אברהם בוצר

אברהם בוצר (צ'יטה) (25 ביולי 1929 – 2 ביוני 2012) היה מפקד חיל הים הישראלי בשנים 1968–1972. בוצר (במקור בוצן) נולד בפולין בשנת 1929 ועלה לארץ ישראל בשנת 1936. למד בבית הספר אחד העם ובתיכון חדש, ומגיל 14 היה פעיל בצופי ים. בשנת 1946 התגייס לפלי"ם, השתתף בקורס מפקדי סירות מס' 7 בנוה ים ובקורס חובלים מס' 5 של הפלי"ם ושימש מדריך בקורס מפקדי סירות מס' 8. בשנת 1947 השתתף בהורדת מעפילים בחוף ניצנים מהאוניה "שבתאי לוז'ינסקי", נתפס על ידי שלטונות המנדט הבריטי וגורש לקפריסין, אולם לאחר כשבועיים הוחזר לארץ עקב גילו הצעיר. עם פרוץ מלחמת העצמאות הצטרף בוצר לחיל הים הישראלי שאך זה הוקם, שירת לזמן קצר בחוליה לחבלה ימית והועבר לשרת כקצין על סיפונן של "אח"י דרום אפריקה (ש-27)" ואח"י אילת (א-16). לאחר המלחמה המשיך לשרת בחיל הים. בשנת 1952 הועלה לדרגת סרן וקיבל את הפיקוד על הקורבטה אח"י הגנה. באותה שנה נשלח לקורס מג"דים, והמשיך לשרת כסגן המפקד של שתי פריגטות. באוגוסט 1953 היה בוצר סגן מפקד הקורבטה ווג'ווד שהצטרפה לכח השייטת הגדולה בסיוע לנפגעי הרעש באיי יוון. הוא ירד עם קבוצת ימאים במזרח האי קפלוניה חבשו 80 פצועים ופינו ארבעה פצועים קשה לקורבטה. בוצר נשאר בחוף כקבוצת ניהול ונאסף למחרת על ידי אח"י מזנק (ק-32). משנת 1954 עד שנת 1955 היה בוצר ראש ענף מבצעים של חיל הים. במסגרת עסקת הרכש של שתי משחתות Z מעודפי הצי המלכותי הבריטי נשלח לבריטניה ומונה לסגן מפקד אח"י אילת. בתפקיד זה השתתף במלחמת סיני והיה מפקד כוח ההשתלטות שעלה על סיפון המשחתת המצרית איבראהים אל-אוול שנכנעה. בשנת 1957 חזר להיות ראש ענף מבצעים ובשנת 1959 נתמנה למפקד אח"י יפו. שנתיים לאחר מכן, בשנת 1961, מונה לסגן ראש מחלקת ים ובשנת 1963 יצא לשנת השתלמות בקורס פיקוד ומטה בגריניץ' (בריטניה) בין השנים 1964 ל-1966 שימש כראש מחלקת כוח אדם במפקדת חיל הים. בתפקידו זה פעל להגדיל את מאגר קציני הים ולהכשיר כוח אדם מקצועי לקראת קליטתן של ספינות סער שנבנו בצרפת בעבור חיל הים. בין השאר החליט לפתוח את קורס חובלים גם לבוגרי בתי ספר תיכוניים (עד אז הגיעו לקורס רק בוגרי בית הספר לקציני ים עכו). בוצר ראה את התפתחות האלקטרוניקה והחליט להגדיל את כמות הנשלחים ללימודים בטכניון. בשנת 1966 יצא ללמוד כלכלה ומדע המדינה באוניברסיטה. במלחמת ששת הימים מונה למפקד זירת ים סוף. בתפקידו זה היה מפקד הכוח שהשתלט על שארם א-שייח' ללא קרב, לאחר שהמקום ננטש על ידי המצרים. בספטמבר 1967 מונה לראש מחלקת ים ונעשה למועמד המועדף לפיקוד על חיל הים. בתפקיד זה היה בקבוצת הקצינים הראשונה שהועלתה לדרגה החדשה שהונהגה אז, תת-אלוף. בתקופת כהונתו טובעה המשחתת "אח"י אילת". על נסיבות טיבועה אמר בוצר: ”הייתה סדרת תקלות, כולל כשל מודיעיני. אבל בראש וראשונה, האונייה לא הייתה צריכה להימצא היכן שנמצאה. כולם - המטכ"ל שהורה לה לצאת לסיור, וכל הפיקוד הבכיר של חיל הים, כולל אני - יכולים היו להתנגד ולסכל את הפקודה.” כשלושה חודשים לאחר מכן טבעה הצוללת דקר. בוצר קיבל את הודעתו של רס"ן מיכאל ברקאי מפקד אח"י לויתן הדורש להמשיך בהפעלה רגילה ואישר לה לצלול. הצלילה עברה בשלום ומפקד חיל הים שלמה אראל אישר את חידוש הצלילות לצוללות. ב-1 בספטמבר 1968 מונה בוצר למפקד חיל הים והועלה לדרגת אלוף. בעת שקיבל את הפיקוד, היה חיל הים נתון בנחיתות מבצעית. תוכנית בניין הכוח טרם הניבה פירות. הצפיות מחיל הים שהתבדו בפעילות בזירה הימית במלחמת ששת הימים, וכן טיבוע המשחתת אילת וטביעת הצוללת דקר הנמיכו את ההערכה לחיל הים בציבור. בתקופה שבה פיקד בוצר על חיל הים היה צה"ל עסוק בפעילות מבצעית רבה: בחזית המצרית התנהלה מלחמת ההתשה ובחזית הירדנית התנהלה פעילות ענפה נגד ארגוני המחבלים. חיל הים היה מעורב במרבית פעולות הפשיטה שבוצעו בחזיתות אלה בשל הצורך לחצות מכשולי מים (תעלת סואץ ונהר הירדן). המבצעים החשובים שביצע חיל הים בתקופת פיקודו של בוצר היו: הפשיטה על האי גרין (יולי 1969), פעולה פשיטה של שייטת 13 וסיירת מטכ"ל על אי מלאכותי שהקימו הבריטים לאבטחת פתחה הדרומי של תעלת סואץ, ואשר שימש כמתחם מבוצר של הצבא המצרי. מבצע אסקורט (ספטמבר 1969), שבמהלכו הטביעו לוחמי הקומנדו הימי שתי ספינות טורפדו מצריות במעגן של חיל הים המצרי בצפון מפרץ סואץ. מבצע זה נעשה כדי להסיר את איום הטורפדו מהנחתות הישראליות לקראת מבצע רביב. מבצע רביב (ספטמבר 1969) שבו הובילו נחתות של חיל הים כוח שריון לגדה המצרית של מפרץ סואץ. לפעילות המבצעית של יחידות חיל הים במהלך מלחמת ההתשה, ובראשן הקומנדו הימי, הייתה השפעה ישירה על היכולת שהפגין חיל הים במלחמת יום הכיפורים. במלחמת ההתשה נרכשו והוטמעו בחיל הים עקרונות לחימה וערכים כמו: נכונות לפעילות מבצעית, גישה התקפית, דבקות במטרה ואומץ לב. יתר על כן, המבצעים הרבים הכניסו את חיל הים כולו לשגרה של נוהלי קרב על כל המשתמע מכך (ייזום דחיפה וקידום מבצעים, תכנונים מבצעיים, שיתוף פעולה עם אג"ם מבצעים, חיל האוויר והפיקודים, השגת אישורים לפעולות מהמטכ"ל ומהדרג המדיני, תדרוכים, תחקירים, הפקת לקחים וכו'). בימי כהונתו של בוצר נמשך בניין הכוח בתוכנית שהחלה על ידי קודמיו. ספינות סער החלו להגיע ואיתן נעשה שינוי גדול בסדר הכוחות של חיל הים. ערך מורחב – ספינות סער הברחת ספינות שרבורג: כאשר הטילו הצרפתים אמברגו על משלוחי נשק מצרפת לישראל בדצמבר 1968, נותרו בצרפת חמש ספינות טילים מדגם סער 3. ספינות אלה חולצו מנמל שרבור במבצע מורכב (מבצע נועה) והגיעו לישראל בסוף דצמבר 1969. הצטיידות באמצעי הגנה נגד טילים: כלקח עיקרי מטיבוע המשחתת אילת, יזם בוצר והשקיע משאבים רבים בפיתוח ובהצטיידות באמצעי הטעיה אלקטרוניים שהורכבו בספינות הטילים מיד בגמר פיתוחם. עדיפות להתחמשות בטיל "גבריאל": לאחר שהושלמו עבודות הפיתוח והניסוי של הטיל "גבריאל" לטווח 20 ק"מ, שנועד בתחילה כנגד המשחתות מסדרת סקורי, הועלתה הצעה מהמפתחים להגדיל את טווח הטילים עד 40 ק"מ. בוצר החליט לתת עדיפות להצטיידות הספינות בטילים כפי שהם על פני ההשקעה בפיתוח הגדלת הטווח. היה בזה סיכון מחושב גדול מאוד. תוצאת ההחלטה היו : מחד ש-12 מתוך 14 ספינות שייטת ספינות הטילים אכן חומשו בטילי "גבריאל", ומאידך עדיפות הטווח של טילי "סטיקס" נעשתה לבעיה המבצעית מרכזית. סגירת הפער היוותה את הנושא העיקרי בתורת הקרב של ספינות הסער, שנבנתה אז על ידי מפקדי שייטת ספינות הטילים: הדר קמחי ושבתאי לוי. פיתוח טיל "גבריאל" ארוך טווח התחיל לאחר המלחמה וספינות הטילים חומשו בו באמצע שנות ה-70. ספינות סער 4: במספנות ישראל נמשכה בניית הספינות מדגם סער 4. הספינות הראשונות נמסרו לחיל הים חודשים ספורים אחרי סיום כהונתו של בוצר. מעמד מפקד הסטי"ל : בוצר היה גאה במיוחד בגיבוי ובתמיכה שנתן להקניית עצמאות למפקדי ספינות הטילים בים. מפקדים אלה היו צעירים בהרבה ממפקדי המשחתות בעבר. הוא נתן חשיבות גדולה לפעילותו זו על פני הנושאים האחרים. מעמדם המכובד של מפקדי ספינות הטילים התגבש במשך השנים והוא מקובל עד ימינו. נחתמה עסקה לבניית שלוש צוללות גל במספנת ויקרס שבאנגליה. הייתה זו הפעם הראשונה שחיל הים הזמין צוללות חדשות המותאמות לצרכיו, שכן עד אז נקנו צוללות ישנות מעודפי הצי הבריטי. העסקה הבטיחה את המשך קיומה של שייטת הצוללות בחיל הים לאחר אובדנה של אח"י דקר. במטכ"ל נעשו ניסיונות רבים להניא את חיל הים מחתימה על ההסכם ולוותר כליל על מרכיב הצוללות שלו, אך בוצר לא נכנע ללחצים. בשל צרכים מבצעיים של צה"ל בזירת ים סוף נרכשו נחתות נוספות לחיל הים. ראשונה הייתה אח"י בת-שבע, שהייתה הנחתת הארוכה ביותר בחיל הים, ואחריה שלוש נחתות מדגם "שקמה", שנבנו בארצות הברית במלחמת העולם השנייה. תוך כדי שירות התברר כי יש צורך באבטחה דינמית בכל שעות היממה על הגבולות הימיים. ספינות הטילים לא עמדו בעומס, ונחתמה עסקה לבניית ספינות הדבור הראשונות בארצות הברית, ככלי השיט שישמש את חיל הים במשימות ביטחון שוטף. ספינות הדבור הראשונות הגיעו לישראל בנובמבר 1970. אלוף אברהם בוצר בשיחה עם סא"ל יצחק שושן בעת מסיבת השחרור קצינים בכירים מצה"ל 1970. מפקד חיל הים אברהם בוצר עם בוגרי קורס חובלים, 1970. מפקד חיל הים בוצר מוביל את שר החוץ אבא אבן המבקר בחיל הים 20 באפריל 1970. אלוף אברהם בוצר ותא"ל בנימין תלם 1971. מפקד חיל הים אברהם בוצר מצדיע למשט כבוד של ספינות הדבור הראשונות 1971. שר הביטחון משה דיין מבקר בבה"ד חיל הים מארחיו אברהם בוצר ויעקב ניצן 7 ביוני 1972. הטבעת אח"י אילת באמצעות טילי "סטיקס" שנורו מספינה מצרית (אוקטובר 1967), חייב את חיל הים להפיק לקחים ולמצוא פתרון שיאפשר לספינות הטילים של חיל הים להתגבר על איום ה"סטיקס", שהטווח וכמות חומר הנפץ שלו גדולים לאין שיעור מאלה של ה"גבריאל". התשובה הייתה פיתוח מערכת לוחמה אלקטרונית (ל"א) שתנטרל את יתרונות ה"סטיקס". עם קליטת ספינות הטילים, טילי ה"גבריאל" ומערכות הל"א, גובשה ותורגלה בתקופתו של בוצר תורת הלחימה של שייטת הסטי"לים. את הפירות קצר חיל הים במלחמת יום הכיפורים, ותחת פיקודו של האלוף בנימין תלם נחל חיל הים ניצחונות בכל קרבות הטילים והשיג שליטה בזירה הימית. בוצר סיים את תפקידו ב-1 בספטמבר 1972. לאחר שחרורו התמנה למנכ"ל חברת קו צינור אילת אשקלון (קצא"א), שם עבד יותר מעשרים שנה. במקביל למד משפטים ועבד כעורך דין בתחום המשפט הימי. במהלך במלחמת יום הכיפורים, ב-8 באוקטובר, הגיע בוצר לזירת ים סוף, עליה פיקד אל"ם זאב אלמוג, כנציג מפקד חיל הים. ב-12 באוקטובר הגיעה פקודה מאת מפקד חיל הים אל מפקד זירת ים סוף: ”אל"מ אלמוג זאב מתמנה כמפקד כוח אור ירוק. האלוף בוצר מתמנה כמז"ר ים סוף.”. עם ביטולו של "מבצע אור ירוק" חזר אלמוג לפקד על הזירה. ב-16 באוקטובר יצא בוצר עם אח"י חץ לסיור אלים במבואות פורט סעיד. בהמשך המלחמה שימש כעוזר למפקד חיל הים בנושא פעילות צי הסוחר. לימים כאשר נשאל בוצר בראיון על פעילותו במלחמת יום הכיפורים הצניע את תפקידו - ”רק נתתי עצות.” לאחר פרישתו בילה ימים רבים בספינת המפרש שלו וערך הפלגות רבות בים התיכון. להפלגות אלה זומנו חברים מחיל הים ואחרים שחלקו עם בוצר חוויות ים. בחודש אוקטובר 2011 נבחר בוצר ליקיר תנועת הצופים, כאיש צופי ים שעשה רבות למען העם והמדינה. אברהם בוצר נפטר ב-3 ביוני 2012 ונקבר בבית העלמין הצבאי קריית שאול. הירש גודמן ושלמה מן, צה"ל בחילו אנציקלופדיה לצבא ולביטחון, חיל הים, הוצאת רביבים, 1982, עמ' 134 מייק אלדר, שייטת 13 סיפורו של הקומנדו הימי, ספרית מעריב, 1993, עמ' 22, 23, 32-31, 34, 40, 116, 288-285, 368-364, 376, 381, 401, 410, 413, 439, 450, 461, 463, 489-488, 641 מייק אלדר, שייטת 11 הקרב על הצל"ש, ספרית מעריב, 1996, עמ'56, 59, 67, 78, 86, 87, 194, 297, 340 שמואל ינאי ויוסף אלמוג, השערים פתוחים אסופת זכרונות ההעפלה, הוצאת קרן הפלי"ם, 2001, עמ' 103–104 מערכת "בין גלים", "אברהם בוצר - צ'יטה - על חייו ופועלו", מגזין עמותת חיל הים, ספטמבר 2013, עמ' 30 מדיה וקבצים בנושא אברהם בוצר בוויקישיתוף מפקדי חיל הים, באתר חיל הים הישראלי אברהם בוצר, באתר הפלמ"ח סדרת ראיונות של אברהם בוצר למודי שניר בערוץ היוטיוב של עמותת "תולדות ישראל" לתיעוד דור תש"ח מאיר שפיר ואריה דובלין,ריאיון עם מפקד חיל הים 'מערכות ים', ספטמבר 1970, עמ' 6 אברהם בוצר מתאר את פעילותו בזירת ים סוף במלחמת ששת הימים. סרט סיכומי חיל הים החל מדקה 23 פקודת יום אלוף אברהם בוצר, 'מערכות ים' 110, נובמבר 1972, עמ' 4 אברהם בוצר, חיל ים לוחם, ימים עלי ימים - מערכות חיל הים, מפקדת חיל הים, ספטמבר 1974, עמ' 38 אברהם בוצר, כיבוש שארם ב67, 'בין גלים' 157, אפריל 1982 עמ' 12 דניאלה רן, ראיון עם אברהם בוצר, מוסד הרצל לחקר הציונות, 2001 אברהם בוצר, הפלגותי עם ביני, "בין גלים", ספטמבר 2008, עמ' 62 אמיר אורן, מת האלוף אברהם (צ'יטה) בוצר, באתר הארץ, 3 ביוני 2012 שאול חורב, מנהיגותו של אלוף בוצר באתר משמר המורשת הימית, 12 נובמבר 2012 ראיון של אברהם בוצר למודי שניר בערוץ היוטיוב של עמותת "תולדות ישראל" לתיעוד דור תש"ח, 3 ביוני 2012 חברים שאינם - בוצר אברהם (צ'יטה) ז"ל, באתר עמותת חיל הים ירדן גור, אברהם בוצר (צ'יטה), "בין גלים" ספטמבר 2013, עמ' 30 אברהם בוצר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) שלמה אראל, לפניך הים, עמ' 170 יוסי מלמן, הסוד האחרון של אח"י אילת, באתר הארץ, 8 במרץ 2005 יוסי מלמן‏, המפקד העקשן שהצליח להפוך גיגיות לצוללות, באתר וואלה, 9 ביוני 2012 12 באוקטובר 09:44, מלחמת יום הכיפורים - יומן גשר מצפ"י עמ' 40 בני אהרון, קצין המודיעין בזירת ים סוף באתר משמר המורשת הימית, דצמבר 2013; זאב אלמוג, מפקד שייטת 13 - הפלגות חיי, כנרת, זמורה ביתן, 2014, עמ' 857–863 מערכת אתר צה"ל, נפטר אלוף (מיל') אברהם בוצר, מפקד חיל הים השמיני, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 3 ביוני 2012; האלוף רם רוטברג, מפקד חיל הים: נמשיך לצעוד בגאווה בדרך אותה סלל האלוף (במיל') בוצר, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 3 ביוני 2012; שמעון כהן, נמשיך בדרך שהתווה אלוף בוצר דברי מפקד חיל הים רם רוטברג באתר ערוץ 7, 4 ביוני 2012