laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קרחון דייוויד (אנטארקטיקה)

קרחון דייוויד או קרחון דייוויד (באנגלית: David Glacier) הוא קרחון בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה. אורכו של הקרחון 96.56 קילומטרים. הקרחון מוזן על ידי שני קרחונים יובליים, אשר מנקזים יחד אגן ניקוז ששטחו גדול מ-212,000 קמ"ר ברמת הקוטב (מישור מזרח אנטארקטיקה). הקרחון הצפוני הנשפך אל קרחון דייוויד, מנקז את כיפת טאלוס. הקרחון המרכזי הנשפך אל קרחון דייוויד, מוזן מרשת של יובלים, המנקזים את אזור כיפת C, יובלים אלה מתכנסים יחדיו ונשפכים למפל קרח המכונה קדרת דייוויד. הקרחון זורם לכיוון מזרח דרך הרי הנסיך אלברט עד לחוף ארץ ויקטוריה ונשפך אל ים רוס, בין כף פיליפי וכף ריינולדס; הקרחון מזרים 2 ± 15.4 קילומטר מעוקב קרח מדי שנה; בהשפכו אל ים רוס, יוצר הקרחון את לשון הקרח דריגאלסקי. הקרחון התגלה על ידי המשלחת הצפונית (Northern Party) של משלחת נמרוד בהנהגתו של ארנסט שקלטון בנובמבר 1908 (המשלחת הצפונית עצמה הונהגה על ידי פרופסור ט. וו. אדג'וורת' דייוויד (T W Edgeworth David) מאוניברסיטת סידני ). הקרחון נקרא על שמו של פרופסור ט. וו. אדג'וורת' דייוויד (T W Edgeworth David), אשר הוביל את המשלחת הצפונית של משלחת נמרוד. • Tabacco, I., Bianchi, C., Chiappini, M., Zirizzotti, A., & Zuccheretti, E. (2000), Analysis of bottom morphology of the David Glacier–Drygalski Ice Tongue, East Antarctica, Annals of Glaciology, 30, 47-51. doi:10.3189/172756400781820624 • Wuite, Jan & Jezek, K. & Wu, Xiaoqing & Farness, K. & Carande, Richard. (2009), The velocity field and flow regime of David Glacier and Drygalski Ice Tongue, Antarctica, Polar Geography. 32. 111-127. 10.1080/10889370902815499 מדיה וקבצים בנושא קרחון דייוויד בוויקישיתוף קרחון דייוויד באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית קרחון דייוויד באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה קרחון דייוויד באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה מחשבון מרחקים - המרחק מקרחון דייוויד לאתרים סמוכים ההיסטוריה של קרחון דייוויד (וידאו) גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי ראו ב"לקריאה נוספת" במאמר The velocity field and flow regime of David Glacier and Drygalski Ice Tongue, Antarctica מידע היסטורי
קרחון דייוויד

האם התכוונתם ל... אנטארקטיקה קרחון דייוויד (אנטארקטיקה) – קרחון בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה קדרת דייוויד או קלחת דייוויד- מפל קרח הנשפך אל קרחון דייוויד בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה ניו זילנד קרחון דייוויד (ניו זילנד) – קרחון באי הדרומי של ניו זילנד קנדה קרחון דייוויד (קנדה) – קרחון בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה
קדרת דייוויד

קדרת דייוויד או קלחת דייוויד (באנגלית: David Cauldron; מילולית: קדרת דייוויד) הוא מפל קרח גדול ממדים בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה. במפל קרחוני זה נופלים גושי קרח ענקיים, מקרחונים יובליים רבים המנקזים את רמת הקוטב (מישור מזרח אנטארקטיקה), ונשפכים דרך המפל אל קרחון דייוויד. המפל מופה על ידי המשלחת הדרומית של משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1962–1963. משלחת הסקר קראה לקדרה על שמו של קרחון דייוויד אליו היא נשפכת. קדרת דייוויד באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית קדרת דייוויד באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי
הר אלעזר

הר אלעזר הוא הר הנמצא כמה מאות מטרים דרומית למצדה, וקרוי על שם אלעזר בן יאיר, המפקד היהודי האחרון של מצדה. מדרום להר מעמיק את ערוץ הזרימה שלו נחל רחף ובחלקו הצפוני נמצאו שרידי המחנה הרומי השמיני, שעל פי סיפורי יוסף בן מתתיהו, מאות חיילים רומאים השקיפו ממנו על חלקה הדרומי של מצדה. ההר מתנשא כ-400 מטרים מעל ים המלח וגובהו כגובה פני הים; מאז שנת 2019, עקב שינוי התוואי, שביל ישראל עובר בהר. הר בן יאיר ספי בן יוסף, הצוק המופלא של הר אלעזר, באתר ynet, 22 באפריל 2002 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של ישראל ובנושא הרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עמית קוטלר

עמית קוטלר (נולד ב-25 בספטמבר 1979) הוא עיתונאי ומגיש טלוויזיה ישראלי. קוטלר נולד לאם ישראלית ולאב יליד ארגנטינה. הוא למד במגמת ערבית בתיכון היובל בהרצליה. את שירותו בצה"ל עשה ביחידה 8200. לאחר שחרורו צה"ל עבד בתחנת הרדיו האזורית 99FM ובמגזין הנוער "מעריב לנוער". בשנת 2004 החל לעבוד ב"מעריב" כעורך בדסק החדשות וככתב מגזין התרבות. ב-2008 שימש כשליח מעריב לטקס פרסי אוסקר ה-80, שם ליווה את צוות שחקני הסרט "בופור", שהיה מועמד לפרס אוסקר לסרט הבינלאומי הטוב ביותר. ב-2008 עבר ממעריב לשמש כעורך התרבות באתר ynet. בהמשך מונה לעורך דף הבית של האתר, הגיש תוכני אקטואליה, טכנולוגיה ותרבות באולפן האתר, ושימש עורך מדור התיירות "ynet חופש". קוטלר השתתף בתוכניות רדיו שונות בתחנת 103fm. השתתף בעונה 1 פרק 6 של התכנית וויפאוט ישראל בתור "העיתונאי שאוהב חייזרים". בטלוויזיה היה עורך ומגיש בתחום התרבות בערוץ הראשון ובכלל זה בתוכניות "תרבות היום", "טרמינל תרבות" ו"קיץ חי". בערוץ 20 שימש קוטלר בתפקיד כתב בתוכניות שונות ובהן, "לפני כולם" ו"כלכלי בלילה" בהנחיית שרון גל. בשנת 2017 הצטרף לערוץ עשר - תחילה ככתב בתוכנית "הצינור" בהגשתו של טל ברמן. לאחר מיזוג רשת וערוץ עשר, עבר לרשת 13, שם השתתף, בין השאר, בתוכניות "העולם הבוקר" ו"היום שהיה". הוא שימש ככתב הערוץ לאירוויזיון 2018 ולאירוויזיון 2019. ביולי 2019 החל להגיש ב"רשת 13" את מגזין התרבות "טרמינל", אך בראשית 2020 הוחלף בהגשה בידי ירדן הראל. בפברואר 2020 הגיש ברשת 13, לצד שי-לי שינדלר, את התוכנית היומית "MUST"‏ ששידורה הסתיים לאחר חודשים ספורים. קוטלר הומוסקסואל. בזוגיות עם בנג'מין, עולה חדש מאוסטרליה. התגורר בתל אביב עד יולי 2023, כשעבר להתגורר ביוון, כחצי שנה לאחר שהתמנה לכתב לענייני צרכנות לצד טליה כהן. מדיה וקבצים בנושא עמית קוטלר בוויקישיתוף עמית קוטלר, ברשת החברתית פייסבוק עמית קוטלר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) עמית קוטלר, ברשת החברתית אינסטגרם עמית קוטלר, ברשת החברתית LinkedIn עמית קוטלר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית עמית קוטלר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) עמית קוטלר, באתר ynet עמית קוטלר באתר 103fm קוטלר באתר החדשות 13 דוד אברהם‏, תיירות נכנסת, באתר וואלה, 24 ביוני 2014 וויפ אווט ישראל עונה 1 פרק 6, נבדק ב-2023-04-20 משה בנימין, מטלוויזיה עד אופנה: הכירו את צוות השופטים בתחרות Extreme Concept, באתר אייס, 2 בינואר 2012 רן בוקר, "ביום בהיר אחד אמרו לנו שאנחנו הולכים להתחתן", באתר ynet, 12 בפברואר 2020 מגיש חדשות 13 נעלם מהמסך: החליט לעזוב את ישראל, באתר אייס, 4 ביולי 2023
אלפא רומיאו 33 סטרדלה

אלפא רומיאו 33 סטרדלה (באיטלקית: Alfa Romeo 33 Stradale) היא מכונית ספורט בתצורת קופה, מתוצרת יצרנית הרכב האיטלקית אלפא רומיאו מנובמבר 1967 – מרץ 1969. סך הכול יוצרו 18 יחידות. 2 נוסעים. 2 דלתות מסוג "Butterfly doors" (אנ'). גוף הדגם – גוף מרכזי בפרופילי מגנזיום המחוברים באמצעות מתכת פלדה ומסגרות מגנזיום עזר המוברגים מלפנים ומאחור. מערכת הצתה – כפולה. מנוע מרכזי – אחורי בפוזיציה אורכית. סוג הנעה: הנעה אחורית. מנוע קירור מים. בלמים: קדמי: בלמי דיסק אוורור עצמי / אחורי: בלמי דיסק אוורור עצמי על הדיפרנציאל. מתלים: מלפנים: זרוע נדנדה כפולה עם קפיצי סליל, מוט מייצב, בולמי זעזועים טלסקופיים / אחוריים: עם רביעיות מעוותות, זרוע נדנדה כפולה עם קפיצי סליל, מוט מייצב, בולמי זעזועים הידראוליים טלסקופיים. תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 5.5 שניות. קיבולת מכל דלק – 94.7 ליטר. צמיגים: קדמיים: 4.75x13 אחוריים: 6.00x13 מתוצרת "Dunlop". יחס: כוח / משקל: 328.79 כ"ס ל-1,000 ק"ג. דגם "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" צולם לסרט "Un bellissimo novembre" שיצא לאקרנים בשנת 1969. אב טיפוס "אלפא רומיאו 33 סטרדלה", שנת 1967 "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" "אלפא רומיאו 33 סטרדלה", שנת 1967 אב טיפוס "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" "אלפא רומיאו 33 סטרדלה", שנת 1968 "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" אלפא רומיאו אלפא רומיאו מונטריאול מדיה וקבצים בנושא אלפא רומיאו 33 סטרדלה בוויקישיתוף אלפא רומיאו 33 סטרדלה, סרטון באתר יוטיוב אלפא רומיאו 33 סטרדלה, סרטון באתר יוטיוב אלפא רומיאו 33 סטרדלה, סרטון באתר יוטיוב "אלפא רומיאו 33 סטרדלה", אב טיפוס "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" – מפרט טכני "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" דגם "אלפא רומיאו 33 סטרדלה" בסרט "Un bellissimo novembre"
אירופזאורוס

אירופזאורוס (שם מדעי: Europasaurus; מילולית: "דינוזאור אירופי") הוא סוג של דינוזאור אוכל צמחים ממשפחת הברכיוזאוריים שחי ביורה העליון לפני 154 מיליון שנה. סוג זה התגלה בגרמניה, במחצבה בקרבת העיר הנובר ב-1998 ולאחר עבודת חוקרים שחילצו את עצמותיו עד לשנת 2000. הוא תואר ב-2006 בידי החוקר אוקטביו מתאוס (אנ') ונכלל בו מין יחיד: Europasaurus holgeri. הממצאים כללו שרידי גולגולת ולסתות וכן שרידי חוליות וצלעות. סך הכל התגלו 10 פרטים משומרים. ב-2012 עד 2014 החלה עבודת חפירה נוספת באזור שחשפה מעל 3,000 עצמות אשר השתייכו לכ-20 פרטים חדשים. האירופזאורוס היה אחד מהקטנים שבבני משפחתו שכללה מינים גדולים מאוד, ביניהם הברכיוזאורוס והג'ירפטיטאן. בהשוואה לעצמות קמרזאורוס נראה שהגיע בבגרות לגובה 6.2 מטר ולמשקל של 800–900 קילוגרם בקירוב ודומה בגודלו למגיארוזאורוס. ממצאים נוספים הגיעו לגובה 3.7 מטר ואף ל-1.7 מטר. הוא הצליח להשיג את הגמדיות עקב צמיחה איטית מהרבה של עצמות מאשר זאורופודים אחרים. שני הדינוזאורים עברו גמדיות איים עקב הגעתם לאיים הקדומים של צפון גרמניה, אזור שכיום כולל הרים גבוהים והוא מזכיר מאוד את האי האצג מרומניה של הקרטיקון. בעבר אירופה הייתה מלאה באיים בתוך ימים רדודים וייתכן שכמה מהברכיוזאוריים הענקיים נדדו לעברם ועברו תהליך של גמדיות עקב המחסור במזון באיים. עדות נוספת לכך שהדינוזאור חי באיים הוא שנמצאו סביבו בעיקר שרידים של חיות ימיות. עקב מצחו הגבוה ושיניו המחודדות דמויות המעוין הוא זוהה כקרוב לברכיוזאורוס. מזונו התבסס על עלי עצים מחטניים. הוא התקיים בשטחי איים רדודים של פחות מ-200,000 ק"מ. מרבית הממצאים באזור כללו ממצאי חיות ימיות כמו צבי ים, תנינאים ודגים וכן פטרוזאורים מעופפים, אך התגלו גם כמה דינוזאור כמו סטגוזאוריים ודיפלודוקיים גמדיים ולפחות 4 משפחות של תרופודים: הטורווזאורוס ממשפחת המגלוזאוריים, ממצאי אלוזאוריים קדומים, צרטוזאוריים ושיניים של פרטי דרומאוזאוריים. תרופודים אלה היו קטנים ולא עלו על אורך של 4 מטרים. אולם ממצאים באזור לקראת סוף התקופה כללו עקבות רחבות של טורף גדול, ככל הנראה של אלוזאור נכחד, אשר כנראה הגיע עקב ירידת גובה פני הים והוא גרם אולי להכחדת הפאונה האנדמית. מדיה וקבצים בנושא אירופזאורוס בוויקישיתוף אירופזאורוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אירופזאורוס, באתר GBIF (באנגלית) אירופזאורוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית

חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע"ח–2018 קובע שסטודנט יהיה זכאי לשתי נקודות זכות אקדמיות, פעם אחת במהלך לימודיו לתואר ראשון, בגין פעילות התנדבותית או שירות מילואים. הצעת החוק הוגשה על ידי ועדת החינוך, התרבות והספורט ביוזמתם של חברי הכנסת מירב בן-ארי ואורן חזן ומטרתה הוצגה בדברי ההסבר להצעה: מטרתה של הצעת החוק המתפרסמת בזה היא לעודד מעורבות של סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, וכן להכיר בתרומתם של המשרתים בשירות מילואים, באמצעות הכרה בפעילויות אלו כפעילויות המזכות בנקודות זכות לקראת תואר אקדמי ראשון. החוק אושר בכנסת ב-9 ביולי 2018, ותחילתו בשנת הלימודים ה'תשע"ט (כלומר החל מאוקטובר 2019). החוק קובע שסטודנט יהיה זכאי לשתי נקודות זכות אקדמיות, פעם אחת במהלך לימודיו לתואר ראשון, בעבור פעילות שהיא אחד מאלה: פעילות חברתית וקהילתית של 30 שעות לפחות בהתנדבות בשנת לימודים אחת. ארגונים פוליטיים או מפלגתיים אינם נכללים בארגונים שפעילות בהם נכללת בקטגוריה זו. שירות מילואים של 14 ימים לפחות בשנת לימודים. אוניברסיטאות ומכללות בישראל פרסמו תקנונים המסדירים קבלת נקודות זכות לפי חוק זה. שיקול הדעת הנתון למוסדות האקדמיים בקביעת הארגונים שפעילות בהם מזכה בנקודות זיכוי בא לידי ביטוי בשנת 2020, כאשר האוניברסיטה העברית בירושלים צירפה את "אם תרצו" לרשימה של כ-140 ארגונים שהפעילות בהם מזכה את הסטודנט בנקודות זכות אקדמיות, וכך פעלה גם אוניברסיטת אריאל בשומרון, ואילו אוניברסיטת תל אביב החליטה שלא להעניק נקודות זכות על התנדבות ב"אם תרצו", בנימוק שלארגון יש צביון פוליטי. חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט היסטוריית החקיקה של חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת נקודות זכות אקדמיות לסטודנטים עבור פעילות חברתית וקהילתית, באתר כל זכות עדו אבגר, ‏הכרה בהתנדבות סטודנטים כפעילות המקנה נקודות זכות אקדמיות, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 8 באפריל 2018 הצעת חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע"ח–2018, ה"ח הכנסת 778 מ-15 במאי 2018 חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע״ח–2018, ס"ח 2733 מ-18 ביולי 2018 דוגמאות: תוכנית לעידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, באתר אוניברסיטת תל אביב קבלת נ"ז חברתיות בגין מעורבות חברתית או שירות מילואים, באתר האוניברסיטה הפתוחה תקנון - מעורבות חברתית עבור קרדיט אקדמי, באתר המסלול האקדמי המכללה למינהל שירה קדרי-עובדיה, האוניברסיטה העברית תעניק נקודות זכות אקדמיות עבור התנדבות ב"אם תרצו", באתר הארץ, 13 בפברואר 2020 אור קשתי ושירה קדרי-עובדיה, אוניברסיטת ת"א סירבה להעניק נקודות זכות אקדמיות עבור התנדבות באם תרצו, באתר הארץ, 19 בפברואר 2020
סרמאלה

סרמאלה (ברומנית: sarma או sarmală ביחיד, sarmale ברבים) הוא שם קיבוצי לממולאים, אך הכוונה היא בדרך כלל לעלי כרוב או לעלי גפן ממולאים. המאכל אופייני למטבחים באיראן, מרוקו, טורקיה (סארמה), רומניה, ארמניה, בולגריה, בוסניה והרצגובינה, קרואטיה, יוון (דולמדס), הונגריה, מקדוניה, סרביה, מונטנגרו, סלובניה, קווקז (דולמא), כורדיסטן, ואוקראינה (הולובצי). יהודי כורדיסטן מכנים את המאכל "יפרח" או "מחשי". מקור השם מהמילה הטורקית sarma, שפירושה "לגלגל". ברומנית: סרמלוצה (Sărmăluţe) – כינוי לממולאים קטנים יותר. דרך ההכנה הבסיסית של הסרמאלה כוללת ריכוך של העלים במים חמים, ולאחר מכן גלגול העלים מסביב לתערובת בשר, בצל מרוסק, עגבנייה, אורז, תבלינים ולפעמים גם ביצה. את הממולאים מבשלים עם בצל, כרוב כבוש ותבלינים ולעיתים מגישים עם יוגורט. היהודים בארצות השונות היו מכינים את הממולאים ללא בשר או עם בשר בקר, עקב התאמה לכשרות. כוסא מחשי כרוב ממולא פלפל ממולא מלית ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ספרטק מוסקבה (כדורגל נשים)

מועדון כדורגל נשים "ספרטק" מוסקבה (ברוסית: Женский футбольный клуб «Спартак» Москва) הוא מועדון כדורגל נשים ממוסקבה. השתתף באליפות רוסיה בשנת 1992, 2002, 2005, 2006 והחל מעונת 2024. הישגי השיא הם סגנות אליפות בעונת 2006 והעפלה לגמרי הגביע בעונות 1992, 2005, 2006. בשנים 2015־2023 לא השתתף בטורנירים בכירים. ספרטק הוקמה בשנת 1989 וכבר בשנת 1990 השתתפה באליפות הראשונה בברית המועצות וסיימה במקום השלישי. בשנת 1991, באליפות ברית המועצות שחזרה את התוצאה. בזכות התוצאות שהושגו, ספרטק נכללה באליפות רוסיה הראשונה בשנת 1992. אבל המועדון התמודד בשם "ספרטק-פראובראז'ניה" וסיים אז במקום השמיני. באותה השנה הגיע המועדון עד לגמר גביע רוסיה, בו, בתוספת הזמן, הפסידה לאלופה אינטרוס באצטדיון טורפדו במוסקבה בתוצאה 3–4. בגלל קשיים כלכליים, המועדון התפרק ובעונת 1993 חלק משחקני הקבוצה עברו למועדון "SKIF-Femina" ממלאחובקה שליד מוסקבה. חזרתה של ספרטק התרחש בשנת 1997, אז הופיע מועדון בשם קטיושה-ספרטק. בעונת 2001, נרכשה הקבוצה דיאנה וכתוצאה מהרכישה, שמה שונה ל"ספרטק". בשנת 2005, ספרטק סיימה לראשונה במקום החמישי בליגה הבכירה, ובשנת 2006 המועדון השיג את התוצאה הגבוהה ביותר באליפויות רוסיה, כשסיים במקום השני. בנוסף, ספרטק העפיל פעמיים לגמר גביע רוסיה, אך בשתי הפעמים הפסיד לקבוצת רוסיאנקה. עם זאת, לאחר עונת 2006 המועדון חדל להתקיים. ספרטק הוקמה שוב בשנת 2014, אך לא מצליחה לשחזר את ההישגים ההיסטוריים והתמודדה בליגות הנמוכות. באוקטובר 2023, הושקה מחדש כקבוצת בת של ספרטק מוסקבה שתתמודד באליפות כדורגל הנשים מעונת 2024. מקום שני: 2006 גמר: 1992, 2005, 2006 אירינה אלכסנדרובה ולנטינה ברקובה אירינה גנטובובה ילנה פומינה ילנה דנילובה ילנה טרחובה קסניה ציבטוביץ' יורי ביסטריצקי ויקטור קפלצקי איגור פרבזנצב ספרטק מוסקבה, ברשת החברתית VK ЧР-1998 на rsssf.com ЧР-1992 на womenfootball.ru ЧР-2001 на rsssf.com ЧР-2002 на rsssf.com ЧР-2005 на womenfootball.ru ЧР-2006 на womenfootball.ru Женщины московского «Спартака» начинают футбольный сезон
לסטודון

לסטודון (שם מדעי: Lestodon; מילולית: "שן שודד") הוא סוג נכחד של עצלן קרקע גדול ממשפחת המילודוניים. הוא חי באמריקה הדרומית במהלך הפליוקן עד הפליסטוקן שלפני 5.332 עד 0.012 מיליון שנה ונכחד לפני סוף תקופת הקרח. המאובנים של יונק זה התגלו בארגנטינה, ונצואלה, בוליביה, ברזיל ופרגוואי ואורוגוואי והסוג תואר למדע ב-1855. הלסטודון היה יונק בגובה של 4.5 מטרים ומשקל של 2.59 או אף 2.8 טון בממוצע. מבנה הלסת והגולגולת דומה למיני העצלנים ודובי הנמלים המודרניים, אך היה גדול פי שניים או שלושה. צורת השיניים הטוחנות התאימה לאכילת עלים, אך נראה שבניגוד לעצלנים אחרים הוא ניזון מעשב שאותו תלש מהקרקע, לאחר חפירה חזקה עם טפריו הגדולים. עצלן זה עבר מספר התאמות לאכילת עשבים מהקרקע: הוא היה בעל מבנה לסתות חזק ביותר כשהלסת התחתונה התעקמה מטה ובינה ללסת העליונה בלטו שרירי ענק שעזרו לתלוש את העשב אף על פי שהשיניים היו חלשות כמו של מרבית הדלשינאים. בנוסף הוא היה בעל שרירי כתפיים גדולים וחזקים מאוד עם עצם גומד רחבה ודו-צדדית מתוכה בלט שריר הזרוע התלת-ראשי חזק מאוד שעזר לעצלן להתאזן מהזדקפות ליציבה על ארבע. עם זאת המבנה הכבד והחזק הפך אותו לאיטי ביותר. הוא היה בעל כלוב צלעות רחב מאוד מאוד במרכז הגוף והיה בעל עצם ירך כפופה אחורה כדי לעמוד במשקל וביציבה. הזנב שלו היה קצר וקטן בהרבה. המבנה שלו הזכיר מאוד דוב נמלים גדול שגם הוא בעל מפרקים גדולים המתאימים מהזדקוף לתנועה על ארבע במישורים. העצלן חי בסוואנות וערבות העשב הקדומות, בהם רעה לצד מיני פרסתנים קדומים וטורפים גדולים כמו עופות האימה, התיילקוסמילוס והסמילודון שהיגר מהצפון. בסוף הפליסטוקן הגיעו גם שבטי ציידים לאמריקה הדרומית וממצאים של עצמות עצלן בעלי סימני חיתוך של כלי אבן מאורוגוואי שלפני 30,000 שנה, מעידים שהעצלן הענק ניצוד לעיתים בידי השבטים. מדיה וקבצים בנושא לסטודון בוויקישיתוף לסטודון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לסטודון, באתר GBIF (באנגלית)
עיבאדה

עיבאדה (בערבית: عبادة) היא מילה הערבית שמשמעותה "שירות". באסאלם, המושג נפוץ ומוכר במובן של "פולחן", "עבודת קודש", עבודות האל, ועוד. בפיקה, צורת הרבים של המילה, עיבאדאת (عبادات), כוללת את כל ההלכות הקשורות לפולחנים ולפרקטיקות הרוחניות. מדיה וקבצים בנושא עיבאדה בוויקישיתוף פולחן (אסלאם), דף שער בספרייה הלאומית Mario Peucker, Merve Reyhan Kayikci, Muslim Volunteering in the West: Between Islamic Ethos and Citizenship, Springer Nature, 2019-10-04, ISBN 978-3-030-26057-6. (באנגלית) Ibadah, Al-Islam.org (באיטלקית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יאחנייה

יאחנייה (ברומנית: iahnie de fasole) הוא מאכל רומני דמוי חומוס העשוי משעועית. נקרא ברומנית גם "פסולה בטוטה" (Fasole bătută), שם שמשמעו "שעועית חבוטה" ומרמז על דרך ההכנה. המילה הגיעה לרומנית מטורקית וייתכן כי מקורה הוא פרסי. קיימים גם סוגים נוספים של יאחנייה העשויים מירקות אחרים כמו חצילים ועם בצל, כמו כן יאחנייה מבשר או דג, למשל קרפיון. במטבח הטורקי והמטבח היווני, היאחנייה מוכרת כנזיד בשם "יאחני" (בטורקית: yahni, ביוונית: γιαχνί). יאחנייה העשויה משעועית נקראת ביוונית "פסולאקיה יאחני" (fasolakia yiahni). משרים למשך הלילה את הכמות המבוקשת של שעועית יבשה. מבשלים את השעועית עד התרככות, מסננים את המים ומועכים את השעועית. המעיכה הקלאסית נעשית עם מערוך, כיום עושים זאת גם במעבד מזון. מערבבים בתוך השעועית המעוכה שמן, מלח ופלפל לפי הטעם. קוצצים דק בצל יבש, מערבבים עם השעועית ומגישים קר. את השעועית המוכנה, לפני הוספת הבצל, אפשר לשמור במקרר זמן רב. אתר המציע מרשם ליאחנייה ותמונות של המאכל ברומנית ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שי הולצמן

שי הולצמן (נולד ב-1 בינואר 1974) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ ומדורג במקום החמישי בטבלת מלך השערים של ליגת העל בכל הזמנים, עם 169 שערים, והוא מלך השערים של מועדון ספורט אשדוד[דרוש מקור]. הולצמן גדל במחלקת הנוער של מכבי נתניה ומשם המשיך לקבוצה הבוגרת של המועדון מעונת 1990/1991 עד עונת 1992/1993. בעונת 1993/1994 שיחק במכבי חיפה עמה זכה באותה שנה באליפות ובגביע הטוטו. במהלך עונת 1994/1995 הוא עבר ממכבי חיפה לצפרירים חולון עד עונת 1996/1997 שבה עבר להפועל באר שבע וזכה איתה בגביע המדינה. בעונת 1997/1998 הוא עבר לשחק בצרפת בקבוצת סטאד רן אבל במהלך העונה חזר לשחק בישראל, בקבוצת בית"ר ירושלים והיה שותף לזכייה איתה באליפות ובגביע הטוטו. את עונת 1998/1999 הוא התחיל בהפועל חיפה ובהמשך העונה עבר לשחק בקבוצת אוסטריה וינה האוסטרית. בעונת 1999/2000 חזר שוב לשחק בישראל בקבוצת מכבי נתניה אך בהמשך העונה עבר לשחק במכבי פתח תקווה. אחרי עונה וחצי במכבי פתח תקווה, הוא עבר בתחילת עונת 2001/2002 לעירוני ראשון לציון. את אותה עונה סיים כסגן מלך השערים עם 17 כיבושים. הולצמן החל את עונת 2002/2003 בעירוני ראשון לציון, אך בהמשך עבר למועדון ספורט אשדוד וסיים את העונה כמלך השערים של הליגה עם 18 כיבושים יחד עם יניב אברג'יל. מעבר זה גם סיים תקופה של כעשור בו לא התמיד בשום קבוצה שתי עונות שלמות רצופות, ובמספר קבוצות – אף פרקי זמן קצרים יותר. בעונת 2003/2004 זכה שוב במלכות השערים יחד עם אופיר חיים, ובעונת 05/06 היה מלך השערים לבדו. ב-29 בנובמבר 2008 הבקיע את שערו ה-169 בקריירה, ובכך עקף את מרדכי שפיגלר, שהיה המאמן שהעלה אותו לבוגרים. בסיום עונת 2008/2009 פרש ממשחק. משחקו האחרון של היה במחזור הסיום של העונה מול מכבי תל אביב. להולצמן תשע הופעות בנבחרת ישראל בהן כבש שער אחד, בניצחון 0–2 על קפריסין במוקדמות יורו 2004. לאחר פרישתו החל לשמש כמנהל הטכני של מועדון ספורט אשדוד. ב-11 ביוני 2013 מונה לעוזרו של יוסי מזרחי, מאמנה של מכבי נתניה מהליגה הלאומית. כיום משמש כמנכ"ל של חברה הסוחרת בשוק ההון, ומנהל פעילות של תמ"א 38 בעיריית תל אביב-יפו. הולצמן נשוי ללילך ולהם שתי בנות ובן. תארים קבוצתיים אליפות המדינה: 1993/1994, 1997/1998 גביע המדינה: 1996/1997 גביע הטוטו: 1997/1998 תארים אישיים מלך השערים של ליגת העל: 2002/2003, 2003/2004, 2005/2006 מדיה וקבצים בנושא שי הולצמן בוויקישיתוף שי הולצמן, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל שי הולצמן, באתר Transfermarkt שי הולצמן, באתר National Football Teams שי הולצמן, באתר FootballDatabase.eu שלמה וייס‏, מכבי נתניה: שי הולצמן מונה לעוזרו של יוסי מזרחי, באתר וואלה, 11 ביוני 2013 אשר גולדברג, ‏‏רחוק מהכדורגל: לאן נעלם שי הולצמן?, באתר ספורט1, 1 בינואר 2021
רגע קלפהולץ

רגע קלפהולץ (13 בדצמבר 1907 – 11 בינואר 2007) הייתה רופאה ישראלית, אשר בשנות ה-30 של המאה ה-20 ניהלה רומן קצר עם דוד בן-גוריון. רגע (רגינה) קלפהולץ נולדה בפולין בשנת 1907, ובגיל צעיר היגרה עם משפחתה לווינה. אביה חיים קלפהולץ היה סוחר אמיד שנהג לארח בביתו ציונים ואנשי היישוב שהזדמנו לוינה. בנעוריה הייתה חברה בתנועת הנוער היהודית "בלאו-וייס". מאוחר יותר למדה בבית הספר לרפואה בווינה. במהלך לימודיה השתתפה בפעילות ציונית, ונהגה לנסוע, יחד עם אחותה אני קלפהולץ הצעירה ממנה בשנתיים, לועידות הקונגרס הציוני שהתקיימו באירופה. ניהלה רומן קצר דוד בן-גוריון ממנהיגי היישוב, שהיה באותה עת המזכיר הכללי של ההסתדרות הכללית. השניים החליפו מכתבי אהבה שככל שנשמרו הפכו לפריטי אספנות יקרי ערך. על אופי ההתכתבות ביניהם ניתן ללמוד ממכתב תודה של בן-גוריון על ברכתה ליום הולדתו: "הצדק היה איתך בעניין יום ההולדת – באמת ראית את התאריך (דטום) 16.2 בפספורט שלי. אבל הדטום הרשמי הזה אינו נכון, והיום הנכון הוא בחודש אוקטובר, אבל זה לא חשוב. חשוב ויקר בשבילי היה הדבר כי זכרת זאת – ובעד זה הייתי רוצה – בווינה אגיד לך מה הייתי רוצה. שלך דוד לעת עתה אל תספרי לאיש על יום בואי לווינה". את ההיכרות הראשונה ביניהם ערך יוסף ברץ (1890–1968), חלוץ ואיש ציבור ישראלי, ממייסדי קבוצת דגניה וממקימי האגודה למען החייל וחבר הכנסת הראשונה מטעם מפא"י. עם סיום לימודי הרפואה, בשנת 1935, עלתה רגע קלפהולץ לארץ ישראל ועבדה כרופאה במקומות שונים בארץ. פולה בן-גוריון ידעה על הרומן והבליגה. בפגישה היחידה שלה עם קלפהולץ, נתנה לה שלוש תמונות שלה ושל בן-גוריון שצולמו על שפת ים המלח, ורשמה על גבן הקדשה: "לרגה – מפולה". יותר מזה לא אמרה לה דבר. גם על פרשיות אהבים אחרות שבעלה ניהל, עם רבקה כצנלסון ודוריס מאי, מזכירתו האנגלייה של חיים ויצמן, הבליגה, כי חשה שתפקיד חייה הוא לשמור על האיש העומד בראש בניין הארץ, אותו העריצה. למרות הבלגתה נהגה לסור - במסווה של ביקורי ידידות לדירתה של רגע ברחוב בן יהודה בתל אביב ולרמוז לה כי היא מודעת לקשר שלה עם בן-גוריון. מכאן החלה התרחקות בין רגע לבן-גוריון ופרשת אהבתם הגיעה לקיצה. לאחר כמה שנים נישאה לאברהם דיאמנט יליד צ'כוסלובקיה שעלה לארץ בשנת 1929 והשניים התגוררו בפרדס חנה-כרכור. בעלה אברהם דיאמנט נפטר בשנת 1986. רגע קלפהולץ נפטרה בשנת 2007, כשהייתה בת 99 שנים, 34 שנים לאחר מותו של בן-גוריון. נקברה בבית העלמין שדה יהושע בחיפה. תום שגב, מדינה בכל מחיר. סיפור חייו של דוד בן-גוריון, הוצאת כתר, 2018. שבתי טבת, קנאת דוד. חיי דוד בן-גוריון, כרך ג' - הקרקע הבוער, הוצאת שוקן, 1987. עופר אדרת, למכירה: מכתבי האהבה של בן גוריון למאהבת, באתר הארץ, 29 באוקטובר 2015 יאיר שרקי, מכתבי האהבה הסודיים של בן-גוריון, באתר "mako",‏ 29 באוקטובר 2015 טל עזר, כך הביע בן גוריון את אהבתו לאשתו - אחרי שעזב אותה לטובת הציונות, באתר Xnet‏, 12 פברואר 2018
גביע הטוטו 2010/2011

גביע הטוטו לליגת העל 2010/2011 הייתה המהדורה ה-27 של הגביע השלישי בחשיבותו בכדורגל הישראלי. התחרות התקיימה בשני שלבים. ראשית, חולקו 16 קבוצות ליגת העל לארבעה בתים בני ארבע קבוצות כל אחד, בהם שיחקו הקבוצות זו מול זו פעמיים (בית וחוץ). שתי המובילות בכל הבית העפילו לרבע הגמר. שלבי רבע הגמר, חצי הגמר והגמר שוחקו במתכונת של משחק בודד, כאשר הביתיות נקבעה בהגרלה. משחקי חצי הגמר והגמר התקיימו באצטדיון רמת גן. עירוני קריית שמונה זכתה לראשונה בתולדותיה באחד משלושת התארים החשובים בכדורגל הישראלי, כאשר גברה במשחק הגמר על מכבי פתח תקווה בתוצאה 0–1. מלך השערים של המפעל בעונה זו היה דובב גבאי ממכבי פתח תקווה, שכבש חמישה שערים. הגרלת שלב הבתים נערכה ב-14 ביוני 2010, כאשר השיבוץ נעשה באופן גאוגרפי ככל הניתן. משחקי שלב הבתים החלו ב-31 ביולי והסתיימו ב-10 בנובמבר 2010. משחקי רבע הגמר נערכו בין ה-28 ל-30 בדצמבר 2010. שני משחקי חצי הגמר נערכו באצטדיון רמת גן ב-5 בינואר 2011. עונת 2010/2011 בליגת העל בכדורגל גביע המדינה בכדורגל 2010/2011 עירוני ק"ש זכתה בגביע הטוטו עם 0:1 על מכ' פ"ת, באתר ONE‏, 19 בינואר 2011 רועי גלדסטון, ‏מכבי והפועל ת"א שובצו בבית ב' בגביע הטוטו, באתר ONE‏, 14 ביוני 2010