laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בריטניה הגדולה

בריטניה הגדולה (באנגלית: Great Britain, בסקוטית: Great Breetain, בוולשית: Prydain Fawr, בגאלית סקוטית: Breatainn Mhòr) הוא אי השוכן צפונית-מערבית מחופה של יבשת אירופה, ומזרחית לאירלנד, ומהווה את שטחה העיקרי של הממלכה המאוחדת. המונח "בריטניה הגדולה" משמש גם כמונח פוליטי המתאר את שילוב האומות אנגליה, סקוטלנד וויילס, שיחדיו מאכלסות את האי כולו ומספר איים נוספים. שטחו של האי הוא 218,595 קילומטר רבוע. זהו האי הגדול ביותר באירופה, הגדול באיים הבריטיים, והתשיעי בשטחו בעולם. האי הוא השלישי המאוכלס בעולם לאחר ג'אווה והונשו. בריטניה הגדולה משתרעת מצפון לדרום על-פני כעשר מעלות של קווי רוחב. לפני סוף עידן הקרח האחרון, היה שטח זה מחובר לאירופה כחצי אי. הפשרת הקרח בסוף עידן הקרח גרמה לעליית מפלס הים ולהיווצרות תעלת למאנש, המפרידה כיום את בריטניה הגדולה מיבשת אירופה. האקלים בבריטניה מתון יחסית לאזורים אחרים בחצי הכדור הצפוני באותו קו-רוחב, כיוון שהמים החמים של זרם הגולף עוברים דרך האיים הבריטיים וממתנים את מזג האוויר. מזג האוויר מאופיין במרבית הימים בטמפרטורות קרות, עננות יחסית, וגשמים רבים. בבריטניה הגדולה יש נהרות רבים. 20 הנהרות הארוכים ביותר מפורטים בטבלה הבאה: מבחינה פוליטית, המונח "בריטניה הגדולה" מתאר את השילוב של אומות הבית אנגליה, סקוטלנד וויילס המהוות 94.3% משטחי הממלכה המאוחדת. הוא כולל איים אחרים כגון האי וייט, אנגלסי, האי סילי, האיים ההברידיים, קבוצת האיים אורקני ושטלנד אך אינו כולל את האי מאן או את איי התעלה. במהלך המאות, בריטניה הגדולה התפתחה מבחינה פוליטית ממספר מדינות עצמאיות (אנגליה, סקוטלנד וויילס) דרך שתי ממלכות תחת כתר משותף (אנגליה וסקוטלנד), ממלכת בריטניה הגדולה יחידה בכל האי, עד למצב שלאחר 1801, אז בריטניה הגדולה ביחד עם האי אירלנד הרכיבו את הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד. ב-1927 הצטמצמה הממלכה לממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד בעקבות השגת העצמאות של העם האירי על חמש-השישיות מהאי אירלנד. הגאוגרף היווני תלמי קרא לאי הגדול "מגאלה ברטניה" (Megale Brettania; בריטניה הגדולה), ולאי הקטן יותר, אירלנד, "מיקרה ברטניה" (Micra Bretannia; בריטניה הקטנה). לפיכך, במקור, המונח "בריטניה הגדולה" התייחס לאי הגדול ביותר מבין האיים הבריטיים, כפי שהאי הגדול ביותר מבין איי קומורו נקרא "גראנדה קומורו" (Grande Comore). החל מימי הביניים נקרא האי "בריטניה הגדולה", על מנת להבדילו מ"בריטניה הקטנה" (Less, Lesser or Little Britain), היא ברטאן. מדיה וקבצים בנושא בריטניה הגדולה בוויקישיתוף בריטניה הגדולה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בריטניה, דף שער בספרייה הלאומית
בול תשובה צבאי

בול תשובה צבאי הוא בול דואר אשר הונפק על ידי דואר שוודיה על מנת לאפשר משלוח דואר בחינם אל החיילים המשרתים בצבא. שמירת הקשר בין החיילים המשרתים בצבא ובין בני משפחותיהם נחשבת כאחד הגורמים המרכזיים המסייעים לשמירת מורל הלוחמים. כתוצאה מהבנה זאת נקבעו ברבות ממדינות העולם הסדרים המאפשרים לחיילים לשלוח מכתבים במחיר מופחת או אף בחינם. הטבה זו הופעלה באופן מורחב בעיקר בתקופות בהן גויסו החיילים לצבא במסגרת שירות חובה, או בתקופות מלחמה בהן נותקו החיילים מבני משפחותיהם לזמן ממושך. זיהוי דואר החיילים נעשה בשיטות שונות, דוגמת החותמת של היחידה בה שרתו או באמצעות הנפקת בול דואר חיילים מיוחד שחולק בחינם או נמכר לחיילים בתעריף מופחת. במרבית המקרים הוענקה הזכות למשלוח דואר בהסדר מיוחד רק למכתבים ששלחו החיילים אל בני משפחותיהם, אולם ידועים גם מקרים בהם הוענקו הטבות מסוימות לבני המשפחה ששלחו דברי דואר אל החיילים שבצבא. הענקת הטבות אלו התבסס על מגוון של הגדרות, כגון מתן ההטבה רק לדברי דואר שנשלחו אל כתובת של יחידה צבאית. בישראל, לשם דוגמה, נקבע כי "על דברי דואר המיועדים לחיילי צה"ל חל תשלום מלא של דמי דואר, פרט לחבילות לחיילי צה"ל ששולחיהן נהנים מתעריפים מוזלים." בשנת 1929 החליט דואר שוודיה להנפיק בול מיוחד אשר נועד לאפשר לבני משפחות החיילים לשלוח ללא תשלום מכתבים לחיילים. הבול הודפס כחלק ממעטפות מיוחדות שחולקו לחיילים בחינם, ובאמצעותן יכלו לשלוח דואר לבני משפחותיהם. פתרון זה היה בתוקף בין השנים 1929 עד 1951, ובמהלך תקופה זו הונפקו 11 בולים שונים מסוג "בול תשובה צבאי". כאמור, כל חייל בצבא השוודי היה זכאי לקבל, אחת לשבוע, מעטפה מיוחדת אשר אפשרה לו לשלוח מכתב בחינם לבני משפחתו. בצידה האחורי של המעטפה הודפס בול התשובה הצבאי שהוגן באמצעות השפה הרחבה אשר סגרה את המעטפה. כאשר קיבלה המשפחה בדואר את המעטפה מן החייל, כל שנדרש ממנה היה לגזור את הבול מצידה האחורי ולהדביקו על המכתב אותו שלחה חזרה אל החייל. הבול היה תקף למשלוח מכתב רגיל בתוך שוודיה. בתקופה שבין 23 בדצמבר 1934 עד 17 בפברואר 1935 פעלו חיילי שוודיה כחלק מן הכוחות הבינלאומיים שנשלחו לחבל הסאר על מנת לפקח על משאל העם שנערך בשאלת עתידו של האזור. חיילי שוודיה חנו ליד העיר מרציג, והדואר הצבאי השוודי סיפק להם שירות של משלוח מכתבים לבני משפחותיהם. מעטפות החיילים שנשלחו מאזור חבל הסאר הוחתמו בחותמת מיוחדת עם הכיתוב "Svenska Bataljonen Saar" (הגדוד השוודי - סאר). בתקופה זו בול התשובה הצבאי היה תקף למשלוח מכתב לא רק בתוך שוודיה, אלא גם אל חיל המשלוח שפעל בחבל הסאר. Kenneth A. Wood, Military Reply Stamp, This is Philately, p. 735 דוגמה למעטפה עם בול תשובה צבאי משולב בצידה האחורי דיון בפורום בולאי בנושא בולי התשובה הצבאיים דיון בפורום בולאי בנושא בולי התשובה הצבאיים ריכוז מקורות ביבליוגרפים בנושא דואר צבאי בשוודיה תמונות של בולים צבאיים ובולי תשובה צבאיים משוודיה מדריך הדואר של דואר ישראל, סעיף 14. שירותי דואר לחיילי צה"ל This is Philately, 735
בלילות הקיץ החמים

בלילות הקיץ החמים הוא פזמון עברי שנכתב על ידי דן מינסטר והולחן על ידי מתי כספי. השיר נכתב לצוות הווי חיל התותחנים ובוצע על ידיו לראשונה בשנת 1973 עם הסולנית מלי ברונשטיין. לדברי ברונשטיין, כספי הלחין ועיבד את השיר עבור הלהקה כחלק משירות המילואים שלו, ועשה זאת לבקשתה. תחילה השיר היה בסגנון ג'אז/בלוז, ולבקשתה הוחלף הלחן לקצבי יותר. השיר היה אהוב על אורי זוהר, והוא הושמע בסיום כל תוכנית "ציפורי לילה" שהגיש בגלי צה"ל.באחת התוכניות השמיע זוהר את השיר שוב ושוב לאורך כל התוכנית. אריק איינשטיין הקליט את השיר לאלבום ההופעה החיה "אנשים אוהבים לשיר". היה זה השיר היחיד שאיינשטיין ביצע ללחנו של כספי. כספי הקליט את השיר עבור האלבום "צד א' צד ב'" (1978), שכלל ביצועים שלו לשירים שהלחין לאמנים אחרים. ב-1997 הוציאה רונית שחר גרסת קאבר לשיר כחלק מפסקול הסדרה "לווייתן בחוף שרתון". אקורדי השיר "בלילות הקיץ החמים" באתר Tab4u "בלילות הקיץ החמים" באתר בית לזמר העברי בלילות הקיץ החמים, באתר "פזמונט" גבי גזית, פינת הקאברים - והפעם, בלילות הקיץ החמים... באתר רדיו ללא הפסקה, 5 באוקטובר 2011 להקות צבאיות באתר של מתי כספי. אסף ענברי, סוף עונת החילונים, באתר של אסף ענברי, פרק ב': המהפך, 2. בלילות הקיץ החמים. ציפי פליישר, מתי כספי - האיש והחידה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2013, עמ' 190.
גו! גו! אקמן

גו ! גו ! אקמן (ביפנית: ゴーゴーアックマン; באנגלית: Go ! Go ! Ackman) היא מאנגה יפנית מסוג שונן אשר נכתבה במקור על ידי אקירה טוריאמה, וקיבלה עיבוד לסרט אנימציה ושלושה משחקי וידאו. הסדרה מתמקדת באקמן, שד ילד בן 200 שנה אשר אוסף נשמות בשביל השטן. הפרק ראשון מהתחיל כאשר אקמאן, שד נמוך קומה, מתעורר מתנומה של למעלה מחמישים שנה. הוריו של אקמאן ואחותו מוצגים בפרק זה, אך אינם דומיננטיים במהלך הסדרה. הם מבהירים לקורא שהמשפחה הורגת אנשים ולאחר מכן מוכרת אותן לשטן. הדמות המרכזית בפרק זה היא גודון, יצור אדם וקטן דמוי שטן. הוא אוסף את בצנצנת את הנשמות של הקורבנות של אקמן. העולם של טוריאמה אתר באנגלית.
מוטי טקה

מוֹטִי טקה (נולד ב-1 במרץ 1996) הוא זמר ישראלי בסוגת הפופ המזרחי. החל דרכו באתר יוטיוב, וזכה לפרסום בזכות שיריו "בלבלה", "אוהבת אותי" ו"בום בום". מוטי נולד וגדל בקריית ביאליק למשפחה מרובת ילדים. הוריו עלו מאתיופיה בשנת 1989. מאז ימי ילדותו טקה שר ומופיע באירועים, טקסים ושמחות. לאחר מות אביו הוציא את שירו הראשון, "תגיד לי", בשנת 2013. בעקבות מות האב הפך טקה למפרנס העיקרי בביתו ועבד בדוכן פלאפל. בנובמבר 2014 התגייס לצה"ל ושירת כנהג מבצעי. בשנת 2017 התפרסם בזכות השיר "בלבלה" אשר זכה ל-13.5 מיליון צפיות ביוטיוב. השיר הגיע למקום ה-14 במצעד השנתי של mako, ערוץ 24 ותחנות הרדיו האזוריות, ולמקום ה-21 במצעד השנתי של כאן גימל. עם הפרסום עבר לשרת כעובד כללי עד לסיום שירותו הצבאי בנובמבר של אותה השנה. בשנת 2018 הוציא את "טוקור", שיר הגאווה הרשמי לאותה שנה. מוטי גם כתב את מילות השיר לצד דורון מדלי. בספטמבר 2018, השיק את אלבומו "בלבלה" בהאנגר 11. במופע ההשקה השתתפו גם קטריקס ודורון ביטון וכן שרית אביטן. באותה שנה הוא הוציא את השיר "בום בום". ב-23 בפברואר 2022 הוציא את הסינגל "עיניים רווקות". ב-13 בספטמבר 2022 הוציא את הסינגל "אני אוהב אותך". ב-31 בדצמבר 2023 הוציא את הסינגל "לאן נעלמת?". ב-31 בינואר 2024 הוציא את הסינגל "מחפש את אבא". 2018: בלבלה 2020: שירים מהמגירה מוטי טקה, ברשת החברתית פייסבוק מוטי טקה, סרטונים בערוץ היוטיוב מוטי טקה, באתר ספוטיפיי מוטי טקה, באתר MusicBrainz (באנגלית) דודי פטימר, ‏מוטי טקה: "ההצלחה שלי גדולה מששיערתי, חשבתי שזה בלתי אפשרי", באתר מעריב אונליין, 7 ביוני 2018 איתי שטרן, "לדאוג לאמא זה כבוד גדול יותר מאוטו בחצי מיליון", באתר הארץ, 28 בנובמבר 2018 גבי בר חיים, "בכיתה ד' המורה אמרה לי, 'אתה? שום דבר שתעשה בחיים לא תצליח'. בגלל שאני אתיופי. לא מזמן היא ביקשה ממני סרטון", באתר "ידיעות אחרונות", 9 ביולי 2019 רז שכניק, הרשת בבלבלה, באתר ynet, 26 באוגוסט 2017 הרדאר, סיפור הסינדרלה של מוטי טקה: מהילדות הקשה, לדבר הבא בזמר המזרחי, באתר nana10‏, 2 בנובמבר 2017 מערכת mako מוזיקה, ‏שיר השנה תשע"ז: "אף אחד" של עדן בן זקן, באתר ‏מאקו‏, 20 בספטמבר 2017 חגית אמינוב, עמית סרויה, לידור זואארץ, עומר איסוביץ' ותומר כרמלי, רכילות בקטנה: גל גדות מוחלפת ועדי הימלבלוי פצועה, באתר פרוגי, ‏24 בנובמבר 2017 מערכת ערוץ הגאווה, ‏באנו חושך לגרש: קליפ הגאווה הרשמי לשנת 2018 נחשף, באתר ‏מאקו‏, 3 ביוני 2018 מוטי טקה - לינקיפדיה, באתר www.linktone.co.il דודי פטימר, ‏"כבר לא ב"בלבלה": מוטי טקה כבש את האנגר 11, באתר מעריב אונליין, 29 בספטמבר 2018 מוטי טקה - בום בום פקה פקה (חי אצל נוי אלוש), בדף הפייסבוק של גלגלצ, 1 באפריל 2018
המרצה (סדרת טלוויזיה)

"המרצה" (ברוסית: Лектор) היא מיני-סדרת טלוויזיה רוסית מז'אנר דרמת הריגול, בהפקת ערוץ רוסיה-1. שודרה לראשונה ב-26 במרץ 2012. נעימת הנושא לסדרה והשיר "במקום" (На прицеле) בוצע על ידי סרגיי אשיחמין ונכתב על ידי דמיטרי דנקוב ורבים רואים בו מין פלגיאט של השיר "Extreme Ways" שנכתב עבור הטרילוגיה: זהות כפולה, זהות במלכודת וזהות אבודה. מקסים מקסימוביץ' הוא פרופסור בפקולטה למדעי המדינה של אוניברסיטת מוסקבה. לפני כמה שנים הוא עבד בשירות הביטחון הפדרלי והתפטר בנסיבות טרגיות. באחת מההרצאות מופיע באוניברסיטה בכיר משירות הביטחון הפדרלי, ומציע למקסים לחזור לשירות ולזהות חפרפרת שעשוי להדליף מידע סודי ביותר לסוכנות הביון האמריקאית, ה-CIA. זמן קצר לאחר מכן פונה אליו לעזרה עמיתו לשעבר, ולדימיר: החפרפרת בכוונה מנסה לחשוף אותו כבוגד. כאשר על כף המאזניים מוטלים לא רק ביטחון המדינה, אלא גם חיי חברו הוותיק, מקסים מבין שהוא לא יכול להישאר עוד הרחק משירות ביטחון המדינה. מדוע הם פונים אליו? מקסים הוא אדם לגמרי יוצא דופן. לפני כמה שנים הוא פיתח והציג את "תאוריית החובבנים." על פי התאוריה, אפשר להפקיד כל משימה בידי כל אדם רגיל, מאחר שלאדם יש היכולת לפעול אחרת מכפי שהיה פועל איש מקצוע – מעשיו לא מחושבים והוא פועל אחרת מההיגיון של אנשי מקצוע. על מנת לחשוף את הסוכן הכפול וכדי להציל חבר ותיק ולאתר את האשמים לאירועים שהתרחשו לפני שנתיים, מקסים שוב צולל חזרה לתוך זרם פעילות המודיעין. יחד עם שירות הביטחון הפדרלי הוא פועל כדי למנוע מבצעי ריגול של סוכנויות זרות, כמו ה-CIA, MI6 והמוסד. בין איומי טרור לירי הרקטות מקסים סוף סוף לומד להכיר אהבה אמיתית, הציירת קירה. העימות בין סוכנויות המודיעין הופך להיות אפילו מתוח יותר, כאשר אדוניו של "החפרפרת" ב-CIA הופכים להיות מודעים יותר לכך שמקסים חזר למשחק. ככל שהוא מתקרב אל המטרה שלו, הוא מבין ש"החובבנים" הם אנשים קרובים אליו, אולי אפילו הוא עצמו. דמיטרי פבצוב – מקסים מקסימוביץ', המרצה פיודור בונדרצ'וק – ולדימיר זוייב יקטרינה גוסבה – האמנית קירה ז'וראבלבה מיכאיל חמורוב – איש ה-CIA מייקל לאונטי אלכסנדר רפופורט – היילי, מנהל המחלקה הרוסית של ה-CIA אנדריי אילין – איש FSB אלכסיי מקארוב – סוחר הנשק אולג קורג' איגור ורניק – אסלן בקאייב, מחבל / קלאוס גרוס אלכסנדר נוסיק – יגור, איש ה-FSB דנייל ספיוואקובסקי – אלכסיי בירמן, פיזיקאי אנדריי רודנסקי – דמאסקין, נזיר אנה דיוקובה – אלינה אנטולי קוט – רבקו, איש ה-FSB לשעבר ליסה גרבשצ'ניקובה – מרתה, רעייתו של גרוס עזיז ביישנאלייב – קים, מתנקש מרינה בלייק – סטקליף מיכאיל דורוז'קין – קוזאק, עיתונאי אופוזיציה איגור ארטאשונוב – חוקר המינהל לביטחון פנים של FSB סרגיי צ'ודאקוב – לירי, איש ה-MI6 איגור מירקורבאנוב – איש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים אלכסנדר נאומוב – אנטון דודקין, חברו מילדות של בירמן אתר האינטרנט הרשמי של המרצה (ברוסית) "המרצה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "המרצה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) המרצה באתר רוסיה-1 (גרסת ארכיון) מהחיה לפוליטולוג. דיימון, צא החוצה! // דיווח אתר קרים 1 פבצוב שלח את ג'יימס בונד לפרישה // קומסומולסקאיה פרבדה
נמל התעופה הבין-לאומי גימפו

נמל התעופה הבין־לאומי גימפו (בקוריאנית: 김포국제공항; באנגלית: Gimpo International Airport) ממוקם בקצה המערבי הרחוק של סיאול, כ-15 ק"מ ממערב מחוז מרכז סיאול. גימפו היה נמל התעופה הבין־לאומי הראשי של סיאול ודרום קוריאה לפני שהוחלף על ידי נמל התעופה הבין־לאומי של אינצ'ון בשנת 2001. בשנת 2015 עברו בנמל התעופה 23,163,778 נוסעים, מה שהפך אותו לנמל התעופה השלישי בעומסו בקוריאה הדרומית. ההיסטוריה של נמל התעופה החלה בשנת 1939, כאשר הצבא היפני בנה מסלול בBanwhwa-ri, Yangseo-myeon, Gimpo-Gyeonggi-do. מסלול זה אפשר לאחר מכן הפעלה של מטוסים אזרחיים בשימוש על ידי חיל האוויר האמריקני, והפעלה חלקית כשדה תעופה אזרחי מ-1954. רק בשנת 1958 הוא הוגדר על ידי צו נשיאותי כנמל התעופה הבין־לאומי של גימפו, והתחיל לפעול בצורה רשמית בשנת 1971. נמל התעופה משמש כבסיס פעולה מרכזי לחברות התעופה אסיאנה איירליינס וקוריאן אייר, ואף ליותר מ-12 חברות תעופה אחרות. רוב הטיסות מנמל התעופה הן טיסות פנימיות, אך קיימות גם טיסות ישירות ליעדים בסין, ביפן ובטאיוואן. בנמל יש שני מסלולי המראה ושני טרמינלי נוסעים: טרמינל לטיסות בין־לאומיות וטרמינל לטיסות פנימיות. בשנת 2018 החלו שיפוצים מקיפים בטרמינל טיסות הפנים של הנמל. עשר חברות התעופה הפעילות ביותר בנמל, נכון לשנת 2016: ב-23 במרץ 2007, החל לפעול קו הרכבת AREX (אנ'), המחבר את נמל התעופה הבין־לאומי של אינצ'ון לתחנת הרכבת סיאול (אנ') דרך נמל התעופה גימפו. בנוסף, קו 9 של הרכבת התחתית של סיאול מקשר את נמל התעופה לרובע גנגנם. ב-19 בנובמבר 1980, מטוס בואינג 747-200 של חברת קוריאן אייר החליק על גלגלו הקדמי בעת הנחיתה ו-2 מנועיו עלו באש. 15 מתוך 226 הנוסעים נהרגו, כולל הקפטן וטייס המשנה. ב-14 בספטמבר 1986, אירע פיגוע תופת מחוץ לטרמינל הנוסעים, שבמהלכו 5 אנשים נהרגו ו-36 נפצעו. מאחורי הפיגוע עמדה קוריאה הצפונית, במטרה לשבש את משחקי אסיה שנערכו 6 ימים מאוחר יותר. מדיה וקבצים בנושא נמל התעופה הבין-לאומי גימפו בוויקישיתוף אודות נמל התעופה, באתר worldaerodata.com GIMPO INTERNATIONAL AIRPORT, Airport Introduction Ranter, Harro. "ASN Aircraft accident Boeing 747-2B5B HL7445 Seoul-Gimpo (Kimpo) International Airport (SEL)". aviation-safety.net. Times, Clyde Haberman and Special To the New York. "5 DEAD, 36 HURT IN AN EXPLOSION AT SEOUL AIRPORT" (באנגלית). נבדק ב-2018-07-23.
איליה חמלניקר

איליה חמלניקר (נולדה ב-21 בספטמבר 1985) הוא שחמטאי בדרגת רב אמן. נכון לאפריל 2021, מדורג במקום ה-27 בישראל לפי מד כושר. משחק בליגה הלאומית בקבוצת מועדון באר שבע. בשנת 1998 באליפות ישראל עד גיל 14 הוא סיים במקום השני. בשנת 2001 הוא זכה באליפות ישראל לנערים עד גיל 16. בשנת 2002 חמלניקר סיים במקום ה-5 אליפות ישראל עד גיל 20 (ניצח סרגיי ארנבורג). בשנת 2003 חמלניקר סיים במקום ה-3 אליפות ישראל עד גיל 20 (ניצח סרגיי ארנבורג). בשנת 2004 הוא לראשונה השתתף באליפות ישראל וסיים במקום הרביעי. באליפות ישראל עד גיל 20 בשנת 2005 חמלניקר סיים במקום השלישי. בשנת 2006 הוא סיים במקום השלישי בבאר שבע (ניצח סמיון דבוייריס) ובשנת 2008 הוא ניצח בתחרות זו. בשנת 2008 חמלניקר סיים במקום רביעי בהרצליה (ניצח קונסטנטין לרנר). בשנת 2014 בתחרות לזכר דב פורת חמלניקר סיים במקום הרביעי (ניצח דן צולר). 2005 - דרגת אמן בינלאומי 2011 - דרגת רב אמן. איליה חמלניקר, באתר צ'סגיימס (באנגלית) איליה חמלניקר, באתר פיד"ה (באנגלית) איליה חמלניקר, באתר האיגוד הישראלי לשחמט ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים ובנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ריקרדו אלפיסי

ריקרדו דוד אלפיסי (Ricardo Alfisi) הוא כירורג ישראלי, פרופסור לכירורגיה בבית הספר לרפואה של הטכניון, מנהל החטיבה הכירורגית במרכז הרפואי הלל יפה בחדרה. אלפיסי בוגר לימודי רפואה בטכניון. בשנת 1982 החל להתמחות בכירורגיה כללית בבית החולים הלל יפה וסיים את התמחותו בשנת 1990. בשנת 1996 מונה אלפיסי למנהל יחידת הטראומה. בשנת 1999 מונה אלפיסי למנהל מחלקת כירורגית ב'. בדצמבר 2012 מונה אלפיסי למנהל המערך הכירורגי בבית החולים הלל יפה. המערך הכירורגי כולל את המחלקות כירורגית א' ו-ב', כירורגיית כלי דם וכירורגיית ילדים. מאוגוסט 2015 עומד אלפיסי ביחד עם פרופ' מיכאל קראוס בראש המעבדה למחקר רפואי במרכז הרפואי "הלל יפה". אלפיסי מתגורר בבורגתא. אלפסי מכהן כיושב ראש הוועדה למעמד הכירורג של איגוד הכירורגים. אלפסי כיהן כיושב ראש איגוד הכירורגים בישראל בהסתדרות הרפואית בישראל. ממחקריו של אלפיסי באתר PubMed ריקרדו אלפיסי, עם שכר כזה - מי ירצה לעבוד ברפואה הציבורית?, באתר ynet, 30 בנובמבר 2008 אלפיסי ריקרדו פרופ' - המרכז הרפואי הלל יפה אלפיסי ריקרדו דוד בורגתה - משרד הבריאות - אינדקס רופאים ד"ר אלפיסי - מנהל כירורגית ב' מרכז רפואי הלל יפה Violence in the Emergency Department: Tools & Strategies "נפתחה המעבדה למחקר כירורגי במרכז הרפואי הלל יפה פלאש נט - חדשות חדרה והסביבה, רון איתן, 27 באוגוסט 2015 כירורגיה: עיצומים בחדרי הניתוח, ד"ר ריקרדו אלפיסי, יו"ר הוועד למעמד הכירורג, אמר לדוקטורס: "במשך שנים הגיעו פחות סטודנטים צעירים למקצוע הכירורגיה, מכיוון שזהו מקצוע קשה הכולל תורנויות בסופי שבוע ובלילות "דוקטורס", ליאת עיני, 10 באוגוסט 2008 איגוד הכירורגים בישראל בהסתדרות הרפואית בישראל - מכתבי מועמדים דגרי סיום: יו"ר איגוד הכירורגים בישראל פרופ' ריקרדו אלפיסי ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ריקרדו אלפיסי".
דניאל סטלוואגן

דניאל סטלוואגן (בהולנדית: Daniël Stellwagen) (נולד ב-1 במרץ 1987 בסוסט) הוא שחמטאי יהודי-הולנדי בדרגת רב אמן. בשנת 1999 דניאל סטילוואגן השתתף באליפות העולם בשחמט עד גיל 12 וזכה במקום השני. באותה שנה הוא זכה באליפות אירופה בשחמט לגילו. בשנת 2004 הוא סיים רביעי באליפות העולם בשחמט עד גיל 20 (ניצח יאן נפומניאשצ'י). בין השנים 2003–2008 הוא השתתף באליפויות הולנד בשחמט ו-4 פעמים זכה במקום השני. בשנת 2007 הוא חלק מקום ראשון עם סרגיי טיביאקוב, אך הפסיד במשחק שובר השוויון. בשנת 2007 הוא היה במקום ה-5 באליפות העולם בשחמט עד גיל 20. סטלוואגן היה חבר נבחרת הולנד באולימפיאדת השחמט ובאליפות אירופה לנבחרות. הוא הפסיק להשתתף בתחרויות רשמיות בשנת 2014. סטלוואגן הוא בעל תואר שלישי בכימיה מאוניברסיטת אוטרכט. 2001 - אמן בינלאומי 2004 - רב אמן. בשנים 2008–2012 השתתף סטלוואגן ב-3 אולימפיאדות שחמט: מדיה וקבצים בנושא דניאל סטלוואגן בוויקישיתוף דניאל סטלוואגן, באתר צ'סגיימס (באנגלית) דניאל סטלוואגן, באתר פיד"ה (באנגלית) Daniël Stellwagen - Biography — JewAge, www.jewage.org Stellwagen, Daniël - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צ'וקודו

צ'וּקוּדוּ הוא כלי תחבורה דו-גלגלי המשמש להובלת מטענים ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו. הצ'וקודו עשוי ממשטח צר, המקביל אל הקרקע, שני גלגלים - קדמי ואחורי, וכידון היגוי המחובר לגלגל הקדמי. במשטח שטוח אופן ההפעלה של הצ'וקודו דומה לאופן ההפעלה של קורקינט. רכב דו גלגלי ללא ארכובה, ללא גלגלי שיניים וללא שרשרת. השלדה בנויה מעץ. חלקיו: מסגרת זוויתית, שני גלגלים קטנים, כידון, וכרית למפעיל לשים את ברכו בזמן שדוחף את הדו-גלגל. נסיעה: בירידה: הרוכב עומד על הסיפון. באדמה שטוחה: הרוכב יכול לשים ברך אחת על הסיפון, ולדחוף את הקרקע ברגלו השנייה. הצ'וקודו (הדגם הרחב ביותר) יכול לשאת מטען עד משקל של 800 ק"ג. צ'וקודו נושא מטען אופניים מדיה וקבצים בנושא צ'וקודו בוויקישיתוף הכירו את הצ'וקודו: הקורקינט תוצרת הבית של קונגו, סרטון באתר יוטיוב. (באנגלית) סרטון הסבר על הצ'וקודו ובנייתו, סרטון באתר יוטיוב. (בסוואהילית) סרטון הסבר על הצ'וקודו ובנייתו, סרטון באתר יוטיוב (בגרמנית) הצ'וקודו בגומה, סרטון באתר יוטיוב (בגרמנית) "צ'וקודו" ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו, SlateAfrique "צ'וקודו roi-goma" RDC: le « tshukudu », roi de Goma » [archive], sur rfi.fr, 11 mai 2014 "צ'וקודו" - אופני הזהב של קונגו, The Nation עץ, גלגלים, סוס עבודה – סיפור הצ'וקודו, Alex Halperin and Jina Moore (August 29, 2008) "צ'וקודו" היכול לשאת מאות קילוגרמים של מטען, design indaba
בצער לא רב, ביגון לא קודר

בצער לא רב, ביגון לא קודר הוא שיר מאת חנוך לוין. את השיר כתב חנוך לוין למחזה פרי עטו קטשופ, רביו סאטירי, שהוצג בשנת 1969 בתיאטרון הקברט הסאטירי של הקאמרי. המחזה עסק במיליטריזם בישראל שלאחר מלחמת ששת הימים, בשאננותם ובזחיחותם של מנהיגי ישראל, ועסק באופן מקאברי בשכול. את השיר הלחינו אלכס כגן ובני נגרי וביצעה תיקי דיין. בשנת 1988 הלחין את השיר מחדש מתי כספי ועיבד אותו עיבוד רוקיסטי, והוא נכלל באלבומה של ריקי גל "מה זאת אהבה...". דואט של גל ושל סי היימן שודר בתוכנית הטלוויזיה "זהו זה". שם השיר מתייחס באופן אירוני למודעות אבל שהפתיח שלהן הוא "בצער רב וביגון קודר". תוכן השיר מדגיש את ההשלמה של החיים עם אובדן המתים ואת הזילות כלפי חיי האדם. בתחילת השיר האלמנה הדוברת אומרת, "אני זוכרת אותך היטב", ואילו בסופו היא אומרת, "אני שוכחת אותך, שוכחת היטב". עוד היא אומרת למת, "אני חושבת עליך ואינני בוכה". השיר מציג את הזמן כתרופה ליגון ולצער. מילות השיר באתר שירונט בצער לא רב, באתר אקו"ם
תחרות העל טאטא סטיל

תחרות העל טאטא סטיל היא תחרות על בשחמט שנערכת בווייק אן זיי (אנ') שבהולנד. התחרות הראשונה נערכה בשנת 1938. החל מהקמתה התחרות נקראה "הוגוונס". בשנת 1999 ספונסר של התחרות הקים "כורוס גרוף" ובהתאם לכך שונה שם התחרות. בשנת 2007 כורוס גרוף נרכשה על ידי קבוצת טאטא ההודית ושם התחרות שונה בהתאם. למרות השינויים בשם התחרות, מיספור התחרות הוא רציף החל משנת 1938. בנוסף לתחרות הראשית, נערכות תחרויות משנה ופעילויות נוספות. תחילה התחרות הייתה פתוחה לשחמטאים מהולנד בלבד. החל משנת 1946 מוזמנים גם שחמטאים בולטים מחוץ להולנד. במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 בתחרות נהפכה לאחד החזקות בעולם השחמט. נכון ל-2020, מגנוס קרלסן מחזיק בשיא הזכיות (7 תארים) ווישוואנתן אנאנד, שזכה 5 פעמים, מחזיק בשיא של רצף משחקים ללא הפסד - 70 משחקים בין השנים 1998–2004. מדיה וקבצים בנושא תחרות העל טאטא סטיל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של תחרות העל טאטא סטיל תחרות העל טאטא סטיל, ברשת החברתית אינסטגרם
דין גרבר

דין גרבר (נולד ב-1 בנובמבר 1995) הוא שחקן ישראלי. ידוע בשל גילום דמותו של דקל לביא בסדרת הנוער "כדברא". בוגר תיכון אלון ברמת השרון במגמת תיאטרון. ב-2016 שיחק בתפקיד אורח בסדרה "שכונה" בתור ש"ג. הנסיקה המשמעותית ביותר בקריירה של גרבר קרתה ב-2017, כאשר החל לשחק בסדרה "כדברא" בתור דקל לביא. באותה שנה שיחק גרבר בסדרה "המלאך השומר שלי" בתור אילן. ב-2018 הוא הנחה את התוכנית "טין ניק סטנדאפ שואו" באחד מהפרקים. באותה שנה החל לשחק בסדרה "הרמון" בתור דורי. גרבר שיחק בסדרה "אקדמיית החממה", הגרסה האמריקאית של "החממה", בתור אוון. באוגוסט 2021 עלה לאקרנים הסרט "פול ספיד", בו גילם את דמותו של אבנר סונינו. ב-2024 הוא השתתף בסדרה "מיוחדת" של כאן 11 שם הוא שיחק את איתמר אח של ירין ששם הם גונבים ביחד יהלום בשביל לטפל באביהם החולה. באותה שנה השיחק בהצגה "ג׳ולי" בתפקיד ז׳אן. דין גרבר משתתף בפרסומות שונות. הוא ניהל מערכת יחסים עם השחקנית גילי איצקוביץ', שאותה הכיר על סט צילומי "כדברא". גרבר הוא אחיה הקטן של תניה גרבר, משתתפת העונה השביעית של "האח הגדול". דין גרבר, ברשת החברתית אינסטגרם דין גרבר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית דין גרבר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דין גרבר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) כישוף האהבה: גילי איצקוביץ' ודין גרבר באתגר הזוגיות, באתר פרוגי, 17/03/2018 משה אבוטבול, האם הקרובים של דיירי העבר ייכנסו ל"האח הגדול"?, באתר פרוגי, 03/05/2018
נבחרת צרפת בכדורגל חופים

הנבחרת הלאומית של צרפת בכדורגל חופים מייצגת את צרפת בתחרויות כדורגל חופים בינלאומיות ונמצאת בפיקוחה של התאחדות הכדורגל הצרפתית. סגל נכון לאוקטובר 2017 מאמן: צרפת סטפן פרנסואה אריק קאנטונה סמיר בלמרי ז'אירזיניו קרדוסו תיירי אוטאבי ז'אן סעידו גרגורי טנאגרו מיכאל פגיס סבסטיאן סנסוני גביע העולם בכדורגל חופים אלופה (1): 2005 אליפות אירופה בכדורגל חופים אלופה (1): 2004 גביע אירופה בכדורגל חופים סגנית (3): 2003, 2006, 2007 דף הנבחרת באתר הרשמי של כדורגל החופים דף הנבחרת באתר הרשמי של כדורגל החופים (ברוסית)
Ursus C-45

Ursus C-45 הוא טרקטור מתוצרת "Zakłady Przemysłu Ciągnikowego „Ursus” (פול') הפולנית אשר יוצר בין השנים 1947–1955. בהמשך הוא היה מיוצר במפעל חדש שהוקם בגוז'וב ויילקופולסקי. דגמי "Ursus C-45" יוצאו לברזיל, קוריאה, וסין (מדגם "Ursus C-45" ודגם "Ursus C-451" יוצאו כ-6,000 יחידות) מטה ומפעל היצרן מוקם בוורשה. דלק עיקרי : שמני נפט כבדים צריכת דלק יחידה בעומס רגיל - 280 גרם / (HP x h) מצמד - דיסק כפול, יבש מספר הילוכים לאחור: 1. (גרסה עם גלגלי ברזל), 2. (גרסה עם גלגלי גומי) כוח מרבי מקסימלי ללא החלקה: 1,750 ק"ג (גלגלי פלדה), 2200 ק"ג (גלגלי גומי) עומס סרן על המוכנות לפעולה טרקטור: גלגלי פלדה / צמיגים: סרן הקדמי - 1,340-1,400 ק"ג, סרן אחורי - 2,260-2,290 ק"ג, ביחד: 3,380-3,630 ק"ג הטרקטור הראשון "Ursus C-45", מספר סידורי 0001, עבד 12,000 שעות ללא שיפוץ דגם "Ursus C-45" שנת 1948 דגם "Ursus C-45" דגם "Ursus C-45" שנת 1948 דגם "Ursus C-45" שנת 1949 דגם "Ursus C-45" דגם "Ursus C-45" דגם "Ursus C-45" כיתוב פרטי "Ursus C-45" מדיה וקבצים בנושא Ursus C-45 בוויקישיתוף Ursus C-45, סרטון באתר יוטיוב Ursus C-45, סרטון באתר יוטיוב דגם "Ursus C-45" soundsofchanges.eu/sound/tractor-ursus-c-45 Zielinski, Andrew (2006). Polish Automotive Structures 1947-1960. Warsaw: Publishing and Communications. pp. 179–183. ISBN 978-83 -206-1541-8. דגם "Ursus C-45" flickr.com/photos