laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ובכן ואמרתם זבח פסח

ובכן ואמרתם זבח פסח (על שם הפזמון שלו) או אומץ גבורותיך הפלאת בפסח (על שם השורה הפותחת שלו) הוא פיוט שחיבר רבי אלעזר בירבי קליר, פייטן ארצישראלי מסוף המאה ה-6 ותחילת המאה ה-7. הפיוט הוא החלק השביעי בקדושתא "אסירים אשר בכושר שעשעת". הפיוט מבוסס על הפיוט ובכן ויהי בחצי הלילה מאת יניי הן מבחינת המבנה והן מבחינת התוכן. הפייטן מונה נסים שנעשו לעם ישראל, ועל פי המקרא או המדרש נעשו בליל הסדר או במהלך חג הפסח. המאורעות המופיעים בפיוט: רדיפת אברהם אחרי ארבעת המלכים (ויש מפרשים שמדובר בברית בין הבתרים), שלושת המלאכים בבית אברהם והבשורה על לידת יצחק, מהפכת סדום ועמורה והצלת לוט, מכת בכורות, כיבוש יריחו, ניצחון גדעון על מדין, מותם הנסי של חיילי סנחריב, הכתובת על הקיר במשתה בלשאצר ומות בלשאצר, הצום שגזרה אסתר, תליית המן. הפיוט הוא החלק השביעי בקדושתא "אסירים אשר בכושר שעשעת" שחיבר רבי אלעזר הקליר לשחרית של יום טוב ראשון של פסח, בו קראו לפי נוסח ארץ ישראל את פרשיית "שור או כשב" בפרשת אמור (שהקרובה מבוססת עליה). מהמחזור הארצישראלי הועתקה הקרובה לנוסח אשכנז, אולם בשל הבדלים במנהגי קריאת התורה, הועברה הקרובה ליום טוב שני של גלויות של פסח, הוא היום בו קוראים את פרשת שור או כשב ע"פ המנהג כיום. בנוסף, הפיוט הועתק לסוף ההגדה של פסח, במסגרת הפיוטים הנאמרים בסיום ליל הסדר. בחו"ל, שם עושים שני לילות סדר, יש נוהגים לומר את הפיוט רק בלילה השני (שהוא כאמור היום בו אומרים את הפיוט בשחרית) במקום הפיוט ובכן ויהי בחצי הלילה, אך יש נוהגים לומר את שני הפיוטים בשני הלילות. בארץ, בה יש רק ליל סדר אחד, יש האומרים את הפיוט בלילה הראשון ויש שאין אומרים אותו כלל. נחום מאיר ברונזניק, לפירוש הפיוט "אומץ גבורותיך הפלאת בפסח", המעין מט (ג), ניסן תשס"ט, עמ' 16–20 פירוש לפיוט מאת רבי אפרים מבונא, נדפס בתוך תורת חיים: הגדה של פסח עם פירושי הראשונים (ירושלים: מוסד הרב קוק, תשנ"ח), עמ' קפט-קצא למהדורה מדעית ראו יונה פרנקל, מחזור לפסח, הוצאת קורן, ירושלים תשנ"ג, עמ' 118, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) "ובכן ואמרתם זבח פסח" באתר בית לזמר העברי הפיוט ובכן ואמרתם זבח פסח, באתר הפיוט והתפילה מידע על ואמרתם זבח פסח בקטלוג הספרייה הלאומית ראו לדוגמה שמות רבה, פרשה י"ח, פסקה ה', במדבר רבה, פרשה כ', פסקה י"ב כינוי זה מזוהה אף הוא עם העיר ממפיס. שופטים ז', י"ג ביאור רש"י על הפסוק יונה פרנקל, מחזור פסח, עמ' לה, באתר אוצר החכמה מגן אברהם על אורח חיים תפ משנה ברורה, סימן ת"פ, סעיף קטן ו'
החלטה 46 של מועצת הביטחון של האו"ם

החלטה 46 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה שהתקבלה ב-17 באפריל 1948, על ידי מועצת הביטחון של האומות המאוחדות, כהמשך להחלטה 43 של מועצת הביטחון של האו"ם, הקובעת כי בריטניה עדיין הכוח המנדטורי על שטחי ארץ ישראל. כמו כן, ההחלטה הייתה אמורה לגרום לכל חברות מועצת הביטחון לסייע במאמצים להשגת שלום בארץ ישראל. בנוסף לכך, ההחלטה קראה לוועד הערבי העליון ולסוכנות היהודית להפסיק מיד את כל מעשי האלימות, לעצור את כניסתם של לוחמים זרים לשטח ולהפסיק לייבא נשק, להימנע מכל פעולה פוליטית מיידית אשר עלולה לפגוע בזכויות או בתביעות של הקהילות, לשתף פעולה עם השלטונות הבריטים ולהימנע מכל פעולה העלולה לסכן את שלומם של כל המקומות הקדושים בשטח. ההחלטה גם קראה לכל מדינות האזור לשתף פעולה בכל דרך אפשרית, ובמיוחד לאכוף את כל תנועת הלוחמים או הנשק לשטח. בהחלטה תמכו תשע מדינות, 0 התנגדו והרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית וברית המועצות נמנעו. מלחמת העצמאות המנדט הבריטי בארץ ישראל תוכנית החלוקה Text of the Resolution at undocs.org
תמר בזק-רפפורט

תמר בזק-רפפורט (נולדה בשנת 1966) היא שופטת וסגנית נשיא בית המשפט בבית המשפט המחוזי בירושלים. למדה בתיכון לבנות "חורב" בירושלים. שירתה בשירות לאומי במשך שנתיים באשדוד ובירושלים. בשנת 1989 סיימה לימודי תואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר לימודיה התמחתה אצל השופטת דליה דורנר. עם סיום לימודיה הצטרפה בשנת 1991 למשרד עורכי הדין אגמון, בעת הקמתו על ידי מישאל חשין טרם מינויו לשופט בבית המשפט העליון. ב-1999 מונתה לשותפה מנהלת במשרד. בשנת 2001 הגישה מועמדות לכהונה כשופטת בבית המשפט השלום, אך לא נבחרה. בשנת 2009 מונתה ישירות לכהונת שופטת של בית משפט המחוזי בירושלים. בתפקידה כשופטת בבית הדין לחוזים אחידים בירושלים קבעה כי חוזי מוסדות הדיור המוגן נחשבים לחוזים אחידים, אשר נוסחו על ידי המוסדות עצמם. במסגרת תפקידה, מכהנת גם כממלאת מקום אב בית הדין לחוזים אחידים וכראשת בית הדין לתחרות. בשנת 2017 ושוב בשנת 2018 הציגה שרת המשפטים איילת שקד את רפפורט כאחת ממועמדותיה לכהונת שפיטה בבית המשפט העליון. אביה היה השופט יעקב בזק. אחיה הם אב"ד צפת הרב חיים בזק, הרב מאיר בזק, ר"מ בישיבת מעלות והרב אלי בזק, ר"מ בישיבת הר המור ובישיבת מדברה כעדן. בן דודה הוא הרב אמנון בזק. בן דוד אחר הוא שי בזק, לשעבר יועץ התקשורת של בנימין נתניהו וקונסול ישראל בפלורידה ובבוסטון. מדיה וקבצים בנושא תמר בזק-רפפורט בוויקישיתוף תמר בזק-רפפורט, באתר הרשות השופטת שיעור הסוגיא האהובה בנושא "היורד לאומנות חברו", תשע"ב הרצאה על יחסי שכנות במכון ון ליר, 2016 יפעת ראובן (12 באוקטובר 2009). "המינוי שהרגיז את שופטי בית משפט השלום". mynet ירושלים. אורכב מ-המקור ב-2018-02-06. נבדק ב-2018-02-05. {{cite news}}: (עזרה) "פסק דין חדש בנושא גביית תשלום על שיכון מטפל סיעודי". נבדק ב-2018-02-05. תמר בזק-רפפורט, באתר הרשות השופטת
גבעות הולמס

גבעות הולמס (באנגלית: Holmes Hills) הם קבוצה של רכסים ונונאטאקים שגובהם מגיע לגובה של 1,700 מטרים מעל פני הים, הממוקמים בין קרחון רנקורן וקרחון בומונט, בדרום מרכז ארץ פאלמר שבאנטארקטיקה. הגבעות מצויות מצפון מזרח לנונטאקי ברנק. הגבעות מופו לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, באמצעות תצלומי אוויר שנעשו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1966–1969. הגבעות נסקרו ומופו על ידי הסקר האנטארקטי הבריטי (שנערך בין השנים 1972–1973). שמן של הגבעות ניתן להם על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים בשנת 1978, והם קרויות על שם הגאולוג הסקוטי ארתור הולמס, שהיה פרופסור לגאולוגיה באוניברסיטת אדינבורו בין השנים 1943-1956. גבעות הולמס באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית גבעות הולמס באתר SCAR של ממשלת אוסטרליה נתוני שקיעה וזריחת שמש עבור גבעות הולמס נתוני מזג אוויר עדכניים עבור גבעות הולמס סטטיסטיקות מזג אוויר עבור גבעות הולמס מידע גאוגרפי והיסטורי
והרי החדשות (תוכנית טלוויזיה)

והרי החדשות הייתה מהדורת חדשות יומית ששודרה בערוץ כאן 11 מ-16:30 עד 17:00 בהגשת רינת ספיבק. המהדורה הושקה בתחילה כמהדורה המקדימה לחדשות הערב, המהדורה המרכזית של הערוץ, אך בחודש יולי 2018 בוצעו בה כמה שינויים והיא הועברה לשעה 16:30. ב-10 בינואר 2019 הופסק שידור התוכנית. התוכנית הושקה ב-31 בדצמבר 2017 כמהדורה המקדימה של חדשות הערב, והחליפה עם העולם היום את התוכנית שבע אקטואלי. היא שודרה מדי ערב בשעות 19:30 עד 19:58 בכאן 11 בטלוויזיה וברדיו ברשת כאן ב'. את המהדורה הגישה מגישת המהדורה המרכזית גאולה אבן-סער ובימי חמישי החליפה אותה מיכל רבינוביץ'. ב-8 ביולי 2018 עברה התוכנית כמה שינויים: שעת השידור הוקדמה ל-16:30, החלה להגיש אותה רינת ספיבק, והמהדורה החדשה מסכמת את כל אירועי היום. במקומה הוארכה התוכנית "העולם היום" עד 19:58, ולפניה שודרה "מהדורת שבע". ב-10 בינואר 2019 הופסק שידור התוכנית בעקבות שינויים בלוח השידורים ועלייתה לאוויר של התוכנית "קלמן וסג"ל". המהדורה נשאה אופי קליל, ובמהלכה דווחו אירועי היום בשיחות וידאו עם כתבי התאגיד וכמו כן שודרו קטעים מכותרות חדשות הערב. אתר המהדורה
קשת (כף רגל)

קשת כף הרגל היא הצורה הנפוצה והבריאה של סוליית כף הרגל האנושית, שנראית כקשת. הסוליה מקבלת את צורה זו על ידי עצמות המסרק ועצמות שורש הרגל, נתמכת ברצועות ובגידים, ומאפשרת לכף הרגל להחזיק את משקל הגוף בתנוחה זקופה בצורה אופטימלית. כף רגל שאינה בצורת קשת, אלא היא שטוחה נחשבת לבעיה רפואית הנקראת "פלטפוס". ניתן לחלק את אורך כף הרגל לשני סוגי קשתות: קשת מדיאלית וקשת לטראלית. הקשת המדיאלית, או הקשת הפנימית, מורכבת מעצם הקלקנאוס, מעצם הטאלוס ומעצם הנביקולר. היא נחשבת לקשת רכה וגמישה, בעלת יכולת התאמה למשטחים. לקשת המדיאלית תפקיד חשוב בשלב הבלימה במהלך השלב הראשון של הדריכה, וגמישותה מאפשרת לכף הרגל לשמש כבולם זעזועים בשלב זה. הקשת המדיאלית המשמשת כבולם זעזועים בשלב הדריכה הראשון, סופגת את האנרגיה, נמתחת, ובשלב הדריכה הסופי (שלב ההאצה) מנצלת אנרגיה זו ליצירת תאוצה, ולניצול אנרגטי יעיל של כף הרגל במחזור ההליכה. לקשת המדיאלית גם תפקיד חשוב בהתאמה למשטחים, גמישותה הרבה בעיקר בסוף שלב של הדריכה הראשונית, מאפשרת לכף הרגל התאמה למגוון רחב של משטחי דריכה ואחיזה בהם. הקשת הלטראלית או הקשת החיצונית, מורכבת מהעצמות: קלקנאוס, טאלוס, קובואיד ושתי עצמות המטטרסוס החיצוניות. היא נחשבת לקשת קשיחה מאוד ויציבה. לקשת החיצונית, בשל קשיחותה, תפקיד חשוב בהעברת הכח לקדמת הקרסול, בשלב הדריכה הסופי, משמשת כמנוף ארוך, המעביר את המומנטים לקדמת כף הרגל. מדיה וקבצים בנושא קשת בוויקישיתוף "מבנה כף הרגל: קשת כף הרגל", באתר "מעבדות כף הרגל והמדרסים"
רכס ריצ'רדסון

רכס ריצ'רדסון (באנגלית: Richardson Range) הוא רכס הרים ששטחו 85 קמ"ר, המהווה חלק מרכסי קיטימט.  הרכס ממוקם בקצהו הדרומי מערבי של אי פרינסס רויאל, מזרחית למפרצון קנט, בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה. הרכס מגיע לגובה של 296 מטרים. רכס ריצ'רדסון באתר ממשלת קולומביה הבריטית מפת אזור רכס ריצ'רדסון רכס ריצ'רדסון באתר אנציקלופדיית ההרים הקנדית מידע גאוגרפי
Try Me (שיר של ג'ייסון דירולו)

Try Me (בעברית: נסה אותי) הוא סינגל שהוקלט על ידי זמר ה-R&B ג'ייסון דירולו, בשיתוף עם הזמרת האמריקאית ג'ניפר לופז, והדי ג'יי הנורווגי, מטומה, מתוך אלבומו הרביעי של דירולו Everything Is 4, ואלבום הבכורה של מטומה, Hakuna Matoma. השיר יצא לאור ב-20 באוקטובר 2015, באירופה בלבד, כסינגל השלישי מתוך אלבומו של דירולו. השיר הגיע אל המקום ה-39 במצעד שבנורווגיה, ה-4 במצעד שבגרמניה, וה-113 במצעד הסינגלים הבריטי. השיר נכתב על ידי דירולו, לינדי רובינס, שיי קרטר, מרווין גיי, אודל בראון ודוד ריץ, והופק על ידי מטומה. מבקרי מוזיקה רבים הפנו כלפי השיר שבחים רבים, ואף אמרו כי "דירולו ולופז שרים באופן הרמוני יחדיו, ומטומה אף מוסיף בכך שדאג להפיק כראוי את השיר". סם סי מק'דונלד ממגזין סלנג, ראה תיאר את השיר כב-"בלדת פופ משגשגת שמזכירה את שירו הקודם של דירולו, "Trumpets"." הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר תוכנן לצאת בסמוך ליציאות כסינגל באירופה, אך לאחר כמה קשיים שבהם נתקלו השלושה, הוחלט כי הקליפ ייגנז, ולא יעלה לערוץ היוטיוב של אף אחד מהם, ובמקומו העלה דירולו לערוצו אודיו של השיר. סרטון השיר "Try Me" באתר יוטיוב Everything Is 4 by Jason Derulo on Apple Music (באנגלית אמריקאית), 2015-05-29, נבדק ב-2018-02-05 Hakuna Matoma by Matoma - Download Hakuna Matoma on iTunes, itunes.apple.com (באנגלית) musicline.de / PhonoNet GmbH, Die ganze Musik im Internet: Charts, Neuerscheinungen, Tickets, Genres, Genresuche, Genrelexikon, Künstler-Suche, Musik-Suche, Track-Suche, Ticket-Suche - musicline.de, musicline.de (בגרמנית) (ארכיון) Steffen Hung, norwegiancharts.com - Norwegian charts portal, www.norwegiancharts.com Official Singles Chart Top 100 | Official Charts Company, www.officialcharts.com (באנגלית) Try Me - Jason Derulo | Songs, Reviews, Credits | AllMusic, AllMusic "Jason Derulo Releases 'Try Me' Featuring Jennifer Lopez". Vibe. 2015-05-28. נבדק ב-2018-02-05. "Jason Derulo: Everything Is 4 | Album Review | Slant Magazine". Slant Magazine (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-02-05. "Jason Derulo Will Dance with Jennifer Lopez, Go Shirtless in 'Very Sexy' Music Video". PEOPLE.com (באנגלית). נבדק ב-2018-02-05. Jason Derulo (2015-05-25), Jason Derulo - "Try Me" ft. J.Lo & Matoma (Official Audio), נבדק ב-2018-02-05 "Jason Derulo Ft. Jennifer Lopez & Matoma "Try Me"". IFPI.dk (בדנית). 2015-12-11. נבדק ב-2018-03-30. IFPI, ifpi.no (ב־) Sverigetopplistan - Sveriges Officiella Topplista, www.sverigetopplistan.se (ב־) Stats: Jennifer Lopez | The Receipts - Classic ATRL, classic.atrl.net (באנגלית) (ארכיון)
נונאטאק דו טויט

נונאטאק דו טויט (באנגלית: Du Toit Nunataks) הם קבוצה של נונאטאקים בין קרחון קורנוול וקרחון גלן,  בקצה המערבי של הרי ריד, ברכס שקלטון, בארץ קואוטס שבאנטארקטיקה. גובה הרמה של הנונאטאקים 1,362 מטרים מעל פני הים. באזור מצויים רמת האץ', פסגת ספאת' וצוקי זיטל. הנונאטאקים התגלו על ידי חיל הים האמריקאי כאשר צולמו מן האוויר בשנת 1967, ומופו על ידי הסקר האנטארקטי הבריטי שנערך בין השנים 1968-1971. שם הנונאטאקים ניתן להם על ידי ועדת השמות האנטארקטית הבריטית, והם נקראים על שם אלכסנדר לוג'י דו טויט, גאולוג דרום אפריקאי.  נונאטאק דו טויט באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית נונאטאק דו טויט באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה נונאטאק דו טויט בגאזט SCAR של ממשלת אוסטרליה מידע גאוגרפי ההיסטוריה של מתן השם לנונאטאק
החלטה 43 של מועצת הביטחון של האו"ם

החלטה 43 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה שהתקבלה פה אחד ב-1 באפריל 1948, על ידי מועצת הביטחון של האומות המאוחדות, וציינה את האלימות הגוברת בפלשתינה, וקראה לסוכנות היהודית לארץ ישראל ולוועד הערבי העליון להעמיד נציגים לרשות מועצת הביטחון, על מנת להסדיר ולאכוף הפסקת אש, וכן קראה לקבוצות ערביות ויהודיות חמושות לחדול מיידית מפעולות האלימות. מלחמת העצמאות המנדט הבריטי בארץ ישראל תוכנית החלוקה נוסח ההחלטה
מפקד האוכלוסין בארץ ישראל (1931)

מפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל היה מפקד האוכלוסין השני של שלטונות המנדט הבריטי בארץ ישראל והוא נערך ב-18 בנובמבר 1931, בניהולו של מייג'ור א' מילס. המפקד הקודם היה מפקד 1922 של ארץ ישראל, ולא נערך מפקד נוסף בארץ-ישראל על ידי הממשל הבריטי. לאחר קום המדינה נערכו מפקדי אוכלוסין בישראל. על בסיס נתוני מפקד 1931 נערך סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל עבור ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל שפעלה בתחילת שנת 1946. הנתונים חושבו ליום 1 באפריל 1945 ופורסמו לאחר מכן ושימשו גם את ועדת אונסקו"פ שפעלה בשנת 1947. במפקד נמצא כי בארץ ישראל הייתה קיימת אוכלוסייה של 1,035,821 (1,033,314 בניכוי מספרם של הכוחות המזוינים של בריטניה) - עלייה של 36.8% מאז 1922. האוכלוסייה היהודית גדלה ב-108.4%, בעקבות גלי העלייה. האוכלוסייה חולקה לפי דת: 759,717 מוסלמים, 174,610 יהודים, 91,398 נוצרים, 9,148 דרוזים, 350 בהאים, 182 שומרונים ו-421 "חסרי דת". בעיה מיוחדת נוצרה בספירת הבדואים הנוודים שבדרום, שלא ששו לשתף פעולה. האומדנים של כל שבט נעשו על ידי קצינים של הממשל המחוזי, על פי תצפית מקומית. מתוך 759,717 המוסלמים, 66,553 אנשים נמנו בשיטה זו. מספר הכוחות הבריטיים הזרים שהוצבו בארץ-ישראל ב-1931 הסתכם בכ-2,500. ב-1946 הגיש בן-גוריון ל"ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל" מסמך של ישראל טריווש תחת הכותרת "אין רוב ערבי בארץ". המסמך שופך אור על שגיאות שורשיות במפקדי האוכלוסין הבריטים מ-1922 ו-1931 – שנועדו להרתיע את הציונות המדינית. לדוגמה, טופסי המפקד מולאו על ידי ראשי חמולות הרואים בניפוח נתונים דמוגרפים מכשיר לשדרוג מעמדם הפוליטי, הכלכלי והחברתי; טופסי ההתפקדות הערבית עברו בדיקה חפוזה, ומספרי המתפקדים הבדווים נופח בשיטתיות. הדיווח על פטירות במגזר הערבי היה מצומצם ביותר ורבים מהמהגרים הערבים מהכפר אל העיר נספרו פעמיים, כולל תושבי חו"ל ערבים שנכללו במפקד האוכלוסין. לדברי החוקר גדי גילבר, להבדיל ממפקד 1922 ש"אינו חף מפגמים", מפקד 1931 "מקובל על החוקרים כמהימן, נקי מטעויות משמעותיות". מדיה וקבצים בנושא מפקד האוכלוסין בארץ ישראל בוויקישיתוף Census of Palestine, 1931 Census of Palestine 1931. Population of villages, towns and administrative areas The Statesman's year-book, Volume 81, 1944, p. 197 Sami Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine (להלן: הדאווי), עמ' 12-11. ורד בר-און, שימוש בתוכנות מחשב ככלי עזר בניתוח גאוגרפי היסטורי בהדגמה על "סקר הכפרים" (1945), עמ' III לעומת זאת, אצל יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 246, הערה 62: "במפקד שנערך בארץ בשנת 1931 נמנו 75,500 נוצרים מקומיים. מתוכם הגדירו את לאומיותם כערבית – 73,281". ישראל טריווש, אין רוב ערבי בארץ: גילויים מפתיעים על הסילופים בספירת האוכלוסייה הערבית בארץ, ספריית חזון, הוצאת הלל, תל אביב, תש"ז יורם אטינגר, הנתונים מוכיחים: אין שום ‘פצצת זמן דמוגרפית’ ערבית, באתר מידה, 8 במאי 2018 גד גילבר, מגמות בהתפתחות הדמוגרפית של הפלסטינים – 1948-1870, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?, עמ' 16–17. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מפקד האוכלוסין בארץ ישראל (1922)

מפקד אוכלוסין 1922 של ארץ ישראל היה מפקד האוכלוסין הראשון של שלטונות המנדט הבריטי בארץ ישראל, ונערך ב-23 באוקטובר 1922. לפני כן בתקופה העות'מאנית בארץ ישראל נערכו מפקדי אוכלוסין בשנים 1884, 1905, 1911, ו-1915, בעיקר במטרה להטיל מיסים, או לאתר גברים לשירות צבאי, ולכן הם לא היו פופולריים. הוועד הפועל הערבי התנה את תמיכתו במפקד, בכך שיירשמו גם הפלסטינים שנמצאים מחוץ לארץ ישראל. ממשלת פלשתינה (א"י) קיבלה את התביעה, והוועד הפועל קרא לאוכלוסייה הערבית לקחת חלק במפקד, שיקבע את גודלו של הרוב הערבי ובכך ישרת את עניינו. במפקד 1922 הייתה האוכלוסייה המדווחת 757,182 נפש, כולל הצבא ואזרחים זרים. החלוקה לקבוצות דתיות הייתה, 590,390 מוסלמים סונים, 83,694 יהודים, 73,024 נוצרים, 7,028 דרוזים, 408 סיקים, 265 בהאים, 156 מוסלמים שיעים, ו-163 שומרונים. המפקד הבא שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי היה מפקד 1931 של ארץ ישראל. ב-1946 הגיש בן-גוריון ל”ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל” מסמך של ישראל טריווש תחת הכותרת “אין רוב ערבי בארץ”. במסמך נטען שיש שגיאות שורשיות במפקדי האוכלוסין הבריטים מ-1922 ו-1931 – שלדבריו נועדו להרתיע את הציונות המדינית. לדוגמה, טופסי המפקד מולאו על ידי ראשי חמולות הרואים בניפוח נתונים דמוגרפים מכשיר לשדרוג מעמדם הפוליטי, הכלכלי והחברתי; טופסי ההתפקדות הערבית עברו בדיקה חפוזה, ומספרי המתפקדים הבדווים נופח בשיטתיות. כמו כן טען שהדיווח על פטירות במגזר הערבי היה מצומצם ביותר, ורבים מהמהגרים הערבים מהכפר אל העיר נספרו פעמיים, כולל תושבי חו”ל ערבים שנכללו במפקד האוכלוסין. הדמוגרף רוברטו בקי חקר את שיטות האיסוף של מפקד האוכלוסין של 1922 ומצא בו מספר פגמים, יחסית מינוריים. העיקריים שבהם הם: תת-דיווח על מספר הנשים המוסלמיות (המספר תוקן במפקד האוכלוסין של 1931) תת-דיווח על מספר הגברים בקבוצת הגיל 15 עד 25, שנעשה במכוון ונבע מהחשש שהם יגויסו לצבא חוסר שיתוף פעולה מצד האוכלוסייה הבדואית. לאוכלוסייה זו בוצעה הערכה גסה של מספר התושבים. מדיה וקבצים בנושא מפקד האוכלוסין בארץ ישראל בוויקישיתוף 1922 Census of Palestine יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 122. ישראל טריווש, אין רוב ערבי בארץ: גילויים מפתיעים על הסילופים בספירת האוכלוסייה הערבית בארץ, ספריית חזון, הוצאת הלל, תל אביב, תש"ז יורם אטינגר, הנתונים מוכיחים: אין שום ‘פצצת זמן דמוגרפית’ ערבית, באתר מידה, 8 במאי 2018 Roberto Bachi, The Population of Israel, 1974, pp. 379, 394 ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה ובנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרחון קורנוול (ארץ קואטס)

קרחון קורנוול (באנגלית: Cornwall Glacier) הוא קרחון שאורכו כ-14 ק"מ בארץ קואטס שבאנטארקטיקה. הקרחון זורם ממעבר קרוסאובר שבהרי שקלטון, לתוך קרחון ריקאברי מזרחית לצוקי ראם בואו. הקרחון מופה לראשונה על ידי המשלחת הטראנס-אנטארקטית של חבר העמים הבריטי בשנת 1957. הקרחון נקרא על שם הגנרל סר ג'יימס הנדיסייד מארשל-קורנוול, שהיה חבר ועד הניהול של המשלחת-הטראנס אנטארקטית בין השנים 1955-1958. קרחון קורנוול באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית תצלום לוויין ומידע גאוגרפי קרחון קורנוול באתר גאזט SCAR של ממשלת אוסטרליה מידע גאוגרפי ומקור שם הקרחון
Try Me

האם התכוונתם ל... Try Me – שיר של ג'יימס בראון משנת 1958 Try Me – שיר של ג'ון אנטוויסל משנת 1981 Try Me – שיר של Super Monkey's משנת 1995 Try Me – שיר של ג'ייסון דירולו משנת 2015
קרחון קורנוול (שטח חסות רוס)

קרחון קורנוול (באנגלית: Cornwall Glacier) הוא קרחון ברכס המלכה אליזבת בשטח חסות רוס שבאנטארקטיקה. הקרחון זורם לכיוון צפון מזרח, ונשפך לתוך קרחון לאורי. שמו של הקרחון ניתן לו על ידי משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטית של ניו זילנד (שחקרה את האזור בין השנים 1961- 1962). הקרחון נקרא על שם מחוז ודוכסות קורנוול שבאנגליה. קרחון קורנוול באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית קרחון קורנוול באתר גאזט SCAR של ממשלת אוסטרליה מידע גאוגרפי ומקור השם
החלטה 49 של מועצת הביטחון של האו"ם

החלטה 49 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם שהתקבלה ב-22 במאי 1948, המתייחסת לכך שהחלטותיה הקודמות של מועצת הביטחון בעניין ארץ ישראל לא נענו, וכי פעולות צבאיות עדיין מתנהלות בארץ ישראל. ההחלטה קראה לכל הממשלות להימנע מכל פעילות צבאית עוינת נוספת בארץ ישראל, ולשם כך להוציא צו הפסקת אש הדדית בין הצדדים הלוחמים שתיכנס לתוקפה ב-24 במאי 1948 בצהריים, שעון ניו יורק. ההחלטה אף הורתה לוועדת ההפוגה בארץ ישראל שהוקמה בהחלטה 48 של מועצת הביטחון של האו"ם לדווח למועצה על עמידתם של הצדדים הנוגעים בדבר ההחלטה. 8 מדינות תמכו בהחלטה, 0 התנגדו ו-3 נמנעו. בין הנמנעות היו הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, ברית המועצות וסוריה. תוכנית החלוקה מלחמת העצמאות Text of the Resolution at undocs.org
קרחון קורנוול

האם התכוונתם ל... קרחון קורנוול (ארץ קואטס) – קרחון בארץ קואטס שבאנטארקטיקה קרחון קורנוול (שטח חסות רוס) – קרחון בשטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.
פרא (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פרא – בעל חיים, מין בתת-סוג חמור פרא פרסי פרא סורי – תת-מין נכחד פרא הודי חיית פרא – חיית בר הפרא – סרט דרמה אמריקאי משנת 1953 פרא – סרט קולנוע ישראלי פרא (סרט אמריקאי, 2018) – סרט מדע בדיוני אמריקאי פרא (סרט ישראלי, 2018) – סרט תיעודי ישראלי הפרא האציל – בתרבות המאה ה-18, אדם שלא הושחת על ידי הציוויליזציה המערבית ילד פרא – ילד שחי בבידוד מכל מגע אנושי מגיל צעיר מאוד, ויש לו ניסיון מועט בהתנהגות אנושית וחברתית מקובלת בצה"ל: פרא (רכב קרבי משוריין) – רכב קרבי משוריין משחית טנקים שהיה שירות חיל התותחנים הישראלי, המבוסס על תובת טנק המגח פרא (רכב שטח) – רכב שטח ממוגן בצה"ל המבוסס על האושקוש JLTV יחידת פרא – יחידת התערבות במילואים ברמת הגולן
ביתיניה (חילזון)

ביתיניה (שם מדעי: Bithynia) הוא סוג טקסונומי של חילזון מים מתוקים ממשפחת ביתיניים. בחילזון זה מינים טקסונומיים רבים, חלקם חיים גם בישראל. זהו חילזון קטן מאוד וקוטרה של קונכייתו לרוב לא עולה על סנטימטר. הוא חי במים מתוקים וניזון מאצות ורקבובית אותן הוא מגרד מהקרקעית ומאבנים במים. הקונכייה קטנה מאוד, בעלת 4–5 פיתולים וצבעה לרוב לבן-חיוור או שקוף. הפיתול האחרון תפוח באופן ניכר לעומת קודמיו. צורת הקונכייה היא מגדלית מתונה ולא כדורית, ומשתנה במידת הפחיסות שלה בין המינים השונים. בישראל מצוי המין ביתיניה זעירה. בעבר הוא היה נפוץ בנחלי מישור החוף אך נכחד מהם עקב זיהומם. כיום הוא נפוץ בעיקר בימת הכנרת, בחופה המערבי, באזור החוף. גודלו כ-5 מילימטר. ביתיניה מהמין Bithynia tentaculata הקונכייה של Bithynia tentaculata עזריה אלון (עורך), אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 4 - החיים במים. עמ' 284. מדיה וקבצים בנושא ביתיניה בוויקישיתוף ביתיניה, באתר ITIS (באנגלית) ביתיניה, באתר NCBI (באנגלית) ביתיניה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ביתיניה, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המלחמה המסיאנית הראשונה

המלחמה המסיאנית הראשונה הייתה מלחמה בין מסיניאה וספרטה. המלחמה התרחשה בין השנים 743 ו-724 לפי פאוסניאס. המלחמה הייתה השלב השני בהתפשטות הספרטנית. לאחר שכבשה את חבל לאקוניה ספרטה שמה את עינה על חבל מסיניאה הסמוך. הספרטנים ניצחו במלחמה ולאחר הניצחון הפכו את המסיניאנים להלוטים (עבדים ספרטנים). במהלך הפלישה הדורית שהתרחשה בתקופת המעבר ביוון התיישבו חלק מהפולשים הדורים בעיר ספרטה שבחבל לאקוניה העשיר. הדורים מספרטה שיעבדו את השבט המקומי - ההלוטים והפכו אותם לעבדים. על מנת לשלוט בעבדים היה על הספרטנים להקים צבא מקצועי שממומן על ידי העבדים ההלוטים. מלבד השליטה בהלוטים גם החוקה הגדולה של ספרטה שעוצבה על ידי המחוקק המיתולוגי ליקורגוס עיצבה את ספרטה כפוליס צבאית. לאחר שהתבססה בחבל לאקוניה ספרטה לטשה את עיניה לחבל מסיאניה הסמוך וניסתה לכבוש גם אותו. הפעולה הראשונה במלחמה המסנית הייתה התקפה ספרטנית על העיר אמפאיה, מיקומה של העיר לא ידוע אבל היא ככל הנראה שכנה במערב טייגטוס, חבל הארץ שמפריד בין מסיאניה לבין לאקוניה. המתקפה הייתה פשיטה לילית חשאית על העיר שלא היה בה חיל משמר. התוקפים, בפיקודו של המלך אלכמנס הפתיעו את תושבי העיר ורצחו את רובם בעודם ישנים בעוד שחלק קטן מהתושבים הצליחו לברוח אל מסיאניה. הספרטנים הפכו את העיר למחנה אסטרטגי להמשך המלחמה. בעקבות כיבוש העיר מלך מסיאניה איופאס, גייס צבא והכריז על מלחמת מגן נגד ספרטה. המסיאנים העדיפו להתבצר בערים מאשר לפגוש את הצבא הספרטני החזק בשטחים הפתוחים ובכך לנטרל את היתרון הספרטני. לאסטרטגיה הזו היו יתרונות, הספרטנים היו צריכים סבלו מהרבה אבדות על כל עיר שכבשו. אולם לאסטרטגיה ההגנתית היה חסרון גדול וקריטי - בעוד שהכוחות המסיאנים היו מרוכזים בערים הספרטנים השתלטו על השטחים החקלאיים, ובכך מנעו את המזון מהערים המסיאניות. בהתחשב בכך שהספרטנים רצו שהקרקע תשמש אותם בעתיד הם נמנעו מלהרוס אותה והעבירו את כל התפוקה החקלאית לספרטה. מה שאילץ את המסיאנים לעבור להתקפה. המלך המסיאני, איופסס, החל לעבור לאסטרטגיה התקפית בשנה הרביעית למלחמה כאשר הוא בנה מצודות ליד חיל המצב הספרטני באמפאיה. המסיאנים רצו לבנו אתהמצודות במעברי ההרים הצרים על מנת שיספקו להם הגנה טבעית. במהלך בניית אחת המצודות הגיע כח ספרטני על מנת למנוע את הקמת המצודה. ומכיוון שהמסיאנים שמרו על המעבר הצר ניסו הספרטנים לאגף את הצבא המסיאני אולם חיל הפרשים המסיאני הצליח למנוע את האיגוף והמסיאנים סיימו את בניית המצודה. לאחר ההצלחה המסיאנית בהקמת המצודות ועצירה הבזיזה הספרטנית של התוצרת החקלאית, שני הצדדים ידעו שהמערכה הבאה תהיה מכריעה. אולם בניגוד לקרבות במעברי ההרים בעת בניית המצודות, שני הצבאות נפגשו במישור, ככל הנראה ליד אמפיאה. הצבא המסיאני הסתער על הספרטנים אולם הצבא הספרטני שהיה מאורגן כגרסה מקדימה של הפלנקס (תורת לחימה יוונית שהתפתחה מאוחר יותר) עמד כחומת אדם צפופה ועצר את ההתקפה המסיאנית שלא הייתה מאורגנת. הניצחון הספרטני היה מוחץ והחיילים המסיאנים שנותרו בחיים ברחו להר איתמוי. המסיאנים התבצרו באיתומוי שנים כ-15 שנים אולם הניצחון של הספרטנים כבר לא הוטל בספק והם שלטו בחבל הארץ לאחר הקרב המכריע. הספרטנים שיעבדו את המסיאנים והפכו אותם להלוטים. הניצחון הספרטני שהעניק לעיר שליטה על כל דרום חצי האי הפלופונזי, נתן לעיר גם מספר עבדים עצום - כמאה אלף עבדים (הלוטים ומסיאנים) כאשר רק 8,000 חיילים ספרטנים היו צריכים לשמור על הסדר. הקושי בדיכוי מספר אנשים כה רב הקשה על הצבא הספרטני בהמשך והכיבושים הספרטנים הוחלפו בכריתת בריתות עם ערים שכנות. למה ספרטה?