מזופרוטרוזואיקון

מֶזוֹפּרוֹטֶרוֹזואיקון (מיוונית פרוטרוזואיקון אמצעי) הוא התור השני מתוך שלושה בעידן הפרוטרוזואיקון שבלוח הזמנים הגאולוגי. משך תקופתו: החל מתום תור הפלאופרוטרוזואיקון, לפני כ-1.6 מיליארד שנים, ועד תחילת תור הנאופרוטרוזואיקון לפני מיליארד שנים. המזופרוטרוזואיקון הוא התקופה הראשונה בתולדות כדור הארץ שממצאים גאולוגיים משמעותיים שרדו ממנה. היו יבשות בתור הפלאופרוטרוזואיקון, אך אנחנו יודעים עליהם מעט מאוד. המסות היבשתיות של המזופרוטרוזואיקון הן, פחות או יותר, אלו הקיימות כיום. המאורעות העיקריים שהתרחשו בתור זה הם היווצרות יבשת-העל רודיניה, התפרקות יבשת העל קולומביה והתפתחות הרבייה הזוויגית. התקופה מאופיינת בהתפתחות נוספת של טקטוניקת הלוחות והלוחות היבשתיים. הלוחות היבשתיים שהתפתחו היו בסוף תקופה זו פחות או יותר זהים ללוחות בימינו. זו התקופה הראשונה שעדיין קיימים ממנה כיום ממצאים גאולוגיים טובים. האפיזודה הראשונה של בניית הרים בקנה מידה גדול, אורוגנזת גרנוויל, שעדויות נרחבות לקיומה שרדו עדיין, התרחשה בתקופה זו. בתקופה זו הגיעו סטרומטוליטים לשיא פריחתם לפני שהחלו להצטמצם בנאופרוטרוזואיקון. בתקופה זו החלה התפתחות הרבייה הזוויגית, שהגדילה בצורה משמעותית את מורכבות החיים שצמחו. הייתה זו ההתחלה של התפתחות חיי שיתוף בין האורגניזמים הרב-תאיים. הייתה זו תקופה של שינויים, ככל הנראה קריטיים, אבל שאינם מוחוורים עדיין, בכימיה של הים, במשקעים על פני כדור הארץ, ובהרכב האוויר. רמת החמצן באוויר טיפסה בתחילת התקופה לכ-1% מרמתו כיום והמשיכה לטפס במהלך כל התקופה. המזופרוטרוזואיקון מחולק לשלוש תקופות משנה (תת-תור): קלימם – בין לפני 1,600 מיליון שנים ללפני 1,400 מיליון שנים. אקטז – בין לפני 1,400 מיליון שנים ללפני 1,200 מיליון שנים. סטן – בין לפני 1,200 מיליון שנים ללפני 1,000 מיליון שנים. חלוקת משנה זו של המזופרוטרוזואיקון היא, כצפוי, חלוקה שרירותיות ליחידות המבוססות על זמן, כלומר שאינן יחידות סטרטיגרפיות או ביוסטרטיגרפיות. הבסיס להגדרת תור המזופרוטרוזואיקון הוא תיארוך אבסולוטי, במונחי שנים, ולא על בסיס הופעה או היעלמות של אורגניזם כלשהו. החלטה זו יוצרת תחושת אשליה של ודאות. תיארוך רדיומטרי הוא כלי טוב והוא משתפר כל הזמן, אבל כיום יש שולי שגיאה שבין 1% ל-2% בתוצאות המתקבלות ממנו. לכאורה, תוצאה טובה, אבל פירושה שייתכן ששני אתרים יתוארכו באמצעותה לתחילת תת-התור אקטז, תת-התור האמצעי במזופרוטרוזואיקון, כשבפועל הם יכולים להיות במרחק של 50 מיליון שנים זה מזה. מכיוון שאורכו של תת-התור אקטז הוא רק 200 מיליון שנים, זו טעות משמעותית. ונתון זה מתייחס לשגיאה אקראית בלבד. שגיאות שיטתיות יכולות להיגרם בשל מאורעות חוצניים, בשל מיון איזוטופים גאוכימי או ביוכימי, ובשל טעות אנוש. עד כה הוכחה שיטת הביוסטרטיגרפיה כמדויקת הרבה יותר. בנוסף, בחירה מושכלת בסמן ביולוגי יכולה לשמש כאמצעי לזהות מגוון שינויים אקולוגיים. כך למשל השינוי שבין המשקעים מתקופת צ'אנגשינגשיאן שבסוף הפרם לתקופת אינדואן שבתחילת הטריאס אינו רק שינוי של כמה שנים. העולם השתנה בצורה קיצונית בסופו של תור הפרם. בניגוד לכך למעבר מהקלימם לאקטז אין שום משמעות מלבד לוח השנה. ההסבר המקובל לשימוש במערכת המבוססת על זמן שאין מספיק פעילות ביולוגית או שינוי גאוכימי על מנת למצוא סמנים שימושיים. עמדה זאת כיום מתחילה להתערער והיא עתידה להיות מקובלת פחות ופחות. לדוגמה, יש מספיק סמנים פוטנציאלים טובים בדמות עלייתם ונפילתם של סטרומליטים מהסוג המכונה "עץ חג המולד", בהופעתם ובהיעלמותם של תצורות ברזל הפסים, הופעת איזוטופ יציב מסוג פחמן 13, וכו'. לכל אלו יש משמעות אמיתית עבור הגאולוג והפלאונתולוג. ובנושא זה, יש גם סמנים ביולוגיים. הייתה התקדמות ניכרת במחקר ובזיהוי מאובני חיידקים ואאוקריוטים. הכחולית Archaeoellipsoides היא צורה נפוצה, הידועה ממספר מינים. קרוב לוודאי שהיא קרובה לכחולית מהסוג Anabaena, הקיימת כיום והיא מעידה על נוכחות של כמות משמעותית של חמצן חופשי. לרמות החמצן היו גם השפעות משמעותיות על הכימיה של האוקיינוסים, קצבי הבליה היבשתית התגברו וסיפקו סולפטים וחנקות כחומרי מזון. יהיה זה מפליא אם תהליכים אלו לא הובילו לאוכלוסיות חדשות של אורגניזמים, הן חיידקים והן איקריוטים. מכיוון שנוכחות תאים אלו תהיה בהכרח קשורה למאורעות גאוכימיים חשובים, הם יהוו סמנים אידיאליים לביוסטרטיגרפיה. Geology EssayWeb