שם בן ע"ב

על פי הקבלה היהודית שם בן ע"ב הוא אחד משמותיו של אלוהים, ובחלק מהמקורות אף מוגדר כשם המפורש. השם מורכב מ-72 (=ע"ב) יחידות בנות שלוש אותיות כל אחת, וכולל בסך הכל 216 אותיות. השם במלואו מוזכר לראשונה בספר הישר המיוחס לרבי עקיבא, - ספר שהיה ידוע בתקופת הגאונים. אך כבר בתקופת האמוראים מוזכר שם של ע"ב. לפי רש"י, חלקים מהשם הוזכרו כבר במשנה. לשם ע"ב חשיבות רבה במסורת היהודית, והיא מייחסת לו ניסים רבים כמו קריעת ים סוף, החייאה והמתה של בני אדם ועוד. השם מורכב מצירוף אותיות של שלושה פסוקים המופיעים בסיפור קריעת ים סוף בספר שמות, בכל אחד מהפסוקים יש 72 אותיות. הפסוקים נקראים בקיצור ויסע ויבא ויט. וַיִּסַּע מַלְאַךְ הָאֱלֹהִים הַהֹלֵךְ לִפְנֵי מַחֲנֵה יִשְׂרָאֵל וַיֵּלֶךְ מֵאַחֲרֵיהֶם, וַיִּסַּע עַמּוּד הֶעָנָן מִפְּנֵיהֶם וַיַּעֲמֹד מֵאַחֲרֵיהֶם: וַיָּבֹא בֵּין מַחֲנֵה מִצְרַיִם וּבֵין מַחֲנֵה יִשְׂרָאֵל, וַיְהִי הֶעָנָן וְהַחֹשֶׁךְ וַיָּאֶר אֶת הַלָּיְלָה, וְלֹא קָרַב זֶה אֶל זֶה כָּל הַלָּיְלָה: וַיֵּט מֹשֶׁה אֶת יָדוֹ עַל הַיָּם, וַיּוֹלֶךְ יְהוָה אֶת הַיָּם בְּרוּחַ קָדִים עַזָּה כָּל הַלַּיְלָה, וַיָּשֶׂם אֶת הַיָּם לֶחָרָבָה, וַיִּבָּקְעוּ הַמָּיִם: — ספר שמות, פרק י"ד, פסוקים י"ט–כ"א הדרך שבאמצעותה מוציאים את השם מהפסוקים היא; כתיבת אותיות הפסוק הראשון בלי רווחים בשורה אחת, כתיבת אותיות הפסוק השני בשורה שמתחתיו מהסוף להתחלה, ובשורה השלישית – כתיבת אותיות הפסוק השלישי כסדרו. צורת כתיבה זו נקראת בוסטרופידון, ובספרי הקבלה מכונה "יושר היפוך ויושר". התוצאה היא כעין נחש אותיות מתפתל של שלושת הפסוקים: ←ויסעמלאךהאלהיםההלךלפנימחנהישראלוילךמאחריהםויסעעמודהענןמפניהםויעמדמאחריהם     הלילהלכהזלאהזברקאלוהלילהתאראיוךשחהוןנעהיהיולארשיהנחמןיבוםירצמהנחמןיבאביו→ ←ויטמשהאתידועלהיםויולךיהוהאתהיםברוחקדיםעזהכלהלילהוישםאתהיםלחרבהויבקעוהמים כאשר קוראים מלמעלה ללמטה את האותיות מקבלים בכל טור צירוף של שלוש אותיות שמהווה יחידה אחת של שם ע"ב. הצירוף הראשון הוא והו השני ילי השלישי סיט, וכן הלאה. מלבד הדרך הרגילה של "יושר היפוך ויושר", מובאות בספרות הקבלה אפשרות נוספת להוצאת 72 השמות משלושת הפסוקים. אפשרות זו נקראת כולו יושר - לקיחת האותיות מכל הפסוקים לפי הסדר. השם המתקבל הוא: ווו, ייי, סבט, וכן הלאה. בספר "חיי העולם הבא" של אברהם אבולעפיה מובאות עשר דרכים להוצאת שם ע"ב מפסוקי "ויסע ויבא ויט". על פי המסורת היהודית, כל אחד מחלקי השם מקביל לאחת מהספירות, אחד מהמזלות, ואחד מכוכבי הלכת מלבד הלבנה. על פי המסורת, בכח שם ע"ב נעשו ניסים רבים. ביניהם: קריעת ים סוף, הריגת המצרי על ידי משה כמסופר בספר שמות, החייאת בן האישה הצרפית על ידי אליהו, החייאת בן השונמית על ידי אלישע. על פי כוונות האר"י והרש"ש, בקריאת שמע יש לכוון באחד משמות ע"ב של "יושר היפוך ויושר" בכל מילה מפרשת "והיה אם שמוע". בפרשת "ויאמר" יש לכוון בכל מילה את אחד משמות ע"ב לפי שיטת "כולו יושר". על פי האר"י, גם בפיוט וכל מאמינים רמוז שם ע"ב. בספר הזוהר נאמר כי בפיוט אל אדון על כל המעשים רמוז שם בן ע"ב אותיות,, בסידור הרש"ש מוסבר כי הכוונה לשם בן ע"ב, וכי כל מילה בפיוט (החל מהמילה "גדלו" שלאחר השורה הראשונה) מקבילה לאחד מחלקי השם. בברכת קדושת השם לראש השנה ויום הכיפורים, במילה "ובכן" שמופיעה ארבע פעמים מכוונים בשלוש הפעמים הראשונות פסוק אחד מפסוקי "ויסע ויבא ויט", ובפעם הרביעית את השמות היוצאים מכל הפסוקים יחד. במקומות נוספים בתפילה נהוג לכוון שמות מסוימים מתוך שם ע"ב. במשך הדורות חוברו תפילות על פי שם ע"ב, מילות התפילה הן ראשי התיבות של השמות, או פסוקים שונים המכילים את אותיות השם. יהוה אברהם אבולעפיה, חיי העולם הבא, נכתב בשנת ה'מ', באתר היברובוקס יעקב עדס, דברי יעקב - בשמות הקודש שער א', ירושלים: ה'תשע"ה. עמודים 107 - 236, באתר היברובוקס משה קורדובירו, פרדס רימונים שער פרטי השמות פרק חמישי, באתר היברובוקס ישעיה יעקב הלוי, וחרב פיפיות - גלילי זהב, לבוב ה'תקמ"ו, באתר היברובוקס משה דוד ואלי, חסד עולם - בתוך ספר הליקוטים חלק ב', עמודים תרלא - תרעח, באתר היברובוקס מנחם מנדל כשר, תורה שלמה כרך יד', עמודים 291 - 293, באתר היברובוקס חיים אלעזר שפירא, אדון כל, מונקאטש:ה'תרצ"ו, באתר היברובוקס יעקב צבי יאליש, קהלת יעקב ערך עב, באתר היברובוקס יואב רוזנטל, בעניין אני והו הושיעה נא, בית אהרן וישראל צא' ה'תשס"א, באתר היברובוקס שם עב באתר נפלא-אות שם בן ע"ב עם פירוט פעולתו של כל שם באתר הגשמה והוויה (ללא מקור מקובל) אתר kabbalah names - משמעות לכל שם מידע על שם בן ע"ב בקטלוג הספרייה הלאומית חן מלול, השם הסודי והקדוש הידוע כ'שם בן ע"ב', בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, אוקטובר 2019 ספר הבהיר סימן מז'. הובא במדרש לקח טוב על פרשת בשלח. ראו דברי שלמה בובר במבוא למדרש לקח טוב בראשית רבה, פרשה מ"ד, פסקה י"ט: "ששמו של הקדוש ב"ה שבעים ושתים אותיות:"; אמנם בשיר השירים רבה, פרשה ב', פסקה ב' הגרסה "ששמו של הקדוש ברוך הוא שבעים ושנים שמות הן". פירוש רש"י על תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף מ"ה, עמוד א' באר הגולה באר השני פרק ד' כתבי הרמב"ן, כרך א' עמודים קסז - קסח. טבלאות עשרת הצירופים בתוך חיי העולם הבא, באתר היברובוקס על פי ספר הזוהר, חלק ג', דף קנ"א, עמוד א' על פי שער הכוונות דרושי קבלת שבת דף ס"ה. את ההסבר להזכרת השם בהושענות כותב החזקוני: "ולפי שמתחילה הזכירו משה על המים לפיכך בהושענות בחג שבו אנו נדונים על המים אנו מזכירים ממנו שתי תיבות הראשונות לשני חצאין ונראה כאילו הזכרנוהו כולו, והם אנ"י וה"ו שהאחד תיבה ראשונה והאחרת תיבת שלשים ושבעה". ראו שער מאמרי רז"ל בתחילת הספר. ספר תהילים, פרק צ"ג, פסוק ה' חיים ויטאל, ליקוטי תורה על פרשת כי תשא, באתר היברובוקס שער הכוונות דרושי קריאת שמע דרוש ח' דף כח ע"א שער הגלגולים הקדמה לד' ולו'. חיים ויטאל, שער הייחודים פרק יג', באתר היברובוקס חיים ויטאל, ליקוטי תורה על פרשת שמות, באתר היברובוקס ספר תהילים, פרק קמ"ה, פסוק י"ב ספר תהילים, פרק קמ"ז, פסוק ג' תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ט, עמוד ב' ספר תהילים, פרק ק"נ, פסוק ו' ר' חיים ויטאל, שער מאמרי רז"ל על מסכת שבת קכח' ספר שמות, פרק ב', פסוק י"ב ספר תהילים, פרק קמ"ה, פסוק ט"ז בחילוף אתבש עולה חתך - שמו של מלאך הממונה על הפרנסה. ספר איוב, פרק כ', פסוק ט"ו גנזי רמח"ל חלק ב' עמודים ק' קא' ספר הזוהר, חלק א', דף ז', עמוד ב' לפי פירוש 'מקדש מלך' ראו בספר וחרב פיפיות הסבר על הקשר כל מילה מקריאת שמע לשם שכנגדה. שער הכוונות דרושי יום הכיפורים. ספר הזוהר, חלק ב', דף קל"ב, עמוד א' הרב חיים אלעזר שפירא כתב מאמר בשם אדון כל, בו ביאר את השייכות בין כל מילה מהפיוט למילות שם ע"ב. שער הכוונות, דרושי ראש השנה דרוש ו'. פרי עץ חיים, שער תפילות ר"ה פרק ז'. תפילה המבוססת על שם בן ע"ב באתר קהילת הרמח"ל.