laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מיהאי פקטה

מיהאי פקטה היה שם הבמה של מור שוורץ (בהונגרית: Fekete Mihály;‏ צ'ונגראד, 31 בדצמבר 1884 – קלוז', 16 באפריל 1960), שהיה שחקן, במאי ומחזאי יהודי-הונגרי. מור שוורץ נולד במשפחה יהודית כבנם של איזידור שוורץ ושל יוזפה שוורץ. את לימודיו התיכוניים השלים בסגד ולאחר מכן באקדמיה לדרמה בבודפשט (כיון שמה האוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע). הוא החל את קריירת המשחק שלו ב-1903 עם להקתו של איגנץ קרצ'אני ששיחקה בבודה ובטמשוואר. אחרי טמשוואר, פץ' וברטיסלאבה (אז הונגריה)ברטיסלאבה, בשנת 1911 החתים אותו ינו ינוביץ' בקולוז'וואר. הוא שיחק וביים שם בתיאטרון במשך עשור. ב-1922 מונה למנהל התיאטרון בטרגו מורש, ולאחר מכן ב-1923, התיאטרון בטמשוואר. הוא חזר לקלוז' ב-1930 כבמאי ושחקן. כאשר בשנת 1941 האפליה הגזעית (בשל יהדותו) הורתה לו לרדת מהבמה, הוא הקים להקה בשם התיאטרון היהודי (קולוז'וואר), שחבריה כללו שחקנים יהודיים שלא יכלו לשחק במקומות אחרים: את טרז בארדי (בראון), שאנדור פורגאץ' (גלאנץ) שאחר כך נרצח באושוויץ וג'רג' קובאץ'. ההופעות נערכו ב"בית פועלי הברזל" בקלוז'. באוקטובר 1944 הוא ארגן מחדש את התיאטרון ההונגרי בקלוז', שם שיחק עד סוף ימיו. שניים ממחזותיו (Taking Temesvár, 1911; Tamás Bakócz, 1913) הוצגו על ידי תיאטרון Temesvár. המחזה שלו, שנכתב עם אימרה סאבו, הוא ליל הניסים (1935). כתביו הצבעוניים הקצרים פורסמו ב"טימישוארה" ב"הטול" (העט) . במגזין, מאמרים וסיפורים קצרים שלו עיתון בראשוב . בצעירותו - בשנותיו בטמשוואר - יצר ידידות חמה עם אלק גוז'דו הסופר. בשנות השלושים עשה רבות להצגת מחזות של סופרים הונגרים. בין היתר הועלו עלידו על הבמה של הסופר דומוקוש שיפוש גרגיר האבק בוכה המומחים של העם ספריו: תולדות המשחק בטימישוארה (Temesvár, 1911); מכפר לכפר (Temesvár, 1929). האיש שהוגלה (1914) באנק באן (1914) סיביר (1916) התשוקה (1917) הזקן בעל הנעליים ובנו ההוסאר (1917) הסערה (1918) הטרגדית רופאים (1918) בנות ג'ורקוביץ' (1918) בארץ הקנצ'וקה (1918) אלה שממחליפים חיים (1919) Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés I. (A–F). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1981. (לקסיקון ספרותי הונגרי רומני: סיפורת, עיון, ספרות מדעית, תרבות א' (A–F). עורך ראשי. אדגר באלוג. בוקרשט: קריטריון. 1981) יאנוש סקרנייש: מיהאי פקטה והאחרים. כתב העת ההט, 1979/2. מדיה וקבצים בנושא מיהאי פקטה בוויקישיתוף מיהאי פקטה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מיהאי פקטה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Születési bejegyzése a csongrádi izraelita hitközség születési akv. 21/1884. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-23.
פילוסופיה קונטיננטלית

פילוסופיה קונטיננטלית הנה מונח שניתן במקורו על ידי פילוסופים מהעולם דובר האנגלית, בעיקר אלו שעסקו בפילוסופיה אנליטית, כדי לתאר מגוון מסורות פילוסופיות שמקורן באירופה היבשתית (כלומר, שאינה כוללת את בריטניה). מקורן של רוב מסורות אלו הוא בגרמניה ובצרפת. המונח כללי ומעורפל למדי, והוא כולל למעשה את רוב זרמי המחשבה הפילוסופית מהמאה ה-20 שאינם חלק מהפילוסופיה האנליטית. בין השאר, המונח כולל את זרמי המחשבה הבאים: פנומנולוגיה של אדמונד הוסרל ומוריס מרלו-פונטי אונטולוגיה פונדמנטאלית של מרטין היידגר ביקורת גנאלוגית של פרידריך ניטשה ומישל פוקו פסיכואנליזה של זיגמונד פרויד וז'אק לאקאן אקזיסטנציאליזם של מרטין היידגר, אלבר קאמי וז'אן-פול סארטר הזרמים השונים של המרקסיזם (קרל מרקס, לואי אלתוסר, אסכולת פרנקפורט, יורגן הברמאס) הסטרוקטורליזם של מדעי החברה שפתחו קלוד לוי-שטראוס, לואי אלתוסר, פייר בורדייה, ז'ורז' דומזיל ומישל סר ביטויים שונים של הגות פוסט-מודרניסטית (ז'אן-פרנסואה ליוטר, מישל פוקו, ז'אק דרידה) פוסט-סטרוקטורליזם (ז'יל דלז, ז'אק דרידה, מישל פוקו, עמנואל לוינס, ז'וליה קריסטבה) הסוציולוגיה של פייר בורדייה הרמנויטיקה מבית מדרשם של הנס גאורג גדמר ופול ריקר דקונסטרוקציה של ז'אק דרידה ובעקבותיו פול דה מאן סמיולוגיה וסמיוטיקה שפתחו פרדינן דה סוסיר ואחריו רולאן בארת ביקורת הספרות ביקורת תרבות תאוריות פמיניסטיות המונח נמצא בשימוש בעיקר אצל פילוסופים לא-אירופאים או במחלקות ללימודים הומאניים לשם תיאור פעילות הנבדלת מהפילוסופיה האנליטית, ומההגות אשר עוסקת במדעים מדויקים, כגון מדעי-האדם, מדעי החברה, אסתטיקה, ספרות, או בתאוריות באדריכלות, קולנוע ותקשורת. הבחנה "אנליטי/קונטיננטלי" מקורה יותר בהבדל סוציו-תרבותי בין היבשת האירופאית והארצות דוברות האנגלית, ולאו דווקא בהבדלים במסורת הפילוסופיות, שהרי פילוסופים חשובים רבים מהמסורת האנליטית היו אירופאים דוברי גרמנית (איתם ניתן למנות את לודוויג ויטגנשטיין, קרל פופר, הנס רייכנבך, קרל המפל וכן את מי שנחשב למייסד הזרם האנליטי, גוטלוב פרגה). באופן כללי, הפילוסופים הקונטיננטליים טוענים נגד הפילוסופים האנליטיים כי הם מקבלים ומשתמשים באופן נאיבי בנקודת מבט מדעית ופורמליסטית, מבלי לחקור בצורה מספקת את הנחותיה המקדימות. הפילוסופים האנליטיים מאשימים את הפילוסופים הקונטיננטליים בעיסוק בפרשנות במקום בהבהרת בעיות פילוסופיות. ליאת פרידמן וגלית ולנר (עורכות), מחברות לפילוסופיה קונטיננטלית, כתב העת של הסמינר לפילוסופיה קונטיננטלית, הוצאת רסלינג, 2016 - 2020 מדיה וקבצים בנושא פילוסופיה קונטיננטלית בוויקישיתוף פילוסופיה קונטיננטלית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גיי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... גיי – מונח ממקור אנגלי המציין הומוסקסואל אנולה גיי – מטוס חיל האוויר האמריקאי שממנו הוטלה פצצת האטום "ילד קטן" על העיר הירושימה ביפן אנולה גיי (שיר) – שיר סינת'פופ אנטי-מלחמתי של להקת OMD משנת 1980 אישים ששמם גיי: ג'ון גיי – משורר ומחזאי אנגלי ג'יימס גיי-ריס – מפיק בריטי טייסון גיי – אצן אמריקאי מרווין גיי – מוזיקאי אמריקאי בסוגות נשמה ורית'ם אנד בלוז פיטר גיי – היסטוריון יהודי אמריקאי פמלה גיי – אסטרונומית, מחנכת ופודקאסטרית אמריקאית רודי גיי – כדורסלן אמריקאי רוקסן גיי – סופרת אמריקאית קלודין גיי – חוקרת מדעי חברה אמריקאית, נשיאת אוניברסיטת הרווארד ג'יי (פירושונים) ז'וזף לואי גה-ליסאק (ידוע לעיתים בטעות כגיי-לוסאק)
לחצות את הרוביקון

חַצִייָת הרוּבִּיקוֹן הוא מטבע לשון שמשמעותו עשיית פעולה אמיצה ומכרעת, שאין ממנה דרך חזרה, וללא אפשרות להתחרט. הביטוי נולד בעקבות חצייתו של יוליוס קיסר את נהר הרוביקון בדרך לכבוש את רומא. לנציבי פרובינקיות רומיות היה אימפריום (סמכות עליונה) במחוזותיהם בלבד. שם שימשו הנציבים כפרוקונסולים ומפקדי הלגיונות הרומים בשטח בתוך הארצות בהן שלטו. החוק הרומי קבע שרק שליטים נבחרים (קונסולים ופראיטורים) יכולים ליהנות מהאימפריום בתוך איטליה גופא. נציבי הפרובינקיות היו בעלי סמכות עליונה במחוזותיהם בלבד. כתוצאה מכך, כל נציב שנכנס לאיטליה בראש חייליו זונח את האימפריום שלו, מאבד את סמכותו, ולא יוכל עוד לפקד על כוחותיו באופן חוקי. שימוש בסמכות פיקודית באיטליה הייתה אסורה על פי חוק וזהו פשע שדינו מוות. יתר על כן, אף ציות לפקודות למי אין לו סמכות הוא פשע שדינו מוות. אם נציב נכנס לאיטליה בפיקוד על צבא, גם הוא וגם חייליו הפכו לפורעי חוק ונידונו אוטומטית למוות. ברפובליקה הרומית המאוחרת, נהר הרוביקון סימן את קו הגבול בין פרובינקיה גאליה קיסאלפינה, בשליטת הלגיונות של קיסר, לבין איטליה ההיסטורית. לכן בדרכם לרומא, נאלצו הנציבים לפרק את צבאותיהם צפונית לנהר הרוביקון, לפני כניסתם לאיטליה. יוליוס קיסר היה נציב של שלוש פרובינקיות רומאיות: גאליה קיסאלפינה, גאליה טרנסאלפינה ואיליריקום. כשהסתיימה כהונתו, הורה לו הסנאט לפרק את צבאו ולחזור לרומא, מכיוון שלא היה חוקי להכניס צבאות לאיטליה הרומית. נהר הרוביקון סימן את קו הגבול בין פרובינקיה גאליה קיסאלפינה, בשליטת הלגיונות של קיסר, לבין איטליה ההיסטורית בשליטת גנאיוס פומפיוס מגנוס. בינואר 49 לפני הספירה החליט קיסר לחצות עם צבאו את הנהר לכיוון רומא. חציית הנהר הייתה הצהרה על כוונתו של קיסר שלא לכבד את החלטת הסנאט. בכך הפר את האימפריום ובעצם פתח במרידה גלויה. לפי ההיסטוריון פלוטרכוס, עם החלטתו לחצות את הנהר, טבע קיסר מטבע לשון נוסף: "הַפּוּר נָפַל!", או בלטינית: "Alea iacta est". סווטוניוס מתאר זאת באופן דומה, וכותב כי קיסר ייחס את הכרעתו להתערבות האלים. התקדמותו התגלגלה לכדי מלחמת אזרחים, בה ניצח את פומפיוס והשתלט על רומא. לאחר ניצחונו קיסר הפך ל"דיקטטור לכל החיים" (אנ'), שליטה היחיד והבלתי מעורער של האימפריה הרומית. בנרטיבים הספרותיים רגע ההחלטה מתואר כדרמטי במיוחד, אולם חשיבותה של האנקדוטה מתערערת במקצת היות שכוחותיו של קיסר כבר חצו לאיטליה ביום הקודם וכבשו את ארימינום. בקומדיה האלוהית מזכיר דנטה אליגיירי את חציית הרוביקון כצעד שהביא לקיסר שלטון מלא ברומא. בסדרת סדרת ספרי קומיקס הצרפתית "אסטריקס", חוזר הביטוי "נפל הפור", כאזכור מרומז לדבריו של קיסר כשפקד על חציית הרוביקון. בשיר "Streets Of Love" של הרולינג סטונז שר הסולן מיק ג'אגר: "אני חושב שחציתי את הרוביקון". ערך מילוני בנושא חצה את הרוביקון, בוויקימילון Amelie Rosengren, Iacta Alea Est: Crossing the Rubicon | Latinitium, Latinitium, ‏27 בינואר 2018 (באנגלית) Beard 2015, p. 286. סווטוניוס תרגום: אלכסנדר שור (מלטינית), "חיי שנים-עשר הקיסרים" בפרויקט בן-יהודה, פסקה 32 Badian 1990, p. 30 דנטה אליגיירי תרגום: עמנואל אולסבנגר (מאיטלקית), "הקומדיה האלוהית: העדן" בפרויקט בן-יהודה Augie De Blieck Jr., The Asterix Agenda: "Alea Jacta Est" - What Does It Even Mean?, Pipeline Comics, ‏12 בנובמבר 2018 (באנגלית) The Rolling Stones - Streets Of Love (Studio Version) - OFFICIAL PROMO, סרטון בערוץ "The Rolling Stones", באתר יוטיוב (אורך: 04:02)
מוחריק

מוחריק (ערבית:مخيريق) היה רב שהתגורר בעיר מדינה ולחם לצד מוחמד בקרב אוחוד בשנת 625 בעמק הממוקם מול הר אוחוד, בצפון מערב חצי האי ערב. מוחריק היה רב עשיר, מלומד ומכובד. הוא גם היה מנהיג של באנו ת'אלבה, שבט יהודי ערבי בולט במדינה. על פי נורמן סטילמן, אבן אסחאק, הביוגרף של מוחמד, אומר שמוחריק "זיהה את שליח אללה - אלוהים יברך אותו ויעניק לו שלום - לפי תיאורו ולפי מה שמצא בלימודו. עם זאת, הוא היה רגיל לדתו, וזה עצר אותו, עד לקרב אוחוד שחל בשבת." בשנת 622 לספירה, מוחמד והשבטים השונים שחיו במדינה, כולל יהודי ת'אלבה, חתמו על חוקת מדינה. בהתאם לחוקה זו, כל השבטים החיים במדינה הפכו לקבוצה אחת, הנקראת "אומה", והיו מחויבים לעזור זה לזה, להילחם באויביהם וכל אחד לשאת בהוצאותיו. קרב אוחוד נערך בין כוח מהקהילה המוסלמית של מדינה, בראשות מוחמד, לבין כוח בראשות אבו סופיאן אבן חרב ממכה ב-19 במרץ 625. הקרב נפל במקרה בשבת. למרות שמירת השבת הנדרשת, החליט מוחריק שעליו להילחם לצד מוחמד. לאחר מכן ביקש מבני השבט שלו להצטרף גם הם לקרב. חלקם הסכימו, אבל אחרים הזכירו לרב את השבת. על כך ענה מוחריק "אין לכם שבת" ונזף קשות בבני שבטו על שלא הבינו את המשמעות הנסתרת של השבת. הוא ציווה שאם ייהרג בקרב, כל הונו כולל תמרים יעבור למוחמד. מוחריק נהרג בקרב. כפי שמגדיר זאת מוקטדר חאן, מוחריק הפך ל"שהיד היהודי הראשון של האסלאם". כשנאמר למוחמד, שהיה פצוע קשה, על מותו ההירואי של מוחריק, אמר מוחמד: "הוא היה הטוב שביהודים". שבעת הגנים והרכוש האחר שקיבל מוחמד מהרב שימשו להקמת הוואקף, "הקדש הצדקה של האסלאם" הראשון אי פעם. שני שבטים יהודים שהיו בעלי ברית עם מכה בקרב אוחוד גורשו ממדינה זמן קצר לאחר הקרב. שנתיים לאחר מכן, לאחר קרב נוסף, הוצאו להורג אנשי השבט היהודי של בני קוריט'ה. Ṭabarī, William Montgomery Watt, Michael V. McDonald (1987). The foundation of the community. State University of New York Press. p. 136. ISBN 978-0-88706-344-2. Norman A. Stillman (1979). The Jews of Arab lands: a history and source book. Jewish Publication Society. p. 121. ISBN 978-0-06-123135-3. However, he was accustomed to his own religion, and this held him back. Maller, Allen (2023-01-21). "Why Some Jews Supported Prophet Muhammad While Others Didn't". The Muslim Vibe. נבדק ב-2024-04-06. Akram Ḍiyāʼ ʻUmarī (1991). Madīnan Society at the Time of the Prophet: Its characteristics and organization. IIIT. pp. 62–. ISBN 978-0-912463-36-0. Haggai Mazuz (2014). The Religious and Spiritual Life of the Jews of Medina. BRILL. p. 16. ISBN 978-90-04-26609-4. Muqtedar Khan (4 Dec 2009). "Mukhayriq 'the best of the Jews'". Slash News. Stephen Suleyman Schwartz (2003). The two faces of Islam: Saudi fundamentalism and its role in terrorism. Anchor. ISBN 978-1-4000-3045-3
עונת 2024/2025 בליגת העל בכדורסל

עונת 2024/2025 בליגת העל בכדורסל תהיה העונה ה-71 של התחרות הארצית הבכירה לכדורסל בישראל וה-25 של ליגת העל. מספר הקבוצות הוא 14. על ניצחון במשחק מוענקות שתי נקודות ונקודה בודדת מוענקת על הפסד. קבוצות ליגת העל   הפועל גלבוע גליל הפועל באר שבע דימונה הפועל עפולה הפועל גליל עליון הפועל חולון הפועל חיפה הפועל ירושלים הפועל תל אביב מכבי תל אביב עירוני נס ציונה עירוני קריית אתא מכבי עירוני רמת גן אליצור עירוני נתניה בני הרצליה עקב הגדלת הליגה בעונה זו, ליגת העל תכלול 14 קבוצות, 12 ששיחקו בליגה ב-2023/2024 (מלבד הפועל אילת שסיימה במקום האחרון וירדה לליגה הלאומית), ואת אליצור עירוני נתניה והפועל גלבוע גליל שהעפילו בסיום עונת 2023/2024 מהליגה הלאומית. ביולי 2024 מנהלת הליגה החליטה לשנות את שיטת המשחקים בעונה הסדירה, לאחר שני סיבובים של 26 משחקים, במקום בית עליון ובית תחתון, 6 הקבוצות המובילות יבטיחו את מקומן בפלייאוף, הקבוצות במקומות 7–10 ישחקו בפלייאין בשביל 2 הכרטיסים האחרונים לרבע הגמר, הקבוצות במקומות 11–14 ישחקו בבית תחתון בעל 2 סיבובים שבסיומו 2 האחרונות ירדו לליגה הלאומית, מבנה הפלייאוף נשאר כמו העונה הקודמת. לראשונה בתולדות הליגה, ארבע הקבוצות שיסיימו במקומות 7–10 ישתתפו בטורניר הפליי-אין, שנערך בפורמט הדומה לפלייאין ה-NBA. הקבוצה שתסיים במקום השביעי תארח את הקבוצה שתסיים במקום השמיני, והקבוצה שתסיים במקום התשיעי תארח את הקבוצה שתסיים במקום העשירי שבו המפסידה תודח. מנצחת המשחק הראשון תקבל את המקום השביעי בפלייאוף, בעוד המפסידה תשחק משחק נוסף נגד המנצחת של המשחק השני על המקום השמיני. 6 הקבוצות הראשונות בתום העונה הסדירה ו-2 מנצחות הפלייאין התמודדו בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה ולפי מיקומן בפלייאין (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי). בסדרת הטוב מחמישה משחקים. המדורגת גבוה יותר תארח את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר תארח את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך). 4 הקבוצות המנצחות בשלב רבע הגמר התמודדו בסדרות בשיטת הטוב משלושה משחקים. המדורגת גבוה יותר תארח את המשחק הראשון והשלישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר תארח את המשחק השני. שתי הקבוצות המנצחות בשלב חצי הגמר התמודדו בסדרה שהוכרעה בשיטת הטוב משלושה משחקים. המדורגת גבוה יותר תארח את המשחק הראשון והשלישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר תארח את המשחק השני. שלבים מודגשים לקבוצות פעילות במפעל. מידע מאתר מנהלת הליגה מגרש הקבוצה אינו מאושר עמרי מנהיים, ‏פליי-אין ופחות משחקים: שינויים בליגת העל, באתר ערוץ הספורט, 7 ביולי 2024
מערך הכושר הקרבי

מערך הכושר הקרבי הוא גוף מקצועי בצה"ל בתחומי הכושר הגופני והקרבי הכפוף למפקדת קצין חיל רגלים וצנחנים ראשי בזרוע היבשה. תפקידי המערך: אישור תוכניות אימונים להגברת הכושר ביחידות וביצוע בקרה על רמת הכושר הקרבי. אף שרוב הפעילות מתנהלת ביחידות קרביות, במהלך הכשרות ואימונים, עוסק מערך הכושר הקרבי גם באנשי הקבע. בראש המערך עומד מפקד בדרגת אלוף-משנה. ארגוני המחתרת שפעלו בארץ ישראל לפני הכרזת העצמאות, הכשירו מתנדבים להגנה ושמירה על היישוב היהודי מפני ערביי ארץ ישראל באמצעות אימונים גופניים, מעבר מכשולים והתעמלות בוקר. ב-1948, לאחר שהוקם צבא הגנה לישראל ואורגנו יחידות הצבא השונות, מוקם המערך במחנה צריפין. לאחר שגדל, הועבר למיקומו הנוכחי במכון וינגייט. תשעת תפקידי המערך הוגדרו בפקודת ההקמה של שירות האימון הגופני. בפקודה נקבע כי המערך יעסוק בהקניית כושר בסיסי לטירונים, שיקום פצועים, אחזקת מתקנים וציוד, וארגון תחרויות ומבחני כושר לכלל המשרתים. ב-1976 גדל המערך ושמו שונה ל"מחלקת כושר קרבי". כעת קיבלה המחלקה אחריות גם על פיתוח מקצועות והכשרה לניווט בשטח, לימוד שחייה וירי לאחר מאמץ. אמן הלחימה אימי ליכטנפלד, מפתח שיטת קרב מגע, הוביל את התחום במחלקה במטרה להשתמש בה בקרבות פנים מול פנים. כחלק מהפקת הלקחים במלחמת לבנון השנייה, הושם דגש על הגברת הפעילות הגופנית של הלוחמים. המחלקה מונה מאות קצינים וחיילים המפוזרים בין יחידות הצבא השונות. בין אלו ניתן למנות את מדריכי הכושר הקרבי, קציני אימון גופני (א"ג), מדריכי קרב מגע ואנשי מילואים. מדריכות הכושר כונו בתחילה "מדריכות ספורט" (מד"ס) ובהמשך שונה שמן ל"מדריכות אימון גופני" (מדא"ג/ית). המדריכות נדרשות לפרופיל רפואי גבוה בדומה ליחידות קרביות ובהמשך עוברות השתלמויות מקצועיות ממוקדות בקיקבוקס, ספינינג ופילאטיס. המדריכים אחראים להפעלת חדרי כושר וארגון אירועים וימי ספורט ביחידות. מדי שנה, מקיימת מחלקת הכשירות הגופנית והקרבית, תחרויות ספורט בהשתתפות מאות חיילים בהם אליפות צה"ל למפקדים ואליפות צה"ל לכושר קרבי. מטרת האליפות היא שיפור הכושר הקרבי בצה"ל במטרה לקדם את מוכנות היחידות למלחמה ובחינת כשירותם הפיזית של הלוחמים בה. במהלך האליפות משתתפים בה באופן פעיל למעלה מאלף וחמש מאות מפקדים ולוחמים מכל יחידות הצבא, באוויר, ביבשה ובים. בין התחרויות נבדק בוחן קרב מגע, בוחן מסלול ובוחן פלוגה. כמו כן, מארגנת המחלקה בחני כושר קרבי המהווים מבחן חובה להמשך הקידום כמפקד וכקצין לוחם. ישנה התמקדות מיוחדת בפרויקטים לאורח חיים בריא באמצעות קבוצות ריצה, אימוני אופניים ושחייה ופרויקט "רצים במילואים". מערך הכושר הקרבי באתר צה"ל מאגר המידע בנושא כושר קרבי, מחלקת הכושר הקרבי אליפות צה"ל בכושר קרבי, 1983 מיכל דניאלי, ‏כושר קרבי בצה"ל: המהפכה התחילה, באתר ‏מאקו‏, 17 באפריל 2012 איתן גפן, אולמות כושר ענקיים ואג'נדה חדשה: מהפכת הכושר של זרוע היבשה בצה"ל, באתר ynet, 22 בינואר 2023 אביחי בקר, קצין רזה לדוגמה, באתר הארץ, 20 בנובמבר 2001 מערך הכושר הקרבי משמש כאחד מעמודי התווך של צה"ל למעלה מ-65 שנה, באתר צה"ל קובי פינקלר, מי הם אלופי הכושר הקרבי בצה"ל?, באתר ערוץ 7, 24 באפריל 2018 מערכת וואלה ספורט‏, צה"ל בכושר: הוכרזו המצטיינים בבוחן הכשירות הקרבית, באתר וואלה, 23 במאי 2023 שי לב, ‏משרתים במילואים? יש מי שדואג לכושר שלכם, באתר ONE‏, 23 במאי 2017
אדובי גו לייב

אדובי גו לייב (באנגלית: Adobe GoLive) הייתה תוכנה לבניית אתרי אינטרנט ולעריכת דפי HTML בשיטת WYSIWYG ("מה שאתה רואה זה מה שאתה מקבל"). התוכנה, שפותחה במקור על ידי GoNet Communication, נרכשה על ידי אדובי מערכות ב-1999 ובכך החליפה תוכנה אחרת של אדובי, PageMill. התוכנה הייתה בפיתוח פעיל עד ל-2008, כאשר הוחלט להפסיק את פיתוחה לטובת תוכנת דרימוויבר. תוכנת גו לייב החלה את דרכה ב-1996 כמוצר הדגל של חברת GoNet Communication שישבה באותה עת במנלו פארק שבקליפורניה ובהמבורג שבגרמניה. מאוחר יותר, שינתה החברה את שמה ל-GoLive Systems, וכתוצאה מכך שם התוכנה השתנה ל-GoLive CyberStudio. ב-1999 קנתה אדובי את GoLive Systems, ושינתה את שם התוכנה ל-Adobe GoLive. אדובי קנתה לאחר מכן את חטיבת הפיתוח שישבה בגרמניה על מנת להמשיך ולפתח את המוצר. בעשותה כן, הפסיקה אדובי את הפיתוח של תוכנת Adobe PageMill, שהייתה תוכנת אחרת לעריכת HTML שפותחה על ידי אדובי מ-1994. במקור, תוכנת CyberStudio על שלוש גרסאותיה פותחה עבור מחשבי מקינטוש בלבד, אך באביב 1999, זמן מה לאחר הרכישה, הוציאה אדובי לאור את גרסה 4.0, הגרסה הראשונה של גו לייב שיכלה לפעול גם על מקינטוש וגם על חלונות. מאז יציאתה לאור, התחרתה התוכנה בתוכנת דרימוויבר של מקרומדיה, וגרסאותיהן הראשונות יצאו בסמיכות זו לזו. עם הזמן, צברה דרימוויבר נתח שוק רחב יותר, והפכה לתוכנה הדומיננטית בשוק עורכי ה-HTML בשיטת WYSIWYG. לאחר שאדובי רכשה את מקרומדיה ב-2005, החליטה אדובי לשווק מחדש את גו לייב עבור קהל הרוכשים ה"מסורתי" שלה - מעצבים וגרפיקאים, במקום לשווקה כתוכנה מקצועית לבניית אתרי אינטרנט. במסגרת מהלך זה כללה אדובי את גרסת CS2 (גרסה 8) של התוכנה כחלק ממהדורת הפרימיום של "החבילה היצירתית 2" (Creative Suite 2) וכללה בה תמיכה טובה יותר באינטגרציה עם תוכנות עיצוב אחרות של אדובי (למשל פוטושופ). אך עם יציאתה של "החבילה היצירתית 3" (CS3) החליטה אדובי לשנות כיוון, ולכלול במסגרת מהדורת הפרימיום דווקא את דרימוויבר, ולהוציא לאור את גרסתה התשיעית של גו לייב כמוצר עצמאי, שלא כחלק ממותג "החבילה היצירתית". באפריל 2008 הודיעה אדובי על הפסקת הפיתוח והמכירה של התוכנה לטובת דרימוויבר. האתר הרשמי של התוכנה (מפנה כיום לאתר הרשמי של דרימוויבר) מדריכי שימוש ואתרי היסטוריה: OReilly Article with GoLive History mprove: Adobe GoLive’s Point & Shoot - an interface technique for creating hyperlinks Adobe GoLive Tutorials & Resource Site GoLive CS2 Tutorials and Reference GoLiveCentral - Tutorials & Resources Revive GoLive Adobe Forum chronicles from the GoLive era Pamela S. Pfiffner, Inside the publishing revolution : the Adobe story, Berkeley, Calif. : Peachpit Press, 2003, עמ' 175, ISBN 978-0-321-11564-5 Pamela S. Pfiffner, Inside the publishing revolution : the Adobe story, Berkeley, Calif. : Peachpit Press, 2003, עמ' 212-213, ISBN 978-0-321-11564-5 New Adobe Acrobat 8 Professional Enhances Adobe Creative Suite 2.3, Adobe PressRoom Adobe discontinues GoLive, Macworld (באנגלית)
משרד החוץ של איראן

משרד החוץ של איראן (בפרסית: وزارت امور خارجه) הוא משרד ממשלתי איראני בראשותו של שר החוץ האיראני, שהוא גם חבר בקבינט. בראש המשרד עומד כיום עבאס עראקצ'י. החלטות מדיניות החוץ מתקבלות במועצה העליונה לביטחון לאומי של איראן, ועל פי בתי המשפט הגבוהים של המנהיג העליון של איראן, עלי ח'אמנאי. שר החוץ הראשון של איראן היה מירזא עבד אל-והאב ח'אן, שכיהן בין השנים 1821–1823. ב-25 באוגוסט 2021 מונה חוסיין אמיר-עבדאללהיאן לשר החוץ של איראן, במקומו של מוחמד ג'וואד זריף. לאחר מותו של עבדאללהיאן בהתרסקות מסוקו של נשיא איראן ב-19 במאי 2024, מילא את מקומו עלי באקרי כני. הפקידים במשרד החוץ נכון למאי 2024 הם: שר החוץ - עלי באקרי כני (ממלא מקום). סגן לעניינים פוליטיים - עלי באקרי כני. סגן לענייני משפט ועניינים בינלאומיים - רזא נג'פי. סגן לענייני דיפלומטיה כלכלית - מהדי ספארי. סגן לענייני קונסוליה, פרלמנט ואיראן - עלי רזא ביגדלי. סגן לענייני מנהל ופיננסים - מוחמד פתח-עלי. דובר וראש המרכז לדיפלומטיה ציבורית ותקשורתית - נאסר כנעאני. ראש המרכז למחקרים פוליטיים ובינלאומיים - מוחמד חסן שייח'אולאסלאמי. העוזר הבכיר של השר לעניינים פוליטיים מיוחדים - עלי אסגר חאג'י. מאז 5 בספטמבר 2013, המשרד אחראי על המשא ומתן בנוגע להסכם על תוכנית הגרעין האיראנית, שבוצע בעבר על ידי המועצה העליונה לביטחון לאומי. בשנת 2023 החלו המשרד והנשיא בסיור באפריקה בשלוש מדינות כדי להגביר את היחסים עם מדינות אפריקה. בניית המשרד הושלמה בשנת 1939. Deutsche Welle, امیرعبداللهیان باز هم از احیای برجام در آینده نزدیک خبر داد, Deutsche Welle, ‏בפברואר 2023 محمد مهاجرانی, «رضا نجفی» معاون حقوقی و بین‌الملل وزارت خارجه شد, خبرگزاری مهر | اخبار ایران و جهان | Mehr News Agency, ‏31 באוקטובר 2021 خبرگزاری تسنیم | Tasnim, انتصاب باقری، فتحعلی و صفری به‌عنوان معاونان جدید وزارت امور خارجه, خبرگزاری تسنیم | Tasnim, ‏14 בספטמבר 2021 پایگاه اطلاع رسانی و خبری جماران, انتصاب جدید در وزارت خارجه/ علیرضا بیگدلی سرپرست معاونت کنسولی، مجلس و امور ایرانیان شد + سوابق, جماران, ‏12 בדצמבר 2021 Iran's Rouhani shifts responsibility for nuclear talks Reuters, Saudi Foreign Minister Arrives in Tehran Amid Rapprochement: Iran TV, Voice of America (VOA News), ‏17 ביוני 2023 Reuters, Iran and Sudan look to restore diplomatic ties, ‏6 ביולי 2023 Agence France-Presse, Iran's President to Set Out on Rare Africa Tour, Voice of America (VOA News), ‏10 ביולי 2023 ARCHITECTURE vii. Pahlavi, before World War II
שחר מילפלדר

שחר מילפלדר (נולדה ב־1997) היא חותרת פאראלימפית ישראלית. בהיותה בת 15, חלתה מילפלדר בסרטן העצמות, ועל-כן לאחר סדרה של טיפולים וניתוחים נאלצה לעבור הסרה של חלקו השמאלי של האגן, כדי למנוע סיכונים עתידיים לגרורות. היא התנדבה על-מנת להתגייס לצה"ל, וכן שירתה במשך כחמש שנים בתפקיד מדריכה וקצינה בחיל האוויר. כנערה, שיחקה כדורסל בליגה הלאומית. מילפלדר מתאמנת במרכז דניאל עמיחי ללימודי חתירה וימאות עם שותפה לסירה, הספורטאי הפאראלימפי הדרוזי-ישראלי סאלח שאהין, בחתירה. באליפות העולם 2023 הגיעו למקום הראשון, ובאליפות אירופה 2023 הגיעו למקום השישי. באליפות העולם 2024 שנערכה בסרביה הגיעו למקום הרביעי בחתירה זוגית מעורבת, בזמן של 8:15.85 דקות. במאי 2024 הבטיחו מילפלדר ושאהין את השתתפותם בתחרות חתירה זוגית במשחקים הפאראלימפיים פריז (2024), שם זכו במדליית ארד פאראלימפית משותפת, לאחר שסיימו במקום השלישי בזמן של 8:31.85 דקות. שחר מילפלדר, ברשת החברתית פייסבוק שחר מילפלדר, ברשת החברתית אינסטגרם הנס של שחר מילפלדר: כנגד כל הסיכויים הפכה לאלופה אולימפית אריאלה איילון, עם חצי אגן וקביים: שחר מטפסת על הרים ומתכוננת ללימודי רפואה, באתר ynet, 16 באוקטובר 2021 בהצדעה: קצינים חדשים בחיל-האוויר SHAHAR MILFELDER חתירה פראלימפית: מורן סמואל הבטיחה את מקומה בפריס צמד החותרים שחר מילפלדר וסאלח שאהין העפילו למשחקים הפראלימפיים סתיו איפרגן, הצלחה בפריז: זהב למורן סמואל, ארד לשחר מילפלדר וסאלח שאהין, באתר ynet, 1 בספטמבר 2024
קלמן אליעזר פרנקל

הרב קלמן אליעזר פרנקל היה עסקן ציבורי מפעילי המזרחי והפועל המזרחי, פובליציסט מחבר ספרים ומו"ל. נולד בשדליץ שבפולין בט"ו אלול, ה'תרנ"ה לאביו אברהם אבא (צאצא של רבי אבא חריף מקאליש, נכדם של המגן אברהם והמאור ושמש, והיה גם צאצא לרבי יחיאל מיכל מנמירוב), ולאימו נחמה (ביתו של רבי ישראל סיני זיידנצייג). למד בתלמוד תורה ובישיבה ובשנת ה'תרע"ח נשא את אשתו ברכה אסתר ליכנטשטיין. היה חבר הוועד הארצי של המזרחי בפולין, ייסד את תנועת צעירי המזרחי וניהל את מרכז המפלגה בין השנים ה'תר"פ-ה'תרפ"ד וסגן יו"ר ועד הקהילה בראדזין. בחורף ה'תרפ"ד עלה לארץ וניהל מהארץ את מחלקת העלייה והעבודה במרכז בירושלים. אחר כך עבר לתנועת הפועל המזרחי ובהמשך שימש כחבר המועצה הדתית של תל אביב-יפו. בארץ היה מתלמידיו הקרובים של הראי"ה קוק והיה המעלה על הכתב את דרשות הרב הנאמרות בשבת בשעת רעוא דרעוין, אותם לאחר מכן ערך והדפיס בספר שמועות ראי"ה. במסגרת פעולתו בכתיבה תורנית ופובלציסיטית היה עורכו של כתב העת "הכרם". בנו, מנחם. בתו, נחמה - חתנו משה דוד ישקונר. בתו, דינה - חתנו יהושע משה ונגוש. המזרחי - מהותו וחוקתו ה'תרפ"ו אל הקונגרס ה'תרפ"ז אנציקלופדיה לבר מצווה שמועות ראי"ה מאמריו של הראי"ה קוק, ה'תרצ"ט עולת החודש באהלי צדיקים ספרא חדתא לחגים וזמנים הכרם (כתב עת) תשובות הלכתיות ממנו נדפסו בספר "שם עולם" ומאמרים שכתב נדפסו במאספים: שערי תורה, אהל יצחק, תל תלפיות, המאסף (שי"ל בירושלים), הפוסק (שי"ל בתל אביב), ובעיתונים דאר היום, התור, הצופה, היסוד הבוקר ונתיבה. רשימת חיבוריו של קלמן אליעזר פרנקל באתר הספרייה הלאומית קלמן אליעזר פרנקל (עורך), הכרם (כתב עת), חוברת א, באתר היברובוקס, קלמן אליעזר פרנקל (עורך), הכרם (כתב עת), חוברת ג, באתר היברובוקס אליעזר קלמן פרנקל, אנציקלופדיה לבר-מצוה, באתר היברובוקס אליעזר קלמן פרנקל, עולת חודש, באתר היברובוקס אליעזר קלמן פרנקל, שמועות ראיה - חלק ראשון, באתר היברובוקס דוד תדהר, קלמן אליעזר פרנקל, באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו.