laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פנייאר סופר-ספורט

פנייאר סופר-ספורט (באנגלית: Fenyr SuperSport) היא מכונית ספורט בעלת ביצועים של מכונית על מתוצרת W Motors (אנ') הלבנונית אשר מיוצרת משנת 2017 במפעל "Magna Steyr" (אנ') בגראץ, אוסטריה. ייצור המכונית תוכנן במקור להיות עד 25 יחידות בשנה, עלייה דרסטית מפעילות הייצור הכוללת המוגבלת של 7 מכוניות של קודמתה. עם זאת, זה שונה מאוחר יותר לסך הכל של 100 כלי רכב. W Motors היא חברת מכוניות היפר ערבית-לבנונית שנוסדה בשנת 2012, והייתה המפתחת הראשונה של מכוניות ספורט יוקרתיות בעלות ביצועים גבוהים במזרח התיכון. החברה ממוקמת בדובאי משנת 2013 ומשולבת באופן מלא בפעילויות הכוללות תכנון רכב, מחקר ופיתוח, הנדסה וייצור. W Motors מבצעת גם ייעוץ לרכב במסגרת חטיבת הפעולות המיוחדות שלה. בראשות המייסד והמנכ"ל ראלף דבאס (Ralph R. Debbas) וצוות הניהול, "W Motors" מייצרת רכבי ייצור מוגבלים בשיתוף עם חברות הנדסת רכב וייצור מובילות מכל רחבי העולם. "Magna Steyr", "Studiotorino", "RUF Automobile" "AKKA Technologies". 2 דלתות קופה. מנוע מרכזי-אחורי - 3.8 ליטר. סוג הנעה: הנעה אחורית. התמסורת משולבת עם דיפרנציאל עם החלקה מוגבלת והיא מותקנת לרוחב בחלק האחורי של הרכב ומעבירה כוח לגלגלים האחוריים. מתלים - "פנייאר סופר-ספורט" עושה שימוש במתלי הנתיב של "מקפרסון" (אנ') על הציר הקדמי, ומתלים מרובי קישור (אנ') עם סליל אופקי מעל בולמי הזעזועים בציר האחורי. מוטות נגד גלילה (אנ') מותקנים גם בשני הסרנים. בלמים - לבלמים יש דיסקים מורכבים קרמיים מורכבים, בקוטר 420 מ"מ (1.653 אינץ') כל אחד, ומשתמשים במכוני אלומיניום עם שש בוכנות מלפנים ומאחור. צמיגים מתוצרת פירלי מסוג "Pirelli P Zero", קוד צמיגים קדמיים: "255/35 ZR 19", קוד צמיגים אחוריים: "335/30 ZR 20". פנים הדגם "פנייאר סופר-ספורט" כולל לוח מחוונים כולל במקום מסך, תצוגת הולוגרמה, וקונסולה מרכזית המוגמרת בסיבי פחמן ואלקנטרה (אנ'). ברכב הורכב נתב 3G ואפליקציה סלולרית לשיפור קישוריות וניטור נתונים מרחוק. תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 2.7 שניות. תאוצה בין 0–200 קמ"ש היא 9.4 שניות. איש עסקים יפני רכש 5 יחידות מדגם "פנייאר סופר-ספורט" במחיר של 1,500,000 דולר ליחידה. "פנייאר סופר-ספורט" "פנייאר סופר-ספורט" "פנייאר סופר-ספורט" "פנייאר סופר-ספורט" - מבט לתא הנהג "פנייאר סופר-ספורט" "פנייאר סופר-ספורט" "פנייאר סופר-ספורט" "פנייאר סופר-ספורט" מכונית-על מדיה וקבצים בנושא פנייאר סופר-ספורט בוויקישיתוף פנייאר סופר-ספורט, סרטון באתר יוטיוב פנייאר סופר-ספורט, סרטון באתר יוטיוב "פנייאר סופר-ספורט" תגיע למהירות 245 מיל topgear.com/car-news/supercars/new-fenyr-supersport-will-do-245mph "פנייאר סופר-ספורט" thenational.ae/lifestyle/motoring/a-new-hypercar-supercar-and-dubai-flagship-for-uae-s-w-motors "פנייאר סופר-ספורט" אתר היצרן wmotors.ae/the-fenyr-supersport "פנייאר סופר-ספורט" (בווידאו) motor1.com/news/258236/fenyr-supersport-walkaround-video נמכרו 5 יחידות לקונה יחיד archive.org/web/20190815050739 מיליון וחצי דולר ליחידה web.archive.org/web/20190815050623
תתן אחרית לעמך

תתן אחרית לעמך הוא פיוט הנאמר במסגרת הפיוטים הנאמרים לאחר סדר העבודה בתפילת יום הכיפורים על פי נוסח אשכנז. בקצת קהילות אומרים רק את תחילת הפיוט וסופו, או מדלגים עליו לחלוטין. מחברו של הפיוט לא ידוע ומקובל היה לחשוב שמקורו מאשכנז מימי הביניים. הוא מועתק למשל במחזור וורמס המתוארך לשנת 1272 וישנה אף מסורת שהפיוט חובר בבית מדרשו של רש"י.[דרוש מקור] לדעת אופיר מינץ-מנור, על פי סגנון הפיוט יש לשייך אותו לתקופה הקדם-קלאסית של הפיוט, כלומר לארץ ישראל של המאה החמישית לספירה. טענה זו נתמכת בעובדה שהפיוט מועתק בכתב יד טיילור-שכטר H6.41 (1V) מהגניזה הקהירית, דבר שמוכיח שמקורו משלהי העת העתיקה במזרח. הפיוט בנוי ממשפטים של בקשות מהאל שיגאל את עמו, את ארץ ישראל ואת העיר ירושלים. כל משפט מתחיל בבקשה בלשון עתיד נוכח תתן-תשיב-תרומם וכו'. סך הכל 22 משפטים. מכיוון שמדובר במשפטים שמתחילים בזמן עתיד וגוף נוכח, כל משפט מתחיל באות תי"ו. האות השנייה היא על פי סדר האלפבית מהסוף להתחלה (תשר"ק). כיוון שהפיוט מתאר מצב של גלות וחורבן, הציע הרב חיים דרוקמן לשנות מספר מילים בפיוט, המתאימות לשיבת עם ישראל לארצו לאחר הקמת מדינת ישראל ("תקומם קרן גאולה" ולא "גדועה"; "תפאר ישבה בדד" ולא "יושבת"; "תסיר חרפה מדביר" ולא "מעיר"; "תדרוש גאולה לשבותנו" ולא "לגלותנו"; "תגדל קץ לקנותנו" ולא "תגלה"). בשנת 2016 פרסם הזמר הראל טל ניגון לפיוט "תתן אחרית לעמך" מבוסס על ניגונו של ר' שלמה קרליבך לפסוק "נחמו נחמו עמי". את הרעיון לביצוע זה קיבל מאביו הרב שמואל טל שביצע את הפיוט בניגון זה בבית הכנסת בישיבתו תורת החיים שביד בנימין. בעקבות פרסום הביצוע של הראל טל, והצעתו לשיר את הביצוע בחתונות בעת שבירת הכוס במעמד החופה, התפשט המנהג, בעיקר בחתונות בציונות הדתית, ורבים שרים 'תתן אחרית' בנוסף לשירת 'אם אשכחך' המסורתית, וחלקם אף במקומה. מהדורה מדעית בתוך: דניאל גולדשמידט, מחזור לימים הנוראים לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם, כרך ב: יום כפור, ירושלים תש"ל, עמ' 500, באתר היברובוקס תתן אחרית לעמך, בביצוע הראל טל, סרטון באתר יוטיוב מחזור רעדלהיים, עמ' 39 בעימוד מוסף ניתן לראות עדות למנהג כזה בהערות השוליים בצילום ממחזור וורמייזא המובא בצד הערך. Liturgy (T-S H6.41) - כתב יד טיילור-שכטר, באתר הגניזה הקהירית הערות הרב דרוקמן על השיר בכתב ידו.
מנזר דונסקוי

מנזר דונסקוי (ברוסית: Донско́й монасты́рь) הוא מנזר גדול מדרום למרכז מוסקבה. המנזר הוקם ב-1591. נודע כמקום קבורה לאנשי שם. המנזר הוקם בנקודה בה שכנה כנסייה בימי בוריס גודונוב, שהכילה את האיקונה "גבירתנו של נהר הדון" (Донская икона Божией Матери) מאת תאופנוס היווני. לפי האגדה לקח דמיטרי דונסקוי את האיקונה איתו לקרב קרב קוליקובו עם אורדת הזהב בשנת 1380 וניצח בעזרתה בקרב. המנזר מנציח את שמו. המנזר שימש כמוצב צבאי שהגן על הדרך הראשית מן הקרמלין דרומה. כך למשל ב-1618 נהדפה הסתערות כוחות קוזאקים אוקראינים למרגלות חומות המנזר. ב--1683 הועלה ראש המנזר לרמת ארכימנדריט, והמנזר זכה לעצמאות ולנחלות. ב-1711 הוקמה הקתדרלה הגדולה ובה נקברו הצארים משושלת בגרטיוני ודוכסי מינגרליה מבית דאדיאני. ב-1812 תקף צבא נפוליאון את המנזר, אך אוצרותיו (בראשם האיקונה גבירתנו של נהר הדון) הועברו לוולוגדה מבעוד מועד וניצלו. בעת מהפכת אוקטובר 1917 שהו במנזר 48 נזירים. טיכון, פטריארך מוסקבה ורוס כולה, נכלא במזנר בשנת 1922 על ידי שלטונות ברית המועצות ולא יצא ממנו עד מותו שלוש שנים לאחר מכן. הוא גם נקבר במנזר בקבר לא מסומן שהתגלה רק ב-1992. ב-1924 השתמשו השלטונות במקום כמושבת עונשין. כן אוחסנו במקום שרידים ממנזרים וכנסיות שהרסו הקומוניסטים ברחבי מוסקבה (בהם קתדרלת ישו המושיע, מגדל סוחארב ועוד). משפחות אצולה רבות בחרו לקבור את מתיהן בכנסיות ובקפלות בתחומי הממנזר. בית הקברות הישן (Некрополь Донского монастыря) ממוקם בדרום-מזרח המתחם ובמהלך המאה ה-18 והמאה ה-19 נקברו בו מדינאים והיסטוריונים, סופרים ומשוררים, מדענים ופילוסופים, ציירים וארכיטקטים. בהם ניקולאי רפנין, אוסיפ בובה, וסילי פרוב, ניקולאי ז'וקובסקיו ועוד. לאחר התפרקות ברית המועצות נקברו במקום עצמותיהם של רוסים שנמלטו מברית המועצות ומתו בגלות, בהם הגנרלים ולדימיר קאפל ואנטון דניקין וכן הסופר אלכסנדר סולז'ניצין. ערך מורחב – בית העלמין דונסקויה החדש מדרום למנזר, בסמוך אך מחוץ לחומותיו, נפתח ב-1910 בית קברות נוסף, שכונה "בית הקברות החדש" (Новое Донское кладбище). בית קברות זה הפסיק לקלוט נפטרים בסוף שנות השמונים. בין היתר נקברו במקום מריה, בתו של אלכסנדר פושקין, רודולף אבל, פאינה רנייבסקיה, פאבל סודופלאטוב ואחרים. בתקופת הטיהורים הגדולים של סטלין, נקברו במקום קרבנות הוצאה להורג בקברי אחים. בין היתר נקברו במקום ככל הנראה שרידיהם של וסילי בליוכר, סטניסלב קוסיאור, מיכאיל טוכאצ'בסקי, ניקולאי יז'וב, וסבולוד מיירהולד, איסאק באבל, אולג פנקובסקי, גריגורי קוליק, אלכסנדר יגורוב וכן פיוטר קרסנוב, שהוצא להורג בעוון שיתוף פעולה עם הנאצים ב-1947. בין 1927 לאמצע שנות השבעים פעל במקום קרמטוריום (משרפת גופות), היחיד במוסקבה. מדיה וקבצים בנושא מנזר דונסקוי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מנזר דונסקוי The Recovery of St. Tikhon’s relics in February 1992, דיווח על מציאת השרידים באתר הכנסייה הפרבוסלבית באמריקה
חיוך (ספר)

חיוך (באנגלית: Smile) הוא רומן גרפי אוטוביוגרפי, שנכתב על ידי הסופרת האמריקאית ריינה טלגמאייר. הספר מתאר את חיי המחברת מכיתה ו' ועד בית הספר התיכון. זהו ספר הבכורה של ריינה, והוא זיכה אותה בפרס אייזנר. בשנת 2014 הוציאה המחברת ספר המשך הנקרא "אחיות". ריינה רק רוצה להיות תלמידת כיתה ו' רגילה, אבל לילה אחד, אחרי שהיא חוזרת מפעולה עם חברותיה בצופים, היא נופלת תוך כדי ריצה, ושתי שיניים קדמיות שלה נפגעות באופן קשה. התאונה הזאת דורשת שנים של טיפול אורתודנטי (ובהמשך גם טיפול חניכיים), ובהמשך הספר ריינה מדברת על הטיפולים שהיא עוברת ועל החברים הלא ידידותיים שלה. הספר מתאר את ההתבגרות הרגשית והנפשית של ריינה יחד עם התפתחות הפגיעה שעברה בשיניה והטיפול הרפואי בפגיעה. הספר זכה לביקורות חיוביות. בניו יורק טיימס נכתב שזהו סיפור שמנחם את הקוראים שחוצים את השנים שבין ילדות לבגרות. במגזין ביקורת הספרים האמריקאי קירקוס(אנ') נכתב שהספר כובש, מצחיק ונוגע ללב, והדמויות רבות הבעה; מאוחר יותר, קירקוס הגדיר את הספר כאחד מספרי הספרים הטובים ביותר לשנת 2010 לבני נוער. בשנת 2011 זכה הספר בפרס אייזנר לפרסום הטוב ביותר לבני נוער. זה היה גם אחד מעשרת הרומנים הגרפיים הגדולים של התאחדות שירותי הספרייה למבוגרים צעירים לשנת 2011. החל מ־25 בפברואר 2017 גרסת הכריכה הרכה של הספר הופיעה כ־240 שבועות ברשימת רבי המכר של ניו יורק טיימס תחת הקטגוריה ספרים בכריכה רכה. חיוך, באתר OCLC (באנגלית) חיוך, באתר סימניה Bird, Elizabeth (14 במאי 2010). "Blood, Sweat and Teeth". The New York Times. נבדק ב-12 בפברואר 2013. {{cite news}}: (עזרה) "Editors' Choice: Recent Books of Particular Interest". The New York Times. 23 במאי 2010. נבדק ב-15 בפברואר 2013. {{cite web}}: (עזרה) "Smile by Raina Telgemeier". Kirkus Reviews. 1 בינואר 2010. נבדק ב-15 בפברואר 2013. {{cite web}}: (עזרה) "2010 Boston Globe-Horn Book Awards for Excellence in Children's Literature". The Horn Book, Inc. 2011. אורכב מ-המקור ב-2011-05-15. נבדק ב-2011-04-17. "2011 Eisner Awards". Comic-Con International. 2011. נבדק ב-2013-02-17. "Best Sellers - Paperback Graphic Books". The New York Times. 2 באוגוסט 2015. נבדק ב-15 בפברואר 2013. {{cite web}}: (עזרה)
לוח יאנגצה

לוח יאנגצה המכונה גם לוח דרום סין הוא לוח טקטוני המכיל את מרבית דרום הרפובליקה העממית של סין, שמו של הלוח נגזר משמו של הנהר יאנגצה החוצה אותו ממערב למזרח ונשפך לים סין המזרחי. לוח יאנגצה גובל בחמישה לוחות טקטוניים ובשוליו חמישה צמתים משולשים. המפגשים עם כל הלוחות הם גבולות חילוף, פתיחה או סגירה (ללא הפחתה). לפי כיוון השעון: במערב, בצפון וברוב חלקו המזרחי גובל לוח יאנגצה בלוח האירואסייתי. לוח יאנגצה מתרחק מהלוח האירואסייתי בכיוון מזרח-דרום-מזרח בקצב של 13 מילימטרים בשנה. העתק לונגשמנשאן (龍門山斷層) המפריד ביניהם היה הגורם לרעידת האדמה בסצ'ואן ב-2008. בדרום-מזרח יש צומת משולש עם הלוח האמורי שבינו לבין לוח יאנגצה יש גבול חילוף הנע בקצב של 4 מילימטרים בשנה. הגבול בין הלוח האמורי עם לוח היאנגצה מסתיים בצפון האי טאיוואן בצומת משולש עם לוח אוקינאווה. בין לוח זה ללוח יאנגצה יש גבול פתיחה תוך יצירת שקע אוקינאווה. הגבול בין לוח אוקינאווה עם לוח היאנגצה מסתיים בצומת משולש עם הלוח הפיליפיני. גבול זה בין הלוח הפיליפיני לבין לוח יאנגצה מתאפיין בסגירה ללא הפחתה. הגבול בין הלוח הפיליפיני עם לוח היאנגצה מסתיים בצומת משולש עם לוח סונדה. הגבול בין לוח יאנגצה ללוח סונדה הוא גבול חילוף שמאלי הנע בקצב של 15 מילימטרים לשנה. הגבול בין לוח סונדה עם לוח יאנגצה מסתיים בצומת משולש עם הלוח האירואסייתי. לוח יאנגצה נוצר בהתפרקות יבשת-העל רודיניה לפני 750 מיליון שנים, בעידן הנאופרוטרוזואיקון. לוח דרום סין התנתק מיבשת העל גונדוונה בסילור. במהלך היווצרות יבשת-העל פנגיאה היה דרום סין יבשת קטנה, נפרדת, ששכנה מול החוף המזרחי של יבשת העל ונסחפה לצפון. בטריאס התנגש לוח יאנגצה עם הקראטון של צפון סין, והתחבר עם פנגיאה, ויצר את אגן סצ'ואן. בקנוזואיקון הושפע לוח יאנגצה מההתנגשות של הלוח ההודי עם הלוח האירואסייתי תוך יצירה והתרוממות של הרי לונגמן. התנועה דרומה מתבצעת לאורך העתק הנהר האדום. צומת משולש – נקודת מפגש המשותפת לשלושה לוחות טקטוניים מיקום חלק מהשקעים מבוסס על מפה זו An updated digital model of plate boundaries, Pages 9-10 Yangtze plate JIA ChengZao, LI BenLiang, ZHANG XingYang & LI ChuanXin (בנובמבר 2007). "Formation and evolution of the Chinese marine basins". Chinese Science Bulletin. 52: 1–11. doi:10.1007/s11434-007-6012-x. {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
פרס האמן המצטיין

פרס האמן המצטיין של הונגריה (בהונגרית: Magyarország Érdemes Művésze díj) הוא אחד מפרסי ההצטיינות של הונגריה, בדרגה אחת פחות מפרס האמן הדגול (Magyarország Kiváló Művésze díj). הפרס מוענק כל שנה ב-14 במרץ על ידי ראש ממשלת הונגריה לאמנים "שהציגו הישגים בתחום התרבות הלאומית ההונגרית והיצירה האמנותית (תיאטרון, מוזיקה, מחול, משחק, קולנוע, אמנות יפה, צילום, אומנות שימושית). אמנים שיצרו לאורך זמן ערכים אמנותיים מצטיינים וכבר זכו בפרס האמנות של שר התרבות. ניתן להגיש שמות מועמדים לפרס עד 30 בנובמבר של השנה הקודמת במשרד משאבי האנוש, במזכירות האגף ליחסי חברה ואזרחים, לממונה על העיטורים בנושאי תרבות. לפרס מתלווה גם מענק כספי שערכו הוא שליש מהמענק הכספי של פרס קושוט. הפרס כולל מדליית ברונזה בקוטר 3.5 ס"מ עם סרט וכיתוב "אמן מצטיין". החל משנת 2014 ואילך מוענקת גם תעודה מקושטת. קודמו של הפרס היה "פרס האמן המצטיין של הרפובליקה העממית ההונגרית", והוא הוענק לאמנים בעלי זכות יוצאת דופן בפיתוח התרבות הסוציאליסטית בין 1963 ל-1990. התגמול כלל תוספת פנסיה. הסכום החודשי של תוספת זו היה תוספת של 60% מהשכר הממוצע אז בהונגריה. במקרה של מות האמן, האלמנה הייתה זכאית לחצי מהקצבה אם הייתה: תושבת הונגריה הגיעה לגיל הפרישה הרלוונטי גרה עם האמן כבן הזוג בעת מותו. שם הפרס בין 1991 ל-2011 היה פרס "האמן המצטיין של רפובליקת הונגריה". התואר "האמן המצטיין של המדינה" נוסד במקור בברית המועצות תחת השם Заслуженный артист. כדוגמה לתואר זה שימש "פרס זמר/ת אופרה" [Hofkammersänger(in)](אנ') על הצטיינות בתחום זמרת האופרה בגרמניה. התואר הוענק אז על ידי נסיכים ומלכים. ברוסיה הצארית הוענק תואר "הזמר/ת הקיסרי/ת", שאחרי המהפכה הסובייטית של 1917 הוחלף שמו לתואר "אמן מצטיין של רוסיה" או "של ברית המועצות" והוא שימש לא רק לציון זמרי אופרה אלא לכל תחומי האומנויות. תואר זהה או מקביל לו מוענק מחוץ לרוסיה במדינות רבות של חבר המדינות לשעבר (יורשות ברית המועצות) וגם בחלק ממדינות הגוש המזרחי לשעבר. Díjasok és kitüntetettek adattára. 1948-1980. Összeállította és szerkesztette: Magyar Józsefné. Palmiro Togliatti Megyei Könyvtár, Kaposvár. ISBN 963-7551-57-3 Csapó Tamásné: Díjasok és kitüntetettek adattára, 1981-1990. Megyei és Városi Könyvtár, Kaposvár ISSN 0237-2312 A 2010. évi díjasok: Átadták a Kiváló- és Érdemes Művész, valamint a Babérkoszorú díjakat. Nemzeti Erőforrás Minisztérium, 2010. március 13. (Hozzáférés: 2015. október 23.) MTI Ki kicsoda 2009. Szerk. Hermann Péter. Budapest: Magyar Távirati Iroda. 2008. ISBN 978-963-1787-283 A 2016. évi díjasok: Balog Zoltán állami művészeti és miniszteri szakmai díjakat adott át. kormany.hu, 2016. március 11. (Hozzáférés: 2016. március 11.) "Sajtóhír a 2013. évi díjátadásról". אורכב מ-המקור ב-2013-03-19. "Oktatási és Kulturális Minisztérium - Kulturális kitüntetések, javaslattétel, adományozás rendje". אורכב מ-המקור ב-2007-03-05. [1] 1000 év törvényei
הנסיכה והרוח

הנסיכה והרוח הוא הסינגל הרביעי מתוך האלבום ימי התום (1988) של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור במרץ 1988. השיר נכתב על ידי עלי מוהר, הולחן על ידי יהודה פוליקר ועובד על ידי רמי קלינשטיין. במקור, פוליקר וקלינשטיין הלחינו, עיבדו והקליטו את הלחן האוריינטלי ולבסוף העבירו אותו למוהר שיוסיף את מיליותיו לשיר. במרוצת השנים בוצע והוקלט השיר עשרות פעמים. בין האמנים שהקליטו אותו היו שרית חדד, אלי לוזון, רמי קלינשטיין, יוני רועה והדר עוזרי. השיר דורג במקום הראשון במצעד העברי השבועי של רשת ג' במשך שלושה שבועות. ריטה סיפרה במהלך ריאיון לרדיו כי: ”פוליקר היה אצלנו בסלון עם בוזוקי או גיטרה והשמיע לנו לחן, שר לנו אותו. זה היה קסום, אחר כל כך מכל מה שהתעסקנו אתו עד אז”. באתר של עופרה עופר אורן צוין שהלחן קדם אם כן למילים, שכן הם העבירו את ההקלטה לעלי מוהר, שהיטיב להתאים את מילותיו לניחוחה האוריינטלי של המנגינה. מוהר צייר נופי מדבר, אורחת גמלים, שודדי דרכים שחוטפים נסיכה וזוממים לקחת אותה אל חצרו של הסולטן. הוא אמר לריטה: ”מצפים שאת תהיי הנסיכה, אבל את תהיי הרוח”. בשנת 2019 פרסמה אורן ב-Xnet את כתבתה אודות "הנסיכה והרוח". השיר נכלל באלבום ההופעה והווידאו של ריטה, One. לאחר שנתיים שעקבו ליציאת אלבום האולפן השני של ריטה, ימי התום (1988), הוחלט שהיא תייצג את ישראל באירוויזיון 1990 עם השיר "שרה ברחובות". היו שמתחו ביקורת על כך שביצוע השיר “שרה ברחובות”, שהגיע למקום ה-18 בתחרות, לא היה הבחירה המיטבית לשלוח. כמו כן, נאמר שאילו ביצעה את "הנסיכה והרוח" התוצאה הייתה אחרת. גברי מזור, מנהלה לשעבר של הזמרת ירדנה ארזי, שהשתתפה באירוויזיון שנתיים קודם לכן, ציין שריטה הייתה צריכה ”ללכת על שיר בכיוון ‘הנסיכה והרוח’, שהוא גם איכותי וגם מדבר לקהל הרחב”. עם זאת, לא ייצג השיר את ישראל באירוויזיון באותה השנה, אלא "שרה ברחובות" בוצע במקומו. הווידאו קליפ של "הנסיכה והרוח" לא הועלה לערוץ היוטיוב של ריטה, אך פורסם ב-26 בספטמבר 2010. הקונספט שלו מגולל את הנושא בו עוסק השיר ולאורכו ניתן לראות עשרות שחקנית בלבוש אוריינטלי מבצעים תנועות ריקוד שונות. ישנה סצנה שנעשתה באמצעות שימוש באפקטים חזותיים בה ריטה מעופפת מעל השחקנים. האודיו הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של ריטה ב-29 במאי 2017, מספר עשורים ליציאתו המקורית. סרטון השיר "הנסיכה והרוח" באתר יוטיוב מילות השיר "הנסיכה והרוח" באתר שירונט הנסיכה והרוח, באתר "פזמונט" הנסיכה והרוח, באתר אקו"ם עופרה עופר אורן, ריטה עלתה מאיראן - וקיבלה שיר מעלי מוהר על שירז, שושן ואיספהן, באתר Xnet‏, 17 באוגוסט 2019 ריטה חוזרת ל"ימי התום": "הפחידו אותי, הרגשתי שזה למוות או לחיים", באתר מעריב אונליין, 5 בספטמבר 2016 אקו"ם - איתור יוצרים ויצירות, באתר nocs.acum.org.il הנסיכה והרוח – פזמונט, באתר pizmonet.co.il עופרה עופר אורן Ofra Offer Oren, עלי מוהר, “הנסיכה והרוח”: יופי מכושף, באתר עופרה עופר אורן | סופרת ספרים, ‏2019-08-18 עופרה עופר אורן, ריטה עלתה מאיראן - וקיבלה שיר מעלי מוהר על שירז, שושן ואיספהן, באתר Xnet‏, 17 באוגוסט 2019 סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוסיקה הישראלית אחד - המופע - ריטה, באתר he.israel-music.com Rita - Shara Barkhovot (שרה ברחובות) • Eurovision 1990, נבדק ב-2023-08-19 ריטה - הנסיכה והרוח, נבדק ב-2023-08-19 ריטה - הנסיכה והרוח (מתוך האלבום "ימי התום") Rita, נבדק ב-2023-08-19
אגם רטבה

אגם רטבה (בצרפתית: Lac Retba, נקרא גם Lac Rose, "אגם ורוד") הוא אגם השוכן מצפון לחצי האי קאפ-ור בסנגל, כ-35 ק"מ צפונית-מזרחית מעיר הבירה, דקר. שמו מגיע מצבע מימיו הוורודים כתוצאה מנוכחות אצות מסוג Dunaliella salina. האגם היה פעמים רבות נקודת הסיום של ראלי פריז-דקר, עד שמסלול הראלי עבר מאפריקה לדרום אמריקה מסיבות ביטחוניות בשנת 2009. אגם רטבה מועמד להפוך לאתר מורשת עולמית על ידי ארגון אונסק"ו. האגם מופרד מהאוקיינוס האטלנטי רק על ידי מסדרון דיונות צר ברוחב כמה מאות מטרים, והוא נקרא על שם מימיו הוורודים הנגרמים על ידי אצות Dunaliella salina. האצות מייצרות פיגמנט אדום שמסייע להן בקליטת אור, ושמספק להן אנרגיה. הצבע ניכר במיוחד בעונה היבשה (מנובמבר עד יוני) ונראה פחות בעונה הגשומה (יולי עד אוקטובר). האגם ידוע בתכולת המלח הגבוהה שלו, המגיעה עד ל-40% באזורים מסוימים. הסיבה המרכזית למליחות היא חדירת מי ים מהאוקיינוס האטלנטי ואידויים לאחר מכן. בדומה לים המלח, ריכוז המלח באגם גבוה מספיק על מנת לאפשר לאנשים לצוף בו בקלות. החל משנות ה-70 של המאה ה-20 מופק מהאגם מלח ומיוצא למדינות רבות באפריקה המערבית. אגם הילייר מדיה וקבצים בנושא אגם רטבה בוויקישיתוף על אגם רטבה באתר אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו(בצרפתית) שחה באגם ורוד בסנגל, ג'ודי אדי, 14 במרץ 2014, וול סטריט ג'ורנל אגם רטבה בסנגל נראה כמו מילקשייק תות ענק, 5 ביוני 2012, האפינגטון פוסט על אגם רטבה באתר אגם רטבה
יוסף גריף

יוסף גריף (נולד בשנת 1957) היה קצין הכנסת החל מ-2010 עד שנת 2021. נולד בשנת 1957 בירושלים, התגייס לצה"ל ב-1975 ושירת בחטיבה 35 של הצנחנים. התגייס בשנת 2001 למשמר הכנסת ומילא מגוון של תפקידים במסגרתו, החל מתפקיד מאבטח ומוקדן במרכז הדיווח המבצעי ובהמשך הגיע לתפקיד מפקד מחלקה במערך האבטחה החיצוני, מחלקת סינון הבקרה וקצין אגף המבצעים. בשנת 2007 החל לכהן כסגן מפקד משמר הכנסת וממלא מקומו וב-2010 מונה לקצין הכנסת העומד בראש משמר הכנסת. הוא החליף בתפקידו את יצחק שד"ר שפרש לגמלאות. ב-29 ביולי 2015 העניק לו יושב ראש הכנסת, יולי אדלשטיין, דרגת ניצב. במהלך כהונתו הועברה האחריות על אבטחת משלחות של חברי כנסת היוצאות מחוץ לישראל ליחידת "עו"ז" של משמר הכנסת מידי היחידה לאבטחת אישים של השב"כ. ב-15 ביולי 2019 השתתף בפרק פתיחת העונה של "המירוץ למיליון" ובמסגרתו העניק לזוגות המתחרים את המעטפה ששלחה אותם לתחנה הבאה במירוץ. לגריף תואר ראשון במנהל עסקים מאוניברסיטת לטביה ותואר שני בניהול וארכון מערכות חינוך מהמרכז ללימודים אקדמיים. מתגורר במעלה אדומים. משמר הכנסת - קצין הכנסת יוסף גריף, באתר הכנסת גריף במיזם "מתחברים לכנסת", סרטון באתר יוטיוב, 8 בדצמבר 2016 גדעון אלון, "גורמים עוינים מנסים לפגוע באמצעי האבטחה בכנסת", באתר ישראל היום, 16 בינואר 2017 השב"כ מפסיק לאבטח ח"כים בחו"ל, באתר ערוץ 7, 8 בינואר 2019 איתמר ב"ז, שילמנו מיליון שקל, אדלשטיין קיבל חשיפה לחצי מיליון צופים, באתר העין השביעית, 16 ביולי 2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זודיאק (שיר)

זודיאק הוא פזמון שכתב דודו ברק, הלחין יוני רועה, וביצע ירון חדד. השיר השתתף בקדם-אירוויזיון 1992. השיר השתתף בקדם אירוויזיון 1992. הוא דורג במקום התשיעי בלבד. על אף זאת היה השיר ללהיט. השיר נכלל באלבום הבכורה של ירון חדד, ולאלבום ניתן השם "זודיאק". היה זה הלהיט היחיד שהיה לחדד, שהחליט לפרוש בהמשך מתחום הבידור, ולא הוציא עוד אלבומים נוספים. השיר עוסק בגלגל המזלות (זודיאק). במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשנ"ב (1992) של רשת ג' דורג השיר במקום החמישי. בשנת 2019, לקראת קיום האירוויזיון בארץ, נבחר זודיאק למקום הראשון במצעד שירי קדם האירוויזיונים שבחרו מאזיני רשת ג. איציק אשל הוציא גרסת כיסוי של השיר, תחת הכותרת "אש בשמיים", ב-2004 במסגרת אלבומו רק אתה (חלק ב). סרטון השיר "זודיאק" באתר יוטיוב מילות השיר "זודיאק" באתר שירונט זודיאק, באתר "פזמונט" יעקב בר-און, ‏ירון חדד: "נשברתי אחרי 'זודיאק'. לא קיבלתי הופעות, היומן היה ריק", באתר מעריב אונליין, 22 באפריל 2019 לדף השיר באתר הספרייה הלאומית עמית קוטלר וערן בר-און, מי צריך דוז פואה? יש סיכוי שתהיו להיט ברדיו, באתר ynet, 1 במרץ 2013 דודי פטימר, איפה הוא היום- ירון חדד חוזר לזודיאק, באתר tlv times‏, 22 באפריל 2019
טגו רץ

טֵגוּ רָץ (שם מדעי: Cnemidophorus‏; "knēmido" - מגן-רגל, "phoros" - סוחב, כלומר: "לובשי מוקיים"[דרוש מקור]) הוא סוג של לטאה ממשפחת הטגואיים החיים באמריקה הדרומית, אמריקה המרכזית ואיי הודו המערבית. במראן הן דומות ללטאות הכוח מהעולם הישן. ללטאות הטגו גפיים גדולות ומשוריינות המסייעות להם לרוץ במהירות של עד 28 קמ"ש. אורך הגפיים הוא 20 עד 50 ס"מ. ללטאות גם זנב ארוך דמוי-שוט, ראש גדול בצורת משולש ועיניים גדולות. לרובן גוון צבעוני בולט עם פסים לאורך הגוף. הן חיות בסביבות טרופיות בביצות, חוליות, יערות פתוחים וסוואנות. מזונן העיקרי הוא חרקים כמו נמלים, חגבים וכו' וגם מפירות. בני סוג זה מתרבים ברביית בתולים כדרך קבע, דבר נדיר מאוד אצל חולייתנים, ואולם הוא נעשה בידי מספר לטאות, שביניהן לטאות הכוח. הטגואים עדיין צריכים לקבל הורמון מסוג אסטרוגן כדי לייצר ביצים פוריות. הם מקבלים אותו מפרטי נקבות בעלי מאפיינים זכריים המזדווגות עם חסרי התכונות הללו וכך מעברים את הביציות. זכרים אמיתיים נדירים בסוג זה. Cnemidophorus arenivagus Cnemidophorus arubensis Cnemidophorus cryptus Cnemidophorus duellmani Cnemidophorus espeuti Cnemidophorus flavissimus Cnemidophorus gaigei Cnemidophorus gramivagus Cnemidophorus lemniscatus Cnemidophorus leucopsammus Cnemidophorus murinus Cnemidophorus nigricolor Cnemidophorus pseudolemniscatus Cnemidophorus rostralis Cnemidophorus ruatanus Cnemidophorus ruthveni Cnemidophorus senectus Cnemidophorus splendidus Cnemidophorus vanzoi מדיה וקבצים בנושא טגו רץ בוויקישיתוף טגו רץ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) טגו רץ, באתר ITIS (באנגלית) טגו רץ, באתר NCBI (באנגלית) טגו רץ, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) טגו רץ, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) טגו רץ, באתר GBIF (באנגלית) לפי החלטות האקדמיה
הר קאבזה

הר קאבזה (באנגלית: Mount Cabeza) הוא הר ברכס סטאוורצי בחלקו הצפון-מזרחי של האי בראבנט, בארכיפלג פאלמר שבאנטארקטיקה. ההר נמצא מדרום מזרחית לקרחון פארה, כ-2 קילומטרים דרומית - מערבית לפסגת היילס. הר זה, בשמו "מונטה קאבזה (הר קאבזה)" (Monte Cabeza) הופיע לראשונה במפה הידרוגרפית ארגנטינאית משנת 1957. הר קאבזה באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית הר קאבזה באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור ההר, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix מידע גאוגרפי והיסטורי
כושר גופני (אלבום)

כושר גופני הוא אלבום הבכורה של צמד ההיפ הופ הישראלי כהן@מושון. האלבום יצא לאור ב-13 באפריל 2008 דרך חברת התקליטים הישראלית הד ארצי. האלבום הופק על ידי מיכאל כהן, חצי מהצמד, ואורי שוחט. האלבום נתמך על ידי הסינגלים "באסה", "פאן פאן פאן" ו-"מה קורה לי". השיר "מה קורה לי", מתוך האלבום, זכה להצלחה רבה תוך שהגיע למקום ה-9 במצעד השבועי של רדיו אמצע הדרך, ולמקום השני במצעד השבועי של רדיו ירושלים. בספטמבר 2018 חגגו כהן@מושון עשור לאלבום במופע במועדון הבארבי בתל אביב. כל השירים נכתבו והולחנו על ידי מיכאל כהן ומיכאל מושונוב.  כהן@מושון | כושר גופני, באתר דיסק סנטר הד ארצי‏, כהן@מושון - "באסה", באתר וואלה, 10 במרץ 2009 הד ארצי‏, כהן@מושון - פאן פאן פאן, באתר וואלה, 20 בינואר 2008 כהן@מושון - מה קורה לי?, באתר וואלה! תרבות, ‏2008-05-16 (ארכיון) המצעד העברי- רדיו אמצע הדרך- 24-04-08 - פורום סאב, הצל, תאקט ואמת, באתר תפוז אנשים 101FM, web.archive.org, ‏2008-04-10