laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מחוזות בוטסואנה

מבחינה מנהלית בוטסואנה מחולקת ל-10 מחוזות. המחוזות מחולקים לנפות. מדיה וקבצים בנושא מחוזות בוטסואנה בוויקישיתוף "Regional Population - Botswana Data Portal". Knoema (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2017-10-07. BOTSWANA: provinces population, www.populstat.info (ארכיון)
סבכי טוחנים

סבכי טוחנים (שם מדעי: Sylvia curruca) הוא סבכי טיפוסי שקיבל את שמו העברי בשל גופו התחתון הלבנבן. זהו מין בעל תפוצה נרחבת המקנן באזורים בעלי אקלים ממוזג של אירופה, מלבד בדרום מערב היבשת, ובמרכז ומערב אסיה. ציפור שיר קטנה זו נודדת וחורפת באפריקה, מדרום לסהרה, בחצי האי ערב ובהודו. בארץ ישראל מקנן מצוי בחורש סבוך בעיקר בצפון הגולן, בגליל, בכרמל ומעט בהרי יהודה, ובחרמון נפוץ מאוד עד גובה 1700 מ´. חולף מצוי בסתיו, בעיקר מאמצע אוגוסט ועד אמצע אוקטובר, ובאביב נפוץ ביותר, בעיקר במרץ-אפריל. שלא כמו בסוגי הסבכי הטיפוסי השונים, הזכר והנקבה (זוויגים) כמעט זהים. זהו מין קטן, אורכו 11.5 עד 13.5 ס"מ ומוטות כנפיו 7 ס"מ, משקלו 11 עד 14 גרם. גבו חום-אפרפר, והחלק התחתון שלו לבנבן מה שהעניק לו את שמו העברי, ראשו אפור ובעל סוככי אזניים כהים יותר, חצי העין התחתונה מודגשת בפס לבן עדין, גרונו לבן, רגליו אפורות כהות. זהו סבכי הקטן במעט מהסבכי קוצים, והוא חסר את הצבע הערמוני בכנפיים ואת הצבע האחיד בראשו. שירתו של הסבכי טוחנים היא סדרת צקצוקים מהירה של "טט" או "צ'י". כמו רוב סוגי הסבכי, הוא ניזון בעיקר מחרקים, אולם ניזון גם מגרגירים ופירות רכים אחרים. זוהי ציפור של שטחים פתוחים, חורש וגנים בעלי שיחים גדולים, ומעט עצים. הזכר יתחיל בבניית מספר קנים דמויי סלסילה שטוחה, לאחר מכן הנקבה תבחר קן ושני הזוויגים ישלימו את בנייתו, הנקבה מטילה 3 עד 7 ביצים. בישראל מגיעה האוכלוסייה המקננת באמצע מרץ, והקינון מתחיל באפריל. באירופה מתחיל הקינון מאוחר יותר, בצפון-מערב אירופה בסוף אפריל, בפינלנד בעיקר בתחילת יוני. סבכי טוחנים, באתר NCBI (באנגלית) סבכי טוחנים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) סבכי טוחנים, באתר GBIF (באנגלית) סבכי טוחנים מאת ד´ר יוסי לשם - באתר צופר טיפוח ציפורי הבר בחצר הבית המרכז לחקר ציפורי ירושלים סבכי טוחנים באתר הרשימה האדומה של IUCN סבכי טוחנים באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תל אביב: חולות שהיו לכרך

תל אביב: חולות שהיו לכרך הוא ספרו של נתן דונביץ' שיצא לאור בשנת 1959 במלאת יובל שנים להקמת העיר תל אביב. הספר, שיצא לאור בהוצאת שוקן, מורכב מסיפורים ומאנקדוטות מההיסטוריה של העיר מימיה הראשונים ועד לכתיבת הספר, וכן מ"כתבות צבע" עיתונאיות שקובצו מהמדור אותו כתב דונביץ' בעיתון "הארץ" על דמויות ואישים הפועלים בעיר בתקופה בה נכתב הספר. בספר 248 עמודים, והוא מחולק ל-16 פרקים ובהם עשרות תמונות. התמונות הרבות המלוות את הספר הן צילומים בשחור לבן המתארים את תולדות העיר, מצילומיו הראשונים של אברהם סוסקין ועד לצילומים בני התקופה בה נכתב הספר. חציו הראשון של הספר מתעד את תולדות העיר מיום הקמתה, דרך ימיה הראשונים של אחוזת בית, גירוש תל אביב, פריחת העיר בימי העלייה החמישית ועד להקמת מדינת ישראל. הספר מתעד את התהליכים שעברה העיר, וכולל מידע ביוגרפי רב לגבי מקימי העיר ובוניה, התפתחותה האורבנית והתהליכים ההיסטוריים אותם עברה העיר בארבעת העשורים הראשונים לקיומה. דמויות כחיים חיסין, מאיר דיזנגוף וישראל רוקח מתוארות באופן אוהד, בריבוי פרטים ואנקדוטות, ושפע של פרטים ביוגרפיים, אותם קיבץ הסופר מהדמויות הפועלות, שרבות מהן היו עוד בחיים, ויכלו לספר מכלי ראשון את סיפורן. חציו השני של הספר נותן תמונה צבעונית ומשעשעת לעיתים של העיר בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20, כאשר לא הייתה עוד "תל אביב הקטנה", אך גם לא הכרך רווי גורדי השחקים שהפכה להיות. באותו הרגע בו בשדרות רוטשילד "לא נותר אפילו סוס אחד, וטנדרים, משאיות ותלת אופנים תפסו את מקומם". העיר שתיאורה עולה מן הספר אינה מקום אידילי. בעיות רבות כזיהום מי הים, העוני והדלות בשכונת מחלול, והזנות בשטח הגדול ביפו, כמו גם אנקדוטות מחיי הפשע, אותם סיקר דונביץ' כעיתונאי, מתוארות ללא כחל ושרק. אך העיר מתוארת באהבה, על מגוון הדמויות הקטנות והגדולות של תושביה, החל בראש העיר באותם הימים, חיים לבנון וכלה ב"תופס הנחשים אבו ריאש". שוק הכרמל, וכיכר מגן-דוד מתוארים כ"לב ההומה" של העיר. חיי התרבות מתוארים בהרחבה, כך תיאטרון הבימה בו עוד כיכבה חנה רובינא, או רביעיית מועדון התיאטרון בה שר ינקלה בן סירא, וטקס בחירת מלכת היופי לשנת 1957, בו קיבלה הזוכה, קורינה ברזאלי בנוסף לפרחים גם את "אלבום בן-גוריון". "בראשית, וגם קצת שמות" - על הקמת העיר וחלוקת המגרשים. "חיתולים של חולות" - על ימיה הראשונים של העיר. "עיר רפאים" - על העיר בימי גירוש תל אביב. "מתחילים לראות עיר" - על העיר בימי העלייה השלישית. "עיר שוקקת על שמריה" - על העיר בימי העלייה הרביעית. "לידתו של הכרך" - על העיר מימי העלייה החמישית ועד למלחמת העצמאות. "הבית הראשון והבאים אחריו" - על הבית הראשון של תל אביב ברח' יהודה הלוי 25, ומבט על נווה צדק, שכונת התקווה ואזור התחנה המרכזית. "הגבול המערבי" - תיאור שכונותיה המערביות של תל אביב, וחוף הים. "הלב ההומה" - תיאור אזור כיכר מגן-דוד. "המלך מת - יחי המלך" - תיאור רחוב הרצל והמרכז החדש של העיר - רחוב דיזנגוף. "בין ניאון לניאון" - תיאור חיי הלילה של תל אביב. "גם העירייה גדלה" - תיאור דמויות ומעשים בעיריית תל אביב. "עצורים ועזובים" - אנקדוטות מחיי הפשע של תל אביב. "עיר שנעשתה פרבר" - תיאור החיים ביפו בעת כתיבת הספר. "מותר להציץ?" - דמויות מעניינות של תושבי תל אביב. "גם הם תושבי הכרך" - תיאור גן החיות של תל אביב. תל אביב: חולות שהיו לכרך, באתר OCLC (באנגלית)
איתי ולדמן

איתי ולדמן (נולד ב-2 באפריל 1979) הוא עיתונאי ישראלי המכהן כדובר עיריית תל אביב יפו החל מאפריל 2022. קודם לכן היה עורך מאקו ועורך המגזין "Time Out תל אביב". ולדמן נולד בדרום תל אביב לזילי (זילפה) וצ'לו (משה). בהמשך עברה המשפחה לפרדס חנה-כרכור. כנער, שיחק ולדמן בקבוצת הכדורסל של גן שמואל ואף שימש כקפטן הקבוצה. למד בבית הספר התיכון החקלאי בפרדס חנה במגמה ריאלית. בצבא שירת כקצין בחיל השריון וכמפקד פלוגה בבה"ד 1. בוגר תואר ראשון בפסיכולוגיה ומדעי המדינה באוניברסיטת תל אביב ותואר ראשון במשפטים בקרייה האקדמית אונו. לאחר שירותו הצבאי הגיע ולדמן לניו יורק ובמקביל לעבודתו כמלצר כתב ביקורות על הופעות ל"תרבות מעריב". כשחזר לישראל כתב ב"מעריב" והחל לעבוד עם גל אוחובסקי ואיתן פוקס על הפקת סרטם "הבועה". במהלך ההסרטה שימש כאחראי על הניצבים ובנוסף ערך את פסקול הסרט. את השיר של ההרכב הסקוטי בל אנד סבסטיאן שמופיע בפסקול השיג ולדמן באופן אישי ממנהיג ההרכב סטוארט מודרוך, לאחר שראיין אותו לכתבה בעת שביקר בישראל וברשות הפלסטינית. בשנת 2005 עבר ולדמן לערוך את מדור המוזיקה של שבועון התרבות "Time Out תל אביב". כעבור שנתיים התמנה לסגן העורך, ולאחר שנתיים נוספות מונה לעורך השבועון במקומו של אמיר בן דוד. בשנת 2008 הצטרף לפאנל התוכנית "טינופת", אשר שודרה ב-HOT3. בנוסף לעבודתו העיתונאית הופיע כדי.ג'יי ברחבי תל אביב. בפברואר 2014 התמנה ולדמן לעורך הראשי של אתר מאקו. שימש בתפקיד עד ינואר 2022. באפריל 2022 מונה לשמש כראש מינהל תקשורת ושיווק בעיריית תל אביב-יפו. דוד ורטהיים‏, אחרי 8 שנים: עורך mako איתי ולדמן מסיים את תפקידו, באתר וואלה, 30 בנובמבר 2021 עורך mako לשעבר מונה לתפקיד דובר עיריית תל אביב, באתר ‏מאקו‏, 24 במרץ 2022
ג'ייסון ויליאמס (פורוורד)

ג'ייסון ויליאמס (נולד ב-17 בנובמבר 1983 במאררו, לואיזיאנה) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הסמול פורוורד בקבוצת הכדורסל רואן מהליגה הצרפתית השנייה. ויליאמס נחשב לשחקן שקט אך ורסטילי (הודות למידותיו: 1.98 מ', 95 ק"ג) ומסוגל לשחק בעמדות הקלע ושתי עמדות הפורוורד. הוא ידוע בזכות משחק ההגנה המצוין שלו ויכולתיו בריבאונד, כמו גם באתלטיות מרשימה וביכולת מסירה טובה. תוך כדי משחקו בארץ שיפר את יכולת הקליעה שלו משלוש נקודות. עמדתו המקורית של ויליאמס היא עמדת הסמול פורוורד. אחרי עונה אחת בקולג' הקטן בקילגור, טקסס, עבר ויליאמס לאוניברסיטת טקסס באל-פאסו לשלוש עונות, כאשר באחרונה הפך לשחקן הבולט של הקבוצה. בעונתו האחרונה רק בשישה מתוך 30 משחקים לא הגיע לספרות כפולות, אך סיים את העונה בסיבוב השני של טורניר ה-NCAA הלאומי. תקרית אלימה העיבה על עונתו האחרונה במכללה כאשר שלח אגרוף לפרצופו של חברו לקבוצה באימון ואף שבר את לסתו. לאחר שסיים את דרכו במכללת טקסס אל-פאסו החליט ויליאמס להצטרף לקבוצת הכדורסל בני השרון בעונת 2006/2007, תחת המאמן אפי בירנבוים. ויליאמס פתח את עונת 2006/07 על תקן השחקן השישי של בני השרון, תחת שחקני החמישייה משה מזרחי ולי ניילון. ויליאמס הוחתם באותה העונה לאחר ששחקנה של בני השרון קורליאונה יאנג עזב לבקר את אימו החולה ולא שב. את העונה סיים ויליאמס עם ממוצעים נאים של 14 נקודות, 7 ריבאונדים ו-2 אסיסטים למשחק ב-27 דקות משחק ובסיומה הוחתם על חוזה לעונה נוספת. בסיום עונת 2006/07 עזבו מזרחי וניילון את הקבוצה וויליאמס זכה לבמה המרכזית כסמול פורוורד הפותח של בני השרון, לצדם של מאיר טפירו וניצן חנוכי. את העונה סיים ויליאמס עם ממוצעים של 16 נקודות, 5 ריבאונדים, 3 אסיסטים ו-2 חטיפות למשחק. את הופעת השיא שלו בעונת 2007/08 נתן ויליאמס מול מכבי תל אביב במשחק חצי גמר הפיינל פור של ליגת העל עם 25 נקודות מתוך 55 הנקודות של קבוצתו. כן היה שותף להפסדה של הקבוצה בגמר גביע המדינה, תוך שהוא קולע 12 נקודות. בחודש יוני 2008 חתם ויליאמס על חוזה לשנתיים במכבי תל אביב, שם שיחק תחת מאמנו בקבוצתו הקודמת, אפי בירנבוים. לאחר עזיבתו של בירנבוים לא הצליח ויליאמס למצוא את מקומו בקבוצה, ושוחרר במהלך ינואר 2009. לאחר השחרור ממכבי תל אביב חתם ויליאמס בעירוני נהריה. בעונת 2009/2010 חתם וויליאמס בקבוצת ויג'יוואנו מהליגה האיטלקית השנייה. בעונת 2016/2017 שיחק במדי הפועל באר שבע מהליגה הלאומית. פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר היורוליג ויליאמס יחליף את יאנג בבני השרון גם ויליאמס ופייג' ממשיכים בבניה"ש ג'ייסון ויליאמס ילבש צהוב
מטוס קרב של הדור החמישי

מטוסי הקרב של הדור החמישי הם מטוסי קרב שנכנסו לשירות בחילות האוויר של העולם משנת 2000. מטוסים אלה מתאפיינים במערכות אוויוניקה מתקדמות, יכולת חמקנות מתקדמת, המצריכה תליית חימוש בתאי חימוש פנימיים ויכולת תמרון מצוינת, אשר כוללת בחלק מהמקרים גם המראה ונחיתה אנכית. האוויוניקה המתקדמת מצמצמת את כמות העבודה שנעשית על ידי הטייסים על ידי היתוך מידע בין מגוון חיישנים ובעקבות כך מאפשרת להם לתצפת על זירת הקרב באפקטיביות גדולה יותר ואף מגבירה את המוכנות לפעולה. היכולת החמקנית מנמיכה את נראותם של מטוסים במכ"מי האויב וכך מאפשרת לכלי טיס אלו חופש פעולה רחב יותר ביחס למטוסי הדור הרביעי. ארצות הברית ארצות הברית לוקהיד מרטין / בואינג - F-22, נכנס לשירות בשנת 2005. לוקהיד מרטין F-35 לייטנינג II, נכנס לשירות בשנת 2016 רוסיה רוסיה מטוס ה-סוחוי Su-57, נכנס לשירות בשנת 2020. הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין צ'נגדו J-20, נכנס לשירות בשנת 2017. שניאנג J-31, צפוי להיכנס לשירות. ברשימה זו מטוסי דור חמישי שדגם שלהם ערך טיסת ניסוי מוצלחת. יפן יפן x-2 שינשין – נכנס ליצור סדרתי בקרוב. קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית + אינדונזיה אינדונזיה KAI KF-X צפוי להיכנס לשירות בין השנים 2020–2030. הודו הודו HAL AMCA, טיסה ראשונה מתוכננת לשנת 2024. טורקיה טורקיה TAI TFX טיסה ראשונה התקיימה ב-2024. יואב לימור, הטייס האחרון, באתר ynet, 16 בספטמבר 2007 לורן טומפסון, הדור החמישי: צעד גדול באבולוציה של מטוסי הקרב, באתר "פורבס ישראל", 6 ביוני 2016
אלנבי 58

אלנבי 58 היה מועדון לילה שפעל בתל אביב בין השנים 1994–2000. המועדון הוקם על ידי אורי שטרק, רל נדל וניצן לב צור ב-1994 ברחוב אלנבי 58, בסמוך לכיכר מגן-דוד, במקום שבו שכן קולנוע אלנבי. מסיבות הטראנס וההאוס שנערכו בו מדי יום חמישי היו לשם דבר, והתקליטנים המובילים בעולם פקדו אותו. המועדון הפך לחוד החנית של סצנת המועדונים התל אביבית בשנות ה-90, סביבה התפתחה תרבות שלמה. פתיחת המועדון השתלבה בגל עולמי של הסבת בתי קולנוע ישנים למועדוני ריקודים. המועדון הוכתר על ידי מגזין "מיניסטרי אוף סאונד" כאחד מעשרים המועדונים הטובים בעולם. ב-1996 החלו במועדון מסיבות "אפטר פארטי", המתחילות עם עלות השחר ונערכות בשעות הבוקר. בשנת 2000 נסגר המועדון, כתוצאה משילוב של כמה גורמים: מדיניות עיריית תל אביב-יפו לדחיקת אזורי הבילוי ממרכז העיר, פרוץ האינתיפאדה השנייה, עלייתם של מועדונים קטנים יותר וממוסחרים פחות, וכן תחושת מיצוי בקרב הבליינים. מייסדיו הקימו חודשים ספורים אחר כך את "מועדון ה-TLV" בנמל תל אביב. המבנה נרכש על ידי יזמי נדל"ן בשם "מאיר עייני ישראל מניבים בע"מ". במקומו ייבנה מבנה מגורים, תוך שימור של חזית המבנה. בין 1996–1998 הפיק המועדון שלושה אלבומי אוסף בשם "קולנוע אלנבי 58" שכללו כמה מלהיטי הדאנס שנוגנו במועדון: קולנוע אלנבי 58 - Volume 1 ‏(1996, BNE/Agnosia) קולנוע אלנבי 58 - Volume 2 ‏(1997, BNE/Agnosia) קולנוע אלנבי 58 - Volume 3 ‏(1998, אן אם סי דאנס) משה קוטנר, תרבות / מועדונים בתל אביב: תולדות הבילויים, באתר מסע אחר ניב הדס‏, אלנבי 58, 1994: הערפד מגיע לעיר, באתר וואלה, 15 בינואר 2009 נועם דביר, נדל"ן במקום נוסטלגיה: פרידה מאלנבי 58, באתר הארץ, 15 בפברואר 2011 דקל גודוביץ, השימור הפך לשיחזור: כך אישרה עיריית ת"א להרוס את אלנבי 58, באתר ynet, 21 ביוני 2016 דקל גודוביץ, השימור הפך לשיחזור: כך אישרה עיריית ת"א להרוס את אלנבי 58, באתר Xnet‏, 21 ביוני 2016 Osafim, אומרים שפעם היה פה שמח: קולנוע אלנבי 58 - Volume 1, באתר אומרים שפעם היה פה שמח, ‏יום רביעי, 31 בינואר 2018 Osafim, אומרים שפעם היה פה שמח: קולנוע אלנבי 58 - Volume 2, באתר אומרים שפעם היה פה שמח, ‏יום רביעי, 7 בפברואר 2018 Osafim, אומרים שפעם היה פה שמח: קולנוע אלנבי 58 - Volume 3, באתר אומרים שפעם היה פה שמח, ‏יום שלישי, 13 בפברואר 2018
קולז'

האם התכוונתם ל... קולאז' – מדיה אמנותית ליצירת תמונה דו-ממדית קולז' – קולג' בהגייה צרפתית ופורטוגזית
דבורין

האם התכוונתם ל... דנה דבורין – שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית דני דבורין – שדרן ופרשן ספורט ישראלי לוניה דבורין (1917 - 2000) - ספורטאי ישראלי פנינה דבורין – משפטנית ישראלית דבורקין
עלווית

עלווית (שם מדעי: Phylloscopus) הוא סוג של ציפורים קטנות במשפחת הסבכיים, כאשר מספר חוקרים החליטו להגדיר אותם במשפחה עצמאית - Phylloscopidae, לצד הסוג Seicercus. צבען ירקרק צהבהב או חום זיתי בחלקן העליון, ולבן מלוכלך או צהבהב בחלק התחתון. בהשוואה לסבכיים אחרים, שירת העלוויות אינה מורכבת. המינים המקננים באזורים בעלי אקלים ממוזג הם בדרך-כלל מינים נודדים. אלו הן ציפורים פעילות, הנעות ממקום למקום ללא הרף. הן מעדיפות לבלות בשטחים פתוחים יותר מאשר בצמחייה עבותה. הן נוהגות להיות בצמרות העצים כמו גם בשיחים נמוכים, שם עלוות הצמחים מסייעת בהסוואתן. מצחן הנמוך מבדיל בינן לבין השיחניות שצבען וגודלן דומה. הזוויגים דומים זה לזה והצעירים דומים לבוגרים. גם מיני העלוויות השונות דומים זה לזה ואחד מאמצעי ההבחנה ביניהם הוא שירתם. מוצאו של השם המדעי Phylloscopus הוא מיוונית; phyllon/φυλλον משמעו עלה ו-skopeo/σκοπεω משמעו מחפש. שם זה מצביע על התנהגותן האופיינית: הן נוהגת לצפות, לטפס ולנתר על עלוות הצמחים, להם היא דומה בצבעיה, כדי ללכוד חרקים. בעבר היו שני שמות עבריים לעלוויות: מנדלי מוכר ספרים העניק לה את השם ציפור העפאים, והחוקר ישראל אהרוני נתן לה את השם ירוקית. רוב מיני העלוויות הם טריטוריאליים באזורים בהם הם חיים ובאלו שהם נודדים אליהם. חוקר הטבע גילברט וייט היה מהראשונים למיין ולהבדיל בין המינים הדומים מאוד - עלווית חורף, עלווית אפורה ועלווית ירוקה באמצעות שירתן, כמפורט בספרו "תולדות הטבע של סלבור" מ-מ-1789. הזואולוג הגרמני היינריך בואי תיאר את הסוג עלווית ב-1826 ככזה המכיל כ-50 מינים של ציפורים קטנות ממשפחת הסבכיים של העולם הישן הניזונים בעיקר מחרקים. כיום הסוג מכיל כ-55 עד 60 מינים. במיון המסורתי הסוג נכלל במשפחת הסבכיים כאמור, אולם כיום מספר מחקרים תומכים בהעברתו למשפחה עצמאית, עלוויתיים (Phylloscopidae), שתכיל גם את הסוג Seicercus. בישראל נצפו 12 מיני עלוויות: עלווית, באתר ITIS (באנגלית) עלווית, באתר NCBI (באנגלית) עלווית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עלווית, באתר GBIF (באנגלית) העלוויות באתר טיפוח ציפורי הבר בחצר הבית Terres, John K. (1980). The Audubon Society encyclopedia of North American birds. New York: Alfred A. Knopf, Inc. p. 1001. ISBN 0517032880. White, Gilbert (1887) [1789]. The Natural History and Antiquities of Selborne. London: Cassell & Company. p. 38–39. OCLC 3423785. Alström, Per; Ericson, Per G.P.; Olsson, Urban & Sundberg, Per (2006): Phylogeny and classification of the avian superfamily Sylvioidea. Molecular Phylogenetics and Evolution 38(2): 381–397. doi:10.1016/j.ympev.2005.05.015 Database of rarity records in Israel, israbirding עלווית צפונית, Phylloscopus borealis, באתר מרכז הצפרות הישראלי
טורסד דה פואנט

טורסד דה פואנט (מצרפתית: Torsades de pointes או בתרגום "פיתול השנתות") הוא מונח המתאר סוג של טכיקרדיה חדרית המציג אפיונים ייחודיים באק"ג. תופעה זו תוארה לראשונה על ידי פרנסואה דסרטן ב-1966. טורסד דה פואנט מאופיין גם בירידה בלחץ דם עורקי, שיכול לגרום להתעלפות. אף על פי שזוהי הפרעת קצב נדירה, היא יכולה להגרר לפרפור חדרים, שללא התערבות רפואית יגרור מוות מיידי. התסמינים כוללים: דפיקות לב סחרחורת עילפון מוות לבבי פתאומי הסיבות להפרעה כוללות סיבות גנטיות (מקושרות ל-17 גנים לפחות) וסיבות נרכשות הנגרמות לרוב מתרופות או הפרעות אלקטרוליטים הגורמות להארכת מקטע QT. הגורמים השכיחים להפרעה כוללים התארכות מקטע QT הנגרמת על ידי תרופות, התייבשות, היפומגנזמיה, היפוקלצמיה או תסמונת QT מוארך. אנשים עם תת-תזונה ואלכוהליסטים הם בסיכון גבוה להפרעה זה עקב מחסור באשלגן/מגנזיום. תרופות ושילובי תרופות מסוימים הם הגורמים הנפוצים ביותר להפרעה, תרופות המאריכות את מקטע QT כמו קלריטרומיצין, לבופלוקסצין, והלופרידול כאשר הם נלקחות במקביל למעכבי ציטוכרום P450 כמו פלואוקסטין, סימטידין או מזונות מסוימים כגון אשכוליות, עלולים לגרום להארכה חריגה של מקטע QT ובכך להגדיל את הסיכון לפתח טורסד דה פואנט. הרשימה הבאה מכילה חלק מן הגורמים המקושרים לנטייה מוגברת לפיתוח טורסד דה פואנט: תרופות מסוימות, בעיקר תרופות המאריכות מקטע QT היפוקלמיה היפומגנזמיה היפוקלצמיה ברדיקרדיה אי-ספיקת לב היפרטרופיה של חדר שמאל היפותרמיה דימום מוחי תת-עכבישי היפותירואידיזם סיבוב הציר החשמלי של הלב בלפחות 180 מעלות. תסמונת QT מוארך. לפניו יש מרווחי RR ארוכים וקצרים. נגרם על ידי התכווצות חדרים מוקדמת (premature ventricular contraction). רוב המקרים יחזרו באופן עצמאי לקצב סינוס אך ייתכן ויהיה צורך בהתערבות רפואית. הטיפול יכלול עירוי מגנזיום סולפט וטיפול חשמלי כגון קוצב לב ודפיברילציה. בגלל האופי הפולימורפי של התסמונת, ייתכן ולא ניתן יהיה לבצע היפוך מסונכרן ויהיה צורך לבצע היפוך לא מסונכרן. מדיה וקבצים בנושא טורסד דה פואנט בוויקישיתוף הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
יצחק פראג אופלטקה

הרב יצחק פראג אופלטקה (או אופלטקא) (תקע"ט, 1819 - י"א בשבט תר"ס, 1900) היה רב, מרפא ואיש ציבור ירושלמי, פעל בעיקר לקירוב לבבות בין העדות בירושלים. נולד בפראג שבאימפריה האוסטרו-הונגרית, אביו היה סוחר בדים. הוא התחנך אצל החת"ם סופר בפרשבורג, וזה דחפו לעלות לארץ ישראל ולהשתקע בירושלים. פראג-אופלטקה הגיע לירושלים בגפו ב-1838, בניגוד לדעת משפחתו והתקבל על ידי רבי ברוך עייאש (נכדו של הראשון לציון הרב יעקב משה עייאש) שאירח אותו בביתו . עד מהרה סיגל לו יצחק פראג אופלטקה את לשון הלאדינו, את נוסח הספרדים בתפילה ואת הלבוש המקובל בעדה הספרדית. הרב עייאש השיא לו את בתו, וידא-חנה. הרב אופלטקה לא עזב מימיו את ירושלים. הוא טיפל בחולים בדרכים שונות, ביניהן מיני תרופות ועשבים ואף באמצעות היפנוזה (ב-1917 הקים נכדו אליעזר את אחד מבתי המרקחת המודרניים הראשונים בירושלים, "אופלטקה" ברחוב יפו). הוריו שלחו לו סכומי כסף מהם התקיים ונידב לאחרים. היה מיוזמי הקמת כולל הו"ד, שאיגד בתחילתו גם את יוצאי אוסטרו-הונגריה. ניהל את בית החולים מאיר רוטשילד ושימש בא-כוחו של משה מונטיפיורי. ביוזמת הנדיב יוסף בלומנטל מפריז, הקים וניהל בשנת תרכ"ו 1866 את התלמוד תורה "דורש ציון" (שאמור היה להיות משותף אשכנזי-ספרדי, אך לבסוף היה ספרדי לגמרי) וניהלו עד מותו. קנאי ירושלים שהתנגדו למוסדות חינוך מודרניים פגעו בו ואף כתבו נגדו כתב חרם (תרכ"ט) שלא פורסם., בשנת 1822 נוסד כולל עצמאי ליוצאי הונגריה, מוראביה ובוהמיה - כולל אונגרין, והרב אופלטקה היה בין ראשיו, ואף כיהן כראש הישיבה של הכולל וכדיין בבית הדין שלו. עם מותו ב-1900 התקיים ויכוח בין העדות היכן יקבר, כיוון שנולד כאשכנזי וחי כספרדי. לבסוף הוחלט לקברו לצד אשתו בחלקה הספרדית בבית הקברות בהר הזיתים. ב-2015 קברם נחשף והמצבות חודשו על פי הנוסח המקורי . שרידים מחידושיו התורניים הודפסו לאחר מותו בספר פרי יצחק (תרס"ט, ירושלים) אך רוב כתבי היד אבדו אצל המדפיס. בנו ר' רחמים יוסף חיים (חתן הרב אשר אנשיל ניימאן) אופלטקה המשיך אחריו בניהול בית המדרש עד מותו ב-1907. הרב אופלטקה הוא סב-אמו של יעקב יהושע, אביו של הסופר א.ב. יהושע. יעקב יהושע, ילדות בירושלים הישנה, הוצאת ראובן מס, 1968 כרך ג', עמוד 108 שבעים וחמש שנה לדורש ציון, ירושלים, תש"א רחוב על שמו בירושלים דוד תדהר (עורך), "יצחק פראג אופלטקה", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 519 אריה ליב פרומקין, תולדות חכמי ירושלים, סלומון ירושלים 1928, עמ' 268 סי' לג. פנחס גרייבסקי, "זיכרון לחובבים ראשונים" חוברת י"א אריה ליב פרומקין, תולדות חכמי ירושלים, סלומון ירושלים תר"צ, ח"ג, עמ' 93 פנחס גרייבסקי, בנות ציון וירושלים, יד יצחק בן-צבי עמוד 176 דוד קרויאנקר, רחוב יפו, ביוגרפיה של רחוב, סיפורה של עיר עמוד 302 דני אלקלעי, כתב החרם על ביהמ"ד דורש ציון בירושלים, מים מדליו 18, תשס"ז, עמ' 335-356. דוד צבי ניימאן, הגאון שנשכח, וינה תשמ"ב, עמ' 208 ועמ' 245-246.
לוסי לולס

לוסיל פרנסס "לוסי" לולס (באנגלית Lucille Frances "Lucy" Lawless; נולדה ב-29 במרץ 1968) היא שחקנית וזמרת ניו זילנדית, אשר מוכרת בעיקר מתפקידה בתור זינה בסדרה "זינה הנסיכה הלוחמת" (2001-1995), בתור דיאנה בירס (מס' 3) בסדרה "בטלסטאר גלקטיקה" (2009-2005) ובזכות הופעתה בתור רובי נובי בסדרה "אש נגד כוחות הרשע" (2018-2015) של רשת Starz. לולס נולדה בעיר מאונט אלברט, אוקלנד, ניו זילנד, לפרנק, בנקאי וראש העיר לשעבר של מאונט אלברט, ולג'ולי, מורה. לולס החלה את לימודי המשחק בבית ספר למשחק, וכן למדה משחק באוניברסיטת אוקלנד. בעת הלימודים סבלה ממחלת הבולימיה. לולס התפרסמה בעיקר בזכות גילום זינה בסדרה זינה הנסיכה הלוחמת בשנים 1995–2000, וכן בזכות משחקה בסדרות בטלסטאר גלקטיקה, ספרטקוס: דם וחול וספרטקוס: אלוהי הזירה. לולס הופיעה גם בתפקידי אורח רבים, בין היתר בסדרות הרקולס: המסעות המופלאים, טיסת הקונקורדים, תרגיע ותיקים באפלה. בשנת 2015 הצטרפה כחלק מצוות השחקנים הראשי לעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "סיילם", אותה הפיק וכתב בראנון בראגה. בשנת 2020 לקחה חלק בדיבוב הסדרה "מלחמת הכוכבים: התנגדות" של ערוץ דיסני. בשנת 2021 לקחה חלק בדיבוב הסרט "המיניונים: עלייתו של גרו"; שיציאתו לאקרנים נדחתה עקב מגפת הקורונה ועלייתו המחודשת נקבעה ליולי 2022. בשנת 1988, היא נכנסה להריון מבן זוגה גארת' לולס בזמן שעבדה איתו באוסטרליה. הם נישאו באותה שנה בקלגורלי, מערב אוסטרליה, ואז חזרו לניו זילנד שם נולדה בתם, דייזי. הם התגרשו ב-1995. לוסי שמרה מאז על שם המשפחה שלו. ב-28 במרץ 1998, נישאה לולס למפיק הטלוויזיה רוברט ג'י "רוב" טאפרט, לאחר שהשניים הכירו בצילומים לסדרה "זינה הנסיכה הלוחמת". יש להם שני בנים משותפים. אתר האינטרנט הרשמי של לוסי לולס לוסי לולס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) לוסי לולס, ברשת החברתית אינסטגרם לוסי לולס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לוסי לולס, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי לוסי לולס, באתר AllMovie (באנגלית) לוסי לולס, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) לוסי לולס, באתר Metacritic (באנגלית) לוסי לולס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) לוסי לולס, באתר MusicBrainz (באנגלית) לוסי לולס, באתר Discogs (באנגלית) לוסי לולס, באתר Songkick (באנגלית) לוסי לולס, באתר בילבורד (באנגלית) דודי כספי, איי לאב לוסי, באתר ישראל היום, 9 באוגוסט 2016 אמיר בוגן, "לא ידעתי שזוכרים את זינה בישראל", באתר ynet, 28 באוקטובר 2016 לוסי לולס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
שיחנית

שִׂיחָנִית (שם מדעי: Hippolais) הוא סוג ציפורים קטנות עד בינוניות ממשפחת הסבכיים. בעבר הן נכללו בסוג הסבכי של העולם הישן, אולם כיום הופרדו לסוג נפרד. שיחניות נמצאות באירופה, אפריקה, ומערב אסיה. סביבת השיחניות היא עצים ושטחים פתוחים למדי. הן די מגושמות בתנועתן, ונמנעות מצמחייה עבותה וצפופה. אלו ציפורים מעוגלות וחזקות למראה בעלות רגליים חזקות וכנפיים ארוכות. זנבן הרבוע והמקור השטוח והרחב יותר מבדיל אותן מהקנית, המצח הגבוה מבדיל אותן מהעלווית. רובן בעלות גוון ירקרק או חום זית בחלק העליון, וגוון לבן או לבנבן בחלק התחתון. הן ניזונות מחרקים, גרגירים או זרעים. הן ניתנות לזיהוי על פי שירתן הפכפכנית והרבגונית המאפיינת אותן, בדרך כלל מעמדת תצפית בולטת. בשעת התרגשות מסמרות את נוצות קודקודן. מינים המתרבים באזורים של אקלים ממוזג נודדים בדרך כלל. בישראל ניתן לצפות בשלושה מבין ארבעת המינים בסוג (בעבר היו מינים נוספים שהועברו לסוג Iduna). אולם קשה לאתר אותם וחלקם נדירים למדי. מדיה וקבצים בנושא שיחנית בוויקישיתוף שיחנית, באתר ITIS (באנגלית) שיחנית, באתר NCBI (באנגלית) שיחנית, באתר GBIF (באנגלית) המרכז לחקר ציפורי ירושלים המרכז לטיפוח ציפורי הבר בחצר הבית קטל ציפורי שיר בקפריסין ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
MS

האם התכוונתם ל... MS - קיצור נפוץ לציון חברת מיקרוסופט, המופיע רבות בשמות מוצריה (MS-DOS ו-MS-Office, למשל). MS - קיצור שמה הלועזי של מחלת הטרשת הנפוצה Multiple sclerosis. MS - קיצור שמה הלועזי של מחלת ההצרות השסתום המיטראלי Mitral stenosis. MS - קיצור שמו הלועזי של האנזים מתיונין סינתאז Methionine Synthase. MS - קיצור שמו הלועזי של משחק המחשב מייפל סטורי. MS - סימון לאנייה המונעת במנוע בעירה פנימית, בדרך כלל מנוע דיזל ms - קיצור של היחידת המידה לזמן, מילי-שנייה שהיא אלפית השנייה. Ms. (כתב עת) - כתב עת פמיניסטי אמריקאי
מחוזות בנין

מבחינה מנהלית בנין מחולקת ל-12 מחוזות (département). עד 1999 היו 6 מחוזות שבאותה שנה פוצלו ל-12. המחוזות מחולקים לנפות.
מחוזות גבון

מבחינה מנהלית גבון מחולקת ל-9 מחוזות (Province). המחוזות מחולקים לנפות. מדיה וקבצים בנושא מחוזות גבון בוויקישיתוף