יוז'ה לדאני

יוז'ה לדאני (במקור לוסטיג, בהונגרית: Ladányi Józsa;‏ דברצן, 1 במאי 1898 – דברצן, 14 בספטמבר 1985) הייתה רופאה (MD) יהודייה-הונגרייה, כירורגית, פרופסור באוניברסיטה. דוקטורנטית למדעי הרפואה (1952), דוקטור למדעי הרפואה (PHD) (1965). אחיה, שאנדור לדאני (1906–1974), היה עורך דין, מזכיר לשכת עורכי הדין ולאחר מכן נשיא הלישכה. יוז'ה לוסטיג נולדה במשפחה יהודית בורגנית כבתם של דז'ה לוסטיג (1870–1940), סוכן מסחרי, ושל זלמה רדל (1880–1954). ב-1916 סיימה את לימודיה התיכוניים בעיר הולדתה. היא קיבלה תואר דוקטור לרפואה בשנת 1922 באוניברסיטת פאזמאן פטר בבודפשט (היום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד). היא החלה לעבוד במרפאת הכירורגיה של אוניברסיטת דברצן כמתמחה בין 1924 לבין 1926. בין 1926 לבין 1935 הייתה מרצה, מרצה בכירה ואחרי זה פרופסור חבר באוניברסיטה ולאחר מכן פרופסור מנהלת מחלקה וראש חוג באוניברסיטה (1935–1940). ב-1940 פוטרה ואיבדה את עבודתו בגלל מוצאה היהודי. היא גורשה ב-1944 למחנה הריכוז מאוטהאוזן. שרדה וחזרה לעיר הולדתה. בין השנים 1945 לבין 1951 הייתה פרופסור במחלקה לכירורגיה באוניברסיטת דברצן. בין 1948 לבין 1950, הייתה המנתחת הראשית של בית החולים הממלכתי בדברצן. בין 1951 לבין 1970 הייתה הן המייסדת, הן המנהלת והפרופסור באוניברסיטה של הקליניקה הכירורגית 2 של האוניברסיטה הרפואית של דברצן. בין 1962 לבין 1965, היא הייתה סגן הרקטור של האוניברסיטה. משנת 1970 עבדה כיועצת מדעית בגמלאות. וכן היא הייתה הרופאה של איגוד פיתוח הגוף של עובדי דברצן (DMTE) (1930–1944) חברת מועצת העיר דברצן וחברה בוועדת הבריאות חברת מועצת המנהלים של ועדת העיר דברצן חברה במועצה הלאומית של נשים הונגריות (MNOT) תחום המחקר שלה התמקד בטיפול רפואי בזפק הנגרמת מצריכת מים חסרי יוד. בנוסף לניתוחי בטן, עסקה בפתולוגיה ובתיקון כירורגית שפה שסועה, חיך שסוע ושסעי פנים אחרים. לדאני השיגה תוצאות מצוינות בהשתלת אצבעות הידיים. יוז'ה לדאני הובאה למנוחות בבית הקברות היהודי בדברצן. קברה מוגן מאז 2003. Bénulást okozó koponyasérülések (Orvosi Hetilap, 1929) A bodai golyvások (A Magyar Sebésztársaság munkálatai, 1929; és Orvosi Hetilap, 1930) A morphium hatása a nagyagykéreg nélküli macskára (Méhes Gyulával, A Magyar Biológiai Kutató Intézet II. Osztályának munkálatai, 1931) Fémsók hatása experimentális anaemiáknál (Magyar Biológiai Kutató Intézet Jelentései, 1933) A jódozott tojás hatásáról (Straub Jánossal, Orvosi Hetilap, 1933; németül: Ärztliche Rundschau, 1934) Vérátömlesztés előtt végzett savótitrálás egyszerűsítése (Orvosi Hetilap, 1934) Gyomorresectiók hatása a vérképre (Magyar Biológiai Kutató Intézet Jelentései, 1935) Gyomorresecált kutyák vérképéről (A Magyar Biológiai Kutató Intézet II. Osztályának munkálatai, 1935) A lueses vérsavó reactiók viselkedése sebészeti beavatkozások után (Jósa Lászlóval, Orvosi Hetilap, 1936) A szájüreg fejlődési zavarai a sebész szempontjából. Magántanári próbaelőadás (Debrecen, 1946) Műtéti indicatiok. Továbbképző tanfolyami jegyzet (Budapest, 1948) Kissebészet. Továbbképző tanfolyami jegyzet (Budapest, 1948) Súlyos féregnyúlvány-gyulladás és Meckel-gurdély egyidejű átfúródása. – A gyermekkori heveny csontvelőgyulladás gyógyításában penicillinkezeléssel elért eredmények (Orvosok Lapja, 1948) Vékonybél-vastagbél. Továbbképző tanfolyami jegyzet (Budapest, 1949) Égés – fagyás – shock. Továbbképző tanfolyami jegyzet (Budapest, 1949) Az osteomyelitis kezeléséről (Orvosok Lapja, 1949) Kőbeékelődés körül észlelt ductus cysticus rák (Orvosi Hetilap, 1950. 4.) Sebészeti propedeutika. Egyetemi jegyzet (Budapest, 1951; 2. bővített kiadás: 1961) Metaplasticus csontképződés műtéti hegben (Orvosi Hetilap, 1952. 18.) Lemetszett végtagrészek replantatiója (Honvédorvos, 1952) Cheirobrachialgia paraesthetica bordadystopiás fejlődési rendellenesség következtében (Pap Zoltánnal, Orvosi Hetilap, 1953. 10.) Blood Supply of Experimental Callus Formation (Hídvégi Ernővel, Acta Morphologica, 1954) A bal szívkamra falába áttört gyomorfekély (Haraszti Antallal, Orvosi Hetilap, 1954) A bőrátültetés mai állása. – Izolált tályogok penicillin-hyaluronidase kezelése (DOTE Évkönyve, 1954/55) A sebbe juttatott vérrel való kezelés hatása a másodlagos sebgyógyulásra, hámosodásra (Pongrácz Endrével, Orvosi Hetilap, 1955. 50.) Hasűri letokolt tályogok penicillin-hyaluronidase kezelése (Katonaorvosi Szemle, 1956) Hogy segített Petrovszkij professzor klinikánk munkájában? (Szovjet Kultúra, 1956) Revascularisation in Part of a Limb Replanted after Having Been Cut Bone-Deep (Tompa Gyulával, Acta Morphologica, 1956) A gastrojejunocolicus sipolyokról (Dettre Gáborral, Pongrácz Endrével, Orvosi Hetilap, 1956. 10.) Idült lábszárfekély gyógyítása szabad bőrátültetéssel (E. Szabó Lászlóval, Pongrácz Endrével, Orvosi Hetilap, 1956. 29.) Potentiált helyi érzéstelenítés hatása az EKG-ra. – Kísérletes és klinikai hibernációs vizsgálatok malonsav-dinitril alkalmazásával (Kelentey Barnával, E. Szabó Lászlóval, DOTE Évkönyve, 1956/57) Gyakorlati sebellátás (A gyakorló orvos könyvtára. 97. Budapest, 1957) Adatok az öregkor sebészetéhez (Dettre Gáborral, Magyar Sebészet, 1958) Megemlékezés Loessl János professzorról. – A gyomor idegi eredetű daganatairól (Loessl János Emlékkönyv, Budapest, 1958) Az ulcus cruris sebészi therápiája (Bőrgyógyászati és Venerológiai Szemle, 1959) Kő nélküli epehólyag-betegségek, dyskinesisek (Orvosi Hetilap, 1960. 21.) Újabb érzésvizsgáló módszerekkel nyert adatok replantációk és ujjidegvarratok után (Kós Rudolffal, Magyar Traumatológia, 1961) Az epehólyag és az epeutak rákja (Magyar Onkológia, 1961) Archasadékos betegeinken nyert tapasztalatok. – A hasnyálmirigy áltömlői. (Orvosképzés, 1962) Splenoportographiák a májtumorok diagnosztikájában (Jóna Gáborral, Tompa Gyulával, Magyar Sebészet, 1962) Surgical Treatment of Post-Thrombotic Orural Ulcer (Acta Chirurgica, 1962) Kísérletes és klinikai adatok az ujjperc replantációhoz. Doktori értekezés (Debrecen, 1963) Az acut pancreatitisek Trasylol-kezelése (Farkas Lászlóval, Orvosi Hetilap, 1963. 38.) Az antibiotikumok szerepe az akut hasi betegségek kezelésében (Orvosképzés, 1964) Appendectomia és halálozás (Kiss Bélával, Tasnády Lászlóval, Orvosi Hetilap, 1965. 10.) Általános sebészet (Budapest, 1966; 2. bőv. kiad. 1969) Cholecystektomisált betegek epehólyag-tartalmának bakteriológiai vizsgálata (Gyöngyössi Gáborral, Rozgonyi Ferenccel, Orvosi Hetilap, 1967. 24.) A vérzéses shock therápiájának néhány kérdése. (Az Országos Mentőszolgálat jubileumi emlékülésének beszámolója. 1948–1968. Budapest, 1968. máj. 10–11. Szerk. Bencze Béla, Gábor Aurél. Budapest, 1968) Az emlőrák ún. célzott hormontherápiájáról (Matolay Györggyel, Vághy Imrével, Orvosi Hetilap, 1968. 3.) Adatok a gynecomastia kezeléséhez (Matolay Györggyel, Vághy Imrével, Orvosi Hetilap, 1968. 21.) Ragasztóanyagok a sebészetben (Orvosi Hetilap, 1969. 23.) A szociális körülmények változásának néhány mutatója a sebészeti ellátásra felvett idős mezőgazdasági lakosság körében Hajdú-Bihar megyében (Gyöngyössi Gáborral, Károlyi Györggyel, Népegészségügy, 1970) Sebészeti diagnosztika a körzeti orvos számára (A gyakorló orvos könyvtára. 162. Budapest, 1971) A plasztikai sebészet aktuális problémái (Az orvostudomány aktuális problémái, 1972) Nyúlajak-farkastorok (Budapest, 1975) Egyetemesség és specializálódás a sebészetben (Orvosi Hetilap, 1976. 16.) Kapillár-mikroszkópos vizsgálatok replantált ujjpercek egyesítése vonalában (Daróczy Pállal, Orvosi Hetilap, 1976. 39.) A Debreceni Egyetem helyzete közvetlenül a felszabadulás után és az Orvos-egészségügyi Szakszervezet fokozatos kialakulása (A DOTE és a Hajdú-Bihar Megyei Orvos-egészségügyi Szakszervezet közös kiadványa. Debrecen, 1978) A golyva-endémia jellemzőinek módosulása ötven év alatt – 1926–1976 – Boda községben (Orvosi Hetilap, 1978. 13.) Sebészeti diagnosztika (Budapest, 1980) Visszaemlékezéseim (Debrecen, 1983) עיטור ההצטיינות של הרפובליקה העממית ההונגרית דרג זהב (1949) רופא דגול (1961) מדליית הזיכרון של יאנוש בלשה (1964) עיטור מסדר הכשרון של העמל דרג זהב (1969) מדליית יובל השחרור (1970) עיטור מסדר ההצטיינות להונגריה הסוציאליסטית (1978) פרס פרו אוניברסיטה (DOTE, 1978) מדליית הזיכרון של אמיל וייל (1980) היא הייתה חברה קבועה ב: אגודת המנתחים ההונגרית האגודה הבינלאומית למנתחים האגודה הגרמנית לכירורגים האגודה המדעית הלומברדית האגודה האוסטרית למנתחים נציגת הונגריה באגודה הבינלאומית של הפלסטיקאים לכוויות חברה בהנהלה המרכזית (KV) של הסתדרות עובדי הבריאות (EDSZ). Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש) Névpont.hu - יוז'ה לדאני ב"נקודת שם". Nekrológ (Orvosi Hetilap, 1982) Emlékkönyv a debreceni 2. sz. Sebészeti Klinika és Ladányi Józsa egyetemi tanári működésének tízéves évfordulójára. Szerkesztette: Jóna Gábor, Tompa Gyula. Az előszót Kesztyűs Loránd írta. Beragasztott képekkel (A DOTE Sebészeti Klinika kiadványa. Debrecen, 1961) Orvosi lexikon. I–IV. köt. Főszerkesztő: Hollán Zsuzsa. (Budapest, 1967–1973) Bornemisza György: Köszöntés. Ladányi Józsa professzornő 80 éves. (Orvosi Hetilap, 1978. 18.) Professzor dr. Ladányi Józsa nyolcvan éves. Ladányi Józsa egyetemi tanár 80. születésnapja alkalmából rendezett ünnepi tudományos ülés emlékére. (Debrecen, 1979) Halálhír. (Népszabadság–Magyar Nemzet, 1985. szeptember 19.) Lampé István: Ladányi Józsa (Orvosi Hetilap, 1985. 50.) Bot György–Kapusz Nándor: Nyolcvanéves a debreceni orvosképzés. Intézetek és klinikák története, professzorainak életrajza. 1918–1998. (2. átdolgozott kiadás, Debrecen, 1998) Gergely András: Jeles magyar zsidó orvosok lexikona (Budapest, 2001) Nők a magyar tudományban. Szerkesztette: Balogh Margit, Palasik Mária. (Budapest, 2010) Emed Alexander: L. J. (Magyar Sebészet, 2010) Születése bejegyezve a debreceni állami születési akv. 862/1898. folyószám alatt. nori.gov.hu