laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קפלוויק (כדורגל)

מועדון הכדורגל קפלוויק (באיסלנדית: Keflavík Íþrótta- og ungmennafélag) או בקיצור קפלוויק הוא מועדון כדורגל איסלנדי מהעיר רייקיאנסבר, אזור מוניציפלי המאחד מספר עיירות קטנות, אחת מהן, קפלוויק, ממנה ניתן השם לקבוצה. הקבוצה היא אחת מקבוצות הצמרת בכדורגל האיסלנדי, והשתתפה מספר פעמים במעפלים האירופיים השונים. המועדון ידוע בישראל בשל העובדה שבעונת 1994/95 שיחקה הקבוצה במוקדמות גביע אירופה למחזיקות גביע, אז פגשה בקבוצת מכבי תל אביב הישראלית והפסידה לה 2-1 באיסלנד ו-4-1 בישראל. הקבוצה ספגה חלק מההשפלות הגדולות ביותר בהיסטוריה של הכדורגל האירופאי, כולל הפסדים 9-0 לטוטנהאם הוטספר, 9-1 לפרנצווארוש, 7-1 להיידוק ספליט ו-6-0 לאוסטריה וינה ולאויפשט. אליפות איסלנד: 4 1964, 1969, 1971, 1973 הגביע האיסלנדי: 4 1975, 1997, 2004, 2006 שמ = שלבי מוקדמות ס1 = סיבוב ראשון ס2 = סיבוב שני שבמ = שלב בתים מוקדם איסלנד סטפן גיסלאסון סקוטלנד מארק מקנלי איסלנד היאלמאר יונסון איסלנד האראלדור פרייר גודמונדסון איסלנד אולאפור גוטסקאלקסון איי פארו סימון סמואלסן איסלנד האוקור אינגי גודנאסון איסלנד יוהאן גודמונדסון סקוטלנד בלדור סיגורדסון איסלנד רגנר מרגיירסון איסלנד סיגורברגר אליסון (הכדורגלן הצעיר ביותר בתולדות הליגה האיסלנדית) איסלנד גודיון פורדארסון אנגליה רון סמית' אנגליה פרנק אפטון איסלנד פטור פטורסון אתר האינטרנט הרשמי של קפלוויק (באיסלנדית)
בדום

בדום (בהולנדית: Bedum, ‏האזנה‏Ⓘ‏; בחרונינגס: Beem - "בים"), רשות מקומית ועיירה בצפון-מזרח הולנד. מתגוררים בה כ-10,000 תושבים (נכון לשנת 2005). בדום היא אחת מעיירות הלוויין הגדולות של חרונינגן. האתר המפורסם ביותר בה הוא מגדל הכנסייה הנוטה. ישובים עיקריים בדום נורדוולדה אונדרדנדם זוידוולדה אלרהאוזן ווסטרדייקסהורן מדיה וקבצים בנושא בדום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בדום ערך זה הוא קצרמר בנושא הולנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עמוס דגני

עמוס דגני (23 במאי 1926 - 28 ביולי 2012) היה איש ציבור ישראלי. כיהן כראש מועצה אזורית עמק חפר (1995-1975) וכיהן כחבר הכנסת ובכיר בתנועת המושבים ובהסתדרות. דגני נולד בתל אביב בשנת 1926 לשמואל ובתיה דגני. בשנת 1933 עברה משפחתו לכפר ויתקין. בצעירותו היה פעיל בתנועת הנוער העובד והלומד ותנועת המושבים. בנוער העובד והלומד נבחר בשנת 1942 לחבר מזכירות התנועה, ובתנועת המושבים היה חבר מזכירות ומנהל מחלקת ביטחון והתיישבות צעירים. לאחר קום המדינה היה פעיל בהעלאת יהודי בולגריה והתנדב מטעם תנועת המושבים לשמש מדריך עולים במושב תאשור בנגב. בוגר לימודי מינהל ציבורי באוניברסיטה העברית. בשנת 1944 הצטרף דגני למפא"י ולאחר הקמתה של המשמרת הצעירה מונה למרכזה הארצי. בשנת 1957 נכנס מטעם המפלגה לכנסת השלישית, במקומו של אהרן רמז, ולאחר מכן נבחר לשלוש כהונות נוספות. בעת כניסתו לכנסת היה חבר הכנסת הצעיר ביותר. במהלך הכנסת החמישית עזב את מפא"י והצטרף לרפ"י. בבחירות לכנסת השישית נכלל ברשימה של רפ"י, אך נכנס לכנסת השישית רק מספר שבועות לאחר תחילתה, בעקבות התפטרותו של צבי צור. לאורך שנותיו בכנסת היה חבר בוועדת הכלכלה, ועדת הפנים וועדת הכספים. הוא המשיך להיות חבר ברפ"י עד איחודה מחדש אל מפלגת העבודה. לאחר סיום כהונתו בכנסת כיהן בשנים 1970–1975 כחבר הוועדה המרכזת של ההסתדרות והיה אחראי מטעמה על הקואופרציה בחברת העובדים. בשנת 1975 נבחר לראשות מועצה אזורית עמק חפר, תפקיד בו כיהן עשרים שנים רצופות. נישא ליהודית ולהם 2 בנות (דליה אדיר ותרזה אהרוני) בשנת 1966 תמך בהקפאת הקמת יישובים חקלאיים חדשים מפאת המחסור במים ובמכסות ייצור, אך הבהיר שהוא אינו מתנגד להקמת יישובים כפריים חדשים. דגני תמך בצמצום הסובסידיות לחקלאות באומרו ש"חקלאי אמיתי לא ירצה להיות עובד מדינה", אולם ביקש שלא להגדיל את היבוא החקלאי באומרו ש"התוצרת החקלאית חשופה היום במידה רבה למדי לתחרות". בשנת 1968 הביע בכנסת דאגה ממצב קרנות הפנסיה ואמר: ביטוח סוציאלי מחייב תחזיות והערכות, שאינן יכולות להיות כמובן מדויקות לחלוטין, אך אם הולך ומסתבר יותר ויותר כי התהליכים, והתחזיות המתבססות עליהם, מצביעים על קשיים חמורים ואף על משבר, הרי איננו רשאים לנער חוצננו היום מפני הבעיה, מתוך הנחה שכאשר נגיע אל המשבר נתמודד אתו. המוני עובדים ומעסיקיהם מפרישים סכומים גדולים לקרנות גמל ופנסיה. כולם מאמינים, כי סכומים אלה מופרשים לביטחונם הסוציאלי בימי שלכתם, אך המצב האקטוארי של כל הקרנות מחמיר, ומוכיח כי יום בהיר אחד, והוא אינו כה רחוק, ימצאו עצמם המוני עובדים כשחסכונותיהם נאכלו והתנדפו בטרם נזקקו להם. — עמוס דגני, דברי הכנסת כ"ז, 29.5.1968 דבריו אלו ספגו ביקורת בעיתון ההסתדרות "דבר" על שהם גורמים לבהלת שוא, אך תוך שנים אחדות הם התבררו כנכונים. עמוס דגני, באתר הכנסת עמוס דגני, באתר כנסת פתוחה נ. שרוני, עמוס הולך לכנסת, מעריב, 13 בדצמבר 1957 רותי ברמן, היה לו חלום לחזור לבולגריה, בלינקר, 1 באוגוסט 2012. מ. שמריהו, פעמי הבחירות נשמעו במועצת מפא"י, מעריב, 20 באוגוסט 1954 עמוס דגני לכנסת, דבר, 7 בינואר 1958 מעמדה ועתידה של החקלאות הישראלית, דבר, 25 בפברואר 1966 שר החקלאות: אפשר להרחיב את היצוא במידה ניכרת, דבר, 22 במרץ 1966 יונה יגול, הביקורת והעובדות, דבר, 11 ביוני 1968
ד'ת"ר

ד'ת"ר (4600) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 839 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 840. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'ת"ר
ד'תר"א

ד'תר"א (4601) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 840 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 841. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תר"א
ד'תר"ב

ד'תר"ב (4602) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 841 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 842. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. רב פלטוי התמנה כגאון ישיבת פומבדיתא. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תר"ב
ד'תר"ג

ד'תר"ג (4603) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 842 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 843. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. רב יצחק להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. רבי גדליה אבן יחיא, שלשלת הקבלה, באתר היברובוקס ד'תר"ג
ד'תר"ד

ד'תר"ד (4604) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 843 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 844. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תר"ד
ד'תר"ה

ד'תר"ה (4605) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 844 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 845. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תר"ה
ד'תר"ו

ד'תר"ו (4606) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 845 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 בספטמבר 846. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תר"ו
ד'תר"ז

ד'תר"ז (4607) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-25 בספטמבר 846 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 847. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תר"ז
ד'תר"ח

ד'תר"ח (4608) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 847 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 848. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תר"ח
ד'תר"ט

ד'תר"ט (4609) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 848 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 849. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ד'תר"ט
ד'תר"י

ד'תר"י (4610) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 849 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 850. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תר"י
ד'תרי"א

ד'תרי"א (4611) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 850 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 851. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. רב פלטוי להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב רבי גדליה אבן יחיא, שלשלת הקבלה, באתר היברובוקס ד'תרי"א
ד'תרי"ב

ד'תרי"ב (4612) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 851 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 852. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תרי"ב
ד'תרי"ג

ד'תרי"ג (4613) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 852 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 853. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תרי"ג
ד'תרי"ד

ד'תרי"ד (4614) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 853 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 854. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. כ"ד בניסן - הפעם הראשונה שתקופת שמואל חלה בתאריך זה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תרי"ד
ד'תרט"ו

ד'תרט"ו (4615) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 באוגוסט 854 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 855. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תרט"ו
ד'תרט"ז

ד'תרט"ז (4616) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 855 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 856. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תרט"ז
ד'תרי"ז

ד'תרי"ז (4617) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 856 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 857. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תרי"ז
ד'תרי"ח

ד'תרי"ח (4618) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 857 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 858. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תרי"ח
ד'תרי"ט

ד'תרי"ט (4619) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 858 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 859. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תרי"ט
ד'תר"ך

ד'תר"ך (4620) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 859 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 860. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תר"ך
ד'תרכ"א

ד'תרכ"א (4621) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 860 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 861. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ד'תרכ"א מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. רב מתתיה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי י"א בניסן - 26 במרץ 861 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. רבי גדליה אבן יחיא, שלשלת הקבלה, באתר היברובוקס ד'תרכ"א
ד'תרכ"ב

ד'תרכ"ב (4622) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 861 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 862. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תרכ"ב
ד'תרכ"ג

ד'תרכ"ג (4623) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 862 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 863. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תרכ"ג
ד'תרכ"ד

ד'תרכ"ד (4624) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 863 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 864. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תרכ"ד
ד'תרכ"ה

ד'תרכ"ה (4625) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 864 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 865. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תרכ"ה
ד'תרכ"ו

ד'תרכ"ו (4626) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 865 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 866. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תרכ"ו
ד'תרכ"ז

ד'תרכ"ז (4627) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 866 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 867. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תרכ"ז
ד'תרכ"ח

ד'תרכ"ח (4628) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 867 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 868. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תרכ"ח
ד'תרכ"ט

ד'תרכ"ט (4629) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 868 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 869. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תרכ"ט