laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ספר תורה שנפל

דין ספר תורה שנפל הוא מכלול ההלכות וההנהגות, הנוגעות ליחיד או לציבור, שהפילו, או שהיו נוכחים, בעת שספר תורה נפל ארצה, וכולל תענית, מתן צדקה ולימוד תורה. ספרי תורה, על פי המבנה שלהם, הם צרים וגבוהים. ספרי התורה האשכנזיים, נתונים בתוך מעיל, ומושענים על הדופן האחורית של ארון הקודש, לעיתים קשורים בשרשרת ולעיתים לא. ספרי התורה הספרדים נתונים בתוך תיבה, ולפיכך יציבים יותר בהיכל, אך מצד שני הם כבדים יותר. בגלל המבנה המיוחד שלהם, יש וספרי תורה נופלים בעת הגבהתם, בעת הוצאתם מארון הקודש לשם קריאה בהם או לצורך אחר, או בעת ריקוד עם ספר התורה כגון בשמחת תורה או בהכנסת ספר תורה. נפילת ספר תורה, על פי תיאורים של הנוכחים באירוע שכזה, יוצרת בקהל תדהמה, ומכה אותו בהלם, וההנחיות שניתנות על ידי הרב (רב בית הכנסת, רב העיר) באות כדי להביע את הצער והכאב על בזיונו של ספר התורה, וכן כסעד רוחני לזעזוע שאחז בציבור. הפוסקים נהגו לתלות את נפילת ספר התורה, בחיסרון כל שהוא באנשי אותו מקום, או בית כנסת. לומדים זאת מדברי התלמוד: ”אמר רבי יהושע בן לוי...כלי צנוע היה לנו ונתבזה בעוונינו” ועל כך אומר בעל הדברי חיים מייסדה של חסידות צאנז, שמדברי רבי יהושע משתמע, שעוונות גורמים לבזיון התורה, ואם נפל ספר התורה והתבזה דווקא בבית כנסת זה, סימן הוא שעוונותיהם של אנשי המקום גרמו לכך. יש הלומדים זאת מדברי התלמוד: ”המתפלל וטעה סימן רע לו, ואם שליח צבור הוא, סימן רע לשולחיו”. מנהגים רבים, ופסקי הלכה שונים קיימים בנושא תענית על ספר תורה שנפל. לדעת המהרי"ש נתנזון - אם ספר תורה נופל על הקרקע יש להתענות ארבעים יום. הטעם לכך הוא שבעת שעלה משה רבנו להר סיני לקבל את התורה, הוא שהה שם ארבעים יום. המהרש"ק כותב שאם נפל ספר תורה, ומדגיש שנפילה היא דווקא לקרקע, על כל הקהל לצום במשך יום אחד. החיד"א סבור שרק מי שהפיל את הספר חייב להתענות, אבל הרואים את נפילת הספר, אינם חייבים להתענות. עם זאת, כותב החיד"א, ראוי שכל מי שראה את נפילת הספר יצום גם הוא, ומסכם את דבריו, כי נכון שכל רב בעירו יגזור ויתקן לפי מקומו שעתו. הרב קוק סיפר באחת מאגרותיו שבעקבות מקרה של נפילת ספר תורה בבית הכנסת בז'יימליס בגלל ארון קודש קטן מדי, הוא הורה לבני הקהילה לבנות ארון חדש וגדול, "שזאת תהיה עיקר התשובה, להסיר הסיבה הגורמת למכשול", ובהמשך הוסיף: "ודבר זה היה אצלי יותר עיקרי מהתענית". פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הרב אליעזר מלמד‏, דין ספר תורה שנפל, באתר פניני הלכה מידע על ספר תורה שנפל בקטלוג הספרייה הלאומית (הקישור אינו פעיל) הילה שי-וזאן, ספר התורה נפל - חברי הקהילה נדרשו לצום ynet המקומון של מודיעין ושוהם יאיר אלטמן, תפילה מיוחדת ותענית בשל נפילת ספרי תורה, מודיעין News חיים הלברשטאם, דברי חיים, מהדורת "וואלף", ה'תשס"ב, עמוד רלט, באתר היברובוקס תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ד, עמוד ב' יוסף שאול הלוי נתנזון, דברי שאול, מהדורת לבוב, ה'תרל"ז, חידושי אגדות על מסכת סנהדרין, דף מ"ג, ד"ה "וכרוז יוצא לפניו", באתר היברובוקס יום אחד = מהבוקר עד לשקיעה שלמה קלוגער, האלף לך שלמה, מהדורת לבוב, ה'תר"ע, סי' שס"א, באתר היברובוקס חיים יוסף דוד אזולאי, שיורי ברכה, מהדורת סלוניקי, ה'תקע"ד, סי' רפ"ב, סעיף א', באתר היברובוקס אגרות הראי"ה, חלק א, איגרת י.
מספר הרטוגס

במתמטיקה, ובפרט, בתורת הקבוצות האקסיומטית, מספר הרטוגס הוא סוג מסוים של מספר מונה (קרדינלי). פרידריך הרטוגס הוכיח ב-1915 שניתן, באמצעות אקסיומות צרמלו-פרנקל בלבד (כלומר, ללא אקסיומת הבחירה) להראות כי לכל X {\displaystyle X} קיים מונה סדור היטב שאינו קטן יותר מעוצמה של X {\displaystyle X} . אין זה הכרחי שקבוצה מסוימת תהיה סדורה היטב על מנת להגדיר את מספר הרטוגס שלה: אם X {\displaystyle X} קבוצה כלשהי, אזי מספר הרטוגס של X {\displaystyle X} היא הסודר המינימלי α {\displaystyle \alpha } כך שאין העתקה חד חד ערכית מ-α ל- X {\displaystyle X} . גם אם לא ניתן להגדיר על X {\displaystyle X} סדר טוב, α {\displaystyle \alpha } הוא המונה הסדור היטב הקטן ביותר שעוצמתו גדולה או שווה לשל X {\displaystyle X} . ההעתקה המעבירה את X {\displaystyle X} ל- α {\displaystyle \alpha } נקראת לעיתים פונקציית הרטוגס. כאשר X {\displaystyle X} ניתנת לסידור היטב, מספר הרטוגס שלה יהיה | X | + {\displaystyle |X|^{+}} - המונה הראשון הגדול מעוצמת X {\displaystyle X} . בהינתן מספר משפטים בסיסיים של תורת הקבוצות, ההוכחה פשוטה. יהי α = { β ∈ Ord | ∃ i : β ↪ X } {\displaystyle \alpha =\{\beta \in {\textrm {Ord}}|\exists i:\beta \hookrightarrow X\}} . תחילה, נראה כי α {\displaystyle \alpha } היא קבוצה. X × X {\displaystyle X\times X} היא קבוצה, בהסתמך על אקסיומת קבוצת החזקה ואקסיומת ההפרדה. קבוצת החזקה של X × X {\displaystyle X\times X} היא קבוצה, בהסתמך על אקסיומת קבוצת החזקה. המחלקה W {\displaystyle W} המכילה את כל הסידורים הטובים הרפלקסיביים של תתי קבוצות של X {\displaystyle X} היא תת-מחלקה מוגדרת של הקבוצה הנ"ל, על סמך אקסיומת ההפרדה. המחלקה של כל טיפוסי הסדר של סידורים טובים של W {\displaystyle W} היא קבוצה לפי אקסיומת ההחלפה, היות שניתן להגדירה באמצעות נוסחה פשוטה. אבל, הקבוצה האחרונה היא בדיוק α {\displaystyle \alpha } . כעת, היות שקבוצה טרנזיטיבית של סודרים היא סודר אף היא, α {\displaystyle \alpha } היא סודר. בנוסף, אם ישנו שיכון מ-α לתוך X {\displaystyle X} , אזי נקבל את הסתירה α {\displaystyle \alpha } שייך ל- α {\displaystyle \alpha } . נטען ש- α {\displaystyle \alpha } הוא הסודר הקטן ביותר כך שאין שיכון ממנו אל X {\displaystyle X} . אם β < α {\displaystyle \beta <\alpha } , אזי β {\displaystyle \beta } שייך ל- α {\displaystyle \alpha } ולכן קיים שיכון של β {\displaystyle \beta } ב- X {\displaystyle X} . קיום מספר הרטוגס מוכיח כי המחלקה של מספרי האלף (המונים הסדורים היטב) לא חסומה על ידי שום עוצמה (כלומר אין קבוצה X {\displaystyle X} כך שכל סודר משוכן בתוכה בצורה חד חד ערכית). בנוסף, מספרי הרטוגס (או וריאציות עליהם) נמצאים בבסיס ההוכחות שהשערת הרצף המוכללת גוררת את אקסיומת הבחירה כמו גם גרירות נוספות הקשורות לאקסיומת הבחירה. Hartogs, Fritz (1915). "Über das Problem der Wohlordnung". Mathematische Annalen (בגרמנית). 76 (4): 438–443. doi:10.1007/BF01458215. JFM 45.0125.01.. Available at the DigiZeitschriften. Jech, Thomas (2002). Set theory, third millennium edition (revised and expanded). Springer. ISBN 3-540-44085-2. Charles Morgan. "Axiomatic set theory" (PDF). Course Notes. University of Bristol. נבדק ב-2010-04-10.
שינאיצ'ירו טומונאגה

יפן זהו שם יפני; שם המשפחה הוא טומונאגה. שינאיצ'ירו טומונאגה (ביפנית: 朝永 振一郎;‏ 31 במרץ 1906 - 8 ביולי 1979) היה פיזיקאי יפני שתרם להתפתחות האלקטרודינמיקה הקוונטית. עבודתו בתחום, במקביל לריצ'רד פיינמן וג'וליאן שווינגר, זיכתה אותו בפרס נובל לפיזיקה ב-1965 יחד איתם. טומונאגה נולד בטוקיו ב-1906, ילד שני לפילוסוף היפני סנג'ורו טומונאגה. הוא החל את לימודיו באוניברסיטת קיוטו ב-1926, שם חלק את ספסל לימודיו עם זוכה פרס נובל אחר, הידקי יוקאווה. במהלך הלימודים המתקדמים שלו באותה אוניברסיטה הוא עבד בתור עוזר הוראה באוניברסיטה במשך שלוש שנים. ב-1937 עבר טומונאגה ללייפציג, שם שיתף פעולה עם ורנר הייזנברג. שנתיים מאוחר יותר הוא שב ליפן עקב פרוץ מלחמת העולם השנייה, אך הספיק לסיים דוקטורט בפיזיקה גרעינית, עם תזה משלו על עבודה שעשה בזמן שהותו בלייפציג. ביפן, התמנה טומונאגה לפרופסור באוניברסיטת החינוך של טוקיו (לימים אוניברסיטת צוקובה). במהלך המלחמה הוא למד את התאוריות של המזונים ושל המגנטרון. ב-1948 בחנו מחדש טומונאגה ותלמידיו מסמך שנכתב על ידי סידני דאנקוף מ-1939, בו ניסה להוכיח, ללא הצלחה, שניתן לבטל את הערכים האינסופיים של המסה והמטען של האלקטרון באלקטרודינמיקה קוונטית. טומונאגה ישם תאוריה משלו ושיטה רלטיביסטית שהתבססה על שיטה לא-רלטיביסטית של וולפגנג פאולי על מנת להאיץ בהרבה את החישובים ולהבהיר אותם. אז מצאו טומונאגה ותלמידיו שדאנקוף התעלם מתנאי אחד בתורת ההפרעות. עם יישום התנאי נתנו החישובים תוצאות סופיות, וכך גילה טומונאגה את הרנורמליזציה בנפרד משווינגר. ב-1949 הזמין רוברט אופנהיימר את טומונאגה לעבוד במכון למחקר מתקדם בניו ג'רזי. הוא למד את בעיית גופים רבים על התנודות הכלליות של מערכות במכניקת הקוונטים. בשנה שלאחר מכן, הוא חזר ליפן והציע מודל תאורטי המתאר אינטראקציה בין אלקטרונים (או פרמיונים אחרים) במוליך חד-ממדי. ב-1965 קיבל טומונאגה פרס נובל לפיזיקה, ביחד עם ריצ'רד פיינמן וג'וליאן שווינגר, עבור המחקר שערך בנושא אלקטרודינמיקה קוונטית, ובעיקר עבור גילוי הרנורמליזציה. טומונאגה התחתן עם ריוקו סקיגושי ב-1940, ונולדו להם שני בנים ובת. הוא נפטר בטוקיו ב-1979. Tomonaga, Shin'ichiro. The Story of Spin. University of Chicago Press, 1997. ISBN 9780226807942. שינאיצ'ירו טומונאגה, באתר פרס נובל (באנגלית) שינאיצ'ירו טומונאגה, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה שינאיצ'ירו טומונאגה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) שינאיצ'ירו טומונאגה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
ארגון השוטרים הבין-לאומי

ארגון השוטרים הבין-לאומי (באנגלית: International Police Association – IPA) הוא הארגון הגדול ביותר של השוטרים בעולם. מייסדו היה ארתור טרופ (1914–2000), סמל משטרה מלינקולן שבמחוז לינקולנשייר באנגליה. הארגון נוסד ב-1 בינואר 1950 תחת המוטו: "Servo per Amikeco" (בשפת אספרנטו: "שירות באמצעות חברות") כדי ליצור קישורים ידידותיים ולעודד שיתוף פעולה בין שוטרים בכירים ברחבי העולם. כיום חברים בארגון כ-400,000 שוטרים ויש לו סניפים ב-64 מדינות. המשרדים הראשיים של הארגון (IAC) נמצאים בעיר נוטינגהאם, הממלכה המאוחדת. לארגון ניתן מעמד מייעץ אצל המועצה הכלכלית-חברתית של האומות המאוחדות בשנת 1967. מעמד זה הוסר בשנת 1985. סניף ישראלי של הארגון הוקם בשנת 1963. לסניף הישראלי הוקמו שלוחות מקומיות, בין השאר ברחובות שפעל בבית יד לבנים. הסניף הישראלי של הארגון פועל מכלא רמלה. בעבר הוא שכן בשלוחת המטה הארצי ביפו. הסניף הישראלי פעיל בארגון פעולות התנדבותיות כמו אימוץ פצועי צה"ל ומוסדות יתומים. בשנת 1979 הגיעו סכסוכים סביב הבחירות להנהלת הארגון לבית המשפט. הסניף אירח כינוסים של הארגון הבינלאומי בשנים 1968, 1978 ו-1983. בשנת 1971 נבחר אריה איבצן לנשיא הארגון ונעמי שדמי נבחרה לסגניתו. בשנים 1972–1982 היה דוד קראוס נשיא הסניף הישראלי. בסוף שנת 1983 נבחר שלמה פריירמן לנשיא הסניף הישראלי. מדיה וקבצים בנושא ארגון השוטרים הבין-לאומי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ארגון השוטרים הבין-לאומי (באנגלית) ראובן שפירא, בחירות במשטרה, דבר, 18 בנובמבר 1983 איפא - ארגון השוטרים הבין-לאומי, דף שער בספרייה הלאומית ארגון השוטרים הבין-לאומי, ברשת החברתית פייסבוק משה ויניצקי, הנושא המרכזי: המשטרה והציבור, מעריב, 20 באוקטובר 1968 יהושע כהנא, הארגון שמטפח "שירות תוך ידידות" בין אנשי המשטרה, מעריב, 14 במרץ 1971 Yearbook of the United Nations. 39. 1985 (1989), page 1047 עשור לסניף הישראלי של ארגון השוטרים, דבר, 12 בספטמבר 1973 רחובות, אנשי משטרה הצטרפו לארגון השוטרים הבינלאומי, מעריב, 28 במאי 1964 אוסף ארכיוני מקרבות הדרום - ב"בית יד לבנים" ברחובות, מעריב, 29 ביולי 1965 אשה ראשונה בקונגרס השוטרים, מעריב, 30 באוגוסט 1972 מנהלי אגוד השוטרים פנו לביהמ"ש המחוזי, מעריב, 12 ביולי 1979 ברוך מאירי, בכנס ארגון השוטרים הבינלאומי בורג: מלחמה בפשיעה המאורגנת מצריכה שיתוף פעולה בי"ל, מעריב, 1 בנובמבר 1978 כנס שוטרים בין־לאומי ייערך בישראל, דבר, 18 באוקטובר 1983 נצ"מ ש. פריירמן נשיא ארגון השוטרים הבינלאומי בישראל, דבר, 25 בדצמבר 1983
קטרין קראבה

קטרין קראבה (בגרמנית: Katrin Krabbe; נולדה ב-22 בנובמבר 1969) היא אתלטית עבר ממזרח גרמניה וגרמניה. היא אלופת עולם (טוקיו 1991) ואלופת אירופה (ספליט 1990) בריצות היוקרתיות ביותר ל-100 מטר ול-200 מטר. הושעתה ל-3 שנים בשל שימוש באימרוץ. קראבה נולדה בנויברנדנבורג, מקלנבורג-מערב פומרניה. באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בספליט, יוגוסלביה בשנת 1990 זכתה קראבה ב-3 מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.89 שניות, לפני זילקה מילר (11.10 שניות) וקרסטין ברנדט (11.17 שניות) שתיהן ממזרח גרמניה, בריצת 200 מטר בשיא אישי של 21.95 שניות, לפני בת ארצה הייקה דרקסלר (22.19 שניות) וגלינה מלצ'וגינה מברית המועצות (22.23 שניות) ובריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 41.68 שניות, לפני מערב גרמניה (43.02 שניות) ובריטניה (43.32 שניות). באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטוקיו, יפן בשנת 1991 זכתה קראבה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד והייתה לאתלטית המצטיינת באליפות. מדליות זהב בריצה היוקרתי ביותר ל-100 מטר בתוצאה של 10.99 שניות, לפני גוון טורנס מארצות הברית (11.03 שניות ) ומרלין אוטי מג'מייקה (11.06 שניות) ובריצת 200 מטר בתוצאה של 22.09 שניות, שוב לפני טורנס (22.16 שניות) ואוטי (22.21 שניות). מדליית ארד בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 42.33 שניות, אחרי ג'מייקה (41.94 שניות) וברית המועצות (42.20 שניות). למרות שהשתמשה בחומר שלא היה איסור על שימוש בו באותה תקופה, קנבוטרול (Clenbuterol), קיבלה קראבה השעיה למשך 3 שנים ולא יכלה להשתתף באולימפיאדת ברצלונה (1992) ולמעשה הקריירה הספורטיבית שלה הגיעה לסיומה. קרבה זכתה בשנים 1990 ו-1991 בתואר ספורטאית השנה בגרמניה. קרבה זכתה בשנת 1991 בתואר אתלטית השנה בעולם. ריצת 100 מטר: 10.89 שניות (ברלין, 20 ביולי 1988) ריצת 200 מטר: 21.95 שניות (ספליט, 30 באוגוסט 1990) מדיה וקבצים בנושא קטרין קראבה בוויקישיתוף קטרין קראבה, באתר olympedia.org קטרין קראבה, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית קטרין קראבה, באתר Track and Field (נשים)
נורית דוד

נורית דוד (נולדה ב-1952) היא ציירת ישראלית. על יצירתה זכתה בשנת 1993 בפרס סנדברג ובשנת 2006 בפרס רפפורט לאמן בכיר. יצירותיה של דוד הן בעלות מטען ביוגרפי עמוק. בעוד יצירותיה המוקדמות של דוד זוהו עם סגנון "דלות החומר" הישראלי, הרי החל מסוף שנות התשעים החלה דוד ליצור אמנות פיגורטיבית, בעלת השפעות ישירות מאמנות אירופית של תקופת הרנסאנס. בין השנים 2001–2002 למדה רישום בסטודיו לרישום של הנסיך מווילס בלונדון. נוסף על יצירתה חיברה דוד גם מספר מאמרים פרשניים על עבודותיהם של אמנים כגון דגנית ברסט, יצחק גולומבק ואחרים. מראה בתערוכה "דאגה לדואבים ואביב מאוחר" בגלריה גבעון (2012) נול, 2011 שמן על בד, גובה 130 ס"מ, אורך 160 ס"מ 1983 - פרס ביאטריס קולינר, לאמן ישראלי הצעיר, מוזיאון ישראל, ירושלים 1985 - פרס ז'אק וגניה אוחנה לאמן ישראלי צעיר, מוזיאון תל אביב 1990 - פרס שר החינוך התרבות והספורט 1993 - פרס סנדברג, מוזיאון ישראל, ירושלים 1995 - פרס ישראכרט ומוזיאון תל אביב לאמנות לאמן ישראלי, מוזיאון תל אביב לאמנות 1996 - פרס ג'ורג' וג'נט ג'פין 1998 - פרס עידוד היצירה, משרד החינוך והתרבות 2003 - פרס שרת החינוך והתרבות לאמנות פלסטית 2006 - פרס רפפורט לאמן בכיר, מוזיאון תל אביב. 2017 - פרס מפעל חיים בתחום האמנות הפלסטית פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. פסקה. אתר הבית של נורית דוד נורית דוד, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל נורית דוד באוספי מוזיאון ישראל יצירות של מיכל נורית דוד באתר אירופיאנה. נורית דוד באתר גלריה גבעון עוזי צור, אני שנולדתי נורית דוד, באתר הארץ, 30 במאי 2007 סמדר שפי, עכבר העיר אונליין, הצבעוניות המרשימה של נורית דוד, באתר הארץ, 12 בפברואר 2010 נורית דוד, דף שער בספרייה הלאומית
קספר ואן דיין

קספר ואן דיין (באנגלית: Casper Van Dien; נולד ב-18 בדצמבר 1968) הוא שחקן אמריקאי. קספר נולד במילטון, פלורידה, וגדל בניו ג'רזי. משפחתו של דיין היא בעלת מסורת צבאית וזו הייתה גם שאיפתו בילדותו. כאשר התבגר חזרה משפחתו לפלורידה, והוא הלך ללמוד באקדמיה צבאית. לאחר מכן הוא למד קדם רפואה באוניברסיטת המדינה של פלורידה, הנמצאת בטאלאהאסי. כאשר היה צריך לבחור קורסים נוספים, הוא בחר בשיעורי תיאטרון. לאחר מכן התיאטרון עניין אותו יותר מאשר הרפואה, והוא נשר מהלימודים כדי לפתח קריירת משחק. ב-1988 עבר קספר להתגורר בלוס אנג'לס וביצע תפקידים שוליים בסרטים, סדרות טלוויזיה, כגון דרמת הנעורים בוורלי הילס 90210 ואת האופרת סבון "לחיות את החיים", אך עד מהרה הפך לשחקן קולנוע מוכר, בעיקר עקב השתתפותו בסרטי שוליים. תפקידו הידוע מכל היה בסרט המדע הבדיוני עתיר האקשן - גברים בחלל (1997) של פול ורהובן. בנוסף, הופיע בתפקיד משני בשובר הקופות של טים ברטון סליפי הולו (1999). בתפקידים אחרים גילם את ג'יימס דין וטרזן. ב-2008 דיין חזר לגלם את דמותו בסרט השלישי של "גברים בחלל". ב-2000, הופיע בסדרה "Titans" של ערוץ NBC. ב-2005, הוא הופיע בסדרת הריאליטי "I Married a Princess", על חייו האישיים והמקצוע שלו. ב-2006, הוא לוהק לטלנובלה "Watch Over Me". קספר היה נשוי לקארי מיצ'ם (נכדתו של רוברט מיצ'ם) מ-1993 עד 1997. לזוג שני ילדים: קאפי וגרייס. כששיחק קספר בסרט "המחסלים", הוא פגש את קתרין אוקסנברג. השניים התחתנו במאי 1999. לזוג שתי בנות: מאיה וסלסטה, ואן דיין הוא בעל משמורת מלאה על ילדיו מנישואיו הראשונים והוא מתגורר במליבו ביחד עם כל ילדיו ובתה של אוקסנברג. ב-2006, כאשר התארח ואן דיין אצל "Larry King Live", הוא הודה שעבר התעללות מינית על ידי השמרטפית שלו בגיל 8. הוא שמר על זה בסוד עד גיל 32. מסלול קטלני (1996) צעקה בעלטה (1997) גברים בחלל (1997) ג'יימס דין: להתחרות בגורל (1997) ערפדים מודרניים (1998) על סף תהום (1998) טרזן והעיר האבודה (1998) על גבול הסכנה (1998) המחסלים (1999) קוד אומגה (1999) מתקפת כרישים המאתר (2000) מרדף דרכים (2000) שותפים (2000) מרדף אחר הגורל (2001) בחזרה לווייטנאם (2001) תיק וקטור (2002) ביג ספנדר (2003) דרקולה 3000 (2004) ימים של הרס (2006) גברים בחלל 3 (2008) נובס (2012) avengers grimm (אנ') ‏ (2015) כלב צבאי (2016) שוטרי החלל: בוגדי מאדים (2017) אליטה: מלאך קרב (2019) מים מתים (2019) The 2nd‏ (2020) Roped‏ (2020) Murder at Hollow Creek ‏ (2024) Hunt Clubr‏(TBA) Occupation Rainfall: Chapter 2 ‏(TBA) The Flood ‏(TBA) Freshman Dorm‏ (1992) Titans ‏ (2000) איש השלד (2004) - סרט טלוויזיה של Syfy The Fallen Ones‏ (2005) - סרט טלוויזיה של Syfy שמור עליי (2007-2006) Aces 'N' Eights‏ (2008) - סרט טלוויזיה של ION מסכת הנינג'ה (2008) - סרט טלוויזיה כל האמריקאים (2018-הווה) The Warrant‏ (2020) - סרט טלוויזיה של INSP מדיה וקבצים בנושא קספר ואן דיין בוויקישיתוף קספר ואן דיין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קספר ואן דיין, ברשת החברתית אינסטגרם קספר ואן דיין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קספר ואן דיין, באתר AllMovie (באנגלית) קספר ואן דיין, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קספר ואן דיין, באתר MusicBrainz (באנגלית) ~
מורפוגן

מורפוגן (מאנגלית: Morphogen) הוא חומר המופקד על מנגנון התפתחות העובר והשמירה על פרופורציות נכונות בין האיברים הגדלים בהדרגה. המורפוגן מופרש ממספר תאים במרכזו של העובר המתפתח, ומשם הוא מפעפע כלפי חוץ, תוך שריכוזו הולך ויורד. ריכוז המורפוגן בגוף העובר "מיידע" את התאים המתפתחים על מיקומם היחסי ועל התפקיד שימלאו ביצור המתפתח. ידוע כי ריכוז המורפוגן הוא ש"מיידע" את התאים המתפתחים על מיקומם היחסי ועל התפקיד שימלאו ביצור המתפתח. עם זאת, מאחר שהמורפוגן מופרש בקצב אחיד הן ביצורים קטנים והן בגדולים, הוא אינו יכול לקבוע לבדו את קנה המידה. רגולציה היררכית- התפתחות התאים היא בצורת היררכיה, כל פעם קבוצת תאים אחרת. egg polarity gene- קובע את הציר קדמי-אחורי. gap gene- קובע אזורים רחבים, לדוגמה: אזור בית החזה, אזור הרגלים. pair rule genes- קובע את הגבולות segmental polarity- קובע תת-חלוקה בכל חלק. המידה הנכונה: כיצד נשמרות פרופורציות נכונות בין איברי העובר המתפתחים, באתר מכון ויצמן ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רצועת המדבריות העולמית

רצועת המדבריות העולמית (מכונה גם חגורת המדבריות העולמית) היא כינוי לרצועת מדבריות בקווי הרוחב 20–30. הסיבה לכך היא שבקו המשווה השמש קרובה לזניט, וליתר דיוק, הזווית המרבית בין השמש בצהרי היום לזניט קטנה יותר בקו המשווה מאשר כל מקום אחר. כתוצאה מכך, הטמפרטורה הממוצעת בקו המשווה גבוהה יותר מהטמפרטורה הממוצעת בכל מקום אחר. האוויר החם עולה למעלה, כשהוא נושא עמו אדי מים. ככל שהוא מגביה הוא מתקרר, ופורק את האדים בצורת גשמים כבדים, האופייניים לאזורי קו המשווה, האוויר היבש שנותר מתפשט לצדדים בהיתקלו בסטרטוספירה המהווה לו כתקרה, הוא פונה לצפון ולדרום תוך שהוא מתרוקן משאריות הלחות שלו, ושוקע כאוויר חם ויבש במדבריות של חוג הסרטן וחוג הגדי – אותן רצועות מדבר גדולות שמצפון ומדרום לקו המשווה. שם ממוקמים בין היתר הנגב, מדבר סיני ומדבר סהרה. תופעה זו היא גורם עיקרי למצב האקלים בשטח הנגב והוא הגורם המרכזי לחום וליובש האופייניים, ולכן הנגב הוא אזור מדברי, על אף קרבתו היחסית לים התיכון. מערכות רום אקלים צחיח התמוככות הנגב רצועת המדבריות העולמית מאתר מט"ח. סרטון יוטיוב המסביר את התופעה ומרחיב על אודותיה ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה ובנושא מדבריות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המרכז הלאומי של העצמאים והאיכרים

המרכז העצמאי של העצמאים והאיכרים (בצרפתית - Centre National des Indépendants et Paysans ובראשי תיבות - CNI) היא מפלגת ימין ליברלית שמרנית בצרפת. המפלגה נוסדה ב-1949 מאיחודן של מספר מפלגות ליברליות שמרניות קטנות. בתקופת הרפובליקה הצרפתית הרביעית היו שניים מראשי הממשלה חברי המפלגה - אנטואן פינאי וז'וזף לניאל. גם נשיא צרפת רנה קוטי היה חבר המפלגה, והנשיא ואלרי ז'יסקר ד'אסטן החל את דרכו כחבר המפלגה. מדיה וקבצים בנושא המרכז הלאומי של העצמאים והאיכרים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המרכז הלאומי של העצמאים והאיכרים המרכז הלאומי של העצמאים והאיכרים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קדימה מדע

World ORT קדימה מדע הוא ארגון חינוכי הפועל בישראל ללא מטרות רווח לקידום החינוך המדעי-טכנולוגי בישראל. קדימה מדע הוקם בשנת 2007 כנציגות בישראל של הארגון החינוכי הבינלאומי "World ORT", הפועל למעלה מ-135 שנה ביותר מ-50 מדינות. לאחר היפרדותם של World ORT ורשת אורט ישראל, החל הארגון העולמי לפעול בישראל בשמו החדש. בשנת 2015 החל הארגון בהקמת רשת בתי ספר מדעית טכנולוגית חדשה. מאז מנהלת הרשת שישה בתי ספר בישראל: הודיות, כפר הנוער הדתי, הישיבה התיכונית אביר יעקב, כפר סילבר, תיכון לוינסון ותיכון רבין בקריית ים. עבודת הארגון מתמקדת בייזום ופיתוח של תוכניות ופרויקטים חינוכיים בנושאי מדע וטכנולוגיה, ופועל בשיתוף משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, מוסדות אקדמיה וארגונים נוספים מהמגזר השלישי והעסקי, ביניהם משרד החינוך, המשרד לפיתוח הנגב והגליל, SanDisk, הטכניון, המכללה הטכנולוגית באר שבע ואחרים. הפרויקטים מוטמעים במערכות החינוך הפורמליות והבלתי פורמליות בישראל, בעיקר בפריפריה. פיתוח של מודלים פדגוגיים חדשניים במדע וטכנולוגיה, המוטמעים ב-34 בתי ספר בגליל ובנגב המסונפים לקדימה מדע. לדוגמה: ביוחקר ברשת - תוכנית ראשונה מסוגה בישראל בה תלמידים ניגשים לבחינת בגרות מקוונת כחלופה ליחידת הבגרות העוסקת בעבודת חקר במסגרת מגמת ביולוגיה. YOU-niversity אקדמיה לנוער - מרכזים למדעים וטכנולוגיה בפריפריה המציעים לקהל הרחב חוגים ופעילויות במגוון רחב של נושאים. ביניהם, פיזיקה, חקר החלל, אופנה, אדריכלות, רובוטיקה ו"פרחי רפואה". שירותי חינוך לילדים חולים - קדימה מדע מספק את כלל שירותי החינוך לילדים חולים בישראל, הן במהלך האשפוז בבית החולים במסגרת תוכנית "סאסא סטון קו אור" והן לילדים המרותקים לביתם לאורך השהות וההחלמה בבית בתוכנית "שלבים". מדעפארק - קמפוס מדעי על שם אלכס ובטי שוינבאום בקריית ים. הפארק משמש מרכז חינוך, תרבות וספורט לכל תושבי הקריות. במקום קיימים בין השאר פלנטריום, אושינריום, מרכז מורשת לעדה האתיופית על שם נייט ליפסון ומרכז ספורט ימי. פיתוח סביבות למידה טכנולוגיות מדעיות, כמו בפרויקט אלף כיתות חכמות ומרחבי למידה עתידיים בנגב ובגליל - קדימה מדע הוביל את פרויקט הטמעת הכיתות החכמות בכ-230 בתי הספר בפריפריה, שכללו לוחות חכמים, מקרנים אינטראקטיביים וערכות הצבעה לתלמידים. בשנת 2015 הכריז הארגון על השלב הבא בפרויקט - הקמת 200 מרחבים חדשניים שיכילו מגוון רחב של טכנולוגיות מתקדמות לשימוש התלמידים ויבנו באופן מודולרי שיאפשר גמישות. בין השאר המרחבים יצוידו באייפדים, מדפסות תלת מימד ומסכי מגע גדולים. Aniéres Elite Academy - תוכנית המיועדת לתת מענה למחסור במהנדסים בתעשייה הישראלית, ומטרתה הכשרת 600 תלמידים מרחבי הארץ והעולם במסלול ייעודי במסגרת פנימייתית בכפר הנוער נהלל, וזאת במטרה לרכוש השכלה מדעית טכנולוגית רחבה שתאפשר להם להמשיך ללימודי הנדסה בטכניון במסגרת העתודה האקדמית. "בין שגרה לחירום" - ניסוי למידה מרחוק בעוטף עזה אתר האינטרנט הרשמי של קדימה מדע קדימה מדע, ברשת החברתית פייסבוק קדימה מדע, באתר "גיידסטאר ישראל" רעות וילף, לראשונה: בחינת בגרות באמצעות שיחת וידאו, באתר nrg‏, 21 במאי 2014 שי ניב, ‏לוח וגיר, הסוף: השינויים הדרמטיים שעוברים על מע' החינוך, באתר גלובס, 26 באוגוסט 2015