laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קמבל

קמבל (באנגלית: Kemble) הוא כפר במחוז גלוסטרשייר, אנגליה. כפר זה נמצא במרחק כששה קילומטרים ממוצאו של נהר התמזה, הוא הכפר הראשון על נהר התמזה. חלקים מהכנסייה היפה שלו מתוארכים לשנת 1250. הכפר קמבל היה בעבר צומת מסילות ברזל מרכזי, אשר חיבר את קו גולדן ואלי העובר מסווינדון לצ'לטנהאם, עם הקווים שהסתעפו ממנו. קווים נוספים אלה אינם פעילים מאז שנות ה-60, אולם בכפר נותרה תחנת רכבת גדולה ובעלת חשיבות, בה עוברים מספר רב של נוסעים מדי יום. תחנה מקומית זו לא נפתחה לנוסעים עד שנת 1882, אז החליפה את דרך טטברי הסמוכה. בכפר נמצא שדה התעופה קמבל אשר שימש בעבר כשדה אימונים של הצוות האירובטי "החיצים האדומים" של חיל האוויר המלכותי. כיום משמש שדה התעופה כמוזיאון של אווירונאוטיקה. מדיה וקבצים בנושא קמבל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קמבל אתר המוזיאון שבשדה התעופה קמבל אוסף בריסטול אירו Trains to Kemble, trainline
צומת

צומת (לשון זכר; הת"ו שורשית: צ־מ־ת) הוא מפגש בין שתי דרכים או יותר. מבנה נפוץ של צומת הוא בצורת צלב שבו שתי דרכים חוצות זו את זו. בחוקי התעבורה נקבעו כללים להסדרת התנועה בצומת, ובפרט כללי זכות קדימה. פעמים רבות משמשים תמרורים ורמזורים להסדרת התנועה בצומת. לביטולו של צומת משמש מחלף, שבו הדרכים מופרדות במפלסים שונים. פעמים רבות מוסדר גם מעברם של הולכי רגל בצומת, באמצעות מעברי חצייה. צומת T: צומת שבו דרך מסתיימת באמצעה של דרך אחרת, כך שמפגש הוא דמוי האות T. לצומת זה שלוש זרועות, ששתיים מהן מהוות דרך אחת. נקרא גם צומת קמץ, משום שהמפגש הוא דמוי קמץ. צומת הצטלבות: מפגש שבו שתי דרכים חוצות זו את זו בצורת צלב. זהו המבנה הנפוץ ביותר של צומת. צומת שבו יש חמש או שש זרועות. (לדוגמה – "צומת העשור" בקריות הידוע בשם "צומת צבר" או צומת הרחובות מרמורק, יהודה הלוי, אבן גבירול, לסקוב וקרליבך בתל אביב) הסדרת התנועה בצומת נועדה למנוע מצב שבו שני כלי רכב נכנסים אליו בבת אחת, מצב שעלול להוביל לתאונת דרכים. להסדרת התנועה בצומת משמשות שיטות אחדות: צומת בלתי מוסדר: בצומת כזה לא נעשה כל צעד פיזי להסדרת התנועה, ולפיכך חלים בו כללי מתן זכות קדימה. תמרור "תן זכות קדימה": בחלק מהדרכים הנכנסות לצומת מוצב תמרור "תן זכות קדימה", המורה לנהג המגיע בדרך זו להיכנס לצומת רק אם אינו מפריע לנהגים אחרים הנכנסים אליו. תמרור "עצור": בחלק מהדרכים הנכנסות לצומת מוצב תמרור עצור, המורה לנהג המגיע בדרך זו לעצור עצירה מוחלטת, ורק לאחר מכן להיכנס לצומת רק אם אינו מפריע לנהגים אחרים הנכנסים אליו. צומת מרומזר: בכל הדרכים הנכנסות לצומת מותקנים רמזורים, המורים לנהגים האם לעצור (רמזור אדום) או לנסוע (רמזור ירוק). בשעות בהן הרמזורים מהבהבים בצהוב יש להתנהג על פי הכללים של צומת בלתי מרומזר. מעגל תנועה: במרכז הצומת ישנה דרך בצורת מעגל, וכל הדרכים המגיעות לצומת משתלבות במעגל זה. זכות הקדימה היא לרכב הנמצא במעגל התנועה. כמו כן נדרשים הנהגים שלא להיכנס לצומת מרומזר כשאין אפשרות בטוחה לסיים את חציית הצומת לפני שהרמזור מתחלף, כדי לא לפגוע בנתיבי הכביש האחרים. במקרים רבים, ניתן לפנות בצומת מכל זרוע הנכנסת אליו לכל זרוע היוצאת ממנו, אך פעמים אחרות יש הגבלות: אחת הזרועות (או יותר) היא חד-סטרית, כלומר היא נכנסת לצומת, אך אי אפשר לצאת אליה. פניות מסוימות, בעיקר פנייה שמאלה, אסורות, אף שניתן להיכנס לאותה זרוע מזרועות אחרות בצומת (באמצעות פנייה ימינה או נסיעה ישר). לעיתים דרך הנכנסת לצומת מחולקת לנתיבים אחדים, שלכל אחד מהם נקבעו כיווני התנועה המותרים בו: פנייה ימינה, נסיעה ישר, פנייה שמאלה. לעיתים מאפשר נתיב אחד צירוף של כיווני נסיעה אחדים. צֹמֶת – זכר או נקבה?, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏25 ביולי 2010 כבישים – מחלפים וצמתים, דף שער בספרייה הלאומית תצלום אוויר של צומת העשור בגוגל מפות תצלום אוויר של הצומת בגוגל מפות
טאקה יונסקו

טאקה יונסקו (ברומנית: Take Ionescu‏; 25 באוקטובר 1858 - 2 ביוני 1922), מדינאי רומני מתון, עורך דין, עיתונאי ודיפלומט, אשר שימש כראש ממשלת רומניה לתקופה קצרה (בין ה-18 בדצמבר 1921 עד ה-19 בינואר 1922). טאקה יונסקו נולד בפלוישט למשפחה מהמעמד הבינוני-נמוך בשם דומיטרו גיצה יון. בשנות ילדותו שהה בבוקרשט לשם משפחתו עברה ומאוחר יותר בגיורגיו (Giurgiu). את לימודיו הגבוהים השלים באוניברסיטת סורבון בפריז, כדוקטור למשפטים. בזמן לימודיו בפריז פגש באשתו לעתיד, בסיה ריצ'רד, סטודנטית אנגליה. הם נהפכו לבני הזוג בברייטון וב-1881 נישאו בנישואים אורתודוקסים בלונדון. בני הזוג התיישבו בבוקרשט אך לעיתים קרובות ביקרו באנגליה את משפחתה של בסיה. טאקה פתח משרד עורכי דין מצליח והפך לנשיא אגודת עורכי הדין במחוז אילפוב ובבוקרשט. במקור היה טאקה חבר במפלגה הלאומית ליברלית (PNL) ולאחר הבחירות של 1884 שימש כנציג המפלגה בבית התחתון. בבחירות של 1888 נבחר כנציג עצמאי מטעם קראיובה לאחר שעזב את המפלגה, וב-1891 חבר למפלגה השמרנית. בממשלתו של לסקר קטרג'יו שימש כשר הדתות והחינוך (1891-1895), ופעם נוספת בממשלתו של גאורגה קנטאקוזינו (אפריל 1899-ינואר 1900), וכשר החוץ בשתי ממשלותיו של קנטאקוזינו (ינואר-יולי 1900; 1904-1907). ב-13 ביוני 1920 מונה כשר החוץ תפקיד בו שירת עד 16 בדצמבר 1921. ב-18 בדצמבר 1921 נבחר כראש ממשלת רומניה, אך כיהן בתפקיד זה חודש בלבד לאחר הצעת אי אמון מצידו של המלך פרדיננד שקיווה להחזיר את אלכסנדרו אוורסקו לשלטון. במשך ביקורו באיטליה בקיץ 1922 לקה יונסקו במחלת טיפוס הבטן ונפטר בסנטריום ברומא. ב- 1914 הבטיח טאקה יונסקו להעניק אמנציפציה ליהודים, שהתבטאה בעיקר בהבטחה למתן אזרחות ליהודים אשר השתתפו במלחמת הבלקן השנייה לצד רומניה, אך צעדים אלה התבטלו עם בחירתו של יון ק. ברטיאנו כראש ממשלה בינואר 1914. מדיה וקבצים בנושא טאקה יונסקו בוויקישיתוף
(You Drive Me) Crazy

(You Drive Me) Crazy (בעברית: אתה משגע אותי) הוא הסינגל השלישי של זמרת הפופ האמריקאית בריטני ספירס, מתוך אלבום הבכורה שלה, ...Baby One More Time. השיר יצא בשתי גרסאות, גרסת הסינגל (רמיקס) וגרסת האלבום. לתחנות הרדיו ולחנויות יצא השיר תחת השם "(You Drive Me) Crazy (The Stop! Remix)". הרמיקס נכלל מאוחר יותר באלבום האוסף Greatest Hits: My Prerogative. זוהי גרסה ממוקססת של השיר והיא יותר קצבית יותר ומכילה אלמנטים של דאנס בניגוד לגרסת הטין פופ הרגילה. גרסת הרמיקס נכללה בפסקול הסרט "Drive Me Crazy" בכיכובו של אדריאן גרנייה אשר יצא לאקרנים ב-28 בספטמבר 1999. בסיבובי הופעות הופיעה ספירס עם שתי הגרסאות. השיר זכה להצלחה וביקורות חיוביות, והיה לשיר השני של ספירס להתברג לעשירייה הפותחת של בילבורד הוט 100. וידאו קליפ צולם לגרסת הרמיקס בלבד, שהיה לשיר השני שצולם עליו פרק של "Making The Video" בערוץ MTV. השיר הפך ללהיט בארצות הברית. הסינגל נכנס לעשרת המובילים במצעד הבילבורד ונשאר במקום העשירי במשך שבוע, בשל ההשמעות הרבות בתחנות הרדיו. למרות זאת, הסינגל נכשל במכירות ולא נכנס למצעד "100 הנמכרים". הגורם להיקף המכירות נמוך היה העובדה שהסינגל יצא לאור בפורמט "12, אשר באותה תקופה מעמדו היה פחות מהפורמט הרגיל. הסינגל מכר 409,000 עותקים בצרפת וקיבל מעמד זהב, בגרמניה מכר כ-250,000 עותקים וקיבל מעמד זהב גם כן ובבריטניה מכר כ-286,000 עותקים והגיע למעמד כסף. ספירס הפכה למקליטת הסינגלים הנמכרת ביותר בבריטניה בשנת 1999 כשמכרה יותר משני מיליון עותקים של סינגלים בפחות משנה. הסינגל מכר יותר מ-4,200,000 עותקים ברחבי העולם. בישראל נחל הצלחה גדולה והגיע למקום הראשון במצעד הגלגלצ. נכון לינואר 2020 כמות הצפיות עומדות על כ 120 מיליון. הווידאו קליפ לסינגל זה צולם על ידי נייג'ל דיק, הבמאי של שני הקליפים הקודמים של ספירס. בשנת 2000, הקליפ היה מועמד בטקס פרסי הווידאו של ערוץ MTV בקטגוריית "Best Dance Video", דבר שגרם לספירס להתגאות בעבודתה, שכן כל הקונספט של הקליפ היה רעיון שלה. הקונספט של הקליפ אשר צולם בקליפורניה, היה בתוך מועדון בו ספירס שרה ומופיעים בקטעי כוריאוגרפיה. בקליפ מופיעים גם השחקנים מליסה ג'ון הארט ואדריאן גרינר, בשל העובדה שהיו חלק מהקאסט של הסרט "Drive Me Crazy". ספירס אף הופיעה בפרק פתיחת העונה הרביעית של סברינה המכשפה הצעירה, בה מככבת ג'ון הארט. השיר הוכח כלהיט עולמי נוסף של ספירס כאשר הפך למקום הראשון בישראל, יפן, בלגיה, וספרד ונכנס אל תוך עשרות הגדולים בעוד כ-18 מצעדים בעולם. מידע על היצירה "Crazy" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Crazy" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Crazy" באתר Discogs סרטון השיר "Crazy" באתר יוטיוב United World* Chart - singles & airplay - COUNTDOWN 1999, באתר media traffic UKBritney.tv Britney Spears — (UK)‎
Born to Make You Happy

Born to Make You Happy (בעברית: נולדתי כדי לעשות אותך מאושר) הוא הסינגל הרביעי של זמרת הפופ האמריקאית בריטני ספירס, מתוך אלבום הבכורה שלה ...Baby One More Time. לעומת הסינגלים הקודמים של ספירס, השיר לא שוחרר בארצות הברית, וזכה להצלחה והכרה באירופה בלבד. הסינגל הגיע למקום הראשון בארבע מדינות, ובכל שאר המדינות, למעט איטליה וספרד, התברג בעשיריה הפותחת. הסינגל יצא בקנדה ובאירופה בסוף שנת 1999 ובבריטניה בתחילת שנת 2000. בילי וודרוף ביים את הקליפ לשיר שצולם בלוס אנג'לס. הקליפ מראה את ספירס נזכרת ברגעים עם בן זוגה לחיים, לצד קטעי ריקוד. הרעיון המקורי של הקליפ היה להראות את ספירס בחלום, בו היא רוצה לספר לחברה לשעבר שהיא בהיריון ממנו. הרעיון נדחה לאחר שדלף לתקשורת, שנתנה ביקורת שלילית על הרעיון. הסינגל שיצא למכירה כלל הקלטת "דמו" של השיר, אשר נקראה "בונוס רמיקס". הדמו הכיל צלילים אקוסטיים ויותר דגש על קולה של ספירס. הסינגל הפך ללהיט גדול בבריטניה, ונכנס לפסגת מצעדי הפזמונים, ונמכר בבריטניה בלבד בכמות של 335,000 עותקים וקיבל מעמד כסף. בשוודיה הגיע למקום השני ומכר כיותר מ-30,000 עותקים וקיבל מעמד פלטינה. ברחבי העולם נמכרו כ-3,675,000 עותקים של הסינגל, בנוסף הצליח להיכנס לעשרת המובילים בצרפת, אוסטריה, איטליה, הולנד, ופינלנד. בישראל הסינגל הצליח מאוד, והגיע למקום ה-1 בגלגלצ ושהה בו משך שלושה שבועות. מידע על היצירה "Born to Make You Happy" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Born to Make You Happy" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Born to Make You Happy" באתר Discogs סרטון השיר "Born to Make You Happy" באתר יוטיוב
From the Bottom of My Broken Heart

From the Bottom of my Broken Heart (בעברית: מעומק ליבי השבור) אשר נכתב והופק על ידי אריק פוסטר, הוא הסינגל החמישי והאחרון של זמרת הפופ האמריקאית בריטני ספירס מתוך אלבום הבכורה שלה, ...Baby One More Time. לעומת "Born to Make You Happy" שהופץ רק באירופה, הסינגל הופץ רק באמריקה הצפונית ואוקיאניה. השיר הוא הבלדה המסחרית הראשונה של ספירס, וזכה להצלחה מתונה כאשר התברג במקום ה-14 בבילבורד הוט 100 ובמקום הראשון במצעד המכירות בארצות הברית. זהו הסינגל היחיד מאלבום הבכורה שלא נכלל באלבום הלהיטים של ספירס, Greatest Hits: My Prerogative. הקליפ לשיר בוים על ידי גרגורי דארק, והוקרן בהקרנת בכורה ב-19 בדצמבר 1999. בקליפ נראית ספירס עוזבת את העיירה בה גדלה כשהיא משאירה את אהבת נעוריה מאחור, תוך שהיא נזכרת בכל הרגעים שחוו יחדיו. השיר הפך ללהיט במצעד הבילבורד האמריקאי "100 הסינגלים הנמכרים" ואף הגיע למקום הראשון. הסינגל נכנס למקום ה-14 במצעד הבילבורד בארצות הברית הודות למכירות הסינגל, אשר קיבל מעמד פלטינה לאחר מכירות של יותר ממיליון עותקים, בהשוואה לסינגלים הקודמים מהאלבום ששוחררו לתחנות הרדיו בלבד סינגל זה היה היחיד מהאלבום חוץ מסינגל הבכורה שמכר 1,000,000 עותקים. הסינגל לא נחל הצלחה בתחנות הרדיו. באוסטרליה קיבל הצלחה נמוכה, ונכנס רק למקום ה-37 במצעד הפזמונים. בקנדה נכנס הסינגל ל-25 המובילים. מידע על היצירה "From the Bottom of My Broken Heart" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "From the Bottom of My Broken Heart" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "From the Bottom of My Broken Heart" באתר Discogs סרטון השיר "From the Bottom of My Broken Heart" באתר יוטיוב מידע על From the Bottom of My Broken Heart, באתר המצעד של ניו זילנד ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בריוש

בְּרִיּוֹשׁ (בצרפתית: Brioche) הוא מאפה מהמטבח הצרפתי עשוי מבצק שמרים עשיר במיוחד, שתכולת הביצים והחמאה הגבוהה שבו מעניקה לו פנים רך ואוורירי. לבריוש קרום כהה, מוזהב ומבריק מהברשת ביצים או לעיתים ביצים בתוספת חלמונים. בבריוש אחוזי החמאה הם בדרך כלל ביחס של בין 1:4 ל-9:10 יחידות חמאה לקמח, כשברוב הפעמים היחס הוא 1:2. הצורה המפורסמת ביותר של הבריוש, היא ה-Brioche a Tete כלומר בריוש עם כובע. בריוש כזה נאפה בתבנית עגולה מסולסלת והוא מורכב משני חלקי בצק. החלק העליון הוא כדור המונח מעל החלק התחתון ולכן מזכיר כובע. ניתן לאפות אותו ככיכר או כמאפה אישי. כיום יש הממלאים אותו במילויים שונים, מתוקים או מלוחים. הבריוש נולד בנורמנדי במאה ה-14. לחם הבריוש מוזכר כבר בימי הביניים, אז הכינו אותו באופן דומה למאפה הנוכחי. המילה הופיעה לראשונה בשנת 1404, אך מקור השם שנוי במחלוקת. בין ההשערות הדמיוניות ניתן למנות את ההנחה שהשם נגזר מהמילה bris ו- hocher, הנחה אחרת לפיה מקורו במילה Briochins (תושב הקומונה סן-בריו (Saint-Brieuc)), והנחה שלישית, לפיה נובע השם מפועל בצרפתית עתיקה, broyer, שפרושו "לטחון". ז'אן-ז'אק רוסו העיר באוטוביוגרפיה "הווידויים", אותו פרסם בשנת 1782, כי יש המספרים על "נסיכה גדולה" שייעצה לאיכרים רעבים: "S’ils n’ont plus de pain, qu’ils mangent de la brioche", היינו, "אם אין להם לחם, שיאכלו בריוש" (המשפט תורגם לעברית: "אם אין להם לחם, שיאכלו עוגות"). משפט זה מיוחס לרוב, בטעות, למלכה מארי אנטואנט, אשתו של לואי השישה עשר. ישנה סברה המייחסת את האימרה למריה תרזה, אשתו של לואי הארבעה עשר, או אריסטוקרטית אחרת. מרקם צרפתי, טעם איטלקי: לחמניות בריוש עם בזיליקום, באתר Xnet‏, 22 בפברואר 2017 יפה עירון-קוץ, פריז, בריוש טוב: מאפה זהב פריזאי, באתר ynet, 14 בפברואר 2014 מיכל לוי-אלחלל, מגזין "שף", בריוש: הלחם הכי טעים בעולם, באתר ynet, 15 במאי 2005
אליעזר רפאלי

אליעזר רפאלי (18 בספטמבר 1926, י' בתשרי ה'תרפ"ז - 27 במאי 2018, י"ג בסיוון ה'תשע"ח) היה ממייסדי אוניברסיטת חיפה ונשיאה הראשון. אליעזר רפאלי נולד בתל אביב. בצעירותו היה חבר בתנועת הנוער "המחנות העולים". למד בבית הספר החקלאי "מקוה ישראל". בקיץ 1944 התגייס לפלמ"ח; שהה בהכשרה בקיבוץ מעוז חיים ולאחר מכן בחפציבה. ב-1946 נמנה עם מקימי קיבוץ משמר הנגב. בנוסף, קיבל הכשרה מחתרתית בתחום הקשר. במהלך מלחמת העצמאות לחם במסגרת הגדוד השני בנגב ושימש בתפקידי קשר. ביוני 1948 תפעל תחנת קשר ששמרה על הקשר עם ירושלים ועם המטכ"ל. לאחר המלחמה חזר לקיבוץ משמר הנגב אך ב-1953 עבר להתגורר במעגן מיכאל. לאחר מכן התגורר בחיפה עד סוף ימיו. ב-1957 יצא רפאלי ללימודים בארצות הברית, שם למד תחילה באוניברסיטת הניו סקול ולאחר מכן למד היסטוריה באוניברסיטת קולומביה וקיבל בה תואר שני. לאחר שחזר לישראל בשנת 1961, החל ללמד בסמינר הקיבוצים ובהדסים. בשנת 1962 מונה למנכ"ל המכון האוניברסיטאי של חיפה, שהפך לאוניברסיטת חיפה. בין 1973 ל-1977 שימש כנשיא האוניברסיטה ולאחר מכן, כיהן כנגיד המוסד למשך כל ימי חייו. לאחר פרישתו מנשיאות אוניברסיטת חיפה (1978) מונה למנכ"ל פרויקט שיקום שכונות וכיהן בתפקיד זה עד שנת 1981. לאחר מכן תכנן את מרכז השיקום של איל"ן בקריית חיים. היה סגן נשיא של NCLI וחבר במועצת נשיאי הארגונים היהודיים. חיבר את הספר "התחלתי", שיצא לאור בשנת 2007. רפאלי היה יו"ר הוועד המנהל של המכון לחקר החינוך לשלום. ב-2002 הוענק לו עיטור ההוקרה "יקיר חיפה" וב-2003 קיבל תואר דוקטור של כבוד מאוניברסיטת חיפה. ב-1947 נישא לשושנה אורנשטיין, ונולדו להם בת ובן. בשנת 1952, השניים נפרדו. ב-21 בינואר 1954 נישא בשנית לד"ר דבורה אשכול, בתו של לוי אשכול, שלמדה באוניברסיטת קולומביה (שם למד גם אליעזר רפאלי), וסיימה את לימודי הדוקטורט שלה בביוכימיה בטכניון בחיפה. היא נפטרה בשנת 2001. לשניים שלושה בנים, בהם פרופ' שיזף רפאלי ופרופ' אשכול רפאלי. נפטר במאי 2018. הובא למנוחות בבית העלמין של קבוצת דגניה ב'. מדיה וקבצים בנושא אליעזר רפאלי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אליעזר רפאלי (באנגלית) חיים איזק, מי אתה, אליעזר רפאלי?, דבר, 26 באוקטובר 1977 אליעזר רפאלי, באתר הפלמ"ח שושן מנולה, הנשיא הראשון של האוניברסיטה הלך לעולמו, באתר כלבו – חיפה והצפון, 27 במאי 2018 נשיאים, באתר אוניברסיטת חיפה (ארכיון) אליעזר רפאלי נבחר לנשיא אונ' חיפה, דבר, 29 באפריל 1974 א. רפאלי נבחר לנשיא האוניברסיטה של חיפה, מעריב, 29 באפריל 1974 יוסי גולדשטיין, אשכול - ביוגרפיה, עמ' 359.
חג'אז

חִג'אז (בערבית: الحجاز) הוא אזור במערב ערב הסעודית. העיר המרכזית בחג'אז היא ג'דה, אך הוא מוכר יותר בשל העיר הקדושה למוסלמים שבו - מכה. כאזור, "החג'אז" הוא בעל משמעות היסטורית ופוליטית לעמים הערביים ולאסלאם. פירוש השם חג'אז הוא "מחסום" או "גבול". חבל ארץ הררי זה משמש כמפריד גאוגרפי בין המישורים המדבריים של חצי האי ערב לבין ים סוף. החל במאה ה-7 היה האזור למרכז המדינה הערבית האסלאמית שהוקמה על ידי מוחמד וממשיכיו. אחרי שהועברה בירת המדינה לדמשק הפכה חג'אז לחלק מהח'ליפות האומיית ומאוחר יותר עברה תחת שליטת הח'ליפות העבאסית שבירתה הייתה בגדאד. בהמשך הייתה שנים רבות תחת שלטונן של מצרים ושל האימפריה העות'מאנית, אולם זכתה לתקופה קצרה של עצמאות פוליטית בראשית המאה ה-20. היה זה אחד מהאזורים שהוסתו למרוד בעות'מאנים על ידי לורנס איש ערב הבריטי במהלך מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1916 הכריז חוסיין בן עלי, השריף של מכה, על עצמאות האזור, אולם בשנת 1924 נגזלו ממנו סמכויותיו על ידי אבן סעוד מנג'ד הסמוכה. הסיפוח היה שלב מכריע ביצירת ערב הסעודית. מסילת הרכבת החיג'אזית השושלת ההאשמית ערבית חג'אזית מדיה וקבצים בנושא חג'אז בוויקישיתוף חג'אז, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) חיג'אז (ערב הסעודית), דף שער בספרייה הלאומית שטרות מחג'אז עוזי רבי, סעודיה – ממלכת נפט במבוכי הדת והפוליטיקה (ספר 7 בסדרה המזרח התיכון בימינו), האוניברסיטה הפתוחה, תשס"ח–2007, עמ' 20.
פטל (סוג)

פטל (שם מדעי: Rubus) הוא סוג של שיח בעל פרחים ממשפחת הוורדיים, הכולל למעלה מ-250 מינים ותת-מינים, הגדלים בכל אזורי העולם, בעיקר בצפון הממוזג; ישנם מינים תרבותיים שפירותיהם משמשים למאכל, להכנת ריבות ומיצים. למרבית מיני השיח יש חוחים בדומה לוורדים, בהם הם נעזרים כדי לטפס על קירות ומבנים. יוצא דופן מבחינה זו הוא הפטל האדום, שגבעוליו ישרים וחלקים. הפירות של כל מיני הפטל הם בצורת מקבץ גרגרים זעירים, הסדורים בצורה מעגלית סביב העוקץ. אשכולות הפטל מתוקים-חמוצים והם טובים למאכל אדם. קוצי הפטל מעוקלים, חדים ודוקרים. בקטיף פטל עלולים להיפצע מקוציו. בארץ ישראל נפוצים שני מיני בר: פטל לביד ופטל קדוש, על-פי רוב בקרבת מקורות מים, למשל באפיקי נחלים. בגידול מסחרי בישראל קיימים גידולים של פטל אדום (מתת-הסוג פטל) ושל אוסנה. שיח הפטל הוא למעשה מערכת של נצרים רבים. את זני הפטל מקובל לחלק לזני 'פלוריקן' הנותנים יבול פעם אחת בלבד על הענף הדו-שנתי ולזני 'פרימוקן' הנותנים יבול אחד – מיד בשנה הראשונה, ויבול שני בהמשך, מן הענפים הצדדיים. המכנה המשותף בין שני סוגי הזנים של הפטל שהנצר אינו מתקיים יותר משנתיים. אופן גדילתו של שיח הפטל, שבו השיח עצמו הוא רב-שנתי אך כל אחד מנצריו מוציא פרי רק פעם אחת ולכל היותר פעמיים, עורר דיון הלכתי רחב בשאלה האם יש להגדירו כעץ או כירק. לשאלה זו ישנן השלכות לעניין איסור ערלה ולעניין ברכות הנהנין: יש אומרים שברכתו בורא פרי העץ ויש אומרים שברכתו בורא פרי האדמה. מספק יש לברך "אדמה", שנפטר בה בכל אופן. פטל, באתר ITIS (באנגלית) פטל, באתר NCBI (באנגלית) פטל, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פטל, באתר Tropicos (באנגלית) פטל, באתר GBIF (באנגלית) פטל, באתר IPNI (באנגלית) פטל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) עוזי רביד, "פטל (סוג)", בספר "בשומות וטעמים טבעיים" אילון גלעד, איך קיבל ה"פֶּטֶל" את שמו ומה הקשר שלו לסנה הבוער?, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2015 שמואל זילכה, פירות גרגריים: תמונת מצב 2014, עלון הנוטע ס"ח, ארגון מגדלי הפירות בישראל, 2014, עמ' 32-36 הרב יואל פרידמן, הפטל אילן או ירק לעניין ערלה וברכות, באתר למעשה - אקטואליה הלכתית. הרב אליעזר מלמד, הגדרת העצים החייבים בערלה, באתר פניני הלכה. הרב שניאור זלמן רווח, מהו דין פטל לגבי שנת ערלה, באתר המכון למצוות התלויות בארץ. (ארכיון) עיין במשנה ברורה בסימן ר"ג ס"ק א'-ג'. ובחיי אדם, נ"א ס"ט כתב לברך בורא פרי העץ, וכן כתב בערוך השלחן, ר"ג ס"ה. ובש"ת מהרש"ם, ח"א קצ"ו צידד שברכתו אדמה אך למעשה כתב שהמנהג לברך עץ, וכן כתב בשו"ת אגרות משה ולברך עץ. ובקצה"ש כתב לברך בורא פרי האדמה וכן הביא בספר "ותן ברכה" בשם הגרש"ז אויערבאך לברך בורא פרי האדמה מספק. ובספר "כיצד מברכים" עמוד יג' כתב שכיוון שהפטל גדל בגזע עצמו ולא מהענפים יש עליו ספק בברכתו. ובימינו ידוע שחש זני פטל שגזעם לא מתקיים משנה לשנה לפיכך ודאי שאין לברך עליו עץ.
עקומת למידה

עקומת למידה היא עקומה המתארת את הקשר בין זמן הלמידה של מיומנות מסוימת להתקדמות של הלומד בביצוע המשימה הנלמדת. שימושה הראשוני היה בפסיכולוגיה קוגניטיבית, אך מאז התרחב השימוש בה לענפי הכלכלה, לחקר ביצועים, להנדסת תעשייה וניהול ועוד. מספר מונחים חליפיים או קרובים מתארים עקומת למידה, בהקשרים דומים, כעקומת ניסיון, עקומת הזנק, או עקומת יעילות. בדרך כלל מתוארת העקומה באופן הבא: על ציר ה-X מונח מספר הפעמים שביצע הלומד את המשימה הנלמדת, החל מהראשונה והלאה, בעוד על ציר ה-Y מתאימה הפונקציה לכל פעם ופעם את הזמן שהיה דרוש להשלמת המשימה (ולעיתים את עלותה הכספית). ברוב המקרים צפויה להתהוות עקומה יורדת משמאל לימין, משום שערכו של הניסיון הנצבר והמיומנות הנרכשת (ארה קונדרה) אמור לאפשר את ביצוע המשימה בזמן קצר יותר בכל פעם ופעם. כאשר עקומת למידה המתארת משימה מסוימת היא תלולה, משמעות הדבר שיעילות הלמידה היא גבוהה והתועלת בה באה לידי ביטוי מהיר יותר בתפוקה מוגברת. עקומת למידה שטוחה, מאידך, מסמלת תהליך למידה שאינו מועיל, או את העדרה בפועל של למידה בתהליך. בשוק העבודה נודעה משמעות רבה לעקומת הלמידה, משום שהיא משמשת ככלי לתמחור של ניסיון: כלומר אפשר לגזור ממנה את תוספת השכר שיכול לדרוש עובד מנוסה או מומחה, בהשוואה למי שאינו כזה. נהוג להשתמש בעקומות למידה ככלי תומך החלטה, כאשר מחליטים לאמץ טכנולוגיה חדשה, או הליך עבודה חדש. על ידי השוואה של עקומת הלמידה הצפויה של העובדים לאחר אימוץ הגורם החדש, ניתן להחליט האם הוא כדאי, או להשוות את כדאיותו לאלה של הליך מתחרה. חשיבות נוספת נודעה לעקומת למידה בעיצובו של ממשק משתמש, כאשר הדרישה מממשק היא שיהיה מורכב מספיק כדי לאפשר למשתמש לבצע פעולות מורכבות, אך בה בעת יהיה פשוט ואינטואיטיבי דיו כדי לאפשר לימוד מהיר ותפעול יעיל לאחר זמן קצר. מדיה וקבצים בנושא עקומת למידה בוויקישיתוף מחשבון עקומת למידה
סראטוב (מחוז)

מחוז סראטוב (ברוסית: Саратовская область, בתעתיק: סראטובסקאיה אובלסט) הוא סובייקט בפדרציה הרוסית. נמצא בשטח של המחוז הפדרלי של הוולגה. נהר וולגה חוצה את המחוז ל-2 חלקים. המחוז מחולק ל-38 אזורים (מהם 20 בגדה הימנית ו-18 בגדה השמאלית). כ-76% מאוכלוסיית המחוז מתגוררת בערים. בעיר הגדולה - סראטוב מתגוררים כ-841 אלף תושבים. הרוסים מהווים כ-87,5% מאוכלוסיית המחוז. בנוסף לכך, יש לציין את הקזחים (כ-3%), טטרים (כ-2.2%) ואוקראינים (כ-2.5%). בעבר, בשטח המחוז הייתה אוכלוסייה משמעותית של הגרמנים. במהלך העשור האחרון הם עזבו לגרמניה ועתה נשארו רק כ-7.5 אלף איש. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. שטח המחוז סופח לרוסיה לאחר נפילת חאנת קזן. במהלך המאה ה-16 הוקמו באזור מספר מבצרים רוסים. במהלך המאה ה-18 החלה באזור התיישבות גרמנית משמעותית. בתחילת המאה ה-20 הגרמנים היוו כ-35% מאוכלוסיית האזור ובהתאם לכך הוקמה רפובליקה אוטונומית. בתחילת מלחמת העולם השנייה אוטונומיה בוטלה ורוב האוכלוסייה הגרמנית הועברה לסיביר. רוב התושבים הגרמנים חזרו לאזור בשנות ה-60. עם נפילת ברית המועצות גרמנים רבים עזבו את האזור והיגרו לגרמניה. המחוז מתאפיין ברמת פיתוח תעשייה גבוהה. באזור קיימים מספר מפעלים בעלי משמעות כלל-ארצית - בניית מכונות, מקררים, תעשייה פטרוכימית וכו'. בשטח המחוז ממוקמת תחנת הכוח הגרעינית בלקובו, מהגדולות ברוסיה מדיה וקבצים בנושא סראטוב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סראטוב (ברוסית) סראטוב, ביישום טלגרם סראטוב, ברשת החברתית VK סראטוב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שטניזם (פירושונים)

שטניזם היא אמונה או תופעה חברתית שכוללת ההערצה וסגידה לשטן או לדומיו. במקרים מסוימים פולחן השטן נעשה רק כפרודיה נונתאיסטית על ממסד דתי מסוים ועל פולחן מסורתי. האם התכוונתם ל... כת השטן – שם כולל לקבוצות הסוגדות לשטן ולקבוצות אתאיסטיות המשתמשות בסמל השטן כדי לציין התנגדות לערכים נוצריים. כנסיית השטן – תנועה חברתית אתאיסטית הדוגלת באגואיזם, ומזדהה עם השטן כמייצג של ערך זה. הבהלה השטניסטית – פאניקה מוסרית שהופיע בארצות הברית בשנות השמונים ובה האשימו מספר רב של אנשים בהתעללות פולחנית בילדים.
רפאל ורדי

רפאל ורדי (14 או 15 בדצמבר 1922 – 25 בדצמבר 2016) היה אלוף בצה"ל. רפאל ורדי נולד בלודז' שבפולין, עלה לארץ ישראל בשנת 1932 ולמד בגימנסיה בלפור בתל אביב. בגיל 16 התגייס להגנה ושירת במלחמת העצמאות כמפקד גדוד 55 בחטיבת גבעתי. שירת כראש לשכת סגן הרמטכ"ל, כסגן מפקד חטיבת גולני ומפקד מחוז תל אביב, במלחמת סיני היה סגן מפקד חטיבת מילואים. שירת כנספח צבאי בבורמה ובתאילנד בשנים 1957 עד 1960, וכקצין המשטרה הצבאית הראשי (הקַמצָ"ר) מ-1960 עד 1962. בשנים 1962 עד 1967 שירת כמדריך ראשי במכללה לביטחון לאומי. סיים תואר ראשון במשפטים בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה והוסמך כעורך דין ב-1966. במלחמת ששת הימים שימש כמפקד מחוז ירושלים. לאחר מלחמת ששת הימים מונה למפקד אזור איו"ש (יהודה ושומרון), סיים לימודי תואר שני במשפטים באוניברסיטה העברית וביולי 1968 היה מראשוני מקבלי דרגת תת-אלוף בצה"ל. ב-1974 מונה למתאם הפעולות בשטחים במשרד הביטחון. ב-1976 מונה לראש אגף כוח אדם עד 1978. כיהן כמבקר מערכת הביטחון בשנים 1980–1981, עזב את התפקיד לאחר מינויו של אריאל שרון לשר הביטחון. באוגוסט 1983 מונה למנכ"ל משרד מבקר המדינה, התפטר מתפקידו ב-1985 בעקבות חילוקי דעות עם המבקר יצחק טוניק. בעקבות המלצות ועדת שמגר שבחנה את תפקוד הגופים האחראים על ביטחונו ושלומו של ראש הממשלה, מונה ורדי לעמוד בראש צוות מעקב ובקרה ליישום המלצותיה לשיפור עבודת האבטחה וייעולה. ב-1999 מונה על ידי ראש הממשלה אהוד ברק לבדוק את תפקוד מוסדות רשות השידור, בדו"ח שהציג קרא להגדרה חדשה של תפקיד השידור הציבורי ולהסדרה בחקיקה חלוקת סמכויות חדשה וברורה בין הדרג הניהולי להנהלה הציבורית של הרשות. עמד בראש ועדות נוספות בנושאים ביטחוניים, בהם ועדה לבחינת נושא לשכת הקשר נתיב, פעילות קרן לב"י, נושא אגף השיקום במשרד הביטחון, ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון, ועדת חקירה בנושא חקירות ועינויים ופרשת איראנגייט. היה נשוי לרינה ואב לשלושה ילדים. טל, יעל ובנו, מיכאל ורדי, אשר שירת כקצין בחיל השריון במלחמת יום הכיפורים, נהרג בקרב באזור מעוז "מפרקת" ועוטר בעיטור העוז לאחר מותו. ורדי נפטר ב-25 בדצמבר 2016. מדיה וקבצים בנושא רפאל ורדי בוויקישיתוף יעקב ארז, אלוף גזית - ראש אגף מודיעין, מעריב, 4 באפריל 1974 גבי קסלר, מנכ"ל חדש ב"מבקר המדינה", מעריב, 26 ביוני 1985 אתר השב"כ קטעים מדו"ח רפאל ורדי, באתר העין השביעית, 1 במרץ 2000
Stronger

האם התכוונתם ל... Stronger – סינגל של סם פלדט, בשיתוף קשה Stronger – סינגל של קלין בנדיט Stronger – סינגל של זמרת הפופ האמריקאית בריטני ספירס Stronger – סינגל של אמן ההיפ הופ האמריקאי, קניה וסט Stronger – אלבום של זמרת הפופ האמריקאית, קלי קלרקסון Stronger (What Doesn't Kill You) – שיר של זמרת הפופ האמריקאית, קלי קלרקסון