טווה (עמים)

טווה או בטווה (נכתב בלועזית: Twa, Batwa) היא קבוצת שבטים אשר חיה בעיקר באפריקה המשוונית, ומתפרנסת מיחסי גומלין כלכליים עם שבטי האזור. בעבר הטווה סיפקו את שליקטו וצדו ביער, וכיום התמחותם היא בעיקר ביצור חרס. שבטים אלו הם כנראה צאצאי התושבים המקוריים של אזורי היערות והביצות של אפריקה, בשילוב שבטים שהגיעו לאזור מרחבי אפריקה. קבוצה זו מסווגת כשבט פיגמטי עקב ממדי אנשיה, וכחלק מעמי הבנטו, מכיוון שכל חברי הקבוצה דוברים שפות שמקורן בשפות בנטו. פיגמי (pygmy) הוא מונח אשר נטבע לראשונה על ידי הומרוס (גדול משוררי יוון העתיקה) הנובע מהמילה Pygmaeus (גובה אחד) בלטינית. למונח זה מספר רב של התייחסויות במיתולוגיות השונות, וכן שימוש אתנוגרפי נרחב. המונח מתאר עמים בהם אנשים בעלי שיעור קומה נמוך של כ-150 סנטימטרים או 45 סנטימטרים בין המרפק לקצות האצבעות. שמם המקובל של העמים הפיגמים באפריקה הוא אצ'ויה (Echuya). ישנן קבוצות פיגמטים כמעט בכל יבשת כאשר הדבר המאחד אותם הוא הגובה ותכונות פיזיות הקשורות להסתגלות לסביבות הדומות. רוב קבוצות הפיגמטים איבדו את שפתן כיוון שהן נוטות לחיות בסימביוזה עם עמים שכנים וכך הן מאמצות את השפה שלהם. טווה היא אחת מקבוצות הפיגמטים הידועות. () כאשר חוקרים אירופים הגיעו לחקור את שבטי יערות הגשם האפריקאיים, הם הדביקו לעמים אלו את הכינוי טווה. למרות השוני הרב בין עמים אלו, יש להם מאפיינים גופניים ותרבותיים דומים המפרידים אותם משאר עמי אפריקה, ולכן כינוי זה תפס על מנת לתארם באופן גלובלי. בנטו היא קבוצת שפות ועמים אפריקאים (כ-150 מיליון איש בקירוב), המהווים חלק נכבד מאוכלוסיית אפריקה כולה. ישנן 600 שפות וניבים המקושרים לשפות הבנטו ועל אף שהם חולקים בסיס דקדוקי ואוצר מילים אין הם מובנים זה לזה. הבנטו החלה להתפשט לפני כ-3000 שנה מאזור קמרון כלפי מזרח ודרום. בני הטווה המהווים תת-קבוצת בנטו, והם אינם שונים לרוב מבחינת מראה משכניהם משבטי הבנטו השונים, אך הם בעלי עמידה כפופה יותר המזכירה שבטי פיגמים מאזורי היערות. כל קבוצות הטווה הפזורות במרכז אפריקה דוברות שפות ממשפחת הבנטו, כאשר זו המוכרת ביותר היא "טווה של האגמים הגדולים". Batwa / Abathwa / Abatwa הם השמות הרשמיים של בני הטווה. מילים אלו נגזרו משורש בשפת הבנטו. המילה twa שמשמעותה היא צייד-מלקט. שורש זה התמזג עם המילה yaka שמתארת גם כן את בני הטווה, אך עם השנים נעלמה והשם המקובל כיום הוא twa. בעבר היו בני הטווה ציידים-לקטים וכלכלתם התבססה על יחסי גומלין הדדיים. בני הטווה נהגו להיכנס ליערות כרצונם, וכך לשלוט על כמות הסחורה שלהם ועל הקשר שלהם עם בני שבטים אחרים. ככל שהיערות באזור מגוריהם במרכז אפריקה החלו להתרוקן, היו צריכים בני הטווה לבסס את פרנסתם על קשרים עם חקלאים ורועי צאן ולבצע עסקאות עימם. עם פינוי היערות וכריתתם לפני כמה מאות שנים, אימצו בני הטווה פרנסות אלטרנטיביות המבוססות יותר על מלאכות יד ופחות על היצע הטבע. כלי חרס ועבודות מתכת הפכו במהרה לעבודות עיקריות, לצד מקצועות שהסתמכו על קשרים עם עמים עשירים כגון: ריקוד, שירה, שליחויות, לוחמה וצייד. רוב בני הטווה אינם בעלי זכויות מוכרות לקרקעות, ועל כן עבדו אצל בעלי קרקעות מקומיות. כיום, בני הטווה מתפרנסים מעבודות מזדמנות כגון נשיאת מטענים, הכנת כלי חרס (שהפכה שולית בעידן המודרני), שירה ועבודות בחוות של עמים אחרים. קיימות תשע קבוצות מרכזיות של בני טווה, אשר דוברות שפות שונות ממשפחת שפות הבנטו, ופזורות במדינות שונות. קבוצה קטנה החיה באוגנדה, ומונה כ-1000 איש. בגלל גודלה הקטן קבוצה זו לא נחקרה רבות. ערך מורחב – באטווה מבחינה דמוגרפית, קבוצה זו חיה בעיקר ברואנדה, בורונדי, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ודרום אוגנדה. נכון לשנת 2000, הם מונים כ-10,000 איש החיים ברובם בקסטות (מעמדות). בספרות משמש המונח טווה לרוב לתיאור קבוצה זו. קבוצת זו דוברת ניבים של קירונדי וקיגה. עימותים פוליטיים: לרוב קבוצה זו, הסובלת מאפליה-הדרה חברתית ודעות קדומות, נמנעת מבחירת צד בעימותים פוליטיים בין קבוצות אתניות שונות במדינות בהן היא נמצאת. דוגמה מרכזית ניתן לראות במלחמת האזרחים בבורונדי, שהתרחשה בין השנים 1993–2005, בה אוכלוסיית הטווה לא בחרה צד על אף 30,000 ההרוגים מחבריה, שחיו בשטח רואנדה ונרצחו ללא סיבה ידועה. לקבוצה זו אין קשרים מרובים עם בני השבטים האחרים וייצוגם בפרלמנט מוגבל. מונים כ-14,000 איש החיים בקונגו. שבט זה מיושב בעיקר באזור הביצות שמצפון ומערב אגם טומבה, ובאזור שבין אגם זה לאגם מיי-נדומבה. בעונות הגשומות עיסוקם העיקרי הוא צייד, בעוד בשאר השנה הם עוסקים במלאכות יד וברזל. מספרם אינו ידוע. חיים במרכז הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ודוברים את שפת הבושינג הנפוצה באזור. בני טווה המתגוררים צפון-מערב לאגם טנגניקה (Tanganyika) (אגם הנמצא בין טנזניה, בורונדי, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו וזמביה).הם דוברים שפת בנטו הנקראת לגה-קלנגה (lega- kalanga). מתגוררים באזור הביצות הגדול ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו ודוברים את השפות: לובה-קטנגה ( Luba-Katanga), המבה (Hemba), סונגה (Songe) וטאבוואה (Taabwa). בנגויאולו טווה (bangweulu twa)- חיים באזור ביצת בנגויאולו בזמביה ודוברים את שפת הבמבה (bemba). לוקנגה טווה (lukanga twa)- חיים באזור ביצת לוקנגה ודוברים לנג'ה (lenje). שבט זה בנה את ביתו על הביצה בשנות ה-20 ולאחר מכן הועברו לשטח גבוה יותר המשקיף על הביצה. רבים מהשבט מזדהים כלנג'אים (שבט הגר באזור) ואף החליפו את עיסוקם בדייג כי שבט זה סולד מכך. קאפווה טווה (kafwe twa)- בני טווה אלו חיים באזור ביצתי גדול בשם קאפווה הנמצא בדרום ומרכז זמביה. בגלל תנאי השטח אין יכולת לשתול יבול גדול ובני הטווה מתפרנסים מדייג וממכירת תוצרתו לכפרי קונים באזור. שיטת הדייג של בני הטווה באזור זו ייחודית להם ונחשבת יעילה בהתחשב בתנאי השטח. הטווה באנגולה חיים בין שבטי המקום ודוברים את שפתיהם. טווה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) https://www.britannica.com/topic/Pygmy AFRICAN PYGMIES, www.pygmies.org Butt, J. J. (2006). The Greenwood dictionary of world history. Greenwood Publishing Group. ISBN 9780313327650. R.M. Blench (27 ביוני 2004). "Linguistics and genetics in sub-Saharan Africa" (PDF). www.rogerblench.info. {{cite web}}: (עזרה) Blench, R. "Are the African pygmies an ethnographic fiction". Challenging Elusiveness: Central African Hunter-Gatherers in a Multi-Disciplinary Perspective. Research School for Asian, African and Amerindian Studies (CNWS), Universiteit Leiden. pp. 41-60. ISBN 9057890186. "Central Africa: Nowhere to go; land loss and cultural degradation. The Twa of the Great Lakes". World Rainforest Movement. 27 אוק' 2004. {{cite web}}: (עזרה) Pagezy, H. (1988). "Coping with uncertainty in food supply among the Oto and Twa living in the equatorial flooded forest near Lake Tumba, Zaire". In In de Garine & Harrison (ed.). Coping with Uncertainty in Food Supply. Oxford University Press. pp. 175–209. ISBN 978-0198576433. Muntemba, M., "Thwarted Development". In Palmer & Parsons (eds) The Roots of rural poverty in central and southern Africa, Volume 1, University of California Press, 1977 Smardon, R. (2009). "The Kafue Flats in Zambia, Africa: A Lost Floodplain?". In Sustaining the World's Wetlands. Springer US. pp. 93-123. doi:10.1007/978-0-387-49429-6_4.