laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הדיוויזיה ה-163 (ורמאכט)

הדיוויזיה ה-163 (בגרמנית: 163. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הוורמאכט שלחמה במלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה הוקמה ב-18 בנובמבר 1939 והשתתפה במערכה בנורווגיה. היא שימשה ככוח כיבוש בנורווגיה עד קיץ 1941, וכונתה "דיוויזיית אנגלברכט" (Engelbrecht divisionen) על שם מפקד הראשון ארווין אנגלברכט. בהמשך הוחלט להעביר אותה אל פינלנד בעלת בריתה של גרמניה הנאצית. הגרמנים רצו להעביר את הדיוויזיה דרך שוודיה הנייטרלית. על פי ראש ממשלת שוודיה פר אלבין הנסון, במהלך הקיץ של 1941, איים גוסטב החמישי, מלך שוודיה בשיחה פרטית לפטר את הממשלה אם היא לא תאשר את בקשתה של גרמניה להעניק מעבר חופשי לדיוויזיה. נכונותה של טענה זו שנויה במחלוקת וכוונתו של המלך (אם הוא אכן השמיע את האיום הזה), נתפשת לעיתים כשאיפה להימנע מעימות עם גרמניה. אירוע זה קיבל מאוחר יותר תשומת לב מצדם של היסטוריונים שוודים וידוע בכינוי "משבר אמצע הקיץ" (midsommarkrisen). אישור לצעדו זה של המלך נמצא במסמכים של משרד החוץ הגרמני שנתפסו לאחר המלחמה. ב-25 ביוני 1941, שיגר שגריר גרמניה בסטוקהולם, מסר "דחוף ביותר וסודי ביותר" לברלין שבו הוא הודיע שהמלך זה עתה הודיע לו שהוא מתיר את מעברם של הכוחות הגרמנים דרך שוודיה. הוא הוסיף ש-"דבריו של המלך גרמו לו רגשות שמחה. הוא חי בעיצומם של ימי חרדה והוא הרחיק לכת במתן תמיכתו האישית למטרה זו. הוא הוסיף באופן סודי שהוא מוצא לנכון להרחיק לכת ולהזכיר את האפשרות של התפטרות מצדו". בסופו של דבר, 14.712 אנשי הדיוויזיה הועברו על 105 רכבות דרך טריטוריה שוודית. בדיווחים מצוין שהם התנהגו למופת לאורך כל הדרך, אם כי האוכלוסייה השוודית העניקה להם יחס צונן. הדיוויזיה הוצבה בלפלנד, ואנשיה לחמו לצד צבא פינלנד במהלך מלחמת ההמשך ומבצעים שונים שיזם הוורמאכט נגד הצבא האדום. לא רחוק מהם הוצב הרגימנט ה-24 של צבא פינלנד ולמרבה האירוניה מרבית חיילי רגימנט זה השתייכו ליהדות פינלנד. הסיבה לכך הייתה שבגדוד שירתו בעיקר גברים מהחוף הדרומי של פינלנד, שרבים מהם היו פינים דוברי-שוודית, וזאת הייתה שפת האם של רוב היהודים שגרו אז בהלסינקי. החיילים היהודים ברגימנט נהנו מחופש דת מלא, וקיבלו את הרושם שיש להם זכות לקיים את מצוות הדת שלהם אפילו בזמן המלחמה לצד הנאצים. הם הקימו בית כנסת שדה בחזית ליד נהר סוויר, עמוק בתוך קרליה המזרחית, האזור שפינלנד כבשה במלחמה. בית הכנסת שכן באוהל צבאי שאותו ייצבו בעזרת קרטון ודיקט. בבית הכנסת היה ספר תורה ובכל שבת נערכו בו תפילות שבהן השתתפו חיילים יהודים גם מיחידות נוספות שהיו רחוקות למדי. אנשי הדיוויזיה הוצבו במרחק קילומטרים ספורים מבית הכנסת. החיילים הגרמנים הבחינו בבית הכנסת, ונאלצו לקבל את העובדה שלאחיהם-לנשק הפינים יש בית כנסת בחזית כדי לא להסתכסך עם הפינים. ישנם גם סיפורים על כך שלפחות שבוי מלחמה סובייטי-יהודי אחד ביקר בבית הכנסת הזה, וייתכן גם שהיו מקרים נוספים. הדיוויזיה נכללה בהמשך במסגרת ארמיית קרליה הפינית. היא נשארה בפינלנד עד 1944 אז הוחזרה לנורווגיה ובהמשך לגרמניה היא פורקה ב-31 במרץ 1945 ועל בסיסה הוקמה הדיוויזיה הימית השלישית. גנרל לוטננט ארווין אנגלברכט (18 בנובמבר 1939 - 30 ביוני 1942) גנרל מיור אנטון דוסטלר (30 ביוני 1942 - 29 בדצמבר 1942) גנרל מיור קרל רובל (29 בדצמבר 1942 - 31 במרץ 1945) מדיה וקבצים בנושא הדיוויזיה ה-163 בוויקישיתוף הדיוויזיה ה-163, באתר Axis History (באנגלית) הדיוויזיה ה-163, באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית) הדיוויזיה ה-163, באתר Feldgrau.com (באנגלית) הדיוויזיה ה-163 באתר אקסיס היסטורי אביבה לורי, יהודים לחמו בשורות הנאצים. זה קרה בפינלנד, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2010
אהובת הקצין הצרפתי (סרט)

אהובת הקצין הצרפתי (אנגלית: The French Lieutenant's Woman) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1981. התסריט הוא של הרולד פינטר, והוא מבוסס בחלקו הגדול על רומן בשם זה מאת ג'ון פאולס משנת 1969. הסרט היה מועמד לחמישה פרסי אוסקר. מריל סטריפ זכתה בפרס באפטא ובפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר. התסריטאי, הרולד פינטר, חילק את התסריט לשניים: חלק אחד מתרחש במאה ה-19 והוא מבוסס על הרומן. חלק שני מתרחש בשנות ה-70 ומתאר את רומן האהבה בין שני השחקנים הראשיים בסרט שדומה במידה מסוימת לרומן מהמאה ה-19 שהם משחקים. בסרט יש כל הזמן חילופים של הזמנים, סיפור בתוך סיפור. צילומי החוץ צולמו בעיירת החוף הבריטית Lyme Regis המפורסמת במזח האבן שלה, עליו נפגשו לראשונה שני גיבורי העלילה, ושם גם התגורר פאולס. צ'ארלס סמיתסון (ג'רמי איירונס) הוא פלאונטולוג מלונדון. הוא מגיע לעיירה ליים רגיס כדי לבקש את ידה של ארנסטינה (לינסי בקסטר), בתו של סוחר עשיר. היא מסכימה לבקשתו והשניים יוצאים לטייל בעיירה. הם מגיעים למזח ומבחינים באשה עומדת בקצה המזח ומתבוננת בגלי הים (מריל סטריפ). צ'ארלס עוזב את ארוסתו ומתקרב אליה על המזח היא מסובבת את ראשה ומתבוננת בו ואז חל בו שינוי והוא מתחיל להימשך אליה. בימים הבאים הוא עוקב אחריה כשהיא מתבודדת על הגבעות המשקיפות על החוף. כשהם נפגשים היא מספרת לו ששמה הוא שרה וודרוף והיא עובדת כעוזרת בביתה של האלמנה פולטני האוסרת עליה לעזוב את הבית לבדה. בעבר עבדה כאומנת וטיפלה בקצין צרפתי פצוע שספינתו טבעה והתאהבה בו. הוא עזב לצרפת והיא מצפה שיחזור. בעיירה מכנים אותה זונה ולא מדברים איתה. כעבור זמן היא נעלמת ורופא העיירה ד"ר גרוגן (ליאו מק'קרן) עוזר לו לאתר אותה. צ'ארלס נותן לה כסף ושולח אותה למלון באקסטר. כשהוא מגיע למלון היא מביעה את אהבתה ומתמסרת לו. צ'ארלס חוזר לליים ומודיע לארוסתו שהחליט לבטל את האירוסין. אביה של ארוסתו כופה עליו חוזה מביש בו מודה צ'ארלס באשמתו לביטול האירוסין ומסכים שהמסמך הזה יפורסם בעיתונים. כשהוא חוזר למלון באקסטר מתברר לו ששרה נעלמה. רק לאחר שלוש שנים הוא מאתר אותה כאומנת לילדים בבית עשיר. היא אומרת לו כי ברחה כדי להשתקם ולהתחיל חיים חדשים. הם מתאחדים שוב והסרט נגמר בסוף טוב. בסיפור המודרני השחקנית האמריקאית אנה (מריל סטריפ) והשחקן האנגלי מייק (ג'רמי איירונס), שניהם נשואים, מתאהבים אחד בשני במהלך ההסרטה. במסיבת סיום ההסרטה מייק רוצה להמשיך את יחסיו עם אנה אך היא אינה רוצה בזאת ובורחת. צ'ארלס מחפש אותה אבל במקום לצעוק, אנה, הוא צועק, שרה. מריל סטריפ - שרה וודרוף / אנה ג'רמי איירונס - צ'ארלס הנרי סמיתסון / מייק הילטון מקריי - סם אמילי מורגן - מרי שארלוט מיטשל - גברת טרנטר לינזי בקסטר - ארנסטינה ג'ין פולדס - הטבחית פיטר ווהן - מר פרימן קולין ג'יוונס - הכומר ליז סמית' - גברת פיירלי פיישנס קולייר - גברת פולטני ג'ון בארט - חלבן לאו מקקרן - ד"ר גרוגן "אהובת הקצין הצרפתי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אהובת הקצין הצרפתי", באתר נטפליקס "אהובת הקצין הצרפתי", באתר AllMovie (באנגלית) "אהובת הקצין הצרפתי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אהובת הקצין הצרפתי", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "אהובת הקצין הצרפתי", באתר אידיבי "אהובת הקצין הצרפתי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
מרגרט דונלדסון

מרגרט דונלדסון (באנגלית: Margaret Donaldson; ‏1926 - 16 בספטמבר 2020) היא פסיכולוגית בריטית, פרופסור לפסיכולוגיה התפתחותית באוניברסיטת אדינבורו. ידועה בשל עבודתה בתחום החשיבה של ילדים. דונלדסון למדה באוניברסיטת אדינבורו ולאחר סיום לימודיה החלה ללמד באוניברסיטה כמורה. בשנת 1980, היא התמנתה כפרופסור לפסיכולוגיה התפתחותית. תחום ההתעניינות המחקרי העיקרי שלה היה מחקר של המחשבה והשפה האנושיות. בשלב מוקדם בקריירה שלה בילתה תקופה במכון למדעי החינוך (Institut Des Sciences L'Education) של ז'אן פיאז'ה בז'נבה, והושפעה רבות מניסיונה שם. מאוחר יותר הביאו אותה מחקריה לתהייה אודות כמה היבטים חשובים של התאוריה של פיאז'ה, שאותם דחתה מאוחר יותר בספרה "חשיבתם של ילדים". לאחר מכן יצאה ללימודים בארצות הברית באמצעות מלגת לימודים על שם ג'ון היי ויטני, ועבדה עם ג'רום ברונר בפרויקטים לפיתוח תוכניות לימודים. ברונר תיאר את ספרה של דונלדסון "חשיבתם של ילדים" כאחד הספרים החזקים, החכמים והאינפורמטיביים ביותר על התפתחות מוחו וחשיבתו של הילד, והעריך שהשלכותיו של הספר על החינוך הן עצומות. Children's Minds, London: Fontana/Croom Helm, 1978, ISBN 0-85664-759-4 הספר ראה אור בעברית בתרגומה של יהודית כפרי בשם "חשיבתם של ילדים" (תל אביב: ספרית פועלים, 1984) Human Minds, London: Allen Lane, 1992, ISBN 0-7139-9081-3
קורפוס הפאנצר אס אס השני

קורפוס הפאנצר אס אס השני (בגרמנית: II. SS-Panzerkorps) היה קורפוס משורין של הוואפן אס אס שלחם במלחמת העולם השנייה. הקורפוס הוקם בהולנד הכבושה בידי הגרמנים ביולי 1942. בפברואר 1943 סופח לקבוצת ארמיות דרום ולחם בקרב חרקוב השלישי. בראשית יולי הוא השתתף במתקפה הגרמנית על האגף הדרומי של מבלט קורסק, במסגרת קרב קורסק. לאחר הקרב, לאור הדחתו של מוסוליני מהשלטון באיטליה ופלישת בעלות הברית לסיציליה הועבר הקורפוס לאיטליה כדי להתכונן לאפשרות של פלישה של בעלות הברית למדינה. ב-8 באוגוסט הגיע הקורפוס לנהר הפו וקיבל הוראה לפרק את היחידות האיטלקיות באזור מנשקן. ההוראה התבצעה כמעט ללא התנגדות. ה-OKW היה מודאג מדיווחים על כך שהארמייה האיטלקית ה-14 מתארגנת בפיימונטה ליד הגבול הצרפתי, בכוונה לעבור לצד בעלות הברית. כוח של דיוויזיית האס אס לייבשטנדרטה בראשות יואכים פייפר נשלח לפרק את הארמייה מנשקה. בעקבות סירובם של האיטלקים להתפרק מנשקם, אילץ אותם פייפר להיכנע ולמסור את נשקם לאחר קרב קצר. בספטמבר 1943 נשלח הקורפוס לאזור הבלקן, ולחם שם נגד פרטיזנים קרואטים וסלובנים. אולם המצב בחזית המזרחית הלך והחמיר וכתוצאה מכך הוחלט להחזיר לשם את דיוויזיית האס אס לייבשטנדרטה. באמצע נובמבר 1943 היא הגיעה לז'יטומיר והשתתפה בהתקפת נגד מוצלחת של קבוצת ארמיות דרום באזור זה. הקורפוס הועבר לצרפת והשתתף בניסיון עצירת הפלישה לנורמנדי. הוא מצא עצמו בקרב כבד נגד קבוצת הארמיות ה-21 של הצבא הבריטי שכונה הקרב על קן. וכן לקח חלק בקרב פאלז. לאחר מכן נסוג הקורפוס מצרפת ועצר למנוחה בהולנד. בספטמבר השיקו בעלות הברית את מבצע מרקט גארדן לכיבוש הולנד, המבצע הסתיים בניצחון גרמני. במהלך המבצע הקורפוס לחם באזור ניימכן נגד הדיוויזיה המוטסת הראשונה (בריטניה) והדיוויזיה המוטסת ה-82 של צבא ארצות הברית. לאחר שעבר שיקום במהלך החודשים אוקטובר ונובמבר, נכלל הקורפוס במסגרת כוח העתודה שהיה אמור לתקוף במסגרת הקרב על הבליטה. הקורפוס לקח חלק פעיל במסגרת קרב סן וית בדצמבר 1944. לאחר שהתקיפה בצפון נתקעה, הקורפוס הועבר דרומה במטרה לקחת חלק בהתקפה על בסטון. לאחר כישלון המתקפה, הקורפוס חזר למגננה. בפברואר 1945, הועבר הקורפוס להונגריה במטרה להשתתף במתקפת אגם בלטון שנועדה לשחרר את בודפשט ושדות הנפט ההונגריים. ההתקפה הושקה ב-6 במרץ 1945, בתנאים נוראיים נגד התנגדות סובייטית עזה, הקורפוס הצליח להתקדם רק כמה קילומטרים. לאחר כישלון המתקפה, הקורפוס היה מעורב בקרבות הגנה שונים לצד יחידות פאנצר אס אס נוספות וביצע נסיגה לכיוון וינה. לאחר שהסובייטים כבשו את העיר, הקורפוס התפרק, ואנשיו החלו נמלטים בהמוניהם מאימת הסובייטים בניסיון להיכנע לאמריקנים. אוברגרופנפיהרר פאול האוסר (1 ביוני 1942 - 28 ביוני 1944) אוברגרופנפיהרר וילהלם ביטריך (28 ביוני 1944 - 9 במאי 1945) אתר המוקדש לקורפוס (באנגלית) II. SS-Panzerkorps, באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית) II. SS-Panzerkorps, באתר Axis History (באנגלית) II.SS-Panzer-Korps באתר Feldgrau.com (באנגלית)
הר עצמון

הר עצמון הוא הר בגליל התחתון, ברום של 547 מטרים מעל פני הים, הנמצא בצפון מערב בקעת בית נטופה. ההר הוא המערבי מבין הרי רכס יודפת. בקרב הערבים היה ההר מוכר כג'בל דידבה, שמשמעותו בפרסית הוא "שומר" או "צופה". חוקרים זיהו את ההר כ"הר עצמון" (Asamon) המוזכר על ידי יוסף בן מתתיהו כהר במרכז הגליל, המשקיף על ציפורי, בו התבצרו כמה אלפי יהודים בזמן המרד הגדול, ואשר בו לבסוף נהרגו בידי הרומאים. אולם בימי המנדט הבריטי היה ידוע הר מירון בשם "הר עצמון" ועל כן התייחסו להר כ"הר עצמון ההיסטורי". בשנת 1953 קבעה ועדת השמות הממשלתית שאין להשתמש בשם "הר עצמון" בהתייחס להר מירון ושהוא ייוחד לג'בל דידבה. הזיהוי של "הר עצמון" של יוסף בן מתתיהו כהר עצמון, אינו הזיהוי היחיד. בשנת 1879 הביא גוסטב בוטגר בלקסיקון שלו זיהוי של הר מירון כעצמון של יוסף בן מתתיהו. גוסטב דלמן זיהה את עצמון כ"ראס קרומאן" מערבית מעילבון. ההר נמצא כקילומטר דרומית־מערבית לתל יודפת, ומכוסה בחורש ים תיכוני. מההר תצפית לכיוון דרום, אל עבר בקעת בית נטופה וגבעות ציפורי, ולמרגלותיו שוכן כפר מנדא. למרגלות ההר ממערב מצויים מספר מעיינות, היוצרים את תחילתו של נחל אבליים. בין תל יודפת והר עצמון מחבר שביל טיולים, העובר בין שרידים ארכאולוגיים ומערות רבות. כיום נכלל ההר בשטחה של שמורת טבע הר עצמון. על שמו של הר עצמון קרוי בית הספר היסודי עצמון בנוף הגליל. תלמידות ותלמידי בית הספר עוסקים בנושא שמירת הסביבה כחלק מתוכנית הלימודים. מדיה וקבצים בנושא הר עצמון בוויקישיתוף שמורת הר עצמון באתר iNature הר עצמון (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית כינוס עשירי לידיעת הארץ המוקדש לצפון גליל התחתון, דבר, 1 בנובמבר 1951 אברהם יצחק שטרן, הר הג'רמק אינו הר עצמון, הצופה, 2 ביוני 1959 מלחמות היהודים, כרך ב', 511. ישעיהו עשני, הר מירון ולא העצמון, דבר, 18 ביולי 1960 Gustav Boettger, Topographisch-historisches Lexicon zu den schriften des flavius Josephus, Leipzig, 1879, page 39 יוסף ברסלבי, לירידת העצמון מן הגליל העליון אל הגליל התחתון, למרחב, 15 במאי 1956
חזית המזרח הרחוק הראשונה

חזית המזרח הרחוק הראשונה (ברוסית: 1-Дальневосточный фронт) הייתה חזית, שהשתייכה לצבא האדום במלחמת העולם השנייה, ולקחה חלק פעיל במבצע סערת אוגוסט. החזית הוקמה ב-5 באוגוסט 1945 על בסיס קבוצת החוף שפורקה. כפי ששמה מעיד עליה, היא הוצבה במזרח הרחוק הרוסי כהכנה לקראת הפלישה הסובייטית לתחומי האימפריה היפנית. ב-8 באוגוסט הכריזה ברית המועצות מלחמה על יפן. יום לאחר מכן, ב-9 באוגוסט קיבל מפקד החזית קיריל מרצקוב הוראה לנוע קדימה ולפלוש למנצ'וריה שנמצאה בשליטה יפנית. בפלישה (שכונתה "מבצע סערת אוגוסט") השתתפו עוד שתי חזיתות: חזית המזרח הרחוק השנייה וחזית עבר הבאיקל. המבצע נוהל כפעולת מלקחיים משולבת קלאסית. באגף המערבי התקדמו הסובייטים דרך מדבריות והרי מונגוליה, הרחק ממסילות הרכבת ששימשו אותו לצורך אספקה. היפנים הופתעו לחלוטין ממהלך זה, שסתר את הדרך בה ניתחו את המהלכים הצבאיים הסובייטים ולכן נמצאו בעמדות לא מבוצרות בעת המתקפה. הכוחות היפנים סברו כי הפלישה לא תתרחש לפני חודש אוקטובר ולכן לא נערכו למגננה. המפקד היפני לא היה נוכח ב-18 השעות הראשונות ללחימה וקשר הרדיו עם היחידות הקדמיות נותק בשלבים הראשונים למתקפה. ב-18 באוגוסט ניהלו הסובייטים במקביל מספר מבצעים אמפיביים: בקוריאה הצפונית, בסחלין ובאיי קוריל. היחידות הסובייטיות שהונחתו מהים הצליחו להשתלט על דרום האי סחלין ועל האיים הקוריליים, וכוננו בהם ריבונות סובייטית דה-פאקטו. מרצקוב הורה לארמייה ה-25 שהייתה חלק מחזית המזרח הרחוק הראשונה, להשתלט על חצי האי הקוריאני שהיה מוגן בידי ארמיית קוריאה היפנית. הארמייה ה-25 אכן הונחתה בקוריאה הצפונית, והמתינה שכוחות הקרקע יחברו אליה, אך התקדמותם של האחרונים נעצרה ליד נהר יאלו, בצפון חצי האי הקוריאני בשל חוסר יכולת לתספק את הכוחות המתקדמים (גם בדרך האוויר). הצבא האדום הצליח בסופו של דבר לבסס את שליטתו בחלק הצפוני של חצי האי, אך השאיפה להשתלט על קוריאה כולה לא התממשה, מאחר שכוחות אמריקאים הונחתו מהים באינצ'ון ב-8 בספטמבר, שישה ימים לאחר הכניעה הרשמית של יפן. החזית פורקה ב-1 באוקטובר 1945. ארמיית הדגל האדום הראשונה הארמייה החמישית הארמייה ה-25 הארמייה ה-35 ארמיית האוויר התשיעית חזית המזרח הרחוק הראשונה (ברוסית) מקביל לקבוצת ארמיות בצבאות מערביים חזית המזרח הרחוק הראשונה (ברוסית)
KW בקשת

KW בקשת הוא על-ענק אדום שנמצא במרחק 7,800 שנות אור מכדור הארץ וממוקם בקבוצת הכוכבים קשת. רדיוס הכוכב נע בין 1,009 ל-1,460 רדיוסי שמש, והוא אחד הכוכבים הגדולים הידועים לאנושות. טמפרטורת מעטפת הכוכב היא 3,700 קלווין. צפיפות הכוכב קטנה פי 200,000 עד 350,000 מצפיפות השמש. בהירות נראית הכוכב משתנה באופן סדיר למחצה בין דרגות בהירות 11 ו-13.2. במחקר שבוצע בשנת 2004 הכוכב נכלל ברשימת כוכבי על-ענק אדום הכי גדולים והכי בהירים לצד V354 בקפאוס, KY בברבור ו- μ בקפאוס KW בקשת, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים https://iopscience.iop.org/article/10.1086/430901
כספיאנא

כספיאנא הוא מחוז היסטורי שהיה שייך לממלכת פרס האחמנית, בשטחים הגובלים בדרום מערב הים הכספי. באזורים שהם כיום דרום מזרח אזרבייג'ן וצפון מערב איראן. השם נגזר משמם של השבטים הכספיים שהתגוררו באזור, באלף הראשון לפנה"ס. מאוחר יותר סופח האזור לאימפריה של אלכסנדר מוקדון. עם התפוררות האימפריה המקדונית עבר המחוז לשלטונה של מדי-אטרופטנה. ייתכן שישנה זיקה בין מחוז כספיאנא לבין כספיא המקראית המוזכרת בספר עזרא בעניין הבקשה מאידו בקשר להבאת המשרתים לבית ה'; אידו מסייע לעזרא ושולח משלחת של 38 לויים מבני ישראל ו-220 מנתיניהם שהוגלו לאזור בחזרה למחנה של עזרא ושבי ציון מדי יהודי ההרים Starbon, Geography, XI, XIV, 5 עזרא פרק ח', פסוק י"ז
AH בעקרב

AH בעקרב הוא כוכב על-ענק אדום משתנה סדיר למחצה שנמצא במרחק של כ-7,400 שנות אור (2,260 פרסק) ממערכת השמש בבקבוצת הכוכבים עקרב. רדיוס הכוכב 1,411 רדיוסי שמש וככזה הוא אחד הכוכבים הגדולים ביותר הידועים לאנושות. טמפרטורת מעטפת הכוכב היא 190 ± 3,682 קלווין. מדיה וקבצים בנושא AH בעקרב בוויקישיתוף AH בעקרב, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
עומר דנינו

עומר דנינו (נולד ב-17 בפברואר 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם. דנינו התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, וב-17 במאי 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשפתח בהרכב בתיקו 1–1 נגד מכבי הרצליה במחזור האחרון של עונת 2012/2013, אשר בסופה עלתה הקבוצה בחזרה לליגת העל. בעונה שלאחר מכן המשיך דנינו לשחק בקבוצת הנוער, ובמקביל ערך 17 הופעות במדי נבחרת הנוער של ישראל, בהן כבש שער אחד. דנינו העפיל עם הנבחרת לאליפות אירופה לנוער בשנת 2014, ואף שימש כקפטן משנה במהלך הטורניר. את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ערך דנינו ב-27 בספטמבר 2014, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–2 על הפועל רעננה. עד מהרה הפך דנינו לחלק בלתי נפרד מההרכב הקבוצה למרות היותו בן 19. ב-25 במאי 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–0 על מכבי חיפה. את עונת 2014/2015 סיים עם 28 הופעות בליגת העל, ובמהלכה גם ערך שש הופעות במדי הנבחרת הצעירה. ב-11 ביולי 2015 האריך דנינו את חוזהו במכבי פתח תקווה בחמש שנים נוספות, וב-4 באוגוסט 2015 מונה לקפטן הקבוצה, והפך לקפטן הצעיר בתולדות המועדון. בעונת 2015/2016 ערך 25 הופעות בליגה, ובעונת 2016/2017 ערך 21 הופעות. בעונת 2017/2018 איבד את מקומו בהרכב הקבוצה ולאחר מכן נפצע כשנכנס כמחליף במשחק מול הפועל כפר סבא בגביע המדינה, ושותף בתשעה משחקי ליגה. בעונת 2018/2019 ערך 26 הופעות ליגה וכבש שער אחד, אך בסופה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. ב-18 באוגוסט 2020, דנינו חתם בהפועל כפר סבא. ב-29 ביוני 2021 חתם דנינו בהפועל חדרה לעונה אחת. עומר דנינו, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל עומר דנינו, באתר Transfermarkt עומר דנינו, באתר Soccerway עומר דנינו, באתר FootballDatabase.eu אופיר סער‏, הבוגר: כך הפך עומר דנינו לבלם לגיטימי בליגת העל, באתר וואלה, 16 באוקטובר 2015 רועי זריהן, ‏עומר דנינו חתם לחמש שנים נוספות במכבי פ"ת, באתר ערוץ הספורט, 11 ביולי 2015 רועי זריהן, ‏דנינו שבר שיא בפ"ת. בן שמעון יקבל זר חדש?, באתר ערוץ הספורט, 4 באוגוסט 2015 דורון בן דור, ‏עומר דנינו חתם בהפועל כפר סבא לעונה אחת, באתר ONE‏, 18 באוגוסט 2020 ירדן בלחסן, ‏קורצקי: מרגש לראות את הקהל מכבד אותנו, באתר ONE‏, 29 ביוני 2021
יובל יעקובוביץ'

יובל יעקובוביץ' (נולד ב-9 בנובמבר 1992) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר. יעקובוביץ' החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל כפר סבא, וב-6 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 2–0 על הפועל הרצליה במסגרת גביע הטוטו, ובו גם הבקיע את שערו הראשון בקריירה. בהמשך העונה המשיך לשחק בקבוצת הנוער, ובעונה שלאחר מכן כבש 10 שערים בליגת העל לנוער, כאשר במקביל שותף ב-17 משחקים במדי הקבוצה הבוגרת בליגה הלאומית. בעונת 2012/2013 צורף יעקובוביץ' באופן רשמי לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון, וכבש שער אחד ב-13 הופעות ליגה, אך בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה א'. לקראת עונת 2013/2014 חתם יעקובוביץ' במכבי פתח תקווה. ב-24 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשפתח בהרכב בהפסד 0–1 להפועל רעננה, אך בהמשך עונתו הראשונה במועדון שותף בעוד שישה משחקי ליגה בלבד, כולם כמחליף. בעונת 2014/2015, תחת הדרכתו של המאמן רן בן שמעון, הפך יעקובוביץ' לשחקן מפתח בהרכב הקבוצה שסיימה את העונה בפלייאוף העליון, ערך 26 הופעות, ואת שער הבכורה שלו בליגת העל כבש במשחק מול מכבי נתניה שהסתיים בתיקו 4–4. בעונת 2015/2016 ערך 20 הופעות ליגה וכבש שער אחד בגביע הטוטו. ב-20 בספטמבר 2016 חתם יעקובוביץ' בקבוצה הרומנית טרגו מורש, ובמדיה שיחק ארבעה חודשים וערך תשע הופעות בליגת העל הרומנית. ב-1 בפברואר 2017 חזר יעקובוביץ' לקבוצת נעוריו הפועל כפר סבא, ובמדיה ערך תשע הופעות בליגת העל עד תום עונת 2016/2017, אך בסופה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית. ב-13 ביוני 2017 חתם יעקובוביץ' במועדון ספורט אשדוד. ב-13 בינואר 2018 כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה, במשחק מול מכבי נתניה שהסתיים בתיקו 2–2, ואת עונתו הראשונה בקבוצה סיים עם שער אחד ב-25 הופעות. בעונת 2018/2019 כבש שער אחד ב-16 הופעות, ובסופה שוחרר מהמועדון. יובל יעקובוביץ', באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל יובל יעקובוביץ', באתר Transfermarkt יובל יעקובוביץ', באתר Soccerway ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יובל יעקובוביץ'".
סטלה גונה

סטלה גונה (באנגלית: Stella Gonet; נולדה ב-8 בדצמבר 1960) היא שחקנית סקוטית. היא מוכרת מתפקידיה בסדרות הדרמה של ה-BBC "בית אליוט" (1991–1994) ו"הולבי סיטי" (2007–2009). גונה נולדה בגרינוק שבסקוטלנד. היא בת למשפחה בת 12 ילדים, וארבע מאחיותיה הן אחיות במקצוען. גונה למדה משחק באקדמיה המלכותית הסקוטית למוזיקה ודרמה. גונה כיכבה בתפקיד ראשי בשלוש העונות של סדרת הדרמה "בית אליוט" לצדה של לואיז לומברד. היא הופיעה בתפקיד ג'יין גרייסון בדרמה הרפואית "הולבי סיטי". עוד שיחקה בסדרת הטלוויזיה "חדר מיון", במיני-סדרה "The Crow Road" בהפקת BBC סקוטלנד, בתפקיד אורח בסדרות "דיאל ופסקו", "חקירות המפקח לינלי", "Outnumbered" ו"לואיס". במיני-סדרה "The Secret" גילמה את תפקיד הנבל, ושיחקה בתפקיד גרייס מפלין בפרק "Sins of Commission" בסדרה "רציחות במידסומר". בקולנוע הופיעה גונה בסרטים "למען המלכה והמולדת", "ניקולס ניקלבי", ו-"Red Mercury". גונה הרבתה לשחק גם בתיאטרון. היא שיחקה בתפקיד אופליה לצדו של דניאל דיי-לואיס כהמלט בהפקה של המחזה "המלט" של התיאטרון המלכותי הלאומי. ב-2005 התחתנה גונה עם השחקן האנגלי ניקולס פארל. בני הזוג שיחקו יחד בסדרת הטלוויזיה "The Roman Mysteries" בתפקיד המלכה ברניקי והקיסר טיטוס. עוד הופיעו על המסך כבני הזוג מאסגרוב בעיבוד של ITV משנת 2007 לרומן "הטיית לב" מאת ג'יין אוסטן. בתה של גונה, נטשה, נולדה בשנת 2000. סטלה גונה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סטלה גונה, באתר AllMovie (באנגלית) סטלה גונה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "I felt sick when I saw what I'd do to my wife. - Free Online Library". Thefreelibrary.com. נבדק ב-2013-08-19. MY SISTERS ARE NURSES..THEY THINK MY TOP JOB AT HOLBY IS HILARIOUS; television Nursing family bring Stella Gonet back to reality. - Free Online Library
נוקדנות

נוֹקְדָנוּת (או בגרסת הסלנג נִיטְפּוּק, מהמקבילה האנגלית Nitpicking שפירושה פליית ביצי כינים), היא קפדנות יתרה, הכוללת היטפלות לפרטים קטנים וחסרי חשיבות. בקרב דוברי עברית מקובלים הביטויים "לדקדק בקטנות" ו"דקדקנות יתר" לתיאור התנהגות זו. יש הרואים בנוקדנות מעשה שלילי, שכן היא מהווה התמקדות בטפל. לעומתם יש רבים הנהנים מנוקדנות ואף קיימים אתרי אינטרנט העוסקים בכך. נוקדנות בענייני לשון היא תיקון של שגיאות קלות כדוגמת בלבול בין סימני ניקוד, קיום דגש קל או היעדרו, וכן הלאה. נוקדנות כזאת קיימת מקדמת דנא. דוגמה לכך מופיעה בתוספתא, המציינת בעניין זימון: ”בין שאמר "נברך" בין שאמר "ברכו" אין תופסין אותו על כך, והנוקדנין תופסין אותו על כך” (תוספתא, ברכות, ה, כ). ואגב, אכן נהוג כיום שהאשכנזים והספרדים אומרים "נברך" והתימנים אומרים "ברכו". בקריאת התורה נהוג להעיר על טעויות ואף להחזיר את בעל הקורא. וכך פוסק השולחן ערוך: ”קרא וטעה אפילו בדקדוק אות אחת מחזירין אותו” (שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קמ"ב, סעיף א'). אולם לדעת הרמ"א אין להחזיר על טעויות שאינן משנות את משמעות המילה. נהוג למנות לבעל הקורא אדם שיתקן אותו הנקרא "סומך". בימינו קיימות גישות שונות בנוגע ללגיטימיות של נוקדנות. הבלשן יצחק אבינרי כלל בספרו "יד הלשון" מאמר ארוך שכותרתו "חרמות יתרות", שבו הוא יוצא נגד נוקדנות מופרזת. לשיא בגישה השוללת את הנוקדנות הגיע הבלשן גלעד צוקרמן בספרו "ישראלית שפה יפה", שבו העביר את המסר "דובר ילידי אינו טועה". נוקדנים של סרטים או סדרות טלוויזיה הם חובבים גדולים של הסדרה או הסרט אותה הם בוחנים, והנוקדנות מתבצעת על בסיס היכרות עמוקה, שמאפשרת את זיהוי השגיאות הקטנות. נוקדנות מצביעה לעיתים על חוסר תאימות בין סרט ובין ספר שעליו הוא מבוסס, בפרט כשחוסר התאימות בא לידי ביטוי בשינויים קטנים בלבד. דוגמאות לנוקדנות ביחס לסרטים וסדרות טלוויזיה: הערה על כך שניצב, הנראה להרף עין בסרט המתרחש בעת העתיקה, עונד שעון יד. הערה על כך שמשפט שאותו אומרת אחת הדמויות בספר הועברה לדמות אחרת בסרט המבוסס עליו. בפרק 4F12 של משפחת סימפסון מובאת דוגמה לניטפוק: אחת הדמויות שואלת על פרק של סדרת האנימציה האלימה "איצ'י וסקרצ'י": "בפרק 2F09 שבו איצ'י מנגן על השלד של סקרצ'י כמו קסילופון, הוא מכה את אותה הצלע פעמיים ברצף, ועם זאת, שני הצלילים שמופקים הם בבירור שונים. מה אנחנו אמורים להאמין, שזה קסילופון קסום?" בין סדרות הטלוויזיה המנוטפקות בולטת במיוחד הסדרה "מסע בין כוכבים", ובין הסרטים - "מטריקס", "מלחמת הכוכבים" ו"שר הטבעות". אוריאל פרנק, חומרות, הידורים ושיבושים בלשון העברית: על תיקוני שגיאות ועל שגיאות מתקנים, מים מדליו 23-22, תשע"א-תשע"ב The Nit Picker's Guide to the Lord of the Rings - רשימה מקיפה של חריגות מהספר שנמצאו בסרט "שר הטבעות" אתר המוקדש לנוקדנות של סרטי קולנוע (באנגלית)