laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רוח קטבטית

רוח קָטָבַּטִית (מיוונית: κατὰ - "מטה" βαίνω - "ללכת") היא רוח הנושבת כלפי מטה במורדות הרים כתוצאה מהפרש לחצים הנוצר מתנאים טופוגרפיים. הטמפרטורה באטמוספירה במצב רגיל יורדת ככל שעולים בגובה, עקב הירידה בלחץ עם הגובה והריחוק מהקרקע, שמתחממת משמעותית יותר מאשר האטמוספירה. השכבה הנמוכה של האטמוספירה, הטרופוספירה מתערבלת ונוצרים בה מפלי טמפרטורה שונים, כלומר ירידה בטמפרטורה עם הגובה. שינוי טופוגרפי מקומי משפיע על מאזן הלחצים, וכפועל יוצא - הרוחות. ביום, ההר מתחמם מקרינת השמש, וכתוצאה מכך גם האוויר הצמוד אליו. עם זאת, באותו הגובה, בריחוק קל מההר האוויר קר יותר, על פי מפל הטמפרטורה, ללא האילוץ הטופוגרפי. האוויר החמים שלמורדות ההר דליל יותר מהאוויר הקריר - ולכן נוצר גרדיאנט לחץ, אשר קובע את עוצמת הרוח (היחסית לרוח הממוצעת באזור). עוצמת הרוח קשורה גם לזווית המדרון. האוויר הדליל והחמים עולה מעלה לכיוון הפסגה - זוהי הרוח האנאבטית, והיא חמימה. הרוחות הקטבטיות הן המצב ההפוך, שמתרחש בשעות הלילה. הקרקע מתקררת מהר יותר ביחס לאוויר, וכך גם האוויר שמעליה. כאשר יש אילוץ טופוגרפי כגון הר, האוויר שעליו קר ודחוס יותר מהאוויר שלצידו, ולכן ישנן רוחות קרירות במורד. כשהרוח נושבת בנקיקים היא מתחזקת, בשל עקרון ברנולי, כשם שנהר המגיע לחלק צר יותר זורם מהר יותר ובעוצמה רבה יותר (תופעה הנקראת "תיעול"). לרוב, הרוח הקטבטית אינה חזקה, ומגיעה עד ל-18 קמ"ש בלבד. אף על פי כן, בתנאים מסוימים, הרוח הקטבטית עשויה להגיע לעוצמה הרסנית מאוד של אף יותר מ-185 קמ"ש. רוח כזו עשויה לגרום לעקירת עצים, לנזק ולאובדן בנפש. יש לציין כי שמיים בהירים מאפשרים את חימום הקרקע המדובר, ובכך גם את הרוח הקטבטית. עננים מרובים בשמים מפחיתים בצורה ניכרת את התחממות הקרקע הישירה, ולכן במצב זה הרוח הקטבטית תיחלש ואף לא תנשב. יתרה מזו, הרוח הקטבטית היא תופעה מקומית. אם יש גורם אחר לרוח, כמו בריזה או מערכת סינופטית, וגורם זה משמעותי יותר, מבנה הסירקולוציה שתואר יכול להתערבל, ולמנוע או להפחית את הרוח. לרוחות הקטבטיות יש שמות שונים בעולם. הרוח ידועה כ"בורה" בסלובניה ובקרואטיה. ברוסיה, אזור של לחץ אוויר גבוה יוצר רוחות קטבטיות אשר מגיעות עד הים האדריאטי, רוחות אלה עשויות להגיע עד למהירות של 220 קמ"ש. כמו כן, הרוחות הקטבטיות נפוצות גם בצרפת. שם, הרוחות יורדות מן רצועות ההרים אל מקומות נמוכים יותר ומביאות איתן גל קור. גם בתקופות בהן הטמפרטורה נוחה יחסית, באביב ובסתיו, הרוחות שמגיעות מההרים הקפואים כל ימות השנה גורמות לקרה אשר מהוות איום על יבול חקלאי. בקיץ, הרוחות גורמות להתפשטות מהירה של שריפות הקשות לכיבוי. התופעה מוכרת גם בישראל, במיוחד רוחות צפוניות הנושבות בבקעת הירדן ובאילת המגיעות ל-80 קמ"ש. כמו כן, רוחות אלו נושבות גם במפרץ חיפה - תופעת התיעול. הרוחות מגיעות כתוצאה מתיעול מכיוון עמק יזרעאל, הגליל התחתון והכרמל. רוחות אלו עשויות להגיע ל-90 קמ"ש. רוח קטבטית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ברוך זיו ויואב יאיר, מבוא למטאורולוגיה יחידות 1–4, האוניברסיטה הפתוחה, 2012
ניצב

האם התכוונתם ל... ניצב (דרגה) – דרגה בכירה במשטרת ישראל. בגאומטריה: אנך – אנך הוא ישר המאונך (ניצב) לישר אחר. במשולש ישר-זווית, כל אחת משתי הצלעות היוצרות זווית ישרה נקראת "ניצב". קו ניצב – סימן כתב. אורתוגונליות – הכללה במתמטיקה של תכונת הניצבות הגאומטרית. ניצב (אמנות הבמה) – שחקן בעל תפקיד שולי בהצגה או בסרט. ניצב (חרב) – חלק מהותי בכלי נשק קרים.
סנה

האם התכוונתם ל... איתן סנה – שחקן קולנוע ישראלי אפרים סנה – חבר כנסת לשעבר, שר הבריאות והתחבורה משה סנה – ראש המפקדה הארצית של ההגנה וחבר כנסת איירטון סנה – נהג מרוצים ברזילאי הסנה הבוער – סיפור מקראי הסנה הבוער (פסל) – פסל של יצחק דנציגר הסנה, חברה ישראלית לביטוח סנה (תרופה) סנה (מאחז) – יישוב קהילתי במועצה אזורית מטה בנימין סנה (קיבוץ) – קיבוץ של איחוד הקיבוצים שהתקיים בעבר סאנה
חלב (פירושונים)

האם התכוונתם ל... חָלָב – משקה שמיוצר בבלוטות החלב של יונקים ממין נקבה חלב (ביולוגיה) – התייחסות ביולוגית לחלב היונקים חלב אם – חלב של אישה חלב אתונות – חלב הניתן על ידי אתון, נקבת חמור הבית חלב יונה – חלב הזֶפֶק של היונה מוצרי חלב – מאכלים המיוצרים על ידי האדם תוך שימוש בחלב תחליף חלב – קבוצת משקאות המהווים תחליף לטבעונים או לסובלים מאי-סבילות ללקטוז או אלרגיה לחלב. חלב סויה – תחליף חלב המיוצר מפולי סויה חלב שקדים – משקה העשוי משקדים טחונים חלב אורז – משקה המיוצר מאורז חלב שיבולת שועל – משקה המיוצר משיבולת שועל חלב צמחי – משקה המופק מן הצומח בהלכה היהודית: בשר בחלב – איסור הלכתי על אכילת בשר וחלב יחד איסור אכילת חֵלֶב – איסור הלכתי על אכילת חלקים שומניים מוגדרים של בהמה חַלַבּ (מחוז) – אחד ממחוזות סוריה חַלַבּ (עיר) – בירתו של מחוז זה, הגדולה שבערי סוריה אלכסנדר חלב – כדורגלן בלארוסי חלב נרות – חומר שממנו עשוי נר חלב (צבע) – צבע מים לא רעיל
סרג' אנקרי

סרג' אנקרי (נולד ב-1949 בתוניסיה) הוא במאי קולנוע ישראלי, בוגר החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב. אנקרי למד בצרפת תיאטרון וספרות באוניברסיטה. הוא עלה לישראל ב-1973. לאחר לימודיו עבד בטלוויזיה כצלם וככתב. משנת 1977 הוא עוסק בבימוי סרטים. כמו כן הוא מרצה בבית צבי, ראש מחלקה בקמרה אובסקורה ומרצה באמנות לעם. 1979 - "אהבה וכדורגל" (דב גליקמן וג'יטה מונטה), פסטיבל ויטל בצרפת 1982 - "אשר" (שלמה בראבא ונטע פלוצקי), פסטיבל קמארינה 1984 - "אדמה חמה" (מאיר סוויסה ודליה בגר), פסטיבל ברלין 1993 - "זרים בלילה" (אנטוני דלון ושרלוט ורי) 1994 - "הקוסקוס של אמא" (דוקומנטרי) 2005 - "שאלה של זמן" (דוקומנטרי), הפסטיבל היהודי בניו יורק "אדמה חמה" - פרס הביקורת, פסטיבל טורינו באיטליה "הקוסקוס של אמא" - פרס תרבות הים התיכון במרסיי, צרפת אתר האינטרנט הרשמי של סרג' אנקרי סרג' אנקרי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סרג' אנקרי, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צוללות (משחק)

"צוללות" הוא משחק לוח המשלב טקטיקה ומזל. הוא הומצא בשנת 1931 כמשחק עט ונייר, והופץ על ידי חברת "מילטון בראדלי" (Milton Bradley - MB), בשנת 1967 כמשחק עם מערכת כלי פלסטיק. מאז שנות השמונים קיימות גם גרסאות ממוחשבות למשחק. לכל משתתף במשחק יש לוח עם שני ריבועים בגודל 10x10 משבצות. הריבוע האחד מסמל את השטח ה"ימי" שלו, בו הוא מציב את הצוללות שלו כאוות נפשו. ואילו הריבוע השני מסמל את השטח ה"ימי" של צוללות יריביו, ומשמש מעקב לגילוייַם. כל ריבוע ממוספר מצדו במספרים 1-10, ובחלקו העליון באותיות א'-י' (A-J) - זאת כדי להעניק לכל משבצת בלוח קואורדינטות משלה. למשחק ישנן וריאציות שונות, בהן גודל לוחות המשחק ומס' הצוללות שונה, אך לכולן בסיס משותף. הצבת הצוללות נעשית לפני תחילת המשחק בלבד, ואין להזיז אותן מרגע תחילתו. ישנם כמה חוקים לפיהם מציבים את הצוללות: יש להציב את הצוללות במאונך או במאוזן, ולא באלכסון. אין לחפוף את הצוללות (כלומר, שאחת תהיה מוצבת על השנייה, או צמודה לה). אין להציב צוללות אחת בסמוך לשנייה, כולל באלכסון. מס' הצוללות בתחילת המשחק והשטחים עליהם הן משתרעות הוא קבוע כמוצג בטבלה: כל שחקן בתורו "תוקף" את היריב במשבצת מסוימת. לדוגמה משבצת א'2 - אם פגע או החטיא השחקן את הצוללות יאמר לו יריבו, ועל פיו יסמן כך בלוח המעקב אותו שחקן. אם החטיא יעבור תורו, אך אם פגע יינתן לו תור נוסף, אותו הוא ינצל על מנת לפגוע בשאר המשבצות עליהן משתרעת הצוללת - רק כך "יטביע" אותה. המנצח הוא השחקן אשר "הטביע" את כל צוללות יריבו ראשון. בדומה למהלך המשחק עם 2 שחקנים, פרט לכך שלכל שחקן יש לוחות מעקב כמספר היריבים. לדוגמה, במשחק של 6 משתתפים לכל שחקן יהיו 5 לוחות מעקב. טקטיקת המשחק היא פשוטה מאוד, ומשפרת את סיכויי הפגיעה והניצחון במשחק באופן משמעותי. כמה ממאפייניה: שלילה בחוק - על פי חוק הצבת הצוללות מס' 3, לאחר "הטבעת" כל צוללת יריב, ניתנת לשחקן האפשרות לשלול את כל המשבצות הצמודות לה. (כולל הסמוכות באלכסון) שימת לב לצי היריב - מס' הצוללות וממדיהן בתחילת המשחק הוא קבוע. לפיכך, לאחר כל פגיעה בצוללת יריב ניתן למנות את הצוללות שנשארו ולשלול כמה משבצות (שטרם "הותקפו") בתור אחד. הנה למשל לוח מעקב בו "הוטבעו" כל הצוללות המשתרעות על פני 2 ו-3 משבצות - זאת אומרת שנשארו רק צוללות המשתרעות על פני 4 ו-5 משבצות, וניתן לשלול כל 3 משבצות (או פחות) הכלואות בשטח המוקף בהחטאות. (או שלא ניתן להציב בהן שום צוללת במאונך ובמאוזן) צוללות (חידה) בול פגיעה שולה המוקשים (משחק) מדיה וקבצים בנושא צוללות בוויקישיתוף Battleships - General Qauarters II (משחק רשת) Battleships with Mr. Insult (משחק רשת)
צלווח נתונים

צִלְווּחַ נתונים או לִווּחַ מֻצְלָב של נתונים (באנגלית: Data Tabulation‏, Cross Tabulation או בקיצור Crosstab) היא שיטה להצגת ההתפלגות המשותפת של שני משתנים או יותר. בעברית, המילה היא הלחם של המילים "הצלבה" ו-"לִיוּוּחַ". בשיטה זו, המשתנים מוצגים כלוח שכיחות בצורה של מטריצה. בדוגמה הבדיונית הבאה מוצג לוח שכיחות בגודל 2x3. למשתנה "גיל" יש שלוש קטגוריות: עד 18, בין 18 ל-36 ומעל 36. הקטגוריות כוללות את כל האוכלוסייה ולכן העמודות מסתכמות ב-100%. למשתנה האחר, נעליים, יש שתי קטגוריות: נעלי ספורט וסנדלים. הקטגוריות אינן מציגות את כל סוגי הנעליים ולכן העמודות אינן מסתכמות ב-100%. כל תא בטבלה מציג את אחוז האוכלוסייה שחולק את שתי התכונות. קל להבין את הנתונים המוצגים. צלווח נתונים מסייע להבנה גם למי שאינו בקיא בכל הנתונים המורכבים יותר. ניתן להשתמש בנתונים מכל סולם מדידה, שכן צלווח נתונים מתייחס לכל הנתונים כאילו הם נומינליים. טבלה עשויה לספק תובנה עמוקה יותר מאשר נתון סטטיסטי יחיד. צלווח נתונים פותר את בעיית התאים הריקים או המיותרים.[דרושה הבהרה] קל לערוך את הנתונים באופן הנדרש.
אטריום

אטריום (בלטינית: Atrium) הוא חלל גדול ומרכזי במבנה, לעיתים בעל תקרה שקופה או עם פתח בתקרה. במבנה של הווילות הרומיות הטיפוסיות המכונות "דומוס" (Domus), האטריום הוא חלל אשר סביבו מעבר מקורה המאפשר גישה לחדרים וחלקים שונים של הבית ומרכזו פתוח לשמים. בווילות הרומיות שימש האטריום להחדרת אור אל מרכז המבנה, כחצר פנימית, ובאטריומים רבים גם ניקז את מי הגשמים אל בריכה מרכזית המכונה אימפלוויום (אנ'). התקרה שמסביב לפתח המרכזי נתמכה על ידי עמודים היקפיים או שנשענה על אגדי גג הרעפים עצמו. בווילות הרומיות הטיפוסיות מתקופת האימפריה הרומית, כגון אלה שנשתמרו היטב תחת האפר הוולקני של פומפיי, ניתן למצוא כמה סוגים של אטריומים: אטריום אימפלוויאטום (אוסף מי גשם): בעל פתח המחדיר אור, אוויר ומי גשם על ידי שיפועי הגג הפונים כלפי פנים המבנה. אטריום דיספלוויאטום (ללא מי גשם): בעל פתח המחדיר בעיקר אור ואוויר ואינו מיועד לאגור את הגשמים. שיפועי הגג פונים כלפי חוץ המבנה. אטריום טוסקניום: בעל פתח מרכזי בתקרה ללא עמודים סביב האימפלוויום. אטריום טטרה-סטילון: בעל ארבעה עמודים בפינותיה של הבריכה המרובעת מתחת לפתח. אטריום קורינתיום: דומה לטטרה-סטילון אך נתמך על ידי הרבה עמודים קישוטיים מסביב והפתח היה גדול ומפואר יותר. אטריום טסטדינטום: חלל דמוי אטריום בבתים קטנים ובעלי חשיבות פחותה ללא צוהר עליון בכלל. אטריום טטרה-סטילון אטריום קורינתיום אטריום דיספלוויאטום אטריום אימפלוויאטום לאטריום היה תפקיד חשוב מאוד בחייה של המשפחה הרומית. הוא היה החלל המפואר והמקושט ביותר בבית ובו גם נבנתה פעמים רבות קפלה קטנה עם פסלוני אלילים. האירוח בווילות הגדולות התבצע סביב האטריום והוא הכיל ריהוט מתאים. פונקציה נוספת ששימש האטריום היה מיזוג אוויר במקומות בהם האקלים חם. בשעות הלילה, האוויר הקריר היה יורד ונכלא באטריום בעוד דלתות החדרים סגורות והחום בהם נשמר. בתחילת היום האוויר הקר זורם אל תוך החדרים ומצנן אותם ובמהלכו, אידוי המים באימפלוויום משמש כמזגן טבעי גם כן. באופן זה שמר הבית על טמפרטורה קרירה ונעימה גם במקומות חמים ולחים של אזור אגן הים התיכון. טכניקות דומות קיימות גם בחצרות פנימיות האופייניות לבנייה הוורנקולרית הערבית והצפון אפריקאית אשר אימצה במקומות מסוימים את אופן התפקוד של האטריום הרומי. כיום, עושים שימוש במונח זה גם לתיאור של חללים גדולים ומרכזיים במבני ציבור, בנייני משרדים ומלונות בעלי תקרה שקופה. אטריום מודרני משמש כחלל מרכזי אשר שאר החללים וחלקי המבנה מאורגנים לפיו ובו גם נמצאת לרוב כמות האור הרבה ביותר בזכות חלונות עליונים (סקיי-לייט), תקרות שקופות בצורות אחרות או כיפות מסוגים שונים. אטריומים אשר נבנים במוזיאונים, בתי מלון, קניונים וכדומה מסייעים בדרך כלל להתמצאות במבנה ומכילים בחללם גם מערכות תנועה ורטיקליות (מדרגות, דרגנועים, מעליות). ב-2015 נחנך מגדל אמות אטריום ברמת גן ובו אטריום המשתרע לגובה של 150 מטר. אדריכלות רומית חצר פנימית מדיה וקבצים בנושא אטריום בוויקישיתוף אוריאל הרמן, ‏בהשקעה של 800 מיליון שקל: הצצה למגדל המתקדם בארץ, באתר גלובס, 22 ביולי 2015
ולדימיר דמיחוב

ולדמיר פטרוביץ דמיחוב (ברוסית: Владимир Петрович Демихов; 18 ביולי 1916 – 22 בנובמבר 1998) היה מדען סובייטי, מחלוצי השתלות האיברים. דמיחוב נולד למשפחת איכרים בכפר במחוז וולגוגרד ולמד מסגרות בבית ספר מקצועי. בהמשך, בשנת 1934 נרשם לאוניברסיטת מוסקבה לפקולטה לביולוגיה שם החל לעסוק במחקר. עיקר מחקריו נעשו בין שנות השלושים והחמישים, כשאלו נקטעו עקב מלחמת העולם השנייה, בה שירת כרופא בחזית. ניסוייו בכלבים כללו את השתלת הלב הראשונה, השתלת מערכת הלב-ריאה הראשונה, השתלת לב מלאכותי והשתלת כליות. הוא ידוע ביותר בזכות השתלת ראש שביצע, בה הושתל ראש גור לכלב בוגר. פרסום השתלה זו הוביל לניסויים מקבילים בקופים אותם ביצע רוברט ג. וייט. דמיחוב זכה לדוקטורט על מאמר בנושא השתלות, וטרם מותו, לעיטור משני, אך ככלל מת עני, אלמוני ולא מוערך. במהלך שנות ה-60 ביקר הרופא הדרום אפריקאי כריסטיאן בארנרד פעמיים בברית המועצות שם העריך מאוד את העבודות של דמיחוב. בשנת 1988 זכה לפרס המדינה על הישגיו בתחום ההשתלות. דמיחוב נפטר בשנת 1998 ממפרצת בביתו שבפאתי מוסקבה. מדיה וקבצים בנושא ולדימיר דמיחוב בוויקישיתוף תמונות מניסוי השתלת הראש ולדימיר דמיחוב, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה ובנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עמודים

האם התכוונתם ל... עמוד – רכיב אנכי התומך במשקל הפועל מעליו כלפי מטה עמודים (כתב עת) – ביטאון הקיבוץ הדתי עמודים (משחק) – משחק ילדים הדומה לכדורגל
התגרענות

הִתְגַּרְעֲנוּת (בלועזית: נוּקְלֵאַציה) היא תופעה פיזיקלית המאפיינת את תחילתו של תהליך מעבר פאזה או של תהליך היפרדת לפאזות. התופעה מתאפיינת בכך ששינוי הפאזה מתחיל בנקודות מסוימות במרחב, והחומר סביב אותן נקודות עובר למצב הצבירה החדש. לנקודות אלו, שבהן מתחיל מעבר הפאזה, קוראים אתרי התגרענות. מעבר פאזה יכול להתרחש רק כאשר התנאים התרמודינמיים (לחץ וטמפרטורה) מתאימים. אולם, משיקולים אנרגטיים, התהליך יתרחש בסבירות גבוהה רק בסמיכות לחומר שנמצא כבר בפאזה החדשה. אם לא קיים עדיין חומר במצב הצבירה החדש, צפוי להתרחש קירור יתר, שבו נוזל מקורר מתחת לנקודת הקיפאון שלו, אך איננו קופא. באופן דומה, בתנאים מסוימים ניתן ליצור תמיסה במצב של רוויית יתר, כלומר כמות החומר המומס בה גדולה מהכמות המרבית שמתאימה לתנאים הפיזיקליים. גם למצב שבו לחץ האדים באוויר גדול מלחץ האדים המתאים לטמפרטורה הנמדדת, קוראים רוויית יתר. מבחינה אנרגטית, לנוזל שקורר מתחת לנקודת הקיפאון שלו, יש עדיפות לעבור למצב צבירה מוצק. הכוח שמונע מתהליך זה להתרחש בתנאים מסוימים, הוא כוח הקוהזיה, כלומר המשיכה בין מולקולות הנוזל. אם קיים אתר התגרענות בנוזל, כלומר מוצק נקודתי, אז נוכחותו של המוצק תקטין את עצמת כוח הקוהזיה בסביבתו. מעל לגודל מסוים של אתר ההתגרענות יהיה יתרון אנרגטי למעבר הפאזה, אשר יתרחש סביב אתר זה. שיקולים פיזיקליים דומים מעורבים בהתגרענות הקשורה למעברי פאזה אחרים. התגרענות הטרוגנית היא תהליך התגרענות שבו אתרי ההתגרענות עשויים מחומר שונה מאשר החומר שעובר מעבר פאזה, כמו למשל חלקיקי אבק זעירים במים שסביבם מתחיל להיווצר קרח. לעומת זאת, אם אתרי ההתגרענות אינם מורכבים מחומר שונה, תתרחש התגרענות הומוגנית. כך למשל, גבישי קרח מתחילים להיווצר במים נקיים לחלוטין, בתהליך של התגרענות הומוגנית, רק כאשר המים מקוררים עד לטמפרטורה של 38°C-. המים יכולים להישאר במצב נוזלי בצורת טיפות זעירות עד לטמפרטורה של כ-41°C-. מבחינים בין שני סוגי נוקלאציה: 1. נוקלאציה הומוגנית (אחידה)- הגרעין מתפתח בנפח באופן אחיד במטריצת האם. 2. נוקלאציה הטרוגנית (רבגונית)-מתרחשת על פני משטח מועדף באזורי אי רציפות של מטריצת אם. לדוגמה:גבולות גרעין. מים נקיים לחלוטין קופאים בטמפרטורה של 38°C-. קיומם של חלקיקים זעירים במים תעלה את טמפרטורת הקפיאה, ואם כמות החלקיקים מספיקה אז הקפיאה תתרחש ב-0°C. זריעת עננים היא שיטה שבה מפזרים חומר, בדרך-כלל יודיד הכסף, בתוך עננים, וכך יוצרים אתרי התגרענות שבהם מים שנמצאים במצב של קירור יתר יקפאו, והסבירות לירידת גשם מהענן תעלה. בועות של פחמן דו-חמצני במשקה מוגז נוצרות בכמות גדולה סביב אתרי התגרענות מוצקים. זאת דוגמה לתהליך הפרדת פאזות בתמיסה. ניתן להדגים את האצת התהליך בעזרת ניסוי ביתי המכונה התפרצות מנטוס. היווצרות כפור בתהליך ריבוץ תתרחש על פני עצמים מוצקים. היווצרות בועות של אדי מים בתהליך רתיחה של נוזל אשר נמצא במצב של חימום יתר תחל סביב אתרי התגרענות. תהליך הפילמור, כלומר יצירת פולימר ממונומרים, מתחיל סביב אתרי התגרענות. בתהליך זה אין שינוי של מצב צבירה, אך המנגנון הפיזיקלי דומה. התגרענות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) האתר Water Structure and Science
שיטת ברינל

שיטת ברינל (Brinell Scale) היא שיטה לבדיקת קשיות מתכות. השיטה בודקת את התנגדות המתכת לחדירת חומר זר (חודרן) לתוכה. באמצעות בדיקה זו ניתן לקבוע תכונות טכנולוגיות ומכניות של החומר. שיטת ברינל קרויה על שם ממציאה, המהנדס השוודי יוהאן אוגוסט ברינל (Johan August Brinell). היא הומצאה בשנת 1900 והייתה השיטה הראשונה לבדיקת קשיות החומר. בשיטת ברינל, בדומה לשיטת ויקרס, המדידה מתבצעת עבור העקבה שמשאיר החודרן במשטח הנבדק, ועל פי קוטרה ניתן לקבוע את קשיות החומר ביחידות BHN ‏(Brinell Hardness Number, מסומן גם כ-HB). החודרן הסטנדרטי בשיטה זו הוא כדור פלדה בקוטר של 10 מ"מ הפועל בכח של 3000 קג"כ למשך 30 שניות. עומס הפעולה של החודרן משתנה לפי קשיות החומר; עבור חומרים רכים העומס המופעל נמוך, ועבור חומרים קשים משתמשים בחודרן העשוי מקרביד הטונגסטן במקום חודרן הפלדה. שיטה זו מאפשרת לחשב את קשיות החומר, והיא מהירה, זולה ופשוטה יחסית לשיטות אחרות. חסרונה העיקרי הוא שמדידת קוטר העקבה נעשית על ידי הבודק ואינה בהכרח מדויקת. הנוסחה המשמשת לחישוב קשיות לפי מספר ברינל היא: BHN = 2 P π D ( D − ( D 2 − d 2 ) ) {\displaystyle {\mbox{BHN}}={\frac {2P}{\pi D({D-{\sqrt {(D^{2}-d^{2})}})}}}} כאשר:   P {\displaystyle \ P} - העומס המופעל - [Kg]   D {\displaystyle \ D} - קוטר החודרן [mm]   d {\displaystyle \ d} - קוטר העקבה [mm] (ממוצע חשבוני בין d1 ל-d2) על מנת לקבל תוצאות אמינות בשיטה זו, יש להקפיד על כך שפני השטח יהיו נקיים וניצבים לחודרן, ועובי המשטח הנבדק יהיה גדול מ-10 פעמים עומק העקבה. המדידות צריכות להתבצע רחוק משולי המשטח ובמרחק מה בין שתי בדיקות מכיוון שבדיקה אחת משפיעה על חברתה מבחינת הקשיית מעוותים, והחודרן בו משתמשים חייב להיות קשה יותר מהחומר הנבדק. מדיה וקבצים בנושא שיטת ברינל בוויקישיתוף
בוקונוניזם

בוקונוניזם (אנגלית: Bokononism) היא דת בדיונית שבה מאמינות רבות מדמויות ספרו של קורט וונגוט, "עריסת חתול". ה"בוקונוניזם" הוצג לראשונה באחד הרומנים הראשונים של וונגוט, "עריסת החתול", רומן שעשה לו שם בספרות העולמית ושהקים לו קהל מעריצים מאז שנות השישים. מאמיני דת ה"בוקונוניזם" דוגלים בשקרים המסבים אושר, הקרויים "פומה". רבים מן הכתבים הקדושים של הבוקונוניזם הם בצורת מוזיקת קליפסו. המצאתה של דת זו תרמה למעמדו של וונגוט כגורו של מאוכזבי הציוויליזציה. הבוקונוניזם היא בעצם דת פרודית שמטרתה ללעוג לדתות השולטות בעולם המודרני ולהציג אותן בעירומן המביך וחסר ההיגיון. בוקונון, מייסד הדת, נולד כליונל בויד ג'ונסון. שמו החדש ניתן לו כיוון שתושבי סאן לורנצו, האי הקריבי הבדיוני שבו מתרחש הסיפור, ביטאו את שם משפחתו כ"בוקונון". וונגוט יצר מגוון מושגים, המצוינים במילים "טיפשיות", כדי לשרטט את האמונה הבוקונוניסטית כרקע לסיפורו. בין החשובות שבהן: קאראס - קבוצת אנשים המבצעים יחדיו, מבלי שהם מודעים לכך, מטלה אחת מיוחדת שניתנה על ידי האל. המתח שבקאראס מניע אותו בזמן ובמרחב. בוקו-מארו - איחוד שתי נשמות המושג דרך הצמדת כפות רגליהם של שני האנשים. זהו פולחן בוקוניסטי האסור בסאן לורנצו. גראנפאלון - קאראס שקרי. אנשים המזהים את עצמם כבני ארץ, מדינה או כחברים בכל מיני קבוצות. העולם מלא בגראנפלונים. דופרס - קאראס המורכב משני אנשים. החברים בו ימותו באותו השבוע. וואמפטר - עצם המהווה את מוקד הקאראס, כלומר, חיי אנשים שבלעדיו לא היה קשורים, נעים סביבו (למשל, קרח תשע). לכל קאראס שניים בדיוק: האחד עולה והשני דועך. המונח אנלוגי למקגאפין. ווראנג-ווראנג - "אדם המסיט אנשים ממסלול ההרהור, על ידי צמצום מסלול זה באמצעות דוגמת חיי הווראנג-ווראנג עצמו, לאבסורד". וין-דיט - הכוח הראשוני שדוחף אדם בדרך לקבלת הבוקונוניזם. פומה - "שקרים לא מזיקים" (למשל, "השגשוג הוא ממש מעבר לפינה"). כך מתאר בוקונון את דתו, כשמטרתה היא גרימת נחמה לאנשי סאן לורנצו החיים במדינת עולם שלישי דיקטטורית ומוכת עוני. הודות לשקריו המנחמים של בוקונון הם מסוגלים להתמודד טוב יותר עם המציאות. סין-וואט - אדם הרוצה לזכות בכל אהבתו של מישהו. בוקונוניסטים מאמינים שאת האהבה יש לחלוק בין כולם. קאן-קאן - המכשיר שמביא אותך לקאראס שלך.
פיטר בויל

פיטר בויל (באנגלית: Peter Boyle‏; 18 באוקטובר 1935 – 12 בדצמבר 2006) היה שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי. זכור בעיקר כפרנק ברון, אביו של ריי, בסדרה "כולם אוהבים את ריימונד". בויל נולד בנוריסטאון, פנסילבניה, ומאוחר יותר עבר לפילדלפיה השכנה. הוא למד בבית הספר התיכון West Philadelphia Catholic High School, ובשנת 1957 סיים את לימודיו באוניברסיטת לה סאל בפילדלפיה. הוא שירת בחיל הים האמריקני, אולם הקריירה הצבאית שלו נקטעה בשל התמוטטות עצבים. בויל עסק בהוראת דרמה בבתי ספר קתוליים בפיטסבורג לפני שפנה למשחק בעצמו. לאחר מכן למד משחק בניו יורק והחל לשחק בתור מורי השוטר בגרסה הנודדת של "הזוג המוזר" של ניל סיימון, תפקיד אותו עזב בשיקגו על מנת להצטרף לאנסמבל אלתור בעיר. בויל הופיע בתפקיד קצר בסרט "מדיום קול" בשנת 1969. בויל כיכב לראשונה בסרט "ג'ו" בשנת 1970. בתקופה זו הוא התיידד עם השחקנית ג'יין פונדה, ואף השתתף עמה בהפגנות רבות נגד מלחמת וייטנאם. תפקידו הבא בקולנוע היה לצדו של רוברט רדפורד בסרט "המועמד" (1972). בשנת 1974 שיחק בויל בתפקיד המפלצת של פרנקנשטיין בסרט "פרנקנשטיין הצעיר" של מל ברוקס. בויל קיבל את מועמדותו הראשונה לפרסי אמי בשנת 1997, על תפקידו בסרט הטלוויזיה "Tail Gunner Joe". במהלך השנים הוא הופיע בסרטים רבים נוספים, בהם "נהג מונית" של מרטין סקורסזה (1976), "מלקולם אקס" (1992), "ירח דבש בלאס וגאס" (1992) ו"מונסטר בול" (2001). בתקופה זו השתתף בויל גם בהפקות תיאטרון שונות ובמספר סדרות טלוויזיה, שהמוכרת ביניהן היא, ככל הנראה, כולם אוהבים את ריימונד. ב-1990 עבר בויל שבץ שהותיר אותו אילם למשך חצי שנה. לאחר התאוששותו, הוא זכה בפרס אמי בשנת 1996 על תפקיד אורח שגילם בפרק "מנוחתו האחרונה של קלייד ברוקמן" של הסדרה "תיקים באפלה". אולם כאמור, הוא התפרסם במיוחד על גילום תפקידו של פרנק ברון הנרגן בקומדיית המצבים "כולם אוהבים את ריימונד", בשנים 1996–2005. על תפקידו זה היה בויל במשך מספר שנים מועמד לפרסי אמי, אולם מעולם לא זכה בפרס. לעומתו, כוכבי הסדרה האחרים - ריי רומנו, פטרישיה היטון, בראד גארט ודוריס רוברטס - זכו כל אחד בפרס אמי אחד לפחות על תפקידיהם בסדרה. בשנת 1999 לקה בויל בהתקף לב על הסט של "כולם אוהבים את ריימונד", אולם התאושש במהרה ושב לשחק. ב-12 בדצמבר 2006 נפטר פיטר בויל בבית חולים בניו יורק, לאחר מאבק במיאלומה נפוצה ובמחלת לב. הוא השאיר אחריו אלמנה, לוריין, ושתי בנות, לוסי ואיימי. דרך לוריין וחברתה יוקו אונו התחבר בויל עם ג'ון לנון, ולנון אף שימש שושבין בחתונתו של בויל בשנת 1977. מדיה וקבצים בנושא פיטר בויל בוויקישיתוף פיטר בויל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פיטר בויל, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי פיטר בויל, באתר AllMovie (באנגלית) פיטר בויל, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פיטר בויל, באתר MusicBrainz (באנגלית) פיטר בויל, באתר Discogs (באנגלית) ynet וסוכנויות הידיעות, מת השחקן פיטר בויל, באתר ynet, 13 בדצמבר 2006 פיטר בויל, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
סילון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... סילון – זרם עז של נוזל או גז מנוע סילון – מנוע המבוסס על סילון גז היוצא ממנו מטוס סילון – מטוס המונע במנוע סילון זרם סילון – זרם אוויר חזק בשכבות הגבוהות של האטמוספירה סיגריות סילון – סוג של סיגריות מתוצרת ישראל שהיה נפוץ בשנות החמישים סילון קוצני – צמח מדברי חוג הסילון (jet set) - כינוי לבליינים עשירים, המרבים לטוס למקומות בילוי סיילון – שמה הקודם של סרי לנקה קילון – אציל אתונאי
פקד

האם התכוונתם ל... פקד (דרגה) – דרגה במשטרת ישראל פקד (מחשוב) – אלמנט במימשק משתמש במערכת ממוחשבת (control או widget)