laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מירזא אקא ח'אן כרמאני

מירזא עבד אל-חוסין, הידוע בשם מירזא אקא ח'אן כרמאני (בפרסית: میرزا آقاخان کرمانی; 1864–1896/7) היה אינטלקטואל ורפורמטור איראני מתנועת הבאביזם. הוא מן הדמויות המפורסמות ביותר במהפכה החוקתית באיראן. מירזא אקא ח'אן ניצב בשורה אחת עם פתח-עלי אח'ונדזאדה, ממייסדי הלאומיות המודרנית באיראן. הוא ושותפיו לרעיון, שיח' אחמד רוחי ומירזא חסן ח'אן ח'יר אל-מולכ, הוצאו להורג בתבריז, וראשם נערף. מירזא אקא ח'אן היה בן לאחת המשפחות הנכבדות בכרמאן. הוא נולד במשיז, כפר קטן ליד כרמאן, ושם התחיל ללמוד. את המשך לימודיו עשה כבר בכרמאן, שם למד את כל המקצועות הראויים למעמדו: משפט אסלאמי, פילוסופיה, מדעי הקוראן, ספרות ובלשנות. המורה המפורסם ביותר שלו באותה תקופה היה מולא מוחמד ג'עפר כרמאני שיח' אל-עולמא, שנחשד מאוחר יותר בהשתייכות לדת הבאבית. בזכות לימודיו אצל מולא ג'עפר ואצל בנו שיח' אחמד רוחי, נחשף מירזא אקא ח'אן לאסכולה השיח'ית ונטה לכיוון הדת הבאבית. הוא היה מתומכי סובח-י אזל. כשהיה כבן שלושים, אקא ח'אן ואחמד רוחי עזבו את כרמאן ועברו לאספהאן. בשנים 1884–1886 נדד בערים שונות והגיע עד איסטנבול, בין היתר כדי להתחמק מבקשת הסגרה שפורסמה נגדו. בשנת 1886 הוא ביקר בקפריסין, שם נפגש עם סובח-י אזל והתחתן עם בתו. לאחר מכן חזר להתגורר באיסטנבול לתקופה ארוכה. ב-1890 התחיל התכתבות ענפה עם מירזא מלכום ח'אן, שניסה לעורר התחדשות מחשבתית ומדינית באיראן. מירזא אקא ח'אן הושפע מרעיונות אלו ועזר בהפצתם באיראן. הוא גם פעל יחד עם ג'מאל א-דין אל-אפגאני כדי לקדם רפורמות שונות. פעילויות אלה הטרידו את הממשל הפרסי אף שלא ישב בתחומי פרס. ב-1896 הוסגר מירזא אקא ח'אן יחד עם שניים משותפיו לרעיון לאיראן; הם הואשמו בבגידה ובניסיון לרצח והוצאו להורג ביולי של אותה שנה. מירזא אקא ח'אן כרמאני הרבה לכתוב בעיתונות האיראנית והעותמאנית, בין היתר בכתבי העת "קאנון" ו"אח'תר". כמו כן, הוא כתב דברי הגות ושירה, מאמרי תאולוגיה ופוליטיקה. נטייתו הבאבית-אזלית נוכחת בחיבוריו. להלן רשימה חלקית: כתאב-י רצ'ואן - חיבורו הראשון שהושלם ב-1887 באיסטנבול אאינה-י אסכנדרי - היסטוריה של איראן מן העת הקדומה ועד הגעת האסלאם. הושלם ב-1891 השת בהשת - חיבור אפולוגטי באבי. נכתב יחד עם שיח' אחמד רוחי. הושלם לפני 1892 הפתאד או דו מילת - חיבור המבוסס על תרגום ספרו של ברנדין דה סט פייר ותוקף את הקנאות הדתית נאמה-י באסתאן - אפוס פואטי הסוקר את תולדות איראן בסגנון השאה נאמה לפירדוסי מדיה וקבצים בנושא מירזא אקא ח'אן כרמאני בוויקישיתוף החיבור השת בהשת כתאב-י רצ'ואן חמיד עלוי, "מירזא אקא ח'אן כרמאני: מוות מתחת לשיח ורד הכלב", BBC בפרסית, 22 ביולי 2016. M. Bayat, “ĀQĀ KHAN KERMĀNĪ,” Encyclopaedia Iranica online.
פיג'ו DMA

פיג'ו DMA (בצרפתית: Peugeot DMA) היא משאית מתוצרת יצרנית הרכב הצרפתית פיג'ו שיוצרה בין השנים 1941–1948. סך הכול יוצרו 23,355 יחידות, מהן 15,309 ממרץ 1941 עד 1944, ו-8,049 יחידות לאחר מלחמת העולם השנייה. בתקופת כיבוש צרפת, דגמי "פיג'ו DMA" יוצרו לשימוש הוורמאכט. "DMA": יוצר ממרץ 1941 - ספטמבר 1944. "DMA R": יוצר מיוני 1945 - ספטמבר 1946. "DMAG": יוצר מספטמבר 1942 - ספטמבר 1944, יוצרו 333 יחידות. "Q5A": יוצר מיולי 1941 - דצמבר 1941, יוצרו 176 יחידות. "Q5AG": יוצר מינואר 1942 - יוני 1942, יוצרו 114 יחידות. "DMAH": יוצר מאוקטובר 1946 - יולי 1948, יוצרו 11,045 יחידות. משאיות. כבאיות. מיניבוסים. "פיג'ו DMA" "פיג'ו DMA" (צולם:1 ביולי, 1941) "פיג'ו DMA", שנת 1948 "פיג'ו DMA", שנת 1948 "פיג'ו DMA" - כבאית פיג'ו דגמי "פיג'ו DMA" - תמונות מדיה וקבצים בנושא פיג'ו DMA בוויקישיתוף פיג'ו DMA, סרטון באתר יוטיוב Wolfgang Schmarbeck: Alle Peugeot Automobile 1890–1990. Motorbuch-Verlag. Stuttgart 1990. ISBN 3-613-01351-7 "פיג'ו DMA" dma.peugeot.free.fr/index.php?option=com_content&view=article "פיג'ו DMA" במלחמת העולם השנייה בשימוש הגרמנים books.google.co.il פיג'ו DMAH - מיניבוס standard216.com/lespace-histo-bus-dauphinois/les-vehicules-preserves/peugeot-dma-h "פיג'ו DMA" - משאית autowp.ru/peugeot/dma/81678/pictures
Ofra Haza

Ofra Haza (בעברית: עפרה חזה) הוא אלבומה השבעה עשר והאחרון של הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. האלבום יצא לאור ב-24 בנובמבר 1997, על ידי חברת התקליטים ברטלסמן מיוזיק גרופ. מתוך האלבום יצאו הסינגלים: "Show Me" ו-"Give Me a Sign". האלבום כולל בתוכו שירים בשתי שפות; אנגלית, עברית. בשנת 1994 עזבה חזה את חברת התקליטים וורנר מיוזיק גרופ, חברת התקליטים שהפיקה את אלבומיה הבינלאומיים וביניהם את האלבום Kirya, שהיה מועמד לפרס גראמי 1993 בקטגוריית אלבום השנה במוזיקת העולם. במקביל החליטו חזה ואלוני למתן את הקריירה הבינלאומית לאחר שבע שנות קריירה, לחזור לארץ ולהקליט את האלבום הישראלי "כל הנשמה". עם החתימה בחברת התקליטים BMG, החלו חזה ובצלאל אלוני לעבוד על האלבום הבא Queen in Exile בהפקתו של יזהר אשדות יחד עם ה-Tom Tom Club ׁ(כריס פרנץ וטינה ווימאות' מ-Talking Heads). במרץ 1995, יצא הסינגל הראשון "Mata Hari" שזכה להצלחה ב-MTV, אך בשלהי אותה השנה החליטה חזה לגנוז את האלבום. עם גניזת האלבום החלה חזה להקליט את האלבום Ofra Haza. את האלבום הפיק פרנק פיטרסון (מי שאחראי בין השאר על להקת "אניגמה" ועל הפקה אלבומיה ושיריה של שרה ברייטמן). רוב האלבום הוקלט בהמבורג שבגרמניה וכן באולפני אבי רוד בלונדון. עפרה חזה השתתפה בכתיבת כמה שירים מתוך האלבום כדוגמת השירים "You",‏ "Amore",‏ "My Ethiopian Boy" וכדומה. הלחן של "Sixth Sense" נכתב לראשונה ב-1995 כג'ינגל לתוכנית הרדיו השבועית של חזה ברדיוס 100FM, "החוש השישי". חזה הקליטה מחדש את "Im Nin'alu" ואת "You've Got a Friend" של קרול קינג עבור האלבום. האלבום יצא לאחר נישואיה ומיד לאחר יום הולדתה ה-40. לאור השינוי בחייה האישיים, קידום המכירות של האלבום התמקד בעיקר בישראל. לאחריו חזה התמסרה לחיי הנישואין והמשפחה והתרחקה מהעין הציבורית עד למותה בפברואר 2000. בעת עבודה על האלבומה של הזמרת הבריטית שרה ברייטמן Harem, המפיק פיטרסון שילב מספר סקיצות שהקליטה עפרה בעת עונת ההקלטות של האלבום הזה באלבומה של ברייטמן. ברייטמן שימשה אף כזמרת ליווי של חזה בשיר "No Time to Hate". בהפצתו הראשונה הופץ האלבום בישראל על ידי חברת הד ארצי, אך עם סיום הזיכיון שלה להפיץ את אלבומי חברת BMG בישראל, לא היה האלבום זמין בארץ למשך תקופה ארוכה עד שהופץ האלבום מחדש בישראל על ידי חברת הליקון. בשנת 2023 הוחלט לראשונה על הוצאה בלעדית ומצומצמת של האלבום בגרסת תקליט. מידע על האלבום Ofra Haza באתר MusicBrainz האלבום Ofra Haza באתר Discogs Ofra Haza באתר Discogs Ofra Haza, AllMusic Ofra Haza - Ofra Haza, Discogs (באנגלית) Ofra Haza - Show Me, Discogs (באנגלית) Ofra Haza - Give Me A Sign, Discogs (באנגלית) Ofra Haza - עופרה חזה by Ofra Haza - עופרה חזה, באתר Genius (באנגלית) Ofra Haza - Ofra Haza, Discogs (באנגלית) עפרה חזה הייתה אחד מהאמנים המזוהים עם חברת התקליטים "הד ארצי". בחברה זו הופקו והופצו רוב אלבומיה הישראלים, וכן אלבומיה הבינלאומיים הופצו דרך חברה זו בישראל.
גרלין גילכריסט

גרלין גילכריסט (באנגלית: Garlin Gilchrist‏; נולד ב-25 בספטמבר 1982) הוא פוליטיקאי ופעיל פוליטי אמריקאי המכהן כסגן מושלת מישיגן מטעם המפלגה הדמוקרטית. גילכריסט נולד בדטרויט. ב-1989 עברה משפחתו לפארמינגטון שבדרום מישיגן. הוא למד באוניברסיטת מישיגן וסיים את לימודיו שם כבוגר בהנדסת מחשבים ובמדעי המחשב. עם תום לימודיו האקדמיים, עבר גילכריסט לרדמונד שבמדינת וושינגטון, ושם עבד במשך ארבע שנים בחברת מיקרוסופט. שם סייע בבניית סדרת המוצרים "SharePoint". לאחר מכן, גילכריסט עבד עבור חברת "MoveOn.org" בוושינגטון הבירה, כמארגן קמפיין לאומי. ביולי 2014, שב גילכריסט לעיר הולדתו דטרויט, והצטרף לממשלו של ראש העירייה מייק דוגן, ועבד תחת קצינת המידע הראשית בת' ניבלוק כמנהל חדשנות וטכנולוגיה מתעוררת. הוא יצר את האפליקציה "לשפר את דטרויט" (Improve Detroit) המאפשרת לתושבי דטרויט לדווח על בעיות שונות אל העירייה ולגורמים הנחוצים. נוסף על כך, הוא הוביל את המרכז לאחריות חברתית במדיה חברתית בבית הספר למידע של אוניברסיטת מישיגן. ב-2017, התמודד גילכריסט על תפקיד מזכיר עיריית דטרויט נגד ג'ניס ווינפרי המכהנת. הוא הפסיד לה בהפרש של 1,482 קולות. ב-2018 בחרה בו גרטשן ויטמר, מועמדת המפלגה הדמוקרטית לתפקיד מושל מישיגן, כעמיתה למרוץ בבחירות למושלות שייערכו בנובמבר אותה השנה. עם ניצחונה של ויטמר, גילכריסט נהפך לאפרו-אמריקאי הראשון לכהן כסגן מושל מישיגן. הוא נכנס לתפקידו ב-1 בינואר 2019. מדיה וקבצים בנושא גרלין גילכריסט בוויקישיתוף פרופיל רשמי, באתר מושלת מישיגן (באנגלית) צ'אד ליווינגוד, A true Detroit comeback story, באתר Crain's Detroit Business‏, 22 באפריל 2018 (באנגלית) אמילי לולר, 5 things to know about Garlin Gilchrist II, Democratic Lt. Gov. candidate, באתר Mlive.com‏, 21 באוגוסט 2018 (באנגלית)
טמפרטורת מעבר זכוכיתי

טמפרטורת מעבר זכוכיתי (Tg) היא טמפרטורה בה מוצק אמורפי (לדוגמה, זכוכית או פולימר אמורפי) עובר ממצב מוצק למצב רך בו הוא ניתן לעיבוד: מתיחה אלסטית או פלסטית ללא שבר. מתחת לטמפרטורה זו החומר נוקשה (דמוי זכוכית), ואילו מעל לטמפרטורה זו החומר מתאפיין ברכות. עבור פולימרים, טמפרטורת המעבר מתייחסת לכושר התנועה והפיתול של האזורים האמורפיים בפולימר. ברוב המקרים המעבר הזכוכיתי רלוונטי לזכוכית ופולימרים, אולם תחת תנאים מתאימים ניתן לייצר מבנה זכוכיתי גם בחומרים אחרים, כמו מתכות, ובמקרה זה גם להם תהיה טמפרטורת מעבר זכוכיתי. מעבר זכוכיתי הוא מעבר פאזה מסדר שני. מעבר מסדר ראשון הוא מעבר ממוצק (גבישי) לנוזל - התכה, ממוצק לגז - המראה או מנוזל לגז - אידוי (וגם מעברים בין צורות גיבוש שונות במוצק). במעבר מסדר ראשון ניתן להבחין באי רציפות של פונקציית קיבול החום כפונקציה של הטמפרטורה: כשמתיכים קרח, למשל, ב-0°C נצפה קיבול חום "אינסופי" תערובת המים-קרח בולעת חום בלי לעלות בטמפרטורה (זהו החום הכמוס, שייצרך כל עוד לא הושלמה הפשרת הקרח). במעבר זכוכיתי אין "חום כמוס" - אין אי רציפות בקיבול החום ביחס לטמפרטורה. אי הרציפות היא בנגזרת הראשונה של קיבול החום. בטמפרטורה זו יש מספיק אנרגיה לשרשראות להתגבר על כוחות משיכה בין שרשראות (קשרים לא קוולנטים, כמו קשרי ואן דר ואלס) כך ששרשרת פולימרית (או שרשרת של טטראדרות סיליקטיות בזכוכית) יכולה "לזרום" או לנוע ביחס לשרשראות השכנות וכך מתאפשר עיבוד של החומר. למשל: כדי לנפח זכוכית יש לחמם אותה מעל ל-Tg וכאשר היא מתקררת המבנה החדש נשמר. הגורמים המשפיעים על טמפרטורת המעבר הזכוכיתית הם אותם הגורמים המשפיעים על גבישיות הפולימר (קשרים בין-מולקולריים, קבוצות קשיחות לאורך השרשרת וקבוצות צדדיות). עם זאת, ישנם מספר פולימרים בהם יש לבדוק את מאפייני הפולימר בצורה דקדקנית, כמו פוליסטירן ופוליאתילן גבה צפיפות. לפוליסטירן קבוצה צדדית נפחית המונעת פיתול, וגורמת לשרשראות להיות ישרות יותר. הקבוצה הצדדית נפחית, ולכן מונעת את התקרבות השרשראות (ראו אפקט סטרי). מכיוון שהשרשראות רחוקות, הפולימר מתאפיין באמורפיות. הציפייה היא שפולימר אמורפי יהיה עם טמפרטורת מעבר זכוכיתית נמוכה. במקרה זה הטמפרטורה גבוהה (כ-80°C), מכיוון שכושר התנועה והפיתול באזורים האמורפיים מוגבל מאוד. פוליאתילן, שמתקבל בפילמור על ידי סיפוח בנוכחות זרזי ציגלר-נטה (אנ'), ומתאפיין בגבישיות רבה (כתוצאה מתנאי הפילמור: טמפרטורה ולחץ נמוכים ושימוש בזרזים). למרות הגבישיות הרבה, במקרה זה הטמפרטורה תהיה נמוכה, מכיוון שבאותם אזורים אמורפיים מעטים שיש לו, כושר התנועה והפיתול בהם הוא מיידי. זכוכית מצב צבירה מדיה וקבצים בנושא טמפרטורת מעבר זכוכיתי בוויקישיתוף
הר סטרייבינג

הר סטרייבינג או הר סטריבינג (באנגלית: Mount Strybing) הוא הר ברכס אוון, בדרום רכס סנטינל, בהרי אלזוורת' שבאנטארקטיקה. גובהו של ההר 3,200 מטרים מעל פני הים. ההר מתנשא לגובה של 1,100 מטרים מעל סביבתו. ההר ממוקם 6 קילומטרים דרומי מזרחית להר קראדוק; אוכף קארנארה מקשר בין ההר להר קראדוק. ההר מתנשא מעל קרחון זלצמן שמצפון מזרח לו; קרחון ברוק, שמדרום מערב לו; וקרחון סברינגהאוס שממערב לו. ההר מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1959–1957. שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. ההר נקרא על שמו של נגד בכיר (מקביל לרס"ר) הנרי סטרייבינג (Henry Strybing) מחייל הנחתים של ארצות הברית, שהיה נווט בטיסות סיור במטוסי R4D שנערכו בין השנים 1958–1957. הר סטרייבינג באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית הר סטרייבינג באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה הר סטרייבינג באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה הר סטרייבינג באתר peakbagger הר סטרייבינג באתר worldsummits מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
פיג'ו סוג 159

פיג'ו סוג 159 (בצרפתית: Peugeot Type 159) היא מכונית משפחתית מסוג טורפדו ("Torpedo car" (אנ')), מתוצרת יצרנית הרכב הצרפתית פיג'ו אשר יוצרה בין השנים 1919–1920. דגם "פיג'ו סוג 159" היה הדגם הראשון שייצרה "פיג'ו" לאחר מלחמת העולם הראשונה. 4 נוסעים. מערכת היגוי - מימין. מנוע קדמי. מנוע הנעה אחורית. "פיג'ו סוג 159" "פיג'ו סוג 159" "פיג'ו סוג 159" "פיג'ו סוג 159" פיג'ו פיג'ו סוג 156 פיג'ו סוג 163 מדיה וקבצים בנושא פיג'ו סוג 159 בוויקישיתוף דגמי פיג'ו oldtimer-klassiker.de/peugeot דגמי פיג'ו בין השנים 1910-1949 / ראו פיג'ו סוג 159 web.archive.org/web "פיג'ו סוג 159" flickr.com/photos/93207294
פסגת מאטניי

פסגת מאטניי (באנגלית: Matney Peak) היא פסגה שאינה מכוסה קרח, ברכס הריטג' בהרי אלזוורת' בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה. הפסגה נמצאת בשרשרת ההרים המרכזית של הרכס, ממזרח לקרחון ובסטר. גובהה של הפסגה 1,810 מטרים מעל פני הים. הפסגה מופתה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, באמצעות סקרים על הקרקע ותצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1966–1961. שמה של הפסגה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. הפסגה נקראת על שם האוויראי הימי הבכיר (Chief Aviation Boatswain's Mate) ויליאם ר. מאטניי (William R. Matney) מצי ארצות הברית, אשר ייעל את השימוש בדלקים באנטארקטיקה, עת כיהן כקצין הדלקים במהלך "מבצע קיפאון עמוק" בשנת 1966. פסגת מאטניי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית פסגת מאטניי באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה פסגת מאטניי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור פסגת מאטניי תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור פסגת מאטניי תחזית מזג אוויר עדכנית שעתית עבור פסגת מאטניי מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
בוסקה סימון

בושקה שימון (בהונגרית: Simon Böske;‏ השם הפרטי המקורי שלה אֶרְזֵ'בֶּט, המקבילה בהונגרית לאליזבת, 15 בפברואר 1909 - 28 באוקטובר 1970) הייתה דוגמנית הונגריה-יהודיה, מלכת היופי הראשונה של הונגריה, מיס אירופה לשנת 1929. בושקה שימון נולדה בחבל הארץ של מערב טרנסדנוביה. היא התגלתה בגיל 16, ובשנת 1925 השתתפה לראשונה בתחרות יופי. ב-1929 נבחרה למיס הונגריה בשנה הראשונה בה התחילה התחרות. לאחר מכן באותה שנה נבחרה גם למיס אירופה בתחרות שנערכה בפריז, צרפת. לאחר זכייתה נערך עבורה אירוע פרטי בהשתתפות נשיא צרפת. עם חזרתה למדינתה היא התקבלה בתשואות על ידי אלפים בתחנת הרכבת בבודפשט. בגלל התקפות אנטישמיות ולחץ פוליטי היא ויתרה על השתתפותה בתחרות היופי הבינלאומית ("מיס תבל"). היא קיבלה מספר הצעות להשתתפות בסרטים אך דחתה אותן. זמן קצר לאחר זכייתה בתחרויות היופי היא נישאה בבודפשט לפאל בראמר סיטונאי טקסטיל. לאחר מכן התגרשו, והיא נישאה לדניאל יוב (השם ההונגרי לאיוב) מנהל האומנותי של התיאטרון הקומדיה של בודפשט. היא ובעלה השני היו ניצולי שואת יהודי הונגריה. היא נפטרה ב-28 באוקטובר 1970, בגיל 61 והובאה למנוחת עולמים לצד בעלה בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט. כתבה על בושקה שימון באתר העיתון Magyar Nemzet ההונגרי (בהונגרית) בושקה שימון היא מלכת היופי הראשונה של הונגריה (בהונגרית) מהכא ומהתם, דואר היום, 2 במאי 1935 מדיה וקבצים בנושא בוסקה סימון בוויקישיתוף "מיס אירופה" מתחתנת, דואר היום, 13 בינואר 1930
21 לוטטיה

21 לוטטיה (באנגלית: Lutetia 21) הוא אסטרואיד גדול שהתגלה ב־1852. האסטרואיד צולם על ידי הגשושית רוזטה של סוכנות החלל האירופית ביולי 2010, ובמשך כשנה זה היה האסטרואיד הגדול ביותר שגשושית הגיעה בסמוך אליו. לוטטיה נמצא בחגורת האסטרואידים הראשית בין מאדים לצדק והוא שריד נדיר מהחומר המקורי שיצר את מערכת השמש. מקור השם "לוטטיה" נובע משם העיר הקדומה בצרפת (לוטטיה). הרומאים נתנו את שם זה לעיר הגאלית שכיום נקראת פריז. פירוש המילה "לוטטיה" הוא עפר או בוץ. האסטרואיד "לוטטיה" התגלה לראשונה ב־15 בנובמבר 1852, על ידי הרמן גולדשמידט. ב־10 ביולי 2010 הגשושית רוזטה של סוכנות החלל האירופאית חלפה על פני מרחק מינימלי של 3170 ק"מ במהירות של 15 קמ"ש לשנייה וצילמה את האסטרואיד. האסטרואיד לוטטיה שייך לקבוצת אסטרואידים גדולים, ממדיהם מעל 100 ק"מ. אסטרואיד זהו שריד נדיר מהחומר המקורי שיצר את מערכת השמש. גילם של חלקים מפני השטח שלו הם 3.6 מיליארד שנה. נספרו על האסטרואיד יותר מ־356 מכתשים שקוטרם נע בין 600 מטר עד 55 ק"מ, ועומקם מגיע ל־10 ק"מ. המכתש הגדול ביותר שנמצא עליו הוא מכתש "מסיליה" שקוטרו 55 ק"מ. פנימו של האסטרואיד לוטטיה הוא נקבובי, וצפיפות גבוהה מעידה שהוא עשיר ביסודות מתכתיים, כגון ברזל. האסטרואיד מכוסה בשכבת אבק שהגרגירים שלה הם בגודל של 50 עד 100 מיקרון. בנוסף, התגלו רשת של "Gooves" - סדקים וגרבנים הדומים לכאלה שמצויים על פובוס. לוטטיה הוא האסטרואיד הגדול ביותר שביקרה בו גשושית. אסטרואיד זה לא מסיבי מספיק כדי לאפשר לכוח הכבידה לעגל אותו. נראה שהגוף מצולק במכתשים רבים, שאריות מימיה הראשונים של מערכת השמש. אסטרואיד זה עובר של כוכב לכת, בימינו הוא עדיין קפוא, ונמדד בטמפרטורה של K‏ 28- ל־K‏ 103-. אבי בליזובסקי, ‏בדרכה למאדים צילמה רוזטה את האסטרואיד לוטטיה אליו תגיע, באתר "הידען", 30 בינואר 2007 חיים מזר, ‏האסטרואיד לוטטיה-סיכום ממצאים, באתר "הידען", 24 בדצמבר 2011
אורי יזהר

אורי יזהר (נולד ב-14 באוקטובר 1937) הוא סוציולוג, סופר ופובליציסט ישראלי, משמש כחוקר ביד טבנקין, מוסד המחקר, התיעוד והעיון של התנועה הקיבוצית. יזהר גדל בתל אביב בבית הוריו. בשנת 1947 עבר לקיבוץ העירוני אפעל ומשנת 1950 הוא עבר להתגורר בגבעת חיים מאוחד. מ-1974 הוא מתגורר במשאבי שדה. ב־1955 הוא התגייס לגולני והשתחחר ב-1959 בדרגת סגן. הוא למד לתואר ראשון ושני בסוציולוגיה באוניברסיטת תל אביב. בשנים 1969–1971 עבד בתפקידי הסברת פנים וריכוז משלחת צעירי הקיבוץ המאוחד במשמרת הצעירה של מפלגת העבודה. בשנים 1982–1989 הוא ריכז את מחלקת ההדרכה בנוער העובד. בשנים 1975–1990 לימד קורס בסמינר הדו שנתי באפעל בנושא 'החברה הישראלית ותנועת העבודה'. משנת 1990 פעיל וחוקר ביד טבנקין בחקר תנועת העבודה, כתב מספר ספרים ועשרות מאמרים וטורי דעה בנושאים קיבוציים, חברתיים ופוליטיים בעיתונות הקיבוץ המאוחד (בקיבוץ, מבפנים) ובעיתוני תנועת העבודה "למרחב", דבר" ו"על המשמר". החל לפרסם שירים ב-1985 ברובם בכתבי העת "שדמות" ו"עיתון 77” והוציא ספר שירה "נוסע בזמן" ב-1998. יזהר נישא בשנת 1968, לזוג נולדו שתי בנות ובן, שלושה נכדים וארבע נכדות. תנועת העבודה משקיעה לתקווה, עם עובד, סדרת מן המוקד, 1983. נחלה ללא מנוחה, רמת אפעל: יד טבנקין - מרכז מחקרי, רעיוני ותיעודי של התנועה הקיבוצית, 1992. נוסע בזמן (שירה) הוצאת גוונים, 1998. בין חזון לשלטון: מפלגת אחדות העבודה-פועלי ציון בתקופת היישוב והמדינה, רמת אפעל: יד טבנקין - מרכז מחקרי, רעיוני ותיעודי של התנועה הקיבוצית, 2005. תיקון כולל לישראל, רמת אפעל: יד טבנקין - מרכז מחקרי, רעיוני ותיעודי של התנועה הקיבוצית, 2009. חזון מצדה, הוצאה עצמית, 2012. עתיד השמאל בישראל - דעיכה או התחדשות?, הוצאת פרדס, 2014. חלוץ ללא מחנה, תולדות הקיבוץ המאוחד בתקופת המדינה, 1948 - 1980.הוצאת יד טבנקין, 2021. עיתונות מסחרית "מגינה על הדמוקרטיה", דבר, 13 בדצמבר 1968 החניכות הכרח!, דבר, 4 ביוני 1969 יאיר קוטלר ומלחמתו בקיבוץ, דבר, 14 בינואר 1972 בין צלבנות לציונות, דבר, 14 בספטמבר 1975 סוציאליזם כהומאניזם של ימינו, עמדה, 1 במאי 1978 בחזרה לממלכתיות, באתר הארץ, 9 באוגוסט 2009 המצאת הלאום הישראלי, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2010 ישראל הראשונה וישראל השנייה, באתר הזמן הירוק, 27 באוקטובר 2020 אורי יזהר, אלוף בן, מה עם חשבון הנפש של הפלסטינים?, באתר הארץ, 13 במאי 2021 הספרים של אורי יזהר, באתר "סימניה" מאמרי אורי יזהר, באתר "הזמן הירוק" אורי יזהר, דף שער בספרייה הלאומית יחיעם ויץ, כיצד הפכה היורשת החוקית של מפא"י המפוארת לגלגל בעגלתו של אריאל שרון, באתר הארץ, 25 בספמבר 2005 אלי אברהמי, "חזון מצדה": אורי יזהר חושף את איוולת השלטון באתר Mynet, 23 בינואר 2012
אסף ברנע

אסף ברנע (נולד ב-14 באוקטובר 1967) הוא כדורסלן עבר ישראלי. שיחק בעמדת הפורוורד וגובהו 2.03 מטר. כיום מנהל את קרן ההון סיכון "סנארה ונצ'רס". אסף ברנע גדל בקריית חיים שבחיפה, לאם ילידת ישראל ואב יליד רומניה. בגיל 8 החל לשחק כדורסל, וגדל במחלקת הנוער של הפועל חיפה. שירת בצה"ל בפנימייה הצבאית לפיקוד שבחיפה כספורטאי מצטיין. בעונת 1984/85 שיחק בקבוצת הבוגרים של הפועל חיפה בליגה הלאומית הראשונה. בתום שלוש עונות עבר ליריבה העירונית מכבי חיפה בה שיחק שלוש עונות נוספות. בעונת 1990/91 יצא ברנע לשחק באוניברסיטת סיטון הול. הוא זכה לדקות משחק מועטות בקבוצה שזכתה באליפות הביג איסט של ליגת המכללות, ובתום העונה חזר לישראל. בעונת 1991/92 חתם במכבי ראשון לציון ובסך הכל שיחק במדיה ארבע עונות. ב-1995 הצטרף למכבי ירושלים, ולאחר מכן שיחק שתי עונות בהפועל חולון. בתום השנתיים פרש ממשחק. במשך הקריירה סבל ברנע מפציעות רבות וקשות, שתיים מהן ברצועה הצולבת. בשנת 1998 בגיל 31, פרש ברנע ממשחק בתום העונה, בשל פציעה בשורש כף היד. בסך הכל שיחק 13 עונות בליגה והשתתף ב-11 משחקים של נבחרת ישראל. על אף היותו שחקן גבוה ברנע היה ידוע ביכולת הקליעה מבחוץ שלו, ביכולת החדירה לסל וכשחקן הגנה מצטיין. לאחר פרישתו הקים ברנע סטארט אפ בתחום של מכשור רפואי. לאחר מכן עבד בחברת קומברס בתפקיד של פיתוח עסקי. בשנת 2004 מונה למנהל פיתוח עסקי בחברת מקורות והקים את WaTech (ווטק), המרכז ליזמות ולשיתופי פעולה של החברה. בשנת 2007 מונה למנהל החממה הטכנולוגית כינרות. במהלך כהונתו בתפקיד רכש תאגיד האצ'יסון את החממה. כיום מנהל את קרן ההון סיכון סנארה וונצ'רס המשותפת לחברות טבע ופיליפס. עד לשנת 2018 שימש ברנע כיושב ראש עמותת ערכים בספורט. ברנע בוגר תואר ראשון במדעי המדינה ופסיכולוגיה מאוניברסיטת תל אביב ותואר ראשון במשפטים ומנהל עסקים מהמרכז הבינתחומי. ברנע מתגורר ברמת השרון עם בת זוגו הילה, והם הורים לשניים. פרופיל השחקן, אתר המנהלת ליאת רון, ‏פורטפוליו | אסף ברנע, באתר גלובס, 26 במרץ 2015 מעיין הרוני, הכדורסלן שנפצע ועבר לטפח סטארט-אפים רפואיים ישראליים, מעריב, 10 באוגוסט 2018 סידני פרנקל, אסף ברנע - סיטון־הול, חדשות, 16 בספטמבר 1990 ברק חקלאי, ההחמצות הגדולות של הכדורסל הישראלי, באתר ynet, 11 באפריל 2017 מירב אנקורי, ‏חילופים בראשות כינרות: אסף ברנע, אקס מקורות, יחליף את אלי יהלום בתפקיד המנכ"ל, באתר גלובס, 14 באוקטובר 2007 גלי וינרב, ‏האצ'יסון רוכשת את חממת כינרות, באתר גלובס, 11 בנובמבר 2012
דן פרדנבורג

דן פרדנבורג (באנגלית: Dan Fredenburgh) הוא שחקן ותסריטאי בריטי הידוע מהופעותיו בסרטים "זהות אבודה" (2007), "אהבה זה כל הסיפור" (2003) ובמיני-סדרה "אמה" עיבוד של ה-BBC לרומן באותו שם מאת ג'יין אוסטן בה גילם את ג'ון נייטלי. פרדנבורג נולד בקלפהאם שבלונדון, אנגליה וגדל בקומונה. מגיל עשר הוא גר בצפון לונדון. מאז שסיים את לימודיו ב- Arts Educational Schools עבד פרדנבורג בקולנוע, בתיאטרון ובטלוויזיה. כתסריטאי כתב פרדנבורג מספר סרטים באורך מלא ותוכניות טלוויזיה. הבולט שבהם הוא הסרט "Broken Lines" בכיכובם של פול בטאני, דוראלי רוזה ואוליביה ויליאמס. הסרט נבחר להשתתף בפסטיבל הסרטים של ונציה ובפסטיבל הסרטים של לונדון. הסרט היה מועמד לפרס המבקרים FIPRESCI. ב-2002 הוענק לפרדנבורג פרס איאן צ'ארלסון על הופעתו בתפקיד הראשי במחזה "הנסיך מהומבורג" בהפקה של הלהקה השייקספירית המלכותית. ברדיו הופיע פרדנבורג בדרמה "Tender Is The Night" ששודר ברדיו 4 של ה-BBC. דן פרדנבורג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דן פרדנבורג, באתר AllMovie (באנגלית) דן פרדנבורג, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "British Film Screened At Festival". Metro. 2 בספטמבר 2008. נבדק ב-23 באוקטובר 2015. {{cite web}}: (עזרה) "FIPRESCI: 51st BFI London Film Festival" (2008) "ICA Commendation" "Classic Serial: Tender Is the Night". BBC.
הייתי בגן עדן

"הייתי בגן עדן" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית שרית חדד. השיר יצא לאור בפברואר 1999, כסינגל השני מתוך אלבומה השישי כמו סינדרלה, על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ. השיר נכתב על ידי אהוד מנור והולחן על ידי שמעון בוסקילה. על יצירת השיר סיפר מנור: ”לשרית חדד יש קול שמעניק השראה. כשאני שומע אותה שרה אני מבין למה אני רוצה לכתוב חרוזים. את המנגינה המופלאה של שמעון בוסקילה קיבלתי מאבי גואטה, אמרגנה, והמילים פשוט נכתבו מעצמן. השיר הוא בעיני בלדת רוק”. תחילה, הוצג השיר כמועמד למצעד הפזמונים של רשת ג' בפברואר 1999, אך בהמשך לא הצליח להיכנס. השיר זכה להצלחה רבה, והפך לאחד מהשירים הכי מוכרים של חדד, כאשר זכה למספר רב של גרסאות כיסוי וביצועים של זמרים ישראלים. בעקבות הצלחת האלבום כמו סינדרלה, הופיעה חדד לראשונה בהיכל התרבות בתל אביב כשהיא בת 21 בלבד. מלחין השיר, שמעון בוסקילה, הקליט גרסה משלו לשיר עבור פסקול הסרט "סימה וקנין מכשפה", שעלה בשנת 2003. גרסתו לשיר נכללה באלבומו הראשון, "מחפש חבר קרוב", שיצא באותה שנה. באותה שנה הקליטה גם דורית ראובני גרסה לשיר, זמן קצר לאחר שחדד הקליטה גרסה מחודשת לשיר "היום היום" ששרה במקור ראובני כסולנית שלישיית פיקוד מרכז. על גרסתה לשיר סיפרה ראובני: "שרית חדד לקחה את 'היום היום' המיתולוגי, והביאה אותו אחרי 30 שנה לקהל שלא ידע אותי... החלטתי לתת לה 'קונטרה' עם השיר הזה". בשנת 2005 הקליטו גם עדי כהן, מיקי קם, שלומי שבת והראל מויאל גרסה לשיר זה עבור המחזמר "כמו בסרט". סרטון השיר "הייתי בגן עדן" באתר יוטיוב Milshir, מילים לשיר הייתי בגן עדן - שרית חדד, באתר milshir.com (באנגלית) (ארכיון) אהוד מנור, "אין לי ארץ אחרת", הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2003, עמ' 319. 21.2.1999 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il חוברת האלבום "מחפש חבר קרוב" באתר Discogs. חוברת האלבום "אדם צובר זיכרונות: האוסף המשולש" באתר Discogs.