laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תיאודור פיקסיס

תאודור אוגוסט לודוויג פיקסיס (בגרמנית: Theodor August Ludwig Pixis‏; 1 ביולי 1831 – 19 ביולי 1907) היה צייר ושרטט, מאייר וחרט גרמני. לאחר שסיים את לימודיו בתיכון בשנת 1849 בגימנסיה במינכן, החל ללמוד משפטים, שאותם הפסיק במהרה לטובת אמנות. הוא הפך לתלמידם של הציירים פיליפ פון פולץ ווילהלם פון קולבאך וערך את הופעת הבכורה שלו בשנת 1854 בתערוכה עם יצירתו קוריולנוס. בתמיכת מוריו נסע פיקסיס לאיטליה לשנתיים בשנת 1856. שם הוא למד בין היתר את ציורי המאסטרים הקדומים ברומא והתלהב מהנוף. בסתיו 1858 שב לגרמניה והתיישב במינכן. אחת העבודות הגדולות הראשונות שלו לאחר שובו הייתה מחזור איורים לאגדת גודרון. משנת 1859 פיקסיס עסק בעיטור המוזיאון הלאומי של בוואריה. על פי בקשתו של המלך מקסימיליאן השני, הוא יצר שלושה ציורי קיר שעסקו בתקופת קרל העשירי וקרל האחד עשר עד 1861. משנת 1862 ואילך, יצר תמונות רבות – שזכו לשבחים רבים על ידי המבקרים – הם נוצרו ברצף מהיר, כגון מחזור על שירי עם גרמניים או ציורים מהטבע. פיקסיס יצרה שלוש תמונות עבור ברוקמן-ורלאג במינכן לגלריה שלה וארבעה תיאורי עונות השנה. הוא אייר את גן העדן האבוד מאת ג'ון מילטון. כמו וילהלם בוש, ואמנים אחרים, הוא השתייך לעמותת יונג-מינכן והיה גם נשיא העמותה. משנת 1863 ועד מותו הוא היה חבר בחברה במינכן. לבקשת המלך לודוויג השני יצר פיקסיס סדרת רישומי עט לדרמות המוזיקליות של ריכרד וגנר. כאן הוא הוכיח את עצמו כסטודנט לתואר שני של מוריו, במיוחד וילהלם פון קולבך. לעומת זאת, ציורי השמן הגדולים שלו מראים יותר את השפעת סגנונו האלגנטי והסנטימנטלי של ארתור פון רמברג. בנוסף לעבודתו האמנותית, פיקסיס נודע גם בהמצאת שיטה של שחזור תמונות, התהליך הוחלף בשיטות פשוטות יותר לאחר מספר שנים, ניתן היה לשחזר ציורי שמן בעזרת צילום. תאודור פיקסיס נפטר ב-19 ביולי 1907 בפוקינג בגיל 76. מאגדות הריין ליצירת ריכרד וגנר ליצירת וגנר ליצירת וגנר מדיה וקבצים בנושא תיאודור פיקסיס בוויקישיתוף Max Leitschuh: Die Matrikeln der Oberklassen des Wilhelmsgymnasiums in München. 4 Bande, München 1970–1976, Band 4, S. 46. Wilhelm Buschs Sommerfrische, https://www.ovb-online.de, ‏2009-09-18 (בגרמנית)
ימין (דמות מקראית)

יָמִין הוא דמות מקראית, בנו השני של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. לימין היו חמישה אחים: ימואל, אהד, יכין, צחר ושאול. למשפחתו של ימין קראו משפחת הימיני. יש עוד ימין בתנ"ך, מצאצאי יהודה. לכן יש חוקרים הסוברים שמשפחות יהודה ושמעון התערבבו והחליטו לתת שם על אחד מבני שמעון. בפירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י' מוזכר כי מקור השם הוא בכך שהיה מיומן למלחמה. השם ימיני נמצא בכתובת ארמית מאוחרת בחצי האי סיני. פירוש השם ימין הוא ככל הנראה בר מזל, מאושר. ספר בראשית, פרק מ"ו, פסוק י' ספר שמות, פרק ו', פסוק ט"ו ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק י"ב ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ג ספר דברי הימים א', פרק ב', פסוק כ"ז שכל טוב בראשית מ"ו י', באתר על התורה ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אל-מווטא

אל-מוּוָטָא (בערבית: المُوَطّأ) הוא ספר פרי עטו של האימאם מאלכ בן אנס, והוא למעשה אחד מאוספי החדית' הראשונים, ויש האומרים שהוא אף היה האוסף הראשון. הספר מכיל כ-1,942 חדית'ים, המחולקים ל-61 פרקים. צחיח אבן חבאן סונן אבו דאוד מדיה וקבצים בנושא אל-מווטא בוויקישיתוף Introduction to the Muwatta’ of Imam Maalik - Islam Question & Answer, islamqa.info (באנגלית) Hadith | Imam Malik's Muwatta | All Chapters from Al Muwatta, ahadith.co.uk
אוהד (דמות מקראית)

אֹהַד (בכתיב מלא: אוהד) הוא דמות מקראית, בנו השלישי של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. לאֹהד היו חמישה אחים: ימואל, ימין, יכין, צחר ושאול. בתורה לא מוזכרת משפחתו של אֹהד, אך ככל הנראה או שלא נולדו לו ילדים או שלא נשאר לו שריד, מפני שכל משפחתו מתה.יש עוד משפחה עם מקרה דומה אך מעט שונה, וזו משפחתו של צחר. משפחתו של צחר מוזכרת רק ברשימה הראשונה של בני שמעון, אך ברשימה השנייה והשלישית הוא לא מופיע. זה כנראה, מפני אותה הסיבה, אך הוא כנראה נכחד יותר מאוחר. במקומו נכתב זרח, שהיה צאצא של שמעון, ככל הנראה משום שהיה משפחה גדולה וחשובה. השם אוהד הוא במשקל סגולי, כמו צחר (צוחר), נבח (נובח) וקרח (קורח). בכתובות ערב הדרומית מופיע השם אֹהד אך רוב החוקרים אומרים שהשם המופיע שם הוא בכלל אסד, שפירושו אריה. בפירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י' מוזכר כי מקור השם הוא "איני הוד". המושב אוהד שבעוטף עזה, קרוי על שמו. ספר בראשית, פרק מ"ו, פסוק י' ספר שמות, פרק ו', פסוק ט"ו ראו אנציקלופדיה מקראית כרך א ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ו שכל טוב בראשית מ"ו י', באתר על התורה ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
התקפת שליחה מחדש

התקפת "שליחה מחדש" (באנגלית: Replay attack) היא התקפת רשת מסוג של התקפת אדם בתווך, שבה מועברים נתונים תקפים חוזרים בזדון. התקפה זאת מתבצעת על ידי תוקף שאוסף את המידע המעובר ברשת בדרכים שונות. ביניהן: ARP spoofing, networktap ועוד. נניח שאליס רוצה להוכיח את זהותה בפני בוב. בוב מבקש מאליס לשלוח סיסמתה כהוכחה לזהותה. אליס בצייתנות רבה, שולחת לבוב את הסיסמה לאחר שהפעילה עליה פונקציית גיבוב קריפטוגרפית. ללא כל ידיעתם של אליס ובוב, איב נמצאת באמצע השיחה ואוספת את הנתונים שחולפים בשיחה בין אליס לבוב. לאחר סיום השיחה, איב מתנהגת כאליס ומתחברת לבוב כאשר היא מתבקשת להוכיח את זהותה, איב שולחת את סיסמתה של אליס אותה היא אספה מהפגישה האחרונה ובוב אינו חושד בדבר ומאשר את הגישה לאיב. ניתן למנוע בקלות רבה את התקפת "שליחה מחדש". יש לבקר אך ורק באתרים שתומכים בפרוטוקול התקשורת HTTPS, המקנה אימות של זהות האתר, ויוצר חיבור בין שרת אינטרנט ללקוח שיוצר עמו קשר כנגד התקפת "אדם בתווך". בנוסף, השימוש מאפשר הצפנה דו-כיוונית של תעבורת המידע בין הלקוח לשרת, דבר אשר מונע האזנת סתר. שנית, לתייג כל מרכיב מוצפן עם Session ID ומספר מרכיב, אשר ישתנו בכל פעם.
חואנגג'יו

חוּאַנגְג'יוּ (בסינית: 黄酒, פין-יין: Huángjiǔ, מילולית: "יין צהוב" או "אלכוהול צהוב"), הוא משקה אלכוהולי מותסס שמקורו בסין, והוא פופולרי במיוחד באזור ג'יאנגנאן. חואנגג'יו מותסס מדגן ומפטריה הנקראת בסינית צ'וּ, אותה הפטריה המשמשת להתססת רוטב סויה ובאיג'יו. תהליך התסיסה אורך כשבועיים בטמפרטורה בין 13°–18°, ואחוז האלכוהול הסופי במשקה נע בין 8% ל-20%. כיום מספר דגנים משמשים לייצור חואנגג'יו, ביניהם אורז, דוחן, שעורה, דורה ואף חיטה. החואנגג'יו בדרך כלל מפוסטר, מיושן ומסונן לפני הביקבוק הסופי שלו. פסטור מסיר זיהומים ועוצר את התסיסה, דבר שמבטיח משקה יציב שטעמו נשמר לאורך זמן. ישנם משקאות חואנגג'יו שמיושנים עד עשרים שנה. צבעו בדרך כלל צהוב או כתום בהיר, כפי שמרמז שמו, אך ישנם משקאות חואנגג'יו שקופים לחלוטין וגם חומים. מותגי חואנגג'יו מפורסמים רבים משתמשים באיכות המים המעורבים בתהליך הבישול כדרך פרסום, ויש הרואים בכך אף את המרכיב החשוב ביותר.חואנג'יו מוגש בדרך כלל חם, דבר התורם להפצת תרכובות ריח. בקיץ, פופולרי לשתות חואנג'יו מתוק ומקורר או עם קרח. לִיַאוֹג'יוּ (料酒) הוא יין חואנג'יו באיכות נמוכה המשמש לבישול. הליאוג'יו נקרא לרוב במערב "יין שאושינג", אם כי בסין היין הנקרא על שם העיר שאושינג מיוצר באיכות גבוהה ולכן מיועד לשתייה ולא לבישול. בנוסף להיותו זול יותר מהחואנג'יו, הליאוג'יו גם מתובל בתבלינים סינים שונים ומומלח, לכן אינו מתאים לשתייה. רוב יצור החואנגג'יו מתרכז בסין וטאיוואן. באיג'יו סאקה מדיה וקבצים בנושא חואנגג'יו בוויקישיתוף Huang, Faxin; Cai, David Tiande; Nip, Wai-Kit (2006). Y. H. Hui (ed.). 173 Chinese Wines: Jiu. Handbook of Food Science, Technology, and Engineering. Introductions to Chinese culture. Vol. 4. Taylor & Francis. pp. 353–404. ISBN 9781420026337. OCLC 70288640. נבדק ב-24 באוקטובר 2017. {{cite book}}: (עזרה) Li, Zhengping (2011). Chinese Wine. Cambridge University Press. ISBN 9780521186506. OCLC 769489216. Huang 2006, p. 376, 397. ערך זה הוא קצרמר בנושא משקאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יכין (דמות מקראית)

יכין הוא דמות מקראית, בנו הרביעי של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. ליכין היו חמישה אחים: ימואל, ימין, אהד, צחר ושאול. למשפחתו של יכין קראו משפחת היכיני. על שמו ועל שם משפחתו נקרא המושב יכיני, השוכן בשטחה של נחלת שבט שמעון ההיסטורית. השם יכין הוא ככל הנראה, קיצור של שם תאופורי, כגון יהויכין. פירוש השם הוא מלשון המילה לייצב או לקיים. בפיניקית נמצא השם יכן, שהוא כנראה אותו השם. בספר דברי הימים נכתב במקום יכין, יריב. בפירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י' מוזכר כי מקור השם הוא כי היה מוכן למלחמה ספר בראשית, פרק מ"ו, פסוק י' ספר שמות, פרק ו', פסוק ט"ו ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק ב' ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ג ספר דברי הימים א', פרק ד', פסוק כ"ד שכל טוב בראשית מ"ו י', באתר על התורה ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יניב הלר

יניב הלר (נולד ב-15 ביולי 1977) הוא סופר ומשפטן ישראלי. הוא משמש כשופט שלום בבית המשפט בחדרה. נולד בקרית אתא ולמד בישיבת בני עקיבא נתיב מאיר בירושלים, ולאחר מכן בישיבת ההסדר הר עציון, במסגרתה שירת בצה"ל כלוחם וקצין חי"ר. הוא בעל תואר ראשון במשפטים ובתוכנית אמירים למצטיינים של האוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר שני במשפטים מאוניברסיטת חיפה. התמחה במחלקת הבג"צים של פרקליטות המדינה והוסמך כעורך דין בשנת 2006. שימש כעוזר משפטי בבית המשפט השלום בקריות ובשנת 2012 מונה לרשם רשות האכיפה והגבייה. בשנת 2017 מונה לשופט בית משפט השלום בחדרה. חידת סמירנוב – רומן המתרחש בעיירות יהודיות בדיוניות ברוסיה של המאה התשע-עשרה ובבית משפט השלום (הבדיוני אף הוא) במפרץ חיפה של ימינו. יצא לאור בשנת 2013 בהוצאת כנרת זמורה ביתן. נכתב תחת שם עט – ספי אקוניס. הסיפור המעניין על שאול ומפלץ החשמל – ספר ילדים שעוסק בילד להורים גרושים ונכתב יחד עם בנו. זכה ב"פרס הפנקס" בקטגוריית ספר הילדים המצטיין לשנת 2016. יצא לאור בשנת 2016 בהוצאת כנרת זמורה ביתן. עוד שעה קלה שבת – ספר על פרשות השבוע ועל המועדים. לשם הבנת המקראות, הספר משתמש בתובנות לשוניות וספרותיות, פילוסופיה ואקטואליה, מוזיקה, אומנות ותרבות. יצא לאור בשנת 2020 בהוצאת ספריית חוה. אלי אשד, פרסי "הפנקס" לספרות הילדים העברית ופרסים אחרים, באתר "יקום תרבות"
פייז'ואדה

הפֵייז'וֹאדה (בפורטוגזית: Feijoada) היא המאכל הלאומי הנפוץ בברזיל. זהו תבשיל קדרה המורכב בעיקרו משעועית שחורה, בשר חזיר ושורשי קסאווה טחונים. הפייז'ואדה נפוצה מאוד בברזיל, בפורטוגל ובמדינות אחרות, כמו אנגולה, שהיו בעבר מושבות פורטוגזיות. מקור השם "פייז'ואדה" מגיע מהמילה הפורטוגזית "פייז'או" (feijão), שמשמעותה "שעועית". קיימים חילוקי דעות בקשר למקור הפייז'ואדה, אולם כיום הדעה הרווחת היא שהיא החלה את דרכה כמזון עבור העבדים האפריקנים שהובאו לברזיל, בשל המחיר הזול של מרכיביה (מרכיבים כגון שעועית, אורז, קסאווה ושאריות בשר חזיר), ועם הזמן היא התפשטה בין המעמדות הנמוכים, עד שלבסוף הפכה למאכל לאומי, אותו ניתן להשיג גם במסעדות היקרות ביותר. לפי השערה אחרת, מקורה של הפייז'ואדה הוא בקסולה הצרפתית או במנות השעועית והחזיר שהיו נפוצות בעבר במרכז פורטוגל. בשעה שהפייז'ואדה הקלאסית הוכנה עם החלקים הזולים ביותר בחזיר (האוזניים, הזנב והרגלים) כיום נעשה שימוש בבשר מכל החיה, ובכל מצב. מתכונים שונים קוראים לשימוש בשילובים שונים של בייקון, נקניקים, בשר משומר, פאיו, בשר מומלח ואף בשר מעושן. את תבשיל הפייז'ואדה, מומלץ לבשל מעל אש חלשה, בסיר חרס עבה. הפייז'ואדה בצורתה הסופית מורכבת מחתיכות שונות של בשר ושעועית שחורה ומעליהן מרק בשר חום-סגול המקנה לתבשיל את יחודו. טעם הפייז'ואדה ידוע כחזק ומלוח, אולם איננו נחשב חריף. בברזיל, הפייז'ואדה מוגשת בדרך כלל בתוספת מנות צדדיות. מנות אלו יכולות להשתנות בהתחשב באווירה, והן כוללות: אורז, חזיר בשום, כרוב עלים, קמח קסאווה קלוי ("פארופה" - aforaf), נתחי שורש קסאווה בטיגון עמוק, בננות בטיגון עמוק ופלחי תפוזים. בנוסף, נהוג להגיש את המנה בתוספת רוטב מפלפל חריף, וכמשקה, כוס קאיפיריניה. להכנת פייז'ואדה נדרשות מספר שעות, לכן נהוג לאכול אותה רק לעיתים רחוקות, ורק בארוחת הצהריים. מדיה וקבצים בנושא פייז'ואדה בוויקישיתוף מספר מתכונים
בן קרטר

בן ג'ושוע קרטר (באנגלית: Ben Joshua Carter; נולד ב-22 באוגוסט 1994) הוא כדורסלן אמריקאי-ישראלי, המשחק בעמדת הפאוור פורוורד במכבי תל אביב. קרטר גדל בתל אביב, והוא בנו של כדורסלן העבר האמריקאי-נוצרי מייק קרטר שקיבל אזרחות ישראלית מתוקף נישואיו לאשתו הישראלית, אמו של בן קרטר. את שתי עונותיו הראשונות במכללות, עשה קרטר במדי אוניברסיטת המדינה של אורגון. בעונתו השנייה בקבוצה, נבחר קרטר לאחד השחקנים המצטיינים באזור כולו. לאחר מכן עבר קרטר לשחקן באוניברסיטת נבדה לאס וגאס. הוא לא שיחק בעונת 2014/2015 בעקבות חוקי הליגה. עונה לאחר מכן חזר לשחק והעמיד ממוצעים של 8.6 נקודות ו-6 ריבאונדים. בקיץ 2016, הועבר קרטר לאוניברסיטת המדינה של מישיגן. בקיץ 2017 קיבל זכאות לעונה נוספת במכללות. קרטר שיחק שנתיים במכללה. לאחר שנפצע בברך שמאל בפעם השנייה תוך תשעה חודשים, נאלץ לפספס קרטר את עונת 2016/2017. עונה לאחר מכן שיחק 23 משחקים והעמיד ממוצעים של 0.7 נקודות ו-1.2 ריבאונדים ב-7.7 דקות, תוך כדי שהוא סובל מפציעה בקרסול. ב-25 במרץ 2018, חתם קרטר בהפועל ירושלים עד תום העונה עם אופציה לעונה נוספת. הוא שיחק 6 משחקים בקבוצה והעמיד ממוצעים של 0.7 נקודות ו-0.5 ריבאונדים ב-2.8 דקות. ב-21 באוגוסט 2018, חתם קרטר להפועל עפולה. בעונתו הראשונה בקבוצה נפצע כמעט לכל העונה ומיעט לשחק אך חזר לקראת סופה. הוא העמיד ממוצעים של 10 נקודות ו-8.4 ריבאונדים. ב-16 במאי 2020, חתם קרטר בהפועל אילת. בשנת 2020 זומן לראשונה לנבחרת ישראל. פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket דובי פיק, ‏בנו של מייקל קרטר חתם בהפועל ירושלים, באתר ONE‏, 25 במרץ 2018 כפיר חודרה, ‏בן קרטר חתם רשמית בעפולה, גם מני אטקינס, באתר ONE‏, 21 באוגוסט 2018 גידי ליפקין, ‏חוזר לליגה הבכירה: בן קרטר חתם בהפועל אילת, באתר ONE‏, 16 במאי 2020 אריה ליבנת, לאחר הניצחון על ספרד, ישראל יכולה הערב לשפר עמדות לקראת היורובאסקט, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2020
יחסי אירלנד–תאילנד

יחסי אירלנד–תאילנד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין אירלנד לבין ממלכת תאילנד. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-27 בינואר 1975. בתאילנד צמחה קהילה עסקית אירית תוססת ו-65,000 תיירים אירים פוקדים את תאילנד מדי שנה. הסחר בין המדינות כמעט 500 מיליון אירו בשנה. החשוב ביותר מבין הביקורים היה של הנסיכה מהא צ'אקרי סירינדהורן בספטמבר 2014. נוכחותה באירלנד הייתה אבן דרך חשובה בחיזוק הקשרים בין המדינות. אירלנד מחזיקה בתאילנד שגרירות בבנגקוק. תאילנד מיוצגת באירלנד באמצעות שגרירותה בלונדון, בריטניה, ובנוסף מחזיקה קונסוליה בדבלין. מדיה וקבצים בנושא יחסי אירלנד–תאילנד בוויקישיתוף יחסי אירלנד–תאילנד, באתר משרד החוץ האירי יחסי אירלנד–תאילנד, באתר משרד החוץ האירי אתר על יחסי מדינות
אלכסיי יארושבסקי

אלכסיי יארושבסקי (ברוסית: Алексей Ярошевский; נולד ב-13 ביוני 1984 במוסקבה) הוא כתב רוסי ברשת Russia Today, שנחשב לכתב הוותיק ביותר ברשת שעובד בה כבר 16 שנים. הוא משמש גם בתור הפרשן המרכזי של ליגת העל הרוסית בכדורגל בשפה האנגלית. קודם, שימש כראש לשכת Russia Today במזרח אירופה ולאחר מכן כפרשן הספורט של הערוץ והוא מנחה ברשת Okko Sport, בעלת זכויות השידור ברוסיה של משחקי הפרמייר ליג. אביו של אלכסיי היה ניסיון של למעלה מ-45 שנה כעיתונאי, כמו גם דודו וסבו (שעבד בטלוויזיה כמעט 50 שנה). למעשה מילדותו רצה להיות עורך דין. בסופו של דבר, כשהיה צריך לבחור אוניברסיטה, החליט להיכנס לאוניברסיטה הלשונית הממלכתית במוסקבה. הוא חשב שלימוד שפות תמיד שימושי ועם ידע בשפות יוכל להתמקצע בתחומים שונים. בשנה השנייה נשלח להתמחות והוריו הציעו לו לעשות התמחות ברשת הטלוויזיה NTV, בה הם עבדו באותה תקופה, במחלקה הבינלאומית. לפני כן עבד ברשת REN TV כעורך אינטרנט, בתחילת שנות האלפיים. אחרי שסיים את הלימודים באוניברסיטה, חודש וחצי לפני הסוף, הוריו סיפרו לו שערוץ טלוויזיה בינלאומי חדש בשם RT יוצא לדרך והם הציעו לשלוח קורות חיים. חודש לאחר מכן נקרא לראיון. הוא עבד שם זמן קצר כד שהוכנס לסגל הכתבים. יארושבסקי הצטרף לרשת RT בשנת 2005 והפך מאז לכתב הוותיק ביותר של הרשת, שעדיין עובד בה. בשנת 2007 הוא יצר סרט תיעודי על צפון קוריאה. בשנים 2009–2012, שימש יארושבסקי כראש הלשכה של RT במזרח אירופה, שבסיסה בקייב שבאוקראינה. הוא כמעט נהרג במהלך דיווח על מהפכת יברומאידן. לאחר מכן נשלח להיות הכתב החדש של RT בניו יורק לפני שעבר לוושינגטון די.סי. בשנת 2015 והתמקד בדיווח חקירות עבור RT America בתחומי הסכנות הסביבתיות וסיפורים גאופוליטיים מרכזיים. במסגרת פרויקט ללימוד השפה האנגלית הוא מנחה את פרויקט "Speak Easy" מטעם רשת RT. יארושבסקי היה מועמד לפרס אמי הבינלאומי מטעם RT והיה מועמד לפרסים בפסטיבל הטלוויזיה במונטה קרלו בשנת 2014 וזכה להכרה פעמיים בטקס פרסי המצוינות של AIB Media. מדיה וקבצים בנושא אלכסיי יארושבסקי בוויקישיתוף אלכסיי יארושבסקי, ברשת החברתית פייסבוק אלכסיי יארושבסקי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אלכסיי יארושבסקי, ברשת החברתית אינסטגרם אלכסיי יארושבסקי, ברשת החברתית VK אלכסיי יארושבסקי, סרטונים בערוץ היוטיוב אלכסיי יארושבסקי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) (חשבון מטעם RT) אלכסיי יארושבסקי באתר rt.com אלכסיי יארושבסקי באתר Everipedia.org ИНТЕРВЬЮ С КОРРЕСПОНДЕНТОМ «RT» אלכסיי יארושבסקי באתר RT RT опубликовал выпуск проекта «Спик Изи» о сленге барабанщиков На канале «Спик Изи» Алексей Ярошевский рассказал про стереотипы о шотландском акценте ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מכאן (כתב עת)

מכאן הוא כתב עת מדעי לספרות ותרבות יהודית וישראלית, המוצא לאור על ידי מכון הקשרים, בשיתוף עם הוצאת פרדס והמחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. כתב העת נוסד בשנת 2000 על ידי מיכאל גלוזמן שהיה עורכו הראשון. בהקדמה לגיליון הראשון נכתב: מכאן עוסק בספרות העברית ובספרות הישראלית בהקשרים תרבותיים רחבים, תוך דיאלוג עם זרמים תיאורטיים וביקורתיים בינלאומיים. — מיכאל גלוזמן, ‏פתח דבר, מכאן א', מאי 2000, עמ' 5–8 בגיליון ג' החליף יגאל שוורץ את גלוזמן כעורך כתב העת. גיליון ה' הוקדש לאהרן אפלפלד, והיה הראשון שהוקדש לנושא מסוים. בגיליון ה' הצטרפה זהבה כספי לשוורץ כעורכת כתב העת, ומגיליון ז' נותרה כעורכת יחידה. בגיליון י"ד החליפה חנה סוקר-שווגר את כספי כעורכת כתב העת. בכל גיליון מופיע מאמר תאורטי מתורגם, המלווה במסה ביקורתית מאת חוקר ישראלי. בנוסף, בכל גיליון מופיע ריאיון עם יוצר ישראלי. בין היוצרים שרואיינו נמנים אהרן אפלפלד, רונית מטלון, יורם קניוק, רות אלמוג, יצחק אוורבוך-אורפז, נורית זרחי, חיים גורי, סמי מיכאל, רם לוי, מאיר ויזלטיר, חדוה הרכבי, סמי ברדוגו וטוביה ריבנר. בעת שערך את כתב העת צירף שוורץ "מערכת צעירה" המורכבת מסטודנטים מצטיינים לתואר שני ושלישי במחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בן-גוריון. בין חברי "המערכת הצעירה" נמנו דרור משעני ושירה סתיו (גליונות ג'-ד'), טלי לטוביצקי (גיליונות ו'-ט'), אליעזר פאפו (גיליונות ז'-ט'), ליאור גרנות (גיליונות ט'-י"ב), תהל פרוש (גיליונות ט"ז-י"ז), יונית נעמן (גיליון י"ז), יפתח אשכנזי (גיליונות י"ז-י"ט) ורות דולורס וייס (גיליון כ"א). אתר האינטרנט הרשמי של מכאן מכאן - כתב עת לחקר הספרות והתרבות היהודית והישראלית, באתר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב מכאן, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
זמן בדיקה עד זמן השימוש

זמן בדיקה עד זמן שימוש (באנגלית: Time-of-check to time-of-use; בראשי תיבות: TOCTOU) היא מחלקה של באגים בתוכנה, הנגרמים על ידי מרוץ תהליכים וקשורים בבדיקת מצב חלקי המערכת (כמו פרטי אבטחה) ובשימוש בבדיקות אלה. זמן בדיקת לזמן שימוש הם נפוצים במערכת ההפעלה יוניקס, בין פעולות במערכת הקבצים, אך יכולים לקרות גם בהקשרים אחרים, כולל שקעים מקומיים ובשימוש לא נכון בהעברות מסד הנתונים. הקוד בשפת הC הבא מכיל באג זמן בדיקה לזמן שימוש, כאשר משתמשים בsetuid שביוניקס. if (access("file", W_OK) != 0) { exit(1); } fd = open("file", O_WRONLY); write(fd, buffer, sizeof(buffer)); מרוץ התהליכים הזה הוא פגיעה להתקפה הבא: // // After the access check symlink("/etc/passwd", "file"); // Before the open, "file" points to the password database // // בדוגמה זאת, התוקף יכול לעשות אקספלויט למרוץ התהליכים שמתרחש פה, על מנת להטעות את הsetuid של הקורבן כדי שיכתוב מחדש את כל מאגר הסיסמאות של המערכת. TOCTOU יכולים לשמש להסלמת הרשאות, כדי לקבל גישה מנהלתית למכונה. אף על פי שרצף האירועים הזה דורש תזמון מדויק, אך ייתכן שתוקף יבצע זאת ללא קושי רב מדי. המשמעות היא שיישומים אינם יכולים להניח שהמצב המנוהל על ידי מערכת ההפעלה. ניצול מרוץ תהליכים מסוג TOCTOU דורש תזמון מדויק על מנת להבטיח שפעולות התוקף משתלבות כהלכה עם הקורבן. בדוגמה שלעיל, על התוקף לבצע את קריאת מערכת במדויק בין הגישה לפתוחה. עבור ההתקפה הכללית ביותר, יש לתזמן תקיפה לביצוע לאחר כל פעולה על ידי הקורבן, המכונה גם "דריכה אחת". TOCTOU הם קשים להסרה ולמניעה, בהקשר של מרוץ תהליכים של זמן בדיקה לזמן שימוש, האתגר המהותי הוא להבטיח שלא ניתן לשנות את מערכת הקבצים. בשנת 2004 פורסמה תוצאה שהראתה כי אין טכניקה ניידת ודטרמיניסטית להימנעות מTOCTOU. מרוץ תהליכים ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "זמן בדיקה עד זמן השימוש".
מכאן

האם התכוונתם ל... מכאן 33 - ערוץ טלוויזיה ישראלי המיועד לציבור הערבי. רדיו מכאן – תחנת רדיו ישראלית. מכאן (כתב עת) – כתב עת מדעי לספרות מקאן
צחר

צֹחַר (בכתיב מלא: צוחר) הוא דמות מקראית, בנו החמישי של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. לצחר היו חמישה אחים: ימואל, ימין, אהד, יכין ושאול. בתורה מוזכרת משפחתו של צׂחר רק ברשימה הראשונה של בני שמעון, "וּבְנֵ֣י שִׁמְע֗וֹן יְמוּאֵ֧ל וְיָמִ֛ין וְאֹ֖הַד וְיָכִ֣ין וְצֹ֑וחַר וְשָׁא֖וּל בֶּן־הַֽכְּנַעֲנִֽית׃ (בראשית פרק מו פסוק י), אך ברשימה השנייה והשלישית הוא לא מופיע. זה כנראה, מפני שהוא נכחד או שלא נולדו לו ילדים. במקומו נכתב זרח, שהיה צאצא של שמעון, ככל הנראה משום שהיה משפחה גדולה וחשובה. לפי פירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י' צחר וזרח הם אותו אדם, מכיוון שמשמעות שני השמות קשור לדעתו באור השמש. גם משפחתו של אהד לא מופיעה ברשימות אלו, אך הוא לא מופיע בשום רשימה, וזאת מאותה הסיבה, אך הוא כנראה נכחד מאוחר יותר. אצל השומרונים צחר נקרא צהר (צוהר). פירוש השם צחר הוא צחור, לבן. שם זה הוא חלק מקבוצת השמות בהם נמצאים גם השמות לבן ותולע, הנקראים על שם צבעים. היישוב צוחר נקרא על שמו של צׂחר המקראי. ספר בראשית, פרק מ"ו, פסוק י' ספר שמות, פרק ו', פסוק ט"ו ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק י"ב ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ו שכל טוב בראשית מ"ו י', באתר על התורה ראו אנציקלופדיה מקראית כרך א צוחר, באתר eshkol.info ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוז'ף פראגו

יוז'ף פראגו (במקור פרנקל, בהונגרית: Faragó József; ‏1866, אסטרגום – 2 בספטמבר 1906, ברלין) היה צייר, אמן תחריט, קריקטוריסט וגרפיקאי יהודי-הונגרי. הוא התיידד עם החברים המייסדים של מושבת האמנים של באיה מארה ולעיתים קרובות הציג יחד עם ציירי מושבת האמנים. יוז'ף פרנקל התכונן להיות סוחר, אך פטרוניו העשירים אפשרו לו לנסוע למינכן ואחר כך לפריז וללמוד ציור הן בהונגריה והן בחו"ל. משנת 1886 הוא היה תלמידו של שימון הולושי במינכן. בגרמניה, יותר ויותר מקריקטורותיו פורסמו בעמוד השער של העיתון ההיתולי הגרמני באותה עת, ה-Fliegende Blätter. הוא למד בפריז בשנת 1889 ואחר כך הוזמן לעבוד על ידי העיתון ההיתולי פאק (Puck) בניו יורק. הוא חי בארצות הברית בין השנים 1892–1894. בשובו להונגריה הפך למנהל האמנותי של העיתון ההיתולי ההונגרי בורשסם ינקו במשך זמן מה, אך הוא עבד גם במגזין המתחרה קאקאש מארטון. את השנים האחרונות בחייו בילה בברלין. שם הוא שם קץ לחייו. תמונותיו הופיעו לראשונה בתערוכת החורף של היכל האמנות (בודפשט) בחורף 1889–1990. בשנת 1896 ובשנת 1901 הציג בסלון הלאומי. בדצמבר 1906, תערוכת מורשתו התקיימה בסלון קניבש קלמן. הוא צייר בבאיה מארה והציג פעמים רבות עם הציירים של באיה מארה. מה שחיבר אותו לאמני באיה מארה לא היה כל כך הסגנון אלא הידידות. הוא היה חבר של קארוי פרנצי של בלה איוואניי-גרינוואלד ואפילו של שימון הולושי, אף על פי שהולושי החשיב את פרנצי את גרינוולד ואת פראגו כ"אריסטוקרטים". כקריקטוריסט פופולרי, רישומיו התאפיינו בביקורת חברתית חריפה. כמה מהעמודים הגרפיים שלו ניתן למצוא באוסף של הגלריה הלאומית של הונגריה. Ex libris (בערך 1900) החולה הגדול (בערך 1900) ספר המשולש של אשט – תוכן לקסיקון 1926. לקסיקון לאמנות – בהוצאת אקדמיה. אישטוואן ריטי: מושבת האמנים של באיה מארה. בודפשט, תרבות המסחר, 1994. יוז'ף פראגו עמוד 116 ISBN 9637826351. לקסיקון יהודי הונגרי. 1929 יוז'ף פראגו מדיה וקבצים בנושא יוז'ף פראגו בוויקישיתוף Réti István i. m. 116. o.
אנדור ארש

אנדור ארש (במקור ארבשטיין, בהונגרית: Erős Andor; בודפשט, 10 ביולי 1889 – 1917) היה צייר יהודי-הונגרי. הוא למד ועבד במושבת האמנים של באיה מארה ואחר כך במושבת האמנים של קצ'קמט. אנדור ארבשטיין נולד בבודפשט במשפחה יהודית כבנם של החייט יאנוש ארבשטיין ושל לינה וייסברגר. קארוי פרנצי היה המורה המאסטר שלו באוניברסיטה לאמנויות יפות בבודפשט. בקיץ צייר במושבת האמנים של באיה מארה ולאחר מכן במושבת האמנים של קצ'קמט בהנחייתו של בלה איוואני-גרינוולד. סגנונו היה פתוח לאקספרסיוניזם, בבאיה מארה הוא היה אחד מה"ניאו". אמנות הציור שלו מראה קירבה לסגנונו של הצייר יוז'ף נמש-למפרט, גם לאיוש קשאק הבחין בו ובכישרונו די מהר, כתב העת טט (Tett) פרסם שניים מהגרפיקות שלו במגזין. בשנת 1912, עם ציורו של חורשת סצ'ני בבאיה מארה, ששמו היה "פארק", הוא השתתף בתערוכת היובל שהציג את עבודות מושבת האמנים של באיה מארה בת ה-15. בשנת 1914 הציג שתי תמונות נוף בהיכל האמנות (בודפשט), בשנת 1917 נכלל רק אוסף קטן מהמורשת שלו בתערוכה קבוצתית של הסלון הלאומי שאורגנה על ידי אמנים צעירים ( נופים, טבע דומם, לימודי עירום, דיוקנאות עצמיים). הוא נפל בשדה הקרב בגיל 28 במלחמת העולם הראשונה בשנת 1917 בחזית הצפונית. פארק (1912) קצ'קמט (1913) נוף מעונן פארק (1912) קצ'קמט (1913) בית עלמין קצ'קמט (1913) לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. אנדור ארש ינה חוראדין – ג'רג' סיץ': באיה מארה מאה שנה. מישקולץ-באיה מארה, 1996. אנדור ארש ראה עמוד 13 חייו, שתי תמונות ב-hung-art.hu מדיה וקבצים בנושא אנדור ארש בוויקישיתוף "Születési bejegyzése a Pesti Izraelita Hitközség születési akv. 1412/1889. folyószáma alatt". Murádin Jenő i. m. 166. p.