laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רויטל אמויאל

רויטל אמויאל (נולדה ב-10 באוקטובר 1977 באשדוד) היא כדורגלנית עבר ישראלית. אמויאל גדלה במשפחה של כדורגלנים. אחיה הגדולים איז'ו אמויאל ויובל אמויאל שיחקו בקבוצת מכבי עירוני אשדוד. רויטל שיחקה עבור מועדון הכדורגל הפועל תל אביב, עמו זכתה במספר תארים, וכן בנבחרת ישראל בכדורגל. כאשר העפילה הפועל תל אביב לגביע נשים באופ"א 2001-2002, שיחקה אמויאל בכל שלושת המשחקים הקבוצתיים. מהלך הקריירה שלה הבקיעה 580 שערים. בחודש יוני 2003 פרשה ממשחק פעיל. בשנת 2003 השתתפה בסרט "חלוצות" של פזית בן-חייל וגלית שקד שעסק בשלוש שחקניות כדורגל ישראליות. מדיה וקבצים בנושא רויטל אמויאל בוויקישיתוף רויטל אמויאל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל רויטל אמויאל, באתר Soccerdonna (בגרמנית) רויטל אמויאל באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל רויטל אמוויאל, באתר www.football.org.il H. Tel-Aviv – UEFA.com, www.uefa.com קולנוע - חלוצות, באתר www.habama.co.il ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שרונה נסטוביץ'

שרונה נסטוביץ' (נולדה ב-19 בדצמבר 1971) היא זמרת ישראלית. נסטוביץ' נולדה בבת ים, דור שישי למשפחה של מוזיקאים. למדה בית הספר רימון בין השנים 1996-1998. ב-1994 השתתפה כזמרת בלהקת הבית בסדרת תוכניותיו של דודו אלהרר "שירים ומשהו" בערוץ הראשון. ב-1996 השתתפה באלבום הילדים "הדרקון הלא נכון", על פי סיפור של יהונתן גפן. ב-1998 הצטרפה כסולנית, במשך 3 שנים, ללהקת "הכל עובר חביבי" ואיתם הקליטה את האלבום "מי שמדבר על אהבה". במקביל שיחקה בהצגה "בוסתן ספרדי" בהבימה. ב-2000 השתתפה בהקלטת האלבום של יעל גרמן "אישה של קרח, אישה של אש". ב-2005 הוציאה את השיר "לא אומרת כלום" במסגרת פרויקט מטרופולין של עופר מאירי, ובהמשך הופק סינגל הבכורה שלה, "גבוה", שאותו כתב טל שגב. באותה שנה שיתפה נסטוביץ' פעולה עם אורן שטרית במסגרת הפרויקט "Guesthouse". בחודש נובמבר 2006 יצא אלבום הבכורה של נסטוביץ', שנקרא בפשטות "שרונה נסטוביץ'", וכולל 11 שירים. נסטוביץ' כתבה חלק נכבד מהשירים, והאלבום כולל גם שירים שכתבו טל שגב, דני רייכנטל וארז ברזוליק. השירים הופקו על ידי אורן שטרית, דני רייכנטל, אייל קצב, זוהר בירגר ובועז וולף. האלבום מכיל גם את הקליפים לשירים "אוריאנה" ו"חופשי". ב-2008 הקליטה נסטוביץ' ביצוע מחודש לשיר "היא לא תשוב" של להקת אתניX עבור האלבום "עבודה עברית 2", וגם שיתפה פעולה עם להקת אמסטף, בשיר "סיפור" באלבומם השני. בתחום הדיבוב, שרונה ביצעה את שיר הפתיחה של "לאן נעלמה כרמן סן דייגו?" עם מומי לוי, וגם דיבבה בסרטים שונים כמו, בת הים הקטנה בתפקיד הנסיכה אקוואטה, בסרטי שרק את הנסיכה פיונה ואחרים. שרונה נסטוביץ', במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית שרונה נסטוביץ', באתר שירונט שרונה נסטוביץ', דף שער בספרייה הלאומית שרונה נסטוביץ', באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) עמי פרידמן, את מוכרת מאיפשהו: שרונה נסטוביץ' נלחמת על מקומה, באתר nrg‏, 24 ביולי 2012 ביוגרפיה שרונה נסטור-בן עטר, באתר qube שרונה נסטוביץ', באתר רימון פילמוגרפיה - סרטים עם שרונה נסטוביץ', באתר וואלה שרונה נסטוביץ, באתר אישים
זקיק

האם התכוונתם ל... זקיק (אנטומיה) – צבר תאים כדורי קטן, המכיל חלל: זקיק שחלתי – יחידה בסיסית של השחלה, המורכבת מתאים היוצרים מקבץ שצורתו מזכירה כדור, המכיל ביצית. זקיק שיער – חלק בעור המצמיח שערה. זקיק שן – כיס המכיל את השן המתפתחת ואת האיבר יוצר השן. זקיק של בלוטת הלימפה – צבר תאי דם לבנים בקורטקס שבקשר לימפה. זקיק של בלוטת התריס – יחידה בסיסית של בלוטת התריס, שתפקידה לקלוט יוד מהדם, כדי לייצר את הורמוני הבלוטה. זקיק (פרי) – זהו פרי (במובן הבוטני) רב-זרעים חד-מדורי יבש, הנוצר מעלה שחלה.
חקלאות שלחין

חקלאות שלחין היא צורת גידול חקלאית המבוססת על השקיית הגידולים החקלאיים על ידי שליחת המים לערוגותיהם. בחקלאות שלחין מסורתית יוצרים בריכות אגירה ומסלולי הובלה של המים לערוגות. חקלאות השלחין המודרנית משתמשת בשיטות השקיה נוספות כגון המטרה והשקיה בטפטוף. ירקות ופירות, ובישראל גם כותנה, אשר דורשים כמויות גדולות של מים, גדלים בחקלאות השלחין. מקור השם הוא מהמשנה שאומרת "משקין בית השלחין במועד ובשביעית" על מנת להשמיע שלמרות הטרחה המרובה מותר להשקות את השלחין בחול המועד ובשמיטה. הגמרא מסבירה ששלחין זה לשון צחיחות, ומוכיחה זאת מהתרגום על הפסוק "ואתה עייף ויגע"- "ואת משלהי ולאי" ובאמת הרמב"ם גורס "בית השלהין". כיום, מחדשי העברית קיבלו את הסבר תוספות והרמב"ם ולא את פירוש רש"י שפירש שמדובר על שדה שבצלע ההר, ולכן אין תעלה או נחל בקרבתה. לימן (שיטת השקיה) חקלאות חקלאות בעל החקלאות בישראל פרופסור משה ברור, "חקלאות שלחין", לקסיקון גאוגרפי, (עמ' 9), הוצאת יבנה, תשס"א מסכת מועד קטן פרק א' משנה'. ספר דברים פרק כ"ה פסוק י"ח. פירוש המשניות לרמב"ם מהדורת הרב קאפח. ערך זה הוא קצרמר בנושא חקלאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האינווליד

ארמון האינווליד (בצרפתית: Hôtel des Invalides; "אוֹטֶל דֶז אֶנְוָולִיד") הוא מכלול של בנייני מגורים, מוזיאונים וכנסייה ברובע השביעי שבגדה השמאלית של נהר הסן בפריז. המקום הוא מאתריה החשובים של העיר ונמצאים בו קבריהם של נפוליאון בונפרטה וגיבורי מלחמה צרפתים נוספים. לואי ה-14 יזם את בניית מתחם זה על ידי צו שמתוארך ל-24 בנובמבר 1670, כבית מחסה והבראה לחיילים שנפצעו בזמן שירותם הצבאי ולחיילים נכים (בצרפתית: Invalide). ליברל ברואנט נבחר תחילה לשמש כאדריכל של האינווליד, האתר שנבחר ממוקם במישור הפרברי של גרנלה (Plaine de Grenelle). עד לסיום הפרויקט המורחב ב-1676, אורך החזית שפונה אל הסן היה 196 מטר, ולמתחם היו 15 חצרות שהגדולה מביניהם הייתה חצר הכבוד (Cour d'Honneur) שיועדה לשמש מצעדים צבאיים. יוצאי הצבא נזקקו גם למקום פולחן. לשם כך ז'ול הרדוין-מנסארט סייע לברואנט הזקן, והקפלה נבנתה לפי עיצובו של ברואנט לאחר מותו בשנת 1697. קפלה זו מוכרת בשם כנסיית סן לואי-דה-אינווליד (Saint-Louis-des-Invalides). נוכחות יומית חובה של יוצאי הצבא בשירותי הכנסייה הונהגה באינווליד. זמן קצר לאחר שהחלו התפילת של יוצאי הצבא, לואי הארבעה עשר הזמין את מנסארט לבנות קפלה מלכותית פרטית נפרדת, המכונה כיום כנסיית הכיפה על שם המאפיין הבולט ביותר שלה. בניית הקפלה הכיפתית הסתיימה בשנת 1706. בשל מיקומו ומשמעותו, האינווליד שימש כמקום התרחשותם של כמה אירועים מרכזיים בהיסטוריה הצרפתית. ב-14 ביולי 1789 הסתערו פורעים פריזאים על האינווליד ותפסו את התותחים והמושקאות המאוחסנים במרתפיו, והשתמשו בהם להריסת הבסטיליה מאוחר יותר באותו יום. נפוליאון נקבר מתחת לכיפת האינוולידים בטקס מפואר בשנת 1840. בדצמבר 1894 נערך אירוע הורדת הדרגות וההשפלה של סרן אלפרד דרייפוס לפני הבניין הראשי, ואילו טקס החזרת הדרגות שלו התקיים בחצר המתחם בשנת 1906. הבניין שמר על תפקידו העיקרי שהיה בית אבות ובית חולים ליוצאי צבא עד תחילת המאה העשרים. בשנת 1872 הוקם המוזיאון הארטילרי בתוך הבניין, אליו הצטרף המוזיאון ההיסטורי של הארמיות בשנת 1896. שני המוסדות אוחדו ויצרו את המוזיאון הצבא הנוכחי ב-1905. באותה תקופה יוצאי הצבא שחיו בבית המגורים התפזרו למרכזים קטנים יותר מחוץ לפריז. הסיבה הייתה כי אימוץ מצד צרפת של מודל צבא העם לאחר 1872, פירושו היה צמצום משמעותי במספר יוצאי הצבא שהיו להם עשרים שנות שירות צבאי או יותר שהיו תנאי סף לשיכון בבית האינוולידים. בהתאם, הבניין הפך גדול מדי לייעודו המקורי. אולם המתחם המודרני עדיין כולל את המתקנים המפורטים להלן עבור כמאה חיילים לשעבר קשישים או חסרי יכולת. בחזית הצפונית של האינווליד, כיפת הקפלה של הרדואן-מנסארט השולטת על החזית הארוכה, אך עם זאת מאזנת עם דלתו של ברייאנט בצורה נאה. מצפון מורחבת חצר הכבוד (Cour d'Honneur) על ידי טיילת ציבורית רחבה (Esplanade des Invalides) בה ממוקמות שגרירויות אוסטריה ופינלנד, הן שכנות של משרד החוץ הצרפתי, וכול הקמפוס הזה מהווה את אחד השטחים הפתוחים הגדולים בלב פריז. בקצהו הרחוק של האינווליד, גשר אלכסנדר השלישי שמקשר את הציר האורבניסטי הגדול הזה עם מוזיאון הפטי פאלה ומוזיאון הגראן פאלה, גשר האינווליד נמצא בהמשך במורד הנהר הסן. מדיה וקבצים בנושא האינווליד בוויקישיתוף האינווליד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אתר האינטרנט של האינווליד (באנגלית) The Paris Army Museum – Hôtel des Invalides
עיוורון ירח

עיוורון ירח, מכונה גם דלקת ענביה חוזרת בסוסים או דלקת עיניים תקופתית (באנגלית: Moon Blindness, Periodic Ophthalmia, Equine Recurrent Uveitis) הוא הגורם הנפוץ ביותר לעיוורון אצל סוסים בוגרים. כפי שניתן להסיק משמות המחלה השונים, מדובר בדלקת סטרילית (שאינה-זיהומית) חוזרת ונשנית אשר ברבות הימים עלולה להביא לכדי עיוורון. על פי רוב מקור המחלה באירוע ראשוני הגורם לדלקת תוך עינית בענביה (Uvea) הכוללת את חלקי העין הבאים: הקשתית, הגוף הריסי והדמית. מקור האירוע הראשוני עשוי להיות זיהומי אך הזיהום אינו הגורם העיקרי לנזק בעין, אלא התגובה הדלקתית אליו. בעקבות הדלקת עולה חדירות כלי הדם בגוף הריסי ומוקל המעבר במחסום שבין הנוזל התוך עיני לדם. לתוך העין חודרים תאי דם לבנים מרוגשים הנותרים ברקמות הענביה גם בחלוף הדלקת. בתקופות שבהן אין חשיפה לגורם הראשוני (אנטיגן כלשהו), שוככת התגובה הדלקתית. מחזוריות המחלה מתבטאת בחשיפות חוזרות או נשנות לגורם הראשוני. לפיכך אין טיפול מרפא למחלה זו. הטיפול הוא אפוא טיפול תומך הנועד להקל את תסמיני המחלה בעת התפרצות, אך הוא לא ימנע את הישנותה ואת החרפתה לאורך זמן, שכן בכל חשיפה חוזרת התגובה הדלקתית קשה יותר. למעשה כל מחלה כלל מערכתית המלווה בנוכחות גורם זיהומי או רעלנים בדם עלולה לגרום לדלקת בענביה ולהוות בסיס להמשך התהוות המחלה. כמו כן, נזק מכני לעין, למשל בעקבות טראומה גופנית, כיבים (פצעים פתוחים ברקמות שונות בגוף), גידול סרטני וכן הלאה עלולים לפגוע במחסום שבין הדם לנוזל התוך עיני. כאב ודימוע. גודש בלחמית ובלובן העין. בצקת קרנית. עכירות נוזל הלשכה קדמית. היצרות אישונים. ירידה בלחץ התוך עיני. הימצאות דם, פיברין או מוגלה בלשכה הקדמית של העין. סימן אופייני בסוסים הוא מופע "כנפיי פרפר" סביב הדיסק האופטי. נוסף לסימנים הקליניים המצוינים לעיל תיתכן החמרה של הדלקת והופעת סיבוכים משניים לרבות: הידבקויות, ירוד, ברקית, נקיעת העדשה ממקומה, ניוון העין או מרכיבים שונים בעין, היפרדות רשתית או אף עיוורון מוחלט בעין הפגועה. לעיתים המופע הקליני בולט מאוד בעין אחת, אך אין זה פוסל מעורבות של שתי העיניים. לפיכך נהוג לבדוק היטב את מעורבות שתי העיניים לפני קבלת החלטה לגבי אופן הטיפול והיקפו. כאמור, הטיפול הוא טיפול תומך בתסמיני הדלקת בעת התפרצותה. הטיפול כולל על פי רוב מתן אטרופין (לשיכוך הכאב ולמניעת הידבקויות), סטרואידים (לשיכוך התגובה הדלקתית) ונוגדי דלקת שאינם סטרואידים. הטיפולים יכולים להיות במתן מקומי או מערכתי. סיכויי ההחלמה בטווח הארוך גרועים מאוד. הימצאות המחלה בעין אחת מגביר את הסיכון להימצאותה בעין השנייה גם כאשר המופע הקליני אינו מובהק ולכן דרושה בדיקה קפדנית של שתי העיניים. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הפקולטה למדעי הנתונים וההחלטות (הטכניון)

הפקולטה למדעי הנתונים וההחלטות של הטכניון (או בשמה עד ינואר 2023, הפקולטה להנדסת תעשייה וניהול) בחיפה נוסדה בשנת 1958, כפקולטה למדעי הנתונים וההחלטות והיא מכשירה מהנדסים וחוקרים בתחומי הנדסת נתונים, הנדסת מערכות מידע והנדסת תעשייה וניהול. בנוסף, הפקולטה מכשירה סטודנטים לתארים מתקדמים גם בתחומי מדעי החברה (ובהם כלכלה ופסיכולוגיה). דיקן הפקולטה הוא פרופ' רן סמורודינסקי. הפקולטה הוקמה כמחלקה אקדמית נפרדת בטכניון בשנת 1958. המחלקה עוצבה והתפתחה ברוח חזונו של פנחס נאור, דיקן הפקולטה הראשון. נאור הציע לשלב בין תוכניות הלימודים של הנדסת תעשייה המוצעות במסגרת בתי ספר להנדסה ובין תוכניות הלימודים לניהול המוצעות במסגרת בתי ספר למנהל עסקים, והציע להקים פקולטה גדולה ורב-תחומית אשר תכלול מגוון רחב של שטחי מחקר – תכן הנדסי, חקר ביצועים, כלכלה, מדעי ההתנהגות, סטטיסטיקה ועוד. על פי חזונו, בוגרי הפקולטה אמורים להוות עתודה ניהולית עבור התעשייה הישראלית או להשתלב בעולם האקדמי. באחד בינואר 2023 שינתה הפקולטה את שמה מהפקולטה להנדסת תעשייה וניהול לפקולטה למדעי הנתונים וההחלטות. בפקולטה לימודים לתואר ראשון בשלוש מגמות ראשיות, הנדסת תעשייה וניהול, הנדסת נתונים ומידע (ביג דאטה) והנדסת מערכות מידע, וכן שלוש מגמות משנה בהן התמחויות בתורת המשחקים, פינטק וכלכלה. בתארים מתקדמים (תואר שני ודוקטורט) הפקולטה מציעה מגוון רחב של מסלולי לימוד ומחקר ובהם: הנדסת תעשייה, הנדסת נתונים ומידע, כלכלה, פסיכולוגיה ארגונית וקוגניטיבית, סטטיסטיקה, חקר ביצועים וכן תוכנית מנהל עסקים (MBA). הפקולטה מציעה שתי תוכניות לימוד לתואר ראשון ותואר שני עם עבודת מחקר במסגרת העתודה האקדמית: תוכנית אביבים – בתחום הנדסת תעשייה וניהול בדגש על חשיפה למדעי הנתונים וניהול המוצר. התוכנית מכשירה בין השאר לניהול מוצרים על בסיס בינה מלאכותית, ביחידות הטכנולוגיות בצה"ל ובמערכת הביטחון. תוכנית אלונים – בתחום הנדסת נתונים ומידע. בוגרי התוכנית מיועדים לתפקידי מחקר ופיתוח, וכן לתפקידי פיקוד והובלה במערכים הנסמכים על נתונים ומידע בצה"ל. פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לעדכן אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הפקולטה ממוקמת בבניינים בלומפילד וקופר בקריית הטכניון. כיום (2023) הפקולטה מונה 52 חברי סגל, לומדים בה כ-1000 סטודנטים לתואר בוגר אוניברסיטה, וכ-500 סטודנטים במסגרת לימודי מוסמכים. אתר האינטרנט הרשמי של הפקולטה למדעי הנתונים וההחלטות (באנגלית ובערבית) תוכנית ה - MBA סמורודינסקי רן | The Faculty of Data and Decision Sciences, באתר https://dds.technion.ac.il/ דף הבית - IE&M | Technion, באתר web.iem.technion.ac.il
Presence

Presence הוא האלבום השביעי של להקת הרוק הבריטית לד זפלין, שיצא בשנת 1976 והופק על ידי חברת ההפקות של הלהקה - Swan Song Records. העבודה על האלבום החלה לאחר שרוברט פלנט, סולן הלהקה, התאושש מפציעות חמורות בעקבות תאונת דרכים במהלך חופשתו עם אשתו, מורין, ביוון. כתוצאה מכך, סיור הופעות עולמי שתכננה הלהקה ל-1975–1976 בוטל. במהלך החלמתו, פלנט כתב ביחד עם ג'ימי פייג' כמות חומרים מספיקה להתחלת עבודת ההכנה באולפני Hollywood's SIR. האלבום הוקלט תוך שלושה שבועות באולפני Musicland במינכן, גרמניה בעוד פלנט נעזר בכיסא גלגלים. תקופת ההקלטות החפוזה נבעה מהזמנת האולפן באופן מידי עבור להקת הרולינג סטונז. עוד לפני הגעת הרולינג סטונז לאולפן ההקלטות הם יצאו עם אלבום שלם, בהקלטות ובעריכה, תוך שבעה עשר ימים. ג'ימי פייג' עצמו נותר ער יומיים באולפן כדי להשלים את הלחנת הגיטרה. פייג' ופלנט תכננו מראש שהאלבום יהיה חזרה למקורות הרוק הכבד שלהם, המקורות שאפיינו את אלבום הבכורה שלהם, בשלבים חדשים של מורכבות מוזיקלית. זהו האלבום היחידי של הלהקה שלא קיימים בו לא שירים אקוסטיים ולא שימוש בקלידים. האלבום הגיע למקום הראשון במצעדי האלבומים של הבילבורד. עטיפת האלבום והפנים שלו בוצעו בידי חברת העיצוב היפנוזיס. על עטיפת האלבום מוצגות תמונות של אנשים המתייחסים לחפץ שחור בצורת אובליסק. באריזה הפנימית של התקליט המקורי החפץ מוגדר בפשטות בתור "האובייקט". המטרה של האובייקט היא להציג את "כוח הנוכחות" של לד זפלין. בהערות שבמארז ה-Remasters של לד זפלין, ג'ימי פייג' הסביר: "מעולם לא היה לנו שם מתאים לאלבום. מעצב האריזה של האלבום אמר 'כשאני חושב על לד זפלין אני תמיד חושב על כוח ועצמה. מדובר בנוכחות מוחלטת.' וזהו זה. הוא רצה לקרוא לאלבום 'האובליסק' ובשבילי, חשובה יותר הייתה המשמעות שמאחורי האובליסק. העטיפה החיצונית היא ליקוק קל מהטעם האמיתי של תוכן האלבום". האלבום אמנם לא זכה להצלחה של אלבומיהם האחרים של הלהקה, והוא גם הכי פחות מפורסם מביניהם, אך הוא זכה לשבחי המבקרים. האלבום הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד השנתי בארצות הברית. מכיוון שהלהקה הייתה מפורסמת מאוד כבר אז, בבריטניה האלבום השיג את אחת ההזמנות הגבוהות ביותר אי פעם של עותקים, והוגדר כאלבום זהב כבר ביום השחרור. בסקירה עכשווית של מגזין "הרולינג סטון", אמר סטיבן דייוויס כי האלבום "הגדיר מחדש את הרוק כבד והציג מוזיקת רוק יוצאת דופן, שהדגישה את ריפי הגיטרה 'הנקיים והמטהרים'". ג'ימי פייג'- גיטרה חשמלית והפקה. רוברט פלנט- שירה ומפוחית. ג'ון פול ג'ונס- גיטרה בס ג'ון בונהם- תופים מידע על האלבום Presence באתר MusicBrainz מידע על האלבום Presence באתר AllMusic האלבום Presence באתר Discogs ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. קטגרויה:אלבומים באנגלית
אגודת עזרה

האם התכוונתם ל... אגודת עזרא – אגודת נערים ציונית שהוקמה על ידי דוד בן-גוריון ושלמה צמח "אגודת עזרה למרפא" של הרב אלימלך פירר חברת עזרה של יהודי גרמניה – חברה שנוצרה בברלין על ידי ד"ר פאול נתן
תאונה

תאונה היא אירוע פתאומי, בלתי צפוי ובלתי מתוכנן, שנגרם עקב ליקוי בסביבה או ליקוי פיזי והביא לפגיעה פיזית או נפשית באדם או לנזק לרכוש. בדרך כלל הכוונה לנזק חמור יחסית. תאונה היא לרוב מעשה ידי אדם, להבדיל מאסון טבע, שרבים ממאפייניו דומים לאלה של תאונה, אך הוא איננו נובע מפעולה אנושית. דוגמאות לתאונות: תאונת דרכים: תאונה שבה מעורב כלי רכב אחד לפחות הנמצא בתנועה; תאונת עבודה: פגיעה גופנית או נפשית בעובד תוך כדי עבודתו ובשל עבודתו; תאונת אימונים: תאונה המתרחשת תוך כדי אימונים של יחידה צבאית, (למשל תאונות אימונים בחיל האוויר הישראלי). אימונים אלה נעשים לעיתים תוך שימוש באש חיה או בתנאי פעילות קיצוניים, ולכן סכנת התאונה גבוהה בהם ומצריכה נקיטת אמצעי זהירות בהתאם. תאונה שבה יש הרוגים רבים קרויה אסון. לעיתים ניתן שם זה לתאונות שבהן הרוגים מעטים, אך הותירו רושם רב, כגון אסון פסטיבל ערד ואסון המכביה. תאונה עלולה לנבוע מסיבות רבות, ובהן: טעות אנוש של אדם המעורב בתאונה או של אדם אחר; רשלנות של אדם המעורב בתאונה או של אדם אחר; חוסר ערנות של המעורב בתאונה, כתוצאה מעייפות, שכרות, הסחת הדעת וכדומה; חוסר מיומנות בהפעלת כלי מורכב ומסוכן, למשל נהיגת מכונית בידי אדם שלא הוכשר לכך. כשל טכני פגעי הטבע תאונות עלולות לגרום לנזק כבד, עד כדי אובדן חיי אדם או נזק גדול לרכוש, ולכן ננקטים צעדים שונים לצמצום הנזק. כללי בטיחות (למשל, פוקה-יוקה) מיועדים להתוות התנהגות שבה הסיכון לתאונה קטן. אמצעי בטיחות מיועדים למנוע תאונות (גדר מסביב לאזור בנייה, למשל, מגינה מפני כניסה בטעות לאזור מסוכן זה), או לצמצם את הנזק בעת התרחשות תאונה (חגורת בטיחות, למשל, נועדה לצמצם את הפגיעה בעת תאונת דרכים). ארגונים הפועלים לצמצום מספר התאונות מדגישים כי לעיתים "תאונה" נובעת מרשלנות, ולכן ניתן למנוע אותה. דוגמה: קמפיין "אלכוהול ונהיגה, רצח בכוונה תחילה!" שמנהל משרד התחבורה, שולח לציבור מסר שתאונת דרכים כתוצאה מנהיגה בשכרות (שבה הסיכון לתאונה גדל) אינה תאונה אלא פגיעה מכוונת. בכל מקום שיש בו פוטנציאל לתאונות כלשהן, נהוג לרכוש ביטוח. ברכבים נפוץ מאוד לרכוש ביטוח רכב בגין פגיעה ברכב עצמו, וכן ביטוח צד ג' למקרה שהרכב פוגע בכלי אחר. החוק מחייב את הנהג לרכוש ביטוח חובה בגין פגיעות גוף. נהג אשר נוסע ללא ביטוח חובה, עובר עבירת תנועה (ישראל) חמורה. להתמודדות עם הנזק הכספי הגלום בתאונה משמשות תוכניות ביטוח שונות, כאלה המפצות על הנזק שנגרם לרכוש, וכאלה המפצות על אובדן ההכנסות הנובע מתאונה שגרמה לפגיעה בגוף. במסגרת המוסד לביטוח לאומי פועל ענף נפגעי תאונות, המעניק גמלה לאדם שתאונה פגעה ביכולת ההשתכרות שלו, ואין מקור אחר שיפצה אותו על כך. חברות הביטוח מציעות ביטוח תאונות אישיות, הכולל פיצוי במקרה של תאונה שגרמה נזק גופני למבוטח. תוכניות לביטוח רכוש כוללות גם פיצוי בגין נזקי תאונה. תוכניות לביטוח פנסיוני ולביטוח חיים כוללות פיצוי לכל מקרה של נכות או מוות, כולל מקרים שבהם הנכות או המוות נגרמו כתוצאה מתאונה. כאשר הנזק שגרמה התאונה נובע מרשלנות של גורם כלשהו, יכול הנפגע לתבוע פיצוי מגורם זה. ביטוח לאומי - נפגעי תאונות "בטרם" - המרכז הלאומי לבטיחות ולבריאות ילדים יוסף ויצמן, בית המשפט הגדיר מחדש את המושג "תאונה" אתר כיכר השבת 30 מרץ 2016 תאונה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) [ https://www.nevo.co.il/law_html/Law01/038_001.htm פקודת ביטוח רכב מנועי [נוסח חדש], תש"ל-1970]
בעיית המחסור

בעיית המחסור היא מושג יסודי בכלכלה המבטא את ההבדל שבין רצונות הפרטים לבין כמות המשאבים המוגבלת במשק. מוצרים שאינם במחסור לא ייחשבו למוצרים כלכליים. אין חוסר באוויר, למשל, ולכן הוא אינו מוצר כלכלי, אך לעומתו זהב נמצא בכמות מוגבלת, ולכן הוא מוצר כלכלי. מתופעת המחסור נובע שכל החלטה לייצר מוצר כלכלי מסוים כרוכה בוויתור על ייצור מוצר אחר. כלל זה הוא הבסיס לשלוש שאלות היסוד של הכלכלה, לעקומת התמורה, לעלות האלטרנטיבית ולעוד עקרונות ומושגים בתורת הכלכלה. שלוש שאלות היסוד של הכלכלה הן שלוש השאלות שכל משק נאלץ לשאול: 1. מה וכמה לייצר? 2. איך לייצר? 3. בשביל מי לייצר – מי יצרוך את המוצרים? בשוק חופשי, תקבענה התשובות על שאלות אלו על ידי ביקוש והיצע לכל מוצר. בשוק שבו יש רשות מרכזית מתכננת (רוסיה הסובייטית למשל) יקבעו התשובות על ידי הרשות או הממשלה. עקומת התמורה מבטאת את בעיית המחסור באופן גרפי: אם נניח כמודל משק שבו קיימים שני מוצרים בלבד, ארונות ואוניות, הרי שהעקומה היא אוסף נקודות הייצור המקסימליות של המשק — נקודות שמהן הגדלת הייצור בענף אחד כרוכה בהקטנת הייצור בענף השני — וגבול יכולת הצריכה במשק סגור. הימצאות על העקומה בנקודה כלשהי פירושה ניצול אופטימלי של גורמי הייצור. הימצאות בתוך העקומה פירושה ניצול שאינו אופטימלי (שזה המצב ברוב המדינות בשאיפה לכיוון העקומה כמובן) ואילו הימצאות מחוץ לעקומה יכולה להתקיים רק אם ישנם שיפורים טכנולוגיים המעלים את כל העקומה כלפי מעלה, או על ידי סחר חוץ המאפשר למדינה להתמקצע בייצור מוצרים שהיא יעילה יותר בייצורם וכך להגדיל את אפשרויות הצריכה כאשר אפשרויות הייצור אינן משתנות. עלות אלטרנטיבית היא הוויתור על ייצור מוצר אחד הכרוך בייצור מוצר אחר. לדוגמה, בשרטוט הנ"ל בשביל לייצר A אוניות המשק ויתר על ייצור חלק מהארונות והסתפק בייצור F ארונות. הוויתור הזה נקרא עלות אלטרנטיבית כוללת, נוסף על כך ישנן עלות אלטרנטיבית ממוצעת: העלות הכוללת חלקי A — מספר האוניות שיוצרו; ועלות אלטרנטיבית שולית אשר מודדת על כמה ארונות ויתרנו במחזור ייצור בשביל להוסיף למחזור הייצור של האוניות את האוניה האחרונה. מדיה וקבצים בנושא בעיית המחסור בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פיטר אטקינס

פרופ' פיטר ויליאם אטקינס (באנגלית: Peter William Atkins; נולד ב-10 באוגוסט 1940) הוא כימאי אנגלי ששימש כעמית מחקר ופרופסור לכימיה פיזיקלית בלינקולן קולג' באוניברסיטת אוקספורד. הוא מחברם של ספרים רבים, ובפרט של ספרי לימוד בכימיה. שלושה מספריו, Physical Chemistry (כעת במהדורה האחת עשרה), Molecular Quantum Mechanics (כעת במהדורה חמישית) ו-Inorganic Chemistry (כעת במהדורה חמישית) הם מספרי הלימוד הנפוצים ביותר כיום בתחומם ברמה האקדמית. הוא גם מחברם של ספרי מדע פופולרי רבים, בעיקר בתחום הכימיה. אטקינס נולד ב-1940 באמרשם (Amersham) שבאנגליה לוויליאם הנרי ואלן לואיס (אדוארדס) אטקינס. הוא למד בבית הספר המקומי, ולאחר מכן למד כימיה לתואר ראשון (אותו סיים ב-1961) ולדוקטורט (אותו סיים ב-1964 בהדרכת פרופ' מרטין סימונס) באוניברסיטת לסטר. הדוקטורט היה בנושא תהודת ספין חשמלי. בשנים 1964-1965 שימש כעמית הרקנס (Harkness fellow) באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA). משם עבר ללינקולן קולג' באוניברסיטת אוקספורד, שם הוא הרצה עד פרישתו ב-2007. שימש בפרופסור אורח באוניברסיטת טוקיו (1974), בטכניון (1979), באוניברסיטת פודאן (סין, 1979) ובאוניברסיטאות נוספות. אטקינס הוא עמית (Fellow) בחברה המלכותית לכימיה, מטעמה זכה במדליית מלדולה ב-1969. הוא משמש גם כראש הוועדה לחינוך כימי של איגוד IUPAC. הוא זכה במדליית נייהולם (Nyholm Medal) ב-1999, וקיבל תוארי דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אוטרכט (1992) ומאוניברסיטת מנדלייב במוסקבה (2006). אטקינס הוא אתאיסט מוצהר, והוא העביר הרצאות ופרסם ספרים בנושאי הומניזם, אתאיזם ועל חוסר ההתאמה הקיימת, לדעתו, בין דת ומדע. אטקינס נישא בשנת 1964 לג'ודית אן קירטון, וב-1970 נולדה בתם ג'ולייט לואיז טיפאני. השניים התגרשו ב-1983. ב-1991 הוא נישא לחברתו לעבודה פרופ' סוזן גרינפילד (אנ') (לימים הברונית גרינפילד), ממנה התגרש ב-2005. ב-2008 נישא לפטרישיה-ג'ין נובס (ברנד במקור). ספרי לימוד אקדמיים General Chemistry מהדורה ראשונה 1989, מהדורה שנייה 1992, מהדורה רביעית 2000 כימיה כללית (יחד עם לורטה ג'ונס), רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2006 Molecular Quantum Mechanics מהדורה ראשונה 1970, מהדורה חמישית 2010 Inorganic Chemistry מהדורה ראשונה 1980, מהדורה חמישית 2010 Physical Chemistry מהדורה ראשונה 1978, מהדורה עשירית 2014, מהדורה אחת עשרה 2018 Concepts in Physical Chemistry, מהדורה ראשונה 1995, מהדורה שנייה 2024. doi:10.1039/9781837674244 ספרים לציבור הרחב Molecules מהדורה ראשונה 1987, מהדורה שנייה 2003 The Second Law 1995 The Periodic Kingdom Reactions - The private life of atoms הממלכה המחזורית : מסע לארץ היסודות הכימיים, הד ארצי, 2000 Creation Revisited Galileo’s Finger: The ten great ideas of science 2003 אצבע גלילאו: עשרת הרעיונות הגדולים של המדע, תרגם מאנגלית: יכין אונא. הוצאות דביר ומאגנס. Who's Who in the World, 21st edition Debrett's People of Today. Debrett's Peerage Ltd., 2006 Contemporary Authors Online, Gale, 2006. מדיה וקבצים בנושא פיטר אטקינס בוויקישיתוף פיטר אטקינס, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה צבי ינאי, הם היו עשרה, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2008 פיטר אטקינס (1940-), דף שער בספרייה הלאומית Molecular Quantum Mechanics - Fifth Edition - Peter W. Atkins and Ronald S. Friedman Atkins' Physical Chemistry - Tenth Edition - Peter Atkins and Julio de Paula Atkins' Physical Chemistry 11e, באתר Oxford University Press
תהילה

האם התכוונתם ל... תהילה - תדמית חיובית על פי רוב, ופרסום רב תהילה - שיר הלל דתי, מעין מזמור תהלים תהלה (נובלה) – נובלה מאת ש"י עגנון תהילה (סרט, 1980) – סרט מוזיקלי משנת 1980 תהילה (סרט, 2009) – גרסה מחודשת לסרט תהילה (סדרת טלוויזיה) – סדרה מוזיקלית פופולרית משנות ה-80 שהתבססה על הסרט תהיל"ה – פרויקט האינטרנט של ממשלת ישראל תוכנית תהיל"ה – תוכנית של משרד החינוך להשלמת השכלה למבוגרים תהל"ה – קבוצות תמיכה להורים ובני משפחה של לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב)