laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Melody and the Tyranny

Melody and the Tyranny הוא המיני-אלבום היחיד של סופרגרופ הרוק הכבד האמריקאית ולווט ריבולבר, אשר יצא לאור ב-6 ביוני 2007 באירופה ואוסטרליה במהדורה מוגבלת של 5,000 עותקים. מיני-אלבום זה מכיל שני שירים מתוך אלבומה העתידי של הלהקה, Libertad (שיצא לאור חודש מאוחר יותר), ביצוע מתוך הופעה של הלהקה לשירה "Do It for the Kids" מתוך אלבום הבכורה שלה, Contraband (שיצא לאור שלוש שנים לפני כן), גרסת כיסוי לטוקינג הדס וסרט דוקומנטרי על יצירת האלבום העתידי של הלהקה, אשר בוים על די רוקו גוארינו. סקוט וילנד - זמרה סלאש - גיטרה מובילה דאף מק'אגן - בס, קולות רקע מאט סורום - תופים, קולות רקע דייב קושניר - גיטרת קצב Velvet Revolver - Melody And The Tyranny | Releases, Discogs (באנגלית) Ryan, Gavin (2011). Australia's Music Charts 1988–2010 (PDF ed.). Mt Martha, Victoria, Australia: Moonlight Publishing. p. 294. VELVET REVOLVER - MELODY AND THE TYRANNY (SONG), המצעדים הפיניים הרשמיים (באנגלית) מידע על האלבום Melody and the Tyranny באתר MusicBrainz האלבום Melody and the Tyranny באתר Discogs
רוג'ה סטונה

רוג'ה סטונה (באנגלית: Rojé Stona; נולד ב-26 בפברואר 1999) הוא אתלט ג'מייקני, אלוף אולימפי (פריז 2024) בזריקת דיסקוס. באליפות אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים עד גיל 23 שנערכה בקרטרו שבמקסיקו ביולי זכה במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 56.97 מטר. באליפות אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים עד גיל 23 שנערכה בסן חוסה שבקוסטה ריקה ביולי זכה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 61.21 מטר. באליפות העולם שנערכה בבודפשט שבהונגריה באוגוסט סיים במקום 19 בזריקת דיסקוס בתוצאה של 62.67 מטר. באולימפיאדת פריז שנערכה באוגוסט זכה במדליית זהב בזריקת דיסקוס בשיא אולימפי ושיא אישי חדשים של 70.00 מטר, לפני מיקולאס אלקנה מליטא (69.97 מטר) ומת'יו דני (69.31 מטר). זריקת דיסקוס: 70.00 מטר (2024), שיא אולימפי רוג'ה סטונה, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
מתקרבים הכוכבים

"מתקרבים הכוכבים" הוא מיני-אלבום של המוזיקאי הישראלי אלון אולארצ'יק. המיני-אלבום יצא לאור ב-2 ביולי 2024 תחת חברת התקליטים קמע. המיני-אלבום מכיל שבעה שירים חדשים. את כל שירי האלבום כתב והלחין אולארצ'יק עצמו, וחלקם בשיתוף עם דודו טסה. המוזיקה של אולארצ'יק משלבת פופ ישראלי עממי עם ג'אז ווקאלי. שיר הנושא של האלבום, "מתקרבים הכוכבים", כולל מילים של המשורר והפזמונאי מאיר גולדברג. את השיר "היא תמשיך גם בלעדיך" כתבו והלחינו אולארצ'יק וטסה, שגם טיפלו בהפקה המוזיקלית של האלבום. טסה ניגן בכמה כלי נגינה באלבום וגם הלחין את השיר "המנגינה הזאת". אולארצ'יק וטסה שיתפו פעולה בעבר בשיר "מה אכפת לי", שנכתב והולחן על ידי שניהם. השירים באלבום החדש מתוארים כסיפורי חיים קטנים, המאופיינים במנגינות ובמבנים מוזיקליים האופייניים לסגנונו של אולארצ'יק. כל הרצועות הופקו על ידי דודו טסה. האלבום מתקרבים הכוכבים באתר ספוטיפיי האלבום מתקרבים הכוכבים באתר אפל מיוזיק יובל אראל‏, אלון אולארצ׳יק – מתקרבים הכוכבים, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 23 ביולי 2024
מעיין (שיר)

"מעיין" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית קורין אלאל. את השיר הוציאה ביוני 1992 לאור חברת התקליטים NMC כסינגל החמישי מתוך אלבומה החמישי של הזמרת, "זן נדיר". "מעיין" נכתב והולחן על ידי חנה גולדברג ואלאל. על הפקתו המוזיקלית הייתה יהודית רביץ אחראית. השיר מתאר תחושות של בדידות, פחד ואי-ודאות. השורות הראשונות מציירות תמונה של מצב רוח ירוד, כאשר הרוח "בנשמתך פורעת" והשמש לא מנסה לגעת. האדם בשיר יושב לבדו בחושך, והפחד "אוחז בו לאט". התיאורים של "מכשפת היער" הצוחקת ו"עורב על החלון צורח" מגבירים את תחושת האימה והאי-נוחות, ומרמזים על כוח חיצוני מאיים שמתקרב כמו אסון בלתי נמנע. הפסקה השנייה מתמקדת בתגובה של האדם למצב הזה. על אף הפחד והתחושות הקשות, הוא מוצא בתוכו מקור כוח – מעיין שמתפרץ מבפנים ומתגבר. התהליך הזה מחזק אותו. "מעיין" מבטא את המסע מהתחושות השליליות והפחדים אל הכוח הפנימי שמתגלה ומתגבר, ומדגיש את הכוח הפנימי בבני האדם שמתגלה מתוך הקשיים. עטיפת השיר "מעיין" מציגה עיצוב מינימליסטי. במרכז התמונה מופיע סמל בצבע תכלת על רקע לבן. הסמל מורכב מקווים מעוגלים, המזכירים דמות מופשטת או סימן ייחודי, שמוסיף לתחושת הפשטות והאלגנטיות של העיצוב. הצבע התכלת והרקע הבהיר מעניקים לתמונה תחושה של רוגע וזרימה, המתאימה לנושא השיר שעוסק במעיין המתגבר מתוך הקשיים. ב-3 במאי 1992 הוצג "מעיין" כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע שלאחר מכן דורג במקום ה-13. ב-14 ביוני עלה למקום השמיני – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-16 באוגוסט יצא מהדירוג השבועי לאחר שמונה שבועות צעידה רצופה. בשנת 1998 הופיע עם אסף אמדורסקי, דודי לוי, ערן צור, אורנה בנאי, אורלי פרל ואלי סורני במופע שהפיקה אלאל. הוא הקולט ויצא מאוחר יותר כאלבום הופעה בשם "חברים שרים קורין". הקלטתו של בנאי ל"מעיין" זכתה להצלחה נאה במצעד הפזמונים של רשת ג'. הוא הגיע בשיאו למקום השלישי, ושהה בדירוג שלושה-עשר שבועות רצופים. מעיין באתר סטריאו ומונו זן נדיר באתר סטריאו ומונו מילות השיר, באתר שירונט
בית הקברות היהודי באדמוב

בית הקברות היהודי באדמוב הוא בית קברות ששימש את יהודי העיירה אדמוב (בפולנית: Adamów) בשנים שקדמו לימי מלחמת העולם השנייה, הוא ממוקם כקילומטר וחצי צפונית-מזרחית למרכז העיר, בית הקברות הוקם ככל הנראה בסוף המאה ה-19 או בסביבות 1925. בימי מלחמת העולם השנייה – באוקטובר 1942, נקברו בבית העלמין כ-150 עד כ-320 יהודים, שנורו על ידי הנאצים, את גופות היהודים המתים והגוססים הניחו בעגלות והובילו אל בית הקברות היהודי באדמוב, היו מקרים שבהם יהודים פצועים הועלו על עגלות יחד עם המתים ונקברו חיים בקברי האחים במקום. בנובמבר 1942 נקברו בבית הקברות גם 32 יהודים שנהרגו על ידי אנשי האס. אס. במקום, וכן על ידי ראש המשטרה הפולנית. וכן אוקטובר 1943נקברו שני יהודים שנתפסו במהלך פשיטה. לבסוף ככל הנראה הרסו הנאצים את בית הקברות. ב-7 באפריל 1959 הוציא בית המשפט המחוזי בלוקוב, החלטה על רכישת בית הקברות על ידי אוצר המדינה. ב-29 באפריל 1959 חתם שר הכלכלה העירונית, בעקבות החלטת נשיאות המועצה הארצית המחוזית באדמוב על צו לסגור את בית העלמין. בתקופה זו נטעו הפולנים במקום כ-20 עצי צפצפה. בשנות ה-80 היה בית הקברות מגודר בתיל מתוח על עמודי בטון. בשנים 2001–2002, ביוזמת יהודי יליד אדמוב בשם רובין רוזנברג, גודר בית הקברות בחומה עשויה בטון, והוקמה אנדרטה עם הכיתוב: "לזכרם של למעלה מ-1,200 אזרחים פולנים בני הלאום היהודי, נשים, גברים וילדים, תושבי אדמוב והסביבה שנרצחו על ידי הנאצים ב-1942". כמה שנים לאחר מכן הוצבה מצווה סמלית ליד האנדרטה עם הכתובת: "רובין רוזנברג, בנם של נח ושרה, נולד ב-15 בנובמבר 1929 באדמוב, נפטר ב-30 באפריל 2005 בשיקגו. המשפחה כולה לדורתיה, קבורה כאן". הבעלים של בית העלמין הוא אוצר המדינה. ישנם הליכים להעברת זכויות בעלות לקהילה היהודית בוורשה. המקום רשום בפנקס האנדרטאות העירוני והמחוזי, אך אינו נרשם בפנקס המקרקעין במחוז לובלין. Cmentarz żydowski w Adamowie Jewish cemetery in Adamow, cmentarze-zydowskie.pl
מנחם פרי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מנחם פרי (חוקר ספרות) – יליד 1942, חוקר ספרות ישראלי. מנחם פרי (שדרן) – יליד 1946, שדרן ישראלי.
בית הקברות היהודי באוטבוצק

בית הקברות היהודי באוטבוצק (בפולנית: Otwocku) היה בית קברות יהודי ששימש את הקהילה היהודית בעיירה אוטבוצק. בית הקברות הוקם בתחילת המאה ה-20, דרומית לאוטבוצק, כיום בגבולות המנהליים הנוכחיים של העיירה קארצ'ב. הוא נהרס על ידי הנאצים במלחמת העולם השנייה וננטש לאחריה, הקומוניסטים העבירו דרכו קו מתח גבוה ונטעו במקום עצים. כיום, נעשים מאמצים לשימור והנצחת המקום. במקום שרדו כ-900 מצבות בשטח של 1.7 דונם. בית הקברות תפקד בתקופה שבין מלחמות העולם ונקברו בו בעיקר יהודים שמתו בבתי חולים באוטבוצק. במלחמת העולם השנייה הרסו הגרמנים את בית הקברות. במשך שנים רבות לאחר המלחמה, רבות מהמצבות דהו ונהרסו. ישנם כמה קברים שנשדדו על ידי ציידי אוצרות. בתקופת השלטון הקומוניסטי עבר קו מתח גבוה דרך בית הקברות. שני חוקרים, מוניקה Krajewska ויאן Jagielski, ביקרו במקום בסוף שנות ה-70 במהלך מחקר על מצב בתי הקברות היהודים בפולין, וכך תיארו אותו: "בית הקברות ממוקם מאחורי בית הקברות הקתולי על דרך היער לכיוון קרצ'ב. נהרס לפני כמה שנים במהלך בניית קווי מתח גבוה. הוא עדיין מתכלה ומכוסה בעצים. ביניהם שברים של מצבות עם כתובות ותבליטים מעוטרים. בין העצים העתיקים, יש למעלה מ-100 מצבות וקברים; לוחות שוכבים ועומדים, רובם מנותצים. המצבות עם סמלים וכתובות שונות בשפות שונות (עברית, פולנית, רוסית, גרמנית) המראים כי הנפטרים הגיעו מאזורים שונים של פולין. בית הקברות מכוסה בחלקו ביער ישן ובחלקו בעצים חדשים. כמו כן איננו מגודר". ב-10 באוקטובר 2000, כתוצאה מתהליך העברת קרקעות גזולים, הפכה הקהילה היהודית בוורשה לבעלים החוקי של חלקת בית הקברות. משנת 2002, עבודות ניקיון בבית העלמין מבוצעות במקום על ידי הוועדה החברתית לזכר יהודי אוטבוצק וקארצ'ב. כמו כן בית הקברות באוטבוצק זוכה לביקורים של קבוצות של צעירים יהודים ממקומות שונים בעולם. בשנים האחרונות, צעירים פולנים מבתי ספר באוטבוצק עובדים יחד עם צעירים יהודים מאוסטרליה, ארצות הברית וישראל בבית הקברות. מאז 2004, הקהילה הנוצרית הבפטיסטית באוטבוצק ומתנדבים מארצות הברית (ג'ורג'יה, טנסי, אלבמה, טקסס וצפון קרוליינה) משתפים פעולה עם הקהילה היהודית בשיפוץ בית הקברות אוטבוצק. מתנדבים גזמו את השיחים בסביבה כדי לחשוף את הגבולות של בית הקברות. באוגוסט 2007 החלו עבודות שיחזור בית העלמין, המורכבות מסימון אזור הקבורה בסלעים. הפרויקט תוכנן ובוצע ביוזמתם של מוניקה צ'וב, מוניקה רדקביץ' והכומר וויצ'ך למנסקי. במהלך העבודות הונחו בגבולות בית העלמין כ-50 טונות של אבנים על ידי צעירים מקומיים הגרים בסמוך. הודות לעבודתם של מתנדבים פולנים ואמריקאים סומן אזור בית הקברות. יותר מ-140 מתנדבים מקהילות בפטיסטיות מארצות הברית ופולין נטלו חלק בעבודות הניקיון בבית הקברות. אתר הנצחה ליהודי פולין (בפולנית)
ה' באלול

ה' באלול הוא היום החמישי בחודש השנים עשר בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישי בחודש השישי למניין החודשים מניסן. ה' באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". ג'של"ד – נבואת יחזקאל בה הוא מנבא בחזון אל ירושלים (יחזקאל ח-יא, על פי ילקוט שמעוני יחזקאל סימן שמ"ז, וסדר עולם רבה פרק כ"ה) ד'תת"ס – מסע הצלב הראשון: קרב אשקלון: הצלבנים מביסים את הסרצנים וממלכת ירושלים קמה תחת שלטונו של גוטפריד מבויון ה'תרס"ג – בזכרון יעקב נוסדה, ביוזמת מנחם אוסישקין, הסתדרות המורים (אז: אגודת המורים העברים בארץ ישראל) ה'תשמ"ז – ממשלת ישראל מחליטה על סיום פרויקט הלביא, ההצבעה עברה על חודו של קול – 12 שרים בעד, 11 נגד ה'תרס"ג – ברונו בטלהיים, סופר ופסיכולוג יהודי (התאבד ה'תש"ן) ה'תרפ"ו – סמי מיכאל, סופר ישראלי, נשיא האגודה לזכויות האזרח בישראל ה'תרצ"ח – אלן דרשוביץ, משפטן אמריקאי נודע ה'תש"א – הרב גדליהו אקסלרוד, אב"ד חיפה ומחבר שו"ת מגדל צופים ה'תש"ו – שלום חנוך, זמר ישראלי ה'תשי"ב – גדי סוקניק, עיתונאי ישראלי. מגיש חדשות ערוץ 2 לשעבר ה'תשכ"ג – אבי רן, שוער כדורגל ישראלי (נהרג ה'תשמ"ח) ה'תק"ס – הרב צבי הירש לוין (נקרא גם צבי הירש ברלין), רב הקהילה בברלין בימי צמיחתה של תנועת ההשכלה (נולד ה'תפ"א) ה'תרע"ח – האדמו"ר רבי דוד צבי שלמה בידרמן מלעלוב. ממנהיגיה של היהדות החרדית בירושלים, ונשיא 'כולל פולין' (נולד ה'תר"ד) ה'תרע"ט – הרב שלמה שטענציל ראש ישיבה ואב"ד סוסנוביץ בפולין ה'תרפ"ג – הרב ד"ר וולף מישל רב וד"ר לפילוסופיה. התש"ב – הרב שמעון הוברבנד רב, סופר והיסטוריון פעל רבות בגטו ורשה נספה בשואה במחנה טרבלינקה (נולד כ"ח ניסן ה'תרס"ט) ה'תש"ל – זלמן ארן, מראשי תנועת העבודה ושר בממשלת ישראל (1963-69, 1954-60), כיהן יותר מעשר שנים כשר החינוך והתרבות ה'תשל"ה – פנחס ספיר, מראשי מפא"י, ממעצבי הכלכלה הישראלית, שר בממשלת ישראל בין השנים 1955-1974 ובכלל זה כ-11 שנה שר האוצר, בשנת חייו האחרונה היה יו"ר ההנהלה הציונית העולמית (נולד ה'תרס"ז) ה'תשמ"א – המשוררת והסופרת אסתר ראב (נולדה ה'תרנ"ד) ה'תשמ"ד – המשורר אמיר גלבע (נולד ה'תרע"ח) ה'תשמ"ח – עקיבא ארנסט סימון, הוגה דעות ומרצה לחינוך באוניברסיטה העברית, חתן פרס ישראל (נולד ה'תרנ"ט) ה'תשע"ב – הרב אברהם חיים ראטה האדמו"ר של חסידות שומרי אמונים (נולד ה'תרפ"ד) מחבר ספר חוקי חיים ה'תשפ"ד – רבי ישעיה יעקב פורטוגל, האדמו"ר השלישי מסקולען (נולד ה'תשט"ז) ד' באלול – ו' באלול אלול
סרגיי שטיינברג

סרגיי שטיינברג (ברוסית: Сергей Самойлович Штейнберг‏; 8 באוקטובר 1872 - 7 בספטמבר 1940) היה מדען ומהנדס רוסי-סובייטי ממוצא יהודי. הוא היה מומחה בתחום חקר מתכות ושיטות ייצור מתכות. סרגיי שטיינברג נולד בשנת 1872 במוסקבה למשפחה יהודית. אביו סמואיל שטיינברג היה רופא פסיכיאטר. סרגיי שטיינברג עסק בתחומים שונים ובגיל 31 החליט לנסוע לאימפריה הגרמנית וללמוד ייצור מתכות באקדמיה למהנדסי מכרות בפרייבורג. בשנת 1906 הוא סיים את הלימודים, חזר לרוסיה והחל לעבוד במפעל לייצור פלדה באזור הרי אוראל. בשנת 1910 הוא עבר למפעל גדול לייצור פלדה ומכונות בעיר פרם בה היה מנהל מעבדה עד לשנת 1919. בשנת 1922 שטיינברג היה בין מקימי מפעל לייצור סגסוגות ברזל ובהמשך עד לשנת 1925 כיהן בתפקיד ניהולי בתשלובת מפעלים. בשנים 1922/1923 שטיינברג לראשונה בברית המועצות פיתח שיטה לייצור תיל לחבלי מתכת. בשנת 1925 שטיינברג הגיש מועמדות לתפקיד במכון הפוליטכני בסברדלובסק. הוא זכה במכרז ומונה לראש קטדרה ובהמשך לפרופסור (1927). בשנת 1930 שטיינברג הוביל פרויקט של ייצור פלדה לבניית שנאים במפעל באזור סברדלובסק. על פעילות זו הענק לשטיינברג עיטור הדגל האדום של העמל. בשנת 1934 לשטיינברג הוענק תואר "דוקטור למדעי הנדסה" (שווה ערך לפוסט-דוקטורט). בשנת 1939 שטיינברג מונה למנהל מכון לחקר מתכות של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. שטיינברג פרסם כ-130 מאמרים מדעיים ו-10 ספרים. חלק מספריו עברו מספר מהדורות והמשיכו לצאת לאור עד לשנות ה-60. הוא פרסם ספר לימוד בנושא ייצור מתכות ב-3 כרכים. בשנים אחרונות שטייבנרג היה חולה והוא נפטר בשנת 1940 במוסקבה. בנו דמיטרי (1910-1992) היה פרופסור לגאולוגיה. ביוגרפיה ותיאור הישגיו (ברוסית)
סמואיל שטיינברג

סמואיל שטיינברג (ברוסית: Самуил Иванович Штейнберг‏; 1831–1909) היה רופא ופסיכיאטר רוסי ממוצא יהודי. סמואיל שטיינברג נולד בשנת 1831 (בחלק מהמקורות ב-1832 ואף 1835) במוהיליב-פודילסקי (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום באוקראינה) למשפחה יהודית. אביו עסק במסחר. לאחר מספר שנים הם עברו לקישינב בה שטיינברג סיים לימודי גימנסיה בשנת 1854. בשנת 1860 שטיינברג סיים לימודי רפואה באוניברסיטת קייב ועבד כרופא בבתי חולים בקייב, נובגורוד וסנקט פטרבורג. בשנים 1869/1877 שטיינברג עבר מספר השתלמויות והתמחות בפסיכיאטריה באירופה. החל משנת 1872 הוא עבד כרופא ראשי בבית חולים לחולי נפש במוסקבה. במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) הוא היה רופא צבאי במבצר בברסט. בשנת 1883 שטיינברג הוזמן לסראטוב בו הקים וניהל בית חולים לחולי נפש. הוא כיהן בתפקיד מנהל ורופא ראשי עד שלנת 1905 כאשר פרש לגמלאות. כיום בית חולים פעיל ורחוב בו הוא נמצא נקרא על שם שטיינברג. שטיינברג פרסם מספר עבודות בתחום פסיכיאטריה קלינית ורפואה משפטית. הוא תרגם מגרמנית ספרות מקצועית בנושא. שטייבנרג נפטר בשנת 1909 בסראטוב ונטמן בשטח בית חולים אותו הקים וניהל שטיינברג עבר לנוצרות, אשתו הייתה ממוצא רוסי. לזוג היו מספר ילדים. בנו סרגיי (1872-1940) היה פרופסור לייצור מתכות. בנו דמיטרי (1874-1934) היה פרופסור לפיזיקה. ביוגרפיה ותיאור הישגיו (ברוסית) קבר של סמואיל שטיינברג
ו' באלול

ו' באלול הוא היום השישי בחודש השנים עשר בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישי בחודש השישי למניין החודשים מניסן. ו' באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". ה'תרנ"ז – תיאודור הרצל כותב ביומנו: "בבזל ייסדתי את מדינת היהודים" ה'תרס"ג – בפרעות נגד היהודים בעיר הומל בבלארוס, התייצבה לראשונה הגנה יהודית מול הפורעים ה'תרצ"ה – בחירת דוד בן-גוריון ליו"ר ההנהלה הציונית והסוכנות היהודית ה'ת"ש – הפצצת חיל האוויר האיטלקי על תל אביב – הקשה בהתקפות שפגעו בישראל בזמן מלחמת העולם השנייה ה'תשמ"ו – מגי אזרזר, שחקנית ישראלית ה'תי"ד – רבי יום-טוב ליפמן הלר הלוי, בעל פירוש "תוספות יום טוב" על המשנה (נולד ה'של"ט). ה'תקל"ט – הרב שמשון חיים נחמני מחבר ספר זרע שמשון (נולד בתס"ו). ה'תקצ"א – הרב משה מינץ אב"ד אובן ישן היא אובודה, מחשובי רבני הונגריה בדורו (נולד ב-ה'תק"י). ה'תרמ"ג – רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, רבה של סיגט והאדמו"ר הראשון מסיגט (נולד ב-ה'תקס"ח). ה'תשכ"ט – הרב יחזקאל סרנא, ראש ישיבת חברון. ה'תש"ל – יצחק גרינבוים, ממנהיגי יהדות פולין, מראשי התנועה הציונית והסוכנות היהודית, שר הפנים בממשלה הזמנית של ישראל. ה'תשל"ב – רבי ישועה שמעון חיים עובדיה, רב העיר צפרו שבמרוקו ומחבר שו"ת ישמח לבב ועוד. ה'תשנ"א – הרב מאיר האיתן, רב השומרון, וממקימי היישוב קרני שומרון. ה'תשנ"ט – חנוך לוין, סופר ומחזאי ישראלי (נולד ה'תש"ד). ה' באלול – ז' באלול אלול
באלדה

האם התכוונתם ל... אמידו באלדה – כדורגלן מגינאה ביסאו אלחנדרו באלדה – כדורגלן ספרדי מאמה באלדה – כדורגלן מגינאה ביסאו מנואל באלדה – כדורגלן פורטוגזי קייטה באלדה – כדורגלן סנגלי רומאריו באלדה – כדורגלן מגינאה ביסאו בלדה
הדיוויזיה ה-84 (האימפריה הגרמנית)

דיוויזיית הרגלים ה-84 (בגרמנית: 84. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיה של הצבא הגרמני הקיסרי במלחמת העולם הראשונה. הדיוויזיה הוקמה בנובמבר 1914 כ"דיוויזיית פוזן 2", חלק מקורפוס פוזן (Korps Posen), והפכה לדיוויזיית הרגלים ה-84 ביוני 1915. היא הוקמה בתחילה מגדודי החי"ר של חיל המצב של מבצר פוזן (Festung Posen). דיוויזיית פוזן 2 שירתה בתחילה בחזית המזרחית, נלחמה בפולין, כולל בקרב לודז' ב-1914, ולאחר מכן שירתה עד אמצע 1915 בלחימה לאורך נהרות ראוקה ובזורה. ב-2 ביוני 1915 היא הפכה לדיוויזיית הרגלים ה-84. היא נלחמה סביב ורשה ביולי ובאוגוסט 1915 ולאחר מכן במרדף אחר נסיגת הכוחות הרוסיים. מספטמבר 1915 עד יולי 1916 היא תפסה את הקו לאורך נהרות סרבך ושחרה. מיולי 1916 עד יוני 1917, היא החזיקה את הקו לאורך הנהרות ברזינה, אולשנקה וקרבליאנקה. היא נשארה שם ולאורך הנהרות סרבץ' ונמן עד שביתת הנשק בחזית המזרחית. בסוף דצמבר 1917 נשלחה הדיוויזיה לחזית המערבית. היא החזיקה את הקו על יד ורדן מינואר עד מאי 1918 ולאחר מכן עברה לאזור סום. היא נשארה בקו עד סוף המלחמה. הדיוויזיה פורקה ב-1919 במהלך פירוז הצבא הגרמני לאחר מלחמת העולם הראשונה. המודיעין של מדינות ההסכמה דירג את הדיוויזיה כדיוויזיה מדרג רביעי. גנרל-לויטננט קורט פון קהלר (25 ביוני 1915 – 9 באוגוסט 1916) גנרל-מיור מקס פון האקה (10 באוגוסט 1916 – 13 בספטמבר 1916) גנרל-לויטננט קורט פון קהלר (14 בספטמבר 1916 – 25 במרץ 1917) גנרל-מיור ארנסט פון רויטר (26 במרץ 1917 – 20 ביוני 1918) גנרל-מיור ולטר לו (21 ביוני 1918 – 15 בפברואר 1919) Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114. Division-Posen-2 (Chronik 1914/1915); 84. Infanterie-Division (Chronik 1915/1918) 84. Infanterie-Division (Chronik 1915/1918) Histories of Two Hundred and Fifty-One Divisions of the German Army which Participated in the War (1914-1918), compiled from records of Intelligence section of the General Staff, American Expeditionary Forces, at General Headquarters, Chaumont, France 1919 (1920), pp. 554-557.
ז' באלול

ז' באלול הוא היום השביעי בחודש השנים עשר בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השביעי בחודש השישי למניין החודשים מניסן. ז' באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בז' אלול היא לרוב פרשת כי תצא. אבל אם בר המצווה חל בשנה בה פסח, וממילא תשעה באב, הוא בשבת (שנים מקביעויות בשז, גכז, הכז), אז פרשת בר המצווה היא פרשת שופטים. תענית צדיקים על שמתו במגפה המרגלים מוציאי דיבת הארץ רעה (שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"פ, סעיף ב'). ג'תתל"ט – העיר פומפיי נחרבת בהתפרצות של הר הגעש וזוב. ה'תרע"ה – המון אנטישמי זועם באטלנטה ג'ורג'יה מבצע לינץ' בליאו פרנק, יהודי אמריקאי שהואשם ברצח נערה בת 13 ה'תרצ"ט – האוניה "פאריטה" של בית"ר עם 856 נוסעים הגיעה לחוף תל אביב, זו הייתה אחת מאניות המעפילים האחרונות שהגיעו ערב מלחמת העולם השנייה ה'תרל"ד – יוסף קלוזנר, היסטוריון, חוקר ספרות ואיש רוח ישראלי ה'תר"ע – הרב פינחס קהתי, מחבר הביאור על המשניות "ביאור קהתי" ה'תרפ"ח – שאול אפק, אלוף-משנה במילואים בצה"ל ולוחם פלמ"ח. ה'תש"ד – רון חולדאי, ראש עיריית תל אביב-יפו ה'תש"ז – הרב דוד מאיר דרוקמן, הרב של קריית מוצקין, ורב חסידי חב"ד בקריות ה'תשל"ג – רון שובל, זמר השר מוזיקה מזרחית ה'תשמ"ג – רותם סלע, דוגמנית ישראלית ה'תשמ"ו – אברהם סתיו, רב ישראלי ה'תקכ"ג – רבי יצחק זעקיל עטהויזן, אב"ד ומרא דאתרא במיינץ ובקהילות נוספות, ובסוף ימיו בפפערשא ומדינת שוואבן במשך שלשים ושלש שנים. ה'תרפ"ד – נחמן סירקין, מאבות הציונות הסוציאליסטית ומראשי "פועלי ציון" בגולה ה'תשכ"ו – משה קוסביצקי, מגדולי החזנים בדורנו ה'תשל"א – הרב ראובן מרגליות, מנהלה הראשון של ספריית הרמב"ם, מחברם של קרוב ל-55 ספרים בנושאי יהדות וחתן פרס ישראל (נולד ב-ה'תר"ן) ה'תש"ם – אוטו פרנק, אביה של אנה פרנק (נולד ב-ה'תרמ"ט) ה'תשפ"ג – הרב אהרן שכטר, ראש ישיבת רבנו חיים ברלין (נולד ב-ה'תרפ"ח) ו' באלול – ח' באלול אלול
ח' באלול

ח' באלול הוא היום השמיני בחודש השנים עשר בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמיני בחודש השישי למניין החודשים מניסן. ח' באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז". על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בח' אלול היא פרשת כי תצא. תענית ציבור קהילתית במגנצא לזכר גזירות ק"ט (ראו להלן) ג'תת"ל – העיר העליונה של ירושלים נחרבה על ידי הרומאים, חודש לאחר חורבן בית שני ה'ק"ט – אנטישמיות בימי המוות השחור: כ-6,000 יהודים נטבחו במגנצא לאחר שהואשמו בגרימת המגפה השחורה ה'תרנ"ג – במשאל עם, נוסף תיקון לחוקת שווייץ האוסר על שחיטה כשרה בכל רחבי שווייץ ה'תרפ"א – נוסד המושב נהלל, מושב העובדים הראשון בישראל ה'תרצ"ט – נחתם הסכם ריבנטרופ–מולוטוב בין גרמניה הנאצית לבין ברית המועצות ה'תשט"ו – מבצע חירום להעלאת יהודי מרוקו לישראל, לאחר מהומות שפורצות במדינה כחלק מהמאבק לעצמאות ה'תשס"ד – גל פרידמן זוכה במדליית זהב אולימפית ראשונה לישראל, בשיט מיסטרל ה'תשס"ה – סיום ביצוע תוכנית ההתנתקות: כוחות צה"ל השלימו את נסיגתם מרצועת עזה והעבירו את השליטה ברצועת עזה לרשות הפלסטינית ה'תרמ"ו – סיגפריד ששון, משורר בריטי (נפטר ב-ה'תשכ"ז) ה'תשי"א – הרב נסים זאב, ח"כ מטעם ש"ס המתגורר בירושלים ה'תשי"ב – פיני בדש, פוליטיקאי ישראלי. ראש מועצת עומר ה'תש"ם – רונן שובל, מייסד ויו"ר תנועת אם תרצו ה'תרי"ג – מלכה רוקח, אשתו של רבי שלום רוקח, מייסד חסידות בעלז ה'תרס"ו – הרב יוסף דוד שחור, רבן של אנטופול וסמיאטיץ' ה'תרע"א – אליהו ספיר, מנהל הסניף הראשי של בנק אנגלו-פלשתינה בארץ ישראל וממנהלי הבנקים הראשונים בישראל ה'תרצ"ב – הרב דוד נחמיאש ממרוקו, אב בית הדין ורב העיר טנטא שבמצרים 40 שנה, מחבר, מחנה ד"ן ה'תשמ"ז – משה צינוביץ, סופר, ביוגרף, ועיתונאי, ישראלי ממוצא פולני-ליטאי, חוקר תולדות אישים וקהילות ישראל באירופה ה'תשע"ה – יוסי פיאמנטה, גיטריסט ישראלי שפעל בישראל ובארצות הברית ז' באלול – ט' באלול אלול
יוז'ף קורנאי

יוז'ף קורנאי, במקור עד 1910 קרונמר - Kronemer, בהונגרית: Kornai József; מוקצ'בו, 15 ביולי 1889 – בודפשט, 21 באוקטובר 1929) היה צייר יהודי-הונגרי כשרוני ורב השכלה בציור. מותו בטרם עת בגיל צעיר קטעה את תחילת הקריירה שלו. הוא צייר בעיקר בשמן הן על בד והן על לוחות עץ. יוז'ף קרונמר נולד במשפחה יהודית כבנם של מרק קרונמר ושל לרוזה (תרזיה) גולדברגר. הוא למד עם קארוי פרנצי, אישטוואן רטי, יאנוס טורמה, בלה איוואני-גרינוולד ושימון הולושי במושבת האמנים של באיה מארה, ולאחר מכן למד באקדמיה ז'וליאן בפריז, שם מוריו היו ז'אן פול לורן (אנ'), מוריס דני ואנרי מאטיס. לפני מלחמת העולם הראשונה, הוא שהה שנתיים בארצות הברית, שם עבד כצייר דיוקנאות ולאחר מכן במהלך מלחמת העולם הראשונה, כחבר במטה העיתונות הצבא האוסטרו-הונגרי, עשה רישומי מלחמה רבים. מלבד בודפשט, הוא הציג את עבודותיו בתערוכות גם במינכן, פריז, באיה מארה. הציג תערוכת אוסף בגלריה לאמנות בבודפשט ב-1911 תערוכת אובף מקיפה בסלון הלאומי ב-1925 אשתו הייתה השחקנית אליס ריינה, איתה התחתן ב-1912 בבודפשט. נולדו להם שני ילדים, ג'רג' (1917–1943) שניספה בשואה וטאמש (1921–?). אחותו המבוגרת הייתה מרגיט קורנאישחקנית, מפיקה, מנהלת הפקה ידועה בכ-15 סרטים לפחות. מותו נגרם מהרעלת דם. הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה. "Kornai József". kieselbach.hu. נבדק ב-2021-07-19. "In memoriam Kornai József". Magyar Művészet. 5. 1929. תמונותיו בגלריה קיזלבך תמונותיו באתר MutualArt תמונותיו באתר invaluable ציורו בשמן באתר דראבנט Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 32087/1910. Forrás: MNL-OL 30798. mikrofilm 589. kép 2. karton. Névváltoztatási kimutatások 1910. év 20. oldal 1. sor "Halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 344/1929. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-07-19. "Házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 627/1912. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-07-19. מרגיט קורנאי באתר Hangosfilm (סרט מדבר)
חאנדבי

חאנדבי (בגוג'ראטית: ખાંડવી; באנגלית: Khandvi) הוא חטיף הודי העשוי מקמח חומוס מותסס ומטוגן ונפוץ במדינות תת-היבשת ההודית. החטיף עשוי מבלילה של קמח חומוס, מים ויוגורט ולה מוסיפים כורכום, מלח, פלפל צ'ילי וזנגביל, מערבבים ומבשלים עד לקבלת עיסה סמיכה, מורחים על משטח ישר ומגלגלים. חאנדבי נחשב לחטיף המוגש לרוב כארוחת בוקר או כמנה ראשונה ומוגש לצד צ'אטני שום או קוקוס ומקושט עם גרגירי רימון. פאפדה דוקלה מדיה וקבצים בנושא חאנדבי בוויקישיתוף Usha Rao, Khandvi, a snack from Gujarat, MySpicyKitchen, ‏2011-01-15 (באנגלית אמריקאית) Bhandari Laveesh, Indian States at a Glance 2008-09: Performance, Facts and Figures - Gujarat, Pearson Education India, 2009, ISBN 978-81-317-2342-5. (באנגלית)