laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אלג'יר (להקה)

אלג'יר הייתה להקת רוק ישראלית שהוקמה בשנת 1992 במושב תלמי אליהו בידי הסולן והגיטריסט אביב גדג', המתופף דביר לביא וגבריאל בלחסן. הלהקה התפרסמה עם יציאתו של אלבום הבכורה שלה "נאמנות ותשוקה" בשנת 1995, שם החלו חברי הלהקה לפעול גם בתל אביב. הלהקה פרצה לתהילה והכרה רחבה ברחבי ישראל בזכות אלבומה השני והאחרון "מנועים קדימה" בשנת 2004, שם השתנה הרכב הלהקה אחרי שלביא עזב ובמקומו הגיע אביב ברק ואת בלחסן החליף הגיטריסט עופר קורן לסירוגין בעקבות מצבו הנפשי של בלחסן. על אלבום זה זכתה הלהקה בפרס אקו"ם. הלהקה התפרקה כשנתיים לאחר מכן. אלג'יר הוקמה בתחילת שנות התשעים על ידי אביב גדג', יחד עם חבריו למושב תלמי אליהו - גבריאל בלחסן ודביר לביא. חיים שמש, מפיק מחברת הד ארצי, ראה את הלהקה מופיעה בתל אביב והחתים את הלהקה על חוזה בחברה. בדצמבר 1995 יצא האלבום הראשון של הלהקה שנקרא "נאמנות ותשוקה" והופק על ידי אסף שריג, חבר להקת "איפה הילד?". להקלטות הצטרף אחיו של אביב גדג', שלום גד, בגיטרה בס. סגנון האלבום היה רוק שהושפע ממוזיקה אתנית ומחזנות והוא לא הצליח מסחרית. לאחר הוצאת האלבום הראשון עברו חברי הלהקה חוויות שונות, ביניהן תקופה של חזרה בתשובה, ניסיונות התאבדות ואשפוז מרצון של גיטריסט הלהקה בלחסן בבית החולים הפסיכיאטרי "אברבנאל". שמונה שנים אחרי הוצאת "נאמנות ותשוקה" חתמה הלהקה על חוזה עם שאול מזרחי מנהל הבארבי, בלייבל "בארבי רקורדס", בו הוציאו בשנת 2004 את אלבומם השני, "מנועים קדימה", מתוכו בעיקר בלטו השירים "בתוך הצינורות", "דם על הים", "דבר אליי", "קיטש" ועוד. הרכב הלהקה באלבום השני השתדרג, וכלל את המייסדים גדג, ובלחסן, אביב ברק בתופים (מלהקת נקמת הטרקטור), עמי רייס בקלידים וגיל פדידה בגיטרה בס. אל ההקלטות הצטרף הגיטריסט רון בונקר (רון בונקר הוא כיום חלק מההרכב הקבוע שמלווה את גדג' בהופעותיו כאמן סולו). האלבום השני הצליח מבחינה מסחרית וזכה לביקורות נלהבות. לאחר צאת האלבום, יצאה הלהקה לסיבוב הופעות ארוך, שבחלקו לא השתתף בלחסן מסיבות בריאותיות, ועופר קורן החליף אותו כגיטריסט. חלק מההופעות לוו על ידי רביעיית מיתרים ובחלקן התארחו אמנים שונים, כמו אהוד בנאי, ברי סחרוף, שלום גד ועוד. אלג'יר קיימה גם שתי הופעות עם הרכב מיוחד שהקים גדג' לצורך ההופעות ונקרא התזמורת האנדרלמוסית. ביוני 2005 סיימו את סיבוב ההופעות ויצאו להפסקה. ב-2005 הודיע גדג' על פירוק הלהקה. (1995) נאמנות ותשוקה (2004) מנועים קדימה אביב גדג' - שירה, גיטרה, קלידים גבריאל בלחסן - שירה, גיטרה גיל פדידה - גיטרה בס, כינור אביב ברק - תופים עופר קורן - גיטרה עמי רייס - קלידים, אקורדיון דביר לביא - תופים אלג'יר, באתר שירונט אלג'יר, באתר MusicBrainz (באנגלית) אלג'יר, באתר Tab4u אלג'יר, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) קובי בן-שמחון, היישר מתלמי אליהו, באתר הארץ, 24 ביוני 2004 נחום מוכיח, להקה שיגעון, באתר ynet, 30 ביוני 2004 קובי בן-שמחון, היישר מתלמי אליהו - ריאיון, באתר הארץ, 24 ביוני 2004 ביקורת על נאמנות ותשוקה, באתר השרת העיוור (עותק שמור) מערכת וואלה!‏, הגענו לנירוונה, באתר וואלה, 8 ביוני 2004 נדב מנוחין‏, קשוב מאוד 50: עשר שנים ל"מנועים קדימה" של אלג'יר, באתר וואלה, 17 ביוני 2014 ביקורת על מנועים קדימה, באתר השרת העיוור (עותק שמור) בארבי רקורדס‏, אלג'יר - הסוף, באתר וואלה, 27 בפברואר 2005
איתי ג'רופי

איתי ג'רופי (נולד ב-20 בפברואר 1994) הוא זמר, מוזיקאי ומדבב ישראלי. ג'רופי החל ללמוד פיתוח קול בשנת 2003, והחל את דרכו בטלוויזיה כאשר ביצע בשנים 2004-2007 למעלה ממאה שירים לתוכניות טלוויזיה, קלטות וידאו וערוצי ילדים. בהדרגה עבר משירה לדיבוב בתוכניות ילדים שונות, ולעיתים דיבב מספר דמויות בקולות שונים באותה תוכנית. ב-2006 דיבב בסרט חוות הקסמים. באותה שנה שר וקריין בסידור האינטראקטיבי "שמע קולנו", המיועד לציבור הדתי. בשנת 2007 החל לדבב את דייגו בסדרה "מגלים עם דורה", והמשיך לדבב את דמותו ב"רוץ, דייגו, רוץ!" (2008). בשנת 2008 דיבב מספר דמויות בסדרה "בן 10". מ-2009 הוא מדבב את דמותו של חידני בתוכנית הנושאת את שמו, וכן את ליאו מהסדרה "חבורת איינשטיין" וקיפ מ"גיבורי העיירה" בערוץ הופ!. בערוץ "יס בייבי" מדבב את הפרה סימה בתוכנית "כיף של חווה", ובערוץ לוגי מדבב את שימיווי בסדרה "אינאמי". בשנים 2009-2010 דיבב בערוץ הילדים את מארק בסדרה "סוכני העל" (ספין אוף לסדרה טוטלי ספייס). בסדרה "שב"כ - שירות ביטחון כיתה" דיבב את דמותו הבריונית של ברט. בשנת 2013 דיבב את ת'אנק בסרט "הקרודים". ג'רופי שר שירי פתיח של מספר תוכניות לילדים ונוער, בהן "מרטין על הבוקר", "האיגלו של טרלה" ו"פרנקלין וחברים". בשנת 2012 התגייס לצה"ל. לאחר שחרורו החל ללמוד בבית הספר למוזיקה רימון. בשנת 2014 החל לצאת במופע "איתי ג'רופי במופע להקה" ברחבי הארץ, בביצוע שירים מקוריים פרי עטו. בשנת 2015 דיבוב בסרט הקולנוע "גולשים על הירח". בשנת 2016 עבר לארצות הברית ולמד במכללת ברקלי למוזיקה שבבוסטון, מסצ'וסטס. איתי ג'רופי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית איתי ג'רופי, באתר שירונט צבי דובוש, ריאיון עם ג'רופי, באתר "אישים" קובי סלע, בית-ספר לחזנים צעירים - תרבות ופנאי (דיסק), באתר ערוץ 7, 18 בינואר 2007
פרוטאובקטריה

פרוטאובקטריה (שם מדעי: Proteobacteria) היא המערכה הגדולה ביותר בממלכת החיידקים. מערכה זו כוללת מגוון רחב של חיידקים, ביניהם מספר ניכר של חיידקים המבצעים פוטוסינתזה המכילים צבען אדמדם - ומכאן שמה העברי הישן של המערכה (חיידקים ארגמניים), וכן כאלה שיכולים להוות פתוגנים בבעלי חיים ובבני אדם, דוגמת E. coli, ‏Salmonella, ‏ Vibrio cholerae, ‏Helicobacter pylori ועוד. חיידקים אחרים בקבוצה מקבעים חנקן. שמה הלטיני של המערכה נגזר משמו של האל היווני פרוטאוס אשר יכול היה לשנות את צורתו, וזהו גם שמו של אחד המינים שבמערכה (Proteus), וזאת בשל המגוון האדיר של הצורות המצוי במערכה זו. כל החיידקים במערכה הם גראם-שליליים, ולהם קרום חיצוני נוסף (בנוסף לקרום התא) המכיל ליפופוליסכרידים, דוגמת LPS, שמהווים אנדוטוקסינים. החלל שנוצר בין שתי הממברנות נקרא חלל פריפלזמי. חיידקים רבים במערכה נעים באמצעות שוטונים, אך חלקם נייחים או מסתמכים על החלקה. קיים מגוון רחב גם בצורות המטבוליזם הנהוגות במערכה. המערכה מחולקת לחמש קבוצות המצוינות על פי האותיות היווניות: אלפא, בטא, גמא, דלתא ואפסילון. גם חלוקה זו התבצעה על פי רצפי ה-RNA הריבוזומלי. מדיה וקבצים בנושא פרוטאובקטריה בוויקישיתוף פרוטאובקטריה, באתר ITIS (באנגלית) פרוטאובקטריה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פרוטאובקטריה, באתר GBIF (באנגלית)
אלון נתן

אלון נתן (נולד ב-26 בינואר 1967) הוא כדורגלן עבר ומנכ"ל ישראלי. ככדורגלן שיחק בעמדת הקשר ההתקפי במכבי תל אביב, בני יהודה תל אביב ונבחרת ישראל. נתן, שזכה לכינוי "אלוני", התבלט ביכולתו הטכנית הגבוהה, אך נאלץ לפרוש מכדורגל בגיל צעיר בגלל פציעה. לאחר פרישתו נכנס לענף הנדל"ן והיה שותף ומנכ"ל חברת הבנייה צ. לנדאו עד קריסתה. אלון נתן הצטרף כבר בגיל 7 לקבוצת הנערים של מכבי תל אביב, ובמדיה התקדם עד שבעונת 1983/1984 עלה לקבוצה הבוגרת. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ערך נתן עוד בטרם מלאו לו 17, כשעלה כמחליף בהפסדה הביתי 2-0 להפועל לוד, ב-1 באוקטובר 1983. הופעתו הראשונה בהרכב נערכה כחודש אחר כך, ובה כבש נתן שער יתרון לזכות קבוצתו במשחק הדרביי שהסתיים בהפסד 2-1 להפועל תל אביב. עונת הבכורה של נתן הסתיימה עם 22 הופעות ושני שערים. בעונה שלאחר מכן רשם אלון נתן 26 הופעות ליגה, בהן כבש שלושה שערים. שניים משעריו נכבשו במשחקי הדרבי מול הפועל תל אביב, ובסך הכל כבש ארבעה שערים במשחקים אלו במהלך הקריירה. עונת השיא של נתן הייתה עונת 1986/1987. הוא כבש במהלכה עשרה שערי ליגה, והוסיף שער נוסף בחצי גמר גביע המדינה מול בית"ר ירושלים. באותה עונה, חגג נתן תואר ראשון עם מכבי תל אביב, ואף כבש בבעיטות הכרעה בניצחון הקבוצה בגמר הגביע על מכבי חיפה. עם סיום העונה, ערך נתן את הופעתו הראשונה והיחידה במדי נבחרת ישראל. הוא עלה כמחליף בהפסד 4-0 לברזיל במשחק ידידות שנערך באצטדיון רמת גן ב-1 ביוני 1987. גם בעונת 1987/1988 זכתה הקבוצה בגביע המדינה, לאחר ניצחון על הפועל תל אביב במשחק הגמר, בו נתן לא שותף. בסך הכל שיחק נתן שבע עונות במכבי תל אביב, שהתאפיינו במספר רב של פציעות. למרות זאת, על אף תקופה לא מוצלחת של הקבוצה, הצליח נתן להתבלט בכישרונו. הוא כבש 29 שערי ליגה עבור הקבוצה, ב-150 הופעות. במהלך עונת 1990/1991, תוך שהוא מתאושש מפציעה, הודיע נתן על פרישה ממשחק, אך לבקשתו גיורא שפיגל הושאל נתן לקבוצת בני יהודה תל אביב אותה אימן. הוא הספיק לערוך 13 הופעות ליגה במדיה, בהן כבש שער אחד, וכמו כן ארבע הופעות בגביע המדינה בהן כבש ארבעה שערים נוספים. לאחר שנפצע פעם נוספת, נאלץ נתן לפרוש ממשחק פעיל, עוד לפני שהיה בן 24. החלטתו התקבלה גם עקב רצונו לעזור בעסקים של משפחתו, במפעל "מרס תעשיות, זכוכית ומנורות". נתן הוסיף לשחק במדי מכבי תל אביב בטורנירי קבוצת הוותיקים של המועדון. מכבי תל אביב גביע המדינה (2): 1986/1987, 1987/1988 אלון נתן הוא בנו של שלמה (מוני) נתן, שחקנה לשעבר של מכבי יפו. נשוי לליאת נתן ולהם ארבעה ילדים. בשנת 2010 מונה אלון נתן לתפקיד המנכ"ל של חברת הבנייה צ. לנדאו. בקיץ 2014, בעקבות מבצע צוק איתן, הגישה החברה בקשה להקפאת הליכים. אלון נתן, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אלון נתן, באתר Transfermarkt אלון נתן, באתר FootballDatabase.eu עמוד השחקן באתר מכבי תל אביב עמוד השחקן במוזיאון בני יהודה עדי רובינשטיין‏, איש הזכוכית, באתר וואלה, 28 באפריל 2005 אשר גולדברג, ‏‏"הגול שלי היה שילוב של מראדונה ומסי", באתר ספורט1, 31 בדצמבר 2021 מערכת ספונסר, אלון נתן התמנה למנכ”ל קבוצת חברות הבניה צ. לנדאו, ‏12 בדצמבר 2010 אורי חודי, ‏פשיטת רגל גדולה בנדל"ן: חברת הבנייה צ. לנדאו מבקשת הקפאת הליכים בשל "התייקרות תשומות, הקיפאון בשוק, מצוקת האשראי ומבצע צוק איתן", באתר גלובס, 19 באוגוסט 2014 אלפי שאולי, צ. לנדאו בהקפאת הליכים; "הרוכשים מוגנים", באתר ynet, 20 באוגוסט 2014
קטגוריה (פילוסופיה)

בפילוסופיה, קטגוריות מהוות את התבניות הכלליות של ההוויה. כל הדברים שבעולם, ואף מושגים מופשטים של החשיבה, משויכים לקטגוריות המתאימות להם. מתוך ההנחה שקיים מבנה לוגי שלפיו ניתן לסדר את הטבע, היו פילוסופים שהגדירו את הקטגוריות, וטענו שכל דבר בעולם שייך לאחת מהן. אריסטו היה הראשון שהגדיר את הקטגוריות. הוא טען שישנן עשר קטגוריות: עצם, כמות, איכות, יחס, זמן, מקום, קניין, מצב, פועל ונפעל. כאשר אנו באים לתאר פריט כלשהו, עלינו לשייך אותו לקטגוריה הנכונה שלו. הרבה מהפרדוקסים נובעים משיוך לא נכון של הדברים לקטגוריות. תורתו של אריסטו שלטה זמן רב בפילוסופיה, ובעיקר בזאת של ימי הביניים. אמנם היו כאלו ששינו באופן זה או אחר את מניין הקטגוריות, אולם באופן כללי קיבלו את רעיון הקטגוריות. עמנואל קאנט ראה באופן שונה את תפקידן של הקטגוריות. קאנט העמיד במרכז את החשיבה האנושית, והוא טען שהמושאים החיצוניים מופיעים בתודעתנו לפי כללים קבועים מראש, שמהם בנויה הכרתנו. לשיטתו, תפקיד הקטגוריות הוא לחשוף את אותם כללים אפריוריים, השייכים אך ורק להכרה, וכלל לא למושאים החיצוניים. הוא גזר את הקטגוריות מצורתם של המשפטים. באופן פשוט יותר, הוא האמין שהמוח האנושי כופה מבנים ומושגים מולדים מסוימים על התפיסה שלנו את העולם כדי להביו. המבנים המולדים הללו נקראים הם הקטגוריות. קטגוריות אלו אינן נגזרות מניסיון, אלא טבועות במבנה המחשבה האנושית. הם משמשים כמושגים שדרכם אנו מארגנים ומבינים מידע תחושתי. קאנט טען שללא הקטגוריות הללו, הניסיון והידע האנושי יהיו כאוטיים ובלתי מובנים. כצעד ראשון, קיבל קאנט מאריסטו רק ארבע קטגוריות: כמות, איכות, יחס ואופניות. מול אותם סוגי משפטים אריסטוטליים, עומדים מושגי-שכל טהורים הנקשרים למשפטי-תחושה ויוצרים משפטים-ניסיוניים: לוח טרנסצנדנטלי של מושגי השכל בנוסף, מאחורי כל קבוצה עומד עיקרון בסיסי המכונן את המדע הניסיוני בכלל: לוח פיזיולוגי של עיקרים כלליים שבמדע-הטבע תורת ההכרה אריסטו הקטגוריות (אריסטו) עמנואל קאנט מטאפיזיקה אידיאליזם אידיאליזם טרנסצנדנטלי קטגוריה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קטגוריות (פילוסופיה), דף שער בספרייה הלאומית
יד ביד

האם התכוונתם ל... יד ביד: המרכז לחינוך יהודי ערבי בישראל אגודת יד ביד – אגודה לסיוע לילדים במצוקה יד ביד (שיר פסטיגל) – שיר הסיום הקבוע של מופע הפסטיגל בשנותיו הראשונות. יד ביד (שיר של עפרה חזה) יד ביד (שיר של אלישע שמואל)
קרח (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קֶרַח קרח – מים במצב מוצק קֶרַח תשע קרח תשע – מצב צבירה בדיוני ומיוחד של מים המופיע בספרו של קורט וונגוט "עריסת חתול" משנת 1963 קרח תשע – להקת רוק ישראלית שפעלה בשנים 1993–1999, שמה לקוח מספרו של וונגוט קֵרֵחַ קֵרֵחַ – מי שיש לו קרחת קֹרַח קורח (קֹרַח בן יצהר) – דמות מקראית בספר במדבר פרשת קֹרַח – פרשת השבוע החמישית בספר במדבר ראו גם קטגוריה:משפחת קורח באיות דומה כַּרְח – הרובע המערבי של בגדאד ההיסטורית קורח (פירושונים)
Children of Bodom

צ'ילדרן אוף בודום (אנגלית: Children of Bodom; מילולית: הילדים של בודום) הייתה להקת דת' מטאל מלודי פינית שהוקמה בשנות ה-90 של המאה ה-20, אחת הלהקות המובילות בסצנת המטאל הפופולרי באירופה. קרויה על שמם של שלושה נערים שנרצחו באגם בודום בפינלנד, בפרשת רצח שהסעירה את המדינה. נושא זה הוא מוטיב מרכזי בשירי הלהקה, אשר מתבטא בשיריה הידועים ביותר: Lake Bodom ("אגם בודום"), Bodom After Midnight ("בודום אחרי חצות") Bodom Beach Terror ("טרור בחוף בודום") ואחרים. סמל הלהקה הוא מלאך המוות, בעל הברדס המכסה את עיניו והחרמש (Scythe) ביד, החוזר על עצמו על גבי עטיפות כל אלבומי הלהקה, כל פעם צורה אחרת - בדיוק כמו השלד המפלצתי המצויר "אדי" של איירון מיידן. המוזיקה של צ'ילדרן אוף בודום מהווה שילוב של דת' מטאל מלודי ופאוור מטאל, כאשר הקלידים הם כלי דומיננטי. המנגינות הן מתפתחות, חסרות תבנית קבועה, ועל כן בלתי צפויות. צ'ילדרן אוף בודום היא אחת הלהקות העדינות והמלודיות ביותר בסצנת הדת' מטאל באירופה. הליריקה של הלהקה עוסקת בנושאים אפלים; לעיתים קרובות במוות, לנטיותיו וצורותיו השונות. שירים אחרים עוסקים בשנאה, כעס ואנטגוניזם. נושא מרכזי נוסף במספר שירים של הלהקה הוא הרציחות באגם בודום. ייתכן שהעיסוק בנושאים אפלים קשור לעובדה שסולן הלהקה, אלכסיי לייהו, כתב את הרוב המוחלט של הליריקה; ידוע שאלכסיי סבל מבעיות של אלכוהוליזם ודיכאון, ואף ניסה להתאבד לאחר שחרור אלבום הבכורה של הלהקה Something Wild. ב-3 בנובמבר 2011 הופיעה הלהקה במועדון הבארבי שבתל אביב. מדיה וקבצים בנושא Children of Bodom בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Children of Bodom Children of Bodom, ברשת החברתית פייסבוק Children of Bodom, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Children of Bodom, ברשת החברתית אינסטגרם Children of Bodom, סרטונים בערוץ היוטיוב Children of Bodom, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Children of Bodom, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) Children of Bodom, באתר ספוטיפיי Children of Bodom, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) Children of Bodom, באתר Last.fm (באנגלית) Children of Bodom, באתר AllMusic (באנגלית) Children of Bodom, באתר MusicBrainz (באנגלית) Children of Bodom, להקה באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) Children of Bodom, באתר דיזר Children of Bodom, באתר Yandex.Music (ברוסית) Children of Bodom, באתר Discogs (באנגלית) Children of Bodom, באתר Songkick (באנגלית) Children of Bodom, באתר Genius Children of Bodom, באתר SecondHandSongs Children of Bodom, באתר בילבורד (באנגלית) Children of Bodom, באתר טיידל (באנגלית) סקירה של האלבום Hate Crew Deathroll באתר מטאליסט סקירה של האלבום Are You Dead Yet? באתר מטאליסט סקירה של האלבום Blooddrunk באתר מטאליסט סקירה של האלבום Skeletons In The Closet באתר מטאליסט
ים טימור

ים טימור (באינדונזית: Laut Timor, בפורטוגזית: Mar Timor), הוא זרוע של האוקיינוס ההודי, הממוקמת בין האי טימור (המחולק בין אינדונזיה ומזרח טימור), לבין הטריטוריה הצפונית של אוסטרליה. מזרחית לים טימור נמצא ים אראפורה - זרוע של האוקיינוס השקט. רוחבו של ים טימור הוא 480 ק"מ. בים טימור מצויים איי מלויל, וכן איי אשמור וקרטייר (הנמצאים בשליטת אוסטרליה). מתחת לים טימור נמצאים מרבצי נפט גדולים. השליטה במרבצים אלה מצויה במחלוקת, כאשר מזרח טימור ואוסטרליה טוענות שתיהן לשליטה. מדיה וקבצים בנושא ים טימור בוויקישיתוף ים טימור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אינדונזיה ובנושא גאוגרפיה של אוסטרליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דון מקנזי

דונלד וורלד "דון" מקנזי ג'וניור (באנגלית: .Donald Ward "Don" McKenzie, Jr; ‏ 11 במאי 1947 – 3 בדצמבר 2008) היה שחיין אמריקאי. אלוף אולימפי בעל 2 מדליות זהב ושיאן עולם. מקנזי נולד בהוליווד, לוס אנג'לס, קליפורניה. הוא למד באוניברסיטת אינדיאנה והתאמן תחת הדרכתו של ג'יימס קונסילמן. אף על פי שלא היה מועמד לניצחון באולימפיאדת מקסיקו (1968) זכה מקנזי ב-2 מדליות זהב. במשחה ל-100 מטר חזה בשיא אולימפי חדש של 1:07.7 דקות, לפני ולדימיר קוסינסקי (שיאן עולם לשעבר) (1:08.0 דקות) וניקולאי פנקין שיאן העולם (1:08.0 דקות) מברית המועצות. כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא אולימפי חדש של 1:08.1 דקות ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בשיא עולם חדש של 3:54.9 דקות, לפני מזרח גרמניה (3:57.5 דקות) וברית המועצות (4:00.7 דקות). זמנו בסגנון החזה בזינוק שליחים היה 1:06.4 דקות. בשנת 1969 זכה מקנזי בתואר NCAA במשחה ל-100 יארד חזה. הוא נפטר ב-3 בדצמבר 2008 מסרטן המוח. בסך הכל שיפר מקנזי שיא עולם אחד במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ו-5 שיאים אמריקאים מהם 2 שיאים אישיים. בשנת 1989 זכה מקנזי להכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה.[1] דון מקנזי, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי דון מקנזי, באתר olympedia.org
בית מולי

בית מוֹלִי (באנגלית: Molly House) הוא מונח אנגלי ארכאי מן המאה ה-18 המתאר בית מרזח או חדר פרטי שבו הומוסקסואלים וקרוס-דרסרים יכלו להיפגש זה עם זה ולחפש פרטנרים פוטנציאליים לקיום יחסי מין. בתי מולי היו נפוצים ברוב הערים הגדולות באנגליה, והם דומים בתפקודם לגיי בר המודרני. באנגליה של המאה ה-18, יחסי מין בין גברים כונו "מעשי סדום" - מעשים המהווים עבירות שדינן מוות. "מולי" היה כינוי לגברים נשיים או "סדומאים". מולים, לצד זהויות "מגדר שלישי" אחרות, קדמו לזהות ההומוסקסואלית במאה ה-20 וה-21.‏ בית המולי המפורסם ביותר שכן בשכונת הוברן שבמרכז לונדון, ונקרא "מאד'רס קלאפ" (Mother's Clap), על שם בעלת המקום מרגרט קלאפ. לקוחות קבועים של בתי המולי שלבשו בגדי נשים כונו "Mollies" (מולים). המולים נהגו לאמץ אישיות נשית, שם נשי וגינונים נשיים בדיבור ובהתנהגות. טקסי חתונה בין המולי למאהבה נערכו כסמל לשותפות ומחויבות ביניהם, ומשחק התפקידים כלל לעיתים אף טקס לידה. ב-9 במאי 1726, לאחר פשיטה על בית המולי של מרגרט קלאפ, נתלו בגין ביצוע מעשי סדום שלושה גברים באתר ההוצאה להורג שבכפר טייברן. סאונה (מועדון מין) ריקודי התה (להט"ב) "Homosexuality in Eighteenth-Century England: A Sourcebook". נבדק ב-2006-12-27. Kaplan, Morris B. (2005). Sodom on the Thames: Sex, Love, and Scandal in Wilde Times. Cornell University Press. pp. 314 pages. ISBN 0801436788. נבדק ב-2009-08-04. תת-התרבות ההומוסקסואלית בתחילת המאה ה-18 בלונדון (באנגלית) המשפט של תומאס רייט (באנגלית) The Gay subculture in eighteenth century England Rictor Norton Quote: However, I think we have to exercise some caution and avoid jumping to the conclusion that just because we do not hear of the molly subculture or effeminate queens before 1700, therefore they did not exist until 1700. Grose, Francis (1796). "A classical dictionary of the vulgar tongue". Printed for Hooper and Wigstead (3 ed.). MOLLY, a miss Molly, an effeminate fellow, a sodomite. Sex and the Gender Revolution, Volume 1, Heterosexuality and the Third Gender in Enlightenment London Randolph Trumbach; Quote: A revolution in gender relations occurred in London around 1700, resulting in a sexual system that endured in many aspects until the sexual revolution of the 1960s. For the first time in European history, there emerged three genders: men, women, and a third gender of adult effeminate sodomites, or homosexuals. This third gender had radical consequences for the sexual lives of most men and women since it promoted an opposing ideal of exclusive heterosexuality. In Sex and the Gender Revolution, Randolph Trumbach reconstructs the worlds of eighteenth-century prostitution, illegitimacy, sexual violence, and adultery. In those worlds the majority of men became heterosexuals by avoiding sodomy and sodomite behavior. Norton, Rictor (1992). Mother Clap's molly house : the gay subculture in England, 1700-1830. GMP. ISBN 9780854491889. OCLC 27100305. ערך זה הוא קצרמר בנושא להט"ב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרי נויפלד

פרי (פרנץ) נויפלד (1 ביולי 1913 - 17 בינואר 1982), שהיה ידוע גם כפורי נויפלד, היה כדורגלן ישראלי. נויפלד נחשב ל"זר הראשון בתולדות הכדורגל הישראלי" מאחר שהיה הכדורגלן הראשון שנודע כשחקן זר בליגה הישראלית, אולם לאחר מכן התגייר והשתקע בישראל, ואף שיחק בנברת ארץ ישראל המקומית. נחשב לאחד החלוצים המשמעותיים בהיסטוריה של קבוצת מכבי תל אביב בשנים שלפני הקמת מדינת ישראל. נויפלד נולד למשפחה נוצרית בהונגריה ושיחק בנבחרת הנוער של ארצו, ובקבוצת אויפשט המקומית. ב-1933 קיבל הצעה כספית מקבוצת ארסנל קהיר בחוזה ל-3 שנים ועבר לשחק בבירת מצרים, שם כיכב במדי הקבוצה, הפך לאחד השחקנים המוכרים בליגה, ואף הוצע לו לקבל אזרחות מצרית ולשחק במדי הנבחרת המקומית. ב-1934 הוא חתם בקבוצה הלבנונית רנסאנס. בדרכו לביירות עגנה האנייה שבה היה בנמל יפו והעגינה התארכה למשך של שלושה ימים עקב תקלה טכנית באוניה. נויפלד החליט לבקר את שחקני קבוצת מכבי תל אביב אשר נגדם שיחק מספר חודשים לפני כן במצרים. כתוצאה מהביקור החליט נויפלד להישאר כשחקן בקבוצה ומאוחר יותר התגייר, נישא לישראלית והשתקע בארץ. נויפלד שיחק במכבי תל אביב עד 1945, אז עבר לשלוש שנים להכח תל אביב. בתקופתו במכבי תל אביב כבש נויפלד מעל 100 שערים בכל המסגרות והיה שותף פעיל לשלוש אליפויות של הקבוצה לפני קום המדינה, וזכייה בגביע מדינה אחד בתפקיד החלוץ המרכזי של הקבוצה. הוא השתתף במסע המשחקים של מכבי לאוסטרליה ב-1939, שבמהלכו לבש את הספרה 12. ב-22 ביולי 1939 פגשה מכבי תל אביב את נבחרת אוסטרליה כחלק מהמסע, ואף ניצחה אותה בתוצאה 2 - 1 כשאת שער הניצחון כבש נויפלד. בסוף המסע נויפלד סיים כמלך השערים של המסע עם 29 כיבושים. לאחר הופעות אלו הוצעו לו הצעות רבות להישאר באוסטרליה בקבוצות המקומיות אך דחה אותם עקב רצון להישאר בתל אביב, קרוב למשפחתו. נויפלד ערך שתי הופעות בנבחרת ארץ ישראל בצמד המשחקים נגד נבחרת יוון ב-1938 במסגרת מוקדמות גביע העולם 1938, בהם כבש שער אחד. עם פרוץ מלחמת העצמאות ולאחריה, פרש נויפלד מכדורגל והחל לעבוד בתחנת דלק ברחוב דיזנגוף בתל אביב. כשזו נסגרה, עבר נויפלד לעבוד במשרה חלקית במשרדי המועצה להסדר ההימורים בספורט. ב-1956 ציין המועדון מכבי תל אביב יובל לייסוד המועדון באירוע חגיגי בנווה צדק. פאנל של בכירי העיתונאים והמאמנים בכדורגל הישראלי בחרו את 11 השחקנים הגדולים של המועדון עד אז, ונויפלד נבחר לעמדת החלוץ המרכזי, כשהוא דוחק מהרשימה שחקנים מיתולוגיים בהיסטוריית המועדון כמו שייע גלזר, שבעצמו השיב לגבי נויפלד באחד הראיונות לאורך השנים: "הוא היה הגדול מכולם, גם בחלומות שלי אי אפשר היה לבצע את מה שהוא עשה כחלוץ במגרש". אליפויות ארץ ישראל: 3 1935/1936, 1937, 1941/1942 הגביע הארץ-ישראלי: 1 1941 אשר גולדברג, דני דבורין, מכבי תל אביב - מאה שנים ראשונות, הוצאת מדיה, 2006, עמוד 76 מדיה וקבצים בנושא פרי נויפלד בוויקישיתוף פרי נויפלד, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל פרי נויפלד, באתר Transfermarkt הפרופיל של פרי נויפלד, באתר מכביפדיה THE SUN (עיתון אוסטרלי), AUSTRALIA BEATEN IN THIRD TEST, Trove, ‏22.07.1939 אשר גולדברג, ‏‏פרי משובח: סיפורו של פרי נויפלד, הזר הראשון בכדורגל הישראלי, באתר ספורט1, 17 ביולי 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אמנת האג להגנת נכסי תרבות בעת עימות מזוין

אמנת האג להגנת נכסי תרבות בעת עימות מזוין (באנגלית: Hague Convention for the Protection of Cultural Property in the Event of Armed Conflict) היא אמנה אשר נחתמה בהאג שבהולנד, ב-14 במאי 1954 בעקבות הרס נרחב של נכסי תרבות ומורשת במהלך מלחמת העולם השנייה ומהווה את ההסכם הבינלאומי הראשון אשר נועד לשמירת מורשת תרבותית בעת מלחמה. האמנה מתייחסת לנכסי מיטלטלין ונכסי דלא ניידי, כולל אתרים בעלי חשיבות אדריכלית, אמנותית או היסטורית, אתר ארכאולוגי, יצירות אמנות, כתבי יד, ספרים וחפצים אחרים בעלי משמעות אמנותית, היסטורית או ארכאולוגית, כמו גם אוספים מדעיים מכל הסוגים ללא קשר למקורם או לבעלות בהם. המדינות החתומות על האמנה נהנות מרשת של למעלה מ-100 מדינות אשר התחייבו להפחית מנזקי התרבות שגורמים מאבקים מזוינים בעולם ולנקוט בצעדים מונעים כדי להגן לא רק בעת מעשי האיבה (כאשר פעולות כאלה בדרך כלל מאוחרות מדי), אלא בימות שלום, במספר דרכים: להגן ולכבד נכסי תרבות בעת עימותים מזוינים בינלאומיים ומקומיים; לשקול להוסיף אתרים לרשימה הבינלאומית של נכסי תרבות הנמצאים תחת הגנה מיוחדת ולהשיג הגנה לנכסים אלה; לשקול סימונם של מבנים חשובים ואתרים בעלי חשיבות תרבותית בתמרור הגנה מיוחד אשר נקבע במסגרת ההגנה; להקים יחידות מיוחדות אשר תפעלנה במסגרת הכוחות המזוינים ואשר תהיינה אחראיות להגנת נכסי תרבות; להטיל עונשים על הפרות של האמנה ולקדם את המודעות להוראות האמנה בציבור ובמגזרי אוכלוסייה מסוימים כגון אנשי מקצוע בתחום המורשת התרבותית, הצבא או רשויות אכיפת החוק. מדינת ישראל חתומה על אמנת האג להגנת נכסי תרבות בעת עימות מזוין מאז 14 במאי 1954. מדיה וקבצים בנושא אמנת האג להגנת נכסי תרבות בעת עימות מזוין בוויקישיתוף נוסח אמנת האג להגנת נכסי תרבות בעת עימות מזוין (באנגלית)
מיקרוצפליה

מיקרוצפליה (מיקרו - קטן, צפליס, κεφάλη = ראש, הוצע השם זעירות הראש) היא היקף ראש הקטן ביותר משתי סטיות תקן מהממוצע התואם לגיל ולמין הילד. במקרים רבים הסיבה למיקרוצפליה היא גנטית. למשל טריזומיה 21 (תסמונת דאון), תסמונת פרדר וילי או פגיעה קונגניטלית בזמן ההריון (צריכת סמים על ידי האם בזמן ההריון, זיהום במהלך ההריון או הפרעה במערכת הדם השלייתית). גורם אפשרי נוסף הוא נגיף זיקה. גדילת הראש בזמן ההריון היא תוצאה של ההתפתחות המוחית של התינוק. בדרך כלל תינוק עם מיקרוצפליה סובל מהפרעה בתפקוד המוח שהתוצאה שלה היא פיגור התפתחותי קוגניטיבי ומוטורי. פעמים רבות הילד סובל גם מאפילפסיה. אבחון מיקרוצפליה אפשרי רק בשליש האחרון של ההיריון (מיקרוצפליה רצסיבית) ולעיתים היא מתפתחת רק בשנה הראשונה לחיי התינוק (מיקרוצפליה נרכשת הקרויה גם מיקרוצפליה משנית). שכיחות המיקרוצפליה של 3 סטיות תקן ומעלה היא כ-0.1% מהאוכלוסייה. אנאנצפלוס הידרוצפלוס מקרוצפליה מיקרוהידראננצפליה המיהידראננצפליה מוגבלות שכלית התפתחותית מדיה וקבצים בנושא מיקרוצפליה בוויקישיתוף מיקרוצפלוס ורשלנות רפואית מאת עורכת דין שלומית ברק, 2018 ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. science/microencephaly מיקרוצפליה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) זְעִירוּת הָרֹאשׁ במילון רפואה (תשנ"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.