היסטוריה של השואה - השנים שלפני מלחמת העולם השנייה

אירופה שלאחר מלחמת העולם הראשונה הייתה פצועה, חבולה ומוכה מנקודת מבטן של מדינות ואומות אחדות. במיוחד אזרחים בגרמניה הרגישו מושפלים בשל הסכמי הכניעה - הסכם ורסאי, משום שזה קבע כי גרמניה ובעלות בריתה הן האשמות הבלעדיות במלחמה, והטיל על גרמניה עונשים כבדים. ישנם היסטוריונים הטוענים כי כבר בעקרונות הסכם ורסאי נזרעו זרעי מלחמת העולם השנייה. כבר בתקופה זו שלאחר תום מלחמת העולם הראשונה, צצו זרמים לאומניים ימניים, איטליה הפכה לפשיסטית, וגם בגרמניה החלה להתעורר תנועה של משוחררי צבא שלימים תהיה המפלגה הנאצית. 5 בינואר - ייסוד "מפלגת הפועלים הגרמנית" - גרעינה של המפלגה הנאציונל-סוציאליסטית (המפלגה הנאצית) ותחילתה שגשוגה של האידאולוגיה הנאצית. 24 בפברואר - חיבורו של מצע המפלגה הנאצית. 29 ביולי - אדולף היטלר נהיה ליושב ראש המפלגה הנאצית, ובעל סמכות מלאה ומוחלטת בה. 8 בנובמבר - הפוטש במרתף הבירה, ניסיון מרידה של הנאצים בראשותו של היטלר, יחד עם אריך לודנדורף וגורמים לאומניים נוספים להשתלט על מדינת בוואריה. עם כישלון הפוטש נכלא היטלר לזמן קצר, וחיבר את ספרו האידאולוגי והפרוגרמטי מיין קאמפף. והמפלגה הנאצית הוצאה זמנית אל מחוץ לחוק. 14 בפברואר - בבחירות לרייכסטאג זכו הנאצים ב-18% מקולות המצביעים - עלייה מטאורית לעומת 3% מהקולות בהם זכו בבחירות 1928. 31 ביולי - בבחירות לרייכסטאג זכו הנאצים ב-37% מקולות המצביעים והיו למפלגה הגדולה ביותר. בשש השנים הללו הוקמו הכלים והאמצעים לביצוע רצח העם והטיהור האתני על פי האידאולוגיה נאצית והאינטרסים של גרמניה כפי שתוכננו על ידי מנהיגי המפלגה הנאצית. במשך שש השנים הללו גילו מעצמות המערב אזלת יד בכך שלא הגיבו לחימושה של גרמניה כשבראשה דיקטטור. בין השאר, בשנים הללו גיבשו הנאצים בגרמניה חוקים המפלים לרעה את היהודים ומשפילים אותם. סופו של הליך זה, או המשכו, הוא פרוץ מלחמת העולם השנייה בתחילת ספטמבר 1939 במלחמת העולם השנייה נהרגו למעלה מ-60 מיליון בני אדם, כשלמעלה מ-20 מיליון מהם לא היו חמושים. למעלה משבעה מיליון פולנים נרצחו ולמעלה מחמישה מיליון רוסים, סרבים, סלובקים ויוונים נרצחו על ידי הגרמנים. בניגוד לרצח של לא-יהודים אחרים, רצח היהודים היה שיטתי, מכוון מראש ונעשה באופן פרוצדורלי וביורוקרטי. בתקופת השואה נרצחו כשישה מיליון יהודים, וגורשו, הורעבו ונוצלו מיליונים רבים נוספים. קהילות שלמות נספו ולא נותר מהן זֵכֶר. למעלה מ-90% מיהודי פולין, שמנו כשלושה מיליון נפש לפני המלחמה, נספו בגטאות, במחנות הריכוז ובמחנות ההשמדה. 30 בינואר - היטלר מונה לקנצלר של גרמניה. מספר היהודים בעליית היטלר לשלטון - 522,000 ועל פי הגדרות גזעניות - 566,000 בלבד. 20 במרץ - הקמת מחנה הריכוז דכאו, הראשון בגרמניה. למחרת הגיעו ראשוני האסירים. 24 במרץ - אישור "חוק ההסמכה" ברייכסטאג. 1 באפריל - יום חרם על בתי עסק של יהודים בגרמניה. 7 באפריל - פרסום החוק האנטי-יהודי הראשון בגרמניה - הגבלת שיעור הסטודנטים היהודים במוסדות השכלה גבוהה (נוּמֶרוּס קְלַאוּזוּס) וסילוק היהודים משירות המדינה. 21 באפריל - חוק איסור שחיטה כשרה. 25 באוגוסט - חתימת הסכם ה"העברה" (טרנספר) בין רשויות הכלכלה בגרמניה ובין ההתאחדות הציונית בגרמניה ובנק אנגלו-פלשתינה. 14 באוקטובר - פרישת גרמניה מחבר הלאומים. 30 בנובמבר - 63,000 יהודים היגרו מגרמניה ב-11 החודשים הראשונים לשלטון הנאצי. 26 בינואר - חתימת הסכם אי ההתקפה הפולני-גרמני (אנ') לעשר שנים בין גרמניה לפולין 30 ביוני - "ליל הסכינים הארוכות" 25 ביולי - רציחתו של קנצלר אוסטריה, אנגלברט דולפוס, בידי נאצים אוסטרים, בעת ניסיון נפל שלהם לתפוס את השלטון. 2 באוגוסט - פאול פון הינדנבורג, נשיא גרמניה, נפטר ובעקבות זאת נהיה היטלר גם לנשיא המדינה ורודנותו התחזקה. 16 במרץ - הנהגת גיוס חובה בגרמניה, תוך הפרת חוזה ורסאי. 18 ביוני - הסכם ימי (אנ') בין גרמניה לבריטניה. 15 בספטמבר - פרסום חוקי נירנברג 3 באוקטובר - פרוץ המלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה 11 באוקטובר - חבר הלאומים החליט להטיל עיצומים כלכליים על איטליה. העיצומים לא היו יעילים והם דחפו את איטליה לזרועות גרמניה. 7 במרץ - כניסת צבא גרמני לחבל הריין, תוך הפרת חוזה לוקרנו ובלי תגובה של ממש מצד המעצמות. 9 במרץ - פוגרום ביהודים בעיירה פשיטיק שבפולין. 19 באפריל - פרוץ מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט בארץ ישראל ובעקבותיהן צמצום דרסטי במכסות העלייה לארץ. 17 ביולי - מרד בצבא ספרד פתח את מלחמת האזרחים של 36-39. איטליה וגרמניה סייעו למורדים בהנהגת פרנסיסקו פרנקו. 25 באוקטובר - הקמת "ציר רומא-ברלין" עם חתימת ההסכם בין גרמניה לאיטליה. 21 במרץ - פרסום האנציקלופדיה Mit brenneder sorge שבה הוקיע האפיפיור פיוס ה-11 את הגזענות והפשיזם. 7 ביולי - פרוץ מלחמת סין–יפן השנייה 16 ביולי - הקמת מחנה בוכנוואלד 28 בדצמבר - הקמת ממשלה אנטישמית ברומניה בראשות אוקטוין גוגה. 10 בפברואר - הדחת גוגה בידי המלך קרול השני בעקבות חקיקת חוקים אנטישמיים. 13 במרץ - האנשלוס - סיפוח אוסטריה לרייך הגרמני בעקבות כניסת צבא גרמני לאוסטריה, ובכך הפרו את אחד הסעיפים בחוזה ורסאי. 23 במרץ - ביטול ההכרה הרשמית מצד השלטונות בארגונים היהודיים בשטחי "הרייך השלישי". 24 באפריל - פרסום צו לרישום רכוש היהודים ברייך. 26 באפריל - פרסום הוראות להחרמת רכוש היהודים באוסטריה. 15 ביוני - מאסרם של 1500 יהודים מגרמניה במחנות ריכוז. 25 ביוני - איסור על רופאים יהודים לטפל בחולים "ארים". 5 ביולי - ועידת אוויאן לדיון בשאלת הפליטים בהשתתפות 32 נציגי מדינות. תוצאותיה הממשיות היו דלות מאוד ונתנו עידוד לפעילותו של היטלר. 8 ביולי - הריסת בית הכנסת במינכן. 17 ביולי - צו בדבר הוספת השם 'ישראל' לכל הגברים היהודיים והשם 'שרה' לכל הנשים. איסור על יהודים לעסוק בעריכת דין. 2 באוגוסט - בעקבות הסכם מינכן סופח אזור טשן (צ'שין) לפולין. ציון דרכוני היהודים בגרמניה באות J. 26 באוגוסט - הקמת הלשכה המרכזית להגירת יהודים בווינה, בראשות אדולף אייכמן. 29 בספטמבר - ועידת מינכן וחתימת הסכם מינכן. 6 באוקטובר - בעקבות הסכם מינכן סופח חבל הסודטים לרייך. סלובקיה זכתה באוטונומיה מלאה ויוסף טיסו נהיה לראש ממשלתה. 8 באוקטובר - הקמת "משמר הלינקה" בסלובקיה. 28 באוקטובר - 15,000-17,000 יהודים פולנים גורשו מגרמניה לפולין. רובם הוחזקו במחנה שהוקם למענם בעיירה זבונשין שבפולין. 2 בנובמבר - תוקף "פסק וינה הראשון" שבעקבות הסכם מינכן סיפחה הונגריה שטחים מסלובקיה ובהם כ-67,000 יהודים. 9 בנובמבר - פרעות ליל הבדולח. 10 בנובמבר - פרסום חוקי גזע אנטי־יהודים באיטליה. 12 בנובמבר - הטלת קנס בסך מיליארד מרקים על יהודי גרמניה. 1 בינואר - איסור על יהודים לעבוד עם גרמנים. 30 בינואר - נאום היטלר ברייכסטאג ובו אזהרה כי אם תפרוץ מלחמה יושמד ה"גזע היהודי" באירופה. 2 במרץ - ראשית כהונתו של האפיפיור פיוס ה-12. 11 במרץ - חקיקת חוק בהונגריה בדבר הקמת 'שירות עבודה'. 14 במרץ - סלובקיה הכריזה על עצמאותה. 15 במרץ - כיבוש שארית צ'כיה בידי הגרמנים ובעקבותיו הקמת "הפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה". כמו כן נאסרו בצ'כיה ביום זה המוני יהודים, גרמנים מתנגדי המשטר ואינטלקטואלים. 16 במרץ - סלובקיה באה ב'חסות' גרמניה וסיפוח קרפטו-אוקראינה להונגריה (שמה הוסב לקרפטורוס). 22 במרץ - סיפוח ממל לגרמניה. 23 במרץ - הסכם בין גרמניה לרומניה המשעבד למעשה את כלכלת רומניה לצורכי המשק של גרמניה. 28 במרץ - כיבוש מדריד בידי כוחות פרנקו ותום מלחמת האזרחים בספרד. 31 במרץ - בעקבות דרישותיה של גרמניה לספח את העיר החופשית דנציג ואת "המסדרון הפולני", הבטיחו בריטניה וצרפת סיוע לפולין אם זו תותקף. 7 באפריל - כיבוש אלבניה על ידי איטליה. 27 באפריל - הנהגת גיוס חובה בבריטניה וכמו כן היטלר הודיע על ביטול ההסכם הימי(אנ') עם בריטניה משנת 1935. 5 במאי - חקיקת החוק האנטי־יהודי השני בהונגריה המגדיר מיהו יהודי. חוק זה מצמצם מאוד את פעילותם של היהודים בכלכלה. 13 במאי 1939 - ספינת הפליטים "סנט לואיס" יוצאת מהמבורג לכיוון קובה. 15 במאי - הקמת מחנה הריכוז לנשים ברוונסבריק. 17 במאי - פרסום "הספר הלבן" השלישי. ההעפלה (העלייה הבלתי לגלית) תופסת תאוצה בעקבות החלטת בריטניה בספר זה. 4 ביולי - הקמת "האיחוד הארצי של יהודי גרמניה" במקומה של "הנציגות הארצית של יהודי גרמניה" . 23 באוגוסט - חתימת ההסכם בין גרמניה לברית המועצות - הסכם ריבנטרופ–מולוטוב. עופר ריחני, שואה: הכרוניקה, הוצאת אוריון, 2018. השואה: ציר זמן, באתר יד ושם