שגרירות ישראל בבואנוס איירס

שגרירות ישראל בבואנוס איירס היא נציגות דיפלומטית של ישראל בארגנטינה. בנוסף לשגרירות מחזיקה ישראל בשתי קונסוליות כבוד בקורדובה ובמנדוסה. היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לארגנטינה החלו באופן רשמי ב-31 במאי 1949. ב-15 בפברואר 1949 הכירה ארגנטינה במדינת ישראל. היו ציפיות גדולות לבואו של שגריר ישראל הראשון לארגנטינה ואורוגוואי. חמישה ימים לפני העברת מקום מגוריו ממונטווידאו לבואנוס איירס, הקהילה היהודית באורוגוואי הציעה ליעקב צור (טשרנוביץ) (השגריר הראשון) שבעה חודשים לאחר הגעתו של צור לבואנוס איירס, נרכש מלון קטן ברובע הדיפלומטי לשימוש השגרירות, ברחוב אריו 910 (ספ'). כאשר הבניין החל לתפקד כנציגות דיפלומטית, הוא היה חלק חשוב מהקהילה היהודית בארגנטינה, בהיותו מקום לחגיגות ומפגשים. מעמד הנציגות הועלה מצירות לשגרירות באפריל 1955. לאחר לכידת אדולף אייכמן על ידי המוסד בארגנטינה ב-1960, פרץ משבר ביחסי המדינות, וארגנטינה הכריזה על השגריר אריה לבבי אישיות בלתי רצויה לאחר שכמה ימים קודם לכן חתם על הסכם הסגרה בין שתי המדינות. ערך מורחב – הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה ב-17 במרץ 1992 (י"ב באדר ב' ה'תשנ"ב) בצהריים, מכונית תופת נהוגה בידי מחבל מתאבד התפוצצה ליד שער בניין שגרירות ישראל וגרמה להריסתה. בפיגוע נהרגו 29 בני אדם, בהם 4 ישראלים עובדי משרד החוץ, ו-4 נשים יהודיות מארגנטינה. בפיגוע נפגעו למעלה מ-220, ואגפים שלמים של הבניין בן ארבע הקומות קרסו. שאריות הבניין נהרסו כליל זמן מה לאחר הפיגוע. ארגון חזבאללה טען שהפיגוע בוצע בתגובה לחיסולו של מזכ"ל הארגון, עבאס מוסאווי, בידי צה"ל ב-16 בפברואר 1992, בדיוק חודש קודם לפיגוע. לאחר שחקירת הפיגוע והפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה ב-1994 התמסמסה בידי ממשלת ארגנטינה הועלה החשד כי נשיא ארגנטינה קרלוס מנם ניסה לחבל בחקירה. בשנת 2003 השלים "המוסד" דו"ח מפורט ובו הוכחות חותכות לקשר בין איראן וארגון חזבאללה לביצוע הפיגוע בשגרירות ישראל, הוכחות שעולות בקנה אחד עם ממצאי הפרקליטות הארגנטינאית. בעקבות פיצוץ השגרירות וגילוי ממצאי פיצוץ בניין הקהילה היהודית, ישראל קראה לארגנטינה לסגור את שגרירות איראן. בעקבות הפיגוע עברה השגרירות למשכן אחר. פרגוואי – בנובמבר 1958 אישרה ממשלת פרגוואי לישראל להאמין את שגריר ישראל בארגנטינה אריה לבבי כשגריר לפרגוואי. צ'ילה – ממאי 1950 כיהן שגריר ישראל בארגנטינה כשגריר לא תושב בצילה, עד מינוי שגריר ישראל הראשון לצ'ילה ב-1958. אורוגוואי – ישראל פתחה נציגות דיפלומטית במונטווידאו עוד קודם פתיחת השגרירות בארגנטינה, ועם הקמת הנציגות בבואנוס איירס עבר השגריר יעקב צור לארגנטינה, כשהוא הופך לשגריר לא-תושב לאורוגוואי, עד 1955. באתר בו עמדה השגרירות הוקם אתר זיכרון בשם כיכר שגרירות ישראל (בספרדית: Plaza Embajada de Israel). שם השתמר חלק מהקיר המקורי של השגרירות; שמות ההרוגים נחרטו על לוח זיכרון ונשתלו בכיכר שתי שורות של עצי תרזה, אחת לכל אחד מקורבנות הפיגוע. הכיכר נחנכה ב-17 במרץ 2000 ושולבה בה יצירה של האדריכל הוגו סלמה. אתר האינטרנט הרשמי של שגרירות ישראל בבואנוס איירס שגרירות ישראל בבואנוס איירס, ברשת החברתית פייסבוק תיקי שגרירות ישראל בבואנוס-איירס, ארגנטינה TSUR (Tchernowitz), JACOB "Arroyo y Suipacha. Esquina del Alma" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-14 ביולי 2014. נבדק ב-9 ביוני 2014. {{cite web}}: (עזרה) נציגויות ישראל וארגנטינה – שגרירויות, על המשמר, 21 במרץ 1955; קובובי הגיש כתב-האמנתו כשגריר לנשיא ארגנטינה, על המשמר, 14 באפריל 1955 ממשלת ארגנטינה גירשה את השגריר הישראלי, קול העם, 24 ביולי 1960 דיאנה בחור, שר החוץ: המוסד השלים חקירת הפיגועים בארגנטינה, באתר ynet, 17 במרץ 2003 דיאנה בחור-ניר, ישראל קוראת לארגנטינה לסגור את שגרירות איראן, באתר ynet, 17 באוגוסט 2003 אמנון ברזילי, בבואנוס איירס מתנגדים למיקום שגרירות ישראל החדשה ־ מחשש לעוד פיגוע, חדשות, 28 ביוני 1992 ישראל ופרגוואי לדרגת שגרירות, למרחב, 17 בנובמבר 1958 צירנו בצ'ילה יגיש כתב האמנה, הצופה, 16 במאי 1950 א. דורון נתמנה שגריר בצ'ילי, דבר, 10 בספטמבר 1958 מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 1004 של ממשלת ישראל, משנת 2016, באתר של משרד ראש הממשלה, מיום 17 בינואר 2016