מרדכי יהודה רוזנק

הרב ד"ר מרדכי יהודה (לאופולד) רוזנק (בגרמנית: Leopold Rosenak; ‏11 בספטמבר 1868, אלול תרכ"ח – 15 באוגוסט 1923, ג' באלול תרפ"ג) היה רבה של העיר ברמן שבגרמניה. נולד בנאדאש (אנ'), עיירה בקרבת פרסבורג שבסלובקיה, לשמואל, סוחר, ולדבורה. אח למיקשה רוזנק, לימים מנהל בית החולים היהודי בבודפשט. בגיל צעיר מאוד נשלח ללמוד בנייטרא אצל דודו, הרב אליעזר רוזנר, שהיה ראש הישיבה. אחר כך נשלח ללמוד בישיבת פרשבורג שבראשה עמד שמחה בונם סופר, ה"שבט סופר". למד שם במשך כמה שנים ונסמך להוראה. למד פילוסופיה ופילולוגיה בברלין, ואחר כך כתב דוקטורט באוניברסיטת ברן שבשווייץ, על דקדוק עברי על פי אבן עזרא. בשנת 1895 (תרנ"ו) מונה לרב בעיר ברמן שבצפון גרמניה. באותה שנה נישא לבֶּלָה, בתו של הרב שלמה קרליבך, רבה של ליבק, ושל אסתר (גר'), משוררת, בתו של הרב אלכסנדר זוסמן אדלר, רבה של ליבק לפני הרב קרליבך. הקהילה הייתה קהילה ליברלית יחסית מבחינה דתית, בעוד הוא היה אורתודוקסי. בתור רבה הראשון של עיר ליברלית וחילונית באופיה היה עליו לייסד את המוסדות היהודיים בה, כולל מערכת כשרות, מקווה ומוסדות חינוך. בשנת תר"ע, במלאת 40 שנה לשבת חמיו, הרב שלמה קרליבך, על כס הרבנות בליבק, יצא ספר יובל. הרב רוזנק תרם לספר מחידושיו, וקרא להם "מאמר מרדכי". החידושים היו על מסכת ברכות ועל כמעט כל סדר מועד, מלבד מסכת סוכה, מסכת תענית ומסכת מגילה. כוונתו הייתה להוציא חלק שני, אך בימי חייו לא יצא הדבר אל הפועל. בכתב יד נמצאו חידושיו על כל שאר מסכתות הש"ס, ובשנת תש"ע (2010) יצאו חידושיו על המסכתות הנותרות מסדר מועד על ידי נכדיו, בצירוף מה שיצא לאור בספר היובל לרב קרליבך. פוגרומים ורדיפות ביהודי מזרח אירופה הובילו רבים מהם להגר לארצות המערב. גרמניה הייתה תחנת מעבר זמנית, ולפעמים אף מושב של קבע, עבור אותם יהודים. הרב רוזנק השקיע רבות בעזרה לפליטים אלו, עד שהגירתם הופסקה ב-1914 עם תחילת מלחמת העולם הראשונה. במלחמה שירת כרב צבאי בצבא הקיסרות הגרמנית בליטא הכבושה ושימש כיועץ לשלטונות הכיבוש. כמו גיסיו הרב עמנואל קרליבך, רבן של ממל וקלן ורב צבאי גם הוא, והרב יוסף צבי קרליבך, רבה של המבורג ורב צבאי, דאג להקמתם ותחזוקתם של מוסדות החינוך היהודיים בשטחים שנכבשו, ביניהם ישיבת סלבודקה. קיבל את אות צלב הברזל ואת אות צלב הנזה (Hanseatenkreuz). לאחר המלחמה נמשכה ההגירה של האוסטיודן, ובשל סגירת גבולות ארצות הברית בפני אותם מהגרים נותרו רבים מהם בברמן. גם הפעם עזר וסייע הרב רוזנק ליהודים העניים. הוא ייסד ב-1901 את ה-Komitee für hilfsbedürftige jüdische Auswanderer (קוֹמִיטֶה פִיר הִילְפְסְבֵּדִירְפְטִיגֶה יִידִיֶשׁה אָוּסְוַנְדֵרֵר, ועדה למהגרים יהודים נזקקים). הוא פעל באגודה המרכזית של אזרחים גרמנים בני הדת היהודית ובאגודה למלחמה באנטישמיות (Verein zur Abwehr des Antisemitismus, פֵרָיִן צוּר אַבְּוֵר דֵס אַנְטִיסֵמֵטִיסְמוּס). הצליח להוביל את חברת נורדויטשר לויד (אנ'), שבאוניות שלה הגיעו רבים מהפליטים לארצות הברית, לפתוח מטבחים כשרים בספינות הקיטור שלה. כחלק מעזרתו לפליטים נסע בשנת תרע"ג (1923) לארצות הברית, ודן עם הרשויות בנושאי הסיוע לפליטים. בדרכו חזרה, בהיותו באונייה בלב ים, נפטר. גופתו הובאה בחזרה לגרמניה והוא נקבר בברמן. בנו יצחק צבי (איגנאץ) (גר') היה עורך דין ומשפטן; בימי מלחמת העולם השנייה, בשנת 1938, ברח יצחק עם משפחתו לארצות הברית. בנו של יצחק צבי, מיכאל, היה פילוסוף של החינוך היהודי, ובנו של מיכאל, אבינועם, שימש כראש החוג למחשבת ישראל שבאוניברסיטה העברית בירושלים. על שמו רחוב Rosenakstraße בשכונת גרפלינגן (Gröpelingen) שבברמן. בית רוזנק (Rosenak-Haus), ששימש בית כנסת של הקהילה היהודית בברמן, וכיום בשימוש הקהילה היהודית בתור אתר זיכרון, נקרא גם הוא על שמו. "מאמר מרדכי" על מסכת ברכות וסדר מועד, תש"ע, באתר אוצר החכמה Die Fortschritte der hebräischen Sprachwissenschaft von Jehuda Chajjûḡ bis David Kimchi (X. bis XIII. Jahrhundert), Bremen 1898 Zur Bekämpfung des Mädchenhandels. Referat erstattet in der Rabbinerversammlung zu Frankfurt a.M., am 7. Juli 1902., Frankfurt A.M., J. Kauffmann, 1903. Wahrheit und Gerechtigkeit! Ein Beitrag zur Volksaufklärung von Rabbiner Dr. Rosenak, Bremen 1919 Minnie Rosenak, The Rosenaks of Bremen: father and son: a chapter of German-Jewish history, Jerusalem, 1988. מרדכי רוזנאק, דף שער בספרייה הלאומית עליה ראו: Rosenak, Bella (Bela) geb. Carlebach, באתר Bremer Frauenmuseum (בגרמנית) מרדכי יהודה ד"ר ראזענאק, רב דק"ק ברעמען, מאמר מרדכי, בתוך: לשלמה: ספר היובל אשר נכתב למלאת ארבעים שנה לשבת מ"ור הרב ד"ר שלמה קארלעבאך על כיסא הרבנות בק"ק ליבעק (ט' בתמוז תר"ע), קבוצת דרושים ומאמרים בחכמת ישראל וקורות היהודים, מאת קרוביו ורעיו, נאספו ויצאו לאור על ידי משה שטערן, ברלין: פֿערלאג הויזפֿריינד, התר"ע, באתר היברובוקס Naphtali Carlebach, Joseph Carlebach and His Generation: Biography of the Late Chief Rabbi of Altona and Hamburg, New York: Joseph Carlebach Memorial Foundation, 1959, p. 82