laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יחסי אזרבייג'ן–אינדונזיה

יחסי אזרבייג'ן–אינדונזיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה של אזרבייג'ן לבין רפובליקת אינדונזיה. לאחר פירוק ברית המועצות, אינדונזיה הכירה מיד באזרבייג'ן ב-28 בדצמבר 1991. כמעט שנה לאחר מכן, ב-24 בספטמבר 1992, המדינות כוננו את היחסים הדיפלומטיים ביניהן. השגרירות האזרבייג'נית באינדונזיה הוקמה ב-12 בפברואר 2006. ב-2 בדצמבר 2010, נפתחה השגרירות האינדונזית באזרבייג'ן. בשנת 2016, היקף הסחר בין אזרבייג'ן לאינדונזיה הסתכם ב-501.1 מיליון דולר אמריקאי כאשר אינדונזיה ייצאה סחורה בשווי 54.1 מיליון דולר אמריקאי ואזרבייג'ן ייצאה סחורה בשווי 447 מיליון דולר אמריקאי.[דרושה הבהרה] אזרבייג'ן מייצאת לאינדונזיה לרוב נפט גולמי ואינדונזיה מייצאת לאזרבייג'ן שמן דקלים, חמאת קקאו, בטריות חשמליות, בגדים לגברים, ערכות קפה ותה ועוד. אזרבייג'ן מיוצגת באינדונזיה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בג'קרטה, בירת אינדונזיה. אינדונזיה מיוצגת באזרבייג'ן על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בבאקו, בירת אזרבייג'ן. מדיה וקבצים בנושא יחסי אזרבייג'ן–אינדונזיה בוויקישיתוף יחסי אזרבייג'ן-אינדונזיה, באתר משרד החוץ האזרבייג'ני Products that Indonesia imports from Azerbaijan (2016), The Observatory of Economic Complexity (באנגלית) (ארכיון) Products that Indonesia exports to Azerbaijan (2016), The Observatory of Economic Complexity (באנגלית) (ארכיון) "Embassy of the Republic of Azerbaijan to the Republic of Indonesia - Embassy WorldWide". Embassy WorldWide (באנגלית בריטית). נבדק ב-2018-05-31. מידע נוסף על השגרירות
הנה הנה

הנה הנה הוא פזמון שנכתב על ידי אהוד מנור, הולחן על ידי מתי כספי ובוצע על ידו. השיר נכלל באלבום הסולו השני של כספי ("אלבום הפעמון"), שיצא לאור בשנת 1976. בהקלטת השיר שנכנסה לאלבום נשמע בתחילת השיר דו-שיח בין טכנאי ההקלטות לכספי. להקת הכל עובר חביבי ביצעה אף היא גרסה לשיר שנכללה בתקליט "שירים שמחוץ להצגה" שיצא לאור בשנת 1977. השיר נכתב בשנת 1975 בהזמנת גלי צה"ל, לאחר שמנור וכספי זכו בתואר פזמונאי ומלחין השנה. באותן שנים הרבו מנור וכספי לעבוד יחד, מנור בכתיבה וכספי בהלחנה. הלחן נכתב לפני המילים של השיר. לימים סיפר מתי כספי כיצד בא אל אהוד מנור עם המנגינה ועם התחלה ראשונית של מילות השיר, העוקבות אחר המהלך המלודי של הלחן: ...באתי לאהוד ואמרתי לו ״זו המנגינה, אבל אני יודע שזה צריך להתחיל ב-'הנה הנה הנה, מנגינה שמתחילה נמוך', ואחר כך 'הנה היא עולה עולה' (בהתאם ללחן).״ והוא השתמש בזה וכתב את כל המילים למנגינה הזו. — אינטרמצו עם אריק: מתי כספי בספרו "אין לי ארץ אחרת" סיפר מנור על יצירת השיר: "כתבנו את השיר יחד, מילים ומנגינה בחדר אחד... ההתעניינות שלי באקורדים מסוימים שמתי השמיע בגיטרה הכתיבה בעצם את נושא השיר: היחסים שבין השיר למחבריו". בשיר נעשה שימוש בטכניקת ציור מילים. אקורדי השיר "הנה הנה" באתר Tab4u מילות השיר באתר שירונט מתי כספי מסביר, משוחח על השיר ומבצע אותו בתוכנית אינטרמצו עם אריק של הטלוויזיה החינוכית, סרטון באתר יוטיוב מתי כספי - האלבום השני (הפעמון) (1976 NMC) באתר האינטרנט הרשמי של מתי כספי הובא אצל ציפי פליישר, מתי כספי - הקסם והחידה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2013, עמוד 22 כך למשל, התיבה "אבל רוצה לגדול ללה במול", מלווית באקורד לה במול, וכמו כן, "והנה היא עולה עולה" מעפילה לתווים גבוהים בהדרגה.
יחסי אזרבייג'ן–נאורו

יחסי אזרבייג'ן–נאורו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של אזרבייג'ן לבין רפובליקת נאורו. היחסים בין שתי המדינות כוננו ב-11 בנובמבר 2004 באו"ם. החתימה על הסכם כינון היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות התקיים בארצות הברית בשולי עצרת האו"ם במעמד דרגים זוטרים משתי המדינות (שליחים לאו"ם). באותו היום כוננו יחסים דיפלומטיים של אזרבייג'ן עם גינאה המשוונית. מדיה וקבצים בנושא יחסי אזרבייג'ן–נאורו בוויקישיתוף Азербайджан имеет дипломатические отношения с 158 государствами мира, ИА REGNUM (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יחסי חוץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תנופה בקהילה

תנופה בקהילה היא עמותה המשפצת בתים של מעוטי יכולת בישראל במטרה להחזיר את הכבוד לביתם. העמותה, שמפעילה אנשי מקצוע בתחומי השיפוצים, נרשמה באופן רשמי בשנת 2014, אך החלה בפעילותה באמצע שנות ה-90. כ-400 משפחות בשנה נהנות מפעילות העמותה, בהן אימהות חד-הוריות, ניצולי השואה, קשישים, נפגעי טרור, חיילים בודדים, עולים חדשים ומשפחות במצוקה. נכון ליוני 2018, מאז החלה בפעילותה, העמותה שיפצה בתים של למעלה מ-5,000 משפחות. בראש העמותה עומד גבי נחמני, משפץ מירושלים שהחל לשפץ בהתנדבות את בתיהם של משפחות מעוטות יכולת בעיר, ובהדרגה החל לשתף פעולה עם עיריית ירושלים שהחלה להפנות אליו בקשות לסיוע למשקי בית נזקקים. עם השנים הפכו השיפוצים למאורגנים תחת מסגרת העמותה, ופעילותה של תנופה בקהילה התרחבה ל-14 ערים. מחלקות הרווחה בעיריות הללו מאתרות עבור העמותה את מעוטי היכולת הזקוקים לסיוע. שיפוצי הבתים שמבצעת העמותה מתמקדים במקרים של תפקודו התקין והבטוח של הבית, כמו מקלחת או שירותים שאינם פעילים, ולפעמים מטפלת העמותה גם במפגעי בטיחות המסכנים את יושבי הבית כמו חוסר בהארכה בארון חשמל. מעבר לכך, מטרת פעילותה של העמותה היא לא רק לשפר את איכות מגוריהם של המשפחה, אלא לנסות ליצור שינוי רחב יותר בחייהם, ולכן צוות עובדים סוציאליים מלווה את המשפחות ומספק סיוע במקרים של אבטלה ממושכת, אלימות במשפחה, התמודדות עם התמכרויות וכדומה. העמותה אינה מקבלת סיוע ממשלתי, והכנסתה של העמותה מושתתת על תרומות. העמותה מציגה לציבור את הדוחות הכספיים שלה באתר האינטרנט שלה. אתר האינטרנט הרשמי של תנופה בקהילה תנופה בקהילה, ברשת החברתית פייסבוק תנופה בקהילה, סרטונים בערוץ היוטיוב אלינור צוקרמן, ‏משפצים מכל הלב: "מגיע להם", באתר ‏מאקו‏, 1 ביוני 2018 "תנופה" בקיריה, באתר "אנג'לס", 29 בנובמבר 2017 תנופה בקהילה, באתר "גיידסטאר ישראל" תנופה בקהילה (ע"ר), באתר "ישראל תורמת" https://www.mako.co.il/news-channel2/Channel-2-Newscast-q2_2018/Article-a74f7f26bb7b361004.htm אלינור צוקרמן, ‏משפצים מכל הלב: "מגיע להם", באתר ‏מאקו‏, 1 ביוני 2018 אלינור צוקרמן, ‏פרוייקט שיפוץ הדירות הייחודי, באתר ‏מאקו‏, 31 במאי 2018 Financial Reports(הקישור אינו פעיל) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תנופה בקהילה".
אימאן אל-נאפג'אן

אימאן אל-נאפג'אן (בערבית: إيمان آلنفجان) היא בלוגרית סעודית ופעילה למען זכויות נשים. אל-נאפג'אן נולדה בערב הסעודית, אך כבתו של קצין צבא סעודי, בילתה את מרבית ילדותה בקנזס שבארצות הברית בשל עבודתו. היא סיימה תואר ראשון באנגלית באוניברסיטת המלך סעוד בערב הסעודית, ועבדה בתור מורה בבית ספר ואחר כך כעוזרת הוראה באוניברסיטה. היא נישאה, ונולדו לה שלושה ילדים. היא השלימה תואר שני בהוראת אנגלית כשפה זרה באוניברסיטת בירמינגהם בבריטניה, ואז לימדה אנגלית ללימודי קדם-רפואה באוניברסיטה. מאז החלה לעבוד לקראת דוקטורט בבלשנות. בפברואר 2008 החלה לכתוב בלוג בשם "Saudiwoman", על סוגיות ונושאים חברתיים ותרבותיים בערב הסעודית, עם דגש על נשים. ב-17 ביוני 2011 היא נהגה ברכב בריאד כחלק מקמפיין מחאה של נשים, חלק מתנועת מחאה רחבה יותר שקמה במהלך 2011, במסגרת האביב הערבי. היא החלה לפרסם מאמרים במדיה המערבית על הקמפיין לאפשר לנשים לנהוג. בספטמבר 2016, אל-נאפג'אן הייתה בין החותמות על עצומה לביטול מערכת האפוטרופסות הגברית הנהוגה בסעודיה, שבמסגרתה כל ההחלטות לגבי חייה של אישה נקבעות על ידי גבר שמונה לכך - אביה, בעלה או בנה בדרך כלל. ב-15 במאי 2018 החלו כוחות הביטחון בשורת פשיטות על פעילות זכויות נשים, ובמשך שלושה ימים עצרו לפחות 9 נשים וכן שני גברים שתרמו לתנועה. בין הפעילות שנעצרו הייתה גם אל-נאפג'אן, יחד עם לוג'יין אל-הד'לול, עזיזה אל-יוסף, עאישה אל-מאנה, ומדהה אל-עג'רוש. Human Rights Watch מפרש את מטרת המעצרים כאמצעי הפחדה "נגד כל מי שמביע ספקנות לגבי האג'נדה של נסיך הכתר בנושא זכויות". הממשלה השיקה יחד עם המעצרים ההמוניים קמפיין מדיה בו קראו לפעילות "בוגדות", ושר הפנים הסעודי הצהיר שהן תחת חקירה על "מגעים עם גורמים זרים" וניסיונות לגייס פקידי ממשל במטרה להסב נזק לממלכה. העיתון הסעודי "עוכאז", עיתון פרו-ממשלתי, דיווח שעונש המוות עומד על הפרק עבור הנשים. עיתון סעודי אחר פרסם שאם יעמדו למשפט, הן צפויות לעונש של 20 שנים בכלא על פעילותן. מדיה וקבצים בנושא אימאן אל-נאפג'אן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אימאן אל-נאפג'אן אימאן אל-נאפג'אן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הבלוג Saudiwoman Eman Al Nafjan, Cyberdissidents.org "Eman Al Nafjan". the Guardian (באנגלית). Female activists detained ahead of Saudi driving ban reversal, 20th May, The National Saudi Arabia arrests female activists weeks before lifting of driving ban, By Sarah El Sirgany and Hilary Clarke, May 21, 2018, CNN "Saudi Arabia: Women's Rights Advocates Arrested — Jumping Ahead of Crown Prince's Reforms Risks Jail Time". Human Rights Watch. 2018-05-18. ארכיון מ-2018-05-19. Detained Saudi women rights activists could face death penalty, warns pro-government newspaper, The New Arab, 21 May, 2018 Loveday Morris, The High Price of Feminism in the New Saudi Arabia, The Washington Post, ‏May 20, 2018
המזימה של הטבע

"המזימה של הטבע" (1989) הוא שמו של ציור מאת האמנית הישראלית דגנית ברסט. משטח הציור של העבודה "המזימה של הטבע" מלא בכתמים עגולים דמויי גלגל שיניים, שנוצרו בטכניקה של התזת צבע בעזרת שבלונות. כתמים דומים הופיעו ביצירות אחרות של ברסט אולם כאן אין הם יוצרים דימוי פיגורטיבי. גלגלי השיניים הולכים וקטנים לקראת שולי בד הציור. במרכז הבד מופיעה פעמיים הכתובת "המזימה של הטבע", כשהיא מוסוות בין הגלגלים השונים. כל אחת מן הכתובות מופיעה בגודל אחר. הגדולה מביניהן מצוירת כאופן קעור, ואילו הקטנה מצוירת באופן ישר. בראיון משנת יצירת העבודה תיארה ברסט את כותרתה כמושפעת מן הדיון על פרדוקס איינשטיין-פודולסקי-רוזן ובייחוד מ-"עקרון המקומיות": 'המזימה של הטבע' זה ביטוי שמצאתי במאמר על תורת הקוואנטים [...]. כותב המאמר מתאר את אחד הניסויים [...] בו התוצאות לא תואמות את מה שאנו יודעים על הפיסיקה ועל הלוגיקה. בניסוי מקפיצים שני חלקיקים תאומים לשני צדדים, והאחד, בבדיקה בצד אחד, מחקה את התנהגות השני בצד האחר, למרות שהמרחק ביניהם יכול להגיע לשנות אור. תוצאות הניסוי נוגדות את מה שנקרא בפיסיקה 'עקרון הלוקליות', האומר שניסוי הנערך במקום אחד אינו יכול להשפיע מיידית על תוצאותיו של ניסוי הנערך במקום מרוחק, משום שאין אפשרות להעביר מסרים במהירות הגבוהה ממהירות האור. כותב המאמר מכנה את התוצאה הפרדוקסלית כ'מזימה של הטבע'. זהו סוג של ביטוי, שהמדע משתמש בו כדי לתאר תופעה לא מובנת. רועי רוזן (1996) הציע לראות בציור דימוי של חלל מקומר המבטא הן את הכלת הטבע על ידי המדע, והן את המבט של המתבונן (הסובייקט), הצופה בחלל ה"מדעי" כאילו היה דיורמה או פנורמה. על פי ברסט ”הניסיון להבין את העולם התצפיתי, יש בו פרדוקס בסיסי... איך הוא (האמן) בכלל יכול לדעת מה נמצא שם... נכון יותר להגיד שהאדם העומד מול הנוף, ממציא אותו לעצמו מחדש”. בראיון מאוחר הוסיפה ברסט כי ”כשאני אומרת מזימה, זה מכניס אלמנט מיסטי, לא רציונלי, אפילו חתרני. יש מתח בין הרציונלי ללא רציונלי, וזה תמיד קשור להתבוננות בעולם.” הציור הוצג לראשונה בתערוכת-היחיד של ברסט "חקירות לוך נס", שהתקיימה במוזיאון ישראל בשנת 1989. בשנת 1994 נתרם לאוסף המוזיאון על ידי ארטורו שוורץ. במהלך השנים הציור הוצג בתערוכות "השגבה ממוכנת" (1999) בגלריה האוניברסיטאית באוניברסיטת תל אביב, בתערוכה "אהבה ממבט ראשון, אמנות ישראלית מאוסף ורה, סילוויה וארטורו שוורץ" (2001) במוזיאון ישראל, בתערוכת היחיד הרטרוספקטיבית של ברסט במוזיאון תל אביב לאמנות, שנקראה - בעקבות ציור זה - "המזימה של הטבע, עבודות, 2013–1973" (2013). לציור זה כמה גרסאות מוקדמות. קדם לו ציור הכנה בשם זהה (1988), העשוי בטכניקה של צבעי מים על נייר בגובה של 76 ס"מ וברוחב של 100 ס"מ. עבודה אחרת, אף היא על נייר, עושה שימוש במסקינטייפ כרקע לטקסט. גרסה זו הוצגה בשנת 2011 בתערוכת היחיד של ברסט "ציורים משנות השמונים". תמיר, טלי, "החותר והביקולור, מפגש עם דגנית ברסט", סטודיו מס' 6, דצמבר 1989, עמ' 11. ראו: רוזן, רועי, "מוטציה, מים, מין, מקום: ארבעה פרקים על דגנית ברסט", סטודיו מס' 70, מרץ-אפריל 1996, עמ' 42-41 תמיר, טלי, "החותר והביקולור, מפגש עם דגנית ברסט", סטודיו מס' 6, דצמבר 1989, עמ' 11. לוזיה, דבי, "דיוקן האמן כאישה עם קונספט: דגנית ברסט וההצלחה", גלובס, 16 באפריל 2016 לתצלום העבודה ראו: טלמור, דניאלה (אוצרת), דגנית ברסט: ארבעה פרקים על מים, מוזיאון חיפה לאמנות, חיפה, 2004, עמ' 23
סיף (מיתולוגיה)

סיף (בנורדית עתיקה: Sif) היא אלה מן המיתולוגיה הנורדית הקשורה לאדמה. סיף מופיעה באדה הפואטית, שנאספה במאה ה-13 ממקורות מסורתיים קודמים, ובאדה הפרוזאית אשר נכתבה במאה ה-13 על ידי סנורי סטורלוסון. באדה הפואטית ובאדה הפרוזאית, סיף היא אשתו של אל הרעם ת'ור והיא ידועה בשערה הזהוב. באדה הפרוזאית, היא נקראת "אמה של ת'רוד" ו"אמה של אולר". האדה הפרוזאית מספרת כי פעם לוקי גזז את כל שיערה של סיף, וכי ת'ור איים כי ישבור כל עצם בגופו של לוקי כתגמול. לוקי הבטיח כי יחזיר לסיף את שיערה; הוא פנה אל הגמדים אומני המתכות ותימרן אותם כדי שיכינו עבור האלים מספר מתנות, ביניהן שיער זהב מופלא. שני צוותי הגמדים הכינו שש מתנות עבור אלי אסגרד; סיף לקחה את שיער הזהב המופלא, ת'ור קיבל את הפטיש מיולניר, אודין קיבל את החנית גונגניר, ועוד. החוקר יעקוב גרים הציע כי שיערה של סיף עשוי לייצג שדות של חיטה זהובה, וכי ייתכן והיא קשורה עם פוריות, משפחה ונישואין. ב"שירת הרברד" (אנ'), אודין, באחת מתחפושותיו, פוגש את ת'ור במפרץ. השניים מתחרים בהטחת עלבונות. בין העלבונות הרבים, אודין טוען שיש לסיף מאהב בבית (בית 48). בתגובה, ת'ור אומר שאודין מדבר בחוסר אכפתיות על דבר שנתפס בעיניו כנורא מכל. בבתים 53–54 של הפואמה "מְדָנֵי לוקי" (אנ'), לוקי מטיח עלבונות באלים האחרים. סיף מוזגת לו תמד בגביע קריסטל וטוענת כי אינו יכול להעליב אותה או לפגוע בה. בתגובה, לוקי טוען שהוא וסיף נאהבים: אכן, יחידה את לבעלך נאמנת נזהרת שלא להפר אמונים. אבל פעם אחת מזרועות בעלך מיהרת אל מיטת מאהב, ולוקי הוא שמו של בר המזל. באדה הפרוזאית, סיף מוזכרת בפרק 31 של "התרמית על גילפי" וב"שפת השירה" כאורחת במשתה של אגיר. מדיה וקבצים בנושא סיף בוויקישיתוף סיף, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית) Byock, Jesse (Trans.) (2006). The Prose Edda. Penguin Classics. ISBN 0-14-044755-5, p. 6. Faulkes, Anthony (Trans.) (1995). Edda. Everyman. ISBN 0-460-87616-3, pp. 96-97. Grimm, Jacob (1888). Teutonic Mythology. Translated from the Fourth Edition with Notes and Appendix by James Stallybrass. Volume IV. London: George Bell and Sons, pp. 309-311. אריה סתיו (תרגום, עריכה ומבואות), שירת הצפון, מבחר האדה האיסלנדית, תל אביב 2009, עמ' 254. אריה סתיו (תרגום, עריכה ומבואות), שירת הצפון, מבחר האדה האיסלנדית, תל אביב 2009, עמ' 280.
איחוי

האם התכוונתם ל... מחשוב: איחוי (מחשוב) – תהליך המפחית את כמות הקיטוע במחשב. תהליך זה מוכר גם בשמו האנגלי: דה-פרגמנטציה. רפואה: איחוי עצמות (אנ') שבר (רפואה) – בערך זה מופיע הסבר אודות איחוי שברי עצמות בגוף האדם, וכיצד הוא מתבצע. איחוי רקמות (אנ') אחר: איחוי קליעה – שיטה לחיבור של גדילים או חבלים מפותלים לכבלים או חבלים שזורים, ללא שימוש בקשירה. איחוי תפירה – תיקון גרביים, הטלאה, אחוי קרע,
דיפלומט (פירושונים)

האם התכוונתם ל... דיפלומט – שם כולל לכל אחד מהנציגים הרשמיים של מדינה, או ארגון בינלאומי (כגון האו"ם, האיחוד האירופי או האיחוד האפריקאי) שנשלח למדינה אחרת על מנת לנהל באופן רציף יחסים בינלאומיים בין שתי המדינות (או בין הארגון למדינה) דיפלומט אחזקות – חברה ישראלית לייבוא והפצה של מוצרי מזון ומוצרי פארם דיפלומט מפיצים – חברה בת בבעלות מלאה של דיפלומט אחזקות לייבוא והפצה של מוצרי מזון ומוצרי פארם קרם דיפלומט – קינוח מהמטבח השווייצרי כלי רכב אדלר דיפלומט – מכונית סלון מתוצרת יצרנית האופנועים והמכוניות הגרמנית אדלר ("Adler (cars and motorcycle)" (אנ')) אשר יוצרה בין השנים 1934–1940 אופל דיפלומט – מכונית סלון מתוצרת יצרן הרכב הגרמני אופל (בגרמנית: Opel Automobile GmbH), חברת בת של קונצרן הרכב ג'נרל מוטורס, אשר יוצר בין השנים 1964–1977 דה סוטו דיפלומט – מכונית סלון שיוצרה על ידי חטיבת "דה סוטו" בחברת קרייזלר האמריקאית, אשר יועדה לשוקי יצוא מחוץ לארצות הברית למעט קנדה, בין השנים 1946–1962
משפחה וצרות אחרות

משפחה וצרות אחרות (באנגלית: Mount Pleasant; מאונט פלזנט) היא סדרת דרמה קומית בריטית ששודרה בערוץ Sky 1 החל מ-24 באוגוסט 2011. ב-2012 הועברה הסדרה לערוץ Sky Living, וב-2015 הוחזרה לערוץ Sky 1. פרק הסיום של הסדרה היה פרק ספיישל של 90 דקות ששודר ב-30 ביוני 2017. מקום ההתרחשות של הסדרה הוא מנצ'סטר והיא עוקבת אחר חיי היום-יום של הדמות הראשית ליסה וכן בעלה, אביה, השכנים וחבריה לעבודה. כל פרק באורך שעה מתרחש במקומות אחדים בהם הבית והרחוב שם ליסה גרה, מקום עבודתה, הפאב המקומי (The Dog and Dart) ועוד. סאלי לינדזי – ליסה ג'ונסון דניאל ראיין – דן ג'ונסון בובי בול – בארי האריס פולין קולינס – סו האריס (עונות 1–2) פולה וילקוקס – פולין ג'ונסון אדריאן באוור – גרג פורטר אנג'לה גריפין – שלי פורטר (עונות 1–2) ניל פיצמוריס – פרגוס סמיית' איינסלי הווארד – דניז ברדוול סו וינסנט – מרגרט האריס ג'יל האפפני – אמה טד רובינס – טרי האריס קריס סליטר – לויד (עונה 1) שאן ריבס – ביאנקה (עונות 1–4) ליזה טרבוק – קייט (עונות 1–2) אוון מקדונל – ג'ק (עונות 1–2) דיאן מורגן – טליה (עונות 1–2) אלכסנדר קירק – ג'ים (עונות 1–2) קלייר גוס – קים (עונה 2) רובסון גרין – כריס (עונה 2) דייוויד בראדלי – צ'ארלי ג'ונסון (עונות 2–4) ג'ורג' סמפסון – גארי (עונות 2–4) ג'יימס דרייפוס – רוג'ר ג'ונס (עונות 2–6) סופיה די מרטינו – אמבר (עונה 3) סמנתה וומאק – טניה פורטר (עונות 3–6) נייג'ל הרמן – בראדלי דוסון (עונות 3–6) ניקולה מילבנק – אלה דוסון (עונות 3–6) דניאל אינגס – רובי ג'ונסון (עונה 4) ניקולה יוז – ג'נה מילר (עונות 5–6) פטריק רובינסון – קמרון מילר (עונות 5–6) אלן תומאס – ננה מילר (עונות 5–6) אסאן נ'ג'י – פין מילר (עונות 5–6) ג'ורדן דאוס – אולי אוליבר (עונה 6) ג'ו ג'וינר – ג'ייני (עונה 6) אמילי מיי טאונסנד – אמילי (עונה 6) את הסדרה הפיקה חברת Tiger Aspect Productions עבור Sky1. הצילומים נערכו בהייל, טרפורד, צ'ורלטון, מנצ'סטר ובאולפני The Sharp Project בניוטון הית' שבמנצ'סטר. העונה הראשונה צולמה במהלך יוני 2011. העונה הראשונה של הסדרה יצאה ב-DVD ב-3 בספטמבר 2012. העונה השנייה הופצה ב-DVD ב-21 באוקטובר 2013. אתר האינטרנט הרשמי של משפחה וצרות אחרות (באנגלית) "משפחה וצרות אחרות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "משפחה וצרות אחרות", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "משפחה וצרות אחרות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הסדרה באתר British Comedy Guide "Production starts on new Sky comedy drama Mount Pleasant". British Comedy Guide. 2 במרץ 2011. נבדק ב-14 בספטמבר 2011. {{cite web}}: (עזרה) "Former Coronation Street stars all smiles during filming of new comedy Mount Pleasant | Trafford News". menmedia.co.uk. 2011-03-21. נבדק ב-2011-09-27. "Mount Pleasant - Series 1 [DVD]". Amazon.co.uk. נבדק ב-23 באוקטובר 2014. {{cite web}}: (עזרה) "Mount Pleasant - Season 2 [DVD]". Amazon.co.uk. נבדק ב-23 באוקטובר 2014. {{cite web}}: (עזרה)
פרח העכביש

פרח העכביש (או באשן קוצני, באנגלית: spiny spiderflower; שם מדעי: Cleome spinosa) הוא מין פרח מהסוג באשן הצומח בעונות הקיץ והאביב. הפרח לא עמיד בפני קור ולכן צומח רק בעונות החמות יותר. בשיא צמיחתו גובהו יכול להגיע עד כמטר והעובי שלו יכול להגיע עד כחצי מטר. הוא מואבק על ידי עטלפים. הפרח נפוץ בעיקר בארגנטינה, פרגוואי, אורוגוואי ודרום ברזיל. בארץ ישראל מצויים שלושה סוגים של באשנים, אך באשן קוצני אינו אחד מהם. פרח העכביש מתייחס לצמחים מסוג באשן (Cleome) ובנוסף מסוג Grevillea: ישנם 6 סוגים שונים של צמחי ה-Grevillea: פרח העכביש הלבן הידוע בשמו Grevillea albiflora. פרח העכביש האפור הידוע בשמו Grevillea buxifolia. פרח העכביש הירוק הידוע בשמו Grevillea mucronulata. פרח העכביש האדום הידוע בשמו Grevillea oleoides. פרח העכביש נוסף אשר גם הוא אדום ידוע בשמו Grevillea speciosa. פרח העכביש הורוד הידוע בשמו Grevillea sericea. מדיה וקבצים בנושא פרח העכביש בוויקישיתוף Lurdes sarmiento, פרח עכביש (קליאום), באתר Jardineria On, ‏20 ביולי 2018 פרח העכביש, באתר ITIS (באנגלית) פרח העכביש, באתר Tropicos (באנגלית) פרח העכביש, באתר GBIF (באנגלית) פרח העכביש, באתר The Plant List (באנגלית) פרח העכביש, באתר IPNI (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פרח העכביש".
הר שחורת

הר שחורת הוא חלק מרכס הרי אילת, ונמצא בין נחל שחורת לנחל רודד. הוא נקרא כך בשל הסלעים השחורים הנמצאים בחלקו התחתון ותוחמים את נחל שחורת העובר למרגלותיו. הר שחורת הוא גוש נטוי המופרד בכל עבריו בקווי שבירה. חציו מורכב בעיקר מסלעי גיר ימיים ואילו חציו השני עשוי סלעי יסוד. המדרון הצפוני של ההר יורד בשיפוע מתון יחסית אל נחל שחורת ואילו מדרונו הדרומי צונח אל נחל רודד. בבסיסו של ההר יש שכבות אבן חול צבעונית. נקודתו הגבוהה ביותר של ההר מתנשאת לגובה של כ-586 מטרים מעל פני הים. בחלקו הגבוה של ההר נמצאת נקודה לתצפית אזורית מקיפה שכוללת את הרי אדום, דרום הערבה, הרי אילת, מפרץ אילת והערים עקבה ואילת. בצפון נחסם הנוף על ידי קו הרכס של הר שלמה והר יהורם. ממזרח אפשר לראות את חלקה הדרומי של הערבה ואת הרי אדום. התצפית מזרחה מתחילה ממורדות ההר וממשיכה לאזור מרכז הערבה-שמחולק באזור זה למספר עמקים (מלחות). מעבר למלחת עברונה אפשר לראות את נמל התעופה הירדני בבירור, מדרום לנמל ומעליו נמצאת גבעת ג'בל בקר שהיא אחת מהפסגות הגבוהות בירדן. במורדות ההר, מדרום לשדה התעופה הירדני, נראית העיר עקבה שבתיה נבנו על גבי נחל ואדי אל-יתם התוחם את ג'בל בקר מדרומו. תצפית מהר שחורת שם הספר:"אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל",מחבר:זאב וילנאי אריאל אתר מסלולרי,שם המאמר:תצפית מהר שחורת, הוצאה לאור:8/2/2018. מחבר:יעקב דפני, שם הספר:"הרי אילת" שם הספר:"אנצקלופדיה מפה,כל היישובים וכל האתרים בישראל"
תחנת הרכבת אלרואי

תחנת הרכבת אלרואי הייתה תחנת רכבת ששירתה את מושב אלרואי (לימים הפך לשכונה בקריית טבעון). התחנה הוקמה ב-1936 ונסגרה ב-1952. בסמוך לתחנה נמצא מעיין אלרואי. מושב אלרואי הוקם ב-1935 והוא שכן על גבולות מסילת הברזל הח'יגאזית שהוקמה על ידי העות'מאנים ב-1905. ב-1936 נענתה הנהלת הרכבת המנדטורית לבקשת התושבים במושב להקים תחנת עצירה בסמוך למושב. התחנה שימשה גם את קיבוץ שער העמקים והיישוב קריית עמל הסמוכים לתחנה. התחנה נבנתה כצריף עץ פשוט ומאוחר יותר נבנה במקום בניין קטן אשר נבנה מלבני בניין. מבנה התחנה היה למעשה מחסה מפגעי מזג האוויר ותו לא, בדומה לתחנת אוטובוס של ימינו. ב-1943 יזמה הנהלת הרכבת הקמת מבנה מסודר לתחנה, אך עשור לאחר מכן ב-1952 חדלו הרכבות בקו הרכבת הזה לנסוע והתחנה ננטשה. ב-1997 יזמו תושבי שכונת אלרואי מיזם שבמסגרתו תשוקם ותשומר התחנה במסגרת חידוש "רכבת העמק". במסגרת עבודות השימור הוצבו במקום קרונות ישנים, אך כאלה שמיועדים למסילה ברוחב תקני ומעולם לא היו בשימוש ברכבות שעברו בתחנה. כמו כן הוחלט להציב מחדש את שלט לוחות הזמנים של הרכבת. באתר קיימת פינת הנצחה לסמל ניר כהנא, שנהרג בשנת 2005 בפיגוע במחסום קלנדיה. החיים שלנו תותים: טיול למעיין אלרואי ועץ התותים המתוקים, באתר וואלה, 20 במאי 2016 דודו דיין, טבע הדברים, לשמוע את שקשוק הקרונות: ביקור בתחנת אלרואי, באתר ynet, 9 במאי 2010 ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תחנת הרכבת כפר ויתקין

תחנת הרכבת כפר ויתקין הייתה תחנת רכבת על מסילת החוף ששירתה את תושבי כפר ויתקין ואזור עמק חפר. התחנה פעלה משנות ה-60 של המאה ה-20 ועד 1997, אז נסגרה בשל היעדר ביקוש. בכפר ויתקין פעלה תחנת רכבת משנות ה-60 של המאה ה-20 עד לשנת 1997, ונסגרה בטענה של העדר ביקוש מספק- העדר נוסעים. אך מאז סגירת התחנה ב-1997, חלפו שני עשורים והתגבר השימוש בתחבורה ציבורית ותושבי האזור החלו לפנות לרשויות על מנת להקים מחדש את תחנת הרכבת שתוכל לשמש חלק מיישובי עמק חפר. בשל הביקוש הגדול לתחנת הרכבת פנו התושבים (ואף חברת הכנסת תמר גוז'נסקי) בנובמבר 2000 לשר התחבורה. בפנייה נשאל האם קיים התיכנות להקמת תחנת רכבת בכפר ויתקין . בתגובה לפנייה אמר שר התחבורה, אמנון ליפקין-שחק כי תחנת רכבת באזור אינה בסדר העדיפויות של משרד התחבורה אך במקביל הוא הורה למנהל התכנון ברכבת ישראל לבחון ולקיים סקר ביקושים חדש על מנת לבחון האם אכן נחוץ להקים תחנת רכבת בכפר ויתקין. יותר מעשור לאחר מכן, בספטמבר 2016 פנתה הדר פרנקו גלאור למנכ"לית משרד התחבורה, קרן טרנר. בפנייה ביקשה פרנקו גלאור לחדש את פעילות הרכבת בכפר ויתקין. אך האחרונה לא קיבלה תשובה ישירה מטרנר ולבסוף ענה בשמה של טרנר מנהל אגף רכבות במשרד התחבורה, משה אמסלם. אמסלם כתב כי קיימות תוכניות פיתוח רבות במסגרתן יפתחו תחנות רכבת חדשות אך תחנת רכבת בכפר ויתקין לא ביניהן. עם זאת, משרד התחבורה מתכנן להקים מחדש את תחנת הרכבת אחיטוב במסגרת פרויקט המסילה המזרחית החדשה. אחת מהתוכניות להקמת תחנת רכבת באזור היא להקים אותה בסמוך לפארק תעשיות עמק חפר, המועצה האזורית עמק חפר מנסה לקדם את הקמת התחנה במערב פארק התעשייה. בנובמבר 2020 פורסם כי ראש המועצה האזורית עמק חפר, גלית שאול, בכירי המועצה האזורית ומנכ"ל רכבת ישראל, מיכה מייקסנר. שאול ומייקנסר דנו בנושא הקמת התחנה מחדש ואף הקמת תחנה נוספת באזור עמק חפר המזרחי על מנת שיוכל לשמש את תושבי זמר ויישובים צפוניים סמוכים. מבנה התחנה עדיין קיים אך אינו בשימוש מאז סגירת התחנה. התחנה היא ללא רציף והיא מכילה מבנה קטן בו יש שני חדרים. התחנה נמצאת כ-500 מטרים מדרום לגשר הרכבת שמעל לנחל אלכסנדר וכ-500 מטרים מצפון למפגש המסילה עם כביש 5720. הקמת תחנת רכבת בכפר ויתקין, באתר אתר הכנסת, ‏27 בנובמבר 2000 אופירה חסד, מנותקים: 40,000 תושבי ישובי עמק חפר דורשים תחנת רכבת, באתר נתניה און-ליין, ‏18 בדצמבר 2016 זליג אהרונוביץ, תחנת הרכבת בכפר ויתקין: נכון לעכשיו אין תוכניות להחזיר עטרה ליושנה, מתוך אתר כוכב רשת עיתונות מקומית 15 בנובמבר 2016 רותי ברמן, דרישה לפתוח מחדש את קו הרכבת בעמק חפר1, באתר חדשות חדרה, ‏18 בספטמבר 2016 שרון לוי, בקרוב בעמק? תחנת רכבת חדשה מקודמת בימים אלה בעמק חפר, ‏11 בנובמבר 2020