צ'אנג-אה 4

צ'אנג-אה 4 (במנדרינית: 嫦娥四号) היא משימה סינית לחקר הירח שהשיגה את הנחיתה הראשונה על הצד הרחוק של הירח, ב-3 בינואר 2019. לוויין לממסר תקשורת שוגר לראשונה למסלול סביב נקודת לגראנז' במאי 2018. הנחתת הרובוטית והרובר יוטו-2 שוגרו ב-7 בדצמבר 2018 ונכנסו למסלול סביב הירח ב-12 בדצמבר 2018. הנחתת נחתה בצד הרחוק של הירח ב-3 בינואר 2019 בשעה 02:26. בכך הפכה לחללית הראשונה אי פעם שנחתה בצד הרחוק של הירח. המשימה היא המשכה של משימת צ'אנג-אה 3, שהייתה המשימה הסינית הראשונה שנחתה על הירח. החללית נבנתה במקור כגיבוי לצ'אנג-אה 3 והפכה זמינה לשיגור לאחר שצאנג-אה 3 נחתה בהצלחה ב-2013. תצורת צ'אנג-אה 4 הותאמה כדי להתאים למשימה החדשה. כקודמיה, המשימה נקראת בשם צ'אנג-אה, אלת הירח הסינית. משימת לונה 3 הסובייטית, ששוגרה בשנת 1959 הייתה המשימה הראשונה שהצליחה לצלם את הצד הרחוק של הירח והייתה החללית הסובייטית השלישית להישלח לירח. המשימה הסינית לחקר הירח נועדה להתבצע בשלושה שלבים מצטברים בהתאם להתקדמות הטכנולוגית: הראשונה הייתה להגיע למסלול סביב הירח, משימה שהושלמה על ידי צ'אנג-אה 1 ב-2007 וצ'אנג-אה 2 ב-2010; השנייה הייתה לנחות ולנדוד על פני הירח, שהתבצעה על ידי צ'אנג אה 3 ב-2013 וצ'אנג-אה 4 בינואר 2019; השלישית היא לאסוף דגימות מהירח ולשלוח אותם לכדור הארץ. המשימות העתידיות צ'אנג-אה 5 וצ'אנג-אה 6 צפויות ליישם מטרות אלה. מטרת התוכנית הוא להקל על אכלוס הירח ובניית מושבות ירח. על פי התוכנית זה אמור להתבצע בשנות השלושים של המאה ה-21, בין 2030 ל-2039 ואולי לבנות מאחז סמוך לקוטב הדרומי של הירח. התוכנית החלה לשלב השקעה פרטית של אישים וארגונים בפעם הראשונה, מהלך שמטרתו להאיץ את קצב החדשנות ופיתוח חלל, תוך הפחתת עלויות ייצור וקידום שיתוף פעולה ומערכות יחסית צבאיות–אזרחיות. צ'אנג אה 4 תוכננה לשיגור ב-2015 במסגרת השלב השני של תוכנית חקר הירח. אבל המשימה סבלה מעיכובים ושוגרה סוף סוף ב-7 בדצמבר 2018, 18:23 בשעון מקומי. החללית נכנסה למסלול ירחי ב-12 בדצמבר 2018, 08:45 (על פי זמן אוניברסלי מתואם). אפסיד המסלול היה לרדת ל-15 ק"מ ב-30 בדצמבר 2018, 00:55 UTC.‏ הנחיתה התרחשה ב-3 בינואר 2019 בשעה 02:26 UTC‏. משימה זו תנסה לקבוע את הגיל והרכב האזור הנחקר על הירח, כמו גם לפתח טכנולוגיות הנדרשות בשלבים מאוחרים יותר של התוכנית. אתר הנחיתה של המשימה הוא מכתש אשר נקרא אגן איטקן, מכתש זה הוא מכתש גדול מאוד שנוצר באירוע התנגשות קדום של אסטרואיד על הירח. כיום המכתש מגיע לעומק של כ-13 קילומטר ומעריכים כי עוצמת הפגיעה ככל הנראה חשפה את קרום הירח ואת חומרי המעטפת. אם המשימה תצליח לחקור את חומרים אלו, נוכל לקבל השקפה חסרת תקדים במבנה הפנימי של הירח ובמקורותיו. המטרות המדעיות הספציפיות הן: למדוד את טמפרטורת פני השטח של הירח לאורך המשימה. לחקור את המרכיבים הכימיים של אבני הירח ואדמת הירח באזורים אלה. לערוך תצפית רדיו אסטרונומית בתדר נמוך באמצעות רדיו-טלסקופ. חקר הקרן הקוסמית חקר העטרה של השמש ומאפייני הקרינה שלה. אתר הנחיתה הוא מכתש בשם פון קרמן אשר נמצא באזור אגן איטקן של קוטב הדרום (South Pole-Aitken Basin) על הצד הרחוק של הירח שטרם נחקר על ידי נחתות. לאתר חשיבות סמלית, כמו גם ערך מדעי. תיאודור פון קרמן היה המנחה של צ'יין שואה-סן, מייסד תוכנית החלל הסינית, במהלך לימודי הדוקטורט שלו. הנחתת נחתה בשעה 02:26 UTC ב-3 בינואר 2019 והפכה לחללית הראשונה לנחות על הצד הרחוק של הירח. יוטו-2 נפרס מאוחר יותר באותו יום. בפברואר 2020 פורסמו תוצאות בדיקות עומק שביצע מכ"ם חודר קרקע על יו-טו. על פי ממצאי הבדיקה עומק שכבת הרגולית במכתש הוא כ-40 מטר - עמוק פי 4 ממה ששיערו המדענים בתחילה. 13 המטרים העליונים מכילים חומר נקבובי-גרגרי ומתחתיו סלעים שגודלם עד מטרים בודדים ולמטה יותר שכבה ובה רבדים של חלקיקים עדינים וגסים. בניגוד לתחזיות המוקדמות המכ"ם לא איתר סלעי בזלת שנוצרו מהיתוך הקרקע בפגיעת המטאוריט שיצר את המכתש, השערת החוקרים היא שהעדר הבזלת היא תוצאת בליה שעבר הסלע במיליוני השנים מאז היווצרות המכתש. חקר הירח תוכנית החלל הסינית צ'אנג-אה 1 מקפת לסקר הירח לונר פרוספקטור SMART 1 צ'אנדריאן 1 מדיה וקבצים בנושא צ'אנג-אה 4 בוויקישיתוף Lyons, Kate. "Chang'e 4 landing: China probe makes historic touchdown on far side of the moon" (באנגלית). The Guardian. נבדק ב-3 בינואר 2019. {{cite news}}: (עזרה) This map shows exactly where China landed its Chang'e-4 spacecraft on the far side of the moon. Dave Mosherand and Shayanne Gal, Business Insider. 3 January 2019. "China successfully lands Chang'e-4 on far side of Moon". China Prepares for Breakthrough Chang'e 4 Moon Landing in 2018. Sputnik News, 31 December 2017. China lays out its ambitions to colonize the moon and build a "lunar palace". Echo Huang, Quartz. 26.8.2018. China’s moon mission to boldly go a step further. Stuart Clark, The Guardian 31.12.2017. "China Outlines New Rockets, Space Station and Moon Plans". Space. 17 במרץ 2015. ארכיון מ-1 ביולי 2016. נבדק ב-27 במרץ 2015. {{cite web}}: (עזרה) "Ouyang Ziyuan portrayed Chang E project follow-up blueprint". Science Times. 9 בדצמבר 2011. ארכיון מ-3 בפברואר 2012. נבדק ב-25 ביוני 2012. {{cite web}}: (עזרה) "China's Moon rover awake but immobile". Nature Publishing Group. 19 במרץ 2013. ארכיון מ-23 במרץ 2014. נבדק ב-25 במרץ 2014. {{cite web}}: (עזרה) China launches historic mission to land on far side of the moon Stephen Clark, Spaceflight Now. 7 December 2018. "China's Chang'e-4 probe decelerates near moon". Xinhua. 12 בדצמבר 2018. {{cite news}}: (עזרה) "China's Chang'e-4 probe changes orbit to prepare for moon-landing". XinhuaNet. 30 בדצמבר 2018. {{cite news}}: (עזרה) Jones, Andrew (31 בדצמבר 2018). "How the Chang'e-4 spacecraft will land on the far side of the Moon". GBTIMES. אורכב מ-המקור ב-2019-01-02. נבדק ב-2019-01-04. {{cite news}}: (עזרה) China’s Moon Missions Are Anything But Pointless. Paul D. Spudis, Air & Space Smithsonian. 3 January 2017. Ye, Peijian; Sun, Zezhou; Zhang, He; Li, Fei (2017). "An overview of the mission and technical characteristics of Change'4 Lunar Probe". Science China Technological Sciences. 60 (5): 658. doi:10.1007/s11431-016-9034-6. "China Plans First Ever Landing On The Lunar Far Side". Space Daily. 22 במאי 2015. אורכב מ-המקור ב-2015-05-26. נבדק ב-26 במאי 2015. {{cite news}}: (עזרה) "Hsue-Shen Tsien". Mathematics Genealogy Project. נבדק ב-7 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Chang'e 4: China probe lands on far side of the moon". The Guardian. 3 בינואר 2019. נבדק ב-3 בינואר 2019. {{cite news}}: (עזרה) המדינה הראשונה שהגיעה לצד הרחוק של הירח חושפת מה טמון מתחת לפני הקרקע, באתר הארץ, 5 במרץ 2020