laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אנה פלטיירו

אנה פלטיירו בריון (בספרדית: Ana Peleteiro Brión; נולדה ב-2 בדצמבר 1995) היא אתלטית ספרדייה, זוכת מדליית ארד המשחקים האולימפיים (טוקיו 2020), פעמיים זוכת מדליית ארד באליפות עולם באולם (ברמינגהאם 2018 וגלאזגו 2024), אלופת אירופה (רומא 2024) ואלופת אירופה באולם (גלאזגו 2019) בקפיצה משולשת. באליפות העולם עד גיל 18 שנערכה בליל שבצרפת ביולי זכתה במדליית ארד בקפיצה משולשת בתוצאה של 12.92 מטר. בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך בטרבזון שבטורקיה בהמשך החודש זכתה במדליית זהב בקפיצה משולשת בשיא אישי חדש של 13.17 מטר. באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בברצלונה שבספרד זכתה במדליית זהב בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.17 מטר. באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה ברייטי שבאיטליה ביולי זכתה במדליית ארד בקפיצה משולשת בתוצאה של 13.29 מטר. באליפות העולם באולם שנערכה בפורטלנד שבאורגון, ארצות הברית, במרץ, סיימה במקום 11 בקפיצה משולשת בתוצאה של 13.59 מטר. באליפות אירופה באולם שנערכה בבלגרד שבסרביה במרץ סיימה במקום חמישי בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.13 מטר. באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה בבידגושץ' שבפולין ביולי זכתה במדליית כסף בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.19 מטר. באליפות העולם שנערכה בלונדון שבממלכה המאוחדת באוגוסט סיימה במקום שביעי בקפיצה משולשת בשיא אישי חדש של 14.23 מטר. באליפות העולם באולם שנערכה בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת במרץ זכתה במדליית ארד בקפיצה משולשת בשיא אישי חדש של 14.40 מטר, אחרי יולימאר רוחאס מוונצואלה (14.63 מטר) וקימברלי ויליאמס מג'מייקה (14.48 מטר). באליפות אירופה שנערכה בברלין שבגרמניה באוגוסט זכתה במדליית ארד בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.44 מטר, אחרי פרסקווי פאפאכריסטו מיוון (14.60 מטר) וקריסטין גייריש מגרמניה (14.45 מטר). באליפות אירופה באולם שנערכה בגלאזגו שבממלכה המאוחדת במרץ זכתה במדליית זהב בקפיצה משולשת בשיא ספרד חדש של 14.73 מטר, לפני פרסקווי פאפאכריסטו (14.50 מטר) ואולגה סלדוחה מאוקראינה (14.47 מטר). באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר באוקטובר סיימה במקום שישי בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.47 מטר. באליפות אירופה באולם שנערכה בטורון שבפולין במרץ זכתה במדליית כסף בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.52 מטר, אחרי פטריסיה ממונה מפורטוגל (14.53 מטר) ולפני נילה אקהרדט מגרמניה (14.52 מטר). באולימיפאדת טוקיו שנערכה ביולי-אוגוסט זכתה במדליית ארד בקפיצה משולשת בשיא לאומי חדש של 14.87 מטר, אחרי יולימאר רוחאס (15.67 מטר) ופטריסיה ממונה (15.01 מטר). באליפות העולם באולם שנערכה בבלגרד במרץ סיימה במקום שמיני בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.30 מטר. באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו במרץ זכתה במדליית ארד בקפיצה משולשת בשיא ספרד חדש של 14.75 מטר, אחרי תיאה לפונד מדומיניקה (15.01 מטר) וליאניס פרז מקובה (14.90 מטר). באליפות אירופה שנערכה ברומא שבאיטליה ביוני זכתה במדליית זהב בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.85 מטר, לפני טוגבה דנישמאז מטורקיה (14.57 מטר) ואיליוניס גיום מצרפת (14.43 מטר). באולימפיאדת פריז שנערכה באוגוסט סיימה במקום שישי בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.59 מטר. מדיה וקבצים בנושא אנה פלטיירו בוויקישיתוף אנה פלטיירו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אנה פלטיירו, ברשת החברתית אינסטגרם אנה פלטיירו, באתר olympedia.org אנה פלטיירו, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
תאודור אויזרמן

תאודור אויזרמן (ברוסית: Теодор Ильич Ойзерман‏; (14 במאי 1914, פטרוברובקה - 25 במרץ 2014, מוסקבה) היה פילוסופיה סובייטי-רוסי ממוצא יהודי. הוא התמחה במרקסיזם והיסטוריה של פילוסופיה. תאודור אויזרמן נולד בשנת 1914 בעיירה פטרוברובקה בפלך חרסון של האימפריה הרוסית (כיום נמצא הכפר בתחומי מחוז אודסה של באוקראינה) למשפחה יהודית. הוריו היו מורים. לאחר מספר שנים המשפחה עברה לנובומוסקובסק בה אביו ניהל בית ספר פרטי ועמד בראש יחידה יהודית להגנה עצמית. הוא נפטר בשנת 1922 מטיפוס הבהרות. עם אימו ואחותו אויזרמן עבר לדנייפרופטרובסק בה סיים לימודי בית ספר בשנת 1930 והחל לעבוד במפעל. בשנת 1931 המשפחה עברה לעיירה במחוז ולדימיר. אויזרמן המשיך לעבוד כחשמלאי. במקביל הוא פרסם כמה יצירות ספרוטיות. במחצית שנות ה-30 של המאה ה-20 אויזרמן עבר למוסקבה והחל לימודי פילוסופיה. הוא סיים את לימודים בשנת 1938 והמשיך בלימודי תואר שלישי אותם סיים בשנת 1941. ב-8 ביולי 1941 אויזרמן נשלח לקורס קצינים ואחרי סיומו הועבר ליחידות שלחמו בחזית. הוא נפצע, קיבל עיטורים על השתתפותו בקרבות וסיים את המלחמה ליד וינה. ביוני 1946 הוא שוחרר מהצבא על בסיס בריאותו. אויזרמן חזר למוסקבה והחל ללמד במוסדות להשכלה גבוהה ומשנת 1947 באוניברסיטת מוסקבה. בשנת 1951 הוא סיים עבודת פוסט-דוקטורט. בשנים 1953–1968 אויזרמן היה ראש קתדרה להיסטוריה של פילוסופיה מערבית באוניברסיטת מוסקבה. בשנת 1968 הוא התחיל עבודה במכון לפילוסופיה של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1981 אויזרמן התקבל לאקדמיה למדעים של ברית המועצות. הוא היה חבר מערכת של מספר כתבי עת מדעיים בתחום פילוסופיה שיצאו לאור בברית המועצות. על עבודות שפורסמו על ידו אויזרמן קיבל מספר פרסים. הוא היה נחשב למומחה בתחום חקר פילוסופיה של עמנואל קנט. בשנת 1964 הוא פרסם אוסף יצירות של קנט ב-6 כרכים. אויזרמן כתב מעל ל-20 ספרים שתורגמו למספר שפות. בשנת 2013 אויזמן היה זכן חברים של אקדמיה רוסית. לקראת יובל 100 של אויזרמן פורסם אוסף עבודות שלו ב-5 כרכים. החל משנת 1983 ועד לפיזורו הוא היה חבר בהוועד האנטי-ציוני של הציבור הסובייטי. למיטין הוענק עיטור לנין שלוש פעמים ועיטורים נוספים. מדיה וקבצים בנושא תאודור אויזרמן בוויקישיתוף ביוגרפיה (ברוסית)
נתנאל קורין

נתנאל קורין (נולד ב-1974) הוא פרופסור להנדסת ננו-רפואה קרדיו-וסקולרית בפקולטה להנדסה ביו-רפואית בטכניון. כיום הוא מכהן כפרופסור חבר ולפני כן שימש כסגן דיקן הפקולטה. קורין נולד בשנת 1974 בישראל, הוא סיים תואר ראשון בהנדסת מכונות (BSc) באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בשנת 1996. בשנת 2005 סיים תואר שני (MSc) מהפקולטה להנדסה ביו-רפואית בטכניון, ובשנת 2008 קיבל תואר דוקטור (PhD) מאותה פקולטה בטכניון. בין השנים 2008–2014 ביצע פוסט-דוקטורט במכון וויס להנדסה בהשראה ביולוגית במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT). פרופסור קורין הוא חוקר מוביל בתחום הנאנו-רפואה הקרדיווסקולרית. מחקרו מתמקד בפיתוח טכנולוגיות נאנו-רפואיות למניעה וטיפול במחלות קרדיווסקולריות, כגון תרופות נוגדות קרישה ו"סוכנים" לפירוק קרישי דם מכווני זרימה. הוא לוקח חלק בפיתוח מערכות מיקרופלואידיות לחקר תהליכים ביולוגיים ודגמים ביומימטיים של כלי דם. נכון ל-2024 פרופ' קורין פרסם 59 מאמרי מחקר, כולל 47 מאמרים מדעיים ו-7 מאמרי סקירה. עבודתו זכתה לאזכורים נרחבים, עם אלפי ציטוטים, והופיעה במספר כלי תקשורת, כולל מאמר בולט משנת 2012 שפורסם בכתב העת Science. הוא שיתף פעולה עם חוקרים מובילים ממוסדות כמו הרווארד, MIT, אוניברסיטת בוסטון ועוד. פרופסור קורין מחזיק בכמה פטנטים. בין היתר הגיש בקשה לפטנטים על טכנולוגיות כמו אספקת תרופות ממוקדת לטיפול בהיצרות ותופעות פקקת בכלי דם, ננו-תרפיות לטיפול בשבץ איסכמי ומערכות ביומימטיות לחקר מחלות ריאה. פטנטים בולטים שלו כוללים פיתוח ננו-חלקיקים לטיפול בשבץ איסכמי (2021), מערכות זרימה ביומימטיות למחלות ריאה (2021, 2022), וננו-תרפי המופעל על ידי גזירה לכלי דם חסומים (2015). פטנט נוסף שפורסם בשנת 2023 הוא שסתום לב שנועד להפחית את קיפאון הדם ולהפחית את הסיכון להיווצרות קריש. הטכנולוגיות המוצעות שפיתח קורין שואפות לקדם טיפולים בהפרעות קרדיווסקולריות באמצעות גישות ננו-רפואיות ומודלים ביו-מימטיים המשכפלים מצבים פיזיולוגיים. בין הישגיו הבולטים של קורין הם קבלת מענק של 150 אלף יורו מטעם מועצת המחקר האירופית בשנת 2024. 2024 מענק PoC של מועצת המחקר האירופית (ERC) גוגל סקולר לינקדאין ברכות לקבל מענק מחקר ERC Consolidator יחד עם פרופסור עמנואל מילמן פרופסור קורין באתר אוניברסיטת הרווארד קורות חיים באתר הטכניון ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "נתנאל קורין".
בסיס דו-מתכתי

בסיס דו־מתכתי (באנגלית: Bimetallic standard) הוא שיטה מוניטרית היסטורית בה יחידות מוניטריות הוגדרו באופן שקול באמצעות שני סוגי מתכות יקרות שונים, לרוב זהב וכסף, מה שייצר יחס המרה קבוע בין שתי המתכות. ניתן לראות כבר במאה השביעית לפנה"ס באזור אסיה הקטנה ובמיוחד בלידיה ובאיוניה שימוש במטבעות מבוססי אלקטרום. (תערובת טבעית של זהב וכסף) עם זאת, היחס בין כסף וזהב במטבעות אלה לא היה יציב מה שהקשה על הערכת שווי, ולכן גם התרחבות מערכת כלכלית שהתבססה על על מטבעות אלה. במאה החמישית לפנה"ס הנפיק קרויסוס מלך לידיה, אשר היה ידוע בעושרו המופלג, מטבעות הנושאים את שמו אשר היו מטבעות הזהב הראשונים בעלי תקן טוהר עקבי אשר היו בתפוצה נרחבת. ההיסטוריון היווני הרודוטוס התייחס לכך ואף ציין כי למיטב הידע בתקופתו אנשי לידיה היו הראשונים שהשתמשו במטבעות זהב וכסף למסחר. עשרות שנים בודדות לאחר הקמת המערכת הדו־מתכתית של קרויסוס אומצה מערכת דומה באימפריה הפרסית האחמנית עם מטבע הזהב דריק ומטבע הכסף סיגלוס. במאה ה־19 התקיים דיון אקדמי ניכר בהשוואת הבסיס הדו־מתכתי לבסיס החד־מתכתי. (כדוגמת תקן הזהב או תקן הכסף) יתרונה המרכזי של המערכת הדו־מתכתי היא שהוסיפה גמישות לאמצעי התשלום בשוק, ואיפשרה מספר דרכי תשלום לאותה העסקה. נטען כי חוק גרשאם, אשר קובע כי "כסף רע דוחק כסף טוב", רמז לכך שהחלפת מערכת דו־מתכתית במערכת חד־מתכתית היא בלתי נמנעת. דוגמאות להתממשות החוק ניתן לראות בצרפת בתחילת המאה ה־19, אז ייחס החוק ערך גבוה למתכת הכסף במונחי זהב מזה שהשוק ייחס לו, מה שתמרץ את בעלי הזהב להשתמש רק בכסף למסחר. תופעה זו מאפיינת מערכת דו־מתכתית בה נקבע יחס קבוע בין ערכי שתי המתכות, כיוון ששינוי הביקוש לכל אחת מהמתכות יביא לשימוש רק באחת אשר שוויה היחסי ירד. דוגמאות לכך ניתן לראות בסוף המאה ה־19 בעקבות הבהלה לזהב בקלונדייק בקנדה או זו בדרום אפריקה בסוף המאה ה־19. (Witwatersrand Gold Rush) בארצות הברית הופעל בסיס דו־מתכתי עד לביטולו בתקנת המטבע של 1873, אשר הלכה למעשה העבירה את ארצות הברית לתקן הזהב בלבד, אך החלטה זו הייתה שנויה מאד במחלוקת, והמשיכה להוות נקודת עימות מהותית בבחירות לנשיאות שני עשורים לאחר מכן משך 3 מערכות בחירות שונות בשנים 1892, 1896 ו־1900. מאה שנים לאחר מכן, בשנת 1992, ימשיך ויטען הכלכלן מילטון פרידמן כי נטישת הבסיס הדו־מתכתי בארצות הברית בשנת 1873 הפחיתה את יציבות המחירים אף יותר ובסה"כ הזיקה לכלכלה האמריקאית. ראשית, אפילו בעולם חד־לאומי בו מוגדר יחס שווי קבוע בין זהב וכסף, שינוי בהיצע מטבעות אלה יגרום למטבע שמתכתו הפכה נדירה יותר להיעלם מהמחזור (כי שוויו האמיתי במונחי המטבע השני עלה ביחס לשווי הנקוב בחוק) ולהתממשות חוק גרשאם. בדומה, גם שינוי בביקוש למתכת שלא למטרות מסחר (למשל, שימוש בזהב באלקטרוניקה או בסתימות שיניים) ישנה את הביקוש למתכות ויביא להעלמת אחד מסוגי המטבעות. בעולם רב־לאומי בו נעשה ניסיון לשמר שערי חליפין קבועים (כפי שעשה הסכם ברטון וודס משנת 1944, אשר קבע יחסים קבועים בין הדולר האמריקאים למטבעות שאר המדינות המפותחות) מופיעה אותה הבעיה גם ממקור נוסף: עתה גם שינוי במאזן הסחר בין צמד מדינות, אשר בשוק חופשי היה מביא לשינוי בשערי החליפין ביניהן, יביא לכך שאחד המטבעות יעלה יותר משוויו ההגון כמתכת והשני פחות משוויו ההגון, ושוב לפי חוק גרשאם המטבע השני יעלם מהמחזור כיוון שיהיה עדיף להתיכו להשתמש בו לפי ערכו המתכתי בלבד. מדיה וקבצים בנושא בסיס דו-מתכתי בוויקישיתוף ממנו נגזר שם השקל העברי הוא תיאר החלטה זו כ-"a mistake that had highly adverse consequences" בספרו Milton Friedman, Money Mischief (New York: Harcourt Brace Jovanovich, 1992) 78
אגאפה

אגאפה (מיוונית עתיקה ἀγάπη (agápē)) היא הצורה הגבוהה ביותר של אהבה, צדקה, אהבת אלוהים את האדם ואהבת האדם את אלוהים. אגאפה היא אהבה חובקת-כל, אהבה שאינה תלויה בדבר, והקרבה למען הזולת. מדובר באהבה החורגת מגבולות הידידות, המשפחה והזוגיות - אותן כינו היוונים בשמות אחרים. בברית החדשה, מופיעה המילה אגאפה בהטיות שונות מעל מאתיים פעמים. כמה סופרים בעת החדשה ביקשו להרחיב את השימוש במילה אגאפה - כך שתקבל משמעות גם בהקשרים של אהבה אוניברסלית לא-דתית. המושג אגאפה נידון ברחבה גם בדתות שונות ובפילוסופיה של המוסר. למילה אגפה היו שימושים נוספים ביוון העתיקה, והמחקר מתאר גם שימוש במילה בהקשרים של כבוד. בקרב קהילות הנוצרים המוקדמות, היו גם "סעודות אגאפה" לחיזוק האחווה בין המאמינים. המילה אגאפה הייתה בשימוש נרחב אצל נוצרים כביטוי ספציפי לאהבה או צדקה נוצרית (הראשונה לקורינתים 13:1–8). הביטוי "אלוהים הוא אהבה" (ὁ θεὸς ἀγάπη ἐστίν) מופיע פעמיים בברית החדשה ומצביע על מרכזיות האהבה בדתיות הנוצרית. סי.ס. לואיס משתמש במילה אגאפה ב"ארבע האהבות" כדי לתאר את מה שהוא ראה כהאהבה הגבוה ביותר הידועה לאנושות - אהבה חסרת אנוכיות המחויבת בלהט לרווחתם של אחרים. בודהיסיטה במחשבה הבודהיסטית. מילים ביוונית לאהבה. Liddell, Henry George; Scott, Robert. ἀγάπη, A Greek-English Lexicon, Oxford: Clarendon Press., 1901, עמ' 6 Agape, Agape, Encyclopedia Britannica Online, 2011 Templeton, John, Agape Love: Tradition In Eight World Religions., Templeton Foundation Press, 1999 Nygren, Anders (1953) [1938–39], Eros and Agape, Harper & Row Templeton, John (1999). Agape Love: Tradition In Eight World Religions. Templeton Foundation Press. ISBN 978-1-890151-29-4. Grant, Colin (1996). "For the Love of God: Agape". Journal of Religious Ethics. 4 (10): 3–21. JSTOR 40016679.
אחווה

האם התכוונתם ל... קשר משפחתי ורגשי אח או אחות (במשפחה) – ראו אחאות אחווה (רגש) – רגש ידידות חזק דמוי קשר משפחתי סוגי קבוצות וארגונים ארגון אחווה (אנ') (Fraternity) – שם כללי לקבוצות חברתיות מסוגים שונים: אחווה (אקדמיה) – קבוצת סטודנטים הפועלת למען מטרות שונות, סוג של תא סטודנטים אגודת סתרים – ארגון שחבריו שומרים על סוד או על מספר סודות גילדה – אגודה של בעלי מקצוע העוסקים באותו תחום "קבוצת אחווה" – שם נוסף לקבוצת זיקה (Affinity group), קבוצה קטנה של פעילים פוליטיים אשר פועלים יחדיו בפעולה ישירה מקומות, מוסדות וקבוצות אחווה (מרכז כפרי) – יישוב ומרכז כפרי השייך למועצה האזורית באר טוביה המכללה האקדמית אחוה – מוסד חינוכי להשכלה גבוהה במרכז הכפרי אחווה, שהוקם על ידי מועצה אזורית באר טוביה אחווה (קבוצה) – קבוצת קואופרטיבית חקלאית, חבריה ייסדו את קיבוץ יגור אחווה (קיבוץ) – קיבוץ ערבי-ישראלי אחווה (סיעה) – מפלגה פוליטית שהייתה מיוצגת בכנסת אגודת אחוה – אגודת סתרים דתית לעזרה הדדית, שהוקמה בסוף המאה ה-19 בירושלים. חבריה הקימו שתי שכונות: שכונת אחווה – שכונה בירושלים שנוסדה בשנת 1908 שכונת אחווה (תל אביב) – שכונה בתל אביב שנוסדה בשנת 1899 אחווה (תנועת נוער) – תנועת נוער של הציונים הכלליים בגליציה האחווה הלבנה האוניברסלית – אגודה רוחנית ללא מטרות רווח חברות ומותגים אחוה (תקליטים) – חברת התקליטים הראשונה שנוסדה בתל אביב, פעלה בשנת 1934 אחוה הוצאה לאור – הוצאה לאור בחיפה אחוה (מותג) – מותג של חברת אחדות לייצור חלבה וממתקים
רחלי גנות

רחלי גנות (נולדה ב-31 במרץ 1977) היא מהנדסת פיתוח שבבים, יזמית היי-טק, דירקטורית במספר ארגונים ופעילה חברתית ישראלית, המגיעה מהמגזר החרדי. גנות היא מייסדת ומנכ"לית קבוצת Ready (RACHIP), הנחשבת לאחת מחברות ההייטק הראשונות שהוקמו לתעסוקת נשים חרדיות. היא חברה בנבחרת הדירקטורים והדירקטוריות של ישראל, חברת הנהלה ב-IATI, ארגון הגג של תעשיות ההייטק והביוטק בישראל, יו"ר פורום מדע וטכנולוגיה בעמותת "פנים חדשות" הפועלת לשילוב נערות בתחומי המדע והטכנולוגיה בישראל ומשיאת משואה בטקס יום העצמאות ה-70 למדינת ישראל. רחלי גנות נולדה בבני ברק כבת בכורה למשפחה בה שבעה בנים ובנות. נינה לרב יוסף חיים זוננפלד, רבה הראשון של העדה החרדית בירושלים ונצר למשפחת פרוידיגר. למדה בתיכון בית יעקב. בשנת 1993, כשהייתה בת 16, רשמו אותה הוריה לקורס תכנות ראשון שהצית את סקרנותה הראשונית לעולם הטכנולוגיה. בשנת 2000 סיימה תואר ראשון (BSc) במדעי המחשב ומתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן והשתלבה בחברת Mindspeed כמהנדסת וריפיקציה ובהמשך בחברת Verisity (כיום Cadence). בתפקידים אלו שימשה עד שנת 2005. בשנת 2006, מונתה לראש צוות פיתוח בחברת Infineon המתמחה בפיתוח שבבים. ב-2007, ייסדה גנות את חברת RACHIP אשר לימים עברה מיתוג מחדש כקבוצת Ready. החברה מתמחה בפיתוח צ'יפים, תוכנה וחומרה לארגונים בארץ ובעולם. החברה הייתה מהראשונות בישראל ששילבו נשים חרדיות בתעשיית ההייטק. כיום מועסקים בחברה כ-170 עובדים ומתוכם כ-70% נשים חרדיות. החל מ־2018 ביצעה החברה מספר רכישות של בתי תוכנה שהתמזגו תחת חברת האם RACHIP וכפעילויות נוספות תחת הקבוצה. ב-2013, הצטרפה גנות לאיציק קרומבי בהקמת פורום ההייטק החרדי ובייסוד חממה טכנולוגית בבני ברק לקידום יזמות בתחום ההייטק במגזר החרדי. החל משנת 2012, רחלי גנות היא יו"ר משותף של פורום מדע וטכנולוגיה בעמותת "פנים חדשות" הפועלת לעידוד נשים להשתלב במגמות ריאליות בתיכונים. בין השנים 2013–2015, השלימה תואר MBA בתוכנית International Executive בקלוג רקנאטי. כיום, גנות שותפה במספר סטרטאפים וחברה בנבחרת הדירקטורים והדירקטוריות של ישראל ובדירקטוריון IATI – ארגון הגג של תעשיית ההייטק והביוטק בישראל ובחבר הנאמנים של מכללת הדסה. בשנת 2018, נבחרה להשאת משואה בטקס יום העצמאות ה־70 למדינת ישראל בשנים 2013, 2015 ו-2023 נבחרה לרשימת 50 הנשים המשפיעות של "ליידי גלובס" בשנת 2015 נבחרה לרשימת הצעירים המבטיחים של G בשנת 2018 נבחרה לרשימת הנשים המשפיעות של פורבס PowerWomen. בשנת 2024, הוענק לה פרס "מובילת התעשייה העולמית" של תעשיית השבבים, בכנס ChipEx גנות מתגוררת בגבעת שמואל, נשואה ליובל ולהם 4 ילדים. רחלי גנות, ברשת החברתית LinkedIn כוהנת ההייטק החרדי, באתר frum מעין מנלה, "ראיון העבודה הראשון שלי היה שבועיים אחרי לידה; חודש לאחר מכן התחלתי לעבוד", באתר כלכליסט, 23 ביוני 2023 חיים לב, ההייטקיסטית החרדית תדליק משואה, באתר ערוץ 7, 8 באפריל 2018 דורון אביגד, ‏ההייטקיסטית מבני ברק שהקימה חברה ומעסיקה בעיקר חרדיות, באתר גלובס, 26 בינואר 2023 דורון אביגד, ‏50 המשפיעות - היזמת שמעסיקה הייטקיסטיות חרדיות, באתר גלובס, 14 בדצמבר 2021 עמוד הנהגה - מכללת הדסה, באתר www.hac.ac.il שירי דובר, ‏"החיסרון הזמני של היעדר הניסיון בהתחלה הוא דווקא יתרון גדול", באתר גלובס, 7 בדצמבר 2015 פורבס ישראל, 44# רחלי גנות, באתר Power Women 2018, ‏9 ביולי 2018 שרת החדשנות, המדע והטכנולוגיה, גילה גמליאל העניקה אות לשלוש נשים משפיעות במסגרת כנס ChipEx, באתר משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, ‏9 במאי 2024
ברית המילה בגלגל

ברית המילה בגלגל הוא סיפור מקראי המתואר בספר יהושע לאחר כניסת בני ישראל לארץ, במהלכו מל יהושע בן נון את עם ישראל. לאחר ברית המילה ההמונית עשו את הפסח בגלגל. על פי המסופר בתיאור ברית המילה בספר יהושע, במהלך המסעות במדבר בני ישראל לא ערכו ברית מילה, וברית המילה האחרונה שנעשתה הייתה ביציאת מצרים. דור יוצאי מצרים מת כולו במדבר, והעם הנכנס לארץ שנולד במדבר לא היה נימול . לאחר שישראל נכנסו לארץ ישראל, ציווה הקב"ה את יהושע לעשות חרבות צורים ולערוך ברית מילה לכל העם בשנית. לאחר ברית המילה ההמונית אומר ה' ליהושע ”היום גלותי את חרפת מצרים מעליכם” (ספר יהושע, פרק ה', פסוק ט'). רק לאחר ברית המילה ניתן היה לעשות את הפסח, מכיוון שבספר שמות מופיע בנוגע לפסח ”כל ערל לא יאכל בו” (ספר שמות, פרק י"ב, פסוק מ"ח). ישנה מחלוקת בקשר למקורה של "חרפת מצרים" אותה הוסרה. הרד"ק מסביר שברית המילה נועדה להבדיל בין בני ישראל הנימולים למצרים הערלים, כל עוד ישראלים היו ערלים לא היה הבדל בינם לבין המצרים, לכן הערלה נקראת "חרפת מצרים". יהודה אליצור טוען שבמצרים רק הכהנים וחשובי העם ערכו ברית מילה ולכן אסרו על ישראל לערוך ברית מילה. ע"פ טענתו העובדה שנאסר על עם ישראל לערוך ברית מילה במצרים היא חרפת מצרים. אלי עסיס טוען שלא הגיוני לאמר שחרפת מצרים מתייחסת לברית המילה, מכיוון שביציאת מצרים בני ישראל כן ערכו ברית מילה. פרשנים אחרים טוענים שחרפת מצרים מכוונת בכלל להליכה במדבר. זקוביץ לדוגמה טוען שכל עוד עם ישראל נדד במדבר המצריים טענו שאין לה' יכולת להביא אותם לארץ ישראל. בכיוון שונה במעט הולך יהודה קיל שמסביר שכל עוד ישראל נדדו במדבר המצרים ראו אותם כעבדים. הפרשנים חלוקים בקשר למיקומו של סיפור זה ולקשר בינו לבין הכניסה לארץ ישראל. יהושע רייס משווה בין סיפור זה לבין הציווי בברית מילה לאברהם אבינו שנכרך עם ההבטחה לרשת את ארץ כנען. הוא מסיק מהשוואה זו שהזכות לשבת בארץ כנען תלויה בברית המילה. יהודה איזנברג מרחיב את מסקנתו של רייס וטוען שהגאולה כולה תלויה בברית המילה, ולכן משה לא יכול ללכת להוציא את ישראל ממצרים לפני שציפורה מלה את בנו. אלי עסיס טוען שההרחבה בנוגע להליכת עם ישראל במדבר באה להראות את הפער בין יוצאי מצרים שלא שמעו בקול ה' ולכן לא נכנסו לארץ, לדור השני שכורת את הברית מחדש בכניסה לארץ ישראל על ידי עריכת ברית המילה בגלגל. בתלמוד מוסבר כי ביציאת מצרים ערך משה רבינו לעם ישראל לראשונה ברית מילה, אולם החל מאז במשך ארבעים שנות נדודיו במדבר לא ערכו בני ישראל ברית מילה לתינוקות שנולדו, מפני חולשת הדרך או מכיוון שלא נשבה במדבר רוח צפונית, הרד"ק מסביר שרוח צפונית מרפאת. לפי דעה נוספת בתלמוד, אברהם אבינו נצטווה במצוות המילה רק על חתיכת הערלה, ויהושע בן נון נצטווה לערוך להם את "הפריעה" - חיתוך והפשלת הקרום שבין העטרה והעורלה. ספר יהושע, פרק ה', פסוקים ד'–ו' ספר יהושע, פרק ה', פסוק ב' ספר יהושע, פרק ה', פסוקים י'–י"א יהושע רייס, שלושה מעמדים לאחר מעבר הירדן, בית המדרש הווירטואלי (V.B.M )ע"ש ישראל קושיצקי שליד ישיבת הר עציון, עמ' 2 פירוש הרד"ק על ספר יהושע, פרק ה', פסוק ב' יהודה הרשקוביץ, פרק ה', ספר יהושע, ירושלים: מוסד הרב קוק, 1953, עמ' 18 אלי עסיס, ממשה ליהושע ומנס לטבע, ירושלים, תשס"ה, עמ' 109-112 גרשון גליל, יאיר זקוביץ, פרק ה', פסוק ט', יהושע, תל אביב: דברי הימים, 2002, עולם התנ"ך, עמ' 60 יהודה קיל, פרק ה', פסוק ט', יהושע, ירושלים: מוסד הרב קוק, 1993, דעת מקרא, עמ' לג יהושע רייס, שלושה מעמדים לאחר מעבר הירדן, בית המדרש הוירטואלי (V.B.M), עמ' 2-3 יהודה איזנברג, יהושע ה: ברית מילה וחג הפסח, באתר דעת יבמות עא ב
אלבום הופעה חיה 2024

"אלבום הופעה חיה 2024" הוא אלבום הופעה משותף של הזמרת הישראלית שירי מימון והתזמורת הפילהרמונית הישראלית. האלבום יצא לאור ב-2 ביוני 2024 תחת הוצאת חברת טריולה בע"מ. המופע התקיים בחורף 2024 בהיכל התרבות בתל אביב-יפו, כשהשירים עובדו מחדש על ידי תומר הדדי לגרסה קלאסית. מימון הוציאה את הסינגל "אחותי" מתוך האלבום: ”בחרתי להוציא עם האלבום את הביצוע של השיר 'אחותי'. המושג משפחה קיבל משמעות חזקה מאד בתקופה הקשה שאנחנו עוברים, משפחות שלמות התפרקו, אחים איבדו אחד את השני. אני חושבת שהשיר 'אחותי' מקבל רלוונטיות גדולה יותר, במיוחד בתקופה הזו, ולכן בחרתי להאיר אותו עכשיו ולהוציא אותו עם האלבום המלא”. שירי מימון הוציאה אלבום מההופעה החיה שלה עם הפילהרמונית, באתר וואלה, 2 ביוני 2024
Life Is Strange: Double Exposure

Life Is Strange: Double Exposure (בתרגום חופשי לעברית: החיים מוזרים: חשיפה כפולה) הוא משחק הרפתקאות אינטראקטיבי משנת 2024 שפותח על ידי "Deck Nine", ועתיד לצאת לאור על ידי "Square Enix". המשחק עתיד לצאת לשוק ב-29 באוקטובר 2024 עבור פלייסטיישן 5, Windows, Steam ו-Xbox Series X/S; גרסת Nintendo Switch אמורה לצאת לשוק במועד שטרם פורסם. עלילת המשחק שבה להתמקד בקורותיה של מקס קולפילד, גיבורת המשחק המקורי, שכעת, כמבוגרת, נאלצת לפתור תעלומת רצח המתפרשת על פני שני צירי זמן. שנים לאחר הסערה במפרץ ארקדיה, מקסין "מקס" קולפילד, כעת צלמת מבוגרת המתגוררת באוניברסיטת קלדון היוקרתית, מגלה את גופתה של חברתה, ספי, בשלג. על מנת להצילה, מנסה מקס להשיב את הזמן לאחור – כוח שלא השתמשה בו כבר שנים – אך במקום זאת, פותחת בשוגג דלת לציר זמן מקביל שבו ספי עודנה חיה ובסכנה. מקס מבינה שהרוצח שאחראי למותה של ספי ירצח בשנית בשני צירי הזמן, ומזגזגת בין שני צירי הזמן המקבילים על מנת לפתור את תעלומת רציחתה של ספי ולעצור את הרוצח. פיתוחו של המשחק החל בשנת 2021, סביב יציאתו של המשחק השלישי בסדרת "Life is Strange",‏ Life is Strange: True Colors (אנ'). קדימון ראשון שהציג את עלילת המשחק נחשף בתערוכת הקיץ של "Xbox" בשנת 2024. מידע נוסף על המשחק, הכולל בין היתר מבט מאחורי הקלעים על תהליך יצירת המשחק וקטעי משחקיות בלעדיים, עתיד להיחשף בשידור ייעודי שיתקיים ב-13 ביוני 2024 בערוץ היוטיוב הרשמי של סדרת המשחקים. אתר האינטרנט הרשמי של Life Is Strange: Double Exposure "Life Is Strange: Double Exposure", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Life Is Strange: Double Exposure, באתר PCGamingWiki (באנגלית) "SQUARE ENIX ANNOUNCES LIFE IS STRANGE: DOUBLE EXPOSURE, RELEASING OCT. 29, 2024". Square Enix. 9 June 2024. Retrieved 10 June 2024. Joe Skrebels, Xbox Games Showcase 2024: Every Announcement and Reveal, Xbox Wire, ‏2024-06-09 Introducing Life is Strange: Double Exposure | Square Enix Blog, square-enix-games.com
גרוסברג

האם התכוונתם ל... אצטדיון גרוסברג ー האתלטיקה הבינלאומי בגבעת רם (או בשמו הרשמי "האצטדיון הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש גרוסברג" ולפי רשם החברות "האצטדיון הלאומי ירושלים"), אצטדיון ספורט רב-תכליתי בירושלים. חנוך זונדל גרוסברג ー רב, מחבר תורני. חבר מערכת האנציקלופדיה התלמודית ואוצר הפוסקים. קרל גרוסברג ー צייר גרמני, שצייר בצבעי שמן ומים נופי ערים וייצוגים תעשייתיים.
בובספוג מכנסמרובע (עונה 13)

עונה 13 של הסדרה המצוירת בובספוג מכנסמרובע שודרה לראשונה בארצות הברית באוקטובר 2020. ב-17 ביולי 2019 הוכרז שהסדרה חודשה לעונה שלוש עשרה, אשר כוללת 26 פרקים מלאים. בארצות הברית העונה החלה ב-22 באוקטובר 2020, עם הפרקים: מקום לחיות מחמד ("A Place for Pets") ו-הדייט המושלם ("Lockdown for Love"). ובישראל אותם הפרקים פתחו את העונה ב-31 באוגוסט 2023. הסדרה מתעדת את עלילותיו והרפתקאותיו של בובספוג מכנסמרובע וחבריו השונים בעיר הבדיונית ביקיני בוטום. את הדמויות הראשיות בעונה מדבבים טום קני, ביל פייגרברייק, רוג'ר בומפאס, קלנסי בראון, דאג לורנס, ג'יל טלי, קרולין לורנס, מרי ג'ו קטלט ולורי אלן. בין הכוכבים האורחים הראשונים שהופיעו בעונה ובכלל נמנים ארנסט בורגניין וטים קונוויי שדיבבו את דמויות גיבורי העל המקומיים, איש הים ונער הפלא, בהתאמה. בגרסה העברית, מדבבי הדמויות הראשיות הם עידו מוסרי כבובספוג, לירון ברנס כפטריק, גלעד קלטר כסקווידוויד, עמי מנדלמן כמר קראב, נעמה אוזן כסנדי, דון לני גבאי כפרל, עדי וייס כפלנקטון, ומאיה בר שלום כגברת פאף. בישראל, דובבה העונה לעברית באולפני נ.ל.ס. במהלך שנות ה-10 של המאה ה-21 פורסמו מספר תקליטורי DVD שהכילו את הפרקים מהעונה. "בובספוג מכנס מרובע: ה-DVD המלא של העונה הראשונה" פורסם באזור 1 (ארצות הברית, קנדה, קובה, ברמודה, וגינאה הצרפתית) ב-28 באוקטובר 2003, באזור 2 (אירופה, המזרח התיכון, אזור דרום אפריקה, ויפן) ב-7 בנובמבר 2005, ובאזור 4 (אמריקה הלטינית, הקאריביים ואוקיאניה) ב-30 בנובמבר 2006. פרק הפיילוט, "דרוש עובד" (Help Wanted), לא נכלל ב-DVD עקב בעיות בזכויות יוצרים עם השיר "Livin' in the Sunlight, Lovin' in the Moonlight" של טייני טים, שהשומע בפרק, אך לאחר מכן שוחרר כפיצ'ר בונוס ב-DVD של העונה השלישית. עם יציאתה העונה זכתה לביקורות חיוביות של המבקרים.