laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
צירוף מקרים

צירוף מקרים הוא מצב שבו בין שני מאורעות חסרי קשר נוצרת זיקה הנחשבת למעניינת. צירוף המקרים הופך למעניין יותר כאשר הזיקה נוצרת בין שתי סדרות של מאורעות. בקרב אנשים מאמינים קרוי לעיתים צירוף מאורעות טוב בשם נס, ויש הרואים בצירוף מקרים השפעה של כוח על-טבעי. תורת ההסתברות והסטטיסטיקה מאפשרות לבחון עד כמה מקרי צירוף מקרים נתון, כלומר מה ההסתברות שצירוף מקרים זה אכן יקרה. בניתוח של צירוף מקרים נדרש גם הבנה של משמעותו. ההסתברות שאדם מסוים יזכה בפרס הראשון בהגרלת פיס מסוימת (המוכרת מיליון כרטיסים) היא 1 למיליון, כלומר הסתברות נמוכה ביותר. ההסתברות לזכייה בשבוע כלשהו בידי מי שמנוי על ההגרלה במשך 20 שנה, ולכן משתתף באלף הגרלות, היא 1 לאלף, כך שזהו צירוף מקרים פחות נדיר. ההסתברות שאדם כלשהו יזכה בהגרלה מסוימת (בהנחה שכל הכרטיסים נמכרו) היא 1 (ודאות), כך שבעצם הזכייה אין כל צירוף מקרים. ללא ניתוח הסתברותי נאות, מאורעות עלולים להיראות אינטואיטיבית כצירופי מקרים מופלאים, אך לאחר ניתוח כזה מתברר שמדובר בתוצאה שכלל איננה מפתיעה. דוגמה נפוצה לכך היא פרדוקס יום ההולדת, המגלה כי במסיבה שבה משתתפים 23 אנשים לפחות, ההסתברות שלשניים מהם יש יום הולדת באותו יום גבוהה מחצי, כלומר זהו צירוף מקרים בנאלי, אף שברגע שקיומו מתברר, הוא מעורר התפעלות. בפולקלור מקובלת הגישה לפיה תגליות מדעיות רבות התגלו באקראי, כתוצאה מצירוף מקרים מופלא, וללא כל כוונה לכך. עיון מעמיק מגלה שתפיסה כזו שגויה. בדרך כלל תגליות מתרחשות לאחר מידה כזו או אחרת של מחקר מקדים, אם כי לעיתים אכן המזל שיחק תפקיד מסוים, מצומצם ביותר, בהשגתן (ראו הרחבה בערך תגלית). אולי אין בכך פלא, שכן המזל משנה תכופות את כיוונו והזמן אינסופי, שאותם אירועים מתרחשים שוב ושוב. שכן אם המון היסודות אינו מוגבל, יש למזל שפע חומר ליצור ממנו צרופי מקרים. ואם, מצד שני, מוגבל מספר היסודות מהם אירועים נארגים הרי שאותם מקרים צריכים להתרחש פעמים רבות כיוון שהם נוצרים ע”י אותם גורמים. יש הנהנים ללקט מקריאה או משמיעה התרחשויות מקריות הנראות כפרי השגחה מחושבת ומכוונת. הם הבחינו, למשל, ששני אנשים נודעו בשם אטיס, האחד סורי והשני ארקאדי ושניהם נהרגו מפגיעת חזיר בר. היו שני סקיפיו: בידי האחד נכבשה קרתגו במלחמה אחת ובידי השני נהרסה עד היסוד במלחמה שנייה. טרויה נכבשה בידי הרקולס בשל סוסיו של לאומדון, ע”י אגממנון בעזרת סוס העץ ובפעם השלישית ע”י כארידמון משום שסוס נפל בשער ומנע מהטרויים לסגור את השער במהירות מספקת. שתי ערים נקראו על פי בשמיהן הטובים : איוס וסמירנה ואומרים שהומרוס נולד באחת מהן ומת בשנייה. על דוגמאות אלו נוסיף שהנועזים שבמצביאים, אלו שזכו להישגים בזכות מיומנות וכישרון היו בעלי עין אחת בלבד: פיליפוס, אנטיגונוס, חניבעל והאיש עליו כתבתי את הפרק הזה, הוא סרטוריוס — פלוטרכוס, חיי סרטוריוס דילוגי אותיות בתורה חוק ליטלווד פוסט הוק ארגו פרופטר הוק דז'ה וו צירוף המקרים של לינקולן וקנדי מייקל שרמר, נס ברחוב ההסתברות באתר סיינטיפיק אמריקן יוסי לוי, מה באמת קורה בלוטו הבולגרי?, באתר "נסיכת המדעים" צירוף מקרים, באתר MathWorld (באנגלית)
מעיין שחר

בית הספר האזורי המקיף השש-שנתי "מעיין-שחר" שוכן בסמוך לקיבוץ עין החורש שבצפון מזרח עמק חפר. לפני הקמתו היו באזור בתי ספר קטנים ומופרדים על בסיס יישובי ותנועתי. בסוף שנות ה-80, חברו שלושה גורמים יחדיו ושימשו רקע ומנוף לצמיחה של רעיון חדש - הקמה של בית ספר משותף לכל ילדי צפון מזרח עמק חפר: מצב כלכלי שהכביד על בתי הספר הקטנים. תחושה של התקרבות בין התנועות הקיבוציות. הרצון להיפתח לאוכלוסיית המושבים השכנים. בשנת 1989 התקיים, ביוזמת המועצה האזורית עמק חפר, המפגש הראשון של רוב נציגי הקהילות שבאזור ובו הוצג הרעיון של הקמת מרכז חינוכי משותף (מח"מ) מכיתה א' עד כיתה י"ב. הוקם צוות היגוי ששקד על מימושה של תוכנית שכונתה "חזון - חינוך שנות 2000". התוכנית אושרה באסיפות הקיבוצים בחודש מרץ 1990. בספטמבר 1990 נפתחה חטיבת הביניים "שחר". בספטמבר 1991 נפתחה החטיבה העליונה "מעיין" ששמרה על שמו של המוסד החינוכי של השומר הצעיר שנוסד עם הולדת המדינה בשנת 1948, שבתחומו הוקם בית הספר האזורי השש-שנתי "מעיין-שחר". בספטמבר 1992 אוחדו שתי החטיבות לבית-ספר שש שנתי אחד. אתר האינטרנט הרשמי של מעיין שחר
צב יבשה

צב יבשה (שם מדעי: Testudo) הוא סוג במשפחת הצבים היבשתיים. הסוג כולל מינים קטני גוף החיים רק בדרום-מרכז אירואסיה וצפון אפריקה. שני מינים מהסוג חיים בישראל - היחידים מכל משפחתם. בסוג המינים הבאים: צב יבשה רוסי (Testudo horsfieldii)‏ - כמה חוקרים רואים בו מין יחיד בסוגו. צב יבשה מצרי (Testudo kleinmanni)‏ צב יבשה מדברי (Testudo werneri) צב יבשה מצוי (Testudo graeca) צב יבשה אירופי (Testudo hermanni) צב יבשה מרגינטי (Testudo marginata) מדיה וקבצים בנושא צב יבשה בוויקישיתוף צב יבשה, באתר ITIS (באנגלית) צב יבשה, באתר NCBI (באנגלית) צב יבשה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) צב יבשה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) צב יבשה, באתר GBIF (באנגלית) בסוגריים מופיע תת-הסוג, שהוא מיון מקובל במקרה והועבר מין מסוג לסוג. בעבר היה נקרא T.kleinmanni צב יבשה מדברי, אולם מאחר שהוגדר ב-1990 מין אנדמי חדש לנגב (T.werneri), הוחלף השם כך ש-T.kleinmanni יהיה צב יבשה מצרי ו-T.werneri נקרא צב יבשה מדברי.
שרגא בר

שרגא בר (נולד ב-24 במרץ 1948) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני בקבוצת מכבי נתניה ובנבחרת ישראל. בר נולד בגרמניה ועלה לישראל בשנת 1949. הוא החל לשחק כדורגל בגיל 9 במחלקת הנוער של מכבי נתניה, ובשנת 1965 שבר את שיא המועדון כאשר עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון בגיל 15 וחצי. בר שיחק בנתניה עד שנת 1978 וזכה עמה בשלוש אליפויות, כולל דאבל בעונתו האחרונה במועדון. לאחר שעזב את נתניה שיחק גם בהפועל רמת גן. בשנת 1966 ייצג את נבחרת הנוער של ישראל בבנגקוק ובשנת 1967 בקוריאה הדרומית. בר זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת בשנת 1968, ואת הופעת הבכורה שלו ערך במשחק ידידות מול נבחרת צפון אירלנד באצטדיון בלומפילד. את שערו היחיד במדי הנבחרת כבש בר באולימפיאדת מקסיקו (1968), בניצחון 3–1 מול נבחרת אל סלבדור. בר הגיע לשיאו המקצועי ככדורגלן בשנת 1970, כשותף במשחקי מונדיאל 1970 שנערך במקסיקו. בסך הכל הופיע בר 34 פעמים במדי הנבחרת ולזכותו שער בודד. בר שיתף פעולה בנתניה עם אחיו, חיים בר, גם הוא שחקן נבחרת ישראל. מכבי נתניה אליפות (3): 1970/71, 1973/1974, 1977/1978 גביע המדינה (1): 1977/1978 אלוף האלופים (1): 1973/1974 מדיה וקבצים בנושא שרגא בר בוויקישיתוף שרגא בר, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל שרגא בר, באתר Transfermarkt שרגא בר, באתר Soccerway שרגא בר, באתר WorldFootball.net שרגא בר, באתר National Football Teams שרגא בר, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חתך

חתך הוא כינוי להפרדה בין שני חלקים או יותר. למשל: קבוצות (חתך-דדקינד), מרחבים (חתכי חרוט) וכולי. החלקים אינם חייבים להיות שווים אך עליהם להיות מאותו סוג. האם התכוונתם ל... חתך - ברפואה, כינוי עממי לפציעה בעלת צורה קווית. חתך סטרטיגרפי – מונח בגאולוגיה המציג השינויים בהרכב הסלעים במרחב נתון, בהתאם לסוג החומרי של הסלע. חתך ארכאולוגי – חתך בתוך ריבוע חפירה בשכבות העפר המציג את שכבות העפר השונות ואת הפרטים האדריכליים ששכבות העפר מתייחסות אליהן. חתך חשבונאי – ניטרול רישום של הכנסות ו/או הוצאות שלא שייכות לתקופת הדיווח. חתך אוכלוסייה – מדגם מייצג של אוכלוסייה מסוימת. חתך (אדריכלות) – תרשים חצוי של אובייקט או מקום. במחשבים: חיתוך דוחות / סינון דוחות - ארגון הדוחות לפי שדה מסוים בדוח, כך שיכיל את כל הרשומות המסווגות לפי מאפיין מסוים (למשל: דוח המכיל את הלקוחות בחברה שגרים בהרצליה, דוח המכיל את הלקוחות בחברה בעלי 3 ילדים או יותר). במתמטיקה: חתך (גאומטריה) – החיתוך של עצם, בדרך כלל במרחב התלת-ממדי, עם מישור העובר דרכו. חתכי חרוט – הצורה המתקבלת כאשר מישור חותך חרוט חתך של אגד וקטורי - פונקציה ממרחב טופולוגי לאגד וקטורי מעליו השומרת על הסיבים. חתך של אלומה - איבר של אחד המבנים האלגבריים שמהם מורכבת האלומה. חתך דדקינד – אחת משתי השיטות הקלאסיות לבנייה של שדה המספרים הממשיים מתוך שדה המספרים הרציונליים. חתך (תורת הגרפים) – חלוקת הקודקודים של גרף לשתי קבוצות זרות.
סולומון חלפון

סולומון חלפון (רומנית: Solomon Halfon; ‏ 1790–1862), בנקאי ומהפכן יהודי רומני בן העדה הספרדית מבוקרשט. סולומון חלפון היה הבנקאי של המושל העות'מאני באדריאנופול וב-1829 עבר עם משפחתו לנסיכות ולאכיה, שם היה מייסד של בנק חשוב, שנשא את שמו, "בנק חלפון ובניו", ואבי משפחת בנקאים. הוא היה שותפו לעסקים של הילל מנוח ואף ממשיכו במועצת העיר של בוקרשט. חלפון, יחד עם הבנקאים דוויצ'ון באלי והילל מנוח והציירים ברבו איסקובסקו וקונסטנטין דניאל רוזנטל, היה בין תומכי מהפכת 1848 (ולאכיה). לאחר מותו של סולומון עבר ניהול הבנק לבניו, אברהם ויוסף נסים. Contribuţia evreilor din România la cultură şi civilizaţie - Editura Hasefer. Radio România Internaţional
אלי בן רימוז'

אלי (אליהו) בן רימוז' (נולד ב-20 בנובמבר 1944 בצרפת) הוא כדורגלן עבר ישראלי. שיחק בהפועל ירושלים בשנות ה-60 וה-70, מלך השערים של הקבוצה בכל הזמנים עם 110 כיבושים וחבר היכל התהילה של הכדורגל הישראלי. בן רימוז' נולד בצרפת ועלה לארץ בגיל 3. את ילדותו המוקדמת העביר בן רימוז' בפתח תקווה, בגת רימון, וכילד היה מגיע לצפות במשחקים ואימונים של הפועל פתח תקווה. בגיל 8 עברה המשפחה לירושלים לשכונת קטמון שם התחיל לשחק בילדים ולאחר מכן בנוער של קבוצת הפועל ירושלים והתברר במהרה כשחקן כשרוני בעמדת החלוץ, וזכה לכינוי "הבלרינה" בזכות קלילותו על המגרש. אימו נפטרה בגיל 37, ולאחר מכן אביו עזב לארצות הברית, ואחריו כל משפחתו, אך הוא נשאר בישראל ושיחק בנוער של הפועל ירושלים. את בכורתו במדי הבוגרים ערך רימוז' ב-4 בנובמבר 1963, במשחק ביתי מול בני יהודה תל אביב, שהסתיים בתוצאה 2-0 לטובת הפועל. בן רימוז' בישל את השער השני, שהבקיע מרדכי כהן. בן רימוז' כונה על ידי אוהדי הקבוצה בכינוי "חוזליטו״ על שם ילד הפלא הספרדי שהיה פופולרי בשנים אלו. במקביל החל לעבוד בעיריית ירושלים ברשות הספורט כאחראי על הכדורגל בבתי הספר. בשנת 1967 זומן לראשונה לנבחרת ישראל. בשנת 1970 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת נגד הנבחרת האולימפית של רומניה. כן היה בסגל הנבחרת באותה שנה למונדיאל 1970 שנערך במקסיקו, אך לא שותף באף אחד משלושת המשחקים שהנבחרת שיחקה בטורניר. באותה שנה היה מלך שערי הליגה הלאומית עם שיא כיבושים של 23 שערים לעונה. כמו כן, היה שותף לזכייתה של הפועל ירושלים בגביע המדינה ב-1973. מלבד עונה אחת (1977/1978) בה שיחק בבני יהודה תל אביב תחת אימון שותפו לשעבר בהפועל ירושלים צבי סינגל, שיחק בן רימוז' בכל שנותיו בהפועל ירושלים ובשנת 1979 פרש מכדורגל פעיל. הפועל ירושלים גביע המדינה (1) : 1972/1973 מלך השערים של הליגה הלאומית (1): 1970/1971 אלי בן רימוז', באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אלי בן רימוז', באתר Transfermarkt אלי בן רימוז', באתר National Football Teams אלי בן רימוז', באתר FootballDatabase.eu אשר גולדברג‏, "עשיתי צעד אומלל. לא היה מי שיכוון אותי", באתר וואלה, 18 ביוני 2022 חיים ברעם, ריאיון עם אלי בן רימוז' (אורכב 29.09.2013 בארכיון Wayback Machine), מקומון "כל העיר", אתר אוהדי הפועל ירושלים ב. יהושע, בירושלים - "האפי אנד", מעריב, 5 במאי 1963 מאת אשר גולדברג, שנה אחרי החרם בגמר הגביע, חוזליטו נראה בחוצות ירושלים עם פולקסוואגן, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2003
צבי יבשה

צבי יבשה (שם מדעי: Testudinoidea) הם על-משפחה בתת-סדרת צבים חבויי-צוואר (Cryptodira) שבסדרת הצבים. רק משפחה אחת בקבוצה כוללת צבי יבשה אמיתיים ושאר המינים חיים בביצות ובנהרות איטיים, רוב הזמן בשחייה. עם זאת כולם יכולים לצאת מהמים לפרקי זמן ממושכים או פחות להתחמם בשמש ויכולים לנוע ביעילות על היבשה. צבי היבשה מתחלקים לארבע משפחות ועוד שלוש שנכחדו: צבי בריכה (Geoemydidae) צבים ראשתניים (Platysternidae) בה מין יחיד צב ראשתני (Platysternon megacephalum) צבים ביצתיים (Emydidae) צבים יבשתיים (Testudinidae) Haichemydidae – נכחדה Lindholmemydidae – נכחדה Sinochelyidae – נכחדה צבי יבשה, באתר ITIS (באנגלית) צבי יבשה, באתר NCBI (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא זוחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בארילוצ'ה

סן קרלוס דה בארילוצ'ה (בספרדית: San Carlos de Bariloche), המכונה בקיצור בארילוצ'ה, היא עיר קיט בפרובינציית ריו נגרו בארגנטינה. העיר שוכנת במורדות הרי האנדים, לחופו של אגם נאוול ואפי מוקפת באגמים (אגם גוטיירז, אגם מורנו ואגם מסקרדי) ובהרים (טרונדור, סרו לופז וסרו קטדרל - אחד מאתרי הסקי החשובים בדרום אמריקה). בשנת 2010 התגוררו בה כ-113,000 תושבים. מקור שמה של העיר במילה Vuriloche בשפת המפוצ'ה, שפירושה "האנשים שמעבר להרים". אחד מתושביה הראשונים של העיר היה קרלוס וידרהולד, והמתיישבים החליטו לקרוא על שמו את עירם. במכתבים שנשלחו אליו הוא כונה בטעות "סן קרלוס" במקום "דון קרלוס". הטעות השתרשה, והעיר נקראה סן קרלוס דה בארילוצ'ה. אף שראשוני המתיישבים, מהגרים מאוסטריה ומגרמניה, הקימו את בארילוצ'ה ב-1895, תאריך הייסוד הרשמי שלה על ידי ממשלת ארגנטינה הוא ה-3 במאי 1902. ב-1909 כבר התגוררו בה 1,250 תושבים ונסללה דרך שקישרה אותה עם נאוקן. עם זאת, עד להגעת מסילת הברזל ב-1934, העיר נסמכה בעיקר על שירותים ומוצרים שהגיעו מצ'ילה, שהגישה אליה הייתה קלה יותר. בין 1935 ל-1940 הוקמו בעיר המבנים המרכזיים: בית העירייה, הספרייה, התיאטרון, הדואר, תחנת המשטרה והקתדרלה. ב-1995 התפרסם על ידי ABC כי קציני האס אס אריך פריבקה וריינהרד קופס נמלטו בזהות בדויה ומתגוררים בבארילוצ'ה. פריבקה אף לימד בבית ספר מקומי, הוא נעצר והוסגר לאיטליה. קופס התגורר בבארילוצ'ה עד מותו בשנת 2001. כלכלת בארילוצ'ה נשענת בעיקר על תיירות. בסמוך לעיר שוכן אתר הסקי סרו קתדרל שפועל בחורף, ובקיץ מושכים את התיירים חופי האגם. בהיותה העיר הגדולה ביותר באזור האגמים הארגנטינאי, היא מהווה נקודת מוצא נוחה לטיולים רבים באזור. בעיר פועלים מספר מפעלים מקומיים לשוקולד, המהווים אף הם מוקד משיכה לתיירים מהרבה מדינות. בסמוך לעיר שוכן המרכז האטומי של בארילוצ'ה, שהוא מרכז המחקר של הוועדה הלאומית לאנרגיה אטומית. במרכז שוכן אינסטיטוטו באלסיירו, שהוא מוסד חינוך לסטודנטים מצטיינים בפיזיקה ובהנדסה. בבארילוצ'ה פועל נמל התעופה הבין-לאומי טניאנטה לואיס קנדלריה, המקשר את בארילוצ'ה עם ערים שונות ברחבי ארגנטינה, וכן עם המדינות השכנות. חברות אוטובוסים מפעילות קווים סדירים מבארילוצ'ה לערים הגדולות בארגנטינה, וכן למספר יעדים בצ'ילה. בארילוצ'ה היא גם תחנתו האחרונה של קו הרכבת הפטגונית, שמוצאו בעיר ויידמה שלחוף האוקיינוס האטלנטי. אתר האינטרנט הרשמי של בארילוצ'ה (בספרדית) מידע תיירותי על בארילוצ'ה (בספרדית) בית חב"ד בארילוצ'ה (בעברית) אתר המרכז האטומי של בארילוצ'ה (בספרדית) יעלי כרמלי, ‏תיירות | כך הפכה ברילוצ'ה למעצמת השוקולד, באתר גלובס, 28 באפריל 2018 בארילוצ'ה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הדר (הדי) בנדט ארנזון, ‏ברילוצ'ה – הבונבוניירה של ארגנטינה, באתר GoTravel
צבים יבשתיים

צבים יבשתיים (שם מדעי: Testudinidae) היא משפחת צבים בעל-משפחה צבי יבשה (Testudinoidea). במשפחה שתי תת-משפחות: Testudininae ו-Xerobatinae. משפחה זו כוללת צבים בגדלים שונים החיים ביבשה. הם איטיים ובעלי שריון גדול המגן עליהם מטורפים וממזג אוויר קשה. הם צמחוניים כמעט לגמרי. רבים מהם חיים באזורים מדבריים ויכולים להחזיק הרבה זמן ללא שתייה ומזון. כמו כן הם מגיעים לגיל מופלג. צבי היבשה הגדולים ביותר הם צב גלאפגוס וצב אלדברה שאורכם עולה על 120 סנטימטר ומשקלם עולה על 250 קילוגרם. לצידם מינים קטנים, כגון צב יבשה מדברי, שאורכו הוא כ-13 סנטימטר בלבד והקטן ביותר הוא המין צב כף מנומר, הקטן שבצבים שאורכו 6–8 סנטימטרים בלבד. צבים אלו חיים מדרום אמריקה הצפונית עד דרום אמריקה הדרומית, סביב אגן הים התיכון, ברחבי אירופה ואסיה עד לדרום-מזרח אסיה, אפריקה הטרופית ומדגסקר. הצבים היבשתיים חיים במגוון רחב של בתי גידול מאזורים מדבריים וסוואנות עד ליערות גשם טרופיים. הצבים היבשתיים הם אוכלי כול וניזונים בעיקר מעשבים, עשבים שוטים, פרחים, ירקות ופירות אך גם מחסרי חוליות קטנים כמו חרקים, שבלולי יבשה ותולעים טבעתיות. במשפחה הסוגים הקיימים הבאים: סוג ומין יחיד צב אלדברה (Aldabrachelys gigantea) צב מדגסקר (Astrochelys) צב נאוטרופי (Chelonoidis) ובו המין צב גלאפגוס סוג ומין יחיד - צב קשותי (Chersina angulata) סוג ומין יחיד - צב דרבוני (Centrochelys sulcata) צב גופר (Gopherus) צב כוכבי (Geochelone) צב הכף (Chersobius) - בו המין צב כף מנומר Homopus Indotestudo צב מפריק (Kinixys) - בו צב בל מפריק סוג ומין יחיד - צב הפנקייק (Malacochersus tornieri) צב הודו-סין (Manouria) סוג ומין יחיד - צב נמרי (Stigmochelys pardalis) Psammobates - בו המין צב משונן-שריון Pyxis צב יבשה (Testudo) סוגים שנכחדו: Megalochelys - בו צב האטלס הספרוטסטודו (Hesperotestudo) סילינדרספיס (Cylindraspis) Hadrianus Xerobates Stylemys טיטנוצ'לון (Titanochelon) Sinohadrianus Kansuchelys צב מרגניטי צב יבשה רוסי צב צהוב כפות צב גופרי מדיה וקבצים בנושא צבים יבשתיים בוויקישיתוף צבים יבשתיים, באתר ITIS (באנגלית) צבים יבשתיים, באתר NCBI (באנגלית) צבים יבשתיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) צבים יבשתיים, באתר GBIF (באנגלית) צבים יבשתיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
בנימין וולפוביץ'

בנימין וולפוביץ' (2 בפברואר 1923 – י"ג בשבט תש"ע, 28 בינואר 2010) היה ראש המועצה המקומית רעננה (1969–1981) וראש העיר רעננה (1981–1989). נולד ב-2 בפברואר 1923 בנובוגרודק, פולין. בילדותו התחנך ב"חדר", ובו קיבל חינוך מסורתי ורכש השכלה כללית בשפה העברית. את לימודיו השלים בנערותו בבתי-ספר פולניים ורוסיים. וולפוביץ' ניסה לעלות לארץ ישראל בחורף 1946 באוניית המעפילים "מולדת", לאחר ששרד את השואה, שבמהלכהּ שהה במחנות ריכוז, בהם מאוטהאוזן. אולם, בטרם הספיק להגיע לחוף-מבטחים, הוגלה לקפריסין עם תפיסת האונייה בסמוך לחופי הארץ. בחודש ינואר 1949 הגיע לישראל והתגורר בכפר חירבת עזון. תוך זמן קצר נבחר לראש הכפר. בשנת 1950 החל לעבוד כמזכיר האיגוד המקצועי במועצת הפועלים במועצה המקומית רעננה. בשנת 1963 נבחר לתפקיד מזכיר מועצת הפועלים ביישוב, ובשנת 1968 התמנה למזכיר ארגון משקים זעירים במרכז החקלאי. בבחירות המקומיות שהתקיימו בשנת 1969, עמד בראש רשימת המערך ונבחר לכהונת ראש המועצה המקומית, תפקיד אותו מילא במשך ארבע קדנציות עד לשנת 1989. בימי כהונתו הוקמו ברעננה מרכז-הקליטה, מרכז ספורט, בית "יד לבנים", מועדון כדורת וסקווש, קאנטרי קלאב ומבני חינוך רבים. המועצה המקומית בתקופתו הכפילה את מספר תושביה, ובשנת 1982 קיבלה מעמד של עיר. עם סיום תפקידו כראש העירייה שימש וולפוביץ' כיו"ר "העמותה למען הקשיש" ברעננה ופעל רבות למען אוכלוסיית גיל הזהב בעיר. זאב בילסקי, אשר החליף את וולפוביץ' בתפקיד ראש העיר, העניק לו בשנת 1990 את תואר יקיר העיר רעננה. נפטר ברעננה ב-28 בינואר 2010. בנימין וולפוביץ'(הקישור אינו פעיל), באתר עיריית רעננה אתר "Billiongraves" נמרוד בוסו, רעננה: ראש העירייה הראשון בנימין וולפוביץ' יובא למנוחות, באתר nrg
דלתון

בגאומטריה, דלתון הוא מרובע בעל שני זוגות נפרדים של צלעות סמוכות השוות באורכן. דלתון יכול להיות קמור ויכול להיות קעור. בדלתון קמור שני האלכסונים עוברים בתוך הדלתון, ואילו בדלתון קעור אחד האלכסונים עובר מחוץ לדלתון. דלתון קמור מורכב משני משולשים שווי־שוקיים שבסיסיהם הזהים צמודים זה לזה, וזוויות הראש שלהם מהוות זוויות נגדיות בדלתון. באיור המופיע, אלו הם המשולשים △ B A D {\displaystyle \triangle BAD} ו־ △ B C D {\displaystyle \triangle BCD} . לכן ניתן לקרוא לזוויות ∠ A {\displaystyle \angle A} ו־ ∠ C {\displaystyle \angle C} גם "זוויות הראש" ולשתיים האחרות "זוויות הבסיס", מתוך אנלוגיה למשולש שווה־שוקיים. האלכסון שמפריד את הדלתון למשולשים שווי שוקיים נקרא אלכסון משני, והאלכסון השני (שמפריד את הדלתון לשני משולשים חופפים) נקרא אלכסון ראשי. דלתון קעור גם הוא מורכב משני משולשים שווי־שוקיים בעלי בסיס משותף - אם כי במקרה זה אחד מהמשולשים נמצא בתוך השני (משולש △ B C D {\displaystyle \triangle BCD} נמצא בתוך משולש △ B A D {\displaystyle \triangle BAD} ). ניתן לראות דלתון קעור כמעין "חיסור" של משולשים שווי-שוקיים בעלי בסיס משותף, כלומר חיסור שטח המשולש △ B C D {\displaystyle \triangle BCD} משטח המשולש △ B A D {\displaystyle \triangle BAD} (במקום חיבורם בדלתון קמור). בדלתון קעור, האלכסון המשני עובר מחוץ לדלתון והאלכסון הראשי בתוכו. מעוין הוא מקרה פרטי של דלתון שבו כל הצלעות שוות. ריבוע הוא מקרה פרטי מיוחד של דלתון שבו כל הצלעות שוות וכל הזוויות שוות. המילה העברית "דלתון" נגזרת מהמילה היוונית deltoeides שפירושו משולש, כמו כן היא גם נגזרת מהאות היוונית Δ (דלתא), הדומה בצורתה למשולש. מרובע בעל 2 משולשים שווי שוקיים שהבסיס שלהם חופף, הוא דלתון. זוויות הצד של הדלתון שוות זו לזו – צלעות הבסיס של הדלתון שוות זו לזו. אלכסוני הדלתון מאונכים זה לזה. האלכסון הראשי (או המשכו) חוצה את האלכסון המשני, כלומר הוא האנך האמצעי שלו. האלכסון הראשי חוצה את זוויות הראש של הדלתון. בכל דלתון קמור ניתן לחסום מעגל. שטח הדלתון שווה למחצית מכפלת האלכסונים זה בזה. לדלתון קעור יש קו אלכסון מחוץ לדלתון. בדלתון שני זוגות של צלעות סמוכות שוות. יהיה ABCD מרובע קמור ו-ω מעגל המתואם עם נקודות פסקל. אז נקודות פסקל הנוצרות בעזרת ω ונקודות החיתוך של ω עם ABCD יוצרות דלתון החסום במרובע ABCD. מרובע שאלכסוניו מאונכים, ואחד מהם חוצה את השני, הוא דלתון. מרובע שבו אחד האלכסונים חוצה את הזוויות בשתי פינות הוא דלתון. דלתון ריצוף דלתון, באתר לרגו (LerGO) דלתון, באתר MathWorld (באנגלית) דוד פרייברט, חידושים בגיאומטריה אוקלידית – תיאוריה של מרובע קמור ומעגלהיוצר נקודות פסקל על צלעותיו, הוצאת אקדמון, 2021 https://www.geogebra.org/m/fvgzeu9c
שאנון

האם התכוונתם ל... מקומות: שאנון (נהר) – הנהר הארוך ביותר באירלנד. שאנון (עיר) (אנ') – עיר באירלנד. נמל התעופה שאנון – נמל תעופה בינלאומי במערב אירלנד. אישים: בני שנון – פרופסור ישראלי לפסיכולוגיה קוגניטיבית מולי שאנון – שחקנית אמריקאית מייקל שאנון – שחקן קולנוע ותיאטרון אמריקני קלוד שאנון – אבי תורת האינפורמציה חוק שאנון – משפט מתמטי בתורת האינפורמציה המגדיר את "קיבול הערוץ" מדד שאנון-ויבר – מדד המודד את המגוון הביולוגי בחברה אקולוגית נתונה. פרס שאנון – פרס בינלאומי על תרומה בתחום תורת האינפורמציה אישים ששמם הפרטי הוא שאנון
A-12 אוונג'ר

A-12 אוונג'ר (באנגלית: Avenger; מילולית: "נוקם") הייתה תוכנית אמריקנית של מקדונל דאגלס וג'נרל דיינמיקס לפיתוח מטוס תקיפה חמקן לכל מזג אוויר שיחליף את ה-A-6 אינטרודר בצי האמריקני ובחיל הנחתים האמריקני. התוכנית הייתה לקנות 620 כאלה עבור נושאות המטוסים, ועוד 238 בשביל חיל הנחתים. המטוס תוכנן ככנף מעופפת בצורת משולש שווה-שוקיים, כאשר תא הטייס מוקם ליד קודקודו. המטוס יועד להיות מונע על ידי שני מנועי טורבו-מניפה מדגם F412-GE-D5F2 מתוצרת ג'נרל אלקטריק, היוצרים דחף של 13,000 ליברות-כוח (58 קילו-ניוטון) כל אחד, ונועד לשאת שני טילי AIM-120 אמראם, שני טילי AGM-88 הארם ופצצות שונות. כל החימוש נישא בארבעה תאים פנימיים, כששניים נועדו לחימוש אוויר-אוויר, הגנה עצמית - ושניים נועדו לפצצות. בסך הכל נשא המטוס 2.3 טונות של חימוש. על הנייר, זה מעט מאוד; מטוסים מ-1947 בגודל דומה נשאו יותר. לשם השוואה, אינטרודרים נושאים 8.2 טונות של חימוש, כולל מטען חורג כמו מוקשים ימיים, מל"טים להטעיית נ"מ ועוד. המטוס יועד לפעול מנושאות מטוסים ולכן כנפיו תוכננו כך שניתן יהיה לקפלן בעת חניה על-מנת להקטין את מוטת הכנפיים. לצד החמקנות המבנית, קיבל ה־A-12 אוונג'ר עוד ציוד להגנה. בין המפלטים הותקנו כוורות של נורי הטעיה, ולצדן מערכת בשם ALE50, שהיא בעצם פיתיון מכ"ם נגרר: גוף שנפלט מהמטוס ומחובר אליו בכבל ארוך, ועוצב כך שיחזיר היטב קרינת מכ"ם. אם נחשף האוונג'ר ויורים לעברו, יפגע הפיתיון הנגרר ולמטוס לא יאונה כל רע. החמקנות נתנה לאוונג'ר שני יתרונות התקפיים: היתרון הראשון הוא היכולת לחדור לשטח אויב בטיסה גבוהה, בעוד מטוסי תקיפה אסטרטגית כמו ה-F15E מתגנבים בטיסה מסוכנת בוואדיות ומאחורי רכסים. כשאתה טס גבוה, צפיפות האוויר נמוכה ואפשר להתקדם מהר יותר בפחות מאמץ וכך לחסוך בדלק. בנוסף קל יותר להתקדם במהירות כשאין סיכוי שתתנגש באיזו צלע הר או תגלח אנטנה. היתרון השני הוא היכולת לזהות מטרות ולצפות בהן ממרחק ביטחון, בדרך לזירת הפעולה. כשאתה טס בוואדיות, אתה רואה רק את הוואדי שלפניך. אם בגזרה צצו סיור מטוסי קרב חדש, שתי סוללות נ"מ ניידות וטיול משפחות של בית ספר יסודי בצמוד למטרה, את כל אלה תגלה רק כשאתה מגביה מעבר למחסה ונכנס לשלב ביצוע המתקפה. המטוס סבל ממספר בעיות במהלך פיתוחו, במיוחד עם החומרים מהם תוכנן, והפיתוח התעכב והתייקר, והתקציב טיפס ל-5 מיליארד דולר (בהתאמת אינפלציה לימינו, 10.5 מיליארד). כאשר העלות המוערכת של כל מטוס צמחה יותר ל-165 מיליון דולר, בוטל המיזם כולו על ידי תת-מזכיר ההגנה, דיק צ'ייני בינואר 1991 לאחר שיוצרו ממנו רק כמה דגמים. ולאחר מכן, נטען שכל העניין קרה בכוונה כדי לשאוב כסף. שתי החברות חטפו תביעת ענק, ונדרשו לשלם פיצוי בסך 2 מיליארד דולר למשלם המיסים האמריקאי. מדיה וקבצים בנושא A-12 אוונג'ר בוויקישיתוף A-12 אוונג'ר ניצן סדן, החמקן הלבן: A12 אוונג'ר, מטוס מעולם אחר, באתר כלכליסט, 13 בנובמבר 2021
הר יוסיפון

הר יוסיפון הוא הר געש רדום ברמת הגולן. ההר הוא חלק מקו התלים הישראלי, והוא שוכן בין הר חוזק לבין הר שיפון, דרומית לעין זיוון. גובהו של ההר 981 מ' מעל פני הים. ההר נקרא בערבית תל יוסֻף. ועדת השמות הממשלתית, ששאפה להיצמד למקור, הציעה תחילה לקרוא לו בעברית "תל יוסף", אלא שקיבוץ הנושא שם זה כבר קיים בעמק יזרעאל. על כן, הוחלט לקרוא להר "תל יוסיפון" על שם ספר יוסיפון, שנכתב על פי ספריו של יוסף בן מתתיהו, המהווים, בין היתר, את מקור המידע העיקרי על היישוב היהודי ברמת הגולן בתקופת בית שני. בסופו של דבר הוחלף ה"תל" ב"הר", משום שלמילה תל משמעות אחרת בעברית. בתחילת מלחמת יום הכיפורים כבשו הסורים את ההר. כוחות צה"ל השתלטו עליו מחדש ב-10 באוקטובר 1973. במורדותיו הצפונים-מזרחיים של ההר מחצבה נטושה של טוף וסקוריה. על הקרבות בהר במלחמת יום הכיפורים ערך זה הוא קצרמר בנושא רמת הגולן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.