יעקב תלמוד

יעקב דב תלמוד (י' בטבת ה'תרמ"ו, 18 בדצמבר 1885[דרוש מקור: במקורות אחרים מופיע בהפרש של שנה] – י"ט בתשרי ה'תשכ"ד, 7 באוקטובר 1963[דרוש מקור: במקורות אחרים מופיע בהפרש של כמה שנים]) היה מלחין חסידי פולני-ישראלי, חסיד גור ומלחין החצר של חסידות זו. נולד בוורשה לעקיבא בן חיים תלמוד, וליענטא (יטה) לבית שפרן, משפחה של חסידי גור. אביו היה סוחר עצים ותלמיד חכם שנפטר כשהיה צעיר. משיכתו לנגינה הביאה אותו להקשיב בחשאי למקהלת בית הכנסת שבעירו, וכשנתפס מקשיב להם מאחורי הקיר צורף למקהלה ושם התגלה כישרונו המוזיקלי.[דרוש מקור] התחתן עם דבורה בת שמואל יצחק הלוי פרום בשנת תרע"א בוורשה. לפרנסתו הוא עסק במסחר והיה מעורב גם בעסקנות ציבורית ביהדות החרדית של פולין. במסגרת פעילותו התמנה לציר פולין בוועידה הראשונה של אגודת ישראל שהתקיימה בפרנקפורט, וביקר מספר פעמים בישראל. בשנת תרצ"ג עלה עם משפחתו לישראל. בישראל החליף משרות ועבודות שונות. תחילה ניסה לפתוח מסעדה (שנקראה "אגודת ישראל"), מכבסה, ולבסוף התקבל לעבודה כמשגיח כשרות בבית החולים אסף הרופא. תלמוד היה במשך שנים רבות מלחין ונגן החצר של חסידות גור, והלחין למעלה מ-1,000 ניגונים מסוגים שונים (נספרו 387 ניגונים לשמיעה בדיסקים)[דרוש מקור]. ניגונים אלו הם רובם ללא מילים, והם בנויים לפי כללים קבועים. את יצירותיו היה מחבר בעיקר פעמיים בשנה, לפני חג השבועות ולפני הימים הנוראים לטקסטים קבועים. במשך השנה היו הלחנים מותאמים לטקסטים נוספים מהתפילה ומזמירות שבת. יצירותיו זכו לפרסום גם מעבר לגבולות החסידות והן מוכרות כיום בקרב חלקים ניכרים מהציבור הדתי והחרדי.[דרוש מקור] החשיב עצמו כתלמידו של יעקב פראגר, מלחין החצר של חסידות אלכסנדר בשנים תרמ"ה–תר"ע, והתבטא ביידיש: 'איך בין יענקל'ס תלמיד'. תלמוד התגורר בתל אביב. בימי חוליו הגיע האדמו"ר מגור לבקרו בבית החולים. נפטר בליל ד' של חול המועד סוכות תשכ"ד בגיל 78. בלווייתו השתתפו אלפים. מיצירותיו שהתפרסמו מחוץ לחסידות: ישמחו במלכותך המושר בחסידות ויז'ניץ ("היום תאמצנו" תשי"ט), לא תבושי ("היום תאמצנו" תשכ"א), ניגון שמחה לאופרוף, מארש שיר המעלות ("לכה דודי" תשכ"א), כל מקדש, אני מאמין (קטע שלישי של "במוצאי מנוחה" תשט"ז), אמר ה' ליעקב. ליעקב בער ודבורה תלמוד, היו ארבעה ילדים ששניים מהם נפטרו בצעירותם: סָבְקָה (כשעלתה לארץ החליפו לה את השם לשפרה) אשת מנחם גרוספלד בן שלמה זלמן גרוספלד, ולהם שני ילדים גדעון ונעמי. ד"ר חיים יצחק, היה כותב את התווים ליצירות אביו (אשתו צפורה קנר), ולהם שני ילדים דוד תלמוד ופרופ' אילן תלמוד מרצה באוניברסיטת חיפה. שרה ציפה (נפטרה בילדותה בשנת 1914). עקיבא (נפטר בצעירותו 1914). יעקב תלמוד, רִקודי חסידים ישראליים, תל אביב: [הוצאה עצמית], 1956. חיים תלמוד (עורך), מלחין לבית גור: הרב יעקב תלמוד ז"ל, קו ותו לדמותו, תל אביב: הוצאת ידידים, 1964. (אלבום במהדורה בת 300 עותקים שערך בנו) ר' יעקב תלמוד: אמן הנגינה החסידית, רשימה (עם תמונתו), בתוך: חיים אדלר : החזן הראשי – אוטוביוגרפיה, עורך ראשי: נתן פלדמן, ירושלים: הוצאת צוף, 2022, עמ' 33 דוד תדהר (עורך), "הרב יעקב דב תלמוד", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך טו (1966), עמ' 4666 דוד אברהם מנדלבוים, היכל הנגינה, עמ' קצ"ג, באתר היברובוקס א. ג-ף, ר' יעקב תלמוד אמן הנגינה החסידית, בתוך: בית יעקב גיליון 101–102 תשרי תשכ"ח, עמ' 37–38, באתר היברובוקס מאיר שמעון גשורי, המנגן של חסידות גור, הצופה, 5 ביולי 1946 ב"ש, ניגונים חסידיים ישראליים, הצופה, 7 באוגוסט 1959 חלומו של ר' יעקב קלמן ז"ל, הצופה, 11 באוקטובר 1963 רפאל בשן, בטהובן של אנ"ש, מקבץ ניגונים, מעריב, 18 בינואר 1960 ר' יעקב תלמוד ז"ל, הצופה, 8 באוקטובר 1963 הרב יעקב תלמוד – למנוחות, מעריב, 8 באוקטובר 1963 ב"ש, "מלחין לבית גור", הצופה, 20 בספטמבר 1964 יעקב תלמוד (1886–1964), דף שער בספרייה הלאומית יעקב תלמוד, באתר MusicBrainz (באנגלית) יעקב מזור, השושלות החסידיות, הטקסטים שבפיהן וזמרתן, עמ' 24, באתר הפיוט והתפילה. משחק מילים ביידיש על פי ההגייה הפולנית שבה אין מבחינים בהגייה בין 'תלמוד' ל'תלמיד' על פי דיווחי העיתונות מאותם ימים יצא באלבום "כיסופים" של מרדכי בן-דוד. יצא בדיסק "מלוה מלכה" של דוד ורדיגר.