laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לאיוש סאבולצ'י

לאיוש סאבולצ'י (בהונגרית: Szabolcsi Lajos; בודפשט, 17 באוקטובר 1889 – בודפשט, 11 בנובמבר 1943.) סופר יהודי-הונגרי ועורך עיתון. אחיו הוא בנצה סאבולצ'י היסטוריון מוזיקה ואומנות. מיקלוש סאבולצ'י, בנו של סאבולצ׳י היה היסטוריון ספרות, מבקר, ופרופסור באוניברסיטה. לאיוש סאבולצ'י הוא בנם של מיקשה סאבולצ'י (1857- 1915 ) ושל מתילד בושקוביץ. הוא למד באוניברסיטה וסיים דוקטורט בפילוסופיה (.Ph.D). שירי נעוריו הופיעו במגזין "הֵט" (בהונגרית: "שבוע") שהיה בבעלות המשורר ההונגרי-יהודי יוז'ף קיש. סאבולצ'י עבד במדור הספרות וגם במדור התיאטרון של שבועון זה. משנת 1911 היה סגן עורך "השוויון", ואחרי מות אביו לקח על עצמו את האחריות לעריכת כתב העת. מאותו זמן הוא פיתח אך ורק פעילות קהילתית יהודית, פובליציסטית, ספרותית וחברתית. בשנת 1915 הוא הצטרף לתא הבונים החופשיים הרפורמיים. בשנת 1918 הוציא לאור ספר תעמולה בשם "מהי האמת?" בספר הוא הביע עמדה נחרצת והתנגד בחריפות לאנטישמיות המדעית של פטר אגושטון (אנ') ואוסקר יאסי. ב־28 בדצמבר באותה שנה נשא לאישה את אֶרְזֵ'בֶּט מֵסַארוֹש, בתם של שאנדור פליישמן, עורך דין ועיתונאי, ושל ברטה גרינפלד. בתקופה שלאחר מלחמת העולם הראשונה התעמת בעיתונו עם האנטישמיות העזה שפרצה ונאבק למען הליברליזם וביטול הנומרוס קלאוזוס. יחד עם וילמוש וואז'וני (וייספלד) והרב צדוק (שימון) הבשי הקים את הוועד המרכזי לסיוע לסטודנטים יהודים, שתמך בסטודנטים יהודים-הונגרים שנאלצו ללמוד בחו"ל. הוא מת מבעיית כליות ושלפוחית השתן. הוא הובא למנוחת עולמים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט. בן הכוכב (רומן, 1918) הבוגד (דרמה, 1923) חזיון תעתועים (מיראז') (סיפור קצר, 1927) התרנגול כבר קורא (שירים,1929) ניחומים (שירים, 1940) אחד אלוהינו (3 במערכה אחת, 1943) שני דורות. עשורים של השוויון (1931-1881), זיכרונות, מסמכים, 1993. http://mek.oszk.hu/17200/17253/17253.pdf לאיוש סאבולצ'י. המוזיאון הספרותי פטפי Szabolcsi Lajos. Petőfi Irodalmi Múzeum. (Hozzáférés: 2015. szeptember 9.) הלקסיקון ההונגרי לקורות חיים Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969 לקסיקון יהודי הונגרי Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Bp., Zsidó Lexikon, 1929 Szabolcsi, Lajos. yivoencyclopedia.org. (Hozzáférés: 2015. szeptember 9.) (באנגלית) Gyurgyák János: A zsidókérdés Magyarországon. Bp., Osiris, 2001. Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Bp.], Béta Irodalmi Rt., [1937]. Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-. Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]. Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny. Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994. מדיה וקבצים בנושא לאיוש סאבולצ'י בוויקישיתוף ליוש סבולצ'י (1890-1943), דף שער בספרייה הלאומית Halálesete bejegyezve a Bp. XIII. ker. állami halotti akv. 1575/1943. folyószám alatt. A házasságkötés bejegyezve Budapest V. ker. polgári akv. 656/1918. folyószám alatt.
שברולט סדרה AD יוניברסל

שברולט סדרה AD יוניברסל (באנגלית: Chevrolet Series AD Universal, קרויה גם: Chevrolet Universal AD) היא מכונית משפחתית, מתוצרת חטיבת המכוניות שברולט בחברת ג'נרל מוטורס האמריקאית אשר יוצרה בשנת 1930 בארצות הברית, קנדה, איחוד דרום אפריקה, ארגנטינה ובלגיה. יוצרו 640,980 יחידות. מנוע קדמי - אורכי. מנוע בנזין. מחיר היחידה נע בין 495–685 דולר (שנת 1930, ארצות הברית בהתאם לדגם). סדאן - 4 דלתות. סדאן - 2 דלתות. רודסטר - 2 דלתות, 2 נוסעים. קופה - 2 דלתות, 2+2 נוסעים, "רומבל סיט"(אנ') (2 נוסעים מאחור ממוקמים בספסל שנשלף מתא המטען). טנדר (משאית קלה) - 2 דלתות. "שברולט סדרה AD יוניברסל", דגם סדאן, (Coach) בתצורת 4 דלתות "שברולט סדרה AD יוניברסל", דגם סדאן, (Coach) בתצורת 2 דלתות "שברולט סדרה AD יוניברסל" "שברולט סדרה AD יוניברסל", דגם קופה 2+2 "שברולט סדרה AD יוניברסל" - טנדר (משאית קלה) "שברולט סדרה AD יוניברסל" - טנדר (משאית קלה) "שברולט סדרה AD יוניברסל" - טנדר (משאית קלה) שברולט מדיה וקבצים בנושא שברולט סדרה AD יוניברסל בוויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא טנדרים ומשאיות קלות בוויקישיתוף "שברולט סדרה AD יוניברסל" auto.howstuffworks.com/1930-chevrolet-series-ad-universal "שברולט סדרה AD יוניברסל" בתצורת 4 דלתות סדאן conceptcarz.com/z24612/chevrolet-universal-series-ad "שברולט סדרה AD יוניברסל" בתצורת 2 דלתות סדאן vintagecarcollector.com/vehicles/314/1930-chevrolet-2-door-sedan "שברולט סדרה AD יוניברסל בתצורת 2 דלתות רודסטר - תמונה flickr.com/photos/114973983
אליהו גפני

אליהו (אלי) גפני (נולד ב-7 ביולי 1980) הוא ראש המועצה המקומית עמנואל. גפני משתייך לחסידות גור ומתגורר בעמנואל מאז שנת 2001. אליהו גפני נולד ב־7 ביולי 1980 לאריה גפני. בבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2013) התמודד מול ראש המועצה המכהן מטעם מפלגת ש"ס, עזרא גרשי, אך הפסיד. בבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2018) פרש גרשי מהתמודדות שבוע לפני הבחירות, והעביר את תמיכתו לגפני. במקביל פרש מועמד נוסף, דוד נוריאן, ומולו התמודד משה חגיאל סגן ראש המועצה היוצאת. גפני נבחר ברוב של 93.94% מסך הקולות. במהלך הכהונה הסתכסך גפני עם סיעתו, כאשר חברי המועצה מטעם אגודת ישראל הצביעו נגד תקציב המועצה ב־2021. לקראת הבחירות למועצת עמנואל ב־2024 הריצה סיעת אגודת ישראל מטעמה את יהודה שפיצר לראשות המועצה, בעוד גפני התמודד על כהונה נוספת מטעם דגל התורה. בבחירות ניצח גפני כשהוא מקבל כ־60% מהקולות. גפני נשוי לבתו של ישכר פרנקנטהל, ששימש כראש מועצת עמנואל ולאחר מכן ראש עיריית בני ברק. דודו הוא חבר הכנסת משה גפני. מדיה וקבצים בנושא אליהו גפני בוויקישיתוף עמנואל • הקרב הגדול: גפני מול גרשי, 15.09.2013, באתר רדיו קול חי אריאל אלחרר, ‏תסיסה בעמנואל: "מוכרים את העיר לאשכנזים", באתר כיכר השבת, 23 באוקטובר 2018 אהרן מילר, חברי 'אגודה' הצביעו נגד התקציב של ראש המועצה מטעמם, באתר בחדרי חרדים, 27 בדצמבר 2020 כתבי 'בחדרי', המנצחים והמפסידים - וההצלחה החרדית בטבריה ובצפת | תוצאות האמת בערים החרדיות, באתר בחדרי חרדים, 28 בפברואר 2024 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איש האלוהים מיהודה

אִישׁ האֱלֹהִים מִיהוּדָה הוא נביא, אשר ניבא לירבעם בן נבט על הרס המזבח אשר בנה ירבעם בבית אל. סיפורו מופיע בספר מלכים א. לאחר עליית ירבעם בן נבט לשלטון בממלכת ישראל והקמת המזבחות בדן ובבית אל, הגיע איש האלהים מיהודה והתנבא בזמן שירבעם עומד על המזבח. איש האלהים הודיע שעתיד לבוא מלך מבית דוד בשם יאשיהו והוא יזבח על המזבח "אֶת כֹּהֲנֵי הַבָּמוֹת הַמַּקְטִרִים עָלֶיךָ וְעַצְמוֹת אָדָם יִשְׁרְפוּ עָלֶיךָ". על מנת להוכיח את דבריו גם עשה איש האלהים מופת שבו נקרע המזבח והדשן נשפך. ירבעם שרצה לעצור את איש האלהים הושיט את ידו מעבר למזבח אך ידו "יבשה". לאחר שביקש מאיש האלהים להתפלל בעדו, ותפילתו התקבלה הזמין ירבעם את האיש לבוא אל ביתו ולסעוד איתו אך האיש סירב בטענה שאלוהים אסר עליו לאכול לחם ולשתות מים בבית אל, וכן אסר עליו לשוב למקומו באותה הדרך שהלך בה. ערך מורחב – איש האלוהים מיהודה והנביא מבית אל הנביא מבית אל שכנע את איש האלהים לעבור על דברי אלהים בטענה שגם אליו הוא דיבר. הנביא הזקן גורם לאיש האלהים לשוב מן הדרך שהלך בה בניגוד למצוות ה' עליו, וכן לאכול לחם ולשתות מים בבית אל. לאחר שסיימו את הסעודה, התנבא איש האלהים שבגלל הפרת הציווי האלוהי "לא תבא נבלתך אל קבר אבותיך". איש האלהים נהרג בידי אריה ש"שבר" אותו אבל לא אכלו. והנביא הזקן מבית אל ששמע שיש הרוג שלידו עומד אריה שלא נוגע בגופה ובחמור שלידה הבין שמדובר שאיש האלהים וקבר אותו בקברו הפרטי וציווה על בניו, שבמותו יניחו את עצמותיו בסמוך לעצמות איש האלהים. על פי סדר עולם (פרק כ) הוא עדו הנביא. ספר מלכים א', פרק י"ג, פסוק א'. ספר מלכים א', פרק י"ג, פסוק ב'. ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Love at First Sight

Love at First Sight (בעברית: אהבה ממבט ראשון) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האוסטרלית קיילי מינוג, מתוך אלבומה השמיני, Fever. השיר יצא לאור ב-10 ביוני 2002, כסינגל השלישי מתוך האלבום. עם יציאתו נכנס השיר אל המקום השלישי במצעד המוזיקה האוסטרלי, והשני במצעד הסינגלים הבריטי. השיר נכתב על ידי קיילי מינוג, ריצ'רד סטאנרד, ג'וליאן גלאגר, אש האווס ומרטין הרינגטון והופק על ידי ריצ'רד סטאנרד וג'וליאן גלאגר. בדומה לשיר "Can't Get You Out of My Head", השיר הוא שיר בסגנון הדאנס-פופ, המשלב בתוכו גם את סגנון הנו-דיסקו. בנוסף לכך, זכה השיר למעמד הכסף בבריטניה, על סך מכירות של 200,000 עותקים. הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ ה-Vevo של קיילי מינוג ב-7 באפריל 2010. הקליפ בוים על ידי יוהאן רנק וצולם בדבלין שבאירלנד, במאי 2002. בקליפ ניתן לראות את מינוג, כשהיא רוקדת בחדר אפור, ומסביבה רקדני ליווי שונים. נכון לספטמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-25 מיליון צפיות. מידע על היצירה "Love at First Sight" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Love at First Sight" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Love at First Sight" באתר יוטיוב קיילי מינוג, ריצ'רד סטאנרד, ג'וליאן גלאגר, אש האווס, מרטין הרינגטון Kylie* - Love At First Sight, Discogs (באנגלית) Kylie* - Love At First Sight, Discogs (באנגלית) Kylie Minogue - Love At First House (Untitled Remix), Discogs (באנגלית) Love At First Sight, Discogs (באנגלית) australian-charts.com - Kylie Minogue - Love At First Sight, australian-charts.com חברת המצעדים הרשמית Kylie Minogue – Love at First Sight (באנגלית), נבדק ב-2019-09-19 Kylie Minogue’s Official Number 2 Singles’ Sales Revealed, www.officialcharts.com (באנגלית) Kylie Minogue - Love At First Sight (Official Video), נבדק ב-2019-09-19 ARIA Charts - Accreditations - 2001 Singles, www.aria.com.au Gold & Platinum, RIAA (באנגלית) Ask Billboard: Katy Perry, Kylie Minogue, Cee Lo Green, Billboard "American single certifications – Kylie Minogue – Get You Out of My Head". Recording Industry Association of America. If necessary, click Advanced, then click Format, then select Single, then click SEARCH. The Official New Zealand Music Chart, THE OFFICIAL NZ MUSIC CHART (באנגלית)
דנה שרייר

דנה שרייר (נולדה ב-3 באוגוסט 1969) היא שחקנית טלוויזיה ותיאטרון ישראלית. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. דנה שרייר נולדה בישראל. למדה בבית הספר התיכון תלמה ילין במגמת תיאטרון, התגייסה לתיאטרון צה"ל ובוגרת בית הספר למשחק ניסן נתיב. שיחקה בסדרה שמש, בתור רקפת בארי סלע. בעלת שני תארים בחינוך ממכללת סמינר הקיבוצים. שרייר לימדה בעבר בבית הספר "און" וכיום מחנכת בבית הספר "ברושים".[דרוש מקור] דנה שרייר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית דנה שרייר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מאיה נחום שחל, ביקורת הצגה: "משאלה אחת ימינה" בתיאטרון בית ליסין, באתר כלכליסט, 24 בספטמבר 2012 עינת שיף‏, החלו החזרות ל"אביב מתעורר", באתר וואלה, 23 בפברואר 2010 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים ובנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Come into My World

Come into My World (בעברית: בוא לעולם שלי) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האוסטרלית קיילי מינוג, מתוך אלבומה השמיני, Fever. השיר יצא לאור ב-11 בנובמבר 2002, כסינגל הרביעי מתוך האלבום. עם יציאתו נכנס השיר אל המקום הרביעי במצעד המוזיקה האוסטרלי, והשמיני במצעד הסינגלים הבריטי. בדומה לשיר "Can't Get You Out of My Head", השיר נכתב, הולחן והופק על ידי קתי דניס ורוב דייוויס. איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי הכריז כי בבריטניה, נמכר השיר בסדר גודל מצומצם של כ-56,000 עותקים. איגוד תעשיית ההקלטות האוסטרלי העניק לשיר את תואר הזהב, על מכירות של 35,000 עותקים במדינה. הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ ה-Vevo של קיילי מינוג ב-6 באפריל 2010. הקליפ בוים על ידי מישל גונדרי, והקונספט שלו היה הקונספט של השיר "Feel It" של הזמרת-יוצרת השוודית ננה צ'רי. נכון לספטמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-18 מיליון צפיות. Come into My World, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מידע על היצירה "Come into My World" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Come into My World" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Come into My World" באתר יוטיוב Kylie* - Come Into My World, Discogs (באנגלית) Kylie* - Come Into My World, Discogs (באנגלית) Kylie* - Come Into My World, Discogs (באנגלית) Kylie Minogue - Come Into My World, Discogs (באנגלית) australian-charts.com - Kylie Minogue - Love At First Sight, australian-charts.com חברת המצעדים הרשמית Kylie Minogue – Come Into My World (באנגלית), נבדק ב-2019-09-19 Ask Billboard: Katy Perry, Kylie Minogue, Cee Lo Green, Billboard ARIA Charts - Accreditations - 2002 Singles, web.archive.org, ‏2008-03-07 Kylie Minogue - Come Into My World, נבדק ב-2019-09-19 ARIA Charts - Accreditations - 2001 Singles, www.aria.com.au "American single certifications – Kylie Minogue – Get You Out of My Head". Recording Industry Association of America. If necessary, click Advanced, then click Format, then select Single, then click SEARCH.
חננאל בן שמואל

רבי חננאל בן שמואל היה נגיד, דיין וראש ישיבה במצרים במאה ה-12, תלמידו ומחותנו של הרמב"ם. חיבר פירוש להלכות הרי"ף. המקורות על חייו לוטים בערפל, עד ששי"ר אף פקפק בעצם קיומו של חכם בשם זה. נולד בסביבות שנת ד'תתקל"ה לרבי שמואל. את העובדה שלמד אצל הרמב"ם, למדים מכך שבניגוד לחכמים אחרים, אותם הוא מזכיר בשמם, את הרמב"ם הוא מזכיר בתואר "רבנו" בלבד. היה חבר בית הדין בפוסטאט, וכנראה אף עמד בראשו. כמו כן, מכתביו רואים שעמד בראשות ישיבה. על פי תעודות מהגניזה עולה שרבי חננאל שימש כנגיד בפרק זמן מסוים. פרופסור מרדכי עקיבא פרידמן משער שהדבר קרה בשנים שבין פטירת חתנו רבי אברהם לבין עלייתו לשלטון של נכדו רבי דוד. מקורות שונים מלמדים אותנו כי שמו יצא גם מחוץ לגבולות מצרים, וכי היה ידוע באזור כאחד מגדולי החכמים שבדור. כמו כן, היה סוחר אמיד, שעסק במסחר מתכות, טקסטיל, סוכר ועוד. מקורות רבים מצביעים על כך שעשה שימוש רב בעושרו לצורכי גמילות חסדים. אמצעיו הכלכליים אפשרו לו לרכוש כתבי יד רבים של התלמוד ומפרשיו, עובדה שסייעה לו בבירור גרסאות. נפטר בסביבות שנת ה'י'. כפי הנראה, בתו נישאה לרבי אברהם בן הרמב"ם, כך שרבי דוד הנגיד היה נכדו. לאחר שהחל רבי דוד לשמש בנגידות, שימש כפטרונו ומלווהו בשל גילו הצעיר. כאשר הודח רבי דוד מנגידותו, נאלץ גם רבי חננאל לברוח עמו, ונפוצו שמועות שברח לירושלים או לאלכסנדריה. יש הטוענים כי רבי פרחיה בן ניסים היה חתנו ואחיינו, תלמידו, או ממלא מקומו בבית הדין. בנו, רבי חיים, הרביץ תורה בישיבת אביו. פירוש על הלכות הרי"ף: הגיע לידינו פירושו על מסכתות עירובין וקידושין. מתוך פירושו עולה כי כתב גם על מסכתות שבת וגיטין. מגמתו המוצהרת הייתה לכתוב פירוש במתכונת פירושו של רבי יהונתן מלוניל, על אותן המסכתות שלא היה בידיו פירושו של רבי יהונתן להן. בפירושו כלל פירוש מקיף על המשנה והשלמות לפירוש הרי"ף. פירושו לא הוזכרו על ידי הראשונים שאחריו, ויצא לאור לראשונה על ידי משה יהודה הכהן בלוי בתוך "שיטת הקדמונים על מסכת קידושין", ניו יורק ה'תש"ל, ובמהדורה מדעית על ידי יצחק סונא בהוצאת מוסד הרב קוק, ירושלים ה'תשל"ה. חידושיו לעירובין יצאו על ידי הרבנים שלום קליין ואברהם שושנה, ה'תשנ"ו. קטעים מפירושו למקרא נמצאו בגניזת קהיר. הרב שלום קליין, מבוא לפירוש רבינו חננאל בן שמואל - מסכת עירובין, מכון אופק, ירושלים ה'תשנ"ו, עמ' 11–34. יצחק סונא, מבוא לפירוש על הרי"ף מסכת קידושין לרבי חננאל בן שמואל, מוסד הרב קוק, ירושלים, ה'תשל"ה. שלמה דב גויטיין, רבי חננאל הדיין הגדול ביר' שמואל הנדיב, מחותנו של הרמב"ם, תרביץ נ ה'תשמ"א, עמ' 371–395. יוסף ינון פנטון, עוד על ר' חננאל בן שמואל הדיין, גדול החסידים, תרביץ נה, ה'תשמ"ו, עמ' 77–107. החיד"א מתאר שראה חידושים בכתב יד ישן מאת "רבינו חננאל ב"ר שמואל" (שם הגדולים מערכת גדולים אות ח סי' נב), ושי"ר טען שזו טעות העתקה, ובמקום 'שמואל' הוא גורס 'חושיאל', ובכך מייחס פירוש זה לרבנו חננאל בן חושיאל ('תולדות רבנו חננאל' עמ' 14 הערה 32–33). אמנם, שד"ל ועוד הוכיחו את טעותו מתוך הפירוש עצמו ('הלבנון' שנה ג עמ' 285). משה שטיינשניידר טוען שאביו היה הנגיד "אבו מנסור" שמואל בן חנניה. מרדכי עקיבא פרידמן, משפחת אבן אל אמאשטי בית מחותני הרמב"ם, ציון, כרך סט, חוברת ג, עמודים 271–297 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) כך דעת גויטיין, עמ' 394 אליקים כרמולי, זיכרון לראשונים וגם לאחרונים, הכרמל שנה ו 12, עמ' 94. סונא, עמ' 11
יעקב לנדא (האגור)

רבי יעקב ברוך אשכנזי לנדא (נהגה לנדוֹ; נפטר ב-1493) היה מחכמי אשכנז ואיטליה במחצית השנייה של המאה ה-15 (סוף תקופת הראשונים), מחבר "ספר האגור". נולד באשכנז לאביו רבי יהודה (ליווא), שהיה דיין בבית דינו של המהרי"ל ומתלמידיו, וכן שימש כרב בלנדאו ובטרויז, שם גם עמד בראשות ישיבה גדולה. גם רבי יעקב וייל (מהרי"ו) היה בן משפחתו. עיקר תורתו למד מפי אביו. כמו כן, מדבריו עולה ששימש את חכמי אשכנז. בשלב מסוים עבר מאשכנז לאיטליה. נשא את בתו של רבי אברהם זכס, מחכמי אשכנז שהרביץ תורה בחבל לומברדיה. מעט לפני שנת ה'ר"ם (1480) הגיע לפאביה. באותה שנה נפטר רב העיר יוסף קולון (מהרי"ק), ונראה שרבי יעקב הספיק לפגוש אותו. מפאביה עבר לנאפולי, שם חי באותה העת רבי יהודה מסר לאון. בנאפולי התפרנס כמגיה בבית הדפוס העברי המקומי. במסגרת זו הגיה את פירוש רד"ק לתהילים ואת ספרו "האגור". בנו רבי אברהם המשיך את תפקידו זה בדפוס נאפולי. ספר האגור - כינוס כל פסקי הראשונים שקדמו לו, ובפרט מנהגי אשכנז וצרפת ושיטות פוסקי אשכנז בדורות שלפניו, מהמרדכי, הסמ"ג והסמ"ק עד לאביו, מהר"י וייל, מהרי"ל ומהרא"י. לכן, ספר זה תפס מקום חשוב בהגהותיו של הרמ"א לשולחן ערוך. ספר חזון - "חידות" ופתרונותיהן בענייני הלכה. נדפס בחלק מדפוסי ה"אגור" כנספח בסוף הספר, ומספר פעמים נדפס בפני עצמו בגרסה מקוצרת. במהדורת "האגור השלם" בהוצאת הרב משה הרשלר הודפס החיבור במלואו מתוך כתבי יד. הרב משה הרשלר, "תולדות רבנו יעקב לנדו וספרו האגור", מבוא לספר האגור השלם, ירושלים ה'תש"ך, עמ' ו–יד. דב רפל, "רש"י ובעל ה"אגור" על ההבנה", בתוך: דור לדור: קבצים לחקר ולתיעוד תולדות החינוך היהודי בישראל ובתפוצות א (ה'תשמ"ב) עמ' 160–171. יעקב שמואל שפיגל, "על ספר אגור ושבלי הלקט ודרכו של הבית יוסף בהביאו מדבריהם ומשאר ספרים", ירושתנו א (ה'תשס"ז) עמ' קעא–קצה. הרב נפתלי יעקב הכהן, "מוהר״ר יעקב ברוך לאנדא בן מוהר״ר ליווא לאנדא ז״ל", אוצר הגדולים אלופי יעקב, באתר HebrewBooks ספר האגור, באתר אוצר הספרים היהודי השיתופי לנדא, יעקב ברוך בן יהודה, האגור השלם, ירושלים תשכ, באתר היברובוקס לנדא, יעקב ברוך בן יהודה, החזון, ווארשא תרמז, באתר היברובוקס יעקב ברוך בן יהודה לנדא, דף שער בספרייה הלאומית ראו התכתבות מהר"י קולון עמו בשו"ת מהרי"ק סימן צג, צד, קא ועוד ראו למשל אגור סימן שכז ועוד
חזרי אלי

חזרי אלי הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי נתן גושן. השיר יצא לאור ב-16 ביולי 2019 כסינגל השלישי מתוך אלבומו החמישי של גושן, באתי לחלום, על ידי חברת התקליטים יוניסל. עם יציאתו נכנס השיר למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ ולמקום ה-20 במצעד של מדיה פורסט. השיר נכתב והולחן על ידי נתן גושן והופק על ידי סתיו בגר, שאיתו גושן שיתף פעולה בכתיבת השיר Nana Banana של נטע ברזילי. השיר הוא בסגנון פופ רוק. בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר מעל למיליון השמעות. טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, האודיו הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של גושן ב-16 ביולי 2019. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל. נכון לפברואר, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-4 מיליון. niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group חזרי אלי, נבדק ב-2020-02-21 נתן גושן - חזרי אלי (Prod.By Stav Beger), באתר יוטיוב
תומאס מקלאוד

תומאס פרנק מקלאוד (באנגלית: Thomas Frank McLeod ‏ 3 באפריל 1873 - 16 בדצמבר 1960) היה ימאי סקוטי, שהשתתף בשלוש משלחות אל הקוטב הדרומי. מקלאוד נולד בגלאזגו, סקוטלנד, וגדל באי לואיס, ההברידים החיצוניים הוא יצא לראשונה לים בגיל 14. בשנת 1910 הצטרף למשלחת טרה נובה, בהנהגת רוברט פלקון סקוט, כימאי כשיר. סקוט וארבעת החברים בקבוצה שיצאה אל הקוטב הדרומי נספו בדרכם חזרה, וה"טרה נובה" שבה לאנגליה ב-1913. מקלאוד ושאר אנשי הצוות עוטרו כולם במדליית הקוטב. כעבור שנה, ב-1914, יצא מקלאוד עם המשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית, הפעם בהנהגת ארנסט שקלטון. גם הפעם שירת כמלח כשיר. כשה"אנדיורנס" עגנה בבואנוס איירס, שיתף המלח ויליאם בייקוול את וולטר האו ואת תומאס מקלאוד בקשר להגניב את ידידו, פרס בלקבורו אל האונייה כנוסע סמוי. במהלך המשלחת, נמחצה הספינה אנדיורנס בקרח הים וטבעה. הצוות נאלץ לחנות על מצופי קרח ואחר לחתור בסירות הצלה אל המקלט היחסי של אי הפיל, שם נשארו בעוד שקלטון וחמישה מחברי המשלחת יוצאים בסירת ההצלה ג'יימס קיירד במסע קשה ומסוכן אל ג'ורג'יה הדרומית, להזעיק עזרה. לאחר שלושה חודשי המתנה, בתנאים קשים עד בלתי-אפשריים, הגיעו לבסוף שקלטון ואנשיו בספינה צ'יליאנית לחלצם מאי הפיל. על השתתפותו במשלחת זו עוטר מקלאוד בשנית במדליית הקוטב. מקלאוד הצטרף למשלחת שלישית אל הקוטב בשנת 1921, משלחת שקלטון-רווט, שיצאה בהנהגת שקלטון, אך המשיכה, לאחר מותו של שקלטון סמוך לחופי ג'ורג'יה הדרומית, בפיקודו של סגנו, פרנק ויילד. המשלחת לא נחלה הצלחה, והאונייה חזרה הביתה ב-1922. בשנת 1923 היגר מקלאוד לקנדה, שם עבד תחילה כדייג, ואחר כך כשרת בבית ספר וכשומר לילה. בהמשך עבר לבית אבות בקינגסטון (אונטריו), שם הלך לעולמו ב-16 בדצמבר 1960, בן 87. הוא נטמן בבית הקברות קאטארקי. החברה ההיסטורית של סטורווי, "בן לואיס הראשון באנטארקטיקה" אלפרד לנסינג, "אנדיורנס", ידיעות אחרונו - ספרי חמד', 2013, תרגום מרינה גרוסלרנר, עמ' 30 הספדי אנדיורנס, מקלאוד
Knock, Knock Who's There?

"Knock, Knock Who's There?" (בעברית: "טוק טוק, מי שם?") הוא שיר שנכתב והולחן על ידי ג'ון קרטר וג'ף סטיבנס. הזמרת הוולשית מרי הופקין הקליטה אותו והשיר ייצג את הממלכה המאוחדת בתחרות האירוויזיון של שנת 1970, בו הגיע למקום השני. סינגל של השיר הופק על ידי מיקי מוסט והגיע למקום השני במצעדי הפזמונים בבריטניה. ב-7 במרץ 1970 שרה מרי הופקין שישה שירים בתחרות "שיר למען אירופה" (A Song For Europe) שנערכה בתוכנית הטלוויזיה של קליף ריצ'רד "It's Cliff Richard!". הופקין נבחרה על ידי ה-BBC לייצג את הממלכה המאוחדת באותה שנה בתחרות האירוויזיון, והקהל בחר באמצעות גלויות דואר את השיר שנשלח לתחרות שנערכה באמסטרדם. השיר "Knock, Knock Who's There?" היה השישי והאחרון שבוצע באותו ערב ונבחר בקולותיהם של 120,000 תומכים. באמסטרדם היה השיר השביעי בסדר השירים, אחרי "מארי-בלאנש" של גי בונה מצרפת ולפני "Je suis tombé du ciel" של דוד אלכסנדר וינטר שייצג את לוקסמבורג. השיר סיים במקום השני עם 26 נקודות, אחרי "All Kinds of Everything" של הזמרת דנה מאירלנד. במרץ 1970 יצא הסינגל יחד עם השיר "I'm Going to Fall in Love Again" (שהגיע שני בתחרות בחירת השיר לאירוויזיון). ב-28 במרץ 1970 נכנס השיר "Knock, Knock Who's There" למקום השביעי במצעד הסינגלים הבריטי, המקום הגבוה ביותר לשיר חדש באותו שבוע. הוא הגיע למקום השני ושהה במצעד במשך 14 שבועות. בארצות הברית יצא הסינגל בנובמבר 1972, ונכנס לבילבורד הוט 100, אבל הגיע רק למקום ה-92. בהולנד הגיע השיר למקום השלישי במצעד Dutch Top 40 ובמצעד Single Top 100. בהיותו שונה מהחומר הרגיל שלה, הופקין כמעט ולא ביצעה את השיר אחרי האירוויזיון בשל הסלידה שלה ממנו. היא העירה ש"הייתה כל כך נבוכה מזה. לעמוד על במה ולשיר שיר שאת שונאת, זה נורא". ב-1970 יצאה גרסת כיסוי של השיר באלבום "Top of the Pops, Volume 10". באוסטרליה יצאה גרסת כיסוי של ליב מייסן שהגיעה לעשרת הגדולים במצעד. הגרסה של מייסן הגיעה למקום שני במצעדים האוסטרליים, אחרי שסינגל הבכורה שלה "The Love Moth" הגיע רק למקום הארבעים. "Knock, Knock Who's There?" באתר Discogs Official UK Charts, 28 March 1970 ""Knock, Knock Who's There?" chart according to the Dutch Top 40" (בהולנדית). נבדק ב-2012-06-22. ""Knock, Knock Who's There?" chart according to the Single Top 100" (בהולנדית). נבדק ב-2012-06-22. Songs for Europe Volume Two, Gordon Roxburgh. Telos Publishing, 2014. pp. 29-30.
יחסי בהוטן–שווייץ

יחסי בהוטן–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין ממלכת בהוטן לבין הקונפדרציה השווייצרית. היחסים הדיפלומטיים שבין שווייץ לבהוטן התחילו בשנות החמישים של המאה העשרים במגעים אישיים בין המלך הבהוטני ג'יגמה דורג'י ואנגצ'וק עם תעשיין שווייצרי בשם פריץ פון שולתס-רכברג. שולתס-רכברג השקיע בבהוטן כסף רב ויחד עם ממשלת שווייץ החל לבנות תוכניות שיתוף פעולה בפיתוח בהוטן. במהלך שנות השישים והשבעים של המאה העשרים, ארגוני סיוע פרטיים שווייצרים הוציאו לפועל את התוכניות ומ-1978 התערבה הממשלה השווייצרית בהוצאה לפועל עצמה של התוכניות. בשנות השמונים והתשעים של המאה העשרים, הפכה שווייץ לאחת מארבע התורמות הגדולות ביותר לבהוטן בכל רחבי העולם. שיתופי הפעולה בין שתי המדינות ממשיכים למשך זמן רב. בשנת 2012 התגוררו בבהוטן 17 אזרחי שווייץ. בהוטן אינה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות. בהוטן מיוצגת בשווייץ בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בעיר ז'נבה. שווייץ אינה מיוצגת בבהוטן בדרג השגרירות. שווייץ מיוצגת בבהוטן בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בטהימפהו, בירת המדינה. Bilateral relations Switzerland–Bhutan The two countries, אתר משרד החוץ השווייצרי CONSULATE GENERAL OF BHUTAN IN GENEVA, SWITZERLAND CONSULATE OF SWITZERLAND IN THIMPHU, BHUTAN
איי ביסקו

איי ביסקו (באנגלית: Biscoe Islands) הם קבוצת איים (ארכיפלג) המצויים למול החוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. אורכה של קבוצת האיים 150 קילומטרים, והיא מצויה בין מעבר סאות'ווינד שמצפון מערב לקבוצת האיים לבין מצר מאתה שמדרום מערב לקבוצת האיים. שטח קבוצת האיים 478 קמ"ר. בקבוצת האיים שישה איים עיקריים: האי רנו האי לאבוזייה האי ווטקינס האי קרו האי פיקוויק והאי ראבו. כמו כן באיי ביסקו קבוצת איים הקרויה איי אדולף. האיים קרויים על שם ג'ון ביסקו, מפקד משלחת בריטית שחקר את האיים ב-17 וב-18 בפברואר 1832. איי ביסקו באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית איי ביסקו באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תמונת לוויין של אזור איי ביסקו תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור איי ביסקו איי ביסקו באתר peakbagger מידע גאוגרפי והיסטורי