בוסרה

בּוֹסְרָה (בערבית: بصرى - בוצרא, או בוצרא א-שאם, בכתבי חז"ל: בוצרה) היא עיר עתיקה בדרום סוריה, השוכנת בחבל החורן, כ-35 ק"מ דרומית-מזרחית לעיר דרעא, כ-15 ק"מ צפונית לגבול עם ירדן ובסמוך למקורות נהר הירמוך. במהלך התקופה הרומית העיר שימשה כבירתה של הפרובינקיה הרומית ערביה, והתגוררה בה אוכלסייה מעורבת של הלניסטים ויהודים. במהלך תקופת התלמוד התקיימה בעיר קהילה יהודית גדולה, שחכמיה נזכרים רבות בכתבי חז"ל כחלק מאמוראי ארץ ישראל. בתקופה המוסלמית היוותה העיר מרכז דתי חשוב ותחנה בדרכם של עולי הרגל למכה. שרידי העיר העתיקה של בוסרה, שסביבה הוקמה בוסרה המודרנית, הוכרזו בשנת 1980 כאתר מורשת עולמית, בעיקר בשל התיאטרון הרומי של העיר, מראשית המאה ה-2 לספירה, שהוקף במצודה ערבית. עוד השתמרו בעיר שרידיהם של מבנים מהתקופה הביזנטית ומספר מסגדים. בשנת 2013 הכריז ארגון אונסק"ו על בוסרה ועל כל אתרי המורשת העולמית בסוריה כאתרים הנתונים בסיכון. בוסרה נזכרה לראשונה בשם "בוסראנה" במסמכים מצריים מתקופתם של תחותמס השלישי (המאה ה-15 לפנה"ס) ושל אחנתון (המאה ה-14 לפנה"ס). התפתחותה הממשית של העיר החלה במאה ה-2 לפנה"ס עת נכבשה בידי הנבטים והייתה לבירה אזורית. בשנת 106 נכבשה העיר בידי כוחותיו של טראיאנוס, שמה שונה לנובה טראיאנה בוסטרה (Nova Trajana Bostra), ומאוחר יותר הייתה לבירת הפרובינקיה הרומית של ערביה. חיל מצב של כ-5,000 חיילים הוצב בה והיא הייתה עד מהרה לבסיסו העיקרי של הלגיון השלישי קירנאיקה. העיר נבנתה לפי עקרונות התכנון הרומיים והוקם בה תיאטרון שיכול היה להכיל 17,000 צופים. התיאטרון שנחשב לאחד הגדולים במזרח התיכון נותר כמעט שלם עד ימינו. החל בתחילת המאה ה-3 החלה הנצרות להתפשט בעיר ונבנו בה מספר כנסיות וקתדרלה משנת 513 שהוקדשה לסרגיוס, בכחוס ולאוניסיוס. בשנת 634 כבש המצביא הערבי ח'אלד בן אל-וליד את העיר לאחר קרב בוסרה, והמקום היה לזירת קרבות מתמשכים בין הערבים לביזנטים. לפי המסורת המוסלמית ביקר הנביא מחמד בעיר פעמיים, ובביקורו הראשון למד על הנצרות ועל עתידו כנביא מפי הנזיר הנסטוריאני בחירה. 36 מסגדים הוקמו בעיר, ביניהם מסגד עומר ששופץ ב-1950. החל בסוף מאה ה-11 שלטו הסלג'וקים בבוסרה, והשושלת האיובית בהנהגת נור א-דין כבשה אותה במאה ה-12. במהלך המאה ה-13 ביצרו הערבים את העיר והפכו את התיאטרון למצודה שנועדה להגן על היישוב מפני הצלבנים, אך הדבר לא סייע לה בעת התקפת המונגולים. ב-1261 כבש הסולטאן הממלוכי ביברס את העיר ושיחזר את מבניה. העיר נותרה במשך מאות שנים כנקודת מעבר חשובה בדרך למכה, אך הלכה ואיבדה את חשיבותה עד שהייתה במאה ה-19 לכפר קטן. באמצע המאה ה-20 שוחזרו מבני העיר העתיקים, ואחת הבעיות שניצבו בפני העוסקים במלאכה הייתה שהתיאטרון הרומי נחבא בין קירות המצודה הערבית במשך כ-700 שנה. למבני המצודה נודעה חשיבות אדריכלית בזכות עצמם, ובסופו של דבר פונה פנים התיאטרון מהתוספות הערביות, אך מבני המצודה שמחוצה לו נשמרו. בחודש מרץ 2015 התנהלו בעיר קרבות כחלק ממלחמת האזרחים בסוריה, וכוחות המזוהים עם המורדים הסורים המתונים כבשו את העיירה. ביולי 2018 כבשו צבא אסד מחדש את העיר בסיוע רוסי. בוצרה נזכרת רבות בכתבי חז"ל מתקופת התלמוד כעיר שהתקיימה בה קהילה יהודית גדולה. בין חכמי העיר נמנו האמוראים רבי יונה בוצרייא, רבי חנן בריה דרבי ברכיה בוצריה ורבי תנחום בוצרייא. ריש לקיש נהג לבקר בה וכן רבי אבהו. בהתאם לברייתא דתחומין, תחום ארץ ישראל לעניין מצוות התלויות בארץ הגיע במזרחו עד העיר בוצרה וחבל טרכון. במספר מקומות בתלמוד הירושלמי מובא מעשה ברבי אסי, שאמו עלתה מבבל לארץ ישראל והגיעה לבוצרה, ורבי יוחנן לא אישר לו בתחילה לצאת ולפגוש אותה, הואיל והעיר שכנה בחוץ לארץ בעוד שרבי אסי היה כהן. בתלמוד הבבלי מוזכר בית כנסת של קהילת בצרה. בתלמוד הירושלמי מוזכרות התאנים שגודלו בעיר, "דבלה בוצרית". בהיותה עיר רומית עם אוכלוסייה נכרית גדולה, נדרשו חז"ל לשאלות הנוגעות להלכות עבודה זרה אגב מעשים שאירעו בעיר. כך, מובא בתלמוד הירושלמי המעשה הבא בנוגע לביקורו של ריש לקיש בעיר: ”רבי שמעון בן לקיש הוה בבוצרה, חמתון מזלפין להדא אפרודיטי (ראה שהיו מזלפים שם לפסל של אפרודיטה), אמר לון לית אסיר (שאל את היהודים שם האם לא אסור שיהיו במקום)? אתא שאל לרבי יוחנן, אמר לו רבי יוחנן בשם רבי שמעון בן יהוצדק אין דבר של רבים אסור” (תלמוד ירושלמי, מסכת שביעית, פרק ח', הלכה ח'). שרידי רחוב עמודים מרוצף בימת התיאטרון הרומי שרידי בית המרחץ הממלוכי מן המאה ה-14 שיירת גמלים; פרט מפסיפס רומי שנמצא בבוסרה התיאטרון הרומי בבוסרה מדיה וקבצים בנושא בוסרה בוויקישיתוף בוסרה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בוסרה (סוריה), דף שער בספרייה הלאומית בוסרה באתר אונסק"ו המורדים הסורים כבשו עיירה עתיקה אסטרטגית סמוך לגבול הירדני, באתר הארץ, 25 במרץ 2015 הלחימה מתקרבת לגבול: אסד ורוסיה מתקדמים בקוניטרה, באתר וואלה, 15 ביולי 2018 שיר השירים רבה, פרשה ז', פסקה א'. תלמוד ירושלמי, מסכת כלאים, פרק ג', הלכה א'. תלמוד ירושלמי, מסכת הוריות, פרק ג', הלכה ד'. דברים רבה, פרשה ד', פסקה ח'. תלמוד ירושלמי, מסכת חלה, פרק ד', הלכה ד'. תלמוד ירושלמי, מסכת שביעית, פרק ו', הלכה א'. תלמוד ירושלמי, מסכת דמאי, פרק ב', הלכה א'. תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות, פרק ג', הלכה א'. תלמוד ירושלמי, מסכת שביעית, פרק ו', הלכה א'. תלמוד ירושלמי, מסכת נזיר, פרק ז', הלכה א'. תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ט, עמוד ב'. תלמוד ירושלמי, מסכת ביכורים, פרק ג', הלכה ג'.