laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טיטן 3D

טיטאן 3D (באנגלית: Titan IIID) היה משגר שפותח מטיל בליסטי בין־יבשתי "טיטן 2". המשגר שימש לשיגור חלליות בשנים 1971–1982. השינוי העיקרי לעומת הטיל הבליסטי היה הוספת שלב שלישי ומאיץ. הסיבה לפיתוח משגר חדש היה צורך במשגר שיהיה מותאם לשיגור לווייני צילום מסדרה "KH-9 Hexagon" ו"KH-11 KENNEN". הוחלט להתאים למשימה זו משגר מדגם "טיטן 3C" תוך שדרוג השלב השלישי. השיגור הראשון בוצע בשנת 1971 מכן שיגור SLC-4E‏ בבסיס חיל האוויר ונדנברג. השיגורים נמשכו עד לשנת 1982 וכולם הסתיימו בהצלחה. בסך הכול בוצעו 22 שיגורים בהמשך המשגר הוחלף על ידי דגם "טיטן 34D". מדיה וקבצים בנושא טיטן 3D בוויקישיתוף תיאור המשגר (באנגלית) רשימת שיגורים
דניאל יקותיאלי

דניאל יקותיאלי הוא סטטיסטיקאי יישומי ישראל המכהן כפרופסור חבר בחוג לסטטיסטיקה וחקר ביצועים באוניברסיטת תל אביב. אחד החוקרים המובילים בתחומי הסטטיסטיקה היישומית בישראל. דניאל יקותיאלי נולד ברחובות, בנם של רנה (לבית מדרשי) וגדעון יקותיאלי. אביו היה ראשון הפיזיקאים הגרעיניים בישראל ופרופסור במכון ויצמן למדע. סבו מצד אביו הוא מייסד המכביה יוסף יקותיאלי וסבא-רבא שלו הוא עקיבא אריה ויס, מייסד אחוזת בית. יקותיאלי השלים תואר ראשון במתמטיקה מהאוניברסיטה העברית בירושלים, והמשיך לתארים שני ושלישי בסטטיסטיקה יישומית באוניברסיטת תל אביב. עבודת הדוקטורט שלו, שבוצעה בהנחיית פרופ' יואב בנימיני והושלמה ב-2002, הציגה לראשונה את מושג שיעור הכיסויים השגויים (FCR) (אנ'). בשנת 2003 הצטרף לחוג לסטטיסטיקה וחקר ביצועים באוניברסיטת תל אביב, ומשנת 2013 משמש כפרופסור חבר במחלקה. במהלך הקריירה האקדמית שלו, פרסם עשרות מאמרים מדעיים בתחומי הסטטיסטיקה והמתמטיקה היישומית. יקותיאלי מתמקד בפיתוח ויישום שיטות סטטיסטיות בייסיאניות ושכיחותיות לניתוח קובצי נתונים גדולים ומסובכים. בעבודותיו הראשונות, בהנחיית פרופסור יואב בנימיני, עסק בבקרת שיעור התגליות השגויות (FDR) (אנ'). בשנים האחרונות התמקד במתודולוגיה בייסיאנית. תרומותיו המרכזיות כוללות פיתוח גישות בקרת FDR ושיטות לאינפרנס סלקטיבי. בנוסף, הוא משתף פעולה במחקרים בתחומי הבריאות והביואינפורמטיקה, כולל פיתוח אלגוריתמים לניתוח נתונים גנטיים וקליניים. יקותיאלי פרסם מאמרים רבים בכתבי עת כמו "Journal of the American Statistical Association", "Annals of Statistics" ו-"Biometrika" (אנ'). פרסם ספרים וניירות עמדה בתחומי מומחיותו, שנחשבים לקריאה חיונית לחוקרים וסטודנטים. ב-2020 נבחר כעמית המכון למתמטיקה סטטיסטית (IMS). ב-2024 זכה (יחד עם הפרופסורים יואב בנימיני ורות הלר) בפרס רוסו לסטטיסטיקה על עבודה המאפשרת לסרוק מספר רב של תוצאות ניסויים ולברור מתוכם תגליות ממשיות. הפרס, על סך מיליון דולר, יוענק להם כהוקרה על תרומתם למחקר הסטטיסטי. דניאל יקותיאלי, באתר של אוניברסיטת תל אביב דניאל יקותיאלי, ברשת החברתית פייסבוק דניאל יקותיאלי, ברשת החברתית LinkedIn דניאל יקותיאלי, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה דניאל יקותיאלי, באתר dblp דניאל יקותיאלי, באתר ResearchGate דניאל יקותיאלי, באתר גוגל סקולר דניאל יקותיאלי, באתר IEEE פרופ' דניאל יקותיאלי Daniel Yekutieli, Israeli Research Community Portal (באנגלית) Daniel Yekutieli, scholar.google.com ברכות לפרופ' דני יקותיאלי על בחירתו כעמית של ה- IMS, באתר אוניברסיטת תל אביב, ‏21 במאי 2020 2024 Rousseeuw Prize awarded to False Discovery Rate, The Rousseeuw Prize for Statistics, ‏30 JULY 2024 (באנגלית ושפות נוספות) אבי בליזובסקי, חוקרים מאוניברסיטת ת"א זכו במקבילה לפרס נובל בסטטיסטיקה, באתר הידען - Hayadan, ‏2024-08-01
ציקלוהקסאן

ציקלוהקסאן (באנגלית: Cyclohexane) הוא תרכובת אורגנית פחמימנית שנוסחתה הכימית C6H12. ציקלוהקסאן משמש כממס לא-פולרי בתעשייה הכימית וגם כחומר גלם לייצור כימי של חומצה אדיפית וקרבולקטם, שני חומרים בעל שימוש ליצירת ניילון. הקונפורמרים של ציקלוהקסאן נלמדו באופן אינטנסיבי בשנים האחרונות. בניגוד למולקולות טבעתיות בעלות מספר נמוך יותר של פחמנים, בציקלוהקסאן כמעט לא קיים מתח טבעתי (חוסר יציבות הנובע מהפער בין זווית הקשירה הטבעית בין האטומים, לבין זווית הקשירה שמתחייבת מהצורה הגאומטרית של המולקולה הטבעתית), כיוון שזווית הקשירה האופיינית להכלאת sp3 קרובה מאוד לזווית הקשר הטבעית במשושה. על מנת לצמצם את מספרן של אינטראקציות הדחייה בין המתמירים (האטומים הקשורים לכל פחמן בטבעת) בעמדות סמוכות, המולקולה מצויה בדרך-כלל ב"קונפורמציית כיסא", בה פחמן אחד מצוי מתחת למישור הטבעת, ואילו הפחמן שמולו נמצא מעל מישור הטבעת. בקונפרמציית הכיסא, על כל אחד מאטומי הפחמן בטבעת מתמיר אחד בעמדה אקווטורילית (משוונית), ומתמיר שני בעמדה אקסיאלית (צירית). כל שני מתמירים אקווטרלים סמוכים וכן כל שני מתמירים אקסיאלים סמוכים נמצאים בעמדת טראנס זה לזה (כלומר, הם מצויים משני הצדדים של מישור הטבעת), וכל מתמיר אקווטריולי נמצא בעמדת ציס למתמיר האקסיאלי הסמוך לו (כלומר, באותו צד של מישור הטבעת). עובדה זו, יחד עם העדר המתח הטבעתי, מסבירה את היציבות היחסית של ציקלוהקסאן לעומת מולקולות טבעתיות בעלות מספר פחמנים נמוך יותר. לכל ציקלוהקסאן שתי קונפורמציות כיסא אפשריות, המצויות בשיווי משקל זו עם זה. כאשר קונפורמציית כיסא אחת הופכת לשנייה, כל המתמירים האקסיאלים נעשים אקווטורילים, וכל המתמירים האקווטורילים נעשים אקסיאלים - אך יחסי הציס והטראנס אינם משתנים, כיוון שהם תלויים באיזומריה המרחבית ולא בקונפורמציה. למולקולה קיימות גם קונפרמציות נוספות, פחות יציבות, כגון קונפרמציית חצי כיסא, סירה וסירה מעוותת - הנקראות כך בגלל צורתן. מדיה וקבצים בנושא ציקלוהקסאן בוויקישיתוף
הראל נוף

הראל נוף (נולד ב-13 ביולי 1968) הוא שחקן ישראלי. נוף נולד בשם הראל אמינוף. אמו של נוף היא עירית אמינוף מרצה, סופרת וחוקרת המקרא, התלמוד ומחשבת חז"ל. אביו של נוף הוא השופט המחוזי אהרן אמינוף. בילדותו עבר לגור עם משפחתו בגבעה הצרפתית בצפון מזרח ירושלים. דודו של נוף הוא שחקן העבר בכדורגל יוסי אמינוף ויש לו דוד נוסף בשם משה. משנת 1993 עד 1997 התגורר בניו יורק ולמד משחק במכון לי סטרסברג לתיאטרון ולקולנוע. בתקופה זו הופיע מספר פעמים בתפקידי משנה בסדרה ״משמר המפרץ״. ב-1997 היה מלהק של הסרט "אהבה אסורה". באותה השנה הצטלם לשער ראשי בעיתון "פנאי פלוס". ב-2013 היה מנהל מוזיקלי של הסרט "בננות". מאז שנת 2015 הוא מתחזק אתר בשם "למה? כובע!" בו הוא מפרסם סרטוני וידאו של "סאטירה ימנית נושכת ותודעה פרו ישראלית ציונית". משחקי אהבה - מיני סדרה בת 3 פרקים בשידורי HOT, בתפקיד עמית (1993). תמונות יפואיות - תפקיד אורח בתור שטן בחלום של חזוקה (1996). רמת אביב גימל - אופרת סבון ששודרה בערוץ 2, גילם את דמותו של ירדן גילת (1997–1998). הפוך - גילם את דמותו של ארנון (1997–1998). הארץ הקדושה - סרטו הסמי אוטוביוגרפי של הבמאי איתן גורלין, שזכה בפרסים בפסטיבל סאנדנס ובפסטיבל ניו-יורק. נוף גילם תפקיד של כומר הומלס (2001). Spiders 2 - סרט אימה אמריקאי, בתפקיד סימונס (2001). החבר'ה הטובים - סדרת נוער ששודרה בערוץ הילדים, שיחק בתפקיד אורח בעונה השלישית, גילם את דמותו של אריק גבע (2002). הללויה - בתפקיד ג'ינג'יס חאן (2003). כתב פלילי - בתפקיד מני פולק (2005). החשוד האחרון - בתפקיד אפי כהן (2005). Who Framed Jesus - בתפקיד יהודה איש קריות (2010) המיוחדת - בתפקיד אסף בנוביץ' (2012) Amazing Love - בתפקיד איש עשיר (2012) פולישוק - שיחק בתפקיד אורח בעונה השלישית של הסדרה, גילם את דמותו של בובי זרם (2014). ב-1998 תבע את גיל ריבה שפרסם במדורו הלוהט "שליחות קטלנית" במוסף "7 ימים" שנוף קיבל מין אוראלי בטיסה. נוף הפסיד בכל שלוש הערכאות. ב-2002 הורשע בעבירות של תקיפה בנסיבות מחמירות, תקיפה חבלנית, איומים והדחה בחקירה, אחרי שתקף את חברתו לשעבר ואת בן זוגה. בגין עבירות אלו נגזרה עליו שנת מאסר. ב-2019 טען בראיון בערוץ 14 כי אינו מקבל תפקידים בתחום המשחק בגלל דעותיו הפוליטיות. הראל נוף, ברשת החברתית פייסבוק הראל נוף, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הראל נוף, ברשת החברתית אינסטגרם הראל נוף, סרטונים בערוץ היוטיוב הראל נוף, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית הראל נוף, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הראל נוף, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי הראל נוף, באתר ספר הקולנוע הישראלי הראל נוף, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית כשאני חושב על יום ירושלים, אני נזכר בתמונה הזו (עם אבא שלי – אהרן אמינוף – חלוץ בית״ר ירושלים), בגבעה הצרפתית, אליה עברנו מיד כשנבנתה לאחר שאוחדה ירושלים, בעמוד הפייסבוק של הראל נוף יובל הימן, דו"ח אמינוף, באתר nrg‏, 9 בנובמבר 2008 The Jerusalem Post , 1998, Israel, English, 1998. (בenglish) תראו מה מצאתי.. עשרים שנה חלפו. מי היה מאמין?!, בעמוד הפייסבוק של הראל נוף למה? כובע!, באתר lamakova (באנגלית) רונית הורביץ, ⁨השחקנית - קלייר וויט, עולה חדשה ומפיקה מנוסה, אחראית לסדרה "משחקי אהבה", שמוצגת השבוע בכבלים., באתר ⁨חדשות, ‏3 אוקטובר 1993 Who Framed Jesus, 2010-03-14, נבדק ב-2024-08-12 אביב הורביץ, ‏שרה שרה שיר שמח, באתר ‏מאקו‏, 16 באפריל 2015 צבי הראל, שנת מאסר לשחקן הראל נוף על תקיפת חברתו לשעבר ובן זוגה, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2002 הראל נוף: "אני מנודה מהטלוויזיה בגלל הדעות שלי", סרטון בערוץ "menashb", באתר יוטיוב (אורך: 12:32)
טיעון יום הדין

טיעון יום הדין (באנגלית: Doomsday Argument) המכונה גם "קטסטרופת קארטר"הוא טיעון פילוסופי פרובוקטיבי אשר מתמקד בהסתברות להכחדת האנושות בעתיד הקרוב. הטיעון נוסח לראשונה על ידי האסטרופיזיקאי ברנדון קארטר בשנת 1983 וזכה לפיתוחים והרחבות משמעותיות על ידי פילוסופים ומתמטיקאים נוספים במהלך השנים. הטיעון מתבסס על העיקרון הקופרניקני הגורס כי אין סיבה מיוחדת להניח שאנו חיים בתקופה יוצאת דופן בהיסטוריה האנושית. כלומר, אם נתייחס למיקומנו בתולדות האנושות כנקודה אקראית בהתפלגות כללית, סביר להניח שאנו נמצאים באזור הממוצע ולא בתחילת או בסוף ההתפלגות. הטיעון משתמש בשיקולים הסתברותיים כדי להעריך את הזמן שנותר לקיומה של האנושות, מתוך הנחה שהמיקום שלנו בהיסטוריה האנושית הוא אקראי. הטיעון גורס כי אם מספר האנשים שחיו עד כה הוא N {\displaystyle N} , וכי האוכלוסייה האנושית הכוללת תהיה T {\displaystyle T} , אז סביר להניח שאתה נמצא באחד המקומות הממוצעים בהתפלגות. כלומר, N {\displaystyle N} אינו קרוב לאפס או ל- T {\displaystyle T} . במילים אחרות, אם אנו חיים כיום, ייתכן שזה מרמז שהמין האנושי אינו רחוק מיום הכחדתו, מאחר שאנו נמצאים במקום יחסית ממוצע בהתפלגות. טיעון יום הדין מתבסס על העיקרון הקופרניקני, הגורס כי אין סיבה מיוחדת להניח שאנו חיים בתקופה יוצאת דופן בהיסטוריה האנושית. לפי הטיעון, אם נתייחס למיקומנו בתולדות האנושות כנקודה אקראית בהתפלגות כללית, סביר להניח שאנו נמצאים באזור הממוצע ולא בתחילת או בסוף ההתפלגות. הטיעון משתמש בשיקולים הסתברותיים כדי להעריך את הזמן שנותר לקיומה של האנושות, מתוך הנחה שהמיקום שלנו בהיסטוריה האנושית הוא אקראי. קיימות מספר גרסאות של הטיעון, וכל אחת מציעה דרך שונה לחישוב ההסתברות להכחדת האנושות: נוסחת גות: האסטרופיזיקאי ריצ'רד גות הציע נוסחה שמבוססת על ההתפלגות הפריורית ה"מעורפלת" של מספר האנשים שיוולדו אי פעם. נוסחה זו מניחה כי ההסתברות להיותך אחד מהאנשים החיים כעת היא יחסית לאוכלוסייה הכוללת של האנושות גרסת לסלי: הפילוסוף ג'ון לסלי הציע גרסה פחות מתמטית ויותר פילוסופית של הטיעון. לסלי משתמש בניסויים מחשבתיים ובהיגיון באיזון הסתברותי כדי להדגים את טענותיו. לסלי מדגיש כי הטיעון אינו טוען שיום הדין קרוב, אלא שיש לשקול מחדש את ההסתברויות להכחדת האנושות לאורו. לסלי טוען כי המודעות לטיעון יום הדין עשויה לשנות את התנהגות האנשים ובכך להשפיע על ההסתברות להכחדת האנושות, דבר שמערער את הנחות היסוד של הטיעון הטיעון עורר דיונים רבים בפילוסופיה ובסטטיסטיקה, ויש לו מבקרים רבים: בעיית הדטרמיניזם: קיימת טענה שהמודעות לטיעון יום הדין עשויה לשנות את התנהגות האנשים ובכך להשפיע על ההסתברות להכחדת האנושות, דבר שמערער את הנחות היסוד של הטיעון בעיית הדגימה האקראית: המבקרים מציינים שהטיעון מניח שמיקומנו בהיסטוריה האנושית הוא דגימה אקראית, אך קיימת אי-ודאות לגבי אקראיות הדגימה. האם ניתן להחשיב את מיקומנו הנוכחי בהיסטוריה כבחירה אקראית? בעיית השוליים של הטעות: בטיעון קיימת קושי להגדיר מרווח טעות להערכות הסתברותיות על סמך מדגם יחיד, מה שמחליש את כוח החיזוי שלו. למרות הביקורות, הטיעון מעורר מחשבה על הסיכונים הקיומיים שאנו ניצבים בפניהם ומעלה את המודעות לצורך בפעולות להגנה על האנושות. למשל, הטיעון עשוי לעודד מאמצים למניעת מלחמות, הגנה על הסביבה, והקמת מערכות אזהרה מוקדמת למטאורים או ניסויים מדעיים שעלולים לסכן את קיום האנושות. The Doomsday Argument: a Literature Review, anthropic-principle.com Philosophy, The Doomsday Argument: Explanation and Examples, Philosophy Terms, ‏2023-12-04 (באנגלית אמריקאית)
סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום

סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום (באנגלית: Saving Bikini Bottom: The Sandy Cheeks Movie) הוא סרט הנפשה אמריקאי, מסוגת קומדיה והרפתקאות, אשר מבוסס על סדרת הטלוויזיה "בובספוג מכנסמרובע" שנוצרה על ידי סטיבן הילנבורג. הסרט בוים על ידי ליזה ג'ונסון, נכתב על ידי טום סטרן וקאז והופק על ידי Nickelodeon Movies. הסרט הוא הרביעי בסדרת הסרטים "בובספוג מכנסמרובע", כאשר הוא הראשון שמשמש כספין אוף עבור אחת הדמויות. הסרט עוקב אחר סנדי צ'יקס ובובספוג מכנסמרובע שיוצאים למדינת הולדתה של סנדי, טקסס, על מנת להציל את ביקיני בוטום מידיו של מנכ"ל מרושע. לפני יציאתו של הסרט, הוא הודלף כולו ב-21 בינואר 2024 ברשת החברתית X. ב-2 באוגוסט 2024 הסרט עלה באופן רשמי לשירות הסטרימינג נטפליקס. אורך הסרט הוא 86 דקות. כאשר ביקיני בוטום נלקח לפתע מהאוקיינוס, סנדי צ'יקס ובובספוג מכנסמרובע יוצאים למדינת הולדתה של סנדי, טקסס, שם הם פוגשים את משפחתה של סנדי ועושים הכל על מנת להציל את ביקיני בוטום מידיו של מנכ"ל מרושע. אתר האינטרנט הרשמי של סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום (בשפות מרובות) "סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום", באתר נטפליקס "סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום", באתר Metacritic (באנגלית) "סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) סנדי צ'יקס מצילה את ביקיני בוטום, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית שי שגב, חדש בטלוויזיה: יום שישי, 02 באוגוסט 2024, באתר ג'ירפה, 1 באוגוסט 2024
שלוחי מצווה אינם ניזוקים

שלוחי מצווה אינם ניזוקים הוא הוא כלל הלכתי שלפיו העוסקים במצווה אינם ניזוקים בשעת התעסקותם בה. חריג מכלל זה הוא מקרה בו מצוי היזק במקום אליו הולך האדם. מקור הכלל הוא בתלמוד בבלי מסכת פסחים שם אמר רבי אלעזר ש”שלוחי מצוה אינן ניזוקין לא בהליכתן ולא בחזירתן”. וראיה לכך שאינם ניזוקים בהליכתם לדבר מצווה מדברי איסי בן יהודה שלמד בקל וחומר מעלייה לרגל שנאמר עליה בתורה ”ולא יחמד איש את ארצך” (ספר שמות, פרק ל"ד, פסוק כ"ד), ונלמד מכך שבזמן שלא תהיה בבית פרתך תרעה וחיות לא יזיקו לה, התרנגולת שלך תנקר באשפה וחולדות לא יזיקו לה. קל וחומר בני אדם שאין דרכן להנזק כמו חיות, שבזמן שעוסקים במצווה אינם ניזוקים. התלמוד מביא ראיה נוספת, לכך שאינם ניזוקים בחזרתם מעשיית המצווה, מהפסוק ”ופנית בבוקר והלכת לאוהליך” (ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק ז'), מלמד שכשחוזרים מוצאים אוהל שלם. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. התלמוד מחריג מכלל זה מקום בו מצוי היזק. כך, בספר חסידים נכתבה ביקורת חריפה כנגד מי שיוצא לדרכים בעת סכנה כדי ללמוד תורה. אברהם צבי מרגלית, שלוחי מצווה אינם ניזוקים, ספריית אסיף אביעד ברטוב, שלוחי מצווה אינם ניזוקים, האומנם?, תורת הר עציון בעניין "שלוחי מצווה אינן ניזוקין", פורטל הדף היומי האימרה מובאת בכמה מקומות נוספים בתלמוד. תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף י"א, עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ט, עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קמ"ב, עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ח', עמוד א' תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ח', עמוד א' ספר חסידים/תתקנה
הפילוסופים (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הפילוסופים (אנ') - האינטלקטואלים של עידן הנאורות הפילוסופים (סדרת סרטים) הפילוסופים (סרט, 2013) (אנ') קטגוריה:פילוסופים
שער ירושלים (יפו)

שער ירושלים, הידוע גם כשער הראשי, הוא שער היסטורי הממוקם בעיר יפו. הוא שימש כשער הכניסה הראשי לעיר המבוצרת. שער ירושלים היה חלק ממערכת ביצורים רחבה יותר שכללה חומת ים בצד המערבי וסדרת מגדלים הגנתיים. תכנון השער לקח בחשבון את טקטיקות הלחימה המקובלות באותה תקופה, שכללו התקפה באמצעות חרבות. הכניסה הייתה מבוצרת עם דלת עץ מצופה ברזל וכללה מערכת פניות פנימיות שמאליות כפולות להאטת הפולשים ולחשיפתם, מה שהקשה עליהם לפרוץ את ההגנות במהירות. הביצורים כללו גשר מעל חפיר, שהוסיף שכבת הגנה נוספת. מעל השער היו עמדות הגנה רבות, כולל עמדות תותחים. המבנה עבר מספר שינויים במהלך השנים, עם תוספות מאוחרות ששינו את מראהו המקורי. למרות השינויים הללו, השרידים של השער, כולל חלק מהביצורים ואחד מהמגדלים ההגנתיים, עדיין קיימים. שער ירושלים ממוקם בחלק המזרחי של חומת העיר יפו. הוא שימש כנקודת גישה מרכזית לנוסעים ולסוחרים שנכנסו לעיר ממזרח. השרידים של שער ירושלים נמצאים במעבר בין בניינים במשולש שבין הרחובות יפת, רוסלאן והחלפנים קרוב לכיכר השעון. בשנות ה-40 של המאה ה-19, לאחר גירושו של אבראהים פאשא מהאזור על ידי האימפריה העות'מאנית בסיוע בריטי, יחידות הנדסה בריטיות ערכו סקרים מפורטים של סוריה וארץ ישראל. במסגרת מאמץ זה, שרטט סגן סקיירינג (Lieut. C. F. Skyring) מפה מפורטת של יפו בפברואר 1842. מפה זו, המספקת פרטים נרחבים על יפו באותה תקופה, כוללת תיאור של ביצורי העיר. שער ירושלים מסומן במפה זו כ-"Main Gate". רשומות היסטוריות ותיאורים אמנותיים מהמאה ה-19, כולל ציורים של דייוויד רוברטס ופּוֹל לוּאִי לֶזֶ'ה שַׁרְדֵן, מלמדים על המראה והתפקוד של השער והביצורים סביבו. מול השער נמצא סביל סולימאן, מזרקה ציבורית שנבנתה בשנת 1809 בתוך חומת מסגד מחמודיה על ידי סולימאן פאשה, מושל עכו. מזרקה זו הוצבה ליד השער על מנת לשרת את הנוסעים והשיירות שהתארגנו ליציאה למסעות ארוכים. סביל סולימאן הוא אחת המזרקות הגדולות שנבנו בארץ ישראל. האזור סביב שער ירושלים כלל גם כיכר שוק קטנה, שהייתה מרכז פעילות לתושבים ולמבקרים כאחד. הכיכר כללה חנויות, דוכנים ומוסדות מסחריים אחרים. יעקב ינון, סביב כיכר השעון: לסייר ביפו עם יד בן-צבי, ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 2001, עמ׳ 45-50
עין קדם

עין קדם הוא מעיין שכבה במפגש נחל גלים עם נחל נדר סמוך לטירת כרמל בצפון ישראל. עין קדם נוצר על ידי הצטברות מים שחדרו דרך שכבת גיר נקבובית ונתקלו בשכבת טוף וחרסית אטומה. המעיין הממוקם כ-2 קילומטר מזרחית לטירת כרמל, נובע בשכבת טוף ירקרק למרגלות מצוק גיר המתנשא לגובה של 4 מ'. למעיין יש שתי ניקבות, נקבה אחת בה ניתן ללכת עד לסופה לאורך 12 מ', השנייה נסתרת ונמצאת מאחורי חדר שנבנה בתקופת המנדט הבריטי לאיגום מי הנביעה. הטוף שבנקבת המעיין נמצא בתוך קירטון מן הקנומן העליון (קירטון חרייבה) והיה חלק מהר געש תת-ימי. הר הגעש יצר אזור מוגבה בים שהתקיים באותו גיל גאולוגי (קנומן עליון). באזור התפתחו שוניות וקונכיות ששרידיהם נשארו עד לתקופתנו. מעל שכבה זו התפתחה שכבה של רודיסטים. הקירטון המכסה את שכבת הרודיסטים מעיד על קיומו של ים בעומק משמעותי מעל הנקבה שגרם להכחדתם של הרודיסטים. ספיקה ממוצעת של המעיין 10–15 מ"ק לשעה. מדיה וקבצים בנושא עין קדם בוויקישיתוף גאולוגיה של הכרמל, יחידות 1–3, Open University of Israel, עמ' 46-47, מסת"ב 978-965-06-1153-8 מסלול טיול: נחל נדר גלים - עיריית חיפה, באתר עיריית חיפה, ‏13 ביולי 2023 נחל נדר ועין קדם – iNature, באתר inature.info מנחם מרקוס, הר הכרמל: סקר נוף ומסלולי טיול, רשות שמורות הטבע, 1997, עמ' 23
קארל ג'ייקובס

קארל ת'ומאס ג'ייקובס (באנגלית: Karl Thomas Jacobs; נולד ב-19 ביולי 1998), הידוע גם בשם GameBoyKarl, הוא סטרימר, יוטיובר, כותב ומפיק טוויץ' אמריקאי. לג'ייקובס ערוץ טוויץ' מצליח עם כ-3.72 מיליון רשומים, וערוץ יוטיוב עם כ-4.51 מיליון רשומים. הוא נודע בעיקר כחבר של היוטיובר ואיש התוכן ג'ימי דונלדסון, הידוע בשם MrBeast, ובסרטונים בערוצו של דונלדסון מופיע רבות. ג'ייקובס החל לשדר בטוויץ' תחת השם GameBoyKarl ב-2017, ובשידוריו שיחק לרוב ברובלוקס. ב-2019, התקבל לעבודה כעורך וידאו עבור היוטיובר צ'ארלס דונלדסון, שאז נודע בשם MrBro. כמה חודשים לאחר מכן, הפך לאחר מכן לצלם של אחיו של MrBro, ג'ימי, הידוע בשם MrBeast. במהלך סרטון של ג'ימי, ג'ייקובס פגש עם היוטיובר דרים (Dream), ולאחר זמן מה, דרים הציע לו להצטרף לשרת המיינקראפט שלו, Dream SMP (אנ'). במרץ 2022, ג'ייקובס הוכרז להיות השגריר היצירתי של חברת הנעליים Journeys (אנ'). מדיה וקבצים בנושא קארל ג'ייקובס בוויקישיתוף קארל ג'ייקובס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קארל ג'ייקובס, ברשת החברתית אינסטגרם קארל ג'ייקובס, ברשת החברתית טיקטוק קארל ג'ייקובס, סרטונים בערוץ היוטיוב קארל ג'ייקובס, ערוץ באתר Twitch.tv MrBeast (2020-03-13), $70,000 Extreme Hide And Seek - Challenge, נבדק ב-2024-08-02 Has MrBeast’s Close Aide Karl Jacobs Joined His Team as a Conspiracy to Make the Channel More ‘Family-Friendly’? Minecraft Streamer Finally Puts an End to All Theories, EssentiallySports, ‏2022-12-31 (באנגלית) Alexander Lee, 'More organic': YouTuber Karl Jacobs on why creators should prioritize working with like-minded sponsors, Digiday, ‏2022-03-07 (באנגלית אמריקאית) 10 streamers you need to watch: Valkyrae, Disguised Toast, TommyInnit, Kyedae, and more, 10 streamers you need to watch: Valkyrae, Disguised Toast, TommyInnit, Kyedae, and more | Bandwagon | Music media championing and spotlighting music in Asia., ‏2021-08-20 (באנגלית) Karl Jacobs reveals how a Mr. Beast fluke made him a Minecraft icon, Inverse, ‏2024-02-20 (באנגלית) Kacee Fay, Who is Karl Jacobs? Everything to know about the dynamic Minecraft, MrBeast star, dotesports.com, ‏21.9.2022 Jason McMaster, Journeys announces Karl Jacobs as Creative Ambassador, VentureBeat, ‏2022-03-31 (באנגלית אמריקאית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אמריקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פטר ז'ול

פֶּטֶר אנטוניו ז'וּל (בקרואטית: Peter Antonio Žulj; נולד ב-9 ביוני 1993) הוא כדורגלן אוסטרי ממוצא קרואטי המשחק בעמדת הקשר המרכזי וההגנתי בקבוצת צ'אנגצ'ון יאטאי מליגת העל הסינית ובנבחרת אוסטריה. ז'ול התחיל את דרכו במחלקת הנוער של ראפיד וינה, אך מעולם לא שיחק בקבוצה הבוגרת שלה. לאחר תקופות השאלה בליגה האוסטרית הראשונה, בגרודיג והארטברג, הוא הצטרף לוולפסברגר אק מהבונדסליגה האוסטרית בינואר 2014. ב-9 במאי 2018, הוא שיחק במשחק בו שטורם גראץ ניצחה את רד בול זלצבורג בהארכה וזכתה בגביע האוסטרי 2017/2018. בינואר 2019, הוא חתם על חוזה לשלוש וחצי שנים עם אנדרלכט. ב-11 בינואר 2021, הוא הושאל לגוזטפה מהליגה הטורקית הראשונה. ב-23 ביוני 2021, הוא חתם על חוזה לשלוש שנים עם איסטנבול בשאקשהיר. ב-12 בינואר 2022, הוא הושאל לפהרוואר מהליגה ההונגרית הראשונה. ב-1 בספטמבר 2022, ז'ול הצטרף לצ'אנגצ'ון יאטאי מהליגה הסינית העליונה. בפברואר 2014, זומן ז'ול לראשונה לסגל נבחרת אוסטריה הצעירה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של אוסטריה בניצחון 0–4 על לוקסמבורג ב-27 במרץ 2018. ז'ול נולד בולס, אוסטריה, והוא ממוצא קרואטי. פטר ז'ול הוא אחיו הצעיר של רוברט ז'ול, שהוא גם כדורגלן מקצועי. שטורם גראץ הגביע האוסטרי: 2017/2018 אישי קבוצת השנה בבונדסליגה האוסטרית: 2017/2018 מדיה וקבצים בנושא פטר ז'ול בוויקישיתוף פטר ז'ול, באתר Transfermarkt פטר ז'ול, באתר Soccerway פטר ז'ול, באתר WorldFootball.net פטר ז'ול, באתר National Football Teams פטר ז'ול, באתר FootballDatabase.eu Hrvatski jezični portal, hjp.znanje.hr SPOX.com | Sport-News | Video-Highlights | Livestreams | Aktuelles, www.spox.com Albert Schneider, Sturm gewinnt zum fünften Mal ÖFB-Cup, Sky Sport Austria, ‏2018-05-09 (ב־) Peter Žulj signe un contrat au RSC Anderlecht | RSC Anderlecht, www.rsca.be (בצרפתית) Peter Žulj leaves on loan to Göztepe SK | RSC Anderlecht, www.rsca.be (באנגלית) Peter Zulj is the new player of MOL Fehérvár, fehervarfc.hu (בהונגרית) 你好，祖伊、贺惯、芦宁！欢迎加盟长春亚泰, dongqiudi.com Zulj im U-21 Nationalteam - WAC - Tradition seit 1931, web.archive.org, ‏2014-04-24 UEFA.com, The official website for European football, UEFA.com (באנגלית) Bundesliga.at - Das Team der Saison 2017/18, www.bundesliga.at ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פטר ז'ול".
ג'וליו גאודיני

ג'וליו גאודיני (באיטלקית: Giulio Gaudini;‏ רומא, 28 בספטמבר 1904 – רומא, 6 בינואר 1948) היה סייף חרב איטלקי. הוא השתתף באולימפיאדות 1924, 1928, 1932 ו-1936 וזכה בשלוש מדליות זהב, ארבע מדליות כסף ושתי מדליות ארד. גאודיני היה נושא הדגל של איטליה במשחקים של 1936. באליפויות העולם הוא זכה ב-17 מדליות בין 1929 לבין 1938. הוא מת מסרטן, בגיל 43. אגדות הספורט האיטלקי - שדרת התהילה רשימת זוכי מספר מדלייות אולימפיות נבחרת הסיף הלאומית של איטליה - מדליסטית מרובים רשימת זוכי מספר מדליות זהב באולימפיאדות הקיץ מדיה וקבצים בנושא ג'וליו גאודיני בוויקישיתוף ג'וליו גאודיני, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי ג'וליו גאודיני, באתר olympedia.org Giulio Gaudini at the Italian National Olympic Committee (באיטלקית) ג'וליו גאודיני, באתר "Find a Grave" (באנגלית) "Giulio Gaudini". Olympedia. נבדק ב-24 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה)