laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קלרנס זנר

קלרנס מלווין זנר (באנגלית: Clarence Melvin Zener‏; 1 בדצמבר 1905 – 15 ביולי 1993) היה פיזיקאי אמריקאי שהיה הראשון שתיאר את הפעולה האלקטרונית של דיודת זנר יחד עם מעבדות בל. לאחר מכן, דיודה זו נקראה על שמו. זנר היה פיזיקאי תאוריקן עם רקע במתמטיקה שכתב במגוון תחומים, בין השאר במוליכות-על, מטלורגיה וגאומטריה. זנר נולד באינדיאנפוליס, אינדיאנה. ב-1930, זנר השלים דוקטורט בפיזיקה, באוניברסיטת הרווארד עם תזה בנושא "מכניקה קוונטית לייצור מספר סוגים של מולקולות דיאטומיות". לאחר מכן הוא לימד במספר אוניברסיטאות אמריקאיות לפני שעבד במפעל התחמושת ווטרטאון (מסצ'וסטס) במהלך מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה, הוא לימד באוניברסיטת שיקגו (1945-1951), הוא עבד בוסטינגהאוס (1951-1965), לימד באוניברסיטת טקסס A&M (בין 1966–1968) ולאחר מכן באוניברסיטת קרנגי מלון (1968-1993). בשנת 1957 זכה בפרס בינגהם על עבודתו בתחום הראולוגיה. נוסחת לנדאו-זנר מדיה וקבצים בנושא קלרנס זנר בוויקישיתוף קלרנס זנר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) רשימת מסיימי דוקטורט בפיזיקה באוניברסיטת האוורד 1873–1953
אלבז

אלבז (מערבית: الباز) הוא שם משפחה שמקורו בערבית ופירושו מילולית "הבז" המשמעות "מאלף בזים". האם התכוונתם ל... אוסאמה אל-באז – דיפלומט מצרי אלבר אלבז – מעצב אופנה ישראלי אליאב אלבז – קצין ישראלי אנדרה אלבז – צייר ומפיק סרטים יהודי-מרוקאי בני אלבז – זמר מזרחי ישראלי-דתי גד אלבז – זמר ישראלי-דתי, בנו של בני אלבז יוסוף אל-באז – איש דת מוסלמי ערבי-ישראלי יעקב אלבז – מראשי הפנתרים השחורים יעקב אלבז (צלם) – צלם עיתונות וצלם אמנותי, סוחר ויזם ישראלי בתחום האמנות נתן אלבז – חייל צה"ל שזכה לאות המופת עברי אלבז – קצין בצה"ל ראובן אלבז – ראש ישיבת אור החיים רות אלבז – אשת תקשורת ישראלית רפאל משה אלבז – רב, משורר ומלומד יהודי ממרוקו בן המאה ה-19 שי אלבז – תת-אלוף בצה"ל שמואל אלבז (רב) – אבי משפחת אביחצירא, בן המאה ה-16, תלמידו של רבי חיים ויטאל שלמה אלבז – מחנך, חוקר שפה ופעיל שלום בסוף המאה ה-20 שלמה אלבאז – רב במרוקו ובבאר שבע, יקיר העיר באר שבע לשנת 1997 שמואל אלבז – נגן, מנצח וחוקר מוזיקה באז
דגניה

האם התכוונתם ל... דגניה א' – קבוצה בדרום הכנרת דגניה ב' – קבוצה בעמק הירדן, סמוך לדגניה א' סכר דגניה – סכר על הירדן ליד קיבוץ דגניה א' בית החינוך המשותף דגניה – בית ספר שמונה-שנתי הנמצא בקיבוץ דגניה א'. סמיכותן הגאוגרפית של דגניה א' ודגניה ב' יצרה את הביטוי "דגניות" דגנית (פירושונים)
Ala

האם התכוונתם ל... אלנין – חומצת אמינו נפוצה בטבע חומצה אלפא-לינולנית – חומצת שומן חיונית באומגה 3 איגוד הספריות האמריקאי (בראשי תיבות ALA)
פורטיס משולש

פורטיס משולש הוא אלבום מאת רמי פורטיס מ-2009. את האלבום הוציא פורטיס בפברואר 2009, כאשר עוד לפני כן הוא תיאר את האלבום כ"לא מסחרי בעליל". באלבום מלווים אותו גיל סמטנה, עידו אגמון ויובל שפריר, שהלחינו ועיבדו יחד עם פורטיס את כל שירי האלבום. האלבום הוא אלבום משולש ששלושת התקליטורים המרכיבים אותו הם "יער ישראלי", "חזל"ש" (חזרה לשיגרה), ו"חימושניגיגי", מיני-אופרת רוק באורך כ-17 דקות. גיבוריה של האופרה הם "חימושניגיגי" (דמות פרי דמיונו של פורטיס שהוא נהג להגג עליה בהופעותיו עוד טרם יציאת האלבום), "חצוציאן" ו"זניח". בשיר "מעליי" מתארחת הזמרת מארינה מקסימיליאן בלומין. הבחירה בפורמט החריג של אלבום משולש נבעה משני מניעים עיקריים, לדברי פורטיס. ראשית, כמות ההקלטות הגדולה שהצטברה אצלו: "אחרי הסיבוב של פורטיסחרוף עם "על המשמרת" שאלתי את עצמי מה קורה. התחלתי להשתעשע עם חומרים חדשים, ויחד עם החברים - גיל סמטנה, יובל שפריר ועידו אגמון - התחלתי לשפוך את כל מה שהסתובב לי בראש. תוך כדי הבנו שיש לנו ערימות של חומר מוקלט. הלכנו לכל הכיוונים שהרשינו לעצמנו, בלי להתביית על כיוון מוזיקלי מסוים". סיבה נוספת היא הערכתו של פורטיס כי היכחדותו של פורמט התקליטור תגיע בתוך זמן קצר. הסינגל הראשון מתוך האלבום, "בלונדיניות על אוטוביאנקי", יצא בנובמבר 2008. הוא נכתב בהשראת הופעות של פורטיס באיטליה לאחר שגילה במפתיע על קיומו של קרוב משפחה איטלקי שלו, זמר הרוק אלברטו פורטיס. בהמשך יצאו גם הסינגלים "יער ישראלי" ו"השיר של ז'אק" - שיר מחווה למתופף ז'אן ז'אק גולדברג, שנפטר כשנתיים לפני צאת האלבום. שני שירים באלבום משתמשים בקטעי תופים שהקליט ז'אן ז'אק גולדברג - "בלונדיניות על אוטוביאנקי" ו"חזרה לשגרה". שיר נוסף מתוך האלבום, "אצבעות דביקות", שימש כשיר הנושא לקידום המיתוג המחודש של ערוץ 24 והשידור החי הרצוף במשך 24 ימים (בהתאמה עם מילות הפזמון, "24 שעות"). "פורטיס משולש" זכה לביקורות משבחות. תימורה לסינגר מ-ynet טענה כי "פורטיס מתרומם מעל הנורמות המקובלות עד שמתחשק להכריח את כל המוזיקאים בארץ להפוך את אלבומו לספר הלימוד הקבוע שלהם". מידע על האלבום פורטיס משולש באתר MusicBrainz פורטיס בהופעה - קוסם וליצן רוק - סיקור הופעת ההשקה "חימושניגיגי", באתר "הבמה" תומר יודלביץ ודנה סגל, "נשאר רלוונטי", ריאיון לרגל הוצאת התקליט המשולש האופרה של פורטיס, באתר nrg עינב שיף‏, האיש שיש לו שם, באתר וואלה, 23 בפברואר 2009 נועה הרשקוביץ, רוי רגב, גיא חג'ג', פורטיס משולש: ביקורת משולשת, באתר הארץ, 18 בפברואר 2009 בן שלו, להתאהב מחדש ברמי פורטיס, באתר הארץ, 1 במרץ 2009 תימורה לסינגר, פורטיס משו- גאון, באתר ynet, 22 בפברואר 2009
Asp

האם התכוונתם ל... Active Server Pages – טכנולוגיית צד-שרת מבית מיקרוסופט המוכרת בקיצור כ-ASP המאפשרת לבנות דפי אינטרנט דינמיים. Application Service Provider – גישה לתוכנה על בסיס רשת אספרטט – אחת מ-20 חומצות האמינו הנפוצות בטבע שמסומלת כ-Asp.
חסם הופדינג

בתורת ההסתברות, חסם הופדינג, על שמו של וסילי הופדינג (Hoeffding), הוא חסם עליון על ההסתברות שממוצע של משתנים מקריים יהיה רחוק מהתוחלת שלו. חסם הופדינג הוא תוצאה של אי שוויון ברנשטיין. יהיו X 1 … X n {\displaystyle X_{1}\dots X_{n}} משתנים מקריים בלתי תלויים. X i ∈ [ a i , b i ] {\displaystyle X_{i}\in [a_{i},b_{i}]} בהסתברות 1. אזי הממוצע שלהם X ¯ n = 1 n ∑ i = 1 n X i {\displaystyle {\bar {X}}_{n}={\frac {1}{n}}\sum _{i=1}^{n}X_{i}} מקיים לכל t חיובי את האי-שוויונות הבאים (Hoeffding 1963): Pr ( | X ¯ n − E [ X ¯ n ] | ≥ t ) ≤ 2 exp ⁡ ( − 2 n 2 t 2 ∑ i = 1 n ( b i − a i ) 2 ) {\displaystyle \Pr(|{\bar {X}}_{n}-\mathrm {E} [{\bar {X}}_{n}]|\geq t)\leq 2\exp \left(-{\frac {2n^{2}t^{2}}{\sum _{i=1}^{n}(b_{i}-a_{i})^{2}}}\right)\!} ניתן להכליל את חסם הופדינג עבור סכום של משתנים מקריים בעלי התפלגות תת-גאוסית. עבור X 1 , … , X n {\displaystyle X_{1},\ldots ,X_{n}} משתנים מקריים תת-גאוסיים, בלתי תלויים, עם תוחלת אפס, P ( | ∑ i = 1 n X i | ≥ t ) ≤ 2 exp ⁡ ( − c t 2 ∑ i = 1 n ‖ X i ‖ ψ 2 2 ) {\displaystyle \mathrm {P} \left(\left|\sum _{i=1}^{n}X_{i}\right|\geq t\right)\leq 2\exp \left(-{\frac {ct^{2}}{\sum _{i=1}^{n}\Vert X_{i}\Vert _{\psi _{2}}^{2}}}\right)} , כאשר c הוא קבוע ו ‖ ⋅ ‖ ψ 2 2 {\displaystyle \Vert \cdot \Vert _{\psi _{2}}^{2}} היא הנורמה התת-גאוסית. משמעות החסם היא שההסתברות שמדגם כלשהו מתוך הסתברות, לא יהיה "מדגם מייצג", קטנה באופן מעריכי בגודל המדגם. לחסם זה חשיבות רבה בתחום של למידת מכונה, מכיוון שהוא נותן אינדיקציה לגבי גודל המדגם שדרוש כדי ללמוד על התפלגות. אי-שוויון צ'בישב אי-שוויון צ'רנוף Hoeffding, Wassily (1963). "Probability inequalities for sums of bounded random variables". Journal of the American Statistical Association. 58 (301): 13–30. doi:10.1080/01621459.1963.10500830. JSTOR 2282952. MR 0144363. Vershynin, Roman (2018). High-Dimensional Probability. Cambridge University Press. ISBN 9781108415194.
דגניה ב'

דְּגַנְיָה ב' היא קבוצה הנמצאת בעמק הירדן, כעשרה ק"מ מדרום לטבריה, בתחום המועצה האזורית עמק הירדן. דגניה ב' נוסדה בשנת 1920, על ידי קבוצת "עבודה" של בני העלייה השנייה. שמה של דגניה ב' הוחלט על ידי החלוצים הראשונים בעמק הירדן אשר קבעו כי כל היישובים אשר יוקמו בעמק הירדן ייקראו דגניה, ע"ש הדגן הרב אשר גדל בעמק (דגניה ג' הייתה קיבוץ גניגר של היום, אשר ישב במקום אשר קיבוץ בית זרע נמצא כיום). במאורעות 1936–1939, המכונים גם המרד הערבי הגדול, שימש המקום בסיס יציאה להקמת יישובי חומה ומגדל. בין מייסדי הקבוצה נמנה לוי אשכול, לימים ראש ממשלת ישראל. גם קדיש לוז (לימים יו"ר הכנסת) הצטרף לקבוצה בשנת 1921. במפקד בשנת 1931 נספרו 136 תושבים ונמנו 39 בתים. דגניה ב' הייתה שותפה במפעל המים מכון חמשת הקיבוצים, שהוקם בשנים 1942–1943, וכלל מכון שאיבה על גדות הירמוך שהעלה את המים אל ראש אמת מים, ממנה זרמו המים במערכת תעלות פתוחות להשקיית השדות. במלחמת העצמאות הצליחו מגיניהן של דגניה א' ודגניה ב' לבלום את צבא סוריה שפלש לעמק הירדן. הסורים תקפו בשני ראשים ממשטרת צמח. כוח אחד מול דגניה א' וכוח שני מול דגניה ב'. טנק סורי שהגיע לפתחה של דגניה א' נפגע ונעצר בידי מגיני המקום ונמצא שם עד היום. חמישה תותחים 65 מ"מ ה"נפוליונצ'יק" שהגיעו לארץ באותו הזמן נשלחו מיד להגנת עמק הירדן, שם הופעלו לראשונה על ידי חיל התותחנים של צה"ל, הפתיעו את הסורים, גרמו לבהלה והיו מהגורמים לנסיגה הסורית בקרב על הדגניות. בשנת 1970 נמנו 525 תושבים ובשנת 2005 מנתה האוכלוסייה 510 נפשות. בקבוצה החלו לבנות שכונה קהילתית שתגדיל את מספר הנפשות במקום. כלכלת הקבוצה מתבססת על גידולי שדה כמו חיטה, אבטיחים, תלתן ואספסת. מטעים כמו תמרים, אבוקדו וגידול בננות. הקבוצה מפעילה גם רפת בקר גדולה. בעבר היו בדגניה ב' בריכות דגים. בדגניה ב' נמצאים שני מפעלים: "מרססי דגניה", לייצור מרססים לחקלאות, ו"דגניה סיליקון", לייצור מוצרים מסיליקון. הקבוצה מפעילה גם אירוח כפרי בשם דגנית, וכן מפעל לשוקולד ופרלינים בשם "גליתא". הקיבוץ מחזיק בבעלות של א.ב מתכננים, אחת מחברות התכנון הגדולות בישראל. דגניה א' מדיה וקבצים בנושא דגניה ב' בוויקישיתוף מפת אזור טבריה, 1943 (באנגלית) עם סימון מיקום דגניה ב'. באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור אתר האינטרנט הרשמי של דגניה ב' דגניה ב', באתר הרשות לפיתוח הגליל דגניה ב', במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור עשרים וחמש שנים להקמת קיבוץ דגניה ב', 1946, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים המנון דגניה ב' - מאת יהודית סלע-וינר קדיש לוז מספר על ההיסטוריה של קיבוץ דגניה ב', באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1970 דגניה ב' (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
אוניברסיטת טקסס A&M

אוניברסיטת טקסס A&M (באנגלית: Texas A&M University, מכונה גם TAMU או A&M), היא אחת האוניברסיטאות המבוקשות ביותר בטקסס. האוניברסיטה היא מוסד הדגל של מערכת אוניברסיטת טקסס A&M (אנ'). זוהי האוניברסיטה הגדולה ביותר בארצות הברית עם כ-74,869 סטודנטים נכון ל-2023 האוניברסיטה נוסדה בשנת 1871 וב-4 באוקטובר 1876 הייתה לאוניברסיטה הציבורית הראשונות בטקסס. בשנותיה הראשונות, נקרא המוסד הקולג' לחקלאות ומכונות של טקסס (Agricultural and Mechanical College of Texas). בשנת 1963 בית המחוקקים של טקסס (אנ') שינה את השם ל-Texas A&M University כאשר ראשי התיבות שהושארו בשם ללא קשר לתחומי העיסוק הנוכחיים, הם לזכר השם ההיסטורי של המוסד (A&M - Agricultural and Mechanical). הפרויקטים המבוקשים ביותר של האוניברסיטה ממומנים על ידי NASA, המכונים הלאומיים לבריאות, הקרן הלאומית למדע והמשרד למחקרים ימיים (אנ'). הקמפוס הראשי של טקסס A&M נמצא בעיר קולג' סטיישין שבין אוסטין ליוסטון במדינת טקסס. באוניברסיטה לומדים 73,284 סטודנטים (נכון לתחילת שנת הלימודים 2021). מאז היווסדה, העניקה האוניברסיטה 528,000 תארים. האוניברסיטה מציעה 133 תוכניות לתואר ראשון, 175 תוכניות לתואר שני, 92 תוכניות לתואר דוקטור ו-5 תארים מקצועיים ראשונים כאפשרויות ללימודים. ב-23 באוקטובר 2013, נחתם הסכם כוונות להקמת שלוחה של האוניברסיטה בישראל, בעיר נצרת, בנוכחות נשיא המדינה שמעון פרס, שר החינוך שי פירון ומושל טקסס ריק פרי. השלוחה תיקרא "קמפוס השלום - אוניברסיטת טקסס בנצרת". בכוונת האוניברסיטה לגייס בעצמה 70 מיליון דולר להקמת הקמפוס, וכן להקים קרן חינוכית אשר תממן את הפעילות בקמפוס. האוניברסיטה חברה באיגוד האוניברסיטאות האמריקניות, חברה באיגוד אוניברסיטאות המחקר ושותפה מייסדת בקונסורציום הבין-לאומי של מיזם טלסקופ מגלן הענק. הקולג' לחקלאות ומדעי החיים (אנ') הקולג' לאמנויות ומדעים (אנ') הקולג' להנדסה (אנ') הקולג' לאדריכלות (אנ') הקולג' למדעי כדור הארץ (אנ') בית הספר למנהל עסקים (אנ') ע"ש מייס (אנ') בית הספר לחינוך ופיתוח אנושי (אנ') בית הספר לממשל ולשירות ציבורי (אנ') ע"ש בוש בית הספר למשפטים (אנ') בית הספר לרפואה וטרינרית ולמדעי ביו-רפואה (אנ') בית הספר לרפואת שיניים בית הספר לרפואה הנדסית בית הספר לרפואה בית הספר לסיעוד בית הספר לאמנויות הבמה, ויזואליזציה ואומנויות יפות בית הספר לרוקחות ע"ש אירמה לרמה ראנג'ל (אנ') בית הספר לבריאות הציבור מדיה וקבצים בנושא אוניברסיטת טקסס A&M בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת טקסס A&M (באנגלית אמריקאית) אוניברסיטת טקסס A&M, ברשת החברתית פייסבוק אוניברסיטת טקסס A&M, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אוניברסיטת טקסס A&M, ברשת החברתית אינסטגרם אוניברסיטת טקסס A&M, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) טלי חרותי-סובר, אוניברסיטת חיפה שכחה את מכללת נצרת בדרך לטקסס, באתר TheMarker‏, 4 במרץ 2015 מספר עובדות על אוניברסיטת טקסס A&M מאתר האוניברסיטה בעיר נצרת תוקם שלוחה של אוניברסיטת טקסס, באתר ערוץ 7, 23 באוקטובר 2013
רקמת שומן

רקמת שומן (או רקמה אדיפוזית, באנגלית: Adipose tissue) היא סוג של רקמת חיבור המורכבת מתאים אדיפוציטים – תאי שומן. הרקמה מרכיבה כ-20% מסך המשקל באדם הבוגר. תפקידה המרכזי של הרקמה הוא אגירת שומן, כלומר אגירת מולקולות עתירות אנרגיה. בנוסף, לתאים האדיפוציטים יכולת יצירה ופירוק של טריגליצרידים, תפקיד אנדוקריני, בידוד ושמירה על חום הגוף, הגנה על איברים חיוניים (כמו הלב והכבד) ובלימת זעזועים. רקמת השומן נמצאת בעיקר בתת-עור, מעט בעור (דרמיס), וכן בבלוטות יותרת התריס במבוגרים ובמח העצם הצהוב, שם היא המעניקה לו את צבעו. מקור תאי השומן הוא ברקמת המזנכימה, לכן רקמה זו מוגדרת כרקמת חיבור. התא המזנכימלי מתמיין לליפובלסט, אשר יכול להתמיין לשני סוגים של תאי שומן: תאים אוניאוקולריים ותאים מולטיאוקולריים. תאים אוניאוקולריים מכילים טיפת שומן אחת גדולה, התופסת את הרוב המוחלט של נפח התא, בעוד גרעין התא נדחק לשולי התא. זהו השומן הלבן באדם הבוגר. התאים המולטיאוקולריים מכילים מספר רב של טיפות שומן. זהו שומן חום אשר נפוץ ברקמות עובריות, וכן אצל בעלי חיים הנכנסים לתרדמת חורף. מטבוליזם של שומן חום מופעל על ידי ההורמון נוראדרנלין שמשפעל ליפאזות אשר מפרקות את השומן. התאים האדיפוציטים מפרישים אדיפוקינים (סוג של הורמונים) ביחס מסוים לכמות השומן האצורה בתוכם. לפטין - איבר המטרה שלו הוא ההיפותלמוס שבמוח. אדיפונקטין - מופרש ביחס הפוך לכמות השומן האצור בתא. קשור ברגישות הרקמות לאינסולין ואזפטין - פעולתו דומה לזו של אינסולין בכך שהוא מעודד כניסת גלוקוז לתאים. פקטורים מעוררי דלקת - TNF α, IL6 - איבר המטרה העיקרי הוא הכבד. NEFA - חומצות שומן חופשיות - קשורות בפיתוח תנגודת של הרקמות לאינסולין. אסטרדיול - הורמון ממערכת המין, קיים בעיקר בנקבות. PAI1 - קשור ליכולות הקרישה של טסיות הדם. מהלך המורכב משני אנזימים המכניסים מולקולת מים בין הגליצרול לחומצת השומן וכך משחררים אותה. האנזים הראשון נקרא HSL (ליפאז רגיש להורמונים) אשר מפריד 2 חומצות שומן. ההורמונים המשפעלים אנזים זה הם אדרנלין וגלוקגון. האנזים השני נקרא MAG שמפריד את חומצת השומן השלישית (והאחרונה). כאשר חומצות השומן החופשיות יוצאות מן התא הן נקשרות לחלבון אלבומין בזרם הדם. בעת הכנת תתקין בצביעת המטוקסילין-אאוזין, אשר מתבצע על ידי שיקוע בפרפין, אובדים השומנים, ולכן תאי השומן נראים במיקרוסקופ כמכילים בועה ריקה שבשוליה הגרעין. ניתן לשמר את השומן על ידי שימוש בחתכים קפואים ועל ידי צביעה ב-oil Red-O. לחלופין, ניתן לשמר שומנים בתאים שעברו קיבוע באוסמיום ארבע-חמצני. מדיה וקבצים בנושא רקמת שומן בוויקישיתוף רקמת שומן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רקמת שומן, דף שער בספרייה הלאומית
סוקונה

סוקונה (בלטינית: Souconna) היא אלת הנהר סאון שבגאליה (צרפת של ימינו), על פי המיתולוגיה הקלטית. האלה ידועה ממספר כתובות שהתגלו באתרי פולחן שהוקדשו לה, באזור שאלון-סור-סאון (Chalon-sur-Saone) ובסאגון (Sagonne). ככל הנראה מקור שני שמות אתרים אלה בשמה של האלה, כמו גם שם הנהר. משמעות שמה של האלה "זו השרה" בקלטית - ככל הנראה בשל צליל זרימת מי הנהר. Miranda Green, Dictionary of Celtic Myth and Legend, Thames and Hudson Ltd., London, 1997 Miranda Green, Celtic Myths, University of Texas Press, 1995 האלה סוקונה באתר celtnet
מוריטאסגוס

מוריטאסגוס (בלטינית: Moritasgus - מקלטית: "הגירית הגדולה") היה אל רפואה במיתולוגיה הקלטית אשר זוהה עם האל אפולו מהמיתולוגיה הרומית. פולחנו היה נפוץ באליז-סנט-רן (Alise-Sainte-Reine) שבקוט ד'אור ובבורגונדי שבגאליה (צרפת של ימינו). מוריטאסגוס היה בעלה של האלה הקלטית דאמונה. מספר כתובות המוקדשות לשני האלים התגלו ליד בריכת מרפא אליה עלו לרגל המאמינים על מנת להירפא מתחלואיהם. בבריכה התגלו מספר חפצים שהוקדשו למוריטאסגוס בתקווה שירפא את נגעי העולים לרגל. פסלים אלה היו בעיר פסלים של עולי הרגל החולים, או פסלים של חלקי הגוף הפגועים שהושלכו לבריכה כמנחה לעיל. Miranda Green, Dictionary of Celtic Myth and Legend, Thames and Hudson Ltd., London, 1997. Bernhard Maier, Cyril Edwards, Dictionary of Celtic religion and culture, Boydell & Brewer, 1998 Robin George Collingwood, John Nowell Linton Myres, Roman Britain and English Settlements, Biblo & Tannen Publishers, 1936 Roy A. Adkins, Handbook to life in ancient Rome, Oxford University Press US, 1998 John T. Koch, Celtic Culture: A Historical Encyclopedia, ABC-CLIO, 2006 מוריטאסגוס באתר celtnet ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מנפאואר

מנפאואר (Manpower) היא חברה בינלאומית העוסקת בקבלנות כח אדם לעבודות משרדיות, וביישום מקצועי בתחומים נוספים, וניהול פרויקטים בשיטת מיקור חוץ. מנפאואר הוקמה על ידי שני עורכי דין, אלמר וינטר ואהרון שנייפלד במילווקי, שבויסקונסין בשנת 1948. בשנת 1976 מכר מייסד החברה, וינטר את החברה לחברת "פרקר פן". בשנת 1986 החלה החברה להיסחר בבורסת ניו יורק. בשנת 2001 רכשה החברה את חברת ג'פרסון ולס המעניקה שירותי העסקה בתחומי חשבונאות, טכנולוגיה ומיסוי. החברה פועלת בערים נוספות בארצות הברית, וב-80 מדינות ברחבי העולם, ולה למעלה מ-4,500 סניפים, וכ-400,000 לקוחות בשנה. החברה מעסיקה 33,000 עובדים קבועים וכ -2,000,000 עובדים זמניים בשנה ומדורגת במקום ה-413 בדרוג 500 Fortune. בתחילת 1967 הגיע מנכ"ל מנפאואר לישראל בכוונה להקים סניף של החברה בישראל. המנכ"ל התקבל בקרירות על ידי שר העבודה יגאל אלון, שחשש שבכוונת מנפאואר להציע לישראלים עבודה בחוץ לארץ ובכך לעודד ירידה. סניף של מנפאואר בתל אביב נפתח בתל אביב בשנת 1968. באותה שנה הגישה החברה בקשה להיתר בתחום השמת כח אדם, לשר העבודה. החברה קבלה משירות התעסוקה מכתב התראה הדורש ממנה לחדול מלעבוד בשיטות המפירות את החוק המחייבות השמה דרך לשכות תעסוקה ממשלתיות בלבד. בנובמבר 1971, לכבוד שלוש שנים לפעילות הסניף, נמסר שכמחצית העובדים הזמניים מסופקים לצורך מילוי מקום ומחצית אחרת מסופקת לצורך התגברות על עומס זמני. החברה לא עסקה בהשמת עובדים, דבר שהיה נתון אז למונופול של שירות התעסוקה. בשנת 1975 החלה החברה לפרסם דו"ח רבעוני על מגמות ביקוש לעובדים בתחומים שונים על סמך מודעות דרושים בעיתונים. בשנים הראשונות עסקה החברה בעיקר במתן שירותים משרדיים. בשנת 1976 הודיעה החברה על התרחבות לתחום של שירותי עבודה בתעשייה. בנובמבר 1979 פתחה החברה סניף בחיפה ובהמשך הקימה גם סניפים בירושלים ובאר שבע. בשנת ה-80 החברה הפעילה מבחני רמה בהדפסה לעובדיה וקורסי הכשרה מקצועית למי שיתחייב לעבוד בחברה לתקופה נדרשת. באמצע שנות ה-80 הוקם סניף ברחובות ובשנת 1988 הוקם סניף בהרצליה. לחברה מספר חברות בנות ובהם חברת מנפאואר (המעסיקה כ-450 עובדים קבועים ולמעלה מ-50,000 עובדים חיצוניים בקרב 8,000 לקוחות). מדיה וקבצים בנושא מנפאואר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מנפאואר מנפאואר, ברשת החברתית פייסבוק מנפאואר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מנפאואר, ברשת החברתית אינסטגרם מנפאואר, ברשת החברתית LinkedIn תלם יהב, "בכל דיון על סייבר — חצי מהשולחן ישראלים", באתר "ידיעות אחרונות", 27 במאי 2018 פרקר רכש את מנפאואר, מעריב, 15 בנובמבר 1976 חברת אמריקאנית לשרותים מסחריים תפתח סניף בארץ, על המשמר, 16 בינואר 1967 יובל אליצור, המפעל אמנם מאושר - אך אין מניחים לו לעבוד, מעריב, 13 בינואר 1969 רוצים להקיפ לשכות עבודה, מעריב, 25 בנובמבר 1968 חברת "מנפאואר" שילשה פעילותה, דבר, 8 בנובמבר 1971 ירידה קלה בביקוש לעובדי משרדים ושירותים, דבר, 6 באוגוסט 1975 חלה ירידה בביקוש לטכנאים ועובדי מתכת, דבר, 21 באוקטובר 1976 אשתקד לא גדל מספר מודעות "דרושים" בעיתונים, דבר, 2 בפברואר 1977 שיא בביקוש עובדים באמצעות מודעות "דרושים", דבר, 17 בינואר 1983 מנפאואר תספק לתעשייה עובדים טכניים וזמניים, מעריב, 7 בדצמבר 1976 סניף למנפאואר בחיפה, מעריב, 19 בנובמבר 1979 יעקב בירן, מנפאואר - כח האדם, מעריב, 9 בפברואר 1988 מנפאואר (ישראל) מיישמת מבדקי כתבניות שפותחו בארצות הברית, מעריב, 26 באוקטובר 1981 בחזרה למעגל העבודה, מעריב, 3 בספטמבר 1986 קפץ לאזרחות, מעריב, 17 בנובמבר 1986 תפקידים חדשים, מעריב, 26 ביולי 1988
פשתנית

פִּשְׁתָּנִית (שם מדעי: Linaria) היא סוג במשפחת הלועניתיים, הכולל כ-100 מינים. מאופיין בפרחים בעלי צבעים שונים, בעלי דורבן. 11 מינים מסוג זה נכללים בצמחיית ארץ ישראל. האפיון החיצוני הבולט ביותר של פרח הפשתנית הוא הדורבן הבולט שלה. מדובר באיבר בפרח, הבולט מאחורי הכותרת, ובו נמצא הצוף. החרק המאביק מחדיר את חדקו אל עבר הדרבן על מנת להשיג את הצוף, ובו בזמן הוא מאביק את הפרח. פרחים נוספים שלהם דרבן ניכר הם אקוילגיה וכובע נזיר. שם הסוג, העברי והלטיני, מצביעים על דמיון עלי הפשתנית לעלי הפשתה. מעבר לכך, אין קשר בין הסוגים. שמם האנגלי העממי של חלק מהמינים הוא 'Toadflax'- 'פשתת הקרפד בתרגום חופשי. שם זה מרמז על דמיון הפרח לדו-חי. סוג הפשתנית כולל כ-100–150 מיני צמחים עשבוניים חד-שנתיים או רב שנתיים. תפוצתם הטבעית ביבשות אירופה, אסיה, וצפון אפריקה. מגוון המינים הגדול ביותר נמצא באגן הים התיכון. בישראל מיוצגת הפשתנית על ידי 11 מינים, כולם חד-שנתיים. עלה הפשתנית תמים, וחסר פטוטרת. גביע הפרח בעל 5 אונות. לכותרת הפרח סימטריה דו-צידית, והפרח הוא מטיפוס 'דו-שפתני'. השפה העליונה נחלקת ל-2 אונות, והתחתונה ל-3. כבסוגים אחרים במשפחת הלועניתיים, לוע הכותרת אינו פתוח, ובתוכו חבויים ארבעה אבקנים שאורכם שונה. פרי הפשתנית הוא מטיפוס הלקט, וצורתו כדורית או כמעט כדורית. ההלקט נפתח בשיניים, סימן שמבדיל אותו מהסוג הקרוב עפעפית. בפרי זרעים רבים. בעבר נהוג היה לכלול בסוג הפשתנית גם את המינים של העפעפית, אולם בשנות ה-70 של המאה ה-20 הוסכם שמינים אלו שייכים לסוג שונה. קיימת גם מחלוקת לגבי המשפחה אליה משתייכת הפשתנית. בעוד שהסיסטמטיקה המסורתית משייכת את הפשתנית ללועניתיים, ישנם חוקרים הטוענים על סמך מחקרים גנטיים, שיש לשייך את הפשתנית, כמו גם סוגים אחרים שנחשבו בעבר כלועניתיים, אל הלחכיים. אזור אגן הים התיכון מהווה מוקד התמיינות עיקרי של הסוג. דבר זה בא לידי ביטוי בייצוג הסוג בארץ ישראל, כאשר מיני פשתנית שונים שאופייניים לאזורים גאוגרפיים שונים מופיעים בה. המין פשתנית יפו אנדמי למישור החוף של ישראל. פשתנית זעירה (Linaria micrantha) פשתנית ריסנית (Linaria pelisseriana) פשתנית קטנת-פרחים (Linaria simplax) פשתנית אושה (Linaria aucheri) פשתנית דמשקאית (Linaria damascena) פשתנית ארם-צובא (Linaria chalepensis) פשתנית אשקלון (Linaria tenuis) פשתנית משולשת (Linaria triphlla) פשתנית מלבינה (Linaria albifrons) פשתנית יפו (Linaria jappoensis) פשתנית ססגונית (Linaria haelava) פשתנית ארגמנית (Linaria purpurea) פשתנית מצויה (Linaria vulgaris) פשתנית מרוקנית (Linaria maroccana) אבינעם דנין (1983). החי והצומח של ארץ ישראל (כרך 11, עמודים 98-97), הוצאת משרד הביטחון, תל אביב. פינברון-דותן, נעמי ודנין, אבינעם. (1991). המגדיר לצמחי בר בארץ-ישראל, (606-603). ירושלים, הוצאת כנה. קטלוג צמחים - משתלת מלצר. (2007). כפר ידידיה. פשתנית, באתר ITIS (באנגלית) פשתנית, באתר NCBI (באנגלית) פשתנית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פשתנית, באתר צמחיית ישראל וסביבתה פשתנית, באתר Tropicos (באנגלית) פשתנית, באתר GBIF (באנגלית) פשתנית, באתר IPNI (באנגלית) פשתנית באתר צמחיית סין (אנגלית)