laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מתנד אלקטרוני

מתנד אלקטרוני מייצר תנודות חשמליות, שהן בעצם עליות וירידות במתח החשמלי (למעשה מתח חילופין, בניגוד למתח ישר שנמצא בקטבים של סוללה חשמלית למשל). דוגמה מכנית למתנד היא נדנדה תלויה. כשדוחפים את הנדנדה היא תמשיך לנוע מצד לצד בקצב מסוים, אך יש צורך לתת לה דחיפה קלה מדי פעם, כדי לפצות על ההפסדים הנגרמים מחיכוך והתנגדות האוויר. במתנד אלקטרוני קיים רכיב כגון טרנזיסטור שתפקידו לפצות על ההפסדים שונים (לדוגמה פליטת חום שנגרמת מהתנגדויות או פליטת גל רדיו). באופן דומה לנדנדה המכנית, הטרנזיסטור נותן דחיפה חשמלית כדי שהתנודות לא ידעכו. התדירות של המתנד נקבעת על ידי רכיב או רכיבים במעגל כמו קבלים, נגדים וסלילים (סלילים הם משרנים). במתנדים מדויקים נעשה שימוש בגבישי קוורץ או אף בהתקנים הכוללים אטומי צסיום לקביעת תדר התנודות. מתנדים מצויים כמעט בכל מערכת אלקטרונית, פרט למעגלים אנלוגיים או ספרתיים פשוטים. במעגלים ספרתיים, למשל, מתנדים יכולים לקבוע קצב פעולות. בכל פעימה של המתנד (או ה"שעון") מתבצעת פעולה אחת או מספר פעולות. יש שני סוגים עיקריים של מתנדים אלקטרוניים: מתנד הרמוני ומתנד רלקסציה (relaxation) המתנד ההרמוני יוצר גל סינוסואידי. בבסיסו הוא מגבר שמוצאו מחובר למסנן צר-סרט, שמוצאו מחובר לכניסת המגבר. כאשר מדליקים את המגבר, מופיע רעש במוצא שלו. הרעש עובר דרך המסנן כך שרק תדרים שהם בתחום הצר שמעביר המסנן מועברים בחזרה אל כניסת המגבר, ואלו מוגברים יותר ויותר כיוון שהתהליך חוזר על עצמו. תוך מספר מחזורים קטן מתייצב המתנד ומגיע למצב עמיד. אז מתקבל במוצא המגבר אות שמורכב מתחום צר של תדרים, שמרכזו הוא התדר המרכזי של המסנן, ורוחבו הספקטרלי נקבע על ידי רוחב המסנן. ניתן לצמד אל המסנן גביש פיאזואלקטרי (לרוב מקוורץ) כדי לייצב את תדר התנודה. תכנון כזה מכונה מתנד גבישי. את ההגברה והסינון ניתן להשיג במגוון של דרכים, ולכן ישנן גישות שונות לתכנון מתנדים הרמוניים, ביניהן מתנד הארטלי, מתנד קולפיטס ומתנד קלאפ. במתנדי רלקסציה משתמשים ליצירת גל שאינו סינוסי, כגון גל מרובע או "שן מסור". המתנד מכיל רכיב לא ליניארי, למשל טרנזיסטור או משוון, שפורק באופן מחזורי את האנרגיה הטעונה בקבל או במשרן, וכך גורם לשינויים מהירים במוצא. במתנדי רלקסציה לגל מרובע אפשר להשתמש ליצירת אות שעון הדרוש למעגלים ספרתיים מסוימים, למשל מונים או טיימרים, אך מתנדים גבישיים עדיפים עליהם בגלל יציבותם. במתנדי גל משולש או שן מסור משתמשים במעגלי תזמון לאותות הסריקה האופקית בצגי שק"ק של אוסצילוסקופים וטלוויזיות. במחוללי דפקים ניתן להשתמש בגל המשולש כדי ליצור קירוב של גל סינוס. סוג אחר של מתנד רלקסציה הוא הרב-רטט (מולטי-ויברטור). למתנדים במעגלים שונים, לדוגמה במערכות תקשורת, קיים רכיב הנקרא PLL, או בעברית חוג נעול מופע - מעגל בעל משוב שתפקידו לעקוב אחרי תדר אחר. דוגמאות לשימוש ב PLL: כאשר יש לנו אות בעל תדר לא רציף (שהוא מקוטע מדי פעם), PLL יכול לייצר אות באותו תדר אך רצוף. משתמשים ב PLL גם כדי להכפיל או לחלק תדר במספר מסוים. במקרה שיש אות שהתדירות שלו משתנה (אות מאופנן תדר), PLL יכול לחלץ את האות המאפנן, כלומר לייצר את האות שלפיו משתנה התדר של האות (ב PLL אנלוגי קיים מתנד מבוקר מתח (VCO) - המתח המוזן ל- VCO הוא האות המאפנן). טריודה מתנד מבוקר מתח מדיה וקבצים בנושא מתנד אלקטרוני בוויקישיתוף הסבר על פעולת מתנדים באתר howstuffworks.com
מתנד

מתנד (או אוסצילטור) הוא מערכת פיזיקלית שמשתנה באופן מחזורי. האם התכוונתם ל... מתנד אלקטרוני – מעגל חשמלי היוצר אות מחזורי מתנד הרמוני – מערכת פיזיקלית שבה קיים כוח יחסי למרחק ובכיוון מנוגד לו מתנד הרמוני קוונטי – קוונטיזציה של המתנד ההרמוני אוסצילוסקופ
מלקות

האם התכוונתם ל... ענישה גופנית#מלקות – מלקות כענישה משמעתית או פלילית. מלקות (הלכה) – ענישה על עבירה על מצוות לא תעשה.
חלב ציפורים

חלב ציפורים (ברוסית: птичье молоко, ברומנית: lapte de pasăre, בהונגרית: madártej, בפולנית: ptasie mleczko) הוא קינוח עדין המקובל במטבחים שונים במזרח אירופה ובמרכזה ובהם במטבח הרוסי, הרומני וההונגרי. חלב ציפורים הוא קרם המופק על ידי בישול חלמוני ביצים בתוספת חלב ווניל. לאחר הבישול מוסיפים חלבוני ביצים מוקצפים עם סוכר ווניל. המוצר המוגמר הוא קרם וניל עדין שעליו צפים מצבורי קצף לבן עשוי מהחלבונים. המאכל נקרא גם "כדורי שלג", בשל מראהו. בשימוש עממי נפוץ ברוסית ("אתן לך חלב מהציפורים"), הביטוי מציין דבר שכמעט לא ניתן להשיגו או לדבר שאינו קיים, או כאשר אדם מבטיח לעשות "הכל" למען אדם אחר. ביטויים עם משמעות קרובה בעברית, הם למשל: "מים מהסלע", "אריג מצמר חמורים", "דבש אריות". או: "להוריד את הירח בשבילך" (כשהכוונה לפעולה). אי צף מדיה וקבצים בנושא חלב ציפורים בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סטוונגר

סטוונגר (בנורווגית: Stavanger, ‏האזנה‏Ⓘ‏) היא עיר נמל בחוף הדרום-מערבי של נורווגיה, אזור המתאפיין בנופי פיורדים. העיר היא בירת מחוז רוגלנד. אוכלוסיית סטוונגר מונה 121,610 תושבים (נכון לשנת 2009), והיא העיר הרביעית בגודל אוכלוסייתה במדינה, אחרי אוסלו, ברגן וטרונדהיים. בעבר עסקו תושבי האזור בעיקר בדיג, והעיר נודעה בתעשיית הסרדינים המפותחת שבה. בשנות ה-60 של המאה ה-20 חלה תפנית, עם גילוי מצבורי נפט באזור הים הצפוני. העיר גדלה והתפתחה, והפכה מוקד משיכה לעובדים שהיו מעוניינים להשתלב בתעשיית הנפט. יוקר המחיה בעיר הוא מהגבוהים בעולם, ובשנת 2011 דורגה העיר במקום הרביעי בסקר יוקר המחיה בערים שונות בעולם.[דרוש מקור] מוסדות האיחוד האירופי החליטו להכריז על העיר כבירת התרבות של אירופה לשנת 2008, במקביל לעיר ליברפול שבבריטניה. בעיר פועלת אוניברסיטה אחת, אוניברסיטת סטוונגר, ובה לומדים כ-8,000 סטודנטים. בין אוניברסיטת סטוונגר ובין הטכניון נחתם בשנת 2014 מסמך הבנות לשיתוף פעולה הדדי וכיום ישנן מספר פעילויות משותפות בין האוניברסיטאות. בעיר ישנה סצנת מטאל פורחת ובה צמחו להקות המטאל הגותי החשובות טריסטניה וסירניה, וכן להקות נוספות. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. בקרבת העיר נמצא אגם מוסווטנט. בעיר פועלת קהילה נוצרית-פרוטסטנטית גדולה המתפעלת את "אגודת ידידים של מדינת ישראל" בראשותו של מר ארנה קרלסן. אגודה זו תומכת באופן גלוי בישראל, מגייסת תרומות רבות ואף מארחת באופן קבוע בעיר קבוצות של נפגעי טרור ישראלים.[דרוש מקור] בנוסף, סטוונגר היא עיר תאומה של נתניה. דנמרק אסביירג, דנמרק ישראל נתניה, ישראל (מ־1997) מדגסקר אנטסיראבה, מדגסקר אתר האינטרנט הרשמי של סטוונגר (בנורווגית ספרותית) סטוונגר, ברשת החברתית פייסבוק סטוונגר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סטוונגר, ברשת החברתית אינסטגרם סטוונגר, ברשת החברתית LinkedIn סטוונגר באתר נורווגיה סטוונגר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של נורווגיה ובנושא יישובים באירופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יהלום (פירושונים)

האם התכוונתם ל... יהלום – מינרל קשה המורכב מפחמן בלבד ואבן חן יקרה יהלום (אבן חן מקראית) – אבן חן מקראית, אחת מאבני החושן יהלום מלאכותי – יהלום שנוצר בתהליך לא טבעי בהקשר צבאי יהל"ם – יחידת הנדסה למשימות מיוחדות, יחידה נבחרת בחיל ההנדסה הקרבית של צה"ל MIM-104 פטריוט – מערכת טילי קרקע-אוויר המכונה במערך הנ"מ בחיל האוויר הישראלי "יהלום" מאטרה R530 (מופיע בספרות גם כמטרא 530) – טיל אוויר-אוויר צרפתי שכינויו בחיל האוויר הישראלי היה "יהלום" מבצע יהלום – מבצע של המוסד במסגרתו ערק לישראל בשנת 1966 טייס חיל האוויר העיראקי מוניר רדפא מבצע יהלום (ליל הבארות) – מבצע של כוח צנחנים וסיירת מטכ"ל באזור קלקיליה בשנת 1965, בו פוצצו 11 משאבות מים. יהלומי מאך – גל עומד הנוצר בגזי הפליטה העל קוליים (רשף) במערכות הנעה כגון מנועים רקטיים ומנועי סילון ונראים בצורת מעוין. שונות יהלום – אחת מ-4 הסדרות של קלפי המשחק הפופולריים (נקרא גם מעוין) מחלף יהלום – סוג של מחלף הנפוץ במפגשי כביש מהיר עם כביש משני. יהלום – סינגל של הזמרת הישראלית אגם בוחבוט אנשים ששם משפחתם הוא יהלום אשר יהלום – פרופסור להנדסת אלקטרוניקה, יושב ראש ארגון הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטת אריאל. בנו של יוסף יהלום יוסף יהלום – פרופסור לספרות עברית באוניברסיטה העברית בירושלים. אביהם של אשר יהלום ושלם יהלום ליפא יהלום – אדריכל נוף ישראלי וחתן פרס ישראל לאדריכלות משה יהלום – סופר ועיתונאי שאול יהלום – שר וחבר הכנסת לשעבר מטעם המפד"ל שלם יהלום – חוקר תלמוד ישראלי, בנו של יוסף יהלום
מוזיקת דאב

מוזיקת דאבּ (באנגלית: Dub music) הוא תת-סגנון של מוזיקה ג'מאייקנית, שהתפתח מתוך הרגאיי בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20. הצליל המאפיין של הדאב מושג בדרך כלל על ידי הסרת הערוץ הווקאלי מיצירה מוזיקלית קיימת (למעט הותרת קטעים "גזורים" מעטים), תוך שימוש נרחב באפקטים של יצירת הד והשהיה. קטע דאב הוא "גרסה" אינסטרומנטלית של שיר רגאיי קיים, המופיעה בדרך כלל כB-Side של תקליט הרגאיי המקורי. גרסת הדאב של השיר, ככלל, תופק באופן שבו ערוצי הבס והתופים מודגשים, וזאת כדי להתאים את הגרסה לניגון ב-Sound Systems. גרסת דאב אופיינית תכלול אפקטים של הד והשהייה המופעלים על כלי הנגינה המקוריים, תוספת של כלי הקשה וקטעים ווקאליים גזורים מהשיר המקורי, אשר נתונים גם הם לעיבוד כבד. למן שנות ה-70 החלו להופיע אלבומים שלמים של גרסאות דאב. הדאב התפתח כתת-ז'אנר נפרד מתוך הגרסאות האינסטרומנטליות שהיו נעשות לשירי רגאיי מסחריים. גרסאות אלו החלו לכלול אפקטים פרימיטיביים, ובתחילת שנות ה-70 פעלו בג'מאייקה מפיקים רבים שהחלו להתמחות ביצירת גרסאות דאב, שהלכו ונהיו מורכבות יותר עם הזמן. כבר בשנת 1973 החל המפיק Lee "Scratch" Perry ליצור אלבומי דאב שלמים. אלבומו של פרי, "Blackboard Jungle Dub" נחשב לאחד מהאלבומים הראשונים של הז'אנר. במהלך שנת 1975 החל המפיק King Tubby להצטייר כדמות העיקרית בסצנת הדאב, ובעיקר עם הוצאת אלבומו "King Tubby Meets The Upsetter At The Grass Roots Of Dub". מאז שנות ה-70 הדאב, כז'אנר, הרחיב את הפופולריות שלו והשפיע רבות על התפתחות המוזיקה האלקטרונית בכלל. במהלך שנות ה-80 החלה לפרוח סצנת דאב בבריטניה, כשמפיקים כמו Jah Shaka ואחרים כמו Mad Professor צברו פופולריות רבה. במהלך שנות ה-90 נודעה לדאב השפעה רבה על תת-הז'אנרים של הרבים של המוזיקה האלקטרונית שהתפתחתה באותה תקופה. כך, באלבומיהם של הרכב הטריפ-הופ מאסיב אטאק ניכרות השפעות דאב רבות, וכך גם בקרב מפיקי צ'ילאאוט כגון Thievery Corporation ו-Kruder & Dorfmeister. הדאב הצמיח מתוכו תת-ז'אנרים נוספים. כך, התפתח הדאב האלקטרוני, ה-דאבסטפ ועוד. נראה כי בשנות ה-2000, יחד עם פריחת סצנת הרגאיי הישראלית בכללותה, החלו להופיע מפיקי דאב ישראלים רבים. השפעות דאב ניכרות אף באלבומיהם של שוטי הנבואה. מדיה וקבצים בנושא מוזיקת דאב בוויקישיתוף היסטוריה של מוזיקת הדאב ערן סבאג, ‏"חיים של אחרים" על משוררי הדאב, באתר iCast‏, 2 באפריל 2012
טוביה

האם התכוונתם ל... באר טוביה – מושב במישור החוף הדרומי גדוד טוביה – גדוד שפעל בירושלים עם קום מדינת ישראל טוביה החולב – דמות דמיוני פרי עטו של שלום עליכם ספר טוביה – אחד מהספרים החיצוניים בית טוביה – משפחה מתייוונת עשירה ומיוחסת מתקופת בית שני שישבה בעבר הירדן המזרחי. אחד מבניה היה יוסף בן טוביה. אישים: טוביה העמוני – אחד המתנגדים העיקריים לנחמיה בתקופת שיבת ציון. יוסף בן טוביה – גובה כספים עבור בית תלמי ביהודה השלטון התלמאי בארץ ישראל. הורקנוס לבית טוביה – בנו הצעיר של יוסף בן טוביה טוביה בן משה המעתיק ("האבל") – חכם קראי שפעל בקושטא, הפיץ את התורה הקראית באימפריה הביזנטית והוא שקבע את הכלל כי כל העתקה (קבלה) שהקראים מודים בה יש לה רמז בכתוב; תלמידו של ישועה בן יהודה (אבו אלפרג' פרקאן בן אסד) אמרוד טוביה – שחקנית ודוגמנית אמריקאית עובדיה טוביה – מלחין ישראלי טובי אישים ששמם הפרטי הוא טוביה
שביט (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אסטרונומיה וחלל שביט – גוף שמיימי קטן יחסית הדומה לאסטרואיד אך מורכב בעיקר מקרח שביט (משגר לוויינים) – משגר לוויינים מתוצרת ישראל שביט 2 – רקטה למחקר מטאורולוגי ששיגרה ישראל ב־5 ביולי 1961 תעופה נחשון שביט – ראו מטוס גאלפסטרים 5 וגם התייחסות למטוס בערך טייסת 122 אישים ששם משפחתם שביט אבנר שביט – סופר ישראלי; בנם של יעקב שביט וזהר שביט ואחיו של אוריה שביט אהרן שביט – קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, טייס קרב בחיל האוויר אוריה שביט – עיתונאי, מזרחן וסופר; בנם של יעקב שביט וזהר שביט ואחיו של אבנר שביט אמיר שביט – יושב ראש רשות החשמל אסף שביט – קצין צה"ל ארי שביט – עיתונאי ישראלי בומה שביט – תעשיין ישראלי דורית שביט – דיפלומטית ישראלית, שגרירת ישראל בארגנטינה דן שביט – סופר ישראלי זהר שביט – חוקרת תרבות באוניברסיטת תל אביב; אשתו של יעקב שביט ואמם של אוריה שביט ואבנר שביט טל שביט – עיתונאי רכב ישראלי טל שביט (פרופסור) – פרופסור לכלכלה באוניברסיטת אריאל בשומרון יהודה שביט – ראש מועצה אזורית מטה אשר יעקב שביט – היסטוריון של עם ישראל באוניברסיטת תל אביב; בעלה של זהר שביט ואביהם של אוריה שביט ואבנר שביט מיה שביט – מנצחת ומעבדת מוזיקלית, מייסדת מקהלת העפרוני ניר שביט – מתמטיקאי ומדען מחשב ישראלי סיון שביט – זמרת ומדבבת ישראלית עדנה שביט – במאית תיאטרון, מתרגמת מחזות עוזי שביט – פרופסור לספרות עברית, מנכ"ל ועורך ראשי של הוצאת הקיבוץ המאוחד ציפי שביט – שחקנית, בדרנית, זמרת וכוכבת ילדים ישראלית שבתי שביט – ראש המוסד השביעי
דובי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... כינוי לדוב צעצוע דובי (הארי פוטר) – גמדון בית שמופיע בסדרת ספרי הארי פוטר כינוי צה"לי לדחפור די-9 בשירות צה"ל אישים: אלן דובי – שחקן אנגלי ויליאם דובי – איש צבא בריטי יונתן דובי – פרופסור לכימיה ישראלי קווינסי דובי – כדורסלן אמריקאי דובים
הגבינה והתולעים

הגבינה והתולעים: עולמו של טוחן בן המאה השש-עשרה הוא ספר עיון המבוסס על מציאות היסטורית, שכתב ההיסטוריון האיטלקי קרלו גינצבורג. הספר יצא לאור באיטלקית בשנת 1976, תורגם מאיטלקית לעברית על ידי אורה איל בשנת 2005, בהוצאת כרמל. בספר מתאר גינצבורג את סיפורו של אדם בשם מנוקיו (דומניקו סקנדלה), שחי במאה ה-16, ונדון למוות על ידי בית המשפט של האינקוויזיציה. תיאור הסיפור האישי וניתוחו בא בעקבות רישומים מדויקים אודותיו מפרוטוקולי בית המשפט של האינקוויזיציה, שנשמרו בארכיון בעיר אודינה באיטליה. לפי תיעוד משפטו של מנוקיו, הוא נאשם בכך שטען כנגד המוסכמות הדתיות באותה תקופה, נגד עליונות האדם על בעלי החי והחומר, ונגד עליונות האלוהים על האדם. בין ציטוטיו, שהיו מהפכניים לאותה תקופה, אומר מנוקיו: "(לפני הבריאה) הכול היה כאוס, כלומר אדמה, אוויר, מים ואש ביחד; ומהמסה הזאת נוצר גוש, בדיוק כמו שגבינה מתגבשת בחלב, ובתוך זה התהוו תולעים, והם היו המלאכים, ובין המלאכים הרבים האלה היה גם אלוהים שנוצר גם הוא מהגוש באותו זמן". וציטוט נוסף: "ספק רב אם מרים, אם ישו הייתה בתולה כשילדה אותו. עובדה: המון אמהות יש בעולם, אף אחת מהן אינה בתולה". משפטו של מנוקיו, שנדון למוות על השקפותיו הדתיות, מהווה דיוקן של העימות בין ניצני השכלה ופתיחות מחשבתית אתאיסטית, לבין תרבות עממית מסורתית נוקשה, דווקא בשנות הפריחה והרפורמציה הסוערות באומנות ובתרבות במאה ה-16. ייחודו של הספר הוא במיקרו היסטוריה שבו, בכתיבת ה"היסטוריה מלמטה". גינצבורג נחשב לאחד מראשוני זרם ה"מיקרו-היסטוריה". זרם זה התפתח בשנות ה-70 של המאה העשרים, ועוסק בחקירה לעומק של פרטים קטנים, תוך השוואתם עם השערותינו. בניגוד לסקירת מגמות ותהליכים, נעשה כאן לימוד לעומק של חיי היומיום של אדם מהתקופה. בנימין ארבל, ההיסטוריה כרומן בלשי, זמנים 97, חורף 2007, 110-106. מדיה וקבצים בנושא הגבינה והתולעים בוויקישיתוף מירי אליאב פלדון, והתולעים ילדו את אלוהים, באתר הארץ, 20 ביולי 2005 לירז אקסלרד, ההיסטוריה נמצאת בפרטים הקטנים, באתר ynet, 29 באוגוסט 2005 תום שגב, למי אכפת מה אמר טוחן טרחן לשכניו במאה ה-16? לכנסייה כולה, באתר הארץ, 10 באוגוסט 2005
מצוק ההעתקים

מְצוּק ההעתקים הוא רצף של צוקים המצוי בשולים המערביים של בקע ים המלח – חלק הבקע הסורי־אפריקני המשתרע מדרום טורקיה ועד לדרום מפרץ אילת. המצוק עובר מרכס רמים בצפון, דרך בקעת הירדן ועד מצוקי הרי אילת. מצוק ההעתקים מתבטא במיוחד בקצה המזרחי של מדבר יהודה, ממערב לים המלח. לרוב אורכו של מצוק ההעתקים ובמקביל לו, מצוי מצוק נוסף, רובו בשטח מדינת ירדן, ובאופן חלקי, גם בשטח מדינת ישראל, באזור הגולן. הטופוגרפיה של המצוק המזרחי הופכת אותו למאפיין גאוגרפי בולט כמעט לכל אורכו, בניגוד למצוק המערבי, הישראלי, הבולט בעיקר באזור מדבר יהודה. המצוק נוצר יחד עם הבקע הסורי־אפריקני כתוצאה מתנועותיהם של הלוח הערבי ממזרח והלוח האפריקאי ממערב, ואשר התרחקותם זה מזה יצרה את השבר כולו. גובהו המרבי של המצוק במדבר יהודה הוא 270 מטר מעל פני הים (מעל נחל קדם) וגובהו המינימלי 50 מטר מתחת לפני הים (מעל נחל קדרון). הפרש הגבהים בין ראש המצוק לבסיסו נע בין 250 ל־670 מטר. השיפוע חד מאוד. השיפוע המרבי הוא בן 73 מעלות (מעל נחל חצצון), והמינימלי 27 מעלות (באזור נחל רחף). במרץ 2024 פורסם כי נמצא במצוק ההעתקים מטבע מתקופת מרד בר כוכבא. המצוק קיבל את שמו מסדרת ההעתקים שיצרה אותו. טקטוניקת הלוחות הלוח הערבי הלוח האפריקאי הבקע הסורי-אפריקני כתבי מודיעין News, מטבע נדיר מימי מרד בר כוכבא התגלה במדבר יהודה, באתר www.mnews.co.il, ‏24 במרץ 2024 ספי בן-יוסף, "אוג בראש פרסת סלע", "טבע וארץ", חוברת ל"ב 2 (ינואר 1990) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יד ענוגה (מיצב)

"יד ענוגה" (1975–1978) הוא מיצב מאת האמן הישראלי משה גרשוני. העבודה הוצגה לראשונה בתערוכה קבוצתית גדולה בשם "אמן - חברה - אמן" שהתקיימה במוזיאון תל אביב לאמנות. התצוגה במוזיאון כללה הגדלה של כתבה עיתונאית - "סיפורו של יוסף זיאד כפי שסופר לד"ר לרוי פריזן", שפורסמה ב-1 במאי 1976 בעיתון "הארץ", המתארת התעללות והשפלה שעבר יוסף זיאד, פלסטיני מחברון, בידי חיילי צה"ל. לצד הכתבה הונח שולחן ועליו רשמקול ובו קלטת שבה שר גרשוני את שירו של זלמן שניאור "יד ענוגה". ההקלטה שודרה אחת לשעה בעזרת רמקול אשר הונח על גגו של המוזיאון. לתצוגת העבודה במוזיאון קדמה שורה של עבודות הכנה אשר הוצגו באירועים שונים. כבר בשנת 1971 יצר גרשוני רישום שבו מופיע שם השיר על גבי דף מפנקס, כחלק מסדרה של עבודות העוסקות בזיכרון האישי של האמן. בשנת 1975 הושמעה הקלטת השיר מראש גג מוזיאון ישראל בירושלים בתערוכה "סדנה פתוחה", ובשנה שלאחר מכן בבית האמנים בתל אביב. השיר "יד ענוגה", שהתפרסם בפי הזמר יוסף שפינדל בשנות השלושים של המאה ה-20, שילב שיר אהבה נוגה עם מנגינה בדווית, באופן הדומה לשירים רבים מאותה תקופה. השיר זכה לביצוע מחודש בשנות החמישים בידי אילקה רווה במועדון החמאם ביפו. בקטלוג התערוכה הסביר גרשוני את בחירתו בשיר כנובעת ממניעים פוליטיים ורגשיים כאחד: אם אני אגיד שהשיר הוא מלפני 50 שנה ומקורו בתקופות של התיישבות מסוימת בארץ, וציונות מסוימת, האם זה אומר משהו? לשיר יש משמעות רגשית בשבילי. המנגינה היא בעלת מוטיבים מזרחיים. אני שר אותה כמו שאני זוכר שאילקה רווה היה שר את השיר במועדוני לילה ביפו, והוא שר כמו שהיו שרים פעם, בזמן ההתלהבות המזרחית, כשעדיין ניסו להיות מושפעים מהמזרח. בפס קול שמופיע כאן אני כאילו יושב ולומד לעצמי איך אני צריך לשיר יד ענוגה נכון. — אירית סגולי, "האדום שלי הוא דמך היקר", סטודיו, גיליון מס' 76, אוקטובר-נובמבר 1996, עמ' 38-39. העבודה "יד ענוגה" שוחזרה על ידי האוצרת וחוקרת האומנות, אירית סגולי, לתצוגה בגלריה של בית הספר לאמנות "המדרשה" ברחוב דיזנגוף בתל אביב ומוצגת בתצוגת קבע שם. בשנת 2008 הוצגה העבודה גם בתערוכה "גופי עצמי: שנות השבעים באמנות ישראל" במוזיאון תל אביב לאמנות. על "יד ענוגה" - שיחזור עבודה משנת 1975, טקסט מאת אירית סגולי מילות השיר "יד ענוגה" באתר שירונט האזנה לשיר "יד ענוגה" בביצוע המקורי של יוסף שפינדל מתוך "שירים ששמענו פעם", (שיר מס' 3)(הקישור אינו פעיל) גדעון עפרת, "גרשוני באפור", סטודיו 40 (ינואר 1993), עמ' 23. יוסף ספיבק רואה את הלחן כמושפע ממקור סורי. ראו מאמרו "ראשי פרקים בתולדות הזמר העברי".
קידומת טלפון

קידומת טלפון היא קוד מספרי המוצמד למספר מנוי טלפון על מנת לזהותו או לשייכו לקטגוריית שירות מסוימת או אזור גאוגרפי. השימוש הנפוץ ביותר בקידומות טלפון הוא כדי לבודד אזור גאוגרפי כמו מדינה, מחוז או יישוב, או כדי לבודד רשת טלפונית לפי מאפיינים לוגיים כגון סוג השירות, מפעיל הרשת וכיוצ"ב. קידומות עשויות לסמן מאפייני שירות שונים כמו שירות בתשלום, בתשלום מופחת או בחינם, מספרי שירות ותמיכה, שירותי מידע ועוד. לכל מדינה בעולם קידומת טלפונית, אם כי לעיתים אותה קידומת משמשת מספר מדינות (כמו בצפון אמריקה), או שאינה בשימוש (כמו הקידומת הבינלאומית של קריית הוותיקן), או שניתן לעקוף את השימוש בקידומת הלאומית בתנאים מסוימים (לדוגמה בין מדינות מסוימות באירופה). בגבולות המדינה עצמה תיתכן חלוקה נוספת לפי המאפיינים הנ"ל, ויש מדינות רבות המהוות אזור שירות גאורפי אחד. בעבר היה מקובל כי מנויים השייכים לאותה קידומת אינם נדרשים לעשות בה שימוש בינם לבין עצמם, אך כיום יש מדינות רבות כמו צרפת או נורווגיה בהן הקידומת הפכה לחלק ממספר המנוי ואיבדה בעצם את מעמדה המזהה באופן חלקי או מלא. גם בישראל נדרש לעיתים לעשות שימוש בקידומת הטלפונית בחיוג בין מנויים השייכים אליה (לדוגמה ברשתות הסלולריות). קודי הקידומת עצמם מזוהים בדרך כלל בספרה ראשונה קבועה, למשל 0. קידומת טלפון בינלאומית קידומת טלפון בישראל ניידות מספרים תקשורת תשתית, מספור וטלפוניה באתר משרד התקשורת
כחול-החזה

כחול חזה (שם מדעי: Luscinia svecica) הוא מין של ציפור שיר קטנה מסוג זמיר. אורך גופו נע בין 13–14.5 ס"מ, אורך כנפו 6.9–7.7 ס"מ, מוטת כנפיו 21–24 ס"מ ומשקלו 15–17 גרם. בתחומי שהיית החורף זוהי ציפור בודדה ושקטה. היא נמצאת רוב הזמן על הקרקע ורצה במהירות על פניה, ואינה מנתרת כרוב ציפורי השיר. בעת הריצה זנבה מורם. מדי פעם היא עוצרת שומטת את כנפיה וזוקרת את זנבה. כשהזנב מורם ניכר צבעו החלודי. בעת חשש לסכנה ממהר כחול-החזה ורץ אל הסבך הקרוב. כחול-החזה ניזון מחרקים, מרכיכות, מתולעים ולעיתים מזרעים ופירות. כחול-החזה ניכר בסינר הכחול שבסנטרו ובחזהו. סינר זה גדול וצבעו עז יותר בקרב הזכרים, בעיקר בלבוש הדגירה שהוא מקבל בעקבות חילוף נוצות חלקי במשך החודשים פברואר-אפריל. סינר זה מסתיים בזר שחור, שסביבו פס לבן ופס ערמוני. לעיתים בולט במרכז הסינר כתם אדום או לבן. צבע הכתם וגודלו הוא אחד מהסימנים להבחנה בין 7 תת-המינים של כחול-החזה. לנקבה לרוב סינר אפרפר כחלחל עטור בטבעת שחורה, המתרחבת בחזה לכתם שחום. כחול-החזה ניכר גם בזנבו החום-חלודי בבסיסו והשחום בקצהו. גבו חום אפור וגוון בטנו חולי-אפרפר. מפתח פיו בצבע צהוב וגבתו בהירה. הצעיר הוא חום כהה בעל פסי אורך שחורים על הגוף ויכול להזכיר במראהו אדום חזה צעיר או זמיר צעיר, אך אפשר להבדילו מהם בקלות בכך שבזמן התעופה הגוון החלודי בזנבו בולט. תפוצת כחול הזנב כלל-פליארקטית, למעט החבלים הים תיכוני והסהרו-ערבי. מקומות חיותו הם יער גדות לאורך נהרות, וחורשות באזורים ביצתיים - מקומות חיות לחים יותר מאלה של הזמיר המנומר. בסתיו הוא נודד דרומה וחורף בצפון אפריקה ובמזרחה, במזרח התיכון, בדרום איראן, באפגניסטן, בהודו ובדרום מזרח אסיה. בישראל כחול-החזה הוא חולף וחורף מצוי. הוא בולט ביותר בנדידת הסתיו, מהמחצית השנייה של ספטמבר עד לסוף נובמבר, ופחות בולט בנדידת האביב המתרחשת מסוף חודש מרץ ועד למחצית השנייה של אפריל. הזכרים נודדים כ-10 ימים לפני הנקבות. האוכלוסייה החורפת של כחול-החזה מגיעה במחצית הראשונה של אוקטובר ונוטשת במהלך חודש מרץ. כחולי-החזה חורפים באזורי צומח צפוף הגדל ליד מים: ביצות, נחלים, גדות בריכות לגידול דגים ומקווי-מים אחרים, וגם בשדות וליד תעלות מים קטנות. כחול החזה בתעופה איור בוטני Luscinia svecica cyanecula מדיה וקבצים בנושא כחול-החזה בוויקישיתוף כחול-החזה, באתר ITIS (באנגלית) כחול-החזה, באתר NCBI (באנגלית) כחול-החזה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) כחול-החזה, באתר GBIF (באנגלית) תמונה של תת-מין של Luscinia svecica svecica
ספיידר

האם התכוונתם ל... עכבישאים – סדרה של פרוקי-רגליים במחלקת העכבישנים מכונית ספיידר – מכונית דו-מושבית פתוחה SPYDER – מערכות טילי קרקע-אוויר ניידות מתוצרת רפאל - רשות לפיתוח אמצעי לחימה והתעשייה האווירית לישראל ספיידרמן – דמות קומיקס בדיונית ג'יימס ספיידר – שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי סוליטר עכביש ספיידר (סרט)
שמוליק ארוך

שמוליק ארוך (4 ביוני 1941 – 28 בפברואר 2014) היה בסיסט וגיטריסט ישראלי, ונחשב לפורץ דרך בתחום טכנאות הקול. ארוך גדל בתל אביב ולמד בגימנסיה "הרצליה". החל מאמצע שנות השישים ניגן ארוך עם מבצעים ישראלים בולטים, בהם אריק איינשטיין, שלום חנוך ושמוליק קראוס. ארוך ניגן בס וגיטרה חשמלית באלבום היחיד של "החלונות הגבוהים", ובין היתר השתתף בהקלטת האלבומים "שבלול", "מזל גדי" ו"פוזי", ובמסגרת ההרכבים "אריק והאיינשטיינים" ו"הברנשים של פיאמנטה". ארוך היה חלק מהרכב הרוק המתקדם "ששת" שהוציא את אלבומו היחיד בשנת 1977, אלבום שבו היה שותף גם לכתיבת חלק מהלחנים. לאחר פירוק ההרכב למד הנדסת סאונד, ולצד פעילותו כבסיסט עבד כטכנאי הקלטות עם מגוון רחב של אמנים בישראל כגון באלדי אולייר ואבנר שטראוס, ושימש גם כמעבד מוזיקלי לאומנים כגון אושיק לוי ויגאל בשן. בשנת 1980 הקים את להקת "ליקוי חמה" יחד עם ורדה זמיר, ירמי קפלן, ריטה ורמי קלינשטיין. הלהקה הקליטה שני שירים ואז הפסיקה את פעילותה. ארוך עזב לארצות הברית ולמד במכללת ברקלי למוזיקה. חזר לישראל כעבור כמה שנים, והחל ללמד בס וגיטרה בתל אביב. ארוך נפטר כתוצאה מסיבוך דלקת ריאות בגיל 72. מדיה וקבצים בנושא שמוליק ארוך בוויקישיתוף שמוליק ארוך, באתר MusicBrainz (באנגלית) ניר שחק‏, שאגת האריק - על השיר היה היה, באתר וואלה, 30 בדצמבר 2009 בן שלו, 13 קטעי הבס הטובים ביותר במוסיקה הישראלית, באתר הארץ, 2 ביולי 2012 עמי פרידמן, נגן הבס שמוליק ארוך הלך לעולמו, באתר ynet, 1 במרץ 2014 בן שלו, מת הבסיסט שמוליק ארוך, מחלוצי הרוק הישראלי, באתר הארץ, 3 במרץ 2014 שגיא בן נון‏, נגן הבס שמוליק ארוך הלך לעולמו, באתר וואלה, 1 במרץ 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.