תזונה וסרטן

גורמים תזונתיים נמצאו כבעלי השפעה על הסיכוי לחלות בסרטן על סוגיו השונים, כאשר אופן התזונה יכול לצמצם את הסיכויים לחלות בסרטן או להגדילם. בעוד שנראה כי היעדר פעילות ספורטיבית היא בעלת קשר לכ-7% ממקרי הסרטן השונים, תזונה לקויה והשמנת יתר מסתמנים כאחראיים לעד כ-35% ממקרי המוות השונים מסרטן. בעוד שמשטרי תזונה מגוונים מתיימרים לצמצם את הסיכויים לחלות בסרטן, מעט מאוד מתוכם הם בעלי ראיות מדעיות. עם זאת, השמנת יתר וצריכת אלכוהול מאושרים שניהם כגורמים לסרטן. צמצום צריכת מוצרי מזון ממותקים מומלצת להתמודדות עם השמנת יתר. נמצא קשר שאינו חד משמעי בין תזונה עשירה בבשר אדום והמכילה מעט פירות וירקות ובין תחלואה בסרטן. מספר דיאטות ומשטרי תזונה נחשבים למועילים כמונעי סרטן. סוגים פופולריים של דיאטות אלו כוללים את דיאטת ברוס, שיטת גרסון, פרוטוקול ברודוויג ודיאטת מקרוביוטיקה. אף אחת מהדיאטות הנ"ל נמצאה כמועילה, ואף חלקן נמצאו כמזיקות. אפידמיולוגיים תזונתיים עושים שימוש בנתונים סטטיסטיים רבי משתנים, כמו ניתוח מרכיבים עיקריים וניתוח גורמים, על מנת למדוד כיצד דפוסים של התנהגות תזונתית משפיעים על הסיכון לפתח סרטן. בהתבסס על ציון התנהגותם התזונתית, אפידמיולוגיים חילקו את הנבדקים לחמישונים. על מנת להעריך את השפעת ההתנהגות התזונתית על הסכנה לחלות בסרטן, הם בחנו את הקשר בין דירוג החמישונים לבין פיזור הימצאות הסרטן והיארעותו. האפידמיולוגים בדרך כלל מכלילים משתנים נוספים במודל הסטטיסטי שלוקחים בחשבון הבדלים בין הנבדקים שנמצאו חולים לבין אלה הבריאים. דוגמה לתוכנית תזונה ניתן לראות בתוכנית תזונה עשירה בפירות ובירקות, חוזרת על עצמה בקרב נשים על מנת להפחית את הסיכוי לחלות בסרטן השד. לעומת זאת, תזונה העשירה במאכלים כבושים קשורה לסיכון מוגבר לחלות בסרטן השד. ממצאים ממחקרים בישראל מראים על קשר בין חוסר קל ברמת הוויטמינים בדם, בכל הגילאים, לבין הפרעות במערכת החיסונית ובתפקוד הנוירולוגי (גם ללא שינוי בתוצאות ספירת הדם). למשל: ירידה ברמת ויטמין B12 נחשבת לגורם סיכון בקרב צמחונים ואנשים הסובלים מהפרעות אכילה (ראה: השתתפות של רכיבי תזונה במנגנוני פעולה בגוף האדם בהמשך). אלכוהול מקושר לעלייה בסיכון לחלות במספר סוגים של סרטן. 3.6% ממקרי תחלואה בסרטן ו-3.5% ממקרי המוות כתוצאה ממחלת הסרטן בעולם, מקושרים לצריכת אלכוהול. לדוגמה, הימצאות סרטן השד בקרב נשים מקושרת לצריכת אלכוהול. אלכוהול מגביר את הסיכוי גם לסרטן הפה, הלוע, הגרון, המעי הגס, הכבד, הבטן והשחלות. הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן של ארגון הבריאות העולמי סיווגה את האלכוהול בקבוצה הראשונה של גורמי הסיכון למחלת הסרטן. ערך מורחב – השפעות בריאותיות של אכילת בשר באוקטובר 2015, הסוכנות הבין-לאומית לחקר הסרטן דיווחה כי אכילת בשר מעובד או בשר אדום מהווה גורם מקשר לחלק מסוגי הסרטן. חלק מהראיות על השפעתם החיובית של סיבים תזונתיים מצביעות על יתרונות בצריכת סיבים תזונתיים וחלקן לא. בעוד ששילוב פירות וירקות בתזונה היומית הוא בעל השפעות חיוביות, תפקיד זה אינו משמעותי כפי שנחשב בעבר. לפי המכון הבריטי לחקר הסרטן (אנ'), לא נמצאה שום ראיה הקושרת פטריות, או תמצית פטריות, למניעה או ריפוי סרטן. על פי איגוד הסרטן האמריקאי, אף על פי שמחקרי מעבדה הצביעו על האפשרות שקיים קשר בין פולי סויה לבין מניעת סרטן, טרם ישנן ראיות חד משמעויות בנוגע להשפעה האנטי-סרטנית של פולי סויה על בני אדם. מחקרי מעבדה מצאו כי ייתכן ולכורכום השפעות אנטי-סרטניות. עם זאת, נדרשת כמות רבה על מנת ליצור אפקט זה. אף על פי שתה ירוק קודם כבעל אפקט אנטי סרטני, במחקרים נמצאו תוצאות מעורבות; לא ידוע האם תה ירוק מסייע במניעה או בטיפול בסרטן. מחקרים רבים מהעשורים האחרונים מצביעים על פגמים במנגנוני מטבוליזם של מתיונין כגורמים של מחלת הסרטן. למשל תזונה חסרה במקורות למתיל, מתיונין וכולין גורמת לסרטן הכבד במכרסמים. מתיונין היא חומצת אמינו חיונית אשר יש לקבל דרך חלבונים או קבוצות תורמות מתיל כמו כולין או בטאין, אותם ניתן לקבל מביצים או ירקות שונים. מתיונין מומר ל-S-אדנוזיל-מתיונין (אנ'), שמהווה מטבוליט עיקרי בסינתזת פוליאמין. תוצרי הפירוק של המתיונין ממוחזרים בחזרה למתיונין על ידי רה-מתילציה של הומוציסטאין והמרה של מתילאדנוזין. ויטמין B6, ויטמין B12, חומצה פולית וכולין הם קופרטורים, גורמים משלימים, עבור תגובות אלו. מסלולי תקשורת רבים, הקשורים בהיווצרות גידולים סרטניים, קשורים בתהליכי חדירה ושליחת גרורות של תאים סרטניים. מסלולי התקשורת ונט (אנ') והדג'הוג (אנ') קשורים בהתפתחות הראשונית בביולוגיית תאי גזע סרטניים וברכישת אפיתל המעבר. סרטן השד סרטן הכבד הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן סרטן ראש צוואר Tsugane, S., & Sasazuki, S. (2007). Diet and the risk of gastric cancer: review of epidemiological evidence. Gastric cancer, 10(2), 75-83. Steinmetz, K. A., & Potter, J. D. (1996). Vegetables, fruit, and cancer prevention: a review. Journal of the american dietetic association, 96(10), 1027-1039. Hill, M. J. (1995). Diet and cancer: a review of scientific evidence. European journal of cancer prevention, 4, 3. דפוסי תזונה בישראל תזונה וסרטן: אתר המרכז מאמרים ומחקרים המקשרים בין תזונה ומחלת הסרטן (באנגלית) Preetha Anand, Ajaikumar B. Kunnumakkara, Ajaikumar B. Kunnumakara, Chitra Sundaram, Cancer is a preventable disease that requires major lifestyle changes, Pharmaceutical Research 25, 2008-9, עמ' 2097–2116 doi: 10.1007/s11095-008-9661-9 Sarah F Brennan, Marie M Cantwell, Chris R Cardwell, Louiza S Velentzis, Jayne V Woodside, Dietary patterns and breast cancer risk: a systematic review and meta-analysis, The American Journal of Clinical Nutrition, Volume 91, Issue 5, 1 May 2010, Pages 1294–1302 Boffetta, P., Hashibe, M., La Vecchia, C., Zatonski, W., & Rehm, J. (2006), The burden of cancer attributable to alcohol drinkin, international Journal of Cancer, 119(4), 884-887 International Agency for Research on Cancer. (2015), IARC Monographs evaluate consumption of red meat and processed meat, press release, (240) Amit D. Joshi, Román Corral, Chelsea Catsburg, Juan Pablo Lewinger, Red meat and poultry, cooking practices, genetic susceptibility and risk of prostate cancer: results from a multiethnic case-control study, Carcinogenesis 33, 2012-11, עמ' 2108–2118 doi: 10.1093/carcin/bgs242 Fazlul H. Sarkar, Yiwei Li, Zhiwei Wang, Dejuan Kong, The role of nutraceuticals in the regulation of Wnt and Hedgehog signaling in cancer, Cancer Metastasis Reviews 29, 2010-9, עמ' 383–394 doi: 10.1007/s10555-010-9233-4 Newmark, H. L., Yang, K., Lipkin, M., Kopelovich, L., Liu, Y., Fan, K., & Shinozaki, H. (2001), A Western-style diet induces benign and malignant neoplasms in the colon of normal C57Bl/6 mice, Carcinogenesis, 22(11), 1871-1875