laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רוסאריו

רוסאריו (בספרדית: Rosario) היא העיר הגדולה בפרובינציית סנטה פה בארגנטינה ומרכז המחוז נושא את אותו השם. העיר שוכנת 304 ק"מ צפון-מערבית מהבירה בואנוס איירס על הגדה המערבית של נהר פרנה. לפי מפקד משנת 2020 בעיר התגוררו באותה העת 1,554,000 תושבים. לא ידוע תאריך ייסודה הרשמי של העיר, אך התאריך המקובל הוא 7 באוקטובר 1793, עת היו בה 457 מתיישבים. ב-27 בפברואר 1812 הניף גנרל מנואל בלגראנו בגדות נהר הפרנה את הדגל הארגנטינאי החדש בפעם הראשונה, במהלך מלחמת העצמאות של ארגנטינה. עקב כך, רוסאריו מכונה "עריסת הדגל הארגנטינאי". אנדרטת הדגל בעיר מנציחה את המאורע. צ'ארלס דרווין עבר באזור ב-1832, ותיאר את רוסאריו כ"עיירה גדולה" עם בערך 2,000 מתיישבים. ב-1841 נמל העיר נסגר לסחר זר בהוראת צו של הקאודיו חואן מנואל דה רוסאס שחסם את נהרו הפרנה והפרגוואי לתנועת ספינות לא ארגנטינאיות. ב-1851 קבוצה קטנה של מספר מקומיים והמשמר הצבאי של העיר הכריזו על תמיכה בקאודיו היריב חוסטו חוסה דה אורקיסה. לאחר שניצח בקרב קסרוס, אוריקסה גמל לעיר על תמיכתה בו וכתב למושל סנטה פה להעניק לרוסאריו מעמד עיר. הבקשה התקבלה, וב-3 באוגוסט 1852 הבקשה אושרה ורוסאריו הוכרזה כעיר. אורקיסה פתח את הנמל לסחר בינלאומי חופשי, והעיר החלה לגדול בקצב מאיץ. ב-1887 היו בעיר 50,000 תושבים, מתוכם 40% מהגרים.[דרוש מקור] במהלך החצי השני של המאה ה-19 הייתה תנועה שקראה להפיכת רוסאריו לעיר הבירה של ארגנטינה, אך בסופו של דבר זה לא קרה. ב-1926 היו בעיר 407,000 תושבים[דרוש מקור], מתוכם כמעט מחצית תושבים זרים, אשר רובם באו מאירופה עקב מלחמת העולם הראשונה. ב-1928 נולד בעיר המהפכן צ'ה גווארה. בעיר פועלת מערכת תחבורה ציבורית שכוללת אוטובוסים, טרוליבוסים ומוניות. ישנן נסיעות רכבת שבועיות לערים בואנוס איירס, סנטה פה, קורדובה וטוקומאן. הייתה תוכנית לבניית מסילת רכבת מהירה בקו קורדובה-רוסאריו-בואנוס איירס, שיועדה להתחיל ב-2008 ולהיחנך ב-2012, אך התוכנית הושעתה עקב הסכסוך בקרב הציבור על התוכנית והביקורת התקשורתית על העלויות הגבוהות לבניית המסילה. נמל התעופה הבינלאומי רוסאריו - איסלאס מלווינס ממוקם במרחק של כ-13 ק"מ מצפון מערב למרכז העיר והוא משרת אותה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. העיר היא מרכז חינוכי חשוב ברמה לאומית ובינלאומית. העיר היא הבית של האוניברסיטה הלאומית של רוסאריו ומספר אוניברסיטאות אחרות. את העיר מייצגים מספר מועדוני כדורגל. הגדולים שבהם הם ניואל'ס אולד בויס ורוסאריו סנטראל. ברוסאריו נולד וגדל שחקן הכדורגל ליונל מסי. בוליביה סנטה קרוס דה לה סיירה, בוליביה מקסיקו מקסיקו סיטי, מקסיקו מקסיקו מונטריי, מקסיקו איטליה אלסנדריה, איטליה ישראל חיפה, ישראל פרגוואי אסונסיון, פרגוואי ספרד בילבאו, ספרד ונצואלה קראקס, ונצואלה סנגל דקר, סנגל איטליה אימפריה, איטליה איטליה אופידו לוקאנו, איטליה ונצואלה מניסלס, ונצואלה אורוגוואי מונטווידאו, אורוגוואי איטליה פארמה, איטליה צ'ילה ולפראיסו, צ'ילה לבנון זחלה, לבנון יוון פיראוס, יוון בנגלדש רנגפור, בנגלדש ברזיל פורטו אלגרה, ברזיל ברזיל בלו הוריזונטה, ברזיל ברזיל קמפו גראנדה, ברזיל פרו פיסקו, פרו צרפת טולוז, צרפת הרפובליקה העממית של סין שאנגחאי, הרפובליקה העממית של סין אתר האינטרנט הרשמי של רוסאריו רוסאריו (סנטה פה, ארגנטינה), דף שער בספרייה הלאומית רוסאריו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Rosario, Argentina Metro Area Population 1950-2021
פתיחת ארבעת הפרשים

פתיחת ארבעת הפרשים היא פתיחה שמתחילה במסעים הבאים: 1.ה4 ה5 2.פ-ו3 פ-ג6 3.פ-ג3 פ-ו6 זה סדר המסעים הנפוץ ביותר, אך ניתן לבצע את המסעים גם בסדר אחר (ראו: פתיחה רוסית). פתיחת ארבעת הפרשים פופולרית בקרב מתחילים, שפועלים על פי הכלל "מפתחים פרשים לפני רצים". המסע המשוחק ביותר של הלבן הוא 4.ר-ב-5, הוריאנט הספרדי, שלאחריו יש לשחור שלוש אפשרויות עיקריות: 4...ר-ב4 מוביל לעמדה סימטרית, ובדרך כלל לתיקו. 4...פ-ד4 וריאנט רובינשטיין. 4...ר-ד6 שנוסה לאחרונה. מטרתו של המסע היא למנוע את איומו העיקרי של הלבן, 5.ר:ג6 לאחר 4...ה:ד4 5.פ:ד4 מוביל לפתיחה הסקוטית (1.ה4 ה5 2.פ-ו3 פ-ג6 3.ד4 ה:ד4 4.פ:ד4 פ-ו6 5.פ-ג3). נוסח זה שוחק בדו-קרב כחול עמוק-גארי קספרוב. סיבה אחת שהלבן יעדיף להגיע לעמדה הזו דרך פתיחת ארבעת הפרשים ולא דרך הפתיחה הסקוטית, היא שלאחר 1.ה4 ה5 2.פ-ו3 פ-ג6 3.ד4 ה:ד4 4.פ:ד4 השחור יכול לשחק 4...ר-ג5 או אפילו מה-ח4. "ארבעת הפרשים האיטלקית". המשך אפשרי לשחור יהיה 4...פ:ה4 5.פ:ה4 ד5. מונע 4...ר-ב4 גמביט האלווין. לאחר 4...פ:ה5 5.ד4, הלבן מנסה לשלוט במרכז בעזרת הרגלים שלו. מכין פיתוח הרץ ל-ז2. אפשרות מעניינת לשחור תהיה 4...פ:ה4-כמו גמביט האלווין
פיודור השני

פיודור השני (ברוסית: Фёдор II Годунов; ‏1589 – 20 ביוני 1605 (10 ביוני 1605 לפי הלוח היוליאני)) היה הצאר של רוסיה מאפריל ועד יוני שנת 1605 במשך 49 ימים. פיודור בוריסוביץ', בנו ויורשו של בוריס גודונוב, נולד במוסקבה. לאור מותו הפתאומי של אביו נועד לרשת את כתר הקיסרות כבר בגיל 16. הסכסוכים והמאבקים שהחלו עוד בתקופת בוריס גודונוב התחזקו, וקבוצת אצילים דרשה את הסרתו מהשלטון, בייחוד לנוכח הופעת דמיטרי הכוזב הראשון שהציג את עצמו כיורש העצר הנסיך דמיטרי (אנ'), בנו של איוואן הרביעי "האיום". הנסיך דמיטרי מת ב-1591 בנסיבות לא ברורות עוד בימיו של בוריס גודונוב, אך קמו לו כמה מתחזים (אנ'). בגילו הצעיר לא היה לפיודור השני ניסיון צבאי ולכן הסתמך על משפחת בסמנוב. האצולה המוסקבאית נחלקה – חלק תמכו בצאר הצעיר וחלק במי שהתחזה לנסיך דמיטרי בנו של איוואן הרביעי. הכוחות של הצדדים נפגשו באזור העיר קרומי (אנ'). במהלך ההכנות לקרב עבר המפקד העליון של צבא הצאר, הוויווד פיוטר בסמנוב, לצד הנגדי. ערקו גם אצילים נוספים, וכתוצאה מכך צבא הצאר הובס והתפזר. תומכים של דמיטרי הכוזב הראשון הגיעו למוסקבה ואסרו את פיודור, אימו ואחותו. ב-20 ביוני הוצא פיודור השני להורג יחד עם אמו. על פי הגרסה הרשמית, פיודור ואמו התאבדו בבליעת רעל, אך ההיסטוריון השוודי פיטר פטריוס (אנ') קבע שלאור הסימנים על גופם מדובר בחניקה (גופותיהם הוצגו לציבור). על אף היותו בן 16 נודע פיודור השני כנער חזק ביותר שנדרשו 4 גברים כדי להכניעו. הוא נחשב לנבון מאוד וזכה להשכלה כללית מעולה. בהנחייתו הוכנה מפת ארצו, שנערכה והודפסה באמסטרדם על ידי הסל חריץ ב-1613, הופיעה במערב במהדורות נוספות ושימשה מקור מידע חשוב על הגאוגרפיה של רוסיה. מדיה וקבצים בנושא פיודור השני בוויקישיתוף פיודור השני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1963 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1963. הקמת המכון האוניברסיטאי בחיפה, המוסד יוכר ב-1972 כאוניברסיטת חיפה גילוי גבקליטפה, אתר מתקופת האבן בטורקיה אוקטובר – תחילת החפירות במצדה על ידי יגאל ידין 15 במאי – סיום תוכנית מרקורי בטיסה המאוישת מרקורי-אטלס 9 16 ביוני – ולנטינה טרשקובה - אישה ראשונה בחלל 26 ביולי – נאס"א משגרת את Syncom 2 הלוויין הגיאוסינכרוני הראשון 1 בנובמבר – הפעלת מצפה ארסיבו עם רדיו-טלסקופ הגדול בעולם לאותה עת גילוי גנום מיטוכונדריאלי על ידי חוקרים באוניברסיטת סטוקהולם הגנטיקאי ג'ון הלדיין טובע את המושג שיבוט (clone) הביולוג המולקולרי אמיל צוקרקנדל והכימאי הפיזיקלי לינוס פאולינג מציגים תחום מחקר בשם פלאוגנטיקה, חקר הדנ"א והגנים של אורגניזמים קדומים ניקולאס (ניקו) טינברגן מציג את ארבע השאלות של טינברגן, השאלות שיש לשאול בחקר התנהגות בעלי חיים קונרַאד לוֹרֶנְץ, חוקר טבע אוסטרי, אבי מדע האתולוגיה, מפרסם את ספרו "On Aggression" (הופיע בעברית בשם "הרע לכאורה: על התוקפנות בטבע" בתרגומו של יצחק כפכפי) סירטסיי, אי וולקני איסלנדי מופיע מעל פני הים בעקבות התפרצות געשית בעומק 130 מטרים. הצגת היטל רובינסון, שיטה להמרת פני השטח הכדוריים של כדור הארץ לפני שטח של מפה שטוחה, על ידי הקרטוגרף Arthur H. Robinson הוצאת קלטת שמע ראשונה על ידי חברת פיליפס. מלוטרון, דוגם הצלילים הראשון משווק על ידי חברה אנגלית בשם מלוטרוניקס. המצאת עכבר על ידי דאגלס אנגלברט המצאת שפת תכנות BASIC הגדרת המושג אפקט הפרפר על ידי אדוארד לורנץ, מחלוצי תורת הכאוס פרסום ראשון של תוצאות הניסוי של סטנלי מילגרם על ציות לסמכות פרסום ספרה של חנה ארנדט "אייכמן בירושלים: דו"ח על הבנאליות של הרוע" תחילת שימוש רחב בבדיקת אולטרה סאונד רפואית בעקבות פיתוח מכשיר מסחרי. ביצוע ראשון של השתלת כבד על ידי טומס שטרזל (Thomas Starzl). ביצוע ראשון של השתלת ריאה על ידי ג'יימס הארדי (James Hardy) תחילת שימוש בדיאזפאם, סם מרגיע ממשפחת הבנזודיאזפינים (שם מסחרי אסיוָל®, ואליום®). מופץ חיסון מורשה נגד חצבת, אחראי לירידה של 74% בשיעור התמותה העולמית לאחר תחילת השימוש הנרחב בו (1980). פרס נובל פרס נובל לפיזיקה - יוג'ין ויגנר, ארצות הברית, על תרומתו לתאוריה של גרעין האטום והחלקיקים האלמנטריים, בפרט באמצעות גילוי ויישום של עקרונות סימטריה יסודיים. פרס נובל לכימיה - קרל ציגלר, ג'וליו נטה, על גילויים הקשורים לפולימרים כבדים. פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - סר ג'ון קריו אקלס, אוסטרליה, אלן לויד הודג'קין בריטניה, אנדרו פילדינג הקסלי בריטניה, על תיאור ההולכה של דחפים חשמליים בעצבים. פרס ישראל מדעי הרוח - נתן רוטנשטרייך מדעי החיים - אברהם פאהן 4 בינואר – מיי-בריט מוֹסֶר, היא פסיכולוגית ונוירוביולוגית נורווגית, חקרה את המנגנון בו נעזר המוח כדי לתאר את המרחב, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה. 9 בפברואר – בריאן גרין, פיזיקאי אמריקני יהודי, ממובילי תאוריית העל-מיתרים. 20 בנובמבר – טימותי גוורס (William Timothy Gowers), מתמטיקאי בריטי זכה במדליית פילדס. 6 באפריל – אוטו שטרובה (Otto Struve), אסטרונום רוסי-אמריקאי (נולד ב-1897). 6 במאי – תיאודור פון קרמן, מתמטיקאי, פיזיקאי ומהנדס אווירונאוטיקה וחלל (נולד ב-1881) 17 באוקטובר – ז'אק אדמר, מתמטיקאי צרפתי יהודי, בין המתמטיקאים הבודדים במאה ה-20 שתחום עבודתם הקיף את מרבית ענפי המתמטיקה (נולד ב-1865). 25 באוקטובר – קרל פון טרזגי (Karl von Terzaghi), מהנדס אזרחי וגאולוג אוסטרי ממייסדי מכניקת הקרקע (נולד ב-1883). 5 בנובמבר – תומאס גריפית' טיילור, גאוגרף, אנתרופולוג וחוקר ארצות אנגלי (נולד ב-1880).  מדיה וקבצים בנושא 1963 במדע בוויקישיתוף
צומת השומר

צומת השומר הוא צומת המחבר את כביש 461 עם שדרות יחזקאל קזז שבאור יהודה וכביש הגישה לבסיס תל השומר ברמת גן. צומת זה משמש ככניסה הצפונית לאור יהודה. מהצומת נמתח כביש לכיוון מזרח רמת גן, אך הוא עובר בשטחו של בסיס תל השומר ולפיכך אינו מאפשר גישה לשכונות המזרחיות של רמת גן. כמו כן, נמתחת שדרה ארוכה דרומה לכיוון אזור התעשייה יהלום, הנקראת שדרת יחזקאל קזז. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צומת סביון

צומת סביון הוא צומת המחבר את כביש 461 עם כביש 4622 ומשמש ככניסה לשכונות הצפוניות של אור יהודה והשכונות המערביות של קריית אונו. הצומת מתפרש על שטחן המוניציפלי של אור יהודה וקריית אונו, אך קרוי על שם המועצה המקומית סביון הסמוכה לצומת. כביש 4622 היוצא מהצומת לכיוון צפון, הוא כביש המקשר את אור יהודה ויהוד-מונוסון לצפון בקעת אונו (קריית אונו, סביון וגני תקווה, כפר מעש, תל השומר, רמת אפעל וכפר אז"ר) בצומת סביון יש תחנת דלק וקניון קטן שבו מספר חנויות, תחנת כיבוי אש ומפעל לייצור אמצעי אבטחה. מדיה וקבצים בנושא צומת סביון בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1965 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1965. 18 בפברואר – במהלך טיסה של ספינת חלל סובייטית ווסחוד 2 מבוצעת יציאה ראשונה של בן אדם לחלל מהחללית. 20 בפברואר – ריינג'ר 8 מתרסקת על הירח בהצלחה תוך ביצוע משימת צילום ושידור תמונות לשם איתור אתר נחיתה אפשרי עבור תוכנית אפולו. 14 ביולי – מארינר 4, גשושית אמריקאית משדרת תמונות של מאדים תוך ביצוע יעף על פניו. 16 בנובמבר – ברית המועצות משגרת חללית ונרה 3 - החללית הראשונה שמגיע לשטח של כוכב הלכת אחר. 26 בנובמבר – שיגור חללית על ידי צרפת - המדינה השלישית המשגרת חלליות לחלל. גילוי קרינת הרקע הקוסמית על ידי רוברט וילסון וארנו פנזיאס גילוי היפר-ענק אדום, הכוכב הגדול ביותר הידוע, פי 1,650 מהשמש. 4 בפברואר – טרופים ליסנקו הועבר מתפקידו. תחילת ביקורת קשה על התאוריה שלו בברית המועצות. רואלד הופמן ורוברט וודוורד מציעים חוקים להסבר סטריאוכימיה של תוצרי תגובות כימיות. פיתוח סיב סינתטי חזק מאוד, קל, גמיש וחסין אש בשם קוולאר על ידי הכימאית סטפני קוולק במעבדות דופונט . המצאת מרחק לוינשטיין תחילת ייצור מחשבים מדגם PDP-8 על ידי חברת DEC. זה היה מיני-מחשב מסחרי ראשון בעולם. 19 באפריל פרסום חוק מור על ידי גורדון מור. המצאת לוגיקה עמומה. המצאת שיטת מיתוג מנות. ייצור מחשב-על מדגם CDC 6600 פרסום עקרונות של לוגיקה עמומה על ידי לוטפי זאדה (Lotfi A. Zadeh). גילוי חיסון נגד אדמת. שימוש ראשון בדפיברילטור נייד באמבולנס בבלפסט, צפון אירלנד. פרס נובל פרס נובל לפיזיקה - שינאיצ'ירו טומונאגה, ג'וליאן שווינגר, ריצ'רד פיינמן - על עבודה בסיסית באלקטרודינמיקה קוונטית בעלת מסקנות פורצות דרך לפיזיקה של חלקיקים אלמנטריים פרס נובל לכימיה - רוברט ברנס וודוורד, על הישגיו בתחום הסינתזה האורגנית. פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - פרנסואה ז'קוב, אנדרה לווף, ז'ק מונו על גילוי mRNA, ריבוזומים והגנים השולטים על ביטוי גנים אחרים. פרס ישראל מדעי החברה - יהודית שובל מדעים מדויקים - עמוס דה שליט, יגאל תלמי 23 בפברואר – מייקל דֵל, מקים חברת המחשבים דל ומנכ"ל החברה. 19 ביולי – מייקל בראון, אסטרונום אמריקאי, עומד בראש צוות שגילה גופים טרנס-נפטוניים רבים במערכת השמש החיצונית, שהעיקרי שבהם הוא כוכב הלכת הננסי אריס. 26 באוגוסט – מרכוס דו סוטוי מתמטיקאי אנגלי, עוסק בתורת החבורות ותורת המספרים, מוכר כסופר מדע פופולרי ועוסק בפופולריזציה של המתמטיקה. 28 באוגוסט – יואל רקח, פיזיקאי ישראלי, תרם תרומות חשובות לתחום הספקטרוסקופיה האטומית וחקר הגרעין, חתן פרס ישראל למדעים מדויקים (נולד ב-1909). 4 בספטמבר – אלברט שוייצר, תאולוג, מוזיקאי, פילוסוף ורופא גרמני-צרפתי, (נולד ב-1875). 7 בספטמבר- ג'סי דוגלס (Jesse Douglas), מתמטיקאי אמריקאי, זכה במדליית פילדס (נולד ב-1897). 12 באוקטובר – פאול הרמן מילר, כימאי שווייצרי, גילה כי ניתן להשתמש ב-די-די-טי (DDT) כחומר מדביר חרקים יעיל למחלות המועברות על ידי פרוקי רגליים, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נולד ב-1899). 15 באוקטובר – אברהם הלוי פרנקל, מתמטיקאי גרמני-ישראלי, ממניחי היסודות לתורת הקבוצות האקסיומטית, חתן פרס ישראל בתחום המדעים המדויקים (נולד ב-1965). מדיה וקבצים בנושא 1965 במדע בוויקישיתוף
אבירם זינו

אבירם זינו (נולד ב-10 בספטמבר 1980 בירושלים) הוא עיתונאי ישראלי, כתב לענייני משפט ב"מעריב". זינו גדל בירושלים. הוא החל את דרכו העיתונאית בגיל 16 בעיתון בית הספר. את שירותו הצבאי עשה בחיל ההנדסה הקרבית כלוחם וחובש. משרת במילואים בפיקוד העורף. לאחר שחרורו מצה"ל החל ללמוד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים והיה חבר באגודת הסטודנטים, ולאחר מכן שימש בתפקיד רשמי באגודה. במהלך לימודיו כתב בביטאון הסטודנטים "פי האתון". לאחר מכן עבר ללמוד בקריית אונו. אחר כך עבר לעבוד בחדשות "נענע" וכפרילאנסר עבור "סאנדיי טיימס" הבריטי, לאחר שמארי קולווין הייתה זו שפתחה לו את הדלת לעיתון הבריטי. ב-2005 החל לעבוד ב-ynet ככתב לענייני משפט בירושלים. במסגרת עבודתו היה אחראי על סיקור פרשת משה קצב וועדת וינוגרד וכן סיקר את מלחמת לבנון השנייה ואף היה שליח ynet לבינת ג'ביל בלבנון. היה דובר מפלגת צדק חברתי בראשות ארקדי גאידמק. שימש מנהל המחלקה המשפטית במשרדו של מוטי מורל, ולאחר מכן יועץ שדולת ישראל באירופה. כתב עבור מגזינים בארץ ובעולם, בהם Playboy Magazine, ו"מעריב" מקבוצת הג'רוזלם פוסט. ב-2014 מונה לכתב המשפט והפלילים של "מעריב". מאז חטיפת שלושת הנערים בקיץ 2014 ועד לסיום מבצע צוק איתן שימש זינו ככתב הצבאי של "מעריב". ב-2015 נטען בתקשורת כי זינו חשף בפני המחלקה לחקירות שוטרים התכתבות בינו לבין אפרים ברכה, קצין משטרה שנטען שהיה אחד ממקורותיו. בסוף דצמבר 2015 נערך דיון בבית הדין לאתיקה של מועצת העיתונות, בעקבות תלונה שהוגשה כנגד זינו על הפרת סעיף 22 של תקנון האתיקה, האוסר לחשוף מקור עיתונאי חסוי. המועצה קבעה בהחלטתה כי זינו הפר את סעיף 22 של תקנון המועצה, וחשף את אפרים ברכה. בשל הסבל שנגרם לזינו מאז התאבדותו של תת-ניצב ברכה, החליטה המועצה להסתפק באזהרה, וחייבה את עיתון "מעריב" לפרסם טקסט ובו החלטתה. זינו מתגורר בתל אביב. מדיה וקבצים בנושא אבירם זינו בוויקישיתוף אבירם זינו, ברשת החברתית פייסבוק אבירם זינו, באתר GoGay מיה מנע‏, "נחצה קו שישפיע על כולנו, אתה לא יכול כעיתונאי לרוץ ולספר דברים במח"ש", באתר וואלה, 1 ביולי 2015 ממאמריו: אבירם זינו, ‏הריצה של החרדים בבחירות ללשכת עורכי הדין מבורכת. דעה, באתר מעריב אונליין, 5 ביוני 2015 כיפת ברזל לפלסטינים? נציבות האו"ם מסוכנות (אורכב 11.06.2016 בארכיון Wayback Machine), מעריב השבוע, 2 באוגוסט 2016 היום שאחרי המהפכה הצבאית במצרים - התמונות והקולות (אורכב 11.06.2016 בארכיון Wayback Machine), מעריב סופהשבוע, 4 במרץ 2013 שתיקת הצבועים. ארגוני זכויות האדם העולמיים מחרישים מול הטבח בסוריה, באתר מגפון ניוז, 10 במרץ 2012 אבירם זינו‏, מספרת הסיפורים שנשארה בקרב עד הרגע האחרון, באתר וואלה, 22 בפברואר 2012 אבירם זינו, חשיפה: כך התנהל הראיון שסיבך את א', באתר ynet, 12 בפברואר 2007 הרהורים על השגחה עליונה, באתר GoGay, 17 בספטמבר 2002 חיוך בצל האהבה, באתר GoGay, 22 בספטמבר 2002 אורן פרסיקו, פגיעה חמורה, באתר העין השביעית, 10 בינואר 2016
שפות פינו-אוגריות

השפות הפינו-אוּגְריות הן קבוצה של שפות המדוברות בצפון-מזרח אירופה ובצפון-מערב אסיה. השפות המוכרות ביותר במשפחה הזאת הן הונגרית ופינית ועל שמן נקראת המשפחה כולה. הונגרית ופינית כשלעצמן נמצאות בשני ענפים שונים של המשפחה, והן רחוקות למדי זו מזו, אם כי יש הסכמה בקרב הבלשנים בדבר מוצאן המשותף. ההערכה היא שהעמים הדוברים שפות פינו-אוגריות חדרו לאירופה והתיישבו בה בתקופה מאוחרת. בעבר רווחה דעה שדוברי השפות האלה הם צאצאי ההונים שפלשו לאירופה במאות הרביעית והחמישית לספירה, אולם דעה זו כבר איננה מקובלת. יש חוקרים המקשרים את השפות הפינו-אוגריות למשפחת שפות גדולה יותר המכונה משפחת השפות האוראליות. התאוריה הזו גורסת כי לשפות האוראליות, ולשפות הפינו-אוגריות בתוכה, יש מוצא משותף עם משפחות כגון משפחת השפות הטורקיות, משפחת השפות המונגוליות, משפחת השפות הטונגוסיות ועוד. המשפחה הגדולה מכונה משפחת השפות אוראל-אלטאיות. התאוריה הזאת על כל סעיפיה שנויה במחלוקת בקרב העוסקים בבלשנות היסטורית, והיא נחשבת כיום בגדר הצעה ולא בגדר תאוריה מוכחת. השפות המוכרות ביותר במשפחה הפינו-אוגרית הן: הונגרית (Magyar) פינית סאמית (מוכרת גם כ"לאפית") אסטונית לצדן, קיימות שפות פינו-אוגריות רבות נוספות, כגון מורדובית, ננץ, מארי, קומי ועוד, המדוברות ברפובליקות ובחבלים אוטונומיים שונים בפדרציה הרוסית, בעיקר באזור נהר הוולגה, האוקיינוס הארקטי, הרי אורל ומערב סיביר. מדיה וקבצים בנושא שפות פינו-אוגריות בוויקישיתוף שפות פינו-אוגריות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) שפות פינו-אוגרית, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1967 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1967. דזמונד מוריס מפרסם את סיפרו הקוף העירום (The Naked Ape) 27 בינואר – שרפה בספינת החלל האמריקאית אפולו 1 24 באפריל – תאונה בזמן נחיתה של ספינת החלל הסובייטית סויוז 1, ולדימיר קומארוב, הקוסמונאוט הראשון שטס פעמיים לחלל, נהרג 14 ביוני - תוכנית מארינר: מארינר 5 ממריאה לעבר כוכב נוגה 18 באוקטובר – גשושית סובייטית ונרה 4 נכנסת לאטמוספירה של נוגה ומספקת נתונים מדעים 28 בנובמבר – גילוי הפולסר הראשון, מקור קרינה אלקטרומגנטית מחזורית, על ידי ג'וסלין בל ואנתוני הייוויש בהמשך התברר כי זהו כוכב נייטרונים, גוף צפוף מאוד שנוצר מכוכב מסיבי בעת סופרנובה במהלך השנה שוגרו 4 גשושיות רובוטיות (מתוך 7) במסגרת תוכנית סרוויור שמטרתה בחינת אפשרויות לנחיתה רכה על פני הירח, כהכנה לתוכנית אפולו המאוישת השימפנזה וואשו החלה בלימוד שפת הסימנים המצאת תקליטון בחברת IBM סטיבן וינברג מציג מודל המאחד בין הכח האלקטרומגנטי והכוח הגרעיני החלש 14 ביוני – הרפובליקה העממית של סין עורכת את הניסוי הראשון שלה בפצצת מימן 14 בנובמבר – תיאודור מיימן רושם פטנט על הלייזר הראשון שפותח - לייזר רובי כנס סולווה ה-14 - בעיות יסוד בפיזיקת החלקיקים האלמנטריים 3 בדצמבר – ביצוע השתלת לב ראשונה על ידי כריסטיאן בארנרד, רופא מדרום אפריקה. גילוי חסון נגד חזרת פרס נובל: פרס נובל לפיזיקה – הנס בתה, על תרומתו לתאוריה של ריאקציות גרעיניות, ובפרט על תגליותיו הנוגעות ליצירת האנרגיה בכוכבים פרס נובל לכימיה – מנפרד אייגן, רונלד ג'ורג' רייפורד נוריש, ג'ורג' פורטר (George Porter), על מחקריהם בעניין תגובות כימיות מהירות מאוד פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – רגנר גרניט (Ragnar Granit), הלדן קפלר הרטליין (Haldan Keffer Hartline), ג'ורג' ואלד - על תיאור הסוגים השונים של תאים רגישים לאור בעין והדרך שבה אור משפיע עליהם פרס ישראל: מדעי הרפואה – אריה ליאו אוליצקי פרס טיורינג – מוריס וינסנט וילקס על בניית מחשב EDSAC ועל קידום השימוש בסיפריות לצורכי תכנות 24 בפברואר – בריאן שמידט, פיזיקאי אוסטרלי, הצליח להוכיח יחד עם אדם ריס וסול פרלמוטר את התפשטות היקום, חתן פרס נובל לפיזיקה 19 בינואר – קזימיר פאנק, ביוכימאי פולני, טבע את המונח ויטמין (נולד ב-1884) 18 בפברואר – רוברט אופנהיימר, פיזיקאי יהודי אמריקני, אבי פצצת האטום, עסק במכניקת הקוונטים וחקר את התנהגותם של חלקיקים (נולד ב-1904) 27 במרץ – ירוסלאב היירובסקי (Jaroslav Heyrovský), כימאי וממציא צ'כי, התמחה בשיטות אנליזה אלקטרוכימית ובעיקר בפולרוגרפיה, החתן פרס נובל לכימיה (נולד ב-1890) 5 באפריל – הרמן מולר, גנטיקן ומחנך אמריקאי, מפורסם על מחקריו בנושא מוטציות גנטיות ספונטניות או כאלה שנגרמות על ידי קרינה, כמו גם על אזהרותיו בעניין הנזק לטווח ארוך מנשורת רדיואקטיבית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נולד ב-1890) מדיה וקבצים בנושא 1967 במדע בוויקישיתוף
כפר אונו

כפר אונו היה ישוב יהודי ששכן בבקעת אונו שבנפת יפו, אשר הוקם בשנת 1939 על אדמות שנרכשו מן הכפרים הערבים כפר עאנה ואל-ח'ירייה, ומנה כ-40 משפחות (למעלה מ-200 תושבים). ב-1950 עקב עליית היהודים ששהו בגולה, רבים מהם עברו לגור בכפר או בשאר יישובי הבקעה וכך גדלה אוכלוסיית הכפר. באותה שנה הצטרף הכפר למועצה אזורית קריית אונו (לימים שטחי המועצה האזורית אפעל שפורקה בשלהי 2007) ולאחר מכן לבקשת התושבים (1954), החליטו להפריד את הכפר מהמועצה, וכך הכפר הפך למועצה מקומית בשם קריית אונו. בין המתיישבים הראשונים בכפר, הייתה משפחתו של מיכאל וולך שבתו היא המשוררת יונה וולך. על שמו של וולך קרוי כיום רחובו הראשי של הכפר דאז, המצוי כיום בצפון קריית אונו. בשנת 1992 הוכרזה המועצה כעיר. קריית אונו מחוז תל אביב יהוד-מונוסון מידע על אתר כפר אונו, בארכיון המנדטורי באתר רשות העתיקות חנוכת 40 הבתים הראשונים בכפר אונו, 1940, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כנס חובבים

כנס חובבים (באנגלית: Fan convention, ובקיצור: con) הוא כנס שבו חובבים של סדרת טלוויזיה, קומיקס, שחקן, מדע בדיוני, אנימה (ייתכנו תחומים נוספים) מתאספים ביחד על מנת לפגוש באופן ישיר אנשים מפורסמים הקשורים לנושא הכנס (הכנס יכול להיות גם למטרות קהילתיות). שחקנים נותנים לעיתים קרובות חתימות למשתתפים, לעיתים בחינם ולפעמים תמורת תשלום, וכאשר מדובר במוזיקאים ייתכן שהם יערכו הופעה קצרה על מנת לשעשע את הצופים. כינוסים מסוג זה הם יקרים באופן יחסי, והכנס מאובטח על מנת למנוע את הטרדת הכוכבים על ידי מעריצים אובססיביים (מאפיינים אלה לא נפוצים בכינוסי מדע בדיוני (אנ'), המיועדים ברובם למדע בדיוני כסוגה ספרותית, ולא לכיוון של מדיה חזותית, ובחלק מהמקרים לא כוללים הופעה של דמויות מפורסמות מהתחום). כינוסי מדע בדיוני וכינוסי אנימה הם סוגים פופולריים מאוד של כינוסי חובבים. כינוסים אלה הם המקור לסטריאוטיפ שחובבים נוטים להתלבש כמו הדמויות האהובות עליהם. משתתפי הכנס עשויים להרחיק לכת ואף לדבר בשפות בדיוניות הקשורות לנושא הכנס. לדוגמה: סדרות מסע בין כוכבים השונות זוכות לאוהדים רבים ברחבי העולם, המכונים "טרקרים", ובכינוסים בנושא זה משתתפים רבים מתלבשים באופן זהה לדמויות המוכרות מהסדרה (לדוגמה: קציני פדרציית הכוכבים המאוחדת וחייזרים שונים כגון הקלינגונים). בישראל מאורגנים מדי שנה כנסים בנושא מדע בדיוני ופנטסיה כדוגמת פסטיבל אייקון, כנסים בנושא משחקי תפקידים, כמו כנס ביגור, ואף כנסים בנושא אנימה ומאנגה. אחד הכנסים הידועים ביותר בחו"ל הוא קומיק-קון. דוגמה נוספת לכנס חובבים הוא "בוט-קון", שעוסק בזיכיון הרובוטריקים. מדיה וקבצים בנושא כנס חובבים בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.