מערך החבלה של משטרת ישראל

מערך החבלה של משטרת ישראל הוא יחידה מיוחדת של משטרת ישראל שמהווה את הסמכות האזרחית הגבוהה ביותר בישראל בכל הנוגע לחבלה וסילוק פצצות. מערך החבלה מטפל במגוון רחב של איומים: חפצים חשודים, מטעני חבלה, מטעני רסס, חגורות נפץ, רסיסים וראשי קרב של רקטות ארטילריות ופצצות מרגמה, כלי נשק עתיקים וחדשים, תחמושת (כולל כדורים, רימונים ופגזים) ונפלי תחמושת. ייעוד מערך החבלה הוא טיפול במטעני חבלה, טיפול באמצעי לחימה נפיצים וחקירת זירות פיצוץ. מערך החבלה מטפל במגוון רחב של איומים :חפצים חשודים, מטעני חבלה על רקע פלילי או פח"ע, רקטות, טילים, כלים בלתי מאוישים ותחמושת נפיצה (המכילה חומר נפץ). המערך מטפל במאות אירועי מטען חבלה בשנה, ובאלפי אירועי תחמושת. המערך מתמחה גם בחקר זירות פיצוץ, באמצעות חוקרי זירות פיצוץ ממעבדות החבלה השונות. הניסיון הרב שנצבר במערך, יחד עם ההתמודדויות עם אירועי חבלה רבים במתארי שטח מגוונים ויכולות חקר זירות מתקדמות, הביאו להכרתו כמוביל בתחומו בעולם. מערך החבלה של משטרת ישראל פרוס בכל רחבי המדינה, ביחידות חבלה המוצבות במחוזות המשטרה השונים ובמשמר הגבול בגזרת יהודה ושומרון. גם ביחידת הימ"מ ישנם חבלנים, שהם לוחמי ימ"מ שקיבלו את הכשרתם כחבלנים במסגרת קורס החבלה הבסיסי. החבלנים של משטרת ישראל הם שוטרים בוגרי שירות קרבי אשר עוברים הכשרה ייעודית בבית הספר לחבלה של משטרת ישראל. החבלנים משרתים שירות ארוך טווח וצוברים ניסיון רב בעבודתם. מערך החבלה של משטרת ישראל משמש גם כגוף מכשיר ומסמיך במספר מקומות מחוץ למשטרה. מערך החבלה של משטרת ישראל הוקם בשנת 1975 במסגרת החלטת הממשלה 411 להעברת האחריות על ביטחון הפנים לאחריות משטרת ישראל (עקב אסון מעלות). מפקדיו הראשונים היו קצינים שהושאלו מצה"ל. תנ"צ (בדימוס) יוסף ורצמן שיפר באופן מהותי את יכולת חבלני המשטרה להתמודד עם מטעני חבלה. הבולט בין הקצינים שהגיעו מצה"ל היה רב-ניצב (בדימוס) שלמה אהרונישקי, לימים מפכ"ל המשטרה.  גוף זה נבנה תוך כדי העבודה השוטפת וכן נכתבה תורת לחימה ופותחו אמצעי חבלה מתקדמים. מערך החבלה נשלח לא אחת לזירות פיצוץ מחוץ לתחומי המדינה כדי לחקור אותן. דוגמאות לכך היו: הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה באפריל-1992  והפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה (ה-AMIA) בשנת 1995 ועוד. בעקבות גל הפיגועים בשנות ה-90, גדל המערך משמעותית והחל להצטייד באמצעים חדשים, ביניהם רובוטים מסוג אנדרוס וולברין שנקלטו במערך בתחילת שנות ה-2000. בתקופה זו נעזרו חבלני המערך גם ברובוט "במבי", פרי פיתוח ישראלי, וברובוט "הובו " מתוצרת בריטית. במהלך האינתיפאדה השנייה התמודדו חבלני המשטרה עם כמות עצומה של אירועי חבלה, בהם פיגועי תופת מהקשים ביותר שאירעו במדינת ישראל הן בעוצמה והן בתדירות. החבלנים נטרלו מספר רב של מטעני חבלה וחגורות נפץ, ואף התמודדו עם מחבלים מתאבדים שניסו לפוצץ את המטען אותו נשאו ונוטרלו. בעקבות התקפות רקטות פלסטיניות על ישראל, נדרשו החבלנים לטפל גם בזירות של נפילות של פצמ"רים ורקטות ארטילריות, בין אם הן התפוצצו ובין אם הן נפלו אך לא התפוצצו. בכל העימותים של מדינת ישראל לקחו חלק חבלני המשטרה, בעיקר בטיפול בזירות של נפילת רקטות, טילים וכלים בלתי מאוישים. המערך אמון גם על חקר מתקדם של אמל"ח, ומהווה גורם משמעותי בלימוד יכולות האויב. במהלך מתקפת הפתע ב-7 באוקטובר 2023 נטלו חבלני המשטרה חלק משמעותי בהתמודדות מול אלפי המחבלים שפלשו לתחומי ישראל. במהלך הימים הראשונים של הלחימה החבלנים טיפלו במאות פריטי אמל"ח שונים, תוך כדי לחימה ותחת אש. במהלך הלחימה נפל חבלן המשטרה רנ"ג יגאל אילוז ז"ל, בקרב בעיר אופקים. כמו כן נפלו בקרב בצומת שער הנגב חבלן הימ"מ רס"ם דרור אלטון, יחד עם רפ"ק משהאל שלמה שהיה גם כן חבלן ימ"מ בהכשרתו. בקרב בתחנת שדרות נפל רפ"ק אלכסיי שמקלוב, שהיה חבלן ימ"מ בהכשרתו. כל חבלן שסיים את קורס החבלה הבסיסי זוכה לענוד את סיכת "כנפי החבלן". הכנפיים המורכבות ממספר אלמנטים: בפועל סיכת "כנפי החבלן" הפכה להיות גם סמל מערך החבלה כולו והיא מופיעה כסמל גם על כלי רכב ומדים של המערך. תהליך הגיוס למערך החבלה כולל ראיון, יום מיון בלשכת גיוס של משטרת ישראל, וגיבוש הנערך במכללה הלאומית לשוטרים.ההכשרה הבסיסית של חבלן המשטרה היא במסגרת קורס חבלה הנערך במכללה הלאומית לשוטרים, ואורכו כ- 28 שבועות. לאחרונה הוכר קורס החבלה הבסיסי כמזכה ב-22 נקודות זכות אקדמאיות. עם סיום קורס החבלה הבסיסי, יוסמכו החניכים כחבלנים בשלב מקצועי "מוסמך", לאחריו יחלו במסלול קידומם המקצועי. במסלול קידומו המקצועי של חבלן המשטרה ישנם מספר שלבים, המגדירים את השלב המקצועי של החבלן ומקנים לו הרשאות שונות: חבלן בשלב מוסמך חבלן בשלב מתמחה חבלן בשלב מתקדם חבלן בכיר קצין חבלה – כל קצין חבלה הוא חבלן בכיר בהכשרתו בין השלבים נדרש החבלן לעמוד בהכשרות מקצועיות ומבדקים שונים. מעבר לשלב בכיר מותנה בוועדה מקצועית, שלאחר מעברה יוסמך החבלן כחבלן בכיר ויזכה לענוד כנפי חבלה מוזהבות. בשל הסיכון הרב הנלווה לתפקידם, חבלני המשטרה נחשבים ללוחמים ביחידות מיוחדות. נשק אישי: כמו כל שוטר, החבלן חמוש באקדח אישי בקליבר 9 מ"מ. חליפת מיגון: זהו בגד מיוחד שאותו לובש החבלן והוא נועד להגן עליו מפני הפיצוץ, ההדף והרסס. על חליפת המיגון החבלן לובש בדרך כלל אפוד עם הכלים החיוניים שלו. החבלן גם חובש קסדת מגן. רובה Shotgun: זהו רובה חלק-קדח ("רובה ציד") היורה תחמושת מיוחדת ורבת עוצמה המיועדת לפרק חפצים חשודים ומנעולים. ה-Shotgun מותקן בדרך כלל על רובוט לסילוק פצצות. גלאים: חבלנים משתמשים במספר סוגים של גלאים (כימיים, תרמיים, אופטיים וכדומה) על מנת להעריך את האיום שמולו הם מתמודדים. זיהוי הפצצה והתוכן שלה הוא מרכיב חיוני בנטרולה המוצלח. אמצעי משיכה מרחוק: כחלק מהגישה של טיפול מרחוק, כל חבלן מסוגל לבנות מערכות חבלים וגלגלות מורכבות כדי לטלטל מרחוק ואף להזיז תחמושות ממקום למקום. רובוט חבלה וסילוק פצצות הוא אחד האמצעים המזוהים ביותר עם מערך החבלה. זהו רובוט הנשלט בשלט רחוק וכולל מצלמת וידאו, זרוע עם צבת ובדרך כלל גם רובה Shotgun המשמש לפירוק החפץ החשוד או לפיצוצו. מערך החבלה של משטרת ישראל מפעיל מספר דגמי רובוטים: הובו (רובוט): רובוט חבלה ישן, יצא משירות. במבי (רובוט): רובוט חבלה קל יצא משירות. רמוטק אנדרוס: סדרת רובוטי חבלה בגדלים שונים. אנדרוס וולברין: רובוט חבלה כבד הנע על זחלים. שונר: רובוט גדול לטיפול באירועים בהם נדרש רובוט חזק יותר מהאנדרוס. ניידת חבלה: הניידת בה נוסע החבלן ומגיע לזירת האירוע. הניידת כוללת אמצעי חבלה וסילוק פצצות שונים, גלאים, אמצעי קשר ובדרך כלל גם רובוט חבלה. ניידת "כולא פיצוץ": זהו רכב בעל מיכל עבה מפלדה, בו ניתן לפוצץ מטענים קטנים בבטחה, מבלי שיפלט הדף או רסס החוצה ויסכן אנשים. משאית "כולא פיצוץ" (מכונה "קרנף"): משאית בעלת מיכל עבה מפלדה, בה ניתן להעביר בבטחה תחמושת שלא התפוצצה ונפלי תחמושת לצורך השמדה מבוקרת בשטח פתוח. מערך החבלה שכל 26 חבלנים וקציני חבלה לאורך השנים. חלקם נפלו במהלך שירותם וחלקם תוך כדי טיפול באירועי חבלה שונים. החבלנים מונצחים באתר ההנצחה של מערך החבלה, הממוקם בתחנת בית שמש בסמוך למקום בו היה בית הספר לחבלה בעבר. מדי שנה מתקיים באתר זה טקס זיכרון של המערך. רובוט חבלה כבד מדגם אנדרוס וולברין רובוט חבלה עירוני מדגם "במבי" רכב חבלן של משטרת ישראל חבלני משטרת ישראל מפנים נפל תחמושת ממלחמת העולם הראשונה שהתגלה על שפת הכנרת. לבוש מגן לחבלן משטרה, 1970. תצוגה בבית מורשת משטרת ישראל מדיה וקבצים בנושא מערך החבלה של משטרת ישראל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של משטרת ישראל אחיה ראב"ד, נטרול המטען בלב המפרץ: "כמו לקפוץ על רימון", באתר ynet, 22 במרץ 2009 - כתבה וסרט על נטרול מכונית תופת בקניון לב המפרץ בחיפה טל מילר, שיחות נפץ: 5 עדויות של חבלנים ישראליים, באתר ynet, 16 באפריל 2010 שי לוי, ‏הלוחש לפצצות: 8 סיפורים של חבלן משטרתי עם ותק של 27 שנים, באתר ‏מאקו‏, 9 באוגוסט 2016 שי לוי, ריאיון עם חבלן: "לא פעם חלמתי בלילות על הלוויה שלי. ראיתי את הילדים שלי בוכים", באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 2 בספטמבר 2016 פגזים עותמניים מלפני 100 שנה נמצאו בכנרת - אשכול מידע ותמונות בפורום צבא וביטחון בפרש.