laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דאוד סמרה

דאוד סמרה (בערבית: داود سمرة, 8 בדצמבר 1877, האימפריה העות'מאנית (בגדאד) - 25 ביולי 1960, בגדאד) היה משפטן יהודי מבכירי השופטים והמשפטנים בעיראק בראשית המאה העשרים. שימש שנים רבות כסגן נשיא בית המשפט העליון של עיראק. נותר דמות חשובה בחברה העיראקית, מחנך ושופט. כשופט וסגן בבית המשפט העליון יותר מ-30 שנה הוא נחשב לעילוי בין כל אנשי החוק וכמורה דגול והיה מן היהודים הבקיאים ב(פקה) פירושי הדת האיסלאמית והקוראן אשר תחת ידו התחנכו רבים מאנשי החוק והשיפוט בעיראק. דאוד סמרה נולד בבגדד בשנת 1877 להורים יהודים עיראקים מהמעמד הבינוני. הוא גדל בבגדד ובנה קשרים חזקים עם חלקים שונים בחברה העיראקית. סיים את לימודיו היסודיים בבית הספר אליאנס בבגדד, שם למד עברית, ערבית, אנגלית, צרפתית וקצת מדעים. לאחר מכן הצטרף למכינה המלכותית, שם סיים את לימודיו בשנת 1894. לימים נסע לאיסטנבול ולמד שם משפטים. דאוד סמרה עסק בתחילה בעריכת דין, ולאחר מכן הצטרף לרשות השופטת ושימש בתפקידים במספר בתי משפט עיראקים, כולל בית המשפט לערעורים. הוא גם לימד במכללה למשפטים בבגדד. בדרכו המקצועית הארוכה התבלט בהשפעתו בתחום המשפט העיראקי בשל מעורבותו בזכויות והעובדה שהוא זכה להערכה על ידי חלקים שונים בחברה העיראקית, הוא נודע ביושרו ובנועזותו במהלך עבודתו כשופט בבתי המשפט. לאחר שובו מטורקיה ב-1905, החל מיד לעסוק במקצוע עריכת הדין, אך עד מהרה הצטרף לרשות השופטת, ועבד כשופט בערכאה ראשונה ולאחר מכן חבר בבתי המשפט לערעורים במוסול ובבגדד. מאוחר יותר הועלה דאוד סמרה בדרגה וכיהן כחבר בבית הדין לערעורים, הרמה הגבוהה ביותר של הליטיגציה בעיראק, שם עבד למעלה מ-15 שנה, וכיהן בתפקיד סגן הנשיא עד למועד פרישתו מהשירות הציבורי בשנת 1946. מילא גם תפקיד בכתיבת החוקה העיראקית הראשונה משנת 1925 ובתיקון הראשון לחוקה, שהוצא בשנה הראשונה ליישום החוקה. לאחר שעזב את מערכת המשפט, סמרה חזר שוב לעסוק במקצוע עריכת הדין. בנוסף למערכת המשפט והחוק, סמרה לימד משפטים בקולג' למשפטים בבגדד בין 1919–1951. הוא לימד סטודנטים עיראקים את דיני הליך הוגן, הליכים פליליים ופסקי פשרה. הקהילה המשפטית בעיראק ראתה בסמרה סמכות בולטת במערכת המשפט והחוק, בעל ניסיון רב ערך וידע רב, ורבים השופטים ועורכי הדין העיראקים הבולטים הוכשרו וסיימו תחתיו. בנוסף למעמדו המשפטי, סמרה נודע בידע שלו בפסיקה האסלאמית ובידע הנרחב שלו בתרבויות שונות מכיוון ששלט בכמה שפות בינלאומיות. ביתו בבגדד היה למועצת מדע ותרבות בה נדונו נושאים שונים, כולל שפה, היסטוריה, ספרות, פילוסופיה, מורשת עממית ומשפט איסלאמי. דאוד סמרה כתב ספרים על עקרונות הליכי זכויות אדם, דיני בתי משפט לפישור ופשיטת רגל, בתי משפט לאכיפה ובתי משפט מדעיים. כמו כן ספר זכרונות שלו הודפס בבגדד ב-1953. בתקופת המלוכה קיבל השופט, עורך הדין ואיש האקדמיה דאוד סמרה את מדליית אל-רפידאין (אנ'), סוג רביעי, סוג אזרחי, בשנת 1932. המלך פייסל הראשון העניק לו את המדליה הזו כהוקרה על שירותו במערכת המשפט וההוראה. ב-25 ביולי 1960 נפטר דאוד סמרה בבגדד בגיל 83. הלווייתו ההמונית עברה ברחובותיה הראשיים של בגדד. https://www.nli.org.il/he/newspapers/hzh/1960/07/26/01/article/74/?e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 "בגדאד: תבנית נוף". הארץ. נבדק ב-2024-02-08. داود سمرة, الجزيرة نت (בערבית) Facebook, www.facebook.com https://www.aljazeera.net/encyclopedia/2016/5/24/داود-سمرة-يهودي-خدم-القانون-بالعراق Tehkim Law Firm, פייסבוק, ‏2020-04-29 דאוד סמרה, באתר תפוז פורומים, ‏2004-01-26
מה נקרא לחשוב?

מה נקרא לחשוב? (בגרמנית: ?Was heißt Denken) היא מסה פילוסופית של הפילוסוף הגרמני מרטין היידגר משנת 1954. החיבור מבוסס על הרצאה שניתנה במהלך סמסטר החורף 1951־1952 באוניברסיטת פרייבורג. בחיבור עולות שאלות כמו: מהי מהות החשיבה? מהו זה ש"קורא" לנו לחשוב? איך אפשר ללמוד "לחשוב את..." ולא רק "לחשוב על"? מי ראוי בכלל ללמד את החשיבה? במסגרת הליכי הדה-נאציפיקציה בגרמניה אוניברסיטת פרייבורג הטילה איסור הוראה על היידגר, שהיה חבר במפלגה הנאצית בזמן מלחמת העולם השנייה. בתום חמש שנים החליט סנאט האוניברסיטה להוציא את היידגר לפרישה מוקדמת לגמלאות, ובכך התבטל בפועל איסור ההוראה. ההרצאה שעובדה לספר הייתה הראשונה שנתן היידגר באוניברסיטה כפרופסור אמריטוס, ובדיעבד הייתה זו גם הרצאותו הגדולה האחרונה. הפילוסופית ותלמידתו לשעבר חנה ארנדט, פיקחה באופן אישי על התרגום הראשון לאנגלית משנת 1986. בהקדמה לתרגום האנגלי ארנדט טענה כי "עבור היכרות עם מחשבת היידגר, ההרצאה 'מה נקרא לחשוב?' חשובה בדיוק באותה מידה כמו 'היות שזמן'. זו ההצגה השיטתית היחידה של מחשבת היידגר המאוחרת […] וזה כנראה הספר המרתק ביותר שלו". מה נקרא לחשוב? הרצאה: סמסטר חורף 1951–1952, תרגם מגרמנית: רועי בר, הוצאת רסלינג, 2023. Jeff. "Quick reference guide to the English translations of Heidegger". HyperJeff. נבדק ב-16 באפריל 2020. {{cite web}}: (עזרה) Robbins, Brent Dean (2014). "Joyful Thinking-Thanking: A Reading of Heidegger's "What Is Called Thinking?"" (PDF). Janus Head. 13 (12): 13–21. רועי בר, "מה נקרא לחשוב?" באתר אלכסון (כתב עת), 29 בינואר 2023 עפרי אילני, ללמוד מהיידגר על סכנות הבינה המלאכותית, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2023
אגואפנלה

אגואפנלה (בספרדית: Aguapanela; Agua de panela או Agüepanela) הוא משקה נפוץ ברחבי אמריקה הדרומית ובכמה חלקים של מרכז אמריקה ובקריביים.   התרגום המילולי שלו פירושו "מי פאנלה" שכן מדובר בחליטה העשויה מפנלה (אנ') המופקת ממיץ קני סוכר מוקשה. על אף וריאציות המתכונים שקיימות ברחבי אמריקה הדרומית, הוא הפופולרי ביותר בקולומביה. שם, נהוג לשתות אותו עם קמצוץ לימון, בדומה לשתיית התה. אגואפנלה נעשה על ידי הוספת חתיכות של פאנלה למים וערבוב עד שהחתיכות נמסות לחלוטין. ניתן להגיש את המשקה חם או קר, ולעיתים קרובות מוסיפים לימון או ליים. בצורה החמה, לפעמים מוסיפים גם חלב או גוש גבינה במקום מיץ פירות. בקולומביה מכינים קפה שחור לרוב עם אגואפנלה במקום מים וסוכר. בקוסטה ריקה, פאנלה משולבת עם מים חמים או חלב, כדי ליצור אגואה דולסה ("מים מתוקים"), משקה נפוץ לארוחת בוקר. נאמר רבות על ההשפעות המועילות של אגואפנלה, בהתבסס על אמונות כמו: שיש יותר ויטמין C ממיץ תפוזים או מינרלים (דבר לא הוכח) ומינרלים. האמונה הרווחת רואה באגואפנלה משקה מועיל לטיפול בהצטננות. עם זאת, בדומה למשקאות קלים, אגואפנלה הוא כמעט אך ורק מי סוכר. כיום, אגואפנלה הפכה ממשקה שם צווארון כחול לכזה שניתן למצוא אותו בבתי קפה יוקרתיים בקולומביה בתור תה. קנלאזו הוא גרסה אלכוהולית של אגואפנלה עם קינמון ואגוארדיינטה. סוכר נמרח בשולי הכוס בהגשה. Papelón con limón, משקה דומה מוונצואלה קנלאזו, גרסה אלכוהולית מיץ קני סוכר, כאשר הוא הפנלה מוגש לא מעובד גואראפו (משקה), גרסה אלכוהולית של הנ"ל מדיה וקבצים בנושא אגואפנלה בוויקישיתוף Ordóñez, Carlos (24 ביוני 2006). "La aguapanela" (בספרדית). Semana. {{cite web}}: (עזרה) Begg, Kirsten (12 במרץ 2009). "Aguapanela: The Truth". Colombia Reports. {{cite web}}: (עזרה) Aguapanela con limón Stevens, Ashlie (2016-02-18). "6 Hot Breakfast Drinks From Around The World". Eater (באנגלית). נבדק ב-2019-11-25. D'Avanzo, Carolyn (2008). Mosby's Pocket Guide to Cultural Health Assessment - E-Book (באנגלית). Elsevier Health Sciences. ISBN 978-0323086042. נבדק ב-25 ביולי 2018. {{cite book}}: (עזרה)
שורש 105

שורש 105 או בּוֹ בּוּ (בסינית: 癶部, פיניין: Bō bù) הוא השורש המאה וחמש של הכתב הסיני. פירושו "צעדים" או "רגליים" והוא אחד מתוך 23 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מחמישה קווים. במילון קאנגשי, יש 15 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה. השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn) Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1. Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}: (עזרה) מדיה וקבצים בנושא שורש 105 בוויקישיתוף מסד נתונים של Unihan - U+7676
רבות הדרכים (שיר)

"רבות הדרכים" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי דניאל סלומון, ביחד עם הזמרת הישראלית דנה עדיני. הוא יצא לאור בפברואר 2005, בהוצאת חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך האלבום רבות הדרכים (2005). את השיר כתב, הלחין והפיק מוזיקלית סלומון לבדו. השיר הגיע למקום הראשון במצעד העברי השבועי של רשת ג'. השיר נכתב, הולחן והופק על ידי דניאל סלומון. במסגרת הקלטות האלבום רבות הדרכים (2005), שיתפו פעולה סלומון ודנה עדיני גם בהקלטת שיר נוסף בשם "אהבה". במהלך מגפת הקורונה שאירעה בשנת 2020 הקליטו השניים מחדש את "רבות הדרכים" בגרסה שהותאמה להסגרים שנגרמו כתוצאה מהמגפה. במהלך מלחמת חרבות ברזל, זכה השיר להצלחה מחודשת בעקבות סרטוני הנצחה שהועלו לרשת שיתוף הווידאו טיקטוק במהלכם נוגן השיר. במהלך שידור בטלוויזיה, ביצע סלומון את "רבות הדרכים" למען עומר ונקרט שנחטף במהלך המלחמה. סלומון הצהיר: ”עד שהם לא יחזרו הביתה – לא יהיה פה בית. צריכים להחזיר את כולם”. עשור לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-5.2 מיליון השמעות. הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-17 בספטמבר 2006. את הקליפ ביים אסף לבני עם צילום של רומן לינצקי. הוא משלב סצנות שונות, ביניהן קטעי קלוז אפ בהם ניתן לראות את דניאל סלומון ודנה עדיני מבצעים את "רבות הדרכים". ביצוע נוסף של השיר אירע בשנת 2024 במסגרת שידור של "העשירייה". נכון לפברואר 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-8 מיליון צפיות. ב-7 במאי 2024, יצאה לאור גרסה חיה של השיר אותה מבצע סלומון יחד עם אודיה ועדן חסון. סרטון השיר "רבות הדרכים" באתר יוטיוב יומן עם איילה חסון - על סיפור האהבה המוסיקלי של דנה עדיני דניאל סלומון | כאן 11 לשעבר רשות השידור, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 07:37) רבות הדרכים – פזמונט, באתר pizmonet.co.il דניאל סלומון - אהבה (קליפ), נבדק ב-2024-02-05 רן בוקר, רבות הדרכים לקורונה: דנה עדיני ודניאל סלומון מחדשים את הלהיט, באתר ynet, 18 במרץ 2020 TikTok - Make Your Day, www.tiktok.com העולם הבוקר, "רבות הדרכים לאהוב אותך": דניאל סלומון מבצע את השיר האהוב על עומר ונקרט שנחטף לעזה, באתר חדשות 13, 4 בדצמבר 2023 רבות הדרכים, 2005-01-01, נבדק ב-2024-02-05 Rabot Hadrahim דניאל סלומון ודנה עדיני - רבות הדרכים, נבדק ב-2024-02-05 דניאל סלומון ודנה עדיני - רבות הדרכים | לייב מתוך "העשירייה", נבדק ב-2024-02-05 רבות הדרכים / עושה לי צרות (Live), באתר Spotify
שבעה באוקטובר

האם התכוונתם ל... 7 באוקטובר – תאריך בלוח השנה מתקפת הפתע על ישראל (2023) – מתקפת טרור שנערכה ב-7 באוקטובר 2023 שבעה באוקטובר (שיר של איזי) – סינגל של הראפר הישראלי איזי
כמו כל יום

"כמו כל יום" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עידן חביב. הוא יצא לאור ב-21 באוקטובר 2013, בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, כסינגל השני מתוך אלבום האולפן השני שלו, לאבד עניין בזמן (2013). את השיר כתב, הלחן והפיק מוזיקלית חביב ביחד עם גלעד שמואלי. השיר הגיע למקום הרביעי במצעד העברי השבועי של רשת ג'. השיר נכתב והולחן על ידי עידן חביב והופק על ידי גלעד שמואלי וחביב. ביולי 2014 שימש השיר "כמו כל יום" כסגיר בסרט "גאליס – המסע לאסטרה". במהלך מלחמת חרבות ברזל, זכה השיר להצלחה מחודשת בעקבות סרטוני הנצחה שהועלו לרשת שיתוף הווידאו טיקטוק במהלכם נוגן השיר. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-6 מיליון השמעות. האודיו הרשמי של "כמו כל יום" פורסם ב-21 באוקטובר 2013, ביום יציאתו כסינגל. באוגוסט 2015 ביצע עידן חביב את "כמו כל יום" באולפן של גלי צה"ל, במסגרת "קולה של אמא". ביוני 2019 ביצע את השיר באולפן של גלגלצ, במסגרת "קולות החיילים". בשנת 2024 ביצע אותו בכיכר החטופים והנעדרים. נכון לפברואר 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-10 מיליון צפיות. סרטון השיר "כמו כל יום" באתר יוטיוב כמו כל יום – פזמונט, באתר pizmonet.co.il TikTok - Make Your Day, www.tiktok.com כמו כל יום, 2013-08-06, נבדק ב-2024-02-05 Idan Rafael Haviv - עידן רפאל חביב - כמו כל יום, נבדק ב-2024-02-05 כמו כל יום - עידן חביב, חי באולפן גלצ, נבדק ב-2024-02-05 עידן חביב - כמו כל יום (לייב באולפן השקוף ביום ירושלים), נבדק ב-2024-02-05 עידן חביב | כמו כל יום | כיכר החטופים תל אביב | 27.1.2024, נבדק ב-2024-02-05
תחזרי (שיר של שרית חדד)

"תחזרי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שרית חדד, מתוך אלבום האולפן העשרים-ואחד שלה, ימים של שמחה – חלק א' (2013). הוא יצא לאור ב-25 בנובמבר 2012, כסינגל המוביל מתוך האלבום, בהוצאת חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ. את השיר כתבה והלחינה דיקלה ביחד עם עידו אוחיון, להפקה מוזיקלית של תמיר צור. השיר הגיע למקום הראשון במצעד של מדיה פורסט. השיר נכתב על ידי דיקלה, הולחן על ידה ביחד עם עידו אוחיון והופק על ידי תמיר צור. מילותיו עוסקות בכאב ועצב שמגיעים כתוצאה מהתפוררות של מערכת יחסים. לאורכו, מקוננת חדד ואומרת: ”תחזרי, תחזרי הכל כל כך אכזרי / ימים קשים עוברים / עליי בינתיים”. היא שרה מנקודת המבט של הגבר והאישה במערכת היחסים ככלל. במאקו פורסמה ביקורת על "תחזרי" ונכתב: ”יש מצב שמדובר בלהיט היגון הבא של הז'אנר”. הווידאו קליפ הרשמי של "תחזרי" הועלה לערוץ היוטיוב של שרית חדד ב-20 בדצמבר 2012, חודש לאחר יציאתו כסינגל. הקליפ, בדומה לכאלה נוספים של חדד כולל קטעים שצולמו בהופעות חיות כמו גם קטעי מאחורי הקלעים שצולמו בשחור-לבן. במסגרת סדרת הטלוויזיה "The Voice ישראל" ביצעה את השיר ביחד עם הנבחרת שלה. נכון לפברואר 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-1.7 מיליון צפיות. סרטון השיר "תחזרי" באתר יוטיוב שרית חדד - תחזרי - הקליפ הרשמי - Sarit Hadad- Tachzeri, נבדק ב-2024-02-05 אסף נבו, ‏היא חזרה: שרית חדד עולה לפסגת המצעד, באתר ‏מאקו‏, 7 בדצמבר 2012 אסף נבו, ‏שרית חדד מבקשת: "תחזרי, הכל כל כך אכזרי", באתר ‏מאקו‏, 25 בנובמבר 2012 ישראל 3 The Voice - שרית והנבחרת - תחזרי, נבדק ב-2024-02-05
נובארופטה

נובארופטה (באנגלית: Novarupta) הוא הר געש שנוצר בשנת 1912, ממוקם בחצי האי אלסקה במדרון של הר הגעש טרידנט בפארק הלאומי קטמיי, כ-470 ק"מ דרומית מערבית לאנקורג'. הוא נוצר במהלך ההתפרצות הגעשית הגדולה ביותר של המאה ה-20, נובארופטה שחררה פי 30 מנפח המאגמה מההתפרצות של הר סנט הלנס ב-1980. ההתפרצות של 1912 שיצרה את נובארופטה הייתה הגדולה ביותר שהתרחשה במהלך המאה ה-20. התחילה ב-6 ביוני 1912 והגיעה לשיאה בסדרה של התפרצויות אלימות. עם גרוד 6 במדד הפיצוץ הוולקני, ההתפרצות שנמשכה 60 שעות העיפה 14 קילומטרים מעוקבים של אפר, פי שלושים מההתפרצות של הר סנט הלנס ב-1980. המאגמה שהתפרצה של ריוליט, דקיט ואנדזיט הביאה ליותר מ 17 קילומטרים מעוקבים של נפולת טוף ו 11 קילומטרים מעוקבים של זרימת אפר פירוקלסטי. במהלך המאה ה-20, רק ההתפרצות של הר פינטובו בפיליפינים ב-1991 וההתפרצות של סנטה מריה בגואטמלה ב-1902 היו בהיקף דומה. לפחות שתי התפרצויות גדולות יותר התרחשו באיי הודו המזרחיים ההולנדיים (כיום אינדונזיה) במהלך המאה ה-19: התפרצות של טמבורה ב-1815 וההתפרצות של קרקטואה ב-1883. מדיה וקבצים בנושא נובארופטה בוויקישיתוף USGS collection of descriptions of Novarupta USGS QuickTime video clip on Novarupta (36 seconds/0.8 MB) geology.com, Novarupta – topographic maps, annotated satellite images Alaska Volcano Observatory: Novarupta USGS Photographic Library – novarupta Simkin, Tom; Siebert, Lee; Blong, Russell J. (1994). Volcanoes of the World. Tucson, Arizona: Geoscience Press, Inc. p. 117. ISBN 0-945005-12-1. Brantley, Steven R. (4 בינואר 1999). Volcanoes of the United States. Online Version 1.1. United States Geological Survey. p. 30. ISBN 0-16-045054-3. OCLC 156941033. נבדק ב-12 בספטמבר 2008. {{cite book}}: (עזרה) Fierstein, Judy; Hildreth, Wes; Hendley II, James W.; Stauffer, Peter H. (1998). "Can Another Great Volcanic Eruption Happen in Alaska?". U.S. Geological Survey Fact Sheet 075-98. תבנית:Academia.edu תבנית:HSDL. Fierstein, Judy; Hildreth, Wes (11 בדצמבר 2004). "The plinian eruptions of 1912 at Novarupta, Katmai National Park, Alaska". Bulletin of Volcanology. Springer. 54 (8): 646–684. Bibcode:1992BVol...54..646F. doi:10.1007/BF00430778. {{cite journal}}: (עזרה) Wood, C.A. and Kienle, J. (editors) (1990) Volcanoes of North America: United States and Canada, Cambridge, Cambridge University Press, מסת"ב 0-521-36469-8, p. 70. Fierstein, Judy; Hildreth, Wes (2000). "Preliminary volcano-hazard assessment for the Katmai volcanic cluster, Alaska". U.S. Geological Survey Open-File Report 00-489. doi:10.3133/ofr00489. תבנית:DGGS.
שלושת החטופים

האם התכוונתם ל... רצח שלושת הנערים (2014) – פרשת חטיפתם ורציחתם של גיל-עד שַׁעֶר, יעקב פרנקל ואיל יפרח בידי מחבלים מתנועת החמאס באזור גוש עציון הריגת שלושת החטופים הישראלים בשג'אעייה (2024) – הריגתם בשוגג של יותם חיים, אלון שמריז וסאמר אל-טלאלקה על ידי כוח צה"ל, לאחר שנחטפו על ידי החמאס במתקפת ה-7 באוקטובר 2023
חגורת הביטחון

חגורת הביטחון (שם רשמי: כוחות חגורת הביטחון, בערבית: قوات الحزام الأمني) הוא כוח צבאי למחצה שבסיסו בדרום תימן ומשמש כזרוע הצבאית העיקרית של מועצת המעבר הדרומית. הכוח פועל במחוזות עדן, לחג' ואביאן ומאומן ונתמך על ידי הכוחות המזוינים של איחוד האמירויות הערביות. חגורת הביטחון נלחמה נגד איסלאח (אנ'), אל-קאעידה בחצי האי ערב והמדינה האסלאמית והסניף המקומי שלה (אנ'). בקרב עדן (אנ'), הר חדיד, שהיה בשליטת כוחות בראשות האלוף איידרוס אל-זוביידי (אנ'), מנהיג התנועה, הותקף על ידי כוחות המזוהים עם עבד רבו מנסור האדי. חגורת הביטחון גיבשה את כוחה בעדן, וקבעה את העיר כפיקוד המרכזי שלה. על פי דיווח של סוכנות הידיעות AP, כוחות חגורת הביטחון מספקים אבטחה לכלא ביר אחמד (אנ') בעדן, שעל פי דיווחים שונים עונו הכלואים בו ובוצעו בו הפרות זכויות אדם. התנועה הדרומית מועצת המעבר הדרומית Brothers no more: Yemen's Islah party faces collapse of Aden alliances Middle East Eye, October 21, 2017 "Yemen: UAE Backs Abusive Local Forces". Human Rights Watch. 22 ביוני 2017. נבדק ב-7 בפברואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) Cafiero, Giorgio (21 בנובמבר 2017). "Defeating IS in Yemen". al-Monitor. נבדק ב-7 בפברואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "معسكر اللواء 39 مدرع يقصف جبل حديد بالسلاح الثقيل [The 39th Armored Brigade is shelling Iron Mountain with heavy weapons]". alomanaa.net. 29 בינואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) al-Haj, Ahmed; Michael, Maggie (9 ביולי 2018). "Yemen demands Emirates shut down prisons where abuses rife". The Associated Press. But several security officials told the AP there was no change in control of any facilities and that Beir Ahmed remained under the control of the Security Belt, a militia armed and funded by the UAE. {{cite news}}: (עזרה) Michael, Maggie (21 ביוני 2018). "Detainees held without charges decry Emiratis' sexual abuses". The Associated Press. {{cite news}}: (עזרה)
מלכי בלגיה

מלכי בלגיה מבית סאקסה-קובורג-גותה הם ראשי המדינה משנת 1831 ואילך. בשנת 1830 מרדו הבלגים בהולנדים, ובלגיה זכתה בעצמאות. הבלגים רצו להכתיר את בנו של מלך צרפת למלכם, אך אביו סירב. לפיכך, בחרו הבלגים בנסיך אחר - לאופולד סאקסה-קובורג-גותה. ב-21 ביולי 1831, יום העצמאות הבלגי, הוכתר הנסיך כלאופולד הראשון, מלך הבלגים. מלך בלגי שעולה על כס המלוכה משנה את שמו רשמית לשם שמשמעו "של הבלגים". (der Belgen, des Belges או der Belgier). היסטוריה של בלגיה המלוכה הבלגית ערך זה הוא קצרמר בנושא בלגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בערבות הנגב (שיר)

המונח "בערבות הנגב (שיר)" מפנה לכאן. לערך העוסק בציור או מחזה בשם זה, ראו דף הפירושונים. "בערבות הנגב" הוא שיר עברי שנכתב על ידי רפאל קלצקין בימי מלחמת העצמאות ב־1948 כעיבוד לשיר הרוסי На опушке леса ("בקצה היער"). הוא מתאר חייל צעיר - על פניו לוחם ההגנה - שנפל בקרב על הגנת הנגב, אמו המקוננת עליו ומבטיחה שלמרות הכל המאבק על התקומה ימשיך, ותגובה מרגשת של חייל נוסף. השיר שוזר בין תיאור האבל וכאב לבין זקיפת גו ופטריוטיות. לחן השיר גם הוא עיבוד מלחנו של השיר הרוסי. ב־1949 שולב השיר במחזה בערבות הנגב של יגאל מוסינזון. עוד קודם לכתיבת שיר זה תורגם המקור הרוסי בצורה קרובה יותר בשיר "שם הרחק ביער". ב"בערבות הנגב" ישנו חופש יצירה רב יותר: הסיפור שמתאר השיר דומה בבסיסו לזה שבשיר הרוסי המקורי, אך התיאור שונה וכן הדברים שבפי הדמויות, וגם הפרטים הוסבו לאלו של המאבק היהודי על ארץ ישראל: הקרחת של קצה היער שבשיר הרוסי הפך בזה ל"ערבות הנגב", והפרטיזן - לחייל ההגנה ("איש מגן"). גם בחתימת השיר נוסף תוכן עברי מובהק, כאשר קלצקין חותם את המעשה בפניה לקהל החוזרת על אמרתו של תיאודור הרצל בעמוד השער של ספרו אלטנוילנד: "אם תרצו, חבריה, אין זו אגדה". אמנם, על אף השינויים הזיקה למקור ניכרת וברורה ועדיין יש לו ברמה מסוימת מעמד של תרגום. לאחר כתיבת השיר נתן קלצקין את נוסחו לזמרת יפה ירקוני, שהייתה אז חברה בלהקת החישטרון, וסיפר לה שנכתב על פי השיר הרוסי ואף לחנו של השיר עובד בהתאם למילים החדשות על ידי מנשה בהרב, שהיה חברו ושותף לכתיבה. קלצקין לא הזכיר בפירוש שם בשיר מתוך רצון שהשיר יהיה שיר זיכרון כללי, אך ישנן טענות על חייל שבמחשבה על זכרו נכתב השיר, וזהותו שנויה במחלוקת ביניהן. לפי נחומי הרציון השיר נכתב לזכרו של ראובן זלינגר שנפל מירי דו"צ בקרב על קיבוץ גת במרץ 1948. בן דודתו של זלינגר, יעקב אפרת, סיפר כי אביו שהיה קצין מודיעין בכיר בחזית הדרום בירר את העובדות וסיפרן לאמו, זו סיפרה לבעל "דולפין בר" - בר-מסעדה בה נהגו היא ובעלה לשבת וכך גם מנשקה בהרב וקלצקין עצמו. בעל המקום ביקש מבהרב שינסה לשמחה והוא סיפר זאת לקלקצקין, ויחדיו ישבו וכתבו את השיר. לדבריו השיר זוהה כל כך עם בן דודו ראובן, עד שכאשר הושמע בנוכחות בני המשפחה הדבר גרם להם למרה שחורה. גרסה אחרת נמסרה על ידי ישראל לרמן. לדבריו, הנופל בשיר הוא חניכו שייקה (ישעיהו) ספקטור, שנהרג בקרבות בנגב בגיל 19. לגרסה זו תימוכין מדברי האם בשיר אודות בנה הבכור: "את בכורי שכלתי במצולות הים", היות שאחיו הבכור של שייקה, צבי ספקטור, היה מפקדם של כ"ג יורדי הסירה וטבע. בנו של צבי ואחיינו של שייקה, יפתח ספקטור, תומך גם הוא בגרסה הזו בספרו "רם וברור". עינת גלילי-בלום אף טענה כי שושנה בלום[דרושה הבהרה] שמעה זאת מקלצקין בעצמו אותו הכירה. גלגולו של ניגון: 'ציפור קטנה' עפה 'בערבות הנגב' ושרה 'נשמת כל חי' בניגון מזרחי בבלוג "עונג שבת" של פרופסור דוד אסף בערבות הנגב באתר זמרשת המידע בפסקה על פי עמוד השיר באתר זמרשת
בערבות הנגב

האם התכוונתם ל... בערבות הנגב (מחזה) בערבות הנגב (ציור) בערבות הנגב (שיר)
רפאל יוסף בן רובי

רבי רפאל יוסף בן רובי (נפטר בירושלים, כ"ז בסיוון ה'תקנ"ה) היה רב ודיין בירושלים, בן דורם של החיד"א ומהרי"ט אלגאזי, וממפרשי הרמב"ם. נולד לרבי יהודה אבן רובי, והיה מרבני ירושלים בתקופתו. שימש כדיין בבית הדין של מהרי"ט אלגאזי בירושלים. שמו מופיע בין שמות רבנים החותמים על הסכמות לספרים שיצאו לאור בתקופתו. הרב בן רובי יצא בשנת ה'תקמ"ב כשד"ר למערב אירופה, וחזר לירושלים לפני שנת ה'תקמ"ט. נפטר בירושלים בכ"ז בסיוון ה'תקנ"ה, ומנוחתו כבוד בהר הזיתים. ספרו "דרך המלך" הוא פירוש הלכתי מעמיק למשנה תורה לרמב"ם. חלק נכבד מהספר עוסק בהלכות נדרים. הספר הודפס לראשונה בליוורנו בשנת תקמ"ו, הודפס שוב במהדורת צילום, בברוקלין בשנת ה'תשנ"א. ושוב במהדורת צילום, באשדוד בשנת תשנ"ז. פירושיו על הרמב"ם הוכנסו לפרויקט השו"ת. הספר מעוטר בהסכמת מהרי"ט אלגאזי, ובסופו מובא מכתב של החיד"א בו הוא מעיר הערה על הספר וכותב "ועל דבר ההסכמה על ספרו הבהיר... דמר ניהו רבא נודע בשערים שמו כי רב הוא, וספר תורה שבידו משובח ומפואר מאיר עיני חכמים, כי כל דרכיו משפט דרך המלך אין לו שיעור...". כתב הסכמות לספרים, ביניהם הסכמה לספר "עיני אברהם" של רבי אברהם צפיג. כרטיס הקבר של רפאל יוסף בן רובי, באתר הר הזיתים רבי, רפאל יוסף בן יהודה, דרך המלך, ליוורנו, תקמ"ו, באתר היברובוקס אבן-רובי, רפאל יוסף בן יהודה, רשומות בקטלוג ביבליוגרפיה של הספר העברי (ישן) כך כתוב על קברו. יש מקורות שכתוב בהם שנפטר בכ"ו בסיוון ה'תקנ"ח
VillainS (מיני-אלבום)

VillainS הוא המיני-אלבום התשיעי של להקת הבנות הדרום קוריאנית דרים קאצ'ר שיצא לאור ב-22 בנובמבר 2023, כחלק מסדרה בת שני חלקים בשם VersuS. זמן קצר אחר צאתו האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים העולמי באייטונס, וכן במצעדים במספר מדינות. ב-13 בנובמבר 2023 עלה לערוץ הרשמי של הלהקה ביוטיוב טיזר עם המילים של השיר OOTD. ב-22 בנובמבר יצא האלבום לאור, כחלק ראשון מסדרה בת שני חלקים בשם VersuS. הסינגל המוביל של האלבום נקרא על שם ההאשטג הנפוץ OOTD, שהוא ראשי תיבות של המילים Outfit of the Day, המשמש בעיקר בלוגרים בתחום האופנה שמציגים את התלבושת שלהם לאותו יום. הנושא העיקרי באלבום הוא עידוד ביטחון וקבלה עצמית. השיר OOTD קורא לנשים להרגיש חופשיות להתלבש כרצונן מבלי לחשוש למשוב שלילי מהסביבה. האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים באייטונס בגרמניה, אוסטרליה, אוסטריה, מלזיה, נורווגיה, פולין ופורטוגל, ולחמישייה הראשונה ב-22 מדינות נוספות, ביניהן: קנדה, ניו זילנד, סינגפור, רומניה, רוסיה, צרפת ובריטניה. ב-24 בנובמבר הלהקה הופיעה בערוץ KBS2 (אנ') בתוכנית Music Bank (אנ') לשם קידום האלבום. קיי-פופ רולינג קוורץ קליפ של השיר OOTD באתר יוטיוב [VillainS by Dreamcatcher], Genius (באנגלית) "Dreamcatcher drops new MV for OOTD from mini album VillainS". The Economic Times. 2023-11-22. ISSN 0013-0389. נבדק ב-2024-02-06. Dreamcatcher Tops iTunes Charts Around The World With “VillainS”, Soompi, ‏2023-11-23 (באנגלית) Dreamcatcher(드림캐쳐) 'OOTD' Lyrics Spoiler, נבדק ב-2024-02-06 Dreamcatcher drops ninth EP 'VillainS' with confidence-boosting tracks, koreajoongangdaily.joins.com, ‏2023-11-22 (באנגלית)
ריקי הראל

ריקי הראל היא שדרנית וקריינית חדשות ישראלית, שעבדה בקול-ישראל בשנים 1983–2024. הראל נולדה ב-1954 לשושנה ויוסף חיימוב. גדלה והתחנכה ב-תל אביב, אביה הרב יוסף חיימוב היה דמות ידועה בעדה הבוכרית, דרשן, חזן וסופר סת"ם. הוא עמד בראש בית הכנסת "היכל שמחה" שהקימה משפחת חיימוב ברחוב תל חי 6 בתל אביב על שמו ולזכרו של ראש המשפחה, הרב שמחה חיימוב. הראל למדה בבית ספר הדתי חרדי "בית יעקב". את שירותה הצבאי עשתה בבסיס מטכ"ל בתל אביב. היא בוגרת תואר ראשון בלימודי פילוסופיה ותיאטרון באוניברסיטת תל אביב. ב-1983 התקבלה הראל לקורס קריינים של רשות השידור, ולאחר שסיימה את הקורס החלה לשדר תוכניות במגוון רשתות: רשת א', רשת ב', רשת ג', 88FM, קול המוסיקה וברשת מורשת. ברשת א' הגישה וערכה תוכניות מלל מגוונות, ובהן "בריאות ברשת א" ו"הכל צפוי", בקול המוסיקה הגישה תוכניות שונות של מוזיקה קלאסית, ברשת ג' הגישה תוכניות של שירים עבריים ובהן "לי ולך שיר וברכה" וב- 88FM, הגישה בכל ערב תוכניות ג'אז. בכל מוצאי שבת הגישה תוכנית פופ ב-88FM. ב-2014 החלה הראל לקריין מהדורות חדשות. ב-2017 עם סגירת רשות השידור והקמת תאגיד "כאן" התקבלה למחלקת החדשות בתאגיד "כאן" והמשיכה לקריין חדשות ברדיו. בינואר 2024 לאחר למעלה מ-40 שנים בשידור הציבורי פרשה לגמלאות מ"כאן ב". נשואה לגבי הראל (טטרקה) ולהם שתי בנות ובן. אלי אלון, הקריינית ריקי הראל פורשת לגימלאות , באתר News1 מחלקה ראשונה, 4 בפברואר 2024