laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הבוגאטירים (רוגבי)

מועדון הרוגבי "הבוגאטירים" (ברוסית: Регби́йный клуб «Богатыри»‎; עד 2020 נקראה "קובאן" קרסנודאר, Регби́йный клуб «Куба́нь»; עד 2012 נקרא "דרום", Юг) הוא מועדון רוגבי מהעיר קרסנודר. נוסד בשנת 1996 ומתמודד באליפות רוסיה ברוגבי ובאליפות רוסיה ברוגבי שביעיות. נחשב לאחד ממועדוני הרוגבי הגדולים ברוסיה. הקבוצה הוקמה ביוזמת איש העסקים אנטולי קיסליוב ושחקן הרוגבי פיודור מוסאטוב, ב-1996. הקבוצה הוקמה על בסיס בית הספר לספורט מספר 82 בקרסנודאר ובתוך זמן קצר הפכה לקבוצה המעוטרת ביותר בתחום רוגבי שביעיות. הקבוצה נטלה חלק באליפות רוסיה ברוגבי שביעיות בעונת 2004 וסיימה במקום השלישי. המיליארדר אולג דריפסקה היה נותן החסות של קובאן ומקור המימון העיקרי משנת 2015, שעזר לשלם חוב של 60 מיליון רובל, רכש ציוד אימונים לקבוצת הרוגבי וארגן רשת בתי ספר עם מחלקות רוגבי במחוז קרסנודר. עם זאת, בעיצומה של עונת 2019 אמר דריפסקה כי הוא לא יממן את קובאן יותר וממשלת מחוז קרסנודאר סירבה גם להקצות כספים לתחזוקת המועדון. בעקבות הפחתה חדה במימון, המועדון איבד למעשה את האצטדיון ואת חדרי הכושר שלו, בעוד השחקנים והמאמן פיליפ ורוהיקו יצאו לשביתה וסירבו להשתתף באחד המשחקים באליפות רוסיה. בשנת 2020 המועדון אורגן מחדש תחת השם "הבוגאטירים" ועבר להתמודד באליפות רוסיה ברוגבי שביעיות. אלופת רוסיה ברוגבי שביעיות (5): 2008, 2009, 2010, 2013, 2015 מחזיקת גביע רוסיה ברוגבי שביעיות (5): 2007, 2009, 2010, 2013, 2014 מחזיקת גביע אירופה לאלופות ברוגבי שביעיות (1): 2016 אלופת טורניר International Defence Forces - Rugby Sevens Tournament ‏(1)‏: 2004 אתר האינטרנט הרשמי של הבוגאטירים הבוגאטירים, ברשת החברתית פייסבוק הבוגאטירים, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הבוגאטירים, ברשת החברתית אינסטגרם הבוגאטירים, ברשת החברתית VK הבוגאטירים, סרטונים בערוץ היוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט ברוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קובאן קרסנודאר (הוקי קרח)

"קובאן" (ברוסית: Хоккейный клуб „Кубань“) הוא מועדון הוקי קרח רוסי מקרסנודאר, שהתקיים בשנים 2012–2015. המועדון התמודד בכל שנות קיומו בליגת VHL, השנייה בחשיבותה ברוסיה והופעל כקבוצת הבת של ויטיאז פודולסק ושיתפה פעולה עם מועדון סוצ'י מליגת KHL. הרעיון להקמת הקבוצה הועלה על ידי ממשלת מחוז קרסנודאר כבר ביולי 2007, אך הרעיון לא יושם עד דצמבר 2011. הקבוצה נרשמה ב-19 בינואר 2012 ובמרץ אותה שנה הגישה בקשה להצטרף לליגת VHL‏. בעונת הבכורה הקבוצה סיימה במקום 17 בעונה הסדירה ולא הצליחה להעפיל לפלייאוף. בעונת 2014/15 סיימה במקום 14. ב-29 ביוני 2015 נודע שהקבוצה לא תתמודד בעונת 2015/16 בשל קשיים פיננסיים שעמדו בפניה. אנדריי פיטאנוב (13 באפריל 2012 — 13 בנובמבר 2012) אנטולי סטפאנישצ'ב (ממלא מקום; 13 בנובמבר — 14 בנובמבר 2012) ולדימיר קולפאקוב (14 בנובמבר 2012 — 30 באפריל 2015) קובאן באתר sports.ru הקבוצה באתר ליגת VHL Count of all seats В Краснодаре появится профессиональный хоккейный клуб «Кубань» В этом году в крае началась работа по созданию хоккейного клуба «Кубань» Кораблёв: Хоккейный клуб «Кубань» намерен бороться за попадание в плей-офф ВХЛ «Кубань» и «Сарыарка»: путь кандидатов. В Краснодаре впервые созданный хоккейный клуб «Кубань» направил заявку об участии в чемпионате Хоккейный клуб «Кубань» выбрал тренера и эмблему «КУБАНЬ» НЕ СЫГРАЕТ В ПРЕДСТОЯЩЕМ ЧЕМПИОНАТЕ ВХЛ ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט ברוסיה ובנושא הוקי קרח. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שלמה סמילטינר

שלמה סמילטינר (27 בנובמבר 1915, ליטא - 13 באוגוסט 2015) היה שחמטאי ישראלי בדרגת אמן (דרגה ישראלית). מהבולטים בשחמטאי ישראל משנת 1933. שלמה סמילטינר נולד ליעקב סמילטינר ולרחל רבקה סמילטינר (לבית סלוחין). סמילטינר עלה לישראל בשנות ה-30 של המאה ה-20. היו לו אח ואחות. השתתף תשע פעמים בגמר אליפות ישראל. בשנת 1955 הוא חלק מקום 2–4 (במשותף עם יוסף פורת ויצחק אלוני) באליפות ישראל. שנים רבות היה עמוד התווך של קבוצת "רטי" ת"א בימי זוהרה. ב-1966 זכה סמילטינר באליפות "לסקר" ת"א לפני אלוף ישראל, יצחק אלוני, וסגנו, שמעון כגן. השתתף בתחרויות עד תחילת המאה ה-21. שנים רבות היה מנהלה של מבשלת בירה בנתניה. סמילטינר היה נשוי לשושנה ואב לשתי בנות. נפטר שלושה חודשים לפני יום הולדתו ה-100, ונקבר בקיבוץ עינת. מאז מותו התקיימו תחרויות שחמט לזכרו בתל אביב ובכפר סבא. בין השנים 1956 ל-1966 השתתף סמילטינר ב-3 אולימפיאדות שחמט: שלמה סמילטינר, באתר צ'סגיימס (באנגלית) אביטל פלפל, שלמה סמילטינר 1915-2015, בבלוג היסטוריית שחמט יהודי, 17 בספטמבר 2015 (באנגלית) טבלת התוצאות בתחרות שחמט לזכר שלמה סמילטינר בתל אביב בשנת 2016, באתר האיגוד הישראלי לשחמט Smiltiner, Shlomo - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בעיית הדוויגר–נלסון

בעיית הדוויגר–נלסון היא בעיה פתוחה במתמטיקה השואלת מהו המספר הקטן ביותר של צבעים שבו ניתן לצבוע את כל הנקודות במישור, אם אסור לצבוע באותו צבע שתי נקודות שמרחקן זו מזו הוא 1. בלשון טכנית, השאלה היא מהו המספר הכרומטי χ {\displaystyle \chi } של גרף מרחקי היחידה במישור האוקלידי. את הבעיה הציג אדוארד נלסון (אנ') ב-1950, לאחר שהוגו הדוויגר (אנ') דן בבעיה דומה ב-1945. בתוך זמן קצר הוברר שמספר הצבעים מקיים 4 ≤ χ ≤ 7 {\displaystyle 4\leq \chi \leq 7} . את ריצוף חלת הדבש של המישור (במשושים משוכללים) אפשר לצבוע בשבעה צבעים, וזה מוכיח שאכן χ ≤ 7 {\displaystyle \chi \leq 7} . מאידך, מכיוון ש"הפלך של מוזר" הוא גרף מרחקי יחידה (בן 7 קודקודים) שהמספר הכרומטי שלו 4, מתקיים גם 4 ≤ χ {\displaystyle 4\leq \chi } . לפי תוצאה כללית של ניקולאס חוברט דה ברויין (אנ') ופול ארדש (1951), אם המספר הכרומטי של גרף הוא לפחות k, אז יש לו תת-גרף סופי כזה. לכן, כל חסם תחתון על   χ {\displaystyle \ \chi } יתקבל מהצגת גרף מרחקי יחידה בעל מספר כרומטי מתאים. ב-1998 הראה פריטיקין (Pritikin) שגרף מרחקי יחידה בעל מספר כרומטי 5 הוא בן 13 קודקודים לפחות; וגרף מרחקי יחידה בעל מספר כרומטי 6 (אם יש כזה) הוא בן 6,198 קודקודים לפחות. ב-1981 הראה פלקונר (Falconer) שאם כל קבוצות הצבע הן מדידות, אז מספר הצבעים הוא לפחות 5. ב-2018 מצא אוברי דה גריי גרף מרחקי יחידה (בן 1,581 קודקודים) שהמספר הכרומטי שלו הוא 5, ובכך שיפר את החסם ל- 5 ≤ χ {\displaystyle 5\leq \chi } . שאלה דומה אפשר לשאול עבור גרף מרחקי היחידה במרחב התלת-ממדי, שגם המספר הכרומטי שלו אינו ידוע. הבעיה נחקרה גם עבור "גרף מרחקי ה-d" בספירה ובמישור ההיפרבולי, שם המספר הכרומטי עלול להיות תלוי ביחידת המרחק d. בעיית ארבעת הצבעים בעיית הדוויגר–נלסון, באתר MathWorld (באנגלית) "An Anti-Aging Pundit Solves a Decades-Old Math Problem". WIRED (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-05-07. אחרי 60 שנה: חידה מתמטית לקראת פתרון, באתר ynet, 6 במאי 2018
גלרוס (קנטון)

גלרוס (גרמנית: Glarus, ‏האזנה‏Ⓘ‏, צרפתית: Glaris) הוא קנטון של שווייץ, הממוקם במזרח שווייץ. עיר הבירה שלו נקראת גלרוס כשם הקנטון. הקנטון מחולק ל-29 רשויות ואוכלוסייתו דוברת גרמנית. רובו של שטח הקנטון הוא הררי וחוצה אותו הנהר לינת. הנקודה הגבוהה ביותר נמצאת בפסגת הר הטודי שבהרי האלפים - 3,614 מטר. בצפון הקנטון שוכן אגם גדול, בשם אגם ולן אשר שני שלישים משטחו (כ-24 קמ"ר) נמצאים בשטח הקנטון. שטח הקנטון הוא 685 קמ"ר, כחציו נחשב ראוי לעיבוד חקלאי וכ-15% משטחו מכוסה על ידי יערות. הקנטון גובל מצפון וממזרח בקנטון סנט גלן, מדרום בקנטון גראובינדן, מדרום מערב בקנטון אורי ובמערב בקנטון שוויץ. הדת השפיעה רבות על היסטוריית הקנטון. המתיישבים לחופי הנהר לינת הומרו לנצרות במאה ה-6 על ידי הנזיר האירי פרידולין, שדמותו מתנוססת כיום על סמל הקנטון. אותו נזיר ייסד את מנזר סקינגן. מהמאה ה-9, האזור הסובב את העיר גלרוס היה של המנזר. עד 1288 השיג בית הבסבורג טיפין טיפין את כל זכויותיו של המנזר. מה שהוביל להצטרפותם של אנשי גלרוס לאיחוד השווייצרי ב-1352. הכומר הולדריך צווינגלי שהקים את תנועת הרפורמציה בשווייץ, במקביל למרטין לותר הגרמני, כיהן ככומר בגלרוס מ-1506 עד 1516, עוד לפני שנהיה רפורמטור. האזור ידע מאבקים רבים בין פרוטסטנטים לקתולים ועל כן, כדי להבטיח את השלום, הוחלט ב-1623 שלכל צד תהיה אספה כללית משלה וב-1683 כל צד קיבל את הזכות לבתי משפט נפרדים. ב-1836 אומצה חוקה שאיחדה את האסיפות הכלליות. ב-1960 היו כ-70% מתושבי גלרוס פרוטסטנטים וכ-30% קתולים. בין 1798 ו-1803 הוכלל גלרוס בקנטון לינת קצר הימים אשר הוקם על ידי נפוליאון, מכיוון שגלרוס הייתה שותפה בלחימה נגד צרפת. גאוגרפיית הקנטון, המושלג מאוד ובו חלק מהרי האלפים גרמה לתעסוקה רבה בתחום הרעפים במאה ה-17. טווית כותנה הייתה חשובה במאה ה-18 כתוספת לטווית הצמר המסורתית. התיעוש הכניס לשוק גם את תחומי ההדפסה על כותנה, הפקת אנרגיה הידרואלקטרית, מתכת, מפעלים ממוכנים וטחנת נייר. התחומים המסורתיים כמו חליבה והרבעת בקר לא הוחלפו על ידי הפיתוחים התעשייתיים, והמשיכו לקחת חלק בכלכלת האזור. מדיה וקבצים בנושא גלרוס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גלרוס (בגרמנית) הסטטיסטיקה הרשמית עמק הלינת בגוגל מפות גלרוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גלרוס, ברשת החברתית פייסבוק גלרוס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גלרוס, ברשת החברתית אינסטגרם גלרוס, ברשת החברתית LinkedIn גלרוס, סרטונים בערוץ היוטיוב Switzerland's population in 2019, נוישאטל 2020, באתר המשרד הפדרלי לסטטיסטיקה, שווייץ. (באנגלית)
טיביה רומחית

טיביה רומחית או טיביה מחטנית (שם מדעי: Tibia fusus) הוא מין של חילזון ימי בסוג טיביה במשפחת הסטרומביים. באנגלית שמה העממי הוא Spindle Tibia או Shinbone Tibia. הקונכייה של חילזון גדול זה (אורכה (או גובהה) נע בין 15 ל-31 ס"מ) היא פריט אספנות מבוקש. חילזון זה נפוץ במזרח האוקיינוס ההודי ובמערב האוקיינוס השקט וניתן למצאו מדרום יפן ועד אוסטרליה. המאפיין הבולט של חילזון זה היא הקונכייה המרשימה שלו. אורכה נע בין 15 ל-31 סנטימטרים כאשר האורך הממוצע הוא 23 סנטימטרים (9.1 אינץ'). כמחצית מאורכה תופס ה"רומח", שהוא למעשה התארכות של תעלת הסיפון, מעין "מרזב" גירני המאפשר לחילזון להוציא החוצה את קנה הנשימה - איבר צינורי דמוי סיפון המשמש לנשימה ופליטת מים. מרזב זה מחודד ודומה לרומח צבאי, ומכאן שם המין. החלק של הקונכייה עצמה (ללא המרזב) הוא בצורת בורג מגדלי גבוה וצר. פיתוליו קמורים והם מופרדים בידי תפר בולט המודגש בצבע בהיר. הפתח אליפטי ובשפה החיצונית בולטות 6 "שיניים" (או "אצבעות") קטנות. צבע הקונכייה נע בין אדום-כתום לחום ובז'. בשל גודלה וצורתה המרשימה, הפכה הקונכייה לפריט אספנות מבוקש. פרטים שבהם תעלת הסיפון (ה"רומח") שלמה הם בעלי ערך רב. מבט רב-זוויתי על הקונכייה של טיביה רומחית חילזון זה נפוץ במזרח האוקיינוס ההודי ובמערב האוקיינוס השקט וניתן למצאו מדרום יפן, דרך ים סין המזרחי וים סין הדרומי, הפיליפינים ועד ים בנדה, אינדונזיה, אוסטרליה ואוקיאניה. הם חיים בקרבת חופים חוליים בימים טרופיים, בעומקים של 5 עד 50 מטר. בישראל ניתן לראות קונכיות של טיביה רומחית/מחטנית במוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט באוניברסיטת תל אביב. ס. פיטר דאנס, Smithsonian Handbooks: Shells, הוצאת דורלינג קינדרסלי (DK) מדיה וקבצים בנושא טיביה רומחית בוויקישיתוף טיביה רומחית, באתר NCBI (באנגלית) טיביה רומחית, באתר GBIF (באנגלית) לטקסון זה אין שם עברי רשמי. השם "טיביה" הוא כשמו המדעי של הסוג, שם המין הוא בגדר הצעה, על שם המאפיין הבולט של הקונכייה שמזכיר רומח. השם טיביה רומחית נקבע בהתייעצות עם פרופ' יוסף הלר מהאקדמיה ללשון העברית. כך מופיע בתצוגה של מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט נכון ל-2020. אורכה, או גובהה, תלוי איך מסתכלים. הכוונה היא למרחק המקסימלי בין שתי נקודות על הקונכייה.
פרס לורנס אוליבייה לשחקן הטוב ביותר במחזמר

פרס לורנס אוליבייה לשחקן הטוב ביותר במחזמר הוא פרס שנתי שמוענק על ידי האיגוד של תיאטרון לונדון כהוקרה על הישגים בתיאטרון הבריטי. הפרס נוסד בשנת 1976 בשם פרסי איגוד תיאטרון הווסט אנד ושמו הוחלף ב-1984 לכבודו של השחקן האנגלי לורד אוליבייה. פרסי אוליבייה הם פרסי התיאטרון היוקרתיים ביותר בממלכה המאוחדת והם המקבילים הבריטיים לפרסי טוני. פרס דרמה דסק לשחקן מצטיין במחזמר פרס טוני לשחקן הטוב ביותר במחזמר  London Theatre Guide (2008). "The Laurence Olivier Awards: Full List of Winners, 1976-2008" (.PDF). 1976-2008. The Society of London Theatre. p. 20. נבדק ב-2008-08-30. אתר האינטרנט הרשמי של פרס לורנס אוליבייה לשחקן הטוב ביותר במחזמר (באנגלית) אתר פרסי אוליבייה
סלוני

סלוני (בקרואטית: Slunj; בהונגרית: Szluin, סלואין; שמה הישן בגרמנית בגרמנית: Sluin, שלואין; בלטינית: Slovin, סלובין) היא עיירה בקרואטיה, בחלק ההררי של מרכז המדינה, בנתיב חשוב המוביל לים האדריאטי, דרומית לעיר קרלובץ וצפונית לפארק הלאומי אגמי פליטביצה. סלוני יושבת על מפגש הנהרות קוראנה (korana) וסלוניצ'יצה (Slunjčica). סלוני היא המרכז התרבותי של אזור קודרון בקרואטיה. מבחינה אדמיניסטרטיבית, משתייכת סלוני למחוז קרלובץ. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. סלוני נבנתה במהלך המלחמה עם הטורקים, והוזכרה לראשונה בכתובים במאה ה-12. המבצר בעיר היה רכושה של משפחת פרנקופאן האריסטוקרטית מאז המאה ה-15. במאה ה-16 העיר נהרסה במהלך המלחמה נגד העות'מאנים, אך בסוף המאה ה-17 נבנתה מחדש. בתקופת השלטון הצרפתי הקצר שהיה באזור משנת 1809 ועד 1813, חוותה סלוני פריחה כלכלית. רחובות ,מבני אחסון ומפעלים נבנו, וכרמים ומטעי תות ננטעו בה. סלוני הוזכרה לראשונה בכתובים על ידי ההיסטוריון יוהאן וייקרד פון ולוואסור (אנ') בשנת 1689. הציור הראשון של טחנות המים של רובע ראסטוקה (Rastoke) צויר ב-1789. עד לשנת 1918 סלוני הייתה חלק מממלכת הבסבורג, ועם ייסודה של ממלכת יוגוסלביה הייתה לחלק ממנה. לאחר מלחמת העולם השנייה הייתה סלוני לחלק מהרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה. מאז מלחמת העצמאות של קרואטיה סלוני היא חלק ממדינת קרואטיה. על פי מפקד אוכלוסין שנערך ב-2011, בסלוני יש כ-1,700 תושבים, וכ-5,000 תושבים בכלל הרשות המקומית הכוללת את סלוני וישובים קטנים נוספים. על פי נתוני 2011, 87.9% אחוז מהאוכלוסייה הם קרואטים, ו-10.5% סרבים. איטליה קסטל סן ג'ובאני, איטליה מדיה וקבצים בנושא סלוני בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סלוני Rastoke-Slunj Slapovi באתר europeanwaterfalls
עץ ירוק מפלסטיק

"עץ ירוק מפלסטיק" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. הוא יצא לאור ב-17 במרץ 2009, כסינגל הראשון מתוך אלבומה ה-12 והאחרון, דווקא היום (2009). השיר זכה להצלחה רבה, כאשר בשיאו הצליח ב-3 במאי 2009 לכבוש את פסגת המצעד העברי של מדיה פורסט למשך שבוע, ולהיות השיר המושמע ביותר בכל תחנות הרדיו בישראל לשנת 2009, עם כ-1095 השמעות. בנוסף לכך, השיר נכנס למצעד העשור של ערוץ 24 ומאקו, והתברג שם במקום ה-51. הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר זכה בפרס - "קליפ השנה" של שנת 2009, מטעם ערוץ 24. השיר נכתב על ידי אסף אטדגי, הולחן על ידי ישראל קמחי ויוני אמבר, והופק על ידי נדב ביטון. השיר הוא בלדת נשמה, ומילותיו מספרות סיפור על שני אנשים המעניקים אהבה אחד כלפי השני, אך ללא הצלחה, היוצרת תחושה מרירה וקודרת כלפי שניהם. כשנשאלה צנעני מה היא חושבת על השיר היא אמרה "כששמעתי את השיר הזה בפעם הראשונה, התעלפתי עליו, והחלטתי לשיר אותו". הווידאו קליפ הנלווה של השיר צולם בשנת 2009, אך הועלה לערוץ היוטיוב של צנעני בשנת 2011. בקליפ השתתף שחקן הקולנוע עמוס לביא, אשר נפטר שנה לאחר צאתו. תחילה, ניתן לראות את לביא ואת צנעני יושבים על ספסל, ואת צנעני מתחילה לשיר. לאורכו של הקליפ ניתן לראות את לביא, כשהוא מסתכל עליה במבטים נואשים ועצובים, ואותה נועצת בו מבטים קודרים בחזרה, כמילות השיר עצמו. לשיר בוצעו עשרות גרסאות כיסוי בידי אמנים רבים, כשהבולטות ביותר מביניהן הן; גרסת הכיסוי של עדן בן זקן, אשר הוקלטה כבר בשנת 2009, גרסתו של עומר אדם אשר יצאה בשנת 2014, וגרסתם של אוהד שרגאי ואדר גולד אשר בוצעה בכוכב נולד בשנת 2010. בשנת 2011, ביצע אייל גולן את השיר בעצמו גם כן, ביחד עם אסף אטדגי. בנוסף לכך, בשנת 2012, ביצעה דניאל מקירה את השיר באודישן שלה בתוכנית The Voice ישראל. סרטון השיר "עץ ירוק מפלסטיק" באתר יוטיוב מילות השיר "עץ ירוק מפלסטיק", באתר שירונט נושמים מזרחית • אלבום: מרגלית צנעני - דווקא היום, באתר www.mizrahit.co אסף נבו, ‏מרגול הכי מושמעת ב-2009, לפי אקו"ם, באתר ‏מאקו‏, 31 בדצמבר 2009 פסקול העשור – פזמונט, באתר pizmonet.co.il סדנת וידאו קליפ מעשית | בית היוצר, באתר bama.acum.org.il מילים לשיר עץ ירוק מפלסטיק - מרגלית צנעני, באתר שירונט "עץ ירוק מפלסטיק - יוסמיוסיק". יוסמיוסיק. 2009-03-18. נבדק ב-2018-04-12. אור ברנע, לא מחקה אף אחד, באתר ynet, 17 במרץ 2009 מרגלית צנעני - הערוץ הרשמי (2011-01-20), מרגלית צנעני - עץ ירוק מפלסטיק, נבדק ב-2018-04-12 גלעד שושן (2013-10-26), עדן בן זקן אקס פקטור עץ ירוק מפלסטיק, נבדק ב-2018-04-12 נדב שכן טוב (2014-02-13), עומר אדם - עץ ירוק מפלסטיק (נדיר), נבדק ב-2018-04-12 neta1van (2010-12-01), אוהד שרגאי ואדר גולד- עץ ירוק מפלסטיק, נבדק ב-2018-04-12 nimrodshaked (2011-05-28), אייל גולן ואסף אטדגי- עץ ירוק מפלסטיק, נבדק ב-2018-04-12 The Voice ישראל (2012-01-20), ישראל The Voice - דניאל מקירה - עץ ירוק מפלסטיק, נבדק ב-2018-04-12 המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר web.archive.org, ‏2023-10-22 אסף נבו, ‏מרגול הכי מושמעת ב-2009, לפי אקו"ם, באתר ‏מאקו‏, 31 בדצמבר 2009 מדיה פורסט - המצעד הישראלי השנתי לסיכום שנת תשפ”ד | Mysong By Media Forest, באתר www.mysong.co.il (באנגלית)
אלברט גודמונדסון

אלברט גודמונדסון (באיסלנדית: Albert Guðmundsson; נולד ב-15 ביוני 1997) הוא כדורגלן איסלנדי המשחק בפיורנטינה ובנבחרת איסלנד בעמדת הקיצוני. גודמונדסון התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנערים של KR. בגיל 16 עבר להולנד והצטרף להירנפיין וכעבור שנתיים הצטרף לפ.ס.וו. איינדהובן. ב-25 בספטמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בצעירי פ.ס.וו. בתיקו 1-1 נגד אמן. ב-11 במרץ 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בתיקו 1-1 נגד טלסטר. ב-20 באוגוסט 2017 גודמונדסון ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה בניצחון 1–4 נגד נאק ברדה. בקיץ 2018 גודמונדסון חתם בא.ז. אלקמאר. ב-31 בינואר 2022 חתם בגנואה. ב-16 באוגוסט 2024 הושאל לפיורנטינה. ב-10 בינואר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת איסלנד בניצחון 1–2 נגד סין במסגרת גביע סין. ב-14 בינואר 2018 הבקיע שלושער במשחק ידידות נגד אינדונזיה שנגמר בניצחון 1–4 לאיסלנד. מדיה וקבצים בנושא אלברט גודמונדסון בוויקישיתוף אלברט גודמונדסון, באתר Transfermarkt אלברט גודמונדסון, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) אלברט גודמונדסון, באתר Soccerway אלברט גודמונדסון, באתר WorldFootball.net אלברט גודמונדסון, באתר National Football Teams אלברט גודמונדסון, באתר FootballDatabase.eu אלברט גודמונדסון, באתר ESPN
מסנג'ר (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פייסבוק מסנג'ר – אפליקציה המאפשרת מסרים מיידים, שפותחה על ידי פייסבוק. Windows Live Messenger – אפליקציה המאפשרת מסרים מיידים, שפותחה על ידי מיקרוסופט. מסנג'ר (גשושית) – גשושית ששוגרה ב-2011.
לזובסקי

האם התכוונתם ל... ז'וזף פליקס (יוזף פליקס) לזובסקי (צר') – גנרל צרפתי ממוצא פולני במהפכה ובקיסרות הראשונה; אחיו של קלוד פרנסואה לזובסקי יוג'ין (אאוגניוש) לזובסקי – רופא פולני שהציל את חייהם של אלפי יהודים ופולנים במהלך השואה, על ידי יצירת מגפת טיפוס מדומה קלוד פרנסואה (קלאודיוש פרנצ'ישק) לזובסקי (צר') – מהפכן צרפתי ממוצא פולני; אחיו של ז'וזף פליקס לזובסקי רבקה לזובסקי – חוקרת חינוך ישראלית, פרופסור במכללה האקדמית בית ברל, פעילה חברתית ויו"ר ארגון ויצו העולמי
מריה, נסיכת יוון ודנמרק

מריה, נסיכת יוון ודנמרק (ביוונית: Πριγκίπισσα Μαρία της Ελλάδας; ‏3 במרץ 1876 - 14 בדצמבר 1940), הייתה נסיכה יוונית, בתו של מלך יוון גאורגיוס הראשון, ונכדתו של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק (וצאצאית לשושלת האצולה הגרמנית-דנית בית שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג). מריה נולדה באתונה ב-3 במרץ 1876, לגאורגיוס הראשון, מלך היוונים ואולגה קונסטנטינובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה, בתם של קונסטנטין ניקולאייביץ', הנסיך הגדול של רוסיה ואלכסנדרה, נסיכת סקסוניה-אלטנבורג. מריה הייתה אחותם של קונסטנטינוס הראשון, מלך היוונים ואנדראס, נסיך יוון ודנמרק, אביו של הנסיך פיליפ, דוכס אדינבורו. משפחת המלוכה היוונית לא הייתה אמידה בקנה מידה של משפחות המלוכה, והם חיו בפשטות. אביה המלך גאורגיוס היה אדם שתקן, אבל בניגוד לגישה הכללית של התקופה, הוא האמין שילדים צריכים להיות רעשניים ושמחים. המסדרונות הארוכים של בית המלוכה באתונה שמשו את מריה ואחותה ברכיבה על אופניים, רולרבליידס, סקייטבורד, ולפעמים אף רכבו יחד עם אביהם. מריה ואחיה גודלו על ידי מטפלות בריטיות, ואנגלית הייתה השפה הראשונה שלמדו, אבל הם דברו יוונית בינם לבין עצמם, ובנוסף למדו גרמנית וצרפתית. ב-30 באפריל 1900 התחתנה מריה בקורפו עם גאורגי מיכאילוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה, בן דודה מצד האם. גאורגי רדף אחרי מריה, שזכתה לכינוי "מיני היוונית" כדי להבדילה מ"מיני" הבכורה (הקיסרית מריה פיודורובנה), אולם היא סירבה להינשא לו, אלא אם כן יובטח מקומה בסדר הירושה לכתרים היווניים והדניים. בנוסף, היא הבהירה כי אינה מאוהבת בגאורגי כאשר נישאה לו, אך הוא קיווה שהרגשות שלה כלפיו יתגברו עם הזמן. לבני הזוג היו שתי בנות, אולם כשהתבגרה, ניצלה מריה את ההזדמנות לבלות יותר זמן בחו"ל, כביכול לצורך בריאות בנותיה, אבל גם כדי לבלות זמן רב יותר רחוק מבעלה. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הייתה מריה בבריטניה, והיא בחרה לא לחזור לרוסיה, אלא נשארה לגור בהארוגייט, שם הייתה פטרון של שלושה בתי חולים צבאיים, אותם מימנה בנדיבות ואף טיפלה בחולים. היא הפכה לאלמנה ב-28 בינואר 1919, כאשר בעלה נרצח על ידי הבולשביקים. ב-16 בדצמבר 1922 התחתנה מריה בשנית עם האדמירל פריקלס יוהאנידס בוויסבאדן, וב-14 בדצמבר 1940 היא מתה באתונה במהלך מלחמת איטליה–יוון. בתה קסניה התגוררה במשך שנים בלונג איילנד, ואף הייתה נשואה למיליונר ויליאם לידס, בנה של ננסי סטיוארט וורטינגטון לידס, וחורגו של אחיה של מריה - כריסטופר, נסיך יוון ודנמרק. ב-12 במאי 1900 התחתנה מריה עם גאורגי מיכאילוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה, נכדו של ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה, ממנו נולדו לה שתי בנות: נינה גאורגייבנה, נסיכת רוסיה (1901–1974) קסניה גאורגייבנה, נסיכת רוסיה (1903–1965) מדיה וקבצים בנושא מריה, נסיכת יוון ודנמרק בוויקישיתוף
מלחמת האזרחים הרומית

האם התכוונתם ל... מלחמות האזרחים ברפובליקה הרומית - שורה של מלחמות אזרחים שנערכו בתקופת הרפובליקה הרומית המאוחרת, והובילו לביטולה של הרפובליקה וליסודה של הקיסרות הרומית (133 - 27 לפנה"ס): מלחמת האזרחים הרומית הראשונה – מלחמה שנערכה בין הסיעה האופטימאטית בהנהגתו של סולה ובין הסיעה הפופולרית בראשותם של גאיוס מריוס וקינה, על השליטה ברומא (88 - 82 לפנה"ס). מלחמת האזרחים של יוליוס קיסר – מלחמה שנערכה בין יוליוס קיסר ותומכיו לבין פומפיוס ותומכיו. (49 - 45 לפנה"ס). מלחמת האזרחים של 32 לפנה"ס – מלחמה שהתקיימה בין כוחותיו של אוקטביאנוס וכוחותיו של מרקוס אנטוניוס, שהסתיימה בניצחונו של הראשון, וסללה את הדרך להקמתה של הקיסרות הרומית (32 - 30 לפנה"ס). מלחמות אזרחים בקיסרות הרומית: מלחמת האזרחים של 69 – מאבק על כס הקיסרות בין 4 מצביאים שונים, גלבה, אותו, ויטליוס ואספסיאנוס, שהסתיים בניצחונו של האחרון ובייסודה של השושלת הפלאבית (69 לפנה"ס). משבר המאה ה-3 – תקופה של כ-50 שנה שבה האימפריה הרומית כמעט קרסה תחת שילוב של לחצים, בהם פלישה, מלחמת אזרחים, מגפה ומשבר כלכלי. (235–284 לספירה)
איתי אלקסלסי

איתי אלקסלסי (נולד ב-15 ביוני 1988) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בהפועל אשדוד. אלקסלסי החל לשחק כדורגל כבלם במחלקת הנוער של בית"ר טוברוק, וכשהיה בן 15 עבר למחלקת הנוער של הפועל תל אביב והוסב לעמדת הקשר האחורי. אלקסלסי היה חלק מסגל קבוצת הנוער של המועדון שזכתה בגביע המדינה לנוער בשנת 2006, כשלצידו משחקים ביברס נאתכו וערן זהבי, ובהמשך גם שימש קפטן קבוצת הנוער. ב-28 בפברואר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב, בתיקו 0–0 נגד בית"ר ירושלים במסגרת גביע הטוטו. ב-29 בספטמבר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בתיקו 1–1 נגד הפועל כפר סבא. בקיץ 2008 הושאל אלקסלסי לעונה אחת להפועל כפר סבא מהליגה הלאומית. בקיץ 2009 הושאל להפועל רעננה מליגת העל. בקיץ 2010 שוחרר מהפועל תל אביב וחתם בהפועל ראשון לציון, עמה עלה לליגת העל, ובעונת 2011/2012 ירד עמה בחזרה לליגה הלאומית. בקיץ 2012 חתם אלקסלסי בהפועל ניר רמת השרון, אך במדיה ערך רק שתי הופעות בליגת העל, ובספטמבר חזר להפועל ראשון לציון. ב-19 באוקטובר 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בהפסד 1–2 להפועל פתח תקווה. בקיץ 2013 חתם בהפועל פתח תקווה, עימה חזר בתום העונה לליגת העל אחרי שנתיים של היעדרות. אלקסלסי שיחק רק משחק אחד בליגת העל עם הקבוצה, ובספטמבר 2014 חזר לקדנציה שלישית בהפועל ראשון לציון. בקיץ 2014 חתם בהפועל עפולה, ובמהלך העונה עבר למכבי אחי נצרת, במדיה שיחק שנה וחצי. בקיץ 2017 חזר להפועל כפר סבא לאחר שירדה לליגה הלאומית, ובינואר 2018 חזר לקדנציה רביעית בהפועל ראשון לציון. ביוני 2018 חתם אלקסלסי במ.ס. כפר קאסם מליגה א'. ב-18 בינואר 2021 חתם אלקסלסי בהפועל כפר שלם. באוגוסט 2023 חתם בהפועל אשדוד. איתי אלקסלסי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל איתי אלקסלסי, באתר Transfermarkt איתי אלקסלסי, באתר FootballDatabase.eu מערכת אתר דאבל פס, שמח בלאומית: איתי אלקסלסי ואליאור סיידר חתמו בכפר שלם, רוחאנה באיכסל, באתר דאבל פס, 18 בינואר 2021 אוהד רון, אלקסלסי חתם באדומים אשדוד, סוויסה:"מי שלא מתנהג יפה, לא יישאר במלאכי", באתר גולר, 17 באוגוסט 2023