laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קריית בעלז

קריית בעלז (או בעלזא) היא שכונה חרדית בצפון ירושלים. השכונה נוסדה על ידי האדמו"ר מבעלז, הרב ישכר דב רוקח, וחסידיו כשכונה של חסידי בעלז בירושלים. שכונה זו היא מרכזה העולמי של חסידות בעלז. אבן הפינה לשכונה הונחה בשנת תשל"ז. בי' בסיוון תשמ"ד היה מעמד הנחת אבן הפינה לבית הכנסת המרכזי של החסידות. ובשנת תש"ס (2000) נחנך בית הכנסת החדש. בית הכנסת בנוי על רמת הר גבוה כך שמהכניסה לירושלים וכן משכונות רבות בעיר ניתן להבחין בגודלו המרשים. סביב בית המדרש נוסדה קריית בעלז. בבית המדרש של החסידות ממוקמים משרדי "בד"ץ מחזיקי הדת". בתחילת שנות ה-2000 התרחבה השכונה דרומה, לעבר המתחם בו שכן גן החיות התנ"כי, לפני שעבר לדרום ירושלים. בית המדרש הגדול של החסידות ממוקם במרכזה של הקריה כך שדרכי הגישה אליו שווים מכל קצוות הקריה. שני רחובות מובלים אל בית המדרש המרכזי והם קדושת אהרון ורחוב בינת יששכר על שמו של האדמו"ר האמצעי מבעלז. קריית בעלז גובלת בשכונת רוממה, תל ארזה, אונסדורף, מטרסדורף וקריית צאנז. הקהילה מנוהלת על ידי "ועד קריית בעלזא", המפקח על ענייני הקריה ומפעיל גם ועדת קבלה לשכונה. אחת מתקנות הקריה, אשר נקבעו על ידי האדמו"ר מבעלז, הן לא להשכיר דירות לבחורי ישיבות. ועד הקריה אחראי גם על מחירי הדירות. בשנת 2007 קיבל הוועד על עצמו לדאוג כי מחירי הדירות בקריה לא יהיו גבוהים כך שמשפחות החסידות יוכלו להתגורר בנעימים בשכונה. למעשה מחירי הדירות הם מהיקרים שבירושלים. קריית בעלז היא היחידה מבין כל הריכוזים והקריות החרדיים בישראל שבה פועלת באופן ייחודי צפירה גם בצאת השבת, צפירה זו המופעלת במוצאי השבת נועדה לבשר לתושבי הקריה כי השבת יצאה על פי שיטת רבנו תם. שמות הרחובות בשכונה המנציחים את שמם של אדמו"רי בעלז. הרחובות הם: תכלת מרדכי, על שם רבי מרדכי מביילגוריא, אביו של האדמו"ר הנוכחי; קדושת אהרן, על שם האדמו"ר אהרן רוקח, האדמו"ר הרביעי של החסידות; דובר שלום, על שם רבי שלום רוקח, מייסד החסידות; בינת יששכר, על שם רבי ישכר דב רוקח (הראשון), האדמו"ר השלישי של החסידות; אוהל יהושע, על שם רבי יהושע רוקח, האדמו"ר השני של החסידות. ועד פיקוח על מחירי הדירות בקריית בעלז(הקישור אינו פעיל), באתר לדעת הרחבת ביהמ"ד בקרית בעלזא, באתר YouTube מפת קריית בעלזא, באתר abmaps נוסטלגיה: אבן הפינה לביהמ"ד בעלזא • צפו באתר בחדרי חרדים. גל ניסים, ‏המחוזית אישרה בתנאים הקמת 222 יח"ד בקרית בעלז, באתר גלובס, 20 באפריל 2004 זושא אייזנבך, תקנון קריית בעלזא: "אין להשכיר דירות לבחורי ישיבה", 23 ביוני 2010, באתר כיכר השבת. רחוב תכלת מרדכי במערכת חיפוש שם רחוב, אתר עיריית ירושלים. רחוב קדושת אהרן במערכת חיפוש שם רחוב, אתר עיריית ירושלים. רחוב דובר שלום במערכת חיפוש שם רחוב, אתר עיריית ירושלים. רחוב בינת יששכר במערכת חיפוש שם רחוב, אתר עיריית ירושלים. רחוב אוהל יהושע במערכת חיפוש שם רחוב, אתר עיריית ירושלים.
עמודים (משחק)

עמודים הוא משחק כדור בו נדרשים המשתתפים לפגוע באמצעות כדור בעמוד שער דק. ניתן לשחק באמצעות כדור מסוג כדורגל רגיל. משני צידי המגרש ניצבים שני עמודים זה מול זה. כדאי לשחק במגרש מגודר. אם שחקן בועט ופוגע בעמוד של היריב, הוא זוכה בנקודה. לאחר מכן היריב בועט בעיטת פתיחה מכל מקום על הקו שליד העמוד שלו. זמן המשחק אינו מוגבל. ניתן לקבוע מראש מספר נקודות מסוים, כך ששחקן שמשיג נקודות אלו ראשון הוא המנצח. במשחק בו משחקים שני שחקנים בלבד זה מול זה, מותר לגעת בכדור רק פעם אחת, בטרם נגע בו היריב. אם שחקן נוגע יותר מפעם אחת בכדור, זוכה יריבו בבעיטת עונשין לעבר העמוד החשוף. אפשר לגעת בכדור יותר מפעם אחת רק אם מקפיצים אותו באוויר וכך שלא ייגע בקרקע; ליריב אסור לגעת בכדור כאשר השחקן מקפיץ. בנוסף, אסור לגעת בכדור עם היד; מותר להגן על העמוד רק עם הרגל או הראש. שחקן יכול בכל תור לנגוח בראשו פעמיים בלבד. במשחק בו משחקים שני שחקנים מול שניים אחרים, או יותר, מותר לשחקן להתמסר בכדור עם חברי הקבוצה שלו כך שכל אחד ייגע בכדור פעם אחת, ממסירה למסירה, בטרם נגע בו היריב. אפשר לגעת בכדור מספר פעמים רק אם מקפיצים אותו באוויר וכך שלא ייגע בקרקע; ליריב אסור לגעת בכדור כאשר השחקן מקפיץ. בנוסף, יכול כל שחקן בכל תור לנגוח בכדור פעמיים בלבד.
מגנטואנצפלוגרפיה

מגנטואנצפלוגרפיה (באנגלית: Magnetoencephalography – רישום מגנטי מהמוח; בראשי תיבות: MEG) היא שיטה לדימות בה מודדים שדות מגנטיים הנוצרים על ידי פעילות חשמלית במוח. ה-MEG משמש הן ליישומים רפואיים והן למחקר: הוא מאפשר למנתחים לאתר מיקום של בעיות במוח ומאפשר לחוקרים לחקור תפקודים של אזורים שונים בו. השדה המגנטי שנמדד מהמוח חלש פי 109 מהשדה המגנטי שיוצר כדור הארץ בחדר רגיל. על כן יש למקם את המכשיר בחדר מיוחד העטוף קירות מתכתיים לחסימת הקרינה מבחוץ. נוסף על כך, מכשיר המגנטואנצפלוגרף עושה שימוש ברכיבים רגישים ביותר להפרעות מגנטיות הנקראים SQUIDs. MEG נמדד לראשונה ב-1968 על ידי הפיזיקאי דוד כהן מאוניברסיטת אילינוי שבארצות הברית. בשנות השמונים החלו לייצר MEG עם מספר רב של חיישנים, וכיום יש בשימוש מכשירים עם 300 חיישנים, המכסים את רוב שטח הגולגולת. בישראל קיים רק מכשיר MEG אחד באוניברסיטת בר-אילן (ראה קישורים חיצוניים). אלקטרואנצפלוגרם (EEG) PET דימות תהודה מגנטית (MRI) תהודה מגנטית גרעינית (NMR) יחידת דימות מוח אלקטרומגנטי, המרכז לחקר המוח, אוניברסיטת בר-אילן. מגנטואנצפלוגרפיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עזראל (מלאך)

עזראל הוא מלאך המוות במסורות מוסלמיות. פירוש השם עזר-אל הוא "האחד לו עוזר האל", והוא נובע ככל הנראה ממעמדו של עזראל כבעל הדרגה העליונה מבין המלאכים, כמו גבריאל, מיכאל, רפאל ואוריאל. בקוראן הוא אינו נזכר בשמו המפורש אלא מכונה בשם "מלאךּ אל-מות" (מלאך המוות). על אף מעמדו הרם במסורות האסלאמיות הוא מתואר כמלאך שהוא כפוף לחלוטין לרצון האל ומביע כלפיו "הערצה עמוקה". במקרא לא מוזכר מלאך בשם זה, אך הוא מופיע כשם אדם בספרי המקרא המאוחרים: עזרא, נחמיה ודברי הימים; גם בספרות חז"ל הוא אינו מופיע, ואף לא בספר הזוהר ולא בספרות המחשבה היהודית בימי הביניים. בספר הרזים מוזכר מלאך בשם עזריאל, וכן הוא מוזכר פעמים אחדות בספר חנוך - בשמות עזריאל או עזראדל; ייתכן שמדובר במלאך סריאל או שריאל, המשמש כמלאך המוות במסורת היהודית-נוצרית. באסלאם, המלאך עזראל ("עזראיל") הוא אחד מארבעת המלאכים הראשיים לצד מיכאיל (מיכאל), ג'יבריל (גבריאל), ואיסרפיל. עזראל שוכן ב"רקיע השלישי" ומתואר כמלאך עצום מידות, בעל ארבעה פרצופים וארבעת אלפים כנפיים, שכל גופו מורכב מאין-ספור עיניים ולשונות המייצגים את בני האדם המאכלסים את כדור הארץ. הוא יהיה האחרון למות, תוך שהוא רושם בספרו ומוחק את שמות האנשים שחיו ומתו עלי אדמות. דמותו של עזראל מופיעה בסרט דוגמה מ-1999 לצד המלאך מטטרון, שם הוא מוצג כממונה על שני מלאכי חבלה המנסים להכחיד את היקום. מדיה וקבצים בנושא עזראל בוויקישיתוף עזראל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Davidson, Gustav (1967), A Dictionary of Angels, Including The Fallen Angels, Entry: Azrael, pp. 64, 65, Library of Congress Catalog Card Number: 66-19757 ערך זה הוא קצרמר בנושא דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוני שלמה

יוני שלמה (נולד בשם: יהונתן שלמה זרביב; בי"ב באדר ה'תשל"ז, 2 במרץ 1977) הוא זמר חסידי, ישראלי יליד צרפת. חסיד חב"ד. נולד בצרפת, למד בישיבת תומכי תמימים בברינואה ובהמשך בישיבות חב"ד בישראל: בצפת, בקריית גת, ובישיבת תורת אמת בירושלים. מאוחר יותר למד גם בישיבת אהלי תורה שבקראון הייטס. היה נשוי ואב לשבעה. בתשע"ה עלה לישראל ומתגורר בנחלת הר חב"ד. שלמה הוציא חמישה תקליטים והוא מופיע גם בחתונות ובהופעות. עם השנים השתתף יוני בשיתופי פעולה רבים ביניהם עם משה לאופר באלבום משה לאופר מנגן חב"ד ועוד עשרות רבות. ביוני 2018 הוציא את הסינגל "והכל טוב", המבוסס על ספר התניא. "שירי י"ב הפסוקים" - שירי שנים-עשר הפסוקים שאמיל טראכט גוט "קיבוץ גלויות" "מתוך שמחה" "שעה עם משה לאופר" משה לאופר מנגן חב"ד 3 (2014) לשורר שיר חדש 5 ו-6 ניחוחות 4, 5 ו-6 הניגונים "מקולות מים רבים" "בדרך", עם משה לאופר שהוא המנהל והמפיק המוזיקלי שלו "דער רבי זאל געזונט זיין" (סינגל; 2019) "ותמהר" (סינגל;2020) "השקיפה" "ניגון קובליץ" (סינגל;2020) והכל טוב כי רגע באפו עם מנדי ג'רופי, שמחה פרידמן, ישראל ג'רופי ונמואל הרוש. והתענג . (סינגל;2022) יוני שלמה, ברשת החברתית פייסבוק יוני שלמה, באתר ספוטיפיי יוני שלמה, באתר MusicBrainz (באנגלית) אלבום "שאמיל" ואלבום "י"ב הפסוקים" להאזנה כתבה על יוני שלמה מתוך מגזין המוזיקה החסידית - 'שירו לו' הזמר יוני שלמה מגולל ניסים ונפלאות, באתר חרדים 10 יואב פרידמן, הגדול, הצרפתי והצעיר: שלושה סינגלים חדשים, באתר ynet, 10 ביוני 2009 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ז'אן-בטיסט ביו

ז'אן-בטיסט ביו (בצרפתית: Jean-Baptiste Biot;‏ 21 באפריל 1774 – 3 בפברואר 1862) היה פיזיקאי ומתמטיקאי צרפתי. ביו נולד בשנת 1774 בפריז, העיר בה התגורר כל חייו. הוא למד בבית ספר לואיס לה גרנד ואחר כך באקול פוליטקניק. ביו חקר בתחילת המאה ה-19 את הקשר בין זרם חשמלי למגנטיות ואת הקיטוב של אור בעוברו דרך תמיסות כימיות. מאוחר יותר התגלו חומרים כיראליים אותם הכילו תמיסות אלו. ב-26 באפריל 1803 עקב אחרי אירוע של נפילת מטאוריטים מעל נורמנדי, ואישר את קיומם של מטאוריטים. בשנת 1804 נסק בכדור פורח ביחד עם ז'וזף לואי גה-ליסאק לגובה של חמישה קילומטרים, כדי לחקור את האטמוספירה. ב-1840 זכה במדליית רמפורד. על שמו קרוי המינרל ביוטיט ומכתש קטן על הירח. כמו כן, חוק ביו-סבר קרוי על שמו ביחד עם פליקס סבר. מדיה וקבצים בנושא ז'אן-בטיסט ביו בוויקישיתוף ז'אן-בטיסט ביו, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה ז'אן-בטיסט ביו, באתר MacTutor (באנגלית) ז'אן-בטיסט ביו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ז'אן-בטיסט ביו, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקאים ובנושא צרפתים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ז'ואנוט מרטורל

ז'ואנוט מרטורל (קטלאנית: Joanot Martorell‏; בין 1405 ו־1415 – 1465 או 1468), אביר וסופר ולנסי. ידוע בעיקר כמחבר היצירה "טיראנט לו בלאנש" (Tirant lo Blanc), אחד הרומנים האירופיים הראשונים ואחת היצירות החשובות בלשון הקטלאנית־ולנסית. מרטורל נולד במשפחת אצולה מהעיר גנדיה (Gandia) בממלכת ולנסיה, לפי מקורות שונים בין 1405 ו־1410, ב־1413 או ב־1415. נזכר בספר דברי הימים של הכנסייה משנת 1433 – שפירושו כי כנראה מונה באותה שנה לאביר. נשמרה חליפת מכתבים בינו לבין בן דודו ז'ואן דה מונפאלאו, בהם התווכחו על ההבטחה שלא קיים להינשא לאחותו של מרטורל; כבר במכתבים האלה הציג כישרון כתיבה. כעבור שמונה חודשים של ויכוח הזמין מרטורל את מונפלאו לדו-קרב. בוויכוח התערבה המלכה מריה, אמו של אלפונסו הראשון, מלך אראגון והנרי השישי, מלך אנגליה והסכסוך יושב בכך שמונפלאו שילם לאישה פיצוי. במהלך הסכסוך שהה מרטורל כשנה באנגליה וטייל ברחבי אירופה, פגש אבירים רבים מארצות שונות ושמע מהם סיפורי הרפתקאות. בשנים שלאחר מכן שירת כאביר אצל מספר אצילים קטלאנים. ב־1444 מכר כמה קרקעות, אך העסקה הסתבכה ובעקבותיה נאסר אחיו של מרטורל ואילו הוא עצמו יצא לגלות. בשנת 1460 החל לערוך את יצירתו הגדולה "טיראנט הלבן", שבהכנות לכתיבתה החל כנראה כבר כאשר חי באנגליה. הוא מת בגנדיה בשנת 1465 או 1468 לפני שהספיק להשלים אותה. את עריכת היצירה סיים ידידו האביר מרטי ז'ואן דה גלבה (Martí Joan de Galba), אבל גם הוא מת לפני שהיא יצאה לאור בעיר ולנסיה בשנת 1490. הרומן מספר על מסעותיו של אביר ברטוני באנגליה, צפון אפריקה, רודוס וקושטא. היא מתארת בצורה מפורטת ואמינה ורֵאָליסטית יחסית לסוגה את חיי ימי הביניים המאוחרים ודנה בנושאים של מלחמה, גבורה ואהבה. "טירנט הלבן" היא אחת היצירות הבולטות בסוגת עלילות האבירים שהיו נפוצות באותה תקופה במערב אירופה. בדון קיחוטה מאת מיגל דה סרוונטס "טירנט הלבן" מוזכר כאחד הספרים שידידיו של קיחוטה שורפים, כדי להציל אותו משיגעונו והכומר אומר עליו שהוא הטוב ביותר בסגנונו, כי גיבוריו מתוארים כאנשים אמתיים שלא כמו בעלילות האבירים האחרות. הספר תורגם לשפות רבות ועובד לקולנוע. מדיה וקבצים בנושא ז'ואנוט מרטורל בוויקישיתוף אודות ז'ואנוט מרטורל באתר אגודת הסופרים בלשון הקטלאנית (באנגלית) (בקטלאנית) (בספרדית) Joanot Martorell, באתר האנציקלופדיה הקטאלנית הגדולה (בקטאלנית) Tirant lo Blanc – edició online(הקישור אינו פעיל) – מהדורה מקוונת של "טירנט הלבן" עם ביוגרפיה של המחבר ז'ואנוט מרטורל, באתר "Find a Grave" (באנגלית) כתבי ז'ואנוט מרטורל בפרויקט גוטנברג (באנגלית) ז'ואנוט מרטורל, באתר MusicBrainz (באנגלית) ז'ואנוט מרטורל, באתר Discogs (באנגלית)
אלגוריתם חיפוש לעומק

במדעי המחשב, אלגוריתם חיפוש לעומק (באנגלית: Depth-first search, ראשי תיבות: DFS) הוא אלגוריתם המשמש למעבר על גרף או לחיפוש בו. האלגוריתם מוגדר עבור גרפים בלתי מכוונים ועבור גרפים מכוונים. אינטואיטיבית, האלגוריתם מתחיל את החיפוש מצומת שרירותי בגרף, ובכל צעד מתקדם מהצומת בו הוא נמצא לצומת שכן שעוד לא ביקר בו, אם יש כזה. אם ביקר בכל הצמתים השכנים, הוא חוזר על עקבותיו עד שהוא מגיע לצומת שיש לו שכן שטרם ביקר בו. דרך פעולת האלגוריתם דומה במידת מה לסריקה שיטתית של מבוך. האלגוריתם מחזיר עץ מכוון שבו לכל צומת שאינו שורש נכנסת קשת מהצומת שגילה אותו. במיוחד כל קשת בעץ החיפוש לעומק היא גם קשת בגרף עליו נעשה החיפוש. התכונה המאפיינת עץ חיפוש לעומק בגרף לא מכוון, שהיא הסיבה לשימושיות שלו, היא שכל קשת בגרף עליו נעשה החיפוש מחברת צומת עם צאצא שלו בעץ החיפוש. להמחשה: בגרף שעץ החיפוש לעומק שלו מופיע בציור, לא תיתכן קשת בין צומת 2 לצומת 7, מפני ש אף אחד מצמתים אלו אינו צאצא של השני. אך תיתכן קשת בין צומת 2 לצומת 5, מפני ש-5 צאצא (נכד) של 2. אלגוריתם חיפוש לעומק מתחיל בצומת כלשהו, שייקרא שורש (צומת 1 בציור המצורף). בכל שלב האלגוריתם בודק אם לצומת בו הוא נמצא כרגע, נסמנו u, יש צומת שכן, נסמנו v, שהאלגוריתם עדייין לא ביקר בו. אם יש שכן v כזה האלגוריתם עובר מu לv ואומרים שu גילה את v (בציור צומת 2 גילה את הצמתים 3 ו6). אם כל השכנים של הצומת u כבר בוקרו, האלגוריתם נסוג לצומת ממנו התגלה u. אם אין צומת שגילה את u חייב להתקיים ש u הוא שורש. במקרה זה האלגוריתם בודק אם קיים צומת שעדיין לא ביקר, ואם יש כזה הוא מגדיר אותו כשורש וחוזר על התהליך עד שכל הצמתים בוקרו. מימוש פשוט ויעיל של החיפוש הוא על ידי מחסנית. גילוי צומת מתבטא בהכנסתו לראש המחסנית ונסיגה מצומת מתבטאת בהוצאתו מראש המחסנית. סיבוכיות המקום של האלגוריתם היא, במקרה הגרוע,   O ( d ) {\displaystyle \ O(d)} כאשר d הוא אורך המסלול הפשוט המקסימלי בגרף, וסיבוכיות הזמן היא O(m), כאשר m מספר הקשתות בגרף. אלגוריתם חיפוש לעומק הוא בסיס לאלגוריתמים רבים שפועלים על גרפים. למשל, מציאת צמתי הפרדה ורכיבים אי-פריקים בגרף לא מכוון, מציאת רכיבים קשירים היטב בגרף מכוון, מציאת מסלול אוילרי ומעגלים בגרף או מיון טופולוגי שלו. אלגוריתם זה נמצא בשימוש באופטימיזציה הרמונית. DFS – מימוש על ידי מחסנית המימוש ממספר את הצמתים על פי הסדר בו התגלו, קלט: גרף G=(V,E), מכוון או לא מכוון   פלט: יער DFS   של G וגם לכל צומת v   זמן הגילוי של v. סימון: k[v] זמן הגילוי של v, ו- p[v] – האב של v ביער ה DFS. for all v in V:    k[v] := 0 ;  p[v] := nil; i:= 0; while there is a vertex s with k[s] = 0            STACK := [s]; i := i+1;  k[s] := i;           While STACK ≠ ∅                        u:= head(STACK); {u is the "center of activity"}                        if there is an edge (u,v) s.t. k[v]=0                                    i:= i+1; k[v]:= i; p[v] := u ;                                    push(STACK,v);                        else                                    pop(STACK); הגרף המכוון F=(V,E') שנוצר על ידי הרצת האלגוריתם הוא הגרף המורכב מהקשתות (p(u),u). כעת נוכיח מספר תכונות של האלגוריתם, ובמיוחד שגרף זה הוא יער מכוון המכיל את כל צמתי הגרף. אלגוריתם חיפוש לרוחב אלגוריתם חיפוש A* מדיה וקבצים בנושא אלגוריתם חיפוש לעומק בוויקישיתוף אלגוריתם חיפוש לעומק, באתר MathWorld (באנגלית)
דמדומים

דמדומים הם פרק הזמן שבין השחר ובין הזריחה, ובין השקיעה לבין צאת הכוכבים. הדמדומים מתרחשים לפני הזריחה ולאחר השקיעה, כאשר קרני השמש המגיעים אל האטמוספירה מאירים מעט את כיפת השמיים ומוחזרים בחלקם לעבר אדמת כדור הארץ. משך הדמדומים לפני הזריחה ולאחר השקיעה מושפע בעיקר מקו הרוחב. באזור הארקטי והאנטארקטי יכולים הדמדומים להימשך מספר שעות. יש המייחסים לאור הדמדומים נופך רומנטי או קסום, ולכן הם מונצחים לעיתים בצילומים ובציורים. הדמדומים האזרחיים (civil twilight) הם פרק הזמן שבמהלכו קו האופק ועצמים ארציים נראים בבירור, וכך גם גרמי שמיים בהירים במיוחד, בהם גם כוכב הלכת נוגה, המכונה "כוכב השחר" או "כוכב הערב". ככלל ניתן לבצע פעילות מחוץ לבית אך נדרש אור מלאכותי על מנת לאפשר קריאה לאנשים בעלי ראייה תקינה. בבוקר מתחיל שלב זה כאשר מרכזה של השמש נמצא 6° מתחת לאופק ועד שהוא מגיע לקו האופק ברגע הזריחה. לעת ערב מתחילים הדמדומים האזרחיים בשקיעה, כאשר מרכזה של השמש עובר את קו האופק ועד שהוא מגיע 6° מתחתיו. דמדומים ימיים (Nautical twilight) מתרחשים לפני הזריחה ולאחר השקיעה, כאשר מרכזה של השמש נמצא בין 6° ו-12° מתחת לאופק. ככלל, דמדומים אלה הם השלב שבו שוב או עדיין לא ניתן לנווט בים על פי תצפית לעבר קו האופק, ובהתבסס על גרמי שמיים מהימנים. בתנאים אטמוספיריים טובים, ניתן להבחין בקווי המתאר של עצמים ארציים אך לא בפרטיהם. דמדומים אסטרונומיים (Astronomical twilight) מוגדרים כפרקי הזמן בערב ולפנות שחר, כאשר מרכזה של השמש נמצא בין 12° ו-18° מתחת לאופק. ככלל, בטרם תחילתו של שלב זה בבוקר, או עם סיומו לעת ערב, השמיים חשוכים לחלוטין, אם כי רוב בני האדם יגדירו את השמיים כחשוכים בהתרחש שלב זה בבוקר או בערב. בשלב זה ניתן לבצע תצפיות אסטרונומיות, אם כי ייתכן שכדי לתצפת גרמי שמיים חיוורים במיוחד, יהא צורך להמתין עד תום הדמדומים האסטרונומיים או להקדים את תחילתם. במאדים נמשך זמן הדמדומים בערך שעתיים לפני הזריחה ולאחר השקיעה, עקב אבק גבוה באטמוספירה שמפזר אור לחלק החשוך של הכוכב. דבר דומה קורה בכדור הארץ בזמן התפרצות געשית. הבזק ירוק לילות לבנים שעת הזהב (צילום) זמני זריחה, שקיעה ודמדומים בכל מקום בעולם (ברירת מחדל בקישור היא לתל אביב) אודות דמדומים והגדרותיהם אוני צברי, מדוע הדמדומים ארוכים יותר כשמצפינים?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 17 דצמבר 2010
המכללה האקדמית הערבית לחינוך בישראל - חיפה

המכללה האקדמית הערבית לחינוך בישראל - חיפה (בערבית: الكلية الأكاديمية العربية للتربية في إسرائيل – حيفا) היא מכללה אקדמית לחינוך ולהכשרת מורים וגננות במגזר הערבי, השוכנת ברחוב החשמל בחיפה. המכללה הוקמה בשנת 1949, ובשנת 1996 קיבלה היתר מהמועצה להשכלה גבוהה להעניק תואר ראשון, בוגר בהוראה (.B.Ed) במספר מסלולים. בשנת 2010 קיבלה המכללה היתר להעניק תואר שני בחינוך (.M.Ed). ראש המכללה היא פרופ' רנדה ח'יר-עבאס. במשך שנים רבות בתפקידים בכירים במכללה כיהן זכי כמאל. במכללה לומדים כ-2,600 סטודנטים, ומלמדים בה כ-220 חברי סגל. בוגרי המכללה מהווים כמחצית מכלל עובדי ההוראה במגזר הערבי. מסלולי הלימוד המוצעים במכללה הם: מסלול גננות מלידה עד 6. מסלול לגיל הרך וחינוך מיוחד מסלול לבית הספר היסודי: ערבית, עברית, מתמטיקה ומדעים. המסלול לבית הספר העל יסודי (ז'-י'): ערבית, עברית, אנגלית, מתמטיקה, מדעי המחשב, פיזיקה, כימיה וביולוגיה. מסלול חינוך מיוחד (יסודי ועל יסודי מלידה-21). מסלול המצוינים. חינוך מדעי: מדעי החומר, מדעי החיים, מתמטיקה. חינוך לשוני: ערבית, עברית, אנגלית הוראה ולמידה לקויות למידה בשפה הערבית. מתמטיקה, מדעי המחשב, שפות: ערבית, עברית ואנגלית אתר האינטרנט הרשמי של המכללה האקדמית הערבית לחינוך בישראל - חיפה (בעברית, בערבית ובאנגלית) המכללה האקדמית הערבית לחינוך בישראל - חיפה, באתר "גיידסטאר ישראל" המכללה האקדמית הערבית לחינוך בישראל (חיפה), דף שער בספרייה הלאומית
תצפיתנות כלי רכב

תצפיתנות כלי רכב (באנגלית: Car Spotting) היא תחביב צילום כלי רכב מיוחדים, נדירים או משודרגים. חלק גדול מהתצפיתנים מפרסמים את התמונות שצילמו בפורומי רכב ותצפיות. התצפיתנות מוכרת בעיקר במערב אירופה ובארצות הברית אבל ניתן למצוא תצפיתנים בכל רחבי העולם. בישראל יש קהילה מצומצמת של תצפיתני כלי רכב[דרוש מקור]. התצפיתנות אינה מפותחת היות שעל כבישי הארץ נעים בעיקר רכבים של ציי רכב ורכבים המיוצרים בסדרות גדולות ואחידות. כמעט אין כלי הרכב אקזוטיים המעניינים תצפיתנים, כגון אלה מתוצרת פרארי, למבורגיני, מזראטי, לוטוס, הדגמים המיוחדים של מרצדס, ב.מ.וו, אאודי ופורשה. גם כמות כלי הרכב העתיקים (בני למעלה מ-70) שולית. מועדון החמש צפרות מדיה וקבצים בנושא תצפיתנות כלי רכב בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קבר נבי יהודה

קבר נבי יהודה (קרוי גם נבי הודא או נבי יהודא) הוא מבנה המזוהה על ידי העדה הדרוזית עם מקום קבורתו של יהודה בן יעקב. האתר מקודש גם למוסלמים ולעלווים. הקבר נמצא בחורשת עצי אלה עתיקים בעמק החולה, כקילומטר וחצי מזרחית לחלק הדרומי של שאר ישוב, למרגלות גבעת עזז (תל עזזיאת). בצמוד למתחם נמצאת חורבת עומרית. המסורת היהודית מייחסת את המקום לקברו של עדו הנביא. המבנה מזוהה על ידי העדה הדרוזית עם מקום קבורתו של יהודה בן יעקב. בנוסף, ישנה מסורת המייחסת לו את קבר הנביא עדוא שאמור להיות בקרבת הבניאס. בשנת 1968 כתב צבי אילן: "תושבי עמק החולה מאמינים כי נבי הודא מרפא עיוורים, ועל כן על העיוור לישון לילות אחדים ליד הקבר, אך יירפאו רק העיוורים שלבם טהור. הנוציארים מעין פית וזעורה נהגו לקיים חג־קרבן ליד הקבר הקדוש. ראשי הכת היו יורדים בעבר לעמק החולה, בוחרים פר בקר־ביצות (תאו זכר — ג'מוס) שחור ומקריבים אותו לנבי הודא. כן היו נוהגים להביא לקבר בתום היום הראשון של חודש צום הראמדאן מזון לאכלו תוך שירה וריקודים." בימי הביניים זוהה המקום עם קברו של שבואל בן גרשום בן משה, אחיו של יהונתן בן גרשום (נכדו של משה לפי חז"ל). בעקבות מלחמת העצמאות עבר גבול שביתת הנשק בין ישראל וסוריה בצמוד לאתר. לפני מלחמת ששת הימים היה במקום מסגד והוא שימש גם כמקום עלייה לרגל למוסלמים ביום הראשון של הרמדאן. צבי אילן תיאר את המקום בשנת 1983: "נבי־הודא, הניכר מרחוק דווקא בבית־מגורים מודרני, אלה ענקית ועוד עצים קדושים, ליד שני מבני כיפות של קברי־שייח על גבעונת, האחד שמור והשני פרוץ, ואילו הבית המודרני, שהקימה משפחת השומר הדרוזי, צמוד למבנה בנוי אבני גזית משובחות, וקבועות בו כשימוש משני אבנים שעליהן חרותות דמויות עוגן." הקבר שופץ והורחב בשנת 1999 וכיום משמש כאתר לעלייה לרגל לבני העדה הדרוזית בגליל ומשמש כמקום תפילה, לימוד ובקשת סגולות. מדיה וקבצים בנושא קבר נבי יהודה בוויקישיתוף סרטון אודות הקבר, סרטון באתר יוטיוב צבי לביא, השריונית מוקשה - שוטרי הגבול נצלו, מעריב, 26 בדצמבר 1962 עידו הנביא ואישתו – אהלי צדיקים, באתר zadikim.com צבי אילן, היכן אנטיוכיה, דבר, 9 בדצמבר 1983 צבי אילן, הכפר באניאס ונחל חרמון, למרחב, 22 בספטמבר 1968 הסכם שביתת הנשק - ישראל סוריה - נספח 1, הארץ, 21 ביולי 1949
סלה רונדה

סלה רונדה (איטלקית: Sella Ronda, גרמנית: Sellarunde) הוא אוסף מסלולי גלישת סקי, המקיפים את פסגות קבוצת סלה שבהרי הדולומיטים באיטליה. אורכו הכולל של המסלול המעגלי עומד על ארבעים קילומטרים, מתוכם כ-26 קילומטרים המיועדים לגלישה, והשאר- מיועדים לצורך עלייה לפסגות ההרים- באמצעות מעליות הסקי. מרחב הגלישה כולו מתפרס מעל ארבעה עמקים - פאסה (Val di Fassa), עמק גרדנה (Val Gardena), אלטה באדיה (Alta Badia) וליבינלונגו (Livinallongo) - וכולל 523 קילומטרים של מסלולים מחוברים לכל הרמות. המסלולים של סלה רונדה עוברים דרך נופים מרהיבים של מצוקי הדולומיטים, ונחשבים מהיפים שבאתרי הסקי באירופה. האזור זוכה לכ-80% ימי שמש בשנה, ותודות לכיסוי תותחי שלג על כ-90% מהמסלולים- תנאי הגלישה בו מצוינים. כל אזורי הסקי בסלה רונדה כלולים בסקי פס המשותף של דולומיטי סופרסקי (Dolomiti SuperSki), המאפשר גלישה בשנים-עשר אתרי סקי שונים, כולל 450 מעליות ומכסה מסלולים באורך כולל של כ-1,233 קילומטרים. המסלול המעגלי נחשב לאחת מאטרקציות הגלישה המרכזיות באזור. ניתן לגלוש במסלול המעגלי, עם או נגד כיוון השעון (שילוט מסלול כתום - עם כיוון השעון. שילוט ירוק -נגד כיוון השעון). גולשים מתקדמים יכולים לסיים אותו בפרק זמן של כארבע שעות, ובגלישה איטית יותר- יום שלם. הנקודה הגבוהה ביותר במרחב הגלישה המקושר למסלולי סלה רונדה, נמצאת בקרחון שעל רכס מרמולדה, בפסגת פונטה רוקה (Punta Rocca) שגובהה 3,250 מטרים. אורכו של אחד המסלולים שיורד מהמרמולדה הוא שנים-עשר קילומטרים, והפרש הגבהים מתחילתו ועד סופו הוא כ-1,800 מטר. לצד 62 קילומטרים של מסלולים, קיים באזור זה גם שפע של שלג לא מהודק ("אוף פיסט"), והאזור נחשב מומלץ לגולשי פרירייד (Freeride). מעל עמק פאסה נמצא פארק השלג הדולומיטי ("Dolomiti Snowpark"), הכולל מזרן מתנפח לאימוני קפיצות ומתקנים נוספים. מעל וואל גרדנה קיים פארק שלג גדול יותר, אשר מושך אליו גולשי פריסטייל (Freestyle) מקצוענים. מסלולי הגלישה של סלה רונדה נמצאים בתחומי מחוז טרנטינו-אלטו אדיג'ה (איטלקית: Trentino-Alto Adige), הנקרא גם טרנטינו-דרום טירול (גרמנית: Trentino-Südtirol). אזור זה היה שייך לאוסטריה עד סוף מלחמת העולם הראשונה, והדבר ניכר הן בענף הקולינריה והן בתרבות הספא. במסעדות הנמצאות בעיירות דוגמת קמפיטלו (Campitello) וקנאציי (Canazei), ניתן למצוא מנות אוסטריות מובהקות, וכן מלונות ספא רבים. מדיה וקבצים בנושא סלה רונדה בוויקישיתוף אתר האינטרנט של סלה רונדה (באנגלית), (בגרמנית), (באיטלקית) מפת מסלולי הסקי והמעליות של סלה רונדה כרמית וייס, ‏חופשת סקי בסלה רונדה, באתר GoTravel גלי גינת‏, סקי בסלה רונדה: לצרוך פחמימות בלי רגשות אשם, באתר וואלה, 14 במרץ 2016 Sella Ronda - the most recognized ski route of the Dolomites - www.sella-ronda.info Sellaronda, the circuit on skis around the Sella Group in the Italian Dolomites
הרלינגן

הרלינגן (באנגלית מהולנדית: Harlingen) היא עיר בדרום מדינת טקסס, ארצות הברית. היא אחת הערים הדרומיות בארצות הברית, ועיר מחוז של מחוז קמרון. לפי מפקד התושבים של שנת 2010 חיו בעיר 74,950 תושבים ו-385,511 במטרופולין בראונסוויל-הרלינגן. הרלינגן שוכנת 48 ק"מ ממפרץ מקסיקו בצומת שתי דרכים חשובות: כביש 77 וכביש 83. בתחילת המאה ה-20 אלה היו כבישים חשובים שהובילו לים וכתוצאה מכך העיר נהנתה מהגירה אליה. העיר הוקמה בשנת 1904 אך הוכרזה רשמית כעיר רק באפריל 1910. במהלך מלחמת העולם השנייה התעשייה הצבאית בעיר וסביבה גרמו לעיר לגדול משמעותית. בשנת 1950 חיו בעיר 23,000 תושבים ובשנת 1960 חיו בה כבר 41,000 תושבים. נמל התעופה העירוני משמש כנמל תעופה בינלאומי ומשרת 3 מיליון אנשים מדי שנה. הנמל תעופה משרת את תושבי הרלינגן והסביבה כולל את הערים והכפרים בצפון מקסיקו. מדיה וקבצים בנושא הרלינגן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הרלינגן (באנגלית) הרלינגן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.