הצבעה במעטפות כפולות

המונח "קולות החיילים" מפנה לכאן. לערך העוסק בתוכנית רדיו, ראו קולות החיילים (תוכנית רדיו). הצבעה במעטפות כפולות היא שיטת הצבעה שנועדה לאפשר לבעל זכות הצבעה להצביע שלא בקלפי הסמוכה למקום מגוריו, תוך שמירה על חשאיות ההצבעה מחד גיסא, ומניעת הצבעה כפולה, מאידך גיסא. שיטת הצבעה זו נהוגה במקומות, כגון ישראל, בהם כל בעל זכות הצבעה משובץ לקלפי מסוימת, הסמוכה למקום כתובתו הרשומה במשרד הפנים, והוא רשאי להצביע רק בה. באופנים בהם בעלי זכות ההצבעה אינם מסוגלים להצביע בקלפי שאליה שובצו, למשל דיפלומטים שנשלחו על ידי המדינה מחוץ לישראל, או חיילים שנמצאים בבסיס צבאי מרוחק מביתם, וכדומה, ההצבעה נעשית במעטפה כפולה. לקראת הבחירות לאספה המכוננת הוחלט לקיים הצבעה במעטפות כפולות בצבא. הצעה לאפשר הצבעה במעטפות כפולות לאזרחים נדחתה. לקראת הבחירות לכנסת השלישית נדונה בכנסת הצבעת השוטרים ונקבע בחוק שייקבעו הסדרים כדי לאפשר לימאים להצביע. אך הכנסת התעכבה מלקבוע בחוק הסדרים עבור הימאים ובשנת 1964 פתחו הימאים במאבק לאפשרות הצבעה על אניותיהם. אליהם הצטרפו גם עובדי השגרירויות ושליחים אחרים מחוץ לישראל שדרשו גם הם אפשרות להצביע. הכנסת דנה בחוק, אולם הדברים התקדמו בעצלתיים בגלל חששות לחוסר אפשרות לפקח על הקלפיות. כן בקשו המחוקקים לוודא שלילת אפשרות הצבעה מיורדים. לקראת הבחירות לכנסת השביעית בשנת 1969, חוקק נוסח חדש לחוק הבחירות לכנסת, שיאפשר גם לימאים להצביע, אך מבלי לאפשר לישראלים אחרים השוהים מחוץ לישראל להצביע. בעקבות זאת, ספירת קולות המעטפות הכפולות בוצעה בשני גלים: קולות החיילים, ולאחר מכן קולות הימאים. החוק קבע ששוטרים שיוצבו ביום הבחירות במקום מרוחק מבתיהם יירשמו בקלפי ליד המקום בו יוצבו, ולא יצביעו במעטפות כפולות. חידוש נוסף בבחירות אלו היה מתן אפשרות לסוהרים, שוטרים ואזרחים עובדי צה"ל בשטחי יהודה, שומרון ועזה להצביע בקלפיות צבאיות. בשנת 1973 תוקן חוק הבחירות כך ששוטרים יימחקו מרשימת הבוחרים שבאזור מגוריהם, והצבעתם תתאפשר בכל קלפי במסירת תעודת הצבעה ייעודית לידי יושב ראש ועדת הקלפי. מאחר ששמו של השוטר אינו מופיע באף רשימת בוחרים והתעודה נמסרת לוועדת הקלפי – אין חשש שהשוטר יצביע במקום אחר, ולכן הצבעתו נערכת במעטפה רגילה. הסדר זה היה בתוקף עד לאחר הבחירות לכנסת העשרים ושתיים. בשנת 1984, לאחר שהתפרסם שהחיילים הצביעו באופן מובהק יותר לימין, דרש שבח וייס שקולות החיילים יעורבבו עם קולות האזרחים כדי שלא יהיה ניתן לדעת מה הצביעו החיילים. במידה מסוימת בקשתו התמלאה, ככל שאזרחים רבים מצביעים במעטפות כפולות. בשנת 2020 שונה החוק, ומהבחירות לכנסת העשרים ושלוש שמותיהם של השוטרים החלו להיכלל ברשימת הבוחרים, אך באפשרותם להצביע בכל קלפי במעטפות כפולות בהצגת תעודת שוטר. בבחירות לכנסת התשיעית בשנת 1977 הצביעו גם חלק מן המתיישבים, למשל בקדומים ואופירה בקלפיות צבאיות. בבחירות לכנסת ה-17 נחקקה הוראת שעה על-פיה בעל זכות בחירה מאחד מיישובי רצועת עזה וצפון השומרון, שפונה מביתו במסגרת תוכנית ההתנתקות, יוכל להצביע בכל אחת מן הקלפיות באזור שבו הוא נמצא בשיטת "המעטפות הכפולות". זאת משום שסמוך למועד הבחירות טרם נמצאו פתרונות דיור קבועים לחלק גדול מהם וכתובתם במרשם התושבים נותרה ללא שינוי. בשנת 1984 עתרו לבג"ץ מספר אסירים בדרישה שיינתן להם להצביע. בג"ץ קבע שהאסירים צודקים שעל פי חוק יסוד הבחירות זכותם להצביע, אך דחה את העתירה תוך קביעה שעל הכנסת לתקן את החוק לאפשר לאסירים להצביע או לקבוע ברוב מיוחס שאינם זכאים להצביע. בעקבות זאת, תוקן החוק באוגוסט 1986, באופן המאפשר לאסירים להצביע. בשנת 1988 מחו עובדי משרד החוץ בנציגויות בעולם על שהם אינם יכולים להצביע, בעוד הם נדרשים להעביר את הקלפיות של הימאים לישראל. בשנת 1991 תוקן החוק באופן המאפשר לשליחים רשמיים של ישראל והמוסדות הלאומיים להצביע מחוץ לישראל. בשנת 1996 תוקן החוק כדי לאפשר הצבעה במעטפות כפולות בבתי חולים. בשנת 2000 תוקן החוק באופן המאפשר לאנשים המוגבלים בניידות להצביע בקלפיות מיוחדות שהונגשו לאנשים המוגבלים בניידות. בעקבות שימוש בקלפיות אלו על ידי אנשים שנמצאו במרחק רב ממקום הקלפי שלהם, תוקן החוק בשנת 2011 באופן המחייב אדם, שבעיית המוגבלות שלו אינה ניכרת לעין, לחתום על הצהרה שהוא אכן מוגבל ניידות. החוק גם הטיל עונש של עד חצי שנת מאסר על אדם שחתם על הצהרת כזב. בבחירות להסתדרות נהג שימוש במעטפות כפולות לחיילים ולמקומות עבודה מאורגנים, לפחות מאז 1955. ההצבעה במעטפה כפולה נעשית כמו הצבעה רגילה, כאשר המצביע מכניס את פתק ההצבעה לתוך מעטפה אטומה. אך בניגוד להצבעה רגילה, שבה המעטפה האטומה מוכנסת ישירות לקלפי, היא מוכנסת לתוך מעטפה חיצונית נוספת שעליה נרשמים פרטי הזיהוי של המצביע. מעטפות אלו אינן נספרות בקלפי שבה נערכת ההצבעה, אלא מועברות כולן לאתר ספירת הקולות של ועדת הבחירות המרכזית. בוועדת הבחירות המרכזית מוודאים שהמצביע המזוהה על כל מעטפה לא הצביע כבר בקלפי המיועדת לו, מסמנים אותו כמי שהצביע, ואז מוציאים את המעטפה האטומה עם פתק ההצבעה ומערבבים אותה עם מעטפות אחרות. לאחר מכן סופרים את הקולות של כל המצביעים כמו בקלפי רגילה. הצורך בטכניקה זו נובע מהניהול המבוזר של ההצבעה: בכל קלפי יש לוועדת הקלפי גישה רק לרשימת המצביעים באותה קלפי, ולכן יכולת לוודא זכות הצבעה רק למצביעים אלה. רק לוועדת הבחירות המרכזית יש גישה לפנקס הבוחרים המלא, המאפשר לה לוודא זכות הצבעה לכל מצביע, ללא תלות בקלפי שאליה שובץ. בבחירות לראשות הממשלה בשנת 2001 הוערך מספר המצביעים במעטפות כפולות בכ-150,000, שכללו 6,000 אסירים, 2,500 נציגי ישראל בחוץ לארץ ו-30,000 מאושפזים. בבחירות לכנסת העשרים ושתיים הצביעו 279,412 איש במעטפות כפולות. בספירת הקולות של המעטפות הכפולות נהוג לחלק את המעטפות לוועדות קלפי שכל אחת סופרת כמות מסוימת של קולות. בבחירות לכנסת ה-22 ניתנו לכל קלפי כזאת כ-1,000 מעטפות הצבעה. בישראל, מורשים להצביע במעטפות כפולות: חיילים, המצביעים בקלפיות מיוחדות של חיילים. אסירים בקלפיות מיוחדות המוצבות בבתי הסוהר. ימאים בספינות הנושאות את דגל ישראל, בקלפיות המוצבות על האוניות, במקרה שיש לפחות 14 ימאים ישראליים על האונייה. נכון ל-2020, אין אוניות ישראליות כאלה, ולכן אין הצבעה של ימאים. נציגים דיפלומטיים של מדינת ישראל ונציגים של הסוכנות היהודית וקק"ל המוצבים מחוץ למדינת ישראל, המצביעים בקלפיות בנציגויות ישראליות ברחבי העולם (וכן בני זוגם וילדיהם עד גיל 20). ההצבעה נעשית לפני תאריך הבחירות על מנת שמעטפות ההצבעה תגענה לישראל עד יום הבחירות. חברי ועדת קלפי מכהנים (והחל מ־2022 גם משקיפים), שעובדים בקלפי יותר מ-6 שעות ברצף רשאים להצביע בקלפי שבה עבדו. כמו כן, מזכיר ועדת הקלפי, סדרן, אב בית, ומאבטח רשאים להצביע בקלפי שבה הם עובדים. עובדי ועדת הבחירות רשאים להצביע בכל קלפי. מוגבלים בניידות, על סמך הצהרתם רשאים להצביע בקלפיות נגישות מיוחדות ברחבי ישראל המיועדות למוגבלים בניידות. נשים השוהות במעון לנשים מוכות רשאיות להצביע בקלפי נגישה מיוחדת להצבעת מוגבלים בניידות, בכפוף להצגת אישור מוועדת הבחירות, חתום על ידי מנהלת המעון. מאושפזים וצוותי רפואה השוהים בבתי חולים רשאים, בתנאים מסוימים, להצביע בקלפי מיוחדת המוצבת בבית החולים. החל מהבחירות לכנסת העשרים ושלוש גם שוטרים מצביעים באמצעות מעטפות כפולות. קולות המעטפות הכפולות נספרים בערך יום וחצי לאחר שנודעו תוצאות הבחירות בקלפיות הרגילות. במעטפות כפולות מצביעים כ-3-5% מהמצביעים בלבד, ולכן השפעתן על תוצאות הבחירות היא קטנה והשינויים בתוצאות אינם מהותיים. כיוון שרוב המצביעים במעטפות כפולות הם חיילים, דפוסי ההצבעה במעטפות הכפולות עשויים להיות שונים במקצת מדפוסי ההצבעה של כלל האזרחים. העובדה שחלק מההצבעות במעטפות כפולות נערכות לפני יום הבחירות גורמת לכך שלעיתים המצביעים במעטפות כפולות מצביעים עבור מפלגות ומועמדים שפרשו מההתמודדות סמוך לבחירות. תופעה זאת זניחה יחסית בגלל מספרם הקטן של המצביעים לפני יום הבחירות והתמיכה הקטנה יחסית במועמדים הפורשים מהתמודדות. הצבעה מרחוק יהודה טרואן, הצבעה במעטפות כפולות: מידעון בחירות, באתר הכנסת: מרכז המחקר והמידע, ‏25 במרס, 2019 מעטפות כפולות, כלכליסט הצבעה חשאית בבחירות לכנסת, באתר כל זכות, כל זכות, 28 בספטמבר 2022 נדחו כל הצעות השינויים בתקנות הבחירות, דבר, 23 בינואר 1949 הצבעת השוטרים לועדת החוקה, הצופה, 21 ביוני 1955 יוסף שופמן, הימאים והצבעתם, חרות, 27 באוגוסט 1965 יהושע ביצור, הימאים דורשים תנו להצביע, מעריב, 6 באוגוסט 1964 ראובן בן צבי, לא נסכים להיות אזרחים מדרגה שנייה, מעריב, 29 ביולי 1965 מעמד חדש - בוחרי חו"ל, חרות, 31 בינואר 1965 יהושע בציור, ספירה סופית: 56 מנדטים למערך 26 לגח"ל, מעריב, 3 בנובמבר 1969 חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ"ט - 1969, סעיף 95 המקורי יהושע בציור, רק 9 קלפיות אזרחיות - בשטחים, מעריב, 20 באוקטובר 1969 ס"ח תשל"ג מס' 685 יהושע ביצור, הרמטכ"ל: לא נמהר לצאת מלבנון, מעריב, 10 באוקטובר 1984 חיילים יוכלו להצביע רק עם תעודות זהות, דבר, 9 במאי 1977 בג"ץ מס' 337/84 ס"ח תשמ"ו מס' 1192 עובדי משרד החוץ: מה עם זכות הבחירה שלנו?, מעריב, 29 בינואר 1988 ס"ח תשנ"א מס' 1337 חוק הבחירות לכנסת, סעיף 68א, 126(3א) חצי שנת מאסר למתחזה לנכה בקלפי, באתר ישראל היום. הוע"הפ אישר את סדרי הבחירות, דבר, 25 באפריל 1955 ענת רואה, התוצאות הסופיות: רק ביום ה', עם קולות החיילים, באתר ynet, 7 בפברואר 2001 מעטפות חיצוניות, באתר ועדת הבחירות המרכזית שחר אילן וצפריר רינת, בחירות 2009, במקרה של קרב צמוד: תוצאות האמת רק ביום חמישי, לאחר ספירת קולות החיילים, באתר הארץ, 10 בפברואר 2009 הצבעה לכנסת של אסירים ועצירים, באתר כל זכות גדעון אלון, מה זה חוק "בדר-עופר"? מילון הבחירות, באתר ישראל היום, 15 בספטמבר 2019 הצבעה לכנסת של נשים השוהות במקלט לנשים מוכות, באתר כל זכות נסתיים מניין הקולות בצבא, מעריב, 30 בינואר 1949 מחצית הקולות בצבא למפא"י, דבר, 11 בנובמבר 1959 מ. שמריהו, אחדות העבודה תקבל מנדט שמיני, מעריב, 18 באוגוסט 1961 התוצאות הסופיות של הבחירות, דבר, 24 באוגוסט 1961 יהושע ביצור, שלושת המנדטים של הקולות העודפים ניתנו כצפוי למערך ולליכוד, מעריב, 7 בינואר 1974 הליכוד זכה ב-43 מנדטים, דבר, 22 במאי 1977 החיילים העבירו מנדט מהמערך לתחיה, מעריב, 27 ביולי 1984 הקואליציות האפשריות: עמדות פתיחה, מעריב, 25 ביולי 1984 קולות החיילים יכריעו היום, מעריב, 26 ביולי 1984 עמוס הראל, החיילים נוטים לימין? סתם אגדה, באתר הארץ, 20 בינואר 2003 הדר פרבר, ספירת קולות החיילים נשלמה, אתר News1 אריק בנדר, קדימה, הליכוד ומרצ מקבלות עוד מנדט, באתר nrg‏, 30 במרץ 2006. בניגוד לנאמר בכתבה, לא רע"ם תע"ל הפסידה מנדט למרצ בגלל המעטפות הכפולות, אלא העבודה, מכיוון שבבדיקת תוצאות מספר קלפיות בטייבה התברר שהייתה טעות ברישום, כפי שמסופר ב-אריק בנדר, איתמר ענברי ומיה בנגל, העבודה הפסידה מנדט ותרד ל-19, באתר nrg‏, 3 באפריל 2006 תוצאות במעטפות חיצוניות, באתר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-19 תוצאות במעטפות חיצוניות, באתר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-20 תוצאות במעטפות חיצוניות, באתר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-21 אמיר אלון וירון דרוקמן, קולות החיילים: כחול לבן בראש, ירידה בתמיכה בליכוד, באתר ynet, 20 בספטמבר 2019 תוצאות במעטפות חיצוניות, באתר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-23 מערכת ישראל היום, לאחר ספירת 99% מהקולות: כחול לבן עלתה במנדט על חשבון ש"ס - גוש הימין 58 מנדטים, באתר ישראל היום, 4 במרץ 2020