laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קרחון רניק

קרחון רניק (באנגלית: Rennick Glacier) הוא קרחון גדול ממדים, והוא אחד מהגדולים בקרחוני אנטארקטיקה. אורכו של הקרחון 320 קילומטרים ורוחבו בין 32 ל-48 קילומטרים, כאשר בקרבת חוף הים רוחבו של הקרחון כ-16 קילומטרים. הקרחון נשפך למפרץ רניק, וקרוי על שם המפרץ. הקרחון זורם על רמת הקוטב, לכיוון מערב מרכס מסה. הקרחון מקיף בזרימתו את הר שורט. גובהו של הקרחון במוצאו 806 מטרים מעל פני הים. חלקו של הקרחון הקרוב לחוף הים צולם על ידי צי ארצות הברית, במהלך מבצע קפיצה גבוהה (מבצע היי ג'אמפ) בין השנים 1946–1947. חלקו העליון של הקרחון נחקר על ידי משלחת חציית ארץ ויקטוריה (Victoria Land Traverse) בפברואר 1960, במסעם לטפס על הר ולקאם ב-10 בפברואר 1960. הראשונים שטיפסו על הר ולקם היו ג'ון וייהאפט (John Weihaupt), אלפרד סטיוארט (Alfred Stuart), קלוד לוריוס (Claude Lorius) וארנולד היין (Arnold Heine) ממשלחת חציית ארץ ויקטוריה. לאחר הטיפוס על ההר פונתה המשלחת על ידי טייסת VX-6 של צי ארצות הברית, אשר ביצעה תצלומי אוויר של האזור. המשלחת פונתה לתחנת מקמרדו. • Meneghel, M., Bondesan, A., Salvatore, M., & Orombelli, G. (1999), A model of the glacial retreat of upper Rennick Glacier, Victoria Land, Antarctica, Annals of Glaciology, 29, 225-230. doi:10.3189/172756499781821463 • Gunter Faure, Teresa M. Mensing, The Transantarctic Mountains: Rocks, Ice, Meteorites and Water, P 99 קרחון רניק, באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית תצלום לוויין של קרחון רניק קרחון רניק, באתר גאזט SCAR של ממשלת אוסטרליה קרחון רניק, באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
ולנטין מוסקבין

ולנטין ארטורוביץ' מוסקבין (באוקראינית: Валентин Артурович Москвін)‏ (נולד ב 8 בינואר 1968 באיוונו-פרנקיבסק) הוא כדורגלן עבר אוקראיני ששיחק בעמדת החלוץ. כיום מאמן קבוצות נוער וקבוצות חובבים באוקראינה. מוסקבין גדל במחלקת הנוער של מועדון הכדורגל ספרטק איוונו-פרנקיבסק. בשנת 1985, בהיותו בן 17, עלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון (ששיחקה אז בליגה הסובייטית השנייה). לאחר שלוש שנים עבר לקבוצת הצמרת האוקראינית דניפרו דנפרופטרובסק. מוסקבין שיחק בשורות דניפרו (במצטבר) שבע שנים. בעונת 1993-94 שיחק מוסקבין בישראל בקבוצת הפועל כפר סבא. ובתום העונה חזר לשחק בדניפרו. בשנת 1996 עזב את דניפרו סופית, וחתם לעונה אחת בקבוצת קריוובס. בסוף 1997 הוזמן לשחק בקבוצת טיסמניצה שהפכה מקבוצת חובבים לקבוצה מקצוענית ושיחקה בליגה האוקראינית השנייה. מוסקבין שותף בכמה משחקים, אך נאלץ לפרוש ממשחק פעיל בשל פציעה. מוסקבין זומן כמה פעמים לסגל נבחרת אוקראינה, אך שותף במשחק אחד בלבד - משחק ידידות מול נבחרת בלארוס בשנת 1992. לאחר פרישתו ממשחק פעיל פנה מוסקבין אל קריירת האימון, וכיום הוא מאמן קבוצות נוער וחובבים במערב אוקראינה. ולנטין מוסקבין, באתר Transfermarkt ולנטין מוסקבין, באתר National Football Teams ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ולנטין מוסקבין".
מרי (טורקמניסטן)

מרי (בטורקמנית: Mary) היא עיר במדבר קאראקום, מחוז מרי שבטורקמניסטן. לפי מפקד האוכלוסין משנת 1989, התגוררו בעיר כ-92,000 איש. לפי מסורת החריידים, מרים, אם ישו, קבורה בעיר. מרי היא העיר הרביעית בחשיבותה הכלכלית במדינה. העיר נחשבת למרכז תעשייתי ומסחרי חשוב, במיוחד של כותנה, דגנים, עורות וצמר. באזור מרי שכנה העיר מרב העתיקה אשר ישבה על דרך המשי. אזור זה נכבש על ידי האימפריה הרוסית בשנת 1884. באותה השנה נוסד היישוב המודרני בתור מרכז מנהלי וצבאי רוסי. באוגוסט 1918 התרחש עימות בין הכוחות הרוסים לבין צבא הודו הבריטית. היה זה העימות הראשון בין רוסיה לממלכה המאוחדת מאז מלחמת קרים. בשנת 1992, לאחר התפרקות ברית המועצות ועצמאותה של טורקמניסטן, הפכה מרי למרכזו של מחוז מרי. בשנת 2012 מרי הוכרזה כאחת מבירות התרבות של חבר המדינות. טורקיה איסטנבול, טורקיה אוזבקיסטן סמרקנד, אוזבקיסטן ערב הסעודית ג'דה, ערב הסעודית מדיה וקבצים בנושא מרי בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
להק ראש המטה

להק ראש המטה (למ"ט) הוא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי. הלהק מופקד על בניין הכוח בחיל האוויר, מבקר את מימושו ומתאם את עבודת המטה הבין-להקית. ראש המטה הוא קצין בדרגת תת-אלוף ואיש צוות אוויר המכונה רמ״ט, הוא משמש גם כסגנו של מפקד חיל האוויר וממלא את מקומו בהיעדרו. ראש מטה חיל האוויר מספטמבר 2023 הוא תא"ל עומר טישלר. הלהק הוקם ב-15 בדצמבר 1983 כתוצאה מארגון מחדש של חיל האוויר וקיבל חלק מתחומי האחריות של להק האוויר. תכנון וארגון סד"כ חיל האוויר אפיון צורכי החיל באמצעי לחימה ובמידע, וקביעת עדיפויות בתחומי ההצטיידות והפיתוח של אמצעים אלה אחריות לתקציבי חיל האוויר קביעת תוכנית העבודה השנתית והרב-שנתית ייצוג החיל בפני המטה הכללי של צה"ל, משרדי הממשלה ומדינות זרות. תחת הלהק פועלות מחלקת תקשוב, מחלקת תוא"ר (תכנון וארגון), מחלקת אמל״ח (אמצעי לחימה), מחלקת תקציבים ובקרה (מת"ב), מנהלת מגן, ומנהלת החלל. ענף חקר ביצועים הוא גוף חקר הביצועים של חיל האוויר. על היחידה מפקד כיום קצין בדרגת סגן אלוף, המשמש כיועץ המדעי של מפקד חיל האוויר. החוקרים ביחידה הם קצינים אקדמאים מתחומי המדעים המדויקים בשירות חובה וקבע, רובם בוגרי תוכנית תלפיות של חיל האוויר. גוף חקר הביצועים של חיל האוויר הוקם בשנת 1963 כמדור בענף אוויר-2, נכון ל-2021, מחלקת אמל"ח בלהק ראש המטה. לפי ביטאון חיל האוויר, קציני היחידה החלו בתכנון מבצע מוקד, המתקפה האווירית שפתחה את מלחמת ששת הימים בשנת 1967, עוד בשנת 1964. הגוף עוסק בחקר ביצועים מערכתי בנושאי רכש ופיתוח אמל"ח. בין היתר, פורסמה מעורבות הענף בהחלטה על רכישת מסוק הקרב שצפוי להחליף את מסוק היסעור המשמש את צה"ל. מחקרי הענף משמשים לייעול ושיפור פעולות חיל האוויר, כמו התאמת פעילותו למאפייני העימות המוגבל המאפיין את מלחמות ישראל ופעילות הביטחון השוטף בעשורים האחרונים, או שמירת העליונות האווירית הנדרשת לצורך המערכה בין המלחמות. תפקיד זה כולל ליווי צמוד של כלל פעילות חיל האוויר, בין היתר בנושאי יכולות אמל"ח וצמצום פגיעה בבלתי מעורבים. ענף חקר ביצועים עלה לכותרות בתחילת המאה ה-21, בעקבות הריגתו של סלאח שחאדה ב-22 ביולי 2002, שלוותה בהריגת עוזרו ו-14 אזרחים נוספים, בהם 11 ילדים. לפי נחום ברנע, בטורו בעיתון ידיעות אחרונות, "ההערכה של אנשי חקר-ביצועים הייתה שהבניינים מסביב לא יתמוטטו כתוצאה מההפצצה. רק הזגוגיות יתנפצו. הם לא הביאו בחשבון את המבנים הרעועים – חושות – שמילאו את החצר הסמוכה לביתו של שחאדה". בין בוגריה ומפקדיה הבולטים של היחידה נמנים אדיר פרידור, אמיר גוטפרוינד, איל פכט ויצחק בן ישראל, ששירתו כמתמטיקאים ביחידה. במהלך שירותו ביחידה בדרגת רב-סרן עסק בן ישראל בתכנון תקיפת הכור הגרעיני בעיראק. יואב זיתון, חימושים מ"מקומות דמיוניים" ומשימה חסרת תקדים: המומחים שתכננו בשבועיים את כיבוש הרצועה, באתר ynet, 29 ביוני 2024 'מאחורי הקליעים' – העוצמה הארגונית שמאחורי העוצמה האווירית, פורסם באתר חיל האוויר. 'חשיפה ראשונה: ענף חקר ביצועים', בטאון חיל האוויר. "ליקויים ובעיה מערכתית במערך המסוקים", באתר ישראל היום. 'אז איך הביצועים?, בטאון חיל האוויר. יואב זיתון, הפצצות החכמות של חיל האוויר, שכבר חיסלו מנהרה עם מחבלים בתוכה | תיעוד מיוחד, באתר ynet, 16 באפריל 2021 'אז איך הביצועים?, בטאון חיל האוויר. סלאח שחאדה חוסל עם 15 אזרחים נוספים, באתר ynet, 23 ביולי 2002 אורן פרסיקו, מידע פוזיטיבי, באתר העין השביעית, 5 באפריל 2011 ארי שביט, אחרי שהודח מרשימת קדימה, יצחק בן ישראל מדבר: האיום האסטרטגי על ישראל הוא לא איראן אלא המערכת הפוליטית, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2008
מפרץ רניק

מפרץ רניק (באנגלית: Rennick Bay) הוא מפרץ המצוי בשפכו של קרחון רניק אל הים בחוף פנל שבאנטארקטיקה. קצהו המערבי של המפרץ הוא נקודת בלוסוב, וקצהו המזרחי הוא הדום הקרח סטאלינגר. חלקו המזרחי של המפרץ התגלה מהספינה "טרה נובה", של משלחת טרה נובה, שחקרה את האזור בין השנים 1910–1913. המפרץ מופה על ידי תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית במהלך מבצע קפיצה גבוהה (מבצע היי ג'אמפ) בשנת 1947, וכן על ידי משלחת החקר האנטארקטית הסובייטית בשנת 1958. • John G. Weihaupt, Two Recently Discovered Glaciers, Antarctica • Edmund Stump, The Ross Orogen of the Transantarctic Mountains, P 7 מפרץ רניק באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מפרץ רניק באתר גאזט SCAR של ממשלת אוסטרליה מפרץ רניק באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה מפרץ רניק באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד תצלום לוויין של מפרץ רניק מזג אוויר עדכני עבור מפרץ רניק מידע גאוגרפי והיסטורי
קרחון בלאק (אנטארקטיקה)

קרחון בלאק (באנגלית: Black Glacier) הוא קרחון רחב המהווה יובל של קרחון לילי. קרחון בלאק זורם לכיוון צפון ומזרח, ומהווה את הגבול הדרום מזרחי של הרי באוורס, בחוף פנל, בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה. גובהו של הקרחון 1,270 מטרים מעל פני הים. הקרחון מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, באמצעות סקרים ובאמצעות תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1960–1962. שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים, והוא נקרא על שם רוברט פ. בלאק (Robert F. Black), גאולוג מאוניברסיטת ויסקונסין, אשר עמד בראש צוות המחקר האנטארקטי הגאולוגי שבוצע בקיץ 1960 מתחנת מקמרדו.  קרחון בלאק באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית תצלום לוויין של קרחון בלאק קרחון בלאק באתר מרכז המידע האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה קרחון בלאק (ותצלומים של הקרחון) באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
להק האוויר

המונח "רל"א" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו רל"א (פירושונים). להק האוויר היא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי. הלהק אחראי לפעילות האימונים, להדרכה ולפעילות השוטפת של חיל האוויר. ראש הלהק הוא איש צוות אוויר וקצין בדרגת תת-אלוף, והוא מכונה רל"א. הלהק הוקם בראשית שנות ה-70 במסגרת ארגון מחדש שהנהיג מפקד חיל האוויר, האלוף בני פלד, כגלגול של מחלקת אוויר שבראשה עמד קצין בדרגת אלוף-משנה שכונה רמ"א. ב-15 בדצמבר 1983 הוקם להק ראש המטה וחלק מתחומי האחריות של להק האוויר הועברו אליו. בראשית 1998, בעקבות מסקנות ועדת עברי שחקרה את נסיבות אסון המסוקים, הוקם להק האוויר למסוקים אליו הועברו תחומי האחריות הקשורים במדיניות הטיסה של מערך המסוקים. ב-2014 פוצל הלהק והוקם להק מבצעי אוויר שאליו הועברה האחריות על הפעילות המבצעית של החיל. מדיה וקבצים בנושא להק האוויר בוויקישיתוף זהר נייגר | צילום: שירה כרמל, ‏הדרכת ההדרכה: ראש להק אוויר החדש -תא"ל תומר דגני, באתר חיל האוויר הישראלי, 21 בספטמבר 2022
פורמולה 1 עונת 1964

עונת 1964 היא העונה ה-15 של אליפות הפורמולה 1 שאורגנה על ידי הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA). המאבק על תואר אליפות הנהגים הוכרע רק במרוץ האחרון - ג'ון סורטיס זכה באליפות היחידה שלו בקריירה, בפער של 2 נקודות מגרהאם היל. קבוצת פרארי זכתה באליפות היצרנים בפעם השנייה. המאבק על תואר האליפות היה צמוד לאורך העונה ולקחו בו חלק שלושה נהגים: ג'ים קלארק, ג'ון סורטיס וגרהאם היל. העונה הוכרעה רק בגרנד פרי מקסיקו, המרוץ האחרון בעונה. היל התעכב לאחר התנגשות עם לורנצו בנדיני מקבות פרארי. קלארק נאלץ לעצור בעקבות דליפת שמן בהקפה האחרונה. הצוות של קבוצת פרארי סימן לבנדיני לאפשר לסורטיס לעקוף אותו ולסיים במקום השני, דבר שהבטיח את זכייתו בתואר בפער של נקודה אחת לפני היל. קארל גודין דה בופור נהרג במהלך האימון לקראת גרנד פרי גרמניה, כשהוא נוהג בפורשה 718. הנקודות בכל מרוץ הוענקו לנהגים שסיימו באחד מששת המקומות הראשונים. בחישוב נקודות האליפות הובאו בחשבון 6 התוצאות הטובות ביותר בלבד. הנקודות המופיעות בסוגריים כוללות את סך הנקודות שהושגו בעונה. הטבלה כוללת רק נהגים שצברו נקודות במהלך העונה עונה זאת הייתה העונה השביעית בה מתקיימת אליפות היצרנים. חלוקת הנקודות התבצעה בדומה לאליפות הנהגים. הניקוד ניתן ליצרן, בהתאם לתוצאה הגבוהה ביותר שהשיגו נהגי הקבוצה בכל מרוץ. מדיה וקבצים בנושא פורמולה 1 עונת 1964 בוויקישיתוף תוצאות מרוצי העונה באתר Formula1.com. סיכום העונה באתר MotorSport Magazine.
קרחון בלאק

האם התכוונתם ל... קרחון בלאק (אנטארקטיקה) – קרחון בחוף פנל, בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה קרחון בלאק (ארגנטינה) – קרחון בבארילוצ'ה שבארגנטינה
הר שורט

הר שורט (באנגלית: Mount Short) הוא הר הממוקם כ-2 קילומטרים מזרחית להר סקאלפטשר בחלקו העליון של קרחון רניק, באנטארקטיקה. גובהו של ההר 2,110 מטרים מעל פני הים. ההר מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית באמצעות סקרים על הקרקע ובאמצעות תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1960–1964. שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים, והוא נקרא על שם סגן-אלוף ג'ון ס. שורט ( John S. Short), מפקד בצי האמריקאי במהלך מבצע הקפאה עמוקה (Operation Deep Freeze ) בין השנים 1967–1968. הר שורט באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית הר שורט באתר הגאזט האנטארקטי SCAR של ממשלת אוסטרליה מידע גאוגרפי והיסטורי
להק השתתפות ומסוקים

להק השתתפות ומסוקים הוא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי. הלהק עוסק במדיניות הטיסה של מערך המסוקים. הלהק הוקם בראשית 1998, בעקבות מסקנות ועדת עברי שחקרה את נסיבות אסון המסוקים שאירע בשנת 1997. ראש הלהק הוא איש צוות אוויר וקצין ממערך המסוקים בדרגת תת-אלוף, והוא מכונה רלה"ם. ב-2014 שונה שם הלהק מלהק אוויר למסוקים ללהק השתתפות ומסוקים. ללהק כפופה היחידה לשיתוף פעולה (יחשת"פ). יחשת"פ משמשת כמקשרת עיקרית בין זרוע האוויר לזרוע היבשה ואחראית על תחום ההשתתפות של חיל האוויר בלחימה היבשתית. יש לה נציגות בפיקודים, באוגדות ובחטיבות. פיתוח הכוח במערך המסוקים, הן באמצעות אישור צרכים מבצעיים והגדרת יעדי כשירות והיערכות, והן על ידי קביעת תוכנית אימונים והדרכה. משמש כמקשר העיקרי בין זרוע היבשה לחיל האוויר במגוון נושאים, ובעיקר בנושאי פיתוח תורת הלחימה ושיפור האימון המשותף. מדיה וקבצים בנושא להק השתתפות ומסוקים בוויקישיתוף
יאן ברוסה

יאן ברוסה (בצרפתית: Ian Brossat; נולד ב-23 באפריל 1980) הוא פוליטיקאי צרפתי יהודי, סגן ראש עיריית פריז. ברוסה נולד בפריז. הוא בנו של אלן ברוסה, פילוסוף ופרופסור באוניברסיטת פריז, וסילביה קלינגברג, שהיגרה מישראל לצרפת בראשית שנות השבעים. סבו של ברוסה הוא מרקוס קלינגברג, אפידמיולוג, שכיהן כסגן מנהל המכון למחקר ביולוגי בישראל שהורשע בריגול למען ברית המועצות. מאז 2008, הוא חבר במועצת העיר של פריז ומייצג את הרובע ה-18, נבחר מטעם המפלגה הקומוניסטית. הוא התמודד ללא הצלחה בבחירות לאספה הלאומית ב-2012 והפסיד לדניאל ואליאן. מדיה וקבצים בנושא יאן ברוסה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יאן ברוסה (בצרפתית) יאן ברוסה, ברשת החברתית פייסבוק יאן ברוסה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Marcus Klingberg, Israeli Who Spied for Soviets, Dies, 1 December 2015 Ces jeunes politiques qui jouent déjà un rôle capital à Paris, 24 February 2009 "Résultats des élections législatives 2012 / Législatives / Les résultats / Elections - Ministère de l'Intérieur". interieur.gouv.fr. נבדק ב-1 בדצמבר 2015. {{cite web}}: (עזרה)
קלאומדס

קלאומדס (ביוונית: Κλεομήδης; המאה ה-1 או ה-2 לספירה) היה אסטרונום יווני, הידוע בעיקר בשל ספרו "על התנועות הסיבוביות של הגופים השמימיים" (Κυκλικὴ θεωρία μετεώρων). תאריכי לידתו ומותו אינם ידועים. היסטוריונים הציעו שהוא כתב את חיבורו בזמן כלשהו בין אמצע המאה ה-1 לפנה"ס לסביבות 400 לספירה. ההערכות המוקדמות יותר מסתמכות על כך שקלאומדס מתייחס במידה רבה בכתיבתו לחיבורו של המתמטיקאי והאסטרונום פוסידוניוס מרודוס (135–51 לפנה"ס), אך נראה כי לא מתייחס בכלל לחיבורו של תלמי (85–165 לספירה). קלאומדס מתייחס גם אל סופרים מוקדמים יותר מפוסידיניוס: אריסטו, פיתאס, אראטוס (אנ'), ארטוסתנס והיפרכוס. אולם כנגד המסקנות הללו, נטען כי חיבורו של קלאומדס עסק באסטרונומיה בסיסית באופן יחסי, ושאין בהכרח לצפות להתייחסות לתלמי. הספר שבזכותו קלאומדס ידוע הוא ספר לימוד אסטרונומי די בסיסי בשני כרכים. מטרתו בכתיבתו נראה שהייתה פילוסופית כפי שהייתה מדעית - הוא משקיע זמן ניכר בביקורת על הרעיונות המדעיים של האסכולה האפיקוראית. ספרו של קלאומדס מוערך קודם כל בזכות שימורו, ככל הנראה כלשונם, את כתביו של פוסידוניוס על אסטרונומיה (אף אחד מספריו של פוסידוניוס לא שרד עד ימינו). קלאומדס מדויק בכמה מהערותיו על ליקוי ירח, במיוחד השערתו שהצל על הירח מצביע על ארץ ספירית (כדורית). הוא גם מעיר תוך ראיית הנולד שהגודל האבסולוטי של כוכבים רבים עשוי לעלות על זה של השמש (ושהארץ עשויה להופיע ככוכב קטן מאוד, אם ייראה מפני שטחה של השמש). ספר זה הוא המקור לסיפור הידוע היטב על כיצד ארטוסתנס מדד את היקף (אנ') כדור הארץ. מתמטיקאים ואסטרונומים מודרניים רבים חושבים שהתיאור הגיוני (וחושבים שהישגו של ארטוסתנס הוא אחד המרשימים יותר של האסטרונומיה העתיקה). קלאומדס זכאי לקרדיט עבור ההצהרה הברורה המוקדמת ביותר על ההסבר למרחק הנראה לעין של אשליית השמש או אשליית הירח. הוא טען שהשמש נראית רחוקה יותר באופק מאשר בזנית, ולכן גדולה יותר (מכיוון שגודלה הזוויתי עקבי). הוא ייחס את ההסבר הזה לפוסידיניוס. בקטע מסוים בחיבור, בו תוקף קלאומדס את לשונו ההמונית של אפיקורוס, הוא מציג כמה דוגמאות של צירופי מילים שבהם השתמש הפילוסוף הקדום, וטוען: "ניתן לומר שביטויים אלה נובעים בחלקם מבתי בושת, חלקם דומים לאלה הנאמרים על ידי נשים החוגגות את התסמופוריה בפסטיבלים של דמטר, ובחלקם נובעים מתוך בית הכנסת ומהקבצנים שבחצרותיו. אלה הם יהודים ומושפלים והרבה מתחת לזוחלים" (De Motu Circulari, II, 1:91). קלאומדס מתייחס בדבריו ליוונית המשובשת המדוברת על ידי היהודים. זו נבעה מתרגומים מילוליים מעברית ליוונית, במיוחד בקשר לעניינים דתיים, שנעשו עם מעט תשומת לב לדקדוק וסגנון יווניים. אלה הותירו את רישומם בשפה היוונית שהייתה בשימוש היהודים והפכו אותה למטרה קלה לבוז עבור המעמדות היווניים המשכילים. כתלמידו של פוסידוניוס, קלאומדס ציין כמה פרטים איכותיים בסיסיים לגבי שבירה (או "השתברות"), כמו כיפוף של קרן אור לכיוון האנכי במעבר מאמצעי פחות מרוכז לאמצעי יותר מרוכז, והציע שעקב שבירת אור אטמוספירית (השתברות אטמוספירית) (אנ'), השמש והקשת שלה עשויות להיראות כאשר השמש מתחת לאופק. קלאומדס מונצח באמצעות המכתש "קלאומדס" (אנ') בחלק הצפון-מזרחי של הירח הנראה לעין. קלאומדס, באתר MacTutor (באנגלית) מנחם שטרן - Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Jerusalem, 1980, Vol. II, CI. Cleomedes, pp. 157-158
אשכבה (תפילה)

אשכבה (גם 'השכבה') היא תפילה הנאמרת על ידי יהודים מבני עדות המזרח ביום השנה לפטירה, לעילוי נשמת הנפטר. ישנם שני נוסחים עיקרים, נוסח אחד ארוך, ונוסח נוסף קצר יותר. יש שכתבו שהנוסח הארוך נאמר על נפטר תלמיד חכם. ישנם שינויים מועטים בין הנוסחים הנפוצים בסידורי התפילה השונים. מקור התפילה ונוסחיה השונים אינו ידוע בוודאות. אך הם מוזכרים כבר בסידורים החל משנת 1500 לערך.[דרוש מקור] מקור המילה 'השכבה' מופיע כמה פעמים במקרא בעניין פטירה, כך למשל בדברי יעקב שביקש שאחר פטירתו יקחהו לקבורה בארץ ישראל: ”וְשָׁכַבְתִּי עִם אֲבֹתַי” (ספר בראשית, פרק מ"ז, פסוק ל'), וכן בספר ישעיה ”יָבוֹא שָׁלוֹם יָנוּחוּ עַל מִשְׁכְּבוֹתָם הֹלֵךְ נְכֹחוֹ” (ספר ישעיה, פרק נ"ז, פסוק ב'). בארמית, הביטוי מוזכר כ'אשכבה'. כך בתלמוד מוזכר יום פטירת רבי יהודה הנשיא כ'יומי דאשכבתיה דרבי' (=יום פטירת רבי). תפילת האשכבה נאמרת בדרך כלל על ידי השליח ציבור או הרב, לאחר לווית הנפטר או הנפטרת, או במהלך ימי השבעה, והעלייה לקבר. כמו כן נאמרת התפילה ביום האזכרה, בימים בהם קוראים בתורה, כגון בשבת ובמועדים או בימי שני וחמישי, לאחר עלייה לתורה של קרובי הנפטר. בחלק מהקהילות היא נאמרת לאחר קריאת ההפטרה או מיד לאחר הכנסת ספר התורה חזרה לארון הקודש. יש אומרים את התפילה גם במהלך סעודת מצווה ביום השנה. מנהג יהודי כורדיסטן לומר את התפילה כל יום במשך השנה לפטירה, ביום ובערב. וכן נוהגים לאומרה לאחר ברכת המזון. בדומה לתפילת 'אל מלא רחמים' הנהוגה בקרב בני אשכנז, אף תפילה זו עניינה בקשה על נשמת הנפטר, שימצא מנוח לנפשו בגן עדן, ושתהא כפרה על פשעים ועוונות שאולי חטא בעודו בחיים, ויזכה להגיע לחיי העולם הבא. רבי חיים ויטל בספרו שער המצוות, כתב בשם האר"י כי ראוי להימנע מהנוסח ”מְנוּחָה נְכוֹנָה. בִּישִׁיבָה עֶלְיוֹנָה. בְּמַעֲלַת קְדוֹשִׁים וּטְהוֹרִים וכו'”, מאחר שהדבר יכול לגרום רעה למת: ענין ההשכבות שאומרים על נפשות הנפטרים כמנהג שלוחי צבור קהילות ספרד מנוחה נכונה כו' הי' מורי זלה"ה מלעיג עליהם מאד והיה אומר שלא היו מעלין אבל לפעמים היו מורידין אם אין נפש המת ההוא ראוי לכך. — ספר שער המצוות, סוף פרשת ויחי. בשו"ת רב פעלים, כתב שכוונת האר"י להימנע מאמירות אלו הוא מחמת שיכול לבוא לידי קטרוג על המת. וכך כתב בספרו ”וכוונתו הוא בשביל שמגדילים בבקשה זו את נפש המת על מקומות המעלות עליונים ונכונים ואם אין נפש המת ההוא ראוי לכך גורמים לו ירידה ממעלתו כי הוא ניזוק ומפסיד בזה מצד קטרוג המקטרגים יען כי אז המקטרגים פותחים פיהם לקטרג עליו ולהזכיר עוונותיו וחסרונותיו” (שו"ת רב פעלים חלק ד, אורח חיים, סימן לה). למרות דברי האר"י, כתב הרב פעלים שהמנהג לא השתנה: ”שכל אחד מחזיק את נפש קרובו שראויה לרחמנותא זו אשר יבקשו עליה בנוסח ההשכבה ואין משנין הנוסח בזה מקטון ועד גדול כעם ככהן”. כאמור, ישנם כמה נוסחאות לטקס. נהוג לומר את הנוסח הארוך לתלמיד חכם, ואילו הנוסח הקצר לשאר האנשים. כמו כן ישנו נוסח אחד לאנשים ונוסח שונה לנשים. הנוסח לנשים כולל פתיחה מפסוקים המדברים בשבח האישה, כדוגמת הפסוקים במשלי ”אֵשֶׁת חַיִל מִי יִמְצָא, וְרָחֹק מִפְּנִינִים מִכְרָהּ: שֶׁקֶר הַחֵן וְהֶבֶל הַיֹּפִי, אִשָּׁה יִרְאַת ה' הִיא תִתְהַלָּל: תְּנוּ לָהּ מִפְּרִי יָדֶיהָ, וִיהַלְלוּהָ בַשְּׁעָרִים מַעֲשֶׂיהָ:” אשכבה (תפילה), באתר ויקיטקסט הפיוט תפילת אשכבה, באתר הפיוט והתפילה טקס אשכבה, אתר החברה קדישא. שו"ת רב פעלים חלק ד או"ח סימן לה. אמנם ראו בכף החיים על שולחן ערוך אורח חיים, רכ״ד מג, שכתב שיש להימנע מהנוסח הזה.
להק המודיעין

להק המודיעין (בראשי תיבות: למד"ן) הוא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי. הלהק מגבש ויוצר את תמונת המודיעין למשימות חיל האוויר, ומשתתף ביצירת תמונת המודיעין הכוללת, כחלק מקהילת המודיעין. ראש הלהק הוא קצין בדרגת תת-אלוף, והוא מכונה רלמד"ן. עד ל־2024 ראש הלהק היה איש צוות אוויר, ומאז הוא קצין מודיעין. במהלך מלחמת העצמאות פעל מודיעין האוויר כאגף עצמאי במטה החיל, בסוף 1949 הוכפף כמחלקה לאגף אוויר וב־1952 כענף במחלקת אוויר (אוויר 4). הלהק הוקם בראשית שנות ה־70 במסגרת ארגון מחדש שהנהיג מפקד חיל האוויר, האלוף בני פלד, כגלגול של מחלקת המודיעין (מחמ"ן אוויר), שבראשה עמד קצין בדרגת אלוף-משנה. הלהק כולל מספר יחידות לאיסוף ומחקר מודיעין אודות נושאים שונים הקשורים ללוחמה אווירית בזירת המזרח התיכון ועל־פי צי"ח שהוגדר. מחלקות הלהק הן: מחלקת מחקר: עוסקת במידע על איומים ואמצעים: כלי טיס, טילי אוויר-אוויר, טילי אוויר-קרקע, מערכות נ"מ וטילי קרקע-אוויר (טק"א), טילי קרקע-קרקע (טק"ק), שדות תעופה, מערכות ל"א ועוד. מחלקת מודיעין למשימות (מל"ם): אוספת מידע למשימות חיל האוויר - יעדים לתקיפה, מידע למבצעים מיוחדים ומידע לסיוע לכוחות הקרקע. מחלקת הפעלה: עוסקת בהוצאה לפועל של משימות איסוף מודיעין. אחת מיחידות הלהק היא יחידת שט"ל האחראית למודיעין החזותי (ויזינט) בחיל האוויר. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. המודיעין האווירי הרוסי מגביהים עוף: חיל האוויר - אתגרים ומשימות, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2011, פרק ד - עמוס ידלין, "כוח אווירי ומודיעין - לקחי העבר ואתגרי העתיד", עמ' 50-40 מלאכת מחשבת - 60 שנות מודיעין ישראלי, בעריכת עמוס גלבוע ואפרים לפיד, המרכז למורשת המודיעין והוצאת ידיעות אחרונות, 2008, איתי ברון, "אוויר פסגות - המודיעין האווירי בצה"ל", עמ' 196–203 יוסי מלמן, ‏שומרי שמיים : הצצה נדירה לאחת היחידות המסווגות ביותר של חיל האוויר, באתר מעריב אונליין, 24 ביוני 2017 אהרון לפידות, עמוק בבור, גבוה בשמיים, באתר ישראל היום, 18 באפריל 2014 שלמה ברום, ‏מודיעין חיל האוויר במלחמת לבנון הראשונה, מבט מל"מ 92, ספטמבר 2022, עמ' 20 רוני גנאור | צילום: נינה קלמס, ‏לראשונה: קצין מודיעין בראשות למד"ן, באתר חיל האוויר הישראלי, 4 באוגוסט 2024 יוסי מלמן, ‏שומרי שמיים : הצצה נדירה לאחת היחידות המסווגות ביותר של חיל האוויר, באתר מעריב אונליין, 24 ביוני 2017 אז התחילה סופה, אתר חיל האוויר, אפריל 2019 חילופי פיקוד, באתר חיל האוויר רוני גנאור | צילום: נינה קלמס, ‏לראשונה: קצין מודיעין בראשות למד"ן, באתר חיל האוויר הישראלי, 4 באוגוסט 2024
אאודי 100 קופה S

אאודי 100 קופה S (בגרמנית: Audi 100 Coupé S) היא מכונית ספורט בתצורת קופה מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית אאודי אשר יוצרה בין השנים 1969–1976. סך הכול יוצרו 30,687 יחידות. , 2 דלתות 5 מושבים תאוצת דגם "אאודי 100 קופה S" בין 0-100 קמ"ש היא 10.0 שניות מתלים: קדמי - עצמאי, סליל קפיצי, אחורי: סרן חי, מוט פיתול היגוי: "rack and pinion" "100 Coupe S" "100 GL" "100 C1 Coupé" "אאודי 100 קופה S" "אאודי 100 קופה S" "אאודי 100 קופה S" "אאודי 100 קופה S" דגם "100 C1" "אאודי 100 קופה S" דגם "100 C1" מדיה וקבצים בנושא אאודי 100 קופה S בוויקישיתוף אאודי 100 קופה S, סרטון באתר יוטיוב "אאודי 100 קופה S" autoevolution.com/cars/audi-100-coupe-s "אאודי 100 קופה S" - לא נמכרה בארצות הברית hemmings.com/magazine/hmn/2015/05/1969--76-Audi-100-Coupe-S "אאודי 100 קופה S" auto-motor-und-sport.de/fahrbericht/audi-100-coupe-s "אאודי 100 קופה S" - מפרט טכני classicandperformancecar.com/audi/100/3102/1970-1976-audi-100-coupe-s "אאודי 100 קופה S" bloomberg.com/news/articles