אח"י תרשיש (סער 4)

אח"י תרשיש הייתה ספינת טילים של חיל הים הישראלי, מסדרת סער 4. הספינה נבנתה במספנות ישראל, הושקה בשנת 1975 ושירתה רוב ימיה בבסיס חיפה. הספינות מסדרת סער 4 יועדו לשרת בזירת ים סוף. תעלת סואץ הייתה אז חסומה לשיט ספינות, והעברתן לים סוף תוכננה בהפלגה מחיפה למפרץ שלמה סביב יבשת אפריקה. מועד היציאה נקבע ל-15 באוקטובר 1973, אך הפלגתן נדחתה בשל פרוץ מלחמת יום הכיפורים. שתי הספינות הראשונות מתוך הסדרה השתתפו באופן פעיל במלחמה והיוו תוספת כוח משמעותית בזירת הים התיכון. בספינות סער 4 ובמערכותיהן הוכנסו שיפורים רבים שנלמדו בספינות הטילים מהדגמים הקודמים. באח"י תרשיש הוכנסו שיפורים שנלמדו על ידי מספנות ישראל בעת בניית הספינות הקודמות בסדרה. צוות אח"י תרשיש למד את המערכות החדשות, את נוהלי התפעול ואת תרגולת הקרב עוד כאשר הספינה הייתה בבנייה. ערך מורחב – שייטת ספינות הטילים ערך מורחב – מבצע פעמון החירות זוג ספינות סער 4, "אח"י תרשיש" בפיקוד שאול חורב ו"אח"י יפו" בפיקוד בני אריאלי, הפליגו לניו יורק בקיץ 1976 וייצגו את ישראל בחגיגות 200 שנה לעצמאות ארצות הברית. אל"ם אלי רהב שסיים תפקיד מפקד שייטת הסטי"לים פיקד על המבצע ומפקד חיל הים האלוף בנימין תלם הצטרף להפלגה. בתום הביקור המוצלח בארצות הברית וביוזמת התעשייה הביטחונית המשיכו הספינות לביקור בנמל קרטחנה בקולומביה, בו נעשתה הצגת יכולות לחיל הים של קולומביה. הביקור שודר בטלוויזיה על ידי צוות שהגיע במיוחד מעיר הבירה בוגוטה. הספינות עשו רושם מצוין והאדמירל הקטור סלאזר, מפקד הצי האטלנטי של קולומביה, היה מלא התפעלות. עם זאת, החליטה קולומביה בסופו של דבר לרכוש כלי שיט מאיטליה. אח"י תרשיש הייתה הראשונה לבצע ניסוי הנחתת מסוקים. בשנת 1977 הותקן בירכתי הספינה מנחת במקום תותח 76 מ"מ. נעשו ניסויי הנחתה עם מסוק בל 205 ביום ובלילה. באותה תקופה נעשו פעולות רבות למניעת הברחות נשק מהים. אח"י תרשיש יחד עם ספינת דבור תקפו סירת מחבלים והשמידו אותה בדרכה לחופי ישראל. אח"י תרשיש הייתה ספינת הטילים הראשונה שעברה בתעלת סואץ. המעבר היה בדצמבר 1979, בחג החנוכה. מפקד הספינה היה ישעיהו פטוקה, אורח הכבוד היה מפקד חיל הים. להפלגה הצטרפו מפקד בסיס חיפה ומפקד שייטת ספינות הטילים. הספינה התקבלה בנמל פורט סעיד בארוח של מפקד בסיס חיל הים המצרי שם. באותו לילה הודלק בספינה נר חמישי של חנוכה שצוין בחנוכיה מוארת על תורן הספינה. מנוע אחד התקלקל במהלך ההפלגה ומלבד זה לא היו אירועים מיוחדים. והנה "נוהל" שבוצע לראשונה בהפלגה זו ואומץ על ידי הסטי"לים שעברו בתעלה אחרי אח"י תרשיש: הנתב המצרי הודיע שמהירות השייט הנדרשת בתעלת סואץ היא 7 קשר, מהירות נמוכה כזאת מחייבת הפעלת מנועים לסירוגין וזה פוגע בכשירות המנועים ועלול לגרום לתקלות. לכן הורה מפקד הספינה להדמים את מד המהירות ועבר את התעלה במהירות גבוהה יותר (10–12 קשרים). ערך מורחב – הזירה הימית במלחמת לבנון הספינה סיימה את תפקידיה בחיל הים בשנת 1995. היא נמכרה לצ'ילה בשנת 1997, ושירתה בשם LM PAPUDO, על שם קרב ימי שנערך בשנת 1865 בין צ'ילה לאימפריה הספרדית. בשנת 2008 נגרטה. צוות אח"י תרשיש (סער 4) בעת עגינת הספינות בפילדלפיה במסגרת מבצע פעמון החירות, יולי 1976. הצוות הראשון של הספינה בפיקודו של רס"ן אפרים אשד, 1975. ניסוי הנחתת מסוק על אח"י תרשיש (סער 4) עם מנחת גבוה. אח"י תרשיש (סער 4) מלווה את נשיא מצרים אנואר סאדאת ביאכטה הנשיאותית אל חוריה, בביקורו בחיפה, ספטמבר 1979. ספינת טילים אח"י תרשיש (סער 4) בפתחה של תעלת סואץ דצמבר 1979. מעבר ספינת טילים אח"י תרשיש (סער 4) בתעלת סואץ, דצמבר 1979. רון גינזבורג מתמרן את אח"י תרשיש ברוח דרומית חזקה ליציאה מרציף מספנת אילת 1981. רס"ן כוכבי אזרן המפקד בגשר אח"י תרשיש (סער 4) 1987. מדיה וקבצים בנושא אח"י תרשיש בוויקישיתוף אלבום כלי שיט בחיל הים, הוצאה לאור חיל הים, 1992. משה אימבר וגדי אריאל, שייטת 3, ספינות הטילים בחיל הים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור - אריק נצר, התשס"ה - 2005. סא"ל מיל ישעיהו פטוקה, עם אח"י תרשיש בתעלת סואץ דצמבר 1979 באתר משמר המורשת הימית. התמונה מתקופה מאוחרת יותר. מפקד מחליף לאלי רונן שהפליג על סיפון LM-31 Chipana (אח"י קשת) לצ'ילי וחזר לפקד על התרשיש. עם מנחת מסוק בגובה הסיפון. הסטי"לים "יפו" ו"תרשיש" דחו שובן; עגנו בברמודה, מעריב, 10 באוגוסט 1976 אח"י תרשיש – LM PAPUDO באתר מורשת חיל הים.