laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מעשה רקח

מעשה רקח הוא ספר פירוש על משנה תורה לרמב"ם מאת הרב מסעוד חי רקח. בתחילת הספר העתיק המחבר פירושים על הרמב"ם ממספר ראשונים ובראשם ר' אברהם בן הרמב"ם. ספר מעשה רקח נחשב לאחד מספרי היסוד של הפירושים למשנה תורה, הן בזכות ברור הגרסה המדויקת של הרמב"ם (על ידי השוואת שבעה נוסחים של הרמב"ם) והן בזכות פירושי הרב רקח עצמו. במשך עשרות שנים בספר זה הייתה הגרסה המודפסת היחידה של כתבי ר' אברהם בן הרמב"ם, דבר שנתן חשיבות גדולה לספר. החיבור הוא בן ארבעה כרכים, כשרק חלק א' יצא בחיי המחבר, בדפוס ונציה בשנים 1742 - 1743, חלקים ב' וג' הודפסו בשנים 1862 - 1863 בדפוס ליוורנו, וחלק ד' הודפס בשנת 1964 בירושלים על ידי הרב שמואל עקיבא שלזינגר. החידושים של הרב רקח מגיעים עד לאמצע "ספר קנין" ומשם ואילך- יש חידושים של חתנו, רבי נתן אדאדי, בעל "נתן מאורות". במרכז דפי הספר נדפס נוסח הרמב"ם ומצדדיו הפירוש מעשה רקח בשני טורים כשמעל כל טור הכותרת מעשה רקח. בהקדמתו הכין המחבר מענה לשאלה צפויה ("וכאן הבן שואל") מדוע הוא שינה מהמקובל ולא הדפיס את השגות הראב"ד יחד עם לשון הרמב"ם, הסברו הוא שבתוכניתו לא היה להתעסק ב"תירוצים והלצות" על השגות הראב"ד כי כבר קדמוהו המגיד משנה והכסף משנה "ואינו בדין להזכיר ההשגה בלא ההלצה". חלק א - נדפס בחיי המחבר בוויניציאה בשנים תק"ב-תק"ד (1742 – 1743), עם הסכמות רבני ויניציאה ובו רפ"ו עמודים. חלק ב' - נדפס בליוורנו בשנת תרכ"ב (1862) על ידי בן בתו של המחבר רבי חיים אברהם אדאדי עם הסכמות רבני טבריה, ליוורנו, טריפולי ורבי חיים פאלאג'י ובו קנ"ז דפים. חלק ג' - נדפס בליוורנו בשנת תרכ"ג על ידי רבי יעקב רקח (תק"ס - תרנ"א) דור חמישי למחבר ובו קס"ז דפים. חלק ד' - נדפס לראשונה בירושלים בשנת תשכ"ד (1964) על פי כתב יד שהועתק ועוטר בהערות על ידי רבי שמואל עקיבא יפה - שלזינגר ובו שמ"ה עמודים. נינו רבי אברהם חיים אדאדי בהקדמתו לחידושים על ח"ב של הרמב"ם שיצאו לאור על ידו כתב שיש ברשותו חידושים על חלק ד' של הרמב"ם "עד פי"א מהלכות זכייה ששם נסתלק ארון הקודש" אכן בכתב יד שעל פיו הוציא הרב שלזינגר את מהדורתו הנ"ל נכתב בסוף פ"י מהלכות זכייה ומתנה מכאן ואילך הוא ממו"ר זקיני הרב מאורות נתן זלל"ה כי כן שמעתי ממנו, וכמו שכן מוכח ממה שכתב לקמן פי"ב שאלה ופקדון וגם ממה שכתב לקמן פרק י"ב שאלה ופקדון דין י"א, וגם ממה שכתב לקמן בהל' שכנים פרק עשירי דין י"א שיטה ט יעוי"ש והוא היה חתן המלך כנודע". הרב שלזינגר כותב בפתח הספר" פעמים מספר מזכיר המחבר בכתב היד מה שכתב במקומות אחרים בהלכות שונות, ומכיוון וכל זה נדפס בחלקים הראשונים של ספרו הרי שאין כל ספק לגבי אמיתות כתב היד והדברים מעידים על עצמם מבטן של מי הם יצאו" ר' מסעוד חי רקח תיאור הספר מעשה רקח ומידע על המחבר באתר היברובוקס. ר' מסעוד חי רקח, מעשה רקח חלק ראשון (ספר המדע, אהבה, זמנים), באתר היברובוקס ר' מסעוד חי רקח, מעשה רקח חלק שני (ספר נשים, קדושה), באתר היברובוקס ר' מסעוד חי רקח, מעשה רקח חלק שלישי (ספר הפלאה, זרעים, עבודה, קרבנות, טהרה), באתר היברובוקס ר' מסעוד חי רקח, מעשה רקח חלק רביעי (ספר נזיקין, הלכות מכירה והלכות זכייה ומתנה מספר קנין), באתר היברובוקס שו"ת ויקרא אברהם (ליוורנו תרכ"ה) יו"ד סי' ד' דף ט"ז, ב מאת נינו של ה"מעשה רקח" רבי אברהם חיים אדאדי. ההקדמות לספר.
מטקה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מחבט (ספורט) – שם כולל למגוון כלים המשמשים בענפי ספורט שונים מטקות – משחק ישראלי מטיפוס המסירות מטקות (משחק ילדים) – משחק ילדים שהיה נפוץ בישראל של ראשית המאה ה-20 קניון מטקה – שמורת הטבע הפופולרית ביותר במקדוניה
קבלה (הנהלת חשבונות)

קבלה היא מסמך המאשר את קבלתו של תשלום. מקבל התשלום כותב את הקבלה ומוסר אותה למשלם במעמד התשלום (או שולח אותה אליו כאשר המשלם מרוחק ולא מתאפשרת מסירה מידית). קבלה כוללת את הפרטים הבאים: מספר סידורי, שם מקבל התשלום וחתימתו, תאריך הוצאת הקבלה, סכום התשלום ומהות התשלום (תיאור המוצר או השירות שבגינם ניתן התשלום). פעמים רבות כוללת הקבלה גם את שם המשלם ותיאור של אמצעי התשלום: מזומן, המחאה, כרטיס אשראי, העברה בנקאית וכדומה. כאשר התשלום מפוצל לתשלומים אחדים, מפרטת הקבלה את מועדי התשלום ואת הסכום שייפרע בכל אחד מהם. כאשר מקבל התשלום הוא עוסק, קודמת הוצאת חשבונית למסירת הקבלה, ולעיתים משולבים שני מסמכים אלה למסמך אחד, המציג במשולב את הפרטים הנדרשים בשניהם. מוסר הקבלה שומר לעצמו העתק של כל קבלה שנתן. פנקס הקבלות משמש בסיס לקביעת ההכנסה של העסק, הן לשם הניהול הפנימי שלו והן למתן הוכחה לרשויות המס. בידי מקבל הקבלה משמשת הקבלה אסמכתה להוצאות שהיו לו. חובת ניהול מערכת חשבונות, ובכלל זה מתן קבלה על כל תשלום, מוסדרים בישראל בהוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות), תשל"ג-1973. את הקבלה יש להפיק מיד עם קבלת התשלום. קבלת תשלום ללא מתן קבלה היא עבירה פלילית, העלולה להביא לפסילת ספרי החשבונות של הנישום ולקביעת שומה לפי מיטב השפיטה. הנפקת קבלות היא מרכיב בסיסי של מערכת הנהלת חשבונות ממוחשבת. קופה רושמת משמשת לרישום מוצרים שרכש קונה, והיא מפיקה קבלה בסוף תהליך הרישום. גם מלכ"רים מוסרים קבלות על שירות או מוצר שהם מספקים, וכן על תרומות הניתנות להם. כאשר תרומה למלכ"ר מזכה בזיכוי ממס הכנסה, כוללת הקבלה גם את מספר האישור לזיכוי תרומות, המאפשר לתורם לקבל את הזיכוי המגיע לו. מדיה וקבצים בנושא קבלות בוויקישיתוף הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות), תשל"ג-1973, באתר "נבו" ארכיון אוסף קבלות, בספרייה הלאומית
בירנבוים

בירנבוים או בירנבאום (לעיתים גם: בירנבום), הוא שם משפחה. מקור השם בעיר הפרוסית קרייס בירנבאום (אנ') ובנוסף פירוש השם "בירנבאום" הוא עץ אגסים. האם התכוונתם ל... אברהם בר בירנבאום – חזן, מייסד בית ספר לחזנות ומו"ל אליהו בירנבוים – הרב הראשי של קהילת טורינו, לשעבר רבה הראשי של אורוגוואי אפי בירנבוים – כדורסלן עבר ומאמן כדורסל ישראלי גבריאל בירנבאום – בלשן שמחקריו עוסקים בלשון חז"ל דניאל בארנבוים – פסנתרן ומנצח, שהוא ישראלי לשעבר יעקב בר (בירנבוים) - איש צבא ישראלי מנוחה בירנבוים – פרופסור אמריטה לחינוך באוניברסיטת תל אביב משה בר-אילן (ארנסט בירנבאום) - איש צבא ישראלי ומבכירי ארגון ההגנה נתן בירנבוים: נתן בירנבוים – הוגה דעות יהודי ציוני, טובע המונח "ציונות", שחזר בתשובה, והצטרף לתנועת אגודת ישראל נתן בירנבוים (שחמטאי) – שחמטאי בדרגת אמן בינלאומי וחבר נבחרת ישראל לשעבר נתן בירנבוים – שם הלידה של ג'ורג' ברנס, שחקן וקומיקאי יהודי שפעל בארצות הברית שמואל בירנבוים – ראש ישיבת מיר בארצות הברית.
נתן בירנבוים (פירושונים)

האם התכוונתם ל... נתן בירנבוים – הוגה דעות יהודי ציוני, טובע המונח "ציונות", שחזר בתשובה, והצטרף לתנועת אגודת ישראל נתן בירנבוים – אלוף ישראל בשחמט שלוש פעמים נתן בירנבוים – שם הלידה של ג'ורג' ברנס, שחקן וקומיקאי יהודי שפעל בארצות הברית
המפלגה העממית (פירושונים)

האם התכוונתם ל... המפלגה העממית – המפלגה ששלטה בספרד בשנים 2019-2011 וכיום היא מפלגת האופוזיציה הראשית החזית העממית הכל-רוסית – חזית שהקים ולדימיר פוטין ברוסיה המפלגה העממית הליברלית – מפלגה בשוודיה המפלגה העממית הצרפתית – מפלגה פשיסטית בצרפת עד מלחמת העולם השנייה המפלגה העממית-מהפכנית האתיופית – מפלגה קומוניסטית באתיופיה המפלגה הפופוליסטית – "מפלגת העם של ארצות הברית" (1887–1908) מפלגת העם
בארנס

בארנס (באנגלית: Barnes) הוא שם משפחה. האם התכוונתם ל... אישים בן בארנס – שחקן קולנוע ותיאטרון יהודי אנגלי ג'יימס בארנס – דמות בדיונית של גיבור-על המופיעה בחוברות הקומיקס קפטן אמריקה ביקום מארוול קומיקס ג'וליאן בארנס – סופר אנגלי ג'ון בארנס – כדורגלן עבר בינלאומי אנגלי יליד ג'מייקה, משחקניה המובילים של ליברפול בסוף שנות ה-80 וולי בארנס – כדורגלן ושדרן רדיו ולשי הריסון בארנס – כדורסלן אמריקאי מאט בארנס – כדורסלן אמריקאי מרווין בארנס – כדורסלן אמריקאי רוברט בארנס – שחמטאי בריטי-ניו זילנדי רנדי בארנס – אתלט עבר אמריקאי שריל בארנס – זמרת ושחקנית אמריקאית אפריקאית תומאס וילסון בארנס – שחמטאי אנגלי גאוגרפיה הר בארנס – הרים בשם זה ברנס
אצטט

אצטט הוא מלח הנוצר מתגובה של חומצה אצטית עם בסיס אלקלני, בורוני או מתכתי. אצטט גם מציין את היון −C2H3O2. רוב החומצה האצטית המיוצרת בעולם מיועדת לייצור אצטטים פולימריים. כבר ב-1865 ידעו ליצור חוט מאצטט, אבל רק ב-1894 זה נרשם כפטנט. אצטילציה תסיסה מדיה וקבצים בנושא אצטט בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אדם סימונזון

אדם סימונזון (12 בנובמבר 1908 – 12 ביוני 1983) היה מחנך, סופר ומחזאי ישראלי. סימונזון נולד בשנת 1908 בברלין בירת גרמניה, בנם של ד"ר אמיל סימונזון, הרופא המייעץ של הרצל, וואלי סימונזון לבית קספרי. למד באוניברסיטת ברלין וב-1933 הוענק לו תואר דוקטור. לאחר תום לימודיו עבד עם הצוות שהקים את מפעל "עליית הנוער" בראשות רחה פראייר. בשנת 1934 עלה סימונזון לארץ ישראל עם קבוצת הנוער הראשונה ששלחה "עליית הנוער" לעין חרוד והצטרף להכשרת שער הנגב, ששכנה ליד המושבה גדרה. בשנים אלה החליט להפוך למורה לעברית על מנת לסייע לעולים החדשים, לשם כך עבר לירושלים ולמד בסמינר בית הכרם ע"ש דוד ילין. עם תום לימודיו נסע לאנגליה ללמוד אנגלית, ולאחר מכן שב להכשרת שער הנגב, אשר התיישבה בקיבוץ כפר סאלד שבגליל העליון. הוא שהה בה 1947. בשנת 1948 עבר להתגורר בתל אביב, והיה מפקח חינוכי במוסדות "עליית הנוער". במהלך שנות עבודתו כתב ספרי לימוד להוראת השפה והתרבות העברית. עם פרישתו לגמלאות החל בכתיבת מחזות, ובהם "השליח" (מחזה העוסק בפרשת קסטנר); "צער חינם" (מחזה העוסק בילדות תימניות שאולצו להינשא בגיל צעיר מאוד לגבר מבוגר); "המחזה"; ו"בעל המאה". אדם סימונזון היה נשוי עד מותו לשרה (1919–1993), ואב לשתי בנות ובן: זיוית אברמסון, דניה אנזנברג ואיתמר סימונסון. עליַּת מר זיגפריד כהן: רומן (תל אביב: צ' ליינמן, תש"ג). הרפובליקה הרומית: נושא לימודי (ירושלים, הוצאת הסוכנות היהודית לארץ ישראל - המחלקה לעלית ילדים ונוער - המדור להדרכה, 1957–1958). הבה נלמד לשוננו: ספר למוד השפה העברית; הציורים: רן שחורי, 2 כרכים (תל אביב: יסוד, תשכ"ב 1961). אדם סימונזון, אריה לוי, למרחבים: ספר קריאה ולמוד הלשון העברית; הציורים: משה מלמד, 3 כרכים (ירושלים: אחיאסף, תשכ"ה 1964–תשכ"ט). (כרך א: הספר האדֹם, תשכ"ה; כרך ב: הספר הכתֹם, תשכ"ו; כרך ג: הספר החום, תשכ"ט) הלן ל' קאופמן, תולדות מאה גדולי הקומפוזיטורים; עברית: א' סימונזון (תל אביב: צ' ליינמן, תש"ה). סולומון גולדמן, זרמים בביקורת המקרא; תרגם מאנגלית: א' סימונזון (ירושלים: המחלקה לעלית ילדים ונוער – מדור להדרכה – (הסוכנות היהודית) ('עיונים למדריך ולמורה'), תשי"א). אדם סימונזון באתר WorldCat Identities רשימת הפרסומים של אדם סימונזון, בקטלוג הספרייה הלאומית כתבי אדם סימונזון בפרויקט בן-יהודה אדם סימונזון, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" אדם סימונזון, דף שער בספרייה הלאומית אדם סימונזון, בלקסיקון הספרות העברית החדשה אדם סימונזון באתר חברה קדישא ת"א–יפו. שרה סימונזון באתר חברה קדישא ת"א–יפו. אדם סימונזון, דבר, מודעת אבל, 13 ביוני 1983.
ג'קובו (מחנה ריכוז)

מחנה הריכוז גָ'קוֹבוֹ (בסרבו-קרואטית: Koncentracioni logor Đakovo, בסרבית קירילית: Концентрациони логор Ђаково), היה מחנה ריכוז אשר הוקם על ידי שלטון האוסטאשה בסמוך לג'קובו אשר במדינה העצמאית של קרואטיה, ופעל בין דצמבר 1941 לסוף יוני 1942. המחנה נועד לקלוט נשים וילדים רובם בני יהדות יוגוסלביה וכן מקרב האוכלוסייה הסרבית. ביוני 1942 גורשו מרבית העצירים היהודים למחנה ההשמדה יאסנובאץ. לאחר כיבוש ממלכת יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית הוקמה מדינת קרואטיה העצמאית בשלטון האוסטאשה שהייתה למעשה מדינת בובות של הגרמנים. עם הקמתה הוחל במבצע ל"טיהור קרואטיה מיסודות זרים", בתחילה הסרבים ובהמשך יהודי המדינה. ביוני 1941 הוחל במעצרם של יהודי זאגרב, באוגוסט הוחל באקציות בכל רחבי בוסניה ובראשית ספטמבר בסרייבו עצמה. במחצית השנייה של ספטמבר הגיע לסרייבו איוואן טולי (בסרבו-קרואטית: Ivan Tolj, בסרבית קירילית: Иван Тољ) אשר מונה למפקד המשטרה בסרייבו, ונודע עוד קודם לכן באכזריותו כלפי האוכלוסייה הסרבית. טולי פיקד אישית על האקציות בקרב יהודי העיר. באוקטובר גורשו 1,400 יהודים ובנובמבר גורשו כ-3,000 מבני הקהילה. הגברים נשלחו למחנה ההשמדה יאסנובאץ, שם נרצחו מרביתם, והנשים והילדים נשלחו למחנה הריכוז ג'קובו. בסך הכל הגיעו למחנה ג'קובו 1,865 יהודים ועוד 50 נשים סרביות בסוף נובמבר 1941, קיבלו פרנסי הקהילה היהודית באוסייק הוראה מהשלטונות, כי עליהם למצוא מקום לכליאת כ-2,000 נשים וילדים יהודים תוך חמישה ימים. רב הקהילה, שטקל, ששהה באותו זמן בעיירה ג'קובו, שמע כי במקום נמצאת טחנת קמח נטושה, השייכת לכנסייה, ואפשר לשכן בה אנשים רבים. הבישוף של ג'קובו, אקשמוביץ', התנגד בכל תוקף להפיכת נכס של הכנסייה למחנה ריכוז. על אף התנגדות הכנסייה, פסקו השלטונות על החרמת טחנת הקמח ושני המשלוחים וכך, בסיועה של הקהילה היהודית באוסייק הורחב המחנה בשטחה של טחנת קמח סמוכה ובני הקהילה סיפקו מזון לכלואים. בראשית דצמבר 1941 הועברו לג'קובו 1,197 נשים יהודיות וסרביות וילדים מסטארה גרדישקה בשל מגפת טיפוס המעיים שפרצה שם. מספר הכלואים הגיע לכ-3,000 נפשות שנכלאו בתנאי צפיפות ותברואה קשים. במקום פרצה מגפת טיפוס שהובילה למותם של כ-600 מהעצירות. בשלהי יוני 1942 החליטו שלטונות האוסטאשה לסגור את המחנה. העצירים הועברו למחנה ההשמדה יאסנובאץ ונרצחו עם הגעתם. שטפן קולב, שהועסק כקברן המחנה ניהל רישום של הנפטרים שנקברו ולאחר מלחמת העולם הוקמו במקום מצבות. לוחות מצבה מפח מבית הקברות היהודי ליד מחנה ג'אקובו, קרואטיה, הנושאים את שמותיהם של קורבנות המחנה, נשים וילדים, מתוך תערוכת "עדים דוממים: סיפורי חפצים מאוסף מוזיאון יד ושם", באתר יד ושם קרואטיה העצמאית, באתר יד-ושם, אוחזר ב-31 באוגוסט 2014. מנחם שלח, שואת יהודי יוגוסלביה - הקהילות בסרביה וקרואטיה, באתר יד יצחק בן-צבי, אוחזר ב-16 באוקטובר 2023. שואת יהודי סרייבו, באתר יד ושם, אוחזר ב-2 בספטמבר 2014. מחנות ההשמדה, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמוד 313.
נחום בסלו

נחום בסלו (נולד ב-28 בדצמבר 1958) הוא תת-אלוף במילואים ואיש ניהול ישראלי, אשר כיהן כמנכ"ל משרד המודיעין; כיהן בעבר כקצין קשר ותקשוב ראשי. בסלו עלה לישראל מסוריה בגיל שש יחד עם משפחתו. ב-1977 התגייס לצה"ל. ב-1983 סיים קורס קציני קשר. שירת בגדוד הקשר הפיקודי של פיקוד הדרום כמפקד מתקן קשר וכקמב"ץ. שימש קצין קשר חטיבתי באזור רצועת עזה במהלך האינתיפאדה הראשונה והיה ממקימי גדוד הקשר במסגרת אוגדת עזה. היה קצין אג"ם קשר בפיקוד דרום, קצין קשר של חטיבה 211, חטיבת טנקים סדירה באוגדה 162. שימש סגן קצין קשר באוגדת מילואים ומפקד קורס קציני קשר בבה"ד 7, ראש ענף קשר במל"י, קצין קשר באוגדת שריון מילואים, מפקד גדוד קשר בחיל המודיעין וראש ענף מפקדים בבה"ד 7. ב-2002, מונה למפקד קשר פיקוד המרכז ושירת בתפקיד במהלך בתקופת האינתיפאדה השנייה ומבצע חומת מגן. ב-2004 מונה לראש מחלקת תכנון באגף התקשוב, ב-2007 מונה לראש חטיבת ההפעלה באגף התקשוב, תפקיד חדש שנוצר בעקבות לקחי מלחמת לבנון השנייה. לאחר החזרת חיל התקשוב לאגף התקשוב מזרוע היבשה כיהן כראש חטיבת התקשוב ומונה במקביל לקצין קשר ותקשוב ראשי, תפקיד בו כיהן עד ספטמבר 2011. לאחר סיום שירותו הצבאי, שימש בסלו כיועץ לחברות טכנולוגיות וביטחוניות, בהן רפא"ל. ב-2019 עבר לעבוד כמחנך ומורה להיסטוריה בבית ספר אורט מלטון בבת ים.[דרוש מקור] ב-31 בדצמבר 2023 החליטה שרת המודיעין, גילה גמליאל למנותו למנכ"ל משרד המודיעין, תפקיד אותו סיים עם סגירת המשרד במרץ 2024. בסלו הוא בוגר אוניברסיטת תל אביב בהיסטוריה של המזרח התיכון ובעל תואר שני במנהל עסקים משלוחת אוניברסיטת דרבי בישראל. מדיה וקבצים בנושא נחום בסלו בוויקישיתוף דניאל רוזן, תא"ל נחום בסלו – מפקדו השמונה־עשר של חיל הקשר והתקשוב, באתר העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב, יוני 2020 יוסי הטוני, תא"ל נחום בסלו: "צה"ל ייצא לענן מחשוב פרטי", אנשים ומחשבים, 17 באוגוסט 2011 נחום בסלו, באתר משרד המודיעין, ‏24 בינואר 2024 נחום בסלו, באתר משרד המודיעין, ‏24 בינואר 2024 תמרה בן נתן, תא"ל זלינגר נכנס לתפקידו כמפקד חיל הקשר והתקשוב, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 7 בספטמבר 2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיליאצקה (נהר)

מִילִיָאצְקָה (בבוסנית: Miljacka) הוא נהר הזורם במרכזה של בוסניה והרצגובינה, אורכו 35.9 קילומטרים והוא חוצה את העיר סרייבו. מקורו של הנהר סמוך לעיר פאלה אשר ברפובליקה סרפסקה והוא נשפך אל הנהר בוסנה. מיליאצקה הוא אחד מיובליו של הנהר בוסנה. הוא חוצה את סרייבו בספיקה של 5.7 מטר מעוקב לשנייה ונשפך לנהר בוסנה מספר קילומטרים מערבית לעיר. בגלל הספיקה הנמוכה יחסית של הנהר וסוג הקרקע, מימיו עכורים יחסית ובגוון אדמדם, עניין שהוביל לכינויו בשם "הנהר האדום". לאורך הנהר הוקמו מספר גשרים ומהם נודע הגשר הלטיני, אשר בסמוך אליו נרצח פרנץ פרדיננד יורש העצר האוסטרו-הונגרי ורציחתו הובילה לפרוץ מלחמת העולם הראשונה. מדיה וקבצים בנושא מיליאצקה (נהר) בוויקישיתוף
איתן אברהם

איתן אברהם הוא אלוף-משנה במילואים בצה"ל, שימש מפקד חטיבת אפרים. אברהם התגייס לצה"ל בפברואר 1983, ושובץ בחטיבת הנח"ל. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבה כמפקד מחלקה. בהמשך שימש כמפקד פלוגה. לאחר מכן מונה לסגן מפקד גדוד 50. לאחר שהועלה לדרגת סא"ל מונה למפקד בא"ח נח"ל בין השנים 1993–1995. לאחר מכן מונה למפקד גדוד 50 בין השנים 1995–1996, והוביל אותו בלחימה ברצועת הביטחון בלבנון. לאחר שהועלה לדרגת אל"ם מונה למפקד חטיבת אפרים בין השנים 1999–2001. לאחר מכן שימש כקצין אג"ם של פיקוד הדרום, במהלך האינתיפאדה השנייה ובמהלך תוכנית ההינתקות. כיום משרת בשירות מילואים פעיל כמפקד יקל״ר העיר מודיעין, ואחראי על הכנתה לחירום מטעם פיקוד העורף. לאחר שחרורו פנה אברהם לתחום החינוך, וכיום משמש כמורה ומחנך בבית הספר עירוני א׳ במודיעין. עמוס הראל, החוליה שהרגה את תחיה בלומברג עברה בקרבת מארב של צה"ל, באתר הארץ, 7 באוגוסט 2001. כתבי ynet, השוטר הפלסטיני ירה למוות בעמיתו הישראלי, באתר ynet, 30 בספטמבר 2000. שלושת המח"טים: הטרור הוא על בסיס התארגנויות מקומיות, באתר ערוץ 7, 1 במרץ 2001. החמאס לקח אחריות על פיצוץ המטען ברצועה, באתר וואלה, 18 באוקטובר 2002. אלוף פיקוד העורף ביקר בעיר, אתר מודיעין-מכבים-רעות, ‏ 03.08.2009. ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עופר שפרן

עופר שפרן הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל, אשר כיהן כסגן מפקד אוגדת עזה וכנספח צה"ל בתאילנד. עם גיוסו לצה"ל, התנדב לצנחנים לגדוד הנח"ל המוצנח לפלוגת בני המשקים. בצנחנים שפרן עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. שם גם עבר את מלחמת לבנון הראשונה, עם סיום הקורס שב כמפקד מחלקה לפלוגה ג' בפיקוד יגאל שרון. שפרן השלים תפקיד סמ"פ, ושימש כמפקד פלוגה א' בגדוד 950, שימש כמפקדה השני של פלס"ר נח"ל. בשנים 1995-1993 שימש כמפקד גדוד 50 (בזלת), והוביל אותו בלחימה ברצועת הביטחון בלבנון. לאחר מכן שימש כסמח"ט הנח"ל, קצין אג"ם של עוצבת הגליל, מפקד עוצבת הגולן וסגן מפקד אוגדת עזה, בין היתר בהאינתיפאדה השנייה. לאחר מכן שימש כנספח צה"ל בתאילנד. עמוס הראל, תשעה הרוגים פלשתינאים, כולם "נקיים", באתר הארץ, 26 בדצמבר 2001. החמאס לקח אחריות על פיצוץ המטען ברצועה, באתר וואלה, 18 באוקטובר 2002. אלעזר בן לולו, החוויה התאילנדית, בטאון חיל האוויר, גיליון 173 (274), ‏ 27.02.2007. ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פנקס הפסיכולוגים

פנקס הפסיכולוגים (מכונה לעיתים גם "רשם הפסיכולוגים") הוא מאגר נתונים שבו רשומים האנשים בעלי רישיון קבוע מטעם משרד הבריאות לעיסוק בפסיכולוגיה במדינת ישראל. הפנקס קיים מכוח חוק הפסיכולוגים משנת 1977. מטרת פנקס הפסיכולוגים היא לספק לציבור מידע בסיסי על הרשאים לעסוק בפסיכולוגיה בישראל, כדי למנוע מצבים בהם לא מוסמכים, לא מורשים או מתחזים יעניקו טיפול או אבחון פסיכולוגי. מנהל רישום פנקס הפסיכולוגים במשרד הבריאות הוא הפסיכולוג הארצי. בעלי תואר שני בפסיכולוגיה. בעלי תואר "מוסמך" בפסיכולוגיה או בעל תואר גבוה יותר ממוסד המוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה. בעלי תואר בפסיכולוגיה ממוסד אקדמי בחו"ל שוועדת הרישום מכירה בו כתואר שווה ל"מוסמך" בפסיכולוגיה או תואר גבוה יותר. סטודנטים שסיימו את חובות השמיעה בתארים אלו בישראל, אך עדיין לא קיבלו את תעודת המוסמך, יכולים להירשם בפנקס ברישום זמני (לאחר אישור ועדת הרישום). ניתן להחליפו ברישום קבוע לאחר סיום כלל הדרישות לתואר שני (כולל תזה או קורסי השלמה ופרקטיקום נדרשים) והצגת תעודת מוסמך לוועדת הרישום. כדי להיות זכאים להירשם בפנקס הפסיכולוגים יש לעמוד בכללים הבאים: אזרחי ישראל או תושבי ישראל. בעלי תואר מוכר לרישום. קבלת אישור מוועדת הרישום של משרד הבריאות. הפנקס מכיל את המידע הבא: תאריך קבלת רישיונו של כל פסיכולוג. תחומי מומחיותו של הפסיכולוג (במידה וסיים תהליך התמחות), ותאריך קבלת המומחיות, בתחומים הבאים: פסיכולוגיה קלינית, פסיכולוגיה חינוכית, פסיכולוגיה התפתחותית, פסיכולוגיה ארגונית, פסיכולוגיה שיקומית, פסיכולוגיה רפואית או פסיכולוגיה חברתית. תחומי הדרכה של הפסיכולוג: האם ובאיזה תחום רשאי הפסיכולוג להדריך. אזור עבודתו של הפסיכולוג. הסתדרות הפסיכולוגים בישראל מועצת הפסיכולוגים ממשק החיפוש בפנקס הפסיכולוגים, באתר משרד הבריאות בקשה לקבלת רישיון - פסיכולוגיה, באתר משרד הבריאות חוק הפסיכולוגים והרישום בפנקס הפסיכולוגים, משרד הבריאות פנקס הפסיכולוגים, באתר פסיכולוגיה עברית הארץ,טלי חרותי-סובר,האם הפסיכולוג שלכם מומחה? כך תגלו,14 ביוני 2011
רבקה רז (זמרת)

רבקה רז (נולדה ב-9 בדצמבר 1938) היא זמרת ושחקנית ישראלית שהתפרסמה בהופעותיה במחזות זמר והצגות מוזיקליות ובשירי לאדינו. רבקה רז נולדה בירושלים למשפחה שמוצאה בספרד. (אביה היה בן למשפחת חובה שמוצאה מטורקיה). למדה בבית ספר אליאנס ובגימנסיה ערב בירושלים. בצה"ל שירתה כקצינה בחיל נשים, ולאחר מכן חתמה לשנים אחדות בצבא קבע ושימשה מפקדת בית כלא צבאי לחיילות וקצינת חינוך בגדנ"ע. עוד בצעירותה למדה רז בלט קלאסי בסטודיו של קלרה לנדאו-בונדי, ופיתוח קול אצל לולה שַנצר. אך רק לאחר שחרורה מצבא הקבע החלה בקריירה בימתית. ב-1963 פגשה רז את האמרגן ומפיק התיאטרון נחום סלונים, שהזמין אותה להשתתף בהצגתם של שייקה אופיר ושמעון ישראלי, "שין שין". לאחר כמה חודשים של הופעות בהצגה זו, הוזמנה ב-1964 על ידי המפיק גיורא גודיק להיבחן למחזמר "גבירתי הנאווה" לתפקיד לייזה דוליטל, והתקבלה. המחזמר היה להצלחה, הוצג מאות פעמים באולמות מלאים, וזכה לביקורות נלהבות שהרבו להתפעל מהשחקנית האלמונית שהייתה לכוכבת. לאחר סיום הופעותיה במחזמר הוזמנה להופיע בתוכנית הטלוויזיה של אד סליבאן בארצות הברית, והמשיכה במסע הופעות מוצלח ברחבי אמריקה. הצלחתה סללה את דרכה למשחק בהפקות בידור רבות בישראל ומחוצה לה כשהיא בולטת ביכולתה לשלב שירה ומשחק. מתחילת שנות ה-70 התגוררה והופיעה לסירוגין בישראל ובארצות הברית, ובין היתר בלוס אנג'לס, שם הופיעה כזמרת אופרה ובהופעות יחיד על במות בידור ובתוכניות טלוויזיה מקומיות. ועם שובה חזרה להופיע על הבמות בתיאטרון הישראלי. היא גם ייצגה את ישראל במסגרת המופע "שרנו לך ארצי" שאורגן מטעם קרן היסוד והתקיים בשלושים מדינות ברחבי העולם. טקס פרסי כינור דוד 1964, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים לאורך שנות פעילותה זכתה בפרסים והוקרות, וביניהם: כינור דוד, זמרת השנה ושחקנית השנה ב-2008 הפיק בית הספר בית צבי מופע הצדעה שנקרא "רבקה רז – מאז ולנצח", שבו השתתפה לצד סטודנטים מבית הספר גבירתי הנאווה – בתפקיד לייזה דוליטל. "אוליבר" - בתפקיד ננסי, לצידו של שרגא פרידמן. "המלך ואני" בתיאטרון גודיק ולאחר מכן בהפקה של התיאטרון הקאמרי. כנר על הגג בהפקה עברית בתפקיד גולדה, לצידו של חיים טופול. שלמה המלך ושלמי הסנדלר "לחיות עוד קיץ לעבור עוד חורף" – מחזמר ישראלי. בוסתן ספרדי – בהפקה המקורית של תיאטרון בימות ב-1970. המחזה "מלך מרוקאי" שהועלה בהבימה. כל הסיפורים מתחילים בכפר קטן – מופע רוויו סאטירי לצידם של אריק לביא ודן אלמגור. הסרט "שלוש אמהות" לצידן של גילה אלמגור ומירי מסיקה. רז התפרסמה בשירים מתוך המחזמר "גבירתי הנאווה", והקליטה שירים למחזות זמר וסרטים מוזיקליים ("מרי פופינס" ו"צלילי המוזיקה"). בסוף שנות ה-60 יצא תקליט שלה ובו ארבעה שירים עבריים, שאחד מהם "הצריף הקטן", זכה להצלחה במצעד הפזמונים הישראלי. בסך הכל הקליטה כ-200 שירים בעברית ובלאדינו. חלק ניכר מהקריירה שלה הקדישה רז לשירי לאדינו. מלבד השתתפותה במחזמר "בוסתן ספרדי", יצא תקליט שלה שנקרא "שירי הלאדינו היפים של רבקה רז". שירים מהתקליט שמשו פסקול הסרט "זמר ספרדי טהור" המספר את סיפורה של יהדות ספרד. מדיה וקבצים בנושא רבקה רז בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רבקה רז רבקה רז, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רבקה רז, באתר ספוטיפיי רבקה רז, באתר MusicBrainz (באנגלית) רבקה רז, דף שער בספרייה הלאומית רבקה רז, בארכיון הבימה רבקה רז באתר לאדינו יעקב בר-און, ‏"שכחו אותי, מתעלמים ממני": מלכת מחזות הזמר חולמת על קאמבק בגיל 80, באתר מעריב אונליין, 25 בפברואר 2019
מנח ראש קדמי

מנח ראש קדמי (באנגלית: Forward head posture) הוא ליקוי ביציבת הצוואר. תנוחה זו מכונה גם "ראש צב". התנוחה נוצרת מכיפוף בסיס הצוואר מטה, וכיפוף מעלה של החלק העליון של הצוואר, כך שהמבט נשאר אופקי. הליקוי עשוי להיגרם ממבט ממושך מטה, למשל בעת קריאה בספר או בטלפון חכם. ליקוי זה יוצר חוסר איזון בין השרירים בצוואר ובעורף, ושיטוח הקשת הטבעית של עמוד השדרה הצווארי. תנוחה זו עלולה לגרום לכאבים בשרירי העורף ובסיס הגולגולת, וכן לכאבים כתוצאה מלחץ על העצבים. תיתכן גם השפעה שלילית על מפרק הלסת התחתונה. כדי לטפל ולתקן מנח ראש קדמי, יש למתוח את פושטי הצוואר העליון וכופפי הצוואר התחתון, ולחזק את כופפי הצוואר העליון ופושטי הצוואר התחתון. כמו כן, יש להימנע מתנוחות אשר גרמו לבעיה, למשל באמצעות הקפדה על כללי ארגונומיה, ושמירה על ליבה אורתוגונלית. בשנים אחרונות תופעה זו התרחבה בעקבות שימוש רחב במכשירי מחשוב ניידים https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/21665126 ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.