פיצוץ גשר א-זיב

פיצוץ גשר א-זיב (גשר אכזיב) נערך במסגרת ליל הגשרים - מבצע לפיצוץ 11 גשרים המחברים את ארץ ישראל עם המדינות השכנות - ב-16 ביוני 1946 (י"ח בסיוון ה'תש"ו), ובמהלכו פוצץ גשר הרכבת מעל נחל כזיב. פיצוץ הגשר התרחש בטרם עת, וכתוצאה מכך נהרגו 13 לוחמי הפלמ"ח שהשתתפו בפעולה. קודם לכן נהרג לוחם הפלמ"ח יחיעם ויץ, שנפצע פצעי מוות בהסתערות. לזכרם הוקמה במקום אנדרטת יד לי"ד. כחלק ממבצע ליל הגשרים הוטל על יחידה של 40 לוחמים מהגדוד הראשון של הפלמ"ח להרוס שני גשרים על נחל כזיב, גשר רכבת וגשר כביש המובילים ללבנון. עיקר הלוחמים נועדו לפוצץ את הגשר. לוחמים אחרים נועדו לבצע חסימות מצפון ומדרום לגשרים ולהרחיק ערבים תושבי הכפר א-זיב שהתגוררו סמוך לגשרים. מפקד היחידה היה נחמיה שיין מקיבוץ עין-חרוד, בנו היחיד של המחנך אליעזר שיין. הלוחמים יצאו מקיבוץ מצובה. הלילה היה בהיר וכשהתקרבו לגשר הרכבת התגלו הלוחמים על ידי הנוטרים הערבים שפתחו באש. לפקודת המפקד נחמיה שיין הסתערה היחידה ותפסה עמדות בסמוך לגשר הרכבת. קומץ מהלוחמים התקדמו לכיוון גשר הכביש. בהסתערות נפגע יחיעם ויץ בחזהו ונפל. הוגשה לו עזרה ראשונה אך ללא הצלחה. קליע נותב פגע בחומר הנפץ שעל גב הלוחמים שמתחת לגשר ואירעה התפוצצות אדירה. 13 לוחמים ובהם מפקד הפעולה נהרגו במקום ואחדים נפצעו. גשר הרכבת נהרס בפיצוץ. בגלל האסון לא פוצץ גשר הכביש והוא היה היחיד שנותר על כנו מבין הגשרים שהותקפו באותו לילה. הלוחמים שלא נפגעו והפצועים נסוגו לקיבוץ מצובה בפיקודם של יצחק יבנה, סגן מפקד הפעולה, ויהונתן דותן שהיה אחראי על נקודת האיסוף בפעולה. במצובה טופלו הפצועים. כדי להקל על אנשי מצובה, ומחשש להתגלות על ידי הבריטים, עברו 11 לוחמים לקיבוץ חניתה ושם הוסתרו במערה למשך יומיים. שרידי הלוחמים הלא מזוהים נקברו בבית הקברות בחיפה ובקיבוץ מצובה, יחיעם וייץ נקבר בהר הזיתים בירושלים. דבר הקבורה לא היה ידוע לציבור ונפוצו שמועות בדבר גורלם. התעוררו תקוות שווא כי חלק מהם ברחו להרים ויחזרו בקרוב. בשנת 1955 נחנכה בין גשר הרכבת וגשר הכביש אנדרטת יד לי"ד שתוכננה על ידי האדריכל אשר חירם. האנדרטה עוצבה ככיכר אבן ונכתב עליה סיפור הקרב שנוסח על ידי הסופר ס. יזהר, שהיה בן-דודו של יחיעם וייץ שנהרג במקום.המשפחות השכולות דרשו להעביר את שרידי החללים שנקברו בחיפה לקבורה במקום. בי"ז בסיוון תשכ"ח (11 ביוני 1968) לאחר מאבק ציבורי ארוך הובאו השרידים מחיפה לקבורה במקום נפילתם ליד גשר מסילת הרכבת, בתוך אנדרטת יד לי"ד שהייתה לקבר אחים. בעקבות הקבורה האתר תוכנן מחדש על ידי האדריכל אריה פטרן ונוסף מעגל חיצוני מסביב לאנדרטה שכולל מצבות צבאיות עם שמות החללים. כעבור שנים התברר כי גם בקיבוץ מצובה יש שרידי חללים והן הובאו לקבורה באותו מקום בכ"ט בחשוון תשס"ד (24 בנובמבר 2003). התרבות העברית הקדישה לפעולה שכשלה תשומת לב רבה, חיים גורי, בספריו, 'דפים ירושלמיים' ו'הספר המשוגע', נתן שחם, בסיפורו, 'הגשר' בספרו 'דגן ועופרת', מחזהו של משה שמיר, הוא הלך בשדות ובפזמונאות של חיים חפר, 'דחילק מוטקה, ו'צביקה א', צביקה ב', צביקה ג', של דידי מנוסי. לצד אתר ההנצחה יד לי"ד, הונצחו החללים בדרכים נוספות: אוניית המעפילים י"ד חללי גשר הזיו נקראה על שם החללים. קיבוץ גשר הזיו מנציח בשמו את המבצע. הצייר לודוויג בלום, אביו של הלוחם אליהו בלום שנהרג בפיצוץ הגשר, הנציח את החללים ואת הגשר בציורים. בעקבות נפילת בנו הקדיש בלום את כל אוסף תמונות מלחמת העצמאות לזכר בנו. קיבוץ יחיעם נקרא על שמו של לוחם הפלמ"ח יחיעם ויץ שנהרג בפעולה. בית אכסי, המועדון לחבר בקיבוץ נאות מרדכי, נקרא על שמו של שמעון (אכסי) אלכסנדר שנהרג בפיצוץ הגשר. ליד בית אכסי הוקם גן ולוח זיכרון לזכרם של הרוגי הפעולה. בן-ציון דינור (עורך), ספר תולדות ההגנה, כרך ג' חלק ב', תל אביב: הוצאת עם עובד, 1973. אריה יצחקי, שלדים בארון (הפרק תעלומת הי"ד מגשרי אכזיב ,עמ' 79–105), הוצאת ספרים א"י, אילניה, 2009 דב גביש, אולי הוא עוד יבוא... ליל הגשרים באכזיב, 16 ביוני 1946, ירושלים: הוצאת כרמל, 2013. יעקב גביש, שלוש שנים ל"ליל הגשרים", דבר, 15 ביוני 1949 עמוס כרמלי, ב-16 לחודש יוני 46, דבר, 30 במאי 1969 שישים שנה לליל הגשרים(הקישור אינו פעיל) מאמר בנושא מציאת שרידי גופות לוחמי גשר א-זיב "קבר יש רק אחד", סרט בבימויה של שושי בן חמו מקיבוץ לוחמי הגיטאות, על מה שאירע בגשרי א-זיב ותוצאות הפעולה יהודה זיו, על דעת המקום: הלילה בו רעדה הארץ ונֶעְתְּמוּ שָׁמַיִם, בבלוג "עונג שבת", 27 ביוני 2014 שלט הסבר על גשר מסילת הרכבת מעל נחל כזיב שלט סמוך לגשר הרכבת מעל נחל כזיב משה ויניצקי, נתגלה קבר חללי גשר א-זיב, מעריב, 22 במאי 1966, המשך איש לא התעניין בקבר, מעריב, 22 במאי 1966 חוגי מטה הפלמ"ח: מקום קבורת חללי גשר א-זיב - היה ידוע, על המשמר, 23 במאי 1966 אילנה שמיר, הנצחה וזיכרון: דרכה של החברה הישראלית בעיצוב נופי הזיכרון, הוצאת עם עובד, תל אביב, 1996. עמ' 37-39 "בית אכסי - קיבוץ נאות מרדכי- אתר קהילת קיבוץ נאות מרדכי". קיבוץ נאות מרדכי- אתר קהילת קיבוץ נאות מרדכי. 2015-02-10. נבדק ב-2017-03-04.