laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אברהם אבוקרט

אברהם אבוקרט (נולד ב-14 בפברואר 1960) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק במכבי חיפה בעמדת הקשר האחורי. אבוקרט נולד בשכונת ואדי סאליב בחיפה, ארבע שנים אחרי שהוריו עלו מרוקו. בהיותו בן 9 התגלה אבוקרט על ידי צייד כישרונות של מחלקת הנוער של מכבי חיפה, והצטרף לקבוצת הילדים של המועדון. הוא התקדם בהמשך גם לקבוצת הנערים ולקבוצת הנוער. בצעירותו שיחק אבוקרט בעמדת הקשר ההתקפי, והבקיע שערים רבים. ב-1 בינואר 1977 ערך אבוקרט את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי חיפה במשחק מול הפועל עכו, בטרם מלאו לו 17, תחת המאמן שמעון שנהר שהיה גם מאמנו בקבוצת הנערים. עם זאת, בהמשך העונה הוחלף שנהר בידי אלי פוקס, שלא שיתף את אבוקרט הצעיר והעדיף להסתמך על השחקנים הוותיקים בקבוצה. מכבי חיפה ירדה באותה עונה לליגת המשנה, ונשארה בה למשך ארבע עונות. לאחר מספר עונות בהן מיעט לקבל דקות משחק החל אבוקרט להשתלב בקביעות בקבוצה הבוגרת בעונת 1980/1981, וסייע לה להעפיל בחזרה לליגה הבכירה, תוך שהוא משחק לרוב כקשר אחורי. תחת המאמן ג'ק מנסל שיחק אבוקרט לרוב כקיצוני, אך שלמה שרף, שהגיע לאמן את מכבי חיפה ב-1983, החזיר אותו לעמדתו כקשר אחורי. בעונת 1983/1984 הוא סייע לקבוצה לזכות באליפות ישראל הראשונה בתולדותיה, ואף נבחר על ידי שרף לשחקן העונה של המועדון, יחד עם איתן אהרוני. הוא זכה עם הקבוצה באליפויות נוספות ב-1985 ו-1989, ובעונת 1990/1991 זכה עם עמה בדאבל הראשון בתולדותיה. בשנים אלו הוא הפגין יעילות רבה בחוליית הקישור, וארגן בהצטיינות את המשחק של קבוצתו. בסך הכול שיחק אבוקרט ב-396 משחקים עבור מכבי חיפה, וכבש תשעה שערים. הוא החזיק בשיא ההופעות של מכבי חיפה במשחקי הליגה ובמשחקי גביע המדינה (63 הופעות), עד שלימים נשברו שיאים אלו על ידי אלון חרזי. הוא שיחק גם 14 פעמים במסגרת גביע האינטרטוטו. לאחר פרישתו ממשחק ב-1993, החל אבוקרט לשמש כעוזר המאמן לגיורא שפיגל, והחזיק בתפקיד עד לעזיבתו של שפיגל, ב-1998 ומונה למאמנה של הפועל בית שאן, עד המחזור ה-10 של העונה. לאחר סיום דרכו בקבוצה הבוגרת החל אבוקרט לאמן את קבוצת הנשים של מכבי חיפה, ובהמשך אימן את קבוצות הנערים השונות של המועדון. בשנת 2012 מונה למאמן קבוצת הנוער של המועדון, ובעונתו הראשונה זכה עמה בדאבל. אבוקרט מתגורר בשכונת קריית חיים, והוא אב לשתי בנות ובן. בנו, רן, היה כדורגלן גם הוא. כיום הוא עובד בעיריית חיפה כמנהל של מספר אולמות ספורט בעיר. כשחקן מכבי חיפה: אליפויות: 1983/1984, 1984/1985, 1988/1989, 1990/1991 גביע המדינה: 1990/1991 כמאמן הנוער של מכבי חיפה: אליפות: 2012/2013, 2013/2014 גביע: 2012/2013, 2013/2014 אברהם אבוקרט, באתר Transfermarkt פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt עמוד השחקן באתר מכבי חיפה און-ליין אשר גולדברג‏, "אי אפשר היה לשחק כדורגל. אנשי בית"ר עשו בלגן", באתר וואלה, 27 באפריל 2023
אוניברסיטת סן-ז'וזף

אוניברסיטת סַן-ז'וזף (בצרפתית: Université Saint-Joseph; בערבית: جامعة القديس يوسف, תעתיק: "ג'אמעת אלקדיס יוסף") היא מוסד חינוכי אקדמי פרטי, שהוקם על ידי המסדר הישועי בביירות, לבנון, בשנת 1875, הידוע בזכות בית הספר לרפואה שלו, ובית החולים Hôtel-Dieu de France השייך לו. ממשלת לבנון מכירה רשמית באוניברסיטה ובתעודות שהיא מעניקה, בהתאם לחוק המסדיר את ההשכלה הגבוהה במדינה. הישועים שיחקו תפקיד חשוב בפיתוח ההשכלה בלבנון ובכלל ברנסאנס הערבי שהתפתח בסוף המאה ה-19. בשנת 1839 אנשי המסדר הגיעו לראשונה לביירות והקימו שם בית ספר צנוע. בשנת 1855 הוקם בית ספר נוסף בע'זיר שהועבר לביירות בשנת 1875. הרשויות העניקו לבית הספר החדש את התואר "אוניברסיטה", מה שהקנה לו את הזכות להעניק תארים, בעיקר תוארי דוקטור בפילוסופיה ובתאולוגיה. במשך השנים הבאות נפתחו עוד ועוד פקולטות ובתי ספר. למשל הפקולטה לרפואה הוקמה בשנת 1883 בתור "הפקולטה לרפואה ולרוקחות". קליניקה לרפואת נשים נפתחה ב-1896, בית הספר למזרחנות נפתח ב-1902, בית ספר למשפט צרפתי ב-1913, שהפך לפקולטה למשפטים בשנת 1946. בית הספר להנדסה נפתח ב-1913 והפך בשנת 1948 למוסד הגבוה להנדסה. האוניברסיטה בעלת 5 קמפוסים בביירות ובנוסף 3 קמפוסים אזוריים: בצידון (דרום), בזחלה (בקאע) ובטריפולי (צפון). בנוסף, האוניברסיטה מפעילה 12 מתקנים ו-22 מוסדות מקצועיים. כיום לומדים באוניברסיטה ושלוחותיה 10,000 סטודנטים. בוגרי אוניברסיטת סן-ז'וזף מדיה וקבצים בנושא אוניברסיטת סן-ז'וזף בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת סן-ז'וזף אוניברסיטת סן-ז'וזף, ברשת החברתית פייסבוק אוניברסיטת סן-ז'וזף, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אוניברסיטת סן-ז'וזף, ברשת החברתית LinkedIn אוניברסיטת סן-ז'וזף, סרטונים בערוץ היוטיוב Factbook 2013 נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1799-1948", הוצאת איתי בחור, מרץ 2012, מהדורה שנייה, עמוד 48
בייטרק

בייטרק (בקזחית: Бəйтерек; "עץ צפצפה גבוה") הוא מבנה מונומנטלי ומגדל תצפית השוכן באסטנה, בירת קזחסטן. בנייתו של המגדל הסתיימה בשנת 2002, והוא הוקם במסגרת תנופת הבנייה המונומנטלית שעוברת העיר מאז שהייתה לבירת קזחסטן, בשנת 1997. המגדל הפך לאחד מסמליה המוכרים ביותר של העיר, ובין היתר, הוא מופיע על כל שטרות הטנגה, המטבע של קזחסטן. המגדל מתנשא לגובה של 105 מטר, ומרפסת התצפית שבראשו שוכנת בגובה של 97 מטר, נתון המסמל את שנת הכרזתה של אסטנה לבירה. צורתו של המגדל מזכירה צורת גזע עץ המסתיים בצמרת שענפיה נישאים אל על ולצדדים. בין הענפים שוכן כדור מוזהב בקוטר של 22 מטרים, שבו שוכנת מרפסת התצפית. תוכניתו ומראהו של המגדל נועדו להזכיר אגדת עם אודות עץ החיים המיתי וציפור הקסמים, המכונה סימורג (Симург), אשר הטילה את ביצתה בין ענפיו. ממרפסת התצפית נשקף נוף מרחב על העיר, וקבועה בה תבנית טביעת ידו המצופה זהב של נשיא קזחסטן נורסולטן נזרבייב. שלט הקבוע ליד טביעת היד, מעודד את המבקרים להניח את ידם בתבנית ולהביע משאלה, וכשהם עושים זאת נשמע המנון קזחסטן. במגדל שוכנים גם אקווריום גדול וגלריה. בקיץ 2006 נשרפו קומותיו העליונות של המגדל, ויש שכינוהו "המאפרה" בשל כך. המגדל על שטר של 10,000 טנגה המגדל בערך של 50 טנגה, שנטבע בשנת 2007 לציון יובל עשר שנים להכרזת העיר כבירת המדינה מראה מראש המגדל מדיה וקבצים בנושא בייטרק בוויקישיתוף בייטרק באתר אמפוריס Wir sind doch nicht Turkmenistan
תדיר ושאינו תדיר

תדיר ושאינו תדיר – תדיר קודם (או כל התדיר מחבירו קודם את חבירו) הוא כלל בהלכה הקובע כי קיום מצווה שכיחה יותר, קודם לקיום מצווה שכיחה פחות. מקור הכלל, בניסוח שונה מעט, במשנה, מסכת זבחים, פרק י', משנה א': "כל התדיר מחברו - קודם את חברו", ומשמעות הכלל היא שיש להקדים את הקרבתו של קורבן בעל תדירות רבה לקורבן שתדירותו פחותה. כך למשל, קורבן תמיד, הקרב בכל יום, קודם לקורבן מוסף, קורבן מוסף של שבת קודם לקורבן מוסף של ראש חודש, וקורבן מוסף של ראש חודש קודם לקורבן מוסף של ראש השנה. הכלל נלמד מהפסוק העוסק בקורבנות המוספין (במדבר כח,=): "מלבד עולת הבוקר אשר לעולת התמיד תעשו את אלה", שמשמעו שיש לעשות את קורבנות המוספים לאחר עולת הבוקר - קורבן תמיד של שחר, שהיא תדירה יותר. הגמרא (זבחים צא, א) קובעת שקדימות זו אינה נוהגת אלא בדבר שהוא תדיר יותר, כלומר שבאופן קבוע וסדיר הוא שכיח יותר מחבירו; אבל דבר מצוי יותר, כלומר "שאין תדירותו חובה, אלא שהוא מצוי תמיד יותר מחבירו" (רש"י שם) - אינו קודם לדבר מצוי פחות, ולכן קורבן שלמים אינו קודם לקורבן חטאת, אף ששלמים מצוי הרבה יותר, כיון שאין כלל מחייב להקריב שלמים באופן תדיר יותר. המשנה (זבחים י, ב) מביאה כלל נוסף, לפיו "כל המקודש מחברו קודם את חברו", והגמרא בשני מקומות (שם צ, ב; מנחות מט, א) דנה בהתנגשות בין שני כללים אלה - מה הדין כאשר לפנינו שני דברים, אשר אחד מהם תדיר מחברו והשני מקודש מחברו? הגמרא אינה מכריעה ספק זה, והרמב"ם (הל' תמידין ומוספין ט, ב) פוסק: "היה לפניו תדיר ומקודש - יקדים איזה מהן שירצה". במסכת פסחים נחלקים בית שמאי ובית הלל איזה ברכה קודמת, האם ברכת היום (קידוש) קודמת או ברכת היין קודמת. בית הלל סוברים שיש להקדים את ברכת היין לברכת היום וזאת מהסיבה של "תדיר ושאינו תדיר - תדיר קודם" ועל כן יברכו קודם על היין ולאחר מכן יברכו על היום. טלית ותפילין – מכיוון שטלית נלבשת שבעה ימים בשבוע ותפילין רק שישה ימים, הרי שמדי יום יש להתעטף תחילה בטלית, ורק לאחר מכן להניח תפילין. תפילת "רצה והחליצנו" ותפילת "יעלה ויבוא" – מכיוון ש"רצה" מזדמנת מדי שבת ו"יעלה ויבוא" רק בימי חג וראש חודש - אמירת "רצה והחליצנו" קודמת לאמירת "יעלה ויבוא".[דרוש מקור] אין מעבירין על המצוות "תָּדִיר וְשֶׁאֵינוֹ תָּדִיר", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק י, עמוד 226, באתר היברובוקס מאמרים בנושא תדיר ושאינו תדיר, באתר ספריית אסיף משנה הוריות ג ו ראו קיצור שולחן ערוך י', ב.
ג'ורג' בלווז

ג'ורג בלווז (באנגלית: George Wesley Bellows‏; 19 באוגוסט 1882 – 8 בינואר 1925), צייר אמריקני. בלווז נולד בעיר קולומבוס במדינת אוהיו. בתקופת לימודיו באוניברסיטת המדינה של אוהיו החל לעבוד כמאייר לפרנסתו. במהלך לימודיו הוצע לו לשחק כדור בסיס באופן מקצועי, אולם בלווז נמשך לציור ובהמשך אף עזב את לימודיו ועבר לניו יורק על מנת ללמוד ולהעמיק את השכלתו באומנות. בניו יורק למד אצל רוברט הנרי, דמותו ומנהיגותו של הנרי השפיעו על סגנונו של בלווז. בלווז נמשך לנושאים שהיו בסדר היום של קבוצה שכונתה השמונה. השמונה היו אמנים שהרבו לתאר את ניו יורק מתוך התבוננות ריאליסטית. בין האמנים הבולטים בקבוצה היו אדוארד הופר וג'ון סלואן (גם הם מתלמידיו של רוברט הנרי). ב-1908 זכה בלווז בהכרה ראשונית בסגנונו, בתערוכה שארגן יחד עם תלמידים אחרים של רוברט הנרי. בלווז בלט בציוריו הריאליסטיים המתארים את החוויה האורבנית בניו יורק ממקור ראשון. בלווז הטיב לתפוס את התחושה הכאוטית שהייתה קיימת בשכונות של מעמד הביניים בניו יורק, למשל בציור Cliff Dwellers משנת 1913. בשנים 1907–1915 שקד בלווז על סדרה של ציורים המתארים את ניו יורק המושלגת, נראה שבסדרה זו פיתח בלווז את תפיסת האור שהתפתחה בהמשך בשאר ציוריו. בלווז מוכר בזכות ציוריו המתארים קרבות איגרוף של חובבים. על הציורים נסוכה מעין אווירה אפלולית, מתוחה ואלימה. בשולי התמונה אפשר לראות את שאגות העידוד של הקהל ואת פניהם המתעוותות של חלק מהצופים כאשר בחזית התמונה נראים שני מתאגרפים בעיצומו של קרב קדחתני. בלווז מיטיב לבטא את הפעלתנות ואת המתח האופפים את הקרב הבלתי חוקי. בלווז שהיה בעל מודעות חברתית גבוהה תרם מזמנו וממרצו לקבוצת אומנים רדיקלית שנקראה "The Lyrical Left" . בהמשך לימד בבית הספר לאומנות של ניו יורק ואף היה מצוות העריכה של עיתון סוציאליסטי שנקרא "ההמונים". ב-1919 עזב בלווז את ניו יורק לטובת משרה של מורה בבית הספר לאומנות של שיקגו. ב-1925 נפטר בלווז בכתוצאה מסיבוך קרע בתוספתן. עבודותיו של בלווז מוצגות במוזיאונים ברחבי ארצות הברית. מדיה וקבצים בנושא ג'ורג' בלווז בוויקישיתוף אצל שרקי קישור לתמונה של קרב איגרוף. ג'ורג' בלווז, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי ג'ורג' בלווז בפרויקט גוטנברג (באנגלית) ג'ורג' בלווז, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
ועידת קונסטנטינופול השנייה

ועידת קונסטנטינופול השנייה הייתה ועידה אקומנית של הכנסייה, אשר נערכה בין 5 במאי ל-2 ביוני שנת 553. ביוזמתו של הקיסר הביזנטי יוסטיניאנוס. בראשה עמד הפטריארך אוטיקיוס מקונסטנטינופול. בוועידה השתתפו 152 בישופים שהגיעו בעיקר מהמזרח. בין שישה עשר הבישופים שהגיעו מהמערב תשעה היו מאיליריה ושבעה מאפריקה. בוועידה לא השתתף אף נציג מאיטליה. יוסטיניאנוס כינס את הוועידה במטרה לקבל את אישור הכנסייה לגינוי עבודותיהם של שלושה בישופים מקורבים לאסכולת אנטיוכיה שנפטרו כמאה שנה לפני כן: תאודור מאנטיוכיה, תאודורֶט מקירוס וחיבה מאֶדֶסָה, עבודות הידועות בשם "שלושת הפרקים". הגינוי בא להבהיר כי הכנסייה של רומה, שאימצה את החלטות ועידת כלקדון, התנגדה נחרצות לנֶסְטוֹרְיאניזם, כפי שנתמך על ידי אסכולת אנטיוכיה. הוועידה גינתה גם את הגישה לפיה יש לראות במרים אך ורק את אימו של ישו האדם ואין לכנותה "אם האלוהים". תחילה האפיפיור ורגיליוס סירב להצטרף לגינויים שפרסמה הוועדה, אך לאחר זמן מה הוא וממשיכו האפיפיור פלגיוס הראשון הסכימו. למרות זאת, יוסטיניאנוס לא השיג את מטרתו הנוספת, להביא לפיוס בין מקבלי החלטות ועידת כלקדון למונופיזיטים בחלק המזרחי של האימפריה הרומית. היפוכו של דבר – שני הפלגים, הכנסייה המערבית, שדבקה בהחלטות ועידת כלקדון והקהילה המונופיזיטית המזרחית הקשיחו את עמדותיהם. החלטות הוועידה סוכמו באמצעות ארבעה עשר עקרונות המגדירים את אמיתות האמונה הנוצרית ואת המצבים בהם אדם ייחשב לכופר ויהיה ראוי להטלת חרם על ידי הכנסייה. עקרונות אלה שמשו בסיס להתפתחות הכריסטולוגיה הביזנטית. ועידת קונסטנטינופול השנייה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Second Council of Constantinople, www.newadvent.org Council Fathers, Second Council of Constantinople – 553 A.D., Papal Encyclicals, ‏0553-05-05 (באנגלית)
אוף ברודוויי

אוף-ברודוויי (מאנגלית: Off-Broadway – "מחוץ לברודוויי") הוא כינוי להופעות תיאטרון (לרוב מחזות זמר) המועלות בניו יורק, הנחשבות לרוב לפחות ממסדיות ויוקרתיות מהמחזות המועלים בברודוויי. בתחילת השימוש במושג היה מדובר על מיקום גאוגרפי באזור התיאטראות של מנהטן ברחוב ברודוויי וברחובות המצטלבים עמו, אך כיום משמש המושג לתיאור כל הפקת תיאטרון בניו יורק המועלית מחוץ לאולמות הממסדיים בברודוויי באולם תיאטרון שבו 99 עד 500 מושבים. הצגות רבות מתחילות את דרכן ב"אוף ברודוויי" ולאחר שהן זוכות להצלחה הן מגיעות לאולמות הגדולים בברודוויי עצמה. מסלול זה עברו אף להיטים כ"שורת המקהלה" ו"שיער". משנת 1956 מחולק פרס בשם "פרס אובי" (Obie Award) למחזות, לשחקנים, ולאנשי צוות באוף ברודוויי. השימוש במושג, שבתחילה שימש לתיאור תיאטרון שוליים אך התמסד עם הזמן, הביא ליצירת מושג נוסף – "אוף אוף ברודוויי", המתאר העלאת מחזות בתיאטראות פחות ממוסדים אף מתיאטראות "אוף ברודוויי". תיאטראות ברודוויי (הצגות ברודוויי בולטות) תיאטראות וסט אנד (הצגות וסט אנד בולטות) אוף ברודוויי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של אוף ברודוויי (באנגלית) Internet Off-Broadway Database (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
החפה

האם התכוונתם ל... החפת לווייתנים – תופעה של עליית יונקים ימיים אל החוף מן האוקיינוס או הים לוחמה אמפיבית – תורת לחימה לשימוש בכלי שיט מיוחדים או כלי רכב אמפיביים, כדי להנחית כוח צבאי על חוף אויב.
אפיטרוכואיד

אפיטרוכואיד היא צורה גאומטרית הנוצרת על ידי נקודה על גבי מעגל הסובב (ללא החלקה) סביב מעגל אחר. בשעה שהפרמטרים הנכללים במשוואה הם R המהווה את רדיוס המעגל החוסם; r, המהווה את רדיוס המעגל התוחם ו- d המהווה את המרחק מנקודה o במרכז התחום אל "הנקודה הצובעת". , הפונקציה המתארת צורה זו היא: x ( θ ) = ( R + r ) cos ⁡ θ − d cos ⁡ ( R + r r θ ) , {\displaystyle x(\theta )=(R+r)\cos \theta -d\cos \left({R+r \over r}\theta \right),\,} y ( θ ) = ( R + r ) sin ⁡ θ − d sin ⁡ ( R + r r θ ) {\displaystyle y(\theta )=(R+r)\sin \theta -d\sin \left({R+r \over r}\theta \right)\,} מקרים פרטיים של האפיטרוכואיד הם האפיציקלואיד בו מתקיים r = d {\displaystyle r=d} היוצרים יחס R = k r {\displaystyle R=kr} . ולכן גם המשוואות הפרמטריות: x ( θ ) = r ( k + 1 ) cos ⁡ θ − r cos ⁡ ( ( k + 1 ) θ ) {\displaystyle x(\theta )=r(k+1)\cos \theta -r\cos \left((k+1)\theta \right)\,} y ( θ ) = r ( k + 1 ) sin ⁡ θ − r sin ⁡ ( ( k + 1 ) θ ) . {\displaystyle y(\theta )=r(k+1)\sin \theta -r\sin \left((k+1)\theta \right).\,} וועקומת לימצון של פסקל (Limaçon de Pascal) בה מתקיים r {\displaystyle r}   ≥ {\displaystyle \ \geq } R {\displaystyle R} ולכן גם המשוואות הפרמטריות: x = a 2 + b cos ⁡ θ + a 2 cos ⁡ 2 θ {\displaystyle x={a \over 2}+b\cos \theta +{a \over 2}\cos 2\theta } y = b sin ⁡ θ + a 2 sin ⁡ 2 θ {\displaystyle y=b\sin \theta +{a \over 2}\sin 2\theta } מדיה וקבצים בנושא אפיטרוכואיד בוויקישיתוף אפיטרוכואיד, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פונקציית ייצור

פונקציית הייצור היא משוואה המתארת קשר בין תשומות (גורמי ייצור) לתפוקה (מוצרים). התשומות הן בדרך כלל עובדים, הון וחומרי גלם. הפונקציה משמשת במיקרו כלכלה על מנת לחשב את התפוקה המקסימלית של פירמה המשתמשת בטכנולוגיית ייצור מסוימת ביעילות (גורמי הייצור מנוצלים לגמרי). לרוב הפונקציה מתוארת כמשוואה   Q = F ( K , L ) {\displaystyle \ Q=F\left(K,L\right)} , כאשר Q היא התפוקה, F היא פונקציית הייצור (או טכנולוגיית הייצור) ו-K ו-L הם גורמי ייצור, לרוב, הון ועבודה בהתאמה. פונקציית ייצור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פונקציות ייצור (תיאוריה כלכלית), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוניריה אורזיצ'ן

אוניריה אורזיצ'ן (ברומנית: Unirea Urziceni) היא קבוצת כדורגל רומנית מהעיר אורזיצ'ן שברומניה המשחקת בליגה החמישית ברומניה. המועדון זכה באליפות הרומנית בפעם הראשונה בתולדותיה בעונת 2008/2009, תואר מפתיע לקבוצה קטנה יחסית ובעלת תקציב מצומצם מאוד. הקבוצה התפרקה בקיץ 2011. המועדון הוקם תחילה בשם "יאולימצה" (כשם המחוז בו נמצאת אורזיצ'ן) ושיחק בשנותיו הראשונות נגד מועדונים מקומיים. לאחר מכן, הצטרפה אורזיצ'ן לסבב הליגות הרומניות אך שיחק מירב שנותיה בליגות הנמוכות. בשנת 1976 הוקם אצטדיונה של הקבוצה, אצטדיון טינרטולוי. בשנת 1988 הגיעה הקבוצה עד לשלב שמינית הגמר של הגביע הרומני, הישג השיא של הקבוצה באותה תקופה. בשנת 2006 עשתה הקבוצה הקטנה היסטוריה והעפילה לראשונה בתולדותיה לליגה הבכירה ברומניה. בשל העובדה שמדי הקבוצה היו כחולים ומאמנה היה דן פטרסקו, שהיה קשור לצ'לסי, הקבוצה כונתה "צ'לסי של יאלומיצה". בעונת 2008/2009 חוללה הקבוצה היסטוריה וזכתה לראשונה בתולדותיה באליפות רומניה, בפער של 5 נקודות מהשנייה בטבלה, דינמו בוקרשט. באותה העונה הקבוצה הופיעה לראשונה במפעל אירופי כלשהו, בגביע אופ"א, אז שיחקה מול קבוצת המבורג הגרמנית בסיבוב הראשון ולאחר שהוציאה תוצאת תיקו 0-0 בגרמניה הפסידה 0–2 בביתה והודחה מהמפעל. עקב זכייתה של הקבוצה באליפות, העפילה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לשלב הבתים של ליגת האלופות. ב-20 באוקטובר 2009 רשמה הקבוצה את הישג השיא שלה באירופה בניצחון החוץ 1–4 על גלאזגו ריינג'רס הסקוטית. במסגרת משחקיה בליגת האלופות האירופאית סיימה הקבוצה במקום ה-3 בבית והודחה למשחקי הנוק-אאוט בליגה האירופאית, שם הודחה על ידי ליברפול בשלב 32 האחרונות. לאחר שסיימה במקום השני בעונת 2009/2010 בליגה הרומנית, העפילה הקבוצה למוקדמות ליגת האלופות שם הפסידה לזניט סנקט פטרבורג והודחה למוקדמות הליגה האירופית בהם הפסידה להיידוק ספליט והודחה מהמפעל. בסוף עונת 2010/2011, אחרי שירדה לליגה השנייה הרומנית לאחר שסיימה במקום ה-17, הבעלים החליטו להפסיק להשקיע בקבוצה ולפרקה אחרי 57 שנות פעילותה. בקיץ 2015 המועדון הוקם מחדש בליגה החמישית ברומניה ועבר זמנית לשחק בעיירה גרבוב עד שהאצטדיון באורזיצ'ן ישוחזר. לאחר מספר שנים המועדון פורק. אליפות הליגה הרומנית: 1 (2008/2009) סגנית מחזיקת הגביע הרומני: 1 (2007/2008) מדיה וקבצים בנושא אוניריה אורזיצ'ן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוניריה אורזיצ'ן הזאבים נכחדו: אוניראה אורזינצ'ני נסגרה, באתר ynet, 10 ביולי 2011
Don't Stop 'Til You Get Enough

Don't Stop 'Til You Get Enough הוא שיר של הזמר והיוצר מייקל ג'קסון שיצא בחודש יולי 1979. השיר היה הסינגל הראשון שיצא מהאלבום "Off the Wall", שיצא לאור חודש לאחר מכן. את השיר והאלבום כולו הפיק המוזיקאי קווינסי ג'ונס. השיר, שאורכו מעל ל-6 דקות, הוא בסגנון הדיסקו עם השפעות של סגנון הפאנק והיה השיר הראשון שהוציא ג'קסון שבו הייתה לו שליטה מלאה על היצירה המוזיקלית. השיר הגיע למקום הראשון במצעד המכירות האמריקאי, שבע שנים מאז הפעם הקודמת של ג'קסון. השיר אף הקנה לג'קסון פרס גראמי ראשון כסולן וצבר תשבחות לקומפוזיציה ולעיבוד המוזיקלי. השיר נחשב לשיר ראשון שהציג את כשרונותיו של ג'קסון כיוצר עצמאי. ב-1978 כיכב ג'קסון בדמות הדחליל בסרט "הקוסם", על פי ספרו של ליימן פרנק באום - הקוסם מארץ עוץ. בתום צילומי הסרט פנה ג'קסון לקווינסי ג'ונס, שהיה המנהל המוזיקלי של הסרט, כדי שימליץ לו על מפיק מוזיקלי שיוכל לסייע לו בקידום קריירת הסולו שלו. ג'ונס הציע את עצמו והשניים החלו לעבוד ביחד על אלבום חדש. לאחר שהאזינו למאות שירים, בחרו השניים בשלושה שירים שיועדו להקלטה, אחד מהם היה "Don't Stop 'til You Get Enough". מאוחר יותר סיפר ג'קסון כי לאחר שלחן השיר החל להתנגן בראשו, לא יכול היה ג'קסון להוציאו מראשו לרגע והוא מצא את עצמו ממלמל ושר אותו ללא הרף. מאחר שלא ידע לנגן, ניגן רנדי אחיו את הלחן עבורו על הפסנתר באולפן ההקלטות הביתי של משפחת ג'קסון. כשאמו של ג'קסון, שהייתה מאמינה אדוקה של עדי יהוה, שמעה את השיר היא נחרדה מתוכן המילים. היא ציינה כי שם השיר, שהוא גם השורה המרכזית בפזמון שלו, ניתן לפירוש כהתייחסות לחלק מאקט מיני. ג'קסון טען כי אין השיר מדבר על יחסי מין, אלא יכול להתפרש בכל צורה שאנשים רוצים לפרש אותו על חייהם. מיד כשג'קסון השמיע לראשונה את ההקלטה לקווינסי ג'ונס, הם החליטו כי השיר יכלל באלבום המתוכנן. "Don't Stop 'til You Get Enough" הציג את קול הפלסט ואת ה"שיהוקים" הקוליים שהפכו לסימן ההיכר של ג'קסון. המבקר סטפן הולדן מהמגזין רולינג סטון תיאר את השיר כ"אחד מחופן שירי הדיסקו שיצאו לאחרונה והם גם להיטי ריקודים וגם ראוותנים מבחינה מוזיקלית, בדומה ללהיטה של להקת אדמה, רוח ואש "Boogie Wonderland"". ג'ון לואיס, מחבר הספר "1001 Albums You Must Hear Before You Die", מציין כי "הפתיחה התזזיתית של השיר היא גולת הכותרת של האלבום כולו", והוא מסכם: "שאגות הפלסט הקצובות והעליזות של ג'קסון מהוות חלק שאין להשמיטו מהקו המוזיקלי המרכזי בשיר ומדגישות את העיבוד המרטיט לכלי המיתר של בן רייט ואת העיבוד ההדוק של ג'רי היי לכלי הנשיפה. מקור: מידע על היצירה "Don't Stop 'Til You Get Enough" באתר מיוזיק בריינז גרסאות נוספות ל"Don't Stop 'Til You Get Enough" באתר SecondHandSongs מידע על Don't Stop 'til You Get Enough במצעד הבריטי מידע על Don't Stop 'Til You Get Enough, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על Don't Stop 'Til You Get Enough, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון מידע על Don't Stop 'Til You Get Enough, באתר מצעד דנמרק מידע על Don't Stop 'Til You Get Enough, באתר המצעד הנורווגי מידע על Don't Stop 'Til You Get Enough, באתר המצעד של ניו זילנד מידע על Don't Stop 'Til You Get Enough, באתר המצעד הספרדי מידע על Don't Stop 'Til You Get Enough, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון מידע על Don't Stop 'Til You Get Enough, באתר המצעד השוודי Stephen Holden, ‏Michael Jackson - Off The Wall - “Eight Days a Week”, באתר הרולינג סטון, 1 בנובמבר 1979 The 500 Best Pop Songs (Nos. 500-301): Staff List, בילבורד, ‏17 באוקטובר 2023 (באנגלית אמריקאית) זוכי פרסי גראמי ה-22 - 1980
בלץ (כדורגל)

מועדון הכדורגל בלץ (ברומנית: FC Bălți) הוא מועדון כדורגל מהעיר בלץ שבמולדובה שמשחק בליגה המולדבית הבכירה. המועדון הוקם לראשונה בשנת 1984 בעיר בלץ תחת השם "זאריה בלץ", ונכנס לסבב הליגות הסובייטיות, עד שבעונת 1990 העפיל לראשונה לליגת המשנה הסובייטית, וזו התפרקה לאחר שתי עונות. עם התפרקות ברית המועצות והקמת מולדובה המועדון התפרק והוקם מחדש כ"אולימפיה בלץ" והיה לאחד המועדונים שהרכיבו את הליגה המולדבית הבכירה שהוקמה באותה עונה. בשנת 2014 שב המועדון לשמו המקורי, זאריה בלץ. ב-2020 שמו של המועדון שונה ל-FC Bălți. בשנת 2016 זכה המועדון בגביע מולדובה לראשונה בתולדותיו. אתר האינטרנט הרשמי של בלץ בלץ, ברשת החברתית פייסבוק פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר WorldFootball.net פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
ענבר אפור

ענבר אפור הוא חומר המופק על ידי מערכת העיכול של לווייתנים מסוג ראשתן גדול-ראש. במהלך ההיסטוריה השתמש האדם בחומר, בעיקר לצורכי תעשיית הבשמים. ענבר אפור הוא חומר אפור-שחור, ריחני, מוצק ודמוי-שעווה. כאשר הוא טרי, לענבר האפור ריח המזכיר ים וצואה, ולעיתים מעורבבים בו צואה ודם. לאחר חשיפה ארוכה לאוויר ולשמש, צבעו של החומר משתנה לאפור בהיר והוא מקבל ריח ייחודי בעל גוון מתקתק ואדמתי. מבחינה מולקולרית עשוי הענבר האפור ב-80% ממנו מ-Ambrein, תרכובת כימית שהיא סוג של כולסטרול וחומצה בנזואית. מכיוון שמקורי דיונונים נמצאו בענבר האפור שבמעי הראשתנים, החוקרים משערים שהענבר האפור מסייע לראשתן לעכל את מקורם הכיטיני של הדיונונים — טרפו העיקרי. נראה כי הענבר מסייע לראשתן "לעטוף" את אותם חלקים חדים בטרפו שעלולים להזיק לקיבתו. הענבר האפור מצוי בכמויות שונות בגופם של ראשתנים גדולי-ראש שונים, מ-14 גרמים ועד 127 קילוגרמים. בשל מאפייניו הייחודיים וריחו, שימש הענבר האפור במהלך ההיסטוריה האנושית בתעשיית הבשמים. במצרים העתיקה שרפו את הענבר האפור כדי שישמש כקטורת. עם זאת הענבר האפור לא היה ידוע ככל הנראה ליוונים ולרומאים. החומר היה ידוע לערבים, אשר עשו בו שימוש ברפואה, בישול ובישום וכינוהו ענבר, ומשם מגיע שמו בשפות אירופאיות, Ambergris. כמו כן ידוע שימוש בחומר על ידי הסינים. הוא החל להיחשף לאירופה רק בימי הביניים ובמהלך המגפה השחורה האמינו כי נשיאה של כדור ענבר אפור יכולה להגן על נושא הכדור מהמחלה. מקורו של הענבר האפור היה חידה לאנושות במשך רוב השנים. רק במאה ה-19 התברר מקורו האמיתי. שמו, "ענבר אפור", הוסיף לבלבול שכן רבים חשבו שנוצר, כמו ענבר, מעצים. Floating Gold: A Natural (and Unnatural) History of Ambergris by Christopher Kemp, published in May, 2012 by The University of Chicago Press (ISBN 0226430367; ISBN 978-0-226-43036-2) מדיה וקבצים בנושא ענבר אפור בוויקישיתוף עמית ולדמן, ‏דייגים בתימן מצאו "אוצר" בשווי 1.5 מיליון דולר – בבטן לווייתן, באתר ‏מאקו‏, 1 ביוני 2021 הכלבה של המובטל מצאה גוש קיא של לווייתן בשווי 600 אלף שקל, באתר נענע 10, 31 בינואר 2013 לראשונה: נמצאו מאובני "ענבר אפור", באתר הזנב הארוך - חדשות החיות, 20 באוגוסט 2013 הייתם מרימים? סלע בעל מראה מוזר התגלה כשווה עשרות אלפי יורו, באתר מעריב אונליין, 13 באפריל 2016 ענבר אפור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)