עישון פסיבי

עישון פסיבי (עישון כפוי, עישון סביל, עישון סביבתי, עישון מיד שנייה) מתרחש כאשר אנשים שאינם מעשנים שואפים בצורה פסיבית עשן סיגריות או טבק, שמעשנים אנשים אחרים הנמצאים בסמוך. עשן סיגריות מכיל יותר מ־7,000 כימיקלים, מתוכם מאות מוגדרים כרעילים, בעקבות כך הוא גורם למחלות, נכות ומוות. כאשר אדם מעשן סיגריה, שלושה רבעים מהעשן משתחרר לסביבתו של האדם, כאשר רק רבע ממנה נשאף לגופו. הסכנות הבריאותיות של עישון פסיבי הן קונצנזוס מדעי. סיכונים אלו היו מוטיבציה מרכזית לחוקים נגד עישון במקומות עבודה ובמקומות ציבוריים מקומיים, כולל מסעדות, ברים, מועדוני לילה ושטחים ציבוריים פתוחים. בסקר של ארגון הבריאות העולמי התלוננו 35% מהישראלים כי הם חשופים לעישון פסיבי. מחקרים הוכיחו שגם במרחק של מעל 9 מטר ממישהו שמעשן, כולל הימצאות באוויר הפתוח, האדם שאינו מעשן נחשף לעישון וניתן יהיה למצוא בדמו חומרים מסוכנים. על פי המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן אפילו חשיפה קצרה לעישון פסיבי עלולה לגרום לנזק כלשהו לבריאות, כך שהדרך היחידה למנוע את הנזק לחלוטין הוא למנוע חשיפה לעשן לחלוטין על ידי הגדרת אזורים נטולי עישון סיגריות. מחקרים שבחנו את השפעתם של יצירת סביבה סטרילית לעישון הראו שיש לה מספר ערכים מוספים, דוגמת הגברת סיכויים בגמילה מעישון וגורם לירידה בסיכוי להתחיל לעשן. מתוך 6 מיליון בני אדם שמתים בשנה ברחבי העולם מעישון, יותר מ־600 אלף מתים כתוצאה מעישון פסיבי. במדינת ישראל מתוך כ־8,000 איש שמתים מעישון מדי שנה, כ־800 מתים כתוצאה מעישון פסיבי. בטווח הקצר – העישון הכפוי גורם לגירוי בעיניים, כאב ראש, בחילה, שיעול וסחרחורת. אזהרה: תמונה קשה לצפייה - תמונה של איבר מנותח סרטן ראות class=notpageimage|הצגה עישון פסיבי גורם למחלות דומות לאלו שגורם העישון הישיר, כולל מחלה קרדיווסקולרית, סרטן הריאה ומחלות נשימה. סקר של הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן שנערך בשנת 2004 הגיע למסקנה כי עישון פסיבי מסרטן. סוגי הסרטן העיקריים להם הוא גורם: סרטן ריאות. בארצות הברית עישון פסיבי גורם ליותר מ־7,000 מקרי מוות מסרטן ריאות בשנה. מנתוני ארגון הבריאות העולמי עולה כי ישנה עלייה של כ־25% בסיכון לחלות בסרטן ריאות בקרב מעשנים פסיביים. סרטן השד: הסוכנות להגנת הסביבה של קליפורניה טענה בשנת 2005 כי עישון פסיבי מגביר את הסיכוי לסרטן השד סרטן בקרב נשים צעירות, בעיקר לפני גיל המעבר, ב־70%. סרטן הלבלב: מטא־אנליזה משנת 2012 לא מצאה הוכחות לכך שעישון פסיבי קשור לסיכון מוגבר לסרטן הלבלב. סרטן צוואר הרחם: סקירה משנת 2015 מצאה כי עישון פסיבי העלה את הסיכון לסרטן צוואר הרחם. סרטן שלפוחית השתן: עישון פסיבי מעלה בצורה משמעותית את הסיכון לסרטן שלפוחית השתן. גידול מוחי: הסיכון להתפתחות גידול מוחי עולה באופן דרמטי בקרב ילדים שנחשפים לשיעורים גבוהים של עישון פסיבי. עישון פסיבי מהווה סיכון למחלות לב, הפחתה בקצב הלב ואוטם שריר הלב (התקף לב). מחקרים אפידמיולוגיים הראו כי עישון פסיבי מגביר את הסיכון לטרשת עורקים. עישון פסיבי קשור גם לעלייה בסיכון לשבץ מוחי. הסיכון לאירוע מוחי עולה ב־20%-30%. מחקר שנערך ביפן הראה כי חשיפה של 30 דקות בלבד לעישון פסיבי גרמה לעלייה משמעותית בסיכון ללקות בהתקף לב. עישון פסיבי גורם לבעיות בריאה. עישון פסיבי גורם סיכון להתקף אסתמה. עישון פסיבי גורם סיכון למחלת ריאות חסימתית כרונית. רוב המחקרים מצאו קשר בין עישון פסיבי לסינוסיטיס. חשיפה לעישון פסיבי עלולה להגביר את הסיכון לפגיעה קוגניטיבית ודמנציה אצל מבוגרים בני 50 ומעלה. אצל ילדים שנחשפו לעישון פסיבי מופחת אוצר המילים וכישורי הנימוק בהשוואה לילדים שאינם חשופים וכן קיימים אצלם ליקויים קוגניטיביים ואינטלקטואליים כלליים. עישון פסיבי מגביר את הסיכון לדיכאון. עישון פסיבי במהלך הריון מעלה את הסיכון משקל לידה נמוך, לידה מוקדמת לידת מת ומומים מולדים. מחקרים שהשוו נקבות שנחשפו לעישון פסיבי לנקבות שאינן חשופות לכך, מראים כי לנשים שנחשפו בהריון יש סיכון גבוה יותר ללדת ילד עם הפרעות מולדות, היקפי ראש קטנים ומשקל לידה נמוך. עישון פסיבי מגביר את הסיכון למחלות אלרגיות בקרב ילדים ומתבגרים. עישון פסיבי מגביר את הסיכון לסוכרת מסוג 2. עישון פסיבי מגביר את הסיכון ל־Neisseria meningitidis (ניסריה מנינגיטידיס) ול־Streptococcus pneumoniae (פנאומוקוק). עישון פסיבי מגביר את הסיכון לדלקת חניכיים. עישון פסיבי מגביר את הסיכון למוות. ההערכה היא כי עישון פסיבי הורג 53,000 לא־מעשנים בשנה, מה שמציב אותו במקום השלישי ברשימת סיבות המוות שניתנת למניעה בארצות הברית. עישון פסיבי גורם לבעיות בעור: סקירה שיטתית ומטא־אנליזה משנת 2016 מצאו כי עישון פסיבי מוביל לשיעור גבוה יותר של אטופיק דרמטיטיס. עישון פסיבי גורם בטווח קצר לגירוי בעיניים, לכאב ראש, לבחילה ולסחרחורת. עישון פסיבי מסוכן במיוחד לתינוקות ולילדים, כיוון שמערכת הנשימה והריאה שלהם צרה ומערכות החיסון שלהם אינה מפותחת מספיק. דרכי הנשימה הצרות גורמות להם לנשום מהר יותר, ולכן הם עלולים לשאוף הרבה יותר כימיקלים מזיקים מעשן הסיגריה. עישון פסיבי גורם לתסמונת מוות בעריסה. בדו"ח משנת 2006 נכתב כי "הראיות מספיקות להסקת קשר סיבתי בין עישון פסיבי לתסמונת מוות בעריסה". לפי ארגון הבריאות העולמי עישון פסיבי גורם לבין שליש לחצי ממקרי המוות בעריסה. על פי הערכות, עישון פסיבי קשור ל־430 מקרי מוות ממחלת האיידס בארצות הברית מדי שנה. עישון פסיבי יוצר סיכון כפול לאשפוז עקב החמרה באסתמה בקרב ילדים. עישון פסיבי יוצר סיכון לדלקת ריאות, כולל מחלות קשות כמו דלקת סימפונונות כמו גם סיכון מוגבר לפתח שחפת אם נחשף לנשא. בארצות הברית מעריכים כי עישון פסיבי גורם לבין 150,000 ל־300,000 דלקות בדרכי הנשימה התחתונות אצל תינוקות מתחת לגיל 18 חודשים, וכתוצאה מכך מבוצעים בין 7,500 ל־15,000 אשפוזים בשנה. עישון פסיבי יוצר פגיעה בתפקוד הנשימתי ומאט את גדילת הריאות. עישון פסיבי גורם לאלרגיות. עישון פסיבי מגביר את הסיכון לשפה שסועה ב־50% אצל התינוקות. עישון פסיבי טרם הלידה ובילדות אינה מגבירה את הסיכון למחלות מעי דלקתיות. עישון פסיבי אחראי לקשיי למידה, עיכובים התפתחותיים, בעיות בתפקודים ניהוליים והשפעות עצביות התנהגותיות. מודלים שבוצעו על בעלי חיים מצביעים על תפקיד של ניקוטין ופחמן חד־חמצני בבעיות נוירו־קוגניטיביות. עלייה בעששת (כמו גם סמנים ביולוגיים של(אנ') רוק קשור) קשורה לעישון פסיבי בילדים. עישון פסיבי יוצר סיכון מוגבר לדלקת האוזן התיכונה. מחלת מנינגוקוק (אנ') פולשנית. עישון פסיבי מצד האם במהלך ההריון גורם לסיכון מוגבר לפגמים בתעלה העצבית. הפלה: מטא־אנליזה משנת 2014 מצאה כי עישון פסיבי מצד האם הגדיל את הסיכון להפלה ב־11%. עישון פסיבי יוצר סיכונים בהרדמה ותוצאות כירורגיות שליליות. הפרעות נשימה בשינה: רוב המחקרים מצאו קשר מובהק בין עישון פסיבי להפרעת נשימה בשינה בקרב ילדים, אך יש צורך במחקרים נוספים כדי לקבוע האם קשר זה הוא סיבתי. השפעות שליליות על מערכת הלב וכלי הדם אצל ילדים. עישון פסיבי עלול לגרום להפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות. עישון פסיבי עלול לגרום לדלקת האוזן התיכונה. על פי מחקר שנערך על ידי ארגון הבריאות העולמי בשנת 2010, כ־600 אלף בני אדם מתים מדי שנה כתוצאה מעישון פסיבי. מדובר באחד מתוך מאה מקרי מוות ברחבי העולם. מחקר עולמי ראשון בנושא עישון פסיבי הגיע גם למסקנה כי 165,000 ילדים מתים מדי שנה כתוצאה מעישון פסיבי. בשני העשורים הראשונים של המאה ה-21 פותחו סוגים שונים של אמצעי עישון אלקטרוניים בסגנונות שונים, השונים אלו מאלו בפרמטרים שונים ובעיקר – בהקשר הבריאותי – בהרכב הכימי שלהם. הסוגים השונים, והשפעותיהם המשתנות על אוכלוסייה רחבה היוו אתגר למחקרים על הסכנות של הסיגריות האלקטרוניות, שהן מוצר חדש יחסית, ולכן בחלק מהמקרים נזהרים החוקרים מלספק קביעות נחרצות, ועם זאת – מזהירים גופי מחקר שונים מפני שאננות, זאת עקב עדויות ראשוניות לסכנות שונות – בריאותיות וחברתיות – שעלולות לנבוע משימוש נפוץ בסיגריות האלקטרוניות. בעשור השני של המאה ה-21 מדיניות הגופים השונים לבריאות הציבור בנושא הסיגריות האלקטרוניות מתעדכנת לעיתים קרובות בכל כמה שנים בהתאם למחקרים העדכניים ביותר. חלק מהתרסיס שנוצר בסיגריות אלקטרוניות משוחרר לסביבה ועלול לגרום לעישון פסיבי ולעישון מיד שלישית לחומרים רעילים ומסרטנים ידועים שנמצאו באדי סיגריות אלקטרוניות. לפי סקירת מחקרים נרחבת משנת 2016 לגבי עישון פסיבי של סיגריות אלקטרוניות, חשיפה פסיבית לחומרים כימיים שונים שנפלטים במהלך עישון סיגריות אלקטרוניות, עלולה לגרום לבעיות בריאותיות, בהן פגיעה במערכת הנשימה והלב. מחקר אחר הראה כי אדי הסיגריות האלקטרוניות גורמים נזק לתאי הגוף, גם ללא ניקוטין. הרעלים שנמצאו באדי הסיגריה האלקטרונית (כשמשתמשים בה לפי ההוראות בשאיפת MTL) לא חורגים מהתקנים שנקבעו לחשיפה לחומרים מסוכנים במקומות עבודה. מחקרים אפידמיולוגיים מראים כי אנשים שאינם מעשנים הנחשפים לעישון פסיבי נמצאים בסיכון לבעיות בריאות רבות מאלו המופיעות בעישון ישיר. בשנת 1992, סקירה העריכה כי נכון לתחילת שנות השמונים עישון פסיבי אחראי ל־35,000 עד 40,000 מקרי מוות בארצות הברית מדי שנה. הגידול המוחלט בסיכון למחלות לב עמד על 2.2%, בעוד שאחוז הסיכון המיוחס (אנ') היה 23%. במטא־אנליזה משנת 1997 נמצא כי חשיפה לעישון פסיבי העלתה את הסיכון למחלות לב ברבע, ושתי מטא־אנליזות משנת 1999 הגיעו למסקנות דומות. עדויות מראות כי עשן זרם צד (אנ'), המרכיב העיקרי של עישון פסיבי, רעיל פי 4 מעשן ישיר. עובדה זו ידועה לתעשיית הטבק מאז שנות השמונים, אולם היא שמרה על ממצאיה בסוד בכדי שלא לפגוע במכירות. כמה מדענים סבורים כי הסיכון בעישון פסיבי, ובמיוחד הסיכון לפתח מחלת לב איסכמית, עשוי להיות גבוה באופן משמעותי. בשנת 1997, מטא־אנליזה הצביעה על קשר בין חשיפה לעישון פסיבי לסרטן ריאות. העלייה בסיכון נאמדה בכ־24% בקרב אנשים שאינם מעשנים שגרו עם מעשן. בשנת 2000 דווח על עדויות להטיה בפרסום במחקרים שנכללו במטא־אנליזה זו. עוד הגיעו למסקנה כי לאחר תיקון ההטיה בפרסום, והנחה ש־40% מכלל המחקרים אינם מפורסמים, סיכון מוגבר זה ירד מ־24% ל־15%. מסקנה זו נערכה על בסיס ההנחה ש־40% מכלל המחקרים לא פורסמו, מדובר בהנחה "קיצונית". בשנת 2006 נותחו מחדש הנתונים ממטא־אנליזה זו כדי להסביר את הטיית הפרסום והוערך כי הסיכון היחסי לסרטן ריאות בקרב אלה שנחשפו לעישון פסיבי היה פי 1.19, מעט נמוך מהאומדן המקורי. במטא־אנליזה משנת 2000 נמצא סיכון יחסי של פי 1.48 לסרטן ריאות בקרב גברים שנחשפו לעישון פסיבי, וסיכון יחסי של פי 1.16 בקרב אלה שנחשפו אליו בעבודה. מטא־אנליזה נוספת אישרה את הממצא של סיכון מוגבר לסרטן ריאות בקרב נשים שנחשפו לעישון פסיבי של בני זוגם בשנה שלאחר מכן. הוא מצא סיכון יחסי לסרטן ריאות של פי 1.29 לנשים שנחשפו לעישון פסיבי מבני זוגן. מטא־אנליזה משנת 2014 ציינה כי "הקשר בין חשיפה לעשן פסיבי לבין הסיכון לסרטן ריאות מבוסס היטב". מיעוט של אפידמיולוגים התקשה להבין כיצד לעשן פסיבי, המדולל יותר מעשן בשאיפה פעילה, יכולה להיות השפעה שהיא חלק כה גדול מהסיכון הנוסף למחלות לב כליליות בקרב מעשנים פעילים. הסבר מוצע אחד טען כי עישון פסיבי אינו רק גרסה מדוללת של עשן "רגיל", אלא בעל הרכב שונה עם חומרים רעילים יותר לגרם של חלקיקים כלליים. נראה כי עישון פסיבי מסוגל לעורר את באופן חריף מחלות לב וכלי דם (אטרתרומבוזיס) ועשוי גם להשפיע לרעה על חולים הסובלים מתסמונות כליליות חריפות. בשנת 2004, הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן של ארגון הבריאות העולמי סקרה את כל הראיות המשמעותיות שפורסמו הקשורות לעישון טבק וסרטן. היא הסיקה כי קיים קשר מובהק סטטיסטי ועקבי בין הסיכון לסרטן הריאות אצל בני זוג מעשנים וחשיפה לעשן טבק יד שנייה מבן הזוג המעשן. הסיכון העודף הוא בסדר גודל של 20% לנשים ו־30% לגברים. מטא־אנליזות שנערכו לאחר מכן אישרו את הממצאים הללו. המועצה הלאומית לאסתמה באוסטרליה ציטטה מחקרים המראים כי עשן פסיבי הוא כנראה המזהם הפנימי הגדול ביותר, במיוחד אצל ילדים צעירים: עישון של כל אחד מההורים, במיוחד של האם, מגביר את הסיכון לאסתמה אצל ילדים. התחזית לאסתמה בגיל הרך פחות מדויקת במשקי בית של מעשנים. ילדים עם אסתמה שנחשפים לעישון בבית בדרך כלל סובלים ממחלות קשות יותר. מבוגרים רבים הסובלים מאסתמה מזהים עישון פסיבי כגורם המוביל לתסמינים שלהם. אסתמה שאובחנה על ידי רופא שכיחה יותר בקרב מבוגרים שאינם מעשנים שנחשפים לעישון פסיבי מאשר אלה שלא נחשפו. בקרב אנשים הסובלים מאסתמה, חשיפה גבוהה יותר לעישון פסיבי קשורה בסיכון גבוה יותר להתקפים חמורים. בצרפת, ההערכה היא כי עישון פסיבי גורם בין 3,000 ל־5,000 מקרי מוות בטרם עת בשנה, כאשר הנתון הגדול יותר ציין ראש הממשלה דומיניק דה וילפן במהלך הודעתו על החוק למניעת עישון: "זה גורם ליותר יותר מ־13 הרוגים ביום. זוהי מציאות בלתי מקובלת מבחינת בריאות הציבור". ישנן עדויות לכך שחקיקה נגד עישון מפחיתה את מספר האשפוזים במחלות לב. הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן של ארגון הבריאות העולמי הגיעה בשנת 2004 למסקנה שיש מספיק ראיות לכך שעישון פסיבי גרם לסרטן בבני אדם. עובדים בסיכון גבוה לחשיפה הם אלו המעסקים בתחום תיקון, תחזוקה, התקנה, בנייה, חילוץ ותחבורה. מחקר רב בוצע על מעשנים שנשואים לאינה מעשנת. המנתח הכללי של ארצות הברית בדו"ח משנת 2006, העריך כי מגורים או עבודה במקום בו מותר לעשן מגדילים את הסיכון לחלות במחלות לב ב־25%-30% ולסרטן הריאות ב־20%-30%. באופן דומה, ילדים שנחשפים לעישון פסיבי מראים מגוון של תופעות לוואי וסיכון גבוה יותר להפוך למעשנים בשלב מאוחר יותר בחיים. ארגון הבריאות העולמי זיהה הפחתה בחשיפה לעישון פסיבי כמרכיב מרכזי לפעולות לעידוד התפתחות ילדים בריאים. המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן עקבו אחר היקף החשיפה לעישון פסיבי ומגמותיו על ידי מדידת קוטינין (אנ') בסקרי בריאות לאומיים. הימצאות עשן פסיבי בקרב אמריקאים ירדה מ־87.5% בשנת 1988 ל־25.2% בשנת 2014. עם זאת, כמעט מחצית מהשחורים והעניים נחשפו לעישון פסיבי בשנת 2014. ניתן להעריך עישון פסיבי על ידי מדידה ישירה של מזהמי עשן טבק הנמצאים באוויר או באמצעות סמנים ביולוגיים. פחמן חד-חמצני המנוטר באמצעות נשימה (אנ'), ניקוטין, קוטינין (אנ'), תיוציאנטים (אנ') וחלבונים הם הסמנים הביולוגיים הספציפיים ביותר לחשיפת עשן טבק. בדיקות ביוכימיות הן סמן ביולוגי אמין יותר לחשיפת עשן פסיבי מאשר סקרים מפני שקבוצות מסוימות של אנשים מהססות לחשוף את מצב העישון שלהם ואת החשיפה לעישון פסיבי, במיוחד נשים בהריון והורים לילדים קטנים. הסיבה לכך היא שהעישון שלהם אינו מקובל מבחינה חברתית. כמו כן, ייתכן שיהיה קשה לאנשים להיזכר בחשיפתם לעישון פסיבי. מחקר שנערך בשנת 2007 בכתב העת התנהגויות ממכרות (אנ') מצא קשר בין חשיפה לעישון פסיבי לבין ריכוזי ניקוטין או סמני ביו־ניקוטין בגוף. רמות ביולוגיות משמעותיות של ניקוטין מחשיפה לעישון פסיבי היו שקולות לרמות ניקוטין מעישון פעיל ולרמות הקשורות לשינויי התנהגות עקב צריכת ניקוטין. קוטינין (אנ'), מטבוליט הניקוטין, הוא סמן ביולוגי לחשיפה לעישון פסיבי. בדרך כלל, קוטינין נמדד בדם, ברוק ובשתן. קוטינין נבדק גם בשיער בטכניקת מדידה חדשה ולא פולשנית. קוטינין מצטבר בשיער במהלך צמיחת השיער, מה שמביא למידה של חשיפה מצטברת לטווח ארוך לעשן טבק. רמות הקוטינין בשתן היוו סמן ביולוגי אמין לחשיפת טבק ושימשו אסמכתא במחקרים אפידמיולוגיים רבים. עם זאת, רמות הקוטינין הנמצאות בשתן משקפות את החשיפה רק במהלך 48 השעות הקודמות. רמות הקוטינין של העור, כגון השיער והציפורניים, משקפות את חשיפת הטבק בשלושת החודשים הקודמים ומהוות סמן ביולוגי אמין יותר. פחמן חד-חמצני המנוטר באמצעות נשימה (אנ') הוא סמן ביולוגי אמין לעישון פסיבי וכן לשימוש בטבק. הבדיקה מספקת דיוק מרבי, אינה פולשנית, ובעלות נמוכה. ניטור פחמן חד־חמצני בנשימה מודד את הריכוז בחלקים למיליון, וזה יכול להיות מתואם ישירות לריכוז פחמן חד־חמצני בדם (carboxyhemoglobin(אנ')). שירותי חירום משתמשים במוניטור פחמן חד־חמצני לנשימה כדי לזהות חולים שחשודים כי הם סובלים מהרעלת פחמן חד־חמצני. מחקר שנערך בשנת 2004 על ידי הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן של ארגון הבריאות העולמי הגיע למסקנה כי אנשים שאינם מעשנים נחשפים למסרטנים הדומים למסרטנים להם נחשפים מעשנים פעילים. עשן זרם צד (אנ') מכיל יותר מ־4,000 כימיקלים, כולל 69 מסרטנים ידועים. בין המרכזיים שבהם ניתן למנות: פחמימנים ארומטיים רב־טבעתיים, ניטרוסמין (אנ'), ואמין ארומטי (אנ'), כגון 4-אמינופיפניל (אנ'). עשן הזרם המרכזי, עשן זרם צד ועישון פסיבי מכילים במידה רבה את אותם רכיבים, אולם הריכוז משתנה בהתאם לסוג העשן. מחקרים מסוימים של חברות הטבק הראו כי מספר חומרים מסרטנים מעידים על ריכוז גבוה יותר בעשן זרם צד מאשר בעשן הרגיל. הוכח כי עשן פסיבי מייצר יותר זיהום חומרים חלקיקיים מאשר מנוע דיזל בפליטות נמוכות. בניסוי שערך המכון הלאומי לסרטן האיטלקי, שלוש סיגריות נותרו דולקות זו אחר זו במוסך של 60 מ"ר, עם תחלופת אוויר מוגבלת. הסיגריות יצרו זיהום חומרים חלקיקיים העולה על האוויר שבחוץ, כמו גם ריכוז חומרים חלקיקיים פי 10 מזה של מנוע. לחשיפה לעשן טבק מיד שנייה יש השפעות מיידיות ומהותיות על הדם וכלי הדם באופן שמגדיל את הסיכון להתקף לב, במיוחד אצל אנשים שכבר נמצאים בסיכון. חשיפה לעשן טבק למשך 30 דקות מפחיתה משמעותית את עתודת מהירות הזרימה הכלילית אצל לא מעשנים בריאים. עישון פסיבי קשור גם בהתרחבות כלי הדם (אנ') בקרב לא מעשנים מבוגרים. חשיפה לעישון פסיבי משפיעה גם על תפקוד הטסיות, אנדותל, כלי הדם ושריר הלב. בניסויים על חולדות נצפתה אמפיזמה ריאתית לאחר חשיפה חריפה לעשן טבק (30 סיגריות ליום) לאורך 45 ימים. כמו כן נצפתה השפלה של תא פיטום התורמים לנזק לריאות. המונח "עשן מיד שלישית" נטבע לזיהוי זיהום של עשן הטבק שנותר לאחר כיבוי הסיגריה ועשן פסיבי גם הוא התנקה מהאוויר. מחקר ראשוני הצביע על כך שתוצרי לוואי של עשן יד שלישית עלולים להוות סיכון בריאותי, אם כי גודל הסיכון עדיין אינו ידוע. באוקטובר 2011 דווח כי בית החולים כריסטוס סנט פרנסס קבריני באלכסנדריה, לואיזיאנה (אנ') יאסור עשן יד שלישית החל מיולי 2012, וכי עובדים שלבגדיהם יש ריח של עשן לא יורשו לעבוד. איסור זה נחקק מכיוון שעשן יד שלישית מהווה סכנה מיוחדת לפיתוח מוחם של תינוקות וילדים קטנים. בשנת 2008 היו יותר מ־161,000 מקרי מוות מסרטן ריאות בארצות הברית. ממקרי המוות הללו, בין 10% ל־15% נגרמו על ידי גורמים אחרים מלבד עישון ממקור ראשון, שווה ערך ל־16,000 עד 24,000 מקרי מוות בשנה. מעט יותר ממחצית ממקרי המוות מסרטן הריאות הנגרמים על ידי גורמים אחרים מלבד עישון ממקור ראשון נמצאו אצל לא מעשנים. סרטן ריאות בקרב אנשים שאינם מעשנים עשוי בהחלט להיחשב לאחת התמותה השכיחות ביותר מסרטן בארצות הברית. האפידמיולוגיה הקלינית של סרטן הריאות קשרה בין הגורמים העיקריים הקשורים קשר הדוק לסרטן הריאות אצל אנשים שאינם מעשנים כחשיפה לעשן טבק יד שנייה, מסרטנים כולל ראדון ומזהמי אוויר אחרים. קיימת הסכמה מדעית רחבה כי חשיפה לעישון פסיבי מזיקה. הקשר בין עישון פסיבי לסיכונים בריאותיים מקובל על כל הארגונים הרפואיים והמדעיים הגדולים, כולל: ארגון הבריאות העולמי המכונים הלאומיים לבריאות של ארצות הברית המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן המנתח הכללי של ארצות הברית המכון הלאומי לסרטן בארצות הברית הסוכנות להגנת הסביבה הסוכנות להגנת הסביבה של קליפורניה איגוד הלב האמריקאי (אנ') איגוד הריאות האמריקאי (אנ'), והחברה האמריקנית לסרטן איגוד הרפואה האמריקאי האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים מועצת המחקר הלאומית לבריאות ורפואה (אנ') באוסטרליה הוועדה המדעית של בריטניה ממשלות של 168 מדינות חתמו על "אמנת ארגון הבריאות העולמי לבקרת טבק". אמנה זו קובעת כי "הצדדים החותמים על האמנה מודים כי עדויות מדעיות אישרו מעבר לכל ספק סביר שחשיפה לעשן טבק גורמת למוות, מחלות ונכות". סקרים גדולים שנערכו על ידי המכון הלאומי לסרטן והמרכזים לבקרת מחלות ומניעתן מצאו כי קיימת מודעות ציבורית רחבה לנזק שגורם עישון פסיבי. בשני סקרים בין השנים 1992 ל־2000, יותר מ־80% מהנשאלים הסכימו כי עשן פסיבי מזיק. מחקר שנערך בשנת 2001 מצא כי 95% מהמבוגרים ידעו כי עישון פסיבי מזיק לילדים, ו־96% סבורים כי טענת תעשיית הטבק כי עישון פסיבי אינו מזיק אינה אמת. סקר שנערך על ידי גאלופ (חברה) בשנת 2007 מצא כי 56% מהנשאלים סברו כי עשן פסיבי "מזיק מאוד", מספר שנשאר יחסית יציב מאז 1997. 29% נוספים סבורים כי עישון פסיבי "מזיק במקצת". 10% השיבו "לא מזיק מדי", בעוד שרק 5% אמרו "לא מזיק כלל". כחלק מניסיונה לעקב ולמנוע רגולציה הדוקה יותר של עישון, תעשיית הטבק מימנה מספר מחקרים מדעיים שהטילו ספק בסיכונים הכרוכים בעישון פסיבי. התעשייה מימנה גם מכוני חשיבה ליברטריאניים ושמרניים, כמו מכון קאטו בארצות הברית וצוות החשיבה Institute of Public Affairs (אנ') באוסטרליה, שמתחו ביקורת הן על המחקר המדעי בנושא עישון פסיבי והן על הצעות מדיניות להגבלת עישון. ה־New Scientist וכתב העת האירופי לבריאות הציבור (אנ') זיהו פעילויות מתואמות אלה בתעשייה כאחד הביטויים הגדולים ביותר של הכחשה תאגידית (אנ'). יתר על כן, הם קובעים כי הדיסאינפורמציה שמפיצה תעשיית הטבק יצרה "תנועת הכחשת טבק", בעלת מאפיינים משותפים רבים עם צורות אחרות של הכחשה, כגון הכחשת איידס. מחקר שנערך על ידי ג'יימס אנסטרום (אנ') וג'פרי קאבט (אנ') בשנת 2003, ופורסם בכתב העת British Medical" Journal" (אנ'), טען כי הטענות בדבר נזקי העישון הפסיבי היו מוגזמים מדי. הניתוח שלהם לא דיווח על קשר מובהק סטטיסטית בין עישון פסיבי וסרטן ריאות, מחלת לב איסכמית או מחלת ריאות חסימתית כרונית, אם כי במאמר המערכת הנלווה ציינו כי "הם עשויים להדגיש יתר על המידה את אופים השלילי של ממצאיהם". מאמר זה זכה לקידום נרחב על ידי תעשיית הטבק כעדות לכך שנזקי העישון הפסיבי לא הוכחו. החברה האמריקנית לסרטן, שמאגר הנתונים שלה אסף את הנתונים שלהם, ביקרה את העיתון וקבעה כי דעתו "לא אמינה ולא עצמאית", וכי מדענים ציינו שוב ושוב פגמים חמורים במתודולוגיה של Enstrom ו־Kabat לפני הפרסום. ואמנם המחקר לא הצליח להשוות בין קבוצת האנשים שנחשפו לעישון פסיבי לקבוצת אנשים שלא נחשפו. קשריה של אנסטרום לתעשיית הטבק עוררו גם הם ביקורת. במכתב משנת 1997 לפיליפ מוריס (אנ'), ביקשה אנסטרום "התחייבות תשלום משמעותית... על מנת שנוכל להתחרות ביעילות מול ההר הגדול של נתונים ודעות אפידמיולוגיות שכבר קיימות בנוגע להשפעות הבריאותיות של עישון פסיבי ועישון אקטיבי". במסגרת תביעת סחיטה בארצות הברית נגד חברות טבק (אנ'), העיתונים "Enstrom" ו"קבאט" צוטטו על ידי בית המשפט המחוזי בארצות הברית כ"דוגמה מצוינת לאופן שבו תשע חברות טבק עסקו במעשי פשיעה והונאה כדי להסתיר את הסכנות של עשן טבק". בית המשפט מצא כי המחקר מומן ונוהל על ידי המרכז לחקר אוויר פנימי (אנ'), חברת קש בתעשיית הטבק שתפקידה להכחיש מחקרים מזיקים על עישון פסיבי, וכן על ידי פיליפ מוריס שהצהיר כי עבודתה של אנסטרום היא "מכוון בבירור לליטיגציה". מאמר שנערך בשנת 2005 טען כי על אף שהוא עונה על דרישות מדעיות, הוא "אינו חושף את מלוא היקף היחסים שהיו לכותבים עם תעשיית הטבק". בשנת 2006, אנסטרום וקאבט פרסמו מטא־אנליזה של מחקרים הנוגעים לעישון פסיבי ומחלות לב כליליות, בהם דיווחו על קשר קלוש בין עישון פסיבי לתמותה ממחלות לב. הם הגיעו למסקנה כי חשיפה לעישון פסיבי הגדילה את הסיכון למוות כתוצאה ממחלת לב איסכמית ב־5% בלבד. ניתוח זה ספג ביקורת על כך שכלל שני מחקרים קודמים במימון תעשיית הטבק שסבלו מסיווג שגוי של חשיפה. ג'יו באטה גורי (אנ'), דובר ויועץ לתעשיית הטבק ומומחה לתועלת סיכונים ומחקר מדעי, כתב במגזין רגולציה (אנ') של מכון קאטו כי "מתוך 75 מחקרים שפורסמו בנושא עישון פסיבי וסרטן ריאות, כ־70% לא דיווחו על הבדלים מובהקים סטטיסטית של הסיכון. כ־17% טוענים לסיכון מוגבר ו־13% מרמזים על הפחתת הסיכון." סטיבן מילוי (אנ'), פרשן מדע זבל בפוקס ניוז ויועץ לשעבר של פיליפ מוריס טען שמתוך 19 המחקרים שנעשו על עישון פסיבי, רק 8 דיווחו על עלייה מובהקת בשכיחות מחלות לב. מילוי ביקר גם את המחקרים על הסיכון יחסי והשיטות האפידמיולוגיות במחקרים על עישון פסיבי. מילוי, בעל תואר שני מבית הספר להיגיינה ובריאות הציבור של ג'ונס הופקינס, טען שמחקרים המניבים סיכונים יחסיים של פחות מ־2 הם מדע זבל חסר משמעות. גישה זו לניתוח אפידמיולוגי ספגה ביקורת בכתב העת האמריקאי לבריאות הציבור. בשנת 1995, לבואיס ולייד, שני יועצים לתעשיית הטבק, פרסמו שני ניתוחים בכתב העת Regulatory Toxicology and Pharmacology (אנ') בנוגע לקשר בין חשיפה לעשן פסיבי ומחלות לב. שני המאמרים הללו לא דיווחו על קשר ביניהם. על ניתוחים אלו נמתחה ביקורת, לפיה הם לא מבחינים בין מעשנים בהווה למעשנים לשעבר, למרות העובדה שמעשנים לשעבר, בניגוד למעשנים עכשוויים, אינם נמצאים בסיכון מוגבר למחלות לב. מחקר שנערך על ידי הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן משנת 1998 על עישון פסיבי מצא עדות חלשה לקשר מינון־תגובה (אנ') בין הסיכון לסרטן ריאות לבין חשיפה לעישון פסיבי. במרץ 1998, לפני פרסום המחקר, הופיעו דיווחים בתקשורת שטענו כי הסוכנות וארגון הבריאות העולמי מנעו פרסום דו"ח שכביכול לא הוכיח קשר בין עישון פסיבי למספר מחלות אחרות (סרטן ריאות בפרט). בתגובה, ארגון הבריאות העולמי פרסם הודעה לעיתונות לפיה תוצאות המחקר "יוצגו בצורה מוטעית לחלוטין" בעיתונות הפופולרית ולמעשה תואמות מאוד מחקרים דומים שהראו את נזקי העישון הפסיבי. המחקר פורסם בכתב העת Journal of the National Cancer Institute באוקטובר של אותה שנה, ומסקנתו כי המחברים לא מצאו "קשר בין חשיפה לילדים ל־ETS לבין הסיכון לסרטן הריאות" אך "מצא עדויות חלשות לקשר בין מינון לתגובה בין הסיכון לחלות בסרטן ריאות וחשיפה לבני זוג ולמקום העבודה." עם פרסום מסמכי תעשיית הטבק שסווגו בעבר באמצעות הסכם ההתיישבות הראשי של הטבק(אנ'), נמצא (על ידי אליסה אונג וסטנטון גלנץ) כי המחלוקת בנוגע להסתרת הנתונים לכאורה של ארגון הבריאות העולמי, תוכננה על ידי פיליפ מוריס, בריטיש אמריקן טבק(אנ') ועוד. חברות טבק במאמץ להכפיש ממצאים מדעיים אשר יפגעו באינטרסים העסקיים שלהן. תחקיר של ארגון הבריאות העולמי, שנערך לאחר פרסום מסמכי תעשיית הטבק, מצא כי מחלוקת זו נוצרה על ידי תעשיית הטבק כחלק מהקמפיין הגדול שלה לקצץ בתקציב ארגון הבריאות העולמי, לעוות את תוצאות המחקרים המדעיים בנושא עישון פסיבי ולהכפיש את ארגון הבריאות העולמי כמוסד. קמפיין זה בוצע באמצעות רשת של ארגוני חזית עצמאיים לכאורה ומומחים בינלאומיים ומדעיים בעלי קשרים פיננסיים נסתרים לתעשייה. בשנת 1993 פרסמה הסוכנות להגנת הסביבה של ארצות הברית דו"ח המעריך כי 3,000 מקרי מוות הקשורים לסרטן ריאות בארצות הברית נגרמו מעישון פסיבי מדי שנה. בית המשפט המחוזי של מחוז ארצות הברית במחוז התיכון בצפון קרוליינה(אנ') פסק לטובת תעשיית הטבק בשנת 1998, וקבע כי הסוכנות להגנת הסביבה לא פעלה לפי שיטות מדעיות ואפידמיולוגיות נאותות וקיבל ראיות "דובדבן" לתמיכה במסקנות שהן התחייבו להן. מראש. בית המשפט קבע באופן חלקי, "הסוכנות להגנת הסביבה התחייבה בפומבי למסקנה לפני תחילת המחקר ... התאימו את הנוהל והנורמות המדעיות כדי לאמת את מסקנת הציבור של הסוכנות... בביצוע הערכת הסיכונים של ETS, התעלם מידע ומיצג ממצאים על מידע סלקטיבי; לא הפיץ מידע אפידמיולוגי משמעותי; סטה מהנחיות הערכת הסיכונים שלה; לא הצליח לחשוף ממצאים והנמקות חשובות ..." בשנת 2002, הסוכנות להגנת הסביבה ערערה בהצלחה על החלטה זו לבית המשפט לערעורים בארצות הברית למעגל הרביעי(אנ'). הערעור של הסוכנות להגנת הסביבה התקבל מהטעם הראשוני שלדוח שלהם אין משקל רגולטורי, והממצא הקודם התבטל. בשנת 1998, משרד הבריאות האמריקאי ושירותי אנוש, באמצעות פרסום התוכנית הלאומית לטוקסיקולוגיה של הדו"ח ה־9 על חומרים מסרטנים, רשם עשן טבק סביבתי בין החומרים המסרטנים הידועים, תוך התייחסות להערכת הסוכנות להגנת הסביבה כי "המחקרים הבודדים סוכמו בקפידה ו העריך." תפקידה של תעשיית הטבק במימון מחקר מדעי בנושא עשן פסיבי שנוי במחלוקת. סקירת מחקרים שפורסמו מצאה כי השתייכות לתעשיית הטבק הייתה במתאם חזק עם ממצאים המפטרים עשן פסיבי; חוקרים המזוהים עם תעשיית הטבק היו בסיכון גבוה פי 88 מאשר חוקרים עצמאיים להסיק כי עישון פסיבי אינו מזיק. בדוגמה ספציפית שהתפרסמה עם פרסום מסמכים מתעשיית הטבק, מנהלי פיליפ מוריס עודדו בהצלחה מחבר לשנות את מאמר הביקורת שלו במימון התעשייה כדי להקטין את תפקידו של עשן פסיבי בתסמונת מוות בעריסה. פיליפ מוריס דיווח כי הוא משקיע "כמויות עצומות של מימון לפרויקטים אלה ... בניסיון לתאם ולשלם למדענים רבים כל כך על בסיס בינלאומי כדי לשמור על מחלוקת ה־ETS". אמצעים להתמודדות עם עשן פסיבי מהווים איום כלכלי חמור על תעשיית הטבק, לאחר שהרחיב את הגדרת העישון מעבר להרגל אישי למשהו בעל השפעה חברתית. בדו"ח סודי מ־1978, תעשיית הטבק הגדילה את הדאגה הציבורית הגוברת מעישון פסיבי כ"התפתחות המסוכנת ביותר לכדאיות תעשיית הטבק שעדיין התרחשה ". בארצות הברית של אמריקה נ. פיליפ מוריס ואח '., בית המשפט המחוזי במחוז קולומביה מצא כי תעשיית הטבק "... הכירה מאמצע שנות השבעים ואילך כי ההשפעות הבריאותיות של עישון פסיבי מהוות איום עמוק על כדאיות התעשייה ורווחי הסיגריות", וכי התעשייה הגיבה עם "מאמצים לערער ולהכפיש את הקונצנזוס המדעי כי ETS גורם למחלות". בהתאם לכך, תעשיית הטבק פיתחה מספר אסטרטגיות למזער את ההשפעה על העסק שלהן: התעשייה ביקשה למקם את הדיון בנושא עישון פסיבי כעיקרו בעיקר על חירויות אזרחיות וזכויות מעשנים(אנ') ולא על בריאות, על ידי קבוצות מימון כגון FOREST(אנ'). מימון הטיה(אנ') במחקר; בכל סקירות ההשפעות של עשן פסיבי על הבריאות שפורסמו בין 1980 ל־1995, הגורם היחיד הקשור למסקנה כי עשן פסיבי אינו מזיק היה האם מחבר קשור לתעשיית הטבק. עם זאת, לא כל המחקרים שלא מצאו עדויות לפגיעה היו על ידי מחברים המזוהים עם התעשייה. עיכוב וביטוי של מחקר לגיטימי (ראו דוגמה לאופן שבו ניסתה התעשייה להכפיש את המחקר הציוני של טקשי הירייאמה(אנ') לדוגמה כיצד היא ניסתה לעכב ולהכפיש דיווח אוסטרלי גדול בנושא עישון פסיבי). קידום "אפידמיולוגיה טובה" ותקיפת מה שמכונה "מדע זבל" (מונח שזכה לפופולריות של הלוביסט בתעשייה סטיבן מילוי (אנ')): תקיפת המתודולוגיה העומדת מאחורי מחקרים המראים כי סיכוני בריאות הם פגומים וניסיון לקדם מדע זב. Ong & Glantz (2001) מציינים תזכיר פנימי של פיליפ מוריס המעיד על כך כמדיניות החברה. יצירת שקעים למחקר נוח. בשנת 1989, תעשיית הטבק הקימה את החברה הבינלאומית לסביבה הבנויה, שפרסמה את כתב(אנ') העת Indoors and Built Built. כתב עת זה לא דרש מחבריו גילוי ניגוד עניינים. עם מסמכים שהועמדו לרשות ההסדר הראשי (אנ'), נמצא כי הוועד המנהל של החברה ומערכת העיתון נשלטו על ידי יועצים בתעשיית הטבק בתשלום. כתב העת פרסם כמות גדולה של חומרים בנושא עישון פסיבי, שרובם היו "חיוביים בתעשייה". בדוגמת ייצור תעשיית הטבק של מחקר מוטה ומאמץ לערער ממצאים מדעיים, דוח המנתח הכללי האמריקאי משנת 2006 הגיע למסקנה כי התעשייה "ניסתה לקיים מחלוקת גם כשהקהילה המדעית הגיעה להסכמה... מסמכי התעשייה מעידים כי תעשיית הטבק עסקה בפעילויות נרחבות ... שחרגו מגבולות הפרקטיקה המדעית המקובלת". בית המשפט המחוזי בארצות הברית, בארצות הברית נ. פיליפ מוריס ואח '., מצאו כי "... למרות ההכרה הפנימית שלהם בסכנות של עשן פסיבי, הנאשמים הכחישו במרמה ש־ETS גורם למחלות". ב־22 בספטמבר 1999 הגישה מחלקת המשפטים של ארצות הברית תביעת סחיטה(אנ') נגד פיליפ מוריס ויצרני סיגריות גדולים אחרים. כמעט 7 שנים מאוחר יותר, ב־17 באוגוסט 2006, שופטת בית המשפט המחוזי בארצות הברית, גלדיס קסלר, גילתה כי הממשלה הוכיחה את טענתה וכי נאשמי חברת הטבק הפרו את חוק ארגוני השחיתות המשפיעים על מחסנים (RICO). במיוחד מצא השופט קסלר כי לראש הממשלה ולחברות טבק אחרות יש: קשרו קשר למזער, לעוות ולבלבל את הציבור בנוגע לסכנות הבריאותיות של עישון; הכחיש בפומבי, תוך הכרה פנימית, כי עשן טבק יד שנייה מזיק למעשנים מסמכים שהושמדו הרלוונטיים להתדיינות משפטית. הפסיקה מצאה כי חברות הטבק התחייבו למאמץ משותף לערער את הקונצנזוס המדעי לפיו עישון פסיבי גורם למחלות, בעיקר על ידי שליטה בממצאי מחקר באמצעות יועצים בתשלום. פסק הדין גם הסיק כי חברות הטבק ממשיכות להכחיש במרמה את ההשפעות הבריאותיות של חשיפה ל־ETS. ב־22 במאי 2009, הרכב של שלושה שופטים של בית המשפט לערעורים במחוז קולומביה אישר פה אחד את פסיקת בית המשפט משנת 2006. כתוצאה מהסיכונים הבריאותיים הנלווים לעישון פסיבי, עברו במדינות רבות חוקים נגד עישון במקומות ציבוריים כגון מסעדות, בתי קפה ומועדוני לילה וכן בחלק מהשטחים הפתוחים בחוץ. אירלנד הייתה המדינה הראשונה בעולם שהעבירה חוק מקיף לאיסור עישון בכל מקומות העבודה הפנימיים ב־29 במרץ 2004. מדינות רבות הלכו בעקבותיה. על המדינות שאשררו את אמנת ארגון הבריאות העולמי לבקרת טבק (אנ') מוטלת חובה חוקית ליישם "חקיקה יעילה להגנה מפני חשיפה לעשן טבק במקומות עבודה פנימיים, תחבורה ציבורית, מקומות ציבוריים פנימיים, ובהתאם, במקומות ציבוריים אחרים" (סעיף 8 ל־FCTC) הצדדים אימצו עוד "הנחיות להגנה מפני חשיפה לעישון פסיבי" הקובעות כי "אמצעים יעילים למתן הגנה מפני חשיפה לעשן טבק ... מחייבים חיסול מוחלט של עישון. ועשן טבק בחלל או בסביבה מסוימת על מנת ליצור סביבה ללא עשן במאה אחוז". סקרי דעת קהל הראו תמיכה ניכרת בחוקים לאיסור עישון. ביוני 2007, סקר שנערך בקרב 15 מדינות מצא כי 80% מהאנשים תומכים בחוקים אלו. סקר שנערך בצרפת, מדינה בה אחוז המעשנים גבוה, הראה כי 70% תומים בחוק. גם בישראל חוקק החוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון. בדיון בכנסת בנושא איסור עישון במקומות עבודה תקף השר לנושאים אסטרטגיים, אביגדור ליברמן, את ההצעה וטען כי מדבר ב"טירוף" וכי מעשנים הפכו ישראל ל"מיעוט נרדף". איסורי עישון על ידי ממשלות גורמים לירידה בנזק מעישון פסיבי, כולל פחות אשפוזים כתוצאה מתסמונת כלילית חריפה. ב־18 החודשים הראשונים לאחר שהעיירה פואבלו (קולורדו) חוקקה חוק נגד עישון בשנת 2003, ירדו בכ־27% מאשפוזים מהתקפי לב. איסור עישון שנכנס לתוקף בשנת 2004 במקומות העבודה במסצ'וסטס הפחית את החשיפה לעישון פסיבי של עובדים מ־8% מהעובדים בשנת 2003 ל-5.4% מהעובדים בשנת 2010. סקירה שנערכה בשנת 2016 גילתה כי איסורים ושינויי מדיניות במקומות ספציפיים כגון בתי חולים או אוניברסיטאות יכולים להוביל להפחתת שיעורי העישון. בשנת 2001, סקירה שיטתית של המדריך לשירותי מניעה קהילתיים הכירה בראיות ליעילותן של חוקים ומגבלות נגד עישון בהפחתת החשיפה לעישון פסיבי. המשך סקירה זו זיהה את הראיות שעליהן אפקטיביות איסורי העישון הפחיתה את שכיחות השימוש בטבק. מאמרים שפורסמו עד 2005 נבדקו כדי לתמוך עוד בראיות אלה. המחקרים שנבדקו סיפקו עדויות מספיקות לכך שמדיניות ללא עשן מפחיתה את השימוש בטבק בקרב עובדים כאשר היא מיושמת באתרי עבודה או על ידי קהילות. אף על פי שמספר מחקרים שממומנו על ידי תעשיית הטבק טענו להשפעה כלכלית שלילית מחוקים ללא עשן, אף מחקר במימון עצמאי לא הראה השפעה כזו. סקירה שנערכה בשנת 2003 דיווחה כי מחקר הממומן באופן עצמאי, מתודולוגי, לא מצא כל השפעה כלכלית או השפעה חיובית מחוקים לאיסור עישון. רמות ניקוטין אוויר נמדדו בברים ובמסעדות בגואטמלה לפני ואחרי שהוחל חוק ללא עישון בשנת 2009. ריכוזי הניקוטין ירדו באופן משמעותי הן בברים והן במסעדות שנמדדו. כמו כן, התמיכה של העובדים במקום עבודה ללא עישון עלתה משמעותית בסקר שלאחר היישום בהשוואה לסקר לפני ההטמעה. התוצאה של חוק זה ללא עשן מספקת סביבת עבודה בריאה בהרבה עבור הצוות. מסקרים שנעשו על ידי החברה למחקר ניקוטין וטבק (אנ') נראה כי רוב מוחלט של הציבור תומך בחוקים נגד עישון. לתמיכה היו מספר סיבות, צמצום פסולת, צמצום הלחץ על בני-נוער לעשן והימנעות מחשיפה לעישון פסיבי. חלופות לחוקים לאיסור עישון הוצעו גם כאמצעי להפחתת נזקים(אנ'), במיוחד בברים ובמסעדות. לדוגמה, מבקרי חוקים ללא עשן מצטטים מחקרים המציעים אוורור כאמצעי להפחתת מזהמי עשן טבק ולשיפור איכות האוויר. תעשיית הטבק אף קידמה במידה רבה את האוורור כחלופה לאיסורים מוחלטים, באמצעות רשת של מומחים עצמאיים לכאורה בעלי קשרים חשופים לתעשייה לעיתים קרובות. עם זאת, לא לכל המבקרים יש קשרים לתעשייה. האגודה האמריקאית למהנדסי חימום, קירור ומיזוג אוויר (ASHRAE(אנ')) אמרה בשנת 2005 כי אמנם חדרי עישון מבודדים לחלוטין מבטלים את הסיכון לאזורים ללא עישון סמוכים, אך איסור עישון הוא האמצעי היחיד לביטול מוחלט של סיכונים בריאותיים הקשורים בפנים חשיפה. עוד הגיעו למסקנה כי אף מערכת של דילול או ניקוי אינה יעילה בסילוק הסיכונים. המנתח הכללי(אנ') של ארצות הברית והמרכז המחקר המשותף של הנציבות האירופית (אנ') הגיעו למסקנות דומות. הנחיות ההטמעה של אמנת מסגרת ארגון הבריאות העולמי לבקרת טבק (אנ') קובעות כי גישות הנדסיות, כגון אוורור, אינן יעילות ואינן מגינות מפני חשיפה לעישון פסיבי. עם זאת, זה לא בהכרח אומר כי צעדים כאלה הם חסרי תועלת בהפחתת נזק, רק כי הם נופלים מן המטרה של צמצום החשיפה לחלוטין לאפס. אחרים הציעו מערכת לנתינת היתרי זיהום עישון (אנ'), בדומה למערכות נתינת אישורי זיהום מכסה וסחר (אנ') ששימשה את הסוכנות להגנת הסביבה בעשורים האחרונים כדי לרסן זיהומם אחרים. זה יבטיח שחלק מהברים והמסעדות בתחום השיפוט יהיו ללא עישון, תוך השארת ההחלטה לאנשים לאן ללכת. נערכו מחקרים רבים לאיתור נזקי עישון פסיבי אצל בעלי חיים. בכדי לדמות עישון פסיבי, מדענים חשפו בעלי חיים לעשן זרם צד, עשן הבוקע מהחרוט הבוער של הסיגריה ומהנייר שלה, וכמו כן חשפו אותם לשילוב של עשן ישיר עם עשן זרם צד. עכברים עם חשיפה ממושכת לעישון פסיבי, כלומר 6 שעות ביום, 5 ימים בשבוע, למשך חמישה חודשים עם הפסקה של 4 חודשים לאחר מכן לפני הנתיחה, נמצאו עם ריבוי גידולים ריאתיים בהשוואה לקבוצות ביקורת. מונוגרפיות ה־IARC הגיעו למסקנה שלעשן זרם צד השפעה מסרטנת גבוהה יותר באופן משמעותי על עכברים בהשוואה לעשן רגיל. עשן פסיבי מוכר כגורם סיכון לסרטן אצל חיות מחמד. מחקר שנערך על ידי בית הספר לרפואה וטרינרית מאוניברסיטת טאפטס ואוניברסיטת מסצ'וסטס אמהרסט קשר את הופעת סרטן הפה אצל חתולים לחשיפה לעישון פסיבי באמצעות ביטוי יתר(אנ') של הגן p53 מחקר אחר שנערך באותן אוניברסיטאות הגיע למסקנה כי לחתולים החיים עם מעשן יש סיכוי גבוה יותר לקבל לימפומה בחתולים (אנ'). הסיכון גדל עם משך החשיפה לעישון פסיבי ומספר המעשנים במשק הבית. מחקר שנערך על ידי חוקרים מאוניברסיטת המדינה של קולורדו, שבדק מקרים של סרטן ריאות אצל כלבים, לא היה חד משמעי, אם כי המחברים דיווחו על יחס חלש של סרטן ריאות בכלבים שנחשפו לעשן טבק סביבתי. למספר המעשנים בבית, למספר החבילות המעושנות בבית ליום, ולמשך הזמן שהכלב בילה בבית לא הייתה השפעה על הסיכון של הכלב לחלות בסרטן ריאות. נזקים בריאותיים של עישון טבק עישון מיד שלישית עשן זרם צד (אנ') טיסה 417 של אולימפיק איירליינס יום ללא עישון עישון כפוי (פסיבי), האגודה למלחמה בסרטן כיצד ניתן להסביר את הנזק הבריאותי מעישון פסיבי?, האגודה למלחמה בסרטן סקר בנושא עישון פסיבי בישראל, משרד הבריאות ההשלכות הבריאותיות של חשיפה בלתי רצונית לעשן טבק: דו"ח של המנתח הכללי של ארצות הברי משנת 2006 עישון פסיבי, באתר GreenFacts עִשּׁוּן כָּפוּי במילון עישון [בריאות הציבור] (תשפ"ג, 2023), באתר האקדמיה ללשון העברית עִשּׁוּן סָבִיל במילון עישון [בריאות הציבור] (תשפ"ג, 2023), באתר האקדמיה ללשון העברית עובדות על עישון פסיבי, באתר המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן "The Health Consequences of Involuntary Exposure to Tobacco Smoke: A Report of the Surgeon General" (PDF). ראש שירותי בריאות הציבור של ארצות הברית. 2006-06-27. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2019-02-26. נבדק ב-2012-07-24. Secondhand smoke causes premature death and disease in children and in adults who do not smoke IARC 2004 "There is sufficient evidence that involuntary smoking (exposure to secondhand or 'environmental' tobacco smoke) causes lung cancer in humans" Kessler 2006 Samet JM (2008). "Secondhand smoke: facts and lies". Salud Pública de México. 50 (5): 428–34. doi:10.1590/S0036-36342008000500016. PMID 18852940free{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Tong, Elisa K.; Glantz, Stanton A. (16 באוקטובר 2007). "Tobacco Industry Efforts Undermining Evidence Linking Secondhand Smoke With Cardiovascular Disease". Circulation. 116 (16): 1845–1854. doi:10.1161/CIRCULATIONAHA.107.715888. PMID 17938301free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) "CDC - Fact Sheet - Smoke-Free Policies Reduce Smoking - Smoking & Tobacco Use". Smoking and Tobacco Use. נבדק ב-2015-04-24. עישון והמספרים המפחידים, באתר www.clalit.co.il שאלות ותשובות על העישון, באתר האגודה למלחמה בסרטן מערכת דוקטורס אונלי, כ-8,000 איש מתים מעישון בישראל מדי שנה, כ-800 כתוצאה מעישון פסיבי, באתר איגוד רופאי בריאות הציבור בישראל שאלות ותשובות על העישון, באתר האגודה למלחמה בסרטן עישון כפוי - מסוכן, באתר כללית דו"ח של הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן המראה כי עישון פסיבי מסרטן Bhatnagar, A; Whitsel, LP; Ribisl, KM; Bullen, C; Chaloupka, F; Piano, MR; Robertson, RM; McAuley, T; Goff, D; Benowitz, N; American Heart Association Advocacy Coordinating Committee, Council on Cardiovascular and Stroke Nursing, Council on Clinical Cardiology, and Council on Quality of Care and Outcomes, Research (14 באוקטובר 2014). "Electronic cigarettes: a policy statement from the American Heart Association". Circulation. 130 (16): 1418–36. doi:10.1161/CIR.0000000000000107. PMC 7643636. PMID 25156991. S2CID 16075813. {{cite journal}}: (עזרה) "Health Effects of Secondhand Smoke". 24 בנובמבר 2014. נבדק ב-30 במאי 2015. {{cite web}}: (עזרה) עישון כפוי (פאסיבי), באתר האגודה למלחמה בסרטן The Health Consequences of Involuntary Exposure to Tobacco Smoke: A Report of the Surgeon General | SurgeonGeneral.gov, web.archive.org, ‏2012-04-21 Manal M. Hassan, James L. Abbruzzese, Melissa L. Bondy, Robert A. Wolff, Passive Smoking and the Use of Noncigarette Tobacco Products in Association With Risk for Pancreatic Cancer, Cancer 109, 2007-06-15, עמ' 2547–2556 doi: 10.1002/cncr.22724 Lee, Chien-Chang; Middaugh, Nicole A.; Howie, Stephen R. C.; Ezzati, Majid (7 בדצמבר 2010). "Association of Secondhand Smoke Exposure with Pediatric Invasive Bacterial Disease and Bacterial Carriage: A Systematic Review and Meta-analysis". PLOS Medicine. 7 (12): e1000374. Bibcode:2015PLoSO..1039907C. doi:10.1371/journal.pmed.1000374. PMC 4595077. PMID 21151890. {{cite journal}}: (עזרה) עישון כפוי (פאסיבי), באתר האגודה למלחמה בסרטן Zou, N; Hong, J; Dai, QY (20 בפברואר 2009). "Passive cigarette smoking induces inflammatory injury in human arterial walls". Chinese Medical Journal. 122 (4): 444–448. doi:10.3760/cma.j.issn.0366-6999.2009.04.0016 (לא פעיל 31 במאי 2021). PMID 19302752. {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: DOI inactive as of 2021 (link) Bentayeb, Malek; Simoni, Marzia; Norback, Dan; Baldacci, Sandra; Maio, Sara; Viegi, Giovanni; Annesi-Maesano, Isabella (6 בדצמבר 2013). "Indoor air pollution and respiratory health in the elderly". Journal of Environmental Science and Health, Part A. 48 (14): 1783–1789. doi:10.1080/10934529.2013.826052. PMID 24007433. S2CID 41862447. {{cite journal}}: (עזרה) David J Llewellyn, Iain A Lang, Kenneth M Langa, Felix Naughton, Exposure to secondhand smoke and cognitive impairment in non-smokers: national cross sectional study with cotinine measurement, The BMJ 338, 2009-02-12, עמ' b462 doi: 10.1136/bmj.b462 Zeng, Yan-Ni; Li, Ya-Min (10 בדצמבר 2015). "Secondhand smoke exposure and mental health in adults: a meta-analysis of cross-sectional studies". Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology. 51 (9): 1339–48. doi:10.1007/s00127-015-1164-5. PMID 26661619. S2CID 7772929. {{cite journal}}: (עזרה) לא מעשן? גם עישון פאסיבי עלול להרוג אותך, באתר www.meuactive.co.il Salmasi G, Grady R, Jones J, McDonald SD (2010). "Environmental tobacco smoke exposure and perinatal outcomes: a systematic review and meta-analyses". Acta Obstet Gynecol Scand. 89 (4): 423–41. doi:10.3109/00016340903505748. PMID 20085532. S2CID 9206564. Saulyte, Jurgita; Regueira, Carlos; Montes-Martínez, Agustín; Khudyakov, Polyna; Takkouche, Bahi; Novotny, Thomas E. (11 במרץ 2014). "Active or Passive Exposure to Tobacco Smoking and Allergic Rhinitis, Allergic Dermatitis, and Food Allergy in Adults and Children: A Systematic Review and Meta-Analysis". PLOS Medicine. 11 (3): e1001611. doi:10.1371/journal.pmed.1001611. PMC 3949681. PMID 24618794. {{cite journal}}: (עזרה) Sun, K; Liu, D; Wang, C; Ren, M; Yang, C; Yan, L (בנובמבר 2014). "Passive smoke exposure and risk of diabetes: a meta-analysis of prospective studies". Endocrine. 47 (2): 421–7. doi:10.1007/s12020-014-0194-1. PMID 24532101. S2CID 3276501. {{cite journal}}: (עזרה) עישון פסיבי למחלת חניכיים | האם עישון פוגע בשיניים ובחנייכים Kantor, R; Kim, A; Thyssen, JP; Silverberg, JI (בדצמבר 2016). "Association of atopic dermatitis with smoking: A systematic review and meta-analysis". Journal of the American Academy of Dermatology. 75 (6): 1119–1125.e1. doi:10.1016/j.jaad.2016.07.017. PMC 5216172. PMID 27542586. {{cite journal}}: (עזרה) עישון כפוי - מסוכן, באתר כללית עישון פסיבי וילדכם, באתר איך גדלת, ‏2021-01-02 Anderson, HR; Cook, DG (בנובמבר 1997). "Passive smoking and sudden infant death syndrome: review of the epidemiological evidence". Thorax. 52 (11): 1003–9. doi:10.1136/thx.52.11.1003. PMC 1758452. PMID 9487351. {{cite journal}}: (עזרה) "Secondhand Smoke and Children Fact Sheet", American Lung Association August 2006. Kathleen L. Vork, Rachel L. Broadwin, Robert J. Blaisdell, Developing Asthma in Childhood from Exposure to Secondhand Tobacco Smoke: Insights from a Meta-Regression, Environmental Health Perspectives 115, 2007-10, עמ' 1394–1400 doi: 10.1289/ehp.10155 "Cough • 2: Chronic cough in children". Thorax. 58 (11): 998–1003. 2003. doi:10.1136/thorax.58.11.998. PMC 1746521. PMID 14586058. "Passive smoking, sudden infant death syndrome (SIDS) and childhood infections". Hum Exp Toxicol. 18 (4): 202–5. 1999. doi:10.1191/096032799678839914. PMID 10333302. "Prenatal and postnatal environmental tobacco smoke exposure and children's health". Pediatrics. 113 (4 Suppl): 1007–15. 2004. doi:10.1542/peds.113.4.S1.1007 (לא פעיל 31 במאי 2021). PMID 15060193. {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: DOI inactive as of 2021 (link) Chatzimichael, A; Tsalkidis, A; Cassimos, D; Gardikis, S; Tripsianis, G; Deftereos, S; Ktenidou-Kartali, S; Tsanakas, I (ביוני 2007). "The role of breastfeeding and passive smoking on the development of severe bronchiolitis in infants". Minerva Pediatrica. 59 (3): 199–206. PMID 17519864. {{cite journal}}: (עזרה) Jafta, N; Jeena, PM; Barregard, L; Naidoo, RN (במאי 2015). "Childhood tuberculosis and exposure to indoor air pollution: a systematic review and meta-analysis". The International Journal of Tuberculosis and Lung Disease. 19 (5): 596–602. doi:10.5588/ijtld.14.0686. PMID 25868030. {{cite journal}}: (עזרה) Feleszko, W; Ruszczyński, M; Jaworska, J; Strzelak, A; Zalewski, BM; Kulus, M (בנובמבר 2014). "Environmental tobacco smoke exposure and risk of allergic sensitisation in children: a systematic review and meta-analysis". Archives of Disease in Childhood. 99 (11): 985–92. doi:10.1136/archdischild-2013-305444. PMID 24958794. {{cite journal}}: (עזרה) Sabbagh, HJ; Hassan, MH; Innes, NP; Elkodary, HM; Little, J; Mossey, PA (2015). "Passive smoking in the etiology of non-syndromic orofacial clefts: a systematic review and meta-analysis". PLOS ONE. 10 (3): e0116963. Bibcode:2015PLoSO..1016963S. doi:10.1371/journal.pone.0116963. PMC 4356514. PMID 25760440. Jones, DT; Osterman, MT; Bewtra, M; Lewis, JD (בספטמבר 2008). "Passive smoking and inflammatory bowel disease: a meta-analysis". The American Journal of Gastroenterology. 103 (9): 2382–93. PMC 2714986. PMID 18844625. {{cite journal}}: (עזרה) Pagani, Linda S. (ביולי 2014). "Environmental tobacco smoke exposure and brain development: The case of attention deficit/hyperactivity disorder". Neuroscience & Biobehavioral Reviews. 44: 195–205. doi:10.1016/j.neubiorev.2013.03.008. PMID 23545330. {{cite journal}}: (עזרה) "Scientific Consensus Statement on Environmental Agents Associated with Neurodevelopmental Disorders" (PDF). The Collaborative on Health and the Environment's Learning and Developmental Disabilities Initiative. 1 ביולי 2008. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2009-03-27. {{cite web}}: (עזרה) Chen, Ruoling; Clifford, Angela; Lang, Linda; Anstey, Kaarin J. (באוקטובר 2013). "Is exposure to secondhand smoke associated with cognitive parameters of children and adolescents?—a systematic literature review". Annals of Epidemiology. 23 (10): 652–661. doi:10.1016/j.annepidem.2013.07.001. PMID 23969303free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Avşar, A.; Darka, Ö.; Topaloğlu, B.; Bek, Y. (באוקטובר 2008). "Association of passive smoking with caries and related salivary biomarkers in young children". Archives of Oral Biology. 53 (10): 969–974. doi:10.1016/j.archoralbio.2008.05.007. PMID 18672230. {{cite journal}}: (עזרה) Surgeon General 2006, pp. 293–309 Jones, Laura L.; Hassanien, A; Cook, DG; Britton, J; Leonardi-Bee, J (1 בינואר 2012). "Parental Smoking and the Risk of Middle Ear Disease in Children: A Systematic Review and Meta-analysis". Archives of Pediatrics & Adolescent Medicine. 166 (1): 18–27. doi:10.1001/archpediatrics.2011.158. PMID 21893640free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Lee, Chien-Chang; Middaugh, Nicole A.; Howie, Stephen R. C.; Ezzati, Majid (7 בדצמבר 2010). "Association of Secondhand Smoke Exposure with Pediatric Invasive Bacterial Disease and Bacterial Carriage: A Systematic Review and Meta-analysis". PLOS Medicine. 7 (12): e1000374. Bibcode:2015PLoSO..1039907C. doi:10.1371/journal.pmed.1000374. PMC 4595077. PMID 21151890. {{cite journal}}: (עזרה) Lee, Chien-Chang; Middaugh, Nicole A.; Howie, Stephen R. C.; Ezzati, Majid; Lanphear, Bruce P. (7 בדצמבר 2010). "Association of Secondhand Smoke Exposure with Pediatric Invasive Bacterial Disease and Bacterial Carriage: A Systematic Review and Meta-analysis". PLOS Medicine. 7 (12): e1000374. doi:10.1371/journal.pmed.1000374. PMC 2998445. PMID 21151890. {{cite journal}}: (עזרה) Wang, Meng; Wang, Zhi-Ping; Zhang, Meng; Zhao, Zhong-Tang (13 באוגוסט 2013). "Maternal passive smoking during pregnancy and neural tube defects in offspring: a meta-analysis". Archives of Gynecology and Obstetrics. 289 (3): 513–521. doi:10.1007/s00404-013-2997-3. PMID 23942772. {{cite journal}}: (עזרה) Pineles, B. L.; Park, E.; Samet, J. M. (10 בפברואר 2014). "Systematic Review and Meta-Analysis of Miscarriage and Maternal Exposure to Tobacco Smoke During Pregnancy". American Journal of Epidemiology. 179 (7): 807–823. doi:10.1093/aje/kwt334. PMC 3969532. PMID 24518810. {{cite journal}}: (עזרה) Chiswell, C; Akram, Y (בפברואר 2017). "Impact of environmental tobacco smoke exposure on anaesthetic and surgical outcomes in children: a systematic review and meta-analysis". Archives of Disease in Childhood. 102 (2): 123–130. doi:10.1136/archdischild-2016-310687. PMC 5284464. PMID 27417307. {{cite journal}}: (עזרה) Jara, SM; Benke, JR; Lin, SY; Ishman, SL (בינואר 2015). "The association between secondhand smoke and sleep-disordered breathing in children: a systematic review". The Laryngoscope. 125 (1): 241–7. doi:10.1002/lary.24833. PMID 25130300. {{cite journal}}: (עזרה) Raghuveer, Geetha; White, David A.; Hayman, Laura L.; Woo, Jessica G.; Villafane, Juan; Celermajer, David; Ward, Kenneth D.; de Ferranti, Sarah D.; Zachariah, Justin (18 באוקטובר 2016). "Cardiovascular Consequences of Childhood Secondhand Tobacco Smoke Exposure: Prevailing Evidence, Burden, and Racial and Socioeconomic Disparities: A Scientific Statement From the American Heart Association". Circulation. 134 (16): e336–59. doi:10.1161/CIR.0000000000000443. PMC 5207215. PMID 27619923. {{cite journal}}: (עזרה) עישון כפוי (פאסיבי), באתר האגודה למלחמה בסרטן עישון סיגריות, סיגריות אלקטרוניות ונרגילה בקרב בני נוער, באתר האגודה למלחמה בסרטן חיים ללא עישון, באתר מכבי שירותי בריאות דלקת אוזניים, באתר איך גדלת, ‏2021-01-02 שחר סמוחה, ‏חברות הטבק משקיעות מיליארדים בניסיון לפתח את סיגריית העתיד, באתר גלובס, 24 בדצמבר 2016 נייר עמדה בנושא סיגריות אלקטרוניות, באתר האגודה למלחמה בסרטן Richard Miech, Lloyd Johnston, Patrick M. O’Malley, Jerald G. Bachman, Adolescent Vaping and Nicotine Use in 2017–2018 — U.S. National Estimates, New England Journal of Medicine 380, 2019-01-10, עמ' 192–193 doi: 10.1056/NEJMc1814130 Isabel Mr Hess, Kishen Lachireddy, Adam Capon, A systematic review of the health risks from passive exposure to electronic cigarette vapour, Public Health Research & Practice 26, 2016-04-15, עמ' 2621617 doi: 10.17061/phrp2621617 Vicky Yu, Mehran Rahimy, Avinaash Korrapati, Yinan Xuan, Electronic cigarettes induce DNA strand breaks and cell death independently of nicotine in cell lines, Oral Oncology 52, 2016-01, עמ' 58–65 doi: 10.1016/j.oraloncology.2015.10.018 CDC's Office onBurstyn, Igor (9 January 2014), Peering through the mist: systematic review of what the chemistry of contaminants in electronic cigarettes tells us about health risks - PMC, ‏2014 Jan 9 (באנגלית אמריקאית) Steenland, K. (1 בינואר 1992). "Passive smoking and the risk of heart disease". JAMA. 267 (1): 94–99. doi:10.1001/jama.267.1.94. PMID 1727204. {{cite journal}}: (עזרה) Law, M R; Morris, J K; Wald, N J (18 באוקטובר 1997). "Environmental tobacco smoke exposure and ischaemic heart disease: an evaluation of the evidence". BMJ. 315 (7114): 973–980. doi:10.1136/bmj.315.7114.973. PMC 2127675. PMID 9365294. {{cite journal}}: (עזרה) Thun, M; Henley, J; Apicella, L (בדצמבר 1999). "Epidemiologic studies of fatal and nonfatal cardiovascular disease and ETS exposure from spousal smoking". Environmental Health Perspectives. 107 (suppl 6): 841–846. doi:10.1289/ehp.99107s6841. JSTOR 3434563. PMC 1566204. PMID 10592140. {{cite journal}}: (עזרה) He, Jiang; Vupputuri, Suma; Allen, Krista; Prerost, Monica R.; Hughes, Janet; Whelton, Paul K. (25 במרץ 1999). "Passive Smoking and the Risk of Coronary Heart Disease — A Meta-Analysis of Epidemiologic Studies". New England Journal of Medicine. 340 (12): 920–926. doi:10.1056/NEJM199903253401204. PMID 10089185. {{cite journal}}: (עזרה) "The whole truth and nothing but the truth? The research that Philip Morris did not want you to see". Lancet. 366 (9479): 86–92. 2005. doi:10.1016/S0140-6736(05)66474-4. PMID 15993237. "Philip Morris toxicological experiments with fresh sidestream smoke: more toxic than mainstream smoke". Tobacco Control. 14 (6): 396–404. 2005. doi:10.1136/tc.2005.011288. PMC 1748121. PMID 16319363. "Sidestream cigarette smoke toxicity increases with aging and exposure duration". Tobacco Control. 15 (6): 424–9. 2006. doi:10.1136/tc.2006.016162. PMC 2563675. PMID 17130369. Schick, S. F.; Glantz, S. (1 באוגוסט 2007). "Concentrations of the Carcinogen 4-(Methylnitrosamino)-1-(3-Pyridyl)-1-Butanone in Sidestream Cigarette Smoke Increase after Release into Indoor Air: Results from Unpublished Tobacco Industry Research". Cancer Epidemiology, Biomarkers & Prevention. 16 (8): 1547–1553. doi:10.1158/1055-9965.EPI-07-0210. PMID 17684127free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Whincup, Peter H; Gilg, Julie A; Emberson, Jonathan R; Jarvis, Martin J; Feyerabend, Colin; Bryant, Andrew; Walker, Mary; Cook, Derek G (24 ביולי 2004). "Passive smoking and risk of coronary heart disease and stroke: prospective study with cotinine measurement". BMJ. 329 (7459): 200–205. doi:10.1136/bmj.38146.427188.55. PMC 487731. PMID 15229131. {{cite journal}}: (עזרה) Hackshaw, A K; Law, M R; Wald, N J (18 באוקטובר 1997). "The accumulated evidence on lung cancer and environmental tobacco smoke". BMJ. 315 (7114): 980–988. doi:10.1136/bmj.315.7114.980. PMC 2127653. PMID 9365295. {{cite journal}}: (עזרה) Copas, J B; Shi, JQ (12 בפברואר 2000). "Reanalysis of epidemiological evidence on lung cancer and passive smoking". BMJ. 320 (7232): 417–418. doi:10.1136/bmj.320.7232.417. PMC 27286. PMID 10669446. {{cite journal}}: (עזרה) Takagi, Hisato; Sekino, Seishiro; Kato, Takayoshi; Matsuno, Yukihiro; Umemoto, Takuya (בפברואר 2006). "Revisiting evidence on lung cancer and passive smoking: Adjustment for publication bias by means of "trim and fill" algorithm". Lung Cancer. 51 (2): 245–246. doi:10.1016/j.lungcan.2005.11.004. PMID 16386820. {{cite journal}}: (עזרה) Zhong, Lijie; Goldberg, Mark S; Parent, Marie-Élise; Hanley, James A (בינואר 2000). "Exposure to environmental tobacco smoke and the risk of lung cancer: a meta-analysis". Lung Cancer. 27 (1): 3–18. doi:10.1016/s0169-5002(99)00093-8. PMID 10672779. {{cite journal}}: (עזרה) Taylor, Richard; Gumming, Robert; Woodward, Alistair; Black, Megan (ביוני 2001). "Passive smoking and lung cancer: a cumulative meta-analysis". Australian and New Zealand Journal of Public Health. 25 (3): 203–211. doi:10.1111/j.1467-842x.2001.tb00564.x. PMID 11494987free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Kim, Claire H.; Lee, Yuan-Chin Amy; Hung, Rayjean J.; McNallan, Sheila R.; Cote, Michele L.; Lim, Wei-Yen; Chang, Shen-Chih; Kim, Jin Hee; Ugolini, Donatella (15 באוקטובר 2014). "Exposure to secondhand tobacco smoke and lung cancer by histological type: A pooled analysis of the International Lung Cancer Consortium (ILCCO): Secondhand tobacco smoke and lung cancer". International Journal of Cancer. 135 (8): 1918–1930. doi:10.1002/ijc.28835. PMC 4126868. PMID 24615328. {{cite journal}}: (עזרה) Novak K (2007). "Passive smoking: out from the haze". Nature. 447 (7148): 1049–51. Bibcode:2007Natur.447.1049N. doi:10.1038/4471049a. PMID 17597735. Bailar, John C. (25 במרץ 1999). "Passive Smoking, Coronary Heart Disease, and Meta-Analysis". New England Journal of Medicine. 340 (12): 958–959. doi:10.1056/NEJM199903253401211. PMID 10089192. {{cite journal}}: (עזרה) Raupach, Tobias; Schäfer, Katrin; Konstantinides, Stavros; Andreas, Stefan (1 בפברואר 2006). "Secondhand smoke as an acute threat for the cardiovascular system: a change in paradigm". European Heart Journal. 27 (4): 386–392. doi:10.1093/eurheartj/ehi601. PMID 16230308free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Taylor, R.; Najafi, F.; Dobson, A. (1 באוקטובר 2007). "Meta-analysis of studies of passive smoking and lung cancer: effects of study type and continent". International Journal of Epidemiology. 36 (5): 1048–1059. doi:10.1093/ije/dym158. PMID 17690135free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Stayner, Leslie; Bena, James; Sasco, Annie J.; Smith, Randall; Steenland, Kyle; Kreuzer, Michaela; Straif, Kurt (במרץ 2007). "Lung Cancer Risk and Workplace Exposure to Environmental Tobacco Smoke". American Journal of Public Health. 97 (3): 545–551. doi:10.2105/AJPH.2004.061275. PMC 1805004. PMID 17267733. {{cite journal}}: (עזרה) "Health effects of indoor air pollution". אורכב מ-המקור ב-2006-08-05. נבדק ב-2006-07-26. Wirth, N.; Abou-Hamdan, K.; Spinosa, A.; Bohadana, A.; Martinet, Y. (במרץ 2005). "Le tabagisme passif" [Passive smoking]. Revue de Pneumologie Clinique (בצרפתית). 61 (1): 7–15. doi:10.1016/s0761-8417(05)84776-5. PMID 15772574. {{cite journal}}: (עזרה) "France to ban smoking in public". BBC. 2006-10-08. נבדק ב-2006-10-09. Meyers, David G.; Neuberger, John S.; He, Jianghua (בספטמבר 2009). "Cardiovascular Effect of Bans on Smoking in Public Places". Journal of the American College of Cardiology. 54 (14): 1249–1255. doi:10.1016/j.jacc.2009.07.022. PMID 19778665free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Lin, Hualiang; Wang, Hongchun; Wu, Wei; Lang, Lingling; Wang, Qinzhou; Tian, Linwei (בדצמבר 2013). "The effects of smoke-free legislation on acute myocardial infarction: a systematic review and meta-analysis". BMC Public Health. 13 (1): 529. doi:10.1186/1471-2458-13-529. PMC 3671962. PMID 23721370. {{cite journal}}: (עזרה) Wells, A J (ביולי 1998). "Lung cancer from passive smoking at work". American Journal of Public Health. 88 (7): 1025–1029. doi:10.2105/ajph.88.7.1025. PMC 1508269. PMID 9663148. {{cite journal}}: (עזרה) Fitzsimmons, Kathleen (21 בנובמבר 2013). "Reducing Worker Exposure to ETS". National Institute for Occupational Safety and Health (NIOSH). נבדק ב-14 בינואר 2015. {{cite web}}: (עזרה) Office on Smoking Health (US) (2006). The Health Consequences of Involuntary Exposure to Tobacco Smoke: A Report of the Surgeon General. Publications and Reports of the Surgeon General. Centers for Disease Control and Prevention (US). PMID 20669524. נבדק ב-2015-04-24. Staddon, John (2013/2014 US) Unlucky Strike: Private Health and the Science, Law and Politics of Smoking. Buckingham, UK: University of Buckingham Press. Pugmire, Juliana; Sweeting, Helen; Moore, Laurence (בפברואר 2017). "Environmental tobacco smoke exposure among infants, children and young people: now is no time to relax". Archives of Disease in Childhood. 102 (2): 117–118. doi:10.1136/archdischild-2016-311652. PMID 28100555free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Strachan, D P; Cook, D G (באוקטובר 1997). "Health effects of passive smoking. 1. Parental smoking and lower respiratory illness in infancy and early childhood". Thorax. 52 (10): 905–914. doi:10.1136/thx.52.10.905. PMC 1758431. PMID 9404380. {{cite journal}}: (עזרה) Strachan, D. P.; Cook, D. G. (1 בינואר 1998). "Health effects of passive smoking. 4. Parental smoking, middle ear disease and adenotonsillectomy in children". Thorax. 53 (1): 50–56. doi:10.1136/thx.53.1.50. PMC 1758689. PMID 9577522. {{cite journal}}: (עזרה) Song, Anna V.; Glantz, Stanton A.; Halpern-Felsher, Bonnie L. (בדצמבר 2009). "Perceptions of Second-hand Smoke Risks Predict Future Adolescent Smoking Initiation". Journal of Adolescent Health. 45 (6): 618–625. doi:10.1016/j.jadohealth.2009.04.022. PMC 2814413. PMID 19931835. {{cite journal}}: (עזרה) Tsai, James; Homa, David M.; Gentzke, Andrea S.; Mahoney, Margaret; Sharapova, Saida R.; Sosnoff, Connie S.; Caron, Kevin T.; Wang, Lanqing; Melstrom, Paul C. (7 בדצמבר 2018). "Exposure to Secondhand Smoke Among Nonsmokers — United States, 1988–2014". MMWR. Morbidity and Mortality Weekly Report. 67 (48): 1342–1346. doi:10.15585/mmwr.mm6748a3. PMC 6329485. PMID 30521502. {{cite journal}}: (עזרה) "[Markers of environmental tobacco smoke (ETS) exposure]". Rev Mal Respir (בצרפתית). 22 (1 Pt 1): 81–92. בפברואר 2005. doi:10.1016/S0761-8425(05)85439-7. PMID 15968761. {{cite journal}}: (עזרה) McClure JB (באפריל 2002). "Are biomarkers useful treatment aids for promoting health behavior change? An empirical review". Am J Prev Med. 22 (3): 200–7. doi:10.1016/S0749-3797(01)00425-1. PMID 11897465. {{cite journal}}: (עזרה) "Are self-reports of smoking rate biased? Evidence from the Second National Health and Nutrition Examination Survey". J Clin Epidemiol. 48 (10): 1225–33. באוקטובר 1995. doi:10.1016/0895-4356(95)00020-5. PMID 7561984. {{cite journal}}: (עזרה) "Secondhand smoke and nicotine exposure: a brief review". Addict Behav. 32 (10): 1977–88. באוקטובר 2007. doi:10.1016/j.addbeh.2006.12.024. PMID 17270359. {{cite journal}}: (עזרה) "Methods for quantification of exposure to cigarette smoking and environmental tobacco smoke: focus on developmental toxicology". Ther Drug Monit. 31 (1): 14–30. בפברואר 2009. doi:10.1097/FTD.0b013e3181957a3b. PMC 3644554. PMID 19125149. {{cite journal}}: (עזרה) Behbod, Behrooz; Sharma, Mohit; Baxi, Ruchi; Roseby, Robert; Webster, Premila (31 בינואר 2018). "Family and carer smoking control programmes for reducing children's exposure to environmental tobacco smoke". Cochrane Database of Systematic Reviews. 1: CD001746. doi:10.1002/14651858.CD001746.pub4. PMC 6491082. PMID 29383710. {{cite journal}}: (עזרה) "Evaluation of a portable measure of expired-air carbon monoxide". Prev Med. 17 (1): 109–15. בינואר 1988. doi:10.1016/0091-7435(88)90076-X. PMID 3362796. {{cite journal}}: (עזרה) "Philip Morris toxicological experiments with fresh sidestream smoke: more toxic than mainstream smoke". Tob. Control. 14 (6): 396–404. 2005. doi:10.1136/tc.2005.011288. PMC 1748121. PMID 16319363. "Particulate matter from tobacco versus diesel car exhaust: an educational perspective". Tob Control. 13 (3): 219–21. 2004. doi:10.1136/tc.2003.005975. PMC 1747905. PMID 15333875. "Cardiovascular effects of secondhand smoke: nearly as large as smoking". Circulation. 111 (20): 2684–98. 2005. doi:10.1161/CIRCULATIONAHA.104.492215. PMID 15911719free{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: postscript (link) "Acute effects of passive smoking on the coronary circulation in healthy young adults". JAMA. 286 (4): 436–41. 2001. doi:10.1001/jama.286.4.436. PMID 11466122free{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Celermajer, David S.; Adams, Mark R.; Clarkson, Peter; Robinson, Jacqui; McCredie, Robyn; Donald, Ann; Deanfield, John E. (18 בינואר 1996). "Passive Smoking and Impaired Endothelium-Dependent Arterial Dilatation in Healthy Young Adults". New England Journal of Medicine. 334 (3): 150–155. doi:10.1056/NEJM199601183340303. PMID 8531969. {{cite journal}}: (עזרה) Howard, G; Thun, MJ (בדצמבר 1999). "Why is environmental tobacco smoke more strongly associated with coronary heart disease than expected? A review of potential biases and experimental data". Environmental Health Perspectives. 107 Suppl 6: 853–8. doi:10.2307/3434565. JSTOR 3434565. PMC 1566209. PMID 10592142. {{cite journal}}: (עזרה) Cendon, S.P.; Battlehner, C.; Lorenzi-Filho, G.; Dohlnikoff, M.; Pereira, P.M.; Conceição, G.M.S.; Beppu, O.S.; Saldiva, P.H.N. (באוקטובר 1997). "Pulmonary emphysema induced by passive smoking: an experimental study in rats". Brazilian Journal of Medical and Biological Research. 30 (10): 1241–1247. doi:10.1590/s0100-879x1997001000017. PMID 9496445free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Eren, U.; Kum, S.; Sandikci, M.; Kara, E. (2006). "Effects of long-term passive smoking on the mast cells in rat lungs". Revue de Médecine Vétérinaire. 6: 319–322. "Households contaminated by environmental tobacco smoke: sources of infant exposures". Tob Control. 13 (1): 29–37. במרץ 2004. doi:10.1136/tc.2003.003889. PMC 1747815. PMID 14985592. {{cite journal}}: (עזרה) "Beliefs about the health effects of "thirdhand" smoke and home smoking bans". Pediatrics. 123 (1): e74–9. בינואר 2009. doi:10.1542/peds.2008-2184. PMC 3784302. PMID 19117850. {{cite journal}}: (עזרה) Rabin, Roni Caryn (2009-01-02). "A New Cigarette Hazard: 'Third-Hand Smoke'". New York Times. נבדק ב-2009-01-12. Sleiman, M.; Gundel, L. A.; Pankow, J. F.; Jacob, P.; Singer, B. C.; Destaillats, H. (13 באפריל 2010). "Formation of carcinogens indoors by surface-mediated reactions of nicotine with nitrous acid, leading to potential thirdhand smoke hazards". Proceedings of the National Academy of Sciences. 107 (15): 6576–6581. doi:10.1073/pnas.0912820107. PMC 2872399. PMID 20142504. {{cite journal}}: (עזרה) Louisiana Hospital to Ban Odor of Smoke on Workers' Clothes, Fox News, October 3, 2011 Samet, J. M.; Avila-Tang, E.; Boffetta, P.; Hannan, L. M.; Olivo-Marston, S.; Thun, M. J.; Rudin, C. M. (15 בספטמבר 2009). "Lung Cancer in Never Smokers: Clinical Epidemiology and Environmental Risk Factors". Clinical Cancer Research. 15 (18): 5626–5645. doi:10.1158/1078-0432.CCR-09-0376. PMC 3170525. PMID 19755391. {{cite journal}}: (עזרה) "Environmental Tobacco Smoke" (PDF). 11th Report on Carcinogens. U.S. National Institutes of Health. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2008-07-16. נבדק ב-2007-08-27. "Secondhand Smoke Fact Sheet". U.S. Centers for Disease Control and Prevention. 2017-02-21. "Health Effects of Exposure to Environmental Tobacco Smoke". U.S. National Cancer Institute. אורכב מ-המקור ב-2007-09-05. נבדק ב-2007-08-22. "Health Effects of Exposure to Secondhand Smoke". United States Environmental Protection Agency. נבדק ב-2007-09-24. הסוכנות להגנת הסביבה של קליפורניה, השפעות בריאותיות של חשיפה לעשן טבק סביבתי: דוח סופי "The Truth about Secondhand Smoke". American Heart Association. נבדק ב-2007-08-27. "Secondhand Smoke Fact Sheet". American Lung Association. אורכב מ-המקור ב-2007-09-18. נבדק ב-2007-09-24. "Secondhand Smoke". American Cancer Society. אורכב מ-המקור ב-2007-09-14. נבדק ב-2007-08-27. "AMA: Surgeon General's secondhand smoke report a wake-up call to lawmakers" (הודעה לעיתונות). American Medical Association. נבדק ב-2007-08-27. "Tobacco's Toll: Implications for the Pediatrician". American Academy of Pediatrics. אורכב מ-המקור ב-2007-10-15. נבדק ב-2007-10-02. "National Response to Passive Smoking in Enclosed Public Places and Workplaces" (PDF). Australian National Public Health Partnership. בנובמבר 2000. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2014-02-12. נבדק ב-2007-09-11. {{cite web}}: (עזרה) Two relevant reports have been published by the Scientific Committee: אמנת ארגון הבריאו העולמי לבקרת טבק, באתר ארגון הביאות העולמי Surgeon General 2006, p. 588 Ch. 10 Saad, Lydia (25 ביולי 2007). "More Smokers Feeling Harassed by Smoking Bans". Gallup. נבדק ב-20 בפברואר 2015. {{cite web}}: (עזרה) Cato Institute - SourceWatch, www.sourcewatch.org Shermer, Michael (במאי 2010). "I am a sceptic, but I'm not a denier". New Scientist. 206 (2760): 36–37. Bibcode:2010NewSc.206R..36S. doi:10.1016/S0262-4079(10)61210-9. {{cite journal}}: (עזרה) Diethelm, P.; McKee, M. (16 באוקטובר 2008). "Denialism: what is it and how should scientists respond?". The European Journal of Public Health. 19 (1): 2–4. doi:10.1093/eurpub/ckn139. PMID 19158101free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) "Environmental tobacco smoke and tobacco related mortality in a prospective study of Californians, 1960-98". BMJ. 326 (7398): 1057. 2003. doi:10.1136/bmj.326.7398.1057. PMC 155687. PMID 12750205. Davey Smith G (2003). "Effect of passive smoking on health: More information is available, but the controversy still persists". BMJ. 326 (7398): 1048–9. doi:10.1136/bmj.326.7398.1048. PMC 1125974. PMID 12750182. Kessler 2006, p. 1383 "Tobacco industry efforts undermining evidence linking secondhand smoke with cardiovascular disease". Circulation. 116 (16): 1845–54. 2007. doi:10.1161/CIRCULATIONAHA.107.715888. PMID 17938301free{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: postscript (link) "American Cancer Society Condemns Tobacco Industry Study for Inaccurate Use of Data" (PDF) (הודעה לעיתונות). American Cancer Society. 2003-05-13. נבדק ב-2007-08-29. Thun, Michael J (4 באוקטובר 2003). "More misleading science from the tobacco industry". BMJ. 327 (7418): E237–E238. doi:10.1136/bmjusa.03070002. {{cite journal}}: (עזרה) "Proposed Research on the relationship of Low Levels of Active Smoking to Mortality: Letter from James Enstrom to Philip Morris Scientific Affairs office". 1997-01-01. נבדק ב-2007-08-29. Dalton R (במרץ 2007). "Passive-smoking study faces review". Nature. 446 (7133): 242. Bibcode:2007Natur.446..242D. doi:10.1038/446242a. PMID 17361147free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Kessler 2006, p. 1380 Kessler 2006, pp. 1380–3 Bero, LA; Glantz, S; Hong, MK (באפריל 2005). "The limits of competing interest disclosures". Tobacco Control. 14 (2): 118–26. PMC 1748015. PMID 15791022. {{cite journal}}: (עזרה) Enstrom, JE; Kabat, GC (במרץ 2006). "Environmental tobacco smoke and coronary heart disease mortality in the United States--a meta-analysis and critique". Inhalation Toxicology. 18 (3): 199–210. doi:10.1080/08958370500434255. PMID 16399662. {{cite journal}}: (עזרה) Kessler 2006, p. 162 United States of America v. Philip Morris et al., United States Factual Memorandum Pursuant to Order No. 470, Section V, United States District Court for the District of Columbia. p. 44 ETS / IAQ SCIENTIFIC CONSULTANTS, from the Legacy Tobacco Documents Archive. Retrieved July 19, 2007. Gori, Gio Batta (Spring 2007). "Stoking the Rigged Terror of Secondhand Smoke" (PDF). Regulation. 30 (1): 14–7. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2009-01-16. Smoked Out: Pundit for Hire, by Paul D. Thacker. Published in The New Republic on January 26, 2006. Retrieved August 22, 2007. Philip Morris budget for "Strategy and Social Responsibility", listing Milloy as a paid consultant. Retrieved August 22, 2007. "Secondhand Joking", by Steven Milloy. Retrieved May 31, 2013. Layard, M.W. (בפברואר 1995). "Ischemic Heart Disease and Spousal Smoking in the National Mortality Followback Survey". Regulatory Toxicology and Pharmacology. 21 (1): 180–183. doi:10.1006/rtph.1995.1022. PMID 7784629. {{cite journal}}: (עזרה) Levois, M.E.; Layard, M.W. (בפברואר 1995). "Publication Bias in the Environmental Tobacco Smoke/Coronary Heart Disease Epidemiologic Literature". Regulatory Toxicology and Pharmacology. 21 (1): 184–191. doi:10.1006/rtph.1995.1023. PMID 7784630. {{cite journal}}: (עזרה) Law, Malcolm R; Wald, Nicholas J (ביולי 2003). "Environmental tobacco smoke and ischemic heart disease". Progress in Cardiovascular Diseases. 46 (1): 31–38. doi:10.1016/s0033-0620(03)00078-1. PMID 12920699. {{cite journal}}: (עזרה) Boffetta, Paolo; Agudo, Antonio; Ahrens, Wolfgang; Benhamou, Ellen; Benhamou, Simone; Darby, Sarah C.; Ferro, Gilles; Fortes, Cristina; Gonzalez, Carlos A. (7 באוקטובר 1998). "Multicenter Case-Control Study of Exposure to Environmental Tobacco Smoke and Lung Cancer in Europe". JNCI: Journal of the National Cancer Institute. 90 (19): 1440–1450. doi:10.1093/jnci/90.19.1440. PMID 9776409free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) "Passive Smoking Doesn't Cause Cancer —Official". אורכב מ-המקור ב-2007-10-13. "Smokescreens – The World Health Organization is showing signs of allowing politics to get in the way of truth. The Economist March 14th, 1998" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2007-11-29. Le Grand C. Anti-smokers blown away by study. Australian 1998, March 10. WHO Rejects smoking link with lung cancer. Zimbabwe Independent 1998, Oct 23. No Link Between Passive Smoking and Lung Cancer. The Times 1998, March 9. "Passive smoking does cause lung cancer, do not let them fool you". The Ceylon Medical Journal. 43 (2): 98. ביוני 1998. PMID 9704550. {{cite journal}}: (עזרה) "Tobacco industry efforts subverting International Agency for Research on Cancer's second-hand smoke study". Lancet. 355 (9211): 1253–9. 2000. doi:10.1016/S0140-6736(00)02098-5. PMID 10770318. "Tobacco Companies Strategies to Undermine Tobacco Control Activities at the World Health Organization" (PDF). נבדק ב-2008-12-30. US Environmental Protection Agency. "Respiratory health effects of passive smoking: Lung cancer and other disorders". "The Osteen Decision". אורכב מ-המקור ב-2000-08-15. "Flue-Cured Tobacco Cooperative vs. EPA" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2008-10-09. נבדק ב-2008-12-30. U.S. Department of Health; Human Services; National Toxicology Program, eds. (בדצמבר 2–3, 1998). "Final Report on Carcinogens – Background Document for Environmental Tobacco Smoke". Meeting of the NTP Board of Scientific Counselors – Report on Carcinogens Subcommittee (PDF). Research Triangle Park, North Carolina. p. 24. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2007-11-29. {{cite book}}: (עזרה) Thun MJ (2003). "Passive smoking: Tobacco industry publishes disinformation". BMJ. 327 (7413): 502–3, author reply 504–5. doi:10.1136/bmj.327.7413.502-c. PMC 188400. PMID 12946979. "Why review articles on the health effects of passive smoking reach different conclusions". JAMA. 279 (19): 1566–70. 1998. doi:10.1001/jama.279.19.1566. PMID 9605902. "Changing conclusions on secondhand smoke in a sudden infant death syndrome review funded by the tobacco industry". Pediatrics. 115 (3): e356–66. 2005. doi:10.1542/peds.2004-1922. PMID 15741361free{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: postscript (link) "Minutes of a meeting of Philip Morris with British tobacco companies to discuss tobacco-industry strategy on passive smoking". אורכב מ-המקור ב-2007-10-13. נבדק ב-2007-08-27. A Study of Public Attitudes toward Cigarette Smoking and the Tobacco Industry in 1978, produced for the Tobacco Institute and released under the terms of the Tobacco Master Settlement Agreement. Smith, E. A.; Malone, R. E. (5 בינואר 2007). "'We will speak as the smoker': the tobacco industry's smokers' rights groups". The European Journal of Public Health. 17 (3): 306–313. doi:10.1093/eurpub/ckl244. PMC 2794244. PMID 17065174. {{cite journal}}: (עזרה) Diethelm, Pascal; McKee, Martin (2006). Lifting the smokescreen: tobacco industry strategy to defeat smoke free policies and legislation (PDF). p. 5. ISBN 978-1-904097-57-0. OCLC 891398524. The industry quickly realised that, if it wanted to continue to prosper, it became vital that research did not demonstrate that tobacco smoke was a dangerous community air pollutant. This requirement has been the central pillar of its passive smoking policy from the early 1970s to the present day ""Conclusions about exposure to ETS and health that will be unhelpful to us"*: How the tobacco industry attempted to delay and discredit the 1997 Australian National Health and Medical Research Council report on passive smoking". Tob Control. 12 (Suppl 3:iii): 102–6. 2003. doi:10.1136/tc.12.suppl_3.iii102. PMC 1766130. PMID 14645955. "Constructing "Sound Science" and "Good Epidemiology": Tobacco, Lawyers, and Public Relations Firms". Am J Public Health. 91 (11): 1749–57. 2001. doi:10.2105/AJPH.91.11.1749. PMC 1446868. PMID 11684593. "Environmental tobacco smoke research published in the journal Indoor and Built Environment and associations with the tobacco industry". Lancet. 365 (9461): 804–9. 2005. doi:10.1016/S0140-6736(05)17990-2. PMID 15733724. "The Health Consequences of Involuntary Exposure to Tobacco Smoke" (PDF). Executive Summary. ראש שירותי בריאות הציבור של ארצות הברית. 2006. נבדק ב-2009-01-28. Kessler 2006, p. 1523 Litigation Against Tobacco Companies U.S. Department of Justice Appeal Ruling, U.S. Court of Appeals for the District of Columbia Circuit, 22 May 2009 Altria, Cigarette Makers Lose 'Lights' Ruling Appeal Bloomberg news, 22 May 2009 U.S. appeals court agrees tobacco companies lied Reuters, 22 May 2009 "WHO Framework Convention on Tobacco Control" (PDF). World Health Organization. 2005-02-27. נבדק ב-2009-01-12. Parties recognize that scientific evidence has unequivocally established that exposure to tobacco causes death, disease and disability "Guidelines on the Protection from Exposure to Secondhand Smoke" (PDF). Framework Convention for Tobacco Control. World Health Organization. 2007. נבדק ב-2009-01-29. Market Research World הכנסת, הישיבה המאה-ותשעים-ושתיים של הכנסת השבע-עשרה - קריאה שנייה וקריאה שלישית, ‏יום שלישי, א' בשבט התשס"ח (8 בינואר 2008) Frazer, Kate; Callinan, Joanne E; McHugh, Jack; van Baarsel, Susan; Clarke, Anna; Doherty, Kirsten; Kelleher, Cecily (4 בפברואר 2016). "Legislative smoking bans for reducing harms from secondhand smoke exposure, smoking prevalence and tobacco consumption". Cochrane Database of Systematic Reviews. 2: CD005992. doi:10.1002/14651858.CD005992.pub3. PMC 6486282. PMID 26842828. {{cite journal}}: (עזרה) Centers for Disease Control and Prevention (CDC) (בינואר 2009). "Reduced hospitalizations for acute myocardial infarction after implementation of a smoke-free ordinance—City of Pueblo, Colorado, 2002–2006". MMWR Morb. Mortal. Wkly. Rep. 57 (51): 1373–7. PMID 19116606. {{cite journal}}: (עזרה) Frazer, Kate; McHugh, Jack; Callinan, Joanne E; Kelleher, Cecily (27 במאי 2016). "Impact of institutional smoking bans on reducing harms and secondhand smoke exposure". Cochrane Database of Systematic Reviews (5): CD011856. doi:10.1002/14651858.CD011856.pub2. PMID 27230795. {{cite journal}}: (עזרה) "Smokefree policies to reduce tobacco use. A systematic review". Am J Prev Med. 38 (2 Suppl): S275–89. 2010. doi:10.1016/j.amepre.2009.10.029. PMID 20117612. "Review of the quality of studies on the economic effects of smoke-free policies on the hospitality industry". Tobacco Control. 12 (1): 13–20. מרץ 2003. doi:10.1136/tc.12.1.13. PMC 1759095. PMID 12612356. {{cite journal}}: (עזרה) "Secondhand smoke exposure in bars and restaurants in Guatemala City: before and after smoking ban evaluation". Cancer Causes Control. 22 (1): 151–6. בנובמבר 2010. doi:10.1007/s10552-010-9673-8. PMID 21046446. {{cite journal}}: (עזרה) Thomson, George; Wilson, Nick; Edwards, Richard (ביוני 2009). "At the frontier of tobacco control: A brief review of public attitudes toward smoke-free outdoor places". Nicotine & Tobacco Research. 11 (6): 584–590. doi:10.1093/ntr/ntp046. PMID 19359392free {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link) "No ifs or butts". Building. 7 במרץ 2005. {{cite news}}: (עזרה) "Tobacco industry efforts to present ventilation as an alternative to smoke-free environments in North America". Tob Control. 13 (Suppl 1): i41–7. במרץ 2004. doi:10.1136/tc.2003.004101. PMC 1766145. PMID 14985616. The industry developed a network of ventilation 'experts' to promote its position that smoke-free environments were not necessary, often without disclosing the financial relationship between these experts and the industry. {{cite journal}}: (עזרה) "ASHRAE Position Document on Environmental Tobacco Smoke" (PDF). American Society of Heating, Refrigerating and Air-Conditioning Engineers. ביולי 2020. {{cite web}}: (עזרה) "Institute for Health and Consumer Protection Activity Report 2003" (PDF). European Commission Joint Research Centre. 2003. אורכב מ-המקור (PDF) ב-27 במרץ 2009. נבדק ב-2009-01-28. {{cite web}}: (עזרה) Haveman, Robert; John Mullahy (25 בספטמבר 2005). "Let Bars Buy, Sell Smoking Permits". Wisconsin State Journal. p. B2. אורכב מ-המקור ב-4 בינואר 2009. נבדק ב-2009-01-28. {{cite news}}: (עזרה) Thompson, Andrea (2007-08-31). "Secondhand Smoke Causes Cancer in Pets". LiveScience. נבדק ב-2007-08-31. "p53 expression and environmental tobacco smoke exposure in feline oral squamous cell carcinoma". Vet Pathol. 41 (3): 209–14. 2004. doi:10.1354/vp.41-3-209. PMID 15133168free{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: postscript (link) "Environmental Tobacco Smoke and Risk of Malignant Lymphoma in Pet Cats". American Journal of Epidemiology. 156 (3): 268–273. 2002. doi:10.1093/aje/kwf044. PMID 12142262free{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: postscript (link) "Passive smoking and canine lung cancer risk". Am J Epidemiol. 135 (3): 234–9. 1992. doi:10.1093/oxfordjournals.aje.a116276. PMID 1546698. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.