laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יוסיפ יוראנוביץ'

יוסיפ יוראנוביץ' (בקרואטית: Josip Juranović; נולד ב-16 באוגוסט 1995 בזאגרב שבקרואטיה) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת אוניון ברלין מהבונדסליגה ובנבחרת קרואטיה. יוראנוביץ' גדל במחלקות הנוער של נ.ק. דוברבה וקרואטיה ססבט. הוא ערך 36 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של נ.ק. דוברבה במסגרת הליגה הקרואטית השלישית, בהן הבקיע 14 שערים. ב-26 בינואר 2015 חתם יוראנוביץ' על חוזה לשלוש עונות וחצי בהיידוק ספליט מליגת העל הקרואטית. הוא ערך 136 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים. ב-31 ביולי 2020 חתם יוראנוביץ' בלגיה ורשה מליגת העל הפולנית. הוא ערך 28 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד. הוא זכה עם המועדון באליפות פולין. ב-21 באוגוסט 2021 חתם יוראנוביץ' על חוזה לחמש עונות בסלטיק מליגת העל הסקוטית. בעונתו הראשונה במועדון ערך 26 הופעות ליגה, בהן הבקיע שלושה שערים, וזכה עם המועדון באליפות סקוטלנד ובגביע הליגה הסקוטית. ב-14 בינואר 2017 ערך יוראנוביץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קרואטיה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת סין במשחק ידידות. הוא היה חלק מסגל נבחרת קרואטיה בטורניר יורו 2020 בשנת 2021, וערך שתי הופעות בטורניר. נכלל בסגל נבחרת קרואטיה לטורניר מונדיאל 2022. נכלל בסגל נבחרת קרואטיה לטורניר יורו 2024. לגיה ורשה אליפות פולין (1): 2020/2021 סלטיק אליפות סקוטלנד (1): 2021/2022 גביע הליגה הסקוטית (1): 2021/2022 מדיה וקבצים בנושא יוסיפ יוראנוביץ' בוויקישיתוף יוסיפ יוראנוביץ', ברשת החברתית אינסטגרם יוסיפ יוראנוביץ', באתר Transfermarkt יוסיפ יוראנוביץ', באתר Soccerway יוסיפ יוראנוביץ', באתר BDFutbol יוסיפ יוראנוביץ', באתר WorldFootball.net יוסיפ יוראנוביץ', באתר National Football Teams יוסיפ יוראנוביץ', באתר FootballDatabase.eu יוסיפ יוראנוביץ', באתר ESPN Croatia Squad בחשבון הטוויטר הרשמי של התאחדות הכדורגל הקרואטית, 9 בנובמבר 2022 Croatia head coach Dalić presents preliminary EURO 2024 squad באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל הקרואטית, 20 במאי 2024 (באנגלית)
רד בויז דיפרדנג'

רד בויז דיפרדנג' (באנגלית: Football Association Red Boys Differdange, בתרגום: התאחדות הספורט רד בויז דיפרדנג'; בקיצור כונה רד בויז) היה מועדון כדורגל לוקסמבורגי מהעיר דיפרדנג' שבדרום-מערב לוקסמבורג. צבעי הקבוצה היו אדום ולבן, ואצטדיון הבית של המועדון היה סטאד דו ת'ילנברג. הקבוצה נחשבה לאחת הקבוצות הוותיקות ביותר בכדורגל הלוקסמבורגי, כאשר היא זכתה בעברה ב-6 אליפויות הליגה, וב-15 גביעי מדינה לוקסמבורגים. בשנת 2003 הקבוצה התמזגה עם יריבתה העירונית AS דיפרדנג', וביחד הן יצרו מועדון חדש ששמו דיפרדנג' 03. קבוצת רד בויז דיפרדנג' נוסדה בשם "SC Differdange" בשנת 1907, שנה לאחר הקמת מועדון הכדורגל הראשון בלוקסמבורג, פולה אש. למרות מוצא המועדונים, ההופעה הראשונה שלו בליגה של לוקסמבורג כרד בויז דיפרדנג' הגיעה רק ב-1919 (ולאחר מכן, רק בליגת המשנה). במהלך שנות ה-20 וה-30, רד בויז התחרו עם ספורה לוקסמבורג על הדומיננטיות של הכדורגל הלוקסמבורגי. רד בויז היה דווקא המצליח יותר מבין השניים, וזכה בשלושה עשר גביעים בין השנים 1923 ל-1936. למרות התחרות האיתנה (ספורה זכתה ב-8 גביעים באותה תקופה), שיא זה מעולם לא הושווה. למרות דעיכתו לאחר מלחמת העולם השנייה, רד בויז נותרה אחת הקבוצות הגדולות והמצליחות ביותר בכדורגל הלוקסומבגי. השיא של דיפרדנג' היה המרשים ביותר בגביע לוקסמבורג, בו זכה המועדון יותר מכל קבוצה אחרת (15). בשנת 2003, המועדון התמזג עם היריבה העירונית AS Differdange והפך ל- FC Differdange 03 (דיפרדנג' 03). ליגת העל הלוקסמבורגית אליפות (8): 1922/1923, 1925/1926, 1930/1931, 1931/1932, 1932/1933, 1978/1979 סגנית אלופה (10): 1926/1927, 1933/1934, 1934/1935, 1957/1958, 1973/1974, 1975/1976, 1979/1980, 1980/1981, 1983/1984, 1984/1985 הגביע הלוקסמבורגי זכייה (15) - שיא מקומי: 1924/1925, 1925/1926, 1926/1927, 1928/1929, 1929/1930, 1930/1931, 1933/1934, 1935/1936, 1951/1952, 1952/1953, 1957/1958, 1971/1972, 1978/1979, 1981/1982, 1984/1985 סגנית מחזיקת הגביע (9): 1923/1924, 1931/1932, 1934/1935, 1947/1948, 1949/1950, 1954/1955, 1969/1970, 1976/1977, 1985/1986 מדיה וקבצים בנושא רד בויז דיפרדנג' בוויקישיתוף פרופיל, באתר Transfermarkt
הכעס

הכעס הוא סינגל רוק ישראלי של להקת רוקפור שהתפרסם בחודש מאי 1991 ונכלל באלבום הבכורה של הלהקה, "רשת פרפרים". השיר נכתב על ידי טל גורדון, הולחן על ידי אמיר צורף, עובד על ידי דני רכט והופק על ידי רוקפור. השיר בסגנון הרוק. לדברי מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי, "רוקפור, הרכב שדבק בשירים בשפה האנגלית, מתגלה כאן באחת משיריה היותר רכים-מלודיים-הרמוניים. הטון של הסולן רך, העיבוד לוקח את השיר להרמוניות מופלאה, פופ קלאסי שכזה בהפקתו של דני רכט". הוא הוצג כמועמד לכניסה ל"מקום בצמרת" (מצעד הפזמונים הישראליים השבועי של רשת ג') ב-16 ביולי 1991, ובשבוע שלאחר מכן דורג במקום ה-29. ב-6 באוקטובר הגיע למקום ה-11 במצעד, ב-3 בנובמבר עלה למקום השביעי וב-17 בנובמבר הגיע למקום החמישי. הלהקה ביצעה את שירה בהופעה חיה בתוכנית "זהו זה!", והפיקה לו קליפ (שבו מבוצע השיר במפעם מהיר יותר) בבימויו של ירון בן חורין, שנוצר ערב פרסומו של האלבום. עם צאתו אמר מלחין השיר אמיר צורף בריאיון לעיתון "חדשות" כי הוא "בהחלט מעביר את רוח הלהקה ואת רוח השיר [...] רוק רך מצד אחד, ומצד שני רוק קשה יותר. יש בתקליט דברים מאוד מסחריים ו'מְכירים' ולעומת זאת דברים מאוד נסיוניים [...] 'כעס', מסתבר, הוא האמצע בין שתי האפשרויות". על תוכן השיר סיפרה גורדון שמאז שהחלה לכתוב טקסטים, היא כתבה בלשון זכר מאחר שההשפעות המוזיקליות שלה הגיעו מעולם של יוצרים גברים. מאחר שהשיר הזה נכתב מלכתחילה בשביל גבר, היא התענגה לכתוב את השיר שיוצא מפיו של גבר שנפרד מבת זוגו אבל הכול עוד בוער בקרבו – "הכעס כבר נעול אבל עדיין מטלטל". השיר זכה לשבחי המבקרים ולהשמעות רבות. אלי לולאי, סולן רוקפור, סיפר שהקהל שהגיע להופעות חיכה לביצוע של הכעס: "הופענו ב'לוגוס' מול 15–20 איש, ממש לא הבינו את זה וחיכו שנשיר את 'הכעס' כדי שיהיה משהו שכן מכירים". השיר זכה לכ־30 ביצועים וגרסאות כיסוי על ידי אמנים שונים בעברית ונכלל בעשרה אלבומים שונים. כמו כן בוצעו לשיר גרסאות נוספות בשפות זרות,[דרוש מקור] בהן של רעות יהודאי ועמירם עיני (בתרגומו של עיני) מ-2014. לשיר גרסת כיסוי של רמי קלינשטיין שנוצרה במסגרת הפרויקט המוזיקלי "עבודה עברית". קלינשטיין ציין שהופתע שהשיר נכתב על ידי יוצרת מאחר שהוא מאוד "גברי ובוגר". אמנים נוספים שביצעו גרסאות לשיר: להקת מריונטה סול, אבירם קינן, רעות יהודאי ועמירם עיני, אלדד גואטה, גילי רייכנטל ורונית שחר, שלישיית אלון הלל, שרון חזיז אורנה דץ ומיכל אמדורסקי, שמעון גרשון ומלי לוי. מילות השיר "הכעס", באתר שירונט רוקפור מבצעים את שירם "הכעס" בתוכנית "זהו זה!", 1991, סרטון בערוץ "כאן חינוכית", באתר יוטיוב הקליפ לשיר "הכעס", סרטון באתר יוטיוב רוקפור הכעס, רמי קלינשטיין הכעס, מוסיקה, השירים הישראלים הגדולים, מוסיקה המלצות, המלצות מוסיקה, ביקורת מוזיקה, להקות רוק ישראליות, באתר yosmusic.com, ‏17 בפברואר 2022 המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 16 ביולי 1991, באתר "פזמונט". המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 23 ביולי 1991, באתר "פזמונט". "מקום בצמרת", חדשות, 7 באוקטובר 1991. "מקום בצמרת", חדשות, 6 בנובמבר 1991. "מקום בצמרת", חדשות, 18 בנובמבר 1991. רוקפור מבצעים את שירם "הכעס" בתוכנית "זהו זה!", 1991, סרטון בערוץ "כאן חינוכית", באתר יוטיוב. הקליפ לשיר "הכעס", סרטון באתר יוטיוב. עין בעין, חדשות, 25 באוגוסט 1991. האנשים שראו הכל: חברי "רוקפור" חוזרים לאלבום המופת, באתר מעריב אונליין, 21 בספטמבר 2019. אקו"ם - איתור יוצרים ויצירות, באתר nocs.acum.org.il יוסי חרסונסקי, The Anger: רעות יהודאי ועמירם עיני, 8 ביוני 2014, באתר yosmusic.com. איתי שטרן, למה כעס רמי?, באתר nrg‏, 19 בפברואר 2008.
זאב הראל

זאב הראל הוא דיפלומט ישראלי שכיהן כשגריר ישראל באקוודור ובפרגוואי. הראל נולד בירושלים ושירת בצה"ל בחטיבת הצנחנים עד שחרורו בדרגת רב-סרן. הוא למד באוניברסיטה העברית ויש לו תואר ראשון בהיסטוריה של האנתרופולוגיה ותואר שני בחינוך. לפני שמונה לשגריר, הראל שירת במספר תפקידים במשרד החוץ ובנציגויות ישראליות בסרי לנקה, ירדן, קוסטה ריקה, מקסיקו וארצות הברית. בתחילת 2017 הוחלט למנות אותו לשגריר ישראל בפרגוואי, והוא החל את כהונתו כשהגיש כתב האמנה לנשיא הוראסיו קארטס בספטמבר באותה שנה. במאי 2018, במהלך כהונתו של הראל, ממשלו של קארטס העביר את שגרירות פרגוואי בישראל מגוש דן לבירתה בירושלים, ופרגוואי הפכה לאחת מקומץ מדינות שבחרו לעשות כן. עם זאת, הנשיא מריו אבדו בניטס שעלה לשלטון מספר חודשים לאחר מכן החליט להחזיר את שגרירות פרגוואי לגוש דן בחודש ספטמבר; בתגובה ראש ממשלת ישראל ושר החוץ בנימין נתניהו הורה לסגור את שגרירות ישראל בפרגוואי ואנשי השגרירות, ובתוכם הראל, נאלצו לשוב לישראל. במרץ 2019 הוחלט למנות אותו לשגריר ישראל באקוודור, והוא החל את כהונתו באוגוסט באותה שנה. בספטמבר 2023 הוא סיים את כהונתו. מדיה וקבצים בנושא זאב הראל בוויקישיתוף זאב הראל, ברשת החברתית פייסבוק זאב הראל, ברשת החברתית אקס (טוויטר) זאב הראל, ברשת החברתית אינסטגרם "EMBAJADOR". Embajada de Israel en Ecuador (בספרדית). נבדק ב-2022-09-15. "Israel acreditó a su embajador ante el Gobierno paraguayo". IP (בספרדית). 2017-09-11. נבדק ב-2022-09-15. "Embajador presentó copia de cartas credenciales". Embajada de Israel en Asuncion (בספרדית). 2017-09-05. נבדק ב-2022-09-15. מינויים בשירות החוץ, באתר משרד ראש הממשלה, 1 בינואר 2017 "Cartes recibe cartas credenciales de nuevo embajador de Israel". La Nación (בספרדית). 2017-09-11. נבדק ב-2022-09-15. מערכת ישראל היום, נפתחה שגרירות פרגוואי בירושלים, באתר ישראל היום, 21 במאי 2018 איתמר אייכנר וסוכנויות הידיעות, פרגוואי הודיעה על החזרת השגרירות לת"א; נתניהו סוגר את השגרירות, באתר ynet, 5 בספטמבר 2018 מינויים בשירות החוץ, באתר משרד ראש הממשלה, 17 במרץ 2019 "Zeev Harel asume como nuevo embajador de Israel en Ecuador". Ynet Español (בספרדית). 2019-08-21. נבדק ב-2022-09-15. ציוץ של שגרירות ישראל באקוודור ברשת החברתית אקס (טוויטר), 24 בספטמבר 2023 (בספרדית)
פיגמה

פיגמה (באנגלית: Figma) הוא יישום רשת שיתופי המיועד לעיצוב ממשק משתמש וחוויית משתמש עבור יישומי רשת ויישומונים. מערך התכונות של פיגמה מתמקד בעיצוב ממשקי משתמש וחוויית משתמש, מאפשר שיתוף פעולה בזמן אמת, ומנגיש מגוון כלי עריכת גרפיקה וקטורית למשתמשי דסקטופ (כולל תכונות לא מקוונות) ומשתמשי פלטפורמות ניידות וטלפונים חכמים מבוססי מערכות ההפעלה אנדרואיד ו-iOS. התוכנה הושקה בשנת 2012. כעבור כעשר שנים, בספטמבר 2022, ניסתה חברת התוכנה אדובי (המציעה שירות מקביל בשם אדובי XD) לרכוש את הזכויות על התוכנה, אולם בסוף שנת 2023, בוטל המיזוג עכב התערבותה של רשות ההגבלים באירופה. Sketch (אנ') מדיה וקבצים בנושא פיגמה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פיגמה (באנגלית) פיגמה, ברשת החברתית פייסבוק פיגמה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פיגמה, ברשת החברתית אינסטגרם פיגמה, סרטונים בערוץ היוטיוב פיגמה, הבלוג הרשמי ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאיר הוברמן

מאיר הוברמן (נולד: 18 באפריל 1953) הוא מוזיקאי, איש רדיו ומשורר ישראלי. הוברמן נולד בתל אביב לדינה וצבי. הוא גדל ברמת גן, למד בבית הספר הטכני של חיל האוויר בחיפה. הוא שירת בחיל האוויר. במלחמת יום הכיפורים הוצב בבסיס רפידים בסיני. לאחר שירותו הצבאי למד כלכלה באוניברסיטת תל אביב. הוברמן עבד בחברת נמלי ישראל כאיש מחשבים במשך כשלושים שנה. לאחר צאתו לגמלאות למד במגמת קולנוע בבית ספר "חשיפה" והוא בוגר בית הספר מנשר לאמנות במגמת כתיבה. לומד פיתוח קול אצל גלי אלון. הוברמן היה נשוי לאורנה שהלכה לעולמה, והוא אב לתאומות. בשנת 2018 הוציא את ספר השירה הראשון שלו, "איפה טעינו" ובו שירים שכתב בנושאים פוליטיים וחברתיים. השיר "בשדה חיטה" מתוך ספרו פורסם במדור הספרות של עיתון הארץ, והוא גם השיר הראשון שהולחן על ידו לאלבומו "חלומות צריך להגשים מהר". הוברמן הוא עורך מוזיקלי בתוכנית הרדיו "פטרוק לילה". הוברמן למד פסנתר אצל עינב ג'קסון כהן, והיא זו שהציעה לו להלחין ולהקליט את שיריו ובהמשך – גם להוציא אלבום. ביוני 2020 יצא הסינגל הראשון שאותו כתב - "בשדה חיטה". את השיר הלחין במשותף עם ג'קסון כהן. הסינגל "סליחה לא אני", שאותו שר עם עומר מושקוביץ, יצא בספטמבר אותה שנה. את השיר הפיק מוזיקלית תמיר גורדין. באוקטובר 2020 יצא הסינגל "עוד יום" שכתב לזכר אשתו אורנה, וגם אותו הלחין עם ג'קסון כהן. בסינגל משתתפים מאיה בלזיצמן, יהוא ירון, יעל איזנברג וג'קסון כהן. גרסת האולפן של השיר "בשדה חיטה" יצאה בדצמבר בהשתתפות איזנברג, עדי רותם וג'קסון כהן. בשנת 2021 יצאו הסינגלים ה"גשם כבד" ו"תופס עננים". השיר "גשם כבד" נבחר כאחד משירי השנה בתוכניתו של לאון פלדמן ברדיו הקצה. התוכנית "מחשבות באמצע החיים", המשודרת ברדיו ליפס, שידרה תוכנית בהשתתפות אמנים ששרו משיריו. אלבומו הראשון של הוברמן, "חלומות צריך להגשים מהר", יצא ב-4 בספטמבר 2022 בהפצה דיגיטלית של הלייבל "קמע". הוא זכה לשבחים רבים ושיריו הושמעו בגלגלצ, ברדיו הקצה ובתחנות נוספות. את עטיפת האלבום אייר ועיצב ערן צלגוב, שגם כתב את השיר "כל הציפורים" שהוברמן שר עם גלי אלון. בספטמבר 2022 הקדישה התוכנית "הבמה המרכזית", שמגיש רובי רבינוביץ' ברדיו קסם, שעה לשיריו של הוברמן. עם צאת אלבומו החל הוברמן לעבוד על שירים חדשים עם היוצרות שני פלג ורחל ירון. לצד יצירתו השתתף הוברמן במספר קליפים של הזמרות-היוצרות עומר מושקוביץ, גלי אלון ונומקה (נעם סדן). "איפה טעינו" ספר שירה (2018) חלומות צריך להגשים מהר - אלבום שירים (2022) מאיר הוברמן, סרטונים בערוץ היוטיוב מאיר הוברמן, באתר ספוטיפיי מאיר הוברמן, באתר בנדקמפ רננה מור, תוכן מקודם, איש המחשבים הפך למשורר: האנשים שהגשימו חלומות בפנסיה, באתר TheMarker‏, 22 בינואר 2020 זרקור - מאיר הוברמן / אלעד אביגן - רדיו זה רוק, באתר רדיו זה רוק, ‏באוגוסט 2022 סינגלס: שבוע 36 של שנת 2022 - KZradio רדיו הקצה, באתר KZradio רדיו הקצה, ‏6 באוגוסט 2022 מאיר הוברמן מקריא מתוך ספר שירה אחד מתוך 4 שהוציאו הסטודנטים משנה ג' - מנשר לאמנות, באתר מנשר לאמנות, ‏1 באוקטובר 2018 אילן ברקוביץ', להסתכל לערספואטיקה בלבן של העיניים, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2018 רננה מור, תוכן מקודם, איש המחשבים הפך למשורר: האנשים שהגשימו חלומות בפנסיה, באתר TheMarker‏, 22 בינואר 2020 זרקור - מאיר הוברמן / אלעד אביגן - רדיו זה רוק, באתר רדיו זה רוק, ‏באוגוסט 2022 KZradio רדיו הקצה - בסלון של לאון - שירי השנה - תשפ"א, באתר KZradio רדיו הקצה, ‏2 באוגוסט 2021
ג'מיני 10

ג'מיני 10 (באנגלית:Gemini 10) הייתה טיסת החלל המאוישת השמינית בתוכנית החלל ג'מיני של נאס"א. החללית שוגרה לחלל ב-18 ביולי 1966 יחד עם האסטרונאוטים ג'ון יאנג ומייקל קולינס, ומטרתה העיקרית הייתה ביצוע פעילות חוץ-רכבית. טייס: ג'ון יאנג טייס משנה: מייקל קולינס טייס: אלן בין טייס משנה: קליפטון ויליאמס ב-18 ביולי שוגר "טיל מטרה" שאיתו היה מתוכנן לבצע חיבור. כ-100 דקות אחריו בוצע שיגור של החללית ג'מיני 10. במהלך השיגור היו כמה בעיות אך הוא הסתיים בהצלחה. לאחר מגע עם טיל מטרה על מסך המכ"ם בוצעו מספר תמרונים ובסופו של דבר בוצע עגינה. לאחר העגינה מייקל קולינס ביצע פעילות חוץ-רכבית. במהלך הפעילות הוא ביצע מספר צילומים של שביל החלב. הפעילות נמשכה 49 דקות. לאחר ניתוק מטיל המטרה בוצע פעילות חוץ-רכבית נוספת. במהלך הפעילות המרחק בין החלליות היה כ-3 מ'. קולינס הגיע לטיל מטרה ואסף ממנה מכשיר שאסף מטאוריטים קטנים. הפעילות נמשכה 39 דקות. במהלך הטיסה אסטרונאוטים ביצוע ניסויים נוספים. הנחיתה התרחשה כ-5.6 ק"מ מהמיקום המתוכנן. במשך שנים החללית הייתה מוצבת במוזיאון המדע האוסלו. בשנת 2002 היא הוחזרה לארצות הברית. מדיה וקבצים בנושא ג'מיני 10 בוויקישיתוף נאס"א - תיאור הטיסה (באנגלית) תיאור משימה ג'מיני 10 דיווח לעיתונות תיאור המשימה
אביב אור

אביב אור (נולדה ב-4 במאי 1984) היא מאיירת קומיקס ישראלית וממקימי הסטודיו קומיקום. ציוריה מתמקדים בעיקר בז'אנר הפנטזיה והמדע בדיוני. עיסוקים נוספים שלה הם איור, ספרים ועיצוב אתרי אינטרנט. אור החלה לצייר בגיל 12 בהשפעת סדרת הטלוויזיה המצוירת "אקס-מן: סדרת האנימציה". בתיכון למדה אביב במגמת אמנות ופרויקט הגמר שלה היה חוברת קומיקס בשם אלוניה. כיום מתגוררת אור בהרצליה ומציירת בסטודיו הקומיקס קומיקום שאותו הקימה יחד עם ערן אביאני. במסגרת הסטודיו העבירה אור הרצאות וקורסים, בעיקר בכנסי הקומיקס והפנטזיה בישראל. פרט לפרויקטים של קומיקום ואיורים מזדמנים לספרים ציירה גם את הוובקומיקס "וי בריבוע". מעבר לפעילותה כמאיירת, אור היא אחת מחברי הפאנל בפודקאסט הספקני "ספק סביר" אשר מתמקד בספקנות מדעית. לטקסט של ערן אביאני, איירה אביב אור את סיפור הפנטזיה בהמשכים ארינאה. לאחר מכן, החליטו על הקמתו של סטודיו משותף - סטודיו קומיקום. בסטודיו ציירה אור, ארבע חוברות קומיקס של ארינאה, ושתי חוברות, בנוסף לחוברת טיזר, של הקומיקס דדליין. אור מציירת את דמותה בחוברות כפנתרה שחורה. בארינאה הופיעה הדמות בדפי הסיום במערכון קצר, ובקומיקס דדליין, שמתאר את חייהם של אביאני ואור (הדמויות), קיבלה הדמות תפקיד מרכזי, בעוד שעמיתה מצויר בשני הקומיקסים כדביבון. וי בריבוע היה פרויקט צד של אביב אור, וובקומיקס קומי ישראלי העוסק במשחקי מחשב ובהווי גיימרי. אור ציירה את הקומיקס לצד חברה ערן אבירם, והשניים כתבו אותו ביחד. איי הסערה -ספר ההרחבה למבוכים ודרקונים בני הפיות מאת זיו קיטרו - אויר ביחד עם פטרי בלנובסקי הכביש המתבייש מאת איטו אבירם אתר האינטרנט הרשמי של אביב אור בלון דיבור - הבלוג של אביב אור בו יש עדכונים ואתגרי איור. קומיקום - הסטודיו של אור ואביאני אביב אור באתר DeviantArt אביב אור באתר למביק וי בריבוע - וובקומיקס באיורה של אביב
התזמורת הפילהרמונית הצ'כית

התזמורת הפילהרמונית הצ'כית (בצ'כית: Česká filharmonie) היא תזמורת סימפונית השוכנת בפראג והיא, קרוב לוודאי, התזמורת הצ'כית המפורסמת והמכובדת ביותר בארצות העולם. הפילהרמונית הצ'כית הייתה קודם לכן תזמורת האופרה הלאומית של פראג. את הקונצרט הראשון שלה בשמה הנוכחי ניגנה ב-4 בינואר 1896, כשאנטונין דבוז'אק ניצח על יצירות פרי עטו, אבל לעצמאות מלאה מן האופרה הגיעה רק בשנת 1901. בשנת 1908 ניצח גוסטב מאהלר על התזמורת בבכורה עולמית של הסימפוניה השביעית שלו. מחוץ לגבולות ארצה התפרסמה התזמורת לראשונה תחת שרביטו של ואצלב טאליך, שהיה מנצחה הראשי משנת 1919 עד 1931, ושוב מ-1933 עד 1941. בין המנצחים הבאים היו רפאל קובליק (1942 - 1948), קארל אנצ'רל (1950 - 1968), ואצלב נוימן (1968 - 1989), ולדימיר אשכנזי (1996 - 2003), זדנייק מאצאל (2003 - 2007), אליהו ענבל (2009 - 2012) וייז'י בלוהלאווק (2012 - 2017). סר צ'ארלס מקקראס, מומחה למוזיקה צ'כית, היה מנצח אורח ראשי של התזמורת. החל משנת 2017 המנצח הראשי של התזמורת הוא סמיון ביצ'קוב. סמיון ביצ'קוב (2017 - ממשיך) ייז'י בלוהלאווק (2012 - 2017) אליהו ענבל (2009 - 2012) זדנייק מאצאל (2003 - 2007) ולדימיר אשכנזי (1996 - 2003) גרד אלברכט (1993 - 1996) ייז'י בלוהלאווק (1990 - 1992) ואצלב נוימן (1968 - 1989) קארל אנצ'רל (1950 - 1958) רפאל קובליק (1942 - 1948) ואצלב טאליך (1933 - 1941) ואצלב טאליך (1919 - 1931) וילם זמאנק (1903 - 1918) לודוויק צ'לאנסקי (1901 - 1903) מדיה וקבצים בנושא התזמורת הפילהרמונית הצ'כית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של התזמורת הפילהרמונית הצ'כית התזמורת הפילהרמונית הצ'כית, ברשת החברתית פייסבוק התזמורת הפילהרמונית הצ'כית, ברשת החברתית אקס (טוויטר) התזמורת הפילהרמונית הצ'כית, באתר ספוטיפיי התזמורת הפילהרמונית הצ'כית, באתר AllMusic (באנגלית) התזמורת הפילהרמונית הצ'כית, באתר MusicBrainz (באנגלית) התזמורת הפילהרמונית הצ'כית, באתר Discogs (באנגלית) התזמורת הפילהרמונית הצ'כית, באתר Songkick (באנגלית) התזמורת הפילהרמונית הצ'כית, באתר בילבורד (באנגלית)
תני לו ללכת

"תני לו ללכת" הוא אלבום האולפן השני של הזמר הישראלי חיים אוליאל. את האלבום הוציאה לאור באוקטובר 2002 חברת התקליטים הד ארצי בפורמט תקליטור בלבד בקטלוג 64394. בין הסינגלים שנכללו מהאלבום נמנים "תני לו ללכת", "התקשרי אלי" ו"אני אוהב אותך". חיים אוליאל – תני לו ללכת, דיסקוגס
אנטוניו נוסא

אנטוניו ארומונסלה נורדבי נוסא (בנורווגית: Antonio Eromonsele Nordby Nusa; נולד ב-17 באפריל 2005) הוא כדורגלן נורווגי, המשחק בקבוצת ר.ב. לייפציג מהבונדסליגה ובנבחרת נורווגיה. נוסא נולד בנורווגיה, לאב ממוצא ניגרי. הוא החל את הקריירה שלו בלונגהאוס, ובגיל 13 עבר למחלקת הנוער סטאבק. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-30 מאי 2021 נגד רוזנבורג, משחק אותו הפסידה קבוצתו 2–4. ב-27 ביוני כבש שער בכורה, בהפסד 1–4 לבודה/גלימט. במהלך יום ההעברות האחרון של קיץ 2021 חתם בקלאב ברוז'. ב-13 בפברואר 2022 ערך הופעת בכורה, בניצחון 0–2 על שרלרואה. ב-8 במאי כבש שער בכורה, בניצחון 0–2 על רויאל אוניון סן-ז'ילואז. ב-13 בספטמבר 2022, כבש שער בהופעת הבכורה שלו בליגת האלופות בניצחון 0–4 על פורטו. באוגוסט 2024 חתם נוסא על חוזה לחמש שנים בר.ב. לייפציג מהבונדסליגה. נוסא שיחק בכל הנבחרות הצעירות של נורווגיה. באוגוסט 2023 זומן נוסא לראשונה לסגל נבחרת נורווגיה הבוגרת, למשחק ידידות מול ירדן. במשחק זה הבקיע נוסא את השער הראשון בניצחון הנורווגי בתוצאה 6-0. קלאב ברוז' אליפות: 2021/2022, 2023/2024 הסופר קאפ הבלגי: 2022 אנטוניו נוסא, ברשת החברתית אינסטגרם אנטוניו נוסא, באתר Transfermarkt אנטוניו נוסא, באתר Soccerway אנטוניו נוסא, באתר BDFutbol אנטוניו נוסא, באתר WorldFootball.net אנטוניו נוסא, באתר FootballDatabase.eu
תני לו ללכת (שיר)

תני לו ללכת הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי חיים אוליאל בהשתתפות שאנן סטריט. את השיר הוציאה לאור בשנת 2002 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הראשונה והמובילה באלבום האולפן השני של אוליאל, תני לו ללכת. "תני לו ללכת" נכתב והולחן על ידי אוליאל, והופק על ידי מאיר עמר. ב-21 ביולי הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-16. ב-11 באוגוסט עלה למקום העשירי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. ב-13 באוקטובר, לאחר שמונה שבועות צעידה, יצא מהמצעד. סרטון השיר "תני לו ללכת" באתר יוטיוב מילות השיר "תני לו ללכת" באתר שירונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 21 ביולי 2002. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 28 ביולי 2002. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 11 באוגוסט 2002. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 13 באוקטובר 2002. פזמונט
התקשרי אלי

התקשרי אלי הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי חיים אוליאל בהשתתפות גלי עטרי. את השיר הוציאה לאור בשנת 2002 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השישית באלבום האולפן השני של אוליאל, תני לו ללכת. "התקשרי אלי" נכתב והולחן על ידי אוליאל, והופק על ידי מאיר עמר. ב-1 בספטמבר הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-11. ב-6 באוקטובר עלה למקום העשירי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. ב-27 באוקטובר, לאחר ארבעה שבועות צעידה, יצא מהמצעד. המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 1 בספטמבר 2002. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 29 בספטמבר 2002. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 6 באוקטובר 2002. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 27 באוקטובר 2002. פזמונט
אני אוהב אותך (שיר של חיים אוליאל)

אני אוהב אותך הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי חיים אוליאל. את השיר הוציאה לאור בשנת 2002 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השנייה באלבום האולפן השני של אוליאל, תני לו ללכת. "אני אוהב אותך" נכתב והולחן על ידי אוליאל, והופק על ידי מאיר עמר. ב-3 בנובמבר הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-20. ב-8 בדצמבר עלה למקום התשיעי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. ב-29 בדצמבר, לאחר שבעה שבועות צעידה, יצא מהמצעד. המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 3 בנובמבר 2002. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 10 בנובמבר 2002. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 8 בדצמבר 2002. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 29 בדצמבר 2002. פזמונט
איוו פוגורליץ'

איוו פוגורליץ' (Ivo Pogorelić; נולד ב-20 באוקטובר 1958) הוא פסנתרן קרואטי. פוגורליץ' נולד בבלגרד, יוגוסלביה, לאב נגן קונטרבס שעסק בהלחנה וניצוח, ובגיל 7 החל ללמוד פסנתר. כעבור חמש שנים, בהיותו בן 12, נשלח ללמוד בקונסרבטוריון היוקרתי על שם צ'ייקובסקי במוסקבה, רוסיה. שם למד עוד חמש שנים. ב-1976 החל ללמוד אצל הפסנתרנית אליזה קדרדזה, ילידת גאורגיה, שהעבירה לו את המסורת של אסכולת ליסט - זילוטי. ב-1980 המורה, המבוגרת ממנו ב-17 שנים, נפרדה מבעלה המדען והייתה לאשתו של הפסנתרן והמפיקה המוזיקלית שלו, עד מותה ב-1996. לאחר מותה הפסיק פוגורליץ' להופיע למשך מספר שנים, והקדיש את זמנו לעיצוב תכשיטים. בתחילת שנות ה-2000 חזר לבמת הקונצרטים. בשלהי שנות ה-70 כבר החל פוגורליץ' להתפרסם ואף זכה בכמה פרסים יוקרתיים בתחרויות, אך פרסומו הבינלאומי בא לו דווקא בתחרות ממנה הודח. בתחרות על שם שופן שהתקיימה בוורשה, ב-1980, הדיחו אותו השופטים בסיבוב השלישי. לאחר ההחלטה על ההדחה, פרשה מחבר השופטים מרתה ארחריץ' תוך שהיא זועקת: "מה אתם עושים? האיש הזה גאון". האירוע האפיל על התחרות כולה וזכה לפרסום עולמי, שבמרכזו עמד "הפסנתרן שלא זכה בפרס". הפרשנויות שלו ליצירות מוזיקליות, נחשבות משנות סדרי עולם, הן ייחודיות עד קיצוניות, ונדמה למאזין כי הוא מתעלם לגמרי ממסורות הביצוע שהיו מקובלות לאורך השנים. בדרכו שלו הוא יכול לנגן את הקונצ'רטו מס' 2 של רחמנינוב במשך 50 דקות בעוד שיצירה זו מוכרת במרבית הביצועים המקובלים ב-30 דקות בלבד. המבקרים ושוחרי המוזיקה הקלאסית נחלקים ביחסם לפרשנויות המוזיקליות שלו. יש הרואים בנגינתו החייאה ומתן כיוון חדש למוזיקה, ויש הרואים בביצועיו תיאטרליות מזויפת אשר הורסת את היצירות עד יסודותיהן. בישראל, ביקר לראשונה ב-1986, ומאז הוסיף וביקר בה פעמים אחדות לסדרות של קונצרטים. ב-1986 ייסד בקרואטיה קרן לקידום קריירה של נגנים צעירים מארץ מולדתו. ב-1998 מונה ל"שגריר של רצון טוב" מטעם אונסק"ו, כיום איננו מחזיק במינוי זה (נכון כבר ל-2009). בין 1987 ו-1997 התקיים בגרמניה "פסטיבל איוו פוגורליץ'" שמטרתו לקדם נגנים צעירים באמצעות נגינה משותפת עם נגנים בעלי שם. בדצמבר 1993 ייסד את "תחרות סולו פסנתר בינלאומית" בשיתוף פעולה עם אולם AMBASSADOR FOUNDATION בפסדינה, קליפורניה. מטרת התחרות לעזור למוזיקאים צעירים לקדם את הקריירה שלהם, ולשם כך מוענק כפרס ראשון סך של 100 אלף דולר. תחרות זו התקיימה עד עתה פעם אחת בלבד: בלוס אנג'לס בשנת 1993. בנוסף, הוא מקיים פסטיבלים לכישרונות צעירים, וכן הקים קרן למימון הקמת בית חולים בסרייבו. מדיה וקבצים בנושא איוו פוגורליץ' בוויקישיתוף איוו פוגורליץ' (אורכב 27.09.2013 בארכיון Wayback Machine), אתר רשמי (באנגלית) מאת חגי חיטרון, אמנות אצבעות בגישה הוליסטית, באתר הארץ, 6 ביולי 2003 לירן גורקביץ', הגדיר מחדש את הפסנתרנות, באתר ynet, 16 במרץ 2010 סונטה מספר 2 של שופן בנגינתו של איוו פוגורליץ', סרטון באתר יוטיוב איוו פוגורליץ', במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) איוו פוגורליץ', באתר AllMusic (באנגלית) איוו פוגורליץ', באתר MusicBrainz (באנגלית) איוו פוגורליץ', באתר Discogs (באנגלית) איוו פוגורליץ', באתר Songkick (באנגלית)