laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aşka Kapandım

Aşka Kapandım (באנגלית: I'm Closed in Love) הוא המיני-אלבום השני של הזמרת-יוצרת הטורקייה, הדיסה. המיני-אלבום יצא לאור ב-19 בפברואר 2021, על יד חברת התקליטים פאסאג' מיוזיק. במיני-אלבום נכלל הלהיט "Küçük Bir Yol" שיצא לאור כבר בספטמבר 2020 והגיע למקום הרביעי בטורקיה טופ 40. במיני-אלבום נכללו שני השירים החדשים "Olsun" ו-"Sen Hiç Yorulma". המיני-אלבום הופק על ידי דברים קראוגלו שלקח חלק בהפקת "Küçük Bir Yol" שהופץ כסינגל הראשון מתוכו בספטמבר 2020. לאחר שסיימה להוציא סינגלים מתוך אלבומה Şampiyon, הוציאה הדיסה את הסינגל "Geliyorum Yanına" כסינגל שלא מתוך אלבום וכסינגל האחרון שלה לשנת 2019. האלבום נקרא לבסוף Aşka Kapandım. האלבום Aşka Kapandım באתר Discogs האלבום Aşka Kapandım באתר ספוטיפיי Aşka Kapandım - EP by Hadise, Genius (באנגלית) Top 40 Music Charts from Turkey (04/09/2020 - 10/09/2020), Popnable.com (באנגלית) Hadise - Geliyorum Yanına, נבדק ב-2021-05-28
חוזה ורסאי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... חוזה ורסאי משנת 1919 הביא באופן רשמי לסיום מלחמת העולם הראשונה. עם זאת, חוזה ורסאי יוכל להתייחס גם ל: חוזה ורסאי (1756) (אנ'), יצר את ברית הצבאית בין צרפת לאוסטריה (אנ') במהלך מלחמת שבע השנים חוזה ורסאי (1757) (אנ'), ביקש שצרפת תסייע לאוסטריה לכבוש מחדש את שלזיה, תמורת העברת ארצות השפלה האוסטריות לפליפה, דוכס פארמה. חוזה ורסאי (1758) (אנ'), אשרר וביטל חלקים משני החוזים הקודמים. בין היתר ביטל את העברת ארצות השפלה האוסטריות לפליפה, דוכס פארמה. חוזה ורסאי (1768) (אנ') העביר את קורסיקה מבעלות הרפובליקה של ג'נובה לצרפת (לאחר כיבוש הצרפתי של קורסיקה (אנ') והפלת הרפובליקה הקורסיקנית). חוזי ורסאי (1783) או "השלום של פריז" (אנ') היו רצף של חוזים אשר סיימו את מלחמת העצמאות של ארצות הברית. חוזה ורסאי (1787) (אנ') יצר ברית בין צרפת (והמלך לואי הארבעה עשר) ובין ממלכת נגויין (אנ') (והמלך ג'יה לונג (אנ')). חוזה ורסאי (1871) (אנ') סיים את המלחמה הפרנקו-פרוסית בחתימתם של אדולף טייר ואוטו פון ביסמרק. חוזה ורסאי הקטן (אנ') או "חוזה המיעוט הפולני" היה חוזה שנכתב בידי חבר הלאומים והכיר בזכויות המיעוט הפולני. חוזה פריז
הדס פארי

הדס פארי (נולדה ב-10 באוקטובר 1986) היא מלחינה, אמנית סאונד ומרצה ישראלית, המתמחה במוזיקה אלקטרונית ומוזיקה ניסיונית. זוכת פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים לשנת 2015. פארי נולדה ב-1986 ליצחק רפאל פארי ולצפרירה לבית פסטרנק. אחות לעוד שלושה בנים ובת. פארי החלה את לימודי הקומפוזיציה בבית ספר מאנס למוזיקה בניו יורק בהדרכתו של רוברט קאקסון (אנ'). לאחר סיום תואר בוגר אוניברסיטה בקומפוזיציה ותיאוריה מוזיקלית בהצטיינות יתרה, המשיכה פארי את לימודי הקומפוזיציה בפריז. במקביל החלה להתעניין באלקטרואקוסטיקה, ובעקבות כך השלימה שני תארים בתחום. בין מוריה בפריז נמנים ז׳אן לוק הרווה (צר'), פיליפ לרו (אנ') וכריסטין גרוט (צר'). כמו כן, היא סיימה תואר מוסמך אוניברסיטה במוזיקולוגיה באוניברסיטה של פריז (אנ'), עם התמחות במוזיקה אלקטרונית. פארי התעמקה ביצירת ממשקים למוזיקה אלקטרונית חיה במהלך לימודי תואר מוסמך מוזיקה בבית הספר הגבוה למוזיקה ע"ש הנס אייזלר בברלין בהדרכתו של וולפגנג הייניגר. משנת 2015 מלמדת פארי קומפוזיציה, מוזיקולוגיה, מוזיקה אלקטרונית ואקוסטיקה בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב. כמו הן, היא מעבירה הרצאות וסדנאות בנושאי מוזיקה אלקטרונית, בניית מיצגים וחוסר ייצוג של מלחינות בעולם המוזיקה במוסדות אקדמיים בישראל ומחוצה לה, כגון בצלאל, Hochschule für Musik Hanns Eisler Berlin (אנ') ואוניברסיטת חיפה. משנת 2015 אוצרת פארי את סדרת הקונצרטים "זה מה שקורה כשמשחקים בחשמל" במרכז התיבה ביפו, המתמקדת במוזיקה אלקטרונית וניסיונית, והנותנת במה ליוצרות ומבצעות צעירות בתחום זה. משנת 2019, עובדת פארי עם הלייבל הצרפתי Elli Records, המפיק אלבומים של יצירותיה האלקטרוניות. יצירותיה של פארי מוזמנות על ידי גופי תרבות רבים ברחבי העולם, ביניהם: המכון למחקר ולתיאום אקוסטי מוזיקלי (אירקאם), אנסמבל מודרן (אנ'), האקדמיה לאמנות בברלין (אנ') ועוד. פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים לשנת 2015 מענקים מטעם קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב (2013 ו-2017) אתר האינטרנט הרשמי של הדס פארי נעם בן זאב, להלחין זו לא בושה, באתר הארץ, 27 ביוני 2012 גב' הדס פארי: "Jamming with your Body", סרטון באתר יוטיוב, מתוך אירועי אתנחתא: אלבומים ומחקרים פורצי דרך 2018 מפגש עם הדס פארי, סרטון באתר יוטיוב, 25 במרץ 2021 "לשמוע את התנועות" - הדס פארי, מלחינה ומוזיקאית, סרטון באתר יוטיוב, 11 ביולי 2016 פרס היצירה לקומפוזיטורים מטעם ראש הממשלה לשנת 2015, באתר אוניברסיטת תל אביב הזוכים בפרסי יצירה מטעם ראש הממשלה לשנת 2015, באתר Efifo Magazine,‏ 16 בפסטמבר 2015 הדס פארי, באתר אוניברסיטת תל אביב רשימת מקבלי תמיכות - מוזיקה
קרסנודאר: ממשחק למשחק

קרסנודאר: ממשחק למשחק (ברוסית: «Краснодар. От игры к игре») הוא סרט תעודה רוסי, בהפקת חברת Decaf Media, בשיתוף פעולה עם מועדון הכדורגל קרסנודאר, ליגת האלופות ורשת הטלוויזיה Match TV, בבימויו של יורי שארוב, בהפקתו של אשוט קזריאן עם דנילה קוזלובסקי כקריין. הסרט מגולל את סיפורו של מועדון הכדורגל הרוסי קרסנודאר ומתמקד בעונת הבכורה שלו בשלב הבתים של ליגת האלופות בעונת 2020/2021. הסרט הופץ ב-25 במאי 2021 בשירותי הסטרימינג ivi, שירות Premier‏, megogo ו-Okko. ערך מורחב – קרסנודאר (כדורגל) בעונת 2020/2021 הגיעה קרסנודאר בהדרכתו של מוראד מוסאייב לשלב הבתים בליגת האלופות. הסרט מתעד את המסע של השוורים לחלום היקר ומציג גם את האתגרים איתם התמודדה הקבוצה ממשחק למשחק. סרגיי גאליצקי, בעלים ומייסד הקבוצה ולדימיר חאשיג, מנכ"ל הקבוצה מוראד מוסאייב, מאמן ראשי איגור סמולניקוב רמי קאבלה אלכסנדר מרטינוביץ' יורי גאזינסקי ואנדרסון מאסיאל כריסטופר אולסון ויקטור קלאסון קאיו מרקוס ברג מאטוויי סאפונוב דניל אוטקין טוני ויליינה מגומד-שאפי סוליימאנוב סרגיי פטרוב מאוריסיו פריירה כריסטיאן רמירס טיסה מעל החלום "קרסנודאר: ממשחק למשחק", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קרסנודאר: ממשחק למשחק באתר Ivi.ru "קרסנודאר: ממשחק למשחק", במסד הנתונים הקולנועיים Kinopoisk.ru
מוסקבה (כדורסל נשים)

מוסקבה (ברוסית: Москва) הוא מועדון כדורסל נשים רוסי מהעיר מוסקבה, שהוקם על בסיס בית הספר לספורט מספר 49 "טרינטה". בעונה האחרונה של הקבוצה היא הציגה את התוצאה הטובה ביותר שלה: מקום חמישי באליפות רוסיה והעפלה לגמר גביע יורוקאפ. 1993—2003: טרינטה («Тринта») 2003—2004: כוכבות טרינטה («Звёзды Тринты») 2004—2007: דינמו מחוז מוסקבה («Динамо» МО) 2007—2008: מוסקבה («БК Москва») המועדון הוקם בשנת 1993 על בסיס בית הספר מספר 49 "טרינטה", המכין ילדים ובני נוער לכדורסל מקצועי. הקבוצה בתחילה, עם הפסקה של 6 שנים, שיחקה בליגה הבכירה, אך כבר בעונת 2002/03, סיימה במקום השלישי וקיבלה כרטיס להשתתפות בליגת המשנה: סופרליגה ב'. בעונה הראשונה, לאחר ששינתה את השם ל"כוכבות טרינטה", הקבוצה סיימה במקום השביעי. בעונה הבאה מועדון הנשים שינה את בסיס האימונים ממוסקבה לעיר ליוברצי, שבפרברי מוסקבה ונכללה כחלק ממועדון דינמו מחוז מוסקבה, שנשיא הכבוד שלו היה לב לשצ'נקו ובהמשך הפך למועדון הכדורסל "זניט". ההצלחה לא איחרה לבוא, בעונה אחת (2004/05) הקבוצה השיגה את הזכות להשתתף בליגה העליונה של הכדורסל הרוסי, שחקניות כדורסל צעירות ומבטיחות הבריקו בהרכב: ילנה קירילובה ילנה דנילוצ'קינה, סבטלנה מחלינה, יקטרינה נובוסלצובה, לודמילה סאפובה ואחרות. בעונתה הראשונה בסופרליגה A, הקבוצה נקראה "דינמו" ותפסה את המקום העשירי (2005/06), בשנה הבאה הקבוצה השתתפה ביורוקאפ נשים, שם הגיעה לחצי הגמר ונבלמה רק על ידי פאנצה האיטלקית וסיימה במקום השביעי באליפות רוסיה (עונת 2006/07). בשנת 2007, בשל בעיות כלכליות, מועדון הכדורסל דינמו מחוז מוסקבה פורק, כשמועדון הגברים אומנם מותג מחדש כ"טריומף ליוברצי", קבוצת הנשים עברה לא רק שינוי שם, אך גם עברה למוסקבה. העונה הראשונה והאחרונה (2007/08) כמועדון "מוסקבה" הייתה המוצלחת ביותר בתולדותיה מזה מספר שנים: היא סיימה במקום החמישי באליפות רוסיה, הגיעה לגמר יורוקאפ ושוב פעם הפסידה למועדון איטלקי, הפעם "ברטה" סקיו. עד מהרה השתנה המצב הכלכלי של נותני החסות החדשים של קבוצת הכדורסל שסירבו למימון נוסף ובשנת 2008 המועדון פורק סופית. אתר האינטרנט הרשמי של מוסקבה סטטיסטיקה באליפות רוסיה פרופיל המועדון. אתר FIBA אירופה SCHIO SEAL EUROCUP WOMEN TITLE TRIUMPH IN MOSCOW Баскетбол. Тринта — школа олимпийского резерва "ИСТОРИЯ «Динамо»". אורכב מ-המקור ב-2014-08-20. נבדק ב-2012-10-28. Женский БК «Динамо» сменил название "Дочь нежна". אורכב מ-המקור ב-2012-09-02. נבדק ב-2012-10-28.
סמרה (כדורסל נשים)

סמרה (ברוסית: Женский Баскетбольный клуб Самара) הוא מועדון כדורסל נשים רוסי מהעיר סארה,[דרושה הבהרה] המתמודד בליגת העל הרוסית בכדורסל נשים ובגביע רוסיה. מהווה מחלקת כדורסל נשים של מועדון סמרה. בקיץ 2019, בתמיכת נשיא התאחדות הכדורסל של מחוז סמרה, ולדימיר אבטיסיאן, שר הספורט של המחוז דמיטרי שליחטין ונשיא מועדון הכדורסל סמרה קאמו פוגוסיאן, יזמו הקמת קבוצת כדורסל נשים מן המניין. ויקטור קורילצ'וק מונה למאמן הראשי של הקבוצה, אלכסנדר גרשין מונה לסגנו. ב-17 בספטמבר 2019, סמרה שיחקה את המשחק הרשמי הראשון שלה אי פעם. במשחק בשלב המוקדם של גביע רוסיה מול ספרטק-2 נוגינסק סמרה השיגה ניצחון גדול בתוצאה 69:26. בתום העונה הסדירה של עונת 2019/2020, סמרה סיימה במקום הראשון, כשניצחה 25 מתוך 28 משחקים וחמישה ניצחונות יותר מקבוצת נאדז'דה-2, סגניתה. לאחר שגברה על דינמו-2 נובוסיבירסק ברבע הגמר ועל פרסווט רוסטוב בחצי הגמר , העפילה סמרה לגמר פלייאוף הליגה והייתה אמורה לפגוש את נאדז'דה-2, ברם ערב המשחקים, התאחדות הכדורסל הרוסית החליטה להשעות את כלל תחרויות הכדורסל הרוסיות עקב התפשטות מגפת הקורונה. ב-27 במרץ 2020, בישיבת הוועד הפועל של התאחדות הכדורסל, הוחלט לסיים את העונה בסופרליגה-2, תוך התחשבות בתוצאות העונה הסדירה. כתוצאה מכך הפכה סמרה לאלופת סופרליגה-2 לעונת 2019/2020. בעונת 2021/2022 נרשמה להתמודדות בליגת העל הרוסית בכדורסל נשים. 2019—2020: ויקטור קורילצ'וק 2020—הווה: אלכסנדר גרשין סופרליגה-1 סגנות: 2020/2021 סופרליגה-2 זכייה: 2019/2020 סמרה (כדורסל) אתר האינטרנט הרשמי של סמרה סמרה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סמרה, ברשת החברתית אינסטגרם סמרה, ברשת החברתית VK סמרה, סרטונים בערוץ היוטיוב В структуре БК «Самара» появилось женское подразделение «Будем вместе стремиться к новым целям и достижениям!» Сверхуверенный дебют! «Самара» - победитель регулярного чемпионата женской Суперлиги 2 Девушки — в полуфинале! Девушки в финале! «Самара» и «Надежда»-2 – в финале женской Суперлиги 2 С 20 марта будут приостановлены все российские баскетбольные соревнования Завершены чемпионаты Премьер-лиги и женской Суперлиги 2 Новый сезон — новые вызовы!
Sounds of the Season: The Enya Collection

Sounds of the Season: The Enya Collection (בעברית: צלילי העונה: האוסף של אניה) הוא המיני-אלבום הרביעי של הזמרת-יוצרת והמוזיקאית האירית אניה. המיני-אלבום יצא לאור ב-28 בנובמבר 2006 על ידי חברות התקליטים ריינו קאסטום פרודקטס ו-NBC יוניברסל בחנויות טארגט שברחבי ארצות הברית. המיני-אלבום הוא אוסף של שישה שירי חג המולד, שארבעה מהם נכללו במהדורת חג המולד המיוחדת של אלבום האולפן השישי של אניה, Amarantine ‏(2005). בהמשך, הופץ בשם המחודש, Christmas Secrets EP, כאשר יצא מחדש בקנדה על ידי חברת התקליטים וורנר מיוזיק קנדה. בשנת 2006 פנתה אניה לטארגט במטרה להקליט מיני-אלבום של שירי חג המולד שיופץ באופן בלעדי בחנויות החברה ברחבי ארצות הברית. הצעתה של אניה נענתה בחיוב, ונוצרה בשותפות עם חברת הטלוויזיה האמריקאית NBC. על המיני-אלבום הכריזו לראשונה באתר האינטרנט של הזמרת ב-10 באוקטובר 2006. כדי לקדם אותו, ביצעה אניה את "The Magic of the Night" ואת "It's in the Rain" לרגל חג המולד בתוכנית הטלוויזיה Christmas in Rockefeller ב-29 בנובמבר 2006. כל הרצועות הולחנו על ידי אניה, נכתבו על ידי רומא ראיין והופקו על ידי ניקי ראיין (למעט רצועות 2, 4 ו-5 שחוברו על ידי אניה ורומא ראיין ורצועות 1, 3 ו-6 שהן מסורתיות). "Adeste Fidelis (O Come All Ye Faithful)" "The Magic of The Night" "We Wish You a Merry Christmas" "Christmas Secrets" "Amid the Falling Snow" "Oíche Chiúin (Silent Night)" "Adeste Fidelis (O Come All Ye Faithful)" "The Magic of the Night" "We Wish You a Merry Christmas" "Christmas Secrets" כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מ-Discogs. מוזיקה אניה – הלחנה, עיבוד הפקה ניקי ראיין – עיבוד, הנדסה, מיקסינג, הפקה רומא ראיין – הלחנה, כתיבה דניאל פולי – ייעוץ דיגיטלי דיק בטהאם – מאסטרינג סיימון פאולר – צילום שלי היל – הפקה בפועל מטעם NBC יוניברסל סו פיטרסון – הפקה בפועל מטעם טארגט מיטרה אמאמי – הפקה בפועל מטעם וורנר מיוזיק גרופ מידע על האלבום Sounds of the Season: The Enya Collection באתר MusicBrainz Release group “Sounds of the Season” by Enya - MusicBrainz, musicbrainz.org Amarantine-Christmas Edition, נבדק ב-2021-05-28 Enya – Christmas Secrets EP (2006, CD) (באנגלית), נבדק ב-2021-05-28 Enya on 'Christmas in Rockefeller Center', נבדק ב-2021-05-28 Enya - It's in the Rain ( Live @ Christmas in Rockefeller Center ), נבדק ב-2021-05-28 Enya - Sounds Of The Season (The Enya Collection), Discogs (באנגלית)
Firestarter (שיר של סמנתה ג'ייד)

Firestarter הוא סינגל של הזמרת-יוצרת האוסטרלית, סמנתה ג'ייד. "Firestarter" נכתב על ידי סמנתה ג'ייד ו-DNA Songs (אנ') והופק על ידי DNA Songs.‏ ג'ייד הצהירה כי השיר נועד להתחיל את המסיבה ולהנות. השיר, באמצעות סוני מיוזיק אוסטרליה, יצא ב-28 ביוני 2013. גרסה אקוסטית של השיר יצא ב-iTunes ב-9 באוגוסט 2013. הווידאו קליפ של השיר, שיצא ב-13 ביולי 2013, בוים על ידי כריסטופר פריינד. באותה שנה, השיר זכה בקטגוריית וידאו קליפ השנה בפרסי המוזיקה ARIA (אנ'). ג'ייד ביצעה את השיר לראשונה בתוכנית הבוקר האוסטרלית, Sunrise, ב-28 ביוני 2013.‏ היא ביצעה את השיר גם בתוכנית הראשונה של העונה החמישית של The X Factor האוסטרלי ב-26 באוגוסט 2013. השיר הוכרז כהמנון גאה ב-2019, לאחר שג'ייד הביעה את הפתעתה והודתה על אתר המעריצים הגאה שלה. מידע על הסינגל "Firestarter" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Firestarter" באתר Discogs סרטון השיר "Firestarter" באתר יוטיוב מידע על השיר "Firestarter" באתר ספוטיפיי DNA Songs (22 ביוני 2013). ""@aggidilimanto: @DNASONGS do u guys made Firestarter by Sammi too?" Yes we did :)" (Tweet). Twitter. ארכיון מ-2016-04-17. נבדק ב-26 באוגוסט 2013. {{cite web}}: (עזרה) "Samantha Jade "Firestarter" (Acoustic Version — Video Premiere)". Ultimate Music. 25 ביולי 2013. נבדק ב-26 באוגוסט 2013. {{cite web}}: (עזרה) "INTERVIEW Samantha Jade chats 'Firestarter' and Reveals Details For New Video". Australian Recording Industry Association (ARIA). נבדק ב-2013-09-13. "iTunes – Music – Firestarter – Single by Samantha Jade". iTunes Store (Australia). Apple. ארכיון מ-2016-03-06. נבדק ב-2013-10-14. עותק בארכיון (ארכיון) Samantha Jade - Firestarter on Sunrise (28.06.2013), ארכיון מ-2016-10-02, נבדק ב-2021-05-28 "Samantha Jade returns and Adira-Belle say goodbye". Yahoo!7. 2013-08-26. ארכיון מ-2013-10-03. נבדק ב-2013-09-13. "Samantha Jade bounces back into the music scene". Star Observer. 19 בספטמבר 2019. ארכיון מ-2021-02-24. נבדק ב-19 בספטמבר 2019. {{cite web}}: (עזרה)
Firestarter

האם התכוונתם ל... Firestarter (שיר של סמנתה ג'ייד) Firestarter (שיר של הפרודיג'י)
נתן אוריאלי

נתן (נתי) אוריאלי (נולד ב-26 ביוני 1959) הוא סוציולוג וחוקר תיירות, פרופסור מן המניין במחלקה לניהול מלונאות ותיירות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. אוריאלי נולד וגדל בהרצליה, בן לאחת המשפחות הראשונות והוותיקות בעיר. למד לתואר ראשון (1984) ושני (1989) במחלקה לסוציולוגיה באוניברסיטת תל אביב והשלים את לימודי הדוקטורט בשנת 1993 באוניברסיטת אילינוי בשיקגו. את הפוסט דוקטורט עשה באוניברסיטה העברית בירושלים ובשנת 1995 הצטרף לסגל המחלקה לניהול מלונאות ותיירות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, שם הוא משמש כפרופסור מן המניין. בשנים 2009–2012 כיהן כראש המחלקה לניהול מלונאות ותיירות בקמפוס אילת של האוניברסיטה, ובשנים 2012–2016 כראש המחלקה בקמפוס הראשי באר שבע. אוריאלי חוקר נושאים שונים בסוצילוגיה ובפסיכולוגיה של התיירות, כגון טיפולוגיות תיירותיות, החוויה התיירותית, יחסי תיירים-מקומיים, תיירות וסטייה חברתית, ותיירות בעידן המודרני והפוסט-מדרני. כיוון מחקרי נוסף מתפרש על נושאים שונים בניהול תיירות, כגון התנהגות צרכנים וסיכון, תכנון ופיתוח בר-קיימא, ומשפט ומדיניות ציבורית. האג'נדה המחקרית שלו כוללות עבודות תאורטיות ומחקרים אמפיריים הנשענים על שיטות איכותניות אך גם על סקרים וניתוחים כמותיים. מחקריו של אוריאלי פורסמו בספרים ובכתבי עת מובילים בתחום חקר התיירות. מתגורר עם משפחתו בבאר שבע. מידני, א. ואוריאלי, נ., דיני תיירות להלכה ולמעשה: המשפט בראי הפוליטיקה, בורסי, הוצאה לאור של ספרי משפט, תל אביב, 2007 Uriely, N., Y. Yonay, and D. Somchai, 2002, Backpacking Experiences: A Typy ad Form Analysis. Annals of Tourism Research, 29(2), 519-537 Uriely, N., 2005, The Tourist Experience: Conceptual Developments. Annals of Tourism Research, 32(1), 199-216 Uriely, N., and Y., Belhassen, 2006, Drugs and Risk-Taking in Tourism. Annals of Tourism Research, 33(2), 339-359 Belhassen, Y., N. Uriely, and A. Assor, 2014, The Touristification of Conflict Zone: The Case of Bil'in. Annals of Tourisn Reserach, 49, 174-189 Uriely, N., D. Maoz, and A. Reichel, 2009, Israeli Guests and Egyptian Hosts in Sinai: A Bubble of Serenity. Journal of Travel Research, 47(4), 508-522 Shani, A., and N. Uriely, 2012, VFR Tourism; The Host Experience, Annals of Tourism Research, 39(1), 421-440 Unger, O., N. Uriely and G. Fuchs, 2016, The Business Travel Experience, Annals of Tourism Research, 61, 142-156
מספר קטלוגי

מספר קטלוגי (בראשי תיבות: מק"ט) הוא מספר מזהה (הכולל לעיתים אותיות) של פריט במערכת ניהול מלאי. מספר קטלוגי הוא משני סוגים: מספר קטלוגי ייחודי: לכל פריט בודד במערכת ניתן מספר קטלוגי משלו, למעקב אחר פריט זה. דוגמה: בספרייה ניתן לכל ספר מספר קטלוגי ייחודי, למעקב אחר מצבו של ספר זה (מושאל, נמצא על המדף, הועבר לכריכה מחדש וכדומה). מספר קטלוגי כללי, לקבוצה של פריטים זהים. דוגמה: בהוצאת ספרים ניתן מספר קטלוגי (מסת"ב) זהה לכל העותקים של ספר מסוים. במקרה זה אין צורך בהבחנה בין העותקים השונים, ונדרש רק מידע על המלאי הכולל של העותקים של ספר מסוים. כאשר גודל הפריט ומהותו מאפשרים זאת, המספר הקטלוגי מוצג על הפריט עצמו, לעיתים גם בצורת ברקוד או קוד QR, לשם קריאה מכנית של המספר הקטלוגי. במקרים אחרים יופיע המספר הקטלוגי על האריזה של הפריט. דוגמה: על קופסת ברגים מופיע המספר הקטלוגי של הברגים שבתוכה. במערכת ניהול המלאי מקשר המספר הקטלוגי למידע מקיף על הפריט, כגון תיאורו, שימושיו, כמות במלאי ועוד. לזיהוי טעויות כתיבה והקלדה, פעמים רבות המספר הקטלוגי כולל ספרת ביקורת. מדיה וקבצים בנושא מספר קטלוגי בוויקישיתוף
אפרסמון

אפרסמון (שם מדעי: Diospyros kaki) הוא עץ פרי נשיר ולא גדול, המניב פירות כתומים בסוף הסתיו. מוצא האפרסמון מדרום-מזרח סין, והוא משתייך למשפחת האבניים - Ebenaceae. בלשונות רבים הוא נקרא בשמו היפני, "קאקי", ובאנגלית הוא נקרא "פּרסימון" (Persimmon). שיח האפרסמון הנזכר בתלמוד אינו עץ הפרי הידוע היום בשם זה, והדמיון בשמותיהם הוא שהביא לקריאת עץ הפרי בשם "אפרסמון". לאפרסמון זנים רבים, הנפוצים ברוב הארצות הממוזגות של העולם, שמתחלקים לשתי קבוצות עיקריות: זנים בעלי פרי עפיץ בעודו קשה על העץ, אותם נוהגים להעביר תהליך של הבחלה, וזנים בעלי פרי שאינו עפיץ בעודו קשה על העץ. העפיצות, הקרשת הרוק והמרירות, הנגרמת עקב המצאות הטאנין בפרי, מונעת את אכילת הפרי לפני שהוא בשל לחלוטין ישירות מן העץ ברוב הזנים. האפרסמון הפך במאה העשרים לפרי מסחרי, הביקוש אליו גדל מאוד, ובאזורים נוספים, לבד מסין ויפן, מגדלים אותו בצורה מסחרית. בהם איטליה, ברזיל, ארגנטינה, הרפובליקות האסיאתיות של ברית המועצות לשעבר, דרום אוקראינה, צפון הודו, אוסטרליה הדרומית, דרום צרפת, צפון אפריקה וישראל. האפרסמון זקוק למנות קור מועטות, העץ נמוך ונוח לקטיף ולעיצוב, והשלכת הסתווית שלו צבעונית ונחשבת ליפה. העלים של האפרסמון עומדים בשלכת בגוונים של אדום וכתום. לאפרסמון יש יכולת להצמיח ייחורים משורשי העץ, גם במרחק רב מעץ האם. פריו מכיל כמות גדולה של ויטמין A, אבל עיכולו קשה לקבוצות מסוימות באוכלוסייה, ורצוי לא להפריז באכילתו. עצי האפרסמון הראשונים הובאו ארצה בראשית המאה העשרים. עם זאת, במשך שנים רבות, עד לאחר הקמת המדינה, הוא היה מצוי רק בתחנות הניסיונות ובחלקות תצפית מעטות. פיתוח מוצלח של שיטות ההבחלה יצר אפשרות לגידול של הפרי באופן נרחב, ובעיקר של הזן "טריומף". בשנות האלפיים, מטעי האפרסמון משתרעים על עשרות אלפי דונמים, והיצוא למדינות אחרות מגיע לכמה עשרות-אלפי טונות בשנה. כמות הסוכר בפירות המגודלים בישראל נחשבת גבוהה במיוחד (22 עד 25 אחוזים), דבר המהווה יתרון על פני פירות מארצות אחרות עם כמות סוכר קטנה יותר. זני האפרסמון הלא עפיצים אינם מצויים במטעים, אבל מצויים הרבה בגינות פרטיות ובחצרות. אפרסמון, באתר ITIS (באנגלית) אפרסמון, באתר NCBI (באנגלית) אפרסמון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אפרסמון, באתר Tropicos (באנגלית) אפרסמון, באתר GBIF (באנגלית) אפרסמון, באתר The Plant List (באנגלית) אפרסמון, באתר IPNI (באנגלית) הילה אלפרט, כתום בעיניכם, באתר ישראל היום, 9 בדצמבר 2011 מרב מור-אופיר, כתום עולה: למה בריא לאכול אפרסמון, באתר ynet, 12 בנובמבר 2014 אפרסמון באתר הרשימה האדומה של IUCN
התיאטרון האופרה והבלט הלאומי של ליטא

התיאטרון האופרה והבלט הלאומי של ליטא (בליטאית: Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras) הוא תיאטרון ללהקת אופרה ולבלט בעיר וילנה שבליטא. ראשיתו של הרעיון הוא בהקמת תיאטרון לאופרה ובלט בקובנו בשנת 1928. בין מייסדי התיאטרון היה קיפראס פטראוסקאס. בשנת 1948 הוחלט להעביר את התיאטרון לוילנה והוא התמקם בבניין תיאטרון שכבר היה קיים. בשנת 1974 לתיאטרון נבנה בניין חדש. המבנה כולל אולם ל-1149 מקומות. לפני המבנה הוצב פסל של קיפראס פטראוסקאס שהיה בין מייסדי התיאטרון ושר בו עד לשנת 1958. על החזית הצפונית הוצבו 10 פסלים של דמויות ידועות מיצירות שונות. המבנה מנוצל גם לאירועים רשמיים, הופעות ותחרויות מוזיקליות. החל משנת 1998 התיאטרון פועל בשם הנוכחי. במהלך השנים על במת התיאטרון שרו בעיקר זמרים ליטאים. הוא היה במה להצגת בכורה של אופרות שנכתבו על ידי מלחינים ליטאים. להקות האופרה והבלט של התיאטרון משתתפות באופן קבוע בפסטיבלים ברחבי העולם. בכל קיץ נערכות הופעות בשטח של מבצר טרקאי. מדיה וקבצים בנושא התיאטרון האופרה והבלט הלאומי של ליטא בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של התיאטרון האופרה והבלט הלאומי של ליטא התיאטרון האופרה והבלט הלאומי של ליטא, ברשת החברתית פייסבוק התיאטרון האופרה והבלט הלאומי של ליטא, ברשת החברתית אקס (טוויטר) התיאטרון האופרה והבלט הלאומי של ליטא, ברשת החברתית אינסטגרם התיאטרון האופרה והבלט הלאומי של ליטא, ברשת החברתית טיקטוק התיאטרון האופרה והבלט הלאומי של ליטא, ברשת החברתית LinkedIn התיאטרון האופרה והבלט הלאומי של ליטא, סרטונים בערוץ היוטיוב
רינה קמחי

רינה קמחי (נולדה בירושלים ב-1934) היא אמנית קרמיקה ופסלת ישראלית. קמחי נולדה וגדלה בירושלים. ב-1955, החלה ללמוד בבית הספר לסיעוד "הדסה", ושנה לאחר מכן עברה להולנד, כדי ללמוד באוניברסיטת אמסטרדם לאמנויות. קמחי סיימה את לימודיה ב-1958, ושבה לישראל. ב-1963 החלה ללמוד במחלקה לקרמיקה בבצלאל. לאחר סיום לימודיה ב-1966, השתלמה אצל האמנית והפסלת הדוויג גרוסמן להמן. ב-1968, החלה ללמוד בבית הספר לאומנות "הייסטאק מאונטן" במדינת מיין, ארצות-הברית. לאחר סיום לימודיה, עברה ללמוד קרנבוק אקדמיה לאמנות, במישיגן. קמחי שבה לישראל והחלה ללמד בחוג לאמנות באוניברסיטת חיפה ולאחר מכן במכללה האקדמית תל-חי, במדרשה לאמנות בבית ברל, במרכז לאמנות חזותית בבאר שבע ובמוזיאון טיקוטין לאמנות יפנית. מסכות גלריה דבל, ירושלים (1982) רינה קמחי גלריה דבל, ירושלים (1986) רינה קמחי: עבודות 1994-1991 בית אהרון כהנא, רמת גן (1994) ליד הכלי פריסקופ - גלריה לעיצוב עכשווי, תל אביב (2000) רינה קמחי - OFF WHITE גלריה לאמנות במרכז ההנצחה, קריית טבעון (2003) בין חימר לחרס המשכן לאמנות על שם חיים אתר, קיבוץ עין חרוד (2015) גינה לי המבשלה לאומנויות הקרמיקה, קריית טבעון (2019). קרמיקה ישראל 70 מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב (1970) תערוכת קרמיקה מוזיאון הקרמיקה - קריית מוזיאון הארץ, רמת אביב, תל אביב (1976) סנטה-קטרינה, מאי 1977 גלריה ג'ולי מ., תל אביב (1978) חנוכיות גלריה דבל, ירושלים (1981) פיסול וחומר המרכז לאמנות חזותית, באר שבע (1982) 13 בחומר תיאטרון ירושלים, ירושלים (1984) מפגש אמנים 1985 מסוף ניצנה, גבול ישראל-מצרים (1985) יוצר וחומר: מן הכלי המעוצב ועד לפסל המוזיאון העירוני עk ao דוד בן-ארי, בת-ים (1990) Contemporary Crafts from Israel מרכז האמנויות ברביקן, לונדון, בריטניה (1990) 21 אמנים מישראל גלריה בוייג (Böwig), הנובר, גרמניה (1994) הד של עבר - דימוי של הווה בית אהרון כהנא, רמת גן (1996) תערוכת זוכי פרס האמן הצעיר ופרס עידוד היצירה תשנ"ז בית האמנים, ירושלים (1996) פתחים ואור בירושלים בית האמנים, ירושלים (1996) מיתולוגיות גלריה לאמנות אום אל-פחם, אום אל-פחם (2000) הביאנלה הישראלית לקרמיקה - חרס אלפיים מוזיאון ארץ ישראל, רמת אביב, תל אביב (2000) הצלחות: תערוכת עיצוב קרמי הגלריה לעיצוב חנקין, חולון (2001) תבניות בניה: אלמנטים ארכיטקטונים בקרמיקה עכשווית בית האמנים, ירושלים (2001) רקו בית אהרון כהנא, רמת גן (2005) מסע עם נורה: תערוכת מחווה לנורה כוכבי 1999-1934 הגלריה על הצוק על שם בר-זימרא, נתניה (2007) הביאנלה החמישית לקרמיקה ישראלית - חומר, רגש מוזיאון ארץ ישראל, רמת אביב, תל אביב (2009) קולות האדמה מוזיאון וילפריד ישראל לאמנות ולידיעת המזרח, קיבוץ הזורע (2012) היבט נוסף בית אהרון כהנא, רמת גן (2012) חומר זוכר: הביאנלה השביעית לקרמיקה ישראלית מוזיאון ארץ ישראל, רמת אביב, תל אביב (2013) לשוחח עם משה שק בית בנימיני, המרכז לקרמיקה עכשווית, תל אביב-יפו (2016) חופן חומר בית חנקין (2017) הביאנלה לקרמיקה ישראלית, באר שבע (1993) פרס עידוד היצירה, משרד התרבות והספורט (1996) ציון לשבח, פרס אליכס דה רוטשילד לאומנויות (2000) ציון לשבח, פרס ע"ש מוד פרידלנד, בית בנימיני, המרכז לקרמיקה עכשווית, תל אביב-יפו (2014). רינה קמחי, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל גדעון עפרת, רינה קמחי: לחם הפנים, המחסן של גדעון עפרת, 13 בדצמבר 2015 מידע על יוצר - מוזיאון ישראל בירושלים מרכז המידע לאמנות ישראלית, באתר מוזיאון ישראל, ירושלים רינה קמחי – בין חימר לחרס – תערוכה חדשה שיחות בחומר - פורטפוליו חופן חומר - היבטים תרבותיים בחומר.