laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פוניבז' (כדורגל)

פוניבז' (בליטאית: Futbolo klubas Panevėžys) הוא מועדון כדורגל ליטאי מהעיר פוניבז'. לעיר פוניבז' יש מסורת של מועדוני כדורגל. עד לשנת 2014 העיר הייתה מיוצגת בליגת העליונה של ליטא על ידי קבוצת "אקרנאס". היא זכתה באליפות שבע פעמים. לקראת עונת 2015 התברר שלאור המצבה הכלכלי הקבוצה לא עונה לדרישות הליגה ונסגרה. בעקבות כך בתחילת שנת 2015 הוקם המועדון הנוכחי. בשנת 2015 המועדון שיחק בליגת משנה וסיים את העונה במקום השמיני. בעונת 2017 המטרה הייתה לסיים במקום הראשון ולעלות לליגה הבכירה. כבר בתחילת העונה היה ברור שמטרה לא תושג. המאמן פוטר ומועדון סיים את העונה במקום ה-10. בעונת 2018 עם המאמן החדש אלכסנדרו קורטיאנו המועדון זכה באליפות הליגה ועלה לליגה הבכירה. העונה הראשונה בליגה הבכירה המועדון סיים במקום החמישי. בעונת 2020 הקבוצה זכתה בגביע הליטאי ובשנת 2021 בסופר-קאפ. עונת 2021 הקבוצה סיימה במקום הרביעי בליגה ובתחרויות הגביע היא הגיעה למשחק הגמר. בעקבות הצלחות ברמה הארצית המועדון העפיל לתחרויות של הקונפרנס ליג. בעונת 2021 המועדון הודח בסיבוב המוקדמות השני על ידי וויבודינה נובי סאד. בעקבות הקמת המועדון וחזרתו לליגה הבכירה להרכבה חזרו כמה שחקנים ששיחקו עוד בקבוצת "אקרנאס" דוגמת רוקאס סטנולביצ'יוס ואליבלטו ריביירו. בשנת 2021 למאמן הקבוצה מונה ולדס אורבנס שבעבר היה מאמן "ארקראנס". מדיה וקבצים בנושא פוניבז' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פוניבז' (בליטאית) פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר WorldFootball.net
קריילסהיים מרלינס

קריילסהיים מרלינס (בגרמנית: Crailsheim Merlins) הוא מועדון כדורסל גרמני מקריילסהיים (אנ'), באדן-וירטמברג, המשחק בבונדסליגה. המועדון נוסד ב-31 בינואר 1986 על ידי קבוצת סטודנטים. עד 1994, הקבוצה הייתה פעילה רק בליגות המקומיות הנמוכות והתקשתה למצוא אולם לשחק בו. שנה לאחר מכן, המועדון מצא בית חדש בצריפים של הכוחות המזוינים האמריקאים שעזבו. ב-2001 הצליחו המרלינס לעלות לראשונה לליגה הגרמנית השנייה. בעונת 2013/14 עלו המרלינס לבונדסליגה, כשהגיעה לגמר ה-ProA. המועדון הצליח להימנע מירידה בעונתו הראשונה בליגה, מכיוון שארטלנד דראגונס ירדה ליגה והמועדון קיבל כרטיס חופשי לליגה. עם זאת, בעונת 2015/16 שלאחר מכן הקבוצה ירדה שוב ליגה לאחר שסיימה אחרונה. בעונת 2020/21, המרלינס הופיעו לראשונה בתולדות המועדון בפלייאוף הבונדסליגה. בעונת 2021/22, קריילסהיים ערכה את הופעת הבכורה שלה במפעלים האירופיים, כשהיא העפילה לעונה הסדירה של היורופקאפ. ב-13 באוקטובר 2021, המרלינס רשמו ניצחון חוץ על באקן ברס בהופעת הבכורה שלהם. באותה עונה הגיעו המרלינס גם לגמר הגביע הגרמני, שם הפסידו 78–86 לאלבה ברלין. הגביע הגרמני סגנויות (1): 2021/22 ProB (הליגה השלישית) זכיות (1): 2008/09 מדיה וקבצים בנושא קריילסהיים מרלינס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קריילסהיים מרלינס (בגרמנית) קריילסהיים מרלינס, ברשת החברתית פייסבוק קריילסהיים מרלינס, ברשת החברתית אינסטגרם "Crailsheim schafft sportlichen Aufstieg". Handelsblatt.com (בגרמנית). 27 באפריל 2014. אורכב מ-המקור ב-24 בספטמבר 2015. נבדק ב-28 באפריל 2014. {{cite news}}: (עזרה) "HAKRO Merlins Crailsheim - Historisch! HAKRO Merlins schlagen Bonn und qualifizieren sich erstmals in der Vereinsgeschichte für die Playoffs! Freitag kommt der MBC". hakro-merlins.com. נבדק ב-2021-05-31. "Tsmoki-Minsk survive fightback for OT triumph; Crailsheim, London enjoy debut road wins". FIBA.basketball (באנגלית). נבדק ב-13 באוקטובר 2021. {{cite news}}: (עזרה) "ALBA comeback from down 16, beating Crailsheim Merlins for the German Cup". basketnews.com (באנגלית). נבדק ב-2 במרץ 2022. {{cite news}}: (עזרה)
סיפורו של ד"ר וואסל

סיפורו של ד"ר וואסל (באנגלית: The Story of Dr. Wassell) הוא סרט מלחמה ביוגרפי משנת 1944 בבימויו של ססיל ב. דה-מיל, עם גרי קופר בתפקיד הראשי. התסריט מבוסס על ספר בשם זה מאת ג'יימס הילטון (אנ'). התסריט והסרט מבוססים על סיפורו האמיתי של ד"ר קורידון וואסל (אנ') ששירת כרופא בצי ארצות הברית במלחמת העולם השנייה, הצליח לפנות פצועים מג'אווה לאוסטרליה ועוטר על כך בצלב הצי. הצילומים נערכו במקסיקו והסרט היה מועמד לפרס אוסקר לאפקטים הטובים ביותר. ססיל ב. דה-מיל מופיע בקדימון לסרט כשהוא מאזין לנאומו של הנשיא פרנקלין דלנו רוזוולט על פעלו של ד"ר וואסל ומספר לצופים כי מיד לאחר ששמע את הנאום הוא החליט להפיק את הסרט. ההפקה ארכה 15 חודשים והסרט יצא לאקרנים ב-1944. זה סרט תעמולה לצבא ארצות הברית ובפסקול מושמעים המנון ארצות הברית והמנון צי ארצות הברית לאורך כל הסרט. העלילה מתפתחת בפלשבקים ומספרת את סיפורו של ד"ר וואסל עוד לפני שגויס לצי ארצות הברית. מרץ 1942, היפנים פולשים לאיי הודו המזרחיים ההולנדיים. הסיירת האמריקאית מארבלהד מביאה חיילים פצועים לנמל בג'אווה שם מחכה להם רכבת בית חולים בפיקודו של ד"ר קורידום "קורי" וואסל (גרי קופר). בסיוע האחיות בטינה (סיניי האסו) וטרימרטיני (קרול ת'רנסטון) הוא מטפל בפצועים והם מועלים לרכבת שמסיעה אותם לבית חולים במעבה הג'ונגל. בן הפצועים נמצא גם פינג (פיליפ אן) שעבד עם וואסל בסין והוא מספר לפצועים על הרופא. ד"ר וואסל היה רופא כפרי בארקנסו שטיפל באיכרים עניים ששלמו לו בחזירים. יום אחד הוא ראה מודעה שדרושים רופאים מתנדבים למיסיון בסין. במודעה הייתה גם תמונה של אחות יפה. וואסל מגיע לכפר על גדת היאנג צה ופוגש בבחורה שראה במודעה והיא מציגה עצמה בשם מדלין (לאריין דיי). וואסל מתאהב בה ומתחיל בעזרתה לחקור מחלה טפילית שמפילה חללים רבים באוכלוסייה הכפרית. היריב שלו הוא ד"ר וויין שמתמנה לראש המחקר וואסל נשלח לכפר מרוחק. הוא מצליח להוכיח שמפיצי המחלה הם חלזונות אך מתבשר שד"ר ווין גילה זאת לפניו ומוכרז כגיבור. וואסל המיואש מתפטר מהמיסיון ומתגייס לצי ארצות הברית. בית החולים בג'ונגל מופצץ ונפגע קשות ופינג נהרג. וואסל מפנה את הפצועים לנמל לאונייה פקוס (אנ') אך מתברר לו שרק אלה שמסוגלים לצעוד יפונו. הוא מחליט להישאר עם 12 פצועים קשה וחוזר אתם לבית החולים ההרוס. פקוס הוטבעה על ידי מטוסים יפניים ורוב אנשיה טבעו. מדלין הייתה עליה אך ניצלה. הפצועים מיואשים ומחכים לנפילתם בידי היפנים אך ד"ר וואסל מצליח לאתר שיירה אמריקאית בדרך לנמל ומשכנע אותם לצרף את הפצועים. השיירה מותקפת מהאוויר וג'יפ אחד נפגע קשות. הפצוע "הופקי" (דניס אוקפי) והאחות טרימרטיני נשארים בחיים וממתינים ליפנים. שאר הפצועים מגיעים לנמל שם נמצאת הספינה "ג'אנסן" שהיא האחרונה המפליגה לאוסטרליה. המפקד ההולנדי אוסר עליו להעלות את הפצועים אך הוא מפר את הפקודה, מוצא סירת מנוע, מעמיס עליה את הפצועים ומגניב אותם לספינה למרות מחאותיו של הקברניט. הספינה מותקפת על ידי מטוסי יפנים אך מצליחה להגיע לאוסטרליה בשלום. וואסל נקרא למפקדה והוא חושב שהוא מוזמן למשפט צבאי על הפרת פקודה אך בהיכנסו למפקדה הוא שומע את נאומו של הנשיא רוזוולט המשבח אותו על החלטתו. לבסוף מקבל ד"ר וואסל את צלב הצי כשפצועיו ומדלין נוכחים בטקס. מדיה וקבצים בנושא סיפורו של ד"ר וואסל בוויקישיתוף "סיפורו של ד"ר וואסל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "סיפורו של ד"ר וואסל", באתר AllMovie (באנגלית) "סיפורו של ד"ר וואסל", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "סיפורו של ד"ר וואסל", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון לסיפורו של ד"ר וואסל, באתר יוטיוב סיפורו של ד"ר וואסל, באתר TCM
אויפן

אויפן (בגרמנית: Eupen; ‏האזנה‏Ⓘ‏) היא עיר בבלגיה ממחוז לייז' ובירת הקהילה דוברת הגרמנית שבמזרח בלגיה. אויפן השוכנת 15 קילומטרים מהגבול הגרמני (העיר אאכן), מהגבול ההולנדי (העיר מאסטריכט) ומהארדנים. אויפן הוזכרה לראשונה בשנת 1213 כחלק מדוכסות לימבורג. בשנת 1288, לאחר קרב וורינגן, סופחה דוכסות לימבורג על ידי יוחנן הראשון מברבנט. ברבנט ולימבורג הורישו את המקום לדוכסות בורגונדיה ב-1387, ואויפן נשרפה עד היסוד במהלך המלחמה נגד חלרה. דוכסות בורגונדיה פורקה ב-1477 על ידי בית הבסבורג האוסטרים. בשנת 1582, במהלך המרד ההולנדי נגד ההבסבורגים הספרדים, מורדים שרפו את אופן אך לא השתלטו עליה. דבר הבלוטות הכה באויפן ב-1635, והוביל להשלכות הרסניות. אויפן הקימה בית משפט משלה ב-1648, וב-1674 קיבלה זכויות של עיר, מה שהעניק לה הכרה ואוטונומיה רבה יותר. שש שנים מאוחר יותר, ייצור טקסטיל החל להתקיים בעיר. ב-1713, עם הסכם אוטרכט, הוחזרו ברבנט ולימבורג לידי ההבסבורגים האוסטרים. מלמדי כבשה את העיר בשנת 1794. בעקבות קונגרס וינה ב-1815, אויפן הפכה לחלק ממחוז הריין הפרוסי. לאחר מלחמת העולם הראשונה, חוזה ורסאי משנת 1919 העביר את אויפן ואת העירייה הסמוכה מלמדי מגרמניה לבלגיה. משנת 1938 נבנה סכר וזדרה שהושלם ב-1950, ויצר את אגם אויפן. ב-1940 פלשה גרמניה הנאצית לבלגיה, ואויפן ומלמדי סופחו לגרמניה. בספטמבר 1944 הגיעו כוחות אמריקאים לאויפן שהפכה למרכז לחימה עזה בקרב הבליטה. גרמנית נותרה השפה הרשמית באויפן (המדוברת גם בצורת ניב אויפן), והעיר משמשת כבירת הקהילה דוברת הגרמנית של בלגיה. בעיר אוניברסיטה קטנה, Autonome Hochschule in der, המציעה תארים ראשונים בחינוך וסיעוד. בשנת 2010, קבוצת הכדורגל של העיר, אויפן, הפכה למועדון הראשון מהקהילה דוברת הגרמנית ששיחק בליגה הבלגית הראשונה. ב-1 בינואר 2006 מנתה אוכלוסיית אויפן 18,248 תושבים. העיר נחשבת בבלגיה לאזור של תומכי הכנסייה הקתולית עם דעות שמרניות. מדיה וקבצים בנושא אויפן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אויפן (בגרמנית) אויפן, ברשת החברתית פייסבוק אויפן, ברשת החברתית LinkedIn אויפן, סרטונים בערוץ היוטיוב אויפן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
יינק

יינק (בהונגרית: Gyönk) היא עיר במחוז טולנה שבהונגריה. יינק מוזכר בפעם הראשונה בשנת 1280 כאזור מיושב כבר. הכפר יושב על ידי טורקים למשך זמן מה ובין המאה ה-14 למאה ה-17 היה שומם. בתחילת המאה ה-18 הגיעו מעט תושבים למקום ומשנת 1790 ואילך החלו להגיע למקום מספר משפחות גרמניות והונגריות ויישבו אותו. בית הספר נוסד בשנת 1806 בעיירה אחרת והועבר לכפר בשנת 1812. בשנת 1882, חובר הכפר לרכבת אך משנת 1990 המסלול רק לרכבות משא וקו הרכבת הקרוב ביותר לעיר הוא במרחק של 7 קילומטרים. המקום הוכרז כעיר ב-1 ביולי 2009. ב-1891 התגוררו בעיר 3371 תושבים. ב-1910, 2055 מתוך 3291 (62.4%) הזדהו כגרמנים ו-37.4%, שהם 1222 תושבים, הזדהו כהונגרים. רוב הגרמנים היו אז לותרנים אך רבים היו גם קתוליים. רוב ההונגרים הזדהו כקלוויניסטים. הפילוג לפי דתות היה: 1,406 לותרנים (42.7%), 1,205 קלוויניסטים (36.6%), 492 קתולים (14.9%) ו-180 יהודים (5.5%). בשנת 1941 התגוררו בעיר 3071, מתוכם 70 יהודים. ב-1944 מספר היהודים היה 163. בשנת 1947, במסגרת חילופי האוכלוסין בית צ'כוסלובקיה להונגריה (אנ'), התיישבו 9 משפחות הונגריות ביישוב, שמנו 55 נפשות. בשנת 2001, הגרמנים שבעבר היו רוב, היוו מיעוט: 274 מתוך 2,240 תושבי העיר הכריזו על עצמם כגרמנים (12.2%), 463 (20.7%) היו קשורים למסורות תרבותיות גרמניות ו-181 היו ילידי גרמניה. מספר דוברי הגרמנית בשימוש יומי בין משפחה וחברים ירד ל-177 (7.9%). במהלך מפקד האוכלוסין של 2011, 78.6% מהתושבים הזדהו כהונגרים, 3.6% כצוענים ו-11.9% כגרמנים. 21% לא הצהירו. (בשל זהויות כפולות, הסכום הכולל עשוי להיות גדול מ-100%). ההתפלגות הדתית הייתה כדלקמן: 26.7% הזדהו כקתולים, 14.8% כקלוויניסטים, 14.6% כלותרנים ו-10.5% כאתאיסטים. 33% לא הזדהו. בשנת 2013 התגוררו במקום 2091 תושבים, אך בשנת 2014 חלה ירידה של 1.6% במספר התושבים, והתגוררו בעיר 2057. בשנת 2015 תושבי המקום מנו 2048. הקהילה היהודית ביינק היא אחת מהקהילות העתיקות במחוז טולנה. היהודים הראשונים במקום היו סוחרים שהתיישבו שם במאה ה-18. בזמן הקרע ביהדות הונגריה, הקהילה הגדירה את עצמה כאורתודוקסית חרדית. בית הכנסת בעיר נוסד בשנת 1836. מצב היהודים בעיר הורע עם פרסום חוקים המפלים לרעה את היהודים על ידי גרמניה הנאצית. ב-1944, כשנכנס הצבא הגרמני למקום, רבים מן התושבים הגרמנים במקום התפרעו ופגעו בבית הכנסת ובבית הקברות היהודי. בסוף חודש אפריל אותה השנה, נשלחו כל היהודים לגטו בונ'הד, ומשם הועברו לפץ'. בסוף, בתחילת חודש יולי נשלחו לאושוויץ. לאחר מלחמת העולם השנייה היה ניסיון לחדש את הקהילה היהודית בעיר, שלא צלחו, ובשנת 1950 בוטלה הקהילה באופן רשמי. בין רבני העיר היו: הרב משה קאניז'א-פשרהופר, שהיה רב העיר בין השנים 1826–1833. ייסד במקום את ישיבת יינק; הרב אברהם גלזנר, שמונה על ידי הכתב סופר לרב המקום. כיהן כרב בין 1852-1863; הרב עמרם פישר, בנו של הרב עקיבא פישר. כיהן כרב בין 1879 ל-1925. רבה האחרון של הקהילה היה הרב יוסף יצחק מייזנר, שנספה בשואה עם חלק מיהודי המקום. גרמניה דרמשטאדט, הסן, גרמניה (מ־1990) גרמניה גריסהיים (גר'), הסן, גרמניה (מ־1990) צרפת בר-לה-דוק, מז, צרפת (מ־1996) גרמניה וילקאו-האסלאו (גר'), סקסוניה, גרמניה (מ־1997) מדיה וקבצים בנושא יינק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יינק (בהונגרית) Illocska Illutsch, www.sulinet.hu שלמה שפיצר, קהילות הונגריה, באתר אוצר החכמה Städtepartnerschaften und Internationales  - Wissenschaftsstadt Darmstadt, web.archive.org, ‏2013-07-23
נשים (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אישה – נקבת המין האנושי סדר נשים – הסדר השלישי בשישה סדרי משנה נשים (סרט) – סרט ישראלי נשים (כתב עת) – כתב עת היוצא לאור על ידי אוניברסיטת ברנדייס ומכון שכטר למדעי היהדות
ונסה ריי

ונסה ריי ליפטק (באנגלית: Vanessa Ray Liptak; נולדה ב-24 ביוני 1981) היא שחקנית אמריקאית, הידועה בעיקר בתפקידיה בתור ג'ני גריפית' בסדרה "Suits"‏(2011–2012), בתור שרלוט דרייק (אנ') בסדרה "שקרניות קטנות" (2012–2017), בתור אדי ג'נקו בסדרה "שוטרים בדם" (2013 ואילך). וונסה ריי נולדה בעיר ליברמור, קליפורניה, בתם של ולרי וג'יימס ליפטק. היא בעלתאזרחות כפולה; אמריקאית ובריטית. אביה היה כותב ומלחין שירים והיא בילתה את רוב ילדותה בתיאטרון. ריי החלה את הקריירה שלה בשנת 2003. היא הופיעה במחזה המבוסס על הסרט פוטלוס בתפקיד רסטי, בו שרה את השיר "Let's Hear It For the Boy" ובתפקיד נמו במחזה המבוסס על הסרט מוצאים את נמו. היא הופיעה במחזמר שיער בתפקיד כריסי. בשנים 2011–2012 הופיעה בסדרה "Suits" בתפקיד ג'ני גריפית'. בשנים 2012 עד 2017 היא הופיעה בסדרה "שקרניות קטנות" בתפקיד סיסי דרייק. בשנת 2013 החלה לשחק בעונה הרביעית של הסדרה "שוטרים בדם" בתפקיד השוטרת אדי ג'נקו. בשנת 2016 הופיעה בסרט הטלוויזיה "רב מכר לרצח". ריי חיה ועובדת כיום בין לוס אנג'לס לניו יורק. היא נישאה לשחקן דרק ג'יימס בנהיים ב-8 בינואר 2003. ב-2007, הם עברו להתגורר בטורונטו; בני הזוג התגרשו בשנת 2009. במרץ 2015, ריי הודיעה באינסטגרם ובטוויטר שהיא מאורסת לבן זוגה מזה שש שנים, לנדון בירד. ב-14 ביוני 2015, הם נישאו בחוות קן קונדור במזרח מחוז סן דייגו, קליפורניה. בדצמבר 2020, בראיון לפודקאסט "The Pink Lemonade", ריי חשפה שהיא סובלת מהפרעה דו קוטבית. היא אובחנה לראשונה כששהתה שלושה חודשים במתקן לבריאות הנפש. מדיה וקבצים בנושא ונסה ריי בוויקישיתוף ונסה ריי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ונסה ריי, ברשת החברתית אינסטגרם ונסה ריי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ונסה ריי, באתר AllMovie (באנגלית) ונסה ריי, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) ונסה ריי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) 7 עובדות מעניינות שעליכם לדעת על ונסה ריי, באתר offradranch.com Exclusive: 'Blue Bloods' star Vanessa Ray is engaged!, HOLA USA, ‏2015-03-13 (באנגלית אמריקאית) Am, aTVScoop, 'Pretty Little Liars' Star Vanessa Ray Gets Married; Sasha Pieterse Shares Photos From Wedding, International Business Times, ‏2015-06-18
פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן ראשי בסדרת קומדיה

זוהי רשימת הזוכים והמועמדים בפרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן ראשי יוצא מן הכלל בסדרת קומדיה. הפרס מוענק להופעה הטובה ביותר של שחקן ראשי בסדרת טלוויזיה קומית. החל מטקס פרסי האמי לבידור בפריים טיים ה-18, שחקנים מובילים בקומדיה התחרו לבדם. "Nominees/Winners | Television Academy". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-27 במאי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners | Television Academy". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-27 במאי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners | Television Academy". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-27 במאי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners | Television Academy". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-27 במאי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners | Television Academy". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-27 במאי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners | Television Academy". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-27 במאי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners | Television Academy". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-27 במאי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners | Television Academy". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-13 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) Jordan Moreau, Emmy Awards 2024 Winners List: ‘Shogun’ Dominates With 18 Wins, and ‘The Bear’ Cooks Up 11, Variety, ‏2024-09-16 (באנגלית אמריקאית)
אמרה דמיר

אמרה דמיר (בטורקית: Emre Demir; נולד ב־15 בינואר 2004) הוא כדורגלן טורקי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת אומרנייספור. דמיר החל לשחק כדורגל עם במועדון הכדורגל של עיר הולדותו מרסין אידמניורדו בגיל 6, ושנתיים מאוחר יותר עבר לקייסריספור. בגיל 15, ב-18 בינואר 2019 חתם על החוזה המקצועי הראשון שלו. שבוע לאחר יום הולדתו ה-15, הוא ערך את הופעת הבכורה המקצועית שלו בקבוצה הבגורת של קייסריספור בתיקו 0-0 בגביע הטורקי עם אקהיסארספור. בנובמבר 2019 הוא הפך לכובש השערים הצעיר ביותר בתולדות הליגה הטורקית כאשר כבש נגד גנצ'לרבירלי בהפסד 1–2, בגיל 15 שנים ו-299 ימים. ב-23 בספטמבר 2021 הודיעה ברצלונה הודיעה על החתמתו של דמיר תמורת תשלום של 2 מיליון יורו, וב-14 ביולי 2022 חתם עם בברצלונה אתלטיק על חוזה לחמש שנים. ב-31 בינואר 2023 חזר דמיר לטורקיה וחתם לארבע וחצי שנים בפנרבחצ'ה. מדיה וקבצים בנושא אמרה דמיר בוויקישיתוף אמרה דמיר, באתר Transfermarkt אמרה דמיר, באתר Soccerway אמרה דמיר, באתר BDFutbol אמרה דמיר, באתר WorldFootball.net אמרה דמיר, באתר FootballDatabase.eu FutbolArena, Kayserispor'da Emre Demir:, FutbolArena, ‏8 בנובמבר 2014 (ב־) Barcelona sign 17-year-old Turkish prodigy Emre Demir, MARCA, ‏23 בספטמבר 2021 (באנגלית) Emre Demir ja vesteix de blaugrana, www.fcbarcelona.cat (בקטלאנית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אמרה דמיר".
גורו רייטן

גורו רייטן (בנורווגית: Guro Reiten; נולדה ב-26 ביולי 1994) היא שחקנית כדורגל נורווגית המשחקת בעמדת הקשרית בצ'לסי שבסופר ליג האנגלית ובנבחרת נורווגיה. בין השנים 2017–2023 זכתה עם קבוצותיה ב-6 אליפויות רצופות בשתי ליגות שונות (2 בליגת העל הנורווגית ו-4 סופר ליג האנגלית). רייטן החלה לשחק כדורגל ביישוב בו גדלה בקבוצה המקומית סנדאל וערכה בה את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת ששיחקה באותה תקופה בליגה השנייה בנורווגיה. בשנת 2011, בגיל 16, עברה לשחק בקבוצת קאטם מליגת העל הנורווגית. בשנה השנייה שלה במועדון הפכה למלכת השערים של הקבוצה לעונת 2012. בתום אותה עונה ומאחר שקבוצתה ירדה ליגה, עברה לשחק ברוזנבורג קווינר למשך 4 עונות. ב-2017 עברה לל.ס.ק. קווינר ובשתיים וחצי העונות בקבוצה זכתה בשתי אליפויות וגביע כמו גם בתואר מלכת השערים של הליגה בשתי עונות רצופות. בעונת 2018 נבחרה לשחקנית השנה. ב-2019 חתמה על חוזה בצ'לסי מהסופר ליג האנגלית וכבר בעונה הראשונה הייתה שותפה לאליפות. ב-20 באוגוסט 2019 השתתפה במשחק ידידות שנערך באצטדיון המושבה בין קבוצתה צ׳לסי לנבחרת ישראל ואף בשלה את השער הראשון במשחק. בעונת 2020/2021 זכתה עם הקבוצה בטרבל והייתה שותפה להישג השיא של הקבוצה עד מועד זה כשהגיעה לגמר ליגת האלופות שם הפסידה לברצלונה. גם בעונת 2021/2022 זכתה עם צ'לסי בדאבל. בעונת 2022/23 כבשה 10 שערים בכל המסגרות והוסיפה 19 בישולים - כמו כן כבשה שערים במשחק הראשון ברבע גמר ליגת האלופות מול האלופה הנוכחית ליון וכן במשחק הגומלין בחצי הגמר בו הודחה קבוצתה על ידי ברצלונה במשחק שהסתיים בתוצאה 1-1. בתום אותה עונה זכתה עם צ'לסי בדאבל נוסף והשלימה בכך 6 זכיות רצופות באליפות בשתי ליגות שונות. ב-2 בדצמבר 2023 חתמה על הארכת חוזה בצלסי עד 2025, עם אופציה לשנה נוספת עד 2026. מגיל 15 זומנה ושותפה בכל נבחרות נורווגיה הצעירות ורשמה בהן 80 הופעות בהן כבשה 21 שערים. בנבחרת הבוגרת ערכה את הופעת הבכורה שלה ב-2014 מול ספרד. לקחה חלק משמעותי בנבחרת ביורו 2017, מונדיאל 2019 ויורו 2022. ל.ס.ק. קווינר אליפות ליגת העל הנורווגית לנשים ב-2017, 2018, 2019. הגביע הנורווגי לנשים ב-2018. צ'לסי אליפות ההסופר ליג האנגלית לנשים בעונות 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022, 2022/2023. גביע ה-FA לנשים ב-2020/2021, 2021/2022, 2022/2023. גביע הליגה ב-2019/2020, 2020/2021. מגן הצדקה - 2020. גביע אלגארבה ב-2019 מלכת השערים בליגה הנורווגית בשנים 2017, 2018. שחקנית השנה בנורווגיה ב-2018. שער השנה בליגה הנורווגית ב-2018. נבחרת השנה בסופר ליג האנגלית בעונת 2021/2022. מדיה וקבצים בנושא גורו רייטן בוויקישיתוף גורו רייטן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גורו רייטן, באתר Soccerdonna (בגרמנית) גורו רייטן, באתר Soccerway גורו רייטן, באתר WorldFootball.net גורו רייטן, באתר FootballDatabase.eu צפו: צ'לסי גברה 1:3 על נבחרת ישראל לנשים, באתר ערוץ הספורט, 20 באוגוסט 2019 Reiten signs new deal with Chelsea!, www.chelseafc.com (באנגלית בריטית)
שכורה ולא מיין

שכרה ולא מיין או שכורת ולא מיין היא קינה לתשעה באב הנאמרת בשחרית של תשעה באב בקהילות הספרדים והאשכנזים. מחבר הקינה הוא רבי שלמה גירונדי, מתלמידי הרמב"ן ומפייטני קטלוניה במחצית השנייה של המאה ה-13. הקינה פונה מגוף שלישי אל כנסת ישראל, בשלושת הבתים הראשונים, ואל אומות העולם, בבית האחרון. בבית הראשון, המקונן קורא אל עם ישראל להתאבל ולזעוק לפני הקב"ה בעקבות חורבן בית המקדש. הבית השני מתאר את מצבו העגום של בית המקדש החרב, אשר היו בו כהנים אשר ”עַל מִשְׁמְרוֹתָם עָמְדוּ”, וקורא, כמו בסוף כל בית, לזעקת בני ישראל כלפי ה'. הבית השני מגיע מנקודת הפתיחה בה עם ישראל כבר זועק אל ה', אך מהסיבה הלא נכונה - על מצבו הגרוע, ולא כמתחרט ושב בתשובה על חטאיו בדור החרבן ובדורות שלפניו. הבית האחרון, פונה אל אויבי האומה, וקורא להם שלא לשמוח בנפילתה של כנסת ישראל כי עד מהרה יגאל אותם ה', ו”גַם עָלַיִךְ תַּעֲבָר כּוֹס אֲשֶׁר עֲבָרַנִי”. כחלק מיתר הקינות לתשעה באב, הקינה התפרשה פעמים רבות. בין השאר יש לציין את פירושו של רבי יעקב רקח, בסידור "בית אב", ואת מהדורתו של דניאל גולדשמידט הכוללת מהדורה מדעית וביאור. הקינה כתובה במבנה של שיר אזור, מבנה מקובל בשירת ימי הביניים של יהדות ספרד. מלבד מחרוזת הפתיחה, יש בקינה שלוש מחרוזות בעלות מספר משתנה של בתים. הבתים בכל מחרוזת חורזים בחרוז אחיד, ובסופו ישנו אזור החורז בחרוז המבריח -פַיִךְ. הקינה כתובה במשקל הברתי-דקדוקי, וכל בית מורכב משתי צלעיות של שש תנועות. קינות/שכרת ולא מיין, באתר ויקיטקסט "שכורה ולא מיין" באתר בית לזמר העברי שכורה ולא מיין, בביצוע ר' אברהם אלטלף בנוסח אזמיר, סרטון באתר יוטיוב חיים שירמן, השירה העברית בספרד ובפרובאנס, מוסד ביאליק תשי"ז, ספר שני חלק א', עמ' 326–328. המהרי"ט צפנת פענח, פרשת דברים סדר בית אב לארבע תעניות, ליוורנו תרל"ז, דף קז, באתר הספרייה הלאומית. סדר הקינות לתשעה באב, מוסד הרב קוק, ירושלים תשל"ב, עמ' קכב–קכד, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום). על המושג ראה אמנון ששון, שיר אזור, באתר הפיוט והתפילה.
אלוק שארמה

אלוק שארמה (נולד ב-7 בספטמבר 1967) הוא פוליטיקאי בריטי המכהן כשר בממשלת הממלכה המאוחדת ועמד בראש ועידת האומות המאוחדות לשינוי אקלים COP26. שארמה נולד למשפחה הינדית באגרה שבמדינת אוטר פרדש בהודו. הוריו היגרו לאנגליה כשהיה בן חמש והשתקעו בעיר רדינג. אביו, פרם, היה מעורב בפוליטיקה השמרנית ברדינג, עמד בראש מחוז ברקשייר של המפלגה השמרנית וסייע בהקמת השדולה הפרלמנטרית לידידות עם הודו. שארמה למד בבית ספר תיכון עצמאי ולאחר מכן סיים תואר ראשון בפיזיקה יישומית ואלקטרוניקה באוניברסיטת סלפורד. הוא הוסמך כרואה חשבון לאחר התמחות בחברת דלויט במנצ'סטר, ועבד כיועץ פיננסי בחברת SMBC היפנית ו-SEB השוודית. ב-2006 נבחר שארמה למועמד המפלגה השמרנית מטעם מחוז הבחירה רדינג מערב, ונכנס לראשונה לפרלמנט לאחר בחירות 2010. תפקידו הפרלמנטרי הראשון היה במסגרת ועדת המדע והטכנולוגיה בשנים 2010–2011. לאחר מכן מונה לתפקיד תחת שר האוצר מארק הובאן, ובמסגרת תפקידו היה שותף לניסוח רפורמות בתחומי הפנסיה והבנקאות. בשנים 2012–2015 כיהן כסגן יו"ר המפלגה השמרנית, וב-2014 עמד בראש השדולה של המפלגה לידידות עם הודו. בהמשך מונה להיות שליח מיוחד של ראש ממשלת בריטניה בהודו, וב-2016 נכנס למשרת תת-שר במשרד החוץ. שארמה כיהן בממשלתה של תרזה מיי כשר השיכון בין השנים 2017 ל-2018 במקומו של גאווין בארוול שלא הצליח להיבחר מחדש לפרלמנט בבחירות הכלליות באותה שנה. חודש לאחר כניסתו לתפקיד נאלץ להוביל את התגובה הממשלתית לשריפה במגדל גרנפל, וזכה לתמיכה בציבור על ההזדהות שהביע בפרלמנט עם קורבנות האסון. בתחילת 2018 מונה לתפקיד שר התעסוקה, ולאחר בחירתו של בוריס ג'ונסון לראשות הממשלה והתפטרותו של רורי סטיוארט מהתפקיד, עבר שארמה לעמוד בראש המשרד לפיתוח בינלאומי. במסגרת חילופי הגברי בקבינט בשנת 2020 קודם לתפקיד שר העסקים, האנרגיה והאסטרטגיה התעשייתית, במקומה של אנדריאה לדסם שפוטרה, והיה אחד מנציגי הממשלה בתדרוכים היומיים לציבור בזמן מגפת הקורונה. בינואר 2021 התפטר שארמה מתפקידו כדי לעמוד בראש ועידת האקלים COP26 אך המשיך להשתתף בישיבות הקבינט במעמד של שר. שארמה מתגורר בקאוורשאם, נשוי לאינגלה ולזוג שתי בנות. ב-2019 נשא את שבועת האמונים שלו בפרלמנט כשידו מונחת על עותק של בהגווד גיטא. מדיה וקבצים בנושא אלוק שארמה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אלוק שארמה (באנגלית) אלוק שארמה, ברשת החברתית פייסבוק אלוק שארמה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אלוק שארמה, ברשת החברתית אינסטגרם ועידת האקלים הסתיימה בתוצאות מאכזבות, באתר mako, ‏2021-11-14 Grenfell survivors heckle housing minister at televised meeting, the Guardian, ‏2017-06-28 (באנגלית) "מעסיקים בבריטניה יעמדו לדין אם לא יגנו על העובדים מהידבקות". TheMarker. נבדק ב-2022-07-14.
למי אבכה

למי אבכה וכף אכה היא קינה הפותחת את קריאת מגילת איכה בקהילות הספרדים בליל תשעה באב. הקינה מסיימת באזכור הפסוק הראשון של מגילה איכה, ומיד בסיום הקינה נפתחת קריאת המגילה. הפיוט מתאר את המאורעות הקשים שקרו בתקופת חורבן בית המקדש, בעיקר מזווית התורה, תלמידי החכמים ובית המקדש. הפיוט פותח מנקודת מבטו של אדם העומד בודד, ללא כתף או משענת אליה יוכל לבכות להגיד את אשר על ליבו (אשנן) ולהכות כף אל כף מכאב וצער - לא מקדש, בו מקננים כיום ציפורים (פקוד הוא שם ציפור) ושוכנים בו עובדי עבודה זרה וקוסם - נבוכדנצאר, לא כרובים, לא דוכן, ובהמשך גם לא על התינוקות ותלמידי החכמים שנהרגו, ועל התורה שנותרה בודדה ואילמת, ללא מפרש בעקבות זאת. בסיום הפיוט, וכמסקנה מהאמור, מכריז הפייטן כי הוא יחדל מלשמוע שירה, ויקרא אל ה' ויבכה על חורבן ביתו, כדי לקרב את הגאולה. הקינה פורשה בין היתר על ידי רבי יעקב רקח בסדר בית אב. הקינה כתובה כשיר ספרדי קלאסי, שבו כל הבתים (השורות) שקול במשקל מדויק זהה וחורזים בחרוז מבריח. כל בית מתחלק לשתי צלעות שוות, המכונות דלת וסוגר. משקל השיר הוא יתד ושתי תנועות, יתד ושתי תנועות, יתד ותנועה, בדלת וכן בסוגר. בנוסף, ישנם בתוך הבתים חרוזים פנימיים באופן לא סדיר (כגון כרובים/עורבים, דוכן/הוכן). הפיוט למי אבכה, באתר הפיוט והתפילה סדר בית אב לארבע תעניות, ליוורנו תרל"ז, דף עד, באתר הספרייה הלאומית.