laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יצחק עטייה

רבי יצחק עטיה (סביב ה'תקט"ו, 1755 - ה'תק"ץ, 1830) היה פוסק הלכה, פרשן תלמודי ומקראי, דיין וראש ישיבה בחלב שבסוריה בשלהי המאה השמונה עשרה ובתחילת המאה התשע עשרה. מחבר ספרים רבים. נולד בחלב לאביו רבי ישעיה, למד אצל חכמי העיר, בין השאר אצל רבי יהודה קצין. התחתן עם לאה בת מנחם שבתי, ונולדו להם שלוש בנות. שתיים מהבנות מתו בחיי אימן, שנפטרה ממחלה קשה בגיל צעיר. הבת השלישית שנותרה נפטרה לאחר אימה כעבוד זמן קצר. לאחר פטירת אשתו, התחתן עם סבתיה בתו של חכם אברהם סתהון, ונולדו להם כמה בנים ובנות. רבי יצחק חלה במגפה של שנות תקנ"א ותקנ"ב, ובמשך ששה חודשים היה מרותק למיטתו, ובאותה המגפה שיכל אחד מבניו. בתקפ"ב שיכל את בנו משה שמת מרעידת אדמה. רבי יצחק התיידד עם החיד"א והחליף עמו שאלות ותשובות בהלכה. וכן התיידד עם הרב אליהו קצין. נפטר בשנת תק"ץ (1830), כפי הנראה בעיר ליבורנו. מבניו ידועים רבי אברהם, רבי דוד, רבי יעקב ואליהו. וכן ידועים כמה מבנותיו, ביניהן רחל סבתו של הרב שלום הדאיה. אם מאיימים על אדם שאם לא ילבין פני חבירו ברבים - יהרגוהו, הוא לא חייב להיהרג, אך רשאי להיהרג. סומא רשאי לעלות לתורה. בפורים, ברכת 'הרב את ריבנו' נאמרת רק בציבור ולא ביחיד. אומרים ספק ברכות להקל נגד הכרעת מרן הבית יוסף. אין להתדיין בערכאות של גוים, אפילו אם הם דנים כדין תורה. רבי יצחק עטיה כתב שבעה ספרים, ופעל להדפיסם בליבורנו, מסע שארך לו שבע שנים. במסעו עבר בארץ ישראל וביקר בצפת וטבריה, ואחר כך נדד למצרים ומשם לליבורנו. רבי יצחק המשיך להתגורר בעיר במשך חמש שנים תוך שהוא ממתין להדפסת ספריו. זרע יצחק על התורה ויקרא יצחק על התורה זכות אבות - על פרקי אבות רוב דגן - על התלמוד (יצא לאור במהדורה חדשה ב' חלקים בשנת תשפ"ג https://hebrewbooks.org/66591, https://hebrewbooks.org/66680) תנא ושייר הכולל חידושים בעניינים שונים משרת משה על הרמב"ם אשת חיל פני המים - על פירוש רש"י והרא"ם למקרא. אות לטובה - חקירות הלכתיות (יצא במהדורה חדשה בשנת תשפ"ג https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=67024&pgnum=1 ). דורש טוב - דרשות עקב ענוה - על מדת הענוה הרב יצחק עטייה זצ"ל, רוב דגן - חלק א, ‏מהדורה חדשה, פתח תקווה, אדר תשפ"ג 5783, באתר היברובוקס; חלק ב, באתר היברובוקס הרב יצחק עטייה זצ"ל, אות לטובה, ‏פתח תקווה, אלול תשפ"ג 5783, באתר היברובוקס יצחק עטייה, דף שער בספרייה הלאומית מחבר השו"ת 'בגדי ישע' ותלמידו של חכם יהודה קצין, שלימד אחר כך גם את בנו, חכם יצחק עטיה. ראו בהקדמה לספרו 'זרע יצחק'. ראו למשל: שו"ת יוסף אומץ סימן קד. ראו קונטרס אות לטובה דף כא. ראו: תפארת בנים אבותם עמ' 91. משרת משה הל' יסודי התורה פרק ה הלכה ז. קונטרס אות לטובה אות לא. קונטרס אות לטובה סימן לב. קונטרס אות לטובה אות כא. קונטרס אות לטובה סוף סימן מא. ראו: ספר תפארת בנים אבותם עמ' 92.
מלכיט

מלכיט הוא מינרל בקבוצת המינרלים הקרבונטים. בעל קושי בינוני (3.5-4 בסולם מוס), מבנה מונוקליני 2\m ושבירה דמוית קונכייה. מקור המילה מיוונית ופרושה: אבן ירוקה, ואכן המאפיין העיקרי של המלכיט הוא צבעו, צבע ירוק עז (שמעניק לו אטום הנחושת Cu). בגלל צבעו, רכותו ונוחות שבירתו המלכיט שימש בעבר כפיגמנט לאיפור (המצרים הקדמונים). כמו כן, הוא שולב באלמנטים ארכיטקטוניים של ארמונות שליטים (המאה ה-18 וה-19 ברוסיה) ומשמש כאבן חן המשובצת בתכשיטים עד ימינו. המלכיט (שילוב של אטומי נחושת, פחמה (קרבונט CO3) והידרוקסיל) נוצר קרוב לפני השטח באזורים מחומצנים של בצרים סולפידיים כאשר מים עשירים בקרבונט מגיבים עם מינרלים נושאי נחושת. הוא מופיע בטבע יחד עם המינרל אזוריט (המכיל גם הוא הידרוקסיל, קרבונט ונחושת: Cu3(CO3)2(OH)2) ועם אבני גיר. מלבד חן ויופי משמש המלכיט את האדם כמקור אפשרי של נחושת. מחצבים של מלכיט אפשר למצוא בהרי אורל שברוסיה, בדרום מערב ארצות הברית (אריזונה), אוסטרליה, אפריקה (זאיר ונמיביה). בישראל ניתן למצוא מלכיט בבקעת תמנע. מלכיט באתר webmineral מלכיט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פרו ורבו (סדרת טלוויזיה)

פרו ורבו (באנגלית: Baby Fever במקור: Skruk) היא סדרת טלוויזיה דנית קומית שנוצרה על ידי ניקולאי פייפר ואמלי נסבי פיק, שגם ביימו אותה. הסדרה מז'אנר של קומדיית דרמה רומנטית. העונה הראשונה עלתה לשידור בנטפליקס ב-8 ביוני 2022. העונה השנייה עלתה לשידור בנטלפיקס באמצע 2024. בכל עונה שישה פרקים. גיבורת הסדרה היא ננה, רופאה מומחית לטיפולי פוריות שעובדת במרפאת פיריון עם אחוזי הצלחה גבוהים. בכל יום היא פוגשת במרפאתה נשים רבות שמשתוקקות להיות אמהות. היא מנסה לשדר אופטימיות ולתת להן תקווה על ידי כך שהיא משתפת אותן בסיפורים בדויים שהן כביכול פרטים ביוגרפיים מחייה הפרטיים. כשהיא נשאלת על ידי רופא אחר מה הסיבה לשקרים שאותם היא מספרת למטופלות במרפאה, היא מסבירה לו שבדיוק כמו שלא היה סומך על רופא שיניים עם שיניים פגומות, המטופלות לא יבטחו בה אם לא תעמיד פנים שהיא אמא ושעברה בדיוק מה שהן עברו. בגיל 37 ננה עושה בדיקת אולטרה סאונד ובעקבות תוצאות היא מבינה שיש לה רק שלושה זקיקים שחלתיים ופרק זמן משוער של כשישה חודשים להיכנס להיריון. ביחד עם קולגה מהמרפאה, הן עושות ערב של שתיית אלכוהול ובעת שהיא שיכורה ננה מחליטה לגנוב מבנק הזרע של המרפאה את תרומת הזרע שהפקיד שם האקס המיתולוגי שלה. ברגע שהיא מתפכחת ומבינה מה המעשה שעשתה ושעלולות להיות לו השלכות כבדות כולל עונש מאסר, ושהפריצה צפויה לגרום לפיטוריה של חברתה הטובה שהייתה איתה באותו לילה מואשמת שלא הפעילה את האזעקה, היא חושבת איך לפתור את הבעיה. הפתרון הראשון שלה הוא הדחקה. לאחר מכן היא מחליטה שאם תקיים יחסי מין עם אותו אקס שאת מנת הזרע שלו גנבה או עם פרטנר מזדמן, היא תוכל לשכנע את אחד מהם שהוא האב של התינוק. העונה השנייה נפתחת כשנאנה כבר אמא לתינוקת בת חודשיים, שעוד לא בחרה שם לתינוקת ומתקשה לבלות זמן בחופשת לידה בביתה עם הבת שלה. בעקבות העונה הראשונה ושינויים שנערכים בצוות המרפאה ובמבנה, היא צריכה להגיע למרפאה ולהתחנן בפני המנהלת שלה שתקבל אותה לעבודה בחזרה. הבוסית שלה מסכימה ומבקשת מנאנה לחזור לעבודה ולהתחיל לקבל מטופלות באופן מיידי. נאנה לא יודעת מה לעשות עם הבת שלה ולאחר בחינת האופציות העומדות לרשותה היא מחליטה להזמין את האמא שלה, זמרת במקצועה שאיתה יש לה מערכת יחסית סבוכה, לתפקד כבייביסיטר לתינוקת. האמא מסכימה ולאחר יום היא מגיעה עמוסת חפצים ומזוודות ונינה מבינה שהאמא מתכוונת לעבור לגור איתה בדירתה הקטנה. יוזפין פארק - ננה אוליביה ג'וף לווריסה - סימון סיימון סירס - מתיאס שרלוט מונק - הלה ג'ספר אולה פייט אנדרסן - אנטון "פרו ורבו", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "פרו ורבו", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) קדימון העונה השנייה של הסדרה, יוטיוב עמוד הסדרה באתר IMDb Baby Fever (2022), נבדק ב-2024-08-29 פרקים-פרו ורבו, באתר נטפליקס חן חדד, "פרו ורבו": מה קורה כשמומחית לטיפולי פוריות ממציאה סיפורים למטופלות שלה?, באתר הארץ Yaron Ten Brink, מה רואים הלילה: הסקנדינבית הנועזת של נטפליקס מכה שנית, באתר מה רואים הלילה: הסקנדינבית הנועזת של נטפליקס מכה שנית | טיים אאוט, ‏2024-08-22 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פרו ורבו (סדרת טלוויזיה)".
אולארצ'יק (אלבום)

"אולארצ'יק" הוא אלבום הבכורה של הזמר הישראלי אלון אולארצ'יק. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1985 חברת התקליטים הד ארצי בפורמט תקליט בלבד. הוא זכה להצלחה, שכן אולארצ'יק כבר התפרסם בישראל בזכות חברותו בלהקת "כוורת". "היא הולכת בדרכים", "בא לשכונה בחור חדש" ו"גלים גלים" נכנסו למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', ואף דורגו במקומות ה-28, ה-13 וה-37 במצעד סוף השנה בהתאמה. בנוסף נכללה רצועה משותפת עם כוורת, "מאיר ואלון". מצעד השנתי תשמ"ה (1985), פזמונט Alon Oleartchik=אלון אולארצ'יק* – Oleartchik = אולארצ'יק, דיסקוגס
סלטיקוב

סלטיקוב (ברוסית: Салтыков) הוא שם משפחה רוסי. האם התכוונתם ל... בוריס סלטיקוב (אנ') - סגן ראש ממשלת רוסיה (בתקופת בוריס ילצין) מיכאיל סלטיקוב-שצ'דרין – סופר וסטיריקן רוסי ניקולאי איבנוביץ' סלטיקוב – גנרל-פלדמרשל, שר החוץ וראש הממשלה של האימפריה הרוסית סרגיי וסילייביץ' סלטיקוב – קצין צבא רוסי במאה ה-18. מאהבה הראשון של יקטרינה הגדולה
מאיר ואלון

מאיר ואלון הוא סינגל שהוקלט על ידי הלהקה הישראלית כוורת. את השיר הוציאה לאור בשנת 1984 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל באלבום הבכורה של אלון אולארצ'יק, הכותב וחבר בלהקה, "אולארצ'יק". את השיר כתב, הלחין והפיק אלון אולארצ'יק. הוא נכתב לרגל האיחוד של להקת כוורת בשנת 1984, עם שובם של אולארצ'יק ושל מאיר פניגשטיין מארצות הברית לישראל. ב-24 ביולי 1984 הועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-19. ב-4 בספטמבר עלה למקום הראשון, שם שהה שבועיים רצופים. ב-23 באוקטובר יצא מהדירוג השבועי לאחר שצעד בו במשך שנים-עשר שבועות רצופים. במצעד הפזמונים של שנת ה'תשמ"ד הגיע השיר למקום העשירי. מאיר ואלון, באוסף המוזיקה הישראלית המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 24 ביולי 1984, פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 31 ביולי 1984, פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 4 בספטמבר 1984, פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 11 בספטמבר 1984, פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 23 באוקטובר 1984, פזמונט מצעד השנתי תשמ"ד (1984), פזמונט
אנה הולט

אַנֶּה הולט (בנורווגית: Anne Holt; נולדה ב-16 בנובמבר 1958) היא סופרת ופוליטיקאית נורווגית. נודעת בשל מותחני הפשע שכתבה ובשל היותה שרת המשפטים לשעבר של נורווגיה. נולדה בלרוויק וגדלה בלילסטרם (אנ') ואחר כך בטרומסה. ב-1978, בהיותה בת 20, עברה לאוסלו. היא השלימה לימודים לתואר במשפטים באוניברסיטת ברגן ב-1986 במקביל לעבודתה עבור תאגיד השידור הנורווגי (NRK). ב-1988 עזבה את תאגיד השידור לטובת קריירה קצרה בת שנתיים כתובעת משטרתית במשטרת אוסלו, כחלק מתהליך קבלת הרישיון לעריכת דין בנורווגיה. ב-1990 חזרה לתאגיד השידור ועבדה בו כעיתונאית. אנה הולט היא סוציאל-דמוקרטית וחברה במפלגת העבודה הנורווגית. בחורף 1996–1997 כיהנה במשך כשלושה חודשים כשרת המשפטים של נורווגיה אך התפטרה מסיבות בריאותיות. היא תומכת במדיניות ההגירה של שוודיה ודוחה את הביקורת מימין לפיה הייתה מדיניות זו פזיזה ומסוכנת. הולט היא אחת מסופרות הפשע המצליחות ביותר בנורווגיה, וספריה התפרסמו בלמעלה מ-25 מדינות. רומן הפשע הראשון שלה, "האלה העיוורת" ראה אור בשנת 1993 (תורגם לעברית ב-2017). גיבורת הספר, החוקרת האנה וילהלמסן מככבת בשמונה מספריה. ב-2004 הייתה הולט שותפה להקמת הסניף הנורווגי של הוצאת הספרים פיראטפורלאגט (נורב') שהוקמה בידי סופרים שוודים מצליחים במטרה מוצהרת להוזיל את מחיריהם של ספרים רבי מכר. בקרב הוצאות הספרים עלתה טענה מנגד, כי המהלך נועד לנטרל את הוצאות הספרים ועתיד להגביר את הפערים בין הסופרים המרוויחים הרבה ובין אלו המרוויחים פחות. יונתן דה שליט, קסמו האפל של הכפור: על בלשים ומרגלים, הוצאת כתר, 2022. עמ' 195–198 ספרה בעברית האלה העיוורת; מאנגלית [!] קטיה בנוביץ', אור יהודה: כנרת זמורה-ביתן, תשע"ד/2014 מדיה וקבצים בנושא אנה הולט בוויקישיתוף אנה הולט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) רשימת הפרסומים של אנה הולט, בקטלוג הספרייה הלאומית
פול מוקאירו

פול אומו מוקאירו (באנגלית: Paul Omo Mukairu; נולד ב-18 בינואר 2000 באבוג'ה שבניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת פ.צ. קופנהגן מליגת העל הדנית. מוקאירו גדל באקדמיית FC הארטס, ובשנת 2019 חתם באנטליהספור. ב-18 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–1 על גזטפה במסגרת הראשון בליגת העל הטורקית לעונת 2019/2020. ב-31 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בתיקו 2-2 נגד קוניאספור במסגרת המחזור השלישי בליגה. בסך ערך 44 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שישה שערים. ב-5 באוקטובר 2020 הושאל מוקאירו למשך עונה אחת לאנדרלכט מליגת העל הבלגית. ב-1 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על רויאל אנטוורפן במסגרת המחזור ה-11 בליגה לעונת 2020/2021. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון. בסך הכל ערך מוקאירו 25 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שני שערים. ב-27 בינואר 2022 חתם מוקאירו בפ.צ. קופנהגן מליגת העל הדנית. ב-20 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–2 על אולבורג בולדספילקלוב במסגרת הליגה לעונת 2021/2022. בסך הכל ערך מוקאירו 15 הופעות ליגה במהלך עונתו הראשונה במועדון, וזכה באליפות דנמרק. פ.צ. קופנהגן אליפות דנמרק (1): 2021/2022 מדיה וקבצים בנושא פול מוקאירו בוויקישיתוף פול מוקאירו, באתר Transfermarkt פול מוקאירו, באתר Soccerway פול מוקאירו, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פול מוקאירו".
פידג'ין

שפת פידג'ין (או פידג'ן, פיג'ין; מאנגלית: pidgin; הגייה סינית של המלה האנגלית business) היא כל שפה חדשה שנוצרת מעירוב של כמה שפות אחרות לצורך תקשורת בין דוברי השפות הללו. שפות פידג'ין, שנוצרות בדרך כלל באופן ספונטני ולא-מוכוון, מתאפיינות בדקדוק פשוט יחסית ובכמות רבה של סינונימים (נרדפים). לשפת פידג'ין אין דוברים ילידיים; אם נוצר דור שני של דוברים, שהשפה היא שפת אמם, אז היא הופכת להיות שפת קריאול. התנאים ליצירתה של שפת פידג'ין הם: מגע קבוע ומתמשך בין קהילות הדוברות שפות שונות; צורך בתקשורת בין הקהילות הללו; העדר שפה משותפת הידועה במידה מספקת לדוברים בקהילות. חלק משפות הפידג'ין נוצרו בעקבות סחר העבדים בין המאה ה-16 והמאה ה-19. העבדים נאלצו לתקשר עם הסוחרים ועם הבעלים, ופיתחו לצורך כך שפות פידג'ין מן השפה המקורית שלהם ומן השפה של הבעלים. שפות פידג'ין אחרות נוצרו על רקע השלטון הקולוניאליסטי, או גם בעקבות יחסי מסחר. שפות פידג'ין ידועות נוצרו בהוואי (תערובת של השפה המקומית עם אנגלית, יפנית, פורטוגזית ואחרות), באיים אחרים באוקיינוס השקט, בדרום-מזרח אסיה ובאיים הקריביים. הזדמנות לעקוב מקרוב אחר יצירתה של שפת פידג'ין ניתנה לבלשנים בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20 כשהתפתחה שפת הסימנים של ניקרגואה. חלק מהגדרתה של שפת פידג'ין הוא היותה שפה לא-ילידית. אם הדוברים בשפה מדברים עם ילדיהם באותה שפה והיא הופכת להיות שפת האם של הדור הבא, אז היא הופכת להיות שפת קריאול, והתהליך כולו מכונה קריאוליזציה. שפות קריאול כאלה עשויות להחליף את השפות המדוברות הקודמות ולהפוך להיות השפה הראשית בקהילה. תהליך הקריאוליזציה איננו מתרחש בהכרח בכל שפת פידג'ין; במקרים אחרים השפה עשויה להיעלם או להפוך למיותרת. בהרבה מקרים שבהם שפת הפידג'ין מושפעת משפה "יוקרתית" (למשל שפת סוחרי העבדים או השלטון הקולוניאליסטי) לעומת שפה "נחותה" (שפת המוצא של העבדים), מושפע אוצר המילים של שפת הפידג'ין מן השפה היוקרתית, ואילו הדקדוק משמר את הדקדוק של השפה הנחותה. במקביל, מתרחש תהליך של פישוט הדקדוק לכללים שיהיו מובנים לכל הדוברים בשפה, למשל הכפלת מילה לציון ריבוי או שימוש בתנועות פשוטות (a, e, i, o, u) בלבד. מקצת חוקרי העברית הישראלית מצביעים על קווי דמיון בין העברית בדור הראשון של תחיית הלשון (ראשית המאה ה-20) ובין שפת פידג'ין. אומנם העברית החדשה איננה מתאימה באופן מלא להגדרה של פידג'ין, אבל אפשר להצביע על תהליכים לשוניים החלים בשפת פידג'ין שחלו גם בדור הראשון של העברית החדשה, ועל תהליכים הדומים לתהליכי קריאוליזציה בדורות הבאים של דוברי העברית. שפה טבעית טרנסלנגוויג'ינג לינגואה פרנקה טוק פיסין פאנאגלו רון כוזר, איך נוצרה העברית הישראלית(הקישור אינו פעיל), באתר "הגדה השמאלית" - על הדמיון בין העברית הישראלית לפידג'ין פידג'ין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
שלט כחול

שלט כחול הוא שלט קבוע המותקן במקום ציבורי בבריטניה ובמקומות אחרים, כדי להנציח אדם, אירוע, או מבנה מפורסם הקשור למקום הזה, ומשמש כלוח הנצחה. המונח משמש בבריטניה בשני מובנים, או באופן צר וספציפי כדי להתייחס לשלטים הרשמיים שנתלים על ידי ארגון המורשת האנגלית ונתלים רק בלונדון רבתי, או כדי לתאר שלטים דומים הנתלים על ידי מספר ארגונים נוספים ברחבי בריטניה. יש תוכניות הנצחה דומות בעוד ערים בעולם כמו: פריז, רומא, אוסלו, דבלין, ובערים בארצות הברית, אוסטרליה, קנדה, הפילפינים ורוסיה. על מנת שמקום יהיה זכאי לשלט כחול של ארגון המורשת האנגלית, בגלל דמות שפעלה במקום, צריכים להתקיים הקריטריונים הבאים: חלפו יותר מ-20 שנים מאז מותה של הדמות, או שחלפו יותר מ-100 שנים מאז לידתה. הדמות נחשבה כבולטת בקרב אנשים מתחום העיסוק שלה, או שתרמה תרומה מיוחדת לרווחת האדם או לאושרו. הדמות התגוררה או עבדה באותו מקום בלונדון במשך תקופה משמעותית (המשמעותיות נמדדת בזמן או בחשיבות הפעילות). יש כללים גם למיקומו האפשרי של השלט: ניתן להציב שלט רק על המבנה בו גרה או פעלה הדמות, לא במקום שבו עמד הבניין פעם או על מבנים שעברו שינויים משמעותיים מאז הייתה שם הדמות. אסור להציב שלט על חומות, גדרות, מבני חינוך, כנסיות ואכסניות המשפט. על המבנה שעליו מציבים את השלט להיות נראה מכביש. אסור להנציח דמות אחת על יותר משלט כחול אחד בלונדון. מדיה וקבצים בנושא שלט כחול בוויקישיתוף רשימה של כל השלטים הכחולים, של ארגון המורשת האנגלית, בלונדון. בויקיפדיה האנגלית. Open Plaques אתר המכיל מידע על שלטי הנצחה בכל העולם.
נקודת זהרי

נקודת זהרי או נקודת זאהארי או זאהארי פוינט (באנגלית: Zahari Point; בבולגרית: Захари Стоянов) היא לשון יבשה שאינה המכוסה קרח, בחוף הדרום-מערבי של האי רוברט באיי שטלנד הדרומיים שבאנטארקטיקה. נקודת זהרי מהווה את הצד הצפון-מערבי של פתחו של מפרצון מיקאלבי. שטחה של לשון היבשה 0.21 קילומטרים רבועים. נקודת זהרי ממוקמת 6.8 קילומטרים דרומית-מזרחית מנקודת נגרה; נקודת זהרי ממוקמת 1.8 קילומטרים מזרחית - דרום-מזרחית מנקודת ברון; נקודת זהרי ממוקמת 2 קילומטרים צפון-מערבית מנקודת אדוארדס. האירופאים הראשונים שהגיעו לאזור הנקודה, היו צידי כלבי ים, שהגיעו לאזור בתחילת המאה ה-19. אזור הנקודה מופה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1968, מיפוי נוסף בוצע על ידי סוקרים בולגרים שמיפו את האזור בשנת 2005, ושוב בשנת 2009. הנקודה נקראת על שם הסופר וההיסטוריוגרף הבולגרי זהרי סטויאנוב. תצלום לוויין של אזור המפרצון, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix
רפואה תעופתית

רפואה תעופתית היא תת-התמחות ברפואה העוסקת ברפואה מונעת או תעסוקתית בטייסים, צוותי אוויר ואסטרונאוטים. ההתמחות שואפת למנוע או לטפל במצבים אליהם צוותי אוויר יכולים להיחשף, ההתמחות עוסקת במצבם הרפואי של הגורמים האנושיים בתעופה ולכן משפיעה ישירות על בטיחות התעופה. רופא צבאי העוסק ברפואה תעופתית נקרא בארצות הברית מנתח טיסה. רפואה בחלל יחידת רפואה אווירית מדיה וקבצים בנושא רפואה תעופתית בוויקישיתוף רפואה תעופתית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) GO FLIGHT MEDICINE - Why do Flight Surgeons Fly?, GO FLIGHT MEDICINE, ‏2014-11-02 (באנגלית אמריקאית) ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זימרינג

זימרינג (בגרמנית: Simmering) הוא הרובע ה-11 של וינה, אוסטריה. הרובע גובל בדנובה והוכרז כרובע בשנת 1892. ברובע ישנם אתרים רבים, מוזיאונים, טירות ישנות וארבעה בתי קברות, אחד מהם הוא בית הקברות המרכזי בווינה, אחד מבתי הקברות הגדולים באירופה. הממצאים הראשונים להתיישבות בסימרינג הן משנת 1028. מבשלת בירה הוקמה במקום בשנת 1605 והמשיכה להניב הכנסות לאזור במשך יותר מ-300 שנה. זימרינג נותרה קטנה עד שנת 1860, אז נבנה בית המגורים רינבקהאוזר (Rinnböckhäuser), שהיה בזמנו השני בגודלו בווינה, והביא לצמיחה מהירה באזור. קייזרברסדורף (שנודע קודם לכן בשם אברסדורף) היה אחד הכפרים המקוריים ברובע ושיכן בתוכו את מגוריה של שושלת אבנדורפר. קיסר האימפריה הרומית הקדושה מקסימיליאן השני צד תכופות באזור והמיר את בית המגורים לבקתת הציד נויגבאודה. ב-1 בינואר 1892 זימרינג, קייזרברסדורף וכמה חלקים קטנים מאוד של קלדרינג, שווכאט ואלברן, שולבו בווינה כמחוז ה-11. הממצאים הראשונים של העיירה הקטנה אלברן מקורן ב-1162. העיירה הייתה קטנה לאורך כל ההיסטוריה שלה. היה צורך להזיז אותה וליישב אותה פעמיים עקב שיטפונות מהדנובה. ב-15 באוקטובר 1938 הועברה העיירה לרובע ה-23 לשעבר של שווכאט. אבל לאחר מלחמת העולם השנייה, היא הועברה לרובע השני לאופולדשטאדט כדי שבתי הזיקוק שלה יהיו שייכים לאזור הכיבוש הסובייטי של וינה. ב-1955, באמנת המדינה האוסטרית העיירה הפכה לחלק מזימרינג. הרובע שוכן בחלקה הדרומי של וינה. הוא גובל בתעלת הדנובה והדנובה במזרח ובמסילת הרכבת המזרחית במערב. מבין כל המחוזות, זימרינג הוא הרובע הנמוך ביותר מבחינת גובה. זימרינג הייתה תמיד צומת תחבורה חשובה לדרום ולמזרח. הרחוב הראשי של זימרינג מתוארך כדרך רומאית. בהמשך חצתה את זימרינג תעלה ויינר-נוישטאדט, באלברן ישנו נמל לדגנים, קווי רכבת רבים עוברים ברובע, וכן הכביש המהיר A4 לנמל התעופה הבינלאומי של וינה (והלאה להונגריה) מתחיל בזימרינג. מדיה וקבצים בנושא זימרינג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של זימרינג (בגרמנית)
ברכאת

האם התכוונתם ל... הודא ברכאת – סופרת לבנונית מלחם ברכאת – זמר ומלחין לבנוני סובחי ברכאת – פוליטיקאי סורי סלים ברכאת – סופר כורדי-סורי ברקת
שפות טונגוסיות

שפות טונגוסיות (או השפות המנצ'ורו-טונגוסיות) הן משפחת שפות המדוברות במזרח סיביר ובמנצ'וריה. אף שהדבר שנוי במחלוקת, רוב הבלשנים מקשרים את השפות הטונגוסיות לקבוצת השפות האלטאיות, שיש הכוללים ביניהן את השפות הטורקיות ואת השפות המונגוליות והגדרה שנויה יותר במחלוקת כוללת גם קוריאנית, יפנית, השפות האוראליות, איינו ועוד. שפות טונגוסיות רבות נמצאות בסכנת הכחדה. הבלשנים העוסקים במשפחה זו הציעו מספר חלוקות שלה לפי מאפיינים מורפולוגיים, לקסיקליים ופונולוגיים. צורת חלוקה אחת שנראית מקובלת מעט יותר מחלקת את השפות הטונגוסיות לשתי קבוצות - צפוניות ודרומיות, ואילו הדרומיות מתחלקות לדרום-מזרחיות ולדרום-מערביות. שפות טונגוסיות צפוניות אבנקית אבנית השפות הבאות עשויות להיחשב כדיאלקטים של האבנקית, או שפות קרובות: אורוקנית נגידלית סולונית מנגירית שפות טונגוסית דרומיות שפות טונגוסיות דרום-מזרחיות נאנאית אקנית ביררית קילאית סמגירית אוֹרוֹקית אולצ'ית אורוצ'ית אודגית שפות טונגוסית דרום-מערביות (ג'ורצ'נו-מנצ'וריות) מנצ'ורית סיבאית ג'ורצ'נית מדיה וקבצים בנושא שפות טונגוסיות בוויקישיתוף קבוצת מחקר השפות הטונגוסיות בקולג' דרטמות
בית ברכה

האם התכוונתם ל... בית הברכה – בית הארחה וגן אירועים בגוש עציון בית ברכה (סמינר) – סמינר חינוך חרדי לבנות קרלין סטולין בירושלים בית ברכה (מלון) – מלון בעיירה מגדל
חסידות שבט הלוי

חסידות שבט הלוי היא חצר חסידית שנוסדה מתוך קהילה חסידית שהקים הרב שמואל הלוי ואזנר בשכונת זכרון מאיר בבני ברק. בתחילה הייתה הקהילה בעלת מוטיבים של קהילה הונגרית, ועם השנים קיבלה צביון חסידי וכיום רבה מכונה אדמו"ר. החצר קרויה כיום על שם ספרו של מייסדה, שבט הלוי. הקהילה מונה מאות משפחות. את הקהילה הקים הרב שמואל ואזנר שכיהן כרב שכונת זכרון מאיר בבני ברק החל משנת תש"ז. לקהילה הצטרפו במשך השנים רבים מיוצאי הונגריה ואנשי חוג חתם סופר, ובעיקר בוגרי ישיבת חכמי לובלין. במסגרת תפקידו כרב הקהילה נהג הרב ואזנר למסור שיחות, וכן היה עורך התוועדות עם תלמידיו מדי שבת וחג, כמו כן קיים קבלת קהל לעצה ולברכה. כמו כן, נהג הרב ואזנר לחלק "שיריים" כמנהג האדמורי"ם, מדי שבת בסעודה שלישית ובאירועים נוספים. אחרי פטירת הרב ואזנר בליל הסדר תשע"ה, הוכתר בנו הרב חיים מאיר ואזנר כרב הקהילה עד פטירתו בכ"ה בשבט תשפ"א. אחרי פטירתו הוחלט להפוך את הקהילה לחצר חסידית רגילה ולהכתיר את בנו, הרב יוסף בנימין ואזנר, כאדמו"ר משבט הלוי. בשנת תשס"ו הוקם איחוד אברכים של תלמידיו, בראשות נכדו הרב יוסף בנימין וואזנר. הארגון איגד את קהילות שבט הלוי בישראל, פעל בתחומי צדקה, שיעורי תורה לבני הקהילה, והוציא ביטאון חודשי בשם בית חיינו. בנוסף פעל להוסיף צביון חסידי לקהילה, בהמשך נסגר ה"איחוד" ובמקומו הוקמה "התאחדות האברכים". במשך השנים התפתחו לקהילה מרכזים נוספים: בירושלים, במודיעין עילית, באשדוד, בבית שמש, בביתר עילית וכן בארצות הברית. כרבני הקהילה מכהנים בניו וחתניו של הרב ואזנר כמו הרב מרדכי אלימלך וואזנר - רב קהל שבט הלוי בבורו פארק, הרב אברהם אליהו וואזנר - רב קהל שבט הלוי במודיעין עילית, וחתנו הרב אברהם יעקב איצקוביץ - רב קהל שבט הלוי בירושלים. בני קהילתו בבני ברק מחנכים את ילדיהם בתלמוד תורה "חוג חת"ם סופר" בעיר, שנוסד ועמד במשך שנים רבות תחת הנהגתו של הרב יצחק צבי ברנפלד, חבר בית דינו של הרב ואזנר. במשך הזמן שינה המוסד את שמו ל"תלמוד תורה חתם סופר", והוא עמד באופן רשמי תחת הנהגתו של הרב ואזנר, ולאחר פטירתו - תחת הנהגתם של בנו ונכדו - ממשיכי דרכו. כמו כן בחורי הקהילה ממשיכים את לימודיהם בישיבת ישיבת חכמי לובלין - שבט הלוי. כיום מתנהלת הקהילה כחצר חסידית רגילה ונוסח התפילה הוא נוסח ספרד החסידי. עם זאת, ישנם כמה מנהגי אשכנז הנוהגים בה כמו אמירת במה מדליקין מדי ליל שבת, וכן אמירת מערבית בחגים. כמו כן, הנהיג הרב ואזנר להתפלל את רוב קבלת שבת גם בשבתות חול המועד. שימי שפר, מיוחד: הגרי"ב וואזנר, ה'ממשיך' בהנהגת קהילת שבט הלוי, באתר כיכר השבת זאב בלוי, חצר הקודש שבט הלוי: שבת הכתרה של גאב"ד זכרון מאיר שליט"א באתר גי די אן ארי קלמן, חשיפה: מסמכי הויקיליקס של אגודת ישראל מייתרים את הפריימריז, באתר בחדרי חרדים, ‏שם יש לשבט הלוי כ- 400 בעלי זכות הצבעה. בנימין בראון, מדריך לחברה החרדית, עמ' 66. אמנם, מרבית תלמידי הישיבה פנו לאחר נישואיהם לחצרות חסידיות כמו ויז'ניץ, בעלז וטשרנוביל. בית כנסת שבט הלוי של תלמידי ישיבת חכמי לובלין ירושלים (ע"ר), באתר גיידסטאר - אתר העמותות של ישראל מוסדות שבט הלוי - מודיעין עילית (ע"ר) עמותה, באתר גיידסטאר - אתר העמותות של ישראל זאב הלוי, הכנסת ס"ת לביהמ"ד שבט הלוי באשדוד, באתר גי די אן יוחנן וייסברג, קהל שבט הלוי בבית שמש חגג אמש את חנוכת הבית והכנסת ספר תורה זאב בלוי, ‏תיעוד מסכם: האדמו"ר משבט הלוי במסע הקודש בניו יורק, באתר JDN‏, 17 ביולי 2022 בני ברק: מסיבת חנוכה נערכה בת"ת 'חוג' בראשות הגרח"מ וואזנר, באתר גי די אן משה ויסברג, האדמו"ר משבט הלוי פתח את הזמן בישיבתו, באתר בחדרי חרדים