קתדרלה

קָתֶדְרָלָה (בלטינית: Cathedrālis,‏ Cathedrāle; מהמילה היוונית Καθέδρα, קָתֶדְרָה), היא כנסייה נוצרית המשמשת מושב לבישוף (הגמון) שהוא הרועה הרוחני של הקהילה הטריטוריאלית (דיוקסיה). הקתדרלה לרוב היא מבנה גדול ומפואר, שניצב רם ונישא, בדרך כלל בכיכר העיר. הבנאים והאמנים שבנו את הקתדרלות התייחסו למעשה ידם כאל יצירת "עיר האלוהים" שמורכבותה הגדולה מקפלת בתוכה משמעות תאולוגית עמוקה בנוגע לעולם שברא אלוהים. בתקופה הגותית שיקפו גם העיטורים האומנותיים שבה (פיסול, תבליטים וחלונות ויטראז') תפיסה תאולוגית מורכבת ושיטתית. הקתדרלה היוותה פעמים רבות את המרכז של חיי העיר, ופארה שיקף את יוקרת העיר בה היא נמצאה. המילה "קתדרלה" היא קיצור של "כנסייה קתדרלית" שנקראת כך על שם הקתדרה (בלטינית: כיסא, ביוונית עתיקה: מושב) – מושב הבישוף (הגמון), כומר בכיר הניצב בראש דיוקסיה (בישופות) נוצרית. בקתדרלה עצמה ישבו הבישוף והקנוניציה – מועצת הבישוף – שניהלו את ענייני הבישופות וכן רבים מענייניה האזרחיים של העיר או הרובע בשליטתם. בעיר יכולה להיות אך ורק קתדרלה אחת משום שעיר אינה יכולה להיות מחולקת בין שתי קהילות טריטוריאליות דיוקסיות ולפיכך אין יכול לכהן בה יותר מבישוף אחד. אם הבישוף עוזב את הקתדרלה ומעתיק את מושבו לכנסייה אחרת, מאבדת הקתדרלה את תוארה והכנסייה האחרת זוכה בו. צמוד לקתדרלות נפתחו בתי ספר קתדרליים שהכשירו אנשים בשבע האמנויות החופשיות (דקדוק, דיאלקטיקה, רטוריקה, לוגיקה, גאומטריה, מוזיקה, אסטרונומיה ואריתמטיקה) ואת החכמים שבהם – גם בפילוסופיה ותאולוגיה. במקומות רבים הייתה הקתדרלה חלק ממנזר וצמוד אלה היו מבני מנזר כגון קלויסטר בהם שהו נזירים שטיפלו בענייני הקתדרלה. בגלל חשיבותן קתדרלות רבות זכו למבנים מפוארים בעלי ייחוד ארכיטקטוני. עם זאת, המושג "קתדרלה" מבטא את תפקידן לא את המראה הארכיטקטוני. הקתדרלות נבנו עוד מהמאה השמינית לספירה. אז גם הוחלט שהן יהיו מקום מושבו של הבישוף המקומי ולכן ימוקמו רק במרכזי הערים ולא בכפרים. באנגליה לא מומש צו זה שכן בישופים התארגנו לפי שבטים ולא לפי אזורים גאוגרפים, ובתקופה שקדמה לכיבוש הנורמני היו בה מעט ערים. ברם, בשנת 1075, התכנסה מועצה בלונדון והוחלט לממש את הצו. עד המאה ה-12, רוב הקתדרלות נבנו בסגנון הרומנסק. הקתדרלות הרומאנסקיות הכבדות התאימו לאירופה המתפתחת, שהחלה לצאת מימי החשיכה אל עבר ימי הביניים מאחר שהן דרשו מעט כישרון וסיפקו הגנה בעת שהעיר הותקפה (בתקופה זו, רבים מן החומות והמבצרים באירופה היו מעץ). ערך מורחב – אדריכלות גותית הבשורה הגותית הגיעה מצרפת. הכנסייה של מנזר סן דני הייתה המבנה הראשון שהכיל אלמנטים גותים כגון בנייה קלה לגובה וקשתות מחודדות. הקתדרלה הגותית הראשונה הייתה קתדרלת סן אטיין בסנס, אך מי שנחשבת עד היום לארכיטיפוס של הקתדרלה הגותית הקלאסית היא קתדרלת נוטרדאם בפריז. אלמנטים אופייניים לקתדרלות גותיות הן: בנייה לגובה, מגובה ב-2 או 3 צריחים מרכזיים (מגדלי פעמון) ועשרות צריחונים קטנים. קשתות מחודדות, ששימשו כשיטה יעילה מאוד לתמוך במשקל העצום של הבניין. קמרונות צלעות – קשתות שיצאו מהעמודים הענקיים שתמכו בתקרה והצטלבו עם קשתות מעמודים אחרים ובכך החזיקו את התקרה. תמיכות דואות, שהעבירו את משקל הבניין ומוקמו כצלעות משני צידי הקתדרלה. חלונות ויטראז' המספרים סיפורים מן התנ"ך והברית החדשה. חלון רוזטה – חלון עגול שבתוכו ויטראז'ים הממוקמים בתוך מעין עלי כותרת של פרח, בדרך כלל חלונות רוזטה מוקמה מעל השער הראשי לקתדרלה. שלושה שערי כניסה הבנויים כמו שער ניצחון רומאי ועל משקופיהם הקשתיים מתוארים מאורעות כמו יום הדין, צליבת ישו ועוד. אולם מרכזי (מכונה "ספינה") המחולק למסדרון מרכזי (Nave) ושני מסדרונות צדיים (Aisle), שבמרכזו נחצה במסדרון-צולב (בית רוחב, Transept) ומאחוריו ממוקמים בית המקהלה (Choir), המזבח ומושב הבישוף. משני צידיו הותקנו לרוב קפלות קטנות לאצילים או קברות שבהן נקברו בני מלוכה או בישופים חשובים. פיסול רב ועשיר המתאר מאורעות שונות מהתנ"ך והברית החדשה, גלריית מלכי ישראל, פיתוחים אומנותיים וגרוטסק – פסלי מפלצות מכונפות, וגרגוילים, מרזבים מעוצבים בצורת לוע של מפלצת. בין השנים 1142 עד למאה ה-16 (ימי הביניים), רוב הקתדרלות במערב אירופה נבנו בסגנון גותי. צרפת – הולדת הגותיקה – היא בירת הקתדרלות הגותיות וממנה התפשט הסגנון לאנגליה, גרמניה, איטליה וספרד. הסגנונות הגותיים בארצות אירופה שונים במעט מהסגנון הגותי הצרפתי ואילו באיטליה – הסגנון הגותי שולב בהשפעות קלאסיות. הקתדרלה הגותית המזרחית ביותר היא הקתדרלה שבזאגרב, קרואטיה. בתקופה הגותית הקתדרלות היו המרכז הדתי, החברתי והכלכלי של העיר. מאות בני מקצוע הועסקו בבניית הקתדרלות, שהקמתן נמשכה דורות. בכיכר שמול הקתדרלה התנהלו חיי מסחר שוקקים שכללו שווקים וירידים. בקתדרלה עצמה ישבו הבישוף והקנוניציה – מועצת הבישוף – שניהלו את ענייני הבישופות וכן רבים מענייניה האזרחיים של העיר או הרובע בשליטתם. צמוד לקתדרלות נפתחו בתי ספר קתדרליים שהכשירו אנשים בשבע האמנויות החופשיות (דקדוק, דיאלקטיקה, רטוריקה, לוגיקה, גאומטריה, מוזיקה, אסטרונומיה ואריתמטיקה) ואת החכמים שבהם – גם בפילוסופיה ותאולוגיה. בתקופת הרנסאנס חזרו לבנות בסגנון הקלאסי והסגנון הגותי איבד את עדנתו. מבנים כמו בזיליקת פטרוס הקדוש ברומא וקתדרלת סנט פול בלונדון התאפיינו בסגנון המושפע מהסגנון היווני-רומי העתיק שמתבסס על שיש לבן ושימוש בצורות גאומטריות חלקות (בניגוד לגותיקה שאהבה להשתמש בחודים). בתקופה זו נבנו קתדרלות רבות באדריכלות בארוקית. במאה ה-19 חזר הסגנון הגותי ופרח שוב. בתקופה זו שופצו קתדרלות גותיות עתיקות רבות שנפגעו במלחמות או עקב הזנחה וקתדרלות חדשות נבנו בסגנון נאו-גותי. כמו כן, הושלמה בנייתה של קתדרלת קלן הגותית, שהופסקה עוד בימי הביניים. גם באמריקה נבנו קתדרלות נאו-גותיות בניו יורק ובוושינגטון די. סי.. במאה ה-20 נבנו קתדרלות בסגנון אדריכלות מודרנית בעלות מבנה שונה ביותר מהמבנים המסורתיים. שטפנסדום, וינה קתדרלת לינץ קתדרלת סנט פטריק, מלבורן קתדרלת מרי הקדושה, סידני הדואומו של מילאנו הדואומו של פירנצה (סנטה מריה דל פיורה) הדואומו של אורבייטו קתדרלת סיינה בזיליקת יוחנן הקדוש בלטראנו קתדרלת סנט פטריק, ניו יורק הקתדרלה הלאומית של וושינגטון די. סי. קתדרלת לינקולן קתדרלת סנט פול, לונדון קתדרלת סאת'רק, לונדון קתדרלת קנטרברי קתדרלת סולסברי קתדרלת יורק קתדרלת דרהאם הקתדרלה של קלן קתדרלת רגנסבורג הקתדרלה בוורמס קתדרלת במברג קתדרלת ברלין הקתדרלה של מקסיקו סיטי קתדרלת נוטרדאם דה פארי (1163) קתדרלת נוטרדאם דה שארטר קתדרלת נוטרדאם דה ריימס קתדרלת אמיין קתדרלת שטרסבורג קתדרלת סנס (1142) קתדרלת לאן קתדרלת נואיון קתדרלת רואן קתדרלת בורז' קתדרלת מץ קתדרלת בווה קתדרלת סנטיאגו דה קומפוסטלה קתדרלת בורגוס, בורגוס קתדרלת סנטה מריה, סביליה קתדרלת טולדו, טולדו קתדרלת יולליה הקדושה, ברצלונה קתדרלת פילאר, סרגוסה קתדרלת ואסילי הקדוש קתדרלת איסק הקדוש קתדרלת קאזאן קתדרלת פטרופבלובסקיה קתדרלת ויטוס הקדוש, צ'כיה. קתדרלת זאגרב, קרואטיה. אדריכלות כנסיות אדריכלות גותית התחייה הגותית קתדרלה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קתדרלות, דף שער בספרייה הלאומית