laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חד נס

חַד נֵס הוא יישוב קהילתי על גדתו המזרחית של הירדן בתחום המועצה האזורית גולן. מקור השם בראשי תיבות של שלושה מיישובי סיני שפונו ונהרסו: חרובית, דקלה ונאות סיני, ובסיסמתו של זאב ז'בוטינסקי מייסד תנועת בית"ר שהקימה את היישוב, "חד נס", שמשמעותו דגל אחד לכל עם ישראל. הגישה ליישוב מתבצעת דרך כביש 888, המחבר בין כביש 87 לכביש 91. ביישוב גרות כ-280 משפחות, רובן חילוניות. לאחר פינוי היישובים מסיני במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים, התארגנה תנועת בית"ר להקמת יישובים למפוני סיני. בשנת 1987 פנתה התנועה בעיתונות למשפחות הרוצות להצטרף לגרעין, וב-1989 הוקם היישוב, אך לבסוף ללא אף משפחה ממפוני סיני. עיקר כלכלת היישוב מבוססת על תיירות ומפעלי נופש (אירוח, טיולי רכבי שטח ופעילויות נהר). בחד נס פועלים בית כנסת, בריכה, חדר כושר ומגרשי ספורט. החינוך לגיל הרך מתקיים בתוך היישוב. מרבית הילדים מתחנכים בבתי הספר במרום גולן, קצרין, טבריה, חיספין ורמות. חד נס - האתר הרשמי של היישוב חד נס, באתר רום גליל חד נס - באתר הגולן אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 רשימת שמות מאת ועדת השמות הממשלתית, ילקוט הפרסומים 3165, 24 בפברואר 1985, עמ' 1492 חד נס - ישובים | גולן | הרשות לפיתוח הגליל, באתר www.romgalil.org.il מועצה אזורית גולן - חד-נס, באתר www.golan.org.il ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלי אלבז

אלי אלבז (נולד ב-21 בינואר 1992) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת החלוץ בעירוני מודיעין. אלבז התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל חיפה, וב-17 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון בליגת העל, בהפסד 0–1 לבית"ר ירושלים. בעונת 2012/2013 הפך לשחקן סגל קבוע בקבוצה הבוגרת, אך שותף רק בשמונה משחקי ליגה, בכולם כמחליף. בינואר 2014 הושאל אלבז למכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית. ב-20 בינואר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3–2 על הפועל ראשון לציון, בו כבש צמד. אלבז סיים את העונה עם חמישה שערים בליגה ועוד אחד בגביע המדינה. לקראת עונת 2014/2015 סיכם אלבז על הארכת חוזהו גם לעונה זו. ב-8 בינואר 2015 חתם בעירוני טבריה עד לסיום העונה, וסיים את העונה עם 7 שערים במדי אחי נצרת ושער אחד במדי עירוני טבריה, אשר ירדה בתום העונה לליגה א'. בתחילת עונת 2015/2016 חזר אלבז להפועל חיפה. ב-16 בדצמבר 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1–1 נגד עירוני קריית שמונה במסגרת גביע הטוטו. ב-9 בינואר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה בניצחון 2–0 נגד מכבי נתניה. את עונת 2016/2017 התחיל בהפועל חיפה ואף שיחק וכבש במחזור הפתיחה בו הפסידה קבוצתו 2–3 להפועל אשקלון, אך ב-26 באוגוסט 2016 הושאל להפועל כפר סבא עד לסיום העונה, ובמדיה כבש תשעה שערים בעונה זו, אך בסופה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית. ב-30 ביוני 2017 חתם אלבז באפולון סמירניס מליגת העל היוונית, ובמדיה כבש שלושה שערים ב-18 הופעות ליגה. ב-21 ביוני 2018 שב אלבז להפועל חיפה, וחתם על חוזה לעונה אחת. אלבז זכה עם הקבוצה בתואר אלוף האלופים לאחר שנכנס כמחליף בניצחון על האלופה הפועל באר שבע, ובמחזור הפתיחה של עונת 2018/2019 כבש שער בניצחון 5–0 על מכבי נתניה. ב-15 בינואר 2019 חתם במכבי פתח תקווה, במדיה כבש שער אחד ב-11 הופעות, ובתום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית ועזב את המועדון. ב-3 באוקטובר 2019 חתם אלבז בבני סכנין מהליגה הלאומית לעונה אחת. ב-1 בנובמבר 2020 חתם אלבז בסקציה נס ציונה. ב-1 בספטמבר 2021 הצטרף אלבז להפועל אשדוד. ב-23 בדצמבר 2021 הושאל להפועל כפר שלם מליגה א'. ב-17 ביוני 2022 חתם במ.ס. טירה, אך כעבור שלושה חודשים חתם במכבי עירוני אשדוד. ב-17 ביולי 2023 חזר לקדנציה שנייה בסקציה נס ציונה.בדצמבר 2023 חתם בעירוני מודיעין. אלי אלבז, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אלי אלבז, באתר Transfermarkt אלי אלבז, באתר Soccerway אלי אלבז, באתר FootballDatabase.eu דורון בן דור, ‏אלי אלבז: אחזור בדלת הראשית להפועל חיפה, באתר ONE‏, 8 בינואר 2014 אורי דוד, עירוני טבריה: החלוץ אלי אלבז חתם בקבוצה, באתר גולר, 8 בינואר 2015 גל ברקן, ‏חיזוק לחוד: אלי אלבז חתם בהפועל כפ"ס לעונה, באתר ONE‏, 26 באוגוסט 2016 מוטי פשכצקי, ‏עובר ליוון: אלי אלבז חתם באפולון סמירניס, באתר ערוץ הספורט, 30 ביוני 2017 מיכאל וייסרמן, ‏‏כפי שפורסם לראשונה: אלי אלבז חתם בהפועל חיפה, באתר ספורט1, 21 ביוני 2018 מצאה חיזוק: אלי אלבז חתם במכבי פ"ת, באתר ‏מאקו‏, 15 בינואר 2019 דורון בן דור, ‏אלי אלבז חתם בסכנין, עפולה צירפה את איינוגבה, באתר ONE‏, 3 באוקטובר 2019 איציק כלפי, ‏יורדים לליגה א': אלבז והייפורד חתמו בכפר שלם, באתר ONE‏, 23 בדצמבר 2021 מיכאל וייסרמן, אלי אלבז חתם במועדון ספורט טירה, באתר דאבל פס, 17 ביוני 2022 שחר כחלון, עירוני אשדוד: אלי אלבז חתם בקבוצה, באתר אשדודנט, 26 בספטמבר 2022
שמואל כהנא

שמואל כהנא (נולד ב-1902; קמיאנקה בפלך פודוליה (אז בתחומי האימפריה הרוסית וכיום באוקראינה בבית חסידי לאומי - תש"ם טבת 1980; ירושלים) הוא יקיר ירושלים בתחום התרבות והאמנות בירושלים. מאנשי "בראשית" של חיי האמנות בארץ, חלוץ האמרגנים והראשון בהם בירושלים,מיסדו ומנהלו של משרד תיאטרוני ראשון, מוקיר תרבות וחובב אמנות יהודית מקורית, אוהב ישראל וציוני נלהב משחר נעוריו, קשור לארץ ישראל ולירושלים בכל נימי נפש. סבו היה שוחט ומוסמך לרבנות, אביו היה סוחר אמיד ויושב ראש האגודה הציונית בעיירה. בבית זה ספג אהבה לתרבות יהודית ולארץ ישראל. בן שש עשרה היה כאשר ארגן להקת חובבים שהעלתה מחזות ביידיש והוא שמש לחשן כנהוג בימים ההם. עם ראשוני העלייה השלישית עלה גם הוא דרך רומניה לארץ ישראל, עבד כפועל בנין בכל מיני עבודות חלוציות קשות, יסד קבוצת "אבניה" למפעלי בנין בתל אביב, השתתף בהגנת נוה שלום במאורעות תרפ"א ונפצע ביריות שוטרים ערביים, התגורר זמן מה בשכנות ליוסף חיים ברנר, שיעץ לו לעלות לירושלים ולעסוק שם בתיאטרון, שאליו נמשך בכל לבו. בשנות ה-30 ייסד את משרד הכרטיסים הראשון בירושלים. התוודע אל סופרים מחזאים, אמנים ואנשי רוח, חלם על פיתוח אמנות הבמה בארץ, ארגן הצגות ומופעים והביא לירושלים גלריה מובחרת של אמנים, שחקני תיאטרון, נגנים, זמרים, חזנים שחוללו מהפכה בחיי הרוח והתרבות של היישוב העברי בארץ, שעדיין היה בחיתוליו. בין אלה שאת מופעיהם ארגן: התיאטרון של מרים ברנשטיין-כהן, התיאטרון של דוידוב, יאשה חפץ, זיגמונט טורקוב, יוסלה רוזנבלט, יאן פירס, זבולון קווארטין, מוריס שוורץ, גולינקין, האופרה עם אדיס דה פיליפ. ממיסדי התזמורת הפילהרמונית יחד עם ברוניסלב הוברמן. על פועלו זה קבל תואר יקיר ירושלים. תולדות התיאטרון בישראל הרצאה עם מלכה כהנא בר יוסף, סרטון באתר יוטיוב אישים ומוסדות, הצופה בפברואר 1955 שמואל כהנא אימפרסריו
עופר פינקלר

עופר פינקלר (נולד בשנת 1982), הוא שחיין עבר, אלוף ישראל בשחייה. בעל 4 מדליות כסף מהמכביה השבע עשרה (2005). פינקלר התאמן בקבוצת השחייה של הפועל בת ים בהדרכתו של מאיר לויה. מאיה, אחותו הצעירה של עופר, גם הוא שחיינית מצטיינת. בהיותו בן 21 נסע ללמוד ולשחות באוניברסיטת המדינה של פנסילבניה ("פן סטייט" - Penn State). בארץ הוא שחה עבור קבוצת השחייה של הפועל ירושלים. באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 2003 זכה פינקלר ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 23.85 שניות ובמשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.01 שניות, לפני גלעד קאופמן מהפועל עמק חפר (25.05 שניות) והשיאן הישראלי אלכסיי מנז'ולה מירושלים רבתי (25.22 שניות) מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 51.88 שניות, אחרי שי לבנת (51.67 שניות). באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 2004 זכה פינקלר בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 23.77 שניות, אחרי ויטלי פושקר (23.62 שניות) ולפני שי לבנת מכבי חיפה (23.99 שניות) מדליית ארד, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:54.20 דקות, אחרי שי לבנת שקבע שיא בינלאומי חדש של 1:50.62 דקות ושילו איילון מהפועל ירושלים (1:53.87 דקות). בתחרויות השחייה של המכביה ה-17 זכה פינקלר ב-4 מדליות כסף, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.22 שניות, אחרי דשייל רותברג מארצות הברית (23.60 שניות) ולפני אהוד סגל מישראל (24.37 שניות), במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם מיקי מלול, אופיר סוריאס וויטלי פושקר בתוצאה של 3:33.86 דקות, אחרי ארצות הברית (3:27.24 דקות) במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם שילו איילון, אופיר סוריאס ומיקי חליקה בתוצאה של 7:51.86 דקות, אחרי ארצות הברית (7:30.58 דקות) ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם יואב גת, דני מלניק ונדב כוכבי בתוצאה של 3:49.79 דקות, אחרי ארצות הברית (3:45.47 דקות). עופר פינקלר, באתר swimrankings (באנגלית) אורי שטיפט, עפר פינקלר חתם במכללת פן סטייט, באתר ONE‏, 7 בפברואר 2003 אורי שטיפט, שיא ישראלי לשליחות הפועל עמק חפר, באתר ONE‏, 8 באוגוסט 2003 שחייה: פינקלר ואיילון מצטייני אליפות ישראל, באתר ynet, 31 ביולי 2004 אורי שטיפט, שיא ישראלי למאיה פינקלר ב-200 מטר חופשי!, באתר ONE‏, 30 ביולי 2004
קורס צוערים

האם התכוונתם ל... קורס קצינים קורס הצוערים של משרד החוץ
עונת 1990/1991 בבונדסליגה

עונת 1990/1991 הייתה העונה ה-28 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-8 באוגוסט 1990 והסתיימה ב-15 ביוני 1991. הרטה ברלין ווטנשייד 09 עלו מהליגה השנייה. פ.צ. קייזרסלאוטרן זכתה בתואר האליפות בפעם הראשונה בתולדות המועדון. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון. הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-17-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה, ושתי קבוצות עלו במקומן. הקבוצה שהגיעה למקום ה-16 השתתפה במשחקי מבחן מול הקבוצה שסיימה במקום השלישי בהבונדסליגה השנייה, כאשר המנצחת במפגש הכפול הייתה משחקת בעונה הבאה בבונדסליגה והמפסידה בבונדסליגה השנייה. הרטה ברלין ובאייר אורדינגן ירדו לבונדסליגה השנייה. פ.צ. סנט פאולי שיחקה במשחקי מבחן נגד שטוטגרטר קיקרס ונותרה בליגה הבכירה לאחר משחק השלישי. רולאנד וולפארט (באיירן מינכן), אשר כבש 21 שערים, זכה בתואר מלך השערים של הליגה. מדיה וקבצים בנושא עונת 1990/1991 בבונדסליגה בוויקישיתוף נתונים מפורטים מאתר rsssf נתונים מפורטים מאתר bdfutbol
930-939 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 939 - 930 לפני הספירה 935 לפנה"ס - מותו של המלך גונג משושלת ג'ואו בסין. 935 לפנה"ס - מותו של תגלת-פלאסר השני, מלך אשור. 934 לפנה"ס - אשור-דן השני מתמנה למלך אשור לאחר מות אביו תגלת-פלאסר השני. 934 לפנה"ס - המלך ייה משושלת ג'ואו מתמנה למלך בסין. 931 לפנה"ס - שלמה המלך מת בירושלים, ישראל. מרד ירבעם בן נבט מביא לפילוג הממלכה: ממלכת ישראל בצפון וממלכת יהודה (הכוללת את ירושלים) בדרום. שלמה מלך ישראל. תגלת-פלאסר השני, מלך אשור. אשור-דן השני מלך אשור. מדיה וקבצים בנושא 930-939 לפנה"ס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כרונולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
940-949 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 949 - 940 לפני הספירה 947 לפנה"ס - תחילת בניית בית המקדש הראשון על ידי שלמה המלך. 947 לפנה"ס - מותו של המלך מו משושלת ג'ואו בסין. 946 לפנה"ס - המלך גונג משושלת ג'ואו מתמנה למלך בסין. 945 לפנה"ס - פסוסנס השלישי, המלך האחרון של מצרים מהשושלת ה-21 של מצרים מת. שישק הראשון עולה לשלטון ובכך מתחילה השושלת ה-22 של מצרים. 940 לפנה"ס - מושלמת בניית בית המקדש הראשון שנבנה על ידי שלמה המלך. שלמה מלך ישראל. שישק הראשון, מלך מצרים. תגלת-פלאסר השני, מלך אשור. מדיה וקבצים בנושא 940-949 לפנה"ס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כרונולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טריומף TR5

טריומף TR5 היא מכונית ספורט – רודסטר, 2 מושבים, שיוצרה על ידי חברת טריומף האנגלית בין 29 באוגוסט 1967 ל-19 בספטמבר 1968. מחיר היחידה בהשקה היה 1,260 לירות שטרלינג. יוצרו 2,947 יחידות, מתוכן 1,161 יחידות לשוק האנגלי. הטריומף TR5 יוצא לצרפת, בלגיה וגרמניה. לשוק האמריקאי יוצא תחת השם טריומף TR250s בין השנים 1967–1969. יוצרו 8,484 יחידות. חברת טריומף למכוניות (אנגלית: Triumph Motor Company) היא חברה אנגלית לייצור כלי תחבורה. החברה נוסדה ב-1885 כאשר זיגפריד בטמן ומוריס שולט הקימו את חברת "בטמן ושות'" ומכרו אופניים בשם "טריומף" ממפעלם בלונדון, שעבר מאוחר יותר לקובנטרי. רודסטר – 2 מושבים מנוע קדמי, הזרקת דלק, 6 צילינדרים, 2,498 סמ"ק, המפיק 145 כ"ס יחס דחיסה 1:9.5 תאוצה 0–97 קמ"ש – 10.6 שניות תמסורת ידנית 4 מהירויות + אוברדרייב כאופציה מתלה אחורי עצמאי בלמי דיסק מכל דלק – 51 ליטר אורך הרכב – 3,902 מ"מ רוחב – 1,470 מ"מ גובה – 1,170 מ"מ בסיס גלגלים – 2,240 מ"מ משקל – 1,030 ק"ג עיצוב – האיטלקי ג'ובאני מיכאלוטי טריומף (כלי רכב) טריומף 1300 טריומף הראלד טריומף רודסטר טריומף TR2 טריומף TR3 טריומף איטליה טריומף Stag טריומף GT6 טריומף TR5 (4:04 דקות), יו-טיוב מדיה וקבצים בנושא טריומף TR5 בוויקישיתוף
טריומף TR2

טריומף TR2 היא מכונית ספורט - רודסטר שיוצרה על ידי חברת טריומף האנגלית בין 1953 ל-1955. יוצרו 8,636 יחידות. מחיר הטריומף TR2 בהשקה היה 900 לירות שטרלינג, תוספת לתיבת הילוכים הכוללת הילוך אוברדרייב היה 56 לירות שטרלינג. חברת טריומף למכוניות (אנגלית: Triumph Motor Company) היא חברה בריטית לייצור כלי תחבורה. החברה נוסדה ב-1885 כאשר זיגפריד בטמן ומוריס שולט הקימו את חברת "בטמן ושות'" ומכרו אופניים בשם "טריומף" ממפעלם בלונדון, שעבר מאוחר יותר לקובנטרי. רודסטר 2 מושבים מנוע קדמי, 4 צילינדרים, 1,991 סמ"ק, המפיק 67 כ"ס תאוצה 0-97 קמ"ש - 12 שניות תמסורת ידנית 4 מהירויות + אוברדרייב כאופציה בלמי תוף אורך הרכב - 3,835 מ"מ רוחב - 1,397 מ"מ גובה - 1,270 מ"מ בסיס גלגלים - 2,235 מ"מ משקל - 953 ק"ג טריומף (כלי רכב) טריומף רודסטר טריומף 1300 טריומף הראלד טריומף TR3 טריומף TR5 טריומף איטליה טריומף Stag טריומף TR2 (1:03 דקות), יוטיוב טריומף TR2 (2:35 דקות), יוטיוב היסטוריה של הטריומף TR2 (8:53 דקות), יוטיוב מדיה וקבצים בנושא טריומף TR2 בוויקישיתוף
ג'ו ג'ורנו

אברהם "ג'ו" ג'ורנו (1933 – 13 ביוני 2024) היה מתאבק ישראלי, בסגנון חופשי במשקל כבד. היה אלוף ישראל ואלוף המכביה השישית (1961). ג'ורנו נולד וגדל בתוניס. הוא עלה לישראל בשנת 1950, התגורר בבת ים והתאמן בקבוצת הפועל תל אביב. הוא שרת במשמר הגבול. בשנת 1954 זכה באליפות ישראל בסגנון יווני-רומי. בכינוס הפועל השישי שנערך בשנת 1956 זכה ג'ורנו במדליית כסף בהיאבקות. בתחרויות ההיאבקות בסגנון חופשי של המכביה החמישית שנערכו ב-1957 זכה ג'ורנו במדליית ארד בתחרות במשקל חצי כבד. באליפות ישראל שנערכה בשנת 1959 זכה ג'ורנו בתואר בתחרות במשקל כבד ובתחרות הקבוצתית. בתחרויות ההיאבקות בסגנון חופשי של המכביה השישית שנערכו בחיפה בספטמבר 1961 זכה ג'ורנו במדליית זהב בתחרות במשקל כבד לאחר שניצח את יריבו, ראובן גנדיאטי מארצות הברית תוך דקה אחת בלבד. לאחר המכביה עבר ג'ו להשתתף בהיאבקות מקצוענית. הוא ניהל את "מכון ג'ו" לתרבות ופיתוח הגוף בבת ים. נפטר ב-13 ביוני 2024. אלוף ישראל בהיאבקות בחולון, מעריב, 2 באוגוסט 1962 ג'ו ג'ורנו, באתר יוטיוב י. פורת, הפועל ת"א זכה בתחרות הקבוצתית בהיאבקות, מעריב, 20 בדצמבר 1959 ישראל זכתה באליפות המכביה בכדורעף, כדוריד ובקליעה, חרות, 5 בספטמבר 1961 שי שגב, נפרדים מאגדה: האלוף המיתולוגי של בת ים אברהם "ג'ו" ג'ורנו הלך לעולמו, באתר mynet‏ בת ים, 17 ביוני 2024 אבל בעולם הספורט: אלוף ישראל האגדי הלך לעולמו בגיל 91, באתר אייס, 17 ביוני 2024
פנים ושמות

פנים ושמות הוא האלבום השני של הזמר דני רובס, שיצא בשנת 1987. את האלבום הפיק נתן כהן. הוא הצליח יותר מקודמו והגיע למעמד אלבום פלטינה כאשר נמכר בכ-40 אלף עותקים, למרות התנאים הקשים שבהם הוקלט – קשיי מימון הכתיבו צוות מצומצם של נגנים. השירים הבולטים מהאלבום הם "פנים ושמות", "לא נרדמת תל אביב", "זה לא אני", "מחר הוא יחזור" (שהקליטה קודם לכן להקת פיקוד מרכז) ו"קטע מסוכן". בעקבות הצלחת האלבום יצא רובס למסע הופעות עם "להקתו" – הקלידן דובי אנגלר. האלבום הפך לקלסיקה ברבות השנים. רבים מלהיטיו זכו לקאברים, כדוגמת "לא נרדמת תל אביב", שבשנת 2006 ביצעה עדי כהן בפסקול הסדרה "החברים של נאור" עם נאור ציון בערוץ 10. השיר "מחר הוא יחזור" נכתב לזכר אחיו של רובס, יואב, ושנים אחר כך הקדיש רובס בהופעותיו את השיר לחייל החטוף גלעד שליט, בתקווה שיום אחד ייעשה השיר אקטואלי מתמיד. רובס כתב בעמוד הפייסבוק שלו על האלבום כך: "פנים ושמות", כמה שזה נשמע מפתיע, הוא בעצם אלבום מחתרתי. אחרי ההשקעה הגדולה והנוצצת ב"מסגרות", שהתקדמה על אש קטנה מדי לטעמה של חברת התקליטים, נתקלתי בדלתות סגורות כשרציתי להפיק את האלבום השני. השירים בערו בי והחלטתי לעשות אותו ויהי מה. חברי הטוב נתן כהן (הגאון מ"הנשמות הטהורות") נרתם איתי למלאכה והתקציב היה בערך כמו תקציב לכפיות חד פעמיות להפקת אלבום רגילה. עבדנו בלילות באולפני "סיגמא" (לפעמים בגנבה) על עזרי תכנות פרימיטיביים אבל עם אהבה עצומה. בכל יום הקלטה כשעלה השחר הייתי עומד על גבעה קטנה ליד האולפן, שצפתה על נתיבי איילון הנבנים, ומשנן לעצמי שאני חייב לעשות את האלבום הזה. בעיקר בשבילי. כשהאלבום היה מוכן אף אחד לא האמין בו והוא שכב כחצי שנה על מדף אחורי במחסני החברה ולבסוף כשיצא והחל לצבור תאוצה עם הופעות מאוד אינטימיות, הפך בסופו של דבר לצונאמי גדול. "לא נרדמת תל אביב", "פנים ושמות", "זה לא אני", ו"מחר הוא יחזור" הולכים איתי מאז לכל הופעה. היום האלבום עומד על מעמד פלטינה והבעירה שבתוכו, למרות הסאונד המאובק, עדיין קיימת. כל השירים נכתבו והולחנו על ידי דני רובס.  בתקליט: שירים: 1–5 – צד א', שירים: 6–9 – צד ב'. עיבודים: נתן כהן ודני רובס. הפקה מוזיקלית: נתן כהן. דני רובס: גיטרות (אקוסטיות, קלאסיות וחשמליות). נתן כהן: תכנות מכונת תופים (מסדרת RX של Yamaha), גיטרה בס, קלידים, כלי נשיפה, כלי מיתר, כלי הקשה, תכנות סקוונסר (מסדרת QX של Yamaha), סינטיסייזר (Yamaha DX7), אבנר קנר: פסנתר אקוסטי וחשמלי. יוסי בוזין: העלאות תופים אלקטרוניים של "Simmons". יורם צדוק: סולו מפוחית פה על סינטיסייזר Yamaha DX7 (ב"אל תעזבי אותי עכשיו"). יורם לב: קונגוס (ב"עיר אחרת"). קולות רקע: דני רובס, הראלה בר, נתן כהן, שירלי ושני. אפקטים מיוחדים: שי דניאלי וספריית האפקטים של "גג". הוקלט באולפני "סיגמא". טכנאי הקלטה ומיקס: נתן כהן. עוזרי טכנאי: אודי קומרן, רינה קסם וחיליק הדר. עיצוב עטיפה: שרי ארנון. צילום: מיכל היימן. יחסי ציבור: מיכל רצאבי. הפקת התקליט: דני רובס. שני פישר‏, זהב ופלטינה לדני רובס, באתר וואלה, 6 באפריל 2008
כפר עבודה

כפר עבודה היה סוג של יישובים שהוקמו בראשית ימיה של מדינת ישראל כאשר לתושבים לא היו אמצעי ייצור מספקים לאחזקה עצמית, ועל כן הם היו מבוססים על עבודה עבור גורמי חוץ, בעיקר הקרן הקיימת. לאחר קום מדינת ישראל ראו המוסדות המיישבים חשיבות רבה בהתיישבות באזורים ההרריים בפרוזדור ירושלים ובגליל. באזורים ההרריים הוקמו 14 יישובים של נוער חלוצי וחיילים משוחררים ו-30 מושבים של עולים חדשים. במחנות העולים שהיו מלאים עד אפס מקום, ישבו עולים רבים שלא עבדו אך לא היתה עבורם קרקע מספקת ראויה לחקלאות לצורך הקמת יישובים נוספים בהר. בעקבות זאת, הוחלט על ידי נציגי הממשלה, הסוכנות היהודית והמרכז החקלאי להקים כפרי עבודה בהם ייושבו כ-5,000 משפחות תוך הבטחה שהמתיישבים יועסקו בעבודות ציבוריות במשך 5 שנים. בהקמת כפרי עבודה הוחל לקראת סוף שנת 1949, בפרוזדור ירושלים ובגליל, במקומות שבהם לא היתה מספיק קרקע לצורך התיישבות חקלאית. בכפרי העבודה הוכנו לעולים בתים והובטחה להם עבודה בהכשרת קרקע וייעור. על פי התוכנית, לאחר גמר הכשרת הקרקע יוקצו לכפרי העבודה משבצות קרקע. בהתאם לכך ייקבע מספר משפחות בכפר העבודה, והוא יוסב למעמד של מושב. כן נעשה מאמץ שלכל מתיישב יהיה משק עזר בן 3–4 דונם. ארבעה כפרי עבודה ראשונים הוקמו בנובמבר 1949: ליפתא, גדעונה, זנגריה ופוריה - כפר עבודה. בדצמבר 1949 הוקם כפר העבודה החמישי, אשתאול. בשנת 1950 הוקמו 19 כפרי עבודה, 17 של עולי תימן, אחד של עולי הודו (עופר), ואחד של עולי מרוקו (שואבה). עד סוף 1951 הוקמו 29 כפרי עבודה, 9 בגליל (זנגריה, פרוד א', פרוד ב', צוריאל, גורן, ואדי קרן, עין יעקב), 2 בהר הגלבוע (גדעונה ונורית), 2 ברמת מנשה ו-16 בפרוזדור ירושלים. ב-17 מהכפרים הוכנו בתי בלוקים, אבן או עץ וב-12 הוקמו צריפים. עד סוף 1951 תוכננו ב-15 מכפרי העבודה השטחים החקלאיים, לאחר שהוכשרו מעל 13,000 דונם. מדיה וקבצים בנושא כפר עבודה בוויקישיתוף כפרי העבודה בגליל מוצאים מטיפול מפלגתי, הצופה, 5 במאי 1953 800 משפחות ייושבו עד סוף השנה בכפרי־עבודה בגליל העליון, דבר, 29 בנובמבר 1954 מה השגנו בכפרי עבודה, דבר, 25 בדצמבר 1951 כפרי עבודה-דרך חדשה להיאחזות ולהתישבות, דבר, 14 באוגוסט 1949 כפרי עבודה בפרוזדור ירושלים ובגליל, חרות, 24 בנובמבר 1949 עוד 4 יישובים יוקמו בפברואר, על המשמר, 20 בפברואר 1950 הוקם כפר תימני בליפתא, דבר, 18 בנובמבר 1949 הוקמו ארבעה כפרי עבודה ראשונים לעולים, דבר, 18 בנובמבר 1949 35 כפרי עבודה יוקמו בתש"י, דבר, 18 בדצמבר 1949 כפרי עבודה, הצופה, 12 בינואר 1951 שני מושבים נוספים הוקמו ככפרי עבודה אך לא נמנו עמהם: כפר זיתים, פוריה - כפר עבודה משקי איזור גלבוע, דבר, 11 באוקטובר 1951
יוסיפ איבנצ'יץ'

יוסיפ איבנצ'יץ' (בקרואטית: Josip Ivančić; נולד ב-29 במרץ 1991) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בזרינסקי מוסטר ליגת העל הבוסנית בעמדת החלוץ. איבנצ'יץ' התחיל את הקריירה שלו בקרואטיה סאסווטה מהליגה הקרואטית השנייה. בקיץ 2011 הצטרף לזאדאר מליגת העל הקרואטית. ב-31 ביולי 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בניצחון 0-1 נגד היידוק ספליט. ב-18 באוגוסט 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בהפסד 3-1 נגד דינמו זאגרב. את עונת 2014/2015 התחיל עם 3 שערים כבר בששת המחזורים הראשונים של העונה, אך לקראת סיום מועד חלון העברות של קיץ 2014 חתם ברייקה. ברייקה התקשה לשחזר את היכולת שלו מתקופתו בזאדאר והבקיע רק שער אחד ב-12 משחקי ליגה. בקיץ 2015 הושאל לקופר מליגת העל הסלובנית בה שיחק עד ינואר 2016 בו חתם בשריף טירספול מליגת העל המולדובית עמה זכה באליפות בסיום העונה שהיא גם התואר הראשון של איבנצ'יץ' בקריירה. ב-12 ביולי 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו במסגרת אירופית בהפסד 3-2 להפועל באר שבע במסגרת מוקדמות ליגת האלופות. ב-31 בינואר 2017 חתם בהפועל אשקלון עד לסיום העונה. ב-13 בינואר 2018 חתם בהפועל חיפה. ב-16 בינואר 2019 איבנצ'יץ' חתם באטיראו מליגת העל הקזחית. ב-23 בספטמבר 2019 איבנצ'יץ' חתם בצ'ינדיה טרגובישטה מליגת העל הרומנית. ב-24 באוגוסט 2020 חתם איבנצ'יץ' בזרינסקי מוסטר הבוסנית. שריף טירספול ליגת העל המולדובית: 2015/2016 הפועל חיפה גביע המדינה: 2017/2018 יוסיפ איבנצ'יץ', באתר Transfermarkt יוסיפ איבנצ'יץ', באתר Soccerway יוסיפ איבנצ'יץ', באתר WorldFootball.net יוסיפ איבנצ'יץ', באתר FootballDatabase.eu רועי זריהן, ‏מחזקת את ההתקפה: איבנצ'יץ חתם באשקלון, באתר ערוץ הספורט, 31 בינואר 2017 הפועל חיפה: יוסיפ איבנצ'יץ' חתם, באתר וואלה, 13 בינואר 2018
עונת 1991/1992 בבונדסליגה

עונת 1991/1992 הייתה העונה ה-29 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-2 באוגוסט 1991 והסתיימה ב-16 במאי 1992. שאלקה 04 ודיסבורג עלו מהליגה השנייה. בעקבות איחוד גרמניה סוכם לשלב הליגה הבכירה קבוצות מגרמניה המזרחית. לאור כך בליגה שולבו דינמו דרזדן והנזה רוסטוק. שטוטגרט זכתה בתואר האליפות בפעם השנייה בתולדות המועדון. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון. הליגה כללה 20 קבוצות בעקבות שילוב קבוצות מגרמניה המזרחית. קבוצות שסיימו במקומות ה-17-20 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה, ושתי קבוצות עלו במקומן כדי להחזיר את הליגה למתכונת של 18 קבוצות. פורטונה דיסלדורף, דיסבורג, הנזה רוסטוק ושטוטגרטר קיקרס ירדו לבונדסליגה השנייה. פריץ ואלטר (שטוטגרט), אשר כבש 22 שערים, זכה בתואר מלך השערים של הליגה. מדיה וקבצים בנושא עונת 1991/1992 בבונדסליגה בוויקישיתוף נתונים מפורטים מאתר rsssf נתונים מפורטים מאתר bdfutbol
האוניברסיטה הערבית-אמריקאית בג'נין

האוניברסיטה הערבית-אמריקאית בג'נין (בערבית: الجامعة العربية الأمريكية - جنين) היא המוסד האקדמי הפרטי הראשון ברשות הפלסטינית עם מעל ל-8,000 סטודנטים. שפת ההוראה במוסד היא אנגלית. האוניברסיטה הוקמה בשנת 2000, בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת המדינה של קליפורניה (California State University). נכון ל-2023 יותר ממחצית מהסטודנטים כ-6,215 הם ערבים ישראלים. האוניברסיטה מציעה מלגת לימודים מלאה, ברוב המקצועות, עבור ילדיהם של שהידים. קמפוס האוניברסיטה ממוקם על גבעה כ-6 קילומטרים דרומית לג'נין, צפונית לכפר א-זבאבדה, דרומית מאום אל תות. הוא נבנה בשלבים החל משנת 2000 וכולל מבני לימוד, ספרייה, מעונות, אולם ספורט, ברכת שחיה ואצטדיון הכדורגל. פקולטה למינהל ופיננסיים חשבונאות מנהל עסקים ניהול מערכות מידע ניהול בתי חולים שיווק פקולטה לרפואה הדמיה רפואית מדעי המעבדה הרפואית רפוי בעסוק אורתוטיקה ופרוסטטיקה פיזיותרפיה פקולטה לרפואת שיניים אורתודונטיה ורפואת שיניים לילדים הפקולטה למדעים ביולוגיה וביוטכנולוגיה כימיה תעשייתית מתמטיקה וסטטיסטיקה פיזיקה הפקולטה לטכנולוגיה מידע והנדסה טכנולוגיית מידע מדעי המחשב טכנולוגית מולטימדיה הנדסת טכנולוגית טלקומוניקציה הנדסת מערכות מחשב פקולטה למשפטים הפקולטה ללימודים מתקדמים תואר שני במנהל עסקים תואר שני במדעי מחשב תואר שני במתמטיקה שימושית אתר האינטרנט הרשמי של האוניברסיטה הערבית-אמריקאית בג'נין האוניברסיטה הערבית-אמריקאית בג'נין, ברשת החברתית פייסבוק האוניברסיטה הערבית-אמריקאית בג'נין, ברשת החברתית אינסטגרם יאסר ואקד, קמפוס ישראלי בגדה: באוניברסיטת ג'נין לומדים יותר ערבים ישראלים מפלסטינים, באתר הארץ, 20 במרץ 2018 פאדי עיאדאת, במקום לעשות פסיכומטרי, מאות ערבים ישראלים לומדים ברשות, באתר הארץ, 6 בנובמבר 2008 שלומי אלדר, הקרע מעמיק: סטודנטים ערבים-ישראלים עוברים ללמוד בשטחים, באתר אל-מוניטור, 8 הנובמבר 2016 Scholarships and Financial Aid for the Academic Year 2021/2022, ARAB AMERICAN UNIVERSITY (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אוניברסיטאות ומכללות ובנושא הרשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טאקו גצ'צ'ילדזה

תמרה "טאקו" גצ'צ'ילדזה (בגאורגית: თამარა "თაკო" გაჩეჩილაძე; תמרה תַאקוֹ גַצֵ'צִ'ילַדזֶה, נולדה ב-17 במרץ 1983) היא זמרת וכותבת שירים גאורגית. טאקו יצגה את גאורגיה באירוויזיון 2017 עם השיר "Keep the Faith". טאקו הייתה חברה בהרכב Stephane & 3G שהשתתפו בקדם-אירוויזיון הגאורגי ב-2008, וסיימו שם במקום הרביעי. ב-2009 ההשתתפה עם ההרכב בקדם עם השיר "We Don't Wanna Put In" שזכה במקום הראשון. ההרכב היה אמור לייצג את המדינה בשנה זו באירוויזיון 2009, אך המדינה פרשה לבסוף עקב בקשת איגוד השידור האירופי (ה-EBU) לבחור נציג אחר, בנימוק כי יש אמירות פוליטיות בשיר כמו: "We Don't Wanna Put In" (אנחנו לא רוצים את פוטין). ב-2017 החליטה טאקו לחזור לקדם עם השיר "Keep the Faith" (שמור את האמונה). ב-20 בינואר 2017 היא נבחרה על ידי הקהל לייצג את המדינה בקייב עם השיר שלה, כאשר היא הופיעה שנייה בחצי הגמר הראשון שנערך ב-9 במאי. מדיה וקבצים בנושא טאקו גצ'צ'ילדזה בוויקישיתוף טאקו גצ'צ'ילדזה, ברשת החברתית פייסבוק טאקו גצ'צ'ילדזה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טאקו גצ'צ'ילדזה, ברשת החברתית אינסטגרם טאקו גצ'צ'ילדזה, באתר ספוטיפיי טאקו גצ'צ'ילדזה, באתר MusicBrainz (באנגלית) טאקו גצ'צ'ילדזה, באתר דיזר טאקו גצ'צ'ילדזה, באתר Discogs (באנגלית)