laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סרך היחד

סרך היחד הוא טקסט שנמצא במערות שליד קומראן, ואשר נמנה עם מגילות מדבר יהודה. בלשון כַּת מדבר יהודה שימשה המילה 'סרך' במובן של סֵדר, מנהג. כינוי הטקסט 'סרך היחד' הוא איפוא 'כללי הקהילה', במובן הדומה לתקנון. כתב היד השלם ביותר נמצא במערה מס' 1, ולכן ניתן לו השם 1QS (מערה 1, Q=קומראן, S=סרך). מספר פרגמנטים מהטקסט הזה נמצאו גם במערות 4 ו-5. שני טקסטים אחרים, הידועים כסרך העדה וסרך הברכות, נמצאו באותה המגילה, ובתחילה נחשבו כחלק מסרך היחד, אך כעת נחשבים כטקסטים נפרדים. במגילה מתואר אורח החיים של הקהילה, וממנה עולה שהם חיו חיי שיתוף ופרישות, עם ארוחות משותפות וכללי קבלה נוקשים. לא ברור לחלוטין האם הקהילה (הקהילה המתוארת במגילות כונתה "יחד", ומכאן שם המגילה) היא אוטופית או אמיתית, ואם היא אמיתית - האם קהילה זו חיה בח'רבת קומראן. חוקרים רבים חושבים שיחד עם שאר המגילות, גם מגילה זו מתארת את התאולוגיה של האיסיים, שחלקם חיו בקומראן. לעומתם, סובר פרופ' יהושע גוטמן כי כת-היחד הייתה כת נפרדת. ה"יחד": האמונה בקשר ישיר בין הקהילה לבין המלאכים. דטרמיניזם: ישנם אנשים שהאל בחר בהם, והם הטובים, ולעומתם יש את אלה שלא נבחרו בידי האל. ברית: בכניסה לקהילה, האדם נשבע לפני האל ומצטרף ליחד. כהונה: הכהנים בני צדוק הם השופטים והמחליטים באסיפות הקהילה. הקהילה כמקדש: צדקה ותפילה מחליפים את הקרבנות במקדש בירושלים, וכך גם הארוחות המשותפות. ידע: היחד המיסטי הוא תוצאה של הידע הנסתר והאזוטרי הקיים אצל העדה. ציפיות אסכטולוגיות. סרך היחד, באתר ויקיטקסט סרך היחד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) סרך היחד סרוק בשלמותו באתר מוזיאון ישראל קטע קצר מתוך סרך היחד (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דמוגרפיה של תוניסיה

אוכלוסיית תוניסיה מונה 12,356,117 תושבים בסה"כ (לפי הערכת הבנק העולמי 2022), שחלוקת הגילים ביניהם היא: גילים 0–14: 25% גילים 15–64: 66% גילים 65 ומעלה: 9% קצב גידול האוכלוסייה בה הוא 0.8%, והיא מחולקת לרוב מוחלט של ערבים, מיעוט של עמים אירופאים, ומיעוט יהודים. כמו כן, גם החלוקה הדתית היא בהתאם מוסלמים, נוצרים, ו־ יהודים. תוחלת החיים הממוצעת גבוהה מתוחלת החיים הממוצעת העולמית (74 שנים למול 71, נכון לשנת 2021). שיעור הילודה בתוניסיה הוא 16 נולדים עבור כל 1000 איש, בעוד שיעור התמותה הוא 8 נולדים עבור כל 1000 איש (נכון ל־2021). תושביה המקוריים של תוניסיה הם ברברים, אולם כבר במאה ה-12 לפני הספירה התיישבו הפיניקים באזור, והקימו את העיר קרתגו שהייתה להם לעיר בירה. בשנת 146 לספירה כבשו הרומאים את תוניסיה, ובמאה השביעית לספירה, עם כיבושי האסלאם, נפלה תוניסיה בידי הערבים. מאז, הפכה הדת השלטת בה לדת המוסלמית. בשנת 1574 נפלה תוניס, עיר הבירה בידי העות'מאנים, ובשנת 1881 כבשו את תוניסיה הצרפתים. כיום הברברים מהווים פחות מאחוז אחד מכלל האוכלוסייה התוניסאית, ושאר התושבים הם צאצאי העמים שעברו באזור והשאירו עקבות: פיניקים, יוונים, רומאים, טורקים, צרפתים, ספרדים, אך בעיקר ערבים. ריכוז האוכלוסייה הגדול ביותר הוא לאורך החופים, שם האקלים הוא ים תיכוני ונוח יותר למחיה. תוניסיה מחולקת ל־24 מחוזות. ריכוז האוכלוסייה הגדול ביותר הוא במחוזות הסמוכים למחוז תוניס – בירת תוניסיה. תוניס עצמה מונה כ־984,000 תושבים (נכון לשנת 2004), אך יחד עם פרבריה והמחוזות הסמוכים אליה, מגיעה אוכלוסיית האזור ליותר משני מיליון תושבים. מחוז גדול אחר באזור הוא מחוז נאבל, המונה כמעט 700,000 תושבים, גם הוא, כתוניס עצמה פרוש לאורך קו החוף. המחוז הגדול ביותר משטחו הוא המדבר (מחוז טטאוין), אך אוכלוסייתו היא הדלה ביותר, ולמרות גודלו הרב הוא מונה 144,000 תושבים בלבד. מחוזות גדולים נוספים: מחוז ספאקס המונה כ־860,000 תושבים. מחוז סאוס, המונה כ־544,000 תושבים ומחוז קרואן, המונה כ־546,209 תושבים. מדיה וקבצים בנושא דמוגרפיה של תוניסיה בוויקישיתוף World Bank Open Data, World Bank Open Data [https://www.unfpa.org/data/world-population/TN World Population Dashboard Tunisia]
תנשמיתיים

התנשמיתיים (שם מדעי: Noctuidae) הם משפחה של פרפראים. ישנם יותר מ-25,000 מינים בעולם, עם כמה מאות מינים ידועים בישראל. מוטת הכנפיים של רוב המינים נעה בין 50-30 מ"מ. הכנפיים הקדמיות צרות וארוכות יותר מהכנפיים האחוריות לרוב, והן צבועות בצבעי הסוואה כהים. בחלק מהמינים (תנשמית הצפצפה למשל) הכנפיים האחוריות הן בעלות צבעים עזים: כחול, צהוב או אדום. בזמן המנוחה הכנפיים הקדמיות מקופלות כגגון מעל גב התנשמית ומכסות את האחוריות. רוב התנשמיתיים פעילים בלילה או בשעות הדמדומים. איברי השמיעה של התנשמיות נמצאים בחלק החזה האחורי. בעלי חדק מפותח לרוב וניזונים מנוזלים מתוקים (צוף, טל דבש). הביצים לרוב מוטלות בקבוצות או בבודדים על צמח ממנו הזחל ניזון, או קרוב אליו. אצל רוב המינים הזחלים קרחים, אך יש מינים בהם הזחלים שעירים מאוד. לזחלים שלושה זוגות רגליים אמיתיות וחמישה זוגות רגליים מדומות, אך יש מינים בהם חסר זוג או שניים מן הזוגות הקדמיים של הרגליים המדומות. אצל מינים מסוימים הזחלים מסתתרים באדמה במהלך היום, ורק בלילה עולים על הצמח וניזונים ממנו. הזחלים מתגלמים בתוך מטווה או ללא מטווה על צמח, בקרקע או במקום מוסתר על פני הקרקע. הזחלים מזיקים בצורה חמורה לחקלאות ולהשמדתם משתמשים בקוטלי חרקים למיניהם. פרודניה Spodoptera littoralis לפיגמה Spodoptera exigua אגרוטיס איפסילון Aprotis ipsilon אגרוטיס השורשים Agrotis segetum אגרוטיס כתום Noctua pronuba זיפית הכותנה Earias insulana תנשמית המורכבים Heliothis peltigera תנשמית האביב Helicoverpa armigera פלוסית גמה Autographa gamma פלוסית זהובה Chrysodeixis chalcites תנשמית יהודה Acronicta aceris judaea תנשמית החומעה Acronicta rumicis תנשמית הצפצפה Catocala elocata תנשמית הבוצין Cucullia verbasci תנשמית הלוענית Cucullia scrophulaiae תנשמית הרותם Apopestes spectrum תנשמית השושניים Polytela cliens תנשמיתיים, באתר ITIS (באנגלית) תנשמיתיים, באתר NCBI (באנגלית) תנשמיתיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) תנשמיתיים, באתר GBIF (באנגלית) תנשמיתיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אריה לייב קינדרפרוינד

אריה לייב בן נתן קינדרפרוינד (קינדערפריינד; בלועזית: Arieh Loeb Kinderfreund;‏ 1788 – 1837) היה משורר עברי, בלשן, איש רוח בן תקופת ההשכלה ומראשוני משכילי גליציה. קינדרפרוינד נולד בעיר זמושץ' במזרח פולין. בשנת 1815 האזור עבר לשליטת האימפריה הרוסית. רוב חייו הוא התגורר בגליציה שהייתה בשליטה של האימפריה האוסטרית ושימש מורה לשפות. ב-1834 הוא הוציא לאור, בלבוב (למברג), את ספר שיריו העבריים, "שירים שונים", בסיוע אחיו אברהם קינדרפרוינד. שיריו של קינדרפרוינד מתאפיינים ברהיטות העברית ובעושרה וכן בתיאורי טבע ובהתבוננות הפנימית של המחבר בחייו ורגשותיו. מאפיינים אלו הפכו את שירתו ליוצאת דופן בקרב כותבי העברית בתקופתו. קינדרפרוינד הותיר אחריו שירים עבריים נוספים שלא פורסמו, חיבור בלטינית על עליונות השפה העברית ומאמר פולמוסי לטובת היהדות. מדיה וקבצים בנושא אריה לייב קינדרפרוינד בוויקישיתוף "אריה לייב קינדרפרוינד", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) כתבי אריה לייב קינדרפרוינד בפרויקט בן-יהודה ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אחמדאבאד

אחמדאבאד (בהינדית: अहमदाबाद, בגוג'ראטית: અમદાવાદ, באנגלית: Ahmedabad) היא העיר הגדולה ביותר במדינת גוג'ראט שבמערב הודו ועיר הבירה שלה בשנים 1960–1970. אחמדאבאד היא העיר השביעית בגודלה בהודו. אחמדאבאד שוכנת על גדות נהר סאבארמאטי. לעיתים נקראת העיר קארנאוואטי על שם העיר הקודמת. הסולטאן אחמד שאה בחר את אחמדאבאד לעיר בירה בשנת 1411 לכן נקראה העיר על שמו. ב-2017 הוכרז חלקה ההיסטורי של העיר כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו. אתר האינטרנט הרשמי של אחמדאבאד אחמדאבאד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בהודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אארוסוויט

אָאֵרוֹסְוִיט (באוקראינית: Аеросвіт; באנגלית: Aerosvit) הייתה חברת תעופה פרטית באוקראינה. בסיסה היה בנמל התעופה הבינלאומי בוריספיל הסמוך לקייב. החברה נכנסה להליך פירוק בתחילת שנת 2013. החברה נוסדה ב-25 במרץ 1994. באפריל של אותה שנה החלה להפעיל טיסות בקווים שבין קייב לתל אביב, אודסה, סלוניקי, אתונה ולרנקה. באוקטובר החלה לטוס גם למוסקבה. סוג המטוס הראשון שהיה בבעלותה הוא בואינג 737. 62% ממניותיה של אארוסוויט נמצאו בידיהם של בעלי מניות אוקראינים פרטיים, בעוד השאר הוחזקו בידי חברות המשקיעות בה. ב-7 בינואר 2013 הודיעה החברה על הליך פירוק . בשנת 1997 התרסק מטוס של אארוסוויט בסלוניקי. במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 הקימה החברה 2 חברות בת: "דנייפר-אביה" ו"דונבאסאארו". עד לסגירתה הייתה החברה פעילה בתחום הטיסות למזרח, בעיקר לבנגקוק, בירת תאילנד. סוג המטוס שהיה מופעל לטיסות אלו הוא בואינג 767. ישראלים נהגו לטוס עם החברה נוכח המחירים הנמוכים בהשוואה לטיסות אל על, אולם לא אחת התקבלו תלונות על איחורים ועיכובים גדולים בטיסות. החברה הייתה פעילה מאוד בתחום קווי התעופה בין אוקראינה לישראל. הקו הראשי שהפעילה החברה בין שתי המדינות הוא הקו בין נמל התעופה בוריספיל לנמל התעופה בן-גוריון. קו זה פעל בתדירות של שתי טיסות יומיות, אשר התבצעו במטוסי בואינג 737-800 ובואינג 767-300ER. כמו כן, החברה הפעילה טיסה יומית אחת מהערים: דניפרופטרובסק, דונצק, סימפרופול ואודסה לנמל התעופה בן-גוריון. טיסות אלו התבצעו במטוסי בואינג 737. מדיה וקבצים בנושא אארוסוויט בוויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא אארוסוויט באתר Airliners.net
ריצ'רד אבדון

ריצ'רד אבדון (באנגלית: Richard Avedon;‏ 15 במאי 1923 – 1 באוקטובר 2004) היה צלם יהודי-אמריקאי, אשר עבד כצלם אופנה ובהמשך הכין צילומים אמנותיים. אבדון נולד בניו יורק למשפחה יהודית רוסית. כישרונו כצלם התגלה על ידי אלכסיי ברודוביץ' שהיה מנהל אמנותי במגזין האופנה הארפר'ס בזאר. ב-1946 אבדון הקים סטודיו משלו, והחל לספק תמונות למגזינים כמו ווג, ומגזין לייף. לאחר מכן הפך לצלם הראשי בהרפר'ס בזאר. בניגוד לנהוג באותה תקופה, אבדון צילם דוגמניות שחייכו, צחקו, ופעמים רבות היו בתנועה בזמן הצילום. ב-1966 אבדון החל לעבוד כצלם אופנה במגזין ווג, ובנוסף לכך החל לצלם נושאים רבים אחרים. בין היתר צילם בהפגנות נגד מלחמת וייטנאם, את הפגנות התנועה לזכויות האזרח, ומאושפזים בבתי חולים למחלות נפש. בהמשך צילם את נפילת חומת ברלין, ואת אביו בסדרת תמונות המתעדות את דעיכתו בשל מחלת הסרטן בה לקה. מפורסמים ביותר הם צילומי הדיוקן של אבדון, שהתאפיינו ברקע לבן וחלק, ללא עצמים שיעזרו למקם את הדמות מבחינת הקשר, ובהעמדת המצולם בפשטות, מישיר מבט אל המצלמה. הוא התעניין במיוחד באופן בו ניתן ללכוד חלק מאישיותו ונפשו של האדם בצילום הדיוקן. ככל שהתפרסם צילם יותר ויותר דיוקנאות של ידוענים. בין היתר צילם את הביטלס, מרילין מונרו, ונסטסיה קינסקי. במחצית השנייה של שנות ה-70 של המאה ה-20 יצא לצלם במערב ארצות הברית אנשים אקראיים בסטודיו ארעיים שהקים בשטח. את התמונות קיבץ בספר שהפך לרב-מכר בשם "במערב האמריקאי". הביקורת שהושמעה נגד אבדון הייתה שהוא מציג את אמריקה באופן משפיל. מנגד שיבחוהו על האופן בו נהג במצולמיו בתשומת לב וכבוד השמורים בדרך כלל לפוליטיקאים חשובים או ידוענים. אבדון זכה במהלך חייו בפרסים רבים כולל פרס הסלבלד ב-1991 ו-Master of Photography Award מהמרכז הבינלאומי לצילום ב-1993. בפרס Prix nadar ב-1994 על ספרו "עדות" (Evidence) וב-2003, שנה לפני מותו, קיבל את מדליית יובל 150 שנה של החברה המלכותית לצילום. מדיה וקבצים בנושא ריצ'רד אבדון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ריצ'רד אבדון (באנגלית) ריצ'רד אבדון, באתר "Find a Grave" (באנגלית) קודאק- אבדון - שנות השישים אתר נוסף עם ביוגרפיה תמונות ועוד שירה ברויאר, מראה חדש מבעד לעדשה, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2004 סמדר שפי, עכבר העיר אונליין, סרט מסעיר על צלם פורץ דרך, באתר הארץ, 6 במאי 2009 מרתה שוונדנר, הניו יורק טיימס, הצלם שסדק את הציפוי של המפורסמים הרבה לפני עידן הפפראצי, באתר הארץ, 5 ביולי 2011 איתן בוגנים, תערוכה || האנשים שהלכו לאבדון, באתר הארץ, 26 במרץ 2014 ריצ'רד אבדון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ריצ'רד אבדון (1923-2004), דף שער בספרייה הלאומית ריצ'רד אבדון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ריצ'רד אבדון, באתר MusicBrainz (באנגלית) ריצ'רד אבדון, באתר Discogs (באנגלית)
אלמנך (ניווט)

אלמנך ימי הוא שנתון המפרט את מיקומם של גרמי השמים, לרבות השמש, הירח, כוכבי הלכת ו-57 כוכבי שבת נבחרים, בכל רגע נתון לגבי כל מיקום על פני כדור הארץ. האלמנך משמש רבות לניווט אסטרונומי, בו ידיעת מיקומם של גרמי השמים מאפשרת חישוב מיקום הצופה על פני כדור הארץ. תנועתם היחסית (לכדור הארץ) של גרמי השמים ניתנת לחיזוי מדויק. כלומר, ביחס לכל נקודה על פני כדור הארץ, ניתן לחשב בדיוק רב מה יהיו הזוויות היחסיות לגרמי שמים מסוימים. מאחר שמהירות תנועתם הזוויתית של גרמי השמים המצויים במערכת השמש, קרי השמש, הירח וכוכבי הלכת, מהירה יחסית, מיקומם מפורט באלמנך בנפרד. מיקום כוכבי השבת לעומת זאת, אינו מפורט לגבי כל כוכב וכוכב, אלא מיקומה של קבוצת הכוכבים אריאס. באמצעות ספרות נוספת, ניתן לדעת את מרחקם הזוויתי של כל אחד מכוכבי השבת מאריאס. מאחר שהשימוש העיקרי בניווט אסטרונומי נעשה בכלי שיט, האלמנך המסורתי ערוך באוריינטציה ימית ומחויב להימצא בכל כלי שיט על פי תקנים בינלאומיים. עם התקדמות המחשוב בכלי שיט, הולך ומתייתר השימוש באלמנך בצורתו המסורתית ואת מקומו מחליפות תוכנות מחשב. האלמנך המסורתי מוצא לאור על ידי האדמירליות הבריטית, אולם כיום קיימות הוצאות מתחרות נוספות. האלמנך הראשון הוצא על ידי האדמירליות בשנת 1767. ניווט אסטרונומי סקסטנט אצטרולב אתר האגודה הישראלית לאסטרונומיה אשר מפרסמת את האלמנך האסטרונומי השנתי בישראל. ידיעון האגודה הישראלית לאסטרונומיה אשר נשלח פעם בשבועיים וכולל רשימת אירועי שמיים בולטים, המקובצים מאלמנך האגודה ומקורות נוספים.
קרן התוכנה אפאצ'י

קרן התוכנה אפאצ'י (באנגלית: Apache Software Foundation, בראשי תיבות: ASF) מספקת "מטריית תמיכה" לפרויקטי קוד פתוח של קהילת אפאצ'י. הפרויקטים של קהילת אפאצ'י מתאפיינים בתהליך פיתוח שיתופי ברישיון תוכנה פתוח. תוכנות מבית אפאצ'י מופצות תחת תנאי רישיון אפאצ'י. בין הפרויקטים של קרן התוכנה אפאצ'י ניתן למצוא את שרת ה־Web הנפוץ בעולם - Apache HTTP Server ומסנן דואר הזבל SpamAssassin. הקרן גם מארחת מאות פרויקטים בתחום Java שרובם הפכו לתקן דה-פקטו בתחום הנדסת התוכנה. בנוסף, מתארחים בקרן גם מימושי הייחוס והדגם של תקנים רבים בתחומי Java ו-Java EE וכן בתחומי XML ו-SOA. נכון למרץ 2017 יש בקרן אפאצ'י כ-300 מיזמים ראשיים וכ-60 מיזמים באינקובטור. ביניהם: HTTP Server - המיזם המקורי. טומקט - שרת המממש את המפרטים Java Servlet ו-JavaServer Pages Subversion - תוכנה לניהול גרסאות מסוג שרת-לקוח Ant - כלי לאוטומציה של תהליכי בניית תוכנה (בעיקר פרויקטים של Java) האדופ קסנדרה - בסיס נתונים מבוזר מסוג NoSQL SpamAssasin - מסנן דואר זבל. פיג הייב אפאצ'י קפקא המוסד לתוכנה חופשית מדיה וקבצים בנושא קרן התוכנה אפאצ'י בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קרן התוכנה אפאצ'י (באנגלית) קרן התוכנה אפאצ'י, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קרן התוכנה אפאצ'י, סרטונים בערוץ היוטיוב
עשרת הכבלים

עשרת הכבלים בבודהיזם (על פי הסוטא פיטאקה שבקאנון הפאלי) מייצגים את המעצורים מהם צריכים בני האדם להשתחרר על מנת להגיע להארה. כל אחד מהם מייצג איכות שאינה-טהורה ("מזהמת"), הכובלת את האדם כשרשרת-אסורים לקיום רווי הסבל (דוקהה) בעולם הסמסרה. ככל שהאדם מתנתק מכבלים אלו, כך הוא מתקדם בהדרגה דרך ארבעת שלבי ההארה, עד לשחרורו מסבל באופן מלא. מתייחסת לאמונה בזהות אישית ובקיום "אני" קבוע; תפישת האדם את עצמו כיישות נפרדת בעלת ממשות. על פי התפישה הבודהיסטית, זוהי "ראיה שגויה" או "הבנה שאינה נכונה". מאשליה זו מתבקש האדם להתעורר, דרך חקר מדיטטיבי של עצמו. כבל זה מתנתק כאשר האדם רוכש באופן חווייתי וישיר את תובנת ה"אין אני" ("אנאטה" או "אנאטמן"). מתייחס לספק בדבר נכונות דברי הבודהה, אמיתותה של הדהרמה, ויכולתו של האדם להשתחרר מסבל. אין בכך גינוי של התכונה החיובית לנהוג בספקנות בריאה. בבודהיזם אין דוגמות, שיש לקבל מתוך ציות עיוור או אמונה דתית. מהות התרגול המדיטטיבי היא בחינה דקדקנית של המציאות דרך מחקר ישיר. "ספק" מהווה כבל ומעצור רק כאשר הוא מונע מהאדם מלהמשיך ולבדוק את אמיתות הדברים בעבור עצמו. בעוד שהבודהיזם איננו שולל טקסי דת, הוא מזהיר מפני האשליה שהשחרור מסבל יתרחש בזכות קיום טקס או פולחן כלשהו, שאין בצידו שמירה על כללי מוסר, חקירה של הנפש או פיתוח חכמת אמת. מתורגמת לעיתים גם כ"תשוקה חושנית". רצון להשגת אושר בזכות חוויות חושיות נעימות (טעם, ריח, צליל, מראה, מגע). מתוארת במרכז גלגל החיים. אחד מהיבטי הטנהא. מתייחס לתחושות סלידה ומחשבות זדון כלפי אנשים, קבוצות, יצורים חיים, מצבים, פעולות, אובייקטים, וכן כלפי העצמי. הרצון להמשיך ולהתקיים בעולם, או להיוולד לתוכו מחדש בגלגול החיים הבא. אחד מהיבטי הטנהא הייחודיים למודטים. מתייחס להשתוקקות לקיום בלתי-חומרי, בעולמות שזמינים בגלגול חיים עתידי (על פי המסורת) לאלו שהצליחו לטהר את נפשם במידה מספקת. תחושת עליונות, גבהות-לב, ביטחון-עצמי מוגזם, חשיבות-עצמית, יהירות, התנשאות, זילזול באחר, הערכה מוגזמת של האדם את יכולותיו, הישגיו ומיומנויותיו, והיאחזות בידע, במראה חיצוני או ברכוש כמקור לגאווה. מתייחס לחוסר יציבות של תשומת הלב, המתאפיינת בפיזור מחשבות, נטייה להיתפס ולהיגרר אחרי הסחות דעת, והתרגשות מוגזמת מגירויים חולפים. חוסר ההבנה של טבעה הממשי של המציאות כפי שהיא משתקפת בשלושת סימני הקיום: ארעיותן של כל התופעות, ריקותן, היעדר העצמי, ומקורו של הסבל.
Desiderata

דזידרטה (מלטינית, דברים שמשתוקקים או נכספים אליהם) הוא פואמה בפרוזה אודות השגת האושר בחיים. זכויות היוצרים עליה נרשמו ב-1927 על ידי מקס ארמן. השיר זכה לתפוצה רחבה בשנות השישים ללא ייחוס לארמן, כשנטען שנמצא בכנסיית סיינט פול בבולטימור שבמרילנד, ונכתב ב-1692 (שנת ייסודה). טענה זו התגלתה כאגדה עירונית כיוון שארמן שמר כמה מגרסאותיו לשיר. גרסה בקולו של לס קריין הגיעה למקום השמיני לפי דירוג המגזין "בילבורד" בסוף שנת 1971. Go placidly amid the noise and the haste:, and remember what peace there may be in silence:. ... You are a child of the universe:, no less than the trees and the stars:; you have a right to be here:. And whether or not it is clear to you:, no doubt the universe is unfolding as it should:. … With all its sham, drudgery, and broken dreams:, it is still a beautiful world:. Be cheerful. Strive to be happy: צעד בשקט בתוך הרעש והחיפזון וזכור את השלווה המצויה בדממה ... אתה הוא בן היקום, אינך שונה מהעצים או הכוכבים, זכותך להיות פה, ובין אם מובן לך בין אם לאו, אין ספק כי היקום מתקדם לייעודו. … עם כל הזיוף, עבודת הפרך והחלומות השבורים שבו העולם עודו יפה. שמח. שאף להיות מאושר. ב-1927 רשם ארמן את זכויותיו בשיר (סימון מספר 962402). עם מותו, עברו זכויות אלו לאלמנתו, ברטה, וב-1962 ירשן אחיינה. ב-1971 נמכרו הזכויות להוצאה לאור קרשנדו, בבעלות רוברט בל. עם זאת, ארמן לא הוסיף את סימן זכויות היוצרים לכמה עותקים שהופצו באופן חופשי. נושא זכויות היוצרים נדון בבית המשפט במקרה Bell v. Combined Registry Co בו קבע בית המשפט כי מאחר שארמן שחרר לרשות הציבור את היצירה, הרי שוויתר למעשה על זכויות היוצרים. משרד זכויות היוצרים האמריקני ציין את החלטת בית המשפט בדוחות השנתיים של 1976 ו-1977 באומרו: "ההפקעה קרתה עקב פרסום רשמי של עותקים ללא הסימון ההולם". לשיר גרסאות שונות המסתיימות הן ב-"be careful" והן ב-"be cheerful" בהיעדר מקור מוחלט, נראה שההחלטה בדבר הסיום הנכון נותרת בידי הקורא. היצירה הוקלטה גם כמחשבות ספוק באלבום "שני צדדיו של לנרד נימוי" ב-1968 על ידי לנרד נימוי (כדמות ספוק) בליוויו המוזיקלי של צ'ארלס ר. גרין. במסע בין כוכבים 6: הארץ הלא נודעת, בתחילת הסרט, כשספוק משוחח עם הולרים על השתנות הסביבה הפוליטית הוא מנסח מחדש את השורה אודות היקום: "היקום יתגלה כפי שנועד". קיימות הקלטות במספר שפות נוספות, רובן משתמשות באותה מוזיקת רקע ואף בפזמון האנגלי. לשיר חוברו מספר פרודיות, בהן: דטריוראטה של הנשיונל למפון, וגרסה קלינגונית - דיסאינטגרטה. בישראל מוכרת היצירה בעיקר בזכות השמעתה התדירה של גרסתה האנגלית בקול השלום בקולו של אייבי נתן. דגימה משידור כזה מופיעה בשירו של ברי סחרוף, 77'. ספר השירים בו היא מופיעה תורגם לעברית בשם "כיסופים: מילים לחיים", בהוצאת כנרת. Wear Sunscreen מדיה וקבצים בנושא Desiderata בוויקישיתוף מידע על היצירה "Desiderata" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "Desiderata" באתר Genius דיסאינטגרטה
ניווט אסטרונומי

ניווט אסטרונומי הוא שיטת ניווט המשתמשת בגרמי השמים על מנת למצוא את קווי האורך והרוחב בהם נמצאים המנווטים.לצורך החישובים משתמשים בכלים כגון בסקסטנט, אלמנך, טבלאות ללקיחת תצפיות, טבלאות נוריס ועוד. כוכב הצפון: כיוון שכוכב הצפון (פולאריס) נמצא בקירוב טוב מעל הקוטב הצפוני, ניתן רק על ידי מדידת גובהו מעל האופק (במעלות) למצוא את קו הרוחב בו אנו נמצאים. על מנת להגיע לרמת דיוק גדולה יותר יש צורך בתיקון המרחק שלו מהקוטב. שיטה זו יעילה רק בחצי הכדור הצפוני, ממנו ניתן לראות את כוכב הצפון. בחצי הכדור הדרומי משתמשים בקבוצת הכוכבים הנקראת הצלב הדרומי, הנמצאת בקירוב מעל לקוטב הדרומי. צהירה: כאשר גוף שמימי נמצא בצהירה (מלשון צהריים), הוא נמצא בשיא גובהו. ניתן לאמת את זה בשתי דרכים - סקסטנט או מד אזימוט, המראה צפון או דרום בלבד. לאחר שגילינו מהי הזווית מעל האופק בזמן צהירה (במעלות), יש להחסיר 90 ממספר זה. את התוצאה יש להוסיף או להחסיר מן הנטייה של אותו גורם שמימי, ועל ידי כך מתקבל קו הרוחב בו אנו נמצאים. מחשבים את הגובה של הגוף השמימי מעל האופק, ומבצעים תיקון לשגיאות הסקסטנט. מחשבים בעזרת "אתר משוער" מהו המיקום שלנו (בעזרת האלמנך), אך משתמשים בקו אורך משלים. מחשבים מהי הנטייה של אותו גורם שמימי (בעזרת האלמנך). נכנסים לטבלאות ללקיחת תצפיות ומוצאים לפי קו הרוחב המשוער ולפי המיקום מה יהיה הגובה המחושב, ומה יהיה האזימוט. מפחיתים את הגובה המחושב מהגובה שמצאנו בפועל. אם התוצאה חיובית, יש להמשיך לכיוון האזימוט אותו חישבנו (Toward). אם התוצאה שלילית, יש לנוע לכיוון ההפוך מן האזימוט (A way). כעת מסמנים קו הניצב לאזימוט, בקו זה אנו נמצאים. יש לחזור על הפעולה מספר פעמים ועל ידי הרצת תכווינים ניתן למצוא מיקום מדויק. מדיה וקבצים בנושא ניווט אסטרונומי בוויקישיתוף גיא ניר, מכון ויצמן למדע, מכון דוידסון לחינוך מדעי, איך מנווטים בחלל?, באתר ynet, 28 באפריל 2018 א. שינפלד, איך יקבע רב חובל את מקום אונייתו בלב ים, "חיל הים" י' אפריל 1949, עמ' 36. ניווט אסטרונומי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אסטרונומיה ימית, דף שער בספרייה הלאומית
פדמאסמבהאבה

פדמאסמבהאבה (בסנסקריט פירושו "נולד מהלוטוס"), הוא יוגי ורב-אמן טנטרה, אשר הביא את הבודהיזם הטנטרי לטיבט במאה ה-8. בבהוטן, בנפאל ובטיבט הוא מוכר יותר כגורו רינפוצ'ה ("מאסטר יקר ערך") אשר ההולכים בזרם הנינגמה מחשיבים אותו כבודהה שני ומייחסים לו מיתוסים רבים. לגורו רינפוצ'ה היו נשים רבות, אך יֵשֶה צוגיאָל, יוֹגיני מפורסמת בטיבט, הייתה בת-לווייתו העיקרית בחייו. כאשה צעירה הייתה משרתת של המלך הטיבטי טְריסוֹנג דֶצֶן, וזה נתן אותה כ"מתנה" לגורו רינפוצ'ה כמנחת דהרמה על הסמכתו. מאז הייתה לתלמידה של גורו רינפוצ'ה, וקיבלה כמעט את כל לימודיו. בזכות תרגולה הגיעה להגשמה הגבוהה ביותר. עם גורו רינפוצ'ה הסתירה טֶרְמוֹת בכל רחבי טיבט ובמקומות אחרים. מדיה וקבצים בנושא פדמאסמבהאבה בוויקישיתוף פדמאסמבהאבה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פדמאסמבהאבה, באתר Last.fm (באנגלית) פדמאסמבהאבה, באתר MusicBrainz (באנגלית) פדמאסמבהאבה, באתר Genius ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
וראייטי (ארגון)

וראייטי, ארגון הצדקה לילדים נוסד בפיטסבורג, פנסילבניה ב-10 באוקטובר 1927 כאשר קבוצה של אחד-עשר גברים המעורבים בעסקי הבידור, הקימו מועדון חברתי בשם "מועדון וראייטי" (במקור: Variety Club). בערב חג המולד 1928, תינוקת צעירה הושארה על מדרגות בית קולנוע הקשור למועדון. על התינוקת היה מונח פתק שבו נרשם: "בבקשה טפלו בתינוקת שלי. שמה קתרינה. אני לא יכולה לטפל בה עוד. יש לי עוד שמונה אחרים. בעלי מחוסר עבודה. היא נולדה בחג ההודיה. תמיד שמעתי על טוב לבם של אנשי הבידור ואני מתפללת לאל שתדאגו לה. על החתום, אם שבורת לב". לאחר שכשלו הניסיונות לאתר את האם, לקחו על עצמם חברי מועדון וראייטי את האחריות לממן את הוצאות המחיה והחינוך של הילדה. בשלב מאוחר יותר החליט המועדון לאסוף כסף עבור ילדים נזקקים אחרים. מאז הארגון גדל, וכיום הוא כולל שלוחות ב-13 מדינות בעולם: אוסטרליה, אירלנד, ארצות הברית, ברבדוס, בריטניה, דרום אפריקה, הולנד, יפן, ישראל, מקסיקו, ניו זילנד, צרפת וקנדה. שמו המלא של הארגון הוא "וראייטי, ארגון הצדקה לילדים" (במקור: Variety, The Children's Charity), אך השם משתנה ממדינה למדינה. לדוגמה, בהולנד הארגון ידוע בשם "Bio Arnhem", בעוד שבארצות הברית הוא עדיין נקרא בשם "Variety Club" (מועדון וראייטי). מטרות הצדקה, לעומת זאת, זהות בכל העולם. כל שלוחות הארגון מחויבות לאסוף כספים עבור מתן עזרה לילדים בעלי צרכים מיוחדים. לארגון קשרים חזקים עם עולם הבידור והספורט. לדוגמה: ערבי התרמה אשר נערך, ככלל, מדי שנה ובכלל זה בערוץ רשת 13 הישראלי (בעבר בערוץ 2), כחלק מלוח השידורים המיוחד הנבנה לאותו הצורך. סיכות לב הזהב הופיעו לראשונה בארגון וראייטי הבריטי ביום ולנטיין של שנת 1991, ומאז התפשטו ברחבי העולם. מאז הצגתן, יותר מחמישים מיליון סיכות נמכרו ברחבי העולם, וסיפקו יותר מ-100 מיליון דולר עבור ארגון וראייטי, והמיזמים הרבים שלו עבור ילדים. "וראייטי ישראל", מוסד ללא כוונות רווח (מלכ"ר), נוסד בשנת 1967 על ידי חיים הרצוג, רות דיין, קני גרידינגר, מאיר וייסגל, חיים טופול, וחברים במטרה לסייע במגוון דרכים לילדים עם צרכים מיוחדים: טיפולים רפואיים, פארארפואיים (ריפוי ועיסוק, פיזיותרפיה, רכיבה טיפולית וכו'), תמיכה מקצועית, רכישת עזרים טיפוליים ושיקומים (כיסאות גלגלים, אינסרטים, מתקני רחצה, משקפיים, מכשירי שמיעה וכו') ארגון וראייטי מסייע לכל סוגי הפגיעויות והחולי, כל זמן שהחולי כרוני ומספק עזרה פרטנית ורב שנתית לאותו הילד. הארגון מסייע למשפחות ממעמד סוציואקונומי בינוני ומטה, מדי שנה משודר ברשת 13 (בעבר בערוץ 2 ברשת) ערב התרמה למען ילדי וראייטי ישראל ואת האירוע הנחו בין היתר יאיר לפיד, אבי קושניר ואליאנה תדהר. מרכז וראייטי ירושלים משמש משנת 1994 בית חם לילדים עם צרכים מיוחדים ובני משפחותיהם, ופועל לקדם את זכותו של כל ילד למירב ההזדמנויות, למיצוי כישרונותיו ויכולותיו ולקידום השתלבותו בחברה. המרכז מטפל בילדים עם צרכים מיוחדים ובילדים רגילים מכל מגזרי החברה הישראלית. מרכז וראייטי ירושלים משתייך לארגון וראייטי העולמי, ופועל בשיתוף עם וראייטי ישראל. ייחודו של מרכז וראייטי ירושלים בכך שהוא מאגד תחת קורת גג אחת מכלול מסגרות טיפוליות ותמיכתיות, בהן משתתפים מאות ילדים בני שבעה חודשים ועד לגיל 18, מירושלים וסביבותיה. אתר האינטרנט הרשמי של וראייטי (באנגלית) וראייטי ארצות הברית וראייטי בריטניה (הממלכה המאוחדת) וראייטי יפן וראייטי ישראל וראייטי ניו זילנד וראייטי קנדה Bio Arnhem (וראייטי הולנד) מרכז וראייטי ירושלים וראייטי ישראל