laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מזון כלבים

מזון כלבים הוא מזון שעוצב במיוחד ומיועד לצריכה על ידי כלבים. כמו לכל אוכלי הבשר, לכלבים יש שיניים חדות, ויש להם שטחי גסטרואינטסטינליים קצרים המותאמים יותר לצריכת בשר ופחות למזון מן הצומח. על אף המבנה הביולוגי הזה, כלבים עדיין הצליחו להסתגל לאורך אלף שנים והתבססו על שאריות בשריות ולא-בשריות של המין האנושי ושגשגו על מגוון מיני מזונות. ישנם מחקרים המצביעים על כך שיכולת הכלבים לעכל פחמימות בקלות היא ההבדל העיקרי בין כלבים וזאבים. בארצות הברית לבדה, שוק המזון לכלבים צפוי להגיע ל-23.3 מיליארד דולר עד שנת 2022. טרם ביות כלב הבית, בהיותם כלבי בר, הכלבים דאגו לעצמם ותזונתם התבססה על דיאטה קרניבורית. לאחר ביותם והתאמתם להגנה, לעבודה ולחברה אנושית, החלו בני האדם לדאוג לצרכים התזונתיים של הכלבים, לפחות באופן חלקי. התיעוד ההיסטורי לשינוי גישה זה הוא בן 2,000 שנה לכל הפחות. בשנת 37 לפנה"ס מדבר ורגיליוס על האכלת כלבים בבוקוליזם. בסביבות 70 לפנה"ס, כתב קולומלה את ספרו על החקלאות, שבו הוא מתייחס להאכלת כלבים. ישנם מזונות נפוצים המיועדים לבני אדם אשר רעילים לכלבים, ביניהם שוקולד (הגורם להרעלת תאוברומין), בצל ושום (המכילים תיוסלופט וגורמים להרעלת חמצן), ענבים וצימוקים (הגורמים לאי ספיקת כליות), חלב (חלק מהכלבים רגישים ללקטוז ועלולים לסבול משלשולים ומתגובה אלרגית), אגוז מוסקט (עלול לגרום לפגיעה עצבית), אגוזי מקדמיה ועוד. National Research Council (U.S.). Subcommittee on Dog Nutrition (1974). Nutrient requirements of dogs. National Academy of Sciences. ISBN 0-309-02315-7. מדיה וקבצים בנושא מזון כלבים בוויקישיתוף פירוש תוויות מזון לחיות מחמד - תוויות מזון לחיות מחמד על פי תקנות AAFCO "Dog Food in the US". Euromonitor.com. נבדק ב-12 באוגוסט 2018. {{cite web}}: (עזרה)
טרטספיס

טרטספיס (שם מדעי: Terataspis; מילולית: "מגן מפלצתי גדול") הוא סוג של חסר חוליות נכחד ממחלקת הטרילוביטים שחי בקרקעית הימים של תקופת הדבון לפני 397 מיליון שנה. המאובנים שלו נמצאו בניו יורק ובאונטריו שבקנדה. המאובנים היו שבורים ברובם, אך מדענים הצליחו לשחזר את מבנה היצור השלם. הטרטספיס היה אחד מגדולי הטרילוביטים (אך היה קטן מהאיסוטלוס) והוא הגיע לאורך 60 ס"מ. הוא היה בעל שריון עור קוצני וסביב הצידיים והקצוות ועל הראש היו מחושים קצרים. היצור ניזון ככל הנראה מרקבובית או מנבלות וייתכן שהיה טורף של פרוקי-רגליים אחרים, תולעים ורכיכות. יצור זה הופיע במשחק המחשב פארק היורה 3: בניית פארק. מדיה וקבצים בנושא טרטספיס בוויקישיתוף טרטספיס, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים פרה-היסטוריים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עקום הלם פולארי

המונח עקום הלם פולארי מתייחס לרוב להצגה הגרפית של משוואות רנקין-הוגוניו במישור הודוגרף או במישור יחס הלחצים-זווית הסטת הזרימה. העקום עצמו מתאר את המיקום הגאומטרי של כל המצבים האפשריים אחרי גל הלם משופע. הזווית המינימלית ביחס לכיוון הזרימה הראשוני, θ {\displaystyle \theta } , שגל ההלם המשופע יכול לקבל היא זווית מאך μ = sin − 1 ⁡ ( 1 / M ) {\displaystyle \mu =\sin ^{-1}(1/M)} , כאשר M {\displaystyle M} הוא מספר המאך לפני גל ההלם, והזווית הגדולה ביותר שיכולה להתקבל מתקבלת עבור גל הלם ניצב. על כן, טווח הזוויות האפשריות שגל ההלם המשופע יכול לקבל הוא sin − 1 ⁡ ( 1 / M ) ≤ θ ≤ π / 2 {\displaystyle \sin ^{-1}(1/M)\leq \theta \leq \pi /2} . על מנת לחשב את יחס הלחצים עבור כל תחום הזוויות, פותרים את משוואות רנקין-הוגוניו עבור לחץ: p p 0 = 1 + 2 γ γ + 1 ( M 2 sin 2 ⁡ θ − 1 ) {\displaystyle {\frac {p}{p_{0}}}=1+{\frac {2\gamma }{\gamma +1}}(M^{2}\sin ^{2}\theta -1)} על מנת לחשב את זוויות הסטת הזרימה האפשריות, משתמשים ביחס בין מספר מאך, זווית גל ההלם θ {\displaystyle \theta } וזווית הסטת הזרימה φ {\displaystyle \varphi } : tan ⁡ φ = 2 cot ⁡ θ M 2 sin 2 ⁡ θ − 1 2 + M 2 ( γ + cos ⁡ 2 θ ) . {\displaystyle \tan \varphi =2\cot \theta {\frac {M^{2}\sin ^{2}\theta -1}{2+M^{2}(\gamma +\cos 2\theta )}}.} כאשר γ {\displaystyle \gamma } הוא יחס קיבולי החום האופייני לזורם ו- φ {\displaystyle \varphi } זוהי זווית הסטת הזרימה. אחד השימושים העיקריים של עקום ההלם הפולארי הוא בנושא החזרת גלי הלם משופעים ממשטח קשיח. משרטטים את עקום ההלם הפולארי עבור התנאים לפני גל ההלם, ומשרטטים עקום נוסף עבור התנאים אחרי גל ההלם, כאשר ראשיתו של העקום השני ממוקמת על העקום הראשון, בזווית φ {\displaystyle \varphi } שבה גל ההלם הפוגע הסיט את הזרימה. בהתבסס על נקודות החיתוך בין העקום של הגל הפוגע לגל המוחזר, ניתן להסיק מסקנות בנוגע לאופני ההחזרה האפשריים ולשרטט אותם. לעיתים קרובות שיטה זו משמשת על מנת לקבוע ולאמת גרפית האם החזרה רגילה של גל הלם אפשרית, או שמתרחשת השתקפות מאך. גל הלם משופע השתקפות מאך משוואות רנקין-הוגוניו Ben-Dor, Gabi (2007). Shock Wave Reflection Phenomena (2nd ed.). Springer. ISBN 978-3-540-71381-4. "Transition between Regular Reflection and Mach Reflection in the Dual-Solution Domain" (PDF). 2007. נבדק ב-2010-08-13. Chapman, C.J. (2000). High Speed Flow. CUP. ISBN 978-0-521-66169-0. Anderson, John D. Jr. (בינואר 2001) [1984]. Fundamentals of Aerodynamics (3rd ed.). McGraw-Hill Science/Engineering/Math. ISBN 978-0-07-237335-6. {{cite book}}: (עזרה)
אוכלי רקבובית

אוכלי רקבובית או אוֹכְלֵי רָקָב (באנגלית: Detritivore) הם בעלי חיים ויצורים הטרוטרופים נוספים (כמו פטריות, חיידקים ופרוטיסטים) הניזונים בעיקר משייריים אורגנים וחומר נרקב המצוי באדמה. בצורתם הם מזכירים את אוכלי הנבלות ואוכלי הצואה והם ייזונו גם ממאכלים אלה, אך לא רק. רובם גם ניזונים מתוך האדמה משיירים קטנים אותם הם מבודדים מהאדמה. מספר צמחים נחשבים לספרופיטים והם ניזונים משיירי הפטריות. מרבית החיות הניזונות בדרך זו הם חסרי חוליות כמו זבובים, חיפושיות, תולעים רבות כמו השלשול, רבי רגליים, חלזונות (ובפרט שבלולי יבשה), קפזנבאים ומיני שווה-רגלאים. בתוך המים ישנם מיני נוספים הניזונים משיירים לרבות כוכבי ים, תולעים רב-זיפיות, מלפפוני ים, וסרטנים כמו סרטן בועות חול וסרטנים מהסוג Uca המחפשים שיירים לאורך החופים. יצורים אלה חשובים למערכת האקולוגית והם משמשים כמפרקים של הסביבה ועוזרים למחזור הביוגאוכימי של המערכת, בעזרתם להחלפת מחזור החנקן ולשימוש הצמחייה בחומרי המזון שלהם, לאחר שנפלטים מגופם או תוך כדי אכילתם. בסביבות ימיות אוכלי הרקבובית הם בעיקרם מינים ניזוני קרקעית (Bottom feeder) שונים כמו מיני צדפות, סרטנים ורכיכות שונות. מפרקים אוכלי נבלות אוכלי צואה ניזוני קרקעית אוכלי רקבובית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מילון איכות הסביבה (תשע"א), באתר האקדמיה ללשון העברית ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Pachydiscus

Pachydiscus הוא סוג של רכיכה נכחדת מקבוצת האמוניטים אשר חי במימי הקרטיקון העליון ונכחד עם הכחדת הקרטיקון הגדולה לפני 66 מיליון שנה. הוא היה דומה מעט לנאוטילוסיים המודרניים. המבנה של אמוניט זה היה מסיבי ודמוי ספירלה עם שכבה קדמית דחוסה ורחבה מאוד. הטבעות של הקונכייה היו קשיחות מאוד כהגנה מטורפים ובעלות גז בתוך החללים, איתם היצור נע בזרמי המים. קוטר הקונכייה הגיע ל-50 ס"מ. קונכיות האמוניט התגלו בעיקר לאורך האוקיינוס השקט שבין חופי אמריקה ליפן. היצור חי במים רדודים סביב המדף היבשתי של האזור ואולי יכל לצלול עד לעומק 200 מטר. על כמה מהקונכיות התגלו סימני נשיכה וקריעה שנוצרו ממוסזאוריים שצדו אותם, אולי בשל תפוצתם הנרחבת בתקופתם. יצור זה הופיע במשחק פארק היורה 3: בניית פארק. מדיה וקבצים בנושא Pachydiscus בוויקישיתוף Pachydiscus, באתר GBIF (באנגלית)
אלגיניה

אלגיניה (שם מדעי: Elginia) הוא סוג זוחל גדול נכחד שחי בסוף הפרם לפני 252–254 מיליון שנה. הוא קרוי על שם האזור בו נמצא - אלגין שבמחוז מוריי, סקוטלנד ב-1893. מאובנים נוספים ממין אחר, Elginia wuyongae נמצאו בסין בשנת 2018. יצור זה היה קרוב משפחתו של הסקוטוזאורוס לסדרת הפרוקולופונומורפה (Procolophonomorpha). הוא היה יצור גדול באורך 3 מטרים ועם רגליים באורך 60 ס"מ שהיה דומה מעט לצב או לאנקילוזאורוס קדום, אך לא היה קרוב אליהם. הוא היה בעל צוואר חסון שבקצהו ראש קטן מכוסה בקוצים ארוכים מהצדדים. ככל הנראה הם שימשו אך ורק לתצוגה וללחימה עם יריבים ולא להגנה. היו ליצור לסתות קטנות בעלות 12 זוגות שיניים. האלגיניה חי באזורי מדבר חוליים, דבר הנלמד ממבנה האבנים שנמצאו באזור. אולי גופו הגדול וצורתו עזרו לו להתמודד עם יובש. בדומה לסקוטוזאורוס הוא היה אוכל צמחים בלבד, אשר חי בעולם מלא בסינאפסידים טורפים וצמחונים. זוחל זה הופיע במשחק פארק היורה 3: בניית פארק. מדיה וקבצים בנושא אלגיניה בוויקישיתוף אלגיניה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אלגיניה, באתר GBIF (באנגלית)
פרוקולופונומורפה

פרוקולופונומורפה (שם מדעי: Procolophonomorpha) היא סדרה של זוחלים נכחדים שהיו שונים מכל שאר הזוחלים והם חיו בין תקופת הפרם לסוף הטריאס, אז הם נכחדו. בני קבוצה זו תוארו בידי החוקר אלפרד רומר ב-1964, כשבעבר חלקם היו שייכים לקבוצה אנאפסידה שבוטלה. בעבר החשיבו את הצבים המודרניים לבני קבוצה זו, אך כיום מניחים שהצבים התפתחו מבני הקבוצה טסטודינטה, הקרובה לזאורופטריגיים הימיים. יצורים אלה דמו במראם ללטאות מגושמות ורובם היו חסרי שריון. ככל הנראה הם היו אוכלי כל או צמחוניים. אחדים מהם היו גדולים מאוד כמו הסקוטוזאורוס והאלגיניה של סוף הפרם שהגיע לאורך 3 מטרים. לחלקם היו קוצים ארוכים סביב הצוואר והראש כדי להגן מפגיעות ואולי כדי להילחם על נקבות. סוג ללא מקור Australothyris קבוצה Hallucicrania על-משפחה Lanthanosuchoidea משפחה Acleistorhinidae משפחה Bolosauridae - בה הבולוזאורוס קבוצה Procolophonia קבוצה Pareiasauromorpha משפחה Nycteroleteridae על-משפחה Pareiasauroidea משפחה Pareiasauridae על-משפחה Procolophonoidea משפחה Owenettidae משפחה Procolophonidae מדיה וקבצים בנושא פרוקולופונומורפה בוויקישיתוף פרוקולופונומורפה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
חיים אברהם ישראל

הרב חיים אברהם ישראל (מכונה גם מהר"א ישראל) היה פוסק, שד"ר, ורב הקהילה היהודית באנקונה שבאיטליה. חיבר את הספרים אמרות טהורות ובית אברהם על ארבעה טורים ובית יוסף. נולד בשנת ה'תס"ח בירושלים, ונדד לרודוס בצעירותו כשאביו, הרב משה ישראל מונה לרב הראשי בקהילה. הוא נישא בשנת ה'תצ"ג ונסע לקושטא להדפיס את ספרו של אביו, משאת משה. בשנת ה'תק"ד התמנה לרב בקנדיה. בשנת ה'תקי"ב נסע, כאחיו הרב אליהו ישראל למסע באירופה כשד"ר, וכשחזר התמנה לרב באלכסנדריה, ובה'תקכ"ו עבר לכהן בליוורנו, עד שמונה לרב העיר אנקונה שם כיהן בין השנים 1774–1785. החיד"א מזכיר אותו בספרו "שם הגדולים". בנו, הרב משה, שימש כרב ומורה צדק באלכסנדריה. רשימת הפרסומים של חיים אברהם ישראל, בקטלוג הספרייה הלאומית ספרו בית אברהם, ליוורנו תקמ"ו 1786 – באתר היברו בוקס. ספרו אמרות טהורות, ליוורנו תקמ"ז 1787 – באתר היברו בוקס. חיים אברהם ישראל, דף שער בספרייה הלאומית HebrewBooks.org Sefer Detail: אמרות טהורות -- ישראל, חיים אברהם, באתר www.hebrewbooks.org HebrewBooks.org Sefer Detail: בית אברהם -- ישראל, חיים אברהם, באתר www.hebrewbooks.org HebrewBooks.org Sefer Detail: משאת משה -- ישראל, משה, 1680-1740, באתר hebrewbooks.org אנציקלופדיה יהודית דעת - אנקונא ;, באתר www.daat.ac.il ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אטופוסיד

אטופוסיד (לועזית: Etoposide, מוכרת גם בשם Etopophos וגם בקיצור VP16) היא תרופה כימותרפית המשמשת לטיפול במספר סוגים של סרטן, ביניהם סרטן האשכים, סרטן הריאה, לימפומה, לוקמיה, נוירובלסטומה וסרטן השחלה. התרופה ניתנת במתן פומי או ורידי. תופעות לוואי שכיחות כוללות ירידה בספירת דם, הקאות, איבוד תיאבון, שלשולים, נשירת שיער וכן חום. תופעות לוואי אחרות כוללות תגובה אלרגית וירידה בלחץ הדם (בייחוד במתן מהיר). שימוש בתרופה במהלך ההיריון ייפגע ככל הנראה בעובר. אטופוסיד היא ממשפחת מעכבי טופואיזומראז. החומר סונתז לראשונה בשנת 1966 ואושר לשימוש לטיפול בסרטן על ידי ה-FDA בשנת 1983. מחקרים כבר משנות ה-80 הראו כי אטופוסיד משפיע על פעילותו של טופואיזומראז II מה שמוביל לשברים ב-DNA שמשפיעים על מטבוליזם התא. התרופה נמצאת ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי. אטופוסיד משמשת לטיפול במספר רב של סוגי סרטן. ביניהם סרקומת קפושי, סרקומה על שם יואינג, סרטן ריאה, אשכים, לימפומה, לוקמיה וגליובלסטומה מולטיפורמה. בדרך כלל היא ניתנת בשילוב עם תרופות אחרות (כמו בלאומיצין, במקרה של סרטן האשכים) וגם כחלק של פרוטוקול ICE. לעיתים התרופה משמשת כהכנה להשתלת מח עצם או תאי גזע. במתן תוך-ורידי התרופה ניתנת במשך לפחות חצי שעה כדי למנוע ירידת לחץ דם משמעותית. תגובות מקומיות במקום המתן (במידה וניתן בוריד פריפרי) ירידה בלחץ הדם נשירת שיער עצירות או שלשולים טעם מתכתי בפה דיכוי מח עצם שמוביל לירידה בספירת הדם הלבנה ועלייה בסיכון לזיהומים, ירידה בספירת הדם האדומה שמובילה לאנמיה וכן ירידה בספירת הטסיות המגבירה את הסיכוי לדימומים ושכיחותן של המטומות בחילות והקאות תגובה אלרגית פריחה חום, בדרך כלל מתרחש מיד לאחד מתן תוך-ורידי של התרופה, ולא כתוצאה מזיהום פצעים בפה לוקמיה מיאלואידית חריפה (שבעצמה אחת מההתוויות למתן התרופה) מדיה וקבצים בנושא אטופוסיד בוויקישיתוף תרופות - אטופוסיד, באתר Infomed אטופוסיד - Etoposide (וואפסיד® - ®Vepesid), באתר האגודה למלחמה בסרטן Etoposide Monograph for Professionals, Drugs.com (באנגלית) Alessandra Montecucco, Francesca Zanetta, Giuseppe Biamonti, Molecular mechanisms of etoposide, EXCLI Journal 14, 2015-01-19, עמ' 95–108 doi: 10.17179/excli2015-561 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
God's Plan

God's Plan (בעברית: תוכניתו של אלוהים) הוא סינגל של הזמר והראפר הקנדי דרייק, אשר יצא לאור בתאריך 19 בינואר 2018, על ידי חברת התקליטים יאנג מאני. השיר נכתב על ידי דרייק והופק על ידי שלושה מפיקים מוזיקליים. השיר הוא מתוך המיני אלבום השני של הזמר הקנדי Scary Hours וגם מתוך אלבום האולפן החמישי שלו Scorpion. מבחינה מוזיקלית, השיר מתואר כשיר פופ, ומילותיו מתכוונות על תהילה וגורל. השיר קיבל שבחים מצד מבקרי המוזיקה אשר טענו שזהו אחד השירים הטובים ביותר של הזמר. מבחינה מסחרית, הסינגל הפך להיות הסינגל ה-29 בהיסטוריה אשר הפך להיות במקום הראשון במצעד הוט 100, אשר הופך את דרייק לטפסן המצעדים הרביעי שעושה את זה. השיר טיפס במצעדים בארבע עשרה מדינות, כולל הממלכה המאוחדת, וקנדה, והרוויח בטופ 10 בתשע מדינות נוספות. השיר שבר שיא בכך שהושמע הכי הרבה פעמים באתר הסטרימינג ספוטיפיי, ובאפליקציה של אפל אפל מיוזיק. שיא זה נשבר בהמשך על ידי "7 Rings" של אריאנה גרנדה. לסינגל זה יצא וידאו קליפ אשר בוים על ידי קרנה אבנס, והועלה בערוץ היוטיוב של הזמר בתאריך 16 בפברואר 2018. בווידאו רואים את דרייק תורם קרוב למיליון דולר לאנשים בפלורידה. דרייק קיבל לווידאו קליפ הזה חמש מועמדויות בטקס ווידאו קליפים של MTV של אותו השנה, כולל וידאו של השנה ושלוש מועמדויות בטקס פרסי גראמי, בתקליט השנה, שיר השנה, והשיר הראפ הטוב ביותר. הוא נחשב לאחד מהווידאו קליפים היקרים ביותר בכל הזמנים. סרטון השיר "God's Plan" באתר יוטיוב Drake’s “God’s Plan” Breaks Taylor Swift’s Spotify Streaming Record, Spin, ‏2018-01-24 Variety Staff, Variety Staff, Cardi B, Beyonce, Jay-Z Lead 2018 MTV VMA Nominations, Variety, ‏2018-07-16 (באנגלית) Lindsey India, Drake’s God’s Plan Breaks Apple Music’s Streaming Record - XXL, XXL Mag (באנגלית) Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
בית עישון

בית עישון או ביתן עישון הוא מבנה המשמש לעישון של בשר או דגים בכמויות גדולות. בתי עישון עשויים לשמש גם כמקום האחסון של המוצר המוגמר, לפעמים למשך שנה או יותר. בתי עישון מסורתיים שימשו גם כמתקן לעישון בשר וגם לאחסון הבשר, לעיתים קרובות עבור קהילות או מספר רב של אנשים. תהליך העישון היה שיטה נפוצה לשימור מזון, בעיקר בשר ודגים. בתי עישון בארצות בעלות אקלים קר איפשרו עישון בשיטה של "עישון קר". שיטת שימור נפוצה נוספת הייתה המלחה של הבשר או הדגים. עם תחילת העונה הקרה היו בעלי החיים המיועדים לשימור (על פי רוב חזירים) נטבחים ומבותרים לחלקים אשר נתלו על אנקולים או הונחו על מדפים בבית העישון, שם עברו את תהליך השימור. במהלך הקיץ נצרכו המוצרים המוגמרים והביתן היה מתרוקן. באופן מסורתי, בית עישון הוא ביתן חיצוני סגור, בדרך כלל עם פתח כניסה אחד וללא חלונות. גג המבנה בדרך כלל משופע: חרוט, גמלוני או בצורת פירמידה. בנוסף, מכיל בית העישון בור ברצפתו או מעין אח בקיר לבערת העץ ויצירת העשן. בתי עישון קהילתיים ומסחריים גדולים יותר מבתי עישון המהווים חלק מנחלה פרטית. מכיוון שבשר משומר הוא מוצר רב ערך הדורש השקעה הן בחומר הגלם והן בתהליך, חלק חשוב בעיצוב של בתי עישון הוא מניעת גישה פנימה לבעלי חיים ולגנבים. מעשנה נתחי בשר ונקניקים תלויים בבית עישון בשווייץ בית עישון תעשייתי בפולין בית עישון בחוות Boone Hall, דרום קרוליינה בית עישון באזור סולסברי בית עישון לדגים מהמאה ה-15 (משוחזר), בלגיה מדיה וקבצים בנושא בית עישון בוויקישיתוף
Friend of a Friend

Friend of a Friend (בעברית: חברה של חבר) הוא שיר באנגלית שנכתב והולחן על ידי יאן סטיינסדופר, אלברט צ'רני, מיקולאי טריבולץ' ובוצע על ידי להקת לייק מלאווי. השיר ייצג את צ'כיה באירוויזיון 2019 בתל אביב, ישראל, לאחר שזכה במקום הראשון בתחרות הגמר הלאומי הצ'כית ESCZ. מידע על הסינגל "Friend of a Friend" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "Friend of a Friend" באתר Genius סרטון השיר "Friend of a Friend" באתר יוטיוב Lake Malawi - Friend of a Friend lyrics, מילות השיר באתר ג'יניוס
בני אלון (כדורגלן)

בני אלון (נולד ב-13 בספטמבר 1950) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בהפועל חיפה בשנות ה-70 וזכה בתואר מלך השערים בשנת 1973. בצעירותו היה אלון שחקן טניס, והוא החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל חיפה. במהלך שירותו הצבאי שיחק בקבוצת הפועל אילת מהליגות הנמוכות, ובשנת 1972 שיחק לראשונה בקבוצה הבוגרת של הפועל חיפה. משחקו הראשון הוא הזכור ביותר בשורות הפועל חיפה, שכן הבקיע ארבעה שערים בניצחון 2:7 על בית"ר ירושלים. בהמשך אותה עונה מיעט לכבוש, אך עונה לאחר מכן היה מלך השערים של הליגה הלאומית (הליגה הבכירה דאז). בסך הכל כבש 58 שערים במדי הפועל חיפה, והוא מדורג במקום השלישי בטבלת מלך שערי הקבוצה בכל הזמנים. לאחר שעזב את חיפה בשנת 1979, שיחק תקופה קצרה במכבי רמת עמידר, עמה הגיע לגמר גביע המדינה בשנת 1980. בשנים 1975–1977, במהלך פגרות הקיץ של הליגה בישראל, שיחק בני אלון בארצות הברית, בשורות קבוצת "שיקגו סטינג" מ"ליגת הכדורגל הצפון אמריקאית". במסגרת זו תופקד בני אלון בעמדת הקישור והופיע ב-58 משחקים בהם כבש שבעה שערים ובישל ארבעה. כיום הוא שוהה בגרמניה ועובד בסוכנות נסיעות אשר מארגנת, בין היתר, חבילות משחקי כדורגל לאירופה. הפועל חיפה גביע המדינה (1) : 1973/1974 מלך השערים של הליגה הלאומית (1): 1973/1974 פרופיל, באתר NASL ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרחון דרמה

קרחון דרמה (באנגלית: Drama Glacier; בבולגרית: ледник Драма) הוא קרחון בצידו המזרחי של דרום רכס סנטינל, בהרי אלזוורת' שבאנטארקטיקה. הקרחון ממוקם צפונית לקרחון קארי, וקרחון גאבארה, וצפונית מזרחית להר לאנדולט ולדרומו של קרחון ראזבוינה. הקרחון זורם לכיוון צפון מזרח ונשפך אל זרם הקרח ראטפורד, צפונית מזרחית לפסגת לונג. אורכו של הקרחון 10 קילומטרים ורוחבו של הקרחון 1.5 קילומטרים. הקרחון מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בשנת 1961, ומופה בשנית בשנת 1988. הקרחון נקרא על שם היישוב דרמה (Драма) שבדרום מזרח בולגריה. השם אומץ רשמית ב-6 בדצמבר 2010. הגאזט האנטארקטי של בולגריה (בבולגרית) קרחון דרמה באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה קרחון דרמה באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR גאזט השמות האנטארקטי של בולגריה מידע גאוגרפי והיסטורי
הר לאנדולט

הר לאנדלוט או הר לנדלוט (באנגלית: Mount Landolt) הוא הר ברמת פטוואר בקצה הדרום מזרחי של רכס סנטינל, בהרי אלזוורת' שבאנטארקטיקה. גובהו של ההר 2,280 מטרים מעל פני הים. ההר מתנשא מעל קרחון האדמן. ההר מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, באמצעות סקרים על הקרקע ותצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1959–1957. שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. ההר נקרא על שם ארנו יודל לאנדולט (Arlo U. Landolt), מדען שחקר את זוהר הקוטב, בתחנת הקוטב הדרומי, במהלך השנה הגאופיזית הבינלאומית - 1957. הר לאנדולט באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית הר לאנדולט באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה מפת אזור הר לאנדולט מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
קואהנאוזאורוס

קואהנאוזאורוס (שם מדעי: Kuehneosaurus) הוא סוג של זוחל קדום מקבוצת הדיאפסידה אשר חי בתור הטריאס הקדום לפני 215-201 מיליון שנה. הוא נמצא לצד קרובו הקואהנאוסוכוס (Kuehneosuchus) בלוקסמבורג ובדרום אנגליה ותואר ב-1962 בידי החוקר פ. ל. רובינסון. הוא נקרא על שם החוקר הגרמני וולר גיאורג קואהן(אנ'). הקואהנאוזאורוס דמה בצורתו ללטאות והספנודוניים מקבוצת הלפידוזאוריה והיה קרוב אליהם מאוד. הוא היה בעל "כנפיים" לצידו צלעותיו שכאשר נמתחו יכלו לדאות כמו מצנח. אורך ה"כנפיים" שלו הגיע ל-14.5 ס"מ ואורך הגוף ל-72 ס"מ. כנראה שהיה שוכן עצים לצורך התעופה שלו, בדומה לדרקון דואה בימינו. הוא לא יכל לעופף באמת אלא רק לדאות למרחקים. חוקרים מעריכים שיכל לדאות למרחק 10-12 מטר בתעופה בודדת. זוחל זה הופיע במשחק פארק היורה 3: בניית פארק. איקרוזאורוס צלורוזאוראווס מדיה וקבצים בנושא קואהנאוזאורוס בוויקישיתוף קואהנאוזאורוס, באתר GBIF (באנגלית)
יוננלנגיה

יוננלנגיה (שם מדעי: Unenlagia; בשפת המפוצ'ה: "חצי עוף") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הדרומאוזאוריים מתור הקרטיקון אשר חי לפני 89 מיליון שנה בארגנטינה. בסוג זה נמצאו 2 מינים: Unenlagia comahuensis שהתגלה ב-1997 באזור העיר נאוקן ו- ב-Unenlagia paynemili שהתגלה ב-2004. דינוזאור זה היה דו-רגלי טורף עם לסתות ארוכות יחסית לאלה של רוב הדרומזאורים. הוא היה גבוה והגיע לאורך 2-3.5 מטר ולמשקל 75 ק"ג. המבנה של האגן שלו היה דומה מאוד לזה של הארכאופטריקס וקרוביו וכנראה שהיה מכוסה נוצות. הזנב היה ארוך מאוד ושימש לאיזון, אולי כדי לעזור ליצור לטפס על עצים או לריצה. לא ברור מה הקשר בינו לבין העופות האמיתיים אך ייתכן שדמה להם. ייתכן שמאובני הדרומזאור היו זהים לאלה של הנאוקואנרפטור (Neuquenraptor) מאותו אזור. דינוזאור זה הופיע במשחק פארק היורה 3: בניית פארק ובסרט דינוזאורים: ענקי פטגוניה. מדיה וקבצים בנושא יוננלנגיה בוויקישיתוף יוננלנגיה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) יוננלנגיה, באתר GBIF (באנגלית)
קרחון גאבארה

קרחון גאבארה (באנגלית: Gabare Glacier; בבולגרית: ледник Габаре) הוא קרחון ברמת פטוואר, בצידו הדרום מזרחי של רכס סנטינל, בהרי אלזוורת' שבאנטארקטיקה. הקרחון ממוקם צפונית מערבית לקרחון דיבדיאדובו, צפונית מזרחית למוצאו של קרחון קארי, ודרומית לקרחון דרמה. הקרחון זורם לכיוון דרום מזרח, ויוצא מרכס סנטינל מזרחית לפסגת לונג. אורכו של הקרחון 9.3 קילומטרים, ורוחבו 2.6 קילומטרים. הקרחון מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בשנת 1988. הקרחון נקרא על שם הכפר גאבארה (Габаре) שבצפון מערב בולגריה. הגאזט האנטארקטי של בולגריה (בבולגרית) קרחון גאבארה באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה קרחון גאבארה באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR גאזט השמות האנטארקטי של בולגריה מידע גאוגרפי והיסטורי
הסוכנות לאכיפת הסמים

האם התכוונתם ל... המנהל לאכיפת הסמים הסוכנות לאכיפת הסמים (ליבריה) ארגוני מאבק בסמים
מסולימולוס

מסולימולוס (שם מדעי: Mesolimulus) הוא סוג של פרוק-רגליים נכחד שחי בסוף היורה לפני 150.8-145.5 מיליון שנה. מאובני היצור נמצאו בבוואריה שבגרמניה בצורה מושלמת והם דמו לאלה של סרטני הפרסה המודרניים. מאובנים נוספים נמצאו בספרד, סיביר ולבנון אך לא ברור מאלה סוגים היו. טביעות של חלק מיצורים אלה זוהו כטביעות של עופות או פטרוזאורים מאותה תקופה. סוג נכחד זה דמה במראהו לזה של Limulus והיה עגלגל מעט עם זנב ארוך וגוף שהגיע לאורך 12 ס"מ והיה בעל עיניים קטנות, חלל שריון גדול באזור החזה ושורות רגליים קטנות מצידי הגוף. הוא שוטט במימי היורה על קרקעית הים ושם צד יצורים קטנים יותר. למרות שהיה יצור ימי הוא היה עולה להטיל ביצים על החופים, אולי בלילה. יצור זה הופיע במשחק פארק היורה 3: בניית פארק. מדיה וקבצים בנושא מסולימולוס בוויקישיתוף מסולימולוס, באתר GBIF (באנגלית)
אאורינוזאורוס

אאורינוזאורוס (שם מדעי: Eurhinosaurus; מילולית: "לטאה בעלת חוטם-יפה") הוא סוג של זוחל ימי נכחד מסדרת האיכתיוזאורים אשר חי בימים של תור היורה לפני 175–183 מיליון שנה. הוא נמצא ב-1909 ברחבי אירופה: גרמניה, אנגליה, צרפת, שווייץ ובלגיה. זוחל ימי זה היה קרוב משפחתו של הטמנודונטוזאורוס והוא הגיע לאורך של 6 מטרים. גופו דמה לזה של מספר דגים גדולים בעלי חוטם דמוי-חרב כמו דג החרב, המפרשניים והלווייתן הנכחד מהמיוקן אאורינודלפיס (Eurhinodelphis). בנוסף לחרבו הוא היה בעל סנפיר גבי גבוה, סנפירי גפיים רחבים וזנב דמוי-דג. כל אלה עזרו ליצור להאיץ במים במהירות בעקבות טרפו שכלל דגים ורכיכות ימיות. הלסת העליונה שלהם הייתה בעלת שיניים מחודדות כמו אלה של המסורן ואולי איתה הוא השתמש כדי לחתוך את טרפו. זוחל ימי זה הופיע במשחק פארק היורה 3: בניית פארק. מדיה וקבצים בנושא אאורינוזאורוס בוויקישיתוף אאורינוזאורוס, באתר GBIF (באנגלית)
בייס (פוליטיקה)

בפוליטיקה, המונח "בייס" (בעברית: "בסיס") מתייחס לקבוצת בוחרים שנוטה לרוב להצביע למפלגה אחת ולמנהיגיה. לעיתים רחוקות מצביעי הבייס בוחרים במועמדים אחרים. מנהיג מפלגה בדרך כלל נבחר על ידי חברי המפלגה מכיוון שהוא מייצג באופן אישי את מדיניותה בנוגע לסוגיות עקרוניות. מצביעי הבייס יתמכו בו כדי לחזק את משקלה של המפלגה בפרלמנט. מקור המונח בארצות הברית, שם הוא מסמן את בסיס הבוחרים האדוק של כל אחת מהמפלגות הגדולות. מונח דומה הוא "גרעין בוחרים", ציבור מצביעים השומר נאמנות לאחד המחנות הפוליטיים. השימוש במונח "בייס" בישראל הפך נפוץ לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת. שימוש רווח במונח זה מתייחס לציבור התומכים במפלגת הליכוד ובבנימין נתניהו. למשל, בנאום של אהוד ברק ב-17 ביולי 2018 הוא ייחס למצביעי נתניהו עמדות של ימין קיצוני, וכינה את מצביעי הבייס "קומץ זעיר מתמרן מנהיג חלש, לחוץ ולחיץ." תומכיו האדוקים של נתניהו לעיתים תכופות מכונים "ביביסטים". חבר הכנסת משה מזרחי כינה את הבייס של הליכוד "אנשים שהולכים אחרי נתניהו כשוטים ועיוורים", ולהערכתו בייס זה מונה כ-30 אחוז ממצביעי הליכוד. בהקשר אחר, אורלי לוי-אבקסיס התייחסה לגרעין הבוחרים של מפלגתה: "יש לנו בייס של חמישה מנדטים שהולכים איתנו, וכל הפיצולים והחיבורים לא מזיזים אותם." רן ברץ מנתח במאמר במקור ראשון את דפוסי ההצבעה של הבוחר הישראלי. לדבריו, אחד ה"סודות" החשובים ביותר בפוליטיקה הוא שההצלחה בבחירות נובעת בעיקר מאחוז הצבעה גבוה בבייס, ומשקלו גדול יותר ממשקלם של בוחרים שעוברים ממפלגה אחת לשנייה. השימוש במושג התפשט גם למקומונים בישראל, בהם נעשה שימוש רב לאחר הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2018), בהתייחס לסיעות שהתמודדו בבחירות אלה. איתן אורקיבי, מה לשמאל ולמיתוס "הבייס" של נתניהו, באתר ישראל היום, 12 בספטמבר 2018 טל שניידר, ‏ברק: "אני מזהיר: קומץ זעיר מתמרן מנהיג חלש, לחוץ ולחיץ", באתר גלובס, 17 ביולי 2018 ישי פרידמן, ‏ח"כ מזרחי: מצביעי ליכוד הם "שוטים עיוורים", בעיתון מקור ראשון, 28 בינואר 2019 דנה ירקצי‏, "עיניים יפות זה לא מספיק", באתר וואלה, 28 בינואר 2019 ד"ר רן ברץ, ‏גוש אמונים: כיצד מתנהגים הבוחרים ברגע האמת?, בעיתון מקור ראשון, 28 בינואר 2019
דוד יפרח

האם התכוונתם ל... דוד יפרח (קריית יערים) (יליד 1951) – ראש מועצת קריית יערים הראשון (1993–1996) דוד יפרח (שדות דן) – משנת 2014 ראש המועצה האזורית שדות דן, (עד 2018 נקראה "עמק לוד")