עין דור

עֵין דּוֹר הוא קיבוץ במזרח בקעת כסולות, במורדות הגליל התחתון, כ-10 ק"מ צפונית מזרחית לעפולה, בתחום השיפוט של המועצה האזורית עמק יזרעאל. הקיבוץ הוקם בשנת 1947 על ידי חניכי תנועת הנוער השומר הצעיר מגרמניה, הונגריה, ארצות הברית ותושבי הארץ, אליהם הצטרפו בשנות ה-50 עולים מדרום אמריקה. הוא משתייך לתנועה הקיבוצית. מייסדי הקיבוץ התגבשו כקיבוץ ו' של השומר הצעיר בנחלת יהודה בשנת 1940. בשנת 1943 הועברו לעיבוד חקלאי על ידם 930 דונם מקרקעות בית דג'אן שנרכשו על ידי הקרן הקיימת. בעבודתם הם סבלו מהתנכלויות רבות של ערבים בסביבה שהייתה מוקפת בכפרים הערביים: בית דג'אן, יאזור, אל-ח'ירייה וסאקיה. ב-5 באוגוסט 1944, ערכה משטרת המנדט פשיטה על הקיבוץ ועצרה את דוד אפשטיין ודוד סלומון באשמת אחזקת נשק בלתי חוקית. חבריהם לקיבוץ מנעו את הובלת העצורים אל מחוץ לאזור, והם שוחררו. לאחר שהגיעו להבנה עם השלטונות שישאו עונשים קלים בלבד הסגירו את עצמם השניים לידי השלטונות. קו ההגנה שלהם במשפט היה שמשטרת המנדט לא סייעה להם להגן על רכושם מפני ההתנכלויות של ערביי הסביבה; ולכן לא הייתה להם ברירה אלא להיעזר בנשק בלתי חוקי, ששימש להגנה בלבד. השניים נדונו לשבע שנות מאסר, אך אפשטיין שוחרר במאי במסגרת חנינה שניתנה למאות אסירים לציון הניצחון על גרמניה הנאצית. בסוף שנת 1947 עברו חברי הקיבוץ לאזור עמק יזרעאל, והתיישבו באופן ארעי בחושות ערביות בקרבת כפר קיש, עד שבמהלך מלחמת העצמאות הקימו את קיבוץ עין דור, בקרקעות נקודת הקבע. שם הקיבוץ הוא כשמה של עין דור המקראית, הנזכרת בין היתר כמקום מושבה של בעלת האוב, אליה הגיע שאול המלך ערב מלחמתו עם הפלשתים. שמה של עין דור מתקופת המקרא ומתקופת בית שני, המשנה והתלמוד השתמר בשם הכפר הערבי "אינדור" ששכן כ-3.5 ק"מ מדרום מערב לקיבוץ. כשני ק"מ ממערב לקיבוץ נמצא תל קישיון ("ח'רבת קיסון"), עיר הנזכרת אף היא בנחלת שבט יששכר. עין דור נמנה עם אחרוני הקיבוצים שוויתרו על הלינה המשותפת. גידולי שדה - גידולים חקלאיים שונים. לול - פטם. רפת "אירוח תבור" - בתי אירוח לקבוצות. "טלדור כבלים ומערכות בע"מ" - מפעל לייצור כבלים למטרות טלקומוניקציה, אלקטרוניקה וחשמל. "דורלי" - מפעל לייצור בובות. "משק ילדים" - חוות חיות משק "גרפ-דור" - עיצוב גרפי. "המדפיס" - שירותי הדפסה. בית-ספר לרכיבה מוזיאון ארכאולוגי עץ-דור- ייצור תופי עץ לכבלים. ענפי שירות של הקיבוץ - כל-בו, מרפאה, הנהלת חשבונות וכו'. בשנת 2003 הצביעו רוב חברי הקיבוץ על הפרטתו. עין דור הוא קיבוץ משתנה (מופרט) שחבריו מקבלים שכר דיפרנציאלי (לא שוויוני) ומשלמים עבור חלק מהשירותים שמספק הקיבוץ לחבריו. כלכלתו מבוססת על מפעל "טלדור" לייצור כבלי תקשורת וכן על ענפי חקלאות (גידולי-שדה, רפת לחלב, לול פטם). ילדי הקיבוץ לומדים בבית-ספר היסודי האזורי "אופקים" הנמצא בקיבוץ מרחביה. תלמידי העל-יסודי לומדים בבית הספר "עמקים-תבור" אשר בקיבוץ מזרע. ב-6 בנובמבר 2009, נחנכה השכונה הקהילתית "עמק הגפנים", הממוקמת בסמוך לקיבוץ. תושביה לוקחים חלק פעיל בחיי הקהילה אולם הם אינם חברי הקיבוץ. בקיבוץ מוזיאון ארכאולוגי עשיר המכיל פריטים אשר נמצאו באזור מתקופות שונות, החל בפרה-היסטוריה. המוזיאון מקיים גם פעילות חינוכית לטיפוח דו-קיום יהודי-ערבי. חזית בניין חדר האוכל בתכנון האדריכל שמואל מסטצ'קין מראה כללי של אזור האכילה בחדר האוכל נוף בקיבוץ מראה כללי של התצוגה במוזיאון הארכיאולוגי בעין דור מגדל המים בקיבוץ עין דור קיבוץ עין דור ברקע התבור, 2009 קיבוץ עין דור ברקע התבור, 2009 אתר האינטרנט הרשמי של עין דור אתר המוזיאון הארכאולוגי בקיבוץ עין דור באתר הרשות לפיתוח הגליל מיכאל יעקובסון, סקירה אדריכלית על חדר האוכל ומבני ציבור נוספים בקיבוץ, באתר 'חלון אחורי', 25 באוגוסט 2014 עין דור (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 דני הדרי, אל מול האתגר הערבי, תל אביב: הוצאת משרד הביטחון, 2004, עמ' 233 משפט הנאשמים בהחזקת נשק, דבר, 28 בנובמבר 1944 מאסר 7 שנים לדויד סלומון ולדויד אפשטיין, דבר, 28 בנובמבר 1944 שוחררו 138 ערבים ו-55 יהודים, דבר, 13 במאי 1945 עין דור העברית קמה לתחייה, דבר, 20 באוקטובר 1948 שמואל א' כ"ח/ז' [גליון עין דור (אנדור) בהוצאת 'ההגנה', 1943 שני השמות מופיעים (גליון 2) הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור]