגרמניות. בנוסף לכך וינצה גם נחשב לאחד מטובי חלוצי הונגריה של שנות ה-30 של המאה ה-20, כשערך 25 הופעות בהם כבש 8 שערים ושיחק בשני טורנירי גביע עולם ב-1934 ו-1938. את הופעתו הראשונה עשה ביוני 1930 בניצחון 1–2 על אוסטריה בבודפשט. לאחר מכן עברו יותר מ-3 שנים אחרי ששיחק שוב במדים הלאומיים, כשעשה זאת במונדיאל 1934 במשחק נגד מצרים בשמינית הגמר בו גם כבש. מאז החל וינצה לשחק באופן קבוע בנבחרת. במונדיאל 1938 לא הצליח למצוא את הרשת ושיחק במשחקי הרבע והגמר בו החליף את גזה טולדי. בגמר הונגריה הפסידה לאיטליה 4–2. את הופעתו האחרונה עשה בנובמבר 1939 בניצחון 0–2 על יוגוסלביה. אויפשט אליפות הונגריה (2): 1934/35, 1938/39 גביע מיטרופה: 1939 בוצקאי הגביע ההונגרי: 1930 נבחרת הונגריה סגנית גביע העולם: 1938 אישיים מלך השערים בליגה ההונגרית: 1930/31 ינה וינצה, באתר Transfermarkt ינה וינצה, באתר Soccerway ינה וינצה, באתר WorldFootball.net ינה וינצה, באתר National Football Teams ינה וינצה, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
הלל לוריא

הלל לוריא (16 בדצמבר 1937 - 13 ביולי 2020) היה ממניחי היסוד לתוכנית החלל הישראלית. הלל לוריא נולד בתל אביב, ולאחר שירות צבאי (ביחידה 8200) פנה ללימודים אקדמיים. למד הנדסת אלקטרוניקה בטכניון בחיפה. לאחר לימודיו עבד ברפא"ל (כיום רפאל - מערכות לחימה מתקדמות) ולאחר ביטול פרויקט בו הועסק, עבר לעבוד בתעשייה האווירית. בראשית דרכו עבד לוריא כמהנדס בתחום הבקרה, ועובד על שדרוג מערכות מטוס המיראז'. בהמשך עבד במסגרת פרויקט הלביא שם היה בצוות שפיתח מערכות בקרה למטוס. כאיש התעשייה האווירית, היה ראש תוכנית לווייני אופק, ומאוחר יותר היה לראש מנהל חלל במפעל החלל של התעשייה האווירית בשנות השמונים והתשעים, ובתפקיד זה היה אחראי על הובלת אופק 3, לוויין התצפית המבצעי הראשון של ישראל ששוגר לחלל באפריל 1995. בתפקידו זה החליף את משה בר-לב שהיה ראש מנהל החלל הראשון בתעשייה האווירית. בתפקידו היה מעורב גם במיזם הלוויין הקטן של הטכניון, טכסאט והתעשייה האווירית פעלה אז על מנת למסחר את תוצרי הלוויין. לאחר פרישתו מהתעשייה האווירית עבר לוריא למשרד הביטחון, שם שימש כסגנו של חיים אשד, ראש מנהלת החלל של המשרד. במסגרת תפקיד זה פיקח על תהליכי הייצור והבנייה של לווייני התצפית של ישראל - עד (וכולל) הלוויין אופק 9. בשנת 1996 הוענק לו פרס ביטחון ישראל, על חלקו בתוכנית אופק בכלל, ועל הלוויין המבצעי הראשון של ישראל, אופק-3, בפרט. בשנת 2002 הוענקה לו תעודת הוקרה מטעם כל תעשיות החלל הישראליות, על תרומתו לתוכנית החלל הישראלית. הלל לוריא, מעבר לאופק, רותם פרסום והפקות, 2020 דוד חיון ודרור מרום, ‏תע"א מגבירה המגעים לשת"פ מסחרי בלוויין הטכניון לאחר שיגורו המוצלח, באתר גלובס, 13 ביולי 1998