שגרירות ישראל בבנגקוק

שגרירות ישראל בבנגקוק היא הנציגות הדיפלומטית של ישראל בתאילנד. השגרירה המכהנת כיום היא אורנה שגיב. השגרירות כלולה במחלקת דרום-מזרח אסיה של אגף אסיה והפאסיפיק של משרד החוץ. במאי 1952 מונה פרץ יעקובסון כקונסול הכבוד הישראלי הראשון בתאילנד. ב-1954 הקימה ישראל צירות בבנגקוק, כשג'וזף אייבור לינטון, שגריר ישראל ביפן, מונה כציר-לא תושב לתאילנד, כיוון שתאילנד סירבה לקבל ציר שמושבו ביאנגון בירת בורמה. ביולי 1958, אישרה ממשלת תאילנד את הצעת ממשלת ישראל להפיכת הצירות הישראלית בבנגקוק לשגרירות ובאוגוסט, מונה מרדכי קדרון לשגריר-תושב הראשון של ישראל בתאילנד. ב-19 בינואר 1971 נפטר מהתקף לב שגריר ישראל בתאילנד, דניאל קורט לוין. ב-28 בדצמבר 1972, ארבעה מחבלים פלסטינים מארגון ספטמבר השחור השתלטו על בניין השגרירות וחטפו שישה דיפלומטיים שהיו בו, ביניהם שגריר ישראל בקמבודיה, שמעון אבימור. החוטפים דרשו את שחרורם של 36 מחבלים מבתי הכלא בישראל, בהם הטרוריסט היפני קוזו אוקמוטו שעמד בראש חוליית מחבלים מתאבדים שביצעה את הטבח בנמל התעופה לוד והמחבלים שנותרו בחיים בתום מבצע איזוטופ. המחבלים איימו לפוצץ את השגרירות במידה ודרישותיהם לא יענו עד ה-29 בדצמבר בשעה 08:00. לאחר 19 שעות של משא ומתן, הובטח לחוטפים כי הם יועברו בביטחה במטוס, שסופק על ידי מועמר קדאפי, לקהיר ובתמורה הם ישחררו את החטופים, וישראל תעביר למשפחות את גופותיהם של חוטפי הסבנה. בדצמבר 1983 הוטל רימון על ידי מטול רימונים שהופעל מתוך מכונית נוסעת על בניין השגרירות, וגרם נזק לחומת המקיפה את השגרירות. באוגוסט 1985 אירע פיצוץ נוסף ליד השגרירות. במרץ 1994 נכשל ניסיון פיגוע נגד השגרירות באמצעות משאית תופת נהוגה בידי מחבל מתאבד, בדומה לפיגועים שבוצעו נגד שגרירות ישראל בארגנטינה במרץ 1992 ונגד בניין הקהילה היהודית בארגנטינה ביולי 1994. הפיגוע נכשל עקב תאונה בין המשאית לריקשה, שגרמה למחבל הנוהג במשאית להימלט. במשאית נתגלתה גם גופתו של הנהג, שנרצח קודם לכן. יוזמי הפיגוע זוהו כמחבלי חזבאללה ואנשי מודיעין איראניים. ב-14 בפברואר 2012 התפוצץ מטען בבית בנגקוק, שנחשד כתאונת עבודה של חוליה איראנית שניסתה לפגוע בדיפלומטים ישראלים על ידי הדבקת מטען לרכבם, בדומה לפיגועים נגד הדיפלומטים הישראלים בהודו ובגאורגיה ב-13 בפברואר. ביוני 1960 מינתה ישראל את שגריר ישראל בתאילנד מרדכי קדרון, כשגריר שאינו תושב בקמבודיה. עקב סכסוך גבול בין תאילנד לקמבודיה, הוחלט להעביר את נציגות ישראל בקמבודיה לשגרירות ישראל ביאנגון (מיאנמר). ובאוגוסט 1972 פתחה ישראל שגרירות בפנום פן. עם השתלטות הקמר רוז' על קמבודיה ב-1974 נסגרה השגרירות ונותקו היחסים. ב-4 באוקטובר 1993 חודשו היחסים בין המדינות, והשגרירות הואמנה מחדש על היחסים. בשנת 1988 נפתחה נספחות כלכלית בשגרירות. הנספח הכלכלי הראשון היה גבי בר. כיום, מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות בבנגקוק, שמטרתה לקדם את היחסים הכלכליים בין המדינות. הנספח הכלכלי בתאילנד הוא דגן אלוני. אתר האינטרנט הרשמי של שגרירות ישראל בבנגקוק שגרירות ישראל בבנגקוק, ברשת החברתית פייסבוק שגרירות ישראל בבנגקוק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אודות אסיה 1 - דרום מזרח - נציגות ישראל בתאילנד, באתר ארכיון המדינה אגף אסיה והפאסיפיק, באתר GOV.IL משה יגר, ראשיתו של שירות החוץ 1948 - 1967, ירושלים: הוצאת כרמל, תשפ"א 2021, עמ' 170-171 ממשלות תאילנד וישראל, קול העם, 19 באוגוסט 1958 מת דניאל לוין השגריר בתאילנד, דבר, 20 בינואר 1971 גם שגריר ישראל בקמבודיה הוזמן לבוא ל"ביקור בית", מעריב, 2 בינואר 1973 ישראל נענתה לבקשת תאילנד-גוויות תוקפי מטוס "סבנה" יימסרו למשפחות, על המשמר, 7 בינואר 1973 רימון הושלך על שגרירות ישראל בבנגקוק, דבר, 4 בדצמבר 1983 שוטרים תאילנדים בוחנים את שיעור הנזק שנגרם לחומת שגרירות ישראל, דבר, 5 בדצמבר 1983 בקצרה, חדשות, 13 באוגוסט 1985 מתקפת טרור של איראן וחזבאללה נגד יעדים ישראליים בחו"ל (עמ' 27-28), באתר המכללה לביטחון לאומי "תאונת עבודה" בתאילנד?, באתר Israel Defense, ‏19 במאי 2011 ישראל וקמבודיה העלו נציגויותיהן, דבר, 20 ביוני 1960 ישראל מיוצגת ב־62 מדינות, קול העם, 5 בספטמבר 1960 משה יגר, המסע הארוך לאסיה, 2004, עמ' 216 עוד מדינות מחדשות את הקשרים הדיפלומטיים עם ישראל, חדשות, 5 באוקטובר 1993 בני אבני - ניו יורק, עתי"ם, שמעון פרס, יורש העצר הירדני וקלינטון נפגשים בבית הלבן, חדשות, 1 באוקטובר 1993 ברק שרעבי, בבלוג מינהל סחר חוץ מינויים בשירות החוץ, באתר משרד ראש הממשלה, ‏6 ביוני 2020 Harkov, Lahav (20 ביוני 2021). "Meet the 36 new ambassadors approved to new posts around the world". The Jerusalem Post. נבדק ב-26 באוגוסט 2022. {{cite news}}: (עזרה)