laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נתן גוטמן

נתן גוטמן (נולד ב-3 באפריל 1967) הוא עיתונאי ישראלי המשמש כשליח תאגיד השידור הישראלי בוושינגטון, ארצות הברית, בתפקידו ככתב לערוץ כאן 11 ולרשת כאן ב', לפני כן הועסק ברשות השידור מאז שנות ה-90 באותו התפקיד וכעורך הראשי של מהדורת "מבט", עד עלייתו לאוויר של תאגיד השידור במאי 2017. הוא שימש גם ככתב בעיתונים ג'רוזלם פוסט ו"הארץ". גוטמן נולד בטורונטו שבקנדה ועלה בצעירותו לישראל, בה גדל בגבעתיים. ב-1985 התגייס לגלי צה"ל ושירת ככתב מדיני בתחנה. ב-1991 שימש כשליח גלי צה"ל לוועידת השלום במדריד. הוא סיים תואר ראשון בפילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים ב-1993, בנוסף ללימודים במכון הרמן ליהדות בת זמננו באותה אוניברסיטה. לאחר מכן שימש ככתב עיתון "חדשות" בוושינגטון עד לסגירתו של העיתון. ב-1994 הצטרף לערוץ הראשון, תחילה כעורך המייסד של מהדורת הלילה "מהיום למחר", וב-1996 מונה לעורך מהדורת החדשות "מבט". ביוני 1998 הודח (יחד עם העורך האחראי אלישע שפיגלמן) על ידי מנכ"ל רשות השידור, אורי פורת, בעקבות שידור ידיעה בדבר חגיגות האליפות של אוהדי בית"ר ירושלים, בה נכח ראש הממשלה בנימין נתניהו, שברקע נשמעות קריאות קצובות "מוות לערבים". בשנת 1999 עבר לעיתון "הארץ", וב-2001 מונה ככתב האמריקאי של העיתון – תפקיד בו שימש עד 2005, אז עבר גוטמן לג'רוזלם פוסט לסקר מוושינגטון עד ל-2007, כאשר חזר לרשות השידור לשמש באותו התפקיד והחליף את ירון דקל. במקביל כתב טורי אורח בוואלה! NEWS בנושא הבחירות לנשיאות בארצות הברית. בנוסף שימש ככתב בוושינגטון עבור העיתון היהודי פורוורד (The Forward) עד שנת 2018. ב-2017 המשיך לשרת ככתב וושינגטון עבור תאגיד השידור הישראלי, שירש את רשות השידור. גוטמן נשוי לוורד ואב לשלושה. נתן גוטמן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מאמרי נתן גוטמן, באתר "הארץ" מאמרי נתן גוטמן, באתר "Forward" עדי רובינשטיין, ‏כאן יואב טוקר, ישראל: מה הביא לשקיעתם של כתבי החוץ?, באתר גלובס, 27 בספטמבר 2009 אימפוטנט ממוצע, חדשות, 9 בינואר 1987 אילנה דיין, מדריד, סוף אוקטובר 91', באתר העין השביעית, 1 בינואר 2001 הדס מגן ואביבה קרול, ‏בשפיגלמן וגוטמן עתרו לביה"ד לעבודה נגד הדחתם מ"מבט" בעקבות מסקנות פורת, באתר גלובס, 1 ביוני 1998 שלומי מינץ, לחץ ברשות השידור - אין תגובה, באתר העין השביעית, 1 ביולי 1998 יעל גאוני, ‏צפויים שינויים ב"הארץ": החלק הפוליטי היומי יבוטל, באתר גלובס, 29 בדצמבר 2004 יעל גאוני, ‏עם הפנים לחו"ל: קול ישראל מחזק את דסק חדשות החוץ, באתר גלובס, 8 בינואר 2008
הפרדת מזונות

הפרדת מזונות (מכונה גם צירוף מזונות או שילוב מזונות) היא תאוריה בתזונה וברפואה אלטרנטיבית על פיה יש להימנע מלשלב סוגי מזונות שונים בארוחה, כדרך לשפר את בריאות הגוף ולהורדה במשקל (לדוגמה, הימנעות מאכילת מאכלים שבהם כמות גדולה של פחמימות במקביל למאכלים בהם כמות גדולה של חלבונים). תאוריה זו אינה-מקובלת מחקרית כיום ברפואה ובתזונה מודרנית, וההסברים שניתנו להצדקתה נסתרים ברובם מדרך הפעולה הידועה של מערכת העיכול. כבר בתקופות קדומות עלו המלצות להימנע משתיית מים במהלך ארוחה, מעט קודם לה או לאחריה, מתוך הנחה ששתיית מים מרובה מפריעה לתהליך העיכול בדרכים שונות, כדוגמת דילול מיצי העיכול. התאוריה בדבר הימנעות משילוב סוגי מזונות שונים בארוחה אחת פותחה בעיקרה על ידי הרברט שלטון בספרו Food Combining Made Easy ‏(1951), ובהמשך פותחה בדיאטת היי על ידי הווארד היי, ובדיאטת רזה לתמיד על ידי הארווי ומרילין דיאמונד. תאוריה זו גורסת כי יש להימנע מאכילת מזונות שונים שמכילים אבות מזון שונים, כדוגמת שילוב מזונות המכילים פחמימות עם מזונות המכילים חלבונים, וכן יש להימנע משילוב מזונות חומציים עם מזונות בסיסיים. מפתחי התאוריה הסבירו אותה בכך שמערכת העיכול יעילה בפירוק סוג מזון אחד, בעוד שילוב מספר סוגים (כדוגמת חלבונים ופחמימות) יוצר התנגשות והפרעה לתהליך העיכול, מאחר שהוא מערב אנזימים שונים וסותרים. בנוסף נטען כי שילוב מזונות בעלי רמת חומציות ובסיס מנוגדות מוביל לתגובת חומצה-בסיס שמביאה לשינוי בהרכב המאכל ולנזק לתהליך העיכול. הטענה בדבר הפרעה של מים לתהליך העיכול לא הוכחה מחקרית, וכיום נחשבת המלצה זו כאינה-נכונה וכמיתוס. הטענה על התנגשות בין אנזימים שונים בעת עיכול מזונות שונים נסתרת מדרך הפעולה הרגילה של מערכת העיכול, שבה אבות מזון שונים מתעכלים במקומות שונים ולא במקביל, וכן מהעובדה שבמהלך תהליך העיכול מופרשים אל הקיבה אנזימים קבועים מהלבלב, ללא תלות בסוג המזון שנכנס אליה. בנוסף, מרבית המזונות מכילים שילוב של כמה אבות מזון, כדוגמת הקטניות שמכילים שילוב של פחמימות וחלבונים, ומעטים המזונות שאינם מכילים שילוב של כמה אבות מזון. הטענה של הפרעה לתהליך העיכול בשילוב בין מזונות בעלי רמת חומציות שונה נסתר מדרך פעולתה הרגילה של הקיבה, שהיא חומצית ביותר, ובעת כניסת מזון שמוריד את רמת החומציות, נוספת כמות רבה של מיצי קיבה כדי לאזן בחזרה את חומציות הקיבה. מנגד, המעי הוא סביבה בסיסית, והאיזון בין החלקים השונים של מערכת העיכול נעשה באופן טבעי ואינו מושפע כמעט מסוג המזון. כשיטת דיאטה להורדת במשקל, לא נמצאה ראיה לכך שהפרדת מזונות יעילה יותר משיטת דיאטה אחרת, אך נמצאה השפעה קלה על עלייה בפירוק השומן בקרב משתתפי דיאטה זו, ממצא שהוסבר בכך שהעדר פחמימות בארוחה הופך את השומן למקור האנרגיה העיקרי של הגוף. מדיה וקבצים בנושא הפרדת מזונות בוויקישיתוף ד"ר בת חן וולף, הפרד ומשול – האם דיאטת הפרדת המזונות בריאה?, אתר מכון דוידסון לחינוך מדעי, 2015 הגר שפר, ‏דיאטת הפרדת המזונות - עדיף ביחד או לחוד?, באתר ‏מאקו‏, 14 בינואר 2016 Taylor Jones, RD, Does Food Combining Work? Fact or Fiction(הקישור אינו פעיל), אתר authority nutrition (אנגלית) איילת נדיב, מים בארוחה - נזק או תועלת?, באתר News1 מחלקה ראשונה, 23 באוקטובר 2013 בלדד השוחי, מתי לשתות, בזמן האוכל או אחרי?, באתר כלכליסט, 24 בינואר 2013 Similar weight loss with low-energy food combining or balanced diets, International Journal of Obesity, April 2000 Metabolic effects of HAY's diet
ג'ון ל. הולנד

ג'ון לואיס הולנד (באנגלית: John Lewis Holland, ‏ 21 באוקטובר 1919 אומהה, נברסקה - 27 בנובמבר 2008 בולטימור) היה פסיכולוג אמריקאי, פרופסור לסוציולוגיה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס. נודע במודל האישיותי לבחירת קריירה מקצועית Holland Occupational Themes או Holland Codes. ג'ון לואיס הולנד נולד ב-1919 באומהה, נברסקה, כאחד מארבעת ילדי הוריו. אביו היה מהגר מאנגליה שהגיע לארצות הברית בגיל 20, עבד תחילה כפועל פשוט ובהמשך למד לימודי ערב של YMCA והפך למנהל חברת פרסום. האם הייתה מורה בבית הספר יסודי. עד שנת 1938 הולנד למד בתיכון המרכזי Central High בעיר הולדתו. אחר כך למד במכללת אוניברסיטת העיר אומהה בה למד פסיכולוגיה, צרפתית ומתמטיקה. בשנת 1942 סיים תואר ראשון בפסיכולוגיה. בימי מלחמת העולם השנייה התנדב לצבא. הוא שירת בדרגת טוראי עד שנת 1946. הוא שימש כמראיין במיון החיילים, כמשגיח מבחנים, פקיד בשירותים משפטיים של הצבא, עובד רס"ר, פקיד טייסת, עוזר בשרות הפסיכולוגי ומעביר מבחני וכסלר. ניסיונו בשירות הביא אותו להתרשם מסוגי האישיות השכיחים בקרב הצעירים, ובו זמנית גם ממורכבות אישיותם. תוך כדי מגעיו עם עבודת העובדים הסוציאליים, הפסיכולוגים והרופאים הצבאיים התחזק רצונו להיות לפסיכולוג בעצמו. אחרי השחרור מן הצבא נרשם לתוכנית לדוקטורט בפסיכולוגיה באוניברסיטת מינסוטה. בשנת 1947 סיים תואר שני וב-1952 תואר דוקטור. לפי עדותו המאוחרת, התקשה למצוא נושא מעניין לעבודת הדוקטורט. בחר בסופו של דבר בסוגיית הקשר בין אמנות לאישיות. העבודה התמקדה בציוני האמנים במבחני האישיות MMPI ויכולתם הניבויית לגבי שיעור הישגיהם האמנותיים. בעת לימודיו במינסוטה היה הולנד תלמידו של ג'ון ג'. דארלי שחשף אותו למחקריו על המוטיבציה ("העניין"). במשך 4 שנים עבד הולנד במרפאה לייעוץ תעסוקתי. על אף שגישת האוניברסיטה הייתה בעיקר בעד איסוף נתונים אמפיריים ללא עגינה בתאוריות ("אמפיריציזם של אגן האבק"), הולנד התרשם מאוד משיעוריו של הרברט פייגל בתחום הפילוסופיה של המדע ונמשך בהשפעתם גם להיבטים התאורטיים. אחרי סיום הדוקטורט השתלם הולנד באוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב בקליבלנד ובבית החולים הפסיכיאטרי לחיילים המשוחררים (1956-1953). אחר כך עבד בתאגיד National Merit Scholarship Corporation ‏ (1963-1957) ובתוכנית המכללות האמריקאיות למבחנים (1969-1963). בשנת 1969 הצטרף הולנד לסגל המחלקה לסוציולוגיה של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס, שבה פרסם כמה ממחקריו החשובים בתחום האישיות ובחירת הקריירה המקצועית. הוא התמנה לפרופסור ובשנת 1980 פרש לגמלאות והפך לפרופסור אמריטוס. הוא לא הפסיק את מחקריו באוניברסיטה עד יום מותו בשנת 2008. הולנד נפטר בגיל 89 בבית החולים Union Memorial Hospital 1994 - פרס איגוד הפסיכולוגים האמריקאי על תרומותיו המקצועיות המצוינות לידע 1995 - פרס המחקר המקיף של האיגוד האמריקאי לייעוץ 2008 - פרס איגוד הפסיכולוגים האמריקאים להצטיינות ביישומים המדעיים של הפסיכולוגיה The Career Attitudes and Strategies Inventory (1994, עם Gottfredson ). The Position Classification Inventory (1991, עם Gottfredson) The Dictionary of Holland Occupational Codes (1982, 1989 & 1996, עם Gottfredson) Making Vocational Choices: A Theory of Careers (1973, 1985 & 1997) The Self Directed Search (1970, 1977, 1985 & 1994) The Psychology of Vocational Choice (1966) The Vocational Preference Inventory (1953) אתר האינטרנט הרשמי של ג'ון ל. הולנד (באנגלית) באתר careerkey
קאסארי

קאסארי (באסטונית: Kassari) הוא אי קטן באסטוניה. הוא ממוקם בים הבלטי, דרומית-מזרחית ובצמוד לאי היומאה. קאסארי שייך למחוז היו, לנפת קיינה. האי מוזכר בכתובים לראשונה בשנת 1564 בשם קסקסארה (Kaskesara). מבין המבנים הראשונים שנבנו באי ושרדו עד ימינו נמנית הקפלה, שהוקמה ככל הנראה במהלך המאה ה-18 במקום מבנה עץ ישן יותר. זוהי הקפלה היחידה באסטוניה שגגה מכוסה בקש. במאה ה-18 נבנתה באי אחוזה גדולה, אך המבנים היחידים ששרדו ממנה הם בית הגנן, בית האמן, ושרידי חומות שתחמו את הגנים, אשר באופן אירוני, הם אלו שדווקא נבנו בתקופה יותר מאוחרת (סוף המאה ה-19). בשנת 1863 נבנה באי בית-ספר במקום בו מקודם עמדה חווה, צמוד לספריה. מתחילת המאה ה-19 התפתח בכפר אוריאקו שבמערב האי נמל קבע. הנמל משמש כיום גם כמרינה. כיום מתגוררים באי כ-300 תושבי קבע בארבעה כפרים. באי שוכן מוזיאון לזכרה של הסופרת הפינית איינו קאלאס וכן מוזיאון למורשת האי. שטח האי הוא 19.3 קמ"ר, החוף נמתח לאורך של 59 קילומטרים והנקודה הגבוהה בעיר מגיע ל-15 מטרים מעל פני הים. כביש בשם דרך אוריאקו מחבר את האי להיומאה. ככל הנראה נגלה האי לפני כ-3,000 שנים עקב שקיעת מפלס הים. לפני כ-1,000 שנים היה האי הנוכחי למעשה שני איים שהים הפריד ביניהם. באי מפרצים רבים, והוא מוקף בארבעה איים ובכ-20 איונים קטנים יותר, אשר רובם סלעים קטנים. ישנם רק 90 בתים בכל האי. קאסארי קרוב מאוד להיומאה והכביש מחבר אותו להיומאה ממזרח וממערב, לכן, רבים לא מחשיבים אותו לאי. באי אין יערות צפופים, שלא כמו היומאה, אלא עצים מפוזרים. בדרום-מערב האי ישנה רוח חזקה מאוד, אך מימיו הם מהחמים באסטוניה. מדיה וקבצים בנושא קאסארי בוויקישיתוף מידע רחב על קאסארי, לתיירים ולמתעניינים (באנגלית)
סטודיבייקר קופה אקספרס

סטודיבייקר קופה אקספרס (באנגלית: Studebaker Coupe Express) הוא טנדר (נהג + 2 נוסעים, במושב הקדמי), אשר יוצר על ידי יצרנית כלי הרכב האמריקאית, סטודיבייקר בין השנים 1937–1939. סך הכול יוצרו כ-5,200 יחידות. מחיר ה-"סטודיבייקר קופה אקספרס" בשנת 1937 בארצות הברית היה 595 דולר. 3,000 יחידות (1937) 1,200 יחידות (1938) 1,000 יחידות (1939) סטודיבייקר קופה אקספרס, דגם J-5, שנת 1937 - מבט לתא הנהג סטודיבייקר קופה אקספרס, דגם J-5, שנת 1937 סטודיבייקר קופה אקספרס סטודיבייקר קופה אקספרס - גלגל רזרבי סטודיבייקר קופה אקספרס(הקישור אינו פעיל) (1937, 1938, 1939 Studebaker Coupe-Express) מדיה וקבצים בנושא סטודיבייקר קופה אקספרס בוויקישיתוף
סטודיבייקר צ'אמפ

סטודיבייקר צ'אמפ (באנגלית :Studebaker Champ) הוא טנדר, (נהג + 2 נוסעים, במושב הקדמי), אשר יוצר על ידי יצרנית כלי הרכב האמריקאית, סטודיבייקר, בין השנים 1960–1964. תא המטען היה בעל קיבולת של חצי טון ו-3/4 טון. 5E (שנת 1960) 6E (שנת 1961) 7E (שנת 1962) 8E (בין השנים 1963–1964) סטודיבייקר צ'אמפ, שנת 1961 סטודיבייקר צ'אמפ, שנת 1961 סטודיבייקר צ'אמפ סטודיבייקר צ'אמפ סטודיבייקר צ'אמפ סטודיבייקר סטודיבייקר קופה אקספרס סטודיבייקר אלקטריק סטודבייקר-גרפורד סטודיבייקר דיקטטור סטודיבייקר Light Four סטודיבייקר Light Six סטודיבייקר לנד קרוזר סטודיבייקר קומנדר סטודיבייקר לארק סטודיבייקר Flight Hawk סטודיבייקר Silver Hawk סטודיבייקר Golden Hawk סטודיבייקר Gran Turismo Hawk סטודיבייקר אוואנטי סטודיבייקר Scotsman סטודיבייקר Transtar סטודיבייקר סדרה M סטודיבייקר M29 Weasel סטודיבייקר סטארליט סטודיבייקר צ'אמפ (South Bend Salad - 1962 Studebaker Champ - Hemmings ) מדיה וקבצים בנושא סטודיבייקר צ'אמפ בוויקישיתוף
מרוצי רחוב

מֵרוֹצֵי רחוב (באנגלית: Street Racing) הם מרוצי מכוניות לא מאושרים ולא חוקיים המתקיימים בכבישים ציבוריים. מקורם של מרוצי הרחוב הוא בארצות הברית, בשנות החמישים. מרוצי רחוב מתקיימים בכבישים צרים בפאתי העיר באזורים הכפריים. מרוצי רחוב יכולים להיות ספונטניים או מתוכננים היטב ומתואמים. מרוצי רחוב החלו עם התפתחות תעשיית הרכב בדטרויט בארצות הברית. מרוצי רחוב החלו כשמכוניות הפכו ליותר זולות ופופולריות. ישנם שתי צורות עיקריות של מרוצי דראג (Drag racing) או ספרינט שהיא תחרות בין שתי מכוניות הנמצאות במצב סטטי ומאיצות בקו ישר למרחק של 400 מטר ומרוץ כבישים צרים ומעקולים - הידוע בכינוי היפני Tōge. מרוצים לא חוקיים בכבישי ישראל היא תופעה שהופכת להיות מוכרת יותר עם השנים בקרב בני נוער ובקרב אנשים מבוגרים אשר מחפשים ריגושים על הכביש אך במקביל עוברים על חוקי התנועה ומסכנים את חייהם של הולכי רגל ושל נהגים נוספים בכך שנוהגים עם מטרה לנצח ואיבוד שליטה יכול לפגוע בחברה הסובבת את המרוץ. ככל הנראה המודעות למרוצי רחוב ושיפורי מכוניות עלתה אחרי היציאה לאקרנים של סדרת הסרטים "מהיר ועצבני" העוסקים במרוצי מכוניות. מדיה וקבצים בנושא מרוצי רחוב בוויקישיתוף Summers, Chris (2013-12-31). "Why the US is addicted to fast cars and street racing". BBC News (באנגלית בריטית). נבדק ב-2017-05-31. מירוצי רחוב - תופעת המירוצים, באתר aux.shenkar.ac.il (ארכיון) "What the heck is a Tōge??". daily tōge (באנגלית אמריקאית). 2016-06-30. נבדק ב-2017-06-01. רועי אייל ומיכאל יושר, מירוצי רחוב – מה זה ?, באתר מירוצי רחוב (ארכיון)
גביע העולם באופני הרים

גביע העולם באופני הרים של האיגוד הבינלאומי לאופניים (באנגלית: UCI Mountain Bike World Cup) הוא סדרה של תחרויות רכיבה על אופני הרים. האליפות הראשונה נערכה בשנת 1990 וכללה מרוצי קרוס קאנטרי. תחרויות דאון היל החלו שנתיים מאוחר יותר ותחרויות הדאבל סלאלום נוספו בשנת 1998. לכל קטגוריית רכיבה יש אופניים וציוד מתאים. בנוסף, הרכיבה בתחרויות השונות יכולה להיות בכל תנאי שטח: שבילי עפר, יערות, בוץ, אבק, גשם ואפילו שלג. התחומים שבהם בדרך כלל מתחרים ומתקיימות תחרויות הם קרוס קאנטרי דאון היל. האליפויות מתקיימות בצרפת, סלובניה, ניו זילנד, ארצות הברית, גרמניה ומדינות נוספות קרוס קאנטרי (cross country): תחרות רכיבה למרחקים ארוכים בשטח, 60 עד 120 קילומטר דאון היל (Downhill DH): הוא מרוץ נגד השעון (מרוץ שבו הרוכבים מנסים לשבור שיא זמן חדש בכל תחרות). הרכיבה מתבצעת ברצף של קטעים מהירים. הרוכב חייב לגלות אומץ לב וכישורים טכניים גבוהים. הרכיבה נעשית בין שורשי עצים גבוהים, בליטות, קפיצות, מדרגות ומכשולים טבעיים אחרים לאורך המסלול. הרוכב יכול להגיע למהירויות של 70 -80 קמ"ש. אול מאונטיין (all mountain) / אנדורו (enduro): הוא סגנון של רכיבה אגרסיבית בתנאי קרקע קשים הדורשים אופנים מיוחדות עם בולמי זעזועים חזקים, שלדה מסיבי ורכיבים חזקים ואמינים. מסלולי הרכיבה מלאים באלמנטים כמו קפיצות, מדרגות סלעים וכדומה. מדיה וקבצים בנושא גביע העולם באופני הרים בוויקישיתוף Mountain Bike - About, www.uci.ch UCI UCI אול מאונטיין/אנדורו, באתר רוזן ומינץ redbull
זרון השדות

זרון שדות (שם מדעי: Circus macrourus) הוא דורס יום השייך לתת משפחת הזרונים שבמשפחת הנציים. זרון השדות הוא הקטן בזרונים המבקרים בישראל, עדין מאוד ודק גזרה. זרון השדות הוא אחד מארבעה מיני זרון המגיעים לישראל: זרון סוף, זרון תכול וזרון פס. זרון השדות הוא הנדיר מבין הזרונים המופיעים בישראל, וכיום מוגדר בסכנת הכחדה עולמית. השם בערבית: מורזה בע'ת'א - "המתנפל המפתיע", מרמז על שיטת הציד האופיינית לו ולשאר הזרונים. השם המדעי: Circus - "עוף מיתולוגי" שעף במעגלים. macrourus - ארך זנב. השם האנגלי: Pallid Harrier, מתייחס לצבעם הבהיר של הזכרים. השם העברי: מעיד על בית גידולו העיקרי - שדות וערבות עשב. הזכר קל לזיהוי בזכות לבושו הבהיר, כמעט לבן בחלקים התחתונים ואפור-תכלכל בחלקים העליונים והוא למעשה הדורס הבהיר ביותר באזורנו, עם כתם שחור מצומצם, דמוי מעוין צר, בקצה הכנף, באברות היד המרכזיות. הנקבות והצעירים בגוון כללי חום-אפור מפוספס, והם קשים להבדלה מהנקבות והצעירים של זרון תכול ובמיוחד של זרון פס. הנקבות גדולות וכבדות מהזכרים, אך כנפיהן מחודדות יחסית, ובקצותיהן ארבע "אצבעות" חופשיות, לעומת כנף מעוגלת ורחבה יותר, עם חמש "אצבעות" חופשיות, של זרון תכול. אורך גופו 40 - 49 ס"מ, מוטת כנפיו 102 - 109 ס"מ אצל זכרים, 109 - 119 ס"מ אצל הנקבות. ומשקלו 230 - 465 גרם. זרון השדות חי במישורים פתוחים של דשא ושיחים, ואף בערבות ובסואנות. בישראל ניתן לצפות בו בצפון מערב הנגב, עמק החולה, עמק בית שאן ורמת הגולן. תקופת הנדידה של זרון שדות היא בסתיו מסוף אוגוסט ועד לסוף נובמבר, כשהשיא הוא בין 20 בספטמבר ל-10 באוקטובר. באביב מתחילת מרץ עד סוף מאי, כשהשיא בין אמצע מרץ לתחילת אפריל. באביב ככל הנראה חולפים יתר זרונים מאשר בסתיו והם עפים דרך הנגב המערבי. הזרון הוא חולף נדיר למדי, במספרים קטנים ובחזית רחבה, כמה מאות פרטים חולפים בשתי עונות הנדידה. זרוני שדות נצפו בסקרי הסתיו בעמקים הצפוניים בשנת 1994. כמו כן, זוהו 129 זרוני שדות ועוד 352 פרטים זוהו כזרון שדות או כזרון פס. זרון שדות מאוים על ידי מגוון של גורמים, המרכזי ביניהם הוא הסבת שטחי ערבה לשטחים חקלאיים אינטנסיביים. כמו כן נפגע משינוי בתי הגידול על ידי רעייה ושרפות, משימוש ברעלים בחקלאות ומציד והוא מוגדר כיום כמין הנמצא בסכנת הכחדה עולמית. ברחבי העולם, הזרון חולף במזרח אירופה, רוסיה, רומניה ואוקראינה, מהים השחור ומזרחה עד לימת באיקל. האוכלוסייה העולמית כיום מוערכת ב-9,000 עד 15,000 זוגות. זרון השדות ניזון מיונקים קטנים ומציפורים. את הציפורים הוא מפתיע ממעוף נמוך ואיטי, כשהוא עט עליהם מלמעלה. בנוסף, לעיתים הוא תופס את הציפורים באוויר לאחר שהחרידן ממקומן, כשהן מתרוממות לעברו או לאחר מרדף קצר. זרון השדות מסתמך גם על שמיעתו בעת הצייד[דרוש מקור]. מדיה וקבצים בנושא זרון השדות בוויקישיתוף זרון השדות, באתר ITIS (באנגלית) זרון השדות, באתר NCBI (באנגלית) זרון השדות, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) זרון השדות, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) זרון השדות, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) זרון השדות, באתר GBIF (באנגלית) אלי אשכנזי, עוף דורס נדיר נמלט מציידים שניסו לאלפו ונצפה בעמק החולה, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2012 זרון השדות באתר הרשימה האדומה של IUCN זרון שדות, באתר הצפרות הישראלי זרון שדות, באתר ציפורי ישראל על בולים זרון שדות, באתר תצפית לעולם הטבע - הדרכת טיולי צפרות וטבע על ידי ליאור כסלו
מיטל זילברמן

מיטל זילברמן היא פרופסור במחלקה להנדסה ביו-רפואית באוניברסיטת תל אביב. פרופ' זילברמן עוסקת בשתלים מתכלים משחררי תרופות, בביו-חומרים פולימריים ובהנדסת רקמות. זילברמן פרסמה למעלה מ-90 מאמרים בכתיבי עת מדעיים בינלאומיים, רשמה שישה פטנטים וזכתה בפרסים על מחקריה, בהם פרס יולודן של הטכניון. פרופסור זילברמן סיימה בהצטיינות תואר ראשון בהנדסה כימית, והמשיכה לתואר שני ושלישי בתחום הנדסת החומרים בטכניון בחיפה. את עבודת הפוסט דוקטורט עשתה במרכז הרפואי southwestern של טקסס, דאלאס (אנ'). אחר כך, בשנת 2002, היא הצטרפה למחלקה להנדסה ביו-רפואית של אוניברסיטת תל אביב, שם יזמה והובילה פעילויות מחקר והוראה בתחומי מומחיותה. זילברמן פרסמה למעלה מ-90 מאמרים בכתיבי עת מדעיים בינלאומיים ומשמשת כעורכת בכתבי עת בתחומי המחקר שלה. היא רשמה שישה פטנטים, וזכתה בפרסים על מחקריה, בהם: 2007 - פרס יולודן, הניתן פעם בשנה בלונדון שבאנגליה על ידי הטכניון לחוקר או חוקרת מצטיינים, עבור הישגים התורמים ליישום המדע בטכנולוגיה, לרווחת האדם ולהארכת תוחלת חייו. 2015 - מקום ראשון, פרס Journal of Wound Care, הניתן על מצוינות במחקר בתחום ריפוי פציעות (wound care). מחקרה של זילברמן ממומן על ידי מוסדות ממון מדעיים ממשלתיים תחרותיים כגון הקרן הלאומית למדע (ISF) ומשרד הבריאות, וכן על ידי מענקים למחקר יישומי. מאז שנת 2014, מכהנת זילברמן כנשיאת האיגוד הישראלי להנדסה רפואית וביולוגית (ISMBE). בין תחומי מומחיותה של זילברמן ניתן למצוא את אלה הבאים: חומרים ביולוגיים פולימריים - חומרים המשמשים בתעשיית המכשור הרפואי עבור ציפויי תרופות המאפשרים שחרור מושהה שלהן, וכתחליף לרקמות. שתלים פעילים מתכלים - שתלים שנועדו לסייע למערכות שונות בגוף האדם, ואשר עשויים מפולימר מתכלה. יתרונם של שתלים אלה טמון בכך שהם אינם רעילים, ונשארים שלמים בגוף למשך פרק זמן ידוע מראש שבסיומו אין צורך בהסרתם באופן כירורגי. הנדסת רקמות - יצירת תחליפים למבחר רקמות ואיברים של בני אדם, באופן שעוקף את הצורך באיברים להשתלה ומסייע להתגבר על המחסור באיברים כאלה. אתר האינטרנט הרשמי של מיטל זילברמן (באנגלית) דפי החוקרת של פרופ' מיטל זילברמן במחלקה להנדסה ביו-רפואית, אוניברסיטת תל אביב - אנגלית, עברית ד"ר רות לומניצר, הנדסת רקמות ואיברים (תרגום ועיבוד מאמר מאת J.R. Morgan, M.L. C. Lorenz, B.M. R.S. Kirsner, V. Falanga and W.H. Eaglstein), אתר ביוטק - אורט הסבר על פולימרים, אתר ביופורום פרופ' מיטל זילברמן, באתר המחלקה להנדסה ביו-רפואית, אוניברסיטת תל אביב Prof. Meital Zilberman, Tel Aviv University, The Faculty of Engineering הסבר על פולימרים, באתר ביופורום, (בתוך דף על קורס בנושא פולימרים ופלסטיקה בתעשייה הביורפואית והביוטכנולוגית) ד"ר רות לומניצר, הנדסת רקמות ואיברים, באתר ביוטק - אורט, (תרגום ועיבוד מאמר מאת J.R. Morgan , M.L. C. Lorenz , B.M. R.S. Kirsner , V. Falanga and W.H. Eaglstein)
Did It Again (פירושונים)

האם התכוונתם ל... Oops!... I Did It Again (שיר) – הסינגל הראשון מתוך אלבומה השני של בריטני ספירס Oops!... I Did It Again – אלבום האולפן השני של זמרת הפופ האמריקאית, בריטני ספירס Oops! I Did It Again: The Best of Britney Spears – אלבום האוסף הלא רשמי של זמרת הפופ האמריקאית, בריטני ספירס Oops!... I Did It Again Tour – סיבוב ההופעות השני של זמרת הפופ האמריקאית בריטני ספירס Did It Again – שיר של הזמרת הקולומביאנית שאקירה, מאלבום האולפן השישי שלה, She Wolf
סטודיבייקר סקוטסמן

סטודיבייקר סקוטסמן (באנגלית: Studebaker Scotsman) היא מכונית משפחתית קומפקטית, (6 מושבים), אשר יוצרה על ידי חברת סטודיבייקר האמריקאית בין השנים 1957–1958. יוצרו כ-9,000 יחידות. הגברת הראשונה של ארצות הברית אלינור רוזוולט רכשה מכונית מהדגם "סטודיבייקר סקוטסמן". בשנת 1957 מחיר הדגם "סטודיבייקר סקוטסמן" בתצורת סדאן, בארצות הברית היה 1,776 דולר. תאוצת הדגם 0-97 קמ"ש היא כ-20 שניות. סדאן, 4 דלתות (1957-1958) סטיישן טנדר (1958-1959) סטודיבייקר סטודיבייקר אלקטריק סטודבייקר-גרפורד סטודיבייקר דיקטטור סטודיבייקר Light Four סטודיבייקר Light Six סטודיבייקר קומנדר סטודיבייקר לנד קרוזר לארק סטודיבייקר אוואנטי סטודיבייקר Golden Hawk סטודיבייקר Flight Hawk סטודיבייקר Gran Turismo Hawk סטודיבייקר צ'אמפ סטודיבייקר Transtar סטודיבייקר סדרה M סטודיבייקר סטארליט סטודיבייקר Scotsman (Automotive History: 1957-1958 Studebaker Scotsman) מדיה וקבצים בנושא סטודיבייקר סקוטסמן בוויקישיתוף סטודיבייקר Scotsman (0:15), יו-טיוב
רוברט ויליאם בויל

רוברט ויליאם בויל (באנגלית: Robert William Boyle,‏ 2 באוקטובר 1883, ניופאונדלנד – 18 באפריל 1955, אנגליה) היה פיזיקאי קנדי, ואחד מממציאי הסונאר. בויל נולד בשנת 1883 בעיירה קארבוניר בניופאונדלנד שבקנדה. מניופאונדלנד עבר בויל למונטריאול (בקוויבק) ולמד שם באוניברסיטת מקגיל בהדרכתו של סר ארנסט רתרפורד (מגלה מבנה האטום). בויל למד את תחום הרדיואקטיביות, שהיה אז תחום מחקר חדש. הוא קיבל תואר דוקטור בשנת 1909, ועבר לאנגליה כדי להמשיך את עבודתו באוניברסיטת מנצ'סטר. ב-1912 חזר לקנדה לבקשת הנרי מרשל טורי, כדי לכהן כראש המחלקה לפיזיקה באוניברסיטת אלברטה. בזמן זה החל לחקור את תחום האולטרה סאונד (או אולטרסוניקה). במלחמת העולם הראשונה נידב בויל את המומחיות שלו לצבא הבריטי יחד עם ארנסט רתרפורד. הוא הצטרף למחלקה להמצאות ולמחקרים ועבד עם הפיזיקאי הבריטי אלברט בומונט ווד, שהיה גם הוא תלמיד של רתרפורד. לפני 1917 עבדו צוותים מדעיים מאמריקה בנפרד, אך לאחר מכן הם איחדו כוחות עם החוקרים הצרפתים. בשלב זה ייצר בויל אב טיפוס של הסונאר הראשון, שהבריטים כינו בשם "ASDIC". גרסאות מוקדמות של הטכנולוגיה הותקנו בספינות מלחמה של הצי המלכותי כשהמלחמה הגיעה לסיומה. בשנת 1919 חזר בויל לאלברטה וזמן קצר אחר כך התמנה לדיקן הפקולטה למדע יישומי. הוא החזיק בתפקיד זה עד 1929. באותה שנה הוא הצטרף למועצה הלאומית למחקר של קנדה כמנהל תחום הפיזיקה, ופיקח על מחקר ששימש לפיתוח הרדאר במלחמת העולם השנייה. הוא המשיך לעבוד בבית המועצה הלאומית למחקר עד לפרישתו בשנת 1948. לאחר פרישתו הוא חזר לאנגליה. הוא נבחר לחברה המלכותית של קנדה בשנת 1921, ובשנת 1940 קיבל את מדליית פלאוול (אנ') הניתנת מאת החברה המלכותית הבריטית על תרומה יוצאת דופן למחקר הביולוגי. הוא מת בלונדון, אנגליה, בן 71. מדיה וקבצים בנושא רוברט ויליאם בויל בוויקישיתוף "Inventor of sonar ignored by history". phys.org (באנגלית). 2008-02-18. נבדק ב-2017-06-19. Robert William Boyle, in the Canadian Encyclopedia