laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דיליין

דיליין (Delain) היא להקה בסגנונות מטאל סימפוני ומטאל גותי שמקורה בהולנד. הלהקה הוקמה על ידי נגן הקלידים מרטין ווסטהוט. הלהקה הוקמה עקב מחלת מחלת הנשיקה אשר תקפה את מרטין ווסטהוט בשנת 2001, אשר נאלץ לפרוש בגללה מחלתו מלהקתו הקודמת, (Within Temptation). בעת המוקדמת להקמת הלהקה אסף מרטין ווסטהוט מוזיקאים מוכשרים מז'אנר המטאל כגון מארקו היטאלה (Nightwish), יאן יארולנד, וליב קריסטין (ווקאלי), שילוב זה של מוזיקאים מובילים בתחום יצר תערובת מוזיקלית מיוחדת . החל משנת 2002 החלה הלהקה להיות פעילה (ולשחרר גרסאות דמו), ובמהלך שנת 2005 חבריה החלו להקליט את אלבומם הראשון. בין חברי הלהקה נמנים מרטין ווסטהוט (קלידים), שרלוט ווסלס (זמרה), רולנד לנדהו-ריי וואן לנט (גיטרות), בוב וואן דר-לו (גיטרה בס), וסנדר זוהר (תופים). להבדיל משאר חברי-הלהקה שהם יוצאי ומושאלי להקות אחרות בז'אנר המטאל חברת הלהקה שרלוטה ווסלס הייתה זמרת אלמונית לפני חברותה בלהקה, תרומתה ללהקה מתבטאת בקולה הווקאלי-סופראני אשר מדגיש את הניגוד (לעיתים) בין מקצב המטאל הקצבי-אגרסיבי לבין קולה העדין שמזכיר זמרות אופרה בעלות יכולת טכנית לשיר בטונים גבוהים. בהפקת אלבומם הראשון Lucidity הם הזמינו להשתתפות בהקלטות מספר אמנים ידועי שם. ב-15 בפברואר 2021, קלידן הלהקה פרסם בדף הפייסבוק שלו על פירוק הלהקה. Lucidity, אלבומה הראשון של הלהקה, יצא לאור ב-4 בספטמבר 2006. שני הסינגלים הראשונים ששוחרו (אשר יצאו כווידאו-קליפ) היו Frozen ו-See Me in Shadow. Lucidity April Rain We Are The Others Interlude The Human Contradiction Moonbathers Apocalypse & Chill EPs Lunar Prelude Hunter's Moon A Decade of Delain: Live at Paradiso Frozen See Me in Shadow The Gathering April Rain Stay Forever Smalltown Boy Get The Devil Out Of Me We Are The Others Are You Done With Me Your Body Is a Battleground Stardust Sing to Me Suckerpunch Masters of Destiny Burning Bridges One Second Ghost House Heart Amenity מדיה וקבצים בנושא דיליין בוויקישיתוף [1] הודעה על פירוק הלהקה בפייסבוק אתר האינטרנט הרשמי של דיליין דיליין, ברשת החברתית פייסבוק דיליין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דיליין, ברשת החברתית אינסטגרם דיליין, ברשת החברתית VK דיליין, סרטונים בערוץ היוטיוב דיליין, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) דיליין, באתר ספוטיפיי דיליין, באתר Last.fm (באנגלית) דיליין, באתר AllMusic (באנגלית) דיליין, באתר MusicBrainz (באנגלית) דיליין, להקה באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) דיליין, באתר דיזר דיליין, באתר Yandex.Music (ברוסית) דיליין, באתר Discogs (באנגלית) דיליין, באתר Songkick (באנגלית) דיליין, באתר Genius דיליין, באתר SecondHandSongs דיליין, באתר בנדקמפ דיליין, באתר בילבורד (באנגלית) דיליין, באתר טיידל (באנגלית) דיליין, באתר אמזון מיוזיק פוסט הפירוק
חרדון (סוג)

חרדון (שם מדעי: Agama. בערבית: حِرْذَوْن – חִרְדַ'וְן) הוא סוג של לטאה במשפחת החרדוניים. גוף החרדון מכוסה קשקשים, ובאצבעות רגליו יש טפרים חזקים. ראשו גדול יחסית לגופו. לחרדון שיניים שונות: חותכות, חדות ורחבות. תזונת החרדונים מורכבת בעיקר מחרקים, אך הם אוכלים גם עשב, פירות וזרעים, ולעיתים אפילו ביצים של לטאות קטנות יותר. רוב החרדונים נפוצים באזורי מדבר, אך מינים אחדים נפוצים באזורים הרריים. בדרום מזרח אסיה קיימים חרדונים שוכני עצים. בארץ ישראל נפוץ המין חרדון סיני (Agama sinaita). המין חרדון מצוי, הועבר לסוג עצמאי Stellagama. המינים חרדון המדבר וחרדון החולות הועבר לסוג Trapelus. חרדון, באתר ITIS (באנגלית) חרדון, באתר NCBI (באנגלית) חרדון, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חרדון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חרדון, באתר GBIF (באנגלית) חרדון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) חרדון סלעים, נמיביה חרדון מוואנזה, בשמורת סרנגטי, טנזניה חרדון אנצ'ייטה, בדרום נמיביה חרדון סיני ערך זה הוא קצרמר בנושא זוחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Sunny

Sunny (סאני, "שטופת שמש" באנגלית) הוא שיר עליז שכתב בובי הב בעקבות אסון שניחת עליו. עד כה הוקלטו מאות גרסאות כיסוי לשיר המצליח, שהגיע למקום ה-25 ברשימת "מאה השירים של המאה" של ארגון האמנים BMI. הב כתב את השיר לאחר שניחת עליו אסון כפול, לאומי ואישי. ב-23 בנובמבר 1963, למחרת רצח הנשיא קנדי, נהרג אחיו הבכור, הזמר הרולד הב, בקרב סכינים מחוץ למועדון לילה בעיר נאשוויל, טנסי. הב שתה ויסקי לשוכרה וחשש להירדם. בהביטו כלפי מעלה ראה לראשונה בחייו את השמיים נצבעים בסגול והחל לחבר את השיר "סאני" על הגיטרה. כשסיים לחברו היה פיכח. על כוונת השיר מספר הב: כל כוונתי הייתה לחשוב על זמנים מאושרים יותר - על יום בהיר יותר - מכיוון שהייתי בשפל באותה עת. אחרי שכתבתי את "סאני", חשבתי שזו גישה שונה לכוונתו של ג'וני בראג בשירו "הולך לי בגשם" (Just Walkin' in the Rain). — בובי הב השיר אליו מתייחס הב נפתח בשורות "הולך לי בגשם, נרטב כולי / מענה את לבי בניסיון לשכוח / הולך לי בגשם, כה בודד ומדוכדך / רק משום שלבי עוד זוכר אותך". הוא הוכתב על ידי האנס הבער ג'וני בראג לכייס רוברט ריילי בשנת 1953, לאחר שהעיר לריילי כי "הנה אנו הולכים לנו בגשם, חושבים מה הנערות עושות". שירו של בראג מהרהר בעצב בעבר, בעוד שהב מנסה להסתכל על מצבו הנוכחי מנקודת מבט עתידית ולמצוא בה נחמה. כעבור שנים אחדות נקט אהוד מנור גישה דומה בשירו בשנה הבאה, העוסק בכמיהתו לבלות עוד זמן עם אחיו הצעיר יהודה שנפל במלחמת ההתשה. "סאני" הוקלט בניו יורק והופץ כסינגל בשנת 1966. בעקבות הצלחתו המיידית של השיר הצטרף הב לסיבוב הופעותיה של להקת הביטלס. גרסאות הכיסוי לשיר לא איחרו לבוא. עוד באותה שנה הגיעו גרסאותיהם של ג'ורג'י פיים ושל שר לטבלת מצעד הפזמונים הבריטי. בין המבצעים הידועים של השיר נמנים ג'יימס בראון, אלה פיצג'רלד, ג'ימי סמית, לס מק'קאן, פרנק סינטרה עם דיוק אלינגטון, מרווין גיי, פט מרטינו עם ג'ון סקופילד, סטנלי ג'ורדן, אלקטריק פלאג, ארבע העונות, באדי ריצ'רד, וילסון פיקט, ג'וני מת'יס, מינה, חוזה פליסיאנו ודאסטי ספרינגפילד. בשנת 1976 ביצעה להקת בוני אם את השיר בסגנון דיסקו שזכה לתהילה. דגימה מביצוע זה שימשה את להקת בוגי פימפס ליצירת להיטה "סאני" משנת 2004. הב עצמו ביצע את שירו בסגנון דיסקו בשנת 1976 וזכה להצלחה מסוימת במצעד הרית'ם אנד בלוז השנתי. להקת הבנות הישראלית בנות יעקב הקליטה ב־1996 את השיר במילים עבריות בשם "סמי", ללא זיקה למילים המקוריות. את המילים העבריות כתב ערן איזנהנדלר. בשנה הבאה מידע על היצירה "Sunny" באתר מיוזיק בריינז מידע על השיר "Sunny" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"Sunny" באתר SecondHandSongs סרטון השיר "Sunny" באתר יוטיוב איתמר זהר, לשיר הזה יש כל כך הרבה גרסאות - אבל הוא נכתב בתוך פחות משעה, באתר הארץ, 21 במאי 2017 Broadcast Music Incorporated https://www.songfacts.com/facts/bobby-hebb/sunny https://www.nashvillescene.com/news/remembering-bobby-hebb-a-nashville-original-who-belonged-to-the-world/article_94c00048-bb96-5fa2-9a7f-84c8c1726d0c.html סיפור השיר "הולך לי בגשם" באתר Songfacts האלבום "לא פחות מ־100" באתר Discogs.
המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן

המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (באנגלית: Centers for Disease Control and Prevention, בראשי תיבות: CDC) הם סוכנות של מחלקת הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית שתפקידה שמירה על בריאות הציבור ועל בטיחותו על ידי מתן מידע לשיפור יכולת קבלת ההחלטות בתחום הבריאות, וקידום בריאות הציבור באמצעות שיתוף פעולה עם מחלקות הבריאות של מדינות וארגונים אחרים. ה-CDC ממקד את תשומת הלב הלאומית בבקרת מחלות ובמניעתן (בייחוד מחלות מידבקות), בריאות סביבתית, בטיחות ובריאות תעסוקתית, מניעת פציעות, ופעילויות חינוכיות שנועדות לשפר את בריאות תושבי ארצות הברית. מטה ה-CDC נמצא בקמפוס אוניברסיטת אמורי, באטלנטה שבג'ורג'יה. המרכזים הוקמו ב-1 ביולי 1946 תחת השם המרכז למחלות מידבקות, וטיפל בעיקר במאבק במלריה בארצות הברית. בשנת 1957 הורחב תחום הפעולה של המרכז לכלול גם מחלות מין. בשנת 1960 קיבל המרכז אחריות לטיפול בשחפת ובשנת 1963 ייסד המרכז תוכנית לחיסון. בשנת 1967 שונה שם המרכז ל"המרכז הלאומי למחלות מידבקות" ובשנת 1970 שונה השם שוב, הפעם ל"המרכז לבקרת מחלות". בשנת 1980 שונה השם ל"המרכזים לבקרת מחלות" ובשנת 1992 נוסף גם המילה ומניעתן. במהלך השנים הורחבה הפעילות של המרכז לכלול גם מחלות כרוניות, נכויות, פציעות, תאונות עבודה, סיכוני בריאות סביבתיים וטרור ביולוגי. שירות הביון האפידמיולוגי המרכז הלאומי לבקרת מחלות השירות הפדרלי לפיקוח בתחום הגנת זכויות הצרכן השירות הפדרלי לפיקוח בתחום הבריאות הסוכנות הביו-רפואית הפדרלית המרכז הסיני לבקרת מחלות ומניעתן המרכז האירופי לבקרת מחלות ומניעתן נציבות הבריאות הלאומית של סין מדיה וקבצים בנושא המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (באנגלית) המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, ברשת החברתית פייסבוק המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, ברשת החברתית אינסטגרם המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, ברשת החברתית LinkedIn המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, סרטונים בערוץ היוטיוב המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, באתר פליקר המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, באתר פינטרסט המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מחלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
CDC

האם התכוונתם ל... המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (Centers for Disease Control and Prevention; ‏CDC) – סוכנות של מחלקת הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית תאגיד קונטרול דאטה (Control Data Corporation) – חברת מחשבים אמריקאית שפעלה בשנים 1957–1992 כת הפרה המתה (אנ') (Cult of the Dead Cow‏; נכתב cDc) – ארגון האקרים ליצירת תקשורת המונים עצמאית שנוסד ב-1984 וממוקם בלאבק, טקסס, ארצות הברית מרכז ידיעות קרב (Combat Direction Center; "מרכז הנחיית קרב") – סוג של מרכז טקטי הנמצא בספינות מלחמה, צוללות ומטוסי שליטה ובקרה צבאיים Change data capture (אנ') ‏(CDC) – אוסף תבניות עיצוב תוכנה שנועדו לנטר שינויים אחרונים במסד נתונים
הסערה (ציור)

"הסערה" (באיטלקית: La Tempesta) הוא כינויו של ציור מאת הצייר האיטלקי בן תקופת הרנסאנס ג'ורג'ונה. הציור הוזמן בידי איש אצולה ונציאני והוא נמצא כיום באוסף גלריית האקדמיה בוונציה. היצירה נחשבת לאחת היצירות האניגמטיות ביותר בתולדות האמנות. היא מתארת נוף ארקדי מחוץ לעיר. ברקע הציור מופיעה עיר, ולפניה נהר או נחל ועליו גשר. הם מתוארים מבעד לעצים ולחורבות עתיקות. בקדמת הקומפוזיציה איקונוגרפית של פריט זה היא תמימות וטוהר. השערה נוספת היא כי זהו ייצוג של מרים, אם ישו, כשהיא מניקה את בנה בעירום, אולם בקרב הפרשנים קיימות השערות סותרות. בצדה השמאלי של היצירה מתואר גבר הלבוש, כנראה, בבגדי חייל, אוחז בידו חנית או מקל ארוך. הוא מתואר בתנוחת קונטרה פוסטו. הדמות מביטה לכיוון ימין ועל פניה חיוך, אולם אין היא מביטה בדמות הנשית שמולה. גם באשר לזהותו של הגבר נקשרו השערות שונות. בדיקת רנטגן שנערכה לציור גילתה כי במקום הימצאו של הגבר צייר ג'ורג'ונה בתחילה דמות נשית נוספת. מאחורי החייל מופיעים שרידיו של עמוד הניצב על גבי קטע מחומת לבנים. לעיתים מסמנים שרידים מן התרבות הקלאסית את המוות ואת זמניות החיים. חוקרים רבים ניסו להציע פרשנות ליצירה. היו שראו בה את בריחת מרים, אם ישו, למצרים. אחרים מצאו הקשרים מסיפורי המיתולוגיה היוונית, בייחוד מסיפור פאריס ורעייתו אוינונה. הצעה נוספת רואה בנוף תיאור של גן העדן, ולפיה הדמויות מייצגות את אדם וחוה ובנם קין. מדיה וקבצים בנושא הסערה בוויקישיתוף
סאני

האם התכוונתם ל... Sunny (סאני) – שיר מפורסם שכתב בובי הב סאני (כפר) – כפר במערב הונגריה סאניווייל – עיר בארצות הברית סאני ביץ' – אתר נופש גדול על חוף הים השחור בבולגריה סאני איילס ביץ' – עיר חוף בפלורידה ארצות הברית ניסאן סאני – דגם רכב קומפקטי מבית היצרן "ניסאן מוטורס" סאני אלקטרוניקה סאני תקשורת סאנדה – עיר ביפן סנייק (נהר) – נהר במערב וצפון מערב ארצות הברית סנייק (עיר) – עיר בהולנד אנשים הידועים בשם סאני: סאני סנדובל – סולן להקת P.O.D. סאני רולינס – אחד מנגני סקסופון הטנור המשפיעים ביותר של הג'אז סטפן סאנדיי – כדורגלן ספרדי ממוצא ניגרי, הידוע בכינוי "סאני" סאנדיי שיפושו – זמר נמיבי, הידוע בשם סאני בוי סאני בוי ויליאמסון – נגן מפוחית, זמר ויוצר בלוז אמריקני סאני פרדו – מושל ג'ורג'יה סאני ג'ורגנסון – שחקן פוטבול סוני סנו סוניה סאן אישים ששמם הפרטי הוא סאני
לה בוקריה

מֵרְקַט דֵּה לַה בּוֹקֶרִיַה (בקטלאנית: Mercat de la Boqueria) הוא שוק מזון גדול ומטופח בברצלונה עם כניסה משדרת לה רמבלה. השוק שנחשב בעיני רבים כאחד משוקי האוכל הטובים בעולם (בשנת 2010 הוא נבחר על ידי המגזין טיים אאוט כשוק האוכל הטוב באירופה). נקרא גם מרקט דה סנט ז'וספ (Mercat de Sant Josep) על שם מנזר שהיה באזור ונהרס תוך כדי תהליך החילון שעברה העיר ברצלונה. השוק מתמחה במוצרי מזון טריים באיכות גבוהה, ומהווה אטרקציה תיירותית בשל צבעוניותו המרשימה וההיצע המגוון. דוכני השוק שונים מאוד מהמקובל בשווקים ישראליים. קירות הדוכנים מחופים אריחי קרמיקה, משטחי התצוגה מנירוסטה בוהקת. בדוכנים רבים המוצרים מוצגים מאחורי זכוכית. גם בדוכנים בהם הסחורה מוצגת ללא חציצה, כמו דוכני פירות וירקות רבים, אין הקונים בוחרים בעצמם את פריטי המזון אלא מבקשים מהמוכר והוא בוחר עבורם, שוקל ואורז. דוכני הפירות מציעים לרוב למכירה גם כוסות של מיצי פרי שהוכנו במקום, ומוצגות על גבי קרח. כמו כן מוצעים פירות קלופים ופרוסים, חלקם בעיצובים מיוחדים, הנמכרים לאכילה מיידית, בליווי מזלג חד-פעמי. דוכני הבשר מציגים בשר חתוך לנתחים ומוכן לטיפול הטבח, או פורסים נתחים, לבקשת הלקוח. בדוכני הדגים ופירות הים ניתן לרכוש חלק מהמוצרים כשהם עדיין חיים. דוכני הנקניקים ודוכני הגבינות מגוונים מאוד, ובדוכני מאפה נמכרים לחם ומאפים הנאפים במקום. דוכנים אחרים מתמחים בממתקים, בפירות יבשים, בתבלינים ובבקבוקי משקה, אף הם בגיוון עצום ובעיצוב מושקע. את השוק מנהלת עמותה מסודרת הדואגת לסדר וארגון שבו בנוסף היא מקיימת בו סיורים, הדרכות וסדנאות בישול קאטלוניות למבוגרים ולצעירים. דוכן נקניקים וגבינות דוכן פירות ים בקדמת התמונה דוכן ממתקים, מאחור דוכן פירות יבשים, מיני פיצוחים ובקבוקי משקה דוכן פירות, בקדמתו פירות פרוסים, ארוזים עם מזלג חד-פעמי הכניסה לשוק משדרת לה רמבלה דוכן פירות וירקות במרקט דה לה בוקריה דוכן בשר מדיה וקבצים בנושא לה בוקריה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לה בוקריה שוק לה בוקריה דף מידע בעברית
קרב סן רומאנו

קרב סן רומאנו היא כינויו של טריפטיכון ציורים מאת צייר הרנסאנס האיטלקי פאולו אוצ'לו. הציורים מתארים אירועים הסובבים קרב בשם זה, שהתחולל בשנת 1432 בין כוחות פירנצה לכוחות מן העיר סיינה. שלושת הפאנלים של הציור מחולקים כיום בין שלושה מוזיאונים שונים: הפאנל שנמצא בגלריה הלאומית בלונדון, בגודל 320X182 סנטימטר, מציג את ניקולו דה טולנטינו (Niccolò da Tolentino) במרכזו של קרב הפרשים. הציור עשוי בטכניקה של טמפרה עם שמן אגוזים ופשתן על עץ. הלוח מתוארך לשנים 1438-1440. הפאנל שבגלריית אופיצי בפירנצה, בגודל 220X182 ס"מ, בטכניקה של טמפרה על עץ. השערת החוקרים היא כי הלוח צויר בין השנים 1435-1455. זהו הפאנל היחיד החתום בידי האמן. פאנל ממוזיאון הלובר בפריז, בגודל 317X182 ס"מ, מציג את מיקלוטו דא קוטיניולה (Michelotto da Cotignola) ואת רגע ההכרעה בקרב. הוא מתוארך לשנת 1455. רוב החוקרים קבעו כי סידור הפנאלים הוא (מימין לשמאל): לובר - אופיצי - הגלריה הלאומית, אולם גישה אלטרנטיבית מציעה לסדר את הפנאלים לפי זמנים: שחר (אופיצי) - צהריים (לובר) - דמדומים (הגלריה הלאומית). הציורים מציגים את נסיונותיו של אוצ'לו בתיאור פרספקטיבי. בייחוד בולט הדבר בעיצוב דמויות הסוסים, אשר חלקם מעוצבים בנוקשות גאומטרית מעט. הפנל ממוזיאון הלובר, פריז הפנל מגלריית אופיצי, פירנצה הפנל מן הגלריה הלאומית, לונדון מדיה וקבצים בנושא קרב סן רומאנו בוויקישיתוף
מזרקת הרון

מזרקת הרון היא מכונה הידראולית שהומצאה על ידי הממציא, המתמטיקאי והפיזיקאי הרון מאלכסנדריה, במאה הראשונה לספירה. קיימים מודלים ודגמים רבים למזרקה, שמשמשים לעיתים קרובות להדגמת עקרונות בהידראוליקה ובפנאומטיקה. למזרקה שלושה מכלים המוצבים בגבהים יחסיים שונים זה מזה, אשר מחוברים באמצעות מערכת צינורות: מכל עליון שהוא פתוח לאוויר האטמוספירי, מכל אמצעי אטום לסביבה ושבו כמות מסוימת של נוזל, ומכל תחתון אטום לסביבה. מתחתית המכל העליון יוצא צינור אל תחתית המכל התחתון, מחלקו העליון של המכל התחתון יוצא צינור אל חלקו העליון של המכל האמצעי. מתחתית המכל האמצעי יוצא צינור שנפתח אל האוויר האטמוספירי מעל למכל העליון. חיבורי הצינורות והמכלים אטומים לחדירת אוויר או לדליפת הנוזל מלבד המכל העליון והצינור שמעליו שפתוחים לאוויר האטמוספירי. ניתן להציב את הכלים אחד מעל לשני כך שהצינורות יוסתרו בתוכם והם יראו כגליל אחד שבראשו מזרקה. פעולת המזרקה מתחילה עם מילוי המכל העליון בנוזל. הנוזל יורד במורד הצינור שנמצא בתחתית המכל העליון ישירות למכל התחתון בכח הגרביטציה. המכל התחתון מתמלא בנוזל ובתוכו נוצרת דחיסה ועליה של לחץ האוויר. מאחר שהמכל התחתון אטום מכל עבריו לחץ האוויר מוזרם דרך צינור אל המכל האמצעי. לחץ האוויר העולה במכל האמצעי דוחק את הנוזל שבו מעלה דרך הצינורית אל מעל המכל העליון ומוזרק ממנו עד מעל למפלס הנוזל שבמכל העליון כמזרקה. ניתן לתכנן את המערכת כך שהמים שניתזים ישובו אל הקערה. בצורה זו מתקבלת לכאורה פרפטום מובילה. למעשה האנרגיה המעלה את המים מהבקבוק האמצעי לקערה מגיעה מירידת המים מהבקבוק העליון לבקבוק התחתון. הזרימה תפסק כאשר הבקבוק התחתון יתרוקן מאוויר (צינור היציאה יתמלא במים ולחץ המים משני הצינורות המחוברים אליו ישתווה) או כשהבקבוק האמצעי יתרוקן ממים. המחשה מרשימה של זרימת המים מתקבלת כאשר המכלים שקופים ובמכל העליון ובמכל שמתחתיו יוצקים נוזלים בצבעים שונים כך שבמהלך הזרימה משתנה בהדרגה צבע הנוזל שבכלי הקיבול השונים. תוצאה מרשימה יותר מתקבלת כאשר נעשה שימוש בכספית במקום במים זאת מאחר שמשקלה הסגולי של הכספית גדול פי 13.5 זה של המים ובשל מתח הפנים הגבוה שלה. מדיה וקבצים בנושא מזרקת הרון בוויקישיתוף
דניאל אראפ מוי

דניאל אראפ טורויטיץ' מוי (באנגלית ובסוואהילית: Daniel arap Moi;‏ 2 בספטמבר 1924 – 4 בפברואר 2020) היה נשיאה השני של קניה, בה שלט בשנים 1978–2002. בתקופת שלטונו חיזק את כוחה הפוליטי של מפלגתו, "האיחוד הלאומי האפריקני של קניה" (KANU), אשר הייתה המפלגה הדומיננטית בקניה מאז זכתה לעצמאות ב-1963. בעוד שתחת שלטונו של נשיאה הקודם של קניה ג'ומו קניאטה (נשיא: 1978-1964, ראש ממשלה: 1963) מפלגה זו שיחקה תפקיד משני בלבד בפוליטיקה הקנייתית, הרי שתחת שלטונו של מוי רוכז הכח המדיני בידי המפלגה, אשר נוצלה על ידו לשם ניטור והשתקה של גורמים אופוזיציוניים. ב-1982 אף הנהיג במדינה משטר חד-מפלגתי בכך שהעביר חוק שאסר על השתתפותן של מפלגות מתחרות בבחירות. ב-1991 נאלץ לבטל חוק זה בשל לחץ של גורמים מבית ומחוץ. לכל אורך שלטונו, הנהיג מוי משטר עריצי, תוך הפעלת כלי דיכוי מגוונים כמו: צנזורה של אמצעי התקשורת המקומיים והזרים, סגירת אוניברסיטאות, מעצר של מתנגדים ללא משפט ועוד. בבחירות של 2002 לא השתתף בשל חוק המגביל את מספר הקדנציות המותרות לנשיא. לאחר בחירות אלו, מפלגתו, לראשונה מאז עצמאותה של קניה, פינתה את מקומה למפלגת "קואליציית הקשת הלאומי" (NARC), ואת משרת הנשיא תפס מוואי קיבאקי. מוי התנגד לואנגרי מאטאיי ולתוכניותיה, ואנגרי זכתה בפרס נובל לשלום בשנת 2004 וייסדה את תנועת חגורה ירוקה שתכנוניה התפשטו לעולם כולו. אראפ מוי פרש מן החיים הציבוריים לאחר תום נשיאותו, מלבד הצהרות פוליטיות מעת לעת ושליחות תיווך לסודאן ב-2007, מטעמו של קופי אנאן. נפטר ב-4 בפברואר 2020. מדיה וקבצים בנושא דניאל אראפ מוי בוויקישיתוף דניאל אראפ מוי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Amnesty USA, 7 February 1991: Medical Concern: Kenneth Matiba(הקישור אינו פעיל) Jennifer A. Widner, The Rise of a Party-State in Kenya, University of California Press, 1992, pp. 40-60. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המרכז הלאומי לבקרת מחלות

המרכז הלאומי לבקרת מחלות (מלב"מ,ISRAEL CENTER FOR DISEASE CONTROL, ICDC),הוא גוף מחקר של משרד הבריאות ותפקידו לספק תמונה עדכנית של מצב בריאות האוכלוסייה בישראל באמצעות איסוף נתונים במגוון אופנים. הנתונים שאותם אוסף ומציג המלב"ם הם בסיס למדיניות, שירותים ומחקר. נתונים הנאספים על ידי המרכז מאפשרים לזהות בעיות בריאותיות הדורשות התערבות ברמה לאומית. בנוסף מסייע המלב"ם בפיקוח ובבקרה על יישום מדיניות משרד הבריאות בנושאים שונים. הקמה, ניהול ואחזקה של רישומים לאומיים למחלות כרוניות (כמו סרטן, סוכרת, שבץ מוחי), להליכים רפואיים (כמו ניתוחים בריאטריים) ועוד. ביצוע סקרי בריאות לאומיים, כולל סקרי תזונה וסקרים סרואפידמילוגיים ניהול בנק הנסיובים הלאומי כתיבת פרסומים העוסקים במצב בריאות האוכלוסייה ניטור תחלואה זיהומית במערכת הנשימה ובמעי חקר התנהגויות ואורחות חיים הקשורים לבריאות ביצוע מחקר אפידמיולוגי יישומי בנושאים נבחרים פיקוח ובקרה על יישום מדיניות משרד הבריאות בתחומי מסוימים הכשרת סטודנטים ורופאים בבריאות הציבור מענה לפניות הציבור ומתן מידע בנושאי בריאות שונים קיום השתלמויות וימי עיון השירות הפדרלי לפיקוח בתחום הגנת זכויות הצרכן השירות הפדרלי לפיקוח בתחום הבריאות הסוכנות הביו-רפואית הפדרלית המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן המרכז הסיני לבקרת מחלות ומניעתן אתר האינטרנט הרשמי של המרכז הלאומי לבקרת מחלות המרכז הלאומי לבקרת מחלות, דף שער בספרייה הלאומית
נאות אפקה

נאות אפקה היא שכונה בצפון-מזרחה של העיר תל אביב, בעברו הצפוני של נחל הירקון. נאות אפקה א' הוקמה בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20, על ידי חברת שיכון עובדים וקבלנים פרטיים. השכונה נחשבת לשכונת מגורים בעיקרה. בחלקה המזרחי של השכונה פעל אזור תעשייה שנבנה בשעתו בקצה של העיר, אך עם השנים הלך ונבלע באזור מגורים שהקיף אותו. בין המפעלים שפעלו באזור היה מפעל כיתן ששכן מזרחית לרחוב קהילת ונציה ומשנות ה-90 של המאה ה-20 פועלת במקום חנות גדולה למוצרים שונים. כמו כן פעל במקום מפעל שמן, שבשנות ה-90 נהרס ועליו נבנה מתחם מגורים חדש. חלק מאזור התעשייה הוסב לאזור תעסוקה ולכן לצד כיתן הוקמו עד לשנות ה-90 מספר מבני משרדים. מקור השם, הוא מהשכונה הסמוכה אפקה הוותיקה. בשנת 2007 גרו בשכונה כ-2,900 תושבים. נאות אפקה ב' הוקמה בשנות ה-60 על ידי חברת שיכון עובדים. רוב הבנייה בשכונה רוויה וחלקה הקטן בתים צמודי קרקע. השכונה כוללת את פרויקט "גבעת הפרחים" שנבנה מאוחר יותר ובו בניינים גבוהים יותר בני שבע עד שמונה קומות. בשכונה גרו בשנת 2007 כ-4,900 תושבים. ב-1948 עדיין היה ניתן להבחין על הגבעה אשר היום נטוע עליה הפארק של שכונת 'גבעת הפרחים' בשרידים של תעלות קשר ועמדות צבאיות של הצבא הטורקי. הגבעה הייתה חלק ממערבו של נדבך ההגנה שפרסו הטורקים בסוף 1917 מצפון לירקון, מתל א-רקיה - בסיס המודיעין על רכס הכורכר מעל חוף תל ברוך, במערב, עבור בתל קסילה, שייח מוניס, גבעת הפרחים, בואך ח'ירבת הדרה היא רמת החייל, במזרח, טרם צלח חיל המשלוח המצרי של הבריטים בדצמבר 1917 את הירקון וקו שתי העוג'ות התייצב. גבולות השכונות (א' וב') הם הצטלבות של דרך משה סנה ורחוב "בני אפרים" מצפון, הרחובות "קהילת קייב" ו"בני אפרים" ממערב, הרחובות "פנחס רוזן" ו"משה סנה" ממזרח. והרחוב המפריד בין נאות אפקה א' בצפון לנאות אפקה ב' בדרום הוא רחוב "אברהם שלונסקי". השכונה שוכנת בסמוך לשכונות רביבים, הדר יוסף, מעוז אביב, תל ברוך, ושכונת רמות צהלה. שטח השכונה הוא 1307 דונם, מתוכם 963 דונם לנאות אפקה א' ו-339 דונם לנאות אפקה ב'. מדיה וקבצים בנושא נאות אפקה בוויקישיתוף מיכאל יעקובסון, סקירה אדריכלית על בית הספר עמל ע"ש ליידי דייוויס, באתר 'חלון אחורי', 2 באפריל 2013 מיכאל יעקובסון, סקירה אדריכלית על בית מגור בשכונה, באתר 'חלון אחורי', 29 בנובמבר 2010 נתונים סטטיסטיים על רבעים ושכונות בתל אביב-יפו (2012), באתר עיריית תל אביב-יפו תל אביב-יפו רובע צפון מזרח
ג'ירולאמו פרסקובלדי

ג'ירולאמו אלסנדרו פרסקובלדי (באיטלקית: Girolamo Alessandro Frescobaldi; הוטבל באמצע ספטמבר 1583, נפטר ב-1 במרץ 1643) היה מוזיקאי איטלקי, אחד מחשובי המלחינים של מוזיקה לכלי מקלדת בשלהי תקופת הרנסאנס ובראשית תקופת הבארוק. אין כל ראיה לקשר בין פרסקובלדי מפרארה לאציל הפלורנטיני הנושא אותו שם. פרסקובלדי נולד בפרארה. הוא למד אצל נגן העוגב ומלחין המדריגלים המפורסם לוצאסקו לוצאסקי בפרארה וסבורים שהושפע גם מקרלו ג'זואלדו, ששהה בפרארה באותו זמן. פטרונו גואידו בנטיווליו[1] עזר לו להתקבל לעבודה כנגן עוגב בכנסיית סנטה מריה אין טראסטוורה ברומא באביב 1607. פרסקובלדי נסע עם בנטיווליו לארצות השפלה ואחר התמנה לנגן עוגב בכנסיית סאן פייטרו ברומא, בשנת 1608, משרה בה נשאר עד מותו. משנת 1628 עד 1634 היה נגן עוגב בחצר בני מדיצ'י בפירנצה. פרסקובלדי מת ברומא בגיל 59. פרסקובלדי כתב מספר רב של יצירות לעוגב ולצ'מבלו, ביניהן טוקטות, קפריצ'י, פנטזיות, קנצונות, ריצ'רקארי (שם גנרי לכל יצירה כלית קונטרפונקטית), מחולות ווריאציות. בין יצירותיו המוכרות ביותר "פרחים מוזיקליים" Fiori musicali משנת 1635, קובץ יצירות לעוגב שנועדו לביצוע בטקס המיסה. בין 1615 ל-1637 פרסם שני ספרי טוקטות, המכילים את "מאה פרטיטות" (כלומר, מאה וריאציות קצרות על באס נתון), אחת מיצירותיו הווירטואוזיות והנסיוניות ביותר. המוזיקה הווקאלית שלו, הכוללת מספר רב של מיסות, מוטטים ומדריגלים, והמוזיקה האינסטרומטאלית, מוכרות פחות, על אף "הכרך הראשון של קנצונות לנגינה בכל כלי שהוא", שיצא לאור בשנת 1628. פרסקובלדי היה מחלוצי תפיסת הטמפו המודרנית, שהחליפה את המושגים הישנים יותר של טקטוס קבוע המתבטא ב"תיווי לבן" מסורתי; ביצירותיו למקלדת של פרסקובלדי משתנה מהירותה של הפעמה הבסיסית ביצירה, מה שהיה באותם ימים קונספט חדשני ופורץ דרך. השפעת המוזיקה של פרסקובלדי על מלחינים מאוחרים יותר, ביניהם יוהאן יאקוב פרוברגר ויוהאן סבסטיאן באך, הייתה רבה וחשובה. (ידוע, שברשותו של באך היה עותק של "פרחים מוזיקליים" של פרסקובלדי). Frederick Hammond: Girolamo Frescobaldi. Cambridge MA: Harvard University Press, 1983. ISBN 0-674-35438-9 FREDERICK HAMMOND (1–7, bibliography), ALEXANDERSILBIGER (8–15, work-list): 'Frescobaldi, Girolamo Alessandro, §1: Ferrara, Rome and Flanders, 1583–1608', Grove Music Online (Accessed 04 December 2006), <http://www.grovemusic.com/shared/views/article.html?section=music.10219.1> מדיה וקבצים בנושא ג'ירולאמו פרסקובלדי בוויקישיתוף ג'ירולאמו פרסקובלדי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'ירולאמו פרסקובלדי, באתר AllMovie (באנגלית) ג'ירולאמו פרסקובלדי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ג'ירולאמו פרסקובלדי, באתר ספוטיפיי ג'ירולאמו פרסקובלדי, באתר AllMusic (באנגלית) ג'ירולאמו פרסקובלדי, באתר MusicBrainz (באנגלית) ג'ירולאמו פרסקובלדי, באתר Discogs (באנגלית) ג'ירולאמו פרסקובלדי, דף שער בספרייה הלאומית ג'ירולאמו פרסקובלדי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ג'ירולאמו פרסקובלדי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Kunst der Fuge: Girolamo Frescobaldi - MIDI files