laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חוק לשיקום שירות המדינה המקצועי

חוק לשיקום שירות המדינה המקצועי (בגרמנית: Gesetz zur Wiederherstellung des Berufsbeamtentums; מקובל גם בשם חוק בדבר השבת הפקידות המקצועית על כנה) היה חוק שנחקק בגרמניה הנאצית ב-7 באפריל 1933, כחודש לאחר עלייתו לשלטון של אדולף היטלר. החוק בוטל על ידי בעלות הברית בספטמבר 1945. החוק קבע את שירות המדינה כ"לאומי", והתיר פיטורים של עובדי מדינה קבועים. עובדי מדינה שאינם בני הגזע הארי או מתנגדי המשטר הנאצי נדרשו להתפטר מעבודתם. בהתאם לכך, יהודים ומתנגדי המשטר לא יכלו לעבוד במשרות של מורים, פרופסורים, שופטים או במשרות ממשלתיות נוספות. זמן קצר לאחר חקיקתו של חוק זה, נחקק חוק נוסף, שהטיל הגבלה דומה על עורכי דין, נוטריונים, רופאים ויועצי מס. בהצעת החוק, שנוסחה בידי שר הפנים, וילהלם פריק, נקבע שכל אלה שאינם ממוצא ארי יפוטרו לאלתר. כאשר הובא החוק לחתימתו של נשיא גרמניה, פאול פון הינדנבורג, ב-1 באפריל 1933, הוא סירב לחתום עליו כל עוד לא הוצאו מתחולתו ותיקי מלחמת העולם הראשונה, בניהם של חללי המלחמה, ואלה שהיו עובדי מדינה במהלך המלחמה. היטלר קיבל הסתייגות זו, והחוק המתוקן נחתם ב-7 באפריל 1933. החוק היווה נקודת מפנה בתולדות יהדות גרמניה, משום שהיה חוק אנטישמי ראשון מאז האמנציפציה של שנת 1871. ההסתייגות שהותירה במשרתם את אלה ששירתו בצבא הקיסרי במלחמת העולם הראשונה, איפשרה לכ-2,500 מתוך כ-5,000 עובדי מדינה יהודים להישאר במשרתם ובמקום עבודתם. עם החלת חוק אחר (חוק ה-Reichsbürgergesetz), ובפרט החלת התקנה הראשונה שבו, בספטמבר 1935, אולצו כל היהודים להתפטר מן השירות הציבורי עד סוף שנת 1935. בין היהודים שנפגעו מהחוק נמנות הפיזיקאיות ליזה מייטנר והדוויג קוהן. את תוצאות החוק ממחיש גורלו של המכון למתמטיקה באוניברסיטת גטינגן, שהיה מרכז מתמטי בעל מוניטין עולמיים, ורבים ממוריו היו יהודים. המתמטיקאי הנודע דויד הילברט התאמץ למנוע את הפעלת החוק, אך ללא הצלחה. כשנה לאחר סילוק היהודים מהמכון שאל שר התרבות הנאצי ברנהרד רוסט את הילברט: "האם נכונה השמועה על פיה המכון המתמטי סבל מאוד מאז סילוקם של היהודים וחבריהם?" השיב לו הילברט: "סבל? לא, הוא לא סבל, אדוני השר. הוא פשוט איננו קיים יותר". המכון למתמטיקה באוניברסיטת גטינגן לא חזר מעולם לימי תפארתו. תעודת ייחוס ארי חוקי נירנברג חוק אזרחות הרייך יצחק ארד, ישראל גוטמן ואברהם מרגליות (עורכים), השואה בתיעוד: מבחר תעודות על חורבן יהודי גרמניה ואוסטריה, פולין וברית-המועצות, יד ושם, תשל"ח, עמ' 43–44. Gesetz zur Wiederherstellung des Berufsbeamtentums - לשון החוק, באתר ארכיון המסמכים מהרייך השלישי (בגרמנית) חוק בדבר החזרת הפקידות המקצועית על כנה (מיום 7 באפריל 1933), מובאות נבחרות מתוך החוק (בעברית) ליאו קורי, "מתמטיקאים יהודים בגטינגן: 1895–1933", זמנים, אביב 1999.
ערפילית הסרטן

ערפילית הסרטן (באנגלית: Crab Nebula, נקראת גם M1,‏ NGC 1952 או שור A) היא שארית סופרנובה בקבוצת הכוכבים שור. הערפילית נוצרה בסופרנובה 1054, הסופרנובה הבהירה ביותר שנצפתה על ידי אסטרונומים סינים וערבים ב-1054. היא נצפתה לראשונה על ידי ג'ון בוויס ב-1731, ומרחקה מכדור הארץ כ-6,500 שנות אור. קוטר הערפילית 11 שנות אור וגדל במהירות של כ-1,500 קילומטר לשנייה. במרכז הערפילית נמצא פולסר ערפילית הסרטן - כוכב ניטרונים מסתובב. ערפילית זו היא העצם האסטרונומי הראשון שזוהה עם סופרנובה מתועדת. הערפילית התגלתה מחדש בשנת 1758 על ידי שארל מסיה כשחיפש שביטים. מסיה סיווג אותה כערך הראשון בקטלוג שלו של עצמים דמויי-שביט. ויליאם פרסונס, רוזן רוס השלישי, בחן את הערפילית בטירת ביר בשנות ה-40 של המאה ה-19 ונתן לעצם את שמו כערפילית סרטן מכיוון שציור של הערפילית שצייר דמתה לסרטן. בתחילת המאה ה-20, הניתוח של תמונות מוקדמות של הערפילית לקח שנים אחדות עד שנראה שהיא מתפשטת. מעקב על ההתפשטות הראה שהערפילית ככל הנראה נראתה בכדור הארץ לפני כ-900 שנים. רישומים היסטוריים הראו שכוכב חדש, בהיר מספיק כדי שייראה בשמי היום באותו חלק של השמיים נצפה על ידי אסטרונומים סינים וערביים ב-1054. בהינתן המרחק הגדול, "הכוכב האורח" הובחן על ידי הסינים והערבים ככזה שיכול להיות רק סופרנובה - כוכב מאסיבי מתפוצץ שכילה את אספקת האנרגיה שלו מהיתוך גרעיני וקרס אל תוך עצמו. ניתוחים חדשים של רישומים היסטוריים הראו שהסופרנובה שיצרה את ערפילית הסרטן כנראה הופיעה באפריל או בתחילת מאי, והגיעה לבהירות הנראית המקסימלית של בין 4.5- ו- 7- (בהירה יותר מכל עצם בשמי הלילה למעט הירח) ביולי. הסופרנובה נראתה בעין בלתי מזוינת למשך כשנתיים לאחר גילויה. הודות לרישומי התצפיות של אסטרונומים מהמזרח הרחוק ומהמזרח התיכון ב-1054, ערפילית הסרטן הפכה לעצם האסטרונומי הראשון שזוהה ככזה שקשור לפיצוץ סופרנובה. עם בהירות נראית מדרגה 8.4 ערפילית הסרטן ניתנת לצפייה באמצעות משקפת איכותית כאשר תנאי התצפית טובים. במשקפת או בטלסקופ חובבים היא נראית כמו כתם מעורפל וקטן ונדרש טלסקופ מקצועי כדי להבחין בשלוחות היוצאות ממרכזה. רק בצילום ארוך חשיפה ניתן להבחין בכל הפרטים של המבנה המורכב של הערפילית. קל לאתר את הערפילית במרחק של מעט יותר ממעלה מצפון-מערב לכוכב ζ בשור. מדיה וקבצים בנושא ערפילית הסרטן בוויקישיתוף ערפילית הסרטן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערפילית הסרטן, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
פנאקיט

פנאקיט הוא מינרל נזוסיליקטי המכיל בריליום ושייך לקבוצת הפנאקיט, קבוצת מינרלים במבנה דומה הקרויה על שמו. נוסחת המבנה הכימי של פנאקיט היא Be2SiO4. לפנאקיט יש סימטריה טריגונלית, אחד המינרלים הסילקטיים הבודדים בעלי סימטריה זו, הנפוצה יותר במינרלים קרבונטיים. לפנאקיט יש סימטריה זהה למינרל הירוק דיופטאז ולמינרל וילמיט השייך גם הוא לקבוצת הפנאקיט. הפנאקיט מופיע בטבע בדרך כלל בגבישים בלתי מפותחים שצורתם רומבוהדרונים פחוסים כמעט עד צורת לוחיות או עדשות קמורות בתוך מסת אם. פחות נפוץ כגבישים פריזמתיים קצרים, אבל במקרים קיצונים יכול הגביש לגדול לאורך של 20 ס"מ. כמו כן במקבצים של גבישים בצורת עמודים, כספרוליטים (גופים מעוגלים בתוך מסת אם) וכגרגירים. פאות הגבישים מקווקוות לאורכן. גבישים תאומים חודרניים נפוצים. הגבישים נעדרי פצילות, והם נשברים בצורת קונכייה. הקשיות של המינרל גבוהה יחסית ונעה בין 7.5 ל-8 בסולם מוס והמשקל הסגולי הוא בממוצע 2.96. אופטית המינרל הוא חד-צירי. מקדם השבירה הממוצע של הפנאקיט הוא 1.66. גבישי הפנאקיט הם לפעמים שקופים לחלוטין וחסרי צבע, אבל בדרך כלל צבעם לבן, צהבהב או אפרפר והם שקופים למחצה. לעיתים יש גבישי פנאקיט בגוון ורוד וחום ולפעמים מופעים כתמים מנומרים על פאות הגביש. המופע השקוף חסר הצבע דומה מאוד לקוורץ ולכן טועים לא פעם בין שני סוגי המינרלים. את השם למינרל נתן המינרלוג הפיני (בן המיעוט השוודי) נילס גוסטף נורדנשלד ב-1833 על סמך דוגמאות שקיבל ממכרה האזמרגד והכריזובריל על פלג טקובאיה בסמוך ליקטרינבורג בהרי אורל ברוסיה. מקור השם ביוונית, "פנקוס", כלומר מרמה. השם רומז לדמיון של הגבישים השקופים של הפנאקיט לגבישי קוורץ. לעיתים נעשה שימוש בפנאקיט כאבן חן. לשם כך חותכים את האבן בצורת יהלום. שתי דוגמאות נאות של אבנים שנחתכו כך, השוקלות 34 ו-43 קרט (6.8 ו-8.6 גרם בהתאמה), מצויות במוזיאון הבריטי. מקדם השבירה של הפנאקיט גבוה מזה של הקוורץ, הבריל או הטופז, וכתוצאה מכך פנאקיט מלוטש מבריק יותר ויש הטועים בינו לבין יהלום. בנוסף, פנאקיט הוא מינרל מבוקש על ידי אספנים. פנאקיט מופיע בעורקים בפגמטיטים שנוצרו בטמפרטורה גבוהה, בסלעי גרייזן, בעורקים הידרותרמיים ובשיסטים נציציים יחד עם קוורץ, כריזובריל, אפטיט וטופז. הפנאקיט הוא מינרל נדיר, אבל שכיחותו יחד עם אבנים יקרות גורמת לכך שהוא זמין למדי בחנויות למינרלים. המינרל מוכר זמן רב מדוגמאות שנמצאו במכרה האזמרגד והכריזובריל על פלג טקובאיה בסמוך ליקטרינבורג בהרי אורל ברוסיה, שם מצוים גבישים גדולים בשיסט נציצי. המינרל נמצא גם יחד עם טופז ואמאזוניט בסלעי הגרניט של הרי אילמן בדרום אורל ובאזור פסגת פייק (Pikes Peak) שבמדינת קולורדו בארצות הברית. גבישים פריזמתיים גדולים נמצאו במחצבת פצלות השדה בקראגרו (Kragerø) שבנורווגיה. פראמון (Framont) ליד שירמק (Schirmeck) שבאלזס הוא אתר ידוע נוסף. גבישים גדולים נמצאו בסאו מיגל דה פיראקיקבה (São Miguel de Piracicaba), כ-50 קילומטר מבלו הוריזונטה בירת מדינת מינאס ז'ראיס בברזיל. גבישים גדולים יותר שקוטרם נע בין 3 ל-5 ס"מ ומשקלם עד 13 קילוגרם נמצאו בגרינווד (Greenwood) שבמדינת מיין בארצות הברית, אך כאן מדובר על פסאודומורף של קוורץ. אתר WebMineral אתר Mindat אתר Mineral Galleries פרויקט rruf פנאקיט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) לרשימה המלאה ניתן להיעזר בקישור לאתר Mindat.
הקונגרס הבין-לאומי של המתמטיקאים

הקונגרס הבין-לאומי של המתמטיקאים (באנגלית: The International Congress of Mathematicians, בראשי תיבות: ICM) הוא הכנס הגדול ביותר של קהילת המתמטיקאים. הכנס נערך לראשונה בציריך בשנת 1897, ומאז 1900 הוא נערך מדי ארבע שנים (מלבד ימי מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה), בחסות האיגוד המתמטי הבין-לאומי. בטקס הפתיחה של הקונגרס מוענקים מדליית פילדס, פרס נבנלינה, פרס קרל פרידריך גאוס ומדליית צ'רן, שהם מאותות ההוקרה החשובים ביותר בתחום המתמטיקה. בין ה-9 ל-11 באוגוסט 1893 התקיים, במסגרת התערוכה העולמית של שיקגו (1893), קונגרס המתמטיקאים הבינלאומי הראשון. במסגרת זו נשא נשיא הקונגרס, פליקס קליין, קריאה ליצירת קונגרס מתמטיקאים קבוע. גוף זה, הקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים התכנס לראשונה כעבור ארבע שנים בציריך וממשיך להתכנס מאז באופן קבוע. בכנס שנערך בשנת 1900 בפריז הציג דויד הילברט רשימה של 23 בעיות פתוחות במתמטיקה, שנודעה מאז בשם 23 הבעיות של הילברט. בכנס שנערך בשנת 1912 בקיימברידג' הציג אדמונד לנדאו רשימה של 4 בעיות בתורת המספרים, הידועות בשם בעיות לנדאו. בכנס שנערך בשנת 2006 במדריד השתתפו יותר מ-4,500 מתמטיקאים. מדיה וקבצים בנושא הקונגרס הבין-לאומי של המתמטיקאים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הקונגרס הבין-לאומי של המתמטיקאים הקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים באתר איגוד המתמטיקה הקונגרס של 1998 (סיכומי ההרצאות) הקונגרס של 2002 (סיכומים זמינים ב-arXiv) הקונגרס של 2006 (סיכומים) A. Jonh Coleman. "Mathematics without borders": a book review. CMS Notes, vol 31, no. 3, April 1999, pp. 3-5 הכנס היה אמור להיות בעיר פטרבורג ברוסיה, אולם בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה, שהנהלת הקונגרס גינתה בחריפות, החליטה הנהלת הקונגרס שהכנס יהיה מקוון. ראו: https://www.mathunion.org/fileadmin/IMU/ICM2022/ICM_2022_statement.pdf
אביבי

אביבי הוא שם פרטי או שם משפחה, הנובע מהשם אביב. האם התכוונתם ל... אישים ששם משפחתם אביבי אבישי אביבי – שחקן וזמר עבר, כיום מעצב תפאורות אהוד אביבי – פרופסור למטלורגיה, מחלוצי מדעני הגרעין בישראל וממייסדי הקריה למחקר גרעיני בנגב. אלי אביבי – ישראלי שהתפרסם בעיקר כמי שהכריז על עצמו כנשיא מדינת אכזיב בחוף הגליל המערבי אמיר אביבי – קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף ברוך אביבי (ווליבלר) – עיתונאי, סופר ומחנך ישראלי גידי אביבי – מפיק, תסריטאי קולנוע ואיש תקשורת ישראלי יוסף אביב"י – תלמיד חכם, ביבליוגרף וחוקר קבלה, המתמחה בתחום קבלת האר"י נועם אביבי – כדורסלן ישראלי פנחס אביבי – שגריר בדימוס, דיפלומט בשירות החוץ הישראלי צבי אביבי – סופר יהודי קובי אביבי – ראש המועצה האזורית באר טוביה שי אביבי – שחקן, איש תוכן טלוויזיוני ומנחה טלוויזיה ישראלי שמואל אביבי (אמיל ברנהאוט) – משורר וסופר ישראלי אביב (פירושונים)
אדל (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אדל – זמרת־יוצרת בריטית אפולה אדל – כדורגלן קמרוני-ארמני אדל בת הבעל שם טוב – בתו של מייסד תנועת החסידות אדל (ספר) – רומן היסטורי מאת יוכי ברנדס העוסק בבעל שם טוב ובתו אדל יצחק אדל – מלחין ומורה ישראלי שרון דן אדל – זמרת הולנדית, סולנית וית'ין טמפטיישן דיוקנה של אדל בלוך-באואר – ציור מאת גוסטב קלימט פינגווין אדלי אישים ששמם הפרטי הוא אדל
ערפילית הנשר

ערפילית הנשר (באנגלית: Eagle Nebula, מקוטלגת כ-M16 וכ-NGC 6611) היא צביר כוכבים פתוח בקבוצת הכוכבים זנב הנחש, המוקף בענני אבק וגז היוצרים ערפילית פליטה. שמה ניתן לה על שום צורתה המזכירה נשר. ערפילית זו היא נושא של תמונות מפורסמות שצולמו על ידי טלסקופ החלל האבל, המראה עמודים של גז ייצור כוכבים בערפילית. צביר הכוכבים התגלה בין השנים 1745 ו-1746 על ידי האסטרונום השווייצרי ז'אן פיליפ דה שסו. ב-1764 צפה שארל מסיה בצביר מבלי לדעת שכבר התגלה לפני כן, וציין שהצביר מוקף בערפילית. בשנת 1895 צולמה הערפילית לראשונה על ידי אדוארד ברנרד בחשיפה ארוכה, שאפשרה להבחין בצורתה המיוחדת. ערפילית הנשר היא חלק מערפילית פליטה מתפשטת, או אזור H II, המקוטלג כ-IC 4703, ובתוכה מתרחשת פעילות ייצור כוכבים. כוכבי הצביר, שנוצרו מהגז והאבק שבערפילית, הם כוכבים צעירים שגילם מוערך בכ-5.5 מיליוני שנים והם מסיווג ספקטרלי O, כך שהטמפרטורה שלהם היא לפחות 30,000 קלווין ומרבית הקרינה הנפלטת מהם היא בתחום העל-סגול. קרינה זו מייננת את האטומים בערפילית ומביאה לפליטת אור נראה ממנה. גודלה הזוויתי הוא כ-25X35 דקות קשת ומרחקה כ-7,000 שנות אור מכדור הארץ, כך שממדיה כ-55X70 שנות אור. גודלו הזוויתי של הצביר הוא כ-7 דקות קשת המתאים לקוטר כ-15 שנות אור. בהירות נראית הצביר הכוללת היא מדרגה 6.4, כך שלמעשה כמעט ולא ניתן להבחין בו ללא ציוד עזר. בהירותו הנראית של הכוכב הבהיר ביותר בערפילית היא מדרגה 8.24 כך שניתן לראותו במשקפת איכותית. הערפילית עמומה בהרבה ונחוץ טלסקופ כדי להבחין בה, אך רק בצילום ארוך חשיפה ניתן להבחין בצורתה המיוחדת. הערפילית נמצאת כ-2.5 מעלות ממערב לכוכב γ (גמא) במגן כך שקל למצוא אותה. כשתי מעלות מדרום לה, בקבוצת הכוכבים קשת נמצאת ערפילית אומגה. תמונות מאת ג'ף הסטר שצולמו ב-1995 בעזרת טלסקופ החלל האבל שיפרו משמעותית את הבנתנו על התהליכים בתוך הערפילית. אחת התמונות ידועות כ"עמודי הבריאה" מתארת אזור גדול בו מתבצע תהליך יצירת כוכבים. המדענים סבורים שהאזורים האפלים בערפילית הם אבות-טיפוס של כוכבים. צורת העמוד של האזור מזכירה אזור יצירת כוכבים גדול בהרבה, שצולם על ידי טלסקופ החלל שפיצר ב-2005 בקבוצת הכוכבים קסיופאה, המצוין כ-W5 וכונה "הרי הבריאה". שילוב תמונת קרני רנטגן מטלסקופ החלל צ'נדרה עם תמונה של טלסקופ החלל האבל הראה שמקורות קרני רנטגן (מכוכבים צעירים) לא מקבילים לעמודים, אלא מנקדים באקראיות את האזור. בתחילת שנת 2007 מדענים שהשתמשו בטלסקופ החלל שפיצר גילו עדויות לכך שהעמודים ככל הנראה נהרסו כתוצאה מפיצוץ סופרנובה לפני כ-8,000 עד 9,000 שנים. האור מסופרנובה זו הגיע לכדור הארץ כבר לפני כ-2,000 שנים. אך גלי ההלם שעוותו את צורת הערפילית איטיים יותר ולכן נראה את צורת העמודים החדשה רק בעוד כ-1,000 שנים. בשנת 2022, 27 שנים אחרי ש"עמודי הבריאה" תועדו - טלסקופ החלל ג'יימס ווב סיפק תמונה טובה ומרשימה יותר. קטע מהערפילית, מכונה "Star Queen" "עמודי הבריאה" בערפילית הנשר בצילום תת-אדום תמונת "עמודי הבריאה" המפורסמת, 1995 תמונה ברזולוציה גבוהה, 2014 תמונה שצולמה על ידי טלסקופ החלל ג'יימס וב, 2022 מדיה וקבצים בנושא ערפילית הנשר בוויקישיתוף M16 באתר SEDS. אבי בליזובסקי, ‏עמודי הבריאה – האייקון של צילומי האבל, הולכים ומתפוררים, באתר "הידען", 2 בפברואר 2015 ערפילית הנשר, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
הארד-רוק קפה

הארד-רוק קפה (באנגלית: Hard Rock Café) היא רשת בינלאומית של בתי-קפה-מסעדה גדולים, שנערכות בהם הופעות של מוזיקאים ועל הקירות שלהם יש תצוגה של פריטי אספנות ונוסטלגיה מתחום מוזיקת הרוק. הסניף הראשון של הרשת נוסד בלונדון בשנת 1971. נכון לדצמבר 2015 יש לרשת 191 סניפים ב-59 מדינות, כולל 157 בתי קפה, 22 מלונות ו-11 בתי קזינו. רשת הארד-רוק מחזיקה בבעלותה גם בתי מלון וקזינו אחדים ברחבי העולם. מיזם השעשועים הארד-רוק פארק בקליפורניה נסגר בשל המשבר הכלכלי של אמצע העשור הראשון של המאה ה-21. בשנת 2006 נקנתה רשת הארד-רוק קפה בסכום הקרוב למיליארד דולר מרשת ראנק גרופ על ידי שבט סמינול האינדיאני, שמנהל את הרשת עד היום. בעבר היה סניף אחד במדינת ישראל – בדיזנגוף סנטר שבתל אביב. הסניף נפתח בשנת 1993, אך נסגר בשנת 1997, לאחר שהזכיין צבר חובות בסך של כ-5 מיליון שקלים. בסניף זה נערכו מספר הופעות, בין היתר של מאיר אריאל ולהקת קריזמא המתועדת באלבום דלתות נפתחות מעצמן (1998) וההופעה של יזהר אשדות המתועדת באלבום הסולו השלישי שלו (1995) שהיה רב מכר. מדיה וקבצים בנושא הארד-רוק קפה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הארד-רוק קפה (באנגלית) הארד-רוק קפה, ברשת החברתית פייסבוק הארד-רוק קפה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הארד-רוק קפה, ברשת החברתית אינסטגרם הארד-רוק קפה, באתר פינטרסט ההיסטוריה של הארד-רוק קפה מתוך אתר החברה מיזם השעשועים הארד רוק פארק נסגר - אפריקה הפרישה 10 מיליון דולר בגין ירידת ערך, גלובס ynet, שבט אינדיאני בארה"ב רוכש את הארד רוק קפה, באתר ynet, 7 בדצמבר 2006 נווית זומר, המשביר לצרכן מצאה שוכר לשטח הארד-רוק קפה, באתר ynet, 18 בספטמבר 2002 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גודיונסן

האם התכוונתם ל... איידור גודיונסן – כדורגלן איסלנדי, שחקן מונקו ארנור גודיונסן – כדורגלן עבר, אביו של איידור גודיונסן
אביב (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אביב – אחת מארבע עונות השנה באזור האקלימי בו נמצאת ישראל, בין החורף לקיץ אביב (דגנים) – שלב מתקדם בהבשלתם של דגנים; מונח זה הוא מקורו של שם העונה אביב (צמח) – סוג במשפחת הקוציציים אביב פתרונות מתקדמים – חברת תוכנה ישראלית אביב (שיר) – שיר מולחן של רחל המשוררת (השכחתי תריסים להבריח) אישים ששם משפחתם אביב אפרת אביב – שחקנית ישראלית גבי אביב – איש חינוך וקצין צה"ל בדימוס דין דין אביב – זמרת ישראלית מוצי אביב – זמר (מלכות החרמון), אביה של דין דין אביב עליזה אביב – זמרת ישראלית, אמהּ של דין דין אביב זוהר אביב – סופרת ילדים ונוער חיים אביב – מדען ישראלי שעסק בתחום הביולוגיה המולקולרית יואב אביב – עיתונאי ושדרן רדיו ישראלי יעל אביב – שחקנית ישראלית יקיר אביב – שדרן רדיו ישראלי לירן אביב – זמר מזרחי וים תיכוני מרסל אביב – קצין בצה"ל שני אביב – שחקנית ישראלית אביבי אביבה אישים ששמם הפרטי הוא אביב
ערפילית שעון החול

ערפילית שעון החול (באנגלית: Hourglass Nebula, MyCn 18) היא ערפילית פלנטרית צעירה הנמצאת בדרום קבוצת הכוכבים זבוב במרחק של כ-8,000 שנות אור מכדור הארץ. ערפילית שעון החול התגלתה על ידי אנני ג'אמפ קאנון ומרגרט וו. מאיאל בזמן עבודתם על סיווג הנרי-דרפר. באותו הזמן (שנות ה-20 של המאה ה-20) ערפילית שעון החול נחשבה לערפילית פלנטרית עמומה. טלסקופים וטכנולוגיות צילום מתקדמות אפשרו את זיהוי צורת שעון-החול של הערפילית על ידי רגוודרה סחאי וג'ון טרוג'ר מהמעבדה להנעה סילונית ב-18 בינואר 1996. מעריכים שצורתה הייחודית של הערפילית נוצרה על ידי התפשטות רוח כוכב בתוך ענן המתפשט באיטיות והצפוף בקו המשווה שלו יותר מבקטביו. הערפילית צולמה על ידי טלסקופ החלל האבל. ישנה ערפילית נוספת עם אותה צורה של ערפילית שעון החול, והיא נמצאת בערפילית הלגונה. ערפילית שעון החול הוצגה בכריכת הירחון נשיונל ג'יאוגרפיק באפריל 1997. הופעתה הייחודית של הערפילית גרמה לעורכי הירחון להגיב "אסטרונומים צפו ביקום למרחק של 8,000 שנות אור עם טלסקופ החלל האבל, והיה נראה כאילו עין האלוהים החזירה מבט". ערפילית שעון החול משמשת את פרל ג'אם בכריכת אלבומו בינוראל. ערפילית שעון החול מופיעה במשחק הפופולרי Final Doom. מדיה וקבצים בנושא ערפילית שעון החול בוויקישיתוף ערפילית שעון החול, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
צאגה אמלק

צאגה אמלאכ (נקרא גם: אבא צאגה) היה נזיר יהודי אשר חי ופעל במאה החמש-עשרה באימפריה האתיופית והיה תלמידו הקרוב של הנזיר אבא צברה. אמלאכ נולד בשם "אסכל" כבן בכור לקיסרית היהודיה ציון ציפורה ולקיסר זרע יעקב ויועד להיות יורש אביו. בשנת 1462 כאשר התרחש מרד ציפורה בראשותו של מלך ממלכת ביתא ישראל גדעון החמישי אסקל יועד להיות קיסר אתיופיה לאחר שהמרד יצליח בעיני אמו. לאחר שהמרד חוסל בצורה אכזרית, אמו הוצאה להורג בידי בעלה הקיסר ואסקל הודח מתפקיד יורש העצר לטובת אחיו הצעיר באדה מריאם והוא הפך לאחראי על בית הכלא של האסירים היהודים שנלקחו בשבי במרד. בין האסירים היה הנזיר אבא צברה. אסקל, אשר שמר טינה לאביו מפני שרצח את אמו לנגד עיניו, שכנע בסופו של דבר את אבא צברה לברוח מהכלא ולקחת אותו עמו. אסקל וצברה היו צריכים לברוח מפני חיילי הצבא שחיפשו את אסקל, שלו הייתה חותמת מלכותית על מצחו. לאחר מכן אבא צברה גייר את אסקל ליהדות ושינה את שמו ל"צאגה אמלק" ("בן המלך"). שני אישים אלו פיתחו וחיזקו את מעמד הנזירים אצל יהודי אתיופיה ופסקו הלכות שונות. דוד מולה, חוברת בית הכנסת אבא צברה, עמוד 4. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא ביתא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אסקל

אסקל (בספרדית: Esquel) היא עיר בפרובינציית צ'ובוט שבפטגוניה הארגנטינאית. בשנת 2019 התגוררו בה 36,687 אלף תושבים. אסקל נוסדה ב-25 בפברואר 1906 בידי ולשים מהעיירה טרוולין, השוכנת כ-20 ק"מ דרומית-מערבית אליה. פירוש שמה בשפת המפוצ'ה הוא "קוץ", והוא מרמז על הצמחייה האופיינית לאזור. ב-1922 חוברה אסקל לרשת מסילות הברזל, כאשר רכבות החלו לקשר בינה לבין אינחניירו ג'קובאצ'י שבפרובינציית ריו נגרו, 402 ק"מ צפונית-מזרחית ממנה. קו רכבת זה, המכונה "לה טרוצ'יטה" או "El Viejo Expreso Patagónico" ("האקספרס הפטגוני הישן"), עודו פועל באמצעות קטרי קיטור, אך כיום הוא משמש בעיקר לתיירות. ב-1951 התפרסמה העיר, כשחקלאי מקומי מצא מטאור במשקל 755 ק"ג. המטאור, שזכה לכינוי "אסקל", הכיל אוליבין. תושבי אסקל מתפרנסים בעיקר מיערנות, מסחר, חקלאות ותיירות. אתרי התיירות המרכזיים הם הטרוצ'יטה, אתר הסקי לה אוז'ה, והפארק הלאומי לוס אלרסס, המרוחק 50 ק"מ ממנה. בסמוך לאסקל פועל המרכז ההידרואלקטרי פוטלאופו (Futaleufú). מאז ראשית המאה ה-21 מנהלים תושבי העיר מאבק נגד הכוונה לפתוח מכרה זהב בסמוך אליה, מחשש לנזקים שייגרמו לסביבה. לאסקל עיר תאומה אחת, אייבריסטווית' שבוויילס. מדיה וקבצים בנושא אסקל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אסקל מידע על העיר באתר משרד הפנים הארגנטינאי (בספרדית) אתר הטרוצ'יטה (בספרדית)
אסי בלדוט

אסי בלדוט (נולד ב-21 באוקטובר 1981) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר. בלדוט החל את דרכו במחלקת הנוער של בני יהודה תל אביב, וערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון במשחק מול מכבי חיפה בעונת 1998/1999, כאשר לאחר מכן החל להשתלב באופן קבוע בקבוצה. בעונה זו הוא שיחק גם במדי נבחרת הנוער של ישראל. בעונתו השלישית בקבוצה, עונת 2000/2001, ירד בלדוט עם בני יהודה לליגה הלאומית. בלדוט ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הצעירה של ישראל במשחק ידידות מול יוון ב-17 בינואר 2001. הוא שיחק ארבע פעמים במדי נבחרת זו, אך מעולם לא זומן לנבחרת הבוגרת. היה חלק מרכזי בהצלחתה של בני יהודה בעונת 2001/2002, ועלייתה בחזרה לליגת העל, כאשר היא סיימה במקום השני בליגה הלאומית. מאז עונה זו, הוא הפך לאחד מהשחקנים החשובים בקבוצה. בעונת 2005/2006 כבש בלדוט שישה שערים ובישל שמונה שערים נוספים, והיה השחקן המרכזי בעונה הטובה של בני יהודה, שמהלכה העפילה לגמר גביע המדינה שם הפסידה להפועל תל אביב, וסיימה במקום הרביעי בליגת העל. בעונת 2006/2007 החל בלדוט לכהן כקפטן בני יהודה, והפך לאחד השחקנים המזוהים ביותר עם המועדון. בינואר 2011 החליט מאמן הקבוצה דרור קשטן שבלדוט אינו נמצא יותר בתוכניותיו, והוא עזב את בני יהודה לאחר יותר מ-12 שנים ששיחק במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון, ועבר להפועל חיפה. ב-30 ביוני 2011 חתם בלדוט בעולה החדשה לליגת העל, הפועל ראשון לציון. בלדוט כבש תשעה שערי ליגה בעונה זו, אך לא הצליח לסייע לקבוצה להינצל מירידה לליגה הלאומית. בקיץ 2012 חתם בלדוט בקבוצת הפועל רמת השרון. ב-11 ביוני 2013 חתם לשנה בקבוצת הפועל רעננה. ב-30 ביוני 2014 חזר בלדוט לקבוצת נעוריו, בני יהודה, לאחר שירדה לליגה הלאומית, וחתם על חוזה לעונה אחת במועדון. בעונה זו כבש שלושה שערי ליגה, והעפיל עם הקבוצה בחזרה לליגת העל. ב-7 בספטמבר 2016 הודיע בלדוט על פרישה ממשחק פעיל וקיבל את תפקיד עוזר המאמן של אריק בנדו בבני יהודה. כעבור יומיים, חזר בו בלדוט מהפרישה והודיע כי חתם לעונה בקבוצת הפועל כפר שלם מליגה א', ובמקביל ישמש כעוזר מאמן בני יהודה. באוקטובר 2016 פרש ממשחק פעיל. בדצמבר 2016 מונה לסקאוט בבני יהודה. בשנת 2020, שימש כמאמן קבוצות ילדים בבני יהודה תל אביב. כיום בלדוט מתרכז בפיתוח ואימון שחקנים צעירים. אסי בלדוט, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אסי בלדוט, באתר Transfermarkt פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt דורון בן דור ודנה בהט, ‏אסי בלדוט סגר בהפועל חיפה עד לתום העונה, באתר ONE‏, 25 בינואר 2011 אור שקדי‏, הפועל ראשון לציון: אסי בלדוט חתם לשנה, באתר וואלה, 30 ביוני 2011 שירלי בר דיין, ‏אסי בלדוט חתם לשנתיים ברמת השרון, באתר ערוץ הספורט, 19 ביוני 2012 רועי זריהן, ‏פרסום ראשון: בלדוט מונה לעוזר מאמן בני יהודה, באתר ערוץ הספורט, 7 בספטמבר 2016 ארז נעמן, ‏בלדוט פרש וקיבל תפקיד מקצועי בבני יהודה, באתר ONE‏, 7 בספטמבר 2016 דוד נתן, אחרי 18 שנים: אסי בלדוט פרש מכדורגל, באתר ynet, 7 בספטמבר 2016 ארז נעמן, ‏אסי בלדוט חתם בהפועל כפר שלם מליגה א', באתר ONE‏, 9 בספטמבר 2016 בני יהודה: אסי בלדוט מונה לסקאוט של המועדון, באתר וואלה, 20 בדצמבר 2016 עירד צפריר, מוכן שיהיה גל שני של קורונה כדי שתקחו גביע? "כל עוד לא יהיו מתים, חותם על זה קל", באתר הארץ, 24 במאי 2020
כשלי הפצה

כשלי הפצה היא קבוצת כשלים לוגיים של ערפול, המתרחשים כאשר מונח בטיעון כי אין הבדל בין מונח "מופץ" (המתייחס לחבר כלשהו בכיתה) ול"מכלול" (המתייחס לכיתה עצמה כמכלול). טיעונים כאלו, אף שהם כוזבים, עשויים להיות משכנעים למדי בגלל השימוש שהם עושים בהיוריסטיקת ייצוגיות. הכשל, על שני סוגיו, תואר לראשונה ב"הפרכות סופיסטיות" של אריסטו. טיעונים ביחס לכיתות של עצמים ניתן להעלות בשתי דרכים עיקריות: תוך התייחסות לחברים בכיתה בנפרד, כפרטים; או להתייחס אל הכיתה כמכלול. לדוגמה: פרות אוכלות עשב. הפרות חשובות לכלכלת עמק יזרעאל. ההצהרה הראשונה "מופצת" לכל חברי הכיתה. כל פרה, כפרט, אוכלת עשב. במקרה השני, המשמעות אינה מופצת. הפרות, כקבוצה, חשובות לכלכלת עמק יזרעאל, אך מותה של פרה מסוימת לא ישנה את התמונה הזו מעיקרה. כלומר, למשפט יש ערך קולקטיבי. ניתן כמובן לשלב את שני המובנים ביחד, אך התוצאה תהיה כוזבת: הפרות חשובות לכלכלת עמק יזרעאל. עדנה היא פרה. לכן, עדנה חשובה לכלכלת עמק יזרעאל. למרות שגם ההנחה הראשית וגם המשנית אינן כוזבות, המסקנה כוזבת משום שביצענו מעבר ממשמעות קולקטיבית (בהנחה הראשית) למשמעות מופצת (בהנחה המשנית). ניתן כמובן לבצע מעבר כוזב בכיוון ההפוך: אני אוהב לאכול קרם אגוזים. שמן השיזוף "קרמרזון" מורכב מקרם אגוזים. לכן, אני אוהב לאכול את שמן השיזוף "קרמרזון". שוב, שתי ההנחות נכונות, אך כאן עוברים ממשמעות מופצת בהנחה הראשית למשמעות קולקטיבית במשנית, והמסקנה כוזבת. הסיבה לכשל היא שאין שום וודאות שהתכונות הנוכחות בחלקים ונובעות מהם יהיו נוכחות גם בשלם, או שהתכונות של השלם ונובעות מהיותו שלם יהיו נוכחות גם בחלקים. ישנם שני סוגים של כשלי הפצה: כשל הרכבה - המניח שמה שנכון ביחס לחברים נכון ביחס לכיתה. כשל חלוקה - המניח שמה שנכון לכיתה נכון גם לחבריה.