laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בית הספר לעסקים של הרווארד

בית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת הרווארד (באנגלית: Harvard Business School, או בקיצור HBS) הוא בית הספר לתארים מתקדמים במנהל עסקים של אוניברסיטת הרווארד, אוניברסיטת מחקר פרטית בבוסטון, מסצ'וסטס, ארצות הברית. הוא מדורג בעקביות בין בתי הספר המובילים לעסקים בעולם ומציע תוכניות MBA, תוכניות דוקטורט ותוכניות לחינוך מנהלים. בית הספר הוא הבעלים של הוצאת הספרים Harvard Business Publishing, המפרסמת ספרים עסקיים ומאמרי מנהיגות עסקית. בנוסף על כך, בית הספר מוציא לאור את הירחון העסקי הרווארד ביזנס רוויו. בית הספר הוקם בשנת 1908. בתחילה בית הספר היה חלק מהפקולטה למדעי הרוח, אך הוא קיבל מעמד עצמאי ב-1910. הדיקן הראשון היה ההיסטוריון אדווין פרנסיס גיי (1867–1946). עם הקמתו, בית הספר קיבל תלמידים גברים בלבד. קורס ההכשרה במנהל כוח אדם, שנוסד במכללת רדקליף ב-1937, היה ההתחלה של הכשרה עסקית לנשים בהרווארד. HBS החל לנהל את הקורס ב-1954. לאורך השנים HBS הקים תשעה מרכזי מחקר גלובליים.  נכון לשנת 2022, HBS מדורגת במקום החמישי בארצות הברית לפי "US News & World Report", שלישית בעולם לפי "הפייננשל טיימס", ושנייה בעולם לפי "דירוג QS של אוניברסיטאות בעולם". מדיה וקבצים בנושא בית הספר לעסקים של הרווארד בוויקישיתוף בית הספר לעסקים של הרווארד, ברשת החברתית פייסבוק בית הספר לעסקים של הרווארד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) בית הספר לעסקים של הרווארד, ברשת החברתית אינסטגרם אתר האינטרנט הרשמי של בית הספר לעסקים של הרווארד (באנגלית) Hess, Abigail (2019-03-12). "The 15 best business schools in the US, according to US News & World Report". CNBC (באנגלית). ארכיון מ-2019-08-24. נבדק ב-2019-08-24. "Out Now: QS Global MBA Rankings 2019". Top Universities (באנגלית). 2018-09-24. ארכיון מ-2019-08-24. נבדק ב-2019-08-24. Baer, Drake; Feloni, Richard (18 בספטמבר 2014). "The 25 Most Successful Harvard Business School Graduates". Business Insider. ארכיון מ-16 באוגוסט 2016. נבדק ב-6 ביולי 2016. {{cite news}}: (עזרה) Gras, N. S. B. (1946). "Obituary Notice: Edwin Francis Gay". The Economic History Review. 16 (1): 60–62. doi:10.1111/j.1468-0289.1946.tb00722.x. JSTOR 2590582. "HBS: Global". Harvard Business School. ארכיון מ-4 בינואר 2017. נבדק ב-31 בינואר 2017. {{cite web}}: (עזרה) "2021 Best Business Schools". U.S. News & World Report. ארכיון מ-14 במרץ 2012. נבדק ב-19 במאי 2021. {{cite web}}: (עזרה) "MBA 2022 – Business school rankings from the Financial Times – FT.com". rankings.ft.com. נבדק ב-2022-06-14. "Full Time MBA: Global 2022". Top Universities (באנגלית). נבדק ב-2022-09-27.
ווטה

ווטה (באנגלית: "weta" or "wētā") הוא השם העממי של מספר חרקים גדולים ולא מעופפים מסדרת החגבאים ותת-הסדרה Ensifera שהם בעלי גוף דומה ואנדמיים לניו זילנד. ידועים מעל 100 מינים המכונים בשם זה. משמעות השם "ווטה" הוא ממאורית ופירושו: "זבל או צואה". היא חילחלה לאנגלית. הווטות הם חרקים גדולים שעברו ענקיות איים וחלקם הפכו לגדולי החרקים, כשהגדול מכולם הוא המין Deinacrida heteracantha, אשר מגיע לאורך של מעל 75 מ"מ ולמשקל של 71 גרם בקירוב, אם כי לרוב קטן יותר. הם בעלי כרעיים רחבים בדומה לרוב החגבים ובעלי גפי פה חזקים עם כושר לעיסה מרשים. בעוד המינים הקטנים הם טורפים או אוכלי נבלות הגדולים יותר הם צמחוניים ויעידפו תזונה של עלי עצים ושרכים. הם בעלי "שריון" נוצץ, לרוב בגווני צהוב-חום ולעיתים אדום והראש והלסתות אדומות כשלראשם מחושים ארוכים. הרגליים דוקרניות ויכולות להתנופף ואף לעקוץ בעוצמה להגנה מטורפים. מינים אלה נפוצים במגוון סביבות חיות, רובם ביערות אך חלקם מתמחים בחיים במערות, בין גזעי עצים או באיים מרוחקים ומספר מינים אף יכולים לצלול במים. למרות גודלם, ואולי דווקא בגללו הם נחשבים למעדן לחלק מהעופות של ניו זילנד, לנדלים, לטואטרה ולעטלפי המיסטצינה. עם זאת הבאתם של יונקים פולשים לאיים גרמה לרבים מהם, שאינם מסוגלים לעוף להיטרף ואוכלוסייתם התמעטה מאוד כשחלקם גם נמצאים כיום בסכנת הכחדה. הווטה הוא שם עממי לשני על-משפחות מהתת-סדרה Ensifera: על-משפחה Stenopelmatoidea משפחה Anostostomatidae על-משפחה Rhaphidophoroidea משפחה Rhaphidophoridae מדיה וקבצים בנושא ווטה בוויקישיתוף איפה נמצא החרק הגדול בעולם?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה
Arabsat

Arab Satellite Communications Organization (בקיצור: Arabsat) הוא מפעיל לווייני תקשורת למדינות דוברי ערבית. מטה הארגון נמצא בריאד שבערב הסעודית. בארגון חברות 21 מדינות. הלוויין הראשון שוגר בשנת 1985. ארגון Arab Satellite Communications Organization (Arabsat) הוקם בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20. בשנת 1967, שרי המידע של מדינות ערביות עיבדו עקרונות להקמת רשת לוויינית לצורכי מדינות הליגה הערבית. באפריל 1976 הסתיימה ההתארגנות, והארגון החל לפעול מהמטה בריאד. ערב הסעודית היא המממנת העיקרית של הארגון (כ-36%). בסך הכול חברות בארגון 21 מדינות. הלוויין הראשון Arabsat-1A שוגר בשנת 1985. כמו יתר לווייני הארגון, הוא פעל במסלול גאוסטציונרי. נכון לשנת 2023, ניתן לקלוט בעזרת לווייני הרשת כ-650 ערוצי טלוויזיה ו-245 תחנות רדיו. מדיה וקבצים בנושא Arabsat בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Arabsat (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של Arabsat (בערבית) Arabsat, ברשת החברתית פייסבוק Arabsat, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Arabsat, ברשת החברתית LinkedIn נתונים על שיגורים נתוני לוויינים
היימה הקז ג'וניור

היימה הקז ג'וניור (בספרדית: Jaime Jaquez Jr., נהגה כחיימה חקס; נולד ב-18 בפברואר 2001) הוא כדורסלן אמריקאי-מקסיקני המשחק בעמדות הסמול פורוורד והקלע במיאמי היט. הקז נולד באירוויין, קליפורניה, להורים כדורסלנים. אביו הוא ממוצא מקסיקני. בעונתו הראשונה בתיכון העמיד ממוצעים של 15.3 נקודות, 10 ריבאונדים, 2.3 אסיסטים ו-2.6 חטיפות למשחק, בעונתו השנייה העמיד ממוצעים של 24.1 נקודות, 10.9 ריבאונדים, 2.2 אסיסטים ו-2.6 חטיפות למשחק ובעונתו האחרונה העמיד ממוצעים של 31.7 נקודות, 11.7 ריבאונדים, 3.7 אסיסטים ו-2.1 חטיפות למשחק. בנוסף, במקביל לכדורסל, שיחק בתיכון גם בייסבול. הוא בחר לשחק עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. בעונתו הראשונה העמיד ממוצעים של 8.9 נקודות, 4.8 ריבאונדים, 1.4 אסיסטים ו-1.4 חטיפות למשחק, בשנייה עלה ל-12.3 נקודות, 6.1 ריבאונדים, 1.7 אסיסטים ו-1.2 חטיפות למשחק, בשלישית העמיד ממוצעים של 13.9 נקודות, 5.7 ריבאונדים, 2.3 אסיסטים ו-1.1 חטיפות למשחק, ובעונתו האחרונה קבע את הממוצעים הגבוהים ביותר עבורו בכל הקטגוריות, עם 17.8 נקודות, 8.2 ריבאונדים, 2.4 אסיסטים ו-1.5 חטיפות למשחק. במקביל, בשנת 2019, ייצג את נבחרת מקסיקו במשחקים הפאן-אמריקאיים. ב-6 באפריל 2023 הכריז כי יתמודד בדראפט 2023 ב-NBA. בדראפט נבחר הקז בבחירה ה-18 על ידי מיאמי היט. ב-1 ביולי חתם על חוזה רשמי בקבוצה, והצטרף לסגל הקבוצה לליגת הקיץ של ה-NBA. מדיה וקבצים בנושא היימה הקז ג'וניור בוויקישיתוף היימה הקז ג'וניור, ברשת החברתית אינסטגרם פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA ben bolch, Jaime Jaquez Jr. giving Mick Cronin what he wants for UCLA's rebuild, Los Angeles Times, ‏2019-11-29 (באנגלית אמריקאית) All in the family: how three generations of Jaquezes have ruled West Coast basketball, ESPN.com, ‏2023-03-03 (באנגלית) Jaime Jaquez Jr. hopes to make familia proud, aims to inspire future Latino players, Daily Bruin Camarillo's Jaime Jaquez Jr. is The Star's Boys Basketball Player of the Year, Ventura County Star (באנגלית אמריקאית) Jaime Jaquez Jr. eyes hoop dreams at UCLA, Mexico, PanAms, ESPN.com, ‏2019-07-31 (באנגלית) 'Making two countries proud' UCLA's Jaime Jáquez Jr. playing for both Mexican and American heritages, USA TODAY (באנגלית אמריקאית) Factoids on UCLA Hoops Heading into Pac-12 Tourney, 247Sports (באנגלית) ben bolch, Jaime Jaquez Jr. declares for the NBA draft, will forgo year of eligibility, Los Angeles Times, ‏2023-04-06 (באנגלית אמריקאית) ben bolch, Jaime Jaquez Jr. will return to UCLA in hopes of winning a national title, Los Angeles Times, ‏2022-04-19 (באנגלית אמריקאית) UCLA’s Jaime Jaquez Jr. named Pac-12 Player of the Year, Daily News, ‏2023-03-07 (באנגלית אמריקאית) UCLA's Jaime Jaquez Jr. declares for NBA draft, AP News, ‏2023-04-06 (באנגלית) ben bolch, UCLA's Jaime Jaquez Jr. drafted No. 18 by Miami Heat in 'surreal' moment, Los Angeles Times, ‏2023-06-23 (באנגלית אמריקאית) Noel Sanchez, UCLA Basketball: Heat Officially Sign Ex-Bruin Jaime Jaquez Jr., Complicating Damian Lillard Trade Options, Sports Illustrated UCLA Bruins News, Analysis and More, ‏2023-07-04 (באנגלית) California Classic Summer League: Jaquez Jr., Heat dispatch Lakers, NBA.com (באנגלית)
אוזורפ

אוזורפ או אוזורפטור ("גזלן") הוא אדם החומס את השלטון בכח, לעיתים קרובות אך לא בתמיד במלוכה. האוזורפ הוא טוען לא לגיטימי או שנוי במחלוקת לשלטון. פעולת ההפיכה נקראת בלעז "אוזורפיה". השלטון הנגזל יכול להיות במדינה, עיר או אזור מבוסס. האוזורפים יכולים לעלות לשלטון באזור בכוח פיזי בלתי צפוי לעיתים קרובות, כמו גם באמצעות השפעה פוליטית והונאה. סיפורי אוזורפיה רווחו במזרח הקדום. כך למשל סיפור עתליה ההורגת את זרע בית דוד. ליוורני הראה שסיפור המרד בעתליה (מל"ב יא-יב) חולק דגם משותף עם סיפורי אוזורפציה מהמזרח הקדום, ותפקידו להצדיק את שלטונו של האוזורפטור, שנתפס כלא-לגיטימי. כך למשל, אידרימי, הנסיך הצעיר, נמלט מהטבח שבוצע על ידי האוזורפטור. מאוחר יותר הוא הוכר מחדש על ידי העם, ביצע הפיכה נגד האוזורפטור והחזיר את שושלתו לכס השלטון. לדברי ליוורני, עלייתו לשלטון של האוזורפטור השני, אידרימי, נתפסת כהשבת הסדר הנכון לקדמותו, מעשה המצדיק את האוזורפציה. דגם זה מופיע בפרשת מרד יהוידע והוא חושף את המגמה התעמולתית של הסיפור, שתכליתה להצדיק את שלטונו הבעייתי של יהוידע/יואש, תוך ניצול זרותה של האישה, עתליה, והעולם הפגאני המזוהה איתה. הדגם מוכיח שהשלטון שקדם למלך הנוכחי (יואש) הוא שלטון מושחת, ודמותו של המלך הנוכחי מוצגת כדמות של מושיע, המחזיר עטרה ליושנה. המילה באה במקור מהמילה הלטינית usurpare ("לתפוס", "לקחת בכוח" או "להשתמש"). ליוונים הייתה תפיסה משלהם לגבי מה הם אוזורפים, וכינו אותם עריצים. בשימוש היווני הקדום, עריץ ( tyrannos / τύραννος ביוונית) היה אדם שעלה לשלטון באמצעים לא חוקתיים או לא לגיטימיים, בדרך כלל לא היורש של כס מלכות קיים. אנשים כאלה נתפסו באופן שלילי על ידי פילוסופים פוליטיים כמו סוקרטס, אפלטון ואריסטו. מְעִילָה ניכוס פסולה (אנ') אוזורפ רומי (אנ') רשימת האוזורפים (אנ') הפיכה Key, T. Hewitt (1855). "On the Derivation and Meaning of the Latin Verb usurpare". Transactions of the Philological Society (8). "Definition of USURPER". www.merriam-webster.com (באנגלית). נבדק ב-2019-03-22. .M, Liverani. L'histoire de Joas, VT, 24,1974,43 אהובה אשמן, "ועתליה מלכת על הארץ" (מל"ב יא 3) על הגבירות במקרא, בית מקרא: כתב-עת לחקר המקרא ועולמו, 2004 על כתובת אדרימי ראו נ, נאמן וא, קמפינסקי. עיון מחודש בכתובת אידרימי מאללח', בתוך חפירת ומחקרים, בעריכת י. אהרוני, ת"א, 1970, 211-220 Kagan, Donald (באוקטובר 1998). Pericles Of Athens And The Birth Of Democracy (באנגלית). Simon and Schuster. p. 250. ISBN 9780684863955. {{cite book}}: (עזרה) "The Republic, by Plato". www.gutenberg.org. נבדק ב-2019-10-05. Aristotle (2010-02-15). The Politics, Book 5, chapter 10 (באנגלית). University of Chicago Press. ISBN 9780226026701.
בית מגידוביץ

בית מגידוביץ הוא בניין מגורים בסגנון הבינלאומי הנמצא ברחוב התבור 26 שבשכונת כרם ישראל בתל אביב (בין השכונות נווה צדק, כרם התימנים ונחלת בנימין). נבנה ב-1935 בתכנון מהנדס העיר הראשון של תל אביב - האדריכל יהודה מגידוביץ (שתכנן מבנים אייקונים רבים באזור, כגון בית העמודים, מלון נורדאו ועוד). הבניין היה בבעלותו של מגידוביץ, שהתגורר עם משפחתו בחלקה צמודה (ברחוב מוהליבר 23). בשנים 2006–2008 עבר הבניין שיפוץ מקיף ונוספו לו 2.5 קומות בתכנון האדריכלית פרופ' ניצה סמוק - מקימת צוות השימור בעיריית תל אביב-יפו. הבניין כולל 2 כניסות ו-24 דירות סך הכל. ביתו של יהודה מגידוביץ ברחוב מוהליבר נהרס בשנת 2017, במקומו הוקם בניין מגורים בתכנון בר אוריין אדריכלים. ב-2002 נרכש הבניין על ידי חברת "באוהאוס" מיורשיו של מגידוביץ. זכויות הבנייה לתוספת הקומות הוענקו מתוקף תוכנית מפורטת תא/מק/3478 - "לילנבלום 12 - התבור 26", שאושרה ב-2004. תוכנית זו איפשרה ניוד זכויות בנייה מבית אברהם סוסקין ברחוב לילנבלום 12 (מבנה לשימור מחמיר בתכנון האדריכל זאב רכטר), לבית מגידוביץ. על פי התכנית - אכלוס בית מגידוביץ הותנה בשימור הבניין ברחוב לילנבלום. על אף שבית מגידוביץ אינו מוגדר כמבנה לשימור - התכנון והעיצוב האדריכלי של תוספות הבנייה נעשה ברוח הסגנון הבינלאומי, המאפיין את סגנון הבנייה המקורי של הבניין. יהודה מגידוביץ' כרם ישראל גלעד דובשני, אדריכל יהודה מגידוביץ (תצלומים: אברהם חי), תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1993. מדיה וקבצים בנושא בית מגידוביץ בוויקישיתוף בית מגידוביץ, באתר "פרויקט תל אביב" אריק מירובסקי, מרכז ת"א: ברחוב התבור עלו המחירים ב-146% מ-2003, באתר TheMarker‏, 8 בפברואר 2012 תוכנית לילנבלום 12 - התבור 26, באתר "תב"ע עכשיו"
האנה פרל דייוויס

האנה פרל דייוויס (באנגלית: Hannah Pearl Davis; נולדה ב-4 בנובמבר 1996), אשר מוכרת יותר באינטרנט בשם JustPearlyThings או פרל, הוא יוטיוברית ואושיית רשת אמריקאית שממוקדת בעיקר בהפקת תכנים אנטי-פמיניסטים. דייוויס נולדה בפרוור של שיקגו למשפחה בת עשרה ילדים. שלושה מאחיה מאומצים. את ילדותה תיארה כ"מכוונת משפחה" ו"מאושרת". למדה ב-Marian Central Catholic High (אנ'). אמה ג'ניפר הייתה בהנהלת ארגון האו"ם לקידום והעצמת נשים. ועבדה כמתמחה עבור הסנאטור טום קולרטון מאילינוי. לדייוויס תואר בכלכלה ומנהל עסקים מאוניברסיטת מסצ'וסטס אמהרסט, שם הייתה חברה בקבוצת הכדורעף והכדורסל של האוניברסיטה. דייוויס מזדהה כאנטי פמיניסטית. דייוויס שאבה השראה לייצירת תוכן מבן שפירו ותומאס סואל. דייוויס עוסקת בנושאים תפקידי מגדר, משפחה מסורתית, אחוזי גירושין, השתתפות טרנסג'נדרים בספורט נשים, התיקון ה-19 לחוקת ארצות הברית, הגלולה האדומה והגלולה הכחולה, ועוד. דייוויס היא אנטי-פמיניסטית מוצהרת ובשל השקפותיה, נודעה בכינוי אנדרו טייט הנשית. לדייוויס יש תוכנית יוטיוב בשם The Pregame, ופודקאסט בשם Just Pearly Things. התוכן שהיא מעלה ליוטיוב זכה למעלה ממיליארד צפיות. האנה פרל דייוויס, ברשת החברתית פייסבוק האנה פרל דייוויס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) האנה פרל דייוויס, ברשת החברתית אינסטגרם האנה פרל דייוויס, ברשת החברתית טיקטוק האנה פרל דייוויס, ברשת החברתית LinkedIn האנה פרל דייוויס, סרטונים בערוץ היוטיוב [1] Katie Mather, Who is Pearl Davis? Self-proclaimed ‘anti-feminist’ YouTuber is being compared to Andrew Tate, יאהו!, ‏11 ביולי 2023 (באנגלית) 2018-19 Women's Basketball Roster, https://elmhurstbluejays.com, ‏2019 (באנגלית) פרנק צ'אנג, ‘Anti-feminist’ YouTuber Hannah Pearl Davis, who doesn’t think women should vote, called ‘female Andrew Tate’, ניו יורק פוסט, ‏1 ביולי 2023 (באנגלית) מספר הצפיות בערוץ JustPearlyThings מספר הצפיות בערוץ JustPearlyClips ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "האנה פרל דייוויס".
פרשת רות

פרשת רות הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 2008 בבימויה של קרן אביטן, עם לוסי דובינצ'ק, לירון לבו ודני שטג בתפקידים הראשיים. התסריט נכתב בידי ענבל דוד וקרן אביטן והעלילה מתרחשת בתקופת פינוי יישובי גוש קטיף ובמרכזו נערה דתייה נלחמת על זכותה לחשוב לבד ולהיות בעלת דעה עצמאית בסביבה שהדעות בה אחידות ומוכתבות מלמעלה (ממנהיגי הגוש ומהקדוש ברוך הוא). הסרט הוקרן בפסטיבלים רבים - פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה, 2009; זוכה בפרס בפסטיבל Swansea Bay, אנגליה,2009; פסטיבל BYOFF, הודו, 2009; פסטבל ביג'ינג החדש, סין, 2009; פסטיבל הנשים הבינלאומי בבוסטון, ארצות הברית,2009; פסטיבל ReelHeART הבינלאומי, טורונטו, קנדה, 2009; פסטיבל לקולנוע ישראלי במיאמי, ארצות הברית, 2009; פסטיבל שטרסבורג, צרפת, 2009; פסטיבל Marbella, ספרד, 2009. בין השירים בפסקול מופיע "עד העונג הבא" של ענבל פרלמוטר. הצילומים ערכו במושבים נתיב העשרה וכפר הנגיד. רות שיפמן (לוסי דובינצ'יק) היא נערה מתבגרת במושב גני טל בגוש קטיף. אביה אליהו (דני שטג) מתפרנס מחממה לגידול פרחים. רות מטפלת באחיה הקטן דניאל (נועם דובינצ'יק, אחיה הביולוגי של לוסי) לאחר שאמה ואחיה נרצחו בפיגוע טרור. היישובים בגוש מתכוננים למחאות נגד הפינוי. חברותיה של רות, רננה (הילה מצקר) ושלומית (נגה דאנג'לי) תולות מודעות נגד הפינוי אבל רות אינה מצטרפת אליהן. היא בעלת דעה עצמאית המנוגדת לדעת הרוב שאין מפנים יישובים וש"יהודי לא מפנה יהודי". בכך היא נכנסת לעימות עם חברותיה ועם המחנכת (אלונה וינד רז). רננה היא מהפעילות נגד הפינוי ומתעמתת עם אחד החיילים שנמצא בטרמפיאדה. במקום לתלות מודעות היא הולכת לשפת הים ופוגשת שם בארז (לירון לבו), עיתונאי שהגיע לפרסם כתבה על המצב בגוש לפני הפינוי. ארז מגיע לביתה כדי לראיין את אליהו שהוא מראשי המתנגדים. הוא פוגש שם את רות ואומר לה שהוא מתגורר בבית של זוג שעזב מרצון. בלילה מגיעה רות לבית בו מתגורר ארז. הם מתחילים לפתח שיחה ומתברר לו שהיא נערה מיוחדת בעלת חשיבה עצמאית לחיים שקטים וללא מלחמות ולא מעניין אותה גורלו של הגוש. היא מוצאת במקום מחליקיים וארז מלמד אותה להחליק. הם מתקרבים זה לזה ואף מתנשקים. ארז מפרסם את הכתבה בעיתון ואליהו מתעמת מילולית ופיזית עם רות. ברגע מסוים הוא לוקח מספריים וגוזז חלק משערותיה. היא בורחת מהבית, מחכה לטרמפ. אליהו מתרכך ומסיע אותה. המחאות לא עוזרות, הגוש מתפנה. "פרשת רות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "פרשת רות", באתר אידיבי "פרשת רות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פרשת רות, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית קדימון לפרשת רות, באתר יוטיוב פרשת רות, באתר "סרטים" פרשת רות, באתר הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה
ממתקי ג'עפר

ממתקי ג'עפר (או: מגדניית ג'עפר, המתוקים של ג'עפר; באנגלית: Ja'far Sweets) הוא מקום ממכר למאפים מתוקים ערבים, ובעיקר לכנאפה ולבקלווה, והסניף הראשון והידוע ביותר ממוקם ברחוב בית הבד 40 (שוק ח'אן א-זית) ברובע המוסלמי של העיר העתיקה במזרח ירושלים. המגדנייה הוקמה על ידי מחמד ג'עפר, ויש לה שני סניפים חדשים יותר בבית חנינא וברמאללה. 'ממתקי ג'עפר' הוקמה בשנת 1951 ברחוב בית הבד ברובע המוסלמי בעיר העתיקה. לאחר מלחמת ששת הימים הפכה המגדנייה מוקד לביקורים של ישראלים שהגיעו לעיר בעתיקה. בשיר של אהוד בנאי, "הכנאפה המתוקה", המתאר סיור של הזמר בעיר העתיקה בירושלים, אין התייחסות ישירה ל'מגדניית ג'עפר'. עם זאת, בשנות ה-70 כל התיירים הישראלים שהלכו לאכול כנאפה הגיעו ל'ממתקי ג'עפר', ולכן סביר שגם אהוד בנאי נהג כמותם, ושם פעמיו למגדנייה זו כדי לאכול את הכנאפה המתוארת בשירו. במשך השנים נוספו שני סניפים של 'ממתקי ג'עפר' בדרך רמאללה בקצה הצפוני של בית חנינא (נפתח בשנת 2002), ובעיר רמאללה (נפתח בשנת 1984, נסגר ב-2021 עם תחילת משבר הקורונה, צפוי להיפתח שוב בתחילת שנת 2024). שמה הרשמי של המגדנייה הוא "ממתקי ג'עפר", וכיום היא מנוהלת על ידי ילדיו, נכדיו וניניו של מחמד ג'עפר, וביניהם עדנאן ג'עפר. גם כיום הסניף הראשון של "ממתקי ג'עפר" הוא אחת התחנות התיירותיות הקבועות בסיורי-האוכל שנערכים בעיר העתיקה. הזמנת הכנאפה או המאפים האחרים מתבצעת בקופה הניצבת בכניסה לבית העסק. לאחר התשלום מקבלים קבלה (או ואוצ'ר) שאתו הולכים לדלפק, ומקבלים מהעובדים את המנה שהוזמנה. הישיבה על יד שולחנות-שיש גדולים, שסביבם יושבים לקוחות שאינם קשורים זה לזה. בכל שולחן יש כד מים גדול וכוסות לשימוש הסועדים. ב'ממתקי ג'עפר' נמכרים בראש ובראשונה שני סוגי כנאפה. שני סוגי הכנאפה מוצגים לראווה בדלפק של חנות המתוקים. האחת מוצגת במרכזו של מגש עגול וגדול, והיא עשויה מגבישי סולת, השנייה עשויה אטריות קדאיף. בשתיהן יש גבינת-עזים משכם. מלבד הכנאפה מוגשים במקום מתוקים אחרים, כמו מעין-'בורקס' במי סוכר עם גבינה או עם קרם מלבי, בסבוסה (עוגת סולת) ובקלווה. כנאפה בקלווה אתר האינטרנט הרשמי של Jafar Sweets & Supermarket (Beit Hanina) (באנגלית ובערבית) אתר האינטרנט הרשמי של حلويات جعفر Jafar Sweets (Branch in Al-Bireh) (בערבית ובאנגלית) אורי רודריגז-גרסיא, קרב הכנאפה הגדול: ג'עפר או דמשקי, באתר ישראל היום, 5 ביולי 2018 לין לוי, מנות הכנאפה הכי טובות בארץ, באתר ynet, 8 באוגוסט 2018 משה גלעד, הכנאפה כבשה את ישראל, באתר הארץ, 29 בספטמבר 2019 מאיה בנבנישתי, עיר אלף הטעמים: בתי האוכל הסודיים של ירושלים, באתר הארץ, 5 ביוני 2016 מכינים כנאפה – ממתקיית ג'עפר בעיר העתיקה, סרטון באתר יוטיוב, 1 במרץ 2020 כתום עולה – הקרב על הכנאפה המתוקה בין המטבח היהודי לערבי – כתבה של אלון שרביט ('ממתקי ג'עפר' מופיעה בעיקר ב-2 הדקות הראשונות), סרטון בערוץ "כאן/חדשות השבת", באתר יוטיוב, 25 בינואר 2020 בשירו "הכנאפה המתוקה", שבו הוא מתאר שוטטות שלו בעיר העתיקה בירושלים, שר אהוד בנאי: "הכנאפה מתוקה, יש ריח עדין של קטורת באוויר, הכנאפה מתוקה, אני זוכר את האור הבהיר..." המידע לגבי שנות הפתיחה של 2 הסניפים הנוספים של המגדניה, בבית חנינא וברמאללה, נמסרו לי בשיחה עם אחד מבעלי בית-העסק. דני רובינשטיין, לא לפסוח: תחנות חובה בעיר העתיקה בירושלים, באתר כלכליסט, 17 באפריל 2014
מייסון אסדי

מייסון אסדי (בערבית: ميسون أسدي, תעתיק: מיסון אסדי; 7 בנובמבר 1963 – 29 ביוני 2023) הייתה סופרת ערבית־פלסטינית אזרחית ישראל, ילידת דיר אל-אסד, תושבת חיפה. כתבה כ־30 ספרי ילדים, לצד מספר אסופות סיפורים למבוגרים, שחלקם תורגמו לעברית ולאנגלית. אסדי הייתה גם עובדת סוציאלית ועבדה לפרנסתה בעמותת אקים. יחד עם בן זוגה, האמן אוסאמה מסרי, ייסדה את התיאטרון הראשון של שחקנים בעלי מוגבלות שכלית התפתחותית. במקביל כתבה בעיתון אל־איתיחאד. שחר בן־חורין, מייסון אסדי (1963–2023), באתר מאבק סוציאליסטי, ‏8 ביולי 2023 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נשארת איתך

"נשארת איתך" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור ב-12 בנובמבר 2017, בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. הוא נכתב והופק על ידי אורי גלילי והולחן על ידי אינטרנשיונל. השניים עבדו יחד על מספר שירים באותה התקופה. ההכרזה הרשמית על השיר אירעה ב-3 בנובמבר ברשתות החברתיות. הוא נכתב והופק על ידי אורי גלילי, שעבד עם אינטרנשיונל בשני שיריה הקודמים, "רותי" ו"יש לי אהבה (לה קוסטה)". כרמי שימרון שרה את קולות הליווי. ל"נשארת איתך" פורסם קליפ מילים, על רקע תצלום שחרחר בו מוצגת אינטרנשיונל כשהיא מביטה החוצה מהחלון על תל אביב-יפו הגשומה. בריאיון סיפרה הזמרת כי: ”רוב הזוגות נשארים ביחד הרבה אחרי שהאהבה התאיידה. זה לא דבר רע, אולי זו הזוגיות האמיתית: חברות, ביטחון, קשר... השיר מדבר על זה שהיום יום הוא כאילו אותו הדבר. המגע, הצחוק, השיחות, הכל אותו דבר. אבל יש שם משהו במבט שבעיניים, שהוא כבר לא אותו דבר, ואת הכל אפשר להסתיר, רק לא את השקר שבעיניים. ובכל זאת, ולמרות זה, היא מחליטה להישאר איתו”. סרטון השיר "נשארת איתך" באתר יוטיוב נשארת איתך, באתר Dana International community
אהובי (שיר של אגם בוחבוט)

"אהובי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אגם בוחבוט. הוא יצא לאור ב-27 ביוני 2023, על ידי חברת התקליטים גאגא בוקינג, כסינגל המוביל מתוך המיני-אלבום הראשון שלה, Sold Out בלב. השיר נכתב על ידי אור חיים כהן, רון ביטון ומאור שטרית, שגם הפיק אותו. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה ממאה אלף השמעות. במהלך השיר מרמזת בוחבוט על האפשרות שתתקיים בקרוב אירוע חתונה עם בן-זוגה, הדוגמן בר ברימר. לדבריה, "אהובי" יצא לאור כמעין מחווה לזמרת מוג'דה, שאליה משפחתה נהגה להשוות אותה כשהייתה קטנה. הווידאו קליפ הרשמי פורסם ביום צאת השיר. את בן-זוגה מגלם אברהם ארנסון. נכון ליולי 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-1.3 מיליון צפיות. "אהובי שולח פרחים בשישי, יש מצב תהיה פה חתונה": אגם בוחבוט בסינגל חדש, באתר חדשות 13, 27 ביוני 2023 מאיה כהן, "אני יכולה לעשות הרבה דברים, אני לא רוצה שיתייגו אותי", באתר ישראל היום אגם בוחבוט - אהובי (Prod. By Maor Shitrit), יוטיוב אהובי - Single, אפל מיוזיק
בנגט הולמסטרום

בנגט רוברט הולמסטרום (נולד ב-18 באפריל 1949) הוא כלכלן פיני, פרופסור אמריטוס לכלכלה במכון לטכנולוגיה של מסצ'וסטס (MIT). בשנת 2016 זכה ביחד עם אוליבר הארט בפרס נובל לכלכלה על מחקרם בתורת החוזים. הולמסטרום נולד בהלסינקי שבפינלנד ב-18 באפריל 1949 והשתייך לקבוצת השוודים של פינלנד. הוא קיבל תואר B.S. במתמטיקה ומדעים מאוניברסיטת הלסינקי ב-1972 ותואר מוסמך אוניברסיטה בחקר ביצועים מאוניברסיטת סטנפורד ב-1975. הוא קיבל את תעודת הדוקטורט שלו בסטנפורד ב-1978. שימש כעוזר פרופסור בבית הספר הנקן לכלכלה. עבד כפרופסור-שותף בבית הספר קלוג למנהל עסקים באוניברסיטת נורת'ווסטרן (1979–1983) וכפרופסור לניהול בבית הספר לניהול של אוניברסיטת ייל (1983–1994).נבחר לאחד מבוגרי השנה על ידי אגודת הבוגרים של אוניברסיטת הלסינקי ב-2010. עובד ב-M.I.T מאז 1994, אז מונה לפרופסור לכלכלה וניהול במחלקה לכלכלה ובבית הספר סלואן לניהול. היה חבר בדירקטוריון של חברת נוקיה מ-1999 עד 2012 והיה חבר מועצת המנהלים של אוניברסיטת אלטו מ-2008 עד 2017. נשוי לאנלי הולמסטרום ויש להם ילד אחד. Holmström, Bengt, 1972. "En icke-linear lösningsmetod för allokationsproblem". University of Helsinki. Holmström, Bengt, 1979. "Moral Hazard and Observability," Bell Journal of Economics, 10(1), pp. 74–91. Holmstrom, Bengt. "Moral hazard in teams." The Bell Journal of Economics (1982): 324–340. Holmstrom, Bengt. "Equilibrium long-term labor contracts." The Quarterly Journal of Economics (1983): 23–54. 23 Holmström, B., 1999. Managerial incentive problems: A dynamic perspective. The Review of Economic Studies, 66(1), pp. 169–182.169–182 Holmström, Bengt, and Paul Milgrom, 1991. "Multitask Principal-Agent Analyses: Incentive Contracts, Asset Ownership, and Job Design," Journal of Law, Economics, and Organization, 7, 24–52. Holmstrom, B. and Milgrom, P., 1994. The firm as an incentive system. The American Economic Review, pp. 972–991. 972–991. Holmström, Bengt, and John Roberts, 1998. "The Boundaries of the Firm Revisited," Journal of Economic Perspectives, 12(4), pp. 73–94 Holmström, Bengt, and Jean Tirole, 1998. "Private and Public Supply of Liquidity," Journal of Political Economy, 106(1), pp. 1–40. מדיה וקבצים בנושא בנגט הולמסטרום בוויקישיתוף בנגט הולמסטרום, באתר פרס נובל (באנגלית) בנגט הולמסטרום, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה בנגט הולמסטרום, באתר SSRN מידע וביוגרפיה של הולמסטרום באתר פרס נובל (באנגלית) בנגט הולמסטרום, באתר פרס נובל (באנגלית) בנגט הולמסטרום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)