laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מבצע עוז

מבצע עוז היה מבצע צבאי של חיל הים שנערך בליל 2 בינואר 1949 במלחמת העצמאות, מטרת המבצע הייתה לנסות שוב לנתק את אספקת הציוד הצבאי והתחמושת משטח מצרים לחזית הדרום על ידי פיצוץ מסילת הרכבת המחישה את הציוד, לאחר שניסיון קודם שנערך שבוע קודם לכן במסגרת מבצע התחלה לא השיג את מטרתו לאחר שחומר נפץ שהטמינו לוחמי חיל הים מתחת המסילה לא גרם לנזק משמעותי. בשעת ערב הפליגו לכיוון החוף של מצרים אותן ספינות משמר שנטלו חלק בניסיון הקודם של המבצע, סמוך לשעה 21:00 הן הגיעו אל מול נקודת הפעולה. יחידת סיור נשלחה באמצעות סירת משוטים לבדוק את השטח ולוודא כי הוא פנוי, לאחר שהתקבל אישור מיחידת הסיור ירדו צוותי החבלה בסירות גומי ועשו את דרכם אל החוף. הם הגיעו אל החוף והחלו לנוע לעבר היעד ולפתע ללא סיבה פתח אחד מאנשי היחידה באש. הירי חשף את הכוח בפני המצרים והם החלו להמטיר עליהם אש, נוצר בלבול רב ואנשי היחידה ניסו להשתלט על המצב ולהשיב אש, אך מפקד הכוח החליט לסגת מאחר שסבר שאין סיכוי שהמצרים לא יגלו את המטען שהם עמדו להניח. הכוח שב על עקבותיו ובסירות הגומי הגיעו במהירות לספינות שחיכו להם במרחק מה בים ומשם הפליגו חזרה ארצה. הפעולה נכשלה ומסילת הרכבת המצרית המשיכה להעביר ציוד ותחמושת לכוחות הצבא בחזית, אך לכישלון לא היו השלכות מעשיות כיוון שמבצע זה היה רק פעולה בהיקף קטן במסגרת מבצע חורב שמטרתו הכללית הייתה להכניע את צבא מצרים ולגרשו מן הנגב ומטרה זו הושגה במלואה במבצע. מבצעי חיל הים במלחמת העצמאות אליעזר טל: מבצעי חיל הים במלחמת הקוממיות, הוצאת מערכות, 1964
1 אירו

1 אירו הוא מטבע אירו, בעל העריך השני בשוויו במחזור. מטבע זה עשוי שתי סגסוגות המקנות לו שני צבעים. הסגסוגת החיצונית עשויה פליז וניקל, ואילו זו הפנימית עשויה מנחושת וניקל. כמו כל מטבעות האירו, בעוד צד הנושא של המטבע נושא עיצוב ייחודי לכל מדינה המנפיקה אותו, ועל כן נקרא גם הצד הלאומי, צד הערך הוא משותף ונושא עיצוב של מפת אירופה יחד עם העריך. המטבע נכנס למחזור לראשונה בשנת 2002, אולם על חלק מן המטבעות מוטבעת שנת ההנפקה 1999, שבה האירו נכנס לשימוש לראשונה. ישנם 6.43 מיליארד מטבעות 1 אירו במחזור, דבר אשר מעמיד את המטבע במקום השישי ברשימת מטבעות האירו שבמחזור. המעגל הפנימי של המטבע עשוי משתי שכבות של סגסוגת נחושת-ניקל וביניהן שכבה נוספת של ניקל, ואילו הטבעת החיצונית עשויה סגסוגת פליז וניקל. קוטרו של המטבע 23.25 מ"מ, עוביו 2.33 מ"מ ומשקלו 7.5 גרם. צד הנושא של המטבע נושא עיצוב משתנה, בהתאם למדינה המנפיקה. ההנחיות קובעות כי כל עיצוב לאומי חייב לכלול 12 כוכבים, כמספר הכוכבים בדגל האיחוד האירופי, את שם המדינה, או ראשי תיבות המזוהים עמה, את שנת ההנפקה ואת ראשי התיבות של האמן שעיצב את העיצוב הלאומי. לרוב, 12 הכוכבים מסודרים על פני הטבעת החיצונית. חל איסור כי צד זה יישא את העריך, לאור העובדה שהעריך מופיע בצד המשותף, אלא אם מדובר במדינה שבה הכתב שונה מן הכתב הלטיני. היחידה שעומדת בתנאי זה היא יוון, שעל מטבעותיה מוטבע עריך המטבע והכיתוב EYPΩ. למרות האיסור, אוסטריה כן מציינת את העריך על הצד הלאומי במטבעותיה. בצד המשותף של המטבע מוטבעת מפת אירופה ועל גביה עריך המטבע באלפבית לטיני. בצדה הימני של הטבעת החיצונית מוטבעים 12 כוכבים, המסמלים את 12 הכוכבים בדגל האיחוד האירופי, והם מצומדים ומחוברים בקווים. מימין מופיעים ראשי התיבות של האמן שעיצב את צד הערך של המטבע, לוק לואיקס. עד שנת 2007 הוטבעה על הצד המשותף מפה שכללה את מדינות האיחוד האירופי בלבד, אולם בעקבות הצטרפותן של 10 מדינות נוספות לאיחוד הורחבה המפה לאירופה השלמה. השוליים של המטבע, אשר משמשים אמצעי לזיהוי עבור לקויי ראייה, מחורצים לפרקים, עם שלושה מקטעים מחורצים ושלושה מקטעים חלקים. 2 אירו 50 אירו-סנט 20 אירו-סנט 10 אירו-סנט מדיה וקבצים בנושא 1 אירו בוויקישיתוף מטבע האירו, אתר הבנק האירופי המרכזי (באנגלית) שטרות ומטבעות במחזור, אתר הבנק האירופי המרכזי.
תחנת ויקטוריה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... תחנת ויקטוריה (לונדון) – תחנת רכבת ראשית ותחנת רכבת תחתית במרכז לונדון תחנת ויקטוריה (מנצ'סטר) – תחנת רכבת ראשית בעיר מנצ'סטר, הממלכה המאוחדת תחנת צ'האטראפאטי שיוואג'י – תחנת רכבת במומבאי, נקראת גם "ויקטוריה טרמינוּס"
הביקורת של לוקאס

הביקורת קרויה על שם העבודה של רוברט לוקאס על מדיניות מקרו-כלכלית. לפי ביקורת זו, ניסיון לעצב מדיניות מקרו-כלכלית ולצפות מה יקרה בהמשך אך ורק על סמך נתונים היסטוריים מצרפיים אינו נכון מתודולוגית. הבסיס לרעיון שלו הגיע עוד לפניו (חוק גודהארט וחוק קאמפבל) אך במטלה שהגיש ב-1976 הוא נגע בלב העניין, והציג רעיון שביטל את האפשרות להשתמש במודלים כלכליים בקנה מידה גדול כמקור מהימן לניסוח מדיניות. מאחר שהמשתנים נקשרו כאשר אחד מהם לא היה מבני, כלומר לא נגרם בשל מדיניות ממשלתית ולא היה מובנה בתוך המערכת, התגובות שלהם אחד לשני יהיו בהכרח שונות מאשר היו לו אחד המשתנים היה מושפע במכוון על ידי ממשלה. לכן מודלים שמבוססים על קשר בין משתנים, הגוררים שעל ידי שינוי של אחד מהמשתנים אפשר להביא לשינוי הרצוי באחר טועים. בלשונו של רוברט לוקאס עצמו: "בהינתן שבמודל הכלכלי נתון שכל סוכן מקבל החלטות באופן אופטימלי, וקבלת החלטות באופן אופטימלי בהכרח מושפעת משינויים בסביבה החיצונית, נובע בהכרח שכל יישום של מדיניות יוביל לשינוי של המודלים האלה עצמם". לוקאס מציע לפיכך שכדי לחזות את ההשפעה של מדיניות באמת, יש להשתמש במדדים אמיתיים (העדפות צרכן, טכנולוגיה, נוכחות משאבים) שמשפיעים על ההתנהגות של היחיד. אם נוכל לחזות מה היחיד יעשה, ונכניס לשיקוליו גם את השפעת המדיניות עצמה, נוכל לחזות מה יקרה. לביקורת הייתה השפעה רבה לא רק בשל כך שהיא הפריכה מודלים רבים, אלא גם בשל כך שהיא עודדה כלכלנים רבים לתת יסודות מיקרו-כלכליים למודלים שלהם. יסודות מיקרו-כלכליים תמיד היו דבר רצוי, אך לוקאס עזר לשכנע שהם גם הכרחיים. כלכלנים הושפעו מביקורת זו ואחריה המודלים הכלכליים היו מבוססים יותר על מיקרו-כלכלה. יישום חשוב של הביקורת של לוקאס הוא שהקשר השלילי בין אינפלציה לאבטלה, כלומר על עקומת פיליפס, יכולה להכזיב אם הרשות המוניטארית מנסה לנצל אותה. ניסיון להעלות את האינפלציה בתקווה להוריד את האבטלה תגרום לחברות לצפות את ההעלאה ולהתחשב בה בשיקולי העסקת עובדים. במילים אחרות – העובדה שמדיניות מוניטארית שגרמה לאינפלציה בעבר גרמה גם לאבטלה נמוכה אינה גוררת שיצירת אינפלציה תקטין את האבטלה שוב. לדוגמה – מצודת פורט נוקס אף פעם לא נכבשה. משמעות הדבר אינה שאפשר לשלוח את השומרים לחופשה, שכן המניעים לא לכבוש את המצודה תלויים בשומרים. במילים אחרות – אם המצודה תהיה שמורה היום לא סביר שיכבשו אותה, אך שינוי במצב, כמו שליחת השומרים, תגרום להערכה מחדש של היתרונות והחסרונות בניסיון כיבוש פוטנציאלי. כך שהעובדה שאין שודדים שמנסים לתקוף את המצודה עכשיו, אין פירושה שלא יהיו כאלה אם תשתנה המדיניות.
אה"מ ליאנדר (1813)

אוניית הוד־מלכותו "לִיאֶנְדֶר" (באנגלית: HMS Leander) הייתה פריגטה נושאת 50 תותחים (אונייה מדרגה רביעית) של הצי המלכותי הבריטי, שנטלה חלק במלחמות הנפוליאוניות, מלחמת 1812 והמלחמה הברברית השנייה. אה"מ "ליאנדר" נבנתה על ידי חברת "וויגרם, וולס אנד גרין" (Wigram, Wells & Green) במספנת בלקוול (אנ') בתמזה על פי תכנונו של סר וויליאם רול. היא ואה"מ "ניוקאסל" הדומה לה נועדו לשמש מענה לפריגטות האמריקניות, כמו "קונסטיטושן", שנבנו גדולות, חזקות וכבדות-חימוש יותר מכל פריגטה אחרת באותו זמן. כמו הפריגטות האמריקניות, גם "ליאנדר" נבנתה עם סיפון עליון משווה, ללא צור חרטום או סיפון אחרה מוגבהים. צורת מבנה חדשנית זו איפשרה להציב מספר תותחים רב יותר על הסיפון העליון – 26 קרונדות של 42 ליטראות ו-4 תותחי חרטום בני 24 ליטראות; על הסיפון הראשי, שנקרא גם סיפון התותחים, סודרו 30 תותחי 24 ליטראות. "ליאנדר" נחשבה לאונייה מהירה, מהירותה עלתה על 13 קשרים, אך בה בעת נודעה בטלטוליה בים גלי, ככל הנראה בשל סידור המטען בבטנה, ליקוי שתוקן במהלך שירותה ב-1820. את שירותה המבצעי הראשון עשתה "ליאנדר" במלחמת 1812 תחת פיקודו של קפטן ג'ורג' רלף קולייר, מי שהצטיין בשירותו במלחמת חצי האי האיברי. היא צורפה לשייטת הבריטית שפעלה מתחנת הצי בצפון אמריקה, ועסקה בהטלת הסגר על נמלי האויב ובפגיעה בספנות המסחרית שלו. "ליאנדר" מפורסמת במרדף שערכה, ללא הצלחה, אחר הפריגטה "קונסטיטושן" ב-11 במרץ 1812. שלושה חודשים קודם לכן הצליחה האונייה האמריקנית לחמוק מנמל בוסטון ויצאה להפלגה מבצעית, במהלכה הכניעה בקרב ולקחה בשבי שתי אוניות מלחמה בריטיות, את "סייאן" (32 תותחים) ו"לבנט" (21 תותחים). קולייר יצא לחפש אחר הפריגטה האמריקנית, כשלפקודתו סרות שתי אוניות נוספות, אה"מ "ניוקאסל" (אנ') (50 תותחים) ו"אייקסטה" (40 תותחים). "קונסטיטושן" ושתי אוניות השלל נתגלו ליד פורטו פראיה שבאיי כף ורדה, אך הפריגטה האמריקנית ואחת מאוניות השלל הצליחו לחמוק מידיו של קולייר. ב-22 ביוני 1814, ליד חופי נובה סקוטיה, הכניעה "ליאנדר" ולכדה לאחר מרדף את הבריג "רטלסנייק" (אנ') (14 תותחים). בתום מלחמת 1812 שבה "ליאנדר" לאנגליה. בין אוגוסט 1815 לפברואר 1816 שופצה ותוקנה במספנת ווּלִיץ'. היא השתתפה בפיקודו של קפטן ויליאם סקיפסי במלחמה הברברית השנייה בהרעשת אלג'יר (27 באוגוסט 1816), כחלק משייטת בפיקודו של אדמירל אדוארד פֶּלוּ (אנ'). ב-1817 הוצבה כאוניית הדגל של מפקד תחנת הצי בצפון אמריקה, תת-אדמירל דייוויד מילן, שבסיסה בהליפקס. ב-1819, לאחר סדרת שיפוצים בפורטסמות', נשלחה "ליאנדר" בפיקוד קפטן צ'ארלס ריצ'רדסון לשמש אוניית הדגל של תת-אדמירל הנרי בְּלֶקווּד (אנ') במימי הודו. היא שבה לאנגליה בשלהי 1822 והוסבה לאוניית קליטה (receiving ship) בנמל פורטסמות', תפקיד אותו מילאה מ-1823 עד 1830. במרץ 1830 הוצאה האונייה משירות, פורקה ונגרטה. Colledge, J. J. and Warlow, Ben. Ships of the Royal Navy: The Complete Record of all Fighting Ships of the Royal Navy. London, Chatham Publishing, 1969. Revised edition 2006. Gardiner, Robert. Frigates of the Napoleonic Wars. London, Chatham Publishing, 2006. Toll, Ian W. Six Frigates: How Piracy, War and British Supremacy at Sea gave Birth to the World's Most Powerful Navy. London, Penguin Books, 2007. Tracy, Nicholas. Who's who in Nelson's Navy: 200 Naval Heroes. London, Chatham Publishing, 2006. Winfield, Rif. British Warships in the Age of Sail 1793–1817: Design, Construction, Careers and Fates. London, Seaforth, 2008. מדיה וקבצים בנושא אה"מ ליאנדר בוויקישיתוף
אה"מ אייקסטה (1797)

אוניית הוד־מלכותו "אֵייקֶסְטֶה" (באנגלית: HMS Acasta) הייתה פריגטה נושאת 40 תותחים של הצי המלכותי הבריטי. היא השתתפה במלחמות המהפכה הצרפתית, במלחמות הנפוליאוניות ובמלחמת 1812. אמנם לא נלחמה מעולם בקרב חשוב אונייה-מול-אונייה, אך הצטיינה במספר הרב של אוניות אויב שתפסה שלל, בהן פריבטירים ספרדיים, צרפתיים ואמריקניים רבים. "אייקסטה" הוצאה מן השירות ונגרטה ב-1821. מדיה וקבצים בנושא אה"מ אייקסטה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
היינקל He 111

היינקל He 111 (בגרמנית: Heinkel He 111) היה מפציץ גרמני מתקופת מלחמת העולם השנייה. ה-He 111 תוכנן בתחילת שנות ה-30 על ידי המתכננים הגרמנים זיגפריד וולטר גינתר, תוך הפרה של חוזה ורסאי. בתחילת שלבי הייצור הוסווה המטוס כמטוס מטען, על אף שכוונת מתכנניו הייתה לספק ללופטוואפה מפציץ בינוני מהיר. ה-He 111 היה בין המפציצים הידועים ביותר של הלופטוואפה וזוהה בקלות הודות לחרטומו בעל צורת החממה. הוא היה המפציץ שנעשה בו השימוש הרב ביותר בשלביה הראשונים של המלחמה, אם כי במהלך הקרב על בריטניה נחשפו חולשותיו בתחום המיגון, המהירות הנמוכה יחסית ויכולת התמרון הגרועה. עם זאת הוכח כי הוא מסוגל לספוג נזק כבד יחסית ולשוב לבסיסו. ככל שהתקדמה המלחמה כך נעשה בו שימוש למטרות רבות יותר, כמפציץ אסטרטגי בתקופת הקרב על בריטניה, כמפציץ טורפדו בתקופת הקרב על האטלנטי, ומפציץ בינוני ומטוס תובלה ביתר החזיתות. על אף שהדגם הבסיסי שופר ללא הרף, בסוף המלחמה היה כבר ה-He 111 מיושן. הלופטוואפה רצה להחליפו ב"מפציץ דגם B" המתוכנן, אך בסופו של דבר בוטל הפרויקט, והלופטוואפה המשיך להשתמש ב-He 111 עד לסוף המלחמה. הייצור הופסק ב-1944. בשלבים אלו נעשה במטוס שימוש בעיקר כמטוס תובלה ולצורכי אספקה. עיצובו של ה-He 111 נמשך גם לאחר המלחמה במטוס ה-CASA 2.111 הספרדי. הספרדים קיבלו ב-1943 מספר מטוסים ורישיון לבנות גרסה משלהם. "צאצא" זה של ה-He 111 נותר בשירות חיל האוויר הספרדי עד 1973. היינקל He 177 מדיה וקבצים בנושא היינקל He 111 בוויקישיתוף (ספרד) ערך זה הוא קצרמר בנושא כלי טיס צבאיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ריצין

ריצין או ריצנין הוא חלבון רעיל המופק מקליפתם של זרעי צמח הקיקיון המצוי (Ricinus communis). רעילות הריצין גבוהה פי 2,000 מארס נחש הקוברה, פי 6,000 מציאניד ופי 12,000 מארסם של העכסנים. פעולת הריצין היא דרך בלימת הסינתזה של החלבונים בריבוזומים של תאים איקריוטיים. הוא פוגע בבעלי חוליות, חסרי חוליות, חרקים וצמחים, אף כי פגיעתו בצמחים חלושה. את חומרת הפגיעה קובעת כמות הריצין שנספגה. החומר פוגע הן בשאיפה, הן בבליעה והן בהזרקה. בבני אדם הורס הריצין את ה-RNA שבתאים, וגורם בכך להמוליזה של תאי הדם האדומים ולפגיעה בכלי הדם, במעיים ובקיבה. הרס ה-RNA בתאים פוגע ביכולתם להשתכפל, וגורם להם להיצמד זה לזה. במקביל, נוצר בתאים תהליך של הרס וקריסה. בעשור הראשון של המאה ה-21 פותחו נוגדנים לריצין על ידי מעבדות בבריטניה ועל ידי צבא ארצות הברית, שהראו יעילות בחיות מעבדה, אך לא נוסו בצורה מקיפה בבני אדם. הרעלת ריצין נחשבת לקשה ביותר: אם הנפגע שורד את שלושת הימים הראשונים, סיכוייו להישאר בחיים גבוהים יותר. סימני הרעלה מידיים הם: כאבי בטן חזקים, הקאות (העלולות להיות מלוות בדם), שלשולים העלולים להיות מלווים בדם טרי לאחר מספר ימי סבל, ירידה במתן שתן ובלחץ דם, התייבשות חמורה ואפשרות של עוויתות הגוף (בדרך כלל לאחר שהחלה קריסה של מערכת כלי הדם ומערכות חיוניות אחרות). השימוש הידוע המתועד ביותר בריצין נעשה על ידי הק.ג.ב. של ברית המועצות בזמן המלחמה הקרה. בשנת 1978 צייד השירות החשאי הסובייטי את סוכני המשטרה החשאית הבולגרית בנשק דמוי מטרייה המסוגל לירות (באמצעות גז דחוס) כדורית פלטינה בקוטר 1.52 מילימטר, שבחריציה רעל. הסוכנים הבולגרים הגיעו ללונדון על מנת להתנקש בחייו של גאורגי מרקוב, מתנגד המשטר הבולגרי. מרקוב המתין בתחנת אוטובוס ליד גשר ווטרלו. הסוכן הבולגרי התקרב אליו למרחק נגיעה, ומתוך ה"מטרייה", ירה לתוך רגלו של מרקוב קליע זעיר, אשר הכיל ריצין. מרקוב מת בבית החולים מספר ימים לאחר מכן. הקליע נתגלה בגופו במקרה. ב-17 באפריל 2013 התגלתה במרכז מיון הדואר של הבית הלבן מעטפה שהכילה ריצין ויועדה לנשיא ארצות הברית, ברק אובמה. ב-3 באוקטובר 2018 נשלחו שתי חבילות דואר עם ריצין אשר יועדו למזכיר ההגנה של ארצות הברית ולנשיא דונלד טראמפ. ב-19 בספטמבר 2020 נשלחו מעטפות שהכילו ריצין לנשיא טראמפ ולמספר בתי כלא, ונשלחו ככל הנראה משטח קנדה. חרף הרעילות הרבה של הריצין ויעילותו כנשק כימי/ביולוגי, קשה מאוד להגביל את ייצורו ומניעת הנגישות אליו היא בלתי אפשרית. ידוע על שימוש בריצין בתעשיית התרופות (כגון לחולי סרטן) ובתעשייה הכימית. מדיה וקבצים בנושא ריצין בוויקישיתוף ריצין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) על ריצין ומנגנון הרעילות שלו (באנגלית) פרק קיקיוני: מי רצח את גאורגי מרקוב? פודקאסט עושים רפואה בהגשת ד"ר יובל בלוך. Vaccine for ricin toxin developed at Detrick lab, archive.vn, ‏2012-05-24 "Ricin 'antidote' to be produced" (באנגלית בריטית). 2009-11-11. נבדק ב-2021-02-01. AP, מכתב ובו רעל נשלח לנשיא ארה"ב אובמה, באתר ynet, 17 באפריל 2013 עמרי נחמיאס‏, מכתבים קטלניים: חבילות עם הרעל ריצין נשלחו לטראמפ ולפנטגון, באתר וואלה, 3 באוקטובר 2018 אותר מכתב שיועד לטראמפ והכיל רעל מסוג ריצין, באתר כלכליסט, 19 בספטמבר 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'יי ובוב השקט

ג'יי ובוב השקט הם שתי דמויות בדיוניות שמופיעות ברוב סרטיו של השחקן, התסריטאי והבמאי קווין סמית'. ג'יי (ג'ייסון מיוז) הוא סוחר סמים חרמן והיפראקטיבי בעל שיער ארוך. בוב השקט (מגולם על ידי סמית עצמו) הוא חברו השמן, המזוקן והטוב ביותר של ג'יי. בוב השקט אמנם מדבר רק לעיתים נדירות אך כאשר הוא מדבר, הוא עושה זאת בלשון צחה בנקודה מכריעה בסרט, שלא כמו ידידו ג'יי, שמרבה לקלל ולדבר שטויות. השניים הכירו בלאונרדו, ניו ג'רזי, שם נולדו, הם נפגשו מחוץ למינימרקט מ"מוכרים בלבד" כשהאימהות שלהם היו בפנים. את הפה המלוכלך שלו ירש ג'יי מאימו והמילה הראשונה שלו הייתה "פאק". הקללות של ג'יי צונזרו בסדרת הטלוויזיה של "מוכרים בלבד" והוא ובוב השקט גם עברו מסחר בסמים לסחר בזיקוקים. שתי הדמויות הופיעו בסרטים הבאים: מוכרים בלבד (1994) עכברי קניונים (1995) לרדוף אחרי איימי (1997) דוגמה (1999) ג'יי ובוב השקט מכים שנית (2001) מוכרים בלבד 2 (2006) ג'יי ובוב השקט מההתחלה (2019) מוכרים בלבד 3 (2022) בנוסף הופיעו השניים בהופעת אורח בסרט צעקה 3 (2000), בעונה החמישית של הסדרה "הפלאש" ובקליפ של because I got high של הראפר Afroman. השניים הופיעו גם בסדרת הטלוויזיה המצוירת "מוכרים בלבד". מדיה וקבצים בנושא ג'יי ובוב השקט בוויקישיתוף Afroman - Because I Got High (Official Music Video), נבדק ב-2022-06-12
בריאן ג'וזפסון

בריאן דייוויד ג'וזפסון (באנגלית: Brian David Josephson; נולד ב-4 בינואר 1940 בקארדיף שבוויילס) הוא פיזיקאי יהודי ולשי - אמריקאי, שזכה בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1973. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. נולד בקארדיף שבוויילס להורים יהודים, מימי (לבית וייסברד) ואברהם ג'וזפסון. ב-1957 החל ללמוד בטריניטי קולג' באוניברסיטת קיימברידג'. במהלך לימודיו, חזה את "אפקט ג'וזפסון", בו אלקטרונים מסוגלים לעבור מחסום. על גילוי זה קיבל פרס נובל לפיזיקה ב-1973, ביחד עם איוואר גיאוור ולאו אסאקי. המציא את ההתקן המוכר בשם "צומת ג'וזפסון". לאחרונה עסק בפיזיקה של חומר מעובה ובפאראפסיכולוגיה. Josephson, B.D., 1964: "Coupled Superconductors", Review of Modern Physics, 36 [1P1]. Josephson, B.D., 1965: "Supercurrents through Barriers", Advances in Physics, 14 [56]. Josephson, B.D., 1992: "Telepathy Works", New Scientist, 135 [1833], 50-50. Josephson, B.D., 1992: "Defining Consciousness", Nature, 358 [6388], 618-618. Josephson, B.D., 1993: "All in the Memes", New Statesman & Society, 6 [276], 28-29. Josephson, B.D., 1994: "Awkward Eclipse", New Scientist, 144 [1956], 51-51. Josephson, B.D., 1995: "Light Barrier", New Scientist, 146 [1975], 55-55. Josephson, B.D., 1997: "Skeptics Cornered", Physics World, 10 [9], 20-20. Josephson, B.D., 1999: "What is truth?", Physics World, 12 [2], 15-15. Josephson, B.D., 2000: "Positive bias to paranormal claims", Physics World, 13 [10], 20-20. Josephson, B.D., 2006: "Take nobody's word for it", New Scientist, 192 [2581], 56-57. מדיה וקבצים בנושא בריאן ג'וזפסון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בריאן ג'וזפסון (באנגלית) בריאן ג'וזפסון, באתר פרס נובל (באנגלית) בריאן ג'וזפסון, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה על אפקט ג'וזפסון באתר מכון ויצמן למדע בריאן ג'וזפסון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בריאן ג'וזפסון, אנשי סגולה - יהודים זוכי פרס נובל, באתר בית התפוצות. שני העולמות של יובל נאמן, מעריב, 12 בדצמבר 1969 "הידען", חוקרי הטכניון: גם אטומים, ולא רק אלקטרונים, מסוגלים לעבור מחסום, באתר ynet, 9 באוקטובר 2007 פרסים בכימיה ופיסיקה, דבר, 24 באוקטובר 1973 צומת ג'וזפסון בלקסיקון מחשבים ומערכות מידע, באתר מעות ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקאים ובנושא בריטים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גראן פונדו

גראן פונדו (Gran Fondo) או סייקלוספורטיב (Cyclosportive) הוא אירוע רכיבת כביש חד-יומי שאליו מגיעים רוכבי אופניים רבים לרכוב יחד בכבישים ללא תנועת מכוניות. מרתוני הרכיבה הגדולים בעולם מיועדים למקצוענים וחובבנים כאחד, הנוסעים על אותו מסלול. במירוץ ניתן למצוא רוכבים בקצבים שונים: בחלק הקדמי הרוכבים המקצועניים הרוכבים בקצב מהיר, ובחלק האחורי רוכבים בקצב של רכיבה עממית. בחלק מאירועי הגראן פונדו בעולם מסלול הרכיבה תחרותי כולו, בעוד חלק מהאירועים משלבים מדידת זמנים רק בחלק מהתחרות. בישראל נערך המירוץ הראשון, שנקרא "גראן פונדו כלל-בריאות" ב-20 באפריל 2012. המירוץ תוכנן כך שכל רמות הרכיבה מתחילים יחד ללא מדידות זמנים, והתחרות מתחילה מהחלק השני של המסלול ועד הסיום. מסלול תחרות זו התחיל בגלבוע, המשיך דרך בקעת הירדן ורמת הגולן והסתיים באתר החרמון. מארגנות האירוע היו חברת Mediteraneo 365 וחברת משלחות. בשנת 2013 התקיים בישראל לראשונה הגראן פונדו ג'ירו ד'איטליה ירושלים. המרוץ הופק על ידי Mediterraneo 365 והיה למרוץ האופניים הגדול ביותר שהתקיים בישראל . בשנת 2015 (לאחר 3 עונות צפוניות בארגון הראל נחמני - גראן פונדו ישראל) החל הגראן פונדו להתקיים בדרום, באזור שדה בוקר וים המלח, בנוסף חבר אירוע הגראן פונדו לטור ערד של איגוד האופניים בישראל. הטור התחיל בערד/מצדה ויסתיים באזור ים המלח בשילוב העלייה המפורסמת למעלה עקרבים. שיתוף הפעולה הזה הביא לאירוע הכביש הבינלאומי הגדול בישראל שנקרא: "גראן פונדו ים המלח-ערד הבינלאומי". השנה 1-2 במרץ 2019 לאחר 3 עונות שוב נודד הגראן פונדו קצת יותר דרומה לערבה התיכונה, והופך ל-"גראן פונדו ערבה" כשהוא כולל בתוכו את העלייה המפורסמת למעלה עקרבים ומקטעים שטרם נרכבו בעבר באירועי האופניים בישראל. רוכב ישראל גראן פונדו ישראל באנגלית: Gran fondo israel גראן פונדו ישראל, באתר Bikepanel גראן פונדו ניו-יורק, באתר Bikepanel נובו קולי איטליה, באתר Novecolli המרתונה בדולומיטים, איטליה, באתר Maratona רוביי צ'אלנג', פאריס, באתר Letapedutour הספורטיב של טורדה פלאנדרס, בלגיה, באתר Sport.be
משחק בעל ידיעה שלמה

בתורת המשחקים, משחק בצורה רחבה נקרא משחק בעל ידיעה שלמה אם בכל שלב ושלב של המשחק, השחקן שתורו לשחק יודע מה היו מהלכי כל השחקנים עד אותו שלב, ובמידה והיו הגרלות, השחקן יודע את תוצאותיהן. בפרט, במשחק בעל ידיעה שלמה השחקנים משחקים זה אחרי זה והם אינם משחקים באופן סימולטני. קבוצת ידיעה של שחקן מסוים היא קבוצת קדקודים אשר השחקן אינו יכול להבחין ביניהם. משחק ייקרא "בעל ידיעה שלמה לשחקן i" אם כל קבוצת ידיעה של שחקן זה מכילה קדקוד אחד בלבד. כלומר, בבואו לבצע מהלך, השחקן יודע באיזה מקדקודי ההחלטה שלו בעץ המשחק נמצאת התחרות. משחק ייקרא "בעל ידיעה שלמה" אם הוא בעל ידיעה שלמה לכל אחד מהשחקנים. במילים אחרות, משחק בעל ידיעה שלמה הוא משחק שבו כל אחד מהקדקודים של כל אחד מהשחקנים מהווה קבוצת ידיעה של אותו שחקן. אחרת, יקרא משחק בעל ידיעה לא שלמה. שחמט הוא דוגמה למשחק עם ידיעה שלמה, כל שחקן יודע את המצב על הלוח בכל רגע נתון ויודע מה הייתה סדרת המהלכים שהביאה למצב הלוח הנוכחי. דוגמאות נוספות של משחקים בעלי ידיעה שלמה הם: דמקה, מונופול, סולמות ונחשים, איקס עיגול והקס. דוגמאות למשחקים ללא ידיעה שלמה: פוקר (שבו הקלפים של כל שחקן מוסתרים מהשחקנים האחרים), וזוג או פרט. ערך מורחב – משפט צרמלו בכל משחק שני שחקנים בעל ידיעה שלמה, שבו קבוצת התוצאות האפשריות היא: { תיקו, I מנצח, II מנצח } = O מתקיימת אחת ורק אחת משלוש האפשרויות הבאות: לשחקן I יש אסטרטגיה מנצחת. לשחקן II יש אסטרטגיה מנצחת. לכל אחד משני השחקנים יש אסטרטגיה המבטיחה לפחות תיקו. אסטרטגיה SI של שחקן I נקראת אסטרטגיה מנצחת אם: I מנצח = (u(SI,SII לכל אסטרטגיה SII של שחקן II. אסטרטגיה SI של שחקן I מבטיחה לפחות תיקו לשחקן I אם: {תיקו, I מנצח} u(SI,SII) E לכל SII. אסטרטגיה מנצחת לשחור ואסטרטגיה שמבטיחה לשחור לפחות תיקו מוגדרות באופן אנלוגי. בכל משחק סופי בעל ידיעה שלמה קיים לפחות שיווי משקל אחד באסטרטגיות טהורות. שיווי משקל בתורת המשחקים מונחים בתורת המשחקים שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, מאגנס, 2008 מדיה וקבצים בנושא משחק בעל ידיעה שלמה בוויקישיתוף משחק בעל ידיעה שלמה, באתר MathWorld (באנגלית)
קטר במשחקים הפאראלימפיים

קטר השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באטלנטה (1996) ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה קטר חלק מעולם. המשלחת הראשונה אותה שלחה קטר למשחקים הפאראלימפיים כללה ספורטאי בודד, שהתחרה בהרמת כוח. כל המשלחות אותן שלחה קטאר למשחקים הפאראלימפים לאורך השנים היו תמיד קטנות בגודלן, ומעולם לא עלו על שלושה ספורטאים. במשלחת אל המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) הצליחה קטר לזכות לראשונה בתולדותיה במדליות פאראלימפיות, הייתה זו גם הפעם הראשונה שהמדינה שלחה אישה להתחרות במשחקים. האתלטית, שרה חמדי מסעוד, התחרתה בהדיפת כדור ברזל וזכתה במדליית הכסף (קטגוריה F33) עם הטלה למרחק של 5.39 מטרים.. גם הודף כדור הברזל עבדולרחמן עבדולקדיר פיקי זכה במדליית הכסף (קטגוריה F34) עם תוצאה של 11.15 מטרים וזכה במדליה נוספת במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020). קטר במשחקים האולימפיים קטר במשחקים האולימפיים לנוער המשתתפים במשחקים באטלנטה Women's Shot Put - F33 Men's Shot Put - F34
טג'יקיסטן במשחקים הפאראלימפיים

טג'יקיסטן השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באתונה (2004), כששלחה למשחקים ספורטאי יחיד, ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף השתתפה טג'יקיסטן לראשונה במשחקים הפאראלימפיים פיונגצ'אנג (2018). הספורטאי היחיד שנשלח למשחקים באתונה בשנת 2004 התחרה בתחרויות הרמת כוח (גברים, עד 60 ק"ג) וסיים במקום התשיעי עם תוצאה של 147.5 ק"ג. במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) שלחה המדינה פעם נוספת משלחת יחיד, הפעם ספורטאית שהתחרתה בהרמת כוח (נשים, עד 48 ק"ג) אך הספורטאית נפסלה לאחר שלא הצליחה להרים בצורה תקינה. טג'יקיסטן במשחקים האולימפיים טג'יקיסטן במשחקים האולימפיים לנוער רשימת המשתתפים במשחקים באתונה ATHENS 2004 Paralympic Games Powerlifting Men's Up To 60 kg באתר הוועד הפאראלימפי הבינלאומי Beijing 2008 Paralympic Games Powerlifting Women's Up To 48 kg