laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
PCLinuxOS

הפצת PCLinuxOS נוצרה בתור הפצה חיה על בסיס הפצת מנדריבה (Mandriva Linux) על ידי ביל ריינולד במטרה לפשט את שימושיות לינוקס. ביל ריינולד (המכונה "טקסטר") התחיל לפרסם במאגרי תוכנה RPM להפצת מנדרייק וקרא להם 'TEX'. התוכנות לרוב היו קנייניות לדוגמה תוכנת DivX ללינוקס או תוכנות שהוסיפו מקודדים קנייניים, אפשרות לנגן סרט DVD או השמעת מוזיקה בפורמט קנייני MP3, מאחר שהוא קיבל הרבה פניות ממשתמשים, הוא החליט להוציא הפצה פשוטה שיהיה אפשר להתקין בה בקלות גם תוכנות קנייניות. ההפצה הראשונה של טקסטר PCLinuxOS Pre4 הייתה מושג חדש בעולם הלינוקס. ההפצה היא הפצת Live CD (הסקריפט Live CD מבוסס על קנופיקס) מבוססת מנדרייק 9.2, וההפצה מכילה מאגר עשיר של תוכנות שימושיות וטובות. במערכת שולבה תמיכה ודרייברים בכרטיסי מסך NVIDIA, ATI. וכללה תוכנות כמו פלאש, ג'אווה, Gaim, ועוד מגוון רחב של אפליקציות שימושיות. כמובן שהיו פרויקטים רבים שהוציאו הפצות Live CD, אך PCLinuxOS הייתה הראשונה להביא את כל התוכנות השימושיות מותקנות מראש ומוכנות לשימוש. הגרסה הבאה PCLinuxOS Pre5 הייתה ציון דרך רציני למשתמש דובר העברית מאחר שנוספה לה חבילת גופני "קולמוס". המערכת שודרגה לתוכנות יותר מעודכנות, נוספה לה מערכת Samba לצפייה וקינפוג רשת ביתית באופן פשוט, ותוכנת עדכון המערכת הוחלפה ל-apt-get עם תוכנת Synaptic, שיפור ניכר יחסית לתוכנת השדרוג של מנדרייק. אולי התוספת החשובה ביותר הייתה האפשרות להתקין את ההפצה ישירות לכונן הקשיח במחשב. הפצה זו כבר התקדמה הרבה מעבר למקור (מנדרייק), והפכה להפצת הלינוקס הנוחה והפשוטה ביותר להתקנה ולשימוש שהייתה אז בשוק. עם הוצאת PCLinuxOS Pre7 ההפצה נכנסה לעידן חדש. קרנל (ליבה) 2.6 הוכנסה במערכת וההפצה כבר התחילה להיות עצמאית ולעמוד בזכות עצמה. במערכת הזאת שולבו דרייברים מעודכנים יותר לכרטיסי NVIDIA והרבה אפשרויות חדשות שמנצלות את הקרנל החדש. כמו כן נוספו הרבה תוכנות חדשות כמו, קאזה (נוטלה), תוכנת Gramps (תוכנת חיפוש קרובים) ושופץ המאסטר קונטרול (לוח הבקרה במנדרייק). בגרסה Pre94 הרבה קוד שוכתב וההתקנה של המערכת חייבה התקנה מחדש, אך מההתקנה הזו קיבלו המשתמשים עדכונים שוטפים ללא צורך בהתקנה מחודשת למערכת. הגרסה החדשה הגיעה עם אפקטים תלת־ממדיים שמושגים באמצעות תוכנות בריל וקומפיז שמגיעות מותקנות במערכת, ומראה חדש למסך ההתחברות. מדיה וקבצים בנושא PCLinuxOS בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של PCLinuxOS (באנגלית) PCLinuxOS, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אתר הבית של הפצת PClinuxOS ההפצה בDistroWatch PCLinuxOS ההפצה האולטימטיבית?
מתמחה

מתמחה הוא עובד העובר תקופת הכשרה, בהדרכת איש מקצוע בעל ותק וניסיון, על מנת לקבל רישיון הנדרש על פי דין לעיסוק במקצוע מסוים. התמחות נדרשת בדרך כלל במקצועות בהם הרקע העיוני אינו מספיק על מנת לעסוק במקצוע, ויש צורך בתקופת התמחות מעשית, הבאה לאחר השלמת התואר האקדמי. לרוב, עם סיום ההתמחות, עובר המתמחה בחינות, שהן תנאי נוסף לקבלת הרישיון המהווה כשלעצמו תנאי לעיסוק במקצוע בו התמחה. בעל המקצוע המדריך את המתמחה נקרא "מדריך" או "מאמן". על אף קיומה של המילה העברית "התמחות", יש המכנים את ההתמחות במונח הלועזי "סטאז'", ומתמחה נקרא גם "סטאז'ר". אך אין זה המצב ברפואה (ראו להלן). מתמחים מקבלים לרוב שכר על עבודתם, אם כי שכר זה נמוך משכרו של בעל מקצוע לאחר התמחות. אורכה של ההתמחות שונה ממקצוע למקצוע. למשל, החל משנת 2020, במדינת ישראל מתמחים בעריכת דין, בטרם הסמכתם לעסוק בעריכת דין, נדרשים לעבור תקופת התמחות בת שמונה עשר חודשים, בעוד שרואי חשבון מתמחים במשך שנתיים. ישנם מקצועות, כגון רפואה, בהם נדרשת ההתמחות גם על מנת לאפשר התמקצעות בתחום מסוים מבין התחומים שבהם עוסק המקצוע, ואילו במקצועות אחרים, כדוגמת עריכת דין, אדם המסיים את התמחותו ועומד בבחינות נחשב ככשיר לעסוק בכל התחומים שבהם עוסק המקצוע. המתמחים אינם רשאים לרוב לעסוק בכל פעילות בה עוסק בעל מקצוע שסיים את ההתמחות וקיבל את רישיונו. כך למשל, על פי דיני מדינת ישראל, מתמחה בעריכת דין אינו רשאי להופיע בבית משפט אלא במהלך חצי השנה האחרונה להתמחותו, ובלוויית מאמנו. יתרה מכך, על מתמחה בעריכת דין חל איסור ליתן ייעוץ משפטי, אלא בהשגחת מאמנו. מקצועות שבהם נדרשת התמחות על פי דיני מדינת ישראל כוללים: רופא - לפני קבלת הרישיון לעסוק ברפואה נדרשת שנת עבודה מעשית בהשגחת רופאים בכירים במסגרת בית חולים. שנה זו קרויה "שנת הסטאז'" ובאנגלית Internship. לשם קבלת תואר מומחה באחד ממקצועות הרפואה יש צורך בתקופת התמחות הנמשכת בין ארבע וחצי שנים (ילדים, פנימית, משפחה) ועד שש שנים ויותר בחלק מן המקצועות הכירורגיים, ובתום התקופה להצליח בבחינה. תקופת התמחות זו קרויה באנגלית Residency. רופא שיניים - 4 עד 6 שנים נוספות אפשריות להתמחות בתחום מסוים רוקח - חצי שנה פסיכולוג - עד 4 שנים עורך דין - התמחות של שנה וחצי שמאי מקרקעין - שנה אדריכל - 3 שנים מהנדס מבנים - 3 שנים יועץ מס - שנה רואה חשבון - שנתיים יועץ השקעות - חצי שנה מנהל תיקי השקעות - תשעה חודשים עמיל מכס מורה וגננת - שנה (החל משנת תש"ס) עורך פטנטים - שנתיים מודד- שנתיים. סעיף 40ג לפקודת מס הכנסה מעניק נקודת זיכוי למי שסיים לימודים אקדמיים במוסד להשכלה גבוהה בישראל. נקודת הזיכוי ניתנת בשנת המס שלאחר שנת המס שבה הסתיימו הלימודים או בשנת המס שלאחריה. מי שסיים לימודיו בתחום שנדרשת בו התמחות, זכאי לבחור אם נקודת הזיכוי תובא בחשבון בשנת המס שלאחר שנת המס שבה הסתיימו לימודיו או בשנת המס שלאחר שנת המס שבה סיים את התמחותו, ובלבד שתקופת ההתמחות תחל לא יאוחר משנת המס שלאחר שנת המס שבה הסתיימו לימודיו. התמחות (רפואה) התמחות (רפואת שיניים) התמחות (עריכת דין) מדיה וקבצים בנושא מתמחה בוויקישיתוף פרטים על התמחות בהוראה, באתר משרד החינוך אתר המתמחים בדף האינטרנט של ההסתדרות הרפואית בישראל נעם ברקן, כך מנצלים מקומות העבודה את המתמחים, באתר ynet, 27 בספטמבר 2012 Specialization and Trade: Crash Course Economics #2 – סרטון הסבר על התמחות ומסחר, מתוך CrashCourse (באנגלית) התמחות, באתר של לשכת עורכי הדין בישראל התמחות – מידע כללי, באתר של מועצת רואי החשבון חוק הפטנטים - אתר רשות הפטנטים, באתר מידע משפטי
פיטר האוסון

פיטר האוסון (באנגלית: Peter Howson; נולד ב-27 במרץ 1958) הוא צייר אנגלי. האוסון נולד בלונדון ועבר עם משפחתו לפרסטוויק, דרום איירשייר, כשהיה בן ארבע. הוא שירת זמן קצר בצבא הבריטי, אבל עזב ב- 1979, כדי ללמוד בבית הספר לאמנות של גלאזגו. לצד אמנים נוספים בני זמנו, כגון אדריאן וישנייבסקי, סטיבן קמפבל וקן קרי, שעסק גם באמנות צורנית, הם נודעו כ- "נערי גלאזגו החדשים". עבודותיו כללו מספר נושאים. עבודותיו המוקדמות מאופיינות בגברים מאוד שריריים, והמפורסמת בהן היא "הנווד הגיבור" (1987). מאוחר יותר, הוא היה אמן המלחמה הרשמי של מלחמת האזרחים בבוסניה ב- 1993. הוא יצר בה את כמה מעבודותיו המזעזעות ומעוררות המחלוקת, המפרטות את הזוועות שהתרחשו באותה התקופה. במיוחד ציור אחד "קרואטית ומוסלמי", שתיעד מעשה אונס, עורר מחלוקת, בחלקו בגלל תוכנו אבל גם משום שהאוסון צייר אותו לפי עדות הקרבן, מבלי שנכח באירוע. הרבה מעבודותיו מציירות את המעמדות הנמוכים באופנים סטראוטיפיים. הוא צייר מריבות בין שיכורים בעלי גופים מעוותים, המעבירים מסרים שליליים, כנראה בגלל ניסיונו שלו. בשנים האחרונות כוללות עבודותיו נושאים דתיים; בשנות ה-2000 המיר את דתו לנצרות, לאחר תהליך גמילה מאלכוהול ומסמים, בשנת 2000. האוסון הוא גם איש תסמונת אספרגר, אחת מתסמונות הקשת האוטיסטית. עבודותיו הופיעו במדיות שונות, כולל בבול בריטי שעיצב ב-1998, החוגג את ההישגים ההנדסיים של תום האלף, שכנראה הרגיז את המלכה, מכיוון שהוא מציג את ראשה מבצבץ מתוך ארובה. בנוסף, עבודותיו הופיעו על עטיפות אלבומים של לייב, הביוטיפול סאות', וג'קי לבן. עבודותיו מוצגות בהרבה אוספים חשובים והוא חביב במיוחד על דייוויד בואי, סילבסטר סטאלון ומדונה, שהיוותה השראה לכמה מציוריו בשנת 2002. מדיה וקבצים בנושא פיטר האוסון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פיטר האוסון אתר האינטרנט הרשמי של פיטר האוסון האמן פיטר האוסון תורם דיוקן של ג'ון לנון, באתר הדיילי רקורד. האמן הסקוטי פיטר האוסון מדבר על אלוהים, אלכוהוליזם ותסמונת אספרגר, באתר הסקוטסמן. פיטר האוסון: הזעם הרצחני שלי, באתר הטיימס. האוסון מודה: אני מסוגל להרוג פיטר האוסון, באתר Discogs (באנגלית) Peter Howson: my 'murderous' rage
ארומנים

ארומנים (נקראים גם: מקדו-רומנים וכן צִינְצָרִים; הארומנים קוראים לעצמם Armãnji, Rrãmãnji) הם קבוצה אתנית הנפוצה בדרום הבלקן, בעיקר באזור צפון יוון, אלבניה, מקדוניה הצפונית ובולגריה. קיימת גם קהילה גדולה של ארומנים בחבל דוברוג'ה שברומניה וחלק מן הרומנים מחשיבים את הארומנים כתת-קבוצה של העם הרומני. הארומנים הם הקבוצה השנייה בגודלה של ולאכים, אחרי הרומנים. הארומנים מדברים ארומנית, שפה רומאנית קרובה לרומנית, ונחשבת לעיתים לניב שלה. לפני מלחמת העולם השנייה הקימה רומניה בבלקן רשת בתי ספר רומנים בשביל הארומנים. הארומנים שלמדו בבתי הספר האלה משוכנעים שהם רומנים, שאר הארומנים בבלקן לעיתים קרובות לא יודעים לענות על השאלה אם הם רומנים או לא[דרוש מקור]. דובר רומנית ששומע את שפת הארומנים בדרום אלבניה לא מבין אותם או מבין רק מעט מאוד[דרוש מקור]. בגלל שורשי השפה הדומים, שמקורם בתקופות שבהן היה שימוש בשפה הלטינית, מעריכים היסטוריונים כי החיבור עם השפה הרומנית נקטע בין המאות ה-7 וה-9, אחרי שכבר עוצבו מאפייני השפות הבלקנו-רומאניות. דתם היא נצרות-אורתודוקסית-מזרחית. מדיה וקבצים בנושא ארומנים בוויקישיתוף
קאשל מור

קאשל מור (באירית: Caiseal Mór; ‏נולד ב־1961) היה מוזיקאי וסופר פנטזיה אוסטרלי ממוצא אירי. כילד אובחן מור כאוטיסט, והוא מספר על כך בהרחבה בספרו האוטוביוגרפי "ברכה וקללה: האוטיזם ואני" (2007). גדל בקווינסלנד, אוסטרליה. בגיל עשרים הצטרף לקרקס, ולאחר כשנה עבר להתגורר עם שותפים בצפון לונדון, שם נתקל לראשונה באורח החיים האקסצנטרי. לאחר מכן חזר לאוסטרליה והשלים תואר ראשון בתיאטרון. השם "קאשל" הוא המונח הגאלי למצודת אבן מעגלית. הפולקלור האירי מהווה השראה לספריו. ספרו הראשון "המעגל והאבן", היה לרב מכר כשיצא לאור ב-1994. נושאים המופיעים בספריו של מור כוללים דת, תאולוגיה, אלים, ממלכות, אימפריות וזמנים עתיקים. סיפוריו מתרחשים באירלנד, סקוטלנד ובפירוש אישי של העולם האחר הקלטי, שלו הוא קורא "הארץ הרחוקה". במקביל הקליט מור שישה אלבומי מוזיקה. הוא ידוע בעטיפות המורכבות של ספריו ואלבומיו, אותן הוא מעצב בעצמו. קאשל התגורר עם בת זוגו, האמנית הלן וולס, שעיצבה את עטיפת ספרו "ברכה וקללה: האוטיזם ואני". מדיה וקבצים בנושא קאשל מור בוויקישיתוף קאשל מור, ברשת החברתית Goodreads ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ניקי הופקינס

ניקולס כריסטיאן "ניקי" הופקינס (אנגלית: Nicholas Christian "Nicky" Hopkins‏ ; 24 בפברואר 1944, לונדון - 6 בספטמבר 1994, טנסי) היה מוזיקאי בריטי, שנודע בעיקר בזכות תרומתו בנגינת קלידים בסוף שנות ה-60 ובראשית שנות ה-70. בין השאר הקליט עם להקת הביטלס וכן עם חבריה לאחר פירוקה של הלהקה, הרולינג סטונז, המי, ג'ף בק, הקינקס, ג'פרסון איירפליין (עימם גם הופיע בפסטיבל וודסטוק ההיסטורי), סטיב מילר בנד ועוד. הופקינס החל את דרכו כנגן ליווי בלונדון בראשית שנות ה-60 ובמהרה הפך לאחד מנגני הקלידים המבוקשים ביותר. בעקבות זאת, השתתף בנגינה בכמה מהלהיטים החשובים באותה העת. ההקלטות המוקדמות והידועות בהן השתתף היו יחד עם להקת המי באלבומה הראשון פורץ הדרך "הדור שלי", עם להקת הקינקס, עם ג'ימי פייג' וג'ון בונהם, ג'ו קוקר, דונובן ובמיוחד עם להקת הרולינג סטונז עימם פעל במשך קרוב לעשור הן בהקלטת אלבומיהם והן במהלך מסעות ההופעות שלהם. הקשר האמיץ בין הופקינס לבין חברי להקת "הרולינג סטונז" בא לידי ביטוי בין השאר בהקלטת האלבום "Jamming With Edward" בו נטל תפקיד מרכזי ואף צייר את עטיפת האלבום. מדיה וקבצים בנושא ניקי הופקינס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ניקי הופקינס ניקי הופקינס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ניקי הופקינס, באתר AllMusic (באנגלית) ניקי הופקינס, באתר MusicBrainz (באנגלית) ניקי הופקינס, באתר Yandex.Music (ברוסית) ניקי הופקינס, באתר Discogs (באנגלית) ניקי הופקינס, באתר Genius ניקי הופקינס, באתר בילבורד (באנגלית)
אגם טאנה

אגם טאנה (באמהרית: ጣና ሐይቅ) הוא מקור הנילוס הכחול, מקור המים החשוב של אתיופיה ומצרים. הוא מספק 80% ממימי הנילוס. זהו האגם הגדול באתיופיה ושטחו, הנע סביב 3,156 קמ"ר שמשתרע בין העיר בהר דר לבין העיירה הקטנה קונזלה, הוא השלישי בגודלו באגן הנילוס. מחקר הידרולוגי העלה כי מפלס האגם צפוי להישאר יציב גם בתרחיש של בצורת קשה וממושכת: דרושה ירידה של 40-45% בכמות המשקעים הממוצעת באגן הניקוז של האגן למשך 7–8 שנים לפחות כדי שתקציב המים של האגם יצא משיווי משקל. בראשית המאה ה-20 בריטניה בקשה להקים סכר באגם טאנה על מנת להסדיר את משטר המים באגן הנילוס, המשתרע על פני מצרים וסודאן, שהיו תחת השליטה הבריטית. אתיופיה לא קבלה את ההצעה. יש סברה, כי בריטניה גמלה לאתיופיה על כך, כאשר איפשרה לאיטליה את המעבר בתעלת סואץ בבואה לכבוש את אתיופיה. באגם יש מספר איים. מספרם משתנה בהתאם לגובה פני האגם. ההנחה היא שגובה המים ירד בשני מטר בארבע מאות השנים האחרונות. המיסיונר הפורטוגזי, מנואל דה אלמיידה, שהיה במקום במאה ה-17 מספר על 21 איים באגם, כאשר על שמונה מהם יש מנזרים. הנוסע הסקוטי ג'יימס ברוס מעיד בספר אודות מסעותיו לגילוי מקור הנילוס בשנים 1768–1773 על אחד עשר איים מיושבים באגם. יש גם מקור נוסף, המונה 37 איים, כאשר ב-19 מהם יש כנסיות או מנזרים. באיים נמצאו שרידים מימי קיסרים אתיופיים מהעבר. כן מניחים כי אוצרות של הכנסיות נשמרו באיים אלה. יהודים היו מתגוררים בעיירה הקטנה קונזלה ומסביב הכפרים לה בהם סקלט, גבגביט, פורהה, סנקרה. מרבית היהודים עלו לישראל עד שנת 2010.[דרוש מקור] החל משנת 1902 בריטניה, ששלטה במצרים ובסודאן, פנתה לממשלת אתיופיה העצמאית בהצעה להקים סכר ביציאה מאגם טאנה. בריטניה ראתה בהקמת הסכר חלק ממשטר ויסות המים באגן הנילוס. היה בסכר גם אמצעי להפקת די חשמל על מנת לחשמל את כל אתיופיה - דבר שעשוי היה לתרום רבות להעלאת הרמה הכלכלית והחברתית של אתיופיה. בנוסף לכך, הציעה בריטניה לאתיופיה מענק כספי גדול ואפילו יציאה עצמאית לים סוף באמצעות נמל בתחום סומליה, לשעבר סומליה הבריטית. ממשלת אתיופיה סרבה להצעה. היא חששה כי השתלבותה בתוכנית יגרור את צירופה לתחום השליטה הבריטית. אתיופיה החליטה לשמור על העצמאות שלה מפני האימפריה הבריטית. תחנת כוח הידרואלקטרית הוקמה לבסוף בשנת 2003 ומיתנה את ספיקת המים דרך מפלי הנילוס הכחול, שנותרה מרשימה רק בעונה הגשומה. פרופ' חגי ארליך בהרצאה בגלי צה"ל ביום 28 אוגוסט 2007 מעלה את האפשרות כי בריטניה - אולי אפילו בתת-המודע - הזניחה או הקריבה את אתיופיה בשל סירובה להקים את הסכר על האגם. עובדה היא שבריטניה איפשרה החל משנת 1934 למוסוליני להעביר את צבא איטליה, דרך תעלת סואץ דבר שהביא לתקיפת אתיופיה על ידי איטליה. הנילוס הכחול מפלי הנילוס הכחול C.F. Beckham and G.W.B. Huntingford, Some Records of Ethiopia, 1593-1646, (series 2, no. 107; London: Hakluyt Society, 1954), p. 35 and note. Paul B. Henze, Layers of Time: A History of Ethiopia (New York: Palgrave, 2000), p.73 . אגם טאנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פרויקט טאנה אגם טאנה תמונות מהאגם התכנון של אונסק"ו לאגם טאנה פרופיל לאגם S. Kebede, Y. Travi, T. Alemayehu and V. Marc, Water balance of Lake Tana and its sensitivity to fluctuations in rainfall, Blue Nile basin, Ethiopia, Journal of Hydrology, Volume 316, Issues 1-4, 10 January 2006, Pages 233-247 לשם השוואה, הכנרת קטנה פי 19 מאגם טאנה (166 קמ"ר לעומת 3,156 קמ"ר). במסגרת סדרת תוכניות "האוניברסיטה המשודרת" בנושא: אתיופיה והמזרח התיכון - הרצאה מספר 9: היילה סלאסי ונקמת מוסוליני
ויליאם מרדית'

ויליאם מרדית', (באנגלית: William Meredith, ‏9 בינואר 1919 - 30 במאי 2007) היה משורר אמריקאי. ויליאם מרדית' נולד וגדל בעיר ניו יורק. בשנת 1940 סיים בהצטיינות את לימודיו באוניברסיטת פרינסטון, שבניו ג'רזי. בעת מלחמת העולם השנייה התנדב לחיל האוויר האמריקאי, ושירת כטייס קרבי בצי האמריקאי בחזית האוקיינוס השקט, במלחמה נגד היפנים. ספר שיריו הראשון יצא לאור בשנת 1944, והוא זכה להקדמה מאת המשורר האמריקאי הידוע ארצ'יבלד מקליש. בשנת 1950, עם פרוץ מלחמת קוריאה, התגייס שוב לשירות כטייס קרבי בצי, השתתף בפעולות רבות ואף זכה באותות הצטיינות. לאחר המלחמה שב ויליאם מרדית' אל האקדמיה, והיה במשך עשרות שנים מורה ומרצה לספרות ולכתיבה יוצרת באוניברסיטה של קולג' קונטיקט. ויליאם מרדית' איבד את קולו לאחר התקף קשה של שבץ, אך זכה שוב ביכולת לדבר, אם כי בצורה מאוד מוגבלת, לאחר שעבר טיפולים רבים. מרדית' זכה בכמה פרסים על שירתו, פרס פוליצר ופרס הספר הלאומי האמריקאי. שירתו התפרסמה ברבים והוא אף זכה בתואר "יועץ ספריית הקונגרס לשירה", תואר שהיום הוא נקרא "שר השירה של ארצות הברית". באחרית ימיו התעניין מאוד בספרות בולגריה, ישב שם תקופות ארוכות ותרגם וערך משירת בולגריה לאנגלית. על פעלו לקידום הספרות הבולגרית זכה באזרחות כבוד בולגרית שהוענקה לו בידי נשיא בולגריה. לעברית לא תורגם אף ספר מספרי שירתו, אך שירים בודדים משלו תורגמו ונדפסו בכתבי עת ספרותיים בישראל. לקורא החושב אֶמְפֶּדוֹקְלֶס הֵגִיחַ מִשְׁתָעֵל מֵהֶעָשָׁן בְּאֵין לוֹ מַעֲנֶה; וְהַשְׁעָרַת נְסִיכָה שֶׁל דֶנְמַרְק, הַמְמַשֵׁשׁ אֶת הַפִּגְיוֹן, הָיְתַה צוֹדֶקֶת מֵעִקָרָה; אֲוִירַאִי מְדֻכְדָךְ צוֹלֵל, אַךְ צָרַתוֹ מְרַפְרֶפֶת לְעֵבֶר בִּטָחוֹן כְּזוֹ שֶׁל הַמְלֶט וְהַיְוָנִי. פְּסַק הַדִין לְהֶרֶס מִדַרְגָה רִאשׁוֹנָה: לַנֶצַח אֵין תְשׁוּבָה לִשְׁאֵלַת הַקָמֵעַ. הוֹסֵף לְכָךְ שֶׁהַכֹּל יוֹרְדִים אֳלֵי קֶבֶר בְּאִי אֵילוּ דְרָכִים וּמַתְקִינִים עַצְמָם בְּרֹב עֵסֶק בִּשְׁבִיל הַקֵץ כִּבְיָכוֹל (הַמִתְבּוֹשֵׁש הֲכִי בּוֹדֵד מִתְבּוֹנֵן בִּכְמִיהָה כָּזֹאת אֲחוֹרָה מַמָשׁ כְּמִתְבּוֹנֵן נִכְחוֹ הַנִכְשָׁל לְשֵׁם אֵיזֶה סִיוּם כּוֹלֵל?) אִם כֵּן מִי מֵאִתָנוּ לֹא יִשְׁכַּב אַחֲרוֹן בַּצְמָתִים? אמפדוקלס - פילוסוף יווני מהמאה החמישית לפנה'ס. על פי האגדה התאבד בקפיצה אל לוע הר הגעש אטנה. המלט - גיבורו של שייקספיר מתלבט אם להתאבד בדקירת פגיון - במונולוג המפורסם "להיות או לא להיות". תרגם לעברית משה דור. מדיה וקבצים בנושא ויליאם מרדית' בוויקישיתוף ויליאם מרדית', באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ויליאם מרדית', באתר "Find a Grave" (באנגלית) ויליאם מרדית', באתר MusicBrainz (באנגלית) ויליאם מרדית', באתר Discogs (באנגלית)
טרטרזין

טרטרזין (Tartrazine) הוא צבע מאכל סינתטי בגוון צהוב לימון השייך למשפחת צבעי האזו (Azo dyes). החומר מסיס במים ושיא הבליעה (בתמיסה מיימית) באורך גל של 427nm. כתוסף מזון הוא מסומן כמספר E: ‏ E-102. מוסף בדרך כלל במאפים, מרקים, אטריות, ממתקים ומשקאות קלים. טרטרזין מעורר תגובות אלרגיות יותר מכל צבע אזו אחר ובפרט אצל חולי אסתמה ואנשים הרגישים לאספירין. כ-0.12% מהאוכלוסייה אלרגיים לחומר. מחקרים מצאו קשר אפשרי בין צריכת טרטזין להפרעות קשב, ריכוז והיפראקטיביות וכן לסרטן המעי הגס. בשנת 2007 פורסם דו"ח של סוכנות המזון הבריטית בו נראה כי שילוב של כמה צבעי אזו ובהם טרטרזין עם סודיום בנזואט קשור להיפראקטיביות אצל ילדים, אך מחקרים רבים אחרים לא מצאו קשר זה. בעקבות הדו"ח הללו נאסר על הוספת הצבע למזון בנורווגיה בשנת 2008, אך לאחר מכן בוטל האיסור. בבריטניה הומלץ באותה השנה שתאגידים יחדלו באופן וולונטרי והדרגתי מהשימוש בחומר, ובארצות הברית נבחנת האפשרות של הוצאת החומר מכלל שימוש. בישראל יש חובה לציין את דבר הימצאותו של התוסף במזון ובמשקה ובמוצרי קוסמטיקה. חלופות טבעיות לטרטרזין כוללות את החומרים בטא-קרוטן ואנאטו (E-160b). חוקרים מאוניברסיטת סטנפורד הדגימו שימוש בטטרזין לשינוי מקדם השבירה של עור עכבר חי שמאפשרת לצמצם את פיזור האור וכך לצפות במבנים שמתחת לעור. השיטה עובדת עד לעומק של כ-3 מילימטרים ומאפשרת דרך חליפית לניטור חיות מעבדה המשמשות למחקר רפואי. What You Need to Know About Yellow No. 5 (באנגלית). ynet, חוקרים הפכו עור של עכברים לשקוף בעזרת צבע מאכל, באתר ynet, 7 בספטמבר 2024 Zihao Ou, Yi-Shiou Duh, Nicholas J. Rommelfanger, Carl H. C. Keck, Shan Jiang, Kenneth Brinson, Su Zhao, Elizabeth L. Schmidt, Xiang Wu, Fan Yang, Betty Cai, Han Cui, Wei Qi, Shifu Wu, Adarsh Tantry, Richard Roth, Jun Ding, Xiaoke Chen, Julia A. Kaltschmidt, Mark L. Brongersma, Guosong Hong, Achieving optical transparency in live animals with absorbing molecules, Science 385, 2024-09-06 doi: 10.1126/science.adm6869
הויגנס (גשושית)

הויגנס (Huygens) היא גשושית אירופית שנועדה לחקור את טיטאן, ירחו של כוכב הלכת שבתאי. קרויה על שם האסטרונום ההולנדי בן המאה ה-17, כריסטיאן הויגנס, שחקר את שבתאי וירחיו. פרויקט קאסיני-הויגנס הוא יוזמת סוכנות החלל האירופית. הויגנס הופרדה מגשושית האם שלה, קאסיני-הויגנס, ב-25 בדצמבר 2004 ונחתה על טיטאן, ירחו של שבתאי, ב-14 בינואר 2005. זהו העצם הרחוק ביותר שעליו נחת כלי שנשלח מכדור הארץ. מיד עם נחיתתה החלה הגשושית לשדר תמונות ממקומה. הצניחה עצמה ארכה למעלה משעתיים וגם במהלכה ביצעו מכשירי הגשושית צילומים ומדידות. מניתוח ראשוני של התמונות נראה שיש נוף המעיד על זרימת נוזלים - ערוצי נחלים בתוך צוקים גבוהים, ומישורים מוצפים. ההערכה היא שמדובר באגמי אתאן ופרופן, חומרים שעל כדור הארץ נמצאים במצב צבירה גזי, אך בטמפרטורה שאינה עולה על C‏180°-, השוררת בטיטאן, חומרים אלה מתנזלים. הגשושית המשיכה לשדר במשך למעלה משעתיים לאחר נחיתתה, והייתה זו הפתעה לטובה משום שהמדענים תכננו כי תשרוד דקות אחדות בלבד. השידור הופסק למעשה כאשר אתר הנחיתה שקע מעבר לאופק עבור הגשושית קאסיני-הויגנס שהעבירה את שידוריה לכדור-הארץ. ההעברה הזו גם היא הייתה יוצאת דופן משום שבמשך כל הזמן בו שהתה הויגנס על טיטאן הפנתה קאסיני-הויגנס את האנטנה שלה לעבר טיטאן ורק לאחר שזו השתתקה, הפנתה קאסיני-הויגנס את האנטנה לעבר כדור-הארץ ושידרה את ההקלטות האצורות בתוך המחשב שלה. בינתיים, נאלצו המדענים, ביניהם קרולין פורקו, להיעזר ברדיו-טלסקופים על כדור-הארץ שהצליחו לקלוט את הגל הנושא של שידורי הויגנס לקאסיני-הויגנס, והצליחו להבין מכך שהמשימה מתבצעת. כל זאת בנוסף לעובדה שלגלי הרדיו אורכים שעה וחצי בערך להגיע משבתאי לכדור-הארץ, ולכן בעצם הגשושית פעלה באופן אוטונומי לפי תכנות מראש. התמונה צולמה במהלך צניחת הגשושית. החלק השמאלי בתמונה, מראה גבול בין אזורים בהירים וכהים. הפסים הבהירים הנראים ליד הגבול יכולים להיות ערפל קרקעי של מתאן או אדי אתאן, מכיוון שהם לא נצפו באטמוספירה העליונה. ככל שהגשושית ירדה, היא נסחפה מעל מישור (במרכז התמונה) והתקדמה לעבר אתר הנחיתה באזור כהה (מימין). אזור כהה זה הוא קרוב לוודאי ערוץ ניקוז בו עשויים גם להיות כמויות כלשהן של חומר נוזלי. מתנועת הגשושית, מהירות הרוח הייתה בערך 6–7 מטרים לשנייה. התמונה צולמה מגובה של כקילומטר אחד בקנה מידה של כ-20 מטרים לפיקסל. מדיה וקבצים בנושא הויגנס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הויגנס אשכול קאסיני הויגנס, באתר "הידען"
קורינתוס

האם התכוונתם ל... קורינתוס (עיר) – עיר נמל בצפון מזרח הפלופונסוס, יוון. מצר קורינתוס – מצר יבשה בדרום יוון המחבר בין אטיקה לבין חצי האי פלופונסוס. תעלת קורינתוס – תעלה החוצה את מצר קורינתוס. מפרץ קורינתוס – מפרץ מצפון לפלופונסוס, המפריד בינו לבין מערב יוון. קורינתיה (יחידה אזורית) – אזור מנהלתי במחוז פלופונסוס. קרב קורינתוס – קרב שהתרחש בשנת 146 לפנה"ס, בין הרפובליקה הרומית לבין הליגה האכאית. הסדר הקורינתי – סגנון אדריכלי שמקורו בקורינתוס. הליגה הקורינתית – ברית בין ערי מדינה ביוון העתיקה לבין פיליפוס השני, מלך מוקדון. קורינתיה (ספינה) – ספינה יוונית שהובילה נוסעים לארץ ישראל בסוף שנות הארבעים של המאה העשרים.
מצר קורינתוס

מצר קורינתוס (ביוונית: Ισθμός της Κορίνθου, "האיסתמוס הקורינתי") הוא מצר יבשה המצוי ביוון התיכונה. המצר מחבר את חצי האי פלופונסוס שבדרומו עם חבל אטיקה שבצפונו ומפריד בין המפרץ הסרוני שבים האגאי לבין מפרץ קורינתוס, שמסתעף, דרך מפרץ פטרס, מהים היוני. במהלך ההיסטוריה היה המצר חשוב מבחינה צבאית, כלכלית ותחבורתית. אורכו 125 קילומטר ורוחבו המזערי 6 קילומטרים בלבד. גובה הקרקע המקסימלי בו הוא 79 מטר מעל פני הים. המצר קרוי על שם העיר קורינתוס, הנמצאת בצדו הדרום-מערבי וחולשת עליו. בשנת 1893 נפתחה תעלת קורינתוס החוצה את המצר, ומהווה ציר תחבורה ימי חשוב בין הים האגאי והים היוני. שמו הקדום של המצר הוא "האיסתמוס", שפירושו ביוונית "מעבר צר", והוא משמש מאז כמונח גאוגרפי כללי למצר יבשה. בעבר עמד על האיסתמוס מקדש לפוסידון, ליד המפרץ הסרוני, והמצר היה מרכז הפולחן העיקרי לאל זה ביוון. בסביבת המקדש היו נערכים אחת לשנתיים משחקים לכבוד פוסידון, שהיו ידועים בשם "המשחקים האיסתמיים". כיוון שפעילות מלחמתית בזמן המשחקים הייתה אסורה, הם נקראו גם "שלום איסתמה" ו"ברית איסתמה". יצירת החגים יוחסה על ידי תושבי קורינתוס לסיזיפוס, ועל ידי האתונאים לתיסוס. משנת 581 לפנה"ס נעשה חג האיסתמה למאורע כלל-יווני, שמשך למצר קורינתוס המונים מכל רחבי יוון. כ-5,000 יהודים שבויי מלחמה מהגליל נשלחו לעבודות כפייה באיסתמוס בשנת 67 לספירה, על ידי אספסיאנוס. מדיה וקבצים בנושא מצר קורינתוס בוויקישיתוף מצר קורינתוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
תעלת קורינתוס

תעלת קורינתוס (Corinth Canal) היא תעלת מים ביוון, החוצה את מצר היבשה (איסתמוס) של קורינתוס, ומחברת את המפרץ הסרוני עם מפרץ קורינתוס. התעלה, שֶׁנִּכְרְתָה בין 1881 לבין 1893, מקצרת את המרחק מהים האדריאטי לפיראוס ב-320 קילומטר. אורכה של התעלה כ-6.3 קילומטר, ורוחבה 21 מטר בקרקעיתה ו-25 מטר בקודקודה. עומק המים 8 מטר. גובה דפנותיה מגיע עד 80 מטר מעל פני הים. מעל התעלה הוקמו שלושה גשרים, אחד למסילת רכבת ושניים לכביש ראשי ממרכז יוון לפלופונסוס. בשני קצוות התעלה הוקמו גשרים שוקעים המונחים על קרקעית התעלה ומורמים מעליה לצורך מעבר כלי רכב. בשנות האלפיים עוברות בתעלה כ-11,000 אוניות בשנה בממוצע, בעיקר סירות קלות, יאכטות וספינות תיירים. המספר המועט יחסית של כלי שיט העוברים בתעלה נובע מכך שרוחבה אינו גדול דיו למעבר אוניות משא מודרניות. במאה ה-7 לפני הספירה נבנה דיולקוס (diolkos), דרך סלולה ומרוצפת אבנים, בין שני נמלי העיר קורינתוס, שאחד שכן על המפרץ הקורינתי, והשני על הים האגאי, ובכך איפשר העברה ביבשה של ספינות מלחמה מים לים. תוכניות לבניית תעלה במיצר נעשו כבר במאה ה-6 לפני הספירה, אולם רק בימי נירון קיסר הוחל בחפירתה. יוסף בן מתתיהו מספר כי במהלך המרד הגדול, אספסיאנוס שלח 6,000 שבויי מלחמה יהודים מהגליל על מנת שישתתפו בעבודות הכרייה. בעקבות ההתקוממות של גאיוס יוליוס וינדקס נגד נירון, ב-68 לספירה הנוצרית, נפסקו העבודות. גלבה, הקיסר הרומאי החדש, זנח את העבודות, כנראה משום שנראו לו יקרות מדי. רק בשנת 1881 התחדשו העבודות ביוזמת ראש ממשלת יוון הארילאוס טריקופיס, באותו תוואי שנקבע לחפירת התעלה בימי נירון. מדיה וקבצים בנושא תעלת קורינתוס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של תעלת קורינתוס אתר תעלת קורינתוס (באנגלית) (ביוונית) מיכאל יעקובסון, סקירה על תעלת קורינתוס מלווה בתמונות, בבלוג "חלון אחורי", 6 בספטמבר 2015 תעלת קורינתוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)