laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
SOR BN 9,5

SOR BN 9,5 הוא אוטובוס עירוני מתוצרת יצרנית האוטובוסים הצ'כית SOR Libchavy (פול') (שם רשמי: "SOR Libchavy spol. s r.o") אשר מיוצר בצ'כיה משנת 2005 מספר מושבים : 26 מושבים / 48 נוסעים בעמידה, סך הכל 74 נוסעים, תצורות נוספות : 28 - 23 מושבים / 51 - 48 נוסעים בעמידה, סך הכל 76 - 74 נוסעים. מספר נוסעים 74 נוסעים (דגם 3 דלתות כניסה) / 61 +1 נוסעים (כולל בעמידה) (דגם 2 דלתות כניסה). 3 דלתות כניסה (פריסת דלת : 1-2-1). גובה רצפה מקרקע - 32 ס"מ (דלתת כניסה 1), 32 ס"מ (דלת כניסה 2), 96 ס"מ (דלת כניסה 3). "דגם SOR BN 9,5" "דגם SOR BN 9,5" "דגם SOR BN 9,5" "דגם SOR BN 9,5" "דגם SOR BN 9,5" "דגם SOR BN 9,5" "דגם SOR BN 9,5" "דגם SOR BN 9,5" SOR B 7,5 SOR B 9,5 SOR BN 10,5 SOR NC 18 SOR CN 12 מדיה וקבצים בנושא SOR BN 9,5 בוויקישיתוף SOR BN 9,5, סרטון באתר יוטיוב SOR BN 9,5, סרטון באתר יוטיוב אתר היצרן SOR אוטובוס עירוני "SOR BN 9,5" - תמונות imhd.sk/pd/gallery/2325/SOR-BN-9-5 דגמי "SOR BN 9,5" - מפרט datasheetarchive.com/whats_new דגם "SOR BN 9,5" infobus.pl/sor_autobus
מטר מטאורים

מטר מטאורים הוא אירוע שמימי שבו נצפים מטאורים מנקודה אחת בשמי הלילה. באזורים חשוכים הרחוקים מזיהום אור ניתן לראות מטאורים כמעט בכל לילה בשעות שבהן הירח אינו מופיע, אולם במועדים מסוימים בשנה נצפים בשמיים מטאורים רבים – תופעה המכונה מטר מטאורים. מטרי מטאורים נגרמים על ידי מטאורואידים שמקורם משביט. בכל פעם ששביט חולף בסמוך לשמש, הוא מותיר אחריו שובל של רסיסים, בדרך כלל קטנים מאוד (כגרגרי חול), הנושרים מ"זנב" השביט. אם מסלולו של השביט חצה את מסלול כדור הארץ, כדור הארץ ישוב ויחלוף דרך ענן השרידים הזה באותה נקודה במסלולו בכל הקפה שלו סביב השמש – כלומר: בכל שנה, בתאריכים קבועים, ייראו מכדור הארץ מטאורים רבים יחסית. הקצב הנצפה של פגיעת המטאורים גדול יותר בחציו השני של הלילה, היות שבזמן זה כיוון הצפייה הוא כלפי כיוון התנועה של כדור הארץ סביב השמש, שהוא הצד שנתקל ביותר מטאורים. במהלך מטר מטאורים נראה כאילו כל המטאורים מגיעים מאותה נקודה ברקיע. נקודה זו מכונה נקודת ההקרנה (radiant) של המטר. למעשה, המטאורים נעים בקווים מקבילים אחד לשני לעבר כדור הארץ, ונקודת ההקרנה היא תוצאה של פרספקטיבה, בדומה לפסי רכבת ישרים ש"נפגשים" באופק לעיני צופה העומד עליהם. מטרי המטאורים השונים מכונים על שם קבוצת הכוכבים שבה נמצאת נקודת ההקרנה שלהם, למשל: הפרסאידים של חודש אוגוסט נראים כמגיעים מהקבוצה פרסאוס, והלאונידים נראים כמגיעים מקבוצת אריה. מטרי מטאורים נוספים, קטנים, מחזוריים או היסטוריים: בוטידים, דרקונידים, אלפא מונוסטרוטידים, אנדרומדידים, אלפא אאוריגידים. טאורידים. חטיבת המטאורים של האגודה הישראלית לאסטרונומיה – החטיבה מקיימת תצפיות סדירות, הרצאות, סדנאות תצפית ומפרסמת תחזיות למטרות מטאורים וכן מפעילה קבוצת דיון בנושא. מטאורים, באתר "הידען" ארגון המטאורים הבין-לאומי – ארגון גג עולמי המאגד את כל האסטרונומים החובבים והמקצועיים המתמחים בנושא המטאורים. בין השאר מפרסם מאמרים מקצועיים וניתוחים של פעילות מטרות מטאורים, תחזיות לעתיד ואוסף נתוני תצפית מסוף שנות השמונים ועד היום. Meteor Observing Calendar פירוט מטרות מטאורים – לפי חודש (רשימה מקיפה). תחזית רב שנתית למטרות מטאורים (מישראל) סרט כניסת מטאורים לאטמוספירה, מטר המטאורים ג'מנידים 2006 (צולם מישראל)‏ תצוגה של מסלולי השביטים שיוצרים את מטרי המטאורים מטר מטאורים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Rebecca Harbison (10 בפברואר 2016). "Do more meteorites fall at low latitudes?". Ask an Astronomer. Astronomy Department at Cornell University. נבדק ב-20 בנובמבר 2016. {{cite web}}: (עזרה)
חנן בר-און

חנן בר-און (19 במאי 1924 - 6 באפריל 2003) היה דיפלומט ואיש קהילת המודיעין הישראלית. כיהן כשגריר ישראל בהולנד וכמשנה למנכ"ל משרד החוץ. בר-און נולד בברלין. עלה בעליית הנוער ב-1938. בישראל למד בכפר ילדים ונוער אהבה בקריית ביאליק. במלחמת העולם השנייה התגייס לבריגדה היהודית ונלחם בקרבות באיטליה. שירת בצה"ל, התגייס לשירות הביטחון הכללי, ושימש בו מפקד נפת ירושלים. ב-1951 יצא לשליחות מטעם משרד ראש הממשלה כחבר במשלחת ישראל לאו"ם בארצות הברית. ב-1958 הושאל למשרד החוץ ומונה לקונסול כללי באדיס אבבה שבאתיופיה. במקביל מילא שליחות של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים. הוא היה ממייסדי הקשר הביטחוני בין המדינות. בכהונתו היה ליחיד בתולדות שירות החוץ הישראלי שמילא במקביל גם תפקיד של הממונה על היחסים וגם ראש שלוחת המוסד במדינה. ב-1960 הופרדו התפקידים כשנחום אדמוני מונה לראש שלוחת המוסד באתיופיה ובר-און הצטרף באופן קבע למשרד החוץ והמשיך לכהן כקונסול עד 1961. ב-1961 מונה ליועץ בשגרירות ישראל בוושינגטון. לאחר לימודים במכללה לביטחון לאומי מונה ב-1965 לדובר משרד החוץ. ב-1968 מונה למנהל מחלקת אפריקה במשרד וב-1969 למנהל לשכת מנכ"ל. בשנים 1972–1975 כיהן כשגריר ישראל בהולנד. לאחר מכן שימש ציר מדיני בשגרירות ישראל בוושינגטון. תפקידו האחרון במשרד החוץ היה משנה למנכ"ל, אותו מילא בשנים 1979–1989. במסגרת זו היה האחראי לצפון אמריקה ולפירוק נשק. במהלך תפקידו יזם את פריצת הדרך שהובילה לכינון יחסים דיפלומטיים עם סין, ולשליחת קונסול ישראלי להונג קונג. לאחר שירותו במשרד החוץ מונה לסגן נשיא לקשרי חוץ של מכון ויצמן למדע. הוא שימש מומחה חבר בוועדה המייעצת של מזכ"ל האו"ם לפירוק נשק. פרש לגמלאות בשנת 1987. בר-און היה נשוי ואב לשניים. חנן בר-און באתר משרד החוץ עקיבא אלדר, מת הדיפלומט חנן בר-און, חלוץ היחסים עם אתיופיה, באתר הארץ, 8 באפריל 2003 דברים לזכרו של חנן בר-און- ג'רמי יששכרוף אפרים לפיד, קשרים הדוקים וסודיים עם אתיופיה, ישראל דיפנס, 8 באוקטובר 2015
ריפוי אוזנו של עבד הכוהן הגדול

ריפוי אוזנו של עבד הכוהן הגדול הוא אחד מהנסים של ישו, המופיע בבשורות הברית החדשה אף על פי שאירוע כריתת אוזנו של עבד הכוהן הגדול מתועד בכל ארבע הבשורות: בשורת מתי כו:51, בשורת מרקוס יד:47, בשורת לוקס כב:51 ובשורת יוחנן יח:11-10, שמות המעורבים היחידים, מלכוס עבד הכוהן, ושמעון פטרוס תלמידו ובכיר שליחיו של ישו מוזכרים בבשורת יוחנן בלבד. ורק בשורת לוקס מציינת שישו ריפא את אוזנו של מלכוס עבד הכוהן. בשורת לוקס (כב: 51-49) מתארת כיצד ישו מרפא את אוזנו של עבד הכוהן הגדול במהלך מעצרו של ישו בידי שליחי הכוהן הגדול, על מנת להביאו למשפט, לאחר שאחד מחסידיו של ישו, שמעון פטרוס כרת את אוזנו הימנית של העבד הכוהן ושליחו לעצור את ישו: 49 וְהָאֲנָשִׁים אֲשֶׁר אִתּוֹ רָאוּ אֵת אֲשֶׁר יִהְיֶה וַיֹּאמְרוּ אֵלָיו אֲדֹנֵינוּ הֲנַכֶּה בֶחָרֶב׃ 50 וַיַּךְ אֶחָד מֵהֶם אֶת־עֶבֶד הַכֹּהֵן הַגָּדוֹל וַיְקַצֵּץ אֶת־אָזְנוֹ הַיְמָנִית׃ 51 וַיַּעַן יֵשׁוּעַ וַיֹּאמֶר רַב עַתָּה הַרְפּוּ וַיִּגַּע בְּאָזְנוֹ וַיִּרְפָּאֵהוּ׃ — הבשורה על-פי לוקאס, פרק כ"ב, פסוקים 49–51, בתרגום דליטש במילים אחרות, כאשר חסידיו של ישוע ראו מה עומד לקרות, הם אמרו, "אדוני, האם עלינו להכות בחרבות שלנו?" ואחד מהם, שמעון פטרוס, הכה בחרבו את משרתו של הכהן הגדול, וכרת בכך את אוזנו הימנית. אבלא שישו ענה, "לא עוד, הרפו!" והוא נגע באוזנו של האיש ורפא אותו. מאורע הריפוי הזה מתועד בבשורה מיד לאחר האירוע שבו נשק יהודה איש קריות את ישו, ועל ידי כך לפי אות מוסכם מראש, הסגיר אותו לידי המשלחת מאת מנהיגי הכוהנים שבאה לעצור את ישו (בשורת לוקס כ"ב 48-47). זהו הנס האחרון שביצע ישו, שדווח עליו בבשורות הקנוניות לפני צליבתו. מדיה וקבצים בנושא ריפוי אוזנו של עבד הכוהן הגדול בוויקישיתוף Bauckham, Richard (2006). Jesus and the Eyewitnesses: The Gospels as Eyewitness Testimony. Wm. B. Eerdmans Publishing. p. 195. ISBN 0-8028-3162-1 יוסף עמנואל לנדסמן, עינויי ישוע המשיח, קורות חיי ישוע המשיח, ירושלים: בית הוצאה לאור ינץ בע"מ,, עמ' 193-192 פ. לבר-טוב, ט' - סוף, בן האדם, חיי ישוע ופועלו, שניה, ירושלים: דולפין, 1968
אליסיה מורטון

אליסיה מורטון (נולדה ב-29 באפריל 1987) היא שחקנית לשעבר, זמרת, רקדנית, מורה לדרמה וטכנאית ווטרינרית אמריקאית. היא ידועה בעיקר בזכות תפקידה כאנני בנט וורבקס בסרט אנני. זה היה הגרסה המחודשת הראשונה של אנני (הסרט של 1982). מורטון נולדה בלואיזיאנה ובגיל צעיר החלה לעסוק בשירה, בגיל שתים עשרה שיחקה את תפקיד אנני במחזמר שהועלה בבית ספרה. ב-1998 נבחרה לשחק את התפקיד הראשי בגרסה של דיסני למחזמר אנני והביסה 3,000 בנות שהתמודדו על התפקיד. ב-2005 לאחר שסיימה תיכון היא הלכה ללמוד מוזיקה באוניברסיטת טוליין שבלואיזיאנה. ב-2006 שיחקה בתפקיד משנה בסרט האימה "The Thirst" לצד סרינה סקוט תומאס. ב-2011 הופיעה במחזמר "Greenwood" שהועלה בפסטיבל בניו יורק. כיום, היא עובדת כטכנאית לווטרינר. אליסיה מורטון, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אליסיה מורטון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אליסיה מורטון, באתר AllMovie (באנגלית) אליסיה מורטון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תקיפת בסיס האימונים של חזבאללה בעין דרדרה

תקיפת בסיס האימונים של חזבאללה בעין דרדרה הוא מבצע צבאי בלבנון, שביצע חיל האוויר ב-2 ביוני 1994. ארבעה מטוסי F-16D דו מושבי מטייסת 101 תקפו בלילה בהפתעה בסיס אימונים של חזבאללה סמוך לעין דרדרה, שבו התקיים טקס סיום של מחזור קצונה בארגון. מוביל המבנה, מפקד הטייסת רם שמואלי ועמו הנווט עומר רגב. תקיפה זו הייתה פריצת דרך היסטורית ביכולות של חיל האוויר הישראלי עת תוקפים באמצע הלילה בחושך מוחלט, בעזרת מערכות ראיית לילה חדשות. בעת שביקשו כוחות חילוץ של חזבאללה לחלץ את הנפגעים, תקף את היעד מבנה של מסוקי קרב מסוג פתן. בין החניכים שנכחו בטקס ונפגעו היו גם בנים רבים של בכירים בחזבאללה. כ-40 מצוערי חזבאללה נהרגו בתקיפה. בעקבות תקיפה זו ומבצע עוקץ ארסי, במהלכו נחטף מוסטפא דיראני מביתו בלבנון בידי סיירת מטכ"ל, ביצע חזבאללה ב-18 ביולי אותה שנה את הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה. ליאור אסטליין, מענה הולם, ביטאון חיל האוויר, גיליון 164, 24 באוגוסט 2005 רונן ברגמן, "מדינת ישראל תעשה הכל", הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2009, עמוד 375 גרשון הכהן, תסכול רצועת הביטחון, באתר ישראל היום, 7 במאי 2020 מאיר גרשוני, נוכח תאוות הנקם האירונית, "ישראל דיפנס", 12 בפברואר 2015 ערך זה הוא קצרמר בנושא צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תל ברום

תל ברום הוא אתר ארכאולוגי בעמק החולה, בין קריית שמונה למטולה. האתר נמצא על גבעת בזלת השולטת על העמק מסביבה. על הגבעה התקיימו יישובים קטנים, בגלל הריחוק ממקורות מים והקושי לחפור בורות ומתקני אגירה. באתר התקיימו חפירות הצלה לפני בניית מגדל מים בשנת 1966, בהנהלת מיכה לבנה וב-1998 בהנהלת עמנואל דמתי לקראת הנחת קו חשמל תת-קרקעי. היישוב בתל ברום הוקם בתקופת השלטון בית סלאוקוס, במאה ה-2 לפנה"ס. היישוב התקיים באופן רצוף עד המאה ה-2 לספירה, בתקופה הרומית, אז הוא ניטש. כ-200 שנה לאחר מכן, בראשית התקופה הביזנטית, הוקם מחדש על הגבעה יישוב עשיר ומבוסס. מקימי היישוב ביצעו עבודות פילוס נרחבות ובנו בתים בצורה מאורגנת עם סימטאות ובית בד גדול, המעיד על פעילות חקלאית רחבה. נמצאו באתר מעט ממצאים מהתקופה המוסלמית המוקדמת ונראה כי בתקופה זאת ניטש היישוב בשנית. היישוב האחרון שהתקיים באתר הוקם בתקופה הממלוכית והיה ליישוב דל. מאחר שלא היה שימוש חוזר במתקני החקלאות מהתקופה הביזנטית, נראה כי תושבי היישוב בתקופה הזאת היו רועי צאן. היישוב חדל להתקיים לקראת סוף המאה ה-14 לספירה. דונלד צ' אריאל ועמנואל דמתי, "תל ברום", עתיקות 55, רשות העתיקות, 2007, עמ' 63 דונלד צ' אריאל ועמנואל דמתי, "תל ברום", עתיקות 55, רשות העתיקות, 2007, עמ' 79 ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארקהם

האם התכוונתם ל... ארקהם (ה. פ. לאבקרפט) – עיר בדיונית מעולמו של הסופר האמריקאי ה.פ. לאבקרפט הוצאת ארקהם האוס – הוצאת ספרים אמריקאית המתמקדת בפרסום סיפורת מוזרה, הוקמה למען שימור יצירותיו של לאבקרפט וקרויה על שם עירו הבדיונית המוסד הפסיכיאטרי ארקהם – מוסד פסיכיאטרי בעיר הבדיונית גות'אם שביקום של DC קומיקס, שמו נלקח מארקהם של לאבקרפט
מילט קאהל

מילטון ארווין "מילט" קאהל (אנגלית: Milton Erwin "Milt" Kahl;‏ 22 במרץ 1909 – 19 באפריל 1987) היה אנימטור אמריקאי באולפני ההנפשה של וולט דיסני, אשר מוכר כאחד מתשעת הזקנים של דיסני. בשנת 1977 זכה בפרס וינזור מקיי, ובשנת 1989 הוכר כ"אגדת דיסני". קאהל נולד בשנת 1909 בסן פרנסיסקו. הוריו היו ארווין, מוזג בבר, וגרייס. הוא היה הבכור, ואחריו שלוש אחיות קטנות ממנו. קאהל למד בבית ספר בעיר הולדתו, וקיצר את השכלתו בתיכון כדי להגשים את חלומו - להיות מאייר מגזינים או קריקטוריסט. הוא הקים עסק משלו בתחום האמנות המסחרית, שצלע לאחר השפל הגדול. במהלך תקופה זו צפה בסרט המונפש הקצר "שלושה חזירים קטנים" של דיסני, והחליט לעסוק בתחום ההנפשה. ביוני 1934 הגיש קאהל מועמדות לעבודה באולפני ההנפשה של וולט דיסני, והתקבל כעוזר הנפשה בסרטים הקצרים "הקרקס של מיקי", "רוחות בודדות" ו"הברווזון המכוער" שזכה בפרס האוסקר בקטגוריית הסרט המונפש הקצר הטוב ביותר. בהמשך עבד על סרטים מונפשים באורך מלא, ביניהם "שלגיה ושבעת הגמדים", "פינוקיו", "במבי", "סינדרלה", "עליסה בארץ הפלאות", "פיטר פן", "היפהפייה והיחפן", "היפהפייה הנרדמת", "על כלבים וגנבים", "החרב באבן", "ספר הג'ונגל", "חתולים בצמרת", "רובין הוד", "הרפתקאותיו של פו הדב" ו"הרפתקאות ברנרד וביאנקה". הוא הנפיש דמויות רבות לסרטי ההנפשה, בהשראת האמן רונלד סרל והצייר פבלו פיקאסו. קאהן עבד באולפני דיסני במשך 40 שנה, מ-1936 עד 1976. בשנת 1977 הוענק לקאהל פרס וינזור מקיי. לאחר שסיים את עבודתו באולפנים הוא החל לעסוק בפיסול בתיל של דמויות אנושיות, ביניהן בלרינות רוקדות. קאהל הלך לעולמו ב-19 באפריל 1987, בגיל 78, לאחר שלקה בדלקת ריאות. הוא נפטר בעיר מיל ואלי, בקליפורניה. שנתיים לאחר מותו, בשנת 1989, הוכר בתואר "אגדות דיסני", יחד עם שאר תשעת הזקנים של דיסני ואב אייוורקס. מילט קאהל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מילט קאהל, באתר AllMovie (באנגלית) מילט קאהל, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Milt Kahl, באתר אגדות דיסני
קאוסטיקה (אופטיקה)

באופטיקה, קאוסטיקה (באנגלית: Caustic) היא המעטפת הגאומטרית של אוסף קרני אור המוחזרות או נשברות על ידי משטח או עצם עקום. הקאוסטיקה היא העקומה או המשטח אשר כל אחת מקרני האור משיקה לו, ובכך מגדירה את השפה של מעטפת קרניים כעקומה של אור מרוכז; היות שכל נקודה על הקאוסטיקה מהווה קיצון מקומי של זוויות הפיזור של קרני האור, הקאוסטיקה מגדירה באופן טבעי אזור צר אליו מתרכזות קרני אור מתחום רחב של זוויות פגיעה במשטח המפזר. קאוסטיקות נוצרות בתרחישים נפוצים רבים, טבעיים ומלאכותיים כאחד: תופעת הקשת בענן היא הדוגמה הטבעית המוכרת ביותר לקאוסטיקה, כמו גם ריצודי האור על קרקעיתו של מקווה מים רדוד. מבחינה היסטורית, אחד היישומים הראשונים של החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי שפותח במאה ה-17 היה לחישוב מפורש של צורתן של קאוסטיקות. טשירנהאוס, כריסטיאן הויגנס, גוטפריד וילהלם לייבניץ ואייזק ניוטון היו בין המדענים הראשונים שתרמו לחקר קאוסטיקות. כריסטיאן הויגנס מצא שהקאוסטיקה הנוצרת על ידי החזרה של קרני אור מקבילות מחצי מעגל (הציר האופטי של חצי המעגל מקביל לקרניים) היא עקום אפיציקלואידי הנקרא נפרואיד, ופרסם את חישובו בחלק האחרון של חיבורו מ-1690 "התאוריה הגלית של האור" (Traite de la lumiere). הוא הראה גם כיצד הקאוסטיקה של משפחת קרני אור (ישרות) - מושג שהוא תולדה של אופטיקה גאומטרית - ניתנת להבנה באמצעות ההמשגה שפיתח לאופטיקה פיזיקלית, ובכך גילה את העיקרון הפיזיקלי המונח ביסוד התפתחויות מודרניות יותר בתחום. ביותר פירוט, הויגנס הראה שבכל נקודת זמן, הקאוסטיקה היא האוולוט של חזית הגל המוחזרת. כיוון שהאוולוט של עקומה סגורה וחלקה מכיל תמיד לפחות נקודת חוד (cusp singularity) אחת, הטענה של הויגנס מסבירה מדוע קאוסטיקות נוטות להופיע עם נקודות חוד. ממצאיו של הויגנס ואחרים היוו מקור השראה ללייבניץ לפתח תהליך מתמטי כללי למציאת מעטפות של משפחות עקומים (התקף לעקומים כלליים ולא רק לקווים ישרים), אותו פרסם במספר מאמרים בשנים 1692–1694. המחקר המודרני על קאוסטיקות מתמקד בסיווגן וקטלוגן של קאוסטיקות מרחביות, ומשתייך לענף מתמטי המכונה תורת הקטסטרופות. באופן כללי, קשה מאוד להבין את האופן שבו תצורת קאוסטיקה ספציפית נוצרת ולזהות אלו תכונות גאומטריות של המראה המחזירה מגדירות את הגאומטריה של הקאוסטיקה שלה, כך שההבנה האיכותית של קאוסטיקות עדיין לוקה בחסר. הקאוסטיקה המוכרת ביותר היא הקשת בענן. הקרנה של אור שמש על טיפות מים זעירות גורמת לאורכי גל שונים להתפזר על ידיהן בזוויות קאוסטיקות שונות, מה שמפיק אוסף של קשתות בצבעים וגבהים זוויתיים שונים. כאשר קרני אור מקבילות (שמגיעות ממקור אור מרוחק) פוגעות במראה חצי מעגלית (באופן כזה שהציר האופטי מקביל לכיוון הקרניים), הן מוחזרות ממנה לפי חוק ההחזרה, והמעטפת של כל הקרניים הללו היא צורת הנפרואיד המוצגת באיור מימין. מדיה וקבצים בנושא קאוסטיקה בוויקישיתוף The Work of Tschirnhaus, La Hire and Leibniz on Catacaustics and the Birth of the Envelopes of Lines in the 17th Century אפיציקלואיד הוא העקום המישורי שמתווה נקודה על נתונה על ההיקף של מעגל בעת שהוא מתגלגל ללא החלקה על ההיקף של מעגל נוסף. נפרואיד הוא האפיציקלואיד המתקבל כאשר היחס בין רדיוס המעגל המתגלגל לרדיוס המעגל המקובע הוא 1:2. נקודת החוד של האוולוט תואמת לנקודת קיצון מקומית של רדיוס העקמומיות של העקומה המקורית. מכיוון שכשמשלימים הקפה מלאה של עקומה סגורה וחלקה ערך העקמומיות משתנה ברציפות, והערך הסופי שלה שווה לערכה ההתחלתי, על פי משפט רול קיימת נקודת קיצון של העקמומיות עבור איזושהי נקודת ביניים.
ג'ואל קורטני

ג'ואל קורטני (באנגלית: Joel Courtney; נולד ב-31 בינואר 1996) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי. התפרסם בדמות הראשית, ג'ו לאמב, בסרטו של ג'יי ג'יי אברהמס, "סופר 8", ונודע גם בזכות דמותו, לי פלין, בסרט "דוכן הנשיקות" ובהמשכיו "דוכן הנשיקות 2" ו"דוכן הנשיקות 3". קורטני נולד במונטריי, קליפורניה ב-31 בינואר 1996, כאח הצעיר מבין ארבעה. כשהיה בן 4, עברה משפחתו לעיר מוסקו שבמדינת איידהו, בה גדל. בפברואר 2020 הודיע קורטני שהתארס לבת זוגו בשנים האחרונות, מיה שולינק. ב-27 בספטמבר 2020 השניים התחתנו. בחופשת הקיץ של 2010, קורטני נסע לבקר את אחיו שהתגורר בעיר לוס אנג'לס. במהלך הביקור, קורטני נבחן במספר אודישנים, לפי עדותו, בשאיפה להשתתף לפרסומת עליה ירוויח בסביבות 100 דולר. מנהל הליהוק, פטי קלס, סידר לקורטני אודישן לסרט סופר 8. קורטני נבחר לתפקיד הראשי. על הופעתו בסרט זכה בפרס סאטורן להופעה הטובה ביותר של שחקן צעיר לשנת 2012. בשנת 2018 קורטני כיכב לצד ג'ואי קינג בסרט של נטפליקס, דוכן הנשיקות, בו הופיע כאחת הדמויות הראשיות, לי פלין. ביולי 2020 יצא לאקרנים הסרט השני בסדרה, דוכן הנשיקות 2. ב-2021 יצא הסרט השלישי והאחרון בסדרה, בו שיחק את לי פלין דוכן הנשיקות 3. מדיה וקבצים בנושא ג'ואל קורטני בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ג'ואל קורטני (באנגלית) ג'ואל קורטני, ברשת החברתית פייסבוק ג'ואל קורטני, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'ואל קורטני, ברשת החברתית אינסטגרם ג'ואל קורטני, סרטונים בערוץ היוטיוב ג'ואל קורטני, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'ואל קורטני, באתר AllMovie (באנגלית) ג'ואל קורטני, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) ג'ואל קורטני, באתר Metacritic (באנגלית) ג'ואל קורטני, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ג'ואל קורטני, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) ג'ואל קורטני, באתר Last.fm (באנגלית) פרסום מ-19 בפברואר 2020, בחשבון האינסטגרם של ג'ואל קורטני Joel Courtney - Love Honor and Cherish 09/27/20 #wifeyedup #tilldeathdouspart #ido #peoplemagazine @mia_scholink | פייסבוק, באתר www.facebook.com
צד ג' צד ד'

צד ג' צד ד' הוא אלבום הסולו התשיעי של המוזיקאי והזמר הישראלי מתי כספי, שיצא ב-1987. אלבום זה הוא חלק מסדרת אלבומים שהחל באלבום "צד א' צד ב'" שיצא ב-1978. כמו קודמו בסדרה, גם אלבום זה מסכם פרק ממושך במהלכו הלחין כספי עשרות שירים למבצעים מגוונים, ורוב השירים באלבום זכו להצלחה רבה בגרסתם המקורית. באלבום זה כיוון כספי לעבד ולבצע מחדש שירים שזוהו עד עכשיו עם המבצעים ולאו דווקא עם מלחינם. השיר הוותיק באלבום הוא "חלומות שמורים" שהלחין כספי להצגה "לילי גם" בשנת 1973 ובוצע על ידי יזהר כהן. שיר נוסף בעל וותק הוא "ימי בנימינה", שנכתב באמצע שנות השבעים לאלבומה של חוה אלברשטיין "כמו צמח בר". בנוסף באלבום שני שירים מתוך אלבומה של גלי עטרי "ממריאה ברוח": "עוד יום" ו"הייתי אומרת". השירים הבולטים ביותר מתוך האלבום, ואולי מהשירים המצליחים ביותר שכתב כספי, הם "לקחת את ידי בידך" ו"מישהו", שהופיע בפסטיבל הזמר והפזמון 1978. שניהם זכו לפרסום רב בגרסתם המקורית באלבום הבכורה של יהודית רביץ. שירים אלה הפכו לשירים מבוקשים בהופעותיו של כספי, והוא אף ביצע אותם מספר פעמים בהופעות משותפות עם יהודית רביץ בשנים האחרונות. השיר הפותח, "לא טוב היות האדם לבדו", בוצע במקור על ידי דני ליטני ויהודית רביץ. יהודית רביץ אף הקליטה אותו לאחד מאלבומיה בביצוע שלה בלבד. השיר בוצע באחת ההופעות בהן השתתף כספי: במסגרת תוכנית על הקיבוץ ששודרה בערוץ הראשון, הוצב פסנתר כנף לבן בתוך הרפת של קיבוץ משמרות ומתי ניגן את השיר לפרות. השיר "קולות השדה" בוצע במקור על ידי להקת פיקוד מרכז, השיר "כמעט טוב" בוצע במקור על ידי נורית גלרון, ואילו השיר "אשה" בוצע בעבר על ידי חני ליבנה באלבום שלם שהפיק ועיבד עבורה מתי כספי. על עטיפת האלבום מצולם כספי יושב לפני בד ורוד ענק ממדים. צוות הנגנים באלבום הוא הצוות הקבוע, פחות או יותר, שעבד עם כספי באותה תקופה: חיים רומנו בגיטרות חשמליות, קובי כהן בגיטרה בס, דריו מלכי בסינתיסייזר וז'אן פול זימבריס בתופים. בנוסף השתתפו לואיס קרלוס דה-פאולה בכלי הקשה, וכן נגני כלי מיתר וכלי נשיפה. האלבום הוקלט באולפני טריטון בנובמבר 1987. שני האלבומים הקודמים בסדרה זו הם: "צד א' צד ב'" – אלבום שיצא בשנת 1978, וגם הוא כולל גרסאות של כספי לשירים שהלחין למבצעים אחרים "צד נוסף" – אלבומו הרביעי של כספי שיצא בשנת 1980 והוקדש לשירי ילדים המוזיקה לשירים הולחנה על ידי מתי כספי. מתי כספי – עיבודים, לחנים, שירה, גיטרה בס, תופים, כלי הקשה, קלידים דוד אלהרר – הפקה, ניהול חיים רומנו – גיטרות (חשמלית, אקוסטית) קובי כהן – גיטרה בס דריו מלכי – סינתיסייזר גורי אגמון, מורטון קם – סקסופון, קלרינט ז'אן פול זימבריס – תופים לואיס קרלוס דה-פאולה – כלי הקשה אלחנן ברגמן ויעקב מנוה – צ'לו לירון רינות, שי סביר – טרומבון דני מוסקו, אברהם פלדר – חצוצרה אברהם לבנטל, מאירה הרשקו – ויולה יצחק מרקובצקי, אליקים זלצמן, קלמן לוין, רובורט מוזס – כינור ראשון אדריאנה אהרונוביץ, אליזבת קרופניק, אמה קיכלמן, מרינה דורמן – כינור שני יעקב מורנו – הקלטות שחר צרפתי – טכנאי הקלטות האלבום הוקלט באולפני טריטון בנובמבר 1987 מיכה קירשנר – צילום תמונת עטיפה פיליפ בולקיה – עיצוב עטיפה מידע על האלבום צד ג' צד ד' באתר MusicBrainz האלבום צד ג' צד ד' באתר Discogs צד ג' צד ד' באתר האינטרנט של מתי כספי
טריאנפוסטה

טריאנפוסטה (בהונגרית: Tarjánpuszta) הוא כפר קטן במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. בשנת 1950 טריאנפוסטה הוכרז ככפר נפרד והתפצל מהכפר רבזד. מדיה וקבצים בנושא טריאנפוסטה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טריאנפוסטה (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
White Rabbit

White Rabbit היא מסעדה במוסקבה, שנפתחה על ידי המסעדן בוריס זרקוב והפכה לפרויקט הדגל של White Rabbit Family שהוקמה על ידיו. מאז 2015 White Rabbit נכלל בין 50 המסעדות הטובות בעולם, המורכב מדי שנה על ידי המגזין הבריטי Restaurant וחברי המושבעים של The World’s 50 Best Restaurants Academy. בסוף 2019 המסעדה דורגה במקום ה-13 בדירוג העולמי. המטבח הרוסי העכשווי מבוסס על תוצרת מקומית עונתית. ולדימיר מוחין יוצא באופן קבוע למשלחות גסטרונומיות ומביא מוצרים ייחודיים: כמהין קרים, רפטות יאלטה, דבש ערמונים, במבוק כבוש, חלב איילים. על בסיסם נוצר תפריט טעימות חדש בכל עונה. אחת מערכות הטעימות האחרונות "קדימה אל העבר" מבוססת על אנדרטת הספרות הרוסית מהמאה ה-16 "דומוסטרוי" ומשחזרת את טעמו של המטבח הרוסי לפני תקופת ההשפעה האירופית. מדיה וקבצים בנושא White Rabbit בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של White Rabbit (באנגלית) White Rabbit, ברשת החברתית פייסבוק White Rabbit, ברשת החברתית אינסטגרם https://www.theworlds50best.com/the-list/11-20/White-Rabbit.html ערך זה הוא קצרמר בנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דפדפן זאק

דפדפן ZAC (ראשי תיבות של Zone for Autistic Children; בתרגום חופשי לעברית: אזור לילדים אוטיסטים) הוא דפדפן אינטרנט המיועד לילדים ובני נוער הנמצאים על הספקטרום האוטיסטי או עם הפרעות התפתחותיות נרחבות (PDD) ו-PDD-NOS. דפדפן זה מצמצם את אפשרויות הגלישה של המשתמש ומסיר גישה לחלק גדול מהאינטרנט, דבר שיכול לסייע לילדים עם הפרעות מסוג זה. ZAC זמין להורדה בחינם עבור מערכת ההפעלה Microsoft Windows, החל מ-Windows 98. לג'ון לסייה מפתח התוכנה היה נכד בשם זאק שאובחן כאוטיסט בגיל 3. בגלל האוטיזם, זק היה לעיתים קרובות מתוסכל בעת השימוש במחשב. לסייה היה הבעלים של People CD, חברת ייצור תוכנה, שיצרה דפדפן אינטרנט לילדים בשם KidCD בשנת 2006. תוכנת KidCD עזרה מאוד עבור זאק, מכיוון שהצליח להשתמש במחשב בכוחות עצמו. בשנת 2008 הוכנה KidCD 2.0 והוסיפו לה תכונה שהחליפה אוטומטית אייקונים על המסך. לאחר מכן, פיתחו גרסה חלופית של KidCD 2.0, שנקראה ZAC Browser, שהוסיפה תמונת גרפיקה של אקווריום לעמוד הראשי יחד עם סמלים. הדפדפן תוכנן לאפשר לילדים עם אוטיזם להשתמש ולהפיק תועלת מאותם סוגים של אתרים בהם משתמשים ילדים, כולל רחוב סומסום ו-PBS Kids. אתר האינטרנט הרשמי של הדפדפן (באנגלית) בריאן ברגסטיין, Grandfather builds Web browser for autistic grandson, אתר USA Today, ‏‏23 ביוני 2008; אוחזר ב-6 בנובמבר 2008 (באנגלית) טרי שוורץ, Zac Browser brings autistic children into their own digital realm, אתר Blast Magazine, ‏‏1 ביולי 2008 (באנגלית) קים סקיאו-קנט, ZAC Browser, אתר PC World, ‏‏25 במרץ 2010 (באנגלית)