אתוודה על עברות

רבונו של עולם אתוודה על עברות קלות וחמורות הוא פיוט הקדמה לווידוי שנכתב על ידי רבי יצחק בן ישראל מבגדאד. הפיוט נכתב במקורו לליל יום הכיפורים, אך כיום נהוג לאומרו במהלך סליחות לחודש אלול. הפיוט כולל תשעה בתים, הכוללים כל אחד שתי שורות, החרוזות ביניהן בחריזה עצמאית. כל שורה שנייה היא שיבוץ מקראי, הכולל בתוכו את המילה "לילה". הפיוט פותח בכך שאיבריו של האדם מסיתים אותו כל היום לחטוא, וממשיך בכך שהוא מצטער על חטאיו וצועק לה' שיסלח לו, ומתחנן שבזכות הווידוי ישמע קולו וימחלו עוונותיו. הפיוט נאמר בסליחות לאחר החלק של אמירת י"ג מידות, ולפיכך מהווה נקודת ציון למקום אליו מדלגים כאשר אין מניין. בדרך כלל אומרים את הפיוט בצורה של חזן קהל, כך שהחזן אומר שורה אחת, והקהל את השורה המשלימה. המנהג הרווח הוא לומר את הפיוט קודם הווידוי, אך יש שנהגו לומר קודם וידוי ורק לאחר מכן את הפיוט, מנהג שגרר אחריו ביקורת הלכתית, בטענה שלא ניתן לומר "אתוודה" לאחר שכבר התוודה. אך יש שגם חיזקו את המנהג הזה, ונתנו לו נימוק בטענה שהוא לא הקדמה לווידוי, אלא תוספת לווידוי, הבאה לתרץ את עשייתם של החטאים בכך שאברי האדם מסיתים אותו לחטוא. שני קטעים בפיוט עוררו דיון ביחס לחוסר הלימתם את מצבו של האומר. בפיוט נאמר ”אֶתְוַדֶּה...בַּלַּיְלָה לְסוֹף אַשְׁמוּרוֹת”, היינו בסוף הלילה. בקרב רבני המאה העשרים יש שכתבו שכאשר אומרים סליחות בחצות הלילה, או במהלך היום, יש לשנות את נוסח הפיוט בהתאם. האומרים במהלך היום נדרשים לשיטה זו לשנות גם את כל האזכורים של "לילה" בפיוט. בפיוט נאמר ”אַשְׂחֶה בְּכָל לַיְלָה מִטָּתִי בְּדִמְעָתִי עַרְשִׂי אַמְסֶה”. היו שטענו שרק אדם שזה באמת מצבו, ובאמת מצטער כל כך על חטאיו עד שהוא בוכה עליהם, רשאי לומר זאת, ולכן הציעו לשנות את הנוסח ולגרוס ”מִי יִתֵּן וְאַשְׂחֶה בְּכָל לַיְלָה מִטָּתִי...” רבונו של עולם אתוודה על עברות באתר הפיוט והתפילה יעקב לוי, סדר סליחות כפי מנהגי הספרדים, יד הרב ניסים, ירושלים תשנ"ה, עמוד 74, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) אתוודה על עברות, סליחות תפלה למשה, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) איתן ידעי, חזון למועד - ימים נוראים, ימים נוראים, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) הרב יעקב עטיה, אתודה על עבירות, בנוסח יהדות לבנון, באתר יוטיוב על פי מגילת איכה, פרק ב', פסוק י"ט. יש לשים לב שבפסוק נאמר "לראש אשמורות", וכך כנראה נכתב בפיוט המקורי, שנכתב לליל יום כיפור (ראו במהדורת יעקב לוי) על פי ספר ישעיהו, פרק כ"א, פסוק י"א על פי ספר בראשית, פרק ח', פסוק כ"ב על פי ספר ישעיהו, פרק ס"ב, פסוק ו' על פי ספר תהלים, פרק ו', פסוק ז' על פי ספר תהלים, פרק פ"ח, פסוק ב' על פי ספר תהלים, פרק כ"ב, פסוק ג' על פי ספר תהלים, פרק קי"ט, פסוק ס"ב על פי ספר שמות, פרק י"ב, פסוק מ"ב יוסף טובי, "יצחק בן ישראל - פייטן בבלי בן המאה הי"ג", שי להימן: מחקרים בספרות היהודית של ימי הביניים מוגשים לא"מ הברמן, בעריכת צבי מלאכי, אוניברסיטת תל אביב והוצאת ראובן מס, ירושלים תשל"ז, עמ' 125–142, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) ראו בין היתר: סימן תקפא - מדיני הסליחות - מורשת מרן - הרב עובדיה יוסף, באתר מורשת מרן - הרב עובדיה יוסף, ‏במרץ 2017 ראו למשל עטיה, מאיר אלעזר, מחזור אבותינו <נוסח מרוקו> - תיקון חצות וסליחות, תיקון חצות וסליחות, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) אברהם שלום חי חמוי, זמן בית דין, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) הרב אברהם שלום חי חמוי, בית אל וזמן בית דין, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) הרב יוסף צוברי, ויצבור יוסף בר - ג, עמוד קפב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) אברהם ישעיהו דיין, דקדוק באמירת הסליחות ביום, בתוך: יתד המאיר - 140, עמוד 31, באתר אוצר החכמה; הרב יצחק יוסף, ילקוט יוסף - או"ח ג (תפילה ב), סעיף קסב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) הרב יוסף חיים מבגדאד, תקון תפלה - סדר היום, עמוד כט, באתר אוצר החכמה, כתב יד, "אשמורות" עם הערות של המהרי"ץ שלא נדפסו באתר בידספיריט