רוברט נוזיק

רוברט נוזיק (באנגלית: Robert Nozick; ‏16 בנובמבר 1938 – 23 בינואר 2002) היה פילוסוף יהודי-אמריקאי ופרופסור באוניברסיטת הרווארד, ונשיא האגודה הפילוסופית האמריקאית. בין ספריו הידועים: "חקירות פילוסופיות" (1981), שבו הציג המשגה של ידיעה באמצעות תנאים נוגדי-מציאות, ו"אנרכיה, מדינה ואוטופיה" (1974), שסיפק תשובה ליברטריאנית לחיבורו של ג'ון רולס "תאוריה של צדק" ובו הוא הציג את הגרסה שלו לאוטופיה, שהיא לטעמו מקום בו אנשים יכולים בקלות ובחופשיות לבחור את החוקים של החברה שאליה הם בוחרים להיכנס. בנוסף עסק גם באתיקה, במטאפיזיקה, בתורת ההחלטות ובפילוסופיה של הנפש. נולד בברוקלין כבן יחיד. אביו היה יהודי שהגיע מהשטעטל הרוסי וניהל עסק קטן, אימו הגיעה ממשפחת כוהנים. בשנותיו הראשונות בתיכון היה סוציאליסט נלהב והשתלב כחלק מהשמאל החדש. למד באוניברסיטת קולומביה וקיבל תואר ראשון בפילוסופיה בשנת 1959, ובאותה תקופה הקים את הסניף המקומי של "ליגת הסטודנטים לדמוקרטיה תעשייתית". השלים דוקטורט בפרינסטון בהנחייתו של הפילוסוף קרל המפל בשנת 1963 בנושא תורת ההחלטות. ב-1969, כשהיה בן 30, החל ללמד פילוסופיה בהרווארד, והיה לאחד הפרופסורים הצעירים בתולדות האוניברסיטה. היה נשוי פעמיים, אב לשני ילדים מנישואיו הראשונים. נוזיק נפטר בשנת 2002 מסרטן הקיבה. עבור ספרו "אנרכיה, מדינה ואוטופיה" קיבל נוזיק את "פרס הספר הלאומי" בקטגוריית פילוסופיה ודת. נוזיק טוען שרק ממשל מוגבל שמתעסק בפונקציות כמו הגנה נגד אלימות, הונאה, גנבה ואכיפת חוזים יוכל להיות מוצדק מבלי להפר את הזכויות הטבעיות של האזרחים במדינה. לטענתו, חלוקת העושר יכולה להיחשב כהוגנת וצודקת רק אם נעשתה במסגרת סחר מוסכם של אנשים בוגרים, אפילו במקרה בו חלוקת העושר הביאה לגידול באי-שוויון כתוצאה מהסחר הזה. בהקשר הזה נוזיק פנה אל הרעיון הקאנטיאני בו ראוי להתייחס לאנשים כאל מטרה בפני עצמה ולא כאמצעי לשם השגת שום מטרה אחרת. בהמשך הספר, נוזיק מקשה על המסקנה של "עקרון הצדק השני" של רולס; הטיעון המרכזי בספרו הוא שאי-שוויון נחשב מוצדק וראוי כל עוד התהליכים שהובילו אליו החלו מנקודת פתיחה ראויה והוגנת, ובמהלכם נעשו חליפין הוגנים על ידי בני אדם בוגרים בהסכמה. נוזיק חוזר שוב אל המוסר הקאנטיאני על פיו אין להתייחס לבני האדם כאל אמצעים אלא כאל מטרות בלבד, לדוגמה: היחס לאנשים מסוימים, על פי תאוריות חלוקה אחרות, כאל מקור לכסף, הופך אותם לאמצעים למטרת העל של שוויון. נוזיק קורא תיגר על התאוריה של רולס, הגורסת כי מצב מוסרי יותר הוא רק מצב בו האדם שהיה במצב הגרוע ביותר קודם – משפר את מצבו. במסקנתו המעוררת מחלוקת ביותר, נוזיק טען שהליכה עקבית עם עקרון אי-התוקפנות תרשה לחברה להתייחס לחוזי השתעבדות מבחירה בין בוגרים שנכנסו אליו בצורה וולונטרית כחוזה חוקי ובעל קונצנזוס, ולכן דחה את הרעיון של זכויות חיוביות ושליליות, בניגוד מוחלט לג'ון לוק ולרוב האקדמאים הליברטריאנים-קפיטליסטיים בזמנו. ספרו "אנרכיה, מדינה ואוטופיה" מיזג את התאוריה הליברטריאנית אל תוך הזרם המרכזי של המחשבה המדינית. נוזיק היה ידוע בסגנונו הסקרני והחקרני. לעיתים קרובות פיתח רעיונות בצורה "רציונלית" והשאיר את ההכרעה בעניינם לקוראיו. הוא נודע גם בזכות גישתו החדשנית והבינתחומית (שאב רעיונות מתחומי הכלכלה, הפיזיקה והביולוגיה), שהפכה את משנתו למרעננת ורלוונטית. נוזיק נמנה עם מובילי ההגות הפילוסופית האנגלו-אמריקאית של המאה העשרים, ותרם כמעט לכל תחומי הדיון הפילוסופי. "Anarchy, State, and Utopia" משנת 1974 – על תפקיד המדינה ועוד. "Philosophical Explanations" משנת 1981 – על הידע, הרצון החופשי והגדרתו של מושג הערך. "The Examined Life", משנת 1989 – ספר פופולרי יותר, מדבר על מושגי האהבה, המוות, האמונה ומשמעות החיים. "The Nature of Rationality" משנת 1993 – מדבר על תאוריות של קבלת החלטות. "Socratic Puzzles" משנת 1997 – אוסף מאמרים על נושאים מגוונים החל מאיין ראנד וכלכלה אוסטרית וכלה בזכויות בעלי חיים. "Invariances" משנת 2001 – יישומים של תובנות מתחומי הפיזיקה והביולוגיה על בעיות פילוסופיות כמו אובייקטיביות, הכרח וערכים מוסריים. מדיה וקבצים בנושא רוברט נוזיק בוויקישיתוף רוברט נוזיק, ברשת החברתית Goodreads הערך רוברט נוזיק באתר האנציקלופדיה לפילוסופיה של סטנפורד (באנגלית) אושי שהם-קראוס, מוסר ומיסוי: מדוע עלי לממן אנשים לא חרוצים?, באתר ynet, 27 במאי 2011 אושי דרמן, חירות ושוויון ללא אחווה: הפילוסוף היהודי שאתגר את "המדינה הסוציאליסטית", בלוג אנו – מוזיאון העם היהודי, נובמבר 2018 רוברט נוזיק, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ליאור טל שדה, המדינה כשודדת החירות - על הליברטיאניזם של נוזיק, פודקאסט 'קולות של רוח' בגלי צה"ל, ינואר 2020 רוברט נוזיק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Anarchy, State and Utopia, National Book Foundation