laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קוקטייל בוער

קוקטייל בוער (ידוע גם בשמות קוקטייל פלמבה או קוקטייל פליים - באנגלית Flame) הוא קוקטייל בשכבות, אשר השכבה העליונה בו היא בעלת אחוזי אלכוהול גבוהים, לרוב 40% ומעלה. לאחר ההצפה מציתים את האלכוהול בשכבה העליונה. לעיתים, אחוזי האלכוהול בשכבה העליונה גבוליים מדי וכדי לגרום למשקה להידלק מציפים כוהל 96.6% אלכוהול בנפח. לאחר ההצתה, מכניסים קשית שתייה אל הכוס ושותים במהירות, לפני שהקשית תימס. פליימינג 52-B - קוקטייל בשכבות שהשכבה העליונה בו היא גראן מרנייה שהוא ליקר דליק. פליימינג למבורגיני - קוקטייל בוער המורכב משתי שכבות של אייריש קרים וסמבוקה, את הסמבוקה מציתים, מכניסים קשית ומתחילים לשתות, ותוך כדי הברמן מוזג לתוך הכוס עוד שני שוטים המכילים קירסאו כחול וליקר קפה. ישנם משקאות נוספים אותם מציתים: אבסינת - טקס שתיית האבסינת כולל כוס וכף אבסינת ייחודיים, את הכף מייצבים על שפת הכוס ועליה מניחים קוביית סוכר ספוגה באבסינת, אותה מציתים. הסוכר הבוער נמס וזולג לתוך הכוס ומצית את האבסינת שבתוכה. לאחר מכן לוקחים את הכף, מערבבים את הנוזל עד שהוא כבה ושותים. סמבוקה - צורת הגשה קלאסית לסמבוקה היא הצפת 3 פולי קפה והצתת המשקה. דרמבוי - ליקר הדרמבוי דליק. את הדרמבוי מוזגים לכוס סניפטר ומציתים. לאחר מכן מכסים את פתח הכוס ביד. כך נוצר ואקום חזק המדביק את הכוס ליד. כאשר משחררים את היד, משתחררים ריחות חזקים מן הדרמבוי. קוקטיילים בוערים עלולים להוות סכנה לברמנים ולמזמיני הקוקטייל שכן הנוזל הבוער עלול להצית שריפות ולגרום לכוויות. בישראל תקנות רישוי עסקים אוסרות על הגשת משקאות בוערים ועל כן, נמנעים מלהגיש קוקטייל בוער במסעדות, ברים ופאבים. טקס מזיגת אבסינת ברמן מכין 5 קוקטיילים בוערים מסוג מרטיני בו-זמנית ג'רי תומאס מכין קוקטייל בוער. היה הראשון אשר פרסם ספר מתכוני קוקטיילים פלמבה קוקטייל חנקן נוזלי מדיה וקבצים בנושא קוקטייל בוער בוויקישיתוף הכנת פליימינג למבורגיני, סרטון באתר יוטיוב גיא גיסר‏, לא לגעת וגם לא להתקרב, באתר וואלה, 15 ביולי 2003 שמוליק חדד, משפט ופלילים, חשד: הברמנית הציתה משקה ותקפה בבקבוק, באתר ynet, 14 באפריל 2009 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אוניברסיאדת טרנטו (2013)

אוניברסיאדת החורף ה-26 נערכה בטרנטו, איטליה בחודש דצמבר 2013. הזוכה המקורית באירוח הייתה העיר מריבור בסלובניה שהייתה אמורה לקיים את האוניברסיאדה ה-26 בחודשים ינואר-פברואר ב-2013 לאחר שכשלה בהתמודדות על האוניברסיאדה הקודמת. בפועל התגלה כי אין ביכולתה לארח את הטורניר ולכן חיפשו מועמדת חלופית ובחרו בטרנטו באיטליה בה קיימים מתקנים לספורט החורף. ב-2009, הוחלט לצרף סוגי ספורט נוספים לאוניברסיאדה ולראשונה החל מאוניברסיאדת החורף 2013, התקיימו גם תחרויות בהחלקה על הקרח, ביאתלון וקרלינג.
לוויין גאוסינכרוני

לוויין גאוסינכרוני הוא לוויין במסלול גאוסינכרוני, עם זמן מחזור של הקפה השווה למחזור סיבוב כדור הארץ סביב עצמו. לוויין כזה יגיע לאותו מיקום אחרי יום שלם, לאחר ביצוע מסלול שהוא וריאציה של אנלמה (analemma). הרעיון הוצע לראשונה על ידי הרמן פוטוצ'יק (Herman Potočnik) בשנת 1928 והפך פופולרי לאור השימוש שעשה בו סופר המדע הבדיוני ארתור סי. קלארק בפרסום שנקרא בזמנו "עולם אלחוטי ב-1945" (Wireless World in 1945). קלארק תיאר שלוש חלליות ענק מאוישות הנעות סביב כדור הארץ. הוא חי טרם פיתוח תורת האלקטרוניקה של מצב מוצק. כיום הלוויינים רבים, אינם מאוישים, ואינם גדולים במיוחד. ידוע כיום כ"אבי הלוויינים הגיאוסינכרוניים", הרולד רוזן (Harold Rosen), מהנדס יהודי בחברת "Hughes Aircraft Company", המציא את הלוויין הסינכרוני הראשון, Syncom 2. הוא שוגר על רקטת Delta מ Cape Canaveral ביולי 1963. כמה חדשים לאחר מכן נעשתה שיחת הטלפון הראשונה בעזרת תקשורת לוויינית היא הייתה בין נשיא ארצות הברית ג'ון קנדי וראש ממשלת ניגריה אבובכר טפאווה בלווה. מקרה מיוחד של לוויין גאוסינכרוני הוא לוויין גאוסטציונרי שמסלולו גאוסינכרוני בדיוק מעל קו המשווה. סוג נוסף של מסלול גאוסינכרוני בשימוש על ידי לוויינים הוא הקפה טונדרה אליפטית. EGNOS
פרידריך

פרידריך הוא שם משפחה ושם פרטי לגברים ממקור גרמני. בגרמנית עילית עתיקה "frid" הוא "שלום", "הגנה" או "ביטחון" ואילו "rîhhi" "עשיר" או "בעל" . במאות ה-17 וה-18 נחשב לשם פרטי פופולרי. האם התכוונתם ל... ארנה פרידריך – כדורגלן גרמני מנואל פרידריך – כדורגלן גרמני גץ פרידריך – במאי אופרה ותיאטרון גרמני הייקה פרידריך – שחיינית מזרח גרמנית סאמי פרידריך – איש עסקים ישראלי קספר דויד פרידריך – צייר גרמני פרידריך וילהלם פרידריך הראשון פרידריך השני פרידריך השלישי פרידריך הרביעי פרידריך החמישי פרידריך, הדוכס הגדול מבאדן אישים ששמם הפרטי הוא פרידריך
עמית יגור

עמית יגור (נולדה ב-13 בינואר 1995) היא שחקנית וזמרת ישראלית. בגיל עשר השתתפה יגור במופע "שיר נולד". היא בוגרת בית ספר תלמה ילין אשר למדה בו בשנים 2010–2013, לאחר סיום התיכון התגייסה לתיאטרון צה"ל. את הקריירה הטלוויזיונית שלה החלה כנערה בשנת 2013, כשלוהקה לעונה הרביעית של סדרת הנעורים "השמיניה" המשודרת בערוץ הילדים בתפקיד הגר ששון. באותה שנה השתתפה גם ב-"X פסטיגל" בתור הדמות "סונו". בשנת 2014 השתתפה יגור בתפקיד אורח בסדרה "משפחה שולטת" ובנוסף בחודשי הקיץ של אותה שנה במחזמר "ספר הג'ונגל" בספארי ברמת גן בתפקיד באנה, לסירוגין עם עמית פרקש. יגור השתתפה גם בהצגות ובמופעים שונים ובהם "הנסיכה איבון", "פר גינט" ו"המים זוכרים". בשנת 2017 השתתפה בסרט הנעורים "כמעט מפורסמת". מאוחר יותר באותה שנה שיחקה תפקיד בעיבוד האמריקאי של "החממה", הנקרא "Greenhouse Academy", בתור בקה, אחת מתלמידות בית העורבים. ב-2019 סיימה את לימודיה בבית הספר למשחק של יורם לוינשטיין. ב-2023 השתתפה בסדרה "כראמל" בתפקיד אודיל/קורנליה, בתו של הפיראט ויגו יד הברזל. מגלמת את סנדי ציקס במחזמר "בובספוג המחזמר" יגור נשואה לגור גרוס. מדיה וקבצים בנושא עמית יגור בוויקישיתוף עמית יגור, ברשת החברתית פייסבוק עמית יגור, ברשת החברתית אינסטגרם עמית יגור, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית עמית יגור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Ku-band

Ku-band או Ku band הוא תחום תדרים בספקטרום האלקטרומגנטי. התחום כולל תדרים בין 12–18 GHz השייכים לתחום תדרי גלי המיקרו. הסימול Ku משמעו "K-under" (במקור מגרמנית: Kurz-unter) כדי לסמן שהתחום הוא צמוד מלמטה לתחום K-band. באפליקציות מכ"ם התחום נע בין 12–18 GHz על פי הגדרת הטווח בסטנדרט IEEE 521-2002. התחום Ku משמש בעיקר לתקשורת לוויינים קבועה וסטנדרטית, וכן ליישומים פרטניים כגון Tracking Data Relay Satellite של נאס"א המשמש לתקשורת בחלליות. התחום מפוצל לתת תחומים המשתנים על פי אזורים גאוגרפיים בהתאם ל-ITU (ראשי תיבות של International Telecommunication Union). רשת NBC הייתה הראשונה לשדר שידורים נרחבים ב Ku-band, בשנת 1983. תדרים אלו משמשים לעיתים לפענוח מהירות כלי רכב על ידי רשויות אכיפה, בעיקר באירופה. ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה ובנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מימוס

המימוס היה מופע בידור עממי ברומא, החל מהמאה ה-2 לפנה"ס. הוא כלל מופעי לוליינים, חקיינים, בדרנים וליצנים, גברים ונשים, שסבבו בשווקים ובירידים ואספו כסף מהקהל. שחקני המימוס הופיעו בלהקות נודדות קטנות והקימו במות עץ פשוטות וקלות. הופעות מימוס מאוחרות יותר (המאה ה-3) כללו גם טקסטים קבועים, בעלי עלילה פשוטה וקבועה, אך עיקרו של המופע היה תנועתי ולולייני. מופעי מימוס שהתקיימו בחגיגות פולחן אליליות-פגניות כללו גם חלקים פורנוגרפיים ואף הוצאות להורג פומביות. מופעי המימוס המשיכו עד המאה השביעית אז נאסרו על ידי הכנסייה. שורשיו של המימוס בקומדיה היוונית, שהייתה בראשיתה מקובעת למקום התיאטרון ולזמן חגיגות פולחן אליליות, תהליך הניידות של התיאטרון החל במאה הרביעית לפנה"ס על ידי אמני דיוניסוס. מופעי המימוס הם המשך של תהליך ההתניידות. במאה השלישית לפני הספירה ואילך עברו מופעי להקות דיוניסוס תרגום לרומאית על ידי אמנים רומיים דו-לשוניים. בניגוד ליוון בה נחשבה הקומדיה לתרבות גבוהה ולא ערבו בה מופעים אחרים, המימוס היה חלק ממכלול של מופעים שכללו מרוצים, אתלטיקה, מופעי שחקנים עם מסכות-אטלנה, קרבות אדם מול חיה עד מוות- לודר, בלט מים, וכן "קטעים נבחרים" מקומדיות יווניות שברומא הרשו לעצמם לפרק לחלקים. במימוס היו גם יסודות אלתוריים. בניגוד ליוון, ברומא מעמדם של השחקנים היה נמוך, חלקם היו עבדים משוחררים, כמו כן השתתפו במופע נשים דבר שלא היה מקובל בתיאטרון היווני. במאה הראשונה לפני הספירה עלה מעמדו של המימוס בזכות מחברים שנתנו לו לבוש ספרותי. חכמי ישראל התנגדו לתיאטרון הרומי בכלל ולמימוס בפרט. הם ציינו שיש בו זנות ועבודת אלילים וגם תיאטרון שאין בו את אלו בצורה ישירה יש בו משום מושב לצים וחוקות הגויים. יוספוס פלביוס מתאר שיחה בין הורדוס לזקני היהודים בה ניסה לשכנעם לבוא לתיאטרון שאין בו עבודת אלילים, אך הם סירבו ואמרו שלא הורגלו בכך אבותם. כמו כן הצביעו חז"ל על יסודות אנטישמיים במופעי המימוס, כגון לעג לעושרם או עניותם של היהודים מצד שני ריש לקיש מצא טוב במופעי המימוס ואמר: ”צריכים אנו להחזיק טובה לאומות העולם שהם מכניסים מימוסין לבתי תאטראות וקרקסאות שלהן ומשחקים בהם שלא יהיו יושבים ומסיחין אלו באלו ויבואו לידי קטטה.” טרטוליאנוס, תאולוג נוצרי קדום, הזהיר שיש בהם עבודת אלילים, שכרות ופריצות. הכנסייה לחמה נגד מופעי המימוס ומופעים פגאניים אחרים, אך הצליחה לאוסרם רק באמצע המאה השישית במזרח האימפריה הרומית ובמערבה באמצע המאה השביעית. ענף הפנטומימה שנקרא בתחילתו פנטומימוס צמח מתוך מופעי המימוס. ליצן הפנטומימה בעל הפנים העצובות-פיירו הצרפתי והמוקיונים השוטים של ימי הביניים הם צאצאיו של המימוס. מהם נולד ארלקינו של הקומדיה דל ארטה ופולצינלה. משתה השוטים של ימי הביניים היה חגיגה של פריקת עול בסגנון מופעי מימוס. פרדריק בוסי ציין את דון קישוט כדמות המושפעת מליצני המימוס. הדמויות במחזה מחכים לגודו הן סוג של מוקיונים בעלי אפיוני מימוס. כמו כן נוהגין לציין את דמויות הסיטקום כגון ארצ'י באנקר ודומיהם כמושפעים מדמויות מימוס בהיותם דמויות בעלות חסרונות מובלטים, שלא משתנות. התיאטראות בא"י בעת העתיקה. מוסד ביאליק ת"א 2006. הקדמה מאת דבורה גילולה ופרק על יחס חז"ל מאת אסתי דבורזצקי. שקיעת הלץ. אריה זקס. ספריית פועלים תל אביב 1978 דבורה גילולה בהקדמתה לספר התיאטראות בא"י בעת העתיקה. מוסד ביאליק. תל אביב, 1999 אסתי דבורזצקי בפרק על יחס חז"ל בספר התיאטראות בא"י בעת העתיקה, מוסד ביאליק, ת"א, 1999 תוספתא עבודה זרה ה ו פתיחתא דאיכה רבתי בראשית רבה פ א החוויה התאטרונית מבוא לדרמה- האונ' הפתוחה תל אביב 2006 עמ' 453 ואילך.
זוהר ישראל

זוהר ישראל (נולד ב-10 בינואר 1975) הוא עיתונאי, שחקן, מגיש ועורך בטלוויזיה. זוהר ישראל החל ב-2000 ככתב במקומון "זמן השרון" של מעריב. ב-2002 הגיש את פינת הספורט במהדורת החדשות המקומיות של ערוצי זהב וב-2003 עבר להגיש את מהדורת החדשות המקומיות "חדשות היום". בשנים 2003-2004 שימש ככתב תקשורת באתר ynet. באוקטובר 2004 הצטרף למערכת התוכנית ערב טוב עם גיא פינס, שם שימש עורך ומגיש פינת חדשות חוץ, וכן כתב שטח. ב-2009 הגיש את תוכנית הבוקר של ערוץ 10 לצד אפרת רייטן, דן מנו ואורלי לוי-אבוקסיס. באותה שנה הצטרף ל"רדיו לב המדינה" כעורך ומגיש התוכנית היומית "תחת שמי ים התיכון" לצד מרינה קבישר ומאוחר יותר לצד קארין כהן. ב-2010 הגיש את מגזין חדשות הבידור "Y בערב" לצד אילנה ברקוביץ' ויעל גולדמן. ב-2011 הנחה את "היכל התהילה" בערוץ 24 לצד עינת ארליך. בשנת 2012 הגיש באתר Mako יחד עם ליהיא גרינר וגואל פינטו את העונה השנייה של התוכנית "אחי נדבר בבית", אשר ליוותה את העונה הרביעית של תוכנית המציאות "האח הגדול". ב-2013 היה חבר פאנל בעונה הראשונה של "הדיבור" עם אלירז שדה בערוץ 24. והיה חבר פאנל בתוכנית הבוקר "מה אתם אומרים" עם חיים אתגר בערוץ 2. ישראל בוגר קורס "משחק מול מצלמה" אצל אריק לובצקי. בתחום המשחק הופיע בתפקיד אורח מתמשך ב"האלופה" (2006) בתור ירון שטמפלר, כדורגלן שנשכר לשבור לסער פדידה (יהודה לוי) את הרגל. כמו כן הופיע בתפקיד אורח ב"חצויה" (2009) ובשתי העונות של "דובדבני וקובץ'" בערוץ 2 (2012, 2013). ישראל גם עורך ובמאי סרטי "מאחורי הקלעים" עבור סרטי יונייטד קינג. בשנת 2000 זכה במקום ראשון בתחרות התסריטים של קרן על שם מיקי אלבין על סרט קצר. בנוסף, מאז 2010 משמש ככתב, עורך ובעל טור דעה באתר mako. בשנת 1997 השתתף בשעשועון "גלגל המזל" וזכה ברכב. זוהר ישראל מתגורר בתל אביב, נשוי לעדי מרמור מאז פברואר 2011, אב לבן בשם נועם ובת בשם אנה. מדיה וקבצים בנושא זוהר ישראל בוויקישיתוף זוהר ישראל, ברשת החברתית אקס (טוויטר) זוהר ישראל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית זוהר ישראל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מבחר כתבות של זוהר ישראל, באתר mako דיבור ישיר - הבלוג של זוהר ישראל זוהר ישראל(הקישור אינו פעיל), באתר וואלה! קורות חיים של זוהר ישראל, באתר ADD ערן בר-און, זוהר ישראל יגיש את "Y בעשר", באתר ynet, 7 בינואר 2010 אתר קשת, ריכוז התוכנית של "אחי, נדבר בבית" בהנחיית זוהר ישראל יפעת הללי, ‏קול ששון וקול שמחה: זוהר ישראל התחתן, באתר ‏מאקו‏, 14 בפברואר 2011
Apache Subversion

Subversion (בשמה המלא באנגלית: Apache Subversion, ידועה גם כ־svn, כשם הפקודה המקובלת שלה) היא תוכנה חופשית לניהול גרסאות מסוג שרת–לקוח המופצת לפי כללי רישיון אפאצ'י. היא פותחה במקור כדי לשמש תחליף למערכת התואמת הנפוצה CVS. מערכת סאבוורז'ן ירשה את מקומה של CVS כמערכת ניהול תצורה הנפוצה ביותר בקרב מיזמי תוכנה חופשית[דרוש מקור] אם כי בהמשך מקומה נתפס בעיקר על ידי מערכות ניהול תצורה מבוזרות, כגון גיט[דרוש מקור]. מדיה וקבצים בנושא Apache Subversion בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Apache Subversion (באנגלית) התיעוד הרשמי - עותק מקוון של הספר version Control with Subversion
מאיר דב רכניצר

הרב מאיר דב (רב בערל) רכניצר (נולד י"ב באייר תשי"ח, 2 במאי 1958) הוא ראש ישיבת בעלז "אהל יהושע" בחיפה, ורב קהילת בעלז המקומית. נולד בירושלים לשמעון יצחק רכניצר, יוצא פראונקירכן שבאוסטריה, תלמידו של מהרי"צ דושינסקי. למד במוסדות החינוך של חסידות בעלז בירושלים. נישא לחנה לבית בלזם, נכדת הרב מנחם מנדל למברגר שהיה רבה של טיסה פולגר. מאז נישואיו מתגורר בחיפה בסמוך להורי אשתו. אחר נישואיו למד בכולל של הרב יואל קלופט. בהמלצת חברו לכולל, הרב שאול אלתר, מונה לכהן כר"מ בישיבת אור שמחה של חסידות גור בעיר. הוא היה לתלמיד של ראש הישיבה, הרב מנחם מנדל שפרן. כיהן כשנתיים כר"מ בישיבת בעלזא בבני ברק. עם פתיחת ישיבת בעלז בראשון לציון בסוף שנת תשנ"ד, מונה לר"מ. כעבור שנתיים, הועמד בראש ישיבת בעלז "אהל יהושע" בחיפה שנפתחה אז. הוא מונה גם לרב ודיין בקהילת בעלז בעיר. הרב רכניצר מדגיש את הלימוד העיוני ומחנך את תלמידיו להמשיך בלימודי העיון גם לאחר נישואיהם. הוא מרבה להדריך את תלמידיו בצורת הלימוד. הוא מפעיל רשת כוללים עולמית לאברכים נשואים שלומדים בשיטת הלימוד המיוחדת של הישיבה. הוא מוסר גם שיחת חסידות מדי שבוע בישיבה וכן שיעור בשפת אמת לקבוצת בחורים. בשיעוריו הוא מרבה להביא מושגים מתחום הקבלה וציטוטים מספר הזוהר. הרב מתאפיין באהבתו הרבה לתלמידיו וכן אהבתם אליו. האדמו"ר מבעלז מינהו להדריך את נכדו הבכור, הרב שלום רוקח. לרב רכניצר 12 ילדים, בהם: בנו הרב משה נטע - מכהן כראש כולל של מוסדות "אור הרשב"י" במירון. בתו אסתר - כלתו של הרב יעקב גרינוולד, דיין בבד"ץ מחזיקי הדת, רב בית הכנסת קהילות יעקב בבני ברק, וראש כולל עיון בבני ברק. בת נוספת נשואה לרב ישראל אהרן למברגר, בנו של רבי מנדל ממאקווא ירושלים. בתו שפרה לאה - נשואה לאברהם שמואל צבי רוקח, בנו של הרב אהרן מרדכי רוקח בנו של האדמו"ר מבעלזא. אחיו: הרב יונה - ראש ישיבת צ'רנוביל. הרב יוסף צבי - דומ"ץ בבית הכנסת "בית פנחס" של חסידי בעלזא באשדוד ור"מ בישיבה של חסידי בעלזא בבני ברק. צילותא דשמעתתא, על מסכתות בבא מציעא ובבא בתרא, נערך מתוך שיעורים דברים מאירים על מסכת פסחים וקידושין, ירושלים תשס"ז, נערך מתוך שיעורים שיעוריו באתר קול הלשון. משה ויסברג, הערשל'ה רוקח נכדו של הרבי מבעלזא התארס, באתר בחדרי חרדים, 14 באוגוסט 2014 ישראל כהן, ‏הערב: החתונה הגדולה של נכד כ"ק האדמו"ר מבעלזא, באתר כיכר השבת, 2.6.2015 ישיבת חסידי בעלזא, צילותא דשמעתתא - בבא מציעא, ראשון לציון, תשנ"ו, בבא מציעא, באתר אוצר החכמה רכניצר, מאיר דוב, צילותא דשמעתתא - ב"ב, ירושלים, תשע"ה, ב"ב, באתר אוצר החכמה
וילי וורקמן

וילי וורקמן (באנגלית: Willy Workman, נולד ב-14 במרץ 1990) הוא כדורסלן ישראלי-אמריקאי שמשחק בעמדת הפאוור פורוורד בהפועל חיפה. וורקמן התחיל את דרכו כמקצוען במכללת אמהרסט מהליגה השלישית במכללות (NCAA3). בעונתו הרביעית והאחרונה במכללה זכה עמה באליפות וקלע בממוצע 12.2 נק' למשחק. בקיץ 2013 חתם בקבוצת הפועל גליל עליון מהליגה הלאומית בכדורסל, ושיחק על משבצת מתאזרח בגלל היותו יהודי. וורקמן הציג יכולת טובה, וקלע 9.3 נקודות והוריד 5.5 ריבאונדים בממוצע למשחק, ואף זומן למשחק האולסטאר של הליגה הלאומית בכדורסל. בקיץ 2014 חתם וורקמן לשתי עונות בקבוצת הפועל תל אביב מליגת העל בכדורסל אך עזב אחרי עונה אחת. בתאריך 11 ביולי 2015 חתם במכבי אשדוד באר טוביה מליגת העל. במהלך עונת 2015/2016 שיחק וורקמן 17.1 דקות וקלע 3.9 נקודות. בקיץ 2016 חתם בקבוצת מכבי חיפה מליגת העל לשנתיים. לאחר שירד עם הקבוצה ליגה המשיך לשחק בליגה השנייה. בקיץ 2018 האריך את חוזהו בשלוש עונות נוספות, ובתום העונה העפיל עם הקבוצה חזרה לליגה הראשונה. באוגוסט 2020 חתם בהפועל חולון מליגת העל. בעונת 2020/21 זכה עם הקבוצה באליפות הליגה הבלקנית לאחר ניצחון 75:91 על קבוצת אקדמיק פלובדיב. ב-9 ביולי 2021, חתם וורקמן לעונה בהפועל ירושלים. ב-27 ביוני 2022 הודיעה הפועל ירושלים על שחרורו מהקבוצה. ב-19 באוגוסט 2022 חתם וורקמן במכבי עירוני רעננה לעונה עם אופציה לעונה נוספת ביוני 2023, חתם וורקמן בבני הרצליה מליגת העל בכדורסל. ביולי 2024 הודיעה בני הרצליה על שחרורו של וורקמן מהקבוצה. וורקמן נישא ב-2019. מדיה וקבצים בנושא וילי וורקמן בוויקישיתוף פרופיל, באתר eurobasket דף השחקן באתר מנהלת הליגה יעקב מאיר, איש עבודה: סיפורו של ווילי וורקמן, באתר ישראל היום, 4 בנובמבר 2020 אור שקדי‏, מכבי אשדוד: הסמול פורוורד ווילי וורקמן חתם לעונה אחת, באתר וואלה, 11 ביולי 2015 כפיר אדר, ‏בית חדש: ווילי וורקמן חתם רשמית בחולון, באתר ONE‏, 5 באוגוסט 2020 הפועל חולון זכתה באליפות הליגה הבלקנית, באתר ערוץ הספורט, 29 באפריל 2021 מסגול לאדום: ווילי וורקמן עולה לבירה, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏11 ביולי 2021 ווילי וורקמן חתם במכבי רעננה מהלאומית, באתר ערוץ הספורט, 19 באוגוסט 2022
המרכז לטניס בישראל - יפו

המרכז לטניס בישראל - יפו, הוא אחד מ-14 המרכזים ברחבי הארץ של המרכז לטניס בישראל. המרכז לטניס בישראל - יפו נפתח במאי 1979 והיה למרכז השני שנפתח אחרי המרכז לטניס בישראל – רמת השרון. תחילה נבנו שמונה מגרשים ושבע שנים מאוחר יותר נוספו עוד תשעה. המרכז נפתח בעזרתו הרבה של ראש עיריית תל אביב דאז, שלמה להט, שהבין את החשיבות של מרכז טניס ביפו על מנת להעניק לילדים באוכלוסייה חלשה פעילות ספורטיבית גם אם משפחותיהם אינן יכולות לשלם עבורה. פתיחת המרכז, שקרוי על שם משפחות נוסדורף ומארק, עוררה התעניינות רבה בקרב תושבי האזור. הספורט הלבן, שבאותם ימים היה סמל הסטטוס של העשירון העליון, הגיע ליפו. המגרשים היו חדשים ויפים, במרכז היו מדשאות ובכל יום הגיעו לשחק עשרות רבות של ילדים ומבוגרים. המנהל הראשון היה זאב מרנשטיין, ואחריו שימשו בתפקיד מרטין גילברט, אילן ארליך ושעיה אזר. משנת 2007 המנהלת היא רקפת בנימיני, לשעבר אלופת ישראל לבוגרות ושחקנית נבחרת הפדרציה של ישראל, שגדלה במרכז לטניס בישראל – רמת השרון. במרכז הטניס קיימים 16 מגרשים מוארים, אצטדיון שמאכלס כ-300 צופים, חדר כושר, חדר אירועים, חדר טלוויזיה, קיר אימון, רחבת דשא, מזנון וחנות ספורט, גישה לנכים, מקלט, שירותים ומקלחות. המרכז מפעיל תוכניות טניס רבות לכל הגילאים: תוכנית לגני ילדים, תוכנית פיתוח מוטורי (גילאים 4–6), תוכנית מיני טניס (6–8), תוכניות טניס לגילאים 8–18, תוכנית תחרותית וחוגי טניס למבוגרים. המרכז מקיים תוכניות מיוחדות למען הקהילה שממומנים ברובם על ידי תורמים מחו"ל ומישראל: פרויקט דו קיום בגני הילדים בשעות הבוקר (גן יהודי וגן ערבי מגיעים למרכז ועוברים יחד אימון של יכולת תנועה לגיל הרך), תוכנית דו קיום לילדים אחר הצהרים, פרויקט למען ילדים בסיכון, פרויקט העצמה נשית ותוכנית למען ילדים עם צרכים מיוחדים. במהלך השנים גדלו במרכז ביפו שחקנים רבים שזכו באליפות ישראל לבוגרים ולנוער ובתחרויות בינלאומיות וארציות רבות. המפורסמים שבהם: אמיר וינטרוב - שחקן נבחרת הדייוויס של ישראל ופעמיים אלוף ישראל לבוגרים (2010 ו-2012) ושני שחקני נבחרת הדייוויס לשעבר - אמיר חדד (שלוש פעמים אלוף ישראל - 2000, 2001, ו-2004) ואייל ארליך (אלוף ישראל ב-1996). המרכז לטניס בישראל - יפו, באתר המרכז לטניס בישראל
עזרא טיסונה

עזרא טיסונה (נולד ב-1944) הוא איש עסקים ישראלי שהתמודד לכנסת במסגרת רשימת "קזינו". משפחת טיסונה נמנית עם עדת האורפלים הירושלמית. בשנות ה-70 נודע עזרא טיסונה כשחקן שש בש מקצועי. ב-1977 הופיע שמו ברשימת ה-11 לצד אחיו אלי. משטרת ישראל חשדה כי קריירת השש-בש שלו היא מסווה לפעילות בלתי חוקית הכוללת הימורים, בלדרות סמים ואלימות. בעקבות הפרסום עזב טיסונה את הארץ והצטרף לאחיו שהקים חווה לגידול דגים וירקות בג'מייקה. כעבור מספר שנים עזרא שב לארץ. אלי נשאר בג'מייקה ופיתח קשרים ענפים עם צמרת השלטון הג'מייקני. לאחר שסופה טרופית החריבה את החווה שלו, הוא עבר לקולומביה והקים גם בה חווה. שלטונות ארצות הברית החלו לחשוד בו שהוא עוסק בבלדרות סמים, הוא נתפס וריצה עונש מאסר של 19 שנים בארצות הברית, לאחר שהורשע בהלבנת עשרות מיליוני דולרים עבור ארגון הסמים הקולומביאני קאלי. ב-1989 ניהל ספינת הימורים מצרית בשם "Sea Princess" שפעלה מול חופי ישראל בים התיכון. בראשית שנות ה-90 הוציא קלטת וידאו בשם "שיטת טיסונה להרוויח בבלאק ג'ק". בהמשך תבע טיסונה את ערוץ הקניות אשר סירב להציג את הקלטת למכירה. לאחר מכן היה מעורב ביוזמה של קבוצת משקיעים בראשות ראובן גבריאלי להקמת קזינו ביריחו. בסופו של דבר הוקם הקזינו על ידי קבוצה אחרת בראשות מרטין שלאף. ב-1999 התמודד לכנסת במסגרת רשימת "קזינו" למען מיסוד ההימורים בישראל. הרשימה קיבלה 6,540 קולות ולא עברה את אחוז החסימה. ב-2001 הקימו טיסונה והקבלן שלום גניש שוק פשפשים במיאמי, פלורידה. גיליון חורף 1980 של כתב העת Gammon ובו כתבת פרופיל על טיסונה אלוף העולם בשש-בש, "העולם הזה", גיליון 1964 מ-23 באפריל 1975, עמוד 42 לאה ענבל, הקינג מג'מייקה, כותרת ראשית, 12 באוקטובר 1983 החבר'ה הטובים - המשך, באתר הארץ, 5 בדצמבר 2008 יצחק דנון, ‏פשרה: הקלטת של עזרא טיסונה תוצג בערוץ הקניות אך לא תשודר, באתר גלובס, 17 בדצמבר 1996 שרה ליבוביץ-דר, ההימור נכשל, באתר הארץ, 23 במאי 2001 נדב כהן, ‏צבע טרי על המסך, באתר גלובס, 2 במאי 1999 מפלגת הקזינו - כי קזינו זו כלכלה נכונה, באתר וואלה, 26 בפברואר 2005
יונתן לוי (אופנוען)

יונתן לוי (נולד ב-5 במאי 1984 בישראל) הוא רוכב אופנועים מקצועי, שזכה פעמים רבות בראלי חרמון-אילת, היה אלוף ישראל באופנועי אנדורו 3 פעמים, ובשנת 2010 זכה במדליית זהב בתחרות אנדורו ששת הימים הבינלאומי במקסיקו. לוי גדל בקריית טבעון. משיכתו לאופנועים החלה כשהיה בן שש כאשר אביו רכש בשבילו אופנוע שטח זעיר. כשהיה בן 15 רכש אופנוע KTM בנפח 125 סמ"ק וגרם לתאונת דרכים בה נפצע. לוי היה הגורם לתאונה, מונה לו קצין מבחן ופרש מרכיבה לטובת כדור מים עד גיל 19 ושירת בצבא כספורטאי מצטיין. באותה השנה רכש אופנוע KTM בנפח 250 סמ"ק. בינואר 2004 התחרה במרוץ אנדורו וניצח בקטגוריה המקצועית בינונית. אתר האינטרנט הרשמי של יונתן לוי ראיון עם יונתן לוי באתר פול גז עמוס באר, סיכום מירוצי סופשבוע - היה לוהט, באתר ynet, 2 ביולי 2006
מספר הופכי

מספר הופכי (לעיתים נקרא הופכי כפלי) למספר נתון הוא מספר שמכפלתו במספר הנתון שווה ל-1 (איבר היחידה ביחס לכפל). לדוגמה: המספר ההופכי של 3 הוא 1 3 {\displaystyle {1 \over 3}} , והמספר ההופכי של 1 3 {\displaystyle {1 \over 3}} הוא 3. היחס "הופכי של" הוא יחס סימטרי (זו תכונה כללית של הופכיים), ולכן ניתן לדבר על זוג מספרים הופכיים, שהם זוג מספרים שכל אחד מהם הוא ההופכי של משנהו. במספרים הממשיים (ובכל שדה) קיים הופכי כפלי לכל מספר למעט המספר 0 (אפס). מסמנים את המספר ההופכי ל-x כך: x − 1 = 1 x {\displaystyle x^{-1}={1 \over x}} הופכי קיים לא רק בכפל רגיל, אלא גם בחשבון מודולרי כאשר בסיס המודול הוא מספר ראשוני. למשל, בחשבון מודולו 7, ההופכי של 3 הוא 5 (כי 15 שקול ל-1 מודולו 7). הופכי כזה נקרא הופכי כפלי מודולרי. לכל מספר (מלבד 0) קיים מספר הופכי אחד ויחיד. 1 הוא ההופכי של 1. כל מספר גדול מ-1 הוא הופכי למספר קטן מ-1 וגדול מ-0. ההופכי להופכי של מספר נתון – הוא המספר הנתון עצמו. הסיבה של-0 אין הופכי היא שכפל של כל מספר באפס הוא אפס (ניתן להוכיח זאת ישירות מהתכונה שלפיה כל מספר ועוד אפס שווה לעצמו, כלומר שאפס נייטרלי לחיבור), ועל כן לא קיים מספר שמכפלתו ב-0 תיתן 1. במבנה אלגברי כלשהו, ובפרט בחבורה, ההכללה של מושג המספר ההופכי היא מושג האיבר ההופכי: לכל איבר במבנה קיים איבר הופכי לו, כך שמכפלתם היא איבר היחידה של החבורה. גם בחוג כללי, לכל איבר, פרט לאיבר האפס, יכול להתקיים הופכי ביחס לכפל. חוג קומוטטיבי, שלכל איבר ששונה מאפס בו קיים הופכי, נקרא שדה. מספר נגדי יחס הפוך הופכי כפלי מודולרי מספר הופכי, באתר MathWorld (באנגלית)
ארץ אדוארד השביעי

ארץ אדוארד השביעי (באנגלית: King Edward VII Land) או חצי האי אדוארד השביעי הוא חצי אי גדול, מכוסה קרח, היוצר את הקצה הצפון-מערבי של ארץ מרי בירד באנטארקטיקה. חצי האי בולט אל תוך ים רוס בין מפרץ זולצברגר והפינה הצפון-מזרחית של מדף הקרח רוס, ומהווה חלק משטח חסות רוס. חצי האי אדוארד השביעי מתוחם במדף הקרח רוס מדרום-מערב, מפרץ אוקומה ממערב, וממזרח במפרץ זוצברגר וחוף זונדרס, כולם שוכנים בעיקר על ים רוס/האוקיינוס הדרומי באנטארקטיקה. הקצה הצפון-מערבי של חצי האי הוא כף קולבק. חצי האי אדוארד השביעי נמצא ב-77°40′S 155°00′W﻿ / ﻿77.667°S 155.000°W﻿ / -77.667; -155.000 החוף המערבי הוא חוף שירז. מצפון וממזרח נמצא מדף הקרח סווינברן. חצי האי אדוארד השביעי התגלה ב-30 בינואר 1902 על ידי משלחת דיסקברי (1904-1901) בהנהגת רוברט פלקון סקוט, שכינה אותו ארץ אדוארד השביעי על שם המלך אדוארד השביעי. קו החוף נחקר עוד במסגרת משלחת נמרוד בהנהגת ארנסט שקלטון בשנים 1909-1908, והנחיתה הראשונה הייתה של המשלחת היפנית לאנטארקטיקה בהנהגת שיראז נובו בשנת 1912. שמו של חבל הארץ שונה ל"חצי האי אדוארד השביעי" אחרי שטבעו כחצי-אי נקבע במסע חקר שניהלה משלחת בירד לאנטארקטיקה (1935-1933) ומשלחת השירות האנטארקטי של ארצות הברית (1941-1939). רוב חצי האי נמצא בשטח החסות רוס, שבחזקת ניו זילנד. מדיה וקבצים בנושא ארץ אדוארד השביעי בוויקישיתוף