לוחמי הסתר - המודיעין הישראלי - מבט מבפנים

לוחמי הסתר - המודיעין הישראלי - מבט מבפנים הוא ספרו של אפרים לפיד, אשר סוקר את מבנה ותפקידיה המרכזיים של קהילת המודיעין הישראלית החל מהקמת מדינת ישראל ובדגש על שנות ה-60 וה-70. הספר יצא לאור בשנת 2017, במהלך שבוע המודיעין, בהוצאת ידיעות ספרים. בספר מתוארים הגופים המרכזיים אשר מרכיבים את קהילת המודיעין - אגף המודיעין בצה"ל, המוסד והשב"כ. בפרקים אלו נסקרים תפקידיהם המרכזיים של הגופים, כמו גם ההבדלים ושיתופי הפעולה ביניהם, כולל השתנות של תחומים אלו לאורך השנים ובעקבות אירועים מרכזיים בהוי הישראלי. בהמשך הספר עוסק בתפקידים מהותיים של קהילת המודיעין, לתפישת המחבר - מתן התרעה בפני מלחמה, התמודדות עם טרור ואיומים בלתי קונבנציונליים, חיפוש מודיעיני אחר פיוס ושלום. בשלושת הפרקים הראשונים, סוקר לפיד את שלושת גופי המודיעין המרכזיים במדינת ישראל - אגף המודיעין בצה"ל, המוסד והשב"כ. לכל גוף מוקדש פרק, בו מדובר על מבנה הגוף ויחידות ארגוניות הנמצאות תחתיו, ועל אירועים מרכזיים המלווים את הגוף החל מקום המדינה. בפרק הראשון מדובר על המודיעין הצבאי, בדגש על אגף המודיעין בצה"ל. נסקרת ראשית דרכן של היחידות הבולטות באגף המודיעין: מקמנ"ר, ובפרט תפקידו של חיל המודיעין בהדרכת חיילי אמ"ן, ובדגש על לימוד השפה הערבית; מחלקת המחקר, לפני ואחרי מלחמת יום כיפור, תוך השמת דגש על איפכא מסתברא ומחלקת הבקרה; מחלקת האיסוף (בנויה מענף הכוונה, ענף הפעלה, ענף מ"מ); יחידת הסיגינט; יחידת המיפוי; עוצבת המודיעין האנושי; ומודיעין גלוי. מדובר גם על יחידות מודיעין בצבא מחוץ לאמ"ן, כדוגמת מודיעין חיל הים ומודיעין חיל האוויר. פרק ב' של הספר מוקדש להצגת מבנהו ופועלו של המוסד. היחידות המרכזיות שנסקרות מראשיתן: ה"צומת", "תבל", "קשת", "קיסריה", "ביצור", אגף מחקר, אגף טכנולוגי. המוסד נסקר החל מראשיתו בקום המדינה, בדגש על פעילויות ראשונות ואישים מרכזיים, כדוגמת איסר הראל. מדובר על תקופת ראשי המוסד עד סוף המאה ה-20, ומוצג השינוי שעבר הארגון בעיסוקו בנושאים שונים לאורך השנים הללו. הפרק השלישי בספר עוסק בהרחבה בשב"כ, מבנהו ופועלו. נסקרות הפעילויות המרכזיות של השב"כ - סיכול ריגול, הפעלת סוכנים, מבצעים, חקירות ואבטחה. מתוארים עיסוקים שונים של השב"כ בראשית המדינה - סיכול ריגול סובייטי, תפיסת בוגדים בקרב ישראלים (כדוגמת ישראל בר) ועוד. בהמשך מתוארים המאמצים למלחמה בטרור ופעילות השב"כ בגדה המערבית, אבטחת אישים ורצח רבין, ופרשות נוספות כגון פרשת קו 300 ומוסריותו של הארגון. בפרק הרביעי בספר מדובר בהרחבה על משימת ההתרעה שניצבת בפני המודיעין הישראלי. נסקרות מספר פרשיות בולטות בהן כשלה ההתרעה הישראלית, הבולטת שבהן היא ההתרעה טרם מלחמת יום כיפור, אך גם פרושת נוספות כמו פרשת רותם. מדובר על תפישת ההרתעה החל מקום המדינה ועד שנות ה-80. בפרק זה נסקר איום הטרור שפקד את מדינת ישראל החל מראשיתה, בפעולות הפדאיון בשנות ה-50 ועד לטרור הפלסטיני המאורגן החל מסוף שנות ה-60. מתואר כיצד אתגר זה עומד לצד אתגר ההתרעה, ומוצגים הצעדים הראשונים בתחום זה עד להשגת יכולות מרשימות של חיל המודיעין בתקופות מאוחרות יותר. נדונה התמודדות הטרור בגזרות השונות - מדרום בשנות ה-50, מהגדה ומלבנון בשנות ה-60 וה-70. בפרק החמישי מדובר על האתגר שבהתמודדות למול הסובייטים, אשר נוכחותם במזרח התיכון גברה החל משנות ה-50 של המאה ה-20. ברית המועצות היוותה גורם תומך משמעותי במדינות ערב עד לשנות ה-70 ואף מאוחר יותר, הן באמצעים כלכליים והן באמצעים טכנולוגיים ואמצעי לחימה מתקדמים. בתקופה זו, צה"ל נאלץ להתמודד עם אמצעי לחימה ושיטות לחימה סובייטיות אשר הונחלו למדינות ערב הסובבות את מדינת ישראל הצעירה. בפרק השישי בספר מוצגת סוגיית הגרעין העיראקי, שהחלה להתפתח החל משנות ה-70 של המאה ה-20. מדובר על המאמצים המודיעיניים שנעשו בהקשר זה, עד להפצצת הכור הגרעיני במבצע אופרה בשנת 1981. מדובר גם על ההשפעה ארוכת הטווח שמבצע זה יצר, ולמעשה חיסל בעקיפין את אפשרות הגרעין בעיראק גם בשנים מאוחרות יותר. מדובר על מספר סוגיות בהן המודיעין היווה ציר מגשר לכיוון הסכמי שלום מהמוכרים של ישראל עם שכנותיה. איסוף מודיעיני על המדינות עצמן, כמו גם שיתוף פעולה מודיעיני עם שכנותיהן, הכין את הקרקע לקראת ההסכמים המדוברים. הפרק האחרון בספר, נסקרים יחסי הכוחות של קהילת המודיעין כולה למול גורמי מפתח חיצוניים - הקברניטים ומקבלי ההחלטות, פיקוח על קהילת המודיעין, הקשר עם התקשורת, שיתוף עם האקדמיה. נאומו של אפרים לפיד בעת השקת הספר, סרטון באתר יוטיוב יוסי מלמן, ‏"לוחמי הסתר": הסודות הלא מוכרים של המודיעין בספר חדש, באתר מעריב אונליין, 16 בספטמבר 2017 לוחמי הסתר - המודיעין הישראלי - מבט מבפנים, באתר OCLC (באנגלית)