יוסף אשר פולק

הרב יוסף אשר הלוי פולק (תרנ"ח, 1898 – כ"ז באייר תש"ד, 20 במאי 1944) היה רבה של ורפלט בהונגריה וראש ישיבה במקום מתרפ"ב עד שנספה בשואה באושוויץ-בירקנאו. נולד לאברהם פולק בפאקש שבהונגריה. למד בעיירת מגוריו בישיבה של הרב יוסף יהודה לייב סופר (מחבר "ילקוט סופר" על התורה ו"לקוטי סופר" על תרי"ג מצוות) שהיה גם ראש אב בית דין העיירה, בישיבת צעהלים בראשות הרב יעקב חזקיה גרינוולד, ובישיבת פרשבורג אצל הרב עקיבא סופר. בשנת תרע"ז נשא לאישה את קראסל בת הרב יהודה אלטמן, אב בית דין מזו-צ'וט מחבר שו"ת מי יהודה וכשנה לאחר מכן נפטרה אשתו בעת לידתה. בשנת תר"פ נשא לאשה את מרת סלאווה בתו של רבי משה טננבוים אב בית דין ורפלט. בתרפ"ב נבחר לכהונת רבה של ורפלט ושם ייסד ישיבה שגדלה עד לכמאה בחורים. כשראה שהישיבה גדלה הקים פנימייה שבה השתכנו כ-40 תלמידים בשיא התפתחותה. סדר הלימוד היה כמקובל בישיבות הונגריה, לימוד גפ"ת בדרך פשט ולימוד סוגיות מיוחדות בעיון, לימוד הלכה ולימוד חומש עם פירוש רש"י, כשבכל תחום היו מתקיימים שיעורים בכל שבוע. תלמידיו היו כרוכים אחריו כבנים אחרי אביהם, הרב דרש מתלמידיו לחזור הרבה על תלמודם ולהיבחן פעמים רבות. אך עזר להם להצליח ככול יכולתו והזמינם לביתו בקבוצות והיה מדריכם כיצד ללמוד ולחזור על הלימוד בצורה הטובה ביותר. היה דרש ללמוד בחברותא ועודד גם את בעלי הבתים ללמוד רק בחברותא. בין תלמידיו ידוע הרב יוחנן סופר מערלוי. תלמידו ר' שרגא נוימן שעסק רבות בזיכרון רבו הקים בשכונת הר נוף בירושלים את בית הכנסת "שארית יוסף אשר" על שם רבו. הישיבה נסגרה על ידי ממשלת הונגריה האנטישמית לפי[דרושה הבהרה] הכיבוש הנאצי, אך חלק נכבד מתלמידיו הסתתר בכרם שבבעלות אחד מיהודי העיירה. הרב הגיע אליהם פעמיים בשבוע, ערך להם תוכנית לימודים, ומסר לפניהם שיעורים שהיו בעיקר בתחום המצוות התלויות בארץ, כדי ללמד על הערך של עבודת האדמה בארץ ישראל. אהבתו של הרב פולק לארץ ישראל הייתה גדולה, והוא אף ביקר בה בתרפ"ט, אך התנגדותו לציונות הייתה גדולה לא פחות, בהתאם להשקפה האנטי-ציונית המקובלת בהונגריה. בדרשות שהעביר משנת ת"ש הדגיש את הצרות של עם ישראל. למשל, בדרשת חג השבועות באותה שנה, הוא עורר את בני הקהילה לשמוח כפי הציווי "ושמחת בחגך" למרות הגזרות הקשות, ובדרשת שבת הגדול תש"ב אמר בין דבריו: "כמה מאחינו בני ישראל אין להם כזית מצה למצווה אבל מרור יש להם!". כשיהודים רבים גויסו לפלוגות העבודה ההונגריים, הרב פולק שלמד שחיטה, החליף את שוחטי הכפרים שסביב ורפלט, שגויסו לפלוגות העבודה. נספה במחנה ההשמדה אושוויץ 2 יחד עם יהודי ורפלט. מכתביו שנותרו לאחר השואה יצא לאור הספר שארית יוסף אשר: דרשות וחידושי סוגיות אשר נשארו לפליטה כאודים מוצלים מאש, הוצאת "אגוד תלמידי ווערפעלעט", ירושלים תשל"ד, עם תולדותיו מאת תלמידו אהרן זלצר. אהרן זלצר, תולדות המחבר בהקדמה לספרו של המחבר, "שארית יוסף אשר" שבו דרשותיו וחידושי תורתו שנותרו. יצחק זקל פולק, ספר שארית יוסף אשר: תולדות הגה"ק ... יוסף אשר הלוי פאללאק ... ותולדות צדיקי הונגריה וקהילתם שנהרגו על קידוש השם, בהוצאת בית המדרש "שארית יוסף אשר", ירושלים תשנ"ט. יצחק יוסף כהן, חכמי הונגריה והספרות התורנית בה, "מפעל מורשת יהדות הונגריה" שבמסגרת מכון ירושלים, ירושלים תשנ"ז, עמ' 511–512. אברהם פוקס, ישיבות הונגריה בגדולתן ובחורבנן: ישיבות סלובקיה, הונגריה המצומצמת, טרנסילבניה, קארפטורוס, מארמורש ובורגנלד: תולדות חייהם פעלם ואישיותם של הרבנים ראשי הישיבות, שיטת לימודם וארגון הישיבות, חלק א', ירושלים תשל"ט, עמ' 227–230. אנציקלופדיה שמע ישראל: לתיעוד ולהנצחת מעשים של מסירות-נפש בשנות הזעם תרצ"ט-תש"ה (1939-1945) בגיטאות, במחנות-העבודה, במחנות-הריכוז ובמחנות-ההשמדה, חלק א', "מכון 'שמע ישראל'", בני ברק תשנ"ז. הרב יוסף אשר הלוי פולק – ורפלט (הונגריה), באתר "זכור -אמונה בימי השואה", המרכז לחקר השואה של המכללה לבנות מכללה ירושלים האדם צריך להשתדל להוציא כוחותיו הפנימיים, מתורתו של הרב יוסף אשר פולק הי"ד- אתר תורתך לא שכחתי מעטים מהם שרדו את השירות ורובם נהרגו במלחמה, נרצחו בידי השומרים ההונגריים, בידי שוביהם הסובייטיים, או נפטרו מתנאי השבי הקשים. השבויים הנאציים קיבלו תנאים טובים בהרבה. מיחידות שונות בשירות העבודה ההונגרי של כ-4,500 יהודים נותרו בחיים כמאה בלבד, ומאחרות לא הגיע מספר השורדים לאלף. ראו: דוד הוליץ, מן הפח אל הפחת יהודים מפלוגות העבודה של ההונגרים בשבי הסובייטי, באתר דעת (מאורכב), יום השואה תשס"ח פלוגות העבודה, באתר דעת (מאורכב) יהודה להב, תיעוד מותם של יהודי הונגריה שבסך הכל נשלחו "לעבודה", באתר הארץ, 25 באפריל 2006 יצא חלק שני בתשמ"ז. "מכון שמע ישראל" הוא ממוסדות חסידות קאליב והוקם על ידי האדמו"ר ר' מנחם מנדל טאוב שהוא ניצול שואה להנצחת ניצולי השואה. האנציקלופדיה היא חלק ממפעל ההנצחה הזה וכוללת עד כה שלושה כרכים כשהשני יצא בתש"ס והשלישי בתשס"ז.