laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אבו מעשר אל-בלח'י

אַבּוּ מַעְשַׁר גַ'עְפַר בְּן מֻחַמַּד בְּן עֻמַר אַלְ-בַּלְחִ'י (בערבית: أبو معشر جعفر بن محمد بن عمر البلخي; 10 באוגוסט 787–9 במרץ 886), נקרא גם בספרות העברית אַלְבּוּמַאסַר או אַלְבּוּמַאצַר כתעתיק לשמו בלטינית Albumasar, היה אסטרולוג מוסלמי פרסי, מהבולטים שבאסטרולוגים בחצר בית עבאס בבגדאד. אף שלא חידש רבות בתחומו, ספרי ההדרכה המעשיים שכתב ללימוד אסטרולוגים השפיעו עמוקות על ההיסטוריה האינטלקטואלית האסלאמית, ודרך תרגום כתביו, גם על מערב אירופה וביזנטיון. אבו מעשר נולד בבלח' שבח'וראסאן, אחד מבסיסי התמיכה של המרד העבאסי בראשית המאה ה-8 לספירה. אוכלוסייתה של בלח', בדומה לאזורי ספר אחרים בכיבוש המוסלמי של פרס, נשארה נאמנה למורשתה הסאסאנית וההלניסטית. ככל הנראה הגיע לבגדאד בשנות שלטונו הראשונות של הח'ליף אל-מאמון במחצית הראשונה של המאה ה-9. בספר אל-פהרסת מן המאה ה-10 מתואר כי גר במערבה של בגדאד, סמוך לשער ח'וראסאן, השער הצפון-מזרחי של העיר המקורית, על גדתו המערבית של החידקל. אבו מעשר השתייך לדור השלישי (לאחר הכיבוש הערבי) של האליטה האינטלקטואלית הח'וראסאנית. המוניטין שלו הציל אותו מרדיפה דתית, אם כי יש דיווח על תקרית אחת שבה הולקה בשוט בשל עיסוקו באסטרולוגיה תחת הח'ליפות של אל-מסתעין הראשון. הוא עסק בלימוד החדית', ולפי המסורת, פנה לאסטרולוגיה רק בגיל 47. בינו לבין אל-כנדי, הפילוסוף הערבי הנודע, שהיה בקיא בתורת אריסטו ובניאופלטוניזם, נתגלעה מחלוקת עזה. העימות שלו עם אל-כנדי הוא ששכנע את אבו מעשר בצורך בלימוד מתמטיקה להבנת טיעונים פילוסופיים. אמיר ח'וסראו מציין כי אבו מעשר הגיע לבנארס ולמד אסטרונומיה שם במשך עשר שנים. מקובל לומר כי אבו מעשר מת בגיל 98 באל-ואסט במהלך שני הלילות האחרונים של חודש רמדאן שנת 272 להג'רה (9 במרץ 866). אבו מעשר היה לאומן פרסי, שחקר אסטרולוגיה מהתקופה הסאסאנית, ובספרו "כיתאב אל-קראנאת" (ספר ההתקבצויות) חזה את הקריסה הקרובה של השלטון הערבי ואת השבת השלטון האיראני. כתביו על אסטרונומיה לא שרדו, אך עדיין ניתן ללקט מידע מתקצירים שנמצאו בעבודותיהם של אסטרונומים מאוחרים יותר או מכתבי האסטרולוגיה שלו. "כיתאב אל-מדח'ל אל-כביר" (ספר המבוא הגדול) הוא ספר מבוא לאסטרולוגיה שתורגם רבות ללטינית וליוונית למן המאה ה-11. הייתה לו השפעה רבה על פילוסופים מערביים דוגמת אלברטוס מגנוס. תקצירו, הספר "כיתאב מוח'תסר אל-מדח'ל", תורגם ללטינית על ידי אדלארד מבאת'. "כיתאב אל-מילל וא-דוול" (ספר הדתות והמדינות) היה לאחת מעבודותיו החשובות, והוא מצוטט בכתביהם הבולטים של רוג'ר בייקון, פייר ד'יי וג'ובאני פיקו דלה מירנדולה. "כיתאב תחאויל סני אל-עאלם" (ספר תמורות שנות העולם), אשר תורגם במאה ה-12 ללטינית על ידי יוחנן מסביליה תחת השם "פלורס" (פרחים), היה מדריך לאסטרולוגים שהשתמש בהורוסקופ לחיזוי ימות השנה והחודשים. מדיה וקבצים בנושא אבו מעשר אל-בלח'י בוויקישיתוף רשימת הפרסומים של אבו מעשר ג'עפר בן מחמד, בקטלוג הספרייה הלאומית אבו מעשר אל-בלח'י, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
טד (סדרת טלוויזיה)

טד (באנגלית: Ted) היא סדרת טלוויזיה קומית אמריקאית שיצר סת' מקפרלן, אשר מהווה פריקוול לסרטי הקולנוע "טד" ו"טד 2". הסדרה עלתה לשידור ב-11 בינואר 2024 בספק שירותי הזרמת המדיה "Peacock". מקפרלן שב לדבב את "טד" דוב הצעצוע, לצד צוות שחקנים הכולל את אלנה אובך, סקוט גריימס, מקס בורקהולדר וג'ורג'יה ויגהאם. לגילאי 14+ העלילה מתרחשת בשנת 1993, ומתארת את חייו המוקדמים של דוב הצעצוע בעל החיים, טד, כשהוא חי יחד עם ג'ון בנט ומשפחתו במסצ'וסטס. אלנה אובך – סוזן בנט סת' מקפרלן – טד סקוט גריימס – מאטי סנט מקס בורקהולדר – ג'ון בנט ג'ורג'יה ויגהאם – בלייר ביוני 2021, נמסר כי Peacock אישרה סדרת פריקוול לסרט "טד" משנת 2012 ולהמשכו "טד 2" משנת 2015. בנוסף, נמסר כי סת' מקפרלן שב לדבב את הדמות הבדיונית "טד". באפריל 2022, סקוט גריימס, ג'ורג'יה ויגהאם הצטרפו לצוות השחקנים. במאי 2022, אלנה אובך הצטרפה לצוות השחקנים. באוגוסט 2022, נמסר כי הסדרה תהיה בעלת 8 פרקים. הסדרה עלתה לשידור ב-11 בינואר 2024, ובישראל ב-13 בינואר 2024. "טד", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "טד", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "טד", באתר Metacritic (באנגלית) חן חדד, "טד": גם בשביל סדרה שמכוונת במובהק לכיף אידיוטי זה פספוס, באתר הארץ, 14 בינואר 2024 מיכל ישראלי, ‏הסדרה של "טד" מתעלה על הסרטים. אבל זו לא חוכמה, באתר ‏מאקו‏, 14 בינואר 2024 Gajewski, Ryan (June 1, 2022). "Seth MacFarlane on Moving 'Orville' From Fox to "Classier" Hulu, Comedy's Controversies and His 'Ted' Hopes". The Hollywood Reporter. Retrieved June 2, 2022. "Coming Jan 11th on @peacock I truly cannot wait for people to see this, truly some of the funniest shit ever filmed #tedseries". instagram.com. Andreeva, Nellie (April 13, 2022). "Ted: Giorgia Whigham, Max Burkholder & Scott Grimes Join Seth MacFarlane In Peacock Series Based On Films". Deadline Hollywood. Retrieved April 13, 2022. Petski, Denise (May 20, 2022). "'Ted': Alanna Ubach Joins Seth MacFarlane's Peacock Series Based On Films". Deadline. Retrieved May 21, 2022. Rice, Lynette (November 16, 2023). "'Ted': Peacock Reveals Premiere Date, Trailer For Event Series From Seth MacFarlane". Deadline Hollywood. Retrieved November 16, 2023.
ג'ורדן אי. קופר

ג'ורדן אי. קופר (באנגלית: Jordan E. Cooper; נולד ב-1995) הוא מחזאי, שחקן ובמאי אמריקאי שהבכורה שלו בברודוויי עם "Ain't No Mo'" (אנ') הייתה מועמדת לשישה פרסי טוני וזכה בפרס אובי. זה הפך אותו למחזאי השחור האמריקאי הצעיר ביותר בברודוויי. הוא היוצר, מנהל המופע והמפיק בפועל של הסיטקום המועמד לפרס אמי "The Ms. Pat Show" (אנ'). הוא גם שיחק ב-MC Tyrone בעונה השלישית של הסדרה "פוזה". יצירות אחרות כוללות את "Black Boy Fly", ו-"Mama Got a Cough" שהניו יורק טיימס כינה "התיאטרון הטוב ביותר של 2020". ג'ורדן אי. קופר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "Jordan E. Cooper Biography". www.broadway.com. נבדק ב-2022-10-23. Tran, Diep (2022-10-17). "See the work of these Black theatre artists in New York this fall". New York Theatre Guide (באנגלית). נבדק ב-2022-10-23. "Jordan E. Cooper: Credits, Bio, News & More". www.broadwayworld.com (באנגלית). נבדק ב-2022-10-23. "Jordan E. Cooper". www.whiting.org. נבדק ב-2022-10-23. Grant, Kayla. "How a 26-year-old entertainer went from sitting outside Broadway shows he couldn't afford to running a BET sitcom". businessinsider.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-10-23.
טרייס ג'קסון-דייוויס

טרֵייס ג'קסון-דייוויס (באנגלית: Trayce Jackson-Davis; נולד ב-22 בפברואר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת גולדן סטייט ווריורס מליגת ה-NBA, בעמדת הפאוור פורוורד. בנו של כדורסלן העבר דייל דייוויס. ג'קסון-דייוויס נולד בעיר גרינווד שבאינדיאנה. בנו הביולוגי של כדורסלן העבר דייל דייוויס, אולם גדל בביתם של אמו ואביו החורג, שחקן ליגת ה-NFL לשעבר ריימונד ג'קסון. בין השנים 2019–2023 למד באוניברסיטת אינדיאנה. לאורך ארבע עונותיו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה רשם ממוצעים של 17.9 נקודות, 9.1 ריבאונדים, 2.2 אסיסטים ו-2.1 חסימות למשחק. סיים את קריירת המכללות בתור מלך הריבאונדים (1,143) והחסימות (270) של קבוצת אוניברסיטת אינדיאנה בכל הזמנים. ג'קסון-דייוויס נבחר בבחירה ה-57 של דראפט ה-NBA‏ 2023, על ידי וושינגטון ויזארדס, ומיד נשלח בטרייד לגולדן סטייט ווריורס. ביולי 2023 חתם בגולדן סטייט על חוזה ל-4 עונות, בסך כ-7.6 מיליון דולר. מדיה וקבצים בנושא טרייס ג'קסון-דייוויס בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA
קומבורניה

קומבורניה (בפולנית:Kombornia) הוא כפר בגמינה קורצ'ינה שבמחוז קרוסנו בפרובינציית פודקרפצקיה בדרום־מזרח פולין. נכון לשנת 2020 מתגוררים בו 1,461 תושבים. הכפר ממוקם כ־4.5 קילומטרים מזרחית לכפר קורצ'ינה, כ־7 קילומטרים מצפון־מזרח לעיר קרוסנו, כ־34 קילומטרים מהגבול עם סלובקיה וכ־35 קילומטרים מדרום־מערב לבירת הפרובינציה ז'שוב. מדיה וקבצים בנושא קומבורניה בוויקישיתוף תבנית:Poczta Polska ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קומבורניה". ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בפולין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אבו שאמה אל-מקדיסי

אַבּוּ שַׁאמַה שִׁהַאבּ א-דִּין אַבּוּ אלְ-קַאסִם עַבְּד א-רַּחְמַאן בְּן אִסְמַאעִיל אַלְ-מַקְדִסִי (בערבית: أبو شامة شهاب الدين أبو القاسم عبد الرحمن بن إسماعيل المقدسي; 10 בינואר 1203–13 ביוני 1267) היה היסטוריון ערבי אשר כתב על תולדות נור א-דין וצלאח א-דין, כמו גם על העיר דמשק, והוא מקור חשוב להיסטוריה של מסעי הצלב. אבו שאמה נולד בדמשק, אולם הייחוס אל-מקדסי (הירושלמי) מגיע מסבו הגדול אבו בכר שמגיע מירושלים. כינויו, אבו שאמה (בעל השומה), בא בעקבות שומה שהייתה לו מעל גבתו השמאלית. הוא התחנך בחינוך סוני ולמד חדית' באלכסנדריה. לימים היה מרצה במדרסות א-רוכנייה ואל-אשרפייה בדמשק. חמישה מכתביו שרדו, ואילו השאר אבדו, חלקם בשרפה שהחריבה את ספרייתו. ספרו המוכר ביותר, "כיתאב א-רוודתיין פי אח'באר א-דוולתיין א-נורייה וא-צלאחייה" (ספר שני הגנים על קורות שתי המדינות הנורית והצלאחית), הוא תיאור כרונולוגי של שלטונם של נור א-דין וצלאח א-דין. הוא מסתמך בספרו על ספריהם של עימאד א-דין אל-אספהאני ואבן אבי טייא' ועל איגרותיו של אל-קאדי אל-פאדל, ועל פי רוב מצטט אותם כלשונם. ספר זה הוא מקור חשוב על ההיסטוריה של מסעי הצלב. כתב גם על המצור על דמשק מעדות ראשונה, ובכך סיפק את המידע המדויק ביותר על המצור, שהתרחש בשנת 1229. כתב גם פרשנות לשירה.
ארוויג והמכשפה

ארוויג והמכשפה (ביפנית: アーヤと魔女) הוא סרט הנפשה ממוחשבת יפני משנת 2020, אשר בוים על ידי גורו מיאזאקי על בסיס תסריט מאת קייקו ניווה ואמי גונג'י. הסרט מבוסס על ספר באותו השם מאת הסופרת הבריטית דיאנה וין ג'ונס. זוהי הפקה משותפת של האולפנים ג'יבלי, NHK ו-NHK. הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה ב-18 באוקטובר 2020. הסרט, אשר מאופיין בסגנון הנפשת תלת-ממד ייחודי, שונה מכל יתר הסרטים של סטודיו ג'יבלי שהם בהנפשה מסורתית שצוירו ביד. עלילת הסרט מתמקדת בנערה יתומה בריטית בשם ארוויג, אשר מאומצת על ידי מכשפה בשם בלה יאגה ועוברת לגור איתה בבית מסתורי וקסום. אתר האינטרנט הרשמי של ארוויג והמכשפה (באנגלית אמריקאית) אתר האינטרנט הרשמי של ארוויג והמכשפה (באנגלית אוסטרלית) אתר האינטרנט הרשמי של ארוויג והמכשפה (ביפנית) "ארוויג והמכשפה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ארוויג והמכשפה", באתר AllMovie (באנגלית) "ארוויג והמכשפה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "ארוויג והמכשפה", באתר Metacritic (באנגלית) "ארוויג והמכשפה", באתר HBO Max (באנגלית) "ארוויג והמכשפה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
בית לואיזידיס

בית לואיזידיס הוא מבנה בשכונת קטמון שבירושלים ברחוב רחוב רחל אמנו 39, על כיכר רחה פריאר. המבנה בנוי אבן ירושלמית באדריכלות הסגנון הבין-לאומי, בעוד שער הכניסה והחלונות עוצבו בסגנון האופייני לאר דקו. המבנה הוקם כבית דירות פינתי בשנת 1930 עבור הסוחר ואיש העסקים הנוצרי יווני-אורתודוקסי העשיר קמנדוס לואיזיזיס (Louisidis), אשר רכש את השטח במרכזה של כיכר עבדאין בי חושיימי (עד שנת 1948, בהמשך החליפה את שמה לכיכר אחלמה ומאז שנות השמונים נקראת ביזמתו של טדי קולק על שם מייסדת עליית הנוער רחה פריאר). סביב הכיכר המחברת את הציר המזרחי-מערבי של שכונת קטמון הישנה, נבנו עד 1948 חמשה בתים: בית עבדין בי חושיימי ששימש בהמשך כקונסוליה הפולנית, ולאחר מכך כקונסוליה של ונצואלה (עד 1980), הבית ברחוב כובשי קטמון 32 ששימש את הקונסוליה של לבנון, "פנסיון לוירר", בבעלות המשפחה הווינאית-יהודית לוירר, ששימש נופשים יהודיים ובית לואיזידיס. עם הקמתו התגורר לואיזיזיס עם משפחתו בקומת הקרקע, כאשר יתר הדירות במבנה נבנו למטרות השכרה עבור אנשי ממשל בריטים בכירים, בהמשך שימש המבנה את הבולשת הבריטית. בחזית המבנה הוצב תורן בבסיס שיש לתליית דגל האימפריה הבריטית. קומת הממסד מחולקת לשתי דירות, כאשר באמצע המבנה גרם מדרגות פנימי המאפשר גישה לקומה העליונה המחולקת גם היא לשתי דירות. לאחר מלחמת העצמאות שימש המבנה כבית חולים צבאי אחלמה לשיקום פצועי צה”ל ובהמשך הועבר הבית לידי האפוטרופוס על נכסי נפקדים והושכר לעולים חדשים, בהם המשורר יחזקאל בר-נחום. כיום, רוב המבנה נשאר כפי שהיה ללא שינויים דרסטיים ונמצא ברשימת המבנים לשימור. וילה ברחל אמנו בית מילקן דוד קרויאנקר, שכונות ירושלים, טלביה, קטמון והמושבה היוונית, כתר הוצאה לאור, 2002. גאומטריה אלכסונית בבית לואיזידיס באתר Jerusalem - Multicultural Design Motifs בית לואיזידיס באתר Jerusalem - Multicultural Design Motifs תוכנית אב למושבות ירושלים [jerusalem.muni.il/media/24137/attache-e1-preservation-list-update.pdf עדכון רשימת השימור]
רק אתמול

רק אתמול (ביפנית: おもひでぽろぽろ) הוא סרט דרמה בסגנון אנימה משנת 1991. הסרט נכתב ובוים על ידי איסאו טקהאטה, והוא מבוסס על סדרת מאנגה באותו השם משנת 1982 מאת הוטארו אוקמוטו ויוקו טונה. הסרט הופק על ידי סטודיו ג'יבלי והופץ על ידי טוהו. הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה ב-20 ביולי 1991. הסרט זכה להצלחה קופתית מפתיעה, והפך לסרט היפני הרווחי ביותר ביפן במהלך שנת 1991. ב-26 בפברואר 2016 חברת GKIDS הייתה הראשונה שהפיקה גרסה עם דיבוב לאנגלית של הסרט, כאשר השחקנים דייזי רידלי, דב פאטל, אליסון פרננדז, לורה ביילי ואשלי אקשטיין השתתפו בדיבוב הדמויות הראשיות. עלילת הסרט מתרחשת בשנת 1982 ומתמקדת בטא'אקו אוקאג'ימה בת 27, אשר גרה ועובדת בטוקיו ועודנה רווקה. אוקאג'ימה מחליטה לקחת פסק זמן מחיי העיר העמוסים על מנת לבקר את בני המשפחה של הבעל של אחותה הגדולה אשר גרים באזור הכפר ועל מנת לסייע בקציר החריע השנתי. בעודה נוסעת אל היעד היא מתחילה להיזכר בזיכרונות רבים מהילדות ומגיל ההתבגרות. בעקבות כך העלילה משלבת מאותו הרגע ואילך בין שני צירי זמן, ומציג הן את חוויותיה של אוקאג'ימה בהווה והן פלאשבקים של זכרונות מהילדות ומגיל ההתבגרות. בעודה מטיילת בנופים הציוריים של מחוז יאמאגטה הכפרי אוקאג'ימה חושבת רבות על הרגעים המכוננים בילדותה. מדיה וקבצים בנושא רק אתמול בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רק אתמול (ביפנית) "רק אתמול", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "רק אתמול", באתר נטפליקס "רק אתמול", באתר AllMovie (באנגלית) "רק אתמול", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "רק אתמול", באתר Metacritic (באנגלית) "רק אתמול", באתר HBO Max (באנגלית) "רק אתמול", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
תערוכת הרכב של לוס אנג'לס

תערוכת הרכב של לוס אנג'לס (באנגלית: LA Auto Show) היא תערוכת רכב המתקיימת אחת לשנה במרכז הכנסים של לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית. התערוכה מתקיימת בחודשים נובמבר או דצמבר ונמשכת 10 ימים. שטח התצוגה הוא 71,000 מטר רבוע. תערוכת הרכב של לוס אנג'לס החלה בשנת 1907 עם תשעים ותשעה כלי רכב שהוצגו במשטח ההחלקה של מורלי. בשנת 1910 האירוע נערך באוהל בד גדול שהוקם בפארק פיאסטה. הגידול בתעשיית הרכב הוביל לשינוי מקום התערוכה מספר פעמים במהלך שנות העשרים על מנת להתאים למספר ההולך וגדל של ספקים ומכוניות. בשנת 1926 עברה התערוכה לאולם בפינת הרחובות היל וושינגטון, שם התקיימה במשך ארבע השנים הבאות. במהלך התערוכה של 1929 קצר חשמלי גרם לשריפה שהרסה את המקום כולו והביא לנזק של למעלה ממיליון דולר, ללא נפגעים בנפש. התערוכה נפתחה מחדש למחרת באודיטוריום שריין. התערוכה זכתה להצלחה רבה לאורך שנות השלושים. מלחמת העולם השנייה הובילה להפסקת האירוע בין השנים 1940 עד 1951. התערוכה שבה להתקיים בשנת 1952 באודיטוריום פאן-פסיפיק עם 152 כלי רכב בתצוגה, שכללה גם יצרנים בינלאומיים. מספר הרכבים גדל בהתמדה ובסיום אותו עשור עמד על 400. בשנת 2006, שינתה התערוכה את התאריכים בה התקיימה מתחילת ינואר לסוף נובמבר/תחילת דצמבר, ובאותה שנה התקיימה התערוכה פעמיים. באירוע השני ציינה התערוכה 100 שנים להיווסדה, למרות שהאירוע אמור היה להתרחש רק שנה מאוחר יותר. מדיה וקבצים בנושא תערוכת הרכב של לוס אנג'לס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של תערוכת הרכב של לוס אנג'לס (באנגלית) תערוכת הרכב של לוס אנג'לס, ברשת החברתית פייסבוק תערוכת הרכב של לוס אנג'לס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) תערוכת הרכב של לוס אנג'לס, ברשת החברתית אינסטגרם The Great Los Angeles Auto Show Fire of 1929, New York Times, 2 December 2013 The Los Angeles Auto Show during 1950 – 1960 Brief History, CarSite.co.za LA Auto Show: The sublime and the ridiculous on one noisy platform, Arab News, 20 December 2014
בית הכנסת נר ישראל - זופניק

בית הכנסת "נר ישראל" (מוכר יותר בכינוי בית הכנסת זופניק) הוא בית כנסת הכולל גם שטיבלאך ומקווה טהרה בשכונת גבעת שאול בירושלים, אחד מבתי הכנסת המרכזיים בשכונה. רב בית הכנסת הוא הרב אברהם יצחק אולמן, חבר הבד"ץ של העדה החרדית, המכהן כרב השכונה מטעמה. בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 הוקמה בפאתי שכונת גבעת שאול (באזור רחוב גבעת שאול של היום) "קריית שומרי החומות" שנועדה לחברי כולל שומרי החומות בירושלים. בשנותיה הראשונות, לא נבנה בה בית כנסת, ותושביה התפללו בבתי כנסת מרוחקים יותר בגבעת שאול או בבתים פרטיים. באותן שנים החלו מגעים עם נדבנים יהודים מחו"ל בנוגע למימון בניית בית כנסת מרכזי בשכונה, ובהם ישראל זופניק, חסיד סאטמר מארצות הברית והירצקע שפירא מאנטוורפן. ב-1966 שפירא תרם סכום ראשוני של 5000 דולר. בחג הפסח של אותה השנה התארח זופניק בקריית שומרי החומות, והחליט לתרום את יתרת הסכום הנדרש להקמת בית הכנסת. מיד לאחר החג, בכ"ג בניסן התקיים טקס הנחת אבן פינה לבית הכנסת במגרש הצמוד לישיבת פרשבורג, בהשתתפות חברי בית הדין של העדה החרדית הרבנים פנחס אפשטיין, דוד יונגרייז וישראל יצחק רייזמן. חנוכת הבניין התקיימה שנה לאחר מכן, בחול המועד פסח ה'תשכ"ז, אז החלו להתפלל בבית הכנסת. בית הכנסת נקרא "נר ישראל" על שמו של זופניק. באותו הזמן, כלל בית הכנסת אולם תפילה אחד גדול. במקביל נמשכה הבנייה עד שנת 1969, אז הורחב בית הכנסת, ובקומתו התחתונה הוקם תלמוד תורה (פעל במקום חמש שנים) ומקווה טהרה. בשנותיו הראשונות של בית הכנסת פעל בו כולל אברכים של כולל שומרי החומות בראשות הרב יששכר דב גולדשטיין. מספר שנים לאחר הקמתו נוספו קומות נוספות ל"שטיבלאך". בית הכנסת היה המרכזי בשכונה עד לשנת 1993, אז הוקם בית כנסת גדול נוסף - "משכן באב"ד". במשך עשרות שנים שימש בנימין הרשקוביץ כגבאי של בית הכנסת, עד לפטירתו בקיץ 2023. בשנת 1969 התמנה הרב יעקב יחזקיה סופר (נכדו של הרב יעקב יחזקיה גרינוולד מפאפא וחתנו של הרב ישראל משה דושינסקי) כרב בית הכנסת עד שנת ה'תשמ"ז (1986/1987), אז יצא לכהן כרב בטורונטו. במקומו החל לכהן הרב אברהם יצחק אולמן, חבר בית הדין של העדה החרדית ורב השכונה מטעמה. הרב משה מאיר פראג היה ממתפללי בית הכנסת והעביר בו שיעורים. בראשית ימי השכונה לא פעל בה מקווה טהרה. בהמשך הוקמו מקוואות קטנים שלא סיפקו את צורכי התושבים. ב-1967 הוקם מקווה "טהרת ישראל" בקומתו התחתונה של בית הכנסת, ובמשך שנים היה המקווה היחיד בשכונה. בשנת 1999 עבר המקווה שיפוץ נרחב בתרומתו של הרב רפאל הלפרין. המקווה פעיל עד היום ומשמש לטבילת גברים, ובחצר בית הכנסת נמצא בור לטבילת כלים. בנימין קלוגר, גבעת שאול ושכנותיה, ירושלים תשפ"א, עמ' 174 - 194. בנין "זופניק" ושער הכניסה לבית המדרש, רחוב גבעת שאול 11, שכונת גבעת שאול, ירושלים צילום משנות ה-90 מארכיון יד יצחק בן צבי, באתר הספרייה הלאומית. משה ויסברג, הגבאי המיתולוגי של 'זופניק' בגבעת שאול הלך לעולמו, באתר בחדרי חרדים, 2 באוגוסט 2023
דרגון C106

דרגון C106‏ (באנגלית:Dragon C106) היא קפסולת חלל שהייתה מיועדת להעברת מטענים לתחנת החלל הבין-לאומית ובדרך חזרה הועמסה בציודים ומסמכים. הטיסה הראשונה בוצע בשנת 2014. טיסה השלישית ואחרונה הסתיימה בשנת 2020. החללית יכולה להעביר לתחנת החלל ולהחזיר ממנה 3,300 ק"ג של מטען. היא מצוידת בפאנל סולארי שמספק כ-4 קוו"ט חשמל. חיבור לתחנת החלל בוצע על ידי זרוע רובוטי קנדארם2. נחיתה על כדור הארץ מבוצעת בעזרת מערכת מצנחים. החללית הייתה קפסולת חלל מדגם דרגון השישית שנבנתה על ידי SpaceX. היא שוגרה לראשונה בשנת 2014 במסגרת משימה "SpaceX CRS-4". השיגור בוצע מנמל החלל קייפ קנוורל בעזרת משגר פאלקון 9. לכידה, פירוק מטען, העמסה מחדש ושחרור בוצעו על ידי משלחת מס' 41 לתחנת החלל הבין-לאומית. נחיתה לכדור הארץ בוצע ב-25 באוקטובר בקרבת החוף המזרחי. לאחר החלפת מגן טרמי ושדרוגים במספר מערכות היחידה הייתה מוכנה לשימוש חוזר. השיגור השני בוצע ביוני 2017 במסגרת משימה "SpaceX CRS-11". השיגור בוצע על ידי משגר שמתואם לשימוש חוזר. המשגר נחת הצלחה באזור נחיתה מס' 1 בקייפ קנוורל. לכידה, פירוק מטען, העמסה מחדש ושחרור בוצעו על ידי משלחת מס' 52 לתחנת החלל הבין-לאומית. הנחיתה התרחשה ב-3 ביולי בקרבת חופי קליפורניה. השיגור השלישי בוצע בדצמבר 2019 במסגרת משימה "SpaceX CRS-19". השיגור בוצע על ידי משגר שמתואם לשימוש חוזר. היא נחתה בהצלחה באסדה ימית OSICLY. לכידה, פירוק מטען, העמסה מחדש ושחרור בוצעו על ידי משלחת מס' 61 לתחנת החלל הבין-לאומית. הנחיתה התרחשה ב-3 ביולי בקרבת חופי קליפורניה. לאחר חזרה ממשימה השלישית הוחלט להוציא את החללית משימוש עקב מעבר לשימוש בחללית מדגם דרגון 2 מדיה וקבצים בנושא דרגון C106 בוויקישיתוף משימה SpaceX CRS-4 משימה SpaceX CRS-11 משימה SpaceX CRS-19
ביקל

האם התכוונתם ל... אלפרד ביקל – כדורגלן ומאמן שווייצרי גדעון ביקל – איש עסקים ישראלי עופרה ביקל – מפיקת קולנוע יהודייה-אמריקאית ממוצא ישראלי, אשתו של תיאודור עינת ביקל – מפיקת קולנוע ישראלית תיאודור ביקל – שחקן יהודי-אמריקאי. בעלה של עופרה ביגל בייקל
קוקו (מאכל)

קוּקוּ (פרסית: کوکو) הוא מאכל מהמטבח הפרסי העשוי מביצים ורכיבים נוספים. הקוקו מזכיר את הפריטטה האיטלקית, על אף שהוא על פי רוב מכיל פחות ביצים ומטוגן במשך פחות זמן על חום נמוך, לפני שהוא נהפך ומקבל צליה קלה לקבלת שכבה עליונה פריכה. המנה מוגשת חמה או קרה, כמתאבן, מנה צדדית או מנה עיקרית, ויכול להיות משולב עם יוגורט וסלט. המנה מוזכרת כבר בספרי בישול מתקופת השושלת הספווית (1501-1736) והשושלת הקג'ארית באירן (1789–1925). הכנת הקוקו כוללת על פי רוב טיגון מרכיביו בשמן על אש נמוכה ובמחבת מכוסה. כיום מקובל גם לאפות את הקוקו ולעיתים להוסיף לו שמרים. התוצאה הסופית היא חביתה עבה המזכירה פשטידה המוגשת על פי רוב לצד לחם או אורז. קוקו ירוק, המכונה בפרסית קוקו סבזי (פרסית: کوکو سبزی, (באזרית göyərti küküsü) הוא הסוג הפופולרי ביותר, ומוגש באופן מסורתי בנורוז ובחג הפסחא הנחוג על ידי הארמנים והגיאורגים האירנים. הוא עשוי מביצים עם ירקות ירוקים בהם כרישה, פטרוזיליה וכוסברה. בצפון אירן מקובל להוסיף לו גם שום. בחלק מהווריאציות, גרדו קוקו בפרסית או קוזלו קוקו באזרית, מוסיפים לקוקו הירוק גם אגוזי מלך שמשנים את מרקם המנה. סוג אחר של קוקו נעשה עם בצל מקורמל ופרחי כרובית, מכונה קוקו-יה גולקלם. קוקו סיבזמיני נעשה עם תפוחי אדמה ותבלינים דוגמת זעפרן וכורכום. קוקו עם חצילים מכונה קוקו-יה בדאנג'אן, ונעשה עם חצילים מעוכים, ביצים ורכיבים נוספים כמו פטרוזיליה, אגוזי מלך, בצלים וברברית. ישנה גם גרסה של המנה בשם אשבל או שנעשית עם ביצי דגים. חורשט סבזי סבזי חורדאן קוקו סבזי מתכון בבלוג האוכל 'השולחן' מתכון לקוקו חצילים (בדאמג'אן) באתר 'המתכונים' למתכוני עדות אנציקלופדיה אירניקה בערך כוסברה והמטבח הקג'ארי
רויאל מץ'

רויאל מץ' (באנגלית: Royal Match) הוא משחק וידאו פופולרי מתוצרת חברת דרים גיימז הטורקית. המשחק הושק בשנת 2021 והוא זמין כאפליקציה למכשירי iOS ואנדרואיד. ביולי 2023 הפך המשחק לבעל ההכנסות החודשיות הגדולות ביותר מבין כל משחקי המובייל. זהו השחק הראשון שפותח בחברת דרים גיימז. על השחקן במשחק לסייע למלך רוברט לשחזר את תהילתה של טירתו המלכותית. אפשר לשחק באופן אישי ובקבוצה. המשחק הוא מסוג פרימיום, כלומר התקנתו והמשחק בו ניתנים חינם, אך בשלבים מתקדמים נדרש תשלום, שהוא הבסיס להכנסות של מפתחי המשחק. מדיה וקבצים בנושא רויאל מץ' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רויאל מץ' (באנגלית) חדשות חוץ, עקפה את קנדי קראש: אפליקציית המשחקים הטורקית שהפכה לרווחית בעולם, באתר כלכליסט, 25 בדצמבר 2023
מרכבא

מַ֫רְכַּבַּא (בערבית: مركبا) הוא כפר בדרום לבנון, במחוז א-נבטיה, בקרבת מרג' עיון. גרים בו כ-3,250 תושבים, אך בחודשי הקיץ מגיעים אליו תושבים ומספר תושביו יכול להגיע ל-10,000. מרכבא נמצא דרומית לרב א-ת'לאת'ין, מזרחית לבני חיאן וצפון מזרחית לטלוסה. הוא ממוקם 4 קילומטרים מקיבוץ משגב עם, בתוך ישראל. לאורך השנים הוא היה אתר חיכוך בין כוחות צה"ל לכוחות ערביים שונים, עוד ממלחמת העצמאות של ישראל. חלק מחמולות הכפר הן: חמוד, עטווי, זראקט, שחימי, שמס א-דין, חיידר, יונס, נור א-דין, מובארכ, שהלה, בייד֗ון, ס֗אלח, עוואד֗ה, פהדא, קריאני, אל-ח'ליל, בורג'י, ח'מיס, מוראד, רע'דא, אל-חוסייני, קשמר, אל-אשקר, ריד֗א, דקיק, נור א-דין ומוסלמאני. השם מרכבא מגיע מארמית, והוא מצוין בתלמוד. החוקר אדווארד פאלמר טוען שמקור שמו של הכפר בשמו של אדם פרטי, או מלשון המילה "לרכב" או "לשקר". הכפר מתועד מהתקופה העות'מאנית בסקר של שנת 1596. באותו זמן הוא נקרא גם "מרג' קבא", במחוז (נאחיה) תיבנין, בתת-מחוז (סנג'ק) צפת. הכפר מתועד עם 15 בתי אב, ששילמו מס של 25% על רווחיהם מחקלאות ורעיית צאן. רווחי הכפר מתועדים ב-5,110 אקצ'ות עות'מאניות. בשנת 1875 החוקר הצרפתי ויקטור גרן תיעד שהוא מצא בכפר מרכבא 150 תושבים מוסלמים שיעים. הוא גם ציין כי בכפר יש מסגד, שמחליף כנסייה או בית כנסת עתיק במקום, שבו היו שברי עמודים ואבנים חצובות טוב, וכעשרים בורות חצובים בסלע וסרקופג. אלו מוכיחים, לטענתו, את חשיבות הכפר בזמנים עברו. בשנת 1881 הקרן לחקר ארץ ישראל תיעדה את הכפר: כפר בנוי אבן, המכיל כ-400 שיעים, ממוקם על ראש גבעה, מוקף תאנים, זיתים ואדמה מעובדת, ובסמוך לו צלע, בורות מים ומעיין. גם נרשם כי הכפר מכיל שרידים של כנסייה נוצרית מוקדמת. ישנה כתובת יוונית על אבן, וצלב על אבן אחרת. ליד הכפר יש בית יין, בורות מים חצובים ודולמן. במהלך מלחמת העצמאות מיליציית צבא ההצלה של קאוקג'י התבססה בכפר, ויצאה ממנו לתקוף יישובים יהודים באצבע הגליל. ב-22 באוקטובר 1948 כוחות צה"ל יצאו לתקוף את המשלט ליד הכפר אך נכשלו. במבצע חירם הצליח צה"ל לכבוש את דרום הגליל (עד לגבול הבין-לאומי), וגרם לנסיגת צבא ההצלה למדינת לבנון. במהלך המבצע, ב-30 באוקטובר יציאה פלוגה מגדוד 22 של חיל המשמר וכבשה את מרכבא. בשעה 17:00 תושבי הכפר נכנעו ללא התנגדות. לאחר חתימת הסכם שביתת הנשק מרכבא נשארה בשטח לבנון. במהלך מלחמת לבנון השנייה התרחשו קרבות קשים בסביבת הכפר, באחד מהם הופצץ טנק ונהרגו בו ארבעה חיילי צה"ל. במהלך מלחמת חרבות ברזל צה"ל ביצע הפצצות בכפר והרג פעילי חזבאללה. הכפר שוכן בגובה 950 מטר מעל פני הים, בדומה ליישובי הגליל, השומרון והר חברון. על כן מזג האוויר בכפר יבש בקיץ וגשום בחורף. בחורף מזג האוויר יכול להגיע ל-0 מעלות צלזיוס, ובקיץ לשיא של 35 מעלות צלזיוס. רוב תושבי הכפר, כמו רוב הכפריים בלבנון, עוסקים בחקלאות: גידול עצי זית, חיטה וטבק. כסף מגיע לכפר גם מתושבים שעברו לחו"ל או מתושבי הכפר שעובדים בערים הגדולות. אדווארד פאלמר, סקר ארץ ישראל המערבית, 1881, עמ' 30 אוטחוט ועבדול פתח, ניהול ואוכלוסיית מחוז צפת במאה ה-16, 1979, עמ' 6 ויקטור גרן, חקר ארץ ישראל, 1880, עמ' 383 קיצ'נר וקונדר, סקר ארץ ישראל המערבית, 1881, עמ' 89 קיצ'נר וקונדר, סקר ארץ ישראל המערבית, 1881, עמ' 136 מרכבה, באתר אתרי מלחמת העצמאות רב סרן בניה ריין, באתר יזכור ליאור בן ארי, הנתונים, והקושי בדרישת ההרחקה: הרוב הגדול של הרוגי חיזבאללה - מדרום לבנון, באתר ynet, 26 בדצמבר 2023