laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פרד ברוקס

פרדריק פיליפס ברוּקס (באנגלית: Fred Brooks;‏ 19 באפריל 1931 – 17 בנובמבר 2022) היה חלוץ בתחום הנדסת תוכנה. ברוקס נודע בעיקר כמי שניהל בחברת IBM את הפיתוח של מערכת ההפעלה OS/360, שהייתה ציון דרך משמעותי בתחום הנדסת התוכנה. בספר The Mythical Man-Month, שהפך עם השנים לקלאסיקה, כתב ברוקס בפתיחות על הניסיון, הקשיים והלקחים מהפרויקט. ברוקס נודע גם בשל המאמר No Silver Bullet ("אין קליע כסף") שכתב, העוסק בעתיד הנדסת התוכנה. ברוקס הוא זוכה פרס טיורינג לשנת 1999. ברוקס נולד בעיר דרהאם שבמדינת קרוליינה הצפונית ולמד לתואר ראשון באוניברסיטת דיוק שבעיר הולדתו. הוא קיבל תואר דוקטור במתמטיקה שימושית מאוניברסיטת הרווארד בהנחיית האוורד אייקן. ב-1956 הצטרף לחברת IBM וב-1964 עבר לאוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל והקים שם את המחלקה למדעי המחשב. באמצע-סוף שנות ה-80, הוביל ברוקס את כוח המשימה של משרד ההגנה האמריקאי לבחינת הכשלים הרבים שאירעו בפרויקטים גדולים לפיתוח תוכנה באותה העת. כוח המשימה הגיע למסקנה שיש לעבור לשיטה של בנייה ואספקה מחזורית והדרגתית של תוכנה, ולזנוח את מודל מפל המים ותקן DoD-STD-2167‏. המלצות אלה היו הגרעין ממנו צמחו בהמשך מתודולוגיות הפיתוח האיטרטיביות, ו-Unified Process בפרט. בשנת 1994 נבחר לעמית ACM. נפטר ב-17 בנובמבר 2022 בגיל 91. בספר The Mythical Man-Month, טבע ברוקס את האמרה הבאה, שכיום ידועה כחוק ברוקס: "Adding manpower to a late software project makes it later." אבחנה זו משמעותה למעשה שלא ניתן להמיר שנות אדם בשנים "סתם", כשמחשבים את אורכו של פרויקט לפיתוח תוכנה. במילותיו של ברוקס: "היריון נמשך תשעה חודשים ולא משנה כמה נשים נוספות הוקצו לו". מחוק ברוקס משתמע שיעיל יותר לפתח תוכנה בצוות קטן של מתכנתים מוכשרים, מאשר בצוות גדול של מתכנתים מוכשרים פחות. Computer Architecture: Concepts and Evolution (1997) No Silver Bullet: Essence and Accidents of Software Engineering (1987) The Mythical Man-Month: Essays on Software Engineering (1975) Automatic Data Processing, System/360 Edition (1965) Automatic Data Processing (1963) מדיה וקבצים בנושא פרד ברוקס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פרד ברוקס (באנגלית) פרד ברוקס, ברשת החברתית Goodreads פרד ברוקס, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה פרד ברוקס, באתר dblp פרד ברוקס, באתר Semantic Scholar פרד ברוקס באתר פרס טיורינג (באנגלית) שיזף רפאלי, מה אפל עושים נכון?, באתר כלכליסט, 26 באוגוסט 2010 פרד ברוקס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Report of the Defense Science Board Task Force on Military Software. Washington: Dept. of Defense, September 1987.
דגל אבחזיה

דגל אבחזיה הוא דגלה הרשמי של אבחזיה, חבל ארץ בגאורגיה שהכריז עצמאות ומוכר חלקית כרפובליקה של אבחזיה. למרות זה, דה יורה רוב מדינות העולם מכירות בחבל ארץ זה כממשלת הרפובליקה האוטונומית של אבחזיה. דגל הרפובליקה של אבחזיה נוצר בשנת 1991 על ידי ו. גמגיה. ואומץ רשמית על ידי הרפובליקה של אבחזיה ב-23 ביולי 1992. הדגל בנוי מקנטון אדום, כפי שהיה בדגלה של ממלכת אבחזיה ההיסטורית, משמעות כף היד הפתוחה היא "שלום לחברים! עצור לאויבים!", שבעת הכוכבים מעל כף היד מייצגים את שבע הנפות ההיסטוריות של אבחזיה (סדזן, בזיב, גומאה, אבז'ואה, סמורזקאן, דאל-צבאל ופסחוי איבגה). כמו כן, המספר שבע הוא מספר בעל משמעות דתית מבחינת האבחזים. שבעת הפסים בצבע ירוק ולבן מייצגים את הסובלנות שמאפשרים לנצרות ולאסלאם להתקיים יחדיו בשלום. ממשלת הרפובליקה האוטונומית של אבחזיה לא אימצה שום דגל באופן רשמי, ודגל גאורגיה משמש אותה במקום. דגל אחד הוצע על ידי מועצת ההרלדיקה של גאורגיה, והוא משלב את דגל גאורגיה עם שבעת הפסים הירוקים והלבנים. הדגל בתקופת האוטונומיה בגאורגיה הסובייטית בשנים 1978–1990 הדגל של גאורגיה הסובייטית בשנים 1951–1978 הדגל בתקופת האוטונומיה בגאורגיה הסובייטית בשנים 1938–1951 הדגל בתקופת האוטונומיה בגאורגיה הסובייטית בשנים 1937–1938 הדגל בתקופת האוטונומיה ברפובליקה הסוציאל-פדרטיבית הסובייטית של עבר הקווקז בשנים 1931–1937 הדגל בתקופת האוטונומיה ברפובליקה הסוציאל-פדרטיבית הסובייטית של עבר הקווקז בשנים 1925–1931 הדגל בתקופת האוטונומיה ברפובליקה הסוציאל-פדרטיבית הסובייטית של עבר הקווקז בשנים 1923–1925 דגל הרפובליקה האוטונומית הסובייטית הסוציאליסטית של אבחזיה על בול אבחזי. דגל הרפובליקה של אבחזיה על בול אבחזי סמל אבחזיה מדיה וקבצים בנושא דגל אבחזיה בוויקישיתוף דגל אבחזיה, באתר דגלי העולם (באנגלית) Аргун Ю.Г., Аргун Ю.Г. О Государственном флаге (ברוסית) The symbols Abkhazia, ‏16 ביוני 2013
סמל אבחזיה

סמל אבחזיה, רפובליקה שלא מוכרת מבחינה בינלאומית, אומץ על ידי הסובייט העליון של אבחזיה ב-23 ביולי 1992, אחרי שהכריזה על היפרדותה מגאורגיה. סמל אבחזיה מציג מגן המחולק לאורכו לשני חלקים: ירוק ולבן. על הצבעים ישנם צורות שונות בצבע זהב. בחלק התחתון המרכזי של הסמל ישנו כוכב בעל שמונה פינות, וגם בחלקים העליונים (אחד בחלק הירוק ואחד בחלק הלבן) נמצא אותו הכוכב רק קטן יותר. במרכז המגן נראה פרש רוכב על סוס, היורה חץ לכיוון הכוכבים. הפרש מאזכר את הסיפור האבחזי ההרואי של נארטס, והסוס מכונה אראש. הירוק בסמל מייצג את הנעורים והחיים, והלבן מסמל את הרוחניות. הכוכבים מייצגים את השמש, כמו גם את האיחוד בין המזרח למערב. בתקופת ברית המועצות היה לאבחזיה סמל אחר לגמרי שהכיל בתוכו סמלים קומוניסטיים. דגל אבחזיה מדיה וקבצים בנושא סמל אבחזיה בוויקישיתוף
רבי שמלאי

רבי שמלאי היה אמורא מן הדור השני (205 - 260 לספירה בקירוב), דרשן, מחשובי בעלי האגדה בתלמוד. נולד בלוד ועלה לגליל, מקום מושבם העיקרי של החכמים בתקופתו, ושימש כמשמשו של רבי ינאי. אחר כך היה לאיש סודו של רבי יהודה נשיאה, אשר התיר שמן של גויים, ובסוף ימיו ירד לבבל וישב בנהרדעא ובנציבין, שם דרש על היתר השמן. על פי הירושלמי תולדותיו היו שונות, והוא דווקא עלה מבבל לארץ ישראל וחזר אחר כך לבבל. בתלמוד מובאים דבריו פעמים רבות לאחר הפתיחה: "דרש רבי שמלאי...", פועל שמשמעותו בתלמוד הבבלי בדרך כלל דרשה לפני הציבור. מכאן יש להניח שהיה נואם כשרוני ודרשן פופולרי. במסורת הארצישראלית מזוהה רבי שמלאי בעיקר עם הוויכוח היהודי-נוצרי, ופעמים רבות מופיעה הפתיחה: "שאלו המינים את רבי שמלאי...". הוא משיב להם בדברי דרשותיו, ואף מפטיר כנגדם: "כל מקום שפקרו המינין - תשובתן בצידן". מן המסורת עולה כי רבי שמלאי לא רק דרש כנגד הנוצרים, אלא קיים ויכוחים חיים עם דרשנים נוצריים וגנוסטיים, אשר התבססו לרוב על פרשנות המקרא. ויכוחים אלה התרחשו ברובם בארץ ישראל, לפעמים בנוכחות תלמידיו של רבי שמלאי, שמשאלתם "לנו מה אתה אומר?" אנו למדים שבדרך כלל לא ענה רבי שמלאי למתווכחים עמו את תשובותיו האמיתיות, אלא סתר את דבריהם לפי דרך לימודם שלהם. ביקש מרבי יוחנן שילמד איתו ספר יוחסין בשלשה חדשים, בתחילה סירב ולבסוף נתרצה. רש"י מצטט את רבי שמלאי בפתיחת פרשת תזריע בספר ויקרא. רש"י בויקרא פרק י"ב פסוק ב: "אישה כי תזריע, אמר רבי שמלאי: כשם שיצירתו של אדם אחר כל בהמה חיה ועוף במעשה בראשית,.כך תורתו נתפרשה אחר תורה בהמה חיה ועוף." הרב אהרן הימן, "ר' שמלאי", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ג, עמודים 1150–1152, באתר היברובוקס רבי שמלאי, באנציקלופדיה יהודית "דעת". שמלאי אמורא, דף שער בספרייה הלאומית תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ס"ב, עמוד ב' תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קי"א, עמוד א' תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ל"ו, תלמוד ירושלמי, מסכת שבת, פרק א', הלכה ד' תלמוד ירושלמי, מסכת פסחים, פרק ה', הלכה ג' בראשית רבה, פרשה ח', פסקה ט'; תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות, פרק ט', הלכה א' תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ס"ב, עמוד ב'
אלרי

אלרי הוא משחק ילדים מהאיים הבריטיים, ששוחק בעיקר על ידי ילדות, ולווה בשיר משחק באנגלית, המתועד בשיר השכונה: One, Two, Three, O'Leary, Four, Five, Six, O'Leary, Seven, Eight, Nine, O'leary, One Two three... וחוזר חלילה. המשחק היה נפוץ במחצית הראשונה של המאה העשרים ובוצע בהרבה גרסאות. גם למילה אלרי קיימות מספר גרסאות כש-O'leary מציין בדרך כלל את הגרסה האירית שכן זהו שם משפחה נפוץ בארץ זו. בסקוטלנד שרו הילדות Aleery וקיימת סברה שהמילה, שהיא חסרת פירוש באנגלית, קשורה לעגה קלטית בה יש לה קשר לרגל. באנגליה האיות הוא בדרך כלל Alairy או A-leary כשהמילה Alary מופיעה בשיר פירס פלאומן (Piers Plowman) מהמאה הארבע עשרה של המשורר וויליאם לנגלנד (William Langland‏; 1332–1386) בו מסופר על קבצנים שיושבים כשרגליהם אלרי, והסברה היא שישבו ברגלים משוכלות. יש הגורסים כי השיר ליווה משחק בקלאס, ויש הגורסים כי הוא ליווה כדרור (למשל, עם כל מילה מכים בכדור לכיוון הרצפה, אך במילה O'Leary יש להעביר את הרגל מעל הכדור, ולהמשיך. כאשר נכשלים, עובר התור לשחקן השני; המנצח הוא מי שהצליח לדקלם יותר מילים בכדרור רציף). לשיר הייתה גם גרסה בעברית: "אחת שתיים שלוש וחצי, איש אחד נסע בטקסי, הוא שילם גרוש וחצי, גרוש וחצי, אחת שתיים שלוש". מילות השיר "שיר השכונה", באתר שירונט בביצוע התרנגולים דייוויד סלע, משחקי שכונה, נוסטלגיה אונליין אודות משחק כדרור אירי המלווה בשיר זה (באנגלית) ניתוח אטימולוגי של המילה (באנגלית) הקלטה של השיר מהספרייה הבריטית. (באנגלית) שלל גרסאות (באנגלית).
מדד גליקמי

מדד גליקמי, ערך גליקמי או אינדקס גליקמי (באנגלית: Glycemic index, בר"ת: GI) הוא מערכת דירוג לפחמימות המבוססת על השפעתן על רמת הגלוקוז בדם, שהומצאה על ידי ד"ר דייוויד ג'. ג'נקינס ב-1981. הפחמימות שמתפרקות במהירות ובקלות במהלך תהליך העיכול, והשפעתן על רמת הגלוקוז בדם היא מהירה וחדה, הן בעלות הערכים הגליקמיים הגבוהים ביותר. פחמימות שמתפרקות לאט, ומשחררות גלוקוז באופן הדרגתי למערכת הדם, הן בעלות מדד גליקמי נמוך. כדי לקבל מדד גליקמי עבור מזונות שונים, מחשבים את השפעתם על הגלוקוז בדם בהשוואה למזון שנבחר כבסיס להשוואה. פרסומים מדעיים נוטים להשתמש בגלוקוז כבסיס להשוואה, ולכן לגלוקוז מדד גליקמי של 100. יש לכך יתרון של יכולת השוואה פשוטה. בדרך כלל מפרשים מדדים גליקמיים באופן הבא: מדד נמוך: מדד גליקמי נמוך מ-55 מדד בינוני: מדד גליקמי בין 55 ל-69 מדד גבוה: מדד גליקמי גבוה מ-70 פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יכולת קרישת העמילנים כליאה פיזית של הפחמימות רמת עמילוז גבוהה יחסית לעמילופקטין גודל החלקיק המכיל את הפחמימות צמיגות הסיבים התזונתיים כמות הסוכר השולחני חומציות המזון כמות השומנים במזון למאכלים מלאים (קמח מלא, סובין) ולמאכלים המכילים סיבים תזונתיים יש מדד גליקמי נמוך מזה של מקביליהם המזוקקים. המדד הגליקמי של לחם לבן יכול להשתנות בהתאם לסוג הקמח והטחינה. בישול יתר של פסטה מעלה את המדד הגליקמי שלה. נוכחות של שומן או סיבים תזונתיים יכולה לעכב את עיבוד הפחמימות, ובכך להקטין את המדד הגליקמי. מזון בעל מדד גליקמי נמוך משחרר את האנרגיה לגוף באופן איטי וקבוע ומומלץ לחולי סוכרת, לבעלי משקל עודף ולאתלטים העוסקים בסיבולת. מזון בעל מדד גליקמי גבוה גורם לעלייה מהירה וחדה ברמת הסוכר בדם, ולכן מסוכן לחולי סוכרת. אצל אנשים בעלי לבלב תקין, שאינם חולי סוכרת, עלייה מהירה וחדה של רמת הסוכר בדם גורמת לעלייה חדה ברמת האינסולין בדם, דבר שעלול לגרור השמנה ומחלות אחרות. עם זאת, המדד הגליקמי אינו חזות הכול, וישנם מזונות בעלי מדד גליקמי נמוך שהם דווקא מזיקים. למשל פרוקטוז (סוכר פירות) הוא סוכר בעל מדד גליקמי נמוך, אבל הוא גורם לכבד לפתח תנגודת לאינסולין (סוכרת סוג 2) וכן לעליה במשקל ולהפרעות בכולסטרול בדם. במחקר אומניקרב (OmniCarb) שבדק השפעת תזונה עם מדד גליקמי נמוך לא נמצאה השפעה על גורמי הסיכון למחלות לב וכלי דם. צורה אפקטיבית לדעת כמה משפיע מזון מסוים בזמן ארוחה, הוא על ידי חישוב העומס הגליקמי. העומס הגליקמי מחושב על ידי הכפלת האינדקס הגליקמי של המזון, בכמות הפחמימות למנה, וחלוקה המכפלה ב-100. מדיה וקבצים בנושא מדד גליקמי בוויקישיתוף מאיר ברק, מה משמעות המדד הגליקמי?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 3 ספטמבר 2009 https://eatwell.co.il/%D7%97%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%95%D7%AA-%D7%90%D7%99%D7%A0%D7%93%D7%A7%D7%A1-%D7%92%D7%9C%D7%99%D7%A7%D7%9E%D7%99/ Frank M. Sacks, Vincent J. Carey, Cheryl A. M. Anderson, Edgar R. Miller, Effects of high vs low glycemic index of dietary carbohydrate on cardiovascular disease risk factors and insulin sensitivity: the OmniCarb randomized clinical trial, JAMA 312, 2014-12-17, עמ' 2531–2541 doi: 10.1001/jama.2014.16658 https://eatwell.co.il/חשיבות-אינדקס-גליקמי/ ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ים גרינלנד

ים גרינלנד הוא ים הגובל באוקיינוס הארקטי המצוי בין גרינלנד, סבאלברד, יאן מאיין ואיסלנד. לעיתים הוא מסווג כחלק מהאוקיינוס הארקטי, ולעיתים הוא מסווג כחלק מהאוקיינוס האטלנטי. שטחו של ים גרינלנד הוא כ-1,205,000 קמ"ר. בים גרינלנד זרמים ארקטיים הזורמים מצפון לדרום. חלקו הצפוני של ים גרינלנד מכוסה קרחונים ואינו נגיש לכלי שיט. זרם מזרח גרינלנד מביא קרח מצפון ומתפצל בסמוך לרכס המרכזי. סניפים של זרמים אטלנטיים חמים דוחפים את הקרח הצף צפונה. עונת הקרח נמשכת מאוקטובר עד אוגוסט שלאחר מכן, והקרח כולל קרח חבילות ארקטי (בעובי כמה מטרים), קרח ים (בעובי חצר) וקרח מים מתוקים בצורה של קרחונים מתנשאים. גאות והשפל, יחד עם מערכת הזרם המורכבת, מפרקים את דף הקרח וגורמים לערבוב של שכבות המים השונות. עומקו הממוצע של ים גרינלנד הוא כ-1,450 מטרים. עומקה של הנקודה העמוקה ביותר בים גרינלנד היא 4,800 מטרים. בים גרינלנד גדלים דגים רבים מסוג בקלה, מליחים, פוטית, וכן דולפינים, כלבי ים ולווייתנים. מדיה וקבצים בנושא ים גרינלנד בוויקישיתוף ים גרינלנד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Editors of Encyclopaedia Britannica, [https://www.britannica.com/place/Greenland-Sea Greenland Sea sea, Arctic Ocean], ENCYCLOPAEDIA BRITANNICA ערך זה הוא קצרמר בנושא גופי מים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מפרץ באפין

מפרץ באפין (באנגלית: Baffin Bay, בצרפתית: Baie de Baffin) הוא ים שולי של האוקיינוס הארקטי. אורכו של מפרץ באפין 1,130 ק"מ מצפון לדרום, והוא אינו נגיש לכלי שיט במשך רוב השנה בשל מעטה הקרח המכסה אותו. האירופי הראשון שחקר את מפרץ באפין היה החוקר הבריטי ג'ון דייוויס בשנת 1585. ויליאם באפין ערך מספר מסעות מחקר לאוקיינוס הארקטי, והגיע אל המפרץ בשנת 1616. במהלך מסעות אלה הגיע למסקנה כי המעבר הצפון-מערבי אינו נמצא באזור מפרץ הדסון. מפרץ באפין הוא זרוע של האוקיינוס הארקטי. במערבו נמצא האי באפין, במזרחו גרינלנד ובצפונו האי אלסמיר. המפרץ מחובר לאוקיינוס האטלנטי דרך מצר דייוויס ולאוקיינוס הארקטי דרך מצרי נארס. במפרץ באפין מצויים כ-21,000 לווייתני בלוגה, המצויים בסכנת הכחדה מפרץ באפין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) לווייתני בלוגה במפרץ באפין
הים הנורווגי

הים הנורווגי (בנורווגית: Norskehavet) הוא ים שולי בצפון האוקיינוס האטלנטי או בדרום האוקיינוס הארקטי. הים ממוקם צפונית מערבית לנורווגיה בין הים הצפוני לבין ים גרינלנד, ממזרח לים איסלנד ודרומית מערבית לים ברנץ. רכס תת-מימי הנמצא בין איסלנד לאיי פארו מפריד בין הים הנורווגי לבין האוקיינוס האטלנטי. רכס יאן מאיין מפריד את הים הנורווגי מהאוקיינוס הארקטי. בשל הקור הרב באזור הים הנורווגי, מימי הים הנורווגי וים גרינלנד נוטים לרדת מפני הים לעומק של שנים - שלושה קילומטרים. זרם אנכי זה מביא לכך שמימי האוקיינוס באזור זה רוויים בחמצן, וכך נוצרים למעשה זרם חם בגובה פני הים וזרם עומק קר בעומק פני הים, לאורך חופיה המערביים של נורווגיה. זרם מזרח איסלנד מעביר מים קרים לכיוון דרום מהים הנורווגי, בעוד שזרם נורווגיה - המהווה חלק מזרם הגולף מעביר מים חמים בגובה פני השטח לעבר ים נורווגיה. בעטיו של זרם חם זה, ובשל המליחות הנמוכה של הים הנורווגי, במרבית שטחו של הים הנורווגי אין קרחונים, ומעבר ספינות מתאפשר במשך מרבית ימות השנה. בשל המליחות הנמוכה והחמצן הרב, הדגה באזור רבה ביותר. להקות המליחים, הבקלה, הסרדינים והאנשובי הרבות הביאו לכך שהים הנורווגי הוא אתר דיג בעל חשיבות כלכלית רבה לנורווגיה. סיבה נוספת לחשיבות כלכלית זו היא גילויים של מרבצי נפט וגז טבעי גדולים, שהפקתם המסחרית על ידי נורווגיה החלה בשנת 1993. מדיה וקבצים בנושא הים הנורווגי בוויקישיתוף אתר ה-American Geophysical Union - תוכניות לשימוש בים הנורווגי גילוי שדות נפט חדשים בים הנורווגי שוניות אלמוגים בים הנורווגי מידע השוואתי על שוניות אלמוגים בים הנורווגי הים הנורווגי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דודינקה

דודינקה (ברוסית: Дудинка) היא עיר במחוז קרסנוירסק, המרכז המינהלי של הראיון דולגאנו-ננץ של טיימיר (Таймырский Долгано-Ненецкий район). העיר נמצאת על גדתו הימנית של הנהר יניסיי על חצי האי טיימיר, 2,021 ק"מ מקרסנוירסק מצפון לחוג הארקטי. אוכלוסיית העיר 22,410 תושבים (2013), כשני שלישים לעומת שנת 1989. ביקור בעיר לאזרחי מדינות זרות מותנה באישור השלטונות. העיר מחוברת לנורילסק במסילת ברזל חשמלית, שהיא הצפונית ביותר על פני כדור הארץ. לעיר יש גם נמל תעופה ונמל ימי. העיר נוסדה בשנת 1667 על ידי הקוזק איוואן סורוקין. השם הנוכחי ידוע מתקופת יסוד העיר. פירושו המדויק אינו ברור, יש המקשרים אותו לשם הפרטי דודה, ויש המקשרים בינו לבין צמד המילים מהניינץ טוטין, כשטו-אש, וטין-מחסן, ופירוש צמד המלים-מחסן אבק שרפה. עד 1930 הייתה עיר קטנה, חסרת חשיבות, אך בשנה זאת נהפכה למרכזו האדמיניסטרטיבי של מחוז טיימיר האוטונומי. ב-1936 ליד העיר נבנה נמל ימי, שאליו יכולים להיכנס אניות מאוקיינוס הקרח הצפוני, וב-1937 נחנכה מסילת הברזל מנורילסק. בתקופת מלחמת העולם השנייה הנמל הורחב ובעיר נבנה בית חרושת לעיבוד מתכות הרריות. ב-1951 היישוב הוכרז כעיר, וב-1969 דרך העיר הועבר צינור נפט מסויחה-דודינקה-נורילסק. אנציקלופדיית מוי גורוד (עירי) מדיה וקבצים בנושא דודינקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דודינקה דודינקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אלכס טל

אלכס טל (נולד ב-28 בינואר 1946) הוא קצין צה"ל בדימוס, שכיהן כמפקד חיל הים הישראלי בשנים 1996–2000. נולד בברית המועצות. עלה לארץ ישראל ב-1958, התגייס בשנת 1964 לחיל הים הישראלי. לאחר שסיים את קורס החובלים שירת על ספינת הטילים הראשונה שקיבל חיל הים ואף השתתף במבצע הברחת הסטי"לים ממספנות שרבורג. בזמן מלחמת יום הכיפורים השתתף בקרב לטקיה כסגן מפקד אח"י רשף. אחרי המלחמה פיקד על ספינת הטילים אח"י עכו ובהמשך מונה למפקד פלגת ספינות טילים. היה מפקד בה"ד חיל הים (1981–1983 כולל בתקופת מלחמת לבנון הראשונה), מפקד בסיס אשדוד (1984–1987), מפקד בסיס חיפה (1987–1990), ראש מספן הים (1992–1994) וסגן מפקד חיל הים. כמו כן כיהן כנספח צבאי וראש משלחת משרד הביטחון בשגרירות ישראל בצ'ילה. בשנת 1996 הוענקה לטל דרגת אלוף והוא מונה למפקד חיל הים. בתקופת כהונתו התרחש אסון השייטת ונמצאה הצוללת אח"י דקר שטבעה בדרכה לישראל ומיקומה לא נודע במשך מעל שלושים שנה. לאחר שהוחלף על ידי אלוף ידידיה יערי בפיקוד על החיל פרש מצה"ל בשנת 2000. לאחר שחרורו טל שימש כמנהל בחברות היי-טק שונות. טל הוא בעל תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בגאוגרפיה מאוניברסיטת חיפה. אלכס טל מבקר בפירמידות במסגרת ארוח שייטת ספינות הטילים על ידי הצי המצרי באלכסנדריה, מאי 1980 מפקדים בהפלגה מבצע הצגת תכלית (עומד אלכס טל, יושב אהוד ברק) אפריל 1988 מדיה וקבצים בנושא אלכס טל בוויקישיתוף מפקדי חיל הים, באתר חיל הים הישראלי אורלי אזולאי, אורחים בח"י אלכס טל מקבל את דיאנה ריג, בין גלים", דצמבר 1973, עמ' 21 שי שלו, ‏אלכס טל הופך ממפקד חיל הים למנהל חטיבה, באתר גלובס, 10 ביולי 2000 ניר דבורי, ‏אסון השייטת: גם סוריה יירטה את תשדורות המזל"ט הצה"לי, באתר ‏מאקו‏, 8 בנובמבר 2010 אמיר אורן, טביעת הדקר || כך חילץ את עצמו חיל הים ממעמקים, באתר הארץ, 10 במרץ 2013 ynet, מפקד חיל הים לשעבר, אלכס טל, מצטרף ל"אשד רובוטק", באתר ynet, 10 ביולי 2000
פלנה (רוסיה)

פַּלָנַה (ברוסית: Палана) היא עיירה ברוסיה בחצי האי קמצ'טקה, המשמשת כמרכז האדמיניסטרטיבי של נפת טיגיל במחוז קמצ'טקה. העיירה נמצאת על חופו המערבי של חצי האי על הנהר פלנה, 8 ק"מ לפני השפכו לים אוחוצק. בשנת 1937 היישוב הוכרז בירת מחוז לאומי של הקוריאקים. הוא היה במעמד זה עד לשנת 2005 כאשר המחוז בוטל ושטחו נכלל במחוז קמצ'טקה. אוכלוסיית העיר הייתה כ-4,300 תושבים בשנת 1989 אך ירדה לכ-3,500 בשנת 2010. בקרבת העיר קיים שדה תעופה ובמרחק של כ-7 ק"מ, על חוף הים ממוקם נמל. מדיה וקבצים בנושא פלנה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פלנה פלנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אבל אל-קמח

אָבִּל אַל-קַמְח (בערבית: آبل القمح) היה כפר ערבי בגליל העליון, שתושביו נמלטו ממנו במהלך מלחמת העצמאות. מזוהה כ"תל אבל בית מעכה" מתקופת הברונזה הקדומה, העיר הכנענית הנזכרת במקרא. משמעות השם, שמופיע לראשונה בכתבים גאוגרפיים מהמאה ה-13, היא "אחו החיטה". במפקד האוכלוסין בשנת 1596 מנו תושבי הכפר 143 נפשות. הכפר היה אחד משבעה כפרים מתואלים בגליל שאי הבהירות לגבי מעמדם ומעמד תושביהם לאחר סיום המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה, משום המחלוקת על תיחום שטחי המנדט הבריטי והמנדט הצרפתי בצפונה של ארץ ישראל, הוסרה, עם אשרורו של הסכם ניוקומב-פולה האנגלו-צרפתי ב-1924 על ידי חבר הלאומים בו נקבע שהכפרים בשטח ארץ ישראל המנדטורית. ב-1931 התגוררו בכפר כ-231 תושבים. ב-1945 נמנו בכפר 330 תושבים, מהם 230 מוסלמים, חלקם שיעים-מתואלים, וכ-100 נוצרים, והייתה בו כנסייה. בשטח הכפר היו 4,615 דונמים, מתוכם כ-1327 דונם בעלות יהודית ו-3,116 בבעלות מוסלמים. לפי ההיסטוריון בני מוריס, תושבי הכפר נמלטו ממנו במאי 1948 במהלך מלחמת העצמאות, לאחר כיבוש צפת הערבית על ידי כוחות "ההגנה". הכפר נכבש על ידי כוחות "ההגנה" במסגרת מבצע יפתח, ובתיו הנטושים נהרסו. בשנת 1952 הוקם מושב יובל, כקילומטר וחצי ממרכז הכפר, על חלק מאדמותיו. בשנות ה-90 של המאה ה-20 אתר הכפר היה מכוסה בצמחייה ועשבים, קבוצת עצים נמצאה בפינה הצפון מזרחית של הכפר, אבנים מבתים הרוסים היו מפוזרות באתר, והסביבה שימשה למרעה. שבעת הכפרים מדיה וקבצים בנושא אבל אל-קמח בוויקישיתוף נתונים מסקר הכפרים (1945), שהוצגו מחדש בספר Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut, 1970, ומהספר נסרקו לאתר PalestineRemembered.com. שם היישוב מאוית Abil El Qamh המדובר בכתביו של הגאוגרף המוסלמי יאקות אל-חמאווי, שמת ב-1228.מצוטט אצל le Strange, Guy (1890), Palestine Under the Moslems: A Description of Syria and the Holy Land from A.D. 650 to 1500, Committee of the Palestine Exploration Fund, p. 381 יישוב כנעני בשם אבל בית מעכה היה קיים במקום עוד באלף ה-3 לפנה"ס (תקופת הברונזה הקדומה) Khalidi, Walid. All That Remains: The Palestinian Villages Occupied and Depopulated by Israel in 1948. Washington DC: Institute for Palestine Studies, 1992 page 428
מפרץ באפין (טקסס)

מפרץ באפין (באנגלית: Baffin Bay) המכונה גם לגונת המלח (באנגלית: Salt Lagoon) או לאגו דה לה סנטיסימה טרינידד (בספרדית: Lago de la Santísima Trinidad) הוא מפרץ המצוי בדרום מדינת טקסס שבדרום ארצות הברית. המפרץ מהווה לשון ים של הלאגונה מאדרה - מפרץ היוצא ממפרץ מקסיקו. מפרץ באפין, אתר דיג פופולרי, מהווה הגבול בין מחוז קנדי לבין מחוז קלברג. מפרץ באפין מתוך ה"Handbook of Texas".
בחילת בוקר

בחילות בוקר הן תופעת לוואי של היריון, המופיעה בקרב יותר ממחצית מהנשים ההרות, וכן במידה נדירה יותר אצל נשים הנוטלות גלולות למניעת היריון או מטופלות בהורמונים תחליפיים. הבחילה עשויה להיות קלה או להגיע לכדי הקאה ממש, מצב הקרוי הקאות יתר בהיריון העשוי להוביל להתייבשות. הבחילות יכולות להתרחש בכל שעה ביממה, אך הן נפוצות ביותר בבוקר, מיד עם היקיצה, שכן אז רמות הסוכר בדם הן הנמוכות ביותר. הבחילות מתחילות לרוב כבר בחודש הראשון להריון, מגיעות לשיא עצמתן בשבועות ה-5 עד ה-7 וממשיכות עד השבוע ה-14 או ה-16. אצל קרוב למחצית הנשים הן חולפות עד השבוע ה-16 להריון. בקרב האחרות נדרש כחודש נוסף עד שהן שוככות. הסיבה המדויקת לבחילות בוקר אינה ידועה בוודאות, אך השערות נפוצות הן: עליה ברמות האסטרוגן - עד לפי 100 מהמצב לפני היריון. רמת סוכר נמוכה בדם. עליה ברמות הפרוגסטרון מרפה את שריר הרחם למניעת לידה טרם זמנה, אך גם מרפה את הקיבה ואת שרירי העיכול וגורמת לעודף חומציות בקיבה. עליה ברמות הגונודוטרופין הכוריוני. עליה ברגישות לריחות. ישנן סברות שהבחילות מגנות על העובר מצריכת מזונות מזיקים. רוב הטיפולים בבחילות בוקר מטרתם להקל על הסימפטומים, ולא למנוע את הבחילות כליל: הימנעות מקיבה ריקה לחלוטין אכילת 5–6 ארוחות קטנות ביום שימוש בזנגביל כמונע בחילות טבעי בצורת חליטה או לעיסה. נטילת ויטמין B6 (פירידוקסין) בשילוב עם דוקסילאמין (תרופה הידועה בשם דיקלקטין). הרחת לימון טרי אכילת צנים יבש מיד עם היקיצה הקאת יתר בהריון (Hyperemesis gravidarum) היא צורה נדירה אך חמורה של בחילות והקאות במהלך ההריון. קיימות הערכות לפיהן אחת מכל 200 נשים הרות סובלת מתופעה זו. סימפטומים של הקאת יתר בהריון כוללים: בחילות והקאות ממושכות וחמורות. התייבשות. קטואצידוסיס (חמצת). מצב מסוכן הנגרם על ידי עלייה ברמת הקטונים (תרכובות חומציות רעילות) בדם. ירידה במשקל. ירידה חדה בלחץ הדם כשמתרוממים. בנוסף, לסימפטומים עלולה להיות השפעה משמעותית על חיי היומיום והם עלולים להוביל לסיבוכים נוספים כגון דיכאון. נשים הסובלות מהקאת יתר בהריון אינן מצליחות לשמור על רמת נוזלים נאותה בגופן ולכן נמצאות בסכנת התייבשות וירידה משמעותית במשקל. משום כך נשים הרות הסובלות מבחילות והקאות חמורות עד כדי שאפילו שתיית נוזלים גורמת להן להקיא צריכות לפנות לקבלת טיפול רפואי בהקדם האפשרי. הקאת יתר בהריון מחייבת קבלת טיפול רפואי הולם. במקרה של אובדן נוזלים חמור האישה תאושפז ויינתן לה עירוי של נוזלים ומלחים. אם היא סובלת מקטוזיס, היא תטופל בהתאם. במקרים מסוימים יינתן גם טיפול בתרופות נוגדות הקאה. הקאת יתר בהריון בדרך כלל אינה גורמת נזק לעובר. עם זאת, אם היא גורמת לירידה במשקל במהלך ההריון קיים סיכון שגם התינוק ייוולד במשקל לידה נמוך. התייבשות שנגרמת על ידי הקאת יתר בהריון עלולה להגביר את הסיכון להתפתחות פקקת ורידים עמוקים המתבטאת בנוכחותו של קריש דם בתוך אחד מוורידי הגוף העמוקים. התרופה תלידומיד פותחה ונרשמה כמונעת בחילות בוקר בבריטניה. השימוש בה הופסק לאחר שנתגלה כי היא גרמה למומים קשים בעוברים. ה־FDA האמריקאי מעולם לא אישר תרופה זו לטיפול בבחילות בוקר. מדיה וקבצים בנושא בחילת בוקר בוויקישיתוף אורי אלי שר, בחילות והקאות בהריון, "דפי בריאות" Morning Sickness During Pregnancy | APA on Morning Sickness סיבוכים של הקאות בוקר באתר מכבי שרותי בריאות .