laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יוסף חסן

יוסף חסן מוחמד עלי (בערבית: يوسف حسن محمد علي, בתעתיק: יוסף חסן מחמד עלי; נולד ב-24 במאי 1996 בדוחה שבקטר) הוא כדורגלן קטרי המשחק בעמדת השוער בקבוצת אל-ע'ראפה מליגת העל הקטרית ובנבחרת קטר. חסן נולד בדוחה שבקטר, וגדל באקדמיית אספייר המקומית. בין השנים 2014–2015 הושאל לוויאריאל. לאחר מכן עבר לאל-ע'ראפה מליגת העל הקטרית. ב-15 באפריל 2016, לאחר עונת השאלה באויפן בה לא ערך הופעות ליגה, ערך חסן את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1-0 לאל-ח'ור במסגרת המחזור ה-26 בליגה לעונת 2015/2016. בחמש העונות הראשונות שלו במועדון ערך חסן 68 הופעות ליגה. ב-7 בספטמבר 2018 ערך חסן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קטר, בניצחון 1-0 על נבחרת סין במשחק ידידות. הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורנירי גביע אסיה 2019, קופה אמריקה 2019 וגביע הזהב 2021, אך לא זכה לדקות משחק בטורנירים אלו. נבחרת קטר זכתה בגביע אסיה 2019. נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר מונדיאל 2022. אל-ע'ראפה גביע הליגה הקטרית (2): 2017/2018, 2018/2019 נבחרת קטר גביע אסיה (1): 2019 נבחרת קטר עד גיל 19 גביע אסיה עד גיל 19 (1): 2014 יוסף חסן, באתר Transfermarkt יוסף חסן, באתר Soccerway יוסף חסן, באתר WorldFootball.net יוסף חסן, באתר National Football Teams יוסף חסן, באתר FootballDatabase.eu יוסף חסן, באתר ESPN Our national team squad for the #2022WorldCup באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הקטרית, 11 בנובמבר 2022 (באנגלית)
סעד א-שיב

סעד עבדאללה א-שיב (בערבית: سعد عبدالله الشيب, בתעתיק: סעד עבדאללה אלשיב; נולד ב-19 בפברואר 1990 בדוחה שבקטר) הוא כדורגלן קטרי המשחק בעמדת השוער בקבוצת א-סד מליגת העל הקטרית ובנבחרת קטר. א-שיב נולד בדוחה שבקטר, וגדל במחלקת הנוער של א-סד המקומית. החל מעונת 2007/2008 הוא משחק בקבוצה הבוגרת של המועדון, בה ערך 181 הופעות ליגה ב-14 העונות הראשונות שלו. ב-30 בדצמבר 2009 ערך חסן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קטר, בהפסד 1-0 לנבחרת קוריאה הצפונית במשחק ידידות. הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורנירי גביע אסיה 2011, גביע אסיה 2015, גביע אסיה 2019, קופה אמריקה 2019 וגביע הזהב 2021, וזכה עם נבחרת קטר זכתה בגביע אסיה 2019. נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר מונדיאל 2022. נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר גביע אסיה 2023. א-סד אליפות קטר (3): 2012/2013, 2018/2019, 2020/2021 גביע אמיר קטר (4): 2014, 2015, 2017, 2020 הגביע הקטרי (3): 2008, 2017, 2021 גביע השייח' ג'אסם (3): 2014, 2017, 2019 ליגת האלופות האסיאתית (1): 2011 נבחרת קטר גביע אסיה (1): 2019 גביע המפרץ לאומות (1): 2014 אליפות מערב אסיה (1): 2014 מדיה וקבצים בנושא סעד א-שיב בוויקישיתוף סעד א-שיב, ברשת החברתית אינסטגרם סעד א-שיב, באתר Transfermarkt סעד א-שיב, באתר Soccerway סעד א-שיב, באתר WorldFootball.net סעד א-שיב, באתר National Football Teams סעד א-שיב, באתר FootballDatabase.eu סעד א-שיב, באתר ESPN Our national team squad for the #2022WorldCup באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הקטרית, 11 בנובמבר 2022 (באנגלית) Our final list for Asia 🏆 בחשבון הטוויטר הרשמי של התאחדות הכדורגל הקטרית, 3 בינואר 2023 (באנגלית)
Best Part of Me

"Best Part of Me" (בעברית: "החלק הטוב ביותר בי") הוא שיר של הזמר-יוצר הבריטי אד שירן, בהשתתפות הזמרת האמריקאית יאבה. השיר יצא לאור ב-5 ביולי 2019, על ידי חברות התקליטים אסיילום רקורדס ואטלנטיק רקורדס, יחד עם רצועה נוספת מתוך האלבום, "Blow", בהשתתפות כריס סטייפלטון וברונו מארס, כסינגל החמישי מתוך אלבום האולפן הרביעי של שירן, No.6 Collaborations Project. על שיתוף הפעולה עם יאבה, הצהיר אד שירן כי "אהבתי לעשות את השיר. יאבה היא פנומנלית, היא עוסקת בדברים מאסיביים". בהמשך, הוכרז "Best Part of Me" כחלק מרשימת הרצועות של No.6 Collaborations Project, כאשר חשף שירן שהשיר עתיד לצאת לאור ב-4 ביולי 2019. השיר פורסם כסינגל לצד "Blow", רצועה אחרת מהאלבום. "Best Part of Me" תואר כבלדת פופ רומנטית. לדברי מייק ניד מ-Idolator, השיר הוא בלדה רומנטית ש"נבנית לפזמון מקסים מאוד". רוב ארקנד מ-Spin כתב כי השיר "מאט את העניינים", והשווה אותו לביצוע הסולו האקוסטי של שירן לשיתוף הפעולה עם ג'סטין ביבר, "I Don't Care". בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-203 מיליון השמעות. הקרדיטים שלהלן לקוחים מטיידל. אד שירן - שירה, כתיבה, הפקה, בס, גיטרה יאבה - שירה, כתיבה בני בלנקו - כתיבה, הפקה, קלידים ג'ו רובל - הפקה, הנדסה, קלידים תומאס ברטלט - קלידים פינו פלדינו - בס כריס סקלאפני - הנדסה גושה אוסוב - הנדסה ארצ'י קרטר - עוזר הנדסה רוברט סלנס - עוזר הנדסה אנתוני אוונס - עריכה סטיוארט הוקס - מאסטרינג סמן סטנט "ספייק" - מיקסינג מאט וולך - מיקסינג מייקל פרימן - מיקסינג מידע על הסינגל "Best Part of Me" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Best Part of Me" באתר יוטיוב Espinoza, Joshua (5 ביולי 2019). "Ed Sheeran Drops Bruno Mars and Chris Stapleton Collaboration 'Blow'". Complex. נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) Aubrey, Elizabeth (5 ביולי 2019). "Ed Sheeran releases two new tracks from his upcoming 'No.6 Collaborations' project". NME. נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Ed Sheeran tips Yebba for big things". 5 ביולי 2019. נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) Sheeran, Ed (4 ביולי 2019). "Ed Sheeran on Instagram: 'Best Part of Me featuring @yebbasmith is also out tonight at midnight. She is by far my favourite new artist. Go listen to My Mind and Evergreen on YouTube if you are new to her stuff, I promise it will give you goosebumps x'". Instagram. נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Ed Sheeran Drops Bruno Mars-Assisted 'Blow' and 'Best Part of Me'". Billboard. 5 ביולי 2019. נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) Zemler, Emily (5 ביולי 2019). "Hear Ed Sheeran Rock out With Bruno Mars and Chris Stapleton on 'Blow'". Rolling Stone. נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) Nied, Mike (5 ביולי 2019). "Double Feature! Ed Sheeran Drops 'Blow' & 'Best Part Of Me'". Idolator. נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) Arcand, Rob (5 ביולי 2019). "Ed Sheeran Releases Two New Songs With Bruno Mars, Chris Stapleton, More". Spin. נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) Best Part of Me, נבדק ב-2021-10-12 "Try the TIDAL Web Player". Tidal (באנגלית). נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה)
ארמיס סקיוריטי

ארמיס סקיוריטי בע"מ, המוכרת בשם המקוצר Armis, היא חברת אבטחת מידע ישראלית העוסקת באבטחת האינטרנט של הדברים. החברה נוסדה בנובמבר 2015 על ידי יבגני דיברוב (מנכ"ל), נדיר יזרעאל (CTO) ותומר שוורץ, שפרש מהחברה. התוכנה של החברה עוסקת בהגנת מכשירים המחוברים לרשת המחשבים הארגונית: מדפסות, מצלמות ומכשירים נוספים, הנכללים באינטרנט של הדברים (IoT). התוכנה מזהה את הפעילות האופיינית של מכשירים אלה, מתריעה על פעילות חריגה, ובמידת הצורך מנתקת את המכשיר מהרשת הארגונית. החברה פעילה גם באבטחת טכנולוגיה תפעולית, בין השאר בתחום הרפואה, שבו נדרשת אבטחה של שלל מכשירים, כגון מוניטורים ומכשירי הדמיה רפואית, ובתחום התעשייה, שבו נדרשת אבטחה של מכשירי קו הייצור. בפברואר 2023 הודיעה החברה שהגיעה להקף מכירות שנתי של 100 מיליון דולר. ביוני 2017 גייסה החברה 17 מיליון דולר. באפריל 2018 גייסה החברה עוד 30 מיליון דולר. בסך הכל גייסה החברה עד למכירתה כ-115 מיליון דולר. בינואר 2020 רכשה קרן ההשקעות אינסייט פרטנרס את ארמיס תמורת 1.1 מיליארד דולר. בפברואר 2021 גייסה החברה 125 מיליון דולר, לפי שווי של שני מיליארד דולר. בנובמבר 2021 גייסה 300 מיליון דולר לפי שווי של 3.4 מיליארד דולר. אתר האינטרנט הרשמי של ארמיס סקיוריטי שירות כלכליסט, "כדאי להמר על הדברים שאתה חזק בהם. סייבר זה בדמנו", באתר כלכליסט, 19 באוקטובר 2020 מעין מנלה, ספר לי על עצמך: מילדות בפריפריה וחינוך דתי – לפסגת ההייטקס, באתר כלכליסט, 14 באפריל 2023 מאיר אורבך, בלי להביט לאחור: ארמיס הגיעה למכירות של 100 מיליון דולר בפחות מחמש שנים, באתר כלכליסט, 15 בפברואר 2023 הגר רבט, Armis גייסה 17 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 6 ביוני 2017 Armis, העוסקת באבטחת IOT לארגונים, גייסה 30 מיליון דולר, "ITPortal",‏ 8 באפריל 2020 מאיר אורבך, עכשיו זה רשמי: אינסייט רכשה את ארמיס בעסקה בשווי של 1.1 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 7 בינואר 2020; יניב אביטל, ‏"הרכישה הגדולה ביותר בסייבר הישראלי": Armis נמכרת על פי שווי של 1.1 מיליארד דולר, באתר Geektime‏, 7 בינואר 2020 עידן בן טובים, ‏אחרי האקזיט הענק: Armis גייסה עוד 125 מיליון דולר ומכפילה את השווי שלה, באתר Geektime‏, 9 בפברואר 2021 מאיר אורבך, חברת ארמיס גייסה 300 מיליון דולר, לפי שווי של 3.4 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 29 בנובמבר 2021
Those Kinda Nights

These Kinda Nights הוא שיר של הראפר האמריקאי אמינם, מתוך מאלבום האולפן האחד עשר שלו, Music to Be Murdered By. הוא יצא לאור כרצועה החמישית של האלבום ב-17 בינואר 2020, על ידי חברת התקליטים שיידי רקורדס, יחד עם שאר האלבום. מפגשי הקלטת השיר התקיימו באולפני אפיגי שבדטרויט. את השיר הפיק d.a. Got That Dope, יחד עם אמינם ופרד אגיין. בשיר משתתף הזמר-יוצר האנגלי אד שירן, המבצע את ההוק, מה שהופך את השיר לשיתוף הפעולה השלישי בין שני האמנים, אחרי "River" משנת 2017 ו-"Remember The Name" משנת 2019. אמינם - שירה, כתיבה, הפקה אד שירן - שירה, כתיבה d.a Got That Dope - כתיבה, הפקה פרד אגיין - כתיבה, הפקה לואיס רסטו - כתיבה, קלידים אדריאן ביירן - כתיבה, כלים נוספים, תכנות מייק סטריינג' - הקלטה, מיקסינג ג'ו סטריינג' - הנדסה נוספת טוני קמפנה - הנדסה נוספת אמינם, אד שירן, פרד אגיין, d.a. got that dope, לואיס רסטו, אדריאן ביירן
ארמיס

האם התכוונתם ל... ארמיס (דמות בדיונית) – אחד משלושת המוסקטרים ארמיס ארדיפו – קבוצת כדורגל קפריסאית ארמיס סקיוריטי – חברת תוכנה ישראלית העוסקת בהגנת האינטרנט של הדברים רכס אראמיס – רכס באנטארקטיקה
Reuf

Reuf הוא שיר של אמן ההיפ-הופ הצרפתי נקפיו, בהשתתפות הזמר-יוצר האנגלי אד שירן. השיר יצא לאור כרצועה השמינית מתוך אלבום האולפן הראשון של נקפיו, Feu. אף על פי שלא יצא רשמית כסינגל, השיר נכנס למצעד הסינגלים הצרפתי, והגיע בשיאו, ב-20 ביוני 2015, למקום ה-72. הוכרז כי עתיד לצאת וידאו קליפ לשיר בדצמבר 2015, אם כי הוא בוטל בסופו של דבר, עקב "סיבות טכניות". גרסה חדשה של השיר שהופקה על ידי הוגס הפנר, שאינה כוללת את חלקו של שירן בפזמון, הושמעה בקומדיה הצרפתית "Five". הגרסה החדשה יצאה עם קליפ המורכב מקטעים מהסדרה ומאחורי הקלעים. השיר הופק על ידי נקפיו עצמו, יחד עם די ג'יי אליט. ב-6 ביוני 2020, הדליף מהנדס אודיו שעבד על הסינגל השלישי של נקפאו, Les étoiles vagabondes,כי נקפיו ושירן שיתפו פעולה פעם נוספת, בשיר שטרם פורסם בשם "Elle pleut". בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-18 מיליון השמעות. הורדה דיגיטלית "Reuf (בהשתתפות אד שירן)" – 5:27 סרטון השיר "Reuf" באתר יוטיוב "Lescharts.com – Nekfeu feat. Ed Sheeran – Reuf" (בצרפתית). Les classements single. נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) Bouillé, Clément (2016-03-08). "Nekfeu : Le clip de Reuf avec Ed Sheeran annulé !". melty (בצרפתית). נבדק ב-2021-10-12. "Nekfeu : la nouvelle version efficace du titre "Reuf", extrait de la BO du film "Five" [vidéo]". Mouv' (בצרפתית). 2016-03-15. נבדק ב-2021-10-12.{{cite web}}: תחזוקה - ציטוט: url-status (link) "Un nouveau clip et un nouveau style pour « Reuf » de Nekfeu..." aficia (בצרפתית). 2016-03-30. נבדק ב-2021-10-12.{{cite web}}: תחזוקה - ציטוט: url-status (link) "Ed Sheeran aurait enregistré une version du hit de Nekfeu «Elle pleut»". NRJ.fr (בצרפתית). 2020-06-11. נבדק ב-2021-10-12.{{cite web}}: תחזוקה - ציטוט: url-status (link) Feu, נבדק ב-2021-10-12 "Feu - Nekfeu". iTunes. נבדק ב-12 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה)
פרידריך לודוויג שרדר

פרידריך לודוויג שרדר (3 בנובמבר 1744 - 3 בספטמבר 1816) היה שחקן גרמני, אמרגן שחקנים, מחזאי ואחד מהבונים החופשיים הבולטים בהיסטוריה של גרמניה. שרדר נולד בשוורין. זמן קצר לאחר לידתו, נפרדה אמו, סופי שרלוט בירייקל (1714–1792), מבעלה, והצטרפה לתיאטרון, שערך סיבוב הופעות מוצלח בפולין וברוסיה. לאחר מכן, נישאה אימו לקונראד ארנסט אקרמן והופיעה עם התיאטרון שלו בערים רבות בגרמניה, ולבסוף השתקעה בהמבורג. כבר בצעירותו, שרדר הראה כישרון במספר תחומים, אך ילדותו הייתה קשה מאוד בגלל יחסו של אביו החורג כלפיו, עד שבסופו של דבר הוא ברח מהבית ולמד את מקצוע הסנדלרות. עם זאת, הוא שב והצטרף להוריו בשנת 1759, והחל בקריירת משחק. ב-1764 הופיע עם חברת אקרמן בהמבורג, ושיחק בקומדיות מובילות, אך את אלה הוא החליף עד מהרה בתפקידים הטרגיים שבהם התפרסם. אלה כללו בין היתר את המלט ואת המלך ליר. לאחר מותו של אקרמן ב-1771 השתלטו שרדר ואמו על ניהול תיאטרון המבורג, ושרדר החל לכתוב מחזות. ב-1780, עזב שרדר את המבורג, ולאחר טיול עם אשתו, אנה כריסטינה הארט, הם התארסו בתיאטרון בווינה. בשנת 1785 שרדר שוב לקח את הניהול על התיאטרון בהמבורג והוביל אותו בהצלחה עד לפרישתו בשנת 1798. לאחר עזיבתו של שרדר, תיאטרון המבורג קרס, ושרדר זומן פעם נוספת לסייע בשיקומו, ובשנת 1811 חזר אליו לשנה אחת. שרדר נפטר בשנת 1816. נוסח שרדר (בגרמנית: Schrödersche Lehrart) הוא נוסח בבנייה החופשית הנהוג בעיקר בלשכות בגרמניה ובברזיל, ובעוד מספר מדינות אחרות. הנוסח פותח על ידי שרדר, והוצג לבונים חופשיים בכירים בהמבורג ב-29 ביולי 1801. הנוסח התקבל פה אחד ומשך אליו כמה לשכות ברחבי גרמניה ומדינות אחרות, שם נהגו על פיו בעיקר בונים חופשיים ממוצא גרמני. עד מהרה, קיבל הנוסח את שמו של מייסדו, נוסח שרדר. מדיה וקבצים בנושא פרידריך לודוויג שרדר בוויקישיתוף פרידריך לודוויג שרדר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) About: Friedrich Ludwig Schröder, dbpedia.org En: Friedrich Ludwig Schröder – Freimaurer-Wiki, freimaurer-wiki.de Friedrich Ludwig Schrader - Encyclopedia, theodora.com (באנגלית) summons returnable on - הַגדָרָה – מילון אנגלית | Glosbe, באתר glosbe.com 132 Sentences With "tragedians" | Random Sentence Generator, www.randomsentencegen.com
זולה

האם התכוונתם ל... פינת זולה – פינת ישיבה המיועדת להתרגעות אישים: אמיל זולא – סופר צרפתי ג'אנפרנקו זולה – כדורגלן איטלקי ניקלאס זולה – כדורגלן גרמני זול (פירושונים) סולה
מוזיאון השעווה הישראלי

מוזיאון השעווה הישראלי היה מוזיאון שעווה שפעל במגדל שלום בתל אביב. המוזיאון, שהוקם ב-1973 על ידי שי מאיר, היה מוזיאון השעווה הראשון והיחיד בישראל באותן שנים, והוצגו בו כ-100 בובות שעווה. המוזיאון נסגר בשנת 1995 עקב בעיות כלכליות. בתחילת שנות ה-70 ראה שי מאיר, המנהל של כלבו שלום, את ההצלחה הרבה לה זכה מוזיאון מאדאם טוסו בלונדון, והחליט להקים מוזיאון שעווה בישראל. לשם כך הוא גייס לעזרתו את ויויאן סאן, פסלת ומנהלת מוזיאון שעווה בהונג קונג. לאחר משא ומתן, היא הגיעה ב-1971 לישראל יחד עם ארבעה מעובדיה. מיד עם הגעתם ארצה, החלו העובדים בסבב תחקירים ופגישות עם האישים אותם פיסלו, וזאת על מנת להגיע לרמת הדיוק הגבוהה ביותר. חלק מהפריטים שהופיעו על פסלי השעווה היו מקוריים ורבי ערך, וביניהם המשקפיים של אדולף אייכמן וגלימה של האפיפיור פאולוס השישי. אחרי שנה וחצי של עבודה, נפתח המוזיאון ב-6 ביוני 1973, כשאורח הכבוד היה ראש הממשלה לשעבר דוד בן-גוריון, חצי שנה לפני פטירתו. עלות הקמת המוזיאון הוערכה ב-3 וחצי מיליון לירות - הסכום הגבוה ביותר שהוצא עד אז בישראל על הפקת בידור. ארבע שנים לאחר הפתיחה, מונה שמואל בן עמי לפסל הראשי של המוזיאון. למרות ההצלחה בשנים הראשונות, נקלע המוזיאון לקשיים כלכליים, וב-1995 הוא נסגר לאחר שכלבו שלום נמכר למשקיעים אמריקאים. לאחר סגירת המוזיאון אוחסנו רוב בובות השעווה במחסן ממוזג של משפחת שלום, מלבד בובת השעווה של הזמר צביקה פיק שקיבל אותה אליו בשנת 2004. לאחר הסגירה הוצבו בקומה הראשונה של המגדל, ליד הכניסה המערבית, בובות שעווה של חיים נחמן ביאליק, לאה גולדברג, נתן אלתרמן, אלכסנדר פן, אברהם שלונסקי וחנה רובינא, ושעיצב אותן מיכאל רפופורט. ב-1983 יצא לאור קטלוג על 100 בובות השעווה שהוצגו במוזיאון וחולקו ל-35 מיצגים: מוזיאון השעווה - פרק מהסדרה "הבלתי חשובים", סרטון באתר יוטיוב אלי קינן, תולדות המדינה במוזיאון שעווה, דבר, 8 ביוני 1973 המוזיאונים של בובות השעווה :של מגדל שלום בתל אביב ושל מתחם אימקס אילת - מסע בזמן, המולטי יקום של אלי אשד
גוארנה

גוארנה (פורטוגזית: Guaraná; שם מדעי: Paullinia Cupana) הוא שיח טרופי בעל פירות אכילים הגדל ביער האמאזונאס. הגוארני נהגו לשתות חליטה ממותקת של אבקת זרעי גוארנה. הגוארנה משמשת ליצירת משקה קל מוגז וממותק וכן לכמוסות אותן נוטלים הברזילאים בתקופת הקרנבל כדי לשמור על ערנות. בנוסף לכימיקלים אחרים, צמח הגוארנה מכיל קפאין, תאופילין ותאוברומין. התמצית הנוזלית של הגוארנה מעוררת את מערכת העצבים המרכזית עקב הימצאותו של הקפאין. בין משקאות האנרגיה המכילים גוארנה נכללים, בין היתר, פפסי ז'וסטה, גולי גורנה וסוקו. ברזיל מייצרת כמה משקאות קלים המכילים את תמצית הגוארנה ובלי תוספות קפאין. כל מוצר שונה באופן בולט בטעם ממשנהו, לחלקם ישנה כמות מעטה מאוד של טעם הגוארנה הטבעי. בברזיל, מכירות משקאות הגוארנה הן במקום השני לאחר מכירות משקאות הקולה. המשקאות בדרך כלל תוססים, מתוקים, עם טעם לוואי של הפרי. רוב משקאות הגוארנה מיוצרים בברזיל וחלקם מיוצאים למדינות שכנות כמו פרגוואי. המשקאות הנפוצים ביותר בברזיל הם: גוארנה אנטארקטיקה (הנפוץ ביותר), גוארנה בראהמה, וקוואטי (KUAT), השייך לחברת קוקה-קולה. בשנות השמונים יובא משקה הגוארנה לישראל, כשזמריר הפרסומת שלו התבסס על השיר ראמיה של הזמר אפריק סימון. מדיה וקבצים בנושא גוארנה בוויקישיתוף גוארנה, באתר ITIS (באנגלית) גוארנה, באתר NCBI (באנגלית) גוארנה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) גוארנה, באתר Tropicos (באנגלית) גוארנה, באתר GBIF (באנגלית) גוארנה, באתר The Plant List (באנגלית) גוארנה, באתר IPNI (באנגלית) גוארנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Weinberg BA, Bealer BK (2001). The World of Caffeine: The Science and Culture of the World's Most Popular Drug. New York: Routledge. עמודים 259–260.ISBN 978-0-415-92723-9. ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דרניצקי (רובע)

דרניצקי ראיון (באוקראינית: Дарницький район) הוא רובע או "ראיון" של קייב, עיר הבירה של אוקראינה. דרניצקי הוא אחד משלושה ראיונים של קייב, הנמצא על הגדה השמאלית של נהר דנייפר. בראיון יש הרבה מפעלים שונים, ולכן הוא נחשב לראיון עם פוטנציאל כלכלי ותעשייתי גבוהה. במקביל, דרניצה ממשיך להתפתח כראיון שינה. בשל הקרבה לאזורי תעשייה ומפעלים שונים, רמת זיהום הסביבה גבוהה. מדיה וקבצים בנושא דרניצקי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דרניצקי (באוקראינית) [https://www.segodnya.ua/longread/darnitsa/index.html Дарницкий район: дешевое жилье, плохая экология и множество ТРЦ], Segodnya.ua ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דסניאנסקי (רובע)

דסניאנסקי ראיון (באוקראינית: Деснянський район) הוא רובע או "ראיון" של קייב, עיר הבירה של אוקראינה. דסניאנסקי הוא אחד משלושה ראיונים של קייב, הנמצא על הגדה השמאלית של נהר דנייפר. דסניאנסקי הוא בעל צפיפות האוכלוסייה הגבוהה ביותר מבין כל הראיונים של קייב. הראיון מורכב משני תתי ראיונים: טרוישצ'נה, ולסנוי מסיב. דסניאנסקי נחשב לראיון שינה, למרות שיש כמה מפעלים גדולים בשטחו. בשל ריבוי המכוניות, התושבים המקומיים מתלוננים על האוויר המזוהם. למרות שאין הרבה מפעלים תעשייתיים בראיון, הסביבה כאן נפגמת באופן משמעותי מכמות התחבורה היבשתית. מדיה וקבצים בנושא דסניאנסקי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דסניאנסקי (באוקראינית) Деснянский район: густонаселенный и недорогой, Segodnya.ua ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דנייפרובסקי (רובע)

דניפרובסקי ראיון (באוקראינית: Днепровский район) הוא רובע או "ראיון" של קייב, עיר הבירה של אוקראינה. דניפרובסקי הוא אחד משלושה ראיונים של קייב, הנמצא על הגדה השמאלית של נהר דנייפר. בדניפרובסקי ראיון ממוקמים אי טרוחנוב (אנ'), הידרופארק, וגדת רוסנובסקאיה (אוק'). מחירי הנדל"ן בדניפרובסקי הכי גבוהים מכל הראיונים שנמצאים על הגדה השמאלית של דנייפר. שישה גשרים ממוקמים בדניפרובסקי ראיון, המחברים בין הגדה הימנית והשמאלית של קייב. מדיה וקבצים בנושא דנייפרובסקי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דנייפרובסקי (באוקראינית) Днепровский район: разнообразный и впечатляющий , Segodnya.ua ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בכדורגל

נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בכדורגל, הידועה בכינוייה "The Simbas", היא נבחרת הכדורגל הלאומית של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. הנבחרת נקראה בעבר "נבחרת זאיר בכדורגל" כאשר הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו נקראה "זאיר" בין השנים 1971 ו-1997. הדירוג הנוכחי של נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-58 בעולם, נכון ל-19 בספטמבר 2024; הניקוד הוא 1,416.91 – עלייה של 2 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 28 נמדד לראשונה ביולי 2017, והדירוג הנמוך ביותר 133 נמדד לראשונה באוקטובר 2011. הישגה הגדול ביותר של נבחרת זאיר היה העפלתה למונדיאל 1974 בגרמניה, אבל בטורניר עצמו היא רשמה את אחת ההופעות החלשות בתולדות גביע העולם בכדורגל והפסידה בכל שלושת משחקיה בשלב הבתים, לנבחרת סקוטלנד 0:2, ליוגוסלביה 0:9 (אחת התוצאות הגבוהות בהיסטוריה של גביע העולם) ולברזיל 0:3, ובסיכום ספגה 14 שערים ולא הבקיעה אף אחד. רק נבחרת קוריאה הדרומית במונדיאל 1954 השיגה מאזן גרוע יותר. בגביע אפריקה לאומות זכתה הנבחרת פעמיים. בפעם הראשונה כ"נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו" ב-1968 ופעם כ"נבחרת זאיר" ב-1974. מאז 1974 הישגה הטוב ביותר היה מקום שלישי באליפות אפריקה ב-1998. משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה לומאנו טרסור לואה לואה שבאני נונדה תרזור מפוטו מזואה אנסומבו ג'ף טוטואנה אלן מסודי יאניק בולאסי ניסקנס קבאנו סדריק בקאמבו ז'ורדן בוטאקה נכון ל-10 בפברואר 2024. שחקנים מודגשים הם שחקנים שעדיין פעילים בנבחרת. מדיה וקבצים בנושא נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בכדורגל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בכדורגל (בצרפתית) דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
האשמים

האם התכוונתם ל... השושלת ההאשמית – שושלת המלוכה בירדן האשמים (סרט, 2018) ראו גם האשמה (סרט, 2021)
אשמה

האם התכוונתם ל... אַשְׁמָה (רגש) – מצב רגשי בו אדם מאמין שהתנהג או חשב באופן לא מוסרי, שגוי או מזיק הַאֲשָׁמָה עצמית (אנ') – תהליך הכרתי בו האדם מאשים את עצמו במאורע שלילי ומעורר דחק הַאֲשָׁמָה (אנ') – מתיחת ביקורת על אדם והגדרתו כאחראי למאורע שלילי כלשהו, בעוד שמבחינה הגיונית ואובייקטיבית המאורע אינו באחריותו אַשְׁמָה (אחריות פלילית) – קיומה של אחריות פלילית למעשה המהווה עבירה (ראו גם נאשם וכתב אישום) קורבן אשם – אחד מסוגי הקורבנות שהוקרבו בבית המקדש ככפרה על חטאים שונים אחר האֲשֵׁמִים (סרט, 2018) – סרט מתח דני שכתב וביים גוסטב מולר האֲשֵׁמָה (סרט, 2021) – סרט דרמה אמריקאי של אנטואן פוקואה, עיבוד מחודש ל"האשמים" משנת 2018
דייוויד ג'וליוס

דייוויד ג'וליוס (באנגלית: David Jay Julius, נולד ב-4 בנובמבר 1955) הוא פיזיולוג יהודי אמריקאי, פרופסור לפיזיולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו, זוכה פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2021 יחד עם ארדם פטפוטיאן. ג'וליוס נולד ב-1955 וגדל בברייטון ביץ' שבברוקלין, ניו יורק. הוריו היו שניהם צאצאי מהגרים יהודים שברחו מרוסיה הצארית ומהאנטישמיות ששררה בה והגיעו בראשית המאה העשרים לניו יורק בחיפוש אחר חיים טובים יותר. האב היה מהנדס חשמל, האם מורה בבית ספר יסודי וג'וליוס היה השני משלושת בניהם. בוגר המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1977) ובעל תואר שלישי מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי (1984). אחד משני המנחים שלו לדוקטורט היה רנדי שקמן, ביולוג יהודי אמריקאי, שזכה בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2013. את עבודת הפוסט דוקטורט שלו עשה באוניברסיטת קולומביה בהנחייתו של ריצ'רד אקסל, נוירוביולוג יהודי אמריקאי, זוכה פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2004. מרצה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו החל מ-1989 והיה העורך של Annual Review of Physiology (אנ') במשך 13 שנים (2007–2020). זכה בפרס פרס פרל-UNC (אנ') בשנת 2000, פרס שאו ב-2010 ובאותה שנה גם באחד מפרסי נסיך אסטוריאס למחקר מדעי וטכני, הפרס למחקר ביו-רפואי ע"ש ד"ר פול יאנסן (אנ') ב-2014, פרס פריצת דרך במדעי החיים ופרס קוולי לשנת 2020 ופרסים נוספים רבים, עוד לפני הזכייה בפרס נובל ב-2021. חבר האקדמיה הלאומית למדעים (ארצות הברית), האקדמיה הלאומית לרפואה והאקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים. חוקר את תפקוד החושים ובעיקר את חוש המישוש. השתמש בקפסאיצין, החומר הגורם לפלפל חריף ליצור תחושת צריבה וחום בכדי להבין מהן תחושות הכאב והחום שחש גוף האדם. כפי שהסבירה וועדת פרס נובל: "תגליותיו פרצו את הדרך למחקרים שהובילו להבנה איך חשים העצבים שלנו חום, קור וגרוי מכני". נשוי להולי אינגרהאם (אנ'), אף היא פרופסור לפיזיולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו, ואב לילד אחד. מדיה וקבצים בנושא דייוויד ג'וליוס בוויקישיתוף דייוויד ג'וליוס, באתר פרס נובל (באנגלית) "Scientist David Julius, whose grandparents fled antisemitism in Czarist Russia, wins Nobel Prize in medicine", באתר JTA,‏ 4 באוקטובר 2021 דייוויד ג'וליוס, אוטוביוגרפיה, פרס קוולי דייוויד ג'וליוס, באתר פרס נובל (באנגלית) "The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2021 was awarded jointly to David Julius and Ardem Patapoutian "for their discoveries of receptors for temperature and touch., באתר פרס נובל "David Julius, Ardem Patapoutian win 2021 Nobel Prize in Medicine for discoveries of receptors for temperature and touch". India Today (באנגלית). "David Julius for the ARP Editorial Committee", Annual Review of Physiology, 2007 "Meet: Pain Pioneer David Julius", מגזין דיאבלו, מרץ 2020