גרופינא

מיקומו של הר גרופינא על המפה, לפי ההצעות השונות   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ערבונה בניאס כוכב הירדן הר ע'רפון גְּרוֹפִּינָא (לעיתים אגריפינה) הוא הר שעל גביו הועלו בימי בית שני משואות כחלק משרשרת העברת הידיעה על קידוש החודש לגולה. מיקומו אינו מזוהה בוודאות, והוא נע בין מרגלות הר החרמון ועד סביבות עמק הירדן (במובנו הרחב): הגליל התחתון, צפון השומרון או עבר הירדן. שם המקום מופיע במספר גרסאות של כתבי היד והדפוסים של ספרות חז"ל המציינים את המקום: גרופינא, גריפינא, אגרופינא (או אגריפנה), גרופיא, גרופנא, אגריפינא. באשר למקור השם, חנוך יהודה קאהוט בחיבורו ערוך השלם, סובר כי "אגרופינא" נקראה כך על שם המלך אגריפא. באנציקלופדיה אוצר ישראל מובאת הגרסה "אגריפינא", ונטען שהמקום נראה על שם על שם אגריפינה הצעירה, אשתו של קלאודיוס ואמו של נירון קיסר, שנחשבה אוהדת יהודים. החוקרים העלו הצעות שונות לזיהויו הגאוגרפי של האתר: רבי יהוסף שוורץ מזהה את גרופינא עם הר ע'רפון, כיום אם א-דרג' (ער') (במרכז גבולו המערבי של מחוז ג'רש שבירדן), כ-14 ק"מ צפונית לנחל יבוק, וכ-5 ק"מ דרומית-מזרחית לעג'לון; ההר הגבוה מבין הרי עג'לון (ער') ושמתנשא לגובה של 1,247 מטר. פנחס נאמן מקבל את הזיהוי הזה על פני שאר ההצעות, בין היתר משום קרבתו של המקום לתחנה שלפני כן, סרטבה (מרחק של פחות מ-40 ק"מ). זוהי גם דעתו של מאיר בן-דב. אדולף נויבאואר, בספרו "La Géographie du Talmud" ‏(1868) מזהה את המקום עם אחד מהרי הגלבוע, עם היתכנות לסביבת יישוב ערבונה (אנ') הממוקם כ-6.5 ק"מ צפונית מערבית למעלה הגלבוע. מרקוס יסטרוב מציע את אתר הבניאס שלמרגלות הר החרמון, שבימי בית המקדש השני היה שמו "קיסריה-פיליפי", ושאגריפס השני בנה בו מגדל או שהרחיב מגדל קיים. לפי זיהוי זה, המרחב בין סרטבה לגרופינא עומד על כ-130 ק"מ. הזיהוי המודרני לגרופינא, הוא של מיכאל אבי-יונה באטלס כרטא, שבו מזוהה המקום עם אתר כוכב הירדן שבשולי הגליל התחתון; רמה בת קרוב ל-300 מטר, ושבה נמצאו שרידיו של יישוב עברי קדום, ושל בית כנסת עתיק שהיה בו. במקום זה נמצאות גם חורבות המבצר הצלבני "שאטו בלווואר". פנחס נאמן טוען כי השערה זו תואמת את גרסת התוספתא, המציינת תחנה נוספת בין גרופינא לבין חוורן: תבור, בשל סמיכותו של כוכב הירדן להר תבור, כ-15 ק"מ דרומית-מזרחית להר; אך אינה תואמת עם גרסת המשנה, שבה לא מופיע תבור, שכן בין כוכב הירדן להרי חוורן מפרידים הרי עג'לון וגובהם מסתיר את הרי חוורן (על פי זיהויו, הר הדרוזים שבמחוז א-סווידא) מאופק כוכב הירדן. גרופינא מוזכרת כתחנה השלישית בשרשרת התחנות, שבהן הודלקה משואה להעברת הידיעה על קידוש החודש בימי בית המקדש השני. תחנות אלו הוקמו על פסגות הרים בולטות, ואיפשרו העברה מהירה של הודעות מירושלים לשאר חלקי הארץ ואף ליהודי בבל: ומאין היו משיאין משואות? מהר המשחה לסרטבא, ומסרטבא לגרופינא, ומגרופינא לחוורן, ומחוורן לבית בלתין, ומבית בלתין לא זזו משם - אלא מוליך ומביא ומעלה ומוריד (את המשואה) עד שהיה רואה כל הגולה לפניו כמדורת האש — משנה, מסכת ראש השנה, פרק ב', משנה ד' מאיר בן-דב, שרידי בית הכנסת בכוכב הירדן ובעיית מיקומה של גרופינה מול השומרון בגלעד. בתוך: יוסף אבירם (עורך) ארץ שומרון: הכינוס הארצי השלושים לידיעת הארץ, ירושלים: החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, תשל"ד-1974, עמ' 86–98. יובל קמרט (עורך), יודאיקה: לקסיקון, מהדורת דבר, ירושלים: כתר, 1976, עמ' 8. הערך אגריפינה. פנחס נאמן, אנציקלופדיה לגאוגרפיה תלמודית, כרך א', ערך גרופינא, תל אביב תשל"ב, טור 337–340 גרפינא, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" התחנה השלישית בקו המשואות- חידת "גרופוניא/אגריפינה", בעמוד הפייסבוק של ארכאולוגיה תלמודית, 5 בספטמבר 2018 פנחס נאמן, גרופינא, אנציקלופדיה לגיאוגרפיה תלמודית, תל אביב תשל"ב, כרך א', טור 337–338., באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) פנחס נאמן, אנציקלופדיה לגאוגרפיה תלמודית, כרך א', ערך גרופינא, תל אביב תשל"ב, טור 339–340. מאיר בן-דב, "בית הכנסת בכוכב הירדם וזיהויה של גרופינה", קדמוניות ו [ב] (תשל"ג), עמ' 62. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) תוספתא ראש השנה, פרק א', הלכה י"ז. המרחק בין הר הזיתים לסרטבה הוא כ-50 ק"מ אווירית. ראו גם את גרסת התוספתא ראש השנה, פרק א', הלכה י"ז, שלפיה תבור היה תחנה נוספת אחר גרופינא לפני חוורן. על השפעת גרסה זו בזיהוי הגאוגרפי של גרופינא, ראו בפרק זיהוי גאוגרפי.