laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
עמק שילה

עמק שילה (בערבית: סהל כפר אסתונא) הוא הדרומי בין עמקי השומרון הגדולים. נחל שילה מתחיל בצפון–מערב העמק ומנקז אותו, ועל-כן העמק וסביבתו הם האזורים המזרחיים ביותר באגן ניקוז הירקון. לפי עדויות ארכאולוגיות אזור העמק היה מיושב החל מתקופת הברזל בארץ ישראל. העמק מוקף במספר אתרים ארכאולוגיים, שהעיקרי בהם הוא "חירבת אִסתוּנא", במזרחו. האתר כולל ממצאים ארכאולוגיים מהתקופה ההלניסטית, התקופה הרומית, התקופה הביזנטית והתקופה המוסלמית המוקדמת בארץ ישראל. האתר ממוקם בראש גבעה מוקפת אורנים בקצה הדרום מזרחי של עמק שילה. עד תחילת המאה ה-20 המקום היה מיושב והיה נקודת ההתיישבות המרכזית באזור עמק שילה, ומכאן שמו הערבי של העמק "סהל כפר אִסתוּנא". במקום שרידי בריכות חצובות, בורות מים, חורבות מבנים מהתקופה הרומית והביזנטית, עמודים, כותרות ומשקופים מעוטרים. המבנה המרכזי בנוי מאבני גזית ונקרא "אל חבס". מממדיו ומגודל אבניו נראה שהוא נועד להגן על המבוא המזרחי של העמק. בסמוך נמצא גם מבנה מקאם "שייח מוחמד". בשנת 1870, ביקר חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן במקום וכתב: ”בשעה ארבע וחמש עשרה דקות הגענו לכפר אסתונא. על גבעה לא גבוהה, שמדרונה המערבי תלול יחסית וטרשי ואילו מדרוניה האחרים נוחים הרבה יותר לגישה, פזורים עיי כפר ערבי. קבר שעודנו עומד על תלו, הקרוי על שם שיח' מחמד, חוסה בצל אלה זקנה. הוא נבנה בחלקו הגדול מאבנים עתיקות יפות. על המשקוף של פתחו עוצבו משולש, מעגל וריבוע. בכפר הזה היו בתי מגורים קטנים שקמרון תקרתם עגול או מחודד כלשהו, והם גובבו במתחמו של מבצר שקדם להם, ושעכשיו קשה לעמוד היטב על היקפו. הוא עצמו נבנה מאבני גזית גדולות. שרדו ממנו קווי הקירות של אולם מלבני, שאורכו שלושים ושמונה צעד ורוחבו שישה. עובי הכתלים היה מטר. פה ושם רואים בין החורבות בורות מים חצובים בסלע וכמה נציבי עמודים פזורים על הארץ”. דרך ההר (שנקראת היום כביש 60, בתוואי המקורי) בעוברה בשומרון, עוברת בעיקר בעמקים המישוריים הנוחים לתנועה, ולכן מתאמצת ועוברת גם בתוואים קשים (כמו פיתולי מעלה לבונה) בשאיפתה לחבר עמק אחד למשנהו. היא נמתחת לאורך כ-80 ק"מ, מעמק שילה בדרום עד לעמק דותן ועמק יזרעאל בצפון. יש המזהים אותו עם האתר בו היו בנות שילה מחוללות בכרמים ולכן העמק נקרא בערבית (בין השאר) "סהל אל בנאת" (עמק הבּנות). מדיה וקבצים בנושא עמק שילה בוויקישיתוף עמק שילה באתר עמוד ענן תמונת מזרח העמק פרחים שנצפו גדלים באזור העמק ויקטור גרן, תיאור גאוגרפי, היסטורי וארכאולוגי של ארץ - ישראל - כרך חמישי: השומרון (ב), ירושלים: יד יצחק בן צבי, 1984. עמודים 19-20
קורד אוברסטריט

קורד פול אוברסטריט (באנגלית: Chord Paul Overstreet, נולד ב-17 בפברואר 1989) הוא שחקן וזמר אמריקאי, הידוע בשל גילום דמותו של סאם אוונס (אנ') בסדרה "Glee"‏ (2010–2015) ומתפקידו בתור צ'אד דייוויס בסדרה של אפל TV פלוס, "אקפולקו" (אנ') (2021–2024). אוברסטריט נולד ב-17 בפברואר 1989 בנאשוויל, טנסי, בנם של מעצבת השיער ג'ולי (לבית מילר) ולזמר הקאנטרי זוכה שני פרסי גראמי, פול אוברסטריט (אנ'). יש לו אח גדול, נאש אוברסטריט (נולד ב-1986), שמנגן בגיטרה בלהקת הפופ רוק "Hot Chelle Rae", אחות גדולה, סאמר (נולדה ב-1987); ושלוש אחיות צעירות יותר, הרמוני, סקיי וצ'ריטי. הוא ממוצא גרמני, אירי ואנגלי. הוא נקרא על שם המונח המוזיקלי אקורד. הוא גדל בחווה מחוץ לנאשוויל. בעידוד הוריו לעסוק במוזיקה, החל לנגן במנדולינה בגיל צעיר, ועבר לנגן בתופים, חליל צד, פסנתר גיטרה. בשנות העשרה שלו, הוא דגמן עבור חברות כמו הוליסטר וגאפ. בשנת 2007 כאשר סיים את לימודיו החל אוברסטריט להיכנס לעולם המשחק ולאחר התחלה לא מוצלחת הוא החל לשחק בסדרת הרשת "Private". בשנת 2009 ביצע את הופעת הבכורה שלו בסדרה iCarly. באותה שנה שיחק גם בסרטו הראשון שנקרא "The Hole". ב-2010 ביצע הופעת אורח בסדרה הבלתי רגילים. החל משנת 2010 מגלם אוברסטריט את דמותו של סאם אוונס בסדרה Glee. ב-2011 שיחק בסרט ליבו של קונור לצדם של אשלי גרין וקלן לוץ. ב-15 בדצמבר חתם בחברת ההקלטות SafeHouse Records השייכת לדמי לובאטו, ניק ג'ונאס ומנהלם פיל מקנטייר. בשנת 2017 הוציא את השיר "Hold on" והקדיש אותו לזכרו של קורי מונטית׳ ששיחק לצידו בסדרה glee. בשנת 2020 הופיע בפרק של הסדרה "עושות כותרות" ברשת Freeform. בשנת 2021 החל לגלם את צ'אד דייוויס בסדרה הקומית מבית אפל TV פלוס, "אקפולקו" (אנ'); המבוססת על הסרט משנת 2017 - "איך להיות מאהב לטיני". בשנת 2022 כיכב לצד לינדזי לוהן בסרט "חג מולד בלתי נשכח" מבית נטפליקס. 2017: Tree House Tapes 2020: Hold On 2021: Stone Man מדיה וקבצים בנושא קורד אוברסטריט בוויקישיתוף קורד אוברסטריט, ברשת החברתית פייסבוק קורד אוברסטריט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קורד אוברסטריט, ברשת החברתית אינסטגרם קורד אוברסטריט, ברשת החברתית טיקטוק קורד אוברסטריט, סרטונים בערוץ היוטיוב קורד אוברסטריט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קורד אוברסטריט, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי קורד אוברסטריט, באתר AllMovie (באנגלית) קורד אוברסטריט, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) קורד אוברסטריט, באתר Metacritic (באנגלית) קורד אוברסטריט, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קורד אוברסטריט, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) קורד אוברסטריט, באתר ספוטיפיי קורד אוברסטריט, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) קורד אוברסטריט, באתר Last.fm (באנגלית) קורד אוברסטריט, באתר AllMusic (באנגלית) קורד אוברסטריט, באתר MusicBrainz (באנגלית) קורד אוברסטריט, באתר דיזר קורד אוברסטריט, באתר Discogs (באנגלית) קורד אוברסטריט, באתר Songkick (באנגלית) קורד אוברסטריט, באתר Genius קורד אוברסטריט, באתר בילבורד (באנגלית)
סכין בלב

סכין בלב (באנגלית: Awake) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת מתח ופשע, שיצא בשנת 2007 בבימוי ג'ובי הארולד. קליי (היידן כריסטנסן) נישא בחשאי לסאם (ג'סיקה אלבה), העוזרת האישית של אמו, בלילה שקודם לאשפוזו למטרת ניתוח להשתלת לב שעליו לעבור, על ידי רופאו וחברו ד"ר הרפר (טרנס הווארד). במהלך הניתוח, לאחר שעבר הרדמה, הוא חווה תופעה של מודעות בזמן הרדמה, חש את כל כאבי הניתוח בלי יכולת להגיב, ושומע את המתרחש סביבו. הוא מבין כי סאם וד"ר הרפר קשרו קשר במטרה לרצוח אותו, באמצעות הרעלת הלב המושתל, וזאת במטרה לגרוף את כספי הביטוח של קליי (בזכות נישואיהם של קליי וסאם). אמו של קליי, לילית, מגלה את המזימה במהלך ההמתנה לסיום הניתוח, ומקריבה את עצמה כדי לחבל בה. הסרט צולם באוניברסיטת פורדהאם בניו יורק, שחלקים ממנו עוצבו כבית חולים. מספר קטעים בסרט צולמו בבית החולים "בלוויו" בעיר. הסרט דורג במקום החמישי במכירות בשבוע הראשון להפצתו בבתי הקולנוע בארצות הברית. נכון לשנת 2008 הכניס הסרט כ-32 מיליון דולר ברחבי העולם. הסרט קיבל לרוב ביקורות שליליות. באתר "Rotten Tomatoes" זכה הסרט רק ל-24% ביקורות חיוביות מתוך 58 מבקרי קולנוע. בין השאר נטען כי הוא מבוסס על רעיון מעניין, אך הוא מוצג באופן בלתי אמין. כן נטען כי נושא ההרדמה בניתוח מוצג בו באופן שאינו מדויק מבחינה רפואית-מדעית. הסרט היה מועמד לשני פרסי ראזי, בקטגוריית השחקנית הגרועה ביותר (אלבה) ובקטגוריית הזוג הקולנועי הגרוע ביותר (כריסטנסן ואלבה). אתר האינטרנט הרשמי של סכין בלב "סכין בלב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "סכין בלב", באתר נטפליקס "סכין בלב", באתר AllMovie (באנגלית) "סכין בלב", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "סכין בלב", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "סכין בלב", באתר Metacritic (באנגלית) "סכין בלב", באתר אידיבי "סכין בלב", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "סכין בלב", באתר "סרט" "סכין בלב", באתר "עכבר העיר" awake, Box office mojo awake, Rotten Tomatoes Ontario's Anesthesiologists Criticize the Film Awake
פרנק לוקסמבורגי

הפרנק הלוקסמבורגי (בלוקסמבורגית: Lëtzebuerger Frang) היה ההילך החוקי ששימש את לוקסמבורג מ-1854 עד 2002, עת יצא משימוש עם המעבר של לוקסמבורג ורוב המדינות האחרות של האיחוד האירופי לאירו. הבנק המרכזי האירופי קבע את שער ההמרה הקבוע שלו: 40.3399 פרנק לאירו אחד. מדיה וקבצים בנושא פרנק לוקסמבורגי בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה ובנושא לוקסמבורג. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלכסנדר (סרט)

אלכסנדר (באנגלית: Alexander) הוא סרט דרמה היסטורי המבוסס על דמותו של אלכסנדר הגדול. הסרט שנכתב ובוים על ידי אוליבר סטון יצא בשנת 2004 ומככבים בו קולין פארל ואנג'לינה ג'ולי. הסרט מבוסס על חייו של אלכסנדר הגדול. הסרט מתאר את שנותיו הראשונות ואת יחסיו עם אביו, פיליפוס השני, מלך מוקדון. הסרט מתאר את כיבוש האימפריה הפרסית על ידי אלכסנדר וניסיונותיו לבצע רפורמה באימפריה שלו. לאחר שמראים את יחסיו המתוחים של אלכסנדר עם הוריו, אביו נרצח ואלכסנדר הופך למלך מוקדון. קולין פארל בתור אלכסנדר הגדול קונור פאולו בתפקיד אלכסנדר הצעיר אנג'לינה ג'ולי בתפקיד אולימפיאס ואל קילמר בתפקיד פיליפוס השני אנתוני הופקינס בתפקיד תלמי הראשון הזקן אליוט קוואן בתפקיד תלמי הראשון רוברט אירלי בתפקיד תלמי הצעיר ג'ארד לטו בתפקיד הפאיסטיון רוזריו דוסון בתפקיד רוקסנה כריסטופר פלאמר בתפקיד אריסטו פיונה או'שאנסי ניק דאנינג – אטאלוס רורי מק'קאן - קרטרוס ג'ונתן ריס מאיירס - בתפקיד קסנדר, אחד הגנרלים של אלכסנדר מדיה וקבצים בנושא אלכסנדר בוויקישיתוף "אלכסנדר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אלכסנדר", באתר נטפליקס "אלכסנדר", באתר AllMovie (באנגלית) "אלכסנדר", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אלכסנדר", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "אלכסנדר", באתר Metacritic (באנגלית) "אלכסנדר", באתר אידיבי "אלכסנדר", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "אלכסנדר", באתר Prime Video (באנגלית) "אלכסנדר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרגריטה פילוסופיקה

מרגריטה פילוסופיקה, היא אנציקלופדיה כללית המכילה את הידע האנושי שהיה קיים בימי הביניים המאוחרים. היא נכתבה בשפה הלטינית על ידי גרגור רייך בין השנים 1489–1496 וראתה אור לראשונה בשנת 1503 בגרמניה. עבודה זו נועדה להעניק לסטודנטים באוניברסיטאות את הידע הבסיסי בשבע האמנויות החופשיות הכוללות את הטריוויום - "שלוש הדרכים": דקדוק, רטוריקה ולוגיקה ואת הקוארדיוויום - "ארבע הדרכים": אריתמטיקה, גאומטריה, אסטרונומיה ומוזיקה. כמו כן ישנה התייחסות בפרקים השונים למדעי הטבע ולפילוסופיה של המוסר. חשיבותה נובעת אף מהאפשרות להבין את תוכנית הלימודים של האוניברסיטאות באותה עת, שדגלו בלימודי שבע האמנויות החופשיות, כתנאי להתקבלות הסטודנטים ללימודי תאולוגיה, משפט ורפואה. האנציקלופדיה יצאה לאור ב-11 מהדורות ושימשה סטודנטים רבים בכל רחבי אירופה למעלה מ-100 שנה. אלכסנדר פון הומבולדט, חוקר טבע ומגלה ארצות גרמני, יליד המאה ה-18, אמר כי מרגריטה פילוסופיקה היא אנציקלופדיה שתרמה באופן משמעותי להפצת הידע. האנציקלופדיה מחולקת ל-12 פרקים, בהם מופיעים עשרות רבות של חיתוכי עץ פרי יצירתם של אמנים אנונימיים, הכוללים תווים מוזיקליים מוקדמים, מפות, דימויים ואלגוריות מתחום האסטרונומיה, האסטרולוגיה, גוף האדם, זואולוגיה ועוד. הטקסט נכתב במתכונת של דיאלוג הנערך בין סטודנט השואל שאלות לבין מורה המשיב על שאלותיו. מדיה וקבצים בנושא מרגריטה פילוסופיקה בוויקישיתוף בתמונה מצד שמאל, ניתן לראות את כל התחומים בהם עוסקת האנציקלופדיה מתוך סקירה על גרגור רייך באתר האנציקלופדיה הקתולית
סווטלנה מסטרקובה

סווטלנה אלכסנדרובנה מסטרקובה (ברוסית: Светлана Александровна Мастеркова; נולדה ב-17 בינואר 1968), היא אתלטית רוסיה בעבר. היא אלופה אולימפית בעלת שתי מדליות זהב (אטלנטה 1996), אלופת עולם (סביליה 1999), אלופת אירופה ושיאנית העולם הנוכחית (2019) בריצה ל-1000 מטר ובעבר החזיקה כ-23 שנים בשיא העולם בריצת מייל. מסטרקובה נולדה באצ'ינסק שבמחוז קרסנויארסק. באליפות העולם שנערכה בטוקיו שביפן בשנת 1991 סיימה מסטרקובה במקום שמיני בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:02.92 דקות. בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 1:59.15 דקות. בשנים 1994–1995 לקחה מסטרקובה הפסקה מתחרויות לאחר שנישאה לרוכב אופני כביש מהטובים בעולם (7 באולימפיאדת סיאול) אסייט סייטוב וילדה את בתם, אנסטסיה. באולימפיאדת אטלנטה (1996) זכתה מסטרקובה בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:57.73 דקות, לפני אנה פידליה קירוט מקובה (1:58.11 דקות) ומריה מוטולה ממוזמביק (1:58.71 דקות) ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:00.83 דקות, לפני גבריאלה סאבו מרומניה (4:01.54 דקות) ותרזיה קיסל מאוסטריה (4:03.02 דקות). 11 ימים לאחר המשחקים האולימפיים, בתחרות שנערכה בציריך, שבשווייץ ב-14 באוגוסט קבעה מסטרקובה בריצת מייל שיא עולם חדש של 4:12.56 דקות, שיפור לשיא העולם בן ה-7 שנים של פאולה איוואן מרומניה (4:15.61 דקות). במהלך ריצה זו היא קבעה בריצת 1500 מטר את שיאה האישי בתוצאה של 3:56.77 דקות. 9 ימים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בבריסל שבבלגיה ב-23 באוגוסט 1996 היא קבעה בריצת 1000 מטר שיא עולם חדש של 2:28.98 דקות, שיפור לשיא שנקבע באותה תחרות, שנה קודם לכן על ידי מריה מוטולה (2:29.34 דקות). באליפות העולם שנערכה באתונה שביוון בשנת 1997 סיימה מסטרקובה במקום 24 ואחרון בשלב חצי הגמר בריצת 1500 בתוצאה של 4:22.74 דקות, לאחר שנפצעה בגיד אכילס. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 4:10.22 דקות. באליפות אירופה שהתקיימה בבודפשט שבהונגריה בשנת 1998 זכתה מסטרקובה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:11.91 דקות. בשנת 1999 באליפות העולם שנערכה בסביליה שבספרד זכתה מסטרקובה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:59.53 דקות, לפני רג'ינה ג'ייקובס מארצות הברית (4:00.35 דקות) וקוטר דולצ'ה מאתיופיה (4:00.96 דקות) ומדליית ארד בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:56.93 דקות, אחרי לודמילה פורמנובה מצ'כיה (1:56.68 דקות) ומריה מוטולה (1:56.72 דקות). באולימפיאדת סידני (2000) השתתפה מסטרקובה בריצת 1500 מטר בשלב המוקדמות, אך לא סיימה את הריצה ולכן לא הצליחה להגן על תוארה. ריצת 400 מטר: 53.12 שניות (1992) ריצת 800 מטר: 1:55.87 דקות (1999) ריצת 1000 מטר: 2:28.98 דקות (1996) שיא עולם הנוכחי ריצת 1500 מטר: 3:56.77 דקות (1996) ריצת מייל: 4:12.56 דקות (1996) שיא עולם בעבר ריצת 800 מטר: 1:59.18 דקות (1993) סווטלנה מסטרקובה, ברשת החברתית פייסבוק סווטלנה מסטרקובה, ביישום טלגרם סווטלנה מסטרקובה, ברשת החברתית אינסטגרם סווטלנה מסטרקובה, ברשת החברתית טיקטוק סווטלנה מסטרקובה, באתר olympedia.org סווטלנה מסטרקובה, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית סווטלנה מסטרקובה, באתר Track and Field (נשים)
מרטין גומפרט

מרטין גומפרט (בגרמנית: Martin Gumpert;‏ 13 בנובמבר 1897 – 18 באפריל 1955) היה רופא עור ומין יהודי-גרמני, שהיגר לארצות הברית לאחר עליית הנאצים לשלטון. מחלוצי הרפואה האסתטית והקוסמטית והניתוחים הפלסטיים. נולד בברלין למשפחה מן המעמד הבינוני-הגבוה, גם אביו היה רופא. במלחמת העולם הראשונה שירת בחזית המזרחית בטורקיה כחובש. מיד לאחר המלחמה השלים את לימודי הרפואה באוניברסיטת היידלברג, אותם סיים ב-1921. הוא התמחה ברפואת עור ומין וחקר את מחלת הסיפיליס. בהסבריו המפורטים על מהלך המחלה השתמש הסופר תומאס מאן בספרו דוקטור פאוסטוס. במהלך טיפוליו בפצועי מלחמת העולם, הבחין גומפרט כי טיפול בפגעים אסתטיים, בעיקר בפצועים שפניהם הושחתו, גם אם אינם חמורים או מסוכנים מבחינה רפואית, הוביל לשיפור דרמטי בהחלמתם של הפצועים מבחינה פיזית ונפשית גם יחד. גומפרט פיתח שיטות לניתוחים פלסטיים וליצירת תותבות, כולל לאברים רכים כגון אף ואוזניים. מן הטיפול בפצועים הגיע גומפרט לטיפול כללי. הוא הבחין כי טיפול בפגמים אסתטיים יכול להוציא אנשים מבידוד חברתי ולהוביל לשיפור בתפקודם של מובטלים שלא יכלו לזכות בתעסוקה ההולמת את כישוריהם בשל עיוות גופני. לפיכך הקים ב-1928, יחד עם סוזן נואל, את "תחנת הייעוץ העירונית הציבורית לטיפול בעיוותים קוסמטיים" בברלין. התחנה העניקה טיפולים בחינם או במחיר סמלי, בעיקר למובטלים שסיבת אי-העסקתם הייתה נעוצה בפגם אסתטי חמור (מלידה או כתוצאה מתאונה או מחלה). במקביל פעל גומפרט להעברת חוק ברייכסטאג שיכניס את הטיפול הקוסמטי למובטלים או עריריים אלה למסגרת הביטוח הרפואי שניתן על ידי משרד הרווחה. גומפרט, שהיה, כאמור, יהודי, טיפל גם במספר בלתי ידוע של יהודים שביקשו להפוך את המראה החיצוני שלהם ליהודי פחות ו"ארי" יותר. מרפאתו של גומפרט נסגרה ב-1933 עם עליית הנאצים לשלטון, אך נפתחה מחדש ב-1938, בהיעדרו וטיפלה באנשים ממוצא ארי שלא נראו "אריים" מספיק. ב-1931 חיבר גומפרט ספר שסקר את כל הידוע על תחום הקוסמטיקה (Die gesamte Kosmetik). הטיפוח הקוסמטי, קבע, מבדיל את האינדיבידואל מן ההמון ומאפשר לאדם נראות. בניגוד לפסיכולוגיה, המנסה לטפל בבעיות הקיום באמצעות חדירה פנימה, ניסה גומפרט להראות שפעמים רבות יכול לבוא מזור נפשי באמצעות טיפול וטיפוח המראה החיצוני. בין היתר סקר גומפרט את הפיתוחים בתחום של מקס פקטור והלנה רובינשטיין. ב-1933 נסגרה מרפאתו של גומפרט בהוראת צו והוא התמסר לכתיבה ספרותית וכתיבת ביוגרפיות (בהן Hahnemann - Die abenteuerlichen Schicksale eines ärztlichen Rebellen und seiner Lehre, der Homöopathie, בה סקר בחיוב את ההומאופתיה). ב-1936 היגר גומפרט לניו יורק. בניו יורק עסק, בנוסף לפעילות במרפאת עור ומין, בכתיבה. הוא כתב ספרי מדע פופולרי, ספרים על חוקרים וכן שימש כיועץ לענייני רפואה לעיתון הניו יורק טיימס וכפרופסור בקולג' לרפואה הומאופתית של ניו יורק (New York Homeopathic Medical college). ב-1940 התפרסם ספרו Heil Hunger! Health under Hitler (הייל רעב! בריאות תחת היטלר) בו תיאר את ניצול מערכת הבריאות במשטר הנאצי. ב-1942 קיבל אזרחות אמריקאית. בעז נוימן, להיות ברפובליקת ויימאר, עם עובד ספריית אופקים, 2007 עמ' 61-106 ביוגרפיה רשימת ספריו בספריה הלאומית הגרמנית כתבי מרטין גומפרט בפרויקט גוטנברג (באנגלית) בעז נוימן, להיות ברפובליקת ויימאר, עמ' 71
תג מאיר

תג מאיר: אור במקום טרור הוא ארגון ישראלי שהוקם בדצמבר 2011. מטרות הארגון, כעולה מפרסומיו, הן "להשמיע קול של סובלנות, כבוד הדדי ומאור פנים כלפי שכנים, זרים וגרים בתוכנו ולמען נזכור כי גרים היינו בארץ מצרים", וכן להתנגד "לתהליכים, פרסומים ודעות גזעניות הבאות בשם היהדות ובכסותה, המסיתות לגזענות מכתימות ומרעילות את החברה הישראלית, לכדי חברה בלתי אנושית וגזענית". לטענתו, הארגון יוצא בפרט נגד פעולות תג מחיר שמבצעים יהודים נגד ערבים. מבין הארגונים החברים בפורום, ניתן למנות את תנועת בינה, המרכז הרפורמי לדת ומדינה, התאחדות הסטודנטים הארצית, התנועה המסורתית בישראל, התנועה הרפורמית, התנועה הקיבוצית, לוחמים לשלום, מבוי סתום, מכון שיטים, מרכז יעקב הרצוג, מרכז פרס לשלום ולחדשנות, עוז ושלום - נתיבות שלום, ציונות דתית ריאלית, קולך, שומרי משפט - רבנים למען זכויות אדם, שלום עכשיו, שתי"ל ונוע"ם. הארגון הוקם בחג החנוכה, תשע"ב (תחילת דצמבר 2011), והחל בעצרות במקומות שבהם אירעו פעולות "תג מחיר". מפעולות הארגון: תמיכה בנפגעי פעולות תג מחיר: ביקורים במקומות שנפגעו ועזרה בשיקומם. פעילות נגד גזענות ושנאת זרים, בין השאר במערכת החינוך. ביקורים בבתים של נפגעי טרור ערבי. מספר ארגונים הביעו הזדהות והשתתפו בפעילויות שקיים הארגון. פעילות הארגון נעשית בתמיכת קרן מוריה, הפדרציה של ניו-יורק, קרן איימס והקרן החדשה לישראל. בפעולות הארגון השתתפו, בין השאר, הרב בני לאו, פרופסור רחל אליאור, ח"כ רובי ריבלין, אברהם בורג, עמרם מצנע וזוהיר בהלול. ביוני 2013 העניקה האגודה לזכויות האזרח בישראל לארגון את אות זכויות האדם ע"ש אמיל גרינצוויג. במרץ 2019 הפגין הארגון לצד ארגונים נוספים מול מעון ראש הממשלה כנגד החיבור בין עוצמה יהודית למפלגת הבית היהודי. אתר האינטרנט הרשמי של תג מאיר תג מאיר, ברשת החברתית פייסבוק ערוץ היוטיוב הרשמי של תג מאיר פרסומי איילת שני, רבני הימין הקיצוני נהנים מחיסיון שאין אפילו לראש הממשלה, באתר הארץ, 6 ביולי 2017 החזון שלנו, באתר "תג מאיר" דף האודות של הארגון תג מאיר - דו"ח פעילות שנתי – 2016 דף פייסבוק של "תג מאיר" אמש: תג מאיר באצטדיון טדי, באתר הקרן החדשה לישראל. מקבלי אות זכויות האדם ע"ש אמיל גרינצוויג לשנת 2012 באתר האגודה לזכויות האזרח בישראל. ניר חסון, מאות אנשי הציונות הדתית הפגינו מול מעון רה"מ נגד החבירה לעוצמה יהודית, באתר הארץ, 2 במרץ 2019
השושלת הסעדית

השושלת הסעדית (בערבית: السعديون; אל-סעדיון) הייתה שושלת מוסלמית סונית ממוצא ערבי ששלטה על מרוקו בין השנים 1554-1659. משפחת המלוכה הסעדית ייחסה את מוצאה לנביא מוחמד דרך עלי בן אבי טאלב ואשתו פאטמה בת מוחמד. משנת 1509 עד 1554 הסעדים שלטו רק על דרום מרוקו, בעוד שהשושלת הווטאסית שלטה על שאר חלקי מרוקו. בשנת 1528 הווטאסים שלחו כוחות צבאיים כדי לבלום את התפשטות השושלת הסעדית, אך הקרב הסתים ללא הכרעה ברורה ואילץ את הווטאסים להכיר בשלטון הסעדי בדרום מרוקו. בשנת 1554 הסולטאן הסעדי מוחמד א-שייח מצליח להפיל את השושלת הווטאסית באופן מקומי, והסעדים תופסים את מקומם בתור הממלכה הדומיננטית ברוב חלקי מרוקו. הסולטאן המפורסם ביותר של השושלת הסעדית היה אחמד אל-מנסור (1578-1603), שבנה את ארמון אל-בדיע המפואר במרקש והיה בן זמנה של אליזבת הראשונה. אחד ההישגים החשובים ביותר של הסעדים היה הניצחון על פורטוגל בקרב שלושת המלכים והגנה על מרוקו מפני האימפריה העות'מאנית. עיר הבירה הראשונה שלהם הייתה תארודאנת ולאחר מכן מרקש. 1509: הקמתה של הממלכה הסעדית בדרום מרוקו; 1511: הסעדים מקבלים את תמיכת השבטים הברברים של אזור סוס; 1524: הסעדים מקבלים את תמיכת שבטי ההינטה ששלטו במרקש; 1527: השושלת הווטאסית מכירה רשמית בשלטון הסעדי בדרום מרוקו; 1541: הצבא הסעדי מגרש את הפורטוגזים מאגאדיר, אזמור, אספי ואסילה; 1554: מוחמד א-שייח מפיל את השושלת הווטאסית והסעדים נהפכים לממלכה המרכזית במרוקו; 1561-1567: סיפוח הערים טטואן, שפשאוון ודבדו לממלכה הסעדית; 1578: קרב שלושת המלכים: ניצחון מרוקאי על הצבא הפורטוגלי; 1591: פלישה סעדית לשטח אימפריית סונגהאי והבסתה; 1603-1627: מאבקי ירושה לאחר מותו של אחמד אל-מנסור, בין שלושה טוענים לכתר ותחילת שקיעתה של הממלכה הסעדית; 1628: איבוד שטחים רבים על ידי הממלכה הסעדית; רבאט, מכירה ו טטואן נשלטו על ידי מוסלמים שגורשו מספרד, תאפילאלת על ידי השושלת העלאווית, אוג'דה על ידי האימפריה העות'מאנית ושטחים רבים אחרים שאבדו למנהיגי שבטים ברברים. עד שנת 1659 הם איבדו את כלל שטחם לגורמים זרים ואיבדו את מקומם כשליטי מרוקו. לשושלת הסעדית לא היה בסיס תמיכה מוצק בקרב השבטים הברברים של מרוקו, בניגוד לשושלות קודמות, אך היא נהנתה מלגיטימציה בזכות הייחוס למשפחת הנביא מוחמד. הסעדים ביססו את הצבא שלהם על שכירי-חרב זרים (חלקם עבדים) ועל שבטי הג'יש. שבטים אלה נהנו מפטור ממיסים וקיבלו אדמות נרחבות תמורה לשירותם בצבא. מדיה וקבצים בנושא השושלת הסעדית בוויקישיתוף מיכאל אביטבול, דניאל זיסנויין, מקולוניאליזם ללאומיות: תוניסיה, אלג'יריה מרוקו ווליום 6, האוניברסיטה הפתוחה, 2005, עמ' 18-20.
BusyBox

BusyBox היא תוכנית המספקת מספר כלים ופקודות יוניקס בקובץ הרצה אחד. היא יכולה לפעול בסביבות POSIX שונות ובהם לינוקס (כולל אנדרואיד,) FreeBSD, וכן ליבות אישיות למרות שרבים מכלי התוכנה מתאימים בבסיס לממשק המשתמש של ליבת לינוקס. התוכנה נבנתה במיוחד עבור מערכות הפעלה המיועדות למערכות משובצות מחשב מועטות משאבים. יוצרי התכנה הגדירו אותה כ"אולר השווייצרי של הלינוקס המיועד למערכות משובצות מחשב". הקובץ הבודד של BusyBox מחליף כ-300 פקודות יוניקס נפוצות. התכנה מופצת באופן חופשי תחת תנאי GNU GPL. בסוף שנת 2007 התפרסמה התכנה בשל תביעות שהוגשו על ידי מפתחיה, בבתי משפט בארצות הברית, על הפרת תנאי הרישיון. תביעה זו הייתה התביעה הראשונה שהוגשה אי פעם בגין הפרת רישיון GNU GPL. התוכנית פותחה במקור על ידי ברוס פרנס בשנת 1995 והוכרזה לשימוש רשמי בשנת 1996. מטרת הפיתוח המקורית הייתה להכניס מערכת הניתנת לאתחול על תקליטון בודד, שתהווה גם דיסק הצלה, וגם דיסק התקנה להפצת הלינוקס דביאן. מאז היא הפכה לתקן דה פקטו של סט כלי המשתמש, בהתקנים מוטמעי לינוקס, ותוכניות התקנה של הפצות לינוקס. BusyBox תוחזקה על ידי אנריקה זנרדי, והתמקדה בצרכי תקליטון ההתקנה והאתחול של דביאן עד תחילת 1998, אז הוכנסה על ידי דייב קניאג' למיזם LRP. קניאג' יצר מספר תוספות, ויצר שינויים נוספים במבנה המערכת. כשפיתוח LRP הואט ב-1999 לקח אריק אנדרסן אחריות על המיזם והיה המתחזק הרשמי שלו עד מרץ 2006. במהלך שנים אלו שוק המערכות מוטמעות הלינקס צמח באופן משמעותי ו-BusyBox השתפרה בהתאם ונוספו לה פונקציות נוספות. רוב לנדלי היה המתחזק משנת 2005 למשך מספר שנים. דניס ולסנקו הוא המתחזק הנוכחי של המערכת החל ממאי 2012. מדיה וקבצים בנושא BusyBox בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של BusyBox (באנגלית) https://market.android.com/details?id=stericson.busybox&hl=en https://play.google.com/store/apps/details?id=com.bitcubate.root.busybox.complete http://portsmon.freebsd.org/portoverview.py?category=sysutils&portname=busybox המקור לסלוגן: http://www.busybox.net/about.html רישיון BusyBox http://www.softwarefreedom.org/news/2007/sep/20/busybox/ http://busybox.net/~landley/forensics.txt ראו לדוגמה את הערך תקליטור אתחול http://www.busybox.net/about.html ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.