האדרת והאמונה

הָאַדֶּרֶת וְהָאֱמוּנָה הוא פיוט נפוץ שתוכנו הוא המנון שבח להקב"ה. מקורו הוא בספר היכלות, שם הוא מתואר כחלק משירת המלאכים. בקהילות ישראל השונות שולב הפיוט בתפילה במקומות שונים. הפיוט מונה שבחים ומידות שונים לה' לפי סדר אלפביתי. מקורו של השיר בספר היכלות רבתי, שעל פי המסורת נכתב על ידי רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול. בספר היכלות נאמר שר' ישמעאל שמע את שירת המלאכים במרום וכתב את הפיוט כפי ששמע מפיהם. בשירתם זו נכלל גם ההמנון "האדרת והאמונה". בנוסח אשכנז שולב הפיוט כאחד הרהיטים בתוך קדושתא לתפילת שחרית של יום הכיפורים שחיבר רבי משולם בן קלונימוס. ביהדות אשכנז בימי הביניים נחשב שיר זה כשיר המלאכים, כפי שיבואר להלן. בשבחו של שיר זה מצאנו בסדור הרוקח שכתב: "בברוך שאמר יש פ"ז תבות, כי נתקן כנגד ראשו כתם 'פז', ואין להוסיף עליו, וניתקן כנגד האדרת והאמונה, שכך נמצא בספר רקמה שנכתב בכתיבת מלאכים, שהאדרת והאמונה שיר שלהם". . המהרי"ל כתב עליו "השבח הזה יש לאמרו בנגון ובנעימה ובכריעה ובכפיפת ראש ובהשתחויה"[דרוש מקור] ברוב זרמי היהדות נהוג לשוררו בתפילה, אך המקום בו נקבע לאומרו משתנה בין כל קהילה לקהילה: בנוסח הספרדים ונוסח ספרד, יש שנהגו לשוררו בפסוקי דזמרא של שבת לאחר מזמור קל"ו (מיד לפני ברוך שאמר), בהתבסס על דברי האר"י. בנוסח קטלוניה אמרוהו קודם "ברוך שאמר" בכל יום. בעדות המזרח יש שנהגו לאומרו מיד בהגיעם לבית הכנסת ביום הכיפורים אף קודם ברכות השחר. במנהגי מהרי"ל כתב שאין לומר הפיוט כי אם ביום כיפור. בעקבותיו נוהגים בנוסח אשכנז שלא לאומרו אלא בפיוטים שבחזרת הש"ץ ביום הכיפורים בלבד. בקרב קהילות יהודי גאורגיה נהוג לומר פיוט זה בחגים ובימים נוראים, כשלפני כל בית נוהגים להוסיף את המילים "ברוך שמך". נוסף על כך, נהוג לשוררו בהקפות שבשמחת תורה בצורת 'חזן וקהל' בתוספת המילים "למי ולמי?" (או ביידיש "צו וועמען און צו וועמען?"), דהיינו, "חזן: האדרת והאמונה למי ולמי? קהל: לחי העולמים!" ישנו נוסח נוסף המופיע בסידורים ובספרים קדמונים: האדרת והאמונה לחי העולמים הבינה והברכה לחי העולמים הגדולה והגבורה לחי העולמים הדעת והדבור לחי העולמים ההוד וההדר לחי העולמים הוועד והוותיקות לחי העולמים הזכות והזיכרון לחי העולמים החן והחסד לחי העולמים הטהרה והטוב לחי העולמים היקר והישועה לחי העולמים הכתר והכבוד לחי העולמים הלקח והלבוב לחי העולמים המלכות והממשלה לחי העולמים הנוי והנצח לחי העולמים הסוד והשכל לחי העולמים העז והענוה לחי העולמים הפאר והפלא לחי העולמים הצהלה והצדקה לחי העולמים הקלוס והקדושה לחי העולמים הרננות והרחמים לחי העולמים השקט והשאנן (יש הגורסים: השלווה והשקט) לחי העולמים התהלה והתפארת לחי העולמים: בחב"ד ישנם כמה ניגונים על מילות הפיוט, הראשון המפורסם שבהם לימד את חסידיו רבי מנחם מנדל שניאורסון, האדמו"ר מלובביץ' בשמחת תורה ה'תשל"ד (1973), את הניגון "האדרת והאמונה" כשהדביקו על ההמנון הצרפתי "המרסייז". מאז שרו זאת רבות אצלו בהתוועדיות, והניגון הוא חלק מניגוני הרבי מלובביץ'. ב-1995 הופיע הניגון באלבום "ניגוני הרבי" של אבי פיאמנטה. מלבד ניגון זה ישנם ניגוני חב"ד נוספים על מילות הפיוט; השני חובר על ידי "שלמה דער געלער (הג'ינג'י) מנעוול", הוא מופיע בספר הניגונים - חב"ד מספר ק"ד (104), הוא יצא בשנות ה-60 של המאה ה-20 באלבום "ניגוני חב"ד 6" של מקהלת ניח"ח בביצוע אברהם לידר. השלישי הוא ניגון איטי, הוא מופיע בהיכל הנגינה, הוא גם הופיע באלבום צמאה 4 על ידי קובי אפללו, וכן בוצע על ידי בני פרידמן וכן בוצע ללא מילים על ידי דורון טויסטר והתזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון תחת השם "לכה דודי" ועוד. הרביעי העממי-מוכר הושר אצל הרבי מליובביץ', ומהניגונים שנקלטו בחב"ד ממקורות אחרים, הוא הופיע באלבום יענקל יענקל של אברהם פריד ב-2009, הוא יצא ב-2020 כשיר הראשון בפרויקט צמאה 6, בביצוע הפרויקט של רביבו ועוד. בחצרות החסידיות בויאן ותולדות אהרן ישנם לחנים לפיוט משה חלמיש, "פיוט האדרת והאמונה", בתוך מנחה למנחם, הוצאת הקיבוץ המאוחד תשס"ח, עמ' 99–110. [נדפס שוב בחקרי קבלה ותפילה, אוניברסיטת בן-גוריון, באר שבע תשע"ב, עמ' 81–94, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).] דניאל ליפסון, הפיוט עליו נכתבו הכי הרבה ספרים, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 19 בספטמבר 2023 משה חלמיש, "חַי – חֵי העולמים", בתוך זכר דבר לעבדך, אוניברסיטת בר-אילן ומכללת ליפשיץ, תשס"ז, עמ' 409–421. [נדפס שוב בחקרי קבלה ותפילה, עמ' 118–130.] כך הנוסח המקובל בסידורים ובמחזורים בימינו, בספר היכלות ובמקורות שונים מופיעים נוסחים חלופיים רבים, וכפי שמופיע לקמן. ספר היכלות, פרק כ"ו, באתר אוצר החכמה; שלמה אהרן ורטהיימר, פרקי היכלות, בתוך בתי מדרשות א, מוסד הרב קוק, ירושלים תשי"ב, פרק כ"ח, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום). דניאל גולדשמידט, מחזור ליום כפור לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם, ירושלים תש"ל, מבוא, עמ' לו–לז, באתר אוצר החכמה. עמ' מו בסדור ר' הירץ בתפלת יו"כ הביאו מספר המרכבה והוסיף "אכן איני יכול לכוון החשבון". מילואים לסדור מה"ר שבתי סופר לעמ' 970 מובא בפרי עץ חיים שער הזמירות פד יום כיפור, הובא במגן אברהם סימן תקסה סעיף קטן ה. היכלות רבתי כח, באתר ספריה לב לייבמן, 2018, האדרת והאמונה: ניגון המהפכה של הרבי לדוגמה: י"ג תמוז תשל"ו, וידאו שרים אצל הרבי מליובאוויטש בהתוועדות, JEM. אבי פיאמנטה, 1995, האדרת והאמונה, אלבום ניגוני הרבי מקהלת ניח"ח, האדרת והאמונה, באתר www.chabad.org והתווים מספר הניגונים | לב לייבמן, ניגון האדרת והאמונה מנעוועל | (באתר הזמנה לפיוט בטעות כתוב שזה זלמן ברונשטיין) האדרת והאמונה חב"ד, איטי, בהיכל הנגינה וכן במופע צמאה בשנת 2017, האדרת והאמונה - קובי אפללו בני פרידמן, "האדרת והאמונה" בלחן חבד"י עתיק הניגון השני ללא מילים, דורון טויסטר והתזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון (תחת השם "לכה דודי") מנדי ברוד ב-2018 האדרת והאמונה | מנחם עמאר באלבום געגועים ב-2018 האדרת והאמונה | שניאור נבון ב-2020 ניגון האדרת והאמונה לב לייבמן, ניגון האדרת והאמונה הוותיק: במילים של מלאכים בשיר "מחרוזת סיום" השיר השני, האדרת והאמונה (דקה 2:04), אברהם פריד, בשיר "מחרוזת סיום", אלבום "יענקל יענקל" 2009 הפרויקט של רביבו, 2020, האדרת והאמונה • מתוך פרויקט צמאה 6 למשל: אביגדור צייטלין, 2017, האדרת והאמונה יעקב מזור, השושלות החסידיות, הטקסטים שבפיהן וזמרתן, באתר הפיוט והתפילה, תמוז תשס"ח, עמ' 9 ו-20.