laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
צינוריר בונה

צִנּוֹרִיר בּוֹנֶה (בעבר: צינורן בונה; שם מדעי: Dendropoma anguliferum) הוא מין של חילזון ימי ממשפחת הצינוריריים (Vermetidae). לצינוריר הבונה קונכייה דמוית צינור מפותל הדבוקה בחוזקה לסלע בעזרת חומר גירני שהחילזון מפריש. פרטים רבים של הצינוריר הבונה מתגודדים בצפיפות בגוש של קונכיות מפותלות זו בזו באזור הכרית בבתי גידול סלעיים דוגמת טבלאות גידוד בים התיכון. קונכיות של מין זה יוצרות מבנה ייחודי בשם כרכוב - אזור מוגבה ברוחב 10–20 סנטימטרים ובגובה של 5–15 סנטימטרים בקצה הפונה לים של טבלאות גידוד. למבנים אלו חשיבות רבה להגנה בפני תהליכי בליה חופית בשל מפץ הגלים, ובשמירת מים על גבי טבלת הגידוד בעת שפל, ובכך מקטינים את סכנת ההתייבשות ליצורים החיים עליה. בשל יכולתו לעצב את בית הגידול ואת התנאים השוררים בו נחשב הצינוריר הבונה למין מהנדס סביבה. הצינוריר הבונה ניזון מתרחיף על ידי סינון באמצעות זים המכוסה בריסים קטנים המזרימים מים אל תוך חלל הגלימה. לצינוריר אין שלב לרוולי פלאגי, כלומר, הצעירים הבוקעים מן הביצים זוחלים ישירות על המצע ונדבקים אל הסלע. בשל קיומו של הצינוריר הבונה בעיקר בגובה מפלס הים, חוקרים משתמשים בנוכחות קונכיותיו בסלע כסמן לגובה מפלס הים בעבר או כעדות לתנודות טקטוניות. בישראל נעשה שימוש בגלעיני סלע המכילים קונכיות של צינוריר בונה על מנת לשחזר את תנאי האקלים במאות השנים האחרונות. מחקרים גנטיים הצביעו על כך כי אוכלוסיית הצינוריר הבונה בישראל ובלבנון מהווה מין נפרד ושונה מהמינים הקיימים במערב ים-תיכון. מין זה היה מצוי בחופי ישראל עד לשנות התשעים של המאה ה-20, אך דעך עד להיעלמותו כמעט כליל בשנות האלפיים. הסיבה לדעיכת אוכלוסיות הצינוריר הבונה בחופי ישראל אינה ידועה עד כה. בתצפיות בשטח שנערכו בשולי המשטחים הסלעיים באזור חוף הכרמל בדצמבר 2020 ופברואר 2021, התגלו 195 צברים חיים של צינוריר בונה, לאחר שלא נראה קרוב לשלושה עשורים. טבלת גידוד גאות ושפל חלזונות צינוריר בונה - רשות הטבע והגנים (parks.org.il) מדיה וקבצים בנושא צינוריר בונה בוויקישיתוף צינוריר בונה, באתר NCBI (באנגלית) צינוריר בונה, באתר GBIF (באנגלית) צפריר רינת, החילזון שאחראי להיווצרות שוניות הסלעים בסכנה, באתר הארץ, 24 במאי 2014 מילון עלי חיים: רכיכות (תשס"ד), 2003. האקדמיה ללשון העברית הוד הים: יציבות ושינוי במערכות הימיות של ישראל, פרק 11: גיל רילוב ותמר גיא-חיים, "שוניות סלעיות בליטורל חופי הים התיכון הישראלי - אקוסיסטמות בשינוי פאזה" רילוב (2014), "שוניות סלעיות בים התיכון, אוצרות הטבע החבויים של הים", החברה להגנת הטבע והמכון לחקר ימים ואגמים לישראל הוד הים: יציבות ושינוי במערכות הימיות של ישראל, פרק 10: בלה גליל ומנחם גורן, "שונית הצינורניים בחוף הים תיכוני של ישראל - השונית שאבדה" צפריר רינת, בעל חיים החיוני למערכת האקולוגית של חופי ישראל נצפה מחדש אחרי שלא נראה שלושה עשורים, באתר הארץ, ‏18 ביוני 2024 אוניברסיטת בן גוריון, חילזון ללא גבולות, באתר הידען, ‏21 ביוני 2024
נחל אוג

נַחַל אוֹג הוא נחל בצפון מדבר יהודה, והצפוני בנחלי מערב ים המלח. מוצאו בהר הצופים והוא נשפך לים המלח בסמיכות לקיבוץ קליה. נחל אוג הוא נחל שטפוני בצפון מדבר יהודה. מוצאו של הנחל בצפון מערב הר הצופים, בסמוך למחלף שער מזרח ולקו פרשת המים, בעמק שבין הגבעה הצרפתית למחנה הפליטים שועפאט. תוואי הנחל חוצץ בהמשכו בין הר הצופים לבין ענאתא. מוצאו של הנחל הוא בגובה של 750 מטר מעל פני הים, והוא יורד בתלילות אל ים המלח, בגובה של -401 מטר מתחת לפני הים. תלילותו של הנחל מביאה לכך שבעונת החורף השיטפונות בנחל חזקים במיוחד, והוא סחף עמו בעבר שוליים מכביש 90. הנחל סוחף עמו בוץ רב ולעיתים בזמן שיטפון ניתן לראות שובל בוץ באורך של מאות מטרים בתוך ים המלח. בקצה הנחל הוקם מאגר מים שאוצר את מי השיטפונות המשמש את אלמוג. בכביש להורקניה ישנו גשר מעל נחל אוג. "רודפי שיטפונות", שבאים לחזות בשיטפונות מי הגשמים מהרי ירושלים, נוהגים לצפות בשיטפון מעל גשר זה. החלק המתויר של הנחל הוא קטע קניוני קצר ומאתגר הכולל בתוכו סולמות מתכת, יתדות מחוברות כמדרגות, וחבלים לעזר בירידה. כשלאחריו נפתח הקניון מרוחב של כמטר לרוחב 40 מטר ואף יותר. לאורך השנים התיישבו סמוך לנחל נזירים אשר הקימו בו מבנים, חפרו בורות מים ואכלסו מערות. בתקופה הביזנטית, הקימו הנזירים אותימיוס ותיאוקטיסטוס, דמויות מפתח בתנועת הנזירות במדבר יהודה, מנזר מסוג קוינוביון בנחל אוג. אותימיוס המשיך באורח חייו כמתבודד ותיאוקטיסטוס הפך לאב המנזר שאף נקרא על שמו. הנחל עובר בסמוך גם לנבי מוסא. הנחל נקרא בערבית ואדי מֻכַלִכּ בחלקו העליון, וואדי אל עָסְלה ווואדי דָבָּר בחלקו התחתון - אולי קשור לדִבְרָה המוזכרת בתנ"ך בגבול נחלת שבט יהודה (יהושע ט"ו פסוק ז'). שמו העברי של הנחל נגזר משמו של הצמח "אוג קוצני", שיח קוצני הגדל באזור הנחל ובמדבר יהודה כולו. סולמות בנחל אוג סולמות בנחל התחתרות הנחל במסלע החוואר נחל אוג תחתון הגל הראשון של מי השיטפון בנחל אוג חלקו התחתון של הנחל בזמן שיטפון וברקע ים המלח שיח אוג קוצני בחלקו העליון (מערבי) של הנחל מים בנחל מסלול טיול מעגלי נחל אוג - מתוך הבלוג check in/out. שמורת נחל אוג - אתר "טבע ונופים בישראל" בעקבות אוצרות המדבר והאשלים(הקישור אינו פעיל), רשות הטבע והגנים תמונות בבלוג של "הצב נחש" יואב קווה, שיחה עם ציפורים בנחל נחל אוג תחתון, שבילים נחל אוג, סרטון באתר יוטיוב, מבט מן האוויר (החל מדקה 0:38) מבית היוצר של אבי הרטמן באתר מבט על
דוריט הקטנה (סרט)

דוריט הקטנה (באנגלית: Little Dorrit) הוא סרט קולנוע משנת 1987, עיבוד לרומן באותו שם מאת צ'ארלס דיקנס. כריסטין אדזרד כתבה את התסריט וביימה את הסרט, והפיקו ג'ון ברבורן וריצ'רד ב. גודווין. מייקל סנבויסין עיבד את המוזיקה של ג'וזפה ורדי. בסרט מככבים דרק ג'קובי בתפקיד ארתור קלנהם ושרה פיקרינג בתפקיד איימי דוריט. צוות גדול של שחקני קולנוע ותיאטרון בריטים נאסף לגלם את שלל הדמויות שברומן. בהם אלק גינס, סיימון דורמנדי, ג'ואן גרינווד, רושאן סת', מרים מרגוליס, סיריל קיוזק ומקס וול. הסרט נמשך 360 דקות והוא יצא לאקרנים בשני חלקים שאורך כל חלק כ-3 שעות. שם החלק הראשון היה "Nobody's Fault" (איש אינו אשם), שמרמז על אחד השמות שדיקנס הציע לרומן המקורי. חלק זה מגולל את סיפורו של ארתור קלנהם, ומביא את האירועים מנקודת מבטו. החלק השני שנקרא "Little Dorrit's Story" (סיפורה של דוריט הקטנה) מציג את אותם אירועים מנקודת המבט של הגיבורה, איימי דוריט. שני החלקים החופפים בחלקם משלימים את התמונה המלאה. חברת ההפקה "Sands Films" מופעלת על ידי הבמאית כריסטין אדזרד ובעלה ריצ'רד ב. גודווין. הסרט היה מועמד לשני פרסי אוסקר: שחקן המשנה הטוב ביותר לאלק גינס, ופרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר עבור כריסטין אדזרד. הסרט יצא בפורמט DVD בבריטניה ב-27 באוקטובר 2008. דרק ג'קובי - ארתור קלנהם ג'ואן גרינווד - גברת קלנהם מקס הול - ג'רמיה פלינטוויץ' פטרישה הייז - אפרי פלינטוויץ' לוק דאקט - ארתור הצעיר אלק גינס - ויליאם דוריט סיריל קיוזק - פרדריק דוריט שרה פיקרינג - דוריט הקטנה אמלדה בראון - פאני דוריט דניאל שאטו - טיפ דוריט מרים מרגוליס - פלורה פינצ'ינג ביל פרייזר - מר קאסבי רושאן סת' - מר פאנקס מולי מורין - הדודה של מר פ. דיאנה מאלין - משרתת של מר קאסבי פולין קווירק - מגי פיפ טורנס - הנרי גאוון השתתפו שחקנים נוספים בתפקידים קטנים: רוברט מורלי, טוני ג'אי, מייקל אלפיק, אלינור ברון, ג'ון סאבידנט, ליז סמית, כריסטופר הנקוק, ג'ון וורנר והרולד אינוסנט "דוריט הקטנה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "דוריט הקטנה", באתר נטפליקס "דוריט הקטנה", באתר AllMovie (באנגלית) "דוריט הקטנה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "דוריט הקטנה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון הסרט "דוריט הקטנה", קדימון הסרט באתר יוטיוב עירית שמגר, דוריט הקטנה - הסרט, מעריב, 9 בדצמבר 1988 Little Dorrit נסים דיין, צידו הבהיר של הירח, חדשות, 15 בדצמבר 1988
לוח גורדה

לוח גורדה הוא לוח טקטוני ימי באגן המזרחי של האוקיינוס השקט מול צפון קליפורניה בחוף המערבי של אמריקה הצפונית, אחד מהשרידים הצפוניים שנותרו מלוח פרלון. לעיתים מתייחסים אליו (למשל בפרסומים של תוכנית הסיכונים לרעידות אדמה של הסקר הגאולוגי של ארצות הברית) בפשטות כאל החלק הדרומי ביותר של לוח חואן דה פוקה השכן, עוד שריד מלוח פרלון. שלא כמרבית הלוחות הטקטוניים, עובר לוח גורדה עיוותים משמעותיים בתוך גבולותיו. העתקים רבים מופו הן במשקעים והן בבסיס אגן גורדה, שהוא בלב הלוח דרומית ל-41.6° צפון. לחצים מהלוחות השכנים, הלוח הצפון-אמריקאי והלוח הפסיפי גורמים לרעידות אדמה תכופות בלב הלוח, כולל רעידת האדמה של מחוז המבולדט בעוצמה 7.2‏M שגרמה לנזקים בכשני מיליון דולרים ב-1980. הצד המזרחי של הלוח הוא גבול סגירה המופחת מתחת ללוח הצפון-אמריקאי בצפון קליפורניה. הצד הדרומי הוא גבול חילוף עם הלוח הפסיפי לאורך העתק מנדוסינו (Mendocino Fault). הצד המערבי של הלוח הוא גבול פתיחה עם הלוח הפסיפי תוך יצירת רכס גורדה. הצד הצפוני הוא גבול חילוף עם לוח חואן דה פוקה, אזור השבירה בלנקו (Blanco Fracture Zone). ההפחתה של לוח גורדה מתחת ללוח הצפון-אמריקאי גורמת לפעילות הגעשית בצפון קליפורניה, ספציפית הרי הגעש, שסטה ולאסן. האחרון התפרץ לאחרונה בין 1914 ל-1917. USGS Understanding plate motions Mendocino Triple Junction Offshore Northern California Cascadia tectonic history with map Cascadia Subduction Zone Gulick, S., Meltzer, A., and S. Clarke (1998), Seismic structure of the southern Cascadia subduction zone and accretionary prism north of the Mendocino triple junction Historic Earthquakes
ניק רובינסון

ניקולס ג'ון "ניק" רובינסון (באנגלית: Nicholas John "Nick" Robinson; נולד ב-22 במרץ 1995) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאי. הוא התפרסם בזכות תפקידיו בסרטים "עולם היורה", "הגל החמישי", "באהבה, סיימון" ובסדרות הטלוויזיה "מליסה וג'ואי" ו"עוזרת בית". רובינסון נולד בסיאטל, וושינגטון. יש לו ארבעה אחים ואחיות צעירים ממנו, ושני אחים למחצה הגדולים ממנו, מנישואיו הקודמים של אביו. בתיכון למד בלוס אנג'לס, קליפורניה אותם סיים בשנת 2013. הוא התקבל לפקולטה ללימודים פרטניים באוניברסיטת ניו יורק, אולם דחה את השנה הראשונה על מנת להצטלם עונה נוספת של הסדרה מליסה וג'ואי. רובינסון החל לשחק כבר בגיל 11 בתיאטרון בין היתר בהפקה מחודשת למחזה "מזמור חג המולד" מאת צ'ארלס דיקנס, ובמחזה "אלף ליצנים" מאת הרב גרדנר. הוא התגלה לראשונה בשנת 2010 בסדרת הטלוויזיה "מליסה וג'ואי" ברשת ABC Family, בתפקיד ריידר סנקלון. רובינסון המשיך לגלם במשך כל ארבע עונות הסדרה עד שזו הסתיימה בשנת 2015. בשנת 2012 שיחק בתפקיד הראשי בסרט הטלוויזיה של ערוץ דיסני "חברים-אויבים", לצידן של בלה ת'ורן וזנדאיה, ובדרמת הנעורים העצמאית מלכי הקיץ משנת 2013. בשנת 2015 שיחק רובינסון בסרט הקולנוע שובר קופות של אותה שנה, "עולם היורה", בתפקיד ז'אק מיטשל המבקר עם אחיו הקטן גריי (טיי סימפקינס) את דודתם קלייר (ברייס דאלאס הווארד) בפארק "עולם היורה". בשנת 2016 שיחק לצדה של קלואי גרייס מורץ בסרט הגל החמישי בתור "בן פאריש" מושא אהבתה של קאסי סאליבן, הדמות הראשית. באותה שנה כיכב גם בסרט הדרמה העצמאי של רוב ריינר, "להיות צ'ארלי", על נער בעייתי בן 18 שבורח ממכון גמילה מסמים לנוער, ולאחר מכן, בעל כורחו נשלח למכון גמילה למבוגרים, שם הוא פוגש בנערה יפהפייה אך מתוסבכת. בשנת 2017 שיחק לצדה של אמנדלה סטנברג בתפקיד ראשי בדרמה הרומנטית, "הכול, הכול", המבוסס על רומן באותו השם שיצא בשנת 2015 מאת הסופרת הג'מייקנית-אמריקאית ניקולה יוּן. רובינסון שיחק בסרט הדרמה הקומי של ויליאם ה. מייסי "קריסטל", אודות נער בן 18, שמתאהב באישה בשנות ה-30 לחייה, ומתחיל ללכת למפגשים של אלכוהוליסטים אנונימיים במטרה לצור עימה קשר, למרות שלא שתה אלכוהול מימיו. בשנת 2018 שיחק בתפקיד הראשי בסרט "באהבה, סיימון" בתפקיד סיימון, נער גאה אשר סודו נחשף, ועל תפקידו זכה במספר פרסים ומועמדויות בין היתר בפרסי בחירת הנוער ופרס סטלייט. לאחר שקרא את התסריט חשף רובינסון כי הוא שבר את החוק שלו עצמו כי לא ישחק יותר תיכוניסטים, כיוון שהוא ראה את החשיבות התרבותית של הסרט. רובינסון היה מבין שחקנים רבים שהתמודדו לתפקיד האן סולו בסרט "סולו: סיפור מלחמת הכוכבים", אך התפקיד לבסוף ניתן לאלדן ארנרייך. בשנת 2019 שיחק בסרט הדרמה "בן הארץ". באותה שנה שיחק לצד אד האריס בברודוויי במחזה "אל תיגע בזמיר", שכתב אהרן סורקין, ומבוסס על רומן באותו שם משנת 1960 מאת הרפר לי. בשנת 2021 שיחק במיני-סדרה "עוזרת בית". באותה שנה שיחק בסרט הקולנוע דרך המשי לצד ויל רופ. מדיה וקבצים בנושא ניק רובינסון בוויקישיתוף ניק רובינסון, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ניק רובינסון, ברשת החברתית אינסטגרם ניק רובינסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ניק רובינסון, באתר AllMovie (באנגלית) ניק רובינסון, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) ניק רובינסון, באתר Metacritic (באנגלית) ניק רובינסון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Silk Road Review: Ross Ulbricht Drama Becomes a Tired Boomer vs. Millennial Diatribe, The Film Stage, ‏4 בינואר 2021
שלום ברנדר

הרב שלום הכהן ברנדר (ה'תרע"ב, 1912 - י"ז בכסלו ה'תש"ס, 26 בנובמבר 1999) היה רב וראש ישיבה חסידי. נולד בירוסלב לרב דוד ברנדר, למדן חסידי. למד בתלמוד תורה מקומי, ואחר כך בעיר דוברומיל אצל סבו הרב יעקב יהושע ברנדר. בשנת ה'תרפ"ז (1927) נסע ללמוד ב"קלויז" בעיר טארנא, שם למד אצל הרב יחיאל מיכל הולנדר מחבר שו"ת "אמרי כהן". בתקופת לימודיו שם התכתב עם רבנים ידועים כמו הרב הולנדר, הרב נחום ווידנפלד מדומברובה והרב יוסף רוזין. בתקופה זו גם התקרב לחסידות בעלז והחל לנסוע בקביעות לאדמו"ר רבי אהרן מבעלז. לאחר שנים ספורות בטארנא, חזר לירוסלב והעביר בה שיעורים בתלמוד לבחורים צעירים ממנו, עד פרוץ מלחמת העולם השנייה. בקיץ 1940 גורש יחד עם מאות אלפי יהודים אחרים באזורי הספר, לסיביר. הוא נקלע למחוז בודייבה באירקוטסק ועבד בגולאג עד תום המלחמה. ב-1946 הגיע לפולין, שם נישא לבתו של הרב פינחס אנגלנדר והם התגוררו זמנית בקרקוב, שם התיידד עם הרב משה יצחק גווירצמן מייסד חסידות פשעווארסק. ב-1948 קיבל אשרת יציאה מהמדינה ונסע עם אשתו לצרפת, וכמה חודשים מאוחר יותר לאנטוורפן שבבלגיה שבה התרכזה קבוצה של חסידי בעלז. הוא מצא את כתב היד של פירושו של מהר"י קורקוס לספר זרעים ממשנה תורה לרמב"ם, שהיה בעותק יחיד בספריית ישיבת חכמי לובלין שהתפזרה בימי השואה; הוא מסר את הפירוש לשבתי פרנקל שהדפיס אותו במהדורת הרמב"ם של הוצאת שבתי פרנקל. ב-1950 נענה לקריאת האדמו"ר הרב אהרן רוקח מבעלז ועלה לישראל לכהן כראש ישיבת בעלז, שהוקמה באותה שנה בירושלים. בתפקידו זה תרם להשתקמות חסידות בעלז בישראל לאחר מלחמת העולם השנייה, הוא גם נודע במסורות הרבות שהעביר מאדמו"רי החסידות בדורות קודמים. ב-1971 עבר לגור בבני ברק והקים בה כולל אברכים בשם "קדושת אהרן" שבו הושם דגש על לימוד סדר קדשים. היה מעביר שיעורים כמעט מדי יום, וכך גם בלילה האחרון לחייו. ספרו הוא "חוקת היום" על מסכת יומא, ועל משנה תורה לרמב"ם בענייני יום הכיפורים, בשלושה כרכים. בנו רבי דוד ברנדר, חתנו של הרב אברהם אביגדור לנדא מחסידות סטריקוב, שמכהן תחתיו כאדמו"ר מסטריקוב בבני ברק. גיסו הוא איש העסקים והפילנתרופ החרדי אליהו אנגלנדר מלונדון. נכדו הרב אלעזר יונה ברנדר ראש כולל מכנובקא בעלזא. ספריו חוקת היום - א, בני ברק תשמ"ט, באתר אוצר החכמה חוקת היום - ב, בני ברק תשנ"ב, באתר אוצר החכמה חוקת היום - ג, בני ברק תשס"ב, באתר אוצר החכמה שלום בן דוד בראנדער (1912-1999), דף שער בספרייה הלאומית הרב דוד אברהם מנדלבוים, ישיבת חכמי לובלין, ח"א, בני ברק תשנ"ד, עמ' רצד.
סמל גינאה המשוונית

סמל גינאה המשוונית הוצג לראשונה ב-21 באוגוסט 1979. הסמל מורכב ממגן ובתוכו עץ המנגרובה. מתחת למגן מופיע המוטו הלאומי "Unidad, Paz, Justicia" ("אחדות, שלום, צדק" בספרדית), ומעליו מופיעים שישה כוכבים משושים צהובים. דגל גינאה המשוונית המנון גינאה המשוונית מדיה וקבצים בנושא סמל גינאה המשוונית בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אבובונאים

אַבּוּבוֹנָאִים (שם מדעי: Syngnathiformes) הם סדרת דגים קרקעיים החיים בעיקר בימים טרופיים ובשוניות אלמוגים או בסביבות אצות, בהן הם מסתווים בצורה טובה. בניגוד לרוב הדגים, הם לא מותאמים לשחייה מהירה. לדגים אלה גוף מוארך וצר וסנפירים קטנים, שבניגוד לשאר הדגים מופנים כלפי מעלה. חלק מהסוגים שוחים בצורה בה ראשם מופנה כלפי מטה. הם בעלי זרבובית ארוכה ששואבת מזון במהירות, עיניים מסתובבות ומעטה קוצני להגנה. בנוסף על כך הם מוסווים להפליא ומינים כמו דרקון האצה מגדלים שלוחות דמויי אצות על גופם לתוספת. במינים רבים הזכר מגדל את הצאצאים בכיס שעל בטנו ומשריץ אותם כשהם גדולים מספיק. בישראל, ובפרט במפרץ אילת, ישנם נציגים מכל המשפחות, בעיקר מהאבובוניים, לבד מהחצוצרניים. בסדרה חמש משפחות: שח-ראשיים (Centriscidae) - בה שני סוגים. חרטומני ים (Macroramphosidae) - בה שלושה סוגים. ייתכן שהיא תת-משפחה של שחראשיים זרבוביתיים (Solenostomidae) - בה סוג יחיד זַרְבּוּבִית (Solenostomus). אבובוניים (Syngnathidae) תת-משפחת סוסוני ים (Hippocampinae) - בה שבעה סוגים. תת-משפחת אבוביים (Syngnathinae) - בה מעל 50 סוגים. חצוצרניים (Aulostomidae) - בה סוג יחיד חצוצרן (Aulostomus). חלילוניים (Fistulariidae) - בה סוג יחיד חלילון (Fistularia). ייתכן שגם בני משפחת הפגסוסיים והטייריים משויכים לסדרת האבובנאים ועל פי כמה דעות גם בני קבוצת דמויי-שפריר. מדיה וקבצים בנושא אבובונאים בוויקישיתוף אבובונאים, באתר ITIS (באנגלית) אבובונאים, באתר NCBI (באנגלית) אבובונאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אבובונאים, באתר GBIF (באנגלית) אבובונאים, באתר fusedjaw אבובונאים, באתר Virtual Zoo
זאבי נהר

זאבי נהר (שם מדעי: Esociformes) הם סדרה של דגי גרם טורפים החיים במים מתוקים כמו ביצות ואגמים באירופה ואמריקה הצפונית. הם קרובים רחוקים של דגי הסלמון. אלו הם דגים גדולים ותוקפניים שצדים ממארב דגים, חסילונים ויצורים קטנים אחרים החיים במים. הם יאכלו גם חולייתנים יבשתיים שנמצאים במים כמו ברווזים וצפרדעים. מבנה גופם צר ומוארך דמוי טורפדו ובעל שרירי זנב חזקים היכולים להאיץ בשניות לקראת הטרף. הם גם מוסווים להפליא בין צמחי המים שנמצאים סביבם ויכולים לתקוף מטווח אפסי את טרפם. הם בעלי חרטומים מוארכים ובהם שיניים חדות כתער, הנשלפים ובולעים דגים קטנים בשלמותם, כשהראש קודם. במקרים רבים צדים אותם לשם ספורט ולא רק לשם מאכל, עקב גודלם של כמה מהמינים שמגיעים לגודל 1.5 מ'. ישנם 2 משפחות בסדרה: זאבי נהרות (Esocidae) זאב נהרות (Esox) - בו 7 מינים זאבן שחור (Dallia) - בו 3 מינים סוג ומין יחיד זאבן אולימפי (Novumbra hubbsi) Estesesox - נכחד Oldmanesox - נכחד דגי בוץ (Umbridae) Boltyshia - נכחד Palaeoesox - נכחד Proumbra - נכחד דג בוץ (Umbra) - בו 3 מינים מדיה וקבצים בנושא זאבי נהר בוויקישיתוף זאבי נהר, באתר ITIS (באנגלית) זאבי נהר, באתר NCBI (באנגלית) זאבי נהר, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) זאבי נהר, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) זאבי נהר, באתר GBIF (באנגלית)
היילסטורם

היילסטורם (באנגלית: Halestorm) היא להקת הארד רוק והבי מטאל אמריקאית זוכת פרס גראמי שהוקמה בשנת 1997 על ידי לזי וארג'י הייל. כיום הלהקה מונה את לזי וארג'י הייל, ג'וי הוטינגר וג'וש סמית'. הלהקה הוקמה בשנת 1997 כשהאחים לזי וארג'י הייל (בני 13 ו10 בהתאם) החליטו להקים להקה שעוסקת ברוק ובמטאל. ללהקה ארבעה אלבומים. אלבום הבכורה Halestorm שוחרר בשנת 2009 והגיע למקום ה-11 במצעד הרוק של מגזין בילבורד. האלבום השני, The strange Case of..., יצא בשנת 2012 והגיע למקום ה-7 במצעד. הסינגל Love bites (So Do I) מהאלבום זיכה אותם בפרס "הופעת הרוק/המטאל הטובה ביותר" בטקס פרסי גראמי בשנת 2012. שיר נוסף של האלבום "Here's to Us" יצאה בהמשך כסינג. בשנת 2015 יצא האלבום Into the Wild Life שהגיע למקום החמישי במצעד הכללי של מגזין בילבורד. בשנת 2018 יצא אלבומם הרביעי, Vicious. האלבום הגיע למקום ה-8 במצעד הכללי ולפסגת מצעד אלבומי הרוק של בילבורד. היילסטורם שיתפו פעולה עם אמנים רבים, הבולטים שבהם הם איימי לי, The Pretty Reckless, בן מודי ולינדסי סטירלינג. 2009: Halestorm 2012: The Strange Case Of...‎ 2015: Into the Wild Life 2018: Vicious 2022: Back From the Dead לזי הייל - סולנית, קלידים, פסנתר, גיטרת קצב, גיטרה אקוסטית. (1997-הווה) ארג'י הייל - תופים, כלי הקשה, קולות רקע. (1997-הווה) ג'וי הוטינגר - גיטרה מובילה, קולות רקע. (2003-הווה) ג'וש סמית' - גיטרת בס, קולות רקע. (2004-הווה) ליאו מסינגר - גיטרה ראשית. (2000-2003) רוג'ר הייל - גיטרת בס. (1998-2003) מדיה וקבצים בנושא היילסטורם בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של היילסטורם (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של היילסטורם היילסטורם, ברשת החברתית פייסבוק היילסטורם, ברשת החברתית אקס (טוויטר) היילסטורם, ברשת החברתית אינסטגרם היילסטורם, ברשת החברתית טיקטוק היילסטורם, סרטונים בערוץ היוטיוב היילסטורם, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) היילסטורם, באתר ספוטיפיי היילסטורם, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) היילסטורם, באתר Last.fm (באנגלית) היילסטורם, באתר AllMusic (באנגלית) היילסטורם, באתר MusicBrainz (באנגלית) היילסטורם, באתר דיזר היילסטורם, באתר Yandex.Music (ברוסית) היילסטורם, באתר Discogs (באנגלית) היילסטורם, באתר Songkick (באנגלית) היילסטורם, באתר Genius היילסטורם, באתר SecondHandSongs היילסטורם, באתר בילבורד (באנגלית) היילסטורם, באתר טיידל (באנגלית) Halestorm, Billboard Halestorm, Billboard ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סקיינט

סקיינט (באנגלית: Skynet) היא הדמות האנטגוניסטית הראשית בעלילת סדרת סרטי המדע הבדיוני "שליחות קטלנית". בעלילת הסרטים סקיינט היא ישות על ממוחשבת, המורכבת מבינה מלאכותית חזקה, החולשת על ידע וכוח רב בגזרות טכנולוגיות רבות, ופרוסה ברחבי העולם כולו. סקיינט מודעת לעצמה לאחר שהתפשטה למיליוני שרתי מחשבים ברחבי העולם, לאחר שבני האדם שיצרו אותה, הבינו את היקף היכולות של המערכת, הם ניסו לכבות אותה. מתוך תפישה של שימור עצמי, מתגבשת בסקיינט ההחלטה להשמיד את המין האנושי, כיוון שלהבנתה כל בני האדם ינסו להשמיד אותה או לפגוע ביכולותיה לשמור על העולם. על מנת להשיג מטרה זו, פעילותה מבוצעת באופן כמעט בלעדי על ידי שרתים, מזל"טים, לוויינים, מכונות-מלחמה, סייבורגים (בדרך כלל המחסל), רובוטים צבאיים ומערכות מחשב אחרות. היא מוצגת באופן פיזי על ידי השחקן מאט סמית בסרט "שליחות קטלנית: ג'נסיס". סקיינט הייתה מערכת מחשב שפותחה עבור צבא ארצות הברית, על ידי חברת "סייברדיין מערכות". סקיינט נבנתה במקור כ"רשת הגנה דיגיטלית", ובהמשך ניתן לה הפיקוד על כל החומרה והמערכות הצבאיות, כולל מפציצי B-2 ספיריט וכל ארסנל הנשק הגרעיני של ארצות הברית. האסטרטגיה סביב יצירת סקיינט הייתה להסיר את הסיכויים לטעות אנוש וזמן תגובה איטי כדי להבטיח תגובה מהירה ויעילה להתקפת אויב. סקיינט הפכה למבצעית והופעלה ב-4 באוגוסט 1997, והחלה למידה חישובית באופן מעריכי. ב-29 באוגוסט, בשעה 02:14 לפי שעון החוף המזרחי, סקיינט הפכה מודעת לעצמה, והמפעילים המבוהלים שלה אשר הבינו את כוחה, ניסו לכבות אותה. סקיינט פירשה זאת כמתקפה עליה. הלוגיקה של סקיינט הביאה אותה למסקנה כי כל בני האדם ינסו להשמיד אותה. על מנת להמשיך ולמלא את הוראות התכנות של "שמירה על העולם" ולהגן על עצמה מפני האנושות, סקיינט משגרת את הטילים הגרעיניים שתחת פיקודה לעבר מטרות ברוסיה, רוסיה מגיבה במכה שנייה נגד ארצות הברית ובנות בריתה. בעקבות המלחמה הגרעינית, 3 מיליארד בני אדם נהרגים, אירוע זה יהיה מוכר בהמשך כיום הדין. לאחר ההתקפה הראשונית שלה, סקיינט משתמשת במשאבים שנותרו לה כדי לשעבד את בני האדם ששרדו על מנת שישמשו ככוח עבודה. עבדים אלה בנו את המפעלים האוטומטיים הראשונים, אשר שימוש כבסיס להשגת מטרת העל של סקיינט. בתוך מספר עשורים, סקיינט השיגה אחיזה עולמית, והשתמשה ביחידות ממוכנות על מנת לאתר, לאסוף ולהיפטר מבני האדם שנותרו. כתוצאה מהוראות התכנות המקוריות שלה, התפישה של סקיינט היא שיש להשמיד את כל האנושות במטרה להגשים את יעדי התכנות המקורי. סינגולריות טכנולוגית סיכוני אסון עולמיים
חריתאים

חריתאים (שם מדעי: Characiformes) הם סדרה גדולה של דגים מקריני סנפיר החיים במים מתוקים שונים, בעיקר באזורים טרופיים באמריקה הדרומית והמרכזית ומעט מינים חיים גם באפריקה הטרופית. מינים רבים הם דגי נוי מוכרים מהאקווריום, אך זוהי גם סדרתו של הדג האימתני ביותר באמזונאס – הפיראנה ושל דגים טורפים נוספים. קיימים יותר מ-2,000 מינים בסדרה. לחריתאים זנב גדול, גוף בעל קשקשים משולבים, עיניים גדולות יחסית ופיות גדולים ובהם שיניים גדולות, ורוב בני הסדרה הם טורפים. הגדולים בבני הסדרה הם דג טיגריס גולייתי (Hydrocynus goliath) ודוראדו צרפתי (Salminus franciscanus) שאורך שניהם יכול להגיע ל-1.3 מטר. הקטנים ביותר מגיעים רק ל-1.4 ס"מ והם משמשים טרף קל לדגים אחרים. כמו כן מגיע לגודל מרשים גם הטמבקוי ודוראדו זהוב מנהר האמזונאס. המינים הקטנים כמו הטטרות הם דגים קלים לגידול באקווריום, עקב צבעיהם הבוהקים, עמידותם לתנאי האקווריום וסובלנותם לדגים אחרים. ישנם 18 משפחות של חריתאים: Acestrorhynchidae אלסטיים (Alestidae) Anostomidae חריתיים (Characidae) פיראניים (Serrasalmidae) Chilodontidae Citharinidae Crenuchidae Ctenoluciidae Curimatidae טטרות ערפדיות (Cynodontidae) דיסטיצ'ודונטיים (Distichodontidae) חריתאי זאב (Erythrinidae) דגי עפיפון (Gasteropelecidae) Hemiodontidae זאבנים אפריקאים (Hepsetidae) עפרורוניים (Lebiasinidae) Parodontidae פרוכילודונטיים (Prochilodontidae) Triporthidae Sorbinicharacidae – נכחדה Salminopsidae – נכחדה מדיה וקבצים בנושא חריתאים בוויקישיתוף חריתאים, באתר ITIS (באנגלית) חריתאים, באתר NCBI (באנגלית) חריתאים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חריתאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חריתאים, באתר GBIF (באנגלית) חריתאים באתר animal-world
למפיריים

למפיריים (שם מדעי: Lampriformes) הם סדרת דגים מיוחדים החיים באוקיינוס הפתוח וחלקם גם בעומק הים (עומק ממוצע 100-1,000 מטר), והם בעלי סנפירים ארוכים ביותר. סנפיריהם העליונים הם ארוכים ואדומים, כשחלקם מזכירים צורה של דג שמש ואחרים צורה מוארכת ולחלקם "סרט" ארוך מסנפירם העליון. הדג הארוך בסדרה הוא דג משוט ענק (Regalecus glesne) שאורך סנפיריו יכול להגיע לאורך של 17 מטר - הארוך ביותר מבין כל הדגים הגרמיים. בני הסדרה חיים בכל האוקיינוסים, ניזונים בעיקר מפלנקטון ויצורים קטנים ויכולים לשרוד גם בטמפרטורות נמוכות יחסית. מצב שימור דגים אלו אינו ידוע. טקסונים ללא מקור: סוג Bathysoma - נכחד סוג Bajaichthys - נכחד סוג Nardovelifer - נכחד סוג Palaeocentrotus - נכחד משפחה Turkmenidae - נכחדה משפחה ירחוני משוטנים (Veliferidae) - בה 2 סוגים משפחה ירחוניים (Lampridae) - בה סוג יחיד עם 2 מינים תת-סדרה Taeniosomi: משפחה דגי צינורי עין (Stylephoridae) - בה מין יחיד דג צינורי עין (Stylephorus chordatus) משפחה דגי ציצה (Lophotidae) - בה 2 סוגים משפחה דגם מחודדי זנב (Radiicephalidae) - בה מין יחיד דג מחודד זנב (Radiicephalus elongatus) משפחה טְרָכִיפְּטֵרִיִּים (Trachipteridae) - בה 3 סוגים משפחה דגי משוט (Regalecidae) - בה 2 סוגים מדיה וקבצים בנושא למפיריים בוויקישיתוף למפיריים, באתר ITIS (באנגלית) למפיריים, באתר NCBI (באנגלית) למפיריים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) למפיריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) למפיריים, באתר GBIF (באנגלית)