laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מקלט רדיו

מַקְלֵט רדיו הוא מכשיר שהופך גל נושא הנקלט מהאוויר באנטנת הקליטה, בתדר גל נושא מסוים (תדר התחנה הרצויה), לאות מידע (קול, תמונה, נתונים וכו'). למקלט שלושה חלקים עיקריים: בורר תדרים (תחנות) – בורר את אות התחנה הרצויה מבין כל הגלים הנושאים שנקלטים באנטנה; מגבר – מחזק את הגל הנושא החלש מאוד שנקלט באנטנת הקליטה; גלאי – הופך את הגל הנושא המאופנן שנקלט באנטנה לאות מידע. שידורי הרדיו מגיעים למקלטים מתחנות שידור שונות. תחנת הרדיו משדרת אל תחנת השידור ומשם בעזרת גלי רדיו אל מקלטי הרדיו שבאזורי הארץ השונים. לכל מקלט רדיו, מחוברת אנטנה חיצונית או פנימית, והיא קולטת את גלי הרדיו המשודרים מתחנות השידור השונות. האנטנה קולטת את גלי הרדיו הנושאים את שידורי הרדיו, והם מעובדים באמצעות מסנן הבורר את האות הרצוי מבין שלל האותות שנקלטו. האותות מועברים למגבר ת"ר (RF). גל רדיו המוגבר מגיע אל הגלאי, שמוריד את השדר מעל גלי הרדיו שנשאו אותה ומעביר אותה למגבר הקול ולרמקול שמשמיע אותה. באמצעות בורר תחנות בוחרים את התדר של התחנה המבוקשת, ובאמצעות כפתור ה"ווליום" מכוונים את עוצמת הקול. ישנם סוגים שונים של מקלטים. למשל, מקלטים למערכת סטריאו יכילו הגברה לשני ערוצים בלבד ואילו מקלטים למערכת קולנוע ביתית יכילו הגברה לחמישה ערוצים או יותר. מקלטי רדיו הם משני סוגים עיקריים: מכשירים נייחים, המחוברים לרשת החשמל הביתית. במכשירים אלה יש שמקלט הרדיו הוא מארז יחיד המשלב את כל הפונקציות הנדרשות, ויש שהוא מורכב ממארזים אחדים, שלכל אחד פונקציה משלו: מקלט, מגבר, רמקולים. מכשירים ניידים, בעלי משקל נמוך, הפועלים על סוללות. דגמים ראשונים מסוג זה נקראו רדיו טרנזיסטור (ובקיצור טרנזיסטור), משום שפעלו באמצעות טרנזיסטורים, ולא שפופרות ריק כקודמיהם. דגם מתקדם יותר, קל יותר במשקלו, הוא הווקמן. רגישות(sensitivity) היא תכונה של מקלט המציינת את מידת יכולתו לקלוט אותות בעוצמה חלשה. רגישות קליטה מוגדרת כרמת מתח אות הכניסה (באנטנה) המזערית הדרושה לקבלת אות שמע תקני במוצא המקלט (ברמקול). ככול שהמקלט רגיש יותר מספיק אות חלש יותר בכניסת האנטנה כדי שהרמקול ישמיע את המידע בהספק התקני. מקלט לא רגיש קולט רק תחנות חזקות או קרובות, בעוד שמקלט רגיש קולט גם תחנות רחוקות או חלשות. ברירות (selectivity) מציינת את כושרו של המקלט להבחין בין תחנה רצויה לתחנה לא רצויה (תחנה שכנה). ברירות טובה פירושה שהמקלט בורר היטב בין התחנה שאליה הוא מכוון לבין תחנות שכנות. הברירות תלויה בעיקר במעגלי התהודה של המקלט. נאמנות (fidelity) מוגדרת כמידת הדיוק שבה מפיק המקלט ברמקול את אות המידע מהאות הנקלט באנטנה. כדי להשיג נאמנות גבוהה יש להבטיח תחום מספיק רחב של תדירויות שמע המועברת במקלט וכן עיוותים נמוכים. יציבות תדר (Frequency stability) – התדירות שאליה מכוון המקלט נוטה לפעמים להשתנות במקצת מעצמה, שואפים שהשינוי הזה יהיה קטן ככול האפשר. לדוגמה, מקלט טוב הוא מקלט שאינו משנה את תדר הקליטה ביותר מ-100 הרץ אחרי כחצי שעה של פעולה. משדר תקשורת אלחוטית מקלט סופרהטרודין - שיטה למימוש של מקלטים ערבל תדר ספרת רחש יחס אות לרעש מתקשרים: על ערוצי תקשורת בארץ ובעולם באתר מט"ח שקד אורבך ודניאל צ'צ'יק, הטרנזיסטור חוגג יום הולדת 70, באתר הארץ, 22 בפברואר 2018 מקלט רדיו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ב.צ. ברטה, קשר באת"ן - את"ד, המכון לאמצעי הוראה, עמ' 134 שמחה גילעם, תקשורת תקבילית ותקשורת ספרתית, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 125 מבוא לאלקטרוניקה, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 177-190 section 2, Amateur Radio Transceiver Performance Testing, ARRL. (באנגלית)
FN F2000

F2000 הוא רובה סער בלגי אוטומטי, בתצורת בולפאפ מתוצרת חברת הנשק FN Herstal. הרובה הוצג לראשונה במרץ בשנת 2001 בתערוכה הביטחונית שהייתה באבו דאבי שבאיחוד האמירויות הערביות. הרובה נפוץ בשימוש על ידי כוחות מיוחדים ברחבי העולם. הרובה זמין בשלוש גרסאות: F2000 - מיועד ללחימה בשטח בנוי. F2000 Tactical- מיועד ללחימה בשטח פתוח, כגון: שמירת גבולות ומטווחים. FS2000 - מיועד ללחימה בטווחים רחוקים, של 300 עד 500 מטרים. הגרסה המצליחה ביותר היא הגרסה הרגילה F2000. בלגיה בלגיה - בשימוש על ידי הכוחות המיוחדים של בלגיה פקיסטן פקיסטן - בשימוש על ידי הכוחות המיוחדים של פקיסטן ניגריה ניגריה פולין פולין - בשימוש על ידי הכוחות המיוחדים של פולין ערב הסעודית ערב הסעודית - בשימוש על ידי משמר הגבול הסעודי ארגנטינה ארגנטינה - בשימוש על ידי הכוחות המיוחדים של ארגנטינה סלובניה סלובניה הודו הודו לוב לוב פרו פרו - בשימוש על ידי הכוחות המיוחדים של פרו צ'ילה צ'ילה - בשימוש על ידי הכוחות המיוחדים של צ'ילה סלובניה סלובניה קרואטיה קרואטיה חמאס חמאס הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני - "פלוגות אל-קודס", הזרוע הצבאית של הארגון. ישנם השערות כי הנשק הוברח לארגונים אלו מנשק שנתפס במהלך מלחמת האזרחים הראשונה בלוב וחמושי הארגונים האלו נצפו עם הנשק בתהלוכות ומצעדים של החמאס ובין היתר גם במבצע צוק איתן. חיילים סלובנים במטווח עם F2000 חיל האוויר הפקיסטני בתרגיל עם הרובה F2000 חיילים פרואנים בתרגיל עם הנשק F2000 הרובה F2000 Tactical FN SCAR AUG אתר האינטרנט הרשמי של FN F2000 הדף של הרובה באתר World Guns (באנגלית) פוסט מאתר "פרש"
תמיר בן עמי

תמיר בן עמי (נולד ב-28 בפברואר 1979) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי, אשר במשך שנים רבות היה קפטן קבוצת הפועל רמת גן, והוא שיאן התארים וההופעות של המועדון בכל הזמנים. בן עמי החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל רמת גן. הופעת הבכורה שלו בקבוצת הבוגרים הייתה עוד בהיותו תלמיד כיתה י"ב, במשחק ליגה מול מכבי עכו, במחזור ה-29 של עונת 1996/1997[דרוש מקור]. בן עמי שיחק בקבוצה ברציפות מאז עונת 1997/1998, למעט במחצית הראשונה של עונת 2003/2004, אז שיחק בעירוני קריית שמונה. בהמשך העונה, לאחר חודשיים, חזר לשחק בקבוצת נעוריו. בעונת 2009/2010 שיחק עם הפועל רמת גן לראשונה בליגת העל. הופעתו האחרונה בקריירה הייתה במשחק מול מכבי יבנה במחזור ה-11 של עונת 2013/2014 בליגה הלאומית. בינואר 2014, לאחר שלא הצליח להתגבר על פציעותיו בגב ובקרסול, פרש ממשחק פעיל. בן עמי שיחק לאורך הקריירה עם המספר 18 על גב חולצתו, והוא שיאן ההופעות של הפועל רמת גן בכל הזמנים, עם 395 משחקי ליגה במדי קבוצת הבוגרים, וכן שיאן התארים של המועדון. כשחקן היה שותף לשתי זכיותיה של הפועל רמת גן בגביע המדינה (בשנת 2003 ובשנת 2013) ולארבע זכיות בגביע הטוטו. לאחר פרישתו הצטרף בן עמי לצוות המקצועי במחלקת הנוער של הפועל רמת גן. ב-26 בפברואר 2014 מונה בן עמי למאמן הקבוצה הבוגרת של המועדון. באוקטובר 2014, לאחר שהקבוצה נקלעה לתחתית הליגה הלאומית, פוטר בן עמי מתפקידו. ביוני 2017 מונה בן עמי למנהל מחלקת נוער בבני יהודה תל אביב. בן עמי מתגורר בגבעתיים, נשוי ואב לשתיים. תמיר בן עמי, באתר Transfermarkt תמיר בן עמי, באתר Soccerway תמיר בן עמי, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt עמוד השחקן באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל מיכל הוכברג, "אבא, הבאתי גביע": פרויקט ליגת העל עם תמיר בן עמי, באתר nrg‏, 17 באוגוסט 2010 יונתן הללי, אייל לוי ורון עמיקם, יעקב שחר: ספורט מנצחים על הדשא ולא בשום דרך אחרת, באתר nrg‏, 8 באפריל 2010 הקפטן פורש: תמיר בן עמי תולה את הנעליים, באתר ONE‏, 11 בינואר 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים ובנושא מאמני כדורגל ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גל נושא

גל נושא הוא שם לגל, לרוב אות סינוסי בתדר גבוה יחסית, שעליו מאופנן אות המידע שלרוב מכיל תדרים נמוכים יחסית לגל הנושא. המידע המשודר על הגל הנושא מגיע אל המקלט ומפוענח שם. על מנת לחלץ את האות המקורי מהגל הנקלט, דרוש תהליך ההפוך לתהליך האפנון, אשר מכונה גילוי או מיצוי (Demodulation). הטכניקה של שיטת הגל הנושא מאפשרת לשדר למרחקים ארוכים אותות כגון טלוויזיה, טלפון, רדיו ונתונים דיגיטליים. גל הנושא יכול להיות באמצעות גלים אלקטרומגנטיים מסוגים שונים: גלי רדיו – בשידורי רדיו, טלוויזיה ואינטרנט אלחוטי. אור – בתקשורת אופטית (למשל, בסיבים האופטיים המרכיבים את קווי הטלפון הבין-יבשתיים). לכל גל נושא תדר משלו, ולרוב תדר זה הוא המאפיין העיקרי בעת שידור או מסירת האות, ותדר זה מאפשר לתחנה המקבלת את האות או קולטת את האות, לאתר את האות הזה ולבחור את האות הרצוי לה. ריבוב הוא צירוף של שני אותות או יותר משני ערוצים או יותר ושידורו במדיום פלט יחיד. תהליך זה מאפשר שידור של מספר אותות נפרדים דרך ערוץ תקשורת אחד. הרכיב שמבצע את פעולת הריבוב קרוי מרבב. השימושים הנפוצים ביותר בגל נושא הם אפנון AM ואפנון FM. ולמעשה תדרי תחנות הרדיו שאנו מכוונים אליהם הם הגל הנושא, והשידור הוא אות המידע שאותו מאפננים. שיטות אפנון חדשות כמו ספקטרום מרוח או ב-CDMA לא משתמשים בגל נושא סינוסי פשוט אלא מאפננים את אותות המידע בסדרת מורכבת יותר של אותות. שימוש בגל נושא בתקשורת אלחוטית נעשה מהסיבות הבאות: הפרדה בין תחנות: אות האינפורמציה הוא בתחום תדירות קבוע ועל ידי שימוש בגל נושא נפרד לכל תחנה ניתן לשדר בו זמנית באוויר מספר תחנות בתדרים שונים (גלי-נושא שונים). המקלט יבחר את הגל נושא הרצוי (בחירת התחנה) ויפיק ממנו את האינפורמציה (אות השמע). שיפור יכולת השידור: אות האינפורמציה הוא בדרך כלל בתדר נמוך. אם היה משודר ישירות היה מחייב אנטנות גדולות והיה סובל מטווח קליטה קצר. אפנון האות על גל נושא בתדר גבוה ושידור הגל הנושא מאפשר שימוש באנטנות בגודל סביר. ריבוב ערוצים: אפנון אותות שונים על גלי נושא שונים מאפשר שידור של מספר רב של אותות בו זמנית באמצעות אותו התווך (לדוגמה שידור אלחוטי של מספר תחנות רדיו בתדרים שונים) את אות הגל הנושא מייצר בדרך כלל מתנד מקומי המיוצב על ידי גביש קריסטלי. אפנון גל נושא, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פרידמן, א. (1984). לכסיקון המחשב. תל אביב: ספריית אנשים ומחשבים.
אדמוב

האם התכוונתם ל... אדמוב (עיירה) – עיירה בפרובינציית לובלין שבפולין אישים ששם משפחתם אדמוב: גרגורי אדמוב – סופר מדע בדיוני יהודי-סובייטי דוד אדמוב – חייל צה"ל שהיה מעורב בתקרית שנויה במחלוקת מול נער פלסטיני, אשר הובילה ל"מחאת דוד הנחלאווי" פולינה אדמוב – מעצבת ספרים, תפאורה ותלבושות לתיאטרון רומן אדמוב – כדורגלן עבר רוסי אדמוביץ
גרהם סמית' (שחיין קנדי)

דונלד גרהם סמית' (באנגלית: Donald Graham Smith; נולד ב-9 במאי 1958) הוא שחיין קנדי בעבר. הוא אלוף עולם ושיאן עולם במשחה ל-200 מטר מעורב אישי, בעל מדליית כסף אולימפית במשחה שליחים ובעל 6 מדליות זהב ממשחקי חבר העמים הבריטי ובכך הפך למתחרה הראשון שזכה ב-6 מדליות זהב באירוע אחד של משחקי חבר העמים. סמית' נולד באדמונטון, אלברטה למשפחה של שחיינים, אחיו הבכור ג'ורג' סמית' סיים במקום חמישי באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) במשחה ל-200 מטר מעורב אישי. באולימפיאדת מונטריאול (1976) זכה סמית' במדליית כסף בתוצאה של 3:45.94 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא עולם חדש של 3:42.22 דקות ולפני מערב גרמניה (3:47.29 דקות). הוא שחה את סגנון החזה ב"זינוק שליחים" בתוצאה של 1:02.59 דקות, התוצאה השנייה בטיבה בתחרות. נוסף לכך, סיים פעמיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:04.26 דקות, 3 מאיות השנייה איטי ממדליית ארד, בשלב חצי הגמר הוא קבע תוצאה של 1:03.92 דקות ובמשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:19.42 דקות ובמקום חמישי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:28.64 דקות. באוניברסיאדה שנערכה בסופיה, בולגריה בשנת 1977 זכה סמית' ב-3 מדליות, 2 מדליות זהב ו-1 כסף. מדליות זהב במשחה ל-100 מטר חזה (1:05.17 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חזה (2:23.43 דקות) ומדליית כסף במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב. [1] בתחרות שנערכה במונטריאול ב-4 באוגוסט 1977 קבע סמית' במשחה ל-200 מטר מעורב אישי שיא עולם חדש של 2:05.31 דקות, שיפור לשיא העולם בן השנתיים של ברוס פורניס מארצות הברית (2:06.08 דקות). שיא זה החזיק מעמד שנה ונישבר על ידי אלכסנדר סידורנקו מברית המועצות (2:05.24 דקות). במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באדמונטון בתחילת חודש אוגוסט 1978 זכה סמית' ב-6 מדליות זהב, במשחים ל-100 מטר חזה (1:03.81 דקות), ל-200 מטר חזה (2:20.86 דקות), ל-200 מטר מעורב אישי (2:05.25 דקות), ל-400 מטר מעורב אישי (4:27.34 דקות), במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי (3:27.94 דקות) ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב (3:49.76 דקות). שבועיים לאחר מכן, באליפות העולם בשחייה שנערכה בברלין, אז מערב גרמניה הוא זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא עולם חדש של 2:03.65 דקות, לפני ג'סי ואסאלו מארצות הברית (2:04.99 דקות) ואלכסנדר סידורנקו (2:05.29 דקות) ומדליית כסף במשחה ל-100 מטר חזה 1:03.60 דקות, אחרי ואלטר קוש שקבע שיא תחרות חדש של 1:03.56 דקות ולפני ג'רלד מרקן (1:03.62 דקות) שניהם ממערב גרמניה. במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בסן חואן, פוארטו ריקו בשנת 1979 זכה סמית' ב-3 מדליות, 2 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף במשחה ל-200 מטר מעורב (2:05.86 דקות), אחרי ג'סי ואסאלו ששיפר את שיאו העולמי והעמידו על (2:03.29 דקות ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר חזה (1:05.66 דקות). גרהם סמית', באתר olympedia.org גרהם סמית', באתר Swimrankings
מכולת קירור

מכולת קירור (ידועה בכינוי reefer) היא מכולה בעלת אמצעי קירור להובלת מטען הדורש טמפרטורה מבוקרת. בעוד שלמכולת קירור יש יחידת קירור מובנית, עיקר הכוח החשמלי להפעלתה בא ממקור חשמל חיצוני, בין ביבשה או על אונייה בים. כאשר המכולה משונעת בדרכים על נגרר או משאית ניתן להפעיל את יחידת הקירור בעזרת דיזל-גנרטור הנמצא במכולה. חלק ממכולות הקירור מצוידות במערכות לקירור בעזרת מים שבהן ניתן להשתמש כאשר מכולה מאוחסנת בבטן האונייה, או בסיפון שבו אין אוורור מספיק כדי לנקז את החום הנפלט מיחידת הקירור. מערכות קירור במים יקרות יותר ולכן אוניות מכולות מודרניות מצוידות במתקני אוורור המאפשרים את ניקוז האוויר החם מבטן האונייה והשימוש במערכות קירור במים הולך ופוחת. השפעת מכולות הקירור על החברה המודרנית היא נרחבת ביותר. מכולות אלה מאפשרות לספק לצרכנים ברחבי תבל תוצרת חקלאית טרייה בכל ימות השנה ולהיחשף למוצרי חקלאות טריים ממקומות מרוחקים. מערכת קירור נוספת הנמצאת לעיתים בשימוש במכולות קירור הנשלחות למרחקים קצרים היא בעזרת קרח יבש או חנקן נוזלי. הגז שהוקפא, או הונזל, מתנדף באיטיות ובאותה עת מקרר את חלל המכולה ונפלט ממנה. המכולה מתקררת כל עוד קיים גז מוקפא בתוכה. שיטה זו הייתה בשימוש בעת שינוע מכולות קירור בקרונות רכבת ומאפשרת קירור למשך 17 יום. אף שאין משנעים בתכיפות מכולות קירור בדרך האוויר, שיטה זו ננקטת גם בעת משלוח מכולת קירור בהטסה. במכולות אלה קיים תא שאותו ממלאים בקרח יבש ובקרת הטמפרטורה במכולה נעשית בעזרת מפוח חשמלי המופעל באמצעות תרמוסטט. מכולות קירור בהטסה נועדו לשמור על טמפרטורה יציבה בשיטה זו עד 100 שעות. מכולות קירור קריוגני בגודל מלא יכולות לשמר טמפרטורה עד לשלושים יום ומתאימות למשלוח בדרך הים. כיוון שאין צורך לחבר מכולות אלה למקור כוח חיצוני, ניתן לאחסנן בכל מקום באוניית מכולות שבו מאוחסנות מכולות מטען רגילות. לשינוע מטען יקר, הרגיש לשינויי טמפרטורה, או מטען מסוכן, יש צורך בשימוש במערכות קירור בעלות אמינות גבוהה. להשגת רמת אמינות גבוהה בקירור קיימות מכולות קירור בעלות מערכות קירור כפולות, בהן מערכת אחת משמשת לגיבוי בלבד. מכולת קירור בעלת מערכת גיבוי העומדת בתקן ISO מורכבת ממכולת קירור רגילה בתקן ISO שבה מערכת קירור מובנית ומערכת קירור לגיבוי וכן שתי מערכות דיזל גנרטורים, האחת מהן לגיבוי. מערכת הקירור העיקרית ומערכת הגיבוי מותקנות בקצה אחד של המכולה. בין שתי המערכות קיים חיבור חשמלי להפעלה וכיבוי אוטומטיים של המערכת, כך שרק מערכת קירור אחת תפעל בכל רגע נתון. במידה ומתרחשת תקלה במערכת הקירור העיקרית, נכנסת מערכת הגיבוי לפעולה באופן אוטומטי. מדיה וקבצים בנושא מכולת קירור בוויקישיתוף
קלע אשכול

קֶלַע אֶשְׁכּוֹל (באנגלית: Grapeshot) הוא סוג תחמושת שנורתה מתותח נטען-לוע, אשר בשונה מן הקלעים העגולים העשויים מקשה אחת, הייתה עשויה מצֶבֶר כדורי מתכת ארוזים בתוך שקית קנבס עבה. השקית הודקה ונקשרה היטב, כדי להקנות לה צורת גליל שקוטרו כקוטר קדח הקנה של התותח. לאחר שנארז דמה הקלע לאשכול ענבים, ומכאן שמו באנגלית ובשפות נוספות. כשנורה הקלע ויצא מלוע התותח, נקרעה השקית ונוצר מטר צפוף של קלעים כדוריים, בדומה ליריית רובה ציד. קלע האשכול היה הרסני וקטלני במיוחד מטווח קצר. בשדה הקרב השתמשו בו להדיפת התקפה של חיילים רגלים, שהסתערו כיחידה צפופה. כדורי הברזל יכלו לבתק שרשרות ולקרוע חבלים עבים. לכן השתמשו בקלעי אשכול באוניות בשעת לחימה מטווח קרוב, על מנת לקרוע את הסמוכות והרכסות של תורני אוניית האויב ולמוטטם. ירי של קלעי אשכול ממרחק רב היה חסר תועלת, שכן הקלעים העגולים התפזרו לכל עבר. משקל הקלעים באשכול נקבע על פי גודל התותח. באוניות הצי המלכותי הבריטי במלחמות הנפוליאוניות היו בכל אשכול 9 קלעים עגולים. בתותח 42 ליטראות השתמשו ב-9 קלעים עגולים במשקל 4 ליטראות כל אחד (ליטרה = כ-453 גרם), בתותח של 32 ליטראות ב-9 קלעים במשקל 3 ליטראות כל אחד, 18 ליטראות – 9 במשקל 1.5 ליטראות כל אחד, 12 ליטראות - 9 במשקל 1 ליטרה כל אחד, 9 ליטראות – 9 במשקל 13 אונקיות כל אחד, 6 ליטראות – 9 במשקל 8 אונקיות כל אחד, ותותח 4 ליטראות – 9 קלעים עגולים במשקל 6 אונקיות כל אחד. את קלעי האשכול הניחו לאחר הכנתם בתוך תיבות – מ-4 אשכולות לתיבה עבור תותחי 42 ליטראות ועד 20 לתיבה לתותחי 4 ליטראות. ביבשה היה מספר הקלעים בכל אשכול גדול אף יותר, ומשקל כל אחד מקלעים אלה נע בין אונקיה ורבע ל-4 ליטראות. קלע דומה, שהכיל כדורי ברזל או עופרת קטנים יותר ארוזים בקופסת פח גלילית, נקרא "קלע קופסה" (Canister). קלע אשכול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מנחם רוט

מנחם רוט (נולד ב-1975) הוא אמן, במאי, תסריטאי ומורה לקולנוע, המתרכז בזהות יהודית בכלל ובחברה החרדית בפרט. מנחם רוט נולד בשנת 1975 בירושלים, למשפחה מהזרם החסידי של היהדות החרדית, ויצא לשאלה. בשנת 2005 סיים בהצטיינות את לימודיו בבצלאל בירושלים במחלקה לאמנות. לאחר מכן למד לתואר שני בבית הספר למדיה שבקלן, גרמניה, וסיים את לימודיו בשנת 2008. הרצה בעבר בבית הספר לקולנוע מעלה והחל משנת 2013 הוא מרצה במחלקה לאמנות בבצלאל. רוט מלמד במגמת קולנוע שבתיכון לאמנויות ע"ש צ'ארלס א' סמית', ומרכז את חטיבת הביניים במגמה, ומלמד כתיבה יוצרת בטיבה העליונה. עיקר עבודתו התמקדה בקולנוע נסיוני ובמיצבי וידאו, שהוצגו בישראל ובעולם. הסרט "רדוף" הוא הסרט הראשון באורך מלא שכתב וביים, תחת הפקתו של יוצר הקולנוע רון עופר. מנחם חי ועובד בירושלים. בשנת 2012 יצא לאקרנים סרטו "רדוף". הסרט נכתב ובוים על ידו עבור הרשות השנייה לטלוויזיה וקולנוע ובתמיכת קרן גשר לקולנוע רב תרבותי וקרן מקור. הסרט שודר בערוץ 2, 10 והוקרן בפסטיבל דוקאביב 2012, זכה בפרס של המועצה לקולנוע בפסטיבל קולנוע דרום, הוקרן בפסטיבלים שונים מחוץ לישראל, ונרכש לשידור טלוויזיוני. הסרט היה מועמד לקבלת פרס בקטגוריה הסרט התיעודי הטוב ביותר (עד 60 דקות), מטעם פורום היוצרים הדוקומנטריים. הסרט עוקב אחר מנחם רוט, שהיה קורבן לתקיפה מינית בהיותו נער בישיבה חסידית. לאחר עשרים שנה הוא מחליט ליצור קשר עם התוקף ומפתח עמו מערכת יחסים טעונה. במקביל, הוא מתעד את המשבר בחייו המפוצלים בין תרבות חסידית וחילונית, ובין מערכות יחסים רומנטיות מקבילות. מדיה וקבצים בנושא מנחם רוט בוויקישיתוף מנחם רוט, במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי" "רדוף", במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי" אלקנה שור, ביקורת על הסרט רדוף, באתר nrg‏, 15 ביולי 2012 תמר רותם, סוף לשתיקה: הסרט שחושף את ההתעללויות המיניות בעדה החרדית, באתר הארץ, 6 ביולי 2012 מרצים במעלה, באתר מעלה, ‏31.5.2021 קולנוע, באתר אמנויות ירושלים נירית אנדרמן, הוכרזו המועמדים לשבעה פרסי הסרט התיעודי, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2012 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מוחמד בן טוגג' אל-איחשיד

מוּחמד בִן טוּגג' אַל-אִיחְ'שִיד או מוּחמד בֶן טַגג' אַל-אִיחְ'שִיד (בטורקית: Muhammet bin Toğaç, בערבית: محمد بن طغج الإخشيد; 8 בפברואר 882 – 24 ביולי 946) היה מייסד השושלת האיח'שידית מטעם בית עבאס בסוריה ובמצרים משנת 935 ועד מותו. אל-איחשיד היה טורקי ממלוכי. בשנת 924 הוא מונה למושל ג'ונד פלסטין ובשנת 930 מונה למושל דמשק. לאחר עלייתו של א-ראדי היה למשנה לו בסוריה, מצרים, מסופוטמיה וערי צפון חיג'ז וגם קיבל ממנו תואר "איח'שיד" (בפרסית: נסיך - תואר השליט באושרושנה וטראנסאוקסאניה שם היו שורשיו) בין השנים 937–939. בשנת 940 ניצח בקרב עם צבאו של החליף אך לפי הסכם משנת 945 איבד את מסופוטמיה וחלק מסוריה לבית חמדאן. נפטר שנה לאחר מכן. מדיה וקבצים בנושא מוחמד בן טוגג' אל-איחשיד בוויקישיתוף מרדכי גיחון, אטלס כרטא לתולדות ארץ ישראל מביתר ועד תל-חי: היסטוריה צבאית, עמ' 43.
טוקן ססגוני-מקור

טוקן ססגוני-מקור (שם מדעי: Ramphastos sulfuratus) הוא מין צבעוני של טוקן מסדרת הנקראים, החי באמריקה הלטינית. אורכו של הטוקן, יחד עם המקור, הוא 42–55 ס"מ. אורכו של מקורו הצבעוני הוא 12–15 ס"מ, כשליש מאורכו הכולל, ומשקלו 380–500 גרם. אומנם המקור הגדול שלו נראה גדול, כבד ומסורבל הוא למעשה קל מאוד, ובנוי מעצם חלולה המוקפת בקרטין, בדומה לקלאונאים ולטוקנים האחרים במשפחה. מדענים חוקרים את מבנה המקור של הטוקן כדי לבנות מטוסים קלים וחזקים יותר. גופו של הטוקן ססגוני-המקור שחור, החזה והצוואר שלו צהובים. נשירת הנוצות מתרחשת פעם בשנה. רגליו כחולות, וקצה זנבו אדום. מקורו ירוק עם קצה אדום וכתמים כתומים וכחולים בצדדים. הטוקן ססגוני-המקור חי בקולומביה, ונצואלה, גואטמלה, בליז, ניקרגואה, פוארטו ריקו, פנמה ודרום מקסיקו. בית הגידול המועדף עליו הוא חופת יערות גשם טרופי, סובטרופי ויערות שפלה, בגובה של כ-1900 מ' מעל פני הים. הוא מקנן בחורים בעצים, בדרך כלל יחד עם טוקנים אחרים. מפאת הצפיפות, הטוקנים שמים את זנבותיהם ומקוריהם מתחת לגופם בזמן השינה. תחתית הקן מצופה לעיתים קרובות בזרעים מהפירות שהטוקנים אכלו, מה שרק מוסיף לחוסר המקום. הטוקנים אינם חופרים בעץ, כמו מספר עופות אחרים, מכיוון שמקוריהם חלולים, כפי שהוזכר להלן, מה שעושה את החפירה בעץ חי לבלתי אפשרית. טוקן ססגוני-מקור הוא הציפור הלאומית של בליז. מדיה וקבצים בנושא טוקן ססגוני-מקור בוויקישיתוף טוקן ססגוני-מקור, באתר ITIS (באנגלית) טוקן ססגוני-מקור, באתר NCBI (באנגלית) טוקן ססגוני-מקור, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) טוקן ססגוני-מקור, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) טוקן ססגוני-מקור, באתר GBIF (באנגלית) טוקן ססגוני-מקור באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Dmesg

dmesg (קיצור של "display message" - הצגת הודעות) היא פקודה ברוב מערכות ההפעלה של לינוקס ויוניקס המציגה את ההודעות המתקבלות מליבת מערכת ההפעלה. כאשר מערכת המחשב מאותחלת תחילה נטענת הליבה לזיכרון. בשלב זה מנהלי התקנים המצויים בליבה מוגדרים לנהוג בהתאם לחומרה הקיימת במחשב הרלוונטי, ומנפקים פלטים אודות הצלחת התהליך. אלמנטים אחרים בתוך הליבה יכולים גם לייצר פלט דומה המדווח אודות הצלחת טעינת מודולים ורכיבים נוספים. בחלק מהמקרים ניתן לציין פרמטרי אתחול, השולטים על רמת פירוט ההודעות המתקבלות. הדבר נוח במקרים בהם פלט ארוך מידי גולל את מסוף ההודעות מעלה, ובגלל מהירות התהליך לא מתאפשרת קריאתם. בנוסף חלק ממקשי המקלדת עשויים להשהות את הפלט על המסך. פקודת dmesg מאפשרת לבדוק הודעות אלו בצורה מבוקרת, לאחר שהמערכת הופעלה. ההודעות נשמרות בחוצץ מעגלי בליבת מערכת ההפעלה. אם הוא מתמלא, הודעות ישנות ידרסו. גם לאחר טעינת המערכת הליבה עשויה לייצר הודעות אבחון נוספות. הדבר קורה בין היתר כשהתקני קלט/פלט נתקלים בתקלות, וכן כאשר התקני USB מבצעים החלפה חמה. מידע על הפקודה עוד על הפקודה ביוניקס כיצד לאבחן בעיות באמצעות dmesg ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פלורליזם (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פלורליזם פוליטי – האמונה שצריכים להיות מרכזים שונים ומתחרים של כוח בחברה כך שיתקיים שוק של רעיונות. פלורליזם בחינוך – פיתוח מודעות לרב-תרבותיות במסגרת בית הספר. פלורליזם תרבותי – קבלה של זהויות תרבותיות שונות. חברה פלורליסטית – חברה בעלת ריבוי תרבויות . פלורליזם מתודולוגי – ההשקפה לפיה ישנן תופעות אשר נצפות גם במדע וגם במדעי החברה ולצורך הבנתן יש צורך במספר מתודולוגיות. פלורליזם דתי – הכרה וקבלה של דתות שונות כבעלות מעמד זהה וקידום של דו-קיום. פלורליזם משפטי – הכרה בקיום של מערכות משפט נפרדות בעולם. פלורליזם אתי – הכרה ברב-גוניות של מערכות מוסר. פלורליזם אפיסטמי – ההשקפה שיש יותר מקבוצת אמיתות עקבית אחת על העולם. ראו תורת ההכרה. פלורליזם מטאפיסי – ההשקפה לפיה המציאות מורכבת ממספר רב של מצעים/עצמים בסיסיים. פלורליזם ערכי – ההשקפה לפיה יש מספר ערכים אשר נכונים ויסודיים במידה שווה ועדין נמצאים בסתירה זה עם זה. הוגה בולט הוא יוסף רז. האסכולה הפלורליסטית – אסכולה פרה סוקרטית. פלורליזם מדעי – ההשקפה כי ישנן תופעות אשר המדע חוקר אשר מצריכות הסברים מתחומים שונים כדי לעמוד על טבען. דוגמה לתופעה כזאת היא תודעה.
מחלף גדרה

מחלף גדרה (בעבר כונה צומת כנות) הוא מחלף בשפלה, בקצה הדרומי של המועצה המקומית גדרה, כעשרה קילומטרים ממזרח לעיר אשדוד. הוא נמצא במפגש בין כביש 40 לכביש 7. מדרום־מערב, בצמוד אליו, נמצא אזור התעשייה כנות. עד לחנוכת המחלף בשנת 2014 היו במקום שני צומתי T, שכן מפגש כביש 40 וכביש 7, הפוגש בו ממזרח, ממוקם כ-50 מטרים צפונה למפגש כביש 40 וכביש 41, הפוגש בו ממערב. עם חנוכת המחלף, החליף קטע הכביש ממערב למחלף את מספרו מ-41 ל-7. המחלף נפתח לתנועה ב-28 באוגוסט 2014. חנוכת המחלף השלימה את העבודות לבניית כביש 7. כביש 7 הושלם - מחלף גדרה נפתח, באתר ynet, 27 באוגוסט 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.