נחום רקובר

הרב נחום רָקוֹבֶר (נולד בי"ד בחשוון תרצ"ג, 13 בנובמבר 1932 בירושלים) הוא פרופסור אמריטוס למשפטים המתמחה בחקר המשפט העברי, משנה ליועץ המשפטי לממשלה לשעבר, חתן פרס ישראל לספרות תורנית בשנת תשס"ב, ובעל עיטור "יקיר ירושלים". פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. נחום רקובר נולד בירושלים לרב חיים רקובר ולחנה מלכה, בתו של הרב שמחה מנדלבוים. בשנת 1947 החל ללמוד בישיבת בני עקיבא כפר הרואה, כעבור שנתיים, בגיל 16 וחצי, החל ללמוד בישיבת "משכן ישראל" בירושלים, בראשות הרב יעקב כלאב. זמן קצר לאחר מכן התמזגה הישיבה בישיבת מרכז הרב, ורקובר דבק ברב צבי יהודה הכהן קוק אשר עמד בראשה. בין השאר, סיכם את שיעורי רבו על פרק "קניין תורה" במסכת אבות, אשר נערכו ונדפסו לימים בספר מיוחד בידי בנו הרב בנימין רקובר. כן השתתף בשיעוריו של הרב הנזיר. למד במשך שנים רבות בחברותא עם הרב דוב ליאור. לצד לימודיו בישיבה השלים את בחינות הבגרות. בשנת 1953 נסמך לרבנות. בשנת 1952 החל ללמוד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, והוסמך למשפטים בשנת 1957 וכעורך דין ב-1959. הוא החל ללמד באוניברסיטה בשנת 1964, במקביל לעבודה כעוזר ליועץ המשפטי לממשלה ולועדת החוקה, חוק ומשפט, וזכה לתואר דוקטור למשפטים באוניברסיטה העברית בשנת 1968, על העבודה "יסודות ההרשאה במשפט העברי". שימש פרופסור אורח באוניברסיטת דרופסי שבארצות הברית ב-1970, מרצה בכיר באוניברסיטת תל אביב בין השנים 1975–1980, פרופסור אורח באוניברסיטת ברקלי, אוניברסיטת הרווארד ואוניברסיטת ברנדייס ב-1977. בשנת 1981 התמנה לפרופסור חבר במחלקה לקרימינולוגיה של אוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1982 נתמנה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה לענייני משפט עברי. בין השנים 2000-2005 שימש חבר בועדה לענייני החולה הנוטה למות. קיבל פרס ישראל לספרות תורנית בשנת תשס"ב (2002) הענקת הפרס לוותה בביקרת בגלל אמירותיו נגד קהילת הלהט"ב. יצירתו המחקרית של רקובר ענפה ומגוונת, ומתפרסת על פני כל תחומי המשפט העברי, בנושאים שלא נחקרו בו מעולם (דוגמת צנעת הפרט, זכויות יוצרים ושילטון החוק), תוך השוואה למשפט הישראלי והצעות חוק שונות. במשך השנים פרסם רקובר קרוב ל-30 ספרים עיוניים, ערך למעלה מעשרה ופרסם יותר מ-250 מאמרים. מכהן כראש מורשת המשפט בישראל וכנשיא מכללת תלפיות. רקובר זכה על עבודתו במשפט העברי במספר פרסים, בהם: פרס ישראל (על מכלול פרסומיו) פרס קוגל של עיריית חולון לשנת 1974 (על הספר "השליחות וההרשאה במשפט העברי") פרס ירושלים (על הספר "אוצר המשפט - מפתח ביבליוגרפי למשפט העברי") פרס צלטנר (על מחקר על "ההגנה על כבוד האדם במשפט העברי") פרס לספרות ולמחקרים תורניים ע"ש הרב י"ל הכהן מימון (על מחקרים במשפט העברי), תש"נ פרס הרב קוק לספרות תורנית של עיריית תל אביב-יפו (על סדרת הספרים "חוק לישראל"). פרס הציונות הדתית לשנת תשע"א תואר יקיר ירושלים לשנת תש"ע (2010) חתן אות יקיר המשפט העברי ע״ש כבוד השופט מנחם אלון לשנת ה'תשע"ד (2014) פרס א.מ.ת. לשנת 2018 בשנת תשכ"א נישא לבתיה לבית בירגר (כ"ו בטבת ה'תרצ"ט–כ"ה בטבת ה'תשס"ח) אשר שימשה כמיילדת בבית החולים שערי צדק עשרות שנים. בנו הרב בנימין – עורך ספרי השיעורים על הש"ס של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא. בנו הרב אריאל – ר"מ בישיבת "נצר מטעי" באריאל. בנו הרב יששכר – מנהל חינוכי במוסדות החינוך מוריה. בנו הרב חיים – מחנך, מנחה סדנאות ומלמד חסידות. בתו הילה וולברשטיין – סופרת, שותפה לחיבור ספרי הביוגרפיה מלאכים כבני אדם על הרב אברהם יצחק הכהן קוק, משמיע ישועה על הרב צבי יהודה הכהן קוק ורב הכותל על הרב מאיר יהודה גץ, וזוכת פרס עמינח לשנת תשס"ד. נשואה לרב יצחק וולברשטיין, ראש כולל ביישוב שומריה. בתו מוריה הרמן - ד"ר באוניברסטת בר-אילן. נשואה לרב גד הרמן ר"מ בישיבת אורות הזורעים. בתו רחל שפירא - אשת הרב יצחק שפירא העומד בראש ישיבת עוד יוסף חי ביצהר ומנהיג את קהילת חסידי הרב יצחק גינזבורג בירושלים, ממחברי הספר תורת המלך. חתנו הרב חיים צפרי – חבר בית הדין לענייני ממונות בבנימין. חתנו הרב עדיאל דומוביץ' – ראש כולל דולב-טלמונים. אחיו הם הרבנים שמחה רז וברוך רקובר. אחותו נעמי הייתה נשואה לרב ישעיהו הדרי ואחותו רחל הייתה נשואה לפרופ' משה ימר. השליחות וההרשאה במשפט העברי, תשל"ב. אוצר המשפט - מפתח ביבליוגרפי למשפט העברי, תשל"ה (2 כרכים בעברית, וכרך נוסף בלועזית). עדות בשבועה, תשמ"א. הלכות יום העצמאות ויום ירושלים, ירושלים תשמ"ה. עושר ולא במשפט, תשמ"ח. המסחר במשפט העברי, תשמ"ח. שלטון החוק בישראל, תשמ"ט. זכות היוצרים במקורות היהודיים, תשנ"א. המשפט העברי בחקיקת הכנסת, 1988. המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל, 1989. הרמב"ם והחוק במדינת ישראל, תשמ"ה-1985. מורה דרך במקורות המשפט העברי. ניבי תלמוד - אמרות, פתגמים ומטבעות לשון מתחום המשפט - ביאורם, הוראתם ושימושם, תשנ"א. סדרת חוק לישראל - עריכה שיטתית ועדכנית של המשפט העברי, תשנ"ב-תשע"ד (11 כרכים בנושאים: שכירות ושאילה, שומרים, ערבות, נזיקין, עשיית עושר ולא במשפט, השבת אבדה, שליחות, נאמנות בנכסים, פגמים בחוזה, שיתוף בנכסים). איכות הסביבה - היבטים רעיוניים ומשפטיים במקורות היהודיים, תשנ"ד. לשילובו של המשפט העברי במשפט הישראלי, תשנ"ט-1998. גדול כבוד הבריות - כבוד האדם כערך-על, תשנ"ט. מסירות נפש - הקרבת היחיד להצלת הרבים, תש"ס-2000. מטרה המקדשת את האמצעים, ירושלים: הוצאת ספרית המשפט העברי, תש"ס. ההגנה על צנעת הפרט, תשס"ו. השלום כערך על. סודו של המשפט העברי - צדק משפט יושר ורחמים, 2019. ספרים בעריכתו קנין תורה ביאור הרב צבי יהודה הכהן קוק למסכת אבות, אלון שבות: המרכז לתרבות ישראלית, תשמ"ג מדיה וקבצים בנושא נחום רקובר בוויקישיתוף עמותת מורשת המשפט בישראל אותה הקים פרופ' נחום רקובר, באתר פרס ישראל מאמריו של נחום רקובר באתר דעת גזית איגוד בתי דין לממונות מיסודו של נחום רקובר נחום רקובר, דף שער בספרייה הלאומית רשימת המאמרים של נחום רקובר באתר רמב"י רשימת המאמרים של נחום רקובר, באתר רמבי"ש הספרים של נחום רקובר, באתר "סימניה" ספרים בנושאי משפט עברי (כולל כמה מספריו של נחום רקובר), אתר דעת מאמרים עוזי ברוך, המושג 'ארץ ישראל' לא קיים בבית המשפט העליון, באתר ערוץ 7, 6 באוקטובר 2010 אייזיק רמבה, ציון במשפט (העברי) תיפדה, מעריב, 5 ביולי 1968 בן ישי דניאלי, איש המשפט העברי: בגובה העיניים עם פרופ' נחום רקובר, באתר nrg‏, 14 בפברואר 2012 ריאיון עם פרופ' רקובר: בג"ץ מתעלם מחוק יסודות המשפט, באתר 'עולם קטן', 2017 (הקישור אינו פעיל) ראו: קל"ח פתחי חכמה עם "פתחי הפרדס", מכון נזר דוד תשס"ט, מבוא עמ' 29 בהערה הרב פרופ' נחום רקובר, 'זכרתי ימים מקדם: זכרונות על הרצי"ה זצ"ל', בתוך: שמעתין 184, שבט תשע"ג, עמ' 135–147 הוסמכו 55 עו"ד חדשים, דבר, 21 באפריל 1959. אישים ומוסדות, הצופה, 25 באפריל 1968 חתן פרס ישראל לספרות - הרב פרופ' נחום רקובר, באתר גלובס, 7 במרץ 2002 ההומואים והלסביות: לפסול פרופ' רקובר מקבלת פרס ישראל, באתר וואלה, 19 במרץ 2002 בורג מסתייג מהדברים בעניין פיזור עיריית עכו, דבר, 16 במרץ 1975 על אודותיה ראו: חידושים ברפואת נשים, מכון פוע"ה תשס"ט, עמ' 17