laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קיי סוויפט

קיי (קתרין) סוויפט (Kay (Katherin) Swift;‏ 19 באפריל 1897 – 28 בינואר 1993) הייתה מלחינה אמריקאית בתחומי המוזיקה הקלאסית והקלה. האשה הראשונה שכתבה לחן מלא למחזמר בברודוויי (Fine and Dandy;‏ 1930). שיר הנושא מן המחזמר ושירה ?Can't We Be Friends היו ללהיטים והפכו לסטנדרטים של ג'אז. בפרט נודעה עקב יחסיה עם המלחין ג'ורג' גרשווין שנמשכו כעשר שנים, לאחר מותו עיבדה מספר מיצירותיו. סוויפט נולדה בניו יורק, אביה, שהיה מבקר מוזיקה נפטר בעודה ילדה. היא הצטיינה במוזיקה ולמדה הלחנה קלאסית בבית הספר ג'וליארד והופיע בשלישייה קלאסית. ב-1918 הכירה סוויפט, הלא יהודייה, את הבנקאי היהודי ג'יימס פול (ג'ימי) ורבורג (James Paul "Jimmy" Warburg; 1896–1969), בן לאחת המשפחות היהודיות הנכבדות והעשירות של העיר, והשניים ביקשו להנשא. דודו של ורבורג, יעקב שיף, התנגד לנישואין אך הוריו התירו. השניים נישאו ובין השנים 1919–1924 נולדו להם שלוש בנות. בחורף 1926, עת שהה ורבורג באחד ממסעות העסקים שלו בגרמניה, נכחה סוויפט במסיבה בבית ידידם, הכנר יאשה חפץ. ג'ורג' גרשווין ישב, כתמיד במסיבות חברתיות, ליד הפסנתר. הקסם האישי וההומור שלו קסמו לקיי והשניים התאהבו. הזוג הנוצץ סוויפט וגרשווין החלו להראות יחדיו בציבור. באביב 1926 הפך הזוג ל"מסמר" המסיבות של החברה הניו-יורקית. הדבר נודע לוורבורג וגרם כאב לו ולשלוש בנותיהם המשותפות, אך קיי וגרשווין המשיכו ביחסיהם. גרשווין עודד את סוויפט להלחין בעצמה, דבר שאכן עשתה בהמשך חייה ובהצלחה. הרומן בין השניים נמשך עשר שנים, הם היו דומים מבחינה אינטלקטואלית ומבחינת תחביביהם, שניהם היו שנונים וקלילים ואגוצנטריים מספיק על מנת לא להתחשב בדעות המקובלות. סוויפט החלה להלחין בעבור מחזות בברודוויי ואף כתבה שירים למילים מאת בעלה, שהשתמש בשם העט ג'יימס פול, הידוע שבהם הוא ?Can't We Be Friends שנכתב ב-1929. נישואיהם של ג'ימי ורבורג וקיי סוויפט הגיעו לקיצם ב-1934, אך גרשווין לא נשא אותה לאשה ואף עזב להוליווד ב-1936 (שנה לפני מותו). בהמשך הייתה סוויפט אחראית על המוזיקה הקלה בתערוכה העולמית של ניו יורק (1939), כתבה מוזיקה להצגת יחיד בשם "פריז 90" שהועלתה ב-1950 על ידי השחקנית קורנליה אוטיס סקינר ולבלט בכוריאוגרפיה של ג'ורג' בלנשין והייתה מלחינת הבית של אולם המוזיקה רדיו סיטי. ב-1939 חיה עם רוכב רודיאו בחווה באורגון. ספרה על התקופה ?Who Could Ask For Anything More עובד לסרט בשם "אין רגע דל" (Never a Dull Moment). Ohl, Vicki (2004). Fine & Dandy: The Life and Work of Kay Swift. Yale University Press. ISBN 0-300-10261-5. אתר האינטרנט הרשמי של קיי סוויפט (באנגלית) קיי סוויפט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קיי סוויפט, באתר MusicBrainz (באנגלית) קיי סוויפט, באתר Discogs (באנגלית) קיי סוויפט, באתר SecondHandSongs מאמר אודות ערב מחווה לגרשווין וסוויפט ובו סקירה על שיתופי הפעולה המוזיקליים ביניהם George Gershwin: a new biography by William Hyland pp. 104 - 106 "Never a Dull Moment", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
זקס

זקס או זאקס (בגרמנית: Sachs) הוא שם משפחה גרמני שפירושו "בן ארץ סקסוניה". שם משפחה יהודי מקביל פונטית הוא זק"ש – ראשי תיבות עבריים הנפתחים כ"זרע קודש שמו" (וריאנטים: "זרע קדושים", "זרע קדושים שנשרפו"). האם התכוונתם ל... הרב אברהם אלקנה זקס - ראש כולל הו"ד ועסקן ירושלמי אפרים זקס – איש ציבור וראש המועצה המקומית רחובות לשעבר אריה זקס (משורר) – משורר עברי, מתרגם ובמאי תיאטרון, מבקר ואיש בוהמה אריה זקס (מוזיקאי) – מוזיקאי ופסנתרן ישראלי, מראשוני קול ישראל האנס זקס – סנדלר, משורר ומחזאי גרמני בן המאה ה-16, מגדולי אמני השירה הלירית הגרמנית (Meistersinger) האנס זקס (פסיכואנליטיקאי) – מראשוני הפסיכואנליטיקאים הלל זקס – ראש ישיבת כנסת הגדולה יגאל זקס – שחקן תיאטרון וטלוויזיה, במאי ומחזאי ישראלי יהושע פישל זקס – רב ואיש חינוך מאנשי היישוב הישן בירושלים יונתן זקס – הרב הראשי של הממלכה המאוחדת (בריטניה) בשנים 1991–2013 יונתן זקס (כדורסלן) – כדורסלן ישראלי יצחק זקס – יקיר ירושלים, ממייסדי ענף התיירות בישראל לזלי זקס – פעילה חברתית, מובילה מאבקים למען שוויון מגדרי וחופש דת ואמנית חברתית ישראלית ליאו זקס – פרופסור לביולוגיה מולקולרית ומראשוני חוקרי הגנטיקה בישראל לסי זקס – אמנית ומשוררת יהודיה-גרמניה הרב מנחם בן ציון זקס - מחשובי רבני שיקגו משה זקס – שד"ר משה חיים זקס – דוקטור לבוטניקה ואגרונום עמרם יצחק זקס – ראש ישיבת סלבודקה בבני ברק קורט זקס – מוזיקולוג יהודי-גרמני, ממייסדי האורגנולוגיה המודרנית, ממפתחי שיטת הורנבוסטל-זקס שמואל (סם) זקס – ממקימי תעשיית הטקסטיל בישראל אחר: גולדמן זקס (The Goldman Sachs Group, Inc) – בנק השקעות גלובלי מהגדולים בעולם הורנבוסטל-זקס (או זקס-הורנבוסטל) – שיטה לסיווג כלי נגינה שפותחה בברלין על ידי שני חלוצי האתנומוזיקולוגיה אריך פון הורנבוסטל וקורט זקס טאי זקס – מחלה תורשתית קטלנית, שרוב הילדים הלוקים בה מתים בשנות חייהם הראשונות בשל נזק מוחי קשה זק זק"ש
אינטי וארה יאסי

אינטי וארה יאסי (בספרדית: Comunidad Inti Wara Yassi, מוכר גם בראשי התיבות CIWY) הוא מוסד התנדבותי ללא כוונת רווח שעיקר מפעלו במדינת בוליביה. מטרתו העיקרית של הארגון, היא לשמש בית מחסה לבעלי חיים, במיוחד חיות בר שנפגעו בידי בני אדם. שם הארגון לקוח משלוש שפות ילידיות שונות, אשר מדוברות באזורים שונים בבוליביה: קצ'ואה, איימרה וגוארני. משמעות המילים Inti Wara Yassi, בשפות אלו היא: שמש, ירח וכוכב. הארגון נוסד בשנת 1992 על ידי חוּאֵן קרְלוֹס אנטֵזַנַה, ומטרתו בתחילה הייתה ללמד ילדים עניים ויתומים לתמוך במשפחותיהם ולהסתדר בעתיד בכוחות עצמם. אחת מדרכי החינוך שבהן בחר כדי להשיג את מטרתו, הייתה לנסוע עם הילדים ברחבי בוליביה. באופן זה, נחשפו הילדים להרס הרב שגורם האדם לטבע בהם בירוא יערות והתעללות בבעלי חיים. בעקבות כך, הוקם "פארק מאצ'יה" - בית המחסה הראשון לבעלי חיים בעיירה ויה טונארי, הסמוכה לעיר קוצ'במבה. בפארק שוהה צוות מקומיים ומתנדבים מגיעים לפרקי זמן שונים, בה הם דואגים לפעילותו השוטפת של הפארק וטיפול בצרכי החיות, האכלה, ניקיון, שיפוץ כלובים ובנייתם, סלילת מסלולי הליכה חדשים ביער ושיפור אלו הקיימים. תקופת ההתנדבות המינימלית היא שבועיים. ישנן חיות מסוגים שונים, כגון; חתולי-בר (יגואר, פומה ואוצלוט), קופים (קוף עכביש, קוף קפוצ'ין), חיות קטנות (נמייה, חוטמן וסמור) ועשרות מיני ציפורים וזוחלים. בשנת 2001 הוקם במזרח בוליביה בסמוך לעיר סנטה קרוס דה לה סיירה, מקלט נוסף לחיות בר, פארק אמבו-ארי אשר כולל כ-8,000 דונם של יערות גשם המשמשים מקלט לכ-30 חתולי בר וחיות נוספות. בשנת 2009 רכש הארגון שני שטחי אדמה נוספים עליהן הוקמו שני פארקים נוספים. הראשון, פארק יאקוזי (אדמת החלומות) ממוקם בצפון בוליביה, סמוך לעיירה רורנבאקה ומשתרע על כ-3,000 דונם יערות גשם. השני הוא בית מחסה סמוך לעיירה קופה קבאנה, המיועד לבעלי חיים מסוג האלטיפלאנו (בעלי חיים המצויים ברכס הרי האנדים כדוגמת אלפקות ולאמות). הכסף לרכישת האדמות נתרם על ידי חברה בריטית בשם Quest Over Seas, וכספי מתנדבים הן מהפארקים השונים והן מרחבי העולם. לקהילת "אינטי וארה יאסי" מספר שלוחות ברחבי העולם, ביניהן: צפון אמריקה, אנגליה, שווייץ וישראל. כל השלוחות נוסדו ומנוהלות בידי אנשים שהתנדבו בפארק וכעת ממשיכים את פעילותם בסניפי הארגון על מנת לקדמו ולהבטיח את המשך פעילותו השוטפת בפארקים השונים. אתר האינטרנט הרשמי של אינטי וארה יאסי פרטים בעברית ותמונות מחיי ההתנדבות בפארק באתר Trekker
בית אבא חושי

המרכז לתרבות וחברה על שם אבא חושי, הידוע בשמו בית אבא חושי, הוא מרכז לתרבות וחברה בחיפה על שם אבא חושי. המרכז הוקם בשנת 1969 בתכנונו של האדריכל אל מנספלד. הוא ממוקם בשכונת יזרעאליה שבנווה שאנן, על מדרונו הצפוני של נחל גיבורים (ואדי רושמיה). בקורותיו נכתב כי הוא "הוקם כמענה למורשתו הרעיונית של ראש העיר חיפה דאז אבא חושי, ששאף להפוך את העיר חיפה למרכז תרבותי תוסס ובעל השפעה ברמה הארצית". חללי הפעילות בבית אבא חושי כוללים בין השאר אודיטוריום ובו כ-500 מושבים, אולם הרצאות (כ-100 מקומות), רחבה מקורה מרווחת, סטודיות למחול, כיתות לימוד וחדר כושר. הפעילות התרבותית במקום כוללת קונצרטים, הצגות, מופעים והרצאות. הפעילות החברתית כוללת אירוח חוגים במגוון נושאים ולכל הגילים, וכן מגוון פעילויות לקהילה המקומית ולנוער בעיר, לצד המרכז קיים סניף של נעמת "בית חנה חושי" אותו מנהלת אסתי כסיף. האודיטוריום מנהרת רכב החוצה את הבניין פסל של הכדורגלן אבי רן בבניין מדיה וקבצים בנושא בית אבא חושי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית אבא חושי מיכאל יעקובסון: מאוחר מדי, מעט מדי: בית אבא חושי בחיפה עבר שיפוץ מוצלח, אך חלקי בלבד, 13 בינואר 2020, xnet
בית הדין לענייני מים

בית הדין לענייני מים הוא בית דין בו מתבררות מחלוקות הקשורות במים. קיים בית דין אחד כזה בחיפה, והוא משמש כבית דין ארצי. בית הדין הוקם ב-1959 מכוחו של סעיף 140 לחוק המים. הוא מורכב משופט, שאותו ממנה שר המשפטים, ומשני נציגי ציבור, אך בהסכמת הצדדים רשאי לשבת השופט כדן יחיד. בסמכותו של בית הדין לדון על פי חוק המים ועל פי חוק הניקוז וההגנה מפני שיטפונות, וכוחו כשל בית משפט מחוזי במשפט אזרחי. בית הדין ייחודי בכך שאינו כפוף לדיני הראיות, ויחודו מביא לכך שתהליכי הדיון בו קצרים בהשוואה לתהליכים מקבילים בבתי משפט אחרים. בבית דין זה, ניתן לערער על החלטות משרד האנרגיה והמים, המשרד להגנת הסביבה ורשות המים בכפוף לחוקים הנ"ל. משק המים בישראל אתר האינטרנט הרשמי של בית הדין לענייני מים חוק המים, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט צו המים (הקמת בית דין לעניני מים), תש״ך–1959, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט ערך זה הוא קצרמר בנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
מזמור

מזמור (בלועזית: קַנטוּס; באנגלית: Chant, שמקורו בצרפתית עתיקה: chanter) הוא הפקה קצבית של מילים או צלילים, בדיבור או בשירה, אשר מבוססת במקרים רבים על גובהי צליל, אחד או שניים, הקרויים טונים דקלומיים. מזמורים שונים נבדלים בהיקפם, ממלודיה פשוטה המכילה מערכת תווים מוגבלת עד למבנים מוזיקליים מורכבים ביותר, הכוללים לא פעם מספר רב של חזרה על פסוקיות-משנה מוזיקליות, בדומה לרספונסוריות והאופרטוריות הגדולות של המזמור הגרגוריאני. מזמור יכול להיחשב לדיבור, מוזיקה, או לצורה מועצמת ומסוגננת של נאום. בשלהי ימי הביניים התפתח סוג מסוים של מזמור דתי לכדי שיר (ויצר בכך את אחד משורשי המוזיקה המערבית המאוחרת). זמרור (של מנטרה, טקסט מקודש, שם של אל/רוח וכדומה) הוא נוהל רוחני מקובל בשימוש. בדומה לתפילה, מזמור עשוי להוות רכיב הנוהל אישי או קבוצתי. מסורות רוחניות שונות רואות במזמור דרך להתפתחות רוחנית. דוגמאות לנהלים כאלה אפשר למצוא בתרבויות אפריקאיות ואינדיאניות, מזמור גרגוריאני, מזמורי הוודות, חזנות, קריאת הקוראן, מזמורים בהאים, מזמורים בודהיסטיים שונים, מנטרות שונות ושירת מזמורי תהילים ותפילות, בייחוד בכנסיות הקתולית, האורתודוקסית, הלותרנית ואנגליקנית. נוהלי מזמורים שונים ונבדלים זה מזה. המזמור הבודהיסטי הטיבט מתבטא בשירה גרונית, שבה כל אחד מהמזמרים מפיק גובהי צליל רבים. למושג של זמרור מנטרות נודעת חשיבות מיוחדת במסורות הינדו רבות ובדתות דהרמיות המקורבות אליהן. לדוגמה, תנועת הרא קרישנה מבוססת במיוחד של זמרור שמות האל בסנסקריט. השיגין (詩吟) היפני, או "מזמורי פיוט", משקף את עקרונות הזן בודהיזם ומושר מן ה-Dan tien (או הבטן התחתונה) – משכן הכוח במסורות המזרח. קנטוס פירמוס קנטוס פלאנוס A site about Vedic chants Online Etymology Dictionary Stolba, K. Marie (1994). The Development of Western Music: A History, 2nd Ed. WCB, Iowa. ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרח חד-מיני

פרח חד-מיני הוא פרח הנושא איברים נקביים (עלי) או איברים זכריים (אבקנים) בלבד. האיברים הנקביים מופיעים בפרחים מסוימים והזכריים בפרחים אחרים. בניגוד אליו, בפרח דו-מיני האיברים הזכריים והנקביים נמצאים באותו פרח. פרחים חד-מיניים נחלקים לשני סוגים: כאשר שני סוגי הפרחים - הזכריים והנקביים - מופיעים על אותו פרט, הוא מכונה צמח חד-ביתי (דוגמה: תירס). כאשר פרחי הנקבה מופיעים על עצי הנקבה ופרחי הזכר מופיעים על עצי זכר, הפרח מכונה צמח דו-ביתי (דוגמה: חרוב, תאנה). ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תיאטרון יידישפיל

יידישפיל (ביידיש: הלחם של "משחק" ו"יידיש") הוא תיאטרון יידיש הפועל בתל אביב מאז שנת 1987. התיאטרון נוסד ב-1987 ביוזמת ראש עיריית תל אביב-יפו שלמה להט ומנכ"ל בנק מרכנתיל דיסקונט משה נוידרפר. כמו כן, השתתף שמואל עצמון בהקמת התיאטרון ושימש כמנכ"ל ומנהל אמנותי, כאשר החל מנובמבר 2011 החליף אותו ששי קשת. משנת 2016 מנכ"ל התיאטרון הוא זליג רבינוביץ' והמנהל האמנותי הוא ששי קשת. תיאטרון "יידישפיל" לקח על עצמו את משימת שימורה וטיפוחה של תרבות שהיא אבן יסוד חשובה בתולדות העם היהודי. שפת היידיש היא שפה חיה ונושמת בקרב רבים מהעם היהודי גם כיום, ולתיאטרון יש קהל קבוע, רובו מבוגר יחסית. משרדי התיאטרון יושבים ברחוב קרליבך 7, תל אביב. בשנת 1996 אישרה הכנסת חוקים להקמת הרשות הלאומית לתרבות היידיש והרשות הלאומית לתרבות הלאדינו, שמתפקידן לבסס מעמד איתן לשתי השפות ולתרבות העשירה האצורה בהן. מאז הקמתו העלה תיאטרון יידישפיל 42 הפקות שהוצגו בפני קהל רחב בארץ וברחבי העולם. במהלך שנים אלו נטל התיאטרון חלק בפסטיבל ישראל כמו גם בפסטיבלים בינלאומיים חשובים רבים, והופיע בין היתר בערים ויסבאדן, לונדון, פרנקפורט, אמסטרדם, וינה, לוס אנג'לס ווילנה. בתיאטרון משחקים שחקני יידיש ותיקים כיעקב בודו ויעקב אלפרין, כשלצידם קבוצת שחקנים צעירים יותר - בהם ילידי הארץ ועולים חדשים, המהווים עתודה לדור ההמשך, ביניהם דודו פישר, גדי יגיל, ענת עצמון, מוניקה ורדימון, גרא סנדלר, יונתן רוזן, רונית אשרי, יוני אילת ואמיתי קדר. השחקן קרול מרקוביץ' שיחק גם הוא בתיאטרון מראשיתו ועד פטירתו ב-2006. בתיאטרון מועלות הצגות רפרטואריות בסגנונות שונים שנכתבו בידי יוצרים שונים. בכל ההצגות ניתן תרגום סימולטני לעברית ולרוסית בכתוביות ובאוזניות, כדי להקל על הצפייה על מי שאינו דובר יידיש. תיאטרון יידישפיל מופיע בכל היכלי התרבות השונים ברחבי הארץ. בכל עונת הצגות, תיאטרון היידישפיל מעלה כארבע הצגות חדשות, כאשר בכל רבעון עולה הצגה אחרת. תוכן ההצגות משתנה, כאשר חלקן תורגמו ליידיש ונכתבו על ידי מחזאים בעבר (שייקספיר, מולייר ועוד), אחרות עובדו לבמה מיידיש (שלום עליכם ועוד) ונוספות הן הצגות מקומיות (יהושוע סובול ועוד). "הצגת הבידור של השנה" 2010 – ההצגה "כוכבים נוצצים" נבחרה להצגת הבידור של השנה על ידי חברי האקדמיה של פרס התיאטרון הישראלי לשנת 2010. "הקומדיה של השנה" 2001 – ההצגה "נערי הזהב" מאת ניל סיימון נבחרה לקומדיית השנה על ידי חברי האקדמיה של פרס התיאטרון הישראלי לשנת 2001. "פרס התיאטרון" 1999 – היידישפיל זכה בפרס מיוחד על פועלו בטיפוח וקידום התיאטרון בישראל, פרס שהוענק לו על ידי שמעון פרס. "פרס קרן קלור" 1998 – הוענק לתיאטרון בבית נשיא המדינה לכבוד שנת היובל למדינה עבור עבודתו בהבאת תיאטרון היידיש לקהל הרחב ולקהל הקשישים בבתי אבות. "פרס איציק מאנגר" 1997 – הוענק לתיאטרון על הצגותיו המקוריות ביידיש. אתר האינטרנט הרשמי של תיאטרון יידישפיל סרטונים בערוץ של יידישפיל, באתר יוטיוב אייל מלובן, עכבר העיר אונליין, ששי קשת: "אנחנו מתדפקים על הדלתות כמו עני בפתח", באתר הארץ, 11 במרץ 2012 טל פרי, ‏ששי קשת: "שפת היידיש נהנית מפריחה אדירה", באתר גלובס, 15 במרץ 2012 לאה רודיטי, יש סקס ביידיש, אבל לא את כל המילים, באתר nrg‏, 5 באוגוסט 2014
אונס סטטוטורי

אונס סטטוטורי הוא מונח משפטי, המתאר יחסי מין עם קטין מתחת לגיל ההסכמה. המונח "סטטוטורי" פירושו "על פי החוק". המדובר בחזקה שהיא יציר החוק, לפיה אדם שהוא פחות מגיל ההסכמה (השונה ממדינה למדינה) אינו יכול להסכים לקיום יחסי מין, אף אם הביע הסכמתו בצורה זו או אחרת. אונס סטטוטורי שונה מאונס בכך שאין כל דרישה לשימוש בכוח או לאי הסכמה. הנסיבה היחידה הרלוונטית לעניין זה היא היותו של הקטין פחות מגיל ההסכמה. על פי החוק במדינת ישראל כל המבצע באדם שגילו פחות מ-14 בעילה (המוגדרת בסעיף 345(ג) לחוק העונשין כהחדרת איבר מאברי הגוף או חפץ לאיבר המין של האישה) או מעשה סדום (המוגדר בסעיף 347(ג) לחוק כהחדרת כל איבר או חפץ לפי הטבעת של אדם או החדרת איבר המין לפיו) מבצע אונס סטטוטורי, שדינו 16 עד 20 שנות מאסר, בהתאם לנסיבות. מקרה נוסף של אונס סטטוטורי הוא בעילת קטינה עד לגיל 21 בידי בן משפחתה, גם בהסכמתה, וזאת על פי סעיף 351 לחוק. מדינות מסוימות רואות בקיום יחסי מין עם קטין מעל לגיל מסוים משום עבירה פחותה, אם הקטין הביע הסכמתו. עבירה זו נקראת לעיתים "Corruption of a minor". במדינת ישראל, המקיים יחסי מין עם קטין מעל לגיל 14, אך מתחת לגיל 16 (או 18 בנסיבות מסוימות), מבצע עבירה של בעילה אסורה בהסכמה שעונשה פחות מהעונש על אונס סטטוטורי. החוק בישראל מבחין בין בעילת נערה שגילה פחות מ-14 (שזו עבירת אונס סטטוטורי) לבעילת נערה מבוגרת יותר, שגילה פחות מ-16 (שזו עבירה קלה יותר, של בעילה אסורה בהסכמה). מטעמים היסטוריים, הביטוי statutory rape באנגלית מכוון בדרך כלל דווקא לעבירה הקלה יותר, בעילה אסורה בהסכמה של נערה מבוגרת יותר. אונס סטטוטורי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) , 14 שנות מאסר בפועל למורשע באונס קטינה, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏09/09/2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ראל

האם התכוונתם ל... ראלים – תנועה המאמינה במקור חוצני לאנושות אישים: גינטר ראל – טייס גרמני מקסימילאן ראל – כדורגלנית גרמנייה קרל ראל – צייר אוסטרי רעל
ורה דוכס

ורה דוכס (בצ'כית: Vera Dukasova;‏ 1912 – 27 במרץ 1948) הייתה אישה שהוצאה להורג בירושלים על ידי אנשי הלח"י בראשית מלחמת העצמאות. ורה דוכס נולדה בעיר פריברם בצ'כוסלובקיה בשנת 1912. בשנת 1934 נישאה בפראג למהנדס יהודי בשם יוסף דוכס. בשנת 1938, לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה, הצליחו ורה ויוסף דוכס לצאת מצ'כוסלובקיה שהייתה תחת שלטון הנאצים, ולהגיע לטורקיה. בשנת 1941 הם הגיעו לארץ ישראל. בני הזוג התגוררו בשכונת טלביה בירושלים, שכונתם של ערביי ירושלים העשירים בתקופה שלפני מלחמת העצמאות, וורה עבדה כמלצרית. ורה תכולת העיניים ובעלת השיער הבלונדיני נחשבה לאחת הנשים היפות בירושלים והייתה מוכרת בציבור כנוצרייה. ביום שישי, 26 במרץ 1948, בעת שישבה עם בנה בן ה-11 בבית קפה אלנבי ברחוב קינג ג'ורג בירושלים, נכנסו אנשי לח"י והורו לוורה דוכס להתלוות אליהם לשם חקירה. אנשי הלח"י שפטו אותה במשפט שדה, בו הואשמה כי עבדה מאז 1940 בשרות הבולשת הבריטית - ה-CID, וכי מסרה ידיעות לערבים. ורה דוכס הודתה בהאשמות, ומאשימיה גזרו עליה עונש מוות. את בנה של ורה דוכס, שלא ידע עברית, ולא הבין את המתרחש, העבירו אנשי הלח"י לתל אביב ומסרו לידי קרובי משפחה. בהודעה אנונימית בטלפון נמסר מקום הגופה לתחנת המשטרה במחנה יהודה. הגופה נמצאה במוצאי שבת 27 במרץ במגרש ריק סמוך לבית החולים שערי צדק. בתיק שנמצא על הגופה היו דרכון צ'כי, תעודת זהות ותעודות אחרות. על צווארה היה צלב. ורה דוכס הובאה לקבורה בבית הקברות סנהדריה. מקורות בלח"י מסרו כי ורה דוכס הודתה בחקירתה שעבדה שנים בשירות הבולשת הבריטית, וכי מסרה לבריטים ידיעות על עמדות ההגנה בטלביה ועל צורת המחסומים ומקומם ברחביה. בעקבות הריגתה של ורה דוכס פרסמו אנשי הלח"י כרוז בזו הלשון: "יטוהר מחננו מבוגדים ומלשינים, אחד דינם - להורג". כדי לחזק את טענתם הפיצו אנשי הלח"י גם מסמך בשפה הצ'כית בחתימת ידה של ורה דוכס, שצורף לו תרגום לעברית, ובו הודתה, לכאורה, בכך שהייתה מרגלת בריטית, בדומה למסמך ההודאה של חיה זיידנברג שהוצאה אף היא להורג על ידי הלח"י כחודשיים קודם לכן. במסמך נכתב: ירושלים 27 במרץ 1948 אני החתומה מטה נולדתי בפריבראם צ'כוסלובקיה ב 1912. עזבתי את צ'כוסלובקיה ב-1938 ועברתי לטורקיה. ב-1940 התחלתי לעבוד עבור המודיעין הבריטי. הממונה עלי היה ויתולד. הגעתי לארץ ב 1941 והוחזקתי במחנות מעצר עד 1945. ב 1946 התחלתי לעבוד עבור הבולשת הבריטית ה-CID ולחפש אנשים אחרים המוכנים לעבוד עבור ה- CID. הדרישות מהאנשים שגויסו על ידי היו: 1. לאסוף מידע על העלייה הבלתי לגלית (ההעפלה). 2. לספק מידע על מחבואי הנשק והתחמושת של ההגנה. לפני חודשיים ביקש ממני המפקח סטנסון למסור לו מידע על מחסומי הדרכים ברחביה. אני סיפקתי את המידע. ורה דוקסובה לאחר הרצח הופיע בעלה של ורה, יוסף דוכס, בפני נציגי העיתונות ומסר כי אשתו לא הייתה נוצרייה. לדבריו נולדה אשתו כיהודיה והוא הציג תעודת לידה שהוצאה על ידי ועד הקהילה של פריברם. כן מסר כי גם לשני ילדיהם של בני הזוג יש תעודות המעידות כי הם יהודים. הוא סיפר כי כל בני משפחתו ומשפחת אשתו נרצחו על ידי הנאצים. יוסף דוכס הכחיש כי אשתו הייתה מרגלת. לדבריו היא הוצאה להורג בזדון או עקב מידע שגוי שהגיע לשוביה. Nachman Ben-Yehuda, Political Assassinations by Jews: A Rhetorical Device for Justice, State University of New York Press, 1992, pages 259-260 Kidnapped Woman Found Dead, פלסטיין פוסט, 29 במרץ 1948 לח"י עושה דין, על המשמר, 29 במרץ 1948 ורה דוכס באתר GRAVEZ
הרחק מן ההמון הסוער

הרחק מן ההמון הסוער הוא סרט קולנוע משנת 1967 שביים ג'ון שלזינגר עיבוד לרומן "הרחק מהמון מתהולל" מאת תומאס הארדי. זהו סרטו הרביעי של שלזינגר והוא שונה בסגנונו מהסרטים הקודמים שלו שתיארו את אורח החיים העירוני באנגליה. ניקולס רוג צילם את הסרט, וריצ'רד רודני בנט כתב את הפסקול. בסרט שולבו מספר שירי עם. הסרט היה מועמד לפרס אוסקר על מוזיקה מקורית. כמו כן היה מועמד לפרסי באפט"א בקטגוריות הצילום והתלבושות. סיפור העלילה מתרחש בדרום מערב אנגליה בתקופה הוויקטוריאנית. בת שבע אברדין (ג'ולי כריסטי) היא אשה צעירה ויפה, עיקשת ועצמאית בדעותיה. היא יורשת את החווה של דודהּ, ומחליטה לנהל אותה בעצמה, דבר המעורר מורת רוח בקרב הקהילה הכפרית. לבת שבע שלושה מחזרים, גבריאל אוק (אלן בייטס) שהוא רועה מסור אך חסר מזל, ויליאם בולדווד (פיטר פינץ') חוואי עשיר קודר ומתבודד, והסמל פרנק טרוי (טרנס סטמפ) דרגון שובה הלב והבוגדני. הסרט נאמן למקור הספרותי אם כי הייתה ביקורת על בחירתה של ג'ולי כריסטי לתפקיד הראשי. הצילומים נערכו ברובם במחוזות דורסט ווילטשייר שבאנגליה. ג'ולי כריסטי – בת שבע אברדין טרנס סטמפ – סמל פרנק טרוי פיטר פינץ' – ויליאם בולדווד אלן בייטס – גבריאל אוק פיונה ווקר – לידי פרונלה רנסום – פאני רובין אליסון ליגט – גברת הרסט פול דוקינס – הנרי פריי ג'וליאן סומרס – ג'אן קוגן ג'ון בארט – ג'וזף פורגרס פרדי ג'ונס – קייני בול אנדרו רוברטסון – אנדרו רנדל מדיה וקבצים בנושא הרחק מן ההמון הסוער בוויקישיתוף "הרחק מן ההמון הסוער", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הרחק מן ההמון הסוער", באתר נטפליקס "הרחק מן ההמון הסוער", באתר AllMovie (באנגלית) "הרחק מן ההמון הסוער", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "הרחק מן ההמון הסוער", באתר Metacritic (באנגלית) "הרחק מן ההמון הסוער", באתר אידיבי "הרחק מן ההמון הסוער", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) על הסרט באתר של אלן בייטס זאב רב נוף, פסטוראלת הכפר האנגלי, דבר, 26 באפריל 1968, זאב רב נוף, בת שבע והגברים (המשך), דבר, 26 באפריל 1968 עזריה רפפורט, "כוחו של גורל" - בחיק הטבע, מעריב, 29 באפריל 1968
דגל פורט סאמטר

דגל פורט סאמטר היה גרסה של דגל ארצות הברית אשר הונף על חומות פורט סאמטר בתחילתה של מלחמת האזרחים האמריקנית. עיצובו של הדגל היה עיצוב ייחודי שכן הכוכבים שבקנטון הדגל עוצבו בצורת יהלום ומנו 33 כוכבים, מספר המדינות אשר היו חברות באיחוד טרם פרישת מדינות הדרום. הדגל אשר הונף בפתחו של הנמל הדרומי פגע ברגשותיהם של בני קרוליינה הדרומית וכל מדינות הקונפדרציה שכן הקונפדרציה האמינה בעצמאותה ולא יכלה להשלים עם דגל זר המונף בפתחו של אחד מנמליה החשובים ביותר. ירית הפתיחה של המלחמה הייתה במצור בן מספר חודשים אותו הניחו כוחות הדרום על המצודה אשר שכנה במבואותיו של נמל צ'ארלסטון, מפקד צבא הקונפדרציה שהיה מוצב באזור, בריגדיר גנרל פ.ג.ט. בורגארד קרא לחיילי המבצר להיכנע, אך למרות קריאות חוזרות ונשנות התעלמו מגיניו מהקריאה. ב-12 באפריל 1861, פתחו סוללות תותחים של צבא הדרום באש על המבצר. התותחים ירו על המבצר 36 שעות ברציפות. חיל המצב השיב אש לא יעילה. ב-13 באפריל נכנע המבצר ופונה. איש לא נפגע במהלך ההפגזה על המוצב, אך כאשר הורד הדגל ונורה מטח כבוד, נהרג חייל אחד ואחר נפצע אנושות מהתפוצצות באחד מהתותחים. חיילי המוצב הורשו לחזור לצפון, ומפקד המוצב, מייג'ור רוברט אנדרסון לקח עמו את הדגל, שהפך לסמל פטריוטי במהלך המלחמה. אנדרסון הביא עמו את הדגל לניו יורק לאחר פינוי המצודה, ובעת עצרת המונית בכיכר היוניון בניו יורק הניף את הדגל - הייתה זאת העצרת הגדולה ביותר שנערכה באמריקה הצפונית עד לאותה עת. לאחר העצרת, המשיך הדגל לנדוד בערים ובעיירות של מדינות הצפון כסמל פטריוטי אשר נרכש שוב ושוב במכירות פומביות ונתרם בחזרה לאומה לאחר הזכייה בו. ב-14 באפריל 1865, 4 שנים לאחר כניעתה של המצודה והורדתו מראש התורן, וכחלק מחגיגות הניצחון של האיחוד במלחמה, הגיע אנדרסון, אז כבר מייג'ור גנרל, והניף את הדגל על חורבות המצודה. הדגל שמור עד היום במוזיאון שבמבצר. דגל פורט סאמטר, באתר דגלי העולם (באנגלית) ברוס קאטון, מלחמת האזרחים האמריקנית, הוצאת מערכות, עמ' 77
ליקי

האם התכוונתם ל... משפחת ליקי – משפחה בריטית-קנייתית שהעמידה שלושה דורות של פלאואנתרופולוגים ידועים ג'ונתן ליקי – פלאונטולוג קנייתי לואיז ליקי – פלאונטולוגית קנייתית בולטת לואיס ליקי – ארכאולוג ופלאואנתרופולוג, שתרם משמעותית לחקר התפתחות האדם באפריקה מייב ליקי – פלאונטולוגית בריטית מרי ליקי – ארכאולוגית ואנתרופולוגית בריטית קולין ליקי – בוטנאי בריטי ריצ'רד ליקי – פלאונטולוג קנייתי בולט ליקי (עיר) – עיר המחוז של מחוז Real, מערב טקסס, ארצות הברית ליקי (מכתש) – מכתש על הירח הקרוי על שמו של לואיס ליקי
מיקל

מיקל (Miquel) הוא הגרסה הקטלאנית לשם מיכאל. האם התכוונתם ל... דולוס מיקל (Miquel) – משוררת קטלאנית ג'ון אובי מיקל (Mikel) – כדורגלן ניגרי מייקל מיגל אישים ששמם הפרטי הוא מיקל
בן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... בן – יחס בין צאצא להוריו גבר – הזכר במין האנושי בן (כפר) (Bőny) – כפר בהונגריה אישים: אלוף בן – עיתונאי ישראלי גוטפריד בן (Benn) – משורר, מסאי וסופר גרמני זהבה בן – זמרת ישראלית טוני בן – פוליטיקאי בריטי מנחם בן – מבקר תרבות ומשורר ישראלי Ben באן (פירושונים) בין אישים ששמם הפרטי הוא בן
קליגר

קליגר הוא שם משפחה יהודי ממקור יידי ("קלוג" ביידיש פירושו "חכם" וקלוגר פירושו "איש חכם"). האם התכוונתם ל... גידי קליגר – שייט ישראלי נח קליגר – עיתונאי ואיש ספורט ישראלי רות קליגר-עליאב – פעילה ציונית קהת קליגר – משורר ומתרגם יידיש יהודי-ארגנטינאי. קלוגר
ציפר

האם התכוונתם ל... בני ציפר – עיתונאי, סופר, משורר ומתרגם ישראלי משה ציפר – פסל ישראלי רון ציפר – כדורסלן ישראלי שאנדור ציפר – צייר יהודי-הונגרי צִיפֶר (עיירה) (Cífer) – עיירה-כפר בסלובקיה צפר