נחל סעדיה

נחל סעדיה הוא נחל איתן הזורם למרגלות הכרמל. נחל זה הוא אחד מיובליו של נחל הקישון ומקורו במעיין סעדיה (עין סעדיה) ובמעיינות קטנים יותר לאורכו של העתק יגור, בין צומת הקריות לבית חרושת "הזרע" (שנהרס ב-2010). הנחל נשפך לים התיכון במלחת הקישון. הנחל, גדותיו ושטחי אחו לחים סביבו, מקיימים מערכת אקולוגית ייחודית עתירת מיני חי וצומח. תוואי הנחל עובר במרכזו של צומת מסחר ואזור תעשייה של מפרץ חיפה ומהווה פינת חמד בלב האזור הסואן אך גם המחשה למערכת אקולוגית ייחודית שנקברה תחת פיתוח שאינו בר קיימא. מקורו של השם הוא בשמו הערבי של המעין שנקרא עיון אל סעדה (عيون السعدة), כלומר מעיינות המאושרת או מעיינות בת המזל. בערבית היה נקרא המשכו של הנחל ואדי סלמאן (وادي سلمان). מקורותיו של נחל סעדיה הם מעיינות הנובעים לאורך המפגש שבין הכרמל לעמק זבולון, הגדול שבהם הוא עין סעדיה. זרימת המים בנחל יוצרת גרדיאנט מליחות המתחיל במים כמעט מתוקים ומסתיים במליחות מי הים, גרדיאנט מליחות זה מאפשר גיוון בצמחייה הצומחת לאורכו ויוצר מגוון של בתי גידול. עין סעדיה הוא מעיין העתק הנובע למרגלות הכרמל סמוך לצומת הצ'ק פוסט מתוך סלעי תצורת יגור. המעיין נובע מניקבה ארוכה הנמצאת מדרום-מערב לכביש 58. הניקבה נחצבה בשנות ה-20 של המאה ה-20 בפיקוחו של הגאולוג ג'. ס. בלייק (אנ') על מנת להעלות את שפיעת המעיין. בתקופת המנדט הותקנה משאבה בקצה הנקבה ונשאבו כמויות של כ-80 מ"ק/שעה (כ-22 ליטר/שנייה), במליחות של עד כ-400 מ"ג כלוריד/ליטר למערכת הספקת מי השתייה של חיפה. עקב המלחת המים הופסקה שאיבת המים בשנות ה-90 של המאה ה-20 והם שבו לזרום לנחל סעדיה. המים הזורמים לנחל מוגדרים כמים מליחים באיכות טובה. ריכוזי הכלורידים שנמדדו במי המעיין השתנו מאז 1996 בתחום רחב של 225 עד 811 מ"ג/ליטר והיו לרוב מעל ל-450 מ"ג/ליטר. ריכוזי החנקות השתנו באותן שנים בתחום של 16–43 מ"ג/ליטר. מקור המים בעין סעדיה הם מי גשמים היורדים באזור שבין הטכניון לנווה שאנן ומקור המלחים שבנחל סעדיה הם כנראה מי תמלחות עתיקות הכלואות בשכבות מוליכות מים בתוך מילוי העמק. בשנים 2009-2011 התייבש עין סעדיה, ככל הנראה בעקבות רצף של שנים שחונות והנמכה יזומה של מפלס מי התהום עקב בניית היסודות של המבנה החדש ברמב"ם. מקורו של נחל סעדיה בעין סעדיה, מעיין הנובע למרגלות הר הכרמל וממעיינות קטנים בסמוך אליו מצפון ובצמוד לצומת מחלף הקריות העמוס. ממקום זה ממשיך הנחל בתעלה פתוחה מתחת לגשר מנהרות הכרמל צפונה, עובר מתחת למסילת הברזל המוליכה לתחנת הרכבת מרכזית המפרץ ותחנת הרכבת לב המפרץ שם מצטרף אליו ערוץ המנקז את חלקו הדרומי של "הר הזבל" ששימש כמזבלה המרכזית של חיפה וגורם לזיהום המים בעת שיטפונות. לאחר חציית מסילת הרכבת ממשיך הנחל צפונה עובר מתחת לגשר גדוד 21 את כביש 22, ממשיך מצפון למחלף חוף שמן ובמקביל לערוץ הקישון עד לנקודה הנמצאת מול פתח מעגנת הקישון (מעגנת שביט) שם הוא חוצה בתעלה מתחת למגרש חניה ונשפך לשפך הקישון. על פי מפת ה-PEF בעבר היו המים הנובעים בעיון אל סעדה נשפכים ישירות אל הקישון בעוד שהמעיינות מצפון לו עד תל אבו הואם, (כשלושה מעיינות עיקריים), חלק ממימיהם היו נשפכים לקישון וחלק היו יוצרים גוף מים שהיה נקרא ואדי סלמן. ואדי סלמן שהיה חלק ממלחת הקישון הוא ככול הנראה ערוץ נטוש של הקישון ומתואר על ידי סוקרי ה-PEF כך:" שפך הקישון הוא המאפיין המוזר ביותר שלו, ומשתנה תדירות. הנהר מגיע כאן לרוחב 20 יארד, וזורם באיטיות בין גדות רדודות בקרקע שטוחה מאד ולא מעובדת. לאחר הצטרפות הפלג מאל פוארה, הרץ כמעט מערבה, המים המאוחדים ממשיכים מערבה כמייל אחד בנקודה זו מצטרף הנחל הגדול מהמעיינות הנאים של עין אס-סדה, והאפיק הנוכחי ממשיך צפונה. הפלג הנקרא ואדי סלמן, מוזן על ידי מעיינות קטנים, רץ במקביל לאפיק הראשי, וייתכן מאד שהיה בעבר השפך המקורי, שכן הנהר נוטה בהדרגה צפונה. ואדי סלמן חסום בשפכו על ידי דיונות חול, ויוצר לגונה המוקפת בחורשות תמרים, המשתרעות לאורך החוף ממבואות חיפה. כמה לגונות קטנות קיימות גם בגדה הימנית, בין גבעות החול, והנחל הראשי רץ לצפון-מערב, במקביל לחוף, למשך כחצי קילומטר. כיום ואדי סלמן הוא חלק הנחל שמצפון לכביש 22. בסקר אקולוגי מקיף, שנערך בנחל קישון ב-2016, תואר נחל סעדיה כך: נחל סעדיה מהווה אתר ייחודי ומקור מים באיכות גבוהה בלב אזור מתועש. מוצע להשתמש במימיו כדי ליצור גרדיאנט של בתי גידול לחים (מתוקים – מלוחים) המקשרים בין מעיינות הכרמל לבין שטחי שלושת בריכות הבוצה ושלוחת שפך הקישון (האפנדיקס). איכות המים בנחל אופיינה כטובה, מימיו היו צלולים, אם כי מליחים במידת מה. נחל סעדיה מקיים מערכת אקולוגית המורכבת מצומח של מלחה, גדות נחלים וצמחיית מים, שעקב הפיתוח המואץ, זיהום נחלים וניצול מי התהום הולכות ונעשות נדירות בארץ. למרות היות האתר מופר בחלקו השתמרו בו מספר מיני צומח ובעלי חיים מוגנים ונדירים, כולל מינים "אדומים" (מינים בסיכון): מהצומח בולטים אשל מרובע, קנה מצוי, סוף מצוי, סמר חד, סמר ימי, גומא דל-שיבולים והמינים ה""אדומים": אגמון החוף, קרנן טבוע ונימפאה תכולה, הנימפאה התכולה מעין סעדיה שימשה כמקור לאכלוס מחדש של הנימפאה בשמורת עין אפק. מבין בעלי החיים התקיימו בנחל וסביבתו למעלה מ-60 מיני בעלי חיים. ביניהם צב ביצות, פשוש, שלדג לבן-חזה וצטיה. במינים ה"אדומים" ניתן למנות את: חתול הביצות (עתידו בסכנה), צפרדע הנחלים (בסיכון), צב יבשה (עתידו בסכנה) ושני מיני עטלפים: אשמן גדול (בסכנת הכחדה) ונשפון פגום אוזן (בסכנת הכחדה חמורה). במיני הדגים ניתן לציין נאווית, סרטני נחלים וחסרי חוליות רבים. במין של חלזון שחור בשם שחריר הנחלים נעשתה פעולת הצלה מיוחדת: החלזון נכחד בנחל עצמו אך כמה מאות פרטים הועתקו מבעוד מועד לעין אלרואי באזור טבעון, ונקלטו שם. לאחר מכן, בשנת 2016, הושבו צאצאיהם על ידי רשות הקישון לעין סעדיה. בחלקו התחתון של הנחל, מתקיימת מושבת קינון ולינה של אנפות ומגלנים. בסביבות הנחל שטחי אחו רבים הגדלים על קרקע לחה. לרשות ההולך בדרך הים עומד מספר מועט של נתיבים לחציית רכס הכרמל. במוצאם של אותם נתיבים התפתחו ערי מסחר ראשיות. אחד מאותם נתיבים עובר במפגש שבין ראש הכרמל לים. הנע מדרום צפונה לאורך חוף הכרמל בהגיעו למרגלות תל אבו הואם עליו להחליט האם להמשיך לאורך החוף, לחצות את מעברת הקישון בשפכו ולהמשיך צפונה לכיוון צור, צידון וגבל או לפנות מזרחה ובמקביל לקישון לכיוון יוקנעם, מגידו ומשם לכיוון חצור, דמשק, חמת וחלב. מפרץ חיפה בכלל ושפך הקישון למרגלות תל אבו הואם פרט, סיפקו מעגן נוח והתל עצמו היה מוגן ממערב על ידי הים, מצפון על ידי ערוץ הקישון וממערב על ידי ואדי סלמן, לדעת החופרת של התל בתקופות קדומות היה התל אי בפתח הנחל ובכל אופן היה נמל. נתונים גאוגרפים אלו, בשילוב שפע המים שסיפק נחל סעדיה יצרו מקום להתפתחות עיר נמל בתל אבו הואם, עיר שהתקיימה החל מתקופת הברונזה המאוחרת ועד התקופה ההלניסטית למעלה מאלף שנה. גם לאחר מיכן המשיך האזור לשמש עורק תחבורה וצומת דרכים חשוב, רכבת העמק שהגיעה עד דרעא והתחברה לרכבת החיג'אזית שנסללה ממכה ועד דמשק עברה דרכה וב-1913 נסלל סעיף גם לעכו שהומשך מאוחר יותר לאורך החוף הלבנוני עד לטריפולי. גם צומת הצ'ק פוסט (מחלף הקריות) שהנחל נחבא תחתיו היה אחד הצמתים העמוסים בארץ. שפע המים המשיכו למשוך את בני האדם ועם התפתחות העיר חיפה חצבו בסביבות 1920 ניקבה להגדלת שפיעת עין סעדיה והוקם מכון שאיבה אשר סיפק מים למגדל המים לנווה שאנן עד שנות התשעים. עקב המלחת המים הפסיקה עריית חיפה את שאיבת המים ובמקביל נחצבו מנהרות הכרמל, נבנו מחלפים ועין סעדיה ונחל סעדיה נשכחו וזוהמו. במלחמת העולם הראשונה התרחש הקרב המכריע לכיבוש חיפה סביב גשר הרכבת החוצה את נחל סלמן. הטורקים זיהו את המעבר הצר שבין נחל סלמן ומורדות ההר כנקודת מפתח שבה יוכלו לבלום את הכוחות הבריטיים המגיעים מכיוון מגידו ומיקמו מכונות ירייה על מורדות ההר מעל מה שהיום הוא צומת הצ'ק פוסט וחיפוי ארטילרי בכרמלהיים. ההסתערות הבריטית בוצעה על ידי בריגדת הפרשים ההודית ה-15 (אנ') שהובלה על ידי פלגת נושאי הרומח מג'דפור (Jodhpur Lancers) ובמקביל כוח אחר נשלח באיגוף רחב לשתק את התותחים המוצבים על הכרמל. בתחילת ההסתערות בלמה האש הטורקית את ההסתערות ההודית-בריטית, שני פרשים שפעלו באגף הדרומי של הכוח שקעו על ציודם בבוץ ואילו האגף הצפוני היה חשוף לאש הטורקית. רק הסתערות רכובה של הפרשים, כאשר הרומחים בידיהם, ובראשם רוכב מפקדם על העמדות הטורקיות הביאה להשתקת המקלעים הטורקיים ולפתיחת הדרך לחיפה. בהסתערות נפל מפקדם מייג'ור טהאקור דלפט סינג אשר זכה לתואר "גיבור חיפה". הסתערות זו נחשבת כאחת מהסתערויות הפרשים האחרונות שבוצעו על ידי הצבא הבריטי ואחת האמיצות שבהן ונחגגת עד היום בהודו כ"יום חיפה" בשנת 2016 דווח לרשות נחל הקישון על אירוע זיהום בנחל סעדיה כתוצאה מהזרמת מי ביוב לנחל. לאחר גילוי הזיהום החל מבצע ניקיון ובניית סכר שמטרתו הייתה למנוע מהמים המזוהמים להגיע אל הנחל. בשנת 2020 הפעיל הסביבתי אריק דרובוט החל בפעולות לשיקום הנחל לאחר שהוא וקבוצת פעילים ראו כי המאבק שהחל בשנת 2016 לא נשא פרי. במסגרת הפעילות קמה קבוצת פייסבוק המנסה להעלות מודעות לשיקום הנחל, אזורו וקיומו ולהניע את הרשויות לפעול לשיקומו של הנחל. הגישה למעיין דרך רחוב טופז העובר מתחת לכביש הגישה למנהרות הכרמל. ישנם שני מסלולי טיול אפשריים – אזור הנביעה ותחילת הנחל. ניתן להחנות בצומת הצ'ק פוסט או בחנייה של משרדי מנהרות הכרמל. הולכים לתחילת שביל אופניים בהצטלבות הרחובות בר יהודה וההסתדרות ומתחילים ללכת לכיוון מערב (חיפה). לאחר 10 מטר בגשר טורקי שם מתחילה הנביעה ומשם עם שביל האופניים לאורך 100 מטר אפיק הנחל. חונים באותו מקום. ניתן להחנות בחניית משרד מנהרות הכרמל ומשם צועדים לכיוון צפון מערב על הכביש עד הירידה שמאלה לכביש כורכר שמוביל לכיוון מערב. לאחר כ-100 מטר יש צומת ובו פונים שמאלה ומגיעים לנחל, יש שביל לאורך הנחל. תל אבו הואם נחל הקישון כיבוש חיפה במלחמת העולם הראשונה מדיה וקבצים בנושא נחל סעדיה בוויקישיתוף נחל סעדיה, ברשת החברתית פייסבוק אתר גינות בוסתן: מעיינות בחיפה - עין סעדיה סקר טבע עירוני חיפה, עמודים 179–185 סקר אקולוגי מקיף בנחל הקישון קריית הטכניון תוכנית מתאר (הידרולוגיה) רשות נחל הקישון: סימנים מעודדים לשפיעה בעין סעדיה, רשות נחל הקישון קבוצת "מצילים את נחל סעדיה", אתר פייסבוק נחל יפיפה בלב העיר - נחל סעדיה הוא פנינת טבע חיפאית מוזנחת ומזוהמת | צפו | חי פה - חדשות חיפה, באתר חי פה - חדשות חיפה, ‏1 ביוני 2021 איתן לשם, נחל סעדיה זורם בחיפה כל השנה אבל סובל מזיהום והזרמת ביוב, באתר הארץ, 20 ביולי 2021 אסף קמר, ביקרנו במעיין נסתר בצומת הצ'ק פוסט, באתר ynet, 29 ביולי 2021 "מסתירים אותו מאיתנו": יום אחד הוא מצא נחל איתן עם נביעות מתוקות בלב הכרמל ויצא למאבק להצילו, באתר הארץ, 20 ביולי 2021 דורון סולומון, לרציניים בלבד: למכירה נחל מסתורי בלב המפרץ, באתר mynet‏ חיפה, 21 בינואר 2022 דני הכט, המלחמה על הנחל הנסתר והפרח הנדיר: "אסור להחמיץ אותו", באתר חדשות 13, 23 ביולי 2022 "הביוב הורג את נחל סעדיה", באתר כלבו – חיפה והצפון, 6 בפברואר 2023 איתן לשם, ליד הצ'ק-פוסט, מתחת לקרוניות הרכבל, נחבא נחל איתן שחוזר לחיים אחרי 100 שנות התעללות, באתר הארץ, 26 ביוני 2023 נחל סעדיה במקום חציית הנחל. שבת 7 באוגוסט 2021 שעה 07:10, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 1:31), 7 באוגוסט 2021 נחל סעדיה ליד הצ'ק פוסט שבת 7 באוגוסט 2021 שעה 07:20 בבוקר, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 1:41), 7 באוגוסט 2021 נחל סעדיה וברווז בנחל, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 5:55), 7 באוגוסט 2021 נחל סעדיה והמעיין באזור הגשר הטורקי בצ'ק פוסט, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 6:46), 7 באוגוסט 2021 מטיילים בארץ - נחל סעדיה, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 6:20) המאבק על עין סעדיה, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 2:45) המלחמה על הנחל הנסתר והפרח הנדיר: "אסור להחמיץ אותו", סרטון באתר יוטיוב (אורך: 12:52), 28 ביולי 2022 עין סעדיה ותעלומת המים האבודים, באתר החברה להגנת הטבע ילקוט הפרסומים 668 (עמ' 1175), ‏6 במאי, 1959 1881 ,Survey of Western Palestine עורך רועי פדרמן, סקר זבולון, באתר החברה להגנת הטבע מכון דש"א בלשה-ילון, קריית הטכניון תוכנית המתאר נספח מים, ביוב וניקוז עמ' 5 -6 סקר הקרן הבריטית לחקירת ארץ ישראל – Palestine Exploration Fund 1875 מובא אצל סקר זבולון, באתר מכון דש"א, ‏1875 ד"ר אלדד אלרון, אסף מירוז, סקר אקולוגי מקיף בנחל הקישון דו"ח מסכם עמ 106, באתר המשרד להגנת הסביבה ורשות נחל קישון, ‏2016 אלי אלון, נא להכיר: נחל סעדיה, באתר מחלקה ראשונה רשות נחל הקישון העתיקה מאות שחרירי נחלים לנחל סעדיה בחיפה | רשות נחל הקישון - kishon.org.il, באתר רשות נחל הקישון - kishon.org.il, ‏13 באוקטובר 2016 רשות נחל הקישון: סימנים מעודדים לשפיעה בעין סעדיה, באתר הפורטל לחקלאות טבע וסביבה, ‏21-2-2012 סקר טבע עירוני חיפה-אתר 26 נחל סעדיה מעיינות בחיפה-מעין סעדיה, באתר גינות בוסתן Battle of Haifa: 23 Sep 1918, NDTV, ‏September 26, 2010 עובדי רשות נחל הקישון איתרו אירוע זיהום חריף בנחל סעדיה, יובל של נחל הקישון, רשות נחל הקישון, 7 בפברואר 2016 רשות נחל הקישון ועיריית חיפה פעלו להסרת מפגע זיהום בנחל סעדיה מתעלת הניקוז באזור צומת הצ’ק פוסט, מערכת פורטל מים נט, 22 בנובמבר 2016 "מסתירים אותו מאיתנו": יום אחד הוא מצא נחל איתן עם נביעות מתוקות בלב הכרמל ויצא למאבק להצילו, באתר הארץ, 20 ביולי 2021 דורון סולומון, נטע פלג, אלו הם אנשי השנה לשנת 2022 של העיר חיפה, באתר mynet‏ חיפה, 30 בדצמבר 2022 ראו קבוצת פייסבוק: מצילים את נחל סעדיה דורון סולומון, לרציניים בלבד: למכירה נחל מסתורי בלב המפרץ, באתר mynet‏ חיפה, 21 בינואר 2022