laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'כ"ג

ה'כ"ג (5023) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1262 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1263. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. ויכוח ברצלונה ויכוח בענייני תאולוגיה בין הרמב"ן להגמונים הנוצריים . להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'כ"ג
ה'כ"ב

ה'כ"ב (5022) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 באוגוסט 1261 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1262. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'כ"ב
ה'כ"א

ה'כ"א (5021) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1260 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1261. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'כ"א
ה'ך'

ה'ך' (5020) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1259 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1260. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'ך'
ה'י"ט

ה'י"ט (5019) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 1258 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1259. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'י"ט
ה'י"ח

ה'י"ח (5018) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1257 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 1258. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'י"ח
ה'י"ז

ה'י"ז (5017) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1256 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1257. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'י"ז
ה'ט"ז

ה'ט"ז (5016) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1255 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1256. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'ט"ז
ה'ט"ו

ה'ט"ו (5015) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1254 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 1255. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. עלילת דם בלינקולן (אנגליה), גופת ילד מתגלה בבאר בחצר של יהודי ,18 יהודים נתלים מיד לאחר משפט בזק . להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'ט"ו
ה'י"ד

ה'י"ד (5014) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 באוגוסט 1253 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1254. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'י"ד
ה'י"ג

ה'י"ג (5013) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1252 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 באוגוסט 1253. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ה'י"ג מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. ט' באב - מינדאוגאס מוכתר למלך ליטא. כ"ה בניסן הפעם הראשונה שברכת החמה חלה בתאריך זה מתילדה מהבסבורג סטפאן אורוש השני מילוטין כ"ג בכסלו - בלנקה, נסיכת קסטיליה, אשתו של לואי השמיני ואמו של לואי התשיעי. י"ד באב - קלרה מאסיזי להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי כ"ה בניסן - 26 במרץ 1253 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'י"ג
ה'י"ב

ה'י"ב (5012) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1251 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1252. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'י"ב
ה'י"א

ה'י"א (5011) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1250 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1251. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'י"א
ה'י'

ה'י' (5010) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1249 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1250. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. רבי משה מקוצי מפרסם את ספרו, ספר מצוות גדול (סמ"ג). מנחם רקנאטי, מקובל ופוסק איטלקי. הריטב"א, מגדולי ראשוני ספרד. רבי יצחק מווינה, מחבר הספר אור זרוע. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'י'
ה'ח'

ה'ח' (5008) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1247 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1248. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'ח'
ה'ט'

ה'ט' (5009) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1248 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1249. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ט'
ה'ז'

ה'ז' (5007) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1246 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1247. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. האפיפיור אינוקנטיוס הרביעי הוציא צו נגד עלילות הדם. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ז'
ה'ו'

ה'ו' (5006) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1245 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1246. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ו'
ה'ה'

ה'ה' (5005) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1244 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1245. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה. י"ג בחשוון - הממלוכים מביסים את ממלכת ירושלים ואת בני בריתה בקרב הירביה. ה' בניסן - פיליפ השלישי מלך צרפת להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'ה'
ה'ד'

ה'ד' (5004) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1243 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1244. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. ט' בתמוז - שריפת התלמוד הגדולה בפריז י"ח בניסן - רבי מאיר הלוי אבולעפיה (הרמ"ה), מפרשני התלמוד בספרד, מקובל, חוקר המסורה ופוסק הלכה. נודע כמתנגד חריף להשקפתו של הרמב"ם. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ד'
ה'ג'

ה'ג' (5003) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1242 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1243. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. י"ז באב – בעקבות עלילת דם נרצחו בקיצינגן (אנ') אחד עשר יהודים. גופותיהם הושארו תלויות ערומות במשך שבועיים עד שהותרה קבורתם בוירצבורג. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'ג'
ה'ב'

ה'ב' (5002) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1241 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1242. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ב'
ה'א'

ה'א' (5001) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1240 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1241. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. המונגולים פולשים לברסלאו שבגרמניה, מה שגורם להתעוררות משיחית ביהדות גרמניה שנכזבה לבסוף. י"ג בסיוון – פרעות ביהודי פרנקפורט, שבהן נרצחו 59 יהודים. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'א'
ה' אלפים

ה' אלפים (5000) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1239 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1240. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. ד' באלול - משפט פריז, בדבר אשמתם של היהודים על הכתוב בתלמוד. היה רעש ורעידת אדמה במדינת בורגונדא (חבל ארץ בצרפת) ומתו אנשים רבים. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה' אלפים
ד'תתקצ"ט

ד'תתקצ"ט (4999) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1238 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1239. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתקצ"ט
ד'תתקצ"ה

ד'תתקצ"ה (4995) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 באוגוסט 1234 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1235. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. י'–י"ב בשבט – פוגרום ביהודי לאודה (אנ') ובישופסהיים (אנ'), בעקבות עלילת דם, לאחר שהוחרבו ונבזזו בתי היהודים, הוצאו לפועל בשני הימים הבאים גזרי דין עממיים לשמונה מראשי הקהילות, שהוצאו להורג לאחר עינויים. רד"ק (רבי דוד קמחי), מגדולי פרשנות הפשט למקרא, חי בפרובאנס להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתקצ"ה
ד'תתקצ"ח

ד'תתקצ"ח (4998) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1237 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1238. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה. י"ח בכסלו – רבי אברהם בן הרמב"ם, פרשן תורת אביו הרמב"ם, הוגה דעות, נגיד יהודי מצרים ומנהיג זרם חסידי מצרים. (נולד בד'תתקמ"ו) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתקצ"ח
ד'תתקצ"ז

ד'תתקצ"ז (4997) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1236 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1237. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתקצ"ז
ד'תתקצ"ו

ד'תתקצ"ו (4996) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1235 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1236. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. חשוון – עלילת דם בוולפסהאגן (אנ'), שבפרעות שבעקבותיה נרצחו שמונה עשר מיהודי הכפר. י"ז בטבת – פרעות ביהודי פולדא שבגרמניה, בעקבות עלילת דם, שגבו את חייהם של כשלושים יהודים. יום הגזירות נקבע כתענית ציבור בכמה קהילות. לאחר מכן הובאו הדברים לפני פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה שישב בהאגנאו, וזה זיכה את היהודים וקבע שהעלילה היא שקר. כ' באדר – פרעות ביהודי נרבונה שבפרובאנס, בעקבות עלילת דם. מושל העיר הגן על היהודים מהפרעות, והיום נקבע כפורים שני. ראש השנה – חנה, אלמנתו של רבי יהונתן בן יצחק מוירצבורג להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תתקצ"ו
יוסף חריש

יוסף חריש (15 בספטמבר 1923 - 6 בנובמבר 2013) היה היועץ המשפטי השמיני לממשלה, שופט וסגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב. יוסף חריש נולד בירושלים למשפחה דתית ולמד בישיבת תפארת צבי. לאחר שיצא בשאלה עבר ללמוד בגימנסיה. התנדב לארגון ההגנה ושירת בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה. במהלך "השבת השחורה" נעצר על ידי הבריטים ונאסר יחד עם חברי הגנה נוספים במחנה המעצר בלטרון. הוא ישב שם במשך חצי שנה. במלחמת העצמאות היה קצין וסייע להקמת חיל השלישות. בתקופת הצנע שימש כעוזרו האישי של דב יוסף, שר האספקה והקיצוב, ובמקביל למד משפטים לתואר הראשון ושני אוניברסיטה העברית. במרץ 1954 קיבל רישיון לעריכת דין בישראל במחזור הראשון של הפקולטה למשפטים. לאחר מכן הצטרף לפרקליטות המדינה. בשנת 1958, בגיל 35, מונה לשופט בבית משפט השלום. ב-1969 התמנה כשופט בבית המשפט המחוזי בתל אביב, בו הגיע לדרגת סגן נשיא בשנת 1984. באפריל 1986 פרש לגמלאות ובחודש יוני, בעקבות פרשת קו 300, שבה הודח היועץ המשפטי לממשלה יצחק זמיר, מונה חריש במקומו. במסגרת תפקידו קבע מספר הנחיות במסגרת "הנחיות היועץ המשפטי לממשלה": העמדה לדין של חיילים בעבירות של התעללות בערבים, במהלך האינתיפאדה הראשונה חובת עמידה בקריטריונים בתמיכות ממשלתיות - ביטול "הכספים הייחודיים" איסור מינויים פוליטיים בשירות הציבורי - קשר פוליטי כשלעצמו אינו כישור ראוי לקבלת משרה בשירות הציבורי. הליך השימוע בטרם הגשת כתב אישום. נושאים בולטים שבהם טיפל במהלך כהונתו: המשך הטיפול בפרשת קו 300 - חריש התעקש על חקירה משטרתית, דבר שהביא לחנינות שהעניק הנשיא חיים הרצוג. פרשת ויסות מניות הבנקים - חריש קבע שאין מרמה בפעולת מנהלי הבנקים ואין להגיש כתבי אישום. בג"ץ התערב בהחלטתו באופן חריג, והנחה אותו להגיש כתבי אישום; המשפט הסתיים בהרשעת מרבית הנאשמים. פרשת עיזאת נאפסו - עדויות השקר במשפטים ביטחוניים בבתי דין צבאיים פרשת ויליאם נקש - הסגרת העבריין ויליאם נקש לצרפת הגשת כתב אישום בפרשת אריה דרעי פרשת גירוש פעילי החמאס ללבנון - חריש כתב חוות דעת שהתירה את גירושם. משפטו של ג'ון דמיאניוק. כיהן בתפקידו כיועץ המשפטי לממשלה עד 1 בנובמבר 1993. חריש היה נשוי פעמיים ונולדו לו ארבעה ילדים, בהם מנכ"ל עמותת "לשובע", גיל-עד חריש. התגורר בשכונת רמת אביב שבתל אביב. נפטר ב-6 בנובמבר 2013 ונטמן בהר המנוחות בירושלים. משה גורלי, עניין לציבור: יוסף חריש – איש של צדק, ידיעות ספרים, 2021. דינה זילבר, בשם החוק: היועץ המשפטי לממשלה והפרשות שטלטלו את המדינה, פרק 10, הוצאת דביר, 2012. נעמי לויצקי, יוסף מהמחוזי, כותרת ראשית, 4 ביוני 1986 ההספד של השופט נעם סולברג על יוסף חריש, באתר "תקדין", 10 בנובמבר 2013 רביב דרוקר, המקור, צפו: היועמ"ש לשעבר, יוסף חריש, מספר כיצד פרצו אנשי ש"ס לביתו, באתר nana10‏, 26 בדצמבר 2013 הוסמכו 63 עורכי־דין חדשים, חרות, 23 במרץ 1954 מונו 3 שופטים לביהמ"ש המחוזי בת"א, מעריב, 19 ביוני 1969 איתמר לוין, נפטר יוסף חריש, לשעבר היועץ המשפטי, באתר News1 מחלקה ראשונה, 6 בנובמבר 2013 אביאל מגנזי, בגיל 90: נפטר היועמ"ש לשעבר, יוסף חריש, באתר ynet, 6 בנובמבר 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.