ארנולד קיש

ארנולד קיש (במקור אדולף קליין, בהונגרית: Kiss Arnold; אוז'הורוד, 2 בנובמבר 1869 – בודפשט, 14 בנובמבר 1940) היה רב ראשי הונגרי, מתרגם, משורר, סופר. הוא היה עמית וכותב של ההיסטוריה האוניברסלית של היהודים. אביו של ארנולד קיש היה הרב מור קליין, רבה של זרניאנין (כיום בסרביה אז בהונגריה). הוא סיים את ארבע הכיתות הנמוכות של הגימנסיה בזרניאנין ואת הכיתות הגבוהות בבית המדרש לרבנים בבודפשט. הוא נרשם להמשך הכשרה לרבנות במחלקת התאולוגית הגבוהה של בית המדרש ובמקביל למד פילוסופיה באוניברסיטת בודפשט (כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם קיבל תואר דוקטור בשנת 1893 וסמיכה לרבנות בבית המדרש בשנת 1894. במרץ אותה שנה הוא נבחר לרב הראשי של הקהילה היהודית בז'ילינה, שם נשאר עד אוגוסט 1896, אחר כך נבחר על ידי קהילת וספרם. בשנת 1901 הפך לרב הראשי של קהילת בודה. הוא לימד ספרות עברית בבית המדרש לרבנים בבודפשט. חייו ויצירותיו של רבי שמואל בר יוסף הלוי הנגיד. בודפשט, 1893. נאום זיכרון על לאיוש קושוט. בודפשט, 1894. נאום חניכה. וספרם 1896. קולות שופר. (דרשת בבית הכנסת) שם, 1896. מרים. ספר תפילה לנשים. וספרם, 1897. שתי ספינות. 1897. (נאום ראש השנה). אוסף דרשות בית כנסת וחג נבל הכהן (שירים, בודפשט, 1904) צעירים וזקנים (סיפור קצר, בודפשט, 1909); ערפל וקרן שמש (בודפשט, 1911) חלום ומציאות. זיכרונות (בודפשט, 1913) אגדות המלחמה (בודפשט, 1916) תחת כוכבים מעוננים. שירים אחרונים 1919–1922 (בודפשט, 1922) השירה העברית (בודפשט, 1924) חייו ויצירותיו של יוז'ף קיש (בודפשט, 1927) שנדור פטופי (בודפשט, 1925) הורוביץ השחור וסיפורים נוספים (בודפשט, 1931) שרכי הסתיו מנגנים (בודפשט, 1932) נר תמיד (מילולית:להבה נצחית) (שירים, בודפשט, 1934 ספר זיכרון ליום הולדתו השבעים של ד"ר ארנולד קיש, הרב הראשי של בודה, בודפשט, 1939. Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái. Budapest, 1891-1914. Hornyánszky Viktor. Kiss Arnold. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum. Hozzáférés ideje: 2016. január 31. A budapesti I. kerületi M. Kir. Állami Verbőczy István Reálgimnázium (Főgimn.) összes tanárainak és irodalmi vagy művészeti tevékenységet kifejtő végzett növendékeinek lexikona. [Összeáll. Baumgartner Alajos]. Budapest, 1927. Budai Könyvnyomda. Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. Budapest, Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete, 1939-2002. 7. kötettől sajtó alá rend. Viczián János. Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Bp.], Béta Irodalmi Rt., [1937]. Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]. Don Péter: Magyar zsidó históriák. Anekdota lexikon. Szerk. és életrajzi lexikonnal kieg. Raj Tamás. Bp., Makkabi, 1997. Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest, Zsidó Lexikon, 1929. Emlékkönyv a Ferenc József Országos Rabbiképző Intézet ötvenéves jubileumára 1877-1927. 1-2. köt. [2. köt.] Kiadják Blau Lajos, Hevesi Simon, Friedman Dénes. Bp., 1927. Új Idők lexikona. Budapest, Singer és Wolfner, 1936-1942. Uj lexikon. A tudás és a gyakorlati élet egyetemes enciklopédiája. Szerk. Dormándi László, Juhász Vilmos. [Bp.], Dante-Pantheon, 1936. Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. Veszprém megyei életrajzi lexikon. Főszerk. Varga Béla. Veszprém, Veszprém Megyei Önkormányzatok Közgyűlése, 1998. Veszprém megyei fejek. Veszprémvármegye tíz évvel Trianon után, 1919-1929. Emlékalbum a vármegye egyházi, hivatali, tudományos, társadalmi és közgazdasági reprezentánsairól. Szerk. Hahn Ferenc, Zsadányi Oszkár. Veszprém, Veszprémmegyei fejek Kiadóvállalat, 1929. חיים צבי קיש (1869-1940), דף שער בספרייה הלאומית Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 92664/1902. Forrás: MNL-OL 30798. mikrofilm 181. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1902. év 22. oldal 15. sor