laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שיר החלוצים

"שיר החלוצים" הוא שיר שעיבד לעברית יוסף הפטמן עד שנת 1919.[דרוש מקור] ככל הנראה, הפרסום הרשמי הראשון של השיר היה בעיתון "הפועל הצעיר" ב-24 בדצמבר 1920, בעת שכבר הושר בפי החלוצים. את השיר הקדיש שם הפטמן "לחברַי בכבישים". השיר נקרא "שיר החלוצים", אך נודע גם בשם "אנו נהיה הראשונים", על פי פתיחתו ("'אנו נהיה הראשונים', כה אמרנו אח אל אח"). השיר היה אהוד ביותר, מעין המנון, ובעיקר נפוץ במחנות חלוצים וחלוצות בתקופת העלייה השלישית. להרגשתם של רבים, הוא ביטא את החוויה החלוצית, שרעיונה העיקרי היה להקים חברה יהודית חדשה בארץ ישראל, בעבודת כפיים, בעמל וביזע. בשיר תיאור מפרט של עבודת החלוצים שכללה: חציבת אבנים והובלתם, סלילת כבישים, בנין בתים ונטיעת יערות של הקק"ל, ואת אורח חייהם: קימה השכם בבוקר לעבודתם, כאשר "שַׁחַר מַלְבִּין עַל הֶהָרִים" ומגוריהם באוהלים, ומאזכר את געגועיהם אל משפחותיהם, שאותם מייצגים הדימויים המילוליים: "יָד אֲהוּבָה, בִּרְכַּת-אֵם", שנשארה בגולה. לשיר חוברו מספר לחנים עממיים רוסיים והוא משתייך למבחר השירים שנהוג לשיר ולנגן (את נעימתם) בטקסים ממלכתיים וצבאיים בישראל. "שיר החלוצים" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "שיר החלוצים" והאזנה לו באתר זמרשת י. הֶפטמַן, שִׁיר הַחֲלוּצִים: לחברַי בכבישים – מתנה, הפועל הצעיר, שנה יד, חוברת 12, עמ' 9, 24 בדצמבר 1920 כאמור בהערת המערכת שם: הערת המערכת, הפועל הצעיר, 24 בדצמבר 1920. י. הֶפטמַן, שִׁיר הַחֲלוּצִים: לחברַי בכבישים – מתנה, הפועל הצעיר, שנה יד, חוברת 12, עמ' 9, 24 בדצמבר 1920. ראו: אנו נהיה הראשונים; אנו נהיה הראשונים; אנו נהיה הראשונים, באתר זמרשת. ראו למשל: אנו נהיה הראשונים, באתר שירונט.
Harder to Breathe

Harder To Breathe (בעברית: קשה יותר לנשום) הוא הסינגל הראשון של להקת הפופ רוק האמריקנית מארון 5. השיר נכתב על ידי סולן הלהקה, אדם לוין. בראיון הודה לוין כי השיר מתאר את התסכול של הלהקה עם חברת התקליטים שלהם. חברי הלהקה חשבו שיש להם מספיק חומר לאלבום, אך כאשר חברת התקליטים לחצה עליהם להמשיך לכתוב חומר, כתב לוין את השיר הזה כתוצאה מהלחץ, ועל כן שמו "Harder To Breathe". השיר זכה לביקורות חיוביות. מידע על הסינגל "Harder to Breathe" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Harder to Breathe" באתר Discogs סרטון השיר "Harder to Breathe" באתר יוטיוב Hoard, Christian (2003-03-11). "Maroon 5: Songs About Jane". Rolling Stone. אורכב מ-המקור ב-29 בדצמבר 2008. נבדק ב-2009-05-07. {{cite news}}: (עזרה) Beggs, C. Spencer (2003-10-16). "Songs About Jane, an album with music and message". The Observer. אורכב מ-המקור ב-2011-08-10. נבדק ב-2009-05-07. Beresky, Sam (2003-07-31). "Maroon 5 falls short of their influences". Daily Lobo. נבדק ב-2009-05-07. (הקישור אינו פעיל)
בית העירייה החדש של הנובר

בית העירייה החדש של הנובר (בגרמנית: Neues Rathaus) הוא בית העירייה של העיר הנובר שבמדינת סקסוניה התחתונה שבגרמניה. הבניין נבנה במשך 12 שנים בתקופתו של וילהלם השני, ונפתח לציבור ב-20 ביולי 1913. זהו בניין מפואר דמוי טירה הבנוי בסגנון אקלקטי. הוא שוכן בקצה הדרומי של העיר הפנימית, מחוץ למרכז ההיסטורי של העיר. עלות בניית הבניין הייתה 10 מיליון מרק. האדריכלים של הבניין, הרמן אגרט וגוסטב הלמהובר, הקימו אותו מ-6,026 אריחי אשור. הרחבה שלפני הבניין נקראת כיכר טראם כהוקרה לזכרו של מנכ"ל העיר באותה תקופה, היינריך טראם. מעת פתיחתו החליף הבניין את בניין העירייה הישן, ארמון ונגנהיים (Wangenheimpalais). בתקופת מלחמת העולם השנייה, ניזוק הבניין קשות מהפצצות בעלות הברית. לאחר המלחמה, בשנת 1946, הוכרזה הקמתה המחודשת של מדינת סקסוניה התחתונה בבניין. גובה כיפתו של הבניין, עם מרפסת התצפית שבה מתנשאים לגובה של כמעט 100 מטרים. המעלית בבניין היא ייחודית ואין דומה לה באירופה, ייחודה נובע מכך שמסלולה הוא מקושת, כלומר פרבולי. המעלית מתוארת לעיתים קרובות, באופן שגוי, כמעלית משופעת, ומרבים להשוותה למעליות במגדל אייפל, שלמעשה נוסעות באלכסון, ללא שינוי בנטייתן במהלך הנסיעה. המעלית מטפסת בפיר המעלית בזווית של 17°, עד לחלקה העליון של הכיפה. ביום בהיר ניתן לראות מנקודה זו את הרי הארץ. המעלית הוקמה בשנת 1913. עקב מזג האוויר, המעלית המקורית יצאה מכלל שימוש במהלך החצי הקר של השנה. בבניין קיים גרם מדרגות ספירלי, שמוביל מהיציאה מהמעלית אל קומת התצפית. מעל 90,000 איש ביקרו במגדל בשנת 2005. מעלית חדשה, במקום המקורית הותקנה בחורף שנת 2007/8. בקומת הכניסה ישנם ארבעה מודלים של העיר, המיטיבים לתאר את התפתחות העיר לאורך השנים. Wolfgang Steinweg: Das Rathaus in Hannover. Von der Kaiserzeit bis in die Gegenwart. Schlüter, Hanover 1988, ISBN 3-87706-287-3 (בגרמנית) מדיה וקבצים בנושא בית העירייה החדש של הנובר בוויקישיתוף מידע באתר העירייה אודות הבניין (בגרמנית)
רוס 154

רוס 154 (ידוע גם בשמות גליזה 729, LHS 3414 או V1216 בקשת), הוא ננס אדום וכוכב משתנה מתפרץ מסוג כוכב הבזק שנמצא במרחק של 9.7 שנות אור מהשמש בחלק המזרחי של קבוצת הכוכבים קבוצת הכוכבים קשת. הוא הכוכב האחד עשר במרחקו מהשמש, והמערכת השביעית במרחקה מהשמש. רדיוסו של רוס 154 הוא 0.24 רדיוס שמש, מסתו 0.17 מסות שמש והמתכתיות שלו היא מחצית מזו של השמש. טמפרטורת פני השטח שלו היא כ-3,340 מעלות קלווין, סיווגו הספקטרלי הוא M3.5, עוצמת ההארה שלו היא 0.004 מעוצמת ההארה של השמש, בהירותו הנראית היא מדרגה 10.44 ובהירותו המוחלטת מדרגה 13.07. מכיוון שהוא כוכב הבזק, הרי שדרגת בהירותו הנראית יכולה להגיע ל-6-7. הזמן בין התפרצויות גדולות הוא שני ימי ארץ. רוס 154 נחשב לכוכב צעיר וגילו מוערך בפחות ממיליארד שנים. הכוכב קוטלג לראשונה בשנת 1925 על ידי פרנק אלמו רוס. מדיה וקבצים בנושא רוס 154 בוויקישיתוף רוס 154, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים VizieR: LHS 3414, LHS Catalogue, 2nd Edition (Luyten 1979) ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'בל ליבני

ג'בל ליבּני (בערבית: جبل لبني) הוא הר בצפון סיני שגובהו 463 מטר מעל פני הים. בשם ההר מכונה גם צומת כבישים הנמצא מדרום מערב להר וגם אזור הצומת בו שכנו בעבר מחנות צבא מצריים ושדה התעופה ג'בל ליבּני, המצוי כ-14 קילומטר צפונית לצומת. לא ידוע מקור שמו של ההר ויש המזהים במקום את "לבנה", תחנה במסעי בני ישראל בסיני ביציאת מצרים. על פי ספרו של ירוחם כהן ' באור היום ובמחשך ',יחידות צה"ל במבצע חורב עברו את ג'בל ליבני והגיעו עד לביר חמה ולביר חסנה "..כח הפשיטה יכול היה להמשיך בדרכו ולהגיע לתעלת סואץ ללא כל הפרעה מצד הצבא המצרי ".(ע' 238 ) במלחמת סיני, נחשב האזור לנקודת מפתח. חטיבה 7 הישראלית, בפיקוד אורי בן ארי, עקפה את מתחמי אום כתף ואבו עגילה מדרום והמשיכה מערבה אל ג'בל ליבני ב-31 באוקטובר 1956. הפיקוד הישראלי ציפה להיתקל במקום בחטיבה 1 המשוריינת של הצבא המצרי שנעה מזרחה מול הכוח הישראלי, אך הכוח המצרי החל בנסיגה עוד לפני כן ולא נוצר מגע אש. במלחמת ששת הימים היה בג'בל ליבני שדה תעופה קדמי משני של חיל האוויר המצרי, ששימש לפריסה בחרום והיו מצויים בו מטוסים מיושנים יחסית. בגל התקיפה הראשון של חיל האוויר הישראלי במבצע מוקד ביצע זוג מטוסי מיראז' 3 של טייסת 117 יעפי צליפה בלבד במטוסים ומתקנים. בגל התקיפה השני השדה היה ספק מושמד ולכן הוחלט בחיל האוויר הישראלי להפציצו במבנה אחד נוסף בלבד; מבנה של שלושה מטוסי אוראגן מטייסת 107. לאחר תקיפה זו נחשב שדה זה למושבת. לאחר כיבוש השדה נמצאו בו אלפי רקטות שהתאימו למטוסי חיל האוויר הישראלי ושימשו אותו לתקיפת שדות תעופה בירדן וסוריה. בזירה הקרקעית נחשב אזור ג'בל ליבני כאזור מפתח שבו עשוי להתפתח קרב שריון בשריון בהיקף נרחב. הכוחות המצריים שנפרשו באזור זה השתייכו לדיוויזיה המצרית השלישית (חי"ר), שנפרשה בקו השני המצרי מג'בל לבני בצפון ועד ביר חסנה בדרום, ולדיוויזיה המצרית הרביעית (שריון). צה"ל תקף את המערך המצרי על פי תוכנית "נחשונים" של פיקוד הדרום. לאחר הבקעת מערך הקו הראשון המצרי באזור רפיח - אל עריש על ידי אוגדה 84 (בפיקוד ישראל טל) ובאזור אום כתף - אבו עגילה על ידי אוגדה 38 (בפיקוד אריאל שרון), נתקף אזור ג'בל לבני על ידי שלושה כוחות ישראלים: חטיבה 7 מאוגדה 84 שנעה מאל עריש דרומה, ושתי החטיבות של אוגדה 31 (בפיקוד אברהם יפה): חטיבה 200 שחדרה את המערך המצרי דרך ואדי חרידין והדפה התקפת נגד מצרית בביר לחפן שמצפון לג'בל ליבני וחטיבה 520 שנעה דרך אבו עגילה מיד לאחר כיבושה. בצהרי 6 ביוני 1967, לאחר שנהדפה התקפת הנגד המצרית בביר לחפן, החלה נסיגת כוחות מצריים ממרחב ג'בל ליבני, נסיגה שהואצה בשעות אחר הצהריים לאחר פקודת נסיגה כללית שהוציא שר ההגנה המצרי עאמר. באותו יום נכבשו המחנות שבאזור ג'בל ליבני על ידי כוחות צה"ל לאחר שיחידות מאוגדה 31 ניהלו במקום קרב שריון בשריון מול יחידות מצריות. אל"ם (מיל') בני מיכלסון, השריון במלחמת ששת הימים, באתר "יד לשריון" האלוף אברהם יפה מתאר את התקדמות כוחות צה"ל ואת הקרב בג'בל ליבני במלחמת ששת הימים, סרטון בערוץ "כאן 11", באתר יוטיוב דני שלום, "רוח רפאים מעל קהיר", כרך א', עמ' 69. זאב וילנאי, סיני עבר והווה, הוצאת אחיעבר, 1969, עמ' 127 מוטי גולני (בהנחיית יואב גלבר, החוג להיסטוריה כללית), מלחמת סיני-1956, באתר של אוניברסיטת חיפה, 1992 (דף הקטלוג של המאמר), עמ' 328-323 בנימין זאב וכסלר, מלחמת ששת הימים-מהלכים עיקריים: המלחמה בחזית המצרית, העשור השני : תשי"ח - תשכ"ח, 2000, יד יצחק בן-צבי הקרב על ג'בל ליבני, באתר צה"ל
She Will Be Loved

She Will Be Loved (בעברית: היא תהיה נאהבת) הוא הסינגל השלישי של להקת הפופ רוק האמריקאית מארון 5 מתוך אלבום הבכורה שלהם, "Songs About Jane". השיר נכתב על ידי סולן הלהקה, אדם לוין, ויצא לאור בשנת 2004. השיר הגיע למקומות שיא במצעדים שונים ברחבי העולם ומכר מעל 2,178,000 הורדות מאז שחרורו. השיר גם ידוע בשל הקליפ שלו, בו מככבת השחקנית קלי פרסטון. קליפ השיר בוים על ידי סופי מולר. בקליפ לשיר "she will be loved" מתואר "סיפור אהבה" שבמרכזו נמצאת ילדה למשפחה עשירה ובן זוגה (אדם לוין) שלכאורה מנהלים מערכת יחסים בריאה ואוהבת. מערכת היחסים שלהם מתנגשת עם מערכת היחסים של אמה של הילדה (קלי פרסטון), ובעלה העשיר, הקר והמכה. החבר של הילדה מתחיל לפתח רגשות עבור אמה שבאופן קבוע נדחית ומנוכרת על ידי בעלה, ובבירור, האם מחפשת אהבה ונחמה מצד החבר של בתה גם כן. במהלך הקליפ, ניתן לראות את החבר מתלבט לבחור בין האם לבת בעוד שהוא אוהב את שתיהן. בסיום השיר, האם עדיין לא מקבלת יחס רומנטי מבעלה הקר, בעוד שהיא רואה את הזוג הצעיר מאושר ומאוהב ורצה בבכי. החבר רץ בעקבותיה כדי לנחם אותה, וכשהם כמעט מנשקים, השיר מלווה בטוויסט. הבת רצה בעקבות החבר שלה ורואה אותו ואת אמא שלה עומדים להתנשק. כאן מתברר שהשיר מדבר על הבת ולא על האם. מידע על היצירה "She Will Be Loved" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "She Will Be Loved" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "She Will Be Loved" באתר יוטיוב מצעד הפזמונים הבינלאומי שנת 2004 מידע על She Will Be Loved, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על She Will Be Loved, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון מידע על She Will Be Loved, באתר המצעד הגרמני מידע על She Will Be Loved, באתר המצעד של ניו זילנד מידע על She Will Be Loved, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון
אתלטיקה באולימפיאדת סידני (2000)

אולימפיאדת סידני (2000) נערכה בסידני, אוסטרליה. תחרויות האתלטיקה נערכו בין 22 בספטמבר לבין 30 בספטמבר 2000. נערכו 46 תחרויות באתלטיקה במשחקים אלו (22 לנשים ו-24 לגברים), בהשתתפות 2,137 משתתפים (880 נשים ו-1,257 גברים) מ-193 מדינות. ארצות הברית (ארצות הברית) זכתה שוב במקום הראשון עם 7 מדליות זהב ו-16 מדליות בסך הכל. אל המקום השני הגיעה לראשונה אתיופיה (אתיופיה) עם 4 מדליות זהב, כולן בריצות למרחקים ארוכים (1 לנשים ו-3 לגברים) ו-8 מדליות בסך הכל. רוסיה (רוסיה) שצברה 12 מדליות בסך הכל, הייתה שנייה בכמות המדליות. ג'מייקה (ג'מייקה) שצברה 9 מדליות בסך הכל (מקום שלישי בכמות המדליות), דורגה במקום 25 מאחר שלא זכתה באף מדליית זהב. פולין דייוויס-תומפסון (בהאמה בהאמה) שזכתה בשתי מדליות זהב (שליחות 4x100 מטר) והשנייה לאחר שלילת מדליית הזהב מג'ונס (ריצת 200 מטר) וגבריאלה סאבו (רומניה רומניה) שזכתה בשתי מדליות, זהב (ריצת 5000 מטר) וארד (ריצת 1500 מטר). דררטו טולו (אתיופיה אתיופיה) והייקה דרקסלר (גרמניה גרמניה) שזכו כל אחת פעם נוספת במדליית זהב בריצת 10000 מטר ובקפיצה לרוחק בהתאמה, 8 שנים לאחר זכייתן הראשונה. מוריס גרין (ארצות הברית ארצות הברית) ורוברט קוז'ניובסקי (פולין פולין) שזכו כל אחד בשתי מדליות זהב. יאן ז'לזני (צ'כיה צ'כיה) שזכה בפעם השלישית ברציפות בהטלת כידון, מייקל ג'ונסון (ארצות הברית ארצות הברית) בריצת 400 מטר והיילה גבריסלאסי (אתיופיה אתיופיה) בריצת 10000 מטר שהגנו על תוארם. ג'ונסון זכה אף הוא בשתי מדליות זהב, אך אחת מהן (שליחים 4x400 מטר) נשללה ממנו מפני שפטיגרו השתמש באימרוץ. מריון ג'ונס (ארצות הברית ארצות הברית) זכתה ב-5 מדליות מהן 3 מדליות זהב ושתי מדליות ארד. היא זכתה במדליות זהב בריצות ל-100 מטר, ל-200 מטר ובריצת שליחות 4x400 מטר. בשנת 2007 היא החזירה את המדליות לאחר שהודתה שהשתמשה בסמים אסורים. בנובמבר 2007 המליצה התאחדות האתלטיקה הבינלאומית (IAAF) לפסול את רביעיות השליחות של ארצות הברית ב-4x100 מטר וב-4x400 מטר. ב-10 באפריל 2008 פסל הוועד האולימפי הבינלאומי את הנבחרות האמריקאיות ולקח מהאתלטיות את המדליות, אך בחר שלא לחלק מחדש את המדליות ולא נעשה שדרוג. לאחר שכל האתלטיות האמריקאיות שהשתתפו בריצות השליחות, פרט לננסי פרי ומריון ג'ונס, פנו לבית המשפט לבוררות בספורט, ב-16 ביולי פסק בית המשפט לטובתן והחזיר להן את המדליות. בשנת 2009 חולקו המדליות מחדש בריצת 100 מטר באופן הבא, מדליית הזהב לא ניתנה לאף אתלטית, במדליית כסף זכו שתי אתלטיות, אקטריני תאנו (יוון יוון) (סיימה שנייה) וטינה לורנס (ג'מייקה ג'מייקה) (סיימה שלישית) ובמדליית ארד זכתה מרלין אוטי (ג'מייקה ג'מייקה) שסיימה רביעית. בריצת 200 מטר כל שלוש הרצות שסיימו אחריה התקדמו במיקום ובקפיצה לרוחק טטיאנה קוטובה (רוסיה רוסיה) שסיימה רביעית זכתה במדליית ארד. בשנת 2008 לקח הוועד האולימפי הבינלאומי את מדליות הזהב של נבחרת השליחים של ארצות הברית בריצת 4x400 מטר לאחר שהתברר שאנטוניו פטיגרו השתמש באימרוץ. מייקל ג'ונסון מנצח בריצת 400 מטר היילה גבריסלאסי מנצח בריצת 10000 מטר מדיה וקבצים בנושא אתלטיקה באולימפיאדת סידני בוויקישיתוף אתלטיקה באולימפיאדת סידני (2000), באתר Sports Reference (באנגלית)
Sunday Morning

Sunday Morning (בעברית: בוקר יום ראשון) הוא הסינגל הרביעי מתוך אלבום הבכורה של להקת הפופ רוק האמריקאית מארון 5. השיר יצא לאור בשנת 2004. מידע על היצירה "Sunday Morning" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Sunday Morning" באתר מיוזיק בריינז מידע על Sunday Morning, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על Sunday Morning, באתר המצעד הגרמני מידע על Sunday Morning, באתר המצעד של ניו זילנד
Makes Me Wonder

Makes Me Wonder (בעברית: גורם לי לתהות) הוא הסינגל הראשון מתוך האלבום השני של להקת הפופ רוק האמריקאית מארון 5, "It Won't Be Soon Before Long". השיר יצא לאור בשנת 2007 והפך ללהיט ברחבי העולם. עם שחרורו, שבר השיר את השיא של הקפיצה הגדולה ביותר למקום הראשון של מצעד הבילבורד, כשזינק ממקום 64 למקום הראשון. שיא שנשבר מאוחר יותר על ידי הזמרת קלי קלארקסון בשנת 2009. "Makes Me Wonder" נכתב בהתחלה כשיר אהבה שלוין כתב על "מערכות יחסים כושלות", אשר, לדבריו, "השתבשו בצורה איומה". למילות השיר יש שתי משמעויות שונות. הוא מכיל רמיזות פוליטיות במסווה של שיר אהבה, משום שלוין "לא רוצה להטיף מוסר". הוא משלב מילים על היותו במצב של מערכת יחסים כושלת, "חוסר יכולת להבין או לבטוח" בהנהגת ארצו. אחת המשמעויות היא על התסכול של לוין ממצב הפוליטיקה, ועל תפקידה של ארצות הברית במלחמה בעיראק. "תן לי משהו להאמין / כי אני לא מאמין לך יותר". לוין מסביר כי המילים "אולי לא מכוונות לממשל בוש, אבל אולי קשורות מעט לנושא". השיר מתאר את הבלבול של חברי הלהקה מהמצב הפוליטי במדינה. המשמעות השנייה היא אהבה. המילים של הפזמון משקפות את אחד הקשרים של לוין, שהשתבש בצורה איומה. לאחר פרסום השיר יצאו לו גרסאות נוספות ומצונזרות. באחת הוסרה המילה fuck בשורה "If I ever gave a fuck about you"; בשנייה, שהוצגה בפרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון בשנת 2007, הוסרה גם המילה god damn בשורה "Goddamn my spinning head". מידע על היצירה "Makes Me Wonder" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Makes Me Wonder" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Makes Me Wonder" באתר Discogs סרטון השיר "Makes Me Wonder" באתר יוטיוב מידע על Makes Me Wonder, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על Makes Me Wonder, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון מידע על Makes Me Wonder, באתר המצעד הגרמני מידע על Makes Me Wonder, באתר המצעד הנורווגי מידע על Makes Me Wonder, באתר המצעד של ניו זילנד מידע על Makes Me Wonder, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון מידע על Makes Me Wonder, באתר המצעד השוודי
אליפות אירופה בג'ודו

אליפות אירופה בג'ודו היא תחרות הנערכת על ידי איגוד הג'ודו האירופי מדי שנה. משנת 1975 נערכה לראשונה אליפות אירופה בג'ודו גם לנשים, בנפרד מגברים ומשנת 1987 האליפות היא מעורבת (גם לנשים וגם לגברים). כולל את אליפות אירופה בג'ודו 2017 מדיה וקבצים בנושא אליפות אירופה בג'ודו בוויקישיתוף אתר איגוד הג׳ודו האירופי (הקישור הוא לאתר באנגלית, אך הוא זמין גם בצרפתית, בגרמנית ובספרדית).
סמדג'ה

האם התכוונתם ל... אורן סמדג'ה – ג'ודוקא ישראלי והמאמן הראשי של נבחרת הגברים של ישראל בג'ודו, בנו של מוריס סמדג'ה בריז'יט סמדג'ה – (אנ') סופרת יהודייה-צרפתייה ילידת תוניסיה מוריס סמדג'ה – ג'ודוקא, מאמן ג'ודו וממייסדי ענף הג'ודו התחרותי בישראל
בריט

בריט (Barite) הוא מינרל לבן (לעיתים חסר צבע) שנוסחתו BaSO4. בריט הוא המקור העיקרי לבריום. מקור השם "בריט" הוא במילה היוונית "ברוס" שמשמעותה "כבד". בריט מופיע בטבע לעיתים קרובות בעורקי עופרת-אבץ באבני גיר (CaCO3), יחד עם המטיט (Fe2O3) ובסלעי משקע. לבריט תפקיד בייצור צבעים, גומי ונייר. למרות שהוא מכיל בריום, בריט אינו רעיל מכיוון שמסיסותו נמוכה להפליא. בריט התגלה ב-1888 בארקנסו ונכרה שם בין השנים 1944 ל-1966, כיום (2008) הוא נכרה בעיקר בקזחסטן. מדיה וקבצים בנושא בריט בוויקישיתוף בריט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דניאל סידס

דניאל סידס (נולד ב-7 ביוני 1963) הוא שדרן רדיו, איש טלוויזיה, יועץ מוזיקה ו-DJ. סידס נולד והתחנך בתל אביב, בה הוא מתגורר עד היום. למד בתיכון עירוני ה' ואת שירותו הצבאי עשה כנגן גיטרה במקהלת צה"ל בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20. בין האמנים ששירתו איתו באותה תקופה ניתן למצוא את דוד ד'אור, אתי אנקרי, אורנה דץ, רמי קלינשטיין, דפנה רכטר ודרור קרן. לאחר שירותו הצבאי ליווה כנגן גיטרה מספר אמנים, ביניהם שרון ליפשיץ וירדנה ארזי. עבד בין השאר גם עם עופר מאירי, ישראל ברייט, ליאור טבת ועופר אקרלינג. בנוסף הקליט שירים, בין היתר למילים של יאיר לפיד, אך עד היום לא הוציא אלבום מוזיקה משיריו. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 התגורר מספר שנים במנהטן, שם התפרנס כבייביסיטר לכלבים וחתולים. באותה תקופה החל לכתוב גם כתבות בידור לעיתוני הנוער "ראש אחד" ו"מעריב לנוער". כשחזר לארץ הוזמן על ידי חברו הטוב יאיר לפיד להצטרף ללהקת התוכנית טלוויזיה "סוגרים שבוע" בערוץ 1, אותה הגיש לפיד ולאחר מכן אמנון לוי. באותן שנים החל לעבוד גם כשדרן רדיו ועורך מוזיקלי בתחנת 'רדיו תל אביב'. את החיבור עם התחנה עשתה השדרנית מיכל ניב, גם היא חברה קרובה. סידס מגיש את "גומרים הולכים" בימי שישי בבוקר, תוכנית אקטואליה דעתנית עם הרבה הומור. עד שנת 2008 הגיש את התוכנית עם עמנואל רוזן ומאז ועד היום עם הפרשן המדיני של חדשות ערוץ 2, אודי סגל. בשנים האחרונות החל להגיש פינות בידור בתוכנית "שש עם עודד בן עמי" והוא מוזמן פעמים רבות כפרשן בידור לתוכניות טלוויזיה שונות. בשנת 2003 התחיל לעסוק בייעוץ מוזיקלי לתוכניות טלוויזיה ולפרסומות. עיקר עבודתו בתחום מתרכזת בחדשות ערוץ 2 אך ניתן למצוא את שמו גם כיועץ בתוכניות אחרות בערוצים שונים. משמש גם כמרצה אורח בתחום הייעוץ המוזיקלי והרדיו בפורומים רבים. בשנים האחרונות החל לתקלט באירועים פרטיים, חתונות ובמועדונים. ניגן בין השאר בחתונות של ליאור אשכנזי, איגי וקסמן וליאור דיין. השתתף בתפקידי אורח משניים בסדרות "תעשה לי ילד" ו"פלורנטין" במהלך 2008 התגלתה אצלו מלנומה גרורתית ממנה החלים בעזרת טיפול מתקדם. דניאל סידס, ברשת החברתית פייסבוק דניאל סידס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דניאל סידס, ברשת החברתית LinkedIn דניאל סידס, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית כתבות של דניאל סידס, באתר מאקו סמדר שילוני, גבר-גבר, באתר ynet, 3 בפברואר 2006 כתבה של גבי גזית באתר רדיו ללא הפסקה אבי בטלהיים, מכון עם חזון, באתר News1 מחלקה ראשונה, 12 באפריל 2010 כתבה בידיעות אחרונות אביעד פוהורילס, חולה לא פעיל, תקליטן חתונות ושמאלני הגון: דני סידס חוזר לחיים, באתר nrg‏, 24 בינואר 2014 ליאת רון, ‏"הגראס מרדים אותי, אז ביום אני לוקח כדור הרגעה", באתר גלובס, 6 בספטמבר 2014 העתיד כבר כאן עונה 1 | פרק 3 – חיסון נגד הסרטן, סרטון בערוץ "כאן 11 – תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 29:47)
קול ישראל (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קול ישראל – רשת הרדיו הממלכתית בישראל קול ישראל בערבית – תחנת רדיו של קול ישראל, המשדרת בשפה הערבית קול ישראל בפרסית – תחנת רדיו של קול ישראל, המשדרת בשפה הפרסית קול ישראל ג' – תחנת רדיו של קול ישראל, המשדרת זמר עברי קול ישראל (ההגנה) – תחנת הרדיו המחתרתית של ארגון ההגנה. קול ישראל (עיתון) – שבועון של אגודת ישראל שיצא בתקופת המנדט הבריטי קול ישראל (ירחון) – ביטאון תורני של צעירי אגודת ישראל שיצא לאור בדפוס הר"ש צוקרמן בירושלים מאלול תרפ"א ועד שבט תרפ"ב, תחת השם "ירחון לחידו"ת ומאמרים לפתרון שאלות הזמן". העורך האחראי מהחוברת השנייה: הרב רפאל קצנלנבוגן.
אדם טל

אדם טל (12 באפריל 1932 - 3 באפריל 2010) היה מייסד העיר כרמיאל, יו"ר קבוצת הכדורגל הפועל באר שבע ומילא שורה של תפקידים ציבוריים. אדם טל נולד בפולין, ועלה לישראל בגיל 18. אחרי שהשתחרר משירות בנח"ל, החל למלא שורה של תפקידים ציבוריים במסגרת פעילותו במפא"י, בהם יו"ר מועצת הפועלים בנצרת עילית ועוזרו של השר פנחס ספיר. בשנת 1963, במסגרת מדיניות הממשלה לייהוד הגליל, נשלח טל על ידי השר ספיר לעמוד בראש צוות ההקמה של כרמיאל. במסגרת תפקידו דאג לכל הנושאים הטכניים בבינויה. הקמתה של העיר היוותה למעשה חלק מתוכנית, שמטרתה הייתה קטיעת רצף התיישבות ערבי בגליל התחתון. מיקומה של העיר נבחר מתוך כוונה ליצור קשר התיישבותי יהודי בסמוך לכביש עכו - צפת, הכביש העיקרי המחבר את מרכז הארץ עם יישובי הגליל העליון ואצבע הגליל. במהלך הקמת כרמיאל הופקעו אדמות רבות בבעלות ערבית. לימים סיפר טל כי התעקש בפני הממשלה כי התושבים מהם הופקעה האדמה יפוצו, למרות התנגדות בה נתקל בתוך מפא"י. בכך היה מבין הגורמים שיצרו את תקדים מתן הפיצויים כנגד הפקעת אדמות. עם זאת, רבים מערביי ישראל רואים בכרמיאל סמל לעוול היסטורי. כמו כן, טל נהג לספר כיצד סימן על המפה בעיגול אזור שלם על המפה, והכריז: "השטח הזה - רק לתרבות וספורט", זאת למגינת לבם של שמרני מפא"י, שראו בכך בזבוז של שטח אדמה. כיום משמש השטח את התיאטרון הפתוח, מגרשי הטניס, מגרש הגלגיליות ואולם הספורט, ובנוסף הוא משמש מתחם פסטיבל המחולות בכרמיאל. בשנות ה-70 עזב טל את כרמיאל ועבר לנגב, שם ניהל את חברת שיכון עובדים והיה יו"ר קבוצת הכדורגל של הפועל באר שבע בשנים 1976-1975, שתי העונות בהן זכתה הקבוצה באליפות המדינה בכדורגל. כמו כן, הוא פעל בהתנדבות כיו"ר קרן המחקרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. בשלושת העשורים האחרונים עסק טל בעריכת דין. בשנת 2002 עבר להתגורר באשדוד, ובשנה האחרונה שימש בתפקיד יו"ר הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה זמורה, החולשת על חמישה יישובים באזור השפלה: בני עי"ש, גדרה, גן יבנה, מזכרת בתיה וקריית עקרון. בשנת 2010 הלך טל לעולמו, כתוצאה ממחלת הסרטן. טל הותיר אחריו בת זוג, שני ילדים ושישה נכדים. מדיה וקבצים בנושא אדם טל בוויקישיתוף עדי חשמונאי, אדם טל, ממייסדי העיר כרמיאל, הלך לעולמו, באתר nrg‏, 4 באפריל 2010 אלי אשכנזי, מת מייסד כרמיאל, אדם טל, באתר הארץ, 4 באפריל 2010
אל תרחק

אַל תִּרְחַק הוא כותר קובץ שיריה של המשוררת הישראלית זלדה. ראה אור בהוצאת הקיבוץ המאוחד בתל אביב (כשאר קובצי שירתה) בשנת תשל"ד (1974). נושאי הקובץ הם געגועים עמוקים לבן הזוג שהלך לעולמו, מבעים של אמונה ודבקות באלוהים, וחוויית הקיום האנושי, המעורבת, שחושך ואור משמשים בה בערבוביה, מלאת סבל ותלאות יחד עם תחושת יופי נשגב. הלשון השירית עורכת שימושים ומטפורות משברי פסוקים מהתנ"ך ואמרות חז"ל, ובסגנון הפיוט העברי וסידור התפילה היהודי. הקובץ כולל את השירים: נושאי השיר הם הדבקות באלוהים באמצעות היופי הנשגב שקים בעולם-עולמו, ולמולה תודעת המוות, השתיים העומדות כביכול בסתירה מכאיבה הן נושא הרהוריה ותפילתה של המשוררת בליל נדודים. יש בשיר בקשה למוות, שכאשר יבוא, יהיה ללא סבל, וגם לשוכני "עפר" תהיה מנוחה מהותית; בקשתה זו - "הפלתי את תחנוני" - היא כלל אנושית ואישית בכפיפה אחת. אולם, עם הקשה באשר לתקופת המוות, בין לבין השורות, ממאנת המשוררת לקבל את מותה, ככל בני אנוש, שיבוא, כרוך בפרידה - "להפרד מיֹפים" - של הדברים בעולם החיים, כאשר תילקח ממנה האפשרות לחוות את אהבת ה' באמצעותם, ונשמתה תשכון בעולם אחר. השיר מתחיל במילים: "כל הלילה בכיתי / ריבונו של עולם / אולי יש מוות שאין בו אלימות / מוות שדומה לפרח". אברהם שגיא, בין "לכל איש יש שם" ל"שמי הוא שם תורמי" : זלדה ויהודה עמיחי על דרכי עיצובה של הזהות, ראשית, 1, תשס"ט, עמ' 358-325. אסתר אטינגר, זלדה, שושנה שחורה (על אל תרחק), באתר text רויטל שנור, שירת חייה - בגליון השבוע, באתר ערוץ 7, 1 באפריל 2004 אל תרחק, באתר OCLC (באנגלית) עובד והולחן על ידי עמוס הדני, ראו: שושנה שחורה, באת shironet. ראו מלל: אם נפשי על צדה תשכב, באתר newlibrary. ראו מלל: ציפור אחוזת קסם, באתר blabla4u. הולחן ועובד על ידי חנן יובל, ראו: לכל איש יש שם, באתר shironet, וזכה למספר ביצועים. הולחן על ידי שולי נתן, ראו: כל הלילה בכיתי, באתר shironet.