בית הכנסת גאולת ישראל (נס ציונה)

בית הכנסת גאולת ישראל בנס ציונה הוא בית כנסת פעיל שהיה במקורו מסגד של כפר ערבי שנכבש במלחמת העצמאות. תחילתה של נס ציונה ב-1883 בהתיישבות חלוצית בשם נחלת ראובן שהקים ראובן לרר על גדות נחל חנין, על אדמות שקנה ברוסיה טרם הגיעו ארצה. התיישבות זו הייתה תחילתה של נס ציונה שהתפתחה מנקודה זו צפונה. ב-1926 הוקם, באופן רשמי, ממזרח ליישוב היהודי כפר ערבי בשם ואדי חנין שתושביו עסקו, בין השאר, בעבודה חקלאית באדמות מתיישבי נס ציונה. ב-1934 בנה מוח'תאר הכפר, שוקרי אל-תאג'י (בגרסה אחרת עבדול רחמן ביי אל-תאג'י), מסגד במרכז הכפר על קרקע שתרם "בנק האומה הערבית". המסגד נבנה לצד דרך ראשית כדי להדגיש את הנוכחות הערבית באזור. המסגד התאפיין בחלונות מקושתים, כיפה במרכז הגג ומינרט יחיד לצידו כשלהערכת מיכאל יעקובסון בניית המסגד לא הושלמה ונעצרה בשלבי הבנייה האחרונים. בסקר אוכלוסין שערכו שלטונות המנדט הבריטי ב-1945 בארץ ישראל נמנו בכפר כ-1,600 תושבים. בתחילת 1948, לאחר פרוץ מלחמת העצמאות, החלה בריחה של תושבים ערבים מהכפר ובאפריל (או מאי) אותה שנה כבשו לוחמי צה"ל את הכפר ללא התנגדות. לאחר ההשתלטות נהרסו רבים מבתי היישוב הערבי (ובמיוחד אלו הגובלים בנס ציונה) וכן המינרט שלצד המסגד. התקופה שלאחר מלחמת העצמאות התאפיינה בגידול מהיר של אוכלוסייתה של נס ציונה שגדלה מכ-2,000 תושבים ב-1948 לכ-6,000 תושבים ב-1949 כשרבים מהתושבים החדשים התיישבו בשרידי הבתים בשטח הכפר הערבי. בתחילת 1950 פורסם שהתושבים הורשו להפוך את מבנה המסגד (נטול המינרט) לבית כנסת. במסגרת שינוי זה הוסרו מהמסגד כל הסממנים המוסלמיים ובמקומם הוצבו מגיני דוד ושאר האלמנטים הנהוגים בבתי כנסת. בית הכנסת מהווה את אחת התחנות של מסלול הדגל המאגד אתרים היסטוריים בעיר. מבנה בית הכנסת מרובע כשאורך כל דופן כ-15 מטר. בכל דופן קבועים 2–4 חלונות מאורכים כשבראש כל חלון נבנתה קשת מחודדת. מעל המבנה המרובע נבנה מבנה עגול צר יותר שבו נקבעו זוגות של חלונות הדומים לחלונות במבנה הגדול. המבנה העגול כנהוג במסגדים נקבע השער של המבנה בצד צפון והמחראב בצד דרום. כיום ניתן לראות בצידו החיצוני של הקיר הדרומי את בליטת המחראב אבל הגומחה בצידו הפנימי של בית הכנסת נאטמה. בהיקפו של חלל בית הכנסת ניצבים עמודים התומכים בכיפה ובמרכזו מוצבת הבימה. בכותל המזרח נוספה גומחה מאוחרת עבור ארון הקודש. בצמוד לבית הכנסת הוקם ב-1962 "גן הגיבורים" להנצחת חללי מלחמות ישראל תושבי נס ציונה בתכנונם של אדריכלי הנוף צבי מילר ומשה בלום. מאז הקמתו השתנה הגן ומהגן המקורי נותרו קיר זיכרון ותותח רוסי שנלקח שלל במבצע קדש. הקיר החיצוני הדרומי של בית הכנסת. ניתן להבחין בו במחראב שמהווה שריד למסגד שלט של מסלול הדגל בנס ציונה המסגד בצילום של זולטן קלוגר ב-1939 מכוון צפון מפה מנדטורית של נס ציונה מ-1941 בה מסומן המסגד מדיה וקבצים בנושא בית הכנסת גאולת ישראל בוויקישיתוף סיבוב במסגד שהפך לבית כנסת בנס ציונה, באתר "חלון אחורי" של מיכאל יעקובסון, 30 באוקטובר 2023 המסגד שהפך לבית כנסת – נס ציונה, באתר "אבני מורשת" מירון רפופורט, פעם היה כאן מסגד, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2005 בית הכנסת גאולת ישראל, באתר "עמוד ענן" כיום מממזרח לכביש 412 עדויות מראות שערבים ישבו באזור כבר משלהי המאה ה-19 אך לא כישוב מוסדר סיבוב במסגד שהפך לבית כנסת בנס ציונה, באתר "חלון אחורי" של מיכאל יעקובסון, 30 באוקטובר 2023 נתונים מסקר הכפרים (1945), שהוצגו מחדש בספר Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut, 1970, ומהספר נסרקו לאתר PalestineRemembered.com. ואדי חנין נכבש, דבר, 18 באפריל 1948 https://www.articles.co.il/article/12558/נס%20ציונה%20הערבית נס ציונה הערבית, באתר "מאמרים", 31 באוקטובר 2007 כך ראינו: אנשי נס ציונה מפילים צריח של מסגד, באתר וואלה, 30 בנובמבר 2012 המסגד בנס ציונה, דבר, 4 בינואר 1940