laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ג'ורת אל-ענב

גָ'וּרַת אלעִנָּאבּ (בעברית: "גוב השיזף") הייתה שכונה שנוסדה בידי כמה עשרות משפחות יהודיות דלות אמצעים ככל הנראה בשנת 1892, בגיא בן הנום, בין בריכת הסולטאן לממילא, והתקיימה במקום זה עד 1948. על חלק מן השטח שבו הייתה השכונה נמצאים כיום מתחם חוצות היוצר ופארק טדי. השכונה נוסדה בידי יהודים מקרב עדות המזרח, בייחוד מעדת המוגרבים – יהודים מצפון אפריקה, שהתגוררו עד לאותה העת בעיר העתיקה. הם רכשו את הקרקע מסוחר בהמות ערבי, שניאות למכור את חלקו הדרומי של שוק הבהמות שפעל במקום. בין המייסדים היו המשפחות אלבז, נחמיאס, תורג'מן, יפרח, כהן, שאול, שחדה משה, אזולאי, טואטי (שהיה חזן, גבאי בית הכנסת שנבנה בצמוד לבית תורג'מן, ושימש "כמוכתר") ואחרים. השכונה בשיא גודלה כללה כ-50 בתים, שבאחד מהם פעל בית כנסת ותלמוד תורה, ובתיה השתרעו הן מצידו הצפוני של מתחם חוצות היוצר של ימינו, והן מצידו הדרומי. ש"י עגנון מתאר את השכונה בספרו תמול שלשום: ראה שהוא עומד קרוב לג'ורת אל ענב... ששכונה דלה זו מאוכלסת מישראל, ואין לך כל בית משבעה וארבעים בתים שבשכונה שאין בו כשני מנייני יהודים. מהם סבלים, מהם רצענים, מהם סנדלרים ומהם רוכלים. — ש"י עגנון, תמול שלשום, עמוד 569 מתחם חוצות היוצר עצמו, נבנה מאוחר יותר בידי הבריטים כאזור מלאכה ומסחר. בשכונה היו שתי טחנות קמח שאחת מהן הייתה שייכת למשפחת ברמן, בעלי מאפיית ברמן. אוכלוסיית השכונה, ברובה, נחשבה לבעלת מעמד סוציו אקונומי נמוך. מאז מאורעות תר"פ סבלו תושבי השכונה מפעם לפעם מהתנכלויות של ערבים, ביניהם משתתפי תהלוכת חגיגות נבי מוסא שעברה בסמוך. במהלך שנות העשרים נטשו רבות מהמשפחות יהודיות את השכונה, וזו הפכה לשכונה מעורבת ליהודים וערבים, שקנו או שכרו את הבתים מבעליהן היהודים. בשנת 1932 מדווח הסופר הערבי ג'ברא אברהים ג'ברא כי היא הייתה צפופה מאוד, ואינו מזכיר בה כלל נוכחות יהודית. במפקד יהודי ירושלים שנערך בשנת 1939 ביוזמת הסוכנות היהודית, נמנו בה רק משפחות יהודיות בודדות. בשנת 1948 ננטשה השכונה ובשטחה עבר הקו העירוני, עד 1967. בתי השכונה נותרו בחלקם הרוסים באתרם המקורי, ומפעם לפעם חדרו ילדים משכונת ממילא על מנת לשחק בהם ולבזוז את תכולתם שנותרה במקום. לאחר מלחמת ששת הימים ואיחוד העיר, נהרסו כל בתי המגורים הנטושים. ב-1977 צולם שם הסרט "הגן" עם שייקה אופיר ומלאני גריפית. השכונה נחשבת במחקר כ"אחות" לשכונת שמאעה והן נקראות "השכונות הנעלמות" בשל היעדרן מהנוף כיום ומיעוט התיעוד והמחקר אודותיהן. ראובן גפני, "למרגלות העיר ובין הגבולין: שכונת ג'ורת אלענאב בירושלים כמשקפת תהליכים גאוגרפיים והיסטוריים בלב ירושלים", אופקים בגאוגרפיה 84 (תשע"ד), עמ' 40-24 ניר חסון, שכונות ירושלים הנעלמות נחשפות מחדש, באתר הארץ, 30 באפריל 2010 מפת ירושלים של ספירידון (באנגלית) 1945, עם סימון השכונה. הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור ראובן גפני, שכונות העמק הנעלמות, בתוך: עת-מול, גיליון 187, אייר תשס"ו – מאי 2006, עמוד 43 ג'ברא אברהים ג'ברא, בור המים הראשון, תל אביב 2003
אדולף צינקל

אדולף יוליוס צינקל (בגרמנית: Adolf Julius Zinkl;‏ 10 ביוני 1871 – 3 ביוני 1944) היה שחמטאי אוסטרי צינקל נולד נויהאוס שבבוהמיה, ועבר לווינה שם שיחק בתחרויות רבות בשנות ה-90' של המאה ה-19. צינקל הגיע למקום הרביעי בתחרות בשנת 1892, סיים שני בשנת 1893, חמישי בשנת 1894 (ניצח: ז'ק שוורץ), סיים בתיקו דו-קרב עם קרל שלכטר 5.5-5.5 והפסיד לגאורג מרקו 2.5-5.5 בשנת 1894. בשנת 1895 הגיע למקום החמישי (ניצח: גאורג מרקו), בשנת 1896 הגיע למקום השמיני בתחרות בה ניצחו קרל שלכטר ומקס וייס, חלק מקום 4-5 בתחרות בשנת 1896 ומקום שישי בתחרות בשנת 1897 (בשתיהן ניצח גאורג מרקו). צינקל ניצח בתחרות בשנת 1899 וחלק מקום 5–7 בתחרות לזכרו של איגנץ קוליש שהתקיימה בשנת 1900 (ניצח: גזה מארוצי). צינקל הגיע למקום ה-14 בתחרות לייפציג 1894 (ניצח: זיגברט טאראש) וחלק מקום 17–18 בתחרות ברלין 1897 (ניצח: רודולף שארושק). נפטר ב-1944 בווינה. מדיה וקבצים בנושא אדולף צינקל בוויקישיתוף אדולף צינקל, באתר צ'סגיימס (באנגלית) מידע כללי . www.chesshistory.com
קסנתיפה

קסנתיפֶּה (ביוונית: Ξανθίππη) הייתה אשת סוקרטס, ואם שלושת בניו: למפרוקלס, הקרוי על שם אביה, סופרוניסקוס, הקרוי על שם אביו של סוקרטס, ומנקסינוס. שמה של קסנתיפה, שידועים עליה יותר סיפורים מעובדות, לקוח מן המילים ξανθός "קסאנתוס" (בהיר שיער/בלונד) ו‘ιππος "היפוס" (סוס). "היפוס" הוא שם יווני עתיק המאפיין מורשת אצילית. עדות נוספת למוצאה קסנתיפה היא כי בכורה לא נקרא על שם אביו של סוקרטס. היה זה מנהג יווני עתיק לקרוא לבכור הבנים על שם הסבא המהולל מבין השניים. לכן ניתן להניח כי למפרוקלס, הבכור, נקרא על שם אביה של קסנתיפה, נקרא למפרוקלס, וכי אביה היה בעל מעמד רם יותר באצולה האתונאית. קסנתיפה הייתה ככל הנראה צעירה מסוקרטס בהרבה, ייתכן שבארבעים שנה, ותוארה על ידי אפלטון (בחיבורו "פיידון") כלא פחות מאם ואישה מסורה. קסנופון (בחיבורו "ממורביליה"), מתארה באור דומה, אם כי הוא מתאר תלונות של למפרוקלס על קשיחותה. ניתן לטעון כי זהו דפוס השקפות טיפוסי של נער מתבגר על הורה קפדן. רק ב"סימפוסיום" לקסנופון נראה כי סוקרטס מסכים שהיא (במילותיו של אנטיסתנס) "הקשה ביותר להתמודד עמה מכל הנשים הקיימות" ואף על פי כן סוקרטס מוסיף כי בחר בה בדיוק בשל רוחה הווכחנית: זו דוגמה לרכָּב אשר חפץ להיות פרש מומחה: "איש מביניכם, רפי-הפה, יכניע חיות למעני", אומר סוקרטס, "הסוס אשר משתייך לי חייב להראות רוח". ללא ספק באמונה, שאם מסוגל הוא להתנהל עם חיה שכזו, יוכל הוא להתמודד עם כל סוס אחר. וזהו טיעוני. ברצוני להתמודד עם בני אדם, להתרועע עם אנשים בכלליות. משום כך זוהי אשתי. אני יודע זאת כי יכול אני לסבול את רוחה, יכול אני בקלות לחברני עם כל אדם אחר. ייתכן שתמונה זו של קסנתיפה צמחה מאנטיסתנס ההיסטורי, מתלמידיו של סוקרטס, כיוון שבתחילה מכניס קסנופון השקפה זו לפיו, אך קסנתיפה מתוארת כאישה מרשעת גם על ידי דיוגנס לארטיוס, אף על פי שאין אנו יודעים את מקורותיו. נראה שתיאורה על ידי קסנופון היה המשפיע ביותר (נראה שדיוגנס לארטיוס, למשל, מצטט מהסימפוסיום, למרות שאין הוא מציין את קסנופון בשמו). כיום שמה נרדף לאדם מעצבן ונזעף, בייחוד נשים מרשעות. סופרים מאוחרים, כדוגמת דיוגנס לארטיוס, טוענים כי קסנתיפה הייתה אשתו השנייה של סוקרטס, וכי הראשונה נקראה מירטו. דיוגנס לא מצטט את מקורו. פלוטרכוס מתאר תיאור דומה, מציין כי הסיפור נלקח מעבודה בשם "לידה טובה", אשר נכתבה, או לאו, על ידי אריסטו. למרות זאת, בגרסתו של פלוטרכוס, סוקרטס, אשר היה כבר נשוי, דאג לחששותיה הכספיות של מירטו כאשר זו נהפכה לאלמנה. הדבר לא הוביל לחתונה. ייתכן שמקורו של דיוגנס היה דומה, או לא עדיף. כיום אין הוכחה מוצקה בנושא זה. האסטרואיד 156 Xanthippe (אנ') נקרא על שמה. בנות קסנטיפה מדיה וקבצים בנושא קסנתיפה בוויקישיתוף
אולם המטווח של בייג'ינג

אולם המטווח של בייג'ינג הוא מטווח המצוי ברובע שה-ג'ינגשאן שבבייג'ינג בירת הרפובליקה העממית של סין. המבנה נבנה עבור תחרויות הקליעה למרחק 10, 25 ו-50 מטרים במסגרת המשחקים האולימפיים בשנת 2008. עבודות הבנייה החלו ב-13 ביולי 2004 והסתיימו ב-28 ביולי 2007. באפריל 2008 נעשה שימוש לראשונה במבנה במסגרת גביע ISSF. שטחו של המבנה 45,645 מ"ר, ובו אולמות לתחרויות מוקדמות ואולם לתחרויות גמר, וכן מתקני אחסנה לכלי הנשק. במבנה מקומות ישיבה ל-8,600 צופים, מהם 2,170 מקומות קבועים ו-6,430 מקומות ישיבה ניתנים לפירוק. באולמות התחרויות מקומות ישיבה ל-6,100 צופים, ובאולם תחרות הגמר מקומות ישיבה ל-2,500 צופים. המבנה בנוי בצורת קשת המסמלת את מקורן של תחרויות הקליעה. מדיה וקבצים בנושא אולם המטווח של בייג'ינג בוויקישיתוף אולם המטווח של בייג'ינג באתר הרשמי של אולימפיאדת בייג'ינג
רשת הייצוג העצמי האוטיסטית

רשת הייצוג העצמי האוטיסטית (Autistic Self Advocacy Network) היא ארגון זכויות אוטיסטי, המנוהל על ידי אנשי הספקטרום האוטיסטי. הארגון נוסד כדי לספק תמיכה ושירותים עבור אנשי הספקטרום האוטיסטי, תוך פעילות למען שיפור התדמית הציבורית של האוטיזם ונגד מידע מוטעה על האוטיזם. הארגון נוסד בארצות הברית, בשנת 2007, על ידי האוטיסט ארי נאמן, המכהן מאז כנשיא הארגון. סגן נשיא הארגון, האוטיסט סקוט מייקל רוברטסון, הצטרף אל הארגון זמן קצר לאחר היווסדו. חברי הארגון מאמינים שספקטרום האוטיזם ואנשיו מהווים חלק חשוב וחיוני מהמגוון הרחב של הגנטיקה האנושית. הארגון מקדם את קבלת האוטיזם על ידי עדוד הצלחתם של אוטיסטים בכל רמות התפקוד. באמצעות נטישת אמונות ישנות ובלתי מדויקות ואימוץ גישה חדשה המתמקדת באתגרים הייחודיים הניצבים בפני האוטיסטים ובתחומי החוזק של האוטיסטים, מקווים אנשי הארגון לשפר את איכות חייהם של האוטיסטים ולקדם גישה חדשה של הכללה וכבוד. תחומי הפעילות של הארגון כוללים פרסום דפי עמדה, חומרי לימוד למערכת החינוך, ייעוץ משפטי והדרכה על זכויות, הכשרה והעצמה של אוטיסטים. הארגון פועל בשיתוף עם ארגוני זכויות אוטיסטים נוספים, כגון רשת האוטיסטים הבין-לאומית. בישראל, פועל הארגון בשיתוף עם אס"י – קהילת אנשי הספקטרום האוטיסטי בישראל. מדיה וקבצים בנושא רשת הייצוג העצמי האוטיסטית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רשת הייצוג העצמי האוטיסטית (באנגלית) רשת הייצוג העצמי האוטיסטית, ברשת החברתית פייסבוק רשת הייצוג העצמי האוטיסטית, ברשת החברתית אקס (טוויטר) רשת הייצוג העצמי האוטיסטית, ברשת החברתית LinkedIn גלי וינרב, ‏"הפרדה היא לא שוויון זכויות, ואת זה יהודים יודעים היטב", באתר גלובס, 17 במרץ 2012 - ריאיון עם ארי נאמן מייסד הארגון נאום של סגן נשיא הארגון, סקוט מייקל רוברטסון, בפתיחת כנס האוטיזם העשירי של אוניברסיטת פנסילבניה הגל החדש של פעילי זכויות האוטיזם, במגזין ניו יורק ריאיון עם ארי נאמן, ברשת הרדיו האמריקאית הציבורית ריאיון עם ארי נאמן, בתוכנית הטלוויזיה "בוקר טוב אמריקה" ריאיון עם ארי נאמן וסקוט מייקל רוברטסון, בתוכנית הרדיו של אופרה וינפרי אוטיזם אל תוך הבגרות - כתבה הכוללת ריאיון עם סקוט מייקל רוברטסון, שהופיעה במקור בכתב העת "עבודה סוציאלית כיום" About ASAN – Autistic Self Advocacy Network What We Do – Autistic Self Advocacy Network
שריג

האם התכוונתם ל... שריג - ענף של צמח, מתייחס לרוב לענף הגפן (אין להתבלבל עם סריג) שריגים (אמנות) – מוטיב באמנות שריג (כלי מיתרים) – רכיב בחלק מכלי מיתרים (fret) אישים ששם משפחתם שריג: און שריג - שם העט של הסופר הישראלי שרגא גפני אסף שריג – ממקימי להקת איפה הילד?, בנו של יוסף שריג גדעון שריג – אדריכל נוף ישראלי יוסף שריג – משורר ומלחין ישראלי שנפל במלחמת יום הכיפורים, בנו של נחום שריג נחום שריג – ממפקדי הפלמ"ח הבולטים רוני שריג – סופרת, חוקרת ומרצה לתרבות יפן וללימודי מזרח אסיה רז שריג – קצין צה"ל רן שריג – תסריטאי ישראלי רן שריג (קצין) – אלוף-משנה בצה"ל מפקד חטיבה 179 במלחמת יום הכיפורים, בנו של נחום שריג תומר שריג – סופר ותסריטאי ישראלי סריג שרוג
תל חי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... תל חי – יישוב היסטורי בגליל העליון תל חי – אוניית מעפילים קרן תל חי – קרן לגיוס והקצאת כספים אשר שימשה את התנועה הציונית הרוויזיוניסטית מאורעות תל חי – הקרב המפורסם בתאריך י"א באדר תר"פ, במהלכו נהרג יוסף טרומפלדור המכללה האקדמית תל-חי – מוסד אקדמי בישראל המכללה הטכנולוגית תל חי – מכללה מקצועית שנמצאת באותו הקמפוס חצר תל-חי – ציור של חצר תל חי הקורס הבינלאומי לכיתות אמן בפסנתר "תל-חי" - קורס בינלאומי במדרשת בן-גוריון שבנגב רחוב תל חי – רחוב ראשי בכפר סבא
אולימפיאדת השחמט 1930

אולימפיאדת השחמט השלישית אורגנה על ידי פיד"ה וכללה תחרות פתוחה, תחרות לנשים ומספר אירועים נוספים לקידום השחמט. היא התקיימה בהמבורג שבגרמניה בין 13 ביולי ל-27 ביולי 1930. מדליית זהב - עקיבא רובינשטיין (פולין) עם תוצאה 15 מ-17 (88.2%) מדליית כסף - סאלו פלור (צ'כוסלובקיה) עם תוצאה 14.5 מ-17 (85.3%) מדליית ארד - יצחק קשדן (ארצות הברית) עם תוצאה 14 מ-17 (82.4%) 3rd Chess Olympiad: Hamburg 1930 מידע על התחרות, באתר אולימפבייס (באנגלית)
ספר שירי

"ספר שירי" הוא שירה של המשוררת העברייה רחל, אשר נכתב בתל אביב בניסן תרפ"ז 1927 ופורסם כעבור כשנה בעיתון "דבר". הוא שיר ארספואטי הפותח את ספר השירים השני שלה, "מנגד" שיצא לאור בשנת 1927. "ספר שירי" מורכב משני בתים, בני ארבע שורות כל אחד, ונעשה בו שימוש באמצעים לשוניים ובמספר אמצעים אמנותיים כגון מטפורות וניגודים. השיר נחשב לאחד משיריה הנודעים ביותר של רחל. השיר עוסק בחוויית היצירה וכתיבה של שיר. הבית הראשון מתאר את התהליך אותו הדוברת, המייצגת בשיר את המשוררת, עוברת בכתיבת שיריה. רחל מביעה את סבלה וכואבת את הניגוד בין סבלה הכולל מצוקה וייאוש, לתוצאה המלבבת החיצונית הנראית בשיריה. בבית השני מתארת רחל איך החוויות הקשות והאינטימיות ביותר שלה מתורגמות לשיר ונחשפות בפני ציבור הקורא את השיר בנחת ואינו מודעים לקושי הכרוך ביצירה. רחל רומזת שהציבור חטא בקהות רגשית ובזלזול כלפי המאמצים הנפשיים שדורשת היצירה מהמשוררת. ישנן מספר מטאפורות המופיעות בשיר: "ספר שירי הלבן" – הביטוי ממחיש את הניגוד בין תהליך היצירה הסוער לבין התוצאה. המילה "לבן" בולטת ומנטרלת את הרגשות השליליים שעמדו בבסיס יצירת השיר. האסוציאציות החיוביות של הצבע הלבן, ה"נקי" והנייטרלי, מכסות על ביטויי הכאב שבאו לפני השורה האחרונה בבית. רחל אכן בחרה לכרוך את ספריה בעטיפה לבנה ופשוטה, ללא שום קישוט או איור, ובכך חיזקה את תדמיתה כמשוררת צנועה ושקטה שקולה לכאורה נשמע בקושי. "נחשף החתום בי באש" – בהשאלה זו מתארת רחל את הסודות שנחשפו בשיריה - סודות אשר לא סופרו מעולם לאיש עד כי היו ל"חתומים" בה וגרמו לה לכאב כה צורב, שהוא נטבע לעולם בזיכרונה. "תוגתו של הלב הכורע" – לשון ציורית זאת ממחישה את העצב העצום "המכופף את הלב", כחומר ממנו נוצרים השירים. עגמת הנפש אותה מנסה המשוררת להעביר לקוראים מודגשת באמצעות שני ניגודים עיקריים: הניגוד בין הסבל הנובע מהתהליך היצירתי ("צריחות שצרחתי נואשת, כואבת / בשעות מצוקה ואובדן"), לעומת האופי השקט והנעים של קובץ השירים המוכן ("מחרוזת מילים מלבבת"), שנולד מאותו סבל. הניגוד בין החשיבות הרבה של הכתוב למשוררת ("נגלו חביונות לא גיליתי לרע, נחשף החתום בי באש"), לבין הידיעה שקוראים רבים יגיבו בצורה עניינית, אפילו אדישה, כמפגש בין קונה לבין סחורה בשוק ("ואת תוגתו של הלב הכורע, יד כל במנוחה תמשש"). השיר כתוב במקצב אמפיברכוס: רגליים בנות שלוש הברות, כשבכל פעם האמצעית מודגשת. אמצעי לשוני המופיע בטקסט הוא אליטרציה: "מחרוזת מילים מלבבת" - עיצור זהה בתחילת מילים עוקבות. בנוסף, בעוד שבשתי השורות הראשונות בבית א' נעשה שימוש במצלול "קשה", רועש: עיצורי ש'-צ', בשתי השורות האחרונות נעשה שימוש במצלול "רך" ו"נעים": עיצורי מ'-ל'. רחל בלובשטיין, גַּן נָעוּל, שירת רחל, תל אביב: הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' עא. "ספר שירי" באתר בית לזמר העברי רחל, ספר שירי, דבר, 23 במרץ 1928 (הפרסום הראשון של השיר) ניתוח השיר באתר "כפר הנוער אלוני יצחק"
ביבשה

ביבשה היה ביטאון זרוע היבשה של צה"ל. הביטאון ראה אור לראשונה באפריל 2007, ומאז הופץ מדי שלושה חודשים בעשרות אלפי עותקים לכל הקצינים והנגדים הסדירים בזרוע, לבסיסי אימונים ולקצינים בכירים במילואים. הביטאון עסק בנושאים הקרובים ללב העשיה והפעילות בזרוע היבשה, סקר את פעילות חיילות וגופי ההדרכה השונים בזרוע ומערכות נשק יבשתיות כמו אמצעי לחימה וכלי ירי שונים. מערכת העיתון ישבה במחנה הקריה בתל אביב והיא הורכבה מכתבים, צלמים ומפעילי אתר האינטרנט שהיו חיילים בשירות חובה. עורך העיתון היה עדי לרנר, אזרח עובד צה"ל. מערכת העיתון הייתה אחראית גם על עדכון ידיעות והמידע באתר האינטרנט של זרוע היבשה. במחנה בטאון חיל האוויר ארכיון ביטאון ביבשה
איבגי

האם התכוונתם ל... שם משפחה בשפה היהודית מרוקאית:שם המשפחה איבגי נגזר מביטוי ערבי שפירושו "הוא רוצה" / "חומד". שם משפחה זו -אבגי- מורכב מראשי תיבות של מילות התפילה - אנא בכוח גדולת ימינך. משפחת איבגי זה גם בגמטריא 26 שזהו שם ה' משפחת איבגי ברובה שכנה בכפרים כגון אייט סימגן בהם ישנם בתי חימר הנמצאים בהרי האטלס סמוך לעיר המחוז וארזאזת ריכוז נוסף של משפחת איבגי בכפרים בעמק האוריקה באסני, טמנוט, ווירגאן, בקזבלנקה ובמראכש. משפחת איבגי לדורותיה גידלה והוציאה פירות טובים ומשובחים רבנים קצינים שחקנים ועיתונאים אמנים ישראל איבגי - זמר פייטן יוצר בינלאומי משה איבגי – שחקן דאנה איבגי (מוכרת גם כדנה איבגי) - שחקנית, בתו של משה איבגי רונית איבגי – שחקנית, אחותו של משה איבגי אביב איבגי – רקדן וכוראוגרף אמיר איבגי (מדבב) יואל אבגי (בכתיב חסר) - מפיק ספורטאים אבי איבגי – מוכר גם כאבי אבגי (בכתיב חסר) - שוער כדורגל ישראלי אלי איבגי – אמן קונג-פו ואלוף העולם בתפעול נונצ'קו אישים אחרים אמיר איבגי – עיתונאי ומגיש טלוויזיה ורדיו אחרים דו"ח איבגי סויסה – תוכנית טלוויזיה עם משה איבגי בית הכנסת "נחל יהונתן", על שם יהונתן אבגי, בצפנת שבקדומים
אג'נדה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אג'נדה – מונח המתאר נושא אחד או יותר שאדם או קבוצה מסוימת מעוניינת לקדם ולהעלות על סדר היום הציבורי אג'נדה - מרכז ישראלי לאסטרטגיה תקשורתית – ארגון הפועל לקידום סיקור של נושאים חברתיים באמצעי התקשורת אג'נדה 21 – תוכנית האו"ם לפיתוח בר קיימא ברמה הגלובלית, הלאומית והמקומית.
אג'נדה

אג'נדה (מלטינית דרך האנגלית: Agenda) מילה שפירושה סדר יום, לוח זמנים, תוכנית, סעיף המפרט סדרת פעולות וזמנן, סדרת אירועים מפורטים עם ציון זמנם, סדרת אירועים מתוכננים, לוח פעילויות לפי סדר הזמן, אך משמשת את דוברי העברית הישראלית (בעקבות Political agenda באנגלית) לתיאור סדר היום הציבורי שאדם או קבוצה מעוניינים לקדם. אף על פי שבמקור הלטיני מדובר במילה בלשון רבים (היחיד הוא Agendum, שהוא סעיף אחד, מתוך הרשימה שהיא סעיפים רבים - Agenda) השתרשה המילה בלשון יחיד, הן בעברית והן בשפות שמקורן לטיני. בחירת אג'נדה היא השלב הראשון מבין ארבעה בתהליכי מדיניות ציבורית. לאחר שנבחרת אג'נדה מעוצבת המדיניות הרצויה, השלב השלישי הוא יישום המדיניות והרביעי הוא הערכתה. חוקרי מדיניות ציבורית מצביעים על מספר מודלים אפשריים לקביעת אג'נדה. לפי מודל הייזום החיצוני, קבוצות אינטרס מחוץ לממשל מקדמות נושא/עניין או אינטרס מסוים, וקיומו בשיח הציבורי הופך אותו גם לאג'נדה של הממשל. מודל זה אופייני במשטרים ליברליים. לפי מודל המוביליזציה, הממשל עצמו הוא שמקדם את האג'נדה שלו, ומגייס תמיכה מהציבור לצעדיו ולמהלכיו. מודל זה אופייני במשטרים טוטליטריים וחד-מפלגתיים. לפי מודל שלישי, מודל הייזום הפנימי, קידום אג'נדה שאינה נחשפת לציבור נעשה בידי גורמים המקורבים לממשל או בקרב הממשל עצמו. במרבית המקרים, קידום אגנ'דה נעשה כשילוב של שלושת המודלים. ג'ון קינגדון חקר מדוע נושאים מסוימים הופכים לאג'נדה ואחרים לא, ופיתח תאוריה שכינה "תאוריית שלושת הזרמים". לפי תאוריה זו, קיימים שלושה זרמים - זרם הבעיות, זרם החלופות המדיניות וזרם הפוליטיקה. לפי תאוריה זו, בכל רגע נתון ישנן בעיות הממתינות לפתרון, יש הצעות לפתרון שלא תמיד מתאימות לבעיות הקיימות, ויש חילופי שלטון. כשכל הזרמים משתלבים זה בזה - משטר פוליטי מסוים שיש לו פתרון מסוים לבעיה מסוימת - תקודם האג'נדה. קינגדון מצביע גם על בעיה אפשרית שיוצרת תאוריה זו - לעיתים קבוצות אינטרס מנסות לקדם בעיה מסוימת או פתרון מסוים, ובהינתן המצב הפוליטי הספציפי, ייתכנו מקרים שבהם שילוב הזרמים יוביל לכך שהפתרון שמוצע לבעיה אינו בהכרח הפתרון הטוב ביותר, או שהבעיה שפתרונה הפך לאג'נדה אינה הבעיה העיקרית, שפתרונה הוא החשוב או הדחוף ביותר. מפלגות ופוליטיקאים מציגות לציבור אג'נדה בתחומים שונים - המדיני, החברתי, הסביבתי, וכדומה, כדי שיוכלו לבדל עצמם מאחרים. כך, למשל, אמר חבר הכנסת אופיר פינס בהתייחסו למצבה של מפלגת העבודה: "צריך לייצר אג'נדה משלנו. צריך להכין תוכנית מדינית וביטחונית". גופים ציבוריים משתמשים לעיתים במונח "אג'נדה" כדי לתאר קידום סדר יום מסוים. כך למשל "אג'נדה 21" הוא שמה של תוכנית שיזם האו"ם לקידום פיתוח בר-קיימא במאה ה-21. המועצה הלאומית לכלכלה הגישה לממשלת ישראל בשנת 2007 הצעה לתוכנית כלכלית-חברתית רב-שנתית, אותה כינתה "האג'נדה". לעיתים, עצם קיומה של אג'נדה מסוימת נתפש כדבר שלילי. לדוגמה, אהרן ברק התנגד למינויה של רות גביזון לבית המשפט העליון משום ש"יש לה אג'נדה... ואג'נדה זו אינה מתאימה וראויה לבית המשפט העליון". אטילה שומפלבי, פינס על העבודה: צריכים לייצר אג'נדה, באתר ynet, 15 בספטמבר 2006 אג'נדה כלכלית חברתית לישראל 2010-2008 באתר משרד ראש הממשלה שני מזרחי, ברק: "מתנגד למינוי גביזון כי יש לה אג'נדה", באתר ynet, 11 בנובמבר 2005
אברם זמיחובסקי

אברם זמיחובסקי (ברוסית: Абрам Давидович Замиховский‏; 5 בינואר 1908 – 1978) היה שחמטאי יהודי-אוקראיני-סובייטי, אלוף אוקראינה לשנת 1931. אברם זמיחובסקי, באתר צ'סגיימס (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אג'נדה 21

אג'נדה 21 היא תוכנית מקיפה של ארגון האומות המאוחדות לקידום פיתוח בר קיימא. התוכנית כוללת מתווה פעולות הנדרשות ברמה הגלובלית, הלאומית והמקומית על ידי ארגוני האו"ם השונים, ממשלות וארגונים אחרים בכל תחומי פעילות האדם המשפיעים על איכות הסביבה. המספר 21 מתייחס למאה ה-21. התכנית המלאה של "אג'נדה 21" נחשפה בפסגת כדור הארץ בריו דה ז'ניירו ביוני 1992. התוכנית מכילה סדרה מקיפה של עקרונות שנועדו לסייע לממשלות ולמוסדות אחרים לפתח וליישם מדיניות ותוכניות לשיפור איכות הסביבה, אוכלוסייה בת-שימור ופיתוח בר-קיימא. תוכנית אג'נדה 21 מהווה בסיס לפעולה של ממשלות ושל מוסדות ממשל מקומיים. כך למשל למעלה מ-150 מדינות הקימו ועידות לאומיות לקידום דיאלוג על פיתוח וקיימות בין גורמים ממשלתיים, ארגונים סביבתיים, חברות עסקיות, והחברה האזרחית. מדינות רבות אף מיסדו תוכניות לניטור מצב הסביבה באמצעות מדדים שונים. ברמת הרשויות המקומיות, למעלה מ-2,000 יישובים עירוניים ומועצות אזוריות ברחבי העולם הקימו תוכניות "אג'נדה 21 מקומית" לקידום קיימות מקומית. מדיה וקבצים בנושא אג'נדה 21 בוויקישיתוף המסמך הרשמי של אג'נדה 21 אג'נדה 21 באקו-ויקי Agenda 21, Sustainable Development Goals Knowledge Platform אג'נדה 21 והצהרת ריו - רקע, תקציר והיבטים ישראליים, עמ' 31 ערך זה הוא קצרמר בנושא איכות הסביבה ובנושא האומות המאוחדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מלגוז'אטה אולייניק

מלגוז'אטה אולייניק (בפולנית: Małgorzata Olejnik; אפשרות נוספת לאיות שמה בעברית: מאוגוז'אטה אולייניק; נולדה ב-3 ביוני 1966) היא פוליטיקאית ואלופה פאראלימפית פולנייה. אולייניק נולדה בקילצה. היא נכה המסתייעת בכיסא גלגלים ומתחרה בקשתות. היא ייצגה את פולין פעמים ספורות בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים. בשנת 1996 זכתה במדליית זהב, בשנת 2000 במדליית כסף (הפסידה לאניתה צ'פמן, שאותה ניצחה בגמר של האולימפיאדה הקודמת) ובשנת 2004 במדליית ארד. היא השתתפה גם בבייג'ינג 2008 אותה סיימה במקום הרביעי. בשנים 2005–2007 כיהנה אולייניק כחברה בסיים מטעם מפלגת ההגנה העצמית של פולין. בעלה ריצ'רד אולייניק, התחרה לצידה במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996) וקשתות וזכה במדליית זהב. לזוג אולייניק נולדו שני ילדים. אולייניק באתר הסיים (אורכב 31.03.2009 בארכיון Wayback Machine) נתונים מאתר הוועד האולימפי ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורטאים ובנושא פולנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מעגלים

מַעְגָּלִים הוא יישוב קהילתי דתי בנגב הצפוני מערבי, מדרום לנתיבות, המהווה חלק ממועצה אזורית שדות נגב והמשתייך לארגון יישובי הפועל המזרחי. מקור שם היישוב הוא בספר תהילים ”עִטַּרְתָּ שְׁנַת טוֹבָתֶךָ וּמַעְגָּלֶיךָ יִרְעֲפוּן דָּשֶׁן”. מעגלים הוא היישוב הגדול ביותר בתחומי המועצה אזורית שדות נגב. היישוב ניצב בלב יישובי ה"שרשרות" – שרשרת, גבעולים, מלילות ושיבולים ומספק להם שירותים כגון מכולת ומרפאה. היישוב הוקם בשנת 1958. המרכז הכפרי מעגלים הוקם סביב בית הספר היסודי האזורי, נמנה עם ראשוני מושבי העולים אשר הוקמו על ידי איגוד המושבים בנגב המערבי[דרושה הבהרה]. העולים שהגיעו ליישוב עלו לארץ מתוניסיה ומאזורי הגבול איראן–עיראק–כורדיסטן, בשנת 1987 קיבל מעגלים מעמד של יישוב קהילתי. בשנות ה-90 יזם ראש המועצה האזורית עזתה (הנקראת היום שדות נגב), מר שמעון כלפה, הרחבה גדולה של היישוב. במסגרת זו, הוקמו כמה שכונות בנה ביתך שרוב תושביהן הם זוגות צעירים מהמושבים באזור וכן מעיירות פיתוח סמוכות, בעיקר מנתיבות השכנה. בנוסף לכך, בשלהי שנות ה-90 יזם ראש המועצה האזורית שמעון כלפה את הקמתם של כמה מבני ציבור, ביניהם בית כנסת גדול ומועדון לשירות הקהילה. במעגלים מעל ל־500 משפחות. ביישוב 30 יחידות משק ו־420 יחידות דיור. ביישוב יש מרכז מסחרי, וכן בית ספר יסודי ממלכתי-דתי. בנוסף ישנו בית עם המשמש לאירועים וכנסים. ביישוב מתקיימת פעילות תורנית ענפה בראשות הרב משה אלקבץ המשמש כרב היישוב. ובית חב״ד המרכזי לתושבי צפון הנגב בראשות השליח הרב ליאור מלכא המקיימים פעילות במשך כל השנה ובפרט לקראת החגים ומועדי ישראל לכלל תושבי היישוב. בכלל זה פועלים ביישוב בית כנסת מרכזי ובית כנסת "אחדות ישראל" שבשכונת הגבעה ומאז תקופת הקורונה נפתחו שני בתי כנסת נוספים בשכונת הפרפר, בנוסף קיים כולל יומי לכלל התושבים, וכוללים נוספים יומיים לאברכים. בנוסף ביישוב קיימים מגרשי ספורט-כדורגל וכדורסל כמו כן קיימים סניף בני עקיבא. מעגלים, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 ספר תהלים, פרק ס"ה, פסוק י"ב