laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
עד כאן

האם התכוונתם ל... עד כאן צעירים למען ישראל – עמותה ישראלית עד כאן: תנועת השלום האוניברסיטאית – ארגון שמאל עד כאן! – תוכנית טלוויזיה סאטירית המשודרת בערוץ כאן 11 עד כאן – סרט קולנוע אמריקאי מ-2002 בכיכובה של ג'ניפר לופז
Durchlauchtster Leopold, רי"ב 173א

Durchlauchtster Leopold (בעברית: לאופולד המהולל), רי"ב 173א, היא קנטטה חילונית שהלחין יוהאן סבסטיאן באך. הוא הלחין אותה בהיותו בעיר קטן וביצע אותה ב-10 בדצמבר 1722, לכבוד יום הולדתו ה-28 של פטרונו, לאופולד נסיך אנהלט-קטן. ביצוע כזה לכבוד אדם מסוים נקרא גם "סרנדה". באך עבד כמלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר מוזיקה בסגנון חופשי יותר כגון הקונצ'רטי הברנדנבורגיים. המוזיקה לרוב הקנטטות שלו מתקופה זו אבדה, למעט שלוש: רי"ב 202, רי"ב 134א והנוכחית, שכולן נכתבו לביצוע לא כנסייתי. ב-1723 עבר ללייפציג וניהל בית ספר למוזיקה, וכן היה אחראי למוזיקה בכמה כנסיות בעיר. מועד ההלחנה אינו ידוע ומועד הביצוע שנוי במחלוקת; אלפרד דירר סבור שהיה זה בשנת 1717, לרגל אותו אירוע. הלברית נכתבה על ידי משורר לא ידוע, ועוסקת בתהילתו של הנסיך. בשנת 1724, כשכבר עבד בלייפציג, חיבר באך טקסט חדש לשישה מחלקי הקנטטה, 1-5 ו-8, ויצר את הקנטטה רי"ב 173. ב-1725 שיבץ את החלק השביעי כחלק השני של קנטטה מספר 175. הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני סופרן ובס בליווי חליל טרברסו, בסון, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו שמורכב מויולונה ומצ'מבלו. הקנטטה מורכבת משמונה חלקים של אריה ורצ'יטטיב. החלק האחרון מסומן לביצוע בידי מקהלה, אך כנראה שזה שינוי מאוחר ובמקור בוצע אף הוא על ידי הסולנים. רצ'יטטיב לסופרן: Durchlauchtster Leopold אריה לסופרן: Güldner Sonnen frohe Stunden אריה לבס: Leopolds Vortrefflichkeiten אריה לסופרן ולבס: Unter seinem Purpursaum רצ'יטטיב לסופרן ולבס: Durchlauchtigster, den Anhalt Vater nennt אריה לסופרן: So schau dies holden Tages Licht אריה לבס: Dein Name gleich der Sonnen geh מקהלה (סופרן ובס): Nimm auch, großer Fürst, uns auf היצירה לא מבוצעת רבות, והוקלטה פעמים ספורות בלבד, בעיקר כחלק מפרויקטים של הקלטת הקנטטות כולן. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את גוסטב ליאונהארדט (ב-1995), טון קופמן (ב-1998) ומסאקי סוזוקי (ב-2012). מידע על היצירה "Durchlauchtster Leopold, רי"ב 173א" באתר מיוזיק בריינז פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך ביוגרפיה של באך באתר אוניברסיטת חרונינגן Julian Mincham חלקי הקנטטה ושילובם בקנטטות אחרות רשימת ההקלטות באתר קנטטות באך
גביע המדינה בכדורגל 1975/1976

גביע המדינה בכדורגל 1975/1976 הייתה התחרות ה-38 מאז היווסדה וה-23 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו ב-14 בספטמבר 1975 והסתיימו ב-16 ביוני 1976. בית"ר ירושלים ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע הראשון שלה. בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב השישי לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגה לאומית. הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג. לאחר הארכה התוצאה הייתה 1:1. לאחר הארכה התוצאה הייתה 0:0. לאחר הארכה. הערה: הקבוצה שיחקה בליגת משנה.
תאופילוס בן חנן

תאופילוס היה כהן גדול בבית המקדש השני בירושלים בין השנים 37–41 לספירה. משפחתו, משפחת בית חנן, הייתה אחת העשירות והמשפיעות בפרובינקיית יהודה במאה הראשונה לספירה. השם "תאופילוס" משמעותו ביוונית קוינה: "ידיד האל" (ידידיה) או "אהוב האל" או "אל אוהב". תאופילוס היה בנו של הכהן הגדול חנן בן שת (שירת בשנים 6–15 לספירה) ואחיהם של הכהנים הגדולים אלעזר (15 לספירה), יונתן (36–37 לספירה, נרצח על ידי הסיקריים בזמן כהונתו של חנניה בן נדבאי), מתתיהו (43 לספירה) וחנן (63 לספירה, עמד לאחר מכן בראש ממשלת המרד הגדול ברומאים ונרצח על ידי הקנאים). אחותו הייתה אשתו של הכהן הגדול קיפא (19–36 לספירה). בשנת 37 לספירה, ויטליוס, הנציב הרומי בסוריה, נטל את הכהונה הגדולה מיונתן בן חנן, ומסר אותה לתאופילוס, אחיו. בשנת 41 לספירה, אגריפס הראשון מלך יהודה, העביר בתחילת תקופת מלכותו את הכהונה הגדולה מתאופילוס לשמעון בן ביתוס, שכונה קנתירא, ולאחיו ואביו, בית ביתוס. בנו של תאופילוס, מתתיהו, שירת ככהן גדול בשנים 65–67 לספירה, בזמן פרוץ המרד הגדול ברומאים, עד מינויו של פינחס בן שמואל מכפר חבתא, הכהן הגדול האחרון, שבזמנו חרב בית המקדש השני. קיים ממצא ארכאולוגי המאשר את קיומו של תאופילוס, גלוסקמה הנושאת את הכתובת: "יהוחנה ברת יהוחנן בר תפלוס הכהן הגדל". ישנה סברה המזהה את תאופילוס בן חנן עם אותו "תאופילוס" שאליו פונים ספרי הברית החדשה הבשורה על-פי לוקאס ומעשי השליחים. תרגום יעקב נפתלי שמחוני לתולדות מלחמת היהודים עם הרומאים (יוספוס פלויוס), טבלת "משפחת הכהנים הגדולים בני חנן", מופיעה בספר א, פרק יא, בין פסקאות ו-ז, עמ' 64–65. מטבעות כסף מהר הבית, באתר רשות העתיקות; שמעון כהן, חשיפה בי-ם: קבר בנו של הכהן הגדול, באתר ערוץ 7, 6 באוקטובר 2008 יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, פרק ה, פסקה ג, סעיף 123. יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 19, פרק ו, פסקה ב, סעיף 297. הברית החדשה, הבשורה על-פי לוקאס, פרק א', פסוק 3; מעשי השליחים, פרק א', פסוק 1. ערך זה הוא קצרמר בנושא תולדות עם ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאט בונר

מת'יו רוברט "מאט" בונר (באנגלית: Matthew Robert "Matt" Bonner; נולד ב-5 באפריל 1980) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק במשך 12 עונות בליגת ה-NBA. זכה עם סן אנטוניו ספרס בשתי אליפויות NBA, בעונות 2007 ו-2014. ממוצעיו לאורך הקריירה הם 5.8 נקודות ו-3.0 ריבאונדים למשחק. מכונה "הרקטה האדומה" ו"הממבה האדומה" בשל שערו הג'ינג'י וכהשוואה סרקסטית לכינויו של קובי בראיינט - "הממבה השחורה". בונר נולד וגדל בעיר קונקורד שבניו המפשייר, וזכה עם קבוצת התיכון המקומית בשלוש אליפויות מדיניות. בסיום לימודיו התיכוניים עבר לאוניברסיטת פלורידה, בה שיחק תחת מאמן קבוצת הכדורסל בילי דונובן בשנים 1999-2003. בעונתו האחרונה במכללה העמיד ממוצעים של 15.2 נקודות ו-6.1 ריבאונדים למשחק ונבחר בסיומה ל"חמישיית העונה של המחוז הדרום-מזרחי" (First-team All-SEC). כמו כן זכה בונר ב-2002 ו-2003 בפרס ה-"Academic All-America", המחולק לספורטאים מליגת המכללות המצטיינים בלימודיהם האקדמיים. בונר נבחר על ידי שיקגו בולס בבחירה ה-45 בדראפט ה-NBA לשנת 2003, אך הזכויות על השחקן עברו מידית לטורונטו ראפטורס בתמורה לבחירת דראפט עתידית. בהיותו בחירת סיבוב שני בלבד הראפטורס לא היו מחויבים להציע לבונר חוזה בקבוצה, ולאחר שסיכם עם טורונטו שיצטרף אליה בעונה הבאה חתם בקבוצת "פלאקנסטרו מסינה" מליגת העל האיטלקית. במהלך עונת 2003/2004 מסינה פשטה רגל והפסיקה לשלם משכורות לשחקניה. בניגוד לשחקנים רבים בסגל שעזבו את הקבוצה, החליט בונר לסיים עמה את העונה והעמיד במהלכה ממוצעים של 19.2 נקודות ו-9.3 ריבאונדים למשחק. לקראת עונת 2004/2005 חתם בונר על חוזה בטורונטו ראפטורס, ושיחק במדיה במשך שנתיים. במהלך תקופתו בטורונטו החמיץ ארבעה משחקים בלבד, והציג ממוצעים של 7.3 נקודות ו-3.6 ריבאונדים למשחק כשחקן ספסל. ב-21 ביוני 2006 נשלח בונר בטרייד לסן אנטוניו ספרס, יחד עם אריק ויליאמס, בתמורה לסנטר ראשו נסטרוביץ'. בעונתו הראשונה בסן אנטוניו ירדה תפוקתו הממוצעת ל-4.9 נקודות למשחק, ובסיומה זכה עם הספרס באליפות ה-NBA לאחר שגברה על קליבלנד קאבלירס בתוצאה 4-0. ב-7 בדצמבר 2009 קלע שיא קריירה של 28 נקודות, כשחקן ספסל, בהפסד קבוצתו ליוטה ג'אז בתוצאה 104-101. בעונת 2010/2011 הוביל את הליגה באחוזי קליעה מהשלוש, עם 45.7%. בעונת 2012/2013 השתתף בתחרות השלשות של ה-NBA במסגרת סוף שבוע האולסטאר, והפסיד בסיבוב הגמר לקיירי אירווינג בתוצאה 20-23. בעונת 2013/2014 זכה באליפות ה-NBA בפעם השנייה בקריירה, לאחר שהספרס ניצחו את מיאמי היט בסדרת הגמר בתוצאה 4-1. ב-6 בינואר 2017 הודיע בונר על פרישה ממשחק, בגיל 36. מדיה וקבצים בנושא מאט בונר בוויקישיתוף מאט בונר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN כתבה על בונר, באתר הרשמי של ניו המפשייר רשימת הנבחרים בדראפט 2003, באתר basketball-reference.com הסטטיסטיקות של בונר באירופה, באתר basketball-reference.com סטטיסטיקות הקריירה של בונר ב-NBA, באתר basketball-reference.com דוח המשחק בין סן אנטוניו ליוטה, באתר basketball-reference.com טבלת מובילי הליגה באחוזים לשלוש בעונת 2010/2011, באתר espn.com קיירי אירווינג זוכה בתחרות השלשות 2013, באתר nba.com I Made a Retirement Video, באתר The Players Tribune, ‏6 בינואר 2017 דסק הספורט, ‏מנצחים ומפסידים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 בינואר 2017
גביע המדינה בכדורגל 1976/1977

גביע המדינה בכדורגל 1976/1977 הייתה התחרות ה-39 מאז היווסדה וה-24 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו בספטמבר 1976 והסתיימו ב-1 ביוני 1977. מכבי תל אביב ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע ה-15 שלה. בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב השישי לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגה לאומית. הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג. הערה: הקבוצה שיחקה בליגת משנה.
פופאי (סרט, 1980)

פופאי (באנגלית: Popeye) הוא סרט הרפתקאות קומי מוזיקלי אמריקאי משנת 1980, המבוסס על דמות הקומיקס "פופאי המלח". את הסרט ביים רוברט אלטמן והפיק אותו רוברט אוונס, על פי תסריט של ג'ולס פייפר. בסרט מככבים רובין ויליאמס בתפקיד פופאי המלח, שלי דובאל בתפקיד אוליב אויל ופול ל. סמית' בתפקיד בלוטו. פופאי המלח משייט לעיירה מוזרה בשם סוויט-הייבן, שם הוא מכיר שלל דמויות, ביניהם: וימפי, אדם חובב המבורגרים, אוליב אויל שתהפוך לרעייתו ובלוטו, פיראט עצום ממדים ומרושע שמציק לאנשי העיירה ללא סיבה נראית לעין. פופאי נעזר בתרד כדי לעצור את ההצקות של בלוטו, ובדרך מוצא גם את אביו האבוד, פופדק פאפי. רובין ויליאמס - פופאי המלח ג'ק מרקר דיבב את פופאי בכותרות הפתיחה שלי דובאל - אוליב אויל פול ל. סמית' - בלוטו ג'ון וואלאס - בלוטו (שירה) פול דולי - ג'יי וולינגטון וימפי ריצ'רד ליברטיני - ג'ורג' וו. גיזיל ריי וולסטון - פופדק פאפי מדיה וקבצים בנושא פופאי בוויקישיתוף "פופאי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "פופאי", באתר נטפליקס "פופאי", באתר AllMovie (באנגלית) "פופאי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "פופאי", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "פופאי", באתר Metacritic (באנגלית) "פופאי", באתר אידיבי "פופאי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
בית עובד

בֵּית עוֹבֵד הוא מושב עובדים בקרבת נס ציונה השייך למועצה אזורית גן רווה ובו כ-300 תושבים. היישוב הוקם בשנת 1933 כחלק ממבצע התיישבות האלף שנערך בשנות ה-30. זאב וילנאי כותב כי מקור השם הוא בפסוק בספר משלי: ”עֹבֵד אַדְמָתוֹ יִשְׂבַּע לָחֶם” (י"ב, יא). השם נזכר גם ספר דברי הימים א', פרק י"ג, פסוק י"ד - שם "בית עובד" הוא ביתו של בית עובד-אדם הגיתי, אליו מוסט ארון הברית על ידי דוד לאחר ניסיון כושל להחזיר את הארון מקריית יערים. מקור נוסף לשם הוא היישוב הערבי ביארת עבוד (שמשמעו פרדס עבוד) ששכן במקום בו שוכן כיום המושב. המושב בנוי על גבעה, אשר במפה בריטית משנת 1873 מסומנת כחורבה בשם 'לוליה'. בראש הגבעה לצד בית כנסת ובית העם ישנה חורשת אורנים שניטעה לזכר הנופלים בימי המרד הערבי הגדול (1936-1939) באזור זה. באוגוסט 2008 נתגלה במושב סליק ובו 24 רימוני יד מתקופת המנדט הבריטי. הסליק נתגלה במהלך חפירות שהתבצעו במושב לצורך התקנת מערכת ביוב חדשה במושב. בית עובד (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
דניאל בגוב האריות

דניאל בגוב האריות הוא סיפור המופיע בספר דניאל, פרק ו'. דניאל מתפלל לאלוהים ונתפס. במעשה זה הוא מפר את חוקי ממלכת מדי וממלכת פרס, ולכן דניאל מושלך לגוב האריות. סיפור זה הוא המפורסם שבכל סיפורי דניאל, ומופיע בתנ"ך בשפה הארמית. דניאל עובר על צו שנחקק כדי ללכוד אותו, אשר אוסר על תפילה או פנייה לאל. דניאל מתפלל לאלוהים שלוש פעמים ביום ונתפס בעקבות הלשנה. לא ניתנת לו אפשרות להתחרט על מעשהו, ושרי המלך לא נותנים לו להימלט מעונש. דניאל מוכן להקריב את חייו על קידוש השם ואינו מוכן להפסיק את מנהגו להתפלל לאלוהיו. מוטל עליו גזר דין מוות והוא מושלך לגוב האריות. מלאך ה' נשלח לסגור את פי גוב האריות. המלך דריווש מכיר באלוהים ואף מצווה על אזרחי המדינה להכיר באלוהיו של דניאל. יש הטוענים כי בסיפור דניאל בגוב האריות משתקפים יסודות סיפוריים בבליים בדומה לסיפורי ספר דניאל א'-'. הצו האוסר להתפלל לאלים במשך שלושים יום מנהגים בבליים. דמיון רב קיים בין סיפור זה לסיפור אחר המופיע בספר דניאל המספר את סיפור הרעים המושלכים לכבשן. אמנם דניאל אינו נזכר בסיפור זה, אך לשני הסיפורים קווי דמיון רבים. בשני הסיפורים מתנכלים שרי מדי ליהודים. בשני הסיפורים קיימת דילמה האם לציית לחוקי האל או לחוקי המדינה ומודגשת דבקות היהודים באלוהים ובמצוותיו. בשני הפרקים עומדים במרכז גיבורים העומדים בניסיון. השרים אשר התנכלו ליהודים נענשים והשליט מכיר בכוחו של ה'. מטרתו של המחבר המקראי להעביר מסר חד וברור והוא להזהיר מפני הליכה אחרי דתם של הגויים ומצוות המקום ולא אחרי מצוות התורה. לדעת יאיר זקוביץ, הדמיון בין שני הסיפורים מצביע על זיקה ישירה ביניהם. לשיטתו סיפור זה נכתב על פי הדגם של מעשה הרעים בכבשן האש וזאת כדי להציב את דמותו של דניאל מעל זו של רעיו. סיפור דניאל בגוב האריות מופיע בסיפור בל והתנין אודותיו מסופר בספרים החיצוניים. סיפור זה מתאר את חבקוק הנביא אשר הביא אוכל לקוצרים בשדה. על פי המסופר בהמשך, מלאך אלוהים נושא בציצית ראשו את הנביא חבקוק עד לבבל אל דניאל בגוב האריות. סיפור זה מתבסס על סיפורו של בנה של האישה השונמית המופיע בספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ד'. בימי הביניים נכתבו מספר יצירות ליטורגיות על בסיס הסיפור. בשנת 1903 פרסם המשורר דוד פרישמן את שירו, "דניאל בגוב האריות", שנכתב בתגובה לפרעות קישינב. מדיה וקבצים בנושא דניאל בגוב האריות בוויקישיתוף ספר דניאל, פרק ו', פסוקים ח'–י'. אוריאל רפפורט, עולם התנ"ך: דניאל, תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 61. יאיר זקוביץ, על תפיסת הנס במקרא, תל אביב, הוצאת משרד הביטחון, 1987, עמ' 61. שמואל אחיטוב, מקרא לישראל: נחום חבקוק צפניה, ירושלים, הוצאת מאגנס, 2006, עמ' 3 א.
ידידיה

האם התכוונתם ל... כינוי לשלמה המלך ידידיה הכהן – שמו היהודי של פילון האלכסנדרוני אישים ששם משפחתם ידידיה: יהודה ידידיה – אלוף-משנה במילואים בצה"ל, אשר פיקד על חטיבה 5 רון ידידיה – פסנתרן ומלחין ישראלי-אמריקאי רפיק ידידיה – איש תקשורת ישראלי אחר: כפר ידידיה – מושב ליד נתניה ידידה אישים ששמם הפרטי הוא ידידיה
יותם אבני

יותם "דיפיילר" ("Defiler") אבני (נולד ב-3 בדצמבר 1982) הוא זמר מטאל ישראלי, סולנה של להקת Prey For Nothing. יותם אבני נולד ב-1982 בנהריה, בן בכור במשפחה בת שישה ילדים. את כינוי "Defiler" (בתרגום חופשי: "מחלל") קיבל בילדותו כגידוף. שירת בצה"ל בחיל החינוך בפיקוד צפון. כתב באותה התקופה שירים לצד נאומים רשמיים עבור מפקדיו, לרבות גבי אשכנזי שהיה בתפקיד אלוף פיקוד צפון ושאול מופז שהיה רמטכ"ל. חלק מנאומים אותם כתב יותם אבני שילבו תרגומים משלו לקטעים משירי מטאל מפורסמים. לאחר שחרורו מצה"ל, עבד תקופה קצרה בחדר מתים בבית חולים בנהריה. נפצע ברגלו מפגיעת רסיס במהלך הפגזות במלחמת לבנון השנייה. אותה התקופה השפיעה על חלק מתכני השירים אותם הוא כתב המשך חייו. היה חבר בלהקה חובבנית Age of strife למשך תקופה. אבני בעל תואר ראשון בהיסטוריה ופסיכולוגיה ותואר שני בהיסטוריה וחינוך רב-תחומי. ערך מורחב – Prey For Nothing בין השנים 2001 ל-2005 היה חבר בלהקות Frantic, Matricide וAbed. הוציא מספר שירים ומיני-אלבומים עם להקות אלו. ב-2005 הצטרף ללהקת Prey For Nothing שנוסדה ושחיפשה זמר גרואלינג. אלבום הבכורה של ההרכב, Violence Divine ראה אור ב-2008. חלק גדול ממילות האלבום נכתוב על ידי אבני. ב-2010 הוציא ההרכב אלבום נוסף, Against All Good And Evil. גם באלבום זה אבני כתב את מרבית המילים לשירים. אלבומם השלישי, The Reasoning ראה אור ב-2014. בנוסף לעבודתו כסולן Prey For Nothing, אבני שיתף פעולה כזמר אורח עם מספר אומנים בישראל. לדוגמה, אבני שר באלבומיהם של להקות Amaseffer, Salem וכתב טקסטים עבור מגוון להקות מטאל בישראל כמו Soul Torture, Acropolis, עם הספר ואף Orphaned Land. בנוסף, אבני השתתף כזמר אורח באלבומה של הזמרת אינפי סנואו ובהופעות חיות שלה. השתתף כזמר אורח בהופעות של להקות מטאל ישראליות רבות, כדוגמת דזרט וScardust. אבני בנוסף הוא כתב במגזין המטאל הישראלי "מטאליסט" ומנחה תוכניות ברדיו זה רוק. מדיה וקבצים בנושא יותם אבני בוויקישיתוף דף פייסבוק של יותם אבני "הערצה זה הכול בראש" – ראיון עם יותם "דפיילר" אבני הטורף של המטאל הישראלי - ראיון עם יותם "דפיילר" אבני מטאל בראשית - יותם Defiler אבני, כתבתו של יותם אבני, אתר מטאליסט. "דפיילר" חופר - למה אין Heavy Metal ישראלי ?, כתבתו של יותם אבני, אתר מטאליסט. אור ברנע, חייל בצבא החשיכה, באתר ynet, 4 במרץ 2011 להקת Frantic, אתר ארכיון המטאל יותם אבני, אתר ארכיון המטאל חברי להקת Abed, אתר ארכיון המטאל השיר A Blessing in the Moor, אתר יו-טיוב ביצוע לשיר "Guardians Of Asgaard", אתר יו-טיוב ביצוע לשיר " Queen of Insanity", אתר יו-טיוב
אליפות אירופה בשחייה 1958

אליפות אירופה התשיעית בשחייה נערכה בבודפשט שבהונגריה מ-31 עד 6 בספטמבר 1958. יאן בלק (בריטניה בריטניה) זכה ב-3 מדליות זהב. טינקה לנגרברג (הולנד הולנד) זכתה ב-2 מדליות זהב. אדה דן האן (הולנד הולנד) זכתה ב-2 מדליות זהב. כל המנצחות באליפות אירופה בשחייה, באתר gbrathletics (באנגלית) כל המנצחים באליפות אירופה בשחייה, באתר gbrathletics (באנגלית)
חוקת רומניה 1952

חוקת רומניה 1952 הייתה החוקה הרפובליקנית והקומוניסטית השנייה של רומניה או ליתר דיוק הרפובליקה העממית הרומנית. החוקה אושרה על ידי האספה הלאומית הגדולה של רומניה, הגוף המחוקק של רומניה בתקופה הקומוניסטית. החוקה, נכנסה לתוקף ב-24 בספטמבר 1952 והייתה חוקה מועתקת מחוקת ברית המועצות (1936). החוקה הזאת הוחלפה ב-1965 על ידי חוקת רומניה 1965. חוקה זו מכילה פרק מבוא ו-105 סעיפים המסודרים בעשרה פרקים. תוכן החוקה (ברומנית) ערך זה הוא קצרמר בנושא רומניה ובנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דן שצברג

דן שצברג (נולד ב-10 בספטמבר 1969) הוא במאי דיבוב, מפיק דיבוב ומדבב ישראלי, היה אחראי כיום על אולפני וידאופילם אינטרנשיונל. שצברג נולד בישראל. הוא בוגר לימודי משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב. ב-1998 החל לדבב באולפני תומיתות לצד המדבבים שאולי הלוי, אסף אבידן וגדי לוי, דיבב בסדרות כגון "סיסי הנסיכה" (פרנץ, דיבובו הראשון), "חבורת בטטה", "העולם האבוד" (לורד רוקסטון וקולבר), "בוב הבנאי" (בוב ולופטי), "החנות של מופטופ" (מופטופ), "טומי ואוסקר", "הדרדסים" (בר מוח ובר כוח), "דן הדוור", "פימפה", "נזק", "פלינט בלש הזמן" (מרלוק הולמס וסופר-נינג'ה) ועוד. החל משנת 2003, דיבב באולפני דאבי דאב את רעמסס ופרעה בסדרה "נסיכת הנילוס", ובשנת 2011 דיבב באולפני אלרום. החל משנת 2011 דיבב בסדרות וסרטים כמו "עידן הקרח: חוגגים בגדול", "ביבי וטינה", "רובי הרובוט", "ג'ייק והפיראטים מארץ לעולם לא", "גרוג'בנד", "המיליונרים הצעירים", "מישמיש העכביש", ''ררי האריה'', "מדלן היפה", "20,000 מיל מתחת למים", "אי המטמון", "ארצ'י והאדם הקדמון", "זורו המדהים", "סברינה: חברות לנצח", "דני שובבני: קרוז קונטרול", "הילד הנוסע בזמן", "דו"ח דלעת", "וולברין והאקס-מן", "מאשה והדב", "לאסי", "צבי הנינג'ה", "תומס הקטר וחברים" (כולל קריינות) ו"בקוגן". ב-2016 דיבב את פרסי בסרט "ברבי: יחידת הריגול". ב-2018 דיבב את פון בסרט "עולמם הסודי של גמדי הגינה", את ויין בסרט "מפלצת של מלון 3: יוצאים לחופשה", וכן נתן את קולו לסרטים "החברים הסודיים של לואי" ו"קוסמים ליום אחד: הפרח המכושף". ב-2021 החל לדבב בסדרת הטלוויזיה "צוות פיקוויק". ב-2024 לקח חלק בהפקת הדיבוב העברי של הסרט "הקאסה-גרנדה: הסרט". שצברג נשוי לדורית והוא אב לחמישה ילדים. מתגורר בקיבוץ צרעה. מדיה וקבצים בנושא דן שצברג בוויקישיתוף דן שצברג, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית דן שצברג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שובר רוח

שובר רוח הוא שיטה בתכנון חקלאי או סביבתי המאופיינת בנטיעה של שורה אחת או יותר של עצים או שיחים במטרה לספק הגנה מהרוח ולהגן על הקרקע מסחיפה. בדרך כלל נוטעים שוברי רוח סביב הגבולות של שדות, מטעים או חוות. בתכנון נכון, יכולים שוברי רוח שננטעו סביב בית להקטין את הוצאות החימום והקירור ולחסוך באנרגיה. שוברי רוח ניטעים גם במטרה למנוע משלג להיסחף לתוך כבישים או אפילו חצרות. תועלות נוספות כוללות יצירת בתי גידול לחיות הבר ובאזורים מסוימים אף כורתים את העצים שננטעו עבור מוצרי עץ. אפשר לשלב שוברי רוח ויבול מעורב בשיטות חקלאיות הקרויות "יבול בסמטאות" (alleycropping) או אגרופורסטרי (agroforestry). בשיטות אלה, שדות ניטעים בשורות של יבולים שונים המוקפים בשורות של עצים. עצים אלו מספקים פירות, עץ ומגנים על היבולים מהרוח. שיטה זו הצליחה במיוחד בהודו, אפריקה וברזיל שבה מגדלי הקפה שילבו בין חקלאות ליערנות. שימוש נוסף בשוברי רוח הוא למסך בין חווה לכביש ראשי או לאוטוסטרדה. שוברי הרוח משפרים את נוף החווה בהסתרת הכביש, בהפחתת רעשי התנועה וביצירת מחסום בטוח בין חיות המשק הכביש. באנגלית ובשפות נוספות מקובל להשתמש במונח "שובר רוח" (windbreaker) למעיל שנועד להגן מפני הרוח, מושג שתורגם לעברית כמעיל רוח. "שוברי רוח" הוא גם שם של סוג גדר העשויה מכותנה, ניילון, קנבס ומפרשים ממוחזרים. בגדר זו יש שלושה או יותר לוחות מוצמדים באמצעות מוטות המושחלים לכיסים שנתפרו בלוחות. את המוטות נועצים בקרקע וכך נוצרת הגדר. "שוברי רוח" או "גדרות רוח" נועדו להפחית את מהירות הרוח מעל אזורים חשופים לסחיפה כדוגמת שדות פתוחים, מצבורים תעשייתיים ופעילות תעשייתית מאובקת. כיוון שהיחס בין סחיפה למהירות הרוח הוא בחזקה שלישית אזי הפחתה של מהירות הרוח לחצי (לדוגמה) תקטין את הסחיפה במעל ל-80%. מדיה וקבצים בנושא שובר רוח בוויקישיתוף גידור באמצעות צמחייה National Agroforestry Center (USDA) "Windbreaks". National Agroforestry Center. אורכב מ-המקור ב-2015-04-22. נבדק ב-29 באפריל 2015. {{cite web}}: (עזרה) What is Agroforestry?, worldagroforestry What is alley cropping?
ירים-לים השלישי

ירים-לים השלישי (נכתב גם ירימלים; מלך בין השנים 1650–1625 לפנה"ס לערך, על פי הכרונולוגיה התיכונה) היה המלך השמיני בממלכת ימחד האמורית, שמרכזה שכן בעיר חלב שבסוריה. הוא ירש את המלך אירכבתום. הוא עלה לשלטון בתקופה של התנגדות פנימית בממלכת ימחד. בתקופת שלטונו חלה עלייה בכוחה של הממלכה החתית הקדומה שהחלה במסעות כיבוש לכיוון סוריה והשפיעה בכך על ימחד. בתחילת תקופת שלטונו, נלחם בממלכת קטנה, שכנתה של ימחד מדרום, מלחמה שתוצאותיה אינן ידועות. הירידה בכוחה של ימחד באה לידי ביטוי בתקופת שלטונו של אמיתכום מלך אללח', שהייתה ממלכה וסאלית. הוא לקח לעצמו סמכויות שלא היו קיימות לפני כן. הוא הכריז על בנו חמורבי כיורש בנוכחות ירים-לים השלישי, כשהוא מכריז שהוא משרתו של המלך הגדול של ימחד, בזמן שירים-לים לא היה שותף לבחירת היורש. המלך החתי חתושיליש הראשון תקף את אללח' בשנת מלכותו השנייה, הוא כבש אותה ובכך קטע את הגישה של ממלכת ימחד לים התיכון. ירים-לים השלישי לא שלח כוחות צבא לסייע לאללח' והעיר נהרסה. לאחר מכן תקף חתושיליש הראשון את העיר אורשו, שהייתה עיר מדינה בתחום השפעתה של ימחד. ירים-לים השלישי וכרכמיש העיר השכנה, שלחו כוחות לסייע לה, אבל הסיוע לא עזר והעיר נכבשה, נשרפה ונהרסה. החורים, בתמיכת ירים-לים השלישי, תקפו את השטחים בצפון סוריה שנכבשו על ידי חתושיליש, בזמן שהוא היה עסוק במסע מלחמה כנגד ארזווה, ממלכה במערב אנטוליה. בעקבות כך חזר חתושיליש הראשון בשנת מלכותו החמישית לצפון סוריה, הפעם כדי להילחם ישירות בעיר חלב. בשנת מלכותו השישית תקף חתושיליש את חשום, עיר מדינה בתחום השפעתה של ימחד. ירים-לים השלישי שלח צבא בהנהגתו של המצביא זוקרסי, ואליו הצטרף המצביא זלודיס שפיקד על כוחות נוספים. הכוח המשותף כלל כ-100 מרכבות ו-100 חיילים. הקרב התנהל בהר אָטָלוּר (הרי אטלור שוכנים מצפון לחלב, לא רחוק מהרי נור, כנראה הרי כּוּרד (אנ') בצפון מערב סוריה על גבול טורקיה), חתושיליש ניצח בקרב ופנה לעיר כדי לבזוז ולהרוס אותה. לאחר מכן פנה לכבוש שורה של ערי מדינה חוריות נוספות, שהיו בנות ברית של ימחד כמו זיפסנה וחחום. לאחר מכן חצה את נהר הפרת, כשהוא משווה את עצמו עם סרגון מאכד, וחזר לחתושש. ממלכת ימחד כמעט ולא מוזכרת בדיווחיו של חתושיליש הראשון. החתיתולוג טרבור ברייס (אנ') הניח שחתושיליש עשה מספר ניסיונות לשים מצור על חלב, אבל העיר הייתה מוקפת בחומות מסיביות עם מאגרי מזון גדולים. כל זה יכול להביא לכישלון במצור ולפגוע בהצלחת מסע המלחמה של חתושיליש. ברייס העלה את ההשערה שחתושיליש נפצע בניסיון האחרון שלו לכבוש את העיר, פציעה שהביאה למותו בשנת 1620 לפנה"ס, בתקופת שלטונו של חמורבי השני. שנות עלייתו לשלטון ומותו של ירים-לים השלישי הן משוערות. לאחר מותו ירש אותו בנו (אולי בו דודו) חמורבי השני. מותו התרחש לפני התקפה נוספת של חתושיליש הראשון על חלב, שהסתיימה בתבוסתו. Warfare in the Ancient Near East to 1600 BC מאת William J. Hamblin, הוצאת Routledge‏, 2006, עמ' 253 Warfare in the Ancient Near East to 1600 BC מאת William J. Hamblin, הוצאת Routledge,‏ 2006, עמ' 255 The early history of Israel, מאת Roland de Vaux,עמ' 66 The Kingdom of the Hittites, מאת Trevor Bryce, הוצאת Oxford University Press,‏ 1999, עמ' 84 Ancient Syria: A Three Thousand Year History, מאת Trevor Bryce, הוצאת OUP Oxford, ‏ 2014, עמ' 28–30
אמוץ

אמוץ הוא אביו של הנביא ישעיהו בן אמוץ שלפי מסורת חז"ל היה נביא בפני עצמו. אמוץ לא נזכר כנביא בפני עצמו בתנ"ך. אך במסורת חז"ל הוא מופיע פעמיים: לפי המסופר בגמרא, אמוץ אבי ישעיהו היה נביא אחד מ-48 הנביאים שנבואתם נכתבה בתנ"ך, כשהם מזהים את איש האלוהים ואת הנביא שבאו אל אמציה כאמוץ. הגמרא אף מתייחסת למוצאו של ישעיהו ומצטטת "מסורת בידינו מאבותינו" שאמוץ היה אחיו של אמציה מלך יהודה וישעיהו היה ממשפחת המלוכה. ספר דברי הימים ב', פרק כ"ה, פסוק ז' ספר דברי הימים ב', פרק כ"ה, פסוק ט"ו סדר עולם רבה כ תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י', עמוד ב' ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ברק (אקדח)

ה-SP-21 ברק הוא אקדח ישראלי תוצרת תעשיות נשק לישראל שפותח ב-2002. זהו אקדח חצי-אוטומטי מופעל רתע שמוצע הן בפעולה כפולה (פעולה בה סחיטת ההדק דורכת את הפטיש שמיד לאחר מכן מכה בנוקר וגורם לירי הכדור, מנגנון זה מאפשר ירי מהיר יותר בשליפה מהירה) והן בפעולה יחידה (בטיחותי יותר). האקדח נועד להגנה עצמית וכנשק אישי לכוחות משטרה. הברק מוצע במספר קליברים נפוצים, והם: 9×19 מ"מ פרבלום סמית' וסון 40 (0.40 אינץ') קולט 45 (0.45 אינץ', ידוע גם כ-0.45 ACP) הוא בנוי כך שיהיה קל יחסית להחליף בין קליברים. בירי במטווח הוכיח הברק את עצמו כאקדח מדויק מאוד ואמין ביותר, ופעל ללא תקלות (אף שהירי נעשה באקדח משומש שלא עבר תחזוקה נאותה). גוף הברק עשוי מפלסטיק בחלקו התחתון ומחומר פולימרי בחלקו העליון ותוכנן בצורה ארגונומית. עם זאת, בשל הרצון שקת האקדח המשמשת גם כבית המחסנית תתאים הן למחסניות רב-כדוריות של 9 מ"מ והן למחסניות של כדורי 0.45, הקת גדולה למדי ולא נוחה לבעלי ידיים קטנות. כמו כן ישנם מספר ליקויים בתכנון שמקשים על תחזוקת האקדח והופכים אותו לפגיע לשברים. אבי מור, האקדח שעושה ברק בעיניים (אורכב 21.04.2016 בארכיון Wayback Machine), באתר Shotgun ברק, באתר Israeli-Weapons ערך זה הוא קצרמר בנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.