laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
איבר (תחביר)

איבר הוא משפט עצמאי המהווה חלק מהמשפט המאוחה (או משפט מחובר, ראו: תחביר עברי). לדוגמה, במשפט "דני הלך לים, ויוסי הלך לבית-הספר" שני איברים: (א) "דני הלך לים" ו-(ב) "ויוסי הלך לבית-הספר." בכל משפט מאוחה יש שני איברים או יותר, ונהוג לסמן אותם באותיות הא"ב, כלומר איבר א', איבר ב', איבר ג' וכדומה. בין האיברים במשפט המאוחה יבוא בדרך כלל פסיק (,) אלא אם כן האיברים קצרים. בין האיברים קיים קשר לוגי המובע באמצעות מילות קישור או מובן לפי ההקשר הנסיבתי. אין לבלבל בין איבר לבין פסוקית, הגם ששניהם מכונים באנגלית "clause". ו' החיבור לאחר פסיק ולאחר נקודה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏27 ביוני 2012 ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איבר (פירושונים)

האם התכוונתם ל... איבר – קבוצה של רקמות היוצרות מבנה המותאם לביצוע תפקיד מסוים. למשל: איבר מין איבר (תחביר) – חלק תחבירי במשפט איבר (תורת הקבוצות) – מונח מתמטי הלקוח מתורת הקבוצות איבר יחידה איבר האפס איבר הופכי איבר – נהר בסרביה, כולל חבל קוסובו ומונטנגרו אייבר – עיר בספרד, קבוצת הכדורגל אייבר מייצגת אותה. אברה איבריה
שנת זשה

שנת זשה היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג זשה היא שנה המתחילה בשבת (ז), היא שלמה (ש) ועל כן יש 30 ימים גם בחשוון וגם בכסלו, וחג הפסח חל בה ביום חמישי (ה). שנה מסוג זשה היא שנה מעוברת ויש בה 385 ימים שהם 55 שבועות שלמים. שנת זשה נקבעת כאשר מולד הלבנה הממוצע של חודש תשרי של שנה מעוברת חל בין יום שישי 20 שעות ו-491 חלקים (14:27:16 בשעון המקומי בירושלים, 14:06:19 בשעון חורף ישראל) ליום השבת 18 שעות (12:00 בשעון המקומי בירושלים, 11:39 בשעון חורף ישראל). כתוצאה מכך כ-4.72% מהשנים בלוח העברי הן שנים מסוג זשה, בדיוק כמו שנת בשז. בין השנים ה'ת"ש–ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'תשל"ו, ה'תש"ס, ה'תשס"ג, ה'תשפ"ז, ה'תתי"ד, ה'תתמ"א. בשנה מסוג זשה חל ראש חודש בשבת פעמיים, בנוסף לראש השנה שחל בשבת ולא נחשב כראש חודש. ראש חודש שבט חל בשבת וראש חודש אייר חל בימים שישי ושבת. צום גדליה חל ביום שני, עשרה בטבת חל ביום ראשון, תענית אסתר חלה ביום שני, תענית בכורות חלה ביום רביעי, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב חלים שניהם ביום חמישי. חנוכה חל בימים שבת עד שבת (כלומר שיש שתי שבתות חנוכה), הדלקת נר ראשון בערב שבת. ט"ו בשבט חל בשבת. פורים חל ביום שלישי ובירושלים ביום רביעי. יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות חלים בימי שלישי ורביעי, ד' וה' אייר. כ"ח באייר חל ביום שישי, ולכן טקסי יום ירושלים מוקדמים ליום חמישי כ"ז באייר. בכל זאת, הצביון הדתי של היום (אמירת ההלל ומזמורי התודה) מתקיים ביום שישי כ"ח באייר. שבועות חל ביום שישי. בשנת זשה 55 שבתות. בשלוש מתוכן לא קוראים פרשה: שבת ראש השנה, שבת ראשונה של סוכות ושבת חול המועד פסח (בחוץ לארץ גם בשבת שמיני עצרת לא קוראים פרשה, אבל קוראים פרשת וזאת הברכה למחרת, בשמחת תורה). על מנת להתאים את מספר הפרשות (54, בשנה מסוג זשה כל הפרשות נקראות בשבת בארץ ישראל) עם מספר השבתות שבהן קוראים פרשה (52), מחוברות הפרשות מטות ומסעי וניצבים ווילך. בחוץ לארץ מחברים גם את פרשות חוקת ובלק כיוון שהיום השני של שבועות חל בשבת. שבתות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה: פרשת בראשית - קוראים את הפטרת מחר חודש פרשת וישב - השבת הראשונה של חנוכה קוראים את הפטרת חנוכה "רני ושמחי" פרשת מקץ - השבת השנייה של חנוכה קוראים את הפטרת "ויעש חירם" פרשת וארא - שבת ראש חודש קוראים "השמים כסאי" פרשת משפטים - קוראים "מחר חודש" פרשת ויקהל - שבת שקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים פרשת פקודי - לפי הלוח לארץ ישראל מפטירים את הפטרת ויקהל ופקודי יחד, כי לא קראו את הפטרת ויקהל בשבוע הקודם. ואילו לפי הדברי קְהִלֹּת מפטירים את הפטרת פקודי הרגילה, כי כבר קראו את הפטרת ויקהל בשבת שנייה של חנוכה. פרשת ויקרא - קוראים הפטרה של שבת זכור פרשת צו - קוראים את הפטרת פרשת פרה פרשת שמיני - קוראים את הפטרת פרשת החודש פרשת מצורע - ברוב הקהילות נהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול פרשת קדושים - קוראים את הפטרת שבת ראש חודש "השמים כסאי". פרשת במדבר - קוראים את הפטרת מחר חודש s:טור אורח חיים תכח לוח השנה וחשבונו תוך בירור שאלת המחזוריות, יעקב מתלון, אתר שורש.
איזלינגטון (רובע)

רובע אִיזְלִינְגְטוֹן של העיר לונדון (באנגלית: The London Borough of Islington, ‏האזנה‏Ⓘ‏) הוא אחד מרובעי לונדון הנמצא בצפונה של העיר. הרובע נוצר בשנת 1965 עם איחוד הרבעים המטרופולינים איזלינגטון ופינסבורי. הרובע כולל שני מחוזות בחירה לפרלמנט הבריטי: צפון איזלינגטון, ודרום איזלינגטון. רובע איזלינגטון קרוי על שם היישוב איזלינגטון. יישוב שהוקם בתקופה הסקסונית ונקרא על ידי הסקסונים "גיסלדון" (Giseldone) ובהמשך "גיסלנאנדון" (Gislandune) - שמשמעו "גבעת גיסלה", בהמשך נקרא המקום "איסלדון" (Isledon) - שם בו נעשה שימוש עד אמצע המאה ה-17, עת התקבע השם הנוכחי של הכפר, ובהמשך של המחוז הכנסייתי בו שכן הכפר. עם הקמת הרובע, בשנת 1899 נבחר שם המחוז הכנסייתי כשמו של הרובע כולו. רובע איזלינגטון כולל את השכונות: איזלינגטון אנג'ל ארצ'וויי אשבורטון גרוב, שבו נמצא אצטדיון האמירויות בארנסבורי הולווי הייבורי טופנל פארק ניווינגטון גרין סנט לוקס פינסבורי ופינסבורי פארק פנטונוויל קינגס קרוס קלרקנוול קנונבורי על פי מדגם שנערך בשנת 2006, ברובע איזלינגטון 185,500 תושבים (מהם 75% לבנים, 6% שחורים, 5% ממוצא קריבי ו-2% מבנגלדש). ברובע פועלות שתי אוניברסיטאות: אוניברסיטת סיטי שנוסדה בשנת 1894 וממוקמת בכיכר נורת'האמפטון, ואוניברסיטת לונדון מטרופוליטן (שנקראה בעבר "אוניברסיטת צפון לונדון") שנוסדה בשנת 1896 (אז נקראה "המכון הפוליטכני נורת'רן"), הממוקמת בדרך הולווי. כמו כן פועלת ברובע מכללת איזלינגטון. ברובע פועלים 47 בתי ספר יסודיים, 10 חטיבות ביניים, ושלושה בתי ספר לתלמידים בעלי צרכים מיוחדים. בשכונת הולווי שברובע ממוקם מועדון הכדורגל ארסנל שמשחק בפרמייר ליג (הליגה העליונה באנגליה). ברובע ישנם שני אצטדיונים של המועדון, אצטדיון הייבורי הוותיק ואצטדיון האמירויות. אתר האינטרנט הרשמי של איזלינגטון קישורים שונים לאתרים ברובע אתר מועצת הרובע תחזית מזג אוויר עבור הרובע ההיסטוריה של איזלינגטון מאמר באתר ה-BBC בנושא השכלה בלונדון
פורמולה 1 עונת 1991

במסגרת פורמולה 1 של שנת 1991 נערכו 16 מרוצים. באליפות העולם זכה הברזילאי איירטון סנה ובאליפות היצרנים זכתה קבוצת מקלארן-הונדה. עונה זו נשלטה בצורה ברורה למדי על ידי סנה, ללא מתחרים ממשיים. בעונה זו עשה גם מיכאל שומאכר את צעדיו הראשונים בעולם הפורמולה 1 (במרוץ הבלגי) בצידה של שערורייה קטנה: שומאכר היה חתום אצל קבוצת מרצדס שלא הייתה פעילה בפורמולה 1 אך תכננה להיכנס למרוצים שנתיים לאחר מכן (בתור ספקי מנוע של חברת סאובר). על מנת לאפשר לשומאכר לצבור ניסיון, הגיעה חברת מרצדס להסכמה עם קבוצת ג'ורדן, אולם לא נחתם חוזה. שומאכר דורג שביעי במקצה הדירוג, אך נאלץ לפרוש בהקפה הראשונה של המרוץ עקב בעיית מצמד. עם זאת, הופעתו גרמה לקבוצת בנטון-פורד לקפוץ על המציאה ולחתום על חוזה עם מרצדס ושומאכר נהג עבורם כבר במרוץ שלאחר מכן (מרוץ איטליה). קבוצת ג'ורדן תבעה אותם בבית משפט בבריטניה, אולם הפסידה במשפט. גם עבור מיקה הקינן הייתה זו השנה הראשונה במסגרת סבב הפורמולה 1. מרוץ אוסטרליה (האחרון בעונה) הופסק לאחר 14 הקפות במקום 81 עקב גשם חזק מדי. לכן ניתנו עבורו רק מחצית מהנקודות. המרוץ באוסטרליה היה גם למירוץ הקצר ביותר אי פעם. כבכל עונה, חלו מספר שינויים בתקנון. העיקריים שבהם היו: איסור על שימוש בדלק מטוסים. איסור על קירור הדלק. מכל הדלק חייב להיות עשוי מגומי המצופה בחומר שלא ניתן לקריעה העמיד למשך חמש שנים. חובת קיום מבחני ריסוק חזיתיים וצדדיים. קביעת ממדים חדשים לתא הנהג כך שנהג יוכל לצאת מהתא תוך חמש שניות גם ללא פירוק ההגה. החל מעונה זו, כל המרוצים במהלך העונה נחשבים. קביעת שיטת ניקוד חדשה: 10, 6, 4, 3, 2, 1 לפי סדר ההגעה בסוף המרוץ. מדיה וקבצים בנושא פורמולה 1 עונת 1991 בוויקישיתוף תוצאות מרוצי העונה באתר Formula1.com. סיכום העונה באתר MotorSport Magazine.
עילאי-כנף

עילאי-כנף (שם מדעי: Neoptera) מכילים כמעט את כל החרקים בעלי כנפיים מפותחות. מיון אינפרא מחלקה זו עדיין נתון במחלוקת, הדעות חלקות לגבי האם דרוש להוסיף על-סדרות תחת אינפרא-מחלקה זו או להשאיר את כל הסדרות תחתיה ללא חלוקה. על סדרת בעלי גלגול מלא (Endopterygota) על סדרת פרניאופטרה (Paraneoptera) מדיה וקבצים בנושא עילאי-כנף בוויקישיתוף עילאי-כנף, באתר ITIS (באנגלית) עילאי-כנף, באתר NCBI (באנגלית) עילאי-כנף, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עילאי-כנף, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) עילאי-כנף, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פרוקי-רגליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ירושלים, ירושלים (סרט)

ירושלים, ירושלים (באנגלית: "O Jerusalem"), הוא סרט בלגי מ-2006 בבימויו של אלי שוראקי, אשר מבוסס על הספר "ירושלים, ירושלים" מאת לארי קולינס ודומיניק לאפייר. עלילת הסרט מתרחשת על רקע המאבק לעצמאות של מדינת ישראל. העלילה מתמקדת בשני חברים אמריקאים בשנות הארבעים, האחד יהודי והשני ערבי. בעקבות החלטת האו"ם בדבר חלוקת ארץ ישראל לשתי מדינות - יהודית וערבית - פורצות מהומות בכל ארץ ישראל ובעקבות מעורבותם שניהם מגיעים מניו יורק לירושלים, מוציאים עצמם בלב הסכסוך הישראלי-ערבי נלחמים במלחמת העצמאות שם הם מסכנים את חייהם בשביל אמונתם. אתר האינטרנט הרשמי של ירושלים, ירושלים "ירושלים, ירושלים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ירושלים, ירושלים", באתר נטפליקס "ירושלים, ירושלים", באתר AllMovie (באנגלית) "ירושלים, ירושלים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "ירושלים, ירושלים", באתר Metacritic (באנגלית) "ירושלים, ירושלים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רינה גנור

רינה גנור (נולדה ב-1946) היא שחקנית עבר בקולנוע הישראלי. גנור (גרינבאום) נולדה במזרח אירופה כבת בכורה למשפחה בת ארבעה ילדים שעלתה לישראל ב-1957 והקימה חנות בגדים בתל אביב. ב-1967 התחתנה עם ישראל פוליאקוב, אך כעבור מספר שנים השניים התגרשו. ב-1964 החלה את דרכה הקולנועית בסרט שהתבסס על סדרת התסכיתים הפופולרית "משפחת שמחון". באותה שנה אף שיחקה בהצגת התיאטרון "סמי ימות בשש" שערך וביים עידוא בן גריון. ב-1965 שיחקה בהצגת הילדים "הרפתקה בקרקס" בתיאטרון הקאמרי. ב-1966 שיחקה בסרט "הטל צל ענק", על אודות חייו של האלוף דוד מרכוס. באותה השנה גילמה את אחד התפקידים הנשיים הראשיים, קרולינה בת הגביר, בסרט "שני קוני למל". ב-1969 שיחקה בסרט "תעלת בלאומילך" בכיכובו של בומבה צור. באותה השנה שיחקה יחד עם בעלה דאז ישראל פוליאקוב, בסרטה של אלידע גרא, "לפני מחר". ב-1970 שיחקה בסרט "השמלה" בבימויו של יהודה נאמן, לצד אסי דיין ולאורה ריבלין. מאז 1970 גנור הפסיקה להופיע בסרטים, והופיעה בתפקידים קטנים בתיאטרון. רינה גנור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רינה גנור, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
חדוה ודוד

חדוה ודוד היה צמד מוזיקלי ישראלי שנוסד ב-1965 והתפרק ב-1973. חברי הצמד היו חדוה עמרני ודוד טל (רוזנטל). השניים נפגשו לראשונה בלהקת פיקוד מרכז שם שירתו שניהם, בתוכניות "למה כובע" ו"לא רוצים טובות". לאחר שחרורם הקימו יחד עם אושיק לוי וגבי ברלין את "רביעיית הטיילת". הרביעייה התפרקה לאחר תוכנית אחת, והשניים המשיכו לשיר יחד, ואף היו לזוג תקופה מסוימת בחייהם הפרטיים. בשנת 1965 הוציא הצמד את אלבום הבכורה "צמד זמרי עם", שכלל 12 קטעים ובהם שירי עם בשפות שונות. בין המצליחים שבהם היה "גוגולי גוגולי" בגאורגית (בעיבודו של דוד קריבושי), שזכה בהמשך לגרסאות וביצועים רבים. האלבום יצא בהוצאה מחודשת בשנת 2001 עם תוספות בונוסים בסדרת "נוסטלגיה עברית". ב-1966 יצא אלבומם השני, שנשא את השם "חדוה ודוד". את רוב שירי האלבום, שהיו גרסאות בעברית לשירים לועזיים, כתב חיים קינן. באותה שנה הופיעו הצמד בפסטיבל הזמר והפזמון, וזכו במקום השלישי עם השיר "השניים" ובנוסף שרו גם את השירים "דבש" ו"מגדים". ב-1967 שבו לפסטיבל עם שני שירים, "שיר ריקוד" ו"מה עוד". באותה שנה הוציאו תקליט של שירי מלחמת ששת הימים הנושא את השם "ירושלים של זהב" יחד עם נגן המפוחית לארי אדלר. בשנת 1968 יצאו חדוה ודוד למסע הופעות של כרמון, ונשארו בארצות הברית עד יולי 1970. בשנת 1970 זכה הצמד בפסטיבל הבינלאומי של טוקיו עם שירם של תרצה אתר ודוד קריבושי "אני חולם על נעמי". השיר הגיע למקום השני במצעד הפזמונים של קול ישראל ב-1971. לזכייה בפסטיבל נלוותה הצלחה מסחרית: הצמד הקליט גרסה של השיר ביפנית שנמכרה בשנת 1971 ביפן במאות אלפי עותקים, היקף מכירות שנחשב גדול עבור זמרים לא-יפנים. ב-1972 הקליטו בעברית ובאנגלית את השיר "קחי אותי למעלה" וב-1973 את השיר "תמיד לשוב" שהיה שירם האחרון. באוגוסט 1973 הגיעו לישראל לסיבוב הופעות לאחר שהופיעו ברחבי העולם. הצמד התפרק בשנה זו. לאחר פירוק הצמד, עמרני השתקעה בלוס אנג'לס והופיעה בלהיטי סולו בקדם אירוויזיון: ב-1978 עם "בלב אחד" (סלאם עליכום), ב-1979 עם "שנינו יחדיו" וב-1981 עם "בוא אלי". טל עבר לארצות הברית, ניסה להתפרנס כזמר אך התמכר לסמים, ועבר לפריז לעבור תהליכי גמילה ושיקום. ב-1993 הופיעו השניים במופע איחוד בפסטיבל ערד. חדוה ודוד, באתר שירונט חדוה ודוד, באתר MusicBrainz (באנגלית) חדוה ודוד, באתר Discogs (באנגלית) חדוה ודוד, דף שער בספרייה הלאומית חדוה ודוד, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) מסך ומסכה: "לבוש" עברי ללהיטים זרים, מעריב, 25 באוקטובר 1966 תמר אבידר, חדוה ודוד יישארו בארה"ב, מעריב, 12 בינואר 1969 ביום א' בכנסייה המקומית, מעריב, 29 ביולי 1970 חדוה ודוד חולמים על נעמי, דבר, 11 בדצמבר 1970 חדוה ודוד להופעות בארץ, דבר, 9 באוגוסט 1973 זאב רב נוף, בדרנים יהודים בארה"ב, דבר, 15 בספטמבר 1976
פרוטאוס (ירח)

פרוטאוס, הידוע גם כ-נפטון VIII, הוא הירח השני בגודלו של נפטון, כוכב הלכת השמיני במערכת השמש, והירח הגדול מבין הירחים הפנימיים שלו. פרוטאוס התגלה בשנת 1989 והוא נקרא על שמו של פרוטאוס, אל ים בעל יכולת שינוי הצורה במיתולוגיה היוונית. פרוטאוס התגלה מניתוח תמונות שצולמו על ידי גשושית המחקר וויאג'ר 2 בשעה שזו ביצעה מעוף באזור של נפטון בשנת 1989. סטפאן סינוט וברדפורט סמית הכריזו (IAUC 4806) על הגילוי ב-7 ביולי 1989. מאחר שהצילום בוצע במספר פריימים הגילוי עצמו התרחש כ-21 יום לפני, ב-16 ביוני באותה השנה. עם גילויו, קיבל הירח את השם הזמני S/1989 N 1, ואת שמו הרשמי פרוטאוס הוא קיבל ב-16 בספטמבר 1991 על ידי האיגוד האסטרונומי הבינלאומי, הסמכות העליונה בקביעת שמות לגופי שמיים. משום שנפטון נקרא על שמו של אל הים מהמיתולוגיה הרומית, הוחלט כי ירחיו של נפטון ייקראו על שמותיהם של אלי ים מהמיתולוגיות השונות. פרוטאוס היה אל ים במיתולוגיה היוונית בעל יכולת שינוי הצורה. פרוטאוס הוא הירח השני בגודלו סביב נפטון, והירח הגדול ביותר מבין הירחים הפנימיים שלו. קוטרו מעל 400 ק"מ, גדול מנראיד, אך הוא לא התגלה בתצפיות מכדור הארץ בגלל קרבתו לנפטון, דבר שהקטין בצורה משמעותית את האור החוזר שלו מהשמש. פרוטאוס הוא אחד העצמים הכהים ביותר במערכת השמש, הוא שחור כמו פיח; בדומה לפובה, ירח של שבתאי, פרוטאוס מחזיר רק 6% מהאור שפוגע בו. הירח בעל צורה מאוד לא סטנדרטית. הירח לא מראה שום סימן של פעילות גאולוגית, ופני השטח שלו מכילים הרבה מכתשים. מדיה וקבצים בנושא פרוטאוס בוויקישיתוף פרופיל של פרוטאוס באתר של נאס"א תיאור גילוי פרוטאוס, באתר אוניברסיטת הרווארד פרוטאוס, באתר "תשע 8 כוכבי לכת" פרוטאוס, ירח של נפטון, באתר "במבט במערכת השמש" פרוטאוס, באתר של טד סטרקס IAU Circular No. 5347, תאריך פרסום 16 בספטמבר 1991
תרשים פארטו

גרף פַּארֵטוֹ הוא סוג מיוחד של היסטוגרמה המשמש להצגת נתונים המאורגנים לפי סדר חשיבותם. התרשים נקרא על-שם וילפרדו פארטו, ונפוץ בתחומי ניהול והבטחת איכות. שימוש מקובל בגרף כזה הוא הצגה, בסדר יורד לפי חומרתם, של הגורמים לבעיה. כך קל לזהות את הגורמים התורמים ביותר להיווצרותה של הבעיה. הציר האנכי השמאלי של הגרף מציין בדרך כלל את תדירות הופעת הגורם, אך יכול לציין גם פרמטרים אחרים כגון: עלות או חשיבות. הציר האנכי הימני של התרשים מציין בדרך כלל את האחוז המצטבר של הגורם מתוך סך כל הגורמים. תרשים פארטו הוא כלי סטטיסטי שמציג בצורה גרפית את חוק פארטו, ומאפשר לנתח מערכות שמתנהגות בהתאם לחוק זה. וילפרדו פארטו התפלגות פארטו גרף (נתונים) מדיה וקבצים בנושא תרשים פארטו בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא סטטיסטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אילון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אילון הזבולוני – השופט העשירי בספר שופטים. אילון החתי – דמות מקראית, חמיו של עשו אילון – קיבוץ בצפון ישראל קשת אילון – מרכז מוזיקה לכלי קשת בגליל המערבי תיכון אילון – בית ספר תיכוני בחולון אישים: אברהם אילון – ראש המחלקה להיסטוריה בה"ל אופירה אילון – מרצה וחוקרת בטכניון בן אילון – מוזיקאי ומפיק ישראלי דני אילון – דיפלומט ישראלי הלן אילון (Aylon) – אמנית מולטימדיה יהודייה–אמריקאית יובל אילון – קצין בצה"ל יעקב אילון – עיתונאי וקריין חדשות ישראלי עמוס אילון – סופר ועיתונאי ישראלי ובינלאומי עמי אילון – מפקד חיל הים, ראש השב"כ, חבר הכנסת ושר בלי תיק מטעם מפלגת העבודה פנחס אילון – מראשי עיריית חולון איילון אישים ששמם הפרטי הוא אילון
Would?

Would?‎ הוא שיר של להקת הגראנג' אליס אין צ'יינס מתוך הדיסק Dirt. השיר נכתב על ידי גיטריסט הלהקה ג'רי קאנטרל על מותו של אנדרו ווד, סולן להקת מאת'ר לאב בון שנפטר ממנת יתר של הרואין בשנת 1990. השיר הופיע לראשונה בתור הפסקול של הסרט סינגלס ב-1992, שבו חברי הלהקה מופיעים בחלק קטן ממנו. ג'רי קאנטרל על השיר: "חשבתי המון על אנדרו בזמנו. תמיד היה לנו כיף גדול כשבילינו ביחד, בדיוק כמו שהיה לי עם כריס קורנל [סולן להקת סאונדגארדן]. אף פעם לא היה לנו רגע רציני, תמיד עשינו כיף. אנדי היה בחור מצחיק מאוד ומלא שמחת חיים וזה באמת היה כואב לאבד אותו. אבל תמיד שנאתי אנשים שביקרו החלטות שאחרים עשו. אז השיר גם פונה לאנשים שמעבירים ביקורת על אחרים." מידע על הסינגל "Would?‎" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Would?‎" באתר Discogs סרטון השיר "Would?‎" באתר יוטיוב
אוקטביה

אוקטביה (לטינית: Octavia;‏ 69–11 לפנה"ס) הייתה אצילה רומאית מהשושלת היוליו-קלאודית, אחותו של הקיסר אוגוסטוס ואשתו הרביעית של מרקוס אנטוניוס. היא הייתה גם סבתו רבתו של הקיסר קליגולה מצד אביו, סבתו של הקיסר קלאודיוס מצד אמו, וסבתו רבתא של הקיסר נרון מצד אביו. אוקטביה נולדה ברומא לגאיוס אוקטביוס (אנ'), פראיטור ששירת כמושל מוקדון, ולאטיה, בת-אחותו של יוליוס קיסר. אביה של אוקטביה נפטר בשנת 59 לפנה"ס ואמה נישאה מחדש לקונסול לוקיוס מארקיוס פיליפוס. נישואיה הראשונים של אוקטביה היו לגאיוס קלאודיוס מרקלוס (אנ'). בשנת 54 לפנה"ס, לאחר מותה של יוליה (אנ'), בתו של קיסר ואשתו של פומפיוס, הציע קיסר לחתנו לשעבר לשאת תחתיה את אוקטביה, אך פומפיוס, שהעדיף שלא לחדש את בריתו עם קיסר, סירב. בעלה של אוקטביה שהיה אחד ממתנגדיו העיקריים של קיסר, השלים עמו לאחר קרב פארסאלוס, ובתמורה התיר לו קיסר לחיות בשקט ובשלווה עם אשתו ברומא. לזוג נולד בן בשם מרקוס קלאודיוס מרקלוס, ושתי בנות בשם קלאודיה מרקלה. בעלה של אוקטביה נפטר בשנת 41 לפנה"ס. אחיה אוקטביוס החליט להשיא אותה למרקוס אנטוניוס, שגם אשתו פולביה נפטרה באותה עת, על מנת לחזק את ברית הטריומווירט השני באמצעות יצירת קשר משפחתי בין השניים. מאחר שאוקטביה הייתה בהיריון באותה עת ולפיכך נאסר עליה על-פי החוק להינשא בזמן זה, אישר הסנאט באופן מיוחד את נישואי השניים. לזמן-מה נראה היה כי מטרת הנישואים צלחה. אוקטביה ילדה שתי בנות, אנטוניה הזקנה ואנטוניה הצעירה, והברית בין השניים נשמרה. אך אנטוניוס, שתכנן פלישה לאימפריה הפרתית, נזקק לתמיכה כספית מצד קלאופטרה מלכת מצרים, ולכן חידש עמה את יחסיו בשנת 36 לפנה"ס. אוקטביה ננטשה ברומא, בשנת 35 לפנה"ס היא יצאה למזרח מלווה בחיילים ובכספים שיועדו לשימושו של אנטוניוס במערכה כנגד ארמניה, אף על פי שאנטוניוס קיבל אותם הוא סירב להיפגש איתה והיא חזרה לרומא. ברומא היא התגוררה בביתו של אנטוניוס וגידלה את ילדיה יחד עם ילדיו של אנטוניוס, היא אף סייעה לחבריו של בעלה בהשגת משרות שלטוניות. התנהגותה האצילית של אוקטביה אל מול זאת של אנטוניוס, שנטש את אשתו הרומאית למען זרה, היה אחד מן הגורמים שעזרו להפנות את דעת הקהל באיטליה נגדו. באותה שנה אחיה העניק לה את החסינות הקדושה (שהייתה שמורה בדרך כלל לטריבוני הפלבס) ונתן לה מעמד עצמאי מבחינת משפטית (מעמד שרק נשים ששמשו כבתולות וסטליות נהנו ממנו). עם פרוץ מלחמת האזרחים בשנת 32 לפנה"ס בין אנטוניוס לאוקטביוס, אנטוניוס התגרש באופן רשמי מאוקטביה. בסופו של דבר אנטוניוס הובס בקרב אקטיום ויחד עם קלאופטרה התאבד כשאוקטביוס כבש את מצרים בשנת 30 לפנה"ס. לאחר המלחמה אוקטביה קיבלה על עצמה לגדל את שלושת ילדיהם של אנטוניוס וקלאופטרה: תלמי פילדלפוס, אלכסנדר הליוס וקלאופטרה סלנה השנייה. בנה מנישואיה הראשונים עלה לגדולה בימיו הקיסרות המוקדמת, הוא נישא ליוליה בת אוגוסטוס ונחשב ליורשו המיועד, מותו בשנת 23 לפנה"ס שבר את ליבה. לאחר מכן אוקטביה פנתה לקדם את מעמדו של בנה החורג יולוס אנטוניוס דרך אחיה ובעזרתה הוא מונה לקונסול. אוקטביה נפטרה בשנת 11 לפנה"ס ונקברה בהלוויה ממלכתית, הסנאט העניק לה מספר תוארי כבוד אחרי מותה, למרות שאוגוסטוס ביטל כמה מהם מסיבה לא ברורה. מדיה וקבצים בנושא אוקטביה בוויקישיתוף אוקטביה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אילינג (רובע)

רובע אִילִינְג של העיר לונדון (באנגלית: London Borough of Ealing, ‏האזנה‏Ⓘ‏) הוא אחד מרובעי לונדון. הרובע מצוי במערב העיר וגובל ברבעים הילינגדון ממערב, הארו וברנט מצפונו, האמרסמית' ופולהם במזרח והאונסלו בדרום. הרובע הוקם בשנת 1965 על ידי איחוד הרובע המוניציפלי של אילינג, הרובע המוניציפלי של סאות'הול והרובע המוניציפלי של אקטון. הרובע גובל ברובע הילינגדון במערבו, ברבעים ברנט והארו בצפונו, ברובע בדרומו האמרסמית' ופולהאם וברובע האונסלו במזרחו. שכונות רובע אילינג כוללות את אילינג, אקטון, גרינפורד, דורמרז וולז, הנוול, נורווד גרין, נורת'ולט, פריוייל, סאות'הול ברובע אילינג פועלת אוניברסיטת עמק התמזה (Thames Valley University - TVU), ומכללת אילינג, המרסמית' ומערב לונדון (Ealing, Hammersmith & West London College). מדיה וקבצים בנושא אילינג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אילינג אילינג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מנוע חיפוש מקומי
קוקה-קולה בלאק

קוקה-קולה בלאק (באנגלית: Coca-Cola BlāK) הוא משקה מוגז המכיל תמציות קפה של חברת קוקה-קולה שיוצר למן שנת 2006. מדובר, למעשה, במשקה ניסיוני הן מבחינת סוגו והן מבחינת ערכו הקלורי. מבחינת הסוג מדובר במשקה שהוא גם משקה מוגז קל, גם משקה אנרגיה וגם משקה מבוסס קפה. מבחינת הערך התזונתי הוגדר המשקה כבעל ערך קלורי "אמצעי" (mid calorie drink) בשל תכולת קלוריות המצויה בתווך בין משקאות ממותקים רגילים ומשקאות דיאטטיים המבוססים על ממתיקים מלאכותיים. המשקה הושק תחילה בצרפת בינואר 2006, ולאחר מכן גם בארצות הברית (ב-3 באפריל 2006) ובקנדה (29 באוגוסט 2006). בפברואר 2007 הושק גם בצ'כיה. בהחדרת המוצר לשוק האמריקני הושקעו סכומי כסף ניכרים. המוצר הוצג כחדשני ופורץ דרך בתחום המשקאות הקלים בשל השילוב בין הטעם המוכר של קוקה-קולה ותמציות קפה. המשקה פנה למבוגרים בני דור ה-X, חובבי קפה ומשקאות אנרגיה ונועד להתחרות באלה ובאלה. בין היתר, נעשתה פרסומת ייחודית ששודרה לראשונה במהלך קדם-השידור של טקס פרסי אוסקר ה-78 ברשת הטלוויזיה ABC. הפרסומת, בת 15 שניות, שכותרתה POParazzi הציגה את המשקה ככוכב זוהר הנחשף לתקשורת ולהבזקי מצלמות. במהלך ניסיונות ההחדרה חולקו אלפי בקבוקי משקה בטיימס סקוור שבעיר ניו יורק . גם בקנדה נעשתה פעילות שיווקית אגרסיבית, שכללה חלוקת אלפי בקבוקים בדנדס סקוור בעיר טורונטו במסגרת אירוע שבו השתתפו, בין היתר, דוגמנים בלבוש תחתון שנצבעו ואופרו על מנת שייראו כמו בקבוקי המשקה החדש. חרף ההשקעה הניכרת בפרסום ובשיווק המשקה נחל כישלון, וב-31 באוגוסט 2007 הודיעה חברת קוקה-קולה על הפסקת שיווקו בארצות-הברית. אפשר כי אי הצלחתו בארצות הברית נובעת מכך שהמשקה הוא משקה פיוז'ן שלא ניתן לסווגו לקטגוריה ברורה. חוסר הבהירות קיים הן לגבי הסוג (לא ברור האם מדובר בווריאציה של המשקה הקל קוקה-קולה, במשקה שאמור להתחרות בקפה, או במשקה אנרגיה דוגמת רדבול) והן לגבי הערך הקלורי (המשקה מצוי באזור הגבול העמום שבין המשקאות עתירי הסוכר לבין המשקאות הדיאטטיים). החברה תמשיך לייצר ולשווק את המשקה בקנדה ובאירופה. בארצות הברית ובקנדה נעשה שימוש בבקבוקי זכוכית כהים עם פקקי פלסטיק ואילו בצרפת נעשה שימוש בבקבוקי אלומיניום. הבקבוקים עוצבו על ידי חברת העיצוב הבריטית 'פרלפישר' [1] על מנת לשוות למוצר מראה מתוחכם, בניגוד לתדמית העממית של יתר מוצרי חברת קוקה-קולה. העיצוב נכנס לרשימת העיצובים המשפיעים ביותר של המגזין טיים. גם העיצוב נועד לשרת את התדמית האקסקלוסיבית שחברת קוקה-קולה ניסתה לשוות למוצר. הלוגו המוזהב המוטבע על אריזות המוצר נועד לדמות פול קפה. הגרסה האמריקנית של המשקה הומתקה בסירופ תירס עתיר פרוקטוז, אספרטיים ואצסולפאם-K (כלומר שילוב של ממתיקים טבעיים ומלאכותיים - כשהתוצאה היא ערך קלורי "אמצעי"). בגרסה הצרפתית ובגרסה הקנדית נעשה שימוש בסוכר במקום בסירופ תירס, ובצירוף אותם ממתיקים מלאכותיים. במנת משקה (240 מיליליטר) 45 קלוריות, 12 גרם פחמימות (סוכר), 35 מיליגרם נתרן ו-46 מיליגרם קפאין. אין במוצר חלבון או שומנים. בנוסף לטעם הבסיסי של קוקה-קולה בלאק עלו למדפים בצרפת משקה קוקה-קולה בלאק בטעם דובדבן-וניל, משקה קוקה-קולה בלאק בטעם דובדבן-וניל ללא סוכר, ומשקה קוקה-קולה בלאק "מחוזק" (בבקבוק בהיר יותר, ראו בתמונה שלעיל). מדיה וקבצים בנושא קוקה-קולה בלאק בוויקישיתוף האתר הרשמי של המשקה אתר המשקה בצרפת כתבה של סוכנות רויטרס מיום 7.12.2005 כתבה באתר MSNBC מיום 8.12.2005 כתבה על ההשקה מיום 14.4.2006 כתבה בעיתון קנדי מיום 30.6.2006 לדיון במושג זה ראו בוויקיפדיה האנגלית כתבה על הפסקת הייצור בארצות הברית מיום 4.9.2007. כתבה במגזין טיים כתבה בצרפתית מיום 12.12.2005
אדהזיה

אַדְהֶזְיָה או הִדַּבְּקוּת (על פי האקדמיה ללשון העברית: תַּאֲחִיזָה) היא המשיכה בין המולקולות בשטח הפנים של שני גופים מחומרים שונים (קוהזיה מתייחסת למשיכה כזו בין חומרים דומים). כוחות האדהזיה מתקיימים בין מוצק לנוזל או בין מוצק למוצק בלבד. דוגמה נפוצה לאדהזיה היא התעקמות פני המים לדפנות המבחנה. בין המולקולות בשולי דופן המבחנה ובין מולקולות הזכוכית (שמרכיבה העיקרי הוא SiO2 – כלומר חול) בדופן נוצרים כוחות אדהזיה בשל הקשר בין המימן במולקולות המים ובין אטומי החמצן בזכוכית. בין מולקולות המים הצמודות לשוליים ובין שאר מולקולות המים קיימים קשרי קוהזיה. כאשר השפעת האדהזיה גוברת על השפעת הקוהזיה, מתקבלת תופעת העלייה הנימית. לאדהזיה יש השפעה משמעותית על רמת חיכוך המשטחים שנמצאים במגע – ככל שהיא יורדת החיכוך הולך וקטן. נימיות קוהזיה דוגמה לשימוש באדהזיה בתהליך צביעה אלקטרוסטטית של אלומיניום אדהזיה, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.