laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
גיורא גמרמן

גיורא גמרמן (18 בנובמבר 1927 - 3 באפריל 2015) היה אדריכל ישראלי שהתמחה בתכנון מוסדות ציבור, ספורט חינוך ומגורים. גמרמן נולד בעיר פרגמינו (Pergamino) שבארגנטינה ובהיותו בן 6 עלה עם אביו לארץ ישראל. למד במקוה ישראל ולאחר מכן למד אדריכלות בטכניון שם הכיר את שותפו לדרך למשך 40 שנה - משה לופנפלד. בשנת 1961 פתח משרד אדריכלים בשיתוף לופנפלד שפעל עד לאמצע שנות התשעים. המשרד זכה בעשרות תחרויות אדריכלים לאורך 30 שנות פעילותו. בשנת 2021 יצא לאור הספר אחרי המודרניזם: האדריכלות של משה לופנפלד וגיורא גמרמן (הוצאת אסיה) המציג את סיפורם ועבודתם של גמרמן ולופנפלד. אצטדיון הספורט הלאומי לאתלטיקה קלה בהדר יוסף שבתל אביב מבנים רבים במכון וינגייט בית דני בשכונת התקוה בית דירות "הפירמידה" בבאר שבע הספרייה העירוני בית אריאלה בתל אביב מרכז קליטה בית קנדה, שכונה א', אשדוד ארכיון העבודה "מכון לבון", תל אביב (נהרס) אולם מופעים "היכל אדית", קריית גת עשרות בתי ספר ואולמות ספורט בכל רחבי הארץ כפר הנופש הצרפתי, אשקלון בניין הפירמידה בבאר שבע בית דני, תל אביב בית דני, תל אביב ספריית בית אריאלה ספרייה במרכז קצרין בית המגירות בבאר שבע בית מגורים ברחוב בודנהיימר, תל אביב הספרייה העירונית בכרמיאל מעונות תלמידים בבית הספר במקווה ישראל היכל אדית, קרית גת צבי אלחייני ומיכאל יעקובסון, אחרי המודרניזם: האדריכלות של משה לופנפלד וגיורא גמרמן, הוצאת אסיה, 2021 נועם דביר, יש לאן לעלות, באתר הארץ, 10 בדצמבר 2009 נועם דביר, היעלמותו של כפר הנופש הצרפתי: הפשטות של החופש, באתר הארץ, 4 במאי 2011 נועם דביר, בניין הפירמידה בבאר שבע: נקודה ירוקה בלב המדבר, באתר הארץ, 12 בינואר 2011 מיכאל יעקובסון: בניין הפירמידה בבאר שבע, 12 בדצמבר 2010, חלון אחורי. מיכאל יעקובסון: סקירה אדריכלית מצולמת של שני מתחמים בגילה בתכנון אדריכלים יסקי-גיל-סיון ולופנפלד-גמרמן, באתר 'חלון אחורי', 16 בדצמבר 2015 מיכאל יעקובסון: סיבוב בשיכונים שבנה משרד השיכון לאוכלוסייה ערבית בכפר ימה, באתר 'חלון אחורי', 31 בינואר 2018 מיכאל יעקובסון: סיבוב בבית ספר מקיף שייבר בבית שמש שמשמש היום ישיבה תיכונית חרדית, באתר 'חלון אחורי', 21 במרץ 2018 מיכאל יעקובסון: סיבוב בחצר הפנימית של ספריית בית אריאלה, באתר 'חלון אחורי', 24 במרץ 2018 מיכאל יעקובסון: סיבוב בספרייה העירונית ובמרכז המוזיקה בכרמיאל, באתר 'חלון אחורי', 5 במאי 2018 מודעת אבל: גיורא גמרמן ז"ל, נפטר ב-אפריל 2015 – ידיעות אחרונות אבל, באתר www.zikaronet.co.il (ארכיון)
ורדי

האם התכוונתם ל... אישים: אריאל ורדי – מעצב גרפי וטיפוגרף ישראלי; בנו של חיים ורדי ואביה של עדה ורדי אריה וַרדִי – פסנתרן ומנצח ישראלי אריק ורדי – ממייסדי מיראביליס, החברה שפתחה את ICQ; בנו של יוסי ורדי ג'וזפה וֶרדִי – מלחין איטלקי ג'יימי ורדי – כדורגלן אנגלי דן ורדי – תת-אלוף בצה"ל, מפקד אוגדה במלחמת לבנון זאב ורדי – שחיין ושחקן כדורמים אוסטרי-ישראלי חובב ורדי – קצין ישראלי חיים ורדי – פרופסור לתולדות הנצרות המזרחית באוניברסיטת תל אביב, עורך ומתרגם; אביו של אריאל ורדי וסבה של עדה ורדי יאיר ורדי – מנכ"ל מרכז סוזן דלל למחול ולתיאטרון וראש המחלקה למחול באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים יהודה ורדי – צייר ישראלי יואב ורדי – משורר וחוקר בהתנהגות ארגונית וניהול משאבי אנוש יוליה וַארַאדִי (Varady) – זמרת אופרה (סופרן); רעייתו של זמר הבריטון דיטריך פישר-דיסקאו יוסי ורדי – יזם היי טק ישראלי; אביו של אריק ורדי יעקב ורדי – פרופסור לרפואה המומחה לנוירולוגיה ונוירופסיכיאטריה, ובמאי קולנוע מואב ורדי – עיתונאי וכתב מדיני בחדשות 10 משה ורדי (מדען מחשב) – פרופסור למדעי המחשב משה ורדי (עיתונאי) – עיתונאי, עורך "ידיעות אחרונות" משה ורדי (רב-טפסר) – נציב שירותי כבאות והצלה ומפקח כבאות ראשי סער ורדי – סופר, עיתונאי ואיש תקשורת עדה ורדי – גרפיקאית ומעצבת ספרים ישראלית; בתו של אריאל ורדי ונכדתו של חיים ורדי עלא ורדי (وردي) – זמר ומוזיקאי סעודי רחביה ורדי – אלוף-משנה ואיש מערכת הביטחון של ישראל רפאל ורדי – אלוף בצה"ל, מבקר מערכת הביטחון אחר: מרכז רון ורדי לטיפוח ילדים מחוננים
שראצר

שַׂרְאֶצֶר (בשמו האשורי: נַבּוּ-שַֹרוּ-אוּסוּר) היה בנו של מלך אשור סנחריב, אשר רצח יחד עם אחיו אדרמלך את אביהם סנחריב בבית האל נסרוך בנינוה. על פי חוקרים בוצע הרצח בכ' בטבת בשנת 681 לפנה"ס. לאחר הרצח ברחו אדרמלך ושראצר אל ארץ אררט. מאורע זה מוזכר גם בתנ"ך, בספר מלכים ב', פרק י"ט: ”וַיִּסַּע וַיֵּלֶךְ וַיָּשָׁב סַנְחֵרִיב מֶלֶךְ אַשּׁוּר וַיֵּשֶׁב בְּנִינְוֵה: וַיְהִי הוּא מִשְׁתַּחֲוֶה בֵּית נִסְרֹךְ אֱלֹהָיו, וְאַדְרַמֶּלֶךְ וְשַׂרְאֶצֶר [בָּנָיו] הִכֻּהוּ בַחֶרֶב, וְהֵמָּה נִמְלְטוּ אֶרֶץ אֲרָרָט. וַיִּמְלֹךְ אֵסַר חַדֹּן בְּנוֹ תַּחְתָּיו.” על פי ספרות המחקר, המסופר בתנ"ך באשר לרצח סנחריב בידי שראצר ואדרמלך תואם באופן כללי את המסופר במקורות אשוריים ובבליים. המקורות הללו מספרים כי סנחריב ייעד ליורשו את בנו הצעיר יותר, אסרחדון, כנראה בשל השפעתה של אשתו נקיה-זכותו שהייתה אמו של אסרחדון ולא של אחיו האחרים. מינוי זה, שנישל למעשה את ארד-מוליסי (אדרמלך) ונבו-שרו-אוסור (שראצר) מכס המלוכה, הביא לרציחתו של סנחריב על ידי השניים. מקץ הרצח פרצו מלחמות ירושה על כס מלך אשור, ולאחר שישה שבועות הביס אסרחדון את מתחריו וזכה במלוכה. בילקוט מעם לועז נאמר: ”והקרי 'בניו' ולא כתיב, כיון שבאמת לא היו דומים לסנחריב, שמבני בניהם למדו תורה ברבים, והם שמעיה ואבטליון. והאחד נקרא אדר-מלך, שהיה לו הדר מלכות, ונכתב בא' רמז לאבטליון; והשני שר-אצר, שר באוצר התורה, ומתחיל שמו בש' רמז לשמעיה.” רבי שמואל ב"ר שמשון שסייר בארץ ישראל בתחילת המאה ה-13 (1210 לערך) תיאר בספרו "מסע דפלסטינא" מסורת לפיה בגוש חלב מצויים "קברי שמעיה ואבטליון ובצידם קברי אדרמלך ושראצר". כמו כן תיארו את הקברים נוסעים נוספים מימי הביניים כגון מנחם החברוני, יעקב השליח, תלמיד הרמב"ן, אשתורי הפרחי ועוד. אתר קבר עם סרקופג בגוש חלב המיוחס לשמעיה ואבטליון, צאצאיהם של אדרמלך ושראצר על פי האגדה, באתר החברה להגנת הטבע הערך: אדרמלך, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 822. מלכים ב', עמ' רכ"ג.
אלישע אבס

אלישע אַבַּס (נולד ב-10 בדצמבר 1971 בירושלים) הוא פסנתרן, מלחין וכדורגלן עבר ישראלי. אבס הוא בנו של סופר הילדים שלמה אבס ובן-נינתו של המלחין והפסנתרן הרוסי אלכסנדר סקריאבין. הוא נולד בירושלים וגילה כישרון נדיר למוזיקה - שר יצירות קלאסיות שלמות בעל פה. בעקבות המלצת מורה למוזיקה שהכיר אותו החל בגיל 4 ללמוד נגינה בפסנתר בקונסרבטוריון בירושלים. בגיל 6 עבר ללמוד אצל פנינה זלצמן - אשר ליוותה אותו לאורך כל הקריירה. בגיל 11 הופיע בקרנגי הול יחד עם ליאונרד ברנשטיין בעוד אייזק שטרן "מזיל דמעות התרגשות באולם". הוא הוגדר על ידי רבים כ"יחיד בדורו". אבס גדל בהוד השרון ושילב נגינה בפסנתר עם משחק כדורגל. בגיל 9 החל גם לשחק בקבוצות הילדים של הפועל פתח תקווה, תחת המאמן אברהם גרנט. כאשר הרגיש שהקריירה הבינלאומית מעיקה עליו החליט להפסיק לנגן בגיל 14. כשהיה אבס בן 18 החל בקריירה מקצועית ככדורגלן. הוא שיחק כמגן ימני ולאחר שעזב את הפועל פתח תקווה שיחק גם בהפועל כפר סבא, מכבי אחי נצרת, עירוני ראשון לציון והפועל חדרה. במשך רוב הקריירה שיחק בליגה לאומית ובחלקה בליגת העל, ולאחר שנולדו ילדיו פרש ממשחק פעיל. אחיו הצעיר, דניאל, גם כן שיחק כדורגל בהפועל פתח תקווה. אבס עשה תואר ראשון במשפטים ובשלב מסוים החליט לחזור לנגינה בפסנתר. הוא יצר קשר עם פנינה זלצמן וחזר לנגן. לאחר מספר שנים החל בקריירה מחודשת ובמסגרתה אף חזר להופיע בקרנגי הול. כיום הוא מתגורר לסירוגין בישראל ובארצות הברית ומופיע ברחבי העולם. אלישע אבס כילד בקונצרט עם זובין מהטה והתזמורת הפילהרמונית הישראלית אלישע אבס: רק אם מאמינים בגלגול נשמות, מעריב, 6 במרץ 1987 יעקב בר-און, ‏אלישע אבס: "יש נסיגה תרבותית, מאריק איינשטיין לאייל גולן", באתר מעריב אונליין, 28 בינואר 2019 אלישע אבס, באתר AllMusic (באנגלית) יאירה יסמין, שיחה עם הפסנתרן אלישע אבס, אפוק טיימס, 5 בינואר 2009 עודד בר מאיר, בטי קנוט־לזרוס - סיפורה של לוחמת נשכחת, ידיעות הנגב, 5 במאי 2011 נעם בן זאב, לפסנתר חוקים משלו, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2007 ריאיון עם משה דץ בערוץ 2, 16 במרץ 2010
קפלר-42

קפלר-42 או בשמו הקודם KOI-961 הוא כוכב מסוג ננס אדום שנמצא במרחק של כ-126 שנות אור ממערכת השמש בקבוצת הכוכבים ברבור. ב-2012 אושר גילויים של שלושה כוכבי לכת ברדיוס של 0.57, 0.73 ו0.78 פעמים רדיוס כדור הארץ. זהו הגילוי הראשון של מערכת כוכבי לכת שכל כוכבי הלכת בה קטנים מרדיוס כדור הארץ. לקפלר-42 קווי דמיון רבים לכוכב ברנרד. הטמפרטורה, הרדיוס וספקטרום הפליטה שלהם דומים. כמו לכוכב ברנרד גם לקפלר-42 רמת מתכתיות נמוכה יחסית עם מעט קווי בליעה של נתרן וסידן, מהירות סיבוב נמוכה, מהירות רדיאלית גבוהה ומהירות עצמית גבוהה. התכונות הללו מלמדות, שכמו כוכב ברנרד, קפלר-42 הוא ננס אדום 'זקן'. החוקרים השתמשו בהשוואה לכוכב ברנרד כדי ללמוד על תכונותיו של קפלר-42. בינואר 2012 דיווחה קבוצת חוקרים מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה על מציאת שלושה כוכבי לכת סביב קפלר-42. החוקרים השתמשו בנתונים מטלסקופ החלל קפלר ובנתונים ממצפים קרקעיים- מצפה הכוכבים פלומר ומצפה הכוכבים קק. שלושת כוכבי הלכת זוהו באמצעות ליקוי. לשלושת כוכבי הלכת זמן הקפה של פחות מיומיים. לשלושת כוכבי הלכת רדיוס קטן מנוגה כשלקטן ביניהם רדיוס דומה למאדים. על פי הנתונים לשלושת כוכבי הלכת פני שטח סלעיים, אך הם מקיפים את כוכב האם הרבה פנימה מאזור ישיב (אזור שבו יכולים להתקיים מים נוזליים). ישנה חשיבות לעובדת היות קפלר-42 ננס אדום, מכיוון שרוב הכוכבים בגלקסיית שביל החלב הם ננסים אדומים. מכיוון שרדיוסו של קפלר-42 הוא כשישית רדיוס שמש, או 1.7 רדיוס צדק, המערכת הפלנטרית שלו דומה יותר למערכת של צדק וירחיו מאשר למערכת השמש (ראו איור). עובדה זו מראה על מגוון המבנים האפשריים למערכות כוכבי לכת. מדיה וקבצים בנושא קפלר-42 בוויקישיתוף ידיעה על הגילוי באתר טלסקופ החלל קפלר של נאס"א נתוני Kepler-42 באתר Extrasolar Planets Encyclopaedia מבנה ודינמיקה של מועמדי קפלר למערכות מרובות כוכבי לכת, Jack J. Lissauer ועמיתים, אפריל 2011 קפלר-42, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים אינפרא אדום קרוב של כוכבים המארחים מועמדים לכוכבי לכת בעלי מסה נמוכה, Philip S. Muirhead ועמיתים, 8 בספטמבר 2011 מאפייני הלוויינים של קפלר-42: כוכב קטן עם תנועה אמיתית גדולה ושלושה כוכבי לכת קטנים,‏Muirhead, Philip S. ועמיתים, ינואר 2012
בנין במשחקים הפאראלימפיים

בנין השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים של סידני (2000) ומשתתפת במשחקי הקיץ הפאראלימפיים מאז בקביעות. במשחקי החורף לא נטלה בנין חלק מעולם. כל משלחות הספורטאים אותן שלחה בנין למשחקים הפאראלימפיים היו משלחות קטנות, ומעולם לא עלו על שני אתלטים. הספורטאים הנכים שייצגו את בנין במשחקים מעולם לא זכו במדליה פאראלימפית. בנין במשחקים האולימפיים בנין במשחקים האולימפיים לנוער
מיכל לוי

מיכל לוי (נולדה ב-14 בפברואר 1979) היא שחקנית ישראלית. לוי נולדה וגדלה בכפר סבא, ובגיל 18 עברה לתל אביב. בצבא שירתה בתיאטרון צה"ל ולאחר שחרורה למדה בסטודיו למשחק ניסן נתיב. לוי השתתפה בהצגות רבות בתיאטרון. בתיאטרון גשר: "נישואי פיגארו", "מדיאה" ו"שאריות של אהבה". בתיאטרון בית ליסין "מקווה", "סופ"ש עם טום", "תקלה קלה", "פרינסס מרי 7", "33 וריאציות", "שם פרטי", "האמת" וכיום ב"האבא". בנוסף, משחקת כיום ב"מכתבי אהבה" בבית אריאלה. בפסטיבל תיאטרון קצר: "פאבלובה". בפרינג': "נרקיסים" ומופע אימפרוביזציה: "פותחים פה לשפן". בשנת 2001 דיבבה את נאוקו יאמדה-ג'ונס ב"ספיידרמן ללא גבולות". בשנת 2005 גילמה את יסמין אביעד בסדרת הטלוויזיה "פיק אפ" ששודרה בערוץ 10. בשנת 2006 גילמה את יעל בסרט הטלוויזיה "ברונו מאוהב". בשנת 2007 גילמה את הדס בעונה השנייה של סדרת הדרמה "מילואים", ואת דוראל בסדרת הדרמה "משמורת", בערוץ 2. בשנת 2008 גילמה את שמחה בסרטו של רשף לוי, "איים אבודים". באותה שנה גילמה את סיגל בסדרת המתח של ערוץ 10, "האמת העירומה". בשנת 2010 גילמה דמויות שונות בסדרת המערכונים של ערוץ 2, "אין להם מושג". בשנת 2011 שיחקה בסדרת הדרמה של yes "בלו נטלי" בתפקיד שירלי הגואל. ב-2013 שבה לשחק בעונה השנייה. בשנת 2015 שיחקה בסדרה הקומית של ערוץ 2 "פרודים" של הזכיינית "רשת". ובאותה שנה שיחקה בעונה השלישית של סדרת הנוער "החממה", בתפקיד נינה. ב-2016שיחקה בסדרת המתח "נעלמים" בניקלודיאון, בתפקיד רותי קליין, אימם של אמה ואלון, גיבורי הסדרה. ב-2018 השתתפה בסדרה "ויקי ואני", בתפקיד בת-אל מטלון. ב-2019 שיחקה בסדרה "בת אל הבתולה", בתפקיד איריס אלימלך. באותה שנה שיחקה גם בסרט "מחילה", בתפקיד אתי. ב-2020 שיחקה בסדרה "ספיידרז", בתפקיד נעמי גודמן. ב-2021 שיחקה את אתי אמא של אלי בסדרה "בני אור". ב-2022 שיחקה את שרון אמה החורגת של דנה בסדרה "שומקום". ב-2022 החלה לשחק בסדרה "שלי הכובשת" בתפקיד אלינור אמא של שלי. מיכל לוי אם לבת ושני בנים. היא מתגוררת עם בן זוגה בבית יהושע. הייתה נשואה בעבר נישואים פיקטיביים לאביעד קיסוס. מיכל לוי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית מיכל לוי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שני גורקביץ'‏, "זה משאיר בחילה": ריאיון עם מיכל לוי, כוכבת "בלו נטלי", באתר וואלה, 12 בינואר 2011 מיכל לוי, באתר תיאטרון בית ליסין
Kiwix

Kiwix היא תוכנת דפדפן חופשית המשמשת לצורך הצגת תוכן ללא חיבור לאינטרנט, לרוב לשם הצגת ויקיפדיה (אף על פי שבהמשך נוספה תמיכה באתרים אחרים). התוכנה משתמשת בעותק מקומי ודחוס של מאגר ויקי. התוכנה משמשת כיום אנשים ומוסדות רבים ללא גישה לאינטרנט, ובמיוחד בתי ספר במדינות מתפתחות, שם אין גישה לאינטרנט או שהחיבור לאינטרנט יקר מדי. יוצר התוכנה, עמנואל אנגלהארט, פיתח גם גרסה מיוחדת של התוכנה עבור ארגון SOS Children's Villages, במיוחד לצורך מטרה זו. התוכנה מסוגלת לייצא ערכים לפורמט PDF, פונקציה המאפשרת בין היתר להעביר ערכים מוויקיפדיה לקורא ספרים אלקטרוני. עמנואל אנגלהרט, ממציאי Kiwix רנו גודן, ממציאי Kiwix פרס הקוד הפתוח CH שניתן ל-kiwix ב-2015 בשנת 2004, לאחר שעמנואל אנגלהרט (ממציא Kiwix) החל לערוך בוויקיפדיה, הוא התעניין בפיתוח גרסאות לא מקוונות של ויקיפדיה, ופרויקט של ג'ימי ויילס ליצירת תקליטור שמכיל את כל ויקיפדיה משך את תשומת לבו. ב-2007 שוחררה הגרסה הראשונה של התוכנה. בשנת 2012 זכתה Kiwix במענק מטעם קרן ויקימדיה הצרפתית לפתח את תוכנת kiwix-plug, שנפרסה באוניברסיטאות באחת עשרה מדינות. בפברואר 2013 זכתה תוכנת Kiwix גם בפרס 'פרויקט החודש' מטעם SourceForge. בשנת 2015 זכתה Kiwix בפרס קוד פתוח. התוכנה מיועדת להיות קורא לא מקוון עבור תוכן אינטרנטי. היא מיועדת לשימוש במחשבים ללא חיבור לאינטרנט, מחשבים עם חיבור איטי או יקר, וכן על מנת למנוע צנזורה. כמו כן היא מתאימה גם לשימוש בטלפון נייד בעת נסיעה (למשל במטוס או ברכבת). כל קובצי התוכן נדחסים בפורמט zim, מה שמקטין את נפחם, אך משאיר אותם קלים לסידור, חיפוש ומיון. למשל, נכון למרץ 2021, גודלה של כל ויקפדיה האנגלית בפורמט זה הוא 82 ג'יגה-בייט, או 43 ג'יגה-בייט ללא תמונות. קובצי ה-zim נפתחים עם Kiwix, שנראה ומתנהג כמו דפדפן. Kiwix מציעה חיפוש טקסט מלא, ניווט באמצעות כרטיסיות ואת האפשרות לייצא ערכים ל-PDF ול-HTML 3. קיימת גרסת שרת HTTP בשם kiwix-serve המאפשרת למחשב רק לאחסן את תוכן ה-Kiwix (מבלי לאחסן את תוכנת הדפדפן), ולהציע אותו לרשות מחשבים אחרים ברשת. המחשבים האחרים רואים למעשה רק אתר אינטרנט. נוסף לכך קיימת גרסת שרת בשם Kiwix-hotspot המיודעת לשמש כ-hotspot של Wi-Fi. Kiwix משתמשת במנוע הרינדור של מוזילה, אך מתכננת להחליף אותו. מאז 2014 זמינות רוב גרסאות ויקיפדיה להורדה בשפות שונות. השרתים מתעדכנים מדי חודשיים עד עשרה חודשים, תלוי בגודל הקובץ. בוויקיפדיה האנגלית, גרסה מלאה המכילה גם תמונות וכן גרסה אלטרנטיבית המכילה טקסט בלבד ניתן להוריד מהארכיון. מלבד ויקיפדיה, תכנים מן קרן ויקימדיה כגון ויקיטקסט, ויקיחדשות, ויקימסע, ויקיספר וויקיציטוט זמינים לצפייה במצב לא מקוון בשפות שונות. בנובמבר 2014 נהייתה גרסת Zim של כל הטקסטים הפתוחים מפרויקט גוטנברג זמינה להורדה. מלבד תוכן ציבורי, תוכן תחת רישיון Creative Commons זמין להורדה. לדוגמה, גרסאות לא מקוונות של הויקי של Ubuntu, המכיל תיעוד משתמש עבור מערכת ההפעלה אובונטו וגרסאות Zim של ועידות TED זמינות להורדה מארכיון Kiwix. אתר האינטרנט הרשמי של Kiwix Kiwix, ברשת החברתית פייסבוק Kiwix, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Kiwix, ברשת החברתית LinkedIn Kiwix, הבלוג הרשמי גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
PediaPress

PediaPress היא חברה גרמנית העוסקת בפיתוח תוכנה והדפסת תוכן מקוון על פי דרישה, הממוקמת בעיר מיינץ שבגרמניה. החברה היא חברת בת של Brainbot Technologies AG. החברה מספקת שירות מקוון המאפשר למשתמשים באינטרנט ליצור ספרים אישיים המבוססים על תוכן מאתר ויקי בכלל, ומוויקיפדיה בפרט. PediaPress וקרן ויקימדיה פועלים בשותפות מדצמבר 2007. התוכנה שפיתחה PediaPress שולבה בוויקיפדיה וניתן לגשת אליה כיום דרך תפריט הניווט הצדדי בכל עמודי ויקיפדיה באמצעות לחיצה על הקישור "צור ספר". על פי ההסכמה עם קרן ויקימדיה, הקרן מקבלת 10 אחוזים ברוטו מההכנסות של מכירת הספרים. מדיה וקבצים בנושא PediaPress בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של PediaPress (באנגלית) PediaPress, ברשת החברתית אקס (טוויטר) PediaPress, סרטונים בערוץ היוטיוב "Frequently asked questions", PediaPress, accessed 13 November 2010. Hans-Christian Dirscherl (10 בפברואר 2009). "Print-on-Demand: Eigenes Buch aus Wikipedia-Artikeln machen". PC Welt. נבדק ב-2009-03-04. {{cite web}}: (עזרה)
OpenDocument

OpenDocument הוא פורמט קובץ פתוח המשמש לשמירת קבציי מסמכים משרדיים כגון קובצי טקסט, גיליונות אלקטרוניים, מצגות, איורים, תמונות ותרשימים. הפורמט פותח במקור על ידי חברת סאן מיקרוסיסטמס, והוא מפותח בחסות איגוד התקנים OASIS. הוא מוגדר כתקן 26300 ISO של ארגון התקינה הבינלאומי. שימוש בפורמט OpenDocument מונע תלות בתוכנת יישומים משרדיים יחידה (כגון מיקרוסופט וורד) ומאפשר להמשיך ולטעון את הקבצים אשר שמורים בפורמט זה בתוכנות יישומים חלופיות רבות במידת הצורך (לדוגמה, במצבים בהם פג הרישיון לשימוש בתוכנת מעבד התמלילים הקניינית). סיומות הקבצים הנפוצות ביותר עבור מסמכי OpenDocument הן: odt עבור מסמכי טקסט (כמו עיבוד תמלילים) ods עבור גיליונות אלקטרוניים odp עבור מצגות odb עבור מסדי נתונים odg עבור גרפיקה odf עבור נוסחאות בשנת 1999 קנתה חברת סאן מיקרוסיסטמס את חברת סטאר דיויז'ן, יצרנית חבילת התוכנות המשרדיות StarOffice. בהמשך שחררה חברת סאן את התוכנה ככתוכנה חופשית בשם OpenOffice.org. גרסה 1.0 של OpenOffice כללה שכתוב משמעותי של ממשק המשתמש וכללה גם תסדיר מסמכים חדש: המסמך היה ארכיון ZIP (פורמט) של מספר קובצי XML. בניגוד לתסדירים קודמים שהוגדרו בפועל לפי מימושם על ידי התוכנה שקוראת וכותבת אותם, ההגדרה של מסמכי OpenOffice.org הייתה אמורה להיות פתוחה וציבורית. במקביל לעבודה על גרסה 2.0 של OpenOffice.org החלה סאן לעבוד מול גוף התקינה OASIS על תקן למסמכים שמבוסס על תסדיר המסמכים הזה. בשנת 2005 יצאה גרסה 1.0 של התקן והחלה עבודה מול ISO (מכון התקנים הבינלאומי) להפוך אותו לתקן של ISO. בשנת 2005 הפך התקן החדש גם לתסדיר המסמכים של OpenOffice.org 2.0. בעקבות כך החליטו מפתחי KOffice שזה יהיה גם תסדיר המסמכים הרגיל שלהם (החל מגרסה 1.5, שיצאה באפריל 2006. ניתן לטעון את הקבצים השמורים בפורמט OpenDocument הן בתוכנה חופשיות והן בתוכנות קנייניות. תוכנות בולטות התומכות בפורמט זה כוללות בין היתר את: מבוססות על OpenOffice.org: IBM Lotus Symphony NeoOffice OpenOffice.org StarOffice ליברה אופיס מבוססות על KOffice: KOffice קליגרה כמו כן יש תמיכה חלקית בתוכנות הבאות: Adobe Buzzword אביוורד Google Docs מיקרוסופט אופיס בגרסאות חדשות סקריבוס SoftMaker Office Corel WordPerfect Office X4 Zoho Office Suite מדיה וקבצים בנושא OpenDocument בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של OpenDocument Koffice ו־ODF – סקירה באתר LWN.net
סטרטפורד

האם התכוונתם ל... סטרטפורד על האייבון – מקום הולדתו של שייקספיר סטרטפורד (קונטיקט) – עיר בקונטיקט ארצות הברית סטרטפורד (מנצ'סטר רבתי) – עיירה ליד מנצ'סטר סטרטפורד (לונדון) – פרבר של לונדון סטרטפורד – אונטריו, קנדה - עיר בקנדה.
אלון פרידמן (קצין)

אלון פרידמן (נולד ב-18 במאי 1964) הוא איש צבא ישראלי במילואים, בדרגת תת-אלוף, שירת כראש מטה פיקוד הצפון. מכהן כמנכ"ל אתר ההנצחה ומוזיאון גולני. פרידמן נולד וגדל בהרצליה. התגייס לצה"ל בשנת 1982 ובחר לשרת בחטיבת גולני. בגולני עבר פרידמן מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבה כמפקד מחלקה. בהמשך מונה למפקד פלוגה בגולני, ובתפקידו הבא שימש כקצין המבצעים של החטיבה. לאחר מכן השתחרר מצה"ל. פרידמן שב לשירות קבע ושימש כסגנו של מפקד גדוד 51, ארז גרשטיין. פרידמן השתלם בקורס מג"דים ומונה למפקד גדוד 51, בהמשך שימש קצין המבצעים של פיקוד הצפון, בשנים 1998–2000 שימש כמפקד עוצבת ברעם. לאחר מכן שימש כקצין אג"ם של פיקוד הצפון. בהמשך שימש מפקד חטיבת ביסלמ"ח, בין היתר במשימת ההתנתקות. לאחר ההתנתקות היו חייליו הראשונים שתפסו את קו הגבול החדש בין ישראל לרצועת עזה. במלחמת לבנון השנייה שימש רמ"ט פיקוד הצפון. לאחר המלחמה נותר בתפקידו. שירת כיועץ לתורת הלחימה בזרוע היבשה. לאחר שחרורו מונה לראש מינהלת לוחמת חי"ר בתעשייה הצבאית ולאחר מכן מונה למנכ"ל אתר החרמון. בשירות המילואים משרת כמפקד עורף צפון בפיקוד הצפון. פרידמן נשוי לקרן ואב לארבעה. עמוס הראל ואבי יששכרוף, קורי עכביש, ידיעות אחרונות, 2008, מסת"ב 9654824310 עפר שלח ויואב לימור, שבויים בלבנון, ידיעות אחרונות, 2007, מסת"ב 9654824086 אהוד ערן, תמצית געגוע: סיפורו של ארז גרשטיין והמלחמה בלבנון, תל אביב: ידיעות ספרים, 2007, מסת"ב 9655116824 עמוס הראל, ראש מטה פיקוד הצפון, תא"ל אלון פרידמן: גם במלחמה הבאה ייקח זמן עד שנשתק את הרקטות, באתר הארץ, 9 ביולי 2010. אבנר לוטן, המוציא אל הפועל, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 27 באפריל 2009. עמוס הראל, אילו רק היינו יודעים להסביר, הארץ, ‏ 06.07.2000, כפי שהועלה באתר פרש. אפרת וייס, ראש מטה פיקוד צפון: "לא נבנה לכל חייל בונקר", באתר ynet, 7 באוגוסט 2006. ynet, בכיר בפיקוד צפון: השקט עלול להתפוצץ בכל רגע, באתר ynet, 4 באוגוסט 2009. חנן גרינברג, לבנון: צה"ל הנחית כוחות במבצע הגדול מסוגו, באתר ynet, 12 באוגוסט 2006. אמיר בוחבוט, 3 חיילי שריון נהרגו מפגיעה ישירה בטנק, באתר nrg‏, 3 באוגוסט 2006. יוסי וקנין,25 שנה אחרי: אלון פרידמן, מג"ד 51 בזמן אירועי 'סוכות השחור של גולני', פותח את הפצעים, mynet עפולה ועמק, ‏ 16 באוקטובר 2020. דן מרגלית, המשגה הכפול, באתר nrg‏, 5 באוגוסט 2006. אלון פרידמן, אבא, אמא, מפקד, הכל, בתוך הכתבה "בחור כארז", במחנה, ‏ 20.02.2004, כפי שהועלה באתר פרש. אהוד ערן, תמצית געגוע - סיפורו של ארז גרשטיין והמלחמה בלבנון, ידיעות ספרים, 2007, עמוד 117. אבנר לוטן, המוציא אל הפועל, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 27 באפריל 2009 עמוס הראל, הושלם סבב המינויים לדרגת תת אלוף, באתר הארץ, 10 באוגוסט 2004 דן מרגלית, המשגה הכפול, באתר nrg‏, 5 באוגוסט 2006 שמוליק גרוסמן, אמו של הסמג"ד שנפל: אלוהים אוהב את גולני, באתר ynet, 27 במרץ 2010
עמנואל הרט

עמנואל הרט (נולד בשנת 1950) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, כיהן כמפקד חטיבת גולני. בשנת 1968 התגייס לצה"ל ובחר לשרת בחטיבת גולני. בגולני עבר מסלול הכשרה כלוחם, ולאחר מכן יצא לקורס מ"כים חי"ר. במהלך הקורס נפצע פעמיים. בראשונה נפצע הרט בתאונת אימונים אולם החלים והמשיך את ההכשרה. בהמשך הקורס, במהלך מלחמת ההתשה, השתתף בתעסוקה מבצעית בתעלת סואץ ונפצע בשנית. הרט סיים את קורס המ"כים בהצטיינות. לאחר מכן יצא לקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב הרט לחטיבה כמפקד מחלקת מרגמות בפלוגה המסייעת של גדוד 13. בהמשך שימש כסגן מפקד הפלוגה. בתפקידו הבא שימש הרט כמפקד פלוגת טירונים בגולני. עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים שב הרט, שהיה מצוי באותה עת בחופשת לימודים, לשורות חטיבת גולני ולחם בקרבות הבלימה ברמת הגולן. בתחילה הצטרף הרט כקצין מבצעים בחפ"ק המח"ט, אמיר דרורי, אולם לאחר מכן שימש כמפקד צוות בסיירת גולני וכמפקד פלוגה בגדוד 17 (אריות הגולן). במהלך קרב ההבקעה לסוריה נפצע אולם עד מהרה שב לעמוד בראש פלוגתו. לאחר המלחמה שימש כסמג"ד בגדוד 13 וקצין אג"ם של חטיבת גולני. ב-1977 מונה למפקד גדוד 12. הרט נפצע בפעם הרביעית בפעילות מבצעית בלבנון, אולם החלים במהירות ושב לפקד על גדודו, בשלושת החודשים שחלפו עד להחלמתו, פיקד על הגדוד, סגנו גבי אשכנזי. במבצע ליטני הוביל הרט את גדודו בכיבוש תל דהור ותל עכוש. בעוד הרט, פיקד על כיבוש תל דהור, הוביל סגנו, גבי אשכנזי את הפשיטה על תל עכוש, ונפצע במהלך הקרב על היעד, אך המשיך לפקד על הכוח עד גמר הלחימה. גדודו הוכתר על ידי אלוף פיקוד הצפון, אביגדור בן-גל, כגדוד המצטיין במבצע. בתפקידו הבא שימש הרט כראש ענף תורת לחימה ותרגילים במפקדת קחצ"ר. הרט שימש כראש לשכת הרמטכ"ל רפאל איתן, ולאחר מכן הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת גולני. הרט שימש כמפקד החטיבה בשנים 1984-1982 ולאחר מכן שימש כקצין אג"ם של פיקוד הצפון. בשנים 1987-1986 היה הרט מדריך ומפקד מגמה בקורס מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים וביצע הסבה לשריון. לאחר מכן שימש כסגן מפקד אוגדה. בשנים 1990-1988 שימש ראש מטה פיקוד הצפון. בשנים 1993-1990 שימש מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, ולאחר מכן שימש נספח צה"ל בדרום אמריקה. עמנואל הרט נשוי למיה ואב לשני בנים ובת ומתגורר ברעננה. עמנואל הרט באתר חטיבת גולני. מבצע ליטאני, מתוך האתר הרשמי של גדוד הסיור של חטיבת גולני.. אבי צור, "לא אתן לפגוע בזכויות נכי צה"ל", ראיון עם גבי אשכנזי, ביטאון "הלוחם", דצמבר 2006, גבי אשכנזי: "היינו בפשיטה גדודית על יעדי מחבלים צפונית למרג' עיון. נענו רגלית במהלך כל הלילה, ליל חורף. אני זוכר אותו כאחד הלילות היותר גשומים, מה שעזר לנו להתקרב ליעדים. תוך כדי הלחימה על היעד, עליתי עם פלוגה אחת, המג"ד עלה עם פלוגה אחרת". שוקי שדה, למה גבי אשכנזי לא מפסיק להסתבך?, באתר TheMarker‏, 20 ביוני 2014. אביחי בקר, כיבוש התבור, באתר הארץ, 18 בספטמבר 2002
הוצאות הון

הוצאת הון (באנגלית: Capital Expenditure; בקיצור CAPEX) הוא מונח כלכלי המתאר את הוצאות החברה המשמשות לרכישה, שדרוג או שימור נכסיה. הוצאת ההון היא הוצאה לטובת יצירת רווחים בעתיד. הוצאת ההון נגרמות כאשר עסק מוציא כסף על מנת לקנות רכוש קבוע או להוסיף ערך של נכס קבוע קיים שמשך חייו מוערך בלמעלה משנה. ההוצאות הללו יכולות לשמש בידי חברה לרכוש או לשדרג נכסים פיזיים כגון ציוד, רכוש, או מבני תעשייה. במקרה שמהלך של הוצאה כזו מהווה החלטה פיננסית מהותית לחברה, ההוצאה חייבת להיות מאושרת באספה השנתית של בעלי המניות או בישיבה מיוחדת של הדירקטוריון. ה-CAPEX מופיע בדרך כלל בדוח על תזרימי המזומנים תחת רכישת רכוש קבוע או סעיף דומה תחת תזרימי מזומנים מפעולות השקעה. מבחינת מיסוי, הוצאת הון היא עלות שלא ניתנת לניכוי בשנה שבה היא שולמה או שנגרמה והיא חייבת להיות מהוונת. הכלל הוא כי אם אורך החיים של הנכס הנרכש הוא יותר משנת המס הקרובה אזי יש צורך להוון את העלות. לאחר מכן ההוצאה צריכה להיות מופחתת על פני אורך החיים של הנכס הנדון. בין ההוצאות אשר נחשבות כהוצאות הון: רכישת רכוש קבוע, ובחלק מהמקרים, נכסים בלתי מוחשיים. תיקון הנכס הקיים כדי להאריך את אורך החיים שלו. שדרוג נכס קיים באופן שמקבע בו שיפור. הכנת הנכס לשימוש עסקי. שימור הרכוש או התאמתו לשימוש חדש או שונה. פתיחת או רכישת עסק חדש. הוצאה מקבילה להוצאת ההון היא ההוצאה התפעולית ("OPEX"). הסבר המושג, באתר (Investopedia)