laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הים היוני

הים היוֹנִי (באלבנית: Deti Jonë (הים שלנו), ביוונית: Ιόνιο Πέλαγος, באיטלקית: Mare Ionio) הוא זרוע של הים התיכון. הים תחום ממערב בסיציליה ובדרום המגף האיטלקי (פוליה וקלבריה); ממזרח – בדרום אלבניה, באיים היוניים, ובמערב יוון; ובצפון – בים האדריאטי שאליו הוא מחובר במצר אוטרנטו. הים כולל את מפרץ טאראנטו. בין הערים המפורסמות על הים: סירקוזה, קורפו וקטניה. מצר קורפו מדיה וקבצים בנושא הים היוני בוויקישיתוף הים היוני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גופי מים ובנושא גאוגרפיה של אירופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יאט"א

ארגון חברות התעופה הבין-לאומי יאט"א (International Air Transport Association – IATA) הוא ארגון מסחר בין-לאומי של חברות תעופה אשר מטהו נמצא במונטריאול, קנדה. יאט"א נוסד באפריל 1945, בהוואנה שבקובה. הארגון הוא ממשיך דרכו של "ארגון התחבורה האווירית הבין-לאומי" (International Air Traffic Association), אשר נוסד בהאג בשנת 1919, השנה בה החלו טיסות נוסעים סדירות. בעת יסודו היו 57 חברות בארגון, רובן מאירופה וצפון אמריקה. היום חברות בארגון 270 חברות מלמעלה מ-140 אומות בכל קצווי תבל. המטרה העיקרית של הארגון היא לסייע לחברות תעופה לקיים ביניהן תחרות הוגנת ואחידות במחירים. לצורך חישוב מחירי כרטיסי הטיסה, חילקה יאט"א את העולם לאזורים: דרום, מרכז וצפון אמריקה אירופה, המזרח התיכון ואפריקה. עבור יאט"א אירופה כוללת את הארצות מרוקו, אלג'יריה, תוניסיה, טורקיה וישראל. אסיה, אוסטרליה, ניו זילנד ואיי האוקיינוס השקט. לצורך השגת המטרה קיבלו חברות התעופה היתר מיוחד מן הגופים המפקחים על הגבלים עסקיים בעולם לתיאום מחירים האחת עם חברתה. אולם, היו שהאשימו את יאט"א כי היא מתנהגת כקרטל ורבות מחברות הטיסות המוזלות אינן חברות מלאות ביאט"א. בשנת 2005 הציעה נילי קרוס (Neelie Kroes) המפקחת על ההגבלים העסקיים באיחוד האירופי להפסיק את ההיתר שניתן לחברות יאט"א לתיאום מחירים. בשנת 2006 הגופים המפקחים על תחרות מסחרית באיחוד האירופי חוקרו את פעילות יאט"א. ביולי 2006, משרד התחבורה האמריקאי הציע אף הוא להפסיק את החסינות הניתנת לחברות התעופה בעניין תיאום מחירים. גם בישראל ביקש הממונה על ההגבלים העסקיים, בשנת 2013, להחיל את חוק ההגבלים העסקיים על חברות תעופה זרות הטסות לישראל. ליאט"א תפקיד מרכזי בהסמכת סוכני נסיעות בעולם כולו (להוציא את ארצות הברית). יאט"א אף קובעת תקנים בתחום הטסת מטענים מסוכנים ומפרסמת ספר הוראות בנושא (IATA Dangerous Goods Regulation manual) המקובל בעולם כולו כתקן להטסת מטענים כאלה. מה- 1 ביוני 2008 כל חברות התעופה החברות בארגון חויבו בהנפקת כרטיס טיסה אלקטרוני לנוסעיהן. קוד יאט"א, המכונה על ידי הארגון "IATA Location Identifier", הוא קוד אלפביתי בן שלוש אותיות המוקצה לשדות תעופה רבים ברחבי העולם. קודים אלה מתפרסמים מדי שלוש שנים במדריך "IATA Airline Coding". הקצאת קודים אלה נסמכת על החלטה 767 של הארגון, והיא מתבצעת על ידי מטה IATA במונטריאול. IATA מקצה קודים גם עבור תחנות רכבת וחברות הנדלינג בשדות תעופה. קודי IATA נמצאים בשימוש בלוחות הזמנים של חברות התעופה, הזמנת הטיסות, העברת הכבודה, וכו'. אלה הם הקודים המודפסים על סרטי הבידוק המחוברים למזוודות בעת ההגעה לטיסה. מדיה וקבצים בנושא יאט"א בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יאט"א (באנגלית) יאט"א, ברשת החברתית LinkedIn מיכל רז-חיימוביץ', ‏IATA: פעילות ענף התעופה תגיע ל-5.7 טריליון דולר בשנת 2036, באתר גלובס, 2 באוקטובר 2018 מיכל רז-חיימוביץ', ‏המאבק בין סוכני הנסיעות ובין ארגון יאט"א מגיע לבית המשפט, באתר גלובס, 19 במרץ 2020 יצחק גדיש, לפתוח את השמים, באתר הארץ, 25 בספטמבר 2005 זוהר בלומנקרנץ, סוכני הנסיעות: רשות ההגבלים אינה מטפלת בקרטל בענף התעופה, באתר TheMarker‏, 2 ביולי 2009 EU Wants to Abolish Airline Pricing Accord, וול סטריט ג'ורנל, ‏Nov. 16, 2005 (באנגלית) אורה קורן, זוהר בלומנקרנץ, גילה רוצה להחיל את חוק ההגבלים גם על חברות תעופה זרות, באתר TheMarker‏, 24 באפריל 2013 זוהר בלומנקרנץ, המעבר לכרטיסי טיסה אלקטרוניים נדחה בחצי שנה - ל-31 במאי 2008, באתר הארץ, 25 ביוני 2007
אייסופ רוק

אייסופ רוק (Aesop Rock; נולד ב-5 ביוני 1976 בשם איאן מתיאס באביץ) הוא מוזיקאי היפ הופ, ראפר ומפיק מוזיקלי אלטרנטיבי. הטכניקה של אייסופ רוק כוללת שימוש מתוחכם במטפורות, משחקי מילים (במיוחד פאראפרזות על פתגמים שונים) והתייחסויות מרובות לתרבות פופולרית. סגנון הראפ של אייסופ רוק מגוון ביותר, גם מבחינת המהירות וגם מבחינת טון הדיבור (למשל בשיר "Big Bang" באלבום 'Float', בו הוא עובר מדיבור איטי מאוד בבתים לפזמון מהיר מאוד שמזכיר את באסטה ריימס). אייסופ רוק מאופיין בקולו המיוחד, תוצר שנים מרובות של עישון. אייסופ רוק משתמש לעיתים קרובות בברייקביט ובלחני אמביינט, שינויי מקצבים תוך כדי השיר ושילוב קטעי א-קפלה. המילים של אייסופ בשיריו הן קשות להבנה ומסובכות והשימוש הרב של אייסופ במטפורות ומילים גבוהות מקשות על המאזינים להבין את כוונותיו של אייסופ. אייסופ כותב את שיריו על אירועים מחייו האישיים ונוטים להתחבר אל שיריו אנשים מתרבות ההיפסטרים. במאי 2014 מאט דניאלס מצא שאוצר המילים של אייסופ רוק כל כך גבוה שהוא משתווה לאוצר המילים של שייקספיר והרמן מלוויל ונמצא כהמשורר עם אוצר המילים הכי רחב בהיפ הופ. בין המפיקים שעבדו עם אייסופ רוק נמנים בלוקהד, אומגה-וואן ואל-פי. בין הראפרים שעבדו עמו נמנים פרסי-פי, דל דה פאנקי הומוספיין, סלאג מאטמוספיר, ואסט אייר מקאניבל אוקס, דוזוואן, אילוג'יק, סי-רייז-וואלז, פארטי פאן אקשן קומיטי, מיסטר ליף וקאמפ לו. 1997 – "Music For Earthworms". 1999 – "Appleseed". 2000 – "Float". 2001 – "Labor Days". 2001 – "Boombox 12". 2001 – "Daylight 12". 2001 – "Coma / Maintenance 12". 2002 – "Daylight". 2003 – "Bazooka Tooth". 2003 – "Easy / No Jumper Cables 12". 2003 – "Freeze / The Greatest Pac-Man Victory In History 12". 2003 – "Limelighters 12". 2004 – "Build Your Own Bazooka Tooth". 2005 – "Fast Cars, Danger, Fire and Knives". מדיה וקבצים בנושא אייסופ רוק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אייסופ רוק (באנגלית) אייסופ רוק, ברשת החברתית פייסבוק אייסופ רוק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אייסופ רוק, ברשת החברתית אינסטגרם אייסופ רוק, סרטונים בערוץ היוטיוב אייסופ רוק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אייסופ רוק, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אייסופ רוק, באתר ספוטיפיי אייסופ רוק, באתר Last.fm (באנגלית) אייסופ רוק, באתר AllMusic (באנגלית) אייסופ רוק, באתר MusicBrainz (באנגלית) אייסופ רוק, באתר דיזר אייסופ רוק, באתר Yandex.Music (ברוסית) אייסופ רוק, באתר Discogs (באנגלית) אייסופ רוק, באתר Songkick (באנגלית) אייסופ רוק, באתר Genius אייסופ רוק, באתר בנדקמפ אייסופ רוק, באתר בילבורד (באנגלית) ביוגרפיה בדפיניטיב ג'אקס ביוגרפיה במאש רקורדס
האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה

האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (באנגלית: The Royal Academy of Dramatic Art,‏ בראשי תיבות: RADA) אשר ברובע בלומסברי שבלונדון, נחשבת לבית הספר למשחק היוקרתי ביותר בעולם. האקדמיה נוסדה ב-1904 על ידי סר הרברט בירבוהם טרי, מפיק שקספירי מוביל. מספר שנים לאחר מכן הצטרף למועצה המנהלת המחזאי ג'ורג' ברנרד שו, שתרם ב-1912 את התמלוגים ממחזהו פיגמליון לאקדמיה וב-1950 הוריש לה שליש מכלל התמלוגים על יצירותיו. לירושה זו נודע ערך כלכלי משמעותי לבית הספר, עם הפקת הסרט גבירתי הנאוה, שהכניס כסף רב, וכן הפקות התיאטרון של המחזמר שהפך ללהיט גדול (1964). גובה ההכנסות גרם לממשלת בריטניה לבטל את תמיכתה בבית הספר במשך כמה שנים. RADA הוא בית ספר סלקטיבי במיוחד משום שהוא קולט 32 תלמידים בלבד כל שנה לתוכנית ה-BA במשחק. התלמידים לא נדרשים לעמוד בתנאי סף אקדמיים אלא להוכיח התאמה ויכולת משחק באודישן. בנוסף מצטרפים אליהם מדי שנה 35 סטודנטים לתוכניות להכשרת מנהלי במה ומקצועות טכניים אחרים בעולם התיאטרון. קורסים נוספים המוצעים על ידי האקדמיה: קורסים קצרים לשחקנים בריטיים, קורסים מיוחדים לשחקנים אמריקאים ולשחקנים יפניים בלונדון, וסדנאות לנוער שוחר תיאטרון. הניהול האדמיניסטרטיבי מתבצע באמצעות קינג'ס קולג' באוניברסיטת לונדון. בוגרים מפורסמים של RADA: השחקן סר ג'ון גילגוד שחזר בעבר למוסד כנשיא והמשמש היום כחבר כבוד; לורד ריצ'רד אטנבורו השחקן והבמאי, אף הוא שימש כנשיא האקדמיה; הבמאי מייק לי; השחקנים: דניאל שרמן, טארון אגרטון, אלברט פיני, טום קורטני, גלנדה ג'קסון, ג'ון הרט, אנתוני הופקינס, בנדיקט קמברבאץ', טום הידלסטון, השחקן והבמאי קנת בראנה, ועוד רבים אחרים. מדיה וקבצים בנושא האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (באנגלית) האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה, ברשת החברתית פייסבוק האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה, ברשת החברתית אינסטגרם האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה, סרטונים בערוץ היוטיוב האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אנצ'יסחטי

אנצ'יסחָטי (בגאורגית: ანჩისხატი) נקראת גם "הבזיליקה אנצ'יסחטי של מריה הקדושה" היא הכנסייה העתיקה ביותר בטביליסי, גאורגיה. היא מתוארכת למאה השישית, ובחלקה הגדול נשתמרה באדריכלות המקורית שלה. על פי רישומים גאורגים עתיקים, הכנסייה נבנתה על ידי דאצ'י, מלך איבריה (522-534 לערך), שהפך את טביליסי לעיר בירה. פירוש השם הוא הצלמית של אנצ'י (ანჩი). כאשר חאטי (ხატი) פירושו ציור או צלמית. הצלמית של המושיע בת המאה ה-12 נטמנה על ידי הצורף בקה אופיזרי במנזר אנצ'י בטאו-קלארג'תי, צפון טורקיה כיום. הצלמית הועברה לטביליסי בשנת 1664 כך שלא הושמדה על ידי הפלישה העות'מאנית, ונשתמרה במשך מאות שנים בכנסיית מריה הקדושה. כיום הצלמית מוצגת במוזיאון האמנות של גאורגיה. על יד הכנסייה ישנו מגדל פעמונים מלבנים, שנבנה על ידי הקתוליקוס-פטריארך דומנטי בשנת 1675. מראה הכנסייה השתנה לחלוטין בשנות השבעים של המאה ה-19. משנת 1958 ועד שנת 1964 נערכו עבודת שחזור, ששינו את מראה הכנסייה למראה שהיה לה במאה ה-17. מדיה וקבצים בנושא אנצ'יסחטי בוויקישיתוף
ראש ממשלת לבנון

על פי האמנה הלאומית הלבנונית (1943), נושא משרת ראש הממשלה חייב להיות מוסלמי סוני, אך בעבר כיהנו בתפקיד גם נוצרים. משרד ראש הממשלה, הסראי הגדול, נמצא בביירות. מדיה וקבצים בנושא ראש ממשלת לבנון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ראש ממשלת לבנון ראש ממשלת לבנון, ברשת החברתית פייסבוק ראש ממשלת לבנון, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
ח'יר א-דין אל-אחדב

ח'יר א-דין אל-אחדב (בערבית: خبر الدين الأحدب, תעתיק מדויק: ח'יר אלדין אלאחדב) סוני לבנוני, היה ראש הממשלה המוסלמי הראשון של לבנון. הוא כיהן בתפקיד מ-5 בינואר 1937 עד 18 במרץ 1938. לפני שנכנס לזירה הפוליטית היה אל-אחדב מוציא לאור של עיתון פן-ערבי. ערך זה הוא קצרמר בנושא פוליטיקאים ובנושא לבנון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סאמי א-סולח

סאמי א-סולח (ערבית: سامي الصلح; תעתיק מדויק: סאמי אלצלח; 1890-1968) היה פוליטיקאי מוסלמי סוני לבנוני, שכיהן כראש ממשלת לבנון חמש פעמים בשנים 43–1942, 1945-46, 1952, 1954-55, 1956-58. מדיה וקבצים בנושא סאמי א-סולח בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא לבנון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מערת קשת

מערת קשת (למפת הגליל המערבי מוגדלת)   מערת קשת (למפת הגליל המערבי רגילה)   מערת קשת (למפת ישראל רגילה)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מערת קשת (למפת ישראל מוגדלת)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מערת קשת מערת קשת הוא שמה של אטרקציה גאולוגית ברכס הצפוני של נחל בצת שבגליל המערבי, בשטח פארק אדמית. למרות שמו של המקום, בימינו לא מדובר במערה - תהליכים גאולוגיים שינו במהלך השנים את מה שהיה מערה, תקרתה התמוטטה וכיום היא מהווה מעין קשת גדולת ממדים. מכאן שם האתר. צורתה המיוחדת של "מערת קשת" מושכת אליה תיירים וחובבי סנפלינג רבים. ממערת קשת לכיוון מזרח מתחילה שמורת נחל שרך, כשהמסלול (המסומן בכחול) מתחיל לאורך המצוק הסמוך למערת קשת ויורד לכיוון הוואדי לעינות כרכרה שבתחתית הערוץ. מערת קשת נוצרה בתהליך קארסטי שבו מתמוססים בהדרגה הסלעים, החללים והסדקים מורחבים. קמינים ומערות עשויים להתמוטט כפי שניתן לראות בתופעת דולינות ההתמוטטות. התמוטטות מערה ששימשה מוביל תת-קרקעי, תיצור עמק מוארך. מאחר שצורתה הכללית של המערה היא מעין צינור, תשאיר ההתמוטטות עמק שקירותיו בעלי שיפוע שלילי. מצוקים אלה ידועים בכינוי צנירים. המייחד את הצנירים שנוצרו כתוצאה מהתמוטטות מוביל קארסטי היא הימצאותם משני צדי העמק. סלעי מערת הקשת מסוג דולומיט. בשנת 2012 ביקרו באזור מספר מטפסי צוקים אירופאים וגילו את הפוטנציאל הטמון במערת קשת להיות אתר טיפוס בינלאומי. זאת בשל מבנה הסלע, איכותו, ועקב העובדה שהמערה הוכרה עוד קודם לכן כאתר טיפוס וגלישה על ידי רשות הטבע והגנים. לאחר שפותחו באתר מספר רב של מסלולי טיפוס ספורטיבי וגלישת מצוקים ("סנפלינג") המקום הוכר בקרב קהילת המטפסים הבינלאומית כאתר טיפוס ראשון במעלה. האתר מושך אליו מדי שנה המוני מטפסים מישראל ומהעולם ואף זכה לסיקור באתרי אינטרנט העוסקים בתחום, דוגמת "27crags". ירחון הטיפוס הגרמני "Klettern" גילה תשומת לב מיוחדת באתר ומערת קשת ומטפסיה זכו להתנוסס על תמונת השער של המגזין. רשות שמורות הטבע והגנים הכשירה שביל נגיש מוסדר - מדרוני וסלול - לכיסאות גלגלים לבעלי מוגבלויות וצרכים מיוחדים. השביל מתחיל בחניון העליון עד למצפור מערת הקשת. תושבי המקום הערבים מספרים אגדה על היווצרות המערה. על פי האגדה, חבורת שודדים, בראשותו של אבו ג'ילדה, החליטה להתיישב במערה. לילה אחד חלם אבו ג'ילדה על מלאך שאומר לו כי אם לא יתחרטו על כל מעשיהם הרעים ועל כל פשעיהם ויחזרו לדרך הטובה, סופם יהיה רע. בבוקר סיפר אבו ג'ילדה לחבריו על החלום, והם פקפקו בו והחליטו לצאת למסע שוד נוסף, בלעדיו. כאשר יצאו השודדים אל דרכם, התמוטטה הכניסה למערה, ורק הקשת הנראית לעין כיום, שמתחתה עמד אבו ג'ילדה, נשארה במקומה. דובי זכאי, מערת ההרפתקאות: ביקור במערת קשת, באתר nrg‏, 2 בספטמבר 2011 מערת קשת ופארק אדמית, באתר הקרן הקיימת לישראל מערת קשת ומערת נמר, באתר למטייל תמונה פנורמית של מערת קשת, באתר "360Israel.co.il" פנינה לבנון, מבקרים בגליל המערבי? אל תפספסו טיול בשביל מערת הקשת בפארק אדמית, באתר הארץ, 2 במאי 2019 פארק אדמית - גיאוגרפיה Keshet Cave, באתר הטיפוס הבינלאומי "27Crags.com" מערת קשת על שער ירחון הטיפוס "Klettern"; מתוך ארכיון האינטרנט "archive.is" מערת קשת ומערת נמר באתר טיולי, 17.10.19 שם מעבר לקשת באתר ynet
מושל כללי

מושל כללי (באנגלית: Governor General, בצרפתית: Gouverneur général) הוא המשרה הממלכתית הגבוהה ביותר בחלק מהמדינות החברות בחבר העמים הבריטי, בטריטוריות הבריטיות שמעבר לים ובמושבות הכתר הבריטיות. 14 מהמדינות החברות בחבר העמים הבריטי הן ממלכות, לכל אחת מהן יש בית מלוכה נפרד והמונרך הוא ראש המדינה. כתוצאה מההיסטוריה המשותפת שלהן כחלק מהאימפריה הבריטית כיום המונרך בכולן הוא צ'ארלס השלישי. באופן רשמי מייצג המושל הכללי את המלך (או המלכה) היושב דרך קבע מחוץ לגבולות הממלכה. בפועל, אישורו של המלך למינוי הוא פורמלי בלבד. המושל הכללי מתמנה מבין תושבי המקום לפי המלצת הממשלה המקומית, המלצה שהמלך מקבל תמיד. תפקידיו של המושל הכללי הם בעיקר סמליים ודומים לתפקידיו של המונרך במערכת השלטונית של הממלכה המאוחדת, או של נשיא ברפובליקה פרלמנטרית. משנה למלך מדיה וקבצים בנושא מושל כללי בוויקישיתוף מושל כללי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
המתאגרף מקווירינאלה

"המתאגרף מקווירינאלה" (Quirinale) הוא פסל דמות מתאגרף שפוסל על ידי אפולוניוס, מן התקופה ההלניסטית, עשוי ברונזה, שהשתמר בשני עותקים רומיים מן המאה הראשונה לפנה"ס, שנתגלו בגבעה הרומית בעלת שם זה בשנת 1885. נושאו של הפסל מהווה עדות לערכים השונים של החברה ההלניסטית לעומת החברה בתקופת יוון הקלאסית. הדמות מציגה מתאבק מבוגר, גופו פצוע, אפו שבור והוא יושב בעייפות על גבי סלע. הפסל מציג תיאור ריאליסטי לתיאור גוף האדם. ביטוי אוהד זה לאיש נחות היה אחד מהשפעות האסכולה הסטואית, אשר דגלה בטשטוש מאפיינים מעמדיים ועבורה היו "ההבדלים האתניים ניתנים מעתה כדבר חיצוני בלבד, כגלימה המכסה את הישות האמיתית". יש המזהים את הפסל כפסלו של המתאגרף קלאיטומאכוס שזכה בתחרות האיגרוף במשחקים האולימפיים ה-142 בשנת 212 לפנה"ס וזכה להערצה גדולה בקרב קהל חובבי הספורט כתוצאה מאורח חייו הסגפני. אבי-יונה, מיכאל, תולדות האמנות הקלאסית, מוסד ביאליק, 2004, עמ' 171. אפי זיו, משחקי האלים, עמ' 135-134
י"א בתשרי

י"א בתשרי הוא היום האחד-עשר בחודש הראשון בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום האחד-עשר בחודש השביעי למניין החודשים מניסן. י"א בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". בקרב עדות החסידים, מכונה יום זה בשם "שם ה'" (או ביידיש: גאטס נאמען). גאט'ס נאמען (שם השם) יום שמחת כהן הימים שבין יום כיפור לסוכות ה'תש"ב – מלחמת העולם השנייה – תחילת הקרב על מוסקבה ה'תש"ז – 11 יישובים חדשים עולים על הקרקע בנגב, מהלך לילה אחד, במבצע שמכונה "11 הנקודות בנגב" ה'תש"ט – הוקם חיל הקשר בצה"ל (כיום חיל התקשוב) ה'תשל"ג – מעטפת נפץ נשלחת לשגרירות ישראל בלונדון והורגת דיפלומט ה'תשנ"ז – היום בו מנהרת החשמונאים חוברה למנהרות הכותל, מעשה שהיווה סמן לפתיחת מהומות מנהרת הכותל בימים שלאחר מכן ה'תשס"ד – אחמד קריע ("אבו עלאא") נכנס לתפקיד ראש הממשלה ברשות הפלסטינית ה'תר"ך – אלפרד דרייפוס, קצין צבא יהודי צרפתי, גיבורה של פרשת דרייפוס (נפטר בה'תרצ"ה) ה'תרע"ט – חיים הרצוג, הנשיא השישי של מדינת ישראל (נפטר בה'תשנ"ז) ה'תרפ"ה – הרב דוד משה רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף (נפטר בה'תשכ"ט) ה'תשי"א – לימור לבנת, פוליטיקאית ישראלית ה'תשל"ד – שלומי סרנגה, זמר ישראלי ה'תשל"ד – סיגל אבין, תסריטאית, מחזאית, במאית תיאטרון וטלוויזיה ישראלית ה'תשל"ו – גל פרידמן, גולש, הישראלי הראשון שזכה במדליית זהב באולימפיאדה ד'רכ"ח – מר בר רב אשי, ראש ישיבת סורא, מאחרוני האמוראים בבבל. ה'תקכ"ט – רבי אברהם אביש מפרנקפורט, מרא דאתרא ואב"ד בליסא ובפרנקפורט, התפרסם בפרשת הגט מקליווא. ה'תש"ב – מנחם אוסישקין, ממנהיגי הציונות וראש הקק"ל (נולד ה'תרכ"ג) ה'תשנ"ח – הרב פרופ' יצחק אשר טברסקי, האדמו"ר מטולנא ופרופסור לספרות עברית ולפילוסופיה באוניברסיטת הרווארד ה'תשס"ג – הרב פרץ מימון רב ממוצא תוניסאי, רב המושב גילת ורב אזורי של מושבי האזור מרחבים (נולד כ"א בתשרי ה'תרע"ח) ה'תשס"ו – דניאל רוזוליו, ממנהיגי התנועה הקיבוצית וחבר הכנסת מטעם המערך השני (נולד ה'תרפ"ז) י' בתשרי – י"ב בתשרי תשרי
חסין פארס (משמר הגבול)

חֻסֵין פארס (בערבית: حسين فارس; נולד ב-1952) הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל. פארס הוא הניצב הדרוזי הראשון במשטרה, כיהן כראש האגף לתמיכה לוגיסטית (את"ל) וכמפקד משמר הגבול (מג"ב). פארס התגייס למשמר הגבול בשנת 1973 ושירת במגוון רחב של תפקידי פיקוד. בדצמבר 2000 מונה לראש האגף לתכנון לוגיסטי במשטרת ישראל והיה בכך לקצין המשטרה הדרוזי הראשון בדרגת ניצב. ביוני 2004 התמנה למפקד משמר הגבול ומכניסתו לתפקיד עסק בהנחלת ערך זכויות האדם בקרב שוטרי מג"ב ובתקופת כהונתו ירדו תלונות הפלסטינים על אלימות מצד שוטרי מג"ב ב-50 אחוזים. בשנת 2007 חזר פארס לתפקידו הקודם, ראש את"ל, אשר בזכותו קודם לדרגת ניצב. במהלך שירותו במשטרה עוטר פארס בעיטור השירות. באוגוסט 2010 מונה ליושב ראש ועדה קרואה של מועצה מקומית ירכא. ב-2019 מונה ליו״ר הוועדה המקומית-מרחבית לתכנון ובניה ״מבוא העמקים״. ביולי 2024 מונה ליושב הראש של המכון הגיאופיסי לישראל (חברה ממשלתית). פארס הוא בעל תואר ראשון במדעי היהדות מאוניברסיטת בר-אילן. הוא מתגורר בכפר הדרוזי חורפיש שבהר מירון, נשוי ואב לשישה. טל ימין-וולבוביץ', "אין שמח וגאה ממני היום", חדשות nrg חסין פארס באתר NFC טל ימין-וולבוביץ', מג"ב מציג: עם בג"ץ ועם "בצלם"(הקישור אינו פעיל), חדשות nrg עינב חלבי, לראשונה זה 70 שנה: יו"ר דרוזי ימונה לראשות חברה ממשלתית, באתר ynet, 16 ביולי 2024 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנטיוכוס השישי

אנטיוכוס השישי (דיוניסוס) (בערך 148 - 138 לפנה"ס) היה מלך הממלכה הסלאוקית. הוא היה בנם של אלכסנדר באלאס וקלאופטרה תאה, בתו של תלמי השישי. אנטיוכוס השישי מעולם לא מלך בפועל. הוא מונה ב-144 לפנה"ס בידי הגנרל דיודוטוס טריפון כיורש העצר, כדי לשמש אופוזיציה לדמטריוס השני. בשנת 142 לפנה"ס הדיח אותו דיודוטוס והחליפו כמלך, ובשנת 138 לפנה"ס הרגו. מדיה וקבצים בנושא אנטיוכוס השישי בוויקישיתוף
ליברטי פלאזה 1

ליברטי פלזה 1 (באנגלית: One Liberty Plaza) הוא גורד שחקים המצוי ברובע מנהטן של העיר ניו יורק במדינת ניו יורק שבארצות הברית. כשנחנך בשנת 1973 היה המבנה ה-25 בגובהו בעולם. בניין ליברטי פלזה 1 נבנה במקום בו עמד קודם לכן בניין סינגר, אשר נהרס לצורך בניית ליברטי פלזה 1, ובכך היה הבניין הגבוה ביותר בעולם שנהרס לצורך בניית בניין אחר. גובהו של המבנה 226 מטרים והוא בעל 54 קומות. שטח כל קומה בו כ-4,000 מטר רבוע, ושטח המשרדים הכולל של המבנה כ-205,000 מטר רבוע. גם כיום מהווה המבנה את אחד מבנייני המשרדים הגדולים בניו יורק. חזית המבנה השחורה בנויה מלוחות פלדה שחורה פיסולית, וזאת מאחר שיוזמת הקמת המבנה הייתה חברת פלדת ארצות הברית. שמו של המקורי של הבניין אף נשא את שם החברה. המבנה ממוקם בין הרחובות ברודוויי, קורטלנד, צ'רץ' וליברטי פלזה. בשנת 1989 עבר המבנה שיפוץ נרחב שכלל בניית מבואה חדשה. בשל קרבתו של המבנה למרכז הסחר העולמי ולאחר פיגועי 11 בספטמבר ניזוק המבנה, ואף היה חשש כי הוא עמד להתמוטט. גורדי שחקים בניו יורק ליברטי פלזה 1, באתר גורדי השחקים העולמי (באנגלית)
70 (מספר)

70 (במילים: שבעים) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 69 ולפני 71. בספרות יווניות הוא מיוצג על ידי האות אומיקרון. 70 הוא מספר הרשאד 70 הוא המספר המוזר הראשון 70 הוא מספר פל 70 הוא מספר שמח 70 הוא המספר האטומי של איטרביום. 70 הוא מספר הדקות בו משחקים כדורגל בליגות הילדים (כולל משחקי גביע). 70 הוא מספר טיפולוגי להצגת קבוצה גדולה, למשל בביטויים "שבעים לשון", שבעים פנים לתורה. ברשימת בני נח בפרשת נח יש שבעים שמות של צאצאי נח כנגד שבעים אומות העולם. בנוסף, חז"ל אומרים על שבעים הפרים המוקרבים בחג הסוכות שהם כנגד שבעים אומות העולם. המספר 70 הוא גם מספר הנפשות של יעקב ובניו אשר ירדו למצרים. התורה גם מציינת בפרשת בשלח שבני ישראל הגיעו ל"אילים" ושם מצאו שתים עשרה עינות מים ושבעים תמרים, ויש הרואים בשבעים התמרים כמקבילים לשבעים המשפחות בעם ישראל. חז"ל גם מקשרים בין שבעים אומות העולם לשבעים המשפחות בישראל. על ירושלים נאמר כי יש לה שבעים שמות. שבעים גם מציין בספר תהילים, פרק צ', פסוק י', את תוחלת החיים של האדם: "ימי שנותינו בהם שבעים שנה ואם בגבורות שמונים שנה". בספר שמואל ב', פרק ה', פסוק ד', מצוין שדוד המלך חי שבעים שנה. מדיה וקבצים בנושא 70 בוויקישיתוף תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ה, עמוד א'; ראו גם: משה ציפור, בשבעים נפש ירדו אבותיך מצרימה, אוניברסיטת בר-אילן
פואד

האם התכוונתם ל... מלכים במצרים בעת החדשה פואד הראשון – מלך מצרים וסודאן בין 1917 ו-1936 פואד השני – מלך מצרים וסודאן בין 1952 ו-1953 פאוזיה פואד – נסיכה מצריה ומלכת איראן אחרים פואד - כינויו של בנימין בן אליעזר - חבר הכנסת ושר ממפלגת העבודה פורט פואד – עיר נמל במצרים, בפתח תעלת סואץ אישים ששמם הפרטי הוא פואד
תוסף

תוסף (באנגלית: Plug-In או Add-on; ובעברית תקינה: מִתְקָע) הוא תוכנית עזר, שביכולתו לפעול בצירוף תוכנת בסיס מורכבת וגדולה יותר. כאשר תוכנת הבסיס מופעלת, עולה איתה גם התוסף ומרחיב את אפשרויות השימוש בה. לרוב, משמש התוסף לביצוע פעולה מאוד מסוימת (או מספר פעולות בעלות מכנה משותף) שתוכנת הבסיס אינה תומכת בה במקור. דוגמה לתוכנות בסיס הן תוכנת דפדפן כגון גוגל כרום, אינטרנט אקספלורר ומוזילה פיירפוקס. דוגמה לתוסף היא Windows Media Player. כאשר מופעל הדפדפן, מופעלת גם האפשרות של נגן המדיה, ומכאן ניתן לצפות בסרטים ולשמוע מוזיקה תוך כדי גלישה באמצעות הדפדפן. היישום המארח מנגיש שירותים למתקע וזה בתורו משתמש בשירותים אלו על מנת לבצע את היעוד עבורו הוא נוצר, בכלל השירותים הללו, קיים גם מנגנון המאפשר למתקע לרשום את עצמו אצל היישום המארח והפרוטוקול שמשמש להחלפת נתונים בין היישום המארח והמתקע. בעוד שמתקעים/תוספים תלויים בשירותים הניתנים על ידי היישום המארח, הם לרוב אינם פועלים מעצמם. לעומת זאת, היישום המארח פועל ללא כל תלות  בתוספים, אלו נועדו בעיקר להרחיב את היכולות והתכונות של היישום. השימוש במנגנון המתקעים מאפשר למשתמשי הקצה, להוסיף ולעדכן מתקעים באופן דינמי מבלי להזדקק לערוך שינויים בקוד היישום המארח. אנשי פתוח (מתכנתים) בדרך כלל מיישמים את יכולות המתקע באמצעות שימוש בספריות משותפות, המותקנות בנתיב שנקבע על ידי היישום המארח או נתיב הניתן להגדרה ביישום המארח על מנת שזה האחרון יוכל לגשת לאותן ספריות. הספריות נטענות באופן דינמי בעת אתחול סביבת העבודה או במהלך זמן הריצה של היישום המארח. קיימות מספר סיבות הגורמות לבתי התכנה המספקים את תוכנת הבסיס לאפשר שילוב תוספים בתכנתם: לאפשר למפתחים צד שלישי להרחיב את היישום המארח מבלי להזדקק לשרותיו של המפתח המקורי של היישום. לאפשר הוספה תכונות מהירה, כאלה שלא נצפו בעת סגירת הגרסה הסופית של היישום המארח. להקטין את גודל היישום הבסיסי המקורי ולוודא שזה יכלול רק את התכולות המשמשות את מרבית המשתמשים ולא תחומי נישה. להפריד את קוד המקור של היישום המארח מאלו של המתקע. מדיה וקבצים בנושא תוסף בוויקישיתוף תוסף, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Mozilla Firefox plugins – תיאור ההבדל בין תוספי פיירפוקס מוזילה לתוספים והרחבות במתחם המונח הכללי של ''תוסף''. Wordpress Plug-in API – תיאור ארכיטקטורת תוספי ורדפרס. ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
AEK-971

ה-AEK-971 הוא רובה סער רוסי המיוצר במפעל ליצור מכונות "קוברוב" (באנגלית: Kovrov, ברוסית: Ковро́в), ותוכנן בידי סרגיי איבנוביץ' קוקשרוב. הנשק מיוצר בשני קטרים: 7.62X39 מ"מ ו-5.54X39 מ"מ והתחמושת שלו היא מחסניות סטנדרטיות של AK-74 או AK-47 המכילות 30 כדורים. ל-AEK-971 שני מצבי ירי, אוטומטי וחצי אוטומטי, הרובה מתבסס על המנגנונים הפנימיים של קודמיו בסדרת ה-AK אולם נוסף לו מנגנון מאזן. לרובה משקולת נגד שמפצה על הדחף המגיע מכיוון המכלול ובוכנת הגז. מנגנון איזון זה מוביל לירי אוטומטי נוח יותר. למרות שהרובה הפסיד את חוזה הייצור ההתחלתי שלו בצבא רוסיה ל-AN-94, בעיקר בשל כך שהיה בשלבי פיתוח באותה עת. הצבא הרוסי החל באותו זמן לערוך מבחני שדה לנשק. יתרונותיו של הרובה על פני ה-AN-94 הם: משקל קל יותר, ירי אוטומטי מדויק ונוח יותר, זול יותר, פשוט יותר לייצור, יותר אמינות ופחות דרישות תחזוקה. מדיה וקבצים בנושא AEK-971 בוויקישיתוף