משומר נסים

הרב משומר בן הרב שמואל נסים (נפטר ב-1948) היה ראש ישיבה וראש המקובלים בעדן, ורבו של הרב מרדכי שרעבי. נסים נולד במחצית המאה ה-19 בעיר הנמל עדן שבתימן, כאשר הייתה פרובינציה של הראג' הבריטי. אביו הרב שמואל היה אב בית דין העיר עדן, שנפטר בשנת 1888. הרב משומר כמו אביו היה מגדולי רבני קהילת יהודי עדן. הוא נזכר לראשונה בתמיכה שנתן להוצאת ספר "ילקוט משה" (מונקאטש התרנ"ד) יחד עם אחיו הרב יוחאי נסים. הרב משומר פתח בביתו בית כנסת מפואר בקומה ב'. בית כנסת זה שימש כישיבה למקובלים ותלמוד תורה לילדים. ישיבתו נקראה בפי יהודי העיר עדן "מעלאמת מארי משומר". את כל ההוצאות על הישיבה ועל התלמוד תורה שילם הרב משומר מכיסו. הילדים למדו תנ"ך עם פירוש רש"י מהבוקר עד השעה 16:00, אחר כך למדו ש"ס משניות ואחר כך תלמוד. אחר כך התפללו מנחה וערבית לפי נוסח האר"י. לאחר תפילת ערבית הצטרפו צעירים לחברת המבוגרים שלמדו בלילה. בחצות לילה למדו תיקון חצות לפי נוסח האר"י. אחר כך למדו מספר הזוהר, שמונה שערים ועץ חיים. הרב משומר היה ידוע בתמיכתו הנלהבת ביישוב ארץ ישראל, ובמשך שנים רבות היה הממונה לגביית כספים למען יהודי תימן שישבו בירושלים. הוא ואחיו אהרוני תמכו רבות בקרן היסוד שבירושלים. הוא תמך כספית בישיבות שבארץ ישראל. את חיבתו העזה לירושלים הביע בקריאת שם בנו "ציון". הוא גם נהג לומר כי שמו "משומר" עולה בגימטריה "ירושלים". הרב משומר היה חבר הוועד הציוני הראשון בעיר עדן והיה הדמות התורנית הדומיננטית בקהילה בתמיכתה בפעילות הציונית. הוא היה ידוע ביחסו הנדיב והחומל כלפי הפליטים, שבאו משאר מחוזות תימן אל העיר עדן, בדרכם אל ארץ ישראל. הרב משומר שימש כאיש קשר בין ההנהגה היהודית בצנעא, בירת תימן, לבין ועד הקהילה התימנית בירושלים. הוא היה בא כח הראשון של מחלקת העלייה של הסוכנות היהודית בעיר עדן. נודע כאישיות אמינה ביותר, ואצלו היו מפקידים פליטים רבים את כספם ללא חשש. יותר מכל התפרסם הרב משומר כתלמיד חכם מופלג בתלמוד ובפוסקים, ומלבד השיעור היומיומי בתלמוד שהיה בישיבתו, הוא נהג לתת באופן קבוע שיעור בגמרא בכל ליל שבת בישיבה הגדולה בעיר עדן "התורה והמצוה". ישיבה גדולה זו הייתה בראשותו של הרב שלום יצחק, ובה למדו 24 שעות ביממה בכל יום ש"ס ופוסקים וקבלה. הרב משומר היה מפורסם בגדולתו בקבלה והוא היה מבין הבודדים בעיר עדן, שהניחו גם תפילין של רבנו תם. הוא מימן הוצאת ספרי קבלה שיצאו בירושלים. הרב אברהם ערוסי, שעלה מתימן לארץ ישראל דרך העיר עדן, כתב באחד מספריו על הרב משומר את המילים "אם יהיו כל חכמי ישראל בכף מאזניים אחת, ומארי משומר בכף שנייה, מכריע את כולם!" עוד תיאר אותו במילים "עניו, שפל רוח, אוהב את הצדקות, אוהב את האלמנות ואת היתומים לפרנסם". בין תלמידיו בישיבה נמנה הרב מרדכי שרעבי שלימים עלה לארץ ישראל והיה לראש המקובלים. בתחילת שנות הארבעים עלה הרב משומר לארץ ישראל וחי בירושלים. הוא עמד בראש הקהילה העדנית בירושלים, בית הכנסת שלו היה ברחוב עמוס בשכונת כרם אברהם. שם הנהיג את לימודיו בכל יום ובית מדרש זה נקרא "מדרש שלמה" על שם אחי חתנו. לבית הכנסת שלו באו רבים מעדות אחרות אשכנזים וספרדים, ונוסח התפילה והנעימות היו מגוונות ע"פ שליח הציבור שירד לפני התיבה. לצד תלמידו הרב מרדכי שרעבי, פקדו אותו חכמים רבים כמו הרב עובדיה הדאיה ראש ישיבת המקובלים בית אל, ששימש כבעל קורא בבית הכנסת של הרב משומר. רק בימים הנוראים הקפידו להתפלל בנוסח תימן, בנעימה העדנית. הרב משומר נפטר בשנת 1948 לאחר קום המדינה. ספר "קורא הדורות" לרבי אברהם ערוסי עמוד תפ"ה פרק 26 שכולו עוסק בדמותו הגדולה של הגאון המקובל רבי משומר נסים. בני ברק התשע"ט. הוצאת "נוסח תימן". קהילה זעירה בעיר הגדולה - סיפורה של העדה העדנית בירושלים, מתוך כתב העת עת־מול משומר בן שמואל נסים, דף שער בספרייה הלאומית הספר כאן באתר היברובוקס