ארי אנקוריון

ארי אנקוריון (2 באוקטובר 1908 - 11 במרץ 1986) היה עורך דין ועיתונאי ישראלי שכיהן כחבר הכנסת מטעם מפא"י והמערך. אנקוריון נולד בקאלאווריה שבליטא בשם אריה אשר וולוביצקי. בצעירותו למד בחדר ובגמנסיה העברית בווילקובישקי. לאחר מכן יצא ללימודי משפטים באוניברסיטת קובנה, בה החל לפעול באגודת הסטודנטים הציונים. כן היה פעיל במפלגה הציונית-סוציאליסטית ובליגה למען ארץ ישראל העובדת. בשנת 1933 עלה אנקוריון לארץ ישראל. בראשית ימיו בארץ החל לפעול במפא"י ונבחר למזכירות הסניף בירושלים, בה התגורר ועסק בעריכת דין. במקביל עסק בכתיבה בעיתון "דבר". בראשית 1936 יצא ללימודים באנגליה בבית הספר הגבוה למדעי הכלכלה והחברה בלונדון, נתקבל לשמש כעורך דין באנגליה וסיים דוקטורט במדעי המדינה. לאחר שובו לארץ ישראל עבד כעורך דין. בין השנים 1940–1946 שימש כיועץ המשפטי של "חברת עובדים". משנת 1940 ייצג במשך שנים פעילים של ההסתדרות במאבקים כנגד המעסיקים, ובאישומים פליליים על הפגנות. פעילות זאת נמשכה אף לאחר קום המדינה. אנקוריון גם ייצג את דבר במשפטי דיבה. בשנת 1962 ייצג את רוברט סובלן. אנקוריון היה פעיל בהסתדרות וחבר בית הדין העליון שלה. בימי הצנע הוא נתמנה ליושב ראש הוועדה למלחמה בשוק השחור. אנקוריון היה במשך שנים רבות חבר הנהלת הסתדרות עורכי הדין ובמועצה המשפטית. עם הקמת לשכת עורכי הדין נבחר למועצת הלשכה ובבחירות ללשכה בראשית 1966 היה ממובילי רשימת השמאל "נאמני המקצוע". אנקוריון היה פעיל באגודת הידידות ישראל-אמריקה ואף היה יושב ראש של האגודה. במקביל היה פעיל של מפא"י בתל אביב, חבר בכיר בגוש של שרגא נצר. כבר בשנת 1955 הומלץ על ידי סניף מפא"י בתל אביב לרשימה לכנסת, אולם לא הוצב במקום ריאלי. לקראת הבחירות לכנסת הרביעית הוצב חמישי במומלצי סניף תל אביב לרשימת מפא"י לכנסת והוצב במקום ה-49 של הרשימה. אולם מפא"י זכתה רק ב-47 מקומות בבחירות ואנקוריון נכנס לכנסת רק ביולי 1965, בשלהי כהונת הכנסת החמישית, בעקבות פטירתו של משה שרת. לקראת הבחירות לכנסת השישית נבחר כמומלץ הרביעי מטעם סניף מפא"י בתל אביב, אך הוצב במקום ה-50 ברשימת המערך, דבר שעורר את רוגזו של אנקוריון עקב היות המקום לא ריאלי. אנקוריון נכנס שוב לכנסת בעקבות פטירתו של לוי אשכול בפברואר 1969. אנקוריון נבחר מחדש בבחירות לכנסת השביעית וכהונתו נמשכה עד לשנת 1977. במהלך הכנסת השביעית והשמינית כיהן אנקוריון כיו"ר ועדת הכנסת והיה חבר ועדת החוקה, חוק ומשפט. בכנסת היה אנקוריון מראשי המחייבים עונש מוות למחבלים. במפלגת העבודה נבחר ליו"ר המוסד לביקורת. ארי אנקוריון, באתר הכנסת ארי אנקוריון, באתר כנסת פתוחה דוד תדהר (עורך), "ד"ר ארי (אריה-אשר) אנקוריון (וולוביצקי)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ה (1952), עמ' 2230 עם סיומה של פרשה, דבר, 30 במאי 1934 הצעת החוק על פקודת המעבידים, 1935, דבר, 30 ביוני 1935 היהדות האנגלית מוחה על המועצה המחוקקת, דבר, 29 בינואר 1936 באספת דורשי שלום ארץ ישראל בלונדון, דבר, 4 ביולי 1938 בעקבות השיחות, דבר, 15 בפברואר 1939 בין היוצאים, דבר, 14 בינואר 1936 בין השבים, דבר, 2 בנובמבר 1938 ראו למשל: משפט אדמיניסטרטיבי נגד מזכיר מ.פ. בנימינה, דבר, 12 בינואר 1940 סופה של תגרה בין אכרים לפועלים, דבר, 26 בפברואר 1940 עשרות פועלים נקנסו, דבר, 25 בפברואר 1940 ממשפטי הימים האלה, דבר, 17 במרץ 1940 נאשמים בשימוש בכח נגד פועלים שהפרו שבתון 1 במאי, דבר, 25 באוגוסט 1949 התחיל משפט זילבר - דבר, דבר, 11 באפריל 1951 יוסף לפיד, סנגורו של סובלן מאשים, מעריב, 13 ביולי 1962 פסק הדין במשפט הערעור של חבר, דבר, 26 באוקטובר 1939 בית דין עליון, דבר, 29 במרץ 1956 במערכה נגד השוק השחור, דבר, 18 ביוני 1951 בענין הנהלת הסתדרות עורכי הדין, דבר, 26 בדצמבר 1949 יגאל לב, השאלה המרכזית במצעי הרשימות: היחסים בין שופטים ופרקליטים, מעריב, 21 בפברואר 1966 חופש הקשר היהודי עם ישראל - נכס למדיניות ארה"ב, דבר, 9 באוקטובר 1952 זה עבר בטמפו של סילון, מעריב, 3 ביולי 1962 מ. שמריהו, מאבק העסקנים על הכסאות - לשיאו, מעריב, 5 ביוני 1955 מועמדי מפא"י בת"א לכנסת, דבר, 4 בספטמבר 1959 מי ומי לכנסת, דבר, 6 בנובמבר 1959 מועצות מפא"י בתל אביב וחיפה בחרו מועמדיהן, דבר, 3 בספטמבר 1965 הוגשו 18 רשימות לכנסת, דבר, 8 בספטמבר 1965 מ. שמריהו, התפטרויות נוספות בגלל הצבה לא ריאלית ברשימת המערך לכנסת, מעריב, 13 בספטמבר 1965 עו"ד א. אנקוריון ח"כ במקום לוי אשכול ז"ל, מעריב, 11 במרץ 1969 יהושע ביצור, נציג איגוד הטייסים נגד הטלת עונש מוות על חוטפי מטוסים, מעריב, 23 בספטמבר 1970