laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Get You the Moon

Get You the Moon (בעברית: להביא לך את הירח) הוא סינגל, שהוקלט על ידי המפיק מוזיקלי האמריקאי קינה, בשיתוף הזמר Snøw. השיר יצא לאור ב-26 בנובמבר 2019, על ידי חברות התקליטים קולומביה רקורדס, כסינגל מתוך האלבום Things I Wanted to Tell You.‏ במקור השיר יצא לאור ב-15 במרץ 2018, בסאונדקלאוד בלבד. נכון לינואר 2021, השיר הגיע ליותר מ-530 מיליון השמעות בספוטיפיי, ובילה למעלה מ-11 חודשים בטופ 200 הגדולים ביותר בספוטיפיי, אף על פי שבקושי הגיע לטופ מאה. הוא דורג במקום השני ברשימת שירי הטלוויזיה המובילים של בילבורד במרץ 2020, לאחר שהופיעה בפרק בסדרת בבלוק שלי. הוא נכלל בתור "NOW What's Next!", מסלול בונוס באלבום האוסף Now That's What I Call Music, Vol. 71.‏ מידע על הסינגל "Get You the Moon" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "Get You the Moon" באתר Genius סרטון השיר "Get You the Moon" באתר יוטיוב hings I Wanted To Tell You - EP by Kina on Apple Music, Apple Get You the Moon (feat. Snøw) by Kina on Apple Music, Apple Kina - get you the moon (ft. Snow), soundcloud Get You the Moon by Kina on Spotify, Spotify Kina - Get You The Moon - Spotify Chart History, Spotify SHAED's 'Trampoline' Sends 'Grey's Anatomy' Back to Top of TV Songs Chart, billboard NOW That's What I Call Music, Vol. 71 by Various Artists on Apple Music, Apple ARIA Charts – Accreditations – 2019 Singles Certificaciones British single certifications – Kina – Get You The Moon American single certifications – Kina – Get You The Moon Get You the Moon (feat. Snøw) - Single by Kina (באנגלית), נבדק ב-2021-01-08 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "Get You the Moon".
האגודה הישראלית למדע המדינה

האגודה הישראלית למדע המדינה היא אגודה מדעית העוסקת במדע המדינה. נכון לשנת 2023 נשיאת האגודה היא פרופסור אסנת עקירב והמנהל הכללי הוא יוסי גנאל. בוועד המנהל של האגודה חברים נציגים מכלל האוניברסיטאות בישראל (מלבד הטכניון) וכן ממספר מכללות. מאז שנת 2005 מקיימת האגודה כנסים שנתיים בנושאים שונים. בנוסף על כך, האגודה מעניקה פרסים למאמרים וספרים מצטיינים, וכן פרס למפעל חיים. בשנת 2008 האגודה הקימה הוצאה לאור. באתר האגודה, מוגדרות מטרותיה: לשקוד על רמת מחקר והוראה גבוהים ועל קידום מקצועי של התחום. לעודד מחקר ודיון על הפוליטיקה בישראל ולקדם את תרומת התחום לחברה ולמערכת הפוליטית בישראל. לשקוד על השרשת אתיקה מקצועית של חוקרים ומרצים בתחום. לפעול להתפתחות התחום בין השאר באמצעות מפגשים וכנסים מדעיים, שליחת נציגים למפגשים וכנסים מדעיים, כינון קשרים עם מוסדות ואנשי מדע בחו"ל, הוצאה לאור של ספרים וכתבי עת בתחום, פעילות התקשורת המקוונת, תרגום מונחים מקצועיים וגיוס של תקציבי מחקר. לפעול לקידום מרצים צעירים ולחניכה של חוקרים בתחום. החל משנת 2002, האגודה מעניקה פרסים למפעל חיים: 2002 – פרופ' יחזקאל דרור 2003 – פרופ' אריה אונגר 2004 – פרופ' עמנואל גוטמן 2005 – פרופ' אשר אריאן 2006 – פרופ' שלמה אבינרי 2007 – פרופ' גליה גולן 2008 – פרופ' זאב שטרנהל 2009 – פרופ' ירון אזרחי 2010 – פרופ' דוד נחמיאס 2011 – פרופ' גדעון דורון 2012 – פרופ' יעל ישי 2013 – פרופ' נעמי חזן 2014 – פרופ' בנימין נויברגר 2015 – פרופ' גבי שפר 2016 – פרופ' יצחק גל-נור 2017 – פרופ' עירא שרקנסקי 2018 – פרופ' מיכל שמיר 2019 – פרופ' אלכס מינץ 2020 – פרופ' דויד דרי 2021 - פרופ' אברהם דיסקין רשימת נשיאי האגודה האגודה הישראלית ללימודי המזרח התיכון והאסלאם אתר האינטרנט הרשמי של האגודה הישראלית למדע המדינה האגודה הישראלית למדע המדינה, ברשת החברתית פייסבוק האגודה הישראלית למדע המדינה, דף שער בספרייה הלאומית אודות האגודה הישראלית למדע המדינה, באתר israeli-science האגודה הישראלית למדע המדינה | מקבלי פרס מפעל חיים לדורותיהם, באתר israeli-science
פול וולטר האוזר

פול וולטר האוזר (באנגלית: Paul Walter Hauser; נולד ב-15 באוקטובר 1986) הוא שחקן וקומיקאי אמריקאי. האוזר נולד בגרנד ראפידס, מישיגן, ארצות הברית, וגדל בסגינו, בנם של דברה והכומר הלותרני פול האוזר. הוא למד בבית ספר תיכון פרטי נוצרי-לותרני אדוק, בעיירה סגינו. בשנת 2010 שיחק בסרט "ווירג'יניה". בשנת 2014 החל לשחק בסדרת הטלוויזיה "ממלכה". בשנת 2017 גילם את שון אקהרטד בסרט "אני, טוניה". בשנת 2018 הופיע בסרט "המשטרה נפלה על הראש 2" ובסרט "שחור על לבן". האוזר הופיע בתפקידי אורח בסדרות הטלוויזיה רבות בהן, "קימי שמידט", "פילדלפיה זורחת", ו"קומיוניטי". בשנת 2019 הוא שיחק בתפקיד הראשי בסרטו של קלינט איסטווד, "ריצ'רד ג'וול" המבוסס על סיפור אמיתי. הוא גילם בו את ריצ'רד ג'וול, לשעבר קצין משטרה אמריקאי ומאבטח. ג'וול שעבד כמאבטח של AT&T, התפרסם בעקבות תקרית הפצצת הפארק האולימפי באולימפיאדת הקיץ 1996 באטלנטה, ג'ורג'יה. ג'וול גילה תרמיל מלא בשלוש פצצות צינור בשטח הפארק והזהיר את המשטרה וסייע בפינוי האזור לפני שהתפוצצה הפצצה ובכך הציל אנשים רבים מפציעה או מוות. תחילה התקשורת היללה אותו כגיבור, אך מאוחר יותר הפך לחשוד, לפני שבסופו של דבר חשדו נוקה. המקרה של ג'וול הפך לדוגמה לנזק שעלול להיגרם על ידי התקשורת על בסיס הטיה. בשנת 2019 הוא שיחק בעונה השנייה של סדרת הספין-אוף "קוברה קאי". הוא שב עם תפקידו גם לעונה הרביעית, החמישית והשישית. בשנת 2022 לוהק לעונה השנייה של הסדרה הקומית "אפטר פארטי" של אפל TV פלוס. ב-11 בינואר 2023 זכה האוזר בפרס גלובוס הזהב בקטגוריית שחקן המשנה הטוב ביותר במיני סדרת דרמה על משחקו בסדרה ציפור שחורה. האוזר התחתן עם איימי אליזבת בולאנד, ב-23 ביולי 2020 בלוס אנג'לס. לו בן שנולד באפריל 2021. הוא חובב היאבקות מקצועית. מדיה וקבצים בנושא פול וולטר האוזר בוויקישיתוף פול וולטר האוזר, ברשת החברתית אינסטגרם פול וולטר האוזר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פול וולטר האוזר, באתר AllMovie (באנגלית) פול וולטר האוזר, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) פול וולטר האוזר, באתר Metacritic (באנגלית) "Ordination – Peace Saginaw". "Saginaw man starring in 'I, Tonya' 'took every opportunity until it happened'". 2018-01-17. "Who Is Shawn Eckardt? Paul Walter Hauser Steals Every Scene As Harding's Bodyguard In 'I, Tonya'". Newsweek. 17 בינואר 2018. {{cite news}}: (עזרה) Bryan Alexander (7 במרץ 2018). "'I, Tonya' love is overdue for Paul Walter Hauser as grandiose bodyguard Shawn Eckardt". USA Today. {{cite news}}: (עזרה) "The Ballad of Richard Jewell". Vanity Fair. 1 בפברואר 1997. נבדק ב-22 ביולי 2016. {{cite news}}: (עזרה) Weber, Harry R. (30 באוגוסט 2007). "Former Olympic Park Guard Jewell Dies". Associated Press in The Washington Post. Security guard Richard Jewell was initially hailed as a hero for spotting a suspicious backpack and moving people out of harm's way just before a bomb exploded, killing one and injuring 111 others. But within days, he was named as a suspect in the blast. {{cite news}}: (עזרה) Borys Kit (12 ביוני 2019). "Clint Eastwood Casts 'BlacKkKlansman' Actor as Lead in Richard Jewell Movie". The Hollywood Reporter. נבדק ב-12 ביוני 2019. {{cite web}}: (עזרה) Gabe Cohn, Golden Globes Winners 2023: Complete Updating List, ‏2 בundefined 2023 "Paul Walter Hauser Describes How He Would Have Presented FTR's AEW Debut Differently". Wrestling Inc. 29 במאי 2020. {{cite news}}: (עזרה)
וילהלם שולקמן

וילהלם לודוויג אדולף שולקמן (בגרמנית: Wilhelm Ludwig Adolph Scholkmann‏; 25 בדצמבר 1867 – 1944) היה צייר גרמני. "וילי" שולקמן היה בנם של הפרופסור לתאולוגיה אדולף שולקמן ואשתו מארי בוסמן. אימו הייתה ילדה מחוץ לנישואין של הנסיך לבית הוהנצולרן. אף שלא היו לה שום בעיות עם זה, הוא התייסר מהמחשבה הזאת, ובסופו של דבר היא רדפה אותו כל חייו. בפברואר 1888 הוא סיים את לימודיו בגימנסיה בברלין והחל את לימודיו בפריז ובמינכן. הוא היה משוכנע בכישרונו, אך עדיין לא ידע לאיזה כיוון אמנותי לפנות. עם זאת, הוריו רצו שתהיה לו עבודה כמורה לאמנות או כמאייר כדי להתפרנס. לאחר מות אחיו ממחלת ריאות נפטרה גם אמו בת ה-50. בשנת 1907 נפטר גם האב. משנת 1908 חי וילהלם שולקמן בעוני מהריבית על הונו הקטן שקיבל בירושה. בנובמבר 1909 התקיימה באולדנבורג באוגוסטום תערוכה של האגודה לאמנות. כאן הוא הציג את הציור הגדול "לפני תחילת השירות" מכנסיית דטלינגן. הוא ציפה שהתמונה הזו תזכה לתשומת לב רבה בתערוכה. כשהאמן, שהיה תמיד אדם קודר ודוחה, הוא התעמת עם חבר הנהלה באיגוד האמנות והוציא את עבודותיו מהתערוכה. בסתיו 1912 עבר לבית קטן באוסטרדורף. שם הוא חי כנזיר בצורה ספרטנית ואף ניסה לגדל דבורים. האינפלציה טרפה את שארית הונו. תמונותיו העגמומיות כמעט ולא מצאו קונים. עם זאת כמה מיצירותיו - ערפל סתיו, שבילי האברש, דוברות הכבול, כנרי הכפר, תיקון נעליים ואיכרות - מצאו את דרכן לחדרי המגורים של קרוביו ממעמד הביניים. הוא עצמו נשאר זר בקרבם. לעיתים קרובות הוא שתק כל היום. משנת 1889 למד וילהלם שולקמן בבית הספר לציור מוכר שהוקם על ידי היינריך קניר בשנת 1888 במינכן, שתלמידיו החשובים ביותר היו ככל הנראה פאול קלה ואמיל אורליק. באקדמיה לאמנויות יפות במינכן למד וילהלם שולקמן אצל לודוויג פון הרריך ויוהאן לאונהרד ראב. משנת 1891 שהה להשתלמויות במושבת האמנים דכאו ואז נסע לאקדמיות לאמנות בפריז ובדיסלדורף. בשנת 1910 עבר שולקמן למושבת האמנים דטלינגן. משם שלח עבודות לתערוכות שונות. הוא עבד על התמונה "לפני השירות" במשך שישה חודשים. ב-17 באוקטובר כתב ביומנו: "לא תמיד היה תענוג לעבד את פרטי פנים הכנסייה. תמונה זו אמורה להיות כעת הניסיון האחרון שלי להצליח כצייר דמות, לפחות כאן בצפון גרמניה. אני בטוח שהתמונה הזו תזכה לא מעט לתשומת לב". הוא הופיע לראשונה בוורפסוודה בשנת 1900 ולבסוף התיישב שם בשנת 1910. הוא חש אכזבה עמוקה מהיינריך פוגלר, שעם אחותו הוא רצה להתחתן. הוא נפטר בקיץ 1944 בבית בוורפסוודה. בשנת 1904 השתתף שולקמן בתערוכה הגדולה ה-34 של אמני ברמן. עבודתו, "דיוקן אבי", מצוינת בקטלוג התערוכה. התחריטים הרבים שלו, המבוססים על הבשורה, המחזור "עידנים ועונות" לא שרדו. הם ידועים רק ממכתבים וביקורות. וילהלם שולקמן צייר ככל הנראה עד סוף ימיו, אך עבודתו המאוחרת לא שרדה. ייתכן שהוא השמיד אותה בעצמו בשלב דיכאוני. הוא מעולם לא הסתגל לטעם של זמנו, שהעדיף ציירי היסטוריה ותמונות ז'אנרי. מדיה וקבצים בנושא וילהלם שולקמן בוויקישיתוף Ilse-Marie Barton: Wilhelm Scholkmann (Leben und Werk), in the Siegener Zeitung, 14 March 1981 Kunsthalle Bremen - Ausstellungs- kataloge, web.archive.org, ‏2011-06-23
פרנטישק ומריה באבור

פרנטישק באבור (בצ'כית: František Babor) ומריה באבור (בצ'כית: Maria Baborová) היו זוג איכרים צ'כים, שהוכרו כחסידי אומות העולם, על כך שסייעו להציל נערים יהודים שברחו מצעדות המוות. הזוג באבור היו איכרים צ'כים, שהתגוררו בכפר הקטן וורטבו שבמחוז פלזן. בתקופת מלחמת העולם השנייה החרימו הגרמנים את כל הסוסים שהיו ברשותם, לכן פרנטישק החל לעבוד בבית חרושת עד שעות הערב המאוחרות בנוסף לעבודתו בשדה. באחד הימים פגש האיכר הצ'כי חבורה של חמישה צעירים יהודים, שנמלטו מצעדות המוות אל היער הסמוך. פרנטישק, שפגש בהם ביער, החליט להביאם לכפרו. בני הזוג באבור דאגו לשכן את הצעירים בבתי האיכרים בכפר. הם אספו אל ביתם את אחד הצעירים, שרגא ניצברג, שהיה כבן 19. פרנטישק ומריה נתנו לשרגא לישון במיטת בנם, שנפטר כחודשיים קודם לכן. לזוג הייתה גם בת, יארוסלבה, שהייתה בת גילו של שרגא. הם האכילו אותו, החליפו את בגדיו, דאגו לרחוץ אותו ואף גילחו את שיער גופו, שהיה מכוסה בכינים. בהדרגה סייעו לו להבריא פיזית ונפשית. מריה נהגה לנעול את שרגא בביתם בשעה שהייתה יוצאת לדרוש בשלום חבריו שהוסתרו בבתים אחרים בכפר. היא אסרה עליו להסתובב בכפר, ואם הוא היה יוצא בקרבת הבית ומבחין בגרמנים, היא הורתה לו לרוץ ולהסתתר במחסן. פרנטישק לא הירשה לשרגא להצטרף אליו לעבודה בשדה, מאחר שטען שהוא סבל מספיק מהגרמנים ושעליו להתאושש ולהשתקם. לקראת סוף המלחמה הסתובבו באזור קבוצות גדולות של חיילים גרמנים ולכן נהגו בני הזוג לתרגל איתו נוהל בריחה למקום מסתור בחורשה הסמוכה לכפר. בסוף יוני 1945 הרגיש שרגא מספיק חזק כדי לעזוב. הוא הודיע למריה ולפרנטישק על כוונתו. הפרידה הייתה קשה. הם ציידו אותו באוכל כסף ובגדים והוא וחבר נוסף עזבו את הכפר וחזרו לפולין. הקשר בין שרגא למשפחת באבור נשמר גם לאחר שעלה לישראל. בהמשך נותקו היחסים בין צ'כיה למדינת ישראל. לשרגא נודע שפרנטישק נפטר. מאוחר יותר נפטרה גם מריה. ב-1989 פנה שרגא ליד ושם על מנת שיכירו בזוג באבור, שהצילו את חייו, כחסידי אומות העולם. שרגא ניהל חליפת מכתבים ממושכת מסוף 1989 ועד פברואר 1990, כשהוא מבקש לעשות הכל כדי שיכירו בהם: ”הם הצילו את כולנו. בתוך ביתם בכפר קטן בצ'כיה. הסתכנו בחייהם. צריך להבין את התקופה ההיא, לו היו נתפסים, הם היו משלמים בחייהם ובחיי השכנים על מעשה זה”. (מכתב 18.2.90). ב-15 במרץ 1990 הוכרו בני הזוג מריה ופרנטישק באבור כחסידי אומות העולם. הטקס התקיים בפראג ושמם נחקק בקיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם ביד ושם ירושלים. ניצברג, שרגא. המספר ואני 99410. תל אביב: הוצאת גוונים, 2012.(הספר בקטלוג ULI) The Righteous Among the Nations Database : Babor František & Baborová Maria, באתר יד ושם (באנגלית) ניצברג, שרגא, המספר ואני 99410., תל-אביב: גוונים, 2012, עמ' 661 ניצברג, שרגא, המספר ואני 99410, תל-אביב: גוונים, 2012 מכתב עדות מאת שרגא ניצברג ליד ושם, 7 בינואר 1990, תיק M.31.2/4571, ארכיון יד ושם מכתב מאת שרגא ניצברג ליד ושם, 14 בדצמבר 1989, חדרה, תיק M.31.2/4571, ארכיון יד ושם מכתב מאת שרגא ניצברג ליד ושם, 18 בפברואר 1991, תיק M.31.2/4571 ארכיון יד ושם ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פרנטישק ומריה באבור".
.az

‎.az היא סיומת האינטרנט באזרבייג'ן. היא מנוהלת על ידי חברת "אזרבייג'ן תקשורת". מספר סיומות אינטרנט משניות של .az הן: com.az, net.az, int.az, gov.az, org.az, edu.az, info.az, pp.az, mil.az, name.az, pro .az, biz.az ו- co.az. מדיה וקבצים בנושא .az בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של .az IANA .az מי מידע שרת WHOIS עבור .az ערך זה הוא קצרמר בנושא סיומות אינטרנט ובנושא אזרבייג'ן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
.ax

.ax היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains; שם תחום עליון מסומן מדינה) של שמות המתחם של אתרי אינטרנט הרשומים באיי אולנד, פינלנד. הסיומת מכילה את האות x למרות שאינה נכללת בשפה או בשימוש מקומי ונבחרה לאחר שסיומות דומות יותר נרשמו על ידי אלבניה (.al) ואנדורה (.ad). הסיומת הושקה בשנת 2006, לאחר שהפרלמנט הפיני אישר חוק המסדיר את השימוש בסיומת החדשה וקבע פרק זמן של כ-3 שנים להפסקת השימוש בסיומת המשנית aland.fi. ב-17 במרץ 2006 חתמה נשיאת פינלנד, טריה הלונן, על הצעת החוק וממשלת אולנד החלה לרשום דומיינים עם הסיומת החדשה. בעקבות השינוי, כל בעלי הדומיינים שנרשמו על הסיומת המשנית (aland.fi), הוחלפו לסיומת החדשה .ax. בחודש יוני 2006, ארגון ה-ICANN הקצה את שם המתחם .ax לממשלת אולנד. החל מחודש ספטמבר 2016, כל אזרחי העולם רשאים לרשום שמות דומיינים תחת הסיומת .ax. URL URI מונחים ברשת מחשבים Domain Name System com. מדיה וקבצים בנושא .ax בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של .ax IANA - מידע על כתובות .ax איגוד האינטרנט של אולנד IANA Report on Delegation of the .AX Top-Level Domain, from IANA website ערך זה הוא קצרמר בנושא סיומות אינטרנט ובנושא פינלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
.aw

‎.aw היא סיומת האינטרנט בארובה. היא מנוהלת על ידי חברת "SETAR". הרשמות מותרות ישירות ברמה השנייה, אך יש גם תת-דומיין .com.aw המיועד לאתרים מסחריים. מרבית ההרשמות נעשות דרך אתר SETARNET דרך www.setar.aw כמו כן, חלה עלייה ברישומי .pro.aw המיועדים למקצוענים בארובה. .nl מדיה וקבצים בנושא .aw בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של .aw IANA — .aw Domain Delegation Data, www.iana.org SETAR NV – Offering the best in Telecom, Tv and Internet, www.setar.aw .רישום .pro.aw ערך זה הוא קצרמר בנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Transfermarkt

Transfermarkt הוא אתר אינטרנט גרמני המסקר כדורגל מרחבי העולם. האתר מרכז מידע על העברות שחקנים, תוצאות משחקים, כובשים וסטטיסטיקה כללית. אף על פי שסכומי העברות ושווי שחקנים המוצגים באתר הם לרוב הערכות בלבד, המידע בו נחשב כמקור אמין. נכון לאפריל 2020 Transfermarkt הוא אתר הכדורגל השני בגודלו בגרמניה. האתר הוקם במאי 2000 על ידי מתיאס זיידל כאתר מידע על כדורגל גרמני, ובהמשך כדורגל עולמי בשפה הגרמנית. ב-2008 רכשה אקסל שפרינגר 51% מבעלות האתר. בינואר 2009 הושק האתר באנגלית, ובהמשך השנים הושקו גרסאות באיטלקית (2010), טורקית (2010), פולנית (2012), ספרדית (2013), הולנדית (2014), פורטוגזית (2014), רוסית (2019) וצרפתית. לאתר ערוץ יוטיוב בו כתבות וידאו על העברות שחקנים ושמועות על העברות עתידיות. ב-2010 הוקם האתר Soccerdonna בשפה הגרמנית, אשר מסקר כדורגל נשים ומתמקד בהצגת מידע על כדורגלניות. מדיה וקבצים בנושא Transfermarkt בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Transfermarkt אתר האינטרנט הרשמי של Soccerdonna Transfermarkt, ברשת החברתית פייסבוק Transfermarkt, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Transfermarkt, ברשת החברתית אינסטגרם Transfermarkt, ברשת החברתית טיקטוק Transfermarkt, סרטונים בערוץ היוטיוב עוזי דן, כך הפך אתר אוהדים לכלי שקובע את עסקאות הענק של הכדורגל העולמי, באתר הארץ, 19 בינואר 2021 החזר השקעה על כשרון נדיר, אלכס בריסון, ברנד פריק, רוב סימונס, עמוד 4 (באנגלית) מידע על שימוש באתרי אינטרנט בגרמניה באפריל 2020 באתר AGOF (בגרמנית) אקסל שפרינגר רוכשת רוב בקהילת הכדורגל הגדולה בגרמניה באתר אקסל שפרינגר (בגרמנית)
WireGuard

WireGuard הוא יישום תוכנה ופרוטוקול תקשורת חינמי וקוד פתוח המיישם טכניקות רשת וירטואלית פרטית (VPN) ליצירת חיבורים נקודתיים מאובטחים בתצורות מנותבות או מגושרות. הוא מופעל כמודול בתוך ליבת לינוקס (או ליבת BSD), ומטרתו ביצועים וחסכון בחשמל טובים יותר מפרוטוקולי המנהור של IPsec ו-OpenVPN. הוא נכתב על ידי ג'ייסון א. דוננפלד ומופץ תחת הרישיון הציבורי הכללי של GNU גרסה 2. גרסת הלינוקס של התוכנה הגיעה ליציבות ושולבה במהדורת הליבה של לינוקס בסוף מרץ 2020. הפרוטוקול הפך כה פופולרי בקהיליית המפתחים עד שב-29 בנובמבר 2020, תמיכה ב-WireGuard נכנסה לליבת FreeBSD 13. WireGuard משתמש בטכנולוגיות הבאות: Curve25519 להחלפת מפתחות ChaCha20 להצפנה Poly1305 לאימות נתונים SipHash למפתחות טבלאות גיבוב BLAKE2 עבור פונקציות גיבוב מבוסס UDP בלבד. WireGuard בנוי כדי להיות מורחב על ידי פיתוח תוכניות וסקריפטים צד שלישי. עובדה זו שימשה להגדלת WireGuard בתכונות שונות, כולל ממשקי ניהול ידידותיים יותר, הגדרת מפתחות קלה, רישום, עדכוני חומת אש דינמיים, שילוב LDAP ועוד. ארכיטקטורה כזו, של אי-הכללת תכונות מורכבות כאלה בבסיס הליבה המינימלי, משפרת את יציבותו ובטיחותו. סנטור אורגון, רון ויידן, המליץ למכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה (NIST) להעריך אם כדאי להשתמש ב-WireGuard כתחליף לטכנולוגיות קיימות כמו IPsec ו-OpenVPN. מדיה וקבצים בנושא WireGuard בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של WireGuard (באנגלית) Preneel, Bart; Vercauteren, Frederik, eds. (11 ביוני 2018). Applied Cryptography and Network Security. Springer. ISBN 978-3-319-93387-0. אורכב מ-המקור ב-18 בפברואר 2019. נבדק ב-25 ביוני 2018. {{cite book}}: (עזרה) "WireGuard: fast, modern, secure VPN tunnel". WireGuard. אורכב מ-המקור ב-28 באפריל 2018. נבדק ב-28 באפריל 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Import kernel WireGuard support". Donenfeld, Jason A. "Known Limitations - WireGuard". www.wireguard.com (באנגלית). נבדק ב-1 ביוני 2020. {{cite web}}: (עזרה) "US Senator Recommends Open-Source WireGuard To NIST For Government VPN". Phoronix. 30 ביוני 2018. אורכב מ-המקור ב-5 באוגוסט 2018. נבדק ב-5 באוגוסט 2018. {{cite web}}: (עזרה)
בזיליקה אמיליה

הבזיליקה אמיליה הייתה מבנה בזיליקה ששימש למטרות מסחר ציבוריות בפורום שבעיר רומא בעת העתיקה. כיום נותרו מן הבזיליקה שרידים מעטים. הבזיליקה הוקמה במיקום בו עמד במאה החמישית לפני הספירה שוק הבשר (tabernae lanienae - "חנויות הבשר") של רומא העתיקה, ובמאה הרביעית לפני הספירה ה-tabernae argentariae - שהיה המרכז הפיננסי של העיר. לאחר שרפה שאירעה במקום שונה שם הרחוב לטברנה נובה (tabarnae novae- החנויות החדשות). הבזיליקה הראשונה שנבנתה במקום הוקמה בין השנים 210 לפנה"ס ל-191 לפנה"ס לערך. מבנה זה כלל שלושה אולמות עיקריים והיה בנוי מאבן טופה. בשנת 179 לפנה"ס בנה הקנסור הרומי מרקוס פולביוס נוביליור את הבזיליקה וקרא לה "בזיליקה פולביה" (Basilica Fulvia). לאחר מותו השלים עמיתו מרקוס אמיליוס לפידוס את הבזיליקה וקרא לה על שמו - הבזיליקה אמיליה. חזית הבזיליקה שונתה בין השנים 55 לפנה"ס ו-34 לפנה"ס על ידי לוקיוס אמיליוס פאאולוס לפידוס. חזית זו הייתה קצרה באורכה מהחזית המקורית של המבנה. עמודי אולם התווך של המבנה היו עשויים משיש אפריקאי, והיו בנויים בסגנון קורינתי, עמודי האולמות הצדדיים היו בנויים משיש מקומי והיו להם כותרות יוניות ולעמודים החיצוניים היו כותרות בסגנון דוריות המבנה ניזוק בשרפה, ובעקבותיה, בשנת 14 לפנה"ס יזם הקיסר אוגוסטוס שיפוץ של המבנה שכלל שינוי חזית המבנה, ובנייה מחודשת של קומה שנייה למבנה. המבנה החדש עוטר באלמנטים של צימחייה ופסלים בעלי אופי "ברברי". הבזיליקה שופצה בשנת 22 לספירה, במלאת מאתיים שנה לקיומה, ותוארה על ידי פליניוס הזקן כמבנה היפה ביתר בעיר רומא. לא נותרו שרידים רבים מהמבנה, אולם ניתן לראות על מרצפות השיש של המבנה כתמי ברונזה - כתמים אלה נוצרו כאשר נמסו מטבעות בעת שנשרף המבנה בעת הביזה של רומא על ידי הויזיגותים בהנהגת אלאריק הראשון בשנת 410. שרידי הבזיליקה נותרו עומדים עד תקופת הרנסאנס אולם אז נלקחו השרידים ונעשה בהם שימוש משני בבניית ארמון ז'ירו-טורלוניה (Giraud-Torlonia), אשר אף הוא אינו קיים בימינו. מדיה וקבצים בנושא בזיליקה אמיליה בוויקישיתוף
.ao

.ao היא סיומת האינטרנט באנגולה. היא מנוהלת על ידי המכללה להנדסה של אוניברסיטת אגוסטיניו נטו. אתר הרישום, החל מינואר 2019, לא שונה מאז דצמבר 2001, והוא מורכב מדף אחד בפורטוגזית. אחד הקישורים הבודדים בדף הוא למסמך בפורמט Microsoft Word באנגלית, המעניק כללי רישום לדומיין שאולי אינם עדכניים; הם קובעים כי רישום על ידי ישויות מחוץ לאנגולה צריך להיעשות רק בתת-הדומיין ".it.ao". נראה שמנוע החיפוש גוגל הוא ישות ה-.it.ao הראשונה המשתמשת בתת-הדומיין ".it.ao". כמו כן נאמר כי ההרשמות נלקחות רק ברמה השלישית (כאשר בחיפוש בגוגל מופיעים אתרים מסוימים בשמות .ao ברמה השנייה). מדיה וקבצים בנושא .ao בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של .ao IANA .ao מי מידע רַשָׁם מידע על שמות דומיינים אפריקאים ערך זה הוא קצרמר בנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
.an

‎.an הייתה סיומת האינטרנט באנטילים ההולנדיים. היא נוהלה על ידי אוניברסיטת קוראסאום. התחום בוטל לאחר הפירוק של האנטילים ההולנדיים בשנת 2010. החל מנובמבר 2010 תחום ה-.an נותר פעיל עם למעלה מ-800 תחומים הרשומים תחת .an, כולל רמות משניות. ב־31 ביולי 2015 הופסק השימוש בדומיין. ב־31 בדצמבר 2013 התחילו להסיר שמות דומיינים בבסיסי הנתונים והמערכות. ב־31 באוקטובר 2014, התחום .an הוסר משרתי שורש ה-DNS. .nl .aw מדיה וקבצים בנושא .an בוויקישיתוף IANA — .an Domain Delegation Data, www.iana.org ".an". IANA. אורכב מ-המקור ב-26 באפריל 2011. נבדק ב-28 בפברואר 2011. {{cite web}}: (עזרה) "Internetextensie .AN per 31 juli definitief uit de lucht". versgeperst.com. 7 ביולי 2015. נבדק ב-7 ביולי 2015. {{cite web}}: (עזרה) "Registering .CW Domains". University of Curaçao. אורכב מ-המקור ב-17 באוגוסט 2014. נבדק ב-29 באוגוסט 2014. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דנה לרר

דנה לרר (נולדה ב-27 באפריל 1985) היא במאית, תסריטאית, ושחקנית ישראלית. מועמדת לפרס אופיר לשנת 2016 על סרטה "גבולות". דנה לרר נולדה בנס ציונה. סבא רבא שלה ראובן לרר ייסד את נס ציונה בשנת 1883. אביה משה (מונה) לרר מהנדס ואיש עסקים ואמה מיקרוביולוגית. יש לה שתי אחיות גדולות. כישוריי המשחק והשירה שלה התגלו כבר בגיל צעיר ובשנים 1996–2003 היא לקחה חלק מרכזי בלהקת השירה הייצוגית של נס ציונה בניצוחו של פיני שפיגלר וליאור וידושינסקי, ובמכינת הנוער של ניסן נתיב. שירתה בצה"ל כמדריכת מוזיאון במוזיאון ההגנה. סיימה את לימודיה בסטודיו למשחק ניסן נתיב תל אביב בשנת 2008, וב-2010 החלה בלימודי תואר ראשון בקולנוע (מגמת בימוי) באוניברסיטת תל אביב (היום בית הספר לקולנוע ע"ש סטיב טיש). היא סיימה את התואר בשנת 2015. באותה שנה גם יצא סרטה "גבולות" בכיכובה של נעמי לבוב. כשחקנית שיחקה בתיאטרון בית ליסין, תיאטרון אורנה פורת ותיאטרון ארצי לנוער בעשרות הצגות ("הפי אנד" "לפול ברשת" "רעש לבן" "כשחלום מתעורר לחיים" "מחוברים") ובמשך חמש שנים הופיעה מעל ל-200 הצגות ברחבי הארץ עם הצגת היחיד "כמעט דוגמנית". בקולנוע וטלוויזיה השתתפה בסדרות "המדרשה" "מונא" "ויקי ואני" "ילדי הסתיו" "בקטע אחר" בקרוב אצלך". דנה וסרטיה זכו בפרסים רבים בפסטיבלי הקולנוע ברחבי העולם. יו"ר חבר השופטים בפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטים, המפיק האגדי רוברט לנטוס העניק ל"גבולות" את הפרס הראשון וציין בהחלטתו כי: ״מדובר בבמאית עם כישורים יוצאי דופן ויד בטוחה. עבודתה כנה, שנונה, מלאת תובנה אנושית ומבוימת ללא דופי. דנה לרר היא במאית בעלת סגנון, שליטה וחן, אנו סמוכים שעוד נשמע עלייה בעתיד״. בשנת 2018 לקחה חלק בחממה הבינלאומית לקולנוע ירושלים לשם הגישה תסריט לסרט עתידי בשם "וונדי" שאותו כתבה עם התסריטאי טל מילר. הסרט קיבל גם פיתוח מקרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב. בשנת 2019 לקחה חלק ב Talent Village Les Arcs שם זכתה בפרס הראשון על תסריט סרטה העתידי "אושר כפול" (שם זמני). משמשת גם כמרצה לתסריטאות ומנחת סדנאות כתיבה לילדים ומבוגרים, יצרה את הסדנה "ממציאים סיפור". מבחן בד (2012) אלה מתחתנת (2014) גבולות (2016) מתי בפעם האחרונה (2018) מדיה וקבצים בנושא דנה לרר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דנה לרר דנה לרר, ברשת החברתית פייסבוק דנה לרר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אלעד שלו, ‏הדור החדש – במאית הסרט גבולות, דנה לרר, באתר "סרט", 16 ביוני 2016 Oren Peleg, Israeli Filmmaker Finds Her Voice נירית אנדרמן, איך מצלמים סצינת סקס בעידן MeToo# בלי לפגוע במשתתפים?, באתר הארץ, 21 בינואר 2019 דניאלה דורון, דנה לרר על כתיבה מהבטן ופחד חיובי ביצירת הסרט הקצר המצוין שלה "גבולות״ אלעד שלו, ‏הדור החדש – במאית הסרט גבולות, דנה לרר, באתר "סרט", 16 ביוני 2016