לאיוש מדיאר

לאיוש מדיאר (במקור מילהופר עד 1908 ובשמותיו הבדויים, Nemo, Hunor; בהונגרית: Magyar Lajos; אישטוואנדי, 25 בנובמבר 1891 – אתר ההוצאה להורג במוסקבה, מחנה בוטובו, 17 ביולי 1940) היה עיתונאי יהודי-הונגרי קומוניסטי, כלכלן ופוליטיקאי, בעלה של השחקנית היהודייה-הונגרייה בלנקה פצ'י. לאיוש מדיאר נולד במשפחה יהודית כבנם של איגנץ' מילהופר ושל לואיזה בק. בשנים 1910–1911 עבד ב"עיתון פץ'" (Pécsi Hírlap) ולאחר מכן במשך שבע שנים עבור כתב העת ה"עולם" (Világ). בשנת 1919 היה ראש ועדת העיתונות של המועצה הלאומית לקניין רוחני. הוא נתבע ונשפט ביוני 1919 בשל "הוצאת לשון הרע באמצעות העיתונות" בגין מאמרו בכתב העת "אדם" בשם "אישטוואן סבו הפוליציסט של מהפיכת הנגד". לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית נידון לעשר שנות מאסר על תפקידו ברפובליקה, אך בשנת 1922 עזב לברית המועצות במסגרת חילופי שבויים ואסירים הסובייטי-הונגרי. בברית המועצות הצטרף למפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות. בשנים 1922–1926 היה העובד של טאס"ס ושל פראבדה. בשנים 1926–1927 עבד בסין כדיפלומט. הוא פיקד על ההגנה במהלך ההתקפה החמושה על הקונסוליה הכללית הסובייטית בשנגחאי ב-7 בנובמבר 1927. כשחזר למוסקבה, קיבל משרה כחוקר וכמרצה באוניברסיטה. מדיאר עסק בבעיות החברתיות-כלכליות של מדינות אסיה. מדיאר נעצר בשנת 1935 בתחילת הטיהורים הגדולים באשמת השתתפות בהתנקשות נגד סרגיי קירוב מקורבו של סטלין וראש העיר לנינגרד. ב-2 בנובמבר 1937 נמצא אשם ונידון למוות על ידי הלשכה הצבאית של בית המשפט העליון של ברית המועצות, הוא הוצא להורג ב-17 ביולי 1940. שמו טוהר והוא זוכה מכל אשמה ב-30 ביוני 1956. רחוב בפץ' נושא את שמו. אשתו, בלנקה פצ'י, הקימה פרס לזכרו לעיתונאים משנת 1986 מלחמות הבלקן (1912) המהפכה ההונגרית. חוויות במטה המהפכה (1919) "מריה נוסטרה" סדרת דיווחים על סוהרות נזירות ואסירות קומוניסטיות (ניו יורק, לפני שנת 1925) The world economic crisis and the end of capitalist stabilisation (המשבר הכלכלי העולמי וסוף הייצוב הקפיטליסטי (ניו יורק)) Die rote Hölle. Die Wahrheit über die bolschewistischen Gefängnisse (ברלין, 1924) שוורים על כלכלת סין (מוסקבה, 1930) דיווחים מאוחרים (נערך על ידי בלנקה פצ'י 1966) Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002., a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. Bp., Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000 Magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Benedek Marcell. Bp., Akadémiai Kiadó, 1963-1965 Munkásmozgalomtörténeti lexikon. Szerk. vezetője Vass Henrik. Bp., Kossuth Könyvkiadó, 1972 Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Bp., Zsidó Lexikon, 1929 (לאיוש מדיאר בלקסיקון יהודי הונגרי. 1929 עורך פטר אויווארי) Pécs lexikon. Főszerk. Romváry Ferenc. Pécs, Pécs Lexikon Kulturális Nonprofit Kft., 2010 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996- Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994 Botka Ferenc: Távlatok és zsákutcák. Emigráció és irodalom. Moszkva: 1921-1932/34. Doktori disszertáció (Bp., 1990) Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי) "לאיוש מדיאר". המוזיאון הספרותי פטפי. לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי עמוד 548 מדיה וקבצים בנושא לאיוש מדיאר בוויקישיתוף A Belügyminisztérium 1908. évi 6521. sz. rendelete. Névváltoztatási kimutatások 1908. év 31. oldal 15. sor. https://www.sakharov-center.ru/asfcd/martirolog/?t=page&id=24957 HU BFL - VII.102.a - forradalomutan - 1919 - 313 HU BFL VII.5.c 8221 - 1919 לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי עמוד 548 Polonyi Péter (1986). "Az országnyi város, Sanghaj". Kína (nagyútikönyv-sorozat), 415. oldal. Budapest: Panoráma. ISBN 963 243 256 8. Nagy szovjet enciklopédia - Lajos Magyar "Magyar Lajos utca, Pécs". Google Maps. http://adatbazisokonline.hu/adatbazis/minisztertanacsi-jegyzokonyvek-1867-1944/adatlap/60160 Minisztertanácsi jegyzőkönyv, 1925. jan. 30. Magyar életrajzi lexikon