laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פורום כסף נקי

פורום כסף נקי הוא קואליציה של ארגוני סביבה וחברה העוסקת בהיבטים הפיננסיים של ההתמודדות עם משבר האקלים, כגון הסטת השקעות מדלקים מאובנים. הפורום נוסד בשנת 2020 תחת עמותת חיים וסביבה. הפורום פועל במטרה להפעיל לחץ על קרנות הפנסיה בישראל על מנת להביא להסטת השקעות של כספי ציבור מתעשיות הדלקים הפוסיליים. הפורום פועל על ידי ביצוע מחקר, פניה אל הגופים המוסדיים והבורסה ועריכת קמפיין ציבורי תחת הכותרת "לא בכסף שלי". הפורום הוא פלטפורמה לשיתוף פעולה בין הארגונים השונים בנושא הסטת השקעות מדלקים פוסיליים, ולתיאום המחאות. בעבודה משותפת של הפורום והבורסה לניירות ערך בתל אביב, נוצר מדד בורסאי ראשון ללא תאגידים בתעשיית הפוסיליים בישראל: ב-9 בנובמבר 2020, הודיעה הבורסה על השקת מדד תל אביב 125 – אקלים נקי מדלקים פוסיליים. מדד זה עוקב אחר רוב חברות מדד תל אביב 125, למעט מניות של תאגידים הנוטלים חלק בשרשרת הייצור של דלקים פוסיליים. בדצמבר 2020 הודיע בית ההשקעות כרמים כי הוא נעתר לפניות הפורום, והופך לבית ההשקעות הראשון בישראל הנקי מהשקעות בדלקים מאובנים - נפט, פחם וגז. בדצמבר 2020 הצהירה מגדל קבוצת ביטוח שתימנע מהשקעה ביכולות ייצור פוסיליות חדשות ותחתור לסיים את תהליך הסטת ההשקעות מחברות פוסיליות עד לסוף שנת 2030. אתר האינטרנט הרשמי של פורום כסף נקי פורום כסף נקי, ברשת החברתית פייסבוק פורום כסף נקי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פורום כסף נקי, ברשת החברתית LinkedIn פורום כסף נקי, באתר חיים וסביבה מידע אודות ההיבטים השונים של הסטת השקעות מדלקים פוסיליים וקמפיין ציבורי, באתר לא בכסף שלי דרור גורני, ארגוני סביבה דורשים מקרנות הפנסיה להפסיק להשקיע בחברות שמשתמשות באנרגיה מזהמת, באתר "שקוף", 16 בנובמבר 2020 הוועדה לקביעת מדדי אקלים להשקעות, באתר חיים וסביבה לראשונה בישראל: בית השקעות לא ישקיע במניות "שחורות" - וואלה! עסקים, באתר וואלה!News, ‏2020-12-16 אתר מגדל, היחס לדלקים פוסיליים במסגרת מדיניות השקעות ESG של מגדל שני אשכנזי, ‏חברת הביטוח מגדל תפסיק להשקיע בדלקים פוסיליים עד 2030, באתר גלובס, 29 בדצמבר 2020
דב צבי הלר

הרב דב צבי הלר (שיללה, ה'תרכ"ב, 1862 – ירושלים, ו' באלול ה'תרצ"ה, 4 בספטמבר 1935), נקרא בדרך כלל בשמו האידישאי, בער הירש הלר, היה רב ומשגיח רוחני בישיבת סלבודקה באירופה, וחותנם של הרב יעקב קמנצקי והרב אברהם גרודזינסקי. נולד בשנת ה'תרכ"ב בשילל, ליטא, שהייתה אז חלק מהאימפריה הרוסית, לאליעזר יצחק ולחסיה גיסה הלר. מאוחר יותר הוא הפך למשגיח רוחני בישיבת כנסת ישראל סלבודקה תחת ראש הישיבה הרב נתן צבי פינקל, שם נודע באישיותו המתוקה, עדינותו ואהבתו לתלמידיו, שהייתה כה חזקה, עד שלעיתים קרובות הוא צם להצלחתם. במהלך מלחמת העולם הראשונה ברחו תלמידי הישיבה למינסק, ובהמשך רבים מהם לקרמנצ'וג, והרב הלר היה עם תלמידי הישיבה במסעות אלה. עלה לארץ ישראל בשנת ה'תרצ"ד, ונפטר בירושלים בו' באלול ה'תרצ"ה. נשא את פייגה אסתר הלר לבית בלנקפילד (1862–1942 לערך). נולדו להם חמישה ילדים, (ארבעה בנים ובת) ארבעה מהם חיו עד בגרותם. בנם היה אברהם מאיר הלר (1887–1979). בתם, חסיה (1891–1944), נישאה לרב אברהם גרודזינסקי, ששימש מאוחר יותר גם הוא כמשגיח בישיבת סלבודקה. בתם השנייה איטה אטל (1895–1954) נישאה לרב יעקב קמנצקי, לימים ראש ישיבת תורה ודעת. בתם השלישית, שרה (1899–1941), נישאה לשבי ורנוקובסקי, ושניהם נספו בשואה. ילד נוסף שלהם נולד בשנת 1897 ומת כעבור שנתיים. "Faige Esther Heller (Blankfield)". Geni.com. Geni.com. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite web}}: (עזרה)
יוסף אנג'לט

רבי יוסף אנג'לט היה מקובל ספרדי, שפעל בתחילת המאה ה-14 ובמיוחד בעיר סרגוסה. לא ידוע הרבה על חייו. עם זאת, מתוך כתביו ניכר שהכיר את החיבורים היסודיים של הקבלה בת זמנו או הדורות הקודמים לו מאזורים שונים, כגון חסידי אשכנז, חוג העיון, מקובלי פרובאנס וגירונה, ומקובלי קסטיליה. רבי יוסף עמד בקשר עם חברים בחוג הרשב"א, מפרשי קבלת הרמב"ן, וחכמים מצרפת. מתוך סיפור שלו על תפילה ציבורית שארגן בעקבות משבר שאירע בשנת ה'פ"ה, אנו למדים שהיה גם מעורב מבחינה ציבורית ודרש ברבים. כך גם מלמדת עדות ארכיונית הנמצא בסרגוסה משנת 1335 על משפט בוררות בבית משפט ספרדי, שהוא היה נוכח בו כנציג רבני. בכתביו התייחס לאירועים קשים שפקדו את היהודים, כגון רדיפות, עלילות וגירושים, וזאת מתוך נקודת מבט משיחית-קבלית כגון חישובי קץ על גאולה קרובה שתהיה בשנת ה'פ"ח. מתוך גאולה פרטית שארעה לו בשנת ה'פ"א, הוא לומד על גאולה קרובה שתבוא לישראל. גישה זו מלמדת גם כן על תפיסתו העצמית המשיחית. מתוך השוואת כתביו לספר הזוהר, נראה שישנם קטעי קבליים שנכתבו על ידו ונשתקעו בספר הזוהר המוכר לנו. כתביו האחרים נראים כניסיון של הרחבה לספר הזוהר, שכן שפתו הארמית דומה מאוד לארמית הזוהרית. בפירושיו לזוהר מתמודד עם בעיות קבליות יסודיות העולות מתוך הלימוד בספר. כך הוא מבקש לקדש את הזוהר ולהעמידו כיצירה תנאית בתוך המכלול הרחב של הספרות הקבלית בת זמנו. בכתביו אנו מוצאים רעיונות דומים לבני תקופה זו, כגון ר' יוסף ג'יקטיליה, ור' משה די לאון, למשל התפיסה שהאלוהות אינה חלק מעשר הספירות אלא מעבר להן. בעקבות חז"ל, כתב הרב אנג'לט "גימטריאות אינם אלא פרפראות לחכמה", כלומר שהגימטריות הן לא החכמה בעצמה, ויש ללמוד את המשמעות הרעיונית של חישובי הגימטריות. זאת כנראה כנגד תפיסות של מקובלים אחרים. הרב אנג'לט מעיד על עצמו בכתביו שקיבל פירושים קבליים הן בדרכים מיסטיות והן במסירה בעל־פה שאומתה באמצעים מיסטיים. כתב שני פירושים קבליים למקרא, המבוסס בעיקר על פעולת הספירות. מספר ספרים שכתב ר' יוסף אנג'לט יוחסו בטעות לכותבים אחרים. חיבוריו לרוב מופעים בכתבי היד בעילום שם, בין ספריו: ספר קופת הרוכלין - פירוש רבני-קבלי אקלקטי ונרחב על ספר בראשית, שנכתב בשנת 1311. לבנת הספיר - הספר יוחס בטעות לר' דוד בן יהודה החסיד - פירוש זוהרי באופיו שנכתב בשנת ה' אלפים פ"ה (1325). חלק א' הוא פירוש לספר בראשית והובא לדפוס על ידי שלמה אהרן ורטהיימר בשנת ה'תרע"ה, ואילו חלק ב' על ספר ויקרא נשאר עדיין בכתבי היד השונים. פירוש קצר על נבואת הושע. כ"ד סודות - פירוש לסודות קבליים על פי עשרים וארבעה נושאים. פירוש לספר שערי אורה של רבי יוסף ג'יקטיליה, שנכתב בשנת 1327. קטעים שונים ששוקעו בספר הזוהר. איריס פליקס, פרקים בהגותו הקבלית של הרב יוסף אנג'לס, עבודת גמר, האונ' העברית, תשנ"א. כתב יד, עשרים וארבעה סודות, פרמה, מאה 14, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית ספר לבנת הספיר, ‏ירושלים, תרע"ג, באתר היברובוקס איריס פליקס, רות קרא-איונוב קניאל, "אשא דסביל אשא" - קטע זוהרי לא ידוע וצמיחת פרשנות הזוהר במאות היג-יד: המקרה של ר' מנחם רקנאטי ור' יוסף אנג'לט, מחקרי ירושלים במחשבת ישראל כד, 2015/ (תשעה), עמ' 157-200 (מידע בקטלוג רמב"י) שפרה אסולין, ר' יוסף אנג'לט ותורת השמיטות, בין חוג הרמב"ן לזוהר באתר JSTOR מידע על יוסף אנג'לט בקטלוג הספרייה הלאומית יוסף אנג'לט, דף שער בספרייה הלאומית הדברים הללו מבוססים על נתונים המובאים בעבודת המחקר של איריס פליקס, פרקים בהגותו הקבלית של ר' יוסף אנג'לט. יהודה ליבס, כיצד נתחבר ספר הזוהר רונית מרוז, ר' יוסף אנג'לט וכתביו הזוהריים, חיבורי זוהר (תשס"ז)
טרכיט (פירושונים)

האם התכוונתם ל... טרכיט – סלע יסוד געשי אנטארקטיקה גבעת טרכייט – גבעה בקצה הצפוני של האי רוס, סמוך לארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה ארצות הברית נחל טרכייט – נחל במחוז גרפילד במדינת יוטה שבארצות הברית קנדה גבעות טרכייט – רכס הרים בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה
יחסי בלארוס–הודו

היחסים בין בלארוס להודו הם הקשרים הדו צדדיים בין הודו לבלארוס. שתי המדינות חברות בתנועת המדינות הבלתי-מזדהות. גם הודו (הראג' הבריטי) וגם הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית היו מהחברות המייסדות של האומות המאוחדות. הודו הייתה אחת המדינות הראשונות שהכירו בעצמאות בלארוס. הודו השתתפה בשחזור מתקני כוח בבלארוס לייצור והעברת אנרגיה. חברה הודית Bharat Heavy Electricals עבדה על פרויקט דומה בתחנת הכוח גרודנו. הסכמים אחרים כוללים חיפושי משאבי אנרגיה בבלארוס ובציוד חשמלי. מזכרי הבנות בין המדינות נחתמו בתחום המסחר. בבלארוס יש מכרות אשלג המשמשים בתעשיית תרופות ודשנים המהווים חלק גדול מהיבוא של הודו. בין שתי המדינות נחתם הסכם לשיתוף פעולה תקין. תחומים אחרים כוללים את תחום השידור, טקסטיל, ייצור והגנה. הודו ובלארוס גם הציבו יעד סחר של מיליארד דולר, שיושג עד 2018. תחומים אחרים כוללים שיפור בענף הייצור והגדלת פיתוח מיומנויות ושקילת יוזמת סוואך בהרט על ידי שיפור התברואה והניקיון. לשכות המסחר והתעשייה של חבר העמים בהודו הוקמו כדי לתכנן מדיניות נכונה ולפקח על יחסי הסחר בין מדינות חבר העמים כולל בלארוס והודו. בלארוס תומכת בהודו ב-NSG (קבוצת הספקים הגרעיניים) ובחברות קבועה במועצת הביטחון של האו"ם. הודו תומכת בבלארוס בשל חברותה ב-NAM (המדינות הבלתי-מזדהות) וב-IPU (האיגוד הבין-פרלמנטרי). במהלך ביקורו של פרנב מוקהרג'י, נשיא הודו, ביוני 2015, נחתמו הסכמים רבים הכוללים חילופי סטודנטים וקידום תיירות. זה כלל גם שיתוף פעולה בין מדע וטכנולוגיה. היחסים התרבותיים בין שתי המדינות נוצרו מהתקופה בה הייתה בלארוס חלק מברית המועצות. המשורר הלאומי של הודו רבינדרנת טאגור ביקר במינסק בשנת 1931 שם נפגש עם אינטלקטואלים אחרים. המוזיקאי, ניקולס נבוקוב, ביקר בהודו בשנות ה-60 והתרשם מהמסורות המוזיקליות של הודו. בלארוס מחזיקה בהודו שגרירות בניו דלהי. הודו מחזיקה בבלארוס שגרירות במינסק. מדיה וקבצים בנושא יחסי בלארוס–הודו בוויקישיתוף "Pranab Mukherjee: India intends to take relations with Belarus to a higher trajectory | Latest events in Belarus - Speeches & Interviews". www.belarus.by. נבדק ב-2015-12-25. "India, Belarus agree on road map for stronger ties". The Hindu (בIndian English). 2015-06-04. ISSN 0971-751X. נבדק ב-2015-12-25. ""India is top priority for Belarus"". The Hindu (בIndian English). 2007-04-16. ISSN 0971-751X. נבדק ב-2015-12-25. "India and Belarus set a Trade Target of US$1 Billion by 2018". pib.nic.in. נבדק ב-2015-12-25. "India Belarus Trade Relations". business.mapsofindia.com. נבדק ב-2015-12-25. "Sweden, Belarus support India's Permanent Membership in UNSC: Pranab -". ebangla.in (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-2015-12-25. נבדק ב-2015-12-25. "India, Belarus to enhance bilateral ties". timesofindia-economictimes. נבדק ב-2015-12-25. "President of India on an official visit in Belarus". www.tvr.by. נבדק ב-2015-12-25. "Indian President on first official visit to Belarus". charter97.org. נבדק ב-2015-12-25.
ג'ינו פארין

פדריקו גוליילמו יהודה פולאק, (מכונה ג'ינו פארין באיטלקית: Gino Parin; היה ידוע גם בשם פרידריך פולק או פולק;‏ 25 באוגוסט 1876, טריאסטה – 9 ביוני 1944, ברגן-בלזן) היה צייר יהודי-איטלקי; הוא ידוע בעיקר בזכות דיוקנאות הנשים שלו. פארין החל את לימודיו בעיר הולדתו, טריאסטה אצל יוג'ניו סקומפריני (באותה תקופה עם מרצ'לו דודוביץ'), ואז החל ללמוד באקדמיה בל ארטי די ונציה. את לימודיו סיים באקדמיה לאמנויות יפות במינכן אצל קרל ראופ, שם הוא הציג את התערוכה הראשונה שלו. בהתחלה, הוא היה בעיקר קריקטוריסט שצייר קריקטורות המתארות הבורגנות הגרמנית הזעירה. בעת ביקורו בפריז, הכיר את אלה אוילר (1875–1962), אמנית ומוזיקאית מסנט לואיס, מיזורי. מאוחר יותר הם נישאו. בנם, אדגר, היגר לארצות הברית ויחד עם רעייתו אינגרי הפך לסופר ומאייר ידוע של ספרי ילדים. כשחזר לטריאסטה, החל לצייר דיוקנאות. בשנת 1913, הוא זכה במדליית זהב ב-"XI Internationalen Kunstausstellung". בין המלחמות הציג תערוכה בווינה ובטריאסטה והציג שתי תערוכות בביאנלה של ונציה. הוא השתתף גם בתערוכות מעבר לים וזכה במדליית זהב נוספת ב"אינטרנציונאלה קוואדרנאלה" בטורינו בשנת 1923. הוא שמר על קשרים הדוקים עם גרמניה, אם כי חוקי הגזע אסרו עליו להציג שם לאחר 1938. כשהיה צעיר הוא רכש אזרחות שווייצרית והיה תושב חוקי בקמפו בלניו. אף על פי כן הוא נעצר באיטליה וגורש למחנה הריכוז ברגן-בלזן. בדרך הוא חלה ומת זמן קצר לאחר שהגיע למחנה. מדיה וקבצים בנושא ג'ינו פארין בוויקישיתוף Biographical notes @ the Österreichisches Biographisches Lexikon. Biographical data @ SIKART.
Changes

האם התכוונתם ל... Changes (אלבום של ג'סטין ביבר) – אלבום של הזמר-יוצר ג'סטין ביבר Changes (אלבום של פנדורה) – אלבום של הזמרת פנדורה Changes (שיר) – שיר של הראפר טופאק שאקור Changes (שיר של תמיר גרינברג) – שיר של תמיר גרינברג
קורט הרמן

הוגו קורט הרמן (בגרמנית: Curt Herrmann‏; 1 בפברואר 1854 – 13 בספטמבר 1929) היה צייר אימפרסיוניסטי ונאו-אימפרסיוניסטי גרמני. קשור לקבוצת הזצסיון הברלינאי. אביו היה מנהל חברת ביטוח. כשהיה בן שש עשרה עברה משפחתו לברלין. שלוש שנים מאוחר יותר הוא עזב את הלימודים ומצא תפקיד בסטודיו של קרל שטפק. אף שהתעניין בעיקר בציור פורטרטים, הוא בילה זמן מה גם עם צייר ההיסטוריה וילהלם פון לינדנשמיט באקדמיה לאמנויות יפות במינכן. בשנת 1885 התמקם כצייר פורטרטים במינכן והתיידד עם מבקר האמנות ריכרד מוטר (אנ'). בשנת 1893 חזר לברלין, שם פתח בית ספר לציור לנשים. ארבע שנים אחר כך הוא התחתן עם סופי הרץ (1872–1931), אחת מתלמידותיו. בירח הדבש בפריז הוא פגש והתיידד עם אנרי ון דה ולדה, שהכיר לו את הנאו-אימפרסיוניזם ומאוחר יותר עיצב את דירתו בברלין. בשנת 1898 הוא הפך לאחד החברים המייסדים של הזצסיון הברלינאי וישב בוועד הארגון. הוא הפעיל את בית ספרו לסירוגין עד 1903, אז הצטרף "לאגודת האמנים הגרמניים" (Deutscher Künstlerbund). בגרמניה הוא שמר על קשר עם פול סיניאק, תיאו ואן ריסלברגה ומוריס דניס, ובשנת 1902 הוא היה דמות מפתח בשכנועו של פאול קסירר להציג אותם בגלריה שלו. ארבע שנים מאוחר יותר, הוא ארגן תערוכה של אמנים צרפתיים מודרניים בברלין. בזמן התפלגות קבוצת הזצסיון הברלינאי בשנת 1914, הוא הצטרף לקבוצת הזצסיון החדשה ושימש כנשיא שלה עד שנת 1918. הוא פעל גם לקידום אמנים צעירים יותר, כמו ארתור סגל, אלכסיי פון יוולנסקי, אדולף ארבסלה ואחרים הקשורים לקבוצת "דה ברוקה" (הגַשֵׁר). הוא מונה לפרופסור באקדמיה המלכותית לאמנויות בשנת 1917. לאחר המלחמה הוא נטש את ברלין והתגורר בבית אחוזה בפרצפלד שהיה בבעלות חמותו. עבודתו הפכה מופשטת יותר ויותר, ובשנת 1923 הוא נקלע לדיכאון עמוק וויתר על הציור. בשנה שלאחר מכן, לבקשתו של היסטוריון האמנות ריצ'רד המן, הוענק לו דוקטורט לשם כבוד מטעם אוניברסיטת מרבורג. הוא ערך ביקורים טיפוליים בארלנגן ונפטר שם בשנת 1929. בשנת 1938 הרסו הנאצים את בית האחוזה ושרפו בפומבי את אחד מציוריו המוקדמים ("מעשה נערי") בטענה שהציור לא מוסרי. באותה תקופה משפחתו כבר ברחה לאנגליה. אשה באדום ככר בברלין שביל בפארק אשה בסירה ארמון ליד וימאר סופי הרמן ליד החלון דיוקן עצמי, 1919 פינה בחדר מדיה וקבצים בנושא קורט הרמן בוויקישיתוף kai agthe, Kunsthaus Apolda: Späte Würdigung für Curt Herrmann, Mitteldeutsche Zeitung, ‏2013-08-06 (ב־) Rolf Bothe (ed.) Curt Herrmann. 1854–1929. Ein Maler der Moderne in Berlin. (exhibition catalog), Berlin-Museum, 1989,
איתי שמח

איתי שמח הייתה תוכנית טלוויזיה רצף לילדים ונוער בהנחיית איתי שגב, ששודרה בשנת 1996 בערוץ הילדים. תוכנית זו נוצרה על מנת להתחרות בתוכניתה של מיכל ינאי, "הקרנבל של מיכל", ששודרה בערוץ 2. בתוכנית זו איתי שגב מנחה רצועת שידורים לילדים בשבת בבוקר. בתוכנית היו מערכונים קצרצרים לילדים, בין היתר עם דמויות שהופיעו במקור בתוכנית הקומדי סטור, ביניהם דמותה של "הפולנייה", והכלב לוטו, אחיו של טוטו מהמחזמר הקוסם!. אל איתי הצטרף בובה בשם "חבר שלי" (אשר הופעלה בידי מיכאל וייגל). בסוף כל פרק איתי שגב שר ביחד עם חבורת ילדים שיר ילדים מפורסם בסגנון חדש. איתי שמח, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
פרובינציית ג'ורג'יה

פרובינציית ג'ורג'יה הייתה משלוש עשרה המושבות בצפון אמריקה אשר התנתקו מן ממלכת בריטניה הגדולה ב-1776 בעת הכרזת העצמאות של ארצות הברית. ג'ורג'יה הוקמה בשנת 1732 כאחרונה מבין שלוש עשרה המושבות מחלקים בלתי מאוכלסים ברובם של פרובינציית קרוליינה ונקראה על שם ג'ורג' השני, מלך בריטניה. ב-17 בנובמבר 1732 נסע ההרפתקן האנגלי ג'יימס אוגלת'ורפ לג'ורג'יה עם 120 חברים לייסד את היישוב הבריטי הראשון בג'ורג'יה. הוא ו-114 מתיישבים הגיעו ל-Yamacraw Bluff ב-12 בפברואר 1733 והקימו את העיר סוואנה. מאוחר יותר הצטרפו אנשים אחרים ליישוב, כמו מהגרים פרוטסטנטים מזלצבורג וסקוטים. לאחר קרבות עקובים מדם עם הספרדים וסכסוכים פנימיים, קיבלה המושבה מושל מלכותי בשנת 1752 ובשנת 1755 בית מחוקקים מחוזי. בשנת 1776 ג'ורג'יה התנתקה מבריטניה הגדולה, כחלק ממלחמת העצמאות האמריקאית. ג'ורג'יה הייתה המדינה הרביעית שאשררה את חוקת ארצות הברית ב-2 בינואר 1788. מדיה וקבצים בנושא פרובינציית ג'ורג'יה בוויקישיתוף ייסוד המושבה
יחסי הודו–לטביה

יחסי הודו–לטביה הם היחסים הדו-צדדיים בין הודו ולטביה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1991, לאחר עצמאות לטביה. בשנת 2013 חתמו לטביה והודו על הסכם למניעת כפל מס, שהגדיל את הייצוא ההודי ללטביה בתקופת הטבות כלכליות בין שתי המדינות. נכון לעכשיו שתי המדינות דנות בבניית שיתוף פעולה הדוק ועמוק יותר בתחום הובלות ולוגיסטיקה. הודו רואה את לטביה, כמו גם את אסטוניה וליטא, כשותפות אסטרטגיות של אינטרסים הודים ובלטים. בשנת 2017 ביקר ראש ממשלת לטביה מאריס קוצ'ינסקי בהודו כדי להאיץ את התפתחות היחסים הכלכליים בין המדינות. בשנת 2019 ביקר סגן נשיא הודו וניקאיאח נאידו בלטביה וניהל שיחות עם מנהיגי לטביה. הודו מיוצגת בלטביה באמצעות שגרירותה בסטוקהולם, שוודיה. לטביה מחזיקה בהודו שגרירות וקונסוליה בניו דלהי. מדיה וקבצים בנושא יחסי הודו–לטביה בוויקישיתוף "India-Latvia relations" (PDF). "LATVIA-INDIA DOUBLE TAXATION AVOIDANCE AGREEMENT TO BE SIGNED IN NEAR FUTURE". 7 במאי 2013. {{cite web}}: (עזרה) "Latvia and India need to build closer cooperation in transport and logistics". "From India to Latvia: Interest in the Baltic States Brings to Riga". "Kučinskis: The objective of visit to India is to accelerate the development of economic relations between the countries". 3 בנובמבר 2017. {{cite web}}: (עזרה)
ניר מאור

ניר מאור הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן בחיל הים כמפקד שייטת הצוללות, מפקד בסיס אשדוד וראש מספן כוח האדם. מאור נולד בקיבוץ אשדות יעקב, אחד משלושה ילדיהם של ברכה ועמי מאור. אביו שירת כקצין בשייטת 13 בחיל הים. אחיו צור שירת כקצין בחיל השריון ונהרג במלחמת לבנון הראשונה. מאור עשה שירותו בחיל הים. סיים קורס חובלים כמצטיין. שירת כקצין בשייטת הצוללות. פיקד על הסטי"ל אח"י געש בשנים 1980–1981, פיקד על הצוללת אח"י גל בשנים 1982–1984, ועל הסטי"ל אח"י משגב. שימש מפקד פלגה 34 של שייטת ספינות הטילים. היה שותף בפיתוח ואפיון הצוללות מסדרת דולפין ופיקד על שייטת הצוללות בשנים 1990–1992. בשנים 1994–1996 פיקד על בסיס אשדוד. בשנים 1996–1999 שימש ראש מספן כוח האדם. לאחר שחרורו מצה"ל, שימש מאור מנהל מוזיאון ההעפלה וחיל הים עד שנת 2020. מאז סיום תפקידו, הוא ממשיך לקיים מחקרים בתחום ההעפלה. בתחילת שנת 2023 הוסמך כדוקטור לפילוסופיה, עבודתו עסקה בצי הבריטי ואוניות המעפילים. בעקבות הפגיעה באח"י חנית במהלך מלחמת לבנון השנייה מונה לעמוד בראש ועדת החקירה של חיל הים לנושא, "ועדת מאור". במסגרת התחקיר התברר כי בשנת 2003, הזהיר בכיר באגף המודיעין במטכ"ל קצינים במספן המודיעין, כי עליהם לקחת בחשבון שהטיל יעבור לידי החזבאללה. בנוסף התברר, כי בבוקר האסון בדיון במספן, הציג אחד מקציני המודיעין הימי תרחיש של הימצאות הטיל בידי חזבאללה. הוא אף העלה את הדברים על הכתב, אולם בחיל לא נעשה דבר כדי להיערך לירי הטיל, והספינה שטה מול חופי ביירות מבלי להפעיל את מערכות ההגנה הדרושות. מפקד חיל הים, האלוף דודו בן-בעש"ט, הודה כי החיל ראה בתרחיש של ירי טיל מסוג זה מחוף לבנון "משהו בתחום הבדיוני והמופרך". מאור נשוי ואב לשלושה ומתגורר בזכרון יעקב. מדיה וקבצים בנושא ניר מאור בוויקישיתוף דברים שרואים משם, מגזין המושבות הרמטכ"ל: על חיל־הים לנתח הלקחים שהפיק האוייב, דבר, 24 במאי 1974 חנן גרינברג, התחקיר: קצין באח"י חנית ניתק לבדו מערכת התרעה, באתר ynet, 7 בנובמבר 2006 תא"ל ניר מאור, תחקיר מבצעי – פגיעת טיל חוף-ים באח"י חנית, מנ 22,חיל הים/לשכת מפקד הבה"ד, 30 אוקטובר 2006 בני מיכלסון, שני כישלונות מודיעיניים והצלחה אחת, מבט מל"מ גיליון 75, יוני 2016, עמ' 4–7
אמה קורין

אמה-לואיז קורין (באנגלית: Emma-Louise Corrin; נולדה ב-13 בדצמבר 1995) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אנגלייה אשר ידועה בעיקר בזכות תפקידה בתור דיאנה, נסיכת ויילס בסדרת הטלוויזיה "הכתר"; עבורו זכתה בפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה ובמועמדות לפרס אמי ולפרס גילדת שחקני המסך. קורין נולדה בעיירה טנברידג' וולס, קנט באנגליה ב-13 בדצמבר 1995. אביה, כריס קורין, הוא איש עסקים ואמה, ג'ולייט קורין, היא קלינאית תקשורת מדרום אפריקה. לקורין יש שני אחים צעירים, ריצ'רד וג'ונטי. היא למדה בבית ספר הקתולי וולדינגהאם בסארי, פנימייה של בנות שם פיתחה את העניין שלה במשחק ומחול. קורין לקחה שנת חופש מלימודיה, במהלכה למדה קורס באקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון והתנדבה כמורה בבית ספר בקניסנה, דרום אפריקה. קורין החלה ללמוד באוניברסיטת בריסטול, אך עזבה שם לטובת לימודים במכללת סנט ג'ון, חלק מאוניברסיטת קיימברידג', שם למדה חינוך, אנגלית, דרמה ואמנויות. בספטמבר 2024, פורסם כי קורין לוהקה לעונה השביעית של הסדרה "מראה שחורה". באוקטובר 2024, קורין לוהקה להפקת "השחף" של צ'כוב בלונדון בשנת 2025. קורין תשחק את דמותה של נינה. ביולי 2021, קורין יצאה מהארון כקווירית והוסיפה את הכינוי המגדרי "they/them" לחשבון האינסטגרם שלה. מאוחר יותר היא סיפרה על היותה ג'נדרקוויר בריאיון ל"ניו יורק טיימס". מדיה וקבצים בנושא אמה קורין בוויקישיתוף אמה קורין, ברשת החברתית אינסטגרם אמה קורין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אמה קורין, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי אמה קורין, באתר AllMovie (באנגלית) אמה קורין, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) אמה קורין, באתר Metacritic (באנגלית) אמה קורין, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אמה קורין, באתר Last.fm (באנגלית) אמה קורין, באתר AllMusic (באנגלית) אמה קורין, באתר Discogs (באנגלית) "The Queen Meets Diana - Olivia Colman and Emma Corrin" (באנגלית). 2020-11-11. נבדק ב-2020-11-12. "Emma Corrin". TVInsider.com. נבדק ב-13 בנובמבר 2020. {{cite news}}: (עזרה) Thorne, Will (2020-11-12). "Meet Emma Corrin, 'The Crown' Star Bringing Princess Diana to Life For a New Generation". Variety (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-11-12. Simpson, Richard (2020-10-31). "The Crown actress Emma Corrin set to become household name playing iconic Diana". mirror (באנגלית). נבדק ב-2020-11-12. "Alumna Emma Joins Cast of The Crown | Woldingham School". www.woldinghamschool.co.uk. נבדק ב-2020-11-12. Michaela Zee, ‘Black Mirror’ Season 7 Casts Emma Corrin, Paul Giamatti, Issa Rae, Awkwafina and More, Variety, ‏2024-09-19 (באנגלית אמריקאית) Baz Bamigboye, Emma Corrin And Kodi Smit-McPhee Joining Cate Blanchett’s ‘The Seagull’, Which Soars Onto London Stage In 2025, Deadline, ‏2024-10-04 (באנגלית אמריקאית) 2024 Indie Spirit Awards: See the Complete List of Winners, Peoplemag (באנגלית)
נטעלי שם טוב

נטעלי שם טוב (נולדה ב-29 ביוני 1983) היא עיתונאית ישראלית, מגישת מהדורת זמן שישי בחדשות 13. שם טוב נולדה וגדלה במטולה. למדה בתיכון דנציגר בקריית שמונה. את שירותה הצבאי עשתה ביחידת דובר צה"ל. היא השתחררה בדרגת סרן ובמילואים קודמה לרב-סרן. במסגרת שירותה במילואים היא מכשירה בכירים בצה"ל לעמידה מול מצלמה והסברה באירועי חירום, וכן מגישה באולפן החירום. החלה את דרכה העיתונאית כמגישה במהדורת החדשות המקומיות, בהפקת "קודה תקשורת", בצפון ולאחר מכן, בתל אביב. ב-2013 הצטרפה לחברת החדשות כמגישת חדשות. החלה בהגשת מבזקים, ועברה להיות מגישה בתוכניות הבאות: סדר עולמי, המהדורה הצעירה, מהדורה ראשונה ומהדורת הלילה (מגישה מחליפה). במרץ 2016 חשפה את החלטת מפכ"ל המשטרה רוני אלשיך לא לטפל עוד בתלונות אנונימיות. באוקטובר 2020 חשפה עדויות של חיילים על מצב כלכלי קשה לאחר שפוטרו בעקבות המשבר. בנוסף לכך, חשפה סיפור בו צה"ל שלל מחיילת השתתפות בקורס עקב תמונה חושפנית. במאי 2023 עברה שם טוב לחדשות 13, שם החלה להגיש באופן קבוע את מהדורת "זמן שישי", לצד הנחיית משדרים מיוחדים. במקביל לעבודתה הטלוויזיונית, היא מנחה טקסים רשמיים ומסחריים. בעבר שידרה יומני חדשות ברדיו צפון ותוכנית ראיונות פוליטית ברדיו ירושלים. שם טוב סיימה בהצטיינות תואר ראשון בתקשורת באוניברסיטה הפתוחה והיא מוסמכת אוניברסיטת תל אביב בהצטיינות בתקשורת פוליטית. שם טוב נשואה לעידן אבני, כתב "ישראל היום" בצפון, ואם לשתי בנות. היא מתגוררת במטולה. שם טוב ידועה בעמדותיה הפמיניסטיות. בין היתר דיברה בראיונות על Me Too ועל חוק הפונדקאות לקהילה הגאה. שם טוב התבטאה רבות בעניין הבעייתיות בסיקור הפריפריה בישראל. היא קראה לקברניטי התקשורת לקבל "החלטות אמיצות ולצאת מתל אביב". לאחר בחירות 2015 כתבה בטור דעה כי אין לתקשורת את היכולת להבין את הבוחר הפריפריאלי. ב-2018 חשפה כי סירבה להצעת עבודה באתר "וואלה!", לאחר שנשאלה על ידי עורכי האתר איך תגיב אם תתבקש להטות את הסיקור לטובת בנימין נתניהו ומשפחתו. מדיה וקבצים בנושא נטעלי שם טוב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נטעלי שם טוב נטעלי שם טוב, ברשת החברתית אקס (טוויטר) נטעלי שם טוב, ‏"תלונה אנונימית משוטרת לא תטופל", באתר ‏מאקו‏, 13 במרץ 2016 החיילים שנותרו ללא עבודה וללא חל"ת: "אני פשוט מחכה לנס", באתר ‏מאקו‏, 27 באוקטובר 2020 נטעלי שם טוב, ‏המפקדת לחיילת: "התמונה שלך בוואטסאפ חושפנית, לא תוכלי להשתתף בקורס", באתר ‏מאקו‏, 25 באוקטובר 2020 ארנת כהן, ‏איך שינה MeToo# את החברה?, באתר ‏מאקו‏, 27 במאי 2018 חוק הפונדקאות לקהילה הגאה "את התקשורת מעניין רק מה שנמצא בין נווה אילן לתל אביב", באתר אייס, 5 בדצמבר 2019 נטעלי שם טוב‏, דין נווה אטי"ב כדין נווה אילן, באתר וואלה, 13 באפריל 2016 נטעלי שם טוב, ‏מי מתעצבן מתוצאות הבחירות?, באתר ‏מאקו‏, 20 במרץ 2015 נתי טוקר, ראיון עבודה בוואלה: "מה תעשי אם יגידו לך להפוך אייטם על שרה נתניהו למפרגן"?, באתר TheMarker‏, 3 בפברואר 2018