laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לורן אולרד

לורן אולרד (באנגלית: Loren Allred; נולדה ב-7 בספטמבר 1989) היא זמרת אמריקאית. בשנת 2017 שרה את השיר "Never Enough" בסרט המוזיקלי "האמן הגדול מכולם". השחקנית רבקה פרגוסון שגילמה את דמותה של זמרת האופרה ג'ני לינד, עשתה ליפ סינק לשיר. אולרד נולדה וגדלה בפיטסבורג, פנסילבניה בת בכורה מתוך 4 בנות להורים מוזיקאים. אמה, קרול אן אולרד, היא מורה קלאסית לפיתוח קול וזמרת סופרן ואביה, בריידי ר. אולרד, היה בעבר מנהל מקהלת הבאך של פיטסבורג ומנהל אמנותי ומנצח של מקהלת סולט לייק. אולרד למדה במשך כשנה לימודי תיאטרון מוזיקלי באוניברסיטת ובר סטייט (אנ') באוגדן (אנ'), יוטה ומשם עברה ללמוד במכללת ברקלי למוזיקה בבוסטון, מסצ'וסטס. בזמן שהותה בבוסטון, היא התגלתה על ידי ני-יו, מה שהוביל לחוזה עם חברת התקליטים "The Island Def Jam Music Group" (אנ'). בשנת 2012, הופיעה אולרד כמתחרה בעונה השלישית של תוכנית הטלוויזיה The Voice ובחרה באדם לוין כמאמן שלה. היא הודחה לאחר השבוע הראשון של ההופעות החיות, וסיימה במקום 13. ב-2014, היא צורפה להקלטות למחזמר הקולנועי "האמן הגדול מכולם" שנכתב על ידי בנג' פאסק וג'סטין פול. היא לוהקה כקול השירה (ליפ סינק) של דמותה של רבקה פרגוסון, ג'ני לינד, בשיר "Never Enough". הפסקול והשיר של הסרט זכו להצלחה גדולה. בינואר 2018, הפסקול של הסרט הגיע לראש מצעד האלבומים של בילבורד והשיר "Never Enough" הגיע למקום ה-88 בבילבורד הוט 100 ולמקום ה-24 בבריטניה. בשנת 2019 שרה עם מייקל בובלה את הדואט "Help Me Make it Through the Night" (אנ') שיצא באלבום Love (אנ'). בשנת 2021 הצטרפה אולרד להופעות נבחרות בארצות הברית של אנדריאה בוצ'לי. באפריל 2022 היא נבחנה בעונה ה-15 (אנ') של Britain's Got Talent. אמנדה הולדן העניקה לה את זמזם הזהב והעבירה אותה לשלב חצי הגמר. ב-2 ביוני זכתה בהצבעת הקהל שהעניק לה את המקום הראשון בשלב חצי הגמר שבו השתתפה, לאחר ששרה את השיר "You Say" (אנ') של לורן דייגל (אנ'). הביצוע הווקאלי המרשים של אולרד ל-"Never Enough" זכה להערכה רחבה. אמנים בולטים הקליטו גרסת כיסוי לשיר, ביניהם: קלי קלארקסון, ג'ניפר הדסון, ניקול שרזינגר, קתרין מקפי, מריה סימורנגקיר ומוריסט אמון (אנ'). ביצוע השיר שלה העניק השראה לאלפי זמרים בתוכניות הזמר הבינלאומיות וברשתות החברתיות. מדיה וקבצים בנושא לורן אולרד בוויקישיתוף לורן אולרד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לורן אולרד, באתר AllMusic (באנגלית)
דינה פוליאקוף-שטילר

דינה פוליאקוף-שטילר (Dina Poljakoff-Stiller;‏ 8 ביולי 1919 – 13 בפברואר 2005) הייתה אחת משלושת היהודים בצבא הפיני שדחו את קבלת עיטור צלב הברזל הגרמני במלחמת העולם השנייה. דינה נולדה בלוביסה (Loviisa), חבל אוסימה, פינלנד לבן-ציון פוליאקוף, יליד ליטא, ולרעייתו קטיה לבית שטיינבוק, ילידת פינלנד. בתקופת מלחמת העולם השנייה שירתה כחובשת במסגרת ארגון הנשים ההתנדבותי "לוטה סוורד" (Lotta Svärd). ה"לוטות", כפי שכונו, לא נשאו נשק, אבל מילאו תפקידי סיוע שונים כאחיות רחמניות, כמשקיפות בעמדות להתרעה מפני התקפה אווירית ובמשימות עזר נוספות. הן פעלו באזורי הקרבות שבהם הפינים נלחמו ברוסים לצד יחידות צבא גרמניות. הגרמנים התרשמו ממסירותה של דינה פוליאקוף לפצועיהם והמליצו על הענקת צלב הברזל (דרגה 2). מלבדה הומלץ על מתן העיטור הגרמני לשני יהודים נוספים בצבא פינלנד – לרופא הצבאי ליאו סקורניק ולסרן סלומון קלאס, שדחו את העיטור על הסף ונמחקו מרשימת המומלצים. פוליאקוף ניגשה ביום הטקס לראות את העיטור שיועד לה, אך פנתה לאחור וסירבה לקבלו. דודניתה של דינה פוליאקוף, חיה שטיינבוק, ששירתה אף היא כסייעת סיעודית במסגרת זו, שמרה אוסף של מכתבי תודה מחיילים גרמנים שבהם טיפלה. דינה פוליאקוף-שטילר עלתה לישראל ועסקה ברפואת שיניים. נפטרה בפתח תקווה ב-2005 והותירה בת, מרגלית-מאי חלוץ, ושלושה נכדים. יהדות פינלנד פינלנד במלחמת העולם השנייה דינה פוליאקוף-שטילר באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה בני מיכלסון, "חיילים יהודים בצבא פינלנד במלחמת העולם השנייה", אתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה דינה פוליאקוף-שטילר באתר "חֵקֶר מִשְׁפָּחָה שֶׁל מְלִיצָה" אביבה לורי, יהודים לחמו בשורות הנאצים. זה קרה בפינלנד, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2010 Paul Kendall, "The Jews who fought for Hitler: 'We did not help the Germans. We had a common enemy' ", The Daily Telegraph, 9 March 2014
מרכז קהילתי יהודי

מרכז קהילתי יהודי (באנגלית JCC - Jewish Community Center וכן YMHA ‏ - Young Men's Hebrew Association) הוא ארגון למטרות פנאי, חינוך, צדקה ופעילות חברתית בקרב קהילות יהודיות בארצות הברית. הפעילות מתקיימת לרוב בתחומי מתנ"ס מקומי שהארגון מפעיל. בצפון אמריקה פועלים כ-350 מרכזים השייכים לארגון הגג JCCA. הארגון מקיים מ-1982 מדי שנה תחרויות ספורט פופולריות לבני הנוער בגילאי 18-14 מהקהילות היהודיות בארצות הברית וקנדה בשם "משחקי JCC מכבי" המתקיימים מדי שנה במתנ"סים יהודיים בערים שונות בארצות הברית. ב-2011 אף קיימו מהדורה מיוחדת של "מכביית הנוער" הזאת בישראל מטעם מכבי העולמית שכלל הטסת מאות בני נוער לישראל לטייל בארץ ולהתחרות בטורניר (בו השתתפו כ-1500 בני נוער מצפון אמריקה וישראל). טקס הפתיחה עצמו התקיים באצטדיון העירוני בקריית שמונה ותחרויות נוספות התקיימו בקיבוצים בצפון הקרובים לעיר. יהדות ארצות הברית יהדות כתרבות מרדכי קפלן אתר האינטרנט הרשמי של מרכז קהילתי יהודי מרכז קהילתי יהודי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) האתר הרשמי של ארגון המרכזים הקהילתיים היהודיים בצפון אמריקה ערך זה הוא קצרמר בנושא יהדות ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האיסור לגלח שיער מהנתק

האיסור לגלח שיער מהנתק הוא מצוות לא תעשה מתרי"ג מצוות, האוסרת למצורע לגלח שיער במקום הנתק[דרושה הבהרה]. המצוה נוהגת רק בזמן שיש כהן שיודע לטמא או לטהר נגעים. מקור המצווה הוא בספר ויקרא: וְהִתְגַּלָּח וְאֶת הַנֶּתֶק לֹא יְגַלֵּחַ וְהִסְגִּיר הַכֹּהֵן אֶת הַנֶּתֶק שִׁבְעַת יָמִים שֵׁנִית. — ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק ל"ג בספר החינוך מבואר שמטרת האיסור היא שהכהן הבודק את האדם, יוכל להכיר האם יש סימני טומאה בשערות. והוסיף שרמזה התורה לאדם, לא לבעוט בעונשים וצרות שניתנות לו מהקב"ה, ולא ינסה להסתיר באופן שטחי את פגמיו מפני הבריות, אלא יפעל בכיוונים של תפילה לאל שירפאו אותו ממחלתו. המגלח את כל הנתק עד שתי שורות שיער סביבו (שמשאירים כדי שיכיר הכהן אם פשה הנתק), בין אם קודם שבא לכהן או אחר כך ולכל התקופה שקיים אצלו הנגע, לוקה. בתלמוד נפסק שמותר למצורע לעשות מלאכות שיכולות לגרום לשיער שסביב הנתק לנשור מעצמו, כמו לסחוב על כתיפו משא, או לקשור קשר כשצריך[דרושה הבהרה], בתנאי שהמצורע לא מתכוון לכך. בנוגע לגילוח על ידי כלי, נחלקו הרמב"ם והראב"ד איזה כלי גילוח נאסר: לדעת הרמב"ם חייב רק אם השתמש בתער כדרך המתגלחים, בעוד שלדעת הראב"ד חייב בכל דרך שמורידה שיער. המצוה נוהגת בנשים ובגברים כאחד. צרעת גילוח המצורע המצוה "לא לגלח שיער הנתק", באתר ויקיטקסט ספר החינוך, מצווה ק"ע תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ג, עמוד א' משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות טומאת צרעת, פרק י', הלכה א', והשגות הראב"ד, שם
נח"ל אלישע

נח"ל אלישע (כנותה גם נח"ל פרת) היא היאחזות נח"ל לשעבר, ממזרח ליריחו. ההיאחזות, שטקס העלייה לקרקע שלה התקיים ביום העצמאות ב-1982, נקראה על שם הנביא אלישע, שחולל נסים ביריחו, ועל שמו מכונה מעיין אלישע. ב־16 באוקטובר 1989 התיישב במקום גרעין התיישבות ופונה לאחר מספר שעות. ההאיחזות הפכה בתחילת האינתיפאדה השנייה למוצב צבאי. אחר פינוי הקהילה היהודית מבית הכנסת שלום על ישראל, ישבה ארנה קובוס בהיאחזות במשך שבעה חדשים, עד שעברה לבית חגלה ("מול נבו"). במהלך מהומות מנהרת הכותל, בצהרי 27 בספטמבר 1996, עם תום תפילת יום שישי במסגדים, תקף המון פלסטיני את ההיאחזות. במהלך הקרב נפצעו שני חיילי נח"ל אשר שירתו במקום, ונהרגו ארבעה שוטרים פלסטינים. בנובמבר 2000 נהרג בהיאחזות רב-סרן אמיר זוהר מירי שוטרים פלסטיניים וכמה חיילים נוספים נפצעו. בתגובה לאירוע הפציצו מסוקי קרב של חיל-האוויר את מפקדת המודיעין הכללי שביריחו. ההיאחזות ננטשה ב-2003. נח"ל אלישע באתר מורשת הנח"ל וחטיבת הנח"ל נח"ל אלישע באתר עמוד ענן מנמרוד ברמת הגולן עד אליפז בערבה יעלו על הקרקע 11 היאחזויות נח"ל ביום העצמאות (מודעה), דבר, 23 באפריל 1982 11 היאחזויות נח"ל עלו על הקרקע ביום העצמאות, דבר, 29 באפריל 1982 יאיר נהוראי, גרעין "איתן" התנחל על יד יריחו ופונה, חדשות, 16 באוקטובר 1989 פליקס פריש, נסגרה היאחזות הנח"ל האחרונה, באתר ynet, 29 בינואר 2002 בית חגלה על פני יריחו, באתר תרבות ומורשת יריחו אמיר זוהר - מסמך תיעוד, באתר מועצה אזורית יואב החיילים שנהרגו יובאו למנוחות, באתר ynet, 2 בנובמבר 2000 נח"ל אלישע, באתר עמוד ענן שינויים ברשימת היישובים 2003, קובץ אקסל באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
פיל האריס

פיל (פיליפ) האריס (באנגלית: Phil Harris; ‏24 ביוני 1904 – 11 באוגוסט 1995) היה זמר, פזמונאי, מוזיקאי ג'אז, קומיקאי רדיו ומדבב אמריקאי. עבודות דיבוב שביצע בסרטי אנימציה: באלו הדוב ("ספר הג'ונגל"), תומאס אומלי ("חתולים בצמרת") וג'ון הקטן ("רובין הוד"). שירו "מה שטוב לדוב" (1967) מתוך "ספר הג'ונגל" היה ללהיט והכניסוֹ לתודעת הקהל הצעיר, שלא הכיר אותו ככוכב הרדיו הגדול שהיה בשנות ה-40 וה-50 של המאה ה-20. ב-1954 שיחק בסרט "הגבוהים והאדירים" בבימויו של ויליאם ולמן. מדיה וקבצים בנושא פיל האריס בוויקישיתוף פיל האריס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פיל האריס, באתר AllMovie (באנגלית) פיל האריס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פיל האריס, באתר AllMusic (באנגלית) פיל האריס, באתר MusicBrainz (באנגלית) פיל האריס, באתר Yandex.Music (ברוסית) פיל האריס, באתר Discogs (באנגלית) פיל האריס, באתר Songkick (באנגלית) פיל האריס, באתר בילבורד (באנגלית) פיל האריס, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחקנים ובנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יום טוב קריספין

הרב יום טוב מורינו קריספין (קרישפין) היה פוסק ודיין באזמיר ומחבר שו"ת בגדי יום טוב. נולד למזל טוב ולרבי יהושע אברהם קריספין באזמיר. למד בישיבת מגן שאול בעיר. סבל מייסורים רבים "ממינים שונים, מבית ומחוץ קשים ומרים כלענה", כעדותו בספרו: ויודע רכוני שאין בי כח מכמה הרפתקי דעתו עלי בעבר ובהווה וה' יאמר לצרותי די דיסור יסרני יה. ביסורין קשים ומרים. ואין אני בן חורין. לחפש בספרים. ומי שבא להורות בדבר הלכה צריך שיהיו לפניו כל ספרי הפוסקים כשולחן הערוך סדורים. אמנם מה אעשה דמפני הפצרת השואל הוכרחתי גם כן לדחות את עצמי בהעדפה שע"י הדחק — בגדי יום טוב, דף סד עמוד א כיהן כדיין וכמסדר גיטין באזמיר, בשנת תרל"ט ישב בהרכב בית דינו של רבי חיים מודעי. מרן החבי"ף, בהסכמתו לאחד מפסקיו של רבי יום טוב, מכנהו:”הרב ועצום זרע רב יומא טבא לרבנן נר"ו”. הוציא לאור את ספר אברהם במחזה לאביו, וכן הגיה את ספריהם של אחיו, רבי אהרן ורבי שמואל. נפטר בי"ב באלול תרס"ט ונטמן באזמיר. שכל בתוך שלושה ימים את בנו שמואל ואת בתו מרים במגפה שפרצה באזמיר בשנת התרכ"ה. בנו, רבי אברהם, נפטר בעודו צעיר לימים בז' בטבת התרל"ב. אחיו היו רבי אהרן קריספין, רבי שמואל קריספין, ורבי יצחק קריספין, מחבר ספר 'שמו יצחק'. גיסו היה רבי חיים בנימין פונטרימולי, מחבר ספר פתח הדביר. שו"ת בגדי יום טוב שני חלקים (אזמיר תרל"ד, אזמיר תרמ"ז) - שו"ת בד' חלקי שו"ע. מקצת מהסימנים הם חידושי הלכה. חלק א: (דף א-קיא): או"ח - לב סימנים; יו"ד – מג סימנים; אה"ע - כג סימנים; חו"מ - יז סימנים; דף קיב-קבב: מפתחות. בסוף הספר, (דף א-יב): הספדים. חלק ב': דף א-פ: או”ח – יז סימנים; יו"ד - מא סימנים; אה"ע - ט' סימנים; חו"מ - יג סימנים. דף מא-מז ע"א (בתוך חלק אה"ע): "מזכרת מקצת גטין" שסידר המחבר בבית דינו (עשרים גיטין). דף מז ע"ב – סד ע"א: "ודרך אגב קצת חידושי דיני גטין" ושמות אנשים על סדר אלפא ביתא. דף סד-עד: שמות נשים. דף פ' ע"ב – פב ע"א: הספד על בת המחבר מרת קאדין. פתיחת ההספד היא בלאדינו, והמחבר מתנצל על כך שנעתר לבקשת בני הנפטרת. דף פב ע"ב - פט ע"ב: מפתחות. צידה לדרך ביום טוב שני חלקים (אזמיר תרל"ז, אזמיר תרמ"א) על עשרת הדיברות בלאדינו, חלק ב' מכיל גם מוסר למועדים שונים. בן אברהם (אזמיר התרל"ו) - דרושים. לספר הסכמה משותפת מאת רבני אזמיר: רבי אברהם פאלאג'י ורבי יהושע שלמה ארדיט. חידושים וליקוטי עניינים נפלאים, השגות, והערות, יישובים, וביאורים בדברי רבותינו ראשונים ואחרונים, בהלכה אגדה ודרוש, ארבעה כרכים הנמצאים באוסף חברת אהבת שלום. חלקם נדפסו במקבציאל (מאסף תורני) י"ג. קובץ חידושי תורה מקבציאל כרך י"ג חכם יום טוב קריספין, באתר "החכם היומי" שו"ת בגדי יום טוב, הקדמת המחבר מימר חיים, אבן העזר, סימן ס"א אות ו' בגדי יום טוב, יורה דעה, סימן ט"ז דף יט - לג
וארדה סת'ו

וארדה סת'ו (באנגלית: Varada Sethu; נולדה ב-12 במאי 1992) היא שחקנית אנגלייה ממוצא הודי. סת'ו נולדה בקרלה, הודו להורים רופאים ולה אחות תאומה - אבהאיה. בגיל צעיר עברה לעיר ניוקאסל על הטיין שבצפון-מזרח אנגליה ושם למדה בתיכון דן אלן (Dame Allan's Schools). בהמשך עברה ללונדון ושם למדה תיאטרון בתיכון הנוער הלאומי (National Youth Theatre). במהלך לימודיה למדה גם מחול מסוג Mohiniyattam ו-Bharatanatyam צורות ריקוד מסורתיות בהודו. היא גם זכתה בתחרות מיס ניוקאסל ב-2010. סת'ו גם בוגרת בלימודי וטרינריה ופיזיולוגיה מאוניברסיטת בריסטול ובוגרת לימודי משחק מבית הספר לאומנויות הבמה בלונדון (אנ') . הופעתה הראשונה בקולנוע הייתה ב-2010 בסרט הקצר "Impressions" בתפקיד סמנה. שנה לאחר מכן שיחקה בסרט הפשע "Sket" בתפקיד קיראן. שנה לאחר מכן הופיעה בסרט "English: An Autumn in London" בתור מגאנה סקריה. ב-2016 הופיעה בסרט חלום ליל קיץ בתור פיסבלוסום. אותה שנה שיחקה במותחן האשליה 2 לצד דניאל רדקליף ומייקל קיין בתור אחת מעוזרותיו של קיין. בנוסף היא שיחקה החל מ-2015 גם בסדרות טלוויזיה שונות ביניהם: דוקטור, דוקטור פוסטר, האנה, "New Blood"‏, "Hard Sun" ובשניים מעונות הסדרה מכת מחץ בתור מנישה צ'טרי, רב-טוראית בצבא הבריטי. ב-2022 שיחקה בסרט "עולם היורה: עולם חדש", בתור מדריכת שדה בשם שירה ובהמשך שיחקה במותחן הפשע "עברתי במקרה" של נטפליקס. בשנת 2024 ביצעה הופעת אורח בסדרה "דוקטור הו". וארדה סת'ו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) וארדה סת'ו, באתר AllMovie (באנגלית) וארדה סת'ו, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) Meet the cast of BBC1's Hard Sun
Five seconds flat

five seconds flat הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת האמריקאית ליזי מקאלפיין, שיצא ב-8 באפריל 2022, על ידי חברת התקליטים AWAL והופץ ידי החברה Artists & Music, כל האלבום נכתב על ידי ליזי בעזרת כותבים אחרים. לפני צאת האלבום, יצאו ממנו הסינגלים "erase me" ‏"hate to be lame". על פי מצבור הביקורות האתר albumoftheyear, זכה האלבום לציון משתמשים של 76/100 וציון מבקרים של 75/100. לפי הביקורת של מגזין המוזיקה הבריטי DORK שנתן לאלבום דירוג של 4 מתוך 5 כוכבים "האלבום כולו הבזקים של סדינים לבנים נקיים, אור שמש חודר מבעד לתריסים, ערבוב ראשון של הקפה שלך בבוקר ... במהלך האלבום, בת ה-22 מוצאת את עצמה עוברת דרך שברון לב מכוער: כל רצועה מרגישה כמו עוד צעד על רגליים מהוסות." עם יציאת האלבום מקאלפיין הוציאה גם סרט ב-8 באפריל 2022. הסרט זמין לצפייה בערוץ היוטיוב הרשמי של ליזי מקאלפיין. (קישור לסרט) בסרט מופיעים כל שירי האלבום חוץ מ-2. שליזי לא הרגישה שהם שייכים לעלילת הסיפור. ליזי הגתה את כל הרעיון לסרט ואת העלילה לבדה "היה לי עמודים שלמים של הסברים מורכבים על משמעות הסרט" אמרה בשאלון לאחר הקרנת הסרט. היא הגיעה לרעיון של השלדים בסרט "מפני שאני מרגישה ששבירת לב זה כמו מוות קטן" אמרה בשאלון לאחר הקרנת הסרט. הרעיון במטפורה הזאתי שכל פעם שהיא מרגישה שבורת לב היא מתה כל פעם מחדש. אז כל פעם בסרט שהיא מרגישה שבורת לב יש לה איפור של שלד. מילות השירים נכתבו על ידי ליזי מקאלפיין, המוזיקה לשירים הולחנה על ידי ליזי מקאלפיין. עם צאת האלבום בא גם סיבוב ההופעות שהוכרז ברשתות החברתיות ב-7 באפריל 2022 והתקיים מהתאריכים 8 ביוני 2022 - 25 בנובמבר 2022. לסיבוב ההופעות היו 26 הופעות באמריקה הצפונית ו-10 הופעות באירופה. בכל ההופעות במהלך הטור מופע הפתיחה הייתה הזמרת קארול איידס. Lizzy McAlpine - five seconds flat, Album of The Year (באנגלית אמריקאית) Neive McCarthy, Lizzy McAlpine – five seconds flat | Dork, readdork.com, ‏2022-04-06 (באנגלית אמריקאית) five seconds flat short film screening q&a | lizzy mcalpine, נבדק ב-2022-04-25 devops, Heatseekers Albums, Billboard, ‏2013-01-02 (באנגלית אמריקאית) Top Rock & Alternative Albums, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית) Top Alternative Albums, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
הגדת ברצלונה

הגדת ברצלונה היא כתב יד מאויר שנוצר בשנת 1350 בערך, המכיל את נוסח ההגדה של פסח. זוהי אחת ההגדות הספרדיות שנוצרו בברצלונה בסביבות שנת 1350 יחד עם הגדת הזהב, שהופקה גם בברצלונה של ימי הביניים. כתב היד עשוי קלף, עם 161 דפי פוליו בגודל 255 על 190 מ"מ. בהגדה נעשה שימוש בארבעה סגנונות קליגרפיים שונים: אות מרובעת בשני גדלים ואחת חצי-קורסיבית, גם היא בשני גדלים. להגדה קווים ושוליים מסומנים. כתב היד מכיל שני חלקים, שהם פרי עבודתם של שני מעתיקים שונים, שכנראה פעלו בזמנים ובאזורים שונים. שני חלקים אלו אוחדו מאוחר יותר לצורתם הנוכחית. הקלף ששימש בחלק הראשון, הראשי, תוצרת ברצלונה, דומה לזה של כתבי יד ספרדיים אחרים, ושונה מאוד מאלה המשמשים במרכז אירופה ובאיטליה. טכניקת סימון הקווים והשוליים ששימשו בחלק זה של כתב היד הייתה נפוצה בקרב מעתיקים ספרדים, והחלה להתפשט לאחר 1271. טכניקה זו אינה שכיחה בקודקס של המאות הארבע-עשרה והחמש-עשרה. גם העובדה של יצירת הקיפולים עם ארבעה דו-פולים כדי להשיג שמונה עלים שימושיים הייתה אופיינית לקודקס הספרדי. מלבד ההגדה עצמה בהגדת ברצלונה מספר פיוטים, מחברי חלק מהם היו תושבי העיר ז'ירונה שבספרד. החלק הראשון והמרכזי של ההגדה מתוארך לאמצע המאה הארבע-עשרה ונעשה כנראה בברצלונה. ההרחבה נעשתה בפרובאנס בסוף המאה הארבע-עשרה או בתחילת המאה החמש-עשרה. שני חלקי ההגדה אוחדו בבולוניה בשנת 1459, ההגדה נמכרה על ידי שלמה לטיף מירושלים לרבי משה, בנו של רבי אברהם מבולוניה בשנת 1459 תמורת חמישים דוקטים של זהב. הוא מכיל גם את אישורו של הצנזורה הכנסייתית, פריי לואיג'י, מהמסדר הדומיניקני משנת 1599. ההגדה כיום בבעלות הספרייה הבריטית, בלונדון. מצה מתוך הגדת ברצלונה מתוך הגדת ברצלונה "עבדים היינו לפרעה במצרים" מתוך הגדת ברצלונה מתוך הגדת ברצלונה קאנו פרז, מריה חוסה, "תוכן ההגדה של ברצלונה" (בספרדית). מגוון לימודי ערבית ועברית. כתבי עת אלקטרוניים של אוניברסיטת גרנדה, כרך 41, 1992. מדיה וקבצים בנושא הגדת ברצלונה בוויקישיתוף קובץ ההגדה של ברצלונה (באנגלית). הספרייה הבריטית, 2014. מהדורת פקסימיליה באתר facsimile-edition (כאן)
גאבור שלושינסקי

גאבור שלושינסקי (בהונגרית: Salusinszky Gábor; בודפשט, 5 בדצמבר 1950 – 13 במאי 2022) היה מומחה לשפה האיטלקית, חוקר בתחום תורת התרגום והפדגוגיה של השפה ממוצא יהודי-הונגרי, היה פרופסור במחלקה לשפה וספרות איטלקית באוניברסיטת אטווש לוראנד בפקולטה למדעי הרוח במכון ללימודים רומניסטיים, מייסד ומנהל בית הספר האיטלקי בשם "סטודיו איטליה", נשיא איגוד המורים לאיטלקית בהונגריה. אביו היה אישטוואן שלושינסקי (1918–1984), מנהל בתחומי המסחר, הכלכלה והבנקאות בהונגריה, ראש נציגות הסחר חוץ (נספח כלכלי) ההונגרי ברומא (1958-1963), והמנהל כללי לשעבר של הבנק לסחר חוץ ההונגרי (1964-1982). גאבור שלושינסקי השלים את לימודיו באוניברסיטה בפקולטה למדעי הרוח של אוניברסיטת אטווש לוראנד, שם השיג תואר בהוראה ובפולקלור האיטלקי ב-1975, דוקטורט במדעי הרוח ב-1979 והן תואר דוקטור בבלשנות איטלקית ב-1997. מסיום לימודיו באוניברסיטה לימד במחלקה האיטלקית של אוניברסיטת אטווש לוראנד ולאחר מכן ריכז את תחום הכשרת השפות והכשרת מורים מומחים לשפות, וכן העביר הרצאות וסמינרים בתחומים אלו. מחקריו בעשור האחרון התמקדו בשני התחומים הללו: תורת התרגום והפדגוגיה של השפה. שלושינסקי הקים את בית הספר האיטלקי של "סטודיו איטליה" ב-1990, שם ניהל והוביל לימודים מאז, ובנו אנדראש שלושינסקי אחראי על הניהול הכלכלי. כתוצאה מעבודת הסדנא במסגרת בית הספר לשפות, צמח דור חדש של מורים, שבזכותו מיושמת גישה מתודולוגית חדשה ומספר סוגים חדשים של קורסים בהוראת השפה האיטלקית (המתודולוגיה מיושמת גם בהוראת שפות נוספות). בשנת 2012, סטודיו איטליה וגאבור שלושינסקי קיבלו את "פרס השפה האירופית" על שיטת ההוראה החדשנית ותוכנית הכשרת המורים המוסמכת שלה. שלושינסקי קיים קשר מתמיד עם מורים לאיטלקית שעובדים בחינוך הציבורי בהונגריה, והוא גם נשיא איגוד המורים לאיטלקית בהונגריה. סקירה היסטורית - לדוצ'ה של איטליה מאת גאבור שלושינסקי www.studioitalia.hu European Language Label ELTE-Department of Italian Language and Literature https://www.btk.elte.hu/content/elhunyt-dr-salusinszky-gabor.t.7168 https://hvg.hu/kultura/20220514_Elhunyt_Salusinszky_Gabor_italianista https://studioitalia.hu/hirek/meghalt-salusinszky-gabor www.studioitalia.hu http://olasz.elte.hu/ https://web.archive.org/web/20161220155308/http://ec.europa.eu/education/language/label/label_public/index.cfm?fuseaction=project_award&award_id=9024 נפטר גאבור שלושינסקי - באתר HVG תרבות Elhunyt Salusinszky Gábor italianista, Elhunyt Salusinszky Gábor italianista Netpeople, Studio Italia - Minden, ami Olasz, Studio Italia (בהונגרית)
גבריאל קורטס

גבריאל ג'ון קורטס קסיירה (בספרדית: Gabriel Jhon Cortez Casierra; נולד ב-10 באוקטובר 1995 באזמרלדס שבאקוודור) הוא כדורגלן אקוודורי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת ברצלונה ספורטינג קלוב מליגת העל האקוודורית, בהשאלה מגואיאקיל סיטי, ובנבחרת אקוודור. קורטס שיחק באינדפנדיינטה דל ואיה ובאמלק מליגת העל האקוודורית, בלובוס BUAP מליגת העל המקסיקנית ובבוטפוגו מליגת העל הברזילאית. ב-5 בנובמבר 2020 חתם בגואיאקיל סיטי מליגת העל האקוודורית. ב-14 בינואר 2021 הושאל למשך שתי עונות לברצלונה ספורטינג קלוב מליגת העל האקוודורית. ב-22 בפברואר 2017 ערך קורטס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אקוודור, בניצחון 3-1 על נבחרת הונדורס במשחק ידידות. מדיה וקבצים בנושא גבריאל קורטס בוויקישיתוף גבריאל קורטס, באתר Transfermarkt גבריאל קורטס, באתר Soccerway גבריאל קורטס, באתר National Football Teams גבריאל קורטס, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "גבריאל קורטס".
אמיר אטינגר

אמיר אטינגר (נולד ב-א' באלול ה'תשנ"ה, 27 באוגוסט 1995) הוא עיתונאי ישראלי, המשמש ככתב הכנסת של העיתון "ישראל היום". אטינגר נולד וגדל בפתח תקווה. ביסודי ובישיבה למד בדרכי נועם פתח תקווה, ובתיכון מקיף גרוס קריית גת. שירת בצבא כמ"פ קורס מ"כים בדרגת סרן בחטיבת גולני. החל את דרכו בתקשורת בישראל כעורך בדסק הדיגיטל של ערוץ 20. באוקטובר 2020 החל לשמש כתב פוליטי של האתר סרוגים. ובתקופה הזו סיקר את מערכת הבחירות לכנסת ה-24. באפריל 2022 מונה לכתב הכנסת של העיתון "ישראל היום". בין חשיפותיו של אטינגר: המגעים בין אביר קארה לימינה על הצטרפותו למפלגה. תיעוד של שר הביטחון בני גנץ מותח ביקורת על ממשלת בנט-לפיד ועל היחס התקשורתי כלפיה לעומת היחס לממשלת נתניהו-גנץ, וחשיפת מסמך של בנק דיסקונט שהודיע על הקפאת כספי התרומות שנאספו עבור בנימין נתניהו למימון משפטו עד קבלת אישור משפטי בעניין. עוד חשף אטינגר קמפיין שהוביל המשרד לשוויון חברתי, בשיתוף הראפר תאמר נאפר שידוע בשיריו נגד חיילי צה"ל, בעקבות הפרסום הורתה השרה לשוויון חברתי, מירב כהן, לרשות לקידום מעמד האישה להפסיק לקשר לסרטון של נפאר ששולב בקמפיין בערבית לשוויון בין המינים. ביולי 2022 פרסם לראשונה כי השרה להגנת הסביבה תמר זנדברג מתכננת לאשר בממשלה את המינוי של איש השמאל יוסי ביילין לתפקיד יו"ר רשות הטבע והגנים. לאחר הפרסום, שרת הפנים איילת שקד ושר המשפטים גדעון סער פנו לנפתלי בנט ודרשו ממנו לעצור את מינוי. שהחליט להפעיל את הווטו שלו בנושא ולמנוע את המינוי. בנובמבר 2022, במהלך המשא ומתן להרכבת הממשלה ה-37, חשף את הסעיף בהסכמים הקואליציוניים שדרשו ביהדות התורה על כך שהפרדה מגדרית באירועים ציבוריים למגזר הדתי והחרדי לא תיחשב כאפליה בחוק. הוא סטודנט לתואר ראשון במשפטים וממשל באוניברסיטת רייכמן. אטינגר נשוי לאביה פיש אטינגר ומתגורר בירושלים. מדיה וקבצים בנושא אמיר אטינגר בוויקישיתוף אמיר אטינגר, ברשת החברתית פייסבוק אמיר אטינגר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אמיר אטינגר מונה לכתב הכנסת של העיתון "ישראל היום", באתר ערוץ 7, 25 באפריל 2022 אמיר אטינגר, ‏ימינה במגעים עם אביר קארה מהשולמנים, באתר "סרוגים", 13 בינואר 2021 אמיר אטינגר, ‏הבנק הקפיא את הכסף מקמפיין התרומות לנתניהו, באתר "סרוגים", 6 במרץ 2022 אמיר אטינגר, ‏בעקבות פניית סרוגים: השרה מירב כהן הורתה להסיר את הראפר תאמר נאפר מקמפיין של המשרד לשוויון חברתי, באתר "סרוגים", 23 בפברואר 2022
קריסטופר פולאה

קריסטופר פולאה (באנגלית: Kristoffer Polaha; נולד ב-18 בפברואר 1977) הוא שחקן אמריקאי. ידוע בעיקר ממשחקו בסדרה "חיים בלתי צפויים" (2011-2010) בתור נייט בייזל, ג'ייסון מתיוס בסדרה "החוף הצפוני" (2004) ובתור הנרי באטלר בסדרה "מתחזה" (אנ') (2011-2010). פולאה נולד ב-18 בפברואר 1977 ברינו שבנבאדה, בנם של אסתר וג'רום פולאה, שופט מחוזי בנבאדה והוא הצעיר מבין ארבעה אחים. בתחילת שנות ה-90 הוא עזב את ביתו כדי ללמוד בפנימיית רוברט לואיס סטיבנסון בעיירת החוף פבל ביץ' (אנ'), קליפורניה. לאחר מכן ב-1999, סיים לימודי תואר ראשון בבית הספר לאמנויות על שם טיש באוניברסיטת ניו יורק. הוא עבר ללוס אנג'לס ב-4 ביולי 2001 ומיד לאחר מכן החל לקבל תפקידים ראשונים בין היתר בסדרות "That's Life" ו"אנג'ל". בשנת 2008 השתתף בסרט הביוגרפי "Billy: The Early Years" את דמותו הצעירה של צ'ארלס טמפלטון, בעוד את דמותו הבוגרת גילם מרטין לנדאו. בשנת 2021 ביים את הקליפ לשיר "People Pleaser" של הזמרת צ׳לסי דיבלאסי בו השתתפה השחקנית דיצ'ן לקמן. בשנת 2023 גילם את דמותו של בראד בוליטר בסדרת המסתורין "מחסה" מבית אמזון פריים וידאו המבוססת על הרומן באותו שם מאת הרלן קובן. בשנת 2024 השתתף בסרט הדרמה "Right Here, Right Now" שביים וכתב בנו, מיכה מקס, שם גם גילם את אביו. ב-7 ביוני 2003 התחתן עם השחקנית ג'וליאנה מוריס (אנ') בקפלת וינדרמיר בוינדרמיר (אנ'), פלורידה. לזוג שלושה בנים, קריסטופר קיילב, מיכה מקס וג'ודה, שנולדו בהתאמה בשנים 2004, 2006 ו-2011. בעבר היה נוצרי פעיל אדוק אך בהמשך התרחק מהדת. עם זאת חווית סף מוות החזירה אותו להאמין.. מדיה וקבצים בנושא קריסטופר פולאה בוויקישיתוף קריסטופר פולאה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קריסטופר פולאה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קריסטופר פולאה, באתר AllMovie (באנגלית) קריסטופר פולאה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Actor Who Stopped Praying and Fell Away From His Faith Reveals the Death-Defying Moment That Brought Him Back to God, TheBlaze, ‏2015-05-26 (באנגלית)