laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אוסקר קלמן

אוסקר קלמן (בהונגרית: Kálmán Oszkár, קישסנטפטר, 19 ביוני 1887 – בודפשט, 17 בנובמבר 1971) היה זמר אופרה (בס) הונגרי-יהודי. שמו חי כיום בתולדות האופרה ההונגרית בעיקר כ"כחול הזקן" הראשון באופרה טירת הנסיך כחול הזקן של בלה בארטוק. קלמן נולד במשפחה יהודית וסיים את לימודיו בתיכון עם תעודת בגרות, עבד כפקיד בעיר לוגוש, למד מוזיקה באופן פרטי ושר במקהלה מקומית. לימים הוא למד פיתוח קול במינכן. לאחר תקופת ניסיון התקבל לבית האופרה של בודפשט בשנת 1913. הוא הופיע לראשונה בתור "רוח הרפאים של אבי המלט" (תומאס: המלט), אך תפקידו העיקרי הראשון היה ב־14 במאי 1914 כסארסטרו (מוצרט: חליל הקסם ). בשנת 1918 הייתה הפרמיירה הראשונה והמפורסמת של ברטוק ב-24 במאי, לשביעות רצונו המלאה של המלחין, אך הקהל קיבל את היצירה החדשה בצורה תמוהה ולא הבין אותה. בשנת 1927 אוטו קלמפרר חתם איתו חוזה בבית האופרה של ברלין הקרולאופר. הוא השתתף גם שם בבכורות אחדות, למשל האופרה של פאול הינדמית (8 ביוני 1929). בסתיו 1929 חזר לאופרה של בודפשט, שם נשאר עד 1940, עד החוק היהודי השני. לאחר מכן הוא יכול היה להופיע רק בפני קהל יהודי בתיאטרון גולדמארק במסגרת הפעילות האמנותית של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך. משנת 1945 ועד פרישתו לגמלאות בשנת 1954 הוא הפך שוב לזמר בית האופרה. הוא הופיע בקונצרטים ובאורטוריות כמעט כל שבוע במשך עשרות שנים. הוא גם שיחק הרבה כזמר. הוא הציג את "המנגינות המאוחרות" של זולטאן קודאי ב־7 במאי 1918 (עם ברטוק ליד פסנתר). בתור זמר אופרה ואורטוריות הוא הופיע בערים רבות בגרמניה ובפראג. הוא נטמן בחלקת האמנים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה. ברטוק: טירת הנסיך כחול הזקן בטהובן: פידליו - רוקו בנימין בריטן: פיטר גריימס - סנונית דוהנני ארנו: מגדל הרוחות - נמרה דוניצטי:דון פסקואלה - תפקיד כותרת פרנץ פרקש: ארון הבגדים הקסום - המופתי גליק: איפיגניה אוליסבן - קלך גולדמרק: מלכת שבא - הכהן הגדול גונו: פאוסט - מפיסטו פול הינדמית: סיפורו של באדן באדן בהסכמה - מנהיג סגל מוצרט: הבריחה מן ההרמון - אוסמין מוצרט: כך עושות כולן - גוגליילמו מוצרט: דון ג'ובני - לפורלו מוצרט: חליל הקסם - סרסטרו מוסורגסקי: בוריס גודונוב - פימן מוסורגסקי: Khovanshchina אופנבאך: סיפורי הופמן - פרקליט לאשמה פוצ'יני: לה בוהם - קולין פוצ'יני: טורנדוט - טימור רוסיני: הספר מסביליה - דון בזיליו ריכרד שטראוס: אביר הוורדים - הברון אוץ' סטראווינסקי: אדיפוס רקס - קריאון תומאס: המלט - רוח הרפאים ורדי: טרובדור - פרנדו ורדי: ריגולטו - מונטרון ורדי: נשף המסכות - סם; טום ורדי: אאידה - רמפיס; המלך ורדי: דון קרלוס - מלך הפיליפינים; המבקר הראשי וגנר: טאנהויזר - הרוזן הרמן וגנר: לוהנגרין - הנריק מדרס וגנר: אומני הזמר מנירנברג - וויי פוגנר וגנר: טריסטן ואיזולדה - המלך מארקה וגנר: זהב הריין - פאסולט וגנר: דמדומי האלים - האגן וגנר: פארסיפאל וובר: צייד הקסמים - קספר 1946 - חבר לנצח של בית האופרה של בודפשט 1954 - עיטור העבודה הסוציאליסטית Ádám Tünde: Kálmán Oszkár emlékére = Opera-Világ 2011. szeptember 19. Füzes Róbert: Színház az árnyékban. H. n., 1990. Ko-Libri K. ISBN 9638115106 Gábor István: A BHZ-tól az ÁHZ-ig. Budapest, 1984. Zeneműkiadó. ISBN 9633305187 Kertész Iván: Az Operaház örökös tagjai: Kálmán Oszkár = Operaélet 6. évf. (1997) 3. sz. 18–20. l. על אוסקר קלמן בעמוד של אומיקה Adatlapja az OMIKE oldalán מדיה וקבצים בנושא אוסקר קלמן בוויקישיתוף אוסקר קלמן, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אוסקר קלמן, באתר ספוטיפיי אוסקר קלמן, באתר Discogs (באנגלית) אוסקאר קלמן, באתר AllMusic
תותים

"תותים" הוא שיר שכתב זאב נחמה, הלחינו נחמה ותמיר קליסקי, וביצעה להקת אתניX. השיר יצא לאור בשנת 1992. השיר נכלל באלבום יללת תן שהוציאה הלהקה, והיה ללהיט הבולט ביותר ממנו. במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"ב (1992) דורג השיר במקום השני. "אתניקס" זכתה גם בתואר "להקת השנה" במצעד זה. השיר עוסק במערכת יחסים בין גבר ואשה אגב שימוש במונחים מן העולם הצבאי. הבעיות ביחסיהם באות לידי ביטוי במושגים מעולם זה. בפזמון הדובר קורא לקנות תותים במקום מכונות של מלחמה. בריאיון לעיתון ידיעות אחרונות במהלך מבצע צוק איתן סיפר זאב נחמה על ההחלטה לשיר שירי תקווה, במחאה שהיא "הפוך על הפוך". עוד צוטט נחמה בראיון: "המסקנה הכי גדולה שיצאתי ממנה משירותי הצבאי הייתה פשוט להגיד, 'בוא נקנה תותים במקום עוד מכונות של מלחמה'". השיר מורכב מקטע שיר שנחמה כתב בגיל 15 בשם "בוקר טוב לך, גברת רולף", כשחזר ארצה מלונדון. המשך השיר מבוסס על המאבק המשפטי בסרט מלחמת רוז ברוז, בהקבלה לסכסוך הישראלי-פלסטיני. האוסף של אתניX, מרכז מידע ישיר, 1995. (הספר בקטלוג ULI) יוסף צוקר (עורך), שירים לחברים: עיבודים קלים לשירים אהובים, עמ' 42, אור-תו, 1997. (הספר בקטלוג ULI) דן אלמגור, אפי נצר (עורכים), שירים לאוהבים לשיר, עמ' 186, הד ארצי, 1999. (הספר בקטלוג ULI) מילות השיר, באתר שירונט אתניקס - תותים, סרטון בערוץ "כאן חינוכית", באתר יוטיוב (אורך: 03:54) לדף השיר באתר הספרייה הלאומית דויד פרץ, תותים, באתר תרבות.il גבי בר-חיים, "7 לילות", "אתניקס זאת הלהקה הכי מסטולית והכי מופרעת שהייתה בארץ, את זה אני אומר לך בוודאות", באתר ynet, 27 ביולי 2024
טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-71

טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-71 (באנגלית: 71st Primetime Emmy Awards) להענקת פרס אמי של האקדמיה האמריקאית לטלוויזיה, אומנויות ומדעים (אנ') (ATAS) למיטב תוכני הטלוויזיה ששודרו בשעות הפריים טיים של שנת 2019 נערך בתיאטרון מיקרוסופט שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ב-22 בספטמבר 2019 באירוחה של רשת Fox. לראשונה מאז טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-55 (2003) לא נבחר מנחה מרכזי לטקס. זו הפעם הרביעית בלבד שבה לטקס לא נבחר מנחה, ב-2003, באירוח רשת Fox, ב-1998 באירוח רשת NBC וב-1975 באירוח רשת CBS. טקס זה היה בעל הרייטינג הנמוך בהיסטוריה של פרס אמי, עם רק 6.9 מיליון צופים בטקס המרכזי, ירידה של כ-32% מהרייטינג של טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-70 שנערך ב-2018. טקס פרס אמי האומנותי לבידור בפריים טיים ה-71, המשלים לטקס זה, נערך בין ה-14 ל-15 בספטמבר. הטקס התקיים בתיאטרון מיקרוסופט שבלוס אנג'לס ללא מנחה, זו הפעם הרביעית בלבד שבה לטקס לא נבחר מנחה. השחקן והקומיקאי תומאס לנון שימש כקריין וכרוז עבור הטקס בהיעדר מנחה, לעיתים מספר בדיחות והערות בזמן שמציגי הפרסים עלו על הבמה. פתיחת הטקס הייתה במערכון בראשותו של השחקן אנתוני אנדרסן שבו הוא מתרוצץ על הבמה ומאחורי הקלעים ומתעקש ש"נאלץ להתמודד בלי מנחה הערב!", דוחף לבמה את בריאן קראנסטון, ראשון מציגי הפרסים בטקס, כדי לברך את פני הקהל ולהציג סרטון המסכם את העשייה בטלוויזיה בשנה החולפת. הטקס המשיך באופן הזה, עם מציגי הפרסים עולים לבדם על הבמה, הערות מהקריין וקטעי סרטונים. מספר זוכים בפרסים בשנה זו ניצלו את נאום התודה שלהם לקדם עמדות אישיות או פוליטיות. בנאומה אחרי שזכתה בפרס לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת קומדיה סיפרה אלכס בורסטיין את סיפור סבתה בשואה כאלגוריה לנשים שצריכות להילחם על מקומן. זוכת הפרס לשחקנית המשנה הטובה ביותר במיני-סדרה או בסרט, פטרישיה ארקט, אמרה בנאומה שהיא מודה על כך שמקבלת את התפקידים הטובים הקריירה שלה אחרי גיל 50, כאמירה לאפליה כנגד נשים מבוגרות בתעשיית הבידור. בנוסף ציינה השחקנית מחווה לאחותה, אלכסיס ארקט, שנפטרה ב-2016. מישל ויליאמס, זוכת פרס השחקנית הראשית הטובה ביותר במיני-סדרה או בסרט, אזכרה בנאומה את הפרשי השכר הקיימים בתעשיית הסרטים בין גברים לנשים ובין לבנים לשחורים, כמו גם אזכורים לתנועת Time's Up. הטקס שודר על ידי רשת השידור האמריקאית FOX ונצפה על ידי 6.9 מיליון צופים בארצות הברית., ירידה של כ-32% מהרייטינג של טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-71 שנערך ב-2018. נתון זה הופך את הטקס לבעל הרייטינג הנמוך ביותר אי פעם. בישראל שודר הטקס בשידור חי בערוץ yes EDGE, וגרסה ערוכה ומתורגמת שודרה בשנית באותו ערוץ. במקביל להצגת שמות ותמונות הנזכרים, שרה הזמרת הלסי את השיר Time After Time מאת סינדי לאופר ורוב היימן. האנשים הבאים נכללו במחוות הזיכרון: במהלך הצגת תמונות הנפטרים הוצגה בטעות תמונתו של המנצח ליאונרד סלטקין, שהיה חי בעת שידור הטקס, במקום תמונתו של אנדרה פרווין שנפטר בפברואר 2019. טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-71, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "משחקי הכס" ו"פליבאג" הן הזוכות הגדולות באמי, באתר ‏מאקו‏, 23 בספטמבר 2019 רמי היפש, פרסי האמי: הפנים פונות קדימה, אבל הרגליים נטועות בעבר, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2019
פאיירה

פאיירה, טטרה שנחרבית או טטרה ערפדית (שם מדעי: Hydrolycus scomberoides) הוא מין של דג מים מתוקים מהמשפחה טטרות ערפדיות שבסדרת החריתאים. דג זה מצוי בטבע באגן האמזונאס שבאמריקה הדרומית. זהו מין אחד מבין ארבעה מינים בסוג Hydrolycus והראשון שסווג, כבר בידי ז'ורז' קיוויה ב-1819. דג זה מגיע לאורך 30 ס"מ ולעיתים עד 51 ס"מ. פרטים גדולים במיוחד הגיעו לאורך 1.15 מטר ולמשקל 17.5 ק"ג, אך נראה שמדובר בבלבול עם המין הקרוב Hydrolycus armatus. הטטרה הערפדית בעלת גוונים כסופים, בטן לבנה, כתם שחור מאחורי הזימים וסנפיר גב שחור והיא מזוהה בעיקר בזכות הניבים הארוכים שאורכם 10–15 ס"מ וצומחים מהלסת התחתונה שלה ופונים מעלה. העיניים גם גדולות ביותר ומשוות לה מראה מאיים. עם זאת היא אינה קטלנית לאדם ולא תתקוף ללא התגרות, רק דייגים שמוציאים אותה בחכה מותקפים. הפאיירה משוטטת במימי האמזונאס ושם נעה במהירות אחרי דגים אחרים שהיא תופסת במלתעותיה, לרבות דגי פיראניה. הניבים המחודדים עוזרים לה לקרוע את הקורבן לחתיכות. במקומות מסוימים מגדלים אותה באקווריום, אך רצוי לשים אותה לצד מינים דומים לה בגודלם, שאינם נחשבים עבורה לטרף. מדיה וקבצים בנושא פאיירה בוויקישיתוף פאיירה, באתר ITIS (באנגלית) פאיירה, באתר NCBI (באנגלית) פאיירה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) פאיירה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פאיירה, באתר FishBase (באנגלית) פאיירה, באתר GBIF (באנגלית) SeriouslyFish: Hydrolycus scomberoides. Retrieved 31 October 2015.
DFSK סדרת C

DFSK C35, C36, C37 הם סדרות של כלי רכב המוגדרים כמסחריות ו-מיניוואנים מתוצרת יצרנית הרכב הסינית Dongfeng Sokon (DFSK) (אנ'), (שם נוסף: Dongfeng Xiaokang, בסינית: 东风小康) אשר מיוצרים משנת 2009 ועד היום בסין. יצרנית הרכב הסיני Dongfeng Sokon (DFSK) נוצרה כתוצאה משותפות (joint venture) בין "Dongfeng Motor Corporation" (אנ') וחברת "Dongfeng and Chongqing Sokon Industry Group Co Ltd", מתאריך 27 ביוני 2003. מסחריות. מיניוואן. "C35" - מסחרית, יוצרה בין השנים 2012–2015, בתצורות ישיבה: 2 מושבים, 5 מושבים. "C36" - מיניוואן. "C37" - מיניוואן. בשנת 2018 החל ייצור הדגמים עם מצברים במקום מנוע בנזין. "C37" של דונגפנג שיאוקאנג הוא דגם חדש עם תצורה נוחה בהשוואה לדגם הקלאסי ועלותו גבוהה יותר ב-1,000 יואן. הדגם החדש נוקט באותו סגנון במראה החיצוני והפנימי של הרכב. גודל הגוף הוא: 4500 * 1680 * 2000/3050 מ"מ, הוא משתמש בעיצוב דלתות הזזה חד-צדדיות, ומספק מגוון פריסות מושב 5/7. מצויד במערכת חשמל 1.5L + 5MT, הוא יכול להפיק 112 כ"ס. המתלים הקדמיים וקפיץ העלה האחורי הם בעלי ביצועי נשיאה טובים יותר. כולל כוונון חשמלי חיצוני למראה האחורית, מפתח שלט רחוק, חיישן רוורס, מערכת הדמיה אחורית, מושבי עור, מסך שליטה מרכזי בגודל 8 אינץ' ונעילה מרכזית. המכונית לא מצוידת בכריות אוויר, וכן מצוידת במערכות בטיחות אקטיבית של ABS + EBD. 5 דלתות. תצורות ישיבה: 2+2+3, 2+2+2+3, 2+3+3+2. מנוע קדמי. מנוע בנזין. 5 רמות גימור. קיבולת מכל דלק - 40 ליטר. צמיגים: קדמיים: 175/70 R14, אחוריים: 185 R14LT. מחיר היחידה נע בין 46,900–59,800 רנמינבי (ספטמבר 2009, בסין). דגם Sokon C37 דגם Sokon C37 דגם Sokon C37 מדיה וקבצים בנושא DFSK סדרת C בוויקישיתוף DFSK סדרת C, סרטון באתר יוטיוב DFSK סדרת C, סרטון באתר יוטיוב DFSK סדרת C, סרטון באתר יוטיוב דגם C37 - מפרט ומידות chinaautoweb.com/car-models/dfsk-c37-minivan ואן DFSK C35 motortrader.com/motor-trader-news/automotive-news/ssangyong-importer-relaunch-chinese-budget-van-maker-dfsk-uk דגם C37 dfdongfeng.com.cn
ערן ישיב

ערן ישיב (נולד ב-5 בספטמבר 1959) הואֿ כלכלן ישראלי, פרופסור לכלכלה בבית הספר לכלכלה ע"ש איתן ברגלס באוניברסיטת תל אביב. ערן ישיב נולד בישראל בשנת 1959. העביר את רוב ילדותו בנסיעות עם משפחתו בעקבות עבודתו של האב, שמילא תפקיד בכיר בחברת אל-על. בנעוריו היה כתב בעיתון לנוער. סיים תואר ראשון בפסיכולוגיה וכלכלה, תואר שני בכלכלה (1986) ודוקטורט (1996) בכלכלה, באוניברסיטה העברית. והתקבל כבתר דוקטורט ב–MIT תחת הנחיתו של פרופ' סטנלי פישר, לימים נגיד בנק ישראל. ישיב מתמחה במקרו-כלכלה הקנתה לו שם בינלאומי בתחום של כלכלת עבודה, מדיניות מוניטרית ישראלית ועולמית. ישיב הוא מומחה בינלאומי לכלכלת אבטלה, פורץ דרך בחקר היחסים בין חברה לעובדיה וההשפעה על הון החברה, חיפוש והתאמה של עובדים. הוא חקר את החיתוכים שקיימים בשוקי העבודה, והצליח להראות איך הם משפיעים על רמת האבטלה במשק, ועל משתנים מאקרו-כלכליים אחרים. מאמרו The Determinants of Equilibrium Unemployment, AER 2000 הוא פורץ דרך בתחום. במסגרת מחקריו בנושא שוק העבודה בישראל מתרכז ישיב עם ניצה קסיר קלינר מבנק ישראל, בבחינת שוק העבודה של נשים וגברים ערבים, ובמיוחד בהיבטים של השתלבותם במשק, דרך שוק העבודה, ליצירת גוף ידע גדול בנושאים אלה, שמשפיע על החלטות מדיניות בנושא. בין היתר היוו את התשתית, הטריגר והרקע לתוכנית החומש לסיוע לחברה הערבית - החלטת ממשלה 922. ישיב היה ראש החוג למדיניות ציבורית באוניברסיטת תל אביב (2013-2012), ראש תחום מאקרו במרכז טאוב וראש התוכנית לכלכלה ולביטחון לאומי במכון למחקרי ביטחון לאומי (2018-2014), הוא היה יועץ במחלקת המחקר בבנק ישראל ולבנק המרכזי של אנגליה. ישיב חבר בגופי מחקר מובילים בכלכלה כמו ZA, CEP, CfM, CEPR, CReAM. והוא פרופסור אורח באוניברסיטאות מובילות כמו MIT, DELTA, Ecole Normale Superieure (Paris) HEC School of Business (Paris), NYU Stern School of Business, LSE and UCL. זה הזמן להצניח כסף מהמסוקים (הארץ) לו היית ראש ממשלה מה היית עושה (הארץ) יש מה לעשות בעזה (הארץ) לגירוש יש מחיר (הארץ) מדינת דן ומדינת יהודה (הארץ) זוכי הנובל: על הקשר בין דייטים לתעסוקה (הארץ) מדיה וקבצים בנושא ערן ישיב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ערן ישיב דף הבית באוניברסיטת תל אביב העמוד של ישיב במכון למחקרי ביטחון לאומי ערן ישיב, דף שער בספרייה הלאומית "Policy paper ערן ישיב וניצה (קלינר) קסיר, 2013,"שוק העבודה של ערביי ישראל: סקירת מאפיינים וחלופות למדיניות"" (PDF). m.tau.ac.il. נבדק ב-2019-09-24. Kasir, Nitsa; Yashiv, Eran (25 בפברואר 2015). "The negative labour market outcomes of a Moslem minority: How policy can make a big difference". {{cite web}}: (עזרה) "עמוד חוקר". www.inss.org.il. נבדק ב-2019-09-24. "בנק ישראל - מחקר - ערן ישיב וניצה (קלינר) קסיר, (2011), "נשים ערביות בשוק העבודה בישראל: מאפיינים וצעדי מדיניות", הרבעון לכלכלה, 2-1, מרץ–יוני, עמ' 120–160". www.boi.org.il.
יחסי אלג'יריה–הוותיקן

יחסי אלג'יריה–הוותיקן הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה האלג'יראית הדמוקרטית העממית ובין קריית הוותיקן. הייתה בעבר ובעיקר בראשית המאה ה-21 מתיחות בין שתי המדינות על רקע ביקורת מצד הוותיקן על אלג'יריה וההגבלות שהוטלו על קתולים באלג'יריה במהלך מלחמת העצמאות של אלג'יריה בין השנים 1954–1962, קריית הוותיקן קיבלה את הכיבוש הצרפתי באלג'יריה ולא התבטאה בעד עצמאות אלג'יריה, על אף בקשותיהם של המורדים שזו תסייע במאמצי התיווך. לאחר קבלת העצמאות עזבו רבים מהמתיישבים הצרפתים את המדינה. עם זאת, שמרה אלג'יריה על קשרים הדוקים עם צרפת והכס הקדוש, ואפשרה לכמרים הקתולים להמשיך ולשרת את הקתולים שהתגוררו במדינה. אף על פי שהאסלאם היא הדת הרשמית של אלג'יריה, הכס הקדוש שמר על יחסים טובים עם שלטונותיה, שביקשו להבדיל בין הדת הקתולית המותרת עם הגבלות מסוימות לבין הכתות האוונגליסטיות שאסורות במדינה. עם זאת, מאז שנכנס לתוקף חוק בשנת 2006 הוגבל חופש הפולחן ויותר מתריסר כנסיות קתוליות נסגרו ונאסרו מספר כמרים כחלק מההוראות החדשות שקבעו יישום מחמיר יותר של החוק האיסלאמי. בשנת 1996 נרצחו שבעה נזירים בידי פעילים איסלאמיסטים קיצוניים. זמן מה לאחר מכן נרצח בישוף צרפתי בעקבות פצצה שהוטמנה בביתו. בספטמבר 1997 פרסמה קריית הוותיקן הודעת ביקורת נוקבת על התמודדות הממשלה עם המשבר, ובה נאמר כי "זמן רב מדי הקהילה הבינלאומית מסתכלת במנותק על הטרגדיה המדממת באופן שיטתי". ב-8 בינואר 1998 העיתון היומי של הוותיקן קרא לקהילה הבינלאומית לשים סוף ל"רצח העם" באלג'יריה. באפריל 2005, בהלוויית יוחנן פאולוס השני השתתף נשיא אלג'יריה, עבד אל-עזיז בוטפליקה. בעקבות דבריו של האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר ב-12 בספטמבר 2006 שהתפרשו כפוגעניים כלפי האסלאם, דרש שר החוץ של אלג'יריה הבהרות מהוותיקן. מדיה וקבצים בנושא יחסי אלג'יריה–הוותיקן בוויקישיתוף Pope speaks out on Algeria and Iraq, BBC News, 11 בינואר 1998 Growing Persecution in Algeria and Egypt, John Flynn, 13 ביולי 2008 Algerians Appeal to Vatican; New Peace Bid Made to Paris; ALGERIA REBELS IN PLEA TO POPE, הניו יורק טיימס, Paul Hofmannspecia, 12 במרץ 1958 French Bishop Killed By Bomb in Algeria, הניו יורק טיימס, 2 באוגוסט 1996 ADDRESS OF HIS HOLINESS BENEDICT XVI TO H.E. Mr IDRISS JAZAÏRY, AMBASSADOR OF ALGERIA, 1בדצמבר 2005 [https://web.archive.org/web/20090303111515/http://www.algeria-events.com/article330.html The Foreign Affairs Ministry sends for the Vatican’s ambassador], Algeria Events
שיר תשרי

"שיר תשרי" הוא שיר שכתבה רחל שפירא, הלחין דני עמיהוד וביצעה חוה אלברשטיין. השיר נכלל באלבום "התבהרות" שהוציאה אלברשטיין ב-1978. האלבום לא זכה להצלחה מסחרית, אך חלק משיריו הושמעו רבות ברדיו במרוצת השנים. לחן השיר שימש בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 עבור השיר "מי יתפוס כוכב נופל" של שלישיית "לא אכפת להם", שאת מילותיו כתב המשורר והפזמונאי יורם טהרלב. השיר לא זכה להצלחה מיוחדת. על פי דני עמיהוד, אלברשטיין ששמעה את השיר ביקשה להקליט אותו אך לא התחברה למילותיו. מבלי לבקש את אישורו של מלחין השיר עמיהוד, היא ביקשה מרחל שפירא לכתוב לה מילים אחרות ללחנו. השיר עוסק באווירה הכללית המתחוללת בחודש תשרי, בתקופה הקודמת לחגי תשרי. הבית הראשון עוסק בשינויים במזג האוויר, ובהכנות לקראת הימים הנוראים. בהמשך אומרת הדוברת כי "מישהו חושב עליך ורושם את מעשיך" אך לא מפרטת על מי מדובר, והאם מדובר על קריאת אזהרה לקראת "יום הדין". בהמשך מוזכרים תיאורים המתאימים לתחילת הסתיו וסוף החופש הגדול: פריחת החצבים והופעת הנחליאלי מסמנים את בוא הסתיו. רחל שפירא סיפרה כי השיר נכתב בתקופת הסתיו. עוד היא סיפרה שבתחילת דרכה כתבה על הסתיו כפי שהיו משוררים כותבים על הסתיו המוכר להם מארצות מוצאם כתקופה אפלולית, אך בהמשך החלה לכתוב עליו מכיוון אופטימי יותר. רחל שפירא (שירים), נתן טל (איורים), כמו צמח בר, עמ' 30, הקיבוץ המאוחד, 1985. (הספר בקטלוג ULI) סרטון השיר "שיר תשרי" באתר יוטיוב מילות השיר "שיר תשרי" באתר שירונט דויד פרץ, שיר תשרי, באתר, תרבות.il לדף השיר באתר הספרייה הלאומית דודי פטימר, שיר תשרי – סיפורו של המוזיקאי דני עמיהוד (ראיון בלעדי) – כותב ומתחקר: דודי פטימר, באתר של דודי פטימר
YouTube TV

YouTube TV הוא שירות הזרמת מדיה מסוג Over the Top המוצע על ידי יוטיוב. בשירות ניתן לצפות בתוכן מלמעלה מ-70 רשתות טלוויזיה. השירות כולל בין היתר את ABC, CBS, CNN, TBS ועוד. השירות הושק ב-28 בפברואר 2017. השירות החל בהזרמת תוכן באפריל 2017 - ניו יורק, לוס אנג'לס, שיקגו, פילדלפיה וסן פרנסיסקו. בנוסף, לרשתות טלוויזיה המשדרות בכל רחבי ארצות הברית, יוטיוב TV משדר גם ערוצים נוספים שאינם ארציים ובבעלות אותן הרשתות. החל מ-2018 החל השירות לתת חסות לגמר ה-NBA.[דרוש מקור] בינואר 2019 התרחב השירות וזמין כעת ב-98% ממשקי הבית בארצות הברית. נטפליקס דיסני+ מדיה וקבצים בנושא YouTube TV בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של YouTube TV (באנגלית) YouTube TV, ברשת החברתית אקס (טוויטר) [https://www.latimes.com/business/hollywood/la-fi-ct-youtube-tv-20170405-story.html YouTube TV launches today. It has some cool features and some big drawbacks], לוס אנג'לס טיימס, 5 באפריל 2017 YouTube Is Officially in the Live TV Game Now, Christina Warren, GIZMODO, 5 באפריל 2017 Heads up, cord cutters: YouTube TV goes national, Jefferson Graham, USA TODAY, 23 בינואר 2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גבעת ארמדילו (אנטארקטיקה)

גבעת ארמדילו (באנגלית: Armadillo Hill) היא גבעה המכוסה בקרח בחלק הדרומי של מישור המימונט בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. הגבעה מתנשאת לגובה של 1,760 מטרים מעל פני הים, ומתנשאת לגובה של 120 מטרים מעל מדף הקרח המקיף אותה. הגבעה ממוקמת 7 קילומטרים מזרחית - דרומית-מזרחית לראשו של פיורד נני. הגבעה מופתה לראשונה על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בין השנים 1934–1937. האזור נחקר מחדש בשנת 1940 על ידי משלחת מזחלות של התוכנית האנטארקטית של ארצות הברית, אשר קראה לגבעה "סואוטות'" (Sawtooth - שן המסור). במפות סקר שטחי חסות איי פוקלנד, אשר סקר את האזור בין השנים 1946–1947 מופיעה הגבעה עם שמה הנוכחי (בשל צורתה הדומה לצידו של ארמדילו). גבעת ארמדילו באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית גבעת ארמדילו באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה גבעת ארמדילו באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור גבעת ארמדילו מפת אזור גבעת ארמדילו מידע גאוגרפי והיסטורי
אין יותר מועדונים

"אין יותר מועדונים" הוא שיר שבוצע על ידי הזמר-יוצר הישראלי עדן חסון, מתוך האלבום הראשון שלו שמישהו יעצור אותי. השיר זכה במקום ה-8 במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשע"ט של גלגלצ ובמקום ה-33 במצעד העשור של כאן גימל. השיר נכתב על ידי עדן חסון, הולחן על ידי חסון וסתיו בגר והופק על ידי בגר. השיר הוא בסגנון פופ ים-תיכוני אשר מאפיין שירים נוספים מתוך האלבום. בנוסף לכך, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי. טרם יצא הווידאו קליפ של השיר, העלה חסון לערוץ היוטיוב שלה את האודיו המלא של השיר. כמו כן, האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ולאורכו ניתן לראות את עטיפת הסינגל. האודיו של השיר זכה להצלחה רבה כאשר צבר למעלה מ-22 מיליון צפיות. שמישהו יעצור אותי, נבדק ב-2019-09-29 עדן חסון (2020-03-13), עדן חסון - אין יותר מועדונים Prod. By Stav Beger) Eden Hason), נבדק ב-2019-05-31
גבעת ארמדילו

האם התכוונתם ל... גבעת ארמדילו (אנטארקטיקה) – גבעה בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה גבעת ארמדילו (טקסס) – גבעה בפארק המדינתי איזנהאוור במדינת טקסס שבארצות הברית שביל גבעת ארמדילו – טרק בפארק המדינתי איזנהאוור
Ransom

Ransom (מעוצב: Ran$om) הוא סינגל, שהוקלט על ידי הראפר האמריקאי ליל טקה, שיצא לאור ב-22 במאי כסינגל השני מתוך מיקסטייפ הבכורה שלו, We Love You Tecca. השיר נכתב על ידי ליל טקה, דני סנודגראס וניקולאס מירה, והופק על ידי מירה וטז טיילור. השיר הוא בסגנון טראפ אשר מאפיין שירים אחרים מהאלבום "We Love You Tecca". בנוסף לכך, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר מעל ל-300 מיליון השמעות. כמו כן, השיר שומש מיליוני פעמים בפלטפורמת שיתוף הווידאו טיקטוק. מידע על הסינגל "Ransom" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Ransom" באתר יוטיוב Ransom, נבדק ב-2019-09-29 Lil Tecca | ♬ Ransom | on TikTok, TikTok (באנגלית) Max Schwartz, TikTok is changing the game, Massachusetts Daily Collegian Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית) Gold/Platinum, Music Canada (באנגלית) (ארכיון) The Official New Zealand Music Chart, THE OFFICIAL NZ MUSIC CHART (באנגלית)
יחסי יפן–קזחסטן

יחסי יפן–קזחסטן הם היחסים הדיפלומטיים בין יפן לבין רפובליקת קזחסטן. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-26 בינואר 1992, כחודש לאחר מתן העצמאות לקזחסטן. ב-20 בינואר 1993 פתחה יפן שגרירות באלמטי; ב-22 בפברואר 1996 נפתחה שגרירות קזחסטן בטוקיו בירת יפן. ב-1 בינואר 2005 הועברה השגרירות לאסטנה, בירת קזחסטן, שמונה שנים לאחר שהועברה בירה לעיר. נכון לשנת 2018, קזחסטן מייצאת ליפן סחורות בשווי כולל של 172.4 מיליארד ין ועיקרן נפט, מתכות, כימיקלים אנאורגניים ועוד, ומייבאת סחורות בשווי 42.8 מיליארד ובהן כלי רכב, מוצרי ברזל ופלדה, ציוד בנייה וכרייה, צמיגים, צינורות גומי ועוד. בין השנים 1975–2018 הושקעו 417 מיליון ין ביחסים התרבותיים בין המדינות. מדיה וקבצים בנושא יחסי יפן–קזחסטן בוויקישיתוף יחסי יפן-קזחסטן באתר משרד החוץ של יפן
ממה את מפחדת

"ממה את מפחדת" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרים הישראלים אייל גולן ובניה ברבי, אשר יצא לאור ב-11 באפריל 2019 כסינגל מתוך האלבום של אייל גולן, הפוך מהיקום ומתוך האלבום של בניה ברבי מישהו איתי כאן. השיר הגיע למקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט ובמצעד השבועי של גלגלצ, למקום ה-4 במצעד השנתי של מדיה פורסט ובמצעד השנתי של כאן גימל, למקום ה-5 במצעד השנתי של גלגלצ ולמקום ה-22 במצעד העשור של כאן גימל. נכון לחודש מרץ 2024 השיר עומד על 60 מיליון צפיות ביוטיוב ועל 13 מיליון האזנות בספוטיפיי השיר נכתב על ידי אבי אוחיון, הולחן על ידי מתן דרור ואוחיון, והופק על ידי דרור גם כן. בנוסף לכך, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה, ספוטיפיי וזכה למעל ל-4 מיליון השמעות. הווידאו קליפ הנלווה לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של גולן ב-11 באפריל 2019, בסמוך לצאת הסינגל. נכון למאי 2021 מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-49 מיליון. יוסי חרסונסקי, יוסי חרסונסקי, ממה את מפחדת niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group המצעד הישראלי, באתר glz.co.il שגיא בן נון‏, אייל גולן, עומר אדם או סטטיק ובן אל: מהו השיר הכי מושמע ברדיו?, באתר וואלה, 3 בספטמבר 2019 המצעד השנתי תשע״ט 2019, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי המצעד השנתי הישראלי תשע"ט של גלגלצ ו-וואלה, באתר glz.co.il ממה את מפחדת, נבדק ב-2019-09-29
מענק חתימה

מענק חתימה או מענק כניסה הוא סכום כסף שחברה משלמת לעובד חדש כתמריץ להצטרפות לחברה. לעיתים קרובות הוא ניתן במטרה להפוך חבילת פיצויים לאטרקטיבית יותר לעובד (לדוגמה אם המשכורת השנתית נמוכה יותר מהמצופה). כמו כן הוא מפחית סיכונים עבור החברה; למשל, במקרה שהעובד לא עומד בציפיות, הסיכון נמוך יותר מאחר שהחברה לא התחייבה למשכורת גבוהה יותר). כדי לעודד עובדים להישאר בארגון, לעיתים קרובות נקבע בחוזה כי במקרה והעובד יעזוב לפני תקופה מוגדרת, עליו להחזיר את מענק החתימה. יש מקרים בהם המענק לא ניתן באופן מיידי, אלא נפרס לאורך זמן. במקרים אלה, ההבדל העיקרי בין מענק החתימה למשכורת הבסיס הוא שהמענק מובטח גם אם החברה מחליטה לפטר את העובד, אלא אם כן העובד פורש או שהחוזה הופסק עקב הפרה של ההסכם מצד העובד. מענקי חתימה משמשים בעיקר בספורט מקצועי על מנת לגייס בוגרים לקבוצות המעוניינות בהם. מענקי חתימה נפוצים גם בחברות תוכנה והייטק. סמי פרץ, תשכחו מאופציות: זה הפיתוי האמיתי שמציעות חברות ההיי-טק לעובדים, באתר TheMarker‏, 18 בינואר 2019 מרגרט סטין Monster.com,How does a sign-on bonus work? דפנה ברמלי גולן, ‏להציע יותר כסף או לשחות נגד הזרם: סחרור השכר בהייטק מכניס חברות ללחץ, באתר גלובס, 17 באוגוסט 2021 Baseball Signing Bonus מעין מנלה, "יש להם בעיקר כיסים עמוקים": כך מתמודד ההייטק הישראלי עם מסע הציד של תאגידי הענק, באתר כלכליסט, 3 במאי 2019 שירי וקס, שנה רותחת בהייטק: בכמה עלה השכר ומה באמת חשוב לעובדות ולעובדים?, גיקטיים, 4 באוקטובר 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.