צבא השחרור העממי

צבא סין או הצבא העממי של סין (בסינית: 人民解放军) הוא שמם של כלל הכוחות המזוינים של הרפובליקה העממית של סין. הצבא מחולק לחמישה חילות: כוח קרקעי (הכולל בתוכו גם חיל שריון), ארטילריה, חיל ים, חיל אוויר ומשטרה צבאית. זהו הצבא הגדול ביותר בעולם במספר חייליו. למשרד ההגנה אין אחריות פיקודית על הצבא ואחריות זו נמצאת בידי המפלגה. צבא השחרור העממי הסיני מציין את מועד הקמתו ב-1 באוגוסט 1927, המועד של התקוממות נאנצ'אנג. בשנים 1934–1935 צעד צבא השחרור במצעד הארוך ושרד מספר התקפות שהתבצעו נגדו על ידי הכוחות הלאומנים בהנהגתו של צ'יאנג קאי שק. במהלך מלחמת סין–יפן השנייה שהתרחשה בין השנים 1937–1945 שיתפו הקומוניסטים פעולה עם הלאומנים כנגד היפנים וצבא השחרור העממי העמיד את הארמיות השמינית והרביעית החדשה של צבא ההתמרדות הלאומי של סין. עיקר הלחימה של הצבא הסיני כנגד היפנים היה בפעולות גרילה, אולם התקיימו גם מספר קרבות קונבנציונליים. לאחר סיום המלחמה הסינית-יפנית השנייה, מוזגו הארמייה הרביעית והשמינית לצבא אחד גדול שמנה מיליוני חיילים וכונה הצבא העממי של סין. צבא זה ניצח במלחמת האזרחים הסינית. במהלך שנות החמישים של המאה ה-20, הצבא עבר מודרניזציה בעזרת ברית המועצות. בנובמבר 1950 התערב הצבא הסיני במלחמת קוריאה כאשר כוחות האו"ם תחת פיקודו של דאגלס מקארתור התקרבו לנהר יאלו. במתקפה זו הצליחו הכוחות הסיניים לגרום לנסיגת כוחות האו"ם מצפון קוריאה. בשנת 1962 זכה הצבא העממי של סין בניצחון מהיר על הודו במלחמת הודו–סין. ייסוד צבא מודרני ומקצועי בסין שמצויד בכלי נשק מודרניים היה הרפורמה האחרונה מבין ארבע הרפורמות שהונהגו בסין בשנת 1975. הצבא הסיני גם החל במגמת גיוס קבע וסדיר וכן בחידוש אסטרטגיה, כוח אדם, חינוך ואימונים. בשנת 1979, לחם הצבא הסיני בווייטנאם במלחמת סין–וייטנאם שבה ספג הצבא הסיני אבדות של כ-20,000 חיילים. שני הצדדים טענו לניצחון במלחמה. בשנים האחרונות הכניס הצבא העממי של סין לשורותיו כלי נשק טכנולוגיים רבים מתוצרת רוסית, הכוללים צוללות ומטוסים. הצבא גם השלים את בנייתן של כמה משחתות חדשות. בנוסף לכך, הצבא מתכוון להתחיל את בנייתה של תעשיית האוויר והחלל הסינית, אשר התחילה בפיתוחו של מטוס ה-J-10. הצבא הסיני גם השיק צוללות גרעיניות חדשות ב-3 בדצמבר 2004 אשר מסוגלות לשלוח טילים עם ראש נפץ גרעיני עד לאוקיינוס השקט. 1927–1949: מלחמת האזרחים הסינית נגד הקוומינטנג 1937–1945: מלחמת סין–יפן השנייה – הצבא נלחם כחלק מהצבא המהפכני הלאומי נגד האימפריה היפנית 1950–1953: מלחמת קוריאה 1954–1955: משבר מצרי טאיוואן הראשון 1958: משבר מצרי טאיוואן השני 1962: מלחמת הודו–סין 1969–1978: סכסוך הגבולות הסיני-סובייטי (1969) 1979: מלחמת סין-וייטנאם 1986–1988: מלחמת גבולות וקרבות ימיים בין סין לווייטנאם 1989: המחאות בכיכר טיין-אן-מן 1995–1996: משבר מצרי טאיוואן השלישי הנהגת המפלגה הקומוניסטית היא חלק ועקרון ניכר[דרושה הבהרה] בהנהגת הצבא העממי של סין. הצבא הסיני לא כפוף לממשלת סין אלא לוועדות הפיקוד העליון של הצבא – ועדה אחת שייכת לממשלה והשנייה למפלגה הקומוניסטית. מפקדת המטה העליון מפקדה לענייני פוליטיקה (בענייני הצבא) מפקדת לוגיסטיקה מפקדת אספקה ונשק לפי החוקה הסינית, ראש הצבא הוא ראש המטה הכללי הסיני, אחריו הוא סגן ראש המטה הכללי ואחריו שאר מפקדי המטה הכללי. ראש הוועדה של המטה הכללי והנהגת הצבא הוא האחראי לוועדה (חוק שהחל מחודש מאי 2008). ערך מורחב – הכוח הקרקעי של צבא השחרור העממי חיל הרגלים הסיני מהווה את כוח היבשה הסיני העיקרי ומכיל בתוכו את חיל השריון הסיני. החיל מונה כ-1.6 מיליון חיילים. ערך מורחב – חיל הים של צבא השחרור העממי הצי הסיני הוא אחד מחילות הים הגדולים בעולם ומונה כ-250,000 חיילים. הצי כולל גם כוח של כ-35,000 חיילים המשמשים ככוח לשמירת החופים והנמלים של סין וכוח של כ-56,000 חיילי נחתים וכוחות מיוחדים. בעתיד מתכננת סין להצטייד בנושאת מטוסים מתוצרת עצמית. בנוסף יש תוכנית להוסיף 6,000 ספינות לחיל הים עד שנת 2020. ערך מורחב – חיל האוויר של צבא השחרור העממי חיל האוויר כולל כ-250,000 חיילים וכ-2,300 מטוסים. חיל האוויר הסיני הוא הגדול ביותר באזור האסייתי של האוקיינוס השקט והשלישי בגודלו בעולם. חיל הארטילריה הסיני הוא החיל בעל השליטה על הטילים הבליסטיים בעלי ראש הנפץ הגרעיני. החיל מחזיק מספר עשרות טילים בליסטיים בעלי טווח בין-יבשתי. חיל הטילים של סין כולל בעיקר טילים לטווח קצר, ואילו סד"כ הטילים לטווח ארוך עומד על מאות בודדות. המשטרה הצבאית הסינית הוקמה בשנת 1983. תחומי אחריותה הם אכיפת החוק בכלל צבא סין, ושמירה על ביטחון הפנים במדינה (תפקיד זה במקביל למשטרה האזרחית). עוד מוגדר כי במצב מלחמה, המשטרה הצבאית תשמש כחיל רגלים קל, תגן על גבולות המדינה ותספק עזרה לחיל הרגלים. אלי יופה, הצבא הסיני ממאו עד ימינו, מוסד ביאליק, ירושלים, 2011. אתר האינטרנט הרשמי של צבא השחרור העממי (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של צבא השחרור העממי (בסינית מפושטת) אתר האינטרנט הרשמי של צבא השחרור העממי (בסינית מסורתית) סא"ל חיים, ‏צבא סין העממית, מערכות 216, יולי 1971, עמ' 24 - 31 יורם עברון, ‏התמקצעות הצבא הסיני ותפיסת האיום האמריקנית, מערכות 402, אוגוסט 2005 צבא השחרור העממי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ניר דבורי, הבסיסים הסודיים של סין על איים מלאכותיים, באתר N12‏, 11 במאי 2023 שמואל שמואל, על חילות טילים ודמיון מזרחי – סוגיית התקיפה במעגלים הרחוקים, באתר בין הקטבים, אתר צה"ל, ‏20.03.2022