פרוטו-שמית

פרוטו-שמית (הקרויה גם: שמית קמאית או אֵם-שמית) היא השפה-האם (פרוטו-שפה) המשוערת של השפות השמיות. הכלי העיקרי בשחזור השפה הוא השוואה בין שפות שמיות שונות, שפות דומות להן ושפות שדוברו סמוך לאזור השפות השמיות. ההיסטוריה הכתובה הארוכה של משפחת השפות השמיות מסייעת לחקר השפה. על פי רוב, משחזרים עבור הפרוטו-שמית 29 עיצורים ו-3 תנועות (i, a ו-u). התנועות יכולות להיות כפולות, כלומר קצרות או ארוכות, וגם העיצורים עשויים להיות ארוכים, כלומר לקבל מִכְפָּל – כמו דגש חזק בעברית ושַׁדַּה בערבית. (הגה משוחזר יסומן להלן בכוכבית.) מערכת התנועות המשוחזרת עבור פרוטו-שמית כוללת 3 תנועות: i, a ו-u. אורך התנועה הוא פונמי, כלומר מבחין במשמעות, והן יכולות להיות קצרות או ארוכות. תנועות ארוכות מסומנות בתעתיק בקו עילי (מַקְרוֹן): *ā ארוכה, *ī ארוכה, *ū ארוכה.[ה"ש: Huehnergard 2008:231] מערכת התנועות הזו קיימת באכדית, באוגריתית ובערבית קלאסית וההנחה היא שהיא השתמרה בהן,[ה"ש: Kogan 2011:119] ולעומתן השתנתה בשפות השמיות האחרות: בחלקן נוספו תנועות (כמו e, o בעברית) ובחלקן התבטלה הבחנת האורך (כמו בעברית מודרנית). במחקר מוסכם כי בפרוטו-שמית היו 29 עיצורים, אך הדעות חלוקות באשר להגייה של חלקם. בנוסף לאורך העיצור – מִכְפָּל – הייתה חשיבות מורפולוגית, כלומר העיצורים עשויים להיות קצרים או ארוכים (כפולים). בטבלה הבאה מופיעים העיצורים בסימון אפ"ב, ובסוגריים הסימון הפילולוגי המסורתי לעיצור, אם שונה. בעשורים האחרונים, נעשתה רווחת הטענה כי בפרוטו-שמית היו 30 עיצורים, כאשר העיצור הנוסף הוא חוכך ענבלי נחצי, שהתמזג עם החוכך הענבלי באכדית ועם החוכך הלועי ביתר השפות השמיות. [ה"ש: Huehnergard 2003] בחמישים השנה האחרונות נעשתה מקובלת הטענה{{[ה"ש: Kogan 2011:62-71]}} כי העיצורים החוככים /θʼ ɬʼ ɬ sʼ z s/ היו המחוככים /t͡θʼ t͡ɬʼ t͡ɬ t͡sʼ d͡z t͡s/, והעיצור /ʃ/ למעשה היה /s/. אם כך, מרכז טבלת העיצורים (בצהוב) ייראה כך: שלשות העיצורים אטום–קולי–נחצי: התכונה הבולטת ביותר של העיצורים בשפות השמיות, ולכן גם בפרוטו-שמית, היא שלשות העיצורים אטום–קולי–נחצי (בקרב הסותמים והחוככים/המחוככים שאינם גרוניים). ניתן לראות כי "חסרים" עיצור דו-שפתי סותם נחצי [pʼ] (שכן קיים בשפות השמיות המדוברות באתיופיה, אך כמעט רק במילים שאולות) ועיצור וילוני חוכך נחצי [xʼ]. הנחציים: "נחצי" משמש כאן כהגדרה עמומה בכוונה. לא ידוע אם העיצורים הנחציים המשוחזרים עבור פרוטו-שמית נהגו כמְווּלַנים/מְלוּעֲלַעים כמו בשפות השמיות המרכזיות (כערבית מודרנית) והצפון-מערביות (כעברית מזרחית), או שמא כהדופים כמו בשפות השמיות הדרומיות דוגמת אמהרית. בעשורים האחרונים נעשתה רווחת ביותר הסברה כי העיצורים הנחציים היו הדופים בפרוטו-שמית [ה"ש: Kogan 2011:59-61] מהטעמים הבאים: עיצור הדוף לא יכול להיות קולי, אך עיצור מוולן, מעונבל או מלועלע יכול. אם כן, אילולא היו העיצורים הנחציים הדופים, עיצורים נחציים קוליים היו נפוצים יותר בשפות השמיות. אין חידושים מורפולוגיים או פונולוגיים המשותפים לאכדית, לשפות דרום ערב החדשות ולשפות האתיופיות השמיות, שבכולן הנחציים הדופים. יש חידושים מורפולוגיים ענפים המשותפים לשפות השמיות המרכזיות כגון ערבית, ארמית ועברית. עיצורים הדופים נפוצים הרבה יותר בשפות העולם מאשר עיצורים מוולנים, מלועלעים ומעונבלים. מעתק מעיצור הדוף לעיצור מוולן, מלועלע ומעונבל הוא קל יותר לנימוק בכלים בלשניים מאשר מעתק בכיוון ההפוך. בבלשנות היסטורית, מעתק הגאים הוא שינוי שיטתי בהגייה של עיצורים, תנועות או הגאים אחרים, בשפה טבעית במשך זמן התפתחותה. באופן מסורתי, סוברים כי 28 מתוך 29 העיצורים הפרוטו-שמיים השתמרו בערבית הקלאסית. העיצורים המיוצגים בעברית באותיות שׁי"ן-ימנית וסמ"ך מופיעים בערבית באות אחת, וככל הנראה מעידים על התמזגות פונמות בענף של ערבית בעץ המשפחה: קיימת תופעה של חילוף אותיות בין עברית ובין ארמית: עברית שלוש = ארמית תלת (משם המילים תלת-ממד, תלת-אופן), עברית זהב = ארמית דהב, עברית אישה = ארמית איתא, עברית קיץ = ארמית קיט (משם קייטנה), עברית זו = ארמית דא (משם המילה הדדי), עברית רוּץ = ארמית רהט (משם שפה רהוטה), עברית שמונה = ארמית תמנה (משם תמנון, מתומן), עברית שני = ארמית תניין (משם המילה תנייני). השתלשלות האותיות מפרוטו-שמית מסבירה את תופעה זו. למשל, העיצור הפרוטו-שמי ṯ השתלשלה לשׁ בעברית, אבל לת בארמית. עקב כך, פרוטו-שמית ṯalāṯ ← שָׁלוֹשׁ בעברית, אבל ← תְּלָת בארמית (← ثلث ת֗לת֗ בערבית, ← ṯlṯ באוגריתית, ← šalāš באכדית). כפי שקיימים החילופים בין עברית לארמית, גם קיימות בין עברית לערבית: פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. כפי שקיימים חילופי העיצורים בין השפות השמיות, גם קיימים החילופים של התנועות ביניהן. אחד ממעתקי התנועות הידועים הוא המעתק הכנעני, אשר השפיע על התמונה הפונטית של שפות כנעניות, וביניהן על השפה העברית. אחד המאפיינים הייחודיים של השפות השמיות הוא קיום בנייני הפועל. אפשר להסיק מכך שהשפה הפרוטו-שמית הייתה עשירה מאוד בבניינים. למרות רכישה של בנייני פועל מסוימים בכמה שפות, מרבית השפות השמיות הולכות ומאבדות בניינים. כך הן הולכות ומאבדות גם עיצורים גרוניים ונחציים - מאפיינים נוספים שיש בשפות שמיות. מהשוואת השפות השמיות שהשתמרו (כשפות חיות, או בכתבים עתיקים), עולה כי הבניינים המוקדמים ביותר הם: בניין קל, שהפעלים בו מתארים פעולות פשוטות (החוקרים מכנים אותו כיום, G-stem). בניינים המבוססים על תחיליות: בניין עם תחילית שׁ' ימנית לפועל, המורה על גרימה. בכל השפות השמיות המערביות למעט אוגריתית, מינאית, חצרמוותית וקתבאנית, ש׳ זו נעתקה לה׳ ובחלקן מאוחר יותר לא׳ או לø (המומחים מכנים את הבניין הזה Š-stem, דהיינו, הבניין שמתחיל ב-שׁ.) בניין עם תחילית נ'. בחלק מהפעלים היא מורה על חזרתיות, ובאחרים היא מורה על פסיביות. (המומחים מכנים את הבניין הזה N-stem, דהיינו, הבניין שמתחיל ב-נ'). בניינים עם ת' תחילית או תוכית. בניינים אלה מעידים על פעולה סבילה, חוזרת או הדדית. (המומחים מכנים את הבניין הזה t-stems, דהיינו, הבניין שמתחיל ב-ת׳.) בניינים שבהם מוכפלת או מודגשת אות מהשורש: בניין שבו העיצור השני בשורש ארוך. הפעלים שבו מתארים פעולה אינטנסיבית. (המומחים מכנים את הבניין הזה D-stem, דהיינו, הבניין שבו יש DOUBLE.) בניינים שבהם העיצור השלישי ארוך (R-stem, מלשון Reduplication). בניינים שבהם התנועה הראשונה ארוכה (המומחים מכנים את הבניין הזה L-stem, דהיינו, הבניין שבו יש LONG.) שילובים בין הבניינים האלה. מהשוואת שפות עתיקות לשפות מודרניות, הן ממשפחת השפות השמיות והן ממשפחות אחרות, עולה כי כיום האדם נוהג להשתמש ביותר תוארי שם שמתארים צבעים. למשל, במקרא. במקרא תוארי השם ציינו צבעים באופן פחות מדויק מהיום. כך הפרה האדומה, שהייתה כנראה חומה, מתוארת באותו שם תואר שהוענק לשיערו האדמוני של דוד המלך. במיתולוגיה היוונית, גם היא טקסט עתיק, יש מצב דומה. באופוס של הומרוס בעלי חיים חומים מתוארים כאדומים ודבש הדבורים מתואר כירוק, משום שביוונית הארכאית הצהוב והירוק נחשבו לאותו צבע. יתרה מזאת, כשהומרוס מנסה לתאר את צבע הים, הוא אומר במקום אחד שהוא "נראה כמו יין", אך אומר במקום אחר שהוא "כמו פרח הסיגלית". לכן, אפשר לשער שמלבד היעדר שמות תואר עבור בורדו ועבור סגול ביוונית הארכאית, הומרוס אף לא מצא שמות של חומרי צבע כחולים שאפשר להשוות את צבע הים אליהם. חוקרים סוברים שבשפה הפרוטו-שמית היו רק ארבעה תוארי שם שתיארו צבעים: (מילים משוחזרות מופיעות עם כוכבית בתחילתן.) *lbn – *לבן. תיארה את הצבע הלבן. המילה "לָבָן" מופיעה במקרא. השורש ל.ב.נ. מתאר הרבה דברים בשפות השמיות. קל למצוא את ההקבלות בין השפות, אך לא קל לדעת מה נגזר ממה. כך המילה "לָבָן" היא מאותו שורש של המילה "לֶבֶּן" (יוגורט) והיא דומה למילה הערבית המשיימת גבינה לבנה חמצמצה, ועץ ה"לִבְנֶה" קרוי בשם דומה בעברית, בערבית ובאמהרית. *ʔdm – *אדם. תיארה את הצבע האדום ואת הצבע החום. המילה "אָדֹם" מופיעה במקרא. היא דומה למילה המתארת את הצבע האדום בגעז - ʔaddaamaawi. ככל הנראה, יש קשר בין מוצא המילה "אָדֹם" ובין מוצא המילים "דם" ו-"אדמה". *wrq – *ורק. תיארה את הצבע הירוק ואת הצבע הצהוב ובשפות השמיות האתיופיות משמעותו "זהב" . באופן אופייני צליל האות ו"ו הפך לצליל האות יו"ד במהלך התפתחות השפה העברית, ולכן בעברית המילה היא "יָרֹק". המילה *wrq גם דומה למילה הערבית, המתארת עלה - ورقة (וַרַקַה). הקשר בין המילים העבריות "יָרֹק" ו-"ירקות", דומה לקשר בין המילים הערביות המתארות את הצבע הירוק ואת הירקות - أخضر (אַחְ'צַ'ר) ו-خضار (חֻ'צַ'אר). *θʼlm – *ט'לם. תיארה את הצבע השחור. *θʼlm דומה, למילה הערבית ظلم - ט'לם - שפירושה אי-צדק השחרה או הצללה, ולמילה s'allim (צלים-ጸሊም) בגעז - המתארת "שחור", ולמילה העברית "צלמות" שבביטויים המקראיים "חשך וצלמות" "אפל צלמות". ישנן מספר השערות לגבי הפרטים הגאוגרפיים והדמוגרפיים של דוברי השפה הפרוטו-שמית. ההשערות המקובלות לגבי מיקום החברה שדיברה בשפה זו מצביעות על חצי האי ערב, צפון מסופוטמיה או הלבנט. ההשערה המקובלת היא שהחברה הזו נוצרה מצאצאי מהגרים מצפון מזרח אפריקה, שדיברו בשפה הזו ממשפחת השפות האפרו-אסיאתיות. השערה זו נתמכת בעובדה שמבין כל השפות האפרו-אסיאתיות רק השפות השמיות מדוברות מחוץ לאפריקה. ההשערה ההפוכה, ולפיה שאר השפות האפרו-אסיאתיות התפתחו באפריקה בעקבות הגירה מהמזרח התיכון, אינה סבירה. זאת משום שהגירה כה מסיבית מתוך חצי האי ערב לא הייתה אפשרית בתקופה בה טרם בוית הגמל, ומשום שהגירה כה מסיבית מאזור הסהר הפורה הייתה מביאה לכל האזור אנשים שמדברים שפות שונות לחלוטין. העדות לשפות אחרות האלו היא בהשפעה הרבה שלהן על האכדית. עוד תימוכין להשערת המוצא האפריקני של אבותיהם של דוברי הפרוטו-שמית יש בקשרים הלשוניים בין השפות האפרו-אסיאתיות ובין שפות אפריקניות אחרות. חיזוק נוסף להשערה יש בגילויים שלפיהם אזור הסהרה היה הרבה פחות מדברי באלף החמישי לפני הספירה - כי סביר שהליך המדבור של הסהרה דחק אוכלוסייה אנושית רבה ממנו אל אסיה ולא להפך. תהליך זה דחק גם אוכלוסיות של בעלי חיים, והשפעתו ניכרת גם בצומח (ראו Sahara pump theory (אנ')). בתקופה שבה חיו דוברי הפרוטו-שמית אף לא עם אחד בעולם ייסד מדינה או השתמש בכתב, כנראה. התרבות הראשונה שעשתה זאת היא שומר - תרבות דוברת שפה לא שמית - באזור דרום מסופוטמיה. העם השמי הראשון שלמד מן השומרים את הכתב ואת ארגון השלטון במדינה כבר לא דיבר פרוטו-שמית, אלא אכדית. ג'ון היונרגארד, 2004,The Cambridge Encyclopedia of the World's Ancient Languages. פרק 6, סעיף 3. Frederick E. Greenspahn, An Introduction to Aramaic, Second Edition, Society of Biblical Literature, 2003, עמ' 13-15 A Dictionary of the Ugaritic Language in the Alphabetic Tradition Gregorio del Olmo Lete, Joaquín Sanmartín, Wilfred G. E. Watson, page 894 מילון אכדית. Strong's Hebrew: 8532. תְּלָת (telath or telathah) -- three, באתר biblehub.com Strong's Hebrew: 8578. תִּנְיָנָה (tinyan) -- second (an ordinal number), באתר biblehub.com Strong's Hebrew: 2323. חֲדַת (chadath) -- new, באתר biblehub.com Jastrow, אִיתָא, באתר www.sefaria.org Strong's Hebrew: 383. אּיתַי (ithay) -- there is, are, באתר biblehub.com Strong's Hebrew: 8625. תְּקַל (tqal) -- Tekel, באתר biblehub.com Jastrow, תּוֹתַב ² 1, באתר www.sefaria.org Strong's Hebrew: 8450. תּוֹרִין (tor) -- a bullock, באתר biblehub.com Jastrow, תָּבַר, באתר www.sefaria.org Jastrow, תַּדָּא, באתר www.sefaria.org Jastrow, תּוּם, באתר www.sefaria.org Jastrow, כָּרָתֵי, באתר www.sefaria.org Jastrow, דִּיתְאָה, באתר www.sefaria.org Jastrow, תַּעַל, באתר www.sefaria.org Jastrow, מְתַל II, באתר www.sefaria.org Comprehensive Aramaic Lexicon. Strong's Hebrew: 1722. דְּהַב (dehab) -- gold, באתר biblehub.com Strong's Hebrew: 1684. דְּבַח (debach) -- to sacrifice, באתר biblehub.com Strong's Hebrew: 4056. מַדְבְּחָה (madbach) -- an altar, באתר biblehub.com Strong's Hebrew: 1872. דְּרָע (dera) -- an arm, באתר biblehub.com Strong's Hebrew: 1668. דָּא (da) -- this, באתר biblehub.com Strong's Hebrew: 1798. דִּכְרִין (dekar) -- a ram, באתר biblehub.com Strong's Hebrew: 1799. דִּכְרוֹנָה (dikrown) -- record, באתר biblehub.com Strong's Hebrew: 3538. כִּדְבָה (kdab) -- false., באתר biblehub.com Jastrow, אוֹדֶן, באתר www.sefaria.org Jastrow, דְּקַן, באתר www.sefaria.org Jastrow, דַּנְבָא, באתר www.sefaria.org Jastrow, דִּיעֲתָא, באתר www.sefaria.org The Comprehensive Aramaic Lexicon, cal.huc.edu Jastrow, דִּיבָבָא, באתר www.sefaria.org Strong's Hebrew: 2306. chadi -- breast, biblehub.com Strong's Hebrew: 772. אַרְעָא (ara) -- the earth, באתר biblehub.com Jastrow, עָאן, באתר www.sefaria.org Jastrow, עֲלַע, באתר www.sefaria.org Strong's Hebrew: 6015. עֲמַר (amar) -- wool, באתר biblehub.com Jastrow, רְעֵי ², באתר www.sefaria.org Klein Dictionary, יצא, באתר www.sefaria.org The Comprehensive Aramaic Lexicon, cal.huc.edu The Comprehensive Aramaic Lexicon, cal.huc.edu Jastrow, קִמְעָא 1, באתר www.sefaria.org Strong's Hebrew: 7007. קַ֫יִט (qayit) -- summer, באתר biblehub.com The Comprehensive Aramaic Lexicon, cal.huc.edu Jastrow, טוּר II, באתר www.sefaria.org Jastrow, טוּפְרָנָא, באתר www.sefaria.org Jastrow, טְלַל III, באתר www.sefaria.org Jastrow, טַבְיָא, באתר www.sefaria.org Klein Dictionary, צָהֳרַֽיִם, באתר www.sefaria.org Jastrow, רָהַט 1, באתר www.sefaria.org Jastrow, עֵיטָא 1, באתר www.sefaria.org حسب - Wiktionary, en.wiktionary.org حد חיד חוד חדד, באתר slovar-axaz.org ܚܪܝ حر חרה שחרר חור, באתר slovar-axaz.org حي - Wiktionary, en.wiktionary.org خمس - Wiktionary, en.wiktionary.org مطبخ - Wiktionary, en.wiktionary.org صغير - Wiktionary, en.wiktionary.org غزة - Wiktionary, en.wiktionary.org عالم - Wiktionary, en.wiktionary.org לשנא - Wiktionary, באתר en.wiktionary.org Introduction to the Semitic Languages: Text Specimens and Grammatical Sketches By Gotthelf Bergsträsser עמוד 14 – 15 The Origin and Development of Nonconcatenative Morphology by Andrew Kingsbury Simpson אורן הוברמן, למה אין כחול בתנ"ך?, באתר כלכליסט, 14 ביולי 2011 Anthropology of Color: Interdisciplinary Multilevel Modeling edited by Robert E. MacLaury, Galina V. Paramei, Don Dedrick p 257 van Zinderen-Bakker E. M. (1962-04-14). "A Late-Glacial and Post-Glacial Climatic Correlation between East Africa and Europe". Nature 194 (4824): 201–203.