laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שלוש פנים לחוה

שלוש פנים לחווה (באנגלית: The Three Faces of Eve) הוא סרט משנת 1957 המבוסס על קורות חייה של אישה שלקתה בפיצול אישיות. הסרט הוא עיבוד קולנועי של ספר שנכתב על ידי שני פסיכיאטרים שאף השתתפו בכתיבת התסריט. הם פנו לנונלי ג'ונסון והוא כתב את התסריט, וביים והפיק את הסרט. את התפקיד הראשי גילמה ג'ואן וודוורד והיא זכתה עליו בפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר. שחקנים מרכזיים נוספים הם לי ג'יי. קוב ודייוויד ויין. הסרט נחשב לאחת מאבני הדרך של הקולנוע הפסיכולוגי ולאחד הגורמים התרבותיים שתרמו לשינוי תפיסת הציבור לגבי הלוקים בהפרעות נפשיות קשות, כאנשים שחשים סבל ודורשים עזרה ולא כמי שיש לנדות ולדכא אותו. הסרט תרם גם למודעות ציבורית רחבה למחלה של פיצול האישיות ולהבדלה בינה ובין הסכיזופרניה. בעלה הגס וחסר ההתחשבות של עקרת הבית התבוסתנית, אווה וייט ("חוה לבן"), חזר מעבודתו באחד מהימים ומצא את אשתו כשהיא מנסה לחנוק למוות את בתם. האישה טענה כי היא אינה אשתו אלא אווה בלק ("חוה שחור"). אווה בלק לא התרככה למשמע איומיו של הבעל ודיברה באופן זר לחלוטין לאווה וייט – היא דיברה כמו נערה שטחית, הוללת, חסרת אחריות ומעצורים. היא טענה גם שבתה ומשפחתה של אווה וייט שייכות לאווה וייט ולא לה. הבעל גילה גם שהאישה קנתה שמלת ערב יקרה באשראי. כשהאישה נרגעה וחזרה להתנהג כרגיל, היא לא זיהתה את השמלה ולא זכרה דבר מהתקריות שבהן הייתה מעורבת אווה בלק. בטיפול פסיכולוגי אובחנה האישה כלוקה בפיצול אישיות. מסתבר שהבעל המדכא וההורים המדכאים והמתעללים שהיו לאווה וייט, גרמו לה לנזק נפשי חמור. הפסיכולוגים בסרט מתקשים להחליט על דרך הטיפול. זה המקרה הראשון של פיצול אישיות שהם פוגשים בו מחוץ לספרות המקצועית, וגם המקרים המתוארים בספרות הם בודדים ותיאורם אינו מעמיק. מעבר לזאת, קשה להם להחליט על דיכוי אחת הנשים שבגופה של אווה והאדרת השנייה, כי גם גברת וייט התבוסתנית וגם גברת בלק חסרת המעצורים הן נשים לא בריאות נפשית. הפסיכולוגים מלמדים כל אחת מהנשים על אודות השנייה, ומסייעים בהעלאה של זיכרונות ילדות מודחקים של אווה. במהלך הטיפול מתחילה לצמוח אישיות שלישית, בריאה ושלמה יותר, בגופה של אווה. האישיות החדשה בוחרת לעצמה את השם ג'יין, חיה בשלום עם כל זיכרונותיה, מתגרשת ממר וייט ומוצאת גבר שאוהב אותה. אהובה החדש של ג'יין מקבל אותה כפי שהיא, עם שתי השותפות לגופה, ושותפות אלה הולכות ונעלמות. סיביל (ספר) מדיה וקבצים בנושא שלוש פנים לחוה בוויקישיתוף "שלוש פנים לחוה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "שלוש פנים לחוה", באתר נטפליקס "שלוש פנים לחוה", באתר AllMovie (באנגלית) "שלוש פנים לחוה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "שלוש פנים לחוה", באתר אידיבי "שלוש פנים לחוה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מחוזות גינאה ביסאו

מבחינה מנהלית גינאה ביסאו מחולקת ל-8 מחוזות (região) ומחוז אוטונומי של הבירה (sector autónomo). המחוזות מחולקים לנפות. מדיה וקבצים בנושא מחוזות גינאה ביסאו בוויקישיתוף
פרובינציות דרום אפריקה

דרום אפריקה מחולקת מבחינה מנהלית לתשע פרובינציות. חלוקה זו בתוקף משנת 2004. הפרובינציות מחולקות לנפות. מדיה וקבצים בנושא פרובינציות דרום אפריקה בוויקישיתוף Census 2011: Census in brief. Pretoria: Statistics South Africa. 2012. ISBN 9780621413885. Adelzadeh, Asghar; et al. South Africa Human Development Report 2003 (PDF). Cape Town: Oxford University Press. p. 282. ISBN 978-0-19-578418-3.
כלכלת סין

האם התכוונתם ל... כלכלת הרפובליקה העממית של סין – הכלכלה השנייה בגודלה בעולם (בעלת צביון ריכוזי) כלכלת הונג קונג – מחוז אוטונומי בסין בעל צביון קפיטליסטי כלכלת טאיוואן – כלכלתה של טאיוואן
עוגת שוקולד

עוגת שוקולד היא קינוח פופולרי ביותר ברוב חלקי העולם עוד מסוף המאה ה-19. העוגה מוגשת בדרך כלל במפגשים כגון מסיבות יום הולדת וחתונות. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. מתכון עוגת השוקולד כולל בדרך כלל קמח, ביצים, סוכר, אבקת קקאו, המעניקה טעם וצבע שוקולדי (ומכאן שמה של העוגה), חמאה או שמן, מלח וחומרי התפחה כגון סודה לשתייה. לפעמים משתמשים גם במים או בחלב. בסוגים נוספים של העוגה יש גם שוקולד מומס, שמנת מתוקה, שמנת חמוצה, חובצה, מיץ פירות וסירופים למיניהם. כמו כן יש מתכונים הכוללים אגוזים, שקדים וכדומה. אופים שונים משתמשים גם במשקה אלכוהולי (ליקר, רום, ברנדי), תבלינים כמו וניל ונוזלים בטעמים כמו קפה. בווריאציות שונות משתמשים גם בציפויים, בזיגוג, בגלאזורה, קרם, ריבה, מרציפן או פראנג'יפן. עוגת השוקולד המקובלת בעולם היא גם בסיס לגרסות דומות לשלה, לדוגמה, עוגת היער השחור, עוגה כושית ישראלית, עוגת נמסיס צרפתית, או עוגת זאכרטורטה אוסטרית. טורטה קפרזה היא עוגת שוקולד נטולת קמח, ולפיכך בעלת מרקם פנימי דחוס ולח. עוגת שוקולד מותך טורטה סטבלי טורטה קפרזה זאכרטורטה מדיה וקבצים בנושא עוגת שוקולד בוויקישיתוף מתכון לעוגת שוקולד כושית ישראלית, באתר של עדי מרום מתכון: עוגת שוקולד עסיסית, באתר mako
מחוזות זימבבואה

מבחינה מנהלית זימבבואה מחולקת ל-8 מחוזות (Province) ו-2 ערים בעלי מעמד מיוחד. המחוזות מחולקים לנפות. מדיה וקבצים בנושא מחוזות זימבבואה בוויקישיתוף נתוני אוכלוסין, 2022
מחוזות סיירה לאון

מבחינה מנהלית סיירה לאון מחולקת ל-4 מחוזות (Province) ואזור מיוחד אחד. המחוזות מחולקים ל-12 נפות המחולקות לצ'יפדומים. מדיה וקבצים בנושא מחוזות סיירה לאון בוויקישיתוף
מתלה המעי

מִתְלֵה הַמְּעִי (TA: mesenterium), בעבר נקרא מֶצַע הַמְּעִי, הוא קרום צפק כפול התומך במרכיבי המעי הדק (למעט התריסריון). מתלה המעי מחבר בין המעי הריק והמעי העקום לדופן האחורית של חלל הבטן. בין שתי השכבות המרכיבות את המתלה עוברים כלי דם, לימפה, ועצבים. מתלה המעי מאפשר לחלקי המעי הדק לנוע בחופשיות יחסית בחלל הבטן. ב-2016 טענו חוקרים אירים כי מתלה המעי הוא איבר בפני עצמו. המונח הלועזי למתלה המעי, "מזנטריום" (mesenterium), משמש גם לתיאור כל שכבת צפק כפולה המחברת בין הדופן האחורית של הבטן לאיברים שונים בחלל הבטן. מדיה וקבצים בנושא מתלה המעי בוויקישיתוף מתלה המעי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) The mesentery: structure, function, and role in disease, באתר כתב העת The Lancet Another organ has been hiding in your belly all along, באתר Yahoo! איתי גל, תגלית בעולם הרפואה: נמצא איבר חדש בגוף האדם, באתר ynet, 4 בינואר 2017
אפליקציה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אפליקציה סלולרית – יישום מחשב המיועד לשימוש בטלפונים חכמים, מחשבי לוח ומכשירים ניידים אחרים. יישום מחשב – תת-מחלקה של תוכנות מחשב אשר מנצל את יכולות המחשב ישירות ובאופן יסודי לביצוע משימות אותם המשתמש מבקש לבצע. יישום רשת – יישום הנגיש דרך רשת מחשבים, כגון רשת האינטרנט או אינטראנט. אפליקציה (קישוט) – קישוט העשוי מפיסות נייר או מפיסות בד המחוברות יחדיו, או כרקמה המשלבת מוטיבים אחדים
אלה תולדות

אלה תולדות (באיטלקית נקרא הספר La Storia, שם שפירושו גם "ההיסטוריה" וגם "הסיפור". בתרגום לאנגלית נקרא הספר History: A Novel) הוא רומן היסטורי שעלילתו העיקרית מתרחשת במלחמת העולם השנייה. הספר הוא האחד לפני האחרון שכתבה הסופרת האיטלקייה אלזה מורנטה והנודע ביותר שלה. נכתב בשנת 1974. הספר בנוי במקביל לתקופה ההיסטורית שבין תחילת המאה ה-20 עד לשנת 1967, ומספר, בעיקר, את סיפורו של ילד בתקופת מלחמת העולם השנייה ומעט אחריה בין השנים 1941–1947. הספר מתחיל בפרולוג המפרט בקיצור נמרץ את תולדות האנושות מתחילת המאה ה-20 ועד 1940, ולאחר מכן מתחילה העלילה, שלכל אורכה רצופה קטעים היסטוריים ממלחמת העולם השנייה, עד לסיומה, לבסוף מופיע מעין אפילוג, המתאר בקצרה את המשך תולדות האנושות בין השנים 1951–1967 ומסתיים במילים "וההיסטוריה נמשכת...". הספר זכה לפופולריות רבה בעולם ובמשאל של סופרים ואנשי רוח מטעם המוסף הספרותי של הטיימס, נאמר על הספר כי הוא הספר הבולט ביותר שייזכר בספרות המערבית במחצית השנייה של המאה ה-20. סדרה איטלקית בת 8 פרקים שנושאה הספר "אלה תולדות" הגיעה לארץ לרגל יום השואה 2024. הסיפור מתחולל ברומא בעיצומה של מלחמת העולם השנייה בינואר, 1941. במרכזו עומד אוּזֶפֶה (וריאציה של ג'וּזֶפֶּה) שנולד מאונס של אידה, מורה, אלמנה איטלקייה וחצי יהודיה ואימו של נינו, בידי חייל גרמני מזדמן שנהרג זמן מועט לאחר מכן. המלחמה המתחוללת גורמת לנינו להתגייס לצבא האיטלקי הפשיסטי ולהשאיר את כלבו, בליץ, לאוזפה. הפצצה של בנות הברית על עירם גורמת לאידה ואוזפה להפוך לחסרי בית ולחיות יחד עם רבים אחרים בבית מחסה מוזנח, דבר שמתברר אחר כך כהצלת נפשות, שכן כתוצאה מאיבוד ביתם השלטונות האנטישמים לא מצאו את אידה היהודיה בחציה. בשלב כלשהו נינו, שעזב לפני כן לטובת הצבא הפשיסטי, עורק לפרטיזנים ומבקר מדי פעם בבית. בביקורים אלה הוא לוקח את אוזפה לטיולים בסביבה ואף לפגישה אחת עם חבריו הפרטיזנים. לאחר מכן עוזב נינו את הפרטיזנים ומתעסק בענייני העולם התחתון ונהרג לאחר מרדף משטרתי. בלה, כלבתו האחרת של נינו, מוצאת את דרכה אל אידה ואוזפה ויחד איתה עובר אוזפה את התקפי האפילפסיה הקשים שלו עד למותו הבלתי נמנע. בלה נורתה בידי האנשים שבאו לפנות את גופתו, ואידה מתאשפזת בבית חולים פסיכיאטרי. עמוס עוז, "'אל חיק האם' - על פתיחת הרומן "אלה תולדות" מאת אלזה מורנטה.", מתחילים סיפור, הוצאת כתר, 1996. אלה תולדות, אתר הספריה החדשה אביגיל גרייף, לזכור גם את האושר, טקסט מהופך בגרסה שמורה באתר ארכיון האינטרנט, פורסם במקור באתר "במה" שנסגר גילי איזיקוביץ, מה קורה כשספר מופת מגיע למסך, באתר הארץ, 6 במאי 2024
בית שמעון רוקח

בית רוקח הוא מוזיאון לתולדות נווה צדק וגלריה לאמנות, השוכן בביתו של שמעון רוקח (הש"ר), ממייסדי השכונה. הבית נבנה ב-1887 בקצה שכונת נווה צדק והיה אחד מעשרת הבתים הראשונים בשכונה. השירותים והמטבח נבנו מחוץ לבית. ב-1891 נוספה לבית קומה שנייה וכן כיפה עשויה נחושת זהובה, בתכנונו של אדריכל צ'כי. הבית היה מעונו הפרטי והקומה השנייה שימשה את בית הוועד. ב-1922 נפטר רוקח, וילדיו תרמו את ביתו כדי שישמש כמוסד ציבורי, תחילה נתרם לבני ברית שפתחו בו מעון ומאוחר יותר ספרייה שפעלו במקום מספר שנים, אך בהמשך לא נעשה שימוש בבית, ומצבו הידרדר. ב-1982 רכשה אותו נכדתו של רוקח, הפסלת לאה מג'רו-מינץ, ששיפצה ושיקמה אותו, תוך שמירה על אופיו המקורי. על מאמציה לשיקום הבית זכתה מג'רו-מינץ בפרסים מקרן פורד ומהמועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות. ב-1984 נפתח הבית לציבור כמוזיאון לתולדות השכונה וכגלריה ליצירותיה של מג'רו-מינץ. כן נערכות בו הצגות ופעילויות לילדים העוסקות בהווי השכונה. פסלים בחצר בית רוקח תערוכת "תל אביב הסמויה מן העין" שושלת בית רוקח שולחן האירוח בו ישב ועד השכונה בית רוקח במבט מאחור מדיה וקבצים בנושא בית שמעון רוקח בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית שמעון רוקח בית רוקח באתר המועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות טל בשן, פה צמחה תל-אביב, מעריב, 13 בינואר 1984 לתערוכה "תל אביב הסמויה מן העין" של לאה מג'רו-מינץ בבית רוקח
קנית בצרה

קנית בצרה (שם מדעי: Acrocephalus griseldis) היא מין ציפור נדירה ובסכנת הכחדה מהסוג קנית, במשפחת הסבכיים. אורכה 15 ס"מ, חלק גופה העליון חום זיתי, חלקה התחתון בהיר יותר מלבד צידי הגוף בצבע צהוב קרם. בעלת מקור ארוך ומחודד. היא נמצאת באזורים בעלי צמחייה מרובה האופיינית לסביבת מקורות מים כגון הקנה וגומא פפירוס. חורפת באפריקה, שם נמצאת בסבכי צמחייה. מבקרת נדירה ביותר באירופה. קנית בצרה קרויה כך בשל אזורי הקינון שלה בין צמחי הקנה בביצות דרום עיראק ומזרחה, הסמוכות לעיר בצרה. שטחי המחיה של ציפור זו מוגבלים בדרך כלל לאזורים אלו בעיראק, אולם הרס נרחב של שטחי הביצות, שנגרם בשל מאבקו של שליט עיראק סדאם חוסיין בשבטים החיים באזורי הביצות, בנוסף,פיתוח של פרויקטים גדולים, הביאו את הקנית הזו לסף הכחדה. על פי ההערכות בעשורים האחרונים ירדה אוכלוסייתה בכ-90%. גורמים אלו דחקו את הציפור לתור אחר אתרי קינון ומחיה חדשים במעלה הנהרות הפרת והחידקל, אולם בהיעדר מעקב מסודר אין לדעת אם הציפור מקננת במדינות השכנות לישראל, כגון סוריה. ההערכות הן שמין זה מנסה להשתקע בישראל. בשל רגישותה הבינלאומית של קנית בצרה, עוקבים צפרים אחריה כדי לנסות ולהבטיח את הישרדותה, תוך מניעת פגיעה בבית הגידול בו היא דוגרת בעמק החולה. בקיץ 2006 אותרו לראשונה זוגות בודדים מקננים בעמק החולה, זה התיעוד הראשון מסוגו בו נצפה המין מקנן מחוץ לגבולות עיראק. בדו"ח השנתי ל-2008 של החברה להגנת הטבע דווח על החמרה במצבן, וידוע על פחות מחמישה זוגות. במאי 2023 נצפתה בפארק הצפרות אילת. מדיה וקבצים בנושא קנית בצרה בוויקישיתוף אלי אשכנזי, היגרו לישראל בעקבות הקרבות בעיראק, באתר הארץ, 14 במאי 2007 דו"ח של מרכז הצפרות הישראלי ל 2008 - החברה להגנת הטבע. קנית בצרה באתר הרשימה האדומה של IUCN קנית בצרה, באתר ITIS (באנגלית) קנית בצרה, באתר NCBI (באנגלית) קנית בצרה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) קנית בצרה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) קנית בצרה, באתר GBIF (באנגלית) קנית בצרה באתר הרשימה האדומה של IUCN *זיו ריינשטיין‏, הציפור שכמעט ונכחדה בגלל סדאם חוסיין הגיעה לאילת, באתר וואלה, 18 במאי 2023
מחוזות זמביה

מבחינה מנהלית זמביה מחולקת ל-9 מחוזות (Province). המחוזות מחולקים לנפות. מדיה וקבצים בנושא מחוזות זמביה בוויקישיתוף
שרביטן ריסני

שרביטן ריסני (שם מדעי: Ephedra aphylla) הוא צמח מטפס אלים, הנפוץ בחורש הים תיכוני, ממערכת חשופי הזרע. הצמח הוא חד ביתי חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים חד מיניים, המשמשים מאכל לציפורים. עליו של השרביטן הריסני מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול, הירוק בכל ימות השנה. השרביטן הריסני מטפס בעיקר על עצים, אותם הוא מכסה כליל. בארץ ישראל, הוא נפוץ בקרקעות חוליות בעיקר במישור החוף, אם כי נצפה בכל אזורי הארץ, מהגולן ועד להרי אילת והערבה. בינואר 2020 מחקר ראשוני שנעשה במו"פ ערבה הראה שייש לצמח פעילות אנטי סרטנית בתנאי מעבדה, וייתכן שבעתיד מיצוי הצמח ישמש כטיפול למחלה. מדיה וקבצים בנושא שרביטן ריסני בוויקישיתוף שרביטן ריסני, באתר NCBI (באנגלית) שרביטן ריסני, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שרביטן ריסני, באתר צמח השדה שרביטן ריסני, באתר צמחיית ישראל וסביבתה שרביטן ריסני, באתר Tropicos (באנגלית) שרביטן ריסני, באתר GBIF (באנגלית) שרביטן ריסני, באתר The Plant List (באנגלית) שרביטן ריסני, באתר IPNI (באנגלית) שרביטן ריסני באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שרביטן הערבה

שרביטן הערבה (שם מדעי: Ephedra ciliata) הוא צמח מטפס הנפוץ בדרום ישראל ממערכת חשופי הזרע. כרוב חשופי הזרע, הצמח חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים, המשמשים מאכל לציפורים. עליו של שרביטן הערבה מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול. בארץ ישראל, שרביטן הערבה מטפס על עצים שיחים סלעים וגבעות חוליות. הוא נפוץ בנגב, הרי אילת, הערבה ובסיני. שרביטן הערבה, באתר ITIS (באנגלית) שרביטן הערבה, באתר NCBI (באנגלית) שרביטן הערבה, באתר צמח השדה שרביטן הערבה, באתר צמחיית ישראל וסביבתה שרביטן הערבה, באתר GBIF (באנגלית) שרביטן הערבה, באתר IPNI (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גורם תמותה

גורמי התמותה הם הסיבה שבגללה נפטר האדם. קיים הבדל בין גורם תמותה לבין סיבת מוות, שהיא הסיבה המיידית למוות, כפי שנקבעה על ידי חוקר מקרי מוות. 2,500 5,000 7,500 10,000 12,500 15,000 סרטן מחלות לב סיבות אחרות קורונה דמנציה מחלות כליות סוכרת גורמי התמותה אינם זהים בהכרח לסיבת המוות הסופית. דוגמה לכך אפשר לראות בסיבת המוות בצקת ריאות, שהיא אינה מחלה אלא תוצאה של אי ספיקת לב שמאלית. גם אי ספיקת הלב איננה בהכרח המחלה, היא יכולה להגרם מטרשת עורקים, שהיא המחלה וגורם התמותה האמיתי. לכן, כאשר באים לחקור את גורמי התמותה יש להתייחס לסיבת המוות לאור מחלת הרקע שהיא הגורם לפטירה. במדינות שונות גורמי תמותה שונים התלויים באורח החיים של התושבים, בגורמים גנטיים, באיכות החיים ומצב מערכת הבריאות. גופים שונים, כמו ארגון הבריאות העולמי (WHO) והמכון למטריקות בריאות והערכה (IHME) מפרסמים מעת לעת סטטיסטיקה לגבי גורמי התמותה בעולם. סיבות המוות המובילות בישראל הן סרטן ומחלות לב. מדיה וקבצים בנושא גורם תמותה בוויקישיתוף סיבות מוות בישראל באתר אקו-ויקי נחמה גולדברגר, מרים אבורבה, ציונה חקלאי, סיבות מוות מובילות בישראל 2000 - 2016, ירושלים, תמוז, תשע"ט, יולי 2019 מוות - גורמים, דף שער בספרייה הלאומית סיבות המוות הנפוצות בישראל 2021, תרגום עיבוד "עולמנו במספרים" (Our World in Data), לנתוני IHME, Global Burden of Disease ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שרביטן גס

שרביטן גס (שם מדעי: Ephedra pachyclada וכן Ephedra sinaica Riedl) הוא צמח הנפוץ בערבות שיחים ובמחשופי סלעים קשים, ממערכת חשופי הזרע. הצמח הוא חד ביתי חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים חד מיניים, המשמשים מאכל לציפורים. עליו של השרביטן הגס מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול. השרביטן הגס נפוץ בדרום ישראל, וכן בסיני ודרום ירדן. מדיה וקבצים בנושא שרביטן גס בוויקישיתוף שרביטן גס, באתר NCBI (באנגלית) שרביטן גס, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) שרביטן גס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שרביטן גס, באתר צמחיית ישראל וסביבתה שרביטן גס, באתר Tropicos (באנגלית) שרביטן גס, באתר GBIF (באנגלית) שרביטן גס, באתר The Plant List (באנגלית) שרביטן גס, באתר IPNI (באנגלית) שרביטן גס באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זיכיון

האם התכוונתם ל... זיכיון (ממשל) – זכות שמעניקה הממשלה (או רשות שלטונית אחרת) ליזם, לניצולו של נכס ציבורי כדוגמת משאב טבע. זיכיון (מדיה) – קניין רוחני המאגד בתוכו דמויות, תפאורה, וסימנים מסחריים של יצירה מסוימת, לרוב ספרותית, קולנועית או טלוויזיונית. זיכיון (ספורט) – מונח המתאר קבוצת ספורט מקצועית המשייכת לליגה בעלת ארגון מסוים, המאפשר כמות מוגבלת של קבוצות, מבנה הנפוץ לרוב בצפון אמריקה. זכיינות – שיטה עסקית שבה חברה מזכה מעניקה לזכיין זיכיון, בדרך כלל לתקופה מוגבלת, לשימוש בסימני מסחר ובשיטות עסקיות, בתמורה לתשלומים עתיים.
ונרה 3

ונרה 3, הייתה גשושית סובייטית לחקר כוכב הלכת נוגה ששוגרה ב־16 בנובמבר 1965 מבייקונור שבקזחסטן במסגרת תוכנית ונרה. כמו שמרמז שמה היא הייתה השלישית מסוגה. משקלה היה 960 ק"ג והיא הונדסה באותו אופן כמו ונרה 2. כמו קודמותיה היא שוגרה בשני שלבים - הלוויין שנשא את הגשושית שיגר אותה לעבר נוגה מהחלל. כשונרה 3 הייתה כבר במרחק של 13 מיליון ק"מ מכדור הארץ בדצמבר 1965 בוצע תיקון תוך מסלולי בדרכה של הגשושית לנוגה. משימתה של הגשושית הייתה לנחות על פני השטח של נוגה. גוף הכניסה הכיל מערכת תקשורת רדיו, מכשירים מדעיים, מקורות כוח חשמליים ומדליונים שעליהם סמל ברית המועצות. היא התרסקה על נוגה ב־1 במרץ 1966 ובכך הפכה לגשושית הראשונה שהגיעה לפני השטח של כוכב לכת זר. בדרכה לנוגה נוצר איתה קשר 63 פעמים אך מערכות התקשורת שלה כשלו לפני שיכלה להחזיר מידע אודות כוכב הלכת. מדיה וקבצים בנושא ונרה 3 בוויקישיתוף
ג'ייסון פריסטלי

ג'ייסון ברדפורד פריסטלי (באנגלית: Jason Bradford Priestley; נולד ב-28 באוגוסט 1969) הוא שחקן ובמאי קולנוע וטלוויזיה קנדי-אמריקאי. ידוע בעיקר מתפקידו כברנדון וולש בסדרת הנוער הפופולרית "בוורלי הילס 90210". פריסטלי נולד בוויקטוריה, קולומביה הבריטית, קנדה. יש לו אחות גדולה ממנו, ג'סטין פריסטלי, גם היא שחקנית ועוד שתי אחיות למחצה: קרין וקריסטי. משפחתו ממוצא אנגלי. בשנת 2007, הפך פריסטלי לאזרח אמריקני. ב-1989, החל פריסטלי את קריירת המשחק שלו בקומדיית המצבים "Sister Kate". שנה אחר כך, נבחר פריסטלי לשחק את "ברנדון וולש" בסדרה המצליחה "בוורלי הילס 90210". נוסף על כך, הוא ביים 19 פרקים של הסדרה. הוא הופיע בסדרה עד 1998, עת בעלילת הסדרה ברנדון עבר לוושינגטון. פריסטלי המשיך לעבוד בסט הצילומים של סדרה כמפיק עד שצילומיה הסתיימו בשנת 2000. בתחילת הקריירה שלו, הופיע בוידאו קליפ לשירו של רוי אורביסון "I Drove All Night", שיצא רק ב-1992 כמה שנים לאחר מותו של אורביסון ולאחר פרסום גרסתה של הזמרת סינדי לאופר לשיר זה. בשנת 2001 השתתף בווידאו-קליפ לשירה של בריטני ספירס "Boys" הנכלל באלבומה השלישי Britney. פריסטלי הופיע בסדרה "מרוץ לאתמול" בין השנים 2004–2005. פריסטלי הופיע גם במספר סרטים כגון "אהבה ומוות בלונג איילנד", "בעיני המתבונן", "המלאך הרביעי" ו"שעת הזאבים". הוא ביים פרק בעונה האחרונה של "הרקיע השביעי", ושני פרקים של הסדרה "The Secret Life of the American Teenager". ב-2007, חזר פריסטלי להופיע בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "החיים מבעד למצלמה". ב-2008, ביצע פריסטלי הופעת אורח בקומדיית המצבים "קוראים לי ארל". באותה שנה, הוא ביים את הפרק בסדרה "90210" בו חוזרת טורי ספלינג. בשנים 2010–2013 שיחק בתפקיד הראשי בסדרה הקנדית "קוראים לי פיץ". משנת 2016 ג'ייסון מככב בסדרה קנדית בשם "Private Eyes". בשנת 2013 החל לעבוד על סרטו הראשון כבמאי "Cas and Dylan", בו כיכבו בתפקידים הראשיים טטיאנה מסלני וריצ'רד דרייפוס. הסרט הוקרן בבכורה ב"פסטיבל הקולנוע אטלנטיק" בהליפקס, נובה סקוטיה, ושוחרר לבתי הקולנוע ב-4 באפריל 2014. ב-7 ביוני 2017 נחשף כוכב שקיבל פריסטלי ב"שדרת הכוכבים של קנדה". בשנת 1998, פריסטלי התנגש עם רכבו בעמוד טלפון בשכונת הוליווד הילס בלוס אנג'לס ונעצר בגין נהיגה תחת השפעת אלכוהול. רישיון הנהיגה שלו נלקח למשך שנה, והוא חויב להשלים תוכנית לבקרת אלכוהול. ב-14 במאי 2005 נישא פריסטלי למאפרת נעמי לאודה. ב-2 ביולי 2007 נולדה לבני הזוג בת, אווה ורוניקה. ביולי 2009, נולד להם בן. טלוויזיה אתר האינטרנט הרשמי של ג'ייסון פריסטלי ג'ייסון פריסטלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'ייסון פריסטלי, ברשת החברתית אינסטגרם ג'ייסון פריסטלי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'ייסון פריסטלי, באתר AllMovie (באנגלית) ג'ייסון פריסטלי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ג'ייסון פריסטלי, באתר MusicBrainz (באנגלית) אור ברנע, "היה קשה להשתחרר מברנדון וולש", באתר ynet, 26 בדצמבר 2013 עמי פרידמן, ג'ייסון פריסטלי: "עד עכשיו הצלחתי להרחיק את הבת שלי מבוורלי הילס 90210", באתר ynet, 2 באוגוסט 2017
זלזלת

זלזלת (Clematis) הוא סוג צמח ממשפחת הנוריתיים (Ranunculaceae), ובו כ-300 מינים. רוב מיני הזלזלת מטפסים מעוצים, הנפוצים באזורים סובטרופיים וממוזגים באירופה, אסיה ואמריקה. לפרחי הזלזלת גביע דמוי כותרת ולעיתים גם אבקנים דמויי כותרת, אך כותרת אמיתית חסרה. האבקנים והשחלות רבים, השחלות מתפתחות לפרי מסוג אגוזית בעל עמוד עלי ארוך מאוד הנותר על הפרי עם הבשלתו. בארץ ישראל מצויים שני מינים של זלזלת: זלזלת הקנוקנות וזלזלת מנוצה. מינים נוספים נפוצים בגינות נוי. זלזלת, באתר ITIS (באנגלית) זלזלת, באתר NCBI (באנגלית) זלזלת, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) זלזלת, באתר Tropicos (באנגלית) זלזלת, באתר GBIF (באנגלית) זלזלת, באתר IPNI (באנגלית) זלזלת, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) שרה גולד‏, לא לזלזל בזלזלת: הפרח שמגביר את כוח הגברא, באתר וואלה, 5 בדצמבר 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המעבר הצפון-מערבי

המעבר הצפון־מערבי הוא מעבר ימי המחבר בין האוקיינוס האטלנטי לאוקיינוס השקט, דרך הארכיפלג הארקטי הקנדי. זהו אחד מהמעברים הימיים באוקיינוס הקרח הצפוני, יחד עם המעבר הצפון-מזרחי והמעבר הימי הצפוני לחופי רוסיה. בעקבות התחממות כדור הארץ הקרח באזור הארקטי נמס, ופותח את האפשרויות לשימוש מסחרי של מעבר זה. מומחים משערים שהקרח יימס עד לשנת 2030 והמעבר יהיה פתוח כל ימות השנה. במשך כמעט 300 שנים ניסו מגלי ארצות למצוא את המעבר. אחת התאוריות שתמכו בקיומו של מעבר זה, שפותחה על ידי מת'יו מורי, טענה שמכיוון שבגוף לווייתנים באוקיינוס האטלנטי התגלו צלצלי ספינות מהאוקיינוס השקט ולהפך, וכיוון שהלוייתנים הם יונקים הנושמים באמצעות ריאות וצריכים לעלות לפני המים כדי לנשום, הם אינם יכולים לעלות לפני המים כאשר האזור שופע קרח, מה שמוכיח שללוייתנים יש ככל הנראה מעבר מהיר בין האוקיינוסים. המשלחת הראשונה שצלחה את המעבר באונייה הונהגה בידי רואלד אמונדסן ב-1903. הוא השלים את המעבר בשלוש שנים, כאשר נאלץ לבלות שני חורפים ליד אי המלך ויליאם. ב-1940 ו-1942 החוקר הקנדי הנרי לארסן צלח את המעבר מספר פעמים ממזרח למערב ולהפך. ב-1944 הצליח לעבור את המעבר לראשונה במסע שהתחיל והסתיים באותה עונה (86 יום). בשנת 1969 הספינה 'מנהטן' (SS Manhattan) הפכה לספינת המסחר הראשונה שצלחה את המעבר, כאשר היא בחנה את התכנות העברת נפט בנתיב הימי. הספינה הייתה ספינת המסחר הגדולה ביותר של ארצות הברית באותה תקופה, וגם שוברת קרח הגדולה ביותר באותה תקופה. למרות הצלחת המסע, הוחלט שהעברת נפט דרך הים הייתה לא רווחית מספיק באותה תקופה, והשקיעו בצינור הנפט חוצה אלסקה. לראשונה ב-2007 נפתח המעבר לעונה, כאשר שטח נרחב ממנו אשר היה מכוסה קרח בחורף נמס למשך כל הקיץ. בקיץ 2016, לראשונה חצתה את המעבר אוניית תענוגות הנושאת כ-1,700 איש, כאשר ביצעה את המסע תוך פחות מארבעה שבועות, במעבר מאלסקה לניו יורק. האי הנס מדיה וקבצים בנושא המעבר הצפון-מערבי בוויקישיתוף ynet, לראשונה בהיסטוריה: נתיב שיט דרך הקוטב הצפוני, באתר ynet, 16 בספטמבר 2007 המעבר הצפון-מערבי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) המעבר הצפון-מערבי, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שרביטן מכונף

שרביטן מכונף (שם מדעי: Ephedra alata) הוא צמח ממשפחת השרביטניים ותפוצתו מצפון אפריקה ועד דרום מערב אסיה. השרביטן המכונף נפוץ בדיונות, בערבות שיחים ובמחשופי סלעים קשים, ממערכת חשופי הזרע. הצמח הוא חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים, המשמשים מאכל לציפורים. עליו של השרביטן המכונף מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול. באזורנו השרביטן המכונף כמו השרביטן הגס נפוץ בדרום הארץ, סיני ודרום ירדן. הראשון שתיאר את השרביטן המכונף היה ז'וזף דקסן (Joseph Decaisne) ב-1834 והוא סווג על ידי אוטו סטאפף (Otto Stapf) ב-1889 למחלקה Alatae ולשבט Tropidolepides. ב-1996 השאיר רוברט פרייס (Robert A. Price) את הצמח במחלקה Alatae מבלי להכיר בשבט. מדיה וקבצים בנושא שרביטן מכונף בוויקישיתוף שרביטן מכונף, באתר NCBI (באנגלית) שרביטן מכונף, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שרביטן מכונף, באתר צמחיית ישראל וסביבתה שרביטן מכונף, באתר Tropicos (באנגלית) שרביטן מכונף, באתר GBIF (באנגלית) שרביטן מכונף, באתר The Plant List (באנגלית) שרביטן מכונף, באתר IPNI (באנגלית) שרביטן מכונף באתר הרשימה האדומה של IUCN Price, R. A. (1996). Systematics of the Gnetales: A review of morphological and molecular evidence. International Journal of Plant Sciences, 157(6): S40-S49. ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אספירציה

ברפואה דחופה אספירציה (באנגלית: Aspiration; בעברית: שאיפה) היא שאיפה של חומר - מזון, משקה או תוכן הקיבה - מהלוע אל דרכי הנשימה ואל הריאות. שאיפה של חומר לריאות עלולה לגרום לחסימת דרכי הנשימה, מה שעלול להוביל למוות כתוצאה מהיפוקסמיה. שאיפה של חומר חומצי (למשל חומצת קיבה) עשויה ליצור פגיעה ראשונית מידית הנגרמת כתגובה כימית של חומצה עם רקמת הריאה, ופגיעה משנית מאוחרת יותר כתוצאה מהתגובה הדלקתית שתבוא בעקבותיה. אחרי שאיפה של חומר לריאה תיתכן דלקת ריאות חיידקית. בדרך כלל הריאות מוגנות מפני שאיפה ידי רפלקסי מגן כגון שיעול, ועל ידי האפיגלוטיס שסוגר את המעבר מחלל הלוע אל קנה הנשימה בזמן הבליעה. שאיפה משמעותית יכולה להתרחש רק אם הרפלקסים המגנים נעדרים או מופחתים באופן חמור (בעקבות מחלה נוירולוגית, תרדמת, מנת יתר של תרופות הרגעה או הרדמה כללית). בחולים עם סיכון לשאיפה, צנרור קנה של קנה הנשימה מספקת את ההגנה הטובה ביותר. יש גם קנה נשימה אחר, חלופי, לרינג'יל מסק - laryngeal mask airway - שיש בו צינור שני המאפשר לנוזל לזרום החוצה מבלי להיכנס לדרכי הנשימה. אפשר גם להכניס צינור אף לניקוז תכולת הקיבה. תהליך הרדמה מהיר מדיה וקבצים בנושא אספירציה בוויקישיתוף