laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שלמה רבינוביץ' (פירושונים)

האם התכוונתם ל... רבי שלמה רבינוביץ – האדמו"ר הראשון בחסידות ראדומסק, ה"תפארת שלמה" רבי שלמה חנוך רבינוביץ - האדמו"ר הרביעי בחסידות ראדומסק, נינו של רבי שלמה שלמה רבינוביץ (אתלט) – אתלט ישראלי שלמה שמיר – אלוף בצה"ל, נולד בשם שלמה רבינוביץ'
דורון שפע

דורון שפע (נולד ב-3 באוקטובר 1961). הוא כדורסלן עבר ישראלי. גובהו 1.96 מטר. תפקד בעמדת הקלע. הוא היה אחד מהקלעים הטובים בהיסטוריה של הכדורסל הישראלי, וממוקם במקום ה-11 בטבלת הקלעים של כל הזמנים בארץ עם 5,713 נקודות, 15.7 נקודות בממוצע למשחק. שפע גם שיחק בנבחרת ישראל, בה קלע 635 נקודות ב-86 משחקים. ברוב שנותיו ככדורסלן שיחק בהפועל ירושלים. דורון שפע נולד בניו יורק. כשהיה בן שנתיים וחצי נפרדו הוריו, והוא עלה עם אימו לישראל. בגיל 8 עבר עם משפחתו לגור במוצא עילית. בילדותו שיחק כדורמים וכדורסל. את שירותו הצבאי עשה בחטיבת הצנחנים, תחילה כלוחם בפלס"ר צנחנים, ולאחר מכן שירת בבית ליד, ביחידת מחסני חירום של הצנחנים. בירושלים החל את קריירת הכדורסל שלו. בשנת 1980 עלה לבוגרים של הפועל ירושלים וב-1981 ירד עם הקבוצה לליגת המשנה. ב-1983 חזר לליגת העל במדי קבוצת הפועל עפולה, בה שיחק כשנתיים. בין השנים 1985–1988 שיחק במכבי חיפה. בין השאר השתתף במשחק גמר הגביע מול מכבי תל אביב, בו הובסה חיפה 121:81. במשחק זה קלע 31 נקודות. בעונתו האחרונה בחיפה קלע 25 נקודות בממוצע למשחק, ונבחר למלך הסלים הישראלי לעונת 1985/6. היה שותף להישג נבחרת הכדורסל ב-1986, כאשר סיימה במקום ה-7 מתוך 24 קבוצות. בעונת 1989, חזר לקבוצת נעוריו הפועל ירושלים. בשנים אלו השלים את הטריו הירושלמי המפורסם כאשר שיחק יחד עם ארז חזן ועדי גורדון. בעונת 90/91 הוביל את השחקנים הישראלים בנקודות עם ממוצע של 23.6 נקודות למשחק ו-471 נקודות בסך הכל באותה עונה, יותר מכל שחקן אחר. ב-1993 עבר להפועל חולון, בתקופה בה השקיע בה כספים איש העסקים נחום מנבר. בין השאר היה שותף שוב למשחק הפסד בגמר גביע המדינה של 1995 (77-88 לקבוצת בני הרצליה, משחק בו קלע 24 נקודות). בעונת 94/95 הוביל את הליגה באחוזי קליעה לטווח ה-3 עם 57.1% (48 קליעות מתוך 84 ניסיונות). ב-1996 חזר שפע לירושלים ופרש במדיה מליגת העל ב-2000. בעונות אלה היה שותף בין השאר לשני הגביעים הראשונים בהם זכתה הפועל ירושלים. במשחק הראשון ב-1996 קלע 9 נק', ובשני ב-1997 קלע 13 נק'. במשחק הראשון של סדרת הגמר בשנת 1997 בין מכבי תל אביב להפועל ירושלים, הורחק על ידי ראובן וירובניק יחד עם ברד ליף. ליף, שכעס על עבירה קשה לכאורה ששפע ביצע על עודד קטש במהלך הקודם, תקף את שפע והשופט הרחיק את שני השחקנים. שפע הוא שני ברשימת מלך הסלים של הקבוצה בכל הזמנים, עם 2,789 נקודות (אחרי ישראל אמיר ברלינסקי). במסגרת הליגה הסדירה קלע סה"כ 5,714 נקודות. לצד צבי לובצקי, שפע הוא השחקן שניצח את מכבי תל אביב יותר מכל שחקן אחר - כל אחד מהם ניצח את הקבוצה ב-13 משחקים. בנו, בר, היה חלק מסגל הפועל ירושלים בשנת 2017 לפני שעבר לשחק בליגות הנמוכות. לאחר הפרישה מליגת העל עבר לשחק כחובבן בליגות הנמוכות. בין השאר שיחק בקבוצה של היישוב מוצא שבהרי ירושלים. דורון שפע הוא אחיהם הבכור של יריב וסהר שפע, שהקימו את רשת ארומה אספרסו בר, וכמו כן מנהל את סניף ארומה במגדלי עזריאלי שבתל אביב. הוא גם מחזיק מניות בחברה. פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א דורון שפע, באתר מנהלת הליגה א-ב של כדורסלע. שם הערך: שפע, דורון - מכל זווית, מכל שיפוע אריה ליבנת, בכדורסל הישראלי של היום, גם קלע גדול כדורון שפע לא היה מוצא מקום, באתר הארץ, 9 ביולי 2018 מועדון האלף של אתר ספסל
מהימנות (דיני ראיות)

מהימנות (או אמינות) בדיני הראיות, היא מבחן ראייתי המבטא את יחסו של בית המשפט לאמיתות עדותו של עד במשפט. ערך מורחב – מבחן ראייתי מבחן המהימנות של המשפט הישראלי מעוגן בסעיף 53 לפקודת הראיות הקובע שערכה של עדות שבעל־פה ומהימנותם של עדים בהם ענין של בית המשפט להחליט בו על פי התנהגותם של העדים, נסיבות הענין ואותות האמת המתגלים במשך המשפט. מחקרים העלו ספקות האמנם התנהגות העד על דוכן העדים ראויה לשמש אבן בוחן למהימנותם. קביעת ממצאי מהימנות מצריכה התבוננות בלתי אמצעית בעדים בעת מתן העדות, ובכלל זה בתגובותיהם לשאלות שנשאלו, בשפת גופם ובאופן מסירת העדות, נוסף על שיקולים שבהיגיון. עם זאת, גם כאשר השופט לא התרשם ישירות מהעד, הוא מוסמך לקבוע ממצאי מהימנות על יסוד שיקולים שבהיגיון בלבד. הלכה היא כי רשימת השיקולים המנויים בסעיף 53 אינה רשימה סגורה, אך מצויים בה השיקולים העיקריים שעל פיהם נדרש בית המשפט להכריע בשאלת המהימנות. "אותות האמת" אינם רק אלה העולים מתוך עדות העד עצמו, אלא גם אינדיקציות לאמיתות או אי-אמיתות העדות העולות מתוך עדויות וראיות אחרות במהלך המשפט. יעקב קדמי מסכם בספרו את ארבעת המבחנים העיקריים למהימנות עד: הכלל הוא כי שאלת המהימנות מופקדת בידי הערכאה הדיונית השומעת את העד ועל כן בדרך כלל לא ניתן לערער על הכרעה הנוגעת למהימנות עד. ערכאת הערעור תתערב רק במקרים נדירים. עדותו של עד אחד המעיד על עובדא אחת ויחידה [...] אין ראייה זו ועדות זו ניתנות לחלוקה, ועדות כזאת כשבטלה מקצתה בטלה כולה. השופט יעקב טירקל מבחין בין מהימנות לאמינות. לגישתו, אפשר שתיקבע מהימנות גבוהה לעֵד ובו בזמן תתגלה בעיית אמינות ביחס לעדות. ראיות דיני הראיות קבילות משקל דיות מרדכי קרמניצר, קריטריונים לקביעת ממצאים עובדתיים והתערבות ערכאת ערעור בממצאים המתייחסים למהימנות של עדים, הפרקליט ל"ה, חוברת ג', דצמבר 1983, עמ' 407–437 אריאל סלטו, כשאת אומרת שאמרת: לא! עדות מתלוננות בתיקי "אינוס היכרות" – אמרה שאינה ניתנת להפרכה, הפרקליט נ"ג, חוברת א', יולי 2014, עמ' 166–193 סעיף 53 לפקודת הראיות מבוסס על סעיף 11 לפקודת העדות המנדטורית סעיף 53 לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל"א–1971 Amna M. Qureshi, ‏Relying on Demeanour Evidence to Assess Credibility during Trial: A Critical Examination, Criminal Law Quarterly, Vol. 61, 2014, in SSRN ע"פ 4844/09 חאתם מסעאד נ' מדינת ישראל, ניתן ב־31 במאי 2010, פסקה 8 לפסק דינו של השופט פוגלמן ע"פ 8703/96 דניאל עמר נ' מדינת ישראל, ניתן ב-10 בנובמבר 1997. פ"ד כרך נ"א, חלק רביעי, עמ' 764–768, פסקה 2 לפסק דינה של השופטת דורנר ע"פ 611/80 מיהראן מטוסיאן ואחר נ' מדינת ישראל, ניתן ב-14 ביולי 1981. פ"ד כרך ל"ה, חלק רביעי, עמ' 85–117, בעמ' 112, מול אותיות שוליים ב–ג יעקב קדמי, על הראיות – הדין בראי הפסיקה, מהדורת תש"ע–2009, עמ' 1833–1841 ע"פ 524/81 יחזקאל ששון נ' מדינת ישראל, ניתן ב-3 בדצמבר 1984. פ"ד כרך ל"ח, חלק רביעי, עמ' 271–280, בעמ' 275 ע"פ 19/50 יהושע בן יחיא דנוך נ' היועץ המשפטי לממשלת ישראל, ניתן ב-11 באוגוסט 1950. פ"ד כרך ה', חלק ראשון, עמ' 81–93, בעמ' 92 מול אות שוליים א ע"פ 6508/02 פלוני נ' מדינת ישראל, ניתן ב־6 בפברואר 2003, פסקה 2 לפסק דינו של השופט טירקל ע"פ 10009/03 פלוני נ' מדינת ישראל, ניתן ב־4 באפריל 2004, פסקאות 1–2 לפסק דינו של השופט טירקל
ציפיטפוט

ציפיטפוט היא תוכנית טלוויזיה לילדים בהנחייתה של ציפי שביט, שצולמה ב-1979 בטלוויזיה החינוכית ושודרה במהלך שנות ה-80. שמה של התוכנית הוא הלחם של שם המנחה, ציפי, עם המילה "פטפוט", המעידה על נטייתה לפטפטנות. התוכנית כללה קטעי שירה ומשחק של שביט, המגלמת בדרך כלל ילדה פטפטנית, ולעיתים דמויות אחרות. התוכנית כללה גם פינות קבועות. בפינה סיפורימפו סיפר ינשוף סיפורים שהוצג על ידי בובות. פינה נוספת הייתה "החבורה העליזה", סדרת אנימציה אמריקאית קצרה. את שיר הפתיחה של התוכנית כתב יורם טהרלב והלחין רוני וייס. "ציפיטפוט", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית "ציפיטפוט" באתר כאן חינוכית ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ים בופור

ים בופור (בצרפתית: mer de Beaufort) מהווה חלק מאוקיינוס הקרח הצפוני ונמצא צפונית לטריטוריות הצפון-מערביות, יוקון ואלסקה ומערבית לארכיפלג הארקטי הקנדי. גבולו הצפון-מערבי של ים בופור הוא הקו המחבר בין היישוב פוינט ברו, היישוב הצפוני ביותר באלסקה, והיישוב לנדס אנד על אי הנסיך פטריק שבקנדה. הים קרוי על שם ההידרוגרף האירי סר פרנסיס בופור. שטח הפנים של הים הוא כ־476,000 ק"מ רבועים, והעומק הממוצע הוא 1,004 מטר. היישוב הראשי לאורך ים הבופור הוא מפרץ פרודוהי, אלסקה, המהווה את מרכז ייצור הנפט בשפלה החופשית המכונה המדרון הצפוני. צינור טרנס-אלסקה נושא נפט גולמי דרומה ממפרץ פרודוהי לוואלדז, נמל נטול קרח במרחק של כ- 1,300 ק"מ משם בחוף הדרומי של אלסקה. על פי הערכות מומחים בקרקעית ים בופור קיימות עתודות נפט משמעותיות. ים בופור נסקר לראשונה בשנות ה-60 ובשנת 1986 החלו בו קידוחי נפט. בתחומי ים בופור קיים סכסוך גבול ימי מזה שנים, בין ארצות הברית לבין קנדה. קנדה טוענת כי ההגבול הימי בין יוקון לאלסקה נמשך למרחק 370 ק"מ על קו אורך 141, בהמשך לגבול היבשתי שבין המדינות. ארצות הברית טוענת מנגד כי הגבול הימי בין המדינות הוא קו אנכי לקו החוף למרחק 370 ק"מ לתוך הים. טענותיהן שתי המדינות יוצרות שטח ים בצורת טריז, שעליו קיימות טענות בעלות מתחרות. קיומן של עתודות נפט משמעותיות בקרקעית ים בופור החריפה את סכסוך הגבול שבין המדינות, ושתיהן פתחו מכרזים על חיפושי נפט בשטח המריבה. רוב שטחו של ים בופור קפוא לאורך רוב ימות השנה וכיפת הקרח הצפונית מכסה את קצהו הצפוני של הים. רק באוגוסט וספטמבר הקרח מתפרק, ורק ליד החופים. מדיה וקבצים בנושא ים בופור בוויקישיתוף ים בופור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ים בופור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
חוחחוט

חוחחוט (במונגולית: /Хөх хот; במנדרינית: 呼和浩特; בפין-יין: Hūhéhàotè; ברוסית: Хух-Хото - חוּח-חוֹטוֹ) היא נציבות עירונית ובירת המחוז האוטונומי מונגוליה הפנימית שבצפון-מרכז הרפובליקה העממית של סין. העיר נוסדה בשנת 1580 על ידי החאן המונגולי אלטן חאן (אנ') בשם חוחחוט (בתרגום מילולי ממונגולית - העיר הכחולה), על שם רכס ההרים השולט על העיר. בעיר נבנו מקדשים ומבצרים, ובשנת 1693, עם חדירת ההשפעה המוסלמית לאזור, נבנה בעיר מסגד. בשנת 1919 אוחדה העיר עם מבצר קרוב וכונתה מחדש "גוויסווי", אך עם הכיבוש היפני בשנת 1937 שונה שמה מחדש. לאחר מלחמת העולם השנייה סופחה העיר לרפובליקה של סין. בשנת 1952 החליפה חוחחוט את אולנחוט (אנ') כבירת מונגוליה הפנימית. העיר ידועה במוצרי החלב המיוצרים בה. נציבות חוחחוט משתרעת על פני 17,143 קמ"ר בדרום-מרכז המחוז האוטונומי מונגוליה הפנימית. חוחחוט שוכנת בגובה 1,065 מטרים מעל פני הים כ-410 ק"מ צפון-מערבית לבייג'ינג בירת סין ומוקפת בהרי יין (אנ') מצפון וברמת חטאו (אנ') מדרום. האקלים בעיר הוא קר וצחיח עם טמפרטורות שבין 20 מעלות צלזיוס מתחת לאפס בחורף ל-30 מעלות בקיץ. מאז החלו הרפורמות בסין בשנת 1989 התפתחה העיר במהירות; על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020 התגוררו בנציבות העירונית כ-3.4 מיליון תושבים, מתוכם כ-2.68 מיליון בשטח האורבני. רובם של תושבי העיר (87%) הם סינים אתניים (בני האן), שהיגרו לאזור לאחר הקמת הרפובליקה העממית של סין. כעשרה אחוזים מבני העיר הם מונגולים אתניים. מיעוטים נוספים כוללים את בני החווי, מנצ'ורים, קוריאנים ואויגורים. השפות הרשמיות בעיר הן מנדרינית ומונגולית. מונגוליה אולן בטור, מונגוליה רוסיה אולן-אודה, בוריאטיה, רוסיה מדיה וקבצים בנושא חוחחוט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של חוחחוט אתר האינטרנט הרשמי של חוחחוט (במונגולית) חוחחוט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) China: Inner Mongolia (Prefectures, Cities, Districts and Counties) - Population Statistics, Charts and Map, www.citypopulation.de ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בסין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מעבר הגידי

מעבר הגידי (בערבית: ممر الجدي) הוא מעבר בין שני רכסי הרים במערב חצי האי סיני. אורכו של המעבר הוא 29 קילומטר וכיוונו הכללי הוא מזרח-מערב. הכביש שבמעבר מתחבר במזרחו לכביש ביר גפגפה - ביר תמדה ובמערבו לכביש הרוחב (בלוזה - טסה - ראס סודר). חשיבותו של המעבר נובעת מהיותו אחד משני המעברים היחידים (השני הוא מעבר המיתלה שמדרום למעבר הגידי) המאפשרים תנועה רכובה מחלקה הדרומי של תעלת סואץ אל מרחבי חצי האי סיני. המעבר נפרץ על ידי המצרים לאחר מלחמת סיני כאחד מלקחי המלחמה. במלחמת ששת הימים חטיבה 200 של צה"ל, בפיקודו של יששכר שדמי, שהשתייכה לאוגדה 31 (בפיקוד אברהם יפה) ולחמה בגזרת חצי האי סיני, כבשה את מעברי המיתלה והגידי וחסמה בכך את דרך הנסיגה של כוחות צבא מצרים. במלחמת יום הכיפורים נערך כוח צה"לי, בפיקודו של אלוף מנחם מרון, במעברי המיתלה והגידי, במטרה לשמש כוח עתודה לבלימה אם הצבא המצרי יצליח לפרוץ את קווי צה"ל שממזרח לתעלת סואץ. כחלק מהסכם הביניים בין ישראל למצרים, נסוגה ישראל ב-22 בפברואר 1976 לקו המיתלה והגידי. בנימין זאב וכסלר, מלחמת ששת הימים - מהלכים עיקריים : המלחמה בחזית המצרית, תולדוט - אתר ההיסטוריה של מט"ח ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של מצרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איימי סמארט

איימי ליזל סמארט (באנגלית: Amy Lysle Smart; נולדה ב-26 במרץ 1976) היא שחקנית קולנוע ודוגמנית אמריקאית, מוכרת בעיקר בזכות תפקידיה בסרטים: "רוד טריפ", "מיליונר מי שגומר ראשון", "אפקט הפרפר", "קראנק", "רק ידידים", "לתפוס את הרגע", ממתפקידיה בתור רובי בסדרת הטלוויזיה "פליסיטי" ובשל הופעתה בתור ברברה וייטמור בסדרה "סטארגירל". סמארט נולדה בלוס אנג'לס, קליפורניה שבארצות הברית וגדלה בטופנגה במערב לוס אנג'לס. אמהּ, ג'ודי ליזל (לבית קרינגטון) עובדת במוזיאון, ואביה, ג'ון בודן סמארט, הוא איש מכירות. סמארט למדה בלט במשך 10 שנים ובגיל 16 נרשמה בהשראת חברתה השחקנית ונסה שו לחוג למשחק. את הקריירה שלה התחילה בדוגמנות והיא עבדה באיטליה, צרפת, מקסיקו וטהיטי. את קריירת הקולנוע שלה החלה סמארט בשנת 1997, כשהשתתפה בתפקיד קטן במותחן ההרפתקאות הבדיוני של פול ורהובן "גברים בחלל". ב-1999 השתתפה סמארט בדרמת הספורט הקומית "כוכב נולד חדש" ובדרמה הקומית "ללא השגחה". כמו כן שיחקה סמארט במספר פרקים בסדרת הדרמה "פליסיטי". ב-2000 השתתפה בקומדיה "רוד טריפ", בה גילמה סטודנטית צעירה בשם בת' ואגנר. בשנה שלאחר מכן הופיעה סמארט בקומדיה נוספת, "מיליונר מי שגומר ראשון". בסרט גילמה סמארט את טרייסי פוסט, טייסת הליקופטר המשתתפת במירוץ אחר 2 מיליון דולרים. ב-2002 שיחקה סמארט בדרמה הקומית הבדיונית "כביש מספר 60". בשנת 2004 כיכבה בתפקיד הנשי הראשי בסרט המותחן "אפקט הפרפר", בו גילמה את דמותה של קיילי מילר, חברתו של אוון טרבורן (אשטון קוצ'ר). באותה שנה שיחקה בסרט הקומדיה "סטארסקי והאץ'", המבוססת על סדרת טלוויזיה באותו שם משנות השבעים. בסרט גילמה סמארט את הולי, מעודדת אשר עוזרת לצמד הבלשים במשימתם. בשנת 2005 הופיעה סמארט בקומדיה "רק ידידים" ובדרמה "גדול מהשמיים". בשנת 2006 שיחקה סמארט במותחן הפעולה "קראנק" בכיכובו של ג'ייסון סטיית'האם. באותה שנה שיחקה סמארט גם בדרמת הספורט של ויקטור סלבה, "לתפוס את הרגע". בשנת 2008 שיחקה בסרט המסתורין "מראות" לצד קיפר סאת'רלנד ופולה פטון. ב-2009 הופיעה סמארט בסרט ההמשך "קראנק: מתח גבוה" יחד עם ג'ייסון סטיית'האם. ב-2011 כיכבה בסרט הטלוויזיה "12 דייטים ראשונים" ששודר בבכורה בערוץ Freeform. בשנת 2014 גילמה את אליסון בראנדר בעונה החמישית של הסדרה "צדק פרטי" ברשת FX. בשנת 2020 החלה לגלם את ברברה וייטמור, אמה של הדמות הראשית בסדרה "סטארגירל" שנוצרה על ידי ג'ף ג'ונס, ושודרה תחילה בשירות הזרמת המדיה DC Universe (אנ') והחל מהעונה השנייה ברשת The CW. הסדרה מבוססת על גיבורת-העל באותו השם שנוצרה עבור DC קומיקס. ב-10 בספטמבר 2011 סמארט נישאה לאיש הטלוויזיה קרטר אוסטרהאוס. הם הביאו את בתם הראשונה, פלורה אוסטרהאוס, דרך פונדקאות. איימי סמארט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) איימי סמארט, ברשת החברתית אינסטגרם איימי סמארט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) איימי סמארט, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי איימי סמארט, באתר AllMovie (באנגלית) איימי סמארט, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) איימי סמארט, באתר Metacritic (באנגלית) איימי סמארט, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) איימי סמארט, באתר MusicBrainz (באנגלית)
מכבי רחובות (כדורסל)

מכבי רחובות היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר רחובות המשחקת בליגה הלאומית. מארחת את משחקיה באולם ברזילי ברחובות. מועדון הכדורסל מכבי רחובות נוסד בשנות ה-50 וברוב שנות פעילותו שיחקה הקבוצה הבוגרת בליגה א' ובליגה הארצית. אולמה הביתי של הקבוצה הוא אולם של בית הספר התיכון אורט אולם ברזילי המכיל 700 מושבים הנבנה בשנת 1983. בשנות ה-90, כאשר שיחקה תחת הדרכתו של מוטי ארואסטי בליגה לאומית ב', הייתה הקבוצה קרובה לעלייה לליגה הבכירה אך לא הצליחה להשלים את המשימה. בסיום עונת 2015/16 העפילה מכבי רחובות לליגה הלאומית אחרי 17 שנות היעדרות. באותה עונה הופעלה לראשונה שיטת הפלייאוף בליגה הארצית בסיום העונה הסדירה ורחובות ניצחה בחצי הגמר את מכבי בת-ים ובגמר את אליצור רמלה, כאשר בשתי הסדרות היא עשתה זאת ללא יתרון ביתיות. בסיום עונת 2016-17 סיימה רחובות את הליגה הסדירה במקום השישי והעפילה לרבע הגמר הפלייאוף, בו הודחה בידי הפועל באר שבע/ב"ש לאחר הפסד 2-0 בסדרת רבע הגמר הפלייאוף. את עונת 2017-18 סיימה רחובות את הליגה הסדירה במקום השלישי, והודחה בחצי הגמר לאחר הפסד 3-0 למכבי קריית גת. את עונת 2018-19 סיימה הקבוצה במקום ה-13 בליגה הלאומית ונשרה לליגה הארצית לאחר שלוש עונות, זאת על אף שהחזיקה בתקציב השני בגודלו בליגה, הקבוצה נבנתה לעליה לליגת העל ובה שיחקו בין היתר יובל נעימי, דניאל איידן, גור פורת ואבירם זליקוביץ'. במהלך העונה פוטרו שני מאמנים, רועי חגאי ומיקי גורקה. את עונת 2019/20 שיחקה הקבוצה בליגה הארצית כאשר לכל אורכה הייתה בצמרת הליגה, אך צמד הפסדים למוליכה מכבי עירוני רמת גן במהלך העונה הותירו את רחובות במקום ה-2 עם מאזן של 14 ניצחונות ו-2 הפסדים. העונה הופסקה בגלל התפרצות מגפת הקורונה ולא הגיעה לסיום. עקב כך נשארה הקבוצה בליגה הארצית לעונה נוספת. לקראת עונת 2020/21 חתם אבי סוכר כמאמן הקבוצה במקומו של יניב בורגר . עונת 2020/21 הייתה בצל מגפת הקורונה ובפתיחת העונה הוחלט לקיים את הליגה בעונה זו ללא פלייאוף. מכבי רחובות סיימה את גם עונה זו במקום השני ושוב לא עלתה לליגה השנייה (לאומית) לאחר שני הפסדים להפועל לוד ולמכבי מעלה אדומים כאשר השנייה עלתה לליגה הלאומית בסיום העונה. בעונה 2021/22 פתחה מכבי רחובות בהחתמת מאמן, קובי חסון, אשר שיחק במועדון במשך 15 שנים, יחד איתו מונה לתפקיד עוזר המאמן, אופיר פרחי אשר שיחק בעונת 2015/16. בסיום אותה עונה חזרה מכבי רחובות לליגה הלאומית בכדורסל אחרי 3 שנות היעדרות לאחר שניצחה בגמר הפלייאוף את אליצור יבנה 0-2 הקבוצה מפעילה מחלקת נוער בשיתוף החברה העירונית רחובות אשר כוללת 13 קבוצות גיל. ישראלמתן נאור ישראלאורי קוקיה ישראלפביאן ליפרמן ישראל לטביה גרי גנדל ישראל אלעד הופמן ישראל אורן נודלמן ישראל קובי חסון ישראל ארז מרקוביץ' ישראל ינעם אירם ישראל גור פורת מדיה וקבצים בנושא מכבי רחובות בוויקישיתוף מכבי רחובות, ברשת החברתית פייסבוק מכבי רחובות (אורכב 16.03.2017 בארכיון Wayback Machine), באתר של איגוד הכדורסל בישראל כפיר חודרה, ‏פרויקט המיליונים שקרס: כך רחובות ירדה לארצית, באתר ONE‏, 24 באפריל 2019 אבי סוכר מונה למאמן רחובות במקום יניב בורגר, באתר ONE‏, 28 ביוני 2020
לאט יותר

"לאט יותר" הוא סרט קצר שכתב, הפיק וביים אברהם הפנר, בשנת 1967. הסרט נחשב על ידי מבקרי וחוקרי קולנוע ישראלי כאחד מהסרטים הקצרים החשובים והמשפיעים ביותר שנעשו בישראל. הסרט זכה בפרס הסרט הקצר הטוב ביותר לשנת 1967 בפסטיבל ונציה. התסריט המקורי של הסרט ראה אור כנספח בספרו של אברהם הפנר "סינימה נייר - עיבודים מספרות לקולנוע" בשנת 1999. הסרט מתאר משבר בזוגיות רבת שנים דרך מחשבותיה של אשה מזדקנת. האישה רבה עם בעלה לאחר שזה שיקר לה. לאחר חילופי האשמות, יוצאת האישה בטריקת דלת מדירתם. היא הולכת לבית קפה, ובו היא מהרהרת על החיים, הזוגיות והזקנה. הרהוריה נמשכים כאשר היא חוזרת לביתה הריק, ומגלה שבעלה הלך לבדו לסרט. בבדידותה, מחשבותיה הקיומיות ממשיכות לסחוף אותה בין מצבי רוח שונים. היא הולכת לישון, ומתעוררת בבוקר לצד בעלה. הוא מנסה להסביר לה מה קרה, אך היא מסרבת לשמוע. הריב מתחדש והוא יוצא מהבית, היא נשארת שוב לבדה. הבדידות מובילה אותה פעם נוספת למחשבות נוגות. היא מהרהרת במראה שלה, בפניה המזדקנים וביחסיה למלבושיה. האישה נרדמת במרפסת, וכאשר היא מתעוררת היא מוצאת את בעלה לצידה. הוא מפייס אותה, והיא סולחת לבעלה ומבינה את חשיבותו בחייה. את התסריט כתב הפנר תוך שימוש במילותיה של סימון דה בובואר מתוך מאמר שפרסמה בכתב העת "זמנים מודרניים". סגנונו הקולנועי של הסרט ייחודי - הוא נטול דיאלוגים לחלוטין, האינטראקציה בין הדמויות מתקיימת דרך מחשבותיה של האישה בלבד ומועברת בקריינות (Voice over). באמצעות הקריינות, האישה מדבבת את הוויכוחים בינה לבין בעלה, כאשר לעיתים דיבוב השיח ייעשה על פני מראה הדמויות המתווכחות אחת עם השנייה, ולעיתים על פני מראה פניהן השותקות ותו לא. עלילת הסרט משקפת באופן מובהק את המונח שהוטבע שנים אחר כך, הרגישות החדשה. הסיפור ייחודי ויוצא דופן בנוף סרטי הבורקס הקולנועי של שנות השישים - הסרט עוסק באנשים, ביחסים וברגשות מורכבים. סגנון הבימוי מושפע מסרטי הגל החדש הצרפתי, סגנון אליו התוודע הפנר בעת ששהה בפריז יחד עם חברו אורי זוהר, בתחילת שנות השישים. כאחד מראשוני הסרטים שהגדירו את "הרגישות החדשה", נחשב סרט זה למכונן בהיסטורית הקולנוע הישראלי. יעקב מלכין, תסריט, ספרות התסריט: עיונים בצורה ספרותית חדשה, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1985, עמ' 249–260 "לאט יותר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "לאט יותר", באתר ספר הקולנוע הישראלי "לאט יותר", באתר אידיבי "לאט יותר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ריאיון עם אברהם הפנר
אנדרי רובליוב

אנדרי רובליוב (ברוסית: Андрей Рублёв; ‏ סביבות 1360/70 – 17 באוקטובר 1428) היה צייר איקונות שפעל בנסיכות מוסקבה במאה ה-15, אחד מגדולי האמנים בהיסטוריה הרוסית. ככל הנראה הוא נולד בשטחי נסיכות מוסקבה והתחנך במשפחת ציירים. בסוף המאה ה-14 הוא הפך להיות נזיר במנזר מוסקובי. בפעם הראשונה הוא הוזכר בכרוניקה כאשר צוין שבשנת 1405 הוא השתתף בעיטור קתדרלת הבשורה במוסקבה. הוא הוזכר כצייר השלישי וזה מרמז שהוא היה הזוטר בחבורה. בשנת 1408 הוא היה חלק מקבוצה שעבדה בקתדרלת הבשורה בעיר ולדימיר. ידוע שלאחר מכך כבר היו לו עוזרים ותלמידים. בשנות ה-20 של המאה ה-15 היה בראש קבוצה שפעלה בלאוורת השילוש-סרגייב בעיטור הקתדרלה וכנסיות נוספות. אנדריי רובליוב, או "הפסיון על פי אנדריי" הוא שמו של סרטו השני של הבמאי אנדריי טרקובסקי, משנת 1969. מרביתו של הסרט מצולם בשחור לבן, אולם האפילוג המציג את עבודותיו של הצייר מצולם בצבע. טרקובסקי מבקש להציג את חיי היומיום במוסקוביה של ימי הביניים, בתקופת המעבר לשלטון הצארים. ידועה במיוחד הסצנה מתוכו בה נתקל רובליוב, בליל ירח מלא, בחגיגה פגאנית. הסרט עורר מחלוקות קשות ונאסר להקרנה בברית המועצות עד שנת 1973. מדיה וקבצים בנושא אנדרי רובליוב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנדרי רובליוב (ברוסית) Rublev האתר של הדלריה הממשלתית עבודות נבחרות אנדרי רובליוב, באתר "Find a Grave" (באנגלית) אנדרי רובליוב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אבישי גולדברג

אבישי גולדברג (נולד ב-1958) הוא פרופסור לניהול מערכות בריאות ורפואת חירום, ואיש צבא ישראלי. גדל בגבעתיים. למד בבית הספר התיכון "דוד קלעי". לאחר גיוסו לצה"ל סיים קורס חובשים קרביים והחל להדריך בבית הספר לרפואה צבאית (בה"ד 10). בשנת 1978 יצא לקורס קצינים ובהמשך מונה למפקד קורס חובשים קרביים. לאחר שנה מונה לקצין ההדרכה של בית הספר לרפואה צבאית. שירת בצבא הקבע ושימש בתפקידי ראש מדור הדרכה חילי, מפקד חוליית ההדרכה הארצית של חיל הרפואה, קצין אג"ם רפואה בפיקוד מרכז, ראש ענף חובשים, סגן מפקד בית הספר לרפואה צבאית, ראש ענף ארגון והדרכה חילי וסגן מפקד רפואה בפיקוד מרכז. בשנת 1996 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה לתפקיד מפקד בית הספר לרפואה צבאית. בתום תפקידו מונה לתפקיד עוזר קצין הרפואה הראשי לארגון, אותו מילא עד מועד פרישתו מצה"ל בשנת 2000. הוא בעל תואר ראשון ושני מאוניברסיטת תל אביב, תואר שני מבית הספר לרפואה של הצבא האמריקאי בבריאות הציבור וניהול רפואי, ותואר שלישי בניהול מערכות בריאות מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. לאחר פרישתו מצה"ל, הצטרף לסגל הפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון. שימש בתפקידי ראש המחלקה לרפואת חירום, מנהל בית הספר למקצועות הבריאות הקהילתיים ע"ש רקנאטי, סגן דיקן הפקולטה למדעי הבריאות ויושב ראש ועדת ההוראה הפקולטית. גולדברג הוא חבר סנאט האוניברסיטה וחבר בוועד המנהל. הוא פרופסור מן המניין לניהול מערכות בריאות. פרסם עשרות פרסומים מדעיים בתחום הניהול הרפואי ורפואת החירום, והנחה תלמידים רבים לתארים מתקדמים. זכה מספר פעמים בתואר מרצה מצטיין פקולטי ואוניברסיטאי. גולדברג הוא חבר פעיל בוועדות מרכזיות באוניברסיטה, במערכת הביטחון ובמערכת הבריאות בישראל. משנת 1999 מכהן כחבר המועצה הלאומית ללוגיסטיקה במערכות הבריאות ועומד בראש הוועדה המדעית של המועצה. באוגוסט 2010 מונה למשנה לרקטור אוניברסיטת בן-גוריון. גולדברג נשוי ואב לשלושה ילדים. Katz J.,Sharabi Y.,Chausho G. and A. Goldberg, "On the Association Between Hyper Cholesterolymia Cardio Vascular Disease and Severe Periodontal Disease", Journal of Clinical Periodontology, 2001, 11-12. Goldberg A.,Bicasanski E.,Raz G. and D. Goldfarb, "The Health Care Services in the Orthopedic Outpatient Clinic in Hospitals in Comparison With an Orthopedic Clinic in the Community – Clients Satisfaction", Logistics in Health Care, 2001, 11-12. Goldberg A., Shvarts S. and J. S . Pliskin, "Health Care Management Training For Physicians in Israel", Israel Medical Management Association Journal, 2001, 11-12. Shasha S. and A. Goldberg, "Logistics and Health – What & Why", Logistics in Health Care, Vol. 3, 2000, 4-5, hebrew. Ben-Abraham R.,Stein M.,Paret G.,Goldberg A.,Shemer J. and Y. Kluger, "Medics in the Israel Defense Forces and Their Experience in Trauma Care During Peacetime", The Israel Medical Association Journal, Vol. 1, 1999, 14-16 מדיה וקבצים בנושא אבישי גולדברג בוויקישיתוף דף המרצה של אבישי גולדברג, באתר אוניברסיטת בן-גוריון אבישי גולדברג, ברשת החברתית LinkedIn אבישי גולדברג, באתר ResearchGate
ייבוש בריסוס

תהליך ייבוש בריסוס (spray drying) הוא שיטה לייצור אבקה יבשה מתוך תערובת נוזלית או תרחיף, על ידי ייבוש מהיר באוויר חם. השיטה משמשת להכנת אבקות בתעשיית המזון, התרופות והכימיה. יתרון שיטת הייבוש הוא שגודל גרגרי האבקה הנוצרים אחיד וקטן יחסית. התהליך כולל פיזור התרחיף המקורי באמצעות נחיר רסס בעל טיפות קטנות, ומעבר בזרם אוויר חם לייבוש ואיסוף במיכל. ניתן לשלב את השיטה עם מיקרו-אנקפסולציה, כלומר עטיפה של החלקיקים בקליפה מגנה. שימוש זה חשוב במיוחד בתעשיית התרופות לשחרור מבוקר של התרופה. העטיפה ניתנת ליצירה על ידי הוספת החומר המגן לתרחיף המקורי, כאשר בתהליך הריסוס החומר המגן נוטה להתרכז בפני הטיפה, וכך כאשר הטיפה מיובשת נשאר חלקיק האבקה עטוף בחומר המגן. מדיה וקבצים בנושא ייבוש בריסוס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.