מאטה הארי

מאטה הארי (בהולנדית: Mata Hari‏; 7 באוגוסט 1876 - 15 באוקטובר 1917) היה שם הבמה של גרטרודה מרגרטה זלה (בהולנדית: Margaretha Geertruida Zelle), רקדנית, קורטיזנה ודוגמנית הולנדית, אשר הורשעה בריגול לטובת גרמניה במלחמת העולם הראשונה ולאחר משפט צבאי הוצאה להורג על ידי כיתת יורים בצרפת. גרטרודה מרגרטה זלה נולדה בעיר השדה ההולנדית לייוורדן. אביה, שהיה עד אז סוחר כובעים מצליח, פשט רגל ב-1889. זמן קצר אחר כך הוריה התגרשו, ב-1890, ואמה מתה, ב-1891. ב-1895 נישאה לקצין רודולף מקלאוד (MacLeod), המבוגר ממנה ב-21 שנים, ונסעה עמו לאיי הודו המזרחיים ההולנדיים (אינדונזיה של ימינו, בקירוב). בהודו המזרחית נולדו לה בן ובת, אלא שהבן מת בצעירותו, לפי גרסה אחת מהרעלה על ידי המטפלת, ולפי גרסה אחרת - מסיבוכי טיפול בעגבת בה חלה בהדבקה בין דורית. ב-1902 חזרה המשפחה להולנד, שם נפרדו בני הזוג, שנישואיהם לא צלחו. הבת נותרה אצל האב, ולימים, נפטרה כשנתיים לאחר מות אמה. הזוג התגרש באופן רשמי מספר שנים לאחר הפרידה. מרגרטה הגיעה לפריז ב-1903 ושם נטלה לעצמה את הכינוי 'מאטה הארי'. מאטה פירושו במלאית: 'עין', הארי: 'יום', ובמילה אחת 'מאטאהארי' משמעותה 'שמש'. מאז הגיעה היא גרה בעיקר בצרפת, לרוב בפריז, אך גם לסירוגין בהולנד ובברלין. מאטה הארי, לאחר שעסקה זמן מה כדוגמנית ציור, פנתה לעסוק באמנות המחול בעירום שלמדה, או למדה כביכול, במזרח אסיה, יחד עם משחק בתיאטרון. לאורך השנים רכשה לעצמה שורה ארוכה של מאהבים מן החברה הגבוהה, ואלה איפשרו לה אורח חיים של מותרות. בעת שפרצה מלחמת העולם הראשונה שהתה מאטה הארי בגרמניה. זמן קצר אחר כך היא עשתה דרכה להולנד, שהייתה נייטרלית, ובה שהתה מרבית הזמן בשנתיים הראשונות למלחמה. בהולנד יצר עמה קשר דיפלומט גרמני, אשר דחק בה לרגל עבור ארצו, ואף נתן לה סכום כסף כמקדמה. באמצע 1916 מאטה הארי עשתה דרכה לפריז. שלטונות בריטניה וצרפת חשדו בה שהיא מרגלת עבור הגרמנים, ובהגיעה לצרפת היא הושמה תחת מעקב כמעט רצוף, שלא העלה דבר. בהמשך שנת 1916 גייס אותה המודיעין הצרפתי לשורותיו, ובשליחותו יצאה מצרפת בניסיון ליצור קשרים עם קצינים גרמנים בבלגיה. את דרכה היא עשתה בים כדי לעבור לגרמניה ולבלגיה דרך הולנד, אלא שבחניית ביניים בנמל אנגלי, הבריטים הורידו אותה מהספינה והיא נאלצה לעשות דרכה חזרה לצרפת דרך ספרד הנייטרלית. בספרד היא יצרה קשר עם קצינים גרמנים וצרפתים כאחד. ב-13 בפברואר 1917, כמה שבועות לאחר שחזרה לצרפת, היא נעצרה, נחקרה והועמדה למשפט בו הורשעה בריגול לטובת גרמניה. המשפט הצבאי נערך בדלתיים סגורות, ההליכים בו לא היו תקינים והראיות מפוקפקות ואף 'מבושלות'. בכל זאת, עמדה לחובתה העובדה שאכן יצרה קשר עם סוכנים גרמנים, וקיבלה מהם סכומים ניכרים. היא נידונה למוות על ידי כיתת יורים, ובקשת חנינה שהגישה לנשיא צרפת רמון פואנקרה, נענתה בשלילה. כיוון שכך, פסק הדין הוצא לפועל ב-15 באוקטובר. כאזרחית מדינה נייטרלית ובעלת קשרים ענפים משני צדי החזית הייתה מאטה הארי, לכאורה, הטיפוס הקלאסי של מרגלת, בפרט מאחר שדיברה כמה שפות ונודעה ביכולת פיתוי ויצירת קשרים. עם זאת, יכולותיה כמרגלת היו מוגבלות מאוד מבחינת רקע, הכשרה ותכונות אופי, וגם לא נעשה ניסיון רציני להדריכה או לתדרכה. לפיכך, גם אם שקלה קריירה כזאת, לא היה ביכולתה להביא תועלת מודיעינית משמעותית לאף אחד מן הצדדים. נראה שברקע הוצאתה להורג עמדה 'בהלת מרגלים' של ימי המלחמה, יחד עם רצונם של השלטונות להראות שהם עומדים בפרץ, וכן רצונם של שירותי הביטחון הפנימי של צרפת "המשרד השני", שאנשיהם שירתו הרחק מהחזית, להפגין תרומה למאמץ המלחמתי. בשל הילת הזוהר, אשר נלוותה לדמותה ולאורח חייה, מאטה הארי זכתה לאחר מותה לפרסום ללא שום יחס לתרומתה האפסית למאמץ המודיעיני במלחמה. דמותה עובדה לסרט הקולנוע "מאטה הארי" בכיכובה של גרטה גרבו (1931) ובסרט "מאטה הארי" בכיכובה של סילביה קריסטל. בשנת 1995 הוציאה הזמרת הישראלית עפרה חזה שיר בשם "מאטה הארי" שמבוסס על קורותיה של הרקדנית. השיר זכה להצלחה רבה בתחנות רדיו רבות ברחבי אירופה. ב-2017 שודרה בערוץ sic הפורטוגזי ובערוץ הראשון הרוסי סדרת הטלוויזיה מאטה הארי בכיכובם של ואהינה ג`וקאנטה, מקסים מאטבייב, רוטגר האוור, ג'ון קורבט ויחזקאל לזרוב. ב-1976 השיר שייצג את נורווגיה בתחרות האירוויזיון נקרא "Mata Hari" ובוצע על ידי הזמרת אנה-קרינה סטרם. ב-2021 שלחה אזרבייג׳ן לאירוויזיון שיר שנקרא “Mata Hari” ובוצע על ידי הזמרת סמירה אפנדי. ראסל וורן האו, מאטה הארי: הסיפור האמיתי, ספריית פועלים, בני ברק, 2002. 'מותה של מאטה הארי', בתוך: כאן רגש העולם : גדולי העיתונאים מספרים על המאורעות שזעזעו את העולם (1961-1793), סניידר, ל; מוריס, ר.ב (עורכים), מהדורה עברית: יהושע טן פי, הוצאת אחיאסף, 1969. פאולו קואלו: המרגלת, הוצאת ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2016. מאטה הארי, ריקוד המוות מאת ד"ר אורנה ליברמן באתר "פרנקופילים אנונימיים" מאטה הארי, באתר מט"ח דוד ארבל, דמות מסקרנת? בוודאי. מרגלת גדולה? ספק רב, באתר הארץ, 10 בפברואר 2003 מאיר ברק, מי הייתה מאטה הארי?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 16 מאי 2010 ערן סבאג, "חיים של אחרים" על מאטה הארי‏, 6 באוקטובר 2010 חייה ומותה של מאטה הארי, אתר אימגו מאטה הארי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מאטה הארי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) מטה הרי (1876-1917), דף שער בספרייה הלאומית מאטה הארי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מאטה הארי, באתר MusicBrainz (באנגלית)