ניר ברקת

ניר ברקת (נולד ב-19 באוקטובר 1959, י"ז בתשרי ה'תש"ך) הוא שר הכלכלה והתעשייה וחבר הכנסת מטעם מפלגת "הליכוד". כיהן כראש עיריית ירושלים בשנים 2008–2018 וקודם לכן פעל כיזם וכמשקיע היי-טק. ניר ברקת הוא בנם של שולמית (שולה), מדריכת ריקודי עם, וזלמן ברקת (במקור: בנקוביץ), פרופסור לפיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים. מצד אבי אביו שניאור זלמן, הוא נצר לחסידי חב"ד. ברקת נולד בתל אביב, ובהיותו בן שבועיים חזרה עמו אמו לביתה בירושלים. בהמשך, גדל בשכונת גבעת המבתר שבירושלים. ב-1977 התגייס לצה"ל, התנדב לחטיבת הצנחנים, ושובץ בגדוד 890. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בזמן המסלול השתתף במבצע מנורה, תחת פיקודו של המ"פ אריה נייגר וסגנו אלעזר שטרן. ברקת הוביל את הכוח בדרכו לפינויו על ידי מסוק, זיהה מחבל שארב לכוח והרגו. עם סיום הקורס שב ברקת לצנחנים כמפקד מחלקה בפלוגה המסייעת של הגדוד, ונפצע במבצע מוביל בלבנון, בעת שהסתער על מחבל שהרג את מפקדו, המ"פ סרן מוקי קנישבך. בהמשך שימש ברקת כמפקד פלוגה בגדוד 890, בין היתר במלחמת לבנון הראשונה. ב-1983, לאחר שש שנות שירות, השתחרר מצה"ל. בשירות המילואים פיקד במשך שבע שנים על פלוגה בגדוד 7008 שבעוצבת חצי האש, בין היתר במהלך האינתיפאדה הראשונה, והגיע לדרגת רב-סרן. ברקת הוא בעל תואר ראשון במדעי המחשב מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ולמד באוניברסיטה זו לתואר שני במנהל עסקים, אך לא השלים את התואר. ב-1988 הקים ברקת יחד עם אחיו אלי, יובל רכבי ועמרי מן את קבוצת ההיי-טק "BRM" (ראשי תיבות באנגלית של ברקת, רכבי, מן) שהייתה מהראשונות בעולם לפתח תוכנת אנטי וירוס, והתמודדה מול וירוס המחשב "ירושלים". עם השנים הפכה "BRM" לבית גידול עבור עסקים אחרים בתחום והשקיעה בחברות שונות. ב-1993 השקיעה כ-400 אלף דולר בחברת "צ'ק פוינט", תמורת 50% ממניות החברה. בשנת 1995 השקיעה החברה ב"בקווב" (BackWeb) שהונפקה ב-1999, טרם התפוצצות בועת הדוט-קום, לפי שווי של 420 מיליון דולר, אך לבסוף נסגרה. ברקת כיהן כיו"ר החברות בשנותיהן הראשונות. "צ'ק פוינט" הפכה לאחת מחברות אבטחת המידע המובילות בעולם, והשקעת "BRM" הניבה רווחים של מאות מיליוני דולרים, וממנה רוב ההון של ברקת. דרך חברת החזקות שבבעלותו לברקת השקעות בעסקים רבים, בהם מיטב דש השקעות. מאז בחירתו לכנסת השקעותיו אלה מנוהלות בנאמנות על ידי אחיו אלי ברקת (בניגוד להחלטת ממשלה משנת 2003 האוסרת על מינוי קרוב משפחה כנאמן לפעילות עסקית של שר). על פי דירוג "פורבס", ב-2021 הונו מוערך ביותר מ-1.3 מיליארד שקל, וברקת כעת חבר הכנסת המיליארדר הראשון והפוליטיקאי העשיר בישראל. כניסתו של ברקת לחיים הציבוריים החלה בתהליך הדרגתי בו היה מעורב בקידום ופיתוח פרויקטים בתחום החינוך, הקהילה והחברה. ברקת ואשתו בברלי היו ממייסדי האתר החינוכי "סנונית", לעידוד שימוש במחשבים ולמידה מקוונת, וייסד את העמותה המפעילה את האתר, והוא מכהן כחבר מועצת המנהלים של העמותה. הוא קידם את הקמת "הפרויקט ההוליסטי", יצירת מנהיגות מקומית ופיתוח ארגונים קהילתיים בשכונות ירושלים. ברקת היה ממייסדי "IVN", רשת הון סיכון אשר נוסדה ב-2001 על ידי קבוצת אנשי היי-טק ישראליים ואמריקאיים במטרה לייצר בישראל סביבה עסקית פלורליסטית המבוססת על סיוע ושיתוף פעולה, על ידי עידוד יוזמות מקוריות וחדשניות. ברקת השתתף כמשקיע בעונה השנייה של התוכנית "הכרישים" ששודרה בערוץ 10. ניר ברקת בע"מ (אלי ברקת 99%| בוורלי ברקת 1%) (99%) ב.נ אחזקות וסטודיו (לשעבר ניר ברקת אחזקות) בוורלי ברקת (1%) (5%) ברצלונה הולדינגס (14%) אקסיד טאלנט (33%) BRM פיננסיים (28.2%) מיטב בית השקעות 33% קבוצת ברמ eTORO Meta Network V-Wave Degania Medical Engageli Giga Spaces Flytrex Livecare PASSAVE Rapid Medical Sweet Inn אורקם טכנולוגיות מדיה פאת' (100%) בנון אחזקות(100%) BRM Group Inc -חברה זרה (100%) ב.ר.מ קפיטל יועצים (100%) המאור הגדול מערכות סולריות (20%) טראפקס (20%) BRM CAPITAL FUND LITIMTED PARTNERSHIP (74%) דואט מדיה (22%) אקווהפס בע"מ (25%) פלייפורם (38%) Ivvobertic (30%) The Garage (30%) 8% דריל ל.ס נוירומרקטינג ישראל 18% איקו בריאות (מקור: אורי בלאו, שומרים, ניר ברקת לא התנתק מהאימפריה העסקית שלו, באתר כלכליסט, 16 ביולי 2023) בינואר 2003 פרש מכל תפקידיו ועיסוקיו העסקיים והחל במסע בחירות לראשות עיריית ירושלים בראש סיעת "ירושלים תצליח". בבחירות לראשות העירייה התמודד ברקת מול אורי לופוליאנסקי וזכה ב-43 אחוזי תמיכה, אך כשל במטרתו הראשית – לזכות בראשות העירייה. סיעתו הפכה לשנייה בגודלה במועצת העיר עם שישה מנדטים, אחרי "יהדות התורה", שזכתה בתשעה מנדטים. לאחר הבחירות שימש כחבר מועצה וכיו"ר האופוזיציה, כיהן כחבר בוועדת החינוך העירונית, בוועדת הכספים ובוועדה המחוזית לתכנון ובנייה. היה מעורה ומעורב במספר רב של פעילויות ויוזמות חדשות בעיר בתחומי הכלכלה, החינוך, סטודנטים וצעירים ותכנון עירוני. בנובמבר 2006 פרשו שלושה חברים, המהווים מחצית מסיעתו של ברקת, ויצרו סיעה חדשה בעירייה, תוך ביקורת על התנהלותו בה. בעודו חבר מועצה, הקים את עמותת "סטארט אפ ירושלים", שפעלה לעידוד יצירת מקומות תעסוקה וצמיחה בעיר בתחומים בהם לירושלים יתרון תחרותי. כמו כן היה בין המקימים של עמותת "רוח חדשה", ארגון אשר רואה בסטודנטים וצעירים משאב מרכזי לצמיחה עתידית של ירושלים, ופועל לחברם לעיר. מאז, מכהן ברקת כנשיא-כבוד של העמותה. הוא כיהן גם כחבר הוועד המנהל של הרשות לפיתוח ירושלים, של מט"י (מרכז טיפוח יזמות) ירושלים ושל ארגון הגג של המגזר ההתנדבותי. כמו כן מונה לוועדה לבחינת סל שירותים ברשויות המקומיות של משרד הפנים ולחבר ומ"מ יו"ר הוועדה הלאומית לטכנולוגיית המידע. בבחירות לכנסת ה-17 היה ברקת ראש מטה מפלגת "קדימה" במחוז ירושלים. בבחירות המוניציפליות בנובמבר 2008 נבחר ברקת לראש עיריית ירושלים, לאחר שזכה ב-52 אחוזים מהקולות, מול 43 אחוזים של המתחרה העיקרי, מאיר פרוש. סיעתו של ברקת, "ירושלים תצליח", זכתה ב-6 מנדטים ונשארה הסיעה השנייה בגודלה במועצת העיר אחרי "יהדות התורה" עם 8 מנדטים. לבקשתו של ברקת, משכורתו כראש העירייה הייתה שקל אחד לשנה. ערב הבחירות לכנסת ה-19 הודיע על תמיכתו בראש הממשלה בנימין נתניהו. בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בשנת 2013 נבחר לתקופת כהונה שנייה בראשות עיריית ירושלים, לאחר שזכה ב־51.91% מהקולות, לעומת משה ליאון שזכה ב־44.58% מהקולות. סיעתו נחלשה ל-4 מנדטים והייתה לשלישית בגודלה. בספטמבר 2014 פרסם מבקר המדינה, יוסף שפירא, כי סיעתו של ברקת, "ירושלים תצליח", סיימה את מערכת הבחירות לראשות העירייה בגירעון של 10 מיליון ש"ח. בעקבות כך, ברקת נקנס בכ-407 אלף ש"ח. ב-22 בפברואר 2015 דקר מחבל פלסטיני בן 18 צעיר חרדי בכיכר צה"ל בירושלים. ברקת ומאבטחו האישי השתלטו על המחבל. בדצמבר 2015 התפקד ברקת ל"ליכוד" והודיע כי אין בכוונתו להתמודד נגד בנימין נתניהו על ראשות "הליכוד". ברקת ביקר את נתניהו על מינויו של השר זאב אלקין לשר לענייני ירושלים וטען כי זהו בזבוז כספים וכן הפרת ההבטחה של נתניהו שהתיק יישאר אצלו. ביולי 2017 הגיע ברקת להסכם עם "דגל התורה" בנוגע לאופי של שכונות מעורבות של חרדים וחילונים בירושלים. במרץ 2018 הודיע כי לא יתמודד לקדנציה שלישית כראש העירייה, וכי יתמודד על מקום ברשימת "הליכוד" לכנסת ה-21. ב-4 בדצמבר 2018 סיים את תפקידו כראש העירייה. בפברואר 2019 התמודד בפריימריז של "הליכוד" ונבחר למקום התשיעי ברשימת המפלגה לכנסת ה-21, במסגרת תפקידו כח"כ ביקש לוותר על שכרו ולהשתכר שקל אחד בשנה בלבד, אך בקשתו נדחתה על ידי חשב הכנסת. באוקטובר 2019 פרסם ברקת ספר אוטוביוגרפי בשם "רץ למרחקים ארוכים" בהוצאת "ידיעות ספרים". ברקת נבחר גם לכנסת ה-22 ולכנסת ה-23. במהלך מערכת הבחירות הודיע ראש הממשלה, בנימין נתניהו, שברקת יהיה שר האוצר בממשלה שתקום לאחר הבחירות, אולם בסופו של דבר התפקיד ניתן לישראל כ"ץ. ברקת העדיף שלא לקבל תפקיד שר שסבר כי הוא מיותר. בנובמבר 2021 פייק ריפורטר חשפו כי רשת פרופילים מזויפת בפייסבוק קידמה את ברקת. לאחר הפרסום דווח כי הרשת הצטמקה דרמטית. בבחירות המקדימות של הליכוד לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, התמודד ונבחר למקום השמיני ברשימה ונכנס לכנסת. עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע מונה ברקת לתפקיד שר הכלכלה. ב-4 במאי 2023 הודיע ברקת על הקמת נספחות כלכלית במרוקו. ברקת נשוי לבברלי, אמנית ילידת דרום אפריקה. השניים הורים לשלוש בנות ומתגוררים בשכונת בית הכרם בירושלים. לברקת שני אחים: ערן ואלי. אלי וניר (יחד עם יובל רכבי) הם בעלי חברת "BRM" ומחזיקים כ-28% ממניות בית ההשקעות "מיטב דש". אחיו, אלי, נשוי לאלונה ברקת. עמדותיו הפומביות של ברקת, כפי שהציג אותן במסגרת מסע הבחירות לעיריית ירושלים, שייכות למרכז-ימין הפוליטי. ברקת מספר בספרו שניסה לדחות את ביצוע תוכנית ההתנתקות באמצעות גישור בין רבנים בכירים לראש הממשלה אריאל שרון. בשנת 2007 ברקת הצטרף ל"קדימה", מתוך נאמנות לשרון. לדבריו, עשה זאת לאחר ששרון התחייב בפניו שמעתה יחזק את ההתיישבות ביהודה ושומרון אך בתחילת שנת 2008 הודלפה לברקת תוכנית של חיים רמון, מבכיריה של "קדימה", לחלוקתה של ירושלים. ברקת ראה בכך סטייה מהדרך שבה האמין והודיע על פרישתו מ"קדימה". בשנת 2008, עת כיהן כיו"ר האופוזיציה בעיריית ירושלים, הצטרף לסיור עם פעילי ימין המזוהים עם ההתיישבות היהודית בירושלים, בהם דוד בארי, יו"ר עמותת אלע"ד, ואריה קינג, יו"ר הקרן לאדמות ישראל. הסיור היה בשטחי "שער המזרח", אזור שפעילי הימין דרשו שתבנה בו שכונה שתחבר את הגבעה הצרפתית לשטחי E-1 שממזרח לירושלים. בחלוף כשישה חודשים (תחילת 2009), כאשר היה ראש העירייה, החל לקדם תוכנית להקמת מטמנת עפר ופסולת בניין, באותו מקום שבו הצהיר חודשים ספורים לפני כן שבכוונתו להקים בשער המזרח שכונה לסטודנטים. הוא טען שחיים רמון מנהל מגעים לחלוקת העיר והתנגד לכך בתוקף. בשנת 2012 פרסם ברקת את תוכניתו למסירת שכונות ירושלמיות לניהול של הרשות הפלסטינית. יוזמה זו של ברקת כראש עיר, ספגה גינויים מהצד הימני הפוליטי. בשנת 2012 החל לקדם בניית 300 יחידות דיור בשכונה היהודית קדמת ציון דרומית מזרחית לעיר העתיקה. בשנת 2014 ברקת קידם את תוכנית ערב א-סוואחרה, שכללה בנייתן של כ-7,000 יחידות דיור לתושבי ג'בל מוכבר וערב א-סוואחרה. את התוכנית קידם האדריכל סינן עבד אל-קאדר, אדריכל ידוע, שבעברו (בין 2004–2007) השתתף בתכנון שכונת ערב א-סוואחרה יחד עם עמותת המתכננים "במקום". על רקע מהלכיו של ברקת לקידום תוכנית מתאר זו, עתרו לבית המשפט מספר גורמי ימין ובכללם עמותת עטרת כהנים ואריה קינג, חבר הקואליציה של ברקת. במהלך היותו חבר כנסת, פרסם את "תוכנית העתיד ליהודה ושומרון" הכוללת הגדלת מספר התושבים היהודים (מתנחלים) ביהודה ושומרון ל-2 מיליון, הקמת 23 אזורי תעשייה ופיתוח התיירות דרך שביל סיפורי התנ"ך. "רץ למרחקים ארוכים", הוצאת ידיעות ספרים, 2019 מדיה וקבצים בנושא ניר ברקת בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ניר ברקת ניר ברקת, באתר הכנסת ניר ברקת, ברשת החברתית פייסבוק ניר ברקת, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ניר ברקת, ביישום טלגרם ניר ברקת, ברשת החברתית אינסטגרם ניר ברקת, באתר כנסת פתוחה ניר ברקת, באתר ערוץ הכנסת רונן מדזיני, שנת ברקת: למה זכו החילונים, מה קיבלו החרדים?, באתר ynet, 13 בנובמבר 2009 ניר חסון ויאיר אטינגר, ראש העיר ירושלים, ניר ברקת, סוגר שנה במשרדו. את ההתרגשויות הוא שומר לשנה הבאה, באתר הארץ, 27 בנובמבר 2009 רוני ארזי, אסור להשלים עם המציאות במזרח ירושלים, באתר ערוץ 7, 4 במרץ 2010 מיכל דניאלי, חיבוק דב, באתר צה"ל, 14 באפריל 2010 - במקור, מתוך "במחנה", כפי שהועלה באתר פרש רונית מזרחי, בגובה העיניים עם ניר ברקת, באתר nrg‏, 7 במאי 2010 יוסי אלי, ברקת: "ירושלים לעולם לא תהיה תל אביב, והיא לא צריכה להיות", באתר nrg‏, 1 ביוני 2011 גוני נוי, שלוש שנים לכהונת ברקת: האם הוא ייבחר שוב?, באתר nrg‏, 16 בנובמבר 2011 גידי וייץ, ניר חסון, ראיון - מלחמתו של ניר ברקת באביגדור ליברמן, אריה דרעי ותרבות השוחד בעירייה, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2013 יורי ילון, ניר ברקת: "הרגשתי שאני חייב להגן על ירושלים", באתר ישראל היום, 25 באוקטובר 2013 אורלי גולדקלנג ויעל פרידסון, "הפסקת הרכבת בשועפאט משמעה חלוקת העיר", באתר nrg‏, 8 באוקטובר 2014 אטילה שומפלבי, ברקת: נמשיך לבנות, למרות ביקורת מעליבה, באתר ynet, 29 באוקטובר 2014 שוקי שדה, חגי עמית, "הוא רוצה להיות ראש ממשלה, רואים את זה בכל מקום", באתר TheMarker‏, 16 באוקטובר 2015 יעקב אילון‏, "כשאסיים עם ירושלים, אמשיך לישראל": ניר ברקת מחכה לטיימינג הפוליטי הנכון, באתר וואלה, 4 במאי 2017 דרור מרמור, ‏"אני מאוד מאוכזב מהאוצר, הבאג הוא לא בירושלים אלא בשיטה", באתר גלובס, 17 ביולי 2017 נעמה לנסקי, "העברת שגרירות ארה"ב לא יצרה תסיסה במזרח ירושלים. להפך, היא רק גרמה לתושבים להפנים שהעיר לא תחולק", באתר ישראל היום, 26 באפריל 2018 חן שליטא, ‏"רשימות חיסול זה לעסקנים. הליכודניקים לא אוהבים אותן", באתר גלובס, 3 באוגוסט 2018 יאיר שלג, ‏עולה ליגה: ניר ברקת יוצא לדרך חדשה, בעיתון מקור ראשון, 26 בנובמבר 2018 עדי רובינשטיין, "אפשר לחולל שינוי ענק באוצר. צריך לפתוח לפקידים את הצ'אקרות", באתר ישראל היום, 21 במרץ 2019 עמיר קורץ, ניר ברקת: האיש שנחוש להיות יותר ביבי מביבי, באתר כלכליסט, 20 בפברואר 2020 שרה ליבוביץ־דר, מכת ברקת | האם ניר ברקת יהיה מנהיג הליכוד הבא? מאת שרה ליבוביץ־דר, באתר ליברל, 12 ביולי 2021 חיים לוינסון, בחסות העלמת העין של מבקר המדינה, ניר ברקת מממן את דרכו לראשות הליכוד, באתר הארץ, 15 ביולי 2021 ניר ברקת (1959-), דף שער בספרייה הלאומית מאמריו ניר ברקת, ‏"תשעה קבין של יד מאפשרת", השילוח, 4, מאי 2017 על צבא והיי-טק, מערכות 378-379, ספטמבר 2001, עמ' 25 ראו עליה בשולה גוטהרד ברקת בהיכל התהילה של הכדורסל הנשי. המדינה הולכת להתפוצץ מרוב אוכלוסייה, אז מה הפתרון? - ח"כ ניר ברקת, היורש האפשרי של נתניהו בערוץ TOV, סרטון בערוץ "TOV אקטואליה יהודית", באתר יוטיוב (אורך: 10:35) בראיון אישי עם ניר ברקת של ענת גורן בתוכנית "אנשים", תחת הכותרת "ניר ברקת לא מפסיק לרוץ", ששודר בתאריך ב-14 במאי 2012, נאמר כך: ”...ברקת נולד בשנת 1959 כשאימו הירושלמית, מורה לריקודי עם ירדה ללדת בתל אביב, ובגיל שבועיים חזר לירושלים.” יוסי יהושוע וראובן וייס, "הגדוד של המדינה", במוסף "7 ימים" של ידיעות אחרונות, 7 באוקטובר 2011 ניר ברקת, "רץ למרחקים ארוכים", הוצאת ידיעות ספרים, 2019, עמוד 9, "את שש שנות שירותי הצבאי עשיתי בצנחנים. נפצעתי ב"מבצע מוביל" בלבנון ונלחמתי שלא יורידו לי פרופיל כדי שאוכל להגשים את משאת חיי ולהיות מ"פ. בשנות השירות הארוכות שלי כלוחם וכקצין, בסדיר ובמילואים, בין הלחימה בלבנון לקסבה של שכם, עוצבה אישיותי". ניר ברקת, "רץ למרחקים ארוכים", הוצאת ידיעות ספרים, 2019, עמודים 23–24, "אני זוכר היטב את ה"ביצוע" הראשון שיצאתי אליו כלוחם בגדוד במבצע שנערך מעבר לגבול, בלבנון - "מבצע מנורה". המטרה הייתה לפוצץ כמה מבנים ולהרוג מחבלים, וכך עשינו. זו התכלית. חזרנו ללא נפגעים". על מבצע "מוביל" באתר חטיבת הצנחנים נירית גורביץ, יניב פוהורילס, גתית פנקס, דפנה הראל כפיר, טל וולק ושרון בורנשטיין, ‏אנשי עסקים ויזמים ישראלים חוזרים אל התופת במלחמות, באתר גלובס, 22 באפריל 2015 מיכל דניאלי, חיבוק דב, ניר ברקת חוזר לביקור בהר דב, באתר צה"ל, 14 באפריל 2010 - במקור, מתוך "במחנה". אמיר בוחבוט‏, "הטנק הראשון חטף שלושה טילים. היו צרחות בקשר", באתר וואלה, 8 ביוני 2012 גל פרל פינקל, הספר של ברקת מזכיר, שכמו בשנתון 1977, הטובים לא נשארים בצה"ל, באתר זמן ישראל, 19 באוקטובר 2019 ניר ברקת, באתר של עיריית ירושלים ניר ברקת, באתר News1 מחלקה ראשונה רוני ליפשיץ, החלטת הפסח של BRM: חלוצת הרשת הישראלית בקווב תסגר, באתר TheMarker‏, 2 באפריל 2013 אורי בלאו, שומרים, ניר ברקת לא התנתק מהאימפריה העסקית שלו, באתר כלכליסט, 16 ביולי 2023 https://forbes.co.il/ניר-ברקת/ סנונית - לעוף רחוק יותר מהדמיון: הצגת הארגון, באתר סנונית ניר ברקת מונה ליו"ר מטה קדימה בירושלים, באתר ynet, 16 בינואר 2006 דני קושמרו, לאן אתה רץ, ניר ברקת?, חדשות ערוץ 2 באתר mako,‏ 16 במאי 2009 – 08:45 דקות מתחילת הכתבה פנחס וולף‏, חיזוק לנתניהו מראש עיריית ירושלים: "תומך בך", באתר וואלה, 21 בינואר 2013 רוני זינגר, המבקר קנס ב-407 אלף שקל את ניר ברקת על ההתנהלות בבחירות 2013, באתר כלכליסט, 30 בספטמבר 2014 יאיר אלטמן‏, צפו בתיעוד הפיגוע: המחבל דוקר, המאבטח מסתער, באתר וואלה, 23 בפברואר 2015 עמרי נחמיאס ומשה שטיינמץ‏, יתמודד מול נתניהו? ראש עיריית ירושלים ניר ברקת התפקד לליכוד, באתר וואלה, 22 בדצמבר 2015. יאיר אלטמן‏, ברקת נגד העברת תיק ירושלים לאלקין: "העיר אינה פרס ניחומים", באתר וואלה, 26 במאר 2015 ניר חסון, ברקת הגיע להסכם היסטורי עם רבנים על חלוקת השכונות בירושלים, באתר הארץ, 18 ביולי 2017 טל שניידר, ‏ברקת פורש מתפקיד ראש עירית ירושלים, באתר גלובס, 25 במרץ 2017 הישג לראש העירייה לשעבר ניר ברקת: נבחר לעשירייה הראשונה בפריימריז בליכוד גם בכנסת: ניר ברקת ביקש לא לקבל משכורת יהודה שלזינגר, "לא רציתי לקבל תיק שמבזבז כספי ציבור", באתר ישראל היום, 21 במאי 2020 בן כספית‏, חשיפה: רשת פרופילים מזויפים קידמה את ניר ברקת, אורלי לוי ועשרות עסקים בישראל, באתר וואלה, 19 בנובמבר 2021 אחרי חשיפת מעריב: רשת הפרופילים המזויפים שקידמה את ניר ברקת הצטמקה דרמטית, באתר מעריב אונליין, 26 בדצמבר 2021 השר ברקת מצהיר על שותפות כלכלית גדולה עם מרוקו, באתר אייס, 4 במאי 2023 ליאה לוין, בברלי הילס, 2008, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 20 בנובמבר 2008 לפי הדיווחים לבורסה, BRM מוחזקת בבעלות שווה של אלי, ניר ויובל רכבי. החל מ-2015, ניר ברקת מחזיק ישירות בחלקו ב"מיטב דש" באמצעות חברת "ב.נ. ברקת אחזקות וסטודיו בע"מ" (לשעבר - נירברקת אחזקות בע"מ) ינון בן דוד, חשיפה: כך נראה הסדר ניגוד העניינים של ראש העירייה, באתר mynet‏ ירושלים, 2 בינואר 2018 ניר ברקת, רץ למרחקים ארוכים, עמוד 141, ירושלים, ישראל: ידיעות אחרונות, 2019 ניר ברקת, רץ למרחקים ארוכים, עמוד 143, ירושלים, ישראל: ידיעות אחרונות, 2019 ניר ברקת, רץ למרחקים ארוכים, הוצאת ידיעות אחרונות, 2019, עמ' 143-139 יהונתן ליס, ברקת: אקים שכונה יהודית במזרח י-ם, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2008 רוני סופר, ברקת: יש סיכום סודי על חלוקת ירושלים, באתר ynet, 13 בפברואר 2008 נדב שרגאי‏, שכונה יהודית באבו דיס - ואלפי דירות לפלסטינים, באתר וואלה, 22 ביוני 2012 ניר ברקת, פורום "קהלת", ראשי המועצות ביהודה ושומרון, העתיד: יהודה ושומרון ובקעת הירדן, ‏נובמבר 2020