laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לך אלי תשוקתי

לְךָ אֵלִי תְּשׁוּקָתִי הוא פיוט אשר חיבורו מיוחס לרבי אברהם אבן עזרא בן המאה ה-12. במהלך הדורות יוחס הפיוט גם לרבי יהודה הלוי אולם לפי דעת המחקר מחברו של הפיוט הוא ר' אברהם אבן עזרא. פיוט זה נאמר ביום כיפור בקהילות רבות, בעיקר בנוסח הספרדים, בחלקן נאמר הפיוט על ידי כל הקהל כאיש אחד, בחלקן על ידי החזן וקהל המתפללים לסירוגין ובחלקן על ידי החזן בלבד. נהוג לומר את הפיוט בישיבה (אף על פי שהוא ממלא את מקומו של הוידוי, ועל פי ההלכה יש לעמוד בשעת אמירת הוידוי, ואכן יש שהצריכו מטעם זה לומר את הפיוט בעמידה). פיוט זה נוהגים לומר מרבית הספרדים ויהודי תימן בפתיחת סדר תפילת ערבית של יום הכיפורים, וזאת משום שבנוסף להיותו מעורר את נפש האדם לכמיהה וערגה אל אלוהיו וזכירת יום המיתה, הוא מכיל בתוכו התוודות על חטאי האדם, אותם הפיוט מונה על פי סדר האלפבית, כדרך שעושים בוידוי. על ידי כך יוצאים המתפללים ידי חובת הפוסקים הסוברים שצריך להתוודות אחר האכילה בתום הסעודה המפסקת (בני עדות אשכנז יוצאים ידי חובתם על ידי אמירת "תפילה זכה"). העמדה המובעת בפיוט, של וידוי הנובע מאהבת ה', השתוקקות וערגה, חריגה בין פיוטי הווידוי. ישנם שאמרו פיוט זה בדקות האחרונות לחייהם, כחלק מהווידוי הנאמר אז, ויש הנוהגים לאומרו בשעת לווית המת. יש מקפידים שלא לומר את החרוז "ואנסך דמעי לך" אם אין עיניהם זולגות דמעות בעת האמירה. מלבד הלחנים המסורתיים לפיוט זה, ישנם לחנים מודרניים המושרים על ידי יוצרים בני-זמננו, כמו מאיר בנאי, יוני גנוט, יאיר גדסי, ישי ריבו, ואודי דוידי. לשיר חובר ריקוד עם בידי הכוריאוגרף שלמה ממן ומבוצעת על ידי הזמר סגיב כהן. בקשת "אחד יחיד ומיוחד אליך תקותי", על משקל תפילת לך אלי, מעריב, גיליון ראש השנה תשל"ז. ספר מימים ימימה, סדר הסליחות והתרת נדרים, הפיוט הנודע לך אלי תשוקתי עם פירוש מוסרי נרחב מאת הרב שלמה משה עמאר. ירושלים תשע"ט. טקסט הפיוט באתר "פרויקט בן-יהודה" הפיוט לך אלי תשוקתי, באתר הפיוט והתפילה "לך אלי תשוקתי" באתר "הפיוט והתפילה" החזן איתמר מדינה בנגינה תימנית(הקישור אינו פעיל), נוסח תימן הזמר יואב יצחק מבצע את הפיוט בהופעה חיה באתר יוטיוב לך אלי תשוקתי ־ הספרייה הלאומית ־ אתר הפיוט והתפילה שולחן ערוך המקוצר, חלק ג סימן קיד סעיף א פרי חדש סימן תרז ראו כף החיים (סימן תרז סק"ב) *דוד אורן, כיצד מתוודים, קושטא דמילתא, גיליון ד' תשרי התשפ"ג באתר תורת הר עציון. ראו למשל אלי קליין, אלפים ליוו את אורי דנינו הי"ד, אביו שר בבכי בהלוויה: "לך אלי תשוקתי", באתר בחדרי חרדים, 1 בספט' 24
Tree of Life Web Project

Tree of Life Web Project ("פרויקט עץ החיים") הוא מיזם אינטרנטי רחב להספקת מידע טקסונומי על מגוון החיים על פני כדור הארץ. שרתי המיזם שוכנים באוניברסיטת אריזונה ובפיתוחו משתתפים אלפי ביולוגים מכל העולם. כל מאמר או מיון באתר עובר ביקורת עמיתים. האתר דוגל במיון פילוגנטי מלא ואיננו משתמש במיון על פי רמות (מערכה, מחלקה, סדרה וכו'), אלא רק בקבוצות טקסונומיות מונופילטיות, אבות משותפים, קלדיסטים וקבוצות אשר נכחדו בעבר. האתר בנוי כעץ לוגי, אשר ענפיו מייצגים את הקבוצות השונות בעולם החיים. לחיצה על קבוצה טקסונומית מסוימת, תחשוף את תת-הענפים שלה אשר בה ישנם תת-הקבוצות הטקסונמיות של אותה קבוצה. כך ניתן להמשיך ולהעמיק בתוך הקבוצה עד לרמת המין. ויקימינים האנציקלופדיה של החיים צ'ארלס דרווין אתר האינטרנט הרשמי של Tree of Life Web Project (באנגלית) עידו אפרתי, מהחיידק עד האדם: עבודת השורשים הגדולה בהיסטוריה עולה לרשת, באתר הארץ, 25 בספטמבר 2015
איכות חיים

איכות חיים היא מושג סוביקטיבי בעל חפיפה חלקית למושג רווחה. איכות חיים כוללת, בין היתר, את המידה בה אדם מעריך שהוא או סובביו מאושרים. אנשים שונים מעריכים איכות חיים על פי קריטריונים שונים או שנותנים משקל שונה לאותם קריטריונים בהערכתם זו. בסוף המאה העשרים ובעשור הראשון של המאה ה-21 נעשו סקרי דעת קהל שונים לגבי הקריטריונים להערכת איכות החיים ומדדים שונים בתחום הסיעוד ובמקצועות פרא-רפואיים אחרים הורכבו על פי סקרים תוצאות אלה, במטרה להעריך את משמעות השוני שהתערבות מקצועית זו או אחרת חוללה באיכות חייו של המטופל. דוגמה למדד כזה היא "מדד קוויבק לשינוי איכות החיים כתוצאה משימוש בטכנולוגיה מסייעת. ישנם מספר מרכיבים שמקובל לטעון שמשפיעים על איכות חיים. תפיסת והערכת האדם עצמו תפיסת תפקודו, רווחתו ומצבו בחיים תפיסה במסגרת התרבות והחברה שלו תפיסה והערכה ביחס למטרות, ציפיות, סטנדרטים והנושאים העיקריים המעסיקים אותו. גורמי לחץ למיניהם, למשל מחלה, אבדן עבודה, מתחים במשפחה, התנתקות מחברים, מגבלות כספיות – משפיעים לפי מספרם, כמותם, עצמתם וטיבם. ציפיות, אמונות ומסגרת חיים של האדם, למשל רמת איכות החיים הרגילה שלו – משפיעים לפי סכימות החברה והתרבות של האדם. אישיותו ותכונותיו של האדם, למשל נטייה לתת עדיפות לצד הרגשי או השכלתני – משפיעים לפי הסגנון הקוגניטיבי של האדם. הגורמים הפסיכולוגיים המשפיעים על איכות החיים שונים לרוב מהגורמים הפסיכולוגיים המשפיעים על תוחלת החיים אצל אנשים במצב מחלה. אמצעי התמודדות למיניהם – משפיעים לפי טיבם ולפי מגוון האמצעים שעומדים לרשות האדם. עושר יחסי (כלומר עושר בהשוואה לסביבה של האדם) מקובל בתורם לאושר ולדעת חוקרים רבים גם רמת העושר הכללית של תושבי מדינה עשירה ומפותחת, תורמת לרמת האושר הכללית של תושבי המדינה. תאוריית הצרכים רמת חיים חיים אישיים סיפוק מדד הפיתוח האנושי איכות חיים קהילתיים מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי שירות "הארץ", דו"ח האו"ם: נורווגיה היא המדינה שהכי טוב לחיות בה; ניז'ר הכי גרועה, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2009 דורית סגל-אנגלצ'ין ויוחנן ווזנר, "לקראת הגדרת המושג, איכות חיים' בעבודה הסוציאלית", משרד הרווחה ניצה (קלינר) קסיר ודמיטרי רומנוב, איכות החיים של אוכלוסיות בחברה הישראלית – מחקר מדדי איכות חיים. מיכל קורח ותמי גבריאלי, מדדי איכות חיים בירושלים – בחינה סובייקטיבית, מכון ירושלים למחקרי מדיניות, 2019 Nitsa (Kaliner) Kasir and Dmitri Romanov, 2018. "Quality of Life Among Israel’s Population Groups – Comparative study". The Haredi Institute for Public Affairs. ניצה (קלינר) קסיר, דמטרי רומנוב ואסף צחור-שי, מה חשוב בחיים? על הקשר בין מידת חשיבותם של תחומי החיים ושביעות הרצון מהם. המכון החרדי למחקרי מדיניות (מאי 2019). איכות חיים, דף שער בספרייה הלאומית יצחק מור, ‏"המספרים, פברואר 2017", השילוח, 3, פברואר 2017 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סגוליות

סגוליות (גם ספציפיות. באנגלית: Specificity) היא מדד סטטיסטי ליעילותו של מסווג (כמו בדיקה רפואית או בדיקת בקרת איכות) בשלילת קיומו של מצב מסוים. כך למשל, אם בדיקה רפואית נועדה לגלות את קיומה של מחלה, סגוליות הבדיקה היא ההסתברות לזיהוי הנבדק כבריא אם הוא אכן בריא. סגוליות המבחן תקבע על ידי השוואת תוצאות המבחן לתוצאות מבחן אחר, שמהווה את מדד הזהב (המדד הטוב ביותר שבידינו לגבי קיומו של המצב הנבדק). כך למשל, תוצאת בדיקה למחלה יכולה להיות חיובית (מחלה קיימת) או שלילית (מחלה לא קיימת). התוצאות החיוביות נבדקות מול מדד הזהב, ומסומנות כ"חיוביות אמיתיות" אם המחלה אכן קיימת על פי מדד הזהב, או כ"חיוביות כוזבות", אם לא. באותו אופן, התוצאות השליליות מסומנות כ"שליליות אמיתיות" אם המחלה אכן לא קיימת על פי מדד הזהב, או כ"שליליות כוזבות", אם מדד הזהב מורה שהמחלה אמנם קיימת (ראו טבלה משמאל). אם ידועים לנו נתוני כל האוכלוסייה, ניתן לחשב את הסגוליות על ידי הנוסחה: סגוליות = #שליליות אמיתיות#שליליות אמיתיות+#חיוביות כוזבות גם אם לא ידועים נתוני כל האוכלוסייה (כפי שקורה בדרך כלל), ניתן לאמוד את ערכה של הסגוליות על ידי חישוב הערך שבנוסחה על מדגם מתוך האוכלוסייה. אם סגוליות בדיקה מסוימת היא 1 (כלומר, 100%), הבדיקה תזהה את כל האנשים הבריאים כבריאים. סגוליות של 90% מתארת בדיקה שתשלול מחלה בתשעים אחוזים מהאנשים הבריאים. מחקר רפואי בדק את דיוקה של בדיקת סינטיגרפיה (רישום מקומם של נותבים רדיואקטיביים שהוחדרו לגוף) בכבד. עורכי המחקר השוו את תוצאות הסינטיגרפיה לתוצאות של בדיקות שמהימנותן ידועה, לבדיקות של ביופסיה של הכבד ולבדיקות שנעשו בניתוח בחי או בניתוח שלאחר המוות. תוצאות חיוביות של הסינטיגרפיה מצביעות על מחלת כבד ותוצאות שליליות שוללות מחלה. בטבלה מרוכזות תוצאות הבדיקה בהשוואה לקיומה או אי קיומה של מחלת כבד. חמישים וארבעה נבדקים נמצאו בריאים גם בסינטיגרפיה וגם בבדיקות הפולשניות, קרי 54 תוצאות שליליות אמיתיות. שלושים ושניים נבדקים נמצאו חולים על ידי הסינטיגרפיה למרות שאינם חולים, קרי 32 תוצאות חיוביות שגויות. סגוליות הבדיקה היא      54 54 + 32 = 0.6279 {\displaystyle {\frac {54}{54+32}}=0.6279} בקבוצת הבריאים, ההסתברות שסינטיגרפיה תמצא שנבדק הוא בריא היא 62.79%. שגיאות מסוג I ו-II מדדי הערכה למסווג דו-ערכי רגישות עקומת ROC Altman DG, Bland JM. Diagnostic tests. 1: Sensitivity and specificity. British medical journal. 1994 Jun 11;308(6943):1552. PMID 8019315 סגוליות, באתר MathWorld (באנגלית) Drum DE, Christacopoulos JS. Hepatic scintigraphy in clinical decision making. Journal of nuclear medicine. 1972 Dec;13(12):908-15. PMID 4564095
יעקב זיו (עיתונאי)

יעקב זיו (נולד ב-14 באוקטובר 1960) הוא עיתונאי ששימש ראש דסק עולם במדור הספורט של עיתון "מעריב" משנת 1993 עד 2012. זיו נולד בתל אביב, למד בבית הספר אוסישקין ובתיכון עירוני ה', שירת בצבא במשטרה צבאית ובפיקוד הדרום. ב-1982 סיים קורס עיתונאים בשיתוף מכון וינגייט ובית סוקולוב תחת הדרכתם של ותיקי מדור הספורט של מעריב, שייע פורת ומשה לרר. הוא החל את עבודתו העיתונאית בשנת 1983 בעיתון "חדשות". בשנים 1985 עד 1988 כיסה יעקב זיו את פעילות קבוצת הכדורגל הפועל תל אביב. במקביל, בשנת 1986, החליף את נדב יעקובי כראש דסק עולם במדור הספורט של "חדשות". ב-1989 הוא נטש יחד עם קבוצה גדולה של כתבים את "חדשות" והם הקימו את עיתון הספורט היומי "עולם הספורט". לפני מונדיאל 1990 נסגר העיתון ויעקב זיו חזר למדור הספורט של חדשות כשהוא עובד לצידו של ראש דסק עולם עוזי דן. שבועיים לפני סגירת עיתון "חדשות" על ידי המו"ל עמוס שוקן עבר זיו למדור הספורט של מעריב. יעקב זיו כיסה את אולימפיאדת אטלנטה, מונדיאל 1998 בצרפת, מונדיאל 2002 ביפן וקוריאה הדרומית, יורו 2004 בפורטוגל, ומונדיאל 2006 בגרמניה. כתב גם באתר האינטרנט nrg. לאחר כמה חודשים שב זיו לעיתונות הכתובה ככתב ספורט באתר "ספורט1" בחברה של אלי עזור ופנחס זהבי. כתב בישראל פוסט וכעת ב"מעריב היום" ו-"מעריב סוף השבוע"], צ'רלטון וסופהשבוע. יעקב זיו נשוי לשלומית והוא אב לשלושה ילדים. מדיה וקבצים בנושא יעקב זיו בוויקישיתוף יעקב זיו, ברשת החברתית פייסבוק יעקב זיו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארטיום מיקויאן

ארטיום איוואנוביץ' מיקויאן (ברוסית: Артём Иванович Микоян‏; 5 באוגוסט 1905 - 9 בדצמבר 1970) היה מתכנן מטוסים סובייטי ממוצא ארמני. יחד עם מיכאיל יוסיפוביץ' גורביץ' הוא תכנן רבים ממטוסי ה"מיג" המפורסמים. נולד בסאנאהין, ארמניה. סיים את לימודיו והחל לעבוד כחרט ברוסטוב עד לגיוסו לצבא, שם שרת כקצין אחראי מטעם הצבא במפעל להרכבת מטוסים. לאחר שחרורו הצטרף לאקדמיית חיל האוויר ע"ש ז'וקובסקי וסיים את לימודיו ב-1937. עבד כמתכנן מטוסים במשרד פוליקרפוב עד שייסד משרד עצמאי במוסקבה בדצמבר 1939. יחד עם מיכאיל גורביץ' ייסדו את משרד התכנון "מיג" (ראשי תיבות של מיקויאן-גורביץ') אשר תכנן סדרה ארוכה של מטוסי קרב מוצלחים, ובהם המיג 15, עליו קיבלו מיקויאן וגורביץ' את פרס סטלין בסך 150 אלף רובל. הוכתר פעמיים בעיטור האזרחי הגבוה ביותר של ברית המועצות, "גיבור העמל הסוציאליסטי", ובשנת 1962 זכה בפרס לנין. אחיו הבכור היה אנסטאס מיקויאן, שהיה פוליטיקאי סובייטי בכיר ואף שימש כנשיא ברית המועצות בין השנים 1964–1965. תעשיית תעופה ברוסיה מדיה וקבצים בנושא ארטיום מיקויאן בוויקישיתוף ארטיום מיקויאן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
סקנדה

סקנדה (מצרף), על פי התורה הבודהיסטית ה"עצמי" של האדם מורכב מחמישה מצרפים המבדילים את העצמי מה"אני": צורה (רופה) - הגוף המוחשי. תחושה (ודאנה) - כל מה שנקלט בחושים. תפישה (סאמג'נה) - תפישת הקלט מהחושים. תבנית מנטלית (סנקהארה) - באמצעותה נקבע מה טוב ומה רע במה שנתפש מקלט החושים. הכרה (ויג'ננה) - צירוף כל שאר המצרפים, המאפשר את קשרי הגומלין ביניהם. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ודאנה היא גוון תחושתי המצורף לכל היבט של החוויה החושית, המתלווה אליה כהרגשה נעימה, לא נעימה או נייטרלית. כאשר הודאנה נעימה בעוד הנזיר לא מכיר בנעימותה, יפתח האדם היאחזות בחוויה (או בגוון הנעים, הודאנה עצמה), אשר נחשבת למרכיב העיקרי בדוקהה, הסבל במסורת הבודהיסטית. כאשר הודאנה לא נעימה, האדם יפתח סלידה מהחוויה או מהודאנה השלילית עצמה, ובכך ישנו עוד מימד של היאחזות הגורם לחוסר רצון לחוש בסבל, הגורם גם הוא לסבל. וודאנה נעימה - גורמת להיאחזות, ובכך לסבל. וודאנה לא נעימה - גורמת לסלידה, ובכך להיאחזות בסלידה מן הלא נעים, אשר גורמת לסבל. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. סנקהארה מייצג את כל התצורות הרצוניות של החוויה הנובעות מבורות, ומהווה את הבסיס להגדרת ה"אני" דרך זכרונות וריכוז תודעות החושים. סנקהארה כפי שמיוצג במצבו האקטיבי יוצר את האלמנט השני של 12 החוליות שמאפשרות היווצרות של קארמה ומכאן גם מוות, סבל, תסכול, זקנה ולידה מחודשת. משמעות המושג תלויה רבות בהקשרו היות שסנקהארה מתקיימת בשני מובנים: אקטיבי - יצירת אותן תבניות רצוניות פסיבי - כל אותן תבניות קיימות קיום של שתי ההגדרות נעוץ בתפיסת העולם של הדתות ההודיות אשר לפיהן התבונה התפתחה בעת שבה קיבלה על עצמה צורה חומרית (כגון אדם או חיה) שונה כל פעם מחדש אינספור פעמים. כתוצאה ממצבור החוויות במהלך כל לידה שכזו התבונה לומדת ומתפתחת. בסופו של כל מחזור חיים, היחידה הביולוגית שמרכיבה את הישות מתפרקת, אומנם התבונה\תודעה ממשיכה. לפיכך כל ידע שנרכש או מעשה שנעשה מורש לישות הבאה, אשר אופייה יקבע לפי אותה סנקהארה. הבורות מאפשר את המשך יצירת החוויות אצל הדיוטה ובכך מתנה את המשך מעגל הלידה והמוות. הבנה ואימון בדרך המתומנת מאפשרים הפרכה של סנקהראה קיימת וכן לא מאפשרים חידוש של הסנקהארה ולפיכך מובילים לתודעה לא מותנת (נירוואנה). פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. אבהידהמה topic/vijnana-skandha, topic/anatta סקנדה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
סייפרוס איירווייז (1947)

סייפרוס איירווייז (ביוונית: Κυπριακές Αερογραμμές, מילולית: "קיפריאקס אארוגראמס"; באנגלית: Cyprus Airways) הייתה חברת התעופה הלאומית של קפריסין, ובסיסה היה נמל התעופה הבינלאומי בלרנקה. החברה הפעילה קו טיסה בין לרנקה לנמל התעופה בן-גוריון, והטיסות בוצעו במטוסי איירבוס A320. לאחר משבר כלכלי קשה שעברה החברה ואי הצלחת הממשלה למנוע את המשבר, היא פשטה את הרגל ונסגרה בינואר 2015. החברה נוסדה ב-24 בספטמבר 1947 כיוזמה משותפת של ממשלת קפריסין, חברת בריטיש יורופיאן איירווייז (BEA, British European Airways) ומשקיעים פרטיים, והחלה בהפעלת טיסות ב-18 באפריל 1948. הטיסות הופעלו באמצעות שלושה מטוסי DC-3 דקוטה משדה התעופה הבינלאומי של ניקוסיה למספר יעדים באירופה ובמזרח התיכון, ובכלל זה גם לחיפה ומאוחר יותר גם לשדה התעופה בלוד (נמל התעופה בן-גוריון). ב-1958 השתלטה בריטיש יורופיאן איירווייז על כל פעילותה של סייפרוס איירווייז, אך לאחר שקפריסין זכתה בעצמאותה ב-1960 עברו מרבית מניותיה של החברה לידי ממשלת קפריסין. הכנסת מטוסי דה הבילנד קומט אפשרה את הפעלתו של קו תל אביב-ניקוסיה-לונדון, והחל ב-1965 קיימה החברה טיסות גם לירושלים. עם הפלישה הטורקית לקפריסין, ב-20 ביולי 1974 הושמד אחד ממטוסי החברה, מטוס שני נפגע באורח קשה והיתר עוכבו בשדה התעופה של ניקוסיה. יתר על כן, בסיסה של החברה בשדה התעופה של ניקוסיה הופקד בידי האומות המאוחדות, וחדל מלשמש ליעודו. בהיעדר צי מטוסים ובסיס פעולה נאלצה החברה להשעות את פעולתה, והחלה בחיפושים אחר בסיס פעולה חליפי. רצועת הנחיתה שעל חוף הים התיכון מדרום ללרנקה נמצאה מתאימה למטרה ונסללה, וכן הוקמו במקום מספר מבנים זמניים. באמצעות שני מטוסים שנחכרו מבריטיש מידלאנד חידשה החברה את טיסותיה באופן מוגבל ב-8 בפברואר 1975 משדה תעופה בלרנקה. תחילה חודשו הקווים לתל אביב וביירות, וכן הקו לאתונה דרך הרקליון שאיפשר קשר לטיסות בריטיש איירווייז ללונדון. ב-1992 הקימה סייפרוס איירווייז חברה בת לטיסות שכר בשם יורוסיפריה איירליינס (Eurocypria Airlines), ושלטה בה עד שנרכשה ביוני 2006 על ידי ממשלת קפריסין. ב-2002 הקימה החברה את הלאס ג'ט, חברה בת שמקום מושבה ומוקד פעילותה באתונה, וביוני 2003 המריאה טיסתה הראשונה. הלאס ג'ט נקלעה לקשיים, וב-2005 מכרה סייפרוס איירווייז את רוב החזקותיה בה. בשנת 2012 נקלעה קפריסין למשבר כלכלי חמור. עקב כך הוחלט לצמצם או להפריט את סייפרוס איירוויז ומטוסי האיירבוס שהופעלו על ידיה הוחזרו לרויאל ג'ורדניאן. בינואר 2015, לאחר שכשלו ניסיונות מכירת החברה וההלוואה שביקשה הממשלה עבורה נדחתה, הודיעה החברה על הליך פירוק. פעילות חברת התעופה הופסקה ב-9 בינואר 2015 בשעות הערב והטיסה האחרונה לתל אביב התקיימה באותו היום. טיסות החברה נחסמו למכירה על ידי המערכות השונות ואתר החברה נסגר. ממשלת קפריסין החלה בהליך הקמה של חברה חדשה, אשר תשא את שמה של החברה המקורית ותשמר את אותו הסמליל. ביולי 2016 הקימה חברת S7 איירליינס את חברת צ'רלי איירליינס הממותגת כסייפרוס איירווייז. מדיה וקבצים בנושא סייפרוס איירווייז בוויקישיתוף דוח שנתי 2005
סדרה (טקסונומיה)

לחצו כדי להקטין חזרה לחצו להגדלה סדרה (בלטינית: Ordo) היא טקסון המשמש במיון עולם הטבע. הסדרה היא דירוג הנמצא בין המחלקה למשפחה. הסדרה הוצגה לראשונה כדרגה נפרדת במיון המדעי על ידי הבוטנאי הגרמני אוגוסטוס ריבינוס. הוא הציג אותה כאשר מיין את עולם הצומח, ופרסם אותה במסגרת מספר מאמרים שפרסם בשנות ה־90 של המאה ה־16. קארולוס ליניאוס היה הראשון שהשתמש בסדרה בעקביות על מנת למיין את שלוש הממלכות בטבע (פטריות, צמחים ובעלי חיים), ואת זאת פרסם לראשונה במהדורה הראשונה של ספרו "שיטת הטבע" (או "מערכת הטבע", Systema Naturae) ב־1735. לעיתים קיימות דרגות־ביניים נוספות מעל ומתחת לדרגת הסדרה: Superorder – על־סדרה Suborder – תת־סדרה Infraorder – אינפרא סדרה, דרגה נמוכה יותר מ־Suborder בעברית נהוג להוסיף את הסיומת ־ָאִים לשמות סדרות כגון פרפראים או ארנבאים אולם קיימות סדרות רבות ששמן בעברית מגיע ממקורות קדומים יותר ושאינן מצייתות לכלל זה, כגון חיפושיות או מכרסמים. תת־סדרה לרוב נכתבת בשתי מילים למשל מעלי גירה, טורפי יבשה. במקרים מסוימים בחרה האקדמיה להוסיף לתת־סדרות את המילה דְּמוּיֵי לטקסונים שמסתיימים ב־Morpha – למשל דמויי דורבן, דמויי חזיר. לפי ליניאוס, הסדרות של צמחים ב"שיטת הטבע" היו מלאכותיות לחלוטין, והוכנסו לשימוש על מנת לחלק את מחלקות הצמחים לקבוצות קטנות יותר. הפעם הראשונה בה הוכנסה דרגת הסדרה (Ordo) לחלוקה ליחידות טבעיות של צמחים הייתה במאה ה־19. היו אלה אוגיסטן פיראמי דה קנדול במיונו Prodromus ובנת'ם והוקר במיונם Genera Plantarum, אולם במיוניהם הם השתמשו בדרגת הסדרה על מנת לציין טקסונים שכיום הם בעלי מעמד של משפחה (Family) (ראה Ordo naturalis). בפרסומים בוטניים צרפתיים, החל מ־Familles naturelles des plantes של אדנסון (1763) ועד סוף המאה ה־19, המילה "Famille" שימשה כמקבילה הצרפתית למילה הלטינית "Ordo". שקילותן של מילים אלו נקבעה מפורשות בספרו של דה־קנדול "Lois de la nomenclature botanique" (1868), שעליו מסתמך הקוד הבין-לאומי לנומנקלטורה בוטנית (International Code of Botanical Nomenclature). בחוקי הנומנקלטורה הבוטנית הבין-לאומיים הראשונים מ־1906 המונח "משפחה" (Famillia) הוקצה לדירוג משפחות לפי הנומנקלטורה הצרפתית, והמונח "סדרה" (Ordo) נשמרה לדירוג גבוה יותר. למעשה, הסדרות של המאה ה־20 החליפו את ה־Cohors, מונח מהמאה ה־19 ששימש לדירוגם של טקסונים גבוהים יותר מ"משפחה". חלק ממשפחות הצמחים עדיין נושאות את השמות שהעניק להן ליניאוס במסגרת "הסדרות הטבעיות" שלו, או אפילו את השמות שהוענקו בתקופה שלפני ליניאוס. דוגמאות למשפחות כאלו הן הדקליים (Palmae) והשפתניים (Labiatae). שמות כאלו נקראים לרוב שמות בוטניים תיאוריים. בזואולוגיה, הסדרות של ליניאוס היו בשימוש עקבי יותר. במילים אחרות, הסדרות שקבע ליניאוס בספרו "שיטת הטבע" התייחסו לחלוקה טבעית, ולא לחלוקה שרירותית כפי שהיה בעולם הצומח. חלק מהשמות שקבע ליניאוס עדיין בשימוש, כמו Lepidoptera לסדרת הפרפראים ו־Diptera לסדרת הזבובאים. ראו באתר האקדמיה ללשון העברית
רוי לופס דה סגורה

המונח "רוי לופז" מפנה לכאן. לערך העוסק בפתיחת שחמט בעלת אותו שם, ראו פתיחה ספרדית. רוי לופס דה סגורה (בספרדית: Ruy López de Segura;‏ 1530 – 1580 בערך) היה שחמטאי ספרדי, נזיר, ובהמשך בישוף. התפרסם בכך שהיה מהראשונים באירופה אשר כתבו ספרים על עקרונות משחק השחמט – Libro de la invención liberal y arte del juego del Axedrez (ספ') (בעברית: ספר על ההמצאה הליברלית ואמנות משחק השחמט). הוא נולד בעיר ספרה (Zafra), ככל הנראה במשפחת אנוסים. למד בסלמנקה. נחשב אלוף העולם הלא-רשמי הראשון. פתיחת רוי לופס או פתיחה ספרדית בשחמט נקראת על שמו. לבן: רוי לופס שחור : ג'ובאני לאונרדו די בונה כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט. [Event "Rome"] [Site "Rome ITA"] [Date "1560.??.??"] [EventDate "1560.??.??"] [Round "?"] [Result "1-0"] [White "Ruy Lopez de Segura"] [Black "Giovanni Leonardo Di Bona da Cutri"] [ECO "C20"] [WhiteElo "?"] [BlackElo "?"] [PlyCount "18"] 1.e4 e5 2.Nf3 f6 3.Nxe5 fxe5 4.Qh5+ g6 5.Qxe5+ Qe7 6.Qxh8 Nf6 7.d4 Kf7 8.Bc4+ d5 9.Bxd5+ Nxd5 1-0 לבן: ג'ובאני לאונרדו די בונה שחור : רוי לופס כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט. [Event "Leonardo vs. Ruy Lopez"] [Site "Spain"] [Date "1575.??.??"] [EventDate "?"] [Round "?"] [Result "1-0"] [White "Giovanni Leonardo Di Bona da Cutri"] [Black "Ruy Lopez de Segura"] [ECO "C41"] [WhiteElo "?"] [BlackElo "?"] [PlyCount "19"] 1.e4 e5 2.Nf3 d6 3.Bc4 f5 4.d3 Be7 5.Qe2 c6 6.h3 f4 7.g3 fxg3 8.fxg3 Qc7 9.Nc3 Nf6 10.b4 1-0 לבן: ג'ובאני לאונרדו די בונה שחור : רוי לופס כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט. [Event "Leonardo vs. Ruy Lopez"] [Site "Spain"] [Date "1575.??.??"] [EventDate "?"] [Round "?"] [Result "1-0"] [White "Giovanni Leonardo Di Bona da Cutri"] [Black "Ruy Lopez de Segura"] [ECO "C53"] [WhiteElo "?"] [BlackElo "?"] [PlyCount "19"] 1.e4 e5 2.Nf3 Nc6 3.Bc4 Bc5 4.c3 Qe7 5.b4 Bb6 6.a4 a6 7.Ba3 d6 8.d3 Nf6 9.Qe2 Bg4 10.Nbd2 1-0 מדיה וקבצים בנושא רוי לופס דה סגורה בוויקישיתוף רוי לופס דה סגורה, באתר צ'סגיימס (באנגלית) רוי לופס דה סגורה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Ruy Lopez de Segura vs Giovanni Leonardo Di Bona da Cutri (1560), www.chessgames.com Giovanni Leonardo Di Bona da Cutri vs Ruy Lopez de Segura (1575), www.chessgames.com Giovanni Leonardo Di Bona da Cutri vs Ruy Lopez de Segura (1575), www.chessgames.com ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים ובנושא ספרדים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ריצ'רד סטיבנס

ריצ'רד סטיבנס (באנגלית: William Richard Stevens‏; 5 בפברואר 1951 - 1 בספטמבר 1999), מחברם של ספרים בנושאי מערכת ההפעלה UNIX ו-TCP/IP. בעיני רבים, סטיבנס נחשב ל-"גורו" של ה-"גורו-ים" בתחום ה-UNIX, ועבודתו סייעה, ונכון לתחילת המאה העשרים ואחת - עדיין מסייעת, למתכנתים רבים בסביבת מחשוב זו. סטיבנס נולד בשנת 1951 בלאונשייה שבצפון רודזיה (כיום זמביה), שם עבד אביו בתעשיית הנחושת. סטיבנס למד במכללה צבאית בווירג'יניה, וקיבל בשנת 1973 תואר ראשון בהנדסת אווירונאוטיקה מאוניברסיטת מישיגן ותואר שני בשנת 1978. בהמשך, קיבל סטיבנס תואר ד"ר בהנדסת מערכות מאוניברסיטת אריזונה. בשנת 1975 עבר לטוּסון שבאריזונה, שם הועסק כמתכנת במצפה הכוכבים הלאומי קיט פיק עד לשנת 1982. משנת 1982 ועד 1990 שימש כסגן נשיא לשירותי מחשוב ב-Health Systems International, בניו הייבן שבקונטיקט. בשנת 1990 הוא עבר חזרה לטוּסון והתמקד בקריירה שלו ככותב וכיועץ. סטיבנס היה גם חובב טיסה מושבע ומדריך טיס. סטיבנס נפטר בשנת 1999, בגיל 48. לאחר מותו, הוענק לו בשנת 2000 פרס Lifetime Achievment של אגודת Usenix. ‎UNIX Network Programming, Volume 2, Second Edition: Interprocess Communications (1999)‎ ‎UNIX Network Programming, Volume 1, Second Edition: Networking APIs: Sockets and XTI (1998)‎ ‎TCP/IP Illustrated, Volume 3: TCP for Transactions, HTTP, NNTP, and the UNIX Domain Protocols (1996)‎ ‎TCP/IP Illustrated, Volume 2: The Implementation (1995)‎ ‎TCP/IP Illustrated, Volume 1: The Protocols (1994)‎ ‎Advanced Programming in the UNIX Environment (1992)‎ ‎UNIX Network Programming (1990)‎ סטיבנס השתתף בכתיבתם של מספר מסמכי RFC עבור ה-IETF, מסמכי מידע שתארו את העדכונים לממשק תכנות היישומים Berkeley Sockets בשל הרחבתו לתמיכה גם ב-IPv6, ומסמך התקנים עבור פרוטוקול בקרת הצפיפות של TCP. ‎RFC 2292 - Advanced Sockets API for IPv6‎ ‎RFC 2553 - Basic Socket Interface Extensions for IPv6‎ ‎RFC 2581 - TCP Congestion Control‎ אתר האינטרנט הרשמי של ריצ'רד סטיבנס ריצ'רד סטיבנס, באתר dblp Guru of the Unix gurus ‏(1 בספטמבר 2000)‏ באתר Salon.com הודעת הפטירה
The Raven

The Raven ("העורב") הוא אלבום קונספט מ-2003 מאת לו ריד. מטרתו היא ניתוח סיפוריו ושיריו הקצרים של אדגר אלן פו באופן ווקאלי, תוך דיבור ושירה, ושמו קרוי על שם הפואמה הידועה של פו, "העורב". שניים מהשירים הכלולים באלבום, "The Bed" ו-"Perfect Day", הם שירים ישנים של ריד המופיעים בעיבודים חדשים ושונים מאוד מן המקור. השיר "Fire Music" הוא קטע בסגנון רעש. באלבום מתארחים האמנים לורי אנדרסון, דייוויד בואי בשיתוף הפעולה הראשון שלו עם ריד מזה שלושה עשורים, אנתוני הוגרתי, סטיב בושמי ו-וילם דפו המצטט את הפואמה "העורב". האלבום יצא לאור בשתי גרסאות בעת ובעונה אחת, כאלבום כפול וכן כאלבום בודד שנערך מתוך האלבום הכפול. האלבום מגוון מאוד מבחינה מוזיקלית וכולל מספר כמעט שווה של קטעי דיבור וקטעי שירה. עבודותיהם של ריד ופו ידועות בחקירתן את הצד האפל של החיים, ואת האפשרויות הגלומות בשימוש בשפה האנגלית. שניהם ידועים בחיים אישיים שנויים במחלוקת שכללו עמימות על רקע נטייה מינית ושימוש בסמים מסוכנים. על רקע זה פנה במאי התיאטרון רוברט וילסון אל ריד בהצעה ליצור את המופע "POEtry", שהאלבום מהווה למעשה אוסף קטעים שיצר ריד עבורו. ריד התייחס להקבלה בין יצירתו לזו של פו בהערות שצורפו לאלבום: ”קראתי וכתבתי את פו מחדש ובכל פעם התעוררו אותן השאלות: מי אני? למה אני נגרר לביצועם של מעשים פסולים?... למה אנו אוהבים את מה שאיננו יכולים לקבל? למה אנו חושקים בדיוק בדבר השגוי ביותר?”[דרוש מקור] "The Conqueror Worm" "Overture" "Old Poe" "Prologue" "Edgar Allan Poe" "The Valley of Unrest" "Call on Me (עם לורי אנדרסון)" "The City in the Sea - Shadow" "A Thousand Departed Friends" "Change" "The Fall of the House of Usher" "The Bed" "Perfect Day (עם אנתוני)" "The Raven (עם ויליאם דפו)" "Balloon" מידע על האלבום The Raven באתר MusicBrainz מידע על האלבום The Raven באתר AllMusic האלבום The Raven באתר Discogs