פונדק הרוחות

פונדק הרוחות הוא מחזה דרמטי-פנטסטי מאת נתן אלתרמן. "פונדק הרוחות" היא דרמה פנטסטית ארס-פואטית ולדעת החוקרים אף אוטוביוגרפית. זהו סיפורם של המוזיקאי חננאל ואהובתו נעמי. המחזה נפתח בתמונה בה חננאל בוער בתשוקתו להגשים את עצמו וקם באמצע הלילה להימלט מנעמי. נעמי מתעוררת ומסכימה להקריב את עצמה לטובת הקריירה של חננאל. הם נפרדים ומתחייבים להיפגש כעבור שתים עשרה שנה באותו מקום ובאותה שעה בדיוק. נעמי מוכרת את עצמה לשפחה לבן החלפן המאוהב בה, בעוד חננאל יוצא אל העולם. הוא "מוכר" את עצמו למלאך המוות, המופיע גם בדמות פושט היד והאמרגן (אימפרסריו), כדי למנוע ממנו להמית את נעמי - וכנראה גם בתמורה להצלחה האמנותית הצפויה לו (בדומה ל"פאוסט" של גתה). הסיפור עוקב אחר קורותיהם: התעללות בן החלפן ואביו בנעמי, הצלחתו המטאורית של חננאל והתפתחות הרומן בינו לבין הפונדקית. תוך כדי כך, מוצגות דמויות שונות המייצגות את הרעיונות הארספואטיים של המחזאי, בהן: בעל תיבת הנגינה המייצג את האמנות העממית והרוחות שבאמצעותן המחזאי מלגלג על מבקרי התרבות. המחזה מסתיים בשתי תמונות סוריאליסטיות של פגישות בין חננאל לנעמי. הראשונה מתרחשת כעבור שתים עשרה שנה, ובסופה מלאך המוות לוקח את נעמי. השנייה מתרחשת כעבור שנים, כאשר חננאל הזקן, שתהילתו חלפה מזמן, פוגש את רוחה של נעמי ומסכם את חייו בנימה טראגית. מערכה ראשונה: שלוש תמונות מערכה שנייה: ארבע תמונות מערכה שלישית: שש תמונות "פונדק הרוחות" הוא המחזה הראשון באורך מלא שכתב אלתרמן. הוא נמסר לתיאטרון הקאמרי בסתיו 1959, אך הצגת הבכורה התקיימה רק כעבור שלוש שנים, ב-29 בדצמבר 1962, בבימויו של גרשון פלוטקין, עם תפאורה של אריה נבון ומוזיקה של גארי ברתיני. משתתפי ההפקה היו: חנה מרון - בתפקיד הפונדקית עודד קוטלר - בתפקיד בנו של החלפן יוסף ידין - בתפקיד חננאל זלמן לביוש - בתפקיד פושט היד נינט דינר - בתפקיד נעמי דבורה קידר אברהם חלפי אברהם בן-יוסף - בתפקיד בעל תיבת זמרה עם תוכי ועם קוף הרוחות בפונדק: יהודה פוקס, דני ליטאי, נתן כוגן, צדוק צרפתי, אורי לוי, ניסן יתיר, אסתר גרינברג וטניה פרס הדודאים - בני אמדורסקי וישראל גוריון השתתפו בשירה. בשנת 1962 פורסם המחזה בספר "פונדק הרוחות: מחזה בשלוש מערכות" בהוצאת עמיקם. מאז הועלה המחזה לעיתים קרובות על ידי בתי ספר למשחק ובתיאטרון שוליים. בין השאר: ב-1985 הועלתה גרסה קמראית של המחזה עם שלושה משתתפים בסמינר הקיבוצים, עם עיצוב תנועה של נאוה צוקרמן. ב-2001 המלחין משה זורמן יצר אופרה על פי "פונדק הרוחות", עם לברית שכתב אבי מלכה, שהועלתה במסגרת פסטיבל תל אביב. גרסה מורחבת של האופרה הועלתה בשנת 2010. ב-2007 הועלה על ידי החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב המחזה "לפעמים", עיבוד של דרור ויידמן ל"פונדק הרוחות". "לפעמים" הועלה שנית ב-2010 ב"צוותא" בשיתוף עם תיאטרון "נוצר" ותיאטרון "אתגר". ב-2011 העלו אותו בוגרי שנה ג' בסטודיו למשחק ניסן נתיב, בבימויו של יובל זמיר. ב-2018 שבה ההצגה לתיאטרון הממסדי, כשעלתה בעיבוד מחודש בתיאטרון החאן בבימויה של שיר גולדברג. בן-עמי פיינגולד, מ'כלניות' ל'פונדק הרוחות': אלתרמן המחזאי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2009. על פונדק הרוחות, באתר נתן אלתרמן חנה מרון שרה את שיר הפונדקית באירוע לכבוד יום הולדתה ה-85 17/12.2008, סרטון באתר יוטיוב מוטי שלגי-פונדק הרוחות כמחזה פנטסטי ביקורות על ההפקה המקורית חיים גמזו, בתיאטרון - "פונדק הרוחות״ – בתיאטרון הקאמרי, הארץ, 1 בינואר 1963 אלברט בני, "פונדק הרוחות" ב"קאמרי", קול העם, 11 בינואר 1963 אליקים ירון, "פונדק הרוחות" בתיאטרון הקאמרי, הַבֹּקֶר, 4 בינואר 1963 יורם קניוק, "פונדק הרוחות" ב"קאמרי", למרחב, 4 בינואר 1963 סוגיות ארספואטיות באתר משרד החינוך ניתוח המחזה באתר קריית החינוך "דרור" ‏ "פונדק הרוחות" באתר אלתרמן "פונדק הרוחות" לנתן אלתרמן הועלה על במת "הקאמרי", דבר, 31 בדצמבר 1962 דוד ארן, "פונדק הרוחות" ביצירת נתן אלתרמן, על המשמר, 28 בדצמבר 1962 ,פונדק הרוחות" בעיבוד קאמרי, מעריב, 29 בדצמבר 1985 הארץ, האופרה "פונדק הרוחות" וקונצרט של הנקשן זיו איתן בפסטיבל תל אביב, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2001 חגי חיטרון, גלגול שלישי למחזה "פונדק הרוחות" של אלתרמן, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2010 מיכאל הנדלזלץ, פונדק הרוחות: הצגה שהלכה לאיבוד, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2010 צבי גורן, "לפעמים"- על אף חסרונות ופגמים, באתר "הבמה", 8 בפברואר 2008 צור ארליך: "פונדק הרוחות" בניסן נתיב - רוצו ננו שבתאי, "פונדק הרוחות": בדיוק ההיפך ממה שניסתה להיות, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2018