laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קרחון קוהלר

קרחון קוהלר (באנגלית: Kohler Glacier) הוא קרחון בארץ מרי בירד שבאנטארקטיקה. קרחון סמית' הוא הקרחון היובלי הנשפך אל קרחון קוהלר ויוצר אותו. קרחון קוהלר זורם לכיוון צפון, וחוצה את רכס קוהלר. קרחון קוהלר נשפך אל מדף הקרח דוטסון. קרחון קוהלר מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע, ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1959 – 1965. שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. שמו של הקרחון ניתן לו, עת שניתן שמו של רכס קוהלר (אותו חוצה הקרחון). שמו של רכס קוהלר ניתן לו על ידי אדמירל ריצ'רד בירד. הרכס (וגם הקרחון) נקראים על שם התעשיין האמריקאי, שכיהן כמושל מדינת ויסקונסין שבארצות הברית, וולטר ג'י. קוהלר, הבן (Walter J. Kohler, Jr), שסייע במימון המשלחת, ומימון מטוס הים, שממנו התגלה הרכס. • Rignot, E., Thomas, R., Kanagaratnam, P., Casassa, G., Frederick, E., Gogineni, S., . . . Yungel, J. (2004), Improved estimation of the mass balance of glaciers draining into the Amundsen Sea sector of West Antarctica from the CECS/NASA 2002 campaign, Annals of Glaciology, 39, 231-237. doi:10.3189/172756404781813916 • Khazendar, A., Rignot, E., Schroeder, D. et al. Rapid submarine ice melting in the grounding zones of ice shelves in West Antarctica, Nat Commun 7, 13243 (2016). https://doi.org/10.1038/ncomms13243 • Lindow, Julia & Castex, Marion & Wittmann, H. & Johnson, Joanne & Lisker, Frank & Gohl, Karsten & Spiegel, Cornelia. (2014). Glacial retreat in the Amundsen Sea sector, West Antarctica – first cosmogenic evidence from central Pine Island Bay and the Kohler Range, Quaternary Science Reviews. 98. 166–173. 10.1016/j.quascirev.2014.05.010 • Rignot, E.. (2006). [file:///C:/Users/User/Downloads/RignotPhTransRoySoc2006.pdf Changes in ice dynamics and mass balance of the Antarctic ice sheet], Phil. Trans. R. Soc. Lond. A 364, 1637-1655. Philosophical transactions. Series A, Mathematical, physical, and engineering sciences. 364. 1637-55. 10.1098/rsta.2006.1793. • Lilien, David A, Understanding Antarctic ice-stream flow using ice-flow models and geophysical observations, http://hdl.handle.net/1773/43592 קרחון קוהלר באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית קרחון קוהלר באתר הגאזט הגאוגרפי של ממשלת ניו זילנד קרחון קוהלר באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה קרחון קוהלר באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור קרחון קוהלר גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי מידע היסטורי על רכס קוהלר
פרסי גרדנר

פרסי גרדנר (באנגלית: Percy Gardner;‏ 24 בנובמבר 1846 - 17 ביולי 1937) היה ארכאולוג אנגלי קלאסי. גרדנר נולד בלונדון והתחנך בבית הספר של לונדון. השתתף בחפירות בנאוקרטיס - מושבה יוונית במצרים. היה מופקד קתדרת דיסני לארכאולוגיה באוניברסיטת קיימברידג' משנת 1880 ועד לשנת 1887. משנת 1887 ועד לשנת 1925 היה פרופסור לארכאולוגיה באוניברסיטת אוקספורד. הוא גם היה בולט כמבקר היסטורי של התנ"ך. אחיו, ארנסט ארתור גרדנר, היה אף הוא ארכאולוג ידוע. סוגי מטבעות יווניים (1883) פרקים חדשים בהיסטוריה היוונית (1892) מדריך עתיקות יווני (1898) דקדוק באומנות היוונית (1905) Exploratio Evangelica, על האמונה הנוצרית המקורית (1899) מבט היסטורי על הברית החדשה (1901) צמיחת הנצרות (1907) מדיה וקבצים בנושא פרסי גרדנר בוויקישיתוף פרסי גרדנר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי פרסי גרדנר בפרויקט גוטנברג (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הרפובליקה הפדרטיבית של הצ'כים והסלובקים

לאחר מהפכת הקטיפה בסוף 1989, אימצה צ'כוסלובקיה את השם הרשמי הרפובליקה הפדרטיבית של הצ'כים והסלובקים ( בצ'כית: Česká a Slovenská Federativní Republika‏, בסלובקית: Česká a Slovenská Federatívna Republika‏; ČSFR) במהלך התקופה שבין 23 באפריל 1990 ועד ל-31 בדצמבר 1992, ולאחר מכן התפרקה המדינה לצ'כיה ולסלובקיה. מאז 1960, השם הרשמי של צ'כוסלובקיה היה הרפובליקה הסוציאליסטית הצ'כוסלובקית (Československá socialistická republika‏, ČSSR). לאחר מהפכת הקטיפה, הודיע הנשיא החדש ואצלב האוול כי "הסוציאליסטית" יבוטל מהשם הרשמי של המדינה. היה נראה שהמדינה תחדש את השם ששימש בשנים 1919–1938 ובשנים 1945–1960, הרפובליקה הצ'כוסלובקית (Československá republika). עם זאת, פוליטיקאים סלובקים התנגדו לכך, מאחר שהשם המסורתי הכניע יותר מדי את מעמדה השווה של סלובקיה במדינה הפדרלית. הפשרה הראשונה הייתה חוק חוקתי, ששינה את שמה של המדינה לרפובליקה הפדרטיבית הצ'כוסלובקית, תוך הכרה מפורשת באופיה הפדרלי של המדינה. הוא התקבל ב-29 במרץ 1990 (נכנס לתוקף באותו היום), אולם עדיין נתקל באי-הסתייגות כללית ובסבב התמקחות נוסף, שזכה לכינוי "מלחמת המקף" (pomlčková válka/vojna) לאחר רצונה של סלובקיה להכניס מקף לשם המדינה. עם זאת, הצ'כים הפגועים התנגדו לה בתוקף והזכירו כי כך היה שם המדינה בתקופת הרפובליקה הצ'כוסלובקית השנייה (כאשר השם הרשמי היה "הרפובליקה הצ'כו-סלובקית"), כאשר המדינה נקרעה על ידי הסכם מינכן לקראת פירוקה הסופי בידי גרמניה הנאצית שנה לאחר מכן. הפשרה שהתקבלה, לאחר משא ומתן רב מאחורי הקלעים, הייתה חוק חוקתי 101/1990, שהתקבל ב-20 באפריל ונכנס לתוקף ב-23 באפריל. החוק שינה את שמה של המדינה ל"רפובליקה הפדרטיבית הצ'כית והסלובקית"; שלא כמו הקודמת, הוא גם רשם במפורש את שתי הגרסאות וקבע שהן שוות. השם מפר את חוקי הכתיבה הצ'כית והסלובקית, מאחר שלפי כללי הכתיב בשתי השפות, רק המילה הראשונה בשמה של מדינה אמורה להיכתב באות גדולה, אך כפתרון לשאלת כתיבת האות הראשונה במילה "סלובקים", הוחלט לכתוב את כל המילים באותיות גדולות. הוויכוח חשף פער מהותי באופן שבו צ'כים וסלובקים ראו את זהותה של מדינתם. ניגודים נוספים הצטברו בשנתיים הבאות, והביאו להחלטה על פירוק המדינה לצ'כיה וסלובקיה ("גט הקטיפה") בשנת 1992. ההחלטה עצמה בוצעה ב־1 בינואר 1993. פירוק צ'כוסלובקיה מדיה וקבצים בנושא הרפובליקה הפדרטיבית של הצ'כים והסלובקים בוויקישיתוף
רפי ביטון

רפי ביטון (נולד ב-10 ביוני 1982, ה'תשמ"ב, אנטוורפן) הוא מוזיקאי, מנצח, מלחין, מעבד, כותב שירים וזמר ישראלי. רפי ביטון החל את הקריירה בגיל 7 כילד פלא בעולם החזנות. הופיע ברחבי העולם עם גדולי החזנים ותחת שרביטם של מנצחים גדולים. בנערותו התחלף קולו לקונטרה-טנור ובתקופה זאת למד אצל המורים לפיתוח קול פאולין שורקי וביביאנה גולדנטל. בצה"ל שירת כמפקד להקת הרבנות הצבאית. בגיל 22 הקים את מקהלת "קולות מן השמים" ע"ש שושנה זילברשטיין. המקהלה מופיעה בשבתות חזנות, בקונצרטים ובפסטיבלים ברחבי העולם. כיום מקהלה זו מונה כ־50 זמרים - מבוגרים וילדים. בגיל 27 הקים את סטודיו "מלאכים" – בית ספר לשירה יהודית אמנותית בו לומדים פיתוח קול, פיתוח שמיעה, שירת מקהלה. למד ביטון את תורת הניצוח עם אלי יפה ואברהם עילם-אמזלג. לאחר מכן למד תואר ראשון ותואר שני בניצוח תזמורת בבבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב. מוריו לניצוח היו יואב תלמי, אי-אן שו, וואג פפיאן. למד פיתוח שמיעה אצל בת-שבע רובינשטיין ותורת התזמור מהמלחינים שמעון כהן ויוסף ברדנשווילי. ביטון ניצח על התזמורת הסימפונית של בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה בתל אביב, התזמורת הפילהרמונית של קרקוב, סימפונט רעננה, התזמורת הקאמרית רמת גן, התזמורת האנדלוסית הישראלית. רפי ביטון, ברשת החברתית פייסבוק רפי ביטון, דף שער בספרייה הלאומית יצחק טסלר, האיש שהפך את "הבימה" לבית כנסת: "הגיע הזמן גם למוזיקה כזו", באתר ynet, 26 בספטמבר 2019 הפייטנית הגדולה: חזנים שרים שושנה דמארי, באתר ynet, 12 בפברואר 2016 "אבינו מלכנו" - רפי ביטון, youtube החזנים איצ'ה מאיר הלפגוט ורפי ביטון, בשיר חדש בשם "אבינו אתה" רפי ביטון, צוות אמנותי | התזמורת האנדלוסית הישראלית אשדוד, באתר www.andalusit.co.il
אליסון דוס סנטוס

האם התכוונתם ל... אליסון דוס סנטוס (אתלט) – אצן ברזילאי אליסון דוס סנטוס (כדורגלן) – כדורגלן ברזילאי
Lush Life (שיר ג'אז)

"Lush Life" הוא סטנדרט ג'אז שנכתב על ידי בילי סטרייהורן בין 1933 עד 1936. הוא בוצע בפומבי לראשונה על ידי סטרייהורן והזמרת קיי דייוויס (אנ') עם תזמורתו של דיוק אלינגטון בקרנגי הול ב-13 בנובמבר 1948. השיר מתאר את עייפותו של המחבר מחיי הלילה אחרי מערכת יחסים רומנטית כושלת. מחבר השיר מתאר את מערכת היחסים כבזבוז זמן עם "ג'אז וקוקטיילים", בחברת נשים עם "פרצופים עכורים, עצובים וזועפים". סטרייהורן היה נער כשכתב את רוב השיר, שבהמשך הפך לשיר החותם שלו (יחד עם "Take the "A" Train"). השיר הפך לסטנדרט ג'אז מהמוכרים ביותר בסוגה שיצאו בכל הזמנים. השיר נכתב בסולם רה במול-מז'ור. הלחן שלו משתנה במהלכו, בניגוד ללחנים של שירי ג'אז ידועים אחרים מאותה התקופה. במרוצת השנים, הוקלט השיר במאות גרסאות שונות, ביניהן: בילי אקשטיין – No Cover, No Minimum‏ (1960) ג'וני הרטמן – Thank You for Everything‏ (1998) ג'ק ג'ונס – Where Love Has Gone‏ (1964) ננסי וילסון – Lush Life‏ (1967) באד פאוול – "Strictly" Powell Vol. 1 (1975) דונה הייטאוור – El Jazz y Donna Hightower‏ (1975) דונה סאמר – Donna Summer‏ (1982) ריקי לי ג'ונס – Girl at Her Volcano‏ (1983) רייר סילק – New Weave‏ (1983) ג'ו פאס – Virtuoso No. 4‏ (1983) טוני סקוט – Lush Life ו-Lush Life Volume 2‏ (1989) נטלי קול – Unforgettable... with Love‏ ‏(1991) איילין פארל – It's Over‏ (1991) קווין לטיפה – The Dana Owens Album‏ (2004) ליידי גאגא – Cheek to Cheek‏ (2014) מידע על היצירה "Lush Life" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "Lush Life" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"Lush Life" באתר SecondHandSongs Jazz Standards Songs and Instrumentals (Lush Life), www.jazzstandards.com 'Lush Life,' a Self-Portrait in Song, NPR.org (באנגלית) Gioia, Ted (2012). The Jazz Standards: A Guide to the Repertoire. New York City: Oxford University Press. p. 158. ISBN 978-0-19-993739-4.
ארנסט ארתור גרדנר

ארנסט ארתור גרדנר (1862 – 1939) היה ארכאולוג אנגלי. גרדנר למד בבית ספר בלונדון ובקאיוס קולג', קיימברידג' (עמית, 1885). הוא השתתף בחפירות במגלופוליס (יוון) ופאפוס בקפריסין. בשנים 1887- 1895 היה מנהל של בית הספר הבריטי לארכאולוגיה באתונה, ולאחר מכן שימש כפרופסור לארכאולוגיה בקולג' אוניברסיטת לונדון. אחיו, פרסי גרדנר, היה גם הוא ארכאולוג. הקדמה לאפיגרפיה יוונית (1887) אתונה העתיקה (1902) ספר שימוש על פיסול יווני (1905) ששת הפסלים היוונים (1910) מדיה וקבצים בנושא ארנסט ארתור גרדנר בוויקישיתוף כתבי ארנסט ארתור גרדנר בפרויקט גוטנברג (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Cheri, Cheri Lady

Cheri, Cheri Lady (בעברית: שרי, שרי ליידי) הוא שיר שהוקלט על ידי הצמד הגרמני מודרן טוקינג, מתוך אלבום האולפן השני שלו, Let's Talk About Love. השיר יצא לאור ב-2 בספטמבר 1985, על ידי חברת התקליטים אריולה רקורדס, כסינגל המוביל והיחיד מתוך האלבום. "Cheri, Cheri Lady" היה לשירו השלישי ברציפות של הצמד שהגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים הגרמני, לאחר ש-"You're My Heart, You're My Soul" ו-"You Can Win If You Want" עשו זאת. הוא היה במשך ארבעה שבועות בראש המצעד ובסך הכול שהה 24 שבועות במצעד הסינגלים הגרמני ולבסוף קיבל את תואר הזהב מטעם BVMI, על מכירות של למעלה מ-250,000 עותקים. השיר הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרי. תקליט 7 אינץ' "Cheri, Cheri Lady" –‏ 3:45 "Cheri, Cheri Lady" (קטע כלי) – 3:37 תקליט 12 אינץ' "Cheri, Cheri Lady" (גרסת דאנס מיוחדת) – 4:52 "Cheri, Cheri Lady" (קטע כלי) – 3:37 מידע על היצירה "Cheri, Cheri Lady" באתר מיוזיק בריינז גרסאות נוספות ל"Cheri, Cheri Lady" באתר SecondHandSongs "25 Favourite Italo Disco Tracks". electricityclub.co.uk. ארכיון מ-2021-11-30. נבדק ב-2022-01-16. Donelson, Marcy. "Modern Talking – Artist Biography". AllMusic. נבדק ב-24 באוקטובר 2019. {{cite web}}: (עזרה) Modern Talking – Cheri, Cheri Lady (1986, Vinyl) (באנגלית), נבדק ב-2021-08-23 Offizielle Deutsche Charts - Offizielle Deutsche Charts, www.offiziellecharts.de Datenbank: BVMI, www.musikindustrie.de Steffen Hung, Modern Talking - Cheri, Cheri Lady, austriancharts.at InfoDisc : Les Certifications Officielles des Singles / Titres certfiés Au Niveau Argent, www.infodisc.fr
טיסדוב

טיסדוב (בהונגרית: Tiszadob) הוא כפר גדול במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בה קהילה יהודית. כמו יישובים רבים באירופה גם אוכלוסיית טיסדוב קטנה עם השנים. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 3,183 תושבים ובשנת 2020 חיו בו רק 2,726 תושבים. האזור היה מיושב לסירוגין מהמאה ה-13. יהודים התיישבו בטיסדוב במחצית השנייה של המאה ה-18 בחסות בעלי האחוזה. פרנסתם הייתה בעיקר ממסחר, וכמה יהודים היו בעלי משקים ודייגים. במקום היו בית כנסת וחברה קדישא. בזמן הקרע ביהדות הונגריה בשנת 1876 הצטרפה הקהילה לזרם הקהילות האורתודוקסיות. ב-14 באפריל 1944, כמה שבועות אחרי כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הועברו יהודי טיסדוב לגטו נירג'האזה. רכושם חולק בין תושבי הכפר. כעבור ארבעה ימים הועברו להאראנגוד (HARANGOD), וב-22 במאי שולחו מתחנת הרכבת בנירג'האזה למחנה ההשמדה אושוויץ. אחרי המלחמה חזרו לכפר שמונה יהודים ששרדו, חיי הקהילה לא חודשו. בשנת 1947 הוקם גלעד לזכר הנספים בשואה במקום בו עמד בניין בית הכנסת שנהרס בימי המלחמה. במפקד קהילות הונגריה שנערך בשנת 1944 נכתב בדף קהילת טיסדוב שבקהילה יש 72 חברים, מנהיג הקהל הוא הרמן סטארק ורב הקהילה הוא הרב יעקב בריסק, רבה של טיסדדה. טיסאדוב בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 319–320 טיסאדוב, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 180. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944) מדיה וקבצים בנושא טיסדוב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טיסדוב "טיסדוב", באתר JewishGen (באנגלית) קהילת יהודי טיסדוב, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי טיסדוב שנרצחו בשואה באתר יד ושם דף קהילת טיסדוב במפקד קהילות הונגריה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
אחסאן דקסה

אחסאן דקסה (נולד ב-1983) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה המשמש מפקד חטיבה 401. שימש כמפקד עוצבת הגולן. מעוטר צל"ש אלוף על פועלו במלחמת לבנון השנייה. דקסה נולד וגדל ביישוב דליית אל כרמל. התגייס ב-2001 לחיל השריון. במלחמת לבנון השנייה שימש מפקד פלוגה בגדוד 75 של חטיבה 7, הוא פיקד על כוח שריון שסופח לחטיבת הצנחנים ועסק בין השאר בחילוץ נפגעים. במהלך קרב עייתא א-שעב זיהה מקור ירי שפגע בכוח צנחנים, נכנס עם הטנק שלו לבדו לכפר, פעל לפגוע במקור הירי ולפנות את הנפגעים. על פועלו עוטר בצל"ש אלוף ממפקד פיקוד הצפון. ב-2012 מונה לסגן מפקד גדוד 77. ב-2014 מונה לקצין אג"ם של חטיבה 7. ב-2016 הועלה לדרגת סגן אלוף ומונה למפקד גדוד 82. הוא פיקד על הגדוד במהלך העימותים בגבול רצועת עזה ב-2018. בספטמבר 2018 מונה למפקד גדוד 532 בחטיבה 460. ב-2019 מונה לקצין המבצעים של פיקוד הצפון. באוגוסט 2021 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד עוצבת הגולן. באוגוסט 2023 סיים את התפקיד ועבר ללימודים במכללה לביטחון לאומי. ב-25 ביוני 2024, בעיצומה של מלחמת חרבות ברזל, מונה דקסה למפקד חטיבה 401 במקומו של בני אהרון. דקסה נשוי ואב לשלושה. הוא בעל תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו. סרן אחסאן דקסה, באתר הגבורה משה ויסטוך, נכנס עם טנק לבדו לחלץ כוח צנחנים: סיפור הגבורה ההירואי של סא"ל אחסאן דקסה, באתר ישראל היום, 4 באוגוסט 2021 אמיר בוחבוט‏, "הרתעה זה לא רק פצצות מהאוויר": מפקד עוצבת הגולן מתכונן למלחמה הבאה, באתר וואלה, 26 במאי 2023 עם צלפים ותותחי מים: כך צה"ל הפתיע את חמאס וצינן את המחאה בגדר, באתר וואלה, 7 באפריל 2018 אל"ם אחסאן דקסה נכנס לתפקיד מפקד חטיבת "הגולן והחרמון", באתר צה"ל, 23 באוגוסט 2021 רשימת המפקדים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל, 4 במרץ 2024 מערכת את"צ, אל"ם אחסאן דקסה נכנס לתפקידו כמח"ט 401, באתר צה"ל, 26 ביוני 2024 דידי אלאלוף, אלוף-משנה אחסאן דקסה נכנס לתפקיד מפקד חטיבת "הגולן והחרמון", 23 באוגוסט 2021
צהוביות

צהוביות (שם מדעי: Xanthophyceae) היא קבוצה של אצות צהובות-ירוקות. בעבר נחשבו כחלק מה-Heterokontophyta שבממלכת הפרוטיסטה, אך כיום בשיטת המיון המודרנית הם שייכים לממלכה נפרדת -סטראמנופילס. הצהוביות חיות בעיקר במים מתוקים, אך נמצאו גם צהוביות בבתי גידול באזורים חוליים וימיים. מדיה וקבצים בנושא צהוביות בוויקישיתוף צהוביות, באתר ITIS (באנגלית) צהוביות, באתר NCBI (באנגלית) צהוביות, באתר GBIF (באנגלית) צהוביות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אדי יוסוף

עבדילחה עבדאללה יוסוף (באנגלית: Abdillahie Abdalla Yussuf; נולד ב-20 בפברואר 1992) הוא כדורגלן טנזני המשחק בעמדת החלוץ. יוסוף התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של לסטר סיטי. בינואר 2011, יוסוף הושאל לטמוורת' וכבר באותו יום ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד קטרינג טאון. ב-2 באוגוסט 2011, יוסוף חתם בבורטון אלביון. ב-29 באוקטובר, יוסוף הבקיע בניצחון 3-6 נגד בארנט. ב-23 במאי 2013, יוסוף חתם בלינקולן סיטי. במהלך תקופתו בקבוצה, יוסוף אף הושאל לגייסבורו טריניטי, הרוגייט טאון והיסטון. ב-1 באוגוסט 2014 הצטרף לאוקספורד סיטי. ב-7 בפברואר 2015, יוסוף הבקיע שלושער ראשון בקריירה בניצחון 0-5 נגד בראקלי טאון. ב-5 ביוני 2015, יוסוף הצטרף למאנספילד טאון. ב-11 במרץ 2016, יוסוף הורחק מחמישה משחקים ונקנס ב-700 פאונד, לאחר שהטיל את מימיו מאחורי היציע. ב-2 באוגוסט 2016, הושאל לקראולי טאון. ב-1 בינואר 2017 חתם בגרימסבי טאון לשנה וחצי. בהמשך, יוסוף שיחק בבארו וסוליהול מורס. במאי 2019, יוסוף חתם בבלקפול מהפוטבול ליג הראשונה, אך מעולם לא שיחק בה. ב-17 בספטמבר 2019 יוסוף חזר לסוליהול בהשאלה עד לינואר 2020. ב-28 באוגוסט 2020 הושאל לרקסהאם על הלוואה לעונה. ב-17 באוגוסט 2021 הצטרף ליאוביל טאון. באוגוסט 2015, יוסוף זומן לראשונה לסגל נבחרת טנזניה ובמרץ 2016 נכלל לראשונה לסגל הנבחרת. במאי 2019, יוסוף נכלל בסגל הנבחרת לקראת גביע אפריקה לאומות 2019. ב-16 ביוני 2019, יוסוף ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד זימבבואה. מדיה וקבצים בנושא אדי יוסוף בוויקישיתוף אדי יוסוף, באתר Transfermarkt אדי יוסוף, באתר Soccerway אדי יוסוף, באתר WorldFootball.net אדי יוסוף, באתר National Football Teams אדי יוסוף, באתר FootballDatabase.eu
הרכבת התחתית של המבורג

הרכבת התחתית בהמבורג (בגרמנית: U-Bahn Hamburg, באו-אן המבורג) היא מערכת הסעת המונים חשמלית בעיר המבורג שבגרמניה. המונח או-באן הוא קיצור של "אונטרגרונדבאן" – "רכבת תחתית" בגרמנית. המערכת נפתחה בשנת 1912 וכיום היא כוללת 93 תחנות בארבעה קווים שונים שאורכם הכולל הוא 106 ק"מ. את המערכת מפעילה ומתחזקת חברת המבורגר הוכבאן (Hamburger Hochbahn או בקיצור HHA). מדיה וקבצים בנושא הרכבת התחתית של המבורג בוויקישיתוף
קיטו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קיטו – בירת אקוודור קיטו – מפיקה מוזיקלית, פזמונאית ותקליטנית אוסטרלית תזונה קטוגנית – תזונה עתירת שומן ודלת פחמימות
פאל רלה

פאל רלה (במקור רייכמן, בהונגרית: Relle Pál; בודפשט, 8 בספטמבר 1883 – בודפשט, 5 באפריל 1955) היה סופר, עיתונאי, מבקר תיאטרון יהודי-הונגרי. כתביו נאסרו לפרסום בשואה על פי צו, סופרים אסורים (הונגריה 1944), ואף נגרסו. פאל רלה נולד במשפחה יהודית כבנם של יוז'ף רייכמן (1854–1911) ושל קטלין ריינר. הוא למד תחילה אדריכלות ולאחר מכן בימוי תיאטרון בברלין אצל אוטו ברהם (קודם: אברהמסון) ואצל מקס ריינהרדט. בסיום לימודיו, הפך למבקר אמנות ואחר כך עיתונאי. משנת 1904 עבד עבור כתב העת "הסכמה" (Egyetértés) והיומון "העיתון" (Az Újság). מ-1912 עד 1938 ביקורת הבמה שלו הופיעה ביומון "חדשות הונגריה" (Magyar Hirlap) וב"עולם" (Világ). בשנת 1929 הוא היה מנהל אמנותי של התיאטרון ההונגרי במשך זמן מה. בין 1946 לבין 1949 הופיעו מאמריו ב"עולם", ובין 1948 לבין 1952 היה העורך הראשי של כתב העת "תיאטרון וקולנוע" (Színház és Mozi). הוא גם תרגם כמה מחזות לגרמנית. רלה התחתן שלוש פעמים. ב-22 ביוני 1912, בבודפשט נשא לאישה את לפרנציסקה קוק, ממנה התגרש בשנת 1921. הוא נישא בשנית ב-25 ביוני 1925. אשתו השנייה הייתה השחקנית בלנקה (גריינר) פצ'י, איתה היה נשוי עד 1934. בשנת 1938 נשא לאישה את ז'וז'נה שאנדור בבודפשט, איתה חי עד מותה בשנת 1948. העיר שלנו (יחד עם מיהאי פסטור) זיכרונות נצחיים (סיפורים קצרים) גרניום (מחזה, תיאטרון מרכז העיר) דקה אחת (מחזה) אדם מתכנן (מחזה, 1926, התיאטרון הקאמרי) חיילינו במלחמה (1915) לקסיקון התיאטרון ההונגרי לקסיקון יהודי הונגרי . 1929. עורך פטר אויווארי. פאל רלה ביוגרפיה של פאל רלה באתר Arcanum כתב העת תיאטרון וקולנוע. עורך פאל רלה. עותק משנת 1950 חיילינו במלחמה. ספר מאת פאל רלה פאל רלה: אלה שפגשתי מדיה וקבצים בנושא פאל רלה בוויקישיתוף MNL-OL 30803. mikrofilm 660. kép 3. karton Névváltoztatási kimutatások 1899. év 55. oldal 34. sor "Halotti bejegyzése a Budapest XII. kerületi állami halotti akv. 485/1955. folyószáma alatt". "Reichmann József halotti bejegyzése a Budapest VI. kerületi állami halotti akv. 242/1911. folyószáma alatt". "Házasságkötési bejegyzése Cooke Franciskával a Budapest VI. kerületi állami házassági akv. 847/1912. folyószáma alatt". "Házasságkötési bejegyzése Greiner Blankával a Budapest VIII. kerületi állami házassági akv. 656/1925. folyószáma alatt". "Relle Pálné halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi állami halotti akv. 179/1948. folyószáma alatt".
רפאל אשכנזי

רבי רפאל אשכנזי (איזמיר ה'תקט"ו, 1755 – כ"ז בחשוון ה'תקפ"ו, 1825) היה הרב של איזמיר ומחבר ספרות תורנית. הנודע בספריו הוא ספר מראה הנוגה. נולד בערך בשנת ה'תקט"ו באיזמיר. אביו, רבי יהודה אשכנזי היה הרב של העיר. אמו, דונה, הייתה בתו של הרב ברזילי יעבץ, מרבני העיר. למד אצל אביו. שימש כדיין וכמורה הוראה. בשנת ה'תק"ן אביו נפטר, ורבי רפאל אשכנזי מונה לרב העיר איזמיר במקומו. הוציא לאור את חיבורי אביו. נפטר בכ"ז בחשוון ה'תקפ"ו, ונטמן באיזמיר. רבי יצחק מאיו עמד עמו בקשר הלכתי, והעריכו מאד. כתב עליו: "מר ניהו רבא עליון למעלה המלאך רפאל נר"ו". רבי יום טוב דאנון כתב עליו "ידיד נפשי הרב ועצום כמה"ר רפאל אשכנזי". ספרו "מראה הנוגה" עוסק במשנה תורה לרמב"ם, והוא הוכנס לפרויקט השו"ת. בספרו "מראה הגדול" מובאות דרשותיו. בנו, רבי נסים אברהם (נפטר בט"ו באלול ה'תר"כ), היה אף הוא מרבני העיר הבולטים. הוציא לאור את חיבורי אביו, וחיבר בעצמו את הספרים "נחמד למראה" על התלמוד הירושלמי, ושו"ת "מעשה אברהם". בספרו של הבן 'מעשה אברהם' מובאים פסקים מאביו רבי רפאל. ספד לו במהלך השבעה הרב רחמים אברהם אריה ארייאש רפאל מרדכי יהושע שאול היה בין תלמידיו. חכם רפאל אשכנזי, באתר "החכם היומי" רבי חיים פלאג'י, הספד על רבי רפאל אשכנזי, בספר "חלקם בחיים", באתר היברובוקס אשכנזי, רבי רפאל בן יהודה, מראה הגדול [ב"ח], באתר היברובוקס אשכנזי, רבי רפאל בן יהודה, מראה הנוגה, באתר היברובוקס אשכנזי, רבי רפאל בן יהודה, מראה עיניים, באתר היברובוקס רפאל בן יהודה אשכנזי (נפטר 1825), דף שער בספרייה הלאומית "כבוד יום טוב" על משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שביתת עשור, פרק ב', הלכה ו' ראו כאן נחמד למראה חלק א, באתר היברובוקס שו"ת מעשה אברהם, באתר היברובוקס לדוגמה בעניין פדיון הבן של יתום, כתב במעשה אברהם (יורה דעה סימן נב) בשם אביו, שהסב אינו פודה אותו, אלא יעשו לו לוח קטן מכסף לזיכרון שעליו לפדות את עצמו כשיגדל. שפתי רננות, דרוש ז' להספד
ירוקיות

יְרֻקִּיּוֹת או אצות ירוקות (שם מדעי: Chlorophyta) היא מערכה של צמחי מים בממלכת הצומח, המכילה כ-7,000 מינים של אצות המבצעות פוטוסינתזה. לאחרונה החליטו מספר חוקרים לראות בהם קבוצה קדומה יותר מהצמחים האמיתיים המכונה ארכאפלסטידה, קרובים לגלאוקופיטים. מקובל להניח שצמחי עובר התפתחו מן הירוקיות בגלל המכנה המשותף ביניהם: הפיגמנטים הפוטוסינתטיים הם כלורופיל a וכלורופיל b, חומר התשמורת העיקרי הוא עמילן, דופן התא מכיל תאית. האצות מתפתחות בקצב מהיר של כ-20% ליום בתנאים אופטימליים. האצות הירוקיות הם הצמחים הקיימים היחידים שאינם שייכים לקבוצה סטרפטופיטיים, בה צמחי העובר למיניהם. בעניין זה קיימת מחלוקת על סיווג חלק מהאצות הירוקות, הנאוניתיות. יש שתי קבוצות של אצות ירוקיות: אצות כלורופיטיות: שושלת התאים הגדולה ביותר באצות הירוקות הכוללת גם את המחלקה אצות ירוקניות. מינים אלה חיים לרוב באוקיינוסים כפיטופלנקטון ומתרבים במהירות ובכך גורמים לפריחת אצות. נאוניתיות: - קבוצת אצות ירוקיות החיות (רובן) במים מתוקים ,יש מהן שחיות בתאים עצמאים ,יש בגוף מורכב ויש שיוצרות חוטים של תאים, והם האצות הקרובות ביותר לצמחי יבשה. אך לא כל החוקרים מסווגים אותם למערכה זו, אחרים רואים בהם סטרפטופיטיים פרימטיביים. מדיה וקבצים בנושא ירוקיות בוויקישיתוף ירוקיות, באתר ITIS (באנגלית) ירוקיות, באתר NCBI (באנגלית) ירוקיות, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ירוקיות, באתר Tropicos (באנגלית) ירוקיות, באתר GBIF (באנגלית) ירוקיות במילון ביולוגיה כללית (תשס"ט), 2009, באתר האקדמיה ללשון העברית ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוצא מזה

יוצא מזה הוא הסינגל הרביעי של הזמר הישראלי קובי מרימי. את השיר הוציאה חברת התקליטים טדי הפקות, ב-10 באוגוסט 2021, כסינגל מתוך אלבום הבכורה שלו. השיר נכתב והולחן על ידי מרימי, והופק על ידי גל ג'ו כהן ואיל ישי. השיר נכתב והולחן על ידי מרימי, בתקופת הסגר בישראל, בשל מגפת הקורונה. בריאיון לעיתון "ישראל היום", הסביר מרימי כי "יוצא מזה" מציג את הקשיים שעבר לאחר שייצג את ישראל באירוויזיון 2019, בתל אביב-יפו. את הווידאו קליפ של השיר ביים איתמר לידר שירי. מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי כתב ביקורת חיובית על השיר, והעניק לו שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה. ”"יוצא מזה" הוא שיר פופ נגיש שרוח אופטימית ושמחה נושפת במפרשיו ומפזרת כל עננה קודרת” – כתב בביקורת. עמי פרידמן, קובי מרימי מתאהב מחדש במוזיקה, באתר ישראל היום קובי מרימי יוצא מזה, באתר של יוסי חרסונסקי