גשר (קיבוץ)

גֶּשֶׁר הוא קיבוץ השייך לתנועה הקיבוצית (תק"ם). מיקומו בעמק הירדן, מדרום לכנרת כ-10 ק"מ דרומית לצומת צמח, ובסמוך לכביש 90. הקיבוץ נקרא על שמם של גשרי הירדן הקרובים אליו, בהם "גשר הפגישה" (ג'יסר אל מג'מע) העתיק וגשר הרכבת החיג'אזית. הגרעין הראשון של אנשי קיבוץ גשר, שכונה קבוצת הבשקירים, התיישבו בשנת 1921 במנחמיה על פי הסכם עם יק"א שנתנה להם שטח של כמה מאות דונם לעיבוד. הם השקיעו את מרצם בעיקר בתבואות וברפת. בשנת תרפ"ג עברו חברי הקיבוץ לשטח ליד הכפר ג'שר אל מג'מע ובהמשך עברו להתגורר בתוך הכפר עצמו, יחד עם כ-40 ערבים. עד אוגוסט 1924 התחלפו כל חברי הקיבוץ ולא נותר במקום אף אחד ממייסדי הקבוצה. המתיישבים החדשים היו אנשי קבוצת "אחדות" של הקיבוץ המאוחד, שמנתה 15 גברים ו-8 נשים. הם גדלו תבואה וירקות וכן החזיקו רפת של 20 ראש ולול של כ-500 עופות. חלק מחברי הקבוצה עבדו במפעל החשמל בנהריים, דבר שאפשר את קיום הקבוצה. לאחר עיכוב של שנים דווח באוגוסט 1930 שפיק"א הקציבה תקציב לבניית נקודת קבע לקבוצה. בתחילת 1932 הגיע מספר החברים המבוגרים ל-130. אנשי הקבוצה עברו לקראת סוף שנות ה-30 לאשדות יעקב, ובמקומם הגיעו למקום ב־1939 אנשיי גרעין של הנוער העובד וגרעין של עליית נוער מגרמניה. במקור הוקם הקיבוץ סמוך לגשרי הירדן, במקום בו שכן חאן ממלוכי עתיק, על הגבול הנוכחי עם ממלכת ירדן. החברים הראשונים גרו בתוך מבנה החאן ההרוס - ביום ישנים בצל, עם רדת הערב יוצאים לעבוד - ומאבניו הם בנו את חדר האוכל, המבנה היחיד ששרד מהקיבוץ המקורי. לאחר מלחמת העצמאות עבר הקיבוץ לנקודה מערבית יותר, בקרבת המקום הישן. בחודשים אפריל ומאי 1948, (27-30 באפריל ו-15–22 במאי) הותקף המשק ומצודת המשטרה הבריטית על ידי רגלים, ארטילריה ושריון של הלגיון הירדני והצבא העיראקי שאף חצו את הירדן מערבה והשתלטו על "גבעת גמל". כתוצאה מן העמידה האיתנה של מגיני הקיבוץ כשלו התוקפים מלחדור למשק ולמצודה, ומלפרוץ מערבה לעמק יזרעאל, ונסוגו לעמדות המוצא שלהם מזרחה לנהר. בכך הייתה גשר לאחת הנקודות הבודדות בתחומי מדינת ישראל של החלטת החלוקה שהותקפה וששטחים בסביבתה נתפסו על ידי הלגיון. בסיום המלחמה הוחלט להעביר את הקיבוץ למיקומו הנוכחי, ליד "גבעת גמל" הרחוקה מעט יותר מהגבול, גבוהה יותר טופוגרפית, מאות מטרים מצפון מערב לנקודת ההתיישבות הראשונה. במלחמת ההתשה בין השנים 1967 עד 1970, הותקף הקיבוץ בירי מרגמות, ירי מנשק קל וחדירות מחבלים. אחרי הסכם השלום עם ירדן, הקים הקיבוץ במקום ההתיישבות המקורי, את חצר גשר הישנה, אתר המתאר את תולדות הקיבוץ במלחמת העצמאות ואת סיפורה של תחנת הכוח בנהריים, שהוקמה על ידי פנחס רוטנברג. האזור הוכרז כאתר לשימור של המועצה לשימור אתרים. בסמוך לקיבוץ נמצא האתר הארכאולוגי גשר, הכולל ממצאים מהתקופה הנאוליתית ומתקופת הברונזה התיכונה. כקילומטר וחצי מצפון מערב לקיבוץ, בשיפולי רמת סירין, נמצאת חורבת אדמות, בה אותרו שרידי בית כנסת מתקופת התלמוד. איתן ברושי חדר האוכל בתכנון אדריכלית ארנונה אקסלרוד הדשא המרכזי פסל לזכרו של אנצו סירני חדר האוכל הישן הקרב על קיבוץ גשר מדיה וקבצים בנושא גשר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גשר גשר במרכז המידע להתיישבות בגליל גשר באתר הרשות לפיתוח הגליל תחנת קו L3 של אגד, אשר קישר בין ארץ ישראל המערבית לעבר הירדן, בחצר גשר הישנה חצר גשר הישנה - אתר שלושת הגשרים מעוז חיים וגשר מופגזים על ידי הירדנים, יומני כרמל, פברואר 1968 (התחלה 1:42) מידע על אתר גשר, בארכיון המנדטורי באתר רשות העתיקות גשר, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור מיכאל יעקובסון: סיבוב בחדר האוכל בקיבוץ גשר, באתר 'חלון אחורי', 11 בדצמבר 2019 מיכאל יעקובסון, כשהקיבוץ ירד לבונקר: אתר הקרבות ההירואיים של גשר הוא אתר מורשת, באתר Xnet‏, 26 באפריל 2020 מיכאל יעקובסון: סיבוב בפינת הזיכרון בקיבוץ גשר, באתר 'חלון אחורי', 6 במאי 2020 גשר (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 משק גשר בשנתו השמינית, הארץ, 29 בפברואר 1932 יהורב, בקבוצת ה"גשר" (ג'שר אל מג'מע"), הארץ, 12 בספטמבר 1924 מעמק הירדן, דבר, 30 בספטמבר 1928 טיול בעמק הירדן, משק גשר, דבר, 26 באוגוסט 1930 י-ם, קבוצת הנוער העובד בגשר, דבר, 27 בספטמבר 1940 מצודת טיגרט שהבריטים פינו ב-27 באפריל לקראת סיום המנדט ואשר נתפסה על ידי יחידת פלמ"ח גשר הישנה באתר המועצה לשימור אתרים