laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יום המיוחס

יום המיוחס (או יום יחוס) הוא כינוי ליום ב' בסיוון, הנמצא בין ראש חודש סיוון לבין שלושת ימי ההגבלה. המקורות הידועים הראשונים לכינוי זה הם רבי שלמה קלוגר ורבי ישראל מרוז'ין, המזכירים את הכינוי ככינוי עממי רווח. משמעות השם לא לגמרי ברורה, אך הוצגו לו טעמים אחדים: הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, מחבר הספר "ערוך השולחן", העריך שהסיבה קשורה להודעה הראשונה של משה במדבר סיני לאחר יציאת מצרים, על התוכנית למעמד הסכם ברית 'עשרת הדיברות', ועל 'שלושת ימי ההגבלה' שהחלו מיד למחרת, לקראת מתן תורה. במעמד הודעה זו נאמר לעם ישראל: "ואתם תהיו לי ממלכת כהנים וגוי קדוש" (שמות יט, ו). משפט זה הוא הבסיס לדת לאומית, שבה החובות והזכויות הדתיות עוברות בתורשה, הנקראת בלשון חכמים "ייחוס". על פי הפסוק "ואתם תהיו לי ממלכת כהנים וגוי קדוש", הוא שביום זה יוחסו בני ישראל משאר אומות העולם. משום שהיום בשבוע שחל בו יום המיוחס (ב' סיון) יחול בו יום הכיפורים שלאחריו, ויום כיפור נקרא יום המיוחס בפיוט "יום מימים הוחס". מפני שעל פי המסורת, יום זה נמצא בין ימים חשובים לעם ישראל (ר"ח סיוון מלפניו ושלושת ימי ההגבלה לאחריו) אבל בפני עצמו אין בו כלום, ועל כן הוא כאדם שאין בו כלום אבל מתהדר בייחוסו. גדי איידלהייט, יום המיוחס ותחנון יוסף ויכלדר, והעולם נוהגין לקוראו יום המיוחס, המבשר תורני 548, כ"ו באייר תשע"ט, עמ' יב–יד, באתר אוצר החכמה. הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן תצ"ד, סעיף ז'. ישראל פרידמן מרוז'ין, עירין קדישין, ווארשה 1885, עמ' 45, באתר היברובוקס
התחלה

האם התכוונתם ל... התחלה (סרט) – סרט מדע בדיוני משנת 2010 בבימויו של כריסטופר נולאן מבצע התחלה – מבצע צבאי שביצע חיל הים הישראלי בליל 26 בדצמבר 1948 במסגרת מבצע חורב, בשלביה האחרונים של מלחמת העצמאות תנאי התחלה – בפיזיקה, תנאי שפה עבור זמן אפס הִתְחַלּוּת
הייסטינגס (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הייסטינגס – עיר במחוז מזרח סאסקס שבאנגליה אדריאן הייסטינגס – פרופסור לתאולוגיה, חוקר הנצרות המודרנית, כומר קתולי ופעיל פוליטי בזירה הבינלאומית וורן הייסטינגס – המושל הכללי הראשון של הודו הבריטית נטשה הייסטינגס – אצנית אמריקאית אלופה אולימפית ואלופת עולם ריד הייסטינגס – מנכ"ל חברת נטפליקס סלינה הייסטינגס, הרוזנת מהנטינגדון – מנהיגת דת אנגלייה קרב הייסטינגס – קרב שנערך ליד העיר הייסטינגס במהלך הכיבוש הנורמני
פדורה (כובע)

פדורה (Fedora) הוא סוג של כובע, אשר בדרך כלל עשוי לבד, שזכה להצלחה רבה במיוחד במחצית הראשונה של המאה ה-20, למרות שהוא הומצא עוד בסוף המאה הקודמת. פדורה יכול להיות עשוי מצמר, קשמיר, או מעור ארנב או בונה. הפופולריות של הכובע הרקיעה שחקים במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20, ובסופו של דבר הוא הפך פופולרי יותר אף מכובע ההומבורג. בתחילת המאה ה-21 הפך הפדורה פופולרי בקרב היפסטרים. יהודים חרדים רבים לובשים כובעי פדורה שחורים בסגנון המכונה מגבעת קנייטש. בתרבות הפופולריות, בשל התקופה בה הפדורה הפך לפריט אופנתי (שנות ה-20 עד שנות ה-50), הכובע הפך מזוהה עם גנגסטרים ועם תקופת היובש בארצות הברית. במחצית השנייה של שנות ה-50 הפדורה חדל להיות אופנתי כאשר סגנונות לבוש פחות פורמליים הפכו פופולריים. מייקל ג'קסון נהג לחבוש כובע פדורה בווידאו קליפים רבים לשיריו וזה הפך עם השנים לאחד מהפריטים המזוהים ביותר עימו. הסמל של חברת Red Hat (בין המפיצות הגדולות בעולם של מערכת הפעלה מבוססת לינוקס) הוא כובע פדורה. דמויות בדיוניות שנוהגות לחבוש פדורה: דיק טרייסי - נהג לחבוש כובע פדורה צהוב אינדיאנה ג'ונס פרדי קרוגר במקור קלארק קנט נהג לעיתים רבות לחבוש כובע פדורה (כולל בסרט של סופרמן משנת 1978). דמויות רבות בסרטי פילם נואר נהגו ללבוש מעיל ופדורה - אחד מהדמויות הבולטות ביותר שעשתה זאת היא דמותו של המפרי בוגארט ב"קזבלנקה". התכנסות של קהל גדול בניו יורק כאשר רוב האנשים חובשים כובעי פדורה, אפריל 1918 המפרי בוגארט עם כובע פדורה בסרט "קזבלנקה" פדורה מתוצרת "בורסאלינו" כובע הפדורה של אינדיאנה ג'ונס מייקל ג'קסון נהג לחבוש כובע פדורה בוידאו קליפים והפריט הפך עם השנים לאחד מהפריטים המזוהים ביותר עימו. מדיה וקבצים בנושא פדורה בוויקישיתוף
פסיתאי (ירח)

פסיתאי (נקרא גם Jupiter XXXVIII) הוא אחד הירחים של כוכב הלכת צדק. פסיתאי התגלה בשנת 2001 על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי שבראשה עמד סקוט שפרד. לאחר הגילוי קוטלג הירח בשם S/2001 J 6.    קוטרו של פסיתאי הוא 2 קילומטרים, והמהירות אשר בה הוא מקיף את צדק היא 2.33 ק"מ לשנייה.    רדיוס מסלולו של פסיתאי סביב צדק הוא 23,307,000 קילומטרים ומשך זמן הקפתו את צדק הוא 727.933 ימים.    פסיתאי בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.3289.    את שמו, קיבל פסיתאי על שם פסיתאי שהייתה אחת מהחאריטות.    פסיתאי משתייך לקבוצת הירחים קארמה אשר קרויה על שם הירח קארמה. קבוצה זו היא קבוצה של ירחים שהמשותף להם הוא היותם ירחים לא-רגילים שמסלולם סביב צדק הוא בין 23 ל-24 מיליון קילומטר ובנטייה של כ-165°.       מדיה וקבצים בנושא פסיתאי בוויקישיתוף
רשות

האם התכוונתם ל... רשות ממשלתית – גוף המהווה חלק מהמנגנון הממשלתי של מדינה רשות מקומית – גוף העוסק בניהול העניינים המקומיים של יישוב או קבוצת יישובים רשות (בעלות) – ישות הבעלים בדיני ממונות, המונח משמש בדרך כלל לתאר את הבעלות המעשית (בהנגדה לעצם הבעלות) רשות (הלכה) – שטח מוגדר בהלכות שבת והלכות נוספות רשות (פיוט) – פיוט שעיקרו בקשת רשות של שליח הציבור לפני תחילת תפילות מסוימות אמונה בשתי רשויות – ראו דואליזם בדת הפרדת הרשויות – עיקרון שלטוני זכות רישות עסקי (נטוורקינג) – גישה שיווקית העושה שימוש במפגשים חברתיים של אנשי עסקים ובעלי עסקים מרקעים שונים, למטרת יצירת רשתות חברתיות העשויות להוביל לשיתוף פעולה המגזר הציבורי בישראל – מכיל פירוט של רשויות ציבוריות שקיימות בישראל
ג'פרי הרטמן

ג'פרי הרטמן (גרמנית: Geoffrey H. Hartman;‏ 11 באוגוסט 1929 - 13 במרץ 2016) היה חוקר ומבקר ספרות יהודי-אמריקאי יליד גרמניה. הרטמן נולד בפרנקפורט שבגרמניה; בשנת 1939 נמלט מהנאצים ונשלח בגפו לאנגליה כחלק מהקינדר-טרנספורט. את שארית מלחמת העולם השנייה העביר באחוזת ודסדון וב-1946 היגר לניו יורק, שם חיכתה לו אמו. ב-1949 השלים הרטמן את לימודי התואר הראשון בספרות השוואתית במכללת קווינס בהצטיינות יתרה והמשיך ללימודים באוניברסיטת דיז'ון שבצרפת כחלק מתוכנית פולברייט. את לימודי הדוקטורט בספרות השוואתית השלים ב-1953 באוניברסיטת ייל. הרטמן החל ללמד בייל ב-1955, בין השנים 1962-1965 היה פרופסור חבר באוניברסיטת איווה, בשנתיים לאחר מכן כיהן כפרופסור באוניברסיטת קורנל ובשנת 1967 חזר ללמד בייל. בשנת 1997 יצא לפנסיה וחדל ללמד, אולם המשיך לחקור בחסות האוניברסיטה עד 2006 (senior research fellow). הרטמן היה מרצה אורח במוסדות רבים, בהם ניתן למנות את האוניברסיטה העברית, בר-אילן, תל אביב, ציריך, פרינסטון ועוד. ב-2018 יצא לאור בעברית ספרו טקסט, רוח ובת קול - מסות, תרגמה דבי אילון, הוצאת רסלינג, 2018 דף מרצה באתר אוניברסיטת ייל עמירה הס, עידן של השמדות עם, באתר הארץ, 19 באפריל 2004 ג'פרי הרטמן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ג'פרי ה. הרטמן, דף שער בספרייה הלאומית Margalit Fox, ‏Geoffrey H. Hartman, Scholar Who Saw Literary Criticism as Art, Dies at 86, New York Times, 20.03.2016
שרלוט ריילי

שרלוט ריילי (באנגלית: Charlotte Riley; נולדה ב-29 בדצמבר 1981) היא שחקנית אנגלייה. היא מוכרת מהופעתה בתפקיד שרה הרסט בסרט "קלת דעת" ובתפקיד קתרין ארנשו במיני-סדרה של ITV "אנקת גבהים". ריילי נולדה בגרינדון, סטוקטון-און-טיס, אנגליה. מוצאה ממחוז דרהאם ומגיל 9 ועד 18 למדה בבית הספר "טיסייד היי סקול". בשנים 2000 ועד 2003 למדה באוניברסיטת דרהאם, והופיעה עם "דרהאם רביו" במספר מחזות ומחזות זמר. היא סיימה את לימודיה עם תואר באנגלית ובבלשנות. מ-2005 עד 2007 למדה ריילי באקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון (LAMDA). ב-2004 זכתה ריילי בפרס המחזאות על המחזה "Shaking Cecilia" שכתבה יחד עם טיפני ווד. היא הופיעה בסרט "קצה המחר" בכיכובם של טום קרוז ואמילי בלאנט. בתיאטרון שיחקה במחזה "The Priory" מאת מייקל ויין (Michael Wynne) בתיאטרון רויאל קורט. היא שיחקה בסרט "המטרה: לונדון", סרט ההמשך של "המטרה: הבית הלבן" משנת 2013, בו גילמה את ז'קלין מרשל, סוכנת MI6. ב-2010 התארסה ריילי לשחקן האנגלי טום הארדי. השניים הופיעו יחד ב"כנופיית ברמינגהאם, במיני-סדרה "אנקת גבהים" ובסדרת הדרמה "The Take". בני הזוג התחתנו ביולי 2014. באוקטובר 2015 נולד ילדם הראשון. מדיה וקבצים בנושא שרלוט ריילי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שרלוט ריילי שרלוט ריילי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שרלוט ריילי, באתר AllMovie (באנגלית) שרלוט ריילי, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) שרלוט ריילי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) CHARLOTTE RILEY, Screen Daily (10 July 2008) Profile, gazettelive.co.uk; accessed 21 October 2014. Desira, Joanna. "Charlotte Riley becomes star of stage and screen", Evening Gazette, 3 November 2008. Hewison, Robert.Student Drama, The Sunday Times (18 April 2004) Review of The Priory, guardian.co.uk, 27 November 2009; accessed 21 October 2014. Rosser, Michael (3 בנובמבר 2014). "London Has Fallen begins filming". Screen Daily. נבדק ב-28 בינואר 2015. {{cite web}}: (עזרה) Goldberg, Matt (8 במאי 2015). "First LONDON HAS FALLEN Poster Is Already Hating British Landmarks". Collider. נבדק ב-8 במאי 2015. {{cite web}}: (עזרה) Katy Forrester (21 בספטמבר 2014). "Tom Hardy 'secretly married' fiancée Charlotte in France TWO months ago - they kept that quiet". Mirror. נבדק ב-21 באוקטובר 2014. {{cite web}}: (עזרה) Lauren Smith (22 בספטמבר 2014). "Tom Hardy got married in secret-two months ago". Glamour. אורכב מ-המקור ב-2014-10-21. נבדק ב-21 באוקטובר 2014. {{cite web}}: (עזרה) Flint, Hannah. "Tom Hardy and Charlotte Riley welcome their first child". אורכב מ-המקור ב-2015-11-17. נבדק ב-2016-03-22. "Tom Hardy Expecting Second Child!". נבדק ב-2015-09-03.
הפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת בר-אילן

הפקולטה למדעי החיים ע"ש מינה ואבררד גודמן של אוניברסיטת בר-אילן נוסדה רשמית בשנת 1998. התחומים הנלמדים בפקולטה לתואר ראשון (BSc), תואר שני (MSc) ותואר שלישי (PhD) הם ביולוגיה תאית והתפתחותית, אקולוגיה ומדעי הצמח, אימונולוגיה וחקר הסרטן, ביולוגיה חישובית ומבנית, מיקרוביולוגיה ווירולוגיה, ונוירו-ביולוגיה. דקאן הפקולטה הוא פרופסור דורון גינזברג. עם הקמתה של אוניברסיטת בר-אילן בשנת 1955, החל לפעול בה קורס אחד בתחום מדעי החיים – ביולוגיה כללית, שאותו לימד פרופ' אליהו פינסקי. בשנה השנייה הצטרף אליו פרופ' דוד סומפולינסקי וקורסים נוספים נפתחו בבוטניקה, בקטריולוגיה רפואית (שנקראה מאוחר יותר מיקרוביולוגיה) וביוכימיה. בשנים שלאחר מכן, עם פתיחתם של קורסים נוספים בזואולוגיה ואקולוגיה, הוקמה באוניברסיטה המחלקה למדעי החיים והפכה לאחת ממחלקות הפקולטה למדעי הטבע והמתמטיקה בבר-אילן, לצד מחלקות הכימיה, הפיזיקה, המתמטיקה ומדעי המחשב. באוקטובר 1989, בעקבות התפתחותו המסיבית של המחקר בתחום, והגידול במספר החוקרים והסטודנטים במחלקה, המחלקה למדעי החי קיבלה מעמד של פקולטה. הדיקן הראשון שלה היה פרופ' שמואל זלצברג, מומחה לביולוגיה מולקולרית ולווירולוגיה. באפריל 2006 נקראה המחלקה ע"ש מינה ואבררד גודמן מבריטניה שתרמו לחיזוק הפעילות המחקרית בה. הפקולטה למדעי החיים חותרת להעניק לסטודנטים חינוך מדעי רגיש לצורכי הציבור, ולמימד החברתי, הכלכלי והסביבתי של המחקר הביולוגי, חינוך המלווה גם בהיבט יהודי, הלכתי ומוסרי. בשל היותה מדע רב ענפי, מקיימת הפקולטה מחקרים רב תחומיים רבים ומשתפת פעולה עם מחלקות מתחומים אחרים. לדוגמה: חוקרים מהמחלקה לבוטניקה משתפים פעולה עם חוקרים מהמחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה, זיקות נוספות מתקיימות עם תחום מדעי המחשב, ויתר חוקרי מדעי הטבע. המכון לחקר הסרטן פועל במסגרת הפקולטה. מסלולי הלימודים לתואר ראשון: מדעי החיים, ביוטכנולוגיה, ביולוגיה חישובית (ביואינפורמטיקה), ביופיזיקה ואופטומטריה. מסלולי הלימודים לתואר שני: בוטניקה, ביוכימיה, זואולוגיה, מיקרוביולוגיה, אקולוגיה, ביולוגיה הומנית, ביוטכנולוגיה וביולוגיה חישובית. בלימודים לתואר שלישי נקבע הנושא הנחקר בהתאם לנושאי המחקר של המנחה במעבדה שבה בחר הסטודנט להתמחות. בנוסף פועלות בפקולטה גם מכינה ללימודי רפואה המיועדת לבוגרי תואר ראשון הנדרשים לעמוד בציוני סף ללימודי רפואה, ותוכנית קדם רפואה באנגלית, המיועדת לסטודנטים המתעתדים ללמוד רפואה בארצות הברית. אתר האינטרנט הרשמי של הפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת בר-אילן
מוצרי

האם התכוונתם ל... אלברט מוצרי – מעשירי קהילת יהודי מצרים ומנהיג ציוני ז'אק מוצרי – ממנהיגי הציונות במצרים, דודנו של אלברט מוצרי מזל מוצרי – עיתונאית ופעילה ציונית, אשתו של אלברט מוצרי מכבי מוצרי-מני – בכיר ב"הגנה" ובפלמ"ח, בנם של מזל ואלברט מוצרי מצרי מוסרי
הערוץ הראשון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הערוץ הראשון – ערוץ טלוויזיה ציבורי ממלכתי בישראל, נסגר במאי 2017 כאן 11 – ערוץ טלוויזיה ציבורי ממלכתי בישראל, נפתח במאי 2017 הערוץ הראשון (אוקראינה) – ערוץ טלוויזיה ממלכתי אוקראיני הערוץ הראשון (רוסיה) – ערוץ הטלוויזיה המרכזי ברוסיה BBC One – אחד מערוצי הדגל של רשת השידור BBC בבריטניה
Jupiter LI

Jupiter LI הוא ירח של כוכב הלכת צדק. הוא משתייך לקבוצת הירחים קארמה. הוא התגלה בשנת 2011 על ידי רוברט ג'ייקובסון, מרינה ברוזוביץ, ברט גולדמן, ומייק אלכסנדרסן וקוטלג בשם S/2010 J 1. קוטרו של Jupiter LI הוא 2 קילומטר, מהירותו בעת הקפתו את צדק היא 2.34 ק"מ לשנייה, רדיוס מסלולו סביב צדק הוא 23,314,335 קילומטר ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 724.34 ימים. ל-Jupiter LI בהירות נראית של 23.2, אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.320. בשנת 2015 נקבע רשמית מספרו כ-Jupiter LI מדיה וקבצים בנושא Jupiter LI בוויקישיתוף בתחילה קושר לקבוצת הירחים פסיפאה אולם בעקבות תצפיות נוספות ב-2017, ו-2018 שנעשו על ידי הקבוצה של האסטרונום סקוט שפרד, מקושר לקבוצת קארמה CBET 4075: 20150307 : SATELLITES OF JUPITER, 7 March 2015. ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המוסד (פירושונים)

האם התכוונתם ל... המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים – ארגון הריגול של ישראל המוסד לעלייה ב' – זרוע של ארגון ההגנה, ארגן את ההעפלה - העלייה לארץ ישראל (שהייתה בלתי חוקית על-פי חוקי המנדט הבריטי) המוסד לביטוח לאומי – המוסד האחראי על מימוש רוב הזכויות החברתיות במדינת ישראל המוסד החינוכי גלבוע (נקרא בקיצור: "המוסד") – בעבר בית ספר תיכון של קיבוצי השומר הצעיר במזרח עמק יזרעאל ובמערב עמק בית שאן יצירות: סדרת המוסד – סדרת ספרים מאת אייזק אסימוב המוסד (סדרת טלוויזיה, 2021) – סדרת טלוויזיה של אפל TV פלוס המבוססות על סדרת המוסד המוסד (טלנובלה) – טלנובלה ישראלית המוסד (סרט) – סרט קולנוע ישראלי ערכים ששמם מתחיל במילה "המוסד" מוסד
ביטוי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... ניב (ביטוי) – צירוף מילים בעל משמעות מיוחדת, שונה מזו המתקבלת באופן מילולי מהמילים המרכיבות אותו ביטוי (מתמטיקה) – רצף סופי של סימנים בעלי משמעות מתמטית ביטוי (מדעי המחשב) – צירוף של ערכים, קבועים, משתנים, אופרטורים ופונקציות שמפורשים על פי סדר מסוים ביטוי רגולרי – מחרוזת המתארת שפה רגולרית הגייה (נקראת גם "ביטוי") – האופן שבו שפה באה לידי ביטוי בפי דובריה ביטוי משוכל – שיבוש מכוּון או לא מכוון באיות והגיית מילים, צירופים או משפטים חופש הביטוי – זכותו של כל אדם להביע את דעתו ולומר את שברצונו לומר ביטוי בפעולה – בפסיכולוגיה, ביטוי התנהגותי בדרך של פעולה גופנית, במקום בדיבור
לנה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... לנה – נהר גדול בסיביר, רוסיה לנה (תמונה) – שמה של תמונה המשמשת במחקרים אקדמיים הקשורים לעיבוד תמונה לנה מאייר-לנדרוט (ידועה בשם הבמה "לנה") - זמרת גרמנייה שזכתה בתחרות אירוויזיון 2010 לאנה – מחוז באסטוניה לנה (סרט) – סרט קולנוע ישראלי משנת 1982 לינה אישים ששמם הפרטי הוא לנה אישים ששמם הפרטי הוא לאנה
אודט פילפול

אודט פילפול (בצרפתית: Odette Larrieu Pilpoul; ‏1906, בורדו – 2004, בורדו) הייתה חסידת אומות העולם מצרפת. בתקופת לימודיה הפכה פילפול לחברתה של לורט קרסו (Carasso), יהודייה ממוצא יווני שרכשה אזרחות צרפתית בזכות נישואיה לז'ורז' ארדיטי, אזרח צרפתי. בעלה של אודט פילפול, ז'ק פילפול, היה יהודי ונולד בראשון לציון. במאי 1941, בתקופת מלחמת העולם השנייה, לאחר כיבוש צרפת בידי גרמניה, מונתה פילפול לתפקיד סגנית מנהלת הרובע השלישי של פריז. ביולי 1942, במהלך גירוש היהודים מפריז, ביקשה לורט מאודט פילפול לעזור לה להסתיר את הוריה. פילפול הסתירה את ההורים בביתה במשך מספר חודשים. היא השיגה עבורם מסמכי זהות מזויפים, וכך גם לאודט ולבעלה, כדי למנוע את גירושם למחנות ההשמדה הנאציים במזרח אירופה. שוטרים צרפתים חשפו את המחבוא ועצרו את הנוכחים, אך הסכימו לשחררם בתמורה לכך שפילפול תעיד לטובתם לאחר המלחמה. לאחר השחרור עשתה זאת פילפול. פילפול הצילה יהודים רבים מפני גירוש, בכך שהזהירה אותם מפני פשיטות משטרתיות עליהן קיבלה מידע מבעוד מועד. היא מצאה מקומות מסתור עבור יהודים, סיפקה להם מסמכי זהות מזויפים וכן השיגה להם כרטיסי קיצוב מזון. הצלת היהודים הייתה חלק מפעילותה בשורות תנועת ההתנגדות הצרפתית לטובת כלל מתנגדי משטר וישי והכיבוש הנאצי, פעילות במסגרתה הצילה מאות אנשים. ב-3 במרץ 1944 נעצרה פילפול על ידי הגסטפו. היא גורשה למחנות הריכוז רוונסברוק ובוכנוואלד אך שרדה. לאחר המלחמה הוענקו לפילפול, כאות הוקרה על פעולותיה, אות צלב המלחמה, מדליית ההתנגדות, אות לגיון הכבוד הצרפתי וצלב מלחמת העולם השנייה (צר'). בשנת 2002 הוכרה פילפול על ידי יד ושם בתור חסידת אומות העולם. בשנת 2006, שנת המאה להולדתה של פילפול, נקרא על שמה אולם בבית העירייה של הרובע השלישי של פריז ונחנך שם לוח זיכרון המנציח את פעולתה בתקופת המלחמה. פילפול הונצחה במספר מוקדים נוספים בצרפת. מדיה וקבצים בנושא אודט פילפול בוויקישיתוף פעילותה של פילפול להצלת יהודים, באתר יד ושם (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא השואה ובנושא פריז. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אברהם קורנפלד

אברהם קורנפלד (נולד ב-10 בדצמבר 1982) הוא טיפוגרף ישראלי, מעצב גופנים ומעצב גרפי, יוצר, מרצה לעיצוב ומייסד קבוצת הפונטים "אאא". נולד וגדל ברובע היהודי בירושלים למשפחה חרדית, יש לו שבעה אחים ואחיות ובהם יוצרים נוספים, ביניהם שפרה קורנפלד. כשהיה בן 15 יצא בשאלה יחד עם רוב משפחתו. הוא בוגר לימודי תואר ראשון בחוג לצילום במכללת הדסה ירושלים (2004–2006), ובמחלקה לתקשורת חזותית בשנקר (2006–2010). בשנת 2011 ייסד את אאא בית לטיפוגרפיה עברית, שפועל בתחומי עיצוב טיפוגרפי ועיצוב גופנים עבריים. בשנת 2009 ייסד את מגזין אנטייטלד, יחד עם טליה זליגמן. בשנים 2013–2014 עיצב את כתב העת אלכסון, ואת המגזין אופוס. החל משנת 2012 מרצה במחלקות לעיצוב תעשייתי ולתקשורת חזותית בשנקר. מאז סיום לימודיו בשנקר, עיצב קורנפלד מגוון גופנים עבריים ולטיניים, כגון: גופן אלמוני דו לשוני, גופן אמביוולנטי אשר עוצב בהשראת הגופנים הלטיניים מקטגוריית הסלאב-סריף, גופן סינופסיס, גופן מקומי עוצב בהשראת הגופן הקלאסי פרנק־ריהל, גופן אטלס אשר שימש כגופן תדמית שנת ה-40 של שנקר (ב־2009), לאחר מכן עבר מקצה שיפורים ושינויים עיצוביים, שינה את שמו לאטלס והחל להיות משווק לקהל הרחב. בשנת 2010 התחיל קורנפלד פרויקט מתמשך בשם "שלט כניסה". זהו ארכיון מצולם של שלטי כניסה להתיישבויות מאזורים שונים בישראל. בתוך ההגדרה של 'התיישבויות' נכללים – ערים, מושבים, קיבוצים, עיירות, כפרים, מועצות מקומיות, ויישובים. בשנת 2015 הצטרפו לפרויקט יעל שגב, אורי זקהם, אלה סברדלוב קרן ורן שנברגר. קורנפלד הקים יחד עם טליה זליגמן את מגזין אנטייטלד, מגזין קבוצתי המפרסם רשומות ועבודות של יוצרים מעולמות תוכן של עיצוב ואמנות.. מדיה וקבצים בנושא אברהם קורנפלד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אברהם קורנפלד אתר הגופנים של אאא אתר פרויקט שלט כניסה יצירתו של אברהם קורנפלד במגזין ״אנטייטלד״ יובל סער, ביקור בביתו של המעצב אברהם קורנפלד, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2012 יובל סער, 5 מעצבים מספקים אלטרנטיבה עברית לפונטים המוכרים, באתר הארץ, 16 בינואר 2012 דף המחבר של אברהם קורנפלד, באתר אאא בית לטיפוגרפיה עברית עמוד האודות, מגזין אנטייטלד
קורה (ירח)

קורה (נקרא גם Jupiter XLIX) הוא אחד מירחיו של כוכב הלכת צדק שהתגלה בשנת 2003 על ידי קבוצה של אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי בראשותו של סקוט שפרד. לאחר גילוי קוטלג בשם S/2003 J 14. קוטרו של קורה הוא 2 קילומטרים ומהירותו בעת הקפתו את צדק היא 2.23 ק"מ לשנייה. רדיוס מסלולו של קורה סביב צדק הוא 23,239,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 723.720 ימים. קורה בעל בהירות נראית של 23.6. קורה בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.2462. הוא נקרא על שם קורה, אחד משמותיה של האלה פרספונה, אשתו של האדס ובתה של דמטר. קורה משתייך לקבוצת הירחים פסיפאה, קבוצת ירחים זו קרויה על שמו של הירח פסיפאה, ירחיה של קבוצה זו מקיפים את צדק ממרחק של 22.8 עד 24.1 מיליון ק"מ, לקבוצה זו משתייכים הירחים: פסיפאה, סינופה, קלירואי, מגאקליטה, אוטונואה, יורידמה וספונדה. מדיה וקבצים בנושא קורה בוויקישיתוף
אריון

האם התכוונתם ל... אריון (משורר) – משורר יווני, מממציאי הדיתיראמבוס אריון (מיתולוגיה) – במיתולוגיה היוונית, דמות של סוס בעל יכולת דיבור אריון (כוכב לכת) – כוכב לכת חוץ-שמשי בקבוצת הכוכבים דולפין אריון (קומיקס) – דמות קומיקס ביקום מארוול של חברת מארוול קומיקס רות אריון – ציירת ויוצרת ישראלית, ממייסדי כפר האמנים עין הוד פרס אריון למוזיקה (Arion Music Awards). אריון קורפוריישן (Aerion Corporation) – חברת פיתוח וייצור מטוסי מנהלים על-קוליים.
שוטרז

שוטרז (Shooters) היא מילה באנגלית שמשמעותה "יורים". האם התכוונתם ל... שוטרז (אי) – אי קטן ובלתי מיושב במפרץ ניוארק שבמדינת ניו יורק, ארצות הברית גבעת שוטרז – שכונה ברובע גריניץ' שבדרום-מזרח לונדון השוטרז - להקתו של הזמר האמריקאי אוטיס רדינג בתחילת דרכו "שוטרז" - סוג של קוקטיילים
סילנה (ירח)

סילנה (נקרא גם Jupiter XLVIII) הוא אחד מירחיו של כוכב הלכת צדק שהתגלה בשנת 2003 על ידי קבוצה של אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי בהובלתו של סקוט שפרד. לאחר הגילוי קוטלג בשם S/2003 J 13. קוטרו של סילנה הוא 2 קילומטרים ומהירותו בעת הקפתו את צדק היא 2.34 ק"מ לשנייה. רדיוס מסלולו של סילנה סביב צדק הוא 23,396,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 731.099 ימים. סילנה בעל בהירות נראית של 23.2. סילנה בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.4116. את שמו, קיבל סילנה על שם סילנה שהייתה בתו של זאוס. סילנה משתייך לקבוצת הירחים פסיפאה, קבוצת ירחים זו קרויה על שמו של הירח פסיפאה, ירחיה של קבוצה זו מקיפים את צדק ממרחק של 22.8 עד 24.1 מיליון ק"מ, לקבוצה זו משתייכים הירחים: פסיפאה, סינופה, קלירואי, מגאקליטה, אוטונואה, יורידמה וספונדה.
נס הצפת הגרזן

נס הצפת הגרזן, הוא נס המופיע בספר מלכים ב', פרק ו', פסוקים א'–ז', שאותו חולל אלישע הנביא. אלישע, שאיתו התגוררו בני הנביאים מקבל את דבריהם על כך שמקום מושבם הנוכחי "צר ממנו" ויחד איתם מחליטים להעתיק את מקום מושבם. בהגיעם לשפת נהר הירדן, לשם רצו לעבור, ניגשים לחטוב עצים לבניית מגוריהם החדשים. במהלך חטיבת העצים נפל גרזנו של אחד מבני הנביאים לנהר. אותו בן נביאים הביע את צערו בפני אלישע על כך שגרזנו, שהיה שאול, נפל ואין לו את האמצעים הכספיים לפצות על הגרזן השאול. אלישע לוקח חתיכת עץ וזורק למקום בו נפל הגרזן ובנס, צף הגרזן. (א) וַיֹּאמְרוּ בְנֵי-הַנְּבִיאִים אֶל-אֱלִישָׁע הִנֵּה-נָא הַמָּקוֹם אֲשֶׁר אֲנַחְנוּ ישְׁבִים שָׁם לְפָנֶיךָ צַר מִמֶּנּוּ: (ב) נֵלְכָה-נָּא עַד-הַיַּרְדֵּן וְנִקְחָה מִשָּׁם אִישׁ קוֹרָה אֶחָת וְנַעֲשֶֹה-לָּנוּ שָׁם מָקוֹם לָשֶׁבֶת שָׁם וַיֹּאמֶר לֵכוּ: (ג) וַיֹּאמֶר הָאֶחָד הוֹאֶל נָא וְלֵךְ אֶת-עֲבָדֶיךָ וַיֹּאמֶר אֲנִי אֵלֵךְ: (ד) וַיֵּלֶךְ אִתָּם וַיָּבֹאוּ הַיַּרְדֵּנָה וַיִּגְזְרוּ הָעֵצִים: (ה) וַיְהִי הָאֶחָד מַפִּיל הַקּוֹרָה וְאֶת-הַבַּרְזֶל נָפַל אֶל-הַמָּיִם וַיִּצְעַק וַיֹּאמֶר אֲהָהּ אֲדֹנִי וְהוּא שָׁאוּל: (ו) וַיֹּאמֶר אִישׁ-הָאֱלהִים אָנָה נָפָל וַיַּרְאֵהוּ אֶת-הַמָּקוֹם וַיִּקְצָב-עֵץ וַיַּשְׁלֶךְ-שָׁמָּה וַיָּצֶף הַבַּרְזֶל: (ז) וַיֹּאמֶר הָרֶם לָךְ וַיִּשְׁלַח יָדוֹ וַיִּקָּחֵהוּ: — ספר מלכים ב', פרק ו', פסוקים א'–ז' פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. מקובל לשייך את הסיפור לסוגת השבח הקצר, סיפור שעיקר מטרתו להפגין את גדולתו של הנביא כמחולל נסים, ומקורו אולי במסורות שהתהלכו בעל-פה בקרב חוגי "בני הנביאים". הסיפור נחקר אך מעט. נפילת הגרזן ונס הצפתו מאת הרב אלחנן סמט. הרב אלחנן סמט, נס הצפת הגרזן - תורת הנס, באתר דעת
עונת 1996/1997 בליגה הארצית

עונת 1996/1997 בליגה הארצית הייתה העונה ה-21 של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. הליגה החלה ב-7 בספטמבר 1996 והסתיימה ב-24 במאי 1997. על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 16 קבוצות. העונה הסתיימה בניצחון של הפועל אשקלון שעלתה לעונת 1997/1998 לליגה לאומית לצד עירוני אשדוד. בסיום העונה הפועל קריית שמונה והפועל חדרה ירדו לליגה השלישית. אביבי זוהר ממכבי יפו היה מלך השערים של העונה עם 21 כיבושים. טבלת התחרות נתוני העונה
עץ פרי

עץ פרי הוא עץ הנותן פירות הנצרכים על ידי בני אדם ובעלי חיים מסוימים. כל העצים בעלי הפרחים מייצרים פרי, שהם שחלות של פרחים המכילים זרע אחד או יותר, אך בשימוש הורטיקולטורלי, המונח "עץ פרי" מוגבל לאלה המכילים פירות למאכל בני אדם. עץ שאינו עצי פרי נקרא עץ סרק או אילן סרק. המחקר המדעי של הפירות נקרא פומולוגיה, שמחלק את הפירות לקבוצות על פי מורפולוגיה ואנטומיה. לדוגמה, פירות בשרניים, הכוללים תפוחים ואגסים, ופירות בית גלעין, הכוללים אפרסקים, נקטרינות, שקדים, משמשים, שזיפים ודובדבנים. מדיה וקבצים בנושא עץ פרי בוויקישיתוף עצי פרי, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שנבוביים

שֶּׁנַבּוּבִיִּים (שם מדעי: Orycteropodidae) היא משפחת יונקים ממוצא אפרוטרופי השייכים לקבוצת האפרותריה והיא המשפחה היחידה בסדרת השֶּׁנַבּוּבָאִים (Tubulidentata). במשפחה ובסדרה זו שרד כיום רק מין אחד - השנבוב החי במחילות לאורך אפריקה. השנבוביים דומים במראם לדובי נמלים או לפנגולינאים אך למעשה הם קרוביהם הרחוקים של הפילים והשפנים וקרובים בעיקר למינים הקטנים מסדרת הטנרקאים והארכפיים וכן לסדרה הנכחדת Ptolemaiida. הם התפתחו לראשונה במהלך תקופת המיוקן, והתפתחו לציד מושבות נמלים וטרמיטים גדולות. כדי לצוד אותם בהצלחה הם פיתחו לשון ארוכה מאוד, איבדו את כמעט כל שיניהם ואלה שנותרו הן חסרות אמייל וחלשות מאוד. הם פיתחו עצם ירך עבה בעלת גבשושיות ואיבדו את פרוותם. השנבוב החי כיום מגיע לאורך 105 עד 130 ס"מ ולמשקל 60 עד 80 ק"ג בבגרות. התזונה שלו מורכבת כמעט במלואה מנמלים ודומיהם, אותם הוא צד בלילה באמצעות לשונו הארוכה והדביקה. זוג שנבובים מגדל גור אחד פעם בשנה המתבגר בגיל חצי שנה ומגיע לבגרות מינית בגיל שנתיים. Scotaeops Archaeorycteropus Palaeorycteropus Myorycteropus Leptorycteropus Amphiorycteropus שנבוב (Orycteropus) - בו סוג ומין יחיד שנבוב הסוג פלסיורקטרופוס המכונה "שנבוב מלגשי" (Plesiorycteropus), נחשב לחלק מסדרת הטנרקאים. מדיה וקבצים בנושא שנבוביים בוויקישיתוף שנבוביים, באתר ITIS (באנגלית) שנבוביים, באתר NCBI (באנגלית) שנבוביים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) שנבוביים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שנבוביים, באתר GBIF (באנגלית)