laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לוצ'יה די גוגלילמו

לוצ'יה די גוגלילמו (באיטלקית: Lucia Di Guglielmo; נולדה ב-26 ביוני 1997) היא כדורגלנית איטלקייה, המשחקת בעמדת המגנה הימנית ברומא ובנבחרת איטליה. לפני שהצטרפה לרומא ביולי 2021, די גוגלילמו העבירה את מרבית הקריירה שלה במחוז טוסקנה, בעיקר בקסטלפרנקו, מועדון כדורגל שלבסוף הפך למועדון כדורגל הנשים, אמפולי. בעונתה הראשונה בבירת איטליה, רומא סיימה כסגנית האלופה, דבר שהבטיח לה מקום במוקדמות ליגת האלופות לנשים. ב-16 בספטמבר 2022, היא ספגה פציעה בשרירי מיתר הברך של הירך הימני במסגרת משחק במחזור השלישי מול יובנטוס. ב-24 בפברואר 2023, האריכה את החוזה שלה במדי המועדון עד שנת 2026. די גוגלילמו ערכה את הופעת הבכורה שלה במדים הלאומיים של נבחרת איטליה ב-24 בפברואר 2021, כאשר נכנסה כמחליפה של ולנטינה ברגמסקי במשחק מוקדמות אליפות אירופה מול נבחרת ישראל. רומא אליפות איטליה (2): 2022/23, 2023/24 הסופר קאפ האיטלקי (1): 2022 מדיה וקבצים בנושא לוצ'יה די גוגלילמו בוויקישיתוף לוצ'יה די גוגלילמו, באתר Soccerdonna (בגרמנית) לוצ'יה די גוגלילמו, באתר Soccerway לוצ'יה די גוגלילמו, באתר WorldFootball.net לוצ'יה די גוגלילמו, באתר FootballDatabase.eu הפרופיל של די גוגלילמו באתר הרשמי של רומא הכירו את לוצ'יה די גוגלילמו לוצ'יה די גוגלילמו מחדשת את החוזה שלה עד 2026 (באיטלקית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "לוצ'יה די גוגלילמו".
סטפני אוהרשטרום

סטפני אוהרשטרום (בשוודית: Stephanie Öhrström; נולדה ב-12 בינואר 1987) היא כדורגלנית שוודית, המשחקת בעמדת השוערת ברומא. לפני שהצטרפה לרומא ביולי 2022, אוהרשטרום שיחקה כשוערת עבור מועדוני הכדורגל מאלמה וייטקס מליגת העל השוודית וב-AGSM ורונה, פיורנטינה ולאציו מליגת העל האיטלקית. אוהרשטרום שיחקה עבור מחלקות הנוער של נבחרת שוודיה, עד שבשנת 2014 זומנה לשוודיה כחלק מקמפיין גביע אלגארבה; לעומת זאת, היא לא שיחקה ולו משחק אחד במדי הנבחרת. AGSM ורונה אליפות איטליה (1): 2014/15 פיורנטינה אליפות איטליה (1): 2016/17 הגביע האיטלקי (2): 2016/17, 2017/18 הסופר קאפ האיטלקי (1): 2018 רומא אליפות איטליה (1): 2022/23 מדיה וקבצים בנושא סטפני אוהרשטרום בוויקישיתוף סטפני אוהרשטרום, באתר Soccerdonna (בגרמנית) סטפני אוהרשטרום, באתר Soccerway סטפני אוהרשטרום, באתר FootballDatabase.eu הפרופיל של אוהרשטרום באתר הרשמי של רומא סטפני אוהרשטרום מצטרפת לג'יאלורוסי ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סטפני אוהרשטרום". ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נינה קאז'בה

נינה קאז'בה (בסלובנית: Nina Kajzba; נולדה ב-4 באפריל 2004) היא כדורגלנית סלובנית, המשחקת בעמדת החלוצה ברומא ובסלובניה. קאז'בה החלה את הקריירה שלה ככדורגלנית בגיל 13 כחלק ממחלקת הנוער של רודאר שקאלה. היא לכדה את עיניהם של קבוצת פומוריה לאחר שהבקיעה חמישה שערים בארבעה משחקים בעונת 2013/14, שאליה עברה בסופו של דבר ובמדיה שיחקה במחלקות הנוער של הגילאים עד 13, 15 ו-17. את עונות 2016/17 ו-2017/18 היא סיימה כאלופת סלובניה עד גיל 17, כשבשתי העונות שבאו לאחר מכן, היא סיימה כמלכת השערים עם 29 ו-23 שערים, בהתאמה. היא קודמה לקבוצה הבוגרת של המועדון בעונת 2020/21, כשעזרה לקבוצה לזכות באליפות השביעית בתולדותיה ולסיים כסגנית מחזיקת הגביע הסלובני. באותה העונה, היא סיימה כמלכת השערים עם 32 כיבושים לצד קאז'ה קורושץ' ואנה מילוביץ'. בנוסף, היא ערכה את הופעת הבכורה שלה בליגת האלופות לנשים ב-4 בנובמבר 2020 במסגרת שלב המוקדמות הראשון ואף זכתה לכבוש את השער האחרון בדקה ה-80 בניצחון 0–3 על ברזניצה ממונטנגרו. ב-8 באוגוסט 2021, קאז'בה חתמה במועדון הכדורגל מבירת איטליה. הופעת הבכורה שלה במדי הצהובים-אדומים במסגרת הליגה הגיעה ב-4 בספטמבר, כאשר נכנסה כמחליפה של ולריה פירונה בדקה ה-77 בניצחון הבית 1–4 על נאפולי. ב-21 בספטמבר, היא קרעה את הרצועה הצולבת הקדמית במהלך משחק מוקדמות אליפות אירופה עד גיל 19 מול נבחרת רוסיה עד גיל 19. קאז'בה ערכה את הופעת הבכורה שלה במדים הלאומיים של סלובניה ב-13 באפריל 2021 במסגרת משחק ידידות שנגמר בניצחון ביתי 0–5 על נבחרת סלובקיה. פומוריה אליפות סלובניה (1): 2020/21 רומא אליפות איטליה (1): 2022/23 הסופר קאפ האיטלקי (1): 2022 נינה קאז'בה, באתר Soccerdonna (בגרמנית) נינה קאז'בה, באתר Soccerway נינה קאז'בה, באתר WorldFootball.net נינה קאז'בה, באתר FootballDatabase.eu הפרופיל של קאז'בה באתר הרשמי של רומא נינה קאז'בה משלימה את מעברה לרומא קאז'בה קרעה את הרצועה הצולבת (באיטלקית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "נינה קאז'בה".
סטארט 1

סטארט 1 (ברוסית: Старт-1) הוא משגר לוויינים קל שפותח ברוסיה. המשגר פותח במכון לטכנולוגיה טרמית במוסקבה על בסיס טיל בליסטי מדגם "טופול" שפותח באותו מכון. המשגר מיועד לשיגור לוויינים קלים. המשגר כולל 4 שלבים ומונע מדלק מוצק. ביכולתו להביא למסלול לוויין במשקל של כ-500 ק"ג. בנוסף לכך פותח גם "סטארט" בו התווסף שלב מס' 5 שזהה לשלב השני. משגר זה יכול לשגר לוויינים במשקל עד 850 ק"ג. השיגור הראשון בוצע מקוסמודרום פלסצק בשנת 1993. השיגור השני בוצע בשנת 1995. הוא התבסס על משגר בעל 5 שלבים ולא היה מוצלח. עד לשנת 2006 בוצעו עוד מספר שיגורים מסחריים מקוסמודרום סבובודני עם משגר בעל ארבעה שלבים. הם כללו בין היתר לוויינים ישראלים מסדרת ארוס. בשנת 2006 התוכנית הוקפאה מחוסר יכולת להשיג הזמנות. בשנת 2018 היצרן הציע לנצל טילים בליסטיים שסיימו את התקופה המבצעית לשיגור לוויינים. בשנת 2019 נחתם הסכם לשדרוג המשגר בין הקרן הרוסית להשקעות ישירות לבין חברה טכנולוגית מערב הסעודית. עד לשנת 2023 הסכם זה לא מומש ולא בוצעו שיגורים נוספים. אתר המשגר תיאור המשגר ושיגורים תיאור המשגר
שו זי צ'ו

סינגפור זהו שם סיני; שם המשפחה הוא צ'ו. שוּ זִי צ'וּ (באנגלית: Shou Zi Chew; בסינית: 周受资; נולד ב-1 בינואר 1983) הוא איש עסקים יליד סינגפור, המכהן כמנכ"ל טיקטוק משנת 2021. שו זי צ’ו נולד ב-1 בינואר 1983 בסינגפור. אביו עבד בתחום הבנייה ואמו מנהלת חשבונות. שירת במשך שנתיים וחצי שירות צבאי חובה כקצין בצבא סינגפור. לאחר השחרור למד ביוניברסיטי קולג' לונדון, ובשנת 2006 סיים תואר ראשון בכלכלה. בשנת 2010 סיים תואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת הרווארד, שבמהלכה היה מתמחה בחברת פייסבוק, בתחילת דרכה. משנת 2006 עבד בחברת גולדמן זקס בלונדון, ולאחר מכן הצטרף לקרן הון סיכון DST Global, שבשנת 2013 השקיעה בחברת ByteDance. בשנת 2015 מונה למנהל הכספים של חברת שיאומי, ובשנת 2019 מונה למנהל השיווק הבין-לאומי של החברה. במרץ 2021 מונה למנהל הכספים של חברת ByteDance, ולאחר זמן קצר מונה למנכ"ל טיקטוק, חברת בת של ByteDance. במרץ 2023 העיד שו זי צ’ו בפני ועדה מיוחדת של הקונגרס של ארצות הברית, הדנה בהגבלות שהוטלו על חברת טיקטוק בארצות הברית. באפריל נכלל ברשימה השנתית טיים 100 של מגזין טיים. שו זי צ’ו נשוי לוויויאן קאו ולהם שני ילדים. קאו היא אשת עסקים אמריקאית ממוצא טאיוואני, ממייסדות חברת לולולמון אתלטיקה. מדיה וקבצים בנושא שו זי צ'ו בוויקישיתוף שו זי צ'ו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) שו זי צ'ו, ברשת החברתית אינסטגרם שו זי צ'ו, ברשת החברתית טיקטוק שו זי צ'ו, ברשת החברתית LinkedIn Who is Shou Zi Chew, TikTok CEO testifying before Congress?, ‏23 במרץ 2023 (באנגלית). אושרית גן-אל, מנכ"ל טיקטוק העיד במשך חמש שעות וחצי בקונגרס: "חסימה אינה פתרון", באתר ynet, 23 במרץ 2023. עומר כביר, מנכ"ל טיקטוק: "עד סוף השנה נמחק כל מידע על אזרחים אמריקאים מהשרתים בסין", באתר כלכליסט, 23 במרץ 2023. בילי פריגו, Shou Zi Chew: The 100 Most Influential People of 2023, מגזין טיים, ‏13 באפריל 2023 (באנגלית) Shou Zi Chew Wife: Who Is Vivian Kao?, ‏24 במרץ 2023 (באנגלית).
צומת בית הערבה

צומת בית הערבה הוא צומת שבו נפגשים כביש 1 וכביש 90. הצומת הוא נקודת הסיום של כביש 1 בחלקו המזרחי ביותר. הצומת נמצא בסמוך לים המלח, ומדרום ליריחו. הצומת נקרא על שם קיבוץ בית הערבה הסמוך. בסוף שנות ה-90 ובתחילת שנות האלפיים נסלל כביש עוקף יריחו, ונאסר על ישראלים לנסוע בתוואי כביש 90 הישן, שעבר בתוך יריחו, הנמצאת בתוך שטח A. בשנים 2019–2020 נבנו רמזורים בצומת. ב-27 בפברואר 2023 אירע פיגוע הירי בצומת בית הערבה, שבו נרצח יהודי עולה חדש ישראלי-אמריקאי בן 27. הסתיימו העבודות להסדרת צומת בית הערבה, באתר ערוץ 7, 11 במרץ 2020 שלומי הלר, אמיר בוחבוט וינון שלום יתח‏, פיגוע סמוך ליריחו: בן 27 נורה למוות בצומת בית הערבה, באתר וואלה, 27 בפברואר 2023 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל ובנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
STS-64

STS-64 היא המשימה ה-19 של מעבורת החלל דיסקברי ששוגרה ממרכז החלל קנדי, פלורידה, ב-9 בספטמבר 1994. צוות המעבורת ביצע מספר ניסויים הקשורים עם טכנולוגיית טיסות לחלל וניסויים בתחומים נוספים. מפקד המשימה: ריצ'רד ריצ'רדס טייס: בליין האמונד (L. Blaine Hammond) מומחה למשימה: ג'רי ליננג'ר, (Jerry M. Linenger) מומחה למשימה: סוזן הלמס מומחה למשימה: קרל מדי (Carl J. Meade) מומחה למשימה: מארק לי (Mark C. Lee) המעבורת המריאה ב-9 בספטמבר 1994 מכן שיגור 39B במרכז החלל קנדי. על המעברות הייתה לראשונה הותקנה מערכת לידאר שפעלה במשך 53 שעות. מדענים מ-20 מדינות השתתפו בניתוח מדידות וצילומים שבוצעו על ידי המערכת. ב-16 בספטמבר לי ומדי ביצוע פעילות חוץ רכבית במשך כ-7 שעות. במהלך פעילות זו נבדקה מערכת SAFER שמאפשרת פעילות חוץ רכבית ללא קשירת האסטרונאוט. לאור ההצלחה, מערכת זו הפכה להיות מערכת סטנדרטית בכל פעילות בהמשך. ב-14 בספטמבר שוחרר לוויין SPARTAN-201. הוא אסף נתונים בקשר לפעילות השמש. לאחר יומיים של פעילות הלוויין הוחזר לתא המטען של המעבורת. בנוסף לכך בוצעו מחקרים בתחום מדעי החיים. המעבורת נחתה ב-20 בספטמבר במסלול נחיתה מס' 4 בבסיס חיל האוויר אדוארדס. מדיה וקבצים בנושא STS-64 בוויקישיתוף המשימה באתר נאס"א תיאור המשימה דיווח לעיתונות סרטון על המשימה
האולי

האם התכוונתם ל... ג'וש האולי – פוליטיקאי אמריקאי ג'יימס האולי – פוליטיקאי אמריקאי נואה האולי – קולנוען אמריקאי ריצ'רד האולי – מוזיקאי בריטי הולי הוואלי
Golden Skans

"Golden Skans" ("גולדן סקנס") הוא שיר שיצא על ידי להקת קלקסונס הלונדונית ב-22 בינואר 2007, מתוך אלבומה הראשון Myths of the Near Future, שיצא ב-29 בינואר 2007. השיר הגיע למקום ה-16 במצעד הסינגלים הבריטי ב-14 בינואר, טיפס למקום ה-14 בשבוע הבא, והגיע בסופו של דבר למקום השביעי. במאי 2007, מגזין NME הציב את "Golden Skans" במקום ה-40 ברשימת "50 המנוני האינדי הטובים אי פעם". בדצמבר 2007, NME בחר ב-"Golden Skans" כסינגל הטוב ביותר של השנה. באוקטובר 2011, NME מיקמה את השיר במקום ה-97 ברשימת "150 השירים הטובים ביותר ב-15 השנים האחרונות". על פי ראיון ברדיו עם הלהקה, השם "גולדן סקנס" נגזר משמו של גוף תאורה הנקרא בשם דומה באנגלית ("Golden Scan") המיוצר על ידי חברת התאורה קליי פאקי.[דרוש מקור] הקליפ של השיר, בבימויו של סאאם פאראחמאנד, מושפע מאוד מהקליפ לשיר "Can You Feel It" של חמישיית הג'קסונים. בקליפ חברי הלהקה מופיעים רטובים לחלוטין, הם מכוסים בסרטים צבעוניים ושוברים חפצי זכוכית שונים. השיר כוסה בלייב לאונג' ברדיו 1 של ה-BBC בהזדמנויות שונות על ידי מארק רונסון ועל ידי להקת קייזר צ'יפס. מידע על היצירה "Golden Skans" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Golden Skans" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Golden Skans" באתר Discogs "150 Best Tracks Of The Past 15 Years - NME". 6 באוקטובר 2011. {{cite web}}: (עזרה) "Clay Paky - Golden Scan 4". אורכב מ-המקור ב-17 בפברואר 2014. נבדק ב-2 בספטמבר 2013. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "Golden Skans".
איזבל מיי

איזבל מיי (באנגלית: Isabel May; נולדה ב-21 בנובמבר 2000) היא שחקנית אמריקאית, הידועה מתפקיד בתור ורוניקה דאנקן בסדרה מבית CBS, "שלדון הצעיר" (2018–2020) ומתפקידה הראשי בתור קייטי קופר בסיטקום של נטפליקס, "אלכסה וקייטי" (2018–2020). בין השנים 2018–2020 שיחקה מיי בתפקיד ראשי בסדרת הסיטקום של נטפליקס, "אלכסה וקייטי". בשנת 2018 החלה לשחק גם בתפקיד חוזר בתור ורוניקה דאנקן בסדרת הטלוויזיה "שלדון הצעיר". בשנת 2020 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "'Run Hide Fight". הסרט הוצג בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים של ונציה ב-10 בספטמבר 2020. . בשנת 2021, מיי השתתפה בתור המספרת והגיבורה של סדרת הטלוויזיה "1883", בה היא מגלמת את אלזה דאטון, בתם בת ה-17 והילדה הבכורה של ג'יימס ומרגרט דאטון. תחילת המשלחת מתרחשת ביום הולדתה שכן חלפו שמונה עשרה שנים מאז סיום המלחמה בין המדינות. חלק גדול מהסיפור מסופר בקולה דרך הקריינות של היומנים שלה. צעירה, חסרת משמעת ותמימה, היא מצפה למשלחת כהרפתקה גדולה. הוריה ג'יימס ומרגרט מתווכחים באשר לאופן גידולה, האם עליה להיות אישה עצמאית חזקה, או עדינה. והיא גם הדמות המספרת של הסדרה "1923" שעלתה שנה לאחר מכן. בשנת 2022, מיי הופיעה בתפקיד משנה בסרט הקומדיה הרומנטית "אני רוצה אותך חזרה" (אנ') מבית אמזון פריים וידאו. בספטמבר 2022 לוהקה מיי לתפקיד ראשי לצד קייסי אפלק בסרט המותחן העצמאי "The Smack". מדיה וקבצים בנושא איזבל מיי בוויקישיתוף איזבל מיי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) איזבל מיי, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) איזבל מיי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Walters, Meg (2022-02-12). "The Stunning Transformation Of Isabel May". TheList.com. נבדק ב-2022-03-17. Davids, Brian (2022-01-28). "How 'Mayor of Kingstown' Turned Isabel May Into the Star of '1883'". The Hollywood Reporter. נבדק ב-2022-03-17. Rankin, Kyle (2021-01-14), Run Hide Fight (Crime, Drama, Thriller), Isabel May, Radha Mitchell, Thomas Jane, Eli Brown, Bonfire Legend, Media Finance Capital, נבדק ב-2021-06-11 Hipes, Patrick. "Isabel May To Star In Indie Real-Time Thriller 'Let's Scare Julie To Death'. In 2020 she starred in the action - thriller 'Run, Hide, Fight'". www.yahoo.com. Yahoo! Entertainment. נבדק ב-13 באוקטובר 2019. {{cite web}}: (עזרה) Pantoja, Kevin (15 בפברואר 2022). "I Want You Back: The Main Characters, Ranked By Likability". ScreenRant. {{cite web}}: (עזרה) Swift, Andy (18 במאי 2022). "'Wonder Twins' Movie, Starring KJ Apa and Isabel May Cancelled at HBO Max". TV Line. נבדק ב-18 במאי 2022. {{cite web}}: (עזרה) Kit, Borys (15 בספטמבר 2022). "'1883' Breakout Isabel May to Star Opposite Casey Affleck in Indie Thriller 'The Smack' (Exclusive)". The Hollywood Reporter. {{cite web}}: (עזרה) Stahulak, Leanne (3 במרץ 2022). "'1883' Star Isabel May Says She's 'Bored' Now That Show's Over". Outsider. נבדק ב-27 במרץ 2022. {{cite web}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link) Kit, Borys (19 בספטמבר 2022). "Alan Arkin, Kathy Bates, Teyana Taylor Join Casey Affleck in Heist Thriller 'The Smack' (Exclusive)". The Hollywood Reporter. {{cite web}}: (עזרה)
קארוי קישפלודי

קַארוֹי קִישְׁפַלוּדִי (בהונגרית: Kisfaludy Károly‏; 5 בפברואר 1788 – 21 בנובמבר 1830) היה סופר, משורר, מחזאי וצייר הונגרי, והמייסד של התיאטרון הלאומי. אחיו של שנדור קישפלודי. קישפלודי היה הצעיר מבין שמונה ילדים, אימו מתה בלידתו, והייתה לו מערכת יחסים בעייתית עם אביו. החל לכתוב שירים ופואמות בזמן שהיה בצבא מ-1804 עד 1811. הוא לחם כקצין בגדודים ההונגריים בשורות הצבא האוסטרי (אנ'), במהלך המלחמות הנפוליאוניות באיטליה, סרביה ובוואריה. לאחר שובו ב-1810 חיזר אחרי בחורה בשם קטלין הפלר (Katalin Heppler), אך לא התחתן. התפטרותו מהצבא גרמה לאביו להתנכר אליו, והוא מצא מקלט בבית אחותו טרז (Teréz) במחוז ואש (אנ'). הוא למד אמנות, נסע ללמוד ציור בווינה ב-1812 ולאיטליה ב-1815, אבל לא היה לו מזל בכתיבה או בציור עד אפריל ויוני 1819, כאשר הטרגדיות שלו A tatárok Magyarországon ("הטטרים בהונגריה") ו-Ilka, vagy Nándorfehérvár bevétele ( "אילקה, או כיבוש בלגרד") זכו להצלחה גדולה. מחזות אלו העלו על נס את גבורת ההונגרים בעבר ומדגישים במיוחד את תפקידם של האצילים בהגנה על המולדת. אחריהם הוא המשיך מיד עם מחזות אחרים שכתב: Stibor vajda ("הוויווד שטיבר"), ו-A kérők ("המחזרים") בספטמבר, ו-A pártütők ("המורדים") בנובמבר. "המחזרים" היא קומדיה המותחת ביקורת על צורת החינוך בקרב האצילים ועל החיקוי השטחי של צורת החיים המערבית בקרב בני האצולה. ובשנה שאחריה כתב עוד שלושה מחזות. מחזותיו תורגמו לגרמנית, והוצגו בווינה. ב-1822 הוא ייסד את כתב העת הספרותי "אורורה (אנ')", שעליו הוענק לו פרס מרציבאני (Marczibányi) ב-1826, באותה שנה שבה החזיר אותו אביו לצוואתו. הוא התאהב באישה בשם נינה לפלר (Nina Löffler), אבל משום שהיא הייתה יהודייה הוא לא יכול היה להתחתן איתה. הוא כתב רבות עבור אורורה עד מותו משחפת בשנת 1830. אגודת קישפלודי הוקמה לכבודו בשנת 1836, ומילאה תפקיד חשוב בתרבות של הונגריה עד עליית הקומוניזם לשלטון אחרי מלחמת העולם השנייה. הוא זכור בזכות מחזותיו והמכתמים שלו, ובזכות שירים כמו מחזור השירים הליריים באלגיה מוהאץ' (Mohács‏; 1824), על נושא הקרב של 1526, שבו הביס צבא האימפריה העות'מאנית את הצבא ההונגרי והונגריה איבדה את עצמאותה. אלגיה זו והבלדות שכתב מאופיינים ברגש לאומי רומנטי. דוגמה נוספת להתעוררות הלאומית של ההונגרים היא הסיפור Tollagi Jónás Pesten (עלילותיו של יונאש טולאגי, 1823). מור יוקאי כתב על חייו באופן בדיוני ברומן Eppur si muove ("ואף על פי כן נוע תנוע"; 1872). מדיה וקבצים בנושא קארוי קישפלודי בוויקישיתוף קארוי קישפלודי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קארוי קישפלודי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קארוי קישפלודי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Kisfaludy - Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. 1911 Encyclopædia Britannica/Kisfaludy, Károly The Nuttall Encyclopaedia. Project Gutenberg. 2004-05-01. Herbermann, Charles, ed. (1913). "Kisfaludy". Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. הערך קִישְׁפַלוּדִי באנציקלופדיה העברית, כרך כ"ט, עמוד 697 על מחזותיו של קארוי קישפלודי אפשר לקרוא בהרחבה בהונגרית ב-KISFALUDY KÁROLY SZOMORÚJÁTÉKAI, וב-KISFALUDY KÁROLY VÍGJÁTÉKAI.
מתיאס קלאודיוס

מַתיַאס קְלַאוּדְיוּס (בגרמנית: Matthias Claudius‏; 15 באוגוסט 1740 – 21 בינואר 1815) היה משורר ועיתונאי גרמני, הידוע גם בשם העט "אסמוס" (Asmus). קלאודיוס נולד בריינפלד (אנ'), ליד ליבק, ולמד תאולוגיה ומשפטים באוניברסיטת ינה. הוא שהה במשך רוב חייו בעיירה ונדסבק (אנ') (כיום רובע של המבורג), שם רכש את המוניטין הספרותי הראשון שלו על ידי עריכת עיתון שנקרא תחילה Der Wandsbecker Bote ("הכרוז של ונדסבק") בשנים 1771–1773, ואחר כך Der Deutscher Bote, ("הכרוז הגרמני") בשנים 1773–1775, בו פרסם מספר רב של מסות בפרוזה ופואמות וכן יצירות של גתה, לסינג, הרדר ואחרים. הם נכתבו בגרמנית טהורה ופשוטה, ופנו לטעם העממי, שגבל לעיתים בילדותיות; ברבים מהם הייתה נימה של הומור אקסטרווגנטי או אפילו בורלסקה, בעוד שאחרים היו עמוסים במדיטציה שקטה וסנטימנט חגיגי. בשנותיו המאוחרות יותר, אולי בהשפעתו של קלופשטוק, אותו הכיר כאשר שימש כמזכירו הפרטי של דוכס הולשטיין בקופנהגן, ושאיתו יצר היכרות אינטימית, נעשה קלאודיוס פייטיסט אדוק, ונחשף הצד החמור יותר של טבעו. עם זאת, כבונה חופשי הטיף לסובלנות דתית. ב-1814 עבר להמבורג, לביתו של חתנו, המו"ל פרידריך כריסטוף פרתס (אנ'), שם נפטר ב-21 בינואר 1815. הפואמה של קלאודיוס "העלמה והמוות" שימש את המלחין פרנץ שוברט בשנת 1817 לאחד משיריו המפורסמים ביותר, אשר בתורו הפך לבסיס לרביעיית המיתרים משנת 1824 בעלת אותו השם. יצירותיו שנאספו של קלאודיוס פורסמו תחת הכותרת Asmus omnia sua secum portans, oder Sämtliche Werke des Wandsbecker Boten (שילוב בין לטינית: "אסמוס נושא את כל רכושו עמו", וגרמנית: "או יצירות שלמות של השליח של ונדסבק", 8 כרכים, 1775–1812; מהדורה 13, מאת C. Redich‏, 2 כרכים, 1902). הביוגרפיה שלו נכתבה על ידי וילהלם הרבסט (Wilhelm Herbst, מהדורה רביעית, 1878). ראו גם Schneiderreit, Max, Matthias Claudius: Seine Weltanschauung und Lebensweisheit (מקס שניידררייט, "מתיאס קלאודיוס, השקפת עולמו וחוכמתו" 1898). "Abendlied" ("שיר ערב"), הידוע גם כשיר ערש פופולרי "Der Mond ist aufgegangen" ("הירח עלה (אנ')") "Der Mensch lebt und bestehet", ("האדם חי וקיים") המקור למוטט "Der Mensch lebt und bestehet (אנ')" מאת מקס רגר "Christiane" ("כריסטיאן") "Die Sternseherin Lise" ("ליזה האסטרולוגית") "Die Liebe" ("האהבה") "דר טוד ("המוות") "Ein Wiegenlied bei Mondschein zu singen" ("שיר ערש לשיר לאור ירח") "Täglich zu singen" ("לשיר מדי יום") "Kriegslied" ("שיר המלחמה") "Der Frühling. Am ersten Maimorgen" ("האביב. בבוקר הראשון של מאי") "Der Säemann säet den Samen" ("הזורע זורע את הזרעים"), מבוצע למוזיקה של ארנסט קרנק ("Drei gemischte a-cappella-Chöre", אופוס 22) "Der Tod und das Mädchen" ("העלמה והמוות"), הולחן כליד באותו שם (אנ') על ידי פרנץ שוברט "Wir pflügen und wir streuen" ("אנחנו חורשים את השדות ומפזרים" - מושר בגרמניה ובאנגליה כמזמור של חג הקציר) האסטרואיד 7117 קלאודיוס (7117 Claudius) קרוי על שמו. מדיה וקבצים בנושא מתיאס קלאודיוס בוויקישיתוף יצירותיו בפרויקט גוטנברג הגרמני מתיאס קלאודיוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מתיאס קלאודיוס, באתר MusicBrainz (באנגלית) מתיאס קלאודיוס, באתר Discogs (באנגלית) מתיאס קלאודיוס, דף שער בספרייה הלאומית Claudius, Matthias - 1911 Encyclopædia Britannica Settings of Matthias Claudius' poetry in the Choral Public Domain Library הערך קְלַאוּדְיוּס, מַתיַאס באנציקלופדיה העברית, כרך כ"ט, עמוד 697
הצום של אנגוס ברביירי

אגוסטינו ״אנגוס״ ג׳יוספה א ברביירי (Agostino "Angus" Giuseppe A Barbieri, ‏1939 - 7 בספטמבר 1990) היה סקוטי שצם במשך 382 ימים, מיוני 1965 עד יולי 1966. במהלך הצום שתה בעיקר משקאות חסרי קלוריות ונטל תוספי תזונה שונים (ראו פירוט להלן). את הצום העביר בביתו שבטייפורט (אנ'), סקוטלנד, תוך שהוא מבקר בקביעות בבית החולים מריפילד (אנ') לצורך בקרה רפואית. ברביירי השיל ממשקלו 125 ק״ג, כשירד מ-207 ק״ג ל-82 ק״ג, וקבע שיא באורך הצום. בשנת 1965 החל ברביירי, שהיה אז בן 27 וסבל מעודף משקל, לצום על מנת לרדת במשקלו. הצום, שנעשה בעצה אחת עם רופאיו מבית החולים מריפילד שבעיר דנדי, תוכנן להיות קצר, עקב דעת הרופאים לפיה עדיפים צומות קצרים על ארוכים. ברביירי לא השתכנע, התעקש על המשך הצום משום ש״הסתגל טוב כל כך והיה להוט להגיע למשקלו ה׳מיטבי׳״, וכך פעל. בסך הכל צם ברביירי במשך 382 ימים (שנה ו-17 ימים), עד 11 ביולי 1966. במהלך הצום צרך ויטמינים, אלקטרוליטים ושמרים תזונתיים בכמות שלא צוינה (כמקור לכל חומצות האמינו החיוניות), ושתה משקאות נטולי קלוריות כמו קפה, תה וסודה, אם כי מדי פעם הוסיף למשקאות מעט חלב או סוכר, במיוחד בשבועות האחרונים של הצום. במהלך התקופה עזב את עבודתו בחנות הפיש אנד צ'יפס של אביו, שנסגרה. משקלו ההתחלתי של ברביירי היה 207 ק״ג (456 פאונד), והוא סיים לצום כשהגיע למשקל היעד שלו - 82 ק״ג (180 פאונד). בממוצע הוריד ממשקלו 327 גרם ביום (12 אונקיות), שהם 10 ק״ג (22 פאונד) בחודש. לאחר הצום עבר לעיירה ווריק (אנ') שבאנגליה. היה אב לשניים. נפטר בספטמבר 1990, בגיל 50-51. במהדורת 1971 של ספר השיאים של גינס, הוכר הצום של ברביירי כארוך ביותר שתועד - 382 ימים. אמנם שנתיים אחר כך, ב-1973, ערך דניס גיילר גודווין שביתת רעב בת 385 ימים, אך הוא הוזן בכפייה במהלכה. נכון לשנת 2016, עפ״י בכירים בגינס, המשיך ברביירי להחזיק בשיא גינס לצום הארוך ביום ללא מזון מוצק. עם זאת, בגינס הפסיקו רשמית לאשר רישום שיאים הנוגעים לצומות, מחשש לעודד צומות שיזיקו לבריאות הציבור. Stewart, W. K.; Fleming, Laura W.‏"Features of a successful therapeutic fast of 382 days' duration״, מרץ 1973, באתר הספרייה הלאומית לרפואה של ארצות הברית Brady, Jon,‏"The tale of Angus Barbieri who fasted for more than a year – and lost 21 stone", 12 בנובמבר 2016, באתר ה-Evening Telegraph Dennis Galer Goodwin
רבקה איילון

רבקה איילון (נולדה ב-1950) הִיא משוררת וחוקרת ספרות ישראלית. רבקה איילון (לבית זילברברג) נולדה להורים ניצולי-שואה. למדה ספרות ומקרא באוניברסיטת תל אביב ובעלת תואר שני ושלישי מהחוג לספרות משווה באוניברסיטת בר-אילן. עסקה בהוראה בבית-ספר תיכון ומלמדת במכללת לוינסקי. חברה באגודת הסופרות והסופרים העבריים. רבקה איילון מתגוררת בכפר-סבא. נשואה לאיתן איילון, אם לשלושה וסבתא לשבעה נכדים. המיתוס והטרגדיה היוונים כמקורות אפשריים לרומן תולדות המשפחה המערבי (רמת גן: מוציא לאור לא ידוע, 1992) הקערה הקרויה חיים: שירים (תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1997) אשה מצמחת בטן (ירושלים: כרמל, 2001) המסיכה כתשתית עומק ביצירות אוסקר ויילד לסוגיהן (רמת-גן: אוניברסיטת בר-אילן, 2004) פנים ומסכה ביצירותיו של אוסקר ויילד (ירושלים: הוצאת כרמל, 2009) רק ציור דק: שירים (ירושלים: כרמל, 2008) נישומקלה: שירים (ירושלים: כרמל, 2013) אחרית דבר ל“ממעמקים” / אוסקר ויילד / ליה נירגד (מושב בן-שמן: מודן הוצאה לאור, 2014) לווי אב: שירים (ירושלים: הוצאת כרמל, 2016) דיבור עם ילדה: שירים (ירושלים: כרמל, 2017) אני, הסבתא והטרמפולינה (חולון: אוריון הוצאת ספרים, 2021) שנות שמעון (תל אביב: המשפחה משפחת זילברברג, 2021) קרוסלה – שירים ושירים בפרוזה (ירושלים: כרמל, 2022) מידע על רבקה איילון בקטלוג הספרייה הלאומית כתבי רבקה איילון בפרויקט בן-יהודה שירים / רבקה איילון באתר מאזניים. רבקה איילון, על קו הקץ באתר מקור ראשון, 22.7.2012. רבקה איילון, שני נוודים יהודים: המשוררים שהקדימו את זמנם וכמעט נשכחו באתר מקור ראשון, 21.3.2018. רבקה איילון, הדוכס הגדול של ניו יורק, באתר הארץ, 29 במרץ 2022. הספרים של רבקה איילון, באתר "סימניה" רבקה איילון, במיזם "סופרים קוראים" של המרכז לספריות וספרות בישראל התזה של רבקה איילון: המיתוס והטרגדיה היווניים כמקורות אפשריים לרומן תולדות המשפחה המערבי באתר ExLibris מאוניברסיטת בר-אילן, (תשנ"ב). רבקה איילון, שירה: "קשה הכתיבה למשתוקק אליה", באתר ynet, 27 באוגוסט 2014 רבקה איילון, מי מפחד מעודף יו"דים? במוסף 'שבת', מקור ראשון, ז' חשוון תשע"ח. רבקה איילון, דף שער בספרייה הלאומית רבקה איילון, בלקסיקון הספרות העברית החדשה רבקה איילון, באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה רשימת חברים, באתר אגודת הסופרות והסופרים העברים בישראל