laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ד'תתק"ט

ד'תתק"ט (4909) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1148 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1149. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתק"ט
ד'תתק"ח

ד'תתק"ח (4908) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1147 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1148. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תתק"ח
ד'תתק"ז

ד'תתק"ז (4907) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1146 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1147. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנת שמיטה. פרעות מסע הצלב השני ביהדות צרפת וגרמניה כ"ב באדר – פרעות ביהודי וירצבורג בעקבות עלילת דם עקב גילוי גופת נוצרי בנהר. כ' בניסן – הפרעות התפשטו מוירצבורג לקהילות רבות באזור. ז' בסיוון – פרעות ביהודי רמרו, ובהן כמעט נרצח רבנו תם להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתק"ז
ד'תתק"ו

ד'תתק"ו (4906) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1145 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1146. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. בחודשי הקיץ החלו רדיפות כנגד יהודי גרמניה וצרפת, בעת ההכנות למסע הצלב השני. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתק"ו
ד'תתק"ה

ד'תתק"ה (4905) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 1144 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1145. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תתק"ה
ד'תתק"ד

ד'תתק"ד (4904) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1143 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 1144. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתק"ד
ד'תתק"ג

ד'תתק"ג (4903) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1142 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1143. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. כ"ג בטבת – רבי מנחם בן שלמה משלים את כתיבת ספרו "אבן בחן" על הדקדוק העברי. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תתק"ג
ד'תתק"ב

ד'תתק"ב (4902) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1141 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1142. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תתק"ב
ד'תתק"א

ד'תתק"א (4901) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1140 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 1141. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ד'תתק"א מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. ו' בסיוון – רבי יהודה הלוי יוצא מאלכסנדריה בספינה לכיוון ארץ ישראל. ל' בניסן – רבי יוסף אבן מיגאש, ראש ישיבה ופוסק בספרד, תלמידו של הרי"ף. חודש אב – רבי יהודה הלוי, משורר, פייטן ופילוסוף מגדולי תור הזהב בספרד, מחבר ספר הכוזרי. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי ט"ז בניסן - 26 במרץ 1141 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתק"א
ד'תת"ק

ד'תת"ק (4900) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1139 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1140. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה. כ"ה באלול – רבי יהודה הלוי הגיע לאלכסנדריה במהלך מסעו לארץ ישראל להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ד'תת"ק
ד'תתצ"ט

ד'תתצ"ט (4899) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1138 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1139. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. רבי מנחם בן שלמה משלים את חיבורו מדרש שכל טוב על התורה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתצ"ט
ד'תתצ"ח

ד'תתצ"ח (4898) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1137 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1138. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. י"ד בניסן – רבי משה בן מימון (הרמב"ם), "הנשר הגדול", שנחשב לאחד מגדולי הפוסקים וההוגים היהודיים בכל הדורות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתצ"ח
ד'תתצ"ז

ד'תתצ"ז (4897) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1136 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1137. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתצ"ז
ד'תתצ"ו

ד'תתצ"ו (4896) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1135 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1136. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תתצ"ו
ד'תתצ"ה

ד'תתצ"ה (4895) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1134 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1135. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תתצ"ה
ג'וזפה טורנאטורה

ג'וזפה טורנאטורה (באיטלקית: Giuseppe Tornatore, נולד ב-27 במאי 1956) הוא במאי איטלקי זוכה פרס אוסקר לסרט הבינלאומי הטוב ביותר לשנת 1990. טורנאטורה נולד בכפר בגריה ליד פאלרמו שבסיציליה, איטליה. גילה עניין בתיאטרון ומשחק מגיל 16. בהמשך החל להתעניין בקולנוע. סרטו הראשון היה סרט תיעודי בשם Le minoranze etniche in Sicilia (המיעוטים האתניים בסיציליה) אשר זכה בפרס בפסטיבל סאלרנו. לאחר מכן הועסק על ידי חברת הטלוויזיה הציבורית של איטליה RAI. סרטו הקולנועי הראשון באורך מלא - Il Camorrista - יצא לאקרנים בשנת 1985. פרסומו העיקרי בא בעקבות הסרט סינמה פרדיסו העוסק בשובו של במאי סרטים מצליח לעיירת הולדתו בסיציליה להלוויית מורו וחברו, ובהעלאת הזכרונות על ילדותו ונעוריו באותה העיירה. הסרט זכה בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר וכן בפרס גלובוס הזהב לסרט הזר הטוב ביותר. סרטיו הבאים לא הצליחו לשחזר הצלחה זו. 1984 Cento giorni a Palermo ("מאה ימים בפאלרמו", תסריטאי בלבד) 1985 Il Camorrista ("איש הקאמורה") 1989 סינמה פרדיסו 1991 Stanno tutti bene ("כולם בסדר") 1993 La domenica specialmente ("במיוחד ביום ראשון") 1994 Una pura formalità ("רק עניין פורמלי") 1995 L'uomo delle stelle ("איש הכוכבים") 1995 Lo schermo a tre punte ("המסך משולש הקצוות" סרט תיעודי) 1996 Ritratti d'autore: seconda serie (סרט תיעודי) 1998 La leggenda del pianista sull'oceano ("אגדת הפסנתרן על האוקיינוס") 2000 מלנה 2000 Il Manoscritto del principe ("כתב היד של הנסיך", מפיק בלבד) 2006 La Sconosciuta ("אישה אלמונית") 2009 באריה (Baarìa - La porta del vento) 2012 La migliore offerta ("ההצעה הטובה ביותר") 2016 La corrispondenza ("התכתבות״) 2021 אניו ("Ennio") ג'וזפה טורנאטורה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'וזפה טורנאטורה, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי ג'וזפה טורנאטורה, באתר AllMovie (באנגלית) ג'וזפה טורנאטורה, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) ג'וזפה טורנאטורה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ג'וזפה טורנאטורה, באתר MusicBrainz (באנגלית) אמיר קמינר, טורנטורה: "סיציליה עדיין זורמת בעורקיי", באתר ynet, 5 במאי 2010 אמיר קמינר, ג'וזפה טורנטורה: 'ביטחון עצמי לא תמיד טוב', באתר ynet, 27 באוגוסט 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנגר

האם התכוונתם ל... ז'אן-אוגוסט-דומיניק אנגר – צייר צרפתי ענג'ר – כפר ארמני בלבנון
קרב מונדה

קרב מונדה הוא קרב שנערך ב-17 במרץ 45 לפנה"ס בסביבת מישורי מונדה (כיום בדרום ספרד) בין יוליוס קיסר לשרידי הכוחות הפומפייניאנים. קרב מונדה היה האחרון במלחמת האזרחים. עם חציית נהר הרוביקון על ידי קיסר בשנת 49 לפנה"ס, נמלטו מנהיגי האופטימאטים ופומפיוס הגדול מחוץ לאיטליה במטרה לגייס צבא שיוכל להביס את קיסר. בשני עימותים מכריעים הם הובסו על ידי קיסר: בקרב פארסאלוס שנערך ביוון בשנת 48 לפנה"ס ובקרב תאפסוס שנערך באפריקה בשנת 46 לפנה"ס. לאחר התבוסות הללו, ניצחונו של קיסר באפריקה ומותם של ראשי המחנה הרפובליקאי, פומפיוס הגדול וקאטו הצעיר, נמלטו שרידי האופטימאטים בראשותם של בני פומפיוס, גנאיוס וסקסטוס להיספניה שהייתה בסיסו הישן של אביהם, שבה התכוונו לגייס צבא לשם המשך המלחמה בקיסר. לרשותם עמדו 13 לגיונות לעומת 8 לגיונות שעמדו לרשות קיסר. קיסר פלש להיספניה בדצמבר 46 לפנה"ס, ולמרות כישלונו לגרור את האחים פומפיוס לעימות בתנאים שיהיו נוחים לו, הוא הצליח להשתלט על רוב הפרובינקיה בתוך שנה. לבסוף האחים פומפיוס בחרו בגבעה ליד העיירה מונדה כמקום הקרב נגד קיסר. קיסר הציב את הלגיון השלישי גאליקה והלגיון החמישי אלודאי באגף השמאלי ואת הלגיון העשירי אקווסטריס באגף הימני, כאשר ביניהם הוצבו חמשת הלגיונות הנותרים במרכז. בתחילה נקלע הקרב למבוי סתום, שכל צד לא הצליח להשיג יתרון על יריבו, למרות סימני השבירה שגילו כוחותיו של קיסר. לבסוף המאבק הוכרע לטובתו של קיסר, בזכות הלגיון העשירי אשר שבר את מבנה האויב באגף השמאלי. טיטוס לאביינוס ניסה לסתום את הפרצה, אולם בוגוד שפיקד על הפרשים הנומידיים, הסתער על האגף הימני של האויב. בשלב זה המבנה של החיילים הפומפייניאנים החל להישבר, ובמהרה התפשטה בהלה בשורות הצבא. כתוצאה מכך נשברה רוח הלחימה שלהם וקיסר ניצל את הדבר כדי להביסם. ניצחונו של קיסר בקרב סיים את מלחמת האזרחים ברומא, ואת ההתנגדות של אויביו לשלטונו האוטוקרטי. קיסר חזר לרומא כמנצח, וכשליטו הבלעדי של העולם הרומאי. הוא מונה לדיקטטור לכל ימי חייו. לאחר אחד עשר ימים פרש מן הדיקטטורה ומונה לקונסול. מדיה וקבצים בנושא קרב מונדה בוויקישיתוף יוליוס קיסר, על המלחמה ההיספנית קרב מונדה (באנגלית) קרב מונדה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
עיטור אסורי שלטון המנדט

עיטור אסורי שלטון המנדט הוא עיטור ישראלי המוענק על ידי משרד הביטחון על סמך החלטת ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים, החל משנת 1984. העיטור מוענק למי שנעצר או נאסר על ידי השלטון הבריטי בשל פעילות או השתייכות לאחת המחתרות או הארגונים הצבאיים, או בעלי אופי צבאי, שנטלו חלק במאבק נגד השלטון הבריטי בארץ-ישראל בתקופה שקדמה להקמת מדינת ישראל ואשר עקב שירותו זה נכלא לתקופה העולה על שישה חודשים. העיטור מעוצב כחלון כלא מסורג, ממנו פורץ מגן דוד כחול. מקבלי עיטור אסורי שלטון המנדט היו זכאים באופן אוטומטי לקבל את עיטור לוחמי המדינה, שהחל מחולק בשנת 1968. עיטור אסורי שלטון המנדט באתר משרד הביטחון
המכון ללימודי השואה ע"ש ח. אייבשיץ

המכון ללימודי השואה ע"ש ח. אייבשיץ הוא מכון שנוסד בשנת תשמ"ז-1987 ביוזמתו של יהושע אייבשיץ לזכר אשתו חדווה. אייבשיץ תרם את התרומה הראשונית לביסוס המכון וגם כתב כמה ספרים על עמידה יהודית בשואה. המכון אשר שוכן במרכז התרבות הדתי בשכונת "נווה שאנן" בחיפה, מוכר על ידי מינהל חברה ונוער במשרד החינוך וכן על ידי מינהל החינוך של עיריית חיפה. קהל היעד המרכזי של המכון הם תלמידים, בני נוער וחיילים. במשך שנת לימודים משתתפים בימי העיון שמקיים המכון כ-8000 תלמידים, כ־1000 חיילים ועוד מאות המשתתפים בימי עיון לציבור הרחב. המכון ללימודי השואה מופעל על ידי עמותה ציבורית שבין חבריה נמנים: יו"ר ההנהלה: גדעון רפאל בן מיכאל, לשעבר מנהל מינהל חברה ונוער במשרד החינוך, מחוז חיפה. חברי הנהלה: השופט בדימוס אהרון מלמד, לשעבר נשיא בתי המשפט לנוער; פרופסור אליעזר רובינזון - יו"ר האגודה למלחמה בסרטן בישראל והנשיא העולמי של איגוד הרופאים האונקולוגיים; יהודית אופיר - מנהלת לשעבר של בית הספר הממלכתי-דתי רמב"ם בחיפה; אברהם זלצמן - מהנדס; אברהם סלע (ממוש) - מרצה בנושאי ארגון ומינהל ומרצה באוניברסיטת חיפה; זאב שור - רואה חשבון; משה שרגר - רואה חשבון מנהל המכון: הרב אהרון פינקלשטיין מקורותיו הכספיים של המכון הם: תרומות, גביית כספים מהמשתתפים בימי עיון, מענקים של האפוטרופוס הכללי ושל ועידת התביעות. הארגון מגדיר את המטרות הבאות: לזכור ולא לשכוח את ששת מיליוני היהודים שנספו בשואה במקום מושבם, בגיאיות ההריגה, במחנות, בגטאות ובצעדות המוות לזכור ולא לשכוח את מעשי הטבח, העינויים וההשפלה שהנאצים ביצעו בעם היהודי, בזדון ובמרמה כדי להכחיד את עמנו מעל פני האדמה לזכור ולספר לדור הצעיר ולמבוגרים על העמידה, הגבורה והחיוניות היהודית בשואה לזכור ולספר על עולם היהודי- הרוחני- תרבותי המפואר שנחרב ואיננו לזכור ולספר על אותם מעטים, חסידי אומות העולם, שלא השתייכו לעם היהודי וחירפו נפשם להצלת יהודים ימי עיון לתלמידי בתי ספר וחיילי צה"ל, ספריית עיון (6000 ספרים), ספריית ווידאו (1000 קלטות), הכנת משלחות תלמידים לפולין, השתלמויות למורים והכשרתם לקראת יציאתם למסעות תלמידים בפולין: "את אחיי אנוכי מבקש", תיעוד עדותם של ניצולי שואה, תערוכות, סיוע לתלמידים בכתיבת עבודות וערבי עיון לציבור הרחב. לפעילות המכון מגיע ציבור מגוון של מבוגרים, תלמידים מבתי הספר הממלכתיים והממלכתיים-דתיים וחיילים. המכון מטפח ומעודד מסגרת התנדבותית הנקראת "נוער נאמן זיכרון השואה". בנוסף מדי שנה (מאז שנת 2013) מתנהל במכון מפגש קבוע בין בני נוער לניצולי שואה ובסופו של התהליך אשר משתרע על שנה שלמה, בני הנוער מעלים הצגה על הסיפורים האישיים של ניצולי השואה. החל מחודש חשוון תשס"ו, נובמבר 2005 התחיל לצאת לאור ביטאון פורום שמירת זיכרון השואה, שאותו הגה, יזם ועורך בן-מיכאל. כאשר אחרי צאתו לגמלאות חיפש דרך נוספת להביא את זיכרון השואה. המכון מוציא ומפיץ בדוא"ל (ללא תשלום) את "ביטאון פורום שמירת זיכרון השואה והמאבק באנטישמיות" שנושאיו תואמים את מטרותיו. המכון מוציא לאור את ספריו של יהושע אייבשיץ. המכון מפיץ (ללא תשלום) את עלון המכון, המיועד לתלמידי בתי ספר תיכוניים. המכון מוציא לאור חוברות שכתב גדעון רפאל בן-מיכאל אתר האינטרנט הרשמי של המכון ללימודי השואה ע"ש ח. אייבשיץ
מתחם התנגשות

מתחם התנגשות (באנגלית: collision domain) הוא אזור לוגי ברשת מחשבים, שבו קיימת הסתברות גדולה מאפס, שיותר מתשדורת אחת תמצא ברשת באותה נקודה ובאותו זמן. המתחם עשוי לכלול מחשבים, ותווכי תקשורת (כבלי רשת, סיבים אופטיים וכולי). מתחם ההתנגשות נתחם על ידי רכיבי תקשורת "חכמים" – כאלו המבצעים החלטות ניתוב על בסיס כתובות MAC או כתובת IP. יוצא מזה שרכיבי רשת מסוג של נתב ומתג יכולים להיות רק בגבולות של המתחם. באופן שקול, מתחם התנגשות מוכל, ובעולם המעשי אף זהה, למתחם השידור הקטן ביותר שעדין מכיל אותו. ולמעשה רק מרכזת (hub) ומשחזר (repeater) לא מגבילים את מתחם ההתנגשות. לגודלו של מתחם ההתנגשות יש חשיבות גדולה ברשתות Ethernet, בהן כל מחשב יכול לשדר בכל זמן נתון. ברשתות כאלו - ככל שמתחם ההתנגשות גדל, כך גדל הסיכוי להתנגשות (collision) בין שתי חבילות מידע – מה שמוביל לאיבוד המידע שהיה בשתי החבילות והפסקת התקשורת בכל מתחם ההתנגשות לפרק זמן אקראי (בסדר גודל של אלפיות שנייה). אחת הדרכים לשפר את ביצועי הרשת היא חלוקתה ליותר מתחמי התנגשות, ובכך הקטנת הסיכוי ליצירת התנגשויות. מונחים ברשת מחשבים מתחם שידור
סיר פלא

סיר פלא הוא כלי לאפייה על גבי פתילייה וסוגי כיריים אחרים, ששימש בישראל של תקופת היישוב ועד שנות ה-70 של המאה ה-20, במטבחים שטרם היו מצוידים בתנורי אפייה. בין המשתמשים בו היו שכינוהו בשמו הגרמני: "וונדרטופ" (Wundertopf). סיר הפלא שימש בעיקר לאפיית עוגות, אשר עקב צורתו נאפו כטבעת חלולה. הסיר עגול, במרכזו חלל עגול הבנוי כארובה. נלווה לסיר מכסה תואם, כשל סירים רגילים, ללא פתח מרכזי. לרוב לא הונח הסיר ישירות על הכיריים אלא על גבי טבעת מתכת רחבה, ששוליה הפנימיים מתרוממים לארובה. טבעת זו הפרידה בין הסיר לכיריים ועל ארובתה הורכב הסיר. הטבעת נמכרה בעוביים שונים ונועדה לספוג ולפזר את החום, כך שהעוגה לא תצא אפויה מדי באמצע ולא אפויה מספיק בשוליה. העובי השונה של טבעות המתכת נועד למשכי אפייה שונים או ללהבות בעלות עוצמה שונה. האפייה נעשתה בדרך כלל על להבה בעוצמה נמוכה וכשהמכסה סגור. הוצאת העוגה מהסיר נעשתה על ידי הפיכת הסיר מעל צלחת או מגש. כדי שפעולה זו תתאפשר, היה צורך לשמן את הסיר היטב טרם הכנסת בלילת העוגה, ולפני הוצאת העוגה האפויה העבירו סכין בין שוליה לבין דפנות הסיר על מנת לנתקה מן הדופן. יש הטוענים שהסיר הומצא בארץ ישראל בשנות ה-30 של המאה ה-20, ואחרים טוענים שהוא התבסס על סירים שנוצרו קודם לכן בגרמניה ובמזרח אירופה והובאו לאץ ישראל על ידי עולים חדשים. הסיר יוצר לראשונה על ידי חברת "פלאלום" (שם החברה הוא הלחם בסיסים של המילים פלשתינה ואלומיניום), שנוסדה בשנת 1934 וסיר הפלא הפך למוצר הדגל שלה שאף יוצא למדינות רבות. מאוחר יותר ייצרו את הסיר חברות נוספות במגזר החרדי, כולל חברת "מטלום", שממשיכה לייצר את המוצר היום. כיום גם ישנן משפחות דתיות המשתמשות בסיר פלא לאפייה בפסח, על מנת לוותר על הצורך בהכשרת התנור לפסח. סיר הפלא יעיל באפייה על גבי גז משלוש סיבות: חומר האלומיניום שלו, החור שלו, ודיסק המתכת המפריד אותו מהלהבה. חומר האלומיניום מאפשר לחום להתפשט בצורה אחידה. החור המרכזי של הסיר מתמקד בלהבה ויוצר פיזור חום סביב החלק הפנימי של העוגה. דיסק המתכת מרים את הסיר מהאש, מפחית וממקד את הלהבה. האפייה בסיר הפלא ללא דיסק המתכת תייצר עוגה יבשה בתחתית, עבה ומרופפת במרכז. דיסק מתכת נמכר בעוביים שונים וקטרים כדי להתאים לאופני אפייה שונים. מכסה סיר הפלא מחורר בחורים קטנים כדי לשחרר קיטור. זמן האפייה בסיר פלא משתנה בין 40 ל-50 דקות. סיר הפלא מייצר עוגות גבוהות ואווריריות. בנוסף לאפייה, סיר הפלא הוא אמצעי יעיל לבישול ירקות, קטניות ואורז בשכבות. הוא גם יכול לשמש גם לבשל קוגל, מנות פסטה, בשר ועוף. גלית חמי וסופי שולמן, להמציא כל בוקר מחדש – סיפורה של החדשנות הישראלית, ידיעות ספרים, 2018, הפרק "פלא לואו-טק נצחי", עמ' 33-30 סמדר זורע-ברמק‏, פלא של סיר, באתר וואלה, 26 בינואר 2006