laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פגוש את הספרטנים

פגוש את הספרטנים (באנגלית: Meet the Spartans) הוא סרט קולנוע קומי, שבוים על ידי ג'ייסון פרידברג ואהרון זלצר. הסרט דומה ברובו לסדרת הסרטים מת לצעוק ולסרט סופרהירו. הסרט מלגלג בעיקר על הסרט המצליח 300, אבל גם על מגוון סרטים ואישים כגון: טרויה, החוש השישי, בריטני ספירס, קווין פדרליין, ריאן סיקרסט, לינדזי לוהן וג'ורג' בוש. הסיפור מתחיל כאשר הילד לאונידס נולד, ואביו מאמן אותו להיות מלך ספרטה. באימונים אלה הוא נדרש ליכולות פיזיות גדולות ולעמידה בסבל וכאב רב. לאחר מספר שנים, כאשר הוא גדל, פוגש לאונידס נערה יפה ושמה גורגו. בתוך זמן קצר היא תהיה המלכה. הסיפור מתמקד בעיקר במלחמת פרס–יוון, ובמאורעות היסטוריים נוספים מאותה תקופה. תוכן העלילה, בנוסף לאופן שבו היא משוחקת, יוצרים קומדיה משעשעת. שון מגווייר - המלך לאונידס כרמן אלקטרה - הנסיכה גורגו קן דביטיאן - קסרקסס קווין סורבו - קפטן ג'ארב דופלייס - דיליו טרוויס ואן וינקל - סוניו דיאדריך באדר - בוגדו האנטר קלרי - לאו ג'וניור פרודיה על: גלדיאטור 300 פגוש את ההורים ספיידרמן 3 קזינו רויאל תזיזו ת'רגליים הטופ מודל הבאה אמריקן איידול גוסט ריידר בוראט רוקי שרק השלישי צעצוע של סיפור מלחמת הכוכבים Grand Theft Auto: San Andreas אתר האינטרנט הרשמי של פגוש את הספרטנים "פגוש את הספרטנים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "פגוש את הספרטנים", באתר נטפליקס "פגוש את הספרטנים", באתר AllMovie (באנגלית) "פגוש את הספרטנים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "פגוש את הספרטנים", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "פגוש את הספרטנים", באתר Metacritic (באנגלית) "פגוש את הספרטנים", באתר אידיבי "פגוש את הספרטנים", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "פגוש את הספרטנים", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית) "פגוש את הספרטנים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
נרייפיורד

נרייפיורד (נורווגית: Nærøyfjord) הוא פיורד הנמצא במחוז סוגן והפיורדים (Sogn og Fjordane) שבנורווגיה. אורכו 18 ק"מ והוא שלוחה של סוגנפיורד (Sognefjord), הפיורד הארוך והעמוק ביותר בנורווגיה, 204 ק"מ אורכו ו-1,308 מ' עומקו. נרייפיורד הוא פיורד צר. רוחבו נע בין 250 מטר בנקודה הצרה ביותר ליותר מקילומטר בנקודה הרחבה ביותר. עומקו נע בין 10 ל-250 מטרים. משני צידי הפיורד נמצאים מצוקים גבוהים ותלולים, המתנשאים לגבהים של כ-1,200 מטר מעל פני האדמה. מסביב לפיורד נמצאים כמה חוות נטושות וכמה עיירות מתויירות, כמו גודבנגן (Gudvangen) ובאקה (Bakka). הפיורד קרוי על שמו של ניורד (Njord), אל ואניר במיתולוגיה הנורדית. החל משנת 1885 באזור פועל מלון סטלהיים. בשנת 2005 הוכלל יחד עם ייראנגרפיורד ברשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו. נופי נרייפיורד הנשקפים ממלון סטלהיים מפה של הפיורד וסביבתו אתר המוקדש לפיורד
פרינץ אויגן

האם התכוונתם ל... הנסיך אויגן מסבויה – אויגן פרנץ, הנסיך מסבויה-קריניאן, (18 באוקטובר 1663, פריז - 24 באפריל 1736, וינה), אציל יליד צרפת פרינץ אויגן (סיירת) – סיירת כבדה ששירתה בצי הגרמני במלחמת העולם השנייה דיוויזיית האס אס ההררית השביעית "פרינץ אויגן"
רשימות (פירושונים)

האם התכוונתם ל... רשימות (חב"ד) – רשימות של רבי מנחם מנדל שניאורסון רשימות (אתר אינטרנט) – אתר בלוגים ישראלי שנסגר ראו גם רשימה
טרידימיט

טרידימיט הוא פולימורף (בעל אותו הרכב כימי, אבל בעל מבנה שונה) של המינרל קוורץ המופיע בדרך כלל כגבישים טריקליניים פסאודוהקסגונליים שצורתם לוחיות או קשקשים זעירים, לבנים או חסרי צבע בתוך חללים בסלע געשי חומצי. נוסחת המבנה הכימי של הטרידימיט היא SiO2. נוסחה זו זהה לכל המינרלים החברים בקבוצת הקוורץ, הכוללת גם את הקריסטובליט, הקואסיט והסטישהוביט. ההבדל בין המינרלים נובע, בין השאר, מהתגבשותם בטמפרטורות שונות. במקור, הטרידימיט יציב בטווח הטמפרטורות שבין 870ºC ל-1470ºC, תצורה זו של הטרידמיט מכונה בטא טרידימיט והגבישים שלה הם הקסגונליים. כאשר הסלע מתקרר הופך הבטא טרידימיט לאלפא טרידימיט (או רק טרידימיט) השומר על הצורה החיצונית ההקסגונלית של הבטא טרידימיט, כלומר הטרידימיט הוא פסאודומורף של הבטא טרידימיט. לבטא טרידימיט יש מבנה שהוא סימטרי יותר מזה של הטרידימיט שלגביו יש ויכוח האם הוא אורתורומבי, טריקליני או מונוקליני. בסופו של דבר יכול גם האלפא טרידימיט להפוך לקוורץ בתהליך ארוך, כאשר גם הקוורץ שומר על המבנה ההקסגונלי, ולכן לעיתים ניתן למצוא בחנויות של מינרלים דוגמאות של "טרידימיט" שהן בעצם קוורץ. קשיותו של הטרידימיט היא בין 6.5 ל-7 בסולם מוס ומשקלו הסגולי הוא בין 2.28 ל-2.33 גרם לסמ"ק. מבחינת תכונותיו האופטיות הטרידימיט הוא דו-צירי חיובי, בעל מקדם שבירה של 1.47 ושבירה כפולה <.004. גבישים תאומים נפוצים בצורת טריז או בצורת כוכב בעל שישה קצוות. חשיבותו העיקרית של הטרידימיט היא בתחום הפטרולוגיה. בהיותו מציין את הטמפרטורה בה היה הסלע כאשר התגבש. מתחת ל-870ºC מתגבש קוורץ הסלע ומעל ל-1470ºC מתגבש הקריסטובליט. סלע מותך יכול לעבור כמה שלבים בעת ההתגבשות ולכן לעיתים מוצאים את כל שלושת הסוגים באותו סלע, דבר המקשה על הבנת סביבת ההיווצרות. את הטרידימיט נוהגים ליצור באופן סינתטי עבור תהליך יצירת קרמיקה חסינת אש. הטרידימיט תואר לראשונה ב-1868 מדגימות שנאספות ברכס סרו סן קריסטובל (Cerro San Cristóbal) במדינת אידלגו שבמקסיקו. מקור השם ביוונית - "טרידמוס", כלומר "שלישייה", שכן הטרידימיט מופיע במקרים רבים בתצורת גבישים תאומים הבנויים משלושה גבישים (באנגלית טרילינגים) החודרים האחד לתוך השני ויוצרים כוכב בעל שישה קצוות. בעבר נחשב הטרידימיט למינרל נדיר, אבל בדיקה מעבדתית של סלעים געשיים ממקומות רבים בעולם הראתה שתפוצתו נרחבת. הגבישים הזעירים עד מיקרוסקופיים של הטרידימיט מקשים על זיהויו בתנאי שטח, אם כי צורתו הפסאודוהקסגונלית, והגבישים התאומים הנפוצים שלו מאפשרים זיהוי זה ואימות מוחלט אפשרי על ידי מדידת מקדם השבירה. ניתן למצוא טרידימיט בעיקר בחללים בסלעים געשים פלסיים, וגם בבזלות, דוגמת בזלת תולאיטית, ובאבני חול שעברו התמרת מגע. מקומות בהם ניתן למצוא טרידימיט כוללים את סרו סן קריסטובל (Cerro San Cristóbal) במדינת אידלגו שבמקסיקו (שם נתגלה המינרל לראשונה); ליטלטון הרבור (Lyttleton Harbor) בניו זילנד; בפוי קפושן (Puy Capuchin), שבמחוז פוי-דה-דום (Puy-de-Dôme) שבצרפת; בהרי סאן חואן (San Juan) בקולורדו, צוק אובסידיאן בפארק הלאומי ילוסטון בוויומינג ועל הר לאסן (Lassen) בפארק הלאומי הגעשי לאסן בקליפורניה שבארצות הברית. קריסטובליט קואסיט סטישהוביט מדיה וקבצים בנושא טרידימיט בוויקישיתוף טרידימיט באתר Mineral galleries טרידימיט באתר webmineral טרידימיט באתר Mindat טרידימיט באתר Minerals.Net טרידימיט בפרויקט rruf טרידימיט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קיים ויכוח בין המדענים מהו המערך הקריסטלוגרפי של האלפא טרידימיט. לרשימה המלאה ניתן להיעזר בקישור לאתר Mindat.
לאונרד כצמן

לאונרד כצמן (2 בספטמבר 1927 - 5 בספטמבר 1996) היה מפיק, במאי ותסריטאי טלוויזיה יהודי אמריקאי. כצמן נולד בניו יורק, והיה אחיינו של המפיק ההוליוודי האגדי סם כצמן. על אף שהצטיין במשחק הבייסבול, והיה בעל פוטנציאל להפוך לשחקן מקצועי, החליט ללכת בעקבות דודו המפורסם. בניגוד לדוד, שהתמחה ביצירת סרטי קולנוע, מיצה כצמן את כישרונו בטלוויזיה. כצמן שימש כמפיק וכבמאי ותסריטאי במגוון סדרות טלוויזיה, בין היתר סדרת המערבון, "גאן סמוק", מערבון המדע בדיוני פרוע על המערב" (The Wild Wild West"), וווקר", אך הוא ידוע ביותר בשל השתתפותו כמפיק, ולעיתים אף כתסריטאי וכבמאי בסדרה "דאלאס", ששודרה בארצות הברית בין 1978 ל-1991. כצמן היה מועמד פעמיים, ביחד עם שני מפיקי הסדרה האחרים, פיליפ קאפיס ולי ריץ', לזכייה בפרס אמי על הפקת הסדרה "דאלאס", אך לא זכה. בשנת 1996 היה מעורב ביצירת סרט הטלוויזיה "דאלאס: שובו של ג'יי אר", שהמשיך את עלילת הסדרה במקום בו נפסקה, אך מת בביתו שבמאליבו, קליפורניה מהתקף לב. כששודר הסרט, הוא הוקדש לזכרו. לאונרד כצמן, באתר "Find a Grave" (באנגלית) לאונרד כצמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לאונרד כצמן, באתר AllMovie (באנגלית) לאונרד כצמן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
שפופרת אוויר

שפופרת אוויר היא מערכת מהירה ומאובטחת להעברת אובייקטים קטנים בתוך כמוסות בצורת גלילים דרך רשת של שפופרות על ידי אוויר דחוס או על ידי ואקום. טכנולוגיית שפופרות האוויר לצורך העברת אובייקטים הומצאה לראשונה על ידי פינאס באלק (Phineas Balk) בשנת 1806. המצאה זו נכנסה לשימוש מעשי רק בשנת 1886. הוויקטוריאנים היו הראשונים שהחלו להשתמש בקווי שפופרות אוויר לצורך העברת הודעות טלגרף או מברקים לבניינים בקרבת מקום מתחנות טלגרפיה. בעוד שכיום הם משמשים בעיקר להעברת חבילות קטנות ו/או מסמכים - בעיקר בבנקים ובסופרמרקטים בצפון אמריקה. בתחילה, כאשר טכנולוגיה זו הומצאה במהלך העשור הראשון של המאה ה-19, הוצע כי טכנולוגיה זו תשמש לצורך הובלת אובייקטים כבדים. החזון של הממציאים של הטכנולוגיה היה לפרוס רשת נרחבת של שפופרות ענקיות אשר תשמש לצורך הובלת אנשים. כיום הטכנולוגיה עדיין נמצאת בשימוש באזור צפון אמריקה - מספר גדול של בנקים אמריקאים מאפשרים ללקוחותיהם להפקיד כספים בלי לעזוב את מכוניותיהם דרך דריב-אין מיוחד בחלק האחורי של הבנק שם הלקוחות משתמשים בשפופרות האוויר כדי להעביר מזומנים, או מסמכים בין המכוניות לקופאיים. מפעלים רבים גם משתמשים בטכנולוגיה זו כדי להעביר חלקים באופן מהיר לאורך מתחמים גדולים. חנויות רבות גם משתמשות במערכות אלו כדי להעביר באופן יעיל ובטוח יותר את המזומנים בדלפק בסוף היום מן החנות אל המשרדים כמו גם כדי להעביר כסף קטן לקופאיים. כמו כן, מספר בתי חולים בארץ משתמשים בטכנולוגיה זו בעיקר להעברת דגימות למעבדה בקומות אחרות ומנות דם למחלקות. ערך מורחב – הייפרלופ חברת הייפרלופ בבעלות היזם והממציא אילון מאסק עוסקת בפיתוח של רכבת נוסעים על קולית אשר תנוע על מסילה אלקטרו מגנטית בתוך שפופרת סגורה שבתוכה יהיה לחץ אויר נמוך שימנע את החיכוך עם האוויר ואובדן המהירות האנרגיה הנגרם מכך. תוכנית המיזם נחשפה במסמך בן 57 עמודים ב-12 באוגוסט 2013. על פי התוכנית, קרון שיכול להכיל 28 נוסעים ינוע בצינור שבו לחץ אוויר נמוך. המנוע ישאב אוויר מחלקו הקדמי של הקרון וישחרר אותו דחוס, דרך חלקו התחתון. כך לקרון לא יהיה חיכוך עם דפנות הצינור ומעט מאוד חיכוך-צמיגות עם האוויר, ובדומה לרכבת, הוא לא ידרוש נהיגה בעזרת הגה. זניחות החיכוך אמורה, לפי מאסק, לאפשר נסיעה מהירה של הקרון בלי בזבוז אנרגיה, והנסיעה בצינור תהיה חלקה ונטולת הפרעות עד כדי כך, שהנסיעה תראה כשילוב בין "מטוס קונקורד, רובה אלקטרומגנטי ושולחן הוקי אוויר". מאז המצאת שפופרות האוויר, טכנולוגיה זכתה לאזכורים רבים בעיקר בספרים, בסרטים ובסדרות המדע בדיוניים. בין השאר טכנולוגיה זו זכתה לאזכורים בספרו של ג'ורג' אורוול "1984", בסרט "ברזיל", בסדרה "משפחת סילוני", בסדרה "פיוצ'רמה", בסרט "007 באזור המסוכן" (1987), בגרסת הסרט של "הצל" (1994) ובסדרת הטלוויזיה אבודים. פנאומטיקה מדיה וקבצים בנושא שפופרת אוויר בוויקישיתוף דה מרקר, הטכנולוגיה שתשגר אתכם מלוס אנג'לס לסן פרנסיסקו בחצי שעה, באתר TheMarker‏, 13 באוגוסט 2013 שחר סמוחה, ‏עולם המדע נסער: המיזם שישנה מה שידענו על תחבורה, באתר גלובס, 25 ביולי 2013 אבישי בסה, 6 דקות מחיפה לתל אביב: פרויקט Hyperloop נחשף, ‏13 באוגוסט 2013
קרמלין (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קרמלין – שם כללי למתחם מבוצר גדול הנמצא בערים רוסיות היסטוריות "הקרמלין" – הקרמלין הידוע ביותר ברוסיה, ממוקם במוסקבה הקרמלין בקאזאן – המבצר המרכזי בעיר קאזאן ברוסיה, המשמש כיום כמרכז השלטוני של רפובליקת טטרסטן הקרמלין (פברז'ה) – אחת מביצי פברז'ה קרמלין קאפ – טורניר טניס הנערך במוסקבה
צארינה

המונח "צאריצה" מפנה לכאן. לערך העוסק בנהר ברוסיה, ראו צאריצה (נהר). צארינה (ברוסית: צאריצה цари́ца, בבולגרית: царица) הוא תוארה של רעיית הצאר של רוסיה או של בולגריה, בתקופה שהיה במדינות אלה שלטון מלוכני. כאשר שלט ברוסיה או בבולגריה צאר קיבלה רעייתו את התואר עם נישואיהם. גם כאשר עמדה אישה בראש הקיסרות הרוסית היא נשאה את התואר "צארינה". כך, היה זה תוארן של יקטרינה הראשונה ששלטה בין השנים 1725–1727, של אנה, קיסרית רוסיה בין השנים 1730–1740, של יליזבטה, קיסרית רוסיה בין השנים 1741–1762 ושל יקטרינה הגדולה, קיסרית רוסיה בין השנים 1762–1796. אחרי פיוטר הראשון תואר זה היה תואר בלתי רשמי מאחר שהתואר הרשמי של הצאר נהיה "אימפרטור" (император – קיסר) והתואר הרשמי של הצארינה היה "אימפרטריצה" – (императрица – "קיסרית"). הצארינות שקיבלו את התואר בשל נישואיהן לצאר הרוסי היו: נטליה אלכסייבנה, יליזבטה אלכסייבנה, אלכסנדרה פיודורובנה, מריה אלכסנדרובנה, מריה פיודורובנה. האחרונה בצארינות הרוסיות הייתה אלכסנדרה פיודורובנה שנישאה לצאר ניקולאי השני. אלאונורה מרויס-קוסטריץ הפכה לצארינה בשל נישואיה לצאר פרדיננד הראשון מבולגריה, וג'ובאנה מאיטליה, האחרונה בצארינות של בולגריה שהייתה רעייתו של הצאר הבולגרי בוריס השלישי. צאר צארבנה מדיה וקבצים בנושא צארינה בוויקישיתוף
רישום כוזב במסמכי תאגיד

רישום כוזב במסמכי תאגיד הוא עבירה פלילית המיוחסת לעבירות צווארון לבן. עבירה זו נאסרת בסעיף 423 בחוק העונשין, סעיף זה תוקן בשנת 1974 ונועד להרחיב את המקרים שבהם יש עניין של מרמה או סחיטה על ידי בעלי תפקיד בתאגיד. החוק קובע כי מייסד, מנהל, חבר או פקיד של תאגיד, הרושם, או גורם לרישום, פרט כוזב במסמך של התאגיד, או נמנע מלרשום בו פרט אשר היה עליו לרשמו, בכוונה להשיג דבר במרמה, למעול או כדי להלבין כספים, או כדי להטות מכרזים ומינויים, או כדי לטייח עבירה קודמת על ידי העלמת המידע הרלוונטי מרישום הארגון, דינו בישראל מאסר של חמש שנים. לעניין סעיף זה, "תאגיד" - לרבות תאגיד העומד להיווסד. העבירה מתבצעת לעיתים תוך מתן או לקיחת שוחד או על ידי טובות הנאה. במהלך השנים הורשעו רבים מבכירי הממשל בישראל בעבירה זו, בהם: עמרי שרון - חבר הכנסת מטעם הליכוד וקדימה בכנסת ה-16 ובנו של ראש הממשלה אריאל שרון. על עבירה זו ועבירות של עדות שקר והפרת חוק מימון מפלגות נגזר עליו בשנת 2006 מאסר בפועל של 7 חודשים וקנס בסך 300 אלף ש"ח; אברהם הירשזון - חבר הכנסת מטעם הליכוד וקדימה בכנסת ה-10, ה-13, ה-14, ה-15, ה-16 וה-17. שימש גם כיו"ר ועדת הכספים, יו"ר הסתדרות העובדים הלאומית, שר התיירות, שר התקשורת ושר האוצר. על עבירה זו ועבירות של קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, במרמה והפרת אמונים בתאגיד, בהלבנת הון נגזר עליו בשנת 2009 מאסר בפועל של 5 שנים וחמישה חודשים, מאסר על תנאי של שנה, וקנס בסך 450 אלף ש"ח; יאיר לוי - חבר הכנסת מטעם מפלגת ש"ס בכנסת ה-12 וממייסדיה של מערכת החינוך של ש"ס אל המעיין. על עבירה זו ועבירות של גנבה בידי מנהל, זיוף מסמך בנסיבות מחמירות, והפרת אמונים בתאגיד נגזר עליו בשנת 1994 מאסר בפועל של 4 שנים, מאסר על תנאי של 3 שנים, וקנס בסך 275 אלף ש"ח. סעיף 423 לחוק העונשין באתר נבו העוסק בנושא דברי הסבר לחקיקה באתר הכנסת פרופ' רון שפירא, גזר דין חמור וקשה, בהתחשב בנסיבות, באתר ynet, 15 בפברואר 2006 ורד לוביץ', אברהם הירשזון נידון ל-5 שנות מאסר ו-5 חודשים, באתר ynet, 24 ביוני 2009 ע"פ 1289/93 יאיר לוי נגד מדינת ישראל, ניתן ב-28.12.94 ערך זה הוא קצרמר בנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סרגל (קבוצת כוכבים)

סרגל הוא קבוצת כוכבים קטנה ועמומה בשמי הדרום שהוגדרה על ידי האסטרונום ניקולא לואי דה לאקאי במאה ה-18 כחלק מהגדרת קבוצות כוכבים חדשות לכיסוי אזורים בשמי הדרום שלא היו משויכים לאף קבוצה. הכוכב הבהיר ביותר בקבוצה הוא מדרגת בהירות נראית 4.0 ומיקומה בין הקבוצות הבולטות עקרב וזאב מאפיל עליה אפילו יותר. הקבוצה נקראה במקור "Norma et Regula" שפרושם סרגל זווית וסרגל מידה ששימשו כלי נגרות או כלי שרטוט. שינויים בגבולות הקבוצה העבירו את כוכביה הבהירים ביותר לקבוצת עקרב ולכן אין בקבוצה כוכבים המסומנים באותיות α ו-β. γ בסרגל הוא כוכב כפול אופטי הכולל כוכב צהוב במרחק של כ-130 שנות אור עם בהירות נראית מדרגה 4 וכוכב כתום במרחק של כ-1400 שנות אור עם בהירות מדרגה 5. קל להפריד את הזוג באמצעות משקפת. באמצעות טלסקופ ניתן להבחין שקרוב לכוכב הבהיר יותר יש כוכב נוסף, גם הוא אינו קשור לאף אחד משני הכוכבים. ε בסרגל הוא כוכב זוגי במרחק של כ-400 שנות אור, המורכב מכוכבים כחולים עם בהירויות מדרגות 4.5 ו-6.7. תצפיות ספקטרוסקופיות העלו שכל אחד משני הכוכבים הוא בעצמו כפול כך שהמערכת כוללת ארבעה כוכבים. 1‏ι בסרגל הוא כוכב זוגי במרחק של כ-140 שנות אור המורכב מזוג כוכבים לבנים - כחלחלים עם בהירות מדרגות 5.6 ו-5.8 הניתנים להפרדה רק בטלסקופ מקצועי. צמוד אליהם ניתן להבחין באמצעות טלסקופ חובבים, כוכב שנמצא למעשה במרחק של 55 שנות אור והוא אינו קשור לזוג הבהיר יותר. NGC-6087 הוא צביר כוכבים במרחק של כ-3500 שנות אור, הכולל כ-35 כוכבים בדרגת בהירות סביב 6 וניתנים לצפייה במשקפת. הצביר נמצא מזרחית ל-1‏ι בסרגל. במרכז הצביר נמצא הכוכב S בסרגל שהוא משתנה קפאידי שבהירותו נעה בין דרגות 6.1 ו-6.8 במחזוריות של 9 ימים ו-18 שעות. NGC-6067 הוא צביר כוכבים נוסף הנמצא בערך באמצע המרחק בין γ בסרגל ובין 1‏ι בסרגל. הצביר כולל כ-100 כוכבים, ובתנאי צפייה מיטביים ניתן להבחין בו בעין ככתם עם בהירות מדרגה 5.5. מדיה וקבצים בנושא סרגל בוויקישיתוף סרגל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Lacaille’s southern planisphere of 1756, http://www.ianridpath.com/ (באנגלית)
ישראל בר-און

ישראל בר־און (נולד ב־31 בינואר 1989) הוא זמר, מלחין ופזמונאי ישראלי, זוכה העונה השישית של תוכנית המציאות "כוכב נולד". בר־און נולד וגדל בשכונה ה' בבאר שבע. ב־2007 ניצח בתחרות כישרונות של אזור הדרום בתחום הזמר שנערכה ב"מרכז הצעירים" בבאר שבע. בתחרות זו, הנשפטת על ידי צוות שופטים שחלקו מגיע מתחום המוזיקה, שרים המתחרים רק שירים מקוריים. בר־און הגיע בשנת 2008 למבחן בד של העונה השישית בתוכנית הטלוויזיה "כוכב נולד", צלח אותו והתקבל לנבחרת העונה. כבר במבחן הבד הראשון התבלט בר־און וזכה לתגובות נלהבות מהשופטים, והצופים בחרו אותו כמבחן הבד האהוד בעונה. במבחן בד זה שר בר־און שיר מקורי, "בדיוק כמו פעם", אותו שר גם בערב הגמר. השיר נגע בעזיבתו של בר־און את בית הוריו בעקבות יציאתו בשאלה. במהלך העונה השישית של התוכנית "כוכב נולד" שר שירים ישראליים במגוון סגנונות. בהם בלטו: "מלח הדמעות" של אביב גפן, "הלאה" של רבקה זהר, "אני אוהב" מתוך הכבש השישה עשר ו"כמו צמח בר" של רחל שפירא. הדואט שביצע עם מעיין חג'בי לשיר "מיליונים" של אתי אנקרי נבחר על ידי הצופים לדואט האהוד ביותר בעונה. בתחרות הגמר, שנערכה ב־26 באוגוסט 2008, התמודד מול כרמל אקמן ולי בירן ובתום התחרות הוכרז כמנצח עם 56% מהקולות בשיקלול קולות הקהל והשופטים. לאחר גמר כוכב נולד מינה בר־און את טמירה ירדני, מפיקת כוכב נולד, לאמרגנית שלו. הוא הופיע ברחבי הארץ והשתתף בפסטיבל שירי הילדים לצד יהודית רביץ, קרן פלס וגידי גוב באותה השנה. ב־10 בינואר 2010, כשנה וחצי לאחר התוכנית "כוכב נולד", יצא לאור אלבומו "דע מאין באת". האלבום כולל 13 שירים שבר־און כתב והלחין, בהפקתם המשותפת של יוני בלוך, דוד חמד, ובר־און עצמו. ב־24 ביולי 2013 התפרסם לראשונה בוואלה שבר־און תובע את הזכיינית קשת, טדי הפקות וד"ר אילן רבינוביץ' שגרמו לו לסבל נפשי. ב־19 בנובמבר 2019 הוציא בר־און סינגל חדש "פרק ב'" אותו כתב והלחין אלון פרץ. ב־14 ביולי 2020 הוציא בר־און את השיר ״פרשת דרכים״. את השיר כתב והלחין בר־און לצד דולב פרנקל כשעל העיבוד וההפקה המוזיקלית אחראי יוני טלבי. ב־19 במאי 2022 התארח בר־און באלבומו השני של המוזיקאי והסופר חנן יה (חנן-יה ישראל בוהדנה) בביצוע משותף לשיר "אור לחופתי" מתוכו. ב-31 במרץ 2024, הוציא בר-און את השיר "רק להודות" בהפקתו של אור בן-עמרי. [1] בין השנים 2012–2020 היה נשוי לנויה גרנות ולהם בן. ב-2024 נישא לנועה ליבנה. מדיה וקבצים בנושא ישראל בר-און בוויקישיתוף ישראל בר-און, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ישראל בר-און, באתר ספוטיפיי ישראל בר-און, באתר MusicBrainz (באנגלית) דורון חלוץ, איפה הילד, באתר הארץ, 22 במאי 2009 דביר נווה‏, "אני חי את הרחוב", באתר וואלה, 24 באוקטובר 2019 בר זגה, 16 שנים אחרי "כוכב נולד": ישראל בר און שר ברחובות, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 16 ביולי 2024 המשבר שגרם לישראל בראון זוכה "כוכב נולד" לרדת ממסלול ההמראה של הקריירה שלו, ראיון בערוץ "i24NEWS", באתר יוטיוב ישראל בר און תובע את "כוכב נולד", באתר וואלה, 24 ביולי 2013 ערן סויסה, "אני מתחיל מאפס": ישראל בר-און חוזר, באתר ישראל היום, 19 בנובמבר 2019 אור לחופתי: חנן יה וזוכה העונה השישית של כוכב נולד, באתר ערוץ 7, 19 במאי 2022 רן בוקר, ישראל בר-און התחתן, באתר ynet, 20 ביוני 2012 https://www.ice.co.il/social/news/article/1015805
מוזיקת לואו-פיי

לואו-פיי או לו-פיי (באנגלית: Lo-fi, ונכתב גם כ-lofi; קיצור של low fidelity) הוא כינוי להקלטת מוזיקה או קול באיכות נמוכה, לעיתים כדי לחסוך בעלויות ולעיתים כדי להשיג איכות שמע אותנטית יותר. אומני לואו-פיי רבים משתמשים במכשירי הקלטה זולים כדי להקליט את המוזיקה שלהם. את המונח טבע לראשונה בסוף שנות השמונים שדרן רדיו אשר הקדיש חצי שעה בתוכניתו להקלטות ביתיות תחת השם "לואו-פיי". אמני לואו-פיי בולטים בני זמננו הם אריאל פינק, דבנדרה בנהארט, בק, אליוט סמית' ולהקת בלר. בתחילת המאה העשרים היה נהוג במדינות שונות בעולם להקליט הקלטות שטח של מוזיקת פולק. התיאור של מוזיקה זו כ "לואו-פיי" אינו מדויק, שכן ההקלטות נעשו אומנם באיכות ירודה, אך הדבר לא נעשה בשל בחירה מודעת אלא משום שההקלטה נעשתה תוך שימוש בציוד נייד. ב-1975 שחרר בוב דילן תקליט בשם The Basement Tapes (בעברית: קלטות המרתף) שהוקלט בשנת 1967 ללא כוונה להוציאו לאור. הקלטות אלה מהוות במידת מה אבן דרך בהתפתחות הלואו-פיי, שכן איכותן הנמוכה היא חלק ברור מערכה של ההקלטה. יחד עם צמיחת הלואו-פיי התפתח שוק מיוחד של איסוף גרסאות בוטלג (הפצה 'מחתרתית'). הרדיפה אחר איכות אותנטית הובילה מוזיקאים לפרסם גרסאות באיכות בסיסית יותר של אלבומיהם. לו ריד, למשל, פרסם גרסת לואו-פיי מיוחדת לאלבום של להקתו, הוולווט אנדרגראונד. מאפייניו הם סאונד ביתי, גולמי, לא מעובד, המוקלט באמצעים טכנולוגיים זולים ועממיים. בתחילת שנות השמונים, נפוצה טכנולוגיית הקסטות עם הופעת אמצעים כגון מכשיר הטייפ Portostudio בעל ארבעת הערוצים. הלואו-פיי, על הצרימות והדלות הטכנולוגית שלו הפך לכלי ביטוי כנגד הסאונד הפופ, המלוטש, שנחשב לאותנטי פחות בעיני חלק מהמאזינים. בשנות התשעים בלט אמן מוזיקת הפולק אליוט סמית' אשר פרסם את אלבומיו הראשונים בסגנון הלואו-פיי פולק, והיה לאחד מאמני הלואו-פיי פולק הנודעים והמשפיעים ביותר. איכויות הלואו-פיי התאימו לסגנונו המוזיקלי ייחודי. בשנת 2017, תרם יוצר היוטיוב "ChilledCow" (לימים, "Lofi Girl" (אנ')) רבות להעלאת המודעות התרבותית לז׳אנר הלואו-פיי עם העלאתו של שידור חי תחת השם ‏ "lo-fi hip-hop radio - beats to relax/study to" (בעברית: ״רדיו היפ-הופ לואו-פיי - מקצבים להירגע/ללמוד איתם״), ובו מוצג סרטון אנימציה אינסופי של נערה הלומדת מתוך מחברתה תוך כדי האזנה למוזיקת לואו-פיי באזניות. שידור זה, אשר נמשך ברציפות, וכמעט ללא הפסקות, הפך פופולרי במיוחד בקרב תלמידים וסטודנטים אשר בוחרים להאזין למוזיקה המתנגנת בשידור חי תוך כדי למידה. הנערה המצוירת, שזכתה לכינוי lo-fi girl, הפכה לויראלית. בישראל ניתן להגדיר את להקת הפה והטלפיים כלהקת לואו-פיי. בשנת 2016 יצא לאור האלבום "ענבלאנס" שיצרו ענבר פרלמוטר ורם אוריון. האלבום, שהוגדר כלואו-פיי, הוקלט בדירה בלונדון, במהלך חמישה ימים בינואר 1996 על גבי קלטת ארבעה ערוצים. מדיה וקבצים בנושא מוזיקת לואו-פיי בוויקישיתוף עידן בן טובים, ‏לאחר שנתיים של שידור: לאן נעלמה Lofi Girl?, באתר Geektime‏, 12 ביולי 2022 שלי קרן, יוטיוב הסירה ערוץ פופלרי, וקוממה עליה קהילה שלמה. בסוף היא נאלצה להתנצל, באתר TheMarker‏, 12 ביולי 2022 How 'Lofi Hip Hop Radio to Relax/Study to' Became a YouTube Phenomenon, www.vice.com (באנגלית) הפה והטלפיים | qube.co.il, באתר www.qube.co.il ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלבטרוס עשון

אלבטרוס עשון (שם מדעי: Phoebetria fusca) הוא עוף ימי ממשפחת האלבטרוסיים. הוא נפוץ בדרום האוקיינוסים ההודי והאטלנטי, ומוצא את מזונו דרומית לקו הרוחב 30 מעלות דרום, בין דרום ניו סאות' ויילס לארגנטינה. הוא ניזון מדיונונים, מדגים, מסרטנים ומפגרי פינגווינים. משקלו כשני קילוגרמים וחצי. צבע גופם חום - שחור. הגב מעט יותר בהיר מן הבטן. אלבטרוסים מבוגרים יותר עשויים להיות בעלי גב, צוואר ועורף בהירים יותר. הראש כהה מיתר הגוף. טבעות לבנות קטנות מקיפות את העיניים. כמו כן, בסיסי הכנפיים (אזור החיבור שלהן לגוף) לבנים גם כן. כנפיהם דקות ומחודדות בקצותיהן. הזנב הוא דמוי טריז. הפרטים פוגשים לראשונה בבן-זוג בגיל שלוש עד ארבע שנים, ומתרבים לראשונה בגיל תשע עד חמש-עשרה שנים. הבוגרים מקננים במושבות רופפות בנות 60 קנים בממוצע, או בקבוצות קטנות. במקרים נדירים יקננו האלבטרוסים ביחידות. ההזדווגות והקינון שאחריה מתרחשים אחת לשנתיים. הנקבה מטילה ביצה יחידה בסוף חודש ספטמבר, וזו נדגרת על ידי שני ההורים במשך 65 עד 75 ימים. הגוזל מואכל במשך חמישה חודשים לערך, ולאחר מכן הוא מתחיל לעוף. אוכלוסיית האלבטרוסים העשונים כוללת כ-12,500 עד 19,000 זוגות המקננים מדי שנה (כלומר, סך של כ-30,000 זוגות מקננים, שכן האלבטרוס מקנן אחת לשנתיים). מגמת האוכלוסייה שלילית, וההערכה היא שהאוכלוסיות קטנו בכ-75 אחוזים במהלך 90 השנים האחרונות של המאה ה-20. כך למשל, אוכלוסיית האלבטרוסים הללו באי קרוזה הצטמצמה ב-58% בין 1980 ל-1995. האיומים העיקריים על המין הם לכידה כשלל לוואי של דייגים המשתמשים במערך חכות, בליעת קרסים ושקיות פלסטיק, והגעת מינים פולשים. מדיה וקבצים בנושא אלבטרוס עשון בוויקישיתוף אלבטרוס עשון, באתר ITIS (באנגלית) אלבטרוס עשון, באתר NCBI (באנגלית) אלבטרוס עשון, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) אלבטרוס עשון, באתר GBIF (באנגלית) אלבטרוס עשון באתר BirdLife International האלבטרוס העשון סרטון (אורכב 23.02.2008 בארכיון Wayback Machine) באתר Internet Bird Collection אלבטרוס עשון באתר הרשימה האדומה של IUCN