laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סן סלבדור דה חוחוי

המונח "חוחוי" מפנה לכאן. לערך העוסק בפרובינציה, ראו חוחוי (פרובינציה). סן סלבדור דה חוחוי, ובקיצור חוחוי (בספרדית: San Salvador de Jujuy) היא בירת פרובינציית חוחוי, הממוקמת בצפון־מערב ארגנטינה. בעיר יש (נכון לשנת 2018) מעל 321 אלף תושבים. העיר שוכנת על כביש מספר 9, בין הערים לה קיאקה (289 ק"מ) וסלטה (120 ק"מ). העיר ממוקמת כ-1,500 ק"מ מהבירה בואנוס איירס. בקרבת העיר ישנם אתרי תיירות כגון העיירות הילידיות אומוואקה וטילקארה. העיר קרובה להרי האנדים, ושוכנת קרוב למפגש הנהרות ריו קסיבי קסיבי וריו גראנדה דה חוחוי. העיר שוכנת בגובה 1,238 מטר מעל פני הים. האקלים הוא לח בקיץ, קר ויבש בחורף. משרע הטמפרטורות בין היום והלילה בעיר רחב במיוחד. העיר היא בירת התרבות והכלכלה של מחוז חוחוי. בעיר יש מרכז קולוניאלי יפהפה, קתדרלות, וקרנבל צבעוני של בני האנדים אחת לשנה. האוכלוסייה בעיר זו היא יותר ילידית מכל מקום אחר בארגנטינה. האוכלוסיות והתרבויות המרכזיות בעיר הן של בני קצ'ואה, איימרה וצ'יריגואנו. שדה התעופה הבינלאומי גוברנדור אוראסיו גוסמאן, נמצא 33 ק"מ דרומית לעיר, ויוצאות ממנו טיסות קבועות לבואנוס איירס. בעיר זו משחקת קבוצת הכדורגל חימנסיה חוחוי, באצטדיון 23 באוגוסט. מדיה וקבצים בנושא סן סלבדור דה חוחוי בוויקישיתוף סן סלבדור דה חוחוי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
רואי לוי

רואי לוי (נולד ב-2 ביוני 1970 במטולה) הוא זמר, נגן, פזמונאי ומלחין ישראלי. לוי נולד וגדל במטולה. אביו הוא אחיהם למחצה של הסופר ינץ לוי, והיוצר רשף לוי. התפרסם כזמר ומלחין בלהקת "שוטי הנבואה", שאותה ייסד ב-1997 ואשר פעלה בשנים 1998‏-2007. בשנת 2004 זכה בפרס אקו"ם למלחין השנה על עבודתו באלבום "מחפשים את דורות" של שוטי הנבואה. ב-2007 הוציא יחד עם אשתו אסנת את האלבום "אהבת הארץ". בין השירים באלבום הוא השיר "הזדמנות אלוהית", איתו השתתפו בפסטיבל השירים של ישראל לשנת 2006. באותה שנה, לאחר פירוק הלהקה, גיבש את ההרכב "פשוטי העם" יחד עם גלעד ויטל שהיה גם הוא חבר ב"שוטי הנבואה", וביחד הופיעו בשנים 2008–2009. במקביל לפירוק "שוטי הנבואה", החל לוי תהליך של התקרבות לדת וחזרה בתשובה. לאחר פירוק ההרכב "פשוטי העם", הקים לוי בשנת 2010 הרכב בשם "פיטום הקטורת", הוציא קליפ ביחד עם היוצר נדב גדליה. בהמשך חזר להופיע עם גלעד ויטל בהרכב חדש בשם "שמעון ולוי". נשוי לאסנת, להם חמישה ילדים. ילדיו זוהר (זיזי), הארי, און, ניר ואייל עוסקים גם הם במוזיקה. מדיה וקבצים בנושא רואי לוי בוויקישיתוף רואי לוי, ברשת החברתית פייסבוק רואי לוי, באתר Discogs (באנגלית) רואי לוי, דף שער בספרייה הלאומית רואי לוי, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) יואב פרידמן, פיטום קם אדם, באתר ynet, 24 ביוני 2010 חן לב, פחות שוטה, יותר נביא: החיים החדשים של רואי לוי, באתר nrg‏, 2 באוגוסט 2010 יוסף המספר, מארח את רואי לוי, ראיון מצולם באתר הידברות קובי סלע, רואי לוי מחדש תפילות: פיטום הקטורת, באתר ערוץ 7, 11 באפריל 2011 נדב גלעד, ‏כבר לא שוטה, בערוץ "אורות – טלוויזיה יהודית", 29 באוקטובר 2012 מידע על רואי לוי בקטלוג הספרייה הלאומית רואי לוי, רואי לוי משוטי הנבואה חושף את הסיפור מאחורי "ידיעה", בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 05.08.2018 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נבחרת בלגיה בכדורסל

נבחרת בלגיה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של בלגיה. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל הבלגית. הדירוג הנוכחי של נבחרת בלגיה ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-39 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, ללא שינוי לעומת דירוג קודם. הישג השיא שלה הוא מקום רביעי באליפות אירופה בכדורסל בשנת 1947 ומקום 11 באולימפיאדת 1948. נבחרת בלגיה בכדורסל השתתפה 3 פעמים במשחקים האולימפיים והישג השיא שלה היה המקום ה-11 בשנת 1948. 1950 עד 2023 - לא העפילה מדיה וקבצים בנושא נבחרת בלגיה בכדורסל בוויקישיתוף דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
שכבת הייצוג של מודל ה-OSI

שכבת הייצוג (Presentation) של מודל ה-OSI היא השכבה השישית במודל. היא מספקת שירותי רשת לשכבת היישום ומשתמשת בשירותיה של שכבת השיחה על מנת להעביר את הנתונים על גב הרשת. תפקיד השכבה הוא ייצוג הנתונים, והוא מבוצע בשלושה אופנים עיקריים: קידוד נתונים דחיסת נתונים הצפנת הנתונים מערכות מחשבים שונות משתמשות בקידודים שונים על מנת לייצג מידע. לכן, כאשר מעבירים מידע בין מערכות מחשבים שונות, יש לדאוג שהמידע שיוצא מהמקור יהיה קריא בתחנת היעד. לדוגמה, כאשר מעבירים קובץ טקסט, תחנת המקור יכולה להשתמש ב-ASCII כאשר תחנת היעד "מבינה" רק EBCDIC. או לחלופין תחנת המקור עובדת ביוניקוד כאשר תחנת היעד חושבת שמדובר בקידוד ISO-8859-8. דבר דומה קורה כאשר מעבירים קובצי קול (MP3, WAV, MIDI) או סרטוני וידאו (AVI, MPG, WMV). לכן, שכבת הייצוג דואגת לתאם את הקידוד בין שתי המערכות, ובמקרה הצורך להתאים קידוד ביניים לנתונים - כזה שגם מחשב המקור, וגם מחשב היעד יוכלו להשתמש בו. למרות שהקידוד מוגדר בשכבת הייצוג, כיום ההחלטות לגביו נעשות כמעט באופן בלעדי על ידי המשתמשים, ולכן ניתן לכלול אותו בשכבת היישום. ערך מורחב – דחיסת נתונים תעבורת הנתונים ברשתות מוגבלת בעיקר על ידי רוחב הפס, לכן, על מנת להעביר את הנתונים בזמן הקצר ביותר יש לשמור עליהם קומפקטיים ככל שניתן. בשלב זה נכנסת לפעולה שכבת הייצוג המשתמשת באלגוריתמים שונים לדחיסת נתונים ובכך מקטינה את נפח הנתונים ומגדילה את מהירות העברה. ערך מורחב – הצפנה פעמים רבות מועבר ברשת מידע שאינו מיועד לעיני כל (תכתובות אישיות, פרטי כרטיסי אשראי וכו'). במקרים כאלו מופעלים בשכבת הייצוג אלגוריתמים שונים האחראים להצפנה של המידע הרגיש, כלומר - משנים אותו בצורה כזו שרק מי שיודע את השיטה (האלגוריתם) וברוב המקרים גם את המפתח (רצף תווים שמשמש לחיזוק ההצפנה) יוכל לפענח את הנתונים. מונחים ברשת מחשבים אתר האינטרנט הרשמי של שכבת הייצוג של מודל ה-OSI (באנגלית)
עזרא קורין

עזרא קורין (16 בינואר 1908, י"ג בשבט תרס"ח – 22 במרץ 1976, כ' באדר ב' תשל"ו) היה רופא ופעיל חברתי ישראלי. חתן פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה. קורין נולד בבגדאד שבעיראק, בה למד בבית הספר של כל ישראל חברים. הוכשר באוניברסיטה האמריקנית בביירות כרופא אף אוזן גרון והתמחה בצרפת במחלות אף-אוזן-גרון ובמחלות עיניים. בשנת 1934 חזר לעיראק, הקים מרפאה פרטית בבגדאד ונבחר לוועד הקהילה היהודית בעיר. במסגרת פעילותו הציבורית נרתם למיגור תופעת הגרענת בקרב תלמידים בבתי הספר המצויים בפיקוח ועד הקהילה. הצלחתו הביאה לניסיון דומה מטעם ממשלת עיראק במוסדות החינוך בפיקוח המדינה. בעקבות התגברות התחרות במקצוע הרפואה היה נתון תחת איומים ופעל להעלאת משפחתו לישראל. לאחר תקופת התמחות נוספת באנגליה, עלה לישראל בעצמו בשנת 1951. בישראל עבד כרופא בבית חולים תל השומר והרצה בנושא הפרעות בתקשורת באוניברסיטת תל אביב. קורין היה פעיל בחקר הגורמים לחירשות בקרב ילדים,. בשנת 1953 היה בין מייסדי "מיח"א - מחנכי ילדים חרשים-אילמים" לאזור תל אביב והמרכז והקדיש מזמנו ומתפקידו לשיקום ילדים בעלי ליקויי שמיעה. בתחילה הוא היה היועץ הרפואי של האגודה ובסוף שנות ה-50 היה יושב ראש האגודה. בין השנים 1971–1976 עמד בראש הקרן לקידום החינוך של יוצאי עיראק בישראל, וכן היה פעיל במסגרת ארגון "מפעל יהודי עיראק בישראל". בשנת 1955 מונה על ידי ראש הממשלה משה שרת לוועדה הציבורית לבירור בעיית הנכסים של עולי בבל. בשנת 1965 זכה בפרס על שם ד"ר פליסקין בתחום בריאות הציבור. זכה גם בפרס יקיר העיר רמת גן. בשנת 1976 התבשר על זכייתו בפרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה. נפטר בתל אביב מספר שבועות לפני הענקת הפרס. את הפרס קיבלה בשמו ביתו היחידה. קורין התגורר בתל אביב, היה נשוי לאולגה ולהם בת אחת, ורה קורין שפיר. על שמו רחוב בתל אביב וגן ציבורי ברמת גן. עזרא קורין, באתר בית מיחא אתר "Billiongraves" מדריך הרחובות באתר עיריית תל אביב-יפו המוסד לילדים חרשים אלמים בת"א סובל מחוסר בנין, זמנים, 3 במאי 1955 אין דאגה מספקת לילדים חרשים־אילמים, למרחב, 3 במאי 1955 אנשים ומוסדות, דבר, 8 באפריל 1959 אודות הקרן לקידום החינוך של יוצאי עיראק בישראל באתרו של יהודה אסיא הוקמה ועדה לבירור נכסי עולי בבל, חרות, 1 ביולי 1955 אברהם פלג, ד"ר עזרא קורין הרופא שלא זכה לקבל את הפרם, מעריב, 23 במרץ 1976
נבחרת אנגולה בכדורסל

נבחרת אנגולה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של אנגולה. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל האנגולית. הדירוג הנוכחי של נבחרת אנגולה ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-32 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, עלייה של 3 מקומות לעומת דירוג קודם. מאז שהצטרפה לפיב"א, הפכה נבחרת אנגולה לנבחרת החזקה ביותר באפריקה וזכתה 11 פעמים באליפות אפריקה בכדורסל. ארבע פעמים נוספות סיימה הנבחרת במקום השני ופעמיים נוספות סיימה במקום השלישי. לאור שליטתה המוחלטת בכדורסל באפריקה, נבחרת אנגולה ייצגה את היבשת 5 פעמים במשחקים האולימפיים ו-9 פעמים באליפות העולם בכדורסל. אולם ברמה העולמית לא הצליחה הנבחרת לבלוט והישגי השיא שלה הם מקום עשירי במשחקים האולימפיים בשנת 1992 ומקום עשירי באליפות העולם בכדורסל בשנת 2006. מדיה וקבצים בנושא נבחרת אנגולה בכדורסל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נבחרת אנגולה בכדורסל דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
M1 גאראנד

M1 גאראנד הוא רובה חצי-אוטומטי שנודע בעיקר כרובה השירות ונשק החי"ר העיקרי של ארצות הברית במלחמת העולם השנייה. הגאראנד הוא תוצאה של תהליך פיתוח ממושך, שהחל בשנות ה-20 של המאה ה-20. ג'ון גאראנד, מהנדס נשק קנדי, פיתח את הגאראנד בנשקיית ספרינגפילד של הצבא האמריקאי. הגאראנד נועד להחליף את רובי הספרינגפילד הבריחיים ממלחמת העולם הראשונה. בתחילת שנות השלושים כבר רשם גאראנד פטנט על הרובה שלו ושכנע את הצבא האמריקאי לקנות אותו, אך שינויים בקליבר (מ־7 מילימטר ל־7.62 מילימטר) ובעיות אמינות עיכבו את כניסת הגאראנד לייצור עד לשנת 1939. התוצר הסופי היה רובה חצי-אוטומטי, מופעל גז, ומוזן מחסנית פנימית של שמונה כדורים. למעשה הייצור ההמוני של הגאראנד החל רק עם כניסת ארצות הברית למלחמת העולם השנייה וכך קרה שחיילים אמריקאים רבים החלו את המלחמה עם רובי הספרינגפילד. עבור חיילים אלה, היה הגאראנד מתת שמיים. הרובה ירה תחמושת חזקה, היה מדויק מאוד, היה אמין למדי והיה חצי-אוטומטי. החיסרון העיקרי של הגאראנד היה נעוץ במחסנית הפנימית, שהקשתה על תפעול בקרב. הגנרל ג'ורג' פטון כינה את ה-M1 גאראנד כ"המכשיר הכי טוב שיוצר עבור מלחמה". לאחר המלחמה המשיך הגאראנד לשרת בצבא ארצות הברית ויוצא למדינות אחרות, שחלקן אף ייצרו גרסאות של הנשק ברישיון. גרסאות אלה כללו בדרך כלל הסבה לשימוש במחסנית חיצונית. הגאראנד גם שימש בסיס לרובה M-14, שהחליף אותו בשירות בשנת 1959. במקביל לגאראנד הוכנסו לשירות גם תת-מקלע M1 תומפסון ורובה קל M1 קרבין. כל הרובים הנ"ל סומנו כ-M1 למרות שאין שום קשר ביניהם מבחינת מנגנון פעולה ותכנון. אחרי מלחמת העולם השנייה חילקה ארצות הברית רובי גאראנד רבים לבנות בריתה. כ-60,000 רובי גאראנד סופקו לישראל ושירתו בצה"ל (כולל במלחמת העצמאות), במשטרת ישראל וכרובה צלפים במשמר האזרחי, לצד ה-M1 קרבין. ערך זה הוא קצרמר בנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מדריך הסגנון של שיקגו

מדריך הסגנון של ההוצאה לאור של אוניברסיטת שיקגו (באנגלית: The Chicago Manual of Style, מכונה בקיצור Chicago או בראשי תיבות CMS) הוא מדריך כתיבה המספק כללי כתיבה וציטוט לכותבים באנגלית אמריקנית. המהדורה הראשונה של המדריך פורסמה בשנת 1906 בהוצאת אוניברסיטת שיקגו. המדריך תפח מ־200 עמודים במהדורה הראשונה ל־984 עמודים במהדורה ה־15. עד 1969, הוא הפך למדריך המוביל כאשר מכר 150,000 עותקים של המהדורה ה־12. עם הוצאת המהדורה ה־13 ב־1982, שונה שמו באופן רשמי ל־The Chicago Manual of Style שהיה עד לאותו זמן השם הלא רשמי שלו. המהדורות האחרונות של המדריך יצאו בערך כל עשור. המהדורה ה־15 יצאה בשנת 2003, והיא עודכנה על מנת לשקף את העלייה בשימוש במחשבים ובאינטרנט לכתיבה ולפרסום של טקסטים. בין השאר, המהדורה מספקת קווים מנחים לציטוט של מקורות אלקטרוניים. כמו כן, המהדורה כוללת פרק שנכתב על ידי בראיין א' גרנר אשר עוסק בכללי הדקדוק והשימוש באנגלית האמריקנית. המהדורה ה־15 של המדריך פורסמה בכריכה קשה ובמהדורה מקוונת אשר מאפשרת חיפוש באמצעות שאילתות. כמו כן, האתר כולל כלים לעורכים, סיכום של כללי הציטוט וחלק עם תשובות לשאלות שנשאלו על ידי הקוראים. הגישה לרוב חלקי האתר כרוכה בתשלום וניתן להרשם אליו לתקופה של שנה. המהדורה ה־17 יצאה בשנת 2017, והיא כוללת 1,146 עמודים. היתרון של המדריך הוא בכך שהוא גמיש ומציע לכותבים לבחור בין מספר חלופות שונות. עם זאת הוא מאפשר לשמור על בהירות ועקביות. לדוגמה המהדורה החמש עשרה מאפשרת כתיבת ביבליוגרפיה בתוך הטקסט או בסופו; היא מספקת ביבליוגרפיה לפי מספר עמוד (כמו בסגנון MLA) או ביבליוגרפיה לפי שנת פרסום (כמו בסגנון APA); היא אפילו מספקת וריאציות שונות של הערות בסוף הטקסט עבור ביבליוגרפיה שלמה או עבור ביבליוגרפיה חלקית. המדריך משמש בחלק מהוצאות הספרים במדעי החברה וברוב כתבי העת ההיסטוריים. כמו כן, הוא מהווה בסיס למדריכי סגנון כמו המדריך של האגודה האמריקנית לאנתרופולוגיה וארגון ההיסטוריונים האמריקאים. מדריך הכתיבה של MLA מדריך הסגנון של AP כתיבה מדעית מדיה וקבצים בנושא מדריך הסגנון של שיקגו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מדריך הסגנון של שיקגו (באנגלית) מדריך מהיר לציטוט של מקורות באתר הרשמי (באנגלית) University of Chicago, Manual of Style: Being a compilation of the typographical rules in force at the University of Chicago Press, to which are appended specimens of types in use, Chicago: University of Chicago Press, 1906. (באנגלית)
הר המשחה

הר המשחה או הר המשחית הוא שמו של הר הזיתים בתלמוד ובמדרש. מתחילת המאה העשרים מתייחס שם זה לשלוחה המערבית (מעבר לנחל קדרון) בחלק הדרומי של הר הזיתים הידועה גם בשמה הערבי ג'בל בטן אל-הווא, שבמדרונהּ שוכן הכפר סילואן. הפסגה היא אחת משלוש פסגות בולטות על הרכס: פסגת הר הצופים (המתנשאת לגובה 826 מטר), פסגת הר הזיתים (שגובההּ 815 מטר) ופסגת הר המשחה (747 מטר). הר הזיתים אינו מוזכר בתורה, ובשמו המפורש נזכר רק בספר זכריה. ההר מוזכר בשמו הקדום והמקורי הר המשחית על שם הבמות שנבנו לפולחן האלילים על ההר. בספר מלכים נזכרות פעמיים במות שבנה שלמה המלך בהר אשר על פני ירושלים; זיהוי מדויק יותר של הבמות מופיע בתיאור הרפורמות של המלך יאשיהו: וְאֶת הַבָּמוֹת אֲשֶׁר עַל פְּנֵי יְרוּשָׁלִַם אֲשֶׁר מִימִין לְהַר הַמַּשְׁחִית אֲשֶׁר בָּנָה שְׁלֹמֹה מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל לְעַשְׁתֹּרֶת שִׁקֻּץ צִידֹנִים וְלִכְמוֹשׁ שִׁקֻּץ מוֹאָב וּלְמִלְכֹּם תּוֹעֲבַת בְּנֵי עַמּוֹן טִמֵּא הַמֶּלֶךְ. — מלכים ב', כ"ג, י"ג משהופסקו טקסי עבודת האלילים שונה שם ההר ל"הר המשחה" על שום שמן המשחה שהכינו מהזיתים שנקטפו על ההר, ובו משחו מלכים וכוהנים גדולים. ומפרש הרד"ק: ”'להר המשחית' – הר הזיתים. ונקרא הר המשחה. ולגנאי, מפני עבודה זרה שהיה שם, קראו הר המשחית.” ומוסיף ומחזק רש"י: ”להר המשחית – הר הזיתים הוא הר המשחה וכיון שהזכיר את שמו על ידי עכו"ם שינה שמו לגנאי.” ”לשון שמן, דמתרגמינן משחא, והוא הר הזיתים שלפני ירושלים.” (רש"י שבת נו ע"ב) על פי האגדה הביאה היונה את עלה הזית אל נוח שאלו חז"ל - מהיכן הביאה אותו? וענו: ”מהר המשחה הביאתו שלא נשטפה ארץ ישראל במבול”. אל הר המשחה היו מוציאים מחצר המקדש את הפרה האדומה שוחטים אותה ובאפרה מטהרים את הטמאים. האירוע נחגג ברוב עם: ”וזקני ישראל היו מקדימים ברגליהם להר המשחה” (משנה, פרה ג', ז'). ממרומי ההר נהגו להדליק משואות על מנת להודיע בגולה על זמן ראש חודש ומועדים: כיצד היו משיאין משואות, מביאין כלנסאות של ארז ארכין וקנים ועצי שמן ונערת של פשתן וכורך במשיחה, ועולה לראש ההר ומצית בהן את האור ומוליך ומביא ומעלה ומוריד ה עד שהוא רואה את חברו שהוא עושה כן בראש ההר השני, וכן בראש ההר השלישי.ומאין היו משיאין משואות? מהר המשחה לסרטבא... — משנה ראש השנה ב,ד ומאות שנים לאחר חורבן בית שני עוד זכרו מטיילים יהודים את הטקס ואת המקום - הר המשחה: פרה וכל מסעדיה יוצאין להר המשחה, והוא במזרחה של ירושלים. עוד היום מקובל המקום ההוא, והוא צפוני לקבר חולדה, כמטחווי קשת שפל ממנו מעט. — רבי אשתורי הפרחי, כפתור ופרח עמוד 16 בטן אל-הווא היא שכונה פלסטינית השוכנת במדרון המערבי של הר המשחה, חלק משכונת סילוואן, בה מתגוררים קרוב ל-10,000 תושבים. מאז שנת 2001, פועלת עמותת ”עטרת כהנים“ במטרה לישב יהודים במקום. זאב וילנאי, ירושלים: העיר העתיקה וסביבתה, הוצאת אחיעבר 1972. מדיה וקבצים בנושא הר המשחה בוויקישיתוף בראשית רבה ל"ג, יא ניר חסון, ההתנחלות בסילוואן מתרחבת: עטרת כהנים מתכננת בניין של שלוש קומות בלב השכונה, באתר הארץ, 13 באוגוסט 2015
טילון

טילון הוא שם גנרי בישראל למוצר גלידה תעשייתי הכולל גביע גלידה ממולא בגלידה ומוקפא. המוצר הקפוא נעטף ונמכר ביחידות בודדות בקיוסקים ולעיתים בגלידריות ובאריזות מאגדות במרכולים. השם "טילון" היה במקור שמו של מותג של חברת "שטראוס" שייצורו הופסק לאחר שהחלה את ייצור המותג "קורנטו", בעקבות כניסתה לשותפות עם יוניליוור ב-1996. גביעי גלידה יוצרו באופן תעשייתי החל מתחילת המאה ה-20 אך ייצור גביע גלידה הניתן להקפאה עם הגלידה בתוכו היה חלומם של יצרני גלידה תקופה ארוכה. האתגר היה למנוע מהגלידה להרטיב ולרכך את הגביע, שאיבד עקב כך את פריכותו. ב-1959, ספּיקה, חברת גלידה איטלקית מנאפולי התגברה על הבעיה באמצעות תהליך שהמציאה, שבודד את פנים הגביע מהגלידה על ידי שכבת שמן, סוכר ושוקולד. ספּיקה רשמה את השם "קורנטו" (באיטלקית: Cornetto; קרן קטנה) ב-1960, אך המותג לא זכה להצלחה רבה. ב-1976 קנתה יוניליוור את ספיקה והחלה במסע שיווק המוני באירופה. בישראל נמכרים טילונים של מגוון יצרנים. בשנים האחרונות הוצגו גם "מיני" טילונים (או טילוני "ביס") הנמכרים במרכולים באריזות מאגדות וכן טילוני "דיאט" שאינם כוללים סוכר או שומן. שלגון קסטה אתר האינטרנט הרשמי של טילון טילון בהקשר למוצר של "נסטלה", באתר "אכול ושאטו" טילון בהקשר למוצר של "בן אנד ג'ריז", באתר טלנירי טילון בהקשר למוצר של "שטראוס" באתר אנימלס טילון בהקשר למוצר של "גלידות פלדמן", באתר ynet אודות גלידות שטראוס, באתר גלידות שטראוס טילון דיאטטי של גלידות פלדמן, באתר גלובס
תיכון (גאומטריה)

בגאומטריית המישור, תיכון במשולש הוא קטע המחבר את הקודקוד של המשולש עם אמצע הצלע שמולו. התיכון הוא אחת הבניות היסודיות בגאומטריה האוקלידית, לצד הגובה וחוצה הזווית, ונושאם של משפטים ובעיות רבות. התיכון מחלק את המשולש לשני משולשים שווים בשטחם (כיוון שלשני המשולשים אותו בסיס ואותו גובה). משפט התיכון קובע שריבוע אורך התיכון m מקיים 2 ( b 2 + c 2 ) − a 2 = 4 m 2 {\displaystyle {2(b^{2}+c^{2})-a^{2}}=4m^{2}} , כאשר a היא הצלע שאותה חוצה התיכון, ו-b,c הן הצלעות האחרות. שלושת המקטעים - התיכון, חוצה הזווית והגובה - מתלכדים כאשר הם יוצאים מקודקוד הראש של משולש שווה-שוקיים, ושונים זה מזה בכל מקרה אחר. תיכון לצלע במשולש חוצה כל קטע מקביל לצלע זו, שקצותיו הם על שתי הצלעות האחרות. במשולש ישר-זווית התיכון ליתר שווה למחציתו (ובכך מחלק את המשולש לשני משולשים שווי-שוקיים), ומהווה רדיוס במעגל החוסם את המשולש. במשולש שווה-שוקיים, התיכונים לשוקיים שווים באורכם. ולהפך: כל משולש שיש לו שני תיכונים שווים הוא שווה-שוקיים. במשולש שווה-צלעות, שלושת התיכונים שווים באורכם. שלושת התיכונים במשולש נפגשים בנקודה אחת (לפי משפט צ'בה). נקודה זו, שהיא הממוצע של שלושת הקודקודים, היא מרכז הכובד של המשולש. נקודת המפגש מחלקת כל תיכון ביחס של 2:1 (כאשר החלק הארוך ליד הקודקוד והקצר ליד הצלע). הנקודה נמצאת על ישר אוילר. שלושת התיכונים מחלקים את המשולש לשישה משולשים שווי-שטח. סיבוב משולש אחד מכל זוג משולשים שלאורך כל אחת מצלעות המשולש, ב-180 מעלות סביב נקודת אמצע הצלע, מניב שלושה משולשים חופפים, אשר אורכי צלעותיהם הם כחלק הארוך של כל אחד משלושת התיכונים. מדיה וקבצים בנושא תיכון בוויקישיתוף תיכון במשולש, באתר לרגו (LerGO) תיכון, באתר MathWorld (באנגלית) Lee Sallows, A Triangle Theorem, Mathematics Magazine 87, 2014-12, עמ' 381–381 doi: 10.4169/math.mag.87.5.381
גובה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... גובה – מידתו של מרחק אנכי של עצם מנקודת ייחוס מסוימת. גובה האדם – המרחק בין תחתית כף הרגל לקצה ראש של האדם. גובה (גאומטריה) – קו העובר במצולע ויוצר זווית ישרה גובה (מוזיקה) – מונח המציין את התדירות של צליל. גובה פני הים גובה תנועות – מיקום הלשון ביחס לגג חלל הפה בעת הגיית תנועות. גדילת בעלי חיים: גדילה – צמיחת גוף היונקים לגובה צמיחה – תהליך הגדילה וההתפתחות של צומח גוּבּה – עיירה באזרבייג'ן גוֹבּה – עיר באתיופיה
גובה

גובה הוא מידתו של מרחק אנכי של עצם מנקודת ייחוס מסוימת. גובה נמדד ביחידות מידה לאורך, כגון מטר. שתי נקודות ייחוס נפוצות למדידת גובה: התנשאות – גובה של עצם ממישור כלשהו שהעצם נמצא עליו, למשל גובה של בניין מהקרקע שעליה הוא בנוי או גובהו של אדם מכפות רגליו ועד לראשו, שהוא למעשה גובהו מהרצפה שעליה הוא עומד. גובה מעל פני הים או גובה מתחת פני הים – משמש לציון גובהם של עצמים על פני כדור הארץ, כגון הרים או יישובים. יש להבחין בין גובהו העצמי של העצם ובין הגובה שבו הוא נמצא. בהתאם לכך משתנה גם נקודת הייחוס המשמשת לציון הגובה. כאשר מציינים שגובה המטוס הוא 10 מטרים, הכוונה היא למרחק האנכי בין הנקודה הנמוכה ביותר על פני המטוס, לבין הנקודה הגבוהה ביותר על פניו. נקודת ייחוס נוחה לצורך זה היא המשטח עליו המטוס חונה. כאשר מציינים שהמטוס טס בגובה 10,000 מטרים, הכוונה היא לגובה שבו הוא נמצא מעל פני הים. כדי לצין התייחסות לגובה שאינו עצמי משתמשים ברום. במקרים רבים, הרום מצין גובה שאינו עצמי, וביחס לפני הים. גובה משמש פעמים רבות למדידת שיאים ולקביעתם: האדם הגבוה ביותר, הבניין הגבוה ביותר, ההר הגבוה ביותר, המטוס שטס בגובה הרב ביותר וכדומה. מדידת גובהו של עצם בתנאים מסוימים אינה מבטיחה שהגובה יישמר בכל סביבה שהיא, או במילים אחרות, גובה אינו בהכרח ערך אבסולוטי אלא תלוי בסביבתו. דוגמה נפוצה היא מדידת גובהו של האדם: גובהו של אדם הנמדד בגובה פני הים יהיה קטן מגובהו של אותו אדם אם יימדד בסביבה חסרת כוח משיכה, בחלל למשל. את ההבדל בגבהים הנמדדים ניתן לראות כאשר מודדים את אותו אדם בעמידה ובשכיבה, והתוצאות שיתקבלו יהיו שונות. קו גובה גובה האדם מדיה וקבצים בנושא גובה בוויקישיתוף גובה, באתר MathWorld (באנגלית) הרצאה מצולמת של אוניברסיטת MIT המציגה ניסוי למדידת גובה האדם בשכיבה ובעמידה, יו טיוב
גנציאנה

גנציאנה (שם מדעי: Gentiana) הוא סוג צמח ממשפחת הערבזיים הכולל כ-400 מינים. מיני הגנציאנה נפוצים בכל האזורים האלפיניים בעולם ומתאפיינים בפריחה בשלל צבעים: כחול, לבן, צהוב ואפילו אדום (הרי אמריקה הדרומית). המינים הגדלים בחצי הכדור הצפוני ובמיוחד בהרי אירופה מצטיינים בפריחה כחולה שופעת. ביניהם המינים Gentiana Acualis ו-Gentiana-Clussi. ישנם מינים המצויים גם בהרים ההודו-סיניים, הרי צפון אפריקה (מרוקו - Gentiana Verna) ובהרי דרום-מערב אסיה כולל הרי המזרח התיכון: טורקיה, איראן, סוריה עיראק ואפגניסטן. בין המינים הגדלים במזרח התיכון נמצאים בין השאר Gentiana Verna ,Gentiana Septemfida ,Gentiana Olivieri ו-Gentiana Cruciata. למרות הקושי הרב בגידולו התרבותי, מספר מינים מצאו את מקומם בגידול תרבותי במיוחד בגינות מסלעים: Gentiana Acualis ו-Gentiana Verna, כאשר המין Gentiana Acualis מצטיין בעמידות ליובש. הצמח משמש גם מקור לתרופות שונות, ובמיוחד המין Gentiana Lutea. גנציאנה, באתר ITIS (באנגלית) גנציאנה, באתר NCBI (באנגלית) גנציאנה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) גנציאנה, באתר Tropicos (באנגלית) גנציאנה, באתר GBIF (באנגלית) גנציאנה, באתר IPNI (באנגלית) גנציאנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מחוזות נגורנו קרבאך

נגורנו קרבאך הוא חבל ארץ באזרבייג'ן שהכריז באופן חד צדדי על עצמאותו כרפובליקה של נגורנו קרבאך. במהלך הקרבות, לשליטת ממשל החבל הועברו שטחים שקודם לא נכללו באזור האוטונומי, ולעומת זאת חלק מהשטח של האזור האוטונומי המקורי נכבש על ידי צבא אזרבייג'ן. מבחינה מנהלית נגורנו קרבאך מחולקת ל-7 מחוזות ( район, ראיון) ועיר בעלת מעמד מיוחד. בעקבות מלחמת נגורנו קרבאך השנייה שטחים נרחבים חזרו לשליטת אזרבייג'ן. לאחר סיום הלחימה שטח של נגורנו קרבאך בשליטה ארמנית היה קטן מהשטח שהיה באזור אוטונומי בתקופת ברית המועצות.
טורי ספלינג

ויקטוריה דייבי "טורי" ספלינג (באנגלית: Victoria Davey "Tori" Spelling; נולדה ב-16 במאי 1973) היא שחקנית יהודיה-אמריקאית. ספלינג ידועה בעיקר מתפקידה כדונה מרטין בסדרת הנעורים בוורלי הילס 90210, אותה הפיק אביה אהרון ספלינג. ספלינג נולדה בלוס אנג'לס, קליפורניה, לקנדי ואהרון ספלינג, שניהם יהודים. אחיה רנדי ספלינג גם כן שחקן, ואף שיחק בבוורלי הילס 90210 במספר פרקים. ספלינג הייתה נשואה לשחקן דין מקדרמוט ולהם חמישה ילדים. בשנת 2023, לאחר 17 שנות נישואים, הודיעו בני הזוג על פרידה. לאחר השתתפות בתפקידים טלוויזיוניים קטנים, פריצתה של ספלינג כשחקנית הייתה בשנת 1990, בתפקיד דונה מרטין בסדרת הנעורים "בוורלי הילס 90210", בהפקתו של אביה. תפקיד זה הפך אותה לידוענית. בשנים 2008–2009 חזרה ספלינג לתפקיד דונה מרטין בשני פרקים בסדרת הטלוויזיה 90210, המבוססת על הסדרה "בוורלי הילס 90210". בשנת 2019 השתתפה בסדרה בוורלי הילס 90210. מאז 2006 מככבים טורי ספלינג ובן זוגה דין מקדרמוט בתוכנית מציאות המבוססת על חייהם. ב-2009 פרסמה ספלינג ספר אוטוביוגרפי. שמו, "sTORI Telling", הוא משחק מילים על שמה. הספר הגיע למקום הראשון ברשימת רבי-המכר של הניו יורק טיימס.[דרוש מקור] בשנת 2024 לוהקה לעונה ה-33 של "רוקדים עם כוכבים" בארצות הברית. היא ואנה סורוקין היו למודחות הראשונות של העונה. מדיה וקבצים בנושא טורי ספלינג בוויקישיתוף טורי ספלינג, ברשת החברתית פייסבוק טורי ספלינג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טורי ספלינג, ברשת החברתית אינסטגרם טורי ספלינג, ברשת החברתית Goodreads טורי ספלינג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טורי ספלינג, באתר AllMovie (באנגלית) טורי ספלינג, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) טורי ספלינג, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) טורי ספלינג, באתר MusicBrainz (באנגלית) טורי ספלינג, באתר Discogs (באנגלית) טורי ספלינג, באתר People דודי כספי, לוס אנג'לס‏, ד"ש מהניינטיז: ריאיון עם טורי ספלינג וג'ני גארת', באתר וואלה, 8 בספטמבר 2014 עומר דניאל, אחרי 17 שנות נישואים: טורי ספלינג ודין מקדרמוט מתגרשים, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏ Emily Longeretta, ‘Dancing With the Stars’: Hollywood Night Sends Home Two Celebs in First Double Elimination of Season 33, Variety, ‏2024-09-25 (באנגלית אמריקאית)
רוח אחרת

"רוח אחרת: 12 אמנים ישראלים" היא תערוכה שאצרה שרה ברייטברג-סמל והתקיימה במוזיאון תל אביב בנובמבר 1981. בתערוכה הציגו תריסר אמנים "המתמודדים עם הבעיות של האמנות מעבר ולאחר האמנות המושגית, והמנסים כל אחד בדרכו הוא ליצור אמנות אחרת" (מדברי מנהל מוזיאון ת"א, מארק שפס, בפתח הקטלוג). התערוכה נועדה לסמן את השינויים הרדיקליים באמנות שנות השמונים, בעקבות התרחשויות דומות בעולם (בארצות הברית – פרנק סטלה, לינדה בנגליס וג'וליאן שנאבל; בגרמניה – אנסלם קיפר, וגיאורג בזליץ; באיטליה – אנצו קוקי, פרנצ'סקו קלמנטה, סנדרו קיה, ומימו פלדינו). בתערוכה הוצגו התופעות השונות, שהרכיבו את אותה "רוח אחרת": החזרה לציור, האנטי-פורמליזם, החזרה לדימוי, והגישה החדשה לרומנטיקה, לאקספרסיוניזם, ולפרימיטיביזם. המציגים בתערוכה: רונית איגר, לארי אברמסון, ציבי גבע, תמר גטר, משה גרשוני, מיכל נאמן, מרים נשרי, מרים נייגר-פליישמן, מיכאל קובנר דבורה שניידר, שאול שץ.