אמלודיפין

אמלודיפין (Amlodipine) היא תרופה השייכת למשפחת התרופות מסוג חוסמי תעלות סידן ומסווגת כחוסמת תעלות סידן מסוג דיהידרופירידינים בדומה לניפדיפין ולרקנידיפין. אמלודיפין משווקת בישראל כתרופה בודדת בשמות המסחריים אמלו (אוניפארם), נורווסק (פייזר) ואמלודיפין-טבע (טבע). אמלודיפין משווק גם בשילוב עם ואלסרטן בשמות המסחריים דופלקס (אוניפארם) ואקספורג' (נוברטיס). ואלסרטן היא תרופה השייכת לתרופות ממשפחת חוסמי הקולטן לאנגיוטנסין II. השילוב בין שתי התרופות נחקר במחקרים קליניים ונמצא יעיל כטיפול משולב ביתר לחץ דם גם כשניתנו כקו ראשון לטיפול. אמלודיפין יעילה בהורדת לחץ הדם הסיסטולי, ולכן היא יכולה להתאים גם למטופלים עם לחץ דם סיסטולי מבודד, ששכיח בעיקר אצל קשישים. יתרונה הנוסף של אמלודיפין הוא זמן מחצית חיים ארוך (30–50 שעות) מה שמאפשר מתן בטוח שלה ללא שינויים חדים בלחץ הדם. שינויים חדים בלחץ הדם על פני יממה תוארו בעיקר עם חוסמי תעלות סידן מסוג דיהידרופירידינים בעלי טווח פעילות קצר, כגון ניפדיפין בפורמולה בשחרור רגיל. שינויים חדים עלולים להחמיר את מצב השליטה על לחץ הדם ולגרום לתמותה גדולה יותר. לאמלודיפין אין השפעה לרעה על תמותה או החמרה בלחץ הדם.[דרוש מקור] אמלודיפין, בדומה לחוסמי תעלות סידן מסוג דיהידרופירידינים, חוסמת תעלות סידן מסוג L, שהן תלויות מתח. אמלודיפין חוסמת תעלות סידן שנמצאות בעיקר בשריר החלק של כלי הדם העורקיים ובכך גורמת לירידה בתנגודת ההיקפית ולירידה בלחץ הדם. אמלודיפין מותווית בישראל לשימוש בהתוויות הבאות: יתר לחץ דם תעוקת לב - אנגינה פקטוריס מסוג פרינצמטאל אנגינה יציבה כרונית בשילוב עם ואלסרטן, אמלודיפין מותווית לטיפול ביתר לחץ דם. אין להשתמש באמלודיפין אם ידועה רגישות יתר לאמלודיפין או לאחד מהמרכיבים בתרופה. יש להיזהר במתן אמלודיפין במצבים הבאים: חולים לאחר אוטם שריר הלב - אמלודיפין עלולה לגרום לעיתים לרפלקס טכיקרדיה (עלייה בדופק) ומצב זה יכול לגרום לתעוקת לב במטופלים אלו. חולים עם אי ספיקת לב - השימוש אפשרי בחולים אלו, אולם השימוש בתרופה עלול להחמיר בצקות פריפריות ובעיקר בצקות בקרסוליים. קשישים - על אף שאמלודיפין יעילה במטופלים קשישים עם יתר לחץ דם, יש להתחיל את הטיפול במינונים נמוכים ולהעלות את המינון בהדרגה תוך מעקב אחרי לחץ דם, דופק והרגשה כללית של המטופל. חולים עם הצרות של אבי העורקים חולים עם אי ספיקת כבד במרבית המקרים אמלודיפין נסבלת היטב עם יחסית מעט תופעות לוואי.[דרוש מקור] תופעת הלוואי העיקרית והשכיחה של אמלודיפין היא בצקות פריפריות (בעיקר באזור הקרסוליים). היא גם עלולה לגרום לבצקת ריאתית, אך בשכיחות נמוכה יותר. אמלודיפין עלולה לגרום גם לכאבי ראש, עייפות, סחרחורות, כאבי בטן, בחילות, דופק לב מהיר והסמקה (נפיחות ואדמומיות באזור הפנים). מינונים גבוהים של התרופה עלולים לגרום לתת לחץ דם. אמלודיפין עוברת פירוק בכבד על ידי מערכת ציטוכרום P450, כאשר היא עוברת פירוק בעיקר על ידי האנזים CYP 3A4. מעכבי האנזים CYP 3A4 (לדוגמה נוגדות פטריות ממשפחת האזולים, תרופות לטיפול בHIV ממשפחת מעכבי הפרוטאזות, תרופות אנטיביוטיות ממשפחת המקרולידים, אריתרומיצין וקלריתרומיצין, וכן התרופות וראפאמיל ודילטיאזם) - עלולים להעלות את הרמות של אמלודיפין בדם ובכך להגביר את תופעות הלוואי של אמלודיפין. יש להימנע או להיזהר משילוב של התרופות האלו עם אמלודיפין. תרופות המשרות את האנזים CYP 3A4 (כגון Rifampicin, St. John's Wort) עלולות להגביר את הפירוק של אמלודיפין ובכך לגרום לירידה ביעילות התרופה. אמלודיפין וסימבסטטין הן שתי תרופות המפורקות על ידי CYP 3A4 ולכן הן לעיתים מתחרות ביניהן על הפירוק האנזימטי. המלצת ה-FDA בנוגע לשילוב שתי התרופות, הוא הפחתת המינון של סימבטטין למינון מקסימלי של 20 מ"ג כאשר שתי התרופות ניתנות יחד. תגובות בין תרופתיות נוספות עלולות להיות עם תרופות נוספות לטיפול ביתר לחץ דם - השילוב עלול לגרום לתת לחץ דם תרופות המעלות לחץ דם - כגון תרופות סימפטומימטיות, עלולות לפגוע ביעילות של אמלודיפין בהורדת לחץ הדם. מיץ אשכוליות עלול להעלות את הרמות של אמלודיפין בדם, ולכן מומלץ להימנע משתיית מיץ אשכוליות או אכילת אשכוליות בעת הטיפול באמלודיפין. השפעה זאת לא נצפתה במחקרים, אבל בשל החשש לעלייה בתופעת לוואי כתוצאה מהאינטראקציה, יצרני התרופה ממליצים להימנע משתיית מיץ אשכוליות בעת נטילת אמלודיפין. מדיה וקבצים בנושא אמלודיפין בוויקישיתוף Plosker GL and Robinson DM. Amlodipine/Valsartan: fixed-dose combination in hypertension. Drugs. 2008;68(3):373-81. Levine CB et al. Effect of amlodipine on systolic blood pressure. Clin Ther. 2003 Jan;25(1):35-57. Pascual J. Hypertension control in the elderly with amlodipine.Curr Med Res Opin. 2000;16(1):33-6. Bailey DG and Dresser GK. Interactions between grapefruit juice and cardiovascular drugs.Am J Cardiovasc Drugs. 2004;4(5):281-97. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.