laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ניקולוז צכיטישווילי

ניקוֹלוֹז צְכּיטישווילי (בגאורגית: ნიკოლოზ ცქიტიშვილი; נולד ב-14 באפריל 1983) הוא כדורסלן גאורגי, ששיחק כפאוור פורוורד. הוא נבחר במקום החמישי בסיבוב הראשון של דראפט ה-NBA על ידי דנוור נאגטס, ושיחק מספר שנים בליגת ה-NBA. צכיטישווילי נולד בטביליסי שבגאורגיה הסובייטית (כיום גאורגיה). כבר בצעירותו הוא בלט עקב גובהו המתנשא ל-2.13 מטר. בהיותו בגיל 18 בלבד, בינואר 2002, הוא עבר לשחק בליגת העל האיטלקית בקבוצת בנטון טרוויזו, כאשר מאמנה מייק ד'אנטוני הוא מאמן NBA שאימן את בנטון זמנית, וזכה עימה באליפות הליגה האיטלקית. הוא שיחק 13 משחקים העמיד ממוצע של 6.6 נקודות למשחק (השיא למשחק היה 15 נקודות), אף על פי ששיחק מעט. הוא הרשים בזכות יכול הקליעה שלו מבחוץ (יחסית לשחקן גבוה). בקיץ 2002 נבחר צכיטישווילי בדראפט ה-NBA על ידי דנוור נאגטס, כשהוא אחד משני הזרים שנבחרו בעשיריה הראשונה. בעונתו הראשונה בקבוצה, בה נחשב לשחקן הצעיר ביותר בליגה, שיחק דקות מעטות בלבד. בשנתיים שבאו לאחר מכן המשיך לדשדש, לא קלע יותר מארבע נקודות למשחק ולא הוריד מעל שני ריבאונדים למשחק. ב-25 בפברואר 2005 מכרו דנוור נאגטס את הכרטיס של צכיטישווילי לגולדן סטייט ווריורס יחד עם רודני וייט, בתמורה לאדוארדו נאחרה ולואיס פלורס. לאחר ששיחק 12 משחקים במדי הווריורס הוא חתם באופן עצמאי במינסוטה טימברוולבס. בינואר 2006 הוחלף צכיטישווילי, לאחר שעבר עונה מאכזבת, והועבר לפיניקס סאנס, שמאמנה מייק ד'אנטוני כבר הכיר אותו מתחילת דרכו בבנטון טרוויזו. באותה שנה בחן צכיטישווילי אפשרות להצטרפות למכבי תל אביב כאשר המאמן הנכנס נבן ספאחיה רצה בהצטרפותו, אולם לאחר שסיים את שירותו במדי נבחרת גאורגיה בכדורסל, הודיע כי פניו מועדות למחנה האימונים של סיאטל סופרסוניקס. באוגוסט 2007 הושלמה החתמתו של צכיטישווילי בטראמו האיטלקית. בקיץ 2016 חתם צכיטישווילי בקבוצת אל מנאמה, המשחקת בליגה הבחריינית הבכירה. בספטמבר 2017 חתם בדינמו טביליסי. בדצמבר 2017 חתם בבייבלוס קלאב מהליגה הלבנונית. מדיה וקבצים בנושא ניקולוז צכיטישווילי בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) סטטיסטיקות משחקי ה-NBA של ניקולוז צכיטישווילי, (באנגלית) ערן סורוקה, NBA: ניו ג'רזי ויתרה על שאריף עבדור ראחים, 10.8.2005, nrg ערן סורוקה, מינסוטה ובוסטון החליפו 7 שחקנים, מיאמי נוצחה בבית, 27.1.2006, nrg גידו רן ואמיר בוגן, דוואן ואגנר חתם בגולדן סטייט, באתר ynet, 23 בספטמבר 2006 שי לוי, ארמאני מילאנו שוב הפסידה, הפעם לטראמו, 10.10.2007, ONE
הרפתקאות גדולות בארכיאולוגיה

הרפתקאות גדולות בארכיאולוגיה הוא מקבץ סיפורי תגליות ארכאולוגיות בעריכת רוברט סילברברג אשר יצא לאור בעברית בשנת 1967 בהוצאת ספרים אחיאסף, 320 עמודים בכריכה קשה. הספר יצא לאור לראשונה בהוצאת The Dial Press New-York בשנת 1964 והכיל עשרה סיפורים. ספר זה פותח בהקדמה בת שישה עמודים מאת העורך ומכיל 13 פרקים: בתוך הפירמידה - מאת ג'ובאני בלצוני כל ימי חפרתי - מאת פלינדרס פיטרי קברו של תות ענח' אמון - מאת הווארד קארטר גילוי נינוה - מאת אוסטן הנרי לייארד מכשלה בניפור - מאת היו הילפרכט גילויה של בבל מחדש - מאת ר. קולדווי עירו של אברהם אבינו - מאת לאונרד וולי חשיפת טרויה - מאת היינריך שלימאן חוקר קונה עיר - מאת ג'ון לויד סטיבנס אל תוך באר הקדושה - מאת א. הרברט תומפסון ראשוני האדם בארץ ישראל - מאת גאליה קורנפלד המגילות הגנוזות של כת מדבר יהודה (קומראן) - מאת גאליה קורנפלד מכתבי בר כוכבא מואדי מרבעאת - מאת גאליה קורנפלד ההוצאה בארץ הוסיפה את הפרקים הדנים בתגליות ארכאולוגיות בארץ ישראל, החל מגילוי שלדי האדם הקדמון הפרה-היסטורי במערות הכרמל, הסיפור המרתק של המגילות הגנוזות - כיצד נתגלו וכיצד נרכשו, וכלה בתגליות הארכאולוגיות החדישות ביותר: גילוי מכתבי בר כוכבא ושלדי לוחמיו במערות מורבעת.
שלוש

האם התכוונתם ל... 3 (מספר) – המספר שלוש 3 – השנה 3 לספירה אישים הנושאים את השם שלוּש: הרב דוד שלוש - רב העיר נתניה, בנו של הרב יוסף שלוש הרב אברהם שלוש (כפר סבא) - רב העיר כפר סבא, בנו של הרב יוסף שלוש הרב יוסף שלוש - רב עדת המערבים בירושלים צ'רלי שלוש – לוחם ימ"מ שנהרג בפיגוע דקירה ועוטר בעיטור האומץ הרב שלמה שלוש – רב העיר חיפה מנדל פינלס – שכינויו הספרותי היה של"ש משפחת שלוּש המיוחסת לאהרן שלוש: אברהם חיים שלוש יוסף אליהו שלוש משה שלוש צדוק שלוש אתרים בנווה צדק שבתל אביב הקרויים על שם אהרן שלוש: רחוב שלוש בית אהרן שלוש גשר שלוש מפעל האחים שלוש בית הכנסת שלוש שלוש (ספר) של דרור משעני 3 (The Purple Album) – אלבום של לוקאס גרהאם 3 (שיר) – סינגל של בריטני ספירס שלוש (תוכנית מציאות) – ריאליטי שידוכים ששודר בערוץ 2 בשידורי קשת ב-2011 שלוש (מהדורת חדשות) – משודרת בשלוש אחר הצהריים בחברת החדשות שלוש (אלבום) – אלבום מאת קרולינה שלוש (להקה) שילוש שליש משולש (פירושונים) Three
משחק קווים וריבועים

משחק הקווים וריבועים הוא משחק עט ונייר אסטרטגי לשני שחקנים לפחות. מטרתו של כל שחקן היא ליצור כמה שיותר ריבועים מן הצבע שלו עד סוף המשחק. הוגה המשחק הוא המתמטיקאי הצרפתי אדוארד לוקאס. המשחק מתנהל על לוח משובץ שעליו מסומנות נקודות הסריג. מקובל לשחק בלוח שגודלו 10 על 10. כל שחקן בתורו מצייר קו אחד, אופקי או אנכי, המחבר 2 נקודות סמוכות. אם השחקן מצליח בתורו לסגור ריבוע אחד או יותר אז הוא מסמן את הריבוע או ריבועים בצבעו, וכן הוא זוכה בתור נוסף. המשחק מסתיים כאשר אין אפשרות לחבר 2 נקודות סמוכות בקו אופקי או אנכי. המנצח הוא השחקן שהצליח ליצור את מספר הריבועים הגדול ביותר. מדיה וקבצים בנושא משחק קווים וריבועים בוויקישיתוף משחק קווים וריבועים, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ז'אן טאובנהאוס

ז'אן טאובנהאוס (בצרפתית: Jean (Jan) Taubenhaus;‏ 14 בדצמבר 1850, ורשה – 14 בספטמבר 1919, פריז) היה שחמטאי יהודי-פולני-צרפתי. טאובנהאוס היה שחמטאי מוביל בוורשה בשנות ה-70 המאוחרות של המאה ה-19. בשנת 1880 השתקע בפריז. בתחרות של איגוד השחמט הגרמני, בהמבורג ב-1886 הגיע למקום ה-14. תוצאתו הטובה ביותר הושגה באותה שנה בתחרות לונדון, שם חלק מקום שלישי-רביעי עם איזידור גונסברג אחרי ג'וזף הנרי בלקברן ועמוס ברן. לטאובנהאוס היו ניצחונות משכנעים מול בלקברן, השחמטאי המוביל בשחמט האנגלי, ומול גונסברג, מתחרהו של וילהלם שטייניץ על תואר אלוף העולם. בשנת 1886 גם הגיע למקום השישי בתחרות נוטינגהאם. בשנת 1887 הגיע למקום ה-19 בתחרות פרנקפורט. בשנת 1888 הגיע למקום השמיני בתחרות ברדפורד. ב-1889 חלק מקום 12-13 בתחרות ניו יורק, וב-1890 הגיע למקום העשירי בתחרות מנצ'סטר. טאובנהאוס חי בפריז, ולימד שעורי שחמט בקפה דה לה רז'אנס, שם שיחק מדי יום. בשנת 1890 הגיע למקום השני, אחרי אלפונס גץ באליפות המועדון. בשנת 1892 הגיע למקום התשיעי באותה תחרות. בין השנים 1893-1895 שהה באמריקה. באוקטובר 1893 הגיע למקום השמיני בתחרות ניו יורק, לאחר מכן שיחק בארגנטינה ובקובה. בשנת 1899 השתתף בתחרות בוורשה. בשנת 1901 הגיע טאובנהאוס למקום השלישי, לאחר סטניסלאוס סיטנפלד ואדולף אלבין בתחרות פריז. בשנת 1902 הגיע למקום השני, אחרי דוד ינובסקי בתחרות פריז. בשנת 1903 חלק מקום 10-11 בתחרות מונטה קרלו. בשנת 1905 הגיע למקום ה-14 בתחרות אוסטנדה. בשנת 1905 ניצח בתחרות פריז. בשנת 1906 הגיע למקום השביעי בתחרות אוסטנדה. בשנת 1913/14 הגיע למקום ה-14 בתחרות סנקט פטקרסבורג. טאובנהאוס שיחק במספר דו-קרבות. הוא סיים בתיקו עם סטניסלאוס סיטנפלד בפריז, 1891, הפסיד לזיגברט טאראש בנירנברג, בשנים 1891-1892, הפסיד לז'ק מיזס בגלאזגו 1895, הפסיד לדוד ינובסקי בפריז, בשנים 1903 ו-1905, וניצח את אדולף אלבין בפריז 1901, את בניטו וילגאס בבואנוס איירס בשנת 1907 ואת ריצ'רד טייכמן בפריז, בשנת 1911. טאובנהאוס כתב את הספר Traité du Jeu d’Échecs שיצא לאור בשנת 1910. טאובנהאוס היה המפעיל של המכונה הפסבדו-אוטומטית מפיסטו ששיחקה שחמט. בובה מכנית זו הייתה השלישית בסדרה אחרי הטורקי ו-Ajeeb. בניגוד לשתי קודמותיה, לא היה מפעיל מוסתר בתוך המכונה אלא היא הופעלה על ידי מנגנון אלקטרו-מכני. מפתח המפיסטו, גומפל, השקיע בפיתוח מספר שנים והציג אותה לראשונה בשנת 1876 בלונדון. מפיסטו הייתה המכונה הראשונה שניצחה בתחרות שחמט (לונדון 1878). בתחילה תפעל את המכונה איזידור גונסברג ולאחר מכן המפעיל היה טאובנהאוס. בין היתר טאובנהאוס הפעיל את המכונה בתערוכה העולמית של פריז (1889). לאחר שנה זו פורקה המכונה ועקבותיה אבדו. Johann Nepomuk Berger vs Jean Taubhausen, Hamburg 1885, 4th DSB Congress, Ruy Lopez, Morphy Defense, Tarrasch Variation, C77, 0-1, פרס על המשחק הטוב ביותר Jean Taubhausen vs Joseph Henry Blackburne, London 1886, French Defense, Classical Variation, C14, 1-0 Jean Taubenhaus vs William Pollock, Nottingham 1886, King's Gambit Accepted, Allgaier Gambit, Thorold Attack, C39, 1-0 Jean Taubenhaus vs Dawid Janowski, Paris 1903, match, Ruy Lopez, Closed, C87, 1/2-1/2 Geza Maroczy vs Jean Taubenhaus, Monte Carlo 1903, R1 2/10, Ruy Lopez, Closed, Averbakh Variation, C87, 0-1 Jean Taubenhaus vs Andrey Smorodsky, Sankt Petersburg 1914, Sicilian Defense, Classical Variation, B58, 1-0 מדיה וקבצים בנושא ז'אן טאובנהאוס בוויקישיתוף ז'אן טאובנהאוס, באתר צ'סגיימס (באנגלית) תחבולות ממשחקיו של טאובנהאוס,wtharvey.com מידע כללי
אקלים שירות

אקלים שירות (באנגלית: Service climate) הוא סוג של אקלים ארגוני הבנוי מתפיסות משותפות של עובדי הארגון באשר לתהליכים, נהלים, נורמות והתנהגויות המצופים מהם בהקשר של שירות איכותי ללקוח. ההתנהגויות האלו ייתפסו על ידי העובדים כהתנהגויות הרצויות על ידי הממונים או כהתנהגויות שעבורן העובדים יקבלו תגמול. אם קיימת תפיסה בקרב העובדים שטיב השירות ללקוח חשוב להנהלה, או שהם מתוגמלים עבור נתינת שרות איכותי, אלו תורמים לחיזוק אקלים השירות. תפיסת המנהל באשר לאקלים השירות מתקשרת גם למאפיינים נוספים כמו תפיסת הלקוח את המותג של הארגון ונכונות לשלם מחיר גבוה יותר. אקלים השירות היא תופעה מצרפית הנבנית מתפיסות משותפות של עובדי הארגון. אקלים זה נבנה לאור תפיסות ארגוניות המתמקדות בשירות ללקוח. הדרך בה נותני השירות (עובדים הנמצאים במגע עם לקוחות) תופסים את האקלים הארגוני בארגון בו הם נמצאים, קשורה לתפיסת הלקוחות את טיב השירות של אותו ארגון. מחקרים הראו ששירות איכותי גורם לנאמנות לקוחות ושמירתם כלקוחות הארגון ובכך תורם להגדלת רווחי הארגון. מחקרים מאשרים את הקשר החיובי ויכולת החיזוי של משאבי הארגון על אקלים השירות. כמו כן, נמצא שקשר זה מתווך בצורה מלאה על ידי המחויבות לארגון ברמת הקבוצה. לכן, ברמת צוותי עבודה, המחויבות תורמת לשיפור אקלים השירות בצוות. כמו כן, המחקר מראה שכאשר עובדים בצוות-עבודה, אותם העובדים תופסים את משאבי הארגון כזמינים (הדרכה, טכנולוגיה, חופש פעולה) וככאלה שמסירים מכשולים בעבודה. בתמורה הם מרגישים מחויבות גבוהה יותר למקום העבודה. כתוצאה מכך, נוצר גם אקלים שירות טוב יותר. עבודה בארגון שמקדם את טובת הלקוחות יוצר השפעה רבה על המחויבות הקבוצתית (לדוגמה, חברי צוות העבודה פועלים ביתר נמרצות, התמדה, מסירות ונחישות לבצע את משימותיהם). הקשר בין אקלים השירות לבין נאמנות לקוחות הוא קשר דו-כיווני. הממצאים מראים שככל שאקלים השירות חזק יותר, כך גדלה נאמנות הלקוחות (הקשר מתווך בחלקו על ידי טיב הביצוע). גם הכיוון השני מתקיים. כלומר, ככל שנאמנות הלקוחות גבוהה יותר, כך עולה אקלים השירות. . APA PsycNet, psycnet.apa.org (באנגלית) Concepción Varela-Neira, Filipe Coelho, Zaira Camoiras-Rodríguez, Social media managers’ customer orientation, service climate and social media followers’ willingness to pay: moderated mediation model with triadic data, European Journal of Marketing 57, 2023-01-01, עמ' 1130–1160 doi: 10.1108/EJM-08-2021-0582 Schneider, B. White, S. Paul, M.C. (1998) Linking Service Climate and Customer Perceptions of Service Quality: Test of a Causal Model Journal of Applied Psychology Volume 83(2): 150–163 Schneider, B., & Bowen, D. (1995). Winning the service game. Boston: Harvard Business School Press Rust, R., & Zahorik, A. (1993). Customer satisfaction, customer retention, and market share. Journal of Retailing, 69, 193–215 Storbacka, J., Strandvik, T., & Gronroos, C. (1994). Managing customer relationship quality. International Journal of Service Industry Management, 5, 21–28. Schneider,B . White, S. Paul, M.C. (1998) Linking Service Climate and Customer Perceptions of Service Quality: Test of a Causal Model Journal of Applied Psychology Volume 83(2): 150–163 Salanova, M., Agut, S. and Peiró, J.M. (2005) Linking organizational resources and work engagement to employee performance and customer loyalty: the mediation of service climate, Journal of Applied Psychology 90(6): 1217-27
טרנסובסטנציאציה

טְרַנְסוּבְּסְטַנְצִיאַצְיָה (מלטינית: Transubstantiatio) היא השינוי של הישויות לחם ויין לבשרו ודמו של ישו במהלך טקס האוכריסטיה. לפי הכנסייה הקתולית, בעוד שהאופן שבו הלחם והיין מיוצגים לא משתנה במהלך הטקס, המהות שלהם משתנה. האמונה בטרנסובסטנציאציה מבוססת על פירושה של הכנסייה לדבריו של ישו בסעודה האחרונה: וַיִּקַּח אֶת הַלֶּחֶם וַיְבָרֶךְ וַיִּבְצַע וַיִּתֵּן לָהֶם וַיֹּאמַר: 'זֶה גוּפִי הַנִּתָּן בַּעַדְכֶם, זֹאת עֲשׂוּ לְזִכְרִי'. וְכֵן גַּם אֶת הַכּוֹס אַחַר הַסְּעוּדָה לֵאמֹר: 'זוֹ הַכּוֹס הִיא הַבְּרִית הַחֲדָשָׁה בְּדָמִי הַנִּשְׁפָּךְ בַּעַדְכֶם — הבשורה על-פי לוקאס, פרק כ"ב, פסוקים 19–20, בתרגום דליטש בעוד שהמילה "טרנסובסטנציאציה" עצמה לא מופיעה בכתבי קודש הנוצריים, המאמינים בתאולוגיה טוענים שהיא נרמזת בברית החדשה. הנצרות האורתודוקסית, הנצרות האוריינטלית והנצרות הקתולית, המייצגות כשני שלישים מהנצרות, מאמינות שהמרכיבים בטקס האוכריסטיה — הלחם והיין — אכן הופכים לגופו ודמו של ישו. את התמיכה לכך הן מוצאות בבשורות הסינופטיות ובאיגרת הראשונה אל הקורינתים. הן מדגישות שבהקשר שבו אמר ישו את הדברים הלחם והיין היו נראים, ולכן כוונתו לא הייתה סימבולית. פרוטסטנטים רבים לא מקבלים את דבריו של ישו כפשוטם, וטוענים שהדבר נכון לגבי רבים מהתיאורים שבהם מתאר ישו את עצמו, ולעיתים גם את אחרים, לדוגמה: "אני הוא לחם החיים", "אני השער", "אני הגפן" ו"היזהרו מהשְׂאוֹר של הפרושים והצדוקים" לכן, הפרוטסטנטים לא מתייחסים ללחם וליין בטקס האוכריסטיה כפשוטם, ומכבדים את הסמליות שלהם. בניגוד לרפורמטורים האחרים, שטענו כי המשמעות של טקס האוכריסטיה סמלית בלבד, קיבל מרטין לותר את עקרון ה"נוכחות הממשית" של ישו, אך טען כי ממשויות גופו ודמו מתקיימות ביחד עם הממשות של הלחם והיין. דוקטרינה זו, אשר פותחה על ידי התאולוג הימי-ביניימי ג'ון דנס סקוטוס, נקראה "קונסובסטנציאציה". לותר ראה את דוקטרינת הקונסובסטנציאציה מתאימה יותר לעקרון האינקרנציה (התגלמות). הנוצרים האורתודוקסים והקתולים לא רואים צורך להוכיח את האמונות שלהם דווקא מתוך פשט הביבליה, מכיוון שהמסורת שבעל-פה של הכנסייה נחשבת למקודשת כמו הכתוב. זאת בניגוד לפרוטסטנטים, המסתמכים רק על הטקסט. טרנסובסטנציאציה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הבשורה על-פי יוחנן, פרק ו', פסוק 35 הבשורה על-פי יוחנן, פרק י', פסוק 7 הבשורה על-פי יוחנן, פרק ט"ו, פסוק 1 הבשורה על-פי מתי, פרק ט"ז, פסוקים 6–12. כאשר אמר ישו את הדברים האלה לשנים-עשר השליחים, הם חשבו שהוא התכוון לכך שהם לא הביאו איתם לחם, אך ישו הבהיר להם שהוא מתכוון לתאולוגיה של הפרושים והצדוקים.
ביט69

ביט 69 הייתה להקת רוק ישראלית שהחלה את פעילותה בשנת 2004. בתחילת דרכה נודעה הלהקה בכך ששלושת חבריה הם בני נוער. הלהקה הוציאה לרדיו מספר סינגלים שהבולט בהם היה "כמו שלך". בלהקה היו חברים רענן פוגל, אורי שפלן ולורל עמיר. ב-2005 הוציאה הלהקה דיסק דמו ראשון לקראת תקליט הבכורה העתידי. לאחר הופעה בפני קהל במועדון הקולטורה בו נכח מנהל חברת התקליטים היי פייבר הפקות, נמרוד דוויק, הוחתמה הלהקה בחברת התקליטים. חברי הלהקה היו בני 12 בלבד. אלבום הבכורה של הלהקה, חומרים רטובים, יצא במרץ 2007 בהפצת הד ארצי. מפיקו המוזיקלי של האלבום היה יובל מנדלסון. מתוך האלבום בלטו השירים ״כמו שלך״ ו-״עוגות גבינה״ שזכו להשמעות רבות בתחנות הרדיו, האחרון אף לווה בקליפ בבימוי אלון בנארי ואלירן קנולר. לפני הוצאת האלבום הופיעה הלהקה בטקס פרסי עמ"י. באותה שנה ניהלה הלהקה טור שבועי במגזין הנוער ״ראש אחד״, ושיתפה פעולה עם נינט טייב בכפר המוזיקה בניצנים. באפריל 2008 הלהקה הוציאה לאור את אלבומה השני - בנות אוהבות בנים חזקים, בהפקתו המוזיקלית של יותם בן חורין ובהפצת היי פייבר הפקות. מתוך האלבום בלט השיר ״כל הבנות״ שזכה להצלחה בתחנות הרדיו. הנושאים העיקריים בשיריהם באותה תקופה הם נושאים מוכרים ואופייניים לתלמידי בתי ספר תיכוניים ולבני נוער בפרט, כדוגמת בית הספר ("נמאס"), מורים, בחינות, שיעורי בית, משחקי מחשב ("משחקי וידאו") ובעיקר בנות ("כמו שלך", "עוגות גבינה", "בנות אוהבות בנים חזקים" ועוד). לפעמים עסקו השירים גם בנושאים כגון סמים ("תפסיקו לעשן" ו"אני מעדיף לישון"), הדחקה ("כל הילדים" ו"המשחק הלא נכון") והתעללות ("ילד מוכה" מתוך הדמו). בשנת 2009 הפסיקה הלהקה את פעילותה. עמיר עזב את הארץ, שפלן ופוגל התגייסו ללהקת הנח"ל. בשנת 2020 חידשו פוגל ושפלן את פעילותה של ביט 69 לתקופה קצרה. אלבומם השלישי, טימבוקטו, יצא ב-14 ביולי 2020 בהפצת נענע דיסק. מתוך האלבום שוחרר קליפ לשיר ״לייק עליי״. כמו כן, בשיר האחרון באלבום התארח זבולון מושיאשווילי. באותה שנה פתחו את הופעת האיחוד של להקת שייגעצ בהאנגר 11. ביט 69 - דמו (2005) חומרים רטובים (2007) בנות אוהבות בנים חזקים (2008) טימבוקטו (2020) ביט69, סרטונים בערוץ היוטיוב ביט69, באתר Discogs (באנגלית) ביט69, באתר בנדקמפ אור ברנע, נינט בולעת רוק, באתר ynet, 1 באוגוסט 2007 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ברטולד אנגליש

ברטולד אנגליש (בגרמנית: Berthold Englisch;‏ 9 ביולי 1851, האָצ׳פּלאָץ, שלזיה הצ'כית - 19 באוקטובר 1897, וינה) היה שחמטאי יהודי-אוסטרי. אנגליש נולד בשלזיה הצ'כית למשפחה יהודית. הוא התפרנס למחייתו כסוכן בשוק המניות. אנגליש ניצח בתחרויות לייפציג 1879 (הקונגרס הגרמני הראשון) ובוויסבאדן 1880 חלק מקום ראשון-שלישי עם ג'וזף הנרי בלקברן ואדולף שוורץ, ולפני אמיל שאלופ, ג'יימס מייסון, הנרי בירד ושמעון אברמוביץ וינוור. בשנת 1883 הגיע למקום הרביעי בתחרות לונדון. בשנת 1887 הגיע למקום השביעי מתוך 21 מתחרים בתחרות פרנקפורט. בתחרות זו ניצח בין היתר את שמעון אלאפין, איזידור גונסברג ויוהנס צוקרטורט. בשנת 1896 ניצח בתחרות שארגן הברון רוטשילד. ENGLISCH, BERTHOLD - JewishEncyclopedia.com, jewishencyclopedia.com מדיה וקבצים בנושא ברטולד אנגליש בוויקישיתוף ברטולד אנגליש, באתר צ'סגיימס (באנגלית) משחקי שחמט של ברטולד אנגליש, באתר 365chess.com (באנגלית) על מותו של אינגליש, באתר rankzero.de ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פ.צ. ציריך

פ.צ. ציריך (בגרמנית: FC Zürich) היא קבוצת כדורגל שווייצרית, המייצגת את העיר ציריך. הקבוצה משחקת בליגת העל השווייצרית ברציפות מעונת 1990/1991. הקבוצה נוסדה ב-1896 וזכתה בשלוש עשרה אליפויות, בעשרה גביעים, ופעם אחת בגביע הליגה. זוהי קבוצה בולטת בליגה השווייצרית והיא משחקת באופן קבוע במסגרות אירופיות. המועדון הוקם ב-1 באוגוסט 1896 על ידי שלושה מועדונים מקומיים. ציריך זכתה באליפות הסופר-ליג השווייצרי הראשונה שלה בעונת 1901/02, אך לא הצליחו לשחזר את ההישג עד עונת 1923/24. בין השנים הללו, ציריך היו ב"שנות השממה", המועדון התקשה להתמודד במעלה הטבלה ובסופו של דבר ירד ליגה בעונת 1933/34, כאשר שיחקו בליגה השנייה עד שנת 1941. בעונת 41–1940, חזרו לליגה הראשונה, כשהם יורדים שוב ליגה הפעם בעונת 1945/46. כעבור שתי עונות, חזרו לליגה הראשונה, עד לעונת 57–1956 שבה חזרו לליגה המשנית. הם עלו בחזרה לליגה הראשונה כעבור שנתיים. תקופה זו הייתה מכונה "שנות הזוהר" של ציריך. באותן שנים, המועדון היה בשליטתו של הנשיא האגדי, אדווין נאגלי, וכלל שחקנים כמו קובי קון, פריטץ קונזלי ועוד רבים. ציריך זכו בשבע אליפויות בין השנים האלה, כאשר שלוש מאליפויותיהם השיגו באופן רצוף בין השנים 1974–1976. המועדון זכה 5 פעמים בנוסף בגביע השווייצרי ופעם אחת בגביע הליגה השווייצרית. ציריך הצליחו גם במפעלים האירופים, כאשר הגיעו בעונת 64–1963 לחצי גמר ליגת האלופות לאחר שניצחו את גלאטסראיי בשמינית הגמר ואת פ.ס.וו. אינדהובן ברבע גמר והודחו על ידי ריאל מדריד ובעונת 77–1976 הגיעו שוב לחצי גמר ליגת האלופות, לאחר שניצחו את טורון פאלוסאורה בשמינית הגמר ואת דינמו דרזדן ברבע גמר רק שהפעם הפסידו לליברפול. המועדון שב בחזרה לליגה המשנית בשנת 1988 וכעבור שנתיים חזר לליגה הראשונה. המועדון הגיע לשלב שמינית הגמר בגביע אופ"א בעונת 1998/99, אך הפסיד לרומא. המועדון זכה בשנת 2000 בגביע אחרי ניצחון בגמר על לאוזן, ובשנת 2005 אחרי ניצחון על לוצרן. ב-13 במאי 2006 זכתה ציריך באליפות לראשונה מזה 25 שנה. בעונת החולפת הם זכו פעם שנייה באליפות ברציפות. בעונת 2008/09 חזרו לזכות באליפות לאחר עונה ללא זכייה. ב-21 באפריל 2014 זכתה ציריך בגביע השווייצרי כשגברה בגמר 0–2 על פ.צ. בזל בתום 120 דקות. בעונת 2015/16 סיימה ציריך במקום העשירי והאחרון בליגה העליונה וירדה ליגה, אך שבה כעבור עונה אחת לאחר שסיימה במקום הראשון בליגה השנייה בעונת 2016/17. בעונת 2021/2022 זכתה הקבוצה באליפות ה-13 שלה, והראשונה מ-2009. גביע אירופה לאלופות: חצי גמר (2): 1963/1964, 1976/1977 הליגה האירופית: שלב הבתים (2): 2011/2012, 2014/2015 גביע אופ"א: שלב 32 האחרונות (1): 2007/2008 גביע אירופה למחזיקות גביע: רבע גמר (1): 1973/1974 אליפות שווייץ (13): 1902, 1924, 1963, 1966, 1968, 1974, 1975, 1976, 1981, 2006, 2007, 2009, 2022 גביע שווייצרי (10): 1966, 1970, 1972, 1973, 1976, 2000, 2005, 2014, 2016, 2018 גביע הליגה השווייצרי: 1981 מדיה וקבצים בנושא פ.צ. ציריך בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פ.צ. ציריך פ.צ. ציריך, ברשת החברתית פייסבוק פ.צ. ציריך, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פ.צ. ציריך, ברשת החברתית אינסטגרם פ.צ. ציריך, ברשת החברתית טיקטוק פ.צ. ציריך, סרטונים בערוץ היוטיוב פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר WorldFootball.net פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
איבר שהנשמה תלויה בו

אֵיבֶר שהנשמה תלויה בו הוא מושג הלכתי המתאר איבר בעל תפקיד ומשמעות מהותית בגוף האדם, או בגוף הבהמה. לאיבר זה יש תוקף רב מבחינה הלכתית, והוא נחשב כגוף כולו בדינים מסוימים. בתלמוד הבבלי, יש מחלוקת אמוראים בנוגע למה נחשב איבר שהנשמה תלויה בו: לדעת רב חסדא, איבר שהנשמה תלויה בו הוא כל איבר שאם יינטל, הבהמה תוגדר כטריפה. לדעת רבא, איבר שהנשמה תלויה בו הוא כל איבר שאם יינטל, הבהמה תוגדר כנבלה בעת מותה- גם אם נשחטה כדין. בגדר זה נכללים, לדוגמה, ושטה של הבהמה, קנה, ירכה או חללה. לדעת רב ששת, איבר שהנשמה תלויה בו הוא רק איבר שנטילתו תוביל למוות מיידי של הבהמה (כמו הלב או הושט). ידוע לנו בוודאות על איברים מסוימים הנכללים בהגדרה זו. ”ידי נזירה ורגלי נזירה - לא אמר כלום, ראשי נזירה, כבדי נזירה הרי זה נזיר. זה הכלל, דבר שהנשמה תלויה בו הרי זה נזיר” (מסכת נזיר, דף כ"א, עמוד ב'). כלומר, הראש והכבד נחשבים כדבר שהנשמה תלויה בהם. לשיטת הרמב"ם, גם לב נחשב אבר שהנשמה תלויה בו. רבי יעקב בן אשר מוסיף גם את הריאות. הלכה למעשה- אין הכרעה ברורה בעניין אצל הראשונים. כאשר אדם מקדיש חלק מגוף הבהמה (כגון האומר "רגלה של זו עולה"), ישנה מחלוקת אמוראים האם ההקדש חל על כל הבהמה, או שהוא חל רק על החלק שהוקדש. אך גם לדעת מי שסובר שההקדש אינו מתפשט, היכן שהאדם מקדיש דבר שהנשמה תלויה בו גם הוא מודה שהקידושין מתפשטים בכל הבהמה. כאשר אדם מעריך איבר שהנשמה תלויה בו (כלומר אומר "ערך לבי עלי", לדוגמה), או נודר איבר שהנשמה תלויה בו (כלומר אומר "דמי ריאותי עלי", לדוגמה), הוא חייב לתת את ערך, או את דמי, כל גופו. וכפי שפסק הרמב"ם: "האומר ערך ידי או ערך עיני או רגלי עלי או שאמר ערך יד זה או עינו עלי לא אמר כלום. ערך לבי או כבדי עלי או ערך לבו של פלוני או כבדו עלי נותן ערך כולו. וכן כל אבר שאם ינטל מן החי ימות אם אמר ערכו עלי נותן ערך כולו..." — הלכות ערכין וחרמין לרמב"ם, פרק ב, הלכה א אדם המקבל על עצמו נזירות בדבר שהנשמה תלויה בו, כגון שאמר "ראשי נזיר", "כבדי נזיר" וכדומה, נחשב כנזיר. אופנים נוספים בהם דנו בתלמוד ובפוסקים אם דין איבר שהנשמה תלויה בו כדין כל הגוף, הם לעניין תמורה, מכירה, בכור, קידושין ותשלומי ארבעה וחמישה. כמו כן, תרומת איבר מהאיברים שהנשמה תלויה בהם, כאשר התורם עדיין חי, אסורה גם אם נעשה בהסכמה מלאה של התורם. "אבר שהנשמה תלויה בו" בתוך: האנציקלופדיה התלמודית, כרך א', עמ' ק"ט-קי"ג. מאמרים בנושא אבר שהנשמה תלויה בו, באתר ספריית אסיף מכירת אבר שהנשמה תלויה בו, באתר דעת. ד"ר חוה טבנקין, סוגיות במכירת כליה מן החי להשתלה, באתר דעת תלמוד בבלי, מסכת תמורה, דף י"א, עמוד ב'. וכן הכריע הראב"ד בפירושו לתוספתא- "כל מקום שנעשה בו טריפה אם יחסר מן הבהמה". עי' בדברי רש"י, "כל דבר הנוטל והופך אותה נבלה מחיים כגון ושט או קנה או הירך או החלל שלה". תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף עח, עמוד ב. ה', משנה ג', פירוש המשניות להרמב"ם, מסכת ערכין האנציקלופדיה התלמודית, כרך א', ערך "אבר שהנשמה תלויה בו", טור ק"ט, הערה 4. תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ז', עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף כ, עמוד א תוספתא, נזיר, פרק ג'; תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף כ"א, עמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם, ספר הפלאה, הלכות נזירות, פרק א', הלכה ט"ז. ראו עליהם באנציקלופדיה תלמודית, כרך א', ערך "אבר שהנשמה תלויה בו", טור ק"ט ואילך. הרב מרדכי הלפרין, "נטילת איברים להשתלה מתורם חי", בתוך: אסיא, גיליון מ"ה-מ"ו, עמ' 40; הרב שמואל רבינוביץ, "סחר באיברים", בתוך: אסיא, גיליון ס"א-ס"ב, תשנ"ח, עמ' 58.