laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דתילי

דתילי הוא אתר אינטרנט הפונה אל גולשים מקרב הציונות הדתית והציבור הדתי לאומי. הוא בנוי כפורטל תוכן, והוקם לאור התפתחות מדיום האינטרנט בקרב המגזר הדתי והצורך במתן מענה ערכי-הלכתי לציבור זה. הפורטל מספק חדשות עדכניות, כתבות מגזיניות ומידע דתי, "שימושונים", תשובות לשו"תים, פורומים, וכן מעניק פרסום בלוחות, מכירת חמץ ועוד, תוך התמקדות בקהל הדתי על שלל גווניו. הפורטל הוא חלק מרשת אתרים המנוהלת על ידי חברת "דתילי בע"מ" שהוקמה בשנת 2007 על ידי איש התקשורת עמיעד טאוב, שהוציא קודם לאור את הירחון הדתי "נקודתי", אך העדיף לסגור אותו ולעבור מהדפוס לתחום האינטרנט. בנוסף לאתר הראשי מופעלים אתרי-משנה מקומיים כ"דתילי רעננה", "דתילי מודיעין" וכו'. צוות האתרים כולל עיתונאים, אנשי עסקים ואנשים מתחום המחשבים. האתר עוסק בחדשות יומיות ועדכניות ובהעלאת תכנים מגזיניים וגנריים תוך הקפדה על סטנדרטים ערכיים והלכתיים ושימת דגש על שירותים שימושיים כלוח קונים-מוכרים, לוח אירועים ואינדקס עסקים ואתרים. בין מדורי האתר: "חדשות הברנז'ה" - העוסק ברכילות במגזר הדתי; "דתילי נשי" - עוסק באישה הדתית; מדורי תרבות, צרכנות, ומדור ספרים גדול. בין הכותבים ובעלי הטורים ניתן למצוא, לצד טאוב, את טולי פיקרש, הרב אליעזר שנוולד, אליעזר שפר, ליאורה מינקה, ד"ר איילה גליקסברג, ד"ר מוטי גולן ואחרים. הגולשים יכולים להשתמש בשירותי הרשת באמצעות הטלפונים הסלולריים. הרשת מפיקה גם את המגזין האלקטרוני "עט-נט", המופץ מדי שבוע למנויים בדואר האלקטרוני. אתר האינטרנט הרשמי של דתילי
אלי דקל

אליהו (אלי) דקל (1918 - 8 בינואר 1984) היה ניצב במשטרת ישראל. התגייס למשטרה ביולי 1949, לאחר שחרורו מצה"ל. בשירותו במשטרה החזיק בתפקידים במטה הארצי. עם גיוסו היה קצין כח האדם במטה הארצי בדרגת עוזר מפקח מחוזי ובשנות החמישים היה ראש מחלקת שיטור ותפקידי מטה. בשנת 1958 היה במחזור הראשון של בית הספר לקצינים בכירים של המשטרה. היה סגן מפקד מחוז תל אביב, כראש מחלקת תכנון ומבצעים הופקד בין היתר על פרויקטים שונים דוגמת אבטחת מנהיגים זרים וייצוג המשטרה בוועדות ממשלתיות לקראת יום בחירות ולתכנון חגיגות לאומיות. בתפקיד זה התאים את מנגנון המשטרה לעידן האוטומציה ולקליטת מחשבים. בשנת 1969 מונה לראש אגף ארגון בדרגת ניצב, ב-1970 מונה לראש אגף המנהלה. בנובמבר 1972 מונה לסגן המפקח הכללי. פרש מהשירות בנובמבר 1976. במקביל לשירותו במשטרה היה דקל חבר בית הדין העליון של ההתאחדות לכדורגל בישראל. לאחר שירותו במשטרה כיהן כסמנכ"ל ביטוח לאומי. אליהו דקל נפטר בירושלים. הותיר אחריו אישה ושני ילדים. תבנית:דבר⁩ תבנית:מעריב⁩
S&M (שיר)

S&M (בעברית: סאדומזוכיזם) הוא הסינגל הרביעי של זמרת הפופ ריהאנה, מתוך אלבום האולפן החמישי שלה, Loud. השיר S&M, שנכתב על ידי חבורת ההפקה סטארגייט, יצא כסינגל ב-21 בינואר 2011, ושוחרר כסינגל השלישי מהאלבום Loud. השיר הגיע לעשירייה הראשונה במצעדי פזמונים של 12 מדינות, בתוכן אוסטרליה, בה הגיע למעמד של פלטינה ולמקום הראשון במצעד. בשל תוכנו הפרובוקטיבי, הווידאו קליפ של השיר הוגבל לשידור בערוצי MTV, והוקרן בשעות הלילה בלבד. הקליפ גם הוגבל במספר צופיו באתר יוטיוב כאשר רק משתמשים שמעל גיל 18 יכולים לצפות בקליפ. החסימה ירדה ב-2013. אף על פי שהקליפ הוגבל במספר צופיו ביוטיוב הוא גרף מעל 46 מיליון צפיות באתר. השיר מכר 3.5 מיליון עותקים בארצות הברית (פלטינה משולשת), מעל 600 אלף עותקים בבריטניה (פלטינה), ו-125,500 עותקים בצרפת. השיר הגיע למעמד זהב בבלגיה ובמדינה נוספת ומכר 7 מיליון עותקים בעולם, מה שהופך אותו לאחד מהסינגלים הנמכרים ביותר. השיר זכה להצלחה בינלאומית גדולה, ולאחד השירים המזוהים עם ריהאנה. השיר שהה שבועות רבים ב-20 הגדולים במצעד ה-iTunes ומצעד הפזמונים האמריקני בילבורד הוט 100. בשני המצעדים הללו זכה השיר במקום הראשון, וזאת בשל הרמיקס המשותף עם בריטני ספירס. S&M Remix הוא הרמיקס הרשמי לשיר S&M, שהקליטה ריהאנה בשיתוף עם הזמרת בריטני ספירס. בזכות הרמיקס קטף השיר את המקומות הראשונים במצעדים רבים (ביניהם הבילבורד הוט 100). בסוף שנת 2011, קבע מגזין בילבורד במצעד הסיכום השנתי, שההופעה המשותפת של ספירס וריהאנה לשיר בטקס פרסי הבילבורד, היא ההופעה הטובה ביותר בטקס פרסים לשנת 2011, עם רוב של 47% מן ההצבעות. באפריל 2011 יצא רמיקס לשיר, שבו הצטרפה לריהאנה זמרת הפופ המצליחה בריטני ספירס, בשיתוף פעולה ראשון בין שתי הזמרות. לגרסת הרמיקס התווסף בית נוסף ופרובוקטיבי בביצועה של בריטני ספירס. הרמיקס הוקלט לאחר שריהאנה ערכה סקר בקרב עוקביה בטוויטר ושאלה עם מי רוצים מעריציה שהיא תבצע את הרמיקס לשיר. לאחר שמרבית הקולות היו לטובתה של ספירס, הציעה חברת התקליטים של ריהאנה למנהליה של ספירס לשתף פעולה עם ריהאנה. לאחר מספר ימים הוקלט הרמיקס ושוחרר כסינגל רשמי לרדיו. לאחר שבועיים של לבטים הוחלט לא לצלם וידאו קליפ לרמיקס, אך לעומת זאת הרמיקס המשותף של הזמרות התנגן ברדיו במקום השיר המקורי. בזכותו של הרמיקס הצליחו צמד הזמרות לזקוף לזכותן להיט נוסף במקום הראשון במצעד הפזמונים האמריקני בילבורד הוט 100, כאשר זהו השיר העשירי של ריהאנה במקום הראשון והחמישי של בריטני. הרמיקס זכה לביקורות טובות ממרבית מבקרי המוזיקה בכל העולם והוכתר בשיתוף הפעולה של השנה. ב-22 במאי 2011 טקס פרסי הבילבורד האמריקני, פתחו ריהאנה ובריטני את ערב הטקס עם הרמיקס המשותף שלהן. תחילה שרה ריהאנה לבד על הבמה את החלק שלה, ולקראת סוף השיר הצטרפה בריטני להופעה. בהופעה הופיעו השתיים בלבוש מינימלי עם שלשלאות עם ידיהן, כיאה למשחקי הS&M, עם שני עמודי חשפנות, ורקדנים שהתלבשו בהתאם. את ההופעה סיימו השתיים במלחמת כריות. ההופעה הוכתרה כשיא הערב וסוקרה במקומות רבים ביום למחרת. מידע על היצירה "S&M" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "S&M" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "S&M" באתר Discogs סרטון השיר "S&M" באתר יוטיוב בריטני ספירס וריהאנה מציגות: סאדו-מאזו, באתר וואלה, 11 באפריל 2011
הפרגמנט המורטורי

הפרגמנט המורטורי (Fragment, מלטינית - שבר, רסיס) או הקאנון המורטורי הוא הרשימה העתיקה ביותר הידועה של ספרי הברית החדשה. ב-1740 גילה החוקר, האב לודביקו אנטוניו מורטורי(אנ') בספרייה האמברוזיאנית שבמילאנו, כתב יד בלטינית מהמאה ה-7. כתב היד שהגיע ממנזר בוביו(אנ'), (מנזר קולומבני הנמצא בבוביו(אנ')), הוא תרגום מיוונית של כתב יד אשר חסרה בו ההתחלה והוא נקטע בפתאומיות. מסמך זה נותן מידע על תהליך הקנוניזציה של כתבי הברית החדשה. המסמך כולל רשימה של כתבים שנחשבו ככתבי קודש והמחבר דן בחיבורים, מוסיף פרשנויות ומשלב מידע היסטורי. הרשימה ממיינת את הכתבים לארבע קבוצות: הבשורות, מעשי השליחים, איגרות פאולוס, איגרת יהודה, אגרות יוחנן (הראשונה, השנייה והשלישית), חזון יוחנן וחוכמת שלמה, כולם כתבי קודש ללא ספק. האפוקליפסה של פטרוס(אנ'), למרות שיש כאלו שטוענים שאין לקרוא אותה בכנסייה. רועה הרמס Ποιμήν του Ερμά המיוחס ליוחנן כותב הבשורה, אין לקרוא אותו בפומבי לעם בכנסייה כי אינו שייך לנביאים או לשליחים. דחה כתבים מאת ארסינואוס, ולנטינוס ומילטיאדס ככתבי מינות וכן את האיגרת ללאודיקים והאיגרת לאלכסנרינים כמזויפות. רבקה ניר, הנצרות הקדומה שלוש המאות הראשונות, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2009, עמודים 62-66. מדיה וקבצים בנושא הפרגמנט המורטורי בוויקישיתוף הפרגמנט המורטורי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
קודקס ותיקנוס

קודקס ותיקנוס (Codex Vaticanus, בעברית - מצחף הוותיקן) הוא כתב-יד של הביבליה הנוצרית, הכולל את הברית הישנה בנוסח תרגום השבעים והברית החדשה בנוסח אלכסנדרוני. גודל הדף הוא קוואטרו. הקודקס נכתב במאה ה-4 בארץ ישראל או מצרים, ונשמר בספריית הוותיקן לפחות מאז 1475, שאז נזכר פעם ראשונה בתכתובת בין ארסמוס מרוטרדם לבין ספריית הוותיקן. רק בסוף המאה ה-19 הודפס עותק פקסימיליה של הקודקס. ב-1881 עשו וסקוט והורט שימוש בטקסט כאשר הוציאו את הברית החדשה ביוונית מקורית שלהם (The New Testament in the Original Greek). אחת המסורות הקשורות בקודקס זה היא שאחרי התנצרותו של הקיסר קונסטנטינוס הוא הזמין את הספר מאוסביוס מקיסריה, העניק את הספר במתנה לכנסייה האורתודוקסית שבקונסטנטינופול שהפקידה אותו בידי הפטריארך האורתודוקסי של קונסטנטינופול (אנ'), שם היה הספר עד מסע הצלב הרביעי, נבזז על ידי הצלבנים והועבר לידי הפטריארך הלטיני של קונסטנטינופול (אנ') ובמאה ה-14 לספריית הוותיקן. קודקס סינאיטיקוס קודקס ותיקנוס גרקוס 1941 קודקס פלדנסיס מדיה וקבצים בנושא קודקס ותיקנוס בוויקישיתוף
סוף שבוע בתל אביב

סוף שבוע בתל אביב (בגרמנית: Alles für meinen Vater) הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2008 בבימויו של דרור זהבי. סיפורו של טארק (שרדי ג'בארין), צעיר פלסטיני, המגיע לתל אביב לבצע פיגוע התאבדות בשוק הכרמל, כדי לנקות את שם אביו ששתף פעולה עם השב"כ. כשהוא מנסה להפעיל את המטען הוא מגלה כי מתג ההפעלה אינו עובד. לאחר ניסיון כושל לרכוש מתג חדש אצל סוחר, ניצול שואה ואב שכול (שלמה וישינסקי), טארק נאלץ להישאר בתל אביב כשחגורת נפץ לגופו. מכאן גורלו נקשר לקרן (הילי ילון) בת ה-17, יוצאת בשאלה ומנודה מקהילתה. סיפור שהייתו מוביל את טארק לבחירה בחיים ולניסיונו לדבוק בם. זכה בפרס "חביב הקהל" בפסטיבל מוסקבה 2008 והתמודד בתחרות הרשמית של פסטיבל הסרטים בירושלים. היה מועמד לשישה פרסי אופיר. "סוף שבוע בתל אביב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "סוף שבוע בתל אביב", באתר נטפליקס "סוף שבוע בתל אביב", באתר AllMovie (באנגלית) "סוף שבוע בתל אביב", באתר Metacritic (באנגלית) "סוף שבוע בתל אביב", באתר אידיבי "סוף שבוע בתל אביב", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "סוף שבוע בתל אביב", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית "סוף שבוע בתל אביב" באתר "קרן הקולנוע הישראלי" שמוליק דובדבני, סוף שבוע פגוע, באתר ynet, 5 באוקטובר 2008 נדב בורנשטיין, "סוף שבוע בתל אביב" עתיר סטריאוטיפים, באתר nrg‏, 5 באוקטובר 2008 נירית אנדרמן, לא פה ולא שם, באתר הארץ, 6 באוקטובר 2008 גיתית גינת, עכבר העיר, סוף שבוע בת"א: פנטזיה על ערבי מחמד, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2008 מתן שירם, ‏הסרט "סוף שבוע בתל-אביב" שביים דרור זהבי זכה בפרס "חביב הקהל" בפסטיבל מוסקבה, באתר גלובס, 29 ביוני 2008 נירית אנדרמן, האיראני זכה, הישראלי חביב הקהל, באתר הארץ, 30 ביוני 2008
דיאטסרון

דִיאַטֶסָרוֹן (מיוונית "דיא-טסרון" "דרך של ארבעה"; בארמית סורית: ܐܘܢܓܠܝܘܢ ܕܡܚܠܛܐ) הוא חיבור שנכתב בערך בשנת 160 על ידי טטיאנוס (תלמידו של יוסטינוס מרטיר), המשלב את כל ארבע הבשורות לטקסט אחד. הדיאטסרון היה בשימוש מאות שנים בכנסיות המזרחיות אולם הוא הוחלף במהלך השנים על ידי הפשיטתא והדיאטסרון אבד, כנראה הפסיקו להעתיקו כי הרעיון שעמד מאחריו חרג מהקונצנזוס בכנסייה לגבי אופי הברית החדשה, כלומר העדפת הכנסייה את המבנה של ארבע בשורות נפרדות. המידע הקיים היום על החיבור מגיע מאזכורים אצל כותבים שונים בהם אוסביוס ומפירושים שנכתבו על הדיאטסרון, מהפירושים שרד בשלמותו הפירוש של אפרם סירוס (אפרים הסורי). רבקה ניר, הנצרות הקדומה: שלוש המאות הראשונות, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2009, עמ' 71 מדיה וקבצים בנושא דיאטסרון בוויקישיתוף תרגום לאנגלית של הדיאטסרון, Ante-Nicene Fathers vol. IX תרגום לאנגלית של הדיאטסרון, Early Christian Writings A Greek fragment of Tatian's Diatessaron from Dura, ארכיון האינטרנט דיאטסרון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פטרסון

פטרסון (באנגלית: Patterson, נכתב לעיתים Paterson) הוא שם משפחה שמקורו באיים הבריטיים, ומשמעותו בנו של פטריק. האם התכוונתם ל... אישים אלינור פטרסון – אתלטית אוסטרלית אן פטרסון – דיפלומטית אמריקאית ארתור לינדו פטרסון – פיזיקאי יליד ניו זילנד, על שמו קרויה פונקציית פטרסון ביל פטרסון – שחקן סקוטי ג'ון פטרסון – איש צבא אנגלי-אירי ג'ורג' פטרסון – מאמן כדורגל אנגלי ג'ימי פטרסון – רופא וכדורגלן סקוטי יבגניה פטרסון – מורה ליוגה פ. ג'. פטרסון – פוליטיקאי ג'מייקני, ראש ממשלת ג'מייקה קלייר קמרון פטרסון – גאוכימאי רוני פטרסון – נהג מרוצים שוודי מקומות פטרסון (ניו ג'רזי) – עיר בצפון מדינת ניו ג'רזי שבארצות הברית פטרסון (קליפורניה) – עיר במרכז מדינת קליפורניה שבארצות הברית, ליד מודסטו אחרים פטרסון (סרט) – סרט קולנוע בבימויו של ג'ים ג'ארמוש פטרסן פיטרסון על השם פטרסון באתר ancestry (באנגלית)
שמואל אבא מזיכלין

רבי שמואל אבא מזיכלין (י"ט בכסלו ה'תק"ע - כ"ו באלול תרל"ט) היה אדמו"ר חסידי בדור החמישי לחסידות והאדמו"ר הראשון של חסידות זיכלין. נולד בשנת ה'תק"ע לרב זעליג (בן הרב איצקל ודבורה בת הרב פישל מסטריקוב) וליוטל בעיר לויביטש שבפולין. נקרא על שם סביו הרב שמואל מטשערנוויסק ועל שם דודו זקינו הרב אבלי חריף מקאליש. למד תורה אצל רבי אריה לייב צינץ, ואצל רבי משה יהודה לייב זילברברג. רבו לעבודת ה' היה סבו רבי פישל מסטריקוב, תלמידם של המגיד ממעזריטש, רבי אלימלך מליז'נסק ורבי לוי יצחק מברדיטשוב. כמו כן ביקר כמה פעמים אצל הרב שמחה בונים מפשיסחא. בהגיעו לפרקו נישא לגולדה רייצא, בת דודו הרב מרדכי מבודזאנוב (שהיה חתן אמו חורגתו דבורה). אחר חתונתו החל להנהיג עדה בלויביטש. אחר כמה שנים מחתונתו ירד אביו מנכסיו ועל כן לקחו חמיו לגור על ידו בבודזאנוב שם פתח בית כנסת חסידי ונהג באדמו"רות. בשנת תר"ד נולד לו בנו רבי משה נתנאל. באותה תקופה ירד חמיו מנכסיו ולכן עבר לזיכלין שם התגוררה דודתו ביילא, אחות אביו וחמיו שהבטיחה לו לספק לו את צרכיו. רבי שמואל אבא התנגד מאוד לממשלת רוסיה עקב גזירותיה על היהודים ורדיפתה את רבי ישראל מרוז'ין, אותו החשיב מאוד. בעקבות כך הלשינו עליו מתנגדיו לשלטונות, על כך שהוא מעודד את תקומת מדינת פולין הכבושה, ועקב כך נאסר רבי שמואל אבא בחודש כסלו ה'תר"ה בכלא שבעיר לונטשיץ, שם ישב כשלושה שבועות עד שהגיעה הפקודה מורשא לשחררו. נפטר בשנת תרל"ט בזיכלין ונקבר במקום. על פי המסורת החסידית, נעצר השעון בחדרו בשעת פטירתו. בנו יחידו, רבי משה נתנאל, מילא את מקומו באדמו"רות. היה חתן אצל הרב אשכנזי. בנו של רבי משה נתנאל, רבי חנוך סעדיה מילא את מקומו של אביו ונהרג במלחמה יחד עם בנו הרב גד הי״ד נודע בדרכו העממית והפשוטה, עשיית מופתים וקירוב יהודים פשוטים. דרך זו הייתה חריגה בפולין החסידית, שם הייתה נפוצה דרך פשיסחא העמקנית והלמדנית. כן התנגד לרופאים מכל סוג עליהם היה אומר את הפסוק (תהילים קמד, ח) "אשר פיהם דיבר שוא וימינם ימין שקר" - שדיבורם בפיהם הוא שוא, ומה שכותבים רפואות ביד ימינם הוא גם כן שקר. רבי משה נתנאל מזיכלין, ממלא מקום אביו באדמו"רות. מרים ברכה, נפטרה ללא צאצאים. יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות - אישים. להב אש מאת נינו הרב אפרים מאיר זיכלינסקי שמואל אבא בן זליג מזיכלין, דף שער בספרייה הלאומית אליעזר עמנואל הלוי הורוויץ, להב אש, מכון שמחת עולם, ירושלים תשס"ח, עמודים ריא - ריט. אליעזר עמנואל הלוי הורוויץ, להב אש, מכון שמחת עולם, ירושלים תשס"ח, עמ' ריב.
Speed of Sound

"Speed of Sound" הוא שיר של להקת הרוק הבריטית קולדפליי. חברי הלהקה כולה היו שותפים בכתיבת השיר, והוא יצא בתור הסינגל המוביל של אלבום האולפן השלישי שלה, X&Y. השיר יצא ב-18 באפריל 2005, דרך חברת התקליטים פרלופון. בשיא הצלחתו ברחבי העולם, הגיע השיר למקום ה-2 במצעד הסינגלים הבריטי, ולמקום השמיני במצעד בילבורד הוט 100 האמריקאי, ובכך הפך לסינגל הראשון שלהם להיכנס לרשימות המצעדים האמריקאיות ולשיר המוצלח ביותר שלהם, עד להוצאתו של "Viva la Vida" בשנת 2008 והעפלתו למקום הראשון במצעד. "Speed of Sound" זכה בפרס "שיר השנה" של אגודת ASCAP, והיה מועמד פעמיים לפרס גראמי בטקס פרסי גראמי ה-48. כמו כן, זכה השיר בפרס המוזיקה הבריטית בקטגוריית "הסינגל הבריטי הטוב ביותר" בשנת 2006, והקליפ לשיר היה מועמד ל-4 פרסי VMA של MTV. חברי הלהקה הודו במספר מפגשים, כי השיר נכתב במהלך שנת 2004 בהשראת השיר "Running Up that Hill" של הזמרת קייט בוש. כמו כן, הודו חברי הלהקה כי הם לא מצליחים להתחבר לשיר והם מרגישים שהם לא מצליחים לבצע אותו כמו שהיו רוצים. על כן, הודה הסולן כריס מרטין, שהם לא מרבים לשיר אותו בהופעותיהם. השיר ראה אור בארצות הברית לראשונה בתאריך 18 באפריל 2005 והופעת הבכורה שלו ברדיו הייתה ביום שלאחר מכן, בתחנת הרדיו של רשת BBC הבריטית. השיר נתקל בביקורות מעורבות. מצד אחד נאמר על השיר שהוא נשמע כאילו הלהקה שרה אותו ב"טייס-אוטומטי", וכי הוא נשמע כמו שירה הישן של הלהקה, "Clocks", אך פחות קליט ופחות מוצלח. מן הצד השני, נכתב על השיר שהוא מוצלח, רענן ומרגש, ושיבחו את הלהקה על יכולותיה המוזיקליות והיצירתיות. הקליפ של "Speed of Sound" צולם בבמה אקוסטית בלוס אנג'לס ב-22 וב-23 באפריל 2005. הקליפ מתחיל במסך שחור, ואחריו מופיע כריס מרטין כשהוא מגיח מבין הצללים ומנגן על פסנתר בזמן ששר. כשמרטין פורש את ידיו לראשונה נדלקות כל נורות הלד שמאחוריו, וככל שהשיר ממשיך להתנגן, צבעי הנורות משתנה, ובסופו מופיעים כל חברי הלהקה כשהאורות בצבע לבן. הופעת הבכורה של הקליפ הייתה ב-23 במאי. הקליפ הגיע למקום ה-6 במצעד "הספירה לאחור" של שירי הרוק של ערוץ VH1 ב-11 ביוני 2005. בטקס פרסי ה-VMA של MTV הקליפ היה מועמד ל-4 פרסים, בקטגוריות "קליפ השנה", "האפקטים המיוחדים הטובים ביותר", "העריכה הטובה ביותר" ו"הצילום הטוב ביותר". הסינגל הגיע למקום ה-2 במצעד הפזמונים הבינלאומי השנתי של גלגלצ לשנת 2005. מידע על היצירה "Speed of Sound" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Speed of Sound" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Speed of Sound" באתר Discogs סרטון השיר "Speed of Sound" באתר יוטיוב Mulopo, Keith (26 באוגוסט 2022). "Album Review: A Rush of Blood to the Head // Coldplay". Inidependant. נבדק ב-12 בנובמבר 2022. {{cite web}}: (עזרה)
ובר (יחידת מידה)

ובר (באנגלית: weber, סימון: Wb) היא יחידת מידה סטנדרטית (כלומר, שייכת ליחידות SI) למדידת שטף מגנטי. ובר אחד שווה לטסלה כפול מטר רבוע או לוולט כפול שנייה. בניסוח מתמטי:   W b = T ⋅ m 2 = V ⋅ s {\displaystyle \ \mathrm {Wb} =\mathrm {T} \cdot \mathrm {m} ^{2}}=\mathrm {V} \cdot \mathrm {s} . היחידה קרויה על שמו של הפיזיקאי הגרמני וילהלם אדוארד ובר (1804–1891). ניתן להגדיר את ובר באמצעות חוק פאראדיי המקשר בין השינוי בשטף המגנטי העובר דרך לולאה לשדה החשמלי סביב הלולאה: שינוי בשטף המגנטי בקצב של 1 W b s e c {\displaystyle 1{\frac {Wb}{sec}}} יגרום להשראה של 1 כוח אלקטרו מניע בלולאה. יחידות מידה על שם אישים מדיה וקבצים בנושא ובר בוויקישיתוף ובר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פיטרסון

פיטרסון (באנגלית: Peterson) הוא שם משפחה ממוצא סקנדינבי הנפוץ במדינות אירופיות רבות, ומשמעותו בנו של פטר. השם מתייחס לפטרוס הקדוש, אחד משנים עשר שליחיו של ישו. האם התכוונתם ל... אישים אדריאן פיטרסון – שחקן פוטבול אמריקאי אוסקר פיטרסון – פסנתרן ג'אז ומלחין קנדי רוני פיטרסון – זמר, מוזיקאי וגיטריסט ישראלי ג'ורדן פיטרסון – פסיכולוג קליני קנדי פטרסון פטרסן
חונקי כמרים

חונקי כמרים (באיטלקית: Strozzapreti) הם סוג של פסטה מוארכת. בצק הפסטה הוא רצועה ארוכה אשר נחתכת לרצועות ולאחר מכן כל רצועה מגולגלת ליצירת גליל מסובב. הפסטה בדרך כלל לא אחידה בצורתה. הבצק ממנו עשויה הפסטה מורכב ככלל מקמח, מים, מלח בישול ולעיתים גם ביצים. בגרסאות אחרות מוסיפים גם גבינת פרמזן וקציפת ביצים. ישנן מספר אגדות הקשורות למקור השם: הראשונה קשורה בכמרים חמדנים אשר מיהרו לאכול את ארוחות הפסטה והיו נחנקים תוך כדי אכילה, כשחלקם אף מצאו את מותם תוך כדי כך. הסבר נוסף מתאר את עקרת הבית האיטלקייה, שבזמן הכנת הפסטה מוציאה את זעמה (ייתכן שבשל חייה הקשים) תוך שהיא "חונקת" את בצק הפסטה, וחמתה עולה עד כדי כך שתוכל לחנוק כומר. סברה שלישית היא שנשות מחוז אמיליה-רומאניה נוהגות להכין מאכלים לכמרים ולאנשי הדת באזור, ובעליהן כועסים על מעשה זה ומוכנים לחנוק את הכמרים על אף שהם אנשי דת. סברה נוספת היא שהאיכרים שבבתיהם הכמרים אכלו בחינם, קיוו שהכמרים ייחנקו. סברה נוספת היא שהפסטה מזכירה את צורת צווארוני חליפות הכמרים שהיו לא נוחים ואף נראו חונקים. מדיה וקבצים בנושא חונקי כמרים בוויקישיתוף רועי ירושלמי, פסטה להמונים, באתר ynet, 13 במאי 2015 דוד שושן, חונקי כמרים: איך נולדה המנה האיטלקית המפורסמת?, באתר הארץ, 6 בפברואר 2023
שוטגאן

המונח "שוטגאן" מפנה לכאן. לערך העוסק בביטוי בסלנג, ראו שוטגאן (סלנג). המונח "רובה ציד" מפנה לכאן. לערך העוסק ברובה המשמש לציד, ראו רובה ציידים. שוטגאן (באנגלית: Shotgun; "שוֹט-גאן"; בתרגום חופשי: "רובה כדוריות" ובעברית רובה ציד) הוא רובה חלק-קדח (רוח"ק) היורה תחמושת שבה כל תרמיל מכיל כדוריות עופרת רבות, בצירוף אבק השריפה, בשונה מתחמושת של רובים אחרים, שבה כל תרמיל משמש לירי קליע בודד. למונח הלועזי shotgun אין מונח מקובל בעברית. בדרך כלל, משתמשים בעברית במונח "רובה ציד", אף על פי שמונח זה שגוי כי אין חפיפה בין הקבוצות (ישנם רובים רגילים בעלי קנה-מחורק ואף רובי צלפים שמשמשים לציד, ומצד שני: יש רובי שוטגאן שמשמשים לפעולות משטרתיות בלבד, ולא לציד). רובה הציד הוא רובה בעל קנה חלק-קדח. בניגוד לרובים רגילים, היורים קליע בעל ראש עופרת או מתכת, רובה הציד יורה תחמושת הנקראת shell או slug, ובה יש עשרות כדוריות עופרת קטנות (מעין קליעי רסס). הכדוריות מתפזרות בעת הירייה, ובכך גדל הסיכוי לפגוע במטרה ולגרום לה נזק רציני. חסרון השימוש בתחמושת זו הוא שהיא יעילה רק לטווח קצר. כוח האש של רובה הציד הוא לרוב גבוה - הוא בעל כוח עצירה חזק אך חדירה נמוכה - ולכן הוא נשק שימושי בידי כוחות משטרה, שירותי הביטחון ויחידות עילית ללוחמה בטרור. המשטרה ויחידות אלו משתמשים בו (בצירוף תחמושת מתאימה) לפריצת דלתות ומנעולים וכן לסילוק פצצות (בעזרת תחמושת מיוחדת העושה שימוש במים כדי להשמיד את הפצצה). בעקבות התגברות המקרים של לוחמה בשטח בנוי, גבר השימוש ברובי ציד גם ביחידות צבאיות, אם כי עדיין במידה מועטה יחסית. בארצות הברית, רובי הציד הם נשק נפוץ בידי אזרחים, בדרך כלל למטרות ציד ולהגנה עצמית. גם כוחות הביטחון האמריקניים, לרבות המשטרה וה-FBI, משתמשים ברובה זה. רוב רובי הציד המודרניים מוזנים ממחסנית פנימית הנמצאת מתחת לקנה ונקראת "שחלה". רוב רובי הציד המודרניים הם בעלי קנה מחורק, כלומר קנה בו חריטות דמויות סליל על הדופן הפנימית של הקנה, הגורם לקליע לצאת ממנו כשהוא מסתובב סביב ציר סיבוב, וזאת כדי לאפשר שימוש גם בתחמושת בעלת קליע גדול, המאפשר לצוד חיות גדולות יותר. השימוש ברובים אלו לצורך פיזור הפגנות נעשה בדרך כלל באמצעות כדורי גומי. רוב הרובים מסוג זה מתאפיינים בקוטר קנה רחב למדי: 18.5 עד 15.6 מ"מ. לשם השוואה, קוטרו של מקלע כבד 0.5 הוא כ-12.5 מ"מ. קוטר הקנה מושפע ממידה המוכרת כיחידת ה-gauge, שמקורה בתותחים הראשונים שקוטר הקדח שלהם נקבע ביחס למשקל הקליע, שהיה בעבר בעל צורת כדור. למשל, כדור עופרת של 2 gauge שוקל חצי פאונד (227 גרם), וכדור של 10 gauge שוקל עשירית פאונד (45.4 גרם), ולכן קטן יותר. רובה שהקליבר שלו הוא 2 gauge הוא כזה שכדור עופרת שקוטרה כקוטר קנהו הוא חצי פאונד, ואילו רובה שהקליבר שלו הוא 10 gauge הוא כזה שכדור עופרת שקוטרה כקוטר קנהו הוא עשירית פאונד. לכן, הרובה בקליבר 2 gauge בעל קנה עבה ורחב יותר מאשר רובה בקליבר 10 gauge. ההמרה מ-gauge למילימטרים היא מהצורה d n = c ⋅ n − 1 / 3 {\displaystyle d_{n}=c\cdot n^{-1/3}} כאשר c הוא קבוע מספרי שכולל יחידות, d n {\displaystyle d_{n}} הוא קוטר הרובה במילימטרים ו-n הוא מספר ה-gauge. בדרך כלל, ככל שהקליבר גדול יותר, עוצמת הירייה גדולה יותר. רמינגטון 870 בנלי M4 מוסברג 590 פראנצ'י SPAS-12 פראנצ'י SPAS-15 בראונינג M97 AA12 רובה פילים שובו של קצוץ הקנה - מאמר על רובי shotgun מאת אבי מור סקירה על רובי ציד מרחבי העולם שוטגאן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הקומדיה האלוהית (אלבום)

הקומדיה האלוהית הוא אלבומה הראשון, והיחיד שנמכר באופן מסחרי, של השחקנית-דוגמנית מילה יובוביץ'. הוא יצא לאור בשנת 1994 ונקרא על שם הקומדיה האלוהית של דנטה. רוב שירי האלבום נכתבו והולחנו על ידי יובוביץ' בהיותה בת 15. בשנת 1998 הוציאה יובוביץ' את אלבומה השני "The People Tree Sessions", אשר כלל שירים שנכתבו עבור אלבומה הראשון אך לא נכללו בו. חברת התקליטים החליטה שלא למוכרו באופן מסחרי והוא נגנז. בשנים האחרונות ובעקבות סוגיית האלבום הגנוז, התירה יובוביץ' את הזכויות על שיריה לכל דורש, באתר הבית הרשמי שלה. האלבום ככלל מוגדר כרוק אלטרנטיבי ובחלקו כפולק עממי אוקראיני. הוא ניחן גם בלחנים והשפעות מן המוזיקה הקלטית והפולק הרוסי. בין שירי האלבום, נכלל השיר "שעון" (Clock), אשר נכתב על חייה של אנה פרנק. שיר נוסף הוא "צ'ארלי", שנכתב כשנתיים לפני צאת האלבום, עבור הסרט "צ'פלין" שיצא לאקרנים ב-1992, ובו כיכבה יובוביץ' כאשתו של צ'ארלי צ'פלין. השיר "In a Glade" הוא ביצוע מחודש לשיר עם אוקראיני. השיר "הג'נטלמן שנפל" הוא היחידי באלבום שלו צולמו קליפים. האחרון צולם כמחווה לסרט "Meshes of the Afternoon" של הקולנוענית מיה דרן, שיצא בשנת 1943. הקליפ, כמו הסרט, מציג תבניות פסיכולוגיות החוזרות על עצמן, כגון מפתחות נופלים, טלפונים מנותקים, דלתות פתוחות והאנשה של המוות. בעקבות הקליפ שודר הסרט ב-MTV. מילה יובוביץ' - שירה, כתיבה ולחנים כריס ברנר - מנדולינה, קלידים ג'ון דין - כינור, מנדולינה, key Fiddler דייוויד לימריק - גיטרה אקוסטית וחשמלית ביורן מיירן - גיטרה בס מידע על האלבום הקומדיה האלוהית באתר MusicBrainz MillaJ.com ביוגרפיית מוזיקה, האתר הרשמי של מילה יובוביץ' Meshes of the Afternoon
יזדגרד

האם התכוונתם ל... יזדגרד הראשון יזדגרד השני יזדגרד השלישי
דייוויד מת'יו

דייוויד מת'יו (David Mathew; ‏15 בינואר 1902 - 12 בדצמבר 1975) היה בישוף קתולי אנגלי והיסטוריון. מת'יו נולד בליים רידג'ס שבדורסט והתחנך בקולג'ים של חיל הים המלכותי. הוא שירת בחיל הים הבריטי בסוף מלחמת העולם הראשונה, ולאחר מכן רכש תואר בהיסטוריה מודרנית בבייליול קולג' שבאוניברסיטת אוקספורד. הוא עקר לרומא והוסמך כנזיר ב-1929. לאחר שירות בן עשרה חודשים בלבד, חזר בו והחליט כי אורח החיים הנזירי אינו מתאים לו. תחת זאת הוא פנה לקריירה של כהן דת, ושירת באוניברסיטת לונדון. ב-1938 מונה כמשנה לבישוף של וסטמינסטר, ושירת בתפקידו זה במהלך הבליץ. לאחר מלחמת העולם השנייה יצא כשליח הכס הקדוש לאתיופיה ובשנה שלאחר מכן לאפריקה המזרחית הבריטית. הוא מונה כ"בישוף טיטולרי של אפמאה בביתיניה". מת'יו שב לאנגליה ב-1953 ומונה לבישוף הצבא הבריטי, לאחר שדחה הצעה לשמש כנונציו בברן, בירת שווייץ. ב-1963 הוא פרש מעיסוקיו ככהן דת והתמסר לכתיבת ספרי היסטוריה. הוא מת בלונדון ב-1975 בגיל 73. The Celtic Peoples and Renaissance Europe (1933) The Reformation and the Contemplative Life (1934) Catholicism in England, 1535-1935. Portrait of a Minority: Its Culture and Tradition (1936) Steam Packet (1936) The Jacobean Age (1938) British Seamen (1943) The Naval Heritage (1944) Acton: The Formative Years (1946) Ethiopia: The Study of a Polity, 1540-1935 (1947) The Social Structure in Caroline England (1948) Sir Tobie Mathew (1950) The Mango on the Mango Tree (1950) The Age of Charles I (1951) In Vallombrosa (1952) The Prince of Wales's Feathers (1953) Scotland under Charles I (1955) James I (1967) Lord Acton and His Times (1968) The Courtiers of Henry VIII (1970) Lady Jane Grey (1972) Kerr, Fergus: 'Mathew, David James (1902–1975)', rev., Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2004 Archbishop David Mathew ob the Hierarchy of the Catholic Church site ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.