כפר יעבץ

כְּפַר יַעְבֵּץ הוא מושב באזור השרון דרומית-מערבית לקלנסווה, בתחומי מועצה אזורית לב השרון. המושב הוקם לראשונה ב־10 באפריל 1932 על ידי הפועל המזרחי על 400 דונם של הקרן הקיימת. בין ראשוני המתיישבים היו טוביה המאירי, שמואל יוסף בוצין שהיה מזקני המתיישבים ושמעון פרידליך-ברגופן. בשנת 1934 נקבע שמו לכפר יעבץ, על שמו של הרב זאב יעבץ, ממייסדי תנועת המזרחי. באותה עת התגוררו במושב 10 משפחות. בנוסף לתושבים שהתה בכפר יעבץ מתחילת 1934 עד תחילת 1938 קבוצה של הקיבוץ הדתי כנקודת יישוב זמנית לפני העלייה על הקרקע. בשנתיים הראשונות לא יכלו המתיישבים לעבד את קרקעותיהם בגלל סכסוכים משפטיים. ב-2 בדצמבר 1934 הונחה אבן פינה לבית כנסת, שמימון לבנייתו נתקבל כתרומה מיהודי מבלגיה והבנייה תוכננה להיעשות על ידי התושבים. במקום התגוררו בינואר 1935 28 חברים שהתפרנסו בעיקר מעבודה במטעי שכטרמן הסמוכים וקיבלו מים מגבעת חיים. בסוף 1935 פורסם שהמקום הולך ומתנוון בגלל מיעוט תושבים. ביוני 1936 בעקבות פרוץ המרד הערבי הגדול, בה ספג היישוב התקפות מערביי הסביבה, פרסמו חברי המושב קריאה לעזרה. בשנת 1937 התגוררו במקום 23 משפחות והוא תואר כבעל מראה דל ועלוב. חברי המושב הציעו למכור אותו לחברי הקיבוץ הדתי שעברו במקום הכשרה לקראת העלייה לטירת צבי אולם הדבר לא נסתייע. ביולי 1938 נהרג אחד מחברי כפר יעבץ וחמישה נפצעו כשעלו על מוקש בדרכם לעבודה. בתחילת 1939 ספג היישוב גל נוסף של התקפות. בשנת 1940, בעקבות הדלדלות העבודה בפרדסים, נותרו במקום רק כ-15 משפחות, ובתנועת הפועל המזרחי הוחלט על העברת התושבים למקום אחר והקמת מחנה עבודה במקום היישוב. משא ומתן על פינוי המקום לא הגיע לידי גמר, ובינתיים הורחב שטח הכפר ל-1200 דונם. בשנת 1942 נותרו במקום 12 משפחות ובשטח ששימש קודם לכן את הקבוצה שעלתה לטירת צבי התיישבה קבוצת תימנים מחדרה. במהלך מלחמת העצמאות זכה כפר יעבץ המבודד לכינוי "חניתה של גוש תל מונד". כבר בסוף דצמבר 1947 הותקף כפר יעבץ על ידי מאות ערבים. לאחר מספר שעות הגיעו משוריינים בריטיים והערבים נסוגו. בצד היהודי נטען שכ-30–40 מהתוקפים נפגעו, בניגוד להודעה הבריטית הרשמית שקבעה שרק 6 תוקפים נפגעו. בצד היהודי נהרג אחד המגינים וארבעה אחרים נפצעו. הם הגיעו מתל אביב ופתח תקווה לעיבוי ההגנה על המקום. לאחר מספר ימים מת אחד הפצועים. בהמשך המלחמה נורו פעמים רבות יריות לעבר כפר יעבץ. יריות נורו במהלך קרבות עשרת הימים ובאוקטובר במהלך ההפוגה השנייה. תושבי המקום התימנים פונו מכפר יעבץ עם פרוץ הקרבות. ב-29 ביוני 1948 עלה ליישב את כפר יעבץ גרעין "מכורה" של הקיבוץ הדתי שהורכב בעיקרו מיוצאי רומניה. לקיבוץ החדש הוקצו 1400 דונם. אנשי הקיבוץ לא שרדו במקום זמן רב. כפר יעבץ הוקם שנית ב־1951, כמושב של תנועת הפועל המזרחי, על ידי עולים מפולין ומרומניה. בתחילת 1952 התפתח סכסוך קרקעות בין כפר יעבץ לטייבה. בשנת 1954 התיישבו במקום עולים מתימן, המהווים את רוב תושביו כיום. בדצמבר 1955 חגגו את חיבור היישוב לרשת החשמל הארצית, את גמר סלילת הכביש לעין ורד ואת הקמת המועדון. נכון ל-2011 מאוכלס כפר יעבץ על ידי רוב של תושבים דתיים, אשר בחרו להקים בו קהילה דתית לאומית. הכפר סגור לכלי רכב בשבתות ובחגים. שאול מייזליש ואהרון עמר, כפר יעבץ - גבורות, הוצאת כפר יעבץ, 2012 מדיה וקבצים בנושא כפר יעבץ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של כפר יעבץ "ההגנה על כפר יעבץ" באתרה של עמותת חטיבת אלכסנדרוני. י. פרויד, מיזוג עליות הציל כפר, דבר, 13 בדצמבר 1957 כפר יעבץ (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 ר' טוביה המאירי ז"ל, הצופה, 18 במאי 1947 שמואל יוסף בוצין, הצופה, 9 בפברואר 1955 ב-1946 הייתה הפגזה ירדנית, פגז פגע בבית פרידליך וגרם לשריפה. בעקבות זאת עבר שמעון עם משפחתו לקדימה. שמות חדשים ליישובים עבריים, דואר היום, 24 ביולי 1934 יעקב ליפשיץ, השרון פורח, הירדן, 8 בנובמבר 1934 נקודות ההתיישבות של הפועל המזרחי, דבר, 12 בנובמבר 1934 בשער השרון הצפוני, הצופה, 4 במרץ 1938 מיכאל חזני, זעקת כפר יעבץ, הצופה, 1 במאי 1938 כפר יעבץ, דואר היום, 2 בדצמבר 1934 כפר יעבץ, דבר, 16 בינואר 1935 כפר יעבץ, דואר היום, 7 בנובמבר 1935 שתי התקפות על כפר יעבץ, דבר, 3 ביולי 1936 קול לעזרה של כפר יעבץ, דבר, 8 ביוני 1936 ההתקפות על כפר יעבץ, דבר, 14 באוגוסט 1936 נהדפה התקפה עזה על כפר יעבץ ורמת הכובש, דבר, 16 בספטמבר 1936 כפר יעבץ, דבר, 10 ביוני 1937 ההתפוצצות ליד כפר יעבץ, הַבֹּקֶר, 26 ביולי 1938 ההתקפה על כפר־יעבץ, דבר, 12 בפברואר 1939 זעקת חברי כפר יעבץ, הארץ, 24 ביולי 1940 בעיות השעה במושב העובדים הדתי, הצופה, 30 בספטמבר 1940 העברת מתיישבי כפר יעבץ, הארץ, 12 בדצמבר 1940 לקראת פירוקו של כפר יעבץ ממושב חזרה למחנה עבודה, הַבֹּקֶר, 20 בדצמבר 1940 כפר יעבץ, הצופה, 16 בפברואר 1941 גבעת חיים - כפר יעבץ, דבר, 26 באפריל 1942 בנתיבות המשולש, דבר, 10 באוגוסט 1949 נהדפה התקפה על כפר יעבץ, דבר, 28 בדצמבר 1947 30-40 מתקיפי כפר יעבץ נפגעו, דבר, 29 בדצמבר 1947 נרצח - הנעדר מהקרב על כפר יעבץ גופתו נמסרה אחר מו"מ מיגע, הַבֹּקֶר, 29 בדצמבר 1947 הקרבן השני של הגנת כפר יעבץ, הַבֹּקֶר, 31 בדצמבר 1947 כפר יעבץ וכפר הס הופגזו, דבר, 11 ביולי 1948 העיראקים פתחו אש על כפר יעבץ, דבר, 10 באוקטובר 1948 תכונה באזור המשולש, דבר, 22 באוקטובר 1948 כפר יעבץ הופגז אתמול במשך שעתיים, הצופה, 19 באוקטובר 1948 גאולי תימן טרם נגאלו, מעריב, 8 במאי 1952 16 עליות על הקרקע מיום הכרזת המדינה, דבר, 1 באוגוסט 1948 יישובים שקמו בשנת העצמאות, על המשמר, 4 במאי 1949 הקיבוץ היה קיים בינואר 1950 בעת הקמת המועצה האזורית תל מונד: ועד גוש תל מונד - מועצה מקומית, דבר, 9 בינואר 1950 הסכסוך טייבה כפר יעבץ בעינו עומד, הַבֹּקֶר, 25 בינואר 1952 ג. שרון, שמחה בכפר יעבץ, מעריב, 18 בדצמבר 1955 חגיגה משולשת בכפר יעבץ, למרחב, 14 בדצמבר 1955