laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שפהאוזן

שפהאוזן (בגרמנית: Schaffhausen) היא עיר בצפון שווייץ ועיר הבירה של הקנטון בעל אותו השם. נכון לשנת 2008, אוכלוסיית העיר עמדה 34,587 תושבים. השפה הרשמית בשפהאוזן היא גרמנית, אך השפה המדוברת ביותר היא גרסה מקומית של הניב האלמאנית גרמנית שווייצרית. בחלק הישן של העיר יש מבנים רבים מתקופת הרנסאנס המעוטרים בפרסקו ופסלים, וכן מבצר ישן. שפהאוזן הייתה עיר-מדינה בימי הביניים, תיעוד לכך הוא שלעיר היו מטבעות משלה מ-1045. בסביבות שנת 1200 העיר הייתה עיר קיסרית חופשית. הכוח של אב המנזר הופחת בהדרגה וב-1277 רודולף הראשון נתן לעיר אמנת חירויות. ב-1330 הקיסר לואיס מבוואריה נשבע לבית הבסבורג. בתחילת המאה ה-15, פחת הכוח של בית הבסבורג בעיר. ב-1415  הדוכס פרידריך מבית הבסבורג תמך באנטי-אפיפיור יוחנן העשרים ושלושה בועידת קונסטנץ, וכתוצאה מכך הופעל עליו חרם קיסרי על ידי זיגמונד, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. כתוצאה מהחרם והצורך של פרידריך בכסף, יכלה שפהאוזן לקנות את עצמאותה מבית הבסבורג בשנת 1418. העיר כרתה בריתות עם 6 קונפדרציות שווייצריות בשנת 1454, ועם 2 נוספות (אורי ואונטרוולדן) ב-1479. שפהאוזן הפכה בשנת 1501 לחברה מלאה בקונפדרציה השווייצרית הישנה. הרפורמציה הפרוטסטנטית אומצה בתחילה ב-1524 והושלמה ב-1529. העיר נפגעה קשות במהלך מלחמת שלושים השנים בגלל מעבר חיילים מהאימפריה השוודית ובוואריה. רק בתחילת המאה ה-19, הפיתוח התעשייתי בעיר החל לצמוח מחדש. ב-1857 הופעלה תחבורה מסילתית ראשונה לעיר. שפהאוזן ממוקמת באצבע השטח השווייצרי ומוקפת משלושה צדדים בגרמניה.  באפריל 1944 הופגזה שפהאוזן על ידי מטוס חילות האוויר של צבא ארצות הברית שזלג מהשטח האווירי של גרמניה, לשווייץ הנייטרלית בשל טעות ניווט. כ-100 אזרחים נהרגו, וארצות הברית הציעה 4 מיליון דולרים כפיצוי. שטחה של שפהאוזן  הוא 31.1 קמ"ר. מתוך זה 20.7% משמש למטרות חקלאיות ו-47.2% מהשטח הוא יער. 30.2% הוא שטח מיושב והשאר (1.9%) הוא נהרות או אגמים. בשפהאוזן מתגוררים 34,587 תושבים נכון ל-2008, 26.4% בעלי אזרחות זרה. מתוך בעלי האזרחות הזרה, 21% מגרמניה, 13.3% מאיטליה, 8.8% מקרואטיה, 13.3% מסרביה, 6% ממקדוניה, 9% מטורקיה ו-28.6% ממדינות אחרות. מרבית האוכלוסייה (84.3%) מדברת גרמנית, סרבו-קרואטית היא השפה השנייה המדוברת (3.4%) והשלישית היא איטלקית (3.2%). חלוקת הגילאים של האוכלוסייה (נכון ל-2008) היא: 19% בגילאי 0 עד 19, 61.6% בגילאי 20 עד 64 ו-19.4% בגילאי 64 ומעלה. נכון לשנת 2000, 27.4% מהאוכלוסייה משתייכים לכנסייה הקתולית, 43.6% משתייכים לכנסייה המתוקנת השווייצרית. מדיה וקבצים בנושא שפהאוזן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שפהאוזן (בגרמנית) שפהאוזן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) שפהאוזן (שווייץ), דף שער בספרייה הלאומית
The MAX

דה מקס (באנגלית: The MAX Entertainment Palace) היה בית קולנוע באילת בבעלות גלובוס מקס בו הוקרנו סרטים בטכנולוגיית IMAX יחד עם סרטים בטכנולוגיה רגילה. הוא נבנה בצורת פירמידה וכלל אולם אחד שבו 294 מושבים. הרעיון להקמת המתחם עלה ב-1998 ובנייתו החלה חמש שנים לאחר מכן, ב-2003. את מבנה הפירמידה תכנן משרד האדריכלים הקנדי זיידלר-רוברטס(אנ') יחד עם האדריכל הישראלי חיים דותן. בניית המתחם נעשתה על ידי חברת "Epic Entertainment Ltd" בראשות איש העסקים בנט קפלן. המתחם נפתח למבקרים ב-2004 בשם "IMAX אילת" ומיד לאחר הקמתו, הפך מבנה הפירמידה הכחולה לאחד מסמליה של העיר אילת. המקום אירח מאז הקמתו למעלה מ-10 מיליון מבקרים מישראל ומחוצה לה. מעבר להקרנות הסרטים, המבנה גם אירח, לפרק זמן מסוים, מוצגים ממוזיאון השעווה הישראלי. ב-2013, לאחר רכישת המתחם על ידי גלובוס מקס, שונה שם בית הקולנוע ל"דה מקס", וב-2015 הוא נסגר לצמיתות לאחר שלמקום נצברו חובות כספיים. המקום עמד מספר שנים נטוש וסגור. באוגוסט 2022 החלה הריסת מבנה האיימקס. בתקשורת פורסם שבעלי הנכס הנוכחיים מתוכננים להקים בשטח מרכז מסחרי ואולם מופעים. סרטי האיימקס - באולם איימקס הוקרנו 7 סרטים בטכנולוגיית IMAX: "טי-רקס 3D", "מסתרי האוקיינוס 3D", "טירת הרוחות 3D", "מקסימום אנימציה 3D", "החייזרים באים 3D", "הנוק-אאוט 3D" ו"כרישים ב-3D" Amsterdam מוזיאון השעווה - מוזיאון שעווה בו הוצגו 120 בובות שעווה ממגוון תחומים. המוזיאון פעל בשיתוף עם רשת המוזיאונים מאדאם טוסו ומוקם בלובי בית הקולנוע. בין הדמויות שהוצגו היו אנג'לינה ג'ולי, רוברט דה נירו ואילן רמון. משטח החלקה על הקרח - במתחם היה משטח החלקה על הקרח בגודל 250 מ"ר. לאחר סגירת המתחם, ציוד המשטח נרכש על ידי עיריית טבריה ומאז, המתקן פועל ב"פארק ברקו". Maximum Cinema 3D - באולם הראשי הוקרנו 5 סרטי תלת־ממד בטכנולוגיית IMAX: "הדינוזאורים חיים!", "להעיר את T-REX", "אוקיינוס פראי", "אגדות הטיסה", "הגל האולטימטיבי" ו"ספייס ג'אנק 3D". Fantasy Frame - אטרקציית צילומי אשליות אופטיות שבה יכלו ליצור מזכרות ביקור במקום. האטרקציה החליפה את מוזיאון השעווה. Hollywood at the MAX - סרטים בטכנולוגיית הקרנה רגילה. EVO - מופע אקרובטיקה עם 28 אמנים מרחבי העולם המבצעים תרגילי אקרובטיקה אוויריים ובליווי וידאו ארט על מסך ענק ומוזיקה. מדיה וקבצים בנושא The MAX בוויקישיתוף אתר המתחם אתר בית הקולנוע לפני שינוי השם אתר המתחם ב-2012 מיכאל יעקובסון, הפירמידה מתהפכת: IMAX באילת עומד להשתנות ועלול לחטוף תביעה, באתר Xnet‏, 2 בפברואר 2015 אפיק אנטרטיינמנט קיבלה זיכיון להקים בארץ בתי קולנוע בשיטה תלת מימדית, באתר גלובס, 13 באוקטובר 1998 איילה צורף, קבוצת משקיעים אמריקאים מתכננת להקים רשת בתי קולנוע IMAX בישראל, באתר הארץ, 1 ביולי 2003 ה'איימקס' מארח: מוזיאון השעווה הישראלי, ערב ערב באילת, 2010 אטרקצית 'איימקס' נסגרה, ערב ערב באילת, 2015 שמעון איפרגן, ‏החלו ההריסות של האיימקס באילת, באתר ‏מאקו‏, 4 בספטמבר 2022 קולנוע איימקס באילת, דור שלישי(הקישור אינו פעיל, 10.11.2021) הלונה פארק של 'עיר המלכים' מצא בית חדש, דור שלישי
בית הברכה

בית הברכה הוא בית הארחה וגן אירועים בגוש עציון, השוכן על כביש 60, סמוך למחנה הפליטים אל-ערוב. המקום משתרע על 38 דונם וכולל 8 מבנים. המתחם נבנה בסוף שנות ה-40 של המאה ה-20 על ידי מיסיונר ורופא אמריקני בשם תומאס לאמבי. במקום פעל בית חולים לחולי שחפת בשם בית אל-ברכה ובו 90 מיטות, בית ספר לאחיות, וכנסייה. לימים הפך המקום אכסניה לצליינים. ב-2008 מכרה הכנסייה הפרסביטריאנית את המתחם הנטוש לחברת קש שוודית, שמאחוריה עמד ארווינג מוסקוביץ'. העסקה התבצעה בסיוע הקרן לאדמות ישראל. ב-2015 החלו שיפוצים במתחם לקראת אכלוסו. ב-2016 הורה שר הביטחון בוגי יעלון על צירוף ההתנחלות לשטח השיפוט של מועצה אזורית גוש עציון. ב-2018 מכרה אלמנתו של מוסקוביץ' את המתחם לאחים ליאור ודודו לוי. כיום משמשים מבנה בית החולים הישן, ומבנה בית הספר לאחיות הצמוד לו, כבתי הארחה. במרחבים שסביבם נטועים עצי פרי רבים, מרחבים אלו משמשים גם כגן אירועים. מתחתיהם קיימת מערכת מים תת-קרקעית, שניתן לרדת אליה באמצעות סולמות. במתחם גם גרים דודו לוי (בעל המתחם) ומספר סטודנטים. במקום ישנה גם כנסייה נטושה שטרם שופצה, ומבנים שהיו שייכים לעובדי בית החולים. עוזי ברוך, יישוב אסטרטגי חדש בין גוש עציון לחברון, באתר ערוץ 7, 22 במאי 2015 אפרת פורשר, הנכס הסודי קם מהמדבר, באתר ישראל היום, 21 באוקטובר 2018 קרני אלדד, ‏תוכנית אירוח, בעיתון מקור ראשון, 31 בינואר 2019 נתנאל לייפר, ‏מתחם "בית ברכה" צורף רשמית לגוש עציון, באתר כיפה, 6 בינואר 2016 הנכס הסודי קם מהמדבר
קלודאווה

קלודאווה (בפולנית: Kłodawa; בגרמנית: Tonningen; ביידיש: קלאָדעווע) היא עיירה במחוז קולו שבפרובינציית פולין גדול בפולין, על גדות נהר רגיילבקה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. קלודאווה כמקום יישוב של בני אדם מהמאה השישית לפני הספירה. בשנת 1430 הוענקו לקלודאווה זכויות עיר. באמצע המאה ה-17 ניזוקה העיר קשות כתוצאה מפלישת האימפריה השוודית. בחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכללה העיר בתחום פרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית. בשנת 1867 ניטל מהיישוב מעמדו העירוני, אך זה הושב לו בשנת 1925. התיעוד הראשון לישיבת יהודים בקלודאווה הוא משנת 1487. בשנת 1647 הוענק לעיר כתב זכויות, שאסר על מגורי יהודים בה. הגבלות אלה בוטלו באופן רשמי רק בסוף המאה ה-18. החל משנות ה-20 של המאה ה-19 התקיימה בעיירה קהילה יהודית עצמאית, ובשנת 1860 נבנה בה בית כנסת מאבן. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 1,350 יהודים, למעלה משליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית. עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים בתחילת ספטמבר 1939, הוטלו על יהודי העיר גזירות שונות, ובהן חובת ביצוע עבודות כפייה, חובת תשלום סכומי כופר, החרמת רכוש, הגבלות תנועה והשפלות פומביות. בתחילת ינואר 1942 נרצחו 46 מיהודי העיירה. בין ה-9 ל-12 בינואר 1942 גורשו למעלה מ-1,000 היהודים שנותרו בעיירה למחנה ההשמדה חלמנו. מדיה וקבצים בנושא קלודאווה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קלודאווה קלודאווה באתר מרכז מורשת יהדות פולין "קלודאווה", באתר השטעטל הווירטואלי ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קלודאווה".
בית שני

האם התכוונתם ל... בית המקדש השני – בית המקדש שנבנה על ידי עולי בבל בראשית שיבת ציון, כ-70 שנה לאחר חורבן בית המקדש הראשון, ובהמשך חודש והורחב בידי הורדוס מקדש הורדוס – בית המקדש המורחב והמפואר שבנה הורדוס בשלהי ימי בית שני תקופת בית שני – תקופה היסטורית בתולדות עם ישראל, החופפת בקירוב את תקופת קיומו של בית המקדש השני. ירושלים בתקופת בית שני – פרק היסטורי ותקופה אדריכלית בתולדות העיר ירושלים
קלבוב

קלבוב (בפולנית: Klwów; ביידיש: קוויוו) הוא כפר קטן במחוז פשיסחה שבפרובינציית מזוביה בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית. לקלבוב הוענקו זכויות עיר בשנת 1413, אך במהלך השנים דעך היישוב, ובמחצית השנייה של המאה ה-19, בעקבות מרד ינואר, הוחזר למעמד כפרי. בכפר שרידי מצודה מן המאה ה-13 וכנסייה שנבנתה בשנת 1491. יהודים ישבו ביישוב מראשיתו, וקיימו בו קהילה עצמאית. בשנת 1864 הוצא להורג אחד מיהודי הכפר לאחר שהואשם בסיוע לשלטונות הרוסיים. בשנת 1897 נמנו ביישוב 467 יהודים, ובין מלחמות העולם נמנו בו כ-80 משפחות יהודיות. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו לכפר פליטים יהודים, ובמאי 1941 נמנו במקום 546 יהודים. ב-22 באוקטובר 1942 גורשו כל יהודי הכפר לדז'וויצה הסמוכה, ממנה שולחו תוך זמן קצר עם יתר יהודי המקום למחנה ההשמדה טרבלינקה. מדיה וקבצים בנושא קלבוב בוויקישיתוף קלבוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין "קלבוב", באתר השטעטל הווירטואלי "קלבוב", באתר JewishGen (באנגלית) יולנטה קריימר, קלבוב, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק A, עמ' 241–242), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
בן תורג'מן

בן תורג'מן (נולד ב-9 בינואר 1989) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי. תורג'מן נולד בנצרת עילית למשה תורג'מן, יליד מרוקו, ולאודליה לבית כהן, ילידת ישראל, והחל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל נצרת עילית. ב-18 בנובמבר 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 1–1 נגד עירוני קריית שמונה במסגרת הליגה הלאומית, ובמשחק זה גם הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה. בעונה זו ערך בסך הכל שש הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת, ובמקביל המשיך לשחק בקבוצת הנוער, במדיה שיחק גם בעונה שלאחר מכן. במהלך עונת 2008/2009 החל לקבל דקות משחק רבות יותר בקבוצה הבוגרת, לאחר שירדה לליגה הארצית, ולקראת סיום העונה תפס מקום קבוע בהרכב הקבוצה וסייע לה להעפיל בחזרה לליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן שותף רק בשלושה משחקי ליגה לאחר שהיה פצוע במשך רוב שלבי העונה, אך בעונת 2010/2011 חזר להרכב הקבוצה, ובמשך שלוש עונות היה המגן השמאלי הבכיר במועדון. בקיץ 2013 חתם בהפועל באר שבע מליגת העל ביחד עם חברו לקבוצה בן ביטון. ב-30 בדצמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 3–1 נגד הפועל תל אביב, בעקבות פציעתו של אופיר דוידזאדה, המגן השמאלי הבכיר של הקבוצה. לאחר שדוידזאדה לא הצליח להתאושש מהפציעה תפס את מקומו בהרכב עד לסיום עונת 2013/2014 וערך בסך הכול 15 הופעות ליגה. ב-10 ביוני 2014 הושאל להפועל עכו, ובמדיה ערך 16 הופעות ליגה. בפברואר 2015 הצטרף להפועל פתח תקווה, במדיה ערך תשע הופעות ליגה ובתום עונת 2014/2015 ירד עמה לליגה הלאומית. בקיץ 2015 חזר להפועל באר שבע, ושותף בשמונה משחקי ליגה בעונת 2015/2016, בה זכתה הקבוצה באליפות ראשונה לאחר 40 שנה. בעונת 2016/2017 שותף ב-14 משחקי ליגה, זכה עם הקבוצה באליפות שנייה ברציפות, וכן זכה עמה בתואר אלוף האלופים ובגביע הטוטו. ב-18 ביוני 2017 חתם בבני יהודה תל אביב. ב-6 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, במשחק מול מכבי פתח תקווה בגביע הטוטו. בעונת 2017/2018 ערך 29 הופעות ליגה והיה שותף להעפלתה של הקבוצה לפלייאוף העליון. ב-13 בינואר 2019 חזר להפועל באר שבע, אך ערך רק שלוש הופעות בכל המסגרות ושוחרר בתום העונה. ב-13 ביולי 2019 חתם במכבי נתניה. במדי הקבוצה ערך 11 הופעות ליגה בכל המסגרות. ב-20 בינואר 2020 חתם בבני סכנין מהליגה הלאומית עד לסיום העונה. ב-9 ביולי 2020 חזר לקבוצת נעוריו הפועל נוף הגליל, אך ב-5 בנובמבר 2020 חתם בהפועל אדומים אשדוד מליגה א' דרום. ב-7 בספטמבר 2021 חתם במועדון ספורט רמלה מליגה ב' דרום ב'. בשנת 2022 עשה הסבה להייטק וסיים קורס הבטחת איכות. הפועל באר שבע אליפות: 2015/2016, 2016/2017 אלוף האלופים: 2016/2017 גביע הטוטו: 2016/2017 הפועל נוף הגליל גביע הטוטו (הליגה הלאומית): 2020/2021 בן תורג'מן, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל בן תורג'מן, באתר Transfermarkt בן תורג'מן, באתר Soccerway בן תורג'מן, באתר WorldFootball.net בן תורג'מן, באתר FootballDatabase.eu דורון בן דור, ‏בן תורג'מן חתם בעכו, האימונים יחלו ב-29 ביוני, באתר ONE‏, 10 ביוני 2014 ארז נעמן, ‏אראל, תורג'מן, בן יאיר וג'אן הושאלו להפועל פ"ת, באתר ONE‏, 4 בפברואר 2015 עמית וסר, ‏הרכש הראשון: בן תורג'מן חתם בבני יהודה, באתר ONE‏, 18 ביוני 2017 בן תורג'מן סיכם במכבי נתניה, באתר ערוץ הספורט, 13 ביולי 2019 מאור רחמני, ‏פינה מקום בעמדה: בן תורג'מן חתם בבני סכנין, באתר ONE‏, 20 בינואר 2020 יצחק סולומון, בן תורג'מן חזר להפועל נוף הגליל, מצהיר: "חובת ההוכחה עלי", באתר ידיעות הגליל, 9 ביולי 2020 שלומי והבה, בן תורגמן חתם באדומים אשדוד, באתר דאבל פס, 5 בנובמבר 2020
דור אלו

דור אלו (נולד ב-26 בספטמבר 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני. נולד וגדל בפתח תקווה, לישראל וללילי אלו. אלו התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה. לקראת עונת 2012/2013 צורף לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון, לאחר שירדה לליגה הלאומית, וב-10 באוגוסט 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו, כשפתח בהרכב בתיקו 0-0 נגד הפועל כפר סבא במסגרת גביע הטוטו. ב-5 בנובמבר 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 0–2 נגד בית"ר תל אביב רמלה. לאחר המשחק נפצע ולא חזר לשחק עוד בעונה זו, בסיומה העפילה הקבוצה בחזרה לליגת העל. ב-31 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הבכירה, כשפתח בהרכב בהפסד 1–3 לבית"ר ירושלים, ובסך הכל שותף בשבעה משחקים בעונה זו. בעונת 2014/2015 הגיע לקבוצה המאמן רן בן שמעון, אשר החליט להתבסס על שחקנים צעירים. אלו הפך לשחקן הרכב קבוע והיה שותף לעונה מוצלחת של הקבוצה שסיימה בפלייאוף העליון. ב-8 במאי 2016 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–1 על מכבי נתניה. בעונת 2016/2017 הפך לשחק מפתח בקבוצה, וכבש שער אחד ב-33 הופעות בליגת העל. לקראת עונת 2017/2018 חתם בקבוצת הפועל באר שבע. בעונתו הראשונה בקבוצה ערך 17 הופעות ליגה, ובסופה זכה עם הקבוצה באליפות. לקראת תחילת עונת 2018/2019 נפצע אלו בברכו, חזר לשחק בינואר 2019 וערך שמונה הופעות בליגת העל. ב-6 באוגוסט 2019 הושאל לעונה אחת לבני יהודה תל אביב. לקראת עונת 2020/2021 חזר מההשאלה אל קבוצת הפועל באר שבע אך מיד נמכר לעירוני קריית שמונה. ב-27 בספטמבר 2021 חזר למכבי פתח תקווה וחתם בה עד לסיום העונה. ב-26 ביוני 2022 חתם בהפועל תל אביב. ב-12 ביוני 2023 חתם במכבי בני ריינה. מדיה וקבצים בנושא דור אלו בוויקישיתוף דור אלו, ברשת החברתית אינסטגרם דור אלו, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל דור אלו, באתר Transfermarkt דור אלו, באתר Soccerway דור אלו, באתר WorldFootball.net דור אלו, באתר FootballDatabase.eu תומר לוי, מוטי פשכצקי, ‏סופית: דור אלו הושאל מב"ש לבני יהודה, באתר ערוץ הספורט, 6 באוגוסט 2019 יגאל גולדשטיין, ‏רשמי: אלו וקהת חתמו בקריית שמונה, באתר ערוץ הספורט, 26 ביולי 2020 הדר יעקבי, ‏דור אלו חתם במכבי פ"ת עד סוף העונה, באתר ערוץ הספורט, 27 בספטמבר 2021 שירי אלג'ם, ‏אחרי רומארטו: דור אלו חתם בהפועל תל אביב, באתר ערוץ הספורט, 26 ביוני 2022 דורון בן דור, ‏רכש נוסף: המגן הימני דור אלו חתם בבני ריינה, באתר ONE‏, 12 ביוני 2023
קטריניבקה

קטריניבקה (באוקראינית: Катеринівка; בפולנית עד 1944: Katerburg, קטרבורג) הוא כפר קטן (לשעבר עיירה) בנפת קרמניץ שבמחוז טרנופול שבמערב אוקראינה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. היישוב נזכר לראשונה בשנת 1421, ובשנת 1780 הפך לעיירה, שנקראה על שם אשתו של בעליה. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה. עד שנות ה-70 של המאה ה-19 היו כמעט כל תושבי היישוב יהודים. מסוף המאה ה-19 חלה ירידה במספר יהודי היישוב, ובשנת 1897 נמנו בו 693 יהודים. טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמנו בכפר כ-150 משפחות יהודיות. בתחילת יולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבש היישוב בידי הגרמנים. ב-28 בפברואר 1942 גורשו יהודי היישוב לגטו לאנוביץ, ובין ה-13 ל-14 באוגוסט 1942 נרצחו יהודי היישוב יחד עם יהודים נוספים בבורות ירי. לפי דו"ח שערך הס"ד, נרצחו בבורות אלו 312 יהודים, ובהם 86 ילדים. מדיה וקבצים בנושא קטריניבקה בוויקישיתוף קטרבורג באתר מרכז מורשת יהדות פולין "קטריניבקה", באתר JewishGen (באנגלית) אלכסנדר קרוגלוב (רו') ומרטין דין (אנ'), קטרינבורג, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1378), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
שוואץ

המונח "שווץ" מפנה לכאן. לערך העוסק בעיר בפרובינציית קויאוויה-פומרניה בפולין שזה שמה הגרמני, ראו שווייצ'ה. שוואץ (בגרמנית: Schwaz) היא עיר במדינת אוסטריה טירול. היא בירתה של מחוז שוואץ. העיר ממוקמת בחלק התחתון של עמק אין. העיר ממוקמת כ-30 ק"מ מזרחית לאינסברוק. שטח העיר הוא 20.17 קמ"ר. שוואץ קיבלה זכויות עיר ב-1898 מפרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה. העיר ידועה כיום כ"עיירת הכסף" בזכות ההיסטוריה הארוכה שלה בתחום כריית נחושת וכסף (ביחוד בימי הביניים). על גבעה המשקיפה על העיר, נמצאת טירת פריינדסברג, שהמגדל האדיר שלה מכיל את המוזיאון להיסטוריה מקומית של העיר. נקודות עיקריות אחרות כוללות את מוזיאון "האוס דר וולקר" המפורסם, פלנטריום זייס ומוזיאון הכרייה, שם יש למבקרים אפשרות ללכת בעקבות הכורים שעבדו באזור זה בירידה של 800 מטר למנהרות התת-קרקעיות. שוואץ היא גם ביתם של שני פסטיבלי מוזיקה: פסטיבל קלנגספורן למוזיקה מודרנית ופסטיבל Outreach המאורגן בשיתוף עם האקדמיה המקומית למוזיקה. איטליה ורבניה, פיימונטה, איטליה מדיה וקבצים בנושא שוואץ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שוואץ אתר האינטרנט הרשמי של שוואץ Schwaz, tyrol.com ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים באוסטריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קז'ימייז'ה ויילקה

קז'ימייז'ה ויילקה (בפולנית: Kazimierza Wielka) היא עיירה במחוז קז'ימייז'ה שבפרובינציית שוויינטוקז'יסקיה בפולין, על גדת נהר נידז'יצה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית. העיירה מוזכרת לראשונה בתחילת המאה ה-14 כמרכז כנסייתי. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיירה בתחום ממלכת הבסבורג, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית. הקמת בית חרושת לסוכר בעיירה באמצע המאה ה-19 וחיבורה לרשת מסילות הברזל האיץ את התפתחותה הכלכלית. בשנת 1921 נמנו בעיירה 293 יהודים, כעשירית מתושביה, ובין מלחמות העולם פעלו ביישוב בית מדרש ובית ספר יהודי, והתקיימה במקום פעילות ציונית. במהלך שנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות כלפיהם. לאחר כיבוש העיירה בידי הגרמנים בספטמבר 1939, נקבעה העיירה כמרכז שלטון לכפרי סביבתה, ויהודיה מגיל 14 עד 60 גויסו לעבודות כפייה, וחויבו בענידת טלאי צהוב. מעת לעת ערכו אנשי גסטאפו שהגיעו ממייחוב הסמוכה מעשי שוד ורצח בקרב יהודי העיירה, כאשר ביום אחד בלבד בשנת 1940 רצחו ביישוב 25 יהודים. בשנת 1941 הגיעו ליישוב יהודים חסרי כל שגורשו משלזיה, והקהילה המקומית התגייסה לעזרתם. ב-6 בנובמבר 1942 פשטו כוחות גרמניים על העיירה, וציוו על יהודיה להתכנס במקום ריכוז, אך רובם העדיפו להישאר במקומות מסתור. במהלך חיפושים אחר מסתתרים, רצחו הגרמנים 22 יהודים שגילו בבונקר. כעבור יומיים, הכריזו הגרמנים כי יהודים שיסגירו עצמם ממקומות המסתור יישלחו לעבודה. כ-210 יהודים שהתפתו להבטחות הגרמנים, והסגירו עצמם, נרצחו מיד בידי הגרמנים ביער הסמוך. ב-22 בדצמבר 1942 רצחו הגרמנים 27 יהודים נוספים מהעיירה שהסתתרו בכפר הסמוך בוז'נקה. מדיה וקבצים בנושא קז'ימייז'ה ויילקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קז'ימייז'ה ויילקה קז'ימייז'ה ויילקה באתר מרכז מורשת יהדות פולין "קז'ימייז'ה ויילקה", באתר השטעטל הווירטואלי "קז'ימייז'ה ויילקה", באתר JewishGen (באנגלית)
טאובאו

טאובאו (בסינית: 淘宝网, באנגלית: Taobao) הוא אתר אינטרנט סיני מצליח בעל אופי דומה ל-eBay ואמאזון המופעל בסין על ידי קבוצת עליבאבא. האתר נוסד על ידי עליבאבא במאי 2003 ומספק שירותי C2C (לקוח-לקוח) בו פותחים עסקים קטנים ואנשים פרטיים חנויות מקוונות. על פי דירוג אלקסה, האתר הוא בין עשרת האתרים המובילים בעולם. בשנת 2013 היה היקף העסקים דרך האתר מעל טריליון יואן. ב-2008 הציגה Taobao את האתר "Taobao Mall" (בסינית: 淘宝商城) המיועד לשירותי B2C (עסק -לקוח). האתר הצליח בצורה יוצאת דופן וב 2010 שיווק את הפלטפורמה שלו בכתובת נפרדת: "Tmall.com". בשנת 2011 הודיע ג'ק מא על שינויים ארגוניים בחברה במסגרתם הפך Tmall לחברה עצמאית תחת קבוצת עליבאבא. בנוסף הוגדרה טאובאו, כ"שוק טאובאו" והוגדרה חברה נוספת "eTao" - מנוע חיפוש מקוון לקניות. אתר האינטרנט הרשמי של טאובאו taobao.com - אתר הבית כך טאובאו ועליבאבא עוזרות במלחמה בעוני, באתר TheMarker‏, 1 ביוני 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אברהם יעקב גרשון לסר

הרב אברהם יעקב גרשון לסר (בכתיב יידי: לעססער; כ"ג בכסלו ה'תקצ"ד, 5 בדצמבר 1833 - ליל יום הכיפורים, י' בתשרי ה'תרפ"ה, 7 באוקטובר 1924) היה רב ליטאי-אמריקאי. רבן של כמה עיירות בליטא ואחר כך רב בשיקגו ובסינסינטי ונשיא אגודת הרבנים דארצות הברית וקנדה. נולד לרב עזריאל מאיר לסר בעיירה מיר, למד בישיבת מיר ואחר כך בישיבתו של רבי גרשון תנחום ממינסק. היה תלמידם המובהק של רבי יוסף המו"צ מקלצק ושל רבי שמואל אביגדור תוספאה מקרלין, שאף העניק לו סמיכה לרבנות. הוא נסמך לרבנות גם על ידי רבי יוסף רייזין מסלונים ורבי יחיאל הלר מחבר "עמודי אור", רבי יצחק אלחנן ספקטור ורבי יהושע יצחק שפירא (ר' אייזיל חריף) מסלונים. בשנת ה'תרכ"א, 1861, קיבל משרת רבנות ראשונה באמסטיבאווה (Мсцібава) שבפלך גרודנו, ואחריה כיהן בהאלינקה (בלא') שליד סובאלק, בהורודוק הסמוכה לוולוז'ין ובלודווינוב (אנ') שבפלך סובאלק. הוא הוזמן בידי בני עירו שהשתקעו בארצות הברית לבא לכהן כרבם, ובשנת ה'תרמ"ב, 1882, היגר לארצות הברית והתמנה כרבן של קהילות בית המדרש הגדול ו"בני יעקב" בשיקגו. בשנת ה'תרנ"ח, 1898, נקרא לכהן כאב"ד סינסינטי. הוא עבר לעיר וכיהן כרבן של שלוש קהילות של יוצאי רוסיה ופולין, קהילות "בית תפילה". הוא היה מראשוני הרבנים הבכירים שהגיעו לארצות הברית, והיה שותף לייסוד אגודת הרבנים דארצות הברית וקנדה ונשיאה הראשון של האגודה (תרס"ב, 1902) בתור זקן הרבנים האורתודוקסים בארצות הברית. לאחר שהתפטר מתפקידו זה, מונה לנשיא הכבוד של האגודה. השתתף גם בייסוד "עזרת תורה". מלבד ספריו, פרסם הרב לסר מחידושי תורתו במאסף התורני "בית ועד לחכמים". הוא נפטר בליל יום הכיפורים, י' בתשרי ה'תרפ"ה, 7 באוקטובר 1924. לאחר פטירתו החליף אותו ברבנות קהילות "בית תפילה", הרב בצלאל אפשטיין. אהל מועד, שיקגו-ורשה, תרנ"ז באחרית הימים, שיקגו-ורשה, תרנ"ז אנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך ג', ירושלים תשכ"ה, עמ' 244–245 בן-ציון אייזנשטט, לעסער, הרב אברהם יעקב גרשון, דור רבניו וסופריו, תרנ"ה-תרס"ה, חלק ה, עמודים 67–68, באתר היברובוקס שמואל נח גוטליב, אהלי שם, פינסק תרע"ב, עמ' 309, באתר היברובוקס "לֶּעסֶער, (אברהם) יעקב גרשון", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק ו, עמודים 62–63, באתר היברובוקס הרב אברהם יעקב גרשון לעסער עליו השלום, בתוך: אפריון, כרך ב' תרפ"ה, באתר היברובוקס אשר זלקא ראנד (עורך), "הרב ר' אברהם יעקב גרשון לעססער זצ"ל", תולדות אנשי שם ח"א, ניו יורק, תש"י, עמ' 80, באתר היברובוקס מ. צינוביץ, רבנים ילידי מיר גדולי־התורה בחו"ל: הרב ר' אברהם יעקב לסר, בתוך: ספר מיר, ירושלים תשכ"ג, 433–434 (ספר יזכור לקהילת מיר, בספריית העיר ניו יורק תמונה מס. 221) עוד מידע וקישורים אודותיו באתר "kevarim.com" לוח היובל של עזרת תורה, ניו יורק תרצ"ו, באתר היברובוקס. חדשות מעולמו של ישראל סבא, אפריון, קובץ שני, תרפ"ה, 1924–1925 עמ' 151, באתר היברובוקס
משפט האידיאל הראשי

משפט האידיאל הראשי של ולפגנג קרול קובע שבתחום שלמות נתרי, אידיאל ראשוני שהוא מינימלי מעל איבר, הוא מינימלי. משפט זה, והכללות שלו, מאפשר לחשב את הגובה של אידיאלים ראשוניים, ודרך זה את ממד קרול של חוגים שונים. אומרים שאידיאל ראשוני P {\displaystyle P} הוא מינימלי מעל a {\displaystyle a} אם אין ראשוני   a ∈ Q ⊂ P {\displaystyle \ a\in Q\subset P} , וסתם מינימלי אם אין ראשוני Q {\displaystyle Q} כך ש-   0 ⊂ Q ⊂ P {\displaystyle \ 0\subset Q\subset P} . לפי ההגדרה, ראשוני מינימלי הוא ראשוני בעל גובה 1 לכל היותר. מן המשפט נובעת גם התוצאה הכללית יותר ("משפט האידיאל הראשי המוכלל"), שאידיאל ראשוני שהוא מינימלי מעל   a 1 , … , a n {\displaystyle \ a_{1},\dots ,a_{n}} הוא מגובה n {\displaystyle n} לכל היותר. בפרט, הגובה של אידיאל ראשוני חסום (מלמעלה) על ידי מספר היוצרים שלו. ולהפך: אידיאל מגובה n {\displaystyle n} אי-אפשר ליצור בפחות מ- n {\displaystyle n} איברים. בפרט, בחוג נתרי קומוטטיבי לכל אידיאל ראשוני יש גובה סופי. מכיוון שממד קרול הוא הסופרימום של גבהי האידיאלים המקסימליים, נובע מכאן גם שלתחום שלמות מקומי יש ממד קרול סופי.
משאבת דלק

משאבת דלק היא מכונה בתחנת דלק המשמשת לשאיבה של דלק לסוגיו: בנזין ברמות אוקטן שונות, סולר למנועי דיזל, אתנול, דלק ביולוגי לסוגיו, וסוגים נוספים, לשם הנעת כלי רכב מנועיים בעלי מנוע בעירה פנימית. משאבות דלק ידועים גם בשם מנפֵק דלק (ארצות הברית), מתדלק (אוסטרליה), משאבות בנזין (חבר העמים הבריטי), ועוד. משאבת הדלק הראשונה הומצאה ונמכרה בידי סילבנוס בוו'זר בעיר פורט ויין, אינדיאנה, כבר בספטמבר 1885. המשאבה הייתה סוג של מכלית דלק, ונועדה לא לשם מכוניות, שלא הומצאו עדיין אלא לשם מנורות נפט ותנורים. לאחר מכן שיפר בוו'זר את המצאתו עבור כלי רכב על ידי הוספת אמצעי בטיחות, וכן הוספת צינור שיעביר את הדלק ישירות מהמכל אל המכונית. כיום, משאבת הדלק מחולקת לשני חלקים עיקריים: "ראש" אלקטרוני, המכיל מערכת משובצת מחשב השולטת בפעולת המשאבה, ומערכת מפותלת הכוללת צינורות, שסתומים, ועוד. תפקידה לשאוב את הדלק שממוקם בקרקע באמצעות מנוע חשמלי ולהעבירו למכל הדלק של המכונית המתודלקת. תחנת דלק תחנות דלק בישראל מדיה וקבצים בנושא משאבת דלק בוויקישיתוף עידו גנדל, איך זה עובד: משאבת דלק, באתר ynet, 13 בינואר 2012 בלדד השוחי, כיצד משאבות הדלק יודעות מתי להפסיק?, באתר nana10,‏ 10 ביולי 2005 (הקישור אינו פעיל, 14 באוקטובר 2017) ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.