צנחני היישוב

"צנחני היישוב" הוא כינויה של קבוצה של 37 צנחנים שהתארגנה ביישוב העברי בארץ ישראל במסגרת התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה ואומנו במיוחד לביצוע משימותיהם. 26 מתוכם הוצנחו על ידי הבריטים באירופה הכבושה בידי גרמניה הנאצית בין 1943 ל-1944, במטרה לסייע למאמץ המלחמתי של בעלות הברית; חלק מהנותרים הונחתו במטוסים והשאר המתינו לצאת לשליחותם במצרים, בדרום איטליה ובטורקיה - אך לא נשלחו ליעדיהם. קבוצת 37 הצנחנים נבחרה מבין 240 מתנדבים במקור, מהם נבחרו 110 שנשלחו לאימונים. החלק הראשון של האימונים נערך בארץ במסגרת הפלמ"ח, כשהבריטים אינם מעורבים ישירות. בחלק השני - עברו השליחים אימוני צניחה, במתקנים (ובמדים) של הצבא הבריטי. שלב האימונים השלישי התבצע בקהיר בבסיס צבאי בריטי, שם הוכשרו בין היתר בנהיגה ושיפור האנגלית. דגש רב הושם על תחום הקשר, על אמצעים לאיסוף מודיעין והעברתו, וכן על שיפור ספציפי של שפת הדיבור בארץ היעד. המטרות שקבעו הבריטים לצנחנים היו השגת מידע מודיעיני וחילוץ צוותי אוויר של בעלות הברית שצנחו בשטח האויב לאחר שמטוסיהם נפגעו. הצנחתם הייתה גם חלק ממאמץ ההטעיה הגדול שנועד לשכנע את גרמניה הנאצית שפלישת בעלות הברית לאירופה תבוא מדרום. הבריטים העלימו עין מכך שהנהגת היישוב (הסוכנות היהודית) הטילה עליהם גם משימת ניסיון לפעול להצלת יהודים באירופה, ובעיקר חידוש הקשר עם שרידי הקהילות. הפיקוד הבריטי הסתפק בדרישה כי השליחים יתרכזו בביצוע המשימות שהוטלו עליהם (איסוף מידע, דיווחים שוטפים וכו'). אם במהלך המבצע יעסקו גם ב"דברים נוספים", היה זה עניינם הפרטי - ועל אחריותם. 12 מחברי הקבוצה נפלו בשבי, ושבעה מן השבויים הוצאו להורג או נרצחו על ידי הנאצים. שבעת צנחני היישוב שהוצאו להורג הם: חנה סנש - צנחה ביוגוסלביה. נתפסה במעבר להונגריה והוצאה להורג בבודפשט ב-7 בנובמבר 1944. על שמה היישוב יד חנה. אנצו סרני - צנח בצפון איטליה. נתפס ונרצח במחנה הריכוז דכאו ב-18 בנובמבר 1944. על שמו היישוב נצר סרני. חביבה רייק - נחתה בסלובקיה. נתפסה ונרצחה בקרמניצ'קה ב-20 בנובמבר 1944. על שמה היישוב להבות חביבה. רפאל רייס - צנח בסלובקיה. נתפס ונרצח יחד עם חביבה רייק בקרמניצ'קה ב-20 בנובמבר 1944. צבי בן יעקב - צנח בסלובקיה. נתפס ונרצח במחנה הריכוז מאוטהאוזן בין דצמבר 1944 לינואר 1945. אבא ברדיצ'ב - צנח ביוגוסלביה. אחר כך הונחת בסלובקיה. נתפס ונרצח במחנה הריכוז מאוטהאוזן ב-26 בינואר 1945. על שמו היישוב אלוני אבא. פרץ גולדשטיין - צנח ביוגוסלביה. עבר להונגריה. נתפס ונרצח במחנה הריכוז אורניינבורג ב-1 במרץ 1945. בהספדו להם כתב בין היתר יצחק טבנקין: "שבעה צנחנים הם שלא חזרו. מי יודע מה עוללו להם! אבל בטוחים אנו שעמדו בכבוד. אין נחמה אבל יש ביטחון שכזאת הייתה צריכה להיות גאוות שליחותנו. אין להם קבר כאן, אבל הם חיים עמנו פה. עולמם עולמנו. בתוכנו ובשליחותנו הלכו ופעלו ובלכתם מטילים הם שליחות עלינו". שאר חברי הקבוצה הם: אריה אורני - צנח ברומניה סמוך לבוקרשט, נלכד מיד ונחקר, שוחרר מהשבי ב-1944. אריה גוקובסקי (שם עט - יהודה אחישר) - צנח ברומניה סמוך לבוקרשט, נלכד מיד ונחקר, שוחרר מהשבי ב-1944. נסים ארזי יצחק בן-אפרים - צנח ברומניה במטרה לחלץ טייסים בריטים עם שייקה דן. אהרון בן-יוסף חיים בן-שושן שרה ברוורמן - לא השלימה את קורס הצניחה. צדוק דורון שייקה דן - צנח ברומניה במטרה לחלץ טייסים בריטים עם יצחק בן-אפרים. ראובן דפני אפרים דפני יעקב הובר דב הררי יוסף ורון אלי זוהר חיים חרמש חיים יערי אריה לופסקו דן לנר יצחק שחם (מקרסקו) רחבעם עמיר שלום פינצי יואל פלגי ששון פנקס פנחס קליימן ברוך קמין אוריאל קנר יונה רוזן פרץ רוזנברג יעקב שפירא ארבעה מהצנחנים נספו ב-29 ביולי 1954, באירוע המכונה "אסון מעגן": דב הררי, אריה אורני, יהודה אחישר ושלום פינצי. באירוע נספה גם דניאל סרני, בנו של אנצו סרני. מטוס קל שנטל חלק במטס בטקס התרסק לתוך הקהל ו-17 מהנוכחים נהרגו. בבית הקברות הצבאי בהר הרצל נבנתה יד לצנחני היישוב בארץ שנפלו באירופה - חלקת הנצחה לשבעת צנחני היישוב שהוצאו להורג, בה טמונים אלה ששרידיהם נמצאו, ולידם מצבות לזכרם של מי שגופותיהם לא נמצאו מעולם. שמותיהם מופיעים על אנדרטת הצנחנים. ביער הקהילתי בשכונת פסגת זאב בירושלים ישנו אתר הנצחה וזיכרון לכל 37 הצנחנים שגויסו ליחידה. בגבעת התחמושת בירושלים הוקמה תערוכה לזכרם של צנחני היישוב. כאמור, על שמם של הצנחנים קרויים היישובים נצר סרני, להבות חביבה, יד חנה ואלוני אבא, וכן המוסד החינוכי גבעת חביבה. ביולי 2021, במלאת 100 שנה להולדת חנה סנש ו-77 שנה לאחר שצנחה יחד עם חבריה ליישוב העברי, מפקדי ולוחמי צה"ל שחזרו במבצע "ברק השמיים" את הצניחה ההיסטורית בסלובניה, בהשתתפות צנחנים מארבעה צבאות שונים - הונגריה, סלובניה, קרואטיה ואנגליה. במסגרת המסע, צעדו 150 חברי המשלחת בדרך הגבורה, שבה הלכו צנחני היישוב העברי ביערות הפרטיזנים. צנחנים נוספים פעלו בשורות הצבא הבריטי וחיל האוויר המלכותי, אולם היישוב הנציח רק את אלה שנשלחו לאירופה מטעמו, והיו אמורים לסייע למאמצי ההצלה של יהדות אירופה. יחיאל אשר קספ, לדוגמה, התגייס לצבא הבריטי במסגרת הגיוס של היישוב היהודי בארץ ישראל, אולם לא החל את שירותו כצנחן. הוא התגייס לחיל החפרים הבריטי ונשלח ליוון עם חיל המשלוח הקיסרי, שנכנע אחרי שבועות מספר לגרמנים. לאחר שנמלט במבצע נועז מהשבי הגרמני ביוון, התנדב ליחידה בריטית מיוחדת ועוטר באות השירות המצוין על פעולות מסוכנות באיטליה. קספ נהרג בעת מבצע לחילוץ שבויי מלחמה של בעלות הברית ויהודים, בצפון איטליה, ומקום קבורתו לא נודע. יד לצנחני היישוב בארץ שנפלו באירופה ישראל מהרי"ק MI9 יהודית תידור באומל, גיבורים למופת: צנחני היישוב במלחמת העולם השנייה ועיצוב הזיכרון הקולקטיבי הישראלי, הוצאת מכון בן-גוריון, שדה בוקר; אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, תשס"ד. תהילה עופר וזאב עופר. חביבה - סיפור חייה, שליחותה ונפילתה של הצנחנית חביבה רייק, הוצאת ספרית פועלים, 2004 מדיה וקבצים בנושא צנחני היישוב בוויקישיתוף צנחני היישוב היהודי בארץ-ישראל באתר "הצנחנים-עשור ראשון" צנחני הישוב באתר "ועדת חבר העמים לקברי מלחמה" צנחנים ארץ ישראלים, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח, מתוך: ישראל גוטמן (עורך), האנציקלופדיה של השואה, כרך ד, הוצאת יד ושם וספרית פועלים, 1990 יהודית תידור באומל, ‏'אך נזכור את כולם': הנצחת הצנחנים-השליחים ממלחמת העולם השנייה בשנים 1945–1949, קתדרה 84, יולי 1997, עמ' 132-107 דניאלה אוסצקי, הצנחנים שלא שבו, באתר ynet, 26 בנובמבר 2009 יובל מלחי, פרק 150: הטלנובלה של חביבה רייק – גיבורים נשכחים, באתר "קטעים בהיסטוריה", 24 בפברואר 2016 צנחני היישוב, ריאיון עם שוריקה ברוורמן בערוץ YouTube של מיזם "אישי רחוב", 24 בינואר 2015 על חלק מהצנחנים ושליחותם, באתר יד ושם מסע לציון 100 שנה להולדת חנה סנש ולזכר צנחני היישוב - 'ברק השמיים', אתר צה"ל, 05.07.2021 גלעד שלמור ניר דבורי, ‏צפו | מגובה 12 אלף רגל בשמי סלובניה: מפקדי צה"ל בצניחה מיוחדת לזכרה של חנה סנש, באתר ‏מאקו‏, 20 ביולי 2021 ביקורת: מעוז עזריהו, ‏הגיבורים בעם, קתדרה 121, ספטמבר 2006, עמ' 194-189.