זאב גולד

הרב זאב וולף גולד (כ"ח בשבט ה'תרמ"ט, 30 בינואר 1889 – כ"ז בניסן ה'תשט"ז, 8 באפריל 1956) היה רב ומנהיג יהודי במספר קהילות בארצות הברית. ממנהיגי תנועת המזרחי ומחותמי מגילת העצמאות. נולד בשצוצין שבפולין לרב יעקב מאיר בן הרב אברהם מרדכי קרבצ'ינסקי, שהיה רבן של איזבלין שפלך גרודנו, קאפולי שבפלך מינסק, ובסוף ימיו של העיר מריאמפולה הסמוכה לקובנה. בצעירותו היה חבר קרוב של הרב חיים עוזר גרודזנסקי, והקפיד לשמור עמו על קשרי ידידות ולימוד. בגיל 18 נשא לאישה את יוכבד בת הרב משה רייכלר, וישב על כיסא הרבנות של חותנו בעיר יוטיקה. היגר לארצות הברית בגיל 18 ובכניסה לשם שינה את שמו ל"גולד" (שם המשפחה של אמו היה גולדואסר). בארצות הברית חי ופעל שנים רבות. שימש כרב הקהילה בשיקגו, סן פרנסיסקו, בורו פארק בניו יורק ועוד. היה ממייסדי בית הספר תלמוד תורה בויליאמסבורג וממייסדי ישיבת תורה ודעת, בה שימש מספר שנים כנשיא הישיבה. הוא שבחר את שמה: "ישיבת תורה ודעת", כשם ישיבתו של הרב יצחק יעקב ריינס בלידא, שבה למד בצעירותו. בפעילותו הציונית היה חבר הנהלת הקונגרס היהודי העולמי ויו"ר כבוד של הקרן הקיימת לישראל באמריקה. השתתף בקונגרסים ציוניים החל בקונגרס הי"ג והיה חבר הוועד הפועל הציוני. בשנת ה'תרע"ג הופיע באספה של אגודת "תפארת מזרחי" בניו-יורק, אחת מהאגודות שהיוו את הניצנים הראשונים של "המזרחי" בארצות הברית, ומאז קשר את חייו בתנועה. בחורף ה'תרע"ד, חדשים מספר לפני פרוץ מלחמת העולם הראשונה, הזמין את הרב מאיר בר-אילן, שהיה אז מזכיר המזרחי העולמי בברלין, לבוא לניו-יורק ולארגן את עבודת המזרחי בארצות הברית. בוועידת המזרחי הראשונה בארצות הברית קיבל על עצמו לעבור בארצות הברית "מחוף אל חוף" לשם ארגון סניפים ועריכת מגביות. עלה לארץ ישראל בשנת ה'תרפ"ד ומונה על ידי הרב אברהם יצחק הכהן קוק לרב נודד להעביר נאומים במושבות ובקיבוצים. היה ממייסדי הישיבה בכפר הרואה. מאוחר יותר היה חבר הנהלת הסוכנות היהודית וישב במשלחת היהודית לעצרת ארגון האו"ם בשנת 1946. בתפקידו בסוכנות עמד בראש המחלקה לפיתוח ירושלים. נקרא לחזור לארצות הברית מטעם תנועת המזרחי, ובשנת ה'תרצ"ב נבחר לנשיא הסתדרות המזרחי באמריקה. בתקופת נשיאותו יסד את סניפי המזרחי באמריקה הדרומית. שימש בתפקיד עד ה'תרצ"ה, בה חזר לארץ ישראל, ושימש כיו"ר המרכז העולמי של המזרחי. בשנות מלחמת העולם השנייה שהה באמריקה. לאחר גמר המלחמה כיהן מטעם המזרחי בהנהלת הסוכנות היהודית, בהתאם להחלטת הכינוס הציוני העולמי בלונדון, ה'תש"ה. היה חבר המשלחת היהודית לעצרת האו"ם בשנת ה'תש"ו. הופיע בפני ועדת החוץ של בית הנבחרים האמריקני, והצהיר על ההכרח להקמת מדינה יהודית בארץ ישראל. היה נציג התנועה במועצת המדינה הזמנית ונמנה עם חותמי מגילת העצמאות. נפטר בירושלים בכ"ז בניסן ה'תשט"ז, ונקבר בבית הקברות סנהדריה ליד חברו לתנועת המזרחי, הרב מאיר בר-אילן. חתנו הרב דב כ"ץ היה מנהל בתי הדין הרבניים וכתב את סדרת הספרים "תנועת המוסר". הרב יוסף דב סולובייצ׳יק נשא עליו הספד שנקרא ׳בסתר ובגלוי׳ שהודפס בספר ׳דברי הגות והערכה׳. "מה היה עזרא אומר"- קול קורא לאספת הרבנים הקונסרבטיבים לגבי עמדתם היהודית-דתית-לאומית שובה ישראל- על הנזק הכרוך בארץ ישראל חילונית ניבי זהב- עיונים בתורה ובעיות ישראל והעולם זהב הארץ 'גולד (קרַוצינסקי), זאב', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, ה'תרצ"ז, עמ' 125 (הספר בקטלוג ULI) דוד תדהר (עורך), "הרב זאב (וולף) גולד", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ד (1950), עמ' 1873 הרב זאב גולד, ניבי זהב, באתר היברובוקס 'ניב זהב - הרב זאב גולד', בתוך: שבתאי דון יחיא, אנשי תורה ומלכות - שבעה אישים ודבריהם על מדינת ישראל, מורשת, תל אביב ה'תשכ"ז, עמ' 230, הספר באתר אוצר החכמה מדיה וקבצים בנושא זאב גולד בוויקישיתוף א. ל. גלמאן, אישים ויצירתם, הצופה, 26 בספטמבר 1952 זאב גולד בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית זאב גולד (1889-1956), דף שער בספרייה הלאומית