laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הנדסת תחבורה

הנדסת התחבורה והתנועה היא תת-תחום הנדסי של הנדסה אזרחית, העוסק בתכנון ועשייה הנדסית בתחומי התחבורה. תחום הנדסת התחבורה מכיל בתוכו מספר מקצועות תחבורה עיקריים: תכנון תחבורה - תחום העוסק ביחסי הגומלין שבין מערכת התחבורה למערכת הפעילויות ושימושי הקרקע. תחום זה כולל לימוד ויישום כלים לסיוע בקבלת החלטות בנושאים הקשורים למערכות תחבורה. תוך כדי דיון בתפקידה של מערכת התחבורה וחשיבות שילובה הנכון במערכת העירונית, מודלים לחיזוי הביקוש והתפקוד של מערכות תחבורה, נתונים נדרשים לפיתוח מערכות חיזוי תחבורה וגישה להערכת אלטרנטיבות. בתחום זה נכלל עיסוק בנושאים כגון אלו: תחבורה ציבורית – הכוללים תכנון תדירויות ומרווחים, תכנון לוחות זמנים, תהליך זימון כלי רכב וצוותים, תכנון מסלולי קווים ורשת מסלולים, אמינות תחבורה ציבורית, נתיבים בלעדיים לתחבורה ציבורית, מערכות מסילתיות, מערכות תחבורה אווירית, ותכנון מסופי תחבורה ציבורית. הנדסת תנועה – עוסקת ביישום חזונו של מתכנן התחבורה מבחינת ניתוב, מספר מסלולים, תוכניות רִמזור, תכנון מרחב עירוני (זכויות דרך), תכנון תחנות אוטובוס, מפרצים וכדומה, על מהנדס התנועה להיות גורם מגשר בין מתכנן התחבורה למהנדס תכנון ותפעול הדרכים אשר מתכנן ברמה הפיזית והפיזיקאלית בעוד מתכנן התחבורה משתמש בשיקולים כלכליים ופסיכולוגיים. מערכות תבוניות לתחבורה – העולם נמצא כיום בשלב מתקדם של פיתוח ושילוב מידע טכנולוגי לתשתיות תחבורה. דוגמאות לכך ניתן למצוא במערכות בקרה חכמות בכבישים מהירים (כגון נתיבי איילון), במערכת גביה אוטומטית בכביש חוצה ישראל, מיפוי זמני נסיעה בעזרת GPS וטלפונים סלולריים, פיתוח כרטיס חכם לתחבורה ציבורית ועוד. תכנון תשתית תחבורה (תכנון מיסעות) של כבישים, מסילות ברזל, סוללות, גשרים תומכים, הפרדות מפלסיות וכדומה. התכנון מתייחס הן להיבט התכן-פיזיקלי, והן להיבט הגאומטרי. תכנון ותפעול דרכים - תכנון דרכים וצמתים והתאמתם הן לסביבה בשטח (מרחקי ראות בצמתים, זמני עצירה, מהירויות תכן וכו') והן התאמתם לסביבה העירונית והאזורית על ידי ביצועי סקרים ושימוש בידע שנצבר במשך השנים. לאחר תכנון ויישום הדרכים יש צורך בתפעול נכון שלהן על ידי שימוש נרחב בסטטיסטיקה ותוכנות מחשב חדישות. תחבורה אווירית - תכנון תחבורה אווירית ושדות תעופה. בדיקת שיטות שונות לשיפור הבטיחות בכבישים, בתנועת רכבות וכן בנתיבים אוויריים. מהנדס תחבורה הוא לרוב בעל ידע מעמיק בחקר ביצועים ובתכנון עירוני, ופועל בקשר הדוק עם מתכנני ערים, אדריכלי נוף, מהנדסי קרקע, מהנדסי ביסוס, מהנדסי ניקוז ומהנדסי בניין. הנדסת תחבורה היא תחום רב-גוני באופן מובהק, ועל מהנדס התחבורה להתמצא בשלל תחומים: מדעים (פיזיקה, כימיה ומתמטיקה), אדריכלות (בינוי ערים), הנדסת תעשייה וניהול (חקר ביצועים וכלכלה), הנדסת חשמל (בקרה והנדסת חשמל), הנדסת מיפוי וגאו אינפורמציה (מערכות מידע גאוגרפי, מסדי נתונים גיאו-מרחביים והיבטים סביבתיים) והומניים (פסיכולוגיה, תהליכי קבלת החלטות וסוציולוגיה). על פי דיני מדינת ישראל התואר הראשון מאפשר רישום בפנקס המהנדסים והאדריכלים ומאפשר תכנון במגבלות מסוימות. על מנת להפוך למהנדס מורשה ולהסיר מגבלות אלו יש להתמחות בתחום מסוים (תכנון תחבורה, תנועה, גאומטריה, תכנון פיסי וכדומה) במשך 3 שנים. תחבורה בת קיימא החברה הלאומית לדרכים משרד התחבורה והבטיחות בדרכים מדיה וקבצים בנושא הנדסת תחבורה בוויקישיתוף הנדסת תחבורה - אתר הפקולטה. הטכניון, חיפה. ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנתוני טרולופ

אנתוני טרולופ (באנגלית: Anthony Trollope;‏ 24 באפריל 1815 - 6 בדצמבר 1882) היה מחשובי הסופרים האנגלים במאה ה-19. טרולופ נולד בלונדון. אביו היה עורך דין כושל, שהגיע למצב של פשיטת רגל, ואמו קיימה את המשפחה בכתיבתה. באוטוביוגרפיה שלו הוא מתאר את ילדותו כאומללה, ולא היה באפשרותו ללמוד באוניברסיטה. ב-1834 החל לעבוד לפרנסתו ברשות הדואר כפקיד זוטר, אולם רק כשנשלח לאירלנד בשנת 1841 התחיל לעשות חיל בעבודתו. הוא הרבה בנסיעות, ונשלח במסגרת תפקידו לשליחויות במצרים, איי הודו המערבית וארצות הברית. בתקופה זו כתב את רוב הרומנים שלו. טרולופ הוא שהמציא את עמוד תיבת הדואר למשלוח מכתבים. הוא פרש מעבודתו ב-1867. הרומן הראשון שלו פורסם ב-1847 כשהיה בן 32. למרות התחלה מאוחרת זו, קנה לו שם ב-47 רומנים שפרסם, ו-16 ספרים אחרים, בהם אוטוביוגרפיה שפורסמה אחרי מותו. כמה מספריו היו רבי-מכר. הרומן הראשון שלו שזכה להצלחה היה "מנהל בית המחסה" (The Warden), הראשון מסדרת "דברי ימי ברסטשייר". ברומנים שלו הרבה לתאר את הווי החיים של המעמד הבינוני והגבוה באנגליה הוויקטוריאנית. הפופולריים שבהם היו "דברי ימי ברסטשייר", וששת ספרי "פאליסר" (על פיהם נעשתה סדרת הטלוויזיה "משפחת פאליסר"). בין הדמויות בספריו יש בעלי אחוזות, אנשי כמורה, פוליטיקאים ובעלי מקצועות חופשיים. חלק מהדמויות שבות ומופיעות בספרים שונים בסדרה. אחרי פרישתו מרשות הדואר ניסה טרולופ להיבחר לפרלמנט, אך ללא הצלחה. הוא היה מקובל בחוגי הספרות בלונדון, והיה ידידם של הסופרים בני דורו ת'אקרי, ג'ורג' אליוט וג.ה. לואס. הוא המשיך בכתיבתו כמעט עד מותו ב-1882. "שלשת הלבלרים" - תרגום שרה רזי, הוצאת מ’ ניומן, [תשי"ח] "בת הכומר של אוקסני קולן", 1999 "נינה בלטקה" - תרגום אברהם יבין, הוצאת עם עובד, 2001 מדיה וקבצים בנושא אנתוני טרולופ בוויקישיתוף אנתוני טרולופ, ברשת החברתית Goodreads כתבי אנתוני טרולופ בפרויקט גוטנברג (באנגלית) אנתוני טרולופ, באתר "Find a Grave" (באנגלית) אנתוני טרולופ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אנתוני טרולופ (1815-1882), דף שער בספרייה הלאומית
אלייזה

אלייזה (באנגלית: ELIZA) היא תוכנית מחשב מפורסמת שנכתבה בשנת 1966 על ידי ג'וזף וייצנבאום, והיוותה פרודיה על הפסיכותרפיה של קרל רוג'רס. היא קיימה דיאלוג עם מטופל באמצעות הצגת הצהרות שכותב המטופל כשאלות והפנייתן אליו. למשל, התגובה ל"כואב לי הראש" יכולה להיות "למה אתה אומר שכואב לך הראש?" והתגובה ל"אימי שונאת אותי" יכולה להיות "מי עוד במשפחתך שונא אותך?" הסברה המקובלת והלא-מדויקת היא שאלייזה מבצעת סימולציה או אפילו אמולציה של מטפל. וייצנבאום אמר ש-ELIZA היא בעצם פרודיה של "התגובות של פסיכותרפיסט חסר הכוון בתחילת ראיון פסיכיאטרי". הוא בחר את הפסיכותרפיה כדי לפתור את בעיית אספקה לתוכנית של מבנה נתונים של "ידע מהעולם", כאשר המצב הטיפולי הוא אחד מהמצבים המעטים שבהם אדם יכול לענות להצהרה בשאלה שמעידה על ידע ספציפי מועט ביותר בנושא השיחה. לדוגמה, זהו קונטקסט שבו השאלה "מיהו המלחין המועדף עליך?" יכולה להיענות בתגובות כמו "מה לגבי מיהו המלחין המועדף עליך?" או "האם שאלה זו מעניינת אותך?" אלייזה פעלה באמצעות זיהוי תבניות פשוט והחלפת מילות מפתח בביטוי מתוך מאגר צירופים. אולם התוכנה הייתה כל כך משכנעת כמטפל, שישנם סיפורים אנקדוטליים על אנשים שהגיבו אליה בצורה רגשנית למדי. זאת בגלל הנטייה של אנשים לייחס משמעות, שהתוכנה מעולם לא העניקה, למילים. כדי להעריך את ההשפעה של אלייזה, יש לזכור שבשנת 1966 מחשוב אינטראקטיבי (באמצעות מסוף) היה דבר חדש - עשור ומחצה לפני המחשב האישי, ושלושה עשורים לפני שאנשים נחשפו לעיבוד שפה טבעית כמו למשל במנוע החיפוש Ask Jeeves או מערכות עזרה ממוחשבות כמו ה-Clippy של מיקרוסופט. גם היום אלייזה עדיין מסוגלת לגרום להשעיית חוסר האמונה. תגובותיה, אף על פי שהן פחות "שימושיות" מאלו של Ask Jeeves או Clippy, נראות כמדגימות רמה עמוקה יותר של "הבנה". תגובות הקהל הרחב לאלייזה הטרידו את מנוחתו של וייצנבאום, ועודדו אותו לכתוב את ספרו Computer Power and Human Reason: From Judgment to Calculation, שבו הסביר באופן מעורר מחלוקת את המגבלות של מחשבים, שכן הוא רוצה להבהיר לקהל את דעתו לפיה ההשקפות המאנישות לגבי מחשבים הן רק היסק של בני אדם. אלייזה קיבלה את שמה מאלייזה דוליטל, דמות ממחזהו של ג'ורג' ברנרד שו "פיגמליון" שלומדת לדבר במבטא של המעמד הגבוה. ספרו של המשורר דוד אבידן "הפסיכיאטור האלקטרוני שלי" (1974) כולל שמונה שיחות של אבידן עם "אלייזה" (לדעת צבי ינאי, שהיה מעורב ביצירת הקשר בין אבידן ל"אלייזה", המשורר נטל לעצמו חירות רבה בעריכת השיחות, שאינן משקפות את יכולתה האמיתית של "אלייזה"). גרסת אינטרנט של אלייזה בJavaScript: http://www.manifestation.com/neurotoys/eliza.php3 קוד המקור בJava: http://chayden.net/eliza/Eliza.shtml בשפת C על TI-89: https://web.archive.org/web/20041011051845/http://kaikostack.com/ti89_en.htm#eliza מודול פרל Chatbot::Eliza -- example implementation, usage tutorial AOLiza הייתה מערכת בינה מלאכותית דמוית ELIZA שעובדת בפרוטוקול של AIM. גרסה המכונה Azile (אלייזה באנגלית, אבל הפוך) מעליבה את המשוחח במקום לענות תשובות פסיכולוגיות. גרסה של אלייזה הנקראת "דוקטור" כלולה ב-emacs. ד"ר סבייטסו מבחן טיורינג פרס לובנר אפקט אליזה דיאלוגים עם אישיויות צבעוניות של הבינה מלאכותית המוקדמת, אוסף של דיאלוגים בין אלייזה ובני שיחה שונים, כמו סגן נשיא של חברה וPARRY (סימולציה של פרנואיד סכיזופרני) AOLiza
אן-מרי מקדונלד

אן-מרי מקדונלד (באנגלית: Ann-Marie MacDonald; נולדה ב-29 באוקטובר 1958) היא סופרת, מחזאית ושחקנית קנדית. נולדה בבסיס חיל האוויר ליד באדן-באדן, בגרמניה, וכיום חיה בטורונטו, שבאונטריו. זכתה בפרס על ספרה הראשון, "מאחורי דלתות" (1996), שהופיע ברשימת המומלצים במועדון הספרים בתוכנית הטלוויזיה של אופרה וינפרי. זכתה בפרסים על המחזה שלה "בוקר טוב דסדמונה (לילה טוב ג'ולייט)". בין הסרטים ששיחקה בהם: "שמעתי את בנות הים שרות" (1987) שנבחר בסקר מקיף בין מבקרי קולנוע כאחד מעשרת הסרטים הקנדיים הטובים ביותר שנעשו, וגם בסרטים "פחיות צבע" (1994), ו"יותר טוב משוקולד" (1999). בשנת 2003 ראה בקנדה אור ספרה "מעוף העורב". "מאחורי דלתות" (2000), הוצאת כנרת, תרגום: ליאורה כרמלי "מעוף העורב" (2005), הוצאת כנרת, תרגום: שאול לוין מדיה וקבצים בנושא אן-מרי מקדונלד בוויקישיתוף אן-מרי מקדונלד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אן-מרי מקדונלד, באתר AllMovie (באנגלית) אן-מרי מקדונלד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אן-מרי מקדונלד, באתר MusicBrainz (באנגלית) על הספר מעוף העורב באתר ההוצאה של כנרת זמורה ביתן-דביר אריאנה מלמד, 854 עמודים של מעוף, באתר ynet, 24 בינואר 2006 דן לחמן, ביקורת על הספר מעוף העורב, אימגו קרן פייט, האם יש ספרות קנדית?, על הספר מעוף העורב, באתר הארץ, 4 בדצמבר 2005 עופרה עופר אורן, מעוף העורב - לא רק מתח, בבלוג סופרת ספרים, 12 ביוני 2014 ריאיון עם אן מרי מקדונלד (לגלול למספר 7) אן-מרי מקדונלד (1958-), דף שער בספרייה הלאומית
עיט (סוג)

עַיִט (שם מדעי: Aquila) הוא סוג עופות במשפחת הנציים, הכולל את "העיטים האמיתיים": עופות גדולים ומרשימים, אשר בעבר נקראו גם "נשר" עד להסדרת השמות בשפה העברית ב-1973. כנפיו רחבות יחסית ובעת דאייה כפופות מעט כלפי פנים. אברות הכנף אינן פרושות כמו במיני הנשרים. לעיטים "גבה" המצלה על העין ותורמת למראה תוקפני. מיני עיטים האמיתיים נבדלים בעיקר בגודל וצבעי הניצוי אך המראה הכללי של הסוג דומה יחסית. בישראל נצפו המינים: עיט זהוב, עיט שמש, עיט ערבות, עיט גמדי, עיט סוואנות, עיט שחור ועיט ניצי. בעבר היו בסוג זה המינים עיט הודי, עיט חורש ועיט צפרדעים, שעברו לסוג עיט מנוקד (Clanga). עיט, באתר ITIS (באנגלית) עיט, באתר NCBI (באנגלית) עיט, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) עיט, באתר GBIF (באנגלית) ישיבה 115 של האקדמיה ללשון העברית
עיט חורש

עיט החורש (בעבר: עיט החורף; שם מדעי: Clanga pomarina) הוא עוף דורס גדול המשתייך למשפחת הנציים. זהו עיט בגודל בינוני. אורכו כ-60 ס"מ ומוטת כנפיו כ-150 ס"מ. משקלו – כשני ק"ג. צבע ראשו וכנפיו – חום בהיר. יתר נוצותיו – חומות כהות. ראשו ומקורו קטנים ביחס לעיטים אחרים. על חלקן העליון של הכנפיים מצוי בדרך כלל כתם לבן, וגם בבסיס הזנב נמצא כתם לבן שצורתו כצורת וי (V). נכלל בעבר בסוג עיט (Aquila), אך הועבר לסוג עיט מנוקד (Clanga). בעבר נחשב המין עיט הודי Clanga hastata לתת-מין של עיט החורש, אולם מחקרים מודרניים מתחילת המאה ה-21 מצאו, כי הקשר ביניהם אינו כה הדוק, ולכן לפי המיונים החדשים מין זה הוא נפרד. מחקרים אלו התבססו על עדויות מורפולוגיות, התנהגותיות, אקולוגיות וגנטיות. למעשה נמצא כי המין הקרוב ביותר לעיט חורש הוא עיט צפרדעים (Clanga clanga)‏. עיט החורש ניזון בעיקר מיונקים קטנים, מעופות קטנים יותר, מזוחלים ומפגרים. אזורי הקינון של עיט החורש הם במרכז אירופה ובמזרחה ודרומית מזרחית לטורקיה. העיט מקנן בעיקר ביערות ובחורשות, וזהו מקור שמו. הוא חורף באפריקה. הנקבה מטילה 1–3 ביצים בקן, הממוקם על עץ. שיעור ההישרדות של הצאצאים נמוך יחסית, כמו אצל יתר העיטים. רק הגוזל הבכור, שהוא בדרך-כלל הגדול והחזק יותר, שורד. לעיתים הוא אף יאכל את אחיו הקטנים יותר. בזמן הנדידה בין מקומות המחיה שלו (אירופה ואפריקה), הפרטים עפים דרך ישראל. בשנת 1986 הייתה ירידה דרסטית בכמות עיטי החורש בעולם, ירידה זו מיוחסת לאסון צ'רנוביל שפגע באזורי הדגירה שלהם. מספר הפרטים של עיט החורש נע בין 80,000 ל-110,000. אף על פי שדווח על הצטמצמות באוכלוסייתו, נראה שהיא התאוששה בשנים האחרונות, ולא ניתן לקבוע מגמת גידול או הצטמצמות ברורה. לכן, נכון ל-2024, הגדרת מצב השימור של עיט חורש היא ללא חשש. עיט חורש, באתר NCBI (באנגלית) עיט חורש, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עיט חורש, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) עיט חורש, באתר GBIF (באנגלית) עיט חורש באתר הרשימה האדומה של IUCN S.J. Parry, W.S. Clark and V. Prakash, "on the taxonomic status of the Indian Spotted Eagle Aquila hastata", Ibis (2002), 144, 665–675. Väli, Ülo (2006): Mitochondrial DNA sequences support species status for the Indian Spotted Eagle Aquila hastata, Bull. B.O.C. 126(3): 238-242. Aquila pomarina, The IUCN Red List of Threatened Species.
אילן בן שחר

אילן בן-שחר (במקור: רחמים ערוסי, נולד ב-3 בינואר 1955) הוא תקליטן ישראלי, עורך מוזיקה, אספן ובעל חנות דיסקים. בן שחר נולד וגדל באשקלון במשפחה של יוצאי תימן בת תשעה ילדים. כילד נהג לארגן מסיבות ובהיותו תלמיד בתיכון פתח דיסקוטק באשקלון, אליו הזמין זמרים להופעות. בן-שחר הוא מראשוני התקליטנים בישראל. בגיל 24 בשנת 1979 הופיע לראשונה בטלוויזיה, בתוכנית "עלי כותרת" עם ירון לונדון" בערוץ 1 בטלוויזיה. כתקליטן צבר אוסף של עשרות אלפי תקליטים. בהמשך החל לשלב פעלולים בתוך ההופעות שלו. בשנות השמונים של המאה העשרים התפרסם בישראל כתקליטן השולט בכל סוגי המוזיקה הפופולרית, בעיקר דיסקו ופופ. בשנת 1981 הופיע בסרט הטלוויזיה "הרקיע השביעי". ב-1984 הוציא תקליט בשם "קיץ של אהבה" בו שר 8 שירים, ביניהם דואט עם פנינה רוזנבלום. בתחילת שנות התשעים, הגיש בן שחר בערוץ 2 הניסיוני תוכנית בשם "מסיבת ריקודים עם אילן בן שחר", בה פיתח ושכלל את תדמיתו הציבורית הייחודית שהייתה מורכבת מדיבור מאנפף עם ר' מתגלגלת, וממשקפי שמש אותם לא הוריד כמעט מעולם. באמצע שנות התשעים, הוא פתח חנות דיסקים הנושאת את שמו ברחוב אבן גבירול בתל אביב, והמתמחה בהפצת מוזיקה מכל העולם. באותה עת, הוא החל גם לערוך אוספים ומהדורות חדשות לסגנונות מוזיקליים מתקופות שונות, וכן לזמרים ישראלים ידועים, דוגמת חוה אלברשטיין. בשנת 2006 זכה בן שחר לעדנה מחודשת הודות לסרטון באתר יוטיוב שנצפה מעל 250,000 פעמים. הסרטון משנת 1988, לקוח מהתוכנית "בין הכיסאות" של הערוץ הראשון בהנחיית עמוס ארבל, ובו מסביר בן שחר בסגנונו הייחודי על "אמנות המיקסים". בשירם של הבליינים, "הכל יכול", אשר מתאר יום דמיוני בחייו של בליין ישראלי, מופיע הבית: "הולכים לכיכר אתרים לכיוון הים נזכר באילן בן שחר חבל שהוא נעלם ב-85 "קוליסאום" [כך] היה חזק אז הבנתי חיי הבליין הם כמו משחק". בגיל 52 הפך לאב, כשבשנת 2007 (28 בנובמבר) נולדה בתו היחידה. אילן בן שחר, באתר MusicBrainz (באנגלית) אילן בן שחר, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) האלבום "קיץ של אהבה" באתר סטריאו ומונו הפעלולן, מעריב, 4 בספטמבר 1980 קיץ 80 בעיר הנוער, מעריב, 3 באוגוסט 1980 מחפשת חתן, מחפש כלה, דבר, 6 במרץ 1981 הסרטון
הרצוג

הרצוג הוא תואר אצולה גרמני המקביל ל"דוכס". האם התכוונתם ל... אישים ישראלים ששמם הרצוג: יצחק אייזיק הלוי הרצוג – הרב הראשי של מדינת ישראל בזמן הקמתה שרה הרצוג – ממייסדות תנועת אמונה, רעייתו של יצחק אייזיק הלוי הרצוג יואל לייב הלוי הרצוג – אביו של הרב יצחק הרצוג חיים הרצוג – נשיאה השישי של מדינת ישראל אורה הרצוג – פעילה חברתית ישראלית, רעייתו של חיים הרצוג יצחק (בוז'י) הרצוג – פוליטיקאי ישראלי ונשיאה האחד עשר של מדינת ישראל. בעבר יושב ראש הסוכנות היהודית, יושב ראש מפלגת העבודה, יושב ראש האופוזיציה, שר השיכון ומזכיר הממשלה מיכל הרצוג – עורכת דין ישראלית, אשתו של יצחק הרצוג מיכאל הרצוג – תת-אלוף במיל', מדינאי וחוקר. יעקב הרצוג – דיפלומט ישראלי פנינה הרצוג (גר') – נשיאת אמונה וסגנית נשיא ארגון הבריאות העולמי, רעייתו של יעקב הרצוג אסתר הרצוג – פרופסור לאנתרופולוגיה ומייסדת פרלמנט הנשים זאב הרצוג – פרופסור לארכאולוגיה ישראלי חנה הרצוג – פרופסור לסוציולוגיה ישראלית עמרי הרצוג – מבקר ספרות וחוקר תרבות ישראלי חן הרצוג – כלכלן ישראלי אישים לא ישראלים ששמם הרצוג: אמיל הרצוג – שמו של הסופר הצרפתי יהודי המוכר בשם העט אנדרה מורוא אנדריאס (אנדי) הרצוג – כדורגלן עבר אוסטרי, כיום מאמן נבחרת ישראל בכדורגל ג'יימס ברי מוניק הרצוג – מדינאי בורי, ראש ממשלת דרום אפריקה בין השנים 1924-1939 הנס הרצוג – גנרל בצבא שווייץ ורנר הרצוג – במאי קולנוע גרמני רומן הרצוג – נשיא גרמניה המאוחדת בשנים 1999-1994 דיטר הרצוג – כדורגלן עבר גרמני מוסדות ומקומות: בית חולים הרצוג – בית חולים גריאטרי ופסיכיאטרי בירושלים ישיבת נווה הרצוג – ישיבה תיכונית בתחומו של המושב ניר גלים מרכז יעקב הרצוג ללימודי יהדות – מוסד להשכלה גבוהה מייסודה של תנועת הקיבוץ הדתי מכללת יעקב הרצוג – מכון להכשרה פדגוגית תורנית ישיבת קריית הרצוג – שמה הלא רשמי של הישיבה התיכונית בני עקיבא בני ברק הרצוג, פוקס, נאמן ושות' – משרד עורכי דין ישראלי קריית הרצוג – שכונה בצפון בני ברק. באמנות: הרצוג – ספרו של סול בלו הרצוג – סרט תיעודי ישראלי
טאי זקס

מחלת טאי זקס או טיי זקס (באנגלית: Tay-Sachs Disease) היא מחלה תורשתית קטלנית, שרוב הילדים הלוקים בה מתים בשנות חייהם הראשונות בשל נזק מוחי קשה הנובע מחוסר באנזים חיוני האחראי על חילוף חומרים של שומנים. המחלה אינה ניתנת לריפוי. המחלה הוגדרה על ידי הרופאים ווארן טאי וברנרד זקס בסוף המאה ה-19 ועל שמם קרויה המחלה. יילוד עלול ללקות במחלת טאי זקס רק אם שני הוריו הם נשאים של האלל הרצסיבי הגורם לה. במקרה כזה, יש סיכוי של 25% שהיילוד ילקה במחלה, וסיכוי של 50% שהוא יהיה נשא של הגן. מחלת טאי-זקס נפוצה בקרב יהודים אשכנזים בשיעור ניכר פי כמה מאשר תפוצתה בקרב אוכלוסיות אחרות; 1 מכל 27 יהודים אשכנזים בארצות הברית, למשל, נושא את הגן הפגום, לעומת 1 מתוך 200 בקרב האוכלוסייה הכללית. מאז שנות ה-70, בדיקות גנטיות למניעה היו יעילות למדי לחיסול המחלה מהאוכלוסייה היהודית האשכנזית. בישראל, מסבסד משרד הבריאות בדיקת סקר גנטי לגילוי המחלה לכל אדם הרוצה בכך. אם האדם נמצא נשא, ייבדקו בשנית שני בני הזוג. אם שניהם ימצאו נשאים (והאישה בהריון או שתיכנס להריון בעתיד) - יהיה צורך לבצע בדיקת מי שפיר או בדיקת סיסי שליה כדי לגלות אם העובר לוקה במחלה הקטלנית. יש צורה נוספת של המחלה, המתבטאת רק בגיל מבוגר. צורה זו נקראת "הופעה מאוחרת של טאי-זקס (LOTS - Late Onset Tay-Sachs). מחלה זו התגלתה רק בראשית שנות התשעים על ידי פרופ' רות נבון מאוניברסיטת תל אביב. הקושי באבחון המחלה נובע מכך שהתסמינים שלה דומים למחלות זיקנה, ובעיקר לניוון שרירים. המחלה יכולה להתבטא בקשיי תנועה, קשיי דיבור, ניוון המערכת העצבית ובעיות נפשיות כגון הפרעה דו-קוטבית (מאניָה-דיפּרסיה ומאניה חריפה) וסכיזופרניה. חשוב לדאוג לאבחון נכון של המחלה גם מפני שהטיפול התרופתי המקובל במחלות נפשיות התגלה כמזיק לחולה ומחמיר את מצבו במקום להיטיב לו. למרות כל זאת, אדם הלוקה במצב זה יכול להמשיך לתפקד, בהתחשב במוגבלויותיו, ולרוב בסיוע משפחתו וחבריו. טיפול תרופתי מבוקר (לעיתים נדרש פיקוח והתערבות אסרטיבית לוודא שהחולה אינו מזניח את התרופות), משולב בהתאמת הסביבה לצרכיו יועיל להשתלבות החולה בחברה. כיוון שההתנוונות היא מתמשכת, נדרשת תשומת-לב להתאים את הסיוע למצב הנתון בכל עת. הפגם הגנטי גורם להפחתה בפעילות או לחוסר פעילות מוחלט של אנזים בליזוזום בשם β-הקסוזאמינידאז-A (או בקיצור Hex A), שתפקידו לזרז פירוק של נגזרות חומצות שומן בשם גנגליוזידים. אובדן הפעילות של האנזים גורר הצטברות של הגנגליוזידים בתאים, בפרט במוח ובעמוד השדרה. נשאי טאי זקס מתגלים בקלות על ידי בדיקת דם המודדת פעילות של האנזים. נכון לינואר 2008, ניתן לבצע את הבדיקה בחינם בתחנות לבריאות המשפחה של משרד הבריאות. מדיה וקבצים בנושא טאי זקס בוויקישיתוף טיי זקס בישראל - באנציקלופדיה לבדיקות גנטיות בעריכת פרופ' מוטי שוחט. אסתי אהרונוביץ, המירוץ אחר התרופה שתציל את הבן שלי, באתר הארץ, 11 במאי 2012 טאי זקס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) טאי-זקס, מחלה, דף שער בספרייה הלאומית Buckles J, The Success Story of Gene Tests, Genome News Network, J. Craig Venter Institute, ‏14 באפריל 2008 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חטיבת שגיא

חטיבת שגיא (חטיבה 512) הייתה חטיבה מרחבית שפעלה בשנים 2007—2018 תחת פיקודה של עוצבת אדום בפיקוד הדרום של צה"ל. החטיבה הופקדה על אזור מערב הנגב והגבול עם מצרים. היא נקראה על שם הר שגיא, שבסיס החטיבה שכן באזור הקרוב אליו. בנובמבר 2018 פורקה החטיבה ואת מקומה תפסה חטיבת פארן, גדודי המילואים של החטיבה פוזרו בין אוגדת עזה וחטיבת יואב. החטיבה הוקמה ב-28 בפברואר 2007 בעקבות התגברות משמעותית במספר ההסתננויות וההברחות מסיני. לאחר הקמתה צורף לחטיבה גדוד קרקל, גדוד חיל רגלים סדיר. בחטיבת שגיא הוקם התאג"ד המוסק הראשון בצה"ל, כאמצעי להתגבר על השטחים הנרחבים בנגב שמקשים על פינוי וטיפול בפצועים. בשנת 2010 הוקם צוות סילוק פצצות (ס"פ) זמני בחטיבה אשר הגיע מיחידת יהל"ם. במפקדת החטמ"ר פלוגה אחת - פלוגת חיל קשר (פלחי"ק) ועוד מספר אגפים: לשכה, מודיעין, רפואה, שלישות, לוגיסטיקה, טנ"א, אג"ם, ס"פ (סילוק פצצות של הנדסה קרבית) וכן מחלקת צמ"ה (ציוד מכני הנדסי). בנוסף, בחטיבה ישבה פלוגה של גדוד קרקל. מדיה וקבצים בנושא חטיבת שגיא בוויקישיתוף כתבה ב"במחנה" לסיכום שנת הפעילות הראשונה, 18/4/2008 כתבה ב"במחנה" לסיכום שנתיים של פעילות החטיבה, 4/3/2009 אמיר בוחבוט, חטיבה חדשה תילחם במסתננים, באתר nrg‏, 27 בפברואר 2007 מערכת ערוץ 7, נחנכה החטיבה המערבית "שגיא", באתר ערוץ 7, 1 במרץ 2007 חנן גרינברג, חטיבה חדשה תחסום את הטרור מגבול מצרים, באתר ynet, 22 בפברואר 2007 הכירו את "עוצבת פארן" - החטיבה הסדירה החדשה של צה"ל, באתר צה"ל, 28 בנובמבר 2018 במחנה, גיליון 3012, עמ' 12. במחנה, גיליון 3048, עמ' 13. רועי כספי, מפקד חדש לחטיבת שגיא, 26 במאי 2008, באתר זרוע היבשה.(הקישור אינו פעיל, 29.12.2018) במחנה, גיליון 3049, עמ' 11. ישי קרוב, "לייחל לשלום ולהתכונן למלחמה", באתר ערוץ 7, 11 ביוני 2014
סיימון ברון-כהן

סיימון ברון-כהן (נולד ב-15 באוגוסט 1958) הוא פסיכולוג בריטי-יהודי, פרופסור לפסיכופתולוגיה התפתחותית במחלקות לפסיכיאטריה ולפסיכולוגיה ניסויית באוניברסיטת קיימברידג', עמית בטריניטי קולג' שבקיימברידג' ומנהל המרכז לחקר האוטיזם באוניברסיטת קיימברידג', בממלכה המאוחדת. ברון-כהן עשה דוקטורט בקולג' האוניברסיטאי של לונדון. הוא התפרסם בזכות עבודותיו בחקר האוטיזם, כולל התאוריה המוקדמת שלו, שהאוטיזם כולל מידה כלשהי של "עיוורון מנטלי" (או עיכובים בהתפתחות "התאוריה של התודעה"), והתאוריה המאוחרת שלו שהאוטיזם הוא צורה קיצונית של המוח הגברי[דרוש מקור], שכללה ארגון מחדש של הבדלי מגדר פסיכולוגיים במונחים של אמפתיה ושיטתיות. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסרה פסקת ביקורת. המאמר המדעי הראשון של ברון-כהן ראה אור ב-1985, יחד עם אוטה פרית ואלן מ. לסלי. המאמר טען שילדים אוטיסטים מבטאים ליקויים חברתיים ותקשורתיים כתוצאה מעיכוב בהתפתחות התאוריה של התודעה. הטענה נבחנה באמצעות ניסוי האמונה המוטעית, ושוחזרה פעמים רבות מאז. סיימון ברון-כהן כתב חמישה ספרים, שאחד מהם ראה אור בעברית: ההבדל המהותי: גברים, נשים והמוח הגברי הקיצוני (הוצאת עם עובד, 2006). סשה ברון כהן, בן דודו של סיימון ברון-כהן. מדיה וקבצים בנושא סיימון ברון-כהן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סיימון ברון-כהן (באנגלית) סיימון ברון-כהן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סיימון ברון-כהן, באתר dblp סיימון ברון-כהן, באתר ResearchGate המרכז לחקר האוטיזם באוניברסיטת קיימברידג' מבחן לבדיקת מנת הספקטרום האוטיסטי שכתב ברון-כהן(הקישור אינו פעיל) מאתר אס"י (אורכב 05.08.2020 בארכיון Wayback Machine) סיימון ברון-כהן: המומחה המוביל בבריטניה לאוטיזם באתר עיתון האינדיפנדנט. נעמי דרום, למצוא את הקשר בין מהנדסים לאוטיסטים, באתר הארץ, 26 בדצמבר 2012 גלי וינרב, ‏מחקר פסיכיאטרי: מה עומד בבסיס רוב סוגי הרוע בעולם?, באתר גלובס, 26 בדצמבר 2011 "The Reading the Mind in the Eyes test" של סיימון בארון כהן - אחד המבחנים שכהן המציא למדידת "אינטליגנציה חברתית" "Don’t ever assume autism researchers know what they’re doing.", מאת Amanda Baggs, אוטיסטית קלאסית שביקרה במאמר זה את המבחן של סיימון בארון כהן מהקישור הקודם, בטענה שהוא: א. במבחן רואים תצלומים ולא את המציאות, ב. התצלומים מופיעים בשחור ולבן, ג. התצלומים חתוכים כך שיציגו רק חלק אחד מהגוף, ד. התצלומים מציגים חלק מהגוף שאוטיסטים נוטים להימנע ממנו ב "חיים האמיתיים", ה. התצלומים נוצרים על ידי שחקנים, המבחן מניח שהתשובה הכי נפוצה הניתנת על ידי נוירוטיפיקלים היא הנכונה, ו. המבחן מסתמך על איך אנשים מרגישים כשהם מסתכלים בעיניים, במקום באיך האדם עם העיניים חייב להרגיש, ז. המבחן דורש מהנבחן לעבד מידע ורבלי ולא ורבלי בו זמנית, ח. המבחן מסתמך על היכולת לייחס מילים לתצפיות, ט. המבחן מסתמך במיוחד על היכולת לייחס מילים למצבים רגשיים, י. המבחן לא נותן אפשרות לתת תשובה אחרת ואולי יותר נכונה, יא. המבחן מניח שהיכולות של אוטיסטים לקרוא שפת גוף יעבוד אותו הדבר כמו נוירוטיפיקלים, יב. המבחן מניח כאשר התשובות של אוטיסטים ונוירוטיפיקלים שונות, הנוירוטיפיקלים בהכרח צודקים, יג. המבחן משווה בין היכולת של אוטיסטים לקרוא שפת גוף של נ"ט, ליכולת של נ"ט לעשות את אותו הדבר, יד. החוויות המרוכזות במבחן הם החוויות שחשובות לנוירוטיפיקלים, יה. המבחן לא מראה מאיפה הבעיה באה, אם זה בעיה של לתת שמות לרגשות. יו. המבחן הוא אחיד לכלל האוטיסטים.