laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שמעון לוק

שמעון לוק (באנגלית: Simon Look‏; נולד ב-16 ביולי 1958 עפולה, ישראל), הוא כדורגלן עבר ישראלי, אשר שיחק בעמדת המגן השמאלי, הקשר השמאלי, והקיצוני השמאלי ומזוהה עם קבוצת מכבי יפו. שמעון לוק נולד ב-1958 בעפולה. ב-1959 עברה המשפחה לבית שאן, וב-1960 ליפו בעקבות עבודתו של אב המשפחה. ב-1968 הצטרף לקבוצת הילדים של הפועל תל אביב ולאחר מספר חודשים עבר לקבוצת הילדים של מכבי יפו. ב-5 באוקטובר 1974, במהלך עונת 1974/1975 בליגה הלאומית הועלה לקבוצה הבוגרת ישירות מקבוצת הנערים והוא שותף במשחק הליגה מול בני יהודה תל אביב, בו הוצב כשומרו האישי של אהוד בן טובים. לאחר המשחק הועבר לקבוצת הנוער של מכבי יפו. לוק עלה שוב לקבוצה הבוגרת בשלהי עונת 1975/1976 בליגה הלאומית, ומשחקו הראשון היה ב-24 באפריל 1976 מול מכבי פתח תקווה ובו ניצחה מכבי יפו 2–3, כאשר לוק בישל את אחד השערים. לוק שיחק במגוון עמדות במגרש המגן השמאלי, הקשר השמאלי, והקיצוני השמאלי. עונתו הטובה ביותר הייתה עונת 1976/1977, במסגרתה הקבוצה שאומנה על ידי צ'וצ'קו לוי, זכתה בסגנות האליפות, ובהמשך התמודדה במשחקי האינטרטוטו. לוק שיחק ביפו עד עונת 1979/1980 ומשחקו האחרון היה ב-26 באפריל 1980 מול הפועל באר שבע. ב-1975 נכלל לוק בסגל נבחרת הנוער בכדורגל. בינואר 1977 זכה לוק עם נבחרת הנוער בטורניר החורף שנערך בישראל, לאחר ניצחון בגמר על נבחרת הנוער של דנמרק בתוצאה 0–1. בהמשך, נכלל בסגל הנבחרת האולימפית תחת עמנואל שפר אשר כשלה בטורניר הקדם-אולימפי לקראת אולימפיאדת מוסקבה. לוק נכלל לתקופה קצרה גם בסגל הנבחרת הבוגרת ושיחק במשחק ידידות אחד מול נבחרת אוסטריה בכדורגל. ב-1980 עבר לוק לארצות הברית ושיחק כדורגל אולמות במשך שתי עונות בקבוצת קליבלנד פורס (אנ') במסגרת ליגת הכדורגל באולמות של ארצות הברית. בקיץ 1981 בתווך בין שתי העונות, שיחק בקבוצת הכדורגל קליבלנד קובראס (אנ') במסגרת ליגת הכדורגל של ארצות הברית. ב-1983, שלהי עונת 1982/1983 בליגה הלאומית שב לישראל, השתלב שוב בקבוצת מכבי יפו ושיחק בשורותיה ב-6 משחקי ליגה ובהם כבש 2 שערים. משחקו האחרון ביפו נערך ב-16 באפריל 1983 מול מכבי נתניה. במהלך עונת 1983/1984 בליגה הלאומית שיחק כחצי עונה בקבוצת בית"ר תל אביב. בסיום העונה שב לארצות הברית, הצטרף לקבוצת כדורגל האולמות קאנטון אינוויידרס (אנ') ושיחק בשורותיה ב-7 משחקים. לוק מתגורר בקליבלנד, אוהיו. הוא גרוש, אב לארבעה ילדים וסב לנכדים. מכבי יפו סגנית אלופת ישראל: 1976/1977 ברוך פורמן, היידה בי-היידה בו - עלייתה, ירידתה והקמתה מחדש של מכבי יפו, הוצאת תירוש, תל אביב-יפו, 2020. מדיה וקבצים בנושא שמעון לוק בוויקישיתוף ברוך פורמן, היידה בי-היידה בו - עלייתה, ירידתה והקמתה מחדש של מכבי יפו, הוצאת תירוש, תל אביב-יפו, 2020 עמוד 238. נתונים היסטוריים: ירון משעל. 22 כדורגלנים נותרו בסגל נבחרת הנוער, דבר, 7 בדצמבר 1975. אלי דנון, הנוער הוא החמצן שלי, מעריב, 5 בינואר 1977. מוטי חביב, פרוספר כהן ולוק כובשים באולמות, מעריב, 23 בדצמבר 1980. שמעון לוק - ביוגרפיה, באתר clevelandblues.com (באנגלית). אלי עזור, ליברמן, לוק, נסים כהן ונומדר, הכל תלוי בגניש, חדשות, 14 במאי 1984. שמעון לוק סטטיסטיקות בארצות הברית, באתר nasljerseys.com (באנגלית). ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שמעון לוק".
קאריפה יאו

קאריפה יאו (בצרפתית: Karifa Yao; נולד ב-28 בספטמבר 2000) הוא כדורגלן קנדי המשחק בעמדת הבלם ברוד איילנד. יאו נולד במונטריאול להורים שנולדו בחוף השנהב וסנגל בהתאמה. הוא התחיל לשחק כדורגל בקבוצות כדורגל מקומיות בקנדה עד שבגיל 17 הצטרף לאקדמיה לכדורגל של מונטריאול אימפקט. ביוני 2019 חתם על חוזה בקבוצה הבוגרת. ב-20 בספטמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד פילדלפיה יוניון. בפברואר 2021 הושאל לקבלרי מליגת העל הקנדית עד לסיום העונה. ב-20 בנובמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה במשחק במסגרת חצי גמר פלייאוף האליפות נגד פסיפיק בו הפסידה קבלרי. בסיום העונה חזר למונטריאול, אך כעבור כמה חודשים הושאל בשנית לקבלרי. בדראפט החזרה ל-MLS שנערך בסיום שנת 2022 נבחר על ידי ונקובר וייטקאפס וחתם על חוזה במועדון. ב-23 בינואר 2024 חתם ברוד איילנד מה-USLC. מדיה וקבצים בנושא קאריפה יאו בוויקישיתוף קאריפה יאו, באתר Transfermarkt קאריפה יאו, באתר Soccerway קאריפה יאו, באתר FootballDatabase.eu
אם מישהו ידע (שיר של ספיר סבן)

"אם מישהו ידע" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית ספיר סבן. השיר יצא לאור ב-26 בינואר 2023. בשיר, לראשונה בקריירה שלה ולאחר שנה שלא הוציאה שירים חדשים, החליטה סבן לקחת חלק בתהליך היצירה מאחורי הקלעים. סבן גיבשה צוות כתיבה שהורכב מהיוצרת סתיו שמש, מהכותב אור מילשטוק ומהמלחין עמרי קסטן. הארבעה החלו לעבוד יחד על חומרים חדשים, כאשר הראשון מביניהם שראה אור הוא "אם מישהו ידע". עם צאתו, זכה השיר לשבחים מהמבקרים, בין היתר בשל הטענה כי לראשונה נראה שסבן מצאה סוף כל סוף את הקו המוזיקלי הנכון לה – זאת לאחר ציפייה ארוכת שנים לאחר זכייתה בגמר דה וויס. כמו כן, בתוך מספר שבועות בודדים, זכה השיר ללמעלה מ-7 מיליון צפיות באתר יוטיוב, להשמעות רבות בפלטפורמות הסטרימינג השונות, וכן נכנס לפלייליסטים שונים, ביניהם הפלייליסט של גלגלצ ושל כאן גימל. בנוסף, הופיע השיר ברשימת השירים המושמעים ביותר של מדיה פורסט בתחנות הרדיו הישראליות במשך מספר שבועות, כשבשיאו היה לשיר המושמע ביותר במצעד היומי ולשיר השמיני המושמע ביותר במצעד השבועי. לקראת סוף השנה העברית תשפ"ג, היה מועמד בקטגוריית "שיר השנה" במצעדים של גלגלצ ו-ynet, כאן גימל וטיקטוק, ובמצעד של רדיו דרום. הווידאו הרשמי שליווה את השיר, יצא במקביל לצאתו ברשתות השונות, וזכה למיליוני צפיות ביוטיוב. את הקליפ צילמה וביימה דורין בר, ובו השתתפו הדוגמניות ריף נאמן, טיילור מלכוב, נעם בוהדנה, קארין עליה ושיר לוי. סרטון השיר "אם מישהו ידע" באתר יוטיוב ספיר סבן, אור מילשטוק, עמרי קסטן, סתיו שמש ספיר סבן, אור מילשטוק, עמרי קסטן, סתיו שמש ספיר סבן: אמרתי שאני מרגישה שאני צריכה לעשות את זה בעצמי | 103fm, באתר 103FM - האזנה לרדיו און ליין ספיר סבן: "ממש הושבתי אותם ואמרתי 'בואו תעזרו לי'", באתר 1045fm.maariv.co.il שחר אמאנו, ספיר סבן נלחמת ב"אם מישהו ידע" המשובח, באתר הכותל הישראלי, ‏2023-02-01 (באנגלית) ספיר סבן - אם מישהו ידע | כאן, ‏2023-02-08 מדיה פורסט, המצעד הישראלי השבועי, באתר MediaForest, ‏05/02/23 - 11/02/23
דניאל סוסה

דניאל סוסה (באנגלית ובצרפתית: Daniel Sosah; נולד ב-21 בספטמבר 1998 באקרה שבגאנה) הוא כדורגלן ניז'רי יליד גאנה המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת איסלץ' מליגת העל הבלארוסית. סוסה גדל במחלקות הנוער של נובל אריקס הגנאית, ובהמשך הגיע לישראל ושיחק במחלקות הנוער של מכבי נתניה ובית"ר טוברוק. את הקריירה המקצוענית שלו החל בקבוצות א.ס. פאן מליגת העל הניז'רית, CI קמסאר מליגת העל הגינאית ו-VAP מליגת העל הטוגולזית. ב-17 ביולי 2021 חתם סוסה באיסלץ' מליגת העל הבלארוסית. ב-9 ביוני 2021 ערך סוסה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניז'ר, בהפסד 0–1 לנבחרת הרפובליקה של קונגו במשחק ידידות. ב-8 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, השער היחיד בהפסד 1–6 לנבחרת אלג'יריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. דניאל סוסה, ברשת החברתית אינסטגרם דניאל סוסה, באתר Transfermarkt דניאל סוסה, באתר Soccerway דניאל סוסה, באתר WorldFootball.net דניאל סוסה, באתר National Football Teams דניאל סוסה, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דניאל סוסה".
בא לי (שיר של הראל סקעת)

בא לי הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמר הישראלי הראל סקעת. השיר יצא לאור ב-5 באוקטובר 2021, על-ידי חברת NMC יונייטד. השיר, נכתב על ידי הפזמונאית שחר הדר, הולחן על-ידי עמרי קסטן ולירון בן שמעון, הופק מוזיקלית על-ידי ינון יהל, ויצא לרגל חגיגות ה-40 של סקעת. סקעת סיפר כי התאהב בשיר מיד כשקיבל את הסקיצה שלו, הודות לאסקפיזם שהוא איפשר לו בתקופת סגרי הקורונה. בראיון של סקעת לעיתון ישראל היום, סיפר כי חיבורו הראשוני לשיר נוצר בשל בנו, שהביטוי "בא לי, לא בא לי" היה שגור בפיו. סקעת הוסיף כי הלחן וההפקה המוזיקלית, וכן העובדה כי השיר, שמהותו בחופש הבחירה המוחלט, נכתב על-ידי אישה - היו גורמים נוספים לחיבורו אליו. השיר זכה לביקורות חצויות, אשר מצד אחד היללו את תחושת השחרור והספונטניות שהשיר מעורר, אך מנגד הצביעו על הפספוס בתוכנו של השיר, וציינו כי המסר אותו מבקש סקעת להעביר אינו ברור. בשיאו, היה לשיר השלישי המושמע ביותר בתחנות הרדיו בישראל, וכן הגיע למקום ה-19 במצעד השבועי של מדיה פורסט. סרטון השיר "בא לי" באתר יוטיוב מילות השיר "בא לי" באתר שירונט יובל אראל‏, הראל סקעת - בא לי, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 5 באוקטובר 2021 קבלו עוד משהו ממנו: צפו בשיר החדש של הראל סקעת, באתר וואלה, 5 באוקטובר 2021 מאיה כהן, הראל סקעת: "גיל 40 הוא מושלם", באתר ישראל היום, ‏2021-10-05 הראל סקעת בא לי, באתר yosmusic.com, ‏2021-10-05 המצעד השבועי של מדיה פורסט (31.10.21-6.11.21), באתר MediaForest, ‏2021-11-06
בא מזמן לזמן

"בא מזמן לזמן" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית שירי מימון. השיר יצא לאור ב-25 ביולי 2022, על-ידי חברת התקליטים הליקון. השיר נכתב והולחן על-ידי צמד היוצרים תמר יהלומי ויונתן קלימי, והופק מוזיקלית על-ידי אלדד ציטרין. את השיר מלווה התזמורת הסימפונית ראשון לציון, בניצוחו של ציטרין. השיר יצא לרגל הופעתה של מימון באמפי קיסריה. הקליפ הרשמי שליווה את השיר, יצא מיד עם צאתו, וזכה למעל לחצי מיליון צפיות ביוטיוב. את הקליפ ביימו שחר גחם ודורון סרי, וצילמו עידו ברלד ומתן כהן. סרטון השיר "בא מזמן לזמן" באתר יוטיוב מילות השיר "בא מזמן לזמן" באתר שירונט גיל משעלי, ‏"בא מזמן לזמן": שירי מימון משחררת שיר חדש, באתר ‏מאקו‏, 25 ביולי 2022
אגרוף (יד)

אגרוף הוא צורת היד כאשר האצבעות כפופות פנימה כנגד כף היד ומוחזקות שם בחוזקה. כדי ליצור או לקפוץ אגרוף, יש לקפל את האצבעות בחוזקה למרכז כף היד, ולהדק את האגודל על מרכז גלילי האצבעות; בניגוד לאגרוף "סגור" זה, ניתן לשמור את האגרוף "פתוח" על ידי אחיזת האגודל לצד האצבע המורה. משתמשים באגרוף הסגור כדי להכות מטרה באמצעות הגלילים התחתונים, או להלום עם צד הזרת באמצעות עקב היד; אגרוף פתוח משמש כדי לתת מכה עם מפרק האצבע האמצעית. יצירת אגרוף כמעט ולא ידועה בקרב פרימטים אחרים. הסיבה לכך היא שבעוד שאצל רוב הפרימטים כפות הידיים והאצבעות היו ארוכות, האגודל שלהם הוא קצר. זאת, בגלל שידיהם נועדו בעיקר לטיפוס. לבני אדם, כפות ידיים ואצבעות קצרות, אך האגודלים ארוכים, זאת בכדי לשפר את יכולת האחיזה שלהם. על פי מחקר שנעשה ב-2010 קיים קשר בין קפיצת אגרופים וזיכרון, כך שכיווץ יד ימין לאגרוף עוזר להיזכר, וכיווץ יד שמאל לאגרוף עוזרת לשמור על מידע בזיכרון, אך מחקר מ-2019 לא הצליח לאשש מסקנה זו. במחקר אחר נטען שקפיצת אגרופים, וכיווץ שרירים באופן כללי, יכול לעזור בכוח רצון ומסייע בגיוס מחשבות המועילות לפעולות ארוכות טווח. קפיצת אגרוף לצורך נתינת מכה הוא הידע הבסיסי ביותר הנלמד בספורט האגרוף. מכות אגרוף נלמדות באמנויות לחימה שונות כמו קראטה, קונג פו וטאקוונדו. בפורום הלחימה, Fight 100%, נכתב כי "יותר מ-90% מהאנשים למעשה לא יודעים איך לקפוץ אגרוף בצורה נכונה", ומוסיף שטכניקה נכונה תמנע מנותן האגרוף לשבור את היד שלו, לאמץ יתר על המידה את שורש כף היד ותעזור לו למקסם את עוצמת האגרוף ולהפיל את היריב במכה אחת. כיווץ לא נכון של האגרוף בזמן נתינת מכה או פגיעה בחפץ עלולה לגרום לחבלות ולשבירת עצמות קטנות ביד המכונה שבר המתאגרף. שבר המתאגרף מתרחש כאשר גלילי האצבעות התחתונים או עצמות קטנות ביד נשברות בצד הזרת והקמיצה. השם נובע מהעובדה שפציעות כאלה שכיחות בעיקר אצל מתאגרפים ומתרגלים של אמנויות לחימה אחרות. האגרוף המונף הוא סמל למרד, לוחמנות, התנגדות ואחדות. סמל ארגון הטרור הישראלי כך הוא אגרוף סגור קמוץ, וכמו כן סמל המחאה של Black Lives Matter הוא אגרוף שחור. מנהגים שונים כוללים את המונח "אגרוף" בשמם, כמו האקט המיני של החדרת אגרוף, המכונה גם "פיסטינג" וברכת כיף אגרוף. מדיה וקבצים בנושא אגרוף בוויקישיתוף "The evolution of the hand: Making a fist of it". The Economist. 2012-12-22. נבדק ב-2013-05-05. Ruth E. Propper, Sean E. McGraw, Tad T. Brunyé, Michael Weiss, Getting a Grip on Memory: Unilateral Hand Clenching Alters Episodic Recall, PLOS ONE 8, 24 באפר׳ 2013, עמ' e62474 doi: 10.1371/journal.pone.0062474 Gianluca Amico, Sabine Schaefer, No Evidence for Performance Improvements in Episodic Memory Due to Fidgeting, Doodling or a “Neuro-Enhancing” Drink, Journal of Cognitive Enhancement 4, 2020-03-01, עמ' 2–11 doi: 10.1007/s41465-019-00124-9 Iris W. Hung, Aparna A. Labroo, From Firm Muscles to Firm Willpower: Understanding the Role of Embodied Cognition in Self-Regulation, Journal of Consumer Research 37, 2011-04-01, עמ' 1046–1064 doi: 10.1086/657240 "Making A Fist". FightingArts.com. 2011-08-15. נבדק ב-2013-05-05. "How To Make A Fist". Fight100.com. אורכב מ-המקור ב-2013-05-03. נבדק ב-2013-05-05. "Boxer's Fracture". WebMD. "A brief history of the "clenched fist" image". Docspopuli.org. אורכב מ-המקור ב-2020-12-06. נבדק ב-2013-05-05.
Film/

Film/ (בעברית: סרט), נכתב גם Slashfilm, הוא בלוג שמסקר חדשות סרטים, ביקורות, ראיונות וקדימונים. האתר נוסד על ידי פיטר סקירטה באוגוסט 2005. שישה פודקאסטים הופעלו באתר. הפודקאסט, The /Filmcast, בהנחיית דייוויד צ'ן, דווינדרה הארדוואר וג'ף קנאטה משודר מדי שבוע ומתמקד בדיון על סרט שיצא לאחרונה, יחד עם חדשות קולנוע עדכניות ונושאי בידור קשורים אחרים (אדם קוויגלי הנחה את התוכנית יחד עם צ'ן והארדוואר מ-2008 עד 2013). ביולי 2021, התוכנית הפכה לעצמאית מהאתר ומותגה מחדש תחת השם The Filmcast.‏ The Tobolowsky Files, בהנחייתו של צ'ן, מארחת את השחקן סטפן טובולובסקי (אנ') שמספר על הקריירה שלו, חייו ונושאים אחרים. הפודקאסט JustifiedCast (ליהוק צוות פרטי), בהנחייתו של צ'ן, עקב אחר עונה 3 של סדרת הטלוויזיה צדק פרטי. A Cast of Kings הוא פודקאסט בהנחיית צ'ן וג'ואנה רובינסון מהמגזין המקוון, Vanityfair.com, בו הם דנים ומנתחים כל פרק בסדרה משחקי הכס. The Ones Who Knock הוא הפודקאסט השני של צ'ן ורובינסון, שבו הם מנתחים כל פרק בסדרה שובר שורות. Film Daily/ הוא פודקאסט בהנחיית פיטר סקירטה וצוות שחקנים מתחלף של כותבי Film/, שדן בחדשות סרטים. Film/ זכה בקטגוריית פרס בלוג הסרטים של מגזין Total Film. מגזין טיים הכתיר את Film/ לאחד מ-25 הבלוגים הטובים ביותר של 2009. התוכנית התקפה של מופע! (אנ') בערוץ G4 הגדירה אותו כאחד מבלוגי הסרטים הטובים ביותר. מגזין PCMag רשם את האתר באתרי האינטרנט הטובים ביותר עבור חובבי סרטים. Film/ זכה בפרס הופעת הבלוג עבור "בלוג הבידור הטוב ביותר לשנת 2007". האתר היה מועמד והגיע לגמר עבור הבלוג הגדול הטוב ביותר בפרסי הויבלוג (אנ') לשנת 2008. הוא היה מועמד ל-"בלוג הבידור הטוב ביותר" בטקס פרסי בלוגיז ב-2008. אתר האינטרנט הרשמי של Film/ (באנגלית) Film/, ברשת החברתית פייסבוק Film/, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Chen, David (13 ביולי 2021). "The Slashfilmcast Is Now The Filmcast – Here's What You Need To Know". /Film. ארכיון מ-6 בספטמבר 2022. נבדק ב-10 בספטמבר 2021. {{cite news}}: (עזרה) "Film features: The totalfilm.com Movie Blog Awards – Majors". Total Film. 8 בינואר 2009. ארכיון מ-18 בספטמבר 2010. נבדק ב-8 בינואר 2009. {{cite web}}: (עזרה) McNichol, Tom (20 בפברואר 2009). "/Film – 25 Best Blogs 2009". טיים. ארכיון מ-6 בספטמבר 2022. נבדק ב-7 בנובמבר 2012. {{cite web}}: (עזרה) "Best Movie Blogs". G4TV. 29 בינואר 2009. אורכב מ-המקור ב-10 במרץ 2013. נבדק ב-8 בנובמבר 2012. {{cite web}}: (עזרה) DeLeo, Jennifer L. (20 ביוני 2008). "Best Web Sites for Movie Fans". PC Magazine. p. 2. אורכב מ-המקור ב-26 ביוני 2008. נבדק ב-8 בנובמבר 2012. {{cite web}}: (עזרה) Caldwell, Ryan (11 בינואר 2008). "Performancing Blog Awards 2007 Winners". performancing.com. אורכב מ-המקור ב-13 בינואר 2008. נבדק ב-8 בנובמבר 2012. {{cite web}}: (עזרה) Aylward, Kevin (3 בנובמבר 2008). "Best Major Blog (Authority over 1001) – The 2008 Weblog Awards". The Weblog Awards. אורכב מ-המקור ב-7 ביולי 2012. נבדק ב-7 בנובמבר 2012. {{cite web}}: (עזרה) Nolan, Nikolai (10 במרץ 2008). "Eighth Annual Weblog Awards: The 2008 Bloggies". Bloggies. ארכיון מ-26 בנובמבר 2011. נבדק ב-7 בנובמבר 2012. {{cite web}}: (עזרה)
איכר

המונח אִיכָּר (Peasant) מתייחס כיום לאדם העובד בחקלאות בחברה לא מתועשת, ובייחוד לאנשים שעסקו בחקלאות בתקופת ימי הביניים תחת משטרים פיאודליים. המילה "איכרים" משמשת כיום פעמים רבות כשם קולקטיבי לאוכלוסייה הכפרית במדינות העניות והלא מפותחות של העולם. אנשים העובדים בחקלאות בחברות מתועשות מכונים חקלאים. ברוב המכריע של החברות הפרה-תעשייתיות האיכרים היוו את חלק הארי של האוכלוסייה. בחברות הפיאודליות של ימי הביניים נאלצו האיכרים לבצע עבודות שונות במשק. הם חיו באזורים כפריים והרכיבו כמות גדולה של אוכלוסייה. רוב האיכרים לא ידעו לקרוא או לכתוב. בדרך כלל האיכרים לא קיימו אינטראקציה כולשהי עם בני המעמד הגבוה, אלא אם כן היה צורך בכך במסגרת עבודתם. חלקם היו צמיתים (serfs), כלומר הם לא היו חופשיים לעזוב את אדמות אדוניהם. מעמדם היחסי של האיכרים במערב אירופה השתפר מאוד לאחר שהסתיימה מגפת המוות השחור אשר גרמה למותם של רבים מתושבי אירופה בימי הביניים, וכתוצאה מכך גדל כוחם הכלכלי והפוליטי של אותם האיכרים שהיו בני מזל לשרוד את המגפה. פאודליזם איכרים בחווה ב-1794 פסיפס של איכר איכרים בימי הביניים חתונת האיכרים של פיטר ברויגל האב (1568) בנקר רוי, ללמוד מהיחפנים, הרצאה על יצירת מנגנון קהילתי להכשרה מקצועית עבור ועל ידי כפריים הודים, TED איכר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) איכרים, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא חקלאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סרגיי סטארוסטין

סרגיי אנטולייביץ' סטארוסטין (24 במרץ 1953 – 30 בספטמבר 2005) היה בלשן ופילולוג היסטורי רוסי. הוא ידוע בעיקר בשל שיחזור שפות הפרוטו היפותטיות, עבודתו על התיאוריה האלטאית השנויה במחלוקת, ניסוח השערת דנה-קווקזית, וההצעה שישנה שפה בוריאנית מתאריך מוקדם עוד יותר מהידוע. בשנת 1986 הציעו סטארוסטין ואיגור מ' דיאקונוב כי השפות ההורו-אוררטיות שייכות למשפחת השפות הצפון מזרח קווקזיות. סטארוסטין היה גם גורם מרכזי בשחזור של השפות פרוטו-קירנטי, פרוטו-טיבטו-בורמן, פרוטו-יניסי, פרוטו-צפון-קווקזי ופרוטו -אלטאי. הוא פיתח את ההשערה לפיה השפה יפנית קשורה לשפה הטורקית והמונגולית דרך המשפחה האלטאית. ההשערה הדנה-קווקזית מציעה כי השפות צפון-מערב קווקז, צפון-מזרח קווקז, יניסיאנית, סינית-טיבטית ונא-דנה נוצרו ממשפחת שפות אחת, מסדר גבוה יותר. על פי סטארוסטין, ניתן לקשר עוד בשלב מוקדם יותר את המשפחות המאקרו דנה-קווקזיות והאוסטריות, יחד עם משפחת המאקרו נוסטרטית, בשלב מוקדם יותר, שסטארוסטין כינה הבוריאן (כלומר. שפות 'צפוניות'). מאז 1985, סטארוסטין פיתח את STARLING, מערכת ניהול מסד נתונים שתוכננה עבור האתר שלו ''מגדל בבל''. בעבודתו הוא נעזר במורי גל-מאן, פיזיקאי זוכה פרס נובל. בזמן מותו, הוא היה פרופסור באוניברסיטה הממלכתית של רוסיה למדעי הרוח, פרופסור אורח במכון סנטה פה, ומרצה אורח תדיר באוניברסיטת ליידן בהולנד, שם הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד ביוני 2005. סטארוסטין מת בעקבות התקף לב, ב-30 בספטמבר 2005, במוסקבה, לאחר הרצאה באוניברסיטה הממלכתית של רוסיה למדעי הרוח. בנו, ג'ורג'י סטארוסטין, הוא גם בלשן. מדיה וקבצים בנושא סרגיי סטארוסטין בוויקישיתוף
קוטביות (מדע המדינה)

קוטביות (Polarity) הוא מונח במדע המדינה המתאר מרכזי עוצמה במערכות של יחסים בינלאומיים. החלוקה השכיחה ביותר היא לשלושה מערכות מרכזיות: מערכת חד-קוטבית - מצב בו קיימת רק מעצמה אחת אשר מחזיקה ברוב העוצמה במערכת הבינלאומית מערכת דו-קוטבית - מצב בו קיימות שתי מעצמות החולקות בינן לבין עצמן את רוב העוצמה בעולם ובצורה יחסית שווה (לדוגמה, בעידן המלחמה הקרה היו שני מרכזי עוצמה - ארצות הברית וברית המועצות). מערכת רב-קוטבית - מצב בו קיימות שלוש או יותר מעצמות החולקות בינן לבין עצמן את רוב העוצמה בעולם ובצורה יחסית שווה. עם פירוק ברית המועצות וסיום המלחמה הקרה תם עידן המערכת הדו-קוטבית. יש הטוענים כי ארצות הברית נחשבת כיום למעצמת-על יחידה, ויש להגדיר את המערכת הבינלאומית כחד-קוטבית. עם זאת, ישנן מעצמות נוספות המתעצמות ומתפתחות בקצב מהיר ומשפיעות על סדר היום העולמי (למשל, סין). התפתחויות אלה מקשות על הגדרה חד-משמעית של קוטביות. העיסוק בסוג הקוטביות של המערכת מעלה את שאלת יציבותן של המערכות השונות, חוקרים רבים מתווכחים על איזו מערכת יציבה ועדיפה יותר. האסכולה הריאליסטית במדע המדינה, מדגישה את השפעת מבנה המערכת הבין-לאומית ופיזור העצמה בה על שכיחותן של מלחמות. לדוגמה, יש הטוענים כי מערכת דו-קוטבית היא יציבה יותר ממערכת רב קוטבית, מפני שהעוצמה בה מפוזרת בין שני שחקנים, לעומת מערכת בה העוצמה מפוזרת בין שחקנים רבים. לעומת זאת, יש הטוענים כי מערכת רב-קוטבית עשויה להיות יציבה יותר בשל מאזן הכוחות המצוי בה.   מילון מונחים: קוטביות, באתר תוצרת חוץ - הבלוג של עומר גנדלר, ‏יום שישי, 2 בינואר 2009 אפרים ענבר, המלחמה, Open University of Israel (Vol. 10205), 1998, עמ' 28-31 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פוטוגניות

פוטוגניות (מאנגלית: Photogenic - מהמילה Photography, צילום) הוא מושג כללי המשמש לתיאור מושא, בדרך כלל אדם, המופיע כנאה בצילומים. תיאור אדם כפוטוגני או לא פוטוגני הוא סובייקטיבי בהכרח. אדם המתואר כפוטוגני לא בהכרח נראה נאה במציאות, ואף להפך. "תופעת" הפוטוגניות נגרמת גם בשל אפקט הניגוד בין הדו-ממד והתלת-ממד, ויכולה להסביר מדוע אדם נראה "טוב יותר" בדו-ממד מאשר בתלת-ממד או להפך. לכן אדם המתואר כפוטוגני, נראה לעיתים טוב יותר בדו-ממד מאשר בתלת-ממד. לייף האקר: 6 דרכים להפוך ליותר פוטוגנים - באתר נענע
פיקו סן חואן

פיקו סן חואן (בספרדית: Pico San Juan) הוא הר בגובה 1,140 מטרים מעל פני הים במחוז סיינפואגוס במרכז קובה. עד שנות ה־80 היה גובה ההר 1,142 מטרים מעל פני הים, אך הנמיכו את פסגתו בשני מטרים לצורך התקנת מכ"ם מזג אוויר. ההר מתנשא לגובה של כ־500 מטרים מפני הקרקע באזור, בלב יער גשם טרופי. הוא מרוחק כ־16 קילומטרים ממימי הים הקריבי וכ־33 קילומטרים מהעיר סיינפואגוס. ישנה דרך עפר המגיעה עד לפסגת ההר. ערך זה הוא קצרמר בנושא הרים ובנושא גאוגרפיה של קובה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'מיני 8

ג'מיני 8 (או ג'מיני VIII, באנגלית:Gemini 8) הייתה משימה מאוישת של נאס"א בשנת 1966, חלק מתוכנית ג'מיני. ג'מיני 8 הייתה המשימה השישית המאוישת בתוכנית, המשימה ה־12 המאוישת של ארצות הברית עד אותה תקופה והמשימה ה־22 בתולדות הטיסות המאוישות לחלל. המשימה הייתה צריכה לכלול חיבור לתחחילת אחרת ופעילות חוץ רכבית. טייס: ניל ארמסטרונג טייס משנה: דייוויד סקוט טייס: צ'ארלס קונראד הבן טייס משנה: ריצ'רד גורדון השיגור בוצע ב-16 במרץ 1966. האחרי שחלליות התכרבו במשטר אוטומטי אסטרונואטים הבחינו בחללית מטרה. בהמשך התקרבות בוצע באופן ידני וחיבור הסתיים בהצלחה. בעודה מחוברת אל חללית המטרה "אג'ינה" (Agena Target Vehicle) אירעה תקלה באחד ממנועי ההיגוי של החללית ג'מיני, והשתיים החלו להסתחרר. האסטרונאוטים, שסברו שמקור הסחרור עשוי להיות מנועי האג'ינה, ניתקו את החללית ג'מיני ממנה. פעולה זו גרמה לחללית ג'מיני להסתחרר בקצב הולך וגובר, עד כדי סכנה של אובדן הכרה של אנשי הצוות, ובעקבותיו מוות באין מי שינהג בחללית. כדי להפסיק את הסחרור נאלץ ארמסטרונג לכבות את מערכת מנועי ההיגוי הבעייתית ולהשתמש במערכת מנועי היגוי אחרת, זו שנועדה לתמרן את החללית לקראת הכניסה לאטמוספירה. צריכת הדלק ממערכת זו הכתיבה הפסקה מוקדמת של המשימה ונחיתת חירום. בעקבות החלטה על הפסקה מוקדמת של הטיסה, פעילות חוץ רכבית בוטלה. מדיה וקבצים בנושא ג'מיני 8 בוויקישיתוף מידע נוסף תיאור המשימה מידע מאתר נאס"א
רעידת האדמה בפרו (2018)

רעידת האדמה בפרו הייתה רעידת אדמה שהתרחשה ב־14 בינואר 2018 ב־04:18:45 לפי השעון המקומי (09:18:45 בשעון UTC). הרעידה, שעוצמתה הייתה 7.1 בסולם מגניטודה, גרמה לשני הרוגים ול־139 פצועים. הרעידה גרמה גם לצונאמי בגובה 15 סנטימטרים. מוקד הרעידה היה באוקיינוס השקט, כ־38 קילומטרים מחופי פרו, בעומק כ־39 קילומטרים. הרעידה גרמה לקריסתם של כמה כבישים ו־443 מבנים, בעוד של־1,720 מבנים אחרים נגרם נזק. כ־2,000 איש נותרו ללא קורת גג. שני אנשים מאזור העיר ארקיפה נהרגו, אחד מהם נמחץ על ידי סלע גדול. רעידת האדמה בפרו (2019) "Tsunami Event". www.ngdc.noaa.gov. נבדק ב-2019-06-17. ערך זה הוא קצרמר בנושא רעידות אדמה ובנושא פרו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שגרירות ישראל באוטווה

שגרירות ישראל באוטווה היא הנציגות הדיפלומטית הגבוהה ביותר של ישראל בקנדה. השגרירות ממוקמת באונטריו ומטרתה לקדם אינטרסים ישראלים בקנדה. בדצמבר 1948, כחצי שנה לאחר הכרזת העצמאות של מדינת ישראל, הכירה קנדה במדינת ישראל דה פקטו, ובהמשך, ב-11 במאי 1949, בעקבות קבלתה של מדינת ישראל כמדינה חברה באו"ם, הכירה בה דה-יורה, ובעקבות זאת כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים רשמיים ביניהן. ישראל פתחה קונסוליה במונטריאול ב-1949, ששודרגה בספטמבר 1953 לצירות, עם מינוי מיכאל קומיי לציר ישראל בקנדה הראשון, וב-1954 לשגרירות. במקביל פתחה קנדה שגרירות בתל אביב. במאי 1961, ביקר ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון בקנדה. ב-1961 נערך ויכוח הרצוג–טוינבי, בין השגריר יעקב הרצוג לבין ההיסטוריון ארנולד טוינבי. מיכאל קומיי 1953–1957, במעמד של צירות ארתור לוריא 1957–1960 יעקב הרצוג 1960–1963 גרשון אבנר 1963–1967 אריה אשל 1967–1969 אפרים עברון 1969–1971 תיאודור מירון 1971–1975 מרדכי שלו 1975–1979 ישעיהו ענוג 1979–1983 אלישיב בן חורין 1983–1987 ישראל גור-אריה 1987–1990 יצחק שלף 1990–1995 דוד סולטן 1996–2000 חיים דיבון 2000–2004 אלן בייקר 2004–2008 מרים זיו 2008–2013 רפאל ברק 2013–2016 נמרוד ברקן 2016–2021 רונן הופמן 2021–2023 עדו מועד מ–2023 אתר האינטרנט הרשמי של שגרירות ישראל באוטווה שגרירות ישראל באוטווה, ברשת החברתית פייסבוק שגרירות ישראל באוטווה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "Israel - Embassies and Consulates". נבדק ב-2019-07-31. "Canada - Embassies and Consulates". נבדק ב-2019-07-31. אטלס כרטא לתולדות מדינת ישראל - שנים ראשונות - תש"ח-תש"ך, ירושלים: כרטא, משרד הביטחון, 1978, עמ' 90 משה יגר, ראשיתו של שירות החוץ 1948 - 1967, ירושלים: הוצאת פרדס, תשפ"א 2021, עמ' 113