יעקב ברוכין

הרב יעקב ברוכין (נקרא גם ר' יעקב קארלינער, או ר' יעקב שיק; ה'תקמ"א, 1780 - י' בכסלו ה'תר"ה, נובמבר 1844) היה רב ליטאי, רבה של קרלין. נודע על שם ספרו משכנות יעקב. נולד לרבי אהרון ממינסק שהיה בנו של רבי ברוך משקלוב, תלמיד הגאון מווילנא. בצעירותו נשלח ללמוד בישיבת וולוז'ין והיה לתלמידו המובהק של מייסד וראש הישיבה ר' חיים מוולוז'ין. לאחר עוזבו את הישיבה עסק במסחר אך לאחר זמן שבו ראה ברכה במסחרו, ירד מנכסיו והסכים לשמש כרב בעיירה דויד-הרדוק. משם עבר ושימש כרב בקהילת קרלין הסמוכה לפינסק. בקהילה זו שימש ברבנות עד יום מותו. לאחר מותו, החליף אותו בתפקיד הרבנות אחיו יצחק מינקובסקי מקרלין, מחבר הספר קרן אורה. שניהם נקברו בקרלין ועל קברם הוצבה מצבה משותפת. הרב ברוכין נודע בתקופתו כאחד מגדולי הפוסקים במזרח אירופה. ספרו הידוע הוא שו"ת משכנות יעקב. בספר זה הוא דן בסוגיות הלכתיות בכל רחבי התלמוד. הוא נשא ונתן עם רבים מגדולי דורו ובהם רבי אפרים זלמן מרגליות מברודי, רבי שלמה איגר, רבי דוד לוריא ואחרים. הוא מצוטט בספרי פוסקים רבים ביניהם ספריו של ידידו רבי יצחק אלחנן ספקטור מקובנא, המשנה ברורה ורבים אחרים. הספר נדפס לראשונה בווילנה, תקצ"ח (1837), ובמהדורה חדשה בירושלים, תש"כ (1960), ותשל"ט (1979). ספרו השני הוא "קהלת יעקב" שנדפס בווילנה בשנת תר"ז (1847) על ידי בנו אלכסנדר, שנתיים אחר פטירתו. ספר זה מכיל גם הוא שאלות ותשובות וחידושים על מסכתות מסדר זרעים ומועד. נדפס גם הוא במספר מהדורות צילום. בנוסף, הערות שכתב על ארבעה טורים (חלקים אורח חיים ויורה דעה נדפסו במהדורת הטור של מכון המאור. בסגנון תשובותיו הוא מזכיר את שיטת רבו שלמד בוולוז'ין. בתשובות רבות הוא מחדש חידושים משלו, ואינו מהסס לחלוק על פוסקים חשובים וקודמים לו. בהלכות עירובין פסק שאין לסמוך על עמודי הטלגרף שיוכלו לשמש כצורת הפתח, כיוון שלא הותקנו לשם זה . תשובתו המפורסמת היא בעניין רשות הרבים בימינו, בזאת הוא חולק על רבים מהפוסקים וקובע שאין לסמוך על כך שרשות הרבים היא אך ורק מקום העוברים בה שש מאות ריבוא (שש מאות אלף). בתשובה זו הוא נכנס לוויכוח ממושך עם הבית אפרים. התיר להרכיב תפוח עץ במין תפוח הנקרא "תפוח יערי" שפירותיו אינן אכילים ולא אסר (כפוסקים אחרים) משום איסור כלאיים הרב ברוכין היה מעורב בשתי מחלוקות גדולות שהתרחשו במאה ה-19 בין מדפיסי התלמוד הבבלי. במחלוקת בין מדפיסי קאפוסט וסלאוויטא, בה הוא פסק שהאיסור על הדפסת ספרים קיים כל זמן שלא נמכרו כל אותם ספרים, ומרגע שנמכרו הספרים, פג תוקף הסכמת הרבנים על איסור הדפסה נוסף. במחלוקת בין מדפיסי סלאוויטא למדפיסי וילנא הוא היה בין מצדדי המדפיסים בווילנא, בניגוד לדעת רוב רבני גליציה ופולין. בנו הרב אלכסנדר סענדר. הוא הדפיס את ספרו של אביו "קהלת יעקב" כמופיע בשער הספר. חתנו יקותיאל זיסל ראפפארט ממינסק. [נשא בזיווג שני את בתו של הגאון בעל משכנות יעקב] בתו פייגלע ובעלה - חתנו צבי זאלצמאן ממינסק חתנו שלום ראטנער נינתו רוזה כהן הייתה אימו של יצחק רבין, לימים ראש ממשלת ישראל. 'ברוכין, ר' יעקב ב"ר אהרן', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 35 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1233). דוד הלחמי, רבי יעקב שיק אב"ד קרלין (בעל שו"ת „משכנות יעקב”), חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק ב', עמ' רע"ב, באתר אוצר החכמה. יעקב בן אהרן ברוכין (1781-1844), דף שער בספרייה הלאומית ספריו שו"ת משכנות יעקב, מהדורת ווילנא, תקצ"ח, באתר היברובוקס שו"ת משכנות יעקב, חלק א', מהדורת ירושלים, תש"כ, באתר היברובוקס שו"ת משכנות יעקב, חלק ב', מהדורת ירושלים, תש"כ, באתר היברובוקס קהלת יעקב, מהדורת ווילנא, תר"ז, באתר היברובוקס כך כתב בנו אלכסנדר סענדר בהקדמתו לספר אביו קהלת יעקב במספר מקורות הוא נחשב ל"תלמיד חבר" של ר' חיים, ואף היה מחליף אותו לעיתים באמירת שיעורים. ראו חיים צינוביץ, עץ חיים, תל אביב, תשל"ב עמ' 144 "טענותיו לחיזוק דברי מדהימות בחריפותן", הרב צבי קפלן, ספר הזיכרון לקהילת פינסק, 1966, עמ' 372 או"ח קכ"ג, ראו כאן או"ח סימן ק"כ. על ויכוח זה ראו כאן יו"ד סעי' ל"ט ראו נחום רקובר, פקיעת הסכמה שניתנה לספר לאחר מכירה, סיני ק', תתלג-תתנא צאצאיו מתוך כתב יוחסין למשפחת פינס - קוטלר, נדפס באוסף חידושי תורה שיצא לזכר הרב אהרן קוטלר, ירושלים, תשמ"ג, עמ' תלו