laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מחזמר להיטים

מחזמר להיטים (באנגלית: Jukebox musical) הוא מחזמר או סרט קולנוע מוזיקלי שמשלב בתוכו בעיקר שירים פופולריים שכבר התפרסמו בעבר. בדרך כלל, יש מכנה משותף לכל השירים, כגון: נכתבו על ידי או עבור מוזיקאי או הרכב מוזיקלי או שהולחנו או בוצעו על ידם. השירים נקשרים ביחד לעלילה דרמטית. לעיתים קרובות - עלילה המתארת את סיפורו הביוגרפי של המוזיקאי/ההרכב, אם כי בחלק מהמקרים העלילה לא סובבת סביב דמות מפורסמת אמיתית כלל. למרות שמחזות זמר להיטים זכו להצלחה במשך שנים (למשל Buddy – The Buddy Holly Story, מחזמר אודות חייו של באדי הולי שרץ בוסט אנד של לונדון במשך 13 שנים 1989-2003), את הגל האחרון של העלייה בפופולריות של סוגה זו הובילה ההצלחה של המחזמר !‏Mamma Mia, הבנוי סביב המוזיקה של להקת אבבא השוודית. המבקרים חלוקים בדעותיהם אודות מחזות זמר להיטים, כאשר הביקורת הנפוצה ביותר היא שיש בהם יותר מדי דגש על כמות השירים שניתן לשלב במחזמר. מחזות זמר להיטים מסוימים, כגון Lennon או Good Vibrations, זכו לביקורות שליליות והפכו לכישלונות קופתיים. לעומת זאת, הפקות אחרות, כמו Jersey Boys או All Shook Up, זכו הן לביקורות משבחות, והפכו לפופולריים בקרב מעריצים ומבקרים כאחד. מאמה מיה! (1999) - שירי להקת אבבא שפתון על צווארונך (1993) Glee‏ (2009) סמאש (2012) פארה הבתולה (2019) הכי רעשנים (2022) גלי - שירי אהוד מנור הז'קט הכי יפה בעיר - שירי עברי לידר החופש האחרון זה אני - שירי אייל גולן זן נדיר - שירים אמנים שונים ילד פלא - שירי קובי אשרת לא כולל שירות לילה לא שקט - שירי שלמה ארצי מיקה שלי - שירי יאיר רוזנבלום מרי לו - שירי צביקה פיק נמס בגשם - שירי יהודה פוליקר ויעקב גלעד נשמה צוענית ("ציגיינער נשמה") - שיריה הצועניים של ירדנה ארזי נתתי לה חיי - שירי דני סנדרסון פרח השכונות - שירי קובי אוז וטיפקס פשוט לאהוב - שירי אריק איינשטיין שיר לשניים - שירי אילנית סימני דרך - שירי נעמי שמר סרט מוזיקלי תיאטרון מוזיקלי
תפארת ישראל (מהר"ל)

תִּפְאֶרֶת יִשְׂרָאֵל הוא אחד מספריו של המהר"ל מפראג, מראשוני האחרונים, שחובר על מעלת התורה והמצוות ועוסק בעיקר בענייני מחשבת ישראל. הספר כולל שבעים (ע') פרקים, מלבד ההקדמה. כהרגלו של המהר"ל בספריו הוא פותח בהקדמה ובה הוא כולל העניינים ופסוקים הקשורים לקדושת ומעלת התורה וכן מדבר במעלת ברכות התורה, כמו כן הוא מסביר בהקדמת הספר את הטעם שקרא כך לספרו: ”ושם החיבור הזה נקרא תפארת ישראל כי הוא חיבור על התורה שהיא תפארת ישראל כדכתיב, ומי גוי גדול אשר לו חקים ומשפטים צדיקים וגו' ואמרו רק עם חכם ונבון הגוי הגדול הזה”. הספר נפתח בהסבר מהות האדם כייצור שִׂכְלִי, שייעודו - לשמור את מצוות התורה. לפי המהר"ל, המצוות הן לא רק אמות מוסר אנושיות או טבעיות, אף גם אם הן יכולות להיחשב כאלה-כגון האיסור לרצוח, אלא המצוות מייצגות חוק בל יעבור שיש לקיים אותו גם אם לא ברור טעם מצווה זו או חברתה; המצוות, למרות היותן כרוכות בעשייה פיזית, למעשה הן נועדו לעזור לשחרר את האדם מכבלי הטבע והעולם הפיזי, בכדי לקרבו לבוראו. המהר"ל דוחה את דעתם של הפילוסופים הלא-יהודים שגורסים כי אדם יכול להגיע לכלל הבנת העולם על ידי מחשבה עצמאית וטוען שרק דרך לימוד-התורה וקיום מצוותיה האדם ממלא את ייעודו בחיים, כלומר קיום רצונו של הקב"ה; זוהי הגדרתו למושג ההצלחה. המהר"ל בספרו נסמך ומבוסס על קשת רחבה של ספרי מחשבת ישראל מכל הדורות - התנ"ך ומפרשיו, תלמוד, מדרשים, ספרי הקבלה וכן הראשונים, בייחוד הרמב"ן והרמב"ם. על אף שהרמב"ן נחשב לאחד הרבנים המשפיעים ביותר על המהר"ל, בספר זה המחבר לעיתים גם חולק על דעתו, למשל בנושא טעמי המצוות. הספר עוסק בנושאים רבים, בהם כמה נושאים בולטים: טעמי המצוות תורה מן השמים מתן תורה חטא העגל עשרת הדיברות נצחיות התורה תורה לעתיד לבוא צדיק באמונתו יחיה שכר מצוות בעולם הזה ספר תפארת ישראל למהר"ל מפראג באתר דעת שעורים מוקלטים בתפארת ישראל, מפי הרב אורי שרקי מתוך אתר מכון מאיר שעורים מוקלטים באתר ישיבה ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דניאל ויליאמס

דניאל גרסיה ויליאמס (באנגלית: Danielle Gracia Williams; נולדה ב-14 בספטמבר 1992) היא אתלטית ג'מייקנית, אלופת העולם (בייג'ינג 2015) בריצת 100 מטר משוכות. ויליאמס נולדה במחוז סנט אנדרו, ג'מייקה. אחותה הגדולה ממנה בשנתיים שרמיין אף היא אצנית מצטיינת בריצת 100 מטר משוכות. היא לומדת מנהל עסקים וספורט באוניברסיטת ג'ונסון סמית' בשארלוט קרוליינה הצפונית. באוניברסיאדה שנערכה בקאזאן, רוסיה ביולי 2013 זכתה ויליאמס במדליית ארד בריצת 100 מטר משוכות בתוצאה של 12.84 שניות. חודש לאחר מכן, באליפות העולם שנערכה במוסקבה, רוסיה היא סיימה במקום 20 בריצת 100 מטר משוכות בתוצאה של 13.13 שניות. במשחקי חבר העמים שנערכו בגלאזגו, סקוטלנד באוגוסט 2014 סיימה ויליאמס במקום רביעי בריצת 100 מטר משוכות בתוצאה של 13.06 שניות. באוניברסיאדה שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית בתחילת יולי 2015 זכה ויליאמס במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 12.78 שניות. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בבייג'ינג, סין בסוף אוגוסט אותה שנה זכתה ויליאמס במדליית זהב, בריצת 100 מטר משוכות בשיא אישי חדש של 12.57 שניות, לפני סינדי רולדר מגרמניה שיא אישי חדש של 12.59 שניות ואלינה טאלאי מבלארוס שקבעה שיא לאומי חדש של 12.66 שניות. בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא אישי חדש של 12.58 שניות, התוצאה המהירה בשלב זה. אחותה שרמיין סיימה במקום שביעי בריצה זו בתוצאה של 12.95 שניות. ריצת 100 מטר: 11.24 שניות (2013) ריצת 200 מטר: 22.62 שניות (2013) ריצת 100 מטר משוכות: 12.32 שניות (2019) ריצת 60 מטר: 7.32 שניות (2014) ריצת 200 מטר: 23.43 שניות (2013) ריצת 60 מטר משוכות: 8.02 שניות (2015) מדיה וקבצים בנושא דניאל ויליאמס בוויקישיתוף דניאל ויליאמס, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית דניאל ויליאמס, באתר ליגת היהלום דניאל ויליאמס, באתר Track and Field (נשים)
קואנזים

קוֹאֵנְזִים הוא מולקולה שמסייעת לאנזים ספציפי בתפקודו כזרז ואינו מתכלה כתוצאה מכך. בדרך כלל הכוונה לתרכובות אורגניות לא-חלבוניות שמסייעות לפעולת האנזימים על ידי העברת קבוצות כימיות שונות ביניהם, למשל פרוטונים או יונים. לפי הגדרה כללית יותר, גם חומר שמעביר אלקטרונים נקרא קואנזים, ולפי הגדרה כללית עוד יותר כל קופקטור אורגני הוא קואנזים. קואנזימים רבים הם ויטמינים או נגזרות שלהם. הקואנזים הכרחי לפעולתו של האנזים, והוא מזרז את התגובה הכימית הרלוונטית. קואנזים יכול להיות קשור באופן קבוע לאנזים, כלומר להוות את האתר הפעיל שלו, או להיות מולקולה עצמאית אשר בשעת הצורך נקשרת אליו. קואנזימים יכולים להכיל אטומי מתכת, כגון ברזל או נחושת, אשר נפוצים באתרים פעילים של מספר אנזימים, אולם קואנזימים רבים, למשל NAD וקואנזים A, כלל לא מכילים מתכות. המטבוליזם של התא מחייב העברת קבוצות כימיות בין תגובות שונות (התמרה נוקלאופילית). אותן קבוצות כימיות נפוצות בתהליכים מטבוליים שונים, ולכן נוכחות הקואנזימים, שכל אחד מהם יודע להעביר קבוצה מסוימת, חוסכת בכמות המתווכים. בתגובות אלו הקואנזים משמש כסובסטרט ניתן ל"מחזור". למשל, +NAD הוא סובסטרט של אנזימי דהידרוגנאז, אשר הופכים אותו ל-NADH. אותו NADH משמש כסובסטרט לאנזימי רדוקטאז, אשר הופכים אותו חזרה לקואנזים +NAD. קואנזים A משמש בתגובות אנזימטיות שמתרחשת בהן אצטילציה, כלומר העברה של קבוצת אצטיל. תגובות אלו נפוצות בתהליכים מטבוליים, ולכן יש לו תפקיד מרכזי במטבוליזם של התא. הקואנזים מהווה גורם שתורם ליציבות התרמית של התגובה, ואליו נקשר האצטיל בקשר תיואסטרי בעת התגובה. קואנזים A. ויטמין C (חומצה אסקורבית). ויטמין B12 (קובלאמין). NAD ו-FAD: משמשים בעשרות מסלולים מטבוליים כנשאי אלקטרונים שנפלטים במהלך פירוק המזון הנצרך, ומעבירים אותם בתהליך הנשימה התאית לחמצן, קולט האלקטרונים הסופי. קו-אנזים Q10 (יוביקינון): מהווה נשא אלקטרונים בתהליך הזרחון החמצוני, השלב האחרון בנשימה התאית. קואנזים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
5.56x45 מ"מ נאט"ו

5.56 מ"מ נאט"ו (באנגלית: 5.56×45mm NATO) הוא כדור סנטרפייר בקליבר 5.56 מילימטר (מ"מ), משמש ככדור הסטנדרטי והנפוץ ביותר במדינות ברית נאט"ו וכן במדינות רבות שאינן חברות הברית. תחמושת זו משמשת בעיקר רובי סער ממשפחת ה-M16, כולל ה-CAR-15 וה-M4 קרבין. גם משפחת רובי הגליל, התבור (כולל המיקרו-תבור) והערד תומכים בקליבר זה. הטווח היעיל של תחמושת ה-5.56 מילימטר הוא כ-500 מטר. תחמושת זו מבוססת על ה-0.223 רמינגטון, תחמושת אזרחית בקוטר 0.223 אינץ'. הקליע מוגדר אומנם כ-5.56, אולם הוא בקוטר 5.70 מילימטר לפני הירי; במהלך הירי הוא נדחס בקנה ויוצא ממנו בקוטר של 5.56 מילימטר. בזמן מלחמת וייטנאם היה בשימוש צבא ארצות הברית רובה M-14 בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו. רובה זה השתמש בכדור 7.62 מילימטר שהכיל כמות גדולה של אבק שרפה שגרמה להיווצרות רתע רב שהקשה על היורה לשמור על המטרה בכוונת ובמיוחד בירי אוטומטי שבו קנה הנשק היה עולה למעלה ומקשה לשמור על המטרה, דבר שגרם לבזבוז מיותר של כדורים. לכן היה צורך בנשק שיהיה מדויק במצב ירי אוטומטי וגם בעל רתע חלש יותר. כדי להתמודד עם הבעיה החליטה חברת קולט, יצרנית ה-M-14, לעדכן גם את כלי הנשק וגם את התחמושת. השינוי בתחמושת היה הקטנת קוטר הקליע מ-7.62 מילימטר (0.308 אינץ') ל-5.56 מילימטר (0.223 אינץ'), דבר שהפחית את הרתע והקל על היורה. השינוי במבנה הנשק היה הרמת הכוונות ויישור הקת. הרובה החדש כונה M-16, ובעקבות הצלחתו, כוחו ודיוקו הפך ה-5.56 לכדור מהנפוצים בעולם. חברת תעש מערכות הישראלית מייצרת גרסה של תחמושת ה-5.56 מ"מ המיועדת לקליעה מדויקת (כגון במתארי לוחמה בטרור) וצליפה בשם RazorCore. תחמושת זו נמצאת בשימוש הימ"מ – היחידה המיוחדת ללוחמה בטרור של ישראל. מדיה וקבצים בנושא 5.56x45 מ"מ נאט"ו בוויקישיתוף "NATO Infantry Weapons Standardization, Per G. Arvidsson, ChairmanWeapons & Sensors Working GroupLand Capability Group 1 – Dismounted Soldier NATO Army Armaments Group" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2012-12-01.
נתונים

המונח "נתון" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו נתון (פירושונים). נתון – ברבים נתונים (דָּאטָה; מאנגלית: Data) הוא תיאור כמותי (על ידי מספר) של מכלול פריטים או תופעות מהמציאות או מהדמיון אשר גודלם נמדד בעזרת יחידות מידה. או בקצרה: דבר מה מדוד. משמעות המילה נתון היא "דבר מה שניתן". משמעות זו מקבילה למשמעות המילה הלטינית datum. עם הזמן המילה קיבלה משמעות של "דבר מה בעל גודל שנמדד" בלבד. נתונים יכולים להתקבל בכל תחום לדוגמה: "מספר התלמידים בכיתות א' בכל עיר בישראל בשנת 2020" "כמות ימי הגשם בכל שנה באירופה משנת 1980 עד 2000" "שעות עבודה שבועיות של פועל בניין בסין במאה ה-20" במדעי המחשב "נתונים" הם רשומות של אובייקטים – פרטי מידע הנכנסים כקלט לתוך מערכת מידע (במובן הכללי שלה: מערכת המעבדת נתונים ומפיקה פלט). בתחום המחשוב נעשית לרוב הבחנה בין נתונים גולמיים למידע: נתונים הם אוסף של מספרים, אותיות וסמלים, ומידע מוגדר כנתונים שעברו עיבוד. לדוגמה: ממוצע של נתוני משכורת הוא עיבוד של נתונים קיימים. התוצאה שהתקבלה, יכולה כשלעצמה להפוך לנתון. כלומר הקניית הערך שהתקבל כתוצאת החישוב, למשתנה משכורת ממוצעת. במקרים רבים תהליכי עיבוד הם בעלי שלבים רבים, כך שתוצר העיבוד של שלב אחד הופך לנתון גולמי של תהליך העיבוד הבא. כמו כן, במקרים רבים המידע המבוקש מן המערכת, הוא נתון שקיים בה, לדוגמה המשכורת של עובד מסוים. והעיבוד שנעשה הוא הגישה למערכת והוצאת הנתון. במחשב, הנתונים מיוצגים בייצוג בינארי, כך שרצף סיביות מייצג תו (אות, מספר או סימן). במחשב אנלוגי הנתונים מיוצגים על ידי גדלים פיזיקליים. מרבית המחשבים האנלוגיים הם חשמליים והנתונים מיוצגים בהם לרוב על ידי מתח או זרם. במחשבים אנלוגיים מכניים הנתונים מיוצגים על ידי מרחק או מיקום. ניתן לאחסן את הנתונים בזיכרון המחשב באופנים שונים, לצורך ניהול ושליפה מהירה. לשיטה שבה הנתונים מאוחסנים, מבנה נתונים, יש חשיבות עבור אלגוריתמים שונים. אחת השיטות הנפוצות ביותר לאחסון כמות רבה של נתונים היא מסד נתונים. אוסף גדול של מסדי נתונים מוגדר כמחסן נתונים. עבור מחסני הנתונים מוגדרים כלים סטטיסטיים, המבצעים כריית מידע, כלומר מציאת קשרים סטטיסטיים בין נתונים שונים, שיכולים להעיד על קיום קשרים כאלו בפועל. לדוגמה: מתוך נתוני מכירות, מציאת קשר בין יום בשבוע לבין סוג הקונים שמגיעים לבצע קניות ברשת השיווק באותו יום. בעת הזנת נתונים למערכת מידע נבדקת תקינותם של הנתונים, כדי להבטיח את אמינותם. חרף זאת, במהלך פעילותה של מערכת מידע, ובפרט במעבר למערכת מידע מתקדמת יותר, עולה צורך בטיוב הנתונים, כלומר שיפור איכותם של הנתונים שנאגרו במערכת. צורך זה נובע בדרך כלל מטעויות או חוסרים בנתונים המקוריים, או מטעויות הקלדה שלא התגלו בעת הזנת בנתונים לשם אחסונם במסד נתונים. נתונים לא-מפוקחים data, באתר המילון האטימולוגי המקוון
סרגיי שובנקוב

סרגיי ולדימירוביץ' שובנקוב (ברוסית: Серге́й Владимирович Шубенков; נולד ב-4 באוקטובר 1990) הוא אתלט רוסי, אלוף העולם (בייג'ינג 2015) ופעמיים ברציפות אלוף אירופה (הלסינקי 2012 וציריך 2014) בריצת 110 מטר משוכות. שובנקוב נולד בברנאול, בדרום סיביר המערבית. הוא בנה של האתלטית נטליה שובנקובה שיאנית ברית המועצות (6 שנים) ומדורגת 11 בכל הזמנים בקרב שבע (6859 נקודות). בשיאה (1984) דורגה במקום שני בעולם, אך היא לא השתתפה במשחקים האולימפיים (לוס אנג'לס 1984), בשל החרם שהטילה מדינתה. באליפות אירופה שנערכה בהלסינקי, פינלנד ביוני 2012 זכה שובנקוב במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 13.16 שניות, לפני גארפילד דרייה נצרפת (13.20 שניות) וארתור נוגה מפולין (13.27 שניות). באליפות העולם שנערכה במוסקבה, רוסיה באוגוסט 2013 זכה שובנקוב במדליית ארד בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 13.24 שניות, אחרי דייוויד אוליבר (13.00 שניות) וריאן וילסון (13.13 שניות), שניהם מארצות הברית. באליפות אירופה שנערכה בציריך, שווייץ באוגוסט 2014 זכה שובנקוב במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 13.19 שניות, לפני ויליאם שרמן מבריטניה (13.27 שניות) ודימיטרי בסקו מצרפת (13.28 שניות) ובכך הגן על תוארו. באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין באוגוסט 2015 זכה שובנקוב במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות בשיא רוסיה חדש של 12.98 שניות, לפני האנסל פרצ'מנט מג'מייקה (13.03 שניות) ושיאן העולם ארייס מריט מארצות הברית (13.04 שניות). באליפות העולם באתלטיקה 2017 התחרה כאתלט עצמאי ולא תחת דגל רוסיה שלא הורשתה להשתתף. הוא זכה במדליית כסף בתוצאה של 13.14 שניות. ביולי 2018 שיפר את שיאו האישי ל-12.92 שניות. ריצת 110 מטר משוכות: 12.92 שניות (2018) שיא רוסיה ריצת 60 מטר משוכות: 7.49 שניות (2013) מדיה וקבצים בנושא סרגיי שובנקוב בוויקישיתוף סרגיי שובנקוב, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סרגיי שובנקוב, ביישום טלגרם סרגיי שובנקוב, ברשת החברתית אינסטגרם סרגיי שובנקוב, ברשת החברתית VK סרגיי שובנקוב, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי סרגיי שובנקוב, באתר olympedia.org סרגיי שובנקוב, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית סרגיי שובנקוב, באתר ליגת היהלום סרגיי שובנקוב, באתר Track and Field (גברים)
בית החולים הדסה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מרכז רפואי הדסה – בית חולים הדסה בירושלים בית החולים הדסה עין כרם – מרכז רפואי אוניברסיטאי בירושלים, חלק מהמרכז הרפואי הדסה בית החולים הדסה הר הצופים – בית חולים הניצב על פסגת הר הצופים בירושלים, חלק מהמרכז הרפואי הדסה בית החולים הדסה (תל אביב) – בית חולים הדסה שפעל בתל אביב בשנים 1918 עד 1992 מרכז רפואי בני ציון – שמו הקודם של בית החולים בני ציון היה בית חולים הדסה בית החולים הדסה בבאר שבע – בית חולים שפעל בבאר שבע בשנים 1949 עד 1960
דישון עלוותי

דישון עלוותי הוא טכניקה להזנת צמחים על ידי דישון נוזלי באופן ישיר על עלוות הצמח, בניגוד להוספת דשן מסורתית שמתבצעת בהגמעה (השקיה). הצמחים מסוגלים לקלוט אלמנטים חיוניים דרך העלים. הקליטה מתבצעת דרך פיוניות העלים וגם באמצעות האפידרמיס. שינוע האלמנטים בדישון עלוותי יהיה מהיר יותר כאשר הוא נעשה דרך הפיוניות, אך כלל הספיגה יכולה להיות טובה במידה זהה כאשר נעשית דרך האפידרמיס. בנוסף, הצמחים מסוגלים לקלוט אלמנטים דרך הגבעול. בעבר סברו כי דישון עלוותי פוגע בעגבניות אך סברה זו הופרכה וכיום דישון עלוותי הוא סטנדרט בחקלאות ונעשה בו שימוש נרחב.  דרך נפוצה לביצוע דישון עלוותי היא באמצעות תערובות שעשויות מצמחי ים בעיקר אצת ים צפוני (אסקופילום נודוסום) אשר מכילה רבים מיסודות הקורט. ככל שיותר מאלמנטים אלו נזקקים, כך קשה יותר לאזן את נוכחותם באדמה. אצת ים צפוני מכילה גם הורמונים צמחיים שנחשבים מועילים להתפתחות חלקי הצמח השונים - העלים, הפרחים והפירות. השימוש בתמציות אצות נפוץ בקרב מגדלי גידולים אורגניים המעדיפים להימנע משימוש בהורמונים סינתטיים. H.B Tkey היה ראש המחלקה לחקלאות באוניברסיטת מישיגן בשנות החמישים. בעבודתו עם S.H Wittwer הם הוכיחו את יעילותו של הדישון העלוותי. באמצעות יישום של זרחן ואשלגן רדיואקטיביים לעלוות הצמחים ושימוש במונה גייגר לאיבחון הקליטה, השינוע והשימוש של הצמחים בדשן. שינוע הדשן בצמח נעשה בקצב של כ־30 ס"מ לשעה לכל חלקי הצמח. מיצוי מעלי הצמחים יכול להיבחן באמצעות רפרקטומטר: אם לאחר הדישון העלוותי כמות האור המוחזר עולה באופן משמעותי, הדבר מעיד כי חלק מן החומרים המזינים נספגו. ריסוס מועשר יכול לעזור לחומרים המזינים להיצמד לעלים ולייעל את החדירה. דישון עלוותי נעשה לרוב בשעות הערב, זאת מכוון שחום גורם לפיוניות של זני צמחים מסוימים להיסגר, דבר המפחית את הספיגה ויעילות הדישון. פטר דונלן. דישון עלוותי, אמא אדמה. חדשות מאי\יוני 1988. רוברט ל מיקלסן. היכן מתאים הדישון העלוותי? מגזין תזונת הצמח היום  המוסד הבינלאומי לתזונת הצמח (IPNI) אביב 2008 מס.3 קריאה אודות דישון עלוותי אורגני באצות ים צפוני (KELP) באתר גרו שופ קריאה אודות שילוב חומציות הומיות עם תוספי אצות לדישון עלוותי (אורכב 10.02.2016 בארכיון Wayback Machine) באתר גרו שופ
וולטר דייוויס

וולטר פול דייוויס (באנגלית: Walter Paul Davis;‏ 9 בספטמבר 1954 – 2 בנובמבר 2023) היה כדורסלן אמריקאי ששיחק במשך 15 עונות בליגת ה-NBA בעמדות הקלע והסמול פורוורד. דייוויס מוביל את טבלת קלעי כל הזמנים של קבוצת פיניקס סאנס עם 15,666 נקודות בסך הכול, שקלע במהלך 11 עונותיו בקבוצה. סגנון משחקו המהיר ומבנה גופו הרזה הקנו לו את הכינוי "גרייהאונד" (Greyhound). חבר היכל התהילה של הכדורסל משנת 2024. דייוויס נולד בפיינוויל שבמדינת קרוליינה הצפונית בשנת 1954, כבן הצעיר במשפחה בת 13 ילדים. קבוצת התיכון המקומית בשארלוט, אותה הוביל דייוויס, זכתה שלוש פעמים ברציפות באליפות התיכונים של קרוליינה הצפונית. בהמשך למד דייוויס באוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל, ושיחק בקבוצתה במשך 4 שנים (1973–1977). בשנת 1976, בעודו סטודנט, נכלל דייוויס בסגל נבחרת ארצות הברית לאולימפיאדת מונטריאול, אשר זכתה במדליית הזהב. דייוויס נבחר בבחירה החמישית בדראפט ה-NBA לשנת 1976 על ידי פיניקס סאנס. הוא הפגין יכולת מצוינת כבר בעונת הרוקי, בה קלע 24.2 נקודות בממוצע למשחק, שבדיעבד היה הממוצע העונתי הגבוה בקריירה שלו. במהלך אותה עונה נבחר להשתתף במשחק האולסטאר, ובסיומה נבחר לחמישייה השנייה של העונה והוענק לו פרס רוקי העונה. דייוויס שיחק בפיניקס עשר עונות נוספות, עד עונת 1987/1988, וממוצעיו בתקופה זו עמדו על 20.5 נקודות, 3.2 ריבאונדים ו-4.4 אסיסטים למשחק. שנותיו האחרונות של דייוויס בסאנס קלקלו מעט את מורשתו בקבוצה, בעקבות פציעות חוזרות בגבו וסקנדל סמים שפרץ ב-1987. באותה שנה, נקרא דייוויס על ידי ליגת ה-NBA להעיד נגד שלושה מחבריו לקבוצה על שימוש בסמים אסורים, ובתמורה הוענקה לו חסינות מתביעה. דייוויס, שעדותו ביססה את כתב האישום נגד השחקנים, הושעה על ידי הקבוצה עד לסיום העונה לאחר שהודה כי השתמש במהלך השנה האחרונה בסם הקוקאין. כמו כן נדרש השחקן להתאשפז במכון גמילה מסמים, והוא הוזהר כי יושעה לצמיתות מליגת ה-NBA אם ישתמש שנית בסמים אסורים. פרשיה זו פגעה ביחסיו של דייוויס עם המועדון, שבסיום חוזהו נמנע מלהשאירו בקבוצה. בחלוף השנים תוקנו היחסים בין דייוויס לפיניקס סאנס, ובשנת 1994 הועלתה גופייתו עם המספר "6" לתקרת אולמה הביתי של הקבוצה, כהוקרה על תרומתו למועדון. בעונת 1988/1989 חתם דייוויס כשחקן חופשי בדנוור נאגטס, בשורותיה שיחק במשך שתיים וחצי עונות עד שנשלח בטרייד לפורטלנד טרייל בלייזרס. בסוף עונת 1990/1991 נופה מסגל הטרייל בלייזרס וחזר לנאגטס בה שיחק את עונתו האחרונה ב-NBA. בסיום אותה עונה, בגיל 37, הודיע דייוויס על פרישה ממשחק. ממוצעי הקריירה של דייוויס עמדו על 18.9 נקודות, 3.0 ריבאונדים ו-3.8 אסיסטים למשחק. בעת פרישתו דורג במקום ה-18 ברשימת הקלעים המובילים בתולדות ה-NBA, עם 19,521 נקודות שקלע לאורך 15 עונות. לאחר פרישתו שימש דייוויס כשדרן של משחקי הנאגטס, ומאוחר יותר כסקאוט של קבוצת וושינגטון ויזארדס. נפטר ב-2 בנובמבר 2023. מדיה וקבצים בנושא וולטר דייוויס בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר ליגת ה-NBA וולטר דייוויס, באתר "Find a Grave" (באנגלית) מובילי המדדים הסטטיסטיים של פיניקס סאנס, באתר basketball-reference.com סיכום הופעתה של נבחרת ארצות הברית באולימפיאדת מונטריאול, באתר usab.com סטטיסטיקת הקריירה של דייוויס ב-NBA, באתר basketball-reference.com על מעורבותו של דייוויס בפרשיית הסמים, באתר הלוס אנג'לס טיימס דייוויס חותם בדנוור נאגטס, באתר הניו יורק טיימס דייוויס נשלח בטרייד לפורטלנד טרייל בלייזרס, באתר הלוס אנג'לס טיימס סיפורו של וולטר דייוויס, באתר valleyofthesuns.com
SOS (פירושונים)

האם התכוונתם ל... SOS – אות מצוקה בין-לאומי ימי בקוד מורס. SOS (אלבום של אוולינה) – אלבום של אוולינה משנת 2019. SOS (שיר של אינדילה) – שיר של אינדילה משנת 2014. SOS (שיר של ריהאנה) – שיר של ריהאנה משנת 2006. SOS (שיר של אבבא) – שיר של להקת אבבא משנת 1975. SOS (משחק) – משחק עט ונייר. SOS – אלבום האולפן השני של הזמרת האמריקאית סיזה.
SOS (שיר של אבבא)

"SOS" היה הסינגל השלישי מתוך האלבום "ABBA", אלבומה השלישי של להקת הפופ השוודית "אבבא", משנת 1975. השיר היה הלהיט העולמי הגדול הראשון של אבבא מאז "ווטרלו". בשנת 2000 הוציאה להקת המטאל הגרמנית At Vance גרסה רוק-מטאלית של השיר. בשנת 2009 ביצע ג'ון פרושיאנטה, הגיטריסט של להקת רד הוט צ'ילי פפרז, גרסה משלו לשיר. בשנת 2010 ביצעה להקת הרוק הבריטית קאטינג קרו גרסה לשיר. בשנת 2016 הוציאה הלהקה הבריטית פורטיסהד גרסת טריפ הופ של השיר. בשנת 2018 הזמרת שר הוציאה גרסת כיסוי לשיר מתוך האלבום "Dancing Queen", אלבום קאברים לשירים של להקת אבבא. בשנת 2022 הוציאה הלהקה הפינית Amberian Dawn גרסת כיסוי לשיר מתוך אלבום מחווה ללהקת אבבא. בשנת 2023 חברי להקת U2, בונו ודה אדג' ביצעו גרסה אקוסטית של השיר. מידע על היצירה "SOS" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "SOS" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"SOS" באתר SecondHandSongs
דיאן ראדוניץ'

האם התכוונתם ל... דיאן ראדוניץ' (כדורגלן) – כדורגלן קרואטי המשחק בתפקיד החלוץ דיאן ראדוניץ' (מאמן כדורסל) – כדורסלן עבר ומאמן כדורסלן מונטנגרי בהווה
סאיטאמה (מחוז)

מחוז סאיטאמה (ביפנית: Saitama-ken 埼玉県) הוא מחוז באזור קאנטו שבאי הונשו, יפן. בירת המחוז היא העיר סאיטאמה. מחוז סאיטאמה הוא חלק מאזור מטרופולין טוקיו, ורבות מערי המחוז נחשבות לפרברים של טוקיו. לאורך שנות ההיסטוריה היפנית היה האזור של מחוז סאיטאמה תחת שליטת מספר מחוזות, כגון מחוז צ'יצ'יבו ומחוז מוסאשי, והיה ידוע כמרכז חקלאי פורה שבו ייצרו את מרבית אספקת האוכל של מישור קאנטו. לאחר מלחמת העולם השנייה החלה העיר טוקיו להתפתח ולצמוח במהירות. השיפור בקווי התחבורה, והמחסור באזורי מגורים בטוקיו עצמה, הביאו לצמיחת מחוז סאיטאמה, שאוכלוסייתה צמחה בכמעט פי שלושה משנת 1960. כיום מחוברות מרבית מערי המחוז לטוקיו בקווי הרכבת התחתית של טוקיו, ולמעשה משמשות פרברי מגורים של העיר. מחוז סאיטאמה גובל בעיר טוקיו, ובמחוזות איבראקי, צ'יבה, טוצ'יגי, גונמה, נאגנו ויאמאנאשי. הוא שוכן בלב אזור קאנטו, אורכו 52 קילומטרים מצפון לדרום, ורוחבו 103 קילומטרים ממזרח למערב. מחוז סאיטאמה הוא מחוז התשיעי הקטן ביותר ביפן, עם שטח של 3,797 קמ"ר. את הגבול המזרחי, עם מחוז צ'יבה, מסמן נהר אדו, ואילו את הגבול הצפוני וצפון-מערבי, עם מחוז גונמה, מסמנים הנהרות טונה וקנאגווה, ואת הגבול הדרומי מסמנים נהרות ארקאווה, טאמה ופואפוקי. הטופוגרפיה של מחוז סאיטאמה מחולקת על ידי הקו הטקטוני האצ'יאוג'י, הנמתח מצפון לדרום, ומחלק את המחוז לחלק המערבי ההררי והחלק המזרחי השטוח, המהווה 67.3% משטח המחוז. במחוז סאיטאמה 40 ערים: צ'יצ'יבו טוקורוזאווה סוקה קסוקאבה מקסיקו מקסיקו, מקסיקו הרפובליקה העממית של סין שאנשי, הרפובליקה העממית של סין אוסטרליה קווינסלנד, אוסטרליה ארצות הברית אוהיו, ארצות הברית גרמניה ברנדנבורג, גרמניה איטליה טורינו, איטליה איטליה מילאנו, איטליה מדיה וקבצים בנושא סאיטאמה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סאיטאמה (ביפנית) אתר האינטרנט הרשמי של סאיטאמה (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של סאיטאמה (בסינית מפושטת) אתר האינטרנט הרשמי של סאיטאמה (בקוריאנית) אתר האינטרנט הרשמי של סאיטאמה (בEasy Japanese) סאיטאמה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) סאיטאמה, ברשת החברתית פייסבוק סאיטאמה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) האתר הרשמי של מחוז סאיטאמה
סאקוביטריל

סאקוביטריל (sacubitril), היא תרופה חדשה שאושרה על ידי ה-FDA ביולי 2015 בשילוב עם ואלסרטן לטיפול באי ספיקת לב, תחת השם המסחרי entresto. entresto היא תרופה המיוצרת ומשווקת על ידי חברת נוברטיס. סאקוביטריל בשילוב עם ואלסרטן נחקר במחקר קליני גדול בשם PARADIGM-HF שהראה על היעילות שלו במטופלים עם אי ספיקת לב, עם מקטע פליטה מופחת. המחקר שבדק את סאקוביטריל מול אנאלפריל (מעכב ACE), הופסק לאחר תקופת מעקב חציונית של 27 חודשים, מאחר שנצפה אפקט מיטיב משמעותי על ירידה בתמותה ומניעת אשפוזים במטופלים שקיבלו סאקוביטריל בהשוואה לאנאלפריל. סאקוביטריל עוברת פירוק על ידי אנזימי אסטראזות ליצירת המטבוליט הפעיל LCQ657. המטאבוליט הפעיל מעכב את האנזים neprilysin. אנזים זה הוא אנזים שמפרק מספר אנזימים (פפטידים) הפועלים של כלי הדם, כגון: natriuretic peptides, ברדיקינין ואדרנומדולין (adrenomedullin). עיכוב האנזים מעלה את הרמות של האנזים הפפטידיים האלו, מפחית כיווץ של כלי דם, מפחית אצירת נתרן ומונע עיצוב מחדש של המערכת הלבבית. מאחר שמדובר בתרופה חדשה, תופעות הלוואי הידועות כיום מבוססות על פני המחקר שנערך על התרופה. במהלך השיווק סביר יהיה שיצטבר מידע נוסף אודות תופעות הלוואי נוספות הצפויות מהתרופה. תופעות הלוואי השכיחות ביותר שנצפו במחקר ה-PARADIGM HF, כללו: תת-לחץ דם עלייה ברמות אשלגן בדם (היפרקלמיה). תופעות לוואי נוספות שנמצאו במחקר כוללות: שיעול (בשל עלייה ברמות ברדיקינין) עלייה ברמות קריאטינין בדם אנגיואדמה - תופעת לוואי שהיא אופיינית גם למעכבי ACE. במהלך הטיפול בסאקוביטריל, יש לעקוב אחרי רמות אלקטרוליטים בדם (בעיקר אשלגן), רמות קריאטינין בדם, משקל גוף (לאור צבירת נוזלים המאפיינת חולים עם אי ספיקת לב), לחץ דם ודופק. מדיה וקבצים בנושא סאקוביטריל בוויקישיתוף אנטרסטו Entresto, באתר כללית להודעה באתר FDA: http://www.fda.gov/NewsEvents/Newsroom/PressAnnouncements/ucm453845.htm McMurray JJ et al. Angiotensin-neprilysin inhibition versus enalapril in heart failure. N Engl J Med. 2014 Sep 11;371(11):993-1004. doi: 10.1056/NEJMoa1409077. Epub 2014 Aug 30. Sacubitril/Valsartan (Entresto) for Heart Failure. JAMA. 2015 Aug 18;314(7):722-3. doi: 10.1001/jama.2015.9398. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.