laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סיינטולוגים עצמאיים

סיינטולוגים עצמאיים (נקרא גם סיינטולוגים חופשיים או סיינטולוגיה עצמאית; באנגלית: Idependent Scientologist או Free Zone) זוהי קבוצה, שפועלת ללא קשר לכנסיית הסיינטולוגיה משום שהיא מתנגדת לפעולותיה ולמנהיגה הראשי דייוויד מיסקביג'. הקבוצה מעבירה ומיישמת את הפילוסופיה שפיתח ל. רון האברד. מקימי קבוצה זאת, הם אנשים שהיו מקורבים בעברם להנהלה העולמית של כנסיית הסיינטולוגיה לאחר של. רון האברד, המייסד, נפטר (לדוגמה: Marty Rathbun). הם מתנגדים להנהלה הנוכחית של הכנסייה, וטוענים שהמנהיג שלה, דייוויד מיסקביג', הופך את הכנסייה לקבוצה שפועלת רחוק מאוד ממה של. רון האברד רצה, ומהטכנולוגיה שהוא פיתח. יש הטוענים, גם חברים בקבוצה, כי מיסקביג' החל להכין את הקרקע להשתלטות על הכנסייה עוד בשנותיו האחרונות של האברד תוך שהוא מבצע "טיהור" של הכנסייה מבעלי עמדה ותיקים אשר עלולים להוות לו למכשול בדרכו מעלה. הרבה סיינטולוגים באותה התקופה, כאשר מיסקביג' התחיל להנהיג, סולקו או עזבו את הכנסייה, תופעה שמתרחבת שוב בשנים האחרונות. רבים מהסיינטולוגים אשר עוזבים את הכנסייה, מאמינים בטכנולוגיה ובתורה הסיינטולוגית ולכן מצטרפים לקבוצה העצמאית. בישראל, הוקמה "עמותת הסיינטולוגים החופשיים בישראל", בניגוד לכנסייה הסיינטולוגית, שפועלת על פי טענתם כגוף טוטליטרי. לקבוצה העצמאית ארגונים ברחבי העולם, וגם בישראל (מרכז דרור בחיפה). היא אינה פועלת בחסותה של שום כנסייה, אלא אך ורק מעבירה את שירותי הסיינטולוגיה לטובת הציבור. הקבוצה העצמאית מעבירה ביקורת, בין היתר, לתופעת ההתנתקות- תופעה שכנסיית הסיינטולוגיה כופה על מאמיניה להתנתק ממי שנחשב כ"אויב" לכנסייה. ולכן, היא אסרה על מאמיניה להיות בקשר עם הסיינטולוגים העצמאיים וטוענת שהם פועלים כ"סנאים"- מסלפים את הטכנולוגיה. מאחר שהסימנים המסחריים של סיינטולוגיה, השם "סיינטולוגיה" ושמות אחרים של תהליכים נמצאים תחת זכויות יוצרים לכנסייה, היא מנסה לפעול נגד הקבוצה ולמנוע ממנה להשתמש בסימנים אלו. הסיינטולוגים העצמאיים, מעבירים על כך ביקורת ומצטטים את ל.רון האברד, בתור הוכחה נוספת לכך שהכנסייה פועלת בניגוד לטכנולוגיה: "…דיאנטיקה שייכת לאדם וספק אם מישהו יצליח לזכות בבעלות עליה, כי היא אינה כפופה לשום חקיקה משום סוג בשום מקום." "…ואם מישהו רוצה לזכות במונופול על דיאנטיקה, אתה יכול להיות בטוח שהוא רוצה בו מסיבות שאינן קשורות לדיאנטיקה, אלא לרווח כספי." -ל. רון האברד, "דיאנטיקה: המדע המודרני לבריאות הנפש". ניתוק קשר (סיינטולוגיה) מארק "מארטי" ראת'בון (אנ') – מקורב להנהלה שעבר לסיינטולוגים העצמאיים סיינטולוגיה ליאה רמיני המרכז הישראלי לנפגעי כתות ליאת שלזינגר, צח יוקד (ניו יורק), תחקיר: הצצה נדירה לסודות הסיינטולוגיה, באתר nrg‏, 21 ביולי 2012 האתר המסביר על מרכז דרור אתר עמותת הסיינטולוגים החופשיים בישראל אתר הסיינטולוגים העצמאיים העולמי האתר הרשמי באנגלית
פיל ישר-חט

פּיל ישר-חַט (שם מדעי: Palaeoloxodon antiquus) הוא מין נכחד של בעל חדק קדום ממשפחת הפיליים שהיה נפוץ באירופה, המזרח התיכון ואסיה באמצע וסוף הפליסטוקן. באזור ארץ ישראל המין ניצוד על ידי ההומו ארקטוס עד שנעלם לפני כ-400,000 שנה. חוקרים מסוימים מאמינים שפרטים ממין זה הצליחו לשרוד בצפון סין עד ל-2000 או 3000 לפנה"ס. סמוך לקיבוץ רבדים נמצאו בחפירה ארכאולוגית במחצבת רבדים עצמות של פיל ישר-חט אשר שימש ככל הנראה למזון עבור מין האדם שחי במקום, בני התרבות האשלית. ב-2022 ביולוג שיצא לסייר באזור גילה להפתעתו שן של פיל ישר-חט. החט, אשר השתמר כמעט בשלמותו, בן כחצי מיליון שנה ואורכו 2.5 מטרים. הפיל היה גדול במקצת מהפיל האפריקני, התנשא לגובה של 3.9 מטר ושקל כ-6,000–7,000 ק"ג. חטיו היו ארוכים וישרים עם נטייה קלה כלפי מעלה. הרגליים היו ארוכות במקצת מרגלי הפיל המודרני. בעזרת לשון של כ-80 ס"מ והחדק הגמיש הפיל היה מסוגל לאחוז עלים עד לגובה של כ-8 מטר מעל האדמה. מדיה וקבצים בנושא פיל ישר-חט בוויקישיתוף פיל ישר-חט, באתר NCBI (באנגלית) פיל ישר-חט, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פיל ישר-חט, באתר GBIF (באנגלית) Man the Fat Hunter: The Demise of Homo erectus and the Emergence of a New Hominin Lineage in the Middle Pleistocene (ca. 400 kyr) Levant קישור Ji Li et al., The latest straight-tusked elephants (Palaeoloxodon)? “Wild elephants” lived 3000 years ago in North China. Quaternary International 2012. קישור הידיעה באתר רשות העתיקות ירון דרוקמן, חט של פיל, שחי לפני חצי מיליון שנה, התגלה באזור גדרה, באתר ynet, 31 באוגוסט 2022 ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים פרה-היסטוריים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בית הוראה

בית הוראה הוא בית דין, העוסק בפסיקת הלכות אורח חיים ויורה דעה. רבני בית ההוראה מכונים מו"צים ("מורי צדק") והם בעלי סמיכה לרבנות מסוג "יורה יורה". בבתי ההוראה נהוג בדרך כלל שהסמיכה נעשית על ידי הכשרה ("שימוש חכמים") של מספר חודשים (ישיבה ליד הרב בשעה שעונה לשאלות ומענה לשאלות בנוכחותו) אצל ראש בית ההוראה או אצל רבנים בכירים בבית ההוראה. בשונה מבית דין, בבית הוראה יכול לשבת רב אחד בלבד, מכיוון שאין צורך בפסיקה של שלושה. בדרך כלל רוב רבני בית ההוראה מקבלים קהל בביתם או בבית כנסת בשכונתם. בתי הוראה בדרך כלל מוקמים יחד עם בתי דין לממונות, וברוב המקרים הדיינים משמשים גם כמורי הוראה. לעיתים רבני ערים או רבני שכונות מקימים בית הוראה משלהם, כשלצידם מורים רבנים שהובאו על ידם, או שהוסמכו על ידם. מטרת הקמת בתי ההוראה היא לתת מענה מסודר לשואלים, ובמקרים רבים היא נועדה לתת מענה לרוצים לשמוע פסקים של רב מסוים (למשל בתי ההוראה של הרב שמואל הלוי ואזנר או של הרב נסים קרליץ או של הרב יעקב הילל, המורים על פי פסקי ראש בית ההוראה). מספר בתי הוראה מפעילים קו טלפון לשאלות במשך כל היממה. בתי הוראה מפורסמים: בתי ההוראה של הרב וואזנר, הרב קרליץ והרב מרדכי גרוס בבני ברק. בית ההוראה 'בית אברהם' שעל יד ישיבת מרכז הרב, בראשות הרב יעקב שפירא, הרב איתן איזמן והרב יהושע מגנס. בית ההוראה של איגוד רבני קהילות והרב שמואל אליהו. בית ההוראה של העדה החרדית, אהבת שלום של הרב יעקב הילל, היכל הוראה של הרב משה בראנדסדורפר בירושלים, בית ההוראה כפר חב"ד. חלק מבתי הוראה אלו מפעילים שלוחות או רבנים גם מחוץ לעירם, כמו בביתר עילית, מודיעין עילית צפת ובית שמש. בית הוראה שעל יד ישיבת מרכז הרב בית ההוראה בהדרכת הרב שמואל אליהו שליט"א בית הוראה כפר חב"ד, באתר בית הוראה - כפר חב"ד
סמל מורסיה

סמל מורסיה הוא סמלה הרשמי של הקהילה האוטונומית מורסיה שבספרד. הסמל מעוצב כממגן "ספרדי" שבו שדה אדום שבו בקנטון ארבע טירות זהב בעלות שלושה צריחים משוננים, האמצעי גבוה יותר משכניו. הטירות מסודרות בשני צמדים, אחד מעל השני והן מסמלות את ארבעת הגבולות של האוטונומיה: קסטיליה-לה מנצ'ה, ולנסיה, אנדלוסיה והים התיכון. בפינה השמאלית התחתונה שבעה כתרי זהב פתוחים מלמעלה, מסודרים בארבע שורות: כתר אחד, שלושה, שניים ואחד. הכתרים מסמלים את בירת האוטונומיה, העיר מורסיה שבסמלה מופיעים גם שבעה כתרים. לאחר שאלפונסו העשירי כבש את העיר במאה ה-13, הוא העניק לה את הרשות לשים חמישה כתרים בסמלה, לציון היותה ממלכתו החמישית, לאחר קסטיליה, לאון, גליסיה וקורדובה. כתר נוסף הוענק לעיר במאה ה-14 על ידי פדרו הראשון מקסטיליה. הכתר השביעי נוסף על ידי פליפה החמישי, מלך ספרד. סביב המגן גבול זהב ומעליו מותקן כתר ממלכת ספרד. הסמל עוצב ב-1978 ונקבע בחוק ב-1983. מבחינה הרלדית יש כמה בעיות בבלאזון ובעיצוב הסמל. בתיאור הסמל לא מפורט האם הטירות צריכות להיות סגורות או פתוחות. אם הן פתוחות, יש לצייר אותן עם לפחות שני חלונות, וצבע החלונות והדלתות צריך להיות שונה, בדרך כלל כחול. בתיאור הסמל הטירות מופיעות בקנטון, בעיצוב בפועל הן תופסות רבע מהמגן, בעוד קנטון צריך להיות קטן יותר, כתשיעית משטח המגן. על פי התיאור, המגן מוגדר כספרדי שהוא מעוגל למטה לגמרי ואילו בסמל המוצג, הוא ישר מלמטה. כמו כן, הגבול המופיע בסמל, כלל לא מופיע בתיאור. עיצוב הכתר אינו זהה למקור והוא חסר את כיפת הבד האדומה שבתוך הכתר. תיאור הסמל (בספרדית)
אנו בונגר

אנו בונגר (בגרמנית: Enno Bunger) היא להקת אינדי-פופ גרמנית, שהוקמה בעיר לר בשנת 2007. הטקסטים של הלהקה הם מלנכוליים בטבעם ומבחינה מוזיקלית הלהקה מגדירה עצמה כשילוב של אינדי, פופ ופולק. הסאונד של הלהקה מאופיין על ידי נגינת הפסנתר של הסולן אנו בונגר. אנו בונגר תחילה עבד כפסנתרן במלונות, מועדוני גולף, קבלות פנים וכדומה. לאחר סיום לימודיו התיכוניים בשנת 2006 החל לכתוב ולהלחין שירים. זמן לא רב לאחר מכן, מתוך הפרויקט הפרטי שלו צמח הרכב מוזיקלי שכלל את ברנד פריקה כבסיסט ונילס דיטריך כמתופף. הלהקה אנו בונגר ניגנה עד היום יותר מ-250 קונצרטים בגרמניה, אוסטריה, שווייץ והולנד והיוו מופע פותח למספר מוזיקאים ולהקות, ביניהם: ג'יימי קולום, טראוויס, Gisbert zu Knyphausen, בוסה, Katzenjammer. הם גם הופיעו על במות הפסטיבלים: פסטיבל ברלין, Omas Teich Festival, פסטיבל התיאטרון בפארק אולימפיה, Reeperbahn Festival ו-N-Joy Starshow. בסוף 2008, סיבובי ההופעות הבלתי נלאים של הלהקה, עוררו את תשומת לבה של חברת התקליטים PIAS Germany. חצי שנה מאוחר יותר, הלהקה מצאה את עצמה באולפני מורמאן בבוכום, מקליטה את אלבומה הראשון ביחד עם המפיק המוזיקלי אוליבר צולך. אלבום הבכורה, 'Ein bisschen mehr Herz' (בתרגום חופשי: 'קצת יותר לב') יצא לאור ב-19 בפברואר 2010 בגרמניה, אוסטריה ושווייץ. האלבום סוקר בדרך קבע בכמה מגזיני מוזיקה חשובים וקיבל ביקורות חיוביות מאוד. הסינגלים 'Herzschlag' ('פעימת לב'), 'Hier & Jetzt' ('כאן ועכשיו'), ו-'Ein bisschen mehr Herz', שודרו בתחנות רדיו גדולות. אחד השיאים היה ההזמנה לתוכנית הלייט-נייט "Inas Nacht" של אינה מילר, שם ניגנה הלהקה את השיר 'Pass auf DIch auf' ('שמרי על עצמך'). בסתיו 2011, באולפן ברובע קרויצברג בברלין, החלה הלהקה לעבוד על אלבומה השני ביחד עם המפיק המוזיקלי טוביאס זיברט. בנוסף לכלים המוכרים (פסנתר, בס ותופים) מופיעים באלבום גם כלים אחרים, ביניהם: טרומבון, דולצימר, קרן יער, חישורים של גלגל אופניים, הרמוניום, רודס ומקהלה של 18 אנשים שתורמים במידה מרובה הן לתוכן והן לסאונד של האלבום שמוגדר כאלבום קונספט. הזמרת אלין כהן תורמת את קולה בשיר השמיני באלבום, 'Ich möchte noch bleiben, die Nach ist noch jung' ('אני רוצה להישאר, הלילה עדיין צעיר'). האלבום יצא בשם Wir Sind Vorbei ב-9 במרץ 2012, בגרסה דיגיטלית, CD ו-LP. במרץ 2013 התקיים סיבוב הופעות אחרון בהרכב המייסד. מאז אפריל 2013 שמו "אנו בנגר" שוב היה פרויקט סולו. הקונצרטים מנוגנים בהרכבים שונים, אך בעיקר עדיין עם המתופף נילס דיטריך ולהקה חדשה בשם Woods of Birnam, המורכבת מהשחקן כריסטיאן פרידל וחברי הלהקה פולרקרייס 18. 2008: Mit großen Schritten (EP במהדורה מוגבלת / הוצאה עצמית) 2009: Herzschlag (Single-EP / PIAS Germany) 2010: Ein bisschen mehr Herz (Album - CD, Digital & Vinyl / PIAS Germany) 2010: Hier & Jetzt (Single digital / PIAS Germany) 2012: Wir sind vorbei (Album - CD, Digital / PIAS Germany) מדיה וקבצים בנושא אנו בונגר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנו בונגר אנו בונגר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אנו בונגר, באתר MusicBrainz (באנגלית) אנו בונגר, באתר Discogs (באנגלית) אנו בונגר, באתר Songkick (באנגלית)
גילה אדרי

גילה אֲדָרִי (1948 בערך - 22 ביולי 2013) הייתה זמרת ישראלית שנודעה בעיקר בלהיטה "הנשיקה הראשונה". גילה אדרי נולדה ליוסף ואליס אדרי, במשפחה בת 10 ילדים מיוצאי מרוקו וגדלה בעכו . דב זעירא, בעל חברת התקליטים "התקליט חיפה", חיפש זמרת צעירה במטרה ליצור כוכבת בסגנון הפופ, שזכה להצלחה באותן שנים בעולם המערבי. הוא פנה לגילה אדרי בהמלצת אפי נצר, לאחר שזו בלטה בתחרות זמר לחובבים. בשנת 1964, כשהייתה בת 17, הפיק זעירא תקליטונים ובהם שירים אחדים בביצועה של אדרי, "את אהבתי", "למה?" ו"עוד דקה אחת". בהמשך הוא הפיק את אלבום הבכורה של אדרי, ששיר הנושא שלו, "הנשיקה הראשונה" (שהלחין אילן נובקוביץ' למילים של אברהם בן זאב) הפך ללהיט. אחד הנגנים בתקליט זה היה קובי אושרת (שבאותה עת נקרא יעקב ונטורה). אחיה, מישל אדרי, היה מתופף שני להיטים נוספים בביצועה היו "בובה של קש" – גרסה עברית, מאת גלעד בן-ש"ך, לשירו של סרז' גינסבורג "Poupée de cire, poupée de son", ו"פאף דרקון הפלא", גרסה עברית, מאת אירה ארמון, לשיר "Puff, the Magic Dragon". בשנת 1968 נישאה לאפרים לאופר, כדורגלן מצטיין בשנות ה-60 בהפועל חיפה. את בעלה הכירה כשהייתה בגיל 14, כששירת בצה"ל ב"גולני". בני הזוג השתקעו בקריית מוצקין וגילה הקדישה את זמנה למשפחה והפסיקה להופיע, למעט באירועים של עובדי נמל חיפה, בו עבד בעלה. לאופר שימש בשנות ה-80 מזכיר ועד עובדי נמל חיפה. גילה אדרי נפטרה בפתאומיות בגיל 65, ב-22 ביולי 2013, לאחר שאושפזה בבית החולים בשל חום. נקברה בבית העלמין תל רגב בחיפה. הותירה את בעלה, שלושה ילדים (בן ושתי בנות) ונכדים. הנשיקה הראשונה (1965) את אהבתי (1964) יקירי (1965) שיר הרוק (1966) כל ילדה היא פרח (1966) כמו פעם (2013) גילה אדרי, באתר שירונט גילה אדרי, באתר ספוטיפיי גילה אדרי, באתר Discogs (באנגלית) גילה אדרי, באתר סטריאו ומונו גילה אדרי, דף שער בספרייה הלאומית גילה אדרי, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) מידע על אדרי, גילה, 1950?-2013 בקטלוג הספרייה הלאומית נועה הרשקוביץ, מערכת וואלה!‏, הזמרת גילה אדרי ("הנשיקה הראשונה") הלכה לעולמה, באתר וואלה, 22 ביולי 2013 הזמרת שלא המריאה - הלכה לעולמה גילה אדרי אלי אלון, הנשיקה האחרונה של גילה אדרי, אתר חדשות מחלקה ראשונה ניוז 1, 13 באוגוסט 2013. דודי פטימר נותן במה לשירים שנעלמו - והפעם: שיריה של גילה אדרי, בתוכנית "גבי גזית", רדיו ללא הפסקה צבי אלגת, הנשיקה הסינתטית, מעריב, 18 בפברואר 1966. ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מלך היהודים (מחזמר)

מלך היהודים היא אופרת רוק ישראלית מאת דבורה עומר, המספרת את סיפור חייו של בנימין זאב הרצל, חוזה המדינה. את הפזמונים כתב יאיר לפיד והלחין רמי קלינשטיין. ההצגה, בבימויו של אורי פסטר, הועלתה לראשונה על בימת תיאטרון הבימה ב-19 בדצמבר 1992 ורצה 100 פעמים.
המכון לקרקע עירונית

המכון לקרקע עירונית (באנגלית: Urban Land Institute בקיצור: ULI) הוא מוסד בינלאומי ללא כוונת רווח הממוקם בוושינגטון הבירה, ארצות הברית וכולל סניפים נוספים בלונדון והונג קונג. המכון עוסק בתכנון עירוני, התפתחות אורבנית, ושימושי קרקע בערים גלובליות ובשיתוף פעולה עם ממשלות של מדינות שיש להם ערי עולם. המכון הוקם בשיקגו בשנת 1936 ונקרא בשם: קרן הנדל"ן הלאומית למחקר מעשי ולחינוך. כיום עוסקים בו 30,000 חברים שמהם 20% חברי ממשלה, חברי אקדמיה, וחברי ארגונים העוסקים בתכנון אורבני. בנוסף, המכון עוסק גם בייעוץ לארגונים אקולוגיים. למכון כמה מרכזי מחקר והוצאת ספרים. המכון דואג גם לחלק פרסים במגוון נושאים הקשורים לתכנון אורבני. מכוני מחקר נוספים לקרקע עירונית מצויים במדינות נוספות במוסדות אקדמאיים או כאלה הפועלים באופן עצמאי. בישראל פועל "המכון לחקר מדיניות קרקעית ושימושי קרקע" במסגרת הנהלת קרן קיימת לישראל בירושלים. אתר האינטרנט הרשמי של המכון לקרקע עירונית (באנגלית) המכון לקרקע עירונית, ברשת החברתית אקס (טוויטר) המגזין " קרקע עירונית " של המכון
בלכרוביץ'

האם התכוונתם ל... טל בלכרוביץ' – מלחין, זמר-יוצר, מנהל מוזיקלי ומדבב ישראלי, בנו של מישה בלכרוביץ' מישה בלכרוביץ' – מלחין, מעבד, מנהל מוזיקלי, מנצח ופסנתרן ישראלי שאול בלכרוביץ' – מלחין, מעבד ומנצח ליטאי ממוצא יהודי
דניס צ'רישב

דניס דמיטרייביץ' צ'רישב (ברוסית: Денис Дмитриевич Черышев הוא נולד ב-26 בדצמבר 1990) הוא כדורגלן רוסי המשחק בעמדת הקיצוני השמאלי בפאניוניוס. דניס נולד בניז'ני נובגורוד שבברית המועצות. הוא התחיל את קריירת המשחק שלו בגיל 6 בקבוצה הספרדית ספורטינג חיחון. ספורטינג חיחון הייתה קבוצתו של אביו של דניס, דמיטרי, חלוץ נבחרת רוסיה לשעבר. בגיל 10 הצטרף לקבוצת הכדורגל הספרדית בורגוס. בשל יכולת המשחק הטובה שלו זומן לסגל נבחרת אזור קסטיליה ולאון. בשנת 2002 עבר צ'רישב למחלקת הנוער של ריאל מדריד, שם לקח חלק פעיל יותר. מהשנים 2012 עד 2010 היה צ'רישב לשחקן חשוב בהתקפת ריאל מדריד קסטיליה, כאשר הקבוצה הייתה בליגה השלישית בספרד, צ'רישב שיחק 61 משחקים וכבש כ-11 שערים, מה שהוביל את הקבוצה לעלייה לליגה השנייה בספרד. עם כניסתו של קרלו אנצ'לוטי לתפקיד מאמנה של ריאל מדריד בתחילת עונת 2013/2014, צ'רישב קיבל אפשרות לשחק בקבוצה הבוגרת בתפקיד המגן השמאלי, תפקיד בו אינו משחק בדרך כלל. ב-25 ביולי 2013 הודיעה ריאל מדריד באופן רשמי על הארכת חוזהו של הרוסי הצעיר בארבע עונות נוספות. ב-31 באוגוסט 2013 הושאל לסביליה. ב-29 ביוני 2014 הושאל שוב והפעם לויאריאל, שם ספג 3 צהובים והורחק ללא ידיעת ריאל מדריד. לאחר ששב לשחק בריאל מדריד צ'רישב נכנס למשחק מול קדיס מהליגה השלישית במסגרת מוקדמות גביע המלך. המשחק אומנם הסתיים 1–3 לטובת ריאל מדריד כשדניס הבקיע שער, והוחלף בתחילת המחצית השנייה לאחר שלריאל נודע על ההרחקה ממנו בויאריאל. למרות כל העתירות של ריאל לפיפ"א, פיפ"א החליטה שריאל מדריד תודח במוקדמות גביע המלך וקדיס תעלה לשמינית מול סלטה ויגו (שניצחה אותה 0–4 בסיכום שני המשחקים). ב-1 בפברואר 2016 הושאל לולנסיה מריאל מדריד עד סוף העונה. ב-15 ביוני 2016 חתם בויאריאל לחמש שנים. בקיץ 2018 הושאל שוב לולנסיה, שרכשה אותו בקיץ 2019, לאחר שנודע שויאריאל לא תחדש איתו את החוזה. ב-28 בספטמבר 2019 הבקיע את שער הניצחון שהיה שער הבכורה שלו במדי ולנסיה, במשחק נגד אתלטיק בילבאו. ב-31 באוגוסט 2022 עזב לראשונה את ספרד מאז גיל 6 וחתם בונציה מסרייה ב' לשנתיים. ב-22 בספטמבר 2024 חתם בפאניוניוס היוונית. בניגוד למה שאמר בראיון למארקה בשנת 2011: "אני מרגיש יותר ספרדי מאשר רוסי", צ'רישב ערך הופעות בנבחרות הצעירות של רוסיה עוד כשהיה בן 15, אף על פי שהייתה לו אזרחות כפולה ספרדית ורוסית. ב-6 בנובמבר 2012, צ'רישב ערך את הופעתו היחידה בנבחרת רוסיה, במשחק הידידות מול ארצות הברית שנגמר בתיקו 2–2. צ'רישב נמנה בסגלו של ניקולאי פיסארב לטורניר יורו הצעירות 2013 שנערך בישראל. בטורניר עצמו צ'רישב כבש שער כבר במשחקו השני בהפסד 1–5 לנבחרת הולנד הצעירה כאשר נכנס כמחליף. נבחרתו לא הצליחה להעפיל לשלב הבא וסיימה את שלב הבתים עם 0 נקודות. צ'רישב נכלל בסגל הסופי של רוסיה למונדיאל 2018, שנערך בארצו, וכבש את שני שעריו הראשונים בניצחון 5–0 על ערב הסעודית במשחק הפתיחה של המונדיאל. בסך הכל כבש צ'רישב 4 שערים במונדיאל, והיה אחד מהמצטיינים של רוסיה בטורניר. מדיה וקבצים בנושא דניס צ'רישב בוויקישיתוף דניס צ'רישב, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דניס צ'רישב, ברשת החברתית אינסטגרם דניס צ'רישב, באתר Transfermarkt דניס צ'רישב, באתר Soccerway דניס צ'רישב, באתר BDFutbol דניס צ'רישב, באתר WorldFootball.net דניס צ'רישב, באתר National Football Teams דניס צ'רישב, באתר FootballDatabase.eu
היסטריה המונית

בפסיכולוגיה, היסטריה המונית היא תופעת הצגתם של סימפטומים היסטריים בידי יותר מאדם אחד. לרוב מתחילה התופעה כאשר אדם אחד מגלה סימני היסטריה לעיניהם של אחרים, אשר באופן "מדבק" מתחילים גם הם לגלות את אותם סימפטומים. דוגמאות לכך ניתן לראות במקרים של תאונות, כאשר אנשים מגיבים באופן לא רציונלי. למשל, הם צורחים, רצים לכיוון הלא נכון וכדומה. או מקרים בהם אדם חשוד בפשע נלכד בידי קבוצת אנשים ואחד מחברי הקבוצה מיידה בו אבן, או בועט בו את הבעיטה הראשונה והשאר מצטרפים להתקפה האלימה. סימפטום אחר הוא של בחילה קבוצתית, שנגרמת לעיתים קרובות בעקבות חשיפה ציבורית לאירוע טראומטי. תופעה דומה היא כאשר צפייה באדם אחד המתנהג באופן אלים, עלולה לשמש זרז פסיכולוגי להתנהגות דומה בקרב הסמוכים אליו. דוגמה נוספת היא התגובה בקוריאה הצפונית על מות המנהיג קים ג'ונג איל.ב-2011. לעיתים הדבר נובע מהשפעות של לחץ באוכלוסייה, דוגמאות למקרים כאלה, המיוחסים כיום למחלה פסיכוגנית המונית (אנ'), הם מגפת ההתעלפויות בגדה המערבית (1983) ומגפת הצחוק בטנגנייקה. אלרמיזם היסטריה (פסיכולוגיה חברתית), דף שער בספרייה הלאומית North Koreans grief-stricken over Kim's death, CNN, 19.12.2011 Examining 1962's 'laughter epidemic', Chicago Tribune
לירון פטרושקה

לירון פטרושקה (13 ביולי 1966 - 30 במרץ 2024) היה יזם הייטק וכדורגלן ישראלי. פטרושקה נולד וגדל ברמת גן, כבנם של נהג מונית ואחות, ילידי פולין, ניצולי השואה. בגיל צעיר החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל רמת-גן גבעתיים. תחילה שיחק בקבוצת הילדים והנערים, ועם קבוצת הנוער של המועדון, בה שיחק בתפקיד הבלם, זכה בגביע המדינה לנוער. ב-1984 עלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון, ששיחקה בליגה הבכירה (אז הליגה הלאומית), ובמדיה שיחק שלוש עונות בעמדת המגן הימני. בתחילת 1985 זומן לנבחרת הצעירה של ישראל. בסוף 1986 זומן פטרושקה לנבחרת העתודה. ב-1987, לאחר שחרורו מצה"ל, נסע פטרושקה לארצות הברית והחל קריירה עסקית בתחום ההייטק. שנים אחדות עבד בחברת מחשבים בשיקגו, ובשנות ה-90 עבר לקליפורניה, הקים חברה למכירת שירותי תוכנת משכורות ומשאבי אנוש, ומכר אותה תמורת 5 מיליון דולרים. ב-9 במרץ 1999 הקים עם אשתו נעמי וגיסו, עומר יניב, את חברת ההזנק "Commercebid", שפיתחה תוכנת מכרזים למסחר אלקטרוני בין-ארגוני. לאחר שמונה חודשים, מכר את החברה לחברה מתחרה, Commerce One, תמורת 242 מיליון דולר. לאחר האקזיט הוסיף פטרושקה לעסוק בתחום ההייטק, ולהשקיע במיזמים שונים בישראל ובעולם. היה חבר במועצת המנהלים של חברת הסטארט-אפ "Chek" (לשעבר "PageOnce"), שמשרדיה ממוקמים בכפר סבא ובפאלו אלטו. כמו כן היה פטרושקה שותף ב-UpWest Labs, חממה טכנולוגית בעמק הסיליקון בקליפורניה, המקדמת יזמים צעירים מישראל. פטרושקה התגורר בקליפורניה עם רעייתו נעמי ושלושת ילדיהם. הוא נהרג עם רעייתו בהתרסקות מטוס קל בצפון קליפורניה ב-30 במרץ 2024. שלומי רוזנפלד, פטרושקה, 2013, מסת"ב 9789655556988 סיפור קורות חייו של לירון פטרושקה באתר "חיים שהולכים לעיבוד" רוני ליפשיץ, חצי בעמק חצי בישראל, באתר הארץ, 13 במרץ 2001 טלי שמיר, לירון פטרושקה: "בהתחלה לא נראה לי הגיוני שאנשים ילוו לאנשים אחרים בלי שום ערבות", באתר כלכליסט, 19 בפברואר 2015 הישראלי שעשה את האקזיט המהיר ביותר בעולם ההייטק, באתר קפה דהמרקר. עמיר פלג, נבחרת הנוער: 16 כבר נופו עוד חמישה בסוף החודש, חדשות, 16 בינואר 1985 עמיר פלג, נבחרת הנוער: משלושה ייצא אחד, חדשות, 31 בינואר 1985 מאיר ריפמן, שמואלי ונתן - לעתודה, מעריב, 26 באוקטובר 1986 עמיר פלג, מחר ישתתף באימון הנבחרת, חדשות, 17 בנובמבר 1986 עמיר פלג, עופר מזרחי לעתודה, חדשות, 11 בינואר 1987 רונית מורגנשטרן, ‏היזם ואיש העסקים לירון פטרושקה נהרג עם אשתו בתאונת מטוס, באתר ‏מאקו‏, 31 במרץ 2024 איתמר אייכנר, יזם הייטק ישראלי ואשתו נהרגו בהתרסקות מטוס קל בקליפורניה, באתר ynet, 31 במרץ 2024
תאונת הרכבת בסנטיאגו דה קומפוסטלה

תאונת הרכבת בסנטיאגו דה קומפוסטלה התרחשה ב-24 ביולי 2013, כאשר רכבת מהירה ממדריד לפרול (אנ') ירדה מהפסים וארבעה קרונות התהפכו ליד סנטיאגו דה קומפוסטלה שבספרד. בתאונה נהרגו 79 בני אדם וכ-140 איש נפצעו מתוך 218 נוסעים וארבעה אנשי צוות. בספרד הוכרזו שלושה ימי אבל במדינה בשל האסון. היה זה אסון הרכבות הקשה ביותר בספרד מאז פיגועי 11 במרץ 2004 במדריד, ותאונת הרכבת הקשה ביותר בספרד ב-70 השנים האחרונות והראשונה ברכבות אקספרס. הסיבה לתאונה עדיין לא ידועה. בחקירה נבדק חשד שהרכבת נסעה בעיקול במהירות מופרזת, כעולה מעדויות של נוסעי הרכבת ומצילומים של מצלמת אבטחה. מממצאי החקירה הראשונית שפורסמו בספרד עולה כי נהג הרכבת דיבר בטלפון עם עובד חברת הרכבות בעת שהרכבת שבה נהג ירדה מהפסים. הוא נהג במהירות כפולה מהמותר 153 קמ"ש בקטע שבו המהירות המרבית היא 80 קמ"ש. זמן קצר לפני הירידה מהפסים הגיעה הרכבת למהירות של 192 קמ"ש, והנהג הפעיל את הבלמים רק "שניות לפני התאונה". מדיה וקבצים בנושא תאונת הרכבת בסנטיאגו דה קומפוסטלה בוויקישיתוף סוכנויות הידיעות, אסון בספרד: 77 הרוגים בתאונת רכבת, באתר ynet, 25 ביולי 2013 תיעוד האסון בספרד: הרכבת הדוהרת יורדת מהפסים, באתר וואלה, 25 ביולי 2013 סוכנויות הידיעות, תאונת הרכבת בספרד: הנהג דיבר בטלפון, באתר ynet, 30 ביולי 2013
עודד שלום

עודד שלום (נולד בשנת 1971) הוא עיתונאי וסופר ישראלי. שלום הוא יליד 1971, נולד וגדל בבת ים. את דרכו העיתונאית החל ב-1993 במקומון "חולון בת ים" של ידיעות תקשורת, ממנו עבר לעיתון "תל אביב". בשנת 1996 עבר לעיתון "העיר", שם סיקר את תחום הפלילים. היה יוצר משותף של הסרט התיעודי "הכנופיה שלא הייתה" על "כנופיית מע"צ", ששודר בערוץ 1 בשנת 1997. מאז שנת 2000, שלום כותב במוסף לשבת של "ידיעות אחרונות". הוא כותב בתחומים חברתיים ופוליטיים. שלום סיקר במדורים מיוחדים את תוכנית ההתנתקות ומערכות בחירות בישראל. באפריל 2022 שלום טען במאמר דעה בידיעות אחרונות כי "גם השנה החל חודש הרמדאן בעימותים בשעות הערב בשער שכם, אבל נדמה שההפגנות שם נרגעו. זה קרה בגלל התגובה המידתית של השוטרים". שלום הוסיף והסביר כי "גם בהר הבית נפרסה המשטרה בכוחות מתוגברים והצליחה להשתלט מהר על ההתפרצות האלימה של מאות הצעירים שהתבצרו במקום". שלום חיבר את סדרת המתח הבלשית לילדים "המערכת" הכוללת שלושה ספרים: הספר הראשון בסדרה שנקרא "המערכת בעקבות מפצחי הכספות" יצא ב-2011 והפך לרב מכר. הספר השני בסדרה שנקרא "המערכת נסחפים בזרם" יצא ב-2012, ונבחר על ידי משרד החינוך למצעד הספרים של שנת 2013. הספר השלישי בסדרה נקרא "המערכת בעקבות שוד האמנות הגדול" יצא ב-2014. שלום נשוי ואב לשתיים. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים ובנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
EPI-LASIK

EPI-LASIK היא טכניקה לתיקון הראייה בלייזר, ללא חיתוך קרנית, שהומצאה בידי ד"ר יואניס פלליקריס (יוון, כרתים). הטכניקה מבוססת על LASEK אוטומטי ללא שימוש באלכוהול. ה־EPI-LASIK נחשב לטיפול שטחי ובטיחותי המשלב את היתרונות של שיטות ה־LASIK, LASEK ו־PRK ומצמצם ככל האפשר את חסרונותיהן. השיטה מתאימה גם לאנשים שעבורם הטיפול בשיטת LASIK איננו מומלץ, כגון אנשים עם יובש בעיניים, קרנית דקה או סטייה תשבורתית גבוהה. באמצעות ה־Epi – K Microkeratom העשוי PMAA, יוצרים "פתח" בשכבת האפיתל. הטיפול באמצעות קרן הלייזר מתבצע דרך הפתח שנוצר וכך מעוצבת הקרנית מחדש. בסיום הטיפול מוכנסת עדשת חבישה שקופה על העין שטופלה, שכבת האפיתל מוחזרת בשלמותה ועליה מונחת עדשה טיפולית. שכבת האפיתל גדלה מחדש מתחת לעדשת החבישה, ומחלימה לאחר מספר ימים. עדשת החבישה מוסרת בזמן הביקורת, כעבור 5–7 ימים ממועד הטיפול. השיטה יושמה לראשונה ביוון בשנת 2003 ה־EPI-LASIK מתאים כמעט לכל אדם אשר מתאים לביצוע ניתוח לתיקון הראייה. הטיפול בשיטת EPI-LASIK מגדיל את הסיכוי להחלמה מלאה של העין בכך שאיננו משאיר אזורים מוחלשים בשטח הקרנית. ההחלמה מ־EPI-LASIK מהירה יותר מאשר ב־LASEK. כתוצאה מטיפול בשיטה זו, העין פחות רגישה מטיפול בשיטת ה־LASEK.