סמואל בארבר

סמואל בארבר (באנגלית: Samuel Barber; ‏9 במרץ 1910 – 23 בינואר 1981) היה מלחין אמריקאי. בארבר נולד בווסט-צ'סטר שבפנסילבניה, למשפחה מוזיקלית: אמו הייתה פסנתרנית ואחותה זמרת אלט מפורסמת. הוא החל לנגן בפסנתר בגיל שש, את יצירתו הראשונה כתב בגיל שבע, ובגיל 12 כבר שימש כנגן עוגב בכנסייה המקומית. בגיל 14 התקבל למכון קרטיס למוזיקה בפילדלפיה, שם למד פסנתר, שירה וקומפוזיציה. שם גם פגש את ג'אן קרלו מנוטי, לימים שותפו לחיים וליצירה (מנוטי כתב את הלברית לשתיים מהאופרות שהלחין). בגיל 23 כתב בארבר את יצירתו התזמורתית הראשונה: האוברטורה "The School of Scandal", שביצעה תזמורת פילדלפיה. בשנת 1936 כתב רביעייה לכלי קשת, ובשנת 1938 עיבד את חלקה השני לתזמורת כלי קשת רחבה תחת השם "האדאג'ו לכלי מיתר". גרסה זו הייתה ליצירתו המוכרת ביותר וכן ליצירה האמריקנית הראשונה שבוצעה על ידי המנצח ארטורו טוסקניני. בהשפעת דודתו הזמרת וכבעל הכשרה בשירה בעצמו, הרבה בארבר לכתוב יצירות ווקאליות, מהפופולריות ברפרטואר הקלאסי של המאה ה-20. גם את האדג'ו הידוע לכלי מיתר עיבד למקהלה מעורבת בת שמונה קולות. פרט לכך כתב מספר אופרות, יצירות לכלי סולו ותזמורת (ביניהן קונצ׳רטו לכינור, יצירות לצ'לו ולפסנתר), יצירות לפסנתר סולו ולהרכבים קאמריים שונים. בארבר זכה בפרסים רבים על יצירתו, בהם שלושה פרסי "פוליצר" בשנים 1935, 1936 (על הקונצ'רטו לפסנתר ותזמורת), וב-1958 (על האופרה "Vanessa"). יצירותיו בוצעו על ידי רשימה ארוכה של אמנים ידועי שם, בהם ולדימיר הורוביץ, מרתה גרהם, ארטורו טוסקניני, ג'ון בראונינג, ג'ני טוראל ואלאנור סטבר. כמעט בכל יצירותיו של בארבר ניתן להבחין בקו מלודי אחד לפחות ברור ודומיננטי, לכן הוגדר לעיתים כ"נאו-רומנטיקן", אולם ניתן לזהות בהן גם השפעות קלאסיות ומאפיינים מודרניים ודיסוננטים בסגנון סטרווינסקי. סגנונו היה אקלקטי וקשה לאפיון: הוא לא ייסד אסכולת כתיבה חדשה, לא דבק בסגנון מסוים, נמנע מלהיקלע לוויכוח הנפוץ בזמנו בעולם המוזיקה – סטרווינסקי (מוזיקה טונאלית) לעומת שנברג (מוזיקה אטונאלית) – וככזה משך אליו אש מבקרים וקולגות. בשנת 1966 הועלתה הופעת הבכורה של אופרה שכתב – "אנטוני וקלאופטרה" – בטקס פתיחת האודיטוריום של בניין המטרופוליטן אופרה במרכז לינקולן לאמנויות הבמה. האופרה ספגה ביקורת קשה וסימנה את בארבר כמלחין ש"אינו רלוונטי לתקופתו". לאחר מפלה זו מיעט בארבר לכתוב, ויצירותיו האחרונות זכו להתעניינות מועטה בלבד. Barbara B. Heyman, Samuel Barber: the Composer and his Music, Oxford University Press, 1992 (הספר בקטלוג ULI) Barbara B. Heyman, Samuel Barber: a Thematic Catalogue of the Complete Works, Oxford University Press, 2012 (הספר בקטלוג ULI) Peter Dickinson, Samuel Barber Remembered: a Centenary Tribute, Boydell & Brewer, 2010 (הספר בקטלוג ULI) Wayne C. Wentzel, Samuel Barber: a Research and Information Guide, Routledge, 2010 (הספר בקטלוג ULI) Daniel Felsenfeld, Britten and Barber: their Lives and their Music, Amadeus Press, 2005 (הספר בקטלוג ULI) מדיה וקבצים בנושא סמואל בארבר בוויקישיתוף סמואל בארבר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סמואל בארבר, באתר AllMovie (באנגלית) סמואל בארבר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) סמואל בארבר, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) סמואל בארבר, באתר ספוטיפיי סמואל בארבר, באתר Last.fm (באנגלית) סמואל בארבר, באתר קומפוניסטן דר גגנווארט סמואל בארבר, באתר AllMusic (באנגלית) סמואל בארבר, באתר MusicBrainz (באנגלית) סמואל בארבר, באתר Discogs (באנגלית) סמואל בארבר, באתר Songkick (באנגלית) סמואל בארבר באתר Classical.net סמואל בארבר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) סמואל בארבר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)