laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
גילי כהן (עיתונאית)

גילי כהן (נולדה ב־18 ביולי 1989) היא עיתונאית ישראלית, המשמשת ככתבת המדינית של תאגיד השידור הישראלי מאז 2017. כהן נולדה ב־1989 בלוד וגדלה בשוהם. את שירותה הצבאי עשתה ככתבת צבאית, ולאחר מכן, כעורכת החדשות בכתב העת "במחנה". על שירותה, הוענק לה בשנת 2009 פרס על שם רותי לויאב. לאחר שחרורה מהצבא, בשנת 2010, שימשה כתבת מוניציפלית בשרון ובשפלה של העיתון "הארץ". בשנה שלאחר מכן מונתה לכתבת צבאית בעיתון. בתפקידה בעיתון סיקרה כהן אירועים צבאיים שונים ובהם מבצע עופרת יצוקה ומבצע צוק איתן. ב־29 באוקטובר 2017 עברה מעיתון "הארץ" לתאגיד השידור הישראלי, ככתבת מדינית. כהן משמשת מגישה מחליפה בתוכניות הערוץ, בהן "העולם היום" ו"חדשות שישי". מאז מרץ 2022 מגישה תוכנית שבועית בכאן ב עם דובר צה"ל לשעבר רונן מנליס. כהן היא בוגרת אוניברסיטת תל אביב במדע המדינה. כהן נשואה לבנימין טוביאס, מבקר קולנוע ב"ידיעות אחרונות", ואם לשניים. הם מתגוררים בגבעתיים. גילי כהן, ברשת החברתית פייסבוק גילי כהן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גילי כהן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) גילי כהן, באתר הארץ, 10 במאי 2023 דובר צה"ל: מזל טוב ויומולדת שמח ל-@gilicohen10. צה"ל התקיף מהאוויר יעדים בתגובה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "אני נולדתי בלוד, תמונות כאלה אני לא זוכרת, זו עיר שלא הייתה בה משילות אף פעם, זו עיר שהייתה החצר האחורית של מדינת ישראל, דו קיום אף פעם לא היה פה": הווידוי של @gilicohen10, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ערן סויסה, הוסמכתם, באתר nrg‏, 17 באוקטובר 2007 אמילי גרינצווייג‏, הארץ: כתבת צבאית חדשה - גילי כהן, באתר וואלה, 25 בדצמבר 2011 הערב במהדורה, @gilicohen10 בהופעת בכורה. תבואו, יהיו גם ענייני תקציב וכאלה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גילי ומנליס, באתר תאגיד השידור הישראלי, בדיקה אחרונה ב־1 באפריל 2022 Gili Cohen, INSS (ארכיון) https://twitter.com/gilicohen10/status/1722670064481042662?s=46&t=gj7IFCnXTiltx4i8XJDPhA, X (formerly Twitter) אהרון גולדברג, גיא פרחי, רות פרל־בהריר, ‏מיוחד לט"ו באב: הכירו את הפאוור קאפלז של תל אביב – חלק ראשון, באתר "Time Out ישראל", 2 באוגוסט 2017
ברל רפטור

בֵּרְל רֶפֵּטוּר (7 באוגוסט 1902, ד' באב תרס"ב – 23 במרץ 1989, ט"ז באדר ב' תשמ"ט) היה חבר הכנסת, מראשי ההסתדרות ביישוב ובמדינה, היה שייך לאגף השמאלי (חברתית) ואקטיביסטי (ביטחונית) של תנועת העבודה (מפלגת אחדות העבודה - פועלי ציון וקודמותיה). מחותמי מגילת העצמאות. ברל (דב) רפטור נולד ברוז'ין (Ружин) שבדרום-מערב האימפריה הרוסית (כיום אוקראינה). היה פעיל בתנועות הנוער החלוציות "דרור" ו"החלוץ" באוקראינה והשתתף בהגנה עצמית של היהודים שם. עלה לארץ ישראל בשנת 1920. הצטרף למפלגת אחדות העבודה. היה חבר גדוד העבודה. היה בין מקימי מפא"י בשנת 1930. היה ציר לקונגרסים ציוניים, חבר מועצת פועלי חיפה ומראשי "סולל בונה". פרש ממפא"י עם סיעה ב' והיה מראשי התנועה לאחדות העבודה. נעצר עם ראשי היישוב בשבת השחורה ביוני 1946 ונשלח למחנה רפיח. היה חבר מועצת העם מטעם התנועה לאחדות העבודה פועלי ציון ומחותמי מגילת העצמאות (זכור במיוחד בשל בואו לטקס הכרזת המדינה לבוש במכנסיים קצרים). היה חבר מועצת המדינה הזמנית ונבחר לכנסת הראשונה מטעם מפ"ם (שהייתה איחוד של מפלגת פועלים השומר הצעיר עם התנועה לאחדות העבודה פועלי ציון). היה חבר הוועד הפועל של ההסתדרות מטעם מפ"ם, ולאחר התפלגותה - מטעם אחדות העבודה - פועלי ציון. בת זוגו סוניה (לבית גרובר) הייתה ממייסדות קיבוץ יגור שליד חיפה ודודתו של השר וחבר הכנסת לשעבר יוסי שריד (אחותה של אמו של שריד, דובה). ללא הרף: מעשים ומאבקים (רשם: אהרן מאירוביץ), 3 כרכים, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"ג–תשל"ו 1975. יעקב גורן, ברל רפטור: חזון במעשה היום-יום, רמת אפעל: יד טבנקין – מרכז מחקרי, רעיוני ותיעודי של התק"ם, תשנ"ה 1995. (ביוגרפיה) מדיה וקבצים בנושא ברל רפטור בוויקישיתוף ברל רפטור, באתר הכנסת ברל רפטור, באתר כנסת פתוחה דוד תדהר (עורך), "דב (ברל) רפטור", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ז (1956), עמ' 2930 ד. דיוקנאי, ראשים בישראל: ברל רפטור, מעריב, 13 במאי 1955 אבי כצמן, מה ברל אומר, כותרת ראשית, 4 במאי 1988 ברל רפטור ז"ל, מעריב, 24 במרץ 1989 ברל רפטור (1902-1989), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארנסט באי קורומה

ארנסט באי קורומה (באנגלית: Ernest Bai Koroma; נולד ב-2 באוקטובר 1953) היה נשיא סיירה לאון הרביעי במספר, כיהן מ-17 בספטמבר 2007 ועד ל-4 באפריל 2018. נולד בצפון המדינה בשנת 1953 למשפחה ממוצא נוצרי- אמונה דתית שנשארה עם קורומה עד היום. אביו היה מורה לתנ"ך ואמו הייתה פוליטיקאית. בשנת 1976 סיים תואר ראשון במנהל עסקים ועבד במשך שנתיים כמורה. בשנת 1986 התחתן ונולדו לו שתי בנות. קורומה עבד כ-24 שנים בחברת ביטוח פרטית, עד אשר נכנס לפוליטיקה הארצית בשנת 2002. ב-24 במרץ של אותה השנה הוא נבחר להנהיג את מפלגת האופוזיציה, זאת לאחר שלא היה מוכר בתחילה לציבור הרחב. בהמשך 2002 ניסה להתמודד לראשונה על תפקיד הנשיאות אל מול הנשיא המכהן אחמד טג'אן קבה, אך הפסיד. בשנים 2002–2005 כיהן בחבר בפרלמנט, ובשנת 2005 נבחר להנהיג את המיעוט, ונשאר בתפקיד זה עד בחירתו לנשיאות בשנת 2007. בשנת 2007 נבחר קורומה לנשיאות עם רוב של כ-54.6% מהקולות, כשהתחרה אל מול סגן הנשיא המכהן. משקיפים בינלאומיים אישרו את הוגנות הבחירות. כשלושה שבועות לפני הבחירות קורומה היה יעד להתנקשות. מתנקש (שהשתייך למיליציה מהפכנית) ניסה לחדור למלון בו שהה קורומה, על מנת להרוג אותו. הוא נבלם על ידי מאבטחיו של קורומה, אשר הרביצו לו קשות. כשבוע לאחר ההשבעה נסע קורומה לביקור נשיאותי ראשון בגינאה ובליבריה השכנות. בטקס ההשבעה של קורומה השתתפו מנהיגים אפריקאים רבים, וביניהם: נשיא ניגריה עומארו יאר אדואה, נשיאת ליבריה אלן ג'ונסון-סירליף, נשיא סנגל עבדוליי ואד, שליט גמביה יחיא ג'אמה, נשיא בורקינה פאסו בלז קומפאורה ונשיא מאלי אמדו טומני טורה. בבחירות לנשיאות שהתקיימו בנובמבר 2012 נבחר קורומה לנשיאות לקדנציה שנייה, לאחר שקיבל 58.7% מהקולות. גם בחירות אלו נחשבו להוגנות לאחר שבוקרו על ידי משקיפים. אחד הדברים הראשונים שבהם קורומה התמקד כנשיא היה שיפור התשתיות הלאומיות לאחר מלחמת האזרחים. בוצעו גם רפורמות בבריאות, אך נשמעה ביקורת כי רפורמות אלו אינן אפקטיביות בגלל שחיתות. כחלק מהמאבק בשחיתות, קורומה חוקק חוק המחייב פקידי ציבור להכריז על נכסיהם מדי שנה. בתחילת כהונתו, הדיח קורומה כמספר שרים שנחשדו בשחיתות. קורומה נהנה מפופולריות רחבה בצפון ובמערב המדינה. קורומה טוען כי הוא מאמין בסובלנות אתנית ודתית, ומרבית ממנהלתו מורכבת מהמגוון האתני שיש במדינה. ביקורת שנמתחה על קורומה כוללת מעצר של עיתונאים המתנגדים לנשיא ואלימות מפורזת וקיצונית מצד המשטרה כנגד מפגינים. בדצמבר 2023, ארנסט ביי קורומה הושם במעצר בית לאחר יומיים של חקירה בעקבות אירועים שהתרחשו ב-26 בנובמבר 2023 במהלך הפגנות, שתוארו כניסיון הפיכה של שלטונות סיירה לאון. מדיה וקבצים בנושא ארנסט באי קורומה בוויקישיתוף
Tornado (שיר)

"Tornado" (בעברית: "טורנדו") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הפינית אוולינה, מתוך אלבום האולפן השני שלה, SOS. השיר יצא לאור ב-1 בספטמבר 2017, על ידי חברות התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ ואם-אייזי מיוזיק, כסינגל מתוך האלבום. השיר זכה להצלחה רבה ובשיאו הצליח להגיע למקום השלישי במצעד השירים שבפינלנד. לאחר שהוציאה את "Kylmii väreitä", שנכלל באלבומה השני, SOS, הוציאה אוולינה את "Tornado", שנכלל גם הוא באלבום. את השיר כתבה אוולינה, והוא הופק על ידי מפיק אלבום הבכורה שלה 24K, אנרי לאנץ. לשיר לא יצא ווידאו קליפ בערוץ ה-Vevo שלה, אך יצאו לו מספר רמיקסים וגרסאות כיסוי ביוטיוב. בשבוע הראשון לצאתו הצליח השיר להיכנס לעשירייה הפותחת במצעד הפיני ולאחר פרק זמן מסוים עלה למקום השלישי. סרטון השיר Tornado באתר יוטיוב SOS, נבדק ב-2020-05-14 Tornado, נבדק ב-2020-05-14 Steffen Hung, finnishcharts.com - Evelina - Tornado, www.finnishcharts.com Steffen Hung, finnishcharts.com - Discography Evelina, www.finnishcharts.com SOS by Evelina, Genius (באנגלית) 24K by Evelina, Genius (באנגלית) Steffen Hung, finnishcharts.com - Finnish charts portal, www.finnishcharts.com
סטרץ' פור

בכדורסל, סטרץ' פור (לפעמים נקרא קומבו פורוורד או סטרץ' ביג) הוא שחקן שמשחק בעמדת הפאוור פורוורד. "סטרץ'" (Stretch - למתוח) מתארת את ההשפעה שיש לשחקן מסוג זה על הגנת היריב, ועמדת הפאוור פורוורד קרויה גם עמדת "ארבע" (Four); ולפיכך נקראת העמדה "סטרץ' פור". סטרץ' פור הוא מונח די חדש ב-NBA (מאז עונת 1999–2000 יש יותר ויותר שחקנים בעמדה זו), והוא הופך ליותר ויותר נפוץ במשחק המודרני, מאחר שמאמנים רבים משתמשים בהסטת החמישייה ל"סמול-בול" כמהלך טקטי. פאוור פורוורדים משחקים באופן מסורתי קרוב לסל, ומשתמשים בגודל ובעוצמה שלהם כדי לספק הגנת פנים, קליעת פוסט (קליעה בקרבת הסל) וריבאונדים. סטרץ' פור הוא שחקן שלו מבנה הגוף של פאוור פורוורד, אבל הוא בעל כישורי קליעה מעולים (במיוחד קליעת שלשות). תוך שימוש במיומנויות אלה בהתקפה, השחקן שומר את היכולת להגן על הפאוור פורוורד היריב. בשחקני סטרץ' פור נעשה מבחינה טקטית שימוש בדרך זו כדי "למתוח" את ההגנה של היריב. היכולת לקלוע באחוז גבוה זריקות "תפוס-וזרוק" (catch-and-shoot) מטווח השלוש (תכונה מובהקת של שחקני סטרץ' פור) גורמת לבעיות הגנתיות עבור הקבוצה היריבה, מפני שהיא מושכת את הפאוור פורוורד היריב מחוץ לאזור הלואו-פוסט, ופותחת נתיבים שהגארדים של הקבוצה יכולים לנצל (אלה יכולים להיות מסלולים בפועל או נתיבי מסירה). הריווח יוצר עוד מרחב פוסט להזדמנויות קליעה וריבאונדים עבור הסנטר. שחקנים המשחקים בסגנון המשחק של שחקני סטרץ' פור המשחקים בעמדת הסנטר (נקראת גם "עמדה 5") נקראים שחקני "סטרץ' פייב" (stretch five). עמדת הקומבו פורוורד הפכה לחשובה במיוחד במשחק הבינלאומי, שבו זריקות לשלוש וריווח המגרש חשובים יותר בשל ההגנה האזורית שבה נעשה שימוש על ידי קבוצות רבות בעולם, כמו גם קו השלוש הקצר יותר בהשוואה ל-NBA. גם ב-NBA שחקנים כמו לברון ג'יימס וכרמלו אנתוני משמשים כקומבו פורוורדים, ומנצלים את הגודל שלהם ואת הכישורים. "Stretch-4s in the NBA: The balance between stretching and defense". CBSSports.com (באנגלית). נבדק ב-2017-09-28. Pattrick, Hayes (13 במרץ 2013). "The 'Stretch 4s' of the '90s speak on today's perimeter-oriented big men". sbnation.com. VOX Media. נבדק ב-5 בנובמבר 2014. {{cite web}}: (עזרה) "Player Season Finder". basketball-reference.com. Sports Reference LLC. נבדק ב-5 בנובמבר 2014. {{cite web}}: (עזרה) Harper, Zach (15 באוקטובר 2013). "Stretch-4s in the NBA: The balance between stretching and defense". CBS Sport. CBS. נבדק ב-5 בנובמבר 2014. {{cite web}}: (עזרה) Wasserman, Jonathan (8 באוגוסט 2012). "The Evolution and Anatomy of the Combo-Forward". NBADraft.net. אורכב מ-המקור ב-2017-08-21. נבדק ב-5 בנובמבר 2014. {{cite web}}: (עזרה) ‏
עונת 1998/1999 בגביע ספורטה

עונת 1998/1999 בגביע ספורטה הייתה העונה ה-33 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה. זו הייתה העונה השלישית, במתכונת החדשה והראשונה בשם גביע ספורטה לזכר ריימונדו ספורטה, עסקן כדורסל ספרדי. המשחק הראשון התקיים ב-15 בספטמבר 1998 ומשחק הגמר התקיים ב-13 באפריל 1999. בתחרות השתתפו 48 קבוצות. במשחק הגמר של התחרות גברה בנטון טרוויזו על פאמסה ולנסיה בתוצאה 60:64, וזכתה בגביע בפעם הראשונה בתולדות המועדון. בתחילת התחרות התקיימו משחקים ב-8 בתים בשיטת משחק בית/משחק חוץ. 32 קבוצות (4 מכל בית) העפילו לפלייאוף שהתקיים בשיטת משחק בית/משחק חוץ. משחק הגמר התקיים במגרש שנקבע בתחילת התחרות. ניצחון טכני. בעקבות מלחמות יוגוסלביה השחקנים, בודוצ'נוסט לא יכלו להתייצב למשחק. העונה לישראל היו שתי נציגות: הפועל אילת התחילה את התחרות בבית ג', סיימה אותו במקום האחרון ולא העפילה לשלב המתקדם. הפועל ירושלים התחילה את השלב המוקדם בבית ח' אותו היא סיימה במקום השני והעפילה לשלב 1/32 בו היא ניצחה את אנטוורפ ג'יינטס. בשלב 1/16 היא נפגשה עם חובנטוד בדאלונה והפסידה בסיכום המשחקים 73:81 ו-93:74 פירוט התוצאות באתר לינואספורט פירוט התוצאות באתר פיב"א אירופה
Kylmii Väreitä

"Kylmii Väreitä" (בעברית: "צמרמורות") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הפינית אוולינה. השיר יצא לאור ב-17 במאי 2017, תחת חסותן של יוניברסל מיוזיק גרופ, ואם-אייזי מיוזיק רקורדס. השיר נכלל באלבומה השני, SOS. השיר זכה להצלחה רבה בעיקר בפינלנד שם הגיע במצעד הרשמי בשיאו למקום השני, והפך לשישי של אוולינה שהגיע להישג זה. כשסיימה להוציא את ששת הסינגלים מתוך אלבום הבכורה שלה, 24K החליטה אוולינה כי היא תוציא שיר חדש אשר לא ייכלל באלבום. לאחר מכן הקליטה בין 2016–2017, את השיר והוא יצא לאור במאי 2017. השיר נכתב על ידי אוולינה עצמה, והופק על ידי טימו סאריו ומיקו אנטיקאינן. הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר מציג את אוולינה בעיר פשוטה, כשלאורכו היא מסתובבת ורוקדת בה. יש קטעים אשר בהם ניתן לראותה עולה על גגות בניינים ונכנסת למבנים שונים. לבסוף נראית אוולינה כשהיא לבד ברחוב מואר וחשוך רוקדת ושרה את השיר כמו בהתחלה. נכון לאוקטובר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עולה על למעלה מ-6 מיליון צפיות. סרטון השיר "Kylmii Väreitä" באתר יוטיוב Steffen Hung, finnishcharts.com - Finnish charts portal, www.finnishcharts.com Steffen Hung, finnishcharts.com - Discography Evelina, www.finnishcharts.com Evelina - Kylmii Väreitä, YouTube
הדוכסויות המאוחדות של ייליך-קלווה-ברג

הדוכסויות המאוחדות של ייליך-קלווה-ברג, (בגרמנית: Vereinigte Herzogtümer Jülich-Kleve-Berg), היה איחוד דוכסויות בחבל הריין כאוניה פרסונלית, ואשר פורק לאחר מלחמת הירושה של ייליך. לאחר קונגרס וינה הוקמה פרובינציית ייליך-קלווה-ברג בשטחים הללו, ובשנת 1822 צורפה הפרובינציה לשטחי פרובינציית ריינלנד. בשנת 1423 איחד אדולף, דוכס ייליך-ברג את דוכסות ייליך עם דוכסות ברג, והקים את דוכסות ייליך-ברג. בשנת 1511 מת וילהלם הרביעי, דוכס ייליך-ברג ללא בנים, ובתו מריה מייליך-ברג אשר הייתה נשואה ליוהאן השלישי, דוכס קלווה ירשה את נחלותיו. בשנת 1521 איחד יוהאן השלישי את הדוכסויות תחת שלטונו, והקים את הדוכסויות המאוחדות של ייליך-קלווה-ברג. שטח הדוכסויות המאוחדות כלל את כל שטחי נורדריין-וסטפאליה המודרנית, מלבד השטחים אשר השתייכו לנסיכות הבוחר מקלן ולבישופות מינסטר. בשנת 1539 מת יוהאן השלישי, ובנו וילהלם, דוכס ייליך-קלווה-ברג ירש את נחלותיו, ובימיו שגשגה הדוכסות. בשנת 1592 מת וילהלם, ובנו יוהאן וילהלם, דוכס ייליך קלווה-ברג ירש את נחלותיו. בשנת 1609 מת יוהאן וילהלם ללא יורשים, ובעקבות כך פרץ סכסוך בין פיליפ לודוויג, רוזן פפאלץ-נויבורג ליוהאן זיגיסמונד, הנסיך הבוחר מברנדנבורג על ירושת נחלותיו. בנוסף התערבו בסכסוך גם ממלכת צרפת, ממלכת הבסבורג, נסיכות הבוחר מסקסוניה והרפובליקה ההולנדית, במה שהיווה הקדמה למלחמת שלושים השנים אשר פרצה זמן קצר לאחר מכן. בשנת 1614 נחתמה אמנת קסנטן, ולפיה בנו של פיליפ לודוויג וולפגנג וילהלם קיבל את דוכסויות ייליך וברג, בעוד יריבו יוהאן זיגיסמונד, הנסיך הבוחר מברנדנבורג קיבל את דוכסות קלווה ואת רוזנויות מארק וראבנסברג. בשנת 1680 ירש נכדו של פיליפ לודוויג - פיליפ וילהלם את נסיכות הבוחר מפפאלץ, ואילו בשנת 1701 הוקמה ממלכת פרוסיה על ידי בית הוהנצולרן שליטי ברנדנבורג. בשנת 1815 קיבלה פרוסיה בקונגרס וינה את שטחי הדוכסויות המאוחדות של ייליך-קלווה-ברג לשעבר כפיצוי על השטחים שנלקחו ממנה בפולין, והם נכללו בפרובינציית ייליך-קלווה-ברג, אשר צורפה בשנת 1822 לשטחי פרובינציית ריינלנד. יוהאן השלישי, דוכס קלווה (1521–1539) וילהלם, דוכס ייליך-קלווה-ברג (1539–1592) יוהאן וילהלם, דוכס ייליך קלווה-ברג (1592–1609) מפת הדוכסויות המאוחדות של ייליך-קלווה-ברג בשנת 1635
קורנפורוס

קוֹרְנֶפוֹרוֹס (מיוונית - נושא אלה) או β בהרקולס, נקרא לפעמים גם רוּטִילִיקוּס (שיבוש של המילה הלטינית "Titillicus" - בית שחי) הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים הרקולס עם בהירות נראית מדרגה 2.77, הנמצא במרחק של כ-140 שנות אור ממערכת השמש. למרות שהוא הכוכב הבהיר בקבוצה, הוא קיבל את ציון באייר β בהרקולס בעוד שהציון α בהרקולס ניתן לכוכב המייצג את ראשה של הדמות. קורנפורוס הוא ענק צהוב מסוג ספקטרלי G7 III, מסתו היא קצת יותר מ-3 מסות שמש ורדיוסו כ-17 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו כ-4,900 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 120 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך מכיוון שהטמפרטורה שלו נמוכה בקרוב ל-1,000 קלווין מטמפרטורת השמש, חלק גדול יותר של קרינתו היא בתחום התת-אדום כך שעוצמת הארתו הכוללת היא מעט יותר גדולה ועומדת על פי 150 מעוצמת ההארה של השמש. את קורנפורוס מקיף בן זוג עמום בהרבה עם בהירות מדרגה 6.5 במרחק זוויתי של 62 אלפיות של שניית קשת השקול לכ-0.4 יחידה אסטרונומית, אך המסלול הוא מאוד אליפטי כך שהמרחק משתנה בין 0.18 יחידה אסטרונומית ו-0.62 יחידה אסטרונומית בזמן הקפה של 410.5 ימים. מנתוני המסלול ניתן להעריך שמסתו של בן הזוג העמום היא מעט פחות ממסת שמש אחת, אך בשל המרחק הקטן והפרש הבהירות הגדול לא ניתן לדעת את שאר תכונותיו של בן הזוג. קורנפורוס באתר של ג'ים קלר קורנפורוס, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים SIMBAD: Kornephoros A. Massarotti, D. W. Latham, R. P. Stefanik & J. Fogel: Rotational and Radial Velocities for a Sample of 761 HIPPARCOS Giants and the Role of Binarity, The Astronomical Journal, Vol. 135, Iss. 1, p. 209 (2008) N. Pizzolato, A. Maggio & S. Sciortino: Evolution of X-ray activity of 1-3 Msun late-type stars in early post-main-sequence phases, Astronomy & Astrophysics, vol. 361, p. 620 (2000) X. P. Pan, M. Shao, M. M. Colavita, B. E. Hines, J. T. Armstrong, C. S. Denisson, M. Vivekanand, D. Mozurkewich, R. S. Simon & K. J. Johnston: The Visual Orbit, the Stellar Diameter and the Magnitude Difference of the Spectroscopic Binary β Herculis, Bulletin of the American Astronomical Society, Vol. 22, p. 1335 (1990) A. H. Batten, J. M. Fletcher & P. J. Mann: Seventh catalogue of the orbital elements of spectroscopic binary systems, Publications of the Dominion Astrophysical Observatory Victoria, Vol. 15, p. 168-9 (1978)
סרגיי צ'רניק

סרגיי צ'רניק (בבלארוסית: Сяргей Чэрнік; נולד ב-20 ביולי 1988) הוא כדורגלן בלארוסי המשחק בעמדת השוער בשחטיור סליהורסק. צ'רניק התחיל את הקריירה שלו בניימן הורדנה ובעונת 2011 הפך לשוער הראשון של הקבוצה הבוגרת כאשר הוא בן 23. בפברואר 2013 היה קרוב לסיכום בפ.צ. רוסטוב מליגת העל הרוסית, אך בסופו של דבר נשאר בהורדנה. ב-1 בינואר 2014 חתם בבאטה בוריסוב. ב-22 ביוני 2015 צ'רניק קבע דקות ללא ספיגת שער במשחק במסגרת ליגת העל הבלארוסית כאשר עשה זאת 1073 דקות. ביוני 2016 חתם לשלוש שנים בנאנסי מליגת העל הצרפתית. ביולי 2019 חזר למולדתו וחתם באלופת בלארוס, באטה בוריסוב. בינואר 2020, צ'רניק חתם באירטיש מליגת העל הקזחית. ב-23 בספטמבר 2020, צ'רניק חזר לבלארוס וחתם בהרדזיה. עונה לאחר מכן, הצטרף לשחטיור סליהורסק. במאי 2011 צ'רניק זומן לראשונה לסגל נבחרת בלארוס, אך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ערך כשנתיים וחצי לאחר מכן ב-15 בנובמבר 2013 נגד אלבניה. באטה בוריסוב ליגת העל הבלארוסית: 2014, 2015, 2016 הגביע הבלארוסי: 2014/2015 הסופר קאפ הבלארוסי: 2015 מדיה וקבצים בנושא סרגיי צ'רניק בוויקישיתוף סרגיי צ'רניק, באתר Transfermarkt סרגיי צ'רניק, באתר Soccerway סרגיי צ'רניק, באתר WorldFootball.net סרגיי צ'רניק, באתר National Football Teams סרגיי צ'רניק, באתר FootballDatabase.eu
יחסי יוון–לוקסמבורג

יחסי יוון–לוקסמבורג הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה ההלנית לבין הדוכסות הגדולה של לוקסמבורג. יחסי החינוך שבין יוון ללוקסמבורג מוסדרים בהסכם בין שתי המדינות משנת 1990. ההסכם קובע כי יוונית תהיה אחת משפות הבחירה במדינה והנושא ילמד בכיתות באמצעות תוכנית תלת-שנתית שיקים משרד החינוך היווני. קיימת קהילה יוונית חזקה בת 2,000 איש בלוקסמבורג. הקהילה מורכבת כמעט כולה משליחים מדיניים יוונים שעובדים בלוקסמבורג במסגרת החברות של יוון במספר ארגונים פאן-אירופיים. המיעוט הנשאר בקהילה הגיע ללוקסמבורג כדי לעבוד בעסקים וחברות יווניות הפועלות מהמדינה. יוון היא אחד מיעדי התיירות הפופולריים ביותר בלוקסמבורג. האיים קורפו, רודוס וקוס הם האיים הפופולריים ביותר אצל הלוקסמבורגים והם מגיעים אליהם באמצעות טיסות צ'ארטר מיוחדות של חברת לוקסאייר. כ-30,000 תיירים לוקסמבורגיים (כ-6-7% מהאוכלוסייה הכללית) מגיעים ליוון מדי שנה. הכנסייה היוונית-אורתודוקסית בלוקסמבורג אחראית על כל אזור בנלוקס והיא פעילה מאוד. אזרחי שתי המדינות יכולים להיכנס ולצאת אחת מהשנייה באופן חופשי לחלוטין. יוון מיוצגת בלוקסמבורג באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בלוקסמבורג העיר, בירת לוקסמבורג. לוקסמבורג מיוצגת ביוון באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה באתונה, בירת יוון. יחסי יוון-סן מרינו יחסי יוון-ליכטנשטיין יחסי יוון-מונקו מדיה וקבצים בנושא יחסי יוון–לוקסמבורג בוויקישיתוף Greece's Bilateral Relations With Louxemburg Countries requiring or not requiring a Visa Visas for Greeks travelling abroad
ריקרדה שוורין

ריקרדה שוורין (בגרמנית: Ricarda Schwerin; ‏30 בינואר 1912 - 29 ביולי 1999) הייתה צלמת ישראלית. שוורין נולדה ב-30 בינואר 1912 בגטינגן שבגרמניה בשם ריקרדה מלצר. לאחר מות אמה, גדלה שוורין אצל קרובי משפחה. היא החלה ללמוד בבית הספר לעיצוב ואדריכלות, באוהאוס בשנת 1929. בבית הספר הכירה את היינץ שוורין והשניים נישאו. בשנת 1933, לאחר עליית הנאצים לשלטון, שוורין והיינץ, שנרדפו בשל היותם קומוניסטים, ברחו מגרמניה לשווייץ דרך צ'כוסלובקיה והונגריה. לאחר שנתיים, ב-1935, עלו השניים לארץ ישראל והתגוררו ברחוב הנביאים שבירושלים, שם הקימו בית מלאכה לצעצועים. בנוסף לזאת, יצרה שוורין גם צילום מסחרי. לשניים היו שני ילדים: יוטה ותום. במלחמת העצמאות נהרג בעלה, היינץ, ובעקבות זאת הפסיקה זמנית לעבוד בצילום, ופתחה בית יתומים לילדים פליטים. בשנת 1956, חזרה שוורין לצילום והחלה לעבוד בסטודיו של אלפרד ברנהיים. היא נטלה חלק פעיל בעבודתו, ולאחר פטירתו של ברנהיים ב-1974, המשיכה לנהל את הסטודיו עד פרישתה לגמלאות בשנת 1982. שוורין נפטרה ב-29 ביולי 1999. עזבונותיה נמצאים באוסף מוזיאון ישראל, ירושלים. מדיה וקבצים בנושא ריקרדה שוורין בוויקישיתוף גדי כפיר, סיפורם של זוג יצרני הצעצועים ריקרדה והיינץ שוורין, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, יולי 2019 Ricarda Schwerin  : Bauhaus100, www.bauhaus100.de (באנגלית) (ארכיון) מרכז מידע לאמנות ישראלית | מוזיאון ישראל, ירושלים, באתר museum.imj.org.il רונה סלע, ג, צלמות במרחב הפרטי/צלמות במרחב הציבורי, הקיבוץ המאוחד, 2008, עמ' 125 דליה קרפל, ביוגרפיה חדשה של תום שגב חושפת גילויים חדשים על צייד הנאצים שמעון ויזנטל, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2010 Zentralrat der Juden in Deutschland K.d.ö.R., Design: Zurück nach Dessau, Jüdische Allgemeine (באנגלית) אלפרד ברנהיים, באתר www.snunit.k12.il
מנחם בן יוסף חזן

רבי מנחם בן רבי יוסף חזן (חזון) (או, רבי מנחם שליח ציבור). מרבני העיר טרוייש (טרואה) במחצית השנייה של המאה ה-13 (כמאה שנים לאחר תקופת רש"י יליד העיר ומרבניה). מנחם נולד לרבי יוסף בן רבי יהודה מחבר ספר ידידות, בנו של רבי ברוך בן יצחק מרגנשבורג[דרוש מקור]. אביו, רבי יוסף, ערך את מנהגי, סדרי ונוסחי התפילות שנהגו בקהילת טרוייש על פי פסקי רש"י ותלמידיו, וכן הוסיף סדרים משלו. רבי מנחם כתב את מנהגי בית הכנסת התפילות והמנהגים השונים הללו בספרו סדר טרוייש והזכיר רבות הלכות בשם אביו וכן חכמים נוספים בספרו. רבי יהודה בן אלעזר מבעלי התוספות ותלמידו של ר' מנחם, ערך את כתבי רבי מנחם (ואביו) לספר שנקרא גם כן 'סדר טרוייש', וחילק אותם לעשרה פרקים שונים לפי סדר התפילות. לספר זה הוא צירף את חיבורו של רבי נתן בן יהודה "ספר המחכים", המסכם את דיני שליח הציבור. הספר מהווה מקור חשוב לחקר ההלכות, המנהגים והתפילות של נוסח צרפת שנהג ביהדות צפון צרפת בדורו, והוא אחד המקורות העיקריים לחקר הנוסח. בדומה לחיבורים עבריים מימי הביניים משמש גם ספר זה כמקור למינוחים בשפה העברית בצורות שונות. כך למשל הספר הוא המקור הראשון לכינוי "פורים-שושן", עבור ט"ו באדר, שברבות השנים הפך, בהשפעת היידיש ל"שושן פורים". כתב יד מאוחר של הספר משנת 1470 מצוי בספרייה הלאומית וכן תוכן מקביל בחלקו לכתב יד זה מצוי בכתבי יד השמורים ב-כ"י בוותיקן משנת קנ"ה, כ"י ב-לונד-האוניברסיטה 2.L.O משנת קס"ז, כ"י פדובה-הסמינר הוסקובילי משנת ר"ך, כ"י באוקספורד, כת"י בווינה, ועוד.. וכן דפוס טרינו רפ"ה. ובפרוש שנדפס ב"תפלות מכל השנה עם כמה פירושים ... נדפס על ידי נתנאל בר פרץ חלפן ז"ל בשנת רפ"ה פה טרין". "מנחם בן יוסף מטרויה", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) מנחם בן יוסף, סדר טרוייש, באתר היברובוקס סדר טרוייש, טקסט דיגיטלי באתר ספריא שמואל דוד לוצאטו - הליכות קדם, צד 50. שמואל אברהם פוזננסקי, שני ספרים חדשים מארץ הגר, עמ' 11, וורשא תרס"ז. סדר טרויש, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית כך שמו בפי תלמידו יהודה בן אלעזר, בהקדמתו ל"סדר טרויש" סדר טרויש, באתר הספרייה הלאומית. הערך "נתן בר יהודה" וטקסט ספרו באתר דעת. לשון מחבר הספר: "השם יהיה לי לעזרה בהחילי לכתוב מנהגים וסדרים ישרים מיוסד הרב רבינו מנחם שליח ציבור מעיר הקודש טרויש, ובו תמצא קצת דברי הרב ר' נתן אשר יסד חיבור נאה הנקרא מחכים, והמה כתובים בהגהות בכתיבה דקה" שושן פורים או פורים שושן? - האקדמיה ללשון העברית, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏3 בפברואר 2017 סדר טרוייש באתר הספרייה הלאומית.
יחסי טובאלו–יוון

יחסי טובאלו–יוון הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין טובאלו לבין הרפובליקה ההלנית. שתי המדינות שיתפו פעולה במסגרת ארגונים בינלאומיים, בעיקר בכך שהן תמכו הדדית במועמדים הפוטנציאליים אחת של השנייה. יוון מעניקה סיוע מזערי לפיתוח טובאלו באופן עצמאי ובאופן לא עצמאי כחברה בתוכנית האו"ם לפיתוח בר קיימא של מדינות איים קטנות באוקיינוס השקט. אזרחי יוון לא חייבים באשרת כניסה לטובאלו כאשר זמן השהייה במדינה נמוך מ-30 ימים. אזרחי טובאלו יכולים להיכנס ולצאת מיוון באופן חופשי לחלוטין. יוון לא מיוצגת בטובאלו אלא באמצעות השגרירות שהיא מחזיקה בטוקיו, בירת יפן. טובאלו לא מיוצגת ביוון אלא באמצעות השגרירות שהיא מחזיקה בבריסל, בירת בלגיה. יחסי יוון-פיג'י Greece's Bilateral relations with Tuvalu Visas for Greeks travelling abroad Countries requiring or not requiring a Visa
יחסי יוון–פיג'י

יחסי יוון–פיג'י הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה ההלנית לבין הרפובליקה של איי פיג'י. יוון ופיג'י כוננו באופן רשמי את יחסיהן הדיפלומטיים בשנת 1978. על פי משרד החוץ היווני, "היחסים בין שתי המדינות טובים וקיים שיתוף פעולה דו-צדדי ומולטירלי משביע רצון". אין קהילה יוונית על האיים. מעט מאוד אנשים ממוצא יווני עובדים על האיים, וגם זאת לרוב כשליחים של ארגונים בינלאומיים או כאנשי עסקים המבקרים לעיתים קרובות בהם. היוונים המגיעים לאיים נכנסים אליהם בקלות וללא צורך באשרת כניסה. לעומתם, אזרחים פיג'יאנים המגיעים ליוון זקוקים לאשרה כדי להיכנס אליה. אשרות לאזרחים הפיג'יאנים המגיעים ליוון מונפקות בוולינגטון, ניו זילנד. מספר שגרירויות של מדינות אירופה הממוקמות בפיג'י מנפיקות גם הן אשרות כניסה ליוון. יוון לא מיוצגת בפיג'י אלא באמצעות השגרירות שהיא מחזיקה בקנברה, בירת אוסטרליה. פיג'י לא מיוצגת ביוון אלא באמצעות השגרירות שהיא מחזיקה בבריסל, בירת בלגיה (האמונה על כל שטח אירופה). יחסי טובאלו-יוון Greece's Bilateral relations with Fiji Visas for Greeks travelling abroad Countries requiring or not requiring a Visa