laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אנטונינוס

האם התכוונתם ל... אנטונינוס פיוס – קיסר רומא משנת 138 עד 161 לספירה, הרביעי מבין חמשת הקיסרים הטובים חומת אנטונינוס – מערכת ביצורים מאדמת עשב ומאבן, שנבנתה על ידי הרומאים לאורך האזור הידוע כיום בשם החגורה המרכזית של סקוטלנד או קו הגבול קלייד-פורת' מקדש אנטונינוס ופאוסטינה – מקדש, שהוקם בשנת 141 על ידי הקיסר אנטונינוס פיוס והוקדש לאשתו פאוסטינה, שעמד בפורום של העיר רומא בשיאה של האימפריה הרומית עמוד אנטונינוס פיוס – עמוד ניצחון אשר הוקם ברומא בשנת 161 לספירה על ידי קיסרי רומא לוקיוס ורוס ומרקוס אורליוס לכבוד הקיסר אנטונינוס פיוס אנטונינוס קרקלה – קיסר רומא משנת 211 ועד למותו בשנת 217 רבי יהודה הנשיא#אנטונינוס ורבי – רומאי בכיר שהיה בקשרים הדוקים על רבי יהודה הנשיא אנטונינוס מפלקנטיה – נוסע נוצרי שביקר בארץ ישראל בשנת 570, וכתב מידע מפורט אודות המקומות אותם פקד
בסיס חיל האוויר המלכותי אקרוטירי

בסיס חיל האוויר המלכותי אקרוטירי הוא שדה תעופה של חיל האוויר המלכותי הממוקם בשטח הבסיס הריבוני אקרוטירי שבקפריסין, מדרום מערב לעיר לימסול. הוא הבסיס האווירי היחידי של בריטניה במזרח הים התיכון. מפקדו של בסיס אקרוטירי משמש גם כמפקד שטח הבסיס הריבוני אקרוטירי כולו. בסיס האוויר שוכן ליד הכפר אקרוטירי. הוא הוקם ב-1950 על מנת להקל על העומס בבסיס חיל האוויר המלכותי שבניקוסיה. לאחר שהכוחות הבריטים התפנו מארץ ישראל ב-1948 וממצרים ב-1954 נותרה קפריסין כבסיס הצבאי הבריטי היחיד במזרח הים התיכון. אקרוטירי כמו יתר הבסיסים בקפריסין שימש כשטח היערכות לכוחות הבריטים שהשתתפו בפלישה הבריטית למצרים ב-1956. ביולי 1957 נחת מטוס של חברת ארקיע נחיתת אונס בבסיס. בשנת 1960 זכתה קפריסין בעצמאות, אך בריטניה הותירה בידיה שתי מובלעות באי המשמשות מאז כבסיסים צבאיים ובהן אקרוטירי. החל בשנת 1961 הוצבו בבסיס מטוסים בעלי יכולת נשיאת נשק גרעיני. מאותה שנה ועד 1976 היה הבסיס כפוף לפיקוד חיל האוויר של המזרח הקרוב (Near East Air Force). לאחר שפסקה פעילות חיל האוויר המלכותי בניקוסיה ב-1966 (לצורך פינויו צורכי תעופה אזרחית) היה אקרוטירי לבסיס האוויר הבריטי היחידי בקפריסין. ב-1970 הוצבו בו לראשונה מטוסי U2 אמריקאים לשם פיקוח על הפסקת האש בין ישראל לבין מצרים במלחמת ההתשה. כמו כן פעלו מהבסיס מטוסים אמריקאים ששימשו למעקב אחרי קיום הסכמי הפסקת האש במלחמת יום הכיפורים. בהמשך פעלו מהבסיס מטוסים אמריקאים שעסקו באיסוף מודיעין בלבנון, עיראק וטורקיה. מאז שנות השמונים ממלא הבסיס תפקיד חשוב במסגרת הפעילות הצבאית הבריטית במזרח התיכון. בראשית העשור תמך הבסיס בפעילות הצבאית של בריטניה בלבנון ולאחר מכן בפעילות הצבאית הבריטית נגד לוב. לאחר הפיגועים בבסיסי הכוח הרב-לאומי בביירות ב-1983 פונו אליו נפגעים אמריקאים. ב-3 באוגוסט 1986 הותקף הבסיס באש מרגמות, ררנ"טים ונשק קל על ידי קבוצת מחבלים שנשלחה ככל הנראה על ידי לוב. באירוע זה נפצעו בבסיס שלושה אנשים ונגרם נזק קל. הבסיס שימש כתחנת מעבר לכוחות בריטים בדרכם לפעולה במלחמת המפרץ ב-1991 ובמלחמת עיראק מ-2003 ואילך. בשנת 2006 שימש הבסיס כנקודת פינוי של אזרחים אמריקאים ובריטים מלבנון לאחר פרוץ מלחמת לבנון השנייה. ב-2011 שימש הבסיס לתמיכה בפעילות של בריטניה במסגרת התקיפה הצבאית הבינלאומית בלוב. החל ב-2014 פעלו מהבסיס מטוסים בריטים במסגרת התקיפות הצבאיות המערביות נגד ארגון המדינה האסלאמית בעיראק ובסוריה. בשנת 2018 המריאו מהבסיס מטוסים בריטים שהשתתפו במתקפה האווירית המערבית נגד סוריה. בשנת 2024 המריאו מהבסיס ארבעה מטוסי קרב מסוג טייפון שהשתתפו במתקפה האווירית בתימן נגד החות'ים. עד 2008 פעלה משטח הבסיס תחנת מספרים ועד 2012 פעל בו בית חולים צבאי. מאז 2003 מוצבת בבסיס דרך קבע טייסת 84 של חיל האוויר המלכותי, המפעילה מסוקים למטרת חיפוש והצלה. טייסת זו השתתפה בין השאר בפעולות הכיבוי של השרפה בכרמל בשנת 2010. מאז 2014 מוצבת גם בבסיס מפקדת כנף מבצעית של חיל האוויר המלכותי, כנף 903 מלהק המשלוח האווירי 83, שפעלה עד אז ממחנה בסטיון באפגניסטן. בבסיס פועלת אנטנת מכ"ם הצופה מעבר לאופק רבת עצמה, אשר קיומה עורר מחאה והפגנות בקפריסין בשל החשש להשפעות הבריאותיות שלה על האוכלוסייה המקומית. מאז 1957 משדרת מהבסיס גם תחנת ממסר של שידורי השירות העולמי של ה-BBC. לפי הסכם בין בריטניה לבין קפריסין יש לאזרחים בריטים גישה לבסיס אקרוטירי בכל עת. אזרחים קפריסאים רבים עובדים בבסיס, עובדה התורמת לכלכלה המקומית. מדיה וקבצים בנושא בסיס חיל האוויר המלכותי אקרוטירי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בסיס חיל האוויר המלכותי אקרוטירי (באנגלית בריטית)
חוק אפודיקטי

חוק אפודיקטי (מיוונית: αποδεικτικος, אַפּוֹדֵיקְטִיקוֹס, "מוחלט") הוא חוק שאין עליו עוררין. החוק נקרא כך, כיוון שהוא מנוסח בצורה אבסולוטית, לדוגמה בלשון "עשה" או "אל תעשה". באופן זה, לדוגמה, מנוסחים עשרת הדיברות שמצויים בספר שמות, וכן רבים מחוקי התורה. ראשון חוקרי המקרא שהבחין בין שתי צורות היסוד העיקריות של חוקי התורה (קאזואיסטי ואפודיקטי) היה אלברכט אלט, אחד מממשיכי דרכו הבולטים של הרמן גונקל. דוגמאות "כַּבֵּד אֶת-אָבִיךָ, וְאֶת-אִמֶּךָ--לְמַעַן, יַאֲרִכוּן יָמֶיךָ, עַל הָאֲדָמָה, אֲשֶׁר-ה' אֱלֹהֶיךָ נֹתֵן לָךְ" (ספר שמות, פרק כ', פסוק י"א) "לֹא תִרְצָח, לֹא תִנְאָף; לֹא תִגְנֹב..." (ספר שמות, פרק כ', פסוק י"ב) השימוש בחוק אפודיקטי מעיד על הקשר בין המחוקק לבין הכפופים לחוק: בעשרת הדיברות האל מבטא את מהות הקשר בינו לבין עם ישראל. מהות הקשר המועברת לעם בזמן קבלת הדיברות מנומקת בנימוק במבנה זה: "אני יצרתי אתכם, לא יהיה לכם אלוהים אחרים על פני כי אני הוצאתי אתכם ממצרים...". במתן התורה האל מצווה על עם ישראל או על אומות העולם, בין השאר, גם ציוויים ללא כל התניה או סיבה נתפסת על הדעת. שלא כמו המצוות "לא תגנוב" ו"לא תרצח", מצוות כגון לא תעשה לך פסל או תמונה הן בעצם מצוות ללא התניה. חוק קאזואיסטי אלברכט אלט, מקורות החוק הישראלי, האוניברסיטה העברית בירושלים, אקדמון, תשכ"ו משה ויינפלד, למקורו של הדגם האפודיקטי בחוק המקרא, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח יצחק אבישור, שתי צורות יסוד של חוקי המקרא (התיאוריה של אלט), באתר הספרייה הווירטואלית של מטח ערך זה הוא קצרמר בנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שנדור גלנץ

שנדור גלנץ (בהונגרית: Glancz Sándor;‏ 14 ביולי 1908 – 17 בינואר 1974) היה טניסאי שולחן יהודי-הונגרי, בעל 14 מדליות באליפויות עולם בטניס שולחן, מהן 4 זהב (1 בזוגות עם ויקטור ברנה), 4 כסף (3 בזוגות) ו-6 ארד. הוא זכה ב-4 תארים (1 ביחידים - 1930) באליפות בריטניה הפתוחה(אנ'). גלנץ נולד וגדל בבודפשט. באליפות אנגליה הפתוחה בטניס שולחן שנערכה בשנת 1930 זכה גלנץ בשתי מדליות זהב, בטורניר ליחידים ובטורניר לזוגות מעורבים ביחד עם מגדה גל. באליפות העולם שנערכה בבאדן, אוסטריה בשנת 1933 זכה גלנץ ב-4 מדליות, 2 זהב ,1 כסף ו-1 ארד. הייתה זו אליפות העולם המוצלחת ביותר שלו. מדליות זהב, בתחרות זוגות ביחד עם ויקטור ברנה ובתחרות הקבוצתית, מדליית כסף בתחרות לזוגות מעורבים עם מגדה גל ומדליית ארד ביחידים, המדליה היחידה שבה זכה ביחידים באליפות עולם. בטורניר ליחידים הוא הפסיד בשלב חצי הגמר לוויקטור ברנה שזכה באליפות בזהב ב-3 מערכות (21-12, 21-9, 21 -16). שנדור גלנץ, באתר Table Tennis Guide (באנגלית)
יואב עומר

יואב עומר (נולד בשנת 1998) הוא גולש רוח ישראלי. הוא התחרה על גלשן מדגם ניל פרייד, ולאחר שינוי הדגם האולימפי עבר להתחרות על גלשן מדגם IQFOiL. הוא אלוף ישראל וסגן אלוף אירופה (2018). עומר גדל בזכרון יעקב ובגיל 8 החל להתאמן בגלישת רוח בהפועל שדות-ים. בגיל 12 הוא כבר החל לצאת לתחרויות בחו"ל. עומר התחרה כנציג ישראל באולימפיאדת הנוער נאנג'ינג בשנת 2014. הפריצה הגדולה התרחשה ברגע שעבר מדגם הגלשן של הצעירים, BIC, לדגם האולימפי של הבוגרים ניל פרייד RS:X. בשנתו הראשונה על הניל פרייד עומר זכה באליפות אירופה עד גיל 17 וזכה במדליית כסף באליפות העולם באותה קטגוריית גיל. בשנת 2015, הוא זכה באליפות העולם לנוער (עד גיל 19) ובמדליית כסף באליפות אירופה לנוער. בשנת 2016, זכה פעמיים בתואר אלוף העולם לנוער כאשר זכה באליפות העולם של ניל פרייד RS:X שנערכה בלימסול שבקפריסין וכחודש לאחר מכן זכה באליפות העולם של איגוד השיט הבינלאומי בתחרות אשר נערכה באוקלנד, ניו זילנד כאשר בשתי האליפויות הבטיח את זכייתו עוד לפני שיוט המדליות. עוד באותה השנה הוא התחרה לראשונה באליפות אירופה לבוגרים וסיים במקום ה-29. כמו כן הוא סיים במקום ה-50 בבכורה שלו באליפות העולם לבוגרים שנערכה באילת. בשנת 2017, הוא הוכתר כאלוף ישראל לבוגרים בגלשני RSX לאחר שניצח באליפות ישראל שנערכה במכמורת. במאי 2018 עומר זכה בגביע הרצליה בגלישה בגלשן RSX 9.5. באליפות אירופה בשנת 2018 שנערכה בסופוט, זכה עומר במדליית כסף, אחרי מתאה קמבוני מאיטליה ולפני שחר צוברי. הוא הגיע לשיוט המדליות כשהוא מדורג במקום שני וסיים את השיוט במקום רביעי, מיקום שהשאיר אותו במקום השני הכללי. בדצמבר 2019 הוכתר כאלוף ישראל בגלישה, לאחר שהוביל בכל שלושת ימי התחרות. באליפות העולם 2023 (אנ') שנערכה בהאג שבהולנד, סיים עומר במקום השישי. בתום 14 שיוטי שלב המוקדמות, הוא היה ממוקם במקום החמישי ועלה לשלב שיוטי הגמר. ברבע הגמר הוא סיים במקום השלישי, שהעניק לו את המקום השישי בסיכום התחרות, ולא עלה לחצי הגמר. יואב עומר, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי יואב עומר, באתר olympedia.org יואב עומר, באתר Sailing.org יואב עומר באתר איגוד השיט הבינלאומי אליסף דעואל, נער מים: יואב עומר גולש לפסגה, באתר ynet, 3 בדצמבר 2016 עמרי חצור, יואב עומר:אלוף על העולם, 13 בינואר 2017, אתר getx. ליאן וילדאו, יואב עומר גולש הרוח ב"מגרש של הגדולים", 15 בינואר 2017, חדשות השבת, הערוץ הראשון. אליסף דעואל, נער מים: יואב עומר גולש לפסגה, באתר ynet, 3 בדצמבר 2016 רונן הלל, ‏יואב עומר הוכתר כאלוף העולם לנוער בגלשני RSX, באתר ONE‏, 25 בנובמבר 2016 יניב טוכמן‏, גלישה: יואב עומר זכה באליפות העולם לנוער, באתר וואלה, 19 בדצמבר 2016 ‏יואב עומר ניצח בגביע הרצליה, צוקרמן ושטיגמן באשדוד, באתר ספורט1, 5 במאי 2018 שירי אלג'ם, ‏עומר סגן אלוף אירופה, צוברי זכה בארד, באתר ערוץ הספורט, 25 באוגוסט 2018 סתיו איפרגן, ‏‏יואב עומר וקטי ספיצ'קוב הוכתרו כאלופי ישראל בגלישה, באתר ספורט1, 28 בדצמבר 2019
אגו טריפ (שיר)

"אגוֹ טרִיפ" (מוכר כ"אגו-טריפ") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עלמה זהר. השיר יצא לאור ביוני 2008, כסינגל השני מתוך אלבומה הראשון, דברי. עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-1 בכל מצעדי הפזמונים השבועיים בישראל, ובין היתר במדיה פורסט, רשת ג', רדיו אמצע הדרך, וגלגלצ. השיר נכתב והולחן על ידי עלמה זהר, שכתבה והלחינה את כל שירי האלבום. על השיר אמרה זהר כי: "אגו טריפ זה שיר על מוזיקאי די מוכר, שכמובן לא אחשוף את שמו, אבל הוא היה בפסגת העולם ותפס מניירות בהתאם וכיום הוא כבר לא שם, בלשון המעטה, ובוא נאמר שהמילים אמורות לתת לו חומר למחשבה". השיר זכה להצלחה ושבר את שיא ההשמעות לשבוע של שיר בתחנות הרדיו הישראליות, עם 145 השמעות בשבוע אחד. בנוסף לכך, הצליח השיר לכבוש את כל פסגות מצעדי הפזמונים בישראל ובין היתר את פסגות המצעדים של גלגלצ, מדיה פורסט, רשת ג' וכדומה. במצעדי סוף השנה הצליח השיר להגיע אל המקום ה-6 במצעד של גלגלצ, ואל המקום ה-6 במצעד של רשת ג'. בעקבות הצלחת השיר הוקדם צאת אלבומה דברי, בחודש. הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר צולם באותה השנה שבה יצא השיר כסינגל, ובו ניתן לראות את זהר הולכת ברחבי ארץ ישראל, כאשר לידה תמיד ניתן לראות מכונית בה נוהג גבר אשר לא מציע לה לעלות לטרמפ, וממשיך הלאה. לאורכו של הקליפ ניתן לראותה סוחבת גיטרה על גבה. הקליפ זכה להצלחה נאה ונכון למאי 2018, מונה הצפיות שלו עומד על כחצי מיליון צפיות. סרטון השיר "אגו טריפ" באתר יוטיוב עלמה זהר « לב העולם הפקות, באתר www.globalev.net 14.8.2008 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il רדיו 90FM - ארכיון המצעדים, באתר www.90fm.co.il (ארכיון) מילים לשיר אגו טריפ - עלמה זהר, באתר שירונט מילים לשירים – דברי - עלמה זהר, באתר שירונט אז למה את בוכה?, באתר www.almazohar.co.il נרקיס טפלר‏, עלמה זהר הקדימה את יציאת האלבום לפי דרישת הקהל, באתר וואלה, 20 ביולי 2008 https://glz.co.il/גלגלצ/כתבות/המצעד-השנתי-הישראלי-תשסח, באתר glz.co.il תשס"ח – פזמונט, באתר pizmonet.co.il נרקיס טפלר‏, עלמה זהר הקדימה את יציאת האלבום לפי דרישת הקהל, באתר וואלה, 20 ביולי 2008 Globalev Productions (2008-07-15), עלמה זהר / אגו טריפ, נבדק ב-2018-05-05
מרקוס מינוקיוס פליקס

מרקוס מינוקיוס פליקס (בלטינית: Marcus Minucius Felix; מת בסביבות 250 לספירה) היה אחד האפולוגטים הנוצרים (אנ') הלטיניים המוקדמים ביותר. הוא היה ממוצא ברברי. ייתכן ונולד באפריקה. לא ידוע דבר על ההיסטוריה האישית שלו, ואפילו את תאריך כתיבתו ניתן לקבוע רק בקירוב בין 150 ל-270 לספירה. בחיבורו של הירונימוס, "על אישים מפורסמים", הוא נזכר כאחד מעורכי הדין המפורסמים של רומא, אולם הירונימוס ככל הנראה רק שיפר בכך את דברי לקטאנטיוס (אנ') ‏(Institutionum divinarum v. 1), שאמר שהוא "אינו בלתי-ידוע בין עורכי הדין". הוא מת בסביבות 250 לספירה ברומא. מינוקיוס פליקס ידוע רק בחיבורו "אוקטאביוס" (אנ'), דיאלוג על הנצרות בין קייקיליוס נטאליס (Caecilius Natalis) הפגני ואוקטאביוס ינואריוס (Octavius Januarius) הנוצרי. החיבור נכתב עבור לא-נוצרים משכילים, והטיעונים שבו מושאלים ברובם מקיקרו, בעיקר מהדיאלוג הפילוסופי שלו, "על טבע האלים" (De Natura Deorum), ומחומרים נוצריים, בעיקר מהאפולוגטים היווניים. אין ספק ש"אוקטאביוס" מוקדם יותר מחיבורו של קיפריאנוס, "על כך שאלילים אינם אלים" (Quod idola dii non sunt, סביבות 250 לספירה), השואל מתוכו; אולם לא ברור אם הוא השפיע על "אפולוגטיקום" (Apologeticum) ו"אל האומות" (Ad nationes) של טרטוליאנוס או הושפע מהם. בחיבור ניתן לראות גם השפעות סטואיות. Minucius Felix, באנציקלופדיה האינטרנטית לפילוסופיה Author:Minucius Felix, בוויקיטקסט באנגלית מרקוס מינוקיוס פליקס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מרקוס מינוקיוס פליקס, באתר Discogs (באנגלית) Marcus Minucius Felix, באתר אנציקלופדיה בריטניקה Stoicism, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
מדבריות

מדבריות (בצרפתית: Déserts) היא יצירה שנכתבה על ידי המלחין הצרפתי אדגר וארז בין השנים 1950–1954. היצירה מיועדת ל-14 כלי נשיפה (ממתכת ועץ), 5 נגני כלי הקשה, פסנתר אחד וסרט הקלטה. זוהי אחת היצירות הראשונות בהיסטוריה המשלבות מוזיקה תזמורתית ומוזיקה אלקטרונית. כלי ההקשה ביצירה הזו, כמו ביצירות רבות של וארז, הם דומיננטיים ומהווים מרכיב משמעותי ביצירה ולא משמשים כליווי בלבד. אורך היצירה כ-25 דקות. לפי וארז, שם היצירה לא מתקשר רק ל"מדבריות פיזיות של חול, ים, הרים ושלג, חלל חיצון, רחובות עיר נטושים... אלא גם לחלל פנימי... בו האדם הוא לבד בעולם של מסתורין ובדידות הכרחית". כל מה שאנשים חוצים או עשויים לחצות: מדברים פיזיים, על פני הארץ, בים, בשמיים, בחול, בשלג, או בחלל החיצון או בערים גדולות, אבל גם אלו של הנפש האנושית, של אותו חלל פנימי מרוחק אותו שום טלסקופ יצליח לראות. בו האדם הוא לבד. — וארז, 1950 כתיבת היצירה סימנה את סופה של ״תקופת יובש״ ארוכה במיוחד של המלחין, שמיעט לכתוב יצירות חדשות בין 1936 ל-1950. היצירה נכתבה כפסקול לסרט ניסיוני. לדברי המלחין ג'ין טירני "הכחול", "זוהי דוגמה מייצגת ויוצאת דופן למוזיקה הומנית". "היא (היצירה) תוארה כיצירה אטונלית, ללא נושא, ללא מוטיב" והתזמור שלה תואר כ"מעודן". כפי שמתאר פול גריפיתס: התכנית של "מדבריות" שהייתה חסרת תקדים, הייתה להביא מוזיקה תזמורתית ואלקטרונית פנים אל פנים. שלושה קטעים של 'סאונד מאורגן' על סרט הקלטה שהוכנסו ליצירה לכלי נשיפה, פסנתר וכלי הקשה. בביט שם לב לעדינות המוקפדת בה וארז סידר את האנסמבל שלו ובהחלט חלק גדול מהפרטיטורה מציג פן כמעט וברני בנוגע לסידור המלודיה-משהו די חדש במוזיקה של וארז, כלי הנגינה לדוגמה, מגוונים את הצבע של הגבהים המתמשכים אשר מתפקדים כתחנות קוטביות בקדמה המוזיקלית. — גריפיתס, 1995 הקטעים האלקטרוניים, שנוצרו מרעשי מפעל וכלי הקשה, המתנגנים בין קטעי הנגינה של התזמורת הולחנו על ידי וארז ב-1953 (או 1952) על מכשיר הקלטה של חברת Ampex שניתן לו במתנה על ידי אלמוני. וארז שב לצרפת ושם יצר את הקטעים הללו בעזרתו של פייר שפר, שארגן לוארז אולפן הקלטות ותיקן וערך את הקטעים במרכז למוזיקה אלקטרונית בקולומביה. הקטעים האלקטרוניים שהולחנו מאוחר יותר יכלו לא להיכלל בשאר היצירה, מה שהיה גורם לקיצורה בשבע דקות[דרושה הבהרה]. הביצוע הראשון של היצירה שילב תזמורת וסרט הקלטה והתקיים בתיאטרון שאנז אליזה שבפריז ב-2 בדצמבר 1954. על התזמורת ניצח הרמן שרכן ופייר אנרי היה אחראי להפעלת סרט ההקלטה. היצירה, שהוקלטה בשידור חי ברדיו והושמעה לקהל בלתי מנוסה ושמרן בין יצירות של מוצרט וצ'ייקובסקי, קיבלה תגובות שליליות הן מהקהל והן מהמבקרים. עם השנים הוכרה היצירה כנקודת מפנה חשובה במוזיקה של המאה ה-20, בעיקר בזכות השילוב בין תזמורת חיה למוזיקה אלקטרונית מוקלטת. "מדבריות" הייתה ליצירה חשובה ברפרטואר של וארז בפרט ובמאה ה-20 בכלל, והייתה מן הגורמים המרכזיים שמיצבו את מעמדו של וארז כחלוץ המוזיקה אלקטרונית וכחדשן מוזיקלי - לצד יצירתו המאוחרת יותר, פואמה אלקטרונית, שהייתה אלקטרונית לחלוטין. מוזיק קונקרט מוזיקה קלאסית בתקופה המודרנית סרטון הכולל רקע, הסבר ופרשנות ליצירה באתר יוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צאיחונג

צָאיחוֹנג (שם מדעי: Caihong, מסינית: "קשת בענן") הוא סוג נכחד של דינוזאור זעיר מענף אביאלאה, שחי בתקופת היורה התיכון כ-161 מיליון שנים לפני זמננו. צאיחונג היה דינוזאור מנוצה, על פי חוקריו קרוב מאוד לאנכיאורניס בן-זמנו, וכן לארכאופטריקס ולעופות בני-ימינו. המאובן שלו מראה נוצות פלומה ונוצות בעלות קולמוס על זרועותיו, רגליו האחוריות וזנבו. מאובן יחיד של צאיחונג המסומן בסימון הקטלוגי PMoL-B00175 נחשף לראשונה בשנת 2014, בתצורת טיאוג'ישאן בצפונו של מחוז חביי שבסין. בדומה למאובנים רבים אחרים של דינוזאורים מנוצים מסין, הוא התגלה על ידי איכר מקומי. צוות בינלאומי של פלאונטולוגים מהרפובליקה העממית של סין, מארצות הברית ומבלגיה, בראשותו של שׂ'וּ שִׂינְג מן המכון הפלאונטולוגי של בייג'ינג חקר את המאובן ופרסם אותו בשנת 2018. השם המדעי של הסוג "צאיחונג" שפירושו בסינית מנדרינית קשת בענן, מציין את הנוצות הצבעוניות שלו, ושם המין "ג'וג'י" פירושו "רכס גדול" המציין את רכסי העצם המפותחים מעל עיניו. לפי התיארוך המקובל בשיטה הרדיומטרית ארגון-ארגון של תצורת טיאוג'ישאן שבה התגלה המאובן, צאיחונג מתוארך לתקופת היורה התיכון לפני כ-161 מיליון שנה, קדום בכ-16 מיליון שנה מארכאופטריקס, הנחשב לעיתים קרובות לעוף הראשון. צאיחונג הוא בין הדינוזאורים הקטנים ביותר המוכרים למדע. משקל גופו הוערך ב-475 גרם, ואורך גופו ב-40 סנטימטרים. לצאיחונג היו זרועות קצרות יחסית, כ-60% מאורך האיבר האחורי. על אף הנוצות, הצאיחונג כנראה נעדר הכושר לעוף, מה שעשוי ללמד על כך שלנוצות הצבעוניות היה תפקיד בעיקר בחיזור. אצל הצאיחונג הופיעו לראשונה באבולוציה נוצות א-סימטריות וזרועות פרופורציונליות לגוף. בדומה לארכאופטריקס, מיקרורפטור ודינוזאורים מנוצים נוספים הקרובים לעופות, גולגולת הצאיחונג היא בעלת מעין מקור המצויד בשיניים קטנות וחדות. על הגולגולת של הצאיחונג היו גם כרבולת וגם נוצות. חוקרים מעריכים שהנוצות שהיו על הראש של הצאיחונג, כמו הנוצות על החזה ונוצות שבזנב זהרו בכל צבעי הקשת. לא ניתן היום לשחזר בצורה מדויקת את צבעוניות שהייתה לנוצות של הצאיחונג מכיוון שגוון סופי נקבע גם על ידי מיקום מרחבי של הפיגמנטים. עם זאת, בנוצות של הצאיחונג חוקרים גילו מבני ננו של פיגמנט מלנין. מבנים ננו כאלה של מלנין היו אופייניים לנוצות של ציפורים שנכחדו רק לא מזמן והיו בעלי נוצות בכל צבעי הקשת. המחקר של הפיגמנטים שנמצאו בנוצות של הצאיחונג טרם הסתיים. ייתכן וגילויים עתידיים יאפשרו לשחזר את הצבעוניות של הצאיחונג כפי שהיה בעידן היורה. ניתן לעקוב אחרי תהליכים האבולוציוניים בהתפתחות של יכולות מוטוריות ותכונות שקשורות ביכולת לעוף אצל בעלי כנף. למרות שצורת הגולגולת של צאיחונג עדיין מאוד דומה לצורת הגולגולת של יצורים שחיו באותה תקופה, הפרדה של השרירים מן השלד והתפתחות של צבעוניות בנוצות שמבוססת על פיגמנט מלנין, מציבה את צאיחונג על סקלה אבולוציונית יותר קרוב לציפורים בני ימינו מאשר שאר היצורים בעלי הכנף שחיו באותה התקופה. אנכיאורניס דינוזאורים מנוצים מדיה וקבצים בנושא צאיחונג בוויקישיתוף בשלל צבעי הקשת: הדינוזאור שחי לפני 161 מיליון שנה, MSN, ‏15 בינואר 2018 צאיחונג, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) Hu, D.et al.(2018). "A bony-crested Jurassic dinosaur with evidence of iridescent plumage highlights complexity in early paravian evolution". Nature Communications. 9: Article number 217. doi:10.1038/s41467-017-02515-y
הפיכת יולי

האם התכוונתם ל... מהפכת יולי 1830 בצרפת מהפכת 14 ביולי 1958 בעיראק
דמיטרי גורביץ'

דמיטרי גורביץ' (ברוסית: Дмитрий Гуревич; ‏נולד ב-11 בספטמבר 1956) הוא שחמטאי סובייטי ויהודי-אמריקאי בדרגת רב-אמן, שזכה ארבע פעמים פעמים באליפות ארצות הברית הפתוחה. נכון לינואר 2019, מדורג במקום ה-86 בארצות הברית. דמיטרי גורביץ' נולד במוסקבה. לאחר סיום בית הספר הוא למד במכון למהנדסי תחבורה במוסקבה. בשנת 1980 הוא היגר מברית המועצות לארצות הברית. הוא ניצח ארבע פעמים באליפות ארצות הברית הפתוחה, ושש פעמים בתחרות לאומית בלאס וגאס. גורביץ' השתתף במספר תחרויות בישראל - סיים במקום 1–2 בירושלים בשנת 1986, ובמקום שלישי בבאר שבע בשנת 1987. בשנת 1989 הוא היה חבר נבחרת ארצות הברית לאליפות העולם לנבחרות וזכה במקום הרביעי אישי וה-5 קבוצתי. 1981 - אמן בינלאומי 1983 - רב-אמן. מדיה וקבצים בנושא דמיטרי גורביץ' בוויקישיתוף דמיטרי גורביץ', באתר צ'סגיימס (באנגלית) דמיטרי גורביץ', באתר פיד"ה (באנגלית) US Chess Federation:, web.archive.org, ‏2007-02-10 ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ראדה דוגאליץ'

ראדה דוגאליץ'. (בסרבית: Раде Дугалић; נולד ב-5 בנובמבר 1992 בפרוקופליה, יוגוסלביה) הוא כדורגלן סרבי המשחק בעמדת המגן. דוגאליץ' הוא בוגר האקדמיה לכדורגל של מועדון "ראדניצ'קי ניש", שבו שיחק בשנים 2010-2013. בשלב זה, הושאל ל"אולימפיק סרייבו", "רדניק" ולאחר מכן למועדון "צאר קונסטנטין". בעונת 2013/14 שיחק עבור "סינג'ליץ'." ב-2014 עבר לארמניה וחתם במועדון "יוליס". ב-10 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה במשחק נגד "בנאנצה" במסגרת ליגת העל הארמנית. ב-23 באוגוסט במשחק נגד "אררט ירוואן" הבקיע את השער הראשון במדי "יוליס". בקיץ 2015 עבר לרוסיה וחתם בטורפדו ארמאוויר ומיד קיבל את סרט הקפטן. ב-12 ביולי במשחק נגד "זניט-2" עשה את הופעת הבכורה שלו. ב-2 ביוני 2016 חתם על חוזה לשלוש שנים עם מועדון "טוסנו" ממחוז לנינגרד, בו שיחק במשך 3 שנים. בסך הכל הופיע במדי הקבוצה 71 פעמים בכל המסגרות והבקיע 4 שערים. בעונת 2018/2019 שיחק במדי יניסיי קרסנויארסק. מדיה וקבצים בנושא ראדה דוגאליץ' בוויקישיתוף ראדה דוגאליץ', ברשת החברתית אינסטגרם ראדה דוגאליץ', באתר Transfermarkt ראדה דוגאליץ', באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) ראדה דוגאליץ', באתר Soccerway ראדה דוגאליץ', באתר WorldFootball.net ראדה דוגאליץ', באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ראדה דוגאליץ'".
נונו רושה

נונו מיגל מונטיירו רושה (בפורטוגזית: Nuno Miguel Monteiro Rocha; נולד ב-25 במרץ 1992, פראיה, כף ורדה) הוא כדורגלן מכף ורדה, המשחק בעמדת הקשר במועדון CSU קראיובה. הוא התחיל את הקריירה המקצועית שלו בקבוצת המילואים של "מאריטימו", מאז 2011 במשך שלוש עונות שיחק 85 משחקים וכבש 8 שערים. לאחר מכן הועבר להרכב הקבוצה הבוגרת ובעונת 2013/14 שיחק 15 משחקים, ב-16 בפברואר 2014 הבקיע את השער היחיד במשחק הבית נגד "ויטוריה" סטובל. ביוני 2014, עבר לרומניה והצטרף למועדון "CSU קראיובה", הוא הופיע ב-97 משחקים והבקיע 23 שערים. ב-11 באפריל 2017 עזב את הקבוצה. ב-7 ביוני 2017 חתם על חוזה לשלוש שנים במועדון "טוסנו" מליגת העל הרוסית בכדורגל, אך שוחרר לבסוף בתום שנה, בעקבות פירוק הקבוצה. הוא חזר לקבוצתו הקודמת, CSU קראיובה מליגת העל הרומנית בכדורגל. את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת כף ורדה ערך ב-6 בספטמבר 2014 במשחק מוקדמות גביע אפריקה לאומות נגד ניז'ר (3:1). הוא שיחק שלושה משחקים בגביע אפריקה לאומות 2015 עצמו. את שערו הראשון הבקיע ב-13 ביוני 2015 במשחק הבית נגד סן טומה ופרינסיפה (7:1) במוקדמות טורניר גביע אפריקה לאומות 2017. מדיה וקבצים בנושא נונו רושה בוויקישיתוף נונו רושה, באתר Transfermarkt נונו רושה, באתר Soccerway נונו רושה, באתר National Football Teams נונו רושה, באתר FootballDatabase.eu
ניקולה טרויץ'

ניקולה טרויץ' (בסרבית: Nikola Trujić; נולד ב-14 באפריל 1992, בור, יוגוסלביה) הוא כדורגלן סרבי המשחק כחלוץ. הוא בוגר מועדון "בור". ב-2005 הוא עבר לפרטיזן בלגרד ושיחק בהשאלה עבור "טלאופטיק" מהעיר זמון (2010–2011), "סמדרבו" (2011), והפועל עכו (2012). בקיץ 2012 חתם על חוזה ל-4 שנים בחוזה עם פרטיזן והושאל לנפרדאק. באוגוסט 2013 הוא חתם ל-3 שנים על חוזה עם המועדון. ביוני 2015 חזר ל"פרטיזן" ושוב חתם ל-4 שנים. בפברואר 2016, חתם למשך שנתיים וחצי במועדון "וויבודינה". ב-4 בספטמבר 2017 חתם על חוזה לשנתיים במועדון "טוסנו". אך שוחרר כעבור כשנה בעקבות פירוק הקבוצה. ניקולה טרויץ', באתר Transfermarkt ניקולה טרויץ', באתר Soccerway ניקולה טרויץ', באתר WorldFootball.net ניקולה טרויץ', באתר FootballDatabase.eu http://www.sr.partizan.rs/65384-rada-se-novi/ http://www.sr.partizan.rs/114643-114643/ http://fctosno.ru/news/vse-novosti/nikola_truich_stal_igrokom_tosno/ ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים סרבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ואגיז גליאולין

ואגיז גליאולין (בטטרית: Vəğiz İskəndər ulı Ğəliullin או Вәгыйзь Искәндәр улы Гәлиулин; באוזבקית: Воиз Искандар ўғли Ғалиуллин או Voiz Iskandar o‘g‘li G‘aliullin; נולד ב-10 באוקטובר 1987, לנינסק, מחוז אנדיז'ן, אוזבקיסטן הסובייטית, ברית המועצות) הוא כדורגלן אוזבקי-רוסי ממוצא טטרי, המשחק כקשר במועדון נפטכימיק ניז'נקאמסק ובנבחרת אוזבקיסטן. בוגר בית הספר לכדורגל של מועדון אנדיז'ן האוזבקי. ב-2006 עבר לרוסיה וחתם ברובין. הוא עשה את הופעת הבכורה עם רובין קאזאן ב-7 במרץ 2007 במשחק שמינית גמר גביע רוסיה נגד "רוסטוב". בליגת העל הרוסית בכדורגל הופיע לראשונה ב-16 נובמבר 2008 במדחק נגד צסק"א. בשנת 2010 זכה עם קבוצתו בגביע האלופות של חבר המדינות. ביולי 2012, הוא הצטרף בהשאלה לנפטכימיק, שיחק 19 משחקים וכבש 2 שערים. בפברואר 2013, חזר ל"רובין". בפברואר 2016, הצטרף למועדון "טוסנו". בקיץ 2018 עבר לקבוצת הכדורגל של טמבוב, מליגת הכדורגל הלאומית. בקיץ 2019 הושאל לנפטכימיק ניז'נקאמסק. בשנת 2011, היה חלק מהרכב נבחרת אוזבקיסטן לגביע אסיה. מדיה וקבצים בנושא ואגיז גליאולין בוויקישיתוף ואגיז גליאולין, באתר Transfermarkt ואגיז גליאולין, באתר Soccerway ואגיז גליאולין, באתר National Football Teams ואגיז גליאולין, באתר FootballDatabase.eu