laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שדה פרנסיס

שדה פרנסיס (באנגלית: Francis Field) הוא אצטדיון הממוקם בעיר סנט לואיס שבמדינת מיזורי שבארצות הברית, ונמצא בתחומה של אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס. האצטדיון משמש למשחקי פוטבול, לקרוס, תחרויות ריצה, ומשחקי כדורגל. עבודות הקמת האצטדיון החלו בשנת 1903 והוא נפתח בשנת 1904, כשהוא מסוגל להכיל 19,000 צופים. האצטדיון נבנה עבור היריד העולמי של 1904 בסנט לואיס, ונעשה בו שימוש כאצטדיון המרכזי של אולימפיאדת סנט לואיס בשנת 1904. האצטדיון קרוי על שם דייוויד רולנד פרנסיס אשר יזם את הבאת המשחקים האולימפיים לארצות הברית. האצטדיון הוא אחד המבנים הראשונים של בטון מזוין שנבנו בעולם. במהלך המשחקים האולימפיים אירח האצטדיון אירועי חץ וקשת, אתלטיקה, רכיבה על אופניים, כדורגל, התעמלות, לקרוס, הרמת משקולות והיאבקות. לאחר המשחקים האולימפיים הפך האצטדיון לאצטדיון הבית של קבוצת ה"דובים" של אוניברסיטת וושינגטון, אשר שיחקה בפני קהל של 19,000 צופים (חלק ניכר מהמושבים היו מושבים זמניים מעץ). כיום מוגדר האצטדיון כאתר לאומי היסטורי של ארצות הברית. בשנת 1984 שופץ האצטדיון וכיום מצויים בו 4,000 מושבים. השיפוצים הפחיתו את הקיבולת מ 19,000 ל -3,300 צופים. פרנסיס פילד מכוסה כעת על ידי דשא מלאכותי של שדה. באולם הספורט של האצטדיון נערכו בשנים 1992, 2000 ו-2004 ויכוחים ציבוריים בין המועמדים לנשיאות ארצות הברית. מדיה וקבצים בנושא שדה פרנסיס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שדה פרנסיס Francis Field, St Louis, Missouri, USA, topendsports.com ערך זה הוא קצרמר בנושא אצטדיונים ומתקני ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוסף ממן

הרב יוסף ממן (כונה בפי יהודי פרס ובוכרה "יוסף המערבי"; 1752 לערך (לפי מקורות אחרים 1741) - כ"ג בכסלו ה'תקפ"ג, 7 בדצמבר 1822) היה שד"ר ארץ ישראלי שחי בסוף המאה ה-18, רב ומנהיג הקהילה היהודית בבוכרה. נולד בטטואן שבמרוקו לרב משה ממאן, נצר למשפחת הרמב"ם. כשהתבגר עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת. יצא בשליחות קהילתו שבצפת לאיסוף כספים בפרס ובבוכרה, והיה השליח הראשון שחדר גם לאסיה המרכזית. לאחר שבמסגרת שליחותו בשנת 1793 (ה'תקנ״ג) הגיע לבוכרה ונתקל בקהילה במצב רוחני ירוד, החליט להישאר ולפעול בה. הוא השיג לקהילה ספרי דת וסידורים מודפסים מקושטא, והחל להדריך ולהנהיג אותה בעקבות אילוצם של יהודים בפרס להתאסלם, הגיעו רבים מהם לבוכרה, והודות לבואם ולפעילותו של הרב יוסף, חזר מצבה הרוחני של הקהילה לקדמותו. עד בואו לבוכרה הייתה הקהילה מנותקת משאר קהילות היהודים בעולם, למעט פרס. בקהילה התפללו בנוסח פרס המבוסס על סידורו של רב סעדיה גאון, וקבלה הייתה בידם שהם מצאצאי עשרת השבטים. במטרה להוציאם מבדידותם ולקשרם לשאר הקהילות בתפוצות, הרב יוסף העמיד אותם על טעותם, וטען בפניהם שמוצאם מגולי ספרד, והחל להנהיג בקהילה את נוסח תפילת הספרדים כשהביא להם סידורים מדפוס ליוורנו. שינוי נוסח התפילה הקדום היווה בעיני רבים פגיעה במסורת העתיקה, והרב זכריה מצליח, תלמיד חכם תימני שהגיע לבוכרה, חלק על הרב יוסף והורה להמשיך במסורת הקדומה. בבוכרה נישא בשנית, ונולדו לו ארבעה ילדים. הוא הקים בעיר ישיבה לתלמידים ומכון להכשרת שוחטים, וכן עסק בהעברת תורה הקבלה לתלמידים. בקרב המוסלמים והשלטון המקומי רחשו לו כבוד, ואף החשיבו אותו למולא. בעזרת קשריו הצליח להציל את הקהילה היהודית מגזירות שונות. בהשפעתו החלו יהודים מבוכרה לעלות לישראל החל משנת 1827 (ה'תקפ"ז). הלך לעולמו בכ"ג כסלו ה'תקפ"ג (1822). תלמידו המפורסם וממלא מקומו היה הרב פנחס הכהן רבין. חתנו היה רבי פנחס הקטן, המכונה גם "מולא נייאז", (תקס"ה, 1805 - תרל"ח, 1875) ראש ישיבה ורבו של הרב אברהם אמינוף. נינו היה הרב שמעון חכם, ממייסדי שכונת הבוכרים, ועל צאצאיו נמנה גם רפאל צמח חודיידטוב. תולדות יהדות בוכרה, באתר HebrewBooks רבי יוסף ממן המוגרבי - המערבי, באתר MyTzadik רבי יוסף ממן - מחיה העדה הבוכרית, באתר JewAge Rav Yosef Mamon, Geni בידינו מצויה הדרשה שדרש בעברית בשבת הראשונה אצלם שעסקה בענייני קדושת ארץ ישראל ומצות הצדקה, נדפס על ידי אחד מצאצאיו ר' שמעון חכם מבוכרה בספר "זכר צדיק" ירושלים תרנ"ד (אברהם יערי שלוחי א"י). "לא מן ההפלגה היא לומר ששליח צפת זה הציל את יהודי בוכרה מכליה רוחנית" (אברהם יערי-שלוחי א"י עמ' 665-666). תולדות יהדות בוכרה, באתר HebrewBooks רבי יוסף ממן - מחיה העדה הבוכרית, באתר Jew Age
אצטדיון וייט סיטי

אצטדיון וייט סיטי (באנגלית: White City Stadium; באופן מילולי: "אצטדיון העיר הלבנה") היה אצטדיון ספורט שנבנה בלונדון על מנת לשמש כאצטדיון המרכזי עבור אולימפיאדת לונדון בשנת 1908. אצטדיון זה היה האצטדיון הראשון שנבנה במיוחד עבור משחקים אולימפיים. הקמת המבנה הושלמה תוך עשרה חודשים מתחילת עבודות הבנייה, והאצטדיון נחנך על ידי המלך אדוארד השביעי ב-27 באפריל 1908, כשבו מושבים עבור 68,000 צופים. המגרש הפנימי באצטדיון כלל את בריכת השחייה באורך של 100 מטר ואת הבריכה לקפיצה למים. במהלך האולימפיאדה נערכו באצטדיון מרבית התחרויות. האצטדיון שימש עבור תחרויות אתלטיקה עד שנת 1914. נעשו מספר ניסיונות שכשלו למכור את האצטדיון בשנת 1922. בשנת 1924 התאמנו האתלטים הבריטים באצטדיון עבור אולימפיאדת פריז. בשנת 1927 כוסו מסלולי הריצה בדשא, ובאצטדיון נעשה שימוש לתחרויות כלבים ולתחרויות מרוצים של כלי רכב. בשנת 1931 הותקן באצטדיון מסלול מרוצים חדש עבור תחרויות AAA שנערכו בו בין 1932 ו-1970. בתחילת אוגוסט 1934 נערכו באצטדיון חלק מתחרויות משחקי האימפריה הבריטית והתחרויות של המשחקים העולמיים לנשים. בשנת 1966 נערך באצטדיון המשחק בין נבחרות אורוגוואי לצרפת במסגרת משחקי גביע העולם בכדורגל לשנת 1966. האצטדיון נהרס בשנת 1985 על מנת לאפשר את הקמת בניין BBC וייט סיטי. האצטדיון ממבט על נבחרת בריטניה המארחת במצעד המשלחות. בריכת השחייה נמצאת במרכז האצטדיון, ברקע. ראשי הקבוצות לוחצים ידיים בסיום משחק פוטבול בין ארצות הברית לקנדה ב-14 בפברואר 1944. מדיה וקבצים בנושא אצטדיון וייט סיטי בוויקישיתוף אצטדיון וייט סיטי – מידע ותמונות תמונה של האצטדיון מהמשחקים האולימפיים האצטדיון וה-BBC
תומאס צ'יפנדייל

תומאס צ'יפנדייל (באנגלית: Thomas Chippendale; ‏5 ביוני 1718 - 13 בנובמבר 1779) היה מעצב רהיטים, אמן ונגר בריטי חשוב בסגנון הרוקוקו ובסגנון הניאו קלאסי. הושפע מעבודותיו של רוברט אדם. ב - 1754 פרסם מדריך " The Gentleman and Cabinet Director" שהיו בו שרטוטים של דגמים שלו לריהוט של התקופה. עיצוביו של צ'יפנדייל היו מבוקשים מאוד על ידי האצולה האנגלית במאה ה-18 וזכו לתהילה מחודשת גם בסוף המאה ה-19. כדמות נערצת בתרבות האומנות האנגלית, זכה צ'יפנדייל להנצחה במספר מקומות ביניהם כפסל מפואר בחזית מוזיאון ויקטוריה ואלברט. בנו, תומאס צ'יפנדייל הצעיר (Thomas Chippendale the younger 1749–1822) המשיך את דרכו. כיום צ'יפנדייל היא מילה נרדפת לסגנון ריהוט בהשראת דגמיו. בנוסף לכך, צמד הטמיאסים המונפשים צ'יפ ודייל של חברת וולט דיסני נוצרו בהשראתו של צ'יפנדייל, דבר שאף קיבל התייחסות בסרט צ'יפ ודייל: יחידת הצלה. תנועת האמנויות והאומנויות תומאס צ'יפנדייל, באתר "Find a Grave" (באנגלית) תומאס צ'יפנדייל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האצטדיון האולימפי (סטוקהולם)

אצטדיון האולימפי של סטוקהולם (שוודית: Stockholms Olympiastadion) המכונה בקיצור אצטדיון סטוקהולם (Stockholms Stadion) הוא אצטדיון המצוי בסטוקהולם שבשוודיה. האצטדיון נבנה בין השנים 1910–1912 כאצטדיון אולימפי עבור אולימפיאדת סטוקהולם של 1912, על פי תכנונו של האדריכל טורבן גרוט. באצטדיון נערכו תחרויות האתלטיקה ומשחקי הכדורגל במהלך המשחקים האולימפיים. באצטדיון נערכו מופעים כגון מופע להקת הרולינג סטונז וכן 29 פעמים נערכו באצטדיון תחרויות שוודיה-פינלנד. בשנת 1973 נפתחה בקרבת האצטדיון תחנת הרכבת התחתית של סטוקהולם. מספר מקומות הישיבה באצטדיון נע בין 13,145 ל-14,500 בתחרויות ספורט ו-35,000 מקומות כאשר נערכים בו קונצרטים. לצורך המשחקים האולימפיים נבנתה באצטדיון רמה שנייה של מושבים עשויים עץ, שהגדילו את מספר המושבים ל-20,000. עם תום המשחקים פורקה טריבונה זו. האצטדיון הוא הקטן מבין האצטדיונים שנבנו עבור משחקי הקיץ האולימפיים, אולם על אף זאת מעולם לא היה האצטדיון מלא במהלך המשחקים. שיא הצופים באצטדיון במשחק כדורגל הושג ב-16 באוגוסט 1946 כאשר 21,995 צופים ראו את המשחק בין Djurgårdens IF ל-AIK. שיא הצופים במשחק הוקי עומד על 28,848 צופים והוא נקבע ב-1959. באצטדיון סטוקהולם נשברו יותר שיאי אתלטיקה מבכל אצטדיון אחר - 83 שיאים. אצטדיון סטוקהולם ב-Stadium Guide אצטדיון סטוקהולם באתר WorldStadiums
האצטדיון האולימפי איב-דו-מנואר

האצטדיון האולימפי איב-דו-מנואר (בצרפתית: Stade Olympique Yves-du-Manoir) המכונה גם האצטדיון האולימפי קולומב (Stade Olympique de Colombes) או בקיצור קולומב (Colombes) הוא אצטדיון המצוי בקולומב בקרבת פריז שבצרפת. האצטדיון, הקרוי על שמו של שחקן רוגבי צרפתי שנהרג בתאונת מטוס בשנת 1928, נבנה כאצטדיון אולימפי עבור אולימפיאדת פריז שנערכה ב-1924 ושימש כאצטדיונה המרכזי. בעת בנייתו הכיל האצטדיון 45,000 צופים, ומאוחר יותר הורחב על מנת להכיל 60,000 צופים, אולם בשל החמרה בתקנות פחתה הקיבולת ל-50,000 צופים בשנת 1972. בשנת 1938 נערך באצטדיון משחק גמר גביע העולם בכדורגל, בין נבחרת איטליה ונבחרת הונגריה ואליפות אירופה באתלטיקה. האצטדיון היה הגדול באצטדיוני צרפת עד שנסתיים שיפוץ של אצטדיון פארק דה פראנס, בשנת 1972. באצטדיון נערכו תחרויות גמר הגביע של צרפת בכדורגל עד שנת 1975 ומשחקי רגבי עד שנת 1985. בשנות ה-90, בשל אי יציבות הבניין, נהרסו שלושה מארבעת היציעים של האצטדיון, ובנותר הורשו להיות לא יותר מ-7,000 צופים. באולימפיאדת פריז (2024) האצטדיון מיועד לארח את עיקר תחרויות ההוקי שדה ולקראתם עבר שיפוץ ניכר לשימור הטריבונה הקיימת ושדרוגה וכעת היא מכילה 6,000 מקומות ולהקמת יציעים זמניים נוספים ויכיל עד 10,200 צופים, כשלצידו הוכשרו 2 מגרשי הוקי שדה נוספים ל-5000 צופים ולאימונים שקיבולתם תצומצם לאחר האולימפיאדה ל-1000 מקומות ויפעלו כמרכז האימונים הלאומי להוקי שדה. אצטדיון איב-דו-מנואר עצמו יוסב חזרה למגרש כדורגל. כספים נוספים יושקעו בשדרוג מרכז הספורט כולו הכולל מגרשי כדורגל, קטרגל ורוגבי סינתטיים לצד מסלולי אתלטיקה לחובבנים ומגרשי ההוקי החדשים. מדיה וקבצים בנושא האצטדיון האולימפי איב-דו-מנואר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האצטדיון האולימפי איב-דו-מנואר (בצרפתית) האצטדיון בגלויות
צ'יפנדייל

האם התכוונתם ל... תומאס צ'יפנדייל (1718–1779) – מעצב רהיטים בריטי מפורסם. צ'יפנדיילס – רקדנים גברים המופיעים לרוב לפני נשים במופעי חשפנות. צ'יפנדייל (ניו סאות' ויילס) – פרבר הסמוך לסידני, ניו סאות' ויילס באוסטרליה. ברוכים הבאים לצ'יפנדיילס (אנ') – סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת דרמה ביוגרפית צ'יפ ודייל – שתי דמויות בדיוניות של סנאים המופיעים בסרטי ההנפשה של חברת וולט דיסני.
בעלי סנפירים בשרניים

בעלי סנפירים בשרניים (שם מדעי: Sarcopterygii) היא מחלקה של חולייתנים מהקבוצה בעלי עצם וקרובים למקריני הסנפיר. אלו דגים בעלי סנפירים גדולים ולחלקם יש ריאות והם מותאמים יחסית לחיים במים דלים בחמצן. דגים אלה הם אבותיהם של קבוצת בעלי ארבע רגליים (Tetrapoda), המכילה את החולייתנים היבשתיים המודרניים - דו חיים, עופות, יונקים וזוחלים. למרות שהם נראים קרובים ל"דגים" אחרים, הם קרובים יותר ליונקים ולבני אדם יותר מאשר לרוב סוגי הדגים. מרבית בני הקבוצה שגשגו בתקופת הדבון והקרבון ברחבי העולם. חלק מהמינים כמו הריזודוס עלו על אורך 9 מטר. כיום רוב המינים נכחדו וישנן רק 2 קבוצות ששרדו: בני סדרת הצלקנתאים ודגי הריאות המחולקים לשתי סדרות: דגי ריאות אוסטרליים ובעלי שתי ריאות. שתי קבוצות אלה נחשבות דוגמה ל"מאובן חי" - אורגנזמים שכמעט ולא השתנו במהלך מאות מיליוני שנות אבולוציה. במקרה של צלקנתאים - קודם היו ידועים מאובנים של מינים אלה, ורק עשרות שנים לאחר מכן נמצאו גם פרטים חיים. סוג ללא מקור גוייו (Guiyu) סדרה Onychodontiformes – נכחדה. בה היה האוניקודוס קבוצה אקטיניסטים (Actinistia) תת-מחלקה דמויי צלקנתאים (Coelacanthimorpha) סדרה צלקנתאים (Coelacanthiformes) משפחה לטימריים (Coelacanthidae) בתוכה סוג אחד – לטימריה (Latimeria) קבוצה ריפידיסטים (Rhipidistia) סדרה Porolepiformes – נכחדה. בה ההולופטיכיוס תת-מחלקה דגי ריאות (Dipnoi) על-סדרה בעלי ריאה (Ceratodontimorpha) סדרה בעלי ריאה אחת (Ceratodontiformes) משפחה ריאתיים אוסטרליים (Ceratodontidae) סדרה בעלי שתי ריאות (Lepidosireniformes) משפחה דגי ריאות דרום אמריקנים (Lepidosirenidae) משפחה דגי ריאות אפריקניים (Protopteridae) על-סדרה Tetrapodomorpha – ממנה התפתחו בעלי ארבע רגליים מספר חוקרים משייכים למחלקה גם את הסוג הקדום פסרולפיס, אף שלא ברור אם הוא שייך לקבוצה קדומה יותר. טיקטאליק – על פי פליאונטולוגים מסווג כחוליה האבולוציונית המקשרת בין דגים לבין בעלי ארבע הרגליים. מדיה וקבצים בנושא בעלי סנפירים בשרניים בוויקישיתוף בעלי סנפירים בשרניים, באתר ITIS (באנגלית) בעלי סנפירים בשרניים, באתר NCBI (באנגלית) בעלי סנפירים בשרניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) בעלי סנפירים בשרניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) בעלי סנפירים בשרניים, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Can't Buy Me Love

Can't Buy Me Love (בעברית: לא יכול לקנות לי אהבה) הוא שיר של להקת הביטלס שנכתב על ידי פול מקרטני (הקרדיט ניתן גם לג'ון לנון) ויצא באלבום A Hard Day's Night בשנת 1964. השיר יצא גם כסינגל, והבי סייד שלו הוא השיר You Can't Do That. השיר הוקלט ב-25 בפברואר באולפני אבי רוד שבלונדון, אורכו 2:11 דקות והוא הופק על ידי ג'ורג' מרטין. השיר דורג במקום ה-295 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים על ידי המגזין רולינג סטון. השיר תורגם לעברית על ידי דרורה חבקין תחת השם "לי לא אכפת", ובוצע על ידי ישראל גוריון. פול מקרטני - שירה וגיטרה בס. ג'ון לנון - גיטרה אקוסטית (גיטרת קצב). ג'ורג' האריסון - גיטרה מובילה. רינגו סטאר - תופים. מידע על היצירה "Can't Buy Me Love" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "Can't Buy Me Love" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"Can't Buy Me Love" באתר SecondHandSongs Alan W. Pollack's analysis of Can't Buy Me Love מידע על השיר ותווים שלו Can't Buy Me Love באתר הרולינג סטון מצעד שירי הביטלס של כאן 88 ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האצטדיון האולימפי (אמסטרדם)

האצטדיון האולימפי (בהולנדית: Olympisch Stadion) נבנה באמסטרדם כאצטדיון אולימפי עבור אולימפיאדת אמסטרדם שנערכה בשנת 1928. האצטדיון תוכנן על ידי האדריכל יאן וילס בסגנון אסכולת אמסטרדם, התואם את אופייה וסגנונה של השכונה בה הוא הוקם, שתוכננה על ידי הנדריק פטרוס בֶּרלאחֶה. באולימפיאדת 1928, הוצג לראשונה רעיון הלפיד האולימפי, שהוצב לראשונה במגדל שנבנה לשם כך באצטדיון. בעת הקמתו אכלס האצטדיון 34,000 צופים, אולם לאחר הקמת אצטדיון פיינורד ברוטרדם בשנת 1937 עיריית אמסטרדם יזמה הרחבה של האצטדיון האולימפי ל-64,000 מושבים. בתום האולימפיאדה שימש האצטדיון בין השאר לתחרויות אתלטיקה, מרוצי אופנועים, משחקי הוקי שדה ומרוצי אופניים (בשנת 1954 החלה תחרות הטור דה פרנס באצטדיון). למרות זאת, האצטדיון המשיך לארח בעיקר משחקי כדורגל, כאשר שימש כאצטדיון הביתי של פ.צ. אמסטרדם, וכן שימש את אייאקס אמסטרדם פעמים רבות, עד פתיחת אצטדיון האמסטרדם ארנה בשנת 1996. בשנת 1962, אירח האצטדיון את גמר גביע אירופה לאלופות בין בנפיקה ליסבון לריאל מדריד. כמו כן, אירח האצטדיון משחקים בינלאומיים של נבחרות הולנד השונות. בשנת 1978 הכריזה העיר אמסטרדם על כוונותיה להרוס את האצטדיון, אולם מחאה ציבורית הביאה להכרזה על האצטדיון כעל אתר לאומי ומנעה את הריסתו. בשנת 1996, עם הפסקת השימוש באצטדיון למשחקיה של איאקס, בוצע שיפוץ במסגרתו הוסרה השכבה השנייה של היציעים והאצטדיון הותאם לתחרויות אתלטיקה. האצטדיון נחנך מחדש על ידי הנסיך וילם-אלכסנדר ב-13 במאי 2000. ביולי 2001 אירח האצטדיון את אליפות אירופה באתלטיקה לצעירים עד גיל 23. ביולי 2016 אירח האצטדיון את אליפות אירופה באתלטיקה. בקיץ 2019 היה האצטדיון אמור להיות מוקד מרכזי באירועי המשחקים האירופיים שנבחרה הולנד לארח. אך לאחר שנבחרה, ויתרה הולנד על אירוח האירוע. אתר האינטרנט הרשמי של האצטדיון האולימפי
צרידות

צרידות היא מצב שבו הקול לא במיטבו, נשמע מחוספס, שיש בו מרכיב רועד של טונים נמוכים. אצל בני אדם הצרידות נגרמת על ידי סיבות שנות כגון התכווצות, דלקת או שיתוק במיתרי הקול או מגידול פוליפים עליהם, משימוש לרעה בקול, מלחץ נפשי, עישון, דלקת גרון נגיפית, מחלה זיהומית או אלרגיה. הרמת קול פתאומית מזיקה במיוחד למערכות הקול. צרידות הנמשכת זמן רב נחשבת לאחד מסימני האזהרה לסרטן ומחייבת בדיקה רפואית. צרידות קבועה, הנגרמת כתוצאה מעבודה, עשויה לזכות את הנפגע באחוזי נכות, על פי תקנות הביטוח הלאומי. כשמדובר בשימוש לרעה בקול, כמו בהרמת קול ממושכת או פתאומית, הטיפול בבעיה יכלול מנוחה של מערכת הקול לזמן עד לשיפור. דיבור בלחישה אינו מסייע לרפוי הצרידות. הרמב"ם כותב: "אכילת הצנון או הכרוב מסירה צרידות הקול" כתרופת סבתא, ידוע הדבש כמסייע בריפוי צרידות. שיטת אלכסנדר מיועדת בין היתר לריפוי הצרידות. ספר התרופות הסיריאק מהמאה החמישית מציין את הפלפל (או אולי את הפלפל הארוך) כתרופה למחלות רבות ושונות ובהן צרידות. פרופ' ישראל נגריס פיתח תרופה נגד צרידות, אשר נרשמה כפטנט על שמו ב-1989. התרופה התקבלה על ידי ה-FDA ב-1991. המונח צרידות מתייחס גם לקול שאינו קול אנושי. כך, למשל, כותב הרמב"ם: "היה קולו עבה או דק או צרוד - כשר, שכל הקולות כשרין בשופר". קיימים כלי נגינה שידועים בצליל צרוד כגון אבוב ציד. איתי גל, סובלים מצרידות? טיפים לטיפול מהיר ומניעה, באתר ynet, 5 בדצמבר 2004 ד"ר בני נגריס, כיצד לטפל בבעיות צרידות וכחכוך בגרון אצל ילדים? כתבי רפואה לרמב"ם, "פרקי משה" פרק ט יד החזקה, הלכות שופר הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
תקציר

תקציר הוא טקסט קצר, בדרך כלל בכתב אך ייתכן גם בעל פה, שמטרתו להציג באופן מרוכז תוכנו של גוף מידע מסוים, כך שהמשתמש יוכל לקבל מושג ראשוני לגבי העניין, כך שיוכל להחליט האם להעמיק בנושא ובאילו ממרכיביו. מאמרים מדעיים מכל סוג המתפרסמים בכתבי עת מדעיים, חייבים לכלול תקציר, הנקרא באנגלית abstract. בעבר נכתב התקציר זה בעיקר בידי מומחי תיקצור, אך כיום נדרשים כותבי המאמרים עצמם להוסיף למאמרים שלהם תקצירים שנכתבו על ידיהם, הכוללים גם מילות מפתח המאפשרות למתעניין ניווט יעיל יותר. בהלכה, כמו במערכות חוקים אחרות קיימים תקצירים. כך למשל, קיצור שולחן ערוך וקיצור שולחן ערוך מקור חיים משמשים כקיצור ההלכות בשולחן ערוך. חסרונם של ספרי קיצורים הוא בכך שהם משמיטים את טעמי ההלכה ולא ניתן ללמוד מהם על הדין במקרים שאינם מופיעים. בפרסומי סרטים, מחזות, תוכניות טלוויזיה, ספרים, ביצירות נוספות ובביקורות עליהם - ניתן תקציר עלילה על מנת להסביר במה מדובר ולעורר עניין. בביקורות, לעיתים מצורף לתקציר של הביקורת גם ציון המשקף את דעתו של המבקר על איכות היצירה. באתרים מבוססי תוכן משתמש (כגון ויקיפדיה) ניתנת אפשרות ליצור "תקציר" של העריכה (לעיתים התקציר הוא אוטומטי), התקציר מגלה אלו פעולות נעשו או סיכום של התוכן. ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האצטדיון האולימפי (הלסינקי)

האצטדיון האולימפי (בפינית: Olympiastadion) הוא הגדול באצטדיוני פינלנד וממוקם בשכונת טואולו במרכז הלסינקי, בירתה. האצטדיון נבנה כאצטדיון אולימפי עבור אולימפיאדת הקיץ של 1940 שתוכננה להתקיים בטוקיו שביפן, הועברה להלסינקי ולבסוף בוטלה בשל מלחמת העולם השנייה. האצטדיון שימש כאצטדיון המרכזי של אולימפיאדת הלסינקי בשנת 1952. הקמת האצטדיון החלה בשנת 1934 והעבודות הושלמו בשנת 1938. כבר בתחרות הראשונה לציון פתיחת האצטדיון האולימפי שנערכה ב-21 ביוני 1938 הייתה שערורייה גדולה, שבה אברהם טוקזייר היהודי, חצה ראשון את קו הסיום בריצת 100 מטר והכרוז אף הודיע עליו כמנצח מיד לאחר הריצה, אך עם פרסום התוצאות הרשמיות, התברר שהציבו אותו במקום הרביעי. למחרת פורסמה תמונה בעיתון הנפוץ בכל המדינות הנורדיות, שמוכיחה בבירור כי טוקזייר, היה הראשון שחצה את קו הסיום. הסיבה לדרוג הנמוך שלו במקום הרביעי הייתה ככל הנראה בגלל אנטישמיות. בתחרות נכחה משלחת רשמית מגרמניה הנאצית, והמארגנים, שרצו לרצות את אורחיהם, ובלחץ של אורהו קקונן (לימים נשיא פינלנד), שבאותה העת היה שר הפנים ויו"ר ההתאחדות האתלטיקה הפינית, הוציאו אותו מהפודיום ומטקס קבלת המדליות. במהלך האולימפיאדה (1952) היו באצטדיון 70,000 מקומות. האצטדיון עבר שיפוץ נרחב בשנים 1990–1994 ושיפוץ נוסף בשנת 2005 לפני אליפות העולם באתלטיקה. בשל השיפוץ שנערך בו מספר המקומות עמד על כ-40,000 מושבים. בשנת 2016 נסגר האצטדיון לשיפוץ מקיף נוסף שבמסגרתו מספר המושבים ירד ל-36,000 מקומות וכן שופצה חזיתו תוך שימור המראה המקורי שלה והורחב קירוי היציעים כך שכעת הוא מחפה על כל היציעים. בראש מגדל האצטדיון שגובהו 72 מטר, מצויה מרפסת תצפית. האצטדיון משמש כאצטדיון הבית של נבחרת פינלנד בכדורגל. האצטדיון אירח את גמר אליפות אירופה בכדורגל נשים 2009 והסופר קאפ האירופי 2022. הלסינקי אירחה באצטדיון זה שתי אליפויות עולם באתלטיקה: 1983 - אליפות העולם הראשונה באתלטיקה 2005 - אליפות העולם העשירית באתלטיקה הלסינקי אירחה באצטדיון זה שלוש אליפויות אירופה באתלטיקה: 1971 - אליפות אירופה העשירית באתלטיקה 1994 - אליפות אירופה ה-16 באתלטיקה 2012 - אליפות אירופה ה-21 באתלטיקה אברהם טוקזייר מדיה וקבצים בנושא האצטדיון האולימפי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האצטדיון האולימפי ההיסטוריה של האצטדיון האצטדיון ב-Stadium Guide האצטדיון ב-World Stadiums
דגל סומליה

דגל סומליה אומץ ב-12 באוקטובר 1954. הדגל היה אמור להיות דגלה של סומלילנד הבריטית אבל כשסומלילנד הבריטית וסומלילנד האיטלקית אוחדו הדגל שימש את המדינה המאוחדת. הדגל דומה לדגל האו"ם זה שהשיג לסומליה את עצמאותה מאיטליה ובריטניה לאות תודה. חמשת קצוות הכוכב מייצגים את האזורים בהם חי העם הסומלי הנקרא גם בשם 'סומליה הגדולה'. חמשת האזורים הם: סומלילנד הבריטית, סומלילנד האיטלקית, סומלילנד הצרפתית (ג'יבוטי), מחוז סומאלי שבאתיופיה וחלקים ממזרח וצפון קניה. ארמון המושל במוגדישו היה הבניין הראשון בו הונף הדגל. סמל סומליה המנון סומליה מדיה וקבצים בנושא דגל סומליה בוויקישיתוף סומליה, באתר דגלי העולם (באנגלית) דגל סומליה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
נורמה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מדעי החברה נורמה (בסוציולוגיה) – דפוס התנהגות מקובל בחברה נורמליות בפסיכולוגיה נורמה במערכות שכר עידוד: מכסת תפוקה מחייבת, שעל תפוקה גדולה ממנה משולמת פרמיה פילוסופיה נורמה (תורת המוסר) (אנ') – בתורת המוסר האוניברסלית: דפוס התנהגות אותו כל אדם אמור לתפוס כמוסרי. בתורת המוסר הפוזיטיביסטית לוגית: דפוס התנהגות אותו כל בן לתרבות מסוימת אמור לתפוס כמוסרי מתמטיקה נורמה (אנליזה) – הכללה של מושג האורך מרחב נורמי – מרחב וקטורי שמוגדרת עליו נורמה אנליטית נורמה (אלגברה) – באלגברה: הכללה של מושג הדטרמיננטה נורמה של אופרטור – מודד עד כמה אופרטור ליניארי יכול להאריך וקטור וקטור נורמלי – אנך התפלגות נורמלית – באוכלוסייה המתפלגת בהתפלגות נורמלית, הנורמה היא כלל הערכים המצויים מרחק של פחות משתי סטיות תקן מהממוצע מדעי הטבע והרפואה נורמה רפואית ערכי נורמה בבדיקת דם אמנות נורמה (אופרה) – אופרה מאת וינצ'נצו בליני נרמול שמע מגביר את עוצמת הקול לרמה המקסימלית שבה לא נגרם עיוות ("דיסטורשן") של הצליל אחר נורמה (שחמט) (אנ') – הישג ברמת ביצוע מסוימת בטורניר שחמט, שכמה ממנו (בדרך כלל שלושה) מזכים בתארים שונים, כגון רב-אמן ואמן בין-לאומי
כוכב הסדרה הראשית מסוג G

כוכב הסדרה הראשית מסוג G, או ננס צהוב, הוא כוכב המשתייך לסדרה הראשית ובעל סיווג ספקטרלי G. מסתו של כוכב כזה נמצאת בתחום של 0.9 עד 1.44 מסת שמש, והוא מייצר קרינה באמצעות היתוך גרעיני של מימן להליום. מבחינת גודלו, ננס צהוב גדול עשרות מונים מננס לבן או מננס חום. השמש שלנו היא כוכב סדרה ראשית מסוג G. אורך חיים טיפוסי של כוכב הסדרה הראשית מסוג G הוא כ-10 מיליארד שנים, וכוכב כזה מתקיים עד שמלאי המימן בליבה שלו מתכלה. בזמן זה נמצא הכוכב על הסדרה הראשית. לאחר שהמימן בליבת הכוכב מתכלה, עוזב הכוכב את הסדרה הראשית. כתוצאה מהטמפרטורות הגבוהות ניצת המימן שבמעטפת הכוכב, קוטר הכוכב גדל עשרות מונים והוא הופך להיות ענק אדום. צבעו אדום משום שטמפרטורת פני השטח שלו נמוכה יותר. לאחר שלב הענק האדום, כשמתכלה גם המימן במעטפת הכוכב, הוא מתחיל לקרוס לתוך עצמו, עד שהתנאים בליבה יהיו מתאימים להיתוך הליום לפחמן. הכוכב מתחמם יותר ויותר, מתנפח למה שקרוי הבזק ההליום (Helium Flash), ובסיום תהליך היתוך ההליום משיל את שכבותיו החיצוניות, שהופכות לערפילית פלנטרית. הליבה הפחמנית של הכוכב קורסת והכוכב הופך לננס לבן דחוס. טמפרטורת פני השטח של ננס צהוב כמו השמש היא 5,200 עד 6,100 קלווין. השמש הופכת בכל שנייה 500 מיליון טונות של מימן להליום, מהם 5 מיליון טונות הופכים לאנרגיה. מדיה וקבצים בנושא כוכב הסדרה הראשית מסוג G בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אסף זוהר

אסף זוהר (נולד ב-31 במרץ 1963) הוא פסנתרן ישראלי, פרופסור בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב. זוהר נולד ב-1963 בישראל. הוא תלמידם של רוני מרכס-באום, חנה שלגי ואריה ורדי. הוא בוגר הקונסרבטוריון של גבעתיים והאקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב. לאחר סיום לימודיו בישראל המשיך ללימודי דוקטורט באוניברסיטת אינדיאנה בארצות הברית, שם השתלם אצל מנחם פרסלר וכיהן כמרצה בשנת הלימודים 1991-1990. זוהר הופיע עם תזמורות רבות בישראל, ועם המנצחים זובין מהטה, גרי ברתיני, מנדי רודן, נעם שריף, דוד שלון, דייוויד רוברטסון ואחרים. נוסף על כך הופיע ברסיטלים ברחבי העולם, ובכללם בארצות הברית, אירופה, דרום אפריקה, אוסטרליה ויפן. בנוסף לקונצרטים רבים, זוהר גם נותן הרצאות רבות בנושא המוזיקה הקלאסית, בין היתר בקונצרטים מוסברים אשר בהם הוא עצמו מופיע, כסולן או כחבר הרכב. בעבר היה זוהר דקאן באקדמיה למוזיקה ומחול בירושלים. כיום הוא מכהן כפרופסור בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב, מדריך הרכבים קאמריים בקונסרבטוריון גבעתיים, ביחידה לנגנים מצטיינים של המרכז למוזיקה ירושלים שבמשכנות שאננים ובתיכון לאמנויות תלמה ילין. הוא מדריך כיתות אמן בארץ ובעולם ומנחה קונצרטים מוסברים בתזמורת הקאמרטה הישראלית ירושלים ובקונסרבטוריון שטריקר בתל אביב. כמורה, הוא זוכה להצלחה רבה, ואחדים מתלמידיו ניגנו עם מספר תזמורות בישראל, וזכו בפרסים שונים בישראל ובעולם. מלגות קרן התרבות אמריקה-ישראל פרס ז'ראר בכר פרס קלרמונט תחרות בינלאומית בפרטוריה, דרום אפריקה תחרות בינלאומית בווינה, אוסטריה תחרות בינלאומית בסידני, אוסטרליה תחרות בינלאומית בקליבלנד, ארצות הברית ב"אופוס" - המגזין למוזיקה קלאסית (אורכב 25.07.2014 בארכיון Wayback Machine)
בעלי עצם

בעלי עצם (שם מדעי: Euteleostomi) היא קבוצה של מיתרניים מעל-מחלקת חולייתנים לסתניים. בני קבוצה זו מכילים ברובם הגדול דגים, מקבוצת מקריני סנפיר – שהיא המחלקה הגדולה במערכת המיתרניים. כמו כן נמצאים בה מיני מחלקת בעלי סנפירים בשרניים, כמו הלטימריה ודגי הריאות וכן קבוצת בעלי ארבע רגליים שיצאו מהמים. קבוצה בעלי עצם (Euteleostomi) מחלקה מקריני סנפיר (Actinopterygii) תת-מחלקה סחוס גרמיים (Chondrostei) תת-מחלקה דגי גרם עילאיים (Neopterygii) קבוצה תמים גרמיים (Holostei) קבוצה כליל גרמיים (Teleostei) מחלקה בעלי סנפירים בשרניים (Sarcopterygii) תת-מחלקה דמויי צלקנתאים (Coelacanthimorpha) סדרה צלקנתאים (Coelacanthiformes) תת-מחלקה דגי ריאות (Dipnoi) קבוצה בעלי ארבע רגליים (Tetrapoda) בעלי עצם, באתר NCBI (באנגלית) בעלי עצם, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.