laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
עונת 2016/2017 ב-KHL

עונת 2016/2017 היא העונה התשיעית של ליגת ה-KHL. העונה הסדירה התחילה ב-22 באוגוסט 2016 ומשחקי הפלייאוף נפתחו ב-18 בפברואר 2017. סק"א סנקט פטרבורג זכתה בגביע גגארין בפעם השנייה בתולדותיה. העונה הסדירה נפתחה עם עריכת טורניר גביע הפתיחה (Кубок Открытия) הידוע בכינוי גביע לוקומוטיב. בגביע הפתיחה של העונה נפגשו מחזיקת גביע גגארין לעונת 2015/2016 מטאלורג מגניטוגורסק ומחזיקת גביע טיכונוב המכונה "גביע היבשת" לעונת 2015/2016 צסק"א מוסקבה. מטאלורג ניצחה לבסוף ובכך ניתן האות לפתיחת העונה. מש' — משחקים, נצ' — ניצחונות, נצ"ב — ניצחונות בהארכה, נצ"ח — ניצחונות בחבטות הכרעה, הפ"ח — הפסדים בחבטות הכרעה, הפ"ב — הפסדים בהארכה, הפ' — הפסדים, שז"ח — שערי זכות, שערי חובה, ± יחס — יחס שערים, נק' — נקודות מודגש מתייחס לקבוצות שהבטיחו את מקומן בפלייאוף הליגה. נטוי מתייחס לקבוצות שלא הצליחו להבטיח העפלה לפלייאוף הליגה. מטאלורג מגניטוגורסק, אלופת החטיבה המזרחית ובית חרלאמוב — 124 נקודות אוונגרד אומסק, אלופת בית צ'רנישוב — 109 נקודות אק בארס קאזאן — 109 נקודות טרקטור צ'ליאבינסק — 97 נקודות באריס אסטנה — 90 נקודות סלבאט יולאייב אופה — 88 נקודות אדמירל ולדיווסטוק — 86 נקודות הכוכב האדום קונולון — 83 נקודות צסק"א מוסקבה, אלופת החטיבה המערבית ובית טראסוב, אלופת הליגה הסדירה — 137 נקודות סק"א סנקט פטרבורג, אלופת בית בוברוב — 137 נקודות דינמו מוסקבה — 112 נקודות לוקומוטיב ירוסלבל — 110 נקודות דינמו מינסק — 105 נקודות טורפדו ניז'ני נובגורוד — 104 נקודות ויטיאז פודולסק — 97 נקודות יוקריט הלסינקי — 93 נקודות עבור סק"א הגמר היה לגמר השני של הקבוצה בשלוש העונות האחרונות. עבור מטאלורג הגמר היה לגמר השלישי של מטאלורג בארבע העונות האחרונות. מדיה וקבצים בנושא עונת 2016/2017 ב-KHL בוויקישיתוף לוח המשחקים של העונה הסדירה СКА стал двукратным обладателем Кубка Гагарина!
הארמייה התשיעית (בריטניה)

הארמייה התשיעית של הצבא הבריטי הייתה ארמייה בריטית שלחמה במלחמת העולם השנייה. הארמייה התשיעית הוקמה ב-1 בנובמבר 1941 במהלך מלחמת העולם השנייה. הארמייה ריכזה תחתיה את כוחות היבשה של חבר העמים הבריטי בארץ ישראל ועבר הירדן (ובהמשך גם בקפריסין). כמפקדה הראשון של הארמייה מונה הנרי מייטלנד וילסון. הארמייה המשיכה להגן על האזור עד סיום המלחמה ב-1945, ובפועל לא השתתפה בקרבות. גנרל הנרי מייטלנד וילסון (נובמבר 1941 - ספטמבר 1942) לוטננט גנרל ויליאם הולמס (ספטמבר 1942 - פברואר 1945) הארמייה התשיעית (באנגלית)
דניאל פאנאבייקר

דניאל ניקול פאנאבייקר (באנגלית: Danielle Nicole Panabaker; נולדה ב-19 בספטמבר 1987) היא שחקנית אמריקאית, אשר מוכרת בעיקר מתפקידה כד"ר קייטלין סנואו / קילר פרוסט/קיאון בסדרת הטלוויזיה "הפלאש". פאנאבייקר נולדה באוגוסטה שבג'ורג'יה לדונה ולהרולד פאנאבייקר, ובעקבות עבודתו של האבא עברה המשפחה לדרום קרולינה, לפנסילבניה ובהמשך גם למחוז אורנג' שבטקסס לתקופה קצרה. דניאל לקחה חלק במחנה קיץ במגמת קולנוע ותיאטרון ושם גילתה את אהבתה למשחק, בגיל 12 החלה להופיע בתיאטרון הקהילתי ולקחה חלק באודישנים לפרסומות. לאחר המעבר לנפרוויל שאילינוי בשנת 2000 למדה פאנאבייקר בתיכון באילינוי וסיימה את לימודיה כאשר הייתה רק בת 14 מאחר שהרגישה רצון לפתח ולעסוק במשחק באופן קבוע. בשנת 2003 עברה דניאל ללוס אנג'לס שבקליפורניה ביחד עם אחותה ואמה ושם למדה משחק במכללה הקהילתית בעיר גלנדייל. בשנת 2005 סיימה את לימודיה במכללה והמשיכה ללימודים מתקדמים באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. ההופעות הראשונות של פאנאבייקר היו בפרסומות ותפקידי אורח בסדרות טלוויזיה וסרטי קולנוע כגון: "המגן" (2001-2004), "מלקולם באמצע", "חוק וסדר: מדור מיוחד", "מדיום", "סאמרלנד" ובתפקיד ראשי בסרט של דיסני "תקוע בפרבר" משנת 2004. כמו כן הופיעה בסרטי הטלוויזיה "סקס והאמא הרווקה" (2003) ו"אמא בגיל 16" (2005) ובהמשך במיני סדרה "אימפריות נופלות" שנסקרה היטב ונתנה לה את הביטחון להמשיך ולעסוק בקריירה המשחק. בהמשך לקחה חלק במחזות מוזיקליים "סיפור הפרברים", "פיפין", "עד עצם היום הזה", "ביוטי-לו", "הארץ החיה". בשנת 2004 כיכבה בסרט "מחפשים את הלב של דויד" של רשת ABC לצד השחקן רביב אולמן. בשנת 2005 פאנאבייקר הופיעה בסרטים המוזיקליים "גובה שמיים" ו"שלך שלי ושלנו". בהמשך כיכבה בסרט דיסני "תקרא את זה ותבכה" לצד אחותה קיי פאנאבייקר. תפקידה הבא היה בסרט "בית הענקים" (2007) לצד היילי ג'ואל אוסמנט, ובאותה שנה קיבלה תפקיד משנה בסרט "מיסטר ברוקס" לצד קווין קוסטנר. בנוסף פאנאבייקר הצטרפה לצוות של סדרת הדרמה "שארק" כג'וליה סטארק, הבת של הדמות הראשית. בשנת 2009 שיחקה כג'נה בסרט האימה "יום שישי ה-13" לצד ג'ארד פדלקי ובהמשך בסרטים "הטירוף" ו"מחלקה סגורה". באותה שנה התארחה בעונה השישית של הסדרה "האנטומיה של גריי". בשנת 2011 גילמה את קייטי בסרט הטלוויזיה "The Shunning" מבית הולמרק, שהתבסס על הרומן של הסופרת בוורלי לואיס. בשנת 2014 כיכבה בסרט "מעידה בזמן" וגילמה את קלי; על תפקיד זה זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר בפסטיבל הקולנוע בלונדון 2014. בשנת 2014 החלה לשחק בסדרת גיבורי העל "הפלאש" המבוססת על חוברות הקומיקס "פלאש" מבית DC קומיקס ומשודרת ברשת The CW, את דמותה של קילר פרוסט / ד"ר קייטלין סנואו, מדענית ומטה-אדם בעלת כוחות קרח. ביולי 2016, פאנאבייקר התארסה לבן זוגה בשנים האחרונות הייז רובינס. הם נישאו ב-24 ביוני 2017, ויש להם בן שנולד ב-2 באפריל 2020 ובת שנולדה בשנת 2022. מדיה וקבצים בנושא דניאל פאנאבייקר בוויקישיתוף דניאל פאנאבייקר, ברשת החברתית פייסבוק דניאל פאנאבייקר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דניאל פאנאבייקר, ברשת החברתית אינסטגרם דניאל פאנאבייקר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דניאל פאנאבייקר, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי דניאל פאנאבייקר, באתר AllMovie (באנגלית) דניאל פאנאבייקר, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) דניאל פאנאבייקר, באתר Metacritic (באנגלית) דניאל פאנאבייקר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
סול סנדלר

סול סנדלר הוא אתלט יהודי-דרום אפריקאי בעבר, אלוף המכביה השלישית (1950) בריצת 400 מטר ובריצת 800 מטר. סנדלר גדל במשפחה של ספורטאים. אחיו, דייב אף הוא אתלט מצטיין ואלוף המכביה. בתחרויות האתלטיקה של המכביה השלישית שנערכו בשנת 1950 זכה סנדלר ב-2 מדליות זהב, בריצת 400 מטר בתוצאה של 50.7 שניות, לפני גרוסברגר (50.7 שניות) וד. שפיצר (51.9 שניות), שניהם מארצות הברית ובריצת 800 מטר בתוצאה של 1:58.2 דקות, לפני אומלצ'נקו מארצות הברית (2:01.0 דקות) וד. שפיצר (2:02.0 דקות). טבלאות ושיאים של השגי 6 המכביות ושל ישראל, מעריב, 22 באוגוסט 1965 3 שיאי "מכבי העולמי" בתחרויות הא"ק, הבקר, 1 באוקטובר 1950 אורות וצללים במכביה, דבר, 6 באוקטובר 1950 1950: הראשונה במדינת ישראל, דבר, 3 ביולי 1977
יצחק יעקובוביץ'

האם התכוונתם ל... יצחק יעקובוביץ' – רב מועצה אזורית דרום השרון ולשעבר ראש מחלקת כשרות הייבוא ברבנות הראשית לישראל אייזיק יעקלס – פרנס הקהילה היהודית בקז'ימייז' שבקרקוב במאה ה-17 ובונה בית הכנסת אייזיק שול
מייק רובינוביץ'

מייק רובינוביץ' הוא אתלט בעבר יהודי-דרום אפריקאי, פעמיים ברציפות אלוף המכביה ושיאן המכביה (השלישית 1950 והרביעית 1953) בריצת 5000 מטר ובריצת 10000 מטר. בתחרויות האתלטיקה של המכביה השלישית שנערכו בשנת 1950 זכה רובינוביץ' בשתי מדליות זהב, בריצת 5000 מטר בשיא מכביה חדש של 16:02.8 דקות, לפני האקר (16:13.4 דקות) וש. עמרני (16:15.6 דקות), שניהם מישראל ובריצת 10000 מטר בתוצאה של 34:03.6 דקות, לפני האקר (34:25.4 דקות) וארליך מבריטניה (35:39.5 דקות). בתחרויות האתלטיקה של המכביה הרביעית שנערכו בשנת 1953 זכה רובינוביץ' בשתי מדליות זהב, בריצת 5000 מטר בשיא מכביה חדש של 15:46.4 דקות, לפני יוסף סלמה (15:55.6 דקות) ובנימין סאדק (16:29.5 דקות), שניהם מישראל ובריצת 10000 מטר בתוצאה של 33:10.6 דקות, לפני ישראל אסולין מישראל (34:33.4 דקות) ופרניצי מטורקיה (36:47.4 דקות) ובכך הגן על תאריו. רובינוביץ' מתגורר ביוהנסבורג ועבד כרופא שיניים. טבלאות ושיאים של השגי 6 המכביות ושל ישראל, מעריב, 22 באוגוסט 1965 3 שיאי "מכבי העולמי" בתחרויות הא"ק, הבקר, 1 באוקטובר 1950 דן פחטר, שיאים והישגים ב"מכביה", דבר, 2 באוקטובר 1953 1953: שיאים והישגים מעולים, דבר, 3 ביולי 1977
רנו 9

רנו 9 (צרפתית: Renault 9) היא מכונית משפחתית, 4 דלתות, מתוצרת יצרנית הרכב הצרפתית רנו אשר יוצרה בין השנים 1981–1988. הדגם יוצר בצרפת, בארצות הברית, בהולנד, בספרד, בטאיוואן, בקולומביה, בארגנטינה ובטורקיה. סך הכול יוצרו 2,571,362 יחידות. בארצות הברית יוצרו בין השנים 1982–1987 3 דגמים של הרנו 9: ארבע דלתות, שתי דלתות, ושתי דלתות קבריולה. בסך הכל יוצרו בארצות הברית 623,573 יחידות. בשנת 1982 נבחרה הרנו 9 למכונית השנה באירופה. רנו 9 C (דגם בסיס) רנו 9 TC (מנוע 1,108 סמ"ק המפיק 48 כ"ס) רנו 9 GTC (מנוע 1,108 סמ"ק המפיק 48 כ"ס) רנו 9 TL (מנוע 1,397 סמ"ק המפיק 60 כ"ס) רנו 9 GTL (מנוע 1,397 סמ"ק המפיק 60 כ"ס) רנו 9 TLE (מנוע 1,397 סמ"ק המפיק 60 כ"ס) רנו 9 GTS (מנוע 1,397 סמ"ק המפיק 72 כ"ס) רנו 9 TSE (מנוע 1,397 סמ"ק המפיק 72 כ"ס) רנו 9 TCE (מנוע 1,108 סמ"ק, דרגת גימור מפוארת) רנו 9 TD (גרסת מנוע דיזל) רנו 9 TDE (גרסת מנוע דיזל) רנו 9 GTD (גרסת מנוע דיזל) רנו 9 GTX (גרסת יוקרה, מנוע 1,721 סמ"ק) רנו 9 TXE (גרסת יוקרה, מנוע 1,721 סמ"ק) רנו 9 Turbo (מגדש טורבו - 1,397 סמ"ק, המפיק 105 כ"ס, 115 כ"ס) בשנת 1982 זכתה ה"רנו 9" במקום הראשון, בתחרות "מכונית השנה באירופה", עם 335 נקודות. במקום השני זכתה ה-אופל אסקונה עם 304 נקודות, ובמקום השלישי זכתה הפולקסווגן פולו עם 252 נקודות. רנו 9 - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים רנו 9, שנת 1982 רנו 9 רנו 9, שנת 1985 - תוצרת ארצות-הברית רנו 9 רנו 9 דגם GTL רנו דופין רנו R8 רנו קרוול רנו 6 רנו 7 רנו 12 רנו 14 רנו 16 רנו 17 רנו פואגו מדיה וקבצים בנושא רנו 9 בוויקישיתוף
בית הקברות היהודי בקרנובט

בית הקברות היהודי בקרנובט (בבולגרית: Еврейскo гробища на Карнобат) הוא בית קברות יהודי השוכן בפאתי העיר קרנובט בדרום מזרח בולגריה ונחשב לגדול ולקדום מבין בתי העלמין היהודיים באזור בולגריה. במקום מצויים שרידיהן של כ-2,000 מצבות כאשר הקדומה מהן תוארכה ל-1610. יהודים התגוררו בקרנובט ככל הנראה מראשית המאה ה-17, אם כי הקמתה של קהילה ממוסדת מיוחסת להגירתם של יהודים מקונסטנטינופול ומאדירנה אשר התיישבו בקרנובט בשלהי המאה-17 וייסדו קהילה יהודית ספרדית. בית הקברות הוקם בשלהי המאה ה-16 או בתחילת המאה ה-17. בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 ערך ההיסטוריון ד"ר צבי קרן מחקר במקום, שכלל ניקוי וזיהוי מצבות. זוהו, תועדו וצולמו כ-800 מצבות. הממצאים העידו על קהילה בעלת מעמד כלכלי איתן. שתי המצבות הקדומות ביותר שאותרו היו מ-1610 והמצבות המאוחרות ביותר הן משלהי שנות ה-30 של המאה ה-20. בית העלמין בקרנובט הוא הגדול והקדום מבין בתי הקברות היהודיים באזור בולגריה וממוקם בפאתי קרנובט כ-5 קילומטרים דרומית ממרכזה, על מדרון של גבעה הממוקמת בסמוך לשכונת הפרברים "גאלאטה". בסך הכל מצויות במקום כ-2,000 מצבות. בשטח פזורות מאות מצבות חלקן שבורות, חלקן מכוסות צמחייה וחלקן במצב סביר. בית העלמין אינו מתוחזק והאזור משמש כר מרעה לבקר, צאן וחזירים. מזג האוויר הגשום הוביל לסחף של מצבות ולנזק לקברים. חלק מהמצבות הן דמויות סרקופג. מקצת מהמצבות היו עשויות שיש ומעוטרות, אך לאורך השנים נבזז השיש מבית העלמין על ידי מקומיים ולאתר נגרם נזק כבד. הכיתוב על המצבות הוא בעברית ובלאדינו. בבית עלמין זה נקברו יהודים מקהילות סמוכות כגון מאייטוס ומבורגס. צבי קרן, בולגריה ויהודיה, באתר "כולנו בולגרים", אתר הבית של יהודי בולגריה. תמונות מבית הקברות היהודי בקרנובט. מדיה וקבצים בנושא בית הקברות היהודי בקרנובט בוויקישיתוף בית הקברות היהודי בקרנובט, בתוך: Jewish Historic Monuments and Sites in Bulgaria 2011 Part One, עמודים 28–29 (באנגלית). צבי קרן, מה לטוּדֶסְקוֹ בהיכלי השׁפּאניולים, באתר "כולנו בולגרים", אתר הבית של יהודי בולגריה. צבי קרן, "הקהילה היהודית בקרנובט" באתר "כולנו בולגרים" אתר הבית של יהודי בולגריה. .Dimana Trankova, Anthony Georgieff, A Guide to Jewish Bulgaria, Vagabond Media Ltd, 2011, ISBN 9549230635, pages 119-121
הארי קיין (אצן)

הארי קיין (באנגלית: Harry Kane; נולד ב-24 במאי 1933) הוא אתלט יהודי-בריטי בעבר, אלוף ושיאן המכביות (הרביעית 1953 והחמישית 1953) בריצת 400 מטר. אלוף (1954), שיאן בריטניה, סגן-אלוף חבר העמים הבריטי (ונקובר 1954) ומדורג חמישי בעולם (1954) בריצת 400 מטר משוכות. קיין גדל באיסט אנד לונדון למשפחה ממוצא רוסי ופולני. אמו ואחיו הצעיר סטלני נפטרו כשהיה בן 10, עקב שרפה בביתם החדש. באליפות בריטניה לנוער שנערכה בשנת 1952 זכה קיין בשתי מדליות זהב, בריצת 120 יארד משוכות (99 ס"מ) בתוצאה של 15.4 שניות ובריצת 200 יארד (76 ס"מ) בתוצאה של 23.3 שניות. בתחרויות האתלטיקה של המכביה הרביעית שנערכו בשנת 1953 זכה קיין במדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא מכבי חדש של 50.5 שניות, לפני לוינזון (51.0 שניות) ור. יפה (51.0 שניות), שניהם מארצות הברית. באליפות בריטניה שנערכה בשנת 1954 קבע קיין בריצת 440 יארד משוכות שיא אנגליה חדש של 53.4 שניות במשחקי חבר העמים שנערכו בוונקובר, קולומביה הבריטית, קנדה בתחילת אוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בריצת 400 יארד משוכות בתוצאה של 53.3 שניות, אחרי דייוויד לין מאוסטרליה שקבע שיא משחקים חדש של 52.4 שניות ולפני בוב שאו מוויילס (53.3 שניות). בתחרות שנערכה בלונדון ב-13 באוקטובר אותה שנה הוא קבע שיא בריטניה חדש של 51.5 שניות, שדירג אותו במקום חמישי בעולם בשנה זו. בתחרות שנערכה במוסקבה, רוסיה ב-11 בספטמבר 1955 קבע קיין בריצת 400 מטר משוכות תוצאה של 52.5 שניות. באולימפיאדת מלבורן (1956) סיים קיין במקום 11 בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 52.95 שניות, בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 51.85 שניות ועלה מהמקום השביעי. בתחרות שנערכה בלונדון ב-8 ביוני 1957 קבע קיין בריצת 400 מטר משוכות תוצאה של 51.6 שניות, שדירגה אותו במקום עשירי בעולם בשנה זו. בתחרויות האתלטיקה של המכביה החמישית שנערכו בספטמבר אותה שנה הוא זכה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, בריצת 400 מטר בשיא מכבי חדש של 49.0 שניות, לפני אירווין דרדיק מארצות הברית (49.8 שניות) ודוד אברמוביץ' מאוסטרליה (51.2 שניות) ובכך הגן על תוארו ובריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 54.2 שניות, לפני רוברט ריטנברג מארצות הברית (54.8 שניות). מדליית כסף, בריצת 200 מטר משוכות בתוצאה של 25.3 שניות, אחרי רוברט ריטנברג (24.4 שניות) ולפני אלן קליין מארצות הברית (27.0 שניות). ריצת 400 מטר משוכות: 51.5 שניות (1954), שיא בריטניה בעבר הארי קיין, באתר olympedia.org הארי קיין, באתר Track and Field (גברים) הארי קיין, באתר Track and Field Statistics (באנגלית) World Rankings — Men’s 400 Hurdles, (באנגלית) טבלאות ושיאים של השגי 6 המכביות ושל ישראל, מעריב, 22 באוגוסט 1965 י. פינקלסטון, יהודי אנגליה שלחו "תותחים רבים וכבדים", מעריב, 15 בספטמבר 1957 תמונה של הארי קיין - אלופים ובעלי שיאים, מעריב, 15 בספטמבר 1957 הארי קיין, באתר Track and Field Statistics (באנגלית) הארי קיין, באתר gbrathletics (באנגלית) 1953: שיאים והישגים מעולים, דבר, 3 ביולי 1977
יחסי אנדורה–ספרד

יחסי אנדורה–ספרד הם היחסים הדיפלומטיים שבין נסיכות אנדורה לבין ממלכת ספרד. אנדורה מחזיקה שגרירות במדריד, וספרד מחזיקה שגרירות באנדורה לה ולה. בשנת 1993, השנה בה אנדורה אימצה את חוקתה והצטרפה לארגון האומות המאוחדות, אנדורה וספרד, יחד עם צרפת, חתמו על אמנה של שכנות טובה, ידידות ושיתוף פעולה. אנדורה היא אחת מהמדינות ללא צבא, וביטחון המדינה מופקד בידי צרפת וספרד, בהתאם לאמנה. "ההסכם בין ממלכת ספרד נסיכות אנדורה בנוגע למעמד הנסיך-שותף של אנדורה", שפורסם ברשומות בשנת 1995, מסדיר את מעמדו של בישוף אורג'ל (אנ'), אשר מתגורר בספרד. שתי המדינות חולקות גבול משותף שאורכו כ־65 קילומטרים, אשר קוטע את גבול ספרד–צרפת בהרי הפירנאים מפיק דה מדקורב (אנ') (2912 מ') ועד לפורטלה בלנקה (קט') (2521 מ'). שגריר אנדורה בספרד הוא ז'אומה גאיטן סנסה. שגריר ספרד באנדורה, מאז יוני 2014, הוא מנואל מונטוביו דה בלנסו (ספ'). מדיה וקבצים בנושא יחסי אנדורה–ספרד בוויקישיתוף Embassy of Andorra in Madrid, Spain, www.embassypages.com Embassy of Spain in Andorra la Vella, Andorra, www.embassypages.com Capdevila i Subirana (עמ' 159-161), ‏2009 Ministerio de Asuntos Exteriores y Cooperación, «Andorra Principado de Andorra». BOE, «Aplicación Provisional del Tratado de Buena Vecindad, Amistad y Cooperación entre el Reino de España, la República Francesa y el Principado de Andorra, hecho en Madrid y París el 1 de junio de 1993 y en Andorra la Vieja el 3 de junio de 1993», ‏, עמ' 19876-19877 Ministerio de Asuntos Exteriores y Cooperación, «Seguridad y otros aspectos»(הקישור אינו פעיל) BOE, «Acuerdo entre el Reino de España y el Principado de Andorra relativo al Estatuto del Copríncipe Episcopal, firmado en Madrid, el 23 de julio de 1993» (עמ' 13182) Manuel Montobbio de Balanzó, embajador de España en el Principado de Andorra, www.exteriores.gob.es (בספרדית) BOE.es - Documento BOE-A-2014-6032, www.boe.es (בספרדית)
עוגה עוגה

עוּגָה, עוּגָה (בַּמַּעְגָּל נָחוּגָה) הוא שיר ילדים שנכתב על ידי אהרן אשמן, ומושר בלחן עממי. כשיר משחק, הפעוטות אוחזים ידיים, מסתובבים במעגל, ויושבים וקמים בשורות האחרונות. השיר פורסם בהוצאת עופר ואויר על ידי אוה איצקוביץ. טעות רווחת היא פירוש המילה "עוּגָה" שבשיר במשמעות של עוגה למאכל (קינוח), אולם כאן משמשת המילה כמילה נרדפת למילים "ריקוד במעגל". המילה עוגה נאמרת במלעיל, מפני שהיא צורת ציווי ארוכה של הפועל "עג". במקור השיר לא כלל את המילים "לשבת לקום" אלא "לשבת לשבת...". המשחק, ובמידה מסוימת גם מנגינת השיר, דומים לאלו של שיר-משחק אנגלי (Ring a Ring o' Roses) אשר כולל בסופו נפילה אחורה. ימימה טשרנוביץ (ילידת 1909) מעידה[דרוש מקור] כי היא לא למדה את השיר בגן, אבל אחותה הצעירה ממנה בעשור כן למדה אותו. ב-2019 נחשף במכון גנזים כתב היד המקורי של מחבר השיר ובו שני בתים נוספים. השיר הושר בעיבודים שונים, ביניהם של גיל אלדמע, ועל ידי מבצעים שונים, ביניהם: נתן דטנר, חנה לסלאו ועוזי חיטמן. הורה (ריקוד) מידע על היצירה "עוגה עוגה" באתר מיוזיק בריינז "עוגה עוגה" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "עוגה עוגה" והאזנה לו באתר זמרשת זלי גורביץ', "עוגה עוגה" : הצעה להימנון, באתר הארץ, 8 במאי 2005 עו"ד אלי נחום, זכויות יוצרים: כמה עולה לשיר "עוגה, עוגה"?, באתר ynet, 18 באוקטובר 2015 לשבת לקום – נסתובבה כל היום עד אשר נמצא מקום, 31 באוקטובר 2012 מאת igalz, קווים ונקודות מסביב למדורה, באתר האקדמיה ללשון העברית לראייה מביא בן ציון פישלר ב"לשוננו לעם" שער של ספר ילדים שבו שרים את "עוגה עוגה" סביב עוגה עגולה. – ראו כאן רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית: לא עברית ולא נעליים, באתר nrg‏, 20 במאי 2005 רן שכניק, "סגירת מעגל". ידיעות אחרונות, 13 במרץ 2019 "עוגה עוגה": הבתים הגנוזים, אתר "ערוץ 7", 13 במרץ 2019, אוחזר ב-2/4/2019
ג'וזף לנגייל

ג'וזף ל. לנגייל (באנגלית: Joseph L. Lengyel) הוא קצין אמריקאי בדימוס בדרגת גנרל, בין היתר שירת כמפקד המשמר הלאומי של ארצות הברית בשנים 2016–2020. לנגייל הוא בנם של מרגרט ולורן. הוא נולד בצפון-מזרח ארצות הברית וגדל בסן אנטוניו שבטקסס. אביו שירת כטייס קרב במהלך מלחמת וייטנאם, מטוסו הופל בעת משימת צילום באוגוסט 1967 והוא שהה בשבי עד מרץ 1973. לאחר שחרורו חזר לשירות בווייטנאם. ללנגייל אחות ושני אחים, אחיו הצעיר גרגורי לנגייל הוא קצין בדרגת מייג'ור גנרל בחיל האוויר של ארצות הברית. ב-1981 סיים לנגייל לימודי תואר ראשון בכימיה מאוניברסיטת צפון טקסס, אותם עשה בסיוע מלגת מהתוכנית להכשרת קציני המילואים של חיל האוויר. באוגוסט 1983 סיים את הכשרתו בבית הספר לטיסה בבסיס חיל האוויר לופלין שבטקסס ובסיס הולומן שבניו מקסיקו. ב-1984 הוסמך כטייס F-16 פייטינג פלקון בבסיס חיל האוויר מקדיל שבפלורידה. שירת כמדריך טיסה בבסיס חיל האוויר נליס שבנבדה ובבסיס חיל האוויר קונסאן שבקוריאה הדרומית. עבר קורס הסבה למטוסי F-16C ובשנים 1987–1991 שירת כקצין תחמושת ומדריך טיסה בטייסת 512 שבבסיס רמשטיין שבגרמניה והשתתף במלחמת המפרץ. לאחר מכן השתחרר משירות הקבע והחל לעבוד כטייס אזרחי בחברת דלתא איירליינס. הוא המשיך לשרת בכוחות המילואים של המשמר הלאומי ושירת כמדריך טיסה וכקצין נשק בטייסת 182 בבסיס קלי שבטקסס, המשתייכת לכנף 149 של המשמר הלאומי של חיל האוויר. הוא השתתף בכוח המשימה של הטייסת לכווית והשתתף בגיחות מבצעיות לאכיפת האזור אסור לטיסה בדרום עיראק. על משימה זו עוטר במדליית האוויר. ב-1997 מונה לקצין המבצעים של הטייסת ובאוקטובר 1998 מונה למפקד הטייסת. שנה לאחר מכן מונה למפקד להק המבצעים של כנף 149 בבסיס חיל האוויר לקלנד שבטקסס וב-2002 מונה לסגן מפקד כנף 149. במהלך 2004 פיקד על להק המשימה 455 שהוצב בבסיס בגראם שבאפגניסטן. בספטמבר 2004 חזר לשירות הקבע ומונה ליועץ לענייני המשמר הלאומי של מפקד כוחות האוויר של ארצות הברית באירופה. בספטמבר 2006 מונה למפקד מרכז הכוננות של המשמר הלאומי של חיל האוויר בבסיס אנדרוז שבמרילנד. בספטמבר 2008 מונה בנוסף גם לסגן מפקד המשמר הלאומי של חיל האוויר. ביוני 2009 עבר לשרת במטה חיל האוויר ושימש עוזר לענייני תכנון לראש המטה. ביולי 2010 מונה לסגן מפקד חיל האוויר הראשון (כוחות האוויר של פיקוד צפון של ארצות הברית). ביוני 2011 מונה לנספח צבאי במצרים בדרגת מייג'ור גנרל. באוגוסט 2012 מונה לסגן ראש המשמר הלאומי בדרגת בריגדיר גנרל ובאוגוסט 2016 העולה לדרגת גנרל ומונה לראש המשמר הלאומי. באוגוסט 2020 סיים את תפקידו ופרש משירות, והחליף אותו הגנרל דניאל הוקנסון. במהלך שירותו צבר מעל 3,000 שעות טיסה על מטוסי T-38 טאלון, ססנה T-37 טוויט ומטוסי F-16. ללנגדייל תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת טנסי, הוא בוגר התוכנית להשתלמות מנהלים וקצינים בכירים באוניברסיטת הרווארד. נשוי לסאלי, ששירתה כקצינת לוגיסטיקה בחיל האוויר, הוא אב לשני בנים ובת. בנו האמצעי משרת כטייס בחיל האוויר. מדיה וקבצים בנושא ג'וזף לנגייל בוויקישיתוף ביוגרפיה באתר המשמר הלאומי של ארצות הברית ביוגרפיה באתר בוגרי אוניברסיטת צפון טקסס ביוגרפיה, באתר veterantributes.org Vergun, David (3 אוג' 2020). "Esper Praises Outgoing National Guard Chief, Welcomes Incoming Chief". U.S. DEPT. OF DEFENSE (באנגלית). נבדק ב-5 אוג' 2020. {{cite web}}: (עזרה)
רבי יצחק מגדלאה

רבי יצחק מגדלאה (ידוע גם בכינוי מגדליה או מגדלים) היה אמורא ארצישראלי מהדור הראשון. הוא פרש את דברי המשנה, מסכת בבא מציעא, פרק ב', משנה ב' "שלושה מטבעות זה על גב זה": "והוא שעשויין כמגדלין". לדעת מהר"ץ חיות, מימרא זו היא מקור כינויו "מגדלאה". עם זאת, לדעת אהרן היימאן פירוש זה אינו ודאי. במסכת נידה מובאת גרסה על פיה הוא היה רבו של רבי שבתאי, וגרסה נגדית על פיה הוא היה דווקא תלמידו. במקום אחר באותה מסכת מובאת מימרא נוספת בשמו. רבי שמלאי גם הוא מוסר דברים בשמו. במסכת יומא פירש את המושג "לולבי גפנים": "כל שלבלבו מראש השנה ועד יום הכיפורים". בבראשית רבה מובא שאמר שיש הנאה גם בזבובים יתושים ופרעושים. כן מובא שם פירוש שלו על הפסוק: "ולקדקד נזיר אחיו": "אתה הוא בחיר אחיך". דרשות בשמו מובאות גם בבמדבר רבה, במדרש משלי, בשיר השירים רבה ובפסיקתא רבתי. הרב אהרן הימן, "רבי יצחק מגדלאה", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ב, עמודים 799–800, באתר היברובוקס פסיקתא רבתי, וינה, תרמ. עמ' 79. הרב אהרן הימן, "רבי יצחק מגדלאה", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ב, עמודים 799–800, באתר היברובוקס תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף כ"ה, עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף כ"ז, עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף ל"ג, עמוד א'. מדרש משלי, פרק א, פסוק יא. אם כי ראו תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ט, עמוד א', שם כתוב רבי מלאי. תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף פ"א, עמוד ב'. בראשית רבה, פרשה ה', פסקה ט'. ספר דברים, פרק ל"ג, פסוק ט"ז. בראשית רבה, פרשה צ"ח, פסקה כ'. רבי לוי שם חולק עליו, ומפרש פירוש אחר, שאותו אומר רבי יצחק מגדלאה עצמו בשני מקומות אחרים (מדרש משלי, פרק א, פסוק יא, ותלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ט, עמוד א'). במדבר רבה, פרשה י"ב, פסקה ד'. מדרש משלי, פרק א, פסוק יא. שיר השירים רבה, פרשה ג', פסקה י'. פסיקתא רבתי, פרשה ו, ז.
נאדר אבו תאמר

נאדר אבו תאמר (בערבית: نادر أبو تامر נולד ב-1956) הוא סופר, מתרגם, עיתונאי ושדרן ערבי ישראלי זוכה פרס שר התרבות לכתיבת ספרים לילדים בערבית בשנת 2008 ומקים מוקד התנועה של קול ישראל בערבית. אבו תאמר נולד בשפרעם וסיים שם את לימודיו התיכוניים. ב-1987 סיים את לימודיו לתואר הראשון בשפה וספרות ערבית באוניברסיטה העברית בירושלים ובשנת 1990 סיים את התואר שני בשפה ובספרות ערבית. תוך כדי לימודיו עבד כמעצב גרפי וכמתרגם בחברות "תרגומי איכות" ו"עלי כותרת". החל בקריירה עיתונאית בשנת 1995 כעיתונאי, שדר וקריין, בתרגום סימולטני של אירועים שונים, ניהול והגשת גל פתוח, הגשת יומני חדשות וקריאת מהדורות חדשות. הקים במקביל את מוקד התנועה בקול ישראל בערבית והמשיך כעורך אקטואליה ותוכניות בקול ישראל, ביניהן "יום חדש", "בוסתן הזמר", "תחנות", "עמדות", "שכנים" שעוסקות במיזמים חינוכיים ו"אוראק". משנת 2013 מגיש את תוכנית האקטואליה "אג'נדה", אחת התוכניות המרכזיות בקול ישראל בשפה הערבית, בה נידונים נושאים פוליטיים, תרבותיים וחינוכיים שקשורים לחברה הערבית בישראל. מלבד עבודתו כאיש תקשורת, חיבר כ-30 ספרי ילדים, ותרגם כעשרה ספרים מעברית לערבית. בשנת 2008 זכה בפרס שר התרבות לכתיבת ספרים לילדים בערבית. מדיה וקבצים בנושא נאדר אבו תאמר בוויקישיתוף נאדר אבו תאמר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ריאיון עם אבו תאמר., באתר http://www.mynet.co.il(הקישור אינו פעיל) נאדר אבו תאמר באתר קול ישראל., באתר http://www.iba.org.il
אל-קודס (נפה)

נפת אל-קודס (ירושלים) היא אחת מ-16 נפות הרשות הפלסטינית. הנפה כוללת את מזרח ירושלים, המוגדרת כבירת הנפה על פי החוק הפלסטיני, ואת כל היישובים הפלסטיניים הסמוכים לה. שטח הנפה הוא 345 קמ"ר. על פי אומדן הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2016 בנפה התגוררו 426,533 נפשות. מספר זה כולל את תושבי מזרח ירושלים. מושל הנפה הוא עדנאן ג'ית. שטח הנפה ברובו מצוי בשליטה ישראלית מלאה, חלקו משתייך גם לתחום השיפוט של עיריית ירושלים. מיעוט מהשטח הוא שטח B. הרשות הפלסטינית מחלקת את הנפה לשניים: אזור J1 - השטחים שסיפחה ישראל במזרח ירושלים: עיסאוויה, מזרח ירושלים, א-שיאח, א-סוואחרה אל-ע'רבייה, א-סוואנה, א-טור, אבו תור, באב א-זהרה, בית חנינא, בית צפאפא, ג'בל מוכאבר, כפר עקב, ראס אל-עמוד, שועפאט, מחנה הפליטים שועפאט, שייח ג'ראח, סילוואן, צור באהר, אום טובא וואדי אל-ג'וז. אזור J2 - היישובים בשאר השטח: אבו דיס, אלעיזריה, אל-ג'יב, אל-ג'ודיירה, אל-קובייבה, א-ראם, א-סוואחרה א-שרקייה, ענתא, נבי סמואל, שייח' סעד, א-זעיים, בית ענאן, בית חנינא אל-בלד, בית איג'זא, בית איכסא, בית סוריק, בידו, בית דוקו, ביר נבאלא, דאחיית אל-בריד, חיזמא, ג'בע, ח'רבת אום-לאחם, מוח'מאס, קלנדיה, מחנה הפליטים קלנדיה, קטנה, ראפאת, ח'אן אל-אחמר, היישוב הבדואית בג'בע ויישובים בדואים אחרים, בהן ערב אל-ג'האלין. להלן רשימת היישובים בנפת אל-קודס לפי סוג יישוב. מזרח ירושלים אבו דיס אלעיזריה א-ראם בידו בית ענאן ביר נבאלא חיזמא כפר עקב קטנה קלנדיה ענאתא בית דוקו בית חנינא בית סוריכ בית איג'זא בית איכסא ג'בע אל-ג'יב מוח'מאס ראפאת סוואחרה א-שרקיה א-זעיים מדיה וקבצים בנושא אל-קודס בוויקישיתוף נתונים על הנפה באתר הרשות מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה "Locality Profiles and Needs Assessment for Jerusalem Governorate" (PDF). The Applied Research Institute - Jerusalem / Society. נבדק ב-3 בפברואר 2019. {{cite web}}: (עזרה)