laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פולי (אדריכלות)

מבנה פולי (באנגלית: Folly, "מבנה קישוט" או "מבנה נוי"), הוא מונח בתחום האדריכלות המתאר מבנה שנבנה לצורכי קישוט בלבד, ולא לצרכים פונקציונליים (מגורים, מסחר או מבנה ציבור). מבנים אלו נבנים לרוב על מנת לעטר פארקים או גנים ציבוריים או פרטיים והם נפוצים בעיקר בבריטניה. מבני פולי שונים אחד ממשנהו בצורתם, בשימושיהם, בסגנון בנייתם, אולם יש להם מספר מאפיינים משותפים: המבנים נבנו למטרה עיצובית/קישוטית אף שיש להם לעיתים שימוש פונקציונלי. אין קשר בין צורתו החיצונית של המבנה לשימוש כלשהו הנעשה בו. סגנון הבניין של המבנה שונה מסביבתו, ולרוב מדובר בסגנון קדום יותר לתקופת בנייתו. כך למשל בחצר ארמון צציליינהוף בנוי מבנה פולי שנראה כמו הריסות של מקדש בסגנון יוני אולם המבנה משמש למעשה כמטבח לאחד ממבני הארמון. הסגנון של המבנה קדום לסגנון מבני הארמון, ואין קשר בין צורת המבנה לתפקודו. בשלהי המאה ה-16 וראשית המאה ה-17 בעלי האחוזות הגדולות באנגליה, צרפת ומאוחר יותר (במאה ה-19) גם בגרמניה ובארצות הברית רצו לחקות את גני האחוזות שהיו באיטליה. באזור אגן הים התיכון נותרו שרידים רבים של אדריכלות יוון העתיקה ורומא. שרידים אלה עיטרו גני אחוזות ויצרו אפקט רומנטי לגנים. בצפונה של אירופה, בצפון אמריקה ובאנגליה לא נותרו או היו בנמצא שרידים מעין אלה, ובעלי האחוזות בעלי הממון בנו אלמנטים אלה - אשר לרוב זכו לשם "Folly". בגנים האנגליים שהוקמו במהלך המאה ה-19 נבנו מבני פולי רבים, חסרי כל פונקציה, אשר הוקמו במרחבי הפארק. רבים מהם נבנו כהריסות, כלומר נבנו במכוון כדי שייראו כמו מבנה עתיק הרוס. התפישה שעמדה מאחורי בנייה זו הייתה תפישה רומנטית, כרוח האדריכלית השולטת בבריטניה הוויקטוריאנית שבמסגרתה גם חודשה הבנייה הגותית. קן הסנונית ליד יאלטה בחצי האי קרים קונולי'ס פולי, סלבריג', אירלנד מגדל הפילפליה, גני פאוורסקורט, אירלנד טירת בלוודיר, סנטרל פארק ניו יורק מגדלי עזים המבנים בגני ארמון שווצינגן, ביניהם מקדשים יוונים ורומאיים וכן מסגד יחיד בסוגו, שנבנו כולם באבן חול אדומה במאה ה-18. אנדרטת אשטון, לנקסטר מגדל בקפורד, סאמרסט מגדל ברודוויי, קוטסוולדס פאב בלק קאסטל, בריסטול אננס דאנמור, פאלקירק, סקוטלנד מבנה פולי של פלונדר, פרינגדון, אוקספורדשייר מנזר פונטהיל, וילטשייר הפגודה הגדולה בגני קיו, לונדון מגדל המלך אלפרד, סטורהד, וילטשייר אנדרטת פנשאו, פנשאו, סנדרלנד טירת סוורנדרוג, גבעת שוטרז, דרום מזרח לונדון בחצר סרגיי בירושלים נמצאים שני מגדלונים מצועצעים המשמשים כשירותים ציבוריים. ביער בן שמן ישנה פגודה שנבנתה כמחווה דיפלומטית. דזר דה רץ, שמבורסי ליד פריז, צרפת ה"פולים" של פארק דה לה וילט בפריז - סדרה של מבנים מודרניים שתוכננו על ידי האדריכל ברנרד טשומי. המבנים מפוזרים בפארק על בסיס גריד (רשת) מרובע שבכל נקודה נבנה מבנה אחר בצבע אדום אשר יחדיו יוצרים מרקם ייחודי לכל אורך הפארק המשתלב בתכנון הדה-קונסטרוקטיביסטי של המקום. נקרה גן אנגלי נאמנות מבני פולי - ארגון לשימור ולימוד מבני פולי ההיסטוריה של מבני פולי באנגליה קטלוג מקיף של מבני פולי בממלכה המאוחדת תמונות של מבני פולי באתר Odd-stuff! מבני פולי ברחבי אירופה פולי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
בית הכנסת אוהל יעקב

בית הכנסת אוהל יעקב הוא בית הכנסת המרכזי של זכרון יעקב, מועצה מקומית בחוטם הכרמל. הוא נבנה בשנת 1886 על ידי אדמונד ג'יימס דה רוטשילד, לזכר אביו ג'יימס יעקב רוטשילד (על שמו נקרא גם היישוב). בית הכנסת "אוהל יעקב" היה בית הכנסת המפואר ביותר מכל בתי הכנסת שהקים הברון רוטשילד, והיה גם בית הכנסת המועדף עליו מכל היישובים שתמך בהם. בבית הכנסת היה נוהג הברון לשוחח עם בני זכרון יעקב. בית הכנסת נבנה בתקופת שלטונה של האימפריה העות'מאנית בארץ. לעותמאנים היה חוק בנוגע להריסת בתים: אסור להרוס את הבניין אם הגג בנוי. בוני בית הכנסת ניצלו את החוק הזה, ובאמצע הלילה יצאו כל בני המושבה לבנות בשקט את בית הכנסת, וחיזו אותו בבקרים לאורווה. כל פעם שבאו הפקידים הטורקים לשאול מה הם בונים במקום השיבו בני המושבה שהם בונים במקום אורווה. לבסוף, תוך לילה אחד בנו את גג בית הכנסת ולמחרת בבוקר הופתעו הפקידים לראות שבמקום האורווה קם בית כנסת. סיפור נוסף הקשור לתחילת הקמתו של בית הכנסת ידוע ממסע הרבנים למושבות. כאשר הגיעו לבית הכנסת בזכרון יעקב, גילו שהבמה נמצאת בקדמת האולם סמוך לארון הקודש, כמקובל אצל הרפורמים. הרבנים בראשות הרב קוק הודיעו שלא יכנסו לבית הכנסת עד שיבטיחו להם כי הבמה תוזז למרכז האולם כמנהג היהדות המסורתית. אנשי המושבה ניהלו משא ומתן עם אנשי הברון רוטשילד, שהיו אחראים על בנין בית הכנסת ומימונו, ובנו את הבמה בקדמת האולם, לבין הרבנים. בליל שבת התפללו הרבנים יחד עם אנשי המושבה במקום בו לנו. רק בבוקר השבת, כאשר הובטח להם כי מיד עם צאת השבת הבמה תועבר למרכז, הסכים הרב קוק להתפלל תפילת שחרית בבית הכנסת. בכניסה לבית הכנסת יש אולם כניסה צר, ושתי דלתות גדולות המובילות אל פנים בית הכנסת. אולם התפילה הוא גדול, הכולל שני טורי עמודים, התומכים בקומה העליונה ובגג. מעקה העץ בעזרת הנשים גולף על ידי אחד ממייסדי המושבה, משה הירש הרשקוביץ, אשר היה נגר אומן. כמו כן יש שני חלונות ויטראז', כך שעל כל חלון יש את הסמלים של 6 מתוך 12 השבטים. גג בית הכנסת מעוטר בכוכבים, ועל הקירות כתובים שלוש אמרות: "שמע ישראל ה' אלוקינו ה' אחד", "ואהבת לרעך כמוך", ו"דע לפני מי אתה עומד". בחזית בית הכנסת הוצב גם שעון אותיות, שכיום כבר לא עובד. גם שעון זה נתרם על ידי הברון כמתנה למושבה. בשנות השמונים הוזמן מהזגג המומחה אדלר זולטן חלון עגול עם מגן דויד במרכזו, החלון בנוי מאלומיניום וזכוכיות צבעוניות שהורכב מעל ארון הקודש. בחגיגות המאה למושבה (בשנת 1982) נוספה על גג בית הכנסת מנורה. בחלקו האחורי של בית הכנסת קיים לוח זיכרון מפואר שבראשו הכיתוב "זיכרון עולם למשפחת רוטשילד ז"ל". לאחרונה גם נוסף על ארון הקודש עיטור של שבעת המינים. כמו כן, כל הריהוט והספסלים בבית הכנסת הוחלפו. טליה אברמוביץ ונעמי כרמון, דת, עיצוב והתיישבות, עת־מול 218, אוגוסט 2011 בית הכנסת אוהל יעקב, מתוך הספר "פעמון סדוק" - איתי בחור(הקישור אינו פעיל) הרב אליעזר מלמד, מסע הרבנים ותוצאותיו, באתר ערוץ 7, 1 בדצמבר 2011 במקור, נכתבה כתובת זו בצרפתית, אך בהמשך הוחלפה לכתובת עברית.
קדש

האם התכוונתם ל... מקומות קדש נפתלי – עיר מקראית בבקעת יבנאל, עירו של ברק בן אבינעם תל קדש – עיר מקראית בגליל העליון בנחלת שבט נפתלי, כיום הגן הלאומי תל-קדש בקעת קדש – בקעה בהרי נפתלי קדש (מדבר צין) מקום קבורתה של מרים הנביאה קדש ברנע – עיר מקראית מדרום לניצנה קדש (ארנת) – עיר עתיקה על גדות האורונטס בסוריה. המקום שבו התחולל קרב קדש קדש (יששכר) – עיר מקראית בנחלת שבט יששכר, מזוהה בתל אבו קוּדֵיס השוכן בין תענך למגידו מבצע קדש – מערכה צבאית שהתנהלה בסיני בין ישראל ומצרים בשנת 1956 ניצני סיני – יישוב קהילתי מצפון מערב לניצנה, מכונה גם קדש ברנע אחרים קדש (אלה) – אלת האהבה והיופי במיתולוגיות הכנענית והמצרית קדש – קדשה ממין זכר קרב קדש – קרב בין מצרים והאימפריה החתית במאה ה-13 לפנה"ס קודש הקדש
שמחה בבה

שמחה בבה (27 בנובמבר 1902 - 10 בדצמבר 1973) היה איש ציבור ישראלי שכיהן כחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים בכנסת השנייה והשלישית. בבה נולד בפולין. בנעוריו החל לפעול בתנועת "עת לבנות" ומשנת 1926 היה חבר הוועד המרכזי של ההסתדרות הציונית בפולין. פעילותו המקצועית והציבורית כללה את היותו מנהל לשכת המסחר פולין-ארץ ישראל בוורשה, וכן עורך העיתון "ציוניסטישע וועלט". בשנת 1933 עלה לארץ ישראל. משנת 1945 היה בבה מנהל הרשות שטיפלה בקליטת החיילים היהודים המשוחררים מהצבא הבריטי. לאחר קום המדינה השתלב במשרד הביטחון והיה סגן מנהל אגף החייל. נבחר לכנסת מטעם הציונים הכללים, וכיהן בה בשנים 1951–1959. לאורך שנות כהונתו היה חבר ועדת הפנים, ועדת הכלכלה, ועדת הכנסת וועדת העבודה. שמחה בבה, באתר הכנסת שמחה בבה, באתר כנסת פתוחה ערך זה הוא קצרמר בנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מוגדר היטב

במתמטיקה, הביטוי מוגדר היטב מתאר את האופן שבו בנויה הגדרה מתמטית – העשויה להיות בנויה כראוי, ולתאר את מה שהיא מתיימרת לתאר, או להיות רק מראית-עין של הגדרה שכתובה על-פי כללי התחביר המתמטיים, אך אינה מגדירה בפועל דבר. בדרך כלל, הגדרה מתמטית מתייחסת ישירות לעצם המוגדר, ואינה טעונה בדיקה. למשל, "במספרים השלמים, ה'עוקב' של x הוא המספר x+1": מכיוון שבמערכת המספרים השלמים ניתן לחבר, הערך של x+1 מוגדר באופן חד-משמעי. עם זאת, ישנם מצבים שבהם ההגדרה מסתמכת על הנחות סמויות, שאותן יש לוודא על-מנת שההגדרה תהיה תקפה. ישנם כמה מצבים שכיחים, שבהם יש להשקיע מאמץ מסוים כדי להראות שהעצם שאותו רוצים להגדיר אכן מוגדר היטב. לעיתים, ישנן כמה אפשרויות להציג אובייקט מסוים, ואז, אם רוצים לבצע על אובייקטים כאלה פעולה מסוימת, יש לוודא קודם לכן שהתוצאה אינה תלויה בנציגים שבוחרים. לדוגמה, אם נגדיר ש"ה'גובה' של מספר רציונלי   a b {\displaystyle \ {\frac {a}{b}}} הוא   a + b {\displaystyle \ a+b} ". לכאורה, הוגדר כאן הגובה של כל מספר רציונלי. בפועל, מספר רציונלי איננו קובע באופן יחיד את זוג המספרים   a {\displaystyle \ a} ו-   b {\displaystyle \ b} , משום שאפשר לצמצם ולהרחיב שברים, ולכן ההגדרה פגומה: הגובה של   2 3 = 6 9 {\displaystyle \ {\frac {2}{3}}={\frac {6}{9}}} הוא, כביכול, גם 5 וגם 15. זוהי תופעה כללית, המתרחשת כל אימת שמגדירים גודל מסוים עבור מחלקות שקילות של יחס שקילות באמצעות בחירה של נציגים. כדי להראות שהגודל מוגדר היטב, יש להוכיח שבחירת הנציגים אינה חשובה, ומתקבלת אותה תוצאה עבור כל נציג. למשל, כאשר מגדירים את החיבור של שברים לפי הנוסחה   a b + c d = a d + b c b d {\displaystyle \ {\frac {a}{b}}+{\frac {c}{d}}={\frac {ad+bc}{bd}}} , יש לוודא שחיבור השברים   λ a λ b + μ c μ d {\displaystyle \ {\frac {\lambda a}{\lambda b}}+{\frac {\mu c}{\mu d}}} , לפי אותה נוסחה, יחזיר את אותו מספר רציונלי. דוגמאות נוספות: על מנת להגדיר חיבור, כפל והעלאה בחזקה על עוצמות, יש לוודא שהתוצאה אינה תלויה בבחירת הקבוצות, שעוצמתן שוות לעוצמות הנתונות, עליהן מבצעים את הפעולה. פונקציית הסינוס מוגדרת כיחס בין הניצב ליתר במשולש ישר-זווית. הפונקציה מוגדרת היטב, ואינה תלויה בבחירת המשולש, כיוון שאם לשני משולשים אותן זוויות, אז הם דומים והיחס בין הצלעות הוא קבוע. "אם G חבורה, יהי   ϕ : G → G {\displaystyle \ \phi :G\rightarrow G} האוטומורפיזם המוגדר לפי   ϕ ( g ) = g − 1 {\displaystyle \ \phi (g)=g^{-1}} ". לכל איבר   g ∈ G {\displaystyle \ g\in G} , האיבר ההפוך   g − 1 {\displaystyle \ g^{-1}} קיים; אבל הנוסחה הזו עדיין אינה הופכת את   ϕ {\displaystyle \ \phi } לאוטומורפיזם, אף על פי שההגדרה טוענת שזה האובייקט שהתקבל (ואכן,   ϕ {\displaystyle \ \phi } אינו בהכרח אוטומורפיזם). במקרה כזה, אפשר לומר "   ϕ {\displaystyle \ \phi } מוגדר היטב משום ש- G חבורה אבלית" (תכונת האבליות של G אכן מבטיחה שהפונקציה תהיה אוטומורפיזם). "עבור מספר שלם   n {\displaystyle \ n} , נגדיר את 'המחצית השלמה' של   n {\displaystyle \ n} להיות המספר השלם   m {\displaystyle \ m} , המקיים   2 m = n {\displaystyle \ 2m=n} ". מובן שלא תמיד קיים מספר שלם כזה, ולכן ההגדרה פגומה. כך גם ההגדרה "ה'שומר' של מספר שלם   n {\displaystyle \ n} הוא המספר השלם הגדול ביותר שסכום ספרותיו, ועוד מספר ספרותיו, שווה ל-   n {\displaystyle \ n} " – אמנם קיים מספר כזה, אבל טענה זו אינה כה מובנת מאליה; לכן, יש לבדוק שה"שומר" הוגדר היטב. מוגדר היטב, באתר MathWorld (באנגלית)
סילבר

סילבר (Silver) הוא שם משפחה שמקורו באנגלית ומשמעותו כסף. האם התכוונתם ל... כפר סילבר – מוסד חינוכי סמוך לאשקלון סילבר סיטי (ניו מקסיקו) – עיר בארצות הברית אישים: אבא הלל סילבר – מנהיג ציוני אוברי האריס סילבר "הקצין סילבר" - יהודי-בריטי (1945-1894), ממתנדבי הגדוד העברי, מנצח תזמורת משטרת המנדט הבריטי (1931-1920), איש ביטחון והגנה (מונה ב-1929 לפקד על כוח הנוטרים) ופעיל ציבורי. על שמו רח' הקצין סילבר בירושלים. אדם סילבר – נציב ליגת ה-NBA אליעזר סילבר – נשיא אגודת הרבנים של ארצות הברית וקנדה ובין הרבנים האורתודוקסים המובילים של יהדות אמריקה. אליעזר צבי סילבר – רב ישראלי ג'ון סילבר – מתופף אנגלי ג'יזל סילבר – שחקנית ישראלית (שמה הקודם אסנת חכים) הוראס סילבר – פסנתרן אמריקאי ויויאן סילבר – פעילת שלום ישראלית - קנדית לו סילבר – כדורסלן ישראלי רון סילבר – שחקן אמריקאי אחר סילבר מרלין סילבר סייבל רולס-רויס סילבר גוסט – סארף, דאון זילבר סילברמן
ניסים כהן (כדורגלן)

ניסים כהן (נולד ב-1955) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר במספר קבוצות וכן בנבחרת ישראל. כהן התפרסם בכך ששיחק בליגת העל עד גיל 45 ועוד 3 שנים בליגה הלאומית ובליגה א'. כהן גדל במכבי הרצליה ובמדיה שיחק בקדנציה הראשונה עד שנת 1979. לאחר מכן שיחק 4 שנים במכבי פתח תקווה, ובין השנים 1983–1992 שיחק בבית"ר תל אביב, מלבד עונה אחת בה הושאל לבני יהודה תל אביב. בשנת 1991, תחת הדרכתו של יצחק שום, הוביל כהן את בית"ר תל אביב למקום השלישי בליגה, המקום הגבוה בתולדותיה, לצידם של הקשר ניסן כהן והחלוץ ירון כהן. לאחר מכן חזר לקדנציה נוספת בהרצליה, ושיחק גם בהפועל בת ים, במכבי יפו, בהפועל אשקלון ובמכבי רמת עמידר. כהן שיחק בחוליית הקישור, ניחן בשליטה טובה בכדור והבקיע שערים רבים בבעיטות חופשיות. בסך הכל כהן השתתף ב-570 משחקים וכבש 90 שערים, כאשר בליגה הבכירה הוא הופיע ב-449 משחקים והבקיע 70 שערים. במדי נבחרת ישראל ערך ניסים כהן 18 הופעות וכבש 2 שערים. ב-12 בנובמבר 1980 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, במשחק מול נבחרת שוודיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1982. את שערו הראשון בנבחרת כבש בניצחון 0–3 על נבחרת ניו זילנד במסגרת מוקדמות מונדיאל 1986. ב-8 באוקטובר 1986 ערך את הופעתו האחרונה בנבחרת ישראל, במשחק ידידות מול נבחרת רומניה, ובמשחק זה כבש את שערו השני במדי הנבחרת. ניסים כהן, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ניסים כהן, באתר Transfermarkt ניסים כהן, באתר National Football Teams ניסים כהן, באתר FootballDatabase.eu ניר 'שוקו' כהן, הכהן הגדול בממלכת הגמדים, באתר ynet, 30 באוקטובר 2009 עירד צפריר, עשית מאה אלף דולר לעונה בשנות השמונים? "עכשיו לא אכפת לי לומר, קיבלתי הרבה בשחור", באתר הארץ, 17 ביולי 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מחיצת האף

מחיצת האף או חֵיץ הָאַף (septum nasi) מחלקת את חלל האף לשני חלקים ויוצרת את ההפרדה בין הנחיריים. המחיצה בנויה מסחוס בקדמת האף ומחומר גרמי בחיבור לעצם. המחיצה מורכבת משלושה חלקים: הסחוס (Septal cartilage) הנמצא בקדמת המחיצה. עצם המחרשה, וומר (Vomer) - עצם קטנה, שטוחה ומרובעת בצורתה, המהווה את חלקה האחורי והתחתון של המחיצה. הלוחית האנכית של עצם הכברה (העצם האתמואידית) (Perpendicular plate of ethmoid bone) - לוחית עצם דקה המהווה את חלקה העליון של המחיצה, ומחוברת לעצם הכברה. במצב נורמלי מחיצת האף ישרה ומחלקת את מערת האף לשני חלקים סימטריים. בעיה שכיחה במחיצת האף היא עקמומיות או סטייה במחיצה ימינה או שמאלה, העלולה לחסום את זרימת האוויר באופן מלא או חלקי בנחיר אחד או בשניהם. סטייה כזו עלולה לגרום לסינוסיטיס. העקמומיות עלולה להיות מלווה גם בקונכיות אף תפוחות, בניסיון של הגוף לשמור על רמת הסינון של האוויר. העקמומיות נגרמת לרוב מחבלה באף שאירעה בגיל צעיר, ואשר החולה הסובל מהתופעה אינו מודע לה. לעיתים מומלץ ללוקים בעקמת לעבור ניתוח ליישור המחיצה (Septoplasty). קיימות שתי שיטות לניתוח: (SMR (sub mucosal resection - השיטה המסורתית: הוצאה של חלק ממרכיבי המחיצה והשארת החלקים הישרים בלבד. השיטה המודרנית, שבה מיישרים את המחיצה ללא סילוק של עודפים. הניתוח מבוצע בהרדמה מקומית. הוא מבוצע דרך הנחיריים, ואורך כשעה ויותר. לעיתים קרובות מבוצע הניתוח כחלק מניתוח קוסמטי של האף. למרות שהוא נחשב לניתוח קל יחסית, הרי שמעבר לסיבוכים רגילים בניתוח, עלולים לקרות גם סיבוכים אחרים, כמו למשל נקב במחיצה. ספטום (septum) הוא גם שמו של אחד מסוגי הפירסינג - עגיל במחיצת האף. ניתוח אף מדיה וקבצים בנושא מחיצת האף בוויקישיתוף עוד על סטיית המחיצה הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אברהם מנצ'ל

אברהם מנצ'ל (12 בדצמבר 1935 – 24 בנובמבר 2023) היה כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי ששיחק בעמדת הקשר בקבוצת מכבי חיפה ובנבחרת ישראל. מנצ'ל נולד בצ'רנוביץ, אז ברומניה. בזמן השואה גורשה משפחתו למוגילב, ומשם לגטו בדז'ורין. ב-1950 עלה לישראל עם משפחתו, שהתיישבה במעברה ליד חיפה. מנצ'ל שיחק במכבי חיפה כקשר ימני ונחשב לאחד משחקניה הבולטים בכל הזמנים. הוא שיחק בשורותיה במשך כל קריירת המשחק שלו, מ-1952 עד 1965, שותף ב-225 משחקי ליגה וכבש 64 שערים. הוא זכה עם מכבי חיפה בתואר הראשון בתולדותיה, גביע המדינה בכדורגל בשנת 1962 אחרי ניצחון 5–2 על מכבי תל אביב במשחק הגמר, בו כבש שני שערים. בשנים 1959–1963 הופיע מנצ'ל 30 פעמים בנבחרת ישראל, וכבש במדיה שבעה שערים. ב-1960 זכה במדי הנבחרת במקום השני בגביע אסיה בכדורגל, ואף כבש בניצחון 5–1 על דרום וייטנאם במסגרת בית הגמר. הוא כונה "הבלרינה" בזכות יכולותיו הטכניות הגבוהות, ונחשב לישראלי הראשון שהופעלה עליו שמירה אישית במשך 90 דקות משחק. מנצ'ל שימש כמאמן מכבי חיפה מ-1965 עד 1969, ולאחר מכן עבר לאמן את הפועל באר שבע, הפועל ירושלים והפועל עכו. הוא חזר לאחר מכן לאמן את מכבי חיפה לשנתיים נוספות, שבסיומן ירדה מכבי חיפה לליגה השנייה. במלחמת לבנון הראשונה שימש מנצ'ל קצין הקשר (בדרגת רס"ל) של גדוד מילואים של עוצבת חירם, שפעלה בגזרה המזרחית. לאחר פרישתו מאימון ניהל מנצ'ל סוכנות ביטוח בחיפה. מנצ'ל נפטר ב-24 בנובמבר 2023, בגיל 87. אברהם מנצ'ל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אברהם מנצ'ל, באתר Transfermarkt אברהם מנצ'ל, באתר National Football Teams אברהם מנצ'ל, באתר FootballDatabase.eu משחקי אברהם מנצ'ל בנבחרת ישראל, אתר ההתאחדות לכדורגל בישראל עמוד השחקן, באתר הרשמי של מכבי חיפה יעקב בר-און, ‏‏"יובנטוס הציעו הרבה כסף, אבל התעקשתי להישאר. אני ציוני", באתר ספורט1, 28 בדצמבר 2018 האנליסטים, ראיון עם אברהם מנצ'ל לכבוד יום הזיכרון לשואה ולגבורה, בפייסבוק ישראל 1:5 דרום ויאטנם, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אברהם מנצ'ל, באתר מכבי חיפה מרכינים ראש: אברהם מנצ'ל הלך לעולמו, באתר ערוץ הספורט, 24 בנובמבר 2023 דורון בן דור, ‏אבל כבד במכבי חיפה: אברהם מנצ'ל הלך לעולמו, באתר ONE‏, 24 בנובמבר 2023 אברהם מנצ'ל, מגדולי שחקני מכבי חיפה בכל הזמנים, הלך לעולמו בגיל 87, באתר ynet, 24 בנובמבר 2023 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים ובנושא מאמני כדורגל ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שלום רוקבן

שלום רוקבן (נולד ב-19 בינואר 1957) הוא כדורגלן עבר ישראלי. שיחק בקבוצות: מכבי שעריים, הפועל רמת השרון, מכבי יפו, בית"ר תל אביב והפועל יהוד. נולד כשהוא חולה בשיתוק ילדים. עד גיל שמונה היה מרותק לכיסא גלגלים ולאחר מכן נעזר בקביים למשך מספר שנים. החל לשחק כדורגל בגיל 16 במכבי רחובות כשהוא עדיין סובל מצליעה קלה. לשיא פרסומו הגיע בעת ששיחק בשורות הפועל יהוד, כאשר הקבוצה זכתה בגביע המדינה ב-1982, לאחר שרוקבן כבש את שער הניצחון במשחק הגמר נגד הפועל תל אביב בבעיטה חופשית. שרת בצנחנים, נשוי בשנית. רותם גרוסמן, דרישת שלום מרוקבן: מקפיץ ביצה במקום כדור, באתר ynet, 26 בספטמבר 2007 אשר גולדברג, ‏‏"זה סיפור כואב, אני רוצה ללכת על הרגליים", באתר ספורט1, 17 בדצמבר 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
6 (מספר)

6 (במילים בלשון זכר: שישה; בלשון נקבה: שש) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 5 והבא לפני 7. 6 הוא גם ספרה המשמשת בכתיבת מספרים לפי בסיס עשרוני (ולפי כל בסיס גדול מ-6, כגון בסיס אוקטלי ובסיס הקסדצימלי). המספר 6 הוא המספר המושלם הקטן ביותר, כלומר: הוא שווה לסכום מחלקיו –   1 + 2 + 3 = 6 {\displaystyle \ 1+2+3=6} . המספר המושלם הבא אחריו הוא 28. מבחן התחלקות: מספר שלם מתחלק ב-6 אם ורק אם הוא מתחלק ב-2 וב-3, כלומר אם ורק אם ספרת האחדות שלו היא זוגית וסכום ספרותיו מתחלק ב-3. 6 הוא מספר הצלעות במשושה ומספר הקודקודים במגן דוד. המשושה מורכב מ-6 משולשים שווי צלעות זהים, כאשר אורך צלע המשולש שווה לרדיוס המעגל החוסם את המשושה. חבורת הסימטריות הלא טריוויאלית הראשונה היא   S 3 {\displaystyle \ S_{3}} שבה יש   3 ! = 6 {\displaystyle \ 3!=6} איברים. ב   S 6 {\displaystyle \ S_{6}} יש   6 ! = 720 {\displaystyle \ 6!=720} איברים והיא חבורת הסימטריות הסופית היחידה בעלת אוטומורפיזם חיצוני. אם נכפול את 6 במספר זוגי עם ספרת אחדות זוגית a, תוצאת המכפלה תהיה גם היא בעלת ספרת אחדות a. לדוגמה:   6 × 2 = 12 6 × 6 = 36 6 × 8 = 48 {\displaystyle \ 6\times 2=12\quad 6\times 6=36\quad 6\times 8=48} . 6 הוא מספר אור השני. 6 הוא מספר קונגרואנטי, שכן הוא שטח משולש ישר-זווית שאורכי צלעותיו הם 3, 4 ו-5. 6 הוא מספר כל-הרשאד (מספר המתחלק בסכום ספרותיו בכל בסיס ספירה) הגדול ביותר. 6 הוא מספר הפרוטונים של אטום הפחמן. לחרקים יש שש רגליים. ישנם פרחים, כמו הכלנית ("שושנת המלך" המקראית זוהתה ככלנית מצויה), צבעוני ההרים, הנרקיס המצוי וכחלית ההרים שיש להם שישה עלי כותרת. פרחי הסחלב בנויים מעלי כותרת נפרדים, הערוכים בשני דורים בני שלושה עלים כל אחד. סך הכול שישה. השושן הצחור הוא בעל 6 עלי כותרת היוצרים מעין מגן דוד. יש הסוברים שזהו מקור סמל מגן דוד ביהדות שכן קנים בצורת פרחי שושן נקבעו במנורת בית המקדש. מקור השם "שושן" הוא מהמספר שש. מגן דוד, הסמל המודרני של היהדות, הוא כוכב בעל 6 קודקודים, הנוצר מ-6 משולשים שווי צלעות המקיפים משושה. סמל המגן דוד מוטבע בדגל ישראל, וקוטרו 66 ס"מ. בהגות היהודית הספרה 6 מסמלת שלמות, מפני שהיא מסמלת את ששת קצווי המציאות: ארבע רוחות, מעלה ומטה. לכן, על פי המהר"ל, עם ישראל היה 60 ריבוא במדבר, כסמל לשלמותו (גור אריה על בראשית – פרק כו לד). לפי התורה, העולם נברא בשישה ימים על ידי אלוהים. ביום שישי נברא האדם (לפי התנ"ך, ספר בראשית). בארון הספרים היהודי ישנם 6 סדרי משנה, ולהם מוקדש המספר 6 בשיר "אחד מי יודע". המספר 6 בחכמת הקבלה מיוחס לספירת "יסוד", וכן מיוחס ל-ו"ק כלומר שישה קצוות. בתחום האופטומטריה והרפואה, ראייה 6:6 היא ראיה תקינה. בכדורגל, שחקן מספר 6 הוא בדרך כלל קשר אחורי או בלם קדמי. מועדון הכדורגל מילאן, כמחווה לגדול בלמיו פרנקו בארזי, מסגר את חולצה מספר 6 וקבע שאף שחקן אחר לא ילבש אותה. בכדורסל, מספר 6 היה המספר של ביל ראסל, הסנטר האגדי של הבוסטון סלטיקס מליגת ה-NBA. לאחר פרישתו מוסגרה החולצה ונקבע שאף שחקן אחר בקבוצה לא ילבש את המספר 6. לברון ג'יימס, מלך קלעי ה-NBA בכל הזמנים, משחק כיום עם חולצה מספר 6. בנומרולוגיה, המספר 6 מייצג הרמוניה ויציבות. סמלו הוא המגן דוד, הבנוי משני משולשים הפוכים המונחים זה על גבי זה, ומסמלים את שיווי המשקל שבין הניגודים. הביטוי "שש רגל מתחת לאדמה" משמש כמטאפורה לקבורה ומוות מאחר שנהוג לקבור את הנפטר בעומק 6 רגל (1.8 מטרים). בגיל זה רוב הילדים מסיימים את לימודיהם בגן החובה, ועולים לכיתה א' בבית הספר היסודי. מילים ל-6 ו-7 בשפות שונות מדיה וקבצים בנושא 6 בוויקישיתוף 6, באתר MathWorld (באנגלית) רשומה בבלוג "הדגלן", אוגוסט 2017.
שלמה שירזי

שלמה (מומו) שירזי (נולד ב-18 בדצמבר 1960) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בתחילת דרכו כקשר ימני והוסב מאוחר יותר לעמדת המגן השמאלי. היה ידוע במהירות ואגרסיביות הרבה אשר סייעה ליכולתו ההתקפית. שירזי שיחק החל את הקריירה בקבוצת הנוער של מכבי תל אביב ולאחר מכן שעבר עם משפחתו לנתניה עבר לשחק במחלקת הנוער של מכבי נתניה. ובגיל 17 עלה לשחק בקבוצה הבוגרת. בגיל 18 התגייס שירזי לצה"ל לחטיבת גולני שם היה חייל סדיר בשירות קרבי שנה שלמה, עד לקבלת מעמד של ספורטאי מצטיין שבזכותו שב לשחק בקבוצה הבוגרת באופן סדיר. בהמשך הושאל שירזי למכבי יפו שנאבקה על ירידת ליגה שם שיחק בתור קשר קיצוני שמאלי בעמדה התקפית. לאחר עונה בלבד חזר לשחק במכבי נתניה ועד 1981 שיחק בעמדת הקיצוני. בשנה זו מונה מרדכי שפיגלר למאמן הקבוצה והסיט את שירזי לעמדת המגן השמאלי. בעמדה זו זכה עם הקבוצה שירזי באליפות המדינה בעונת 1982/1983. ב-1984 קנתה בית"ר ירושלים את שירזי תמורת סכום גבוה, ובה שיחק שירזי בעמדת המגן השמאלי לאורך זכייה בשלושה גביעים (בעונות 1985, 1986 ו-1989) ובאליפות ההיסטורית שלה בעונת 1986/1987. ב-1990 סיים שירזי את דרכו בבית"ר ועבר לשחק בהפועל ראשון לציון מליגת המשנה, איתה עלה ליגה. לאחר מכן כשהוא בגיל 31 בלבד, תלה שירזי את הנעליים ופרש ממשחק פעיל. מעבר לסגנון המשחק האגרסיבי יחסית שלו, נודע שירזי כאדם סוער ופרובוקטיבי במגרש ומחוצה לו, והסתבך מספר פעמים בפלילים מחוץ לספורט. ב-1986 שימש כעד מדינה נגד חברי כנופיה מנתניה בפרשות שוד וייבוא וסחר בהרואין, דבר שהוליך להשעייתו לצמיתות מנבחרת ישראל לאחר 11 הופעות. באותה שנה הורחק לחודשיים מפעילות על ידי בית הדין המשמעתי של ההתאחדות לכדורגל, לאחר שהורשע בהתנהגות בלתי ספורטיבית והעלבת שופט. שירזי נשוי, אב לשלוש בנות, ומתגורר בראשון לציון. אחיו הוא העבריין הנתנייתי ריקו שירזי. מכבי נתניה אליפות ישראל (1): 1982/1983 בית"ר ירושלים אליפות ישראל (1): 1986/1987 גביע המדינה (3): 1984/1985, 1985/1986, 1988/1989 שלמה שירזי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל שלמה שירזי, באתר Transfermarkt שלמה שירזי, באתר National Football Teams שלמה שירזי, באתר FootballDatabase.eu משה הורוביץ, למה הם סולחים לשירזי, כותרת ראשית, 4 בספטמבר 1985 שלומי אהרוני, שלמה שירזי, המגן המיתולוגי של בית"ר, שובר שתיקה ארוכה, באתר mynet‏ ירושלים, 1 במאי 2020 אשר גולדברג, ‏‏"אמרו עלי שאותי אפשר לעצור רק עם מכונת ירייה", באתר ספורט1, 29 באוקטובר 2021 רון עמיקם, "היום אין לך צמרמורת, פרקינסון ברגליים", באתר nrg‏, 17 בנובמבר 2008 אמיר זוהר, גידי וייץ, דון ריקו, באתר הארץ, 20 במרץ 2007 דוד לביא, שירזי:חודשיים בחוץ, מעריב, 2 באוקטובר 1986 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תאים מיאלואידים

תאים מיאלואידים הם משפחה של תאי דם המיוצרים במח העצם. בהקשר של תהליך יצירת תאי הדם, המטופואזה(אנ'), תאים מיאלואידים הם תאי דם לבנים שאינם לימפוציטים וכן תאי דם אדומים וטסיות. תאי הגזע של מח העצם יוצרים חלוקה ראשונית לשני סוגי תאים מוקדמים, שבהמשך ממשיכים להתחלק ויוצרים שתי קבוצות תאים: קבוצת התאים המיאלואידים וקבוצת התאים הלימפוציטים. קבוצת התאים המיאלואידים הבוגרים כוללת: כדוריות דם אדומות, מונוציטים/מאקרופגים, טסיות (מקורן במגהקריוציטים), וגרנולוציטים ( נויטרופילים, אאוזינופילים ובאזופילים).קבוצת התאים הלימפוציטים הבוגרים כוללת תאי B ותאי T. בהקשר של לוקמיה (Leukemia), ביוונית ליקימיה פירושה דם לבן, משתמשים במונח לוקמיה מיאלואידית לתיאור ממאירות המאופיינת בעיקר בייצור מוגבר של תאים שמקורם מיאלואידי. לפיכך ייתכן ייצור מוגבר של גראנולוציטים (תא המכיל גראנולות ושמקורו מתא מיאלובלסט: אאוזינופיל, נויטרופיל, באזופיל), או ייצור מוגבר של מונובלסטים (היוצרים מונוציטים/מאקרופגים), או יצירה מוגברת של אריתרובלסטים (תאי דם אדומים לא בשלים) או מגהקריובלסטים (תאי מגהקריוציטים לא בשלים). לרוב מדובר בייצור מוגבר של תאי דם לבנים גראנולוציטים. ראו סיווג לוקמיה מיאלואידית חריפה (Acute myeloid leukemia (AML. בהקשר של מחלה מיילופרוליפרטיבית מדובר בגדילה לא מבוקרת של כל התאים שמקורם מתאים מיאלואידים. גדילה ממארת של תאים לימפוציטים היא לוקמיה לימפוציטית(אנ').