laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מיכאל זייפה

מיכאל (מיכי) זייפה (נולד ב-1945) הוא מפקד גדוד שירותי הדם המטכ"לי במפקדת קצין הרפואה הראשי של צה"ל בדרגת אלוף-משנה במילואים, ואחד משבויי צה"ל במצרים במלחמת יום הכיפורים. זייפה נולד בארץ ישראל ב-1945 להורים ניצולי השואה. הוא למד בבית הספר אליאנס תל אביב, ובשנת 1963 התגייס לצה"ל כחובש קרבי. כשהשתחרר מצה"ל, החל ללמוד רוקחות באוניברסיטה העברית בירושלים. בסיום הלימודים עבר קורס קצינים במילואים למקצועות הפארא-רפואיים. שימש כחובש במילואים במלחמת ששת הימים ובמהלך מלחמת ההתשה בחזית הדרומית-המצרית, בחזית המזרחית-הירדנית ובחזית הצפונית-הסורית. בגיל 28, בזמן לימודי הדוקטורט שלו במדעי הרוקחות באוניברסיטה העברית בירושלים הוצעו לזייפה תפקיד של קצין קישור למשקיפי האו"ם, בשל מחסור בקצינים דוברי אנגלית. בספטמבר 1973 נשלח זייפה למוצב הצפוני ביותר בקו בר לב. בבוקר 8 באוקטובר 1973, יומיים אחרי פרוץ מלחמת יום הכיפורים הגיעו כוחות צבא מצרים בפיקוד סגן אלוף למוצב, שבו שהה עם שני קצינים מכוח המשקיפים של האו"ם. זייפה הספיק להשאיר בידי קציני האו"ם מכתב קצר להוריו, לפני שנפל בשבי ונשלח לכלא עבאסייה שבפאתי קהיר, שם עבר במשך 6 שבועות עינויים פיזיים ונפשיים. כשחשב כי המצרים עומדים לירות בו למוות, חרץ עם קצה הציפורן על קיר את הכיתוב 'חיסלו אותי, מיכי'. ב-15 בנובמבר הגיע לכלא שר ההגנה המצרי, אחמד איסמאעיל עלי, ובישר לזייפה ולשבויים האחרים, כי מצרים הסכימה לשחרר אותם. ב-19 בנובמבר נלקח באוטובוס יחד עם שבויים נוספים אל נמל התעופה בקהיר, ומשם הוטסו בחזרה לישראל. זייפה השלים דוקטורט ברוקחות, ובמשך יותר מ-35 שנה עסק בפיתוח. היה מנהל בכיר בתחום המחקר בחברת טבע, וריכז את הקורס "מבוא לפיתוח תרופות ומכשור רפואי" באוניברסיטה העברית בירושלים. זייפה ממשיך לשרת בשירות מילואים פעיל, ונחשב לאחד מחיילי המילואים המבוגרים ביותר בצה"ל. ומאז 1995 משמש כמפקד גדוד שירותי הדם המטכ"לי במפקדת קצין הרפואה הראשי של צה"ל. באוקטובר 2023 חזר לשרת במילואים במלחמת חרבות ברזל. זייפה מתגורר ברעננה מאז 1983, נשוי לחיה, ואב לבן ולבת. הוא חבר פעיל בעמותת "ערים בלילה" לתמיכה בנפגעי פוסט טראומה, ובעבר היה סגן יו"ר ודובר העמותה. בשנת 2018 יצא לאור בהוצאת ידיעות אחרונות ספרו "נקישות של תקווה" בו תיעד את קורותיו בשבי, רועי הדרי, מיכי זייפה בן ה-72 לא מתכוון להפסיק לשרת במילואים, באתר צומת השרון כפר סבא, ‏2017-05-21 מזל טלבי לוי, מהשבי המצרי ועד למילואים בגיל 75: הסיפור המיוחד של אל"מ במיל' מיכאל זייפה, באתר צומת השרון רעננה, ‏2020-10-09 איתי שיקמן, "כתבתי בציפורן על קיר הכלא: חיסלו אותי": אל"מ מיכּי זייפה על 43 ימים בשבי המצרי, באתר ynet, 18 בספטמבר 2018 ד"ר מיכאל (מיכי) זייפה, באתר bschool.huji.ac.il נפתלי חן, 'נקישות של תקווה' - סיפורו של אל"מ במיל' מיקי זייפה שהיה בשבי המצרי 42 יום במלחמת יוכה"פ, באתר www.inn.co.il מירי בן-דוד ליוי, מילואימניק בן 78: מפקד בנק הדם של צה"ל שהיה שבוי במצרים חזר לשרת, באתר ynet, 30 באוקטובר 2023 מיכי זייפה, נקישות של תקווה, באתר ידיעות ספרים נפתלי חן, 'נקישות של תקווה' - סיפורו של אל"מ במיל' מיקי זייפה שהיה בשבי המצרי 42 יום במלחמת יוכה"פ, באתר ערוץ 7, 23 בספטמבר 2023
ראג'נאת' סינג

ראג'נאת' סינג (בהינדי: राजनाथ सिंह ‏האזנה‏Ⓘ‏; נולד ב-10 ביולי 1950) הוא פוליטיקאי הודי המכהן כשר ההגנה של הודו וכסגן יושב ראש הלוק סבהה. לשעבר יושב ראש מפלגת העם ההודית, שר הפנים של הודו, וראש השרים של אוטר פרדש. ראג'נאת' סינג נוד בכפר בהרואה באוטר פרדש ב-10 ביולי 1950 לשפחת איכרים. ב-1964, כשהיה בן 13 הצטרף לראשטריה סוויאמסווק סאנג ובמהלך לימודיו באוניברסיטת גוראקפור היה מזכיר אקאלי בהרטיה וידרהיה פרישאד (אנ'), גוף הסטודנטים של הראשטריה, בין 1969 ו-1971. סינג קיבל תואר מוסמך אוניברסיטה בפיזיקה מהאוניברסיטה, ולאחר לימודיו היה למורה במכללה במירזאפור, שם היה למזכיר הסניף המקומי של הראשטריה ב-1972 וב-1974 הצטרף לבהרטיה ג'אנה סנג. במהלך מצב החירום בהודו, מיוני 1975 עד מרץ 1977 נאסר סינג, כמו מרבית חברי האופוזיציה. סינג נבחר לראשונה לאספה המחוקקת של אוטר פרדש ב-1977 מטעם מפלגת ג'נטה, בה התאחדו כלל מפלגות האופוזיציה. לאחר התפוררות המפלגה ב-1980 הצטרף למפלגת העם ההודית שהוקמה מחדש, תחת הבהרטיה ג'אנה סנג. ב-1983 נבחר למזכיר המפלגה באוטר פרדש, וב-1984 לנשיא הבהרטיה ג'נטה יווה מורקה (אנ'), תנועת הנוער של מפלגת העם ההודית, במדינה. ב-1986 מונה למזכיר הכללי של בהרטיה ג'נטה יווה מורקה, וב-1988 לנשיא הארגון. ב-1988 נבחר סינג למועצה המחוקקת של אוטר פרדש, הבית העליון. לאחר שמפלגת העם זכתה ברוב באספה בבחירות ב-1991, מונה לשר החינוך בממשלת המדינה. במהלך כהונתו שוכתבו ספרי המתמטיקה וההיסטוריה של המדינה. ב-1992 פוזרה ממשלת אוטטר פרדש בטענה של התמוטטות החוק והסדר בעקבות הריסת מסגד באבור, וכהונתו תמה. בבחירות לאספה המחוקקת ב-1993 הובס סינג. ב-1994 נבחר סינג לרג'יה סבהה מטעם אוטר פרדש, ובנובמבר 1999 מונה לשר לתחבורה יבשתית בממשלת אטאל ביהארי ואג'פאיי השלישית. במקביל, מונה ב-1997 ליו"ר סניף המפלגה באוטר פרדש, ולא משך את ידו מהפוליטיקה הפנימית במדינה. באוקטובר 2000 נבחר סינג לראש השרים של אוטר פרדש, וכיהן בתפקיד עד התפטרותו מרץ 2002, לאחר שממשלתו איבדה את הרוב באספה. סינג חזר לרג'יה סבהה מטעם אוטר פרדש בנובמבר 2002, וחזר לממשלת ואג'פאיי במאי 2003, הפעם כשר החקלאות. כיהן בתפקיד עד תבוסת מפלגת העם בבחירות ללוק סבהה ב-2004. ב-2006 התפטר לאל קרישנה אדוואני מראשות מפלגת העם, וסינג נבחר לנשיא המפלגה. סינג התפטר ב-2009 לאחר תבוסת המפלגה בבחירות ללוק סבהה, למרות שהוא עצמו נבחר לראשונה לוק סבהה. הוא חזר ונבחר לנשיא המפלגה ב-2013 כשהוא מכהן עד לאחר ניצחון המפלגה בבחירות בהודו ב-2014. בממשלת מודי הראשונה שימש סינג כשר הפנים. בממשלתו השנייה שהושבעה ב-2019 מונה לשר ההגנה, תפקיד שהוא מחזיק גם בממשלת מודי השלישית שהושבעה ביוני 2024. מדיה וקבצים בנושא ראג'נאת' סינג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ראג'נאת' סינג (באנגלית) ראג'נאת' סינג, ברשת החברתית פייסבוק ראג'נאת' סינג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ראג'נאת' סינג, ברשת החברתית אינסטגרם ראג'נאת' סינג, סרטונים בערוץ היוטיוב ראג'נאת' סינג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Rajnath Singh's biography tracing 5 decades in politics to hit stands in May, India Today, ‏10 באפריל 2019 (באנגלית) Aditi Phadnis, Business Standard Political Profiles of Cabals and Kings, Business Standard, 2009, עמ' 95–96. (באנגלית)
סורק קרני X מוחזרות

סורק קרני X מוחזרות (באנגלית: Backscatter X-ray) היא טכנולוגיה המתבססת על טכניקת הדמיה לא פולשנית המשתמשת בקרינת רנטגן ליצירת תמונות מפורטות של חפצים וחומרים. הטכנולוגיה שימושית במיוחד לצורכי אבטחה משום שהיא מאפשרת זיהוי יעיל של חפצים נסתרים או סמויים, ועל כן הטכנולוגיה בעלת ערך רב בשדות תעופה, נמלים, מעברי גבול, ומתקנים בעלי אבטחה גבוהה. הטכנולוגיה יעילה במיוחד גם בזיהוי חומרים כמו חומרי נפץ, סמים ונוזלים. קיימים כיום גם סורקים המשתמשים בטכנולוגיה זו אשר מסוגלים לסרוק חפצים גדולים במיוחד, כמו משאיות ומכולות. סריקה באמצעות הסורקים הללו מהירה בהרבה מחיפוש פיזי ועשויה להיות יעילה יותר לאיתור חפצים מוברחים, כלי נשק, סמים או בני אדם. השימוש בטכנולוגיה הוצעה כחלופה לבדיקה פיזית בשדות התעופה ובעמדות ביטחוניות משום שהיא מסוגלת לראות בקלות מבעד לבגדים על מנת לחשוף כלי נשק סמויים, אף על פי כן, לאורך השנים הועלו חששות על כך שהשימוש הנרחב בטכנולוגיה העלה חששות להפרת הפרטיות של הנסרקים משום שאנשי הביטחון המשתמשים במכשירים מסוגלים לראותם תמונות עירום מפורטות של האנשים שנסרקים. בשל כך נעשו מאמצים לפתח את הטכנולוגיה באופן בו יעשה בו שימוש באופן המכבד את זכויות הפרט ושומר על כבוד הפרט. משום שהטכנולוגיה מאפשרת יצירת תמונות באיכות גבוהה שחושפות במדויק את איברי המין, בסורקים רבים המשתמשים בטכנולוגיה זו איברי המין של הנסרקים מטושטשים במהלך תהליך עיבוד התמונה. בשל כך לאורך השנים עיתונאים שונים שהביעו חשש מכך שהטשטוש של איברי המין בתצוגה עלול לאפשר הברחה של כלי נשק או חומרי נפץ מסוימים על ידי הצמדתם לאיברי המין. העיתון הבריטי הגרדיאן חשף בעבר שהועלו חששות בקרב בכירים בריטיים על כך שהשימוש בסורקים הללו לסריקת ילדים עלולה להיות בלתי חוקית בממלכה המאוחדת על פי חוק ההגנה על ילדים משנת 1978(אנ') האוסר יצירה והפצה של תמונות עירום של ילדים. באיחוד האירופי הוחלט בשנת 2012 על איסור מוחלט בשימוש בסורקי קרני X מוחזרות של הנוסעים בנמלי התעופה על מנת להגן על בטיחות הנוסעים. מדיה וקבצים בנושא סורק קרני X מוחזרות בוויקישיתוף How it works, TSA, אורכב מ-המקור ב-3 בדצמבר 2010 {{citation}}: (עזרה) Layton, Julia (27 בפברואר 2007), Do 'Backscatter' X-Ray Systems Pose a Risk to Frequent Fliers?, "Backscatter" X-Ray Screening Technology, HowStuffWorks, אורכב מ-המקור ב-14 במאי 2008, נבדק ב-18 במרץ 2007 {{citation}}: (עזרה). "Backscatter", Air travel piracy, Electronic Privacy Information Center, 18 מרץ 2007 {{citation}}: (עזרה). Travis, Alan (4 בינואר 2009). "New scanners break child porn laws". The Guardian. London. ארכיון מ-6 בינואר 2010. נבדק ב-6 בינואר 2010. {{cite news}}: (עזרה) Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks (2012). "Security Scanners". European Commission. Health and Consumers Scientific Committees. ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מתיאש שורס

מתיאש שרוש (בהונגרית: Mátyás Szűrös) הוא פוליטיקאי הונגרי. הוא כיהן כנשיא הזמני של הונגריה מאוקטובר 1989 עד מאי 1990. נשיאותו התרחשה במהלך המעבר של הונגריה מקומוניזם לממשל דמוקרטי. שורוש כיהן כיושב ראש האספה הלאומית של הונגריה ממרץ 1989 עד מאי 1990. ב-1989, כחלק מהסכם בין הקומוניסטים לאופוזיציה לכינון דמוקרטיה רב-מפלגתית, חוקת 1949 שוכתבה כמעט לחלוטין כדי להסיר את אופייה הקומוניסטי. המועצה הנשיאותית, הנשיאות הקולקטיבית של המדינה מהתקופה הקומוניסטית, פוזרה. על פי החוקה, שורוש הפך לנשיא זמני עד לקיומן של הבחירות. זמן קצר לאחר כניסתו לתפקיד באוקטובר הוא הכריז רשמית כי הונגריה הסירה את "הרפובליקה העממית" משמה החוקתי וכעת היא "הרפובליקה של הונגריה". הוא נשאר בפרלמנט עד 2002 כחבר המפלגה הסוציאליסטית ההונגרית, ולעיתים קרובות הצביע נגד הקונצנזוס המפלגתי. הוא פרש מהמפלגה בשנת 2002, הצטרף למפלגת השמאל החדש שזה עתה הוקמה והתמודד כמועמדה לראשות הממשלה בבחירות לפרלמנט, אך המפלגה קיבלה רק 0.1% מהקולות. בשנת 2003 הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית ולאחר מכן נבחר ליו"ר המפלגה. הוא התפטר מתפקידו בשנת 2005. מדיה וקבצים בנושא מתיאש שורס בוויקישיתוף מתיאש שורס, באתר Discogs (באנגלית)
ללא כותרת (R24)

ללא כותרת (1998-1996) הוא תצלום מאת הצלמת הישראלית שוש קורמוש. העבודה שייכת לסדרה של תצלומי זרי פרחים, שקורמוש יצרה בין השנים 1996–1998. העבודה מתארת זר זר דפנה או עטרה המורכב, מענף עלי ער אציל ותצלומים של פרחי קלה. הזר, מקושר בתרבות המערבית הן לדימויים של ניצחון והן לאבלות. מבחינה טכנית הסדרה כולה מהווה מעין קולאז' של תצלומי פרחים, שקורמוש צילמה מתוך ספרים וחוברות שונות, שאותם גזרה וצילמה מחדש. סדרת העבודות קושרה למחלת הסרטן, שבה לקתה האמנית בתקופה זו. א ידוע מתי נודע לשוש קורמוש שהיא חולה במחלה סופנית, אך ניתן לקבוע שב־1996 החלה לצלם זרים הדומים לזרי בתי קברות. העבודה הוצגה לראשונה בתערוכה משותפת לקורמוש ולמשה גרשוני, שנערכה בסדנאות האמנים בתל אביב (1998), והכילה דימויים של זרים. בנוסף, העבודה הוצגה גם בתערוכת היחיד של קורמוש "זרים, 1996-1998" שנערכה בגלריה גורדון (2008), אז הופיעה על גבי ההזמנה, ובתערוכה הרטרוספקטיבית "מונח דומם: עבודות 1987-2001", שנערכה בהמוזיאון הפתוח לצילום, בתל-חי (2008). לאחר שנת 2004, הודפסה העבודה מחדש בידי סולי פורדי, במהדורה בת 5 עותקים. הסיבה לכך הייתה כי עיזבונה של האמנית היה במצב לא טוב, ולא אפשר הצגה ומכירה של יצירותיה. העותקים הודפסו על אותו נייר צילום שבו השתמשה האמנית. על סיבת השימוש בנייר זה העידה קורמוש " "זהו נייר מט, נטול ברק, נייר שבולע אל תוכו את כל הזוהר והנצנוץ של הפרחים. זהו נייר עם טקסטורה של טפט, יש בו משהו דומם ועמום, נעדר חיים". ראו: דנה גילרמן, עכבר העיר אונליין, חרדת הפרטים הקטנים, באתר הארץ, 6 ביוני 2008 מצוטט בתוך: דנה גילרמן, עכבר העיר אונליין, חרדת הפרטים הקטנים, באתר הארץ, 6 ביוני 2008
בית הכנסת מעלם

בית הכנסת מעלם (בטורקית: Maalem Sinagogu) הוא בית כנסת הממוקם על המדרונות המשקיפים על קרן הזהב שליד בית האבות היהודי ברובע האסקוי (אנ') באיסטנבול, טורקיה. זהו בית הכנסת היחיד שנותר פעיל באזור שבו היו בעבר יהודים רבים מהעדה הקראית. בית הכנסת פתוח לביקורים בימי חול, ומתקיימות בו תפילות שבת באופן קבוע. בית הכנסת מעלם נפתח לקהל בשנת 1754. הוא נבנה מחדש בשנת 1931 על ידי יהודי איטליה, לאחר שהמבנה המקורי נהרס. בית הכנסת שופץ בין השנים 1992–1994 לאחר שהוא היה נטוש במשך שנים. בין השנים 2003–2007 בית הכנסת היה סגור מטעמי ביטחון. רק לאחר שהוסדרו סידורי הביטחון נפתח בית הכנסת לתפילות. בית הכנסת ניצב בתוך חצר מוגנת בחומה גבוהה. שני עמודי שיש תומכים את מבואת הכניסה, הנפתחת לאולם גדול, כמעט מרובע, עם שישה עמודים. הבימה עומדת באמצע האולם ולה צורה של ספינה, כמו בבית הכנסת אהדריה. מתחת לכיפה קטנה עם עיטורי פרחים, נמצא ארון הקודש, שדלתות העץ שלו בעלות פיתוחים מוזהבים. קירות האולם טויחו בצבע בהיר המנוגד לצבע ספסלי העץ הכהים. לאחר השיפוץ צבע פנים האולם הוחלף לצבעים שבין כחול שמיים ללבן. בשיפוץ חודש הצבע של חלק מקישוטי הקיר. יהדות טורקיה רשימת בתי הכנסת בטורקיה הרבנות הראשית לטורקיה צילום פנים בית הכנסת כפי שמופיע באוסף הספרייה הלאומית Maalem Sinagogu Konumu, Fotoğrafları ve Hakkındaki Bilgiler • Kültür Envanteri, Kültür Envanteri, ‏17 בנובמבר 2019 Jewish Sites of Istanbul, grande flânerie, ‏19 במאי 2018 (באנגלית) "Chief Rabbinate of Turkey (Türkiye Hahambaşılığı)". אורכב מ-המקור ב-25 בספטמבר 2011. נבדק ב-30 במרץ 2008. {{cite web}}: (עזרה) jhe, Turkey: Synagogue returned to Jewish community, Jewish Heritage Europe, ‏13 באפריל 2017 (באנגלית) eskapas, Synagogues in Istanbul - Jewish Community in Istanbul, Eskapas, ‏17 במרץ 2021 (באנגלית) The Golden Horn: Hasköy - jewish heritage, history, synagogues, museums, areas and sites to visit, JGuide Europe (באנגלית)
ביזי פיננסים בע"מ

ביזי (Bizi) היא חברה בתחום הפינטק המספקת קווי אשראי לעסקים קטנים ובינוניים באמצעות פלטפטרמה דיגיטלית ייחודית. החברה פועלת בפיקוח רשות שוק ההון, ביטוח וחסכון בהתאם לרישיון שמספרו 63565. החברה הוקמה ב-2021. מניות החברה נחלקות בין חברת האשראי החוץ בנקאי האמריקאית BlueVine, חברת הביטוח הפניקס וחברת אורשי. החברה מציעה מוצר חדש והיחיד מסוגו בישראל ובבסיסו עומדת תפיסת קווי האשראי. Bizi מאפשרת לעסק לעבור תהליך חיתום דיגיטלי ומהיר שלוקח לא יותר מ-10 דקות שבסופו, על בסיס אלגוריתם שפותח בחברה, מנותח המצב הפיננסי של הלקוח ומועמד לרשותו קו אשראי. מרגע הקמת קו האשראי, הלקוח יכול לקחת ולהחזיר כסף מהקו העומד לרשותו, בהתאם לצורך המיידי שלו, ללא עלויות נוספות. פעילות החברה היא דיגיטלית בלבד, ללא סניפים. משרדי החברה ממוקמים ברחוב תובל 40, מגדל ספיר, רמת גן. אתר האינטרנט הרשמי של ביזי פיננסים בע"מ חברת הפינטק בלו ויין מרחיבה את פעילותה לישראל - שוק ההון - TheMarker, באתר דה מרקר ביזי הישראלית תחל להעניק אשראי לעסקים קטנים על בסיס טכנולוגיה של BlueVine | כלכליסט (calcalist.co.il), באתר כלכליסט פינטק ישראלי לישראלים: שירות קווי האשראי של BlueVine לעסקים קטנים מגיע לארץ, באתר tech12 בעקבות העלאות הריבית: עסקים קטנים ובינוניים מתקשים לשמור על מסגרת אשראי, באתר ישראל היום מסגרות האשראי של עסקים קטנים התייקרו ב-14% ברבעון אחד, באתר דה מרקר בעלי עסקים? הכירו את חברת הפינטק שתחסוך לכם אלפי שקלים שלא ידעתם שאתם משלמים לבנק!, באתר כלכליסט בנק ישראל פועל ליישום הבנקאות הפתוחה בישראל מתוך הכרה בחשיבותה לכלל הלקוחות והשחקנים הפיננסים, ולכן גיבש סטנדרט אחיד לבנקאות פתוחה בישראל. באתר בנק ישראל ביזי הישראלית תחל להעניק אשראי לעסקים קטנים על בסיס טכנולוגיה של BlueVine | כלכליסט, באתר calcalist, ‏2022-01-30 מיכאל לוי, צינור חמצן לעסקים הקטנים, רגע לפני כניסה למצוקה תזרימית, באתר Funder פאנדר פורטל קרנות נאמנות קופות גמל קרנות השתלמות קרנות פנסיה, ‏2023-11-20 סער זכריש ישמש מנכ"ל bizi - וואלה! כסף, באתר וואלה!, ‏2022-09-06 הפינטק ביזי השלים גיוס; וזה הבכיר מבנק פועלים שצורף, באתר Ice, ‏2022-01-30
בית הכנסת חסד לאברהם

בית הכנסת חסד לאברהם (או בית הכנסת בויוקאדה ) הוא בית כנסת בויוקאדה (אנ'), איסטנבול, טורקיה. הוא פתוח לתפילות ושירותי דת, רק בחודשי הקיץ, כמו בתי הכנסת האחרים באיי הנסיכים. בית הכנסת חסד לאברהם ממוקם על האי בּוּיוּקָאדָה (Büyükada – "האי הגדול" או בשמו היווני 'פרינקיפוס', Πρίγκιπος) הוא הגדול והמאוכלס ביותר באיי הנסיכים שבמפרץ איסטנבול שבאגן המזרחי של ים מרמרה. הוא נמצא במרחק של כעשרים קילומטרים דרומית-מזרחית מהעיר איסטנבול שבטורקיה. בית הכנסת חסד לאברהם הוקם בשנת 1904 בתקופת האימפריה העות'מאנית, ובשנת 1985 הוא שופץ על ידי הקהילה היהודית. בית הכנסת פתוח רק במהלך חודשי הקיץ, כאשר רוב האוכלוסייה היהודית מאיסטנבול מגיעה לבלות את חודשי הקיץ באי Buyukada, בסירות ומעבורות נוסעים מנקודות שונות באיסטנבול. עונת הקיץ נפתחת לפני חג השבועות. בית הכנסת מתוחזק על ידי הקהילה היהודית בהנהגתו של הרב סלים אשכנזי. הרבנית הדר אשכנזי, אשתו של הרב סלים אשכנזי, מנהלת במקום מקווה בשם אלי עובדיה, המיועד לנשים בלבד. בחודשי פעילותו, מתקיימים בבית הכנסת חסד לאברהם, תלמודי תורה, ערבי בידור מוזיקליים, סעודות, אירועי בר מצווה ובת מצווה שמתקיימים לאחר שעות הלימוד בתלמודי התורה. פנים בית הכנסת חסד לאברהם הטלים שונים משרטוטי בית הכנסת תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית. היסטוריה של היהודים בטורקיה רשימת בתי הכנסת בטורקיה תמונות מתוך בית הכנסת חסד לאברהם באתר gettyimages הרבנות הראשית לטורקיה עיתון שלום - העיתון היהודי הראשי בטורקיה Hesed Le Avraam Synagogue "Chief Rabbinate of Turkey (Türkiye Hahambaşılığı)". אורכב מ-המקור ב-29 במרץ 2010. נבדק ב-30 במרץ 2008. {{cite web}}: (עזרה) Center for Jewish Art, cja.huji.ac.il Turkish Jewish Community - Buyukada Hesed Le Avraam, www.turkyahudileri.com בית הכנסת חסד לאברהם יוני 2016 באתר www.salom.com
הפיגוע בטבריה (1979)

הפיגוע בטבריה ב-1979 היה פיגוע תופת ברחוב הגליל בטבריה בו נרצחו שני נערים ישראלים ונפצעו 36. ב-14 במאי 1979, ערב ל"ג בעומר ה'תשל"ט הוטמן מטען חבלה ברחוב הגליל שבטבריה, בפח אשפה הסמוך לתחנת אוטובוס. המטען התפוצץ וכתוצאה מכך נרצחו שני נערים ישראלים שעברו במקום ונפצעו 36 אנשים, מהם חמישה באופן קשה. המטען הונח על ידי המחבל זיאד אבו עין שלאחר מכן מונה להיות שר ברשות הפלסטינית. לאחר הפיגוע עבר אבו עין לירדן באישור שלטונות ישראל ומשם לארצות הברית. בניסיון פיגוע נוסף שבוצע שבועיים לאחר מכן, נתפסה עטאף יוסף בעת שהניחה מטען חבלה בתחנה המרכזית בירושלים ובעקבות זאת נעצר מפעילה, ג'מאל יאסין. בחקירתו הודה יאסין שהוא הכין את הפצצה שהתפוצצה בטבריה והצביע על אבו עין כמי שקיבל ממנו את הפצצה ואת רכבו והניח את הפצצה בטבריה. בעקבות זאת הגישה ישראל לארצות הברית בקשת הסגרה לאחר שבאוגוסט 1979 אבו עין נעצר בשיקגו. בדצמבר 1979 החליטה שופטת פדרלית בשיקגו על הסגרת אבו עין, ובדצמבר 1981 הוסגר אבו עין לישראל, לאחר שזו התחייבה להתייחס אליו כאל אסיר פלילי רגיל. אבו עין היה האסיר הראשון שהוסגר מארצות הברית לישראל על פי הסכם ההסגרה ביניהן. הסגרתו ספגה ביקורת מצד גורמים פלסטינים שטענו שנעשתה אף על פי שלא היו ראיות לאשמתו של אבו עין. ארה"ב תסגיר מחבל לישראל, דבר, 20 בדצמבר 1979 שמעון וייס (עיתונאי), ⁨2 נערים נהרגו 30 נפצעו 5) קשה) בפיצוץ בטבריה, דבר, 15 במאי 1979 המחבל אבו־עיין הוסגר לאחר שישראל הבטיחה לארה"ב להעמידו לדין אזרחי, דבר, 14 בדצמבר 1981
דריוש ח'ונג'י

דריוש ח'ונג'י (בפרסית: داریوش خنجی; נולד ב-21 באוקטובר 1955) הוא צלם קולנוע איראני-צרפתי. עבד עם מספר במאים בין-לאומיים, כולל דייוויד פינצ'ר, וודי אלן, ז'אן-פייר ז'נה, גאס ואן סנט, רומן פולנסקי, וונג קאר-וואי (אנ'), מיכאל הנקה, דני בויל, סטיבן פרירס, פיליפ פארנו (אנ'), בונג ג'ון-הו, ניקולס וינדינג רפן, פול תומאס אנדרסון, וס אנדרסון, ג'ונתן גלייזר, פבלו לארין (אנ'), האחים ספדי, אלחנדרו גונסלס איניאריטו וג'יימס גריי (אנ'). היה מועמד לשני פרסי אוסקר, פרס באפט"א ושלושה פרסי סזאר. ח'ונג'י נולד בטהראן, איראן, לאב איראני ולאם צרפתייה. בגיל צעיר עברה משפחתו לצרפת. הוא החל להתעניין בקולנוע בשלב מוקדם. מאוחר יותר בחייו, הוא עבר לארצות הברית כדי ללמוד ב-UCLA ולאחר מכן התמחה בקולנוע באוניברסיטת ניו יורק ומהמרכז הבין-לאומי לצילום. במהלך תקופה זו, שני מורים השפיעו על החלטתו להיות צלם קולנוע: ג'ונאס מקאס והאייג מנוגיאן (המורה לקולנוע של מרטין סקורסזה). הוא הסביר: "כל מה שרציתי לעשות זה לצלם את הסרטים של התלמידים האחרים. התעסקתי בכוחה של התמונה והרבה פחות בעלילה". בשנת 1998 את הקליפ של "Frozen" עבור הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה. הוא הועמד לפרס MVPA בקטגוריית "הצילום הטוב ביותר". ח'ונג'י עבד על ארבעה סרטים של וודי אלן: "כל דבר אחד" (2003), "חצות בפריס" (2011), "לרומא באהבה" (2012), ו"קסם לאור ירח" (2014). בשנת 2012 צילם את הסרט "אהבה" זוכה פרס דקל הזהב, שגם זכה בפרס אוסקר בקטגוריית "הסרט הבין-לאומי הטוב ביותר" והועמד בקטגוריית "הסרט הטוב ביותר". ח'ונג'י נשוי למריאן שמטוב, בתו של האדריכל הצרפתי פול שמטוב, ויש לו שלושה ילדים: מארי לואיז, ז'וזפין ואלכסנדר. להלן לקט מעבודותיו של ח'ונג'י שפורסמו במרוצת השנים: מדיה וקבצים בנושא דריוש ח'ונג'י בוויקישיתוף דריוש ח'ונג'י, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דריוש ח'ונג'י, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי דריוש ח'ונג'י, באתר AllMovie (באנגלית) דריוש ח'ונג'י, באתר Box Office Mojo (באנגלית) דריוש ח'ונג'י, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) דריוש ח'ונג'י, באתר Discogs (באנגלית) Darius Khondji | Cinematographer, Camera and Electrical Department, Actor, IMDb (באנגלית אמריקאית) Sciolino, Elaine (2012-07-13). "Camera in Hand, Italian at Heart". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2023-11-05. Darke, Chris (April 1996). "Inside the Light". Sight and Sound. Madonna: Frozen, 2009-10-26, נבדק ב-2023-11-05 Music Video Production Association (MVPA) Awards (1999), IMDb Contender – Director of Photography Darius Khondji, Midnight in Paris | Below the Line, ‏2011-12-15 (באנגלית אמריקאית) Cinematographer Darius Khondji on Woody Allen's To Rome with Love, Studio Daily, ‏2012-06-22 (באנגלית) Afcinema, Cinematographer Darius Khondji, AFC, ASC, discusses his work on "Magic in the Moonlight", a film by Woody Allen, Afcinema, ‏2023-11-05 (בצרפתית) British Cinematographer, Darius Khondji AFC / Amour, British Cinematographer, ‏2015-05-22 (באנגלית בריטית)
דוב בעריש מביאלה

רבי דב בעריש לנדא מביאלה (ה'תק"ף, 1820 – כ"ה בסיוון ה'תרל"ו, 1876) היה אדמו"ר פולני, החל לכהן אחר פטירת רבי מנחם מנדל מוורקא. נולד לרבי אברהם לנדא, "הגאון מטשכנוב". אביו נסע לחצרות אדמו"רים אך היה אישיות עצמאית ושילב הנהגות חסידים יחד עם הנהגות אשכנזים. בצעירותו התבלט כתלמיד חכם ואביו כינהו "בני הנבון". נישא לרחל בתו של הרב ארצ'ה מגריצא-ביאלה. נסע לחצרו של רבי יצחק מוורקא שם התקרב לחסידות ונחשב לאחר מגדולי תלמידיו. לאחר פטירת רבי יצחק, פעל להכתרת בנו רבי מנדל שהיה נחבא אל הכלים בחיי אביו וכמעט שלא הכירוהו. לאחר פטירת רבי מנדל מוורקא, בשנת תרכ"ז, רוב חסידי וורקא (שנמנו באלפים) פנו לרבי דוב בעריש והכתירוהו לרבם. כשבמקביל, גם בנו של רבי מנדל, רבי שמחה בונים קאליש החל לנהג אדמורו"ת. נהג לערוך שולחנות גם בימי חול והרבה לדבר דברי תורה בשולחנות, בהם היה לעיתים מבאר את אמרותיו הקצרות של רבו רבי מנדל. דברי תורתו הודפסו בספר "מגיד דבריו ליעקב". בהיותו אברך צעיר נסע עם רבו הרבי האמצעי מוורקא לשבת קודש אצל הרבי מנחם מנדל מקוצק והרבי מקוצק קראו להשתתף בעת שתיית קפה בשבת לפנות בוקר כשהיה יושב ומפלפל עם גדולי התלמידים. בניגוד לדעת רבו רבי מנדל, נהג לומר שעשירות טובה לישראל ואף אמר לרבו שכשהוא ינהיג עדה, ישפיע עליהם עשירות, ואכן, שנות הנהגתו נקראו בפי חסידי וורקא "שבע שני השובע". ערך מורחב – חסידות אלכסנדר לאחר פטירת רבי דוב בעריש, הכתירו רבים מחסידיו את הרבי יחיאל דנציגר מאלכסנדר, ולאחריו כיהן בנו רבי ירחמיאל ישראל יצחק דנציגר כרבי מאלכסנדר. לאחר פטירת רבי ירחמיאל ישראל יצחק, בשנת תר"ע ללא בנים, הכתירו רוב החסידים את אחיו רבי שמואל צבי (ה"תפארת שמואל"). חלק אחר פנו לרבי אהרן צבי בנו של רבי דוב בעריש, שהיה חסידם של האדמו"רים הראשונים מאלכסנדר. ערך מורחב – חסידות סטריקוב בז' בסיוון תר"ע, מספר חודשים לאחר שקיבל את ההנהגה, נפטר רבי אהרן צבי ואת מקומו ירש אחיו רבי אלימלך מנחם מנדל, המכונה "האדמו"ר הזקן מסטריקוב". בנו של רבי אהרן צבי, רבי מנחם מנדל, החל לשמש לאחר פטירת אביו כאדמו"ר, בסודלובצה (סלדוביץ), ובהמשך לארצות הברית. בנים נוספים היו הרב שמחה בונם מביאלה, הרב יעקב יצחק (איטשע) ממלובה, הרב מנדל ממלובה והרב יקותיאל מוונגרוב. תלמידים נוספים (מלבד ממשיכיו באדמו"רות) היו רבי שמעון קאליש מסקרנביץ', רבי יעקב יהודה טננבוים מנדרזין ורבי חיים טננבוים מוורשה. דברי תורתו כונסו על ידי הרב חיים יהושע ויכלדר, בספר 'מגיד דבריו ליעקב השלם, ירושלים, תשס"ד. עזריאל חיים זאמלונג, עשר זכויות, באתר היברובוקס הקדמת הספר השמש ומגן, לנכדו רבי מנחם מנדל מביאלה. אתר היברובוקס. דב בריש מביאלה, דף שער בספרייה הלאומית שו"ת עני בן פחמא, סימן טז
מסונגה

מסונגה (באנגלית: Masunga) היא עיירה המשמשת כבירת מחוז צפון־מזרח בבוטסואנה. נכון לשנת 2011, אוכלוסייתה מונה 5,696 תושבים. העיירה ממוקמת בגובה של 1,180 מטרים מעל פני הים, כ־15 קילומטרים מדרום לגבול עם זימבבואה, כ־60 קילומטרים מצפון לפרנסיסטאון וכ־470 קילומטרים מצפון־מזרח לגאבורון, בירת המדינה. את העיר משרת כביש משני המתחבר לכביש המתחיל בבולאוואיו בזימבבואה, ממשיך לפרנסיסטאון ולגאבורון ומשם לפרובינציה הצפון־מערבית בצפון דרום אפריקה. ישנן דרכים משניות נוספות המקשרות בין מסונגה לבין מאון וגנזי. מדיה וקבצים בנושא מסונגה בוויקישיתוף "2011 census". אורכב מ-המקור ב-2013-01-11. ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים באפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.