laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שלום בבית

שלום בבית הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי עקיבא תורג'מן אשר יצא בתור סינגל ב-21 ביולי 2021 והוקדש לחיילי המילואים בצה"ל. השיר נכתב והולחן על ידי עקיבא תורג'מן יחד עם הצמד "דולי ופן" אשר גם הפיקו את השיר. עם יציאת השיר ב-21 ביולי 2021 פרסם עקיבא פוסט באינסטגרם בו כתב: דולי ופן ואני באים מעולמות שונות מאוד, השיר הזה נוצר דרך המפגש בין העולמות האלה וזו בדיוק הבשורה שהוא מביא לעולם: יש כל כך הרבה יותר מה שמאחד בינינו מאשר מה שמפריד. אל תאמינו למי שאומר אחרת! לעשות שלום ביבשות אחרים אחלה, אבל בואו נתחיל עם שלום בבית, פה הכל מתחיל את הסיפור הזה הוא שלנו, של הישראליות היפה, פסיפס אנושי מגוון ומזהיר ביופיו. — עקיבא תורג'מן, פוסט באינסגרם, 21 ביולי 2021 ובסיומו כתב הקדשה: אני מקדיש את השיר הזה למערך המילואים ובפרט לחברים שלי מגדוד 7006 בחטיבת עודד — עקיבא תורג'מן, פוסט באינסגרם, 21 ביולי 2021 הדס סיוון מאתר "סרוגים" כתבה על השיר כי הוא: "עוסק בנושא מאוד רלוונטי, עשיית שלום בין החלקים השונים שמרכיבים את החברה הישראלית". יוסי חרסונסקי כתב: "השיר כתוב כולו בגוף ראשון רבים כאילו מייצג מפלגת העם הלאומית השואפת לחיבור טוטאלי בין כל חלקי העם" אך הדגיש כי המציאות אותה מתאר עקיבא היא כמעט אוטופית ואינה משקפת את המציאות המפולגת בחברה הישראלית. הוידאו-קליפ של השיר בוים על ידי יעקב אסרף והופק על ידי סולם יעקב, בעוד התסריט נכתב בידי מתן צור ויעקב אסרף. בקליפ נראים עקיבא תורג'מן, מאור מויאל, יהודה פריד וניר רובין כשהם מוצגים בתור מורה, קבלן בניין ואיש משרד כשהם נאלצים לעזוב זמנית את מקום עיסוקם ואת משפחותיהם בעקבות יציאה למילואים. בסוף הקליפ עורכים החיילים וניצבים נוספים קומזיץ בו מנגן להם עקיבא תורג'מן בגיטרה ושר. בפוסט שפרסם הסביר עקיבא על תהליך הפקת הקליפ: כשסיימנו לעבוד על השיר, יצאתי לתקופת מילואים. זה כל כך מתאים שמהמקום הזה נצלם את הקליפ שלו במילואים, כל אחד שם את העולם שלו רגע בצד לטובת ישראל. — עקיבא תורג'מן, פוסט באינסגרם, 21 ביולי 2021 הקליפ הועלה לערוץ היוטיוב של עקיבא ביום יציאת השיר, 21 ביולי 2021, וזכה להצלחה רבה כשבתוך שלושה שבועות, ב-15 באוגוסט, צבר הקליפ מעל למיליון צפיות ונכון לאפריל 2023 צבר מעל ל-5 מיליון צפיות. סרטון השיר "שלום בבית" באתר יוטיוב עקיבא - שלום בבית (Prod. by Doli & Penn) | Akiva - Shalom Babait, סרטון בערוץ "עקיבא - Akiva", באתר יוטיוב (אורך: 03:35) הדס סיון, ‏עקיבא בשיר חדש – לחיילי המילואים | שלום בבית, באתר "סרוגים", 21 ביולי 2021 יוסי חרסונסקי, עקיבא שלום בבית, באתר יוסמיוזיק, ‏3 ביוני 2021 עקיבא תורג'מן, מיליון גורמים לשמוח! תודה עליכם, באתר אינסטגרם, ‏15 באוגוסט 2021 niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group המצעד הישראלי השנתי תשפ"א (2020–2021) • 100 השירים הגדולים! - מיוזיק, באתר מיוזיק Muzic, ‏2021-09-03
קוריאט

קוריאט הוא שם משפחה שמקורו בערים הספרדיות קוריאט או קוריה. האם התכוונתם ל... אשר קוריאט – פסיכולוג ישראלי רפי קוריאט – איש הייטק ישראלי שלומי קוריאט – שחקן ישראלי מקור השם קוריאט
ביני אשכנזי

ביני (בנימין) אשכנזי (נולד ב-14 בפברואר 1986) הוא עיתונאי ישראלי, המשמש כתב המשפט של אתר החדשות וואלה. אשכנזי גדל בירושלים ולמד בישיבה התיכונית נעם, בישיבת ההסדר נתיבות ובישיבת מעלה גלבוע. בשירותו בצה"ל שימש כמש"ק הוראה בקורס "נתיב" במסגרת חיל החינוך והנוער. לאשכנזי תואר ראשון ושני מחקרי במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, והוא עורך דין שהתמחה במחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה. את דרכו בעיתונות החל כשגוייס לשמש כעורך דין בצוות ההקמה של תאגיד השידור הישראלי. לאחר מכן עבר לשמש כתב המשפט של העיתון TheMarker. תחקיר של אשכנזי שפורסם בעיתון עסק במינוי שופטים, ופרוטוקולים מדיוני הוועדה לבחירת שופטים שנחשפו בתחקיר העידו על מעורבותו של איתמר בן גביר בתהליך המינוי של שופטים. תחקיר נוסף של אשכנזי חשף כי פרקליטות המדינה הציעה לחבר הכנסת חיים כץ הסדר מותנה בתמורה לפרישה מהחיים הפוליטיים ומבלי שיושת עליו קלון. בשנת 2021 עבר למקור ראשון, שם חשף את תמלילי החקירה בפרשת "קריסת חניון הברזל" באתר של חברת דניה סיבוס והעלה תהיות לגבי החלטת הפרקליטות שלא להגיש כתבי אישום בפרשה. עוד חשף לאחר אסון הר מירון מסמכים פנימיים מהם עלה חשש שוועדת החמישה לא טיפלה כראוי בסוגיית סילוק הפולשים והמבנים המסוכנים והבלתי חוקיים שבהר מירון. בשנת 2022 עבר לאתר וואלה, שם חשף את החלטת בית הדין האזורי לעבודה לפיה ייתכן כי חברת וולט תיאלץ להכיר בשליחי החברה כעובדיה. תחקיר נוסף עסק בהמשך האפליה של בנות ממוצא מזרחי בבית הספר בית יעקב "נווה בית שבע" בירושלים. בתפקידו באתר וואלה! אשכנזי מכסה את דיוני בג"ץ ואת תיקי האלפים, בהם נאשמים בנימין נתניהו, נוני מוזס והבעלים לשעבר של האתר שאול אלוביץ'. עם תחילת העדויות בפרשת הצוללות חשף אשכנזי את תמלילי החקירה של שייקה ברקת, העד הראשון בתיק ומי שהוחלף על ידי מיקי גנור בתיווך בין המספנות למערכת הביטחון הישראלית. אשכנזי לימד מגמת רדיו בבתי ספר וחט"בים, דוקטורנט למשפטים באוניברסיטת רייכמן, מרצה למשפטים במסלול האקדמי המכללה למינהל ומלמד תקשורת. נשוי ואב לילד. ביני אשכנזי, באתר "TheMarker" ביני אשכנזי, באתר "וואלה" ביני אשכנזי, מאכערים, פוליטיקה והלבנת ציונים: כך ממנים שופט בישראל, באתר TheMarker‏, 5 בפברואר 2020 ביני אשכנזי, השחיתות משתלמת? הדיל המוזר שהפרקליטות מציעה לחיים כץ, באתר TheMarker‏, 16 באוגוסט 2020 ביני אשכנזי, ‏השאלות שעולות מתמלילי החקירה של אסון קריסת חניון הברזל, בעיתון מקור ראשון, 11 בפברואר 2021 ביני אשכנזי, ‏המסמכים מעידים: בניגוד להסכמות בבג"ץ, לא ננקטו צעדים שהיה בכוחם למנוע את אסון מירון, בעיתון מקור ראשון, 6 ביוני 2021 ביני אשכנזי‏, תביעה ייצוגית: האם וולט תיאלץ להכיר בשליחים כעובדי החברה?, באתר וואלה, 3 באוגוסט 2022 ביני אשכנזי‏, הפרדה עדתית בירושלים? תלמידות ממוצא ספרדי למדו בנפרד מתלמידות ממוצא אשכנזי, באתר וואלה, 28 בדצמבר 2022 ביני אשכנזי‏, לקראת נקודת שיא: תמלילי החקירה של עד המפתח בתיק הצוללות נחשפים, באתר וואלה, 8 ביוני 2023 בנימין אשכנזי, באתר אוניברסיטת רייכמן
חד קרן (שיר)

"חד קרן" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מאיה בוסקילה. השיר יצא לאור ב-19 בדצמבר 2022, על ידי חברת התקליטים די-מיוזיק, כסינגל שלא מתוך אלבום. השיר יצא לאור שנה לאחר צאת הסינגל האחרון של בוסקילה, "ממך וממני". במהלך 2022, הוציאה גרסת כיסוי ל"שמש" מאת חנן בן ארי. השיר הגיע למקום השמיני במצעד של מדיה פורסט. השיר נכתב על ידי סהר חגי והופק על ידי יונתן דניאל ונתנאל "דידה" עבו (JD). את הסינגל הוציאה בוסקילה לכבוד 20 שנים מתחילת הקריירה שלה, בליווי אלבום חדש שאת שמו לא פרסמה. בסמוך ליציאתו, הודיעה כי היא תופיע במספר מקומות, כדוגמת: יהוד, תל אביב-יפו ומודיעין. מספר כתבות התפרסמו אודות בן זוגה שנחשף בווידאו קליפ של "חד קרן". הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-19 בדצמבר 2021, ביום יציאתו של "חד קרן" כסינגל. נכון לדצמבר 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-130,000 אלף צפיות. סרטון השיר "חד קרן" באתר יוטיוב מאיה בוסקילה - חד קרן Maya Buskila - Unicorn (Prod by. JD), נבדק ב-2023-01-11 מאיה בוסקילה ממך וממני (prod. By Tamar Yahalomy & Yonatan Kalimi), נבדק ב-2023-01-11 מאיה בוסקילה - שמש, נבדק ב-2023-01-11 niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group צפו: מאיה בוסקילה חושפת את החיים עם בן הזוג החדש, באתר www.israelhayom.co.il קיץ ברבנר, ‏האזינו, באתר מעריב אונליין, 23 בדצמבר 2022 אבי שושן, רנין בולוס, מאיה בוסקילה: "אני הבן אדם הכי קל", באתר ynet, 24 בדצמבר 2022 "היו שצקצקו, כתבו ביקורות רשע - אבל זה לא מזיז לי", באתר ‏מאקו‏, 30 בדצמבר 2022
כרמל צאיג

כרמל צאיג (נולדה ב-19 בדצמבר 1993) היא סטנדאפיסטית, קומיקסאית, כותבת ויוצרת תוכן ישראלית. צאיג נולדה וגדלה בתל אביב-יפו, ולמדה בבית הספר לאמנויות ובתיכון עירוני ד'. אביה הוא איציק צאיג, לשעבר מנכ"ל אסם השקעות. צאיג היא בוגרת אוניברסיטת תל אביב לתואר ראשון בספרות והיסטוריה כללית. כיום היא סטודנטית מחקר לתואר שני בהיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות.[דרושה הבהרה] ב-2016 החלה לפרסם בפייסבוק קומיקס פרי עטה תחת השם "במקום להתאשפז" העוסק בחוויות החיים של נערות בעלות הפרעת אישיות גבולית. הקומיקס זכה להצלחה רבה ומונה עשרות אלפי עוקבים בפייסבוק. באותה שנה החלה לעשות סטנד-אפ. ב-2017 החלה להגיש פינה קומית סאטירית בתוכנית "היום שהיה" בערוץ 10, עד לסגירת הערוץ בשלהי 2018. ב-2019 התחילה לכתוב למגזין "בלייזר" כתבות בנושאי מין, מערכות יחסים ושימוש בסמים. אחת הכתבות הבולטות שלה הייתה בנושא סגירת מועדוני החשפניות. כתבה זו זכתה לתגובות רבות ומגוונות. ב-2022 פרסמה רומן גרפי פרי עטה בשם "תודה אבא" תחת השם הכולל "במקום להתאשפז". באותה שנה החלה להגיש את הפודקאסט "זינוק לאתמול" ביחד עם איתי בן-שמחון בתאגיד השידור הישראלי, והחלה להופיע ברחבי הארץ עם הופעת סטנד-אפ מלאה בשם "מצחיקה אובייקטיבית". מדיה וקבצים בנושא כרמל צאיג בוויקישיתוף "במקום להתאשפז", הקומיקס של כרמל צאיג, פייסבוק. הדר חזן, הקומיקס "תודה אבא" סוגר חשבון עם הסצינה המינית התל אביבית, מנקודת מבט נשית, באתר הארץ, 27 באפריל 2023 מורן שריר, בני דור ה-Y הבינו סוף סוף שכדי להיות סטנדאפיסט כדאי גם להיות מצחיק, באתר הארץ, 13 בפברואר 2020 שלי קרן, הקומיקס הנשי שהציל אותנו מאשפוז, באתר ynet, 16 בנובמבר 2017 כרמל צאיג עצובה מסיום המונדיאל ומצדיעה לקבוצה המנצחת: בנים!, נבדק ב-2023-01-11 כרמל צאיג, סגירת מועדוני החשפנות: טור דעה, באתר ynet, 26 בפברואר 2020
מטרופולין אולבני-סקנקטדי-טרוי

מטרופולין אולבני-סקנקטדי-טרוי (באנגלית: Albany-Schenectady-Troy Metropolitan Area), המכונה גם מחוז הבירה (באנגלית: Capital District) הוא אזור מטרופולין שבמדינת ניו יורק אשר בארצות הברית שבמרכזו נמצאת בירת מדינת ניו יורק, העיר אולבני. אזור המטרופולין הכיל מעל ל-870 אלף תושבים במפקד האוכלוסין של שנת 2010, מה שהפך אותו לאזור המטרופולין ה-58 בגודלו בארצות הברית נכון לאותה השנה. אזור המטרופולין משתרע על פני ארבעה מחוזות כאשר העיר המאוכלסת ביותר בתחום המטרופולין היא העיר אולבני. אזור זה יושב לראשונה על ידי ההולנדים בתחילת המאה ה-17 ועבר לשליטת האנגלים בשנת 1664. אולבני היא עיר הבירה של מדינת ניו יורק משנת 1797 ואילך. Wechsler, Alan (21 באפריל 2006). "Region rich in business history". Albany Times Union. אורכב מ-המקור ב-30 באפריל 2006. נבדק ב-22 באפריל 2006. {{cite news}}: (עזרה) "About Albany and the Capital District Region of New York". albany.com. נבדק ב-2017-11-22. ערך זה הוא קצרמר בנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שלמה קרליבך (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הרב שלמה קרליבך – רב אורתודוקסי גרמני הרב שלמה קרליבך – מוזיקאי הרב שלמה קרליבך (משגיח) – משגיח רוחני בישיבת רבינו חיים ברלין
ספרות ארוטית

ספרות ארוטית כוללת סיפורים בדיוניים ואמיתיים ותיאורים של מערכות יחסים וזוגיות רומנטיות או מיניות, שמיועדים לעורר רגשות דומים אצל הקוראים. זה מנוגד לארוטיקה, המתמקדת באופן ספציפי יותר ברגשות מיניים. אלמנטים נפוצים נוספים הם סאטירה וביקורת חברתית. חלק גדול מהספרות האירוטית כוללת גם אמנות אירוטית, הממחישה את המתואר בסיפורים. למרות שהספרות הארוטית תמיד הייתה שנוייה במחלוקת, תפוצתה לא נתפסה כבעיה מרכזית לפני מהפכת הדפוס. מהפכת הדפוס במאה ה-15 תרמה לכך ששוק הקוראים של הספרות הארוטית גדל באופן מהותי, וכמו גם לכך שהחלו להטיל מגבלות רבות יותר על הספרות הארוטית, כולל שימוש בצנזורה, ובהגבלות משפטיות של תכנים מסוימים שנחשבים בעיתיים במקומות מסוימים בעולם. בשל כך במקרים רבים חלק גדול מתהליך הייצור של הספרות הארוטית הפך עם השנים לחשאי. דקאמרון (1353) מאת ג'ובאני בוקאצ'ו ג'סטין (אנ') (1791) מאת המרקיז דה סאד ונוס בפרווה (1870) מאת הסופר האוסטרי לאופולד פון זאכר-מאזוך ג'וזפין מונצנבאכר: זכרונות נערת רחוב וינאית, (1906), מחבר אנונימי סיפור העין (1928) מאת ז'ורז' בטאיי חוג הסרטן (1934) מאת הנרי מילר לוליטה (1955) מאת ולדימיר נבוקוב חמישים גוונים של אפור (2011) מאת אי. אל. ג'יימס רומן ארוטי מדיה וקבצים בנושא ספרות ארוטית בוויקישיתוף
סדר קשר

סדר קשר (באנגלית BO, bond order) הוא מושג מתוך תאוריית האורביטלים המולקולריים אשר מגדיר את מספר הקשרים נטו במולקולה. חישוב סדר הקשר נעשה על ידי ההפרש בין מס' האלקטרונים באורביטלים קושרים ומספר האלקטרונים באורביטלים אנטי קושרים חלקי 2: ( B O = 1 / 2 ( N − N {\displaystyle (BO=1/2(N-N} . תוצאה של המשוואה תיתן את מספר הקשרים נטו במולקולה. במולקולת חנקן, N2, נמצאים שני אלקטרונים קושרים באורביטל סיגמא 2s, ארבעה אלקטרונים באורביטל פאי 2p קושר ועוד שני אלקטרונים באורביטל סיגמא 2p קושר. בנוסף, ישנם שני אלקטרונים קושרים באורביטל סיגמא 2s אנטי קושר. לסיכום ישנם 8 אלקטרונים קושרים ו2 אנטי קושרים. מציבים במשוואה ומקבלים: BO=1/2(8-2)=3, זאת אומרת שלמולקולת חנקן ישנם 3 קשרים ומכאן ניתן להסיק את מבנה המולקולה. ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דאלאס אוסטין

דאלאס ל. אוסטין (באנגלית: Dallas L. Austin; נולד ב-29 בדצמבר 1970) הוא מוזיקאי, פזמונאי, מפיק מוזיקלי ומפיק קולנוע אמריקאי. במהלך ריאיון ב-2019 עם די ג'יי ולאד (אנ'), דאלאס אוסטין פירט וציין אירועים שלא ידועים או לא אושרו בעבר, הקשורים בחייו ובקריירה שלו. אוסטין נולד בקולומבוס, ג'ורג'יה לאם חד-הורית שהייתה הבעלים של מסעדה הממוקמת בסמוך לביתם. הוא לא אהב לגור בקולומבוס בגלל תנאי החיים של המשפחה וההתמודדות שלהם עם קשיים כלכליים. במהלך הקריירה שלו, עבד אוסטין עם אמנים בין-לאומיים כדוגמת: מדונה (Bedtime Stories), פינק ("Don't Let Me Get Me" ו-"Just like a Pill") וגוון סטפאני. לאוסטין יש שלושה ילדים, ביניהם בן, טרון אוסטין, שנולד ב-1997 לזמרת צ'ילי מ-TLC, ואחיינית, שאותה עזר לגדל לאחר מות אחיו, קלוד אוסטין, ב-1994. דאלאס אוסטין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דאלאס אוסטין, באתר AllMusic (באנגלית) דאלאס אוסטין, באתר MusicBrainz (באנגלית) דאלאס אוסטין, באתר Discogs (באנגלית) דאלאס אוסטין, באתר Songkick (באנגלית) דאלאס אוסטין, באתר SecondHandSongs Dallas Austin | Songwriters Hall of Fame, www.songhall.org Dallas Austin on Producing Michael Jackson, TLC, Boyz II Men, Monica, Pink (Full Interview) | Ghostarchive, ghostarchive.org Make It Funky: The Rise & Fall of the Highland Place Mobsters, daily.redbullmusicacademy.com (באנגלית) Dallas Austin, Today In Madonna History (באנגלית) Just who is Dallas Austin?, gulfnews.com (באנגלית)
MitoMap

MitoMap הוא מסד נתונים עבור גנום מיטוכונדרי האנושי (mtDNA), המרכיב הראשון בגנום האנושי שרוצף באופן מלא. המאגר מכיל מידע על וריאציות ומוטציות של DNA מיטוכונדריאלי אנושי שדווחו בספרות, וכן מידע על mtDNA haplogroups, שהן קבוצות של אנשים שחולקים מוצא משותף על סמך ה-mtDNA שלהם. מאגר ה-MitoMap משמש כמשאב להבנת התפקוד של הגנום המיטוכונדריאלי ומסייע להבנת הבסיס הגנטי של מחלות מיטוכונדריה ולפיתוח בדיקות וטיפולים עבורם. המאגר של MitoMap מחולק ל-5 חלקים: רצף ה-mtDNA הסטנדרטי. מאגר אלמנטים גנטיים פונקציונליים- מאגר המספק את המיקומים הגנומים של אותם אזורים פונקציוניאליים ב־mtDNA. מאגר מוטציות קליניות - מאגר המספק את מיקומי הנוקלאוטידים ומיקומי החלפות הבסיסים המקושרים למחלות. מאגר וריאציות באוכלוסייה. מאגר אינטראקציות בין גנים. פרויקט לריצוף הגנום המיטוכונדריאלי נעשה בפעם הראשונה ב-2013 במהלך כנס NGBT בדלהי, הודו בין התאריכים 14–16 בנובמבר. התוצאות פורסמו באינטרנט. R Pearson, C Peckham, Handicapped children in secondary schools from the National Child Development Study (1958 cohort), Public health 91, 1977-11-01, עמ' 296–304 doi: 10.1016/s0033-3506(77)80072-3 "MITOMAP: A Human Mitochondrial Genome Database". "SciGenom Research Foundation".
סנוסים

המסדר הסנוסי (ערבית: السنوسية) הוא תנועה שהוקמה בשנת 1837 במכה על ידי מחמד אל סנוסי (1791–1859) (אנ'). אל סנוסי, שהיה אלג'יראי שהגיע למכה, הטיף לחזרה לאסלאם "הטהור", כפי שהיה בימי האבות (הסלף). תומכיו היו מאזור לוב. בין השנים 1902–1913 נלחמו הסנוסים בצרפתים אשר פלשו לסהרה. בשנת 1911 חברו בני המסדר לעות'מאנים ומעצמות המרכז נגד הפלישה האיטלקית ללוב, ובמרוצת מלחמת העולם הראשונה, התמרדו נגד הכוחות הבריטיים במצרים, מרד שהחל בנובמבר 1915, ודוכא במהלך 1916 על ידי הבריטים. הסנוסים הנהיגו את ההתנגדות לכיבוש של בניטו מוסוליני שתחילתו ב-1922 וכך עד 1943. במלחמת העולם השנייה תמכו בבריטניה וסייעו לבעלות הברית מול איטליה וגרמניה. במערכות אלה סבלו אבדות קשות. אידריס הראשון היה ראש הסנוסים שנשא בתואר מלך המדינה. צאצאיהם של בני המסדר שלטו בלוב עד שנת 1969, עת הופל משטרם על ידי מועמר קדאפי. מדיה וקבצים בנושא סנוסים בוויקישיתוף אתר הבית של מוחמד אל סנוסי סנוסים, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה ובנושא לוב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אשליית השקיפות

אשליית השקיפות (באנגלית: Illusion of transparency) היא הנטייה של האדם להגזים ביכולתו של האחר לקרוא את מצבו הפנימי. האשליה בולטת ברך כלל אצל דוברים בפני קהל. היא עשויה להיות מוגברת על ידי אפקט הזרקור. ביטוי נוסף של אשליית השקיפות, המכונה לעיתים אשליית השקיפות של הצופה, היא הנטייה של האדם להעריך יתר על המידה עד כמה הוא מבין את מצבם הפנימי של אחרים. במחקר של גילוביץ' ואח' הושיבו חמישה נבדקים במעגל, וכל אחד בתורו סיפר סיפור. אחד שיקר ויתר הארבעה אמרו אמת. כל אחד מהמשתתפים דוברי האמת התבקש לקבוע מי הוא השקרן, והשקרן התבקש להעריך את מספר המשתתפים שינחשו נכון שהוא זה ששיקר. בסיבוב הבא התחלף השקרן וכך נערכו חמישה סיבובים כשכל אחד מהמשתתפים סיפר בתורו סיפור שקרי. התוצאות הראו, שהשקרנים העריכו הערכת יתר את ההסתברות שיתגלו (48.8%) לעומת רמת גילוי הפועל שהייתה 25.6%, שאינה שונה מהניחוש האקראי של 25%. בשני שחזורים של המחקר, שנועדו לבחון הסברים חלופיים לממצאים, התקבלו תוצאות דומות. חרדה ראשונית בדיבור בפני קהל עלולה לגרום ללחץ, משום שהדובר עשוי להרגיש "שקוף" למאזינים. תפיסה שגויה זו עלולה לגרום לדובר להתנהגות מפצה, דבר אשר יגרום לו להרגיש אפילו "שקוף" יותר לקהל, והלחץ יתגבר בלולאת משוב. מודעות לגבולות התפיסה של אחרים ו/או משוב סדיר ומיידי, ינטרלו את ההטיה. תחושת השקיפות תפחת, והביטחון של הדובר ביכולתו גובר. מודעות עצמית תכונתית אפקט הזרקור Christopher Ireland, Apprehension felt towards delivering oral presentations: a case study of accountancy students, Accounting Education 29, 2020-05-03, עמ' 305–320 doi: 10.1080/09639284.2020.1737548 Thomas Gilovich, Kenneth Savitsky, Victoria Husted Medvec, The illusion of transparency: Biased assessments of others' ability to read one's emotional states., Journal of Personality and Social Psychology 75, 1998, עמ' 332–346 doi: 10.1037/0022-3514.75.2.332 Kenneth Savitsky, Thomas Gilovich, The illusion of transparency and the alleviation of speech anxiety, Journal of Experimental Social Psychology 39, 2003-11, עמ' 618–625 doi: 10.1016/S0022-1031(03)00056-8
דה היט פקטורי

דה היט פקטורי (באנגלית: The Hit Factory) הוא אולפן הקלטות בעיר ניו יורק בבעלותו ובניהולו של טרוי גרמנו. באולפני קונווי התארחו מגוון להקות, מפיקים, אמני מיקסינג ומוזיקאים, כמו סטיבי וונדר, פול סיימון, דייוויד בואי, Talking Heads,‏ Hall & Oates, מיט לוף, פורינר, וילג' פיפל, פיטר גבריאל, הרולינג סטונז, ג'ון לנון, ברוס ספרינגסטין, U2,‏ E Street Band, סינדי לאופר, בילי איידול, רוברט פאלמר, ג'ואן ג'ט, האיגלס, אריק קלפטון, קית' ריצ'רדס, מייקל ג'קסון, ניל יאנג, טינה טרנר, ראן די אם סי, בילי ג'ואל, מארק רונסון, מריה קארי, סלין דיון, ביונסה, TLC, מדונה, אן סינק, פרנק סינטרה, מרי ג'יי בלייג', לותר ואנדרוס, ג'נט ג'קסון, סיל, קולדפליי, פיט טאונסנד, ג'ורג' מרטין, אנדראה בוצ'לי, שאדיי, אליסון מויה, ג'רי גולדסמית', טראוויס סקוט, פוסט מאלון, קנדריק לאמאר, ליידי גאגא, אדל, פרנק אושן, קניה וסט, ג'ון לג'נד, ג'יי באלווין, ניקי מינאז', ליל עוזי ורט, קארדי בי, וינטון מרסליס, בון ג'ובי, מייקל בובלה, ג'סטין ביבר, דה ויקנד, ריהאנה, קייטי פרי, ליל ויין ובאדי גאי. בדה היט פקטורי הוקלטו מאות אלבומים, ביניהם כמה מהמצליחים ביותר בכל הזמנים: Songs in the Key of Life של סטיבי וונדר Dangerously in Love של ביונסה Daydream של מריה קארי Falling into You של סלין דיון The Bodyguard של ויטני יוסטון Unforgettable... with Love של נטלי קול The Velvet Rope של ג'נט ג'קסון Bedtime Stories של מדונה Back to Broadway של ברברה סטרייסנד Hollywood's Bleeding של פוסט מאלון Born This Way של ליידי גאגא 21 של אדל Music של מדונה Let's Talk About Love של סלין דיון Ray of Light של מדונה Bad של מייקל ג'קסון True Blue של מדונה מדיה וקבצים בנושא דה היט פקטורי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דה היט פקטורי Germano Studios - State-of-the-art recording & mixing studios in the heart of Manhattan’s Noho district, germanostudios.com
פופ תזמורתי

פופ תזמורתי (באנגלית: Orchestral pop; המכונה לפעמים אורק-פופ בקיצור) הוא נגזרת של מוזיקת פופ שעובדה ובוצעה על ידי תזמורת סימפונית. בשל היותו דומה לפופ סימפוני וצ'אמבר פופ, יש המבלבלים ביניהם. מקורותיה התרבותיים של הסוגה היא בארצות הברית והממלכה המאוחדת בשנות ה-60. במאה ה-21, אמנים מעטים מוציאים מוזיקה המאופיינת בסוגה המוזיקלית הזו, כשהבולטת ביותר היא קבוצת-העל האנגלייה לאסט שאדו פאפטס, שהוקמה על ידי סולן להקת ארקטיק מאנקיז, אלכס טרנר ואמן הסולו מיילס קיין. נגזרת של הפופ התזמורתי היא האורק-פופ, שפותחה במהלך שנות ה-90. "Classic combo" Orchestral/Easy Listening Music Genre Overview, AllMusic (באנגלית) "Building A Perfect Ork-Pop Masterpiece".
סאמר ג'ונדי

סאמר ג'ונדי (בערבית: سامر الجندي; נולד ב-27 בספטמבר 1996) הוא כדורגלן פלסטיני המשחק בעמדת המגן השמאלי בא-נסר (בנגאזי) מליגת העל הלובית. ג'ונדי התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל של הפועל אשדוד מליגה ג' במדיה שיחק שנתיים והיה שותף להעפלה של המועדון לליגה א' תוך שנתיים. בקיץ 2018 חתם בהילאל אל-קודס מליגת העל הפלסטינית עמה זכה באליפות בשנתו הראשונה במועדון. ב-4 בפברואר 2024 חתם באל-אהלי (טריפולי) מליגת העל הלובית. ב-8 ביוני 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פלסטין בניצחון 0-1 נגד מונגוליה. נכלל בסגל נבחרת פלסטין לטורניר גביע אסיה 2023. הפועל אשדוד ליגה ג': 2016/2017 ליגה ב': 2017/2018 הילאל אל-קודס ליגת העל הפלסטינית: 2018/2019 סאמר ג'ונדי, באתר Transfermarkt סאמר ג'ונדי, באתר Soccerway סאמר ג'ונדי, באתר National Football Teams סאמר ג'ונדי, באתר FootballDatabase.eu الإعلان عن قائمة منتخبنا الوطني المشاركة في كأس آسيا 2023 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הפלסטינית, 1 בינואר 2024 (בערבית)
ניקולאי שירשוב

ניקולאי שירשוב (באוזבקית: Nikolay Shirshov; ‏ 22 ביוני 1974 – 28 בדצמבר 2021) היה כדורגלן אוזבקי ששיחק בעמדת המגן הימני. שירשוב שיחק בקבוצות טרקטור טשקנט, פחטקור טשקנט, אורדבסי שימקנט, רוסטוב, סק"א רוסטוב, בטאיסק-2007, טאגאנרוג, MITOS נובוצ'רקסק ו-TPF. ב-19 בנובמבר 1996 ערך שירשוב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוזבקיסטן, בהפסד 2–4 לנבחרת איחוד האמירויות הערביות במשחק ידידות. ב-25 במאי 1997 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–6 על נבחרת קמבודיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1998. הוא היה חלק מסגל נבחרת אוזבקיסטן לטורנירים גביע אסיה 1996, גביע אסיה 2000 וגביע אסיה 2004. הוא ערך 64 הופעות במדי הנבחרת, בהן הבקיע 13 שערים. ב-28 בדצמבר 2021 מת שירשוב בגיל 47. פחטקור טשקנט אליפות אוזבקיסטן (2): 1992, 1998 הגביע האוזבקי (2): 1993, 1997 מדיה וקבצים בנושא ניקולאי שירשוב בוויקישיתוף ניקולאי שירשוב, באתר Transfermarkt ניקולאי שירשוב, באתר Soccerway ניקולאי שירשוב, באתר National Football Teams ניקולאי שירשוב, באתר FootballDatabase.eu Умер бывший футболист "Ростова" и сборной Узбекистана Ширшов באתר Sport RBC, ‏ 28 בדצמבר 2021 (ברוסית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ניקולאי שירשוב".
קונסוננס ודיסוננס

במוזיקה, קוֹנְסוֹנַנְס ודִיסוֹנַנְס הם סיווגים של צלילים בו-זמניים או עוקבים. קונסוננס הוא הרמוניה שהצלילים שמרכיבים אותה משלימים זה את זה ומגבירים את התהודה זה של זה. דיסוננס הוא הרמוניה שבה הצלילים מתנגשים זה עם זה ויוצרים אינטראקציות אקוסטיות מורכבות יותר. הגדרה פשטנית יותר למונחים היא שהרמוניות ומרווחים קונסוננטיים הם נעימים לאוזן ואילו הרמוניות ומרווחים דיסוננטיים אינם נעימים לאוזן. ניתן גם לחשוב על הדיסוננס והקונסוננס במונחים של יציבות: הרמוניות דיסוננטיות נחשבות לעיתים כ"לא יציבות" וכשואפות "להיפתר" על ידי מרווחים קונסוננטיים (למשל, כאשר נשמע אקורד דיסוננטי נרגיש צורך לשמוע אחריו אקורד קונסוננטי שיפתור לנו את ההרגשה הלא נעימה שמעורר הדיסוננס), אם כי ישנה הכרה רחבה שהדבר תלוי גם בהיכרות ובמומחיות מוזיקלית. עם כל זאת, אין לטעות ולחשוב כי דיסוננס הוא אינו דבר רצוי; יצירה שתכתב כולה באקורדים קונסוננטיים, למשל, אולי תשמע נעימה לאוזן אך היא תשעמם את המאזין שכן לא תהיה בה שום "אי יציבות" שדרושה פתרון (דומה הדבר ליצירה ספרותית ללא כל סיבוך עלילתי). המלודיה של יצירה מסוימת, לרוב מאורגנת כדי לתקשר עם הרמוניות משתנות (מעברי אקורדים) שמלוות אותה, ושבנויות על קונסוננס ודיסוננס. המיומנות של כתיבת מלודיה תלויה באופן מוחלט ביכולת לבחור תווים בהתאם (או, במכוון, שלא בהתאם) להרמוניות שלהם, תוך כדי שמירה על צורה מלודית מוגדרת (או לא מוגדרת באופן מכוון). המונחים יוצרים דיכוטומיה מבנית שבה הם מגדירים זה את זה בהדרה הדדית: קונסוננס הוא מה שאינו דיסוננטי, ודיסוננס הוא מה שאינו קונסוננטי. עם זאת, בחינה מדוקדקת יותר מראה שההבחנה יוצרת הדרגה, מהקונסוננטי ביותר לדיסוננטי ביותר. בשיח סתמי, כפי שהדגיש המלחין והתאורטיקן הגרמני פאול הינדמית: "שני המושגים מעולם לא הוסברו במלואם, ובמשך אלף שנים ההגדרות השתנו". המונח סוננס (sonance) הוצע להקיף או להתייחס באופן לא מחייב למונחים קונסוננס ודיסוננס. מדיה וקבצים בנושא קונסוננס ודיסוננס בוויקישיתוף קונסוננס ודיסוננס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Imre Lahdelma & Tuomas Eerola, Cultural familiarity and musical expertise impact the pleasantness of consonance/dissonance but not its perceived tension Emilio Renard Vallet, Sonance: a conceptual clarification