תיקון הכללי

התיקון הכללי הוא השם של עשרה פרקי התהילים אשר נגלו לרבי נחמן מברסלב, כסוד מן השמיים עבור תיקון כנגד חטאים ועוונות רבים. התיקון הכללי מהווה תמצות של ספר תהילים עקב היותו דוגם את כל לשונות השירה שבתהילים (אשרי, ברכה, משכיל, שיר, ניצוח/למנצח, ניגון, תפילה, הודאה, מזמור, הללויה). עשרת המזמורים הם: ט"ז, ל"ב, מ״א, מ״ב, נ״ט, ע״ז, צ’, ק״ה, קל"ז וק"נ. במספר מקומות מתאר ר' נתן את גילוי התיקון הכללי ופרטיו. (ראו שיחות הר"ן ס' קמא, לקוטי מוהר"ן רה מהדורת אוסטרהא תקס"ח. וכן לקוטי מוהר"ן תנינא צב). ה"תיקון הכללי" נדפס לראשונה כספר נפרד בשנת תק"פ – תקפ"א, בהדפסה בביתו של ר' נתן ביד בנו ר' שכנא. ביהדות, איסורי עריות נחשבים כחטאים מרכזיים ביותר, בין שלושת האיסורים היחידים שנאמר עליהם "יהרג ואל יעבור". מתוך הסתכלות זו, ראו חז"ל בחומרה גם מקרים של הוצאת זרע לבטלה שלא במתכוון, כגון אוננות, מקרה לילה ובמקרים מסוימים אף שפיכה מוקדמת, כחטאים הראויים לתיקון. לדברי הגמרא, הרעיון הטמון בכך הוא כי אין הוצאת זרע לבטלה הבאה לגמרי במקרה: ונשמרת מכל דבר רע (דברים, כ"ג, י') מכאן אמר ר' פנחס בן יאיר אל יהרהר אדם ביום ויבוא לידי טומאה בלילה — תלמוד בבלי, מסכת כתובות דף מ"ו. ומסביר רש"י, כי קביעה זו לגבי משמעות הדין של "ונשמרת מכל דבר רע", נובעת מהסמיכות לפסוק הבא אחריו (שם, י"א):”כי יהיה בך איש אשר לא יהיה טהור מקרה לילה”. הסבר על הדברים הביא רבי יהודה החסיד: בחלום אין מתבייש, שאם היה מתבייש לא היה נראה לו כאלו שוכב עם אשה ומשחק עמה, ולא היה עושה דברים שאדם מתבייש בהם כשהוא ער. והטעם, לפי שהחלומות באים על ידי הרהורים, וכשאדם מהרהר אין מתבייש מהרהוריו, שאין אדם יודע ומבין מה שחבירו מהרהר בלבו, לפיכך (אף) אינו מתבייש בחלומו. ומי שהוא ירא שמים בכל לב, שירא מבוראו מלהרהר דבר רע כשהוא ער, גם לעולם לא יבוא לו הרהור רע גם בחלומו. — ספר חסידים - סימן ט"ו איסור זה של הרהור עבירה העלולים לגרום לקרי לילה, נחשב על ידי רוב הראשונים כאיסור מדאורייתא. על פי פוסקים רבים, מקרה הלילה אינו רחוק בחומרתו מאוננות. ספר הזוהר אף מחמיר בהסתכלותו על הוצאת זרע לבטלה ורואה בה כעבירה שאין עליה כפרה. על מנת למנוע מקרי לילה הובאו בהלכה הנחיות לסוגי המאכלים הראויים להאכל בלילה על מנת שלא יגרמו לריבוי שפיכה. חומרת ההסתכלות על חטא זה, שרבים נכשלים בו הביאה מחברים תורניים רבים במרוצת הדורות, למצוא "תיקונים" שתפקידם לכפר או לבטל את השפעת החטאים הללו. חלק ניכר מהתיקונים הללו היו כרוכים בסיגופים עצמיים שונים, כגון: גלגולי שלג, תעניות, התנזרות מתענוגות וכדומה, ולא תמיד היו שווים לכל נפש. כפתרון לבעיה זו ניסו רבים מחכמי הקבלה להציע דרך שונה לכפרה על חטאים אלו, באמצעות תפילות או אמירת פרקי תהילים. כשהגיע רבי נחמן מברסלב, וזכה לגלות דעת של רחמנות, אמר : "הייתי כדאי לרדת לעולם רק כדי לגלות תיקון זה" הכלול מאמירת עשרה מזמורי תהלים - שזכו לשם "התיקון הכללי". מאז פרסומו על ידי רבי נחמן מברסלב, השתדלו חסידי ברסלב לומר רבות את התיקון ויש מהם שהקפידו לאומרו על בסיס יומי. הם הדפיסו אותו במהדורות שונות, וצירפו אותו לרוב המהדורות של ספרי החסידות. אמנים הלחינו והקליטו את התיקון הכללי, כשהגרסה המפורסמת ביותר היא האלבום שהלחין, עיבד והפיק אודי דמארי בביצועו של ארז יחיאל. גרסה זו חולקה חינם וללא מטרות רווח אישי בידי חסידי ברסלב והופצה ברחבי הארץ במספר רב של עותקים. בשנים האחרונות רבנים שונים תמכו בקריאת התיקון הכללי, בהם: רבי נחמן כהנא מספינקא - שהכניס את התקון הכללי בספרו אורחות חיים. רבי חיים פלאג'י - מרבני טורקיה לפני כ-150 שנה, ציטט בספריו פעמים רבות מספרי רבי נחמן מברסלב, בהם ספר התיקון הכללי. רבי אהרן ראטה - האדמו"ר משומרי אמונים, הכניס את התיקון בספרו "טהרת הקודש". רבי יואל טייטלבוים - האדמו"ר מסאטמר, שהדפיס בעצמו את התיקון בעותקים רבים, וציווה לתלמידיו לכתוב אותו בכל תהילים. הרב חיים סינואני - מחשובי רבני תימן. רבי יצחק הוברמן מרעננה - הכניס בספרו את התקון הכללי. הרב מרדכי אליהו - הראשון לציון הרב הראשי לישראל, הכניס סגולה זו בספר תהלים שהוציא לאור, ואמר שזו סגולה גדולה לתיקון העוון הידוע. הרב שלמה משה עמאר - יצא בקריאה לומר את התיקון הכללי, ואליו הצטרפו הרב עובדיה יוסף והרב ראובן אלבז. התיקון הכללי, סגולותיו ועובדות מעניינות באתר מוקד תהילים ארצי תיקון הכללי לקריאה, שמיעה, הורדה וחיזוקים מרבי נחמן מברסלב זיע"א באתר תיקון הכללי התיקון הכללי לקריאה, באתר הרשמי של קבר רבי נחמן מברסלב. הרב אליעזר שלמה שיק, מה המקור לאמירת התיקון הכללי?, באתר ברסלב סיטי שמעתם פעם את התיקון הכללי בגרסת רגאי?, ריאיון עם רון קרס, באיתר הידברות תיקון הכללי. של נ נח. תיקון הכללי. של תהילים אונליין. התיקון הכללי כולל התפילה הארוכה לאחר התיקון והסברים על התיקון. של אתר אשובה. תקון הכללי. דפוס ש. צוקערמאן, ירושלם תרס"ד. בספרייה הלאומית ולהרדה. תקון הכללי. הנדפס בבית ר' נתן על ידי בנו ר' שכנא ,Wrocław, תקפ"א. בספרייה הלאומית ולהרדה. בספרו "ליקוטי מוהר"ן" חלק א', סימן ר"ה. ובחלק ב' סימן צ"ב. ובאריכות רבה בשיחות הר"ן אות קמ"א. ראו בקישורים חיצוניים הפנייה לויקיטקסט. https://www.breslev.org/breslev-books/תיקון-הכללי/ תוספות מסכת עבודה זרה כ':, רמב"ן וחידושי הר"ן חולין ל"ז:, סמ"ג לאוין קכ"ו, סמ"ק סימן כ"ד, ארחות חיים בשם רבנו יונה, ספר חרדים פרק כ"א סעיף ל', ועוד. ראו בקיצור שולחן ערוך סימן קנ"ו. ראה בסידור עם פירוש "עת רצון" שהוציא הרב אליעזר שלמה שיק זצ"ל, הובא באתר ברסלב סיטי מקור: הספר "שבחו של צדיק". תהלים נר חיים, דרכי הוראה לרבנים, עמ' 311 הובא בהוצאה שנייה של התיקון הכללי, על ידי מכון אב"ן שתייה.