שבתאי

שַׁבְּתַאי (בלועזית: Saturn, סטורן) הוא כוכב הלכת השישי במרחקו מהשמש והשני בסדרת כוכבי הלכת הגזיים. את שבתאי מקיפות טבעות פלנטריות בשם טבעות שבתאי, שמכילות בעיקר קרח ואבק. שמו הלועזי ניתן לו על שם סטורן, אל החקלאות והקציר במיתולוגיה הרומית (מקביל לקרונוס הטיטאן במיתולוגיה היוונית). מאחר ששבתאי היה כוכב הלכת השביעי בעת הקדומה (בנוסף לשמש, הירח, כוכב חמה, נוגה, מאדים וצדק), היום השביעי בשבוע קיבל את השם Saturday. שבתאי נזכר בתלמוד הבבלי. המקור לשמו בעברית מגיע מהמילה שבת, כי יום השבת באסטרולוגיה שייך לשבתאי. יש הגורסים שמשמעות השם "שבתאי" מרמזת על כך שכוכב הלכת "שובת", כיוון שיחסית לכוכבי הלכת שהיו מוכרים בעת העתיקה, כוכב זה הוא המרוחק ביותר מהשמש, ולכן תנועתו קטנה ביותר. אפיפניוס, שנולד להורים יהודים באזור בית גוברין בתחילת המאה ה־4 לספירה, תיעד את שמות כוכבי מערכת השמש לפי הפרושים, ולדבריו כוכב שבתאי נקרא χωχὲβ σαβήθ (chocheb sabēth), "כוכב שבֶת", מונח דומה למונח התלמודי; המונחים ככל הנראה קשורים לעובדה שכוכב שבתאי זז לאט ביחס לכוכבים האחרים המוכרים באותה עת. האזכור התנ"כי קשור לכך שבתקופת המקרא, באכדית ובסורית נקרא שבתאי בשם של אל "כַּיְוֵנוּ". עמים רבים עבדו אל זה, ובניהם גם ישראל, ושני נביאים מזכירים בדבריהם את אל זה. עמוס הנביא מוכיח את עם ישראל "וּנְשָׂאתֶ֗ם אֵ֚ת סִכּ֣וּת מַלְכְּכֶ֔ם וְאֵ֖ת כִּיּ֣וּן צַלְמֵיכֶ֑ם כּוֹכַב֙ אֱלֹ֣הֵיכֶ֔ם אֲשֶׁ֥ר עֲשִׂיתֶ֖ם לָכֶֽם:" (עמוס פרק ה פסוק כו). ירמיהו הנביא מתלונן על עם ישראל "הַבָּנִים מְלַקְּטִים עֵצִים וְהָאָבוֹת מְבַעֲרִים אֶת הָאֵשׁ וְהַנָּשִׁים לָשׁוֹת בָּצֵק לַעֲשׂוֹת כַּוָּנִים לִמְלֶכֶת הַשָּׁמַיִם וְהַסֵּךְ נְסָכִים לֵאלֹהִים אֲחֵרִים לְמַעַן הַכְעִסֵנִי (ירמיהו פרק ז פסוק יח). קוטרו של שבתאי 120,500 ק"מ וצפיפותו 0.69 גרם לסמ"ק; הוא מורכב, ברובו, ממימן ומהליום. במרכז כוכב הלכת נמצאת, כנראה, ליבה של ברזל וסלע ומסביבה מצוי אזור של מימן מתכתי המשתרע עד למחצית הרדיוס של שבתאי, ומעבר לו מתחילה האטמוספירה המגיעה לעומק של 9,000 קילומטרים (פי שלושה יותר מזו של צדק). הרוח על פני שבתאי היא השנייה במהירותה במערכת השמש, לאחר נפטון. גשושיות תוכנית וויאג'ר מדדו רוחות מזרחיות שהגיעו למהירות מקסימלית של 1,800 קמ"ש. מרחקו של שבתאי מהשמש הוא 9.54 יחידות אסטרונומיות והוא משלים הקפה סביב השמש אחת ל־29.46 שנה במהירות של 9.64 ק"מ לשנייה. שבתאי משלים סיבוב סביב צירו אחת ל־10.32 שעות בלבד. משקלו הסגולי של שבתאי הוא הנמוך ביותר מכל כוכבי הלכת במערכת השמש שלנו, אף פחות ממשקלם הסגולי של המים. ערך מורחב – טבעות שבתאי התופעה הבולטת ביותר בשבתאי היא הטבעות המקיפות אותו. מערכת הטבעות נטויה בזווית של 25.33 מעלות יחסית למישור ההקפה של שבתאי סביב השמש. עובי הטבעות הוא ק"מ אחד, לכל היותר, והן מכילות גושי קרח קטנים, שחלקם אינם גדולים מאבן ואחרים קוטרם עד כמה מאות ק"מ. עד ל־2009 נצפו כ־7 טבעות לכוכב שבתאי ובשנת 2009, בזכות טלסקופ החלל שפיצר, נצפתה טבעתו השמינית. ערך מורחב – ירחי שבתאי מספר הירחים המדויק של שבתאי קשה לקביעה. מבחינה טכנית, כל גוש קרח בטבעות יכול להיחשב כירח, ונקודת ההכרעה בין ירח לבין גוש קרח גדול אינה מדויקת. נכון ל־2019 זוהו בוודאות 82 ירחים, מתוכם ל־53 ניתנו שמות, וזהו כוכב הלכת בעל המספר הגדול ביותר של ירחים שהתגלו. ירחו הגדול ביותר הוא טיטאן, ולו אטמוספירה סמיכה המכילה בעיקר מתאן וחנקן והוא הירח היחיד במערכת השמש בעל אטמוספירה משמעותית משלו. ירחים גדולים נוספים הם פאן, אטלס, פרומתאוס, פנדורה, אפימתאוס, יאנוס, מימס, אנקלדוס, טתיס, טלסטו, קליפסו, דיוני, הלנה, ריאה, היפריון, יאפטוס, פובה, דפניס. בשנת 2023 התגלו 62 ירחים נוספים לכוכב הלכת שבתאי כך שנכון לשנה זו את שבתאי מקיפים 145 ירחים. החללית הראשונה שהתקרבה לשבתאי הייתה פיוניר 11. בספטמבר 1979 התקרבה החללית עד למרחק של 20,000 קילומטרים מעל שכבת העננים של שבתאי. החללית שידרה לכדור הארץ תמונות ברזולוציה נמוכה של הכוכב וחלק מהירחים שלו. איכות התמונות לא אפשרה גילוי פרטים חדשים מפני הקרקע של הירחים. בנוסף, החללית חקרה את הטבעות ומדדה את הטמפרטורה על טיטאן. בנובמבר 1980 עברה החללית וויאג'ר 1 בסמוך לכוכב. החללית שידרה תמונות ברזולוציה גבוהה של כוכב הלכת, הטבעות והירחים שלו. לראשונה נראו פרטים מפני השטח של הירחים. החללית טסה קרוב לטיטאן וגילתה כי האטמוספירה שלו אינה חדירה לקרני אור בתחום הנראה. מסיבה זו לא התקבלו פרטים על פני השטח של טיטאן. החללית ניצלה את כח הכובד של שבתאי כדי לשנות מסלול ולצאת ממערכת השמש. כמעט שנה לאחר מכן באוגוסט 1981 המשיכה החללית וויאג'ר 2 את המחקר ושידרה צילומים נוספים. עקב תקלה במצלמה המתכווננת בוטלו צילומים מתוכננים רבים. החללית גילתה ואימתה את קיומם של מספר ירחים חדשים וכן גילתה כמה מרווחים בין הטבעות. החללית ניצלה את שדה הכובד של שבתאי על מנת לשנות מסלול לכיוון כוכב הלכת אורנוס. ב־15 באוקטובר 1997 שוגרה החללית קאסיני שיעודה הוא לחקור את שבתאי וירחיו. קאסיני נכנסה למסלול סביב כוכב־הלכת ב־1 ביולי 2004. ב־24 בדצמבר 2004 נפרדה ממנה הגשושית הויגנס (של סוכנות החלל האירופית), וגלשה לאטמוספירה של טיטאן ב־14 בינואר 2005. משימת קאסיני־הויגנס היא משימה משותפת לנאס"א, לסוכנות החלל האירופית ולסוכנות החלל האיטלקית. ישנה הצעה של נאס"א, במסגרת תוכנית הגבולות החדשים, לשגר צוללת לחקר הירח טיטאן. נכון לאוגוסט 2016 הצעה זו עדיין לא מתוקצבת. בשנת 2023 פורסם כי גרגרים קפואים הנפלטים מהרי געש שעל הירח של שבתאי אנקלדוס (ה-6 בגודלו מבין 146) מכילים זרחן, החיוני לחיים. המרכיבים החיוניים האחרים התגלו שם בעבר: פחמן, מימן, חנקן, חמצן וגופרית (אם כי הזיהוי אינו ודאי). המערבולת הפולארית החמה בקוטב הדרומי של שבתאי קרחון שבתאי משושה שבתאי J1407b - המכונה גם כ-"Super Saturn" הוא כוכב לכת חוץ-שמשי בעל 30 טבעות. אשכול כתבות על שבתאי, באתר "הידען" הערך "שבתאי", באתר אסטרופדיה כתבות ומאמרים בנושא שבתאי, באתר סוכנות החלל הישראלית המסע והתגליות של החללית קאסיני טבעות שבתאי - אפימרידים שבתאי וכוכבי הלכת מישראל - אפימרידים הרצאות וידאו על משימת קאסיני הויגנס לשבתאי ארז גרטי, מערכת השמש – שבתאי, במדור "מאגר המדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 7 ביולי 2011 דוד פולישוק, הטבעות החדשות של שבתאי, אתר מכון דוידסון לחינוך מדעי, 31 במרץ 2016 אבי בליזובסקי, "הידען", האם נפתרה תעלומת היווצרות טבעות שבתאי?, באתר ynet, 5 בנובמבר 2016 אסף גולן, סרטון החללית קאסיני: שבתאי כפי שמעולם לא נראה, באתר nrg‏, 8 במאי 2017 הניו יורק טיימס, חוקרים גילו מה אורך היממה בשבתאי, באתר הארץ, 31 בינואר 2019 שבתאי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) עודד כרמלי ויגאל פת-אל, מה מקור שמו של שבתאי, באתר סוכנות החלל הישראלית, 4 באוגוסט 2022 הניו יורק טיימס, יתכן שהטבעות סביב שבתאי נוצרו עקב התנגשות ירחיו, באתר הארץ, 1 באוקטובר 2023 ירחי שבתאי באתר קאסיני של נאס"א "Saturn Surpasses Jupiter After The Discovery Of 20 New Moons And You Can Help Name Them!". carnegies cience. 7 באוקטובר 2019. {{cite web}}: (עזרה) חוקרים ישראלים מדדו במדויק את אורך היום בשבתאי, רוית חלד ( אוניברסיטת תל אביב), אלי גלנטי ויוחאי כספי (מכון ויצמן למדע). הערך "שבתאי", באתר אסטרופדיה תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קנ"ו, עמוד א'. מהיכן קיבלו כוכבי הלכת את שמם העברי? דיו קסיוס ספר 37 פרק 19 The Hebrew Names of the Seven Planets אפיפניוס מסלמיס, פנריון, 15.2 Robert R. Stieglitz, The Hebrew Names of the Seven Planets, Journal of Near Eastern Studies 40, 1981, עמ' 136 אבי בליזובסקי, ‏המשימה האחרונה של החללית קאסיני: חשיפת עומק האטמוספרה של שבתאי, באתר "הידען", 18 בינואר 2019 Voyager Saturn Science Summary. May 4, 1990. Views of the Solar System בבראשית רבה מוזכר מספר הקרוב ביותר למספר זה: ”ויש מזל שגומר הילוכו לל' שנה והוא שבתי” (בראשית רבה, פרשה י', פסקה ד') אבי בליזובסקי, ‏טבעת שמינית ורחוקה התגלתה בשבתאי, באתר "הידען", 8 באוקטובר 2009 איתי נבו, חוקרים בארצות הברית גילו 20 ירחים נוספים סביב כוכב הלכת שבתאי, כך שיש לו יותר ירחים מאשר לצדק, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 8 באוקטובר 2019 רשימת הירחים שהתגלו באתר JPL סביב שבתאי התגלו עשרות ירחים נוספים, ואולי יש עוד אלפים, באתר הארץ, 16 במאי 2023 ניו יורק טיימס, בירח של שבתאי יש "ים סודה" שמכיל את המרכיבים מתאימים לקיום חיים, באתר הארץ, 16 ביוני 2023