laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nude

Nude הוא אלבום קונספט על ידי להקת הרוק המתקדם, קאמל. זהו אלבומם השמיני שיצא ב-1981. האלבום מבוסס על סיפור אמיתי על חייל יפני (היראו אונודה) שננטש באי במלחמת העולם השנייה שלא ידע שהמלחמה הסתיימה. Nude הוא בעצם עיוות שם המשפחה של אונודה. רוב המילים נכתבו על ידי סוזן הובר מלבד Please Come Home שנכתב על ידי אנדרו לאטימר. זהו האלבום האחרון שבו משתתף המתופף המקורי, אנדי וורד. City Life Nude Drafted Docks Beached Landscapes Changing Places Pomp & Circumstance Please Come Home Reflections Captured The Homecoming Lies The Last Farewell מידע על האלבום Nude באתר MusicBrainz מידע על האלבום Nude באתר AllMusic האלבום Nude באתר Discogs האלבום Nude באתר ספוטיפיי
The Single Factor

The Single Factor הוא האלבום התשיעי של להקת הרוק המתקדם, קאמל. שם האלבום נובע מכך שאנדרו לאטימר, גיטריסט הלהקה הוא החבר היחיד שנשאר עד סופה של הלהקה על אף שמשתתף אורח על הקלידים, פיטר ברדנס הקלידן המקורי של קאמל מתארח ב-Sasquatch. יש האומרים שהשם גם נובע מכך שחברת התקליטים ביקשה מהלהקה ליצור חומר שיכול להיות מושמע ברדיו. לא כמו אלבומי קאמל הקודמים, שירי האלבום נמשכים מ-3-4 דקות. באלבום גם משתתף חבר להקת ג'נסיס לשעבר, אנתוני פיליפס. ב-2009, יצא האלבום בגרסת רימאסטר, עם רצועת בונוס שהיא גרסה ערוכה לשיר, you are the one. כל השירים באלבום נכתבו על ידי אנדרו לאטימר מלבד היכן שמצוין No Easy Answer You Are the One Heroes (לאטימר, סוזן הובר) Selva Lullabye Sasquatch Manic (לאטימר, הובר) Camelogue (לאטימר, הובר) Today's Goodbye (לאטימר, הובר) A Heart's Desire (לאטימר, הובר) End Peace (לטימר, אנתוני פיליפס) מידע על האלבום The Single Factor באתר MusicBrainz מידע על האלבום The Single Factor באתר AllMusic האלבום The Single Factor באתר Discogs האלבום The Single Factor באתר ספוטיפיי
גמרא סדורה המאיר

גמרא סדורה המאיר היא מהדורה של התלמוד הבבלי המתאפיינת בעימוד על פי פסקאות ופיסוק המשפטים (תוך נטישת צורת הדף המסורתית), ובתיקון של נוסח התלמוד, על פי כתבי יד. מטרתה המרכזית של המהדורה היא ליצור כלי נוח לחזרה, שינון וזכירה של הגמרא. בפתח המהדורה מובא מפתח ייחודי לדפי הגמרא, על פי משניות המסכת. מהדורת "גמרא סדורה המאיר" החלה לצאת לאור בשנת תשע"ב בשם "גמרא סדורה", אך בשנת תשע"ג נאלץ המו"ל לשנות את שמה בגלל פגיעה במותג של מהדורה ותיקה יותר בשם זה, ובחר בשם "גמרא סדורה המאיר". עד כה יצאו לאור מסכתות ברכות, ביצה, ראש השנה, מועד קטן, חגיגה וסוכה. עורך המהדורה הוא הרב ישראל יצחק בן שלמה (וויינשטיין). העימוד בצורת פסקאות ושורות לפי הפיסוק הוא פרי רעיונו של הרב אליהו דורדק, בעל ה"משנה סדורה". בשיטה זו הטקסט כולו מחולק לשורות על פי הפיסוק של המשפטים, ולפסקאות על פי הנושא וההקשר. מטרת חלוקה זו היא להקל על הלומד ולסייע לו להתקדם במהירות, מבלי להיתקע בהבנת הפיסוק והתחביר של הטקסט. כמו כן שיטה זו מסייעת לזכירת הדברים, שכן כל ציטוט, כל קושיא וכל תירוץ עומדים בפני עצמם. מהדורת "גמרא סדורה המאיר" אימצה שיטה זו, בהסכמתו ובברכתו של הרב דורדק. תוכן הגמרא עוצב כמו ב"משנה סדורה", ופירוש רש"י נדפס בתחתית העמוד. כיוון שמקובלת בציבור, באופן גורף, חלוקת הדפים לפי דפוס וילנא והדפוסים שקדמו לו, סומנו המעברים בין העמודים והדפים בסימון מיוחד, וכן הודפסו בסוף כל כרך דפי הגמרא עם צורת הדף, של מהדורת וגשל החדשה, ארבעה עמודי גמרא בעמוד. בנוסף לעימוד, הודגשו שמות כל האמוראים והתנאים הנזכרים בגמרא, וציטוטי פסוקים מהמקרא ניתנים בכתב סת"ם. הפסוקים אף נוקדו, וצוינו מקורותיהם, ומקורות המשניות המצוטטות. נוסח המהדורה הוא נוסח דפוס וילנא, עם שינויי נוסח על פי כתבי יד, ראשונים והגהות האחרונים (הב"ח, הגר"א, מסורת הש"ס, שיטה מקובצת ועוד). השינויים נמצאים בגוף הטקסט (בניגוד לרוב המהדורות כיום, שעל פי רוב רק מעירות על הנוסח הקיים), וכל תיקון מסומן בהפניה למדור 'מקורי הנוסח' שבסוף כל כרך. במדור זה הובאו מקורות כל תיקוני הנוסח, עם הערות שונות. היקף שינויי הנוסח הוא כמה מאות תיקונים בכל פרק. תיקוני הצנזורה - בוטלו שינויים שהוכנסו בתלמוד מאימת הצנזורה הנוצרית. שמות החכמים תוקנו, ובכך נפתרות קושיות ותהיות על מימרות של תנאים ואמוראים שאינן מסתדרות עם סדר הדורות ומקום ישיבתם. עקביות - שיבושים רבים שנפלו בדפוסים גרמו לחוסר עקביות במבנה הלשוני במימרות וסוגיות מקבילות במקומות שונים בתלמוד, וכן במבנה הלשוני של מימרא וסוגיא ספציפיות, כאשר בכתבי היד נמצאו עקביים להפליא. טעויות דקדוקיות - טעויות תחביריות (כגון: מעבר מיחיד לרבים או מעבר להווה באמצע משפט), טעויות כתיב ועוד. תיקונים במבנה מימרות וסוגיות. הארכת הפסוקים המובאים בגמרא על פי כתבי יד במקום שנצרך להבנה. בכל מקום בו הגיהו האחרונים (הב"ח, הגר"א, מסורת הש"ס, השיטה המקובצת ועוד) נבדק הנוסח ושונה על פי כתבי היד. בפירוש רש"י שונה הנוסח במעט מקומות, ובעיקר במקומות בו נפגע הנוסח מהצנזורה. התיקון נעשה ע"פ דפוסים ישנים והערות הדקדוקי סופרים. אתר האינטרנט הרשמי של גמרא סדורה המאיר אתר גמרא סדורה המאיר גמרא סדורה – "המאיר", באתר של גמרא סדורה המאיר אתר משנה סדורה מאמר חשיבות העקביות בגרסת המשנה והתלמוד
Stationary Traveller

Stationary Traveller הוא האלבום העשירי של להקת קאמל. זהו אלבום קונספט המדבר על פליטים ממזרח גרמניה שעברו את חומת ברלין. ב-2009 יצא האלבום בגרסה משופרת (רימאסטר). כל השירים נכתבו על ידי אנדרו לאטימר וסוזן הובר, מלבד רצועות 1, 4 ו-10, שנכתבו על ידי לטימר, ורצועה 9, שנכתבה על ידי טון שפרפנזיל Pressure Points Refugee Vopos Cloak and Dagger Man Stationary Traveller West Berlin Fingertips Missing After Words Long Goodbyes מידע על האלבום Stationary Traveller באתר MusicBrainz מידע על האלבום Stationary Traveller באתר AllMusic האלבום Stationary Traveller באתר Discogs האלבום Stationary Traveller באתר ספוטיפיי
Dust and Dreams

Dust and Dreams הוא האלבום האחת-עשר של להקת הרוק המתקדם, קאמל. האלבום ראה אור ב-1991 שבע שנים לאחר שאנדרו לאטימר וסוזן הובר עברו מאנגליה לקליפורניה כדי להקים את חברת התקליטים, Camel Productions. האלבום הושפע מספרו של ג'ון סטיינבק, ענבי זעם. כל השירים נכתבו על ידי אנדרו לאטימר מלבד רצועות 6 ו-8 שנכתבו על ידי לטימר וסוזן הובר Dust Bowl Go West Dusted Out Mother Road Needles Rose of Sharon Milk n' Honey End Of The Line Storm Clouds Cotton Camp Broken Banks Sheet Rain Whispers Little Rivers And Little Rose Hopeless Anger Whispers in the Rain מידע על האלבום Dust and Dreams באתר MusicBrainz מידע על האלבום Dust and Dreams באתר AllMusic האלבום Dust and Dreams באתר Discogs
Harbour of Tears

Harbour of Tears הוא אלבום קונספט של להקת קאמל. האלבום מספר על משפחה אירית שנאלצת להיפרד מהקרובים הצעירים כדי להגר לארצות הברית לעתיד טוב יותר. האלבום יצא ב-1996. זהו האלבום השנים-עשר שלהם. הגיטריסט וסולן הלהקה אנדרו לאטימר, למד על סבתו שהיגרה גם מאירלנד לארצות הברית בכך שראתה משפחות בוכות בכך שנפרדות מצעיריהן מכאן שם האלבום, "נמל של דמעות". Irish Air (Traditional Gaelic) Irish Air (Instrumental Reprise) Harbour of Tears Cobh Send Home the Slates Under the Moon Watching the Bobbins Generations Eyes of Ireland Running from Paradise End of the Day Coming of Age The Hour Candle (A Song for My Father) מידע על האלבום Harbour of Tears באתר MusicBrainz מידע על האלבום Harbour of Tears באתר AllMusic האלבום Harbour of Tears באתר Discogs
Rajaz

Rajaz הוא האלבום השלוש-עשר של להקת הרוק המתקדם, קאמל. באלבום בלטו השפעות של מדבריות ונוודים. השיר האחרון של האלבום הוקדש ללורנס איש ערב. Three Wishes Lost And Found The Final Encore Rajaz Shout Straight To My Heart Sahara Lawrence מידע על האלבום Rajaz באתר MusicBrainz מידע על האלבום Rajaz באתר AllMusic האלבום Rajaz באתר Discogs
A Nod and a Wink

A Nod and a Wink הוא האלבום הארבע-עשר של להקת הרוק המתקדם, קאמל. האלבום יצא לאור ביולי, 2002 בחברת התקליטים, Camel Productions. זהו האלבום האחרון שיצא בינתיים של הלהקה. האלבום הוקדש לקלידן המקורי של הלהקה, פיטר ברדנס שנפטר ב-2002. A Nod and a Wink Simple Pleasures A Boy's Life Fox Hill The Miller's Tale Squigely Fair For Today After All These Years מידע על האלבום A Nod and a Wink באתר MusicBrainz מידע על האלבום A Nod and a Wink באתר AllMusic האלבום A Nod and a Wink באתר Discogs
הסכם ראדנוט

הסכם ראדנוט היה הסכם שנחתם בימי מלחמת הצפון השנייה (1655–1660), בין שוודיה ובני בריתה ולבין טרנסילבניה על חלוקת "הרפובליקה (המלכותית) הפולנית-ליטאית", במקרה של ניצחון במלחמה. ההסכם נחתם ביוזמת שוודיה במטרה לגייס את טרנסילבניה להשתתפות במלחמה. הוא נחתם בראדנוט בטרנסילבניה (בימינו ירנוט (בהונגרית: Radnót, ברומנית: Iernut)) ב-6 בדצמבר 1656. ההסכם, ששיקף מגמה אנטי-קתולית של חותמיו היה עלול להביא להיעלמותה של הרפובליקה המלכותית הפולנית-ליטאית מעל המפה הפוליטית של אירופה. הוא סוכם כעין תגובה להסכם שביתת הנשק בווילנה משנת 1656 בין רוסיה לפולין ולהסכם וינה מ-1 בדצמבר 1656 בין פולין לאימפריה ההבסבורגית. מטעם שוודיה חתמו את ההסכם צלסטין שטרנבך וגוטהרד ולינג ומטעם טרנסילבניה - יאנוש קמני ומיהאי מיקש. במשא ומתן השתתפו שגריר פרוסיה, וכן בוגוסלב רדזיוויל ויאן וסטפאן מיארז'נסקי נמיריך. ההסכם כלל 18 סעיפים, כשהראשון בהם ציין את ביטול הרפובליקה הפולנית-ליטאית על ידי חלוקתה בין שוודיה, טרנסילבניה, פרוסיה, הנסיך בוגוסלב רדזיוויל וההטמאן של הקוזקים האוקראינים. חותמי ההסכם, השייכים רובם למחנה הפרוטסטנטי הסכימו לחלק ביניהם את "הרפובליקה (המלכותית) הפולנית-ליטאית", כדלקמן: קרל העשירי גוסטב, מלך שוודיה, יקבל את פרוסיה המלכותית, קויאוויה, צפון מזוביה, סמוגיטיה, קורלנד ולטגליה. הנסיך בוגוסלב רדזיביל יקבל את הוויבודות נובוגרודק. פרידריך וילהלם, הנסיך הבוחר מברנדנבורג, יקבל את "פולין גדול". ההטמאן בוהדן חמלניצקי יקבל את שטחי אוקראינה שבין הר בטוֹח ונובהורוד-סיברסקי. נסיך טרנסילבניה, ג'רג' ראקוצי השני יקבל את שטחיה הדרומיים של פולין, ואת רוב פולין קטן, כולל קרקוב. בעקבות ההסכם, פלש ג'רג' ראקוצי השני לפולין בינואר 1657, בראש 41,000 חיילים. למרות זאת, חותמי ההסכם לא השיגו את מבוקשם. פולין התאוששה ודחקה בהצלחה את הפולשים אל מחוץ לגבולותיה. רק לאחר יותר ממאה שנה, חולקה פולין, אך בין כוחות שונים לגמרי מאלו שבקשו להשתלט עליה על פי הסכם ראדנוט. Szilágyi Sándor- „Transylvania et bellum Boreo-Orientale”, Acta et documenta ... introductionibus et notis adjectis, instruxit A. Szilágyi.-(Erdély és az északkeleti háború, etc, Magyar Tudományos Akadémia, Pest 1890 II, 192 - 193 Ludwik Kubala, Wojna Brandenburska i najazd Rakoczego w roku 1656 i 1657, szkiców historycznych serya 5 Lwów 1910 s. 130 - 133 (בפולנית) Robert I. Frost, After the Deluge: Poland-Lithuania and the Second Northern War, 1655-1660, Cambridge University Press, 2004, page 85 (באנגלית) Traktat w Radnot. Pierwsza próba rozbioru Rzeczypospolitej Obojga Narodów הסכם ראדנוט. הניסיון הראשון לחלוקת הממלכה הפולנית-ליטאית - באתר של טומאש סאנצקי (בפולנית) אנדריי קטליארצ'וק - מלחמת הצפון השנייה והמבצע השוודי האחרון בדוכסות הגדולה של ליטא ,המצור על ברסט ב-1657 ומחלוקת היסטורית לגביו באתר "מבט היסטורי בלארוסי" (2005 Беларускі Гістарычны Агляд) כרך 12 חוברת 1 - 2 (בבלארוסית) א. קוטליארצ'וק
אביעזר שלוש

אביעזר שלוש (28 ביולי 1923 – 11 נובמבר 2011) היה דיפלומט בשירות משרד החוץ של מדינת ישראל. נולד ב-1923 בתל אביב הקטנה לצדוק שלוש ולשושנה (רוז) לבית אפלבוים. אביו היה בן ליוסף אליהו שלוש, ממייסדי אחוזת בית, ונכד לאהרן שלוש, ממייסדי נווה צדק, השכונה היהודית הראשונה מחוץ לחומות יפו. אימו הייתה בת למשפחת אפלבוים, שעלתה ארצה מרומניה בסוף המאה ה-19 והשתתפה בייסוד המושבה זכרון יעקב. כבן העיר העברית הראשונה מצא לנכון להצטרף לגדוד מגיני השפה - ארגון שביקש לשמור על מעמדה של העברית במרחב הציבורי בתל אביב בשנות ה-20' וה-30' נוכח העלייה הרביעית, שבמהלכה גבר השימוש בשפות שונות ברחבי העיר. לימים התוודה על כך ששבר שלט הכתוב לועזית שהועמד בחזית הסניף התל אביבי של "בנקו די רומא" האיטלקי כחלק מפעולותיו בגדוד. לאחר סיום לימודיו בגימנסיה הרצליה בשנת 1940, החל בלימודי משפטים בירושלים, אלא שאותם הוא בחר לקטוע על מנת להתגייס לפלמ"ח. לאחר שעבר קורס מ"כים בעין השופט, הצטרף לפלוגה ו' והוצב בקיבוץ דפנה. לאחר מלחמת העולם השנייה נסע לצרפת כדי להשלים את לימודיו, אך גם בתקופה זו התבקש לסייע לארגון ההגנה, ואף הוסמך לכתוב את חוקת השיפוט של הצבא שבדרך. כמו כן, זייף תעודות עבור מעפילי האקסודוס, ופיקד על מחנה עלייה במרסיי טרם חזרתו ארצה. לאחר קום המדינה התקבל לראיון אצל שר החוץ משה שרת. הייתה זו תחילתה של קריירה דיפלומטית בת חצי יובל, שבמהלכה שירת בנציגויות ישראל באירופה ואפריקה. במהלך שליחותו לפריז הכיר את מי שתהיה רעייתו - רחל גרפינקל, בת לאחת המשפחות שהשתתפו בייסוד המושבה ראשון לציון. לאחר כמה שנים שבהן שימש כשגריר ישראל בניגריה, חזר לישראל וקבע את בית המשפחה בירושלים. במשרד החוץ התקדם עד לתפקיד המשנה למנכ"ל וראש המחלקה הכלכלית והיה מעורב בפרשיות רבות, ובייחוד בפרשה של חטיפת מטוס אל על לאלג'יריה. לימים סיפר שעסקת שחרור החטופים גובשה סביב הרעיון שהחוטפים ישחררו את החטופים כמחווה לממשלת איטליה, שמשטחה יצא המטוס, וישראל תהיה מוכנה לשחרר את מה שהגדיר "אסירים ללא דם על הידיים" - היה זה השימוש הראשון בנוסחה זו. בשנות ה-70' בחר לעבור אל המגזר הפרטי, התמנה למנכ"ל של "נשיונל בנק אוף שיקגו" בישראל ועבר עם משפחתו לרמת השרון. לאחר מכן גם היה לסגן נשיא אוניברסיטת תל אביב, והקים את האגף לקשרי חוץ של האוניברסיטה. מאז פרש לגמלאות הקדיש את מירב זמנו להנצחת המורשת המשפחתית - בייחוד התחקה אחר שורשיה של משפחת אימו, וכתב על כך בספרו "מי היה אותו אפלבוים". בשנת 2009, שנת המאה לתל אביב, סייע בארגון הכנס המשפחתי של צאצאי אהרן שלוש. גם בשנותיו האחרונות לא חדל מפעילותו הציבורית ושימש כיו"ר ועד הדיירים בבית ההורים "משען" ברמת אביב. בנו הבכור (מתוך שלושת בניו) הוא מנכ"ל ונשיא סאיטקס לשעבר יואב שלוש. אביעזר שלוש, מי היה אותו אפלבוים, הוצאת רחל, גינות שומרון, 1998 אביתר (תרי) שלוש, ציר ישראל בבלגרד: שליחותו הדיפלומטית של אביעזר שלוש ביוגוסלביה 1963-1961, 2017 (הספר בקטלוג ULI) אורי דרומי, דיפלומט פורץ דרך, באתר הארץ, 2 בדצמבר 2011 עמית לוינסון, זקן השבט: חייו ומותו של אביעזר שלוש, באתר nrg‏, 20 בנובמבר 2011 אביעזר שלוש, באתר הפלמ"ח "אביעזר שלוש - חיים לספר" - אביעזר שלוש מספר את סיפור חייו אביעזר שלוש באלבום המשפחות של המוזיאון לתולדות ראשון לציון "חוקת השיפוט של בסיס עליה מס' 1 (מרסיל)" מאת צבי ענבר בכתב העת "משפט וצבא" 14 (2000), עמ' 336 שינויים יסודיים במבנה משרד־החוץ, על המשמר, 1 במרץ 1968 רועי מנדל, שושלת שלוּש, באתר ynet, 9 באוקטובר 2009
תקרית הקילומטר ה-78

תקרית הקילומטר ה-78 אירעה בסוף נובמבר ותחילת דצמבר 1950. הלגיון הערבי חסם קטע בן ארבעה קילומטרים בכביש הערבה המוביל לאילת, בטענה שהוא עובר בשטח ירדן. צה"ל פרץ את הדרך בכוח. בעקבות התקרית פיטר עבדאללה מלך ירדן את ממשלתו של סעיד אל מופתי. הסכסוך הגיע לסיומו בפברואר 1951, לאחר משא ומתן בהשתתפות מטה משקיפי האו"ם. בחורף 1949–1950 הוצף ונהרס קטע בכביש הערבה המוביל לאילת. הכביש חודש בתוואי קרקע גבוה יותר, מזרחית לתוואי המקורי. כפי שנקבע מאוחר יותר, קטע באורך קילומטר וחצי עבר בשטח ירדן. כעבור כמה חודשים, ב-22 בנובמבר 1950, הגישה ירדן תלונה על מעבר הכביש בשטחה לוועדת שביתת הנשק המשותפת. ברקע עמד גם סכסוך קודם, שעניינו שטח של כאלף דונם באזור נהריים, שישראל החלה לעבד בסוף אוגוסט 1950. ירדן טענה כי השטח שלה, וכי ישראל הציגה מפה מזויפת של הסכם שביתת הנשק. טענותיה לא התקבלו במועצת הביטחון של האו"ם. בעוד תלונת ירדן ממתינה לדיון בוועדת שביתת הנשק, ב-29 בנובמבר 1950, הקים הלגיון הערבי מחסום בקילומטר ה-78, והציב במקום שלט בעברית ובערבית. בשלט נכתב: "הממלכה הירדנית ההאשמית דרך סגורה הדרך הזו היא ירדנית כל מכונית שתשתמש בה תירה באש". נציגי ישראל בוועדת שביתת הנשק התלוננו עוד באותו יום על פעולת ירדן. חיילי צה"ל הסירו את המחסום ב-2 בדצמבר, ושיירת כלי רכב עברה בכביש ללא הפרעה. ב-3 בדצמבר הושב המחסום, ולאחר שהוסר פעם נוספת ירו הירדנים על רכב שעבר בכביש. כוחות צה"ל השיבו באש, ופגעו במשוריין של הלגיון. החל מן ה-4 בדצמבר התנהלה התנועה בכביש ללא חסימות נוספות. ב-6 בדצמבר נרצח מן המארב, בקילומטר ה-62 בכביש לאילת, רב-סרן שאול (פאול) פינצי ציוני מחיל התותחנים. ישראל פירשה זאת כנקמה על אירועי הקילומטר ה-78. ב-3 בדצמבר פיטר המלך עבדאללה את ממשלתו של סעיד אל מופתי. ב-14 בפברואר 1951 הגיעו ישראל וירדן לפשרה, וישראל הסכימה לסלול מעקף בשטחה. עם יישוב הסכסוך נפגשו, ב-15 בפברואר 1951, סגן הרמטכ"ל האלוף מרדכי מקלף וסגן הרמטכ"ל הירדני, גנרל עבד אל קאדר אל ג'ונדי, והגיעו להסכם למניעת הסתננות. ההסכם נודע בשם "הסכם המפקדים". ריפאעי מכריז: עבה"י לא תחתום על שלום נפרד עם ישראל; ריילי יבקר ברבת עמון ובקרייה בענין כביש אילת, על המשמר, 7 בדצמבר 1950 ריצ'רד קרוסמן, בין ישראל לירדן, מעריב, 16 בפברואר 1951 ועדת חקירה ישראל-ירדן על הק"מ ה-78 בדרך לאילת, דצמבר 1950, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים היום הפסקת התחבורה בקטע של כביש הערבה, על המשמר, 25 בפברואר 1951 עבה"י מאשימה את ישראל ב"כיבוש" שטח על יד נהריים, דבר, 14 בספטמבר 1950 באנץ' סותר טענות עבה"י בענין נהריים, דבר, 7 בנובמבר 1950 שריוני הלגיון חסמו הדרך לאילת, דבר, 30 בנובמבר 1950 צבא ישראל פרק המחסום שהוקם ע"י הלגיון בדרך לאילת, חרות, 3 בדצמבר 1950 הלגיון פתח באש בכביש אילת, מעריב, 3 בדצמבר 1950 צבי אמיתי, התנועה בכביש לאילת מתנהלת כסדרה, על המשמר, 5 בדצמבר 1950 צבי אמיתי, מחאה נמרצת הוגשה לגנראל ריילי על רצח קצין צה"ל בכביש אילת, על המשמר, 8 בדצמבר 1950 גבריאל שטרן, עבדאללה פיטר את ממשלתו, על המשמר, 4 בדצמבר 1950 הושג הסכם ישראלי-ירדני בענין ואדי ערבה, דבר, 15 בפברואר 1951 גבריאל שטרן, ישראל ועבה"י התחייבו למנוע הסתננויות בגבול, על המשמר, 16 בפברואר 1951
פרדי פוקס

ג'יימס קמפבל (באנגלית: James Campbell; נולד ב-1969) ידוע בשם הבמה שלו Freddie Foxxx או Bumpy Knuckles הוא ראפר ומפיק מוזיקלי אמריקאי מניו יורק. אלבומו הרשמי הראשון Freddie Foxxx Is Here יצא בשנת 1989 בלייבל MCA Records. האלבום הופק על ידי פרדי פוקס ואריק בי. חרף מעורבותו של אריק בי כשל האלבום מסחרית ובקרב המבקרים, כשבעקבות כישלון זה עזב פוקס את הלייבל. לאחר עזיבתו חבר ל-"Flavor Unit" של קווין לטיפה - אסופת ראפרים, מפיקים ודיג'אים, בהם בלאק שיפ, Chill Rob G, DJ Mark the 45 King, LeShaun ו-Naughty by Nature. ב-1993 חתם על חוזה ב-Epic Records והחל לעבוד על אלבומו השני Crazy Like A Foxxx. האלבום שהיה אמור לראות אור ב-1994 נגנז. לתשומת לב מחודשת זכה פוקס בשל הופעות אורח אצל ראפרים אחרים, כמו Naughty by Nature, M.O.P ,Missin Linx, או.סי., Boogie Down Productions. בלטה במיוחד השתתפותו ב-"The Militia", סינגל של גאנג סטאר מאלבומם Moment of Truth, שבעקבותיה הצטרף לGang Starr Foundation. פוקס הפיק לקחים מהחוויות העבר שלו וחתם Landspeed Records, לייבל עצמאי גדול של היפ הופ ושם בשנת 2000 יצא לאור האלבום השני שלו Industry Shakedown שכלל הפקות של דה אלכימיסט, די ג'יי פרמייר, פיט רוק וגם כמה משלו, האורחים היחידים באלבום היו M.O.P. האלבום היה להצלחה ענקית במחתרת וזכה לביקורות מאוד גבוהות והאלבום היה לאלבום העצמאי מספר אחד של שנת 2000 מבחינת מכירות (בהיפ הופ) ומכר קרוב ל-100 אלף עותקים. לקראת 2003 Landspeed Records פשטו רגל ופוקס מצא לו לייבל חדש, Barely Breaking Even, ששם הוציא לאור את אלבומו השלישי, Konexion, בשנת 2003. האלבום לא הצליח כקודמו אך התקבל טוב בקרב המעריצים בזכות הידבקותו לסגנון המקורי שלו ובזכות מפיקים כדוגמת די ג'יי פרמייר ו-DJ Clark Kent שתרמו הרבה לפרויקט. פוקס המשיך להופיע כאורח אצל ראפרים אחרים והכי בולט היה ג'ון סינה ותרם הרבה לסאונדטראק של WWE SmackDown! vs. Raw 2006 שנכנסו לתוכו 2 שירים שלו והוא היתארח בשירים אחרים מהסאונדטראק. אחרי 2006 פוקס הוציא לאור מיקסטייפים שזכו להצלחה ובשנת 2008 האלבום שלו Crazy Like a Foxxx יצא תחת הלייבל Fat Beats Records עם הגרסה המקורית ודיסק בונוס שכלל הפקות של D.I.T.C. Freddie Foxxx Is Here – 1989 Industry Shakedown – 2000 Konexion – 2003 Crazy Like a Foxxx – 2008 2010 – Music From The Man Vol.1 (עם Jesse West) 2011 - Royalty Check (עם KRS-One) 2011 – Lyrical Workout (עם Statik Selektah) 2012 – The Kolexxxion (עם DJ Premier) 2006 – Street Triumph Mixxxtape (Fat Beats Records) ‎ 2006 – Krupt Mob 2007 – Krupt Mob Vol.2 2008 – The OG Vol.1: Get Rich or Kill Tryin 2009 – The OG Vol.2: Realmatic 2011 – "Leaks Vol.1" 2011 – "Leaks Vol.2" מדיה וקבצים בנושא פרדי פוקס בוויקישיתוף פרדי פוקס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרדי פוקס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פרדי פוקס, באתר AllMusic (באנגלית) פרדי פוקס, באתר MusicBrainz (באנגלית) פרדי פוקס, באתר Discogs (באנגלית) פרדי פוקס, באתר Songkick (באנגלית)
אסמרלדה (אונייה)

אוניית האימונים "אסמרלדה" (Esmeralda) היא אוניית מפרשים מסוג ברקנטינה (barquentine) של הצי הצ'יליאני, בעלת ארבעה תרנים וגוף פלדה. היא הושקה ב-1953, ומשמשת להכשרת פרחי קצונה של הצי המלחמתי. "אסמרלדה" היא האונייה השישית הנושאת שם זה. הראשונה הייתה הפריגטה "אסמרלדה", שנתפסה שלל מידי הספרדים בקלאו, פרו, על ידי אדמירל תומאס קוקרן מן הצי הצ'יליאני, בפעולה נועזת בליל ה-5 בנובמבר 1820. השנייה הייתה הקורבטה "אסמרלדה" של הצי הצ'יליאני, שנלחמה נגד כוחות גדולים פי כמה בקרב איקיקה ב-21 במאי 1879, אך סרבה להיכנע וטבעה כשדגלה מוסיף להתנוסס מעל התורן. אירועים אלה הם ציוני דרך חשובים בתולדות הצי הצ'יליאני, ושמה של האונייה הוא מופת לאומץ לב ולהקרבה. בניית האונייה, שנועדה לשמש ספינת אימונים של הצי הספרדי, החלה בקדיס שבספרד, ב-1946. ב-1947, תוך כדי הבנייה, אירעו במספנה כמה התפוצצויות שגרמו נזק לאונייה והביאו את המספנה עצמה לידי פשיטת רגל. הבנייה הופסקה זמנית. ב-1950, במהלך משא ומתן בין צ'ילה לספרד, הציעה ממשלת ספרד לפצותה במוצרים וסחורות על חובות מימי מלחמת האזרחים הספרדית. האונייה, שבנייתה לא הושלמה עדיין, הועברה באופן רשמי לבעלותה של צ'ילה ב-1951. העבודה על האונייה התחדשה, היא הושקה ב-12 במאי 1953, ונמסרה רשמית לידי ממשלת צ'ילה ב-15 ביוני 1954. מפקדה הראשון היה קפטן הוראסיו קורנחו טאגלה. בעת העברתה סווגה האונייה כסקונר ארבע-תורני. האונייה האחות ל"אסמרלדה" היא הסקונר הארבע-תורני "חואן סבסטיאן אלקאנו", המשמשת אוניית אימונים של הצי הספרדי. במהלך שנות ה-70 שונה מערך המעטה של "אסמרלדה" למערך של ברקנטינה. כיום יש לאונייה 5 תוספים (staysails), שלושה מפרשים עיליים (topsails), שישה חלוצים (jibs), שלושה מפרשי גף תחתיים (course gaff sails) וארבעה מפרשים רוחביים על תורנה הקדמי, סך הכול 21 מפרשים. הפלגתה הראשונה של האונייה הייתה אל האיים הקנריים ומשם אל ניו אורלינס. כאן הותקנה בה מערכת להמתקת מי ים והיא המשיכה דרך תעלת פנמה לוולפראיסו, אליה הגיעה ב-1 בספטמבר 1954. מאז הוכנסה לשירות פעיל משמשת "אסמרלדה" כאוניית אימונים של הצי הצ'יליאני. היא ביקרה בלמעלה מ-300 נמלים ברחבי העולם, כשהיא משמשת שגרירה מושטת של צ'ילה. היא השתתפה באירועי השיט (Operation Sail) בניו יורק ב-1964, 1976 ו-1986, ובאירוע השיט העולמי (World Sail) באוסקה ב-1983. כמו כן נטלה חלק בתחרויות שיט בינלאומיות ב-1964‏, 1976,‏ 1982 ו-1980, וזכתה בגביע קאטי סארק בשתי הפעמים האחרונות בהן השתתפה. באוקטובר 2012 ביקרה ה"אסמרלדה" בנמל חיפה. דוחות של אמנסטי אינטרנשיונל, הסנאט של ארצות הברית וועדת האמת וההתפייסות הצ'יליאנית מתארים את האונייה ככלא עינויים צף לאסירים פוליטיים בתקופת שלטונו של אוגוסטו פינושה מ-1973 עד 1980. דוחות אלה טוענים, כי קרוב לוודאי שלמעלה ממאה אנשים הוחזקו בה מפעם לפעם בתנאים מחרידים, וביניהם הכומר הבריטי מייקל וודוורד, שמת לאחר מכן כתוצאה מעינוייו. בשל הצד האפל הזה בתולדותיה של האונייה מעוררות לעיתים הפלגותיה מעבר לים מחלוקת וסערת רוחות. הדבר נכון במיוחד לתקופה בה פינושה עדיין החזיק בשלטון, אך הוא מוסיף להתקיים גם לאחר כינונו מחדש של משטר דמוקרטי בצ'ילה. את בואה של האונייה לנמלים שונים מלוות הפגנות ומחאות של פעילים פוליטיים מקומיים וגולים צ'יליאנים. הפגנות שכאלה נערכו, בין היתר, בדרטמות', פרל הארבור, קוויבק, ונקובר, ויקטוריה בקולומביה הבריטית, ולינגטון, פיראוס וחיפה, כמו גם בסנטיאגו דה צ'ילה עצמה. מדיה וקבצים בנושא אסמרלדה בוויקישיתוף "Esmeralda" האתר הרשמי של האונייה סרט דוקומנטרי: The Dark Side of the White Lady סיור וירטואלי ב"אזמרלדה", באתר Chilexplora.com
קחוון

קַחְוַן (שם מדעי: Anthemis) הוא סוג של צמח חד שנתי ממשפחת המורכבים. הקחוון הוא סוג הקרוב לסוג בבונג מאותה משפחה. הצמחים בשני סוגים אלו דומים הן חזותית והן בסגולות הרפואיות המיוחסות להם. רוב מיני הקחוון הם חד-שנתיים, ריחניים וזקופים. סוג זה הוא סתגלתן ולכן מינים רבים שלו הם אנדמיים והתאימו עצמם למקום חיותם. התפרחת אופיינית למשפחת המורכבים: במרכז נמצאים פרחים צהובים קטנים המקובצים יחד ומסביב עלים לשוניים, שצבעם בדרך כלל לבן. המבנה נראה כפרח בודד בעל אבקנים צהובים ועלי כותרת לבנים אולם בעצם מדובר בפרחים רבים וקטנים. בסוג קחוון יש כ-200 מינים. מתוכם כ-20 מינים הגדלים בישראל בהם: קחוון הנגב - Anthemis melampodina קחוון ים המלח - Anthemis maris-mortui קחוון ארצישראלי - Anthemis palestina קחוון החרמון - Anthemis rascheyana קחוון מצוי - Anthemis pseudocotula קחוון שניר - Anthemis hermonis קחוון הגליל - Anthemis bornmuelleri מדיה וקבצים בנושא קחוון בוויקישיתוף קחוון, באתר ITIS (באנגלית) קחוון, באתר NCBI (באנגלית) קחוון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קחוון, באתר Tropicos (באנגלית) קחוון, באתר GBIF (באנגלית) קחוון, באתר IPNI (באנגלית)
סגולית

סְגֻלִּית (שם מדעי: Legousia) היא סוג של צמחים עשבוניים חד-שנתיים ממשפחת הפעמוניתיים. בעבר נקרא סוג זה אַסְפַּקְלַרְיָה שהוא התרגום לשם הנרדף של הסוג Specularia. אולם שם זה הוחלף והיום הוא נקרא על שם הצבע האופייני של רוב המינים בסוג. בסוג זה קיימים שבעה מינים רובם באירופה ובאזור הים התיכון: סגולית חרמשית - Legousia falcata סגולית הכלאים - Legousia hybrida Legousia julianii סגולית מחומשת - Legousia pentagonia Legousia scabra Legousia skvortsovii סגולית נאה - Legousia speculum-veneris מדיה וקבצים בנושא סגולית בוויקישיתוף סגולית, באתר ITIS (באנגלית) סגולית, באתר NCBI (באנגלית) סגולית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) סגולית, באתר Tropicos (באנגלית) סגולית, באתר GBIF (באנגלית) סגולית, באתר IPNI (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרית (צמח)

מָרִית (שם מדעי: Anvillea) הוא בן שיח מעוצה ממשפחת המורכבים. שם הסוג, מרית, נגזר מצורתם של עליו. בסוג זה מספר מינים בודדים כאשר בישראל צומח מין אחד בלבד - מרית מדברית. מדיה וקבצים בנושא מרית בוויקישיתוף מרית, באתר NCBI (באנגלית) מרית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מרית, באתר Tropicos (באנגלית) מרית, באתר GBIF (באנגלית) מרית, באתר IPNI (באנגלית) Flann, C (ed) 2009+ Global Compositae Checklist ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.