laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Twelve Carat Toothache

Twelve Carat Toothache הוא אלבום האולפן הרביעי של הראפר האמריקאי פוסט מאלון. האלבום יצא לאור ב-3 ביוני 2022, על ידי חברות התקליטים ריפבליק ומרקורי רקורדס. האלבום נכלל במספר רשימות שפרסמו גופי תקשורת שונים לסיכום האלבומים הטובים ביותר לשנת 2022. מידע על האלבום Twelve Carat Toothache באתר MusicBrainz מידע על האלבום Twelve Carat Toothache באתר AllMusic האלבום Twelve Carat Toothache באתר Discogs האלבום Twelve Carat Toothache באתר Last.fm James Hall; Ian Winwood; Kathleen Johnston, ‏Angel Olsen tells the truth, Post Malone bemoans his fame – the week’s best albums, The Telegraph, 3 June 2022 פוסט מאלון, אנדרו בולוקי, בריאן לי, לואי בל Favorite Rap & Hip-Hop Albums | AllMusic 2022 in Review, AllMusic (באנגלית) Billboard 200 Albums, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית) May 2024 Albums Accreds.PDF, Dropbox Release formats for Twelve Carat Toothache on June 3, 2022: "Twelve Carat Toothache Box Set". Post Malone Official Store. נבדק ב-3 ביוני 2022. {{cite web}}: (עזרה) "Twelve Carat Toothache CD". Post Malone Official Store. נבדק ב-3 ביוני 2022. {{cite web}}: (עזרה) "Twelve Carat Toothache Digital Download". Post Malone Official Store. נבדק ב-3 ביוני 2022. {{cite web}}: (עזרה) "Twelve Carat Toothache Cassette". Post Malone Official Store. נבדק ב-3 ביוני 2022. {{cite web}}: (עזרה) "Twelve Carat Toothache". Apple Music (US). 3 ביוני 2022. נבדק ב-3 ביוני 2022. {{cite web}}: (עזרה)
מפת עיר

מפת עיר היא מפה נושאית בקנה מידה גדול של עיר (או חלק מעיר) שנוצרת במטרה לאפשר למשתמשים בה התמצאות מהירה במרחב עירוני. הייצוג הגרפי של אובייקטים רבים במפת עיר בדרך כלל מפושטים מאוד, ולעיתים רבות מוצג רק ציור מופשט קטן לכל אתר בולט במפה. בהתאם לקבוצת היעד שהולכת להשתמש במפה, מפת העיר תכלול לא רק מידע על רשת התחבורה הציבורית של העיר, אלא גם מידע חשוב אחר, כגון אתרים בולטים בעיר או מוסדות ציבור. קנה המידה של מפת עיר הוא בדרך כלל בין 1:10,000 ל-1:25,000. אזורים צפופים במרכז העיר יצוירו בחלקם בקנה מידה גדול יותר, על מפת נפרדת עם פירוט רב יותר. בנוסף למפות ליניאריות בקנה המידה הנכון, ישנן גם מפות בקנה מידה משתנה, למשל מפות בהן קנה המידה גדל בהדרגה כאשר מתקרבים למרכז העיר (צילום אווירי ושיטות פוטוגרמטריה). אחד מסוגי המידע שנהוג לספק במפות עיר הוא מידע על רשת הרחובות, כולל שמות הרחובות (לעיתים קרובות מוצגים גם חלק ממספרי הבתים), וכמו גם מבנים, פארקים ונתיבי מים. מפות העיר בדרך כלל מכילות גם מקרא לסוגי המידע שמופיעים במפה. לעיתים רבות נהוג לשלב במפות עיר מידע על מקומות חשובים כגון מבני מינהל, מוסדות תרבות, אטרקציות תיירות וכו' בעזרת פיקטוגרמות. ישנן גם מפות עיר המכילות מידע על מתקני תחבורה ציבורית. לוח חרס עם מפת העיר הבבלית ניפור, סביבות 1400 לפנה"ס מפת העיר בזל שבשווייץ, 1490 מפה של איסטנבול, 1523 מפת אנטוורפן, 1572 (גאורג בראון ופרנס הוגנברג) מפת נולי של העיר רומא, 1748 קטע ממפת ברלין, 1895 קרטוגרפיה מדיה וקבצים בנושא מפת עיר בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'ימי עבדו

נג'ים "ג'ימי" עבדו (בערבית: نجيم "جيمي" عبدو; נולד ב-13 ביולי 1984) הוא כדורגלן עבר קומורי ששיחק בעמדת הקשר. עבדו נולד במרטיג שבצרפת להורים שהיגרו מקומורו. הוא התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מועדון הכדורגל המקומי ושיחק בכל קבוצות הגיל של המועדון, עד שבגיל 18 הצטרף לקבוצה הבוגרת. ב-25 ביולי 2003 חתם בסדאן מהליגה הצרפתית השנייה. ב-6 בדצמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 0-0 נגד גרנובל. בעונת 2004/2005 הפך לשחקן הרכב בקבוצה וב-12 בנובמבר 2004 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד מונפלייה. במהלך עונת 2005/2006 נפצע ונעדר מרוב משחקי הקבוצה. ב-18 בנובמבר 2006 חזר למגרשים בהפסד 1-0 לאולימפיק ליון, בו גם כבש שער עצמי. בקיץ 2007 חתם בפלימות' ארגייל מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-25 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 3-2 לבארנסלי. ב-1 בדצמבר 2007 הבקיע את שערו הראשון בקבוצה בניצחון 0-3 נגד סקונת'ורפ יונייטד. ב-3 ביולי 2008 חתם במילוול מהפוטבול ליג הראשונה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 4-3 לאולדהאם אתלטיק. ב-11 באוקטובר 2008 עבדו הבקיע את השער הראשון שלו במילוול, בניצחון 1-3 נגד טרנמיר רוברס. שבוע לאחר מכן, הורחק בניצחון 0-1 נגד הרפורד יונייטד. ב-14 במאי 2009 הבקיע בחצי גמר פלייאוף העלייה לפוטבול ליג נגד לידס יונייטד. בתחילת עונת 2009/2010 האריך את חוזהו בקבוצה עד שנת 2013. בעונת 2011/2012 נבחר לכדורגלן העונה של המועדון על ידי האוהדים. ב-15 ביולי 2017, עבדו הושאל ל-AFC וימבלדון. ב-5 באוגוסט 2017 עבדו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1–1 ב-סקאנת'רופ יונייטד וכבש את שער הבכורה שלו באותו משחק. בסיום העונה, שוחרר ממילוול וחזר למרטיג. עבדו נולד בצרפת להורים שהיגרו מקומורו ולכן היה זכרי לייצג את שני הלאומית. ב-9 באוקטובר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קומורו בהפסד 1-0 למוזמביק. כעבור מספר חודשים, עבדו נעדר מסגל הנבחרת ובשנת 2014 זומן לסגל הנבחרת מחדש. במרץ 2016 שימש לראשונה כקפטן הנבחרת. עבדו השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2021. מילוול פלייאוף העלייה לפוטבול ליג הראשונה: 2010, 2017 מדיה וקבצים בנושא ג'ימי עבדו בוויקישיתוף ג'ימי עבדו, באתר Transfermarkt ג'ימי עבדו, באתר Soccerway ג'ימי עבדו, באתר National Football Teams ג'ימי עבדו, באתר FootballDatabase.eu
פסגת האריס (ארץ גרהאם)

פסגת האריס (באנגלית: Harris Peak) היא פסגה המתנשאת מעל בסיסו של חצי האי רקלוס בחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. גובה של הפסגה 1,005 מטרים מעל פני הים. הפסגה מופתה לראשונה על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד (FIDS), בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי האנטיג אירוסרוויירס בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבין השנים 1956–1957. שמה של הפסגה ניתן לה בשנת 1960 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה. הפסגה נקראת על שם לזלי האריס (Leslie Harris), שעבד בסקר שטחי חסות איי פוקלנד כנגר, וכן היה עוזר כללי בתחנת המחקר האי דנקו התחנה בשנת 1956, והשתתף במסעות הסיור ומחקר שיצאו מהתחנה וחקרו את סביבתה וכן יצאו מבקתת נקודת פורטל הסמוכה.
אנג'ל אלון

אנג'ל אלון (נולדה בשנת 1950) היא פעילה חברתית ישראלית, ששימשה אם אומנת ל-217 ילדים, בהם ילדים בעלי צרכים מיוחדים שננטשו. משיאה משואה ביום העצמאות ה-74 למדינת ישראל. אלון נולדה בשנת 1950 במרוקו. לדוד ורחל ז'אנו. אחת מתשעה אחים ואחיות. עלתה ממרוקו בגיל 11 ונקלטה במעברה ברחוב מילרוד באשקלון. בגיל 18 נישאה לשלמה והשניים עברו לגור בנתיבות. הרעיון להפוך למשפחת אומנה עלה בשיחה מקרית שערכה עם חברה, היא התקבלה למערכת הקלט והצטרפה בהמשך למכון סאמיט. במשך עשור שימשה יחד עם בעלה כמשפחת אומנה, ואחר כך גם הפכה לאומנת חירום. במשך יותר מ-30 שנים, פתחה את ביתה וטיפלה ב-217 תינוקות וילדי אומנה במצבי סיכון, ביניהם תינוקות שננטשו בבתי חולים, ילדים שחוו הזנחה, ילדים עם מוגבלויות קשות, ותינוקות שנולדו עם תסמונת גמילה (להורים מכורים לסמים). אלון טיפלה בילדים עד שנמצאה עבורם מסגרת מתאימה כגון אומנה, אימוץ או חזרה לבית ההורים הביולוגיים. ב-2004 קיבלה מעיריית נתיבות את "אות יקירת העיר". בתחום התנדבות בקהילה. ב-2021 קיבלה יחד עם בעלה שלמה אות מפעל חיים מנשיא המדינה ראובן ריבלין. על עשייתם למען ילדי האומנה. בשנת 2022, נבחרה להשיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-74 למדינת ישראל. הנימוק כפי שנמסר על ידי שר התרבות חילי טרופר בשם הוועדה הוא "אנג'ל אלון היא סמל לנדיבות ולרגישות חברתית יוצאת דופן. 217 תינוקות וילדי אומנה זכו בזכותה לבית חם ולחיבוק אוהב. בלבה הגדול היא עטפה אותם ומעניקה לכולנו צוהר להבנה מהי אהבת אדם". אחיה הוא כדורגלן העבר מוריס ז'אנו. היא נשואה לשלמה אם לשמונה ילדים. מתגוררת בנתיבות. אריאלה רינגל-הופמן, הדר גיל-עד, "כשאני מוציאה תינוק מבית החולים, אני חוזרת לגיל 18. הילדים האלה הם האינפוזיה שלי", באתר "ידיעות אחרונות", 2 באפריל 2022 עודד בר-מאיר, אנג'ל אלון מנתיבות תשיא משואה ביום העצמאות: "נתתי את הנשמה לילדים האלה", באתר מיינט באר שבע, 24 באפריל 2022 יהודית גריסרו, אנג'ל אלון שטיפלה ב-217 תינוקות וילדי אומנה במצבי חירום נבחרה להשיא משואה בטקס המשואות • היא סיפרה: "עשיתי 21 בריתות בשנים האלה, היה לי כיף", באתר רדיו ללא הפסקה, 24 באפריל 2022 טליה פלד קינן, לתפארת מדינת ישראל: סיפורה של אנג'ל אלון – אם אומנה ל-217 ילדים, באתר חדשות 13, 29 באפריל 2022 צל"ש השבוע: אנג'ל ושלמה אלון, באר שבע נט ערוץ 7, בין מדליקי המשואות: האלוף במיל' יורם יאיר (ייה) ו"אם הבנים" שטיפלה ב-217 תינוקות, באתר ערוץ 7, 12 באפריל 2022
וסטה (עיר)

וסטה (בהונגרית: Vésztő) היא עיר בנפת סגהאלום שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בה קהילה יהודית. כמו יישובים רבים באירופה גם בוסטה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו ביישוב 7,820 תושבים ובשנת 2023 רק 6,207 תושבים. וסטה הפכה לעיר רשמית ב-1 ביולי 2001. יהודים התיישבו בוסטה במחצית השנייה של המאה ה-19, רובם עסקו במסחר. הקהילה הקימה חברה קדישא, אגודת נשים ובית ספר. בית הכנסת נבנה ב-1932. במקום קיים בית קברות יהודי. בתקופה שבין שתי מלחמות העולם הייתה פעילות ציונית במקום, בעיקר של תנועת "המזרחי", בהשפעתה ובהנהגתה של הסופרת אידה לאנג Láng Ida. "החוקים היהודיים" של ממשלת הונגריה שהיפלו לרעה את היהודים בתחומי הכלכלה והתרבות, לא התקבלו בוסטה וזאת לאחר התערבותו של כהן הדת הפרוטסטנטי המקומי. באופן כללי, תושבי העיירה הנוצרים התנגדו לאנטישמיות והחרימו את פעולותיה של המפלגה הפאשיסטית ההונגרית. ובכל זאת, במאי 1944, אחרי כניסת הצבא הגרמני להונגריה, רוכזו היהודים בשני בתים במרכז העיירה, שהוכרזו כגטו. כמה יהודים הועסקו בעבודות חקלאיות בחווה סמוכה. ב-21 ביוני הועברו כל יהודי וסטה לגטו סולנוק, שם גם נרצחה הסופרת אידה לאנג. מסולנוק שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ וכמה משפחות נשלחו למחנות עבודת כפייה באוסטריה. אחרי המלחמה חזרו לעיירה כ-30 יהודים שניצלו, בעיקר מבין אלה ששולחו לאוסטריה. הם ניסו לשקם את הקהילה אך אחרי המרד האנטי-סובייטי בשנת 1956 עזבו היהודים סופית את וסטה. בדף הקהילה של וסטה נכתב כי בשנת 1944 יש בקהילה 113 חברים ואין רב לקהילה. וסטה בפנקס הקהילות הונגריה מדיה וקבצים בנושא וסטה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של וסטה קהילת וסטה, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי בית הקברות היהודי בוסטה תיעוד יהודי וסטה שנרצחו בשואה דף קהילת וסטה במפקד קהילות הונגריה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
בי

האם התכוונתם ל... B – האות השנייה באלפבית הלטיני אישים: ג'וליה בי – זמרת-יוצרת ומלחינה ברזילאית מל בי – זמרת פופ בריטית סמנתה בי – מנחת טלוויזיה קנדית-אמריקאית קארדי בי – ראפרית ופזמונאית אמריקאית קייטי בי – זמרת יוצרת אנגליה רוקי בי – מפיק מוזיקלי ותקליטן ישראלי בי שנג – ממציא סיני חברות: בי קומיוניקיישנס – חברת אחזקות ישראלית Be (רשת בתי מרקחת) – רשת בתי מרקחת ישראלית בשליטת שופרסל Be בה ביי
לילה לבן (סרט)

לילה לבן הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1995 בבימויו של ארנון צדוק, עם שלום שמואלוב ושרון אלכסנדר בתפקידים הראשיים. התסריט מבוסס על ספרו האוטוביוגרפי של שלמה כפיר "צ'ארלי כבר נקי" (1993) ומתאר את החיים הקשים והאלימים בכלא אבל גם את קשר החברות הנוצר בין שני האסירים שגדלו בסביבות חברתיות שונות. הסרט זכה בפרס השופטים הצעירים לסרט הזר בפסטיבל הקולנוע בקאן, והיה מועמד לפרס סוס הברונזה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בסטוקהולם. אבי הררי שהיה בזמן ההסרטה מפקד בית הסוהר איילון ברמלה משחק בתפקיד עצמו. הסרט צולם ברובו בשחור-לבן ורק הסיום האופטימי צולם בצבע. העלילה מתרחשת בשנת 1986 בבית סוהר במרכז הארץ. המקום מוצף בסמים ו"חיסולי חשבונות" בין האסירים. יונתן (עידן אלתרמן) הוא אסיר שמגיע בפעם הראשונה לבית הכלא ומתקבל על ידי האסיר הוותיק והחזק דודא (ארנון צדוק) שבמקבל אותו בנועם ובמתק שפתיים, נותן לו סבון להתרחץ וארוחה טובה שבסופה הוא כופה עליו יחסי מין. צעקתו של יונתן נבלעת ברעש בבית הכלא. עם הזמן הוא הופך לעבד מין כנוע של דודא. לבסוף הוא משתתף בחיסולו. לתא אחר מגיע שלמה (שרון אלכסנדר), גם הוא אינו עבריין מועד. הוא נשפט למאסר בפעם הראשונה על תקיפת אשתו. שלמה הוא בחור משכיל המנגן מוזיקה קלאסית באקורדיון שלו. הוא נפגש עם מפקד החדר צ'ארלי (שלום שמואלוב), עבריין ותיק שנשפט על עבירות סמים, תקיפת אשתו והטרדה מינית של בתו. שלמה משכנע את צ'ארלי להיגמל מסמים. הוא מתלווה אליו לפגיעה עם אשתו ניצה (גילי בן אוזיליו) אבל היא אומרת לצ'ארלי כי אינה מאמינה לו וכי נמאס לה ממנו והיא לא תגיע לביקורים ולא תספק לו סמים. קמ"ן הכלא (שמיל בן ארי) תומך בתהליך הגמילה ומבטיח להעביר אותם לאגף נ"ס (נקי מסמים) אף על פי שלצ'ארלי נרשמה "מעידה" אחת בתהליך הגמילה. קצינת המבחן רוז (לאורה רבלין) מתייחסת לצ'ארלי ושלמה בקרירות ובזלזול. שלמה ממשיך להשגיח על צ'ארלי בתהליך הגמילה ותומך בו ברגעי ה"קריזה" הקשים. מתקיימת ישיבה "טעונה" בחדרו של מפקד הכלא (אבי הררי) בקשר להחלטה להעביר את שלמה וצ'ארלי לאגף נ"ס. הקמ"ן תומך בהצעה, קצינת המבחן לא מביעה דעה ואילו הקב"ט דנינו (ששי סעד) מתנגד בתוקף להעברה ומדגיש כי צ'ארלי הוא עבריין ונרקומן מועד. המפקד מחליט להחליף את הקב"ט ולהעביר את השניים לאגף נ"ס. מכאן הסרט בצבע. כעבור שנתיים משתחרר צ'ארלי, אשתו ניצה ובתו מגיעות לקבלו. הוא מתחבק עם ניצה אבל הבת (עינת ויצמן) מסרבת לחיבוק. שלמה משתחרר לאחר ניכוי שליש מתקופת מאסרו. כעבור 9 שנים צ'ארלי עדין נקי מסמים. "לילה לבן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "לילה לבן", באתר ספר הקולנוע הישראלי "לילה לבן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "לילה לבן", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית הפגישה הטראומטית בין דודא (ארנון צדוק) ליונתן (עידן אלתרמן), באתר יוטיוב
משה הכהן נהר

הרב משה הכהן נהר, המכונה אבא (תקפ"ה, 1825 בערך - כ"ב בתמוז תרנ"ד, 26 ביולי 1894), היה רב באזמיר, בטבריה ובצפת ורבה של תירייא (Tire) הסמוכה לאזמיר. מחבר ספר כסא דברכתא. נולד באזמיר, לרבי דניאל הכהן נהר, מחבר ספר יד הנהר, ולקדן חנולה, בתו של ר' רחמים אריה אברהם הכהן ארייאש. נישא לג'וייא, בתו של רבי אברהם פאלאג'י, שמזכיר אותו רבות בספריו ומכנהו "חתני החכם השלם והכולל נז"י [=נעים זמירות ישראל] כמה"ר משה הכהן נהר". רבי חיים פאלאג'י, מזכירו בספריו ומשבח אותו מאד: סופר מהיר נכדי החכם השלם והכולל עצום ורב נעים זמירות ישראל כמה״ר משה הכהן נהר נר״ו דבספרים שכתב עושה וי״ו דשלום חסר העוקץ... — ספר חיים סימן א״ך דף ע״ב עמוד ב . שימש כרב של הכפר בורון אבאד הסמוך לאיזמיר, משם שלח רבי משה שאלות לרבי חיים פלאג'י. לאחר מכן כיהן כרבה של תירייא הסמוכה לאזמיר. עלה לארץ ישראל והתיישב בטבריה. דן עם חכמי דורו, וביניהם רבי משה בארקי, ורבי חיים בנימין פונטרימולי בספרו פתח הדביר שכותב לרב משה ”אהבת עולם אהבתיך” (פתח הדביר, כסא דחיי (סימן ק"ץ)). הוציא לאור את ספר קרית ספר לרבי מנחם המאירי בשתי מהדורות עם הקדמה ממנו. בתר"י עזב את טבריה ועבר לגור בצפת. שב לאיזמיר ושם נפטר בכ"ב בתמוז התרנ"ד (1894). רבי יוסף פלאג'י ספד לו. בתו שרה נישאה לרב ישמעאל הכהן, רבה של צפת. בתו רבקה נישאה לרבי אליהו, בנו של רבי מאיר הכהן ובנם היה רבי דוד רחמים הכהן, שנפטר בה' בטבת תרמ"ד בימי אביו וסבו בעודו מאורס אך טרם נישא. בת אחרת (ששמה לא נודע) נישאה לרב שמואל ממן. קונטרס כסא דברכתא (בתוך 'קרית ספר' אזמיר תרכ"ג) - ט"ז סימנים: שו"ת ובירורי הלכה בענייני מידות, שעורים וספק ברכות וכן קונטרס בנושא כתיבת סת"ם. אותו הדפיס יחד עם ספר קרית ספר לרבי מנחם המאירי. כתב גם את ההקדמה לספר יד הנהר לאביו, רבי דניאל. (אזמיר תרמ"ד) ספר ויקרא אברהם, סדר ויקרא, פרשה ראשונה. למשל:"שמעתי מפי נכדי הרב ועצום ספרא רבה ויקירא כמהר"ר משה הכהן נהר נר"ו בעל ספר "כסא דברכתא". (נפש כל חי מערכת מי את ס'). במקום אחר החבי"ף מכנהו 'ידי"ן החה"ש נכדי הפוסק ה"י'. וראה: פתח הדביר ח"א או"ח סימן קצ, דף ריד, ע"ב בכסא דחיין. ראה עוד ב "חיים לראש" בסוף הספר דף ק"י ע"א. מועד לכל חי סימן ל"א אות פ"א ובמקומות נוספים. רוח חיים חלק א' או"ח סימן תרפ"א אות א', דף קח מזכרת משה, סימן ה' או"ח סימן קל"ב, וכן שם בסימן ק"ץ אזמיר תרכ"ג, אזמיר תרמ"ד יוסף את אחיו, מערכת ד' שני חתניו מוזכרים בהספדו: ספר שמו אברהם, ח"ב, דרוש י"א להספד, דף סט, ע"א.
No Quiero Saber (שיר של סלינה)

No Quiero Saber (בעברית: אני לא רוצה לדעת) הוא שיר של הזמרת המקסיקנית-אמריקאית סלינה אשר יצא ב-20 ביוני 1996 על ידי חברת EMI לטין. השיר הופיע לראשונה באלבומה השני Ven Conmigo ולאחר מכן הוא יצא כסינגל מתוך האלבום Voces Unidas ואף גם הופיע באלבום Siempre Selena בגרסת הרמיקס שלו ובאלבום Enamorada de Ti בגרסה אקוסטית שלו. השיר נכתב והופק על ידי אחיה א.ב. קינטנייה ופיט אסטודילו אשר היה זמר ליווי בסלינה ולוס דינוס. השיר זכה לביקורות חיוביות על ידי מבקרי המוזיקה. עיתון Deseret News כינה את השיר כ"אחד מהשירים הטובים ביותר של סלינה". השיר זכה בפרס "שיר הקרוסאובר של השנה" ב"טקס פרסי הטחאנו" ואף הגיע למקום השישי במצעד השירים הלטיניים של בילבורד. השיר הופיע לראשונה במקום ה-35 במצעד השירים הלטינים של בילבורד בתאריך ה-11 במאי 1996. ב-22 במאי הוא כבר טיפס למקום ה-6 במצעד. במצעד שירי הפופ הלטיניים, מצעד אשר מראה את שירי הפופ הלטיניים שהאזינו להם הכי הרבה השבוע ברדיו האמריקאי השיר הופיע לראשונה במקום ה-12 והגיע בשיאו למקום ה-10 לאחר 4 שבועות. במצעד האיירפליי המקסיקני הלטיני האזורי, מצעד אשר מראה את השירים המקסיקניים האזוריים שקיבלו הכי הרבה האזנות ברדיו האמריקאי באותו שבוע השיר הגיע לראשונה למקום ה-20 ושבוע שלאחר מכן הוא הגיע למיקום השיא שלו, 15. סרטון השיר "No Quiero Saber" באתר יוטיוב Selena - No Quiero Saber, נבדק ב-2022-04-30
קאלבי-ליווה

קאלבי-ליווה (באסטונית: Kalevi-Liiva) הוא אתר ובו דיונות חול, הממוקם במחוז האריו שבאסטוניה, בסמוך לחוף הים הבלטי. האתר ממוקם צפונית למחנה הריכוז יֶגָאלָה. בזמן השואה נרצחו בו לפחות 6,000 יהודים וכן צוענים. במהלך ספטמבר 1942 הגיעו לאזור כ-2,000 יהודים, חלקם תושבי אסטוניה וחלקם הגיעו מגרמניה ומטרזיינשטט. כ-450 מהיהודים נשלחו למחנה הריכוז יֶגָאלָה, והשאר נרצחו במקום. בהמשך הגיעו למקום ונרצחו אלפים נוספים, בהם יהודים, צוענים ואסירים פוליטיים. ההוצאה להורג נעשתה על ידי משתפי פעולה נאצים אסטונים בפיקוח גרמני. האסטונים האחראים על מעשי הרצח - אלכסנדר לאק, איין-ארווין מיר וראלף גרטס - הואשמו במעשי הרצח בשנת 1961 בידי הסובייטים בעת כיבוש המדינות הבלטיות, נשפטו למוות ושניים מהם הוצאו להורג. קיימות הערכות שונות באשר למספרם הכולל של הנרצחים. שתי אבני הזיכרון במקום הוקדשו לזכרם של 6,000 יהודים ו-2,000 צוענים שנרצחו. האנדרטה הוקמה בשנת 1960. DEFor: Presse: holocaust_estland, web.archive.org, ‏2007-09-29 Estonia, encyclopedia.ushmm.org (באנגלית) Avati mälestusmärk II maailmasõja ajal mõrvatud mustlastele | ERR Uudised, web.archive.org, ‏2011-07-22 אנטון וייס-ונדט, "Murder Without Hatred: Estonians and the Holocaust", 2009, עמוד 238. Mälestusmärk Kalevi-Liival | ERR | Digihoidla, arhiiv.err.ee
זוראן בלדובלייב

זוראן בלדובלייב (במקדונית: Зоран Балдовалиев; נולד ב-4 במרץ 1983) הוא כדורגלן מקדוני המשחק בעמדת החלוץ בדריטה בוגווינייה. בלדובלייב התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל של בלשיצה. בעונתו השנייה במועדון, רשם 21 שערים ב-33 משחקים וסיים שני כסגן מלך שערי הליגה. בשנת 2003 בלדובלייב הצטרף לפובילקלום צליה מליגת העל הסלובנית ובעונתו השנייה זכה עם המועדון בגביע. בקיץ 2005 חתם במיל-מואן מליגת העל האזרית וכעבור חצי שנה חתם בוונטספילס הלטבית. בקיץ 2006 חתם בלוקומוטיב פלובדיב מליגת העל הבולגרית במדיה כבש 11 שערים ב-12 משחקים וכעבור שנה חתם בלוקומוטיב סופיה. בינואר 2010 הצטרף לעירוני קריית שמונה מהליגה הלאומית עמה היה שותף לעליה של המועדון בליגת העל ואף המשיך לשחק חצי עונה נוספת בקבוצה. בינואר 2011 חתם באנוסיס נאון פאראלימני מליגת העל הקפריסאית. בהמשך הקריירה שיחק בנג'ראן, אל-קאדסיה, הוריזונט טורנובו, קרקירה, צ'יאסו, אולימפיאקוס וולוס, אקדמיה פאנדב, גיוכטאס, טיקווש וכיום משחק בדריטה בוגווינייה. ב-9 בפברואר 2003 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מקדוניה בתיקו 2-2 נגד קרואטיה. ב-12 בנובמבר 2005 הבקיע את שערו היחידה בנבחרת בניצחון 1-2 נגד ליכטנשטיין. בלדובלייב רשם 4 הופעות בנבחרת, כולם במשחקי ידידות. פובילקום צליה הגביע הסלובני: 2004/2005 עירוני קריית שמונה ליגה לאומית: 2009/2010 קריקרה הליגה היוונית השנייה: 2013/2014 אקדמיה פאנדב הליגה המקדונית השנייה: 2016/2017 זוראן בלדובלייב, באתר Transfermarkt זוראן בלדובלייב, באתר Soccerway זוראן בלדובלייב, באתר National Football Teams זוראן בלדובלייב, באתר FootballDatabase.eu
אולה קירק כריסטיאנסן

אולה קירק כריסטיאנסן (7 באפריל 1891 – 11 במרץ 1958) היה נגר דני. ב-1932 הקים את חברת הצעצועים "לגו", מחנות קטנה לעיבוד עץ שמכרה מוצרים ביתיים, ליצרן צעצועי עץ. השם של החברה ניתן לה בשנת 1934. לאחר שפרצה שרפה בסדנה שלו ושרפה את כל המוצרים ב-1942, החברה רכשה בשנת 1947 מכונת הזרקת פלסטיק ועברה לייצור אבני משחק עשויות פלסטיק, שהיו עמידות ובטוחות יותר למשחק של ילדים. ניהול החברה עבר לבנו גודפרד (אנ'), כאשר נפטר. כריסטיאנסן נולד וגדל בפילסקוב, ילד עשירי למשפחה עניה ביוטלנד. אף על פי שהמשפחה הייתה ענייה, הוא זכה לקבל השכלה תיכונית בסיסית. כבר מגיל שש עבד כחקלאי וסייע בפרנסת המשפחה. הוא למד בבית ספר יומיים בשבוע. בשנת 1905, בהיותו 14, החל לעבוד כשוליה אצל אחיו הבכור. ב-1911 עזב את דנמרק לגרמניה ושם עבד בנגרות במשך כחמש שנים. בשנת 1916 קנה כריסטיאנסן חנות נגרות בבילונד, מרכז יוטלנד בכסף שחסך לאורך השנים. בשנות ה-20 המאוחרות, התמקד העסק בשיקום ופיתוח מבנים חדשים, וכן בייצור מוצרי בית עבור הקהילה המקומית. בשנת 1924 נשרפו בית המלאכה ובית המשפחה בגלל שני בניו שהתעסקו בשבבי עץ והעסק שלו כמעט נהרס. למרות כל הקשיים לאורך השנים, תקופת השפל הגדול וכיבוש דנמרק על ידי גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה, הוא הצליח לשמור על עסק שלו. הוא החליט בעיקר לייצר צעצועי עץ, כמו יו-יו, חיות הנמשכות באמצעות חבל ומשאיות מעץ. בכך קיבל את ההחלטה למקד את מוצריו בהתפתחות ילדים. ב-1942 גרם קצר חשמלי לשריפה שהביאה לאובדן המפעל שלו וכן כל המלאי והשרטוטים שלו. עם זאת, הוא החליט להתחיל מחדש. בשנת 1944 המפעל החדש שילב פס ייצור. בסוף מלחמת העולם השנייה, לא היו זמינים חומרים מסורתיים רבים ששימשו לייצור מוצרים, ולכן הוא חיפש חלופות זולות אחרות מפלסטיק. בשנת 1947 רכשה החברה שלו מכונת הזרקת פלסטיק. המעבר הזה לייצור צעצועים מפלסטיק היה מאתגר עבורו מאחר שכל חייו עסק בעבודה עם עץ. ב-1916 התחתן עם קירסטין סורסן, בתו של יצרן גבינות. לזוג נולדו ארבעה ילדים: יוהנס, קארל גיאורג, גודפרד וגרהרדט. קריסטין נפטרה בשנת 1932. שנתיים לאחר מכן, הוא התחתן עם סופי יורגנסן ונולדה להם בת אחת בשם אולה. ב-11 במרץ 1958 נפטר כריסטיאנסן, בגיל 66, מדום לב. מדיה וקבצים בנושא אולה קירק כריסטיאנסן בוויקישיתוף אולה קירק כריסטיאנסן (באנגלית) קונסטנטין לאורי, ‏דרך הלבנים הצהובות, באתר גלובס, 16 ביולי 2014 The LEGO® Story, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 17:08) (באנגלית) אולה קירק כריסטיאנסן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
מרצדס-בנץ EQS SUV

מרצדס-בנץ EQS SUV (באנגלית: Mercedes-Benz EQS SUV) היא מכונית חשמלית פרימיום במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה או שבעה מקומות, שמיוצרת על ידי מרצדס-בנץ משנת 2022. היא נחשפה ב-19 באפריל 2022. היא מהווה כגרסת הקרוסאובר של מרצדס-בנץ EQS. העיצוב החיצוני של ה-EQS SUV עושה שימוש בשפת העיצוב של שאר דגמי EQ של החברה וכמו בכל שאר דגמי EQ על בסיס פלטפורמת EVA הדגש הוא בעיקר על יעילות אווירודינמית ומקדם גרר נמוך כך שהמראה המתקבל הוא יותר סטיישן מוגבהת ופחות SUV כמו דגמי הבנזין של החברה. את הפנסים הראשיים, LED אדפטיבי כסטנדרט, ניתן לשדרג לתאורה דיגיטלית מתקדמת וכמו כל דגמי EQ את החלק האחורי מעטר פס תאורה הנמתח לכל הרוחב. עיצוב הפנים נותר ללא שינוי מה-EQS הרגילה. בשלב ההשקה הראשון משווקת מרצדס את ה-EQS SUV עם שלושה מערכות הנעה חשמליות. EQS SUV 450: מנוע חשמלי אחורי המספק 355 כ"ס ומומנט של 57.9 קג"מ, סוללת ליתיום-יון בקיבולת 107.8 קוט"ש המאפשרת בדגם זה טווח נסיעה של בין 536 ל-660 ק"מ בתקן WLTP. נתוני הביצועים לא נחשפו. EQS SUV 450 4Matic: שני מנועים חשמליים היוצרים הנעה כפולה בהספק כולל של 355 כ"ס ומומנט מרבי של 81.5 קג"מ. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 107.8 קוט"ש המאפשרת בדגם זה טווח נסיעה של בין 507 ל-613 ק"מ בתקן WLTP. נתוני הביצועים לא נחשפו. EQS SUV 580 4MATIC: שני מנועים חשמליים היוצרים הנעה כפולה בהספק כולל של 536 כ"ס ומומנט מרבי של 87.5 קג"מ. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 107.8 קוט"ש המאפשרת בדגם זה טווח נסיעה של בין 507 ל-613 ק"מ בתקן WLTP. רוכשי הדגם יוכלו לבחור בין מטען פנימי 11 קילוואט או 22 קילוואט תלת פאזי המאפשר טעינה מלאה בזמן של 10 שעות או 5 שעות בהתאמה. טעינה מהירה DC אפשרית עד להספק של 200 קילוואט כך שטעינה של בין 10 ל-80 אחוז דורשת 32 דקות וטעינה של 15 דקות תאפשר הוספה של עד 250 ק"מ לטווח. מדיה וקבצים בנושא מרצדס-בנץ EQS SUV בוויקישיתוף הודעה רשמית לעיתונות (באנגלית) 2023 Mercedes-Benz EQS SUV First Look: Three-Row EV Luxury, Motor1.com (באנגלית) מרצדס משיקה את ה-EQS SUV, באתר EV Magazine | מגזין רכב חשמלי, ‏2022-04-19 cartube, מרצדס EQS SUV החשמלי 2022 נחשף, באתר cartube
מבנים תחביריים

מבנה תחבירי הוא תיאור וניתוח האופן בו משפט דבור מורכב מקישור של צירופים לשוניים אחד לשני באופן שלכל צירוף לשוני יש תפקיד המשלים את הפעולה שהיא במרכז המשפט, ובכך יוצר רצף לכיד וקוהרנטי, בעל משמעות ומובן. ישנם שני סוגי מבנה תחבירי: מבנה העומק המופשט הנקרא גם המבנה הבסיסי - המתוכנן בשכל, או העומד בבסיס הדיבור לפני שהופק. מבנה שטח - המבע כפי שהוא מופק במציאות. מבנה השטח הוא בעיקר תוצאה של נוהלי דיבור מוסכמים והכרחיים לצורך הדיבור הטבעי המתואם בין בני אדם, וכן מהרגלי דיבור שהדובר רכש במהלך חייו בהשפעת הסביבה או כאימוץ עצמי. מבנה השטח כולל לעיתים גם טעויות דיבור ושגיאות לשון, ומבעי קישור שאינם שייכים ישירות לנושא השיחה. מתוך אוסף נרחב של מבני שטח שהופקו בשיח של דוברים רבים, ניתן להצביע על תבניות ומהן לחקור ולזהות את מבנה העומק המופשט העומד בבסיסם. מונחים אלו פותחו בשנות החמישים בידי הבלשן בן ימינו נעם חומסקי ואחרים בעקבות מורו של חומסקי הבלשן היהודי אמריקאי זליג הריס (אנ') יליד באלטה וסברותיו בתחום הדקדוק היצרני (הגנרטיבי) (אנ'). ניתוח המשפטים והצגת המבנה התחבירי שלהם נעשה על ידי עץ של צירופים לשוניים המתחברים לרכיבים משפטיים, וכולם יחד למשפט מורחב הכולל את נימת המשפט כשאלה או אמירה. לפי המתברר מניתוח המבנים הבסיסיים המתקבלים ממבני השטח, מתברר שבכלל השפות שבעולם ישנו מבנה אחיד של רצף על פי כמה כללים פשוטים אשר סטיה מהם משאיר את המשפט בלתי תקין באוזני השומע או בעיני הקורא. ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. מבוא היסטורי לבלשנות מערבית פיטר סורן הוצאת בלאקוול אוקספורד 1998 (בכרטסת הספריות הבינלאומית)