laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אלדד בר כוכבא

אלדד בר כוכבא (נולד ב-14 בספטמבר 1960) הוא עורך דין, איש ציבור ופוליטיקאי ישראלי. כיהן כראש המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור מנובמבר 2017 עד נובמבר 2018. למד בבית הספר "ישורון" בפרדס חנה, בישיבת בני עקיבא בית שמואל בחדרה ובישיבת ההסדר מורשת יעקב ברחובות. בר כוכבא היה אחד הלוחמים בקרב סולטן יעקב במלחמת לבנון הראשונה. לאחר שירותו הצבאי הוסמך כמורה, והחל בפעילות ציבורית באגודת הסטודנטים באוניברסיטת בר-אילן כיו"ר פרויקטים וקשרי חוץ. בגיל 24 מונה כמזכיר/מנכ"ל המועצה המקומית פרדס חנה כרכור, ובהמשך מונה למנהל אגף הנכסים והתשתיות במועצה. בשנת 2004 הקים את הרשימה העצמאית למען פרדס חנה-כרכור. יזם והוביל את פרויקט ההתחדשות העירונית, והקים את הוועדה המקומית לתכנון ובניה ועמד בראשה עד שנת 2018. בשנת 2017, עם פרישתו של חיים געש מראשות מועצת פרדס חנה כרכור בשל מצבו הרפואי, נבחר בר כוכבא על ידי חברי המועצה לעמוד בראש המועצה, עד לבחירות שהתקיימו באוקטובר 2018. בבחירות אלו התמודד בר כוכבא על ראשות המועצה אך הפסיד בסיבוב שני להגר פרי יגור. בינואר 2023 הודיע על כוונתו להתמודד על ראשות המועצה בבחירות המקומיות שנועדו להיערך בנובמבר 2023. עקב פריצת מלחמת חרבות ברזל נדחו הבחירות לפברואר 2024. בבחירות קיבל בר כוכבא כ־4,000 קולות (22% מקולות המצביעים), כשהוא מגיע למקום השלישי אחרי הגר פרי יגור ויוני חכימי שהתמודדו בסיבוב שני. בר כוכבא הוא בוגר בית המדרש למורים "מורשת יעקב" ברחובות בהצטיינות. בוגר תואר ראשון אוניברסיטת בר-אילן בחינוך, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה. בעל תעודת מנהל עירוני בכיר בפקולטה לתכנון ערים מטעם הטכניון בהצטיינות. בוגר תואר ראשון במשפטים מהמכללה האקדמית נתניה ותואר שני בהצטיינות יתרה במשפטים באותה המכללה. בשנת 2013 קיבל תואר דוקטור למשפטים משלוחת האוניברסיטה הבין-לאומית לעסקים ומשפטים מחרסון. עבודת הדוקטורט שכתב התמקדה במשפט החוקתי ובדקה את יישום ייצוג הולם לארבע קבוצות בישראל. התמחה במנהל ציבורי, מיסוי מקרקעין ותכנון ובנייה. נשוי לקלרה, רואת חשבון, ואב ל-4 ילדים. אתר האינטרנט הרשמי של ד"ר אלדד בר כוכבא, עו"ד אלדד בר כוכבא, ברשת החברתית פייסבוק אלדד בר כוכבא, ברשת החברתית פייסבוק הערב בחרה מועצת פרדס חנה כרכור בד"ר עו"ד אלדד בר כוכבא כראש המועצה, באתר www.pardes-hanna-karkur.muni.il מערכת מגדלור ניוז, אלדד בר כוכבא הודיע: אתמודד לראשות מועצת פרדס חנה כרכור 2023, באתר מגדלור ניוז, ‏2023-01-14 טלי חרותי-סובר, ראש המועצה, אלדד בר כוכבא, מחזיק בתואר דוקטור בהתכתבות - ממוסד שלא באמת קיים, באתר TheMarker‏, 3 בדצמבר 2017
לאה אבן

לאה אבן (נולדה ב-12 בספטמבר 1954) היא רופאה ישראלית, פרופסור לרפואה, מומחית ברפואת ילדים ואנדוקרינולוגית ילדים. נולדה בשנת 1954 ברומניה בשם לאה באיטו לאסתר, פקידה בבנק הדואר, ושאול, בעל מסעדה ומעדנייה. בשנת 1962, עלתה עם משפחתה לישראל. אז שונה שם המשפחה לברק. לאבן שתי אחיות. בישראל גרו בטירת הכרמל. בהמשך עברו לחיפה שם מתגוררת גם כיום. שירתה כקצינה בחיל הים והשתחררה בדרגת סגן. אבן היא בוגרת הטכניון בלימודי רפואה. היא התמחתה ברפואת ילדים בבית החולים "בני ציון" בחיפה ובאנדוקרינולוגיה של ילדים באנגליה. משנת 2000 מנהלת מחלקת ילדים במרכז הרפואי לגליל בנהריה. עם הקמת הפקולטה לרפואה בגליל של אוניברסיטת בר-אילן, כיהנה כראש החוג לרפואת ילדים. בשנת 2012 עלתה לדרגת פרופסור חבר קליני, באוקטובר 2015 מונתה לסגנית הדקאן ללימודים הקליניים ולקבלת סטודנטים. אבן התאלמנה מבעלה מתי אבן, (אחיה של פרופסור חרמונה שורק), ב-2016. לזוג ארבעה ילדים ונכדים. פרסומיה של לאה אבן בגוגל סקולר. לאה אבן, באתר gen.rlzm.co.il מחלקת ילדים, באתר www.gmc.org.il אביבית מיסניקוב, ‏"מצפים מאיתנו שנתחכך במחלה ונלחם בה, אז למה פוגעים לנו בשכר?", באתר ‏מאקו‏, 2 באפריל 2020 אבן לאה | הפקולטה לרפואה ע״ש עזריאלי, באתר medicine.biu.ac.il טקס "חלוק לבן" בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בר אילן בגליל | הפקולטה לרפואה ע״ש עזריאלי, באתר medicine.biu.ac.il
אחוזות רובינשטיין

אחוזות רובינשטיין היא רשת דיור מוגן מבית קבוצת רובינשטיין, שברשותה ארבעה מתחמי דיור מוגן. במתחמי המגורים יש כ-1,169 יחידות דיור וכ-550 עובדים, ומתגוררים בהם כ-1,400 דיירים. מתחמי הדיור של אחוזות רובינשטיין כוללים מגורים בדירות פרטיות, מתקנים משותפים, כגון מרכזי ספורט, אולמות הרצאות ומופעים ולובי. מתקיימות בהם פעילויות תרבות, ספורט וחברה, ויש בהם שמירה והשגחה רפואית. לצד הדיור המוגן פועלים אגפים של דיור תומך, אגפים סיעודיים ואגפי החלמה. אחוזת ראשונים: האחוזה הראשונה של רשת רובינשטיין, הוקמה בשנת 1996 בראשון לציון. באחוזה 341 דירות. לידה נמצא המרכז המסחרי ראשונים סנטר. במתחם אגף דיור תומך וכן תוכנית סיעודית, שמאפשרת לדיירים הזקוקים לסיוע סיעודי להתגורר בדירה פרטית באגף לטיפול אישי באחוזה, וכן להעסיק מטפל באופן אישי. כמו כן, במתחם אגף החלמה למטופלים חיצוניים (לאחר ניתוח או אשפוז), מחלקה סיעודית ומחלקה לתשושי נפש. אחוזת פולג: דיור מוגן בסגנון כפרי בקיבוץ תל יצחק. הוקמה בשנת 2003 בצמוד לשמורת הטבע פולג ופרדסי השרון. באחוזה 240 וילות ו-60 דירות. לצד הדיור המוגן פועלים באחוזה בית סיעודי ואגף החלמה למטופלים חיצוניים שעברו ניתוח או אשפוז. אחוזת צהלה: הוקמה בשנת 2006 בשכונת המשתלה בתל אביב, ובה 208 דירות. לצד הדיור המוגן פועל אגף החלמה למטופלים חיצוניים לאחר ניתוח או אשפוז. אחוזת בית הכרם: הוקמה בשנת 2007 בשכונת רמת בית הכרם בירושלים, ובה 320 דירות. ישנם גם 30 יחידות דיור ושתי מחלקות סיעודיות. בצמוד לאחוזה פועל המרכז המסחרי "כרם ירושלים", הכולל חנויות, מסעדות ובתי קפה. לצד הדיור המוגן ישנו אגף דיור תומך ואגף החלמה למטופלים חיצוניים שעברו ניתוח או אשפוז. בשנת 2015 דורגה אחוזות רובינשטיין במקום השני בגודלה מבין רשתות הדיור המוגן בישראל. בשנת 2017 דורגה אחוזות רובינשטיין במקום השלישי. מתחמים נוספים של הרשת עתידים להיפתח בגבעתיים, בחולון ובהרצליה. אחוזת גבעתיים, שעתידה להיפתח למגורים בשנת 2025, מוקמת בנקודת המפגש בין תל אביב, גבעתיים ורמת גן. לצד הדיור המוגן יפעלו באחוזה אגף סיעודי ואגף החלמה למטופלים חיצוניים שעברו ניתוח או אשפוז. אחוזת חולון, שעתידה להיפתח בשנת 2027, מוקמת בצמוד לקניון חולון ולפארק שמעון פרס. לצד הדיור המוגן יפעלו באחוזה אגף סיעודי ואגף החלמה למטופלים חיצוניים שעברו ניתוח או אשפוז. אתר האינטרנט הרשמי של אחוזות רובינשטיין אחוזות רובינשטיין, ברשת החברתית פייסבוק סרטונים בערוץ של אחוזות רובינשטיין, באתר יוטיוב אחוזות רובינשטיין, ברשת החברתית פייסבוק בתי לוין, איך הצליח בית דיור מוגן בראשון לציון להישאר נקי מקורונה?, באתר השקמה, ‏18 ביוני 2020 הילה דניאל, הודעתי לאבא שלי שאשמח להישאר לבד עד סוף החיים, ואז סידני הגיע, באתר ynet, ‏16 בינואר 2023 עברה מווילה מרווחת לפנטהאוז של 80 מ"ר - רק בגלל המיקום - וואלה בית ועיצוב, באתר וואלה, 26 בדצמבר 2022 ליאת שניידר, כשרות פגשה את רות: המפגש של דיירות הדיור המוגן שנקראו על שם הדמות המקראית, ‏25 במאי 2023 שלומי אהרוני, האחוזה שלהם: בית הכרם חוגגים 15 שנות עשייה, באתר Mynet, ‏12 בינואר 2023 שירות גלובס, ‏דירוג: אלה רשתות הדיור המוגן הגדולות בישראל, באתר גלובס, 24 ביוני 2015 Dun's 100, ‏דירוג Dun's 100 לדיור מוגן: הרשתות הגדולות והמובילות בארץ, באתר גלובס, 4 במאי 2017 אורן פרוינד, מצאו את הזהב: רובינשטיין תשקיע בדיור מוגן 2 מיליארד שקל, באתר כלכליסט, 26 באפריל 2016
טוראלטוראןX

טוראלטוראןX (באנגלית: TuralTuranX; נולדו ב-30 באוקטובר 2000) הוא שם הבמה של התאומים האזריים טוראל וטוראן בגמנוב, שייצגו את אזרבייג'ן באירוויזיון 2023 עם השיר "Tell Me More". טוראל וטוראן בגמנוב נולדו בעיר זקאלטה שבצפון-מערב אזרבייג'ן. כשלמדו בבית הספר המקומי בעירם החלו ללמוד נגינה על הפסנתר שהוקם שם. לאחר מכן רכש עבורם סינתיסייזר משומש. בהמשך למדו לנגן גם על גיטרה. הצמד הופיע לראשונה בשם הבמה שלו "טוראלטוראןX" בבית ספרם, ואחר כך גם באירועים נוספים. עם זאת, לאחר מות אביהם הפיסקו ליצור מוזיקה. מאוחר יותר עבר טוראל לבירת המדינה, באקו, והקים את להקת "דהרדג'נגל" עם חברו. במרוצת הזמן הצטרף גם טוראן ללהקה. ב-2 בפברואר 2023 הוכרז כי הצמד טוראלטוראןX נמנה בין חמשת המועמדים האחרונים לייצוג אזרבייג'ן באירוויזיון 2023, שיתקיים בליברפול שבממלכה המאוחדת. ב-9 במרץ אושר באופן רשמי כי הוא עתיד לבצע את "Tell Me More" על בימת חצי הגמר הראשון של התחרות, שהתקיים ב-9 במאי. ב-11 במאי 2023 ביצע הצמד את "Tell Me More" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2023. הצמד נכשל בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-13 במאי. מדיה וקבצים בנושא טוראלטוראןX בוויקישיתוף טוראלטוראןX, ברשת החברתית אינסטגרם טוראלטוראןX, ברשת החברתית טיקטוק טוראלטוראןX, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) טוראלטוראןX, באתר ספוטיפיי טוראלטוראןX, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) טוראלטוראןX, באתר MusicBrainz (באנגלית) טוראלטוראןX, באתר דיזר טוראלטוראןX, באתר Discogs (באנגלית) טוראלטוראןX, באתר Genius טוראלטוראןX, באתר טיידל (באנגלית) "TuralTuranX - Get to know / Tell Me More [Eurovision 2023 Azerbaijan 🇦🇿]" (בגרמנית). נבדק ב-2023-03-10. Anthony Granger (2023-02-02). "🇦🇿 Azerbaijan: Five Acts in Contention for Eurovision 2023 Revealed" (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-03-10. Neil Farren (2023-03-09). "🇦🇿 Azerbaijan: TuralTuranX to Eurovision 2023" (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-03-10. Eurovision 2023 Semi-final 1 Results
מול הלבנון

מול הלבנון (בערבית: سلسلة جبال لبنان الشرقية, ג'יבאל א-שרקייה, ההרים המזרחיים) הוא רכס הרים המצוי בין לבנון וסוריה, וחלקו הדרומי מצוי צפונית לרמת הגולן. אורכו של רכס ההרים כ-150 ק"מ ופסגותיו הגבוהות הן הר חרמון (2,814 מטרים) בגבולו הדרומי, וטלעת מוסא (מעלה משה) (2,669 מטרים). מרבית קו הגבול בין לבנון וסוריה נקבע לפי שיאו של הרכס. הצרפתים, בהרחיבם את מחוז לבנון העות'מאנית, השאירו את מקורות הנהרות אמנה (ברדה) ופרפר בשטח סוריה. בצידם המערבי של ההרים נמצאת הבקאע המפרידה בין הרי מול הלבנון להר הלבנון, ממזרח לרכס נמצא אגן דמשק בו ממוקמת העיר דמשק, ובצפונם מגיעים ההרים לעיר חומס שבסוריה. מדיה וקבצים בנושא מול הלבנון בוויקישיתוף מול הלבנון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא הרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זוכר כמעט הכל

זוכר כמעט הכל הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר עידן עמדי, אשר שוחרר ב-29 בדצמבר 2022, בסיומה של שנת העשור לקריירה. את אלבומו החמישי כתב עמדי במהלך ארבע שנים ושחרר מתוכו לאורך הדרך סינגלים לתחנות הרדיו שצברו הצלחה גדולה והפכו במהרה ללהיטים. הסינגל הראשון באלבום, ״מה את מרגישה״, יצא בינואר 2019 בהפקתו של פטריק סבג וכבש את המצעדים הדיגיטליים ותחנות הרדיו. ביוני 2019 יצא הסינגל השני ״אני רוצה״ בהפקתו של סתיו נחמיאס. בפברואר 2020 הוציא את השיר ״מפה לשם״ בשיאן של מערכות הבחירות החוזרות ונשנות בפוליטיקה הישראלית ורגע לפני התפרצות מגפת הקורונה. במאי 2020 הוציא את שיר הנושא של האלבום, ״זוכר כמעט הכל״, שנכתב במהלך הסגר במגפת הקורונה. השיר אף פתח את מופע העשור שהתקיים בהיכל מנורה בפברואר 2022. באוגוסט 2020 יצא השיר ״בקרוב יפתחו השמיים״ בהפקתם של גיא ויהל, שיר המתייחס לתקופת הקורונה. בפברואר 2021 יצא השיר ״תסתכלי לי בעיניים״ בהפקתו של סתיו נחמיאס. בתחילת אוגוסט 2021 הוציא עמדי את הדואט ״מקום לשנינו״ עם הזמרת היווניה מאלו. השיר מהרגע הראשון כבש את צמרות כל המצעדים ורשימות ההשמעה בדיגיטל ובתחנות הרדיו והפך במהרה לאחד מהשירים המצליחים באלבום. באפריל 2022, הוציא עמדי את ״בייבי, השיר הבא מוקדש לך״ שנכתב לזכרו של רס״ן אופק אהרון, ובאוגוסט 2022 הוציא את השיר ״ערב ערב״ לקראת הופעות הקיץ של סיבוב העשור לפעילותו. כשבועיים לפני יציאת האלבום הוציא עמדי את הסינגל האחרון, ״יבוא מחר״, שהוקדש ליום הולדתה השלישי של בתו הבכורה שנולדה תוך כדי כתיבת האלבום. כל השירים נכתבו והולחנו על ידי עידן עמדי.  דיסקוגרפיה, באתר עידן עמדי יובל אראל‏, עידן עמדי - זוכר כמעט הכל, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 29 בדצמבר 2022
אלכסנדר פוליאקוב

אלכסנדר פוליאקוב (ברוסית: Александр Поляков;‏ 1801 – 9 בינואר 1835) היה צייר דיוקנאות רוסי. הוא היה צמית באחוזה של הגנרל פיוטר יעקובלביץ' קורנילוב . ב-1822 הוא הפך לעוזר לצייר הדיוקנאות האנגלי, ג'ורג' דאו. על פי ההסכם, הוא "יעבוד וילמד" עם דאו, וגם הורשה להשתתף בשיעורי ערב באקדמיה האימפריאלית לאמנויות. שכרו ששולם על ידי דאו נקבע על 800 רובל בשנה. מאוחר יותר דווח, על ידי החברה הקיסרית לעידוד האמנויות, שדאו נתן לו רק 350 רובל, תוך שימוש ב-450 האחרים להוצאות. הוא גם ניכה שכר עבור הימים בהם היה פוליאקוב חולה. מצב בריאותו הלקוי הותיר אותו לעיתים קרובות עם הכנסה זעומה. דאו צייר דיוקנאות של גיבורי מלחמה רוסיים עבור הגלריה הצבאית של ארמון החורף. הפרויקט נמשך מ-1822 עד 1828, ונוצרו למעלה מ-300 דיוקנאות. בדיקה מאוחרת יותר מעלה שרבים מהם צוירו על ידי פוליאקוב וחתומים על ידי דאו. ייתכן שהוא גם שיחזר ושיפר מספר דיוקנאות שנעשו בחיפזון. בשנת 1833, הודות לעצומה של חבריו האמנים, הוא שוחרר מהיותו צמית. אלכסיי אולינין, נשיא האקדמיה הקיסרית. חתם על הצהרה שנתנה לו מעמד של "אמן חופשי". זה היה חלק מהפיצוי ליחס הגרוע שקיבל מדאו. הוא גם קיבל קצבה חודשית של 30 רובל, אשר בקושי הספיקה לצורכי היסוד, והוא מת בעוני בגיל שלושים וארבע. בין היצירות שאומתו כשלו לחלוטין ניתן למנות את "פיטר הראשון במספנה, עם נוף לאמסטרדם" (1819), ודיוקנו של הצאר ניקולאי הראשון (1829). ניתן לראות עבודות אחרות במוזיאון ההיסטורי הממלכתי ובמוזיאון לאמנות קוסטרומה. מדיה וקבצים בנושא אלכסנדר פוליאקוב בוויקישיתוף Книга: Пушкин и Военная галерея Зимнего дворца, www.e-reading.club Сёла и деревни: Никольское, Сокеркино, Глазово, Шихардино, Синцово, Дровинки, Ивановское, Зиновьево, Константиново, Молодеево, Верково, Соловцево, Макарино, Татариново, Убебиково, Аристово, Заболотье, Зарино, Костенево | Костромской район Костромской области, Россия, kostromka.ru
הדניאלס

דניאל קוואן ודניאל שיינרט, המכונים הדניאלס, הם צמד קולנוענים אמריקאים היוצרים את סרטיהם במשותף: מביימים, כותבים ומפיקים. השניים זכו בשלושה פרסי אוסקר והיו מועמדים לשני פרסי גראמי. דניאל שיינרט נולד ב-7 ביוני 1987 בברמינגהאם, אלבמה, ודניאל קוואן נולד ב-10 בפברואר 1988 בווסטבורו, מסצ'וסטס, לזוג מהגרים מהונג קונג וטאיוואן. הם הכירו בזמן ששניהם למדו קולנוע באמרסון קולג' בבוסטון (שיינרט סיים את לימודיו ב-2009 וקוואן ב-2010). מאז 2011, הצמד ביים קליפים לאמנים שונים כולל השינס, טניישס די ו-Foster the People. באותן שנים הם היו מועמדים לשני פרסי גראמי בקטגוריית הווידאו קליפ הטוב ביותר - ב-2013 עבור Foster the People וב-2015 עבור די ג'יי סנייק וליל ג'ון. בשנת 2016 השניים החלו בעשיית סרטים עלילתיים, כאשר כתבו וביימו את "איש האולר", בכיכובם של פול דנו ודניאל רדקליף. הסרט זכה לביקורות חיוביות, והצמד אף זכה בפרס הבימוי בפסטיבל סאנדנס. לאחר מכן, עסק הצמד בבימוי תוכניות טלוויזיה, בין היתר בסדרה "Awkwafina Is Nora from Queens" בהשתתפותה של אקוופינה. הצמד הודיע ב-2017 שהם יכתבו, יביימו ויפיקו סרט מדע בדיוני, עם שותפם להפקה ג'ונתן וואנג והאחים רוסו. "הכול בכל מקום בבת אחת", בכיכובם של מישל יאו, סטפני הסו, קי הוי קואן וג'יימי לי קרטיס, שוחרר במרץ 2022 ומיד נחל הצלחה קופתית ושבחי ביקורת נרחבים. בטקס פרסי אוסקר ה-95 הסרט קיבל אחת עשרה מועמדויות, מתוכן זכה בשבע כולל בסרט הטוב ביותר, הבימוי הטוב ביותר והתסריט המקורי הטוב ביותר. בדצמבר 2022 נכללו השניים ברשימת טיים 100 נקסט בקטגוריית האמנים, לצד שמות כמו סיידי סינק ולילי קולינס. מדיה וקבצים בנושא הדניאלס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הדניאלס הדניאלס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הדניאלס, סרטונים באתר Vimeo הדניאלס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אבנר שביט‏, אוסקר 2023: ניצחון ענק ל"הכל בכל מקום בבת אחת", באתר וואלה, 13 במרץ 2023
אלעד וינגרד

אלעד וינגרד (נולד ב-9 בספטמבר 1974) הוא סופר ישראלי, עיתונאי ומנהל תוכן. וינגרד נולד בנהלל וגדל במושב בית חרות. בשנת 2001 השלים תואר ראשון בתקשורת ומדעי המדינה באוניברסיטת תל אביב. החל את דרכו העיתונאית בשנת 2000 בעיתון "העיר", שם כתב על נושאי חינוך, איכות הסביבה, ספורט, תרבות ומהגרי עבודה. לצד זאת כתב את הטור "עכבר בר" במגזין "עכבר העיר", על סצנת הברים בתל אביב. בשנים 2004–2006 עבד במעריב, שם היה עורך התרבות היומי ב"המגזין" ועורך בדסק החדשות. בשנים 2006–2008 שימש העורך הראשי של "עכבר העיר" תל אביב. לאחר מכן שימש עורך אתר שנת המאה לתל אביב יפו (2010-2009), וכן מנהל התוכן של אתרי האינטרנט של "הופ!" בשנים 2009–2012. נכון לשנת 2023 וינגרד הוא בעלים של חברת תוכן. וינגרד כותב ספרים ושירים לפעוטות, בהם גם כאלה שיצאו לאור מחוץ לישראל. פרסם את הספר "בטח יש ילד", שיצא לאור בישראל בהוצאת אגם בשנת 2009, ובסין ב-Juvenile & Children's Publishing House. בעקבות פרסום הספר היה אורח של שגרירות ישראל בסין שלוש פעמים, שבהן הקריא את הספר לילדים ברחבי המדינה. הספר נבחר למצעד הספרים של משרד החינוך בשנת תשע"ו. וינגרד אף עיבד אותו למחזמר "בטח יש ילד", אשר עלה בהפקת תזמורת הבמה הישראלית. וינגרד הוציא לאור בהוצאת אגם גם את הספרים "דברים שגורמים לי לחשוב", "בדיוק בשנייה הזאת" ו"במקום הכי יפה בחוף", אשר נבחר למצעד הספרים של משרד החינוך בשנת תשפ"ה. הספרים זכו לשבחים רבים. כמו כן פרסם כותרים רבים בהוצאת קלסיקלטת, ובהם את רב המכר "איפה המפלצת", שתורגם לערבית ולספרדית, ויצא לאור גם בספרד. לצד זאת כתב שירים לרחוב סומסום הישראלי ולמיכל צפיר ("סוד הקצב של מיכל"). אלעד וינגרד נשוי ואב לשלושה ילדים. מתגורר בבית חירות. בטח יש ילד, הוצאת אגם 2009 דברים שגורמים לי לחשוב, הוצאת אגם, 2012 בדיוק בשנייה הזאת, הוצאת אגם, 2018 במקום הכי יפה בחוף, הוצאת אגם, 2021 איפה המפלצת, קלסיקלטת, 2017 אתר האינטרנט הרשמי של אלעד וינגרד מידע על אלעד וינגרד בקטלוג הספרייה הלאומית לי-אור אברבך‏, עורך חדש לעכבר העיר, באתר וואלה, 10 בינואר 2006 ענת קם‏, אלינור קראוס הרוסה, באתר וואלה, 11 במאי 2008 תמר רותם, ספר הילדים שיחזיר את המבוגרים לילדות, באתר הארץ, 29 בספטמבר 2009 נורית אסייג, בטח יש ילד: המעבר מהספר לבמה הצליח, באתר הארץ, 25 באוקטובר 2012 מיה וינשטוק, "דברים שגורמים לי לחשוב": שירה לילדים גדולים, באתר ynet, 26 ביוני 2012 ספרים רבותיי ספרים, באתר מוזיאון הילדים הישראלי דניאל סלגניק, כמו בעולם האמיתי: מה קורה כשהשועל מקים מרכז קניות על החוף?, באתר ynet, 12 בספטמבר 2021 מיה מיטב, לוחמות ג'ודו, דרקונים ומסע לירח: ספרי ילדים ונוער מומלצים לשנה החדשה, באתר ynet, 18 ביוני 2020 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אלעד וינגרד".
וילהלם אוגוסט גוליקה

וילהלם אוגוסט גוליקה (באנגלית: Wilhelm August Golicke;‏ 1802 – 5 ביולי 1848) היה צייר רוסי. הוא נולד בטאלין או בסנט פטרבורג. הוא גדל בקהילה הגרמנית של טאלין, ולמד בסנט פטרסבורג בסטודיו של הצייר האנגלי ג'ורג' דאו. בין השנים 1822–1828 צייר דאו, יחד עם גוליקה ותלמיד נוסף אלכסנדר פוליאקוב, 332 דיוקנאות של גנרלים צארים שהתבלטו במלחמה נגד נפוליאון. הציורים הוצבו בגלריה הצבאית של ארמון החורף. דאו הפך לחבר טוב של גוליקה במהלך עבודתם המשותפת והשאיר לו קצבה בצוואתו. לאחר מותו של דאו, גוליקה למד באקדמיה האימפריאלית לאמנויות. הוא סיים את לימודיו ב-1832 וזכה בתואר "אמן עצמאי", סימן להכרה רשמית. ב-1837 ביקר באנגליה ובאיטליה. הוא נפטר בסנט פטרסבורג, מכולרה, ב-5 ביולי 1848. עבודתו שלאחר מות דאו, כללה בעיקר ציורי ז'אנר, טבע דומם וסצנות מההיסטוריה. ניתן לראות רבות מיצירותיו בגלריה טרטיאקוב במוסקבה. מדיה וקבצים בנושא וילהלם אוגוסט גוליקה בוויקישיתוף Kenneth, Wilhelm August Golicke, www.rusartnet.com (באנגלית בריטית) paintings of Golicke Vasily, petroart.ru
1,2-דיכלוראתאן

1,2 דוכלורואתאן (Dichloroethane) בשמו הישן, אתילן די כלוריד (Ethylenedichloride, EDC) או בשמותיו האחרים אתאן די כלוריד וגם שמן הולנדי ופריאון 150, הוא פחמימן כלורידי שנוסאתו הכימית היא C2H4Cl2 ומסתו המולרית היא 99 גרם למול. הדוכלורואתאן הוא נוזל חסר צבע ובעל ריח הדומה לריחו של הכלורופורם. שימושו העיקרי הוא יצירת מונומר ויניל כלוריד (VCM) שהוא חומר גלם עיקרי ליצירת PVC. הדוכלורואתאן משמש גם ליצירת תרכובות אורגניות אחרות וכממס. בשנת 1794, קבוצה של מדענים הולנדיים, חברים בארגון המדענים ההולנדיים היו הראשונים למצוא את הדוכלורואתאן. בגלל גילויו על ידי כימאים הולנדיים, נקרא הדוכלורואתאן - שמן הולנדי או נוזל הולנדי. הדוכלורואתאן נוצר בעיקר על ידי זרז של ברזל תלת-כלורי, FeCl3 בתגובה עם אתילן וכלור Cl2: H2C=CH2 + Cl2 → Cl-CH2-CH2-Cl בדרך אחרת, ניתן להפיק את הדוכלורואתאן על ידי תגובה של אתילן וחומצה כלורית בתוספת חמצן וCuCl2 כזרז: H2C=CH2 + 2 HCl + ½ O2 → Cl-CH2-CH2-Cl + H2O בערך 80% מהדוכלורואתאן המיוצר בעולם משמש כחומר גלם לויניל כלוריד בתגובה הבאה: Cl-CH2-CH2-Cl → H2C=CH-Cl + HCl מה-HCl שנוצר, ניתן להשתמש בחזרה ליצירת עוד דוכלורואתאן (ראו הפקה). הדוכלורואתאן שימש להמסת צבע.וכממס להסרת שמנים שימושים שנאסרו עקב רעילות החומר הדוכלורואתאן הופיע גם בדלקים עם עופרת. הדוכלורואתאן משמש ליצירת טריכלורואתילן. הדוכלורואתאן הוא חומר רעיל, גורם לשיתוך ודליק ביותר וגם נחשב למסרטן. מדיה וקבצים בנושא 1,2-דיכלוראתאן בוויקישיתוף 1,2-דיכלוראתאן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ארגון המדענים ההולנדים (בשפה ההולנדית) דוכלורואתאן באתר "עולם הכימיקאלים"
מגדלי Beyond

מגדלי Beyond (בִּיוֹנְד) הם צמד גורדי שחקים עתידיים אשר יהוו חלק מפרויקט גדול הנבנה במתחם הסיטי של גבעתיים. הפרויקט יכלול מגדל דרומי אשר ישמש למשרדים, מגדל צפוני למגורים, מרכז מסחרי ושטחים ציבוריים נוספים. בשנת 2019 החלו עבודות הבנייה על הבניין הדרומי שיוקם בשלב הראשון של הפרויקט. הבניין, שעתיד להיות הגבוה מבין השניים, יכלול 72 קומות על שטח של 130 אלף מטרים רבועים שיוקצו למשרדים ויתנשא לגובה של 307.46 מטרים. הוא יהיה המגדל הראשון בישראל שיחצה את קו 300 המטרים וצפוי להיות גורד השחקים הגבוה בישראל, עד אשר יושלמו עבודות הבנייה על מגדל הספירלה בתל אביב שיהיה גבוה ממנו ב-28.5 מטרים. במסגרת השלב השני, יוקם המגדל הצפוני, בו יבנו 64 קומות שיכללו בסך הכל כ-500 דירות קטנות אשר יועמדו להשכרה ארוכת טווח ויהיו מיועדות למשקי בית קטנים כמו זוגות צעירים, דיירים יחידים ואוכלוסיית הגיל השלישי. כמו כן, יוקמו מרכזי קניות ופנאי, קליניקות רפואיות, מרכז ספורט, פארק עילי וחניון גדול שיכלול מקומות חניה לאופניים ועמדות הטענה לרכבים חשמליים. הפרויקט יתפרש על שטח כולל של 300 אלף מטרים רבועים. עבודות הבנייה צפויות להסתיים בשנת 2026 עם השלמת השלב השני ואכלוסם של צמד המגדלים. המגדלים תוכננו ועוצבו על ידי משרד ברעלי לויצקי כסיף אדריכלים ויזמיות הפרויקט הן חברת תדהר, חברת יוניון, חברת הבת של קק"ל הימנותא ועו"ד דורון כוכבי. בספטמבר 2024, עם השלמת הקומה ה-60 עבר בגובהו המגדל הדרומי את מגדל עזריאלי שרונה והפך למגדל הגבוה בישראל. עם זאת, התואר יועבר באופן רשמי כשיגיע לגובהו הסופי בתחילת שנת 2025. גורד השחקים הגבוה בישראל מגדל השחר מגדל Hi Tower על פי היתר בנייה עדכני וחתום שנשלח מעיריית גבעתיים הילה ציאון, גבעתיים: יוקם מגדל שלם עם 500 דירות עבור השכרה ארוכת טווח, באתר ynet, 10 בנובמבר 2022
חלב ודבש (סרט)

"חלב ודבש" היא קלטת ילדים שהופקה על ידי "הד ארצי" (ובהמשך גם על ידי "קלסיקלטת") ויצאה בשנת 2001 ע"ג קלטות וידאו. מאוחר יותר הופצה כתקליטור DVD. זהו הסרט הראשון מסדרת "סודות מתוקים". השירים שודרו ב"הופ!" וב"ילדות ישראלית". הילדים נועה ואלון יוצאים עם אביהם שרון לגלות סודות מתוקים אצל סבא וסבתא במושב. שרון צור - אבא גאולה נוני - סבתא יוסף כרמון - סבא נועה כץ - נועה אלון שמש - אלון איזה כיף סבתא גלי לי טוק טוק הטרקטור שביל החלב החלב זורם רם רם שיר אהבה לפרה ארץ זבת חלב ודבש זום זום זום חלת הדבש המתוקה הפרח והדבורה דובשניות עכשיו אני יודע
סוד השוקולד

סוד השוקולד היא קלטת ילדים שהופקה על ידי "קלסיקלטת" ויצאה בשנת 2004 בקלטת וידאו ו-DVD. זהו הסרט השני מסדרת "סודות מתוקים". נועה ונדב מגיעים לביקור אצל סבא וסבתא, ולאחר שאוכלים שוקולד וממתקים, הם יוצאים למסע לגילוי השוקולד. המשפחה טסה לברזיל, ושם עוברת חוויות מסעירות כדי לגלות איך נוצר השוקולד. שרון צור - אבא ענת סליצקי - אמא חנן גולדבלט - מר שמלו סנדרה שדה - גברת שמלו נועה כץ - נועה נדב כץ - נדב איזה כיף הבית המתוק איך נולד השוקולד כמו ציפור בוא ניסע חיפוש הקקאו פרידה מברזיל מפעל השוקולד אני אוהב שוקולד כדורים מתגלגלים עץ הקקאו הנדיב גברת עששת אלבום התמונות
DMSP

DMSP (באנגלית: Defense Meteorological Satellite Program (DMSP)) הייתה תוכנית מעקב על תנאי מזג אוויר של מחלקת ההגנה של ארצות הברית. התוכנית התבססה על ניצול מידע מלוויינים של חיל החלל של ארצות הברית תוך שיתוף פעולה עם מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי. מהפעלתה ועד לשנת 1973 התוכנית הייתה סודית. לוויינים היו במסלול מסונכרן-שמש בגובה של 830 ק"מ. הלוויינים הראשונים סיפקו מידע בעיקר על עננות, בהמשך היקף המידע המועבר התרחב. החל משנות ה-60 של המאה ה-20 מרכיב חשוב של תוכנית החלל האזרחית של ארצות הברית היה קשור למטאורולוגיה וחיזוי מזג האוויר. במקביל פעלה תוכנית לצרכים צבאיים. הלוויינים הראשונים סיפקו מידע על עננות ששימשה בהמשך לווייני ריגול בעלי מצלמות. לווייני התוכנית היו יכולים לכסות את שטח כדור הארץ פעמיים ביום. נתונים הועברו לתחנות בקרה בקרקע. בהמשך המידע הועבר לגורמים הרלוונטיים. בהמשך לוויינים צוידו בחיישני תת-אדום שאיפשרו תצפיות לילה. הלוויינים נבנו על ידי לוקהיד מרטין. השיגור הראשון בוצע ב-23 במאי 1962 ולא הצליח. ב-23 באוגוסט 1962 בוצע שיגור מוצלח ולוויין פעל עד ליוני 1963. לווייני "בלוק 1" היו במשקל 45–55 ק"ג. משקל של דור השני גדל ל-73 ק"ג. בהמשך לוויינים עברו מספר שדרוגים והתווספו חיישנים שסיפקו מידע נוסף. לוויינים מדגם DMSP 5D-2 היו מצוידים ב-12 חיישנים ופעלו 48 חודשים. משקלם היה 1500 ק"ג. השיגור האחרון בוצע בשנת 2014. בשנת 2015 קונגרס של ארצות הברית החליט על סגירת התוכנית. למחלקת ההגנה של ארצות הברית היו כמה תוכניות לבניית לווייני מזג האוויר חדשים אך הם לא מומשו. לוויין חדש Weather System Follow-on Microwave מתוכנן לשיגור בשנת 2024. מדיה וקבצים בנושא DMSP בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של DMSP (באנגלית) מידע על לוויין מדגם 5D-2 מידע על הלוויינים בלוק 1 בלוק 2 DMSP-5D3 F15, 16, 17, 18, 19, 20, Gunter's Space Page (באנגלית)