laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אצטדיון לופטוס וורספלד

אצטדיון לופטוס וורספלד (באנגלית: Loftus Versfeld Stadium) הוא אצטדיון כדורגל בפרטוריה שבדרום אפריקה. האצטדיון הוקם במקור בשנת 1923, ולקח חלק באירוח משחקי גביע העולם בכדורגל 2010. האתר בו הוקם האצטדיון שימש לראשונה למשחקי ספורט בשנת 1906, אז נקרא מגרש הספורט המזרחי. מבנה הבטון הראשון באתר נבנה על ידי מועצת העיר בשנת 1923. המבנה המקורי הכיל כ-2,000 מושבים בלבד, ולא היו בו מתקני ספורט נאותים. בשנת 1928 נוספו לאצטדיון חדרי הלבשה ושירותים. בשנת 1932 נקרא האצטדיון על שם רוברט אואן לופטוס וורספלד, מאבות הספורט המאורגן בפרטוריה. למרות שבאופן רשמי שונה שם האצטדיון מספר פעמים, הוא תמיד נקרא בפי המקומיים אצטדיון לופטוס וורספלד. האצטדיון שודרג ושופץ מספר פעמים, בין היתר ב-1984 וב-2008. מ-1998 ועד 2003 נקרא האצטדיון מינולטה לופטוס, על שם חברת מינולטה שמימנה את האצטדיון. ב-2003 שונה שם האצטדיון לסקיוריקור לופטוס, על שם חברת האבטחה סקיוריקור (Securicor). ב-1 בספטמבר 2005, הפכה חברת וודאקום למממנת האצטדיון, ושינתה את שמו בחזרה לאצטדיון לופטוס וורספלד. האצטדיון משמש כמגרשה הביתי של קבוצת הרוגבי וודאקום בלו בולס המשחקת בליגת הרוגבי המקומית, וכן משמש כמגרשה של קבוצת וודאקום בולס, המשתתפת בתחרות הרוגבי הבינלאומית, הסופר 14. האצטדיון אירח את גמר תחרות הסופר 14 בשנת 2009, וכן אירח מספר משחקים במסגרת גביע הקונפדרציות 2009. במסגרת מונדיאל 2010, אירח האצטדיון 5 משחקים בשלב הבתים, ומשחק אחד בשלב שמינית הגמר. אתר האינטרנט הרשמי של אצטדיון לופטוס וורספלד (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא אצטדיון לופטוס וורספלד בוויקישיתוף
מד חום התנגדותי

מד חום התנגדותי, הנקרא גם נגד מגלה טמפרטורה, הוא חיישן טמפרטורה המנצל את השינוי הצפוי בהתנגדותם החשמלית של כמה חומרים עם השתנות הטמפרטורה. בדרך כלל נגדים כאלו הם מפלטינום, ולכן נקראים מד חום פלטינום התנגדותי (PRT). אט אט הם מחליפים את השימוש במד חום מצומד באפליקציות תעשייתיות בטמפרטורות מתחת ל-600 מעלות צלזיוס עקב הדיוק הרב והחזרה לאותם ערכים. להלן הסוגים הנפוצים ביותר של מדי חום התנגדותיים: נגדי פחמן הם נגישים ביותר ומאד זולים. הם חוזרים לאותה הטמפרטורה. הם מאוד אמינים בטמפרטורות מאוד נמוכות. בדרך כלל אינם סובלים מהיסטרזיס או מסטיות מדידה. הם שימשו לאורך זמן חוקרים בגלל היתרונות הרבים שלהם. נגדי פילם הם בעלי שכבת פלטינום על מצע, השכבה יכולה להיות דקה ביותר, עד 1 מיקרו מטר. היתרונות של סוג זה הם מחיר נמוך יחסית ותגובה מהירה. מכשירים כאלה שיפרו את ביצועיהם למרות קצבי התרחבויות שונים של המצע והפלטינום אשר גורמים לשגיאות מדידה ובעיות יציבות. נגדים חוטיים הם בעלי דיוק רב, במיוחד בטווח גדול של טמפרטורות. קוטר הליפוף מספק הפרש אשר שומר על היציבות המכנית ומאפשר התרחבות של החוט על מנת למנוע זליגה וטעויות מדידה. מדי חום התנגדותיים בוניים במספר תצורות ומציעים יציבות טובה יותר, דיוק טוב יותר, וחזרה לאותם ערכים בצורה טובה יותר מאשר מדי צימוד תרמיים. בעוד מדי צימוד תרמיים משתמשים באפקט סיבק לייצר מתח, מדי חום התנגדותיים משתמשים במקורות חשמליים ודורשים הספק על מנת לפעול. הנגדים האידיאלים משתנים באופן ליניארי עם הטמפרטורה. מדי חום התנגדותיים בדרך כלל עשויים מפלטינום, בשל האופיין התנגדות-טמפרטורה הליניארי שלו, וכן בשל מבנהו הכימי. החוט העשוי מפלטינום המשמש כחיישן צריך להישמר חופשי מהפרעות על מנת לשמור על יציבות. יתרונותיו של מד החום ההתנגדותי העשוי פלטינום הם: דיוק רב זליגה נמוכה טווח פעולה רחב מאד התאמה לאפליקציות תנודתיות מדי חום אלו בדרך כלל אינם משמשים למדידות של טמפרטורות מעל 660 מעלות צלזיוס. בטמפרטורות כאלה קשה למנוע מהפלטינום מלהזדהם עם המתכת של המדחום. זו הסיבה שבמעבדות מחליפים את מד החום ממתכת למד חום זכוכיתזכוכית. בטמפרטורות מאוד נמוכות, פחות מ 270- מעלות צלזיוס, עקב המצאות מעט פונונים, ההתנגדות של מד החום ההתנגדותי נקבעת בעיקר על ידי חוסר האחידות הכימי שלו ולכן אינו תלוי בעיקרון בטמפרטורה. כתוצאה מכך הרגישות שלו היא קרובה לאפס ולכן הוא לא שימושי במצב כזה. בהשוואה לתרמיסטורים, מדי חום העשויים מפלטינום פחות רגישים לשינויי קטנים בטמפרטורה, וכן יש להם זמן תגובה יותר איטי. למרות זאת, לטרמיסטורים יש טווח טמפרטורות קטן יותר, וכן יציבות גרועה יותר. אלמנטים אלה כמעט תמיד דורשים מוביל מבודד. בטמפרטורות נמוכות מ- C °250, משתמשים ב- PVC, גומי או סיליקון כמבודדים. מעל זה, משתמשים בסיבי זכוכית או קרמיקה. נקודת המדידה, אשר בדרך כלל נמצאת בקצה, צריכה להיות מוגנת בתוך שרוול מגן, העשוי בדרך כלל מסגסוגת מתכת אינרטית מבחינה כימית לתהליך המבוקר. בחירה ועיצוב מעטפת ההגנה עלולים לדרוש יותר תשומת לב מאשר החיישן בפועל, שרוול המגן חייב לעמוד בפני התקפה כימית או פיזית ויחד עם זאת לספק נקודת מדידה טובה. צמד תרמי (תרמוקפל) תרמיסטור מדיה וקבצים בנושא מד חום התנגדותי בוויקישיתוף
עלות קבועה

עלות קבועה היא עלות שאינה משתנה או אינה ניתנת לשינוי בטווח הקצר ולכן אינה מושפעת באופן ישיר ומיידי מהיקף פעילותו של העסק, להבדיל מעלות משתנה. בטווח הארוך כל העלויות הן עלויות משתנות שכן נכסים ניתן למכור, חוזים ניתן לסיים וכדומה. בטווח הזמן בו לא ניתן לבטל את ההוצאה ולהימנע מהעלות, תחשב עלות זו עלות קבועה. עלות קבועה כוללת נכסים כגון בניינים ומכונות ועשויה גם לכלול עובדים בחוזים ארוכי טווח ועוד. את העלויות הקבועות נהוג להעמיס באופן יחסי על העלויות המשתנות על מנת לוודא שההכנסות מכסות את כל העלויות. כיום יש גישות כגון תמחור מבוסס פעילויות המתנגדות לשיטה זו. עלות משתנה ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טום קונטי

תומאס קונטי (באנגלית: Thomas Conti; נולד ב-22 בנובמבר 1941) הוא שחקן קולנוע, במאי תיאטרון וסופר סקוטי זוכה פרס הטוני. קונטי נולד בעיירה פייזלי שבמערב סקוטלנד לאב ממוצא איטלקי ואם שנולדה להורים ממוצא אירי. את השכלתו רכש קונטי ב"מכללת סנט אלויסיוס" וב"אקדמיה המלכותית הסקוטית למוזיקה ודרמה" שבמרכז גלאזגו. את עבודתו בתחום התיאטרון החל קונטי בתיאטרון אומנויות מקומי בעיר דאנדי. ב-1979 הופיע קונטי לראשונה בברודוויי במחזה "של מי החיים האלה לעזאזל?", הופעה אשר זיכתה את קונטי בפרס טוני. במקביל להיותו שחקן תיאטרון, קונטי פיתח לעצמו קריירת קולנוע שהחלה בהופעות בסרטים "הדואליסטים" (סרטו הראשון של רידלי סקוט) ובדרמת המלחמה "חג שמח, מיסטר לורנס", סרט בו פרץ קונטי מבחינה קולנועית בדמותו של הקולונל הבריטי ג'ון לורנס. קונטי היה מועמד לזכייה בפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר ופרס גלובוס הזהב עבור תפקידו בסרט "ראובן, ראובן". בסרט אשר על תסריטו חתום התסריטאי היהודי ג'וליוס אפשטיין גילם קונטי משורר שיכור ואובדני בשם גאוון מק'גלאנד. ב-1986 היה קונטי מועמד לפרס גלובוס הזהב על הופעתו בסרט "ביאטה קלרספלד ציידת הנאצים". תפקיד נוסף בו התפרסם קונטי היה בדרמה הקומית "שירלי ולנטיין", בסרט גילם קונטי את קוסטאס קאלדס, מאהבה היווני של גיבורת העלילה שירלי ולנטיין. בשנים האחרונות בחר קונטי להקדיש את מיטב זמנו לכתיבה ובימוי, הופעותיו האחרונות עד כה היו בתפקידים משניים בסרטים "ירושלים, ירושלים" ו "מחיר הבגידה". קונטי פרסם בשנת 2004 את ספרו "הדוקטור", אודות סיפורו הביוגרפי של טייס בשירות הביטחון החשאי. קונטי נשוי לשחקנית הסקוטית קארה וילסון משנת 1967, בתם נינה גם היא שחקנית. גלילאו (1975) הדואליסטים (1977) חג שמח, מיסטר לורנס (1983) ראובן, ראובן (1983) אמריקאית בפריז (1984) נס בסקוטלנד (1985) בשרות האל (1985) אצבע משולשת (1986) חופשה ברומא (1987) שירלי ולנטיין (1989) אמריקה של מישהו אחר (1995) מחיר הבגידה (2005) Derailed ירושלים, ירושלים (2006) התשלום (2006) אופנהיימר (2023) פסקי הדין של רייט (1995) דדליין (2001-2000) מדיה וקבצים בנושא טום קונטי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טום קונטי טום קונטי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טום קונטי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טום קונטי, באתר AllMovie (באנגלית) טום קונטי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) טום קונטי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
היסטרזיס

הִיסְטֵרֵזִיס (בעברית: חֶשֶל או הִיסְטֵרֵזָה; באנגלית: Hysteresis) הוא מאפיין התנהגות של מערכת, כתגובה לעירור חיצוני, שבו תגובת המערכת איננה תלויה רק בעירור ובמצב הסביבה אלא גם במצב הקודם (ה"היסטורי") של המערכת. לדוגמה, כדור העשוי מחומר אלסטי בו יוצרים גומה באצבע ובודקים כמה זמן לוקח לכדור לחזור לצורתו המקורית לעומת הזמן שלקח ללחוץ פנימה את הגומה: בגלל מאפיין ההיסטרזיס של הכדור האלסטי, זמן החזרה לצורה המקורית (המעבר ממצב ב' למצב א') יהיה ארוך יותר מאשר זמן הלחיצה שיצרה את הגומה (המעבר ממצב א' למצב ב'). מערכת עם היסטרזיס מאופיינת ב"זיכרון", כלומר תכונותיה תלויות לא רק בתנאי הסביבה אלא גם בהיסטוריה של המערכת. אחת הדרכים הנפוצות להצגת התנהגותה של מערכת בעלת מאפיין היסטרזיס היא הצגת גרף המתאר את מעבר המערכת בין מצבים קבועים דרך מסלולים שונים התלויים במצבי ההתחלה. מאפיין ההיסטרזיס קיים, בין היתר, בחומרים פרומגנטיים, בחומרים דיאלקטריים ובחומרים אלסטיים. ברוב המקרים מאפיין ההיסטרזיס יבוא לידי ביטוי כשינוי בתגובה או שינוי בסף הפעלה, במעבר ממצב א' למצב ב' לעומת המעבר ממצב ב' למצב א'. היסטרזיס חשמלי מתרחש כאשר מפעילים שדה חשמלי משתנה על חומר דיאלקטרי, והיסטרזיס אלסטי מתרחש בתגובה לכוח משתנה. מערכות פיזיקליות רבות מאופיינות בהיסטרזיס. פיסת מתכת המובאת לתוך שדה מגנטי, למשל, שומרת על מגנטיות גם לאחר שהיא מוצאת מהשדה. על מנת להפוך אותה נטולת מגנוט צריך להפעיל שדה מגנטי בכיוון ההפוך או לחמם אותה. זהו האפקט עליו פועל הזיכרון בדיסק קשיח. המושג "היסטרזיס" משמש גם בתחומים אחרים, דוגמת כלכלה וביולוגיה, כאשר מתארים תופעות התלויות בזיכרון של מערכת. בתורת הבקרה מקנים לעיתים למערכות מאפיין היסטרזיס במכוון, כדי להקנות להן יציבות במעבר בין שני מצבים שביניהם הן מיועדת לעבור הלוך-ושוב. לדוגמה, מערכת תאורת רחוב מודרנית מסתמכת על חיישן פוטואלקטרי המודד את עוצמת תאורת הסביבה, כדי להדליק ולכבות את הפנס. לחיישן האור נקבע סף עוצמה אשר מתחת לו (בשעות הלילה) הוא ידליק את פנס הרחוב ומעל לו (בשעות היום) הוא יכבה את הפנס. הבעיה היא שבשעות המעבר בין מצבי היום והלילה (דמדומי הזריחה והשקיעה) ערך עוצמת האור שהחיישן מודד קרוב מאוד לערך הסף ובגלל שינויים קטנים המתרחשים כל הזמן בערך שהוא מודד (בגלל תופעות חשמליות), החיישן עלול "לחשוב" בזמן זה שמתרחש שינוי מהיר מאוד בין "יום" ל"לילה", שוב ושוב, ומכאן שעלול להיווצר מצב שבו בשעות הדמדומים החיישן יכבה וידליק שוב ושוב את הפנס עד שעוצמת האור שימדוד תתרחק מערך הסף (כלומר, עד שהשמש תשקע במלואה או תזרח במלואה). כלומר, למערכת ישנה בעיית יציבות בשעות הדימדומים. כדי להתמודד עם הבעיה משולבים רכיבים חשמליים בעלי מאפיין היסטרזיס עם חיישן עוצמת האור כך שנוצרים שני ערכי סף: ערך סף אחד למעבר מאור לחושך וערך סף אחר למעבר מחושך לאור. ערכי הסף מספיק רחוקים אחד מהשני כך שהשינויים הקטנים והמהירים בערך שקורא החיישן כל הזמן, בגלל הפרעות חשמליות, לא מספיקים למעבר מערך סף אחד לשני וכך מוענקת למערכת יציבות. דוגמה נוספת, על ידי שילוב רכיבים חשמליים בעלי מאפיין היסטרזיס במערכת חימום מים, ניתן להעניק לה יציבות במצבים בהם חום המים קרוב מאוד לערך הסף שבו יש להפעיל את חימום המים. מדיה וקבצים בנושא היסטרזיס בוויקישיתוף היסטרזיס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פני המלחמה

פני המלחמה או מראה המלחמה (בספרדית: La Cara de la Guerra) הוא ציור שמן על בד של הצייר הסוריאליסטי הספרדי סלבדור דאלי. היצירה צוירה בשנת 1940 בצבעי שמן על בד. היצירה מוצגת במוזיאון בוימאנס ואן בונינגן ברוטרדם שבהולנד. היצירה צוירה בתקופה בה האמן שהה במדינת קליפורניה שבארצות הברית. היצירה מנסה לתאר את מוראות פני מלחמת האזרחים בספרד אשר הסתיימה זמן קצר קודם לכן ואת מלחמת העולם השנייה אשר התחילה שנה קודם לכן, ואת אימתו של הצייר ממלחמות אלה. במרכז הציור נראה ראש כרות המרחף באמצע מדבר צחיח. לא ניתן לראות מבנים בתמונה, למעט שרידי קיר בפינה הימנית העליונה, וזאת במטרה להדגיש את תוצאתה ההרסנית של המלחמה - הרס המותיר רגשות אימה ואומללות. בתוך חללי העיניים והפה בפני הדמות האומללה ניתן להבחין בראשים כרותים, זהים לראש המופיע במרכז התמונה, כאשר בעיני ובפיות ראשים אלה ניבטים ראשים כרותים נוספים, מתוך כוונה ליצור אשליה של תהליך רקורסיבי. סביב הראש הכרות כרוכים נחשים המנסים לנשוך אותו. בפינה הימנית התחתונה של התמונה הטביע דאלי את חתימת ידו. תיאור היצירה
חוליקאת

חוליקאת (בערבית: حليقات) היה כפר ערבי ששכן במישור החוף הדרומי, בצד כביש 232 (היום בין צומת גבעתי לשדרות), צפונית לחלץ של היום. הכפר קם במאה ה-19 על חורבות יישוב צלבני בשם הליקאת. רוב התושבים חיו בעוני בחושות של בוץ ותבן. בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת עזה ועל פי סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל מנה 420 נפשות. באזור חוליקאת שכנו שלושה כפרים עוינים לאוכלוסייה היהודית, כאוכבה (כיום כוכב מיכאל), ברייר (ליד ברור חיל), וחוליקאת. בזמן המאורעות שקדמו למלחמת העצמאות הטרידו הכפרים את התנועה היהודית על הכביש לנגב, וחסמו אותו בעזרת תעלות ומחסומים. מתנדבים מצריים חמושים השתכנו במבנה האבן היחיד באזור, בניין בית-הספר ששירת את הכפרים, שהיה ממוקם כחצי ק"מ צפונית מזרחית לברייר במקום בו ניצבת כיום אנדרטה לגדוד 54 של גבעתי. במהלך מבצע ברק שנערך לפני הכרזת מדינת ישראל בציפייה לפלישת צבאות ערב, כבשו חטיבת גבעתי וחטיבת הנגב יישובים ערביים בדרום הארץ והניסו את תושביהם. ב-13 במאי 1948 כבש הגדוד השני של חטיבת הנגב את שלושת הכפרים. ראשית נכבש מבנה בית-הספר. המתנדבים המצריים שהשתכנו בבניין הופתעו ונפגעו ברובם, תושבי הכפר נמלטו צפונה לכיוון מג'דל (אשקלון של היום) והכפר הועלה באש ונבזז. אחרי כיבוש ברייר נוצלה ההצלחה ונתפסו הכפרים חוליקאת וכאוכבה. בגבעות ליד חוליקאת שכן עד תום המנדט הבריטי בארץ ישראל מתחם צבאי בריטי. במהלך מלחמת העצמאות ניטשו במשלטי חוליקאת הסמוכים לכפר קרבות עזים בין כוחות צה"ל לכוחות הצבא המצרי, שהסתיימו בכיבוש המשלטים על ידי צה"ל במבצע יואב. בתום מלחמת העצמאות נהרסו מבני הכפר על ידי צה"ל, וסמוך לו הוקם מושב חלץ. ערך מורחב – שדה הנפט חלץ בשנת 1947 נערך באזור הכפר קידוח נפט, על ידי החברה לפיתוח נפט בארץ ישראל. בשדות המושב החלה בשנת 1955 הפקת נפט משדה נפט שעורר תקוות רבות, אך התברר כקטן. מדיה וקבצים בנושא חוליקאת בוויקישיתוף מפה עם ציון הכפר El Huleikat 1918. גליון Faluje בהוצאת צבא בריטניה, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור נתונים מסקר הכפרים (1945), שהוצגו מחדש בספר Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut, 1970, ומהספר נסרקו לאתר PalestineRemembered.com. עדותו של בנימין רדצ'בסקי על המאורעות באזור גברעם במלחמת העצמאות החלו קידוחי נפט ליד עזה, המשקיף, 28 בספטמבר 1947
הנחה

האם התכוונתם ל... הנחה (לוגיקה) – חלק מטיעון לוגי/פילוסופי הנחה כוזבת – סוג של כשל לוגי אקסיומה – הנחת יסוד, טיעון בסיסי ללא הוכחה הנחה במחיר – הפחתת תשלום על קנייה, ראו מבצע מכירות הוצאה מרשות לרשות – חלק ממלאכת הוצאה בשבת הנחיה (פירושונים) מנחה (מקצוע)
וילה ואלמראנה (בולצאנו ויצ'נטינו)

וילה ואלמראנה (איטלקית: Villa Valmarana) היא אחת הווילות הכפריות שבנה האדריכל האיטלקי אנדראה פלאדיו באזור ונטו שבצפון איטליה, בליזיארה (Lisiera) סמוך לוויצ'נצה. הווילה ידועה גם בשם וילה סקאניולארי זֵן (Scagnolari Zen). למרות שהווילה באתר איננה הווילה המקורית, וילה ואלמראנה הוכרזה על ידי ארגון אונסק"ו כאתר מורשת עולמית. תוכנית המבנה פורסמה על ידי פלאדיו בספרו "ארבעת הספרים על אודות האדריכלות". הווילה המקורית שנבנתה בשנת 1560 נהרסה בשלמותה במלחמת העולם השנייה, ובמקומה נבנתה באתר וילה אחרת השונה למדי מן התוכנית של פלאדיו. לפי התוכנית היה זה בניין רבוע בן שתי קומות, עם מבואה מרשימה מאוד. המבואה כללה שני טורי עמודים, זה מעל זה, כל אחד בן שישה עמודים בסדר היוני. הטור העליון נשא גמלון ובמרכזו סמל המשפחה. בכל אחת מארבע פינות המבנה מצוי מגדל הבנוי מעל קמרון גדול. במרכז המבנה מצוי אולם גדול, מקורה בקמרון חביתי, ומשני צדדיו פזורים חדרי המגורים. לפני הבית הייתה חצר מוקפת עמודים לשימוש אדון הבית, ומאחור מצויה חצר ששימשה לדייש התבואה. הווילות הפלדיאניות בוונטו אנדראה פלאדיו, ארבעת הספרים על אודות האדריכלות, תרגם לעברית רוני רייך בצירוף מבוא, הערות ומפתחות, הוצאת זמורה-ביתן-דביר, 1999, עמ' 153. מדיה וקבצים בנושא וילה ואלמראנה בוויקישיתוף ספר שני, פרק 15, עמ' 79, מהדורת רוני רייך עמ' 153
באזרביטר

באזרביטר (באנגלית: Buzzerbeater) הוא משחק דפדפן שמטרתו ניהול קבוצת כדורסל. באזרביטר נוצר על ידי שחקני משחק הכדורגל און-ליין האטריק אשר רצו משחק ניהול דומה בנושא כדורסל. משרדי האתר נמצאים במדינת בוסטון שבארצות הברית. אל המשחק צריך להירשם כמו בכל משחק דפדפן. לאחר ההרשמה צריך להמתין 4 שעות עד ליצירת הקבוצה. את המשחק מתחילים עם 300000 כסף וירטואלי לביזבוזים ולקניית שחקנים. קבוצה חדשה מתחילה לרוב בליגה הרביעית, היא מחליפה קבוצה שכבר לא פעילה, זאת אומרת, מנוהלת על ידי שחקן ממוחשב, קבוצה הופכת ללא פעילה כאשר המנהל שלה לא נכנס לאתר 60 יום, קבוצה חדשה מתחילה רק עם שחקנים שמוצאם מהארץ שלה, השחקנים הם שחקנים ברמה נמוכה, והקבוצה תצטרך למכור חלק מהשחקנים, לפטר את חלקם, ולשפר את השחקנים הצעירים. ניתן לקנות שחקנים מרשימת ההעברות, ברשימת ההעברות ניתן להגביל ארבע תכונות משחק של שחקן, וכמו כן תכונות כמו גובה, גיל ופוטנציאל, וגם ניתן להגביל את מחיר השחקן והמשכורת שהוא דורש בכל שבוע. לכל מדינה יש מספר ליגות (בהתאם למספר המשתמשים) ברמות שונות. הליגה מחולקת לשני בתים בני 8 קבוצות. לכל קבוצה 22 משחקים לא כולל הפלייאוף ומשחקי האול-סטאר. 4 הקבוצות מכל בית שמסיימות עם מספר הנקודות הגבוה ביותר עולות לפלייאוף, מקומות 6 ו 7 מתחרות על פלייאוף הירידה, מקומות 5 עורכים משחקי ידידות ומקומות 8 יורדות אוטומטית ליגה אך גם הן עורכות ביניהן משחקי ידידות, באמצע כל עונה 10 השחקנים הטובים מכל בית נבחרים להתמודד זה נגד זה במשחק האול-סטאר. בסוף כל עונה מתקיים הדראפט במתכונת דומה לזו של הדראפט של ה NBA. במשחק עליך לנהל את הקבוצה הן מצד הפיננסי והן מהצד התחרותי. בנוסף לליגה מתקיימים הגביע הלאומי שבו משתתפות כל הקבוצות מהמדינה, הגביע העולמי לנבחרות ולנבחרות צעירות וגביע האלופות. בכל סוף עונה נערכות הבחירות לנבחרות הלאומיות. הבחירות דמוקרטיות ולכל שחקן מותר לבחור את המאמן שייצג את מדינתו. בכל שנה נערכת אליפות העולם במדינה כל שהיא (שנה אחת לנבחרות עד גיל 21 ובשנה שאחריה לנבחרות הלאומיות). בנוסף לכך באמצע העונה נערכות האליפויות היבשתיות. בישראל פועל המשחק מהעונה השנייה לקיומו. בישראל 1004 קבוצות פעילות (נכון ל-31 במרץ 2012) שמתחלקות ל-5 רמות של ליגות. לישראל גם נבחרת לאומית ונבחרת צעירה, הנבחרת הצעירה מצליחה מאוד, כמה פעמים דורגה במקום הראשון בעולם ונכון לעכשיו מדורגת במקום ה-9 בעולם. הנבחרת הבוגרת במקום ה-36 מתוך 98 מדינות. האטריק אתר האינטרנט הרשמי של באזרביטר אתר המשחק
שוק עבדים עם ראשו הנעלם של וולטר

שוק עבדים עם ראשו הנעלם של וולטר הוא ציור שמן על בד של הצייר הסוריאליסטי הספרדי סלבדור דאלי. היצירה צוירה בשנת 1940 בצבעי שמן על בד. היצירה מוצגת במוזיאון סלבדור דאלי בסיינט פיטרסברג שבמדינת פלורידה שבארצות הברית. היצירה מתארת שוק עבדים, במרכז היצירה, כאשר בקדמת היצירה, אישה עירומה למחצה, ככל הנראה דמותה של גאלה, אשתו של דאלי, הנשענת על שולחן שעליו מפת קטיפה אדומה, וצופה בעבדים בשוק. דמויות העבדים בשוק יוצרות אשליה אופטית, כאשר ברווחים ביניהם ניתן לראות את ראשו של וולטר (שניים מדמויות הסוחרים ההולנדים נראים כעיניו ופיו, והקשת שמעליהם, כמצחו), הניצב לכאורה על מעמד הנמצא על מפת הקטיפה. אשליה אופטית זו נוצרת על ידי השלמת מידע אוטומטית של המוח, ההופך את הרווחים שבין הדמויות בתמונה לאובייקט אשר אינו מצויר בה בפועל. אשליה נוספת המופיעה בתמונה נוצרת באמצעות הפירות בסלסלת הפירות שעל השולחן - פירות אלה נראים כחלקים מגופם של הסוחרים העומדים במרכז התמונה. בשמאל התמונה ניתן לראות נוף הררי האופייני לקטלוניה. דאלי התייחס ליצירה זו וציין כי מטרתה "להציג את הלא-נורמלי כנורמלי ואת הנורמלי כלא-נורמלי". תיאור היצירה
גילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס

גילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס הוא ציור שמן על בד של הצייר הסוריאליסטי הספרדי סלבדור דאלי. היצירה המונומנטלית, שגובהה עולה על 4 מטרים, ורוחבה קרוב ל-3 מטרים, צוירה בשנים 1958–1959 בצבעי שמן על בד. היצירה מוצגת במוזיאון סלבדור דאלי בסיינט פיטרסברג שבמדינת פלורידה בארצות הברית. בעת ציור היצירה, שהוזמנה על ידי גלריית הנינגטון הרטפורד לאמנות מודרנית שבעיר ניו יורק, סבר דאלי, בהתבסס על מספר היסטוריונים קטלונים, כי כריסטופר קולומבוס, היה קטלוני ולא איטלקי. היצירה היא יצירה סימבולית ולא יצירה המתארת אמת היסטורית. בעוד שקולומבוס היה אדם מבוגר בעת גילוי אמריקה, ביצירה הוא מתואר כנער צעיר. בעת ציור היצירה היה דאלי אדם דתי, שהתעמק במיסטיקה של הנצרות הקתולית. בציורו הוא מציג את כריסטופר קולומבוס כמביא את הנצרות - "הדת האמיתית" אל העולם החדש הריק מדתות. הים ביצירה, ורגליו של קולומבוס מוארות, בעוד שאדמת אמריקה חשוכה. קולומבוס אוחז בידו נס ועליו דמותה של גאלה, אשתו של דאלי, המדמה את מרים, אם ישו. גאלה מוצגת כקדושה נוצרית, ובכך היא גם מציגה את הקשר בין דאלי לבינה - גאלה היא המוזה שלאורה מצייר דאלי. דאלי צייר ביצירה דיוקן עצמי שלו, בדמות הנזיר הכורע ברך, האוחז צלב. ברקע מתנופפים צלבים, וכן דגל קטלוניה (בכך מציג דאלי את אמונתו בדבר לאומיותו של קולומבוס). בתחתית התמונה מצויר קיפוד ים. דאלי נשאל על משמעות הקיפוד אולם סירב להסבירה. אתר האינטרנט הרשמי של גילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס תיאור היצירה
תרמיסטור

תרמיסטור (באנגלית: Thermistor) הוא נגד שהתנגדותו תלויה בטמפרטורה. תרמיסטורים משמשים למדידת טמפרטורה ולכיול תלות בטמפרטורה. תרמיסטור שונה ממד חום התנגדותי בכך שהחומר המשמש לבנייתו הוא בדרך כלל קרמי או פולימר, בעוד שמד חום התנגדותי מבוסס על מתכות טהורות. תחום הטמפרטורות שונה גם כן: במדי חום התנגדותיים, טווח העבודה הוא רחב ביותר, בעוד שבתרמיסטורים הטווח בדרך כלל מוגבל יותר (בתחום בין 90- ועד 130 מעלות צלזיוס). אם מניחים בקירוב ראשון שבתחום טמפרטורות מסוים היחס בין ההתנגדות והטמפרטורה הוא ליניארי, אז: Δ R = k Δ T {\displaystyle \Delta R=k\Delta T\,} . כאן   Δ R {\displaystyle \ \Delta R} הוא השינוי בהתנגדות,   Δ T {\displaystyle \ \Delta T} הוא השינוי בטמפרטורה ו-   k {\displaystyle \ k} הוא מקדם ההתנגדות כתלות בטמפרטורה. תרמיסטורים מסווגים לשני סוגים, לפי הסימן של   k {\displaystyle \ k} . כאשר פרמטר זה הוא חיובי, ההתנגדות עולה עם עליית הטמפרטורה, והרכיב נקרא תלוי חיובית בטמפרטורה, או פוזיסטור. כאשר   k {\displaystyle \ k} שלילי, ההתנגדות יורדת עם עליית הטמפרטורה, והרכיב נקרא תלוי שלילית בטמפרטורה. תרמיסטורים משמשים כחיישני טמפרטורה במגוון רחב של יישומים, החל ממכשירים אלקטרוניים ביתיים ועד לציוד רפואי תעשייתי. משתמשים בתרמיסטורים במערכות חימום וקירור,במדגרים, בתנורים ובמגוון מערכות אחרות הדורשות בקרת טמפרטורה מדויקת. תרמיסטורים NTC משמשים להגנה מפני זרם יתר במגוון רחב של יישומים, כגון ספקי כוח, מעגלים אלקטרוניים, מנועים חשמליים וסוללות. צמד תרמי מד חום התנגדותי מדיה וקבצים בנושא תרמיסטור בוויקישיתוף תרמיסטור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אצטדיון נלסון מנדלה ביי

אצטדיון נלסון מנדלה ביי (באנגלית: Nelson Mandela Bay Stadium) הוא אצטדיון כדורגל בפורט אליזבת שבדרום אפריקה. האצטדיון נבנה לרגל מונדיאל 2010 בו אירח מספר משחקים, לרבות המשחק על המקום ה-3. תפוסת האצטדיון היא 48,000 אנשים והוא מיועד, בנוסף לכדורגל, גם למשחקי רוגבי ולמופעי תרבות וקונצרטים. על אף הדבר המשתמע אולי משמו, האצטדיון איננו קרוי ישירות על שם נלסון מנדלה, מנהיג דרום אפריקה שהוביל המאבק כנגד האפרטהייד, אלא על שם המחוז בו הוא נמצא - נלסון מנדלה ביי. קודם להקמת האצטדיון רמת התשתית הספורטיבית בפורט אליזבת, ובמחוז כולו, הייתה נמוכה בהרבה. עם היוודע דבר בחירתה של העיר לארח משחקים בטורניר המונדיאל נפלה ההכרעה שלא לשדרג את אצטדיון הרוגבי הקיים, בן הכ-34,000 מקומות, אלא לבנות אצטדיון חדש אשר יעמוד בתקנים הבינלאומיים. האצטדיון החדש תוכנן להדמות מבחוץ לפרח ומיקומו, אשר שימש קודם לכן כפארק ציבורי ומגרש רוגבי, נבחר בשל הנוף לאגם נורת' אנד. הבנייה החלה ב-2007 והסתיימה ב-2009. ב-4 ביולי אותה שנה נחנך האצטדיון ונערך בו משחק הכדורגל הראשון. אתר האינטרנט הרשמי של אצטדיון נלסון מנדלה ביי
אצטדיון פרי סטייט

אצטדיון פרי סטייט (באנגלית: Free State Stadium), הידוע גם כ"וודאקום פארק", על שם נותנת החסות, הוא אצטדיון בבלומפונטיין שבפרובינציית פרי סטייט שבדרום אפריקה. האצטדיון משמש למשחקי רוגבי יוניון וכדורגל ובעל תפוסה של 48,000 צופים. האצטדיון נבנה לקראת גביע העולם ברוגבי של שנת 1995. הוא היה שותף באירוח משחקי מונדיאל 2010, ולקראתם הורחב ונוספה לו קומת יציעים נוספת. כמו-כן, שודרגו התשתיות ואמצעי האבטחה והתקשורת. בימי שגרה האצטדיון משמש כביתן של קבוצות הרוגבי יוניון פרי סטייט צ'יטס וסנטרל צ'יטס, וכן של קבוצת הכדורגל בלומפונטיין סלטיק. אתר האינטרנט הרשמי של אצטדיון פרי סטייט (באנגלית) האצטדיון, באתר פרי סטייט צ'יטס
המדינה החופשית

המדינה החופשית (באנגלית: Free State) היא אחת מתשע פרובינציות דרום אפריקה. בירת הפרובינציה והעיר הגדולה ביותר בה היא בלומפונטיין. הפרובינציה שוכנת במרכזה של דרום אפריקה, וגובלת מצפון בחאוטנג ובפרובינציה הצפון-מערבית, ממזרח במפומלנגה בקוואזולו-נטאל, מדרום בכף המזרחי ובמדינת לסוטו וממערב בכף הצפוני. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ערך מורחב – מדינת אורנג' החופשית (פרובינציה) פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מדינת אורנג' החופשית (פרובינציה) מדיה וקבצים בנושא המדינה החופשית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המדינה החופשית המדינה החופשית, ברשת החברתית פייסבוק אתר רשות התיירות של המדינה החופשית (אורכב 17.06.2016 בארכיון Wayback Machine) המדינה החופשית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Mid-year population estimates, 2015 (PDF) (Report). Statistics South Africa. 31 July 2015. p. 3. Retrieved 11 August 2015. Census 2011: Free State, Statistics South Africa ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של דרום אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מחוז וסטמית'

מחוז וסטמית' (באנגלית: County Westmeath, אירית: Contae na hIarmhí) הוא אחד ממחוזות אירלנד. המחוז נמנה עם מחוזות פרובינציית לנסטר. המחוז נוצר ב-1543 לאחר פירוק הפרובינציה החמישית של אירלנד - מיד או מית' (Mide, Meath) וחלוקתה בין יתר הפרובינציות. ב-1840, טרום רעב תפוחי האדמה הגדול באירלנד, הגיעה אוכלוסיית המחוז לשיא - מעל 140,000 תושבים. לאחר האירועים פחתה האוכלוסייה דרמטית, ובשנות השישים של המאה העשרים הגיעה לשפל חסר תקדים של כ-53,000. משנות השבעים החלה האוכלוסייה לגדול שוב. וסטמית' הוא אחד מהקטנים שבמחוזות אירלנד, הוא ממוקם במקום ה-23 בשטחו, 1,764 קמ"ר, ובמקום ה-22 באוכלוסייתו (כ-79,000 תושבים ב-2006). המחוז גובל בארבעה מחוזות: בדרומו במחוז אופאלי, במערב במחוז רוסקומון, בצפון מערב במחוז לונגפורד, ובמזרח במחוז מית'. בירת המחוז היא מלינגר (Mullingar). במחוז נמצאת עיירה חשובה נוספת ושמה אתלון. מדיה וקבצים בנושא מחוז וסטמית' בוויקישיתוף מחוז וסטמית', באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אירלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.