laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נובא

נובא (בערבית: نوبا) הוא כפר פלסטיני, הממוקם כ-11 ק"מ מצפון-מערב לחברון. הכפר נמצא בנפת חברון, במרכז חבל יהודה. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2007 מנתה האוכלוסייה הפלסטינית בכפר 4,336 תושבים. בסקר ארכאולוגי שנערך בנובא לא נתגלו כלל שרידים קדומים. רשימת כפרים עות'מאנית משנת 1870 הצביעה על כך שלנובא היו 52 בתים, ואוכלוסייה של כ-200 תושבים. ספירה זו התייחסה לגברים בלבד. בשנת 1883 תיאר סקר ארץ ישראל המערבית את "נובא" ככפר קטן על גבעה נמוכה, עם באר הנמצאת כקילומטר ממזרח. בשנת 1896 נאמדה אוכלוסיית נובא בכ-537 בני אדם. במפקד 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, בנובא הייתה אוכלוסייה של 357 איש, כולם מוסלמים. מספר זה גדל ובמפקד 1931 היו בכפר 611 מוסלמים, ב-140 בתים. בשנת 1945 הייתה אוכלוסיית נובא 760 איש, שהיה בבעלותם 22,836 דונם על פי סקר קרקעות ואוכלוסין רשמי. 403 דונם מתוכם היו של מטעים ואדמות השקיה, 10,116 של גידולי דגנים, ואילו 33 דונם היו שטח בנוי. בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכם שביתת הנשק בין ישראל וירדן משנת 1949, עברה נובא לשליטה ירדנית. בעקבות מלחמת ששת הימים עברה נובא לשליטה ישראלית. מאז הקמת הרשות הפלסטינית, היישוב מנוהל במסגרת נפת חברון. במסגד המרכזי של הכפר, המכונה בפי המקומיים 'מסגד עומר', מעל גומחת התפילה מוצבת כתובת בכתב ערבי כופי. הכתובת חקוקה על לוח אבן גיר (60 ס"מ אורך על 40 ס"מ גובה) וזה תוכנה (תרגום מערבית לעברית): בשם אללה הרחמן הרחום הנחלה הזאת נובא בגבולותיה ושטחיה [היא] הקדש לסלע בית-אלמקדס ומסגד אלאקצא הקדישה אמיר המאמינים עמר אבן אלח'טב למען אללה יתעלה הכתובת פורסמה על ידי הארכאולוגים הישראלים ד"ר אסף אברהם ופרץ ראובן בכנס "חידושים בחקר ירושלים וסביבותיה", שהתקיים בשנת 2016 באוניברסיטה העברית בירושלים. החוקרים תארכו את הכתובת למאה ה-10 (על פי ניתוח אפיגרפי). בכתובת מוזכר שם הכפר נובא כהקדש (ואקף) עבור הסלע של 'בית אלמקדס' ו'מסגד אלאקצא'. בנוסף צוין בכתובת שם המקדיש - עומר בן אל-ח'טאב, הח'ליפה השני אשר כבש את ארץ ישראל וירושלים סביב שנת 638 לספירה. הכתובת בת כאלף שנה אולם ייתכן והיא משמרת מסורת הקדש קדומה יותר. לטענת החוקרים, השימוש במונח 'בית אלמקדס' ('בית המקדש') נקשר ישירות עם מבנה כיפת הסלע וזאת כחלק מתפיסה אשר ביקשה להאדיר מחדש את מעמדה של ירושלים ואת זיכרון מקדש שלמה המקראי. הכתובת מעידה על תהליך השפעתן של מסורות קדושה יהודיות מקומיות על התפתחות מסורות הקדושה המוסלמיות בארץ ישראל בראשית ימי האסלאם. מדיה וקבצים בנושא נובא בוויקישיתוף Welcome To The City of Nuba Survey of Western Palestine, Map 21: IAA, Wikimedia commons Nuba Village (Fact Sheet), המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) Nuba Village Profile, המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) Nuba aerial photo, המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) The priorities and needs for development in Nuba village based on the community and local authorities’ assessment, המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) כתובת נובא איתי בלומנטל, כתובת ערבית קדומה: אל-אקצא - "בית אלמקדס", באתר ynet, 1 בנובמבר 2016 משה כוכבי (ע), יהודה, שומרון וגולן: סקר ארכיאולוגי בשנת תשכ"ח, ירושלים: כרטא ירושלים, 1972, עמ' 49 אסף אברהם, פרץ ראובן, "הקדש לסלע בית אלמקדס ומסגד אלאקצא": כתובת הקדש מוסלמית מן הכפר נובא. ירושלים, חידושים בחקר ירושלים, 2016 איתי בלומנטל, כתובת ערבית קדומה: אל-אקצא - "בית אלמקדס", באתר ynet, 1 בנובמבר 2016 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים ברשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רכסי פינליי

רכסי פינליי (באנגלית: Finlay Ranges) הם רכסי הרים המהווים חלק מהרי אומינקה בהרים הפנימיים בצפון פרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה. שטח רכסי פינליי 4,818 קמ"ר. הרכסים מגיעים לגובה של 987 מטרים מעל פני הים. הרכסים כוללים את רכס באטלר ורכס ראסל.  שם הרכס אומץ רשמית ב-7 בדצמבר 1950 העדרם של קרחונים ברכסי פינלי: Jane G. Ferrigno, U.S. Geological Survey Professional Paper, PP 16-17 רכסי פינליי באתר ממשלת קולומביה הבריטית רכסי פינליי באתר summitsearch תצלום לוויין ומידע גאוגרפי מזג אוויר עדכני עבור רכסי פינליי מתחזית מזג אוויר עדכנית עבור רכסי פינליי סטטיסטיקות מזג אוויר עבור רכסי פינליי מידע גאוגרפי באתר אנציקלופדיית ההרים הקנדית גובה הרכס ההיסטוריה של שם הרכס
הרי אומינקה

הרי אומינקה (באנגלית: Omineca Mountains) או "האומינקה" ("Ominecas"), הם קבוצה של רכסי ההרים בצפון-מרכז פרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה. הגבול הצפוני של הרים אלה הוא נהר פינליי, הגבול המזרחי הוא בקע הרי הרוקי (ואגם ויליסטון), הגבול הדרומי הם אגמי ניישן. מדרום להרי האומינקה מצוי מישור נצ'אקו, ממערב מצויים הרי סקינה והרי הייזלטון, מצפון לאומינקה מצוי מישור ספאציזי ורכסי סטיקיין, וממזרח (מעבר לבקע הרי הרוקי) מצויים רכסי מוסקווא. הרי אומניקה מהווים חלק מקו פרשת המים של אמריקה (שבאזור זה מפריד בין הנחלים והנהרות הזורמים לכיוון האוקיינוס השקט, לבין אלה שזורמים לאוקיינוס הארקטי). שטח ההרים 47,893 קמ"ר והם מגיעים לגובה של 2,400 מטרים מעל פני הים. רכסי הרים המהווים חלק מהרי האומינקה: רכסי פינליי רכס באטלר רכס ראסל רכסי הוגם רכס אקסלגולד רכס קאריבו הארט רכס קונלי רכס מיטצ'ל רכס סיקאני רכס סיטליקה רכס וייטל רכס מטסנטן רכס סמיואל בלק רכסי סוואנל רכס אספי רכס פישינג רכס ג'רמנסן רכס אינג'ניקה רכס קוואניקה רכס קוון יוטאסי רכס ליי רכס מק'קונל רכס אוסילינקה רכס פיק רכס טנאקיהי רכס טוצ'ה רכס וולברין רכס רדה רכסי טאטלאטוי S. Holland, Landforms of British Columbia, Province of British Columbia, 1976, pp 63-65 הרי אומינקה באתר ממשלת קולומביה הבריטית מפה של אזור הרי אומינקה באתר ממשלת קולומביה הבריטית מפה טופוגרפית של קולומביה הבריטית מזג אוויר עדכני עבור הרי אומינקה סטטיסטיקות מזג אוויר עבור הרי אומינקה אתר אנציקלופדיית ההרים הקנדית
סק"א מינסק

סק"א מינסק (מועדון הספורט הצבאי מינסק; בבלארוסית: Гандбольны клуб СКА-Мінск) היא קבוצת כדוריד מהעיר מינסק שבבלארוס והיא משחקת בליגה הבלארוסית בכדוריד. הקבוצה נוסדה בשנת 1976 ומאז היא קבוצת פאר שמשחקת ברמות הגבוהות באירופה. ליגת האלופות (3): 1987, 1989, 1990 גביע המחזיקות: 1983, 1988 הסופרקאפ האירופי: 1989 גביע האתגר: 2013 ליגת העל הסובייטית בכדוריד/ליגת העל הבלארוסית בכדוריד (16): 1981, 1984, 1985, 1986, 1988, 1989, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002 הגביע הסובייטי/הגביע הבלארוסי (12) — 1980, 1981, 1982, 1998, 1999, 2000, 2001, 2006, 2012, 2019, 2022, 2023 מדיה וקבצים בנושא סק"א מינסק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סק"א מינסק דף באתר האיגוד האירופי ערך זה הוא קצרמר בנושא כדוריד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סק"א נפטיאניק

סק"א נפטיאניק (ברוסית: ХК «СКА-Нефтяник» Хабаровск) היא קבוצת בנדי מקצוענית מהעיר חברובסק, המתמודדת בליגת העל הרוסית בבנדי. סק"א זכתה שלוש פעמים באליפות רוסיה וזכתה גם 6 פעמים בגביע הלאומי. המועדון הוקם כמועדון ספורט צבאי בחסות הצבא האדום. אליפות רוסיה (3): 2016/17, 2017/18, 2018/19 הגביע הסובייטי (1) / הגביע הרוסי (5): 1987/88, 2001/02, 2003/04, 2014, 2016, 2017 הסופרקאפ הרוסי (2): 2015, 2017 אתר האינטרנט הרשמי של סק"א נפטיאניק סק"א נפטיאניק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סק"א נפטיאניק, ברשת החברתית פייסבוק סק"א נפטיאניק, ברשת החברתית VK ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט ברוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כל הנגעים אדם רואה חוץ מנגעי עצמו

כל הנגעים אדם רואה חוץ מנגעי עצמו הוא ביטוי תנאי. משמעותו המקורית היא כלל בהלכות נגעים. שימושו העיקרי של הביטוי הוא שאדם מסוגל למתוח ביקורת על הזולת, אך אינו מוצא לנכון למתוח ביקורת דומה על עצמו. מקורו של הביטוי במשנה, מסכת נגעים, פרק ב', משנה ה': כל הנגעים אדם רואה – חוץ מנגעי עצמו; ר' מאיר אומר: אף לא נגעי קרוביו. המשמעות היא שכאשר יש צורך שכהן יבדוק נגע צרעת לדון בטומאתו או בטהרתו אין כהן רשאי לדון בנגע של עצמו, ויש צורך שכהן אחר יבדוק את נגעו. הרא"ש מסביר שהכהן יכול לומר לכהן אחר שאינו בקיא בהלכות נגעים שיש לטמא את נגעו, כיוון שסיבת הפסול אינה נובעת מחשד אלא מגזרת הכתוב. המשמעות הרווחת של הביטוי היא שאדם אינו מסוגל לראות את חסרונותיו. כך למשל מוצאים כהתנצלות בספרו של רבי עמנואל חי ריקי: ”תנן התם כל הנגעים אדם רואה חוץ מנגעי עצמו. אם כן אפוא אינו מן התימא. אם הדקדוקי עניות העבירני על דעת קוני. ואנכי לא ידעתי. לכן בבקשה ממך. קורא נעים אל תדינני לכף חובה.” ביטוי דומה למשמעות זו הוא הביטוי התלמודי: ”אין אדם רואה חובה לעצמו.” הבעל שם טוב למד מביטוי זה שכל מום ופגם שאדם מוצא בעולם, סיבת הדבר שהוא מוצא פגמים היא משום שבו יש פגמים. "שנינו כל הנגעים אדם רואה חוץ מנגעי עצמו, ופירש הבעל שם טוב הקדוש, כל הנגעים שאדם רואה חוץ, זה נמשך מנגעי עצמו". לפי פירוש זה דומה ביטוי זה לביטוי תלמודי אחר: ”כל הפוסל במומו פוסל.” בפירושו למשנה נגעים פ"ב מ"ה. הון עשיר - הקדמה למשנה. תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ה, עמוד ב'. בעל שם טוב על התורה, פרשת בראשית, קכו. תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע', עמוד א'.
שון מקגינלי

שון מקגינלי (באנגלית: Seán McGinley; נולד ב-1956) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אירי. מקגינלי נולד בפטיגו במחוז דניגול שבאירלנד, שם עבד אביו כפקיד מכס, וגדל בבאלישנון. הוא קיבל תואר באוניברסיטי קולג' גלוויי. בשנים 1977 עד 1989 היה חבר בלהקת התיאטרון דרואיד. בקולנוע הופיע מקגינלי בסרטים כגון "הגנרל", "לב אמיץ", "כנופיות ניו יורק", "פריז פריים" ו-"Man About Dog". בין 2010 ל-2014 גילם את מלאכי בסדרת הדרמה קומית הקנדית "Republic of Doyle". הוא הופיע בסדרות טלוויזיה שונות בהן בפרק בסדרה "רציחות במידסומר". שון מקגינלי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שון מקגינלי, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי שון מקגינלי, באתר AllMovie (באנגלית) שון מקגינלי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Seán McGinley and Seána Kerslake Announced for King of the Castle Sean McGinley on IMDb
רולס-רויס פנטום 8

רולס-רויס פנטום VIII (באנגלית: Rolls-Royce Phantom VIII) היא מכונית סלון יוקרתית אשר מיוצרת על ידי חברת רולס-רויס הבריטית החל משנת 2017. הדגם הוצג לראשונה בלונדון ב-27 ביוני 2017. הדגם הוגדר כדגם מודל 2018. זה הדור השמיני של "רולס רויס פנטום", והשני שהושק על ידי רולס רויס תחת הבעלות של חברת BMW, שרכשה את המותג היוקרתי רולס-רויס בשנת 1998. מחיר דגם ה"רולס-רויס פנטום VIII" החל מ-440,000 דולר. "רולס-רויס פנטום VIII" זמין בשני אורכי גלגלים. גלגל ה-Wheelbase המוארך הוא 220 מ"מ (8.7 אינץ') יותר מהמודל הסטנדרטי. 4 דלתות - סלון, (דגם בסיס גלגלים רגיל (קצר) 3,552 מ"מ) 4 דלתות - סלון, (דגם בסיס גלגלים מוארך 3,772 מ"מ) בין 0 - 100 קמ"ש ב-5.3 שניות (דגם בסיס גלגלים רגיל (קצר)) בין 0 - 100 קמ"ש ב-5.4 שניות (דגם בסיס גלגלים מוארך) ראיית לילה. שיוט אקטיבי. תצוגת ראש. נקודה של WiFi עבור עד עשרה התקנים. פנסי לייזר עם טווח קורות גבוהות של יותר מ-600 מטר. מצלמה סטריאו משולבת בחזית השמשה הקדמית אשר סורק את הדרך קדימה ומתאים את ההשעיה באופן יזום. "רולס-רויס פנטום 8" משתמש ב"צמיג חותם" (צמיגים אשר "רולס רויס" פיתחה בשיתוף עם יצרנית הצמיגים הגרמנית "קונטיננטל" (Continental AG)). בתוך הצמיג קיימת שכבת קצף כדי להפחית את רעש הצמיגים עד 9 דציבלים. "רולס-רויס פנטום VIII" "רולס-רויס פנטום VIII" "רולס-רויס פנטום VIII" "רולס-רויס פנטום VIII" - תמונות מדיה וקבצים בנושא רולס-רויס פנטום 8 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רולס-רויס פנטום 8 רולס-רויס פנטום 8, סרטון באתר יוטיוב רולס-רויס פנטום 8, סרטון באתר יוטיוב "רולס-רויס פנטום VIII" מנוע קצר realoem.com/bmw/enUS "רולס-רויס פנטום VIII" - מפרט rolls-roycemotorcars.com/content/dam/rollsroyce-website/Brochures "רולס-רויס פנטום VIII" bloomberg.com/news/articles/2017-07-27/rolls-royce-phantom-viii "רולס-רויס פנטום VIII" press.rolls-roycemotorcars.com/rolls-royce-motor-cars-pressclub/article "רולס-רויס פנטום VIII" press.rolls-roycemotorcars.com/rolls-royce-motor-cars-pressclub/article/detail/T0277884EN/rolls-royce-motor-cars-delivers-outstanding-result-in-2017 "רולס-רויס פנטום VIII" caranddriver.com/rolls-royce/phantom "רולס-רויס פנטום VIII" rolls-roycemotorcars.com/en-GB/phantom "רולס-רויס פנטום VIII" החדש press.rolls-roycemotorcars.com/rolls-royce-motor-cars-pressclub/article "רולס-רויס פנטום VIII" independent.co.uk/life-style/motoring/rolls-royce-first-drive-in-the-all-new-phantom
בית עמרה

בית עמרה (خربة بيت عمرة) הוא כפר פלסטיני, הנמצא 12 ק"מ דרומית מערבית לחברון. הכפר נמצא בנפת חברון שבדרום יהודה ושומרון. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2016 מנתה האוכלוסייה 2,859 תושבים. בית עמרה מזוהה עם בית עמר, כפר המוזכר בתעודה שהתגלתה בשנת 2009 במהלך בפעילות למניעת שוד עתיקות של רשות העתיקות. בתעודה מצוין כי היא נחתמה ב"שנת ארבע לחרבן בית ישראל". לדעת החוקרים, סגנון הכתב תואם למאה השנייה לספירה, ולכן יש לתארך את התעודה לשנה הרביעית לאחר דיכוי מרד בר כוכבא, בשנת 140 לספירה בקירוב. מתעודה זו עולה שהישוב היהודי בדרום הר חברון שרד את המרד. בתעודה, שנחתמה בבית עמר, מכריזה אלמנה יהודייה שקיבלה את המגיע לה מנכסיו של בעלה המנוח. התעודה מזכירה שני כפרים נוספים בדרום הר חברון: אריסטובוליה וענב העליונה. באוגוסט 2010, נערך בכפר סקר ארכאולוגי, במהלכו נתגלתה מערכת תת-קרקעית מסועפת. במקום נמצאו חרסים וכלים התואמים את התקופה שבין המרד הגדול לבין מרד בר-כוכבא וסגנון אדריכלי התואם את שלהי ימי בית שני. בעקבות התעודה והממצא הארכאולוגי החוקרים העלו את הסברה שמדובר באחת ממערכות המסתור מימי מרד בר כוכבא. החוקר הצרפתי ויקטור גרן ביקר במקום בשנת 1863, ותיאר אותו כמקום חרב. הוא ציין שהחורבות התשתרעו על גבעה גדולה. בצדי הגבעה נחצבו בורות מים רבים, כמה מהם מכוסים באבנים שנועדו לעצור את הכניסה אליהם. מכל עבר אפשר היה לראות מחסנים תת-קרקעיים ישנים, שהיו שייכים לבתים שנהרסו. החורבות כוסו בשיחים. בנוסף במקום היו שרידים של שתי כנסיות הרוסות כמעט לחלוטין, שעדיין היו גלויים. ב-1883, בסקר ארץ ישראל המערבית תואר המקום כ"אתר הרוס על גבעה, הדומה למאפיינים של חי'רבת עזיז. במקום נצפו בורות, קירות הרוסים, פירים של עמודים, ואבני משקוף". מדיה וקבצים בנושא בית עמרה בוויקישיתוף Survey of Western Palestine, Map 21: IAA, Wikimedia commons Beit 'Amra Village (Fact Sheet) Beit 'Amra Village Profile Beit 'Amra Village Area Photo The priorities and needs for development in Beit 'Amra village based on the community and local authorities’ assessment מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה אסתר אשל, חנן אשל ועדה ירדני, "שטר מ'שנת ארבע לחורבן בית ישראל': עדות נדירה לגזרות הדת אחרי מרד בר כוכבא?", קתדרה, 132 (תמוז תשס"ט), עמ' 5‑24. Klein, E., and Raviv, D, 2012, “In the Footsteps of Ancient Documents and Inscriptions – Hiding Complexes in the Southern Hebron Hills”, in: M. Billig (ed.), Judea and Samaria Research Studies, Vol. 21, Ariel, pp. 89-105 [Hebrew]. משגב, חגי; Misgav, Haggai (2013). "Notes on the Beit 'Amar Document / הערות לתעודה מבית-עמר". Cathedra: For the History of Eretz Israel and Its Yishuv / קתדרה: לתולדות ארץ ישראל ויישובה (148): 179–184. ISSN 0334-4657. Bar-Asher, Moshe (2014-01-31). "24. On the Language of the Beit 'Amar Papyrus". Studies in Classical Hebrew (באנגלית). De Gruyter. doi:10.1515/9783110300390.395. ISBN 978-3-11-030039-0. ערך זה הוא קצרמר בנושא הרשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הר נזר

הר נזר הוא הר בהרי רמים שבמזרח הגליל העליון, כשני קילומטר מקיבוץ מנרה ומתנשא לגובה 760 מטרים מעל פני הים. שמו הערבי ג'בל אל בע'דאדייה (בגדידיה). הר נזר הוא שמורת טבע ששטחה כ-150 דונם (שמורת הר נזר נקראת גם שמורת סחלבים מנרה). בהר נזר ולרגליו יש ריכוז עשיר של 11 מיני סחלבים (בין היתר סחלב איטלקי ודבורנית הקטיפה, וכן גייארדו), הפורחים בחודשי מרץ-אפריל. בסתיו פורחים כאן שלושה מיני כרכום. חלק זה של השמורה נפגע קשות בקיץ 2006, כתוצאה מהפיכתו לאתר ארטילריה במהלך מלחמת לבנון השנייה. במערב השמורה נמצאים שטחי דגניים ובהם שיחים רבים של חלבלוב מגובשש, וחורש של אלון מצוי, לבנה רפואי ואגס סורי, אך האתר הבולט הוא מערת נזר. צפונית לשמורה נמצאת פסגתו של הר נזר עצמו, המיוערת באורנים. במדרון ההר נמצאת מערת נזר, שנוצרה מקריסתה של תקרת חלל המסה. שמה של השמורה והר נזר, מתקבל ממצוקים בסביבתו היוצרים כעין כתר. ההר מתנשא לגובה 760 מטר, אשר מאפשרת תצפית נוף לעבר הרי גולן, פסגות הגליל, דרום לבנון והגולן, על ההר ובשמורה שרידי קשתות חצובות ושרידי חומה שהקיפה את היישוב. מערת נזר היא מערת בולען, קוטרה כשלושים מטר, שתקרתה התמוטטה ועומקה כ- 10 מטר. בקירות המערה נראים שרידי נטיפים. המערה שימשה בעבר את רועי הצאן באזור, תקרתה מפויחת ובקרקעיתה נמצאות גדרות אבן נמוכות ששימשו את הרועים. במערה דגרו בעבר יוני סלע ותנשמות, אולם מאז קיץ 2014 הפכה המערה לאתר מורשה לטיפוס צוקים. המקום משך אליו חובבי טיפוס רבים ובשל כך באישור רשות שמורות הטבע הותקנו על קירות המערה כ-26 מסלולי טיפוס ספורטיביים בדירוגים שבין 6b ועד 9a. הירידה היחידה ללא חבל נמצאת מצדו המערבי של הבולען (כשמתחילים להקיף אותו עם כיוון השעון מגיעים אליה מהר). שמורת הר נזר – iNature, באתר www.inature.info מנרה הר נזר ושמורת הר נזר, באתר www.malon.co.il
הר לבן

הר לבן הוא הר בגובה של 670 מ' בצפון הנגב. מיקומו בקצה הצפוני של רמת מטרד, כ-8 קילומטרים ממערב לעבדת הקדומה. השם "הר לבן" הוא תרגום שמו הערבי של ההר ג'בל אל-אביד. ההר נקרא כך על שם אדמתו הבהירה וסלעי הגיר הלבנים שלו. שתי שלוחות נמשכות מן ההר צפונה, לעבר עמק נחל ציפורים. קצות השלוחות צופות על רכסי הנגב הצפוני ועל חולות עגור וניצנה שבמערב הנגב הצפוני. במורדות ההר מתחיל נחל לבן. האקלים בהר צחיח והצמחייה דלילה מאוד. אנציקלופדיה מפה, מפה מיפוי, 2001 אריאל- אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, עם עובד, 1976
צוקי עובדה

צוקי עובדה הם מצוקים תלולים של קירטון וצור מגיל הסנון המצויים בהרי אילת. צוקי עובדה תוחמים את בקעת עובדה במערב ומפרידים בין בקעת עובדה במזרח לבין הרמה הגבוהה של שדה אברהם ונחל גרזי במערב. אורכם של המצוקים כ-10 ק"מ, והם מתנשאים בשיעור של 60–70 מ' מעל למישור הבקעה. כיוונם הוא מצפון-מערב לדרום-מזרח. מעלה צנחנים ומעלה עקוף הם המעברים היחידים המגיעים אל ראש צוקי עובדה ממזרח. לרגלי צוקי עובדה התגלו ציורי סלע, הסמוכים לנתיבים קדומים שירדו בצוקים אל בקעת עובדה ואל הערבה. בעקבות הצטברות סחף נחלים, הייתה התיישבות חקלאית רבה בבקעת עובדה הסמוכה. צוקי עובדה, נקראים על שם מבצע עובדה שהתרחש בשנת 1949 לקראת סוף מלחמת העצמאות, ובמהלכו נכבש (בין היתר) גם שטחה. בית הספר להנדסה צבאית (בהל"צ), הנמצא בצוקי עובדה, הוא הגוף היחידי והבלעדי בצה"ל המכשיר למקצועות החבלה, המיקוש והצמ"ה (ציוד מכני הנדסי). אריה יצחקי (1979), מדריך ישראל- הר הנגב וחבל אילות. מנחם מרקוס (2001) ,מדריך ישראל החדש- הר הנגב והערבה. מתוך אנציקלופדיה מפה, הוצאת מפה, 2000 בית ספר להנדסה צבאית, באתר www.handasa.org.il
נחל רמון

נחל רמון הוא ערוץ הניקוז הראשי של מכתש רמון. בערבית הוא נקרא ואדי א-רמאן, כשמו הערבי של המכתש כולו. אורכו של הנחל כ-40 ק"מ. ראשיתו של נחל רמון במעלה ערוד, שבפינתו הדרומית - מערבית של המכתש. הוא זורם דרך ערוץ שטוח לאורך קרקעית המכתש, כשהוא עובר בין גבעות הבזלת של קרני רמון להר ערוד. במורד זרימתו אוסף הנחל מאות ערוצים קצרים ותלולים היורדים מן המצוק הצפוני והדרומי של המכתש. סמוך לדרך קו צינור הנפט פונה הנחל דרומה וממשיך בפיתולים אל שער רמון, אשר משמש כפרצה טבעית בקיר הדרומי של המכתש. דרך הפרצה הטבעית יוצא נחל רמון אל נחל נקרות שמחוץ למכתש, ומכאן נובע באפיק הנחל, המעיין עין סהרונים. סמוך למעיין בנוי ח'אן סהרונים הנבטי, שעל דרך הבשמים. בנחל רמון, ממערב ובסמוך לכביש 40, מצוי קיר טבעי ובו מספר תופעות גאולוגיות שנחשפו עם התחתרות הנחל: סיל - מחדר מגמטי אופקי החודר בין שכבות הסלע האופקיות. הסיל נראה קטוע כיוון שהוא התקדם בסדקים הנמצאים בסלע. לאחר שנוצר, הוא עבר תהליכי בלייה על ידי תמיסות חמות בתת-הקרקע. גבישי מינרלים בסיל הוחלפו בחרסיות, כגון קאולין. בסיל נחשפים קסנוליתים - חלקים מהסלע הקדום שנקרעו בזמן התקדמות המגמה והתערבבו בה. אבן החול שבאה במגע עם המגמה התחממה ונאפתה, והפכה לקוורציט קשה שצבעה סגול כהה. דייק והעתק - בצידו המערבי של הקיר ישנו שבר שעוצמת ההעתקה עליו היא לפחות 6 מטרים והוא "העתק נורמלי". לאורך ההעתק חדר דייק טרכיטי אשר ניצל את מישור החולשה של ההעתק וחדר לאורכו. תעלה אירוזיבית – מעל הדייק ניתן לראות תעלה אירוזובית החושפת ערוץ נחל קדום שזרם בניצב לנחל רמון. התעלה מלאה באבן חול שהורבדה באפיק הקדום ומילאה אותו. סיל (השכבה הלבנה) בנחל רמון. מתחתיה שכבה סגולה של קוורציט שנוצרה בעת חימום אבן החול על ידי הסיל העתק בנחל רמון רמון, נחל "מדריך ישראל חדש" - הר הנגב והערבה, ידיעות אחרונות, 2001 הקיר בנחל רמון, עמ' 33-34, באתר מרכז מדע ים המלח והערבה
נחל יסף

נחל יסף הוא נחל במערבו של הגליל העליון. אורכו כ-16–20 ק"מ. הנחל נקרא בערבית "ואדי אל-ח'וישין" ו-"ואדי אל עמיק" (وادي الخوشين ووادي الأميك) ופירוש שמו הוא "הנחל העמוק". השם העברי יסף מושפע ככל הנראה מצליל שמו של הכפר העתיק יסיף שנמצא בסמיכות. ראשיתו של הנחל היא ביישוב כישור ומשם הוא יורד מערבה תוך כדי שהוא עובר דרומית לבית ירכא ובין ג'וליס וכפר יאסיף. ליד ג'וליס יוצא הנחל מתחום הגליל העליון אל מישור חוף הגליל, ונשפך אל הים התיכון בסמוך לאתר חצרות יסף. לנחל שני יובלים עיקריים: נחל זך ונחל יצהר, שמתחברים אליו באזור מישור החוף. בשנת 2009 החלו דיווחים רבים על זיהום של מי הנחל, מי התהום וכן את חוף הים וגדודיות הסלעים (שברי הסלעים שעברו תהליכי גידוד) שבקו החוף. המשרד הישראלי להגנת הסביבה החל בקביעת תקנות והליכים לשיפור איכות המים בנחל. בסיור לאורך הנחל שנערך בינואר 2009 נצפה זרימת שפכים אל הנחל. המים, המלווים בקצף ובריח רע זרמו לכיוון ערוץ הנחל הזורם מערבה אל הים התיכון. בסמוך לנחל ניתן למצוא את אמת המים לעכו שנבנתה בשנת 1815 בידי שליט עכו סולימאן פחה על מנת להעביר מים מאזור כברי לשלל תושבי עכו. אמת המים הייתה פעילה עד לקום המדינה. קטע הקשתות הגבוה ביותר של אמת המים ניצב לגובה של 13 מטרים וניצב מעל לאפיק הנחל. יחידה קטנה יחסית בגבול הסקר הדרומי. היחידה הזו כוללת את ערוצו המרכזי והעליון של נחל יסף. יחידה זו מתנקזת לנחל יסף. על גדתו הצפונית של הנחל נמצאות חצרות יסף - שם שניתן ליחידת דיור זמני ששימשה את גלי העלייה הגדולים מאתיופיה ומברית המועצות. חצרות יסף נבנו בשנת 1991. חצרות יסף אמת עכו סקר הגליל העליון אמת המים לעכו-קשתות נחל יסף מחוז צפון במשרד הפנים נדרש לפעול להפסקת זיהום נחל יסף אנציקלופדיית אריאל-אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, עם עובד, 1997 אנציקלופדיית מפה-כרך 3, הוצאת מפה, 2000
הר יטבתה

הר יטבתה הוא הר בדרום ישראל ומצפון-מזרח להר הרמן, מדרום למצפה רמון ומצפון-מערב לשמורת יטבתה. שמו הערבי הוא ג'בל ע'דיאן ומקורו בנווה המדבר של עין יטבתה (עין ע'דיאן). ההר מתנשא לגובה של 342 מטרים ומהווה חלק מהרי אילת. מיקומו על גב שלוחה בפרשת המים שבין נחל ארגמן לנחל יטבתה, סמוך לשביל מעלה צאלה העולה מיטבתה לבאר מולחן. ההר צופה על דרום הערבה, שמורת יטבתה, הרי אדום וראש מפרץ אילת. הר יטבתה הוא אחד החלקים המרכיבים את שמורת יטבתה והוא נמצא בקבוצת ההרים המקיפה שמורה זו. מדיה וקבצים בנושא הר יטבתה בוויקישיתוף מדריך ישראל החדש, ידיעות אחרונות, 2001
אל-בורג'

אל-בורג' (בערבית: البرج תרגום: המגדל) הוא כפר פלסטיני, הממוקם כעשרים ק"מ מדרום-מערב לחברון. הכפר נמצא בנפת חברון, בדרום מערב חבל יהודה. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2007 מנתה האוכלוסייה בכפר כ-2,578 תושבים. ב-1838, אל-בורג' תואר כמקום חורבות נטושות, כחלק מהאזור בין ההר לעזה, ותחת שליטת העיר חברון. במפקד 1931 של ארץ ישראל נספרה אוכלוסיית אל בורג' תחת דורא. בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכם שביתת הנשק בין ישראל וירדן משנת 1949, עבר אל-בורג' לשליטה ירדנית. בשנת 1961, האוכלוסייה של אל בורג' מנתה 712 נפש. מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, אל-בורג' נמצא תחת שליטה ישראלית. מדיה וקבצים בנושא אל-בורג' בוויקישיתוף Welcome To al-Burj Survey of Western Palestine, Map 21: IAA, Wikimedia commons Al Burj Village (Fact Sheet), Applied Research Institute - Jerusalem (ARIJ) Al Burj Village Profile, ARIJ Al Burj Village Area Photo, ARIJ The priorities and needs for development in Al Burj village based on the community and local authorities’ assessment, ARIJ ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים ברשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל חיון

נחל חיון הוא נחל אכזב המתחיל מבקעות הנגב הדרומי, וממשיך דרך המישורים של הנגב הדרומי עד שנשפך אל נחל הערבה. אורכו כ-68 ק"מ ואגן הניקוז שלו הוא מהגדולים בנחלי הנגב. שמו של הנחל בערבית, ואדי אל-חיאני (בעברית: נחל הנחשים) מתייחס רק לחלקו העליון, בעוד חלקו התחתון של נחל חיון נקרא בערבית ואדי אחניק. נראה שהשם העברי חיון הושפע מהצליל של השם הערבי ונקבע כשמם של שני חלקי הנחל. ראשיתו של נחל חיון במפגש הנחלים היורדים מרכס הר בשמת ומצוקי תמנע ומתלכדים בדרום לכיוון בקעת עובדה: נחל בטמים (ואדי אם בוטמה), נחל מלחן, נחל שרביט ונחל בקעתיים. מן הבקעה מתחלחל נחל חיון לכיוון צפון בעמק בעל חתך ערבה, שבאמצעותו הוא חוצה את מישור חיון. נחל חיון מתלכד עם נחל הערבה בצפון ערבת יפרוק. כ-17 ק"מ מצפון לבקעת עבדה נחל צניפים נשפך אל נחל חיון, שם פונה הנחל לצפון-מזרח. לאורך הנחל מצויה צמחייה רבה יחסית לסביבתו המדברית ומשמשת מזון לבעל חיים באזור הנחל. בקרבת ערוץ הנחל נמצא אתר בורות גרזי. חיון, נחל, באתר מפה (ארכיון) מדריך ישראל החדש - הר הנגב והערבה, משרד הבטחון ההוצאה לאור, כתר הוצאה לאור, 2001
גבעת עמרם

גבעת עמרם היא התרוממות קרקע דמוית טרפז במרכז בקעת עמרם שבהרי אילת. הגבעה בנויה סלע געש ובראשה טבלה של אבן חול אדומה. פסגת הגבעה חולשת על נחל צפונות, וצופה על בקעת עמרם, דרום הערבה, ראש מפרץ אילת והרי האדום. הגבעה מתרוממת 475 מ' מעל פני הים, סמוך אליה - גבעת יוכבד. גבעת עמרם היא גוש של סלעי געש מעידן הפרה-קמבריום. המצוקים הסוגרים על הבקעה בנויים מאבני חול צבעוניות, ומעליהם יש מצוקים של סלעי גיר וחרסית. בקעת עמרם היא דמוית מכתש בהרי אילת, כ-10 ק"מ מצפון לאילת. אורכה כ-4 ק"מ, רוחבה המרבי כ-3 ק"מ והיא מוקפת משלושה עברים מצוקים המתנשאים כ-400 מ' מעל קרקעיתה, ופתוחה כלפי מזרח אל הערבה. אנציקלופדיה מפה כל היישובים וכל האתרים בישראל - כרך 6, מפה - מיפוי והוצאה לאור אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, עם עובד - תרבות וחינוך, 1978 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של ישראל ובנושא הרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הר גרופית

הר גרופית הוא הר בהרי אילת, מצפון לערוץ נחל יתרו, כ-3 ק"מ ממערב לקיבוץ קטורה בצפון בקעת עובדה. השם הולך בעקבות צליל שמו הערבי של ההר (ג'בל אום ג'ריפינה), שפירושו ההר הגורף או הר הסחף. מן ההר יש תצפית נאה על בקעת עובדה. ההר מתרומם מערבה מצומת גרופית, כ-555 מ' מעל פני הים. ההר חשוף ומבותר בהרבה ערוצים, המתחברים בחלקם אל נחל גרופית היורד מזרחה, ובחלקם אל הנחלים כסוי ויתרו, היורדים מערבה אל בקעת עובדה. בירכיתי הר גרופית, דרומה, מעלה תלול ובו מתפתל שביל מהערבה לאורך נחל יתרו אל בקעת עובדה. אנציקלופדיה מפה, כרך 2, מפה, 2000, עמ' 78 אריאל - אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, עם עובד, 1977