היינריך מנדלסון

היינריך מנדלסון (30 באוקטובר 1910 – 19 בנובמבר 2002) היה זואולוג גרמני-ישראלי. הוא נחשב לאחד ממייסדי שימור הטבע בישראל והמחקר הזואולוגי בה וזוכה פרס ישראל. בין גילויו ומחקריו היו גם גילויה של הצפרדע המיוחדת עגולשון שחור-גחון, שנחשבת למין נדיר וחשוב למחקר. ממקימי אוניברסיטת תל אביב. מנדלסון נולד ב-30 באוקטובר 1910 בברלין. אביו, יוזף-פאול, היה סוחר. אמו, לוצי לודמובסקי, הייתה ילידת קטוביץ שבפולין, שהייתה אז חלק מגרמניה והייתה מבית יהודי מתבולל. הוא צאצא של הפילוסוף משה מנדלסון מצד אחד ורבי משה איסרליש (הרמ"א) מהצד השני. מאז ילדותו התעניין בחיות ובמדע. כנער, השתתף בתנועות הציוניות "קדימה" ו"כחול לבן" (Blau Weiß). למד רפואה וזואולוגיה באוניברסיטת הומבולט בשנים 1928-1933. בתקופה זו בברלין למד עברית אצל אלכסנדר ברש, מומחה לרכיכות, שלימים היה עמיתו באוניברסיטת תל אביב. עם עליית השלטון הנאצי הוא עלה לארץ לבד, ושכנע את הוריו ואחותו רות לעשות כן. כשהגיע ארצה המשיך מנדלסון בלימודיו האקדמיים, תחילה בלימודי זואולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1936 נמנה עם מוסמכי המחזור הראשון של הפקולטה למתמטיקה ולמדעי הטבע. בתואר השני שלו עסק באורח החיים של שבלולים, ובדוקטורט עסק בחייהם של ציפורים שונות בארץ ישראל. לימודיו היו בהנחייתו של פרופסור שמעון בודנהיימר. תוך כדי לימודיו הצטרף מנדלסון לצוות המכון הביולוגי-פדגוגי בתל אביב, בהנהלת יהושע מרגולין והוא אף מונה לאחר מותו ב-1947 למנהל המכון. בתפקיד זה כיהן כשש שנים. מנדלסון היה משתתף פעיל בהקמת אוניברסיטת תל אביב והיה לדיקאן הראשון של הפקולטה למדעי החיים ולסגן הנשיא הראשון של האוניברסיטה. הוא ייסד את המחלקה לזואולוגיה והיה לראש המחלקה ומובילה. במסגרת תפקידים אלה עודד מנדלסון חקר בתחומי מדע רבים, ובעיקר מחקר של האורגניזם השלם. נוסף לאלה, מנדלסון פיתח את האוספים הזואולוגיים של אוניברסיטת תל אביב, והיה למנהל הגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב. בגן הזואולגי הוא שימר מינים בסכנת הכחדה. על פי עמדותיו, זואולוג טוב צריך להיות בעל הבנה וידע על כל התהליכי המתרחשים בטבע. עמדה זו משתקפת בעבודתו הרבה והמקיפה בתחום. מעבר לתרומתו הגדולה של מנדלסון בתחום האקדמי והמחקרי, הוא תרם רבות גם בתחום שימור ושמירת הטבע בארץ. הוא השתתף בהכרזה על שמורת הטבע הראשונה, בהקמת רשות שמורות הטבע (לימים רשות הטבע והגנים) ובהקמת החברה להגנת הטבע. יתר על כן, השתתף מנדלסון בכמה ועדות מקצועיות האיגוד העולמי לשמירת טבע, IUCN. קיבל את פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים "על עבודתו החלוצית במחקר המודרני של בעלי החוליות בישראל" ב-1971 והיה חתן פרס ישראל במדעי החיים לשנת 1972. ארכיונו מופקד בארכיון לתולדות אוניברסיטת תל אביב. היה נשוי לתמר פרסמן (1998-1926) שהייתה מורה. היינריך מנדלסון פרסם מאמרים רבים אודות בעלי החיים בארץ ישראל. פרסומיו עסקו הנושאים מגוונים בתחום: התמעטות אוכלוסיית השליו הנודד בארץ ישראל ובסיני דו"ח המפרט את מצב מיני הציפורים ארץ ישראל הרג העופות הדורסים בעמק החולה עוזניית הנגב על סף הכחדה מצב החרדונים בישראל מצב הצבאים בישראל דו"ח המפרט את השפעת פעולות האדם על אוכלוסיית הציפורים בישראל מחקריו נחשבו לפורצי דרך בתחומם והם תרמו רבות לחקר הזואולוגיה בכל העולם. מנדלסון והיינץ שטייניץ גילו יחד באגם החולה את הדו-חיים הנדיר עגולשון שחור-גחון בשנות הארבעים של המאה ה-20. בנוסף לעדות שנרשמה על ידי היינריך מנדלסון והיינץ שטייניץ נרשמה עדות נוספת לקיום דו-חיים זה בשנת 1955. מעבר לשתי עדויות אלו, אף אדם לא ראה את העגולשון שנים רבות, ולכן הוא נחשב למין נכחד. בשנת 2011 נצפה פרט ממין זה שוב, וכיום המין מוגדר בסכנת הכחדה חמורה (CR). צפריר רינת, מת הזואולוג פרופסור היינריך מנדלסון, באתר הארץ, 20 בנובמבר 2002 עמוס רובין, אתה רוצה לזרוק את היהודים ולהשאיר את החיות, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2011 ראומה ויצמן, דברים לזכרו, מתוך מכתבים למערכת הארץ, 28 נובמבר 2002 הינריך מנדלסון, דף שער בספרייה הלאומית ביוגרפיה של היינריך מנדלסון מתוך אתר הגן הזואולוגי טקס חלוקת התעודות באוניברסיטה העברית, דבר, 13 בפברואר 1936 רשימת מאמריו של היינריך מנדלסון באתר רמב"י כמה עובדות על העגולשון שחור הגחון, באתר הארץ, 22 בנובמבר 2011 מידע על הצפרדע עגולשון שחור- גחון באתר IUCN כתבה על הצפרדע עגולשון שחור- גחון באתר הידען