laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דיסקוגרפיה של שרית חדד

שרית חדד היא זמרת-יוצרת ישראלית, שהוציאה 23 אלבומי אולפן, 4 אלבומי הופעה, 4 אלבומי אוסף, אלבום רמיקס ו-10 אלבומי וידאו. חדד מכרה מאות אלפי עותקים של אלבומיה, ואף מחזיקה בשניים מתוך עשרת האלבומים הישראלים הנמכרים ביותר בכל הזמנים. אלבומה העשירי ילדה של אהבה, נמכר ביומיים בכ-80 אלף עותקים בסך הכל. אלבומה ה-12 חגיגה נמכר בחודשיים בסך של 140 אלף עותקים. אלבום הבכורה שלה, ניצוץ החיים, הפך לאלבום הבכורה השלישי הנמכר ביותר בישראל. בשנת 2008 הוציאה חדד שני אלבומי אולפן (שנחשבו גם לשני אלבומי האוסף הראשונים שלה), האוסף הקצבי והאוסף השקט. בשני האלבומים ניתן למצוא חידושים לפזמונים "שיר הפרחה", "שיר של יום חולין", ו-"אדון עולם", ואף רמיקס ללהיט "זה ששומר עליי". לאחר שנה מצאת שני האלבומים, הוציאה חדד את אלבומה מרוץ החיים, שנמכר בכלמעלה מ-40 אלף עותקים בתוך שבועיים. באלבום נכללים שלושת השירים "מקודשת", שנמכר בכלמעלה מ-120,000 עותקים, "אהבה בתוכי", שמכר 50,000 עותקים, ושיר הנושא "מרוץ החיים", שכבש את כל פסגות המצעדים בישראל. בעשור השני של המאה ה-21 הוציאה חדד את ארבעה אלבומים. הראשון מביניהם היה 20, שזכה לתואר הפלטינה, השני הוא ימים של שמחה – חלק א', שהנפיק את הלהיט "תחזרי". השלישי שהוציאה בשנת 2015, נקרא על שמה, שרית חדד. מהאלבום יצאו הלהיטים "חיכיתי לו", "מימי" ו-"אינתה דאיימן". מאוחר יותר, בשנת 2017, הוציאה את אלבומה ה-23 שרה שרה, שנמכר בכלמעלה מ-80 אלף עותקים בתוך כמה שבועות. אלבום נוסף יצא לאוסף EP8 מתוכו יצאו 4 שירים: לב ליבי, סופה, כמה זה כואב, משתכרת (בשיתוף עם יונתן קלימי) הזמר יונתן קלימי הוציא גרסה גברית לשיר בחום של תל אביב שנקרא ג’יפ שחור David Saban - dotbox solutions, שרית חדד - האתר הרשמי | Sarit Hadad - Official Site, באתר www.sarit-hadad.com (ארכיון) "שרית חדד תייצג את ישראל באירוויזיון - וואלה! חדשות". וואלה! חדשות. אורכב מ-המקור ב-2018-08-11. נבדק ב-2018-08-18. שרית חדד חוזרת לאלבום בו "המציאה את הפופ המזרחי", באתר מעריב אונליין, 10 באוגוסט 2016 SaritHadadOfficial (2011-07-20), שרית חדד - שיר הפרחה, נבדק ב-2018-08-18 SaritHadadOfficial (2011-07-19), שרית חדד - יום חולין - Sarit Hadad - Yom Cholin, נבדק ב-2018-08-18 SaritHadadOfficial (2011-07-18), שרית חדד - אדון עולם - Sarit Hadad - Adon Olam, נבדק ב-2018-08-18 SaritHadadOfficial (2011-07-20), שרית חדד - רמיקס - זה ששומר עליי, נבדק ב-2018-08-18 אסף נבו, ‏"מרוץ החיים" של שרית חדד שולט במצעדי הרדיו, באתר ‏מאקו‏, 21 ביוני 2009 Dan Ziv Software Solutions - www.danziv.net, פטיפון - שרית חדד - מרוץ החיים, באתר פטיפון אסף נבו, ‏"מרוץ החיים" של שרית חדד שולט במצעדי הרדיו, באתר ‏מאקו‏, 21 ביוני 2009 David Saban - dotbox solutions, שרית חדד - האתר הרשמי | Sarit Hadad - Official Site, באתר www.sarit-hadad.com (ארכיון) 21.2.2013 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
ברוך מצליח

ברוך מצליח (נולד ב-26 באוגוסט 1966) הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל, ששימש כראש מנת"ק - מנהלת טנק המרכבה והרק"ם במשרד הביטחון בין השנים 2013–2017. לפני כן שימש כראש הרשות לפיתוח טנקים (רפ"ט). הוביל בתקופת שירותו פרויקטים רבים, בהם: פיתוח נגמ"ש האיתן, טנק המרכבה סימן 4 ברק ומערכת "מעיל רוח". בשנת 2014 קיבל את פרס ביטחון ישראל במסגרת השתתפותו בצוות שפיתח את מערכת "מעיל רוח". מצליח החל את שירותו בצה"ל כעתודאי. הוא למד לתואר ראשון בהנדסת מכונות באוניברסיטת תל אביב וסיים את לימודיו בהצטיינות. בתום הלימודים יצא לקורס קצינים ועם סיומו הצטרף לרשות פיתוח הטנק (רפ"ט), ועסק בפיתוח מערכת למרכבה סימן 3. בשנת 1990 קיבל את אות מצטיין הנשיא מנשיא מדינת ישראל, חיים הרצוג. בשנת 1993 קודם לדרגת רב-סרן בפרויקט ובשנת 1996 סיים תואר שני בהנדסת תעשייה באוניברסיטת תל אביב. בין השנים 1996–1999 שירת באזור הדרום בשני תפקידים: מפקד סדנת רק"ם וקצין חימוש בית הספר לשריון. בשנת 1999 קודם לדרגת סגן-אלוף וחזר לשרת בפרויקט המרכבה כראש ענף צריח והוביל את פיתוח צריח המרכבה סימן 4. בשנת 2004 מונה לראש ענף מיגון בפרויקט מרכבה סימן 4. במסגרת תפקידו עסק בתחקור כלל הרק"ם שנפגע במלחמת לבנון השנייה ובהובלת פרויקט "מעיל רוח" ושילובו בטנקי המרכבה סימן 4. בשנת 2007 קודם לדרגת אלוף-משנה, ונכנס לתפקיד ראש הרשות לפיתוח טנקים (רפ"ט). במסגרת תפקידו זה הוביל את פיתוח הנמ"ר וקליטתו המבצעית והשלים את פיתוח מערכת "מעיל רוח" וקליטתה המבצעית בטנקי סימן 4. בשנת 2013 קודם לדרגת תת-אלוף והתמנה לראש מנת"ק - מנהלת טנק המרכבה והרק"ם. במסגרת תפקידו, הוביל את מנת"ק לפיתוח הנגמ"ש איתן, נמר הנדסה, צריחון 30 מ"מ והתנעת פרויקט מרכבה 4 ברק. בשנת 2014 זכה ביחד עם צוות מצה"ל, רפאל ואלתא בפרס ביטחון ישראל על פיתוח מערכת "מעיל רוח". בשנת 2017 סיים את תפקידו ואת שירותו הצבאי. לאחר השירות, מצליח סיים בהצלחה לימודי דוקטורט בפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב, בקבוצתו של עירד בן-גל. כיום הוא מועסק כחוקר ומרצה באוניברסיטת תל אביב. כמו כן, משמש כיועץ בתחום פיתוח מערכות ביטחוניות בחברת אלביט מערכות. מצליח נשוי ואב לשני ילדים, מתגורר בראש העין. מדיה וקבצים בנושא ברוך מצליח בוויקישיתוף דן ארקין, ‏העתיד כבר כאן - ראש מנת"ק, תא"ל מצליח, על המהפכה הטכנולוגית בטנקים, באתר "IsraelDefense‏", 17 במאי 2017 אלכס פישמן, הרובוט שבטנק ינצח, באתר "ידיעות אחרונות", 16 בנובמבר 2017 קובי פינקלר, ראש מנת"ק חדש למשרד הביטחון, באתר ערוץ 7, 9 בנובמבר 2017.
רוע (סרט)

רוע (בשוודית: Ondskan) הוא סרט דרמה שוודי משנת 2003 המבוסס על הרומן של יאן גילו משנת 1981 הנושא את אותו שם. הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר. אריק פונטי, נער בן חמש עשרה, מתגורר בסטוקהולם עם אמו ואביו החורג המתעלל. כל יום לאחר ארוחת הערב נוהג אביו החורג להכותו, אמו הכנועה מתעלמת מהתנהגותו הסדיסטית של בעלה ומאפשרת את המשך קיומם של מעשים אלימים בביתה. בבית הספר אריק נוהג באלימות ומעורב פעמים רבות בקטטות. עקב התנהגותו הוא מסולק מבית ספרו ומנהל בית הספר מגדיר אותו כילד רע וטוען שמעשיו נובעים מרוע טהור. על מנת להבטיח לבנה התחלה חדשה במקום חדש ולהעניק לו הזדמנות לסיים תיכון מוכרת אמו מספר חפצים יקרי ערך שקבלה בירושה ושולחת את אריק לפנימייה יוקרתית. לאחר שאריק מגיע לפנימייה שזאת הזדמנותו האחרונה לסיים תיכון ולקבל תעודת בגרות הוא מנסה להיגמל מנטיותיו האלימות. בפנימייה, ששת חברי מועצת התלמידים מחליטים על מספר חוקים סדיסטיים בבית הספר, שהעובר עליהם מוענש פיזית ופסיכולוגית, דבר הזוכה להתעלמות מצד צוות בית הספר. לאחר שאריק מסרב לציית לבקשה מגוחכת של שני חברים במועצת התלמידים, אוטו סילברהיאלם וגוסטאב דאלן, הוא נהפך להיות מטרה לבריונות. הוא מתחבר עם שותפו לחדר, פייר. במטבח של בית הספר פוגש אריק את מריה, עובדת קפיטריה בעלת אשרת עבודה מפינלנד ומתפתחת ביניהם מערכת יחסים רומנטית. הוא גם מצטרף לנבחרת השחייה של בית ספרו, לבסוף הוא מביס את חבורת מועצת התלמידים. לאחר ששנות התיכון מסתיימות אריק חוזר הביתה ומוצא את אמו מוכה על ידי אביו החורג, האב מנסה להכות גם אותו אך הוא מודיע שזה נגמר ושלא תהיה יותר אלימות בבית, ותוקף אותו בחזרה. "רוע", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "רוע", באתר נטפליקס "רוע", באתר AllMovie (באנגלית) "רוע", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "רוע", באתר Metacritic (באנגלית) "רוע", באתר אידיבי "רוע", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לאוס במשחקים האולימפיים לנוער

לאוס משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). היא מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער. עד כה, אף ספורטאי נוער מלאוס לא זכה במדליה אולימפית לנוער. ההשתפות של ספורטאי הנוער מלאוס היא סמלית. המשלחת הראשונה של לאוס למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור וכללה שלושה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט: אתלטיקה, בדמינטון ושחייה. הספורטאים לא הגיעו להישגים. המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה ששני ספורטאים שהתחרו בענף האתלטיקה. בדומה לאולימפיאדת הנוער סינגפור, המשלחת סיימה במקומות האחרונים והשתתפותה היא סמלית. לאוס במשחקים האולימפיים לאוס במשחקים הפאראלימפיים
טג'יקיסטן במשחקים האולימפיים לנוער

טג'יקיסטן משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער הטג'יקיסטנים שתי מדליות, מדליית כסף ומדליית ארד. היא מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער. המשלחת הראשונה של טג'יקיסטן למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור וכללה שישה ספורטאים שהתחרו בחמישה ענפי ספורט. המשלחת זכתה ב-2 מדליות. המשלחת הגיעה להישגים בענף ההיאבקות עם זכייה במדליית כסף בקטגוריית המשקל עד 63 ק"ג נערים בסגנון חופשי, ובטאקוונדו עם זכייה במדליית ארד בקטגוריית משקל עד 44 ק"ג נערות. הנבחרת לא הגיעה להישגים בענפים איגרוף, אתלטיקה וקשתות. המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה שמונה ספורטאים שהתחרו בשישה ענפי ספורט. בניגוד לאולימפיאדת הנוער סינגפור המשלחת לא זכתה במדליות. המשלחת הגיעה להישגים בענף ההיאבקות וסיימה במקום הרביעי. אולם בענפים אתלטיקה, ג'ודו, קליעה, קשתות ושחייה היא לא הגיעה להישגים וסיימה במקומות האחרונים. טג'יקיסטן במשחקים האולימפיים טג'יקיסטן במשחקים הפאראלימפיים
המלדיביים במשחקים האולימפיים לנוער

המלדיביים משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). היא מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער. עד כה, אף ספורטאי נוער מהמלדיביים לא זכה במדליה אולימפית לנוער. ההשתפות של ספורטאי הנוער מהמלדיביים היא סמלית. המשלחת הראשונה של המלדיביים למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור וכללה ארבעה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט: אתלטיקה, בדמינטון ושחייה. הספורטאים לא הגיעו להישגים וסיימו במקומות האחרונים. המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה שלושה ספורטאים שהתחרו בשני ענפי ספורט, אתלטיקה ושחייה. בדומה לאולימפיאדת הנוער סינגפור, המשלחת לא הגיעה להישגים והשתתפותה היא סמלית. המלדיביים במשחקים האולימפיים
שלומי קודש

שלומי קודש (נולד ב-17 בנובמבר 1966) הוא רופא ישראלי, מומחה ברפואה פנימית. מנהל משנת 2018 את המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה בבאר שבע. קודש נולד בארצות הברית, ועלה ארצה בשנת 1971. לאחר שנה בקיבוץ גבעת ברנר השתקעה משפחתו בבאר שבע והוא תושב האזור מאז. סיים את לימודיו בתיכון מקיף ה' בבאר שבע, והתגייס לחיל השריון. לאחר שירותו הצבאי החל בלימודי רפואה באוניברסיטת בן-גוריון ולאחריהם התמחה ברפואה פנימית במרכז הרפואי סורוקה. בין השנים 2004–2006 היה בפוסט-דוקטורט באוניברסיטת ייל באינפורמטיקה רפואית. בעל תואר מוסמך בבריאות הציבור במגמת מנהל רפואי מאוניברסיטת בן-גוריון, בהצטיינות. בשנת 2006 מונה למנהל תחום אינפורמטיקה רפואית בחטיבת בתי החולים בהנהלת שירותי בריאות כללית ובשנת 2007 לסגן מנהל המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, תפקיד אותו מילא במשך שבע שנים. במקביל ניהל בשנים 2011–2015 את הטמעת התיק הרפואי הממוחשב(אנ') ברשת בתי החולים של כללית. בשנת 2015 מונה למנהל הרפואי של מחוז דרום בכללית וב־2018 למנהל סורוקה. בתקופת כהונתו התמודד המרכז הרפואי עם מגפת הקורונה, עם הסלמות ביטחוניות רבות מול חמאס ועם מלחמת חרבות ברזל. בשבעה באוקטובר 2023 נוהל במרכז הרפואי סורוקה אירוע רב הנפגעים הגדול בתולדות המדינה ומהגדולים בתולדות האנושות כתוצאה מטרור והיחיד שנוהל תחת אש. קודש הוא פרופסור חבר במחלקה למדיניות וניהול מערכות בריאות באוניברסיטת בן-גוריון. קודש תושב היישוב מיתר, נשוי לאיריס, רופאת ילדים ואב לשלושה. 2001 פרס רונן למתמחה מצטיין ברפואה פנימית, מרכז רפואי סורוקה 2014 מרצה מצטיין, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 2016 פרס גלאט על מצוינות בהוראה, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 2023 פרס בית החולים המצטיין של כללית לשנת 2022 המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה פרופ' שלומי קודש, באתר המרכז הרפואי סורוקה רשימת פרסומים מדעיים (באנגלית) ספי קרופסקי, סבב מינויים בכללית: שלומי קדוש למנכ"ל סורוקה וראובן קוגן למנהל חטיבת הכספים בקופה, באתר כלכליסט, 13 בדצמבר 2017 ראיון בעיתון אגודת הסטודנטים, באתר אסר"ן רוני לינדר, "כשמתרגלים אירוע רב־נפגעים עוצרים ב-80 פצועים כי זה כבר מוגזם — פה הגיעו כמעט 700", באתר TheMarker‏, 12 בינואר 2024
שמעון דהאן

שמעון דהאן (כ"ו בטבת ה'תרנ"ט, 8 בינואר 1899 - 11 במאי ה'תש"י, 1950) היה ראש עיריית טבריה מ-1938 עד 1950. דהאן נולד ליעל, בת הרב דוד עבו, ולרב יוסף רפאל דהאן, שעלה לארץ ממקנס שבמרוקו. בצעירותו למד תורה, שחיטה וכתיבת סת"ם. כאזרח צרפת נדרש לצאת מישראל במהלך מלחמת העולם הראשונה וירד לאלכסנדריה שבמצרים, וחזר לישראל בסוף המלחמה. עבד כפקיד במשרד המושבות, בשנים 1921–1926 שימש מזכיר בית משפט השלום בטבריה ואז (ה'תרפ"א) מזכיר ראשי, נוטריון ומנהל ההוצאה לפועל בבית המשפט. לאחר שסיים את לימודיו בבית הספר הממשלתי למשפטים בירושלים בה'תרפ"ו (1925–1926) התפטר ממשרתו בבית משפט השלום. דהאן היה מראשוני עורכי הדין המוסמכים בטבריה. לאחר שהוסמך לעורך דין פתח דהאן משרד בטבריה, ועבד בשירות מוסדות התיישבות שונים בהם הקרן הקיימת, ההנהלה הציונית, הסוכנות היהודית ופיק"א, וכן בשירותים פרטיים ליהודים ולערבים. היה חבר המועצה הארצישראלית לאתנוגרפיה, וסגן יו"ר האיחוד הארצי של העדה הספרדית ובני עדות המזרח. בבחירות לעיריית טבריה שהתקיימו ב-1934 נבחר דהאן לחבר מועצה. בנובמבר 1938 החל לכהן כראש עיריית טבריה לאחר הירצחו של ראש העירייה הקודם זאכי אלחדיף. בתקופתו כראש עיריית טבריה מפעל חמי טבריה עבר שיפוץ והרחבה, ונוסד בעיר בית ספר תיכון עברי. דהאן שימש בתפקיד זה עד פטירתו ממחלה קשה וממושכת ב-11 במאי 1950 בבית החולים דנציגר בתל אביב. שנה לאחר פטירתו הוחלט להנציחו בטבריה ולקרוא על שמו לגן העיר "גן שמעון".. כמו כן נקרא על שמו קטע מהרחוב המרכזי שיורד לכנרת. במרץ 1925 נישא לג'מילה (יפה), נשיאת ויצו בטבריה בתו של יעקב משה טולידאנו. דוד תדהר (עורך), "שמעון דהאן", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1222 שמעון דהאן ז"ל - ראש עירית טבריה, הד-המזרח, 19 במאי 1950 עוה"ד שמעון דהאן - ראש העיריה בטבריה, הארץ, 7 בנובמבר 1938 שמעון דהאן ז"ל, הצופה, 12 במאי 1950 שמעון דהאן, על המשמר, 12 במאי 1950 דניאל דדון, סערת השם החדש: שכחו שגן העיר בטבריה נקרא כבר על שם ראש עיר לשעבר, באתר mynet‏ העמק, 22 בינואר 2022 עמ' 6, דואר היום, 20 במרץ 1925 דוד תדהר (עורך), יעקב משה טולידאנו (עמ' 1324), באתר אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו
טורקמניסטן במשחקים האולימפיים לנוער

טורקמניסטן משתתפת בכל המשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער הטורקמניסטנים מדליית ארד יחידה באיגרוף. טורקמניסטן החלה להשתתף במשחקי החורף החל מאולימפיאדת הנוער לוזאן (2020). המשלחת הראשונה של טורקמניסטן למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור. המשלחת כללה חמישה ספורטאים שהתחרו בארבעה ענפי ספורט. המשלחת זכתה במדליית ארד. המשלחת הגיעה להישגים בענף האיגרוף עם זכייה במדליית ארד בקטגוריית משקל חצי-כבד נערים. המשלחת לא הגיעה להישגים בענפים ג'ודו, הרמת משקולות ושחייה. המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מתנה שלושה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט. המשלחת לא זכתה במדליות. המשלחת הגיעה להישג בענף ההרמת משקולות בה סיימה במקום הרביעי בקטגוריית משקל נערים עד 62 ק"ג. המשלחת לא הגיעה להישגים בענפים היאבקות ושחייה. טורקמניסטן במשחקים האולימפיים טורקמניסטן במשחקים הפאראלימפיים מדיה וקבצים בנושא טורקמניסטן במשחקים האולימפיים לנוער בוויקישיתוף
נמנמן אירופי

נַמְנְמָן אֵירוֹפִּי (שם מדעי: Glis glis) הוא מין יחיד בסוגו של מכרסם קטן ממשפחת הנמנמניים החי באירופה. הנמנמן מזכיר במראהו עכבר החי על עצים ופעיל בשעות החשיכה. הוא מגיע לאורך 14-19 ס"מ, זנב באורך 11-13 ס"מ ולמשקל 120-150 גרם, דבר שהופך אותו לגדול ביותר מבין הנמנמניים. לנמנמן פרווה עבה שצבעה אפור בהיר עד אפור-חום לאורך גופו כשהבטן לבנה והכפות והאוזניים ורודים. לנמנמן כפות רגליים גדולות, זנב ארוך ואוזניים קטנות והוא בעל ראייה לילית. הנמנמן חי בעיקר במערב אירופה ומצוי דרומה עד למספר איים בים התיכון כמו סרדיניה, קורסיקה, סיציליה וכרתים. הוא נדיר במרכז ומזרח אירופה אך יכול להימצא צפונה עד לנהר הוולגה ומצוי גם בקווקז ובחופיו הדרומיים של הים הכספי. הוא חי ביערות נשירים עד גובה 2,000 מ' מפני הים סביב יערות של עצי אלון ושל אשור וגם בסביבות צוקים ובמערות. חלק מהנמנמנים מצויים גם במטעים, פרדסים ואף בכמה ערים. הנמנמן הוא אוכל כל הניזון בעיקר מפירות יער, בלוטי אלונים ואגוזים אך גם מקליפות, עלים, חסרי חוליות וביצים. הוא עצמו נטרף על ידי ינשופיים, שועלים, חתול בר ודלק אירופי. הנמנמן ידוע עקב מנהגו לישון שנת חורף למשך 6 חודשים, בין אוקטובר למאי, בין חללי עצים כדי להתגונן מהקור. נמנמנים החיים בערים ישנים תחת עליות גג ואפילו במדפי ארונות. הנמנמן יכול להפוך למזיק גדול כשהוא מצוי במספרים גדולים. מדיה וקבצים בנושא נמנמן אירופי בוויקישיתוף נמנמן אירופי, באתר ITIS (באנגלית) נמנמן אירופי, באתר NCBI (באנגלית) נמנמן אירופי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) נמנמן אירופי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) נמנמן אירופי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נמנמן אירופי, באתר GBIF (באנגלית) נמנמן אירופי באתר הרשימה האדומה של IUCN מילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
בז אפלומדו

בז אפלומדו (שם מדעי: Falco femoralis) הוא מין של עוף מהסוג בז שבמשפחת הבזיים המצוי באמריקה הדרומית ואמריקה המרכזית. אורכו של הבז 30-40 ס"מ ומוטת כנפיו מגיעה עד 90 ס"מ. הוא מזכיר במראהו ומידותיו בז נודד צעיר אך משקלו קטן בהרבה: הזכרים 208-305 גרם והנקבות 271-460 גרם. הבז בעל נוצות כחולות-אפורות בכנפיים ובחזה, בטן בצבע כתום-אפרסק וזנב שחור. הראש לבן עם כיפה שחורה ומסיכה שחורה על עיניו. מראה הבז עלול לגרום לבלבול עם המינים הקרובים אליו בז עטלפים (F. rufigularis) ובז כתום-חזה (F. deiroleucus) החיים באותם אזורים, אך בז זה כהה מהם וגדול יותר, מזכיר מעט בז נודד אך בעל נוצות כתומות יותר. בז האפלומדו מצוי ברחבי ערבות, סוואנות וביצות לאורך אמריקה ממקסיקו וטרינידד לדרום אמריקה הדרומית. עם זאת הוא נכחד ממרבית חלקי מקסיקו ומצוי בעיקר בדרומה. הבז הוא דורס הניזון ממיני חרקים וחולייתנים קטנים ובעיקר עופות אחרים. שיטות הציד שלו הם הסתערות מהירה ולעיתים גם מרדף אחרי טרפו, הוא גם יעוט על חיות הבורחות משריפות טבע. בכמה מקרים כמה בזים יצודו יחדיו, בדרך כלל בני זוג, כדי להגדיל את הסיכוי לתפוס את הטרף. בז זה גם נצפה עוקב אחרי זאב הרעמה וחוטף ציפורים שנמלטות מהזאב. נקבות הבז גדולות מהזכרים ובמקרים נדירים יקטלו טרף גדול יותר למשל אנפית בקר או צ'צ'לקה. מדיה וקבצים בנושא בז אפלומדו בוויקישיתוף בז אפלומדו, באתר ITIS (באנגלית) בז אפלומדו, באתר NCBI (באנגלית) בז אפלומדו, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) בז אפלומדו, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) בז אפלומדו, באתר GBIF (באנגלית) בז אפלומדו באתר הרשימה האדומה של IUCN
פרס באפט"א לטלוויזיה להופעה הקומית הגברית הטובה ביותר

דף זה מציג את הזוכים והמועמדים לפרס באפט"א לטלוויזיה להופעה הקומית הגברית הטובה ביותר מאז ייסודו ב-2009. האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה (BAFTA) הוא ארגון בריטי המעניק פרסים שנתיים בתחומי הקולנוע, טלוויזיה, קולנוע וטלוויזיה לילדים, ומדיה אינטראקטיבית. מאז 2009 האקדמיה הבריטית לטלוויזיה מעניקה שני פרסים, לגבר בהופעה הקומית הטובה ביותר, ולאישה בהופעה הקומית הטובה ביותר. לפני 2009 הוענק פרס יחיד עבור ההופעה הקומית הטובה ביותר. "BAFTA TV 2021: Nominations for the Virgin Media British Academy Television Awards and British Academy Television Craft Awards". www.bafta.org (באנגלית). 2021-04-28. נבדק ב-2021-04-28.
ישראל באירוויזיון הילדים

ישראל נטלה חלק בתחרות אירוויזיון הילדים 3 פעמים, החל מהצטרפותה הראשונה ב-2012, כאשר הרכב Kids.il נשלח כנציגה של ישראל בתחרות עם השיר "Let the Music Win". ישראל נעדרה מהתחרות 10 פעמים: ב-2013, 2014, 2015,2017, ומאז 2019 ועד היום. ב-10 ביולי 2012, הודיעה רשות השידור על כך שהיא מתכוונת להופעת הבכורה שלהם באירוויזיון הילדים בתחרות של 2012 שנערכה באמסטרדם, הולנד. רשות השידור בחרה את ליבי פנקר, עדי מסילתי, טלי סורוקין, דניאל פרוז'נסקי, עדי ביטי ועדאל קורשוב כנציגיה של ישראל בתחרות כהרכב בשם Kids.il. ההרכב ביצע את השיר "Let the Music Win" אשר הגיע למקום השמיני והשיג ציון של שישים ושמונה נקודות. ב-21 באוקטובר 2013 הודיעה רשות השידור על כך שלא תיטול חלק בתחרות של 2013 מסיבות לא ידועות. ישראל המשיכה להיעדר מהתחרות בשנים 2014 ו-2015. בעקבות הצלחתה של ישראל בתחרות האירוויזיון בשנים 2015 ו-2016, הביעה רשות השידור את התעניינותה לחזור לתחרות. ב-28 בספטמבר 2016, אושר רשמית על ידי רשות השידור כי ישראל תחזור לתחרות של 2016. בשנה זאת יצגו את ישראל שירה פריימן וטימוטי סניקוב עם השיר “Follow My Heart”, כאשר השיר התמקם במקום 15 עם 27 נקודות. בשנת 2017 לא השתתפה ישראל בתחרות. ב-25 ביולי 2018, נודע כי ישראל תחזור לתחרות של 2018, לאחר שקיבלה היתר השתתפות מיוחד על ידי רשות השידור של בלארוס, המארחת של התחרות, ואיגוד השידור האירופי, בעקבות ניצחונה בתחרות אירוויזיון 2018. בשנה זו ייצג את ישראל נועם דדון, והגיע למקום ה-14 עם 81 נקודות. מאז לא השתתפה ישראל בתחרות. שורה בצהוב מסמלת ניצחון של המתמודדת באותה תחרות שורה באפור מסמלת תחרות בה המתמודדת הגיעה למקום השני שורה בחום מסמלת תחרות בה המתמודדת הגיעה למקום השלישי שורה באדום מסמלת תחרות בה המתמודדת דורגה במקום האחרון שורה בירוק-זית מסמלת תחרות ממנה המתמודדת פרשה או שלא השתתפה לאחר שכבר נבחר שיר ערכים על שירי ישראל באירוויזיון פסטיבל הזמר והפזמון קדם-אירוויזיון הכוכב הבא לאירוויזיון תחרות הזמר של האירוויזיון ישראל באירוויזיון ישראל באירוויזיון למוזיקאים צעירים אתר האינטרנט הרשמי של ישראל באירוויזיון הילדים (באנגלית) "Eurovision Israel getting into the JESC spirit". ESC Today. 22 בנובמבר 2007. נבדק ב-2 באוגוסט 2018. {{cite web}}: (עזרה) Mikheev, Andy (23 בנובמבר 2012). "Junior Eurovision Song Contest 2012". esckaz.com. ESC Kaz. נבדק ב-24 באוגוסט 2016. {{cite web}}: (עזרה) Farren, Neil (22 בנובמבר 2017). "Israel: KAN to Broadcast Junior Eurovision 2017". Eurovoix. נבדק ב-22 בנובמבר 2017. {{cite web}}: (עזרה)
נקר זהוב

נקר זהוב (שם מדעי: Colaptes chrysoides) הוא מין עוף ממשפחת הנקריים החי בדרום אמריקה הצפונית. נקר זה גדול יחסית ואורכו עד 30 סנטימטר. הוא בעל כנפיים אפורות-כתומות והבטן לבנה. החזה בעל פס בולט שחור והגוף מנומר בנקודות שחורות. ראש וצוואר הנקר אפורים והמקור כהה ונוקשה. הלחיים אדומות וה"כיפה" זהובה וממנה קיבל הנקר את שמו. הוא מזכיר את המין הקרוב Colaptes auratus שמצוי צפונה ממנו ולא במדבר. לעיתים מינים אלה מכליאים ביניהם. הנקר מותאם לחיי מדבר והוא מצוי במדבר סונורה ומהמדבריות הפנימיים שלו: מדבר יומה ומדבר קולורדו שבדרום ארצות הברית וכן בצפון מקסיקו עד לחצי האי באחה קליפורניה. נקר זה קובע את ביתו בתוך מבנה קקטוס, לרוב בקקטוס הגדול ביותר - הסגווארו והוא מנקר חור גדול כדי לחיות בתוכו, מה שגורם לקקטוס להפריש חומר נוקשה שאוטם את הלשד (אנ'). הנקר ניזון מחרקים כמו נמלים וגם מפירות של קקטוסים, פירות יער וצנוברים. C. c. mearnsi C. c. tenebrosus C. c. brunnescens C. c. chrysoides מדיה וקבצים בנושא נקר זהוב בוויקישיתוף נקר זהוב, באתר ITIS (באנגלית) נקר זהוב, באתר NCBI (באנגלית) נקר זהוב, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) נקר זהוב, באתר GBIF (באנגלית) נקר זהוב באתר הרשימה האדומה של IUCN
נקר חילה

נקר חילה (שם מדעי: Melanerpes uropygialis) הוא מין עוף ממשפחת הנקריים החי באמריקה הצפונית. הוא חי בדרום ארצות הברית שבדרום קליפורניה, דרום נבאדה, אריזונה וניו מקסיקו וגם במערב מקסיקו, כולל חצי האי באחה קליפורניה אך מצוי בעיקר במדבר סונורה. הוא קרוי על שם נהר חילה. נקר זה מגיע לאורך 20–25 ס"מ ולמשקל 80 גרם. הנקר בעל נוצות כנפיים לבנות מפוספסות בשחור, בדומה לפסי זברה, וגוף וראש בצבע קרם. הזנב ארוך וצבעו דומה לכנפיים אך הוא בעל כמה נוצות לבנות. המקור גדול ושחור והמצח אדום. לנקבות ולצעירים אין את המצח האדום והוא מסימני ההיכר של הזכרים. נקר זה חי בין חורים של קקטוסים ובעיקר של קקטוס הסגווארו הענקי, בדומה לנקר הזהוב והוא מקנן מעט נמוך יותר על הסגווארו. על חורי נקרים שלא נשמרים משתלטים עופות כמו גדרוניים או אף ינשוף שדוני, המקנן אף הוא בחורי קקטוסים. נקרים אחרים יקננו על עצי Prosopis, מקבוצת הקסאלפיניים. הנקר מטיל 3–5 ביצים בקן. נקר זה ניזון בעיקר מחרקים כמו נמלים, מפירות של קקטוסים ואחרים, מאגוזים ואפילו מביצי עופות אחרים. מדיה וקבצים בנושא נקר חילה בוויקישיתוף נקר חילה, באתר ITIS (באנגלית) נקר חילה, באתר NCBI (באנגלית) נקר חילה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) נקר חילה, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) נקר חילה, באתר GBIF (באנגלית) נקר חילה באתר הרשימה האדומה של IUCN
רוז מאדר

רוז מאדר הוא ספר אימה של סטיבן קינג. הספר נכתב בשנת 1995. פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לשכתב אותו. הסיבה היא ניסוח לא אנצקילופדי. הסיפור הוא על רוזי, אישה מוכה הבורחת מבעלה ונסחפת לתוך הרפתקאה בתוך תמונה בשם "רוז מאדר". הסיפור מתחיל בכך שרוזי בורחת מבעלה, "השור הזועם", נורמן ומוצאת מחסה בבית מחסה לנשים מוכות. ככל שהזמן עובר, ביטחונה של רוזי חוזר אליה, היא עוברת לדירה חדשה משלה וכדי לחגוג, היא מחליטה לקנות תמונה. כאשר היא מגיעה אל בית העבוט, תמונה מסוימת מושכת את תשומת לבה, תמונה הנקראת על שמה, רוז מאדר. רוזי קונה את התמונה ובדרך מתאהבת בבנו הנאה של בעל החנות. כעבור זמן מה, רוזי מגלה כי התמונה גדלה, ונחשפים בה יותר ויותר פרטים. לילה אחד היא נכנסת לתוך התמונה, מצילה את תינוקה של האישה באדום מהפר הזועם והאישה מעניקה לה צמיד זהב כתמורה. בו זמנית נורמן שוקד ודולק אחר רוזי, ובסוף מגלה היכן היא מסתתרת. רוזי וחברה החדש נמלטים לתוך התמונה, ובפעם השנייה הורגים את הפר, הלא הוא לא אחר מאשר נורמן. רוז מאדר, באתר OCLC (באנגלית)