laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אתר הנופש דיסני שאנגחאי

אתר הנופש דיסני שאנגחאי (באנגלית: Shanghai Disney Resort) הוא אתר נופש המכיל פארק שעשועים הנבנה על ידי חברת וולט דיסני בפודונג, בשאנגחאי שבסין העממית. פארק זה הוא הפארק השעשועים השני של חברת וולט דיסני בסין, בעקבות הקמת אתר הנופש דיסנילנד הונג קונג. אתר הנופש נפתח לציבור הרחב ב-16 ביוני 2016. אתר הנופש מתוכנן להיבנות במספר שלבים, כאשר בשלב הראשון הוקם פארק השעשועים דיסנילנד בסגנון ממלכת הקסם. כמו כן בשלב זה יוקם אזור בילוי, שני מלונות תמתיים לצד אגם, וכן מתקני התחבורה הנדרשים לצורך הגישה לפארק. בשלב השני יוקמו שני פארקי שעשועים נוספים באתר הנופש. גודלו של אתר הנופש המתוכנן צפוי להיות פי שלושה מאתר הנופש דיסנילנד הונג קונג. עלות הבנייה המשוערת של האתר היא 24.5 מיליארד יואן (3.7 מיליארד דולר אמריקאי). הפארק מאופיין בסגנון התמתי האופייני לפארקי דיסני מחד, תוך מתן דגש לתמות מתרבות סין. אתר הנופש הוא בבעלות משולבת - 43% בבעלות חברת וולט דיסני ו-57% בבעלות קבוצת שנגחאי שנדי. שמועות בדבר כוונה על הקמת הפארק החלו בשנת 2000, אולם הוכחשו על ידי חברת וולט דיסני. אולם רק ב-5 בדצמבר 2007 דווח רשמית על הקמת הפארק וב-8 במרץ 2008 דווח על בחירת המיקום לבניית האתר - בפודונג שבשאנגחאי. תוכניות הפרויקט אושרו על ידי הרשויות העירוניות של שנגחאי בנובמבר 2009. ב-8 באפריל 2011 דווח על תחילת עבודות הבנייה בשטח. האתר נפתח לציבור הרחב ב-16 ביוני 2016. קו 11 של הרכבת התחתית של שאנגחאי מקשר את העיר אל אתר הנופש. מדיה וקבצים בנושא אתר הנופש דיסני שאנגחאי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אתר הנופש דיסני שאנגחאי הודעה לעיתונות של חברת וולט דיסני על אישורי בנייה מטעם המועצה המקומית ושלטונות סין הודעה לעיתונות של חברת וולט דיסני על תחילת עבודות הבנייה באתר הנופש דיסני שנגחאי
האדם הצוחק

"האדם הצוחק" (בצרפתית: L'Homme qui rit) הוא אחד מהרומנים הידועים של הסופר ויקטור הוגו שיצא לאור בשנת 1869. עלילת הרומן מתרחשת באנגליה. הוגו כתב את "האדם הצוחק" תוך חמישה עשר חודשים בזמן שהותו באיי התעלה בהיותו גולה מצרפת מחמת תוכן פוליטי השנוי במחלוקת של יצירותיו הקודמות. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. גווינפלן, ילד שפניו עוותו כך שיהיה עליהם חיוך רחב תמידי (חיוך גלאזגו), ננטש על ידי קומפרצ'יקוס (מספרדית comprachicos – מילולי קוני ילדים – סוחרי אדם העוסקים ב'יצור' ליצני החצר באמצעות גרימת מומים לילדים שנקנו או נגנבו על ידם) ומציל חיי תינוקת עיוורת שהתייתמה מאם. שניהם מאומצים על ידי אורסוס, רוכל בתרופות סבתא החי בקרוון הנגרר בין שווקים וירידי החג ברחבי דרום אנגליה. כאשר גווינפלן בוגר הוא עוסק בלוליינות ומופעי קרקס הנודד. בהמשך מתברר שגווינפלן הוא הבן החוקי של לורד קלנצ'ארלי שנשאר נאמן ל"רפובליקה הבריטית" של אוליבר קרומוול לאחר נפילתה והוגלה לשווייץ. האדם הצוחק, רומן, תרגמו א’ ו’. לוין, ערך א’ יואל, תל אביב, 1929 מדיה וקבצים בנושא האדם הצוחק בוויקישיתוף "האדם הצוחק" בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
ג'לי טרזן

ג'לי טרזן (בדנית: Gummi T) הוא סרט אנימציה ממוחשבת דני משנת 2012 שמבוסס על הקלאסיקה הדנית גומי טרזן. את הסרט ביים מייקל הינר. הסרט הוקרן לראשונה בדנמרק ב-19 במאי 2012. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. עידן (עוברת מאיוואן) הוא ילד מוטרד. בבית הספר מציקים לו, וחבורת בריונים רודפת אחריו כדי למלא את מכנסיו במים. הוא חי עם אביו שהוא מעריץ מושבע של טרזן שלא מעריך את יכולותיו של בנו, ובשל כך הוא מכנה אותו ג'לי טרזן (טרזן חלשלוש). כאשר לוטי, הילדה החמודה של הכיתה רוצה להיות חברה שלו, חוסר הביטחון של עידן מונע ממנו לנצל את ההזדמנות להסכים. אבל יום אחד, מקבל עידן את ההזדמנות לעמוד בכל ציפיותיו של אביו וללמד את חבורת הבריונים שמציקה לו לקח. הוא פוגש מכשפה ידידותית שרוקחת לו שיקוי קסם שהופך אותו "לילד מוצלח" ליום אחד. "ג'לי טרזן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ג'לי טרזן", באתר AllMovie (באנגלית) "ג'לי טרזן", באתר אידיבי "ג'לי טרזן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "ג'לי טרזן", ביקורת על הסרט באתר "עין הדג", 12 במרץ 2013. רמי רוטנברג, עכבר העיר אונליין, ג'לי טרזן: בדיוק כמו בג’ונגל, באתר הארץ, 13 בדצמבר 2012.
העולם על פי דינו

העולם על פי דינו (באנגלית: Dino Time, בתרגום חופשי לעברית: זמן דינו) הוא סרט אנימציה ממוחשבת מארצות הברית-קוריאה הדרומית. את הסרט ביימו ג'ון קפקא, יון-סוק צ'וי והפיקו ג'ונבום האו, רוברט אברמוף, דייוויד לובאגרן, ג'ייה י. מוה, ג'ייה וו פארק וכתבו ג'יימס גרקו, ג'ייה וו פארק, אדם ביצ'ן, זאקרי רוזנבלט וערך דייוויד בי. ברון. שלושה ילדים סקרניים נכנסים בטעות למכונת זמן שבנה אחד מהאבות שלהם ומועברים על ידה ישירות אל תוך עידן הדינוזאורים. הם מוצאים את עצמם לכודים בתוך קן של אמא דינוזאור המזהה אותם כצאצאיה. נותר לילדים רק זמן קצר כדי לחזור חזרה בזמן אל תקופת ההווה לפני שהביצים של הדינוזאור יפקעו והם יהפכו ל'ארוחת הבוקר' של הדינוזאורים הקטנים. בדרך בתוך עולם הדינוזארים הם עוברים הרפתקאות רבות. "העולם על פי דינו", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "העולם על פי דינו", באתר AllMovie (באנגלית) "העולם על פי דינו", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "העולם על פי דינו", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "העולם על פי דינו", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) העולם על פי דינו, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
קלר לכמן

קלֶר לַכמן (Claire Lachmann;‏ 17 באוקטובר 1904, האג, הולנד – אוגוסט 1991, חיפה) הייתה היסטוריונית של האמנות, מבקרת אמנות ועיתונאית ישראלית. לכמן נולדה בשם קלר אוּלמן (Ullmann) במשפחה גרמנית בהאג שבהולנד, ובה גדלה. בשנים 1924–1930 למדה תולדות האמנות באוניברסיטת פרייבורג ובאוניברסיטת המבורג, שם למדה אצל ארווין פָּנוֹפסקי (Panofsky) ופריץ זַקסל (Saxl) (חברי "אסכולת המבורג" בתולדות האמנות). ב-1930 קיבלה תואר דוקטור בהמבורג. הדיסרטציה, בהנחייתו של זקסל, הייתה "ההיסטוריה של האנשים הראשונים באמנות של המאות ה-1 עד ה-13" (Die Geschichte der ersten Menschen in der Kunst des 1.-13. Jahrhunderts; היא לא התפרסמה כספר בגין הגירתה). בתמיכתו של אבי ורבורג נכנסה לכמן ב-1928 לעבוד במכון לתולדות האמנות בהמבורג. שימשה מרצה למבוגרים. בשנת 1926 נישאה לד"ר היינץ (חנוך) לכמן, רופא שיניים. הייתה אם לשניים: גבי (נולד ב-1932), ובת, גילה (נולדה ב-1944). ב-1934, על רקע עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, היגרה עם בעלה ללונדון, ומשם עלו לארץ ישראל והתיישבו בחיפה. בארץ שימשה כתבת אמנות עבור היומון "דבר", עיתון הנשים "דבר הפועלת", וכתבה על תיאטרון ואמנות בכתב העת לתיאטרון "במה". כן שימשה בוחנת חפצי אמנות עבור ממשלת ישראל. 'Lachmann, Claire,' in: Who's Who, Israel, Tel-Aviv: P. Mamut, 1952, p. 413. 'Lachmann, Claire,' in: Ulrike Wendland, Biographisches Handbuch deutschsprachiger Kunsthistoriker im Exil: Leben und Werk der unter dem Nationalsozialismus verfolgten und vertriebenen Wissenschaftler, vol. 2, München: K. G. Saur, 1999, p. 405. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'ני ומועדון החתולים

ג'ני ומועדון החתולים הוא ספר ילדים מאת הסופרת והמאיירת האמריקנית אסתר אווריל. הספר הוא אסופה של חמישה סיפורים שנכתבו על ידי אווריל בין שנות ה-40 וה-70 של המאה ה-20, מתוך שלושה עשר סיפורים שכתבה בסך הכול בסדרה. הדמות הראשית בספר היא ג'ני לינסקי, חתולה שחורה בעלת צעיף אדום המעוניינת להצטרף למועדון החתולים השכונתי. זהו הספר הראשון בסדרת "הרפתקה ראשונה: קלאסיקה לראשית קריאה" מבית ההוצאות אוקיינוס ומודן הוצאה לאור. ביקורת על הספר, באתר דףדף ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יהושע גלבפארב-גלעדי

יהושע גֶלבּפַארב-גלעדי (ביידיש: געלבפארב; בכתב לטיני: Joshua Gelbfarb-Giladi; ג' בכסלו תרס"ד, 22 בנובמבר 1903, ורשה – ד' באלול תשכ"ג, 24 באוגוסט 1963, ניו יורק) היה מחנך, סופר ועורך עברי-יידי פולני-קנדי. יהושע גלבפארב נולד בנובמבר 1903 בעיר ורשה שפולין הרוסית (בעקבות המלחמה בירת הרפובליקה הפולנית), בנם של טעמע בת בן-ציון ושמואל צבי ב"ר פסח גלבפארב (נספו בשואת יהודי פולין ב-1942). למד בישיבות ונסמך לרבנות. היה חבר "צעירי המזרחי" וחבר הוועד של אגודת "חלוצי ציון" בוורשה. ב-1920 סיים את לימודיו בסמינר העברי למורים בוורשה, והיה מורה בבית ספר עברי בעיר עד הגירתו. בשנת תרצ"ו-1936 היגר לקנדה, ומאז ועד מותו היה מורה ומנהל בתי ספר דתיים ותלמודי תורה בוונקובר, במונטריאול ולבסוף בישיבת רמז (Ramaz School)(אנ') שבמנהטן, ניו יורק. את דרכו הספרותית החל בפולין. פרסם מאמרים על חינוך ומסות בנושאי פדגוגיה וספרות ביומון היידי "היינט" וביומון העברי "הצפירה". כמה מהן כונסו לימים בספרו "ווי אזוי דערציען קינדער: וועגווייזער פאר עלטערן און דערציער" ('יידיש: איך לחנך ילדים: מדריך להורים ולמחנך'), שראה אור בוורשה ב-1934. בקנדה כתב בעיתון יהדות קנדה "קענעדער אדלער" (מונטריאול), וכן בעיתונים "דאס אידישע ווארט" (ויניפג) ו"דאס ווארט" (ונקובר). כן ערך את הירחון לילדים "קינדערלאנד" (קינדֶרלַנד, 'ארץ הילדים') שהופיע בהוואנה בירת קובה. פרסם ספר סיפורים בשם "סיפורי הדוד" (ונקובר 1947). כן פרסם ספרי לימוד וחוברות עבודה, אשר שימשו בבתי הספר היהודיים: הספר "פון תורה אוצר" ('מאוצר התורה') (מונטריאול 1949), שבו לקט מארון הספרים היהודי, וחוברת עבודה ללימוד עברית, בשני כרכים, עם ציוריו של בצלאל מלחי (מונטריאול 1951–1952). יהושע גלבפארב נפטר בניו יורק בסוף קיץ 1963, בשנה ה-60 לחייו. יהושע געלבפארב, ווי אזוי דערציען קינדער: וועגווייזער פאר עלטערן און דערציער, ורשה: דערציונג, 1934. (יידיש: איך לחנך ילדים: מדריך להורים ולמחנך) יהושע גלעדי (גלבפארב), סִפורי הדוֹד, ונקובר: Vancouver Talmud Torah Association,‏ 1947. י’ גלעדי-געלבפארב, פון תורה אוצר: געקליבענע פערל פון תלמוד, מדרשים, זוהר און גדולי ישראל אויף חמישה חומשי תורה און פרקי אבות: איינגעטיילט דער סדרה פון דער וואך; מיט א פארווארט פון שמחה פטרושקא, מונטריאול: יג"ג בוך-קאמיטעט; מיט דער הילף פון קאנאדער אידישן קאנגרעס, 1949. (יידיש: מאוצר התורה: לקט של פנינים נבחרות מהתלמוד, המדרש, הזוהר ומאמרות גדולי ישראל, מחולק לפי שבועות) (הספר בארכיון האינטרנט) י. גלעדי, חוברת עבודה ללמוד הלשון הדקדוק והכתיב; מצֻיר עי"ד ב. מלחי, 2 כרכים, מונטריאול: י. גלעדי; בסיוע אגוד בתי הספר העבריים בקנדה, קרן התרבות העברית בקנדה, 1951–1952. געלבפארב-גלעדי, יהושע, בתוך: חיים לייב פוקס, 100 יאר יידישע און העברעישע ליטעראטור אין קאנאדע, מונטריאול: ח"ל פוקס בוך פאנד קאמיטעט, תש"מ 1980, עמ' 67, בארכיון האינטרנט (ביידיש) יהושע גלעדי-גלפערב (1903-1963), דף שער בספרייה הלאומית Joshua Gelbfarb-giladi, Hebrew-yiddish Author, Educator, Dies at 59(הקישור אינו פעיל), JTA, August 26, 1963 'Necrology: United States', in: American Jewish Year Book 65 (1964), 433. (באנגלית) מן התנועה הציונית: וורשה: "צעירי-המזרחי", הצפירה, 27 בספטמבר 1917. דו"ח מהאספה הכללית של "חלוצי ציון" שהיתה בכ"ד אלול שעבר באולם "עבריה" בוורשה, הצפירה, 2 באוקטובר 1919. שמואל הרמן, 'אזכרה: מחברים שנפטרו בשנים תשכ"א–תשכ"ה', ארשת ד (תשכ"ו-1966), 554. מודעת פרסומת לספר, היינט, 19 באוקטובר 1934.
תעשיות כבדות קווסאקי

תעשיות כבדות קווסאקי בע"מ (ביפנית: 川崎重工業株式会社, Kawasaki Jūkōgyō Kabushiki-kaisha) הוא תאגיד בינלאומי שבסיסו ביפן. הוא נוסד ב-1896 על ידי שוזו קווסאקי. מוצרי הצריכה המוכרים של התאגיד הם אופנועים, טרקטורונים ואופנועי ים. התאגיד מייצר גם טרקטורים, רכבות, רובוטים תעשייתיים וציוד תעופה וחלל כולל מטוסים צבאיים. "תעשיות כבדות קווסאקי" בנתה 4 דגמי קרונות: "452-2", 452-3", "452-4", "452-5" מסוג סטאר21 (רכבת שינקנסן נסיונית מסוג 952/953 שפותחה בשנת 1992 על ידי חברת הרכבות המזרחית יפן כדי לבדוק את הטכנולוגיה שתשולב בדור הבא). קווסאקי (אופנועים) מדיה וקבצים בנושא תעשיות כבדות קווסאקי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של תעשיות כבדות קווסאקי Kawasaki Heavy Ind., Ltd. Company website Kawasaki Rail Car, Inc. Official Website תעשיות כבדות קווסאקי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא חברות ובנושא יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לענה

לַעֲנָה (שם מדעי: Artemisia), סוג של צמח שמונה בסביבות 180 מינים. שמה המדעי נגזר משמה של אלת הציד ארטמיס. הלענה ידועה בטעמה המריר. השימוש בה נפוץ במטבח המרוקאי, וכמרכיב בהכנת אבסינת, אוזו ויין ורמוט. ללענה אבקנים אלרגנים אשר גורמים, בעת פריחתה בסתיו, לאלרגיות רבות בקרב הרגישים אליה. בישראל נפוצים חמישה מינים: לענת המדבר (Artemisia herba-alba, נקראת גם Artemisia sieberi) לענה חד זרעית (Artemisia monosperma) - הנפוצה מכולן. שיח ירוק בעל עלים בשרניים. בחורף הענפים רכים והעלים גדולים ואילו בקיץ הענפים מתקשים והעלים קטנים. לענת יהודה (Artemisia judaica) - צומחת בדרום הנגב, בדרום ירדן ובסיני. לענה שיחנית (Artemisia arborescens) - מוכרת בשמה העממי כשִיבּה או שִיבּא. עלי הלענה השיחנית מכילים שמן סנטונין (Santonin) שיש המאמינים שהוא בעל סגולות מרפא. עלי הצמח מרים מאוד לכן לא חולטים אותם כפי שהם, אלא מוסיפים אותם לתה רגיל. לענת המכבד (Artemisia scoparia) מינים בולטים נוספים: לענה דרקונית (Artemisia dracunculus) - עשב תיבול נפוץ, מוכר גם בשם טרגון. לענה מצויה (Artemisia vulgaris) - בשימוש נרחב ברפואה הסינית העממית. לענה חד-שנתית (Artemisia annua) - ממנה מפיקים ארטמיסינין (artemisinin) לטיפול טבעי במלריה. לענת האבסינת (Artemisia absinthium) - ממנה מכינים את משקה האבסינת. הלענה נזכרת בתנ"ך 8 פעמים, ותמיד כמשל לדבר רע - משל לחטא של עבודה זרה, ניאוף או עיוות הדין; או משל לייסורים של חורבן, עוני וגלות. הרמב"ם בפרק יד מהלכות מאכלות אסורות, הלכה יא: כיצד, הרי שהמחה את החלב וגמעו כשהוא חם עד שנכווה גרונו ממנו, או שאכל חלב חי, או שעירב דברים מרים כגון ראש ולענה לתוך יין נסך או לתוך קדרה של נבלה ואכלן כשהן מרין, או שאכל אוכל האסור אחר שהסריח ובטל מאוכל אדם הרי זה פטור. ואם ערב דבר מר בתוך קדירה של בשר בחלב או ביין כלאי הכרם ואכלו חייב. לענה, באתר ITIS (באנגלית) לענה, באתר NCBI (באנגלית) לענה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לענה, באתר Tropicos (באנגלית) לענה, באתר GBIF (באנגלית) לענה, באתר IPNI (באנגלית) לענה שיחנית (Artemisia arborescens L) באתר קק"ל הלענה בתנ"ך
אוקסאזפאם

אוקסאזפאם (Oxazepam; ידוע בישראל בשם המסחרי ואבן, ובמדינות אחרות בשמות: Alepam, Medopam, Murelax, Noripam, Opamox, Ox-Pam, Purata, Serax וכן Zaxpam) היא תרופה בעלת טווח פעולה קצר עד בינוני ממשפחת הבנזודיאזפינים. האוקסאזפאם נמצא בשימוש נרחב מאז שנות ה-60 לטיפול בתופעות חרדה, נדודי שינה ובתסמיני גמילה מאלכוהול. לאוקסאזפאם השפעה בינונית כתרופה אמנסטית, נוגדת חרדה, נוגדת פרכוסים, מרדימה, מרגיעה ומרפת שרירים, זאת בהשוואה לתרופות אחרות במשפחת הבנזודיאזפינים. זוהי תרופה בעלת טווח פעולה קצר עד בינוני ממשפחת הבנזודיאזפינים שתחילת השפעתה איטית, היא בדרך כלל נרשמת למטופלים המתעוררים באמצע שנת הלילה ולא כאלה המתקשים להירדם. התרופה נרשמת לעיתים קרובות לסובלים מהפרעות חרדה עם מתח הנילווה אליהן, עצבנות, ועוררות-יתר. התרופה נרשמת אף למטופלים הסובלים מתסמונות גמילה ממשקאות חריפים ומסמים וכן לסובלים מחרדה הנילוות לדיכאון. יש רופאים הרושמים אוקסאזפאם להפרעות שאינן חלק מן ההתוויות הרשומות לתרופה: טיפול בחרדה חברתית, הפרעת דחק פוסט-טראומטית, תסמונת קדם וסתית, ותופעות אחרות. חרדה קלה/בינונית - 10–15 מ"ג, פעם עד פעמיים ביום.[דרוש מקור] חרדה קשה - 15–30 מ"ג, 3 עד 4 פעמים ביום תסמיני גמילה מאלכוהול - 15–30 מ"ג, 3 עד 4 פעמים ביום נטילת אוקסזפם עם חומר אחר המדכא את מערכת העצבים המרכזית (למשל אופיואיד או אלכוהול) עלולה לגרום לדיכוי נשימתי, תרדמת ומוות. גם תופעות הלוואי האחרות של אוקסאזפאם דומות לאלה של שאר התרופות במשפחת הבנזודיאזפינים ועלולות לכלול סחרחורת, נמנום, כאב ראש, פגיעה בזיכרון, תגובה פרדוקסלית של עוררות. הפסקה פתאומית בנטילת התרופה, או הפחתה פתאומית במינון עלולה לגרום להתכווצויות בקיבה ובשרירים, דיכאון, חוסר יכולת להירדם, הזעת-יתר, רעד, או בחילות. אוקסזפם איננו משווק בארצות הברית והוא נמצא ברשימת התרופות שיש בהן יכולת לגרום התמכרות. התוויות הנגד למתן אוקסאזפאם הן מיאסטניה גראביס, מחלת ריאות חסימתית כרונית, הגבלה בתפקודי ריאה, דום נשימה בשינה, פסיכוזות, פוביות, אובססיות וכן מחלות כבד קשות. שימוש בבנזודיאזפינים מצריך זהירות מיוחדת במטופלים קשישים, בנשים הרות, בילדים, במטופלים מכורים לסמים או אלכוהול ובמטופלים להם שילוב של הפרעות נפשיות. בנשים הרות התרופה חוצה את קרום השליה ומשפיעה על העובר. שימוש בבנזודיאזפינים בשלבי הריון מתקדמים ובמינונים גבוהים עלול לגרום לתינוק בעל טונוס שרירים נמוך (היפוטוניה). מדיה וקבצים בנושא אוקסאזפאם בוויקישיתוף Oxazepam - Compound Summary מעבדות רפא בע"מ, ואבן טבליות - עלון לצרכן, באתר משרד הבריאות - מאגר התרופות, ‏05/2020 oxazepam. Drugs.com Center for Drug Evaluation and Research, FDA requiring Boxed Warning updated to improve safe use of benzodiazepine drug class, FDA, 2020-10-02 (באנגלית) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שבתאי לוי (כדורגלן)

שבתאי לוי (נולד ב-12 בספטמבר 1960) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, משחקניה הבולטים של הפועל תל אביב בשנות ה-80. לוי גדל במחלקת הנוער של הפועל תל אביב, ובשנת 1977 עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון והחל לשחק כקיצוני שמאלי. ב-23 בדצמבר 1978 כבש את שערו הראשון בקריירה, בניצחון 2–0 על הפועל יהוד באצטדיון בלומפילד, ובסך הכל כבש בעונת 1978/1979 ארבעה שערי ליגה, שהספיקו לו כדי להיות מלך השערים של הקבוצה באותה עונה, יחד עם שייע פייגנבוים ורפעת טורק. הפריצה הגדולה של לוי הגיעה בעונת 1980/1981, כשהוסט על ידי המאמן דוביד שווייצר לעמדת החלוץ המרכזי, והחל לשתף פעולה עם חברו מילדות, הקשר משה סיני. באותה עונה זכה לוי באליפות עם הפועל תל אביב והיה מלך השערים של הקבוצה עם 17 שערי ליגה, ביניהם צמד שערים בניצחון 3–0 בדרבי מול מכבי תל אביב, וצמד במשחק האליפות של הקבוצה מול מכבי פתח תקווה. בעונה שלאחר מכן התקשה לוי לשחזר את יכולתו מעונת האליפות וכבש שלושה שערים בלבד, אך בעונות הבאות המשיך להוביל את התקפת הפועל תל אביב, לצידם של גילי לנדאו ומוריס ז'אנו. בשנת 1983 זכה בגביע המדינה עם הקבוצה, לאחר ניצחון 3–2 בדרבי מול מכבי תל אביב במשחק הגמר. בעונת 1983/1984 שוב היה מלך השערים של הקבוצה, עם 12 שערי ליגה, כולל השער האחרון בניצחון 3–1 על בית"ר ירושלים באצטדיון ימק"א, במשחק שמנע מבית"ר לזכות באליפות הראשונה בתולדותיה, והצית את היריבות בין המועדונים. לוי זכה עם הקבוצה בשתי אליפויות נוספות (1986 ו-1988), ובסך הכל שיחק 11 שנים במועדון. לוי כבש 71 שערים בכל המסגרות במדי הפועל תל אביב, מתוכם 58 שערי ליגה, והוא מדורג במקום החמישי בטבלת מלך השערים של הקבוצה בכל הזמנים. לאחר האליפות האחרונה עבר לשחק בשמשון תל אביב ששיחקה אז בליגה הבכירה, זאת לפני שריצה עונש הרחקה מ-12 משחקים, בגין עבירות על תקנון התשלומים (8 משחקים) ועבירה גסה שביצע בגמר גביע המדינה (4 משחקים). כעבור שנה בשמשון עזב את ישראל ועבר להתגורר בארצות הברית. לאחר שנתיים וחצי חזר לשחק כדורגל בשמשון תל אביב בליגת המשנה, ולאחר מכן עבר לשחק בהפועל יהוד בליגה ב', שם פרש ממשחק פעיל בשנת 1994. במדי נבחרת ישראל הופיע לוי ב-4 משחקים, כולם נערכו באצטדיון בלומפילד. את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ערך ב-8 באפריל 1981, במשחק ידידות מול נבחרת רומניה. ב-26 בספטמבר 1983 כבש את שערו היחיד במדי הנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת אורוגוואי. את הופעתו האחרונה בנבחרת ערך ב-20 בנובמבר 1983, במשחק מול נבחרת גרמניה במסגרת הטורניר הקדם-אולימפי. הפועל תל אביב אליפויות: 1980/1981, 1985/1986, 1987/1988 גביע המדינה: 1982/1983 שבתאי לוי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל שבתאי לוי, באתר FootballDatabase.eu רביב שכטר, העשור האדום, באתר ynet, 8 באוגוסט 2000 nrg מעריב, ספר מלכים, באתר nrg‏, 13 ביוני 2008 אריה לבנת, השייח' לא עזר, גם לא הקמעות: במשך עונה אחת הוא היה סקורר אגדי - ומאז נעלם, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2020 ⁨מעריב⁩ | עמוד 39 | 5 ספטמבר 1988 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
הכרזת טימישוארה

הכרזת טימישוארה היא תוכנית פוליטית שנערכה ופורסמה בטימישוארה, ב-11 במרץ 1990, בעקבות הפגנה עממית גדולה, שהתקיימה ביום הקודם, בכיכר האוניברסיטה, בבוקרשט. הדרישה לקבלת "הכרזת טימישוארה" ובעיקר סעיף 8 שבה, הייתה התביעה האידאולוגית, שעמדה בבסיס אירועי הגולניאדה. הכרזת טימישוארה נכתבה על ידי הסופר ג'אורג'ה שרבאן (George Şerban) וב-27 בפברואר 1990 התקבלה על ידי "חברת טימישוארה". ב-9 במרץ הצביע מועצת העיר טימישוארה בעד ההכרזה עם 45 קולות בעד ושלושה נמנעים. ב-11 במרץ, בכיכר האופרה של טימישוארה, הוקרא הטקסט של ההכרזה בפני עשרים אלף מתכנסים. סעיף 8 של ההכרזה זכה להד עצום ופרסום מרבי, כאשר אומץ כתביעה עיקרית של משתתפי הגולניאדה. סעיף 8 הציע שחוק הבחירות החדש, שיחוקק ברומניה, יאסור על אקטיביסטים קומוניסטים לשעבר ועל קציני סקוריטטה לקחת חלק בשלוש מערכות בחירות רצופות. מטרת האיסור הייתה להביא לטיהור מערכות השלטון מהנומנקלטורה הקומוניסטית לשעבר. התביעה נדחתה, ב-20 במאי 1990 נערכו בחירות במסגרתן זכו מועדים בעלי עבר קומוניסטי ברוב מובהק. הגולניאדה פוזרה על ידי כוחות הביטחון והכורים שהגיעו במסגרת המינריאדה של יוני 1990. הכרזת טימישוארה בוויקיסורס (ברומנית)
קווסאקי

קווסאקי ביפנית: 川崎. האם התכוונתם ל... קווסאקי (עיר) – עיר ביפן קווסאקי פרונטלה (אנ') – קבוצת כדורגל מהעיר קווסאקי המשחקת בליגה הבכירה ביפן תעשיות כבדות קווסאקי – תאגיד בינלאומי שבסיסו ביפן, המייצר אופנועים, טרקטורונים, אופנועי ים, טרקטורים, רכבות, רובוטים תעשייתיים וציוד תעופה וחלל כולל מטוסים צבאיים קווסאקי (אופנועים) – אופנועים מתוצרת תעשיות כבדות קווסאקי טומיסקו קווסאקי (אנ') (1925–2020) – רופא יפני, הראשון שתיאר את תסמיני "מחלת קווסאקי" (שנקראה עקב כך על שמו) מחלת קווסאקי – דלקת חריפה כללית של כלי הדם טושיקאזו קוואסקי (יליד 1955) – מתמטיקאי ואמן אוריגמי יפני
קארקאס

האם התכוונתם ל... קארקאס (להקה) – להקה בריטית קראקס – בירת ונצואלה
סוקהוטהאי

סוקהוטהאי הייתה בירת הממלכה הראשונה בסיאם, במאה ה-13 וה-14. שרידי העיר כוללים כמה דוגמאות מרשימות הממחישות את תחילתה של האדריכלות של תאילנד. סגנון זה, הנקרא "סגנון סוקהוטהאי", הושפע מכמה תרבויות שונות וממסורות עתיקות. תחילתה של האומה התאית היה במאה ה-12, עם נדידתו של עם מיונאן שבסין אל האזורים הצפוניים של האימפריה הקמרית, ששלטה באותה תקופה על רוב דרום-מזרח אסיה. עם זה נקרא ת'אי, "אנשים חופשיים". אחד מנסיכיו נישא לאשה קמרית, ולאחר מכן התקומם כנגד השלטון החמרי המרכזי ויצר את הממלכה הסיאמית הראשונה. ממלכה זו נקראה ממלכת סוקהוטהאי, על שם בירתה. בנו השני של מייסד הממלכה, ראמחאמהאנג (Ramkhamhaeng‏, ראם החזק; בערך 1280–1318), היה אחד מן השליטים החשובים בתולדות תאילנד העתיקה. הוא הרחיב את גבולות ממלכתו בשורה של מלחמות, שהסתיימו בניצחונו; ובתחום החברתי, הוא ייסד ארגונים צבאיים וחברתיים, שנבנו על פי המבנים הארגוניים שהיו קיימים באימפריה הקמרית. הוא הנחיל את כתב הקמר העתיק, וכן הקפדה רבה על שמירת הבודהיזם. שלושת מרכזיה של הממלכה החדשה היו סוקהוטהאי, עיר הבירה; סי סצ'נלאי, וקמפהנג פט. סגנון הבנייה שנוצר בערים אלה היה תוצר של השפעות תרבותיות שונות, שהוטמעו בסגנון החדש. המבנים שהתאפיינו בסגנון זה נבנו מלבנים ועוטרו בקישוטי טיח ועץ; העיטורים השונים מגוונים מאוד, ומעידים על השפעה קמרית או ציילונית. אומנות הבנייה בסוקהוטהאי באה לידי ביטוי באולמות מפוארים, המוקפים במעין אמבולטוריום ונישות דמויות קפלות ומעוטרים בדיוקנאות מונומנטליים של הבודהה. התכונות הפיזיות של פסלי בודהה משקפים את ההשפעות השונות: ההשפעה הציילונית יצרה פסלים בעלי אף ארוך, עדין, ובליטה דמוית להבה על הראש, ואילו ההשפעה הקמרית הוסיפה קו כפול סביב הפה. בודהה מיוצג לעיתים קרובות בהליכה זקופה כאשר בגדיו נצמדים לגופו, והוא מביע כמעט התנשאות. העיר ההיסטורית סוקוטהאי נמצאת כשמונה קילומטרים ממערב לעיר המודרנית הקיימת כיום, ונושאת אותו שם. העיר העתיקה נבנתה בצורת מלבן, שרוחבו 1,300 מטרים ורוחבו 1,800 מטרים. העיר הייתה מוקפת בשתי סוללות עפר חיצוניות וחומה שנבנתה מלבני חימר. בין החומות נבנה חפיר, שנועד להגנה וכן להסטת מי שיטפונות. בכל צלע של החומה נבנה שער ומגדל להגנה. חלק גדול מביצוריה של העיר העתיקה שרדו עד היום. המונומנטים העיקריים הנמצאים בסוקהוטהאי ההיסטורית כוללים את מתחם המנזר ואט מאהאטאט ובית הקברות של הארמון; סרא סי ואט, ובו שתי סטופות (הנדקראות בתאילנד "צ'אדי") מלאות חן המשתקפות במאגר המים הגדול של העיר; ומגדל מחודד (פראנג) שבתוכו שרידים מקודשים, מתקופה מאוחרת יותר. מתחם העיר כולל שרידים של 193 מבנים, ובהם 26 מקדשים, שהגדול בהם הוא, כאמור, ואט מאהאטאט. הערי העתיקה סוקהוטהאי מוגדרת כפארק לאומי בתאילנד, ושימורה מופקד בידי הממשלה בסיוע אונסקו. במקום מבקרים בכל שנה אלפי תיירים. הפארק הוכרז כאתר מורשת עולמית ב-1991, יחד עם האתרים ההיסטוריים הקשורים לעיר, סי סצ'נלאי וקמפהנג פט. הפארק ההיסטורי סוקהוטהאי פסל בודהה בואט מאהאטאט ואט סא סי ממזרח ואט פרא פאי לואנג מדיה וקבצים בנושא העיר העתיקה סוקוהטאי בוויקישיתוף סוקהוטהאי באתר אונסקו הגן ההיסטורי סוקהוטאי באתר Thayways סוקהוטאי באתר thailandmagic.com
חנון מהסרטים

חנון מהסרטים (במקור האנגלי Geek Charming, מבוסס על המונח Prince Charming, הנסיך על הסוס הלבן) הוא סרט טלוויזיה וקומדיית נעורים אמריקאית בהפקת ערוץ דיסני. ביים את הסרט ג'פרי הורנדיי, והוא מבוסס על רומן באותו שם מאת רובין פאלמר. שידור הבכורה של הסרט בערוץ דיסני ארצות הברית, ב-11 בנובמבר 2011, זכה ל-4.9 מיליון צופים. בהמשך, שודר בערוצי דיסני ביותר מארבעים מדינות. עלילת הסרט כוללת רמזים לאגדת הנסיכה והצפרדע. ג'וש רוזן (מאט פרוקופ) הוא נער חובב קולנוע, תלמיד באקדמיית וודלנדס בלוס אנג'לס. ג'וש, המוכר בבית הספר כחנון, מתכנן לצלם סרט על התלמידים ה"מקובלים" שיתחרה בפסטיבל סרטי תלמידים. התיק החדש והיקר של דילן שיינפלד (שרה היילנד), התלמידה הכי פופולרית, נסיכת בית הספר, נופל למזרקה בקניון שבו עובד ג'וש, והוא מחזיר אותו בתנאי שדילן תאפשר לו לעשות עליה סרט. היא מסכימה, בתקווה שהסרט יעזור לה להיבחר למלכת נשף האביב. בתחילת הצילומים ג'וש מתקשה בגלל התנהגות הדיווה של דילן, אך בהדרגה הוא מגלה שהיא מצחיקה, חכמה ורגישה. מתברר לו שדילן שואפת להיבחר למלכת נשף האביב כי אמה, שנפטרה כשדילן הייתה בת 8, זכתה באותו תואר בנעוריה. תוך כדי הצילומים, דילן מסייעת לג'וש להפוך מחנון לחתיך ומקובל, למורת רוחם של חבריו החנונים. הסרט מוקרן בפסטיבל וזוכה במקום הראשון. הדקות הראשונות של הסרט מציגות את דילן באור לא מחמיא, והיא עוזבת את ההקרנה בכעס. חברתה איימי לובלו (סשה פיטרס) משכנעת אותה למחרת לראות את הסרט עד סופו. מתברר שהסרט מציג באהדה את מאמציה של דילן, שנחשבה לחנונית בתחילת חטיבת הביניים, למתג את עצמה כמקובלת. בנאומה בנשף האביב, דילן מודה לג'וש על הסרט, והשניים הופכים לזוג. שרה היילנד מאט פרוקופ סשה פיטרס ג'ורדן ניקולס ונסה מורגן לילי סימונס דייוויד דל ריו אנדראה בוקס אתר האינטרנט הרשמי של חנון מהסרטים "חנון מהסרטים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "חנון מהסרטים", באתר נטפליקס "חנון מהסרטים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "חנון מהסרטים", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית) "חנון מהסרטים", באתר Prime Video (באנגלית) "חנון מהסרטים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) חנון מהסרטים באתר ערוץ דיסני