רביב גזית

רביב גזית (נולד ב-2 באוגוסט 1949) הוא מלחין, מעבד מוזיקלי, ונגן ישראלי. מראשוני המלחינים הישראלים שעסקו במוזיקה אלקטרונית. גזית נולד כבן בכור ליעקב ועליזה גזית בתל אביב-יפו וגדל ברמת גן. בגיל שבע החל ללמוד נגינה בפסנתר והמשיך ללמוד נגינה קלאסית וג'אז עד שהגיע לגיל 18. לאחר שסיים את שירותו הצבאי בצה"ל, החל לנגן כקלידן עם מספר להקות רוק. במקביל, החל בלימודי הנדסת אלקטרוניקה באוניברסיטת תל אביב ורכש תואר ראשון בנושא בשנת 1975. אף על פי שסיים את התואר, מעולם לא עבד כמהנדס, אלא המשיך לעבוד כנגן וכמעבד מוזיקלי. ב-1982 הלחין את פסקול הסרט "חמסין" של הבמאי דניאל וקסמן. החל משנות ה-80 עבד כמעבד המוזיקלי של זמרים רבים ביניהם שלמה ארצי, יזהר אשדות ויהודית רביץ. בין היתר עיבד את השיר "שמש רטובה" של אריק איינשטיין ו"שדות של אירוסים" של שלמה ארצי וכן את האלבומים לילה לא שקט וירח של ארצי. ארבעה שירים שעיבד מאלבום זה הגיעו למצעדים השנתיים והשיר "נרקוד נשכח" דורג במקום השני במצעד הפזמונים ה'תשמ"ו. בשנים אלו הלחין גם מוזיקה להצגות בתיאטרון חיפה, בתיאטרון החאן ובתיאטרון הבימה ובהן "ליל העשרים" ובנוסף הלחין את המוזיקה לסרט חמסין. ב-1988 הוציא לאור את אלבומו הראשון Ze, שכלל יצירות אלקטרוניות ויצא על גבי תקליט ויניל. ב-1991, הלחין גזית את המוזיקה בסרט "גמר גביע". שנה מאוחר יותר, רכש גזית תואר בקומפוזיציה מאוניברסיטת תל אביב. ב-1995 הוציא לאור את האלבום "יצירות אלקטרוניות" יחד עם המלחין אריה שפירא. כארבע שנים מאוחר יותר, ב-1999, הוציא לאור את האלבום "Shape Shifter" וייסד את המרכז למוזיקה באמצעות מחשבים באוניברסיטת תל אביב, שהיה לראשון מסוגו בישראל. גזית שימש כמנהל המרכז וכמרצה בו עד שנת 2004. רבות מיצירותיו של גזית הושמעו בפסטיבלים ובקונצרטים בארץ ובעולם. בין היצירות שהלחין ניתן למנות את היצירות "Zee‏, "ZtoZ", "מיתת נשיקה" ו-"Octet 95". בראשית העשור הראשון של המאה ה-21, עיבד גזית את חלק משירי האלבום "סנטיאגו דה קובה" של מיכה שטרית. ארבע שנים אחרי כן, הלחין את המוזיקה בסרטים "שושלת שוורץ" ו"תגובה מאוחרת". שנה מאוחר יותר, עיבד מספר שירים באלבום "אם אלה החיים" של קרן פלס וביניהם השיר שנושא את שם האלבום אשר דורג במקום החמישי במצעד הפזמונים ה'תשס"ו. נכון ל-2019, גזית מתגורר בכרמי יוסף עם בנו דניאל. רביב גזית: Ze,‏ (1988) רביב גזית / אריה שפירא: יצירות אלקטרוניות, (1995) רביב גזית: Shape Shifter,‏ (1999, אנגליה) מוזיקה לתיאטרון: "הפלשתינאית", מאת יהושע סובול, במאי: גדליה בסר, תיאטרון חיפה, 1985 "מולייר", מאת מיכאיל בולגקוב, במאי: גדליה בסר, תיאטרון חיפה, 1986 "מלך ישראל", מאת יהושע סובול, במאי: עמית גזית, תיאטרון חיפה, 1987 "חפצים", מאת אברהם ב. יהושע, במאי: גדליה בסר, תיאטרון חיפה, 1987 "העלמה יוליה", מאת יוהאן אוגוסט סטרינדברג, במאי: גלדיה בסר, תיאטרון חיפה, 1987 "נידוני אלטונה", מאת ז'אן-פול סארטר, במאי: יורם פאלק, תיאטרון בית ליסין, 1988 "אביב מתעורר", מאת פרנק ודקינד, במאית: אסתר איזביצקי, תיאטרון החאן ירושלים, 1988 "צור וירושלים", מאת מתתיהו שוהם, במאי: יוסי יזרעאלי, תיאטרון הבימה ופסטיבל ישראל, 1988 "זהב", מאת יוסף בר-יוסף, במאית: אופירה הניג, תיאטרון הבימה, 1989 "ליל העשרים", מאת יהושע סובול, במאית: אופירה הניג, תיאטרון הבימה, 1990 "פצפונת ואנטון", מאת אריך קסטנר, במאית: אופירה הניג, תיאטרון הבימה, 1991 מוזיקה לסרטים: חמסין, סרט עלילתי באורך מלא, במאי: דניאל וקסמן, 1982 כורדניה, סרט קצר, במאית: דינה צבי-ריקליס, 1984 אל הערים העשנות, סרט תיעודי, במאי: יוסי טוריסקי, 1988 גמר גביע, סרט עלילתי באורך מלא, במאי: ערן ריקליס, 1991 Winter Olympics, כותר CD Rom בהפקת S.E.A מולטימדיה, 1996 Olympic Century, כותר DVD בהפקת S.E.A מולטימדיה, 1997 תגובה מאוחרת, סרט עלילתי באורך מלא, במאי: שמואל קלדרון, 2004 שושלת שוורץ, סרט עלילתי באורך מלא, במאי: שמואל הספרי ואמיר הספרי, 2005 רביב גזית, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רביב גזית, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) רביב גזית, באתר MusicBrainz (באנגלית) רביב גזית, דף שער בספרייה הלאומית רביב גזית, בארכיון הבימה רביב גזית, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים רביב גזית, באתר תיאטרון הבימה רביב גזית, במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי" בן שלו, הוא עבד עם שלמה ארצי ואריק איינשטיין, אבל רק עכשיו אלבום הסולו יוצא הדופן שלו זוכה לעדנה, באתר הארץ, 30 באפריל 2020