לשכת העיתונות הממשלתית

המונח "לע"ם" מפנה לכאן. לערך העוסק במפלגת הימין שהתקיימה בתוך סיעת הליכוד, ראו מפלגת לע"ם. לשכת העיתונות הממשלתית (בראשי תיבות: לע"מ / לע"ם, ובאנגלית: GPO), של ישראל פועלת במסגרת משרד ראש הממשלה ואחראית על תיאום התקשורת בין ממשלת ישראל לבין קהילות העיתונאים ואנשי התקשורת הישראלים. לעיתונאים הזרים, מהווה לע"מ ממשק מרכזי להתנהלות מול מוסדות המדינה והצבא. לע"מ פועלת לאפשר סיקור תקשורתי נאות של גורמי מפתח בישראל, של ביקורים ממלכתיים ושל אישים זרים המבקרים בארץ, ומנסה לרתום את הקשר השוטף עם התקשורת הזרה לצורכי ההסברה של מדינת ישראל. עם תחילת המנדט הבריטי הקים הממשל הבריטי את "לשכת המודיעין והעיתונות הממשלתית", שמטרתה הייתה בעיקר לפרסם הודעות מטעם ממשלת המנדט, כגון פרסום חוקים ותקנות, הודעות על מכרזים והפקעות. במקביל הבינו מנהיגי היישוב את הצורך להסביר את העניין הציוני לדעת הקהל בעולם. וב-1920 הקימה בירושלים ההסתדרות הציונית העולמית, את "לשכת העיתונות היהודית" שמטרתה הייתה לפרסם הודעות לעיתונות מטעם התנועה הציונית. בשנת 1924 מונה גרשון אגרונסקי (אגרון) במחלקה המדינית של הסוכנות היהודית לממונה על קשרים עם העיתונות, טיפול בתיירים וענייני הסברה. גוף זה הוציאו בולטין שבועי משותף של ההנהלה הציונית והקרן הקיימת לישראל ושמו 'ידיעות מארץ ישראל'. הבולטין יצא לאור בעברית, אנגלית, גרמנית, צרפתית וספרדית. בשנת 1934 הוקמה סוכנות הידיעות של הסוכנות היהודית בירושלים. ליו"ר הסוכנות מונה העיתונאי יוסף גרביצקי, וכסגנו שימש יהושע יוסטמן. זמן-מה לאחר מכן נפרדה הסוכנות ממחלקת העיתונות של הסוכנות-היהודית והייתה למחלקה עצמאית בראשות ישעיהו קלינוב. שתי המחלקות של הסוכנות-היהודית, מחלקת העיתונות וסוכנות הידיעות, נוהלו על ידי משה שרת (לשעבר שרתוק). סוכנות הידיעות הזינה עיתונים יהודיים ברחבי העולם בידיעות מהנעשה בעולם היהודי. במקביל הזינה הסוכנות עיתונים בישראל בידיעות מהנעשה בארץ. גופים נוספים אשר עסקו כבר אז בהסברה הישראלית היו בקרן היסוד, הקרן הקיימת והמגבית היהודית. עם הקמת המדינה הוקמה "לשכת המודיעין של ממשלת ישראל". בשנת 1951 מונה משה פרלמן למנהל הראשון של לשכת העיתונות הממשלתית. בשנת 2000 מונה דני סימן לראש לשכת העיתונות. אחת ההחלטות הראשונות שקיבל עם כניסתו לתפקיד הייתה להפסיק להנפיק תעודות עיתונאי לעיתונאים פלסטינים. החלטה זו נפסלה על ידי בג"ץ. החל משת 2003 החליטה לשכת העיתונות להעביר כל בקשה לתעודת עיתונאי לאבחון ביטחוני של השב"כ. בשנת 2007 החליטה גם לא להכיר יותר בתעודות העיתונאי שמנפיקות אגודות העיתונאים בירושלים ובתל אביב. בשנת 2010 מונה אורן הלמן לראש לשכת העיתונות, הוא הוחלף בשנת 2012 בידי ניצן חן. לע"מ פועלת לאפשר כיסוי תקשורתי נאות של גורמי מפתח ישראליים, של ביקורים ממלכתיים ושל אישים זרים המבקרים בארץ. הלשכה מפעילה מערך הנפקת תעודות עיתונאי קבועות וזמניות, מסייעת לזרים בהסדרת אשרות עבודה ושהייה להם ולמשפחותיהם ומעמידה לרשות נציגי התקשורת חדר תדרוכים משוכלל, אולפן טלוויזיה וחומרי עזר מקצועיים. לע"מ אחראית להקמת מרכזי תקשורת בזמן אירועים חדשותיים משמעותיים, לדוגמה: ביקור האפיפיור, ביקור נשיא ארצות הברית ועוד. לע"מ מקיימת תדרוכים במספר שפות לעיתונאים זרים הנמצאים בישראל. תדרוכים אלו מועברים בשידור חי ברשת האינטרנט. בנוסף, לע"מ אחראית בנוסף על תיאום צילומי הווידאו והסטילס הזרים באירועים הרשמיים. לע"מ נותנת מענה מלא בשפות עברית, ערבית, אנגלית ורוסית, על ידי צוות שפות מקצועי במחלקות ייעודיות. מחלקה נפרדת מטפלת בעיתונות הכלכלית ועוסקת בהסברה של ישראל שמעבר לסכסוך. הלשכה עוקבת ואוספת מדי יום פרסומים זרים בעיתונות בחו"ל הנוגעים למדינת ישראל, הן באנגלית והן בערבית, ומעבירה את הלקט למשרדי הממשלה הרלוונטיים. במקביל, עיקרי החדשות בעיתונות היומית העברית מופצים בשפה האנגלית לכתבי חוץ המוצבים בישראל. מחלקת הצילומים של לע"מ אחראית על צילום נשיא המדינה וראש הממשלה באירועים רשמיים ובמסיבות עיתונאים, בישראל ומחוצה לה, וכן מפעילה את אוסף התצלומים הלאומי הכולל רבבות רבות של תמונות החל מימי טרום הקמת המדינה ועד ימינו. מתוקף החלטת ממשלה, אוסף התצלומים נפתח בשנת 2011 לשימושם החופשי של הגולשים. זהו צעד משמעותי להנגשת ההיסטוריה המצולמת של המדינה לכלל הציבור. בשנת 2013 לע"מ הקימה מחלקת ניו מדיה האחראית להפעלת מערך התקשורת ברשת האינטרנט וברשתות החברתיות. לע"מ מעניקה שירותי Video Streaming לתדרוכים ומסיבות עיתונאים מקוונות. לע"מ עוסקת בהקמת אתר חדשות ממשלתי בטכנולוגיה החדשה ביותר עם קידומה של אפליקציה מיועדת. אחת מפעולות ההסברה העיקריות של לשכת העיתונות הממשלתית היא ייזום סיורים ברחבי הארץ לעיתונאים הזרים. בין היתר נערכים סיורים בכלא "עופר" לאסירים ביטחוניים, בפארק התעשייה היהודי-ערבי בנצרת, במקומות הקדושים לנצרות בירושלים, במכון וולקני למחקר ופיתוח חקלאי, באוניברסיטת אריאל ובאזור התעשייה ברקן ועוד. פעילויות נוספות שיזמה לשכת העיתונות הממשלתית הן הקמת פורום מיוחד לדוברים ממשלתיים, ובאמצעותו נוסח הקוד האתי לדובר הממשלתי. במקביל נוסד פורום לנספחי עיתונות בשגרירויות הזרות בישראל, במטרה לשמור על קשר ולהשפיע על עמדות ממשלות זרות גם באמצעות אפיק זה. כמו כן אישים בכירים עוברים סדנאות תקשורת עם גב' מישל טיר העוסקים בהופעה מול קהל והופעה מול מצלמה, ואף זוכים לתצלומי פורטרט מקצועיים. חיזוק הקשר עם העיתונות הזרה, למען שיפור דימויה ומעמדה של ישראל. הרחבת שירות התיעוד המצולם של סמלי שלטון ואירועים מחיי המדינה. הנגשת פעילות לע"מ. הלשכה עוסקת בהענקה של תעודות לעובדי העתונות בישראל. בעבר, התעודות היו "תעודת עיתונאי", אולם בשנת 2013 החליטה לשנות את שם התעודות, ואלה נקראות "תעודות לע"מ". השינוי בא בעקבות המלצות ועדה ציבורית בראשות השופטת בדימוס שרה פריש, וזאת כדי להימנע מהסדרה עקיפה של מקצוע העיתונות. תעודות לע"מ מוענקות לישראלים ולזרים לפי תנאים מסוימים, מאפשרות כניסה לאירועים ממשלתיים הפתוחים רק לאנשי תקשורת, ויש בהן יתרונות נוספים מבחינתו של העוסק בתקשורת המונים. נוסף לתעודות העיתונאי, קבועות וזמניות, מוענקות תעודות לבעלי עיסוקים נוספים בענף התקשורת (תעודת טכנאי שידור, תעודת יוצר סרטי תעודה, תעודת עוזר תקשורת ועוד). ללשכת העיתונות הממשלתית יש סמכויות בהתאם להחלטות ממשלה שונות, אף כי תעודת לע"מ אינה מהווה תנאי לעיסוק בעיתונאות בישראל. פעילות הלשכה אינה מוסדרת בחוק ספציפי, אך הלשכה קבעה כללים שונים לקבלת התעודה, כללים אותם היא מעדכנת מדי פעם. העדכון האחרון היה בשנת 2019, בקשר לאנשי תקשורת עצמאיים, פרילנסרים וכאלה שפעילותם במדיה דיגיטליים. עדכון זה בא בעקבות המלצות של ועדה ציבורית. במשך השנים השתמשה הלשכה עשרות פעמים בכללים אלו כדי לשלול או להחרים מעיתונאים את התעודות, או סירבה להנפיק אותם. בין השאר: בפברואר 1991 נשללה תעודת העיתונאי (כפי שנקראה בשעתה) של ראש משרד שבועון החדשות האמריקני ניוזוויק בישראל, לאחר שצילם סוללת טילי פטריוט שהוצבה ליד תל אביב בזמן מלחמת המפרץ. בסוף שנת 2000 החליטה לשכת העיתונות הממשלתית שלא להוציא יותר תעודות עיתונאי לאנשי תקשורת פלסטינים ולא להאריך את תוקפן של תעודות שהוצאו. כנגד החלטה זו הוגשה עתירה לבג"ץ, ששלל את ההחלטה הגורפת, וקבע: סירוב ללא כל בדיקה אינדיבידואלית להעניק תעודת עיתונאי, בשל מסוכנות אינהרנטית של כל העיתונאים הפלסטינים תושבי האזור – לרבות אלה הזכאים להיכנס לישראל ולעבוד בה – הוא האמצעי הפוגעני ביותר האפשרי. אמצעי זה פוגע בצורה חזקה באינטרס לעיתונות חופשית, שניתן היה למנוע על ידי בדיקות ביטחוניות אינדיבידואליות מוצדקות להפגת הסכנה הביטחונית האישית הנובעת מתושבי האזור, ככל שסכנה כזאת קיימת מתושבים שעמדו בהצלחה בבדיקות הנדרשות לקבלת היתרי כניסה לישראל ועבודה בה. בתחילת שנת 2004 לשכת העיתונות הממשלתית פרסמה כללים חדשים לקבלת תעודת עיתונאי, שמטרתם להביא לצמצום במספר העיתונאים מקבלי התעודה מ-8,000 לאלף בלבד. כל בקשה לתעודת עיתונאי מועברת מאז לאבחון ביטחוני של השב"כ. בין היתר נדרש תשלום אגרה. בתחילת אפריל 2002, בהנחיית משרד ראש הממשלה ופרקליטות המדינה, שללה לשכת העיתונות הממשלתית את תעודת העיתונאי של שני כתבים של רשת הטלוויזיה של אבו דאבי, וממשרד הפנים בקשה את גירושו מהארץ של אחד מהם. המניע לכך היה דיווחים שחשפו תנועות צה"ל בשטחים והפרת חוק הצנזורה. באוגוסט 2005, החרימה הלשכה את תעודת העיתונאי של הבמאי והצלם שי כרמלי-פולק, לאחר שתיעד את ההפגנות נגד הקמת גדר ההפרדה בכפר בילעין. בספטמבר 2010 עיתונאית אמריקאית עתרה לבג"ץ נגד לשכת העיתונות ומשרד הפנים, בגין סירוב הלשכה לחדש לה את תעודת העיתונאי שקיבלה מאז מאי 2007. הלשכה סירבה לחדש את התעודה בטענה שלאתר החדשות שהיא כותבת לו אין מספיק גולשים. בעקבות עתירה זו ועתירת האתר "סקופ" הודיע מנהל הלשכה כי יחל להנפיק תעודות לבלוגרים ואתרי חדשות, אך בפועל הדבר לא בוצע. באפריל 2017 פעלה לשכת העיתונות הממשלתית לגירושו של כתב עיתון הולנדי שכתב מאמרים בהם מתח ביקורת על ישראל. לדברי הלשכה, תוקף אשרת העבודה של הכתב לא הוארך בגלל שעבד ללא היתר עבודה במשך מספר חודשים. באוגוסט 2017 נשללה תעודת לע"מ מכתב רשת אל-ג'זירה אליאס כראם. בינואר 2018 סירבה הלשכה להעניק תעודת לע"מ לעורכות אתר החדשות "המקום הכי חם בגיהנום", בטענה שהאתר לא הגיעה לרף של 10,000 מבקרים ביום. בעקבות זאת, מונתה ועדה ציבורית בראשות פרופסור מיכאל בירנהק, שהמליצה לשנות את הכללים כך שגם עיתונאים פרילנסרים ובלוגרים יוכלו לקבל תעודה של לע"מ, בתנאים מסוימים. באפריל 2019 החליטה הלשכה להרחיב את מעגל מקבלי תעודות הלשכה, ולהקל על עיתונאים מאתרי עיתונות מקוונת עצמאיים לקבל תעודות מטעמה. השינוי חל בעקבות קמפיין רשת שהוביל אתר "המקום הכי חם בגיהנום". הוועדה המייעצת שהוקמה בעקבות הקמפיין, המליצה לאפשר לעיתונאים שפועלים בפלטפורמות דיגיטליות לקבל תעודות בלי קשר להיקף החשיפה שלהם. באפריל 2020 דחתה לשכת העיתונות את בקשתה של היבא מסאלחה, עיתונאית בחברת ההפקות "אל-ארז" מנצרת, לקבל תעודת לע"מ מסיבות ביטחוניות שלא נומקו. אורי דרומי, בתוך לשכת העיתונות הממשלתית, באתר העין השביעית, 29 באפריל 2019 כלילה מגן ואפרים לפיד, לשכת העיתונות הממשלתית - "הידיים" המסייעות ל"מוח" בדיפלומטיה הציבורית, קשר מס' 50 ,סתיו 2017 Clila Magen and Ephraim Lapid Facing peace and war Israel’s government press office, 1948–2014, Public Relations Review,5, December 2016, Pages 776-786 מדיה וקבצים בנושא לשכת העיתונות הממשלתית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לשכת העיתונות הממשלתית אתר האינטרנט הרשמי של לשכת העיתונות הממשלתית (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של לשכת העיתונות הממשלתית (בערבית) לשכת העיתונות הממשלתית, ברשת החברתית פייסבוק לשכת העיתונות הממשלתית, ברשת החברתית אקס (טוויטר) לשכת העיתונות הממשלתית, סרטונים בערוץ היוטיוב ישראל, לשכת העיתונות הממשלתית, דף שער בספרייה הלאומית Government Press Office (GPO)'s photostream - דף הפרופיל של לשכת העיתונות הממשלתית באתר Flickr אוסף התצלומים הלאומי, באתר לשכת העיתונות הממשלתית רועי ברק, ‏"ישראל מתייחסת לעיתונאים הזרים כמו לעובדים זרים", באתר גלובס, 26 בדצמבר 2011 איתי שטרן, המודל החדש של לשכת העיתונות הממשלתית — התקשורת הסינית, באתר הארץ, 27 באוקטובר 2015 לי-אור אברבך, ‏לשכת העיתונות הממשלתית לדוברים: אל תוציאו הודעות בשבת, באתר גלובס, 9 במאי 2016 אלי אשכנזי‏, היא נחשבת לפוגענית, אך המילה "חתיכה" משמשת את לע"מ לקטלוג תמונות, באתר וואלה, 11 במאי 2020 בעיתון הרשמי - הולם - מנהל לשכת המודיעין הממשלתית, המשקיף, 7 בספטמבר 1944 מסיבת היכר של המזכיר הראשי עם העיתונות, הצופה, 1 בנובמבר 1946 מאת לשכת המודיעין, הארץ, 22 באוגוסט 1938 מנהיגי הציונות יוצאים לארץ ישראל, הצפירה, 9 ביוני 1920 ידיעות אחרונות, דואר היום, 11 באוגוסט 1920 הודעות לשכת העיתונות של ההנהלה הציונית בא"י, דואר היום, 14 בדצמבר 1921 סוכנות הידיעות של הסוכנות היהודית, הירדן, 23 באוקטובר 1934 הסברת לשכת המודיעין לפרשת הדגל והסמל של המדינה, הארץ, 23 ביולי 1948 לשכת המודיעין של ממשלת ישראל משרתת מנגנון התעמולה האמריקאי, קול העם, 13 באוגוסט 1948 ענת באלינט, ראש לשכת העיתונות הממשלתית יועבר מתפקידו, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2003 לשכת העיתונות הממשלתית הפסיקה להנפיק תעודות לעיתונאים פלסטינים, באתר וואלה, 1 בנובמבר 2000 טל רוזנר, בג"ץ מחייב להעניק תעודות עיתונאי לכתבים פלסטינים, באתר ynet, 25 באפריל 2004 לע"מ העבירה לשב"כ פרטיהם של אלפי עיתונאים, באתר הארץ, 4 בנובמבר 2003 ענת באלינט, לשכת העיתונות: תעודת עיתונאי - באישור השב"כ, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2003 ניר גונטז', האם השב"כ רואה בעיתונאים אויבים?, באתר הארץ, 27 במאי 2020 אסף כרמל, מועצת העיתונות ואגודות העיתונאים נגד לשכת העיתונות הממשלתית, באתר הארץ, 29 בינואר 2007 רותה קופפר, אורן הלמן מונה למנהל לשכת העיתונות הממשלתית ויחליף את דני סימן, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2010 אמילי גרינצווייג, ניצן חן מונה לראש לשכת העיתונות הממשלתית, באתר הארץ, 16 ביולי 2012 הוועדה המייעצת לבחינת הכללים למתן תעודות מטעם לשכת העיתונות הממשלתית, דוח הוועדה, ‏אוקטובר 2018 אדר אבישר, נשללה תעודת העתונות של ראש משרד השבועון ניוזוויק בישראל, מעריב, 3 בפברואר 1991 בג"ץ 5627/02 בג"ץ 8813/02 - עותרים נ' לשכת העיתונות הממשלתית, באתר בית המשפט העליון, 22 בפברואר 2004 לע"מ העבירה לשב"כ פרטיהם של אלפי עיתונאים, באתר הארץ, 4 בנובמבר 2003 ענת באלינט, לשכת העיתונות: תעודת עיתונאי - באישור השב"כ, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2003 משה ריינפלד, כתבת אבו דאבי עתרה נגד שלילת תעודת עיתונאי, באתר הארץ, 7 באפריל 2002 ענת באלינט, להשיב תעודת העיתונאי למתעד ההפגנות בבילעין, באתר הארץ, 1 באוגוסט 2005 עתירה: לע"מ מסרבת להנפיק תעודה לעיתונאית אמריקאית, באתר וואלה, 16 בספטמבר 2010 עידו קינן, החיה החדשה הזאת, באתר העין השביעית, 14 באפריל 2010 עידו קינן, ואלה שמות, באתר העין השביעית, 16 באוגוסט 2010 רוית הכט, ישראל מגרשת עיתונאי הולנדי שמתח ביקורת על הכיבוש בטענה ש"לא עמד בכללים", באתר הארץ, 3 במאי 2017 ברק רבידו איתי שטרן, לשכת העיתונות הממשלתית תשלול תעודת עיתונאי מכתב ישראלי של אל-ג'זירה, באתר הארץ, 16 באוגוסט 2017 ברק רביד, משרד החוץ התריע בפני משרד רה"מ: סנקציות נגד אל־ג'זירה יגרמו נזק תדמיתי לישראל, באתר הארץ, 17 באוגוסט 2017 איתי שטרן, עורכות "המקום הכי חם בגיהנום": "סירוב לע"מ להעניק לנו תעודת עיתונאי — עיוות", באתר הארץ, 9 בינואר 2018 איתמר ב"ז, לע"מ מרחיבה את מעגל מקבלי התעודות, באתר העין השביעית, 17 באפריל 2019 נתי טוקר, ניצחון ל"המקום הכי חם בגיהנום": לע"מ תקים ועדה שתקבע כללים לבלוגרים, באתר TheMarker‏, 10 בינואר 2018 ג'קי חורי, לע"מ מסרבת להעניק תעודת עיתונאי לערבייה ישראלית מסיבות ביטחוניות שלא נומקו, באתר הארץ, 23 באפריל 2020