נביעות (יישוב)

נביעות היה מושב והתנחלות ישראלית ששכנה בצדו המזרחי של חצי האי סיני, בנואיבה, לחוף מפרץ אילת, כ-65 ק"מ מדרום לאילת וכ-150 ק"מ מצפון לאופירה. המושב נביעות נכלל בשטח מחוז מרחב שלמה, שטחו הגיע ל-2,500 דונם, והיה אחד משלושת היישובים הישראלים שהוקמו לאורך מפרץ אילת. סקר קרקע שבוצע במחצית השנייה של 1970 מצא שבאזור נוייבה יש כ-3000 דונם המתאימים לחקלאות ושניתן להפיק מיליון קוב מים לשנה. ההתעקשות על הקמת מושב במקום נבעה מההנחה שיהודים לא יסכימו לגור במקום כה מרוחק אלא אם תהיה קהילה של לפחות 60-80 אנשים. בתחילת 1971, הוקמה נביעות ליד הכפר הבדואי נואיבה על ידי תנועת המושבים. היישוב יועד להתפרנס מחקלאות ימית, תיירות, שירותי דרך ושמירה על שמורת הטבע באזור. 11 מתיישבים ראשונים הגיעו למקום באמצע פברואר. אולם לאחר כשישה שבועות, בהם התקלקל ציוד רב ונוצרו סכסוכים בין המוסדות המיישבים והמתיישבים, עזבו המתיישבים את המקום. ניסיון שני להקים את המושב התבצע באוגוסט 1971. המתיישבים התגוררו במחנה עבודה של סולל בונה שהוקם עבור העובדים שסללו את הכביש בין אילת לשארם א-שייח ופתחו במקום מזנון ותחנת דלק. קידוח של "החברה המאוחדת לקידוח" גילה במקום מים. בתחילת ינואר 1972 ציינו המתיישבים את היותם מושב שיתופי. עד אז, הוקם במקום חוף רחצה ועובדו 20 דונם גידולי חורף. כן הוחל בהסבת המבנים של מחנה העבודה לכפר נופש. באותו חודש חובר המושב לרשת הטלפון הישראלית. הקרן הקיימת חפרה ליד המושב תעלת ניקוז של מי שיטפונות, למנוע משיטפונות לפגוע במושב, אולם העבודות לא הושלמו ובנובמבר 1972 פרץ שיטפון אדיר את סוללת העפר שהגנה על גן הירק של המושב והרסו. במאי 1973 עובדו במקום 80 דונם של ירקות שהודות להבשלה מוקדמת השיגו מחירים נאים. באפריל 1975 התגוררו במושב 20 משפחות. נבנו אז 40 בתי קבע בתקווה להגעת עוד מתיישבים. החקלאות במקום כללה ירקות: עגבניות, מלפפונים, פלפלים וחצילים, ופירות סובטרופיים: אננס, מנגו ופפאיה. כן גודלו במקום מלונים, שבגלל תנאי האקלים במקום יוצאו החל מינואר. על פי דו"ח שהוכן עבור הסנאט של ארצות הברית ב-1977, נמנו במושב 150 תושבים. עם חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים ב-1979 בחנו המתיישבים את האפשרות לעבור לאשקלון, אך לבסוף הגיעו מתיישבי נביעות להסכמה על העתקת המושב לחוף הצפוני של הכנרת, אולם רק חלק מהתושבים בחרו באופציה זאת. משרד האוצר טען שאין לו כסף להעתקה, אך ראש הממשלה מנחם בגין תמך בדרישת המתיישבים ונמצא תקציב ראשוני להעתקת המושב, למרות שרק 20 משפחות מהמושב החליטו לעבור ליישוב החדש. היישוב חיפש משפחות נוספות ממפוני סיני שיצטרפו אליו בנקודה החדשה. חברי היישוב שלא תמכו במעבר פתחו ביוזמה בינלאומית בקרב אמנים בעלי שם, שמטרתה להשאירם במקום מגורם. בין החותמים על העצומה שהפיצו דון מקליין. עד תחילת 1987 קיבלו 95% ממתיישבי המושב פיצויים. בעקבות הפינוי, קיבלה כל אחת מ-36 המשפחות במושב פיצוי של כ-373,000 דולר. היישוב המשיך לפעול ולהפעיל את כפר הנופש עד פינויו ב-1982. משקיעים שונים התעניינו בקניית נכסי המושב ואלו נמכרו לבסוף באמצעות המדינה. נואיבה נביעות נואיבה, חברי מושב נביעות, 1982 יוסי ביילין, נביעות: בדוים, מושבניקים ומחפשי אלהים, דבר, 17 בינואר 1975; המשך דרור איסמן, נביעות 81 - רגע לפני הפינוי, 'בין גלים' 157, אפריל 1982 עמ' 31. פסטיבל נביעות 1978 סקר: מים ושטחים לחקלאות מצויים בחצי האי סיני, מעריב, 17 בנובמבר 1970 נחום ברנע, שארם היום ומחרתיים, דבר, 3 בנובמבר 1972 ברוך מאירי, ישוב אזרחי יוקם בקרוב ליד נאת מדבר נואייבה, מעריב, 13 בינואר 1971 ראשוני המתיישבים בנוייבה עלו השבוע על הקרקע, מעריב, 26 בפברואר 1971 ברוך מאירי, בנוייבה: נסיון נוסף ליישב נאת מדבר, מעריב, 8 באפריל 1971 שר הבטחון (תמונה), מעריב, 12 באוגוסט 1971 ברוך מאירי, אנשים ומים בנוה נויבה, מעריב, 3 בספטמבר 1971 מים נתגלו בנואיבה בסיני, מעריב, 22 באוגוסט 1971 אוריאלי יעקב, הקידוח בנויבה, מעריב, 13 בספטמבר 1971 ברוך מאירי, נביעות (נואייבה) - מושב ראשון בחוף מזרח סיני, מעריב, 9 בינואר 1972 נואייבה חוברה לרשת הטלפון, דבר, 20 בינואר 1972 עבודות ניקוז - בנוייבה למניעת נזקי השטפונות, מעריב, 17 בינואר 1972 שטפונות עזים בסיני ובערבה גרמו נזקים במיליון וחצי ל"י, מעריב, 26 בנובמבר 1972 אייזיק סדומי, מושבים פורחים בדרום הרחוק, דבר, 4 במאי 1973 ברוך מאירי, מלונים גדלים במדבר, מעריב, 22 באפריל 1975 אריה כנרתי, חקלאות ותיירות בין אילת ושארם, דבר, 13 במאי 1974 ייצוא הירקות להילוך גבוה, דבר, 24 בדצמבר 1978 דנים באפשרות להעביר את נביעות לחוף אשקלון, דבר, 30 במאי 1979 מפוני נביעות יקימו באשקלון כפר נופש, דבר, 20 ביוני 1979 אלי דנון, חברי גרעין זהרון יצטרפו לעקורי נביעות, מעריב, 6 באוגוסט 1979 דוד מושיוב, מפנים את מושב די זהב, דבר, 5 בנובמבר 1979 אלי דנון, נלך להתיישבות חקלאית אם צריך לייהד את הגליל אנו הכתובת, מעריב, 8 בינואר 1980 אלי דנון, נביעות: לאוצר אין כסף להעבירנו צפונה, מעריב, 22 בפברואר 1980 אלי דון, בגין תומך בהעתקת נביעות לרמת כורזים, מעריב, 7 במרץ 1980 אלי דנון, נמצא תקציב להעתקת נביעות לחבל כורזים, מעריב, 14 באפריל 1980 אלי דנון, רק 20 משפחות מנביעות יעברו לישוב החדש, מעריב, 25 ביוני 1980 מושב נביעות מזמין, מעריב, 30 ביוני 1980 אלי דנון, חברי מושב נביעות מספרים: "דון מקליין רוצה שנישאר", מעריב, 6 ביולי 1980 קללת הפיצוי, מעריב, 16 בינואר 1987 180 מיליון דולר פיצויי הפינוי, מעריב, 18 בספטמבר 1984 עודד בר מאיר, קיץ אחרון בנביעות, דבר, 10 באוגוסט 1981 אלי דנון, עומר שריף נתבקש ותיווך, מעריב, 28 במאי 1980 אלי דנון, הכשרת היישוב וחברה גרמנית מעיינות בהפעלת נביעות בשלטון מצרי, מעריב, 29 ביוני 1980 אלי דנון, יזמים מחו"ל מתעניינים בנביעות, מעריב, 9 ביולי 1980 איה אורנשטיין, מפוני נביעות תובעים 2 מיליון ש"ח מהמדינה, מעריב, 9 בפברואר 1986