בני תשע מידות

בני תשע מידות הוא כינוי לתשעה מצבי איסור ביחסי אישות בין איש ואשתו. רוב המקרים מבטאים תשמיש שנעשה ללא רצון או כוונה של אחד מהצדדים. על אף שבתלמוד הוזכרו כאמור תשעה מקרים, יש שהוסיפו מקרה עשירי. יחזקאל מנבא כי לעתיד לבוא יברור הקב"ה את כל האנשים הפסולים והאסורים: ”וּבָרוֹתִי מִכֶּם הַמֹּרְדִים וְהַפּוֹשְׁעִים בִּי מֵאֶרֶץ מְגוּרֵיהֶם אוֹצִיא אוֹתָם וְאֶל אַדְמַת יִשְׂרָאֵל” (יחזקאל, כ', ל"ח). בתלמוד דרשו חז"ל את הפסוק בסוגיה העוסקת באיסורי אישות שונים: "וברותי מכם המורדים והפושעים בי". אמר רבי לוי: אלו בני תשע מדות. בני אסנ"ת משגע"ח – בני אימה, בני אנוסה, בני שנואה, בני נידוי, בני תמורה, בני מריבה, בני שכרות, בני גרושת הלב, בני ערבוביא, בני חצופה. — תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף כ', עמוד ב' עם זאת, לגבי המידה האחרונה עולה מחלוקת: ”...בני חצופה. איני? והאמר רבי שמואל בר נחמני אמר רבי יונתן: כל אדם שאשתו תובעתו – הויין לו בנים שאפילו בדורו של משה רבינו לא היו כמותם.” רבי יונתן מבסס את טענתו על אופיו של יששכר, שנולד בעקבות תביעתה של לאה מיעקב כי יסור דווקא אליה: ”וַיָּבֹא יַעֲקֹב מִן הַשָּׂדֶה בָּעֶרֶב וַתֵּצֵא לֵאָה לִקְרָאתוֹ, וַתֹּאמֶר אֵלַי תָּבוֹא כִּי שָׂכֹר שְׂכַרְתִּיךָ בְּדוּדָאֵי בְּנִי, וַיִּשְׁכַּב עִמָּהּ בַּלַּיְלָה הוּא.” (בראשית, ל', ט"ז) ועל יששכר נאמר ”וּמִבְּנֵי יִשָּׂשכָר יוֹדְעֵי בִינָה לַעִתִּים, לָדַעַת מַה יַּעֲשֶׂה יִשְׂרָאֵל” (דברי הימים א', י"ב, ל"ג). חז"ל משיבים שגם בתביעתה הנחרצת, לאה לא הביעה במפורש את רצונה וכוונתה. כאמור בתלמוד מנו עשרה מקרים של יחסי אישות שנחשבים למגונים, כאשר שני המקרים הראשונים נמנים כאחד, מאחר שעניינם דומה: בני אימה – מטיל אימה על אשתו לקיים עמו יחסי אישות, בניגוד לרצונה. בני אנוסה – אדם המקיים יחסי אישות עם אשתו באונס, או אף כשאינה מסכימה לכך באופן מלא. בני שנואה – אדם המקיים יחסי אישות עם אשתו בעת שהוא שונא אותה (אף אם בדרך כלל אוהב אותה). בני נידוי – יש המפרשים שהכוונה לאדם המקיים יחסי אישות עם אשתו בשעה שהוא או היא נמצאים בנידוי, ויש המפרשים שהכוונה לאדם המקיים יחסי אישות עם אשתו בשעה שהיא נידה. בני תמורה – אדם המקיים יחסי אישות עם אשתו וחושב שמקיים יחסי אישות עם אישה אחרת (אפילו אם גם האישה השנייה היא אשתו). בני מריבה – אדם המקיים יחסי אישות עם אשתו בשעה שקיימת ביניהם עוינות, גם אם אינם שונאים אחד את השני. בני שכרות – אדם המקיים יחסי אישות עם אשתו בשעה שהוא או היא שיכורים. בני גרושת הלב – אדם המקיים יחסי אישות עם אשתו לאחר שהחליט בליבו לגרשה. בני ערבוביה – אדם המקיים יחסי אישות עם אשתו וחושב באותה עת על אישה אחרת שאינה אשתו, או שהאישה חושבת על איש אחר. ויש שכתבו במקרה שבאו עליה כמה בני אדם. בני חצופה – אדם המקיים יחסי אישות עם אשתו לאחר שביקשה זאת ממנו באופן מפורש ולא מרומז. יש אומרים אף בני ישנה – אדם המקיים יחסי אישות עם אשתו בשעה שהיא ישנה. בתלמוד מבואר שילדים שנולדו מיחסי אישות כאלו נחשבים "כממזרים ואינם ממזרים" וכי "עבודת ה'" שלהם עלולה להיות קשה. כך כתב במאירי על בני 'תשע מידות' אלו: וכן הזהירו רבותינו שלא להזדוג עם אחת מתשע מידות שלא לקלקל שורת הולדות שכל הנולדים בכיוצא באלו הם הם המקולקלים והרשעים, והוא שאמרו: בני תשע מידות התייחסות מעניינת לתשע בני מידות אלו אפשר לראות בתשובתו של החזון איש כשנשאל מדוע רבים יצאו בשאלה בתקופת הקמת מדינת ישראל. בתשובתו טען כי אותה תקופה הייתה תקופה של מצב כלכלי קשה אשר גרם לבעיות של שלום בית ובשלם נתרבו מקרים של בני תשע מידות (בעיקר "בני מריבה"). דברים אלו, מבטאים את התפישה לפיה הקשר הרגשי בין הבעל לאשתו הוא בעל חשיבות עליונה בתחום יחסי האישות. ומבטאים גם את היחס הנדרש למערך הלכות והנהגות מקובל שאי ההצמדות אליהם גורמת לדעת חז"ל לגינוי הצאצאים. התייחסות שונה לאותן תשע מידות אלו מופיעה בלשון הראב"ד: ”כל אלה בני תשע מדות שאמרנו... פוגם את הולד ופוגם את עצמו שהוא נקרא מורד ופושע” (שער הקדושה). רבי יוסף קארו דייק מדבריו בספרו בית יוסף שעיקר הפגם הוא בבועל עצמו ולא בילדים: בני תשע מדות כלומר אנשי ט' מדות, כלומר שהבועלים באחד מתשע מדות אלו הם מורדים ופושעים. וכן בדין שהולד אחד מתשע מדות אלו, למה פושע מבטן קורא לו? על פשע אביו וחטאתו, והוא נקי כפים. אם לא שנאמר שכל שהורתו באחת מאלה סופו להיות מורד ופושע. — בית יוסף אורח חיים סימן רמ רבי נתן נטע שפירא בספרו "מגלה עמוקות" כתב לבאר את שנאת האחים ליוסף: והשבטים כשראו כי אותו אהב אביהם מכל אחיו חשבו שיעקב לא מצא נחת רוח בכל בני לאה, לפי שהם בני שנואה ובני תמורה, לכן: וישנאו אותו - כי בשבילו נפגמו. ר"ת של תשע המידות עיין לעיל שיש שגרסו אף 'בני אימה בתלמוד, אך אינו נמנה בפני עצמו מאחר שהוא דומה ל'בני אנוסה'. דעת הר"ן בפירושו. בנין הבית, עמ' 42. בפרשת וישב. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.