laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שניאור שפושניק

שניאור שפושניק (1896 – 12 בדצמבר 1919) היה מהרוגי מאורעות תל חי. שניאור נולד בחודרוקוב אוקראינה. בשנת 1901 עלה עם משפחתו לארץ ישראל והתיישבו בפתח תקווה. באחד ממכתביו לאחיו, יהושע, כתב: "נקרב אנו את הקץ, במעשינו הפעוטים, ברוחנו הכביר, כי בני בר כוכבא ורבי עקיבא אנו".[דרוש מקור] הוא התנדב לבוא לתל חי באלול תרע"ט ספטמבר 1919. בעקבות התמורות בארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה וספיחיה, התערער המצב במושבות הגליל העליון. הבדואים התמרדו כנגד הכוחות הצרפתים, ואף תקפו וגירשו את תושבי הכפרים הנוצרים באזור. כך למשל, הותקף באכזריות הכפר אבל אל-קמח (אבל בית מעכה הכנענית כשמה במקרא), בכ' בכסלו תר"ף 12 בדצמבר 1919, ותושביו נרצחו ונבזזו. בערבו של אותו יום, לאחר שיצאו מאבל, בשעה 19:30, תקפו הבדואים את חצר תל חי באש עשרות רובים עזה. "המתנפלים הקיפו את החצר מכל ארבע פִנותיה וירו בלי חשׂוֹך [כך] כדורים". חברי הקבוצה כיבו את האורות בבנינים והשיבו אש, אשר גרמה לנסיגת התוקפים. חבר הקבוצה שניאור שפושניק שנמצא עם תחילת היריות מחוץ לחצר נהרג. הוא היה החלל הראשון שנהרג על הגנת תל חי. נקבר בבית הקברות האזרחי בתל חי. העיר קריית שמונה נקראת על שמו, יחד עם שבעת חבריו שנהרגו על הגנת תל חי. בן-יוכבד (פנחס שניאורסון), בגבול הצפון, קונטרס, כ', י"ח טבת תר"ף, עמ' 4. ש. ג., 'הח' שפושניק', קונטרס, י"ט, ח' טבת תר"ף, עמ' 20- 21. בן-ציון דינור (עורך), ספר תולדות ההגנה, א, ב, הוצאת מערכות, תל אביב תשכ"ה, עמ' 566, 569, 583- 585. שפושניק, שניאור באתר יזכור ש. ג., קונטרס, עמ' 20 בן-ציון דינור, ספר תולדות ההגנה, א, ב, עמ' 569 בקבוצת תל-חי (בגליל העליון) היתה התנפלות של בידואים נהרג הפועל ש. שפוצ'ניק, הפועל הצעיר, 18 בדצמבר 1919 שניאור שפושניק באתר יזכור
יעקב טוקר

יעקב (ג'ייק) טוקר (תרנ"ז, 1896 – י"א באדר תר"פ, 1 במרץ 1920) היה מהרוגי מאורעות תל חי. טוקר נולד בעיירה היהודית גוניונדז הסמוכה לביאליסטוק שבפולין (אז במערב תחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית). התחנך בחדר, ועקב מחלת אביו כבר מגיל צעיר נשא בעול המשפחה, סייע לאמו בחלוקת חלב ולמד את מלאכת הטוויה. בהיותו בן 15 נפטר אביו. לקראת גיוסו לצבא הפליג לאחיו הבכור בארצות הברית, ושם התנדב באפריל 1918, בעת מלחמת העולם הראשונה, לגדוד העברי, ובשורותיו הגיע לארץ ישראל. עם תחילת מאורעות תר"פ יצא יחד עם חבריו לגדוד זאב וולף שרף ויצחק קנב לסייע ליישובי הגליל העליון. ביום י"א באדר תר"פ נכנסו ערבים לחצר תל חי בטענה כי הם מחפשים חילים צרפתים. במהלך חילופי היריות נפגע ונהרג, אך לא לפני שירה והרג את אחד מראשי התוקפים. יעקב טוקר באתר "יזכור" של משרד הביטחון ערך זה הוא קצרמר בנושא ציונות ובנושא תולדות עם ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המפלגה הסוציאליסטית

המפלגה הסוציאליסטית הוא שמן של מספר מפלגות במדינות ובארגונים בין–לאומיים שונים, שהאידאולוגיה שלהן היא סוציאליזם. האם התכוונתם ל... אירלנד המפלגה הסוציאליסטית (אירלנד) – מפלגה סוציאליסטית הפועלת באירלנד ובצפון אירלנד משנת 1996 אלבניה המפלגה הסוציאליסטית של אלבניה – מפלגת מרכז-שמאל סוציאל-דמוקרטית הפועלת משנת 1991 בולגריה המפלגה הסוציאליסטית הבולגרית – מפלגה סוציאל-דמוקרטית הפועלת משנת 1990, ממשיכתה של המפלגה הקומוניסטית הבולגרית בלגיה המפלגה הסוציאליסטית (ולונים) – מפלגת שמאל סוציאל-דמוקרטית הפועלת משנת 1978, מייצגת את הקהילה הוולונית ופונה גם אל המיעוט דובר הגרמנית המפלגה הסוציאליסטית (פלמים) (מפלגת "קדימה"; Vooruit) – מפלגת שמאל סוציאל-דמוקרטית הפועלת משנת 1978, מייצגת את הקהילה הפלמית לבנון המפלגה הסוציאליסטית הפרוגרסיבית (לבנון) – מפלגת מרכז–שמאל הפועלת משנת 1949, נתמכת בעיקר על ידי הדרוזים במדינה ספרד (קטלוניה) המפלגה הסוציאליסטית המאוחדת של קטלוניה – מפלגה היסטורית קומוניסטית-סטליניסטית שפעלה בשנים 1936–1997 סרביה המפלגה הסוציאליסטית הסרבית – מפלגה הפועלת משנת 1990, מיזוג של המפלגה הקומוניסטית והמפלגה הסוציאליסטית פורטוגל המפלגה הסוציאליסטית (פורטוגל) – מפלגה הפועלת משנת 1973, אחת משתי המפלגות העיקריות במדינה צרפת המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית – מפלגה סוציאל-דמוקרטית הפועלת משנת 1969, מחליפתה של מפלגת הפלג הצרפתי של אינטרנציונל העובדים (SFIO) שפעלה מ–1905 האיחוד האירופי מפלגת הסוציאליסטים האירופאים – מפלגה אירופית הפועלת במסגרת האיחוד האירופי ומוסדותיו משנת 1992; מורכבת משלושים ושתיים מפלגות סוציאליסטיות וסוציאל-דמוקרטיות מכל מדינות האיחוד האירופי ומנורווגיה המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (פירושונים) המפלגה הקומוניסטית (פירושונים)
המפלגה הסוציאל-דמוקרטית

האם התכוונתם ל... המפלגה הסוציאל-דמוקרטית האוסטרית המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (אסטוניה) המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של בוסניה והרצגובינה המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (ברזיל) המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה הסוציאל-דמוקרטים (דנמרק) המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (הממלכה המאוחדת) המפלגה הגאורגית הסוציאל-דמוקרטית (מנשביקית) המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של פינלנד המפלגה הסוציאל-דמוקרטית הצ'כית המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (רומניה) מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית של שוודיה המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (יפן) המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (ליטא) המפלגה הסוציאליסטית
אאוסטרל ליניאס אאריאס

אָאוּסְטְרָל לִינֵיאָס אָאֵרֵיאָס (בספרדית: Austral Líneas Aéreas) היא חברת תעופה ארגנטינאית המהווה חלק מקבוצת אארולינאס ארחנטינס. החברה מפעילה טיסות סדירות ליעדים בארגנטינה בלבד. בסיסה המרכזי נמצא בנמל התעופה אארופארקה חורחה ניוברי שבבואנוס איירס. החברה נוסדה בשנת 1971 על ידי מיזוג של שתי חברות תעופה. בשנת 1980 היא הולאמה על ידי ממשלת ארגנטינה לאחר שנקלעה לקשיים כלכליים. בשנים לאחר מכן נעשו מספר ניסיונות להפריטה, שכן הממשלה החזיקה גם בחברת התעופה הלאומית אארולינאס ארחנטינס, אך הם עלו בתוהו, בשנת 1987 נרכשה החברה לבסוף על ידי חברת החזקות. בשנת 2008 רכשה הממשלה בשנית את מניותיה של החברה וזו הפכה לחברת בת של אארולינאס ארחנטינס. כיום מבצעת החברה רשת של טיסות פנים ומעט טיסות בינלאומיות ליעדים קרובים. צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2018: ב-12 ביוני 1988 התרסקה טיסת אאוסטרל AU046, כ-2,000 מטר צפונית-מזרחית לנמל התעופה של פוסדס, שבפרובינציית מיסיונס, ארגנטינה. ב-10 באוקטובר 1997 התרסקה טיסת אאוסטרל AU2553 מעל העיר פריי בנטוס במהלך טיסה מפוסדס לבואנוס איירס. מדיה וקבצים בנושא אאוסטרל ליניאס אאריאס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אאוסטרל ליניאס אאריאס אתר אארולינאס ארחנטינס פרטי צי המטוסים של אאוסטרל ליניאס אאריאס, באתר airfleets.net (באנגלית) Embraer and Austral Seal Contract for 20 Embraer 190 Jets
תעלת ולנד

תעלת ולנד (באנגלית: Welland Canal) היא תעלה באזור ניאגרה בדרומה של קנדה המחברת בין ימת אונטריו בצפון לבין ימת אירי בדרום. התעלה נחפרה במטרה לעקוף את מפלי ניאגרה ולאפשר תנועת אוניות בין שני האגמים הגדולים. אורכה של התעלה 44.4 ק"מ (27.6 מייל) מפורט קולבורן (על אגם אירי) לפורט וולר (על אגם אונטריו) ויש לה עומק מינימלי של 9 מטרים (30 רגל). ימת אירי גבוהה ב-99 מטר מימת אונטריו. כדי להתגבר על הפרשי הגובה הוקמו בתעלה שמונה תאי שיט בנקודות שונות לאורכה. כל תא שיט רוחבו 24.4 מטר ואורכו 233.5 מטר. תא שיט מספר שלוש נמצא בתוככי העיר סנט קתרינס וכולל מרכז מבקרים המושך אליו תיירים רבים הבאים לצפות באוניות. כ-3,000 אוניות עוברות בתעלה מדי שנה. רבות מהן משרתות את הנמלים של וינדזור בדרום אונטריו, דטרויט, וקליבלנד בארצות הברית ומעבירות סחורות לנמל מונטריאול ומשם דרך נהר סנט לורנס לאוקיינוס האטלנטי ולרחבי העולם. המטענים הנפוצים ביותר הם תבואה, עפרות ברזל, מלח פחם, אבן, ברזל ופלדה. 3,272 ספינות ניווטו בתעלת וולנד ב-2014. הספינות נשאו יותר מ-31,750,000 טונות של מטען ב-2014. התעלה נבנתה בשלבים. בשנת 1824 החלו העבודות על התעלה והיא נחנכה בשנת 1829. מסלול התעלה היה קצר מזה הנוכחי והיא השתלבה בנהר הניאגרה ולא הגיעה עד ימת אירי. באופן הדרגתי הוארך מסלול התעלה והורחבו תאי השיט בו במהלך המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. התעלה הנוכחית הושלמה בשנת 1932. בשנות ה-50 של המאה העשרים הורחבה התעלה במסגרת העבודות על נתיב המים סנט לורנס. מדיה וקבצים בנושא תעלת ולנד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של תעלת ולנד וידאו: מסע לאורכה של תעלת ולנד מרכז המבקרים של התעלה תעלת ולנד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) The Walland Canal - Canada תעלת ולנד במפלי ניאגרה, קנדה | Wander, באתר www.wander.am Welland Canal | Description, History, Location, & Facts | Britannica, www.britannica.com (באנגלית) Niagara's Welland Canal, Niagara's Welland Canal ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של קנדה ובנושא גופי מים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחום פרצוביץ

הרב נחום פרצוביץ (כונה ר' נחום; כ"ח באדר תרפ"ג, מרץ 1923 - י"ח בחשוון תשמ"ז, 20 בנובמבר 1986) היה ראש ישיבת מיר בירושלים. נולד בטרוק לחיה קישא ולרבי אריה צבי פרצוביץ, שהיה נכדו של הרב שלמה הכהן מווילנה, בעל ה"חשק שלמה". למד תורה מפי רבותיו רבי ברוך בער לייבוביץ ורבי אלחנן וסרמן. בתקופת השואה שהה יחד עם תלמידי ישיבת מיר בשאנגחאי שבסין. היה מכונה בישיבה "נחום טרוקר" על שם מקום לידתו. בשנת תשי"א נישא לעטל בת הרב חיים שמואלביץ ראש ישיבת מיר. משנת תשכ"ה החל לכהן כראש ישיבת מיר. במשך השנים העמיד תלמידים רבים, מהם רבנים וראשי ישיבות בארץ ובעולם. בשנותיו האחרונות התרופף מצבו הבריאותי, אך למרות זאת מסר את שיעוריו מדי יום ביומו. נפטר בי"ח בחשוון תשמ"ז (1986) ונטמן בחלקת הרבנים בהר המנוחות. ספריו יצאו לאור לאחר פטירתו בשם "חידושי רבי נחום" ו"שיעורי רבי נחום". דרך לימודו מתאפיינת בדקדוק בפשט המילים המופיעות בתלמוד ובראשונים. הספר חידושי ר' נחום נערך מתוך סרטי ההקלטה של שיעוריו היומיים. הספר נדפס עוד לפני סדרת הספרים המקבילה "שיעורי רבי נחום", מכיוון שהרב פרצוביץ עצמו ייחס חשיבות מיוחדת לשיעוריו היומיים וסבר שהם העיקר. גדולי תלמידיו הגיהו את הספר, ובראשם הרב בערל אייזנשטיין, שכיהן כראש ישיבת קרית מלך. במקומות שלא היו סרטי הקלטה נערך הספר על פי כתבי תלמידים שנחשבים מדויקים. בספר צועד הרב פרצוביץ' לפי שיטת בריסק, ומסביר את הגמרא לאור לשונה ולשון הראשונים, כשהוא משתדל לא להוסיף פרשנות עצמאית. הוא מצטט בספר רבות מדברי רבותיו רבי ברוך בר לייבוביץ ורבי אלחנן וסרמן, וכן חותנו רבי חיים שמואלביץ. בחידושים על מסכת בבא בתרא הוא ממעיט מלהביא מדבריו של רבי ברוך בער. סדרת הספרים נדפסה על מסכתות יבמות, גיטין, בבא קמא, בבא מציעא ובבא בתרא. עוד נדפסה הסדרה "שיעורי רבי נחום", המבוססת על השיעורים הכלליים שנתן על מסכתות בבא מציעא, בבא בתרא, גיטין ויבמות, בעריכת תלמידו הרב אליעזר צבי סילבר. ב"ישורון" כרך כ"ב (ניסן תש"ע) נדפס קונטרס "חזון נחום", הכולל משיעוריו ודברי הספד עליו. בשנת תשע"ה יצא לאור על ידי נכדו הרב מאיר שולביץ הספר "בנין נחום" מתורתו ולזכרו. בנו הרב צבי, מראשי ישיבת מיר ברכפלד בנו הרב רפאל, ראש כולל מיר בביתר עילית ומחבר הספר "מנחת רפאל" על מסכת בבא מציעא ומסכת סוכה חתנו הרב חיים מנדל ברודסקי, ראש ישיבה בטורונטו חתנו הרב יצחק הלמן, ר"מ בישיבת מיר חתנו הרב אשר אריאלי, ר"מ בישיבת מיר הרב דב ברל אייזנשטיין, ראש ישיבת קריית מלך לשעבר, מעורכי ספריו "חידושי רבי נחום" הרב משה הבלין, רב העיר קריית גת וראש ישיבת תומכי תמימים במקום. הרב עזריאל לוי, עורכו הראשי של ש"ס עוז והדר הרב אביגדר נבנצל, רב הרובע היהודי הרב אליהו ברוך פינקל, מראשי ישיבת מיר לשעבר. הרב חיים קמיל, ראש ישיבת אופקים לשעבר. הרב שמואל יעקב בורנשטיין ראש ישיבת חברון גאולה וישיבת קריית מלך לשעבר. הרב יונה רכניצר, ראש ישיבת טשרנוביל הרב שבתי רפפורט, ראש המכון הגבוה לתורה באוניברסיטת בר-אילן הרב אליעזר צבי סילבר ראש ישיבת דרך חכמה ומחבר סדרת הספרים דרך אליעזר ועורך שיעורי ר' נחום הרב אברהם אוירבך, ראש ישיבת קרלין הרב אפרים צוקרברג, ראש ישיבת תפארת צבי הרב נחום פרצוביץ פורום אוצר החכמה הספד קצר על הרב פרצוביץ בתוך ירחון "הפרדס", באתר היברובוקס, טבת תשמ"ז עמ' 27 שיעוריו באתר קול הלשון שלמה מן, כשראש ישיבת מיר ביקש מידיד להזכירו לרפואה אצל הרבי אתר col אלול תש"פ נחום פרצוביץ (1923-1986), דף שער בספרייה הלאומית
מניין המצוות על פי הרמב"ן

מניין תרי"ג מצוות על פי השגות הרמב"ן על מניין המצוות של הרמב"ם, הוא רשימת תרי"ג (613) המצוות על פי דעת הרמב"ן, כפי שהיא מופיע בהשגות הרמב"ן - חיבור מאת רבינו משה בן נחמן המיוסד על חיבורו של הרמב"ם על מניין המצוות. החיבור מתייחס גם אל מניין המצוות על פי ספרו של בעל ההלכות גדולות, מן הגאונים, שעל חיבור זה ביסס הרמב"ם את חיבורו על מניין המצוות. הרמב"ן מצהיר שהוא איננו משוכנע אילו מצוות בדיוק יש למנות על מנת להגיע למניין תרי"ג, והוא כותב את השערתו. על פי סיכומו בסוף ספר המצוות, משמיט הרמב"ן 50 מצוות בסך הכל ממניין המצוות של הרמב"ם. על פי דבריו בסיכום ספר המצוות, הרמב"ן משמיט מספר המצוות לרמב"ם 26 מצוות עשה, והן: הרמב"ן חולק על ארבע מצוות נוספות ברמב"ם, כפי שכתב בשורש י"ב, והן: מצווה סד - מעשה קרבן חטאת מצווה סה - מעשה קרבן אשם מצווה סו - מעשה קרבן שלמים מצווה סז - מעשה קרבן מנחה, הרמב"ן מונה את מעשה כל הקרבנות במצווה אחת על פי סיכומו בסוף ספר המצוות, הרמב"ן משמיט ממניין הרמב"ם 24 מצוות לא תעשה: על מנת להשלים לתרי"ג מצוות מוסיף הרמב"ן מצוות אחרות. בהתאם למספר ההשמטות במצוות עשה דרמב"ם הרמב"ן מוסיף 26 מצוות עשה לפי דעתו: בשכחת העשין מונה הרמב"ן מצווה נוספת - להשתמש בעצי הפרי מסביב לערים שצרים עליהן לאכילה בלבד ולא להשחתה, וכבר הקשו שזו מצווה מיותרת, ובסוף חיבורו הרמב"ן לא הזכירה. הרב יהודה רוזאניס מסביר בחיבורו "דרך מצותיך" שהרמב"ן מנה מצווה זו רק לשיטת הרמב"ם שמונים לאו הבא מכלל עשה, אבל הרמב"ן עצמו לא מנאה. בשרש י"ב הרמב"ן משלים את ארבע המצוות שהחסיר בנתינת מתנות כהונה: נתינת תרומה גדולה לכהן, חוץ ממצוות הפרשתה נתינת חלה לכהן בנפרד מהפרשתה נתינת מעשר ראשון ללוי, חוץ מהפרשתו נתינת מעשר עני לעני, חוץ מהפרשתו כאמור, הרמב"ן משמיט 24 מצוות לא תעשה. בנוסף, בנוסח ספר המצוות שהיה לפי הרמב"ם היו חסרות שבע מצוות לא תעשה, ועל כן הוא מוסיף 31 לאוים: לאחר מכן הרמב"ן מסיק שיש למנות גם את האיסור להילחם במואב, עמון ואדום ולכבוש את ארצם כשלושה לאוים נוספים. בשל כך, הוא מציע למנות את ארבעת האיסורים ברמב"ם בהקרבת בעל מום – איסור להקדישו, איסור לשחוט אותו, איסור לזרוק את דמו ואיסור להקטיר את איבריו (לאוים צא-צד) כאיסור אחד, וכך להגיע למספר הנכון. תרי"ג מצוות ספר המצוות לרמב"ם מניין המצוות על פי הרמב"ם מניין המצוות על פי ספר החינוך מוני המצוות השגות הרמב"ן לספר המצוות באתר על-התורה השגות הרמב"ן לספר המצוות, קושטנטינה, שנת ה'ר"ע, מתוך אוצר הספרים הסרוקים של הספריה הלאומית כך כותב הרמב"ן, בפתיחת הסיכום שלו להשגות על ספר המצוות: ”וכתבנו במחלוקותיהן כפי הנראה אלינו במיעוט הפנאי ורוב הטרדות ובצוק העתים. ובאמת שחשבון המצות הוא דבר אשר אני חושד בו את כלנו, ומניח ביאור אמתתו במחשבתי למי שהניחו לו כל הספקות: נאמר בו אנחנו החסרים מה שאמרו השלמים בכל חכמה - 'אליהו עתיד לפרש פרשה זו'”.
יחיאל יהושע רבינוביץ

רבי יחיאל יהושע רבינוביץ (ה' בטבת תרס"א - כ"א בשבט תשמ"ב, 1900–1982, מכונה "החלקת יהושע" על שם ספרו) היה האדמו"ר מביאלא וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. נולד לרבי ירחמיאל צבי, ששימש לימים כאדמו"ר מביאלא (במקביל לאחיו ששימשו כאדמו"רים במקומות אחרים) בעיר שדליץ שבפולין. בהיותו בן חמש נפטר אביו והוא גדל בבית אבי אמו, האדמו"ר אריה לייבוש (השני) מאוז'רוב. לאחר שנפטר הסב בשנת תרע"ד עבר להתחנך אצל דודו רבי אברהם יהושע השיל רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא בלובלין. כמו כן נסע לרבי אברהם מרדכי אלתר האדמו"ר מגור. נישא לרבנית חנה פעשא, בתו של אליעזר ברנהולץ, מחסידי ביאלא בעיר ולודבה. בשנת תרפ"ד בגיל עשרים ושלוש שב לעיר שדליץ על מנת למלא את מקום אביו בהנהגת חסידות ביאלא. עם התגברות העלייה לארץ ישראל בשנות העלייה החמישית עודד חסידים ששאלוהו אם לעלות לארץ ישראל לעשות זאת. בליל שמחת תורה בשנת ה'ת"ש, בעקבות כניסת הנאצים לשדליץ במסגרת פלישתם לפולין ב-1939, נמלט עם בני משפחתו לשטחי פולין שכבשה ברית המועצות במסגרת הסכם ריבנטרופ–מולוטוב. הסובייטים שלחוהו לסיביר. בשנת תש"ב עלו שלושה מבניו ארצה במסגרת עליית ילדי טהראן. בל"ג בעומר ה'תש"ז הגיע לישראל והתאחד עם בני משפחתו. השתקע והקים את בית מדרשו בתל אביב-יפו. בשנת תשט"ז העתיק את מקום מגוריו לירושלים שבה הקים את בית מדרשו. בתחילת שנות ה-60 החל לכהן כחבר במועצת גדולי התורה, אך מיעט להשתתף בישיבותיה. כששאלוהו על כך אמר: "מקובלת עלי דעתו של הרבי מגור כי יש לו סייעתא דשמיא". נפטר בביתו בכ"א בשבט תשמ"ב (1982) ונטמן בהר הזיתים. כתביו יצאו לאור בסדרת הספרים "חלקת יהושע", על התורה בחמישה כרכים. ספרו "סדר היום" נדפס בחייו. כמו כן כונסו ההקדמות שכתב לספרי חסידות ביאלא ונדפסו בספר "חלקת יהושע". סידורי התפילה של החסידות מעוטרים בדברי תורתו ונקראים על שמו: "סדור תפילה חלקת יהושע", "מחזור חלקת יהושע" ו"תהילים חלקת יהושע". לאחר פטירתו נערכו בחירות בחסידות על מנת להכריע מי יהיה יורשו. בבחירות שנערכו בתוך השבעה נבחר בנו הצעיר רבי בן ציון רבינוביץ לאדמו"ר. לאחר מספר חודשים הכתירו חלק מהחסידים את בנו רבי דוד מתתיהו רבינוביץ ובמקביל החלו יתר הבנים לכהן כאדמו"רים. בנו הרב ירחמיאל צבי יהודה רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא פשיסחא. בנו הוא הרב שמחה בן ציון אייזיק רבינוביץ בעל הפסקי תשובות בנו הרב יעקב יצחק רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא רמת אהרן בנו הרב דוד מתתיהו רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא בני ברק בנו הרב בן ציון רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא בתו הבכורה גיטל, הייתה נשואה לחיים גוטהלף רבי עקיבא יוסף רבינוביץ, האדמו"ר מפוריסוב רבי ישראל חיים וייס, האדמו"ר מספינקא בבני ברק (חתן בנו הרב ירחמיאל צבי יהודה רבינוביץ מביאלא פשיסחא) יוסף יצחק דייטש, הרבי הקדוש מביאלא, ירושלים תשנ"ז-תשנ"ט רבי יחיאל יהושע רבינוביץ באתר אגודת אהלי צדיקים יחיאל יהושע רבינוביץ (1900-1982), דף שער בספרייה הלאומית כרטיס הקבר של רבי יחיאל יהושע רבינוביץ, באתר הר הזיתים אורחות דוד, חלק ב', איילנברג שמחה, תשע"ג פאר ישראל חלק ב', אהרן סורסקי, תשס"ב, עמוד י"ח
פסקי תשובות

פסקי תשובות היא סדרת ספרי הלכה, האוספים פסקים מעשיים מספרי פוסקים וספרי שו"ת בעיקר מפוסקי זמנינו. הסדרה נכתבה על ידי הרב שמחה בן ציון אייזיק רבינוביץ. הסדרה מונה שבעה כרכים, ומוסדרת לפי הספר משנה ברורה של רבי ישראל מאיר הכהן, על חלק אורח חיים של השולחן ערוך, כשעל כל חלק יצא כרך אחד, מלבד חלק השלישי העוסק בהלכות שבת שכולל שני חלקים האחד מסימן רמ"ב עד סימן ש' והשני מסימן ש"א עד סימן שד"מ. מלבד ה"משנה ברורה", המחבר מברר גם את דעתם של פוסקים נוספים, כמו בעל התניא. כחסיד, נוטה המחבר למנהגי החסידות והוא מביא למנהגים אלה מקורות בספרות ההלכה, החסידות או הקבלה. הסדרה עוסקת גם בעמדת ההלכה בשאלות טכנולוגיות שנתחדשו בעשרות השנים האחרונות. הסדרה קיבלה הסכמות מהרבנים נסים קרליץ, שמואל הלוי ואזנר, יצחק טוביה וייס, והאדמו"ר מביאלה - דוד המחבר. ובין היתר קיבל המחבר ברכות רבות מהרב עובדיה יוסף שאף היה לומד הרבה בספר זה וכותב אותו בספריו. מחבר הספרים הוא הרב שמחה בן ציון אייזיק רבינוביץ' (י"ב חשון ה'תשכ"ג, נובמבר 1962), יליד לוגאנו שבשווייץ, עלה לארץ בגיל שנה. הוא בנו של רבי ירחמיאל צבי יהודה רבינוביץ (האדמו"ר מביאלא-פשיסחא) וגולדה (לבית גליצקי), נכדו של רבי יחיאל יהושע רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא, וחתנו של ח"כ לשעבר שמואל הלפרט. למד בבחרותו בישיבת גור, וכן למד אצל רבי משה הלברשטאם. בשנת ה'תשמ"ט הוסמך לרבנות. החל משנת ה'תשנ"ז מכהן כרבה של קהילת 'משכנות יעקב' בשכונת רמת שלמה בירושלים. לאחר הופעת הסדרה 'פסקי תשובות' היא הפכה לפופולרית בקרב הפוסקים ותלמידי חכמים[דרוש מקור], ואחריה החלו מכונים שונים להוציא מהדורות חדשות של משנה ברורה עם הערות בשולי הדף מפוסקי זמננו. כהשלמה לסדרת "פסקי תשובות" הוציא חתנו של הרב רבינוביץ, הרב אהרן אריה כ"ץ, מו"ץ בשכונת רמת שלמה בירושלים, ספר בשם פסקים ותשובות (במתכונת דומה לפסקי תשובות) על שולחן ערוך יורה דעה. החלק הראשון יצא בשנת תשע"ז על הלכות כיבוד הורים, כבוד תלמידי חכמים, הלכות צדקה והלכות מילה. בהקדמה שכתב הרב רבינוביץ לספר זה, אישר שהדברים נכתבו בהסכמתו. בשנת תשפ"א יצא לאור חלק שני על יורה דעה מסימן פ"ז עד סימן קכ"ב, וכלול בתוכו הלכות בשר בחלב, תערובות, בישולי עכו"ם, חלב נכרי, ענייני סכנה, טבילת כלים, הגעלת כלים. הסדרה קיבלה הסכמות מהרבנים: משה שטרנבוך, יצחק טוביה וייס, עזריאל אויערבאך, שבח צבי רוזנבלט, משה שאול קליין ועוד. חלק נוסף בסדרה הוא הספר קיצור שולחן ערוך עם ליקוטי פסקי תשובות, נערך על ידי בנו של הרב רבינוביץ, הרב יחיאל יהושע, רב בשכונת רמת בית שמש ג'2 בבית שמש, הכולל הערות קצרות על סדר הקיצור שולחן ערוך, ומיוסד על הספרים "פסקי תשובות" ו"פסקים ותשובות". עד כה (חשון תשפ"א) יצאו שני חלקים, כאשר החלק השלישי עדיין בעריכה. חלק א', באתר אוצר החכמה חלק ב', באתר אוצר החכמה חלק ג', באתר אוצר החכמה סקירה קצרה על סדרת הספרים, אתר ארץ חמדה הרב יובל שרלו על סדרת הספרים, אתר מורשת אשכול בקורת על הסדרה בפורום אוצר החכמה הרב שמחה רבינוביץ בשיחה עם מנדי ברונפמן על חיבורו "פסקי תשובות" בבלוג עלי ספר הרב שמחה בן ציון אייזיק רבינוביץ – המכלול, באתר www.hamichlol.org.il ערך זה הוא קצרמר בנושא הלכה ובנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאלו קינגי

מאלו קינגי (שם מדעי: Malo kingi) היא מין זעיר של מדוזות קובייה מהקבוצה מדוזת אירוקנג'י, המזכירה במראה מדוזה אמיתית, שחיה באזור הימי של אוסטרליה. גודלה אינו עולה על סנטימטר מעוקב אחד בקירוב. מדוזה זו היא קרובתה של המדוזה קטלנית זעירה. מדוזה זו עלולה לגרום לתסמינים הנודעים בשם תסמונת אירוקנג'י כשהיא באה במגע עם עור האדם. סימפטומים של תסמונת אירוקנג'י תועדו לראשונה על ידי הוגו פלקר בשנת 1953, ונודעו טרם שיוכם למדוזות אלו. התסמינים והמדוזה קרויים על-שם אנשי אירוקנג'י, שארצם משתרעת לאורך החוף הצפוני של רצועת קרנס, קווינסלנד. מדוזת האירוקנג'י היא זעירה, גודלה כגודל ציפורן אדם. היא בנויה מפעמון בגודל סנטימטר וארבע זרועות שאורכן יכול להגיע למטר. לכל אורך זרועותיה ישנם עוקצים המכילים ארס. העוקצים על הזרועות מגובשים, ונראים כמעין טבעות קטנות הנמתחות לאורכן של הזרועות. העוקצים לאורך הזרועות הארוכות מכילים ארס קטלני המשמש למדוזה להמם את טרפה במהירות, אשר מורכב מדגים קטנים ומהירים. למדוזות הממוצעות יש עוקצים רק על-גבי זרועותיהן, אך לאירוקנג'י יש עוקצים גם על הפעמון (כיפה) שלה. החוקרים עדיין לא הסיקו מהי מטרתו של מאפיין ייחודי זה. ההשערה הרווחת היא שתכונה זו מאפשרת למדוזה לתפוס ביתר יעילות את טרפה, דגים קטנים. על הזרועות מיליונים של עוקצים דמויי מחטים מיקרוסקופיות מלאות בארס רב עוצמה. עוקץ המדוזה עובד כמו מחט ארוכה הנכנסת פנימה ודרוכה כקפיץ. כאשר העוקצים מופעלים, הם נמשכים כלפי חוץ בשבריר שנייה, וננעצים בבשר הנפגע שבא במגע עם המדוזה. עוקצים אלה ממשיכים להפריש רק את קצהו הרעיל, אשר גורם לתגובת הכאב להתעכב. כאשר האויב מתרחק, עוקצים אלה קורעים את הזרועות של המדוזה, והם נשארים בגוף של התוקף מה שגורם לצריבה. אירוקנג'י שונה ממינים אחרים בכך שיש לה את היכולת "לירות" את זרועותיה ובכך להזריק ארס ללא מגע ישיר. נכון לעכשיו, לא ידוע אם פעולה זו מתרחשת עבור מטרה נוספת מלבד לכידת טרף. מעט מאוד ידוע על אורך חייהם והארס של מדוזות אירוקנג'י, וזאת משום שהן קטנות ושבריריות מכדי להחזיקן בתנאי מעבדה. הארס שלהן חזק מאוד, פי 10 יותר מזה של נחש הרב-פתן מלכותי, פי 100 מזו של עכביש הטרנטולה וחלש רק פי 10 מצרעת הים. השערת החוקרים היא שארס בעוצמה כזו נחוץ כדי לאפשר לה להמם במהירות את טרפה, אשר מורכב מדגים קטנים ומהירים. קטלנית זעירה מאלו קינגי, באתר NCBI (באנגלית) מאלו קינגי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מאלו קינגי, באתר GBIF (באנגלית)
גייב פרואיט

גבריאל מייקל "גייב" פרואיט (באנגלית: Gabriel Michael "Gabe" Pruitt; נולד ב-16 באפריל 1986 בלוס אנג'לס, קליפורניה) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הגארד. בעבר, שיחק בעירוני אשקלון מליגת העל והיה חבר סגל קבוצת בוסטון סלטיקס שזכתה באליפות ליגת ה-NBA. פרואיט למד באוניברסיטת USC, ובשלוש עונותיו באוניברסיטה הוא תרם 13.8 נקודות, 3.5 אסיסטים ו-3.1 ריבאונדים. ב-27 באפריל 2007 נרשם פרואיט לדראפט ה-NBA, ונבחר במקום ה-32 על ידי הבוסטון סלטיקס. בעונתו הראשונה פרואיט היה רכז רביעי (אחרי ראז'ון רונדו, אדי האוס וסם קאסל), ולכן הוא שיחק בליגת הפיתוח של ה-NBA, בקבוצה יוטה פלאש. אף על פי ששיחק את מרבית העונה בליגת הפיתוח זכה בסופה באליפות ה-NBA ביחד עם הסלטיקס. בעונתו השנייה התקדם פרואיט במעמד הקבוצתי, ושיחק 8 דקות בממוצע למשחק. ב-31 ביולי 2009 נופה פרואיט מסגל השחקנים של הסלטיקס, ושיחק במחנה הקיץ של הניו יורק ניקס, אך נופה גם מסגל הניקס ב-7 באוקטובר 2009. פרואיט שיחק בעונה זו בליגת הפיתוח בקבוצות לוס אנג'לס די-פנדרס ויוטה פלאש. פרואיט שיחק 62 משחקים בסך הכל בבוסטון ותרם 2 נקודות ב-7.5 דקות. ב-10 באוגוסט 2010 חתם פרואיט בקבוצה עירוני אשקלון מליגת העל. פרואיט הספיק לשחק באשקלון 12 משחקים בלבד לפני ששוחרר בעקבות יכולת מאכזבת שלו. הוא קלע 8.2 נקודות בממוצע למשחק. את עונת 2011/2012 פתח פרואיט בקבוצת סו פולס סקייפורס מליגת הפיתוח של ה-NBA, ולאחר שני משחקים במדי הקבוצה הוחתם על ידי קבוצת האורלנדו מג'יק בחודש דצמבר 2011 לקראת העונה המתחדשת (לאחר שביתת השחקנים הארוכה שהתקיימה בחודשים שקדמו לעונה זו). ב-21 בדצמבר 2011, אחרי שני משחקי קדם-עונה מול המיאמי היט, שוחרר פרואיט מהקבוצה וחזר לשחק בסו פולס סקייפורס גם בעונת 2011/2012 וגם בעונת 2012/2013. בעונת 2013/2014 שיחק 4 משחקים במדי מיין רד קלאוס מליגת הפיתוח של ה-NBA ואז עבר להמשך העונה לשחק 13 משחקים במדי אגו רת'ימנו מיוון. בעונת 2014/2015 שיחק במדי קראבנוס היוונית מספר משחקים בתחילת העונה ועבר בהמשכה אל פאנליניוס היוונית בה סיים את העונה. פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA