laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
עמי שלף

עמי שלף (20 בספטמבר 1936 – 24 בדצמבר 1988) היה כדורסלן ישראלי ששיחק בעמדת הסנטר בהפועל גבעת ברנר, הפועל תל אביב ונבחרת ישראל. שלף, שהיתמר לגובה של 1.94 מטר, הופיע 56 פעמים במדי נבחרת ישראל. שלף נולד בחיפה, ובצעירותו היה שחיין מצטיין. הוא שיחק כדורסל ובמקצועו היה מורה לחינוך גופני. בשנים 1958–1964 היה שלף מהשחקנים הבולטים של הפועל גבעת ברנר. בעונת 1959 הוכתר כמלך הסלים של הליגה. בשנת 1961 הגיע לגמר גביע ריד לאחר שקבוצתו גברה במפתיע על הפועל תל אביב. באוקטובר 1964 עבר שלף להפועל תל אביב. שלף שיחק במשך 11 עונות בליגה הלאומית, בהן שש עונות בגבעת ברנר, וחמש עונות בהפועל תל אביב, עימה זכה באליפויות בשנים 1965–1966. הוא רשם 190 הופעות בליגה, בהן קלע 2,740 נקודות. במקביל שיחק שלף במדי נבחרת ישראל בשנים 1960-1967. בשנת 1962 הוא צורף למכבי תל אביב כשחקן חיזוק במשחקה נגד פולין. בשנת 1968 פרש ממשחק והחל לאמן נבחרות שונות. בתחילת 1969 החל לאמן את נבחרת ההתיישבות העובדת. באוקטובר 1969 הוא אימן את שער הנגב. ביולי 1970 נתמנה למאמן הפועל פתח תקווה. בשנת 1972 החל שלף לאמן את הפועל תל אביב. באוקטובר 1975 החל לכהן כרכז הכדורסל של הפועל ובמקביל כיהן כיושב ראש הוועדה המקצועית באיגוד הכדורסל, ויושב ראש ועד העובדים של הפועל. בשנת 1985 מונה לנציג ישראל בוועדת פיב"א לקט סל. בשנת 1985 מונה למנהל אגף הספורט באיגוד הפועל ובנובמבר 1985 נבחר ליו"ר התאחדות הספורט. בניו אורי וגור שלף היו כדורסלנים אף הם, ובתו, אלה, נשואה לכדורסלן העבר אורן אהרוני. בנו הבכור ענבל שלף הוא בנו מנישואיו הראשונים. שלף נפטר ממחלת הסרטן בגיל 52. פרופיל, באתר פיב"א עמי שלף באתר "כדורסלע" עמי שלף באתר "ספסל" סלי מוסקבה, מעריב, 28 במאי 1965 הפועל משמה"ע זכה בגביע בן עזרא להתישבות העובדת, דבר, 9 בנובמבר 1958 הפועל ומכבי ת"א, הפועל חולון, מכבי מוצקין-לחצי־גמר בכדורסל, דבר, 25 בינואר 1959 יהושע כהנא, בכדורסל הישראלי אין כל חדש, דבר, 17 בינואר 1960 הכדורסל הישראלי גילה סימני "התאבנות" בעונה שנסתיימה, מעריב, 29 ביולי 1962 משה לרר, עולים ויורדים בליגה לכדורסל, מעריב, 14 בינואר 1960 גביע ריד שנה נוספת אצל מכבי ת"א, מעריב, 8 באוקטובר 1961 יהושע כהנא, עונת הכדורסל תפתח הערב בסימן נסיגה, מעריב, 9 באוקטובר 1964 כדורסלני ישראל יוצאים ביום ד', דבר, 23 באפריל 1961 יהושע כהנא, המחליפים הנחילו ליוגוסלביה הפסד ראשון מאליפות העולם, מעריב, 22 בספטמבר 1963 נבחרת הכדורסל של ישראל, חרות, 2 ביוני 1964 16 נשארו בסגל הכדורסל, מעריב, 9 באוקטובר 1966 לאחר 7 שנים פרש שלף מנבחרת הכדורסל, דבר, 20 באוגוסט 1967 אחרי ארבע שנים - מכבי ת"א גבר שוב על פולין, מעריב, 20 בדצמבר 1962 שלף - מאמן ההתישבות העובדת, דבר, 10 בפברואר 1969 קבוצת הכדורסל של מכבי פתח תקווה, מעריב, 12 באוקטובר 1969 שלף יאמן את כדורסלני הפועל פתח תקוה, דבר, 9 ביולי 1970 עמי שלף נתמנה מאמן, מעריב, 7 באוגוסט 1972 העלאת הרמה - באמצעות "חריש" באוכלוסיה העירונית, דבר, 19 באוקטובר 1975 ברוך דגון, אין מנוס מצמצום הפליי אוף ועריכתו עם 4 קבוצות, דבר, 14 במאי 1978 אהרן להב, שמירה על ההגמוניה בכדורסל האירופי, דבר, 14 ביוני 1981 עתודה מחוזקת במכביה, מעריב, 26 ביוני 1985 שמואל טל, עמי שלף - רכז כדורסל ויו"ר ועד עובדים בהפועל, דבר, 22 באפריל 1979 הירידה לדרג ב' תעלה לכדורסל 50 אלף דולאר, מעריב, 20 ביוני 1985 ברוריה ביגמן, אופק: ההסתדרות תעזור; קיסר: לא דובים ולא יער; אבימור: לי אין כסף, מעריב, 31 ביולי 1985 סוף סוף יושב־ראש חדש להתאחדות לספורט: עמי שלף, מעריב, 27 בנובמבר 1985 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אברהם שניאור

אברהם שניאור (9 בדצמבר 1928 – 23 בפברואר 1998) היה כדורסלן ישראלי ששיחק בעמדת הסנטר. שניאור, שיחק כשחקן פנים והיתמר לגובה של 1.86 מטר. הוא היה לקפטן הראשון של נבחרת ישראל, במדיה הופיע 29 פעמים, ושימש גם כקפטן מכבי תל אביב. בצעירותו היה שניאור ספורטאי רב תחומי, והצטיין גם בענפי האתלטיקה הקלה והכדוריד, ואף היה אלוף ישראל לנוער בהדיפת כדור ברזל והטלת כידון. שניאור החל את הקריירה כשהיה בן 16 כשהחל לשחק במדי קבוצת הבוגרים של מכבי תל אביב. הוא שיחק במדי נבחרת ישראל שהשתתפה בטורניר הכדורסל באולימפיאדת הלסינקי (1952) ושסיימה במקום החמישי באליפות אירופה בכדורסל 1953 והיה השחקן המצטיין של הנבחרת בטורניר. שנה לאחר מכן באליפות העולם בכדורסל 1954, סייע לנבחרת לסיים במקום השמיני. לאחר פרישתו ממשחק פעיל, שימש שניאור כמאמן בהפועל חיפה, לתקופה קצרה, ואף ישב בבית סוהר לאחר שהורשע בזיוף שטרות. ב-10 בינואר 2013, לפני משחקה של מכבי תל אביב נגד פנרבחצ'ה במסגרת היורוליג הוענק לנכדו של אברהם שניאור פרס לאות הוקרה על שנותיו במכבי תל אביב. הפרס הוענק על ידי קבוצת מכבי תל אביב, כמו כן הועלה לגג היכל יד אליהו דגל עם מספרו של אברהם שניאור באותן השנים - 3. פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org פרופיל, באתר פיב"א אברהם שניאור, על ותיקים וצעירים, מעריב, 4 בינואר 1959 פרופיל באתר "כדורסלע" ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קונבאייר F-106 דלתא דארט

קונבאייר F-106 דלתא דארט הוא מטוס יירוט על-קולי מהדור השני וחלק ממטוסי סדרת המאה שפותח על ידי חברת קונבאייר בארצות הברית באמצע שנות ה-50. המטוסים הראשונים נכנסו לשירות באוקטובר 1959, והתמידו בשירות עד 1988. חיל האוויר האמריקאי היה המפעיל העיקרי של כלי הטיס, ובשיא השימוש בו הופעלו 13 טייסות בו זמנית. המטוס הוא פרי פיתוחו של מטוס קודם של החברה, הקונבאייר F-102 דלתא דאגר. פיתוחו של ה-F-106 דלתא דארט החל בעקבות בקשת חיל האוויר האמריקאי למיירט על קולי בעל יכולת טיסה במהירות 2 מאך בגובה 35,000 רגל (10,670 מטרים). כמו כן, נדרש כי למטוס תהיה יכולת לפעול בכל מזג אוויר וסייג רום של 70,000 רגל (21,335 מטר). במהלך טיסת המבחן הפגין המטוס ביצועים מאכזבים, וחיל האוויר האמריקאי כמעט והחליט על ביטול הפיתוח. במקום ביטול התוכנית, צומצמה הזמנתם של כ-650 מטוסים כדי לחסוך בהוצאות, כך שבמקום 1,000 כלי טיס מתוכננים, נרכשו רק 350. מתוך 350 המטוסים שנרכשו, 277 מתוכם היו מדגם A ו-63 מתוכם היו מדגם האימון B, הדו-מושבי. התאמה טובה יותר של ה-F-106, מקודמו, ה-F-102 לחוק השטחים האווירודינמי החיוני, בתוספת שיפורים שבוצעו במנוע ואוויוניקה הביאו את המטוס לסטנדרט הרצוי, והמטוס נכנס לשירות פעיל באוקטובר 1959. המטוס זה היה מהמטוסים היחידים שהפעילו את רקטת האוויר-אוויר הגרעינית, AIR-2 ג'יני. המטוס הוצב באלסקה, איסלנד, ארצות הברית, ולפרקים גם בגרמניה ובקוריאה הדרומית. קונבאייר F-102 דלתא דאגר סדרת המאה מדיה וקבצים בנושא קונבאייר F-106 דלתא דארט בוויקישיתוף אתר על המטוס חיל האוויר האמריקאי – 1987, משמר האוויר הלאומי האמריקאי – 1988, NASA – ‏1998 Baugher, Joe. "F-106 Squadron Assignments."
Workgroup

Workgroup (מילולית מאנגלית: קבוצת עבודה) הוא המונח בו משתמשות חברת מיקרוסופט, חברות מחשבים אחרות ובעקבותיהן הקהל הרחב, לתיאור רשת מחשבים בטכנולוגיית עמית לעמית (P2P). מערכת ההפעלה של מיקרוסופט למשל מאפשרת הרשאת גישה לקבצים, מדפסות, חיבורי אינטרנט ומשאבים משותפים אחרים לכל אחד מחברי קבוצת העבודה. בתחילת שנות ה-90 הוציאה מיקרוסופט גרסאות Microsoft Windows מסדרת Microsoft Windows 3.x שנקראו Windows for Workgroups על מנת להדגיש את תכונת שיתוף המשאבים לקבוצות עבודה שנכללו בהן. בין יתרונות המערכת: נוחות השימוש, העובדה שכל המחשבים החברים ברשת הם "עמיתים" ואין לאף מחשב שליטה על מחשב אחר ברשת. עלו מספר חסרונות כמו חוסר האפשרות להגן באמצעות סיסמה, הגבלה בכמות המחשבים שיכולים להות חברים באותה רשת והעובדה שכל המחשבים חייבים להיות על אותה רשת. Workgroup ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שטח פנים סגולי

שטח פנים סגולי הוא שטח פנים ליחידת מסה, או ליחידת נפח, של חומר. המונח משמש בעיקר לתיאור אבקות וחומרים ספוגיים. שטח הפנים הסגולי של חומר קובע עד כמה החומר חשוף לסביבתו, ולכן קובע עד כמה החומר יגיב עם גזים או נוזלים עימם הוא בא במגע. לדוגמה, חומר עם שטח פנים סגולי גבוה יספח אליו בקלות מים או חמצן. חומר שבבסיסו הוא דליק, יהיה דליק בהרבה עם שטח פנים גבוה. עבור חומר עם חלקיקים בצורה כלשהי קבועה, שטח הפנים הסגולי גדל ביחס הופכי לגודל החלקיקים. לדוגמה אם החומר מורכב מחלקיקים כדוריים זהים, הקטנת הרדיוס פי שניים תגדיל את שטח הפנים הסגולי פי שניים. קיימות מספר שיטות מדידה לשטח פנים סגולי, אולם לא קיימת שיטה ישירה המתאימה לכל חומר. אחת השיטות הנפוצות מסתמכת על ספיחת גז חנקן, תוך שימוש בחומר שהוא נקי מחנקן והנחה של כמות החנקן ליחידת שטח הנספחת לחומר. דוגמה לשטח פנים סגולי.
לוסטיג

לוסטיג הוא שם משפחה ממקור גרמני שפירושו "מצחיק", "משעשע" וגם "שמח". האם התכוונתם ל... מכון לוסטיג – שלוחה חרדית לבנות ברמת גן של בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים תיכון לוסטיג – בית ספר תיכון חרדי ברמת גן לוסטיג (ספר) – רומן מאת אדם ברוך אישים: איתן לוסטיג – מנצח מקהלה ותזמורת ישראלי אמיר לוסטיג – אומן חושים ישראלי ארז לוסטיג – כדורסלן ישראלי ארנושט לוסטיג – סופר, תסריטאי ומחזאי צ'כי יהודי ברנקו לוסטיג – מפיק קולנוע קרואטי יהודי ג'ורג' לוסטיג – מתמטיקאי יהודי אמריקאי, יליד רומניה גילי לוסטיג – מנכ"ל הוועד האולימפי בישראל דפנה לוסטיג – שדרנית רדיו ומנחת טלוויזיה ישראלית ויקטור לוסטיג – נוכל שהורשע בהונאה ונודע בתור "האיש שמכר את מגדל אייפל פעמיים" ולטר לוסטיג (גר') – מנהל בית החולים היהודי בברלין רוברט ("בובי") לוסטיג – שמו המקורי של ירחמיאל רם ירון, פעיל ציוני, מראשוני משטרת ישראל ודיפלומט ישראלי מיקאל לוסטיג – כדורגלן שוודי שמחה לוסטיג – יהלומן וספורטאי ישראלי שמרית לוסטיג – שחקנית ישראלית
תיכון לוסטיג

תיכון לוסטיג הוא בית ספר תיכון חרדי לבנות ברמת גן. נקרא על שם מייסדו הרב שאול לוסטיג. התיכון נוסד בשנת 1960 על ידי הרב שאול לוסטיג, איש חינוך חרדי יוצא גרמניה. לאחר פטירתו התמנה חתנו הרב בנימין מצגר כמנהל התיכון. חלק ניכר מבוגרות התיכון ממשיך במסגרת ההמשך של התיכון – "מכון לוסטיג". בשנת 2014 פרש לגמלאות המנהל הרב מצגר, הוא שימש כרב חינוכי של מכון לוסטיג, אך נפטר בשנת תשע"ט, זמן קצר לאחר פטירת רעייתו. את מקומו בניהול התיכון ממלא הרב משה לוסטיג, נכדו של המייסד. הבנות ההולכות לתיכון הן לרוב חרדיות אך ישנן גם דתיות. בניגוד לבתי ספר חרדיים אחרים תיכון לוסטיג מגיש לבגרות. קמפוס (מכון) לוסטיג הוא מסגרת המשך לתיכון לוסטיג, שהוקם בשנת 1989 ופועל כמוסד אקדמי לבנות בית יעקב - כשלוחה של המרכז האקדמי לב (לשעבר בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים). הקמפוס שוכן בבניין של תיכון לוסטיג ברמת גן ומהווה מסגרת המשך לרוב תלמידותיו. כמו כן לומדות בו תלמידות מסמינרים חרדיים ומתיכונים ממלכתיים דתיים. עד הקמתו התקיימו לימודי המשך על-תיכוניים בתחום ראיית חשבון ולאחר הקמתו נוספו בו לימודי מחשב. חלק משעות הלימודים מוקדש ללימודי מקצועות קודש.
כנסיית סנט קלמנט דיינס

כנסיית סנט קלמנט דיינס (באנגלית: St Clement Danes) היא כנסייה ברובע וסטמינסטר בלונדון. הכנסייה נמצאת בקרבת בתי המשפט המלכותיים ברחוב סטרנד. את הכנסייה הנוכחית בנה האדריכל סר כריסטופר רן ב-1682. המבנה נהרס במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה ושוקם על ידי חיל האוויר המלכותי בשנת 1958. אף ששם הכנסייה מופיע בשיר הילדים המפורסם "תפוזים ולימונים", אין מדובר בכנסייה זו. בשיר מדובר על כנסיית סנט קלמנט איסטצ'יפ הנמצאת בסיטי. את הכנסייה הראשונה באתר בנו הדנים שהתגוררו באזור זה של לונדון, בין הסיטי לרובע וסטמינסטר, במאה ה-9. בהיות הדנים יורדי ים, הם קראו לכנסייה על שם קלמנס הקדוש - הקדוש המגן על יורדי הים. הכנסייה נבנתה מחדש על ידי ויליאם הכובש ושוב בימי הביניים. את צריח הכנסייה הוסיף למבנה ג'יימס גיבס ב-1619. בסוף המאה ה-17 הייתה הכנסייה רעועה ביותר ולכן נהרסה עד היסוד ונבנתה מחדש על ידי האדריכל סר כריסטופר רן. במהלך הבליץ, ב-10 במאי 1941 נהרסה הכנסייה לחלוטין (למעט הצריח של גיבס וחלק מהקירות החיצוניים). בעקבות מסע התרמה של חיל האוויר המלכותי שוקמה הכנסייה ונחנכה מחדש ב-19 באוקטובר 1957. היא הפכה לכנסייה הרשמית של חיל האוויר. נערכים בה טקסי הזיכרון וההנצחה של החיל, ומצויות בה אנדרטאות רבות ליחידותיו. על פתח הכנסייה נכתב בלטינית: נבנתה על ידי כריסטופר רן 1682. נהרסה על ידי הברקים של לוחמת האוויר 1941. שוקמה על ידי חיל האוויר המלכותי 1958. מחוץ לכנסייה עומדים פסלים של שני ראשי חיל האוויר המלכותי בזמני מלחמה: ארתור האריס ויו דואודינג. על רצפת הכנסייה רשומים שמות 800 בסיסי חיל האוויר המלכותי, תחנותיו, פלוגותיו וטייסותיו, וליד הכניסה לכנסייה נמצא תג חיל האוויר. על רצפת המסדרון הצפוני כתובת הנצחה לחיילי חיל האוויר הפולני שלחמו לצד חיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה. ספר זיכרון בכנסייה מכיל את שמות כל אנשי חיל האוויר המלכותי שנפלו בעת מילוי תפקידם ואת אנשי הצוותים האוויריים של ארצות הברית שנפלו על אדמת בריטניה במהלך מלחמת העולם השנייה. ליד מזבח הכנסייה שלט ועליו שמות חיילי חיל האוויר שהוענקו להם עיטורי צלב ויקטוריה וצלב ג'ורג'. עוגב הכנסייה ניתן לה כמתנה על ידי חיל האוויר של ארצות הברית. חלק מריהוט הכנסייה הוא תרומות של חיל האוויר המלכותי האוסטרלי וחיל האוויר ההולנדי. מדיה וקבצים בנושא כנסיית סנט קלמנט דיינס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של כנסיית סנט קלמנט דיינס
ליונל שרייבר

ליונל שרייבר (באנגלית: Lionel Shriver; נולדה ב-18 במאי 1957) היא סופרת ועיתונאית אמריקאית. ליונל שרייבר נולדה בשם מרגרט אן שרייבר בגסטוניה שבקרוליינה הצפונית, לאב שהיה כומר פרסביטריאני. בגיל 15 שינתה את שמה הפרטי לליונל, משום שלא אהבה את השם שניתן לה, וכטומבוי הרגישה ששם גברי תואם אותה יותר. למדה בבארנארד קולג' ולאחריו באוניברסיטת קולומביה, שבה קיבלה תואר ראשון ותואר שני. התגוררה בניירובי, בבנגקוק, בבלפסט ובישראל (בקיבוץ דפנה, בתל אביב ובירושלים), ומאז שנות ה-90 היא מתגוררת בלונדון. נשואה לנגן הג'אז ג'ף ויליאמס. כעיתונאית כתבה בעיתונים וול סטריט ג'ורנל, Financial Times, הניו יורק טיימס וגארדיאן, ולשבועון האקונומיסט. שרייבר כתבה שבעה רומנים, שמהם שישה יצאו לאור (לאחד לא נמצא מו"ל), קודם שכתבה את הרומן "חייבים לדבר על קווין" (We Need to Talk About Kevin), שהביא לה את פרסומה. ספר זה יצא לאור בשנת 2003, ובשנת 2005 זיכה אותה בפרס אורנג'. זהו מותחן הבוחן את האמביוולנטיות האִמהית וחלקה בהחלטתו של גיבור הספר, קווין, לרצוח תשעה אנשים בבית הספר התיכון שבו למד. בשנת 2010 יצא לאור ספרה "עד כאן" (So Much for That) בספריה היא מעדיפה לעצב דמויות ש"קשה לאהוב אותן". רשימת ספריה: The Female of the Species‏ (1986) Checker and the Derailleurs‏ (1987) The Bleeding Heart‏ (1990) Ordinary Decent Criminals‏ (1992) Game Control‏ (1994) A Perfectly Good Family‏ (1996) Double Fault‏ (1997) We Need to Talk About Kevin‏ (2003) עברית: "חייבים לדבר על קווין". בשנת 2011 עובד לסרט באותו שם The Post-Birthday World‏ (2007) עברית: "העולם שאחרי יום ההולדת" So Much for That‏ (2010) עברית: "עד כאן". The New Republic‏ (2012) בספרה "עד כאן" מתחה ביקורת חריפה על מערכת הבריאות בארצות הברית. עמדה דומה הביעה גם בריאיון שנתנה. שרייבר חברה בארגון הבריטי Population Matters, החותר לצמצום הריבוי הטבעי. ביחס ל"משבר ההגירה באירופה", שרייבר סבורה כי אין זה משבר אלא "הנורמה החדשה". מדיה וקבצים בנושא ליונל שרייבר בוויקישיתוף מיה סלע, המציאות האכזרית של הסופרת ליונל שרייבר, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2012 Lionel Shriver, Novelist, Casarotto Ramsay & Associates רשימת הפרסומים של ליונל שרייבר, בקטלוג הספרייה הלאומית ליונל שרייבר, ברשת החברתית Goodreads על ספריה: דן לחמן, חייבים לדבר על קווין / ליונל שרייבר, באתר e-mago,‏ 1 בנובמבר 2009 שרה היל, אתך או בלעדיך, באתר הארץ, 4 באפריל 2007 - על "העולם שאחרי יום ההולדת" Lionel Shriver Shute, Jenefer. "Lionel Shriver". BOMB Magazine. Fall 2005. 26 July 2011. דניאל ג'ונסון (עורך כתב העת הבריטי Standpoint) , ‏"להגן על בשורת החירות המערבית", השילוח, גיליון 1, אוקטובר 2016
מיכאל קינטופף

מיכאל קינטופף (בגרמנית: Michael Kuehntopf‏; נולד ב-11 באוגוסט 1957 בדיסלדורף) הוא מלומד, היסטוריון, עיתונאי וסופר יהודי-גרמני-שווייצרי. הוא המפעיל של Jewiki, האנציקלופדיה המקוונת הגדולה ביותר (ויקי) ליהדות בשפה הגרמנית. הוא תושב עם משפחה בקנטון ברן (קנטון). כתב ספרים ומאמרים רבים ב"איד-וויקי" ביידיש. מדיה וקבצים בנושא מיכאל קינטופף בוויקישיתוף הספרייה הלאומית של גרמניה סופרים שווייצרים Jewiki ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ננה פון שלברוג

בריגיט קרוליין "ננה" פון שלברוג (בגרמנית: Nena von Schlebrügge; נולדה ב-8 בינואר 1941) היא דוגמנית לשעבר, פסיכולוגית ואשת עסקים אמריקאית ילידת מקסיקו, אמה של השחקנית זוכת פרס גלובוס הזהב, אומה תורמן. ננה פון שלברוג נולדה במקסיקו סיטי לאם שוודית, בירגיט הולמקוויסט (Birgit Holmquist‏; 1973-1911) ואב גרמני, קולונל ברון פרידריך קרל יוהנס פון שְלבְּרִיגה (Friedrich Karl Johannes von Schlebrügge‏; 1886–1954), אביה היה מלוכן וקצין פרשים בצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה ואיש עסקים ידוע בברלין שישב בכלא במהלך מלחמת העולם השנייה על כך שסירב להתגייס לצבא הנאצי ושהציל את חבריו היהודים. אמה הייתה דוגמנית בשנות ה-30, ששימשה כמודל עירום לפסל שניצב על הנמל בכפר הדייגים "סמייגהוק" (Smygehuk) שבדרום שוודיה. הוריה נישאו בכלא ואמה מימשה את זכותה כאזרחית שוודיה על מנת להוציאו משם, והזוג נמלט למקסיקו. שם נולדו ננה ואחיה ביורן. בנוסף יש לה אחות למחצה מנישואיו הקודמים של אביה שהיא סבתו מצד אביו של הכדורגלן מקס פון שלברוג. ב-1955 בגיל 14 התגלתה ננה פון שלברוג על ידי צלם המגזין ווג נורמן פרקינסון בעת שהייתה בחופשה בסטוקהולם, וב-1957 עברה להתגורר בלונדון על מנת לפתח את קריירת הדוגמנות שלה. היא זכתה להצלחה רבה, ואף הוזמנה על ידי איילין פורד, הבעלים והמייסדת של סוכנות הדוגמנות "Ford Models" היוקרתית לעבור לניו יורק ולהמשיך שם את עיסוקה בתחום האופנה. במרץ 1958, בגיל 17, היא עברה לניו יורק במהלך סופת השלגים שהתחוללה בעיר. היא נחשבה שם כאחת מדוגמניות העל המובילות בשנות ה-50 וה-60, והופיעה בין היתר במגזינים הנחשבים "הרפרס בזאר" ו"ווג" האמריקאי. ב-1967 שחקה פון שלברוג בתפקיד קטן בסרט "צ'או מנהטן" לצד אידי סדג'וויק, הסרט צולם במשך ארבע שנים שבמהלכן נעשו שינויים דרסטיים בעריכה שבמהלכן הוצאו רוב הסצנות וסצנות אלו הופיעו אך ורק בגרסת ה-DVD של הסרט. ב-1987 ייסדה ביחד עם בעלה, עם השחקן ריצ'רד גיר ועם המלחין פיליפ גלאס את מוזיאון "בית טיבט" בניו יורק המציג את התרבות וההיסטוריה של טיבט ואת המסורת הרוחנית שלה, ובשנים 1989–2002 שימשה כמנהלת המוזיאון. לאחר מכן הועבר התפקיד לבעלה. ב-2001 היא מונתה למנכ"לית של "Menla Mountain Retreat" מרכז ספא טיבטי בהרי קטסקיל. ב-1964 נישאה פון שלברוג לסופר ולמשורר טימותי לירי, חתונתם תועדה בסרטון דוקומנטרי קצר, הנישואים החזיקו מעמד שנה אחת, שאחריה הם התגרשו. ב-1967 היא נישאה לרוברט תורמן, נזיר בודהיסטי וסטודנט לבודהיזם אינדו-טיבטי. לזוג נולדו ארבעה ילדים, שלושה בנים ובת, השחקנית אומה תורמן. בניה הם: גנדן (1970), דצ'ן (1973) ומיפאם (1978). כל ארבעת ילדיהם נקראו על שמם של אלים הינדים. גנדן הוא מדריך יוגה ידוע בהוליווד. בשנים 1978-1973 התגורר הזוג במסצ'וסטס. במהלכן השלימה ננה תואר שני בחינוך ודוקטורט בפסיכיאטריה ובייעוץ פסיכולוגי. לפון שלברוג בת חורגת מנישואיו הראשונים של רוברט ליורשת חברת נפט, פרופסור מרצה באוניברסיטת קולומביה. פון שלברוג פעילה למען טיבט וכנגד שליטת הרפובליקה העממית של סין במדינה. מדיה וקבצים בנושא ננה פון שלברוג בוויקישיתוף ננה פון שלברוג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
ואו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אותיות: و (ואו) - האות ה-27 באלפבית הערבי דיגמא (נקראת גם "ואו") - אות באלפבית היווני שיצאה משימוש עוד בתקופה העתיקה אחר: קרב ואו – קרב שנערך בגינאה החדשה בשנת 1943, כחלק מהמערכה באסיה ובאוקיינוס השקט במלחמת העולם השנייה אות ה-!Wow – אות רדיו חזק שזוהה בשנת 1977 ונחשד שמקורו בחיים מחוץ לכדור הארץ ואו (עיר) – עיר הבירה של מחוז מערב בחר אל-ע'זאל שבדרום סודאן WWO – להקת ראפ פולנית WOW air – חברת תעופה איסלנדית וורלד אוף וורקראפט (נקרא בקיצור: WoW) - משחק תפקידים המוני מסוגת פנטזיה מאת חברת המשחקים Blizzard Entertainment באו ואו (ראפר)
Pidgin

Pidgin היא תוכנת מסרים מיידיים שזמינה עבור מערכות הפעלה רבות. Pidgin תומכת במספר מרובה של חשבונות מקבילים עבור מספר רב של רשתות ופרוטוקולים של מסרים מיידיים שונים. בתחילת דרכה, התוכנה הייתה ידועה כ-GAIM או כ-gAIM, שם המציין שזהו תחליף לתוכנת ה-AIM עבור סביבת GNOME. המונחים "AIM" ו-"Instant Messenger" שמורים לחברת AOL Time Warner ולכן Gaim לא הייתה רשאית להשתמש בהם. לאחר פרשה ארוכה של איומי תביעה מצד עורכי הדין של AOL, הפרויקט שינה את שמו ל־Pidgin (פידג'ין), שהיא מילה אשר משמעה היא ערבוב של מספר שפות אנוש. Pidgin היא תוכנה חופשית הזמינה תחת רישיון GPL. התוכנה נכתבה במקור על ידי מארק ספנסר עבור מערכות הפעלה דמויות יוניקס, אך כיום היא זמינה גם ל־Windows, לינוקס, FreeBSD, MacOS, SkyOS, Trolltech, ו-Qtopia. AOL Instant Messenger (דרך פרוטוקול OSCAR או פרוטוקול TOC) Gadu-Gadu ICQ (בעזרת פרוטוקול OSCAR) IRC Jabber (XMPP)‎ MSN Messenger Novell GroupWise OpenNAP Yahoo! Messenger Zephyr SILC Google Talk, גרסת IM בלבד (על ידי שימוש בפרוטוקול Jabber) QQ (בעזרת תוכנה חיצונית http://openq.sourceforge.net/) השיחות מתבצעות בחלונות ו/או בכרטיסיות ניתן להתחבר למספר חשבונות בלתי מוגבל בעת ובעונה אחת שקיפות של החלונות (על ידי Plugin) חלוקת רשימת האנשים לקבוצות תיעוד השיחות בחירת ערכות נושא וצלילים תמיכה בהצפנת השיחות ב־PGP וב־RSA קיימת הרחבה בשם PhoneGaim המאפשר לנהל שיחות קוליות על ידי VoIP אתר האינטרנט הרשמי של Pidgin (באנגלית) אתר הבית של Pidgin דף הפרויקט Pidgin ב־Sourceforge.net גרסת Gaim עבור Qtopia WebGaim
כנסיית סנט קלמנט איסטצ'יפ

כנסיית סנט קלמנט איסטצ'יפ (באנגלית: St Clement Eastcheap) היא כנסייה בסמטת קלמנט, באזור איסטצ'יפ של הסיטי של לונדון. במקום בו נמצאת הכנסייה, עמדה כנסייה החל מהמאה ה-11 אשר נשרפה במהלך השרפה הגדולה של לונדון ב-1666 והוקמה מחדש על ידי האדריכל סר כריסטופר רן. הכנסייה נזכרת בשיר הילדים הידוע "תפוזים ולימונים" (למרות הסברה כי הכנסייה הנזכרת בשיר היא כנסיית סנט קלמנט דיינס בווסטמינסטר). מדיה וקבצים בנושא כנסיית סנט קלמנט איסטצ'יפ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של כנסיית סנט קלמנט איסטצ'יפ ערך זה הוא קצרמר בנושא כנסיות ובנושא לונדון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אליס (סביבת פיתוח)

אליס (Alice) היא סביבת פיתוח תלת-ממדית חינמית, שנועדה לקדם את הוראת מדעי המחשב, בדגש על תכנות מונחה עצמים (Object-Oriented) לתלמידי חטיבת ביניים ותיכון. סביבת Alice מאפשרת יצירת אנימציות גרפיות תלת-ממדיות (סרטונים ומשחקים אינטראקטיביים), בקלות ובמהירות, תוך שימוש בספרייה עשירה של מודלים תלת-ממדיים קיימים במגוון נושאים. אליס כוללת יכולות תכנות מתקדמות של תכנות מונחה עצמים תוך שימוש בעורך (editor) גרפי המבוסס על עיקרון גרור ושחרר, המבטל את האפשרות לשגיאות תחביר (syntax errors) בתכנות. שפת אליס פותחה באוניברסיטת קרנגי מלון, על ידי קבוצת מחקר בהובלת רנדי פאוש. השם Alice הוא מחווה ליצירה "הרפתקאות אליס בארץ הפלאות". אליס פותחה במימון ממשלת ארצות הברית כדי לתת מענה לירידה מתמדת באחוז התלמידים בחינוך העל-יסודי הבוחרים ללמוד מדעי המחשב ולשיעור הנמוך של תלמידים המתמידים בלימודים אלה. שפת אליס מאפשרת לימוד תכנות בצורה מהנה, על ידי יצירה של אנימציות ומשחקים, ובכך מנגישה את התכנות גם לאוכלוסיות שבאופן טבעי לא נמשכו למדעי המחשב. השפה יוצרת המחשה פשוטה ואינטואיטיבית של עקרונות רבים של תכנות מונחה עצמים, ותכנות מבוסס אירועים (event-driven). מחקרים הראו כי רמת ההישגים של תלמידים שהשתמשו באליס עלתה משמעותית ואחוז התלמידים שהמשיכו לקורס המשך במדעי המחשב עלה דרסטית (מ-47% ל-88%). בשני המקרים השיפור המשמעותי ביותר היה אצל תלמידים שהוגדרו בסיכון גבוה לנשירה (ללא ניסיון מוקדם בתכנות, וללא רקע מתמטי חזק). אליס פותחה תוך מחשבה על הצרכים והאילוצים של בתי ספר: סביבת אליס (בגרסה 2.4) ניתנת להפעלה ללא צורך בהתקנה (תוכנה ניידת - פשוט מעתיקים את הקבצים לדיסק). התוכנה היא חינמית - דבר המאפשר התקנתה על כל מחשב בית ספר, וכן מאפשר לתלמידים לעבוד גם בבית. סביבת אליס עובדת היטב גם על מחשבים ישנים יחסית (אינה מחייבת חומרה חזקה במיוחד), ורצה גם ב-WINDOWS (כולל WINDOWS 8) וגם ב-MACINTOSH. קיימים מספר ספרי הדרכה (באנגלית) אותם ניתן לרכוש, המלווים בקובצי הדגמה אותם ניתן להוריד חינם. קיימים חומרי הדרכה (מצגות, תרגילים פתורים וכו') הפתוחים להורדה עבור מורים. קיים פורום לתמיכה ולהחלפת פרויקטים וחומרים. כל ספרות ההדרכה מבוססת על גרסה 2 (תת-הגרסה העדכנית ביותר היא 2.4.3), כולל קובצי הדגמה, ספרות, מדריכי משתמש וכולי. גרסה 3.1 (בטא) יצאה באוגוסט 2012. הגרסה כוללת ממשק משתמש משופר אך לא כל היכולות של גרסה 2 קיימות בה. בנוסף גרסה 3 אינה מסוגלת לקרוא קבצים של גרסה 2 (עליהם מבוססים כל חומרי ההדרכה כיום), דבר העשוי לעכב את המעבר אליה. אליס 2.4 אינה תומכת בעברית (למעט יכולת להציג אותיות עבריות באלמנטים של 3D-Text, וגם זה ללא תמיכה בכתיבה מימין לשמאל). יתר על כן, אם משתמשים באותיות עבריות עבור שמות אובייקטים באליס 2.3, הדבר יגרום לקובץ להפגם (corruption) בעת השמירה לדיסק ברמה שלא ניתן לקרוא אותו יותר. אליס 3.1 תומכת בעברית ברמה בסיסית. טקסט שהדמויות אומרות/חושבות (בתוך "בועות" כמו בקומיקס) תומך בעברית ומוצג מימין לשמאל אבל שילוב סימני פיסוק או עברית-אנגלית הוא בעייתי. טקסט בתוך אלמנטים של 3D-Text יכול להיות באותיות עבריות, אך מוצג משמאל לימין (המילה שלום תוצג "םולש"). אתר האינטרנט הרשמי של אליס אתר Alice תוכנית לימודי תכנות לילדים בסביבת אליס Alice EULA Alice Downloads Alice: A Fresh Approach to Teaching Computer Science, מצגת מחקרים, באתר אליס חומרי הדרכה, באתר אליס פורום, באתר אליס
מרכז לתלמידים מחוננים - מזרח ירושלים

מרכז לתלמידים מחוננים – מזרח ירושלים (בערבית: بالعربيه: مركز للطلاب الموهوبين - شرقي القدس) הוא מוסד רשמי של משרד החינוך תחת ההנחיה והפיקוח של האגף למחוננים ומצטיינים ובשיתוף עם מנח"י (מינהלת חינוך ירושלים) של עיריית ירושלים. המרכז שוכן בהר הזיתים במבנה בית הספר התיכון א-טור לבנים שבשכונת א-טור. המרכז מהווה מסגרת העשרה לתלמידים מבתי ספר ממלכתיים רשמיים ממזרח ירושלים אשר אותרו כמחוננים. המרכז מאפשר לאותם תלמידים ללמוד במסגרת ייחודית המותאמת לצורכיהם וליכולותיהם, להעצים ולהוביל תרבות שבה מצוינות אישית ואנושית ערך מרכזי תוך רגישות ומחויבות לחברה. מטרת המרכז היא להעניק לתלמידים מחוננים ממזרח ירושלים מסגרת לימודים מעשירה, מפתחת ותומכת, שתאפשר להם ללמוד ולהתפתח בהתאם לכישוריהם ואפיוניהם המיוחדים באווירה חופשית ומחייבת כאחת. הלימודים במרכז מתקיימים במסגרת יום העשרה שבועי, ובשאר ימות השבוע התלמידים לומדים בבתי הספר הרגילים שלהם. תוכנית הלימודים במרכז מותאמת לצורכיהם וליכולותיהם של התלמידים המחוננים, ונלמדת בדרכי הוראה מגוונים ובתחומי דעת ונושאים שאינם כלולים בתוכנית הלימודים הפורמלית, כולל אומנויות, הומניסטיקה, מדעים מדויקים ועוד. בין הקורסים הנלמדים במרכז: עיתונאות וצילום, הזמנה לעולם השחמט, כימיה בגישה חוקרת, גאוגרפיה וטבע של הארץ, ביומימטיקה, כתיבה יוצרת. השיעורים כוללים דיונים, סדנאות חקר, קבוצות חשיבה והתנסויות אישיות וקבוצתיות. מחוננות מחוננות בישראל מסגרות לימוד למחוננים - אגף לתמידים מחוננים ומצטיינים