laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
God Did

God Did הוא אלבום האולפן ה-13 של המפיק המוזיקלי והתקליטן האמריקאי די ג'יי חאלד. האלבום יצא לאור ב-26 באוגוסט 2022, על ידי חברות התקליטים וי דה בסט מיוזיק ואפיק רקורדס. האלבום מכיל הופעות אורח של דרייק, ריק רוס, ליל ויין, ג'יי זי, ג'ון לג'נד, Fridayy, קניה וסט, אמינם, פיוצ'ר, ליל בייבי, ליל דורק, 21 סבאג', רודי ריץ', קוואבו, טייקאוף, סיזה, קודאק בלאק, נארדו ויק, דון טוליבר, טראוויס סקוט, גאנה, לאטו, סיטי גירלז, סקיליבנג, בוג'ו בנטון, סיזלה, ג'וס וורלד, ג'יידאקיס ווורי. האלבום נתמך על ידי סינגל אחד: "Staying Alive" בהשתתפות דרייק וליל בייבי, שיצא שלושה שבועות לפני צאת האלבום. האלבום קיבל ביקורות מעורבות מהמבקרים. במטקריטיק, האלבום קיבל ציון 43 בהתבסס על שש ביקורות, הציון הנמוך ביותר בקריירה שלו. ב-An Ambrosia for Heads הבית של ג'יי זי ב-"God Did" קיבל את תואר "הוורס הטוב ביותר לשנת 2022". מגזין Clash קרא לאלבום "חזרה בומבסטית מהיי רולר ההיפ הופ". האלבום התברג לראשונה בבילבורד 200 במקום הראשון בתאריך 5 בספטמבר 2022, והיה לאלבום הרביעי של קאלד אשר עושה זאת, ולאלבום העשירי שלו אשר מתברג בעשירייה הפותחת במצעד האלבומים זה. האלבום מכר 108,000 עותקים בשבוע הראשון שלו, והאזנות לאלבום האוזנו יותר מ-130 מיליון פעמים. מידע על האלבום God Did באתר MusicBrainz האלבום God Did באתר אפל מיוזיק האלבום God Did באתר יוטיוב "GOD DID by DJ Khaled Reviews and Tracks". Metacritic. נבדק ב-18 בספטמבר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Jay-Z's DJ Khaled God Did Song Lyrics Breakdown Full Audio". ambrosiaforheads.com. נבדק ב-2022-08-29. Murray, Robin (26 באוגוסט 2022). "DJ Khaled - GOD DID". Clash. נבדק ב-26 באוגוסט 2022. {{cite web}}: (עזרה)
מיקי בודאי

מיכאל (מיקי) בודאי (נולד ב-1972 בערך) הוא יזם היי-טק ישראלי. מיקי בודאי נולד וגדל באשדוד, בן יחיד לאב נהג "אגד" שעלה מאיראן ולאם עקרת בית שעלתה מליטא. בתיכון למד בבית הספר להנדסאים שליד אוניברסיטת תל אביב. התגייס לצה"ל במסגרת העתודה האקדמית ובשנת 1994 קיבל תואר שני בהנדסת מחשבים מהטכניון. שירת ביחידת מצו"ב. בנוסף הוא בעל תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. בשנת 2002 הקים, יחד עם שלמה קרמר ועמיחי שולמן, את חברת הגנת הסייבר אימפרבה. בשנת 2006 ייסד יחד עם שלמה קרמר את חברת טראסטיר, שעסקה בהגנה על ארגונים ממתקפות הנעשות דרך מכשירי קצה. החברה פיתחה מוצר שנועד להגן על בנקים מפני הונאות ועל אתרי מסחר מקוונים מפני גנבת זהויות. כן פיתחה טכנולוגיה למניעת מתקפות פישינג. החברה נמכרה לחברת IBM תמורת כ-700 מיליון דולר. בשנת 2013 הקים, יחד עם ראקש לונקאר, את חברת טרנסמיט סקיוריטי, העוסקת בזיהוי ביומטרי של משתמשי מחשב ואמצעי מחשוב ניידים, והוא משמש כמנכ"ל החברה. בנוסף נמנה עם המשקיעים בחברות היי-טק אחדות, בהן ארמיס סקיוריטי, שנמכרה לאינסייט פרטנרס תמורת 1.1 מיליארד דולר, פיירגלאס, שנמכרה לסימנטק תמורת 250 מיליון דולר, Aorato, שנמכרה למיקרוסופט תמורת 200 מיליון דולר, לאקון סקיוריטי שנמכרה לצ'ק פוינט תמורת 100 מיליון דולר ועוד. נשוי ולו שלוש בנות, מתגורר בגבעתיים. מיקי בודאי, ברשת החברתית LinkedIn מאיר אורבך ודיאנה בחור ניר, מהילדות באשדוד ל-4 אקזיטי ענק: המסע יוצא הדופן של מיקי בודאי, באתר כלכליסט, 26 בספטמבר 2022 סייבר 2020: מיקי בודאי, בערוץ יוטיוב של כלכליסט, 16 בדצמבר 2019 מיקי בודאי - עדיין מתרגש מסייבר, באתר Apple Podcasts עידן בן טובים, ‏היזם מיקי בודאי, אחרי הגיוס הראשון הגדול בתולדות ההייטק הישראלי: "פחות מתחברים לחברות שלא מפסיקות להפסיד כסף", באתר Geektime‏, 22 ביוני 2022
Time for Creation

Time for Creation (בעברית: "זמן הבריאה") הוא אלבום האולפן השלישי של זמרת רוק תמר אייזנמן. את האלבום הוציאה בשנת 2011 לאור חברת התקליטים NMC, כשנתיים לאחר פרסומו של Gymnasium, אלבומה השני של אייזנמן. פורסם בפורמט תקליטור, ובמרוצת השנים יצא גם לפלטפורמות הסטרימינג השונות, כמו ספוטיפיי ואפל מיוזיק. ב-21 באוגוסט 2011 השיקה את האלבום בהופעה חיה. אסף נבו, ‏בק טו בלאק, באתר ‏מאקו‏
In the Middle of an Island (שיר)

"In the Middle of an Island" (בעברית: "באמצע אי") הוא סינגל שהוקלט על ידי זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. הוא נכתב על ידי ניק אקוואביה וטד ורניק. גרסתו של טוני בנט פורסמה בהוצאת קולומביה רקורדס בקטלוג 40965. היא דורגה בטבלאות הבילבורד לראשונה ב-12 באוגוסט 1957, שם שהה ארבעה עשר שבועות רצופים. בדירוג שירי הג'וקבוקס דורג בשיאו במקום ה-13, במצעד השירים הנמכרים ביותר ובבילבורד הוט 100 הגיע למקום התשיעי. תחילה מאן בנט להקליט את השיר, בניגוד לעצתו של מנכ"ל קולומביה רקורדס, מיץ' מילר. מידע על היצירה "In the Middle of an Island" באתר מיוזיק בריינז Whitburn, Joel (2000-11-01). The Billboard Book of Top 40 Hits (7th Rev. ed.). New York: Watson-Guptill Publications. ISBN 978-0-8230-7690-1.
מרכז החלל אוצ'ינורה

מרכז החלל אוצ'ינורה (ביפנית: 内之浦宇宙空間観測所,‏ Uchinoura Uchū Kūkan Kansokusho), הוא נמל החלל שממוקם ביפן במחוז קגושימה. המתקן נמצא בניהול של סוכנות החלל היפנית. המרכז הוקם בשנת 1962 במטרה לשגר טילים לחלל. תחילה היו שיגורים לטיסה תת-מסלולית ובהתאם לפיתוח המשגרים החלו שיגורים לחלל. בשנת 1964 הוא הפך להיות חלק של מכון לחקר החלל ISAS של אוניברסיטת טוקיו. בשנת 1981 המרכז הפך ליחידה עצמאית ונקרא "מרכז החלל קגושימה". לאחר הקמת סוכנות החלל היפנית הוא הפך להיות חלק ממנה ופועל תחת השם הנוכחי. השיגור הראשון לחלל בוצע בשנת 1966 אך נכשל. לאחר מספר ניסיונות בשנת 1970 שוגר הלוויין היפני הראשון. פיתוח משגרים והקמת כני שיגור איפשרו להרחיב את השימוש במרכז. כיום הוא כולל חמש כני שיגור למשגרים שונים שפותחו ביפן אך רק חלק מהם פעילים. בסך הכול שוגרו מהמרכז כ-400 טילים עם כמה עשרות לוויינים. כיום, בשנת 2022 המרכז מנוצל לשיגור חלליות עם משגר מדגם "אפסילון". במתחם נבנו מרכזי תקשורת מתקדמים בעלי אנטנות של 20 מ' ו-30 מ'. כן שיגור זמני – היה פעיל בשנת 1962 בוצעו 2 שיגורים. כן שיגור "למבדה" – היה פעיל בשנים 1963–1979, בוצעו 25 שיגורים. כן שיגור "מיו" – היה פעיל בשנים 1966–1995, בוצעו 25 שיגורים. כיום מותאם לשיגורי משגר "אפסילון". כן שיגור "קפה" – היה פעיל בשנים 1980–2014, בוצעו 54 שיגורים. כן שיגור "M-V" – היה פעיל בשנים 1997–2006, בוצעו 7 שיגורים. מדיה וקבצים בנושא מרכז החלל אוצ'ינורה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מרכז החלל אוצ'ינורה (ביפנית) אתר האינטרנט הרשמי של מרכז החלל אוצ'ינורה (באנגלית) תיאור האתר פריסת המתקנים באתר
שפות גרמניות עיליות

שפות גרמניות עיליות (בגרמנית: Hochdeutsche Mundarten) הן הכינוי ללהגים של השפה הגרמנית המדוברים בדרום גרמניה, באוסטריה ובשווייץ. להגים אלו מדוברים גם על ידי גרמנים המתגוררים מחוץ לגרמניה, במקומות כגון צרפת, איטליה, צ'כיה ופולין. בשפות הגרמניות העיליות קיימים מספר מעתקי הגאים המבדילים אותן מהגרמנית התקנית. עם השפות הגרמניות העיליות נמנות בווארית, שוואבית וגרמנית שווייצרית שפות אלו מכונות "שפות גרמניות עיליות" כיוון שחלקן מדוברות בהרי האלפים. מדיה וקבצים בנושא שפות גרמניות עיליות בוויקישיתוף How Different are Swiss German and Standard German?, סרטון באתר יוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוסף קטן

יוסף קטן (16 בספטמבר 1939 – 25 במרץ 2012) היה פרופסור בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת תל אביב. לקטן תרומה משמעותית לפיתוח העבודה הסוציאלית בישראל והוראתה. הוא פרסם מספר רב של מאמרים, ערך את כתבי העת "חברה ורווחה" ו"ביטחון סוציאלי". הייתה לו השפעה רבה על ארגון שירותי הרווחה ברשויות המקומיות בישראל. קטן נולד בתל אביב וגדל בגבעתיים. בן לסוניה, אחות במקצועה, ממנה התייתם בעודו ילד צעיר. אביו, יצחק, היה פקיד בעיריית רמת גן חבר במפלגת מפא"י ופעיל חברתי. לפני קום המדינה, אביו היה חבר בארגון "ההגנה", ובית המשפחה בגבעתיים אף שימש כסליק. קטן למד בתיכון "אוהל שם" ברמת גן. כנער היה חניך ומדריך בתנועת "הנוער העובד והלומד". שירת בצה"ל כלוחם בחיל השריון, ולאחר סיום השירות הסדיר החל לימודים אקדמיים. בהמשך חזר לצבא כעתודאי, בתפקיד קב"ן וסוציולוג חוקר בחיל האוויר. היה נשוי לנילי ולהם שלושה ילדים. נפטר במרץ 2012 לאחר מאבק במחלת הסרטן. את לימודי התואר הראשון והשני עשה בסוציולוגיה, היסטוריה של עם ישראל וחינוך, באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר מכן, נשלח באמצעות מלגה ללימודי דוקטורט בעבודה סוציאלית, באוניברסיטת מישיגן באן ארבור. עם שובו מלימודיו, לימד זמן קצר באוניברסיטה העברית ולאחר מכן, נתבקש לנהל את בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת תל אביב. במהלך הקדנציה שלו, נוספו לימודי המשך לתואר שני. הקריירה האקדמית של קטן, נפרשה על פני רוב חייו הבוגרים, ובעיקרה היה פרופסור מן המניין באוניברסיטת תל אביב, אך לימד גם במוסדות שונים ברחבי הארץ: אוניברסיטת בן-גוריון, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת חיפה ומכללת ספיר. בנוסף, במספר אוניברסיטאות שונות בעולם, ביניהן: בקליבלנד (Case Western Reserve), בקייפטאון, ווטרלו שבקנדה, וכרייסטצ'רץ' בניו זילנד. קטן פרסם מחקרים רבים בנושאים רבים, ביניהם זקנה, ילדים, נוער, נשים נפגעות אלימות, ניצולי שואה ועוני. חלק ממאמריו וכתביו משמשים כחומר לימודי בבתי הספר לעבודה הסוציאלית בישראל ובעולם. במקביל למחקרו האקדמי, היה חוקר בנושאי חינוך וחברה במרכז טאוב. מחוץ לכותלי האקדמיה, היה קטן מעורה בעמותות וארגונים חברתיים שונים. הוא כיהן בהנהלה של העמותות מט"ב, "לב זהב", "קשת", "אשל", ארגון הג'וינט ועוד. היה מיוזמי הקמתה של עמותת "רוח נשית" (יחד עם מכי חכם נאמן) שמטרותיה הן העצמת נשים נפגעות אלימות, פיזית, נפשית וכלכלית. כמו כן, ניהל את קרן יוספטל. הוא לקח חלק ביוזמה ובהפעלה של כנס ישראל-שדרות לחברה, שמטרתו הייתה דיון, ליבון והצעת פתרונות לבעיות חברתיות וכלכליות אקטואליות בחברה הישראלית במרכז ובפריפריה. במשך שנים רבות שימש כעורך של כתבי העת "חברה ורווחה" ו"ביטחון סוציאלי". במהלך אירועי המחאה החברתית ב-2011, לקח חלק פעיל בהסברה ובנקיטת עמדה על חשיבות המחאה החברתית, בהשפעתה על הממסד, ובתקווה לשיפורים הכרחיים בתחום החברה והכלכלה. את מרבית פעילותו הציבורית עשה בהתנדבות. אות קטן, פרס המוענק על ידי עמותת רוח נשית מדי שנה לאשת או איש אקדמיה המסורים לעשייה חברתית ומגדרית, נקרא על שמו. בכל שנה ניתנת מלגת לימודים ע"ש פרופ' יוסף קטן לתלמיד מצטיין או ראוי בבית הספר לעבודה סוציאלית לתל אביב. יוסף קטן, "מגמות חדשות במדיניות הרווחה: מעבר מתלות בסיוע להשתלבות בעבודה", מפנה: במה לענייני חברה, באתר מטח מדיה וקבצים בנושא יוסף קטן בוויקישיתוף פרופ' יוסף קטן ז"ל, באתר הקרן לרווחת מפגעי השואה תומר ולמר, נפטר חוקר העבודה הסוציאלית פרופ' יוסי קטן, באתר ynet, 26 במרץ 2012 ערב לזכרו של פרופ' יוסי קטן ז"ל, רשימת השמעה, באתר יוטיוב יוסף קטן, דף שער בספרייה הלאומית פרופ' יוסף קטן ז"ל, באתר הקרן לרווחת מפגעי השואה
גרמנית תקנית

גרמנית תקנית או גרמנית גבוהה (בגרמנית: Standardhochdeutsch, Standarddeutsch, Hochdeutsch) היא הגרסה התקנית של הלשון הגרמנית. במקרים רבים, הגרסה התקנית שונה מאוד מהדיאלקטים הגרמניים, דוגמת שפות גרמניות עיליות ועוד. הכתיב התקין מוסדר על ידי המועצה הגרמנית לאורתוגרפיה. אתר האינטרנט של מילון דודן. Der Rat für deutsche Rechtschreibung – die zentrale Instanz in Fragen der Rechtschreibung (בגרמנית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קולחד

קולחד (במלטזית: Kullħadd) הוא עיתון שבועי מלטזי שיצא לאור על ידי מפלגת העבודה בשנת 1993. שם העיתון הוא גם המילה המלטזית ל"כולם", וגם שילוב של המילים המלטזיות "kull Ħadd" ("כל יום ראשון"). אתר האינטרנט הרשמי של קולחד ערך זה הוא קצרמר בנושא עיתונים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שבות (כתב עת)

שבות היה כתב עת שיצא לאור מטעם המרכז לחקר התפוצות שבאוניברסיטת תל אביב. כתב העת יצא בשישה עשר גיליונות בין השנים 1973 ל-1993, והוא עסק ביהדות מזרח אירופה בכלל וביהדות ברית המועצות בפרט. עם עורכי כתב העת נמנו יהושע גלבוע ומתתיהו מינץ. נוסף על כתב עת זה, הוציא המרכז כתבי עת נוספים, כגון גלעד ומיכאל. כתבי עת, באתר המרכז לחקר התפוצות ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
.mt

.mt הוא הדומיין ברמה העליונה של קוד המדינה באינטרנט (ccTLD) עבור מלטה. הרמה השנייה עובדת תחת השמות הבאים: edu.mt: מוסדות חינוך gov.mt: ישויות ממשלתיות של מלטה com.mt: גופים מסחריים net.mt: ספקי שירותי רשת הקשורים לאינטרנט org.mt: ישויות ללא מטרות רווח מאז 1 בדצמבר 2017, ניתן לרשום סיומות אתרי אינטרנט .mt ברמה השנייה, כגון myname.mt. מדיה וקבצים בנושא .mt בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של .mt
אליפות ברית המועצות בשחמט 1923

אליפות ברית המועצות בשחמט 1923 הייתה תחרות שחמט שנערכה מ-8 עד 24 ביולי 1923 בפטרוגרד שבברית המועצות. המנצח בתחרות היה פטר רומנובסקי, שצבר 10 נקודות מ-12 אפשריות. סיקור אליפות ברית המועצות בשחמט 1923, באתר צ'סגיימס (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליגת האלופות האסייתית (1969)

טורניר אסיה לאלופות 1969 היה המהדורה השנייה של תחרות הכדורגל השנתית של מועדונים אסייתים שנערכה על ידי קונפדרציית הכדורגל של אסיה (כיום ליגת האלופות האסיאתית). בטורניר זה היו עשר קבוצות, שהתחלקו ל-2 בתים של חמש קבוצות בכל בית. 2 הקבוצות במקום הראשון בכל בית העפילו לשלב הבא - שלב חצי הגמר ולאחריו שלב הגמר. מכבי תל אביב מישראל זכתה בטורניר, בפעם הראשונה בתולדותיה, ובפעם השנייה מישראל, לאחר שניצחה את קבוצת ינגזי (אנ') הקוריאנית 1–0 בגמר בבנגקוק, והייתה זו הצלחה בולטת של קבוצות הכדורגל הישראליות במפעלים הבין-לאומיים (אחרי זכייתה של היריבה הפועל תל אביב בעונה הקודמת). טורניר אסיה לאלופות 1969 באתר RSSSF.com גביע אסיה לאלופות 1968/69, מכביפדיה "History of the Asian Club Championship". Asian Football. 9 באפריל 1997. אורכב מ-המקור ב-9 באפריל 1997. נבדק ב-26 ביולי 2021. {{cite web}}: (עזרה) מכבי תל אביב - מייסור הודו (6 - 1), באתר מכביפדיה
ליברפול ארנה

ליברפול ארנה (באנגלית: Liverpool Arena), הידועה מטעמי חסות בשם M&S בנק ארנה (M&S Bank Arena), ולפני כן אקו ארנה (Echo Arena), היא ארנה מקורה רב-תכליתית הממוקמת בליברפול, אנגליה. המקום מארח מוזיקה חיה, הופעות קומדיה ואירועי ספורט, ומהווה חלק מקמפוס האירועים של ליברפול (אנ'). הארנה תוכננה על ידי וילקינסון אייר אדריכלים (אנ') ו-Sport Concepts. בתוך הארנה, יש שישה תאי הלבשה, חמישה חדרי הלבשה, ושני משרדי אמרגנים. כלי רכב במשקל של עד 38 טון יכולים לקבל גישה למרתף הזירה. האולם יכול להכיל עד 11,000 צופים. הארנה נפתחה לציבור ב-12 בינואר 2008 בשם אקו ארנה ליברפול. מאז הפתיחה, הארנה משכה יותר מ-7 מיליון מבקרים ללמעלה מ-3,800 אירועים. בנובמבר 2018 הוכרז כי שם הארנה ישונה ל-M&S בנק ארנה. שינוי השם נכנס לתוקף ב-7 בינואר 2019. בערב 31 בדצמבר 2017 פרצה שרפה בחניון רב קומות סמוך לארנה, וכתוצאה מכך תערוכת הסוסים הבין-לאומית של ליברפול, שהתקיימה בארנה, התבטלה. כ-80 סוסים פונו בבטחה מהאורווה הזמנית שנבנתה בקומת הקרקע של החניון, והוחזקו בקומת הארנה ובקרקע המקיפה את הבניין. השריפה נמשכה עד השעות הקטנות של ה-1 בינואר 2018. בעקבות השריפה, כ-1,400 מכוניות נהרסו כליל. בהמשך השנה, חניון רב הקומות נהרס, ונבנה במקומו חניון אחר ב-2019. בחודש מאי 2023 אירחה הארנה את חצאי הגמר וגמר אירוויזיון 2023. מדיה וקבצים בנושא ליברפול ארנה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ליברפול ארנה (באנגלית) ליברפול ארנה, ברשת החברתית פייסבוק ליברפול ארנה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ליברפול ארנה, ברשת החברתית אינסטגרם ליברפול ארנה, ברשת החברתית טיקטוק ליברפול ארנה, סרטונים בערוץ היוטיוב Eurovision Song Contest 2023: Liverpool באתר Eurovion World "Liverpool Echo Arena". Emporis. נבדק ב-14 ביוני 2010. {{cite web}}: (עזרה)(הקישור אינו פעיל, September 2022) "Echo Arena Liverpool Opening Extravaganza". ACC Liverpool. 14 בינואר 2008. ארכיון מ-2022-09-27. נבדק ב-6 בינואר 2019. {{cite web}}: (עזרה) "Facts and Figures". Echo Arena. נבדק ב-6 בינואר 2019. {{cite web}}: (עזרה) Breslin, Maria (27 בנובמבר 2018). "Liverpool's waterfront arena to get a new naming partner". Liverpool Echo. ארכיון מ-2022-10-10. נבדק ב-27 בנובמבר 2018. {{cite news}}: (עזרה) "Echo Arena will become the M&S Bank Arena in 2019". The Guide Liverpool. 27 בנובמבר 2018. ארכיון מ-2022-10-10. נבדק ב-27 בנובמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "'Ferocious' fire engulfed arena car park". BBC News. 2018. ארכיון מ-2022-09-27. נבדק ב-1 בינואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Liverpool Echo Arena car park fire destroys 1,400 vehicles". BBC News. 1 בינואר 2018. ארכיון מ-2022-10-10. נבדק ב-2022-09-27. {{cite web}}: (עזרה) "Car park fire at Liverpool's Echo Arena has destroyed all vehicles". Sky News. 1 בינואר 2018. ארכיון מ-2022-09-27. נבדק ב-2022-09-27. {{cite web}}: (עזרה)
My! My! Time Flies!

My! My! Time Flies! הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת והמוזיקאית האירית אניה, מתוך אלבום האולפן השביעי שלה, And Winter Came.... השיר יצא לאור ב-4 בפברואר 2009, על ידי חברת התקליטים האחים וורנר, כסינגל השיווקי השני מתוך האלבום. הסינגל השיווקי הראשון היה "White Is in the Winter Night". את "My! My! Time Flies!" הוציאה אניה בשנת 2009 כסינגל שיווקי, אך הוא יצא במקור כבר בנובמבר 2008. "My! My! Time Flies!" הייתה הרצועה האחרונה שהוקלטה לאלבום. זהו שיר בעל קצב בינוני המוקדש לגיטריסט האירי ג'ימי פוקנר, שנפטר במרץ 2008. מילותיו נכתבו בהתבסס על שיחה שאניה ובני הזוג ראיין קיימו על פוקנר ביום פטירתו, תוך דיבור על המוזיקה האהובה עליו. הרצועה נחשבת לסטייה מהסגנון המוזיקלי של אניה, בכך שלאורכה יש קצב קבוע של תופים. מעבר לכך, היא נחשבת לרצועה השנייה שלה שכללה סולו גיטרה בולט, שבוצע על ידי פט פארל; הרצועה הראשונה היא "I Want Tomorrow" מ-Enya (1987). בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-15 מיליון השמעות. סינגל שיווקי (תקליטור) "My! My! Time Flies!" – 3:00 סרטון השיר "My! My! Time Flies!" באתר יוטיוב Enya – Trains And Winter Rains (2008, CD) (באנגלית), נבדק ב-2021-05-09 Song “White Is in the Winter Night” - MusicBrainz, musicbrainz.org Enya - And Winter Came (EPK), נבדק ב-2022-09-27 And Winter Came... (Media notes). Warner Bros. Records. 10 November 2008. 2564 69330 6. Release group “Enya / The Celts” by Enya - MusicBrainz, musicbrainz.org My! My! Time Flies!, 2008-11-07, נבדק ב-2022-09-27
ליגת האלופות האסייתית (1970)

טורניר אסיה לאלופות 1970 היה המהדורה השלישית של תחרות הכדורגל השנתית של מועדונים אסייתים שנערכה על ידי קונפדרציית הכדורגל של אסיה (כיום ליגת האלופות האסיאתית). בטורניר זה היו שמונה קבוצות, שהתחלקו ל-2 בתים של ארבעה קבוצות בכל בית. 2 הקבוצות במקום הראשון בכל בית העפילו לשלב הבא - שלב חצי הגמר ולאחריו שלב הגמר. טאג' מאיראן זכתה בטורניר, בפעם הראשונה בתולדותיה, לאחר שניצחה את קבוצת הפועל תל אביב הישראלית 2–1 בגמר שנערך בטהראן, והיה למעשה המפגש האחרון של קבוצה ישראלית עם קבוצה איראנית לפני המהפכה באיראן (אם כי הנבחרות הלאומיות עוד נפגשו במשחקי אסיה ב-1974). מדיה וקבצים בנושא ליגת האלופות האסייתית בוויקישיתוף טורניר אסיה לאלופות 1970, באתר RSSSF.com "History of the Asian Club Championship". Asian Football. 9 באפריל 1997. אורכב מ-המקור ב-9 באפריל 1997. נבדק ב-26 ביולי 2021. {{cite web}}: (עזרה) הומנטמאן ביירות סירבה לעלות לשחק נגד הפועל תל אביב הישראלית, וספגה הפסד טכני. לעוד פרטים ראה החרמת ישראל בספורט
ליגת האלופות האסייתית (1971)

טורניר אסיה לאלופות 1971 היה המהדורה הרביעית של תחרות הכדורגל השנתית של מועדונים אסייתים שנערכה על ידי קונפדרציית הכדורגל של אסיה (כיום ליגת האלופות האסיאתית). בטורניר זה היו שמונה קבוצות, שהתחלקו ל-2 בתים של ארבעה קבוצות בכל בית. 2 הקבוצות במקום הראשון בכל בית העפילו לשלב הבא - שלב חצי הגמר ולאחריו שלב הגמר. מכבי תל אביב מישראל זכתה בטורניר, בפעם השנייה בתולדותיה, לאחר שניצחה את קבוצת מועדון ספורט עליאת אלשורטה העיראקית בניצחון טכני בגמר שנערך בבנגקוק, לאחר שהאחרונה סירבה להופיע למשחק עקב חרם המדינות הערביות על ישראל. בדיעבד היה זה הטורניר האחרון שהתקיים בניסיון לשלב את קבוצות הכדורגל הישראליות במפעל הגביע הבכיר של אסיה, מאחר שהטורניר שהיה אמור להיערך שנה לאחר מכן בשל סירוב קבוצות ערביות לשחק נגד קבוצות ישראליות. בעקבות סיבה זו, הורחקה ישראל מהקונפדרציה של אסיה והחל משנת 1992 הצטרפה כחברה מלאה בקונפדרציית הכדורגל של אירופה - אופ"א, שם מתחרות הקבוצות הישראליות מאז. אלו היו משחקי שיבוץ לבתים בשלב הבא. כל בית למעשה כלל שני מנצחים ושני מפסידים מהסיבוב הזה. הגרלת הסיבוב המקדים נעשתה מחדש לאחר שעליאת אלשורטה העיראקית סירבה לשחק מול מכבי תל אביב כפי שנקבע בהגרלה המקורית. גמר זה למעשה לא התקיים וניתן ניצחון טכני למכבי תל אביב הישראלית, מכיוון שעליאת אלשורטה העיראקית סירבה לעלות ולשחק בגמר (לעוד פרטים ראה החרמת ישראל בספורט). טורניר אסיה לאלופות 1971 באתר RSSSF.com "History of the Asian Club Championship". Asian Football. 9 באפריל 1997. אורכב מ-המקור ב-9 באפריל 1997. נבדק ב-26 ביולי 2021. {{cite web}}: (עזרה)
ליגת האלופות האסייתית (1972)

טורניר אסיה לאלופות 1972 הייתה אמורה להיות המהדורה החמישית של תחרות הכדורגל השנתית של מועדונים אסייתים שנערכה על ידי קונפדרציית הכדורגל של אסיה (כיום ליגת האלופות האסיאתית). לטורניר זה, שהיה אמור להיערך באפריל 1972 בטהראן שבאיראן, נרשמו שבעה קבוצות, ביניהם אלופת הליגה הלאומית הישראלית בעונה שחלפה מכבי נתניה (עונת 1970/1971), והקבוצות שנרשמו חולקו ל-2 קבוצות בתים, ו-2 המנצחות מכל בית היו אמורות לעלות לשלבי החצי גמר והגמר - בדומה למהדורות הקודמות. אולם, לפני תחילת הטורניר, המועדון הכוויתי אל-קאדסיה והמועדון הלבנוני ראסינג ביירות סירבו להתחייב לשחק מול המועדון הישראלי מכבי נתניה מסיבות פוליטיות (לעוד פרטים ראה החרמת ישראל בספורט), כמו כן קבוצת הונג קונג ריינג'רס פרשה מהטורניר בהתראה קצרה מפאת סיבות כלכליות, ולכן התחרות בוטלה. לאחר תחרות זו שלא התקיימה, החליט ה-AFC לבטל את המפעל מכיוון שלא הייתה בת קיימא מסיבות פוליטיות (מספר שנים ברצף סיבות לא ספורטיביות הובילו להשפעה על התחרות). בהמשך, בשנת 1978 גורשה ישראל מהקונפדרציה האסיאתית באופן כליל (גם בנבחרת הלאומית), עקב המשך החרמת ישראל בספורט על-ידי מדינות מוסלמיות וערביות (ולצדן גם צפון-קוריאה), וישראל המשיכה את דרכה זמנית בקונפדרציה של אוקיאניה. בתחילת שנות ה-90 התקבלה ישראל באופן קבוע לקונפדרציית הכדורגל האירופאית - אופ"א, שם החלו להתמודד הקבוצות הישראליות (והנבחרת הלאומית) החל מ-1992. המהדורה הבאה של טורניר גביע אסיה לקבוצות התקיימה רק בעונת 1985/1986, עם שינוי מיתוגי של הטורניר שנקרא מאז "גביע האלופות האסיאתי". שבעת המשתתפות הנרשמות לטורניר היו אמורות להיות: טורניר אסיה לאלופות 1972 באתר RSSSF.com "History of the Asian Club Championship". Asian Football. 9 באפריל 1997. אורכב מ-המקור ב-9 באפריל 1997. נבדק ב-26 ביולי 2021. {{cite web}}: (עזרה)
Arwa

ארווה (באנגלית: Arwa, בערבית: أروى) הוא מותג מים מינרליים אמירתי המיוצר על ידי קבוצת אל אליה מדובאי וקבוצת קוקה-קולה. מוצרי החברה מיוצרים משנת 1990 במפעל הראשי בעיר אל-עין, איחוד האמירויות ובמפעל משני בעיר טולכרם, הרשות הפלסטינית. מי ארווה נמכרים ברשות הפלסטינית ובעיקר במדינות המפרץ הפרסי: איחוד האמירויות, עומאן, בחריין וקטר. בשנת 2010, השיקה החברה מים מוגזים בטעם פירות, תחת השם ארווה פירות (Arwa Fruits) ושיווקה את המוצר לראשונה בבחריין. מדיה וקבצים בנושא Arwa בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Arwa Arwa | Nutrition Facts & Ingredients | Coca-Cola, en.coca-colaarabia.com (באנגלית) Arwa Mineral Water Co. - Food and Beverages, FOB Business Directory, Business Yellowpage (באנגלית) The Coca-Cola Company: All Brands, web.archive.org, ‏15 בנובמבר 2012 Press Release, Coca-Cola Bottlers in UAE, Bahrain, Qatar and Oman certified as great place to work, www.zawya.com (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא משקאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משה רוזנטל

משה רוזנטל (נולד ב-8 ביולי 1985) הוא תסריטאי ובמאי קולנוע ישראלי. סרט הבכורה שלו "קריוקי" זכה בשנת 2022 בארבעה פרסי אופיר. רוזנטל נולד בחולון להוריו אתי מאפרת מקצועית ומקס סמנכ"ל תפעול בחברה לייצור מטבחים, סיים את לימודיו בהצטיינות בחוג לקולנוע של אוניברסיטת תל אביב. במהלך לימודיו כתב וביים שני סרטים קצרים: "נעורי קלרה" ו"ערי נעורי", שהשתתפו במגוון פסטיבלי קולנוע בארץ ובעולם. ב-2016 עלתה סדרת הרשת "קונפס", אותה יזם, כתב וביים. הסדרה הוקרנה בארץ למנויי HOT, ונרכשה בידי רשת השידור האמריקאית AMC. רוזנטל משמש מפיק שותף בסדרה, לצד השחקנית ז'ולי דלפי שרשומה כיוצרת, כותבת ובמאית. הסדרה מורכבת מסיפורים קצרים על היכרות בין שני אנשים דרך אפליקציה ועוסקת במפגש בין פנטזיות מיניות למציאות. ב-2016 זכה בפרס הבמאי הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע ירושלים עבור הסרט "שבתון" אותו כתב וביים. ב-2018 כתב וביים את "בדרך חזרה", סרט קצר בכיכובו של ליאור אשכנזי. הסרט הופץ להקרנות מסחריות בקולנוע לב במסגרת הפרויקט "3 סיפורי ערבה" והיה מועמד לפרס אופיר לסרט הקצר הטוב ביותר. במקביל, עבד רוזנטל כתסריטאי בסדרות הקומיות של חברת yes, "תום יער עושה את שביל ישראל", ו"תום יער עושה בגרות". ב-2022 זכה סרטו "קריוקי" בקרן סטיב טיש לפיצ'ר ראשון ובפרס שני בתחרות הפיצ'-פוינט של פסטיבל ירושלים. הסרט נרכש להפצה בינלאומית על ידי חברת Charades הצרפתית. וכן נרכש להפצה בארצות הברית על ידי חברת Greenwich Entertainment. הסרט משתתף בתחרות הרשמית של פסטיבל הסרטים טרייבקה 2022. בפסטיבל הקולנוע ירושלים זכה הסרט בפרס סרט הביכורים הטוב ביותר ובפרס בחירת הקהל. בטקס פרסי אופיר לשנת 2022 היה מועמד ל-14 פרסי אופיר וזכה בארבעה פרסים. סרטו "עצמאות" השתתף ב-2022 בחממת התסריטים של בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה וזכה בפרס השופטים. בדרך חזרה קריוקי אתר האינטרנט הרשמי של משה רוזנטל משה רוזנטל, ברשת החברתית פייסבוק משה רוזנטל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) משה רוזנטל, ‏"כשגבר בן 50 מנשק בחור בן 25, אנחנו נקיים משיפוטיות?", באתר ‏מאקו‏, 18 בינואר 2018 ישי קיצ'לס, פרח השכונה: הבמאי שהכניס את החברה הישראלית למגדל "בוער", באתר ישראל היום, 29 בספטמבר 2022 משה רוזנטל, באתר סרטים בערבה משה רוזנטל | קנלר ייצוג אמנים מאת מיכל צורן, משה רוזנטל היה אבוד עד שמכר סדרה לארצות הברית, באתר טיים אאוט, ‏4 בנובמבר 2019 שבתון, באתר אישים "קריוקי" של משה רוזנטל נרכש להפצה בינלאומית, באתר הפקולטה לאמנויות אוניברסיטת תל אביב גיל משעלי, ‏הסרט "אזרח מודאג" נרכש על ידי HBO; "קריוקי" יוקרן בארה"ב, באתר ‏מאקו‏, 4 באוגוסט 2022 אורון שמיר, סרט ישראלי כמו "קריוקי" הוא סיבה למסיבה, באתר הארץ, 26 ביולי 2022