laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
A Swingin' Affair!

A Swingin' Affair! הוא אלבום משנת 1957 שהוציא הזמר פרנק סינטרה. זהו אלבום האולפן ה-14 של הזמר וה-7 בחברת התקליטים קפיטול. אלבום זה נחשב לאלבום המשך לאלבום Songs for Swingin' Lovers. האלבום המשיך את הסגנון של האלבום שיצא שנה קודם כן והפך ללהיט. אך בהאזנה עמוקה ניתן להבחין בשינוי המקצב בין שני האלבומים, בשעה שבאלבום הקודם המקצבים מהירים אך עדיין שמרו על אווירה כללית קלילה, באלבום !A Swingin' Affair המקצב היה יותר כבד וג'אזי. כמו Songs for Swingin' Lovers גם אלבום זה זכה להצלחה רבה בבריטניה ואף התעלה על הצלחת קודמו כששהה במקום הראשון במשך שבעה שבועות במצעד האלבומים הבריטי, במצעד האמריקאי לעומת זאת הוא הגיע למקום השביעי. פרנק סינטרה - קולות נלסון רידל - מארגן, מנצח מידע על האלבום A Swingin' Affair! באתר MusicBrainz מידע על האלבום A Swingin' Affair! באתר AllMusic האלבום A Swingin' Affair! באתר Discogs
מחוזות גרנדה

מבחינה מנהלית גרנדה מחולקת ל-6 מחוזות (Parish, קהילה) ואי תלוי (dependency). מדיה וקבצים בנושא מחוזות גרנדה בוויקישיתוף
אברהם ואזאנא

אברהם ואזאנא, הידוע גם בכינוי בעל הארי, חי ופעל במרוקו בסוף המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19. נולד בסכורה שבמרוקו לאביו יעיש, התחיל את דרכו בארץ ישראל עד שנבחר להיות שד"ר לאיסוף כסף ליהודי ארץ ישראל ממרוקו. משסיים את שליחותו בקשה ממנו הקהילה המקומית שיישאר. נפטר ב-ג' בטבת. אל שמו של רבי אברהם מקושרת אגדה המספרת על אחד ממסעותיו. רבי אברהם רצה לצאת בשיירה לכיוון ביתו בורזאזאת. השיירה התכוונה לצאת ביום רביעי ורבי אברהם ביקש מראש השיירה לצאת ביום ראשון, על מנת להספיק להגיע לפני השבת, אך ראש השיירה סירב. בלית ברירה נאלץ רבי אברהם להצטרף לשיירה זו, וכך אחרי יומיים של מסע הגיע ערב שבת ורבי אברהם נאלץ להיפרד מהשיירה ולשבות מלכת, הוא ושמשו באמצע המדבר, למרות הפצרותיו של ראש השיירה כי המקום מסוכן. לאט לאט השיירה נעלמה. רבי אברהם חג במקלו בקרקע וסימן את התחום בו ישבות בשבת. משסיים קם, התפלל מנחה של ערב שבת ולאחר התפילה הדליק נרות וקיבל את השבת. במהלך תפילת השבת נשמעה שאגה. שמשו של ר' אברהם נבהל, הסתכל לכיוון השאגה וראה שני אריות מתקדמים לעברם. האריות הגיעו עד לקו שסימן באדמה רבי אברהם, והתיישבו שם עד יום ראשון לפנות בוקר. כאשר רבי אברהם ושמשו התארגנו להמשיך בדרכם, האריות עדיין רבצו על האדמה והם עלו עליהם ודהרו לכיוון העיר ורזאזאת, וכך בשעות הבוקר נראו האריות בעיר לעיניהם המפוחדות של התושבים, ומאז שמו של רבי אברהם ואזאנא נפוץ כבעל ניסים. ישנו קלף עם חתימות של חכמי מרוקו שניתן למשפחת ואזאנא כאשר הם עלו לארץ ישראל ובו מעידים הם על המעשה שקרה. גם לאחר מותו פורסם כצדיק שמחולל ניסים, ומספר סיפורי ניסים של המתפללים על קברו התפרסמו בספר 'השושלת לבית ואזאנא'. הרב אליהו ואזאנא, השושלת לבית ואזאנא, באתר אוצר החכמה יורם בילו, ללא מצרים - חייו ומותו של רבי יעקב ואזנה, הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, ירושלים, 1993. מהדורה מורחבת - 2004. אנציקלופדיה ארזי הלבנון עמ' 123.
צ'ארלס גודייר

צ'ארלס גוּדיִיר (באנגלית: Charles Goodyear; ‏29 בדצמבר 1800 – 1 ביולי 1860) היה כימאי ומהנדס אמריקאי. ממציא הגיפור, תהליך שאיפשר שימוש בגומי למטרות רבות ושונות; לפני כן היה הגומי משנה את צורתו בהשפעת הטמפרטורה: במזג אוויר קר נעשה שביר ואילו החום היה ממיס אותו. גודייר נולד בניו הייבן שבקונטיקט. אביו היה סוחר בכלי-מתכת שאת חלקם תכנן בעצמו. צ'ארלס ביקש להכשיר עצמו לכמורה, אך אביו הפציר בו שילמד את מקצועו. בשנת 1821 הצטרף צ'ארלס לעסק של אביו. מצבו של בית-המסחר התדרדר, ובשנת 1830 פשט רגל. בשנת 1834 החל גודייר לערוך ניסויים בגומי, על מנת לעשותו עמיד לכל מזג אוויר. הוא ניסה לשפר את תכונותיו של החומר על ידי ערבובו עם חומרים אחרים. אדם בשם נתניאל היוורד (Nathaniel Hayward) גילה כי גומי המעורב בגופרית אינו נעשה עוד דביק. גודייר שכר את היוורד כדי שימשיך לשכלל את התגלית, וכמו כן רכש את זכויותיו. לאחר שגודייר שיפר את ההמצאה, הוא קיבל עליה פטנט בשנת 1839. גודייר ניסה לערבב בצורות שונות גומי חם עם גופרית, ולשיטה המשוכללת ביותר הוא קרא "וולקניזציה" (גיפור) על שמו של אל הנפחות וולקן. לאחר ניסיונות רבים הוא גילה דרך לייצר גומי שהוא קשה, חזק וגמיש. בשנת 1898 הוקמה חברת הצמיגים גודייר שנקראה על שמו. מדיה וקבצים בנושא צ'ארלס גודייר בוויקישיתוף ‏BioCast - אלף אישים באלף שניות: בגללו, עוד יהיו לי צמיגים! - צ'ארלס גודייר, באתר iCast‏, 22 ביולי 2012 צ'ארלס גודייר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) צ'ארלס גודייר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
המדונה והילד

המדונה והילד (איטלקית Madonna col Bambino) הוא נושא מסורתי באמנות הפלסטית הנוצרית, המציג את מרים, אם ישו עם ישו הילד, וכמעט תמיד היא נושאת אותו בזרועותיה. תיאור זה מדגיש את אימהותה של הבתולה, ופעמים רבות קיים קשר עין בין האם לבנה. לעיתים מופיעות דמויות נוספות ביצירה: יוסף הקדוש - במקרה זה הנושא מכונה המשפחה הקדושה. יוחנן המטביל, בן דודו מדרגה שנייה של ישו, המבוגר ממנו בשישה חודשים בלבד, יחד עם אימו אלישבע או בלעדיה. אנה הקדושה, אמה של הבתולה, ולעיתים גם יואכים אביה. קדושים נוצרים אחרים, בהתאם לתקופת היצירה ומיקומה הגאוגרפי, ולעיתים גם מזמין היצירה או מממנה. קיימות הבחנות נושאיות נוספות: "המדונה המניקה" - הבתולה נראית כשהיא מניקה את ישו. "השיחה הקדושה" (איטלקית - sacra conversazione) הוא תיאור של המדונה והילד מנהלים שיחה בענייני דת עם קבוצת קדושים. "המדונה של הצניעות" או "המדונה הצנועה" - תיאור של הבתולה כשהיא ישובה על הקרקע, ללא כתר לראשה, וכשהיא אוחזת בילד כשהוא עירום. "המראה את הדרך" (יוונית - Οδηγήτρια, אודיגיטריה) - תיאור מקובל באמנות הביזנטית בה נראית המדונה מצביעה על ישו בידה החופשית, כמקור הגאולה למין האנושי. "נושאת הניצחון" (יוונית - ניקופאה) - תיאור אורתודוקסי מקובל נוסף, בו נראית הבתולה מלפנים, כשהיא יושבת זקופה על כס, ואוחזת בילד היושב על ברכיה בשתי ידיה. המדונה בעלת הצוואר הארוך מדיה וקבצים בנושא המדונה והילד בוויקישיתוף המדונה והילד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מרים (אם ישו) אמנות, דף שער בספרייה הלאומית המדונה המניקה (לאונרדו דה וינצ'י) המדונה והילד עם אנה הקדושה (מזולינו) המדונה והילד עם יוחנן המטביל (אנדרה דל סרטו) שיחה קדושה מאת פרה אנג'ליקו
קים רייבר

קים רייבר (באנגלית: Kim Raver; נולדה ב-15 במרץ 1969 בניו יורק) היא שחקנית טלוויזיה וקולנוע אמריקאית. לרייבר קריירה טלוויזיונית עשירה, היא מוכרת בין השאר בשל גילום דמותן של אודרי ריינס בסדרה "24", נייקו ראלי ב"ליפסטיק", קים זאמברו ב"משמרת שלישית" וד"ר טדי אלטמן בסדרה "האנטומיה של גריי". רייבר נולדה וגדלה בניו יורק. מגיל 6 עד גיל 9, היא שיחקה בסדרת הטלוויזיה "רחוב סומסום". לאחר שסיימה את תפקידה בסדרה החלה לשחק בהצגות בברודוויי. יש לה תואר באומנות מאוניברסיטת בוסטון. לאחר שגמרה את התואר, המשיכה ללמוד אצל מורה בשם ווין ונדמן. היא דוברת באופן שוטף צרפתית וגרמנית, שפה שלמדה כילדה מאמה הגרמנייה. לרייבר ולבעלה יש שני ילדים. בנה השני נולד במהלך צילומי סדרת הטלוויזיה "ליפסטיק". רייבר חזרה לצילומים שבועות ספורים לאחר הלידה. כשרייבר התבגרה, היא השתתפה במספר רב של פרסומות. אך פריצתה המשמעותית הייתה כששיחקה לצד טוני גולדווין ולורה ליני במחזה בברודוויי בשם "חופשה". בעקבות חשיפה זו, היא השתתפה בסרט "סיטי הול" לצידו של אל פצ'ינו. היא גם קיבלה תפקידים ראשיים בסדרות "24" ו"משמרת שלישית". בשנת 1998 גילמה את אחת הדמויות הראשיות של קלריסה מק'אליסטר בסדרת הדרמה "השילוש הקדוש" ברשת NBC, אך בוטלה לאחר עונה אחת בשל ממוצע רייטינג נמוך. ב-2006, היא לוהקה לסדרה "התשעה" שהתבטלה מאוחר יותר באותה שנה.. ב-2008 קיבלה את התפקיד המוביל בסדרה "ליפסטיק ג'ונגל". בשנת 2009 הצטרפה לעונתה השישית של סדרת הדרמה הרפואית "האנטומיה של גריי" של רשת ABC, שם היא גילמה את ד"ר טדי אלטמן עד לעונה השמינית בשנת 2012. היא חזרה לגלם את טדי מעונה 15 עד הווה. בשנת 2015 שיחקה בעונה השלישית של סדרת הדרמה "מעגל שלם" בתפקיד מדליין פולקנר. בשנת 2017 גילמה את ד"ר ברגשטיין בסדרת הטלוויזיה "ריי דונובן" בעונתה החמישית ובאותה השנה חזרה לשחק בסדרה "האנטומיה של גריי" בעונה ה-14. קים רייבר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קים רייבר, ברשת החברתית אינסטגרם קים רייבר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קים רייבר, באתר AllMovie (באנגלית) קים רייבר, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) קים רייבר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קים רייבר, באתר MusicBrainz (באנגלית) "Kim Raver Biography". TV Guide. Nellie Andreeva, Nellie Andreeva, ‘Grey’s Anatomy’: Kim Raver To Make A Return In Season 14, Deadline, ‏2017-06-20 (באנגלית אמריקאית)
התקה (פסיכולוגיה)

התקה (באנגלית: Displacement) היא מנגנון פסיכולוגי שבאמצעותו מועבר מטען רגשי בצורת דחף או רגש מסוים, מהאובייקט האמיתי שלו לעבר גורם אחר. המנגנון הוא אחד התהליכים הבסיסיים של התפקוד הנפשי, והוא נמצא בין התסמינים הנוירוטים ומופיע בצורה כללית בכל המבנים של הלא-מודע. מטרת המנגנון היא הפחתת לחץ, וניתן להבחין בו אצל בני-אדם במהלך היום-יום (לדוגמה: אב אשר ננזף במקום עבודתו חוזר לביתו ונטפל לילדיו). פעולות ההתקה קיימות גם אצל בעלי חיים ותוארו בפירוט על ידי אותולוגים (לדוגמה: דרור שניצב מול ראי נואש מכך שאינו מסוגל להגיע אל יריבו ומתחיל להכות במקורו בעץ). התקה מתרחשת כאשר אדם מדחיק תחושות חיבה, פחד או דחפים כלפי אדם אחר. ההבנה שהבעת רגשות מסוימים אינה רציונלית או בלתי מקובלת מבחינה חברתית, גורמת לנפש למנוע מאותם רגשות להפוך למעשים. אולם, הרגשות הללו מועברים כלפי אדם או חיה שמקובל להביע כלפיהם רגשות כאלו. למשל, תלמיד שחש כעס כלפי המורה שלו שנתן לו ציון נמוך עלול לחשוש מקבלת עונש אם הוא יבטא את העוינות שהוא חש כלפיו. על כן, אותו תלמיד עשוי באופן בלתי מודע 'להעביר' את התחושות השליליות כלפי חברו הטוב ביותר תוך מתן תירוצים ליחס הרע והבלתי מוצדק שהוא מפגין. זיגמונד פרויד השתמש במונח בתאוריה הפסיכואנליטית שלו ובטכניקת הטיפול בפירוש חלומות. ההתקה כמנגנון חלימה באה לידי ביטוי בחלימה על אלמנט נייטרלי במקום על אלמנט משמעותי ומאיים. כך, למשל, נער עשוי לחלום שהוא מנשק את אחותו התאומה של נער אליו הוא מתקשה להודות שהוא נמשך. התקה, באתר בטיפולנט ערך זה הוא קצרמר בנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בייבידול

בייבידול או בייבי דול (מאנגלית: babydoll) היא כתונת לילה קצרה ורפויה המשמשת כבגד שינה עבור נשים. על פי רוב לבייבידול שרוולים קצרים ונפוחים, אורכה קצר והיא מגיעה עד הירכיים. לעיתים מעוטרים צווארון הכתונת והשרוולים הקצרים בתחרה, פרווה מלאכותית וסרטי עיטור. הבייבידול עשוי כותנה, ניילון או שיפון. לא ברור מקור שמה של הכתונת, אולם פרסומה מקורו בסרט משנת 1956 "בייבי דול" בכיכובה של קרול בייקר. ייתכן שמקור שמה של הכתונת בסוג השמלות שלבשו בובות (באנגלית "doll") של תינוקות (באנגלית "baby") בשנות ה-30 של המאה ה-20. בעקבות הסרט משנת 1956 החל הבייבידול להיחשב כאביזר מיני מעורר. גזרות מיניות של הכתונת מבליטות את החזה ומציגות את הרגליים (בשל אורכה הקצר של הכתונת). בייבידול נהפכה בשנות ה-90 למזוהה עם תרבות הגראנג' הנשי כאשר קאט ביילנד, סולנית להקת בייבס אין טוילנד, וקורטני לאב, סולנית להקת הול, החלו ללבוש בייבידולים לעיתים קרובות, שכן הבייבידול הייתה חלק מסגנון שיצרה ביילנד, שנקרא "קינדרהור". הסגנון נהפך למזוהה יותר בעקבות פריצתה של הול למיינסטרים וכן בשל נישואיה של קורטני לאב לסולן להקת נירוונה קורט קוביין, שני דברים שחיזקו את מעמדה של לאב כסלבריטאית בכלל ובסצנה האלטרנטיבית בפרט. באלבומה הראשון של הול, "Pretty On The Inside", יש שיר על שם הבגד. פיג'מה כתונת לילה מדיה וקבצים בנושא בייבידול בוויקישיתוף
המדונה של פורט ליגאט

המדונה של פורט ליגאט או המדונה מפורט ליגאט (באנגלית: The Madonna of Port Lligat) היא ציור סוריאליסטי מעשה ידי האמן הספרדי סלבדור דאלי. היצירה נוצרה לראשונה בשנת 1949 ומוצגם כיום במוזיאון האגרטי לאמנות במילווקי, במדינת ויסקונסין שבארצות הברית. לאחר ציור היצירה הציג אותה דאלי לאפיפיור פיוס ה-12, וקיבל את אישור האפיפיור להצגתה. בשנת 1950 יצר דאלי גרסה נוספת של היצירה (בשינויים קטנים) שגובהה 144 ס"מ ורוחבה 96 ס"מ. יצירה זו מוצגת כיום בפוקואוקה שביפן. היצירה מתארת את המדונה והילד. בדמותה של המדונה צייר דאלי את רעייתו גאלה. על ברכי המדונה יושב ישו הפעוט. בשתי הדמויות מצוירים חרכים רבועים דרכם ניתן לראות את הים שמאחוריהם. בגרסת 1950 בתוך גופו של ישו מצויר לחם הקודש הנוצרי. ברקע התמונה ניתן לראות את חוף פורט ליגאט שבקטלוניה. לרגלי המדונה סמלים נוצריים שונים ובהם מסמרים, דגים, קונכייה וביצה. בגרסת 1949 מופיע לרגלי המדונה קיפוד ים, ואילו בגרסת 1950 מופיעים לצידה מלאכים וכן קרנף.
פורט ליגאט

פורט ליגאט (בקטלונית: Port Lligat או Portlligat) הוא כפר דייגים קטן הממוקם לחוף מפרץ בסמוך לחצי האי קאפ דה קראוס (Cap de Creus) שבקוסטה בראווה, בקטלוניה שבספרד. הכפר מצוי במרחק של כקילומטר וחצי מהעיירה קדאקס (Cadaqués). בפתח המפרץ, במרחק 20 מטרים מהחוף, ממוקם האי הקרוי על שם המפרץ. הכפר נודע בשל היותו אתר נופש אשר שימש את האמן הסוריאליטי סלבדור דאלי. ביתו של דאלי הפך למוזיאון, ונוף המפרץ הונצח בציוריו "המדונה של פורט ליגאט" ו"הסעודה האחרונה". מדיה וקבצים בנושא פורט ליגאט בוויקישיתוף מוזיאון בית דאלי
Toxicity

Toxicity (בתרגום חופשי: רעילות) הוא אלבום האולפן השני של להקת המטאל הארמנית-אמריקאית סיסטם אוף אה דאון. האלבום יצא לאור ב-4 בספטמבר 2001, על ידי חברת ההקלטות קולומביה רקורדס. האלבום שומר על ה"ריפים" הנוקשים ועל הקצב הגס של האלבום הראשון, אם כי הוא מוסיף ניחוח מלודי ופופ-חברותי במקצת. בעקיפין, עם מילים מתחום הפוליטיקה, פרסמה Toxicity את סיסטם אוף אה דאון כלהקת מטאל מהשורה הראשונה. האלבום Toxicity נמכר בלמעלה מ-6.5 מיליון עותקים ברחבי העולם. שיר הנושא של האלבום שנושא גם את שמו נצפה כמעל לחצי מיליארד פעמים באתר יוטיוב (נכון ליולי 2020). השיר "Toxicity" דורג במקום ה-14 ברשימת "40 שירי המטאל הטובים ביותר" של ערוץ המוזיקה VH1. מידע על האלבום Toxicity באתר MusicBrainz מידע על האלבום Toxicity באתר AllMusic האלבום Toxicity באתר Discogs האלבום Toxicity באתר ספוטיפיי האלבום Toxicity באתר דיזר האלבום Toxicity באתר אפל מיוזיק האלבום Toxicity באתר טיידל האלבום Toxicity באתר יוטיוב ביקורת על האלבום באתר השרת העיוור רצועה זו הצטרפה מאוחר יותר לדיסק Top Rock & Alternative Albums, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית) Top Alternative Albums, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
המדונה של עולי הרגל

המדונה של עולי הרגל (באיטלקית: Madonna dei Pellegrini) או המדונה של לורטו (Madonna di Loreto) היא ציור שמן משנת 1604–1606 לערך מעשה ידי הצייר האיטלקי קאראווג'ו. כיום היצירה מוצגת בכנסיית סנט'אגוסטינו הסמוכה לפיאצה נאבונה שברומא. היצירה מתארת את המדונה והילד, כאשר מרים עומדת יחפה, ישו הילד בזרועותיה, ולרגליה משתחווים שני עולי רגל. היצירה נוצרה בשנת 1603 לבקשת יורשיו של ארמט קאוואלרטי מקאראווג'ו לעטר את קפלת המשפחה. הקהל אשר צפה ביצירה הגיב בזעם רב על התיאור הריאליסטי של מרים המופיע בה. מרים עומד יחפה בפתח דלת, כאשר הקיר לצידה סדוק ולא מטוייח. בניגוד לציורי התקופה המקובלים בהם ישבה מרים על כס מלכות או עמדה בתוך גומחה מעוטרת - במקרה זה ניתן לאמר כי מרים עומדת בפתח בית הניצב בשכונת עוני. אין בציור סממנים המציגים את קדושת מרים למעט הילה עדינה ביותר וכמעט בלתי נראית. מדיה וקבצים בנושא המדונה של עולי הרגל בוויקישיתוף
סנטיאגו ברנבאו

סנטיאגו ברנבאו דה ייסטה (בספרדית: Santiago Bernabéu de Yeste; ‏8 ביוני 1895 - 2 ביוני 1978) היה כדורגלן ספרדי, מהאישים הבולטים בהיסטוריית קבוצת הכדורגל ריאל מדריד. ברנבאו שימש בתור נשיא המועדון במשך 35 שנים (1943-1978) ולזכותו נזקפת הפיכתו לאחד ממועדוני הכדורגל המצליחים ביותר באירופה בעולם. בשנת 1955 נקרא אצטדיון הקבוצה על שמו כהוקרה על תרומתו למועדון. ברנבאו נולד באלמנסה, עיר הממוקמת בנפת אלבסטה בקסטיליה-לה מנצ'ה שבדרום מזרח ספרד. עבר בצעירותו עם משפחתו להתגורר במדריד, ובגיל 14 הצטרף לקבוצת הנוער של ריאל מדריד. בשנת 1912, כשהמועדון עבר לכתובתו החדשה ברחוב אודונל, היה ברנבאו בין המתנדבים שעזרו לזפת ולצבוע את הגדרות. באותה שנה, בעודו בן 17, הצטרף לקבוצה הבוגרת של ריאל מדריד, בה שיחק בתפקיד חלוץ והבקיע במרוצת השנים כ-200 שערים. ברנבאו אף שימש כקפטן הקבוצה עד פרישתו ממשחק פעיל ב-1927. עד שנת 1935 כיהן ברנבאו כסגן מנהל הקבוצה ולאחר מכן כמנהלה. בשנת 1936, עם פרוץ מלחמת האזרחים בספרד, הופסקה פעילות הכדורגל המקצועני בספרד. ברנבאו, שהיה לאומן קיצוני, נלחם במלחמת האזרחים כחייל לצד הפשיסטים, תחת הגנרל אוגוסטין מוניוס גרנדס. עם חידוש הפעילות הספורטיבית בתום המלחמה נתקל מועדון הכדורגל ריאל מדריד בקשיים רבים שנבעו ממשבר כספי, ולא זכה לסיוע מהממשלה בשיקום הקבוצה. ב-1955 היה ממקימי ליגת האלופות (שנקראה אז "גביע אירופה לאלופות"), בהתבסס על המודל של הגביע הלטיני ("קופה לטינה"). ברנבאו שימש במשך 35 שנים, עד מותו, כנשיא מועדון ריאל מדריד. בשנים אלו זכה המועדון בגביע ביניבשתי אחד, ב-6 גביעי אירופה לאלופות, ב-6 גביעי ספרד וב-16 תוארי אליפות הליגה הספרדית. ברנבאו נפטר ב-1978, ב-2002 הוענק לברנבאו אות מסדר ההצטיינות של פיפ"א (FIFA Order of Merit). מדיה וקבצים בנושא סנטיאגו ברנבאו בוויקישיתוף סנטיאגו ברנבאו באתר הרשמי של ריאל מדריד
דב לוין

האם התכוונתם ל... דב לוין (שופט) – שופט בית המשפט העליון בשנים 1981–1995 דב לוין (היסטוריון) – היסטוריון של השואה דב (ברוניסלב) לוין – תעשיין, עיתונאי, חבר ארגון ההגנה ופעיל ציבורי דב לוין (פיזיקאי) – פיזיקאי ישראלי, פרופסור בטכניון
מחוזות דומיניקה

מבחינה מנהלית דומיניקה מחולקת ל-10 מחוזות (Parish, קהילה). מדיה וקבצים בנושא מחוזות דומיניקה בוויקישיתוף
מימס

מימס (באנגלית: Mimas) הוא אחד מירחי שבתאי והתגלה ב-1789 על ידי ויליאם הרשל כירח השביעי של שבתאי. מימס נמצא בקבוצת הירחים הקרובים במסלול סיבובם לשבתאי והוא הקרוב ביותר לשבתאי. כמו מרבית הירחים במערכת השמש פניו מצולקות במכתשי פגיעה רבים. תמונות ראשונות של מימס שלא מכדור הארץ התקבלו על ידי הגשושיות וויאג'ר 1 וּווֹיאג'ר 2 ב-1980. הגשושית קאסיני טסה בסמוך למימס לראשונה ב-2004. השם מימס הוצע על ידי האסטרונום ג'ון הרשל בנו של ויליאם הרשל בשנת 1847 במאמר "תוצאות תצפיות אסטרונומיות שנעשו בכף התקווה הטובה". מימס הוא שמו של אחד מהאלים הטיטאנים ומאחר ששבתאי (סטורן, או קרונוס) היה מנהיג הטיטאנים, הוצע לקרוא לירחי שבתאי בשמות של אלים טיטאנים. מהירות תנועתו של מימס מושפעת משני הירחים הקרובים אליו אנקלדוס ודיוני. בכל פעם שהירחים הללו מתקרבים זה לזה הם מאיצים את מהירות סיבובם מסביב לשבתאי ובכל פעם שהם מתרחקים זה מזה הם מאטים את מהירות סיבובם. שינויי תאוצה אלו מאפשרים להם לשמור על מסלולם הירחי. מצב זה שבו שני גרמי שמים או יותר מקיפים גוף אחר, מסיבי יותר, וקיים קשר פשוט בין זמני ההקפה שלהם כתוצאה מפעולה הדדית של כוח הכבידה נקרא תהודה מסלולית. השטח של מימס קטן במקצת משטחה של ספרד. צפיפות החומר הנמוכה של מימס: 1.15 גר/סמ"ק מעידה על כך שמימס מורכב בעיקר מקרח וכמות מועטה של סלעים. המאפיין הכי בולט של מימס הוא מכתש פגיעה ענק שקוטרו 130 ק"מ (שליש מקוטרו של מימס) המכתש נקרא הרשל על שם המגלה של מימס. גובהם של קירות המכתש הוא 5 ק"מ בערך, עומקו של המכתש מגיע לעיתים לעומק עשרה ק"מ. פסגתו המרכזית של המכתש גובהה 6 ק"מ מקרקעית המכתש. לו היה מכתש בגודל יחסי זהה על פני כדור הארץ (היינו שליש מקוטרו של כדור הארץ) היה קוטרו של המכתש 4,000 ק"מ (יותר גדול מאוסטרליה). הפגיעה של האסטרואיד במימס כמעט שברה אותו; ניתן לראות את השברים בצדו השני של מימס אשר ייתכן שנוצרו על ידי גלי ההדף מהפגיעה שעברו דרך מימס. פני השטח של מימס מכוסים במכתשי פגיעה קטנים רבים; אך גודלם לא מתקרב לגודלו של מכתש הרשל; קוטר מרבית המכתשים עולה במקצת על 40 ק"מ, ואולם באזור הקוטב הדרומי קוטר המכתשים אינו עולה על 20 ק"מ. בזויות מסוימות דומה מימס לכוכב המוות מהסרט מלחמת הכוכבים 4 :תקווה חדשה. דמיון זה הוא צירוף מקרים מכיוון שאת הסרט יצרו 3 שנים לפני צילום מכתש הרשל על ידי הגשושיות וויאג'ר 1 ווויאג'ר 2. מימס על רקע שבתאי מימס מאחורי טבעת F של שבתאי. מימס כפי שצולם על ידי הגשושית קאסיני-הויגנס מדיה וקבצים בנושא מימס בוויקישיתוף אבי בליזובסקי, ‏האם גם בלב הירח השבתאי מימאס יש אוקיינוס או לפחות קרחון?, באתר "הידען", 23 באוקטובר 2014 "בין הטבעות": הירח מימס של שבתאי, באתר ynet, 27 בדצמבר 2016 מימס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) http://adsabs.harvard.edu//full/seri/MNRAS/0008//0000042.000.html נאס"א, הירח מימס: סקירה (ארכיון) ירח שבתאי הוא התאום של כוכב המוות עיתון newscientist מתאריך 11 בפברואר 2005
קונדוקטוס

קונדוקטוס (בלטינית: conductus) הוא מושג במוזיקה של ימי הביניים, סוג של יצירת קודש ווקאלית שאינה ליטורגית, לקול אחד או יותר. מקור המילה במילה הלטינית conducere (ללוות), וסביר להניח, שהקונדוקטוס הושר בשעת העברתו של ספר ליקוטי התפילות (lectionary) מן המקום שם נשמר באופן קבוע אל עמוד הקריאה לפני עדת המתפללים. הקונדוקטוס היה מן היצירות הווקאליות העיקריות בתקופת הארס אנטיקווה של תולדות ימי הביניים. מקור הצורה, קרוב לוודאי, בדרום צרפת, בסביבות 1150 ולשיא פיתוחה הגיעה בתקופת פעילותה של אסכולת נוטרדאם בראשית המאה ה-13. רוב חיבורי הקונדוקטוס בקובץ הגדול של כתבי יד מנוטרדאם כתובים לשניים או שלושה קולות. ייחודם של הקונדוקטוס ברפרטואר של נוטרדאם הוא בהכנסת מלודיות חילוניות כחומר מקור, אף כי השימוש במלודיות קודש נפוץ גם הוא. נושאים מקובלים לשירים היו חיי הקדושים, חגיגות האדון (ישו), חזיון לידת ישו, כמו גם נושאים שוטפים כגון התנהגות מופתית של עדי האמונה בני התקופה, כמו תומאס בקט. רפרטואר חשוב ומעניין של קונדוקטוס משלהי התקופה מורכב משירים, המותחים ביקורות על מעשי התעללות והשפלה מצד אנשי כמורה, שחלקם שערורייתיים ממש. קשה אומנם לשער ששרו אותם בכנסייה, אבל ייתכן שלרפטואר היה קיום מעבר לשימוש הליטורגי המתועד שלו. כמעט כל המלחינים אנונימיים. אחדים מן השירים, שכולם כתובים בלטינית, מיוחסים למשוררים כמו פיליפ יועץ הבישוף וג'ון מהאודן. סגנון הקונדוקטוס היה קצבי, בדרך כלל, כיאה למוזיקה המלווה תהלוכה, וכמעט תמיד צליל-מול-צליל. מבחינה סגנונית היה שונה לחלוטין מן הצורה הפוליפונית הליטורגית העיקרית של התקופה, האורגנום, שבה נעו הקולות בדרך כלל במהירויות שונות; בקונדוקטוס, הקולות זימרו יחדיו, בסגנון הידוע גם כ"דיסקנט". תאורטיקאים של המוזיקה כוללים בכתביהם על קונדוקטוס גם את פרנקו מקולון, שהמליץ להכניס מלודיה יפה בטנור, יוהנס דה גרלנדיה, ואנונימוס IV. התאורטיקאי מראשית המאה ה-14 ז'אק מליאז', מליץ יושר נלהב לסגנון הארס אנטיקווה כנגד סגנון הארס נובה החדש, "הלא-מוסרי והתאוותני", קונן על אדישותם לקונדוקטוס של המלחינים בני זמנו. הקונדוקטוס האריך ימים ביותר בגרמניה, שם תועד במאה ה-14. קונדוקטוס אנגליים מסוף המאה ה-13 וראשית ה-14 משתמשים במקרים רבים בטכניקת הרונדו. "מילון גרוב החדש למוזיקה ומוזיקאים" בעריכת סטנלי סיידי, כרך 20, לונדון, הוצאת מקמילן 1980 ריצ'רד ה. הופין, "מוזיקה של ימי הביניים", ניו יורק, נורטון ושות' 1978 ז'אנט נאפ, "קונדוקטוס", מילון גרוב המקוון בעריכת ל. מייסי The New Grove Dictionary of Music and Musicians, ed. Stanley Sadie. 20 vol. London, Macmillan Publishers Ltd., 1980. ISBN 1-56159-174-2 Richard H. Hoppin, Medieval Music. New York, W.W. Norton & Co., 1978. ISBN 0-393-09090-6 Janet Knapp: "Conductus", Grove Music Online ed. L. Macy (Accessed February 1, 2005), (subscription access) מדיה וקבצים בנושא קונדוקטוס בוויקישיתוף קונדוקטוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קונדוקטוס, דף שער בספרייה הלאומית
מחוזות האיטי

האיטי מחולקת מנהלתית ל-10 מחוזות (département) אשר מחולקים לנפות: מדיה וקבצים בנושא מחוזות האיטי בוויקישיתוף "Population totale de 18 ans et plus" (PDF) (בצרפתית). Institut Haitien de statistque et d'informatique (IHSI). במרץ 2015. נבדק ב-12 בינואר 2016. {{cite web}}: (עזרה)
מקרן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מקרן – מכשיר להצגת תמונות מתחלפות באמצעות שידור אור מקרן קולנוע – מקרן שמציג על מסך סרט קולנוע מקרן קול – מכשיר שבו יש עשרות רמקולים המכוונים לכיוונים שונים, המעניקים למאזין תחושה של צליל היקפי (סראונד) רדיאטור – מקרן חום, אביזר שמפיץ חום בין כדי לחמם חלל ובין כדי לצנן מערכת צלעות קירור – מקרן צלעות, אביזר שמיועד לפזר חום של מקור חימום (באנגלית: Heat sink)
האוכף הטורקי

האוכף הטורקי (בלטינית: Sella Turcica, סלה טורקיקה) הוא גומחה דמוית אוכף בעצם היתד של גולגולת אנושית. בלוטת יותרת המוח נמצאת על גומחה זאת. גידול בבלוטת יותרת המוח מוגבל מלמטה על ידי אוכף גרמי זה, ועל כן יכול להתפתח רק כלפי מעלה. גידול כזה עלול ללחוץ על תצלובת עצב הראייה, לכן תסמינים של פגיעה בשדה הראייה הצידי מעלים חשד לגידול בבלוטת יותרת המוח. Human skull seen from side (parietal bones and temporal bones have been removed). Sella turcica shown in red. Hypophysial fossa shown in red. Sphenoid bone seen from above. Sella turcica shown in red. Base of skull - Sella turcica, tuberculum sellae and hypophyseal fossa מדיה וקבצים בנושא האוכף הטורקי בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אולם עין שרה

היכל הספורט העירוני נהריה הוא אולם הספורט העירוני של העיר נהריה. משמש גם כמגרשה הביתי של קבוצת הכדורסל עירוני נהריה. האולם ממוקם ברחוב האיריס 44, עין שרה, נהריה. היכל הספורט הוא קומפלקס רב תכליתי בשטח של 5,000 מ"ר. במרכזו של ההיכל אולם ספורט עם רחבה רב תכליתית המותאמת למגוון פעילויות ובכללן קיום משחקים בינלאומיים. באולם מעל ל-2,500 מקומות ישיבה, עמדות צילום מקצועיות, קפיטריה ומבואת כניסה המאפשר קיום כנסים ואירועים. בתחילת 2015 הותקנה במרכז האולם מערכת מסכים להקרנת פרסומות, מהלכים ולוח תוצאות המעוצבת כקובייה בעלות של כמיליון שקלים. נוסף על כך, קיים בהיכל אולם כושר, אולם למחול אירובי, חדרי שירות והלבשה, חדר אמנים, מועדון לשחקנים, חדר שופטים ומנהלה. בשנת 2020 בעקבות מגפת הקורונה התקיימו באולם זה מתחמי "היבדק וסע". ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אליהו מני

האם התכוונתם ל... אליהו מני (רב) – מרבני חברון אליהו מני (שופט) – משופטי בית המשפט העליון