laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
היום שבו היקום השתנה

היום שבו היקום השתנה: מבט אישי מאת ג'יימס בורק (באנגלית: The Day the Universe Changed: A Personal View by James Burke) היא סדרת טלוויזיה תיעודית בריטית שנכתבה והוגשה על ידי היסטוריון המדע ג'יימס בורק, ושודרה במקור ב-BBC1 מ-19 במרץ עד 21 במאי 1985 על ידי ה-BBC. הסדרה מתמקדת בעיקר בהשפעת התקדמות המדע והטכנולוגיה על החברה המערבית בהיבטיה הפילוסופיים. הסדרה שודרה בסוף שנות ה-80 בטלוויזיה החינוכית. הכותרת באה מהרעיון הפילוסופי שהיקום קיים למעשה רק כפי שאדם תופס אותו דרך מה שהוא יודע; לכן, אם אדם משנה את תפיסתו את היקום באמצעות ידע חדש, הוא שינה למעשה את היקום עצמו. כדי להמחיש תפיסה זו, ג'יימס בורק מספר את הסיפורים השונים של תגליות מדעיות חשובות והתקדמות טכנולוגית וכיצד הם שינו באופן יסודי את האופן שבו הציוויליזציה המערבית תופסת את העולם. הסדרה מתנהלת בסדר כרונולוגי פחות או יותר, מתחילת ימי הביניים ועד ימינו. "ככה אנחנו: זה התחיל עם היוונים" "לאור האמור לעיל: קונפליקט ימי הביניים: אמונה ותבונה": התפתחות המשמעת האקדמית הרחק מהמיסטיקה לעבר מבנה, לוגיקה ותבונה. "נקודת מבט: דמיון מדעי ברנסאנס" התפתחות הגאומטריה, המשפיעה על כל דבר, מאמנות ועד קרטוגרפיה ולוחמה. "עניין של עובדה: הדפסה משנה ידע": המצאת הדפוס, והשפעתה על האופן שבו נתפס הידע והשפה הפכה לסטנדרטית. "הגיוני לאין שיעור: המדע משנה את השמים": השפעת המתמטיקה על האסטרונומיה, וההשפעה על האמונה הדתית. "אשראי היכן שמגיע לו: מהפכת המפעלים והשוק": השפעת המסחר על העבודה, הזהות האישית והזכויות. "מה הורה הרופא: השפעות חברתיות של ידע רפואי חדש": התפתחות בריאות הציבור ושינוי מעמד הרפואה והרופאים. "כשירות לשלטון: המהפכה של דרווין": ההשפעות החברתיות של שיטתיות במדע, מלינאוס ועד דרווין. "יצירת גלים: הפיזיקה החדשה: ניוטון מתוקן": מחקרים על תכונות המגנטיות, החשמל והאור הובילו מדענים להבנה שהפיזיקה הניוטונית אינה מספקת כדי להסביר את כל מה שהם רואים. "עולמות ללא סוף: ידע משתנה, מציאות משתנה" היום בו השתנה היקום, ג'יימס ברק, מאנגלית: עמוס כרמל, הוצאת מעריב 1988 היום בו השתנה היקום - באתר BBC Online היום בו השתנה היקום - באתר הספרייה הלאומית היום בו השתנה היקום - חלק מפרקי הסדרה בערוץ יוטיוב "היום שבו היקום השתנה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
פאול נתן (רופא)

פרופ' פאול נתן (23 בנובמבר 1899 – 14 בספטמבר 1988) היה כירורג יליד גרמניה. פרופ' נתן היה ממייסדי בית החולים בילינסון, ניהל במשך שנים את המחלקות הכירורגיות בבית החולים אותן הקים בעצמו ונחשב לאחד מאבות הכירורגיה המודרנית בישראל. פאול נתן נולד בעיר סנט ונדל שבגרמניה. שם אביו היה פרידריך ושם אימו אולגה לבית פרנקן. בגיל 17 גויס לצבא הגרמני בשיאה של מלחמת העולם הראשונה. עקב היותו קצר רואי ושליטתו בשפות, שירת כמתורגמן למפקד גדוד. עם שחרורו מהצבא בסיום מלחמת העולם הראשונה (1918), החל לימודי רפואה באוניברסיטת בון. בשנת 1921, החל התמחות באוניברסיטת "לודוויג מקסימיליאן" במינכן תחת הנחייתו של פרופ' פרידריך פון מילר אשר נחשב לאחד מאבות הנפרולוגיה המודרנית. במקביל, התמחה בכירורגיה תחת הנחייתו של פרופ' פון רדביץ. בשנת 1930, נמלט מגרמניה עקב אירוע שהתרחש בבית החולים פרידריכסהיין בברלין, בו עבד כמנתח. הורסט וסל, מלחין ההמנון הנאצי, מת בבית החולים. מאמצי הרופאים להצילו עלו בתוהו ופאול חשש שהוא יואשם במותו ונמלט מגרמניה. פאול הגיע לאדינבורו שבסקוטלנד, שם תכנן לקבל רישיון בריטי לעיסוק ברפואה על מנת שיוכל לעסוק במקצועו בפלשתינה א"י. בשנת 1934, עלה לפלשתינה לראשונה ובפעם השנייה והסופית ב-1936. חברו מברלין, ד"ר (ולימים פרופסור) הרי הלר, סיפר לו שעומדים להקים בית חולים בפלשתינה והוא (הרי הלר) ינהל אותו. הוא הבטיח לפאול שינהל את המחלקה הכירורגית. בשנת 1936, נמנה עם שלשת הרופאים יוצאי גרמניה (ארוין רבאו, הרי הלר ופאול נתן) שהקימו את בית החולים בילינסון. פאול נתן, הקים כאמור את המחלקות הכירורגיות בבלינסון, ניתח בעצמו וניהל אותן במשך שלשים ושתיים שנים עד 1968,עם יציאתו לגמלאות. במקביל, לימד בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב. בחלוף השנים, הוכשרו דורות שלמים של מנתחים תחת הנחייתו, חלקם רופאים בכירים ומנהלי מחלקות בבתי חולים ברחבי הארץ. בין מטופליו, נמנו גם שרת החוץ גולדה מאיר, אשר עברה ב-1958 ניתוח להוצאת אבן מכיס המרה אשר בוצע על ידי נתן. ב-1970, טס יחד עם קולגות למינכן על מנת לייעץ לרופאים המקומיים לקראת ניתוח מורכב שביצעו בשחקנית התיאטרון חנה מרון. בין השנים 1952 עד 1966, שימש כנציג קופת חולים כללית במשלחת השילומים לגרמניה בראשותו של פליקס שנער. מדיה וקבצים בנושא פאול נתן בוויקישיתוף פרופ' נתן התגורר בפתח תקווה עם אשתו, חווה נתן לבית קלנר – אחות ראשית בבית החולים בילינסון ולהם נולדו 2 בנים, 4 נכדים ו-3 נינים. תחביביו היו קריאה ומוזיקה. היה אספן תקליטים מושבע והופיע מספר פעמים בקול ישראל בתוכנית "הקול והכלי", בה הציגו אספני תקליטים את תקליטיהם והסבירו למאזינים על הפריטים השונים. נסים לוי, "רופאיה של ארץ ישראל, 1799-1948", ישראל: איתי בחור, 2008 פרופ' פאול נתן דל: מחלוצי הכירורגיה, מעריב, 15 באוגוסט 1988 ⁨העלאות בדרגה ומינויים אקדמיים באוניברסיטת תל־אביב ⁩ | ⁨למרחב⁩ | 3 מאי 1966 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il ⁨0רופ' נתן-מחנך דור כירורגים בישראל ⁩ | ⁨דבר⁩ | 11 דצמבר 1959 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il ⁨נב' מאיר תנותח מהר ⁩ | ⁨מעריב⁩ | 17 יוני 1958 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il ⁨מצבה של י ⁩ | ⁨למרחב⁩ | 12 פברואר 1970 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
שי רודולף

שי רודולף (באנגלית: Shay Rudolph) (נולדה ב-6 בספטמבר 2005) היא שחקנית אמריקאית. היא ידועה בעיקר בזכות השתתפותה בסדרת הטלוויזיה של נטפליקס, מועדון הבייביסטריות בתפקיד סטייסי מקגיל. בשנת 2018, היא שיחקה בסדרת הטלוויזיה של פוקס, "נשק קטלני". בשנת 2020–2021 היא שיחקה בסדרת הנעורים של נטפליקס, מועדון הבייביסיטריות המבוססת על סדרת הספרים באותו השם, בתור סטייסי מקגיל. בשנת 2022 היא שיחקה את הגיטריסט בקליפ "You Ruined Nirvana" של מקנה גרייס. Ramos, Dino-Ray (12 במרץ 2020). "'The Baby-Sitters Club': Cast Set For Netflix". Deadline Hollywood. נבדק ב-15 במאי 2020. {{cite web}}: (עזרה) Mckenna Grace (2022-04-21), Mckenna Grace- You Ruined Nirvana (Official Video), נבדק ב-2024-07-03 Mckenna Grace: You Ruined Nirvana (Music Video) (2022) (באנגלית), נבדק ב-2023-06-20 Rife, Lauren (2022-10-08). "What Is The Cast Of The Babysitter's Club Doing Now That The Show Is Over?". TheThings (באנגלית). נבדק ב-2024-02-20. The Present, 2024-05-24, נבדק ב-2024-07-03 רודולף שי רודולף, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שי רודולף, ברשת החברתית אינסטגרם שי רודולף, ברשת החברתית טיקטוק
אברהם הכהן מסלוניקי

רבי אברהם בן נחמן הכהן מסלוניקי (ה'תק"מ 1780 ~ - ב' בכסלו ה'תרמ"ו, 10 בנובמבר 1885), היה מחכמי סלוניקי ומחבר ספרים. לא ידועים פרטים על בית הוריו ורבותיו, פרט לכך שאחד מרבותיו היה תלמידו של רבי חיים פאלאג'י. בסביבות שנת ת"ר (1840) יסד בסלוניקי ישיבה בשם "בית אברהם לחיים", ישיבה שהתקיימה שנים רבות לאחר פטירתו. במשך יום השבת התקיימו בישיבה זו קבוצות לימוד שונות, ללימוד תנ"ך, מדרש רבה, או זוהר, שהיו פתוחות להשתתפות הציבור הרחב. רבי אברהם ייסד בבית מדרש זה קופה ששימשה כעין ביטוח לגמילות חסדים בחיים ולאחר המוות. כל אחד מחברי הקופה התחייב לתת פרוטה בכל יום לקופה, לבקר חולים מבין חברי הקופה, וללמוד לעילוי נשמתם לפי תוכנית מפורטת שכתב בספר "בית אברהם לחיים". הקופה מימנה גם טיפול רפואי. מבין תלמידיו היה המקובל רבי וידאל אנג'ל, שמאוחר יותר עלה לירושלים וכיהן בבית דינו של הרב יעקב שאול אלישר. בתו שרה נפטרה בימיו, בשנת תר"ב. בשנותיו האחרונות התעוור. הספדים עליו נדפסו בספר "שם משמעון" (רבי שמעון מנשה) ובספר "אברהם את ידו" (רבי אברהם פלאג'י). נוסח מצבתו מופיע ב"מצבות סלוניקי" (ח"ב עמ' 840). רבי אברהם הכהן כתב שמונה ספרים, בעיקר בענייני הלכה. רוב שמות הספרים לקוחים מפרשת ביקור המלאכים בבית אברהם אבינו (בראשית יח). ספריו נדפסו במרוצת כארבעים שנה, אבל כבר כשהתחיל להדפיס אותם היו כולם מתוכננים ומוכנים, ויש בכולם הפניות מזה לזה. הספרים יצאו לאור שוב על ידי "מפעל תורת חכמי סאלוניקי", חלקם בעריכה מחודשת וחלקם כדפוס צילום. בית אברהם לחיים (שנת תר"ד) - תפילות ובקשות על החיים והמתים, ותוכנית מפורטת לקופת גמילות חסדים הנ"ל. הספר נכתב בהשראת ספר דומה של רבי חיים פאלאג'י, "עטרת חיים", והשם "בית אברהם לחיים" רומז לכך. נדפס בעריכה מחודשת (תשס"ז) על ידי "מפעל תורת חכמי סלוניקי", עם מבוא נרחב על תולדות המחבר, ובסופו "קונטרס סגולות הנהגות ואזהרות", עצות והדרכות מוסריות שלוקטו מכל ספרי המחבר. שו"ת מעט מים (תרל"ז). במהדורת צילום של "מפעל תורת חכמי סאלוניקי" נוסף בתחילתו קונטרס הערות על הספר מאת הרב עובדיה יוסף. שו"ת שארית הפליטה (תרל"ז). נדפס שוב במהדורת צילום יחד עם שו"ת מעט מים. טהרת המים (תרל"ט) - זהו ספרו המפורסם ביותר של רבי אברהם: ליקוט ענייני הלכה על פי סדר א- ב בסגנון אנציקלופדי, בדומה לשדי חמד המאוחר לו. יחד עמו, מעין נספח השלמות גדול בכמותו, שיורי טהרה. יוקח נא (תרמ"א) - על שולחן ערוך אורח חיים. בסופו ספר סעדו לבכם, חידושים על התלמוד. תחת העץ, ספר דרשות ופירושים על פסוקי התורה, שלא נדפס. הספר מוזכר בכמה מספריו האחרים, אך טרם נמצא כתב היד. היה רגיל ללמוד תנ"ך בכל יום. לא הסתפר בכל ימי ספירת העומר, מפסח עד שבועות, כמנהג האר"י. "בית אברהם לחיים", מהדו' מפעל תורת חכמי סאלוניקי (תשס"ז), מבוא על תולדות המחבר, עמ' 7 - 22. שו"ת מעט מים סימן צד. שו"ת מעט מים סימן טו.
פרידריך, נסיך פרוסיה

האם התכוונתם ל... פרידריך, נסיך פרוסיה (1794–1863) – איש צבא ונסיך פרוסי מבית הוהנצולרן, נכדו של פרידריך וילהלם השני, מלך פרוסיה פרידריך, נסיך פרוסיה (1911–1966) – נסיך גרמני מבית הוהנצולרן, בנו של וילהלם, נסיך הכתר של גרמניה
פיגוע הדקירה בקניון בכרמיאל

פיגוע הדקירה בקניון בכרמיאל הוא פיגוע דקירה שאירע ב-3 ביולי 2024 בקניון 'חוצות כרמיאל' בכרמיאל. בפיגוע נהרג חייל אחד מדקירות לצוואר (סמל אלכסנדר יקימינסקי) ונפצע קשה מדקירות בחזה וכתף חייל אחר (נתן שמעון אבני). היה זה פיגוע הטרור הראשון בתולדות העיר. בצהרי 3 ביולי 2024, סביב השעה 12:00, הגיע המחבל ג'ואד רביע תושב נחף שבבקעת בית כרם אל הקומה השנייה בקניון חוצות כרמיאל שבעיר כרמיאל. המחבל דקר שלושה ישראלים. בפיגוע נהרג חייל צה"ל, נהג משאית בחיל הלוגיסטיקה, סמ"ר אלכסנדר יקימינסקי ושניים נוספים נפצעו, אחד קשה ואחד בינוני. את המחבל חיסל החייל השני שנדקר על ידי המחבל אף הוא, נתן שמעון אבני, לוחם מגדוד 71. נתן ספג 3 דקירות אך התעשת, שלף את נשקו וירה במחבל, שמת לאחר מכן מפצעיו. בעקבות הפיגוע נעצרו הוריו של המחבל וארבעה מאחיו ואחיותיו. בהמשך הוארך מעצרם בשמונה ימים. תיעוד פיגוע הדקירה בקניון בכרמיאל, סרטון בערוץ "עכשיו 14", באתר יוטיוב (אורך: 01:20) ליאור אל-חי, פיגוע בקניון בכרמיאל: שני פצועים אנוש וקשה מדקירות. המחבל חוסל, באתר ynet, 3 ביולי 2024 עוזי ברוך, ישראלי נרצח בפיגוע דקירה בכרמיאל, באתר ערוץ 7, 3 ביולי 2024 סמל אלכסנדר יקימינסקי ז"ל, באתר צה"ל. איתן גליקמן, ישראל מושקוביץ, נינה פוקס, ניר כהן, נתן חיסל את המחבל בכרמיאל: "נדקר 3 פעמים והתעשת". הוארך מעצר קרובי המחבל, באתר ynet, 4 ביולי 2024 יואב איתיאל‏, פיגוע הדקירה בכרמיאל: הוארך מעצרם של בני משפחת המחבל, באתר וואלה, 4 ביולי 2024
פרידריך, נסיך פרוסיה (1794–1863)

פרידריך וילהלם לודוויג, נסיך פרוסיה (בגרמנית: Friedrich Wilhelm Ludwig Prinz von Preußen;‏ 30 באוקטובר 1794 – 27 ביולי 1863) היה נסיך וקצין צבא פרוסי. פרידריך נולד ב-30 באוקטובר 1794 בברלין ללודוויג קרל, נסיך פרוסיה ופרדריקה, נסיכת מקלנבורג-שטרליץ, בתם של קרל השני, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שטרליץ ופרדריקה, נסיכת הסן-דרמשטדט. הנסיכה שארלוט מוויילס התעניינה בפרידריך ב-1814 וקיוותה להינשא לו. הזוג נפגש מספר פעמים. עם זאת, הנסיך התארס לפתע לבתו של אלקסיוס פרידריך כריסטיאן, דוכס אנהלט-ברנבורג, לואיזה, נסיכת אנהלט-ברנבורג, עימה התחתן ב-21 בנובמבר 1817 בבלנשטדט. משנת 1815 ועד מותו, שימש הנסיך כמפקד של רגימנט הקירסירים ה-1 "הנסיך הבוחר הגדול" (שלזיה). הוא התגורר בארמון בוילהלמשטראסה עד 1820, אז הפך למפקד הדיוויזיה ה-14 בדיסלדורף ועבר לטירת יאגרהוף. היו לו שני אגפים נוספים שנבנו במהלך שהותו בטירה. הטירה הפכה במהרה למרכז החיים החברתיים והתרבותיים של העיר, שכן הנסיך והנסיכה התעניינו שניהם באמנות ובאמנים מוכשרים בעצמם. הנסיך פרידריך היה בין המייסדים של מועדון האמנות, המוזיקה והדרמה של דיסלדורף ושימש כפטרונו. בדומה לבן דודו, פרידריך וילהלם הרביעי, מלך פרוסיה, פרידריך גילה עניין בימי הביניים ובטירות של מחוז הריין. הוא רכש את טירת פאצברג, הפך אותה למעון הקיץ שלו וקרא לה בורג ריינשטיין. הוא הוחזר לברלין במהלך המהפכות של 1848 במדינות גרמניה. הפופולריות שלו בדיסלדורף הייתה כזו שהוא מונה לאזרח הכבוד הראשון של העיר ב-1856. פרידריך נפרד מאשתו בשנה הקודמת, עקב מחלת העצבים הכרונית שלה. היא גרה באלר ליד דיסלדורף, שם הוא ביקר אותה ביום הולדתם המשותף. פרידריך נפטר ב-27 ביולי 1863 בברלין, והוא, אשתו ובנו הצעיר קבורים בקפלה שבנה בבורג ריינשטיין. העיירה פרדריקסבורג, טקסס, הידועה גם בשם פריצבורג, נקראה על שמו של פרידריך על ידי ברון מייסד העיר ג'ון או. מויזבאך. לפרידריך ולאשתו לואיזה, נסיכת אנהלט-ברנבורג נולדו שני בנים: אלכסנדר, נסיך פרוסיה (1820–1896), קצין צבא גאורג, נסיך פרוסיה (1826–1902), קצין צבא, משורר ומחזאי למרות ששני בניהם חיו עד גיל מבוגר, אף אחד מהם לא התחתן ולא הוליד ילדים. מדיה וקבצים בנושא פרידריך, נסיך פרוסיה בוויקישיתוף
אולג קונסטנטינוביץ', נסיך רוסיה

אולג קונסטנטינוביץ', נסיך רוסיה (ברוסית: Оле́г Константи́нович;‏ 27 בנובמבר 1892 – 12 באוקטובר 1914) היה נסיך מבית רומנוב ונין של ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה. הוא מת מפצעים שנגרמו לו בלחימה נגד הצבא הגרמני הקיסרי במהלך מלחמת העולם הראשונה. הנסיך אולג נולד ב-27 בנובמבר 1892 בסנקט פטרבורג, והיה בנם הרביעי וילדם החמישי של קונסטנטין קונסטנטינוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה ואליזבת, נסיכת סקסוניה-אלטנבורג, בתם של מוריץ, נסיך סקסוניה-אלטנבורג ואוגוסטה, נסיכת סקסוניה-מיינינגן. הוא נחשב בדרך כלל לזוהר ביותר מבין ילדיו של הנסיך הגדול קונסטנטין. הייתה לו סקרנות רבה והוא יצר משחקי פנטזיה מסובכים לעצמו ולאחיו לשחק. הנסיך הגדול קונסטנטין, משורר בעצמו, דאג שילדיו יקבלו שיעורים ממומחים במגוון תחומים. ארכאולוגים ידועים סיפרו לילדים על משלחותיהם האחרונות, אדריכלים הראו לילדים שקופיות והסבירו את יצירותיהם, מקהלות של מאמינים ותיקים ואיכרים מכל קצוות האימפריה הובאו לשיר מוזיקה כנסייתית או שירי עם לילדים. אולג היה כל כך אינטליגנטי, שאביו החליט לשלוח אותו לבית ספר יוקרתי, אלכסנדר ליקאום, במקום לתת לו את החינוך הצבאי הסטנדרטי שקיבלו שאר הגברים במשפחה. בחירתו הלא שגרתית של קונסטנטין בחינוך לנסיך אולג נתקלה בחוסר הסכמה מבני משפחתו. אולג היה בנו האהוב על הנסיך הגדול קונסטנטין. בשלב מסוים הוא קיווה להתחתן עם בת דודתו, נדז'דה פטרובנה, נסיכת רוסיה, אך תקווה זו נמנעה עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה. הנסיך אולג, עם ארבעה מאחיו, שירת ברגימנט המשמר במהלך מלחמת העולם הראשונה. הוא נפצע בעת שנלחם נגד הגרמנים ליד ולדיסלבובס (כיום קודירקוס נאומייסטיס). ניתוח חירום בוילנה לא הצליח להציל אותו. בעודו מת, הוא אמר, "אני כל כך שמח. זה יעודד את החיילים לדעת שהבית הקיסרי לא מפחד לשפוך את דמו." מדיה וקבצים בנושא אולג קונסטנטינוביץ', נסיך רוסיה בוויקישיתוף Zeepvat, Charlotte, The Camera and the Tsars: A Romanov Family Album, Sutton Publishing, 2004, p. 66 Zeepvat, p. 79 Zeepvat, p. 197
אנוטרי

האַנוֹטְרִי (ביוונית עתיקה: Οἴνωτρες) היו עם איטלי קדום שאכלס טריטוריה בדרום איטליה מפסטום ועד לדרום קלבריה. עד המאה השישית לפני הספירה, האנוטרי נקלטו בעמים איטליים אחרים. נהוג לחשוב שהאנוטרי מייצגים את הענף הדרומי של קבוצה אתנו-לשונית ותיקה מאוד, השונה מהפרוטו-לטינית, שכבשה את אזור הים הטירני מליגוריה ועד סיציליה (שכבה ליגורית/ סיקאנית). בדרך כלל הם מתוארים כשייכים לפלסגים. על פי הלשונאי היווני אנטונינוס ליברליס (אנ') והלוגוגרף היווני הלאניקוס איש לסבוס, הגעתם עוררה את נדידת האלימי לסיציליה בסביבות 1260 לפני הספירה. מחברים עתיקים מהמאה ה-1 לפני הספירה מציינים כי אונוטריה נקראה על שם האנוטרי, הצעיר מבין חמישים בניו של ליקאון מלך ארקאדיה שהיגרו לשם מארקאדיה שבפלופונסוס, יוון. עם זאת, כתובות מהמאה ה-6 או ה-5 לפני הספירה ביישוב האנוטרי העתיק טורטורה מגלות שהן דיברו בשפה איטלית. ורגיליוס (70–21 לפנה"ס) מזכיר אותם כמתיישבים שצאצאיהם מכנים כיום את אדמתם איטליה. פליניוס הזקן (23–79 לספירה) מזכיר כי "מול אליאה נמצאות פונטיה ואיסאקיה, שניהם ידועים בשם אונוטרידס, הוכחה לכך שאיטליה הייתה בעבר מוחזקת בידי האנוטרי". התיישבותם של היוונים עם המושבות היציבות הראשונות כמו מטאפונטום (אנ') דחקה את האנוטרי פנימה והחלה במלחמת התשה עם המושבות היווניות, שאותן הם שדדו יותר מפעם אחת. מהמאה ה-5 לפני הספירה נעלמו האנוטרי תחת לחץ הלוקאנים. גזירה סבירה של השם האתני אונוטריאן היא ה-oînos היוונית (יין), שכן האנוטרי אכלסו טריטוריה עשירה בכרמים, עם אונוטריה או אנוטריה (Οἰνωτρία) מורחבת להתייחס לכלל דרום איטליה. הסיכיוס איש אלכסנדריה (אנ') מזכיר את המילה oínōtron (οἴνωτρον), מעין יתד גפן. בשנת 1991 התגלו כתובות מהמאה ה-6 או ה-5 לפני הספירה ביישוב האנוטרי העתיק טורטורה, קלבריה, וגילו שהאנוטרי דיברו בשפה איטלית. המלך איטלוס, בוויקיפדיה האנגלית עמים קדומים של איטליה, בוויקיפדיה האנגלית Sciarretta, Antonio (2010). Toponomastica d'Italia. Nomi di luoghi, storie di popoli antichi. Milano: Mursia. pp. 174–194. ISBN 978-88-425-4017-5. Le Glay, Marcel. (2009). A history of Rome. Wiley-Blackwell. ISBN 978-1-4051-8327-7. OCLC 760889060. Dionysius of Halicarnassus, Roman Antiquities. Book I, 22 (LacusCurtius) Pausanias, Description of Greece, Arcadia, 8.3.5 (Theoi Project) Dionysius of Halicarnassus, Roman Antiquities. Book I, 11-13 (LacusCurtius) Eusebius, Chronography, 102 (topostext Project) Lazzarini, Letizia; Poccetti, Paolo (2001). Il mondo enotrio tra VI e V secolo a. C. L'iscrizione paleoitalica da Tortora. Loffredo Editore. ISBN 9788880968825. Mollo, Fabrizio (2001). Archeologia per Tortora: frammenti dal passato. Potenza: Societa Tipografica Ed. Virgil (2006). The Aeneid. New York: Penguin Classics. p. 65. ISBN 9780143105138. Pliny the Elder, Natural History, 3.85 οἶνος, Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, on Perseus McGee, Harold. On Food and Cooking: The Science and Lore of the Kitchen. Simon and Schuster, 2004, מסת"ב 0-684-80001-2, p. 716. "...calling southern Italy Oenotria, "land of the grape." Over the next couple of centuries, Rome advanced the art of winemaking considerably." οἴνωτρον, Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, on Perseus
יעקב ישראל כרמי

הרב ד"ר יעקב ישראל כרמי (או: קרמי; 2 בספטמבר 1767 – 12 באוגוסט 1849, כ"ד באב ה'תר"ט, רג'ו אמיליה) היה רבה של יהדות רג'ו אמיליה שבאיטליה ונציג מחוז קרוסטלו באספת נכבדי היהודים שכינס נפוליאון בפריז. מכתביו לקהילה היהודית בעירו היוו מקור חשוב לידיעות ההיסטוריות על חלקם של יהודי איטליה באספה. נולד -2 בספטמבר 1767 ברג'ו לידידיה. למד במודנה ובפרארה אצל הרב יעקב משה עייאש, ושם הכיר גם את חננאל (Graziadio) ניפי, שהיה לחברו הקרוב. בשנת 1799 נלקח כבן ערובה בידי האוסטרים בשל אהדתו לצרפתים. ב-1801 נישא לאסתר מינרבי; לשניים נולדו שני בנים: ידידיה ויהודה. ב-1812 הציע להקים תיכון יהודי. נבחר לכהן כרבה של רג'ו, וכיהן בתפקיד עד יום מותו, בשנים עשר באוגוסט 1849. בשנת 1806 נשלח על ידי ראשי הקהילה בעירו, במקום משה דה פואה, לייצג את מחוז קרוסטלו בסנהדרין של פריז. כרמי שלח דוחות לקהילה ששלחה אותו על קורותיו באספה בפריז. הקהילה היהודית ברג'ו אמיליה יחד עם אנדרה בלטי (Andrea Balletti) פעלו להוצאת מכתביו לאור. המכתבים מכילים סקירה וביקורות של כרמי על המתרחש באספה ועל פעולות הצירים והממשלה ועל כוונותיהם. בדבריו הוא מביע לא אחת ביקורת על החלטותיהם של מנהיגי האספה. בפריז קיבל גם את התואר דוקטור. ברוך מבורך, היהודים תחת שלטון נפוליאון, ירושלים: האוניברסיטה העברית, תשל"א, עמ' 122-119. Lettere del rabbino maggiore Jacob Israele Carmi : edite dal Consiglio amministrativo dell'Università israelitica di Reggio dell'Emilia, רג'יו, 1905. (באיטלקית) Salah, Asher. La République des Lettres. Leiden, The Netherlands: Brill, 30 Apr. 2007, pp. 129-131 (בצרפתית) יעקב ישראל כרמי, הלכות שחיטה וטרפות, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית יעקב ישראל כרמי, שיר שבח והודיה על הצלה מן הרעש, איטליה, תקצ"ב, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית יעקב ישראל בן ידידיה קרמי, דף שער בספרייה הלאומית Gotthard Deutsch, , A. Peiginsky, Solomon Schechter, Isaac Broydé, ‏"Jacob Israel Karmi", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) ריקרדו בנימין בקי, אוסף חדש של תעודות על יהודי איטליה בימי נפוליאון, ציון ז, 1942, עמ' 51–54 Salah, Asher. La République des Lettres. Leiden, The Netherlands: Brill, 30 Apr. 2007, pp. 129-131. KARMI, האנציקלופדיה היהודית ברוך מבורך, נפוליאון ותקופתו : רשומות ועדויות עבריות של בני הדור, מוסד ביאליק, תשכ"ח, עמ' 82
אבו נעמה נאסר

חאג' מוחמד אבו נעמה נאסר (בערבית: محمد ابو نعمة ناصر, מכונה גם: אבו עלי נאסר; 5 ביוני 1965 – 3 ביולי 2024) היה מפקד יחידת "עזיז" של חזבאללה באזור צור. נהרג בסיכול ממוקד במהלך החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל, יחד עם מחבל נוסף בתקיפת כטב"ם, ובנו נפצע בתקיפה. נאסר נולד ב-5 ביוני 1965 בכפר חדאת'א בדרום לבנון. הוא הצטרף לחזבאללה בשנת 1986, השתתף במלחמת לבנון השנייה ואף היה מעורב בחטיפת חיילי צה"ל שהובילה למלחמה. בין השנים 2011–2016 היה שותף למלחמות בעיראק ובסוריה. ב-2016 התמנה למפקד יחידת עזיז של חזבאללה, לאחר שקודמו נהרג. ב-8 באוקטובר 2023, יום לאחר מתקפת הפתע של חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר, הצטרף ארגון הטרור חזבאללה לעימות בלחימה בעצימות נמוכה עם ישראל. כתוצאה מכך פונו יישובים בצפון ישראל וחזבאללה ירה רקטות ושיגר כטב"מים במשך חודשים על יישובים ועל אתרים צבאיים, בסיסים ואתרים אסטרטגיים. ישראל השיבה בתקיפות אוויריות בעומק לבנון, נגד מפקדות ותשתיות טרור, כמו גם נגד משלוחי נשק. בין שאר הפעילויות הצבאיות של ישראל נמנו מספר סיכולים ממוקדים של מחבלים בכירים בחזבאללה. ב-8 בינואר 2024 תקפה ישראל את ויסאם א-טוויל והרגה אותו. ב-12 ביוני 2024 סוכל בלבנון גם טאלב עבדאללה, שניהם היו מקביליו של אבו עלי נאסר בארגון חזבאללה. עבדאללה היה האחראי על גזרה אחרת בדרום לבנון. ב-3 ביולי 2024, בסביבות השעה 14:00, תקף כטב"מ של צה"ל רכב באזור חוש שליד העיר צור, בו נסעו אבו נעמה נאסר ומחבל נוסף. כתוצאה מהתקיפה נהרגו השניים, ובנו של אבו נעמה נפצע. אבו נאסר היה מפקד יחידת "עזיז" של חזבאללה, בדרגה המקבילה למפקד אוגדה. יחידת עזיז אחראית על גזרה נרחבת מדרום לבנון ועד אל-בקעא שבעומק לבנון. על פי הודעת צה"ל, נאסר שימש בתפקידו משנת 2016 והוביל את ירי הנ"ט והרקטות מדרום-מערב לבנון לעבר עורף מדינת ישראל וכוחות צה"ל. הוא גם הכווין מתווי טרור רבים לעבר ישראל וביצע תפקידים מרכזיים בחזבאללה. בתגובה לסיכול שיגר חזבאללה בשעות שלאחר מכן כ-100 רקטות לעבר יישובי צפון ישראל. גם למחרת, ב-4 ביולי, שיגר ארגון הטרור מאות רקטות ארטילריות ועשרות כטב"מים לעבר יישובי הצפון בתגובה לסיכול, במה שהיה ליום עם מספר השיגורים הגבוה ביותר מאז פרוץ מלחמת חרבות ברזל. כתוצאה מהשיגורים נהרג חייל צה"ל מעוצבת יפתח. סיכולים ממוקדים במלחמת חרבות ברזל ההתנקשות בסאלח אל-עארורי טאלב עבדאללה תגובות לסיכול הממוקד של מפקד יחידת עזיז בחזבאללה, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 7 ביולי 2024 יואב זיתון, ליאור בן ארי, היה מעורב בחטיפת חיילי המילואים ב-2006, נערך לתמרון בגליל: צה"ל אישר את חיסול בכיר חיזבאללה, באתר ynet, 3 ביולי 2024 אמיר בוחבוט‏, דיווח: מפקד שטח בכיר בחזבאללה חוסל מהאוויר בדרום לבנון, באתר וואלה, 3 ביולי 2024 גאנם איברהים, ‏דיווח: צה"ל חיסל מהאוויר בעיר צור את מפקד יחידת "עזיז" בחיזבאללה, באתר ‏מאקו‏, 3 ביולי 2024 שחר קליימן, מפקד על יחידה שפועלת בגזרה שלמה: זהו בכיר חיזבאללה שחוסל, באתר ישראל היום, 3 ביולי 2024 ליאור בן ארי, לבנון: חוסל מפקד בחיזבאללה - שמקביל בדרגתו לבכיר ביותר שחוסל עד כה, באתר ynet, 3 ביולי 2024 עוזי ברוך, כטב"ם ישראלי תקף רכב בדרום לבנון, מפקד בכיר בחיזבאללה חוסל, באתר ערוץ 7, 3 ביולי 2024 כלכליסט ו-ynet, דיווח שוטףאזעקות ללא הפסקה בגליל ובגולן; לוחם נהרג בצפון הרצועה, באתר כלכליסט, 4 ביולי 2024 כתבי ynet, פגיעות ישירות במטחים הכבדים ביותר לצפון: שוגרו כ-200 רקטות ויותר מ-20 כטב"מים, באתר ynet, 4 ביולי 2024 הותר לפרסום: רס"ן (מיל') איתי גלאה בן 38 מרמת גן נהרג מפגיעת רקטה בצפון, באתר ערוץ 7, 4 ביולי 2024
רוקדת בשקיעה

רוקדת בשקיעה הוא אלבום הבכורה של הזמרת הישראלית ענבל ביבי. האלבום התפרסם ב־3 ביולי 2024 בחברת התקליטים "יוניברסל מיוזיק ישראל". האלבום כולל שני שיתופי פעולה: "תפילה" עם יגל אושרי ו"פינוקיו" עם שרק. שישה משירי האלבום חדשים ונחשפו רק עם יציאתו לאור. האלבום רוקדת בשקיעה באתר ספוטיפיי האלבום רוקדת בשקיעה באתר אפל מיוזיק האלבום רוקדת בשקיעה באתר טיידל האלבום רוקדת בשקיעה באתר יוטיוב האלבום "רוקדת בשקיעה" (אלבום), באתר אפל מיוזיק גיל משעלי, ‏"זה ניצול הדדי": בכירים בתעשייה נגד אתגר כתיבת השירים של עומר אדם, באתר ‏מאקו‏, 4 ביולי 2024
סוגיונטי

הסוגיונטי (בלטינית: Sogionti) היו שבט גאלי ששכן סביב סיסטרון (Sisteron) של ימינו בתקופת הברזל. הם מוזכרים כ-Sogionti על-ידי פליניוס הזקן (המאה ה-1 לספירה), וכ-Sogionti ו-Sogion[ti]or(um) על כתובות. משמעות השם נותרה מעורפלת. גיא בארו השווה את האלמנט הראשון לטופונים Soio. בני השבט הסוגיונטי חיו בעמק האמצעי של נהר דוראנס (אנ'), סביב סיסטרון (אז Segustero) של ימינו. השטח שלהם היה ממוקם צפונית לריאי מערבית לבודיונטיקי, מזרחית לווקונטי ודרומית לסבאגיני. הם היו כנראה חלק מהקונפדרציה הווקונטית. הם מוזכרים על ידי פליניוס הזקן כאחד מהשבטים האלפיניים שנכבשו על ידי רומא בשנים 15–16 לפני הספירה, וששמו נחקק על הטרופאום אלפיום (אנ'). Pliny (1938). Natural History. Loeb Classical Library. תורגם ע"י Rackham, H. Harvard University Press. ISBN 978-0674993648. Barruol, Guy (1969). Les Peuples préromains du Sud-Est de la Gaule: étude de géographie historique. E. de Boccard. OCLC 3279201. Falileyev, Alexander (2010). Dictionary of Continental Celtic Place-names: A Celtic Companion to the Barrington Atlas of the Greek and Roman World. CMCS. ISBN 978-0955718236. Rivet, A. L. F. (1988). Gallia Narbonensis: With a Chapter on Alpes Maritimae : Southern France in Roman Times. Batsford. ISBN 978-0-7134-5860-2. Talbert, Richard J. A. (2000). Barrington Atlas of the Greek and Roman World. Princeton University Press. ISBN 978-0691031699. Pliny. Naturalis Historia, 3:20. 5:7817, 12:1871.Corpus Inscriptionum Latinarum Falileyev 2010, s.v. Sogiontii. Barruol 1969, p. 284. Barruol 1969, pp. 284–285. Talbert 2000, Map 16: Col. Forum Iulii-Albingaunum. Barruol 1969, pp. 278–284. Rivet 1988, pp. 16, 286.