גרינווש

גרינווש (מאנגלית: Greenwash, ובעברית גם טיוח ירוק או הִתְיַרְקְקוּת) הוא יצירת תדמית סְבִיבָתָנִית חיובית שנועדה להסתיר היבטים שליליים ומזהמים. משתמשים במונח גרינווש על מנת לתאר בביקורתיות ארגונים ותאגידים המציגים בפני צרכנים והציבור מצג שווא, לפיו שיטות הפעולה הננקטות, המוצרים או השירות שהם מספקים, אינם פוגעים בסביבה. עיקר הטענות על גרינווש מופנות למגזר העסקי, אך יש גם מדינות וארגונים ללא מטרת רווח שמציגים את פעילותם ככזו שמובילה לשמירה על הסביבה, לכאורה. תאגידים טוענים כי צמיחה כלכלית היא הכרחית להשגת פיתוח בר קיימא, וכן כי הם מודעים לנושא הסביבתי. מבקריהם טוענים, כי למרות הרטוריקה שלהם, יש עדויות מעטות לכך שתאגידים משנים באופן משמעותי ועמוק את התנהגותם לכיוון של קיימות, ולכן גרינווש הוא רק טכניקה של יחסי ציבור או שיווק. מקורו של הביטוי הוא הלחם בסיסים של המונח "ירוק" (כשהכוונה לאידאולוגיה סביבתנית) עם המונח "וואיטווש" (Whitewash; הלבנה או טיוח). הפעיל הסביבתי האמריקאי ג'יי ווסטרבלד (אנ') טבע את הביטוי במאמר שכתב על תעשיית האירוח. ב-2007 במאמר מאת TerraChoice תוארו שבעה מאפיינים של מוצרים המעלים טענות סביבתיות מטעות. המחקר הוזמן על ידי ארגון הבטיחות UL Solutions. פשרה נסתרת: טענה שמוצר הוא "ירוק" על בסיס מערך תכונות מצומצם באופן בלתי סביר, וללא תשומת לב לנושאים סביבתיים חשובים אחרים. למשל השימוש בשקיות נייר אינו בהכרח מועיל לסביבה. ללא הוכחה: טענה שלא ניתן לבסס על ידי מידע נגיש בקלות או על ידי אישור צד שלישי מהימן. לדוגמה טענות שהמוצר עשוי מכמות מסוימת של חומר ממוחזר. עמימות: טענה שמוגדרת בצורה רשלנית או רחבה מדי, עד שסביר להניח שמשמעותה האמיתית תובן לא נכון על ידי הצרכן. "רכיבים טבעיים בלבד", למשל, אינו בהכרח "ירוק". תוויות כוזבות: טענה אשר, באמצעות מילים או תמונות, עושה רושם של תמיכה של צד שלישי כאשר זו לא באמת קיימת. חוסר רלוונטיות: טענה שעשויה להיות אמיתית אך אינה חשובה או לא מועילה לצרכנים המחפשים מוצרים עדיפים לסביבה. למשל "לא מכיל CFC". חצי נחמה: טענה שאולי נכונה בתוך קטגוריית המוצרים, אך מסתכנת בהסחת דעת הצרכנים מההשפעה הסביבתית הגדולה יותר של הקטגוריה כולה. למשל סיגריות אורגניות או רכבים חשמליים. שקר: מצג שווא של ההשלכות הסביבתיות של המוצר. לדוגמה דירוגים של חברות איכות סביבה בכוכבים או נקודות ללא רישום של המוצר כלל. הארגון ציין כי עד שנת 2010 כ-95% ממוצרי הצריכה בארצות הברית שטענו כי הם "ירוקים", התגלו כלוקים בלפחות אחד מרכיבים אלו. חברות שנקנסו על חריגה בפליטות מזהמות כגון נובל אנרג'י ונשר מפעלי מלט תורמות לרשות הטבע והגנים כדי ליצור תדמית ירוקה. ICL, חברה שמדורגת באופן קבוע כאחת החברות המזהמות בישראל (השנייה הכי מזהמת בדו"ח שפורסם ב-2019), תרמה לבית הספר לקיימות באוניברסיטת רייכמן כדי לייצר תדמית ירוקה יותר. שם החברה מופיע מתחת לשם בית הספר. חברות הנפט הגדולות העולם (BP, שברון, של בע"מ ואקסון מוביל) מציגות תוכניות עתידיות להפחתת פליטות, לכידת פחמן, ייצור "מימן ירוק" ומעבר לאנרגיה מתחדשת. בפועל החברות לא משנות את היקף הקדיחות שלהן, ותפוקת האנרגיה המתחדשת שלהן הייתה אפסית או נמוכה מאוד. ארבע החברות האלה אחראיות ל-10% מפליטות גזי החממה העולמיות החל משנת 1965. השמטת מילים עם הקשר שלילי, כמו "נפט" או "כימיקלים": שמו של "מכון הנפט" שונה ל-"המכון הישראלי לאנרגיה ולסביבה"; "פז חברת נפט" שונתה ל-"פז" בלבד; "תש"ן" (תשתיות נפט ואנרגיה) שונתה ל-"תש"א" (תשתיות אנרגיה); "כיל" (כימיקלים לישראל) שונתה ל-ICL ויצרנית חומרי ההדברה חברת "מכתשים אגן" הפכה ל-"אדמה". באתר של טורבינת הגז "חגית" מוצגת תמונה של אחו ירוק ופרות רובצות. בפועל, "חגית" מדורגת כאחד המפעלים המזהמים בישראל והתמונה ערוכה בפוטושופ. בדף הבית באתר של שברון מוצג באופן בולט סרטון על ההשקעה של החברה באנרגיה מתחדשת מזבל פרות, למעשה היקף ההשקעה השנתית של החברה בכל סוגי האנרגיות המתחדשות הוא פחות מ-4% מהוצאות החברה ואף הוכח בעבר שהיא לא עומדת בהצהרות מסוג זה. בדף של מתחם הגלמפינג של "סלינה" בשמורת הטבע מכתש רמון, מודגש החיבור לטבע ו-"השקט האינסופי של המדבר". בפועל, מנוטרות שם חריגות של רעש ואור, וביוב שעולה על גדותיו. שיווק ירוק פנייה אל הטבע פינקוושינג סטרייטוושינג שיווק ערכי מדיה וקבצים בנושא גרינווש בוויקישיתוף צפריר רינת, המדריך שילמד את הציבור לזהות מוצרים שאינם באמת ידידותיים לסביבה, באתר הארץ, 27 במאי 2013 רז גודלניק, עובדים עלינו ישר בעיניים, באתר nrg‏, 29 בנובמבר 2007 שקר ירוק (אורכב 16.12.2019 בארכיון Wayback Machine) ארנה קזין, הארץ, 27 בדצמבר 2000 – באתר ג'וינט יעל געתון, אתגר "המכבסה הירוקה": חברה מזהמת או ארגון סביבה?, באתר העין השביעית, 26 בינואר 2022 ערן רותם, על שיווק ירוק וירוק שיווקי, 08 בספטמבר 2016, באתר Allmarketing יעל געתון, הגרינווש באקדמיה: חברות נפט וגז יממנו מרכז לחקר הסביבה באוניברסיטת חיפה, באתר שקוף, 8 באוגוסט 2023. גרינווש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Starre Vartan, Are Milk Cartons Recyclable?, Treehugger (באנגלית) Our Product — Why Boxed Water is Better, Boxed Water Is Better (באנגלית) הִתְיַרְקְקוּת במילון איכות הסביבה (תשע"א), באתר האקדמיה ללשון העברית Thomas P. Lyon, A. Wren Montgomery, The Means and End of Greenwash, Organization & Environment 28, 2015-06, עמ' 223–249 doi: 10.1177/1086026615575332 נורית מלכין, שומרים, כיל, נובל אנרג'י ונשר: רשות הטבע והתורמים, באתר ynet, 26 במרץ 2021 Orange, Erica, and Aaron M. Cohen, From eco-friendly to eco-intelligent, The Futurist, 2010 Jeff Gelles, Study: 'Greenwashing' mars 95% of 'green' items, https://www.inquirer.com, ‏2010-10-26 (באנגלית) Sins of Greenwashing, UL Solutions (באנגלית) מדד ההשפעה הסביבתית - דוחות שנתיים, באתר GOV.IL יסמין גיל, דיבידנדים: מה לא בסדר בתמונה?, באתר כלכליסט, 15 בינואר 2012 Joe Hernandez, Accusations of 'greenwashing' by big oil companies are well-founded, a new study finds, NPR.org, ‏16.2.2022 יעל געתון, הגרינווש של פז: מסירים את המילה "נפט" מהשם - וממשיכים כרגיל, באתר שקוף, ‏2023-03-15 יורם גביזון, מכתשים אגן משיקה את מותג העל "אדמה" ומשנה בהתאם את שמה, באתר TheMarker‏, 26 בינואר 2014 המשרד להגנת הסביבה, מרשם פליטות לסביבה, דו"ח שנתי, ‏ספטמבר 2021 יעל געתון, "המכבסה הירוקה": חברה מזהמת או ארגון סביבה?, באתר שקוף, ‏2022-01-25 Energy Everywhere: Renewable Natural Gas (RNG) - Episode 1, נבדק ב-2023-03-17 Chevron Policy, Government and Public Affairs, Chevron New Energies, chevron.com (באנגלית אמריקאית) חדשות ומחיר המניה של שברון (CVX) – Google Finance, באתר www.google.com דור זומר, מסיבות טבע רועשות ומזהמות עד הבוקר: בסלינה רמון מדברים על אקולוגיה, אבל רק ברמה השיווקית, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 23 במרץ 2022 סלינה מכתש רמון, באתר www.selina.com