laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פדה בשלום

פדה בשלום הוא ניגון חב"די שחובר לרגל חג הגאולה. בשעה שבאו להודיע לאדמו"ר הזקן על שחררו מהכלא הוא אחז בספר תהילים בפרק נ"ה בפסוק י"ט במילים "פדה בשלום נפשי", במשך השנים הלחינו החסידים ניגון מתחילת אותו פסוק ועד סוף הפרק, ניגון זה נוהגים לנגן בעיקר בחג הגאולה י"ט כסלו, י' בכסלו, וי"ב בתמוז. יש הטוענים שהניגון הולחן על ידי "המקהלה" של חסידי האדמו"ר האמצעי, ויש אומרים שהוא הולחן בזמן מאוחר יותר. תחילת הניגון הוא בתנועה רגועה בשירת הודיה לה' על הנס, וכשמגיעים לסוף הפרק במילים "ואני אבטח בך" עולה השיר לתנועה של שמחה, כשעל מילות הסיום חוזרים מספר פעמים. פָּדָה בְשָׁלוֹם נַפְשִׁי מִקֲּרָב לִי כִּי בְרַבִּים הָיוּ עִמָּדִי. יִשְׁמַע אֵל וְיַעֲנֵם וְיֹשֵׁב קֶדֶם סֶלָה אֲשֶׁר אֵין חֲלִיפוֹת לָמוֹ וְלֹא יָרְאוּ אֱלֹהִים. שָׁלַח יָדָיו בִּשְׁלֹמָיו חִלֵּל בְּרִיתוֹ. חָלְקוּ מַחְמָאֹת פִּיו וּקֲרָב לִבּוֹ רַכּוּ דְבָרָיו מִשֶּׁמֶן וְהֵמָּה פְתִחוֹת. הַשְׁלֵךְ עַל יְהוָה יְהָבְךָ וְהוּא יְכַלְכְּלֶךָ לֹא יִתֵּן לְעוֹלָם מוֹט לַצַּדִּיק. וְאַתָּה אֱלֹהִים תּוֹרִדֵם לִבְאֵר שַׁחַת אַנְשֵׁי דָמִים וּמִרְמָה לֹא יֶחֱצוּ יְמֵיהֶם וַאֲנִי אֶבְטַח בָּךְ — ספר תהילים, פרק נ"ה, פסוקים י"ט–כ"ד בספר הניגונים חב"ד, "פדה בשלום" הוא ניגון מספר נ"ה (55). בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 הופיע הניגון באלבום "ניגוני חב"ד" 2 של ניח"ח בביצוע של אלי ליפסקר ומקהלת חסידי חב"ד, ב-2011 הופיע השיר באלבום משה לאופר מנגן חב"ד. השיר בוצע במהלך השנים גם על ידי אברהם פריד, אביתר בנאי, גיל עקיביוב, מוטי שטיינמץ, רובי בנט, מנדי ג'רופי, שמחה פרידמן ונמואל הרוש, יוסף קרדונר, הרב דב איסר הכהן קוק, אלי מרקוס, הרב אליעזר שלמה שיק ואחרים. ניגון לי"ב–י"ג תמוז הניגון מושר בהתוועדות אצל הרבי מנחם מנדל שניאורסון, לצפייה באתר בית חב"ד לפני התאונה בה נהרגו חסידיו הרבי מויז'ניץ שר 'פדה בשלום נפשי', אתר חרדים 10, ב' טבת תשפ"ג שמוליק קפלן, פדה בשלום, הללו - פודקאסט הניגונים של צמאה חג הגאולה של האדמו"ר האמצעי חג הגאולה של רבי יוסף יצחק שניאורסון פדה בשלום באלבום ניגוני חב"ד 2 בChabad.org. פדה בשלום ביוטיוב מוטי שטיינמץ פדה בשלום מתוך אירועי משיח בכיכר פדה בשלום נפשי, רובי בנט ותזמורתו, יוטיוב מנדי ג'רופי, שמחה פרידמן ונמואל הרוש בביצוע פדה בשלום נפשי, יוטיוב
יצחק (אלבום)

יצחק הוא אלבום הבכורה של המוזיקאי הישראלי יצחק קלפטר, אשר יצא לאור בתחילת שנת 1981, על ידי חברת התקליטים CBS ישראל. בשנת 1976 התפרקה להקת "כוורת", בה היה חבר קלפטר. פירוק הלהקה הוביל את קלפטר למשבר כלכלי, על רקע קשיים משפטיים ואיבוד ביתו. לאחר שנתיים, פנה אליו יהונתן גפן על מנת שישתתף במופעו "שיחות סלון". במהלך השתתפותו במופע, החל קלפטר לכתוב את שירי האלבום. במהלך המופע, פגש קלפטר את המפיק יוריק בן דוד מחברת התקליטים CBS ישראל, והציע לו שהחברה תפיק עבורו את אלבום הבכורה שלו. להפקת האלבום ועיבודו, גייסו קלפטר ובן דוד את המעבד ירוסלב יעקובוביץ'. קלפטר קרא לאלבום בשמו הפרטי לפי הצעה של אריק איינשטיין; הייתה זו מעין בקשה מהקהל להפסיק להשתמש בכינויו "צ'רצ'יל". קלפטר הלחין את מרבית שירי האלבום ולחלקם כתב את המילים, כשהכותבים הנוספים שהשתתפו באלבום היו יהונתן גפן, עלי מוהר והילה רז. השיר "אצל אברם", המתאפיין בסגנון הרית'ם אנד בלוז, הולחן על ידי מפיק האלבום ירוסלב יעקובוביץ' שגם השתתף בו בשירה, והוקדש לבעלים של מסעדת "כתר המזרח" המיתולוגית בה נהגו קלפטר ואריק איינשטיין לשבת ולאכול. על דף המילים בעטיפת האלבום כתב קלפטר: ”מוזיקה היא קשר יציב ודו־סטרי בין עולמנו הפנימי והעולם החיצוני הסובב אותנו”. בהקלטות האלבום השתתפו, בנוסף לקלפטר שניגן בגיטרה, גם מאיר ישראל בתופים וכלי הקשה, איתן גידרון בבס, אלונה טוראל בפסנתר חשמלי וסטרינגס, וירוסלב יעקובוביץ' בסקסופון וסטרינגס. אף על פי שכשל במכירות, האלבום הפך למצליח ביותר של קלפטר כאמן סולו ומספר שירים מתוכו זכו להשמעות רבות בתחנות הרדיו. שני שירים מתוך האלבום, "אני ואת אז" ו"נפגשנו", היו ללהיטים במצעדי הפזמונים, והצליחו להגיע לצמרת מצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. במצעד השנתי של התחנה, "אני ואת אז" הגיע למקום ה-11 ו"נפגשנו" למקום ה-21. כל השירים נכתבו והולחנו על ידי יצחק קלפטר (למעט היכן שמצוין אחרת).  תיעוד יוצרים של מפעל הפיס עם יואב קוטנר- יצחק קלפטר (הגרסה הארוכה), סרטון בערוץ "מפעל הפיס", באתר יוטיוב (אורך: 59:22) יעקב בר-און, תקליט־סולו ראשון ליצחק קלפטר־"צ'רצ'יל", דבר, 6 באוגוסט 1981 יצחק קלפטר: "נא לקרוא לי יצחק!", "העולם הזה", גיליון 2282 מ-27 במאי 1981, עמוד 86 ערן דינר, האהבה שלו, הגיטרה שלו, באתר הארץ, 26 בינואר 2005 עמי פרידמן, מהשת"פ עם אריק אינשטיין ועד הלהיט הגדול של כוורת: היצירות הגדולות של יצחק קלפטר, באתר ישראל היום, 9 בדצמבר 2022 אמיר שוורץ, צליל מכוון: השירים הגדולים של יצחק קלפטר, באתר ynet, 8 בדצמבר 2022 יצחק, באתר "פזמונט"
הרחובות ההם

הרחובות ההם הוא אלבום האולפן הרביעי של יצחק קלפטר. האלבום יצא בחודש מרץ של 1993, בהפקתו המוזיקלית של ירוסלב יעקובוביץ'. מתוך האלבום הצליחו השירים "צייד בודד" ו"הרחובות ההם". באלבום נכללה גרסה עברית לשירו של ג'ימי הנדריקס "Little Wing", שתרגם קלפטר כ"כנף קטנה". יצחק קלפטר - גיטרות, שירה אמיתי פריינטה - בס רוני צדיק - תופים, כלי הקשה משה לוי - קלידים ירוסלב יעקובוביץ' - סקסופון, הפקה יצחק קלפטר - מוזיקאי | דיסקוגרפיה | הרחובות ההם, ‏2021-07-25 Yitzhak Klepter - הרחובות ההם (באנגלית), נבדק ב-2022-12-11
ואסילי רץ

ואסילי (לאסלו) קרלוביץ' רץ (באוקראינית: Василь (Ласло) Карлович Рац, בהונגרית: Rácz László; נולד ב-25 במרץ 1961) הוא כדורגלן עבר סובייטי-אוקראיני ממוצא הונגרי ששיחק בעמדת הקשר, לאחר פרישה ממשחק פעיל עסק באימון. ואסילי רץ נולד בכפר פנצ'יקובו שבמחוז זקרפטיה במשפחה הונגרית. מגיל 10 למד בבית הספר לכדורגל בעיר וינוהרדיב ובהמשך - בפנימייה לספורטאים מחוננים בעיר לבוב. למד חינוך גופני במכללה בלבוב, במקביל ללימודים שיחק בקבוצות כדורגל מהליגה השנייה בברית המועצות. בשנת 1981 זומן לסגל קבוצת דינמו קייב, אז קבוצה בליגה הסובייטית הבכירה, בה שיחק את מרבית שנות הקריירה שלו. זכה עם הקבוצה ב4 אליפויות וב4 גביעי ברית המועצות. בשנת 1989 שיחק כמה חודשים בקבוצת אספניול הספרדית. את סוף הקריירה שלו עשה בקבוצת פרנצווארוש ההונגרית. ואסילי רץ שיחק גם בנבחרת ברית המועצות והשתתף עמה בשתי אליפויות עולם ובאליפות אירופה. במונדיאל 1986 לקח חלק בשלושה מתוך ארבעת משחקי הנבחרת בטורניר והבקיע שער אחד – במשחק נגד צרפת בשלב הבתים. ביורו 1988 השתתף בכל חמשת משחקי הנבחרת בטורניר והבקיע שער אחד – במשחק מול הולנד בשלב הבתים. במונדיאל 1990 השתתף במשחק אחד בלבד. היה זה גם משחקו האחרון במדי הנבחרת. לאחר פרישתו ממשחק פעיל עסק בתקופות יחסית קצרות באימון – היה עוזר מאמן של פרנצווארוש ההונגרית ושל דינמו קייב. בשנת 2011 היה ממלא מקום מאמן של קבוצת אובולון קייב. מקום שני באליפות אירופה - 1988 גביע אירופה למחזיקות גביע - 1986 אליפת ליגת העל הסובייטית - 1981, 1985, 1986, 1990 גביע ברית המועצות - 1982, 1985, 1987, 1990 אליפות הונגריה - 1991/1992 גביע הונגריה- 1991, 1993 מדיה וקבצים בנושא ואסילי רץ בוויקישיתוף ואסילי רץ, באתר Transfermarkt ואסילי רץ, באתר National Football Teams ואסילי רץ, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
חתולות הרעם

חתולות הרעם הוא סרט טלוויזיה קצר משנת 1998 שנכתב ובוים בידי עירית לינור, עם אורלי זילברשץ, שלום אסייג ורותם אבוהב בתפקידים הראשיים. הסרט נמנה עם סדרת "סיפורים קצרים על אהבה" של חגי לוי. זה סרטה הראשון של רותם אבוהב והיא מופיעה בתור רותם יטאח-אשבל. העלילה היא על תחרות כדורת (באולינג) בין שתי קבוצות ורומן שמתפתח בין קפטן הקבוצה המפסידה לקפטנית הקבוצה המנצחת. דינה (אורלי זילברשץ) היא קצינת משטרה בדרגת פקד. היא נקראת לתווך בסכסוך שכנים קולני (אותם משחקים אמנון לוי, כרמלה מנשה ושלי יחימוביץ') ופוקדת על כולם להתפזר אחרת תעצור אותם. דינה נמצאת במתח, היא ראש קבוצת הבאולינג "חתולות הרעם" שמתמודדת כבר חמש שנים בתחרות "יד הזהב" בנתניה מול קבוצת "מוסך קסוטו" שבראשה אלי קסוטו (שלום אסייג) ומפסידה כל פעם. בקבוצת "חתולות הרעם" נמצאים אחיה של דינה, גידי (אורי בנאי), אילנה (חלי גולדנברג), ואדים (ישראל דמידוב) ומלי (דפנה ארמוני). בין אורי (איציק קונפינו) ואילנה יש רומן חשאי אף על פי שהיא נשואה. מלי נמצאת בהיריון בחודש תשיעי והיא פסולה מן המשחק. בעקבות זאת, דינה בלחץ - חסר לה שחקן. שחקני קסוטו צוחקים על "חתולות הרעם". כולם גברים ואחד מהם, בני (דורון צברי), הביא לתחרות את ידידתו אושרית משולם (רותם אבוהב), אבל לא מרשה לה לשחק. אושרית מציעה את עצמה לדינה למרות שאין לה ניסיון, ודינה מקבלת אותה מחוסר ברירה ומתחילה לאמן אותה. הכרוז (אייל גפן) מכריז על תחילת התחרות. הפרס הוא גביע "יד הזהב" ונסיעה לנופש בים המלח. דינה ואלי מצליחים בתחילת התחרות להוריד את כל הפינים בזריקה אחת (סטרייק) והתחרות ממשיכה. קבוצתו של קסוטו מובילה, והתוצאה תלויה בזריקה של אושרית. מלי מבטיחה לאושרית שתקרא את בתה על שמה אם תנצח. אושרית זורקת ומשיגה "סטרייק" ו"חתולות הרעם" מנצחות. קסוטו, שהפסיד במשחק, ניגש לדינה ומזמין אותה לחתונת אחיו והיא לא מסרבת. "חתולות הרעם", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) חתולות הרעם, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית חתולות הרעם, באתר אידיבי
גרהרד הנפי

גרהרד הנפי (בגרמנית: Gerhard Hanappi;‏ 16 בפברואר 1929 – 23 באוגוסט 1980) היה קשר כדורגל אוסטרי שנחשב לאחד מגדולי הכדורגלנים האוסטרים בכל הזמנים. הנפי החל את הקריירה שלו באדמירה ואקר מדלינג, שם ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה ב-1947. לאחר מכן, הוא עבר לשחק ביריבה העירונית ראפיד וינה שם שיחק מ-1950 עד 1965. התקופה שלו בראפיד הייתה מוצלחת מוצלחת מאוד, שם הוא זכה באליפות אוסטריה 7 פעמים. הוא היה גם קפטן הקבוצה במשך שבע שנים ונבחר לקבוצת המאה של ראפיד ב-1999. הוא היה משחק בעיקר בכנף, אולם הרבגוניות שלו אפשרה לו לשחק בהצלחה בעמדות נוספות. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת אוסטריה בגיל 19 בנובמבר 1948 נגד שוודיה. הוא רשם במדיה הופעות במונדיאל 1954 בשווייץ, שם הגיעה הנבחרת למקום השלישי, וובמונדיאל 1958. הוא היה קפטן הנבחרת מ-1955 ואילך. המשחק הבינלאומי האחרון שלו היה בספטמבר 1962 נגד צ'כוסלובקיה. הוא רשם ב-93 הופעות וכבש 12 שערים. הוא החזיק בשיא ההופעות בנבחרת עד שאנטון פולסטר זכה בהופעה ה-94 שלו ביוני 1998. לאחר קריירת הכדורגל שלו עבד הנפי כאדריכל. הוא תכנן את אצטדיון ווסט בווינה, ששמו שונה לאצטדיון גרהרד לאחר מותו. הוא נפטר מסרטן ב-1980, בן 51. מועדונים הבונדסליגה האוסטרית בכדורגל (7): 1951, 1952, 1954, 1956, 1957, 1960, 1964 גביע אוסטריה (1): 1961 גביע זנטרופה (1): 1951 נבחרת מקום שלישי של מונדיאל: 1954 מדיה וקבצים בנושא גרהרד הנפי בוויקישיתוף גרהרד הנפי, באתר Transfermarkt גרהרד הנפי, באתר National Football Teams גרהרד הנפי, באתר FootballDatabase.eu פרופיל שחקן וסטטיסטיקה - ארכיון Rapid Wien גרהרד הנפי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Appearances for Austrian National Team – RSSSF
מחזיק מעמד

מחזיק מעמד הוא אלבום הסולו השלישי של המוזיקאי הישראלי יצחק קלפטר. את האלבום הוציאה לאור חברת התקליטים CBS בשנת 1988. בשנת 1984 הוציא קלפטר את אלבומו השני, "לבד". האלבום נכשל מסחרית ושיריו כמעט ולא הושמעו בתחנות הרדיו, וקלפטר נקלע למצב כלכלי ונפשי קשה למשך תקופה ארוכה, במהלכה שקל לפרוש מהקריירה המוזיקלית. לאחר פעילות רבה של יצירה עבור אמנים אחרים ומופע איחוד של כוורת בקיץ 1984, קלפטר התאושש והחל לעבוד על האלבום החדש. הוא בחר עבורו את השם "מחזיק מעמד", בעקבות כישלונו של האלבום הקודם והקשיים שחווה לאחר צאתו. האלבום, בדומה לקודמו, לא הצליח מסחרית, אך בלט מתוכו הלהיט והשיר הפותח "דמיון חופשי", שזכה להשמעות רבות מאוד ברדיו והפך מאז לאחד השירים המוכרים ביותר של קלפטר. עמי פרידמן, צליל מכוון: יום הולדת 70 ליצחק קלפטר, באתר ישראל היום, 31 במרץ 2020 אמיר שוורץ, צליל מכוון: השירים הגדולים של יצחק קלפטר, באתר ynet, 8 בדצמבר 2022
ברונו פצי

ברונו אדמונד פצי (3 בפברואר 1955 - 31 בדצמבר 1994) היה כדורגלן מקצועני אוסטרי ששיחק כמגן. נחשב לאחד המגנים הגדולים של אוסטריה בכל הזמנים, פצי החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת מועדון וולברג המקומית ועבר לואקר אינסברוק לאחר עונה אחת בלבד, כשזכה בשתי אליפויות וגביע מקומי. לאחר מכן הצטרף לאינטרכט פרנקפורט ב-1978, זכה בגביע אופ"א ובגביע הגרמני. הוא שיחק ארבע עונות ב-ורדר ברמן שם סיים עם הקבוצה פעמיים במקום השני. ב-1987 הוא חזר לואקר אינסברוק שם זכה בשתי אליפויות וגביע מקומי. פצי ערך את הופעת הבכורה שלו באוסטריה ביוני 1975 נגד צ'כוסלובקיה והיה שותף במונדיאל 1978 ובמונדיאל 1982. בטורניר האחרון שלו, הוא כבש את השער הראשון של אוסטריה בתיקו 2–2 עם צפון אירלנד במדריד. הוא נתן 84 הופעות במדי הנבחרת, וכבש תשעה שערים, ועדיין ב-2016 דורג במקום החמישי עם פרידריך קונסיליה ברשימת ההופעות של אוסטריה בכל הזמנים. ההופעה הבינלאומית האחרונה שלו הייתה משחק ידידות באוגוסט 1990 נגד שווייץ. פצי מת מאי ספיקת לב בבית חולים באינסברוק בערב השנה החדשה 1994 לאחר שהשתתף במשחק הוקי קרח, שבועות ספורים בלבד ליום הולדתו ה-40. הוא הותיר אחריו את אשתו ושתי בנותיו. מועדון הנוער שלו, לוטרך, קרא למתחם הספורט שלו לכבודו. וואקר אינסברוק בונדסליגה אוסטרית: 1974/75, 1976/77 גביע אוסטריה: 1974/75 גביע אופ"א: 1979/80 הגביע הגרמני: 1980/81 סברובסקי טירול בונדסליגה אוסטרית: 1988/89, 1989/90 גביע אוסטריה: 1988/89 מדיה וקבצים בנושא ברונו פצי בוויקישיתוף ברונו פצי, באתר Transfermarkt ברונו פצי, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) ברונו פצי, באתר WorldFootball.net ברונו פצי, באתר National Football Teams ברונו פצי, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt Arnhold, Matthias (9 ביוני 2016). "Bruno Pezzey - Matches and Goals in Bundesliga". RSSSF. נבדק ב-10 ביוני 2016. {{cite web}}: (עזרה) Stokkermans, Karel (9 ביוני 2016). "Bruno Pezzey - International Appearances". RSSSF. נבדק ב-10 ביוני 2016. {{cite web}}: (עזרה) "Austria - Record International Players". RSSSF. 29 בפברואר 2012. אורכב מ-המקור ב-7 בדצמבר 2008. נבדק ב-10 ביוני 2016. {{cite web}}: (עזרה) Hübner, Peter (2 בינואר 1995). "Trauer um Österreicher Pezzey" (בגרמנית). Berliner Zeitung. נבדק ב-19 בדצמבר 2012. {{cite web}}: (עזרה) "Sportanlage Bruno Pezzey" (בגרמנית). FC Lauterach. נבדק ב-19 בדצמבר 2012. {{cite web}}: (עזרה)
מים יבשים

מים יבשים, או מים ריקים – צורה של "נוזל אבקתי" – היא תחליב אוויר-מים שבו טיפות מים מוקפות בציפוי סיליקה. מים יבשים מורכבים מ-95% מים נוזליים, אך ציפוי הסיליקה מונע מטיפות המים להתאחד ולהפוך חזרה לנוזל. התערובת הזו מתנהגת כאבקה וכנוזל. מים יבשים קיבלו פטנט לראשונה בשנת 1968 ונמצא להם שימוש במהרה בתעשיית הקוסמטיקה. בשנת 2006, עיסוק במים יבשים באוניברסיטת האל הגבירה את העניין בשימוש הפוטנציאלי שלהם בתחומים אחרים. מים יבשים יכולים להיווצר על ידי ערבוב סיליקון דו-חמצני עם מים. כאשר מערבבים גזים מסוימים עם מים יבשים, הם מתאחדים עם המים, אשר לוכדים אותם בכלוב הידרט קלתראט מוצק. עובדה זו נותנת פתח לאפשרות שגזים נפיצים יכולים להיות מועברים במים יבשים עם סיכון מופחת לפיצוץ. מים יבשים ניתנים לשימוש כחומר לסגירת פחמן כדי ללכוד ולאטום גזי חממה מהאטמוספירה. בעזרתם ניתן ללכוד פי ארבעה יותר פחמן דו-חמצני מאשר בעזרת מים רגילים לאורך זמן זהה. למים יבשים יש גם שימוש בהובלה ואחסון של חומרים מסוכנים רבים. ניתן להשתמש בהם כמדיום לתרכובות נדיפות, שכן ניתן להפוך חומרים המאוחסנים בתוך המים היבשים לאבקה ולייצבם - מה שמפחית לא רק את נדיפות החומר, אלא גם את משקלו בהובלה. ישנה תיאוריה שלמים יבשים יכולים להיות שימושים פוטנציאליים בבניית תאי דלק למכוניות בשל יכולתם לאחסן ולייצב כמויות גדולות מאוד של גזים וחומרים נדיפים מבלי לקשור אותם לצמיתות. בשל טבעם, מים יבשים מסווגים כחומר סופח. יש להם שימושים פוטנציאליים רבים בתחומים שבהם נעשה שימוש באמולסיות. מחקרים אחרונים מצאו שמים יבשים יכולים לשמש גם כזרז. קיבוע פחמן תא דלק אֵמוּלְסִיָה תרכובת אורגנית נדיפה ('Dry Water' technology for clean chemistry applications presented at ACS Conference בארכיון Wayback Machine (אורכב 19.05.2014)) Scientists create 'dry water', The Telegraph, 26 August 2010 "'Dry water' could make a big splash commercially, help fight global warming". 11 באוגוסט 2010. נבדק ב-2019-10-08. {{cite news}}: (עזרה) Tim Barribeau (2010-08-25). ""Dry water" could be the next storage medium for dangerous chemicals". Io9.com. נבדק ב-2014-04-22. Tiffany Kaiser (30 באוגוסט 2010). "Scientists Find New Applications for "Dry Water"". DailyTech. אורכב מ-המקור ב-19 ביולי 2016. נבדק ב-2014-04-22. {{cite news}}: (עזרה) "'Dry water' could make commercial waves". Edie.net. 2010-08-31. נבדק ב-2014-04-22. Casey Chan (2010-08-29). "There Is Such Thing As Dry Water". Gizmodo.com. נבדק ב-2014-04-22.
יצחק, לבד, מחזיק מעמד

יצחק, לבד, מחזיק מעמד הוא אלבום האוסף הראשון של יצחק קלפטר. האלבום יצא בשנת 1993 על ידי NMC, וכלל שירים מהאלבום של צליל מכוון ומשלושת אלבומי הסולו הראשונים שלו. השם של האלבום הוא חיבור של שמות שלושת אלבומי הסולו הראשונים שלו: "יצחק", לבד, ו"מחזיק מעמד". יצחק, לבד, מחזיק מעמד -, ‏2021-07-25
אילנית (אלבום, 1972)

"אילנית" הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה ביולי 1972 חברת התקליטים התקליט חיפה. על-אף מיקומו בסדר פרסומי האלבומים בדיסקוגרפיה של אילנית, הוא נחשב לאלבום הבכורה שלה, שכן שלושת האלבומים הקודמים התמקדו בשירי ילדים. בניגוד לנורמה המקובלת באשר למידת ההתערבות של חברת התקליטים בהוצאת אלבום בכורה, אילנית לא הוכרחה להקליט דברים נגד רצונה. למעשה, היא הכתיבה את הכיוון האומנתי של האלבום. שש רצועות נכתבו והולחנו על ידי בעז שרעבי, שהוחתם בחברת התקליטים בשנה קודם לכן עם יציאתו של אלבום הבכורה שלו, בעז. בעיתון "דבר" נכתב כי הפער בין לחניו של שרעבי והאופי של היצירות לביצוע של אילנית גדול מדי. שאר הרצועות, שנכתבו בין היתר על ידי שייקה פייקוב, נעמי שמר, מוני אמריליו ועמי שביט, לא מעניינים מספיק, לטענתו. עם־זאת הוא מתאר את "אל תשאלו אותי" ו"יום של חידות" כמרעננים וכהתקדמות בסגנונה המוזיקלי של אילנית. שירים יפים אלה, החודרים יותר עמוק מאשר הנאה חיצונית מוכיחים, כי אילנית לא נעצרה, אך טוב תעשה אם תבצע דברים ביתר ניפוי וביתר זהירות, ובעיקר לשאול תמיד — לשם מה? האם יש כאן חידוש, או להיפך, פסיעה לאחור — גיליון דבר, 31 ביולי 1972 האלבום "אילנית" נפתח בשיר "איש הסתיו", שמילותיו חוברו על ידי דודו ברק לצד לחנו של שרעבי. עלילתו מתרחשת בעונת הסתיו, ומבנו הכרונולוגי הוא שני בתים ופזמון. במרכז מילות השיר עומד "איש הסתיו", שזהותו מתגלה לנו בסוף כאהובה של הדוברת. הרצועה הבאה, "לאורך השדרה שאין בה איש", קיבלה מספר פרשנויות שונות מהקהל הישראל. מחד, היו אלו שסברו כי מדובר על שיר אהבה נכזבת. חלק אף סוברים כי במהלכו הדוברת מעצימה את המתרחש בתוך נפשה של אישה שפוסעת לבדה, מול האילנות והרוח, כאילו היא הולכת נגד הנורמות החברתיות באשר לקשר רומנטי הטרוסקסואלי. מאידך, פלג ממאזיני השיר סוברים כי הנושא המתהווה בו הוא השואה, והתבודדות שחוו השורדים בתקופה זו. "מה עוד נותר" היא הרצועה השלישית באלבום. נכתבה והולחנה על ידי שרה שובל ושרעבי. "חלום קטן" הולחן על ידי עמי שביט. הרצועה החמישית, "לחיות את הזמן", מאדירה את חשיבותו של הזמן. בשיר, הדוברת טוענת כי אין צורך לנבור בטעויות העבר, אלא יש להתמקד בעתיד ולהפכו לטוב יותר. "התגשמות", שנכתב והולחן על ידי ברק ושרעבי, הוא שיר אהבה עברי. הדוברת מתארת בשיר את התגשמותה של אהבה בין בני זוג. "פעם לאהוב", הסינגל השלישי מתוך האלבום, מספר על תחושת ההתאהבות בראייה רטרואקטיבית. בחלק הראשון משתמשת אילנית במספר דימויים המתארים את מרגש ההתאהבות: "לאבד את הראש", "בלי לדעת היכן את הלילה אישן", "בלי לדעת מתי - עבר, הווה, עתיד". בחלק השני היא מתארת את אותו הדבר, הפעם באמצעות השוואה לדמויות אנושיות כמו רות המואבייה ותינוק בן יומו. "בדרך" נכתב והולחן על ידי רחל המשוררת ומרק לברי. הרצועה התשיעית של האלבום היא "אל תשאלו אותי" בבית אחד הדוברת מפנה מספר קושיות אותן המאינים אינן צריכים להפנות אליה, ואילו בבית השני היא נותנת עליהן תשובות: "אל תשאלו אותי איך הגיטרה אל אבנים הוכתה ונשברה" (בית אחד) - "הלא תדעו אחי כי על ערבות בכות אני תליתי אלף כינורות" (בית שני). המבנה הקבוע הזה מתפרש על חמישה בתים. "בפרוט נבל ועוגב" חובר על ידי שייקה פייקוב. "אני שבשירים" מאדיר את רגש הלאומיות באילנית. לאחר כל משפט בשיר היא חוזרת ושרה "אני ישראלית". "יום של חידות" הוא גרסת כיסוי בשפה העברית לשירה של מרים מקבה, "Forbidden Games". אילנית באתר סטריאו ומונו עמוד 11, דבר מידע על האלבום אילנית באתר MusicBrainz
טיגואה

טיגואה (באנגלית: Tigoa; ויש המאייתים: Tingoa) הוא כפר באי רנל (אנ') המשמש כבירת מחוז רנל ובלונה (אנ') בדרום איי שלמה. הכפר נמצא במרכז האי רנל, כשישה קילומטרים מחופי האוקיינוס השקט (ים שלמה) והוא מרוחק כ־235 קילומטרים מבירת המדינה, הוניארה. בשנת 2009 התגוררו בכפר 569 תושבים. בשנת 2013 עלה מספרם ל־613. בכפר ממוקם שדה תעופה בשם "שדה התעופה טינגואה" (אנ') ובו מסלול טיסה פשוט. עוברים בכפר מספר רחובות צרים מאוד. World Gazeteer(הקישור אינו פעיל) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים באוקיאניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לחדאר בלומי

לחדאר בלומי (נולד ב-29 בדצמבר 1958) הוא שחקן כדורגל ומנג'ר עבר אלג'יראי. הוא נחשב כשחקן האלג'יראי הטוב ביותר בכל הזמנים ואחד השחקנים הטובים באפריקה. אומרים שהוא המציא את "המעבר העיוור". הוא זכה כשחקן האפריקאי הרביעי הטוב ביותר של המאה. הוא מחזיק בשיא בתור השחקן האלג'יראי עם הכי הרבה כיבושים עם 100 כיבושים (147 כיבושים שאינם מוכרים על ידי פיפ"א) והוא גם מלך השערים השלישי הטוב ביותר של נבחרת אלג'יריה בכל הזמנים עם 28 שערים (34 שערים לא מוכרים על ידי פיפ"א). השער של בלומי מול אלופת אירופה המכהנת מערב גרמניה זיכה את אלג'יריה בניצחון מדהים 2–1 בהופעת הבכורה שלה במונדיאל בספרד 82'. בלומי בילה כמעט את כל הקריירה שלו באלגיריה (מלבד תקופה קצרה בקטאר בסוף הקריירה שלו), לבלומי היה קשר עם מועדונים שונים באירופה, כולל ברצלונה, לפני ספרד 82', אבל "החוק לא איפשר לו לעזוב את המדינה לפני גיל 27". ב-1985 הוא משך את עינהם של קבוצת יובנטוס לאחר ששיחק במשחק ידידות מולם, רק כדי להחמיץ העברה חלומית לאחר ששבר את רגלו בגביע אפריקה לאלופות בלוב מול אל-איתיחאד. מובן שהוא היה מאוכזב "זה היה ממש בושה בשבילי שלא יכולתי ללכת". לבלומי יש בסך הכל 147 כיבושים ו-34 שערים בנבחרת אלג'יריה, אך רק 100 כיבושים ו-28 שערים מוכרים על ידי פיפ"א. הוא השתתף באולימפיאדת הקיץ 1980, בשתי מהדורות של גביע העולם של פיפ"א (1982 ו-1986), בארבע מהדורות של גביע אפריקה לאומות (1980, 1982, 1984 ו-1988) ובשתי מהדורות של משחקי הים התיכון ו-19839. ב-1981 הוא זכה בתואר כדורגלן השנה באפריקה. בלומי כבש את שער הניצחון בניצחון 2–1 על מערב גרמניה במונדיאל 1982, והיה שחקן מרכזי בנבחרת אלג'יריה לאורך שנות ה-80. המשחק האחרון שלו עבור אלג'יריה הגיע ב-1989. משחקי הים התיכון: מדליית ארד 1979 גביע אפריקה לאומות : סגנית אלופת 1980; שלישי 1984, 1988 אולימפיאדת הקיץ : רבע גמר 1980 גביע העולם פיפ"א : השתתפות 1982, 1986 מדיה וקבצים בנושא לחדאר בלומי בוויקישיתוף לחדאר בלומי, באתר Transfermarkt לחדאר בלומי, באתר National Football Teams לחדאר בלומי, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt "Les chroniques de Laurent Lasne – ''letierslivre.com''" (בצרפתית). Letierslivre.com. אורכב מ-המקור ב-31 במרץ 2012. נבדק ב-22 באוגוסט 2011. {{cite web}}: (עזרה) Ingo Faulhaber. "Africa's best Player of the Century – IFFHS". Iffhs.de. "Football - Lakhdar Belloumi". Le Soir d'Algérie. H. B. 11 באפריל 2011. {{cite web}}: (עזרה) Goalscoring for Algeria National Team "Top 10 - Les légendes de l'Algérie". TF1. Rédaction. 15 בינואר 2013. {{cite web}}: (עזרה) Hart, Simon (13 ביוני 2010). "Algeria struggle to match the fame of Belloumi and the shame of Spain '82 – International – Football". The Independent. {{cite web}}: (עזרה)
Grief

Grief (בעברית: "צער", "יגון" או "אבל", תעתיק: "גריף") הייתה להקת סלאדג' מטאל ודום מטאל אמריקאית שהוקמה ב-1991. הלהקה התפרקה ב-2001 בגלל מה שחבריה כינו "סביבה עוינת ללהקות דום מטאל", וכן בגלל בעיות מתופפים. הם התאחדו לזמן קצר ביולי 2005 כדי לנגן מקבץ של מופעי איחוד. הלהקה ידועה בין היתר בתוכן הלירי שלה, אשר עוסק בנושאים כבדים ומדכדכים, בהתאם למוזיקה האיטית והאפלה; מיזנתרופיה, דיכאון, בדידות, התמכרות לסמים, ניהיליזם, שנאה עצמית ומוות. כיום, פועלת להקת הסלאדג' מטאל Come to Grief; להקה הנוצרה על ידי חברים לשעבר ב-Grief ונקראת על שם אלבום הבכורה של Grief מ-1994. להקה זו הוקמה ב-2014 ופעילה עד היום. ג'ף הייוורד - גיטרה, שירה אריק הריסון - גיטרה בס, שירה ג'ון היידנריך גיטרה ריי מקפרי - תופים רנדי אודיירנו - גיטרה בס, תופים פיט קאסין - תופים צ'אק קונלון - תופים פיט דונובן - תופים טים מורס - תופים ריק ג'ונסון - תופים ג'יי סטיילס - גיטרה טרי סבסטנו - גיטרה סטיב נלסון - גיטרה Grief, באתר AllMusic (באנגלית) Grief, באתר MusicBrainz (באנגלית) Grief, להקה באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) Grief, באתר Discogs (באנגלית) Grief, באתר Songkick (באנגלית) Grief - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives, www.metal-archives.com Don't Watch That, GOOD GRIEF!…, Don't Watch That, ‏2009-02-10 (באנגלית) Come to Grief - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives, www.metal-archives.com