laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
צבא האופל

צבא האופל (באנגלית: Army of Darkness) הוא סרט אימה קומי אמריקאי משנת 1992 שבוים ונכתב על ידי סם ריימי, הופק על ידי רוברט טאפרט, ומככב בו ברוס קמפבל בתפקיד אש ויליאמס. זהו הסרט השלישי בטרילוגיית סרטי מוות אכזרי. הסרט, אשר מכיל הן הומור סלפסטיק ואלמנטים מז'אנר האימה, הוא קומי במידה רבה יותר מאשר יתר הסרטים בטרילוגיה. הסרט, אשר הופק בתקציב של 11 מיליון דולרים, גרף לאורך השנים מעל ל-21.5 מיליון דולרים ברחבי העולם. עם השנים הפך הסרט לסרט פולחן וציטוטים ומחוות שונים לסרט אפילו מצאו דרכם לתוך משחקי וידאו כגון דיוק ניוקם 3D‏, Blood, ו-Warcraft III: Reign of Chaos. עלילת הסרט מתרחשת מיד לאחר אירועי הסרט הקודם בסדרה. הגיבור, אש (קמפבל), אשר גילה בסרט הקודם את "ספר המתים" והקריא מתוכו כישוף על מנת להביס שדים, נשאב לתוך מערבולת זמן לאחר מכן אשר לוקחת אותו לאנגליה של ימי הביניים בשנת 1300 לספירה. עם הגעתו, אש נחשב בתחילה למרגל של האויב ולכן נלכד על ידי אנשיו של הלורד ארתור. עם זאת, בהמשך המקומיים מחליטים שהוא "הגיבור מהשמיים" אשר לפי הנבואה נועד להציל את האנושות מצבא החיים-המתים. אש, אשר סקפטי בתחילה לגבי התיאורים של צבא החיים-מתים, מקבל בחוסר רצון את האחריות להוביל את האנושות במאבקם נגד כוחות האופל. אש, אשר חמוש במסור החשמלי ורובה ציד (אותו הוא מכנה "בומסטיק") יוצא למסע במטרה למצוא את ספר המתים ובאמצעותו להביס את צבא האופל ולחזור להווה. עם זאת, התנהגותו הלא זהירה גורמת בטעות לכך שצבא האופל מתעורר, אשר כולל כמות גדולה במיוחד של שלדים לוחמים שמונהגים על ידי גרסה מרושעת שלו, המכונה "אש הרשע". על מנת לנצח את צבא האופל הוא חייב לאחד את הפלגים השונים של האנושות ולהכין אותם לקרב הגדול נגד כוחות צבא האופל. על מנת לעשות זאת הוא יוצר ברית עם הלורד ארתור ועם יריבו המושבע הדוכס הנרי האדום. כמו כן, לאורך הדרך הוא מפתח גם מערכת יחסים רומנטית עם אישה מקומית בשם שילה. בסופו של דבר, אש מצליח להביס את צבא האופל, להשיג את ספר המתים, ולומר את מילות הקסם אשר מחזירות אותו להווה. ברוס קמפבל בתפקיד אשלי "אש" ג'יי ויליאמס, וכמו גם "אש הרשע" אמבת' דייווידץ בתפקיד שילה מרקוס גילברט בתפקיד הלורד ארתור איאן אברקרומבי בתפקיד החכם ריצ'רד גרוב בתפקיד הדוכס הנרי האדום טימותי פטריק קוויל בתפקיד הנפח ברידג'ט פונדה בתפקיד לינדה פטרישיה טולמן בתפקיד המכשפה מדיה וקבצים בנושא צבא האופל בוויקישיתוף "צבא האופל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "צבא האופל", באתר נטפליקס "צבא האופל", באתר AllMovie (באנגלית) "צבא האופל", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "צבא האופל", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "צבא האופל", באתר Metacritic (באנגלית) "צבא האופל", באתר אידיבי "צבא האופל", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "צבא האופל", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
ברנרדינו רמציני

ברנרדינו רמציני (באיטלקית: Bernardino Ramazzini;‏ 4 באוקטובר 1633 – 5 בנובמבר 1714) היה רופא איטלקי, שהניח את היסודות המוקדמים לאבחון מחלות תעסוקתיות בספרו "מחלותיהם של עובדים" (De Morbis Artificum Diatriba). כמו כן תמך בשימוש בקליפת צינכונה, המכילה כינין, לטיפול במלריה. רמציני נולד בקארפי. הוא למד רפואה באוניברסיטת פארמה, שם החל להתעניין במחלות תעסוקתיות. הוא מונה לעמוד בראש המחלקה לרפואה באוניברסיטת מודנה בשנת 1682, והחל משנת 1700 שימש פרופסור לרפואה באוניברסיטת פדובה. רמציני נפטר בשנת 1714 בפדובה. המהדורה הראשונה של ספרו, "מחלות העובדים", פורסמה בשנת 1700 במודנה, והשנייה ב-1713 בפדובה. הספר תיאר את הסכנות הבריאותיות בכימיקלים, אבק, מתכות, תנועות חוזרות או אלימות, תנוחות חריגות וגורמים אחרים שבהם נתקלים עובדים בלמעלה מ-50 מקצועות. הספר היה אבן דרך בהתפתחותה של הרפואה התעסוקתית. כמו כן, רמציני הציע כי רופאים יכללו במסגרת הריאיון הרפואי גם שאלות על מקצוע המטופל. הוא ראה במניעה טובה יותר מריפוי, וטען בהרצאה שנתן בשנת 1711 כי הרבה יותר טוב למנוע מאשר לרפא, והרבה יותר קל לחזות נזק עתידי ולהימנע ממנו מאשר להיפטר ממנו לאחר שאירע. באשר למלריה, רמציני היה אחד הראשונים לתמוך בשימוש בקליפת עץ הצינכונה העשירה בכינין, בעוד שאחרים טענו שהוא רעיל ולא יעיל.  בשנת 1713 טען רמציני כי נזירות מפתחות סרטן השד בשיעור גבוה יותר מאשר נשים נשואות, מאחר שאינן מקיימות יחסי מין, וכי אי-קיום יחסים גורם לחוסר יציבות ברקמת השד, דבר אשר עלול להוביל להתפתחות סרטן שד. לימים התברר כי חשיפה ממושכת יותר לאסטרוגן, המלווה נשים שאינן נכנסות להיריון, מהווה גורם סיכון להתפתחות המחלה. מדיה וקבצים בנושא ברנרדינו רמציני בוויקישיתוף ברנרדינו רמציני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי ברנרדינו רמציני בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
אליה גרינפלד

אליה גרינפלד (נולד ב-28 במאי 1986) הוא תסריטאי ואיש קריאייטיב ישראלי, זוכה פרס האקדמיה לטלוויזיה כחלק מצוות "גלילאו" וכתב בחטיבת הדיגיטל של כאן, תאגיד השידור הישראלי. גרינפלד נולד וגדל בעיר וולגוגרד בברית המועצות לשעבר (כיום חלק מרוסיה), ועלה ב-1990 עם משפחתו לישראל. בשנת 2004 התנדב לשנת שירות (ש"ש) בתנועת השומר הצעיר. בוגר תואר ראשון במדע המדינה ומנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית. גרינפלד הגיש את תוכנית הטלוויזיה "הכוורת" בערוץ המקומי של אשדוד וכן השתתף במופע "עיר ערוץ הילדים" כראש עיר ערוץ הילדים בשנת 2003. ב--2005 התגייס לגלי צה"ל. במהלך שירותו הצבאי ערך והגיש תוכניות ופינות, ובהן שישי חם וארץ עיר מא' ועד ת'. בשנת 2008 קיבל ציון לשבח בפרס מפקד גלי צה"ל על עריכת התוכנית "מכתבים מהתנ"ך". עם שחרורו החל לכתוב עבור כלי תקשורת מובילים, ובהם הארץ, מאקו ועוד. בשנת 2011 החל לעבוד בתוכנית המדע הפופולרי גלילאו, תחילה כתחקירן ובהמשך כתסריטאי ועורך. בשנים 2016 ו-2017 זכתה "גלילאו" בפרס התוכנית הטובה ביותר בקטגוריית מגזין ילדים ונוער על ידי האקדמיה לטלוויזיה. החל משנת 2016 גרינפלד כותב ומשחק בסרטונים של חטיבת הדיגיטל בתאגיד השידור הישראלי. בין השאר, עוסקים הסרטונים בסוגיות חברתיות ובזהותו כיוצא ברית המועצות ועולה חדש. בשנת 2020 בזמן מגפת הקורונה העולמית, החל אליה לכתוב ולככב בסרטונים העוסקים במגפה וכך זכה לכינוי 'הפנים היפות של הקורונה בישראל' או 'נחמן שי של העידן הדיגיטלי'. בשנת 2015, לפני נאומו של בנימין נתניהו באו"ם, פרסם גרינפלד משחק בינגו (ביביבינגו), שמטרתו הייתה לקלוע לקלישאות של ראש ממשלת ישראל. בשנת 2016 אליה יצר את מפת סיפורי האהבה בירושלים, מיזם שהתרחב לאחר מכן לכל הארץ במסגרת תאגיד השידור הישראלי. בשנת 2017 הקים את חברת התוכן והדיגיטל לייקה. גרינפלד היה ממייסדי הארגון הבריגדה התרבותית, שהוקם בשנת 2015 לאחר הצלחת קמפיין "נובי גוד ישראלי". יוזמות אלה הוקמו במטרה לספר מחדש את סיפורם של יהודי ברית המועצות. בשנת 2021 הצטרף גרינפלד כחבר לוועד המנהל של עמותת מגמה ירוקה. אליה גרינפלד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אליה גרינפלד, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אליה גרינפלד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רפאלה גויכמן, "לקבל מתנות מזרים? דווקא כן!", באתר ynet, 23 בפברואר 2016 דורון בראונשטיין, אליה גרינפלד: "אמנות זה כל דבר שנעשה מתוך היגיון פנימי של מי שעושה את הדבר ומתוך תאוותו האידיוסינקרטית בלבד.", בבלוג חי תרבות, 4 במאי 2020 הזוכים בתחרות הטלוויזיה 2016, באתר www.israelfilmacademy.co.il הזוכים בתחרות היצירה הטלוויזיונית לשנת 2015, באתר www.israelfilmacademy.co.il אליה גרינפלד, "פשוט שרים": מוזיקה שמפגישה יהודים וערבים, באתר הארץ, 11 במאי 2015 אליה גרינפלד, התוכן השיווקי הגיע ל"סאות פארק", באתר העין השביעית, 16 בדצמבר 2015 אמנדה פאלמר איומה, נוראה ונהדרת, באתר ‏מאקו‏, 24 באוקטובר 2013 כאן - תאגיד השידור הישראלי (2016-08-28), כאן מחקרים | איך קוראים לפריטים באזורים שונים ברחבי הארץ, נבדק ב-2018-10-13 כאן - תאגיד השידור הישראלי (2018-06-27), אליה VS מוסקבה | פרק 3 - למה רוסים לא מחייכים?, נבדק ב-2018-10-13 איך שוטפים ידיים כמו שצריך, באתר Youtube, ‏9.3.2020 עודד ירון, נאום נתניהו נשמע לכם מוכר מאיפשהו? שחקו ביביבינגו, באתר הארץ, 2 במרץ 2015 Jerusalem Love Map מפת האהבה ירושלים, באתר jlm-love-map.herokuapp.com כאן | אהבה - מפת האהבה של תאגיד השידור הישראלי, באתר lovemap.kan.org.il Novy God Israeli, Novy God Israeli (באנגלית) נעם פרתום, "התשובה הרוסית לערס פואטיקה", באתר ynet, 31 בינואר 2016
Celine Dion in Concert

Celine Dion in Concert (בעברית: סלין דיון במופע) הוא סיבוב ההופעות הרביעי של הזמרת סלין דיון. סיבוב ההופעות כלל 51 יעדים בצפון אמריקה אשר נפרשו בין התאריכים 13 ביולי 1992 ל-13 במאי 1993 והוא נועד על מנת לקדם את אלבומה השני בשפה האנגלית. Celine Dion. סך הכל נמכרו חצי מיליון כרטיסים לכל ההופעות. בפועל סיבוב ההופעות התחיל רק ב-24 באוגוסט אותה שנה אך בחודש וחצי שקדמו לו דיון הופיעה בסיבוב ההופעות של הזמר מייקל בולטון Time, Love and Tenderness Tour" בקליפורניה. הם הופיעו ביחד במשך חודש באצטדיונים של 20 אלף מושבים. דיון התוודה כי סיבוב ההופעות המשותף שלהם היה מתיש בגלל שהיו צריכים להופיע בעיר אחרת כל יום אך בסופו של דבר דיון הייתה מרוצה והיא אמרה כי היא השיגה את מטרתה. תחילה דיון הופיעה מול קהל חסר סבלנות ומנוחה אשר רצה לשמוע את בולטון ולא התעניינו בה כלל. "הייתה לי מערכת שמע פגומה מאוד וחלל קטן מאוד כי כל המשאבים והמכשור נלקחו עבור המופע הראשי" אמרה דיון. דבר נוסף אשר הקשה על דיון היה העובדה שהמופעים נערכו בחוץ והיא הופיעה לאור יום עד שבסוף רנה אנג'ל (אשר לימים היה בעלה) הצליח לשכנע את המפיקים לתת לדיון לעלות לבמה אחרי חצי שעה. בסוף סיבוב ההופעות לסלין הייתה מערכת תאורה ומערכת קול טובים יותר. לאחר מכן דיון המשיכה להופיע לבד באופן עצמאי כאשר הופיע בערים רבות בקנדה כמו מונטריאול, קוויבק, טורונטו, המילטון ועוד. באוגוסט אותה שנה היא אף נבחרה לקחת חלק בפסטיבל אשר יום השנה ה-350 של מונטריאול שם הופיעה מול 45 אלף איש. הופעה זו שודרה גם בטלוויזיה על ידי רשת CBC. בהמשך גם לקחה חלק בפסטיבלים נוספים. במרץ 1993 התחילה את החלק ה-3 והאחרון של המופע אשר היה למוצלח במיוחד כאשר כל הכרטיסים להופעותיה במונטריאול נמכרו. בנוסף כל הכרטיסים של שאר המופעים בחלק זה אשר כלל 28 יעדים נמכרו בתוך 5 שעות בלבד (75 אלף כרטיסים שנמכרו). בנובמבר 1992 הופיעה דיון בתיאטרון Capitole Theatre, שם הופיעה מול 1,300 איש בממוצע פרק הופעה ובכך הפכה לאמן הרווחי ביותר שהופיע בתיאטרון זה. דיון הופיעה עם 15 משיריה במהלך ההופעה אשר נערכה כשעה וחצי. רשימת השירים כללה בעיקר שירים מהאלבום הנתמך אך גם שירים מהאלבומים Unison ו-Dion chante Plamondon. בנוסף לכך גם ביצעה גרסאות כיסוי לשירים: "Sorry Seems to Be the Hardest Word" של אלטון ג'ון, "Can't Help Falling in Love" של אלביס פרסלי ו-"(You Make Me Feel Like) A Natural Woman" של אריתה פרנקלין. לקראת סוף סיבוב ההופעות דיון ביטלה 7 מופעים בגלל מותה של האחיינית שלה. אך חלק ממופעים אלה הועלו מחדש לאחר מספר חודשים, שם כבר ביצעה גם שירים מאלבומה הבא "The Colour of My Love". הזמר לני גלנט שימש כמופע הפותח של מרבית מהמופעים ואילו אנתוני קוואנאה שמש כאקט הפותח של המופעים בקוויבק. סיבוב ההופעות על פי, setlist.fm האלבום, Celine Dion, באתר דיסקוגס, ‏1992 Sylvain Beauregard, Passion Celine Dion: The Ultimate Reference for the Fan, Trafford Publishing, 2002. (באנגלית) Thunder Bay Community Auditorium - Thunder Bay Community Auditorium, concerts, performances, symphony, www.tbca.com (ארכיון)
מדיסון וולף

מדיסון וולף (באנגלית: Madison Wolfe; נולדה ב-16 באוקטובר 2002) היא שחקנית קולנוע אמריקאית. הסרט הראשון בו השתתפה וולף היה "בדרכים" שיצא בשנת 2012, המבוסס על הספר באותו שם של ג'ק קרואק. מדיסון וולף נולדה בלואיזיאנה. אחותה, מייגן וולף, היא שחקנית גם כן. את תחילת דרכה עשתה וולף כאשר השתתפה בסרט "בדרכים" בתפקיד דודי לי. לאחר מכן השתתפה בשני הסרטים "הקמפיין" ו-"חוב השטן". וולף אף הופיעה בסרט "ג'וי" שם שיחקה את הגרסה הצעירה של אליזבת רוהם. בשנת 2016, השתתפה וולף בסרט האימה שובר הקופות "לזמן את הרוע 2", שהיה בבימויו של ג'יימס ואן. הסרט יצא לאקרנים ב-10 ביוני 2016 והפך לסרט האימה ה-9 הרווחי ביותר בכל הזמנים. מדיה וקבצים בנושא מדיסון וולף בוויקישיתוף מדיסון וולף, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) On the Road, נבדק ב-2018-10-13 Robert McCrum, The 100 best novels: No 76 – On the Road by Jack Kerouac (1957), the Guardian, ‏2015-03-02 (באנגלית) "Metairie sisters Madison and Meghan Wolfe played the younger Hart girls in 'True Detective'". NOLA.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-10-13. Zaki Hasan, INTERVIEW: The Conjuring 2 's Madison Wolfe, Huffington Post, ‏2016-06-08 (באנגלית) beyondhollywood (ארכיון) "'Joy': Not quite enough of it". Davis Enterprise (באנגלית אמריקאית). 2015-12-31. נבדק ב-2018-10-13. "'True Detective' Actress Nabs Lead in 'Conjuring 2' (Exclusive)". The Hollywood Reporter (באנגלית). נבדק ב-2018-10-13. McNary, Dave (2014-11-12). "'The Conjuring 2' Set for June 10, 2016". Variety (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-10-13. https://www.the-numbers.com/box-office-records/worldwide/all-movies/genres/horror
תיאודור שולץ

תיאודור ווילאם שולץ (באנגלית: Theodore William Schultz; ‏30 באפריל 1902 - 26 בפברואר 1998) היה כלכלן אמריקאי, ראש בית הספר לכלכלה באוניברסיטת שיקגו וזוכה בפרס נובל לכלכלה לשנת 1979. שולץ נולד בשנת 1902 בחווה חקלאית במזרח דקוטה הדרומית בארצות הברית. אביו הוציא אותו מבית הספר כשהיה בכיתה ח', על מנת שיעזור בניהול החווה. בשנת 1928 שולץ סיים תואר ראשון בחקלאות ובכלכלה. בשנת 1930 סיים את לימודי הדוקטורט באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון. באותה השנה התחתן. לימד בקולג' של איווה בשנים 1930-1943. לאחר מכן עבר ללמד באוניברסיטת שיקגו ממנה פרש בשנת 1967. בשנים 1960-1961 כיהן שולץ כנשיא האיגוד הכלכלי האמריקני. באחד ממחקריו הידועים בתקופה זו עסק בשיקומן של גרמניה ויפן לאחר מלחמת העולם השנייה. בשנת 1979 זכה בפרס נובל לכלכלה בשיתוף עם ארתור לואיס מאוניברסיטת פרינסטון על מחקריהם בתחומי התיעוש והחקלאות. הנחה לדוקטורט את הכלכלן האמריקאי-הישראלי פרופ' צבי גריליכס, וכן את הכלכלן האמריקאי-ישראלי פרופ' יעקב (יואל) גוטמן. שולץ נפטר בשנת 1998 באוונסטון שבאילינוי, בגיל 95. נקבר בדקוטה הדרומית. מדיה וקבצים בנושא תיאודור שולץ בוויקישיתוף תיאודור שולץ, באתר פרס נובל (באנגלית) תיאודור שולץ, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה תיאודור שולץ, באתר "Find a Grave" (באנגלית) תיאודור שולץ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
רודרי

רודריגו הרננדס קסקאנטה (בספרדית: Rodrigo Hernández Cascante; נולד ב-22 ביוני 1996) הוא כדורגלן ספרדי הידוע בקיצור שמו הפרטי, רודרי, המשחק בעמדת הקשר האחורי במנצ'סטר סיטי ובנבחרת ספרד. ידוע בזכות גמישותו הטקטית, מסורותיו המדויקות ויכולותיו הטכניות. רודרי נולד במדריד. בגיל צעיר הצטרף למחלקת הנוער של אתלטיקו מדריד, זאת לאחר שבילה שנה במחלקת הנוער של ראיו מחדאונדה המקומית. בשנת 2013 שוחרר מאקדמיית אתלטיקו, עקב "מחסור בחוזקה פיזית", ועבר לאקדמיית הנוער של ויאריאל. ב-7 בפברואר 2015, בעודו שחקן קבוצת הנוער, ערך את בכורתו בקבוצת המילואים של ויאריאל, ויאריאל ב', כאשר נכנס כמחליף בניצחון החוץ 1–3 על אספניול ב', במסגרת הליגה הספרדית השלישית. 15 ימים לאחר מכן פתח לראשונה בהרכב, בניצחון 0–2 על ריאל סרגוסה ב'. רודרי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של ויאריאל, ב-17 בדצמבר 2015, כאשר פתח בניצחון 0–2 על וסקה, במסגרת גביע המלך. ב-17 באפריל 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בלה ליגה, כאשר נכנס כמחליף לדניס סוארס בהפסד החוץ 1–2 לראיו ואיקאנו. ב-4 בדצמבר 2017, כאשר הפך לשחקן הרכב, חידש את חוזהו בוויאריאל עד לשנת 2022. הוא כבש את שער הבכורה שלו ככדורגלן מקצועני ב-18 בפברואר 2018, בתיקו 1-1 מול אספניול. ב-24 במאי 2018 חזר לאתלטיקו מדריד תמורת כ-20 מיליון אירו וחתם על חוזה עד לשנת 2023. ב-25 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו באצטדיון החדש, ונדה מטרופוליטנו, בניצחון 0–1 על ראיו ואיקאנו. ב-3 ביולי 2019 שילמה מנצ'סטר סיטי את סעיף השחרור של רודרי, אשר עמד על 70 מיליון אירו, מה שאפשר לשחקן לקנות את שארית חוזהו מאתלטיקו ולעזוב את המועדון. דמי ההעברה היוו שיא למועדון בפרמייר ליג. רודרי חתם במנצ'סטר סיטי לחמש שנים. בגמר ליגת האלופות 2022/23 שנערך ב-10 ביוני 2023, הבקיע גול, נבחר לאיש המשחק ותרם לקבוצתו בזכייתה הראשונה במפעל בניצחון 1-0 על אינטר מילאנו. רודרי נבחר לשחקן העונה בליגת האלופות באותה העונה. רודרי שיחק בכל הנבחרות הצעירות של ספרד, עד גיל 16, עד גיל 19 ועד גיל 21. עם הנבחרת עד גיל 19 השתתף וזכה באליפות אירופה עד גיל 19 בשנת 2015. במרץ 2018 זומן לסגל נבחרת ספרד הבוגרת, לקראת משחקי הידידות מול גרמניה וארגנטינה. בהופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים נכנס כמחליף לטיאגו אלקנטרה בתיקו 1-1 מול גרמניה, במשחק שנערך בדיסלדורף. נכלל בסגל נבחרת ספרד לטורניר מונדיאל 2022. בטורניר היורו 2024 בו זכתה נבחרתו, נבחר לשחקן המצטיין של הטורניר. אתלטיקו מדריד הסופר קאפ האירופי: 2018 מנצ'סטר סיטי ליגת האלופות: 2022/2023 גביע הליגה (2): 2019/2020, 2020/2021 מגן הקהילה: 2019 אליפות אנגליה (4): 2020/2021, 2021/2022, 2022/2023, 2023/2024 הגביע האנגלי: 2022/2023 הסופר קאפ האירופי: 2023 נבחרת ספרד עד גיל 19 אליפות אירופה עד גיל 19: 2015 נבחרת ספרד אליפות אירופה: 2024 ליגת האומות: 2022/2023 השחקן המצטיין ביורו 2024 נבחרת העונה של ליגת האלופות: 2022/2023 מדיה וקבצים בנושא רודרי בוויקישיתוף רודרי, באתר Transfermarkt רודרי, באתר Soccerway רודרי, באתר BDFutbol רודרי, באתר WorldFootball.net רודרי, באתר National Football Teams רודרי, באתר FootballDatabase.eu מנצ'סטר סיטי שילמה את סעיף השחרור של רודרי, באתר ONE‏, 3 ביולי 2019 Brennan, Stuart. " Man City pay Rodri transfer release clause and midfielder will join in next few days". Manchester Evening News. July 3, 2019 John Edwards, "City complete Rodri deal". Manchester City. 4 July, 2019 OFICIAL Lista de convocados para la Copa Mundial de Fútbol de la FIFA Catar 2022 באתר פדרציית הכדורגל הספרדית המלכותית, 11 בנובמבר 2022 (בספרדית)
עד כדי (מתמטיקה)

במתמטיקה, לביטוי עד כדי יש מובן של ציון חלק מהמאפיינים של גודל או אובייקט, תוך שמאפיינים אחרים מוזנחים בכוונה. בהקשר למאפיין האחרון, שני מספרים ממשיים שווים זה לזה עד כדי סימן, אם הם שווים זה לזה בערכם המוחלט: מספר ממשי נקבע על ידי גודלו והסימן שלו, ושוויון "עד כדי סימן" פירושו שוויון למעט, אולי, במרכיב הסימן. באופן כללי יותר המושג מאפשר לשייך שני עצמים לאותה מחלקת שקילות, כאשר יחס השקילות מצוין במפורש או במשתמע. "יש שדה סופי אחד מגודל 16, עד כדי איזומורפיזם" - אין פירושו של דבר שכל השדות בגודל 16 שווים זה לזה, אלא שהם איזומורפיים זה לזה. המשפט היסודי של האריתמטיקה קובע שלכל מספר טבעי יש פירוק יחיד לגורמים ראשוניים, עד כדי סדר הגורמים. כדוגמה נוספת, הדיסקרימיננטה של תבנית ריבועית המוגדרת מעל שדה F {\displaystyle F} היא איבר של השדה, "עד כדי ריבועים" (או: עד-כדי כפל בריבוע). הדיסקרימיננטה איננה איבר מוגדר היטב של החבורה הכפלית   F × {\displaystyle \ F^{\times }} , אלא של חבורת המנה   F × / ( F × ) 2 {\displaystyle \ F^{\times }/(F^{\times })^{2}} . במדעים הניסויים מעוניינים פעמים רבות בחישוב הפתרון "עד כדי סדר גודל", כלומר, עד לשגיאה של פי עשרה לכל כיוון. למשל: רדיוס גרעין האורניום (השווה ל- 8 ⋅ 10 − 15 m {\displaystyle 8\cdot 10^{-15}m} ) הוא "   10 − 14 m {\displaystyle \ 10^{-14}m} עד כדי סדר גודל". כך למשל, בניסוי רתרפורד נמצא שרדיוס גרעין אטום הזהב הוא   10 − 15 {\displaystyle \ 10^{-15}} עד כדי סדר גודל, ונתון לא-מדויק זה הספיק כדי להפריך את מודל עוגת הצימוקים של תומסון. כמו כן, משתמשים בביטוי כשמציגים נוסחה בה חסרים מקדמים קבועים. המטרה היא להראות במה תלוי הגודל המבוקש ולא לחשב אותו בדיוק. לדוגמה: נפח של כדור הוא רדיוסו בשלישית עד כדי קבוע (   V ∼ R 3 {\displaystyle \ V\sim R^{3}} והקבוע הוא   4 π / 3 {\displaystyle \ 4\pi /3} ). עוד דוגמה: U ∼ A 2 {\displaystyle U\sim A^{2}} . האנרגיה הכוללת האגורה במתנד הרמוני פרופורציונית לאמפליטודת התנודות בריבוע עד כדי פקטור 1 2 k {\displaystyle {\frac {1}{2}}k} (כאשר k {\displaystyle k} הוא קבוע הקפיץ).
הארמייה השביעית (ברית המועצות)

הארמייה השביעית (ברוסית: армия ‏я‏-7) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת החורף ובמלחמת העולם השנייה. היחידה הוקמה ב-14 בספטמבר 1939 על בסיס היחידות שהיו ממוקמות באזור קלינין. היא השתתפה במלחמת החורף. בתחילת הלחימה היא כללה 169,000 לוחמים, 1,286 תותחים ו-1,490 טנקים. במהלך המלחמה איבדה כ-18,500 הרוגים ומעל ל-81 אלף פצועים. לאחר סיום הלחימה, ב-26 במרץ 1940 פורקה הארמייה. ב-18 בספטמבר 1940 הארמייה השביעית הוקמה מחדש. המטה שלה היה ממוקם בפטרוזבודסק. באחריותה היה הגבול של ברית המועצות צפונית לאגם לדוגה. היא השתתפה בהגנה על אזור קרליה והייתה חלק של חזית קרליה. בשנת 1944 היא התחילה במתקפת נגד והצליחה לשחרר את העיר פטרוזבודסק. לאחר חתימת הסכם סיום הלחימה עם פינלנד ב-8 באוקטובר 1944 הארמייה השביעית הועברה לעתודה. בינואר 1945 מטה הארמייה היה בסיס להקמת ארמיית המשמר התשיעית. וסבולוב יאקובלר (ספטמבר 1939 - דצמבר 1939) קיריל מרצקוב (דצמבר 1939–1940 פיליפ גורלנקו (ינואר (1941 - ספטמבר 1941) קיריל מרצקוב (ספטמבר 1941 - נובמבר 1941 פיליפ גורלנקו (נובמבר (1941 - יוני 1942) סרגיי טרופימנקו (יולי 1942 - ינואר 1943) אלכסיי קרוטיקוב (ינואר 1943 - אוגוסט 1944) ולדימיר גלוזדובסקי (אוגוסט 1944 - דצמבר 1944) הארמייה השביעית באתר samsv (ברוסית)
נעמה נרדי

נעמה נַרדי (24 בנובמבר 1931 – 17 באוקטובר 1989) הייתה זמרת ישראלית. נרדי הייתה בתם של ברכה צפירה ונחום נרדי, ואחותו למחצה (מצד אימה) של הזמר והמלחין אריאל זילבר. גדלה מגיל צעיר מאוד כילדת חוץ בקיבוצים קבוצת שילר, גבעת ברנר ומשמר העמק, כיוון שהוריה היו עסוקים בהופעות רבות בישראל ומחוצה לה. מילדותה גילו אצלה כישרון מוזיקלי ובגיל צעיר הקליטה אוסף עם שיריו של ביאליק. ב-1950 הוצגה לראשונה בהופעה על ידי אביה ב"קונצרט לשירה ישראלית", באולם "אהל שם" לצד אמנים נוספים כפאולו גורין ואהובה צדוק. ב-1951 השתתפה בתחרות מלכת היופי ונבחרה כסגנית "מלכת היופי של תל אביב" (בתואר מלכת היופי זכתה מיכל הראל). ב-1952 הופיעה בשירה ובריקוד ב"פר גינט" שהועלה ב"הבימה". בהתאם לרצון אמה, החלה ב-1952 ללמוד אופרה בפריז, ובשנת 1962 התקבלה לעבודה בבית האופרה לה סקאלה, עם הזמן נועדה לשמש כמחליפתה של מריה קאלאס. יצאה במסגרת התיאטרון להופעות במזרח ברלין. במהלכן קרה אירוע לא ברור ובעקבותיו נתבעה על ידי הנהלת התיאטרון. לאחר מאבק משפטי זכתה בפיצויים ועברה להופיע בתיאטרון במערב ברלין עד שאושפזה בבית חולים, משם נשלחה לישראל בשנת 1967, אושפזה והתאוששה. שבתאי בן-ארויו, דובר האופרה הישראלית, שהכיר אותה, טען שסבלה מפחד במה, שעליו לא הצליחה להתגבר. במאי 1968 השתתפה ב"פסטיבל שירי נחום נרדי" יחד עם רחל אטאס, שושנה דמארי, שולי נתן, מרדכי בן-שחר ואחרים. ב-1969 השתתפה במופע "ירושלים שלי" שנערך בתיאטרון של קיסריה, היא עבדה גם תקופה כמורה לפיתוח קול. אחיה, אריאל זילבר, נמנה עם תלמידיה, והיא אף התגוררה אצלו במשך תקופה מסוימת. נרדי עברה תקופה של הסתגרות, שהלכה והחריפה עם הזמן. היא נמנעה מלפגוש אנשים פנים אל פנים ותיקשרה רק בטלפון. היא הוציאה לאור ב-1988, יחד עם אחיה אריאל, את אוסף שיריה של אמה שהוקלטו בצורה מחודשת. האוסף כלל 33 שירים בשתי קלטות, המייצג את אמנותה של צפירה משנות השלושים ואילך: "מאז ועד עולם, ברכה צפירה ונחום נרדי", כולל 17 שירים מ-1937 ועד 1950. "שירי הזהב של ברכה צפירה", כולל 16 שירים ושירי עדות בעיבודם של מלחינים שונים למעט של נרדי. נעמה נרדי התאבדה בשנת 1989 והותירה מכתב פרידה לאמה, שהגיע לאם יומיים לאחר מותה. במכתב תארה את סבלה וטענה שאיננה יכולה לשאת עוד. נעמה נרדי, באתר זמרשת נעמה נרדי, באתר שירונט נעמה נרדי, דף שער בספרייה הלאומית הקבר של נעמה נרדי בבית העלמין קריית שאול, באתר BillionGraves [1] http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1988%2F05%2F31&id=Ar04711&sk=B3EED9C6 מעריב(הקישור אינו פעיל, 18 באוגוסט 2022) זֶמֶרֶשֶׁת: נעמה נרדי, באתר www.zemereshet.co.il ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פלורוס

האם התכוונתם ל... פלורוס – שם רומי גסיוס פלורוס – נציב רומי של יהודה לוקיוס אנאוס פלורוס – היסטוריון רומי פובליוס אניוס פלורוס – משורר רומי פלורוס (מכשיר) (אנ') - מכשיר למדידת כיווני מצפן לצורך ניווט חופי ובקרת תנועה למניעת התנגשות פלור
לא תרצח

עשרת הדיברות אנוכי ה' לא יהיה לא תשא זכור את כבד את לא תרצח לא תנאף לא תגנוב לא תענה לא תחמד לֹא תִרְצָח הוא הדיבר השישי מעשרת הדיברות. פירוש האיסור הוא איסור נטילת חייו של אדם אחר. "לא תרצח" הוא אחד משלושת החוקים שאיסורם הוא בגדר "ייהרג ובל יעבור", בנוסף לעבודה זרה וגילוי עריות. אך גם ביחס אליו קיים הסייג "הבא להורגך השכם להורגו", וכן ניתן ליטול את חייו של מי שנפסק לו עונש מוות. הדיבר "לא תרצח" הוא גם אחת משבע מצוות בני נח, ולכן לפי התורה אסור לאף אדם להרוג אדם אחר, למעט מקרים מיוחדים שנקבעו בהלכה היהודית, כגון מחיית זכר עמלק, מיתת בי"ד ורודף ומוסר. על פי ההלכה היהודית, אדם העובר על הלאו "לא תרצח" במזיד, חייב מיתת בית דין לאחר שיועמד למשפט אלא אם מדובר במקרה של רצח בשוגג ואז ההורג גולה לעיר מקלט. האיסור מוגדר כלאו, כלומר איסור שהתורה מציינת במפורש ובלשון של "לא תעשה" כך וכך. הציווי מופיע בפרשת יתרו שבספר שמות, ובפרשת ואתחנן שבספר דברים בעשרת הדיברות. איסור הרצח נדון במקומות נוספים בתורה, אך הלאו מופיע רק בעשרת הדיברות. לאחר שנגזר דינו של ההורג אדם בכוונה ומדעת עצמו (במזיד) בבית דין, ממונה "שליח בית דין" שתפקידו להרוג את הרוצח. הרמב"ם מסכם את הדין במשנה תורה: "כל הורג נפש אדם מישראל – עובר בלא תעשה, שנאמר "לא תרצח" (שמות כ', י"ב; דברים ה', ט"ז). ואם רצח בזדון בפני עדים - מיתתו בסיף, שנאמר "נקום יינקם" (שמות כ"א, כ'). מפי השמועה למדו שזו מיתת סיף; בין שהרג את חברו בברזל, בין ששרפו באש – מיתתו בסיף". הרמב"ן דורש את הלאו "לא תרצח": "הנה צויתיך להודות שאני בורא את הכול בלב ובמעשה, ולכבד האבות בעבור שהם משתתפים ביצירה, אם כן השמר פן תחבל מעשה ידי ותשפוך דם האדם אשר בראתי לכבודי ולהודות לי בכל אלה... כי תחבל עניין כבוד האבות לכפור באמת ולהודות בשקר, כי לא ידעו את אביהם ויתנו כבודם לאחר, כאשר יעשו עובדי ע"ז אומרים לעץ אבי אתה (ירמיה, ב', כ"ז), ולא ידעו אביהם שבראם מאין. ואחר כן הזהיר לא תגנוב נפש, כי הוא כמו כן גורם כזאת. וכן סדר המצות בחומרן ועונשן כך הוא, אחר ע"ז שפיכות דמים..." ערך מורחב – ייהרג ואל יעבור בנוסף, על-פי ההלכה היהודית, "לא תרצח" הוא אחד משלושת החוקים שאיסורם הוא בגדר "ייהרג ובל יעבור", בנוסף לעבודה זרה וגילוי עריות. ציווי מיוחד נאמר בתורה על בית דין, שלא ייקחו 'כופר' - ממון, מהנידון למוות על מנת לפוטרו מהעונש המוטל עליו, והוא אחת ממצוות לא תעשה, ונלמד מהכתוב ”וְלֹא תִקְחוּ כֹפֶר לְנֶפֶשׁ רֹצֵחַ אֲשֶׁר הוּא רָשָׁע לָמוּת כִּי מוֹת יוּמָת” (ספר במדבר, פרק ל"ה, פסוק ל"א). רוצח בשגגה רודף מדיה וקבצים בנושא לא תרצח בוויקישיתוף משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות רוצח ושמירת נפש, פרק א', הלכה א' ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.