laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
גן חטיבת פלמ"ח הראל

גן חטיבת פלמ"ח הראל הוא גן ובו אנדרטה לחללי חטיבת הראל במלחמת העצמאות, הניצבים בקריית הלאום בירושלים. האתר בו נמצא הגן הוא מדרון בתחומי גן סאקר, בצדו של בית הקברות שייח' באדר (שהוקם בעת מלחמת העצמאות לאחר שלא התאפשר לקבור בהר הזיתים) ובקרבת בניין בית המשפט העליון ומשכן הכנסת. האנדרטה מורכבת מחומת אבן עגולה כפולה בעלת גובה משתנה. בצידה האחד שבמעלה המדרון החומה היא בגובה הקרקע ומאפשרת כניסה רגלית לשטח המגודר על ידה. מצידה האחר, במורד המדרון, החומה מוגבהת מעל פני הקרקע (עד לגובה של ארבעה מטרים) ועל גביה קיים שביל הליכה, המשקיף אל נוף הגן וירושלים כולה. על גבי מעקות שני צידי השביל חקוקים שמות אתרי קרבות של החטיבה וכן תיאורים של קרבות ידועים שלה. על גבי הקיר החיצוני של החומה חרוטים שם האתר, סמל הפלמ"ח והבית הראשון מתוך המנון הפלמ"ח. על גבי הקיר הפנימי של החומה חרוטים שמות 438 חללי חטיבת הראל במלחמת העצמאות, אשר רובם נפלו בקרבות על הדרך לירושלים ובעיר עצמה, ושמות שני מפקדי החטיבה במלחמה - יצחק רבין ויוסף טבנקין - בלוויית דברי הסבר והנצחה. במרכז הכיכר שיוצרת החומה ניצב עץ אלה, שהיה קיים שם בטרם הוקמה האנדרטה. סביב האנדרטה נטוע גן ובו שבילי הליכה ופינות ישיבה. האנדרטה היא פרי עבודתם של הפסל דני קרוון (ממקימי קיבוץ הראל), אדריכל הנוף צבי דקל והטיפוגרף ינק יונטף. תוכנית הקמתה היא פרי יוזמתם של וותיקי החטיבה, בה לקחו חלק אורי בן ארי, יששכר שדמי, עמוס חורב, מוטקה בן פורת ואחרים ששירתו בה בקרבות מלחמת העצמאות. ועדת היגוי מטעמה בראשות האלוף במילואים עמוס חורב בחרה בקרוון למעצב האנדרטה. האנדרטה הצטרפה לשתי אנדרטאות אחרות לחללי חטיבת הראל שהוקמו בעבר – האנדרטה בבית הקברות הצבאי בקריית ענבים והאנדרטה במתחם גבעת הרדאר. אתר ההנצחה לגדוד החמישי של פלמ"ח-הראל מדיה וקבצים בנושא גן חטיבת פלמ"ח הראל בוויקישיתוף מיכאל יעקובסון, אנדרטה לחללי חטיבת הראל תקום בגן סאקר, באתר Xnet‏, 26 באפריל 2011 מיכאל יעקובסון, אחרי 65 שנה: אנדרטה לחללי חטיבת הראל נחנכה בגן סאקר, Xnet‏, 16 ביוני 2013 פלמ"ח, חטיבת הראל, דף שער בספרייה הלאומית במקור נחקקו 431 שמות, ובתחתית הרשימה אף נכתב "431 חללי חטיבת "הראל" במלחמת העצמאות". בהמשך הוספו שבעה שמות נוספים.
אהליבמה

אָהֳלִיבָמָה בַת עֲנָה היא דמות מקראית, אשת עשו ממשפחת שעיר החורי. לפי רשימת היחס של בני שעיר, ענה בן צבעון הוא אבי משפחה חורית, ולו בת בשם אהליבמה. מסיבה זו סוברים חוקרים שונים, שהמלה החוי המופיעה בבראשית ל"ו, ב', אינה אלא טעות המעתיק, והצורה הנכונה היא החרי. בספר בראשית, פרק ל"ו (פסוקים ב' וי"ד) לפי נוסח המסורה נזכרת כ"אָהֳלִיבָמָה בַת עֲנָה בַּת צִבְעוֹן", אך ענה ידוע ממקומות אחרים במקרא כזכר, ואכן, בתרגום השבעים מוזכרת כ־"Ελιβεμας θυγατρὸς Ανα τοῦ υἱοῦ Σεβεγων" – "אהליבמה בת ענה בן צבעון". שלושת האלופים יעוש (יעיש), יעלם וקרח נחשבו לבני עשיו מאשתו אהליבמה. הוראת השם אהליבמה איננה ברורה. יש המפרשים "האהל של הבמה", אולם זהו פירוש לא מבוסס. אפשר להניח שהשם מבוסס על המילה אהל שהוא גם היסוד בשם אהליבה ושניהם עשויים להיות הרחבות של שם ממקור חורי (בחורית אל, אלי = בעלת, אלה) שלבש במשך הזמן צורה עברית אדומית . לפי המדרש היא יהודית בת בארי המוזכרת כאשת עשו - ”אותו רשע כינה שמה יהודית , לומר שהיא כופרת בעבודה זרה , כדי להטעות את אביו” (רש"י על בראשית ל"ו, ב). אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, כרך א', עמ' 127. אהליבמה בת ענה, באתר האנציקלופדיה היהודית בראשית ל"ו, כ-כה. תרגום השבעים לבראשית 36 פסוקים 2 ו־14 באתר Blue Letter Bible בראשית, ל"ו ה'. אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, כרך א', עמ' 127. ספר בראשית, פרק כ"ו
אספרנסה ספולדינג

אספרנסה אמילי ספולדינג (באנגלית: Esperanza Emily Spalding; נולדה ב-18 באוקטובר 1984) היא מוזיקאית ג'אז, זמרת ונגנית קונטרבס וגיטרה בס אמריקאית. זכתה בפרס גראמי לאמן החדש הטוב ביותר ב-2011 והייתה בכך למוזיקאית הג'אז הראשונה שזוכה בפרס. סגנונה, המשלב בין מוזיקת נאו-נשמה, פאנק, היפ הופ ובוסה נובה ומחבר בין דור העשור הראשון של המאה ה-21 לג'אז מסורתי, זוכה הן להערכת הביקורת והן להערכת המאזינים. תספורת אפרו היא סימן ההיכר שלה. נולדה בפורטלנד, אורגון וחיה בשכונה בעלת מעמד סוציו-אקונומי נמוך. אמה הייתה אם חד-הורית ממוצא מעורב היספני-אפרו-אמריקאי-וולשי-אינדיאני. בגיל 16 סיימה את בחינות הבגרות ועברה ללמוד על מלגה בתוכנית לפיתוח מוזיקאים של אוניברסיטת אורגון. ב-2002 התקבלה למכללת ברקלי למוזיקה בבוסטון וזכתה לשבחים מפי סגן מנהל המוסד, גארי ברטון. מיד עם סיום לימודיה כעבור שנתיים, נשכרה ללמד במוסד והיא בת 20 בלבד. תקליטה הראשון Junjo ראה אור ב-18 באפריל 2006. תקליטה השני, Esperanza ראה אור ב-20 במאי 2008 ובו היא שרה בנוסף לאנגלית גם בפורטוגזית וספרדית. האלבום הגיע למקום השלישי במצעד אלבומי הג'אז של בילבורד. באוגוסט 2008 הופיעה (במסגרת הרכב נשים) בפסטיבל הג'אז הבינלאומי אילת. באוקטובר 2009 נבחרה ספולדינג על ידי נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, לנגן באוסלו בטקס בו הוענק לו פרס נובל לשלום. תקליטה השלישי Radio Music Society ראה אור ב-20 במרץ 2012. האלבום הגיע למקום העשירי במצעד האלבומים הכללי של בילבורד ולמקום הראשון בין אלבומי הג'אז. ב-2012 בחרו בה קוראי המגזין דאון ביט למוזיקאית השנה. בשנת 2017 הגיחה לתפקיד אורח בסרט המוזיקלי "קוקו" בבימויו של ריזה. מדיה וקבצים בנושא אספרנסה ספולדינג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אספרנסה ספולדינג (באנגלית) אספרנסה ספולדינג, ברשת החברתית פייסבוק אספרנסה ספולדינג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אספרנסה ספולדינג, ברשת החברתית אינסטגרם אספרנסה ספולדינג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אספרנסה ספולדינג, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אספרנסה ספולדינג, באתר ספוטיפיי אספרנסה ספולדינג, באתר AllMusic (באנגלית) אספרנסה ספולדינג, באתר MusicBrainz (באנגלית) אספרנסה ספולדינג, באתר דיזר אספרנסה ספולדינג, באתר Yandex.Music (ברוסית) אספרנסה ספולדינג, באתר Discogs (באנגלית) אספרנסה ספולדינג, באתר Songkick (באנגלית) אספרנסה ספולדינג, באתר בילבורד (באנגלית) אספרנסה ספולדינג, באתר טיידל (באנגלית) ריאיון עם אספרנסה ספולדינג Esperanza Spalding's 'Radio Music Society' Charms NYC Listening Session אספרנסה ספולדינג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Esperanza Spalding has won the GRAMMY® Award for Best New Artist ריד ג'ונסון, לוס אנג'לס טיימס, חדש ישן: על אספרנסה ספולדינג, באתר nrg‏, 15 בפברואר 2011 מצעד תקליטי הג'אז, 2008 יוסי מר חיים, ניו אורלינס על הים האדום האלבום במצעד DownBeat Announces 2012 Readers Poll Results 2024 GRAMMY Nominations: See The Full Winners & Nominees List | GRAMMY.com, grammy.com
נפוליאון היל

נפוליאון היל (באנגלית: Napoleon Hill ‏ 26 באוקטובר 1883 - 8 בנובמבר 1970), היה סופר אמריקאי שפרסם ספרי עזרה עצמית מצליחים. ספרו המפורסם ביותר "חשוב והתעשר" (1937), הוא אחד הספרים הנמכרים ביותר בכל הזמנים. (עד מותו של היל, ב-1970, הספר מכר 20 מיליון עותקים). היל הואשם בהונאה, והיסטוריונים מפקפקים באמיתות של רבים מסיפוריו על חייו. נפוליאון היל נולד בבקתה קטנה בדרום מערב וירג'יניה. אמו נפטרה כשהיה בן שמונה ואביו נישא בשנית לאחר שנתיים. בגיל 13 היל החל לעבוד ככתב בעיתון קטן. בכסף שחסך, נרשם ללימודי עריכת דין אך נאלץ לפרוש מלימודיו בשל בעיות כלכליות. ב-1907 פתח היל עסק במוביל שבאלבמה. העסק עמד בפני פשיטת רגל, והיל הואשם בהונאה דרך הדואר. הוא עבר לוושינגטון די. סי. ושם פתח קולג' למקצועות שקשורים ברכב. מגזין רכב שהתפרסם באותה התקופה, טען שהקולג' הוא הונאה ושחומרי הלימוד שלו הם ברמה נמוכה. העסק נסגר, והוא עבר לשיקגו, שם הוא פתח ב-1915 בית ספר בשם "מכון ג'רג' וושינגטון לפרסום". ב-1918 פורסם בשיקגו טריביון שהיל מבוקש באשמה של פעולות עסקיות המנוגדות לחוק. בין השאר, הוא ניסה למכור מניות של בית הספר במחיר של 100,000 דולר, על אף שערכו הוערך בכ-1,200 דולר. לרבים מסיפוריו של היל לגבי חייו ועבודתו אין ראיות היסטוריות, והיסטוריונים מפקפקים באמיתותם. כך למשל, היל טען שנקודת המפנה בחייו הייתה ב-1908, כאשר פגש בתעשיין העשיר אנדרו קרנגי. קרנגי, לפי סיפורו של היל, התרשם מהמפגש והציע לו למצוא את הנוסחה להצלחה ולפרסמה. היל פרסם ספר שלם על שיחותיו כביכול עם קרנגי. בעקבות המפגש היל ראיין, לטענתו, 500 אנשים מצליחנים, כל אחד בתחומו. עם זאת, לא קיימת עדות לפגישה כלשהי של השניים, סיפור הפגישה פורסם על ידי היל רק לאחר מותו של קרנגי ב-1919 וגם בביוגרפיה הרשמית של היל משנת 1995, מודים הכותבים שספר השיחות עם קרנגי הוא ככל הנראה בדיוני. היל טען שהוא שימש כיועצם של שניים מנשיאי ארצות הברית, וודרו וילסון ופרנקלין דלאנו רוזוולט. אולם, לא קיימת ראיה כלשהי לכך שהוא פגש אי פעם את אחד מהשניים. היל פרסם את ה"נוסחה" שלו להצלחה בשנת 1925, כקורס ללמידה עצמית שנקרא "חוק ההצלחה". מאוחר יותר ב-1928, יצאה לאור מהדורה מקוצרת של הקורס, תחת אותו השם. ה"נוסחה" פורטה בצורת קורסים שונים ללמידה עצמית עד שנת 1941. במספר ספרים שלו הוא תמך בקיום "חוק המשיכה". מדיה וקבצים בנושא נפוליאון היל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נפוליאון היל (באנגלית) נפוליאון היל, סרטונים בערוץ היוטיוב נפוליאון היל, ברשת החברתית Goodreads נפוליאון היל, באתר "Find a Grave" (באנגלית) נפולאון היל (1883-1970), דף שער בספרייה הלאומית Matt Novak, "The Untold Story of Napoleon Hill, the Greatest Self-Help Scammer of All Time", Gizmodo
צרפת (עיר פיניקית)

צרפת היא עיר פיניקית המוזכרת במקרא. העיר ממוקמת בין הערים צור וצידון שבלבנון של ימינו. כיום נקראת העיר בערבית "סַרַפַנְד". פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. העיר צרפת מוזכרת בין השאר בספר מלכים א' פרק י"ז כאתר שאליו נשלח אליהו הנביא על ידי אלוהים לאחר התייבשות נחל כרית בו הסתתר בזמן הבצורת הקשה שפקדה את הארץ בימי אחאב. בסיפור מכונה העיר ”צרפתה אשר לצידון”. אליהו נשלח בציווי אלוהי לגור בביתה של אישה אלמנה מקומית, שם הוא חי ביחד איתה ובנה. המשפחה מתקיימת גם כך בקושי רב לפני הצטרפות אליהו לביתם, האלמנה אף מתלוננת על כך בפני אליהו וזה מבטיח לה שאין צורך בדאגה מכיוון שעד שתסתיים הבצורת בישראל לא יחסר לה דבר. ואכן, בתקופת מגוריו בבית האלמנה מתואר מצב על-טבעי בו לא חסר לאלמנה שום מצרך לכלכלתה כפי שניבא אליהו. בהמשך הסיפור מסופר כי בנה של האלמנה חלה כל כך קשה עד שמת, האלמנה באה בטענה לאליהו כי מות בנה קרה באשמתו, אליהו בתגובה לוקח את הילד לחדרו שבמעלה הבית, השתטח ונשכב עליו שלוש פעמים והתפלל לאלוהי ישראל שישיב את נפשו לאחר שהילד "מת" לדברי המחבר המקראי. אליהו מחולל נס והילד חוזר לחיים. לאחר שהציל את בנה מכנה האישה את אליהו בכינוי "נביא האלוהים". העיר מוזכרת גם בספר עובדיה: ”וְגָלֻת הַחֵל-הַזֶּה לִבְנֵי יִשְׂרָאֵל אֲשֶׁר-כְּנַעֲנִים, עַד-צָרְפַת, וְגָלֻת יְרוּשָׁלַים אֲשֶׁר בִּסְפָרַד יִרְשׁוּ אֵת עָרֵי הַנֶּגֶב.”. אולם פרשני המקרא, רש״י ורד״ק ועוד, מבדילים בין העיר צרפת הסמוכה לצידון לבין ארץ צרפת המוזכרת בנבואת עובדיה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. על שמה של העיר נקראת בשפה העברית המודרנית צרפת אשר במערב אירופה. ביאור:מלכים א' פרק י"ז מדיה וקבצים בנושא צרפת בוויקישיתוף "ותאמר חי ה' אלהיך אם יש לי מעוג כי אם מלא כף קמח בכד ומעט שמן בצפחת והנני מקששת שנים עצים ובאתי ועשיתיהו לי ולבני ואכלנהו ומתנו". ספר מלכים א', פרק י"ז, פסוק י"ב. " כד הקמח לא כלתה וצפחת השמן לא חסר כדבר ה' אשר דבר ביד אליהו" ספר מלכים א', פרק י"ז, פסוק ט"ז. ספר עובדיה, פרק א', פסוק כ' בשונה מן המלבי"ם שמבאר שצרפת היא צרפת הצידונית. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרחב רגולרי לחלוטין

בטופולוגיה, מרחב רגולרי לחלוטין ומרחב טיכונוף הם מרחבים טופולוגיים המקיימים תכונות הפרדה מסוימות. מרחב רגולרי לחלוטין הוא מרחב שבו אפשר להפריד בין קבוצה סגורה לנקודה באמצעות פונקציה רציפה. מרחב רגולרי לחלוטין שבו כל נקודה מהווה קבוצה סגורה, נקרא מרחב טיכונוף, או מרחב T 3 1 2 {\displaystyle T_{3{\frac {1}{2}}}} . מרחב טופולוגי X {\displaystyle X} הוא רגולרי לחלוטין, אם לכל קבוצה סגורה F {\displaystyle F} ונקודה x {\displaystyle x} שאיננה ב- F {\displaystyle F} , קיימת פונקציה רציפה f : X → R {\displaystyle f:X\rightarrow \mathbb {R} } , כך ש- f ( F ) = { 0 } {\displaystyle f(F)=\{0\}} ו- f ( x ) = 1 {\displaystyle f(x)=1} . הפרדה כזו נקראת 'הפרדה באמצעות פונקציה רציפה'. במקרה כזה ברור שאפשר להפריד בין F {\displaystyle F} ו- x {\displaystyle x} גם באמצעות קבוצות פתוחות, ולכן מרחב רגולרי לחלוטין הוא בפרט מרחב רגולרי. מאותה סיבה, כל מרחב T 3 1 2 {\displaystyle T_{3{\frac {1}{2}}}} הוא בפרט מרחב T3. בנוסף לזה, מרחב T 3 1 2 {\displaystyle T_{3{\frac {1}{2}}}} הוא גם מרחב האוסדורף לחלוטין, שבו אפשר להפריד נקודות באמצעות פונקציות רציפות, ולכן גם מרחב האוסדורף. מרחב טופולוגי הוא רגולרי לחלוטין אם ורק אם קיימת לו קומפקטיפיקציה מקסימלית. כל חבורה טופולוגית היא רגולרית לחלוטין. חבורה טופולוגית המקיימת את תכונת ההפרדה T0 מקיימת את תכונת טיכונוף. אקסיומות ההפרדה מרחב רגולרי לחלוטין, באתר MathWorld (באנגלית)
כריסטוף מרטין וילנד

כריסטוף מרטין וילנד (בגרמנית: Christoph Martin Wieland;‏ 5 בספטמבר 1733 – 20 בינואר 1813) היה משורר, סופר ואיש רוח גרמני. וילנד היה בן לכומר פרוטסטנטי. בצעירותו החל ללמוד משפטים בעיר טיבינגן, ושם החל גם לכתוב יצירות ספרותיות ראשונות. בעקבות פרסום היצירות הזמינו הסופר יוהאן ג'קוב בודמר (Johann Jakob Bodmer) לבוא לציריך, שם שימש כמורה בית וכיועץ העירייה. ב-1769 נתמנה לפרופסור לפילוסופיה בעיר ארפורט. ב-1772, בעקבות כתיבת הרומן 'מעשה הזהב, או מלכי ששיאן - מעשה שהיה', האוהד את האבסולוטיזם הנאור של יוזף השני, הזמינה אותו דוכסית ויימאר לשמש כמחנך לבנה, קרל אוגוסט מסקסוניה-ויימאר, מי שהיה לאחר מכן ידידו ופטרונו של גתה. לאחר שנתמנה וילנד ליועץ החצר של הדוכסות, החליט להקדיש את שארית חייו לספרות ולחיי רוח, אותם חלק עם שאר חבריו לקלסיקה של ווימאר. ביצירתו המוקדמת של וילנד ניכרת השפעה חזקה של התנועה הפיאטיסטית שהייתה נפוצה בגרמניה באותם. כמו כן הושפע וילנד משירתו של המשורר הגרמני בן דורו פרידריך גוטליב קלופשטוק (Friedrich Gottlieb Klopstock). מאוחר יותר נפתח וילנד לספרות ההשכלה, וראה עצמו קשור לאנציקלופדיסטים בצרפת. בזכות קריאת כתביו של וולטר נפתח וילנד ליצירתו של שייקספיר, ממנה תרגם לגרמנית 22 מחזות, שזכו לתפוצה רבה בגרמניה. הסינתזה בין קשריו לתנועת ההשכלה, לבין מוצאו הגרמני והרקע הפיאטיסטי שלו, יצרו אצל וילנד את החיבור עם אנשי הסער והפרץ. ביחד עם קלופשטוק המבוגר ממנו, ויוהאן גוטפריד הרדר הצעיר ממנו, יצא וילנד כנגד הקלאסיציזם הראציונליסטי, והטיף לכתיבה עשירה ביצרים וברגש ומשוחררת מכללים נוקשים. ב-1780 פרסם וילנד את השירה האפית אוברון, בה הוא מספר על קורותיו של גיבור אגדי מימי הביניים שנאלץ לנדוד לארצות המזרח. במסעותיו התמודד עם הרפתקאות ופיתויים מסוכנים, אולם בכל אותה העת שמר אמונים לאהובתו. בתוך עולם אבירים זה משלב וילנד את עולם הפיות, נוסח ג'פרי צ'וסר ושייקספיר. ברומן זה היה וילנד מנושאי הדגל של הסער והפרץ והתנועה הרומנטית, והיה מהראשונים שהתענגו בערגה על עולם ימי הביניים. לווילנד הייתה השפעה ישירה על כל הרביעייה של ווימאר - הרדר, גתה, ובמיוחד על הצעיר שבהם - פרידריך שילר, שהרבה לקרוא בתרגומיו של וילנד לשיקספיר. השפעתו של וילנד על שאר בני דורו הייתה בעיקר לרוחב, ולא לעומק. הוא פילס לשירה הגרמנית דרך בתוך חוגים שעד אז לא הכירו אלא שירה צרפתית. בנוסף, היה וילנד מי שהפך את שייקספיר לאבן יסוד בתרבות הגרמנית. וילנד גילה תעוזה בנוסטלגיה שלו לימי הביניים, ובלעג שלו לבורגנות הגרמנית צרת האופק. במגמות אלו השפיעה רבות על יוצרים גרמנים שחיו בזמנו וסמוך לו, שהבולטים שבהם הם אדלברט פון שאמיסו והיינריך פון קלייסט. כריסטוף מרטין וילנד – מתוך מכתב למשורר צעיר (מגרמנית: עמר ארד), דחק, כרך טו', 2022. מדיה וקבצים בנושא כריסטוף מרטין וילנד בוויקישיתוף כריסטוף מרטין וילנד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי כריסטוף מרטין וילנד בפרויקט גוטנברג (באנגלית) כריסטוף מרטין וילנד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) כריסטוף מרטין וילנד, באתר MusicBrainz (באנגלית) כריסטוף מרטין וילנד, באתר Discogs (באנגלית)
מחסני חשמל

מחסני חשמל בע"מ היא רשת חנויות מוצרי חשמל, אלקטרוניקה, סלולר ומחשבים ישראלית, בבעלות חברת אלקטרה מוצרי צריכה. נכון למרץ 2023 מונה הרשת 56 סניפים הפרוסים ברחבי ישראל. ברשת מועסקים יותר מ-600 עובדים. מחסני חשמל הוקמה בשנת 1991 על ידי ממי גולן, שמואל מנדזיצקי, רפי אביטל ויצחק דותן, והפעילה תחילה חנות אחת ביפו, ולאחר מכן נפתחו סניפים בחיפה, ירושלים ואשדוד. הייחוד של החנות, ולאחר מכן הרשת, היה תפיסת המחיר הנמוך והחדרת הקונספט הצרכני של "שלם וקח", שלא היה עדיין נפוץ בישראל בשנות ה-90 של המאה ה-20, ואפשר לקונים לשלם ולקבל את המוצר כבר במעמד הרכישה. כדי להדגיש את תפיסת המחיר הנמוך, בחרו המייסדים לשלב בשם הרשת את המילה "מחסנים", שיוצרת תחושה של מרכז סיטונאי מוזל. הבחירה הזו הייתה ראשונה בישראל ושימשה אחר-כך השראה לרשתות קמעונאיות מוזלות אחרות; בנוסף, המיתוג הוויזואלי, שכלל מודעות מכירה בעיתונות ולוגו פשוט, יצר גם הוא תחושה של מכירה סיטונאית מוזלת. בסניפים הראשונים של הרשת אף הונחו אריזות קרטון ריקות של מוצרים על הרצפה, כדי לחזק את תחושת הביקור במחסן ורכישה במחיר מוזל. ב-2007 נרכשה הרשת וסניפיה על ידי חברת "אלקטרה מוצרי צריכה" תמורת 200 מיליון ש"ח. בדצמבר 2015 השיקה הרשת אתר סחר. המוצרים בסניפי הרשת מחולקים למחלקות: מחלקת מוצרים גדולים, מחלקת סטריאו ומחלקת מוצרי מחשוב ואלקטרוניקה. בכל סניף פועלת מחלקת שירות פנימית ובה אנשי שירות המסייעים ללקוח, המחלקה אחראית להחלפת מוצרים מיידית ללא צורך בהגעה עד ליצרן או לחברה שמשווקת את המוצר. הרשת ידועה בפרסומת החוזרת שלה המבוססת על השיר של דני סנדרסון "הכיסא נמוך מדיי" (בפרסומת שונה ל"המחיר נמוך מדיי") קריין הפרסומות הוא מלאכי חזקיה. אתר האינטרנט הרשמי של מחסני חשמל גולדשטיין, תני (2007-01-07). "אלקטרה רכשה את מחסני חשמל ב-200 מיליון שקל". Ynet. נבדק ב-2022-02-19. חיות, אילנית (2015-12-21). "אלקטרה משיקה אתר סחר מקוון לרשת מחסני חשמל". Globes. נבדק ב-2022-02-19.
ג'ורדן אוויאיישן

ג'ורדן אוויאיישן (באנגלית Jordan Aviation; בערבית الأردنية للطيران) היא חברת תעופה ירדנית שמרכזה בנמל התעופה הבינלאומי עמאן-המלכה עליה. החברה נוסדה בשנת 1998 על ידי היזם סרן מוחמד אל-חשמן והחלה לפעול בשנת 2000. בין השנים 2001 ו-2003 ריכזה ג'ורדן אוויאיישן את פעילותה בחוזי שכר עם כוחות שמירת השלום של האו"ם וכעת היא הספק המועדף עליהם. החברה מפעילה טיסות שכר ומשכירה מטוסים לחברות תעופה אחרות. היא טסה לשני יעדים פנימיים בירדן (עמאן ועקבה) ולשישה יעדים בינלאומיים (בגדאד בעיראק, קהיר ושארם א-שייח' במצרים, כווית סיטי בכווית, ג'דה בערב הסעודית, ודובאי באיחוד האמירויות הערביות). זו חברת תעופה מודרנית, צומחת ומתקדמת עם 700 אנשי צוות, וחברות הבת שלה מעסיקות עוד 150 אנשי צוות. צי המטוסים של החברה נכון לינואר 2019: מדיה וקבצים בנושא ג'ורדן אוויאיישן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ג'ורדן אוויאיישן Route map Jordan Aviation, FlightConnections Jordan Aviation, devex.com פרטי צי המטוסים של ג'ורדן אוויאיישן, באתר airfleets.net (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא חברות תעופה ובנושא ירדן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מגדלי הלהבה

מגדלי הלהבה (באזרית: Alov qüllələri) הם שלושה גורדי שחקים השוכנים בדרום-מערבה של באקו, בירת אזרבייג'ן. בניית המגדלים החלה בשנת 2007 והסתיימה באפריל 2012 בעלות כוללת של 350 מיליון דולר. מגדל הלהבה 1, הגבוה שבמגדלים, מתנשא לגובה של 190 מטרים ובו 39 קומות המשמשות למגורים. במגדל הלהבה 2 המשמש כבית מלון 37 קומות והוא מתנשא לגובה של 160 מטרים. מגדל הלהבה 3 משמש למשרדים ומתנשא לגובה של 140 מטרים ובו 34 קומות. שלושת המגדלים המעוצבים כשלוש להבות הפונות כלפי חוץ, מצופים בזכוכית ובכ-10,000 גופי תאורה מסוג LED המשמשים כמסכי ענק בשעות החשכה. המגדלים הופיעו מספר פעמים במהלך שידורי תחרות האירוויזיון אשר נערכה בעיר בשנת 2012 ועל בול דואר שהופק לכבוד האירוע. מדיה וקבצים בנושא מגדלי הלהבה בוויקישיתוף אודות המגדלים באתר skyscrapercity המגדלים באתר skyscraperpage ערך זה הוא קצרמר בנושא גורדי שחקים ובנושא אזרבייג'ן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אולם הקריסטל של באקו

אולם הקריסטל של באקו (באזרית: Bakı Kristal Zalı) הוא אולם כנסים השוכן לחופי הים הכספי בעיר באקו, בירת אזרבייג'ן. האולם ממוקם על חצי אי קטן מדרום למרכז העיר, בצמוד לכיכר הדגל הלאומי. הקמת המבנה החלה בחודש אוגוסט 2011 על מנת שיארח את תחרות אירוויזיון 2012, והיא הסתיימה ב-16 באפריל 2012, זמן קצר לפני האירוע. האולם מכיל 25,000 צופים. באולם התקיימו תחרויות האיגרוף, הטאקוונדו, הכדורעף, הסיף והקראטה במשחקים האירופיים בשנת 2015, ולצורך כך פוצל לשלושה אולמות קטנים יותר שהכילו 6,000 (כדורעף), 3,400 (איגרוף) ו-2,000 (סיף, קראטה וטאקוונדו) צופים. בשנת 2016 נערכה באולם אולימפיאדת השחמט. ב-21 ביולי 2019, נערך באולם טקס הפתיחה של משחקי הקיץ של הפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שהעיר באקו נבחרה לארח. מדיה וקבצים בנושא אולם הקריסטל של באקו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אולם הקריסטל של באקו (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אצטדיונים ומתקני ספורט ובנושא אזרבייג'ן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הקייטנה של קנלר

הקייטנה של קנלר הוא סיפור מאת אתגר קרת, המופיע באסופת סיפורים, הקרויה באותו שם, שיצאה לאור בשנת 1998. הספר עוסק, באופן הומוריסטי ושנון, בנושאים הרגישים של מוות, העולם הבא, התאבדות ואלוהים. בשנת 2004 יצא קומיקס בשם "פיצריה קמיקזה" שהוא עיבוד לספר. העיבוד נכתב על ידי קרת, והקומיקס צויר על ידי אסף חנוכה. בשנת 2006 יצא סרט על פי הספר בשם "חותכי ורידים: סיפור אהבה". הסרט בוים על ידי הבמאי גוראן דוקיק. נהג האוטובוס שרצה להיות אלוהים הג'ננה של נמרוד שפריץ מהגיהנום רחם הקייטנה של קנלר חיים הוא בחור צעיר שהתאבד והגיע לעולם הבא. מתברר לו שהעולם הבא כמעט זהה למציאות שאותה הכיר בחייו, מציאות משעממת ומדכאת של אנשים שהתאבדו ומצאו את עצמם באותו מצב מדכא שבו היו קודם לכן. חיים מגלה שחברתו התאבדה גם היא, והוא מחליט לצאת ולחפש אותה. הוא יוצא למסע בעולם הבא, ופוגש דמויות שונות, ביניהן דמותו של קנלר, בחור חביב אך מוזר המנהל מעין קייטנה פלאית לנודדים. הקייטנה של קנלר מעומתת עם קייטנה מקבילה, כת של מתאבדים, שבה חברה גם חברתו של חיים. מנהיג הכת מנסה להתאבד בשנית, בציפייה לשוב לחיים ולגאול את כל המתאבדים, אלא שתוכניתו נכשלת, והוא פשוט מת שוב. יורם קניוק, כמו אדישות שמחה שכועסת: "הקייטנה של קנלר", באתר הארץ, 24 באפריל 2012
גיבתון שחור-ראש

גיבתון שחור-ראש (שם מדעי: Emberiza melanocephala) הוא ציפור שיר ממשפחת הגיבתוניים ואחד הגדולים במשפחה. אורכו 16–18 ס"מ ומשקלו 28–33 גרם. זנבו ארוך. ראשו של הזכר שחור, ומכאן שמו. רוב גופו של זכר הגיבתון, לרבות גחונו, גרונו ועורפו, צהובים. גבו וזנבו ערמוניים. הנקבה אפורה עם פסים חומים. כמו שאר המינים במשפחה, הוא עף בלהקות גדולות כדי לחפש את המזון המועדף עליו - זרעים וגרגירי תבואה. הגיבתון שחור-הראש מקנן בעיקר לאורך החוף המזרחי של הים האדריאטי. קיימות גם אוכלוסיות מקננות גדולות בסלובניה, איטליה, ואלבניה. מקנן גם בישראל ובאיראן. אזורי הקינון הצפוניים מגיעים עד סיביר. בחורף רוב הפרטים נודדים למערב ומרכז הודו. הנדידה הארוכה ביותר שנמדדה על ידי טיבוע עומדת על 7,000 ק"מ. כמו כן תועדה נדידה של 1,000 ק"מ בשבעה ימים. חי בגנים, כרמים וסבכי שיחים. ניזון מזרעים ומצמחים. עונת הרבייה היא ממאי עד יוני. הזכר בונה את קנו בשיחים צפופים. הקן מורכב מדשא, עלים, צמר ועשבים שונים. הנקבה מטילה 4–5 ביצים, והביצים נדגרות במשך 13–15 ימים על ידי בני הזוג לסירוגין. מדיה וקבצים בנושא גיבתון שחור-ראש בוויקישיתוף גיבתון שחור-ראש, באתר ITIS (באנגלית) גיבתון שחור-ראש, באתר NCBI (באנגלית) גיבתון שחור-ראש, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) גיבתון שחור-ראש, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) גיבתון שחור-ראש, באתר GBIF (באנגלית) גיבתון שחור ראש באתר הרשימה האדומה של IUCN מגדיר הציפורים של ישראל - גיבתון שחור-ראש, באתר פורטל צפרות ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הגשר

האם התכוונתם ל... הגשר (קבוצת ציירים) – קבוצת ציירים אקספרסיוניסטים גרמנים הגשר (אשר) – הדפס אבן מעשה ידי מאוריץ קורנליס אשר הגשר (סדרת טלוויזיה, 2011) – סדרת טלוויזיה משטרתית שהופקה וצולמה בשוודיה ובדנמרק הגשר (סדרת טלוויזיה, 2013) (אנ') – סדרת טלוויזיה משטרתית אמריקאית הגשר (סדרת טלוויזיה, 2018) – סדרת דרמה משטרתית רוסית הגשר (סדרת טלוויזיה, 2019) – מיני סדרת טלוויזיה אמריקאית של רשת השידור "Starz" פונס (הגשר) – אזור בגזע המוח גשר (פירושונים)
מכללת רמת-גן

מכללת רמת גן הייתה מרכז לימודים בו התקיימו לימודי תואר ראשון ושני מטעם האוניברסיטה הפתוחה, יחד עם לימודים חוץ-אקדמיים (לימודי תעודה) במגוון מקצועות והכשרות. למרות שמה, היא לא הייתה מכללה אקדמית עצמאית. המכללה נוסדה על ידי עמיר גליל. החל מחודש ספטמבר 2022 מכללת רמת גן/שלוחת האוניברסיטה הפתוחה, סיימה את פעילותה והחל מפברואר 2023, התמזגה עם המכללה האקדמית רמת גן. המכללה נוסדה בשנת 1990 בקמפוס שהיה של תיכון אורט ר"ג. המכללה הוקמה על ידי עמיר גליל כחלק ממיזם לאפשר לצעירים אשר לא עמדו בתנאי הסף של האוניברסיטאות לקבל השכלה אקדמאית. בראשיתה המכללה הציעה לתלמידה אך ורק לימודי ערב על מנת לאפשר לתלמידים לעבוד תוך כדי הלימודים. בתקופת פעילותה ניתן היה ללמוד לתואר ראשון ושני של האוניברסיטה הפתוחה, בתנאיה, כלומר בשכר לימוד דומה לזה הנהוג באוניברסיטאות, וללא דרישה לתנאים מקדימים כגון ציוני סף בבחינות הבגרות או ציון פסיכומטרי. בנוסף, הוצעו גם לימודים חוץ-אקדמיים (לימודי תעודה) במגוון מקצועות והכשרות, מטעם המכללה. החל מחודש ספטמבר 2022 מכללת רמת גן/שלוחת האוניברסיטה הפתוחה, סיימה את פעילותה והחל מפברואר 2023, התמזגה עם המכללה האקדמית רמת גן. לימודי תואר ראשון – במוסד הוצעו שילובים של 95 מסלולי לימוד לתואר ראשון של האוניברסיטה הפתוחה. לימודי תואר שני – המכללה הציעה לימודי תואר שני במנהל עסקים של האוניברסיטה הפתוחה. היחידה ללימודים חוץ אקדמיים – ביחידה זו היו מרכזי לימוד שונים, בהם בית הספר למקצועות החשבונאות, בית הספר למקצועות הניהול, בית הספר למקצועות המחשב, בית הספר למקצועות שוק ההון, בית הספר למקצועות הפסיכותרפיה, בית הספר למקצועות המזכירות ובית הספר למקצועות היין. מרבית הקורסים במרכז העניקו תעודות הסמכה של גופים ממשלתיים ובינלאומיים, וחלק מהקורסים הקנו נקודות זכות במסגרת לימודי התואר של האוניברסיטה הפתוחה (בכפוף לאישורה). מכללת רמת-גן פיתחה תוכנית עזר לסטודנטים בשם "תוכנית המקפצה", אשר כללה שיעורי תגבור ותרגול, מכינות טרום-לימודיות ומרתונים לפני בחינות. בנוסף, היה במכללה מרכז הדרכה בלמידה. חצר המכללה כיתת לימוד במכללה קמפוס מכללת רמת-גן מדיה וקבצים בנושא מכללת רמת-גן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מכללת רמת-גן בארכיון האינטרנט מכללת רמת-גן, סרטונים בערוץ היוטיוב מכללת רמת גן, באתר iac.ac.il