מרכז וולקני

"מכון ווֹלקני" או "מינהל המחקר החקלאי, מרכַּז ווֹלקני" הוא המוסד הגדול ביותר בישראל העוסק במחקר חקלאי. המרכז קרוי על שמו של יצחק אלעזרי-ווֹלקני (וילקַנְסקי), מייסד תחנת הניסויים החקלאיים, אשר היוותה את הבסיס להתפתחותו. המינהל מסייע לחקלאים בישראל בפתרון בעיות שונות בתחום החקלאות ויוזם, מבצע ומפקח על מחקרים חקלאיים ומחקרים בתחום הנדסת המזון. המכון פועל כיחידת סמך של משרד החקלאות ופיתוח הכפר. חידושים רבים שיצאו ממינהל המחקר החקלאי מצאו את דרכם לשדות, למטעים ולשווקים. בין התחומים בהם עסקו אנשי המינהל אפשר למנות גידולים מוגנים (גידולי חממה), השקיה, חקלאות באזורים צחיחים, טיפול בתוצרת לאחר הקטיף, מיכון חקלאי וזנים חדשים של פירות, ירקות וצמחי נוי. אנשי המינהל מלמדים במוסדות להשכלה גבוהה בישראל כמו גם בקורסים שונים לתלמידים מהארץ ומחו"ל, ומשמשים כמנחים לתלמידים לתארים גבוהים. במינהל המחקר החקלאי פועלים כ-200 מדענים בעלי תואר דוקטור, כ-300 מהנדסים וטכנאים, ולמעלה מ-220 סטודנטים לתארים שונים. המכון נמצא בתחום השיפוט של עיריית ראשון לציון, בשטחים פתוחים הנמצאים משני צדדיו של רחוב "דרך המכבים". בשטח המכון פועלים גם "בית החולים הווטרינרי האוניברסיטאי", השייך לפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית, בנק הגנים לצמחי ארץ ישראל וכן השירות המטאורולוגי הישראלי והמכון להנדסה חקלאית. הנהלת התנועה הציונית החליטה שיש להקים מערכת מחקר חקלאי בארץ ישראל, ובשנת 1921 הוקמה תחנת ניסיונות חקלאית בתל אביב בראשות יצחק אלעזרי-ווֹלקני (וילקַנְסקי). בשנת 1932 עברה התחנה לרחובות. אלעזרי-וולקני הציג, עם יסוד התחנה, את תוכניתו לעסוק במחקר, הדרכה והוראה. בתחילה עסקו רק במחקר והדרכה, אך בשנת 1942 הוקם המכון ללימודי החקלאות בו עסקו גם בהוראה. לאחר קום המדינה, בשנת 1951, חתמו המדינה והסוכנות היהודית על הסכם לחלוקת הבעלות על רכוש התחנה ברחובות בין הפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית והמוסד הממשלתי שיקום ויעסוק במחקר חקלאי, ועובדי התחנה הפכו לעובדי מדינה. במקום נמצא גם המטה של המועצה לשיווק פרי הדר. החל בשנת 1955 קיבל המכון לרשותו קרקעות באזור ראשון לציון-בית דגן ("דרך המכבים") ויחידות המוסד החלו לעבור לשם, אולם התהליך נמשך שנים רבות, ועד היום שוכנת אחת היחידות ברחובות. בשנת 1966 מינה ראש הממשלה לוי אשכול את אפרים קצ'לסקי לעמוד בראש ועדה שתארגן את המערכות הממשלתיות למחקר ופיתוח. המחקר החקלאי הנרחב זכה להתייחסות רבה בדו"ח, והוועדה המליצה להקים מינהל למחקר חקלאי ליד משרד החקלאות, להגדיר את תפקידי המכון, ואת הקשר בין המכון למשרד החקלאות, למנות מדען ראשי למשרד החקלאות, למסד את תנאי העסקתם וקידומם של עובדי המכון, ולפעול לעידוד פעילות אקדמית ברמה גבוהה. מסקנות הוועדה, שישומן החל בתחילת שנות השבעים, מתוות את דרכו של המוסד עד ימינו. עם השנים נפתחו שלוחות וחוות שהיו כפופות למכון: תחנת ניסיונות אזורית נווה-יער תחנת ניסיונות אזורית גילת תחנת ניסיונות מרכז בית דגן התחנה למדגה ולחקלאות מים בדור חוות ניסיונות לכיש חוות הבשור חוות מגדה בנגב חוות מתתיהו בגליל העליון חוות מרדכי ליד עיינות כיום מורכב מינהל המחקר החקלאי מהמכונים הבאים: המכון למדעי הצמח המכון לחקר בעלי חיים המכון למדעי הקרקע, המים והסביבה המכון לטכנולוגיה ואחסון של תוצרת חקלאית המכון להנדסה חקלאית המכון להגנת הצומח שני מרכזי מחקר נוספים פועלים מטעם המרכז: מרכז מחקר נווה יער בצפון מרכז מחקר גילת בדרום המכון לחקר בעלי חיים עדיין פועל בשטח הפקולטה לחקלאות ברחובות, במתכונת של מעבדות ושירותי אדמיניסטרציה. עבודות המחקר בבעלי חיים מתבצעות במרכז וולקני בראשון לציון ובמרכז המחקר בנווה יער. כל שאר המכונים עברו, כאמור, לראשון לציון, ויש להם שלוחות בתחנות הניסיונות בנוה-יער, בגילת, ובחוות האזוריות. עבודות שבוצעו במכון על ידי אליקים וגה היו בסיס לפיתוח ענף הפרחים במשק ישראלי. בשטח המרכז פועלות גם כמה עמותות ואגודות למחקר חקלאי. מבין השנים 1956–1959 שכנו בשטחו של מכון וולקני מגרשי התערוכה החדשים של "יריד המזרח" עד למעבר אל "צפון תל אביב" בשנת 1959 על כביש ראשון לציון-בית דגן ( רחוב דרך המכבים בראשון לציון ) בשטחו של מכון וולקני שכן עד 1948, "בית באר" של משפחת אבו ג'אבן שהיה בית ההשקיה של הפרדסים שעמדו בו בעבר. במקום שבו עמד בעבר ניצבת כיום אבן המנציחה אותו שר החקלאות אורי אריאל הודיע ב-6 במרץ 2016 כי בכוונתו להביא לאישור הממשלה תוכנית להעברת המכון לגליל. על 3,000 הדונם שיתפנו ניתן יהיה לבנות כ־10,000 יחידות דיור. המטרה השנייה של התוכנית היא למשוך אוכלוסיות חזקות לגליל. בתגובה פתחו הנהלת המכון ועובדיו במאבק נגד התוכנית. במלאת 50 שנה למכון וולקני הונצח האירוע בבול מזכרת מיוחד ; ב- 25 באוקטובר 1971, הנפיק דאר ישראל בול יובל זה שעליו ציור של סמלים חקלאיים (שיבולת, תרנגולת). האמנים מקסים וגבריאל שמיר עיצבו את הבול. דאר ישראל מכר 1,083,000 בולים מבול זה במשך כ- 4 חודשים עד להפסקת מכירתו. גלית חמי וסופי שולמן, להמציא כל בוקר מחדש – סיפורה של החדשנות הישראלית, ידיעות ספרים, 2018, הפרק "וכי תבואו אל הארץ ונטעתם", עמ' 14–17 אתר האינטרנט הרשמי של מרכז וולקני מרכז וולקני, ברשת החברתית פייסבוק מרכז וולקני, ברשת החברתית אינסטגרם מרכז וולקני, ברשת החברתית Linkedin מרכז וולקני, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מרכז וולקני, סרטונים בערוץ יוטיוב מרכז וולקני, בקטלוג הארכיון הציוני המרכזי בירושלים יגאל משיח, אגדת הפרג המסורס, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2011 הילה ויסברג, אור לגויים - איך הצליחה קלמנטינה אחת להציל את ענף ההדרים המקומי?, באתר הארץ, 3 ביוני 2014 עופר אדרת, דוקטור קרטופל וגברת שימורים: אלה האנשים - והנשים - שעמדו בחזית החקלאות בארץ ישראל, באתר הארץ, 4 בפברואר 2016 ענת ג'ורג'י, אורה קורן, למה אף אחד לא מוכן להשקיע בחומוס - אפילו 80 אלף דולר?, באתר TheMarker‏, 3 ביוני 2016 שירות הידען, ‏פרס אונסק"ו למכון וולקני על תרומה לחקר מדעי החיים, באתר "הידען", 27 ביולי 2017 משה ליכטמן, ‏מנהל מכון וולקני מסביר למה הוא מסרב להעביר את המכון לצפון, באתר גלובס, 30 ביוני 2018 אוסף 26 תצלומים של המכון, הצלם זולטן קלוגר, גנזך המדינה, 1933 מכון וולקני, במסגרת הסכת עולמי עם יצחק נוי, תאגיד השידור הישראלי - כאן, 3 באוגוסט 2021 התחנה לחקר החקלאות, לימים מנהל המחקר החקלאי. יומני כרמל, אפריל 1940 (התחלה 5:20) סיור בתחנה לחקר החקלאות ברחובות, יומני כרמל נובמבר 1949 (התחלה 3:21) גדעון לב, מומחים: קיצוץ מכון וולקני ישים קץ לפעילותו - ויהיו לכך השלכות הרסניות, באתר הארץ, 27 בפברואר 2024 שני אשכנזי, פרופ' בני חפץ: "לא יודע באיזה טלפון נדבר ב־2050, אבל עדיין נאכל מלפפונים ותירס", באתר כלכליסט, 11 ביוני 2024 עמליה ברזילי, חוות בן-שמן כערש הלידה של המחקר החקלאי באתר מינהל המחקר החקלאי - מכון וולקני אורה קורן, "מכון וולקני יועבר לגליל, ייבנו עשרות אלפי דירות במרכז", באתר TheMarker‏, 7 במרץ 2016 אתר התאחדות בולאי ישראל, קטלוג בולי ישראל