laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מטרופולין (להקה)

מטרופולין היא להקת סינת'-פופ ישראלית שהוקמה בשנת 2005 על ידי מפיק המוזיקה עופר מאירי. "מטרופולין" החלה דרכה כפרויקט אולפן מוזיקלי בהפקתו של עופר מאירי, שקיבץ סביבו אמנים אורחים רבים. אלבום הבכורה של הפרויקט, "מטרופולין", יצא בשנת 2005, בהשתתפות אפרת גוש, ברק גביזון ("מלכת הפלקט"), דנה ברגר, שרונה נסטוביץ', אמילי קרפל, קרני פוסטל, קרן מלכה, רוני אלטר ומאיה מאירי. מהאלבום יצאו הסינגלים "חזירים", "לא אומרת כלום", "לישון בלי לחלום" ו"מלאכים". לכבוד מצעד הפזמונים השנתי של גלגלצ חידשה הלהקה את שירו של שלום חנוך "בלי לומר מילה", שצורף למהדורות המאוחרות יותר של האלבום ויצא גם הוא כסינגל. האלבום זכה להצלחה רבה ונמכרו ממנו כ-30,000 עותקים. בפברואר 2006 זכה האלבום בתואר "אלבום השנה" בטקס פרסי עמ"י של ערוץ 24. הצלחת האלבום וההופעות שבעקבותיו, הפכו את הפרויקט ללהקה. בפברואר 2006 הוענק למאירי פרס הישג השנה למעבד על שם מרדכי זעירא מטעם אקו"ם, על העיבודים בפרויקט "מטרופולין". מנימוקי השופטים: "עופר פועל ויוצר כבר שנים רבות בתעשיית המוזיקה המקומית בארץ. כמעבד וכמפיק מוזיקלי הוא שותף לאלבומים רבים. השנה, הוא הוציא לאור את הפרויקט האישי הראשון שלו, מטרופולין. בפרויקט זה עופר גם כתב והלחין את מרבית השירים. עופר מבין גדול בסאונד, מבין בשירים, ניחן בטוב טעם ויש לו את היכולת לקחת שיר ולתת לו את הצבע וה"וייב" הכי מיוחד ועדכני. במטרופולין הוא יצר אווירה מוזיקלית אורבאנית ואפלולית משהו בשילוב מוזיקאים נוספים שתרמו מצבעם שלהם. מטרופולין הוא ללא ספק אחד הפרויקטים המיוחדים שיצאו השנה וללא ספק המעבד הכי טוב שלנו השנה." ב-23 באוגוסט 2007 יצא האלבום השני של הלהקה, "הסליל", העוסק בין השאר במדע בדיוני. ההרכב כולל את מאירי, ברק גביזון, דנה עדיני, אפרת גוש, רוני אלטר, ונגנים קבועים: אמיתי אשר, מיכאל פרוסט ותומר צדקיהו. מתארחים באלבום אביב גפן, ארקדי דוכין ועברי לידר. מהאלבום יצאו הסינגלים "אל תלכי", עם מאירי וגביזון כסולנים, "אין לי מקום", בביצועה של עדיני, "אחת שתיים שלוש" בביצועו של ארקדי דוכין שגם השתתף בכתיבת השיר ו"חוזר אלי" ששר עברי לידר. הופעת ההרצה עם שירי האלבום החדש התקיימה במועדון הזאפה ב-25 ביולי. בדצמבר 2012 יצא אלבומו השלישי של ההרכב, שנקרא "השלישי". הסינגלים שקדמו ליציאת האלבום היו "אתה גומר אותי" עם הזמרת צליל דנין, "ישר ללב", שבו שר מיכה שטרית, ו"תעשה לי טוב" ששרה דנה עדיני. על המשתתפים הנוספים באלבום נמנים ברי סחרוף, להקת מוניקה סקס, אפרת גוש וריף כהן. בינואר 2022 יצא הסינגל "כל הזמן זז" בהשתתפות מיכאל סוויסה, אפרת גוש ודנה עדיני. עופר מאירי (שירה, קלידים) ברק גביזון (שירה, גיטרות) דנה עדיני (שירה) אפרת גוש (שירה) צליל דנין (שירה) מאיה מאירי (שירה) יהל דורון (גיטרות) מיכאל פרוסט (גיטרה בס) תומר צדקיהו (תופים) "מטרופולין" - 2005 (הליקון) - זהב (30,000 עותקים) "הסליל" - 2007 (הליקון) "השלישי" - 2012 (הליקון) אתר האינטרנט הרשמי של מטרופולין מטרופולין, באתר שירונט מטרופולין, באתר MusicBrainz (באנגלית) מטרופולין, באתר Discogs (באנגלית) מטרופולין, באתר Tab4u מטרופולין, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) מטרופולין - מלאכים, ערוץ היוטיוב הרשמי של הליקון בן שלו, כשצונמי הקלידים של עופר מאירי מכה שנית, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2012 בן שלו, חותר תחת עצמו, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2007 אור ברנע, תעשו מקום בשבילם, באתר ynet, 2 באוגוסט 2007 מטרופולין – השלישי – אלבום חדש, עכשיו בחנויות, 6 בדצמבר 2012, אתר "הליקון" מטרופולין- אתה כל הזמן זז נועם כהן, ‏"כל הזמן שואלים אותי - מתי יהיו עוד שירים ל'מטרופולין'? אז הנה", באתר ‏מאקו‏, 24 בינואר 2022
רפאל ויס

רפאל חיים "רפי" ויס (30 בספטמבר 1940 – 26 באוקטובר 1974; כ"ז באלול ה'ת"ש – י' בחשוון ה'תשל"ה) היה חוקר לשון עברית ומקרא ישראלי, בנו של חוקר המקרא מאיר וייס. רפאל חיים ויס נולד למאיר ולאה וייס בדברצן, הונגריה, שם כיהן אביו ברבנות. בהיותו בן ארבע הובא עם הוריו למחנה הריכוז ברגן-בלזן ומשם לשווייץ במסגרת ההסכם שחתמו ישראל קסטנר ואנשי ועד העזרה וההצלה עם אדולף אייכמן. ב-2 בספטמבר 1945 (כ"ז באלול ה'תש"ה, יום הולדתו החמישי) עלה עם משפחתו לארץ ישראל. סיים את לימודיו בבית הספר "מעלה" בירושלים בשנת 1958 וקיבל פטור משירות צבאי בצה"ל מסיבות בריאותיות. בשנה זו החל בלימודי מקרא ולשון עברית באוניברסיטה העברית בירושלים ובשנת 1963 סיים בהצטיינות את לימודיו לתואר ראשון בשני המקצועות. בשנת 1968 סיים בהצטיינות את לימודיו לתואר שני במקרא. על עבודת הגמר שלו לתואר השני, "חילופי שרשים נרדפים בין נוסחת המסורה והנוסחה השומרונית של התורה" זכה בפרס בן צבי (ה'תשכ"ח 1968). בשנת 1974 קיבל תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית, על חיבורו אודות התרגום הארמי לספר איוב. בד בבד עם לימודיו שימש כספרן בספריות האוניברסיטה העברית בין השנים 1961–1967 ואף לימד מקרא בבית הספר האוניברסיטאי להשתלמות מורים בת"א (ה'תשכ"ה - ה'תשל"א) ובמכון האוניברסיטאי בחיפה (ה'תשכ"ו - ה'תשכ"ט). החל משנת ה'תש"ל החל ללמד בחוג למקרא של אוניברסיטת תל אביב עד לשנת ה'תשל"ג, שנה בה נשא דברים בקונגרס העולמי השישי למדעי היהדות. בשנת ה'תשל"ד לימד באוניברסיטה העברית מספר חודשים כמרצה מן החוץ ובשנת ה'תשל"ה מונה כמרצה מן המניין באוניברסיטת תל אביב. נפטר בי' בחשוון ה'תשל"ה, 26 באוקטובר 1974 בירושלים, ונטמן בבית הקברות בהר הזיתים. על שמו קרויה כיכר רפאל ויס בשכונת רחביה בירושלים. התרגום הארמי לספר איוב, ירושלים תשל"ד משוט במקרא: סוגיות מקראיות, המקרא בקומראן, החומש השומרוני, א. רובינשטין תשל"ו מחקרי מקרא: בחינות נוסח ולשון, הוצאת מאגנס, תשמ"א בשוט לשון: מחדשים, חידושים, שימושים, שיבושים, קריית ספר 1982 רפאל ויס (1940-1974), דף שער בספרייה הלאומית רפאל ויס, על ספר יונה (מחניים ס'), אתר דעת רשימת המאמרים של רפאל ויס באתר רמב"י ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רזבן ראץ

רזבן דינקה ראץ (נולד ב-26 במאי 1981 בסלטינה, רומניה) הוא כדורגלן רומני המשחק כמגן שמאלי. ראץ החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת ראפיד בוקרשט בליגת העל הרומנית, בשנת 1997. אחרי ששיחק שש עונות בראפיד בוקרשט, המועדון שחטאר דונצק הביע בו עניין בשנת 2003 והוא הצטרף לשורותיו. הוא נחשב לאחד השחקנים החשובים ביותר בסגל הקבוצה. בעונת 2008/2009 זכה עם קבוצתו בגביע אופ"א, לאחר שבישל את השער הראשון במשחק הגמר בו ניצחה שחטאר 2-1 את ורדר ברמן בהארכה. ביוני 2013 חתם ראץ בווסטהאם יונייטד מהפרמייר ליג. ב-13 בפברואר 2014 חתם בקבוצה הספרדית ראיו ואיקאנו מהלה ליגה. בקיץ 2014 הצטרף ל פאוק סלוניקי היוונית. ב-19 באוגוסט 2015 חזר לראיו ואיקאנו. החל משנת 2002 הוא השתייך לסגל הנבחרת הרומנית. בשנת 2008 הוא היה בהרכב הראשון בתחרות יורו 2008. היה לו חלק בהשגת התיקו 0-0 עם הפיינליסטית צרפת והתיקו 1-1 עם אלופת העולם איטליה ב"בית המוות" של התחרות. אף על פי כן, חלקו בטורניר הסתיים אחרי שנבחרתו הודחה בהפסד 2-0 להולנד. ראפיד בוקרשט הגביע הרומני: 2001/2002 הסופר קאפ הרומני: 2003 שחטאר דונצק גביע אופ"א: 2008/2009 אליפות אוקראינה (7): 2004/2005, 2005/2006, 2007/2008, 2009/2010, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013 הגביע האוקראיני (5): 2003/2004, 2007/2008, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013 הסופר קאפ האוקראיני (3): 2005, 2008, 2010 מדיה וקבצים בנושא רזבן ראץ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רזבן ראץ רזבן ראץ, ברשת החברתית פייסבוק רזבן ראץ, ברשת החברתית אינסטגרם רזבן ראץ, באתר Transfermarkt רזבן ראץ, באתר Soccerway רזבן ראץ, באתר BDFutbol רזבן ראץ, באתר WorldFootball.net רזבן ראץ, באתר National Football Teams רזבן ראץ, באתר FootballDatabase.eu רזבן ראץ, באתר ESPN
קו תקשורת

קו תקשורת הוא סוג של ערוץ תקשורת, המשמש להעברה של אותות תקשורת. במקרה בו קו התקשורת הוא כבל תקשורת פיזי (להבדיל מתשדורת רדיו) הוא נקרא גם "מנקודה לנקודה" (בקיצור: נל"נ). ישנם קווי תקשורת מסוגי מדיה שונים. הנפוצים והוותיקים שבהם הם זוגות של תיילי נחושת, שבמקור (המאה ה-19) העבירו טלגרפיה (בקוד מורס) ולאחר מכן גם שיחות טלפון לסוגיהן השונים. כיום מעבירים על גביהם שיחות טלפון וגם אינטרנט מהיר בטכנולוגיית ADSL. קווי תקשורת נוספים הם כבלים קואקסיאליים (תחילת המאה ה-20) המעבירים מידע באפנון תדר רדיו RF, בדומה לשידורי תחנות רדיו וטלוויזיה, וגם בריבוב חלוקת תדר (FDM) או בריבוב חלוקת זמן (TDM). החל מסוף המאה ה-20 קווי תקשורת הנפוצים לקיבולת גבוהה הם הסיבים האופטיים, המסוגלים להעביר נתונים בקצב גבוה מאוד על זוג סיבים (אחד לשידור והשני לקליטה) בטכנולוגיות ריבוב שונות ומגוונות. עקרון הפעולה הוא המרת אות חשמלי לאור, העברתו בצורה אופטית אל הקצה השני של הקו והפיכתו בחזרה לאות חשמלי בגלאי ביעד. הטכנולוגיה היעילה ביותר כיום היא DWDM, שבה מרבבים מידע שונה על מספר אורכי גל ומשדרים אותם במקביל דרך אותו סיב, ובכך מתאפשרת הגדלה של קיבולת המידע בסיב. סוגי קווים: זוג שזור כבל קואקסיאלי סיב אופטי גלבו תקנים: אתרנט ADSL, DSL E1 - 2.048Mbps T1 - 1.544Mbps T3 - 44.736Mbps PDH SDH לכל קו תקשורת יתרונות וחסרונות. הסיבים נחשבים למתאימים ביותר לקצבים גבוהים ומחירם נמוך ממחיר כבלי נחושת, אולם ציוד הקצה האופטי יקר בהשוואה לציוד חשמלי. לכן יש כיום מעט צרכני קצה שמחוברים לקווי תקשורת אופטיים. רוב הלקוחות הביתיים המחוברים לאינטרנט מחוברים דרך קווי טלפון (זוגות נחושת) בטכנולוגיית ADSL או דרך כבלים קואקסיאליים של טלוויזיה בכבלים לארון הסעף. הפעולה של מערכת העצבים מתאפשרת הודות לתקשורת שבין התאים המרכיבים אותה. במערכת זו, השלוחות הארוכות של תאי העצב המכונות אקסונים משמשות כקווי תקשורת. תפקידו של האקסון הוא להעביר מידע מגוף תא העצב שבמוח לתא אחר. תקשורת נתונים כבל תקשורת תת-ימי תקשורת אלחוטית תקשורת אופטית רמי רחמימוב (2004). מהפכת המוח: תקשורת, מחלות נפש וסמים. רעננה: מכון ון ליר בירושלים הקיבוץ המאוחד.
משקאות חריפים

משקאות חריפים הוא שמו של אלבומה השני במספר של להקת הפאנק-רוק "שייגעצ". האלבום יצא ב-2004 על ידי חברת התקליטים הד ארצי בהפקת שחר אבן צור, שלוש שנים לאחר אלבום הבכורה של הלהקה, ניו יורק-רפיח, ושנתיים לפני אלבומה השלישי של הלהקה, להפסיק לאכול עוגות. האלבום זכה להצלחה רבה ושוחרו ממנו להיטים רבים: "מרילין מונרו", "אינטרקום", "את יפה", "אבא עורך דין" ו"משקאות חריפים". באלבום השתתפו חברי ההרכב המחודש: יובל מנדלסון, שכתב, שר והלחין את כל השירים למעט אחד, שיקו פלדמן, אבי מרקוביץ ואסף רייז, שהחליף את המתופפת הקודמת דנה רגב. שחר אבן-צור עיבד את האלבום עם חברי להקת "שייגעצ". בדיסק קיים גם שיר נסתר. בספטמבר 2024 שייגעצ מקיימת שלוש הופעות בהן היא מבצעת את האלבום במועדון בארבי, לכבוד 20 שנה להוצאתו. ששת הימים אבא עורך דין דיילת באל על משקאות חריפים אין לי כח אינטרקום אוי ואבוי אלוף בלפשל אין לי אוויר את יפה שחק את המשחק קשה לי לחשוב מרילין מונרו מידע על האלבום משקאות חריפים באתר MusicBrainz ביקורות גידי אביבי, הילדים של מוניקה, באתר הארץ, 8 ביולי 2004 גבע קרא עוז, חשיבותה של אי רצינות, באתר ynet, 4 ביולי 2004
יער המגינים

יער המגינים הוא יער של הקרן הקיימת לישראל המשתרע על שטח של כ-3,500 דונם, בין היישובים כרמי יוסף וכפר בן-נון מצפון ובקוע ונחשון מדרום. היער משתרע על פני מספר גבעות בגבהים הנעים בין 170 ל-260 מטרים מעל פני הים. במקום עצי אורן, חרוב, ברוש וזית ואתרים ארכאולוגיים דוגמת בורות מים, בארות, מערות, קברים וגתות. במקום התגלה סלע שעליו רשום הכיתוב "תחום גזר" בעברית והמילה "אלקיוס" (יוחנן) ביוונית. הכיתוב, ככל הנראה מהמאה ה-2 לפנה"ס, מנציח את שמו של בעל הקרקעות בסביבה. דרך אספלט מעגלית באורך של 4.6 ק"מ נסללה ביער בשיתוף איגוד האופניים בישראל, משרד התחבורה והרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, והיא משמשת, בין היתר, כאתר אימונים מקובל בקרב רוכבי אופני כביש. מהדרך יוצאים שבילים ודרכי עפר, וכן "סינגלים" רבים, ואלה פופולריים בקרב רוכבי אופני הרים ואופנועי שטח. ביער שוכן בית הקברות של כרמי יוסף. בתוך היער אפשר למצוא את כתובות תחום גזר מס' 5, 7, 8 ו-12. ברחבי היער פזורים עשרות אתרי הנצחה ושלטי הנצחה לחיילים שנהרגו במערכות ישראל, וכן אתרי הנצחה יחידתיים. חלק מהאתרים הם ממלכתיים וחלקם פרטיים. אנדרטאות ביער (רשימה לא מלאה): אתר זיכרון לראש הממשלה השני משה שרת, הממוקם במצפה בקוע אנדרטת משבר לתקווה - מנציחה את זכרם של 436 ניצולי שואה, אנשי הגח"ל, שהגיעו ארצה ללא משפחה ונהרגו בקרבות מלחמת העצמאות (נצר אחרון). בקרבת האנדרטה שוכן אתר הנצחה לזכרו של רב-סרן אסף אסולין, אשר נהרג במבצע חומת מגן אנדרטה לחללי חטיבת השריון 500 אנדרטה לחללי עוצבת השרון במלחמת ששת הימים (הוקמה במקור ליד קלקיליה). לצידה מוצבת אנדרטה לחללי גדוד הטנקים 407 שתי אנדרטאות לנופלים ממערך הבקרה של חיל האוויר. לצידן מוצבת אנדרטה לארבעה חיילים מחטיבה 9, שנפלו בדהב במהלך מלחמת סיני (הוקמה במקור בסיני) מטוס נורד שהובא בשלמותו ליער לזכר חללי חטיבת הצנחנים 317 (הקרויה כיום חטיבה 226). בקרבתו ניצבות אנדרטה לחללי גדוד הטנקים 95 ואנדרטה לחללי פלוגה ס' מגדוד הטנקים 113. בספטמבר 2020 פורק המטוס והועבר למוזיאון מטוסים בצפון. אנדרטת משבר לתקווה אתר הנצחה לרס"ן אסף אסולין מטוס "נורד" ביער המגינים (ב-23 בספטמבר 2020 המטוס פורק ונלקח מהאתר ולא ידוע מה עלה בגורלו) מצפה בקוע ואתר הזיכרון למשה שרת בית הקברות של כרמי יוסף מדיה וקבצים בנושא יער המגינים בוויקישיתוף תחת כנפי מטוס הנורד ביער המגינים יער המגינים: בין גזר ונחשון, באתר e ירוק קק"ל נטיעת יער המגינים, חורשה על שם חללי גדוד 21. במעמד בן-גוריון ומשה כרמל. יומני כרמל, ינואר 1949 נטיעת יער המגינים, חורשה על שם חללי גדוד 21. יומני כרמל, פברואר 1949 (התחלה 2:52) משה גלעד, הפירות כאן נפלאים, אבל האטרקציה ביער נחשון כאילו נלקחה מסרט, באתר הארץ, 19 באוגוסט 2020 אורי רוזנברג, תעלומת יער המגינים, נושנות מיקום: 31°50′16″N 34°55′11″E﻿ / ﻿31.837833°N 34.919611°E﻿ / 31.837833; 34.919611 ראו: אנדרטה לזכר חמישה נופלים מחיל האוויר, באתר יזכור יער המגינים, באתר iNature
יוהאן כריסטוף אדלונג

יוהאן כריסטוף אדלונג (גרמנית: Johann Christoph Adelung‏; 8 באוגוסט 1732 - 10 בספטמבר 1806) היה מדקדק ופילולוג גרמני. אדלונג נולד בשפנטקו שבפומרניה. הוא למד בבתי הספר הציבוריים שבאנקלם ובקלוסטרברגן, ולאחר מכן למד תאולוגיה אוונגליסטית באוניברסיטה על שם מרטין לותר בהאלה שבסקסוניה-אנהלט. ב־1759 קיבל משרת הוראה בגימנסיה שבארפורט, אך ויתר עליה לאחר שנתיים בגלל מחלוקת פנים-נוצרית ופנה למחקר פילולוגי במעונו הפרטי שבלייפציג. ב־1787 מונה להיות הספרן הראשי של פרדריק אוגוסטוס הראשון בדרזדן, ונשא תפקיד זה עד מותו ב־1806. הוא יצר את המילון הגרמני הגדול והשלם הראשון (Grammatisch-kritisches Wörterbuch der hochdeutschen Mundart), שכלל את האטימולוגיה של המילים ואת צורת ההגייה שלהן. מדיה וקבצים בנושא יוהאן כריסטוף אדלונג בוויקישיתוף סריקה מלאה של כל המילון הגרמני של אדלונג יוהאן כריסטוף אדלונג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'ורג'טאון

האם התכוונתם ל... ג'ורג'טאון (גיאנה) – בירת גיאנה, מדינה בדרום אמריקה ג'ורג'טאון (סנט וינסנט) – עיר בסנט וינסנט והגרנדינים ג'ורג'טאון (אסנשן) – בירת אסנשן, אי שטח חסות בריטי ג'ורג'טאון (קרוליינה הדרומית) – עיר בקרוליינה הדרומית אוניברסיטת ג'ורג'טאון – אוניברסיטה אמריקאית באזור וושינגטון ג'ורג'טאון (שכונה) – שכונה בוושינגטון הבירה מכללת ג'ורג'טאון – מכללה בקנטקי ג'ורג' טאון (פירושונים)
יומן גוגל

יומן גוגל (באנגלית: Google Calendar) הוא יומן אירועים על בסיס לוח שנה ברשת, שמציעה חברת גוגל. היומן של גוגל יכול לשמש לצורך ארגון זמן. באמצעות כלי זה יכול המשתמש לקבוע פגישות, אירועים (למשל ימי הולדת) ותזכורות, לשתף את היומן ולקבוע דרגות אבטחה ביחס לשיתוף, ואף להוסיף את חגי המדינה שיחפוץ. כמו כן ישנה אפשרות לייצא ולייבא את נתוני היומן. השירות הוכרז ב־13 באפריל 2006, ויצא משלב הבטא ביולי 2009. משתמשים אינם צריכים חשבון ג'ימייל כדי להשתמש בשירות, אבל הם נדרשים להיות בעלי חשבון בגוגל. האתר במתכונתו ב-2022, מאפשר למשתמש: לנהל מספר יומנים במקביל (ואף לבחור צבע עבור כל יומן) להוסיף מידע פומבי על גבי לוח השנה: תאריך עברי, חגים, תחזית מזג אוויר לימים הקרובים, מראה הירח ועוד. ניתן לבצע חיפוש ללוחות שונים באתר. הוא מאפשר שיתוף יומנים בין כמה משתמשים. ניתן להטמיע את היומן כציבורי באתר אינטרנט. ניתן לשלוח זימון למשתמשים, להשתתפות באירוע. ניתן לייצר קישור לשמירת אירוע ביומן. להתחבר עם אפליקציות שונות לניהול זמן, תזכורות, ניהול צוות, פגישות און-ליין ועוד. להציג מידע בשלושת מצבי תצוגה מקובלים: תצוגת יום, תצוגת שבוע, ותצוגת חודש. מלבד אלו, הוא מציעה עוד שני מצבי תצוגה נוספים: תצוגת לו"ז ותצוגה מותאמת אישית. הוא מאפשר קבלת הודעת תזכורת בצורות שונות שניתן להשתמש בכולן או בחלק מהן, לפי בחירת המשתמש: חלון קופץ המוצג על הצג. הודעת דואר אלקטרוני, מסרון או גם וגם. בעבר היה ניתן לקבל SMS על תזכורות שביומן ללא עלות. היומן של גוגל מאפשר יצירה והצגה של מספר יומנים באותה תצוגה. יומנים אלה יכולים בקלות להפוך לשיתופיים עם הרשאות לקריאה בלבד או שליטה מלאה עם אנשים מסוימים או עם כולם. לדוגמה, צור יומן שיתופי אחד לכל קבוצת ספורט שאתה אוהב ויומן נפרד לאירועים פרטיים, אירועים משני היומנים יופיעו זה לצד זה באותו יומן בצבעים שונים. פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לעדכן אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מכיוון שיומן גוגל הוא תוכנה מבוססת רשת, הוא תומך למעשה בכל מערכת הפעלה שכוללת דפדפן. גוגל כרום, מיקרוסופט אינטרנט אקספלורר, מוזילה פיירפוקס, מיקרוסופט אדג' ו-Safari מכיוון שהדף טוען סקריפטים מתקדמים, בדפדפנים ישנים, עלולות להיות שגיאות בביצוע או אפילו כשל בהטענת הדף באופן מלא. ליומן גם תאימות לטלפונים סלולריים ולטאבלטים באמצעות אפליקציות ייעודיות. לצד יומנים מותאמים נוספים (למשל: זמני ירח), ליגות ספורט) ניתן למצוא ביומן גוגל גם תצוגה של לוח השנה העברי. השימוש של יומן גוגל בלוח השנה העברי פופולרי בעיקר בקרב קהילות יהודיות אשר נטו להחזיק אפליקציה נפרדת לתצוגת לוח השנה העברי עד לשדרוג היישום על ידי חברת גוגל. אתר האינטרנט הרשמי של יומן גוגל (באנגלית) אתר הבית של יומן גוגל שאלות נפוצות על יומן גוגל, באתר התמיכה של גוגל צילומי מסך של יומן גוגל, באתר פליקר רוני שני, מדריך: 4 טיפים ליומן של גוגל, באתר ynet, 26 במאי 2010 יומן גוגל – עזרה, אתר התמיכה של גוגל How to see Moon phases in Google Calendar?, Karen בלי להוריד אפליקציה: כך תוסיפו בקלות תאריך עברי ליומן גוגל, באתר כיפה, 20 בפברואר 2023
קים שלסטרם

קים שֶלְסְטְרֶם (בשוודית: Kim Källström, לעיתים מכונה בטעות קים קאלסטרום; נולד ב-24 באוגוסט 1982 בסאנדוויקן שבשוודיה) הוא כדורגלן עבר שוודי ששיחק בעמדת הקשר. מועדונו המקצועי הראשון של שלסטרם בשוודיה היה הקן בה-קו (אנ') מהעיר גטבורג, אולם הפריצה הרצינית שלו הגיעה במדי יורגודן הסטוקהולמית בשנת 2002. בשל העובדה שהגיע מגטבורג, הציפיות היו שיחתום במועדון הגדול של העיר, אי-אף-קו. באביב 2004 עבר שלסטרם למועדון הצרפתי ממרכז הטבלה, סטאד רן, בו שיחק עם עמיתו לנבחרת, אנדראס איסאקסון. ב-26 במאי 2006 הוא חתם באלופת צרפת, אולימפיק ליון. בקיץ 2012, לאחר מספר עונות בהן אולימפיק ליון נכשלה, החליט נשיא המועדון, ז'אן-מישל אאולה, על ניקוי אורוות והודיעו על שחרור כוכבי הקבוצה. בעקבות כך, חתם שלסטרם ב-30 ביולי בספרטק מוסקבה תמורת 3 מיליון אירו. ב-31 בינואר 2014 הושאל לארסנל עד תום העונה. שלסטרם שותף בשלושה משחקים בפרמייר ליג ובמשחק אחד בגביע האנגלי, בו זכה עם הקבוצה, ובתום העונה חזר לספרטק מוסקבה, במדיה שיחק עונה נוספת. ביולי 2015 חתם בגראסהופרס ציריך מליגת העל השווייצרית, במדיה שיחק שנה וחצי. בפברואר 2017 חזר לקבוצת יורגודן, במדיה שיחק את עונתו האחרונה בקריירה. בדצמבר 2017 הודיע על פרישה ממשחק פעיל. שלסטרם ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת שוודיה ב-2001 נגד נבחרת פינלנד. הוא שיחק במדי שוודיה ביורו 2004, מונדיאל 2006, יורו 2008 יורו 2012 ויורו 2016. בסך הכל ערך שלסטרם 131 הופעות במדי הנבחרת, בהן כבש 16 שערים, והוא מדורג במקום הרביעי בטבלת שיאני ההופעות של נבחרת שוודיה בכל הזמנים. מדיה וקבצים בנושא קים שלסטרם בוויקישיתוף קים שלסטרם, באתר Transfermarkt קים שלסטרם, באתר Soccerway קים שלסטרם, באתר BDFutbol קים שלסטרם, באתר WorldFootball.net קים שלסטרם, באתר National Football Teams קים שלסטרם, באתר FootballDatabase.eu עוזי דן, קים קאלסטרום הוא הרבה יותר מהצל של זלאטן איברהימוביץ', באתר הארץ, 17 בנובמבר 2015 ליון רוצה להיפטר מכריס, באסטוס וקלסטרום, באתר ערוץ הספורט, 7 ביולי 2012 העברות בעולם - 30.7, באתר וואלה, 30 ביולי 2012 קארול יושאל לווסטהאם עבור 2 מיליון ליש"ט, באתר ערוץ הספורט, 30 ביולי 2012 |} ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סידן פחמתי

סידן פחמתי (בלועזית: קלציום קרבונט, Calcium carbonate), הידוע גם בשם פחמת הסידן - מלח, שנוסחתו הכימית היא CaCO3. נפוץ כמינרל המופיע בעיקר בסלעי משקע. הסידן הפחמתי הוא מינרל הנוצר בטבע על ידי בעלי חיים בתהליך הקרוי ביומינרליזציה. למינרל זה שישה פולימורפים ידועים שהנפוץ והיציב שבהם הוא הקלציט (המינרל הבונה את אבן הגיר). בנוסף קיימים עוד שני פולימורפים גבישיים נטולי מים, ארגוניט ווטריט, שני פולימורפים גבישיים המכילים מים בתוך המבנה הגבישי, מונוהידרוקלציט ואיקאיט ופולימורפ אחד אמורפי המכיל מולקולת מים בתוך המבנה הנקרא קלציום קרבונט אמורפי. יציבות הפולימורפים היא בסדר הפוך לסדר כתיבתם כך שקלציום קרבונט אמורפי הוא הכי פחות יציב וקלציט הוא היציב ביותר. השימוש הנפוץ ביותר בסידן הפחמתי הוא אצל מערכת הרכיכות במבנה הקרוי קונכייה. סלעי המשקע הסידניים - גיר, קירטון ודולומיט (שהוא שילוב של סידן פחמתי ומגנזיום פחמתי) - נוצרים בימים עקב שקיעתם של צדפים מתים לקרקעית ודחיסתם בעקבות הלחץ האדיר שמפעילה עליהם שכבת המים. סלע נוסף שהוא פולימורף של הסידן הפחמתי הוא השיש, הנוצר כתוצאה מהתמרה של סלעי משקע בהשפעה של חום ולחץ. בדומה לשאר הקרבונטים, בתגובה עם חומצות חזקות הסידן הפחמתי משחרר פחמן דו-חמצני, וזוהי התגובה שבודקת את נוכחותו בסלעים, כך למשל תגובת אבן גיר עם חומצת מימן כלורי: CaCO 3 ( s ) + 2 HCl ( aq ) ⟶ CaCl 2 ( aq ) + H 2 O ( l ) + CO 2 ( g ) {\displaystyle {\ce {CaCO3{(s)}+ 2HCl{(aq)}-> CaCl2{(aq)}+ H2O{(l)}+CO2{(g)}}}} בחימום (למעל ל-840 מעלות צלזיוס) הוא מתפרק לפחמן דו-חמצני (CO2) ולתחמוצת הסידן (CaO). בתגובה עם מים בעלי אחוז גבוה של פחמן דו-חמצני בתוכם, הוא הופך לביקרבונט הסידן, שהוא מסיס במים: CaCO 3 + CO 2 + H 2 O ⟶ Ca ( HCO 3 ) 2 {\displaystyle {\ce {CaCO3{}+ CO2{}+ H2O{}-> Ca(HCO3)2}}} . תגובה זו היא המנגנון לשחיקה של סלעי קלציט וליצירה של מערות, וכן אחת הסיבות להיווצרותם של מים קשים. לסידן הפחמתי שימוש נרחב בתעשיית הבנייה, בין כחומר בנייה בפני עצמו (שיש) ובין כאחד הרכיבים להכנת מלט ובטון. שימוש נוסף הוא ליצירת תערובת ארמסטרונג המשמשת ליצירת נפצים. כמו כן, באחת הצורות של סידן פחמתי, קירטון, הנקרא בטעות בפי הרוב "גיר" משתמשים לשם כתיבה על לוחות במוסדות לימוד שונים. בתקופה הנאוליתית קדם קרמית ב (PPNB) רווח השימוש בסידן פחמתי ליצירת שכבת ריצוף במבנים. בצפון אגן הים התיכון רוצפו רק מבני פולחן ובאזור ארץ ישראל רוצפו גם מבנים פרטיים. הסידן הפחמתי הופק משריפת אבני גיר בטמפרטורה גבוהה למשך זמן רב. לאחר 1,500 שנה הופסקה עשיית הרצפות והיא התחדשה לאחר מכן רק בתקופה הרומית. בישראל ובעבר הירדן ניתן לראות רצפות טיח מסוג זה באתרי תקופה זו: יריחו, יפתחאל, ביסמון, ביידא, עין ע'זאל, באג'ה ובכפר החורש שם נמצאה כבשן סיד. ג'סו סידן פחמתי אמורפי מדיה וקבצים בנושא סידן פחמתי בוויקישיתוף
ביומינרליזציה

ביומינרליזציה (באנגלית: Biomineralization) הוא תהליך של יצירת מינרל על ידי אורגניזם, המינרל שנוצר על ידי האורגניזם נקרא ביומינרל. כיום, ידועים כמעט 70 מינרלים הנוצרים בתהליך זה, בו אורגניזמים הופכים יונים בתמיסה למינרלים מוצקים. מינרלים אלו מקבלים צורות מורכבות המוכתבות גנטית, והם ממלאים תפקידים רבים כגון בניית שלד חיצוני ושלד פנימי והקשייתו (חוזק, תמיכה), ניווט והתמצאות בשדה המגנטי ובשדה הכובד של כדור הארץ, אחסון זמני של יונים, וסילוק פסולת מהאורגניזם. מערכות הרקמות הקשות שכוללות את העצמות, השיניים והקונכיות הן הדוגמאות הבולטות ביותר בהן נעשה שימוש בתוצרי ביומינרליזציה. מערכות אלו הן בעלות תכונות מכניות יוצאות דופן. מינרלים המכילים יוני סידן הם הנפוצים ביותר בטבע, ובהם נמנים מינרלים העשויים מפחמת הסידן. ביומינרליזציה באתר של פרופ' סטיב וינר אתר הבית של פרופ' לאה אדדי ביומינרליזציה הוא אחד הנושאים בהם היא עוסקת.
SETI@home

SETI@home (קרי: SETI at home) הוא מיזם של חישוב מבוזר קהילתי לחיפוש אחר חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ, שמנוהל על ידי אוניברסיטת קליפורניה בברקלי. ראשי התיבות של SETI הן Search for Extraterrestrial Intelligence. מטרתו של SETI@home היא לנתח את המידע המגיע ממצפה הכוכבים ארסיבו שבפוארטו ריקו, המחפש אותות-רדיו מהחלל. נכון ל-14 באוגוסט 2023 המיזם נמצא בהקפאה ואינו מעבד נתונים או מחלק פיסות מידע למשתמשים. מיזם SETI@home מחלק את המידע העצום (כ־35 ג'יגהבייט ביום) לקטעים קטנים, ושולח אותם דרך האינטרנט אל מיליוני אנשים ברחבי העולם שהסכימו להתקין במחשב שלהם תוכנה מיוחדת שמעבדת את האותות. עם יותר מ־5 מיליון משתמשים רשומים בכל רחבי העולם, זהו הניסיון המוצלח ביותר של תרומת כוח מחשוב עבור מיזם קהילתי. החיפוש מתבצע על ידי ניתוח גלי רדיו סביב תדירות של 1.4 ג'יגה-הרץ הנקלטים ברדיו־טלסקופ במטרה למצוא פולסים של שידור העשויים להצביע על מקור שידור מלאכותי. אף על פי שהפרויקט לא הראה עד לתחילת העשור השלישי של המאה ה־21 כל סימן של חיים מחוץ לכדור הארץ, הוא קבע אתרים לחיפוש עתידי. תדר 1.4GHz נבחר משתי סיבות: זהו אחד האזורים השקטים ביותר בתחום תדרי הרדיו, בספקטרום האלקטרו־מגנטי. גרף המראה את תלות עוצמת גלי הרדיו הנקלטים מהחלל בתלות בתדירותם, יראה שקע עמוק באזור תדר זה. תדר זה הוא אחד מתדרי הפליטה (קוי הפליטה) של מימן, החומר הנפוץ ביותר ביקום, והקרוב מביניהם לזה של הידרוקסיל. מימן והידרוקסיל מרכיבים ביחד מולקולת מים, הנחשבים למרכיב הכרחי בקיום חיים כפי שאנו מכירים אותם. ההנחה היא שכל שידור רדיו בין כוכבי יעשה באזור תדר זה, ובכל מקרה, באזור זה יהיה הכי קל לזהות שידור כזה. תוכנת המחשב של SETI@home, הזמינה לרוב מערכות ההפעלה, מאפשרת להשתמש בשומר מסך ייעודי או ביישום הפעיל תמיד, המשתמשים בזמן מעבד בלתי מנוצל לצורך ניתוח האותות. התוכנה מורידה דרך האינטרנט קובץ נתונים, מעבדת אותו ומנסה לאתר תבניות גלים, מחזירה את הממצאים אוטומטית דרך האינטרנט אל מחשבי אוניברסיטת ברקלי, וחוזר חלילה. תוכנה זו היוותה רעיון חדש לחלוטין כאשר יצאה ומאז יש לה מחקים (גם מסחריים) שמפעילים מיזמים דומים, רובם בתחום המדעים. מנהלי המיזם מתכננים להמשיך אותו גם ברדיו טלסקופ פארקס (Parkes) באוסטרליה, שהוא הגדול ביותר בחצי הכדור הדרומי (קוטר של כ־70 מטר). אוניברסיטת ברקלי פיתחה תוכנה חדשה בשם Berkeley Open Infrastructure for Network Computing) BOINC) שמאפשרת לנתח סוגים נוספים של אותות, וגם לתרום לפרויקטים אחרים מלבד SETI, כגון World Community Grid המקדם מחקרים שונים לטובת האנושות (מציאת מרפא לסרטן, איידס ועוד). Rosetta@home Folding@home World Community Grid מדיה וקבצים בנושא SETI@home בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של SETI@home (באנגלית) SETI@home Berkeley Open Infrastructure for Network Computing SETI@HOME Toolbar SETI@home, ברשת החברתית אקס (טוויטר)