סטיימן (ברידג')

סטיימן (באנגלית: Stayman) היא מוסכמה (קונבנציה) בברידג', שמטרתה למצוא התאמה של ארבעה קלפים מול ארבעה קלפים, אם יש כזו, באחת מסדרות המייג'ור ( (כלומר ♥ ו ♠). קונבנציה זו היא אחת הקונבנציות הנפוצות ביותר בברידג'. הכרזה זו מתבצעת לאחר ששחקן אחד (להלן: הפותח) פתח בהכרזת 1NT (ללא שליט) או 2NT. על ההכרזה הזו של הפותח עונה שותפו (להלן: המשיב) ♣2 או ♣3 בהתאמה. הקונבנציה קרויה על שם השחקן האמריקאי סמואל סטיימן שהיה הראשון שכתב עליה בשנת 1945. מצב נוסף בו נעשה שימוש בקונבנציה זו, הוא לאחר ששחקן יריב פתח ואחד השותפים הכריז הכרזת אוברקול של 1NT. ההכרזה בסדרת ה ♣ אינה הכרזה של ♣ טבעי (כלומר: אינה מעידה על לפחות ארבעה קלפים בסדרת ה ♣), אלא הכרזה השואלת את הפותח האם יש לו ארבעה קלפים באחת בסדרות המייג'ור או בשתיהן. אפשרויות המענה של הפותח הן: להכריז ♦ ללא קפיצה - אין לו רביעיות במייג'ור. להכריז ♥ ללא קפיצה - יש לו רביעייה ב ♥. להכריז ♠ ללא קפיצה - יש לו רביעייה ב ♠. במקרה שלפותח יש רביעיות בשני המייג'ורים נהוג להכריז קודם כל את הסדרה הנמוכה ♥ ואחר כך את הסדרה השנייה. על פי תשובת הפותח מכריז המשיב באופן המפורט להלן: אין התאמה של ארבעה קלפים בסדרה שהכריז הפותח יכריז NT בגובה המתאים למספר הנקודות שלו: אם הוא חושב שאפשר לבצע סלאם הוא או יכריז סלאם או ינסה לברר מידע נוסף על מנת לבחון סלאם, למשל שימוש בקונבנציה המבררת את מספר האלופים ביד הפותח. אם בידו לפחות 10 נקודות (מספר הנקודות שיש לשותפות מספיק בדרך כלל לביצוע משחק מלא) יכריז 3NT. אם ברשותו 8 או 9 נקודות יכריז 2NT. אם לפותח יש 17 נקודות (ובמקרים מסוימים 16 נקודות) הפותח ישלים את ההכרזה בהכרזת 3NT. יש התאמה עם הפותח (ארבעה קלפים בסדרה שהכריז הפותח) יכריז את הסדרה בה הוא מצא התאמה בגובה המתאים למספר הנקודות שלו. לפעמים המשיב יכריז NT גם כשיש לו התאמה עם הפותח, כי הקלפים בסדרה שבה הוא מצא התאמה עם הפותח נמוכים (לדוגמה 2,3,5,7 ♠ לאחר שהפותח ענה ♠2). הכרזת 1NT הראתה יד מאוזנת עם 15–17 נקודות. לצורך הכרזת ♣2 למשיב צריכות להיות 8 נקודות או יותר. בדרך כלל להכרזת ♣2 שתי מטרות: לברר האם למכריז ולשותפו יש מספיק נקודות על מנת להכריז משחק מלא: לצורך ביצוע משחק מלא נדרשות כ 25 נקודות. אם למשיב יש 8 נקודות ולשותף יש את המקסימום בטווח המוגבל שהראה (17 נקודות) אז לשניהם ביחד יש 25 נקודות המספיקות ברוב המקרים להכרזה ולביצוע של משחק מלא. לעומת זאת אם לפותח 15 נקודות בלבד, סך הנקודות של השותפות מגיע ל 23 נקודות ולכן יש להימנע מהכרזת משחק מלא. אותו עיקרון חל על המקרה בו מכריזים 3♣ לאחר 2NT. הכרזת 2NT מבטיחה יד מאוזנת עם 20–22 נקודות ולכן המשיב צריך לכאורה לפחות 3 נקודות לצורך הכרזת ♣3. עם זאת יש הבדל בין פתיחה של 1NT לבין פתיחה של 2NT: לאחר פתיחה של 1NT אפשר לעצור בחוזה חלקי של 2NT במקרה שלשותפים 23 נקודות ולא נמצאה התאמה בסדרת מייג'ור. לאחר פתיחה של 2NT אין אפשרות כזו כי השאלה על התאמה בסדרת מייג'ור מתבצעת על ידי הכרזה בגובה 3 ולכן נדרשות לפחות 5 נקודות. לבחור בין משחק ללא שליט לבין משחק כשסדרת השליט היא אחת מסדרות המייג'ור: אם מוצאים התאמה (8 קלפים מסדרה אצל שני השותפים) בסדרת מיג'ור, בדרך כלל משחק מלא כשסדרה זו היא השליט עדיף על פני משחק מלא בחוזה של NT. זאת משום שעל ביצוע משחק מלא בסדרת מיג'ור מקבלים ניקוד גבוה יותר מאשר על ביצוע משחק מלא ללא שליט. מהלך ההכרזה: two-way Stayman היא גרסה של קונבנציית סטיימן המבחינה בין ידיים של משיב המחייבות למשחק מלא לבין ידיים של משיב המזמינות למשחק מלא. ההבדל הטכני העיקרי בינה לבין הסטיימן הסטנדרטי הוא בכך שיש שתי הכרזות לא טבעיות אחרי 1NT ששתיהן שואלות על סדרות מייג'ור בדומה לשאלה באמצעות הכרזת ♣2 בסטיימן הסטנדרטי: הכרזת ♣2 מראה יד מזמינה למשחק מלא. הכרזת ♦2 מראה יד מחייבת למשחק מלא עם 12 נקודות או יותר. בשנות ה-40 של המאה ה-20 בהן הגה סמואל סטיימן את הקונבנציה היה מקובל להכריז 1NT או 2NT רק בידיים מאוזנות שבהן אין חמישה קלפים בסדרת מייג'ור. בברידג' המודרני מקובל להכריז 1NT או 2NT גם בידיים מאוזנות שבהן החמישייה היא בסדרת מייג'ור. שינוי זה יצר צורך לגלות גם התאמה של חמישה קלפים מול שלושה קלפים בסדרת מייג'ור. פפט סטיימן (Puppet Stayman) היא גרסה שונה של קונבנציית סטיימן המנסה לענות על צורך זה. המכריז ♣2 מבטיח לפחות 8 נקודות ולפחות 3 קלפים באחת מסדרות המייג'ור (חשוב לשים לב להבדל: הכרזה זהה על פי הקונבנציה הסטנדרטית של סטיימן מחייבת לפחות 4 קלפים באחת מסדרות המייג'ור) ולכן Puppet Stayman מאפשר מציאת התאמה בסדרת מייג'ור של 3 קלפים של המשיב מול 5 קלפים של הפותח. בברידג' המודרני מרבים להשתמש בפפט סטיימן לאחר פתיחה של 2NT בעוד שלאחר 1NT מרבים להשתמש בסטיימן סטנדרטי. המשתמש בפפט סטיימן שואל גם על חמישיות וגם על רביעיות במייגור. השאלה זהה לשאלה בקונבנציית סטיימן הסטנדרטית, כלומר: באמצעות הכרזה לא טבעית בסדרת ה ♣, אבל התשובות של הפותח שונות. לאחר פתיחה של 1NT והכרזת ♣2 של המשיב ההכרזות האפשריות של הפותח הן: ♦2 - אין חמישיות במייגור אך יש רביעייה לפחות באחת מסדרות המייג'ור. התגובות של המשיב על ה ♦2 הן: ♥2 - רביעייה ב♠, ♠2 - רביעייה ב♥ ♦3 מראה רביעיות בשתי סדרות המייג'ור ולפחות 10 נקודות ומחייב למשחק מלא בסדרת המייג'ור בה יש התאמה. ♥2 - יש חמישייה ב♥ ♠2 - יש חמישייה ב♠ 2NT- אין רביעיות או חמישיות במייגור ויש 15 נקודות 3NT- אין רביעיות או חמישיות במייגור ויש 17 נקודות לאחר פתיחה של 2NT והכרזת ♣3 של המשיב ההכרזות האפשריות של הפותח הן: ♦3 - אין חמישיות במייגור אך יש רביעייה לפחות באחת מסדרות המייג'ור על ה ♦3 התגובות של המשיב הן: ♥3 מעיד על רביעייה ב♠ ♠3 מראה רביעייה ב♥ ♦4 מראה רביעיות בשתי סדרות המייג'ור ולפחות 5 נקודות ומחייב למשחק מלא בסדרת המייג'ור בה יש התאמה. ♥3 - יש חמישייה ב♥ ♠3 - יש חמישייה ב♠ 3NT- אין רביעיות או חמישיות במייגור בנוסף לווריאציה העיקרית של פפט סטיימן קיימת וריאציה נוספת, שמרטי ברגן הוא אחד מהוגיה. וריאציה זו מבוססת על הכרזת ♣3 לאחר הכרזת 1NT מהלך ההכרזה: עד כאן עסקנו בידיים בהן שותפו של הפותח מחפש משחק מלא באחת מסדרות המייג'ור או ב-NT. אבל מה יעשה שחקן המחזיק את היד הבאה ושותפו פתח 1NT? 10986 ♠ J1083 ♥ 9876 ♦ 8 ♣ אם הוא יכריז Pass ושותפו יצטרך לשחק בחוזה של 1NT,במרבית המקרים יכשילו היריבים את החוזה במספר לקיחות. לשותפות שמשחקת במקרה זה 1NT יש בין 16 נקודות ל 18 נקודות כשבדרך כלל נדרשות כ 20–21 נקודות לביצוע חוזה כזה. גרוע מכך הקלף היחיד בסדרת ה ♣ מראה כי ליריבים בין 7 ל 10 קלפים בסדרה זו ומאד ייתכן שהם יזכו במספר רב של לקיחות בסדרה (ראו דוגמה בפיסקה הבאה). מצד שני אין לשותפו של הפותח מספיק נקודות או סדרה ארוכה של שישה או שבעיה קלפים על מנת להכריז הכרזה בגובה 2. מה עושים? בוחרים ברע במיעוטו. נוכל להיעזר בקונבנצית סטיימן זבל. המשיב מכריז ♣2 שכפי שלמדנו בהכרזת סטיימן מבטיח לפחות 8 נקודות ולפחות רביעייה בסדרת מייג'ור. כשאנחנו משחקים Garbage Stayman המשמעות היא שבנוסף למצב הנ"ל ישנו עוד מצב בו נבצע את ההכרזה המלאכותית של ♣2: יש לנו קוצר בסדרת ה ♣: חוסר, קלף בודד. יש לנו לפחות שלושה (רצוי אפילו ארבעה) קלפים בכל אחת מהסדרות האחרות. מספר הנקודות בידנו קטן מאד: טווח הנקודות התאורטי הכרזה זו הוא 0 נקודות עד 7 נקודות, אבל השימוש בה הוא לרוב במקרים בהם למשיב מספר נקודות בחלק הנמוך של טווח זה. אין לנו סדרה ארוכה שבה חמישה קלפים או יותר. השותף איתו תאמנו מראש שאנו משחקים גם Garbage Stayman יכריז את ההכרזה המקובלת בסטיימן סטנדרטי: ♦2 או ♥2 או ♠2. אם ברשות המשיב התנאים הנדרשים להכרזת סטיימן סטנדרטית, יימשך מהלך ההכרזה כמתואר בפיסקה העוסקת בסטיימן סטנדרטי. לעומת זאת אם ההכרזה הייתה הכרזת זבל, יכריז המשיב Pass על מנת שהחוזה הסופי יהיה בגובה 2 באחת הסדרות שבהן אינו קצר. שחקנים המשחקים גם Garbage Stayman חייבים להתריע על כך בזמן ההכרזה של ♣2 על מנת שהיריבים לא יטעו לחשוב שמדובר בהכרזת סטיימן סטנדרטית. השחקן המכריז Garbage Stayman נמצא במצב ששותפו צפוי להיכשל בביצוע כל חוזה שישחק. מדוע אם כן בדרך כלל הרע במיעוטו הוא לשחק בחוזה בגובה 2 עם שליט ולא בחוזה של 1NT ללא שליט, שלביצועו נדרשת לקיחה אחת פחות? עם יד שבה יש קוצר ב ♣ ואין אורך בסדרה אחרת יש לנו הסתברות גבוהה למצוא התאמה של ארבעה קלפים מול ארבעה קלפים או לפחות מול שלושה קלפים עם השותף שהראה יד מאוזנת. בגלל הקוצר בסדרת ה ♣ במקרים רבים נוכל לבצע חיתוך של קלף או קלפים של היריבים בסדרה זו. החיתוך מאפשר במקרה זה שני דברים: לחתוך קלפים גבוהים נוספים של היריבים בסדרה הקצרה של המבצע ועל ידי כך למנוע מהם לזכות בלקיחות. להשיג שליטה בסדר המשחק וכתוצאה מכך פיתוח סדרה או סדרות שבהן מרוכז "הכוח" (קלפים גבוהים ו/או אורך גבוה יחסית) של הכרוז ושותפו. גם שליטה במהלך המשחק עשויה להגדיל את מספר הלקיחות בהן יזכה הכרוז. מהלך ההכרזה: אין ספק שבדוגמה חוזה של ♥2 עדיף על חוזה של 1NT. כנגד חוזה של 1NT ישנה הסתברות גבוהה שההגנה תוביל ב ♣.במקרה הגרוע פחות לכל אחד מהיריבים חמישה קלפים בסדרה תזכה ההגנה בחמש לקיחות בסדרה זו וב A וב K בסדרת ה ♦ לכישלון ודאי של החוזה. אם לאחד מהיריבים שישה קלפים בסדרת ה ♣ יזכו היריבים בשש לקיחות בסדרה זו. גם בחוזה של ♥2 יש הסתברות גבוהה להובלה בסדרת ה ♣ אבל במקרה זה הכרוז יחתוך בדומם ויספיק לפתח את סדרת ה ♠ החזקה. גם אם הכרוז ייכשל בביצוע החוזה יש סיכוי רב שייכשל במספר לקיחות קטן יותר מאשר בחוזה של 1NT. ערך מורחב – צ'קבק סטיימן צ'קבק סטיימן Checkback Stayman, באנגלית: Checkback Stayman היא קונבנציית הכרזה בברידג' המשתמשת בהכרזה מלאכותית של ♣2 על מנת לחפש התאמה של 8 קלפים בסדרת מייגור. הרעיון דומה לרעיון של קונבנציית סטיימן. ההבדל העיקרי הוא שהשימוש בקונבנצית סטיימן מתבצע אחרי פתיחה של 1NT או פתיחה של 2NT בעוד שבCheckback Stayman הפותח הכריז סדרה בגובה 1. המשיב הכריז סדרה בגובה 1 ואז הפותח הכריז 1NT. צ'קבק סטיימן ג'קובי טרנספר סמולן (ברידג') Weak two bid Game trial bid Support double XYZ מוטי גלברד, ברידג' הכרז בדרך הנכונה חלק א' , פרק 5: תשובות לפתיחה 1NT, סטיימן, הוצאה עצמית של המחבר, 2005 Stayman Bridge Convention, Bridge hands Stayman Transfer and other Conventions, Bridge7 Forcing (Two Way) Stayman, Bridge hands Garbage Stayman, Bridge Bum Puppet Stayman, Bridge hands The Bridge Toolkit Puppet Stayman, ACBL Checkback Stayman, Bridge hands Checkback Stayman, Beginners Bridge Checkback Stayman, Edinburgh University Bridge Club Puppet Stayman, Bridge Bum אין התייחסות בהסבר למצבים הנדירים בהם המשיב שואף לבחון הכרזת סלאם. העקרונות ביחס לבירור מספר הנקודות של הפותח וחלוקת הפותח זהים. מה ששונה הוא מספר הנקודות הכולל של השותפים שצריך להיות לפחות 32 נקודות או 33 נקודות על מנת להכריז סלאם. Forcing (Two Way) Stayman on Bridge Hands יש המכריזים ♦2 שאינו מבטיח רביעייה בסדרת מייג'ור. אם למשיב יש רביעייה בסדרת מייג'ור הוא מכריז את סדרת המייג'ור השנייה. ראו למשל Puppet Stayman, Bridge Bum על וריאציה זו ניתן לקרוא למשל ב-Puppet Stayman, Bridge hands