laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קוסטה רונין

קונסטנטין "קוסטה" רונין (ברוסית: Konstantin "Costa" Ronin נולד ב-3 בפברואר 1979) הוא שחקן וצלם קולנוע אוסטרלי. רונין נולד בקלינינגרד, ברית המועצות (כיום רוסיה). את 17 השנים הראשונות לחייו בילה ברוסיה. בצעירותו, הוא עבר לוולינגטון, ניו זילנד עם אמו ולמד יחסים בינלאומיים ומדעי המדינה באוניברסיטת ויקטוריה, לפני שעבר לפרת', אוסטרליה להשכלה על תיכונית נוספת ולאחר מכן, לסידני. בגיל 15, רונין התחיל לעבוד ולמד על התרבות האמריקאית כשהאזין לתחנת רדיו שלימדה אנגלית באמצעות מוזיקה. רונין מגלם דמויות ממוצא רוסי. הופעתו הראשונה של רונין בקולנוע הייתה בסרט "Red Dog". בשנת 2014 בחל לשחק בסדרת הטלוויזיה האמריקאים בתפקיד חוזר. בעונה השלישית דמותו הפכה לתפקיד ראשי. הוא התארח בכמה סדרות טלוויזיה בהן גות'האם, הנגיף ו-"על הכוונת". בשנת 2018 החל לשחק בסדרת הטלוויזיה הומלנד. שנה לאחר מכן שיחק בסרט היו זמנים בהוליווד. בשנת 2023 שיחק רונין בסדרת הטלוויזיה מתודלקים. בסדרה מגלם רונין את הטרוריסט, איוון קוסלוב. הוא התחתן עם ליה רונין ביוני 2021. הם גרים בניו יורק, לאחר שהתגוררו בעבר בלוס אנג'לס, סארי הילס וסידני . סבתו גרה באוסטרליה. מדיה וקבצים בנושא קוסטה רונין בוויקישיתוף קוסטה רונין, ברשת החברתית פייסבוק קוסטה רונין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קוסטה רונין, ברשת החברתית אינסטגרם קוסטה רונין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קוסטה רונין, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Amatangelo, Amy (14 במאי 2014). "Catching Up with The Americans' Costa Ronin". Paste. נבדק ב-30 בספטמבר 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Get to know Homeland's COSTA RONIN", https://www.youtube.com/watch?v=uvs6z-Uvc_k Gomez, Adrian (4 במאי 2014). "Americans actor talks character, riding in NM". Albuquerque Journal. {{cite web}}: (עזרה) "Costa Ronin - Resume" (PDF). Costa Ronin. Devine, Christine (18 באפריל 2014). "Questioning a "KGB Agent": The Americans Actor Costa Ronin". myFOXla.com. אורכב מ-המקור ב-8 במאי 2014. {{cite web}}: (עזרה) "Stardom Awaits Talented Screen Students". if.com.au. 30 בינואר 2008. אורכב מ-המקור ב-28 ביוני 2017. נבדק ב-15 במאי 2014. {{cite web}}: (עזרה) Khatchatourian, Maane (8 בנובמבר 2014). "Americans Star Costa Ronin Joins Agent Carter". Variety. נבדק ב-10 בינואר 2016. {{cite web}}: (עזרה) "Shooter review: Finale". The Tracking Board. 18 בינואר 2017. נבדק ב-21 בינואר 2017. {{cite web}}: (עזרה) Wagmeister, Elizabeth (11 בדצמבר 2017). "'Homeland' Enlists 'The Americans' Actor for Season 7". Variety. נבדק ב-15 במרץ 2018. {{cite web}}: (עזרה) 'Once Upon a Time in Hollywood' Adds Rumer Willis, Margaret Qualley and Damon Herriman (Exclusive) Turchiano, Danielle (21 בספטמבר 2021). "NBC Orders The Endgame Starring Morena Baccarin and Ryan Michelle Bathé to Series". Variety. נבדק ב-21 בינואר 2022. {{cite web}}: (עזרה)
טאקו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... טאקו – מאכל מקסיקני אישים: טאקו (זמר) – זמר הלונדי עידו טאקו – שחקן ישראלי טאק
איוואן האיום (פירושונים)

האם התכוונתם ל... איוואן הרביעי – נסיך מוסקובי וצאר רוסיה, אשר כונה "איוואן האיום". איוואן האיום (סרט) – סרט סובייטי בשני חלקים מאת הבמאי סרגיי אייזנשטיין, על הצאר. איוון מרצ'נקו – שומר אוקראיני במחנה ההשמדה טרבלינקה שנודע בכינוי "איוואן האיום" בשל אכזריותו ג'ון איוון דמיאניוק – יליד אוקראינה שנחשד בהיותו "איוואן האיום", וזוכה מחמת הספק.
מתקן אפל

מתקן אפל (באנגלית: dark ride או darkride) הוא מתקן שעשועים בפארקי שעשועים ובירידים, בו המבקר חווה מראות שונים בתוך מתקן מקורה, בעודו נע מאירוע לאירוע. ממציא המתקן האפל הוא לאון קסידי מחברת מתקני השעשועים פרטזל, שהגה את הפטנט של המתקן בשנת 1928. הפטנט התבסס על מתקנים מירידים בסוף המאה ה-19, שנקראו "רכבות נוף", "רכבות שדים" או "מנהרת האהבה". אחד המתקנים הראשונים בשיטה זו היה חלק מתערוכת פיוצ'רמה ביריד העולמי, שנערך בעיר ניו יורק בשנת 1939. מתקן נודע נוסף, שהשפיע רבות על מתקנים דומים שנבנו אחריו, הוא הטירה המכושפת בפארק השעשועים דיסנילנד, באתר הנופש דיסנילנד בקליפורניה שבארצות הברית. מתקן אפל, למרות שמו, אינו חייב להיות אפל. לדוגמה, אחד המתקנים האפלים הידועים ביותר בעולם הוא מתקן "זה עולם קטן" שבפארקי הנופש של חברת וולט דיסני, אף שהמתקן אינו אפל כלל. המאפיין המרכזי של מתקנים אפלים היא שהם נמצאים ברובם במבנה מקורה (אף כי חלקים מהמתקן יכולים להיות תחת כיפת־השמיים) והמבקרים מובלים באופן מודרך בין האירועים השונים לאורך המתקן, כשתאורה, קול ומראה מכתיבים מה ייראו בכל רגע נתון. בדרך כלל מונעים המבקרים במתקן בקרוניות לאורך מסילה או על מעבר מים. ברוב המתקנים נעשה שימוש באפקטים מיוחדים של קול, תאורה, תנועה וריח, כדי להעצים את החוויה. הבלוג של תעשיית המתקנים האפלים (הקישור אינו פעיל) Laff In The Dark מידע על מתקנים אפלים
פריז באגט

פריז באגט היא רשת דרום קוריאנית רב לאומית של בתי קפה ומאפיות בבעלות קבוצת SPC ומרכזה בסיאול. בשנת 1986, היא הוקמה כחברת בת של שני ושות' בע"מ (באנגלית: Shani Co.), ופתחה את סניף "באגט פריז" הראשון בגוונגהוואמון, סיאול, בשנה שלאחר מכן הקבוצה פתחה את המאפייה היוקרתית הראשונה "פריז קרואסון" באיטאוון, ואת התאגיד. השם שונה לזהה לשם המותג. בשנת 1988, הוקם מותג הזיכיון, פריז באגט והמותג אף גדל להיות למאפייה מספר 1 בקוריאה ב-2004, והצטרף לחברות בנות מקומיות בארצות הברית, וייטנאם, סינגפור וכו'. על ידי הקמת פריז באגט היא הפכה לחברה גלובלית. בשנת 1988, השיקה פריז קרואסון את פריז באגט. מותג זיכיון פופולרי למאפייה. מותג זה הוא המצליח ביותר תחת פריז קרואסון. נכון למאי 2022, היו לרשת למעלה מ-3,600 חנויות קמעונאיות בדרום קוריאה ו-99 חנויות בארצות הברית. פריז באגט השיקה גם כמעט 185 חנויות קמעונאיות בסין, וייטנאם, סינגפור וצרפת. קפה פסקוצ'י הוא זיכיון אספרסו איטלקי. זיכיונות אחרים של החברה כוללים גם את LINA's ו-Tamati (חנות כריכים), Passion5 (גלריית קינוחים יוקרתית), L'atelier (מסעדת בית קפה). היא מטפלת גם בסניף הקוריאני של ג'מבה ג'וס (שייק) ובמותגים נוספים. בשנת 2022 התפתח חרם על פריז באגט לאחר שמספר מעובדי החברה נפצעו אנושות. עובד שעבד במפעל פיונגטהאק נמחץ אנושות על ידי מכונת ערבוב רוטב. זמן קצר לפני האירוע נפצע עובד נוסף במפעל ביד ממכונת ייצור אך לא נשלח לבית החולים מאחר שלא היו עובדים במשרה מלאה. איגודים מקצועיים קוריאנים שונים גינו את החברה בשל היסטוריה של בעיות בטיחות באיגוד. מדיה וקבצים בנושא פריז באגט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פריז באגט Stern, Gary. "Paris Baguette, Owned By The Korean-Based SPC Group, Expanding Rapidly In The U.S." Forbes. נבדק ב-28 בספטמבר 2022. {{cite web}}: (עזרה) Lee, Hyojeong (2015-09-09). "빵의 본고장 파리서 "트레 봉, 파리바게뜨"". "Paris Croissant < Food < Subsidiaries < About Us". spc.co.kr (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-2018-01-03. נבדק ב-2017-11-28. "Protests, boycott against Paris Baguette, SPC spread following factory worker's death". koreatimes (באנגלית). 2022-10-20. נבדק ב-2022-10-24. Montgomery, Hanako. "Paris Baguette Is Being Boycotted After a Factory Worker Was Found Crushed in a Machine". vice.com (באנגלית). נבדק ב-2022-10-24. "Former Manager at Paris Baguette Blows the Whistle, "Company Paid 50,000 Won for Every Member We Persuaded to Leave the Union"". english.khan.co.kr (בקוריאנית). נבדק ב-2022-10-24.
פיגוע הירי במרכז תל אביב

פיגוע הירי במרכז תל אביב הוא פיגוע ירי שבוצע בשבת, 5 באוגוסט 2023 על ידי מחבל פלסטיני תושב רומאנה שבנפת ג'נין שירה למוות בסייר של עיריית תל אביב-יפו ברחוב מונטיפיורי בשכונת נחלת בנימין בתל אביב-יפו. האירוע התרחש סביב השעה 18:40, לאחר ששני סיירי ביטחון עירוני שפעלו במקום פנו למחבל שעורר את חשדם. בתגובה, המחבל שלף אקדח וירה לעבר ראשו של אחד מהם, שנפצע אנושות. הסייר השני הרג את המחבל. המחבל היה כמאל אבו בכר, שוהה בלתי חוקי בן 22 מכפר רומאנה. על גופו נמצא מכתב המעיד על כוונתו למות כשאהיד. בחצי השנה שקדמה לפיגוע היה אבו בכר מבוקש כפעיל בזרוע הצבאית של ארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי. הוא ביצע בחודש פברואר 2023 פיגוע ירי נגד צה"ל שבו לא היו נפגעים. הסייר הפצוע, חן אמיר, פונה לבית החולים איכילוב במצב אנוש, ונפטר מפצעיו. לוחמי צה"ל ומג"ב מיפו בלילה שלאחר הפיגוע את ביתו של המחבל בכפר רומאנה. כשבוע לאחר הפיגוע, הוגש כתב אישום כנגד נהג מטייבה בגין הסעת המחבל כאמל אבו בכר. לפי האישום, המחבל הגיע לתל אביב ברכב הסעות עם כמה שוהים בלתי חוקיים נוספים. נהג הרכב, שנהג בפסילה, ידע כי אין בבעלותם אישור שהייה כדין. בזמן מלחמת חרבות ברזל כוחות הנדסה של צה"ל ומג"ב פעלו בכפר רומנה שבחטיבת מנשה והרסו את בית המחבל כמאל אבו בכר שביצע את פיגוע הירי. בעקבות הפיגוע הזהיר מפכ"ל המשטרה, קובי שבתאי, את מובילי המחאה נגד הרפורמה המשפטית שההפגנות הן יעד לארגוני טרור, זאת על רקע ההערכה במשטרה שהמחבל בפיגוע זה התכוון להגיע לאזור ההפגנה ברחוב קפלן. גל הטרור בישראל (2023) פעולות טרור בתל אביב פיגוע ירי בתל אביב: סייר ביטחון עירוני נרצח, המחבל נוטרל, באתר וואלה, 5 באוגוסט 2023; פיגוע ירי במרכז תל אביב: מחבל רצח סייר עירייה, באתר ישראל היום, 5 באוגוסט 2023 אמיר בוחבוט‏, כך חמק מחבל מבוקש מתחת לאף של צה"ל ושב"כ - והלך לבצע פיגוע בתל אביב, באתר וואלה, 5 באוגוסט 2023. מת מפצעיו חן אמיר, הסייר שנורה בפיגוע במרכז ת"א, באתר ‏מאקו‏, 5 באוגוסט 2023 צה"ל מיפה הלילה את בית המחבל שביצע את פיגוע הירי בתל אביב אמש (ש'); נעצרו ארבעה מבוקשים ברחבי יהודה ושומרון, באתר זמן ישראל, 6 באוגוסט 2023 אור רביד, ‏תיעוד חדש: יורד מהרכב, רגעים לפני הפיגוע בנחלת בנימין, באתר ‏מאקו‏, 20 באוגוסט 2023. https://IDFANC.activetrail.biz/ANC241120236892855, idfanc.activetrail.biz (באנגלית) בר פלג ויהושע בריינר, לאחר הפיגוע בת"א, המפכ"ל הזהיר את מובילי המחאה: ההפגנות הן יעד לטרור, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2023
ניתוח העשרה של קבוצות גנים

ניתוח העשרה של קבוצות גנים (GSEA) (נקרא גם ניתוח העשרה תפקודית או ניתוח העשרה של מסלולים ביולוגיים) הוא שיטה לזיהוי מחלקות של גנים או חלבונים שמיוצגים יתר על המידה בקבוצה גדולה של גנים או חלבונים, ועשוי להיות להם קשר עם פנוטיפים שונים (למשל דפוסי גדילה שונים של אורגניזם או מחלות). השיטה משתמשת בגישות סטטיסטיות כדי לזהות קבוצות גנים מועשרות או מדוללות באופן משמעותי סטטיסטית. טכנולוגיות ריצוף רנ"א ותוצאות פרוטאומיקה מזהות לעיתים קרובות אלפי גנים. חוקרים המבצעים ניסויים בתפוקה גבוהה שמניבים קבוצה של גנים (לדוגמה, גנים שמתבטאים בצורה דיפרנציאלית בתנאים שונים) רוצים לעיתים קרובות לקבל פרופיל תפקודי של אותה קבוצת גנים, על מנת להבין טוב יותר את התהליכים הביולוגיים הרלוונטיים (התהליכים המשתנים בין שני תנאי הניסוי). ניתן לעשות זאת על ידי השוואת קבוצת הגנים שהתקבלו בניסוי לכל אחת מקבוצות הגנים המקושרות למונחים באונטולוגיה של הגן. ההשוואה מתבצעת באמצעות בדיקה סטטיסטית, בדרך כלל מבחן היפרגאומטרי, שבודק האם קבוצת הגנים שהתקבלו בניסוי מועשרת יתר על המידה (באופן משמעותי סטטיסטית) בגנים המקושרים לכל אחד מהמונחים. לדוגמה: חוקרת השוותה בניסוי בין רקמת לבלב סרטנית לבין רקמת לבלב בריאה. היא קיבלה רשימה של 100 גנים המתבטאים יותר ברקמה הסרטנית יחסית לבריאה (באופן משמעותי סטטיסטית). כעת היא רוצה לברר האם התהליך הביולוגי neurotrophin TRK receptor signaling pathway מקושר לסרטן הלבלב. לתהליך זה מקושרים 1294 גנים באונטולוגיה של הגן: GO:0048011. נניח שיש סה"כ 10000 גנים. אם אין שום קשר בין סרטן הלבלב לתהליך הביולוגי, נצפה שבקבוצת הגנים מהניסוי יהיו 1294/10000*100=~13 גנים המקושרים לתהליך הביולוגי. אם נקבל יותר מ-13 גנים, סימן שקבוצת הגנים מהניסוי מועשרת יתר על המידה בגנים המקושרים לתהליך הביולוגי. על מנת לבדוק אם העשרה זו היא משמעותית סטטיסטית, ניתן להשתמש במבחן ההיפרגאומטרי. Subramanian A, Tamayo P, Mootha VK, Mukherjee S, Ebert BL, Gillette MA, et al. (באוקטובר 2005). "Gene set enrichment analysis: a knowledge-based approach for interpreting genome-wide expression profiles". Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America. 102 (43): 15545–15550. doi:10.1073/pnas.0506580102. PMC 1239896. PMID 16199517. {{cite journal}}: (עזרה)
מקינלי

האם התכוונתם ל... הר מקינלי – ההר הגבוה ביותר באמריקה הצפונית אישים אידה סקסטון מקינלי – הגברת הראשונה של ארצות הברית, אשתו של ויליאם מקינלי ויליאם מקינלי – הנשיא העשרים וחמישה של ארצות הברית קתרין מקינלי – מדענית מחשבים אמריקאית מקיני
שירים ליום חולין – אוסף כפול

"שירים ליום חולין – אוסף כפול" הוא אלבום האוסף ה-16 של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה ב-11 באוקטובר 2013 לאור חברת התקליטים פליי רקורדס. הוצאתו חגגה את 45 שנות הקריירה המוזיקלית של אילנית כסוליסטית וכחלק מהצמד אילן ואילנית. חלק א' נחשב לחלק המצליח יותר מבין השניים, שכן בו נכללו הלהיטים הגדולים של הזמרת, דוגמת "בשנה הבאה", "אי שם" ו"בללייקה". כמו כן, חלק א' לא כלל דואטים שונים בניגוד לחלק ב', שבו נכללו שיתופי פעולה רבים שפרסמה אילנית לאורך הקריירה שלה או כאלו שהקליטה לכבוד הוצאת האלבום, דוגמת "שיר של יום חולין" בהשתתפות שמעון בוסקילה ו-"Rain Drops Keep Fallin' on My Head" בהשתתפות עדנה גורן. זוהי היצירה המוזיקלית האחרונה שפורסמה על ידי אילנית. עטיפת התקליטור הראשון במארז האוספים. עטיפת התקליטור השני במארז האוספים. מידע על האלבום שירים ליום חולין – אוסף כפול באתר MusicBrainz שירים ליום חולין - אוסף כפול, דיסק סנטר
לא מחכה יותר לדוור (שיר)

"לא מחכה יותר לדוור" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן. הוא יצא לאור במאי 1997, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך האלבום, לא מחכה יותר לדוור (1997). את השיר כתבה וקסמן ללחן של צחי הר נבו והפקה של חמי רודנר, שהיה אחראי על הפקת שאר השירים מתוך האלבום. השיר הגיע למקום הראשון במצעד העברי השבועי של רשת ג'. השיר נכתב על ידי איגי וקסמן, הולחן על ידי צחי הר נבו והופק על ידי חמי רודנר. "לא מחכה יותר לדוור" היה להיט ארצי ושירה הראשון של וקסמן שהצליח להגיע לראש המצעד העברי השבועי של רשת ג', שם נשאר במשך שבוע אחד. במצעד השנתי של התחנה שפורסם בסוף אותה השנה דורג במקום ה-12. את "לא מחכה יותר לדוור" הוציאה וקסמן כשיר הנושא מתוך האלבום. במרץ 2006 ביצעה וקסמן את "לא מחכה יותר לדוור" בג'אם סשן באולפן גלי צה"ל. כמו כן, בוצע בתוכנית "לילה גוב" בשנת 1997. סרטון השיר "לא מחכה יותר לדוור" באתר יוטיוב איגי וקסמן - לא מחכה יותר לדוור (באנגלית), 1997, נבדק ב-2023-08-05 לא מחכה יותר לדוור – פזמונט, באתר pizmonet.co.il תשנ"ז – פזמונט, באתר pizmonet.co.il איגי וקסמן - לא מחכה יותר לדוור, נבדק ב-2023-08-05 איגי וקסמן // לא מחכה יותר לדוור // לילה גוב - 1997, נבדק ב-2023-08-05
פרידריך קרס פון קרסנשטיין (1855–1920)

פרידריך קרס פון קרסנשטיין (בגרמנית: Friedrich Kreß von Kressenstein;‏ 31 במרץ 1855 – 6 ביוני 1920) היה גנרל גרמני, שפיקד על כוחות במהלך מלחמת העולם הראשונה. פון קרסנשטיין נולד ב-31 במרץ 1855 בגרמרסהיים, למשפחת האצולה הוותיקה של נירנברג, קרס פון קרסנשטיין. הוא היה בנם של המיור הבווארי יוזף פרייהר קרס פון קרסנסשטיין ואשתו, לבית פון שטטן. אחיו הגדול אוטו המשיך אף הוא בקריירה צבאית ולאחר מכן הפך לגנרל-אוברסט ושר המלחמה. קרס נישא לנינה פון קוויסט ב-1881, ממנה נולדו לו ארבעה ילדים. קרס למד בבית ספר תיכון הומניסטי, ולאחר מכן הצטרף לצבא בוואריה והפך ללויטננט ב-1876. מ-1883 עד 1886 סיים את לימודיו באקדמיה למלחמה, מה שהכשיר אותו לתפקיד במטה הכללי. בהמשך הקריירה הצבאית שלו, קרס היה אוברסט בשנים 1903 עד 1905 ומפקד רגימנט המשמר הבווארי, ולאחר מכן הועלה לדרגת גנרל-מיור ומונה למפקד חטיבת הרגלים הבווארית ה-2. ב-20 בדצמבר 1909 הוא הועלה לדרגת גנרל-לויטננט ומונה למפקד הדיוויזיה הבווארית ה-3, עליה פיקד עד 13 במרץ 1913. לאחר מכן הוא פרש לביתו והועלה לדרגת גנרל חיל הרגלים. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא מונה למפקד דיוויזיית המילואים הבווארית ה-5, איתה לחם בלורן ואחר כך בצרפת, בין השאר בקרב ארטואה השני. ב-9 בספטמבר 1915 הוא פרש לביתו מחמת הגיל, וב-6 ביוני 1920 הוא מת בביתו במינכן.
בדרך למילווקי

"בדרך למילווקי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן. הוא יצא לאור ביוני 1997, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך האלבום, לא מחכה יותר לדוור (1997). את השיר כתבה וקסמן ללחן של שרון הולצמן והפקה של חמי רודנר, שהיה אחראי על הפקת שאר השירים מתוך האלבום. השיר הגיע למקום השני במצעד העברי השבועי של רשת ג'. השיר נכתב על ידי איגי וקסמן, הולחן על ידי שרון הולצמן והופק על ידי חמי רודנר. "בדרך למילווקי" היה להיט ארצי ושירה השני של וקסמן שהצליח להגיע לשניים העליונים במצעד העברי השבועי של רשת ג', אך לא הצליח להעפיל לפסגת המצעד. במצעד השנתי של התחנה שפורסם בסוף אותה השנה דורג במקום ה-29. את "בדרך למילווקי" כתבה וקסמן על הרוצח הסדרתי ג'פרי דאהמר, שנולד בעיר מילווקי. הווידאו קליפ הרשמי של "בדרך למילווקי" פורסם בערוץ היוטיוב של מוזיקה ישראלית ב-22 בדצמבר 2009. סרטון השיר "בדרך למילווקי" באתר יוטיוב איגי וקסמן - בדרך למילווקי (באנגלית), 1997, נבדק ב-2023-08-05 בדרך למילווקי – פזמונט, באתר pizmonet.co.il תשנ"ז – פזמונט, באתר pizmonet.co.il מימה - איגי וקסמן - בדרך למילווקי, באתר www.mima.co.il איגי וקסמן - בדרך למילווקי (קליפ), נבדק ב-2023-08-05
לעצום עיניים

"לעצום עיניים" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן. הוא יצא לאור באוגוסט 1997, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך האלבום, לא מחכה יותר לדוור (1997). את השיר כתבה וקסמן ללחן של שרון הולצמן והפקה של חמי רודנר, שהיה אחראי על הפקת שאר השירים מתוך האלבום. השיר הגיע למקום השישי במצעד העברי השבועי של רשת ג'. השיר נכתב על ידי איגי וקסמן, הולחן על ידי שרון הולצמן והופק על ידי חמי רודנר. "לעצום עיניים" דורג לראשונה במקום ה-20 במצעד העברי השבועי של רשת ג'. בהמשך לכך, דורג במקום ה-11, עד שנכנס לעשירייה הפותחת שם דורג במקום התשיעי. בשיאו, דורג במקום השישי. האודיו הרשמי של "לעצום עיניים" פורסם בערוץ היוטיוב של מוזיקה ישראלית ב-15 באוגוסט 2011. סרטון השיר "לעצום עיניים" באתר יוטיוב איגי וקסמן - לעצום עיניים (באנגלית), 1997, נבדק ב-2023-08-05 11.1.1998 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il מילים לשיר לעצום עיניים - איגי וקסמן, באתר שירונט 24.8.1997 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il 31.8.1997 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il 7.9.1997 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il 14.9.1997 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il איגי וקסמן - לעצום עיניים, נבדק ב-2023-08-05
בטי בם

"בטי בם" הוא שיר שהוקלט על ידי הגשש החיוור בשנת 1971. הוא יצא לאור ביולי באותה השנה ונכתב, הולחן והופק על ידי המוזיקאי אריאל זילבר. השיר זכה להצלחה נאה כאשר דורג במקום התשיעי במצעד העברי השבועי של רשת ג', ושהה במצעד במשך ארבעה שבועות בסך הכול. במצעד העברי השבועי של גלי צה"ל דורג "בטי בם" במקום השמיני ושהה בו במשך שבעה שבועות בסך הכול. חמש שנים לאחר מכן, זילבר הקליט גרסה משלו, שנכללה באלבומו הראשון "רוצי שמוליק", וזאת הגרסה המוכרת של השיר כיום. בסוף שנות ה-60 נסע אריאל זילבר הצעיר, בעידודה של אמו הזמרת ברכה צפירה (כוכבת שנות ה-30 וה-40) לאנגליה ואחר כך לצרפת בכדי לנסות ולטפח קריירה בינלאומית. הוא התפרנס ככותב זמרירים (ג'ינגלים) לפרסומות לטלוויזיה ולרדיו הצרפתי וניסה לעניין אמנים מקומיים בשיריו. רג'ין, זמרת פופ צרפתייה, ששמעה לחן קליט של אותו צבר ישראלי אנונימי, החליטה לתת לו צ'אנס והקליטה בשנת 1969 בצרפתית את לחנו לשיר – Sur Le Toboggan ("על המגלשה"). השיר, בגרסה הצרפתית, לא נחל הצלחה רבה, ובראשית שנות ה-70 חזר זילבר לישראל. בארץ ניסה להשתלב בתעשיית המוזיקה המקומית וניסה לתת את הלחן לזמרים בארץ. הזמרת רבקה זהר הקליטה את השיר עם מילים עבריות שכתב השחקן דודיק סמדר בתקליטה השני – "סבתא רבקה" (1971). השיר נקרא "סיפורי סבתא" והוא יצא כמעין פרודיה שובבה על סיפורי הילדים. גרסה זו אף היא לא זכתה להצלחה רבה, אך זילבר, הנחוש החליט באותה שנה, לכתוב טקסט משלו והציע אותו לאברהם "דשא" פשנל (פשה), אמרגנה של שלישית "הגשש החיוור", שהחליט לאמץ את השיר. השיר, שנקרא בגלגולו השלישי "בטי בם" הוקלט על ידי הגששים והגיע בשיאו למקום התשיעי במצעד הפזמונים של רשת ג' ב-19 ביולי 1971. הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן הקליטה את השיר בשנת 1996 לאחר שסיימה להוציא סינגלים מתוך אלבום הבכורה שלה, אדום (1995). השיר הוקלט מחדש לפי מילים ולחן של אריאל זילבר, היוצר המקורי שלו. גרסת הכיסוי של וקסמן זכתה להצלחה ארצית ודורגה בשיאה במקום השני במצעד העברי השבועי של רשת ג'. על אף הצלחתה של הגרסה, היא לא נכללה באדום או באלבום העוקב, לא מחכה יותר לדוור (1997). כבר ביציאתה, זכתה גרסת הכיסוי של וקסמן להצלחה כאשר דורג היישר במקום ה-11 במצעד העברי השבועי של רשת ג' וזכתה בתואר "הכניסה הגבוהה". בהמשך, עלתה למקום הרביעי וזכתה בתואר "העלייה הגבוהה". לאחר מכן, הגיעה למקום השני, אך נחסמה מלהגיע לראש המצעד בידי "תמיד זה בינתיים" מאת רונית שחר ו"לא יודע" מאת יהודה פוליקר. בסך הכול, שהתה גרסתה של וקסמן במשך שמונה שבועות במצעד. סרטון השיר "בטי בם" באתר יוטיוב דודי פטימר, ‏משיר פופ צרפתי לנכס צאן ברזל ישראלי: הסיפור מאחורי "בטי בם", באתר מעריב אונליין, 2 במאי 2020 בטי בם – פזמונט, באתר pizmonet.co.il 15.8.1971 (גלי צה"ל) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il דודי פטימר, רג'ין -בטי בם - בצרפתית 1969, באתר יוטיוב, ‏21 ביולי 2013 סיפורי סבתא, באתר יוטיוב, ‏29 באוגוסט 2019 דודי פטמר, משיר פופ צרפתי לנכס צאן ברזל ישראלי: הסיפור מאחורי "בטי בם", באתר מעריב אונליין, ‏2.5.2020 איגי וקסמן - בטי בם (באנגלית), 1996, נבדק ב-2023-08-05 מילים לשיר בטי בם - איגי וקסמן, באתר שירונט 6.10.1996 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il איגי וקסמן - אדום (באנגלית), נבדק ב-2023-08-05 איגי וקסמן - לא מחכה יותר לדוור (באנגלית), נבדק ב-2023-08-05 21.7.1996 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il 28.7.1996 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il 4.8.1996 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il 11.8.1996 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
דיוויזיית המילואים הראשונה (בוואריה)

דיוויזיית המילואים הבווארית הראשונה (בבווארית: 1. Königlich Bayerische Reserve-Division) הייתה דיוויזיה בצבא הבווארי ובצבא הקיסרות הגרמנית, אשר לחמה במלחמת העולם הראשונה ופורקה ב-1919. הדיוויזיה הוקמה ב-2 באוגוסט 1914 כחלק מהגיוס הגדול של פרוץ מלחמת העולם הראשונה. היא נכללה במסגרת קורפוס המילואים הבווארי ה-1 בפיקוד קרל פון פאסבנדר, אשר בתורו נערך בחזית המערבית כחלק מהארמייה השישית בפיקוד רופרכט, נסיך הכתר של בוואריה. הדיוויזיה הוקמה וגויסה בבוואריה, בעיקר בבוואריה העליונה ובפרנקוניה העליונה והתיכונה. כדיוויזיית מילואים, היא כללה חיילי מילואים רבים שהוחזרו לשירות. הדיוויזיה נטלה חלק בקרב לורן, ובאוקטובר 1914 הועברה צפונה, שם נטלה חלק בקרב אראס. בקיץ 1916 לחמה הדיוויזיה בקרב הסום, ולאחר מכן נשארה באזור הסום והאן עד ינואר 1917. לאחר מכן היא הועברה לעתודת הארמייה הראשונה כדי לנוח ולהתאושש. לאחר החזרה לקו, היא לחמה בקרב פשנדל, ובשנת 1918, לחמה הדיוויזיה בקרב איפר הרביעי. לאחר מכן נותרה הדיוויזיה באזור איפר, שם לחמה בקרב איפר החמישי לקראת סוף המלחמה. אלפרד פון גרינגר (2 באוגוסט 1914–19 בפברואר 1917) פרידריך פון פכמן (19 בפברואר 1917–ינואר 1919) Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114. לקראת סוף המאה ה-19, הצבא הפרוסי היה למעשה הצבא הגרמני, שכן בתקופת האיחוד הגרמני (1866–1871) מדינות הקיסרות הגרמנית כרתו בריתות עם פרוסיה בנוגע לצבאותיהן. רק צבא בוואריה נותר אוטונומי לחלוטין ונכנס תחת שליטת פרוסיה רק בתקופת מלחמה.
איליה מרטינוביץ'

איליה מרטינוביץ' (בסרבית: Илија Мартиновић; נולד ב-31 בינואר 1994 בצטיניה שברפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה) הוא כדורגלן מונטנגרי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת בני סכנין מליגת העל הישראלית ובנבחרת מונטנגרו. מרטינוביץ' החל את הקריירה המקצוענית שלו בפ.ק. לובצ'ן מליגת העל המונטנגרית, במדיה ערך 74 הופעות ליגה והבקיע שני שערים. הוא הושאל למשך תקופה קצרה לפ.ק. צטיניה מליגת המשנה המונטנגרית, במדיה ערך 12 הופעות ליגה. ב-1 ביולי 2017 חתם בנ.ק. אלומיני מליגת העל הסלובנית, במדיה ערך 63 הופעות ליגה. ב-19 ביוני 2020 חתם מרטינוביץ' במריבור מליגת העל הסלובנית. הוא ערך 27 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שני שערים. ב-14 בינואר 2022 חתם מרטינוביץ' בצ'רנומורץ אודסה מליגת העל האוקראינית. אך עם פרוץ מלחמת אוקראינה–רוסיה הושאל לדצ'יץ' מליגת העל המונטנגרית, במדיה ערך שש הופעות ליגה. ב-21 ביולי 2022 חתם מרטינוביץ' בפחטקור טשקנט מליגת העל האוזבקית. הוא ערך שבע הופעות ליגה במדי המועדון. ב-5 בינואר 2023 חתם מרטינוביץ' בסרייבו מליגת העל של בוסניה והרצגובינה. הוא ערך 12 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שני שערים, וב-1 ביולי 2023 שוחרר מהמועדון. ב-5 באוגוסט 2023 חתם מרטינוביץ' בבני סכנין מליגת העל הישראלית. ב-27 במרץ 2021 ערך מרטינוביץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מונטנגרו, בניצחון 4-1 על נבחרת גיברלטר במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. איליה מרטינוביץ', באתר Transfermarkt איליה מרטינוביץ', באתר Soccerway איליה מרטינוביץ', באתר National Football Teams איליה מרטינוביץ', באתר FootballDatabase.eu Maribor ujel veliko okrepitev, za katero ni odštel niti evra באתר Siol, ‏ 19 ביוני 2020 (בסלובנית) Ilija Martinović se preselio iz Maribora u Odesu באתר Sportklub, ‏ 14 בינואר 2022 (בסרבית) Ilija Martinović potpisao za Dečić באתר CDM, ‏ 31 במרץ 2022 (בסרבית) Ilija Martinović postao prvo pojačanje FK Sarajevo u zimskom prijelaznom roku באתר Klix, ‏ 5 בינואר 2023 (בבוסנית) יגאל גולדשטיין, ‏שחקן נבחרת מונטנגרו חתם בבני סכנין, באתר ערוץ הספורט, 5 באוגוסט 2023
רק בשביל לקבל חיבוק

"רק בשביל לקבל חיבוק" הוא שיר שהוקלט על ידי הלהקה הישראלית איפה הילד? ביחד עם הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן מתוך האלבום של הלהקה, איפה הילד? (1996). הוא יצא לאור בדצמבר 1996, על ידי חברות התקליטים הד ארצי ועננה, כסינגל מתוך האלבום. השיר הגיע למקום הראשון במצעד העברי השבועי של רשת ג'. השיר נכתב, הולחן והופק על ידי חמי רודנר. "רק בשביל לקבל חיבוק" הופץ לאחר משבר שפקד את הלהקה. היא הקליטה את האלבום איפה הילד? עם גיטריסט חדש, שיף (שפריר) ערד, ועם שריג שחזר מלונדון. רוב השירים בכל זאת היו של רודנר, בהם "רק בשביל לקבל חיבוק", "עכשיו אני לא מוותר", "הולך רגל", "לאן לאן", ו"גלגל את החלום". בהפקה המוזיקלית של האלבום השתתפו חברי הלהקה ושי להב ממופע הארנבות של ד"ר קספר, שגם ניגן בהקלטות בקלידים שונים. במרוצת השנים ביצעה הלהקה ביחד עם וקסמן את "רק בשביל לקבל חיבוק" במספר הופעות. בשנת 2015, לרגל 20 שנים ליציאת אלבום הבכורה של וקסמן, אדום (1995), בוצע השיר מחדש. סרטון השיר "רק בשביל לקבל חיבוק" באתר יוטיוב ?איפה הילד – איפה הילד? (באנגלית), 1996, נבדק ב-2023-08-05 רק בשביל לקבל חיבוק – פזמונט, באתר pizmonet.co.il רק בשביל לקבל חיבוק – איפה הילד בהופעה עם איגי וקסמן, נבדק ב-2023-08-05 רק בשביל לקבל חיבוק – איגי וקסמן וחמי רודנר, נבדק ב-2023-08-05