אסתר חכם

אסתר חכם-גולדברג (15 באוגוסט 1923 – 19 ביולי 2023) הייתה אתלטית ארצישראלית, אלופת ארץ ישראל (1942) בריצת 100 מטר, אלופת ארץ ישראל (1942) ושיאנית ארץ ישראל בקפיצה לרוחק ושיאנית ארץ ישראל בקפיצה לגובה. חכם נולדה ברומניה ב-1923. הוריה, מלכה ודוב, היו ילידי אודסה שברוסיה (כיום באוקראינה), שברחו עקב הפוגרומים במדינה. בהיותה בת שנתיים עלתה לארץ ישראל עם הוריה אחותה הבכורה ציפורה ואחיה הגדול אברהם. בישראל השתקעה המשפחה במושבה רחובות, באזור המחנה של הצבא הבריטי, שכונת ה"קמפ". המשפחה התפרנסה מעבודת הנגרות של אביה ובהמשך של אחיה הגדול, שהצטרף לנגרייה. מגיל צעיר גילתה חכם עניין בספורט. המורה להתעמלות בבית ספרה זיהה את הכשרון האתלטי שבו ניחנה, טיפח אותה ודאג לצרפה לקבוצת מכבי רחובות שמרבית הספורטאים בה היו גברים. אימוניה באתלטיקה קלה לא נערכו באופן מסודר וללא מאמן אישי. בהיעדר הכוונה מקצועית היא נהגה לקפוץ לגובה מהאמצע ולא מהצד כמקובל. לעיתים אף קפצה יחפה. על אף זאת גברה על מתחרותיה ושברה שיאים בענף זה שהיה החביב עליה מכל יתר הענפים בהם התחרתה. מרבית המתחרות שלה היו מבוגרות ממנה והיא הייתה הספורטאית הצעירה ביותר בקבוצה. תחרויות האתלטיקה נערכו בשבתות וכאשר הן נערכו בתל אביב, נהגו הספורטאים מרחובות להתארח וללון בשישי שלפני התחרות בבתי מארחים תל אביבים ששודכו להם. בתחרות שנערכה בתל אביב ב-3 בדצמבר 1938 קבעה חכם שיא ארץ ישראל בקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.84 מטר. בתחרות שנערכה בשנת 1939 קבעה חכם שיא ארץ ישראל בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.41 מטר, שיפור לשיא של בן 3 השנים של מרגלית ספיר (1.36 מטר). שיא זה החזיק מעמד עד אפריל 1939 ונשבר על ידי נינה שרירא ממכבי חיפה (1.43 מטר). באליפות ארץ ישראל שנערכה באצטדיון המכביה בתל אביב במאי 1940 זכתה חכם בשתי מדליות כסף, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.57 מטר, אחרי אמירה זמיר ממכבי חיפה (4.97 מטר) ולפני שובה ממכבי תל אביב (4.28 מטר) ובקפיצה גובה בתוצאה של 1.32 מטר, אחרי נינה שרירא (1.37 מטר) ולפני רות מנדלה מכבי חיפה (1.22 מטר). במרץ 1942 השוותה חכם בקפיצה לגובה את השיא הארצישראלי של נינה שרירא בתוצאה של 1.43 מטר. באליפות ארץ ישראל שנערכה במאי אותה שנה היא זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 13.8 שניות, לפני רות מנדלה (14.0 שניות) ובקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.86 מטר, לפני אמירה זמיר (4.48 מטר) ורות מנדלה (4.40 מטר). מדליית ארד בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.33 מטר, אחרי נינה שרירא ואמירה זמירה שקפצו שתיהן לגובה של 1.33 מטר, אך הדרוג הוכרע לפי מספר פסילות כמקובל. חכם פרשה מענף האתלטיקה כשמלאו לה 20 ופנתה לעסוק באהבתה הגדולה לילדים בגיל הרך. במשך שנים רבות ניהלה גן ברחובות והייתה גננת מוערכת ואהובה מאוד. ב-1944 נישאה לניצב משנה בדימוס עזרא גולדברג. לזוג נולדו שלושה ילדים. התגוררה ברחובות עד פטירתה ב-19 ביולי 2023. חברת דובק שיצאה בסדרת קלפי אספנות לספורטאים ארצישראליים הנפיקה קלף על שמה. בקלף זה שמספרו 32, תמונתה של אסתר חכם ותקציר אודות זכייתה בתחרות המשולשת באתלטיקה בתל אביב ושיאה הישראלי בקפיצה לגובה מ-1939. מדיה וקבצים בנושא אסתר חכם בוויקישיתוף בתל אביב - בספורט, באתר הארץ, 4 בדצמבר 1938 אלכסנדר אלכנדרוביץ, ספורט וספורטאים - ברחובות עושים אתלטיקה קלה, הַבֹּקֶר, 5 בדצמבר 1938 אלכסנדר אלכנדרוביץ, ספורט וספורטאים - אתלטיקה קלה, הַבֹּקֶר, 24 בינואר 1939 שיאים ארצישראליים חדשים, דבר, 29 בינואר 1939 תולדות השיא הישראלי לנשים בקפיצה לגובה, מעריב, 28 ביולי 1971 התוצאות המפורטות של תחרויות הרבנאות, הַבֹּקֶר, 12 במאי 1940 ליפא לויתן, הקפיצות בתחרויות-הרבנאות, המשקיף, 15 במאי 1940 אלכסנדר אלכנדרוביץ, ספורט וספורטאים - הגיעה עד השיא, הַבֹּקֶר, 11 במרץ 1942 הצלחה רבה לתחרויות האתלטיקה הקלה בתל אביב, הַבֹּקֶר, 26 באפריל 1942