laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'רפ"ט

ה'רפ"ט (5,289) ובקיצור רפ"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1528 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 1529. המולד של תשרי חל ביום שני, 4 שעות ו-736 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 25 (סימנה כהלוא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,460 לחורבן הבית, ושנת 1,840 לשטרות. עלילת דם בערב פסח, בעיר בֶּזינג שבהונגריה (כיום בסלובקיה). שלשה יהודים הואשמו והוצאו להורג בעקבות העלילה, והילד נתגלה חי, לאחר שנחטף על מנת להאשים את היהודים בחטיפה ורצח. נקודת מפנה ביחסם של יהודי אתיופיה לנוצרים, לאחר קרב שימברה קור באתיופיה בו הוכח כי כוחם של המוסלמים בראשות אחמד גראן שווה לזה של הנוצרים. המצור הראשון על וינה - בידי סולימאן המפואר (החל בכ"ח באלול ונמשך לתוך שנת ה'ר"צ) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'רפ"ט
ה'רפ"ח

ה'רפ"ח (5,288) ובקיצור רפ"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 באוגוסט 1527 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1528. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 7 שעות ו-147 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכז. היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 24 (סימנה כדידז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,459 לחורבן הבית, ושנת 1,839 לשטרות. מרדכי מייזל - יזם, מצנט ופילנתרופ יהודי תושב פראג, ראש הקהל של קהילת יהודי פראג, בונה מוסדותיה ומעצב דמותה במאה ה-16 (נפטר ה'שס"א). להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'רפ"ח
ה'רפ"ז

ה'רפ"ז (5,287) ובקיצור רפ"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1526 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1527. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 22 שעות ו-351 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחא. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 5 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 23 (סימנה כגיגא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,458 לחורבן הבית, ושנת 1,838 לשטרות. כ"ו בטבת – סיום הדפסת הגדת פראג, ההגדה של פסח המודפסת המצוירת הראשונה שהגיעה לידינו. הדפסתו הראשונה של מחזור ארם צובא. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'רפ"ז
הצי הצהוב

"הצי הצהוב" הוא כינוי שניתן לקבוצה של 14 אוניות אשר נלכדו בתעלת סואץ (בקטע העובר באגם המר הגדול) מ־1967 ועד 1975 עקב מלחמת ששת הימים וסגירת התעלה לאחריה, בשל היותה גבול בין ישראל למצרים. כינוין של האוניות מקורו בשכבת אבק המדבר הצהוב שכיסה אותן לאחר שנים של עגינה ללא תזוזה. ב־5 ביוני 1967, בעת שפרצו קרבות מלחמת ששת הימים בין ישראל למצרים, היו 14 האוניות בשיירה צפונה דרך תעלת סואץ. עם פרוץ הקרבות נחסמו לתנועה שני הפתחים של התעלה. לאחר שלושה ימי לחימה התברר כי התעלה תהיה חסומה למשך זמן ארוך, היות שהוטבעו אוניות בקצותיה, כדי לחסום כל אפשרות של תנועת אוניות. 14 האוניות נאלצו לעגון בחלקה הרחב ביותר של תעלת סואץ, באגם המר הגדול. בחודש אוקטובר 1967 נפגשו רבי החובלים והצוותים של כל 14 הספינות על סיפונה של הספינה "Melampus" וייסדו את "התאחדות האגם המר הגדול" (באנגלית: Great Bitter Lake Association, בראשי תיבות GBLA). מטרת ההתאחדות הייתה לארגן את התמיכה באוניות הלכודות. במהלך השנים נפגשו צוותי האוניות באופן קבוע על סיפונה של אחת מהן לצורך אירועים חברתיים שונים. למשל ימי שיט מפרשיות או "אולימפיאדה" שארגנו, בעת שנערכו משחקי אולימפיאדת מקסיקו סיטי בשנת 1968. במהלך השנים ארגנו צוותי האוניות שירות דואר, ובו בולים שעיצבו בעצמם וחותמות, אשר הפכו במרוצת השנים לפריטי אספנות מבוקשים בעולם. בחלוף הזמן פחת מספרם של אנשי הצוות בספינות, וב־1969 נקשרו הספינות יחדיו בכמה קבוצות כדי להפחית עוד יותר את מספר אנשי הצוות הדרוש לצורך תחזוקתן. לאחר קשירת האוניות החלו לקרוא בולים על שם כמה מהספינות. כך למשל נוצר בול שנשא את השם MS Müwinikies, שהוא צירוף שמן של הספינות Münsterland, Nordwind, Nippon, Killara ו־Essayons, שנקשרו זו לזו. ב־1972 נשלחו לביתם אחרוני אנשי הצוות של הספינות הגרמניות, ותחזוקת ספינותיהם הועברה לידי חברה נורווגית. באביב 1975 נפתחה תעלת סואץ לתנועת ספינות מחדש. ב־24 במאי אותה שנה הגיעו הספינות Münsterland ו־Nordwind לנמל המבורג, שם התקבלו בתשואות על ידי קהל שמנה כשלושים אלף איש. על פי דיווחים מאותה עת, היו אלה הספינות היחידות מתוך הקבוצה שעזבו את תעלת סואץ בכוח מנועיהן. Münsterland השלימה, בכניסתה לנמל המבורג, הפלגה מאוסטרליה שנמשכה שמונה שנים, שלושה חודשים וחמישה ימים. MS Nordwind – מערב גרמניה מערב גרמניה MS Münsterland – מערב גרמניה מערב גרמניה MS Killara – שוודיה שוודיה MS Nippon – שוודיה שוודיה MS Essayons – נורווגיה נורווגיה (בפרוץ המלחמה נקראה Sindh, בבעלות צרפתית) MS Agapenor – הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת MS Melampus – הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת MS Scottish Star – הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת MS Port Invercargill – הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת SS African Glen – ארצות הברית ארצות הברית; הוטבעה ב־1973, במהלך מלחמת יום הכיפורים MS Djakarta – פולין פולין MS Boleslaw Bierut – פולין פולין MS Vassil Levsky – בולגריה בולגריה MS Lednice – צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה אונייה נוספת, ה־15 במספר, נלכדה באגם תמסח. שמה היה Observer, והיא הניפה את דגל ארצות הברית. בולים וחותמות דואר מהתאחדות האגם המר הגדול ״מלחמת שמונה השנים״ – סיפורו של הצי הצהוב בפודקאסט ״מינהר הזמן״, ״כאן״, תאגיד השידור הישראלי
ה'רפ"ו

ה'רפ"ו (5,286) ובקיצור רפ"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1525 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1526. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 13 שעות ו-555 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 22 (סימנה כבלבז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,457 לחורבן הבית, ושנת 1,837 לשטרות. פרוץ פולמוס הנפיחה: מחלוקת הלכתית בדיני טרפות בין קהילת "התשובים" לקהילת "המגורשים" בפאס שבמרוקו, על האפשרות להתיר בהמה שיש לה סירכא בריאה באמצעות נפיחה. סיום הדפסת המהדורה הראשית של מקראות גדולות, בההדרת יעקב בן חיים אבן אדוניהו. מהדורה זו הייתה הבסיס למרבית מהדורות המקראות הגדולות במאות השנים הבאות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'רפ"ו
ה'רפ"ה

ה'רפ"ה (5,285) ובקיצור רפ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1524 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1525. המולד של תשרי חל ביום שני, 15 שעות ו-1046 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשז. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 3 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 21 (סימנה כאלאא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,456 לחורבן הבית, ושנת 1,836 לשטרות. רבי מאיר קצנלבוגן (מהר"ם פאדווא) מונה כרבה של פדובה וראש הישיבה בה. רבי שמואל יפה אשכנזי, רבה של הקהילה האשכנזית בקושטא, ומחבר "יפה תואר" על מדרש רבה. (נפטר בה'שנ"ה) רבי יעקב קאשטרו (מהריק"ש), מרבני קהיר ומחבר "ערך לחם" על שולחן ערוך. (נפטר בה'ש"ע) א' בכסלו – רבי יצחק הכהן שולאל, הנגיד האחרון של יהודי מצרים ולאחר מכן ראש ישיבה בירושלים. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'רפ"ה
ה'רפ"ד

ה'רפ"ד (5,284) ובקיצור רפ"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1523 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1524. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 7 שעות ו-170 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 20 (סימנה כיוז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,455 לחורבן הבית, ושנת 1,835 לשטרות. בוונציה הודפס לראשונה התלמוד הירושלמי, על פי כתב יד ליידן, בידי דניאל בומברג כ"ז באדר – לאחר שאברהם קסטרו, מנהל המטבעה העות'מאנית בקהיר הודיע לסולטאן סולימאן המפואר על כוונתו של אחמד פאשא (אנ') למרוד בו, ביקש האחרון להרוג את כל יהודי קהיר. התנקשות שבוצעו בו הצילה את יהדוי קהיר, שקבעו את היום כפורים שני. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'רפ"ד
ה'רפ"ג

ה'רפ"ג (5,283) ובקיצור רפ"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1522 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1523. המולד של תשרי חל ביום השבת, 22 שעות ו-374 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 1 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 19 (סימנה יטיהא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,454 לחורבן הבית, ושנת 1,834 לשטרות. ב' בכסלו – הושלמה הדפסתו המלאה הראשונה של התלמוד הבבלי: בוונציה מדפיס דניאל בומברג את ש"ס ונציה, מהדורה מלאה של התלמוד הבבלי עם פירוש רש"י ותוספות. במהדורה זו נקבעה לראשונה "צורת הדף", ועליה התבססו כמעט כל מהדורות התלמוד מאז ועד היום, לרבות ש"ס וילנא. בדפוס ונציה החלה הדפסת התלמוד הירושלמי. בדפוס ונציה הודפסו לראשונה חידושי הרמב"ן למסכת בבא בתרא, הכרך הראשון שנדפס מחידושי הרמב"ן לתלמוד. הודפסו לראשונה ספר החינוך (בוונציה) ודרשות רבי יהושע אבן שועיב (קושטא) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'רפ"ג
ה'רפ"ב

ה'רפ"ב (5,282) ובקיצור רפ"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1521 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1522. המולד של תשרי חל ביום שני, 0 שעות ו-865 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשז. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 19 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 18 (סימנה יחלדז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,453 לחורבן הבית, ושנת 1,833 לשטרות. רבי יוסף קארו החל לכתוב את ספרו בית יוסף. רבי משה קורדובירו - הרמ"ק להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'רפ"ב
ה'רפ"א

ה'רפ"א (5,281) ובקיצור רפ"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1520 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1521. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 15 שעות ו-1069 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 17 (סימנה יזלגא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,452 לחורבן הבית, ושנת 1,832 לשטרות. בוונציה, הודפסה לראשונה התוספתא. רבי שמואל יהודה קצנלבוגן, מרא דאתרא וראש ישיבה בוונציה, דרשן ופוסק, בנו של מהר"ם פאדובה ואביו של רבי שאול ואהל. (נפטר בו' בניסן ה'שנ"ז) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'רפ"א
ה'ר"ף

ה'ר"ף או ה'ר"פ (5,280) ובקיצור ר"ף או ר"פ – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 באוגוסט 1519 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1520. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 18 שעות ו-480 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחג. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 17 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 16 (סימנה יויאז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,451 לחורבן הבית, ושנת 1,831 לשטרות. מהר"ל מפראג להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'ר"ף
ה'רע"ט

ה'רע"ט (5,279) ובקיצור רע"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1518 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1519. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 9 שעות ו-684 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 16 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,450 לחורבן הבית, ושנת 1,830 לשטרות. בקושטא הודפס לראשונה "ספר המנהיג", ספר הלכה ומנהג מאת ראב"ן הירחי, מחכמי פרובנס בתקופת הראשונים. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'רע"ט
ה'רע"ח

ה'רע"ח (5,278) ובקיצור רע"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1517 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1518. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 0 שעות ו-888 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 15 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 14 (סימנה ידלוז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,449 לחורבן הבית, ושנת 1,829 לשטרות. ט"ו בחשוון - מרטין לותר תלה את מסמך 95 התזות נגד האפיפיור והנצרות הקתולית בכללותה על דלת הכנסייה בויטנברג והחל בכך את תהליך הרפורמציה בנצרות[דרוש מקור]. י"א באייר - אנטואן דה בורבון, מייסד בית בורבון כ"ג בחשוון - פרנסיסקו חימנס דה סיסנרוס להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'רע"ח
ה'רע"ז

ה'רע"ז (5,277) ובקיצור רע"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1516 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1517. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 3 שעות ו-299 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 13 (סימנה יגלהא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,448 לחורבן הבית, ושנת 1,828 לשטרות. כ"ג בטבת - גירוש יהודי פורטוגל הדפיס ר' יהודה גדליה את ספרו של ר' מאיר עראמה "מאיר איוב" בסלוניקי להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. Rabbi Meir Arama's Letter of Censure against Isaac Abravanel – A Riddle Solved /איגרת ר' מאיר עראמה נגד ר' יצחק אברבנאל והתקבלותה: חידה שבאה על פתרונה יוסף הקר and Joseph R. Hacker Tarbiẕ /תרביץ כרך עו, חוברת ג/ד (ניסן-אלול תשס"ז), pp. 501-518 Published by: Mandel Institute for Jewish Studies /המכון למדעי היהדות ע"ש מנדל [1] ה'רע"ז
ה'רע"ו

ה'רע"ו (5,276) ובקיצור רע"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1515 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1516. המולד של תשרי חל ביום השבת, 18 שעות ו-503 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 12 (סימנה יביגז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,447 לחורבן הבית, ושנת 1,827 לשטרות. רבי יעקב בן חביב ממגורשי ספרד ורב קהילת המגורשים בסלוניקי, מחבר "עין יעקב" על אגדות התלמוד. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'רע"ו
ה'רע"ה

ה'רע"ה (5,275) ובקיצור רע"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1514 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1515. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 9 שעות ו-707 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 11 (סימנה יאיבא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,446 לחורבן הבית, ושנת 1,826 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'רע"ה
ה'רע"ד

ה'רע"ד (5,274) ובקיצור רע"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1513 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1514. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 12 שעות ו-118 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 11 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 10 (סימנה ילאז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,445 לחורבן הבית, ושנת 1,825 לשטרות. ד' בחשוון – הודפסה לראשונה מגילת תענית במנטובה. נפטר רבי יוחנן לוריא - רב, ראש ישיבה, דרשן ופרשן מקרא. מגדולי רבני דורו. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'רע"ד
ה'רע"ג

ה'רע"ג (5,273) ובקיצור רע"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1512 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1513. המולד של תשרי חל ביום השבת, 3 שעות ו-322 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 10 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 9 (סימנה טלזא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,444 לחורבן הבית, ושנת 1,824 לשטרות. רבי אליעזר אשכנזי, רב בקהיר, פמגוסטה, ונציה, פראג, קרימונה ופוזנא. פרשן המקרא ובר פלוגתא של מהרשי"ק ומהר"ל. (נפטר בכ"ב בכסלו ה'שמ"ו) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'רע"ג
ה'רע"ב

ה'רע"ב (5,272) ובקיצור רע"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1511 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1512. המולד של תשרי חל ביום שני, 18 שעות ו-526 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 8 (סימנה חיהז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,443 לחורבן הבית, ושנת 1,823 לשטרות. לפי דברי רוב הראשונים שנה זו היא שנת היובל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ראו למשל בעל המאור עבודה זרה ט: ה'רע"ב
ה'רע"א

המונח "רע"א" מפנה לכאן. לערך העוסק ברבי עקיבא איגר, ראו עקיבא איגר. ה'רע"א (5,271) ובקיצור רע"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1510 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1511. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 20 שעות ו-1017 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 7 (סימנה זידא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,442 לחורבן הבית, ושנת 1,822 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'רע"א
ה'ר"ע

המונח "ר"ע" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו ר"ע (פירושונים). ה'ר"ע (5,270) ובקיצור ר"ע – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1509 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1510. המולד של תשרי חל ביום שישי, 12 שעות ו-141 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 6 (סימנה ולגז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,441 לחורבן הבית, ושנת 1,821 לשטרות. עלילת חילול לחם הקודש ועלילת דם נגד יהודי ברנדנבורג: 111 יהודים נעצרו, ומתוכם 38 הועלו על המוקד בברלין על קידוש השם להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ר"ע