יהודה משקוני

רבי יהודה ליאון משקוני (נפטר סביב ה'קל"ה, 1375) היה תלמיד חכם נודד מתקופת הראשונים, מחבר פירוש אבן העזר על פירוש אבן עזרא לתורה. נולד למשה בערך ב-1327 באוחריד שבצפון מקדוניה בנעוריו עזב את העיר בשביל "בקשת החכמה" והגיע לנגרופונטי - האי אוויה שם למד מפי רבי שמריה בן אליה האקריטי, עם מותו של רבו ב-1345 בערך הוא המשיך בנדודיו ועבר ב"מדינת ביריא" ב"אי קיאו", ב"אי קפרוס", ב"מדינת הצחוק" וב"מדינת לדיקיא" (אנ') שבאנטוליה. בשלב זה של מסעו הוא פגש את פרשן האבן עזרא רבי עובדיה המצרי ולמד אצלו מדעי הטבע (בעיקר אסטרונומיה) וערבית, מהאזכור של רבו במהלך מסעות הללו נראה שפגשו באחת הערים האלו, אך מכיוון שמזכיר גם את מסעותיו למצרים יותר סביר שפגשו שם, ולאחר מכן המשיך במסעותיו. לאחר מכן המשיך למיורקה ולפרפיניאן שבדרום צרפת (בה נפגש עם דוד בן יום טוב), תיאור מסעותיו של משקוני מסתיים בפרפיניאן אך הוא מספר שב-1370 הוא היה במרקש שבמרוקו, במיורקה נפגש עם רבי משה נרבוני. בפירושו לפירוש האבן עזרא בחומש שמות הוא כותב שאת פירוש זה הוא כותב בב' בשבט ה'קכ"ב ומכאן שככל הנראה התחיל לכתוב את הביאור ב-1361. לפי שטר המכירה של ספרייתו של משקוני היא נמכרה ב-1377 שנתיים לאחר פטירת אשתו מונה שנפטרה שנתיים אחריו. עולה מכאן שהוא נפטר ב-1375. מוכר הספרייה היה בנה של אשתו מנישואים ראשונים ונראה שלא היו לו בנים. בספרייה היו 155 ספרים, חלק גדול מהם עסק ברפואה מה שמלמד שמשקוני היה רופא. הקדמה ומבוא לספר יוסיפון נדפס חלקית בתוך קובץ אוצר טוב בעריכת אברהם ברלינר, ברלין 1878. משקוני כתב פירוש לשיר השירים שלא שרד, כמו כן הוא תכנן לכתוב ספרים בנושאי דקדוק, פרשנות, טעמי המצוות, זואולוגיה ועוד, ככל הנראה הוא לא הספיק לכותבם. פירוש בשם אבן העזר לפירוש האבן עזרא לתורה, נדפס על ידי חיים קרייסל. פירושו של משקוני לפירוש האבן עזרא הוא בסגנון שכלתני מובהק, כמעט כל עניין פילוסופי שהוא מפורש הוא מגדיר כסוד כמוס וכעניין עמוק. הכתיבה האזוטרית עוברת בחיבורו תהליך של וולגריזציה. מעתה אין מדרג של חשיבות בין העניינים השונים; כמעט כל תפיסה פילוסופית, מדעית, אסטרולוגית ומאגיה נהפכה לעניין שראוי להצנעה מחד גיסא, ולגילוי עצום בידי הפרשן מאידך גיסא. בפירושו אין שיטה ערוכה ומובנית, אף על פי שתכניות פילוסופיות נאו­אפלטוניות ושמרניות, למשל, שבות ונשנות בהם; כך יש ממד של שמרנות במארג הסודי והשכלתני של משקוני, מארג שיש בו היבטים רדיקליים לא מעטים. הוא הקדיש לא מעט מאמצים להדגיש את מעמדו המיוחד של עם ישראל, אבל יש בדבריו הגדרות ושברי הגדרות שלא נמצאו רבות כדוגמתן במערב. מבחינה זו משקוני הוא תוצר מובהק של המחשבה היהודית בביזנטיון. רבי מנחם תמר ביקר בחריפות את פירושו. חיים קרייסל, אבן העזר לר' יהודה משקוני, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2020, 3 כרכים. דב שוורץ, מאבק ומסורת: רבי יהודה משקוני ורבי מנחם תמר, רחק וקרוב: הגות יהודית בביזנטיון בשלהי ימי הביניים, פרק עשירי, הוצאת מאגנס, 2016 בהקדמתו לספר יוסיפון הוא כותב את שמו כך: "אני יהודה המכונה ליאון בה"ר משה המכונה משקוני" משקוני מתאר את העיר כשייכת לבולגריה אבל כבושה על ידי סרביה (העיר נכבשה ב-1344) את המקום מכנה משקוני "האי אגריפון" בפירושו לבראשית א ט הוא מספר שעזב את העיר בגיל 17 יש ששיערו (א.שטראוס, תולדות היהודים במצרים וסוריה, כרך שני, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"א, עמ' 85) שהוא רבי עובדיה בן דוד, ואחרים (יצחק צבי לנגרמן, "עיון מחדש ב'מאמר הייחוד' המיוחס לרמב"ם", תרביץ סה, א (תשנ"ו), עמ' 123) טענו שהוא רבי עובדיה אחיו של רבי יהושע הנגיד ראו: במבוא של קרייסל עמ' יד על ההקדמה והמהדורה ראו: חיים הומינר, ספר יוסיפון ליוסף בן גוריון הכהן, ירושלים תשט"ז, עמ' 34-40 אברהם ברלינר (עורך), אוצר טוב, גיליון ב, תרל"ז-תרל"ח, עמ' יט והלאה, באתר היברובוקס; S:יוסיפון/הקדמת הרב יהודה משקוני חיים קרייסל, אבן העזר לר' יהודה משקוני, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2020, 3 כרכים דב שוורץ, מאבק ומסורת: רבי יהודה משקוני ורבי מנחם תמר, רחק וקרוב: הגות יהודית בביזנטיון בשלהי ימי הביניים, חתימת פרק עשירי, הוצאת מאגנס, 2016 הספר באתר מוסד ביאליק