laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אמא של קוזמה

אמא של קוזמה, או אמו של קוזקה (ברוסית: Кузькина мать), הוא ביטוי המוטבע עמוק בתרבות הרוסית, המסמל איום או עונש לא מוגדרים. מקורו בפתגם הרוסי "להראות למישהו את אמו של קוזקה", שמרמז ללמד מישהו לקח קשה או מתן עונש חמור. ביטוי זה התפרסם במיוחד בשל השימוש בו על ידי ניקיטה חרושצ'וב, מנהיג סובייטי בולט הידוע בשפתו הססגונית ובביטוייו החיים בהקשר של דיפלומטיה בינלאומית. המקורות המדויקים של הביטוי אינם ברורים, אך הביטוי "להראות למישהו את אמא של קוזקה" מרמז באופן מסורתי על מתן נזיפה או עונש חמור שלא ישכח במהרה. שורשי הביטוי קשורים ככל הנראה להיבטים הכפריים והחקלאיים של החיים הרוסיים, שבהם סכסוכים אישיים וקהילתיים עשויים היו להצריך שפה חיה כדי לבטא איומים או אזהרות בצורה מהדהדת תרבותית. בעבר היה ניסיון לספק אטימולוגיה מדעית של הביטוי, ולקשר אותו לחיפושית קוזקה (אנ'), הנוטה להתחפר עמוק מתחת לאדמה וקשה לחושפה. עם זאת, הסבר זה נדחה מאוחר יותר כספקולציה בלבד. מסמכים שונים שתועדו מהמאה ה-19 מתעדים גרסאות אחרות של האימרה על אמו של קוזקה, כמו "לאפשר למישהו לדעת את שמו של אמו של קוזקה". בזיכרונותיו מזכיר חרושצ'וב "מצבים מעניינים ומשונים" שונים, כולל אירוע בו השתמש בביטוי, אך הוא הזכיר שזו לא הפעם הראשונה שזה מבלבל את המתרגמים. בשנת 1959 במהלך ביקור של סגן נשיא ארצות הברית, ריצ'רד ניקסון בברית המועצות, התקיימו חילופי דברים ביריד הסחר והתרבות של ארצות הברית בפארק סוקולניקי, מוסקבה במהלכם נוצר דיון על קומוניזם וקפיטליזם. ניקיטה חרושצ'וב אמר בנאומו כי ברית המועצות "תדביק את ותעלה על" ארצות הברית, ו"נראה לך את אמו של קוזקה". המתורגמן היה המום ואמר משהו מילולי על אמו של קוזמה מה שגרם לבלבול בקרב המשלחת האמריקאית שלא הבינה על איזה אמא מדובר. המתורגמן יורי לפאנוב טוען שהוא עשה זאת במטרה להעביר את מהות הביטוי של חרושצ'וב מבלי לעורר מתח דיפלומטי. בגלל השימוש בביטוי בדיפלומטיה של המלחמה הקרה, שימש הביטוי כמילת קוד לפצצת אטום ובפרט לפצצת הצאר, כאשר מכשיר בדיקה היתוך גרעיני שזכה לכינוי "אמא של קוזקה" על ידי בוניו. כיום בדיבור הרוסי היומיומי, משתמשים בביטוי בצורה הומוריסטית או פיגורטיבית יותר, רחוקה מהקונוטציות של תקופת המלחמה הקרה בה העולם היה על סף מלחמה גרעינית. הביטוי יכול לשמש אזהרה שובבה או איום מדומה בקרב חברים, בדומה לאמירה "להראות למישהו מה זה". השימוש בו משקף את כוונתו של הדובר לעורר את המשקל התרבותי וההיסטורי של הביטוי תוך יישומו על מצבים עכשוויים, לרוב פחות חמורים. Memoirs of Nikita Khrushchev. Vol. III: Statesman, Penn State Press, 2007, מסת"ב 0-271-02935-8, p. 269 Guzeva, Alexandra (2022-01-05). "Who is 'Kuzma's mother' and why did Khrushchev want to show her to the U.S.?". Russia Beyond (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-11-18. "Tsar Bomba". Atomic Heritage Foundation (באנגלית). נבדק ב-2022-11-18. "Russia to display mega H-bomb copy in Moscow". BBC News (באנגלית בריטית). 2015-08-18. נבדק ב-2022-11-18.
מתן דיל

מתן דיל (נולד ב-27 ביוני 1982, ו' בתמוז ה'תשמ"ב) הוא ראש עיריית רחובות. דיל נולד ברחובות בשנת 1982. שירת בצה"ל כחובש קרבי ולוחם ביחידת מגלן. הוא בעל תואר ראשון במשפטים מהמכללה למינהל, ותואר שני במדיניות ציבורית וממשל מהמרכז הבינתחומי הרצליה, והוסמך כעורך דין. דיל שימש כיו"ר הוועדה המרחבית לתכנון ובנייה הראל, הכוללת את מרחב התכנון של מבשרת ציון, קריית יערים ואבו גוש. שימש גם ממלא מקום יו"ר דירקטוריון החברה העירונית רחובות לתרבות ספורט ונופש. דיל היה פעיל בתנועת הליכוד. במרץ 2019 מונה על ידי בנימין נתניהו למנהל מטה השטח של מפלגת הליכוד לבחירות לכנסת ה-21. הוא שימש בתפקיד זה גם בבחירות לכנסת ה-22. בנובמבר 2020 ביקשה שרת התחבורה מירי רגב למנות את דיל לדירקטור בחברת חוצה ישראל אך המינוי בוטל בטענה שמדובר במינוי פוליטי פסול. בגיל 26 נבחר לראשונה כחבר במועצת העיר רחובות. לקראת הבחירות לרשויות המקומיות 2013 הקים רשימה עצמאית בשם "רחובותי", שזכתה לשלושה מושבים במועצת העיר, ומונה לסגן ראש עיריית רחובות. אחרי הבחירות לרשויות המקומיות (2018) שימש כיו"ר האופוזיציה במועצת העיר רחובות. בבחירות לרשויות המקומיות (2024) התמודד תחת רשימתו העצמאית "רחובותי" למועצה והציג את מועמדותו לראשות עיריית רחובות. רשימתו קיבלה ארבעה מושבים במועצה והוא זכה ב-39.38% מקולות הבוחרים אך לא חצה את הרף הנדרש (40% מהקולות) כדי לנצח בסיבוב ראשון. בסיבוב השני, שהתקיים ב-10 במרץ 2024, זכה ב-59.3% מהקולות, גבר על מועמד יש עתיד זוהר בלום, ונבחר לראשות העיר. נשוי לאפרת, רואת חשבון בחברת הייטק, ולהם ארבעה ילדים. מדיה וקבצים בנושא מתן דיל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מתן דיל מתן דיל, ברשת החברתית פייסבוק מתן דיל, ברשת החברתית אינסטגרם ערוץ יוטיוב של מתן דיל אבי רבינא, השרה רגב: "מתן דיל מועמד הליכוד לראשות העיר", באתר כל הזמן, ספטמבר 2017 עפר לבנת, לאחר מאבק סוער ברחובות: מתן דיל ניצח בבחירות לראשות העירייה, באתר "שקוף", 11 במרץ 2024 התפקיד החדש של מתן דיל, באתר mynetrehovot, ‏19 ביוני 2022 תפקיד חייו! מתן דיל מונה באופן אישי על ידי ראש הממשלה ביבי נתניהו למנהל מטה שטח הארצי של הליכוד בבחירות והוא אחראי על כל הסניפים ופעילות השטח ונחשב לתפקיד הכי חשוב כרגע בליכוד ואם הליכוד ינצח סביר שמתן ימונה לתפקיד ממשלתי חשוב, באתר BE106.NET רחובות מתן דיל מונה לתפקיד בכיר במטה הליכוד: "תפקיד חיי הוא ראשות העיר רחובות", באתר mynetrehovot, ‏2019-03-31 אלעד, פרסום ראשון: מתן דיל ישמש כמנהל המטה הארצי של הליכוד גם בבחירות הנוכחיות, באתר ערים, ‏31 ביולי 2019 ליאור גוטמן ועמיר קורץ, רגב ואמסלם ממנים פעיל ליכוד לדירקטוריון חוצה ישראל, באתר כלכליסט, 10 בנובמבר 2020 מינויים פוליטים? המשנה ליועמ"ש תטפל בפנייה שהוגשה נגד השרה רגב, באתר מעריב אונליין, 14 בדצמבר 2020 תוצאות הבחירות המקומיות 2024, באתר TheMarker‏, 3 במרץ 2024 משה כהן, ‏הסיבוב השני ברחובות: מתן דיל נבחר לראשות העיר, באתר מעריב אונליין, 11 במרץ 2024
אמא יקרה לי

"אמא יקרה לי" הוא שיר בעברית, אשר נכתב על ידי המשורר משה דפנא והולחן על ידי נחום נרדי. השיר מוכר כאחד היצירות המזוהות בתרבות הישראלית, ובמיוחד קשור לחגיגות יום המשפחה. הוא עוסק באהבה בין אם לבנה, אך מאחוריו נחבאת סיפור אישי של געגוע ופרידה בין דפנא לאמו, אשר נותרה באוקראינה כשהוא עלה לישראל. משה דפנא, דמות מרכזית בתנועה הציונית ובמערכת החינוך בישראל המוקדמת, נולד באוקראינה ועלה לארץ ישראל בתחילת המאה ה-20. השיר "אמא יקרה לי" נכתב בשנת 1904, זמן קצר לאחר שדפנא עזב את אמו. והולחן שנים לאחר מכן על ידי נחום נרדי. השיר מבטא געגועים ואהבה עמוקה לאמו, אך לא ידוע היה לציבור הרחב על הקשר האישי והעמוק שהוביל לכתיבתו. שנים לאחר מכן נחשף כי הוריו של דפנא, ביילה ושלמה בלובשטיין, עלו לישראל בשנת 1925 וקבורים בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב. המידע החדש גרם לחיבור מחודש בין דורות המשפחה והציבור לסיפור האישי שמאחורי השיר. "אמא יקרה לי" נחשב לשיר קלאסי בתרבות הישראלית, המושר במגוון הזדמנויות ואירועים, ובעיקר קשור אל יום המשפחה. הלחן והמילים הפשוטות מבטאים את האהבה העמוקה שבין הורה לילדו, תוך שהם מעבירים מסר של קירבה וחמימות. "אמא יקרה לי" באתר של אקו"ם מילות השיר "אמא יקרה לי" באתר שירונט קורין אלבז-אלוש, 1e00agwcj שיר געגועים: הסיפור מאחורי "אמא יקרה לי", באתר ynet, 20 בפברואר 2023
לונה 17

לונה 17(ברוסית: Луна-17) הייתה גשושית לחקר הירח ששוגרה על ידי ברית המועצות כחלק מתוכנית לונה. הגשושית שוגרה ב-10 בנובמבר 1970 ונחתה על הירח ב-17 בנובמבר. מספר שעות אחרי הנחיתה ממנה ירד רכב חלל לונוחוד 1. הגשושית כללה יחידת נחיתה על הירח עליה הורכב רכב חלל, טיל ירח-כדור הארץ. הגשושית נבנתה במשרד לאבוצ'קין. השיגור המוצלח בוצע בעזרת משגר פרוטון K ב-10 בנובמבר. במהלך טיסה לירח פעמיים בוצע עדכון מסלול. ב-15 בנובמבר היא הגיע למסלול סביב הירח וביצע מספר הקפות. ב-17 בנובמבר בוצה נחיתה רכה באזור ים הגשמים. שעתיים וחצי לאחר הנחיתה מיחידת נחיתה ירד רכב חלל לונוחוד 1 והחל בביצוע תוכנית מחקרית. הוא פעל במשך כ-11 חודשים. בשנת 2010 יחידת נחיתה ורכב חלל התגלו בצילומי מקפת לסקר הירח. מדיה וקבצים בנושא לונה 17 בוויקישיתוף תיאור הגשושית תיאור באתר היצרן
האיגוד הארצי של עיתונאי ישראל

האיגוד הארצי של עיתונאי ישראל הוא ארגון שהוקם בשנת 1946 המייצג את הקהילה העיתונאית בישראל. הארגון מורכב משלוש אגודות מקומיות בירושלים, בתל אביב, וחיפה והצפון. במהלך השנים, האיגוד שימש כנציג העיתונאים במשא ומתן בענייני שכר ותנאי עבודה מול המעסיקים. עם זאת, מאז שנות ה-90 נרשמה ירידה בהשפעתו ובמעמדו כאיגוד מקצועי. האיגוד הארצי מורכב משלוש אגודות מקומיות ואוטונומיות, כאשר כל עיתונאי שהוא חבר באחת מהאגודות המקומיות אוטומטית הופך לחבר באיגוד הארצי. תקציב האיגוד מורכב מתרומות שוות מכל אחת מהאגודות המקומיות. הנהלת האיגוד הארצי נושאת באחריות לקבלת החלטות, הנפקת מסמכים ותעודות, מינוי מזכ"לים לאגודות המקומיות, והקמת ועדות משנה. היא גם מוסמכת להכריז על שביתה ארצית. הגוף העליון של האיגוד, אחראי לבחירת יו"ר האיגוד ונושא באחריות לפסיקה בענייני ערעורים על החלטות הנהלת האיגוד. תפקידה לבקר את פעולות הנהלת האיגוד, נבחרת על ידי האספה הכללית. אחראית על גיבוש כללי האתיקה המחייבים את כלל העיתונאים. משפט חברי איגוד שעברו על כללי האתיקה, וערכאת ערעורים על פסקי דין של בתי הדין המקומיים. במהלך השנים, יגאל לב, אלישע שפיגלמן, ואריה שקד שימשו כיושבי ראש האיגוד. בשנת 2004 סורב כתב ynet עלי ואקד לעלות על המטוס של שר החוץ סילבן שלום במשלחת למצרים בשל היותו ערבי במסגרת תפקידו יו"ר האיגוד אריה שקד פנה במכתב חריף לשר וביקש הסברים ביולי 2006, במהלך מלחמת לבנון השנייה, הודיע האיגוד על פרישת הנציגים הישראלים מהפדרציה העולמית של העיתונאים, בעקבות סירוב מזכ"ל הפדרציה לחזור בו מהאשמות נגד ישראל בפגזת אולפני תחנת הטלווזיה אל-מנאר. האיגוד הארצי של עיתונאי ישראל משמש כנציג העיתונאים במועצת העיתונות מאז הקמתה ב-1963, אך מאז שנות ה-90 נרשמת ירידה ביציגותו, בעיקר עקב התרבות כלי תקשורת שעובדיהם אינם חברים באגודות המקומיות. ארגון העיתונאים והעיתונאיות בישראל חדוה ישכר, פדרציית העיתונאים מבינה רק כוח, באתר ynet, 22 ביולי 2006 עיתונאי ערבי? לא עולה למטוס של שר החוץ, באתר ynet, 8 ביוני 2004 יו"ר האיגוד הארצי של עיתונאי ישראל: על השר שלום לספק הסברים בפרשת עלי ואקד, באתר ynet, 9 ביוני 2004 האיגוד הארצי של עיתונאי ישראל, באתר העין השביעית, 12 בינואר 2007
שמואל מועד

הרב שמואל מועד, רבה של ושילקובה, מחוז ביאליסטוק, רב ומקובל ליטאי, מתלמידי ר' מנחם מנדל משקלוב, מחבר 'בית שמואל הקטן'. נולד בשנת ה'תקמ"ד, 1784, לערך לאביו ר' יהודה ליב, אב"ד ושילקובה. לאחר פטירת אביו, בשנת ה'תקע"ט, 1819, התמנה לכהן כממלא מקומו בקהילת ושילקובה. שימש בכתר הרבנות בעיר זו חמשים ושש שנים, ונפטר בשיבה טובה בשביעי של פסח ה'תרל"ה, 1875. על אודותיו כותב נכדו, ר' נחמן גדליהו ברודר: "למדתי לפני זקני הקדוש לעת זקנתו, שכבר עמדו עיניו מראות, הוא הרב הגאון הצדיק ומקובל מ' שמואל זצ"ל מוואשילקאווע, בסדר נזיקין וקדשים [...] אמר לי הלשון רש"י בעל-פה, נשתוממתי לשמוע עד כמה יגע בתורתנו הקדושה עד שלשון הש"ס ופוסקים היה שגור על פיו [...] ובקבלה שימש להגאון הקדוש החסיד ר' מענדיל זצ"ל תלמיד הגר"א [...] בגלגול שלג וטבילה תחת הקרח, צדיק תמים ומפורסם לבעל מופת [...] לא הניח רגע בלא תורה ומצוה, כל ימיו היה מלובש בטלית ותפילין [...] ולא שח שיחה בטילה". את חיבורו הגדול 'בית שמואל הקטן' על המרדכי כתב בין השנים ת"ר-תרט"ו, יחד עם חיבור על הש"ס ובתורת הנסתר שנותרו בכתב יד. בהקדמתו לספר כתב המחבר: ”כי מן השמים הסכימו בחיבורי, כי באחת מפירושיי על המרדכי נתגלה לי בלילה שלא על דרך האמת הוא, ונתקבל לי פירוש אחר וכתבתי אותו, ומפירושי הראשון חזרתי”. לספר נוסף מכתבו של הרב יהודה ליב רבינוביץ' (ר' לייב זלמנ'ס), רב וראש המוצי"ם בהורודנא, הכותב אודות ר' שמואל: "אדם גדול בתורה בנגלה ובנסתר ובמעשים [...] לא פסק פומיה מגרסה ועובד את ד' באמת כידוע ומפורסם עוצם שקידתו ויגיעתו בתורה". מנחם מנדל משקלוב בית שמואל הקטן, תש"ע, 2010, באתר אוצר החכמה ר' שמואל מועד (הראשון), בתוך: דוד תדהר, אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך 14, עמ' 4525 'בית שמואל הקטן' בכתב ידו של ר' שמואל מועד, באתר הספרייה הלאומית חיבורים קבליים בכתב ידו של ר' שמואל מועד, באתר קדם חיבור קבלי על הגדה של פסח בכתב ידו של ר' שמואל מועד, באתר ווינרס גן ירושלים, תרנ"ט, 1899, הקדמה בית שמואל הקטן, הקדמה
אנדרטת היינריך היינה (ברלין)

אנדרטת היינריך היינה (בגרמנית: Heinrich-Heine-Denkmal) בברלין היא פסל ברונזה של המשורר היינריך היינה (1797–1856) שיצר הפסל ואלדמאר גז'ימק (Grzimek). אותה אנדרטה מוצגת בשני מקומות בעיר, קילומטרים ספורים זה מזה, כתוצאה ממחלוקות תרבותיות-פוליטיות. נתונים תאריך הקמה: 1954 גובה: 2.1 מ' חומר: פלסטיק: ברונזה, יציקה בסיס: אבן גיר, מגולף ומוחלק כתובות פאנל (יצוק, מוטבע), צד שמאל: WALDEMAR GRZIMEK / HEINRICH HEINE MONUMENT / הפסל שנוצר ב-1955 עבור חורשת הערמונים לא מצא חן בעיני הלקוח והותקן בפולקספארק אם ויינברג ב-1958. / תרם - פטר דוסמן / כעת גם במקום שתוכנן במקור. / 13. דצמבר 2002. על תבליט הבסיס, לפנים, כתוב: אנחנו לא תופסים רעיון, אבל הרעיון תופס אותנו, משעבד אותנו לזירה ומצליף בנו, כך שנילחם עליו כמו גלדיאטורים / היינריך היינה / נולד ב-13 בדצמבר 1797 בדיסלדורף / נפטר ב-17 בפברואר 1856 בפריז גז'ימק קיבל את המשימה להקים את הפסל ב-1954 מקרן התרבות של ברלין רבתי, לפי חוק ברלין הגדולה, שחוקקה גרמניה המזרחית. הפסל היה אמור לשכון במקום ייצוגי בברלין, בקסטניינוואלדשן (Kastanienwäldchen) ליד שדרות אונטר דן לינדן, בסביבת אוניברסיטת הומבולדט, שם נרשם היינה בפקולטה למשפטים ב-1821, ליד הנשקייה לשעבר וליד בית המשמר החדש. האנדרטה תוכננה להיחנך ביום השנה המאה למותו של המשורר. הטיוטה של גז'ימק לא זכתה לאישור. הפַּסל התחשב בכמה התנגדויות ותיקן את הפסל, אך הלקוחות סירבו להקים את הפֶּסל. קמפיין נגד פועלו של גז'ימק החל בעיתון יומי ברלינאי המקורב לרשויות. הביקורת עסקה פחות בשאלות אמנותיות מאשר בשאלות אידאולוגיות. היינה אומץ כדמות מובילה תרבותית-היסטורית במזרח גרמניה. הצגתו הפומבית נועדה להתאים לרעיונות הפקידים ברשויות לגבי תפקידו זה. גז'ימק לא עמד בציפיות הללו. הפסל התגלה כ"לא הירואי מספיק", "מופנם מדי", "לא מספיק מייצג, בלי שום חגיגיות", "ללא פאתוס ומונומנטליות" וכו'. מספר אמנים תמכו באנדרטה, אך היא הוצבה במקום בלתי נגיש לציבור, באתר בנייה באי המוזיאונים בברלין, ואז בקופפרגראבן (Kupfergraben) מול מוזיאון פרגמון. ב-1958, שנתיים לאחר מכן, הפסל הוצב בפארק מרוחק יחסית בוויינברגסווג (Weinbergsweg) - בברוננשטראסה (Brunnenstrasse), פינת וטרנשטראסה (Veteranstrasse). ב-1997 נעשה חשיבה מחודשת בנושא. חומת ברלין נפלה מזמן, גרמניה המזרחית כבר לא הייתה קיימת, והממונה על התרבות בסנאט של ברלין, פטר רדונסקי, הציע להחזיר את הפסל ביום השנה ה-200 ללידת היינה, שחל באותה שנה. ביום הולדתו של היינה נועד הפסל להיות מוצב במקום שלשמו נוצר, אך תושבי הפארק בו עמד הפסל כמעט 40 שנה מחו, והתנגדות עיקשת באה גם מצד חבר המועצה האזורי תומאס פלירל (Flierl), שטען שאי-קיומה של האנדרטה הזו בקסטניינוולדשן (Kastanienwäldchen), אזור במרכז המיליטריזם הפרוסי לשעבר, היה האנדרטה האמיתית להיינה, ולכן היה עדיף. הפטרון פטר דוסמן תרם 125,000 יורו עבור פסל חדש וב-13 בדצמבר 2002, יום הולדתו ה-205 של המשורר, נחשף עותק מדויק של האנדרטה במקום שהיה מיועד לאנדרטה במקור. בעזרת תבנית הגבס נוצר עותק נוסף של הפסל ב-1 באוקטובר 2010, אנדרטת היינריך היינה בברמן, שהוקמה בסמוך לאולם האמנות (Kunsthalle Bremen). המחזאי והמשורר פטר האקס הקדיש לאנדרטה את שירו Der Heine auf dem Weinbergsweg (1974). אריך וולף: אנדרטת היינה בברלין מאת ולדמר גז'ימק. בתוך: שנתון היינה. 1999. עמ' 215–224. דיטריך שוברט: "עכשיו איפה?" היינריך היינה באנדרטאות שנמנעה הקמתן, ושלבסוף הוקמו. קלן: Böhlau 1999. (תרומות לתרבות ההיסטורית. 17.) מדיה וקבצים בנושא אנדרטת היינריך היינה בוויקישיתוף פסל האנדרטה של היינריך היינה בברלין
המונאדו

המונאדו או המונאדה (בספרדית: Jamonado), הוא מאכל פיליפיני המורכב מבשר כבוש ומבושל ברוטב אננס מתוק. ההמונאדו הוא מאכל פופולרי במהלך חג המולד באזורי איי הפיליפינים שבהם נוהגים לגדל אננס. המונאדו הוא גם כינוי כללי למנות מלוחות במרינדה או מבושלת עם אננס בפיליפינים. השם המונאדו הוא האיות הטאגאלוגי של חמונאדו הספרדי, שפירושו "(הוכן) כמו חמון (שינקן)". עם זאת, אין לבלבל בין האמונאדו לבין חמון, אשר נהוג לבשל גם בפיליפינים בעונת חג המולד. המונאדו ידוע גם כאנדולסאדו (בספרדית: endulzado, "מתוק" או " מזוגג ") בחצי האי זמבואנגה . המונאדו או המונאדה הוא גם כינוי בדיבור לגרסה המתוקה של נקניקיות longganisa הפיליפיניות (למעשה שמן longganisang hamonado). מנה זו היא בדרך כלל בשרית (על פי רוב נתחים שומניים של חזיר, אבל יכול להיות גם עוף או בקר) מושרה למשך הלילה ברוטב מתוק עשוי מיץ אננס, סוכר חום, רוטב סויה ותבלינים שונים. לאחר מכן מטגנים אותו במחבת עד שהבשר משחים. לאחר מכן הבשר מבושל בציר בתוספת נתחי אננס עד שהוא רך מאוד. המנה מוגשת על אורז לבן. וריאציות של המנה לפעמים אינן כוללות תקופת כבישה, ובמקום זאת רק בישול איטי וארוך של החזיר עד שהוא רך מאוד, במיוחד כשמשתמשים בנתחים עם בשר קשה כמו פַּאטָה (שוק עם עצם של חזיר) או סינטה בקר. מיץ קלאמאנסי, גזר, צימוקים, חמוצים, לונגגניזה (סוג של צ'וריסו) ונקניקיות עשויים להתווסף גם למתכונים משפחתיים מסוימים. כמה גרסאות של המונאדו עשויות להיות מבושלות בסגנון אפריטדה, תוך שימוש ברוטב עגבניות או קטשופ בננה. המונאדו דומה ל-pininyahang manok, עוף מאודה עשוי עם אננס, אלא שהמאכל האחרון הזה אינו משתמש ברוטב סויה ומבושל בבסיס חלב. הומבה (מנה) טפה טוקינו מדיה וקבצים בנושא המונאדו בוויקישיתוף Don Philpott (2017). The World of Wine and Food: A Guide to Varieties, Tastes, History, and Pairings. Rowman & Littlefield. p. 449. ISBN 9781442268043. Maria Carmina Felipe (2013). "Stuffed Pork Braised in Pineapple Juice (Hamonado)". In Angelo Comsti (ed.). From Our Table to Yours: A Collection of Filipino Heirloom Recipes & Family Memories. Marshall Cavendish International (Asia) Private Limited. p. 68. ISBN 9789814516907. "12 Sumptuous dishes for Media Noche". Psst.ph. נבדק ב-5 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Longanisa Recipe (Filipino sweet sausage)". Foxy Folksy. 26 בספטמבר 2014. נבדק ב-2 בפברואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Filipino Christmas Recipes: Pork Hamonado". Philippine Primer. נבדק ב-5 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Hamonado Recipe". Yummy.ph. נבדק ב-5 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) Merano, Vanjo. "Pork Hamonado Recipe". Panlasang Pinoy. נבדק ב-5 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Pork Hamonado Filipino Recipe". Filipino Recipes Lutong Pinoy. נבדק ב-5 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Family's Favorite Pork Hamonado!!". Atbp.ph. 26 ביוני 2016. נבדק ב-5 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "asy Pork Hamonado Recipe using Pork Belly". Foxy Folksy. 7 באוגוסט 2016. נבדק ב-5 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Pork Hamonado". Atbp.ph. 11 ביוני 2016. נבדק ב-5 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Beef Morcon with Hamonado Sauce". Atbp.ph. 26 ביוני 2016. נבדק ב-5 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Pininyahang Manok (Pineapple Chicken)". PinoyWay. נבדק ב-13 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "RECIPE: Pininyahang Manok". ABS-CBN News. 7 בפברואר 2018. נבדק ב-13 בדצמבר 2018. {{cite news}}: (עזרה)
פאלם ביץ' גארדנס

פאלם ביץ' גארדנס (באנגלית: Palm Beach Gardens) היא עיר במחוז פאלם ביץ' במדינת פלורידה בארצות הברית, כ-120 קילומטר צפונית למיאמי. פאלם ביץ' גארדנס היא אחת הערים במטרופולין מיאמי בדרום פלורידה. האוכלוסייה מונה 59,182 תושבים (נכון ל-2020). לעיר שטח כולל של 143 קילומטרים רבועים, מרביתם יבשתיים, ו־0.52 קמ"ר (4.5%) הוא מים. האקלים בעיר הוא אקלים משווני טרופי, עם קיץ ארוך, חם וגשום וחורפים קצרים וחמים עם לילות מתונים. בתחומי העיר ישנם 12 מגרשי גולף, כולל מגרש בבעלות העירייה. בנוסף גם מטה איגוד שחקני הגולף המקצוענים של אמריקה נמצא בעיר. נכון למפקד האוכלוסין של 2020 של ארצות הברית, התגוררו בעיר 59,182 אנשים, 24,359 משקי בית ו-15,515 משפחות. נכון למפקד האוכלוסין של 2010 של ארצות הברית, באותו תקופה גרו בעיר 48,452 אנשים, 21,346 משקי בית ו-12,452 משפחות. אמנת העיר קובעת ממשלת מועצה-מנהלת. מועצת העיר מורכבת מחמישה תושבי פאלם ביץ' גארדנס שנבחרו לכהן בתקופת כהונה של שלוש שנים. מניין של שלושה חברים רשאי לנהל את עסקי המועצה. מנהל העיר ממונה ברוב קולות של המועצה. מדי שנה, המועצה ממנה אחד מחבריה לראש עירייה, ואחר לסגן ראש העיר. מדיה וקבצים בנושא פאלם ביץ' גארדנס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פאלם ביץ' גארדנס "US Census Quickfacts, Palm Beach Gardens city, FL". US Census Bureau. נבדק ב-25 באפריל 2022. {{cite web}}: (עזרה) "S1101 HOUSEHOLDS AND FAMILIES - 2020: Palm Beach Gardens city, Florida". United States Census Bureau. "S1101 HOUSEHOLDS AND FAMILIES - 2010: Palm Beach Gardens city, Florida". United States Census Bureau. Marc Freeman (7 במרץ 2019). "What swung conviction of ex-cop Nouman Raja? Audio of his deadly encounter with Corey Jones". South Florida Sun-Sentinel. {{cite news}}: (עזרה) "Section 6-1". City Charter. 27 ביולי 1996. נבדק ב-26 בינואר 2011. {{cite web}}: (עזרה) "Section 4-1". City Charter. 27 ביולי 1996. נבדק ב-26 בינואר 2011. {{cite web}}: (עזרה) "Section 18-1". City Charter. 20 בספטמבר 1984. נבדק ב-26 בינואר 2011. {{cite web}}: (עזרה) "Section 4-3". City Charter. 27 ביולי 1996. נבדק ב-26 בינואר 2011. {{cite web}}: (עזרה)
טרמטיניב

טְרָמֶטיניבּ (באנגלית: Trametinib) היא תרופה המשמשת לטיפול במחלת הסרטן. בישראל, התרופה נמכרת תחת השם מֶקיניסְט. התרופה משמשת לטיפול בסוגי סרטן שונים, בין השאר במלנומה ובגליומה. התרופה ניטלת דרך הפה, לבדה או בשילוב עם דבראפניב המשמשת לעיכוב קינאז עם מוטציות ספציפיות מסוג BRAF בחולי סרטן. מנגנון הפעולה של טרמטיניב הוא עיכוב האנזים טירוזין קינאז מסוג MEK. עיכוב זה פוגע ביכולת החלוקה של התאים הסרטניים. במנגנון הפעולה מערב מסלול ביולוגי המשלב את החלבון המיטוגני (MAPK) עם הקינאז החוץ תאי (ERK), אשר ידוע גם כמסלול RAS-RAF-MEK-ERK. במסלול זה, מאוקטבים קסקדה (מפל ריאקציות) של רצפטורים על פני שטח התא ומובילים לסיגנלים תוך תאים. חלבון RAS מופעל ומפעיל בתורו את RAF, שהוא סרין/תראונין קינאז, המפעיל חלבונים מיטוגנים נוספים במורד הזרם כגון MEK1 ו-MEK2. לאחר מכן אותם MEKs מפעילים את ERK, שפועל על מספר חלבוני מטרה וגורמי שעתוק גרעיניים המווסתים התמיינות, הישרדות וגדילת תאים. ARAF, BRAF ו-CRAF הם שלושה איזופורמים של חלבון RAF שזוהו בבני אדם. בפרט, ידוע ש-BRAF הוא הגורם הפעיל הקריטי ביותר במלנומה. סוגי סרטן מסוימים, כגון מלנומה, קשורים למוטציות BRAF. טרמניטיב הוא מעכב אלוסטרית, הפיך וספציפי של הקינאזות MEK1 ו MEK2. טרמניטיב מונע את פעילותן הקטליטית של הקינטזות הקושרות את חלבונים הנ"ל בצורתם הלא מזורחנת. בנוסף, טרמניטיב מונע מאותם חלבונים לעבור פוספורילציה ובכך את הפעלתם. בכך, טרמניטיב מעכב את הקסקדה ומונע גדילה, התמיינות והישרדות בלתי מבוקרת של תאים. לתרופה תופעות לוואי שונות הכוללות פריחה, אדמומיות, יובש, גרד, הגברת לחץ דם, שלשולים ועצירות. מדיה וקבצים בנושא טרמטיניב בוויקישיתוף כתבה בערוץ 7 - הטיפול הייחודי שיעיל עבור חולי סרטן ראש וצוואר. טרמטיניב - באתר האגודה למלחמה בסרטן. כל הבריאות - תשובות ומידע עבור זכאות לשרות רפואי אביזר או תרופה, באתר call.gov.il טְרָמֶטיניבּ – Trametinib (מֶקיניסְט® - ®Mekinist)*, באתר האגודה למלחמה בסרטן
שבועתה של אירנה (סרט)

שבועתה של אירנה (באנגלית: Irena's Vow; בפולנית: Przysięga Ireny) הוא סרט קולנוע קופרודוקציה קנדית-פולנית משנת 2023 בבימויה של לואיז ארכמבולט על פי מחזה באותו שם מאת דן גורדון ובכיכובה של סופי נליס בתפקיד אירנה גוט אופדייק, אחות פולנייה (ובעצם סטודנטית לסיעוד) שסייעה להגן על יהודים במהלך השואה תוך הסתרתם במרתף הבית שבו היא הועסקה כעוזרת בית של הקצין הנאצי אדוארד ריגמר (בגילומו של דוגריי סקוט). צוות השחקנים כולל גם את אנדז'יי סוורין, אלייזה ריסמבל, מאצ'יי נברוקי, אלכסנדר מיליצ'ביץ', תומאש טינדיק ונלה מסיייבסקה. הסרט צולם במהלך שנת 2022 בערים ורשה ובלובלין שבפולין במרחק קצר מהגבול האוקראיני. הסרט הוקרן בבכורה בתוכנית Centerpiece בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של טורונטו, בספטמבר 2023. הסרט יצא להקרנה מסחרית במהלך 2024. לאחר פלישתם של ברית המועצות וגרמניה הנאצית לפולין בספטמבר 1939, אירנה גוט, אחות פולנייה קתולית בת תשע-עשרה בפרוץ מלחמת העולם השנייה, נתפסת על ידי הצבא הסובייטי. לאחר שנמלטה, היא נתפסה על ידי חיילי ורמאכט ששולחים אותה כדי לשמש כעובדת אצל קצין גרמני והיא הופכת לעוזרת הבית של אדוארד ריגמר, רב-סרן בצבא הגרמני. לאחר שהייתה עדה לגורל הנורא של היהודים בפולין הכבושה מגרמניה, החליטה גוט תוך סיכון חייה להסתיר תריסר יהודים המאוימים מתוכנית ההשמדה הגרמנית. העונש שהגרמנים הטילו על כל פולני שנמצא כמסתיר או מסייע בדרך כלשהי ליהודים היה מוות. יום אחד גילה אדוארד ריגמר, המעסיק של גוט, שהיא מסתירה יהודים בביתו. גוט התחננה שיחוס עליהם; הוא מסכים, ומעולם לא בוגד בהם או בה. גוט הפכה לפילגשו של הקצין הגרמני. לפני שהצבא האדום הגיע לאזור, היא נמלטה עם האנשים שעליהם הגנה לתוך היער. לאחר המלחמה, נחשדה כמי ששיתפה פעולה עם הגרמנים והיגרה לארצות הברית. סופי נליס - אירנה גוט אופדייק דוגריי סקוט - אדוארד ריגמר אנדז'יי סוורין - שולץ אלייזה ריסמבל - אידה מאצ'יי נברוקי - רוקיטה שרון עזריאלי - הלן אלכסנדר מיליצ'ביץ' - לזר תומאש טינדיק - הנרי אגתה טורקוט - קלרה פיליפ קוסיור - תומאס כריסטוף שפניאק - משה אירנה מלצר - זוסיא אריק קולם - אברהם קלינגר סוזנה פולאבסקה - פנקה נלה מסיייבסקה מדיה וקבצים בנושא שבועתה של אירנה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שבועתה של אירנה (בפולנית) "שבועתה של אירנה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "שבועתה של אירנה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "שבועתה של אירנה", באתר Metacritic (באנגלית)