אמנון ניב

אמנון ניב, (23 בפברואר 1930 – 6 ביוני 2011) היה אדריכל ומתכנן ערים ישראלי. כיהן כאדריכל הראשי של הקריה למחקר גרעיני בנגב בין השנים 1958–1963 וכמהנדס העיר ירושלים בין השנים 1977–1988 במהלכן הגה את תוכנית ניב לקריית עיריית ירושלים. תכנן בשיתוף אמנון שוורץ את מגדל משה אביב, הגבוה בישראל, שהושלם ב-2001 ברמת גן. בתאריך 29 בינואר 2012, נקראה על שמו הכיכר בצומת הרחובות מנחם בגין ובצלאל ברמת גן. על השלט נכתב "כיכר אמנון ניב, מבכירי אדריכלי ישראל ומתכנן ליבת אזור הבורסה 1930–2011". ניב נולד בחיפה והשלים את לימודי האדריכלות בטכניון בחיפה. בסוף שנות ה-50 ובתחילת שנות ה-60 שהה מחוץ לישראל בשירות המדינה ומילא תפקידים תכנוניים שונים. בין השנים 1958 ו-1963 כיהן כאדריכל הראשי של הקריה למחקר גרעיני בנגב. בסוף שנות ה-60 תכנן משרדם של ניב ושל אדריכל רפי רייפר את תוכנית מנשייה שבוצעה באופן חלקי. במסגרת התוכנית נבנו בית גיבור ובית התעשייה, וכן בית הטקסטיל וככר השעות היפות. מאוחר יותר הוקם מוזיאון האצ"ל בתש"ח (בית גידי) על גביו של מבנה כורכר מתפורר. בהמשך הקים ניב משרד בשותפות עם האדריכל אמנון שוורץ. ב-1994 ערכו השניים תוכנית שאושרה לבנייתם של מבנים על חוף ים אכזיב. התוכנית טרם מומשה, אך בשנת 2011 עמדה התוכנית על סף מימוש, למרות החשש מפגיעה בחוף. את ניסיונו כמתכנן ערים רכש לאורך 11 שנותיו כמהנדס העיר ירושלים בתקופת כהונתו של ראש העיר טדי קולק. במתחמים הרגישים בירושלים בהם היה צורך ביציקת חדש אל תוך הישן, היה קושי ליטול הכרעות תכנוניות שאינן שרירותיות. לכן, החליט ניב ליצור כלי שיסייע בידו. כך, בסיועה של קרן ירושלים הביא לבניית מודל תלת־ממדי של ירושלים, הנמצא בבית העירייה ומשמש את מתכנני העיר עד היום. במהלך תקופת כהונתו שקד על פיתוח העיר תוך שמירה על רקמתה ההיסטורית, עקרון שהפך מאז לעקרון מנחה. המאמץ התכנוני המרכזי בתקופת ניב התרכז בפיתוח שלושת המסדרונות ההיסטוריים - הדרכים ההיסטוריות אל ומאת העיר - תוך שילובם במרקם העירוני החדש. עם תום תקופת כהונתו כמהנדס העיר ירושלים, שב ניב אל משרדו הפרטי ובמסגרתו ביצע פרויקטים שונים. פרויקט שתכנן בשותפות עם שוורץ והוקם על ידי היזם משה אביב היה ידוע בשם "מגדל שער העיר רמת גן" ותוכנן בסגנון הפוסט מודרני, תוך שימוש נרחב בזכוכית ומתכת. בנין זה היווה אתגר גדול שכן היה המגדל הראשון בישראל שהתנוסס לגובה של מעל 50 קומות. לאחר מותו של היזם, שונה שמו של המגדל למגדל משה אביב. בשנת 2010 אושרה בנייתו של מתחם מגדלי דן באזור התעשייה בבני ברק שתוכנן על ידי משרד האדריכלים א. ניב א. שוורץ. במתחם יוקמו שלושה מגדלים: שניים בני 40 קומות ואחד בן 60 קומות. תכנון ירושלים, 1977-1988 נהריה צפון, 1990 בורסת היהלומים, רמת גן 1995-2002 רובע 10, ערד 1995 גבעתיים סיטי, 1999-2001 רובע שחמון, אילת 2000-2002 אש, Aš, צ'כיה, 2006- מרכז העיר ירושלים בית החייל בחיפה פרס רוקח לאדריכלות אות המופת, הדוגמה, האיכות והמצוינות, יד מאיר וציונה דיזנגוף ואיגוד הצרכנים בישראל תוכנית אב לאזור מתחם הבורסה, רמת גן בית גיבור ספורט, רמת גן מגדל משה אביב, רמת גן "גשר היהלומים", רמת גן מתחם אמפא נדל"ן", תל אביב "תוכנית מנשייה", תל אביב "בית גיבור" ו"בית התעשייה", תל אביב "מרכז הטקסטיל והאופנה", תל אביב הפקולטה למדעי הרוח והחברה, אוניברסיטת בן-גוריון, באר שבע מוזיאון האצ"ל בתש"ח (בית גידי), תל אביב מבצר שוני, פרויקט שימור, (ליד בנימינה) אזור המטענים בנמל התעופה בן-גוריון בית המעצר "השרון", תל מונד "גני שרונים", אבן יהודה "מגדל ספיר", מתחם הבורסה, רמת גן מדיה וקבצים בנושא אמנון ניב בוויקישיתוף מיכאל יעקובסון: ראיון ורשימה על פרויקט שכונת השטיח "עין עופרים" במצפה רמון בתכנון ניב-שוורץ-שוורץ משנת 1979, באתר 'רשימות', 2/2010. מיכאל יעקובסון: מת האדריכל אמנון ניב, מתכנן הכור האטומי בדימונה, 9 ביוני 2011, Xnet מיכאל יעקובסון: מגדל יורוקום בגבעתיים יהיה הגבוה בישראל, 4 בפברואר 2012, Xnet מיכאל יעקובסון: סקירה אדריכלית מצולמת של בניין הפקולטה למדעי הרוח והחברה, באתר 'חלון אחורי', 1 בדצמבר 2015 c1l62 אדריכלות ברוטליסטית- בניין 72 בבן-גוריון