הרצי הלוי

הרצל ("הרצי") הלוי (נולד ב־17 בדצמבר 1967) הוא קצין בדרגת רב-אלוף, המכהן כראש המטה הכללי ה־23 של צה"ל. בתפקידיו הקודמים שימש בין היתר סגן הרמטכ"ל, מפקד פיקוד הדרום, ראש אמ"ן, מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, מפקד עוצבת הגליל, ראש חטיבת ההפעלה המבצעית באמ"ן, מפקד חטיבת הצנחנים, מפקד חטיבת מנשה ומפקד סיירת מטכ"ל. הלוי הוא מפקד צה"ל במתקפת הפתע על ישראל ובמלחמת חרבות ברזל שהחלה לאחר המתקפה. הלוי נולד, גדל והתחנך בירושלים. אביו, שלמה (מומו) הלוי, שהיה מראשי סניף הליכוד בירושלים וחבר מועצת העיר, הוא בנם של חיים שלום הלוי (גורדין), יליד בריסק שבבלארוס, שהיה פעיל באצ"ל ובגדוד מגיני השפה, ושל צילה, בתו של הרב דב בער הכהן קוק ואחייניתו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק. אימו, לינה, היא נצר למשפחת פרנס ולמשפחת מזרחי-צורף. הוא נקרא על שם דודו, הרצל (הרצי) הלוי, שנהרג בקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים. למד בבית-הספר התיכון הדתי הימלפרב והיה חניך בשבט "משואות" של הצופים הדתיים. התגייס לצה"ל בשנת 1985. תחילה שירת בגרעין נח"ל בקיבוץ בצפון ישראל. לאחר מכן התנדב לחטיבת הצנחנים, לגדוד הנח"ל המוצנח. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס חזר לגדוד הנח"ל המוצנח, ומונה למפקד מחלקה. לאחר מכן שירת כקצין המבצעים הגדודי. בהמשך שימש כמפקד פלוגת מסלול בגדוד 101. לאחר מכן מונה למפקד פלוגה רובאית בגדוד 101. בשנת 1992 מונה למפקד פלנ"ט צנחנים, והוביל אותה בלחימה בדרום לבנון. במהלך תפקידו כמפקד הפלנ"ט, שימש כמפקד מוצב ריחן, המוצב הצפוני ביותר שהחזיק צה"ל ברצועת הביטחון בדרום לבנון, בזמן שהפלוגה תפסה קו בגזרה. במהלך השהות בקו הוביל כוח מן הפלוגה במבצע פינה אחרת. בתפקיד זה שירת עד שנת 1993. בשנת 1993 עבר לשרת בסיירת מטכ"ל ומונה למפקד פלגת ההכשרות ביחידה. לאחר מכן מונה ל"מצביא" מבצעים. בהמשך שירת במערך המבצעים המיוחדים באמ"ן. לאחר מכן מונה לסגן מפקד הסיירת. במסגרת תפקידיו השתתף במבצעים רבים, ובהם, מבצע עוקץ ארסי, במהלכו נחטף מוסטפא דיראני, ובניסיון החילוץ של נחשון וקסמן. ב-7 במרץ 2001 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד סיירת מטכ"ל, והוביל אותה בלחימה במבצע חומת מגן ובמבצעים נוספים. בסיום תפקידו בשנת 2004, הועלה לדרגת אל"ם, ויצא ללימודים בארצות הברית. במהלך ביצוע תוכנית ההתנתקות שהה בלימודים בארצות הברית, ומיד אחריה, ב-11 בספטמבר 2005, מונה למפקד חטיבת מנשה, ושימש בתפקיד עד 12 ביוני 2007. ב-22 באוגוסט 2007 מונה למפקד חטיבת הצנחנים, והוביל את החטיבה בין היתר במבצע אתגר כפול ובמבצע עופרת יצוקה. במהלך המבצע פיקד על החטיבה ועל גדוד שריון שצורף כסיוע, בקרבות בצפון רצועת עזה, בגזרות הערים בית חאנון, בית לאהיא ואל-עטאטרה, ובמרחבי שיגור הרקטות שבאזור. ב-20 באוגוסט 2009 סיים את תפקידו. בספטמבר 2009 הועלה לדרגת תא"ל ומונה לראש חטיבת ההפעלה המבצעית באמ"ן, תפקיד בו כיהן עד 11 באוקטובר 2011. ב-6 בנובמבר 2011 מונה למפקד עוצבת הגליל. בדצמבר 2012 זכתה האוגדה בפיקודו בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות, על תפיסת הפעלה חדשה החולקת ידע בין היחידות האורגניות של האוגדה לבין אלו המסתפחות אליה לעיתים. את תפקידו סיים ב-28 בנובמבר 2013. בשנת 2014 מונה למפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. במקביל מונה לחבר הצוות לבחינה וליישום מסקנות דו"ח ועדת טירקל, לחקר אירועי המשט לעזה. ב-18 בספטמבר 2014 הועלה לדרגת אלוף וב-22 בספטמבר מונה לראש אמ"ן, תפקיד בו החזיק עד 28 במרץ 2018. בתפקידו הגביר את שיתוף הפעולה עם השב"כ ועם המוסד וחתם על מזכר הבנות בין אמ"ן לשב"כ שהביא לסיומה את היריבות בין שני גופים בדבר הקצאת משאבים וחלוקת סמכויות. ב-2015 הרמטכ"ל גדי איזנקוט הורה לו לעמוד בראש צוות לבחינת אפשרויות ייעול מערך הסייבר והפרדתו מיחידה 8200. על תפקוד אמ"ן במבצע צוק איתן לפני שנכנס לתפקיד אמר שאמ"ן פעל במבצע כראוי אך לא היה נטול בעיות; נועם אמיר כתב על תקופתו באמ"ן: אגף המודיעין עבר מהפכה של ממש. עד אז נחשב אמ”ן ליחידה חוץ־צבאית, עם מפקדים מתנשאים שלא משתפים את תוצרת האגף עם שאר הצבא, וכשתוצר האגף המודיעיני כבר יצא החוצה, בדרך כלל המידע הגיע באיחור בגלל סיאוב תהליכים. הלוי [...] פתח את אמ”ן לכלל היחידות והכניס את חובשי הכומתות הירוקות לכל יחידה בצה”ל. בסקירה ביוני 2017 ציין הלוי את הדילמה בין מתן אפשרות לרצועת עזה להשתקם לבין העובדה שהחמאס משתמש באמצעים הניתנים לו, כמו בטון וחשמל לצורך בניית כח למלחמה בישראל. הוא אמר שצריך להעמיד את חמאס בפני בחירה בין שיקום הרצועה לבין התעצמות. בראשית מרץ 2017, הלוי העריך שחמאס וחזבאללה אינם מעוניינים בעימות צבאי "בטווח הזמן הקרוב". הוא טען שההרתעה הישראלית מפחיתה את סבירותה של מלחמה יזומה, אך שבניין כוח צבאי של שחקנים לא־מדינתיים שמעוניינים להרתיע באמצעותו את ישראל ולהרחיק מלחמה, גורם פרדוקסלית להעלאת סבירותה מפני פעולותיה של ישראל נגד קיומו בידיים ללא אחריותיות. הלוי גם ציין את איראן כמדינה שמחמשת ארגוני טרור רבים, כולל בטכנולוגיות מתקדמות, וקרא לעולם לרסן את איראן. ב-6 ביוני 2018 מונה למפקד פיקוד הדרום. במהלך תפקידו יזם בוחן רף, אותו עברו כלל החטיבות בסדיר ובמילואים המיועדות לקחת חלק בלחימה ברצועת עזה. הוא הוביל את הפיקוד בין היתר בימי הקרב שהתקיימו בנובמבר 2018, במאי 2019 ובמבצע חגורה שחורה. בפברואר 2020 הצטרף הלוי לראש המוסד יוסי כהן לנסיעה סודית לדוחה בירת קטר, שם נפגשו השניים עם מוחמד בן אחמד אל-מסנד, ראש שירותי המודיעין והיועץ לביטחון לאומי של אמיר קטר, ועם מוחמד אל עמאדי, השליח הקטרי לרצועת עזה. בראיון לחדשות 12 התבטא אביגדור ליברמן על הביקור בדוחה ואמר כי "ראש המוסד יחד עם אלוף פיקוד דרום בשליחות נתניהו והם מתחננים לקטרים להמשיך ולהזרים כסף לחמאס אחרי ה-30 במרץ". בתפקיד זה שירת עד 21 במרץ 2021. בתקופתו המשיך תהליך ההחמרה בהוראות הפתיחה באש על גבול רצועת עזה שהחל בתחילת 2018. עומק הפרימטר בקרבת הגבול שאליו אסור לעזתים להיכנס צומצם מ-300 מטרים ל-100 מטרים והוטלו הגבלות קשות על ירי נגד עזתים לא חמושים שאפשרו להם לגשת עד לגדר. צה"ל נמנע מלירות נגד עזתים שחצו את הגדר ונגד משליכי בקבוקי תבערה. באמצע 2019 אף הוטלו הגבלות על ירי כלפי חמושים המתקרבים לגדר מחשש לפגיעה באנשי חמאס המרסנים את המהומות. נועם אמיר כתב על תקופתו בפיקוד דרום: לפניו צה”ל בעיקר הכיל את רצועת עזה וארגוני הטרור שבה; בתקופתו למדו ארגוני הטרור שצה”ל הוא לא צבא שצופה מן הצד, וכל פעולת טרור נענית בתגובה חריפה. סבבי הלחימה הוכיחו את עצמם, והובלת הפיקוד לסיכול ממוקד ברצועה תוך היערכות למלחמה, משימה שקיבל ביום הראשון מהרמטכ”ל כוכבי, סידרה לצה”ל שקט בדרום – כזה שמאפשר לצבא למקד את שיא יכולותיו בזירות אחרות ומאתגרות לא פחות. ב-11 ביולי 2021 נכנס לתפקיד סגן הרמטכ"ל, ושירת בתפקיד עד 31 באוקטובר 2022. ב-4 בספטמבר 2022 הודיע שר הביטחון בני גנץ על כוונתו למנותו לרמטכ"ל ה-23 של צה"ל. המינוי התעכב מאחר שגנץ היה שר בממשלת מעבר, שאינה רשאית למנות רמטכ"ל. המהלך התאפשר רק לאחר חוות דעת של היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה וכינוס חריג של הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה, שאישורה נדרש לצורך מינוי הרמטכ"ל. ב-23 באוקטובר אישרה הממשלה את המינוי, ב-1 בינואר 2023 ראש הממשלה בנימין נתניהו אשרר את המינוי וב-16 בינואר 2023 הועלה לדרגת רב-אלוף ונכנס לתפקידו כראש המטה הכללי. זמן קצר לאחר כניסתו לתפקיד קיים צה"ל את תרגיל "אלוני בזלת", תרגיל רב-חֵילי, הגדול ביותר מסוגו, ביחד עם פיקוד מרכז של ארצות הברית. הלוי ראה עין בעין עם שר הביטחון יואב גלנט, שנכנס לתפקידו בסמיכות אליו, בנושא בניין הכוח. שניהם פעלו לקדם תוכנית רב-שנתית אשר תגדיל את חלקו של צבא היבשה בתקציב הביטחון ותחזק את עוצבת ההכרעה של צה"ל לקראת מלחמה עתידית. במקביל לכניסתו לתפקיד נמשכו מבצע שובר גלים למיגור תאי טרור ביהודה ושומרון והמערכה בין המלחמות מול איראן ושלוחותיה במרחב. המחאה הציבורית נגד הרפורמה המשפטית לוותה גם בהודעות של חיילי מילואים על הימנעות מהתייצבות לשירות. במקביל חלה הסלמה, במספר אירועים בגבול ישראל–לבנון, כולל הפיגוע בצומת מגידו שנעשה על ידי מחבל שחדר לישראל מלבנון. במרץ 2023 אמ"ן ביצע הערכת מודיעין מחודשת, ובה התריע שהסיכויים להסלמה לכדי מלחמה בגזרה הצפונית התגברו. כתוצאה מכך, הרמטכ"ל הבהיר לדרג המדיני שברמה הביטחונית גרידא חשוב שהעימות הפוליטי בישראל יתקרר ושני הצדדים יוכלו להגיע להידברות במקום חקיקה חד-צדדית. לקראת ההצבעה על ביטול עילת הסבירות ביקש הרמטכ"ל לערוך סקירה ביטחונית לראש הממשלה נתניהו, אך סורב. לאחר ההצבעה פרסם הרמטכ"ל איגרת מיוחדת לחיילי צה"ל ובה הזהיר מפני השלכותיה של מחאת המילואימניקים וקרא לשמור על הצבא "מאוחד וחזק" למען ביטחון המדינה. במאי 2023, שבוע לאחר מטח ירי על עוטף עזה, החל מבצע מגן וחץ נגד הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בסדרת סיכולים ממוקדים נגד מפקדי הארגון. האמונה שרווחה בממשלה ובדרג הצבאי הייתה שהחמאס עסוק בבעיות הפנים שלו ומעדיף לדאוג למצבם ההומניטרי של תושבי הרצועה, ולכן נמנע מהתערבות בלחימה. מערכת הביטחון והממשלה גרסו שלא צפוי עימות מכיוון החמאס, והתמקדו בכוננות לקראת הסלמה אפשרית בגזרה הצפונית, נגד החזבאללה. במהלך חודשי הקיץ התריע הלוי מספר פעמים על סכנה גוברת למלחמה אזורית בצד ירידה בכשירות צה"ל למלחמה, נוכח הקרע החברתי הגדל בחברה הישראלית כתוצאה מהרפורמה המשפטית. הערכות המודיעין התרכזו באפשרות של הסלמה מכיוון צפון, והלוי אמר במרץ 2023 שחמאס ברצועת עזה אינו מעוניין במערכה, אך מבין שסבב נוסף בדרך. הנחת העבודה של צה"ל הייתה שחמאס אינו מעוניין בהסלמה ברצועת עזה וזו הייתה ההערכה שהוצגה לדרג המדיני בימים שלפני מתקפת 7 באוקטובר. בבוקר יום שבת כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, שמיני עצרת ושמחת תורה, 7 באוקטובר 2023, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני במתקפת פתע על ישראל. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ־6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,150 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ־251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ־1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 301 חיילים, 55 שוטרים ו־10 אנשי שירות הביטחון הכללי. בעקבות המתקפה יצאה ישראל למלחמת חרבות ברזל. הרמטכ"ל הציג, ושר הביטחון וראש הממשלה אישרו גיוס מילואים בהיקף מסיבי, לגזרת הדרום ולגזרת הצפון המתוחה. בשלב הראשון ללחימה בדרום ישראל נהרגו המחבלים בתוך שטח ישראל וסביבת עוטף עזה טוהרה. בשבועות הבאים הכין הרמטכ"ל את צה"ל לקראת הכניסה הקרקעית לתוך עזה, במטרה להשמיד את ארגון הטרור חמאס מבחינה שלטונית ולשלול את יכולותיו הצבאיות. במהלך חודש אוקטובר, האוגדות בדרום ביצעו סדרות אימונים ותרגילים ולקראת סוף החודש החלה הכניסה הקרקעית המסיבית. במלחמה נהרגו יותר מ-40,000 מתושבי רצועת עזה, בהם אלפי מחבלים, נגרם הרס נרחב ביותר למבנים ולתשתיות ברצועה, ומאות אלפים מתושבי הרצועה נאלצו לעזוב את בתיהם ולהתגורר במחנות אוהלים. ישראל פינתה 29 יישובים בעוטף עזה מיושביהם, ותושבי 22 יישובים בצפון ישראל קיבלו המלצה מהרשויות להתפנות, בעקבות חשש שארגון הטרור חזבאללה יעצים גם הוא את תקיפותיו. בנובמבר ודצמבר 2023 כבש צה"ל את צפון רצועת עזה במסגרת קרב עזה, והמשיך בלחימה עצימה בקרב ח'אן יונס. במהלך הלחימה התבררו הפערים בין הציפיות והמודיעין המוקדם למצב בשטח, והצבא נקט גישה של לחימה איטית וממוקדת, בהכוונת הדרג המדיני, כדי להשתלט על הרצועה ולטהר אותה ממחבלים. הודות ללחץ הצבאי הושגה בתום נובמבר עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס, במהלכה שוחררו כמעט מחצית מסך החטופים שהוחזקו בידי חמאס. הרמטכ"ל התנגד לעסקה בעת ההיא, מתוך אמונה שניתן תוך הפעלת לחץ רב יותר בשבועות הבאים להביא לעסקה בתנאים טובים יותר. צה"ל פיתח שיטות לחימה מקבילות מעל ומתחת לקרקע, הוציא לפועל מבצעי חילוץ חטופים, בהם שלושה חילוצים מוצלחים של חטופים חיים (מבצע ראשית האור, מבצע יד זהב ומבצע ארנון), ורדף את מפקדי חמאס וכל פעילי ארגוני הטרור. הרמטכ"ל דחף בדרג המדיני להכריע בשאלות של התקדמות הכוחות בשטח, התרת החבל לפעילות והכרעת עתידה המדיני של הרצועה, שאלות שהממשלה התמהמה באשר להכרעתן. דוגמה בולטת היא קרב רפיח, שהרמטכ"ל קרא להוצאתו לפועל כבר בפברואר 2024 אך החל לבסוף רק בחודש מאי. צה"ל לא ניסה להשתלט על כל הרצועה, והרמטכ"ל התנגד להקמת ממשל צבאי כחלופה לחמאס, שכן ראה הכרח בריכוז המשאבים המקוזזים של צה"ל בחזית הצפונית, ולא בהתבססות ארוכה בעזה. בהתאם לכך, בקיץ 2024 התעצבה החזית באופן בו צה"ל שלט במסדרון נצרים וציר פילדלפי, וקידם פשיטות ופעולות נגד פלגי הטרור ברחבי הרצועה. האזור הבולט ברצועה שנותר ללא מענה צבאי חד משמעי בשלב זה היה חבל אל-מוואסי, שהוגדר כאזור הומניטרי המיועד לעקורים, וכלל בתוכו את עיקר מחנות המרכז. החל בחודשי ינואר-פברואר, המאמץ העיקרי במלחמה עבר מהציר הצבאי לציר המדיני, והניסיונות להשיג עסקת חטופים חדשה מול חמאס והסדרה מול חזבאללה. כל העת של הלחימה העצימה בעזה, צה"ל נקט גישה של הגנה אקטיבית בלחימה בחזית הצפונית, והתרכז בפגיעה בדרג פיקוד השדה של חזבאללה וכוח קודס (בהם טאלב סאמי עבדאללה ואבו נעמה נאסר). לכל אורך המלחמה, צה"ל הקדיש מאמצים מיוחדים לסיכול חמאס, ובעיקר הנהגתה הבכירה. דמות המפתח שצה"ל רדף אחריה היה שליט עזה יחיא סנוואר. בינואר נהרג בביירות סאלח אל-עארורי, סגן מנהיג הלשכה המדינית של חמאס. באפריל נהרג בתקיפת הקונסוליה האיראנית בדמשק גנרל מוחמד רזא זאהדי, מפקד ההתבססות האיראנית בסוריה. בתגובה ב-14 באפריל היה על צה"ל לסכל את התקיפה האיראנית על ישראל. במהלך המתקפה התקיים מערך הגנה אווירי משולב של ישראל, ארצות הברית, בריטניה, ירדן ושותפות נוספות כדי לבלום את התקיפה של איראן. אחרי התקיפה ביצעה ישראל תקיפה ממוקדת תקדימית נגד מערכי ההגנה של תשתית הגרעין האיראנית. במהלך חודשי מאי ויוני הרחיב חזבאללה את הפגיעה שלו בצפון ישראל, והרמטכ"ל המליץ להעביר את עיקר המאמצים של צה"ל ללחימה בצפון. ב-13 ביולי ישראל הרגה בסיכול ממוקד את מפקד חמאס מוחמד דף. במהלך הלחימה ישראל התמודדה מול איום בליסטי מכיוון תימן, של מיליציית החות'ים. ישראל ביצעה יירוט תקדימי חוץ-אטמוספירי של מערכת חץ 3, והותירה את ההתמודדות ההתקפית נגד החות'ים לידי קואליציה צבאית-ימית בהנהגת ארצות הברית, שפתחה במבצע שומר השגשוג, שנועד לסכל את תוקפנות החות'ים במרחב. רק לאחר מתקפת הכטב"ם על תל אביב הורתה הממשלה לצה"ל לצאת למהלך התקפי, וחיל האוויר תקף תשתיות בנמל אל-חודיידה בתימן במבצע יד ארוכה. ב-27 ביולי "המשוואות" של הלחימה המוגבלת בצפון התנפצו, בעקבות פגיעת הרקטה במג'דל שמס שהרגה 12 ילדים. הרמטכ"ל פיקד, בתגובה לכך, על מבצע ההתנקשות בפואד שוכר, המפקד הצבאי העליון של חזבאללה, בביירות. למחרת היום, נהרג אסמאעיל הנייה בטהראן. איראן וחזבאללה התחייבו לנקום בישראל, והרמטכ"ל המליץ לדרג המדיני לצאת למתקפת מנע. לפנות בוקר, 25 באוגוסט, זיהה צה"ל כוונה מיידית של חזבאללה לפתוח במתקפה בליסטית קשה על ישראל, והרמטכ"ל יזם את מתקפת המנע הישראלית נגד חזבאללה שהסירה את האיום המידי ומנעה התלקחות למלחמה כוללת. ב-17 בספטמבר בוצעה התפוצצות זימוניות חזבאללה. בעקבות ההסלמה בחזית הצפון, הלוי קידם את שינוע אוגדה 98 צפונה, וקיבל את אישור הדרג המדיני לפתיחה בהסלמה "מדורגת" בדמות מבצע חיצי הצפון. חיל האוויר החל בסדרת תקיפות מסיביות ברחבי לבנון ובחיסולי בכירים. ב-19 בספטמבר בוצעה ההתנקשות באבראהים עקיל וצמרת כוח רדואן בביירות, וב-21 בספטמבר חיל האוויר השמיד למעלה מאלף מטרות חזבאללה ברחבי לבנון. במקביל, צה"ל נערך לאפשרות של תמרון קרקעי. ב-27 בספטמבר, הלוי פיקד מבור חיל האוויר על מבצע סדר חדש - בו הותקף בור הפיקוד של מפקדת חזבאללה ונהרגו ראשי הארגון, ובתוכם מנהיג חזבאללה חסן נסראללה. בהצהרה לציבור לאחר שהתקבל אימות דבר מותו של נסראללה הודיע הלוי: "המסר לכל מי שמאיים על אזרחי מדינת ישראל פשוט - נדע להגיע אליו. בצפון, בדרום וגם במקומות יותר רחוקים." הלוי הוא בעל תואר ראשון בפילוסופיה ומנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר שני בניהול משאבים לאומיים מהאוניברסיטה לביטחון לאומי בוושינגטון. הלוי מתגורר בכפר האורנים, נשוי לשרון ואב לארבעה. מקיים אורח חיים מסורתי. אחיו, אמיר הלוי, כיהן כמנכ"ל משרד התיירות. קורות חיים (עמ' 2), באתר חדשות מחלקה ראשונה עמוס הראל, מח"ט הצנחנים היוצא, הרצי הלוי: צריך להציב לחיילים רף מוסרי, באתר הארץ, 4 בספטמבר 2009 עמוס הראל, בחזית הלבנונית צה"ל נערך למלחמה, לא למבצע, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2012 אמיר בוחבוט‏, הרמטכ"ל הבא? מצעד תתי-האלופים המבטיחים בצה"ל, באתר וואלה, 16 בספטמבר 2012 ירון דקל, ‏"אנשים בלילה" עם הרצי הלוי, באתר iCast‏, 22 במאי 2013 הרצי הלוי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Jodi Rudoren, To a Philosopher-General in Israel, Peace Is the Time to Prepare for War, הניו יורק טיימס, November 15, 2013 ynet, גנרל-פילוסוף: עיתון "ניו יורק טיימס" מסמן את תא"ל הרצי (הרצל) הלוי כרמטכ"ל עתידי?, באתר ynet, 16 בנובמבר 2013 תא"ל הרצי הלוי הועלה לדרגת אלוף, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:43) הרמטכ"ל הבא: הדרך של הרצי הלוי לתפקיד החייל מספר 1, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 03:05), 4 בספטמבר 2022 איתי אילנאי, "להרצי אין אויבים, אבל גם אין לו חברים": רמטכ"ל המלחמה - פרופיל, באתר ישראל היום, 11 באפריל 2024 מאמרים פרי עטו: נאום מפקד חטיבת הצנחנים, אל"ם הרצי הלוי בטקס ההשבעה של מחזור אוגוסט 07, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט) האלוף הרצי הלוי נושא דברים לזכרו של עמנואל מורנו, סרטון באתר יוטיוב הגנה רב־ממדית, בין הקטבים ‏28–30, אוקטובר 2020, עמ' 241–254 מנאומיו: הרצי הלוי בנאום בכורה כרמטכ"ל: "ידעו אויבנו - אנחנו נכונים לעשות הרבה מעבר למה שאנו אומרים", סרטון בערוץ "עכשיו 14", באתר יוטיוב (אורך: 11:46), 16 בינואר 2023 עמוס הראל, הבחירה בהרצי הלוי הייתה מתבקשת. גנץ יכול לרשום לפניו הישג כפול, באתר הארץ, 4 בספטמבר 2022 דוד תדהר (עורך), "חיים שלום הלוי (גורדין)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ח (1957), עמ' 3160 הרצל (הרצי) הלוי נאוה כהן צוריאל, ה' עוז לעמו ייתן, באתר nrg‏, 4 בינואר 2001 מרדכי חיימוביץ, ‏אגדת הרצי והרצי: סיפורו של דודו של הרמטכ"ל ה-23, שנפל במלחמת ששת הימים, באתר מעריב אונליין, 12 בנובמבר 2022 ג'ודי רודורן, הניו יורק טיימס מסמן את הרמטכ"ל הבא של ישראל, באתר הארץ, 16 בנובמבר 2013 גל פרל פינקל, הערכת אמ"ן מזהה אפשרות להסדרה עם חמאס, בדרום בינתיים אין רגיעה, באתר זמן ישראל, 23 בינואר 2020 אמיר בוחבוט ועפר שלח, מח"ט הצנחנים היוצא: שבי ומוות - חלק מחיינו, באתר nrg‏, 4 בספטמבר 2009 אמיר פרחי וגל פרל, מגדילים את העוגה ופועלים במשולב – על מבצעים משולבים של כוחות מאוישים ובלתי־מאוישים, בין הקטבים 38, דצמבר 2022 אהוד ערן, "תמצית געגוע - סיפורו של ארז גרשטיין והמלחמה בלבנון", ידיעות ספרים, 2007, עמודים 152-149 גבי סיבוני וגל פרל פינקל, משבר מוטיבציה בגיוס לשירות קרבי, אתר המכון למחקרי ביטחון לאומי, "מבט על", גיליון 997, 11 בדצמבר 2017 פירוש למילה מצביא נמצא כאן וכאן רונן ברגמן, "מדינת ישראל תעשה הכל - הקרב החשאי על השבויים והנעדרים", הוצאת כנרת, 2009, עמוד 385 עפר שלח ורביב דרוקר, "בומרנג", הוצאת כתר, 2005, עמוד 291 אבי יששכרוף, רוני זינגר-חרותי ועמוס הראל, מסתערבי מג"ב הרגו את מפקד הג'יהאד בג'נין, שנחשד בשליחת המחבל לת"א, באתר הארץ, 21 בפברואר 2007 אמיר בוחבוט, דיווח מיוחד מעזה: אין דשדוש - יש לחימה ברצועה, באתר nrg‏, 14 בינואר 2009 יאיר גולן וגל פרל פינקל, על התמרון והאימונים לקראתו, כתב העת "בין המערכות" באתר צה"ל, 22 בדצמבר 2020 יוסי יהושוע וראובן וייס, המח"ט והחפ"ש, המוסף לשבת ידיעות אחרונות, 23 בינואר 2009 מערכת אתר צה"ל, תא"ל ליאור כרמלי מונה לראש חטיבת ההפעלה באמ"ן, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 11 באוקטובר 2011 מערכת אתר צה"ל, תא"ל הרצי הלוי נכנס לתפקידו כמפקד עוצבת "הגליל", באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 7 בנובמבר 2011 נעם ויטמן, הרמטכ"ל העניק תעודות הוקרה ליחידות מצטיינות, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 17 בדצמבר 2012 רוני דניאל, ‏ראש אמ"ן הנכנס מתריע: "קשה להיות אופטימי באשר לשקט באזור", באתר ‏מאקו‏, 22 בספטמבר 2014 יואב לימור, אתגר המפקד: כל מה שרציתם לדעת על הרצי הלוי, הרמטכ"ל ה־23, באתר ישראל היום, ‏17 בנובמבר 2022 יקי אדמקר‏, ראש אמ"ן מזהיר: עזה נמצאת בפני משבר לנוכח המצב הכלכלי, באתר וואלה, 1 במרץ 2017 נועם אמיר, אלוף הרצי הלוי האיש שגדל בלב הציונות הדתית והפך למועמד בולט לתפקיד הרמטכ”ל ה–23, מוצש, מקור ראשון סקירת ראש אמ"ן: אלוף הרצי הלוי, ראש אגף המודיעין, כנס הרצליה ה-17, יוטיוב, דקות 18-21 סקירת ראש אמ"ן: אלוף הרצי הלוי, ראש אגף המודיעין, כנס הרצליה ה-17, יוטיוב, דקות 27:15 - 28:15 סקירת ראש אמ"ן: אלוף הרצי הלוי, ראש אגף המודיעין, כנס הרצליה ה-17, יוטיוב אלוף הרצי הלוי מונה למפקד פיקוד הדרום, באתר צה"ל, 6 ביוני 2018 גל פרל פינקל, נדרשת תנופה ליבשה, מבט על, גיליון 1344, 6 ביולי 2020, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי גל פרל פינקל, בין סיכוני ההסלמה ואתגרי בניין הכוח, הרמטכ"ל צריך קבלן ביצועים, באתר זמן ישראל, 2 ביולי 2020 דוד גולדברג, הותר לפרסום: ראש המוסד ואלוף פיקוד הדרום ביקרו בחשאי בקטאר, באתר חדשות JDN, ‏22 בפברואר 2020 איתי בלומנטל ורענן בן צור, ראש המוסד ואלוף פיקוד דרום ביקרו בקטאר ונפגשו עם השליח לעזה, באתר ynet, 22 בפברואר 2020 ראש המוסד ואלוף פיקוד דרום ביקרו בקטאר וביקשו שתמשיך להעביר כסף לעזה, באתר הארץ, 22 בפברואר 2020 "לא ניתן להחלטת בית הדין הבין-לאומי לערער אותנו", באתר צה"ל, 21 במרץ 2021 אריאל זיגלר, הנהלים אוסרים על ירי – והעזתים חודרים לישראל, מקור ראשון, 7 באוקטובר 2018 יואב זיתון, מ"אויב מיידי" ל"אויב אפשרי": כך שונו הוראות הירי באוגדת עזה, באתר ynet, 1 באוגוסט 2019 נועם אמיר, ‏אלוף הרצי הלוי, סגן הרמטכ"ל החדש, נכנס לתפקידו, בעיתון מקור ראשון, 11 ביולי 2021 אריה יואלי, ‏שבוע לבחירות: הממשלה תאשר את מינוי הרמטכ"ל, באתר "סרוגים", 22 באוקטובר 2022 אמיר בוחבוט‏, הרצי הלוי נבחר לתפקיד הרמטכ"ל ה-23 של צה"ל, באתר וואלה, 4 בספטמבר 2022 רועי שרון, שר הביטחון גנץ החליט: הרצי הלוי הוא הרמטכ"ל הבא, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 4 בספטמבר 2022 היום: הממשלה תאשר את מינויו של הרצי הלוי לרמטכ"ל, באתר ישראל היום, 23 באוקטובר 2022 כך נראה התרגיל הגדול ביותר שהתקיים בשיתוף צבא ארה"ב, באתר צה"ל, 26 בינואר 2023. אלישע בן קימון, קורין אלבז-אלוש, מיהו סרבן, והאם צה"ל מתכוון להעניש את אלו שלא יגיעו: השאלות והתשובות, באתר ynet, 7 במרץ 2023 ירון אברהם ניר דבורי, ‏נתניהו סירב לפגוש את הרמטכ"ל לסקירה ביטחונית לפני ההצבעה, באתר ‏מאקו‏, 24 ביולי 2023 יוסי יהושוע, איתמר אייכנר, יואב זיתון, אחרי שנתניהו דחה פעמיים: הרמטכ"ל נפגש עם רה"מ, באתר ynet, 24 ביולי 2023 יוסי יהושוע, בלי תיאום עם צה"ל ושב"כ: הודעת "הבכיר המדיני", המנוגדת לקו של ישראל, באתר ynet, 13 במאי 2023 טל לב רם, ‏מלחמה באופק? הרמטכ"ל: "עלינו להיות מוכנים מתמיד לעימות רב-זירתי", באתר מעריב אונליין, 11 בספטמבר 2023 "הרמטכ"ל התריע: על סף פגיעה בהיקף מבצעים בגלל המחאה; נתניהו מכחיש שהוזהר", באתר ynet, 24 במרץ 2023 מוריה אסרף וולברג, הערכות הבכירים לפני השבת השחורה: "חמאס לא רוצה מערכה", באתר חדשות 13, 26 באוקטובר 2023 יוסי יהושע, מחדל 23: צה"ל נתפס בהפתעה מוחלטת, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 יואב זיתון, עינב חלבי, בימים שלפני מתקפת הפתע: בכירים בצה"ל אמרו לדרג המדיני שחמאס מורתע, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024 ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024 ※ אלון חכמון, ‏הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023 ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 – makoVOD (וידאו) 70% מהבתים בעזה נפגעו במלחמה: "מימדי הרס שמזכירים את דרזדן", באתר ynet, 30 בדצמבר 2023 בן כספית, ‏איומים חלולים והבטחות סרק: תצוגת התכלית שהוכיחה את אי הכשירות לניהול המלחמה, באתר מעריב אונליין, 24 בנובמבר 2023 תיעוד ממבצע שחרור החטופים; הרמטכ"ל: "חובתנו – להשיב את כולם", באתר חדשות 13, 9 ביוני 2024 אמיר בוחבוט‏, טעויות הרמטכ"ל שהפכו את ציר פילדלפי למעכב הגדול ביותר בעסקת החטופים, באתר וואלה, 16 באוגוסט 2024 דיווח: הרמטכ"ל מתנגד ליציאה מציר פילדלפי, באתר www.hidabroot.org, ‏2024-07-18 אמיר בר-שלום, גם בצפון וגם בדרום, הפוקוס עובר למגעים המדיניים. המאמץ הצבאי הפך משני, באתר זמן ישראל, 13 ביוני 2024 אילנה קוריאל, אלישע בן קימון, איתמר אייכנר, ליאור בן ארי, הרמטכ"ל מבהיר, בבסיס שנפגע במתקפה: "תהיה תגובה". דיווח: תיתכן בטווח הזמן המיידי, באתר ynet, 15 באפריל 2024 דיווחים ערביים: פיצוץ מכלי גז באזור גבול לבנון-סוריה; הרמטכ"ל הרצי הלוי: "חמאס מנסה להסתיר את תוצאות התקיפה של דף", באתר ישראל היום, ‏14 ביולי 2024 איתמר אייכנר, יואב זיתון, התקיפה אושרה בקבינט מאופל, לוין וסמוטריץ' סירבו לתמוך: "לא חותמת גומי", באתר ynet, 20 ביולי 2024 אבי אשכנזי, ‏ישראל סגרה חשבון: מתקנים אסטרטגים של החות'ים הותקפו בתימן, באתר מעריב אונליין, 20 ביולי 2024 ליאור בן ארי, הפריצה לרשת הפנימית, הבקשה לעלות לקומה 7 - והטילים: כך חוסל פואד שוכר, באתר ynet, 18 באוגוסט 2024 כתבי ynet, התוכנית: שיגור מאות רקטות, לצד כטב"מים | צה"ל: סוכלה רוב המתקפה, אף בסיס לא נפגע, באתר ynet, 25 באוגוסט 2024. הרמטכ"ל: "חיסול עקיל ומפקדי רדואן - מסר לחיזבאללה ולמזרח התיכון כולו", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 22 בספטמבר 2024 ישי אלמקייס, הרמטכ"ל לקראת תמרון קרקעי בלבנון: "אתם באים הרבה יותר חזקים מהם", באתר מקור ראשון, ‏25 בספטמבר 2024 אבי אשכנזי, ‏נסראללה עשה את טעות חייו: האם זה הסוף של חיזבאללה?, באתר מעריב אונליין, 28 בספטמבר 2024 יואב זיתון, הרמטכ"ל על חיסול נסראללה: "זה לא סוף ארגז הכלים, נדע להגיע למי שמאיים עלינו", באתר ynet, 28 בספטמבר 2024 Alumni on the Move, Classes of 2001 - 2005 אתר האוניברסיטה לביטחון לאומי יהודה גולן, מלחמות הגנרלים ממודיעין, MNews - מודיעין ניוז, 17 בינואר 2016 Jodi Rudoren, To a Philosopher-General in Israel, Peace Is the Time to Prepare for War, ‏6 באוקטובר 2013