laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
המדינות הנורדיות

המדינות הנורדיות הן אזור גאוגרפי ותרבותי בצפון אירופה, המורכב מחמש מדינות ושלוש טריטוריות תלויות, שבהן אוכלוסייה כוללת של כ-27 מיליון נפש (נכון ל-2015). שפות האם איסלנדית, דנית, נורווגית, פארואזית ושוודית הן כולן שפות גרמאניות (שפות גרמאניות צפוניות) שמקורן בנורדית העתיקה. שפות האם שאינן שייכות למשפחת השפות הגרמאניות הן גרינלנדית (שפה אינואיטית), סאמי ופינית (שפות מענפים אורליים שונים). הדת העיקרית באזור היא נצרות לותרנית. מאפיינים משותפים אחרים הם אורח החיים, היסטוריה ומבנה חברתי. במישור המדיני, המדינות משתפות פעולה במסגרת המועצה הנורדית. המדינות הנורדיות הן גם המדינות החברות של המועצה הנורדית: דנמרק דנמרק – שליש ממדינות סקנדינביה נורווגיה נורווגיה – שליש ממדינות סקנדינביה שוודיה שוודיה – שליש ממדינות סקנדינביה פינלנד פינלנד איסלנד איסלנד כמו כן הפרובינציות האוטונומיות הבאות הן חברות נילוות של המועצה הנורדית: אולנד אולנד (של פינלנד) איי פארו איי פארו (של דנמרק) גרינלנד גרינלנד (של דנמרק) המונח "סקנדינביה" משמש לעיתים בטעות כמילה נרדפת למדינות הנורדיות. פוליטית ותרבותית סקנדינביה כוללת את שוודיה, נורווגיה ודנמרק בלבד. גאוגרפית וגאולוגית סקנדינביה כוללת את שוודיה ונורווגיה בלבד. המונח הנכון לשטח של סקנדינביה ופינלנד הוא פנוסקנדיה. פנוסקנדיה סקנדינביה המועצה הנורדית אתר האינטרנט הרשמי של המועצה הנורדית ומועצת השרים הנורדית (באנגלית, בדנית, בפינית, בשוודית, בנורווגית ובאיסלנדית) אתר האינטרנט הרשמי של השגרירויות הנורדיות בברלין (באנגלית ובגרמנית)
גיל כהן מגן

גיל כהן-מגן, (נולד ב-1971) הוא צלם ישראלי. בוגר לימודי צילום במכללת הדסה, צילם עבור "ידיעות אחרונות", "הארץ" ועיתונים ומגזינים נוספים בארץ ובעולם. ב־2001 החל לעבוד כצלם קבוע בסוכנות הידיעות רויטרס ישראל, ועבד שם עד שנת 2010. כיום, עובד כצלם פרילנס עבור עיתונים ומגזינים ישראלים ובינלאומיים, סוכנות הידיעות הצרפתית AFP ועיתון הארץ. עבודותיו הוצגו בתערוכות יחיד וקבוצתיות בגלריות ומוזיאונים בארץ ובעולם, ביניהם מוזיאון ישראל, מוזיאון ארץ ישראל ומוזיאון תל אביב. במקביל, מרצה בתחום הצילום באוניברסיטאות ומכללות בארץ ובעולם. זוכה מקום ראשון בנושא חדשות בתחרות "עדות מקומית" (צילומי עיתונות בישראל) בשנת 2009. פרסם ספר צילומים "בחצרות החסידים"- התמונות העוסקות בחיים הדתיים החסידיים 2011. מדיה וקבצים בנושא גיל כהן מגן בוויקישיתוף אתר הבית של גיל כהן-מגן לירון נגלר-כהן, שחור-לבן בצבע: תמונות מחצרות חסידים, באתר ynet, 5 בדצמבר 2011 גיל כהן-מגן, "בחצרות החסידים" - הצצה נדירה לעולם גנוז, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2011 נטע פלג, הסמוי מן העניין באתר מגזין קטע מהספר "מחצרות חסידים" ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נבחרת איסלנד בכדוריד

נבחרת איסלנד בכדוריד מייצגת את איסלנד בתחרויות בינלאומיות שונות בהן המשחקים האולימפיים, אליפות העולם בכדוריד ואליפות אירופה בכדוריד. הנבחרת זכתה במדליית כסף באולימפיאדת בייג'ינג (2008) ובמדליית ארד באליפות אירופה בכדוריד שהתקיימה באוסטריה ב-2010. נכון לדצמבר 2022 מדורגת הנבחרת במקום ה-17 בעולם בדירוג התאחדות הכדוריד הבינלאומית. נבחרת איסלנד בכדוריד השתתפה שבע פעמים במשחקים האולימפיים, לראשונה הופיעה באולימפיאדת מינכן (1972) וסיימה במקום ה-12 לאחר שלא הצליחה להעפיל משלב המוקדמות. באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) סיימה במקום השישי, לאחר שבשלב המוקדם רשמה 3 ניצחונות, הפסד אחד ותוצאת תיקו מול נבחרת יוגוסלביה שזכתה בטורניר במדליית זהב. באולימפיאדת סיאול (1988) סיימה במקום השמיני. באולימפיאדת ברצלונה (1992) סיימה את השלב הראשון במקום השני בבית עם 3 ניצחונות, העפילה לשלב חצי הגמר בו הפסידה לנבחרת חבר המדינות במשחק על מדליית הארד הפסידה לנבחרת צרפת וסיימה במקום הרביעי. באולימפיאדת אתונה (2004) הודחה כבר בשלב המוקדם וסיימה תשיעית. את הישג השיא שלה רשמה באולימפיאדת בייג'ינג (2008) כשזכתה במדליית הכסף. את שלב הבתים סיימה במקום השלישי, לאחר ניצחונות על נבחרות רוסיה וגרמניה, הפסד לנבחרת קוריאה הדרומית ותיקו מול נבחרות דנמרק ומצרים. ברבע הגמר גברה על נבחרת פולין, בשלב חצי הגמר גברה על נבחרת ספרד ובמשחק הגמר נכנעה לצרפת 23–28. בעקבות הישג זה הייתה איסלנד למדינה בעלת שיעור האוכלוסין הנמוך ביותר שזוכה במדליה כלשהי בבייג'ינג. באולימפיאדת לונדון (2012) ניצחה בכל משחקיה בשלב הבתים (מול נבחרות ארגנטינה, תוניסיה, צרפת - שמאוחר יותר זכתה בתואר - ובריטניה), אך הפסידה ברבע הגמר לנבחרת הונגריה 33–34 לאחר שתי הארכות. הנבחרת השתתפה 17 פעמים באליפות העולם בכדוריד, לראשונה ב-1958. ב-1995 ארחה איסלנד את התחרות. הישג השיא שלה היה מקום חמישי באליפות ב-1997, שלוש פעמים סיימה במקום השישי, ב-1961, ב-1986 וב-2011. באליפות העולם שנערכה בקטר ב-2015 סיימה במקום ה-11. באליפות העולם שנערכה בצרפת ב-2017 סיימה במקום ה-14. נבחרת איסלנד השתתפה תשע פעמים באליפות אירופה בכדוריד, לראשונה בשנת 2000. היא העפילה לשלב חצי הגמר בתחרויות ב-2002 וב-2010, כשב-2010 זכתה במדליית ארד לאחד ניצחון על נבחרת פולין במשחק על מקומות 3–4. באליפות אירופה שנערכה בדנמרק ב-2014 סיימה במקום החמישי. מדיה וקבצים בנושא נבחרת איסלנד בכדוריד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נבחרת איסלנד בכדוריד דף באתר התאחדות אירופאית פרופיל הקבוצה באתר IHF - התאחדות הכדוריד הבינלאומית דירוג הנבחרות באתר ההתאחדות
דוד (פירושונים)

האם התכוונתם ל... דוֹד – אחי ההורה או בן זוגו של אחי ההורה דוד (גופן) – גופן (פונט, סוג אות) שעוצב על ידי איתמר דוד "דוּד" (Dude) – כינויו של גיבור הסרט ביג לבובסקי המחזמר "דוד" – של להקת השכנים של צ'יץ' המלך דוד (סרט) – סרט משנת 1985 על חייו של דוד דוד (סרט, 1979) – סרט גרמני משנת 1979 המבוסס על חייו של יואל קניג, צעיר יהודי, ניצול השואה מגרמניה דוד (מחשב ירי) – מחשב ירי לחיל התותחנים מתוצרת "רפאל" אישים: דוד – מלך ישראל ומקים ממלכת ישראל על פי התנ"ך מעשה דוד ובת שבע שושלת בית דוד דוד מלך סקוטלנד דוד הראשון, מלך סקוטלנד – מלך סקוטלנד דוד השני, מלך סקוטלנד – מלך סקוטלנד דוד מלך גאורגיה דוד הראשון קורופלאטס – מלך ממלכת האיברים (886-871) דוד הראשון, מלך קאחתי – מלך ממלכת קאחתי (1601-1602) דוד השני מגיסטרוס – מלך טאו-קלארג'תי (923-937) דוד השני, מלך אימרתי – מלך ממלכת אימרתי (1782-1792) דוד השני, מלך קאחתי – מלך ממלכת קאחתי (1703-1722) דוד השלישי קורופלאטס – מלך טאו-קלארג'תי (966-1000) דוד ממפלי או דוד הראשון מקלארג'תי (אנ') – מלך ממלכת האיברים (889-943) דוד הרביעי, מלך גאורגיה – המכונה דוד הבנאי מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1089-1125) דוד החמישי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1155-1156) דוד השישי נארין – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1245/47-1293) דוד השביעי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1247-1270) דוד השמיני, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1293-1311) דוד התשיעי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1346-1360) דוד העשירי, מלך כארתלי – מלך ממלכת כארתלי (1505-1525) דוד האחת עשרה, מלך כארתלי – מלך ממלכת כארתלי (1569-1578) דוד מקאחתי – שליט נסיכות קאחתי (976-1010) דוד השנים עשר, מלך כארתלי-קאחתי – מלך ממלכת כארתלי-קאחתי (1800 ועד סוף הממלכה) מלכי ויילס דוויד' אפ גריפיד' – מלך ויילס דוויד' אפ ל'ואלין – מלך ויילס קיסרי אתיופיה דוד הראשון, קיסר אתיופיה – קיסר אתיופיה 1382–1413 דוד השלישי ידוע גם בשם ההכתרה לבנה דנגל - קיסר אתיופיה 1508–1540 דוד השלישי ידוע גם בכינוי דוד הזמר – קיסר אתיופיה 1716–1721 דייוויד הקדוש – בנצרות הקתולית – הקדוש של ויילס אישים אחרים: אף. אר. דוד (אנ') – זמר יהודי-צרפתי הנרי דוד – שחקן ישראלי ז'אק-לואי דויד – צייר צרפתי (1748–1825) ניר דוד (מנכ"ל) – מנכ"ל בזק רות דוד – עורכת דין ישראלית דייוויד סלומונס – בנקאי יהודי בריטי ופעיל בולט במאבק לאמנציפציה ליהודים בבריטניה, היהודי הראשון בתפקיד ראש העיר של לונדון ואחד משני היהודים הראשונים שכיהנו כחברי הפרלמנט של בריטניה ערים ואתרים: דויד (פנמה) – עיר בפנמה מלון המלך דוד מלון מצודת דוד מגדל דוד עיר דוד רחוב המלך דוד בירושלים שדרות דוד המלך בתל אביב האי דוד – איים בשם זה פְּסָלִים: דוד (מיכלאנג'לו) – פסל מעשה ידי מיכלאנג'לו דוד (דונטלו) – פסל מעשה ידי דונטלו דוד (ברניני) – פסל מעשה ידי ברניני דוד (ורוקיו) – פסל מעשה ידי ורוקיו מתקנים: דוד חימום – מיכל סגור בתוכו מחממים מים או נוזל אחר דוד חשמל – מתקן לחימום מים באמצעות חשמל דוד שמש – מתקן לחימום מים באמצעות קרינת השמש כלי רכב: דוד (רכב) – רכב שטח קרבי ממוגן שנמצא בשימוש צה"ל דוד טורפדו 2 S – היא מכונית מיקרו בתצורת תלת אופן, קבריולה אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב הספרדית David בין השנים 1954–1957 דו"ד: דורון דרשה דין ודברים דת ודין מגן דוד (פירושונים) בן דוד (פירושונים) דודו (פירושונים) דייוויד על השם דוד באתר האקדמיה ללשון העברית
בית מקרא

בית מקרא, כתב עת לחקר המקרא ועולמו הוא כתב עת מדעי לחקר המקרא בהקשר מקום יצירתו של המקרא: אזור הסהר הפורה ותקופתו: העת העתיקה. הוא רואה אור על ידי "החברה לחקר המקרא בישראל" בהוצאת מוסד ביאליק בירושלים. החל לצאת לאור בשנת תשט"ז-1957. לעיתים מוציא "בית מקרא" חוברת המוקדשת כולה לנושא אחד. בשנת תש"ע הופיעה החוברת 'סיפור יוסף במקרא ובראי הדורות' בעריכת לאה מזור ובשנת תשס"ד החוברות 'ראשית ישראל במקרא ובמחקר' בעריכת נילי שופק ו'דמות האישה במקרא ובמדרש' בעריכת אמירה מאיר. בראיון ב-2011 אמר עורך כתב העת, פרופ' יאיר הופמן: כתב העת עבר גלגולים שונים: בזמנו היה של החברה לחקר המקרא, ובאותה תקופה פורסמו בו מאמרים של חובבי תנ"ך גם אם הם לא עמדו ברמה מדעית נאותה, חלקם היו עממיים, וביטאו אהבה למקרא יותר מאשר הבנה עמוקה שלו. ... וכיום כל מאמר עובר ביקורת שיפוטית של מספר חוקרי מקרא, והוא מתפרסם רק אם עמד באמות המידה של מאמר מדעי. ... הוא מעודד חוקרי מקרא ישראלים צעירים לפרסם בו את פרי מחקריהם, ומרגיל אותם לכתיבה לפי אמות מידה מדעיות — שיחה עם פרופ' יאיר הופמן על המקרא בימינו: מחקר וחינוך העורך מאז 2007 ועד 2019 היה פרופ' יאיר הופמן (אוניברסיטת תל אביב) והחל מ-2020 (שנת תש"ף) העורכת היא פרופ' דלית רום-שילוני (אוניברסיטת תל אביב). חברי המערכת הם פרופ' שמואל אחיטוב (אוניברסיטת בן-גוריון), פרופ' גרשון ברין (אוניברסיטת תל אביב), ד"ר דוד גלעד (אוניברסיטת בן-גוריון), פרופ' משה גרסיאל (אוניברסיטת בר-אילן), פרופ' שמואל ורגון (אוניברסיטת בר-אילן), ד"ר לאה מזור (האוניברסיטה העברית) ופרופ' נילי שופק (אוניברסיטת חיפה). משתתפים בו בין השאר החוקרים: אוריאל רפפורט, שולמית אליצור, אלכסנדר רופא, יאיר הופמן, עמנואל טוב, לאה מזור, אורלי קרן, גלעד ששון, טובה פורטי, נתן וסרמן, חיה בן-איון, יורם כהן, טליה סוצקובר, ארנון עצמון, נורית רייך, יונתן גרוסמן, אדווה הכהן ורימון כשר. סקירת מאמרים של בית מקרא, באתר ויקיטקסט בית מקרא, באתר OCLC (באנגלית) גיליונות "בית מקרא" במאגר JSTOR (הצגת דף זה מתאפשרת לאחר הזדהות באתר הספרייה הלאומית, וכניסה לכתב עת כלשהו בדף המוצג. הרישום לאתר הספרייה הוא חינם) מבחר מאמרים מ"בית מקרא", באתר דעת מבחר מאמרים מ"בית מקרא", באתר דעת מבחר מאמרים מ"בית מקרא", באתר מקראנט לאה מזור, שיחה עם פרופ' יאיר הופמן על המקרא בימינו: מחקר וחינוך, באתר mikrarevivim.
סטפ אפ 3D

סטפ אפ 3D (באנגלית: Step Up 3D) הוא סרט המשך לסרט "סטפ אפ 2: הרחובות", אשר בוים על ידי ג'ון מ. צ'ו. בסרט מככבים שרני וינסון (נטלי), ריק מלמברי (לוק) ואדם ג'יי סוואני (מוס-שהופיע גם בסרט השני). לוק, נער יתום, ורקדן מחונן, נלחם על ביתו, מבנה נטוש בו מתגוררים הוא וחבריו רקדני הרחוב, עימם הוא הרכיב את קבוצת הרקדנים 'בית הפיראטים'. מטרת הקבוצה היא לזכות בתחרות ולקבל את הפרס הגדול, שהוא סכום כסף לא קטן שיאפשר להם לקנות את המבנה הנטוש שבו הם מתאמנים. כדי לנצח בתחרות, לוק מחפש אחר שני רקדנים נוספים והוא פוגש בנטלי, רקדנית רחוב מוכשרת, אך מסתורית ובמוס, שהופיע בסרט השני. האימונים החלו, לוק ונטלי מכירים זה בזו, ומתאהבים. בית הפיראטים מגלה שריקודו 'נגנב' על ידי הקבוצה המתחרה בהמשך הסרט לוק מגלה שנטלי היא בעצם אחותו של הקפטן מהקבוצה היריבה. מוס לומד באוניברסיטה הנדסה יחד אם קמיל אך עדיין מעדיף לרקוד ובזכותו הפיראטים זוכים בגביע מוס - אדם ג'יי סוואני לוק - ריק מלמברי נטלי - שרני וינסון קמיל גייג' - אליסון סטונר "סטפ אפ 3D", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "סטפ אפ 3D", באתר נטפליקס "סטפ אפ 3D", באתר AllMovie (באנגלית) "סטפ אפ 3D", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "סטפ אפ 3D", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "סטפ אפ 3D", באתר Metacritic (באנגלית) "סטפ אפ 3D", באתר אידיבי "סטפ אפ 3D", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית) "סטפ אפ 3D", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
חוב חיצוני

החוב החיצוני הוא הסכום הכולל שחייבת מדינה כלשהי כלפי בעלי חוב במדינות אחרות. הלכה למעשה מדובר בסכום הכולל שחייבים באופן קולקטיבי כלל אזרחי המדינה - בין בחוב פרטי או בחוב ציבורי - לממשלות זרות, אזרחים זרים, תאגידים זרים או מוסדות זרים. חוב חיצוני נוצר כתוצאה מלקיחת הלוואת חיצונית במטבע חוץ, למשל, כדי לממן ייבוא. בניגוד לחוב פנימי אשר מאזן את העושר של אזרחי מדינה נתונה, חוב חיצוני מכביד באופן קבוע על המדינה החייבת. במקרים של חוב חיצוני גבוה, הוא עלול להכביד על מאזן התשלומים השוטף במדינה, ואף לפגוע באופן עמוק בשגשוג המשק והגברת הסיכון למיתון. חוב חיצוני קבוע עלול לחייב תשלום לאורך דורות. על פי קרן המטבע הבינלאומית, סך החובות הממשלתיים - אחד החלקים המרכזיים בחוב החיצוני העולמי - הוא 65.7 טריליון דולר נכון לסוף שנת 2018. בקרן המטבע קישרו את עלייתם של החובות הממשלתיים בצמיחה של שוקי אג"חים ברחבי העולם, ואת העלייה הכללית בחובות בעולם (כ-250 טריליון דולר) לריביות הנמוכות, המקלות על התאגידים והממשלות ללוות יותר כסף. פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לעדכן אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. בסוף שנת 2010 עמד החוב במטבע חוץ של ממשלת ישראל על כ-105.7 מיליארד ש"ח (כ-30 מיליארד דולר), שהם כ-17% מכלל החוב הממשלתי. החוב במטבע חוץ של מדינת ישראל נחלק לסוגים הבאים: 1. איגרות חוב שהונפקו בערבוּת ממשלת ארצות הברית, שיתרתן בסוף שנת 2010 הסתכמה ב-44.4 מיליארד ש"ח (כ־12.6 מיליארד דולר ארצות הברית). 2. איגרות חוב סחירות שהונפקו בשוקי העולם ללא ערבוּת ('הנפקות עצמיות'), שיתרתן בסוף שנת 2010 הסתכמה ב-27.7 מיליארד ש"ח (כ־7.8 מיליארד דולר ארצות הברית). 3. איגרות חוב שהונפקו על ידי ארגון הבונדס אשר יתרתן בסוף שנת 2010 הסתכמה ב 27.7 מיליארד ש"ח (כ־7.8 מיליארד דולר ארצות הברית). 4. הלוואות ממשלות זרות ומלוות שונות, שיתרתן בסוף שנת 2010 הסתכמה ב 6.3 מיליארד ש"ח (כ־1.8 מיליארד דולר ארצות הברית). זאב קליין, ‏המשק הפך למלווה: חובות העולם לישראל הוכפלו ל-23 מיליארד דולר, באתר גלובס, 19 בדצמבר 2005 שרית מנחם כרמי, מירב ארלוזורוב, במשרד האוצר מרגישים בטוחים: הולכים על חוב זול - ומסוכן יותר, באתר הארץ, 14 בפברואר 2010 חובות חיצוניים, דף שער בספרייה הלאומית חוב חיצוני בלקסיקון כלכלה וסטטיסטיקה, באתר מעות דוד קליין, נגיד בנק ישראל, ‏על ההבחנה בין חוב פנימי לחוב חיצוני בעיני חברות הדרוג, באתר גלובס, 4 בדצמבר 2002 החוב הגלובלי שובר שיאים: יותר מ-250 טריליון דולר, באתר ביזנעס (ארכיון)
טובלאך

טובלאך (בגרמנית: Toblach, באיטלקית: Dobbiaco) היא עיירה בת כ-3500 תושבים הממוקמת לרגלי הרי הדולומיטים בחבל דרום טירול בצפון איטליה. טובלאך מחולקת לעיר העתיקה ההיסטורית ולעיר החדשה. באזור טובלאך עובר קו פרשת המים המזרח אלפיני בין הים השחור והים האדריאטי. ההתיישבות בכפר החלה ככל הנראה בתקופת תרבות הלשטט בין המאה ה-6 למאה ה-8 לפני הספירה. תושבי טובלאך ההיסטורית נחשבו מאז המאה השישית כבני חסות של טאסילו הראשון (Tassilo I) מלך בואריה לאחר שכבש את האזור. ההתייחסות הראשונה ליישוב בכתובים, היא משנת 827 לספירה וקשורה לפיתוח דרך המסחר הישנה בין איטליה לגרמניה (Strada d'Alemagna), בין האזורים התעשייתיים של ונציה ואאוגסבורג. הכנסייה המודרנית הראשונה בכפר נבנתה במאה ה-19 בידי הנזירים של סן קנדידו. מסילת רכבת אשר נסללה בקרבת טובלאך החל מ-1871 הביאה לפריחת התיירות באזור והפכה את העיירה למרכז תיירות. עד שנת 1963 שימשה טובלאך כנקודת המוצא של קו רכבת הדולומיטים. קרבות מלחמת העולם הראשונה אשר התחוללו באזור העיירה וברכסי ההרים הסובבים אותה גרמו לנזקים כבדים לכנסייה ולמבנים רבים בכפר. טובלאך נחשבת ליעד תיירותי מבוקש הן עבור תיירות החורף והן עבור תיירות הקיץ. התיירים הרבים הפוקדים אותה הופכים את העיירה לבסיס יציאה עבור מגוון רחב של פעילויות נופש כגון סקי וגלישה, טיפוס, הליכה, רכיבה וכדומה. כנסית יוחנן המטביל. בנויה בסגנון בארוק על יסודות של כנסיות רומנסקית וגותית קדומות. ממוקמת במרכז העיירה ובקרבת הכיכר המרכזית ובית העירייה. צומת כבישי הטירול העתיק ביותר מספר כנסיות מן המאות ה-15 וה-16 בית המלחין גוסטב מאהלר אשר התגורר בעיר בתקופות הקיץ בשנים 1908-1910 אגם טובלאך בסמוך לכניסה לעיר אתר תיירות הדולומיטים המפורסם ביותר "שלוש השיניים" (Die Drei Zinnen) או "שלוש הפסגות של לאבארדו", אשר גם העניק לעיר את הכינוי "עיר שלוש השיניים" חזית כנסיית יוחנן המטביל במרכז העיר העתיקה. מכונה לעיתים גם הכנסייה הירוקה. בית גוסטב מאהלר מדיה וקבצים בנושא טובלאך בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טובלאך
אני מספר ארבע

האם התכוונתם ל... אני מספר ארבע (ספר) – ספר מאת ג'יימס פריי וג'ובי האגהס אני מספר ארבע (סרט) – סרט המבוסס על הספר
יום חדש (עיתון)

יום חדש היה עיתון יומי חרדי ישראלי שיצא לאור במשך כשלושה וחצי חודשים במחצית הראשונה של שנת 2008. העיתון יצא לאור בעקבות חילוקי דעות פנימיים בציבור הליטאי ובעקבות טענות שהועלו נגד העיתון יתד נאמן שהוא מקפח אחד משני הזרמים המרכזיים בציבור זה. בתחילה הופיע כפיילוט בשם "המקור", ולאחר מספר חודשים, ב-5 במרץ 2008, החל להופיע בשם "יום חדש" וחולק חינם באזורים חרדיים, כשכוונת הנהלת העיתון הייתה לבסס קהל קוראים ובשלב מאוחר יותר לגבות תשלום על העיתון. העיתון יצא לאור כל ימי השבוע למעט סופי שבוע וחגים והיו בו לצד עמודי החדשות מדורי פובליציסטיקה, כלכלה, פנאי ומדור לילדים. ועדת רבנים פיקחה על התוכן. יוזם ומקים העיתון היה אברהם ישעיהו קניבסקי, בנו של הרב חיים קניבסקי. בנוסף לרב חיים קניבסקי תמך בו הרב מיכל יהודה ליפקוביץ. יו"ר סיעת דגל התורה דאז אברהם רביץ פרסם בעיתון מספר מאמרי דעה. בין הכותבים היו אברהם ישעיהו קניבסקי (בשם העט אבישי חבר), דוד רוטנברג ויצחק הורביץ. ההפקה נעשתה במערכת השבועון "שעה טובה" בבני ברק. לאחר כמה חודשים, ב-21 ביוני, פרסמה הנהלת העיתון הודעה כי הופעת העיתון נפסקת עקב קשיים כלכליים. נטע סלע, עיתון חרדי חדש באוויר: "נסקר את כו-לם", באתר ynet, 5 במרץ 2008 יעל גאוני, ‏גם לחרדים יש חינמון: העיתון "יום חדש" מופץ מדי יום ב-50 אלף עותקים, באתר גלובס, 20 במרץ 2008 עידן יוסף, נסגר (זמנית?) עיתון "יום חדש", באתר News1 מחלקה ראשונה, 22 ביוני 2008 ערך זה הוא קצרמר בנושא עיתונים ובנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דווקא (כתב עת ארגנטינאי)

דַווקא: דריי חדשים-שריפט פאר ליטעראטור און קריטיק (יידיש: 'רבעון לספרות וביקורת'; בכתב לטיני: Davke) היה כתב עת יידי חשוב שהופיע בבואנוס איירס בירת ארגנטינה לאורך כשלושים ושלוש שנים, משנת 1949 עד שנת 1982. עורכו והמו"ל שלו לאורך כל השנים היה שלמה סוּסקוֹביץ (סוסקאָוויטש; Suskovich). בסך הכול ראו אור 81 גיליונות, שכל אחד מהם מנה בממוצע 120 עמודים. חלק מהחוברות הוקדשו לנושאים פילוסופיים; חלק אחר דנו באישים יהודים גדולים. היה זה כתב העת היחידי ביידיש שעסק בסוגיות של פילוסופיה ומדעי היהדות. מלבד סוסקוביץ השתתפו בכתב העת בין השאר המשורר קהת קליגר (קעהאס קליגער), הפסיכולוג וחוקר היידיש אברהם אהרן רוֹבַּק (ראָבאַק) וב' לוין[דרושה הבהרה]. שמו של כתב העת הישראלי "דווקא", וכן תכניו הספרותיים, נקבעו בין השאר בהשראתו. אודי מנור, ‏דווקא כן זהות יהודית-ארגנטינית: דף המסרים בספרדית בכתב העת היידישיסטי דווקא בימי נשיאותו של חואן דומינגו פרון, קשר 54, אביב 2020 מנחם גלרטר, ציוני לכל החיים: זכרונות ומעשים, ירושלים: ר' מס, תשמ"ג 1982, עמ' 454. ערך זה הוא קצרמר בנושא כתבי עת ובנושא יידיש. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לונגשוט

לונגשוט (באנגלית: Longshot) הוא דמות בדיונית של גיבור-על המופיעה בחוברות הקומיקס אקס פקטור חקירות ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Longshot #1 מספטמבר 1985, ונוצרה על ידי הכותבת אן נוסנטי והמאייר ארט אדמס. לונגשוט הוא צורת חיים מלאכותית דמוית אנוש שנוצרה בממד החלופי "יקום מוג'ו" (Mojoverse), ויש לה את היכולת לשנות כוחות הסתברות. הוא אחד מתוך מאות עבדים מהונדסים גנטית שנוצרו בידי מדענים. מדענים אלו עובדים עבור אדוני יקום מוג'ו, שבתורם מקבלים פקודות ממגלומן מדיה בשם מוג'ו. המדען הראשי, ארייז, העניק לכל יצירותיו כוח רצון ותודעה משלהן, מתוך תקווה שיום אחד הן יתמרדו נגד אדוניהן. לונגשוט ורבים מהעבדים עברו ריטואל מיסטי שמעניק להם כוחות של מזל-טוב, ומצליחים להימלט מהעולם של האדונים השולטים בהם ביד רמה. עם הגיעו לכדור הארץ, לונגשוט הצטרף לקבוצת האקס-מן. הוא נמצא במערכת יחסים עם אליסון בלייר, הידועה בזהות דאזלר. בחוברות קומיקס שונות נרמז מספר פעמים ששאטרסטאר הוא בנו של לונגשוט ואולי אף בנם של לונגשוט ודאזלר. עד לאחרונה, לונגשוט היה חבר בקבוצת אקס פקטור חקירות. ביקום האולטימייט מארוול לונגשוט הוא מוטאנט רגיל ולא מיקום אחר ושמו האמיתי הוא ארתור סנטינו. הוא מופיע לראשונה בחוברת Ultimate X-Men #54 שנכתבה על ידי בריאן ק. ווהן. לונגשוט מואשם ברצח של פוליטיקאי באי ג'נושה ונשפט להשתתף בתוכנית מציאות שבה הוא ניצוד עד מוות. האקס-מן מגיעים לאי שבו מתנהלת התוכנית, נלחמים במוג'ו שמנהל את התוכנית ומשחררים את לונגשוט. לאחר מכן מתברר שלונגשוט אכן רצח את הפוליטיקאי. בהמשך לונגשוט נתפס על ידי מכשפת השני אשר גם לה כוחות מזל. הוא נאסר במתקן הכליאה של S.H.I.E.L.D. זמן מה אחר כך הכלא נפרץ ולונגשוט בורח ממנו יחד עם מגנטו שגם היה כלוא בו. לונגשוט מצטרף לאחוות המוטאנטים של מגנטו. מדיה וקבצים בנושא לונגשוט בוויקישיתוף דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס X-Men Vol.2 #10-11, July-August 1992 ערך זה הוא קצרמר בנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פורג'

פורג' (באנגלית: Forge) הוא דמות בדיונית של גיבור-על מוטאנט המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Uncanny X-Men #184 מאוגוסט 1984 ונוצרה על ידי הכותב כריס קלרמונט והמאייר ג'ון רומיטה הבן. פורג' הוא מוטאנט אינדיאני יליד אמריקה בעל כישרון על-אנושי להמצאות וידע נרחב ביותר בטכנולוגיה. למרות היותו אומן בדרכי הרפואה ההוליסטית, הוא מסתמך יותר על טכנולוגיה מאשר על מיסטיקה כדי להשיג את מטרותיו. פורג' שימש כספק הנשק המרכזי של הממשלה במשך שנים רבות. הוא ניהל מערכת יחסים רומנטית בעבר עם סטורם, ורומן קצר עם מיסטיק, מה שגרם לו להתחבר לקבוצת האקס-מן ולתגבר את רמת הטכנולוגיה באחוזת אקסבייר. בנוסף, הוא היה חבר בקבוצת אקס פקטור בשנות ה-90 של המאה ה-20, שמומנה בידי ממשלת ארצות הברית. לאחרונה, פורג' נראה באירועי "אקס-מן: תסביך משיח", כאשר שלח לעתיד את ג'יימי מדרוקס וליילה מילר בניסיון למצוא את קייבל ומשיחת המוטאנטים הופ. הוא סבל מפגיעות חמורות (כולל פגיעה בראשו) מידיו של בישופ, ששם לעצמו מטרה לצוד את משיחת המוטאנטים האחראית כדבריו לעתידו הדיסטופי. פורג' הפך ליותר ויותר אובססיבי בנושא מסע בזמן, הסתגר בביתו שבהרי וונדגור ונדחף לכדי שגעון. לבסוף, הוא נהרג בפיצוץ כאשר מנע פלישה בין-ממדית. במיתוג מחדש "מארוול עכשיו!" משנת 2012, מתברר כי פורג' שרד את הפיצוץ. קייבל מרפא את שגעונו בעזרת יכולותיו הטלפתיות ומצרף אותו לקבוצת אקס פורס החדשה שהקים. דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס ערך זה הוא קצרמר בנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרודיג'י (קומיקס)

פרודיג'י (באנגלית: Prodigy) הוא דמות בדיונית מוטאנטית המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן והאוונג'רס הצעירים ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת New Mutants Vol.2 #4 מאוקטובר 2003 ונוצרה על ידי צמד הכותבים נונזיו דה פיליפיס וכריסטינה ויר והמאייר קרון גראנט. פרודיג'י הוא האלטר אגו של דייוויד אליין, נער אפרו אמריקאי אינטליגנטי עם שני הורים ואחות שנותרים תומכים גם כאשר מתגלה שהוא מוטנט. כוחו המוטנטי היה טלפתי, הוא יכול היה לספוג את הכישרון והידע של האנשים הקרובים אליו, אך הידע והכישורים היו נעלמים כאשר הוא התרחק מהאדם שממנו הוא ספג אותם. כוח זה הקשה עליו מאוד ללמוד כישורים וידע חדשים באופן שיישאר, לכן הוא נאלץ תמיד ללמוד יותר מאחרים. הוא הובא אל מכון אקסבייר על ידי דניאל מונסטאר והיה חבר בצוות האימון המוטנטים החדשים עד שהוא פורק. כוחותיו הופשטו בעקבות אירועי "בית אם". למרות זאת, הוא נשאר בסגל התלמידים של המכון ואף עזר לצוות האקס-מן החדשים במשימות. בהמשך הוא משיג מחדש את כל הידע והכישורים שהוא אי פעם ספג בזמן שהיה מוטנט, מה שהופך אותו לנכס חיוני לקבוצת האקס-מן. פרודיג'י היה חיוני בעת אירועי אקס-מן: תסביך משיח - הוא הצליח לתקן את מכשיר איתור המוטנטים סרברה לאחר שהוא התקלקל. בזכות זה האקס-מן הצליחו למצוא את התינוקת המוטנטית שאותה הם חיפשו. בעקבות אירועי "אוונג'רס נגד אקס-מן", פרודיג'י היה מריר ופגוע מהמניפולציה של סייקלופס על חברי האקס-מן. הוא פוגש בטומי שפרד ומאז הצטרף לקבוצת האוונג'רס הצעירים, עד לפירוקה. פרודיג'י החזיק בעבר בכוח פסיכומימטרי, שאפשר לו לקבל את כל הידע של אנשים בקרבתו. הידע הזה התפוגג כשהוא התרחק מהם, אבל בהמשך התברר שהוא רק נשכח, וטלפתים יכולים לשחזר אותו (כמו שעשו קוקיות סטפורד לאחר אירועי "בית אם" בתמורה להצלת חייהן) השכחה תוארה על ידי אמה פרוסט כמנגנון הגנה. נכון לעכשיו, פרודיג'י מחזיק בידע רב הכולל כישורי קולינריה מאביו, אימונים של המוסד מוולברין ושאדוקאט, ידע בתחום המחשבים משאדוקאט, הידע בתחום הקסם של דוקטור סטריינג', יכולת האסטרטגיה של סייקלופס, הידע בתחום הביולוגיה של חיה והיכולות המתמטיות של אייסמן. דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס ערך זה הוא קצרמר בנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.