שערי ירושלים

שערי ירושלים הם השערים המאפשרים כניסה לעיר העתיקה בירושלים דרך חומות ירושלים. כיום יש 7 שערים פתוחים בחומה, ומספר שערים אטומים. בתקופות שונות בהיסטוריה היו בחומות ירושלים שערים שונים, שנסתמו לאורך הדורות. שער הרחמים הוא המפורסם מבין השערים האטומים ולכן נהוג לומר שבחומת ירושלים שמונה שערים. מרבית שערי ירושלים מצוידים באמצעים מבניים המקשים פלישת אויב דרכם. ככל שהשער היה פתוח במשך שעות רבות יותר בכל יום, אמצעים אלה היו מפותחים יותר. אחד האמצעים הוא חרכים לשפיכת שמן רותח על העוברים בשער. אמצעי אחר הוא מסדרון מעוקל המשולב בשער. המסדרון אינו מונע את כניסתם של זרים אלא מאט אותה כדי שהשומרים יוכלו לשלוט בהמון הנכנס. המסדרון מקשה על דהירה של סוסים ועל תמרון מהיר ונוח של מרכבות. על יעילותו של המסדרון במניעת כניסה מהירה ונוחה של מרכבות אל העיר ניתן ללמוד מהפרצה הגדולה שנפרצה בחומה, בסמוך לשערה הראשי – שער יפו, כדי להקל על כניסת מרכבות לעיר, כשהחומה חדלה מלשמש אמצעי הגנה. הפרצה נפרצה לקראת ביקורו של הקיסר וילהלם השני בירושלים, בשנת 1898. השערים מופיעים בטבלה ובאיור לפי סדר מיקומם מהשער החדש, עם כיוון השעון: שער יפו השער החדש שער שכם שער הפרחים שער האריות שער הרחמים שער האשפות שער ציון בחומה הדרומית של הר הבית נמצאים שערי חולדה האטומים כיום. שערים אלו שימשו את העולים לרגל לבית המקדש ומקובל להניח שנבנו על ידי הורדוס. בתוך גן העופל, בקטע החומה הניצב לכותל הדרומי של הר הבית מצוי שער המכונה "שער החפירות" המאפשר למבקרים בחפירות הכותל לראות את החפירות משני עברי החומה. זהו השער המזרחי של הארמון האומיי הגדול (ארמון 2) שמדרום להר הבית, שחומת העיר העתיקה העות'מאנית נבנתה על קירותיו המזרחי (ובו השער) והדרומי. השער נאטם, ונפתח מחדש על ידי חופריו בנימין מזר ומאיר בן דב. ממערב לשער האשפות נמצא שער נוסף הנקרא שער הבורסקאים אשר נתגלה בחפירות באזור גן העופל. מדרום לשער מצוי מבוא השער בצורת מגדל. כיום הכניסה לעיר העתיקה היא דרך המגדל ודרך השער. זהו חלק מן הביצור האיובי של ירושלים (ראשית המאה השלוש עשרה לספירה). השער נפתח על ידי חופריו רוני רייך ויעקב ביליג. כניסה בעקבות מילוי החפיר ליד שער יפו נפתחה בשנת 1898, לכבוד בואו של קיסר גרמניה וילהלם השני לירושלים, כדי שמרכבתו תוכל להיכנס לעיר העתיקה. דרך זו משמשת כיום לכניסת כלי רכב לעיר העתיקה. מיד לאחר מלחמת ששת הימים הציע שר הביטחון משה דיין לפרוץ שער נוסף בחומה ולקרוא לו "שער השבות". הצעתו לא התממשה. מעבר לשערים בחומת העיר העתיקה, מוקף מתחם הר הבית בשנים-עשר שערים נוספים, מהם עשרה פתוחים ושניים אטומים: שער המוגרבים שער השלשלת שער הכותנה שער הטהרה שער הברזל שער המשגיח שער בני עואנימה השער החשוך שער הסליחה שער השבטים שער הרחמים שערי חולדה חומות ירושלים מאיר בן דב, אדם ואבן בירושלים, מודן הוצאה לאור, 1989. מדיה וקבצים בנושא שערי ירושלים בוויקישיתוף חומות העיר העתיקה, באתר טרקר מגדל דוד, תמונות, באתר "Jerusalem Shots" The Gates of Jerusalem, באתר "AJE Jerusalem 3000" (באנגלית) דוד גרושקו, Old City gates, בבלוג "Pictures from the Holyland",‏ 19 בדצמבר 2007 (באנגלית) יורם צפריר, ‏שערי ירושלים בתיאור מוקדסי - הצעת זיהוי חדשה על פי מקורות ביזאנטיים, קתדרה 8, יולי 1977, עמ' 155-147 דן בהט, ‏לזיהוי שערי הר הבית בתקופה המוסלמית הקדומה וה'מערה', קתדרה 106, דצמבר 2002, עמ' 86-61 דן בהט, ‏שערי ירושלים לפי אלמֻקדסי והגניזה הקאהירית, קתדרה 110, דצמבר 2003, עמ' 72-61 שערים - ישראל ירושלים, דף שער בספרייה הלאומית מפה מ- 1906 עם ציון שם זה בסמוך לשער, באתר הספרייה הלאומית, אוסף אמיר כהנוביץ אריאל וינשטיין, דיין מציע להבקיע שער חדש בחומת העיר העתיקה בירושלים, מעריב, 23 ביוני 1967