laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מקיץ אל החלום

"מקיץ אל החלום" (או "מקיץ אל חלום") הוא פזמון שכתב והלחין ברוך פרידלנד, עיבד אילן וירצברג ושרה גלי עטרי. השיר יצא לאור בשנת 1988. השיר נכלל באלבומה החמישי של עטרי "צעד אחד לפני הנהר", שבו בלטו גם השירים "נפאל" ו"רק אתמול". במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשמ"ח (1988) דורג השיר במקום ה-17. זה היה שיר הבכורה של הכותב, ברוך פרידלנד, שזכה עקב הצלחת השיר לפרסום, והמשיך לכתוב לאמנים נוספים. פרידלנד הקליט את השיר בעצמו לאלבום השני של "תופעת דופלר", "מחליף צבעים" (1995). בשנת 2001 ביצעה ריטה את השיר בליווי התזמורת הפילהרמונית הישראלית. בשנת 2003 ביצעה הזמרת נינט טייב את השיר במסגרת התכנית כוכב נולד. ביצוע זה העלה את הפופולריות של השיר. ומאוחר יותר, בשנת 2023, טייב ביצעה את השיר גם במסגרת בטקס יום הזיכרון בראשון לציון. בשנת 2011 ביצעה שירי מימון את השיר בליווי התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון במסגרת ערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. בשנת 2016 ביצעה קרן פלס את השיר במסגרת האירוע שירים בכיכר בתל אביב-יפו בערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. בשנת 2018 ביצע ליאור נרקיס את השיר בערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. בשנת 2023 ביצעה מירי מסיקה את השיר במסגרת ערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל בתל אביב. באותה שנה ביצעה את השיר גלי עטרי עצמה במופע בכנסת. מידע על היצירה "מקיץ אל החלום" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "מקיץ אל החלום" באתר יוטיוב מילות השיר "מקיץ אל החלום" באתר שירונט מקיץ אל החלום, באתר "פזמונט" מקיץ אל החלום, באתר אקו"ם יעקב בר-און, ‏לאן נעלם ברוך פרידלנד? התקשורת השתנתה, לא בהכרח לטובה", באתר מעריב אונליין, 6 בפברואר 2017 ריטה והפילהרמונית - מקיץ אל החלום, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:17) שירי מימון בערב יום הזכרון 2011 בשיר : מקיץ אל חלום, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 5:01) מקיץ אל חלום קרן פלס, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:04) ליאור נרקיס - מקיץ אל החלום, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:19)
אביב רגב

אביב רגב (נולדה ב-11 ביולי 1971) היא חוקרת ביואינפורמטיקה במכון ברוד ופרופסור במחלקה לביולוגיה ב-MIT (כיום בחופשה). רגב ושרה טייכמן הובילו את פרויקט אטלס התאים האנושיים (אנ'), רגב היא בוגרת התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן באוניברסיטת תל אביב. השלימה דוקטורט באוניברסיטת תל אביב בהנחיית חוה יבלונקה ואהוד שפירא. מחקרה עוסק בהתבטאות גנים ובחישוב ייצוג תהליכים ביוכימיים. רגב הייתה חוקרת במכון ברוד, כחלק מתפקידה שימשה כאחראית על "המצפה התאי ע"ש קלרמן" (Klarman Cell Observatory) ומנהלת התוכנית המשותפת של המכון עם הקרן הלאומית למדע של ישראל. "עבור הישג יוצא מן הכלל של מדען בשלב המוקדם עד אמצע הקריירה שלו". בשנת 2020, רגב קיבלה הצעה לשמש כסגנית נשיא של חברת ג'נטק (Genentech) וכחברה בחבר המנהלית המורחב של חברת Roche. 2008 - פרס אוברטון (אנ'). 2008 - מלגת מחקר סלואן (אנ') 2008 - פרס החלוציות של מנהל המכונים הלאומיים לבריאות. נושא הפרויקט: "תצורה זמנית מחדש של רשתות רגולטוריות: משמרים לסרטן". 2014 - 2020 - חוקר HHMI, המכון הרפואי הווארד יוז (אנ') 2014 - פרס ארל ותרזה סטדטמן 2016 - עמיתה ISCB 2017 - פרס החדשנות של האגודה הבינלאומית לביולוגיה חישובית (ISCB) (אנ') 2017 - פרס פול מרקס לחקר הסרטן (אנ') מטעם מרכז הסרטן ממוריאל סלואן קטרינג. 2019 - נבחרה להאקדמיה הלאומית למדעים 2020 - פרס הצטיינות במדע (אנ') - חוקר באמצע קריירה מטעם הפדרציה של אגודות אמריקאיות לביולוגיה ניסיונית (FASEB) (אנ') על "החלת סדר מתמטי על התא האנושי". 2020 - פרס מדע הרפואה של קיו (אנ') מטעם קרן מדע הרפואה של אוניברסיטת קיו. 2020 - פרס לוריא למדעים ביו-רפואיים (אנ') מטעם הקרן למוסדות הבריאות הלאומיים (אנ') 2021 - פרס ג'יימס לשילוב מדע וטכנולוגיה מטעם האקדמיה הלאומית למדעים מדיה וקבצים בנושא אביב רגב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אביב רגב אביב רגב, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה עמוד אישי, באתר מכון ברוד (באנגלית) עמוד אישי, באתר MIT (באנגלית) Anna Nowogrodzki, Nature, How to build a human cell atlas, nature.com. 05 July 2017. Nick Paul Taylor, Genentech lures Regev from Broad Institute to lead research and early development, Fierce Biotech, ‏2020-05-11 (באנגלית) ISCB, ISCB Honors David Haussler and Aviv Regev, iscb.org, July 18, 2008. NIH, NIH Director's Pioneer Award Recipients, nih.gov, 2008 Awardees. UUMI, Aviv Regev, PhD. ASBMB, Earl and Thressa Stadtman Young Scholar Award, asbmb.org. ISCB, ISCB Announces 2017 Award Recipients, iscb.org, February 9, 2017. MSKCC, 2017 Prize Winners, mskcc.org FASEB, FASEB Excellence in Science Award, faseb.org/About-FASEB/Awards, July 10, 2019. Keio Medical Science Prize, ms-fund.keio.ac.jp/en, 2020.12.04. FNIH, Lurie Prize in Biomedical Sciences. Molly Galvin, NAS, 2021 Allon Klein and Aviv Regev to Receive James Prize in Science and Technology Integration, nasonline.org, January 19, 2021. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים ובנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מכונאי

מכונאי הוא איש מקצוע שעוסק בבנייה, הרכבה ותחזוקה של מכונות. מכונאים רבים מתמחים בתחום מסוים, כגון מכונאות רכב, מכניקת דודים, מכניקת מיזוג אוויר ומכונות קירור, מכונאות מטוסים, מכונאות טנקים, וכו'. בתוך חלוקה זו יש לעיתים התמחויות משנה. בתחום מכונאות רכב, למשל, ישנן תת-התמחויות כגון התמחות בחשמלאות רכב, בבלמים וההגה, במערכת ההילוכים האוטומטית או הרגילה, בתיקוני מנוע, וכו'. ההכשרת מקצוע המכונאות נרכשת לאחר מספר שנות לימוד של תאוריה והכשרה מעשית במוסדות הכשרה מקצועית. תעודות מקצועיות למכונאי הן טכנאי והנדסאי. נוסף על כך, מתקיימים בישראל קורסים ללימודי תעודה, להכשרת מכונאי אוטוטק מטעם משרד העבודה, אשר נוצרו בעקבות שילוב הטכנולוגיה והמחשוב בתעשיית הרכב, בוגרי קורסים אלו מקבלים תעודת "מכונאות רכב" ותעודת "חשמל רכב". מכונאי הממשיך את לימודיו יכול להתקדם למהנדס מכני. בישראל חלק נכבד מהכשרת המכונאים נעשה בצה"ל, במוסדות קדם-צבאיים של חיל הטכנולוגיה והאחזקה וחיל האוויר, ובמסגרת השירות הצבאי, לשם תחזוקה של אמצעי הלחימה של צה"ל. כיום ישנו מחסור במכונאים בתעשיית הרכב הישראלית, מחסור שאף התעצם בתקופת משבר הקורונה. בין הסיבות למחסור זה נכללות בחירתם של צעירים במקצועות האקדמיה ולא בהכרח בלימודים הטכנולוגיים, וכן העדפתם של צעירים רבים לפנות למקצועות ההייטק שבהם רמות השכר נחשבות גבוהות במיוחד, העדפה הקשורה גם בירידה הדרגתית בתדמיתם של מקצועות התחבורה והרכב בקרב הדור הצעיר בישראל. מדיה וקבצים בנושא מכונאי בוויקישיתוף הנדסת מכונות – מגמת משנה רכב, באתר משרד העבודה, ‏2021 תשקיף מגמת אוטוטק, פורסם על ידי משרד העבודה, 2018. מכונאי רכב, באתר מתגייסים - מיטב שיר כהן, מוטסים, באתר ביטאון חיל האוויר, ‏2013 לא מניע: זו הסיבה שחסרים מכונאי רכב בישראל, באתר וואלה רכב, ‏2017 יובל אזולאי, ביקוש חסר תקדים לעובדים בתעשייה: יותר מ־15 אלף משרות פנויות, באתר כלכליסט, ‏2022 ניר בן טובים, כדאי להיות מכונאי רכב בישראל?, באתר ספורט 5, ‏2022 טלי חרותי-סובר, במוסכים החדשים מחפשים עובדים, באתר דה מרקר, ‏2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אח"י קוממיות

אח"י קוממיות הוא שמה של ספינת טילים מסדרת סער 4 אשר נבנתה במספנות ישראל במסגרת סדרת המשך כדי לאפשר שיט פתוח למדינת ישראל. הספינה שירתה מהשקתה בשנת 1979 ועד הוצאתה מהשירות בשנת 2000 כשנמכרה לצי סרי לנקה. ערך מורחב – ספינות סער שש הספינות מסדרת סער 4 יועדו לשרת בזירת הים האדום. תעלת סואץ הייתה אז חסומה לשיט ספינות, והעברתן לים האדום תוכננה בהפלגה מחיפה למפרץ שלמה סביב יבשת אפריקה. בעת מלחמת יום הכיפורים זכו ספינות סער להצלחה בקרבות הטילים. עם זאת נוכח שר הביטחון משה דיין בצורך לאבטחת שיט במרכז הים התיכון. ואישר בנייה של שש ספינות נוספות – "פרויקט נדרן". אח"י קוממיות נבנתה רביעית בפרויקט זה. הספינה הושקה במספנות ישראל ב-19 ביולי 1979 הגברת המשיקה הייתה ראומה איבינסקי שטורמן מעין חרוד. אלמנה ואם שכולה ממשפחה שארבעה מבניה נפלו במערכות ישראל. שם הספינה נבחר לזכר לקוממיות (אוניית מעפילים) שהגיעה לחיפה עם 699 מעפילים ב-20 בפברואר 1948. המעפילים גורשו לקפריסין המלווים נחבאו וחלוצו מאוחר יותר. בצי הסוחר הישראלי שירתה אונייה בשם קוממיות הייתה זו אחת מהפׇּאנים שהביאו מעפילים מרומניה לקפריסין ב-1947 ואחרי הקמת המדינה העבירו עולים ממחנות המעצר בקפריסין לחיפה. בחודש יוני 2024 נכנסה לשירות הנחתת החדשה של חיל הים, שקיבלה את השם אח"י קוממיות. אוניית המעפילים לקוממיות בצי הצללים בנמל חיפה, 1948. אוניית הסוחר 'קוממיות' של חברת צים לפנים אוניית מעפילים 'קיבוץ גלויות' - פאן יורק, 1950. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ב-4 במאי 1980 שימשה אח"י קוממיות בפיקוד רס"ן יעקב גז כספינת פיקוד של אל"ם אברהם בן שושן, מפקד שייטת ספינות הטילים, בעת ביקור בנמל אלכסנדריה כאורחי הצי המצרי. הכח כלל גם את אח"י מולדת בפיקוד רס"ן אלי רגב. רס"ן אורן קרני מקבל את הפיקוד טקס השקת אח"י קוממיות במספנות ישראל 19 ביולי 1979. אח"י קוממיות מיד לאחר השקתה במספנות ישראל, 19 ביולי 1979. צוות אח"י קוממיות 1980. מפקדים וקצינים אח"י קוממיות ואח"י מולדת, לקראת הפלגתם לאלכסנדריה מאי 1980. הנחת זרים באנדרטת החייל האלמוני של חיל הים המצרי המצרי במסגרת ביקור ספינות הטילים באלכסנדריה, מאי 1980. מפקד חיל הים המצרי, פריק בחרי מוחמד עלי מוחמד אמין, חותם בספרי האורחים של הספינות אח"י מולדת ואח"י קוממיות, מאי 1980. אח"י קוממיות בתצורת חימוש נגד צוללות. בשנת 2000 נמכרה יחד עם אחותה אח"י מולדת לצי סרי לנקה. שמה הנוכחי של אח"י קוממיות בחיל הים של סרי לנקה הוא ננדימיטרה מספר צי P-701 הספינה קוממיות לשעבר בצי סרי לנקה "ננדימיטרה". דוד זוהר, השקת ספינת טילים, ידיעות אחרונות, 20 ביולי 1979 אלבום כלי שיט בחיל הים, הוצאה לאור חיל הים, 1992. הספינה SLNS Nandimithra P-701 באתר תמונות Pinterest ההזמנה הייתה לשש ל-6 ספינות. השתיים האחרונות אח"י עליה ואח"י גאולה הוארכו לנשיאת מסוק ונקראות ""חוחית". התמונה מתקופה מאוחרת יותר. בני משפחת שטורמן שנפלו במערכות ישראל באתר ארגון ההגנה. הלל ירקוני, ספינות מעפילים מ-א' עד ת', הוצאת גוונים, 2005, עמ' 160-159. ציוץ של צבא ההגנה לישראל ברשת החברתית אקס (טוויטר), 16 ביוני 2024 דישאו ג'וסף, ננדימיטרה נסיך הים באתר "סאנדי אובזרבר". 18 בפברואר 2018
ישראל דורון

האם התכוונתם ל... ישראל דורון (ראש עיר) – ראש עיריית עכו 1969-1983 ישראל (איסי) דורון – גרונטולוג ישראל דורון, ממייסדי שפיים, מזכיר המועצה האזורית חוף השרון, נפטר 1967
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-55

טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-55 שמעניקה האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה, נערך ב-24 בפברואר 2002 הוענקו לסרטים הטובים ביותר של שנת 2001. הסרט "שר הטבעות: אחוות הטבעת" זכה בפרס הסרט הטוב ביותר, הבמאי הטוב ביותר לפיטר ג'קסון, פרס האיפור ועיצוב השיער, ופרס האפקטים החזותיים. ראסל קרואו זכה בפרס השחקן הטוב ביותר על הסרט "נפלאות התבונה", שזיכה את ג'ניפר קונלי בפרס שחקנית המשנה הטובה ביותר. ג'ודי דנץ' זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר על הופעתה בסרט "איריס וג'ון", וג'ים ברודבנט זכה בפרס שחקן המשנה על תפקידו בסרט "מולין רוז'". הסרט "פארק גוספורד" בבימויו של רוברט אלטמן נבחר לסרט הבריטי המצטיין של שנת 2001. טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-55, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "Bafta nominations revealed". Mail Online. "Stars ready for Baftas". Mail Online.
פסגת סטארגל

פסגת סטארגל (באנגלית: Stargel Peak; בבולגרית: връх Стъргел) היא פסגה סלעית תלולה בקצה הצפוני של רמת איוואנילי, בחוף אוסקטר השני, בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. גובהה של הפסגה 1,350 מטרים מעל פני הים. אוכף אוקורש מקשר את פסגת סטארגל לרמת פוסטר מצפון. הפסגה מתנשאת מעל קרחון ברניצה שממערב לה, ומעל קרחון רוגוש שממזרח לה. הפסגה ממוקמת 8.55 קילומטרים מערבית - צפונית מערבית מהר פרסנק שברמת לובץ', 14.15 קילומטרים צפונית-מערבית לפסגת סקילי, ו- 9.95 קילומטרים מזרחית להר קוואנדארי. ההר מופה לראשונה על ידי סקר בריטי בשנת 1978. הפסגה נקראת על שב היישוב סטארגל שבמערב בולגריה. פסגת סטארגל בגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית) פסגת סטארגל באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה פסגת סטאגל באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה גאזט השמות האנטארקיים של בולגריה מידע גאוגרפי והיסטורי
מלון מטרופול (וינה)

מלון מטרופול (בגרמנית: Hotel Métropole) היה בית מלון בווינה, בירת אוסטריה, אשר הוקם במאה ה-19. לאחר סיפוח אוסטריה על ידי גרמניה הנאצית הוא שימש כמטה הגסטפו בעיר. המבנה נהרס בהפצצות במהלך מלחמת העולם השנייה. מלון מטרופול נבנה לקראת התערוכה העולמית בווינה ב-1873 ונפתח באותה שנה. הוא תוכנן על ידי קארל שומאן ולודוויג טישלר. בעיצובו שולבו עמודים קורינתיים, קריאטידות ואטלסים (אנ'). החצר הפנימית של המבנה חופתה בתקרת זכוכית. לאחר האנשלוס של אוסטריה ב-1938 החרים הגסטפו את המלון והפך אותו למטהו בווינה. סגל העובדים בו מנה 900 איש, ש-80% מהם גויסו משורות משטרת אוסטריה. ככזה הוא היה המטה הגדול ביותר של הארגון מחוץ לברלין. מבניין זה ניהל הגסטפו באוסטריה תחילה לאחר האנשלוס את רדיפת מתנגדי המשטר, ובהמשך את גירוש יהודי וינה להשמדה וניצול של עובדי כפייה שהגיעו לאוסטריה. במהלך המלחמה נחקרו ועונו בבניין אסירים רבים, במיוחד יהודים. האסירים לא הוכנסו לבניין מחזיתו המקושטת אלא מפתחו האחורי. במהלך מלחמת העולם השנייה נפגע מבנה המלון בהפצצה אווירית ועלה באש. שרידיו נהרסו לאחר המלחמה על מנת שלא להותיר זכר ממנו. באתר שבו עמד ניצב כיום מתחם מגורים. בשנת 1951 הקימו ניצולי מחנות ריכוז אנדרטה בקרבת האתר שבו עמד המלון. בשנת 1985 הוחלפה האנדרטה באנדרטה גדולה ממנה, שבנייתה מומנה על ידי עיריית וינה. היא כוללת סלעי גרניט שהובאו מן המחצבה הידועה לשמצה של מחנה מאוטהאוזן שבאוסטריה, וביניהם הוצב פסל המסמל ניצול. מדיה וקבצים בנושא מלון מטרופול בוויקישיתוף על המלון
מכבי שדרות (כדורסל)

מכבי שדרות הייתנ קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר שדרות. בשיאה השתתפה בליגה ארצית דרום והעפילה לגמר הפלייאוף. הקבוצה אירחה באולם גיטיס המכיל כ-600 מקומות. הקבוצה הוקמה בשנת 2003 על ידי כדורסלן הפועל תל אביב ונבחרת ישראל שמעון אמסלם והעפילה לליגה א' כבר בסיום עונתה הראשונה. ירון אטלס אימן את הקבוצה בתחילת דרכה. בליגה א' שיחקה הקבוצה עד לתום עונת 2007/2008. בתחילת עונת 2008/2009 הגיעה פנייה מאיגוד הכדורסל להצעת השתתפות בליגה הארצית, בעקבות התפרקות קבוצת הכדורסל של הפועל באר שבע והקבוצה נענתה בחיוב והשתתפה בליגה הארצית. בתום עונת 2014/2015 סבלה הקבוצה מבעיות תקציביות ונשרה עד לליגה ב'. בעונת 2016/2017 התארגן צוות ניהולי חדש למועדון והקבוצה (עם המאמן ישראל ברוך) העפילה לליגה א' ובעונה שלאחר (2017/2018) מכן העפילה לליגה הארצית ושובצה למחוז הדרומי של הליגה. בסיום עונת 2018/19 סיימה הקבוצה במקום השני עם מאזן של 16 ניצחונות ו-6 הפסדים והעפילה לפלייאוף העליון. בחצי הגמר שיחקה בסדרת הטוב משלוש נגד ה-3 בטבלה הפועל חבל אילות, במשחק הראשון שנערך בשדרות ניצחה הקבוצה בתוצאה 74 - 65 ולאחר מכן במשחק השני אשר נערך בקיבוץ אילות ניצחה בשנית 94 - 89 והעפילה לגמר הפלייאוף לסדרת הטוב משלוש על העפלה לליגה הלאומית. בסדרת הגמר שיחקה הקבוצה נגד הפועל חבל מודיעין (מקום 1 בעונה הסדירה). במשחק הראשון שנערך באולמה הביתי של חבל מודיעין בשוהם ניצחה המארחת 74 -63 ובמשחק השני אשר נערך בשדרות ניצחה חבל מודיעין בשנית 87 - 78 ושדרות נשארה עונה נוספת בליגה הארצית. בסיום עונת 2019/20 עם הפסקת הליגה בעקבות משבר הקורנה הייתה הקבוצה במקום ה-11 המוביל לליגה א' עם מאזן של ניצחון בודד ו-17 הפסדים כאשר היא עם 2 משחקים עודפים על פני אליצור נווה-דוד רמלה מהמקום ה-10 אך בפיגור של 3 ניצחונות. בעונת 2020/21 הייתה חברה קבועה בתחתית הליגה הארצית ובסיום העונה הייתה במקום ה-13 וירדה לליגה א' ולאחר שלא נרשמה לעונת 2021/22 התפרקה. המועדון הפעיל בנוסף מחלקת נוער וקבוצת נשים. מאז הקמתה, מדי הקבוצה היו בצבעי צהוב-כחול. בתחילת עונת 2018/2019 החליפה האגודה (בשיתוף עם קבוצת הכדורגל של מכבי עירוני שדרות) את צבעי המדים והסמל לירוק-לבן. שמעון אמסלם מוטי בן בסט נמרוד הראל גלעד חג'ג' אופיר פרחי שי גואטה מכבי שדרות (אורכב 15.05.2019 בארכיון Wayback Machine) באתר איגוד הכדורסל בישראל מכבי שדרות, ברשת החברתית פייסבוק אור שקדי‏, כדורסל: הפועל באר שבע הודיעה על התפרקותה, באתר וואלה, 19 באוקטובר 2008 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נאג'צ'ץ'

נאג'צ'ץ' (בהונגרית: Nagycsécs) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה גם אוכלוסיית הכפר נמצאת בירידה שנים רבות מ-879 תושבים בשנת 1990 עד ל-769 תושבים בלבד בשנת 2018 (ירידה של כ-12%). במהלך השנים חיו בכפר מעט יהודים ובמקום קיימות שאריות של מצבות יהודיות הרוסות. מדיה וקבצים בנושא נאג'צ'ץ' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נאג'צ'ץ' (בהונגרית) הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018 מיקום המצבות היהודיות בנאג'צ'ץ' מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נמשביק

נמשביק (בהונגרית: Nemesbikk) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. במהלך השנים חיו בכפר מעט יהודים ובמקום קיים בית קברות יהודי. מדיה וקבצים בנושא נמשביק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נמשביק (בהונגרית) הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018 בית הקברות היהודי בנמשביק מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוסלאר

אוסלאר (בהונגרית: Oszlár) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. עד שנת 1954 נקרא הכפר טיסאוסלאר (Tiszaoszlár). כמו יישובים רבים באירופה גם אוכלוסיית הכפר נמצאת בירידה שנים רבות מ-400 תושבים בשנת 1990 עד ל-341 תושבים בלבד בשנת 2018 (ירידה של כ-14%). במהלך השנים חיו בכפר מעט יהודים. כאן נולד שאנדור קלנר ( 3 בספטמבר 1887 - שופרון, 6 באוקטובר 1919) שהיה עובד דפוס, עובד מפלגת הקומוניסטים בהונגריה, גיסו של יוז'ף רבינוביץ. שאנדור קלנר (בהונגרית: Kellner Sándor, אוסלאר 3 בספטמבר 1887 - שופרון, 6 באוקטובר 1919) היה עובד דפוס, עובד מפלגת הקומוניסטים בהונגריה, גיסו של יוז'ף רבינוביץ. בגיל צעיר עבר לבודפשט, שם הצטרף לאיגוד המקצועי של עובדי הדפוס. הוא נלחם כחייל במלחמת העולם הראשונה. מדיה וקבצים בנושא אוסלאר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוסלאר (בהונגרית) הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018 מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מגב שמשה

מַגֵּב שִמְשָׁה (בסלנג: וִישֶׁר, מגרמנית: Scheibenwischer) הוא מגב המשמש בכלי רכב מנועי לניקוי השמשה ולסילוק מי גשם ממנה. רוב המכוניות מצוידות בזוג מגבים לשמשה הקדמית, אם כי קיימות מכוניות עם מגב יחיד. יש גם משאיות ואוטובוסים המצוידים בשלושה מגבים לשמשה הקדמית. במכוניות מסוימות יש מגב נוסף לניקוי השמשה האחורית. המגבים הקדמיים מופעלים בדרך כלל על ידי מנגנון ארבעה מוטות המאפשר את תנועתם המתואמת. את המגב המציאה האמריקאית מרי אנדרסון ב-1903, ורשמה עליו פטנט ב-1904. בביקור בניו-יורק בחורף 1902, בעת נסיעה ברכבת חשמלית הבחינה מרי אנדרסון שנהג הרכבת נסע עם חלונות קדמיים פתוחים בחלקם, עקב קושי בשמירה על החלון הקדמי נקי. כשחזרה לביתה היא שכרה את שירותיו של מעצב, עבור עיצוב מגב בהפעלה ידנית לשמירה על שמשה קדמית נקייה, ושכרה חברה מקומית שתייצר מודל עובד. היא הגישה בקשה לפטנט, וב-1903 הוענק לה פטנט ל-17 שנים עבור מגב שמשה. המכשיר כלל מנוף בתוך הרכב, ששלט על להב גומי בצד החיצוני של השמשה הקדמית. המנוף מופעל כדי לגרום לזרוע לנוע קדימה ואחורה על השמשה הקדמית. למנוף חוברה משקולת שהבטיחה מגע רציף בין המגב לבין החלון. מכשירים דומים נעשו מוקדם יותר, אבל מכשירה של אנדרסון היה הראשון שהיה יעיל. ב-1905 ניסתה אנדרסון למכור את הזכויות להמצאתה באמצעות חברה קנדית ידועה, אך החברה דחתה את ההצעה, בטיעון ש"אנחנו לא רואים בזה ערך מסחרי שיצדיק את ההתחייבות שלנו". לאחר סיום תוקפו של הפטנט בשנת 1920, והעלייה בתעשיית המכוניות, הפכו מגבי השמשה הקדמית אשר מבוססים על העיצוב הבסיסי של אנדרסון לציוד סטנדרטי. בשנת 1922 הפכה קדילאק ליצרנית הרכב הראשונה שאימצה אותם כציוד סטנדרטי. מדיה וקבצים בנושא מגב שמשה בוויקישיתוף Slater, Dashka, Who made that? Windshield Wiper, New York Times Magazine, September 14, 2014, p.22 "Hall of Fame Inventor Profile: Mary Anderson". Invent Now Hall of Fame. אורכב מ-המקור ב-2013-05-07. Mary Anderson: Windshield Wipers, September 2001, Inventor of the Week Archive, Massachusetts Institute of Technology School of Engineering website, accessed March 3, 2009
פשע אלים

פשע אלים הוא פשע בו מבצע העבירה משתמש או מאיים להשתמש בכוח על הקורבן. פשע אלים כולל הן פשעים בהם הפעולה האלימה היא המטרה, כמו רצח או אונס, והן פשעים בהם האלימות היא האמצעי להשגת המטרה. פשעים אלימים עשויים, או לא, להיעשות באמצעות כלי נשק. בדרך כלל, אנשים שביצוע פשעים אלימים כוללים, בין היתר, חוטפי מטוסים, שודדים ובהם שודדי בנק, פורצים, טרוריסטים, גנבי מכוניות, אנסים, חוטפים, רוצחים, אנשי קרטל סמים, ועוד. באוסטריה, צ'כיה, סלובקיה, פינלנד, גרמניה, אנגליה, לטביה, הולנד, פורטוגל, יוון ושוודיה מעשים שאינם אלימים במיוחד, כמו סטירת אדם אחר, נחשבים ל"פשע אלים". לדוגמה, איליאס קסידיריס, אשר היה דובר מפלגת הימין הקיצוני ביוון, סטר לדוברת מפלגת שמאל במהלך דיון פוליטי שהתקיים בשידור חי. בעקבות המקרה הוצא נגד צו מעצר. בבריטניה כל מקרי אלימות נגד אנשים נחשבים ל"פשע אלים". בעוד שכיום הפשעים האלימים נחשבים לפשעים החמורים ביותר, מבחינה היסטורית פשעים נגד רכוש היו נחשבו חמורים באותה מידה. הנתונים הסטטיסטיים בדו"ח שיעורי הפשעים האלימים בבריטניה לשנים 2010/2011 הראו כי מקרי הפשע האלים ירדו בכ--47% בהשוואה לרמת הפשע האלים ב-1995. בשנים 2010/11 31 אנשים מכל 1000 אנשים בבריטניה דיווחו שהיו קורבנות לפשע אלים ב-12 החודשים האחרונים. באשר למקרי רצח, משנות השישים ועד סוף המאה העשרים חלה עלייה בשיעור מקרי הרצח (בסביבות 2% ל -3% בשנה). מאז 2001/02 חלה דעיכה במקרי הרצח בבריטניה ב-19 אחוזים. באוקטובר 2013 דיווחה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ששיעור הפשעים האלימים (מקרי אונס או תקיפה מינית, מקרי שוד, מקרים של תקיפות אלימות, תקיפות שאינן חמורות, וכו') בקרב אמריקאים בגילאים 12 ומעלה היו במגמת עליה בשנה השנייה ברציפות. השיעור הכולל עלה מ-22.6 קורבנות ל-1,000 נפשות ב-2011 ל-26.1 ל-1,000 נפשות ב־2012. עיקר העלייה הייתה במקרים של תקיפות שאינן חמורות. בשנת 2011 שיעור הפשעים האלימים ירד ל-386.3 מקרים ל-100 אלף נפשות, בהשוואה ל-729.6 ל-100,000 נפשות בשנת 1990. אלימות פשע מדיה וקבצים בנושא פשע אלים בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוסובה (מחוז משנה קוסטופיל)

אוסובה (באוקראינית: Осова), הידוע גם בשם אוסובה וישקה (בפולנית: Osowa Wyszka), הוא כפר במחוז משנה קוסטופיל במחוז רובנו באוקראינה, שנמצא במרחק של כ-380 קילומטרים מקייב. עד למלחמת העולם השנייה אוסובה הייתה מושבה חקלאית יהודית. אוסובה וישקה הוקמה ב-1836, בימי הצאר ניקולאי הראשון, על ידי 137 יהודים מבריסק שרכשו קרקעות על שטח של 28,950 דונם.[דרוש מקור] אוסובה וישקה החלה כמושבה חקלאית יהודית, בחלוף השנים שטח הקרקע הצטמצם, הן משום שחלק מן הרכישה לא מומש ונשאר בחכירת איכרים פולניים, והן מפני שהבעלים היהודים מכרו חלק משטחיה לצרכים שונים.[דרוש מקור] בסוף המאה ה-19 התגוררו במקום 577 יהודים וב-1921 נמנו במפקד 700 יהודים, שהיו 97% מכלל האוכלוסייה. מסוף שנות ה-20 של המאה ה-20 החלה באוסובה וישקה פעילות של תנועות נוער יהודיות: "החלוץ", "השומר הצעיר" ו"בית"ר". אלה נסגרו בפקודת השלטונות, משום שהשלטונות חשדו בראשי הסניפים שהם קומוניסטים.[דרוש מקור] היהודים בעיירה עסקו במגוון עבודות הקשורות במלאכה. ביניהם היו חייטים, סנדלרים, נפחים, נגרים וזגגים. בנוסף לכך היה במקום בית מלאכה לבניית לבנים וטחנת קמח. במושבה היו שלושה בתי מדרש ובית ספר יסודי אחד.. לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה השטח עבר לפולין ובשנת 1939, בהתאם להסכם ריבנטרופ–מולוטוב, סופח לברית המועצות. מספרם המוערך של היהודים באוסובה וישקה ב-1941 היה 850. בימים הראשונים של יולי 1941 נכבשה אוסובה וישקה על ידי גרמניה הנאצית. בסוף אותה שנה הוקפו חלק מן הבתים בתיל דוקרני ונוצר מעין גטו עליו שמרה משטרת העזר האוקראינית. יהודי אוסובה וישקה המשיכו לעבד את שדותיהם תחת פיקוח השוטרים. בחודש אוקטובר 1942, לאחר שנאספו היבולים משדות אוסובה וישקה, אספו הגרמנים את יהודי המושבה, הצעידו אותם ברגל ואחר כך הסיעו אותו ברכבת לאזור קוסטופול ושם נרצחו בבור ירי ביחד עם יהודי הגטו של דרז'נה. לפני חיסול היהודים התארגנה ביערות הקרובים לאוסובה וישקה קבוצה של 30 צעירים תחת פיקודו של יצחק זקוסקה. יצחק שירת כחייל בצבא הסובייטי, נפל בשבי הגרמנים ליד סמולנסק, הצליח לברוח וחזר לאוסובה. אך מכיוון שחשדו בו שהוא צנחן סובייטי, הוא ברח והסתתר ביערות.[דרוש מקור] באחת הפעולות, לאחר חיסול הגטו, העלתה קבוצת צעירים זו באש את בתי היהודים ולקחו משוטרים אוקראיניים את נשקם. באפריל 1943 מנתה היחידה 63 אנשים. בסוף אותו חודש נערך קרב עם הגרמנים ובמהלכו נפלו 29 איש.[דרוש מקור] בסוף ינואר 1944 שוחררה אוסובה וישקה. 15 יהודים מתושבי המקום ניצלו בזכות מחבואם ביערות.[דרוש מקור] "אוסובה (מחוז משנה קוסטופיל)", באתר JewishGen (באנגלית) אוסובה וישקה (Osowa Wyszka), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם אוסובה ביברייסקיה אנציקלופדיה (ברוסית). אדלם דילבסקי, המקומות היהודיים ביותר בפולין, באתר השטעטל הווירטואלי (באנגלית) אוסובה וישקה (Osowa Wyszka), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם אלכסנדר קרוגלוב (רו'), דרז'נה, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1348–1349), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)