הארי פוטר והשיטה הרציונלית

הארי פוטר והשיטה הרציונלית (באנגלית: Harry Potter and the Methods of Rationality; מקוצר בדרך כלל ל-HPMOR) הוא ספר פאנפיק שנכתב על ידי אליעזר יודקובסקי, המבוסס על העלילה והדמויות בסדרת הארי פוטר. המאפיין המרכזי שלו הוא חכמתו יוצאת הדופן של הארי פוטר, והשימוש שהוא עושה בשיטה המדעית ובצורות חשיבה רציונליסטיות. הסיפור פורסם בהמשכים באתר אינטרנטי שהוקם לצורך כך - מ־28 בפברואר 2010 עד 14 במרץ 2015. במקור נכתב הספר באנגלית, ותורגם ל־15 שפות. יודקובסקי כתב את הסיפור כדי לקדם חשיבה רציונלית. לדבריו, בחר להתבסס על סיפור הארי פוטר מכיוון ש"קראתי הרבה פאנפיקים על הארי פוטר בתקופה שבה העלילה של הספר הופיעה באופן ספונטני במוחי.... הרבה קוראים פוטנציאלים יכנסו לסיפור עם היכרות כזו או אחרת עם היקום של הארי פוטר". כמו כן, הוא אומר שעבודתו על רציונליות "מספרת כל צד בחשיבתם של הדמויות, גם אלו שרציונליות לכאורה וגם אלו שלא". בנוסף, הוא עזר בהשקת Center for Applied Rationality (המרכז לרציונליות יישומית) המלמדת קורסים בהתבסס על עבודתו. בנוסף, בספר מוטמעות חידות ורמזים רבים כמו שאמר אליעזר יודקובסקי - "ספר זה מכיל חידות רבות, ורמזים כדי לפתור אותן: חלקם ברורים למדי, חלקם פחות. אחדים מהרמזים מוחבאים כה בזהירות עד שנדהמתי לראות שמי מהקוראים הבחין בהם, וראיות אחרות פרוסות לעיני כל רואה. כל החידות פתירות - לשם כך הן נועדו." בניגוד לעלילה המקורית מאת ג'יי קיי רולינג, שבה הארי פוטר היתום גדל בביתם של משפחת דרסלי המתעללת, הארי ג'יימס פוטר־אֶוואנְס־ורס הוא בנם המאומץ של המדען פרופסור מייקל ורס־אוואנס, המלמד באוקספורד, ואשתו פטוניה אוואנס־ורס (פטוניה דרסלי בספר המקורי), דודתו הביולוגית של הארי. הארי הוא ילד מחונן, בעל השכלה רחבה באופן יוצא מגדר הרגיל במדעים מדויקים ובחשיבה מדעית ומחונך לחשיבה מדעית ורציונלית, לפני שהוא מגלה שהוא קוסם ונוסע לבית הספר הוגוורטס. הארי מתחיל לחקור את הקסם בעזרת השיטה המדעית, ולהתחרות בהרמיוני גריינג'ר שהופכת לידידתו ויריבתו. הארי מגלה שקסם הוא תכונה שהורכבה על גבי המציאות בכוונה תחילה. לאחר שקדמוני הקוסמים כמעט הביאו עצמם לכלל שואה בשל שימוש לא מרוסן בקסם, נבנו מגבלות מסוימות לרסן שימוש בקסם הרסני. הארי מצליח במאמץ רב לפתח מספר קסמים חדשים, המבוססים על השכלתו במדעים מדויקים, וכך מבצע כמה קסמים שנחשבו בלתי אפשריים. לעומת הספר המקורי, בספר הזה הארי פוטר הוא תלמיד ברייבנקלו, יחד עם הרמיוני. אין להארי בספר חברות עם רון ויזלי אולם הוא חבר טוב של נוויל לונגבוטום ואינו מכיר כלל אישית את לונה לאבגוד (מלבד נבואותיה בהפקפקן). הארי אינו בוטח באלבוס דמבלדור כלל וכלל. לעומת זאת הארי מעריץ את פרופסור קווירל, שמלמד אותו על קסם ופוליטיקה של קסם הרבה יותר לרמזים המבלבלים שדמבלדור מפזר. ככל שהארי נקשר יותר למורהו הנערץ, הוא מתעלם מיותר נתונים מחשידים, ולבסוף נלכד ברשתו של קווירל. הספר מתאר את עולם הקוסמים של בריטניה כמערכת פוליטית מסובכת, יותר מאשר בספרי הארי פוטר המקוריים. בעניינים הפוליטיים הארי עומד לרוב לצידו של פרופסור קווירל, אך אינו מודע לכך שהוא מובל על ידי לורד וולדמורט. הארי גם משתתף בפעילויות קרב שקווירל מעביר במהלך השנה. בשלב מסוים גורם קווירל למותה של הרמיוני, חברתו הטובה של הארי, על מנת להגדיל את השפעתו על הארי ולנטרל את השפעתה המיטיבה של הרמיוני עליו. הסיפור מסתיים בבכך שהארי כולא את וולדמורט ומחזיר את הרמיוני לחיים, אך דמבלדור נתקע מחוץ לזמן, לשם הוא מועבר דרך הראי של ינפתא. הארי יורש את חפצי הקסם וחלק מתפקידיו של דמבלדור ולומד שיש נבואה שהוא יקרע לגזרים את הכוכבים ועליו למצוא דרך להציל את כל היצורים התבוניים כשזה יקרה. הספר לא מתאר את התקיימות הנבואה או את פעולותיו של הארי לגביה. הסיפור מתרחש במשך שנה אחת, המקבילה לפרק הזמן של ההתרחשות בספר הראשון בסדרה המקורית מאת ג'יי קיי רולינג, אך מכיל בתוכו את רוב מרכיבי העלילה החשובים מהסדרה המקורית: מציאת אבן החכמים (כמו בספר הארי פוטר ואבן החכמים), גילוי חדר הסודות (כמו בספר הארי פוטר וחדר הסודות), גילוי הסיפור מאחורי סיריוס בלק ופיטר פטיגרו (כמו בספר הארי פוטר והאסיר מאזקבאן), שובו של וולדמורט (כמו בספר הארי פוטר וגביע האש), מותו (בערך) של דמבלדור (כמו בספר הארי פוטר והנסיך חצוי הדם), הבסת וולדמורט (כמו בספר הארי פוטר ואוצרות המוות) ובסוף השנה הארי והרמיוני אף עתידים לגשת לבחינות הבגרות, והארי נלחם בוולדמורט ובתומכיו (כמו בספר הארי פוטר ומסדר עוף החול). כבר בתחילתו נכתבה ביקורת חיובית על הסיפור על ידי סופר המדע הבדיוני דייוויד ברין. על פי המגזין The Atlantic הסיפור "גרם להמולה בקהילת הפאנפיק, ומשך גינויים ושבחים כאחד". דמותו של הארי פוטר בספר תוארה על ידי המגזין Vice כ"ספּוֹק-רייבנקלו מיניאטורי עם חיבה לחשיבה דדוקטיבית". על פי חוות הדעת בעיתון Hindustan Times הספר הוא "סיפורו של האדם החושב על קסם וגבורה", והקונפליקט בין טוב ורע מתואר כקרב בין ידע ובערות. הספר תורגם לעברית על ידי קהילת רציונליות ישראל, בשיתוף פעולה בעזרת האינטרנט דרך השירות Google Docs. כל הפרקים זמינים לקריאה באתר. לקהילת המעריצים של הספר יש קבוצה ברשת החברתית פייסבוק. הקהילה יזמה הדפסה באיכות גבוהה של הסדרה, תוך הקפדה על כך שלא יופקו רווחים על מנת לעמוד בחוקי זכויות היוצרים, ובהתאם לרצונו של יודקובסקי. 2,000 עמודי הספר חולקו לשישה כרכים והודפסו במספר הדפסות מרוכזות: בהדפסה הראשונה הוזמנו מראש והודפסו 550 סטים, בהדפסה השנייה הודפסו עוד 730, בהדפסה השלישית עוד 500 ובהדפסה הרביעית עוד 500 ומאז נוספו הרבה הדפסות קטנות של 50-100 ספרים. לספר יצא פודקאסט בעברית המוגש על ידי דביר שדה שבו פעם בשבוע מקליטים כפרק מהסדרה, הפודקאסט זכה לפריצת השנה לשנת 2022 באתר Geektime. לספר נכתב המשך בעברית על ידי ישראל כהן המתאר את שנתו השנייה של הארי פוטר. ספר ההמשך פרוס לאורך שלושה חלקים. אתר האינטרנט הרשמי של הארי פוטר והשיטה הרציונלית (באנגלית) הספר בעברית באתר רציונליות ישראל פודקאסט על הספר באתר גוגל פודקאסט Miller, James (2012). Singularity Rising. ISBN 978-1936661657. Baude, Will (14 במרץ 2015). "Harry Potter and the Methods of Rationality is complete, and it is excellent". The Washington Post. נבדק ב-23 בדצמבר 2015. {{cite news}}: (עזרה) "More Info". Harry Potter and the Methods of Rationality (באנגלית אמריקאית). 2012-02-07. נבדק ב-2018-05-30. הארי פוטר והשיטה הרציונלית, באתר רציונליות ישראל David Brin, CONTRARY BRIN: A secret of college life... plus controversies and science!, CONTRARY BRIN, ‏2010-06-21 Snyder, Daniel D. "'Harry Potter' and the Key to Immortality". The Atlantic (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-05-30. "A Harry Potter story you haven't read". hindustantimes.com (באנגלית). 2015-10-17. נבדק ב-2018-05-30. הארי פוטר והשיטה הרציונלית - הקהילה, ברשת החברתית פייסבוק הארי פוטר והשיטה הרציונלית - הקהילה הפודקאסט "הארי פוטר והשיטה הרציונלית" זוכה לפריצת השנה לשנת 2022 הפודקאסט "הארי פוטר והשיטה הרציונלית" המשך לשיטה הרציונלית, נכתב על ידי ישראל כהן, באתר רציונליות ישראל