laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Torch

Torch היא ספריית קוד פתוח ללמידה חישובית, תשתית לחישוב מדעי, ושפת תסריט המבוססת על שפת התכנות לואה. הספרייה מספקת מגוון רחב של אלגוריתמים ללמידה עמוקה, ומשתמשת בשפת התסריט LuaJIT במימוש אחורי בשפת C. פיתוח הספרייה הופסק ב-2018, אך עם זאת, ספריית PyTorch המתבססת עליה המשיכה בפיתוח פעיל. החבילה הבסיסית ב-Torch היא torch. החבילה מספקת ממשק עבודה נוח עם מערכים N ממדים או טנזורים ובפרט אינדוקס, חיתוך, שחלוף, הסבת טיפוסים, שינוי גודל, שיתוף אחסון ושכפול. אובייקט זה נמצא בשימוש נרחב בחבילות שונות ומהווה את האובייקט הבסיסי בספרייה. הטנזור תומך גם בפעולות מתמטיות כמו מקסימום, מינימום, סכימה, התפלגויות סטטיסטיות, ופעולות סטנדרטיות מתמטיות סטנדרטיות של BLAS. להלן דוגמה לשימוש ב-Torch דרך מפרש אינטראקטיבי: > a = torch.randn(3,4) > =a -0.2381 -0.3401 -1.7844 -0.2615 0.1411 1.6249 0.1708 0.8299 -1.0434 2.2291 1.0525 0.8465 [torch.DoubleTensor of dimension 3x4] > a[1][2] -0.34010116549482 > a:narrow(1,1,2) -0.2381 -0.3401 -1.7844 -0.2615 0.1411 1.6249 0.1708 0.8299 [torch.DoubleTensor of dimension 2x4] > a:index(1, torch.LongTensor{1,2}) -0.2381 -0.3401 -1.7844 -0.2615 0.1411 1.6249 0.1708 0.8299 [torch.DoubleTensor of dimension 2x4] > a:min() -1.7844365427828 ספריית torch מאפשרת גם תכנות מונחה-עצמים וסריאליזציה באמצעות פונקציות שימושיות. פונקציית torch.class(classname, parentclass)יכולה לשמש כדי ליצור יצרני אובייקטים. כאשר הבנאי נקרא, torch מתאחל ומגדיר טבלת לואה עם metatable המוגדרת על ידי המשתמש ובכך הופך את הטבלה לאובייקט. חבילת nn משמשת לבניית רשתות עצביות מלאכותית. היא מחולקת לאובייקטים מודולריים המשתפים ממשק משותף Module, הכולל פונקציות forward ו־backward המבצעים היזון קדמי (feedforward) ופעפוע אחורנית (backpropagate) בהתאמה. את המרכיבים הבסיסים ברשת כמו שכבות אקטיבציה ניתן ליצור מ-Linear,‏ Tanh ו־Max. ניתן להרכיב מודלים מורכבים Sequential,‏ Parallel ו־Concat. המבנה המודולרי מאפשר גזירה אוטומטית מסדר ראשון. דוגמה להגדרת פרספטרון רב שכבתי: > mlp = nn.Sequential() > mlp:add( nn.Linear(10, 25) ) -- 10 input, 25 hidden units > mlp:add( nn.Tanh() ) -- some hyperbolic tangent transfer function > mlp:add( nn.Linear(25, 1) ) -- 1 output > =mlp:forward(torch.randn(10)) -0.1815 [torch.Tensor of dimension 1] פונקציות הפסד (Loss) ממומשות באמצעות תת-מחלקות של Criterion, שלו ממשק דומה לשל Module. פונקציות הפסד נפוצות הן שורש ממוצע הריבועים של השגיאה הממומש באמצעות MSECriterion ואנטרופיה משותפת הממומשת באמצעות ClassNLLCriterion. בספרייה קיימת גם מחלקה StochasticGradient המשמשת לאימון הרשת באמצעות גרדינט סטוכסטי (SGD). אתר האינטרנט הרשמי של Torch קוד הספרייה ב-github
אלסטייר מקנזי

אלסטייר מקנזי (באנגלית: Alastair Mackenzie; נולד ב-8 בפברואר 1970) הוא שחקן סקוטי. אלסטייר מקנזי נולד בטרינאפור קרוב לפרת' ולמד בבית הספר "וסטבורן האוס סקול" וב"גלנאלמונד קולג'" שבפרת'שייר. בגיל 18 עזב את הבית ועבר לחיות בלונדון. תפקידו הידוע ביותר הוא בדמות הליירד הצעיר ארצ'י מקדונלד בדרמה של ה-BBC "בחזרה לאחוזת העמק". בנוסף למשחקו בטלוויזיה הופיע מקנזי בסרטי קולנוע ובהצגות תיאטרון. מקנזי היה שותף לכתיבת התסריט לסרט "The Last Great Wilderness" משנת 2002. מקנזי חי באיזלינגטון עם בת זוגו השחקנית הסקוטית סוזן וידלר. לבני הזוג יש שני ילדים, הבת מרתה נולדה בדצמבר 1999, והבן פרדי נולד בספטמבר 2004. אחיו הוא במאי הקולנוע דייוויד מקנזי (אנ'), איתו הקים את חברת ההפקה "סיגמא פילמס". אגממנון שוליית הקוסם סִימְבֶּלִין Four Dogs and a Bone The Priory (אנ') Tiger Country אלסטייר מקנזי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אלסטייר מקנזי, באתר AllMovie (באנגלית) אלסטייר מקנזי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Borgen's Alastair Mackenzie on his TV comeback". The Scotsman. 8 בינואר 2015. נבדק ב-8 בינואר 2015. {{cite web}}: (עזרה) Why Archie abdicated - Scotsman.com News Laird in the city - Scotsman.com News Mackenzie, David (1966-) Strange | Universal Channel
מרינוב

האם התכוונתם ל... אורי מרינוב – מומחה איכות סביבה ישראלי אמנון מרינוב – היה פיזיקאי ישראלי חיים מרינוב – חבר מועצת ירושלים רפאל מרינוב – מקים המשביר לצרכן תרזה מרינובה – אתלטית בולגריה
דני מזרחי

דני מזרחי (נולד ב-5 בינואר 1959) הוא מעצב אופנה ישראלי. דני מזרחי נולד בשכונת מנשייה בתל אביב למשפחה בת חמישה ילדים. בגיל תשע עבר לכפר הנוער בית אפל בגלל המצב הכלכלי הקשה, ושם שהה עד גיל 14. בשנת 1973 הקימו שני אחיו את רשת האופנה "ראש אינדיאני", ומזרחי עבד ברשת בתפקידים שונים, כגהצן, בתפירה ובמדידות. בשנת 1989 החל לעבוד כמתאם אופנה וגם עיצב את כל חלונות הראווה של הסניפים. בשנת 1986 יזם את קניית רשת "טופר", שהייתה בפשיטת רגל. בשנת 1997, בעקבות סכסוך משפחתי, עזב את "ראש אינדיאני", ופתח חנות בשם "דני מזרחי דיזייאנס" בתל אביב. הפרסום הראשון של מזרחי החל לאחר שעיצב לקרובת משפחתו שמלה מאבני סברובסקי. השמלה סוקרה בעיתונים בישראל, ובעקבות החשיפה החל מזרחי לעצב שמלות כלה ושמלות ערב לדוגמניות מובילות בישראל. בשנת 2002 הפיק תצוגת אופנה במלון דורצ'סטר בלונדון כדי לאסוף תרומות לאגודה למלחמה בסרטן. בעקבות תצוגה זו החל מזרחי לעצב שמלות ערב לשחקניות וזמרות מהעולם. בשנת 2005 פתח חנות ברחוב בונד בלונדון, שאותה סגר לאחר שלוש שנים בעקבות המרחק והפיצול. מזרחי עיצב לתחרות האירוויזיון את השמלות של עפרה חזה (1983), ירדנה ארזי (1988) ודפנה דקל (1992). משנת 1997 ועד שנת 2012 עיצב את השמלות למשתתפות בתחרות מלכת היופי ואת השמלות לזוכות במקומות הראשונים שייצגו את ישראל בתחרויות היופי הבינלאומיות. כמו כן, הוא שפט לעיתים בתחרויות, ואף היה שופט במשך שלוש שנים, משנת 2010 ועד 2013, בתחרות מיס רוסיה[דרוש מקור]. במשך שלוש עונות הוא עיצב את הלבוש למשתתפי תוכנית הריאליטי "רוקדים עם כוכבים". עיצב את הקולקציה למסע ההופעות של זוכת אירוויזיון 2014 קונצ'יטה וורסט. גלית גוטמן שימשה שנים רבות כדוגמנית הבית של מזרחי. בדצמבר 2019 הוכרז כפושט רגל כשחובותיו נאמדים בכשבעה מיליון שקלים וסגר את העסק על פי הוראת בית משפט. בשנת 2022, לאחר שבוצע הסדר חוב עם נושיו, פתח סטודיו לעיצוב שמלות כלה וערב ברחוב פרישמן בתל אביב. מזרחי גרוש ואב לשלוש בנות. דני מזרחי, ברשת החברתית פייסבוק יהודית חנוך, החלומות הרקומים של דני, מעריב, 15 באוגוסט 1990 איתי יעקב, ריאיון עם המעצב דני מזרחי, באתר nrg‏, 19 ביוני 2009 ערן סויסה, "כשאתה במצוקה, אין לאן לברוח" - הנפילה של דני מזרחי, באתר ישראל היום, 30 ביולי 2020 שרונה אבנרי, יופי של התרמה, באתר ynet, 15 באוקטובר 2002 איתי יעקב, רודף שמלות: דני מזרחי בחדר ההלבשה, באתר nrg‏, 6 בינואר 2010 מעצב האופנה דני מזרחי ממשיך להלביש את משתתפות "רוקדים עם כוכבים", באתר "טלנירי", 21 באוקטובר 2010 קרן נתנזון, מה תודה? תתלבשי, באתר ynet, 26 בדצמבר 2006 ליה פן‏, גלית גוטמן שוב מוחלפת, באתר וואלה, 21 בינואר 2010 יצא מהאופנה: נפילתו של דני מזרחי, כאן חדשות, 28 בדצמבר 2019 רעיה קורצר, חזר למסלול: הקאמבק המיוחל של דני מזרחי, באתר וואלה!, 9 בנובמבר 2022 הדס שואף, ביקור בית: אצל מעצב האופנה דני מזרחי, באתר Xnet‏, 17 בספטמבר 2013
מפי אל

מִפִּי אֵל הוא פיוט שנאמר בקהילות רבות כחלק מההקפות בשמחת תורה, בדרך כלל בניגון עליז. הפיוט חובר על ידי מחבר לא ידוע, ונפוץ בקהילות יהודיות רבות ברחבי העולם. השיר נכתב במקורו עבור חג השבועות, והתקבל ברבות הימים כשיר עממי מובהק לשמחת תורה. הפיוט מהלל את האל (נותן התורה), את משה (מוסר התורה), את התורה עצמה ואת עם ישראל (שלומד אותה). הפיוט בנוי במקצב ובחרוזים המאפשרים בקלות לכל הקהל להשתתף ולקחת חלק בשירה לסירוגין בין החזן הפייטן לבין הציבור. לפיוט שתי גרסאות: גרסה קצרה בת 6 בתים (בה כל שבח מתחיל באות אחרת), וארוכה בת 22 בתים (בה כל ארבעת השבחים מתחילים באותה אות). בשל התפוצה הרבה של הפיוט וסדרו האלפא-ביתי, נוצרו לו גרסאות רבות בקהילות שונות הנבדלות בשבחים בכל אות. האותיות הראשונות בכל תיבה בפיוט יוצרות אקרוסטיכון אלפביתי. הפיוט מושתת על המבנה המופלג (=הסופרלטיבי) "אין - כ". מבנה זה מופיע בתפילת חנה: אֵין קָדוֹשׁ כַּה' כִּי אֵין בִּלְתֶּךָ וְאֵין צוּר כֵּאלֹהֵינוּ. — שמואל א', ב', ב' הפזמון החוזר (רפרן) בפיוט, שבדרך כלל מושר על ידי הקהל, הוא המילים המציינות כי האל יברך בפיו את ישראל: מִפִּי אֵל מִפִּי אֵל. יִתְבָּרַךְ יִשְׂרָאֵל: פזמון זה, מבוסס על הפסוק: ה' זְכָרָנוּ יְבָרֵךְ, יְבָרֵךְ אֶת בֵּית יִשְׂרָאֵל — תהלים, קט"ו, י"ב מילות השיר "מפי אל" והאזנה לו באתר זמרשת מילות השיר "מפי אל" באתר שירונט אברהם יערי, הפיוט 'מפי א-ל', תולדות חג שמחת תורה, מוסד הרב קוק תשנ"ד, עמ' 391–402. הפיוט מפי אל, באתר הפיוט והתפילה הקלטות בביצועים שונים של הפיוט, באתר הספרייה הלאומית גיל קופטש, מפי אל - מבית"ר ירושלים ועד בוסטון, באתר סנונית מידע על מפי אל בקטלוג הספרייה הלאומית ספר תהלים, פרק צ"ג, פסוק ד': ...אַדִּיר בַּמָּרוֹם ה' ספר ישעיה, פרק ל"ה, פסוק ב': ...הֵמָּה יִרְאוּ כְבוֹד ה' הֲדַר אֱלֹהֵינוּ ספר ישעיהו, פרק נ"ד, פסוק י"ג: ...וְכָל בָּנַיִךְ לִמּוּדֵי ה' ספר תהלים, פרק כ"ד, פסוקים ח'–י'; ... מִי זֶה מֶלֶךְ הַכָּבוֹד ה' עִזּוּז וְגִבּוֹר ה' גִּבּוֹר מִלְחָמָה... מִי הוּא זֶה מֶלֶךְ הַכָּבוֹד ה' צְבָאוֹת הוּא מֶלֶךְ הַכָּבוֹד סֶלָה. ספר דברים, פרק ל"ד, פסוק י': ... וְלֹא קָם נָבִיא עוֹד בְּיִשְׂרָאֵל כְּמשֶׁה אֲשֶׁר יְדָעוֹ ה' פָּנִים אֶל פָּנִים. ספר ירמיהו, פרק ל"א, פסוק י': ... כִּי פָדָה ה' אֶת יַעֲקֹב וּגְאָלוֹ מִיַּד חָזָק מִמֶּנּוּ. ספר תהלים, פרק קט"ז, פסוק ו': ... שֹׁמֵר פְּתָאיִם ה' ספר תהלים, פרק י"ט, פסוק ח': ... תּוֹרַת ה' תְּמִימָה מְשִׁיבַת נָפֶשׁ ספר משלי, פרק ג', פסוק י"ח: ... עֵץ חַיִּים הִיא לַמַּחֲזִיקִים בָּהּ וְתֹמְכֶיהָ מְאֻשָּׁר
כוכב נאנצ'אנג

כוכב נאנצ'אנג (בסינית: 南昌之星) הוא גלגל ענק בעיר נאנצ'אנג בירת מחוז ג'יאנגשי. כוכב נאנצ'אנג שקוטרו 153 מטרים וגובהו 160 מטרים היה הגלגל הענק הגבוה ביותר בעולם מהשקתו במאי 2006 ועד 1 במרץ 2008, אז נפתח הסינגפור פלייר (אנ') בסינגפור, הגבוה ממנו בחמישה מטרים. מדיה וקבצים בנושא כוכב נאנצ'אנג בוויקישיתוף
יוהאן השני, רוזן פפאלץ-זימרן

יוהאן השני, רוזן פפאלץ-זימרן (גרמנית: Johann II. von Pfalz-Simmern; ‏20 במרץ 1492 - 18 במאי 1557) היה רוזן פפאלץ-זימרן בין השנים 1509–1557. יוהאן השני נולד בזימרן שברוזנות פפאלץ-זימרן ב-20 במרץ 1492, ליוהאן הראשון, רוזן פפאלץ-זימרן ויוהנה מנסאו-זארבריקן, בתם של יוהאן השני, רוזן נסאו-זארבריקן ויוהנה מלון. בשנת 1509 מת אביו יוהאן הראשון, רוזן פפאלץ-זימרן, ויוהאן עלה במקומו לשלטון. עם פרוץ הרפורמציה הפרוטסטנטית, העביר יוהאן את הרוזנות לדת הלותרנית. בעקבות כך פרץ סכסוך בינו לבין שכניו ארכיבישופויות טריר ומיינץ. ב-18 במאי 1557 מת יוהאן, ובנו פרידריך השני, רוזן פפאלץ-זימרן עלה לשלטון במקומו. בשנת 1508 התחתן יוהאן עם ביאטריקס מבאדן, בתם של כריסטופר הראשון, מרקיז באדן-באדן ואוטיליה מקצנלנבוגן, ממנה נולדו לו 11 ילדים: קתרינה (1510–1572) יוהאנה (1512–1581) אוטליה (1513–1553) פרידריך השלישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ (1515–1576) בריגיטה (1516–1562) גאורג, רוזן פפאלץ-זימרן (1518–1569) אליזבת (1520–1564) ריכרד, רוזן פפאלץ-זימרן-שפונהיים (1521–1598) מריה (1524–1576) וילהלם (1526–1527) סבינה, דוכסית בוואריה (1528–1578) הלנה, רוזנת פפאלץ-זימרן (1532–1579) מדיה וקבצים בנושא יוהאן השני, רוזן פפאלץ-זימרן בוויקישיתוף יוהאן השני, רוזן פפאלץ-זימרן(הקישור אינו פעיל)
סאן (נהר)

סַאן (פולנית: San) הוא נהר בדרום־מזרח פולין הנשפך מדרום־מזרח אל הנהר ויסלה. אורך הסאן הוא כ-433 קילומטר ושטח אגן הניקוז שלו הוא 16,861 קמ"ר. הסאן נובע מהרי הקרפטים, ליד הכפר סיאנקי שבקצה הדרום־מזרחי של פולין, בגבול אוקראינה. הגבול בין פולין לאוקראינה עובר לאורך 50 הקילומטרים הראשונים של הסאן. מדיה וקבצים בנושא סאן בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של פולין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיכאל נתנזון

מיכאל (מישל) נתנזון (‏באנגלית: Matvey Natanzon‏; 5 ביולי 1968 – 14 בפברואר 2020) היה שחקן שש בש מקצועי, שנודע בכינויו "פלאפל". נתנזון נולד ברוסיה הסובייטית. בשנת 1972 נפרדה אמו, לריסה, מבעלה ועלתה עמו לישראל. הם התגוררו באזור. בשנת 1979, כשהיה בגיל 10, נישאה אמו למדען ישראלי שהתגורר בארצות הברית והם עברו לבאפלו, שם למד שחמט. בשנת 1991 סיים תואר בחשבונאות באוניברסיטת באפלו (אנ') ולאחר מכן הפסיד את חסכונותיו בהימורי ספורט. בשנת 1994 הגיע למנהטן. בתחילה היה חסר בית, ובמשך 6 חודשים לן בפארק כיכר וושינגטון בגריניץ' וילג' והתיידד עם המהמרים המקומיים, מהם למד לשחק פוקר ושש בש. בתקופה זו נהג לאכול פלאפל ברוב ארוחותיו, וכך זכה לכינוי "פלאפל". בסוף שנות ה-90 הפך לשחקן שש בש מקצועי. בשנת 2005 השתתף נתנזון בנבחרת ישראל עם גדי כרמלי, איתן אברהם ואלי שווידלר בטורניר שש-בש בינלאומי. הנבחרת זכתה באליפות העולם. נתנזון זכה פעמים רבות בתחרויות שש בש בינלאומיות, ובשנת 2007 דורג כשחקן השש בש הטוב בעולם, בדירוג של ועדת מומחים. ראש הוועדה קבע: ”איננו יכולים לדעת בוודאות מי הוא השחקן הטוב ביותר בכל שנה, אבל אנחנו בטוחים שאפשר לפסול 99.99% מהמשתתפים. פלאפל עובר את הרף הזה”. בשנת 2011 דורג בשנית במקום הראשון בדירוג. נתנזון שיחק גם פוקר, והיה הבעלים של מועדון קלפים בתל אביב. בשנת 2005 הפיקו בן בכר ולביא בן גל אודותיו סרט תיעודי, "המשחק של פלאפל". נפטר ב-14 בפברואר 2020 מגליובלסטומה מולטיפורמה. אליסף דעואל, משחק חייו: "פלאפל" רוצה לעשות מרס לסרטן, באתר ynet, 10 בנובמבר 2018 מערכת וואלה! NEWS‏, ישראל אלופת העולם בשש-בש, באתר וואלה, 24 ביולי 2005. The Chaos of the Dice, באתר הניו יורקר, ‏13 במאי 2013 (באנגלית). קולנוע - המשחק של פלאפל, באתר habama.co.il. אליסף דעואל, מישל נתנזון, גדול שחקני השש-בש הישראלים, הלך לעולמו, באתר ynet, 14 בפברואר 2020
שנה טובה (שיר)

"שָׁנָה טוֹבָה" (ידוע גם במילותיו הראשונות: "שָׁנָה הָלְכָה, שָׁנָה בָּאָה") הוא שיר ילדים עברי לראש השנה מאת המשורר הישראלי לוין קיפניס, שהלחין נחום נרדי. זהו אחד השירים המרכזיים של החג. את השיר חיבר קיפניס בשנת 1925 או 1926, והוא נדפס לראשונה בשנת 1928 בספרו "חגינו", שעוטר בציוריו של זאב רבן ויצא לאור בניו יורק. בראשית שנת 1939 פרסם קיפניס נוסח חדש לשיר – שהולחן אז על ידי נחום נרדי – וזהו הנוסח המוכר והמושר מאז. בריאיון לבתיה באיאר וציפי פליישר בשנת 1963 סיפר נרדי שהלחין את השיר ביום אחד. בשנת 1953 נכלל השיר בספר שיריו של קיפניס "מַחֲרֹזֶת: זמירות ומשחקים לילדים". השיר כולל שרשרת ברכות לשנה טובה, הנמסרות לפי הסדר: לאבא, לאמא ולדמויות הירואיות מהיישוב הציוני: לשומר (”דוֹד גִּבּוֹר”), לנוטר (”בִּרְכַּת "חֲזַק" נִמְסֶרֶת”), ולעמֵל (”בַּנִּיר וְגַם בַּמֶּלֶט”). השיר מסיים גם בברכה: ”שָׁנָה טוֹבָה וּמְתוּקָה לְכָל יַלְדָּה וָיֶלֶד!”. בשנת 1960 פורסם נוסח שלישי לשיר בשירון "שירי סוכות", ובו נוסף בית ובו ברכות לטייס (”רוֹכֵב בִּמְרוֹם שָׁמַיִם”) ולמלח (”עוֹשֶׂה דַּרְכּוֹ בַּמַּיִם”). הפזמון החוזר בשיר הוא המילים המברכות: שָׁנָה טוֹבָה, שָׁנָה טוֹבָה! לשיר לחנים נוספים על הלחן המוכר של נרדי. למשל, בספר שירי המשורר לוין קיפניס "מחרזת: זמירות ומשחקים לילדים" משנת 1953 (בהוצאת טברסקי ובליווי ציורים מאת נחום גוטמן), בפרק הפותח "ראש השנה", מופיע השיר בשלושה לחנים שונים; לחניהם של נחום נרדי, יצחק אדל וניסן כהן מלמד. גרסה נוספת לשיר קיימת בדמות לחנו של המוזיקאי מרדכי אולרי-נוז'יק בחיבורו "חמישים שירים מובחרים: לילדים ולנוער". "שנה טובה" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "שנה טובה" והאזנה לו באתר זמרשת מילות השיר "שנה טובה" באתר שירונט אליהו הכהן, שנה הלכה, שנה באה: גלגוליו של שיר ילדים לראש השנה, בבלוג "עונג שבת", ספטמבר 2020 "שנה טובה" בביצוע נעמה נרדי (ביתו של מלחין השיר, נחום נרדי) מראשית שנות ה-50, באתר הספרייה הלאומית ציפי פליישר: התפתחותו ההיסטורית של שיר העם העברי, עמוד 348 ברכת שנה טובה מוזיקלית, באתר הספרייה הלאומית
Microsoft Store

Microsoft Store (בתרגום חופשי: חנות מיקרוסופט; לשעבר: Windows Store) היא יישום של מיקרוסופט המשמש בתור חנות יישומים. השימוש בה החל ב-Windows Server 2012, ו-Windows 8. חנות זו היא המערכת הראשית להפצת יישומי פלטפורמת חלונות כלליים. ביישום קיימים גם יישומים חינמיים, וגם כאלו הניתנים לרכישה, אשר מחירם נע בין 0.99$ ל-$999.99. לראשונה הופיע היישום לקבלת משוב מהציבור ב-29 בפברואר 2012, ובהמשך בשנת 2015 שולבו היישומים Windows Phone Store‏, Xbox Video, ו-Xbox Music, ביישום עצמו. כמו פלטפורמות אחרות כגון Mac App Store ו-Google Play, היישומים שבחנות עוברים בדיקות תאימות ותוכן. מיקרוסופט מקבלת 30% מסך כל ההכנסות ממכירות דרך החנות. על פי מיקרוסופט נכון ל-28 בספטמבר 2015 היו בחנות למעלה מ-669,000 יישומים זמינים להורדה, אשר כללו יישומים התואמים ל-Windows NT, ו-Windows Phone, ויישומים כלליים. הקטגוריות בעלות מספר היישומים הגדול ביותר הן: משחקים, בידור, ספרות, והשכלה. רוב מפתחי היישומים הם בעלים ליישום אחד בלבד. היישומים החינמיים הפופולריים ביותר הם אייטיונס, נטפליקס, וואטסאפ, אייקלאוד, אינסטגרם, הולו ופינטרסט. אתר האינטרנט הרשמי של Microsoft Store (בשפות מרובות) Microsoft Store, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Top free apps, Microsoft ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ספרות עבריות

מערכת הסְפָרות העבריות משמשת בשיטת ספירה שהספרות מסומנות בה באותיות האלפבית העברי, בדומה לספרות יווניות. בשיטה זו ניתנות אותיות, על פי סדר האלפבית, לכל המספרים מאחד עד עשר, לאחר מכן לכל הכפולות של 10 עד 90, ולאחר מכן לכל הכפולות של מאה עד ארבע מאות. השיטה הייתה נפוצה בעבר בקרב דוברי עברית, בטרם הוכנסו לשימוש הספרות ההודיות-ערביות. לשיטה שימושים גם בימינו, כשהשימושים העיקריים הם בציון תאריכים עבריים ובגימטריה. בסיס 32 יכול להיכתב עם כל האותיות העבריות וכל הספרות ההודיות-ערביות (גימטריה פוזיציונלית). ערכו המספרי של צירוף אותיות נקבע על ידי סיכום ערכיהן של כל האותיות בצירוף. לדוגמה, הצירוף רמ"ח שווה ל-200+40+8=248. עבור מספרים הקטנים מחמש מאות, די בשלוש אותיות לכל היותר - אחת למאות, אחת לעשרות ואחת לאחדות. על מנת להשיג מספרים הגדולים מחמש מאות מוסיפים ספרת מאות נוספת. לדוגמה, תשס"ו=400+300+60+6=766. לעיתים רחוקות יותר משתמשים גם בחמש האותיות הסופיות, על פי סדר הופעתן באלף בית, לציון המאות 500 - 900. על מנת לספור אלפים, נהוג לכתוב את מספר האלפים מימין לשאר המספר. כך לדוגמה ה'תשס"ו מייצג את 5,766 (ה' פעמים אלף, כלומר 5,000, ואחר כך תשס"ו, המייצג את 766). הדבר עלול לגרום לדו משמעות, אך לרוב הכוונה ברורה מההקשר. כאשר כותבים את השנה הנוכחית נהוג לרוב להשמיט את מספר האלפים. קיימות מספר שיטות הדומות למערכת הספרות העבריות. לדוגמה, הספרות היווניות. בדומה מערכת הספרות העבריות היא שיטת ספירה שאינה פוזיציונלית, כלומר ערכה של הספרה אינו תלוי במיקומה, ולכן את המספרים 4, 40, 400 מייצגות שלוש אותיות שונות: ד', מ', ת' בהתאמה. שיטה כזו אינה נוחה לעריכת ארבע פעולות החשבון (ובוודאי אינה נוחה לפעולות מורכבות יותר). רבי אברהם אבן עזרא, השתמש באותיות העבריות א - ט לציון הספרות 1 - 9, ואת האפס ציין באמצעות עיגול. כדי להבדיל בין מילים ואותיות לבין מספרים נהוג להשתמש בגרשיים לפני האות האחרונה עבור צירוף של אותיות ובגרש לאחר האות, עבור אות אחת כדי לציין מספר. כך לדוגמה המספר 766 נכתב בתור תשס"ו ולא תשסו. אולם על פי האקדמיה ללשון העברית, באותיות המשמשות לציון מספרים בעיקר של פרקים, פסוקים, עמודים, שורות וכדומה, אין צורך לשים גרש או גרשיים. השימוש באותיות לכיתוב מספרים עלול ליצור צירופים הדומים למילים שרוצים להימנע מהם. נהוג לייצג את המספרים 15 ו-16 על ידי האותיות ט"ו ו-ט"ז, בהתאמה, מכיוון שצירוף האותיות י"ה או י"ו הוא אזכור לשם המפורש. במקרים רבים נמנעים מצירופים בעלי הקשר שלילי, כגון רע"ה, על ידי סידור אחר של האותיות, לדוגמה: ער"ה. המטבעות הקדומים ביותר שנתגלו בחפירות ארכאולוגיות, בהם השתמשו בספרות עבריות לסימול ערכם, תוארכו לסביבות שנת 100 לפנה"ס. שימוש זה היה נפוץ עד סביבות שנת 600 לספירה, ולאחריה אין זכר לשימוש זה. מדיה וקבצים בנושא ספרות עבריות בוויקישיתוף תחומים כללי הפיסוק, באתר האקדמיה ללשון העברית ט"ו הוא מנהג קדום מאוד שכבר מופיע במצבה ח' ממצבות צוער. ט"ז מופיע החל מסוף המאה ה-16 (לדוגמה ספר פחד יצחק משנת ה'של"ג).
יוהאן גאורג הרביעי, הנסיך הבוחר מסקסוניה

יוהאן גאורג הרביעי, הנסיך הבוחר מסקסוניה (גרמנית: Johann Georg IV, Kurfürst von Sachsen; ‏ 18 באוקטובר 1668 - 27 באפריל 1694) היה נסיך בוחר של סקסוניה בין השנים 1691–1694. יוהאן גאורג נולד ב-18 באוקטובר 1668 בדרזדן, ליוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה לבית וטין ולנסיכה אנה סופיה מדנמרק. בשנת 1691 מת אביו יוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה, ויוהאן גאורג הרביעי עלה במקומו לשלטון. בתחילת שלטונו ייעץ לו יועצו הראשי הנס אדם פון שנינג להתאחד עם נסיכות הבוחר מברנדנבורג נגד לאופולד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, אולם לאחר מאבק קצר עם צבא הקיסר נשבה פון שנינג, ויוהאן גאורג חידש את כפיפותו המלאה לקיסר. בשנת 1692 התחתן יוהאן גאורג עם אלאונורה, נסיכת סקסוניה-אייזנך, בתם של יוהאן גאורג הראשון, דוכס סקסוניה-אייזנך ויוהאנטה, רוזנת זיין-ויטגנשטיין על פי דרישת אמו, כביכול על מנת להביא יורש לגיטימי לעולם, אולם כוונתה הייתה לסיים את הקשר בין יוהאן גאורג למגדלנה זיבילה מניידשוץ, שהייתה לכאורה בתו של יוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה מפילגשו. מיד לאחר חתונתו עזב יוהאן גאורג את אשתו, ועבר לגור עם פילגשו שאף ילדה לו את וילהלמינה מריה פרדריקה מרכליץ. יוהאן גאורג שרצה להתחתן רשמית עם פילגשו, ניסה לרצוח את אשתו, אולם נחסם על ידי אחיו פרידריך אוגוסט, שאף נהיה נכה כתוצאה מכך. ב-4 באפריל 1694 חלתה פילגשו של יוהאן גאורג במחלת אבעבועות שחורות ומתה כתוצאה מכך, וזמן קצר לאחר מכן מת אף הוא עצמו כתוצאה מכך, ואחיו פרידריך אוגוסט הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה עלה לשלטון במקומו. מדיה וקבצים בנושא יוהאן גאורג הרביעי, הנסיך הבוחר מסקסוניה בוויקישיתוף יוהאן גאורג הרביעי, הנסיך הבוחר מסקסוניה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פיליצה

פיליצה (בפולנית: Pilica) הוא נהר במרכז פולין הנשפך ממזרח אל הנהר ויסלה. אורכו הוא 319 קילומטר, שטח אגן הניקוז שלו הוא 9,273 קילומטרים רבועים, והוא היובל השמאלי הארוך ביותר של הוויסלה. מדיה וקבצים בנושא פיליצה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של פולין ובנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'סיקה קוקס

גֵ'סִיקָה קוֹקס (באנגלית: Jessica Cox; נולדה ב-1983 באריזונה) היא מטיפת מוטיבציה המתמודדת עם גידמות מלאה (היעדר כל חלק של גפיים עליונות בעקבות מום מולד) אשר נודעה בתור האדם הגידם הראשון בעולם שהוציא רישיון טיס, והיא גם הגידמת הראשונה שקיבלה חגורה שחורה במכון הטאקוונדו האמריקאי. להישגים אלה ואחרים וכן לפעולות רבות אחרות בחייה (כגון הנחת עדשות מגע, נהיגה, תדלוק, גלישת גלים וצלילה) קוקס לא נעזרת בפרוטזות (מאז גיל 14), כי אם משתמשת בכפות רגליה לאחיזה, הקלדה וכולי. כך למשל ביום חתונתה ב-2012 היא התייצבה על רגל אחת, ובאמצעות כף רגלה השנייה אחזה בנר כלולות וחתכה עוגה. בגיל 10 החלה קוקס להתאמן בטאקוונדו בבית ספר בעיר שבה גדלה, סיירה ויסטה. בגיל 14, היא קיבלה לראשונה חגורה שחורה. בימי האוניברסיטה היא התחילה מחדש את אימוני הטאקוונדו במועדון הטאקוונדו בקמפוס. עקב הישגיה ניתנה לקוקס אפשרות לערוך כמה מכללי מכון הטאקוונדו כדי לאפשר בעתיד לתלמידים גדמים נוספים להשתלב בטאקוונדו. בהמשך היא הגיעה לדרגה שלישית בחגורה שחורה. ב-2005 סיימה קוקס תואר ראשון בפסיכולוגיה עם חוג נוסף בתקשורת באוניברסיטת אריזונה. ב-2008 קיבלה קוקס תעודת טייס לאחר שלוש שנות אימון והיא מוסמכת להטיס מטוס ספורט קל (ERCO) לגובה 10,000 רגל. היא מנווטת את המטוס באמצעות אחיזת ההגאים ברגל אחת, והמצערת ברגלה השנייה. ב-2014 צלחה קוקס את מקטע 40 המייל בתחרות האופניים אל טור דה טוסון. ניק וויצ'יץ' מדיה וקבצים בנושא ג'סיקה קוקס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ג'סיקה קוקס ג'סיקה קוקס, ברשת החברתית פייסבוק ג'סיקה קוקס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'סיקה קוקס, ברשת החברתית אינסטגרם ג'סיקה קוקס, ברשת החברתית טיקטוק ג'סיקה קוקס, ברשת החברתית LinkedIn ג'סיקה קוקס, סרטונים בערוץ היוטיוב
אנשי אמונה אבדו

אַנְשֵׁי אֱמוּנָה אָבָדוּ (בחלק מהנוסחאות: אנשי אמנה אבדו) הוא פיוט סליחות שנאמר בקהילות רבות, בדרך כלל, בנעימת תחנון ושברון לב. הפיוט חובר על ידי מחבר לא ידוע. הפיוט התחבר כנראה במאות הראשונות שלאחר חורבן הבית,[דרוש מקור] והוא דומה בסגנונו לפיוטי סליחות פשוטים נוספים שנראה שאף הם קדומים, כמו תמהנו מרעות ותנות צרות לא נוכל. ידועות סליחות רבות המעבדות סליחה קדומה זו ומבוססות עליה, לדוגמה, בסידור רס"ג מופיעות בנוסף לסליחה זו הסליחות המחורזות "אבדו אנשי אמנה" ו"אנשי אמונה נעלמו מדורות". כל משפט מורכב משתי צלעיות של שלש מילים האחת, כאשר בין הצלעיות תקבולת משלימה. האותיות הראשונות בכל צלע בפיוט יוצרות אקרוסטיכון אלפביתי. כדרכם של הפיוטים הקדומים, הפיוט אינו מחורז, אך ניכרות בו לעיתים חריזות מקומיות המקשטות את השיר. הפיוט מבטא את תחושת היתמות של העדה, המבקשת להתנחם באנשי אמונה, צדיקי הדור, שזכותם תגן עליה. שמורות בזכרונה דמויות כאלה מן העבר, אך בהווה, הן אינן בנמצא. הקהילה המתפללת פונה אל ה' מתוך תחושה של בושה, נטישה, חולשה גדולה ואשמה על כך שבעוונותיה נעלמו מתוכה אנשי הרוח והאמונה. בנוסח הספרדים פיוט זה הוא אחת הסליחות הקבועות, הנאמרות בכל פעם שאומרים בו סליחות. הוא נאמר הן בסליחות של חודש אלול ועשרת ימי תשובה, הן בסליחות של יום הכיפורים, הן בסליחות לתעניות ציבור, והן בסדר הסליחות הנאמר במסגרת התחנון בימי שני וחמישי. בחודש אלול ובעשרת ימי תשובה נהוג לחתום את הפיוט במילה 'סְלִיחָתֵנוּ' (שכן הם ימי הסליחה), ובשאר הימים חותמים במילה 'צָרוֹתֵינוּ'. בנוסח אשכנז המזרחי הפיוט נאמר בסליחות של יום חמישי בתעניות בה"ב, ובמנהג "אשכנז הכללי" (וקהילות אחרות השייכות למנהג אשכנז המערבי), הוא נאמר ביום הראשון של סליחות לפני ראש השנה. יעקב אבריהמי תלמיד הרב עובדיה לאחר פטירתו כתב גרסה מורחבת לסליחה וכיוונה על פטירת הרב עובדיה הפיוט אנשי אמונה אבדו, באתר הפיוט והתפילה אהרן מירסקי, לפיוטים מקבילים, תרביץ כא א, תשרי תש"י, באתר JSTOR הביטוי לקוח מהנאמר על מלך אשור בספר דברי הימים ב', פרק ל"ב, פסוק כ"א: ... וַיָּשָׁב בְּבֹשֶׁת פָּנִים לְאַרְצוֹ בחלק מהסידורים: "לשחרך אל בעת סליחתנו" אברהם יצחק יעקב רוזנפלד במהדורת הסליחות שלו (עמ' שעט) מייחס אותו לרב סעדיה גאון. לא ברור מקור ייחוס זה. רב סעדיה גאון, סדר רב סעדיה גאון, (ירושלים, תשכ"ג), עמ' שט, באתר היברובוקס רב סעדיה גאון, סדר רב סעדיה גאון, עמ' רצ, באתר היברובוקס הפיוט אנשי אמונה אבדו, באתר הפיוט והתפילה. מנהג ייחודי שהנהיג בבית מדרשו הרב שריה דבליצקי קובע שאומרים סליחה זו אף ביום שני בתרא של בה"ב, אם הוא חל בט"ו בחשוון, יום פטירתו של החזון אי"ש, שהוא בעיניו אחד מאנשי אמנה שאבדו. סדר סליחות מכל השנה כמנהג אשכנז, רעדלהיים תרט"ו, דף ח ע"ב.
אתרי אולימפיאדת לונדון (2012)

המשחקים האולימפיים שנערכו בלונדון בירת הממלכה המאוחדת בין ה-27 ביולי - 12 באוגוסט 2012 נערכו במספר רב של מתקנים, מרביתם בלונדון עצמה, וחלקם מחוצה לה. 11 מתקנים קיימים שופצו לכבוד התחרויות, 12 מתקנים חדשים נבנו במיוחד עבור התחרויות, והוקמו גם שמונה מתקנים זמניים; שישה מתקנים. הפארק האולימפי (לונדון) אזור הנהר אתרים אחרים בלונדון אתרים מחוץ ללונדון אצטדיוני כדורגל מדיה וקבצים בנושא אתרי אולימפיאדת לונדון בוויקישיתוף