עמוס ידלין

עמוס ידלין (נולד ב-20 בנובמבר 1951) הוא אלוף במילואים בצה"ל, שכיהן כראש המכון למחקרי ביטחון לאומי. הנשיא והמייסד של Mind Israel. ידלין היה טייס קרב בחיל האוויר, ובתפקידו הצבאי האחרון כיהן כראש אגף המודיעין (אמ"ן). ידלין נולד וגדל בקיבוץ חצרים שבנגב, הבכור מבין שלושת בניהם של עדה ואהרן ידלין, נכדו של דוד הכהן, ואחיינו של האלוף עוזי נרקיס. בנובמבר 1970 התגייס לצה"ל. עם גיוסו התנדב לקורס טיס מספר 68, אותו סיים כטייס קרב. ב-1972 הוצב כטייס A-4 סקייהוק ("עיט") בטייסת 102 ("טייסת הנמר המעופף") בבסיס חצרים. ב-1973 השתתף במלחמת יום הכיפורים, שביומה הראשון ערך את גיחתו המבצעית הראשונה. לאחר המלחמה עבר קורס מדריכי טיסה וחזר לטייסת. ב-1976 הוצב כטייס נשר בטייסת 253 ("טייסת הנגב") בבסיס איתם שבסיני. ב-1978 מונה למפקד גף הדרכה בטייסת 101 ("טייסת הקרב הראשונה") שהפעילה מטוסי כפיר מבסיס חצור. ב-1979 מונה למפקד גף יירוט בטייסת 109 ("טייסת העמק") בבסיס רמת דוד. בתחילת שנות השמונים היה חבר במשלחת השנייה של חניכי קורס הסבה ל-F-16 ("נץ") בארצות הברית. ב-1980 מונה לסגן מפקד טייסת (סמ"ט ב') בטייסת 117 ("טייסת הסילון הראשונה") שברמת דוד. ב-1981 מונה לסמ"ט א' בטייסת 253 שבבסיס רמון. אף על פי שעבר טייסת, השתתף ב-7 ביוני באותה שנה ב"מבצע אופרה" (מבצע תקיפת הכור בעיראק), והיה אחד משמונת הטייסים שנבחרו למשימה. ב-1982 השתתף במלחמת לבנון, וב-1983 יצא ללימודי תואר ראשון בחוג לכלכלה ומנהל עסקים באוניברסיטת בן-גוריון. בשנת 1985, עם סיום לימודיו, מונה למפקד טייסת 116 ("טייסת הכנף המעופפת"), שהפעילה מטוסי A-4N סקייהוק ("עיט") מנבטים. ב-1987 עבר הסבה למטוס F-15 ("בז") ומונה למפקד טייסת 106 ("טייסת הבז השנייה", כיום "טייסת חוד החנית") בבסיס תל נוף. בעת היותו מפקד הטייסת יצא במטוס F-15 חד-מושבי חמוש, במבנה עם מטוס נוסף, למשימה מחוץ לגבולות ישראל. בסיום המשימה החליטו ידלין ובן זוגו לתרגל קרב אוויר. ידלין שכח להעביר את המפסקים למצב אימונים, ובמהלך האימון "נעל" על בן זוגו ולחץ על כפתור שיגור החימוש. לתדהמתו, שוגר טיל אוויר-אוויר חי ופגע בחברו. באירוע, שנחשב נדיר בחומרתו, נפגע המטוס ופרצה בו אש במנוע ימין. הטייס כיבה מנוע, ביצע פעולת חירום והצליח לנחות בשלום. בעקבות האירוע כתב ידלין ביוזמתו מכתב למפקד חיל האוויר, האלוף אביהו בן-נון, בו ביקש לסיים את תפקידו. אחרי שפרש מפיקוד על הטייסת מונה ב-1988 לראש ענף אימוני קרב בלהק אוויר. ב-1989 מונה לראש ענף תכנון במחלקת תכנון וארגון (תוא"ר) שבלהק ראש המטה, ובאפריל 1990 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה לראש מחלקת תוא"ר. ביוני 1993 יצא ללימודי תואר שני במינהל ציבורי באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית. לאחר חזרתו לישראל בשנת 1994 מונה למפקד בסיס נבטים וראש מנהלת היערכות חיל האוויר בדרום. בשנת 1995 מונה למפקד בסיס חצרים והועלה לדרגת תת-אלוף. במהלך פיקודו ניהל את קליטת מטוס ה-F-15I ("רעם"). בשנת 1998 מונה לראש להק המודיעין (למד"ן), ובשנת 2000 מונה לראש מטה חיל האוויר. במהלך שירותו הצבאי צבר ידלין למעלה מ-4,200 שעות טיסה וביצע 255 משימות בשטח אויב. בשנת 2002 הועלה לדרגת אלוף ומונה למפקד המכללות הצבאיות. בעת היותו מפקד המכללות ביקש להתנסות בעבודת חיילי המילואים במחסומים ביהודה, שומרון ועזה. לאחר שעמד שמונה שעות בשני מחסומים, התבטא ידלין בלשון: "זאת עבודה מחורבנת. לא הייתי רוצה להמשיך בה ולו דקה. אתה אף פעם לא יודע מי המחבל וצריך להתייחס לכל אחד בחשדנות. לא כל החיילים דוקטורים, ואם היו להם כישורים טובים, הם היו במקומות אחרים. זאת עבודה קשה וכפוית טובה". בשנת 2003 כתב מאמר עם פרופ' אסא כשר ובו הציגו השניים נימוקים מוסריים למדיניות הסיכולים הממוקדים. בשנת 2004 מונה לנספח צה"ל בארצות הברית. ב-5 בינואר 2006 מינה הרמטכ"ל דן חלוץ את ידלין לראש אגף המודיעין. הוא היה לטייס חיל האוויר הראשון שמונה לתפקיד זה. ידלין כיהן בתפקיד זה במהלך מלחמת לבנון השנייה, בעת מבצע חורף חם ובזמן מבצע עופרת יצוקה. במהלך שירותו כראש אמ"ן היה מעורב בשנת 2007 במאמץ המודיעיני ובתכנון מבצע תקיפת הכור הגרעיני בסוריה. כלקח ממלחמת לבנון השנייה הקים את חטיבת ההפעלה המבצעית ובתקופתו הפכה יחידה 8200 לחוד החנית של לוחמת הסייבר ההתקפי. החזיר את מודיעין השדה לאמ"ן, ובנה יכולות לייצור מטרות נרחב והורדת מודיעין ליחידות השדה. כראש אמ"ן הוא הביע עמדה הרואה בחיוב את השתלטות חמאס על עזה, כדי שישראל תוכל להתייחס לרצועת עזה כאל מדינה עוינת. הוא טען שכל עוד אין לעזה נמל אווירי או ימי המעורבות האירנית לא תהיה משמעותית. ב-16 בספטמבר 2007 טען ידלין בפני ועדת החוץ והביטחון של הכנסת ש"ההרתעה הישראלית שוקמה מאז מלחמת לבנון השנייה, וזה משפיע על כל המערכת האזורית, כולל איראן וסוריה". הוא פרש מתפקידו בנובמבר 2010. עם שחרורו ידלין יצא כעמית מחקר למכון וושינגטון. ב-20 בנובמבר 2011 החל ידלין לכהן כראש המכון למחקרי ביטחון לאומי. הוא פרש מתפקיד זה ב-1 במאי 2021. בספטמבר 2021 יצא כעמית מחקר במכון בלפר באוניברסיטת הרווארד. ביוני 2023 הקים את ארגון Mind Israel המלווה גופים ביטחוניים-מדיניים ומקבלי החלטות ומייעץ להם בנושאים הקשורים לביטחון הלאומי בישראל. מ-2013, הוא מכהן בהתנדבות כיו"ר המכון למורשת בן-גוריון בשדה בוקר. בשנת 2013 החל ידלין לכהן בהתנדבות כיו"ר פידל, עמותה לחינוך ושילוב חברתי של יוצאי אתיופיה בישראל. בנוסף, הוא חבר במועצה הציבורית של עמותת אלע"ד. בינואר 2015, לקראת הבחירות לכנסת העשרים, הודיע על הצטרפותו למחנה הציוני. יו"ר העבודה יצחק הרצוג ויו"ר התנועה ציפי לבני, הכריזו עליו כמועמדם לתפקיד שר הביטחון, בלי שיכהן כחבר הכנסת. במקביל יצא לחופשה ללא תשלום מראשות המכון למחקרי ביטחון לאומי, עד מועד הבחירות. לקראת הבחירות לכנסת ה-21 הביע תמיכה בכחול לבן ובעומד בראשה, בני גנץ. במאי 2012 הוגש בטורקיה כתב אישום נגד ידלין ועוד שלושה קצינים בכירים ישראלים על חלקם בשנת 2010 בהשתלטות על המרמרה בעת המשט לעזה. באוגוסט 2012 פרסם ידלין מאמר ב"וושינגטון פוסט" תחת הכותרת "למען שלום עם איראן, התכוננו למלחמה". הוא כתב שאם לא ישנה נשיא ארצות הברית ברק אובמה את מדיניותו כלפי תוכנית הגרעין האיראנית, צפויה כנראה ישראל לתקוף את מתקני הגרעין באיראן בסתיו 2012. בתחילת 2013 טען ידלין שיש צורך לקדם תוכנית מדינית ואם הדבר לא ניתן יש לבצע התנתקות נוספת. בנובמבר 2014 אמר ידלין בכנס של התנועה הקיבוצית כי "אין שום איום קיומי על ישראל", והסביר ש"לישראל יש את הצבא החזק ביותר ממרקש ועד בנגלדש - כולל". בנוסף שיבח את ראש הממשלה לשעבר אריאל שרון על ביצוע תוכנית ההתנתקות, וציין כי "אם הייתי יכול, הייתי שם כל יום פרח על הקבר של אריאל שרון על ששחרר את ישראל מ-1.7 מיליון פלסטינים". ידלין ביקר בחריפות את ההתנהלות במבצע צוק איתן, טען שצבא היבשה הופעל באיחור וללא תחבולות ושרק לקראת סוף המבצע תקף צה"ל מטרות איכותיות של החמאס, במקום לתקוף אותן מיד בתחילת המבצע. הוא גם הסכים עם יאיר גולן שלא בוצעו תחקירים משמעותיים על התנהלות צה"ל במבצע. באוגוסט 2022, על ההצלחה מול הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני במבצע עלות השחר, כתב כי יש לשמור על צניעות והג'יהאד האיסלאמי הוא החלש ביריבי ישראל – לא החמאס ולא חזבאללה מ'הליגות הגבוהות'. נוסף על כך, קרא לגבש אסטרטגיה ביחס לרצועת עזה, לפחות להרגעה ארוכת טווח, אך גם לקידום מציאות יציבה יותר בשני חלקי הזירה הפלסטינית לאור המצב של 2 מיליון פלסטינים באזור מוכה עוני, נשלט בידי ארגוני טרור המסוגלים לגרור את ישראל לסבבים צבאיים חוזרים ונשנים. ידלין הזהיר פעמים רבות מעימות עם חמאס. ב-2019 קרא: "אין ספק שצריך מכה מקדימה במידה ויודעים על כוונות מצד חמאס", ב-2021 אמר: "לא הצלחנו להרתיע את חמאס, וגם לא להחליש אותו. לכן אני מציע להכות בו בכל הכוח, ואם הוא יתמוטט - שיתמוטט" וב-2022 הזהיר: "חמאס לא הפך ציוני ואיננו הפרטנר בזירה הפלסטינית". במאי 2023, הזהיר ידלין כי: "החמאס והג'יהאד האיסלאמי הם ארגונים שמטרתם היא מחיקה של מדינת ישראל גם בגבולות 67". באותו מאמר הוסיף ידלין כי החמאס מורתע מאז מבצע "שומר חומות". בינואר 2021 טען כי ״יש לחזק את הרשות הפלסטינית, המהווה כתובת לגיטימית להסדר עתידי״. בספטמבר 2023, כשלושה שבועות לפני מתקפת הפתע על ישראל כתב: כי "חמאס, שהשקיעה מאמץ רב בשיקום הרצועה מאז "שומר החומות", מעדיפה ככלל להותיר את עזה מחוץ לעימות, אך במקביל ממקדת את מאמציה בהבערת ירושלים ויו"ש ... בנסיבות אלה, הזירות הנפיצות והמועדות ביותר לפורענות הן ירושלים, בדגש על הר הבית, ויו"ש, עם סיכוני הקרנה לערים המעורבות בישראל." הוא המליץ לאור התרחישים שהציג לשמור על רמת הרתעה ומוכנות גבוהות מול כלל הזירות, למקסם תוכניות אופרטיביות ולשפר הלכידות וההרתעה באמצעות גניזת רפורמת לוין. ידלין נשוי לקארן-דפנה קיפניס-ידלין, מנהלת המזכירות בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות ואב לשתי בנות - אורי ועו"ד רותם ידלין, ראשת מועצה אזורית גזר ולבן - דן ידלין. הוא מתגורר בכרמי יוסף. יעל הררי ויובל שוהם, ‏שירות עמוס, באתר חיל האוויר הישראלי, 27 בפברואר 2011 עמוס הראל ואבי יששכרוף, קורי עכביש, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2008, מסת"ב 9654824310 עפר שלח ויואב לימור, שבויים בלבנון: האמת על מלחמת לבנון השנייה, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2007, מסת"ב 9654824086 יועז הנדל ויעקב כץ, ישראל נגד איראן, מלחמת הצללים, אור יהודה: כנרת זמורה-ביתן, 2011, מסת"ב 9789655520088 מגביהים עוף: חיל האוויר - אתגרים ומשימות, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2011, פרק ד - עמוס ידלין, "כוח אווירי ומודיעין - לקחי העבר ואתגרי העתיד", עמ' 50-40 עמוס ידלין, ברשת החברתית פייסבוק קורות חייו של עמוס ידלין, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי עמוס ידלין (1951-), דף שער בספרייה הלאומית עמוס ידלין, ברשת החברתית פייסבוק עמוס ידלין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) כתבות יעל הררי ויובל שוהם, ‏שירות עמוס, באתר חיל האוויר הישראלי יעל הררי ויובל שוהם, ‏נחיתה אחרונה לידלין, באתר חיל האוויר הישראלי טל מיכאל, ‏"לחיל יכולת לפעול בעומק ובדיוק קטלני", באתר חיל האוויר הישראלי עמיר רפפורט, אלוף אנליטי, באתר nrg‏, 24 ביוני 2005 ארי שביט, העולם על פי ידלין, באתר הארץ, 14 במאי 2008 עפר שלח, סמוי מן העין, באתר nrg‏, 6 בנובמבר 2010 אמיר בוחבוט‏, חזרה ל-2007: ידלין על הימים לפני תקיפת הכור הסורי, באתר וואלה, 26 במאי 2013 ידלין: "להכין תכנית ב' למקרה שהמשא ומתן ייכשל", באתר וואלה, 24 באוגוסט 2013 שלמה צזנה, הסיכוי להסדר עם הפלשתינים - נמוך, באתר ישראל היום, 31 בינואר 2014 ynet, עמוס ידלין: "חייבים ללכת צעד אחד קדימה", באתר ynet, 12 במרץ 2014 אטילה שומפלבי ורון בן ישי, ידלין על נאום נתניהו בקונגרס: "משחק פוליטי לא אחראי", באתר ynet, 26 בינואר 2015 אטילה שומפלבי, ידלין: "המיתוס שנתניהו מר ביטחון - בלוף", באתר ynet, 15 בפברואר 2015 אטילה שומפלבי ואלכסנדרה לוקש, עשור להשמדת הכור הסורי: "נמנע מזרח תיכון שאף אחד לא היה רוצה לחיות בו", באתר ynet, 5 בספטמבר 2017 ניצן קידר, ישראל איננה מעוניינת במבצע צבאי בעזה, באתר ערוץ 7, 9 באוגוסט 2018 אייל לוי, ‏"האיראנים מנסים להגיע לגרעין לא הכי מהר שאפשר, אלא הכי בטוח", באתר מעריב אונליין, 28 במרץ 2021 יואב לימור, עמוס ידלין: "לא הצלחנו להרתיע את חמאס, וגם לא להחליש אותו. לכן אני מציע להכות בו בכל הכוח, ואם הוא יתמוטט - שיתמוטט", באתר ישראל היום, 25 ביוני 2021 אסף זגריזק, ‏האלוף במיל' עמוס ידלין מזהיר: "חיזבאללה עולה מדרגה לקראת נאום נסראללה היום", באתר גלובס, 2 בנובמבר 2023 מכתביו: מנער לגבר: הקרב ששינה את חיי אלוף עמוס ידלין, באתר nrg‏, 27 בספטמבר 2009 בנחישות, בשיקול דעת ובהקדם, אתר המכון למחקרי ביטחון לאומי, "מבט על", גיליון 385, 15 בנובמבר 2012 עמוס ידלין, אסא כשר, מלחמה צודקת של מדינה דמוקרטית, באתר הארץ, 24 באפריל 2009 אתגר ההתמודדות עם התעצמות ובניין הכוח של האויב: המקרה של נשק מתקדם לחזבאללה, אתר המכון למחקרי ביטחון לאומי, "מבט על", גיליון 401, 6 בפברואר 2013 עשר נקודות למחשבה לאחר התקיפה בדמשק, אתר המכון למחקרי ביטחון לאומי, "מבט על", גיליון 424, 9 במאי 2013 עמוס ידלין ואסא כשר, דילמת בית הספר לאחיות, באתר הארץ, 12 במרץ 2013 עם כניסתו של רא"ל (מיל.) משה יעלון לתפקיד שר הביטחון, במה נכון להתמקד ב"מאה ימי החסד"?, אתר המכון למחקרי ביטחון לאומי, "מבט על", גיליון 413, 18 מארס 2013 ג'יימס קארטרייט ועמוס ידלין, פעולה ישראלית או אמריקנית נגד איראן: אם חייבים לפעול צבאית, מי יעשה זאת?, "מבט על", גיליון 432, 29 במאי 2013 סיכום. בתוך: "לאחר מבצע עמוד ענן (רצועת עזה, נובמבר 2012)". ברום, שלמה (עורך), המכון למחקרי ביטחון לאומי, תל אביב 2012 עמודים 77–84 עמוס ידלין ואבנר גולוב, התערבות צבאית אמריקאית בסוריה – לאור תכלית אסטרטגית רחבה ולא רק כפעולת ענישה, "מבט על", גיליון 459, 28 באוגוסט 2013 עמוס ידלין ואבנר גולוב, תקיפה אמריקנית בסוריה — משמעויות לישראל, "מבט על", גיליון 460, 31 באוגוסט 2013 כן למשא ומתן, כן להסכם, כזה שירחיק את איראן מהפצצה, גם אם יופר, "מבט על", גיליון 469, 29 בספטמבר 2013 יש לוודא שהסכם הראשוני עם איראן לא הופך להסכם סופי "רע מאוד", "מבט על", גיליון 484, 13 בנובמבר 2013 עמוס ידלין בטור בלעדי: מה יעסיק את ישראל בשנת 2014, באתר מעריב השבוע, 14 בינואר 2014(הקישור אינו פעיל, 19 בנובמבר 2022) עמוס ידלין, אסור לקבל את ההצעה האיראנית, באתר ynet, 23 באפריל 2014 "צוק איתן" – יעדי המבצע והאסטרטגיה להשגתם, אתר המכון למחקרי ביטחון לאומי, "מבט על", גיליון 571, 9 ביולי 2014 דוקטרינת בגין - לקחי אוסיראק ודיר א-זור, "מבט על", גיליון 137, 21 במרץ 2018 עמוס ידלין, ‏על החברה הישראלית להפנים: אנחנו במלחמת יום הכיפורים השנייה, באתר ‏מאקו‏, 24 בספטמבר 2020 עמוס ידלין, ‏מאסון לחזון: כך ננהל נכון את השלב הבא במלחמה בעזה, באתר ‏מאקו‏, 6 בינואר 2024 מהערכותיו: אטילה שומפלבי, ראש אמ"ן נפרד באזהרה: "ת"א תהפוך לחזית", באתר ynet, 21 בנובמבר 2010 בועז פיילר, ידלין: 'האביב הערבי' - יותר הזדמנות מסיכון, באתר ynet, 28 ביוני 2011 אתר חדשות ערוץ 2, ‏עמוס ידלין: "טלפון של אחמדינגא'ד - ויהיה גרעין תוך שנה", באתר גלובס, 18 בינואר 2012 בן כספית, "איראן חצתה מזמן את נקודת האל-חזור", באתר nrg‏, 21 בינואר 2012 רן דגוני, ‏ידלין: "איראן גרעינית יותר מסוכנת מהתקפה על איראן", באתר גלובס, 6 במאי 2012 רון בן ישי, ידלין: לא למהר ולהכריז על כישלון מול איראן, באתר ynet, 22 במאי 2012 ynet, ידלין: פצצה או הפצצה? יש אופציה אחרת, באתר ynet, 15 באוגוסט 2012 ארי שביט, הגרעין האיראני - עמוס ידלין: הפצצה? לא עכשיו, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2012 אילן ליאור, עמוס ידלין: מרבית היעדים הושגו, יש לחתור לסיום סבב הלחימה, באתר הארץ, 15 בנובמבר 2012 הדר קנה, עמוס ידלין: "הסנקציות משפיעות על איראן", באתר כלכליסט, 25 בדצמבר 2012 יוסי הטוני, אלוף (מיל') עמוס ידלין: "הטרוריסט מהמערה והאנרכיסט מהמרתף לא יכולים להשמיד מדינות בסייבר", אנשים ומחשבים, 5 בספטמבר 2012 רועי קייס, ידלין: "איראן חצתה את הקו האדום של ישראל", באתר ynet, 23 באפריל 2013 נפרד מחיל האוויר, אתר החיל האוויר, 10 בנובמבר 2010 עמרי אסנהיים, ידידותי למשתבש, באתר nrg‏, 13 בינואר 2006 גל פרל, "צבא שמפקדיו בורים בהיבט הידע הצבאי, ולכן חסרי בסיס תאורטי, יתפקד פחות טוב", הבלוג על הכוונת, ‏ 2 בפברואר 2020. חנן גרינברג, האלוף שהלך למחסומים: "לא כל החיילים דוקטורים", באתר ynet, 27 בינואר 2004 עמוס הראל, בצה"ל מציגים נימוקים מוסריים להתנקשויות, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2003 עמוס הראל, סבב מינויים בצה"ל: יוצא חיל האוויר ידלין ימונה לראש אמ"ן - גנץ למפקד זרוע היבשה, באתר TheMarker‏, 10 ביוני 2005 עפר שלח, יואב לימור, שבויים בלבנון: האמת על מלחמת לבנון השנייה (עורך: איתי כץ), תל אביב: משכל, 2007, עמודים 213-214. חנן גרינברג, מבצע "חורף חם" בעיצומו: סורקים בשטח בנוי, באתר ynet, 2 במרץ 2008. יוחאי עופר, מפקד הנח"ל הבא נחשף: א' מסיירת מטכ"ל, באתר nrg‏, 6 בפברואר 2014. אמיר בוחבוט‏, חזרה ל-2007: ידלין על הימים לפני תקיפת הכור הסורי, באתר וואלה, 26 במאי 2013. אמיר בוחבוט, כך מתכנן צה"ל לנסות לחסל את נסראללה, באתר nrg‏, 11 ביולי 2007. אילן כפיר, " "סופה" בדרך לאיראן ", הוצאת ידיעות ספרים, 2019, עמ' 88. אהוד אולמרט (עורך: יהודה יערי), בגוף ראשון, ראשון לציון: משכל - הוצאה לאור מייסודן של ידיעות אחרונות וספרי חמד, פרק ב': "אדוני ראש הממשלה, המטרה הושמדה", עמודים (בגרסה הדיגיטלית): 182, 201, 210 ו-214 אטילה שומפלבי, ידלין ב-2007: אשמח אם חמאס ישלוט בעזה, באתר ynet, 20 בדצמבר 2010 אריק בנדר, "שיקמנו ההרתעה מול סוריה", באתר nrg מעריב, 16 בספטמבר 2007 מכתב הפתיחה של ידלין באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי מעריב אונליין, ‏עמוס ידלין החליט לסיים את תפקידו כראש המכון למחקרי ביטחון לאומי, באתר מעריב אונליין, 10 בפברואר 2021 גלית חתן, ‏הארגון החדש של עמוס ידלין ופיני כהן, באתר גלובס, 7 ביוני 2023 יהונתן ליס, ידלין הצטרף למחנה הציוני: "אוכל לתרום מניסיוני לתפקיד שר הביטחון", באתר הארץ, 19 בינואר 2015 יהונתן ליס, ידלין לא ישובץ ברשימת המחנה הציוני; בכיר בעבודה: הוא מועמד כמעט פיקטיבי, באתר הארץ, 24 בינואר 2015 עדו בן פורת, יישאר בעבודה? תלוי, באתר ערוץ 7, 20 בינואר 2015 יהושע בריינר, גנץ גייס לעזרתו עוד שלושה גנרלים, אבל מי שהתבלט היה אזרח אחד, באתר הארץ, 7 באפריל 2019 ברק רביד, כתבי אישום בטורקיה נגד אשכנזי ובכירים בצה"ל: התביעה דורשת 9 מאסרי עולם, באתר הארץ, 28 במאי 2012. יוני הרש, "ממליץ לאובאמה להתחייב בכנסת: אם צריך - נתקוף", באתר ישראל היום, 19 באוגוסט 2012. בן כספית, ראש אמ"ן לשעבר: אפשר לשקול התנתקות נוספת, אל מוניטור, 8 בפברואר 2013 שירות גלובס, ‏ראש אמ"ן לשעבר: "אין שום איום קיומי על ישראל. פשוט אין", באתר גלובס, 20 בנובמבר 2014 יואב זיתון, חשיפת ביקורת האלופים: "אין 'מטרות תסכול' בחיל האוויר", באתר ynet, 3 בפברואר 2019 עמוס ידלין, ‏הניצחון ברור, אבל גם סימני האזהרה: 7 סיבות לדאגה אחרי המבצע, באתר ‏מאקו‏, 18 באוגוסט 2022 103FM, ‏ראש אמ"ן לשעבר: "בהחלט צריכים להתכונן לעימות מול חמאס, ינסה לשחזר את קיץ 2018", באתר מעריב אונליין, 15 בפברואר 2019 יואב לימור, עמוס ידלין: "לא הצלחנו להרתיע את חמאס, וגם לא להחליש אותו. לכן אני מציע להכות בו בכל הכוח, ואם הוא יתמוטט - שיתמוטט", באתר ישראל היום, 25 ביוני 2021 עמוס ידלין, ‏הסיבה שקשה יותר להרתיע את הג'יהאד - והאתגר הגדול של סיום המבצע, באתר ‏מאקו‏, 12 במאי 2023 YouTube, www.youtube.com עמוס ידלין ואודי אבנטל, ‏עמוס ידלין מעריך: אלה חמשת התרחישים הביטחוניים לישראל, באתר גלובס, 17 בספטמבר 2023