laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פררו רושה

פררו רושה (באיטלקית: Ferrero Rocher), הוא שם המותג של ממתק כדור שוקולד (פרלין) מתוצרת חברת המזון האיטלקית פררו. כל כדור שוקולד מורכב מאגוז לוז קלוי שלם, עטוף בציפוי ופל שממולא בקרם אגוזים ועליו שכבת שוקולד חלב ושבבי אגוזים. קיימים פרלינים גם עם מילוי אחר. כל כדור שוקולד נעטף בנפרד בעטיפה משלו בצבע זהב או בצבע אחר, בהתאם למילוי. יוצר לראשונה ב-1982. בדומה לשאר מוצרי תאגיד פררו, גם מוצר זה מתבסס על ממרח נוטלה (תערובת מומתקת של שוקולד ואגוזי לוז), אך נעשה מאמץ שיווקי ניכר לבדל את מוצרי פררו רושה ולדמות להם תדמית יוקרתית יותר. בקנדה, הונג קונג, ברזיל ומלזיה, חבילת פררו רושה היא מתנה פופולרית בחגים, בייחוד לרגל השנה הסינית החדשה. פררו רושה הושק בשנת 1979 באיטליה, ובחלקים אחרים באירופה בשנת 1982. זמן קצר לאחר שיווקו הופסק הייצור עקב בעיה בהדפסת תוויות. מישל פררו, הבעלים של יצרנית איטלקית של שוקולד ומוצרי מתיקה, קרא לשוקולד על שם מערה (Grotto) בלורד הקדושה לקתולים, רושה דה מסביאלה. המילה רושה מגיעה מצרפתית ופירושה סלע. מדיה וקבצים בנושא פררו רושה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פררו רושה (באיטלקית) פררו רושה, ברשת החברתית פייסבוק Nur Suhaili Ramli, A review of marketing strategies from the European chocolate industry, 2017 zeldacaldwell, How Ferrero Rocher chocolates were inspired by the Virgin Mary, Aleteia — Catholic Spirituality, Lifestyle, World News, and Culture, ‏2020-06-24 (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אגודת הים

אגודת הים הייתה חברת ספנות עברית בתקופת היישוב, שנוסדה והחלה לפעול בשנת 1925. החברה הייתה בבעלות רב חובל אריה באייבסקי, ונוסדה על ידו לשם דיג עם קבוצת דיג עברית במימי הים התיכון, לחופי ארץ ישראל. בבעלות החברה היו שתי ספינות דיג: "חלוץ" ו"חץ". "חלוץ", שנרשמה בנמל יפו כנמל בית. הספינה נקראה על שם האונייה "החלוץ", האונייה העברית הראשונה, שבתורה נקראה כך על שם תנועת החלוץ ועל שם יוסף טרומפלדור. האוניה השנייה "חץ" - כלי שיט לדיג מסקנדינביה, שאי-התאמתו לדיג במימי הים התיכון הביא לכשלונה הכלכלי של הקבוצה. בעיות ארגוניות וקשיי מימון אילצו את באייבסקי לפזר את קבוצת הדיג ולמכור את הספינה. דיג בארץ ישראל, באתר Family Wiki ערך זה הוא קצרמר בנושא ימאות ובנושא המנדט הבריטי. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליימן שליסל

ליימן שליסל בע"מ היא חברה משפחתית פרטית ישראלית העוסקת בייצור, ייבוא והפצה של מותגים בינלאומיים, בעיקר מוצרי מזון. החברה פועלת כיבואן וכמפיץ בלעדי בישראל של מספר חברות בינלאומיות, בהן: פרפטי ואן מלה (מנטוס), לואקר, שטורק (טופיפי ומרסי), ג'נרל מילס (nature valley) ועוד רבות אחרות. משרדי החברה שוכנים ביבנה. החברה הוקמה בשנת 1919 בעיר ברלין שבגרמניה על ידי הירש ליימן. החברה צמחה מסוכנות ממתקים שהקים. בשנת 1935, עם עליית המשפחה לארץ, הועתקו עסקיה לישראל. ב-1954, ברוך ליימן, בנו של הירש, וגיסו, אברהם שליסל, חברו להקמת חברה שתייבא מוצרי נוחות שונים לארץ, אך החברה החלה לעסוק בייבוא רק החל משנת 1960. כיום, קבוצת ליימן שליסל בבעלות מוני ליימן וראובן שלייסל. ב-2016 קיבלה החברה מכה קשה כאשר איבדה את הזיכיון לקבוצת המותגים החזקים ביותר שלה ב-45 השנים האחרונות ואשר היוו לפחות כ-60 אחוז ממכירות החברה - פררו - הכוללים את המוצרים פררו רושה, ממרח נוטלה, קינדר, רפאלו, דופלו וסוכריות טיק טק. במאי 2024 הששתפה, בשיעור 15%, בקבוצה בראשות חברת מילגם שזכתה במכרז להפרטת דואר ישראל. ליימן שליסל מעסיקה כיום כ-530 עובדים. אתר האינטרנט הרשמי של ליימן שליסל אתר ליימן שליסל יעל ולצר, "מייד אין ג'רמני" בישראל: ממוקצה לאהוב, באתר ynet, 28 ביוני 2015 שוקי שדה, החיים המתוקים של ליימן ושליסל: אימפריית הממתקים היקרים של בני הדודים נחשפת, באתר TheMarker‏, 24 בינואר 2020 אילנית חיות, ‏ליימן שליסל בדרך לאבד את זיכיון נוטלה ופררו רושה, באתר גלובס, 23 בנובמבר 2015 נווית זומר, פררו רושה נפרדת מלימן שליסל, באתר ynet, 23 בנובמבר 2015 נורית קדוש, השוקולד מחליף ידיים: ליימן שליסל נכנעה לנוטלה, באתר כלכליסט, 22 ביוני 2021 גולן חזני ועדיאל איתן מוסטקי, האחים ויל מכוונים את הדואר לתחרות בבנקים, באתר כלכליסט, 20 במאי 2024
קמחית עשב רודס

קמחית עשב רודס (שם מדעי: Antonina graminis) היא חרק ממשפחת הקמחיתיים, השייכת לעל-משפחה כנימות מגן. שמה העממי באנגלית הוא Rhodes-grass scale. Ben-Dov, Y. 1994. A systematic catalogue of the mealybugs of the world (Insecta: Homoptera: Coccoidea: Pseudococcidae and Putoidae) with data on geographical distribution, host plants, biology and economic importance. Andover, UK: Intercept Limited. 686 pp. Gerson, U., Mescheloff, E. & Dubitzki, E. 1975. The introduction of Neodusmetia sangwani (Rao) (Hymenoptera: Encyrtidae) into Israel for the control of the Rhodes-grass scale, Antonina graminis (Maskell) (Homoptera: Pseudococcidae). Journal of Applied Ecology 12: 767-779. ערך זה הוא קצרמר בנושא פרוקי-רגליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ברונפמן

ברונפמן הוא שם משפחה אשכנזי, שמקורו ביידיש. הפועל תבנית:בראנפן ביידיש פירושו זיקוק אלכוהול. האם התכוונתם ל... משפחת ברונפמן – משפחת אילי הון קנדים שמקור הונה בתעשיית זיקוק משקאות חריפים שמואל ברונפמן – איש עסקים קנדי, מייסד חברת Seagram, אחד הגדולות בייצור משקאות חריפים, מייסד השושלת אדגר ברונפמן האב – איש עסקים קנדי, נשיא הקונגרס היהודי העולמי בין השנים 1979 ל-2007 אדגר ברונפמן הצעיר – איש עסקים אמריקאי-קנדי, מנכ"ל Warner Music Group מתיו ברונפמן – איש עסקים אמריקאי-קנדי, בעל השליטה בבנק דיסקונט ואיקאה ישראל. צ'ארלס ברונפמן – איש עסקים קנדי - מהמייסדים והתורמים המרכזיים לפרויקט תגלית, בעלי שיקגו פייר ובעלים לשעבר של המונטריאול אקספוז יפים ברונפמן – פסנתרן ישראלי רומן ברונפמן – יו"ר מפלגת הבחירה הדמוקרטית וחבר הכנסת לשעבר הוצאת ספרים ברונפמן – הוצאת ספרים שפעלה בעבר בישראל
קמחית הדוחן

קמחית הדוחן (שם מדעי: Antonina panica) היא חרק ממשפחת הקמחיתיים, השייכת לעל-משפחה כנימות מגן. כנימה זאת מתפתחת על שורשים וצוואר השורש של דוחן אשון ( Panicum turgidum ), ממשפחת הדגניים. בישראל היא מצויה בבקעת תמנע אשר בדרום הערבה. פרט לישראל היא מצויה באלג'יריה, מצרים, סיני וירדן. Williams, D.J. 2001. African species of the mealybug genus Antonina Signoret (Hemiptera: Coccoidea Pseudococcidae). Journal of Natural History 35: 833-848. קמחית הדוחן, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קמחית הדוחן, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פרוקי-רגליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בארי בונדס

בארי למאר בונדס (באנגלית: Barry Lamar Bonds; נולד ב-24 ביולי 1964 בריברסייד, קליפורניה) הוא שחקן בייסבול אמריקאי, שהיה שחקן שדה חיצון במייג'ור ליג. הישגיו של בונדס הקנו לו מקום בין גדולי שחקני הבייסבול בכל הזמנים, אך שמו הוכתם, בעקבות מעורבותו לכאורה בשערוריות לקיחת סמים משפרי ביצועים. בונדס גדל למשפחת ספורטאים, הוא בנו של שחקן העבר המצטיין בובי בונדס, דודתו היא האצנית רוזי בונדס, שייצגה את ארצות הברית במשחקים האולימפיים בטוקיו 1964, ובן דודו המרוחק הוא חבר היכל התהילה של הבייסבול, רג'י ג'קסון. סנדקו של בונדס הוא וילי מייז, מגדולי שחקני הבייסבול בכל הזמנים בעצמו, ששיחק עם אביו של בארי, התיידד עם המשפחה ומלווה מאז את הקריירה של בארי בונדס. בונדס הופיע לראשונה במייג'ור ליג בייסבול עם קבוצת פיטסבורג פיירטס בשנת 1986, וב-1993 הצטרף לסן פרנסיסקו ג'איינטס, בה שיחק עד שנת 2007. בתום העונה הסתיים חוזהו של בונדס, ומאז לא חתם בקבוצה אחרת. ביצועיו המצוינים של בונדס ממקמים אותו בין גדולי שחקני הבייסבול בכל הזמנים. הוא מחזיק בשיא של שבע זכיות בתואר ה-MVP של ה-MLB, מתוכן ארבע זכיות רצופות בשנים 2001–2004. הוא הופיע 14 פעמים במשחק האולסטאר וזכה 8 פעמים בתואר כפפת הזהב (שחקן ההגנה המצטיין). בונדס מחזיק בשיא ה-MLB של מספר הום ראנס הרב ביותר, עם 762 הום ראנס במהלך הקריירה. את השיא הקודם, אותו החזיק האנק ארון, הוא שבר ב-7 באוגוסט 2007 במשחק מול וושינגטון נשיונאלס.‏ בונדס גם מחזיק בשיא חבטות ההום ראנס לעונה בודדת (73), אותו קבע במהלך שנת 2001. בונדס הוא השחקן אותו הוליכו המגישים הכי הרבה פעמים בתולדות הליגה, 2,558, מהן 688 הולכות מכוונות. בנוסף מחזיק בונדס בשיאי חבטות רבים נוספים. מאז 2003 היה נתון בונדס תחת חקירה של חבר מושבעים גדול פדרלי, במסגרת שערוריית BALCO, שחשפה שימוש נרחב בסמים משפרי ביצועים. לבונדס ניתנה חסינות על עדותו מפני האשמות עתידיות, אך הוא הכחיש שימוש ביודעין בסטרואידים אנאבוליים. ב-15 בנובמבר 2007 הואשם בונדס במתן עדויות שקר בפני חבר המושבעים. באפריל 2011 הורשע בשיבוש מהלכי משפט לאחר שנקבע שבעדותו ב-2003 התחמק, שיקר או הונה את חבר המושבעים הגדול. מאמנו של בונדס, גרג אנדרסון, הואשם באספקת הסטרואידים לשחקני בייסבול בליגה. למרות הכחשותיו העקביות, והעובדה שמעולם לא נמצאו עקבות סמים בבדיקות שנעשו לו, קיימים חשדות כנגד בונדס כי השתמש בעצמו בסמים. יש המביאים כהוכחה לכך את השינוי שחל בממדי גופו והשתפרות ביצועיו בשלב מאוחר בקריירה שלו, ובגיל מבוגר יחסית. בעונת 2016 אימן את חובטי קבוצת פלורידה מרלינס, הוא פוטר בתום העונה. מועדון חובטי 500 הום ראנס מדיה וקבצים בנושא בארי בונדס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בארי בונדס (באנגלית) בארי בונדס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) בארי בונדס, ברשת החברתית אינסטגרם בארי בונדס, באתר Baseball-Reference.com MLB בארי בונדס, באתר Baseball-Reference.com ליגות אחרות בארי בונדס, באתר ESPN.com MLB בארי בונדס, באתר MLB.com בארי בונדס, באתר The Baseball Cube בארי בונדס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בארי בונדס, באתר ה-MLB בארי בונדס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ניר צדוק, בארי בונדס: אגדה מחפשת סוף טוב, באתר הארץ, 20 במרץ 2014 נכנס להיסטוריה: בונדס שבר את שיא ההום-ראנס, באתר ynet, 8 באוגוסט 2007 כתב האישום נגד בונדס בייסבול: בארי בונדס בדרך לכלא?, באתר ynet, 16 בנובמבר 2007
כיכר צ'טהאם

כיכר צ'טהאם (באנגלית: Chatham Square) היא כיכר מרכזית בשכונת צ'יינהטאון ברובע מנהטן, בעיר ניו יורק שבמדינת ניו יורק בארצות הברית. הפארק במרכז הכיכר ידועה בשם כיכר קימלאו (Kimlau Square) או כיכר לין-זה-סו (Lin Ze Xu Square) הכיכר ממוקם במפגש שבעה רחובות ראשיים, במנהטן תחתית: באורי, רחוב איסט ברודוויי (East Broadway), סנט ג'יימס פלייס (St. James Place), רחוב מוט (Mott Street), רחוב אוליבר (Oliver Street), רחוב וורת' (Worth Street), ופארק רו (Park Row ). כיכר צ'טהאם נבנתה בשלהי המאה ה-18 ונקראה על שם ויליאם פיט האב, רוזן צ'טהאם הראשון, וראש ממשלת הממלכה המאוחדת קודם למהפכה האמריקאית. על שמו נקרא גם רחוב פיט (Pitt Street) הסמוך, ורחוב פארק רו נקרא בעבר "רחוב צ'טהאם" (Chatham Street). עד שנות ה-20 של המאה ה-19 שימשה הכיכר כשוק פתוח של בקר וסוסים. הכיכר זכתה למעמד מפוקפק ופעלו בקרבתה מכוני קעקועים, פאבים ובתי זנות. בראשית המאה ה-20 ועם תחילת "תקופת היובש" נסגרו הפאבים בכיכר. בשנת 1962 הוקמה בכיכר אנדרטת קימלאו לזכרם של הלוחמים האמריקאים ממוצא סיני שנפלו במלחמת העולם השנייה. האנדרטה נקראת על שם סגן בנג'מין ראלף קימלאו, ולימים שונה שם הכיכר רשמית והיא נקראת על שמו (אף שלא נעשה שימוש בשם הרשמי, וממשיכים לקרוא לה בשמה המסורתי). בצידה הדרומית של הכיכר נמצאת כיכר קונפוציוס ופרויקט הבנייה הציבורית הנרחב שלה. מתחת לכיכר עברו עד שנת 1942, קו הרכבת העילית של השדרה השנייה וקו הרכבת העילית של השדרה השלישית בכיכר הייתה תחנה של קווים אלה. מתוכננת להיבנות בכיכר תחנה של קו השדרה השנייה של הרכבת התחתית של ניו יורק עם השלמת בנייתו של קו זה. מדיה וקבצים בנושא כיכר צ'טהאם בוויקישיתוף
נס חיל האוויר המלכותי האוסטרלי

נס חיל האוויר המלכותי האוסטרלי הוא דגל המשמש את חיל האוויר המלכותי האוסטרלי (RAAF) באוסטרליה ומעבר לים. עיצובו מסתמך על עיצובו של דגל אוסטרליה כאשר השדה צבוע בצבע כחול חיל אוויר וצלב הדרום מוטה מעט לשמאל על מנת לפנות מקום לרונדל חיל האוויר המלכותי האוסטרלי המשובץ ברביע הימני התחתון. הדגל הוכרז כדגל לאומי אוסטרלי על פי חוק תחת סעיף 5 של חוק הדגלים 1953 ב-6 במאי 1982. הצלב הדרומי מוטה כך שהכוכב γ בצלב הדרומי נמצא באותו המיקום כמו על הדגל הלאומי והכוכב α בצלב הדרומי מוזח לאוך ציר ה-X מרחק של שישית רוחב הדגל. חיל האוויר המלכותי האוסטרלי הוקם בשנת 1921 אך עד 1956 נעשה בו שימוש בנס חיל האוויר המלכותי של בריטניה, נס כחול שמיים בריטי המשוחת ברונדל חיל האוויר המלכותי (RAF) על הארכית (אשר היה קיים כבר ב-1922). בשנת 1948 חיל האוויר המלכותי האוסטרלי ביקש כי יאושר לו דגל חלופי וזאת על מנת להימנע מבלבול בין החילות השונים ואכן, בשנת 1949, פורסם צו אשר אישר הנפקת דגל חדש לחיל, המציג את כוכב חבר העמים ואת צלב הדרום המוטה לצידו של הרנדאול. ב-2 ביוני 1956, רונדל חדש אושר לחיל האוויר המלכותי האוסטרלי, העיגול האדום במרכז הרונדל הוחלף בקנגורו אדום מקפץ. אך עיצוב זה לא שובץ בדגל החיל עד אישורו של הדגל בידי המלכה בשנת 1981. מדיה וקבצים בנושא נס חיל האוויר המלכותי האוסטרלי בוויקישיתוף נס חיל האוויר המלכותי האוסטרלי, באתר דגלי העולם (באנגלית) נס חיל האוויר באתר Ausflag (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים ובנושא אוסטרליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יער עזרא

יער עזרא הוא יער נטוע בסמוך לקיבוץ שעלבים בעמק איילון. שטח היער הוא כמה אלפי דונם. היער נחנך בחודש אב תשס"ח אוגוסט 2008, על ידי קק"ל ו-400 חניכי תנועת "עזרא העולמי" ממדינות גרמניה, רוסיה, אנגליה וארצות הברית, ושטח היער הוקדש לפעילות תנועת הנוער עזרא. חלקת היער שהוקדשה על ידי קק"ל לתנועת עזרא ניתנה למטרת פעילות ערכית - חווייתית - חינוכית שתהיה במקום, היער מיועד להיות לחניכי התנועה מכל העולם מעין מסלול "מאומץ", חניכי התנועה יפעלו לטיפוח היער במספר תחומים: פריצת מסלולים ושבילים להליכה, ביצוע עבודות גיזום וניכוש, נטיעת עצים ופיתוח היער, סימון ושילוט האתרים הארכאולוגיים במקום, ניקוי היער ושמירה על המתקנים. המטרה היא שהיער יחבר את בני הנוער לפעילות לפי ערכי קק"ל, לאקולוגיה, לשמירה על הסביבה, לאהבת הארץ והאדמה, מורשת ישראל ועיצוב נופה של הארץ. בשל הקרבה שלו ליישובי עמק איילון, כביש 1 ויישובי חבל מודיעין והסביבה, ובשל אתרי הטבע ומסלולי הטיול הרבים שמסביביו, יער עזרא הוא יעד טיולים פופולרי לתושבי האזור. ביער כמות גדולה מאוד של דרכי עפר מסומנות לג'יפים, ומסלולי טיול ברגל. יער עזרא - אתר קק"ל.
יצחק לומברוזו

ר' יצחק (ויטה) בן יעקב לומברוזו, (1680–1752), מכונה גם בראשי תיבות המהרי"ל, מגדולי רבני תוניסיה, תלמידו של הרב אברהם טייב ואבי שושלת לומברוזו. כיהן בתפקיד הרב הראשי של יהדות תוניסיה. בשנת תע"ח (1718) שימש כדיין קהילת גראנה. בשנת תצ"ח (1738) מונה לרב הראשי של קהילה זו, אב בית הדין וראש הישיבה. בשנת תק"א (1741), לאחר פטירתו של רבי אברהם טייב, אשר שימש כרב הראשי של יהדות תוניסיה כולה, נתמנה רבי יצחק למלא את מקומו ולכהן כרבה הראשי גם של הקהילה ה"תוניסאית", ונחשב למורם ורבם של רוב רבני תוניסיה. רבי יצחק נפטר בשנת תקי"ב (1752) ונקבר בבית הקברות היהודי הישן של העיר תוניס. סבו היה רבי מאיר לומברוזו שהיה רב גדול בתוניס (ככל הנראה דיין או רב ראשי), חי בסוף המאה ה-17. אביו רבי יעקב לומברוזו, היה רב בתוניס, נפטר ב-4 ביוני 1723 (ר"ח סיוון ה'תפ"ג). אחיו רבי אברהם (הראשון), נפטר בסביבות שנת 1770 ונכתב עליו בספר "פרי קדש" כי נקרא אברהם החסיד, מפני שלפי המסופר, נגלה אליו אליהו. בנו, רבי אברהם (ג'אקומו) (השני). מתואר על ידי הרב עוזיאל אלחאייק כתלמיד חכם וחסיד גדול. חתום בהקדמה לספר "זרע יצחק" ובהסכמות לספרים נוספים. נפטר ב־14 בנובמבר 1782 (ח' כסלו תקמ"ג). מוצא המשפחה הוא מאיטליה. בהמשך הגרה המשפחה לתוניסיה, כחלק מקהילת גראנה. זרע יצחק הודפס לאחר מותו של ר' יצחק, בשנת 1768, תקכ"ח, והיה הספר העברי הראשון שהודפס בתוניס במאה ה-18, בבית דפוס יהודי. בספר זה ישנם שני חלקים: חלק א' - חידושים על התלמוד, חלק ב' - שו"ת. הספר הודפס בהוצאה מחודשת בשנת 1997, ה'תשנ"ז, בירושלים על ידי מכון הכתב. ספר הסבר לתנ"ך. ספר הגנה על היהדות. זרע יצחק, באתר היברובוקס מוטי כהן, שושלת לומברוזו(הקישור אינו פעיל), עמית שושלת משפחת לומברוזו באתר תוניסיה מורשת מידע על יצחק לומברוזו בקטלוג הספרייה הלאומית יצחק לומברוזו, באתר "החכם היומי" יצחק בן יעקב לומברוזו (1680-1752), דף שער בספרייה הלאומית על פי ספר "תולדות חכמי תוניס" עמ' רי"ט, תאריך פטירתו היה ב-31 בינואר 1754 (ח' שבט ה'תקי"ד) הרב יוסף חיים דוד אזולאי (החיד"א), שנת תקל"ד, ספר מעגל טוב - ספר מסעות אברהם בן יצחק יצחקי, משמרות כהונה, דפוס ליוורנו, 1862 משפחת לומברוזו/לומברוסו | תוניסיה מורשת, באתר www.tunisia.co.il יצחק לומברוזו, זרע יצחק, בהוצאת ישועה הכהן טנוגי, 1768 צמח בן נתן הלוי, פרי קדש, דפוס וזאן וכאסתרו, תוניס, 1891 עוזיאל אלחאייך, חיים וחסד, דפוס ווארשא, 1876
כנען 2000

כנען 2000 הוא אלבומה השלישי של להקת ההיפ הופ הישראלית "שבק ס'". האלבום יצא בשנת 2000 על ידי חברת התקליטים NMC בהפקת פילוני, חבר הלהקה. במאי 1998 עזב את הלהקה נימי נים ואחרי הפרידה נסעה הלהקה (ג'יימס, פלומפי, פילוני, מוקי די, דוידי וחמי, שחזר ללהקה לאחר עזיבתו לפני יציאת האלבום בעטיפה של ממתק) לג'מייקה, והחלה ליצור שירים לאלבומה הבא. ביולי 1998, חזר ללהקה גם מירו, וב-1999 נסעו חברי הלהקה שוב לג'מייקה, והחלו להקליט שם. באותה שנה הם הקליטו גם באולפן פרטי שהקים פילוני, באולפני "די.בי" ובאולפן של יוסי פיין. ג'יימס, שנסע בתחילת אותה שנה לניו יורק, הקליט את תפקידי התופים שלו בביקורים בארץ, וכך הושלם אלבומה השלישי של הלהקה, כנען 2000. בתחילת 2000 יצא כנען 2000, בהפקתו המוזיקלית של פילוני. בהקלטות האלבום השתתפו נגנים ג'מייקנים (בשיר "רק תגידי לי"), וגם אורחים ישראלים, ביניהם: יוסי פיין בגיטרות ובס, כפיר רימוך בגיטרה (ב"אין כבוד"), דניאל מ"מוזיקה פלוס" בסקרצ'ינג (ב"שוב כאן") וקוואמי דה לה פוקס (אייל פרידמן) בראפ (ב"מלחמת מיקרופון הזהב"). באלבום נכללים הלהיטים "שיר הגאנג'ה", "הנה זה בא" ו"נופל וקם". האלבום "כנען 2000" נחשב עד היום בקרב אוהדי הלהקה כאלבום קאלט, שכן, חלק משמעותי מהשירים בו כוללים מסרים של מחאה חברתית שרלוונטית גם בימינו, שני עשורים לאחר פרסומו. כך לדוגמה, בשירים "שיר הגאנג'ה", "מפילים את הפצצה", "אין כבוד" ו"קרטון לילה", קיימים מסרים בנושאים שנשארו שנויים במחלוקת גם בימינו, כמו צריכת סמים קלים, יחסים בין אנשים בחברה הישראלית ועוד. כמו כן, השיר "נופל וקם", שהפך ללהיט מיד עם פרסומו, עדיין מוכר כאחד מהשירים הבולטים שבמילותיו השראה רבה בהתמודדות עם משברים. תופעה נוספת שניתן לשים לב אליה במילות השירים באלבום היא ציטוטים של קטעים מההגדה של פסח. כך לדוגמה, השיר "שוב כאן" מתחיל במילים "דם ואש ותמרות עשן", השיר "נופל וקם" מתחיל במילים "בכל דור חייב אדם לראות את עצמו", השיר "אין כבוד" מתחיל במילים "ואפילו כולנו חכמים, כולנו זקנים, כולנו יודעים את התורה..." והשיר "קרטון לילה" כולל מספר משפטים בתבנית של "אם היה X אבל לא Y", כאשר לאחר כל אחד מהם נאמרת המילה "דיינו". 00:39 - פתיחה 03:10 - שוב כאן (חלק ב) 04:00 - מפילים את הפצצה 03:57 - נופל וקם 03:45 - הנה זה בא 00:17 - איש הקרטון 03:40 - קרטון לילה 02:52 - שיר הגאנג´ה 05:18 - מלחמת מיקרופון הזהב 03:35 - אין כבוד 03:44 - מספר אחד 05:10 - רק תגידי לי ג'יימס - תופים מוקי די - שירה פילוני - גיטרות קולות חמי - שירה מירו - שירה פלומפי B - גיטרות קולות דוידי - גיטרה בס מידע על האלבום כנען 2000 באתר MusicBrainz
אוסה

האם התכוונתם ל... סולטנות אוסה – בעבר מדינה בצפון־מזרחה של אתיופיה 9K33 אוסה (SA-8) - מערכת טילי קרקע-אוויר טקטית ניידת לטווח קצר המיועדת נגד מטוסים מנמיכי טוס אוסה – אחד האלים נחותים בעולמו של ג'ון רונלד רעואל טולקין הר אוסה – הר ביוון אוסה (נהר) – נהר במחוז אמיליה-רומאניה שבאיטליה אוסה (ספינה) – ספינת טילים מתוצרת ברית המועצות טירת ד'אוסה – טירה צרפתית בעמק הלואר האוסה
קשת (מרגמה)

קשת היא מרגמה 120 מ"מ מתנייעת המבוססת על מרגמת "קרדום" של סולתם מערכות, ומותקנת על גבי נגמ"ש M113. בצה"ל, ה"קשת" נמצאת בשימוש בכל חטיבות חיל הרגלים, וכן בפלוגות המסייעות בגדודי חיל השריון. המרגמה, בקוטר 120 מ"מ מתוצרת סולתם מערכות, מותקנת על נגמ"ש M113A3, ובעלת יכולת ניווט עצמאית. המרגמה נשלטת על ידי מחשב ובעלת יכולת דיוק גבוהה, המאפשרת פגיעה בפצמ"ר ראשון או שני. המרגמה מאפשרת גם ירי מהיר, תוך דקה מרגע הפרישה. מערכת הקשת נכנסה לצה"ל החל משנת 2006, ופועלת במקביל למערכת הוותיקה יותר, הקרויה "לייש" או נמר"ש (נגמ"ש מרגמה 81), בו מותקנת מרגמה 81 מ"מ ידנית. מערכת הקשת הופעלה במבצע עופרת יצוקה (2008–2009) ומבצע צוק איתן (2014). עם מכירת סולתם מערכות לחברת אלביט מערכות המשיך ייצור ה"קרדום" וה"קשת" תחת החברה החדשה. המערכת נחשפה לראשונה ללקוחות בינלאומיים, בתערוכת הנשק הצרפתית יורוסאטורי ביוני 2006. הלקוח הזר הראשון של המערכת היה צבא ארצות הברית ישראל ישראל - צה"ל אזרבייג'ן אזרבייג'ן - הכוחות המזוינים של אזרבייג'ן דנמרק דנמרק - הצבא המלכותי הדני קזחסטן קזחסטן - הכוחות המזוינים של רפובליקת קזחסטן פורטוגל פורטוגל - הכוחות המזוינים של פורטוגל הפיליפינים הפיליפינים - הכוחות המזוינים של הפיליפינים ספרד ספרד - הכוחות המזוינים של ספרד אוגנדה אוגנדה - צבא אוגנדה ארצות הברית ארצות הברית - צבא ארצות הברית זמביה זמביה - צבא זמביה חנית (מרגמה) מדיה וקבצים בנושא קשת בוויקישיתוף "קרדום" באתר אלביט מערכות עלון יצרן (אורכב 16.06.2016 בארכיון Wayback Machine) "קשת" - בפורום צבא וביטחון בפרש מרגמה אוטונומית שנשלטת על ידי מחשב הגיעה לחטיבות החי"ר, אתר דובר צה"ל אמנון ברזילי, ‏לוחמה זעירה. כסף גדול, באתר גלובס, 14 ביוני 2006 טל לוי, סולתם מכרה מערכת מרגמה 120 מ"מ לצבא ארה"ב תמורת 15 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 10 בינואר 2006 Mortars on the move (Report). Armada International. 3 באוגוסט 2015. אורכב מ-המקור ב-23 באפריל 2016. נבדק ב-20 בנובמבר 2015. {{cite report}}: (עזרה) "Tung mortér - Cardom 10". Forsvaret (The Danish Defence). נבדק ב-11 במאי 2022. {{cite web}}: (עזרה) "Report: Elbit Systems to Upgrade M113 APCs for Philippine Army". 31 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) גילי כהן, ישראל ייצאה ב-2011 נשק ביותר מ-5 מיליארד דולר, אך דיווחה רק על 3 עסקאות, באתר TheMarker‏, 2 ביוני 2014 "Zambian military parades new equipment".
מגדל רוסיה

מגדל רוסיה (ברוסית: Башня Россия) הוא גורד שחקים שתוכנן להיבנות במוסקבה בירת רוסיה, ובנייתו הופסקה כשנה לאחר שהחלה, והתבטלה בגלל קשיים כלכליים. המגדל תוכנן על ידי נורמן פוסטר עבור פרויקט מוסקבה סיטי. עבור החברה לפיתוח מוסקבה (MDC), שהייתה שותפות של עיריית מוסקבה והאוליגרך שלווה צ'יגירינסקי. הבנייה הייתה אומרה להתחיל בשנת 2004 ולהסתיים ב-2010, והמגדל היה אומר לקבל את התואר "הבניין הגבוה בעולם", עם גובה של 648 מטר. אך הפרויקט הופסק עקב חשש שלאחר שבנייתו של המגדל תושלם, הוא יהפוך למטרה לטרוריסטים. בנייתו החלה שוב בתכנון חדש, בשנת 2007 ונעצרה ב-2008 עקב המשבר הכלכלי העולמי. על פי התכנון, המגדל היה אמור להיות המבנה השלישי בגבוהו בעולם, והגבוה באירופה. גובהו של המגדל תוכנן ל-612 מטר, ומספר קומותיו 118. המגדל היה צפוי להכיל כ-3,680 מקומות חניה לכלי רכב פרטיים ו-101 מעליות ולאפשר את האכלוס של 25,000 אנשים. בשנת 2010 בוטל הפרויקט. בינואר 2012 סוכם על חידושו מתוך כוונה לסיימו ב-2016 אך מעשית אין שום פעילות בנושא. אתר האינטרנט הרשמי של מגדל רוסיה Iconic Russia Tower in Moscow to become a car park, באתר Property Wire שרון קדמי ורון פז, ‏"טייפה 101" - הבניין הגבוה בעולם; דוחק את מגדלי הפטרונאס, באתר גלובס, 2 במאי 2004 רון שטיין, ‏מוסקבה: התכניות לבניית המגדל הגבוה באירופה נגנזו, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2005 מיכאל רוכוורגר, איל הנדל"ן הרוסי ברח לישראל, באתר TheMarker‏, 3 באוקטובר 2010 טום פרפיט, גארדיאן, אוהל אינדיאני במוסקבה, באתר הארץ, 9 בינואר 2008
סנופו דיאולה

הסנופו דיאולה או הדיאולה לבד, הוא שבט המתגורר בדרום סנגל ובמדינות הסמוכות. בסנגל מונים שבט הסנופו דיאולה 600,000 איש בגמביה מונים שבט הסנופו דיאולה 170,000 איש בגינאה מונים שבט הסנופו דיאולה 50,000 איש בגינאה ביסאו מונים שבט הסנופו דיאולה 20,000 איש מדיה וקבצים בנושא סנופו דיאולה בוויקישיתוף
קינדר בואנו

קינדר בואנו (באיטלקית: Kinder Bueno; המילה הגרמנית "קינדר" פירושה "ילדים", ו"בואנו" בספרדית משמעו "טוב") הוא חטיף שוקולד שמיוצר על ידי חברת המזון האיטלקית פררו. החטיף עשוי מוופל הממולא בקרם אגוזים ומצופה בשוקולד. החטיף שמקורו באיטליה יצא לראשונה לשוק המקומי בשנת 1990 ומשווק כיום בכ-60 מדינות. מאמצע שנות ה-90 שווק החטיף בחלק ממדינות אמריקה הלטינית (ברזיל, ארגנטינה ומקסיקו), מלזיה, ישראל ויוון. בגרמניה וצרפת הוא שווק לראשונה רק בשנת 1999. בשנת 2004 החלו בשיווקו גם בבריטניה ובקנדה. בשנת 2019 החלה פררו לשווק את המוצר גם בארצות הברית, ובשנת 2021 הקף המכירות שם היה כ-167 מיליון דולר. פררו הכריזה ב-2022 על פתיחת קו ייצור חדש לחטיף בעיר בלומינגטון באילינוי. מדי שנה יוצאות סדרות מיוחדות של קינדר בואנו בארצות שונות, כגון קינדר שוקולד לבן וקינדר שוקולד מריר. החטיף נמכר באריזות של שתי "אצבעות" ושל שלושה זוגות. מדיה וקבצים בנושא קינדר בואנו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קינדר בואנו (באיטלקית) קינדר בואנו, ברשת החברתית פייסבוק Alyse Thompson, "Kinder brand seeing success in U.S. confectionery market", Candy Industry, November 22, 2019 Ferrero adding Kinder Bueno capacity in North America, Food Business News, June 14 2022