laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אמה צ'מברלין

אמה פרנסס צ'מברלין (באנגלית: Emma Frances Chamberlain; נולדה ב-22 במאי 2001) היא יוטיוברית, אושיית רשת ומגישת פודקאסט אמריקאית. צ'מברלין נולדה למייקל וסופיה צ'מברלין בסן מטאו (עיר, קליפורניה), קליפורניה, וגדלה במחוז סן מטאו. היא בת יחידה, והוריה התגרשו כשהייתה בת חמש. היא למדה במכינה קתולית לבנות והייתה בקבוצות העידוד והריצה. היא עזבה את התיכון במהלך הסמסטר הראשון של כיתה י"א וסיימה את לימודיה באופן עצמאי. צ'מברלין פתחה את עמוד היוטיוב שלה בשנת 2016 והעלתה את הסרטון הראשון שלה לערוץ בחודש יוני 2017. עד סוף חודש אוגוסט של אותה השנה היא צברה מעל ל-150,00 רשומים לערוץ שלה. במהלך השנים שיתפה פעולה עם יוטיוברים שונים - ביניהם ג'יימס צ'ארלס. כמו כן, ביצעה שיתופי פעולה עם חברות כמו לואי ויטון, ווג, קלווין קליין, קוסמופוליטן וטארגט. במרץ 2018 הוציאה קו אופנה משלה בהפצת חברת Dote. בשנת 2019 היא נכללה ברשימות "25 האנשים המשפיעים ביותר ברשת" ו-"טיים 100 נקסט" של מגזין טיים. באותה השנה השיקה את הפודקאסט "Anything Goes". בשנת 2022 היא דורגה במקום החמישי ברשימת יוצרי התוכן המרוויחים ביותר של פורבס, עם רווחים של כ־12 מיליון דולר בשנת 2021. מדיה וקבצים בנושא אמה צ'מברלין בוויקישיתוף אמה צ'מברלין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אמה צ'מברלין, ברשת החברתית אינסטגרם אמה צ'מברלין, ברשת החברתית טיקטוק אמה צ'מברלין, סרטונים בערוץ היוטיוב Bromwich, Jonah Engel (9 ביולי 2019). "The Evolution of Emma Chamberlain". הניו יורק טיימס. נבדק ב-18 במרץ 2020. {{cite web}}: (עזרה) Golden, Zara (3 ביוני 2019). "Emma Chamberlain Is the Next... Something. What Is It?". Elle. {{cite web}}: (עזרה) emma chamberlain's YouTube Stats (Summary Profile) - Social Blade Stats, socialblade.com Ann-Marie AlcántaraAugust 7, 2018, Dote, a Virtual Shopping App, Releases Its First Private-Label Brand With a YouTube Star (באנגלית) The 25 Most Influential People on the Internet, Time (באנגלית) Meet the 2019 TIME 100 Next, Time (באנגלית) Anything Goes with Emma Chamberlain, Spotify Alexandra Sternlicht, Top Creators 2022, Forbes (באנגלית)
נוקיה C6

נוקיה c6 (באנגלית: Nokia c6) הוא טלפון סלולרי שיוצר על ידי נוקיה. הטלפון הושק לראשונה ב-2010. זהו הטלפון החכם השלישי עם מערכת הפעלה סימביאן הכולל מקלדת QWERTY נשלפת מלאה. גודל מסך: 3.2 אינץ' שנת הכרזה: 2010 רזולוציה: 360x640 פיקסלים צפיפות פיקסלים: 229 ppi מצלמה: מותקנת גובה: 113 מ"מ רוחב: 53 מ"מ עובי: 16.8 מ"מ משקל: 150 גרם נוקיה נוקיה C2-01 נוקיה C5 נוקיה 105 נוקיה 3310 נוקיה 215 מדיה וקבצים בנושא נוקיה C6 בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קפיטנס דה סיודד דה מקסיקו

קפיטנס דה סיודד דה מקסיקו (בספרדית: Capitanes de Ciudad de México) היא קבוצת כדורסל מקסיקנית ממקסיקו סיטי המשחקת בליגת הפיתוח של ה-NBA. הקפיטנס התחרו בליגת העל המקסיקנית בכדורסל (LNBP) עד עונת 2019/20. הקבוצה משחקת את משחקי הבית שלה בגמנסיו חואן דה לה באררה במקסיקו סיטי. הקפיטנס הוקמו לפני עונת 2017/18 לאחר שלמקסיקו סיטי לא הייתה קבוצת כדורסל במשך עשור. הקבוצה הוכרזה באוקטובר 2016, והם הקבוצה הראשונה של ליגת העל המקסיקנית בכדורסל שאינה קשורה כלכלית לממשלה ועם השקעה פרטית לגמרי. השחקנים שנועדו לשחק בקבוצה היו אמורים להוות בסיס איתן מנבחרת מקסיקו בכדורסל, ושחקנים מנוסים יותר מחו"ל. בעונתם הראשונה בליגה הפתיעו הקפיטנס כשסיימו במקום הראשון אחרי סולס דה מקסיקלי במאזן זהה של 26-14. הקפיטנס ניצחו ברבע הגמר את קורקאמינוס UAT ויקטוריה 3-2 בסדרת הטוב מ-5 ואת פוארזה רגיה 4-1 בסדרת הטוב מ-7. בגמר הם פגשו את סולס דה מקסיקלי והפסידו להם 1-4. בעונה הבאה סיימו במקום הראשון בדרום עם מאזן 27-13, ניצחו ברבע הגמר את אבחוס דה לאון 4-0 בסדרת הטוב מ-7 ואת סולס דה מקסיקלי 4-2 בחצי הגמר, אך שוב הפסידה בגמר, הפעם לאלופת האזור הצפוני פוארזה רגיה 2-4. באותה העונה היא השתתפה גם בליגת האמריקות של FIBA, סיימה את שלב הבתים במקום השני במאזן 2-1, הפסידה בחצי הגמר 66-81 לגווארוס דה לארה מוונצואלה ובמשחק על המקום השלישי לפאוליסטאנו הברזילאית 78-100. בעונת 2019/20 סיימו הקפיטנס במקום השני באזור הדרומי במאזן 25-11, אך הפסידה לאגואקטרוס דה מיצ'ואקאן 1-4 ברבע הגמר. באותה שנה השתתפה הקבוצה גם בליגת האלופות בכדורסל של אמריקה והודחה בשלב הבתים. בדצמבר 2019, נציב ליגת ה-NBA, אדם סילבר, הודיע כי הקפיטנס יצטרפו לליגת הפיתוח של ה-NBA, במשך חמש עונות לפחות החל מהעונה 2020/21. עם זאת, בעקבות מגפת הקורונה בארצות הברית, הקבוצה לא שיחקה בעונת הבועה של 2020/21 והקבוצה הודיעה שתצטרף בעונת 2021/22. אתר האינטרנט הרשמי של קפיטנס דה סיודד דה מקסיקו (בספרדית) קפיטנס דה סיודד דה מקסיקו, ברשת החברתית אינסטגרם
טודרוס הכהן

הרב טודרוס הכהן (טברי"א. נפטר בכ"ו בטבת ה'תרע"ח, ינואר 1917) היה רבה של המושבה ראש פינה ומושבות הגליל העליון (יסוד המעלה, מטולה, משמר הירדן ומחניים). נולד לאביו הרב יוסף אריה זילברמן, רבה של מוינשט שברומניה (לימים, כיהן כרבה הראשון של ראש פינה, שרוב מייסדיה היו בני מוינשט, ובראשם דוד שוב אחיינו של ר' יוסף אריה). עלה עם משפחתו לארץ ישראל בשנת 1864 לערך, והתגורר בערי הצפון צפת, טבריה וחיפה. נשא את בתו של ר' שמואל אהרן ויליקר, מראשי כולל רייסין וחסידי סלונים בטבריה. היה ממונה מטעם "כולל רומניא" בטבריה. לאחר פטירת אביו בשנת 1891 מילא את מקומו כרבה של ראש פינה ומושבות הגליל העליון. הוא בחר מקום לבניין הקבע של בית הכנסת. בשנת 1902 ערער השוחט ובודק של ראש פינה על רבנותו, וראשי הרבנים בצפת ובטבריה, הספרדים והאשכנזים, פסקו לטובתו. גם לאחר מכן יחסיו עם חלק מאנשי המושבה היו מתוחים, והוא לא התפלל בבית הכנסת אלא התפלל במניין עצמאי בביתו. פעל רבות בתחום ההמצוות התלויות בארץ. הוא התכתב בעניינים אלו עם הרב אברהם יצחק הכהן קוק. הוא תיקן שבכל יום משגיח מיוחד יקטוף את פירות העורלה וישליכם, כדי שלא יבואו לידי איסור. הוא הסדיר את מכירת הקרקעות לנכרי לפני שנת השמיטה במושבות הגליל ובזכרון יעקב וכשהתמנה הרב קוק לרבן של יפו והמושבות (1904) עשה זאת בשליחותו. הוא ניסה למנוע מהאיכרים לנהוג לפי היתרו של רבה האשכנזי של טבריה, יחיאל מיכל היילפרין, שהתיר לבצע מלאכות דאורייתא על ידי יהודים בקרקע שנמכרה לגוי. מאידך, בשנת השמיטה ה'תר"ע התעוררה מחלוקת גדולה אודות מכירת קרקעות לנכרים שביצע בראש פינה. רבני הספרדים בצפת, הרב ישמעאל הכהן והרב חיים סתהון, טענו שהמכירה לא בוצעה כדין ולכן לא חלה. נפטר בכ"ו בטבת ה'תרע"ח ונקבר בבית הקברות בראש פינה. בנו משה היה "מוכתר" טבריה משנת 1918, חבר מועצת העיר, ממונה כולל רומניה בעיר. ממייסדי שכונת קריית שמואל בעיר. הותיר אחריו קובץ כתבי יד שכתב בענייני מצוות התלויות בארץ. ממנו הודפסו פסקים בענייני ערלה, תרומות ומעשרות. כמו כן, נדפסה תשובה שכתב כנגד הרכבת אתרוגים. משה אריאל פוס, תשובת בעל “אבני נזר” בעניין היתר המכירה בשמיטה – השלמות והבהרות ע”פ כתב היד, המעין 220 תשע"ז, עמ' 31 - 43. הרב ד"ר בועז הוטרר, שמיטת תרס"ג ביבנאל פרק בתולדות ההתיישבות היהודית בגליל התחתון, אורשת ח (תשע"ח), עמ' 45 - 74. אשכול אודותיו, כולל תמונת מצבתו, פורום "אוצר החכמה". לפעמים נכתב טודרס ראשי תיבות של טודרוס בן רבי יוסף אריה. עמיהוד שוורץ, ראש פינה בת מאה שנה: תרמ"ב-תשמ"ב, עמ' 102. ראו שו"ת "מפי אהרן" לרבי אהרן בכור אלחדיף, חושן משפט סימן כ. הרב יונתן בנימין הלוי הורוויץ, "אלה מסעי" עמ' 140. משפט כהן תשובות סד ו-סז; אגרות חמדה עמ' 237; אגרות הראי"ה חלק א אגרת ר וראו שם אגרת שכג. לוין עמ' שכד שבה נמנע הרב המקומי, שמחה בונים אוסוביצקי, מלעסוק בהיתר המכירה. ראו באגרת שמופיעה אצל פוס, עמ' 37. אגרות הראי"ה א אגרת ר. אגרות חמדה עמ' 237. ראו אבני נזר יורה דעה תנח ובמאמרו של פוס, להלן ב"לקריאה נוספת". ראו אצל הרב אליהו ילוז, "יש מאין" חלק ב חושן משפט סימן כו. וראו אגרות הראי"ה חלק א אגרת שכג. ראו תמונת מצבתו כאן. הרב עמיהוד יצחק מאיר לוין שמירת המצוות במושבות הגליל, "אורייתא" יח, עמ' שכב-שכז. הרב עמיהוד יצחק מאיר לוין, תגובת הרב טברי"א הכהן מראש-פינה להצעה להרכבת אתרוגים משנת תרנ"ד, אורייתא יב עמ' קסז-קעד
שנת 66' הייתה טובה לתיירות

שנת 66' הייתה טובה לתיירות הוא סרט תיעודי ישראלי בבימויו של עמית גורן. עמית גורן, המספר בסרט, מביא בו את סיפור ההגירה של משפחתו מישראל לארצות הברית. אמו ניצה נולדה בישראל (ב-1935 לערך). אביו חיים נולד במצרים (ב-1929 לערך) ובגיל 22 בא לישראל דרך צרפת. כאן עיברת את שמו, נישא לניצה ועבד בתל אביב כסוכן נסיעות. בשנת 1966 היגרה המשפחה לניו יורק עם עמית הבכור, בן 9, ואחיו יואב בן 4 ויובל בן שנתיים. אביו הסתגל היטב למעבר ושיפר את פרנסת המשפחה. אמו סלדה מהמעבר, נותרה ישראלית בליבה ועם הזמן מצאה נחמה בעיסוק בפיסול. עמית, שחש שנתלש מביתו עם המעבר, שב לישראל בגיל 19 כדי לשרת בצה"ל, למד בארצות הברית ובגיל 27 שב לתל אביב והקים משפחה. אחיו נשארו בארצות הברית - יובל בניו יורק ויואב, שהתארס עם אמריקאית ממוצא סיני, עבר ללוס אנג'לס. בסרט, 25 שנים לאחר המעבר לארצות הברית, מבקר עמית עם בני משפחתו בתחנות השונות בחייהם, כולל אלכסנדריה שבמצרים, ומשוחח עמם על רגשותיהם ועל תחושות הזהות שלהם כמהגרים, השונות זו מזו. בשלהי הסרט מתועדת חוויית השהייה במקלט של עמית ומשפחתו במהלך מלחמת המפרץ. שם הסרט נובע מאמירתו של חיים גורן לבנו כי 1966, השנה שבה היגרו לארצות הברית, הייתה שנה טובה מאוד. במענה לכך אמר עמית לאביו: "זו הייתה שנה רעה מאוד בשבילי". חיים השיב "זו הייתה שנה טובה לתיירות" וניצה צחקה צחוק מר. עמית גורן ביים את הסרט וכתב את התסריט לו. הצילום נעשה על ידי איתן חריס ועמית גורן. עורכת הסרט הייתה טלי הלטר שנקר. המוזיקה לסרט נכתבה על ידי יואב גורן ומעצב פס הקול היה עופר ובמן. הסרט הופק על בסיס 50 שעות צילום שהתפרשו על פני תקופה של שנה וחצי. הסרט זכה בפרס אופיר לסרט התיעודי הטוב ביותר לשנת 1992. באותה שנה זכה גם בפרס וולג'ין לסרט התיעודי הטוב ביותר במסגרת פסטיבל הקולנוע ירושלים. "שנת 66' הייתה טובה לתיירות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "שנת 66' הייתה טובה לתיירות", באתר ספר הקולנוע הישראלי "שנת 66' הייתה טובה לתיירות", באתר אידיבי "שנת 66' הייתה טובה לתיירות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הסרט בערוצו של עמית גורן באתר יוטיוב על הסרט, באתר אישים ההצעה המקורית של עמית גורן לסרט בתוספת כתבה מכתב העת "סינמטק, 1992 יעל גבירץ, אבא החליט לרדת, ידיעות אחרונות, 3 ביולי 1992
תת-זרחן בדם בתאחיזה ל-X

תת-זרחן בתאחיזה ל-X (מקובל לקצר כ-XLH על פי ראשי התיבות באנגלית) היא סוג של אוסטיאומלציה שאינה מגיבה לטיפול בוויטמין די. המחלה נגרמת כתוצאה ממוטציה בגן PHEX שנמצא על כרומוזום X המובילה לעלייה ברמת ההורמון FGF23 הגורם לאובדן מוגבר של זרחן בשתן. שכיחות המחלה היא כ-1 ל-20,000. הפרעות מעבדתיות אופיינות למחלה הן תת-זרחן בדם עם זרחן מוגבר בשתן ורמה מוגברת של פוספטזה בסיסית בדם. רמת ויטמין די בדם בדרך כלל תקינה כמו גם רמת PTH. רמת ההורמון FGF23 בדם בדרך כלל גבוהה מהנורמה ולכל הפחות אינה מדוכאת כמצופה ביחס לרמת הזרחן הנמוכה בדם. היעדר סיפור משפחתי של המחלה אינו שולל את האבחנה מאחר שייתכן כי מדובר במוטציה חדשה (דה-נובו). ניתן לאבחן את המחלה על פי הסינדרום הקליני והמעבדתי גם ללא בדיקה גנטית. הטיפול המקובל ל-XLH כולל ויטמין די פעיל (או אנלוג שלו) יחד עם תוספי זרחן. בשנים האחרונות פותח טיפול ביולוגי חדשני על בסיס נוגדן כנגד הקולטן ל-FGF23 בשם בורוסומאב. ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גורם גידול פיברובלסטי-23

גורם גידול פיברובלסטי-23 או FGF23 הוא חלבון אנושי המקודד על ידי הגן FGF23. החלבון מופרש על ידי תאי עצם אוסטיאוציטים כתגובה לרמת ויטמין די גבוהה ופועל על הכליות להפחתת רמת הזרחן בדם על ידי הפרשתו בשתן. מוטציות שונות ב-FGF23 הגורמות לעיכוב בפירוק החלבון גורמות לאוסטיאומלציה תורשתית. במצבים נדירים FGF23 עשוי להיות מופרש על יד גידול סרטני ולהוביל לאוסטיאומלציה. החלבון זוהה לראשונה בשנת 2000 אך כבר קודם לכן שוער כי קיים חלבון בעל פעילות זו. ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי. GRCh38: Ensembl גרסה 89: ENSG00000118972 - Ensembl, מאי 2017 GRCm38: Ensembl גרסה 89: ENSMUSG00000000182 - Ensembl, מאי 2017 "Human PubMed Reference:". "Mouse PubMed Reference:".
היפופוספטזיה

היפופוספטזיה היא מחלת עצם מטבולית נדירה כתוצאה ממוטציה בגן TNSALP המובילה לפגיעה במינרליזציה של העצמות. המאפיינים הקלינים והרנטגניים של המחלה עשוים להיות דומים לאוסטיאומלציה, אולם המאפיין הבלעדי של היפופוספטזיה הוא הרמה הנמוכה של פוספטזה בסיסית בדם וכן רמה מוגברת של ויטמין B6. המחלה קרויה גם תסמונת ראתבון על שם רופא ילדים קנדי (ג'ון קמפבל רתבון, 1915–1972) שתיאר אותה בשנת 1948. הבסיס הגנטי של המחלה תואר רק כ-40 שנה לאחר מכן. באוקטובר 2015, הטיפול באנזים החליפי asfotase alfa אושר על ידי ה-FDA כטיפול ייעודי ראשון להיפופוספטזיה בילדים. היפופוספטזיה קשה של גיל הינקות – תיאור מקרה, ד"ר יבגניה גורביץ, ד"ר דניאל לנדאו, הרפואה, ינואר 2017 היפופוספטזיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "היפופוספטזיה". הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
פנלו (כדורגל)

התאחדות הכדורגל פנלו או פנלו 03 (בהולנדית: Venlose Voetbal Vereniging) הוא מועדון כדורגל הולנדי מהעיר פנלו המשחק בליגת המשנה ההולנדית. הישג השיא של המועדון הוא זכייה בודדת בגביע ההולנדי בעונת 1958/1959. הקבוצה הוקמה בפברואר 1903 על ידי מספר חברים ממועדון החברים "גולדן לאו". ב-1909 הצטרפו למועדון הקבוצות "טוהור" ו"פייטוס". בתחילה שיחקה הקבוצה בליגת החובבנים השנייה מכיוון שלא היו קבוצות מספיקות לליגת חובבים בכירה בדרום הולנד באותה התקופה. בשנות העשרים של המאה העשרים העפיל המועדון לאליפות הולנד שהייתה הליגה הבכירה במדינה. ב-1922 נשרה הקבוצה לליגה האזורית השנייה ולאחר מכן נעה הקבוצה בין הליגה השנייה והשלישית עד 1952 אז שבה לליגה הראשונה. בעונת 1955/1956 שהייתה עונת המבחן של אליפות הולנד סיימה הקבוצה במקום החמישי בבית א' והעפילה לעונת הבכורה של ליגת העל ההולנדית עונת 1956/1957 ובכך נמנתה בין 18 מייסדות הליגה הבכירה. בשתי העונת הראשונות של הליגה הבכירה סיימה הקבוצה במקום ה-7. בעונתה השלישית הגיעה הקבוצה להישג השיא שלה וזכתה בגביע ההולנדי לאחר שגברה בגמר 4–1 על דן האג. בעונת 1960/1961 הגיעה להישג השיא מבחינת מיקום כאשר סיימה במקום ה-3 בליגה הבכירה, אך בעונה הבאה חוותה הקבוצה משבר וסיימה במקום ה-17 וירדה לליגת המשנה, בה שיחקה ארבע עונות ובסופן ירדה לליגה השלישית. לאחר עונה בודדת הצליחה לשוב לליגת המשנה אך ירדה בסיום העונה פעם נוספת לליגה השלישית בה שיחקה שלוש עונות נוספות, עד אשר הוחלט על שינוי במבנה הליגות, ולמרות שסיימה במקום ה-11 העפילה חזרה לליגת המשנה בה שיחקה עד עונת 1975/1976, אז סיימה במקום השני ושבה לליגה הבכירה לאחר היעדרות של כ-14 עונות. לאחר חזרתה לליגה הבכירה בילתה הקבוצה את שלוש העונות הבאות במרכז ובתחתית הטבלה אז סיימה במקום ה-18 ונשרה לליגת המשנה בה שיחקה 6 עונות בעיקר במרכז הטבלה. בעונת 1984/1985 סיימה הקבוצה פעם נוספת במקום השני ושבה לליגה הבכירה. בארבע עונתיה בליגה הבכירה הצליחה הקבוצה לסיים פעמיים במקום ה-5 כולל העפלה לשלב חצי גמר הגביע, אך בעונתה הרבעית סיימה במקום ה-17 ונשרה לליגת המשנה. לאחר שנתיים בליגת המשנה שבה הקבוצה לליגה הבכירה לאחר שסיימה במקום ה-3 וזכתה בטורניר הפלייאוף לאחר שניצחה את נאק ברדה בזכות יתרון שערי חוץ. בעונה שלאחריה עונת 1991/92 סיימה הקבוצה במקום ה-18 ונשרה לליגת המשנה אך שבה לאחר עונה בודדת לאחר שסיימה במקום הראשון ושוב בסיום העונה נשרה לליגת המשנה לאחר שסיימה במקום ה-17. הקבוצה שיחקה 13 עונות נוספות בליגת המשנה ואף העפילה לשלב הפלייאוף פעמיים אך כשלה בהעפלה. בעונת 2006/2007 העפילה הקבוצה לליגה הבכירה לאחר שניצחה בטורניר פלייאוף העלייה את ואלבייק בסדרת הטוב משלושה משחקים. בסיום עונת 2007/2008 נשרה הקבוצה לליגת המשנה אך הצליחה לשוב לליגה הבכירה לאחר עונה אחת בלבד. בליגה הבכירה שיחקה הקבוצה 4 עונות לפני שנשרה פעם נוספת לליגת המשנה, בה שיחקה כ-3 עונות בטרם שבה לליגה הבכירה. בעונת 2020/2021 נשרה הקבוצה לליגת המשנה לאחר 4 עונות. הגביע ההולנדי זכייה: (1) 1958/1959 אליפות ליגת המשנה ההולנדית זכייה: (3) 1992/1993, 2008/2009, 2016/2017. סגנות: (6) 1966/1967, 1975/1976, 1984/1985, 2005/2006, 2006/2007, 2015/2016 קייסוקה הונדה מאיה יושידה מדיה וקבצים בנושא פנלו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פנלו (בהולנדית) פנלו, ברשת החברתית פייסבוק פנלו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פנלו, ברשת החברתית אינסטגרם פנלו, ברשת החברתית טיקטוק פנלו, סרטונים בערוץ היוטיוב פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר WorldFootball.net פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
נתנאל אמבוקו

נתנאל אמבוקו (בצרפתית: Nathanaël Mbuku; נולד ב-16 במרץ 2002 בוילנואבה-סן-ז'ורז' שבצרפת) הוא צרפתי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת אאוגסבורג. אמבוקו הגיע אל מחלקת הנוער של סטאד ריימס מליגת העל הצרפתית בשנת 2017. ב-23 בנובמבר 2018 חתם על חוזה מקצועני ראשון במועדון, לשלוש עונות. ב-10 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-0 על אולימפיק מרסיי במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2019/2020. בסך הכל ערך 11 הופעות ליגה בעונה זו. ב-25 באוקטובר 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4-0 על מונפלייה במסגרת המחזור השמיני בליגה לעונת 2020/2021. בעונה זו ערך אמבוקו 32 הופעות ליגה, בהן הבקיע ארבעה שערים. אמבוקו היה חלק מסגל נבחרת צרפת בטורניר הכדורגל באולימפיאדת טוקיו 2020 בשנת 2021, וערך שתי הופעות בטורניר. נתנאל אמבוקו, באתר Transfermarkt נתנאל אמבוקו, באתר Soccerway נתנאל אמבוקו, באתר BDFutbol נתנאל אמבוקו, באתר WorldFootball.net נתנאל אמבוקו, באתר FootballDatabase.eu Nathanaël Mbuku a signé professionnel au Stade de Reims באתר Actufoot, ‏ 23 בנובמבר 2018 (בצרפתית)
על ישראל אמונתו

על ישראל אמונתו הוא פיוט שחיבר הפוסק והפייטן בן המאה העשירית רבי משולם בן קלונימוס. הפיוט נאמר אצל בנוסח אשכנז כחלק מן הקדושתא "אמצת עשור" שחיבר רבי משולם לחזרת הש"ץ של תפילת שחרית ביום הכיפורים (בסמוך לאמירת הקדושה, לפני הפיוט האדרת והאמונה). בנוסף, נהוג בקהילות אחדות לשיר את הפיוט באירועי "זכר לשמחת בית השואבה" ובהקפות בשמחת תורה. השיר בנוי באקרוסטיכון אלפביתי במבנה קבוע: שתי התיבות הראשונות בכל שורה הן "על ישראל", והתיבה השלישית היא מעלה שקשורה ליחס בין הקב"ה לעם ישראל: מעלה מסוימת של הקב"ה תלויה בישראל. המקור למבנה זה הוא הפסוק בספר תהלים, פרק ס"ח, פסוק ל"ה: ”תְּנוּ עֹז לֵאלֹקים, עַל יִשְׂרָאֵל גַּאֲוָתוֹ, וְעֻזּוֹ בַּשְּׁחָקִים.” לתארים הללו ביחס בין הקב"ה לישראל נאמרו כמה הסברים: גילוי מעלותיו של הקב"ה נעשה בישראל. עבודת עם ישראל משפיעה תיקון ועלייה בעולמות העליונים. עַל יִשְׂרָאֵל אֱמוּנָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל בִּרְכָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל גַּאֲוָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל דִּבְּרָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל הַדְרָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל וְעִידָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל זְכִירָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל חֶמְלָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל טָהֳרָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל יִשְׁרָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל כַּנָּתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל לְאֻמָּתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל מַלְכוּתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל נְעִימָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל סְגֻלָּתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל עֲדָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל פְּעֻלָּתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל צִדְקָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל קְדֻשָּׁתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל רוֹמְמוּתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל שְׁכִינָתוֹ. עַל יִשְׂרָאֵל תִּפְאַרְתּוֹ. על ישראל אמונתו, באתר הפיוט והתפילה על ישראל אמונתו עם תרגום לאנגלית, באתר היברובוקס ראו את דברי יום טוב ליפמן צונץ המובאים בידי דניאל גולדשמידט, מחזור ליום כפור, ירושלים תש"ל, מבוא, עמ' לו–לז, באתר אוצר החכמה. ראו למשל במחזור רבא לחג הסוכות נוסח אשכנז. כך מפרש הרד"ק בתהלים (פרק סח פסוק לה): "נראה גאותו על ישראל, שנלחם בעבורם באויבים בגאוה ובעוז. וכעין זה כתב הרב דוד שלמה אייבשיץ בחיבורו מגילת סתרים: "עיקר הבריאה היה רק בשביל ישראל שבהם תהיה מגולה מלכותו כמו שאומרים על ישראל מלכותו". כך כותב השל"ה (תולדות אדם בית חכמה תניינא): "והוא התקון העליון שהוא תקון הכבוד, והיא הגאוה שמתגאה על ידם בסוד "תנו עז לאלקים על ישראל גאותו", על ידי ישראל למטה, הוא מתגאה למעלה". כביטוי מושאל נעשה שימוש בצירוף זה לתאר כבוד של אדם בעם ישראל, כמו למשל בהקדמת נכד חתנו של נכד המחבר לשו"ת פני יהושע: "נתקבל לכמה קהילות קדושות לכבוד תורתו. על ישראל הדרתו".
מכון חרוב

מכון חרוב הוא מכון מחקר אשר נוסד בשנת 2006 על ידי לין שוסטרמן. המכון עוסק במאבק באלימות במשפחה, בדגש על התעללות בילדים ובהזנחתם. בשנת 2020 תקציב המכון עמד על כ-15,988,900 ש"ח ועבדו בו כ-42 איש. כיום המנהל הכללי של המכון הוא אשר בן-אריה. משרדי העמותה ממוקמים בקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים. המכון עוסק בימי עיון, כנסים וקורסים עבור אנשי חינוך ורווחה העוסקים באיתור אלימות במשפחה ובטיפולה. בנוסף על כך, המכון עוסק בהנגשת מידע בנושא, יצירת שיתופי פעולה בין גורמים רלוונטיים שונים ופיתוח שיטות טיפול חדשות באלימות במשפחה. משנת 2015 מכון חרוב מפעיל את "מיזם מהל'ב" – המיזם למניעת התעללות בילדים – בשיתוף עם קרן שוסטרמן, חברת Capitolis וחברת הייעוץ BCG. המיזם עוסק בניטור תופעת ההתעללות בילדים, הסברה וקידום דיח ציבורי ומדיניות ציבורית לטיפול בנושא. החל מנובמבר 2020, המכון אף מעניק מלגות לפוסט-דוקטורט עבור חוקרים העוסקים בחקר ההתעללות בילדים. בחודש יולי 2021, נחנכה בקמפוס חרוב שבקמפוס הר הצופים של האוניברסיטה העברית מרפאת חרוב. במרפאה מתקיימת הערכה רב-מקצועית ובין השאר אבחנה של נוירולוג, פסיכיאטר, קלינאית תקשורת ומרפאה בעיסוק (שעובדים במרפאה בליווי עובדת סוציאלית) שמתמחים בטיפול בילדים נפגעי טראומה, התעללות והזנחה. אתר האינטרנט הרשמי של מכון חרוב מכון חרוב, ברשת החברתית פייסבוק סרטונים בערוץ של מכון חרוב, באתר יוטיוב מכון חרוב, באתר כל זכות מכון חרוב (ע"ר) | גיידסטאר - אתר העמותות של ישראל | משרד המשפטים, באתר www.guidestar.org.il מכון חרוב (ע"ר) - בעלי תפקידים, באתר www.guidestar.org.il שותפי המיזם למניעת התעללות והזנחת ילדים בישראל, באתר מהל"ב מיזם מהל"ב למניעת התעללות בילדים, התעללות נפשית, אלימות במשפחה, באתר מהל"ב קול קורא - מלגות מכון חרוב להשתלמות פוסט דוקטורט, באתר קרן שלם, ‏25 בנובמבר 2020 אירה טולצ'ין, סיירת חרוב, באתר זמן ישראל, 15 ביולי 2021
טוביה החולב (סרט, 1939)

טוביה החולב (ביידיש: טביה דער מילכיגער, באנגלית: Tevya) הוא סרט אמריקאי, בבימוי מוריס שוורץ, שיצא לאקרנים ב-1939. הסרט מבוסס על דמותו של "טוביה החולב", מתוך הרומן בשם זה של קלאסיקון ספרות היידיש שלום עליכם. "טוביה" נבחר ב-1991 לשימור בארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית, הסרט הראשון שלא בשפה האנגלית שזכה לכך. טוביה החולב הוא יהודי כפרי פשוט, המתגורר עם אשתו גולדה ובתו הבתולה חוה בכפר אוקראיני בתחום המושב, שבו הם היהודים היחידים. הם חיים בהרמוניה עם סביבתם, וזוכים לכבוד מן המקומיים – גם אם מסויג, שכן הכומר אלכסיי מצר על כך שטוביה איננו ממיר את דתו לנצרות. בתו הנשואה, צייטל, באה לבקרו עם שני ילדיה ומתארחת אצלו לתקופה. חוה, בתו, הנוהה אחר תרבות הגויים (היא מנסה להסביר לאביה מי הם טולסטוי וגורקי) מתאהבת בפֶדְיַה גלגאן, בנו הצעיר של אחד מנכבדי הכפר. היא נמלטת, מתנצרת ומתחתנת אתו. טוביה מכריז על חוה המשומדת כגרועה ממתה. אשתו גולדה מתה משברון לב. על חוה אכולת רגשי האשם נאסר לבקר את אמה הגוססת, והיא סובלת מיחס רע ממשפחת בעלה. פדיה מבין שאשתו תיוותר חצויה כל עוד אביה ואחותה נמצאים בסמוך. בעת שצו קיסרי מורה על גירוש היהודים מכפרים רבים, גלגאן האב מנצל את ההזדמנות כדי להורות על גירוש טוביה ומשפחתו בתוך 24 שעות. חוה עוזבת את בעלה ושבה אל בית אביה, כדי להיות מגורשת יחד עמו ועם צייטל. לאחר חילופי דברים קשים, טוביה סולח לבסוף לבתו. מוריס שוורץ - טוביה מרים ריזלי – חוה רבקה וינטרוב – גולדה פאולה לוולסקי - צייטל ליאון ליבגולד – פדיה גלגאן ויקי מרקוס – שלומ'לה, בנה של צייטל ביטי מרקוס - פערל'ה, בתה של צייטל ג'ליוס אדלר - הכומר אלכסיי דוד מקרניקב - מיקיטה גלגאן הלן גרוסמן - אשת מיקיטה הסרט מתבסס על שתי יצירות קודמות שביים מוריס שוורץ משני עשורים לפני: הסרט האילם, "חווה", או בשמו השני, "מחסומים שבורים", וההפקה הבימתית "טביה" משנת 1919. התסריט נכתב על ידי מרסי קלאבר ומוריס שוורץ, ומציג את העלילה בסיפורי שלום עליכם: "חווה" ו "לך לך", אך הם שונים בכך שבניגוד לסרט יש להם סוף פתוח. הסרט צולמה ב"אולפני ביוגרף", ובלונג איילנד שבניו יורק. באמצע תקופת צילומי הסרט ב-באוגוסט 1939, התחילה פלישת גרמניה הנאצית לפולין, לפני מלחמת העולם השנייה, הפלישה של היטלר והנאצים השפיעו על השחקנים שלרובם הגדול היו משפחות בפולין, אך למרות זאת הצילומים המשיכו והסתיימו בהצלחה. הסרט הופק בעלות של 70,000 דולר, וזכה להצלחה מסחרית גדולה ולשבחי הביקורת. בניגוד לסרטי היידיש הממוצעים, שהתאפיינו בעלילה מבדרת וקלילה, הטון של "טוביה" היה אפל והוא עסק בסוגיות כבדות משקל כמו אנטישמיות והתבוללות. ויצנר, יעקב, "האשה ביצירותיו של שלום עליכם: עיון בטוביה החלבן". חוליות: דפים למחקר בספרות יידיש ותרבותה, 1996, עמ' 129–136 ג. חנוך, "טוביה החולב בהבימה". מאזניים, 1943, עמ' 228–230 "טוביה החולב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "טוביה החולב", באתר AllMovie (באנגלית) "טוביה החולב", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "טוביה החולב", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "טוביה החולב", באתר ה-National Film Preservation Foundation. "טוביה החולב", באתר המרכז הלאומי לקולנוע יהודי J.Hoberman, Tevye, National Film Registy Frieden,ken, A Century in the Life of Sholem Aleichems Tevye, Syracuse University, 1993, עמ' 46 Richard Koszarski, Hollywood on the Hudson: Film and Television in New York from Griffith to Sarnoff, Rutgers University Press, 2008, עמ' 385-387
ויטאלה דה בולוניה

ויטאלה דה בולוניה (באיטלקית: Vitale da Bologna;‏ 1309 בקירוב – 1360), הידוע גם בשם ויטאלה די איימו דה קוואלי (Vitale degli Equi), היה צייר איטלקי מתקופת הרנסאנס המוקדם. יצירתו של ויטאלה מהווה דוגמה לאסכולת הציור מן המאה ה-14 בבולוניה, עיר הולדתו והמקום בו היה מרכז פעילותו. בין יצירותיו הידועות הציור "סן ג'ורג' והדרקון", הנמצא כיום בהגלריה הלאומית בבולוניה. עבודות ששרדו בבולוניה כוללות פוליפטיך משנת 1353 בכנסיית סן סלבטורה (אנ')‏ וחלקי פרסקו בכנסיית סנטה מריה דיי סרבי (אנ'). ויטאלה היה פעיל גם בפומפוזה, שם צייר את ציורי הקיר באפסיס הכנסייה של מנזר פומפוסה, ובפרארה, שם יצר קבוצת פסלים שאבדו עבור קתדרלת פרארה וכן ציור מזבח, הנמצא כיום במוזיאוני הוותיקן. ובאודינה עבד בשירות הפטריארכיה של אקוויליה (אנ'). בין היתר צייר מחזור פרסקאות בקפלה הראשית של הקתדרלה, כמו גם ציורי-קיר בקפלת האחווה של ניקולס הקדוש. התיעוד האחרון אודותיו הוא בבולוניה משנת 1359. נהוג לקבוע את מותו בדצמבר של אותה שנה או בתחילת שנת 1360. מדיה וקבצים בנושא ויטאלה דה בולוניה בוויקישיתוף ויטאלה דה בולוניה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)