שום

שום הגינה או בקיצור שוּם (שם מדעי: Allium sativum) הוא מין בסוג שום שבמשפחת הנרקיסיים, והוא פקעת (גאופיט). השום משמש כצמח תבלין ולמטרות רפואיות. מבין חלקי השום, הבצל (מוכר גם כ-"ראש שום") הוא החלק הנמצא בשימוש רב ומורכב ממספר שיניים אשר ניתנות למאכל (נא או מבושל). אליצין היא תרכובת אורגנית המקנה לשום את ריחו וחריפותו האופייניים. בין החומרים המצויים בשיני השום בנוסף לאליצין, ישנם גופרית, זרחן, פלואור, קרוטן (פרו-ויטמין A), ויטמין B1 וויטמין B3. המרכז הארצי לבריאות משלימה ואינטגרטיבית (NCCIH) של המכונים הלאומיים לבריאות בארצות הברית ערך סיכום על האפקטיביות הרפואית של השום. בסיכום נכתב כי נעשו הרבה מחקרים על ההשפעה הרפואית של שום, בכלל, ועל השפעתו על יתר לחץ דם והיפרליפידמיה, בפרט. אף על פי שקיימים ממצאים סותרים, הממצאים הכי מהימנים מצביעים על כך שבקרב אנשים עם כולסטרול גבוה, תוספי שום יכולים להוריד את רמת הכולסטרול הכללית ואת רמת ה-LDL. במקרים שהשפעה זו כן מתרחשת, היא קטנה ונדרשים לפחות 8 שבועות כדי לראות שיפור. לא נראה שתוספי שום מסייעים לשיפור רמות הטריגליצרידים או ה-HDL. ייתכן שתוספי שום מסייעים גם להפחתת לחץ דם, אך העדויות לכך מוגבלות. אין גם די עדויות שיצביעו על כך ששום מסייע להצטננות. קיימים מחקרים אפידמיולוגיים המראים קשר בין צריכה גבוהה של ירקות מהסוג שום (כמו בצל, עירית, כרישה ושום) לבין סיכון מופחת לסוגי סרטן מסוימים, במיוחד סרטן של הקיבה והמעי. עם זאת, המחקרים הכי מהימנים לא מצאו שצריכת שום כמזון או כתוסף קשורים להפחתת סיכון לסרטן במערכת העיכול. במינונים הקיימים בדרך-כלל במזון, השום נחשב לבטוח עבור רוב האנשים. אין מספיק מידע על הבטיחות של תוספי שום, או של שום הנמרח על העור, לנשים בהריון או בתקופת ההנקה. תופעות הלוואי של שום כוללות ריח מהגוף והפה, צרבת ואי נוחות בבטן. תופעות אלה בולטות יותר בצריכה של שום טרי. ישנם גם אנשים הסובלים מתגובה אלרגית לשום. צריכת תוספי שום עלולה להגביר את הסיכון לדימום. תוספי שום עלולים גם לפגוע באפקטיביות של תרופות מסוימות וליצור אינטראקציות עם תרופות אחרות. השום והבצל מוזכרים בתנ"ך פעם אחת בלבד, כאחד מהמאכלים שמזכירים בני ישראל כשהם רוצים לשוב למצרים: ”זָכַרְנוּ אֶת הַדָּגָה אֲשֶׁר נֹאכַל בְּמִצְרַיִם חִנָּם אֵת הַקִּשֻּׁאִים וְאֵת הָאֲבַטִּחִים וְאֶת הֶחָצִיר וְאֶת הַבְּצָלִים וְאֶת הַשּׁוּמִים” (ספר במדבר, פרק י"א, פסוק ה'). גם החציר המוזכר בפסוק זה, הוא ממשפחת השומים, והיה בשימוש במצרים העתיקה לתיבול ולאכילה. חז"ל מנו בשום כמה תכונות טובות: ”חמישה דברים נאמרו בשום: משביע, משחין, ומצהיל פנים ומרבה הזרע והורג כנים שבבני מעיים וי"א מכניס אהבה ומוציא את הקנאה” (בבא קמא פ"ב, ע"א). בתלמוד הירושלמי נכתב על עזרא הסופר ש”הוא התקין שיהו אוכלין שום בלילי שבתות שהוא מכניס אהבה ומוציא תאוה"” (תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה, פרק ד', הלכה א'), ולכך השום הפך למזון המיוחד לסעודת ליל שבת. השום הפך למאכל כה מובהק ליהודים, עד שבמשנה מובא שמי שמשתמש בביטוי "אוכלי שום", הרי כוונתו ליהודים (משנה, מסכת נדרים, פרק ג', משנה י'). אכילת השום אצל היהודים בולטת במיוחד לעומת התיעוב שהיה קיים לשום אצל הרומאים. ריחו העז של השום שימש בסיס לביטוי שמופיע בתלמוד הבבלי מספר פעמים: ”מי שאכל שום וריחו נודף, יחזור ויאכל שום אחר ויהא ריחו נודף?” (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"א, עמוד א';מסכת שבת, דף ל"א, עמוד ב'), הנמשל הוא: מי שחטא פעם אחת, אל לו להוסיף ולחטוא, אף על פי שמצבו עכשיו אינו טוב. עוד מובא בגמרא סיפור שבו מסופר על ריח השום שהפריע ללימוד בבית המדרש עד כדי כך שרבי יהודה הנשיא ביקש שאוכל השום ייצא (תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף י"א, עמוד א'). אחד מרכיבי השום אליל מתיל סולפיד (Allyl methyl sulfide, ובקצרה AMS), אינו מתפרק בזמן העיכול, מה שגורם לו להשתחרר מהגוף באמצעות הנשימה והזיעה. מספר מאכלים נמצאו במחקר יעילים להפגת הריח ובהם תפוח וכוס חלב. המשותף למאכלים אלו הוא היותם מכילים פוליפנולים, המסייעים בפירוק ה-AMS. בשנת 1972 עמד הייצור העולמי של השום על כ-1,314 אלפי טונות. היצרנים הגדולים היו הודו (250,000 טון), מצרים (145,000 טון), ספרד (135,000 טון), לבנון (82,000 טון) ואיטליה (64,000 טון). בשנת 2020 היו יצרניות השום הגדולות: סין (20.7 מיליוני טונות), הודו (2.9 מיליוני טונות), בנגלדש (485 אלפי טונות), דרום קוריאה (363 אלפי טונות), מצרים (334 אלפי טונות), ספרד (269 אלפי טונות), ואוזבקיסטן (224 אלפי טונות). בראשית ימיה של מדינת ישראל היה שום אחד הגידולים המשמעותיים של ערביי המשולש ובמקביל פעלו המוסדות לגידולו במשקי הנגב, בכמויות קטנות בחבל לכיש ובמקומות נוספים. הצרכנים הישראלים העדיפו את השום המיובא, שנחשב יפה יותר ועם שיניים יותר גדולות, למרות שמחירו היה גבוה יותר, בשל מכס גבוה שהוטל עליו. בנוסף, השום לא מחזיק מעמד בישראל בחורף ולכן הקטיף שלו בישראל הוא מאפריל עד אוקטובר, כשבשאר השנה השום מגיע מאיסום. בשנות ה-70 מחצית מהתצרוכת המקומית גדלה בישראל והמחצית השנייה יובאה. בשנת 1972 גודלו בישראל 2,550 טונות שום על שטח של 4,300 דונם. בשנת 1990 גודל רוב השום הישראלי בקיבוץ דורות. בשנת 2016 גודלו בישראל 2,183 טונות שום. בשנת 2020 ירדה התוצרת ל-1,169 טונות. במרץ 2022 ביטל שר האוצר, אביגדור ליברמן, את המכס על שום ובעקבות זאת צומצם באופן משמעותי גידול השום בישראל. כותש שום אלוף בצלות ואלוף שום אלרגיה לשום שמן שום Aaron, Chester, The Great Garlic Book: A Guide with Recipes, Ten Speed Press, 1997. ISBN 0898159199 שום, באתר ITIS (באנגלית) שום, באתר NCBI (באנגלית) שום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שום, באתר Tropicos (באנגלית) שום, באתר GBIF (באנגלית) שום, באתר The Plant List (באנגלית) שום, באתר IPNI (באנגלית) שום הגינה, באתר משלימים - בריאות אלטרנטיבית שום, באתר גאמנון - צמחי מרפא ד"ר משה נחמני, כימאים מסבירים מדוע שום הינו ירק בריא, אתר הידען אוסנת הראל, השום - כל הסיבות הבריאותיות לסבול את הריח שלו, באתר ynet, 10 במרץ 2005 ליאור אל-חי, זהירות: שום עלול לגרום לכוויות, באתר ynet, 19 ביולי 2005 שגיא קופר, מה עושים עם המון שיני שום? אין שום בעיה, באתר ynet, 18 בינואר 2007 יעל גלר, על שום מה?, באתר nrg‏, 28 בפברואר 2007 רינה זיסמנוביץ, שום בריא: למה הוא כל כך טוב עבורכם?, באתר ynet, 18 בפברואר 2014 ארי ליבסקר, שום. בעיה, באתר כלכליסט, 27 ביוני 2024 חיים נחמן ביאליק, אַלּוּף בַּצְלוּת וְאַלּוּף שׁוּם, באתר פרויקט בן-יהודה שום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Garlic, NCCIH (באנגלית) אכילת שום מפחיתה את הסיכון לחלות בסרטן ריאות, באתר האגודה למלחמה בסרטן מיכאל זהרי, אנציקלופדיה מקראית, חציר, כרך ג' עמ' 272 כך עולה מדברי התלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ס"ג, עמוד ב' על פי פירוש רש"י והר"ן, לעומתם ראו ספר מגן אברהם על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ר"פ. הרמב"ם התנגד לאכילת שום, ולכך השמיט בהלכותיו את תקנת עזרא זו, וראו פירוש המשניות לרמב"ם על נדרים, ג', י'. (במהדורת הדפוס) מאיה נבון, זה מדעי: המאכלים שיעלימו ריח שום מהפה, באתר ynet, 29 ביוני 2014 ד"ר שמואל הורביץ, שום, האנציקלופדיה העברית, כרך ל"א, עמוד 614 אמיל חביבי, התקציב הנוסף - התנקשות בהמוני־העם, התנקשות כפולה ומכופלת במיעוט הערבי, קול העם, 13 בדצמבר 1955 כפרי המשולש מייצאים תוצרתם, הצופה, 21 בנובמבר 1968 בצל ושום נזרעו בנגב, חרות, 15 בפברואר 1952 בחקלאות בנגב, דבר, 25 במרץ 1952 צבי מגן, תמורות בייצור החקלאי בחבל לכיש, על המשמר, 4 באוגוסט 1970 צבי מגן, סיור ביישובי הערבה, דבר, 21 במאי 1965 מ. יסוד, שום מצרי נמכר בישראל, דבר, 15 בינואר 1976 אילנה ברש, שום הגבלת מחיר, חדשות, 7 בפברואר 1990 בלי הסכמות: ליברמן ופורר ביטלו מכסים על חלק מהפירות והירקות, באתר ynet, 15 במרץ 2022 מירב קריסטל, המכס על שום הוסר - והשום הסיני משתלט על השוק, באתר ynet, 20 בספטמבר 2022 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.