רונלד פישר

סר רונלד איילמר פישר (באנגלית: Ronald Aylmer Fisher;‏ 17 בפברואר 1890 – 29 ביולי 1962) היה סטטיסטיקאי, ביולוג אבולוציוני וגנטיקאי אנגלי, חבר בחברה המלכותית. ריצ'רד דוקינס תיאר אותו כ"גדול מבין ממשיכיו של דרווין", ואנדרה האלד, היסטוריון של הסטטיסטיקה, אמר "היסודות של מדע הסטטיסטיקה המודרני שייכים כמעט באופן בלעדי לגאוניותו של פישר". פישר נולד בעיירה פינצ'לי שבצפון לונדון, בן לג'ורג' וקטי פישר. אביו היה איש עסקים מצליח שסחר באומנות יפה. לפישר הייתה ילדות מאושרת, ושלוש אחיותיו הגדולות, אחיו הגדול ואימו הרעיפו עליו את אהבתם. כשהיה בן 14 נפטרה אימו ו-18 חודשים אחר כך אביו פשט את הרגל בעקבות סדרה של עסקאות מפוקפקות. למרות ראייתו הגרועה, פישר היה תלמיד מחונן וזכה במדליית נילד (תחרות בכתיבת מאמר מתמטי) בגיל 16, בבית הספר הארו. בעקבות ראייתו הלקויה פישר הודרך במתמטיקה ללא שימוש בנייר ועט, דבר שגרם לו לפיתוח דמיון מתמטי ותפיסה ויזואלית-גאומטרית של פתרון בעיות במתמטיקה, בניגוד לפתרונן על ידי שיטות אלגבריות. יכולתו לפתור בעיות מתמטיות ללא כתיבת שלבי-הביניים הפכה לאגדה. הוא גילה עניין רב בביולוגיה, ובמיוחד באבולוציה. בשנת 1909, קיבל מלגה מאוניברסיטת קיימברידג' ונרשם כסטודנט לקולג' Gonville and Caius. פישר יצר קשרים חברתיים רבים בשנות-לימודיו שם והוקסם מהאווירה האינטלקטואלית הרצינית שאפפה את המקום. הוא למד על הגנטיקה המנדליאנית, שהתגלתה מחדש והייתה נושא מלהיב באוניברסיטה; הביומטריה (והגוף הגדל של שיטות סטטיסטיות הקשורות אליה) משכה את תשומת-ליבו, והוא ראה אותה כדרך פוטנציאלית לגישור האופי המקוטע של תורת-התורשה המנדליאנית בעזרת וריאציות מתמשכות ואבולוציה הדרגתית. אך עניינו העיקרי הייתה אאוגניקה, אותה ראה כצורך סוציאלי דוחק, וכנושא מדעי החובק גנטיקה וסטטיסטיקה. לכן, ב-1911 תרם רבות להקמת "החברה לאאוגניקה של אוניברסיטת קיימברידג'" ביחד עם אנשים שהתפרסמו לימים כגון ג'ון מיינרד קיינס, הוראס דרווין (בנו של צ'ארלס דרווין) ו-ר.ס. פונט. הקבוצה הייתה פעילה למדי וקיימה פגישות חודשיות, לרוב סביב הרצאות מראשי חברות מובילות במחקר האאוגני, כמו "החברה הלונדונית למחקר אאוגני", שנוסדה ב-1909 על ידי פרנסיס גולטון, בן-דודו למחצה של דרווין. כשפישר סיים את לימודיו במתמטיקה ובאוניברסיטה ב-1913, הקבוצה מנתה כ-150 חברים. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה פישר היה להוט להתגייס לצבא, עם הציפייה לכניסתה של בריטניה למלחמה, אך הוא נכשל בעקביות בבדיקות הרפואיות עקב ראייתו הקלוקלת. במשך שש שנים עבד כסטטיסטיקאי עבור עיריית לונדון. מעבר לעבודה זו, פישר מצא דרך לתרום למאמץ המלחמתי. הוא החל ללמד פיזיקה ומתמטיקה בסבב של בתי-ספר ציבוריים, בכללם כאלה עם זיקה צבאית חזקה, ועל סיפוני אוניות הצי הבריטי. בתקופה זו נותק הקשר בין פישר ובין חבריו הקודמים מקיימברידג'. כולם למעט רב-סרן (מיג'ור) ליאונרד דרווין (עוד אחד מבניו של דרווין) וגוּדרוּנה, חברה תוססת ובלתי-רגילה. שני אלה היו היחידים שעזרו לו לעבור את התקופה הקשה ההיא. גוּדרוּנה שידכה בינו לבין אחותה, איילין גינס; השניים נישאו ב-1917, כשהייתה בת 17. בסיוען של שתי האחיות הקים רונלד חוות-חי פעילה על אדמת בראדפילד (ברקשייר, אנגליה), שם גידלו גינה גדולה וחיות, ולמדו להסתפק במועט. השלושה עברו את המלחמה מבלי להשתמש בתלושי-אוכל אף לא פעם אחת. במהלך תקופה זו, פישר החל לכתוב ביקורת-ספרים לביטאון אאוגני (ה-Eugenic Review), ובהדרגה החל להרחיב ידיעותיו בתחומי הגנטיקה והסטטיסטיקה. הוא התנדב לעזור לביטאון, והיה אחראי על כל הביקורות בתחומים אלה, ונשכר לעבודה במשרה חלקית אצל רב-סרן דרווין. במשך פרק זמן זה פרסם מספר מאמרים על ביומטריה, ובכללם את "המתאם בין קרובי-משפחה, על-בסיס ההנחה של תורשה מנדליאנית", מאמר חלוצי שנכתב ב-1916 ופורסם ב-1918. זוהי העבודה שהניחה את היסודות למה שיקרא לימים גנטיקה ביומטרית, והציגה את המתודולוגיה החשובה של ניתוח שונות, מתודולוגיה מתקדמת באופן ניכר משיטות המחקר המתאמי הנפוצות באותה תקופה. המאמר הראה באופן משכנע שהתורשה של תכונות מדידות בערכים ממשיים, הערכים של משתנים רציפים, עקבית עם עקרונות המנדליזם. בתום המלחמה החל לחפש עבודה חדשה, וקרל פירסון הציע לו משרה במעבדת גולטון המפורסמת. פישר סירב להצעה מכיוון שראה את היריבות המתפתחת עם פירסון כמכשול מקצועי. במקומה לקח על עצמו, ב-1919, משרה זמנית כסטטיסטיקאי בעמדה חקלאית קטנה בכפר. בשנת 1943 התמנה לפרופסור לביולוגיה באוניברסיטת קיימברידג'. פישר תרם עשרות תרומות משמעותיות למדע, בתחומי הסטטיסטיקה, הביולוגיה, הגנטיקה והמתמטיקה. הוא כתב קרוב ל-300 מאמרים אקדמיים, כולם בכתבי עת מובילים, ושבעה ספרים רבי השפעה. בין תרומותיו בתחום הסטטיסטיקה ניתן למנות את: הנחת היסודות לתחום תכנון הניסויים הכללת מודל הריבועים הפחותים למודל הליניארי הכללי הגדרת התפלגויות t ו-F פיתוח מושגי היסוד של בדיקת ההשערות והצגת מושג ערך ה-p הצגת מושג הנראות ואמידת הנראות המקסימלית מושג האינפורמציה של פישר ואלגוריתם הניקוד לפתרון משוואות הנראות מודל הדיסקרימינציה הליניארית מושג המספיקות אי שוויון פישר מבחנים מדויקים ומבחני פרמוטציות הגדרת ההתפלגות ההיפרגאומטרית הלא מרכזית פיתוח תורת הערכים החריגים (Extreme value theory) יחד עם לאונרד טיפט ואמיל יוליוס גומבל למרות היותו מבקר חריף של גישת הסטטיסטיקה הבייסיאנית, הוא טבע גם את המונח "בייסיאני" במאמר בו הדגיש כי המודל שהציג "אינו בייסיאני". מפלט פישרי מדיה וקבצים בנושא רונלד פישר בוויקישיתוף רונלד פישר, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה רונלד פישר, באתר MacTutor (באנגלית) יוסי לוי, 15 הסטטיסטיקאים הגדולים, באתר "נסיכת המדעים" יוסי לוי, הליידי טועמת תה, באתר "נסיכת המדעים" יוסי לוי, מיהו המדען המשפיע ביותר במאה ה-20?, באתר "נסיכת המדעים" רונלד פישר, באתר math.info רונלד פישר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רונלד פישר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Stephen E. Fienberg, When Did Bayesian Inference Become "Bayesian"?, Bayesian Analysis, 1 1, 2006, עמ' 1-40