1954 בברית המועצות

1954 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-37 למהפכת אוקטובר. ראש הממשלה - גאורגי מלנקוב. יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - קלימנט וורושילוב המזכיר הראשון של המפלגה הקומוניסטית - ניקיטה חרושצ'וב. מעשית, החל משנת 1953 השלטון בהדרגה התרכז בידי ניקיטה חרושצ'וב בהתאם להחלטת הממשל בשנת 1954 החלה מערכה רחבה של התאמה לעיבוד חקלאי של אדמות בקזחסטן, סיביר, ודרום אורל בשטח של אלפי קילומטרים ריבועים. המערכה הסתיימה רק בשנת 1961. במהלכה כ-6 מיליון רוסים ואוקראינים עברו להתגורר בקזחסטן. במבצע זה הושקעו כ-20% מכלל ההשקעות של ברית המועצות בחקלאות באותן שנים. התוצאות תחילה היו מעודדות ותפוקת הדגנים גדלה בהיקף משמעותי, אך ההשפעה האקולוגית של הנעשה הייתה כבדה מאוד. במרוצת השנים הופסק עיבוד חקלאי של חלק גדול מהאדמות. 25 בינואר – הוועד המרכזי של המפלגה קיבל החלטה בנושא "מגרעות בתפקוד הממסד המפלגתי והממשלתי". 25 בינואר – תחילת וועידת ברלין. בוועידה השתתפו שרי החוץ של 4 מעצמות (ברית המועצות, ארצות הברית, בריטניה וצרפת). שרי החוץ הצליחו לסכם את הצורך בוועידה רחבה יותר למציאת פתרון לסיום מלחמת קוריאה ומלחמת הודו-סין הראשונה אך נכשלו בניסיון לקבוע פתרון מוסכם לסיום הכיבוש באוסטריה וגרמניה. 19 בפברואר – הסובייט העליון ביוזמת ניקיטה חרושצ'וב קיבל החלטה על מעבר שטח של חצי האי קרים מרפובליקה רוסית של ברית המועצות לאוקראינה. זאת לציון 300 שנים לאיחוד רוסיה ואוקראינה. 1 במרץ – הקמת ארגון הביון והמשטרה החשאית הראשי של ברית המועצות ק.ג.ב. ומינוי איוואן סרוב, מתומכי ניקיטה חרושצ'וב ליו"ר הראשון של הארגון. 14 במרץ – בחירות לסובייט העליון. 17 במרץ – קבלת החלטה על "ערים סגורות" בהם מרוכזים מפעלים הקשורים לנשק גרעיני. 25 במרץ – ברית המועצות הכירה בעצמאות של הרפובליקה הגרמנית הדמוקרטית שהוקמה בשטח שהיה בשליטה צבאית של ברית המועצות. אפריל – יוני - מרד במחנה קנגיר, אחד ממחנות גולאג. 3 באפריל – ולדימיר פטרוב, מראשי שגרירות ברית המועצות באוסטרליה מבקש מקלט מדיני. 26 באפריל – תחילת ועידת ז'נבה בהשתתפות ברית המועצות. בעקבות החלטות הוועידה הסתיימה מלחמה שנוהלה על ידי צרפת בווייטנאם. 29 באפריל – מטוס ריגול בריטי פלש לתחום האווירי של ברית המועצות, הותקף באש נגד מטוסים מעל קייב וחזר לבסיס. 23 ביוני – הצי של רפובליקת סין השתלט על אונייה סובייטית "טואפסה" במימי ים סין הדרומי. על סיפון האונייה היו מוצרי נפט שלטענת שלטונות רפובליקת סין היו יכולים למצוא שימוש צבאי. ביולי כמחצית מהימאים הוחזרו לברית המועצות. האונייה עצמה לא הוחזרה לברית המועצות מעולם. 27 ביוני – תחילת עבודה של תחנת כוח גרעינית ראשונה בעולם שהוקמה בקרבת מוסקבה. 7 ביולי – מיכאיל ריומין שהיה בראשי מ.ב.ד. הסובייטי ומיוזמי פרשת רופאים-רוצחים הואשם בבגידה במולדת והוצא להורג. 12 ביולי – בעקבות צו של הסובייט העליון בוטלו דרגות ואותות לפקידי משרדים אזרחיים של הממשל הסובייטי. 1 באוגוסט – פתיחה מחודשת של מרכז התערוכה של כל רוסיה להישגי המשק הלאומי במוסקבה. 14 בספטמבר – תחילת אימון גדול של הצבא האדום בהשתתפות כ-45 אלף חיילים. במהלך האימון בוצע פריצה של קו הגנה תוך שימוש בנשק גרעיני. במרוצת השנים אלפים ממשתתפי האימון נפטרו כתוצאה מחשיפה לקרינה. 17 בספטמבר – הכרזת האי נוביה זמליה כשטח לניסויים גרעינים. 29 בספטמבר – ביקור של ניקיטה חרושצ'וב בסין. חתימת הסכם חדש ופינוי כוחות סובייטיות מפורט ארתור. 23 באוקטובר – בהתאם לסיכום בין ברית המועצות, ארצות הברית, בריטניה וצרפת הופסק משטר הכיבוש בכל שטח גרמניה. 29 בנובמבר – תחילת וועידה של בעלי הברית מתקופת מלחמת העולם השנייה במוסקבה. משלחת מסין השתתפה כמשקיף. 19 בדצמבר – שר ביטחון הפנים לשעבר ויקטור אבאקומוב הוצא להורג באשמת בגידה במולדת. בעקבות כך מוחלש מעמדו של גאורגי מלנקוב בשלטון. תחילת בנייה של תחנת כוח הידרואלקטרית על נהר אנגרה בסיביר. עם סיום הבנייה, זה היא הייתה בין תחנות הכוח הגדולות בעולם. חנוכת פסל ליורי דולגורוקי, מייסד מוסקבה. הפסל הפך להיות אחד מסמלי העיר. 22 בינואר – אלכסנדר ירמולניק - שחקן רוסי 20 בפברואר – ואסילי ציבלייב, קוסמונאוט רוסי 24 בפברואר – לובוב אוספנסקאיה, זמרת סובייטית ורוסית 30 במרץ – לאימה ואיקולה, זמרת סובייטית ממוצא לטבי 29 ביולי – איגור קרוטוי, מלחין סובייטי ורוסי 16 בינואר – מיכאיל פרישבין, סופר רוסי וסובייטי (נולד ב-1874) 12 בפברואר – דג'יגה ורטוב, במאי קולנוע סובייטי (נולד ב-1896) 25 באפריל – לידיה סייפולינה, סופרת סובייטית (נולדה ב-1889) 22 בנובמבר – אנדריי וישינסקי, מדינאי סובייטי (נולד ב-1884) 19 בדצמבר – ויקטור אבאקומוב, מדינאי ואיש נ.ק.ו.ד. סובייטי (נולד ב-1896) - הוצא להורג