laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שועל-מעופף אדום קטן

שועל-מעופף אדום קטן (שם מדעי: Pteropus scapulatus) הוא מין של עטלף ממשפחת עטלפי הפירות החי בטבע באזורים טרופיים בצפון-מזרח אוסטרליה. השועל-המעופף הוא מהגדולים שבעטלפים והוא קרובו של המין שועל-מעופף אפור-ראש. הוא מגיע לאורך 125-200 מ"מ, מוטת כנפיים של 120-150 ס"מ ומשקל ממוצע של 300-600 גרם. עטלף זה בעל פרווה קצרה אדומה-חומה עם ראש אפור והוא בעל כנפיים ארוכות עשויות קרום עור והוא חסר זנב. הוא בעל ראש גדול ועיניים זהובות וגדולות ואוזניים ורודות ארוכות ומחודדות. העטלף מעופף עם כנפיו הארוכות בקבוצות גדולות לאורך יערות ומחפש פרחים ופירות עצים כמו אקליפטוס, עצי Melaleuca ו-Corymbia אותם הוא מאביק בתמורה לצוף. כאשר התנאים טובים מתאספים להקות רבות של עטלפים, לעיתים מעל 100 אלף לאותו אזור. להקת העטלפים הגדולה מושכת בתורה טורפים שונים: עיטמים לבני חזה, פיתוני שטיחים ותניני מים מתוקים האורבים מתחת למים וחוטפים עטלפים צמאים. תקופת הרבייה אצלו מאוחרת יותר ממרבית עטלפי הפרי - עד 6 חודשים יותר מאוחר באזור אפריל ומאי. הסיבה לכך הוא כדי למנוע את הגורים (כל עטלף יולד צאצא אחד) לטמפרטורות הקיץ הגבוהות. עטלפים בקיץ האוסטרלי מתקבצים יחדיו מתחת לענפים וחוסכים באנרגיה כדי להימנע ממכת חום, לעיתים בכמויות עצומות על אותו העץ. באזורים בהם אנשים הפריעו לעטלפים במנוחה מאות מהם מתו עקב התחממות יתר. מדיה וקבצים בנושא שועל-מעופף אדום קטן בוויקישיתוף שועל-מעופף אדום קטן, באתר ITIS (באנגלית) שועל-מעופף אדום קטן, באתר NCBI (באנגלית) שועל-מעופף אדום קטן, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) שועל-מעופף אדום קטן, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שועל-מעופף אדום קטן, באתר GBIF (באנגלית) שועל-מעופף אדום קטן באתר הרשימה האדומה של IUCN
אני פרנקי

אני פרנקי (באנגלית: I Am Frankie) היא סדרת דרמת נעורים אמריקאית. הסדרה עוקבת אחרי פרנקי גיינס, אנדרואיד מתוחכם בדמות בחורה שנוצר על ידי מדענית מוכשרת הנתונה בסכנה, וכתוצאה מכך מנסה לשלב את פרנקי בבית ספר אמיתי. הסדרה מופקת ומשודרת על ידי ערוץ הטלוויזיה ניקלודיאון. העונה הראשונה עלתה לשידור ב-4 בספטמבר 2017. סיגורני גיינס היא מדענית העובדת בחברה המפתחת רובוטים, אנדרואידים למערכות גנטיות אלקטרוניות. גיינס מצליחה לפתח אנדרואיד המצויד בבינה מלאכותית המצליח לתקשר עם הסובבים אותו, ואף להבין ולחוש רגשות. האנדרואיד בנוי כגוף של נערה מתבגרת, שסיגורני מכנה אותה "פרנקי". כשחברות ענק מתחילות לחפש את פרנקי במטרה להפוך אותה לחיילת רובוטית מאומנת, סיגורני מחליטה להסוות את פרנקי כבת שלה, ומשלבת אותה בבית ספר רגיל. אלכס הוק – פרנקי גיינס ניקול אליס נלסון – דייטון רייס קרסון רולנד – קול רייס אוריאל בלדסקו – לוסיה ארמני בארט – ביירון כריסטי באקט – מקיילה קייסון פאקר – אנדרו לה-פייר סופיה פורסט – ג'ני גיינס מוהאנה קרישנאן – תמי ג'ייסי מרוז – רובי ג'ים באלארד – מיסטר קינגסטון טוד אלן דורקין – ג'יימס פיטרס ג'וי קיג'ין – גברת האף, מנהלת בית הספר מייקל לורינו – ויל גיינס קארי שרודר – סיגורני גיינס אתר האינטרנט הרשמי של אני פרנקי "אני פרנקי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אני פרנקי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אני פרנקי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Denise Petski (20 בינואר 2016). "Nickelodeon Sets First Global Series I Am Frankie". Deadline Hollywood. נבדק ב-14 באוגוסט 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nickelodeon Greenlights First New Global Series to Be Produced in the Viacom International Studios in Miami" (הודעה לעיתונות). Nickelodeon. 20 בינואר 2016. נבדק ב-14 באוגוסט 2017 – via The Futon Critic. {{cite press release}}: (עזרה) Leo Barraclough (20 בינואר 2016). "Nickelodeon's I Am Frankie to Be First Series to Shoot at Viacom Intl. Studios in Miami". Variety. נבדק ב-14 באוגוסט 2017. {{cite web}}: (עזרה) I Am Frankie | Brand New Series Official Super Trailer. Nickelodeon. 25 באוגוסט 2017. נבדק ב-25 באוגוסט 2017 – via YouTube. {{cite AV media}}: (עזרה)
הצעיף הכחול

הצעיף הכחול (באנגלית: The Blue Veil) הוא סרט מלודרמה אמריקאי משנת 1951 עם ג'יין ויימן בתפקיד הראשי. התסריט מבוסס על סיפור של פרנסואה שמפו שעובד לסרט בשם La Voile Bleu בשנת 1942. ג'יין ויימן הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר אך הפסידה אותו לויויאן ליי עבור חשמלית ושמה תשוקה. היא זכתה בפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט דרמה. העלילה היא על אומנת המקדישה את חייה לטיפול בילדים במשפחות שונות. שם הסרט הוא מהצעיף הכחול אותו נהגו אז האומנות ללבוש. לואיז (לולו) מייסון (ג'יין ויימן) היא אלמנה שבעלה נהרג במלחמת העולם הראשונה. היא יולדת בת שמתה לאחר הלידה. לואיז אוהבת לטפל בילדים והיא מקבלת לטפל בבנו של פרדריק ביגלי, (צ'ארלס לוטון), אלמן עשיר, יצרן מחוכים. ביגלי מבקש את ידה אבל היא מסרבת והוא מתחתן עם מזכירתו שמפטרת אותה. היא מוצאת עבודה כאומנת לרובי והריסון והנרי, בניהם של הנרי פאלפרי ואשתו פלייר (אגנס מורהד). הריסון הוא ילד פרוע ומוצמד אליו מורה מלווה בשם ג'ארי קין (ריצ'רד קרלסון). ג'ארי מתאהב בלואיז ומציע לה נישואים כדי שתסע איתו לביירות שם קיבל משרה טובה. היא מסכימה אך פלייר משוחחת איתו ומורידה את התלהבותו מלואיז שזה עתה הכיר. הוא מבקש מלואיז לדחות את נישואיהם ונוסע בעצמו. לואיז המדוכאת נשארת עם משפחת פאלפרי עד שהילדים גדלים. מקום עבודתה הבא הוא אומנת לנערה סטפני רולינס (נטלי ווד) בתה של אם יחידנית, אני רולינס (ג'ואן בלונדל), זמרת מתוסכלת בשולי הקריירה שלה. אני עסוקה בהופעותיה בעוד שלואיז מטפלת בסטפני המתבגרת ונוצר ביניהן קשר של אם ובת. בטקס הקונפירמציה מופיעה רק לואיז וסטפני מציגה אותה כאמה. לואיז מרגישה שהקשר הזה אינו בריא ומתפטרת. היא עוברת להיות אומנת לטום, ילדם של הזוג יו (דן או'הרליהי) והלן ויליאמס. יו עובר במלחמת העולם השנייה לאנגליה, נפצע קשה בקרב ואשתו נוסעת לטפל בו. לואיז נשארת ומטפלת בטום שנים רבות. כאשר מודיעה לה הלן כי התאלמנה, נישאה מחדש ועומדת להגיע בחזרה לארצות הברית, היא עוזבת את הבית ונוסעת לפלורידה. לאחר חיפוש נרחב על ידי המשטרה היא נמצאת ומואשמת בחטיפה. התובע המחוזי אוהד אותה אבל נאלץ לכבד את החוק ולהעביר את טום לאימו הביולוגית. כל אותן השנים היא ביחסים אפלטונים עם פרנק האצ'ינס (סיריל קיוזק), בעל חנות צעצועים. הוא מציע לה נישואים אך היא דוחה זאת. המשטרה מחפשת את טום ובלש חוקר את פרנק על יחסיו עם לואיז ובסוף החקירה פרנק מתמוטט ומת. לואיז מגיעה לחנותו של פרנק ולאכזבתה רואה שהיא סגורה עקב מותו. כעת לואיז היא אישה קשישה ובודדה ואינה יכולה למצוא עבודה כאומנת. בלשכת תעסוקה מציעים לה להיות מנקה בבית ספר והיא מסכימה כדי להיות שוב קרובה לילדים. ראייתה נחלשת וכאשר היא כמעט נדרסת, היא נבדקת על ידי רופא עיניים שמתברר שהוא רוברט פאלפרי. היא מספרת לו על קורותיה ומראה לו תמונות של כל הילדים שבהם טיפלה. הוא מזמין אותה לביתו ושם היא נפגשת להפתעתה עם כולם ומשוחחת בטלפון עם טום. בסוף השיחה מציע לה רוברט להיות אומנת לילדיו. מדיה וקבצים בנושא הצעיף הכחול בוויקישיתוף "הצעיף הכחול", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הצעיף הכחול", באתר AllMovie (באנגלית) "הצעיף הכחול", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "הצעיף הכחול", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) שתי סצנות מסוף הצעיף הכחול, באתר יוטיוב
בית אונגר

בית אונגר הוא בית ברחוב עבו שבעיר העתיקה בצפת, שבו התגוררה משפחתו של אלתר אונגר, שנרצחה על ידי פורעים ערבים במרד הערבי הגדול. הבית גובל בבית עבו, שבו נפתחות בכל שנה חגיגות ל"ג בעומר בתהלוכה להר מירון. לאחר מאבק ציבורי הוכרז בית אונגר כמבנה לשימור. הבית נבנה בתחילת המאה ה-20. מאז שנות ה-20 של המאה ה-20 התגוררה בבית משפחתו של אלתר אונגר, מצאצאי האדמו"ר רבי מרדכי דוד אונגר מדומברובה. אונגר, יליד צפת, היה בנו של הרב יעקב יצחק אונגר. גיסו הוא הרב בעריש זלץ, מגדולי רבני צפת. לאחר נישואיו היה סופר סת"ם. ב-13 באוגוסט 1936, בשעה שמונה וחצי בערב, פרצו פורעים ערבים לבית ברובע היהודי בצפת וירו בשלושת הילדים, בני תשע, שבע ושש, שישנו על מחצלת בחדר. לשמע היריות התעורר אבי המשפחה, אלתר אונגר, שישן בחדר הסמוך, ונזעק לחדר הילדים. הפורעים השליכו עליו פצצה והוא נהרג במקום. אשתו, שרצתה אף היא להגן על ילדיה, נפצעה. הוא הובא למנוחות בבית העלמין בצפת. ראשי העדה היהודית בצפת כתבו לנציב העליון: "העדה העברית בצפת מזועזעת עד היסוד לרגל הרצח האכזרי של משפחה שלמה על שלושת ילדיה". במשך כמה שנים היה הבית נטוש. בשנות ה-40 שימש הבית את ארגון ההגנה כמקום תצוגה סודי לנדבני הקהילה הצפתית, שבו הוצגו להם כלי הנשק שנרכשו להגנת היישוב בכספי תרומותיהם. לאחר קום המדינה שוב ננטש הבית וחלקו העליון נאטם. ב-2005 נרכש הבית על ידי אדם פרטי, שתכנן להרוס את המבנה לטובת בניית יחידות דיור. בעקבות זאת קמו גורמים שונים בצפת וניסו למנוע את הריסת הבית ואף חלקם דרשו להכריז עליו כמבנה לשימור לאור הרקע היסטורי של המבנה. בעקבות הלחץ הציבורי הורה ראש העירייה אילן שוחט על הפסקת העבודות. המועצה לשימור אתרים פנתה לוועדת ערר מחוזית לתכנון ובנייה בבקשה לבטל את ההיתר שניתן להריסת הבית. ביום ראשון: 70 שנה לרצח משפחת אונגר, באתר ערוץ 7, 17 באוגוסט 2006 שמעון כהן, ביקשה למות עם התנ"ך, באתר ערוץ 7, 5 בספטמבר 2016 אלי אשכנזי, הבית ששימש את ארגון ההגנה בצפת בסכנת הריסה, באתר הארץ, 16 ביולי 2009 יוסף עברון, שמים יד על זכרון האב וילדיו הנרצחים?, באתר News1 מחלקה ראשונה, 30 ביוני 2009 אלי אשכנזי, המבנה שבו נטבחו בני משפחת אונגר במאורעות 1936 בצפת לא ייהרס, באתר הארץ, 19 ביולי 2009 דותן לוי, בעקבות לחץ ציבורי: בית אונגר בצפת ניצל מהריסה, באתר כלכליסט, 19 ביולי 2009
בעריש זלץ

רבי ישכר דוב בעריש זלץ (1893–1961) היה רב ומקובל, מרבני צפת, מראשי ישיבת בני יעקב בצפת. נולד בצפת, בנו של חיים אברהם זלץ, למשפחה שהתיישבה בעיר במאה ה-19 והתייחסה לט"ז. היה מתלמידי הרידב"ז בצפת. היה מקורב לרבי שלמה אליעזר אלפנדרי ("הסבא קדישא") שהתגורר בצפת, ובמשך תקופה שימש ספרא דדיינא שלו. נישא לחיה דבורה, בתו של הרב יעקב יצחק אונגר, מצאצאי האדמו"ר רבי מרדכי דוד אונגר מדומברובה. אחיה, אלתר אונגר, נרצח עם שלושת ילדיו במאורעות 1936. במשך כחמש עשרה שנה לא נפקד בבנים. לאחר שמישהו קנטרו על ערירותו, ברכו הרב אלפנדרי בברכה שיזכה להיפקד בבן זכר, וכך היה. היה מראשי ישיבת בני יעקב בצפת. התכתב בנושאים תורניים והלכתיים עם רבני הדור, ובהם הרב בן ציון חי עוזיאל והרב צבי פסח פרנק, ודברי תורה שלו נמצאים בספרי השו"ת שלהם. פרסם מאמרים תורניים בבמות שונות ובהם בירחון "הפוסק". הרב שריה דבליצקי הסתמך בספריו על עדויות שלו לגבי מנהגים שרווחו בצפת. בנו הוא הרב יעקב זלץ מירושלים. משא ומתן הלכתי עם הרב עוזיאל ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נזאז

נזאז היא שכבה חרסיתית המצטברת בעומק של 1.5 - 2 מטר בקרקעות חוליות בעיקר באזור מישור החוף. הצטברות החרסית נגרמת בעקבות השקיה של שטחים חקלאיים במשך תקופה ארוכה (חקלאות אינטנסיבית) בשיפולי ההר וסחיפה של החרסית לאזור מישורי. גרגרי החרסית עשירים בתחמוצות ברזל ולאחר השקיעה במישור נוצרת שיכבה אטימה למים מתחת לפני האדמה. שכבת הנזאז גורמת שלוליות בשטחים החקלאיים, לבעיות ניקוז ולשלוליות חורף. רות פלג, נזאז, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח קרקעות ארץ-ישראל והקשר שבינן לבין הצומח הטבעי, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח בלית וקרקע, האוניברסיטה הפתוחה ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Dantel

Dantel (בעברית: תַחרָה) הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הטורקייה אירם דריג'י. האלבום יצא לאור ב-11 בפברואר 2016, על ידי חברת התקליטים GNL אנטרטיימנמט. כמו כן, מתוך האלבום יצאו ארבעת הסינגלים; "Dantel", "Evlenmene Bak", "Dur, Yavaş" ו-"Bana Hiçbir Şey Olmaz". האלבום יצא לאחר כמה חודשים מצאת הסינגל המצליח "Aşk Eşittir Biz", שלבסוף לא נכלל בו. האלבום יצא לראשונה בפורמט של תקליטור בטורקיה ב-11 בפברואר 2016. למחרת, הופץ גם בפורמט של הורדה דיגיטלית ברחבי העולם ובטורקיה בפרט. בנוסף לכך, הקונספט של האלבום כשמו, הוא תחרה. בין היתר, הפך שיר הנושא "Dantel" לאחד מן השירים הטורקיים המצליחים ביותר בהיסטוריה, כאשר כבש 20 צמרות מצעדים שונים בטורקיה. מידע על האלבום Dantel באתר MusicBrainz האלבום Dantel באתר Discogs האלבום Dantel באתר ספוטיפיי Esenshop | İrem Derici / Dantel, web.archive.org, ‏2016-02-14 netd müzik (2015-10-09), İrem Derici - Aşk Eşittir Biz, נבדק ב-2019-05-24 Esenshop | İrem Derici / Dantel, web.archive.org, ‏2016-02-14 İrem Derici - Dantel, Discogs (באנגלית) MusicTopTR, MusicTopTR Resmi Listesinde 14. haftanın Lideri... DANTEL - @iremderici @GNLTurkiye http://ow.ly/ZkMU0, @MusicTopTR, ‏2016T6:30 (בטורקית) Top 20, www.alemfm.com Best FM, Türkiye'nin en iyi 20 şarkısı, her Cumartesi ve Pazar saat 10:00'da Best FM'de! Radyonuz Açık Olsun... @iremdericipic.twitter.com/TUKJxe3iw4, @BestFM, ‏2016T23:34 (בטורקית) İrem Derici Adlı Sanatçıdan “Dantel” iTunes’da, web.archive.org, ‏2016-02-14 Dantel by İrem Derici on iTunes, web.archive.org, ‏2016-02-14
פליקס ויינגרטנר

פליקס אדלר פון ויינגרטנר (Felix Weingartner;‏ 2 ביוני 1863, זאדאר – 7 במאי 1942) היה מנצח, מלחין ופסנתרן אוסטרי. ויינגרטנר נולד בעיר הדלמטית זארה (כיום זאדר בקרואטיה) להורים אוסטריים, והמשפחה עברה לגראץ בשנת 1868. באותה שנה, נפטר אביו של ויינגרטנר. הוא למד מוזיקה אצל וילהלם מאייר (אנ'). בשנת 1881, נסע ללייפציג ללמוד פילוסופיה, אך עד מהרה התמסר למוזיקה, התקבל לקונסרבטוריון בשנת 1883 והיה בין תלמידיו המאוחרים של פרנץ ליסט וליסט עזר להפיק את האופרה של ויינגרטנר "זאקונטאלה" (Sakuntala) בשנת 1884. אלא שתזמורת ויימאר בשנות ה-80 של המאה ה-19 כבר לא הייתה, לדברי הביוגרף של ליסט, אלן ווקר, בשיא שאליו הגיעה כמה עשרות שנים קודם לכן והסוף היה, שהתזמורת ניגנה דבר אחד והמקהלה שרה אחר. באותה שנה, 1884, הוא קיבל את תפקיד המנהל של האופרה של קלינינגרד. משנת 1885 עד 1887, היה קאפלמייסטר בגדנסק, לאחר מכן בהמבורג עד שנת 1889 ובמנהיים עד שנת 1891. בשנת 1902, בפסטיבל במיינץ, ניצח ויינגרטנר על כל תשע הסימפוניות של בטהובן. בין השנים 1907-1910 היה מנהל האופרה של וינה, ממלא מקומו של גוסטב מאהלר (שנפטר ב 1911). משנת 1912 היה שוב קאפלמייסטר בהמבורג, אך התפטר בשנת 1914 ונסע לדרמשטאדט כמנהל מוזיקלי, בעודו מרבה לנצח בארצות הברית עבור חברת האופרה של בוסטון (אנ') בין השנים 1912-1914. בין השנים 1919-1920, הוא היה המנצח הראשי של הפולקסאופר של וינה. בשנת 1920, הוא התמנה לפרופסור באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט. בין השנים 1927 עד 1934 היה מנהל מוזיקלי של "התזמורת הסימפונית של בזל". ב-29 בפברואר 1940, הוא נתן את הקונצרט האחרון שלו בלונדון באותה שנה ונפטר בווינטרטור, שווייץ שנתיים לאחר מכן. מלבד עוד כמה אופרות, הלחין ויינגרטנר שבע סימפוניות, סינפונייטה, קונצרטים לכינור ולצ'לו, יצירות תזמורתיות, לפחות ארבע רביעיות מיתרים, חמישיות לכלי מיתר ולפסנתר עם קלרינט ועוד יצירות. סגנונו המוזיקלי מזכיר יותר את הרומנטיקה המוקדמת מאשר את ההתפתחויות המאוחרות יותר, שלא לדבר על מודרניזם. כמנצח, ויינגרטנר הקליט את ההקלטה הראשונה של כל מחזור הסימפוניות של בטהובן; הוא גם כתב ספרים בנושא הניצוח על הסימפוניות של בטהובן ועל הסימפוניה מאז בטהובן. בין השנים 1908 ל-1927 היה מנצחה הראשי של הפילהרמונית של וינה. כמו כן ניצח על האופרה של וינה. בין תלמידי הניצוח שלו היו פאול זאכר, גאורג טינטנר ויוזף קריפס. מדיה וקבצים בנושא פליקס ויינגרטנר בוויקישיתוף פליקס ויינגרטנר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פליקס ויינגרטנר, באתר AllMusic (באנגלית) פליקס ויינגרטנר, באתר MusicBrainz (באנגלית) פליקס ויינגרטנר, באתר Discogs (באנגלית) פליקס ויינגרטנר, דף שער בספרייה הלאומית פליקס ויינגרטנר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פליקס ויינגרטנר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) מידע על ויינגרטנר ווקר מציין כמקור לדברים אלה את האוטוביוגרפיה של ויינגרטנר, שיצאה לאור בציריך ובלייפציג בשנים 1928-9. פליקס ויינגרטנר, מנצח, פסנתרן ומלחין פליקס וינגרטנר, ביוגרפיה מאת רוי ברואר
הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה

הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה (בגרמנית: Horch 853 Voll & Ruhrbeck Sport Cabriolet) היא מכונית ספורט המוגדרת כמכונית סלון מהודרת מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית הורך (אנ') אשר יוצרה בין השנים 1935–1937. בשנת 1932 מוזגה הורך עם יצרנית הרכב DKW (אנ'), יצרנית הרכב ונדרר (אנ') ומפעל אאודי ההיסטורי אשר נוסד בשנת 1910 על ידי אוגוסט הורך. החברה החדשה הייתה קרויה Auto Union AG (אנ'). יוצרו 619 יחידות 2 דלתות ("דלתות התאבדות" - ציר פתיחת הדלת מנוגד לכיוון התנועה) מספר נוסעים: 2+2 מנוע קדמי אורכי סוג הנעה: הנעה אחורית דגם "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" שנתפס על ידי הצבא הצרפתי הועבר למרשל צרפת ז'אן דה לאטר דה טסיני קבריולה קופה "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה", שנת 1937 "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה", קופה "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה", קופה "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה", קופה - מבט לחלון האחורי "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה", שנת 1938 "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" - מבט אל המנוע "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" - מבט ללוגו היצרן (בחזית הדגם) מדיה וקבצים בנושא הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה בוויקישיתוף הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה, סרטון באתר יוטיוב הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה, סרטון באתר יוטיוב "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" באתר vimeo "הורך 853 פול ו-רורבק ספורט קבריולה" supercars.net/blog/1937-horch-853a-spezialcabriolet "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" ultimatecarpage.com/car/4234/Horch-853-Voll-and-Ruhrbeck-Sport-Cabriolet "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" - תמונות sportscardigest.com/1937-horch-853-voll-ruhrbeck-sport-cabriolet-photo "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" - תמונה thecar.co.il "הורך 853 פול ורורבק ספורט קבריולה" autoblog.com/2009/08/16/monterey-2009-1937-horch-853-voll-and-ruhrbeck-sport-cabriolet
סנטאישטוואנבקשה

סנטאישטוואנבקשה (בהונגרית: Szentistvánbaksa) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית סנטאישטוואנבקשה קטנה משמעותית בשנים האחרונות, מ-349 תושבים בשנת 1990 עד 266 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-23%). בסנטאישטוואנבקשה חיו מעט יהודים ובמקום קיימים שרידים של מצבות יהודיות. וכן ישנו תיעוד לכך שבשנת 1833 היה במקום בית כנסת יוז'ף קמנפי בשמו המקורי: הרטמן - Hartmann (בהונגרית: Keményffy József; סנטאישטוואנבקשה, 1812 או 1814 – זילה, 24 בנובמבר 1895) היה לוחם חופש יהודי-הונגרי ואמריקאי, מורה בעיסוקו האזרחי, צובע מסגרות תמונה, ארכיבאי. מדיה וקבצים בנושא סנטאישטוואנבקשה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סנטאישטוואנבקשה (בהונגרית) (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018 מיקום מצבות יהודיות בסנטאישטוואנבקשה היסטוריית ההתיישבות בסנטאישטוואנבקשה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
מנה מסעוד

מנה מנסור מסעוד (באנגלית: Mena Mansour Massoud; בערבית מצרית: مينا مسعود; נולד ב-17 בספטמבר 1991) הוא שחקן קנדי-מצרי. הוא ידוע בתור דמותו של אלאדין מסרט הלייב אקשן "אלאדין" (2019), וגם מוכר מתפקידיו בסדרות הטלוויזיה "ג'ק ראיין" ו"פעולת תגמול". מסעוד נולד בקהיר שבמצרים להורים נוצרים-קופטים. יש לו שתי אחיות גדולות. בגיל 3 היגר עם משפחתו לטורונטו, קנדה. על המעבר של משפחתו לקנדה מסעוד הצהיר: "אנחנו נוצרים-קופטים, ההורים שלי פשוט הרגישו שהדברים נהיו קצת מסוכנים כשגדלתי. והם רצו ליצור חיים טובים יותר למשפחתם. נולדתי שם (במצרים). כשהגענו לטורונטו הייתי בן 3 וחצי. אבל אני עדיין מאוד קרוב לתרבות שלי. וההורים שלי פשוט רצו לתת חיים טובים יותר למשפחתם, אז הם החליטו להגר". מסעוד גדל במרקהם. לאחר לימודי התיכון, הוא למד באוניברסיטת טורונטו עם התמחות במדעי המוח, במטרה להיות רופא או פסיכולוג. הוא לא סיים את התואר הזה, ובמקום זאת נבחן לבתי ספר לתיאטרון. מסעוד עבר בסופו של דבר לחוג לדרמה באוניברסיטה המטרופולינית של טורונטו, שאותה סיים ב-2014. בספטמבר 2019 הוכרז באופן רשמי כשגריר מצרים על "שיחה מצרית" יוזמת מסרי "מצרי". מאוחר יותר באותה שנה, מסעוד השיק קרן צדקה במטרה לתמוך באמנים מוכשרים מקבוצות חסרות ייצוג ולעזור להם להתחיל בקנדה מולדתו לפני שהוקם בלוס אנג'לס. מסעוד נאבק בקריירה המוקדמת שלו בטורונטו לפני תפקידו באלאדין. הוא מזכיר כי הליהוק לתפקידים ראשיים נעשה מתוך לוס אנג'לס והקרן שמה לה למטרה לשנות את זה על ידי עזרה באבטחת מנטורים, סיוע להכשרה, ותשלום עבור צילומי ראש כדי להביא אותם אל מול מנהלי הליהוק. מסעוד הוא אוהד מושבע של קבוצת הכדורסל המקומית שלו, טורונטו ראפטורס של ה- NBA. מסעוד הוא טבעוני. הוא דובר אנגלית וערבית. החל מספטמבר 2019 מסעוד נמצא בזוגיות עם השחקנית אמילי שאה (ילידת 4 בדצמבר 1994), בתו של מפיק הסרטים ההודי פרשנט שאה (אנ'). מדיה וקבצים בנושא מנה מסעוד בוויקישיתוף מנה מסעוד, ברשת החברתית פייסבוק מנה מסעוד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מנה מסעוד, ברשת החברתית אינסטגרם מנה מסעוד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שירית גל, אלאדין החדש: "חציתי את הגבול לישראל, זה היה תהליך שלם", באתר ynet, 27 במאי 2019 A. B. C. News, 'Aladdin' actor Mena Massound reacts to the film, ABC News (באנגלית) Mena Massoud On Being 'Aladdin', NPR.org (באנגלית)
לה (כפר)

לה (בהונגרית: Léh) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית לה קטנה משמעותית בשנים האחרונות, מ-475 תושבים בשנת 1990 עד 395 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-16%). בלה חיו מעט יהודים לתקופת זמן מוגבלת. מדיה וקבצים בנושא לה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לה (בהונגרית) (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018 מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
מונאי

מונאי (בהונגרית: Monaj) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. במונאי חיו מעט יהודים. תושבים יהודיים מהכפר שנרצחו בשואה מונצחים בלוח זיכרון בסיקסו. אתר האינטרנט הרשמי של מונאי (בהונגרית) מדיה וקבצים בנושא מונאי בוויקישיתוף נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018 לוח זיכרון לזכר נספי השואה בסיקסו מאגר הנתונים של לוחות זיכרון לזכר נרצחי השואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
מריה פרנסיסקה מאורליאן-ברגנסה, דוכסית ברגנסה

מריה פרנסיסקה מאורליאן-ברגנסה, דוכסית ברגנסה (בצרפתית: Isabelle d'Orléans et Bragance;‏ 8 בספטמבר 1914 - 15 בינואר 1968) הייתה אשתו של דוארטה נונו, דוכס ברגנסה, ראש בית ברגנסה בין השנים 1920–1976. מריה פרנסיסקה נולדה באה, סן-מריטים בצרפת ב-8 בספטמבר 1914, לפדרו דה אלקנטארה, נסיך גראו-פארה ולאלז'בייטה, רוזנת דוברז'נסקי דה דוברז'ניץ, בתם של יאן, רוזן דוברז'נסקי דה דוברז'ניץ והרוזנת אליזבת קוטולינסקי פון קוטולין. בשנת 1891 קיבל אביה את התואר "הנסיך הקיסרי של ברזיל", אולם הוא ויתר עליו בשנת 1908 עם נישואיו לאמה, אם כי נשאר עם התואר "נסיך אורליאן-ברגנסה". לאחר מותם של הורי אמה עברו הוריה להתגורר בבתיהם באיל סן לואי ובבולון-ביאנקור. בשנת 1920 בוטל חוק הגירוש על בני המשפחה הקיסרית בברזיל, ובעקבות כך עברו בני המשפחה להתגורר בפטרופוליס, ברזיל, אולם במהלך המסע לברזיל מת סבה גאסטון, רוזן אה. בשנת 1950 בוטלו חוקי הגירוש בפורטוגל נגד בעלה, אולם בשל תאונת דרכים קשה הם עברו להתגורר בפורטוגל רק בשנת 1952. בעקבות מותו של הנשיא אוסקר כרמונה בשנת 1951, ניסה דוארטה נונו להביא להחזרת המונרכיה בפורטוגל, אולם המהלך נכשל בשל התנגדותו של סלזר. ב-15 בינואר 1968 מתה מריה פרנסיסקה בליסבון, והיא בת 53 שנים. ב-15 באוקטובר 1942 התחתנה מריה פרנסיסקה עם דוארטה נונו, דוכס ברגנסה, ממנו נולדו לה שלושה ילדים: דוארטה פיו, דוכס ברגנסה (נולד ב-1945). האינפנטה מיגל, דוכס ויזאו (נולד ב-1946). האינפנטה אנריקה, דוכס קוימברה (1949–2017). מאחר שטקס החתונה האזרחי לא התקיים לפני השלטונות הברזילאים, אלא בשגרירות הפורטוגזית, התעוררה אז השאלה בנוגע לאופן ההכרה בנישואין על פי חוקי ברזיל. בעקבות הכרזת הרפובליקה בברזיל, הונהגה הפרדת הכנסייה והמדינה, וחתונות קתוליות כבר לא היו בעלות השפעה אזרחית אוטומטית. בעקבות כך הגישו בני הזוג בקשה להכרה מיוחדת בנישואיהם, ואכן לבסוף אושרו נישואיהם רטרואקטיבית, גם לפי החוק הברזילאי, בתוקף מיום נישואיהם. מדיה וקבצים בנושא מריה פרנסיסקה מאורליאן-ברגנסה, דוכסית ברגנסה בוויקישיתוף
לעולם בעקבות השמש

"לעולם בעקבות השמש" הוא שיר שכתב אהוד מנור, הלחין ועיבד רוני וייס וביצעה הזמרת שרי. השיר השתתף בפסטיבל הזמר והפזמון 1979 והגיע למקום החמישי. "לעולם בעקבות השמש" בוצע על ידי הזמרת שרי בפסטיבל הזמר והפזמון התשל"ט (1979) והגיע למקום החמישי. השיר המנצח בתחרות זו היה מיועד להשתתף בתחרות האירוויזיון שעתידה הייתה להתקיים בישראל. בתחרות זו ניצח השיר "הללויה" בביצוע גלי עטרי ולהקת "חלב ודבש". השיר נכלל באלבומה של שרי "זה הרגע". השיר הגיע למקום הרביעי במצעד השבועי של רשת ג'. במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' הגיע השיר למקום ה-25, ובמצעד השנתי של גלי צה"ל הוא דורג במקום ה-30. כמו כן, השיר הגיע למקום 14 במצעד שירי אהוד מנור, ולמקום 94 ב״מצעד של המדינה״, שנערך בשנת 2009 (ה'תש"ע). בשנת 1994 בוצע השיר על ידי מרב מיכאלי, אורלי ברבי ונועה ירון דיין במסגרת התכנית "שישי חי". בשנת 2017 בוצע השיר על ידי טוביה צפיר בסדרת הטלוויזיה "שירים מבית סבא". ב-4 ביולי 2019 הוציא הזמר עומר אדם גרסה של השיר. סרטון השיר "לעולם בעקבות השמש" באתר יוטיוב מילות השיר "לעולם בעקבות השמש" באתר שירונט "לעולם בעקבות השמש" [דף שיר], באתר הספרייה הלאומית לעולם בעקבות השמש, מתוך אתר פזמונט המצעד של המדינה, מתוך אתר פזמונט מעריב אונליין, ‏"לעולם בעקבות השמש": עומר אדם בחידוש לקלאסיקה ישראלית, באתר מעריב אונליין, 1 ביולי 2019