laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ספסאן ארנה

ספסאן ארנה (ברוסית: Сапса́н Аре́на) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם ברובע פראובראז'נסקויה במחוז המינהלי המזרחי של מוסקבה. מהווה חלק ממתחם האצטדיון של RZD ארנה. עד 2017, נקרא בשם "זירת הספורט הקטנה לוקומוטיב" (малая спортивная арена «Локомотив»). האצטדיון מכיל 10,000 מקומות ישיבה. זירת הספורט הקטנה "לוקומוטיב" הוקמה באפריל 2009 ונפתחה באופן רשמי ב-12 ביוני 2010. קבוצת המילואים של לוקומוטיב, "קאזאנקה", המשחקת באליפות PFL, עורכת בו את משחקי הבית שלה. האצטדיון מאפשר לקיים משחקים הן ברמת המועדונים והן ברמת הנבחרת. באפריל 2013, האצטדיון קיבל תעודת התאמה של הקטגוריה הראשונה, המאפשרת לקיים משחקים במסגרת ליגת העל הרוסית. משחק ראשון כזה נערך ב-6 באוקטובר 2013 במסגרת המחזור ה-12 באליפות רוסיה בין צסק"א לדינמו. ב-5 באוגוסט 2017, שמו של האצטדיון שונה ל"ספסאן ארנה". בנוסף אירח משחקים במסגרת ליגת הפוטבול הרוסית. בעונת 2018/2019 מועדון צ'רטנובו אירח באצטדיון את משחקי הבית שלו. האצטדיון נבחר לארח את גמר אליפות רוסיה בפוטבול בשנת 2022. מדיה וקבצים בנושא ספסאן ארנה בוויקישיתוף מידע בדף האתר הרשמי של לוקומוטיב מוסקבה מידע על האצטדיון באתר קבוצת לוקומוטיב-2 תוכנית השטח של מתחם האצטדיון МСА «Локомотив»: лучший стадион Москвы. На сегодня, Sport-express.ru, ארכיון אינטרנט Заявление президента ФК «Локомотив»
לרקוד עם דמעות בעיניים

"לרקוד עם דמעות בעיניים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר עברי לידר והתקליטן תומר מייזנר, השיר יצא לאור ב-25 באוגוסט 2019 דרך חברת התקליטים הליקון. עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-11 במצעד השבועי של מדיה פורסט ולמקום השני במצעד הרשמי של גלגלצ. לשיר יצא מיני-אלבום אשר כולל ארבעה רמיקסים לשיר. השיר יצא לאור בזמן סיבוב הופעות משותף של לידר ומייזנר. נכתב על ידי עברי לידר ועופר מאירי, הולחן על ידי לידר והופק על ידי דיג’יי DJ PM ותומר מייזנר. בשיר מופיע בית אשר בוצע על ידי נועה קירל. בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי תוך שצבר למעלה מחצי מיליון השמעות. יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת חיובית ואף נתן לו שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה. הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, בוים על ידי איתמר לידר וגיא שגיא, והועלה בשידור חי לערוץ היוטיוב של עברי לידר ב-25 באוגוסט 2019 בסמוך לצאתו כסינגל. בקליפ ניתן לראות את לידר ומייזנר מתקלטים ורקדנים רוקדים במועדון, כמתואר בשיר. עברי לידר & DJ תומר מייזנר, לרקוד עם דמעות בעיניים, באתר יוסמיוסיק, ‏2019-08-25 niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group לרקוד עם דמעות בעיניים - Remixes Pack, נבדק ב-2019-11-15 לרקוד עם דמעות בעיניים, נבדק ב-2019-11-15 עברי לידר & די ג'יי תומר מייזנר - לרקוד עם דמעות בעיניים, נבדק ב-2019-11-15
חגורה שחורה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... חגורה שחורה – דרגה בלימודי אמנויות לחימה אסיאתיות חגורה שחורה (כתב עת) – כתב עת אמריקאי בנושאי אמנויות לחימה חגורה שחורה (מבצע צבאי) – מבצע צבאי לחיסול בכיר הגא"פ בהאא אבו אל-עטא
מוסדות אהלי תורה

אהלי תורה (בשם המלא: אהלי תורה אהלי מנחם – מוסד חינוך על טהרת הקודש; באנגלית: Oholei Torah) הוא רשת לימודים של חסידות חב"ד בשכונת קראון הייטס, המונה גני ילדים, תלמוד תורה, ישיבה קטנה וגדולה. נחשב לרשת החינוך החב"די הגדול בעולם המונה כ-1850 ילדים ובחורים. הרבי מלובביץ' בהתוועדות של שמחת תורה תשט"ו, הביע את רצונו שבמוסדות החינוך של חב"ד ילמדו על טהרת הקודש - ללא לימודי חול. כעבר כשנה, בשנת תשט"ז, הקים הרב מיכאל טייטלבוים (נפטר בו' אדר ב' תשס"ה) בשכונת קראון הייטס מוסד חינוך על טהרת הקודש בשם "אהלי תורה", ללא תמיכה ממשלתית. במשך השנים גדל המוסד, וכיום הוא רשת הלימוד החב"די הגדול ביותר בעולם, בו לומדים למעלה מאלף תלמידים על טהרת הקודש ללא לימודי חול, בלשון הקודש וביידיש. בהתחילה נפתח תלמוד תורה עם כמה תלמידים. כשהמחזור הראשון סיים את התלמוד תורה נפתחה גם ישיבה קטנה, וכשסיימו את הישיבה הקטנה נפתחה גם ישיבה גדולה, ומאז הפך למוסד הכולל את כל שלבי הלימוד. הבניין המרכזי של אהלי תורה שוכן בפינת הרחובות איסטרן פארקויי וברוקלין בסמיכות ל-770, הבניין משמש את הישיבה הגדולה ואולם אירועים גדול, לידו שוכן התלמוד תורה של המוסד. לאחר פטירת הרבי מלובביץ' נוסף למוסד השם "אהלי מנחם", על שמו. בשנת תשכ"ד, הוקמה ישיבה קטנה, בבניין הנמצא בפינת הרחובות מונטגומורי וטרוי (במרכז השכונה), מנהל הישיבה עד תשע"ח היה הרב זושא וילהלם, כהיום מנהל הישיבה הוא הרב משה סילמן. בין המשפיעים של הישיבה נמנה הרב מיכאל אהרן זליגסון. בשנת תש"ל הוקמה הישיבה הגדולה. בין המשפיעים של הישיבה נמנים הרבנים נחמן שפירא ויקותיאל פלדמן (יי'), הרב ישראל פרידמן שימש כראש הישיבה עד שנת תש"ף. בישיבה לומדים כ-350 בחורים. ערך מורחב – קובץ הערות וביאורים הישיבה התפרסמה במשך השנים בזכות קובצי חידושי תורה היוצאים בקביעות, ונכתבו בעיקר על ידי תלמידי ורבני הישיבה, המכילים חבורות שונות בנושאים בתורתו של הרבי מלובביץ', בחסידות חב"ד ונושאים תורניים נוספים. עם כותבי הקובץ נמנים גם רבני חב"ד וראשי ישיבות חב"ד בעולם, ביניהם הרב גבריאל ציננער ועוד. עורך הקבצים הוא הרב אברהם יצחק ברוך גרליצקי המשמש גם כר"מ ראשי בישיבה, כשבכל שנה נבחרים כמה תלמידים לסייע בעריכה. במשך השנים יצאו על ידי הישיבה למעלה מ-35 ספרים בשם "קובץ פלפולים אהלי תורה". מדי שנה יוצאים מישיבת אהלי תורה מסיימי שיעור ד' ל'שליחות' בכ-25 ישיבות חב"ד בעולם הנזקקות לסיוע בעניינים שונים. הזמר אברהם פריד הרב מיכאל אהרן זליגסון הרב יוסף הכט הרב מנחם מנדל גלוכובסקי הרב נחמיה וילהלם א. דשן, המוסד החשוב ביותר בעיני הרבי, עיתון בית משיח גיליון 118 עמוד 14–21 אתר האינטרנט הרשמי של מוסדות אהלי תורה (באנגלית) 'חדר' על טהרת הקודש עלון התקשרות מס' תעו, מתוך אתר צעירי חב"ד חינוך על טהרת הקודש - קונטרס המכיל לקט מדברי הרבי מלובביץ' בנושא. השם שנבחר ("מוסד חינוך") היה בהשגחה פרטית. כשהרשויות הממשלתיות, עברו מדי שנה על רשימת בתי-הספר והישיבות כדי לבחון אם הם עומדים בתקנים - המוסד "אהלי תורה" לא הופיע באף רשימה, כי הוא לא נקרא בית-ספר וגם לא ישיבה. שם חריג כמו "מוסד חינוך", לא עלה כלל בדעתם לחפש וכך ניצלו דינא דמלכותא
אור המערב

מכון אור המערב הוקם ב-1983, בשם 'בני יששכר', ע"ש רבי יששכר סימוני, גביר ובעל צדקה בקזבלנקה. מטרתו היא הוצאת ספרי מחכמי הפזורה הספרדית – במזרח, צפון אפריקה, ובעיקר מרוקו. כיום שמו העיקרי הוא 'אור המערב'. את המכון הקים הרב מאיר אביטבול, כאשר בראשית שנות ה-80, נוכח כי רק כ-10% מהפרסומים הנדפסים והניתנים להשגה בחנויות הספרים, היו של חכמים קדמונים מהפזורה הספרדית. לאחר ביקורו של הרב מאיר בספריה הלאומית בירושלים, נוכח לדעת כי רוב רובן של היצירות שנכתבו במאות האחרונות בצפון אפריקה ובעיקר במרוקו, כלל לא ראו אור. מלבד זאת, הספרים שראו אור בדפוסים ישנים בכל הפזורה הספרדית (בבתי הדפוס שבבלקן, ומאוחר יותר בא"י ובצפון אפריקה) לא חודשו מעולם והיו בלתי ניתנים להשגה. לאור עזובה זו, נרתם הרב מאיר בסיוע ידידים והחל לשקוד על הקמת מכון להוצאת ספרי חכמי ספרד. בשנת 1983, ראה אור הספר הראשון של המכון לב אהרן, לרבי אהרן אבן חיים. בשנת 1993 הוקם מערך המנויים להחזקת המכון. ידידי המכון המעוניינים לתמוך בפעילותו, משתתפים בדמי מנוי, ומקבלים לביתם לכל הפחות 6 ספרים חדשים בשנה, בהוצאת המכון. בהסכם זה יש גם מעין התחייבות של המכון בההדרת והו"ל של כמות ספרים נכבדת מדי שנה. המכון מוציא לאור גם ספרים של מחברים בני דורנו, הקשורים בעיקר בנושאי פסיקות חכמי המזרח ומרוקו. ספרים שנמצאו מתאימים זוכים לחסות המכון. המכון עוסק גם בהוצאת ספרי יסוד, כמו סידורי תפילה בנוסחאות שונות, מחזורים, חומשים, זמירונים, ברכונים, כתובות, מזכרות ועוד. עד לשנת 2019, הוציא המכון לאור קרוב ל-400 ספרים[דרוש מקור], המספר הגדול ביותר של ספרי חכמי ספרד שראו אור במכון אחד. בין ספרי המכון ניתן למנות את הסדרות: ספרי רבי אהרן אבן חיים (לב אהרן על נביאים - תשמ"ד, קרבן אהרן על תורת כהנים - תשע"א), ספרי רבי יהודה עייאש (רבה של אלג'יר, בית יהודה, שבט יהודה ומטה יהודה), ספרי רבי יוסף משאש (אוצר המכתבים, מים חיים, נחלת אבות (תשע"ה) ועוד), מקדש מלך (רבי שלום בוזגלו, ביאור על הזוהר, תשנ"ה), ספרי הרב פרופ' שלמה טולידאנו (דברי שלום ואמת, תשס"ב – תשע"ד, ב' חלקים, תשובות לערעורים על מנהגי מרוקו וצפ"א, ועוד), ספרי היסטוריה וביוגרפיות (מלכי רבנן, נר המערב, אבן דנאן 1000 שנות היסטוריה, ועוד) ועוד. כדי שספרי המכון או כל ספרי חכמי הספרדים יהיו ניתנים להשגה ולעיון בכל רגע נתון, הוקמה ב-1985 הספרייה הספרדית. במקום ניתן לרכוש ולעיין בלמעלה מ-6,000 ספרים. דרך אתר הספרייה ניתן להזמין ספרים הקיימים במלאי לישראל או מחוצה לה. משכנה של הספרייה כיום, בשכונת הבוכרים. בשנת תשמ"ח החל המכון לפרסם את ירחון 'אור המערב', 'ירחון תורני למורשת יהדות המערב'. התפרסמו בו בעיקר דיונים בהלכה ומנהג, מאמרי ביוגרפיה, וחידושים מכתבי יד. בשנת תשע"ה חודש כרבעון, ונכון ל-2019 ראו אור 23 גליונות. אור המערב, ברשת החברתית פייסבוק אור המערב, ברשת החברתית אקס (טוויטר) בין שנות ה-50 ל-80, שנות העלייה והקליטה של יהודי המזרח, כמעט ולא נרשמה בישראל פעילות של ההדרה/הוצאה לאור של ספרי חכמי ספרד הקדמונים. כתוצאה מכך, בשנים הללו אחוז הלימוד בספרי אחרוני ספרד, ושיעור הציטוטים מהם בספרות התורנית, היה זניח ביותר. בכל ספר היוצא לאור נדפסים כל שמות המנויים.
אפרון

אֶפרון (ידוע גם בשם מיכלזון או מיכלסון) הוא בימה מתרוממת ניידת לצרכים חקלאיים. האפרון הוא מנוף אשר בקצהו קבוע התקן בהתאם למשימה שהמפעיל נדרש לבצע. על פי רוב ההתקן הוא סל לנשיאת אדם, כתחליף לסולם, בעיקר לצורך קטיף במטע, אולם ישנם גם דגמים שבהם בראש הזרוע קבוע מסור לגיזום או התקנים אחרים. לאפרון דגמים בעלי שלושה גלגלים לניידות גבוהה יותר או ארבעה גלגלים ליציבות גבוהה יותר. שמו של הכלי ניתן לו על ידי ממציאו, יגאל מיכלזון, כהלחם שמותיהם של שני ילדיו, אפרת וירון. בשנת 1969 זכה מיכלזון בפרס קפלן על המצאתו. נימוקי הזכייה תיארו את האפרון כ"מיתקן פשוט וזול ובעל גמישות הפעלה גדולה ביותר". האפרון יוצא מישראל לארצות הברית ואוסטרליה בשנת 1975 היו בישראל כ-2,000 אפרונים ועוד כמה מאות יוצאו אל מחוץ לישראל. לנהיגת אפרון בישראל דרוש רישיון מפעיל של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה. עדין קוה, אוסף כלים חקלאיים, אתר קיבוץ רביבים. 11 אישים, צוותות ומפעלים, זכו ב"פרס קפלן" ל־1969, דבר, 2 ביולי 1969. הזוכים בפרס קפלן, דבר, 9 ביולי 1969. ייצור מכונות קטיף הופסק בשל גיוס איש המפתח, מעריב, 4 בינואר 1974. א. סדומי, מכונות חוסכות רבבות ימי עבודה, דבר, 29 בספטמבר 1975.
טניה (כפר)

טניה (בהונגרית: Tényő) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. בטניה חיו מעט יהודים. מדיה וקבצים בנושא טניה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טניה (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018 מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
חיי מלחמה

חיי מלחמה הוא ספר מאת פרופסור ניצה בן-דב, הבוחן את השתקפות המלחמה בספרות הישראלית. הספר זכה ב"פרס יצחק שדה לספרות צבאית" לשנת 2018 כבת לניצולי השואה, בן-דב מנסה להתחקות אחרי הייצוג של מלחמות ישראל בספרות על הפרדוקס שבו. מצד אחד המלחמות נזכרות כמעט בכל רומן ישראלי, ומצד שני, חוויה מרכזית זאת בחיי העם היהודי ובחיי מדינת ישראל, יש לה אחרי הכול השתקפות שולית בפרוזה. מעטות היצירות שהן ספרות מלחמה במובן המובהק של המושג. אחד הפרקים בספר, "אש ידידותית", מוקדש לאמו של החבר הטוב ביותר של בנה שנהרג בתאונה צבאית. על כריכת הספר עיצוב של האמנית הילה לולו לין, הכולל בחלקו התחתון תמונה קלאסית של קו החוף התל אביבי אך מעליה שמיים קודרים במראה של בשר חי. הספר בוחן לעומק יצירות ספרותיות ישראליות שיש בהן זיקה מובהקת למלחמה (לא בהכרח ספר על המלחמה עצמה), כדי ללמוד על תודעת המלחמה בישראל, כפי שהיא משתקפת באותן יצירות. עשר היצירות הנסקרות פותחות ב"עד הנה" של ש"י עגנון שנכתב על רקע מלחמת העולם הראשונה ומסתיימות ב"אש ידידותית" של א.ב. יהושע שנכתב על התקופה שלפני האינתיפאדה השנייה. היצירות הנוספות הן: "פצעי בגרות" של חנוך ברטוב עוסק בהתנדבות היישוב היהודי בסוף מלחמת העולם השנייה לצבא הבריטי במלחמתו נגד גרמניה הנאצית, מה שקרוי הבריגדה היהודית; "לא מעכשיו לא מכאן" של יהודה עמיחי שנכתב על רקע השואה ומלחמת השחרור; "התגנבות יחידים" של יהושע קנז המתאר את חייהם של טירונים בצה"ל של שנות ה-50; "מיכאל שלי" של עמוס עוז העוסק במבצע סיני; "יסמין" של אלי עמיר העוסק בתקופת מלחמת ששת הימים; "אשה בורחת מבשורה" של דויד גרוסמן שנכתב על רקע מלחמת יום הכיפורים; "אם יש גן עדן" של רון לשם על מלחמת לבנון הראשונה; ו"יונים בטרפלגר" של סמי מיכאל העוסק באינתיפדה הראשונה. בנוסף, המבוא הבוחן את הדומה והשונה בייצוג מלחמה בספרות העברית לעומת הספרות העולמית, ומסביר את ההבדלים המהותיים בין תיאור ספרותי לבין תיעוד צבאי-היסטורי. הפרק האחרון מוקדש לבחינת מקומם של הנשים בספרות המלחמה. צור ארליך כתב בביקורת על הספר: ”עיוניה של בן-דב מרתקים. כל פרק, כלומר כל עיון-ברומאן, נוגע בדרך כלל בתמה מרכזית ברומאן הנסקר – ומתוך כך, כל עיון כזה מספק לקורא בספרה של בן-דב היכרות, או היזכרות, עם היצירה כולה, ופרשנות מאירת עיניים שלעולם איננה ספקולטיבית”. הספר באתר הוצאת שוקן תוכן העניינים המחברת מקבלת "הפרס לספרות צבאית על שם האלוף יצחק שדה" על הספר - יוטיוב ראיון בתוכנית מחוץ לזמן עם אהרל'ה ברנע, 8 בינואר 2017 רון כתרי מראיין את ניצה בן-דב, על ספרה "חיי מלחמה" במסגרת המרכז למלחמת יום הכיפורים על הספר: אריאנה מלמד, ""חיי מלחמה": עשר יצירות, יותר מדי מלחמות", באתר הארץ, 15 בינואר 2017 נטע הלפרין, "הקרב שלא נגמר" - ריאיון עם הסופרת ישראל היום, 02.02.2017 צור ארליך, ‏סקירת הספר, השילוח, גיליון 3, פברואר 2017 רבקה שאול בן צבי, "מלחמה ללא שדה קרב", המוסף לספרות של 'מקור ראשון' - על הספר "חיי מלחמה", פורסם במוסף 'שבת', 'מקור ראשון', 17 בפברואר 2017 יהודית רותם, נקמה יהודית פראית, באתר הארץ, 1 במרץ 2017 - על "חיי מלחמה" ריאיון עם המחברת על הספר, רדיו 106, 5 במרץ 2017 ציפי שחרור "על החיים, המלחמה ומה שביניהם" התרשמות, הבלוג של איטו אבירם רב שיח על הספר בבית ביאליק, 8 ביוני 2017 Doron Cohen "Where are the Hebrew War Novels,", Haaretz (English Edition) 3.3.2017 Adia Mendelson-Maoz, Lives of Wars and Trauma, Hebrew Studies 59, 2018 אתר הפלמ"ח נטע הלפרין, הקרב שלא נגמר, באתר ישראל היום, 2 בפברואר 2017 צור ארליך, ‏סקירת הספר, השילוח, גיליון 3, פברואר 2017
1793

שנת 1793 היא השנה ה-93 במאה ה-18. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. 1 בינואר 1793 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-11 ימים. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני. 16 בינואר – מלך צרפת לואי השישה עשר נדון למוות על ידי האספה הלאומית במהלך המהפכה 17 בינואר – המהפכה הצרפתית – המלך לואי השישה עשר מורשע ב"קשירת קשר נגד ביטחון וחירות הציבור" ומוצא להורג כמה ימים לאחר מכן 21 בינואר – המהפכה הצרפתית: לואי השישה עשר מלך צרפת מוצא להורג לאחר שנמצא אשם בבגידה 21 בינואר – רוסיה ופרוסיה מחלקות ביניהן את פולין 28 בינואר – לואי ה-17 מוכרז כמלך צרפת על ידי המלוכנים 1 בפברואר – צרפת מכריזה מלחמה על ממלכת בריטניה הגדולה והולנד 4 במרץ – ג'ורג' וושינגטון מושבע לקדנציה השנייה שלו בתור נשיא ארצות הברית. מאז ועד 1933, עת הושבע פרנקלין דלאנו רוזוולט לקדנציה הראשונה שלו, היה זה יום ההשבעה של נשיאי ארצות הברית 5 בספטמבר – בצרפת, האספה הלאומית מצביעה על צעדי טרור כדי לכפות את עקרונות המהפכה הצרפתית. בכך התחיל "שלטון הטרור", שנמשך כחצי שנה ובמהלכו נהרגו בין 35 ל-40 אלף בני אדם 16 באוקטובר – המהפכה הצרפתית: מארי אנטואנט, אשת לואי השישה עשר מוצאת להורג בגיליוטינה 24 באוקטובר – האספה הלאומית של צרפת מקבלת את לוח השנה המהפכני בצרפת 8 בנובמבר – מוזיאון הלובר נפתח לציבור 3 בינואר – לוקרישה מוט, פעילה אמריקאית למען זכויות נשים ואנטי-עבדות. (נפטרה ב-1880) 2 במרץ – סם יוסטון, פוליטיקאי אמריקאי ונשיא רפובליקת טקסס (נפטר ב-1863) 21 בינואר – לואי השישה עשר, מלך צרפת (הוצא להורג) (נולד ב-1754) 6 בפברואר – קרלו גולדוני, מחזאי איטלקי (נולד ב-1707) 29 באפריל – רבי יחזקאל לנדא, "הנודע ביהודה" (נולד ב-1713) 13 ביולי – ז'אן-פול מארה, רופא ומהפכן צרפתי, נרצח בידי שארלוט קורדה (נולד ב-1743) 17 ביולי – שארלוט קורדה, תמכה בז'ירונדינים (נולדה ב-1768) 8 באוקטובר – ג'ון הנקוק, מהאבות המייסדים של ארצות הברית ומושל מסצ'וסטס (נולד ב-1737) 16 באוקטובר – מארי אנטואנט, מלכת צרפת (נולדה ב-1755) 3 בנובמבר – אולמפ דה גוז', מחזאית ועיתונאית צרפתית (נולדה ב-1748) 7 בדצמבר – סרף בר, הפקיד הראשי לענייני יהודים באלזס (נולד ב-1726) להלן לוח שנה גרגוריאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. במקומות בהם היה נהוג אז הלוח היוליאני, שנת 1793 התחילה ביום כ"ח בטבת ה'תקנ"ג (לעומת זאת, אותה שנה לפי הלוח הגרגוריאני החלה 11 ימים מוקדם יותר, ב-י"ז בטבת). אורכה של שנה זו לפי הלוח היוליאני 365 ימים - בדיוק כמו הלוח הגרגוריאני המקביל. להלן לוח שנה יוליאני - עברי משולב עם חגים ומועדים עבריים: שנת 1793 לפי הלוח היוליאני Nothing. ילידי 1793‎ נפטרים ב-1793‎ מדיה וקבצים בנושא 1793 בוויקישיתוף
And I Love You So

"And I Love You So" (בעברית: "ואני אוהב אותך כל כך") הוא שיר שכתב הזמר דון מקליין ויצא באלבום הבכורה שלו "Tapestry" בשנת 1970. אמנים רבים הקליטו מאז את השיר, וב-1973 היה השיר ללהיט בביצועו של פרי קומו שהקליט אותו לאלבום באותו שם בחברת התקליטים RCA ויקטור. הגרסה של קומו הגיעה למקום ה-29 במצעד בילבורד הוט 100, האחרון משורה של להיטים שהקליט שהגיעו ל-40 הגדולים במצעד (Top 40). עוד הגיע השיר לראש מצעד easy listening chart בשנת 1973. בדרום אפריקה הגיע השיר למקום השני במצעד, ובבריטניה למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי, ושהה במצעד במשך 35 שבועות (יותר מכל שיר אחר של קומו בממלכה המאוחדת). ב-11 במרץ 1975 הקליט אלביס פרסלי את השיר באולפן C של RCA בהוליווד שבקליפורניה. השיר יצא באלבום "Today", ואלביס שר אותו כמעט בכל הופעה עד מותו. הארי קוניק ג'וניור כלל את השיר באלבומו "Your Songs" משנת 2009. סרג'ו פרנקי הקליט גרסת כיסוי של השיר ב-1976 באלבום "20 Magnificent Songs". מבצעים נוספים שהקליטו את השיר כוללים את ריק אסטלי, שירלי באסי, גלן קמפבל, בובי גולדסבורו, טום ט. הול, אמילו האריס, אנגלברט המפרדינק, הווארד קיל, ג'וני מאטיס, ננה מושקורי, מאט מונרו, אוליביה ניוטון-ג'ון, ג'ים נבורס, הלן רדי ובובי וינטון. השיר נכלל בפסקול הרשמי של סרט פיליפיני באותו שם בכיכובם של בן אלונזו, סם מילבי ודרק רמזי. ב-1973 הקליטה הזמרת הפיליפינית נורה אונור בחברת התקליטים אלפא רקורדס. עוד הקליטו גרסאות כיסוי רג'ין ולסקז, גארי ולנסיאנו ואנג'לין קווינטו. ב-1999 הקליט את השיר הזמר גלן קמפבל לאלבומו "My Hits and Love Songs". ב-2015 שימש השיר כשיר הנושא בסדרת דרמה פיליפינית הנושאת את אותו שם. ב-2008 הקליט הזמר הקנדי רוץ' וויסין (Roch Voisine) גרסת כיסוי משלו לאלבום "Americana". הזמר הצרפתי קלוד פרנסואה ביצע גרסה בצרפתית של השיר בשם "Et je t'aime tellement". מידע על היצירה "And I Love You So" באתר מיוזיק בריינז Whitburn, Joel (2002). Top Adult Contemporary: 1961-2001. Record Research. p. 62. "SA Charts 1965 - 1989 - Songs A-B". rock.co.za. נבדק ב-17 בינואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) Roberts, David (2006). British Hit Singles & Albums (19th ed.). London: Guinness World Records Limited. p. 117. ISBN 1-904994-10-5. "PEP REVIEW: And I Love You So | PEP.ph: The Number One Site for Philippine Showbiz". PEP.ph. 2009-08-20. אורכב מ-המקור ב-2009-09-10. נבדק ב-2012-01-04.
זיאד נח'אלה

זיאד נח'אלה (נולד ב-6 באפריל 1953; בערבית: زياد النخالة; שמו המלא בתעתיק מדויק: זיאד רשדי אלנח'אלה; נקרא גם: אבו טארק) הוא טרוריסט פלסטיני, מזכ"ל ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני (הגא"פ). זיאד רשדי אלנח'אלה נולד בעזה וגדל בח'אן יונס. נח'אלה הוא בעל תעודת הוראה מהמרכז להכשרת מורים בעזה. משפחתו מנתה שישה ילדים - שני בנים וארבע בנות, אותם הוא גידל ביחד עם בת זוגו. בשנת 1971 נעצר על ידי ישראל בשל מעורבותו במעשי טרור. הוא נשפט ונגזר עליו מאסר עולם, אך לאחר 14 שנה שוחרר במסגרת עסקת ג'יבריל בשנת 1985. לאחר שחרורו הטיל עליו ראש הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, פתחי שקאקי, להקים זרוע צבאית, הנקראת "פלוגות אל-קודס". בשל פעילותו החבלנית באינתיפאדה הראשונה, נעצר על ידי ישראל בשנית באפריל 1988, וגורש ללבנון, שם שימש כנציג הארגון, ובמהלך השנים התגורר לסירוגין בסוריה ובלבנון. ב-2011, עם פרוץ מלחמת האזרחים בסוריה, קבע את מקום משכנו בלבנון. באוקטובר 1995, בעקבות הריגתו של פתחי שקאקי, נבחר נח'אלה לשמש כסגנו של רמדאן שלח, מזכ"ל הארגון. בינואר 2014 צירפה מחלקת המדינה של ארצות הברית את נח'אלה לרשימת פעילי הטרור. העילה לצירופו לרשימה הייתה הנחת מטען חבלה באוטובוס בבת ים ב-22 בדצמבר 2013, פעולה שהגא"פ קיבל עליה אחריות, וכן בשל קבלת האחריות על ירי רקטות לעבר ישראל בשנים 2008, 2009 ו-2011. נח'אלה היה שותף לשיחות שקיימו המצרים עם הארגונים הפלסטיניים להשגת הפסקת אש במבצע עמוד ענן ובמבצע צוק איתן. במבצע צוק איתן אף הותקף בית משפחתו בעזה, וכתוצאה מכך נהרגו גיסתו ובנה. ב-28 בספטמבר 2018 נבחר נח'אלה למזכ"ל הארגון, כחצי שנה לאחר שקודמו בתפקיד ד"ר רמדאן שלח חדל מלתפקד בעקבות מספר אירועי שבץ מוחי. ב-6 באוגוסט 2018 הגיע בראש משלחת של התנועה לביקור רשמי במוסקבה בפעם הראשונה, בהזמנת משרד החוץ הרוסי ומאז ביקר שם מספר פעמים. בשנת 2019, בעקבות נאום וידאו שנשא נח'אלה בזמן מבצע חגורה שחורה, שבו הגזים בתיאור כוחה של ההתנגדות בעזה, הפך לנושא לצחוק וביקורת חריפה בקרב תושבי עזה וברשתות החברתיות.[דרוש מקור] במרץ 2023 נבחר לכהונה שנייה כמזכ"ל הג'יהאד. ב-25 באוקטובר 2023, שבועיים לאחר מתקפת הפתע של חמאס, פורסמה תמונה שלו בביירות בפגישה משולשת בינו לבין חסן נסראללה וסאלח אל-עארורי, בפגישה בה ניסו השניים לצרף את חזבאללה למערכה בעוצמה מלאה. לנח'אלה קשרים טובים עם ממשלת איראן ועם בכירי חזבאללה. היה לו קשר הדוק עם קאסם סולימאני מפקד כוח קודס במשמרות המהפכה, שמילא תפקיד מרכזי בהעברת הסיוע האיראני לארגוני הטרור ברצועת עזה, עד להריגתו בינואר 2020. לאחר פרוץ מבצע עלות השחר, הצטלם נח'אלה עם חוסיין סלאמי, מפקד משמרות המהפכה האסלאמית. קווים לדמותו של זיאד אלנח'אלה, המנהיג החדש של הג'האד האסלמי בפלסטין, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 28 באוקטובר 2018 מדיה וקבצים בנושא זיאד נח'אלה בוויקישיתוף אסיר לשעבר, מבוקש בארה"ב: המנהיג החדש של הג'יהאד האיסלאמי, באתר ynet, 28 בספטמבר 2018 דנה בן שמעון, בחירות בג'יהאד האסלאמי: זיאד נח'אלה נבחר לכהונה שנייה, באתר ישראל היום, 5 במרץ 2023 סאלח אל עארורי, בכיר חמאס שחוסל: קווים לדמותו - בחדרי חרדים, באתר בחדרי חדרים, ‏2024-01-03 סוכנויות הידיעות, ‏מפקד משמרות המהפכה באיראן מאיים: "נפתח שלב חדש בהתנגדות נגד ישראל", באתר מעריב אונליין, 6 באוגוסט 2022
תעלת דנובה–הים השחור (אוקראינה)

תעלת דנובה-הים השחור (באוקראינית: Глибоководний судновий хід Дунай — Чорне море) הידועה גם כתעלת ביסטרי (באוקראינית: бистрий היא תעלת שיט בשטח אוקראיני המאפשרת שיט בין הדנובה ובין הים השחור. התעלה, שהעבודות לחפירתה החלו ב-2004, היא בת 162 קילומטרים ומיועדת לכלי שיט עם שוקע של עד 7.2 מטרים. התעלה מתחרה מסחרית בתעלת סולינה הסמוכה, ברומניה, לכן חפירתה הובילה למתיחויות בין שתי המדינות. בשנות החמישים של המאה העשרים היו בחלק האוקראיני של דלתת הדנובה שתי תעלות שיט, התעלה הזו ותעלת פרורווה, הראשונה נועדה לצרכים צבאיים והשנייה לצרכים מסחריים. בגלל תחזוקה לקויה נחסמה תעלת ביסטרי ב-1959 ותעלת פרורווה ב-1994 והאוניות האוקראיניות נאלצו לשוט דרך תעלת סולינה הרומנית, מה שחייב אותן בתשלום דמי מעבר ותשלום גרירה. Adevarata miza a canalului Bistroe (ברומנית) Canalul Bâstroe (ברומנית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אוקראינה ובנושא גופי מים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מפרץ הל (איי הבתולה)

מפרץ הל (באנגלית: Hull Bay) הוא חוף על האי סנט תומאס, איי הבתולה של ארצות הברית, הממוקם באיים הקאריביים. מפרץ האל הוא חוף בצפון מחוז נורת'סייד של האי סנט תומאס. המפרץ ממוקם מערבית למפרץ מאגנס. החוף משמש כנקודת עגינה לסירות דיג רבות, וכן הוא משמש לתחרויות דיג. לרוב המפרץ רגוע, אך כאשר הוא סוער, המפרץ הוא חוף גלישה פופולרי. המפרץ משמש לנופש ופנאי, ובו מסעדות, ברים, ומרכז צלילה. מפרץ האל, כפי שנראה מגבעה סמוכה. מפרץ האל, כפי שנראה מעגנת הסירות. מדיה וקבצים בנושא מפרץ הל בוויקישיתוף תיאור מפרץ הל באתר vinow תנאי גלישה עדכניים עבור מפרץ הל באתר surf-forecast תנאי גלישה עדכניים עבור מפרץ הל תנאי גלישה היסטוריים עבור מפרץ הל (נתונים משנת 1997) מפרץ הל, סרטון באתר יוטיוב תיאור מפרץ הל פעילויות נופש ופנאי בחוף
לין איפו

הרפובליקה העממית של סין זהו שם סיני; שם המשפחה הוא לין. ג'סטין לין איפו (באנגלית: Justin Yifu Lin; בסינית: 林毅夫; נולד ב-15 באוקטובר 1952 בטאיוואן) הוא אחד מהכלכלנים הבולטים בסין ואחד מהתומכים הפעילים ביותר בעד רפורמות בסין. לין נולד בטאייוון. ב-1971 התחיל ללמוד חקלאות באוניברסיטה המקומית. כעבור זמן קצר עבר לאקדמיה צבאית אותה סיים ב-1975. ב-1978 סיים לימודי תואר שני. ב-1979, בהיותו קצין בצבא, ערק לרפובליקה העממית של סין. הוא השאיר מאחור את אשתו וילד בן שלוש, והם הצטרפו אליו כעבור מספר שנים. ב-1982 סיים לין לימודי כלכלה באוניברסיטת בייג'ינג, וב-1986 קיבל תואר שלישי מאוניברסיטת שיקגו. כעבור שנה התחיל ללמד באוניברסיטת בייג'ינג, וב-1993 התמנה לפרופסור. לין יסד וניהל את המרכז הסיני למחקר כלכלי (China Center for Economic Research). בשנים 2008–2012 כיהן בתפקיד הכלכלן הראשי וסגן נשיא בכיר של הבנק העולמי. לין הוביל מספר רפורמות כלכליות חשובות ברפובליקה העממית של סין. ב-2015 זכה, יחד עם פאן גאנג, בפרס הסיני לחדשנות כלכלית ( Prize of China Economics Innovation). מדיה וקבצים בנושא לין איפו בוויקישיתוף לין איפו, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה לין איפו, באתר SSRN מאמרים שכתב לין ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פיורד וולסטנהולם

פיורד וולסטנהולם (באנגלית: Wolstenholme Fjord ;בגרינלנדית: Uummannap Kangerlua) הוא פיורד הממוקם בשטח מחוז אוואנאטה שבצפון-מערב גרינלנדצפונית לבסיס האוויר תולה, ובסמוך לכפר האינואיטי הנטוש נארסארסוק (אשר ניטש בעקבות התקרית הגרעינית). הפיורד ממוקם באזור החוף שבין כף יורק לכף אלכסנדר. הפיורד, וכן מפרץ אינגלפילד, הם שני המפרצים העיקריים באזור. בפתח הפיורד מצויים האי סאונדרס, והאי וולסטנהולם. מפרצון בילוט נמצא בפתח הפיורד, והוא נשפך אל מפרץ נורת' סטאר. מערבית לפיורד וולסטנהולם נמצא פיורד גראנוויל. אל הפיורד נשפכים ארבעה קרחונים גדולים: קרחון סאליסבורי, קרחון צ'מברלין, קרחון קנוד רסמוסן, וקרחון האראלד מולטקה. האזור זוהם בשנת 1968 בפלוטוניום וקרינה רדיואקטיבית בעקבות התרסקות מטוס B-52 (התקרית הגרעינית בגרינלנד). • Svend Funder, Late Quaternary Stratigraphy and Glaciology in the Thule Area, Northwest Greenland • United States. Defense Mapping Agency, United States. Naval Oceanographic Office, Sailing Directions for West Coast of Greenland, Volumes 16-968, PP 338 - 339 • Steven J. Mock, Fluctuations of the terminus of the Moltke Glacier, Cold Regions Research and Engineering Laboratory (U.S.), P 2 מפת אזור פיורד וולסטנהולם תצלום בסיס ת'ול, מפרץ נורת' סטאר ופיורד וולסטנהול באתר נאס"א פיורד וולסטנהולם, סרטון באתר יוטיוב מידע גאוגרפי