סוכנות החלל הישראלית

סוכנות החלל הישראלית (סל"ה - הסוכנות הישראלית לניצול החלל, ידועה בחו"ל גם כ-Israel Space Agency - ISA) היא גוף ממשלתי שפועל במשרד המדע והטכנולוגיה. מטרתה להתוות תוכניות ודרכי פעולה לקידום המטרות הלאומיות האזרחיות של ישראל בתחום החלל, וכן לתאם בין הגופים השונים העוסקים בחקר החלל בישראל, לצרכים מדעיים ומסחריים. תוכנית החלל הישראלית החלה עם שיגור הרקטה שביט 2 לחלל ב־5 ביולי 1961, לצורכי מחקר. לאחר שיגור שביט 2 פורסם שיבצעו שיגורים של רקטות נוספות, לצורך מחקר על הסטרטוספירה והיונוספירה לצורכי מדע. אולם אחר כך, במשך שנים רבות לא קודמה תוכנית החלל הישראלית. בשנת 1981 הושקה תוכנית הלוויינים הישראלית, כאשר ראש אגף המודיעין, האלוף יהושע שגיא, הקציב חמישה מיליון דולר לבדיקת היתכנות פרויקט לבניית משגר לוויינים, לוויינים ומצלמות טלסקופיות. בנוסף אושרה הקמתה של מנהלת תוכנית החלל. במקביל, כתגובה לפרויקט "לוויין התקשורת הערבי" - Arabsat, יוזמה של הליגה הערבית שהושקה ב-1976 (אנ'), קבוצה בראשות מאיר עמית (לשעבר ראש המוסד ושר התקשורת) עם יזמים נוספים ביקשה לשגר לוויין תקשורת ישראלי (לימים פרויקט סדרת הלוויינים "עמוס"). באפריל הוקמה 1983 סוכנות החלל הישראלית במסגרת משרד המדע והפיתוח שהוקם שנה קודם, ביוזמת שר המדע יובל נאמן, במטרה, בין השאר לשמש כמסווה לפעילות הסודית לפיתוח פרויקט לוויין הריגול הישראלי. בשנת 1984 הוחלט על הקמת מוקד הידע הלאומי בנושא חלל בתע"א, ונחתם חוזה בין התעשייה האווירית ומשרד הביטחון לפיתוח תשתיות ופרויקט לוויין תצפית ראשון. הוקמה מינהלת פרויקט בתע"א שבראשה עמד במשך שנים רבות משה בר-לב. באוגוסט 1985 הודיע דרור שדה, ראש סוכנות החלל הישראלית, כי ישראל מתכננת לשגר לוויין. ב־19 בספטמבר 1988 שוגר "אופק 1", הלוויין הישראלי הראשון בחלל. על־פי ההודעות הרשמיות, נועד אופק 1 לבדוק את יכולתה של ישראל להכניס לוויין למסלול סביב כדור הארץ ולבחון את מערכותיו בתנאי חלל. גם הלוויין השני בסדרה, "אופק 2", היה לוויין ניסוי ששוגר באפריל 1990. לאחר שיגורו הכריז שר הביטחון משה ארנס כי בקרוב ישראל תשגר לוויין בעל יכולת מודיעינית. אולם רק לאחר חמש שנים ושני שיגורים כושלים שוגר "אופק 3" באפריל 1995. ב-1997 הוקמה ביוזמת התעשייה האווירית ושותפים נוספים חברת "אימאג'סאט אינטרנשיונל", המפעילה את סדרת של לווייני הצילום המסחריים "ארוס", על בסיס הטכנולוגיה של סדרת לוויני "אופק". ב-27 ביולי 2005 התכנסה הוועדה המנחה של סל"ה ואישרה את חזון הסוכנות: "חקר החלל וניצולו הוא מכשיר חיוני להגנת החיים על כדור הארץ; מפתח להכרת היקום, כדור הארץ וסביבתו; מנוף לקידום טכנולוגי; מפתח לקיומה של חברה מודרנית וכלכלה מפותחת המבוססת על ידע; מוקד משיכה לכוח אדם מדעי וטכנולוגי איכותי". חזון סל"ה הוא: "לשמר ולהרחיב את היתרון היחסי של ישראל ולהציב אותה בקבוצת חמש המדינות המובילות בעולם בחקר החלל וניצולו". מטרות-העל במימוש החזון הן: לבנות ולקיים בחלל מערכות לוויינים לחקר החלל ולמחקר כדור הארץ מהחלל; לפתח את הטכנולוגיות, הידע והתשתית המדעית (כולל מעבדות וכ"א מתאים) הנחוצים לחקר החלל; לקדם שיתופי פעולה בינלאומי בחקר החלל וניצולו על מנת לחזק את האינטרסים הכוללים של מדינת ישראל; לפעול לחיזוק הקשר בין המחקר והשימוש בחלל ובין החברה בישראל. לסוכנות החלל הישראלית הסכמי שיתוף פעולה חתומים עם סוכנויות החלל של: צרפת (CNES), ארצות-הברית (NASA), קנדה (CSA), הודו (ISRO), גרמניה (DLR), אוקראינה (NSAU), רוסיה (Roscosmos), הולנד (NLR) וברזיל (AEB). ב-2001 אף נערכו מגעים לצירוף ישראל לסוכנות החלל האירופית. בספטמבר 2003 חתמה סוכנות החלל הישראלית על הסכם שיתוף פעולה עם סוכנות החלל ההודית, במטרה לשגר טלסקופ המסוגל לקלוט קרניים אולטרה-סגולות. ביוני 2009, סוכנויות החלל של ישראל ואיטליה חתמו על הסכם שיתוף פעולה בפיתוח לווייני תקשורת. ביולי 2018, במהלך ביקורו של ברנדסטיין ג'ם ראש סוכנות החלל נאס"א בישראל, נחתם הסכם להעמקת שיתוף הפעולה בין נאס"א לסוכנות החלל הישראלית. בינואר 2022 סוכנות החלל הישראלית הצטרפה לתוכנית ארטמיס בהובלת נאס״א. כחלק מתפקידה, סוכנות החלל הישראלית מקדמת ותומכת בפרויקטים רבים בתחום החלל בישראל, כולל שיתופי פעולה בינלאומיים ובהם: סלושסאט (Sloshsat) - מיקרו-לוויין לחקר תופעת השכשוך של נוזלים בחלל. שוגר לחלל ב-12 בפברואר 2005 ומאז פועל שם. שותפים: רפאל, מעבדות NLR, FOKKER-SPACE, סוכנות החלל הישראלית וסוכנות החלל האירופית (ESA). ונוס (Venus) - פיתוח בנייה ושיגור לחלל של מיקרו-לוויין מדעי לחקר כדור הארץ, פעל בחלל החל מ-2 באוגוסט 2017 עד 1 באוגוסט 2024. שותפים: ממשלה, תע"א, אלביט (אלאופ), רפאל, סוכנות החלל הישראלית וסוכנות החלל הצרפתית (CNES). אולטראסאט (Ultrasat) - לוויין מדעי המצויד בטלסקופ אסטרונומי בתחום קרינה אולטרה-סגול (UV), בעל שדה רחב במיוחד (210 מעלות רבועות) המיועד לחקור אירועים חולפים ביקום. שותפים: סוכנות החלל הישראלית, מכון ויצמן, מכון דסי התעשייה האווירית ואלביט מערכות. הטלסקופ צפוי להיות משוגר בשנת 2026. שלום (SHALOM) - לווין היפרספקטראלי שייבנה בשיתוף פעולה ישראלי-איטלקי למטרות מחקר בתחומי איכות הסביבה, חקלאות וכו'. ספייס פארמה (SpacePharma) - פרויקט משותף עם סוכנות החלל האיטלקית של לווין, ששוגר בספטמבר 2020, במטרה לחקור בין השאר יעילות של חומרים אנטי-חיידקיים בתנאי חוסר כבידה וכיצד חיידקים מפתחים עמידות לאנטיביוטיקה כשהן בתנאי חוסר כבידה. שביט - סדרת משגרי לוויינים. משמשת לשיגור לווייני אופק. נכון ל-2022 היו שני טייסי חלל ישראלים. ב-16 בינואר 2003, כתוצאה של תיאום בין סל"ה ונאס"א, יצא לפועל פרויקט האסטרונאוט הישראלי. האסטרונאוט הנבחר היה אל"ם אילן רמון. משימתה של מעבורת החלל קולומביה ארכה 16 יום, בהם היה רמון אחראי על תפעול ניסויים ישראלים נבחרים אשר נשלחו על המעבורת. בין הניסויים היה ניסוי MEIDEX וניסוי הגן הכימי. ב־1 בפברואר 2003, כ-16 דקות לפני הנחיתה התפרקה המעבורת באטמוספירה, וכל צוות המעבורת נספה. ב־8 באפריל 2022 בשעה 18:17 שעון ישראל, יצא לחלל איתן סטיבה, הישראלי השני בחלל בתולדות ישראל, הטיסה הייתה טיסה פרטית מטעם אקסיום. סוכנות החלל הישראלית וקרן רמון חברו לאיתן סטיבה במסגרת משימת רקיע ושלחו עימו עשרות ניסויים שבוצעו בתחנת החלל הבינלאומית. מנהלת תוכנית החלל סוכנות חלל אתר האינטרנט הרשמי של סוכנות החלל הישראלית (בעברית, באנגלית ובערבית) סוכנות החלל הישראלית, ברשת החברתית פייסבוק סוכנות החלל הישראלית, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סוכנות החלל הישראלית, ברשת החברתית אינסטגרם אורה קורן, המדינה תשקיע 90 מיליון שקל בשיתופי פעולה בינלאומיים בתחום החלל, באתר TheMarker‏, 19 בספטמבר 2012 אסף שטול-טראורינג, תקציב סוכנות החלל הישראלית יגדל ב-165 מיליון שקלים, באתר הארץ, 30 בינואר 2012 יעקב פרי‏, השמים הם כבר לא הגבול, באתר וואלה, 31 בינואר 2014 גלילאו:"ישראל צריכה להשקיע 200 מיליון דולר בשנה בחלל", באתר "הידען" אשכול מאמרים בנושא מדיניות החלל הישראלית, באתר "הידען" משרד המדע, ‏אתר חדש לסוכנות החלל הישראלית, באתר "הידען", 15 בינואר 2015 אמיר בוחבוט‏, "ישראל מעצמת חלל, אבל היא לא תישאר כזו לאורך זמן", באתר וואלה, 24 במאי 2015 סוכנות החלל הישראלית, סרטון תדמית 2014 ונסו בדרך לחלל: נחתם הסכם לשיגור הלוויין הישראלי-צרפתי, אתר רשת ב' בקול ישראל, 24 בינואר 2014 כנס 30 שנה לסוכנות החלל הישראלית, אוניברסיטת תל אביב, יוני 2014 | פתיחה | אות הוקרה על פועלו של יובל נאמן | סוכנות החלל הישראלית - עבר, הווה, עתיד | שיגור אופק 10 | אוניברסיטת החלל הבינלאומית מגיעה לטכניון | מגמות בחלל האזרחי ומבט עתידי | שר המדע, הטכנולוגיה והחלל, חבר הכנסת יעקב פרי | התגייסות מדינת ישראל בתחום החישה מרחוק לסיוע לאזורים מוכי אסון | ננו לוויינים | החללית גאיה והמהפכה הצפויה באסטרונומיה | פרויקט "סמסון"- טיסת מקבץ אוטונומית ראשונה בחלל | נאס"א וסוכנות החלל הישראלית חתמו על הסכם לשיתוף פעולה, לשכת העיתונות הממשלתית, אוקטובר 2015 חתימת הסכם שיתוף פעולה ישראל-נאס"א, במעמד מנחם קדרון, יצחק בן ישראל וצ'ארלס בולדן. 13 באוקטובר 2015 בערוץ משרד המדע אסף רונאל, עם רבע מהתקציב הדרוש לה, מה עושה סוכנות החלל הישראלית?, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2018 שיתופי פעולה של סוכנות החלל עם מדינות וארגונים | איטליה | איטליה | יפן | גרמניה | הודו | צרפת | צרפת | אוסטריה | לוקהיד מרטין | סוכנות החלל האירופית | האו"ם | האיגוד העולמי של חוקרי החלל | תחנת החלל הבינלאומית | מדענים מאיראן, מטורקיה, מירדן, ממצרים, מפקיסטן, מקפריסין, מהרשות הפלסטינית ומישראל | באתר סוכנות החלל הישראלית קהילת מחנכי ומובילי החלל הישראלית הורייזון (HORIZON) באתר סוכנות החלל הישראלית תא"ל (מיל') אורי אורון נבחר למנהל סוכנות החלל הישראלית הודעת משרד המדע מתאריך 13/09/2021 "תעשייה שעוברת מהפכה מסחרית": זה יו"ר סוכנות החלל החדש, באתר אייס, 4 ביולי 2022 נפתלי לביא, ישראל שילחה ראקיטה לחלל, המזה״ת הצטרף למירוץ לחלל; הראקיטה הרב־שלבית – לצרכי מחקר; התכנון, הביצוע והדלק – ישראליים, הארץ, 6 ביולי 1961 אריה נשר, הרעיון נולד בטכניון - המוסד עוסק בחקר בעיית הטיסה לחלל, הארץ, 6 ביולי 1961 ציוני דרך במיזם הלוויין "אופק", באתר הארץ, 29 במאי 2002 רחל פרימור, לוויין תקשורת ערבי, מעריב, 3 במאי 1976 הסכם לשיגור לוויין התקשורת הערבי "ערבסאט", דבר, 3 בדצמבר 1981 עודד גרנות, על הפרק: הפעלת לוויין ערבי, מעריב, 3 בינואר 1977 עמנואל בן-גוריון, מדינות הליגה מתכוננות לשגר 2 לוייני תקשורת ע"י טיל אירופי, דבר, 5 באוגוסט 1981 אברהם פלג, הוצע לישראל להשתמש בלוויין תקשורת אמריקני, מעריב, 6 בדצמבר 1982 הצעה לשגר לוויין תקשורת ישראלי נשקלת עתה במשרד התקשורת, דבר, 3 ביוני 1982 אברהם פלג, סוכנת החלל הישראלית יוזמת שלושה פרוייקטים, מעריב, 15 במאי 1983 יוסף פריאל, נאמן דן על שיתוף עם ארה"ב בהקמת סוכנות החלל הישראלית, דבר, 8 באפריל 1983 אברהם פלג, ישראל תשגר לחלל 2 לוויינים: מסחרי ומדעי, מעריב, 10 באפריל 1984 אבי גאנור, לוויין ישראלי, אולי גם אסטרונאוט, חדשות, 1 באוגוסט 1985 אופק ישראלי בחלל, מעריב, 20 בספטמבר 1988 טל שחף, השר ארנם: נשגר לחלל לוויין בעל יכולת מודיעינית, מעריב, 7 במרץ 1991 אמנון ברזילי, פה בונים מכפיל כוח, באתר הארץ, 25 בספטמבר 2001 דרור מרום, ‏לוויין הצילום האזרחי של תע"א ואל-אופ ישוגר בדצמבר באמצעות משגר רוסי, באתר גלובס, 1 במרץ 1999 אודות עקיבא בר נון באתר אוניברסיטת תל אביב אבי בליזובסקי, ‏סוכנות חלל של איש אחד, באתר "הידען" מתאריך 28 בספטמבר 2004 אבי ביליזובסקי, ‏מנהל חדש לסוכנות החלל של ישראל: צבי קפלן יחליף את אבי הר-אבן, באתר "הידען" מתאריך 11 בספטמבר 2004 אבי בליזובסקי, ‏סוכנות החלל הישראלית יוצאת לדרך חדשה עם תקציב גדול ומנכ"ל חדש: מנחם קדרון, באתר "הידען" 29 ינואר 2012 אבי בלסברגר מונה למנהל סוכנות החלל הישראלית הודעת משרד המדע מתאריך 01/05/2016 פרופ' יצחק בן ישראל יחליף את פרופ' יובל נאמן כיו"ר סוכנות החלל, באתר "הידען" מתאריך 29 באוגוסט 2005 יצחק בן ישראל באתר הכנסת דרור מרום, ‏מגעים לצירוף ישראל לסוכנות החלל האירופית, באתר גלובס, 19 ביוני 2001 יובל דרור, שיתוף פעולה ישראלי-הודי לשיגור לוויין מדעי, באתר הארץ, 19 בספטמבר 2003 עפרי אילני, סוכנויות החלל של ישראל ואיטליה ישתפו פעולה בפיתוח לווייני תקשורת, באתר הארץ, 16 ביוני 2009 אסף רונאל, ישראל ונאס"א סיכמו על הרחבת שיתוף הפעולה עם סוכנות החלל הישראלית, באתר הארץ, 12 ביולי 2018 ינון בן שושן‏, ישראל חתמה על הסכם מול נאס"א - ותשתתף בתכנית שתנחית בני אדם על הירח ב-2025, באתר וואלה, 26 בינואר 2022 https://www.hayadan.org.il/%D7%94%D7%9C%D7%95%D7%95%D7%99%D7%99%D7%9F-%D7%94%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C%D7%99-%D7%A6%D7%A8%D7%A4%D7%AA%D7%99-%D7%95%D7%A0%D7%95%D7%A1-%D7%99%D7%A1%D7%99%D7%99%D7%9D-%D7%90%D7%AA-%D7%A4%D7%A2#google_vignette https://www.space.gov.il/news-space/134365 אולטראסאט, באתר מכון ויצמן למדע https://www.space.gov.il/news-space/133083 https://www.space.gov.il/research-and-development/1033 אורי ברקוביץ', ‏שוגר לחלל הננו לווין של ספייס פארמה ועליו מעבדה שתבצע 4 ניסויים רפואיים, באתר גלובס, 3 בספטמבר 2020 נתן גוטמן, אחרי ארבע וחצי שנות הכנה: אילן רמון ישוגר היום לחלל, באתר הארץ, 15 בינואר 2003 וינרב, גלי (2022-04-08). "משימת רקיע יוצאת לדרך: האסטרונאוט איתן סטיבה שוגר לחלל". Globes. נבדק ב-2024-08-29. משימת רקיע: איתן סטיבה, האסטרונאוט הישראלי השני, באתר סוכנות החלל הישראלית