laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סוס העץ מיכאל

"סוס העץ מיכאל" (1987) הוא ציור המשלב טכניקה מעורבת מאת האמן הישראלי יגאל תומרקין. העבודה "סוס העץ מיכאל" היא ציור שיצר יגאל תומרקין בשנת 1987. המקור האיקונוגרפי הישיר לעבודה זו הוא שירו של המשורר הישראלי נתן זך - "המוות בא אל סוס העץ מיכאל" (1958). תומרקין כתב על הלוח השמאלי את שם הציור - "סוס העץ מיכאל", ועל הלוח השמאלי חרט את המילה "מיכאל". העבודה הוצגה בתערוכה הרטרוספקטיבית שנערכה לתומרקין במוזיאון תל אביב לאמנות (1992), ונמצאת כיום באוסף הפניקס חברה לביטוח. העבודה מורכבת כטריפטיכון של לוחות עץ. המוטיב העיקרי בציור הוא ראשיהם של שלושה סוסים, עשויים לוחות עץ גזורים, הצבועים באחד מצבעי היסוד. תומרקין מעצב את הסוסים כסוסי צעצוע, עליהם נמצאים רוכבים במצבים שונים. הרוכב השמאלי נראה נופל מעל סוסו הצהוב. הרוכב במרכז נמצא על גבי סוס אדום. תומרקין הוסיף לו כתמים אדומים העשויים פיסות בד אדום וצבע, המרמזים על דם. לצד הסוס הימני, אליו מחובר מטאטא, הרומז לסוס משחק ("Hoby Horse"), מופיע צלב או צורת איקס לבן, הרומז על מוות או העדר. בנוסף לסוסים ורוכביהם, משורטטים בעבודה טביעות יד, חצים וכן פיסות בד לבנות, עליהן כתב תומרקין את הטקסטים בגרמנית "לילה ורוח", "סוס עץ" ו"יוסף טל", המלחין הישראלי אשר הלחין בשנת 1975 יצירה מוזיקלית לפי שיר זה. השימוש בגרמנית, כמו גם מוטיב המוות והילד הרוכב, מאזכרים גם את שירו של יוהאן וולפגנג פון גתה "שר היער" ואת ספרו של מישל טורנייה, שתומרקין יצר על פי הם סדרת תחריטים בשם "שר היער - מחווה למישל טרונייה" (1986-1985). שם נוסף הכתוב בעבודה הוא "פאולו", המרמז לאמן פאולו אוצ'לו, שתומרקין הרבה להתייחס לציורי הסוסים שלו בעבודותיו. גדעון עפרת, במאמרו אודות הציור, מוצא בו הקשרים גם לתחריט "האביר והמוות" (1514) מאת אלברכט דירר. על פי עפרת, המוטיבים האיקונוגרפים רומזים הן לביקורת החברה והמלחמה בחברה הישראלית ועשויים לרמוז גם על מקור ביוגרפי, ביחסיו של האמן עם אביו. על עבודה אחת של יגאל תומרקין, באתר "המחסן של גדעון עפרת", 29 ביוני 2011 בשנת 1983 ראה אור תרגום לעברית של המסה "סוס עץ, או, שורשי הצורה האמנותית" (1963) מאת ארנסט גומבריך. ראו: עפרת, גדעון, "סוס העץ מיכאל, 1987", בתוך: יגאל תומרקין, הוצאת קרן לוין לאמנות, ירושלים, 2019, עמ' 359. טורנייה, מישל, שר היער, שוקן, תל אביב, 1982 ראו: עפרת, גדעון, "סוס העץ מיכאל, 1987", בתוך: יגאל תומרקין, הוצאת קרן לוין לאמנות, ירושלים, 2019, עמ' 365-362
חברת הנפט האנגלו-פרסית

חברת הנפט האנגלו-פרסית (באנגלית: Anglo-Persian Oil Company, בראשי תיבות: APOC) הייתה חברה בריטית שהוקמה בשנת 1908 בעקבות גילוי שדה נפט גדול במסג'ד סולימאן, איראן. ממשלת בריטניה רכשה 51% ממניות החברה בשנת 1914. זו הייתה החברה הראשונה שייצאה נפט מאיראן. בשנת 1935 שונה שמה ל"חברת הנפט האנגלו-איראנית" (AIOC) כאשר רזה שאה פאהלווי ביקש רשמית ממדינות זרות להתייחס לפרס בשם איראן. בשנת 1954, שמה שונה שוב ל"חברת הנפט הבריטית", אחת מקודמותיה של חברת BP. ממשלת מוחמד מוסאדק הלאימה את נכסי התשתית המקומיים של החברה והעניקה לחברה החדשה את השם חברת הנפט הלאומית האיראנית. ההפיכה באיראן (1953) ההסכם האנגלו-איראני הפלישה הבריטית-סובייטית לאיראן BP מוחמד מוסאדק חברת הנפט הלאומית האיראנית מדיה וקבצים בנושא חברת הנפט האנגלו-פרסית בוויקישיתוף Kuiken, Jonathan (2014). "Caught in Transition: Britain's Oil Policy in the Face of Impending Crisis, 1967–1973". Historical Social Research / Historische Sozialforschung. 39 (4): 272–290. JSTOR 24145537. ערך זה הוא קצרמר בנושא נפט וגז ובנושא איראן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מון אקטיב

מון אקטיב בע"מ (באנגלית: Moon Active) היא חברה פרטית ישראלית המפתחת משחקי רשת. החברה הוקמה בשנת 2011 בידי שמואל (מולי) אלבין, והיא עוסקת בפיתוח משחקי רשת. מטה החברה שוכן בתל אביב ובו מועסקים כ-800 עובדים (באוקטובר 2021), ועוד כ-500 עובדים מועסקים באירופה, בין השאר במרכז פיתוח גדול בקייב ובמשרד בלונדון. בשנותיה הראשונות פיתחה החברה ארבעה משחקים, שלא זכו להצלחה. בינואר 2016 פרסמה החברה את המשחק קוין מאסטר (Coin Master) לסמארטפונים במערכות ההפעלה iOS ואנדרואיד, שזכה להצלחה רבה: על פי הערכות, ב-2018 הגיעו ההכנסות (ברוטו, כולל עמלה לאפל וגוגל) מהמשחק ל-100 מיליון דולר, ב-2019 – ל-550 מיליון דולר וב-2020 – ל-1.25 מיליארד דולר. המשחק כולל מכונת מזל, שממנה השחקן מקבל מטבעות, ועליו להקים כפרים ולשדוד כפרים של היריב. ניתן לשחק חינם, אולם הפעלה תכופה של המשחק מצריכה תשלום. בתחילת 2020 רכשה קרן הון סיכון אינסייט פרטנרס 10% ממניות החברה תמורת 125 מיליון דולר, ובכך הפכה החברה לחד-קרן. בדצמבר 2020 רכשה החברה את חברת Melsoft שבסיסה בקפריסין ולה מרכז פיתוח בבלארוס, המפתחת אף היא משחקי רשת, בהם Family Island ו-My Cafe. בנובמבר 2021 ערכה החברה גיוס סקנדרי, שבו בעלי מניות קיימים (עובדים ומשקיעים) מכרו מניות בסך 300 מיליון דולר לפי שווי חברה של 5 מיליארד דולר. אתר האינטרנט הרשמי של מון אקטיב שגיא כהן, החברה התל אביבית המדשדשת שפיתחה משחק שנוי במחלוקת והפכה למפלצת מזומנים, באתר TheMarker‏, 8 באוקטובר 2021 עמית קלינג, קוין מאסטר, המשחק של מון אקטיב הישראלית, הכניס כבר יותר מ-2 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 28 בפברואר 2021 שגיא כהן, החיקוי התעלה על המקור: ההחמצה של פלייטיקה והנשק הסודי של מון אקטיב, באתר TheMarker‏, 23 בפברואר 2023 שגיא כהן, החברה התל אביבית המדשדשת שפיתחה משחק שנוי במחלוקת והפכה למפלצת מזומנים, באתר TheMarker‏, 8 באוקטובר 2021 הילה חיימוביץ', ‏מיני-אקזיט לחברה הישראלית שמאחורי Coin Master על פי הערכת שווי של יותר ממיליארד דולר, באתר Geektime‏, 26 בינואר 2020 מאיר אורבך, מון אקטיב הישראלית רוכשת את חברת המשחקים מלסופט ביותר מ-100 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 23 בדצמבר 2020 מאיר אורבך, בלעדימון אקטיב הישראלית כבר שווה 5 מיליארד דולר - גייסה 300 מיליון, באתר כלכליסט, 23 בנובמבר 2021
שוטרי הענבר (סרט)

שוטרי הענבר (באוקראינית: Бурштинові копи) היא דרמה קומית אוקראינית, שכתבו רומן גרישוק ואיוואן מלצ'נוק בשנת 2021 וביימה אלינה בוחטיארובה. לשוטר הסיור ממשטרת קייב, מקסים, יש תחושת צדק מוגברת מילדותו. הוא מממש את שאיפותיו בשירות באופן מלא במשטרה הלאומית של אוקראינה. בפעם היחידה בחייו הוא שבר את העיקרון הזה בשם האהבה. אלא שהדבר עורר ביקורת ציבורית והוא נתפס על ידי עיתונאים. כדי להימנע משערורייה, ההנהגה מכוונת את מקסים לשרת בעיר קטנה במחוז ז'יטומיר. כאן משגשגת המאפיה של הענבר. לפני הופעתו של מקסים, אף אחד מהשוטרים לא העז לעצור את הפעילויות בלתי חוקיות. עם הגיעו חובר למקסים השוטר בוגדן כשותף, שגם נוטה להגיע למצבים מביכים מאוד. יבהן ינוביץ' – מקסים, שוטר משטרת קייב אולג מסליוק – בוגדן פרויקט הסרט זכה למימון סוכנות הקולנוע הממלכתית וקיבל 75% מתקציב הסרט מהמדינה, כשהתקציב הכולל הסתכם ב-11.625 מיליון הריבניה. הפקת הסרט נעשתה בשיתוף פעולה עם המשטרה הלאומית של אוקראינה והאקדמיה הלאומית לענייני פנים, האחראית להכשרת שוטרים. שוטרי הענבר, ברשת החברתית פייסבוק שוטרי הענבר, ברשת החברתית אינסטגרם "שוטרי הענבר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "שוטרי הענבר", באתר נטפליקס "שוטרי הענבר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) שוטרי הענבר, באתר kino-teatr.ua שוטרי הענבר, באתר kinopoisk.ru קדימון הסרט (באוקראינית)
מסלול יאס מרינה

מסלול יאס מרינה (בערבית: حلبة مرسى ياس) הוא מסלול מרוצי מכוניות בנמצא באי יאס, מרחק של חצי שעת נסיעה מאבו דאבי, בירת איחוד האמירויות הערביות. המסלול, שתוכנן על ידי הרמן טילקה, הוא בעל דירוג ברמה 1 של FIA ומשמש לקיום גרנד פרי אבו דאבי במסגרת אליפות הפורמולה 1. מלבד זאת משמש המסלול למרוצים בקטגוריות שונות. המסלול בעל 21 הפניות עובר ליד המרינה ומלון W אבו דאבי, שנבנה בסמוך ומעל המסלול. סביב ליציע יש חמישה יציעים לצופים, שיכולים להכיל 60,000 צופים. בסמוך למסלול נמציאם אזור הטיפולים ואזור ביתני הקבוצות שנבנה מאחוריו, מרכז מדינה, מגדל VIP ומסלול למרוצי דראג. היציאה מאזור הטיופלים חזרה למסלול עוברת במנהרה שעוברת מתחת למסלול. החומר ממנו עשוי המסלול יובא ממחצבה בבייסטון היל ממחוז שרופשייר באנגליה. החומר מייצר אחיזה גבוהה מאד למכוניות במהלך המרוץ. ב-7 באוקטובר 2009 קיבל המסלול את האישור הרשמי. ברונו סנה היה הנהג הראשון שערך הקפת מבחן על המסלול. בטבלה מפורטים שיאי ההקפות הרשמיות המהירות ביותר שהושגו במסלול יאס מרינה לפי קטגוריה: מדיה וקבצים בנושא מסלול יאס מרינה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מסלול יאס מרינה (באנגלית ובערבית) מסלול יאס מרינה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) LIST OF FIA LICENSED CIRCUITS From Shropshire to Abu Dhabi GP, BBC, 30 October 2009 Abu Dhabi track gets final FIA approval, Autosport, 7 October 2009 "4 Hours of Abu Dhabi Best laptimes per driver - Race 4" (PDF). נבדק ב-12 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) "4 Hours of Abu Dhabi Best laptimes per driver - Race 3" (PDF). נבדק ב-12 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) "2019-20 F3 Asian Championship Round 3 Race 7 Results". נבדק ב-5 באפריל 2021. {{cite web}}: (עזרה) "FIA GT1 World Championship Abu Dhabi 2010". נבדק ב-3 באפריל 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Yas Racing Series - Round 3 Race 1 Final Results" (PDF). נבדק ב-17 במאי 2021. {{cite web}}: (עזרה) "2012 Etihad Airways Abu Dhabi V8 Grand Prix #3". נבדק ב-10 במאי 2021. {{cite web}}: (עזרה) "8th Gulf 12 Hours 2018 Part 2 Fastest Lap Times of All Drivers" (PDF). נבדק ב-17 במאי 2021. {{cite web}}: (עזרה) "FIA GT1 World Championship Abu Dhabi 2011". נבדק ב-3 באפריל 2021. {{cite web}}: (עזרה) "2021 F3 Asian Championship Round 2 Race 1 Results". נבדק ב-5 באפריל 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Formula 4 UAE 4-7 February 2021 Race 3 Final Results" (PDF). נבדק ב-17 במאי 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Yas Motor Racing Club Jan 2018 Formula 4 UAE Race 2 Final Results" (PDF). נבדק ב-17 במאי 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Yas Motor Racing Club 9-11 March Formula 4 UAE Race 1 Final Results" (PDF). נבדק ב-17 במאי 2021. {{cite web}}: (עזרה)
אלברט צ'רני

אלברט צ'רני (בצ'כית: Albert Černý; נולד ב-17 בפברואר 1989) הוא זמר וגיטריסט צ'כי, סולן להקת האינדי רוק צ'ארלי סטרייט (אנ') ולהקת האינדי פופ לייק מלאווי, אשר ייצגה את צ'כיה באירוויזיון 2019. צ'רני נולד בעיר טרינץ שבצ'כיה להורים ממוצא פולני. הוא למד בבית ספר יסודי פולני ובשנות התיכון למד בבית ספר צ'כי בטרינץ. לאחר מכן הוא למד אנגלית באוניברסיטת פאלאצקי שבאולומואוץ. בין השניים 2006 ל-2013 היה סולן להקת האינדי רוק צ'ארלי סטרייט, עד להתפרקותה. בשנת 2011 יצר את המוזיקה עבור סדרת הטלוויזיה הצ'כית "4teens", בה גם השתתף. בשנת 2019, צ'רני ייצג את צ'כיה באירוויזיון 2019 שנערך בתל אביב, ישראל, כסולן להקת לייק מלאווי. בתחרות הם ביצעו את השיר "Friend of a Friend", וסיימו בגמר במקום ה-11 עם 157 נקודות, התוצאה השנייה הטובה ביותר של צ'כיה בתחרות. בינואר 2020, צ'רני השתתף בתחרות הבחירה הלאומית של פולין לאירוויזיון, עם השיר "Lucy". הוא העפיל לגמר אך סיים במקום השני. בסוף אותה שנה הוא הוציא לאור את שירו הראשון בצ'כית, "Nová Láska". צ'רני נמצא בזוגיות עם הדוגמנית ברבורה פודזימקובה. באוגוסט 2021 הם התארסו. 2020: Lucy 2020: Nová Láska אלברט צ'רני, ברשת החברתית אינסטגרם אלברט צ'רני, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אלברט צ'רני, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אלברט צ'רני, באתר MusicBrainz (באנגלית) אלברט צ'רני, באתר Discogs (באנגלית) "ROZHOVORY: Charlie Straight - Už nejsme tak naivní". musicserver.cz. נבדק ב-2019-06-20. Albert Černý, csfd.cz (ב־) Lake Malawi - Czech Republic - Tel Aviv 2019, Eurovision.tv (באנגלית בריטית) Albert Černý Wins The Third Semi-Final Of Szansa na Sukces, ESCBEAT, ‏2020-02-16 (באנגלית אמריקאית) IAN FOWELL, Albert Černý releases new single 'Nová Láska', ESC Covers, ‏4 בדצמבר 2020 IAN FOWELL, Řekla ano, pochlubil se zpěvák Albert Černý zásnubami s modelkou, iDNES.cz, ‏5 באוגוסט 2021
בני מקואנה

בני מקואנה (בצרפתית: Béni Makouana; נולד ב-28 בספטמבר 2002 בברזוויל שברפובליקה של קונגו) הוא כדורגלן קונגולזי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מונפלייה מליגת העל הצרפתית ובנבחרת הרפובליקה של קונגו. בתחילת הקריירה שלו שיחק מקואנה בדיאבלה נויר, עמה זכה בגביע הקונגולזי. בהמשך עבר לאקדמי SOAR מגינאה. ב-19 באוקטובר 2020 חתם מקואנה במונפלייה מליגת העל הצרפתית. ב-8 באוגוסט 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 3-2 לאולימפיק מרסיי במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022. ב-11 באוקטובר 2018 ערך מקואנה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה של קונגו, בניצחון 3-1 על נבחרת ליבריה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2019. דיאבלה נויר הגביע הקונגולזי (1): 2018 בני מקואנה, באתר Transfermarkt בני מקואנה, באתר Soccerway בני מקואנה, באתר National Football Teams בני מקואנה, באתר FootballDatabase.eu TRANSFERT : Béni Makouana, de l'ombre à Montpellier באתר La Semaine Africaine, ‏ 21 באוקטובר 2021 (בצרפתית) Beni Makouana, nouvelle recrue du MHSC באתר הרשמי של מונפלייה, 19 באוקטובר 2020 (בצרפתית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "בני מקואנה".
EFootball 2022

eFootball הוא משחק וידאו שפותח ופורסם על ידי Konami. זהו משחק חינמי לאחר שמותג מחדש לגמרי מהסדרה המקורית של Pro Evolution Soccer לסדרת eFootball. הגרסה הראשונה של המשחק, שכותרתה eFootball 2022, שוחררה ב -30 בספטמבר 2021. ב־21 ביולי 2021 פרסמה קונאמי סרטון בן שש דקות שחושף את המשחק החדש. ההודעה חשפה כי המותג Pro Evolution Soccer ירד. המשחק יצא ב-פלייסטיישן 4, פלייסטיישן 5, Microsoft Windows, Xbox One, Xbox Series X, אנדרואיד ו־iOS, ב -30 בספטמבר 2021. המשחק הוא הראשון שיעבוד על מנוע Unreal Engine 4. ב־8 באוקטובר 2021 הודיעה קונאמי כי תעדכן באגים ב-28 באוקטובר 2021. הליגות, הקבוצות והאצטדיונים הנוכחיים של המשחק הם: ליגות: פריימר ליג, הליגה הספרדית, סריה A, סרייה ב', ליגה 1, ליגת העל הארגנטינאית, ליגת העל הצ'יליאנית, הליגה התאילנדית הראשונה, ליגת האלופות האסיאתית קבוצות: ברצלונה, באיירן מינכן, יובנטוס, מנצ'סטר יונייטד, ארסנל, קורינתיאנס, פלמנגו, סאו פאולו, ריבר פלייט אצטדיונים: אליאנץ ארנה, אצטדיון אליאנץ, קאמפ נואו, אצטדיון האמירויות, אולד טראפורד עדכון התווסף ב -11 בנובמבר 2021, הכולל קבוצות מהליגות: צ'מפיונשיפ, הליגה הספרדית השנייה, ליגת העל הפורטוגלית, ליגת העל הטורקית, ליגת העל הרוסית, ליגת העל ההולנדית, ליגת העל הבלגית, ליגת העל הדנית, ליגת העל הסקוטית, ליגת העל השווייצרית, ליגת העל הברזילאית, הליגה השנייה בברזיל, MLS, ליגת העל היפנית (רק בגרסה ניידת). עם ההשקה, eFootball זכתה לקבלה שלילית מוחלטת של מבקרים ושחקנים, שמתחו ביקורת על "גרפיקה מחרידה", חוסר תוכן, מנוע גרוע ובקרות נוקשות. עם 92% ביקורות שליליות, הוא הפך למשחק עם הדירוג הגרוע ביותר בסטים יום לאחר ההשקה. מאוחר יותר התנצלה קונאמי על נושאים רבים של המשחק ואמר שהם יעבדו על שיפורו. מדיה וקבצים בנושא EFootball 2022 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של EFootball 2022 (בשפות מרובות) EFootball 2022, ברשת החברתית אינסטגרם EFootball 2022, ברשת החברתית טיקטוק
דיוגו קושטה

דיוגו מיירלש דה קושטה (בפורטוגזית: Diogo Meireles da Costa; נולד ב-19 בספטמבר 1999 ברוטריסט שבשווייץ) הוא כדורגלן פורטוגזי המשחק בעמדת השוער בקבוצת פורטו מליגת העל הפורטוגלית ובנבחרת פורטוגל. קושטה גדל במחלקת הנוער של פורטו מליגת העל הפורטוגלית. בשנת 2017 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. ב-25 בספטמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 1-0 על סנטה קלרה במסגרת גביע הליגה הפורטוגלית. ב-10 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בניצחון 1-0 על בואבישטה במסגרת המחזור ה-11 לעונת 2019/2020. לאחר שערך שלוש הופעות ליגה בלבד בשתי עונותיו הראשונות בקבוצה הבוגרת של המועדון, החל לשמש כשוער הראשון של המועדון בעונת 2021/2022. קושטה היה חלק מסגל נבחרת פורטוגל עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2021, וערך שש הופעות בטורניר. ב-9 באוקטובר ערך קושטה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פורטוגל הבוגרת, בניצחון 3-0 על נבחרת קטר במשחק ידידות. נכלל בסגל נבחרת פורטוגל לטורניר מונדיאל 2022. נכלל בסגל נבחרת פורטוגל לטורניר יורו 2024. במשחק שמינית הגמר מול נבחרת סלובניה, עצר שלושה פנדלים ברציפות בקרב ההכרעה של בעיטות העונשין בסיום ההארכה והביא לניצחון של נבחרת פורטוגל. מדיה וקבצים בנושא דיוגו קושטה בוויקישיתוף דיוגו קושטה, ברשת החברתית אינסטגרם דיוגו קושטה, באתר Transfermarkt דיוגו קושטה, באתר Soccerway דיוגו קושטה, באתר BDFutbol דיוגו קושטה, באתר WorldFootball.net דיוגו קושטה, באתר National Football Teams דיוגו קושטה, באתר FootballDatabase.eu דיוגו קושטה, באתר ESPN A lista de convocados de Portugal para o Mundial 2022 באתר MaiseFutbol, ‏ 10 בנובמבר 2022 (בפורטוגזית) Convocados para o Euro 2024 באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל הפורטוגלית, 21 במאי 2024 (בפורטוגזית)
אלכסנדר פודשיבלוב

אלכסנדר ויקטורוביץ' פודשיבלוב (ברוסית: Алекса́ндр Ви́кторович Подшива́лов )‏ (נולד ב-6 בספטמבר 1964 בסברדלובסק) הוא כדורגלן עבר רוסי ששיחק בעמדת השוער בקבוצות טורפדו מוסקבה, לוקומוטיב מוסקבה והפועל חיפה. כיום מאמן את שוערי קבוצת טורפדו-2 מהליגה הרוסית השנייה. הגביע הרוסי: 1993 שוער השנה ברוסיה: 1993 גביע הליגה הקוריאנית: 1996 מדיה וקבצים בנושא אלכסנדר פודשיבלוב בוויקישיתוף אלכסנדר פודשיבלוב, ברשת החברתית אינסטגרם אלכסנדר פודשיבלוב, ברשת החברתית VK אלכסנדר פודשיבלוב, באתר Transfermarkt אלכסנדר פודשיבלוב, באתר National Football Teams אלכסנדר פודשיבלוב, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אלכסנדר פודשיבלוב".
שלמה פטיט

רבי שלמה פטיט (גם רבי שלמה הצרפתי הקטן, נפטר בשנת 1305[דרוש מקור]) היה חכם שעלה לארץ ישראל בסוף המאה ה-13, והיה לאחד מראשי המקובלים בעכו. נודע בשל היותו אחד ממובילי המאבק בכתבי הרמב"ם. מעט מאוד ידוע על ראשית חייו, הוא נולד לרבי שמואל, והיה תלמידו של רבי שמואל בר יעקב. רבי שלמה מכונה הצרפתי עם זאת בשו"ת הרשב"א מובאות תשובות אליו ובהם מתואר כראש ישיבה בטולטילה. הוא עלה לארץ ישראל מפריז, כחלק ממה שנקרא עליית תלמידי רבי יחיאל מפריז והתיישב עמם בעכו, ואף הקים בה ישיבה. אחד מתלמידיו באותה תקופה הוא רבי יצחק דמן עכו, אשר הביא כמה מסורות בשמו. בישיבתו הביע התנגדות חריפה לפילוסופיה והטיף לתלמידיו כנגדה. ערך מורחב – פולמוס הרמב"ם אחרי שריפת כתבי הרמב"ם ב-1233 ושריפת התלמוד בפריז ב-1244 עלו תלמידי רבי יחיאל מפריז לארץ ישראל, כחלק מעליית בעלי התוספות, והתיישבו בעכו בשנת 1260 לערך והקימו בה ישיבה. בשנת 1280 בערך, רבי שלמה פטיט, בראש מתנגדי הרמב"ם מבין הקהילה הצרפתית בעכו, יצא בקנאות נגד כתבי הרמב"ם ובעיקר נגד ספרו מורה הנבוכים, לאחר שרבים התנגדו לו יצא לצרפת לגייס תומכים שיצטרפו אליו למאבק. פטיט אף ניסה להשיג חרם על ההוגים מאת האפיפיור אך תומכי הרמב"ם הקדימוהו וקיבלו "פסק" מאת האפיפיור הממליץ לקרוא את ספר מורה נבוכים בשל היותו מכחיש הקדמות ועל אף היות המחבר יהודי, קנס הוטל על מבזי הספר. לאחר שגייס כמה שצידדו בדעתו חזר לעכו, והחרים את ה'מורה נבוכים' ואת הלומדים בו. כחלק מהפולמוס אף הושחתה מצבתו של הרמב"ם. בתגובה למעשיו, הגיע לעכו בשנת 1288 רבי דוד הנגיד נכד הרמב"ם, ובסיוע ראש הגולה - רבי ישי בן חזקיה ובית דינו - שנים עשר חכמים נוספים, הטילו חרם נגדי על רבי שלמה פטיט. וכך הוא נכתב בתחילת האיגרת ובה דברי הנידוי: ויבוא המערער ויחפא על הספר הזה דברים אשר לא כן. ואז הזהרנו והסכמנו על כל מי שיוסיף להוציא דיבה על מורה נבוכים והמערער עליו, כי לא רצינו לענוש אלא אם כן הזהרנו כאשר ציוותה תורתנו התמימה. ועתה לא די לו שלא נמנע ולא נפחד מחרמינו ומנידויינו, אבל הוסיף על חטאת ופשע, והשתדל ללכת אל איי הים הרחוקים, והלך וחזר והביא עמו כתבים אשר חתימת רבנים בתוכם לפי דבריו, וגוזרים למנוע קריאת מורה נבוכים ולגונזו גניזת עולמים. — איגרת רבי דוד הנגיד. חרם נוסף הוטל על ידי רבי דוד בן דניאל ראש גולת מוצל, ועל ידי רבנים אחרים מרבני בגדאד. רבי דוד נכד הרמב"ם פנה לרשב"א וזה פישר בין הצדדים, ובעקבות פעילותו הוסרו כנראה החרמות ההדדיים. אולם, יש הסבורים שהפולמוס המשיך גם לאחר מכן ולא הסתיים עד חורבנה של הקהילה היהודית בעכו במהלך הכיבוש הממלוכי בשנת ה'נ"א (1291). איגרת רבי דוד הנגיד נגד המתנגדים לרמב"ם, באתר דעת חרם ראש הגולה רבי דוד מדמשק, באתר דעת אליהו אשתור, תולדות היהודים במצרים וסוריה - א, ירושלים תש"ד, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) שלמה בן שמואל מוירצבורג, דף שער בספרייה הלאומית חלק ב רנג וחלק ד סא, על נושא זה ראה שלמה זלמן הבלין, הקדמה לשו"ת הרשב"א רומא ר"ל, ירושלים תשל"ז, באתר אוצר החכמה פרשת וארא ופרשת בחוקתי תולדות היהודים בארץ ישראל פרק ח, המקור לכך הוא ספר שלשלת הקבלה עמ' לג:, אמינותו של הספר מפוקפקת. האיגרת באתר דעת. ראו, מנחת קנאות - מכתב אחרון, באתר ספריא יצחק איזק ואלכסנדר קליין, "הפולמוסים מסביב ללימוד חיבוריו של רבנו", הגותו של הרמב"ם על רקע ההגות הכללית והיהודית, באתר דעת.
צ'ונהלוגיה

צ'ונהלוגיה הוא האלבום אולפן השלישי והאחרון של נתנאל צ'ונה, שיצא ב-28 באוגוסט 2021. שנתיים לאחר פטירתו הפתאומית של נתנאל צ'ונה נמצאו שירים בעיזבונו של נתנאל על ידי משפחתו וחבריו אשר נתנו את הבסיס ליצירה של האלבום. חבריו התחילו בפרויקט האדסטרט למען מימון ביצוע השלמת האלבום, לזכרו של נתנאל. האלבום כולל 15 רצועות שהופקו על ידי מגוון רחב של מפיקים, על ידי חברי ההרכב פלא אוזן ובעיקר אברי "אברי ג'י" צפנת ופלואו נבו. אך גם גואטה, צוקוש, שירוטו, בריל, נינג'ה420, פאס וגם נתי בעצמו. השיר המפורסם ביותר הוא "מוזיקה לשודים". צ'ונהלוגיה לשמיעה במספר רחב של שירותי מוזיקה. האלבום האחרון של נתנאל צ'ונה, באתר ynet, 29 באוגוסט 2021 צ'ונהמאן לנצח בהדסטארט, באתר Headstart, ‏2021-09-24 מוסיקה לשודים באתר YouTube, באתר YouTube, ‏2021-09-24
חיים בן עטר (הראשון)

רבי חיים בן עטר (מכונה גם רבי חיים בן עטר הזקן; נפטר ה'תפ"א, 1721), היה ראש ישיבה בעיר סלא שבמרוקו בראשית המאה השמונה עשרה. סבו ורבו של רבי חיים בן עטר. רבי חיים בן עטר היה ראש ישיבה בבית הכנסת הגדול של העיר סלא שנקרא "צלאת בן עטר". למד תורה מפי השד"רים רבי חייא דיין ורבי אלישע חיים אשכנזי. היה ידוע בשקדנותו עד שגם את הלילות הקצרים הקדיש ללימוד תורה. נהג לקום בכל לילה ולומר תיקון חצות בבכיה. נודע בהחזקת לומדי תורה וביתו נחשב בית ועד לחכמים. בשנת ה'תס"ה נסע יחד עם בנו רבי משה ונכדו רבי חיים לעיר מקנס, כנראה במטרה לפקח על עסקי השותפות שלו עם אחיו, הנגיד רבי שם טוב בן עטר. במקנס הוא התאכסן שתי שנים ומחצה אצל רבי משה די אבילה. מתלמידיו היו הרבנים: חיים בן עטר נכדו, שמואל די אבילה, חתן של בנו רבי משה, ובנו של רבי משה די אבילה שאצלו שהה רבי חיים במקנס, ושלום בוזגלו. שמועות מדברי תורתו מובאות בספרות חכמי מרוקו. האריך ימים, כנראה יותר ממאה שנה, ונפטר בשנת ה'תפ"א. רבי משה בירדוגו כתב דרוש שאותו דרש להספדו. חיים בן עטר יעקב משה טולידאנו, נר המערב, "עמוד 154", ירושלים, תרע"א, באתר היברובוקס ראו: יעקב אבן צור, משפט וצדקה ביעקב א, "סימן יד, דף לב עמוד ד", אלכסנדריה, תרנ"ד, באתר היברובוקס. ראו: חיים בן עטר, חפץ ה', "הסכמת חכמי סלא", אמסטרדם, תצ"ב, באתר היברובוקס. שמואל די אבילה, אזן שמואל, "הקדמת המחבר", אמסטרדם, תע"ה, באתר היברובוקס. ראו: חיים בן עטר, חפץ ה', "הקדמת המחבר", אמסטרדם, תצ"ב, באתר היברובוקס. ראו: שלום בוזגלו, מקדש מלך ב, "דף ריח עמוד ב", אמסטרדם, תק"ט, באתר היברובוקס. השמועות כונסו בספר אגרות ותשובות רבינו חיים בן עטר, עמ' לד - לח, בני ברק, תשע"ב. משה עמאר (פרופסור), ראש משביר - דרשות עה"ת, מבוא עמ' 66, לוד, תשע"ו.
ניקולאי סקליפוסובסקי

ניקולאי סקליפוסובסקי (ברוסית: Николай Васильевич Склифосовский; 25 במרץ 1836 (יוליאני) – 30 בנובמבר 1904 (יוליאני)) הוא רופא רוסי שתרם רבות לפיתוח הרפואה בתחומי האימפריה הרוסית. ניקולאי סקליפוסובסקי נולד ב-25 במרץ (6 באפריל לפי הלוח הגריגוריאני) בכפר קרנטין לא רחוק מדובוסרי (כיום בשטח טרנסניסטריה). הוא היה תשיעי מ-12 בני המשפחה. לאחר פטירת אשתו, אביו העביר את ניקולאי ועוד כמה ילדים קטנים לבית יתומים באודסה. הוא עצמו נפטר לאחר מספר שנים. ניקולאי סקליפוסובסקי סיים בית הספר באודסה עם מדליית כסף והתקבל ללימודי רפואה באוניברסיטת מוסקבה. בשנת 1859 הוא סיים את הלימודים וחזר לאודסה בה עבד בבית חולים. בשנים 1866–1867 סקליפוסובסקי עבר השתלמויות בגרמניה, צרפת ואנגליה. בין היתר הוא עבד בחזית הלחימה במהלך מלחמת אוסטריה–פרוסיה ומלחמת צרפת–פרוסיה כרופא בצבא פרוסיה. הוא חזר לאודסה ומונה למנהל מחלקת כירורגיה. בשנת 1870, בהמלצת ניקולאי פירוגוב, סקליפוסובסקי הוזמן להרצות באוניברסיטת קייב. בשנת 1871 סקליפוסובסקי עבר ללמד לאקדמיה לרפואה בסנקט פטרבורג. במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) הוא היה בין הרופאים המובילים בצבא הלוחם. הוא ריכז את ניסיונו הצבאי במספר ספרים שפרסם באותה תקופה. בשנת 1880 סקליפוסובסקי עבר לאוניברסיטת מוסקבה, תוך זמן קצר מונה לפרופסור ובשנים 1882–1888 היה דיקן פקולטה לרפואה. ניקולאי סקליפוסובסקי פיתח שיטות לטיפול בפצועים בשדה הקרב שהקטינו באופן משמעותי את מספר מקרי המוות אצל פצועים. בשנת 1883 הוא היה בין מקימי איגוד הכירורגים הרוסי והיה יושב ראש הארגון בשנים 1883–1894. בשנת 1893 הוא עבר לסנקט פטרבורג בה ניהל אקדמיה לרפואה. בהיותו בסנקט פטרבורג הוא עבר שבץ מוחי ועבר להתגורר באחוזה פרטית באזור פולטבה. הוא לא הצליח להשתקם ונפטר בשנת 1904. במהלך פעילותו כרופא סקליפוסובסקי כתב כ-70 עבודות מחקר בתחום הרפואה. מדיה וקבצים בנושא ניקולאי סקליפוסובסקי בוויקישיתוף קורות חיים באתר אוניברסית מוסקבה קורות חיים בספר של מיכאיל שוייפט
הנסיך אולג (צוללת)

K-552 "הנסיך אולג" (ברוסית: Князь Олег) הוא שמה של צוללת גרעינית רוסית. זהו כלי השיט החמישי של פרויקט 955 "בוריי" והשני על פי פרויקט 955A "בוריי-A". מאפיין ייחודי של צוללות בוריי-A הוא בכך שהן אינן משתמשות בצבר של דגמים קודמים של צוללות גרעיניות (כגון שצ'וקה-B או אנטיי) במהלך בנייתן, מה שמאפשר למצות באופן מלא את הפוטנציאל של צוללות הדור הרביעי. הצוללת נקראת על שם הנסיך הגדול הרוסי אולג. בתחילה תוכננה השלמת בנייתה ל-19 ביולי 2014, אך נדחתה בשבוע ובנייתה החלה ב-27 ביולי 2014. ב-17 בפברואר 2015 נערכה הצוללת הגרעינית לקראת ניסויים הידראוליים. ב-14 בנובמבר 2016, נבדק גוף הצוללת לאטימות. ב-16 בנובמבר 2017 הודיע ראש החברה לבניית ספינות, אלכסיי רחמנוב, על בעיות במימון בניית הצוללת. בינואר 2018 פורסם כי מפעל קולומנסקי עיכב את אספקת הגנרטור מדגם 2-28DG בכמעט שנה. לבסוף, ב-16 ביולי 2020 הושקה הצוללת. ב-30 במאי 2021 נכנסה הצוללת הגרעינית לראשונה לניסויי ים במפעל המייצר. ב-21 בדצמבר 2021 נקלטה לשירות מבצעי בצי הרוסי. מדיה וקבצים בנושא הנסיך אולג בוויקישיתוף "Объем Гособоронзаказа-2014 на Севмаше выполнен полностью". סבמאש. 2015-02-17. נבדק ב-2015-02-22. В ОСК сообщили о нехватке денег на строительство пятой подлодки «Борей» Подводный ракетоносец «Князь Олег» почти год не может получить дизель-генератор