laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סרגיוס הרביעי

סרגיוס הרביעי, נולד בשם פייטרו מרטינו בוקאפורצ'י (באיטלקית: Pietro Martino Buccaporci;‏ 970 – 12 במאי 1012), היה אפיפיור ברומא בין השנים 1009–1012. בוקאפורצ'י נולד בשנת 970 ברומא, כבן לסנדלר פשוט. בצעירותו הוא פנה ללימודי כמורה, ועד מהרה טיפס בסולם הדרגות בכנסייה, וב-25 במרץ 1004 מונה לקרדינל על ידי האפיפיור יוחנן השמונה עשר, ומונה לבישוף של אלבנו. לאחר התפטרותו של קודמו יוחנן השמונה עשר, נבחר בוקאפורצ'י כאפיפיור ב-31 ביולי 1009. במהלך שלטונו שלט ברומא למעשה ג'ובאני קרסנציו, ממשפחת קרסנטי. תקופת כהונתו הייתה מלווה במלחמות בעקבות הסכסוך בין היינריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה לבין ארדואינו מאיבראה, שהכתיר את עצמו כמלך איטליה לאחר מותו של אוטו השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. במהלך כהונתו הוא עשה מאמצים להקל על הרעב ברומא, ופטר כמה מנזרים מהמיסים לאפיפיורות. בשנת 1009 הוציא סרגיוס הרביעי בולה אפיפיורית שקראה למנוע ממוסלמים את הגישה לכנסיית הקבר, לאחר שנהרסה על ידי הח'ליף הפאטמי אל-חאכִּם בִּאמר אללה. אמנם קיימת מחלוקת בין ההיסטוריונים האם באמת הוציא סרגיוס הרביעי את הבולה הזאת, או שרק קודם למסע הצלב הראשון ייחסו לו את הבולה. ב-12 במאי 1012 מת סרגיוס הרביעי ברומא, במקומו מונה כאפיפיור בנדיקטוס השמיני. מדיה וקבצים בנושא סרגיוס הרביעי בוויקישיתוף ערך באנציקלופדיה הקתולית (באנגלית) סרגיוס הרביעי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
לקס (פירושונים)

האם התכוונתם ל... לקס – פילה סלמון מעושן אישים ששמם לקס: יורם לקס – קצין חובל בדרגת תת-אלוף במילואים בחיל הים. מכונה "לונגו הקטן" יונה לקס – ניצולת שואה, מייסדת ארגון תאומי מנגלה יצחק לקס – איש עסקים ישראלי ניר לקס – כדורגלן ישראלי עפרה לקס – עיתונאית ישראלית פטר לקס – מתמטיקאי יהודי-אמריקאי יליד הונגריה לק
עונת 2017/2018 בליגה המאוחדת של VTB

עונת 2017/2018 היא העונה התשיעית של ליגת VTB והעונה החמישית שבה היא מתפקדת כאליפות רוסיה בכדורסל - הליגה הרוסית הבכירה בכדורסל. 13 קבוצות משתתפות בליגה. לקראת העונה נקבע לראשונה כי שיטת הכרעת חצי הגמר והגמר תשונה מפלייאוף מלא לפיינל פור. מאוחר יותר נקבע כי הפיינל פור ייערך במוסקבה. קבוצות הליגה המאוחדת של VTB לעונת 2017/2018   יניסיי קרסנויארסק לוקומוטיב נובגורוד זניט אוניקס צמוקי-מינסק אסטנה ואף ריגה קאלב/קראמו חימקי צסק"א מוסקבה פארמה פרם אוטודור העונה הסדירה החלה ב-5 באוקטובר 2017 והסתיימה ב-12 במאי 2018. 13 הקבוצות התמודדו על שמונה מקומות בפלייאוף הליגה בטורניר המורכב ממשחק בית וחוץ עם כל אחת מהיריבות. 8 הקבוצות שהעפילו משלב העונה הסדירה מתמודדות בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה הסדירה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי). המדורגת גבוה יותר מארחת את המשחק הראשון, השני והחמישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר תארח את המשחק השלישי והרביעי (במידת הצורך). ארבע המנצחות מעפילות לשלב חצי הגמר ושתי המנצחות בחצאי הגמר מתמודדות בגמר על תואר אליפות רוסיה בכדורסל גברים. הפלייאוף התחיל ב-23 במאי 2018. טורניר הפיינל פור נערך בהיכל הקרח VTB שבמוסקבה ב-8 ביוני (משחקי חצי הגמר) וב-10 ביוני (משחק הגמר). ערך מורחב – MVP אתר האינטרנט הרשמי של עונת 2017/2018 בליגה המאוחדת של VTB צסק"א מוסקבה זכתה באליפות בפעם ה-7 ברציפות, באתר ONE‏, 10 ביוני 2018 חימקי תפגוש את צסק"א בגמר ה-VTB ותהיה ביורוליג גם בעונה הבאה, באתר וואלה, 8 ביוני 2018 בפעם ה-9: צסק"א מוסקבה אלופת ה-VTB. צפו, באתר ערוץ הספורט, 10 ביוני 2018 צסק"א ניצחה 84:95 את חימקי וזכתה באליפות ה-VTB השביעית ברצף, באתר וואלה, 10 ביוני 2018 "Хоакин Колом – MVP октября". Единая лига ВТБ. 2017-11-03. נבדק ב-2017-11-03. "Нандо Де Коло – MVP ноября". Единая лига ВТБ. 2017-12-04. נבדק ב-2017-12-04. "Марди Коллинз – MVP декабря". Единая лига ВТБ. 2018-01-07. נבדק ב-2018-01-07. "Сергей Карасев – MVP января". Единая лига ВТБ. 2018-02-03. נבדק ב-2018-02-03. "Джастин Робинсон — MVP февраля". Единая лига ВТБ. 2018-03-04. נבדק ב-2018-03-04. "Джамар Смит — MVP марта". Единая лига ВТБ. 2018-04-02. נבדק ב-2018-04-02. "Коти Кларк — MVP апреля". Единая лига ВТБ. 2018-05-02. נבדק ב-2018-05-03. "7DAYS EuroCup Board meets ahead of 2017-18 season". EuroCup Basketball. 14 ביוני 2017. נבדק ב-14 ביוני 2017. {{cite web}}: (עזרה) Basketball Champions League Qualification Rounds and Regular Season draw completed
אליפות אירופה בכדורסל נשים 2013

אליפות אירופה בכדורסל נשים 2013, הייתה האליפות האזורית ה-34 שאורגנה על ידי פיב"א אירופה. האליפות נערכה בצרפת בין ה-15 ביוני ל-30 ביוני 2013. ספרד ניצחה באליפות בפעם הראשונה בתולדותיה. בתחרות השתתפו 16 נבחרות. הן חולקו לשני בתים. שלוש נבחרות מכל בית המשיכו להתמודדות על המדליות בשלב השני ב-2 בתים. ארבע נבחרות מכל בית המשיכו להתמודדות על המדליות בשיטת פלייאוף. משחק הגמר משחק על המקום השלישי נבחרת ישראל בכדורסל נשים התמודדה על מקום באליפות במסגרת בית א'. המשחקים נערכו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ בהשתתפות 5 קבוצות. הנבחרת הצליחה לסיים את השלב במקום הרביעי בלבד ולא העפילה להמשדך התחרות. מדיה וקבצים בנושא אליפות אירופה בכדורסל נשים 2013 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אליפות אירופה בכדורסל נשים 2013 יורובאסקט 2013 באתר פיב"א אירופה אליפות אירופה 2013 באתר פיב"א
אוטראדנויה

אוטראדנויה (ברוסית: Отра́дное) היא עיר בנפת קירוב שבמחוז לנינגרד, הממוקמת במרחק 40 קילומטרים מזרחית לעיר סנקט פטרבורג על גדתו השמאלית של נהר נייבה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. העיר איבנובסקאיה, ששכנה בשטח אוטראדנויה, אוזכרה לראשונה במפקד האוכלוסין של נובגורוד משנת 1500. היא כללה שמונה כפרים ועשר אחוזות. במפת אינגריה משנת 1676, שנערכה על ידי המודד אוגוסט ברגנהיים בשנת 1827, באתר של העיר המודרנית מופיעים הכפרים טושינה ופיאג'וקיבי. שטחי העיר איבנובסקאיה נודעו מאז 1708 כאזור נופש עבור תושבי העיר סנקט פטרבורג. מדיה וקבצים בנושא אוטראדנויה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוטראדנויה Окрестности Петербурга — Переписная окладная книга Водской пятины 1500 года. Исторические карты Всеволожского района — фрагмент карты Ингерманландии, составленной в 1827 году по состоянию на 1676 год
TV3 (דנמרק)

TV3 הוא ערוץ טלוויזיה מסחרי שמשודר בדנמרק ומופעל בידי חברת Viasat שהיא חלק מהקבוצה השוודית Modern Times Group. שלא כמו המתחרים שלו, DR ו-TV2, הוא אינו משודר מדנמרק אלא מבריטניה, ועל כן לא חלים עליו כללי הפרסום בדנמרק, כך שהוא יכול לקטוע תוכניות טלוויזיה לטובת הפסקות פרסומות. הערוץ מרבה לשדר הופעות בריטיות ואמריקאיות. TV3 החל לשדר ב-31 בדצמבר 1987 כערוץ טלוויזיה סקנדינבי משותף, ובכך הפך לערוץ הלוויני הראשון שמכוון לקהל סקנדינבי. הערוץ נתן לסקנדינבים רבים אפשרות לצפות בערוץ בשפתם. ב-30 בספטמבר 1990 פוצל הערוץ לשלושה ערוצים, דני, נורווגי ושוודי. ב-15 באפריל 1996 הוקם ערוץ TV3+ והפך במהרה לערוץ חזק כתוצאה מכך שהוא רכש את זכויות השידור לליגת העל. ב-23 במרץ 2009 הושק ערוץ טלוויזיה שלישי, TV3 Pulse בגלל ששני הערוצים איבדו צופים לערוצים אחרים. הכנסות הערוץ הן בעיקר מפרסומות ותשלום של הצופים על הערוץ, אם כי בעבר הצהירו בערוץ כי ברצונם לשדר בטלוויזיה החינמית בדנמרק, באמצעות אנטנה. ההצהרה הזו מעולם לא התגשמה. TV3 (שוודיה) TV3 (נורווגיה) TV3 (אסטוניה) Viasat אתר האינטרנט הרשמי של TV3
צלילי המוסיקה

האם התכוונתם ל... צלילי המוסיקה (מחזמר) – מחזמר משנת 1959, שהועלה מאז בהפקות שונות. צלילי המוסיקה (שיר) – שיר משנת 1959. צלילי המוסיקה (סרט) – סרט קולנוע משנת 1965. צלילי המוסיקה (פסקול) – פסקול סרט הקולנוע משנת 1965.
המלך ואני

האם התכוונתם ל... המלך ואני (מחזמר) – מחזמר משנת 1951 המלך ואני (סרט, 1956) – סרט קולנוע משנת 1956 המלך ואני (סרט, 1999) – סרט אנימציה מ-1999
ברנשים וחתיכות

האם התכוונתם ל... ברנשים וחתיכות (מחזמר) – מחזמר משנת 1950 ברנשים וחתיכות (סרט) – סרט קולנוע משנת 1955
יוהנס מגרלנדיה

יוהנס מגרלנדיה (בלטינית: Johannes de Garlandia; באנגלית: John of Garland) היה פילולוג, משורר, ומורה מימי הביניים. תאריכי לידה ומוות אינם ידועים במדויק, אבל הוא כנראה חי בערך מ־1190 עד 1270. הוא נולד באנגליה, ולמד באוקספורד ולאחר מכן באוניברסיטת פריז (של ימי ביניים), שם הוא לימד בשנת 1220. הוא חי ולימד בגדה השמאלית של פריז באזור קלו דה גרלנד (Clos de Garlande), שעל שמו נקרא מאוחר יותר רחוב גלאנד (Rue Galande). זה המקור של השם שבו הוא בדרך כלל ידוע. העובדות העיקריות על חייו נלקחו משירו De triumphis ecclesiae ("על ההצלחות של הכנסייה"). ב־1229, הוא היה אחד המאסטרים הראשונים של אוניברסיטת טולוז החדשה. את השיר שלו Epithalamium Beatae Mariae Virginis הוצג בשנת 1230 לנציג האפיפיור רומאנוס דה סנקטו אנגלו, אחד המייסדים של האוניברסיטה. הוא היה בטולוז במהלך אירועים סוערים של 1229–1231 (ראה מסע הצלב האלביגנזי), שהוא מתאר בשיר De triumphis. לאחר מותו של הבישוף פולק מטולוז (Foulques) ב־1231, הקאטרים חזרו להיות משפיעים על טולוז, מורים באוניברסיטה הפסיקו לקבל תשלום, ורבים חשבו שזה מסוכן מדי להישאר בעיר. יוהנס מגרלנדיה היה אחד מאלה אשר ברחו, להסוות את עצמו בתור צמית או עבד. הוא חזר לפריז, ושם רוג'ר בייקון שמע אותו מרצה. הוא עדיין היה שם ב־1245, כתב את השיר De triumphis ecclesiae; הוא סיים את הקורס בשנת 1252. הוא כנראה היה עדיין בחיים בשנת 1270. היצירת של יוהנס מגרלנדיה בנושא דקדוק היו בשימוש רב באנגליה, והודפסו על ידי ריצ'רד פינסון ווינקין דה וורד. הוא גם כתב שירים רבים בלטינית. בנוסף לשירו הידוע De triumphis ecclesiae, אחד משיריו הידועים הוא "שיר כלולות לבתולה הברוכה מרים" (Epithalamium beatae Mariae Virginis). יצירה חשובה אחרת שלו היא ה־Dictionarius – מילון של מילים לטיניות עם תרגומים לצרפתית ודוגמאות למילים האלה מחיי היום־יום של פריז של התקופה. כותרת הספר הזה היא השימוש הידוע הראשון במילה הזאת, שפירושה "אוסף מילים", וממנה התפתחה המילה האנגלית dictionary, ומילים דומות בשפות אחרות. הוא גם כתב את ספר הדקדוק Compendium totius grammatices ושני ספרים בנושא מקצב שירה: Synonyma ו־Equivoca. ספר בנושא אלכימיה בשם Compendium alchimiae מיוחס לפעמים ליוהנס מגרלנדיה, אולם הוא נכתב במאה ה־14 על ידי מרטין אורטולנוס (Ortolanus). The Dictionarius of John de Garlande. And the Author's Commentary. Translated into English and annotated by Barbara Blatt Rubin. Lawrence, Kansas: The Coronado press מדיה וקבצים בנושא יוהנס מגרלנדיה בוויקישיתוף יוהנס מגרלנדיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה כולל קטעים מתורגמים מהמהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה, הנמצאת כיום בנחלת הכלל
הוצאה ביום טוב

מלאכת הוצאה היא אחת משלושים ותשע המלאכות שנאסרו בשבת. כחלק מהיתר התורה לבצע מלאכת אוכל נפש ביום טוב, הותרה גם הוצאה מרשות לרשות לצורך העברת דברי מאכל וכלי אכילה ממקום למקום. ערך מורחב – מתוך שהותרה לצורך הותרה שלא לצורך מלאכת הוצאה מרשות לרשות הותרה במסגרת ההיתר הכללי של מלאכת אוכל נפש, אמנם למדו חכמים שיחד עם ההיתר לעשות מלאכות מסוימות לצורך אוכל נפש, התירה התורה לבצע את אותן המלאכות גם עבור דברים אחרים שיש לאדם מהם הנאה או צורך ביום טוב. למשל, מותר לצאת לטיול ברשות הרבים עם תינוק בעגלה, וכן מותר להוציא לרשות הרבים ספר תורה ולולב בתלמוד הבבלי מבואר שאסור להוציא ביום טוב דבר עבור גוי, בעל חיים או יום חול, מפני שכל המלאכות שהותרו ביום טוב, הותרו לצורך שמחת יום טוב בלבד, ולכן אסור להוציא דבר עבור מי שאינו מְצוּוֶה לשמוח ביום טוב או עבור ימי החול. דברים שאין בהם צורך כלל ביום טוב, נחלקו הראשונים אם מותר לטלטלם ביום טוב (בשונה מצורך יום טוב שאינו צורך אוכל נפש, שהותר, כאמור). יש אומרים שמלאכת הוצאה הותרה לחלוטין ביום טוב (אלא אם ההוצאה נועדה עבור נכרי, בעלי חיים או יום חול). ולדעת רוב הפוסקים אסור מהתורה לטלטל ביום טוב שלא לצורך. וכך נפסק להלכה. לאור זאת, אסור על פי ההלכה להוציא אבנים ושאר דברים שאין בהם צורך להנאת יום טוב. לפיכך, היוצא לרשות הרבים צריך לשים לב שלא יהיה בכיסו דבר שאין לו בו צורך. כל הדברים שאסור להוציא ביום טוב, טלטולם אסור גם ברשות הרבים מדברי חכמים שנקראת 'כרמלית'. וכשם שה'עירוב' מועיל לשבת (למי שסומך על העירוב), כך הוא מועיל ליום טוב, שכל מקום שמוקף ב'עירוב' מותר לטלטל בו דברים שאין בהם שום צורך, או אף טלטול לצורך גויים או בהמה. יש הטוענים שבתקופת המדבר המן ירד גם ביום טוב, ומותר היה לבני ישראל גם להביא מן הביתה וגם לבשל אותו. ולכן מלאכת הוצאה ביום טוב הותר לדורות בנוסף למלאכות הבישול ("אוכל נפש"). שחיטה ביום טוב מלאכת יום טוב מלאכת 'הוצאה', פניני הלכה מועדים, הרב אליעזר מלמד 'מתוך' בהוצאה, הרחבות לפניני הלכה מועדים, הרב מאור קיים הלכות הוצאה ביום טוב, באתר הידברות מקור ההיתר הוא מהפסוק: "אַךְ אֲשֶׁר יֵאָכֵל לְכָל נֶפֶשׁ הוּא לְבַדּוֹ יֵעָשֶׂה לָכֶם" (ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ט"ז). משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שביתת יום טוב, פרק א', הלכה ו' תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף י"ב, עמוד א' תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ"א, עמוד ב' לדעת הרב שלמה זלמן אוירבך (מובא בשמירת שבת כהלכתה פרק יט הערה יז), אף אם הנכרי יאיים עליו, שאם לא יביא לו כלי מסוים דרך רשות הרבים, יגנוב ממנו את צורכי סעודתו, אין זה נחשב צורך אוכל נפש ולא יחלל יום טוב עבור כך. כי כל מה שהותר ביום טוב הוא לעשות מלאכה שעל ידה מכינים את המאכלים או מועילים באופן ישיר להנאת יום טוב, אבל מלאכה שבלא שום קשר ישיר גורמת להשגת אוכל או שמירתו – אסורה ר"ן בדעת הרי"ף, רש"י, וכן הבין המגיד משנה ברמב"ם, וכ"כ הגר"א והמהריק"ש בדעת השולחן ערוך, וכן פסק למעשה מהריק"ש, רבי חיים בן עטאר בספרו ראשון לציון, הרב עובדיה יוסף, כמובא בערך "מתוך". רבינו חננאל, רבינו תם, רמב"ן, רשב"א, רא"ש, רא"ה, ריטב"א וכ"כ רוב האחרונים. תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף י"ב, עמוד א' וכ"כ רוב הראשונים והאחרונים, כפי המבואר בערך "מתוך". תוספות כתובות ז, א, 'מתוך'; משנה ברורה, סימן תקי"ח, סעיף קטן ח' הרב יואל בן נון, זכור ושמור: טבע והיסטוריה נפגשים בשבת ובלוח החגים, עמ' 38
מיג-41

מיג-41 (סימון ברוסית: ПАК ДП, שהוא ראשי תיבות של: "Перспективный авиационный комплекс дальнего перехвата", בעברית:"מערכת אווירית עתידית ליירוט ארוך טווח") הוא מטוס יירוט, על פי דווחים, בפיתוח לחיל האוויר של רוסיה על ידי חברת מיג ומיועד להחליף את מיג-31 המזדקן. על פי האנליסט וסילי קאשין, המיג-41 נחשב כמטוס קרב מדור 5++ או 6. המטוס יוכל לשייט במהירות של לפחות מאך 3 עם מהירות מרבית של מאך 4 - 4.3 ובגבהים רמים שבין ה-טרופופאוזה וה-סטרטופאוזה (מעל 12,000 מטר ומתחת ל-45,000 מטר) ומתוכננת לו גם גרסת בלתי מאוישת. בשל המהירות ותנאי הטיסה טכנולוגית בינה מלאכותית מתוכננת להיות משולבת ברכיבים האוויוניים השונים. המטוס מתוכנן ליכולת שיגור של אמצעים נגד לוויינים למטרות באזור של מסלול לווייני נמוך. פיתוח המטוס נמצא בשלב עיצוב ראשוניים ובניגוד למרבית מטוסי קרב רוסים אחרים, לא מדובר במודרניזציה למטוס קיים אלא במטוס קרב חדש לחלוטין, עם נשקים וחימוש חדשים לחלוטין וטווח מבצעי ארוך במיוחד. על פי תוכניות משרד ההגנה הרוסי המטוס מתוכנן לפעול מעל אזור הגבול הצפוני של רוסיה והקוטב הצפוני ולהגן על גבולות המדינה. בדומה למיג 35, המיג 41 יצויד בנשק מבוסס לייזר, שיוכל ליירט ולהשמיד טילי אויב. http://nationalinterest.org/blog/the-buzz/mig-41-russias-wants-build-super-6th-generation-fighter-20064 "A new MiG-41 aircraft may be developed on the basis of MiG-31 fighter-interceptor". ruaviation.com. "MiG-41: Russia Wants to Build a Super 6th Generation Fighter". Globalnationalinterest.org. [1]
עורבני פלורידה

עורבני פלורידה (שם מדעי: Aphelocoma coerulescens) הוא מין של ציפור שיר ממשפחת העורביים החי רק בפלורידה שבארצות הברית. זוהי הציפור האנדמית היחידה למדינה זו. אורכו של העורבני 23–28 ס"מ, מוטת כנפיו 33–36 ס"מ ומשקלו 66–92 גרם. צבעו אפור וכחול: הסנטר, הגב והבטן אפורים, הראש (למעט הסנטר), הצוואר, קצות הכנפים והזנב כחולים. העיניים והמקור שחורים והרגליים הארוכות אפורות כהות. העורבני מצוי רק בחורש הפתוח של מרכז פלורידה שם ישנם איומים רבים: יובש, שריפות יער וכן מאוים מפגיעה של האדם באזור. העורבני מעופף בקבוצות משפחתיות בין צמחי האזור ומחפש בלוטים, אגוזים, פירות, חרקים וחולייתנים קטנים. העורבנים מקננים בין ענפים קוצניים והנקבות מטילות 2–3 ביצים הבוקעות בתוך 17 ימים ומגיעות לבגרות תוך 18 יום. ואולם עורבנים אלה גם כשהם מתבגרים נשארים עם הוריהם בקן ועוזרים לגדל את הצאצאים הבאים וכן לפקח על טורפים (כמו מיני עקב ונץ). התנהגות זו נובעת בעיקר מכך שלהורים קשה לצוד לבד בסביבה החורשית הדלה בחרקים ובטרף. מדיה וקבצים בנושא עורבני פלורידה בוויקישיתוף עורבני פלורידה, באתר ITIS (באנגלית) עורבני פלורידה, באתר NCBI (באנגלית) עורבני פלורידה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עורבני פלורידה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) עורבני פלורידה, באתר GBIF (באנגלית) עורבני פלורידה באתר הרשימה האדומה של IUCN
שחור-חזה

שחור-חזה (שם מדעי: Petroica traversi) הוא מין של ציפור שיר מהמשפחה אדומי-חזה אוסטרליים האנדמית לניו זילנד ומצוי בסכנת הכחדה בטבע. המין הוא קרובם לסוג של אדום-חזה של האי הצפוני ואדום-חזה של האי הדרומי. אורך שחור החזה 10–15 ס"מ והוא בעל פלומת נוצות שחורה עם ראש וחזה יותר כהים משאר הגוף. המקור קטן מאוד והרגליים חומות. הוא מזכיר במראהו את אדום החזה אך צבעו כהה והוא שייך למשפחה נפרדת. שחור החזה הוא עוף הפעיל על הקרקע ביערות של איי צ'טהאם ובניו זילנד. העוף ניזון בעיקר מחרקים והוא חי בקבוצות קטנות המצייצות מתחת העלים הגבוהים. לפני בוא האדם הלבן שחורי חזה לא היו מאוימים על ידי טורפים והתרגלו לחיי קרקע. הקינון היה על עצי Olearia traversiorum (מסדרת הסבוננאים). עם בוא האדם הלבן הגיעו לניו זילנד טורפים חדשים – חתולים, חולדות וחמוסים זריזים שקטלו את רוב אוכלוסיית שחורי החזה. ב-1980 נשארו רק חמישה שחורי חזה בחיים. המין ניצל מהכחדה על ידי ארגוני הצלה, שהעבירו את הפרטים האלה לאיים מבודדים, שלא היו בהם טורפים. כך צמחו אוכלוסיות חדשות וכיום יש באיים אלה כ-250 פרטים המתרבים בהצלחה. עם זאת, מצב השימור של שחורי חזה מוגדר כפגיע. מדיה וקבצים בנושא שחור-חזה בוויקישיתוף שחור-חזה, באתר ITIS (באנגלית) שחור-חזה, באתר NCBI (באנגלית) שחור-חזה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) שחור-חזה, באתר GBIF (באנגלית) שחור-חזה באתר הרשימה האדומה של IUCN
בישוף אדום צפוני

בישוף אדום צפוני (שם מדעי: Euplectes franciscanus) הוא מין של ציפור קטנה ממשפחת האורגיים מהסוג שזרן המצוי באפריקה. הוא קרוב של המין בישוף אדום דרומי (Euplectes orix) ובעבר היה נחשב תת-מין שלו. אורכו של הבישוף 13–15 ס"מ כשהזכרים יותר גדולים מהנקבות. זהו מין עם דו-צורתיות זוויגית והזכרים מקושטים הרבה יותר מהנקבות החומות הדהויות וצבעם אדמוני עד אדום בוהק כשראשם ובטנם וכן חזם שחורים. זהו עוף הנפוץ ברחבי הסוואנות של אפריקה מדרום מדבר סהרה עד לחגורת קו המשווה האפריקני וניזון מזרעים וכמה חרקים. האדם הפיץ עוף זה לאזורים נוספים כמו האיים הקריביים, קליפורניה וטקסס. ציפור זו פוליגמית וטריטוריאלית והזכרים יתקפו כל מסיג גבול באגרסיביות. הם קוראים לנקבה על אלומות של עשב ומקפצים סביבה. הנקבות מכינות קן כדורי ומטילות בתוכו 2–4 ביצים. לעיתים קוקיית דידריק נטפלת למין זה וכך עוד כמה מיני קוקיות. מדיה וקבצים בנושא בישוף אדום צפוני בוויקישיתוף בישוף אדום צפוני, באתר ITIS (באנגלית) בישוף אדום צפוני, באתר NCBI (באנגלית) בישוף אדום צפוני, באתר GBIF (באנגלית) בישוף אדום צפוני באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שזרן

שזרן (שם מדעי: Euplectes) הוא סוג של ציפורים אפריקניות ממשפחת האורגיים החיים בסוואנה. השזרנים חיים בערבות הפתוחות בקבוצות גדולות הניזונות ממגוון זרעים, גרגירים וחרקים שונים הפזורים בעשב. הם בעלי גוף קטן יחסית אך צבוע במגוון צבעים מאדום עד צהוב ובמקרים רבים הזנב ארוך ביותר. הזכרים גדולים ומקושטים יותר מהנקבות והם קוראים להם מגבעולי העשב על ידי קפיצה בין האלומות. כל מיני האורגיים הללו הם פוליגמיים ובניגוד לשאר האורגים אינם בונים קן ארוג מעשבים. חלק מהמינים בסוג מכונים בישופים ע"ש הדמיון בין צבעם לגלימות הבישופים: Euplectes afer Euplectes diadematus Euplectes gierowii Euplectes hordeaceus בישוף אדום צפוני (Euplectes franciscanus) בישוף אדום דרומי (Euplectes orix) Euplectes nigroventris Euplectes aureus Euplectes capensis Euplectes axillaris Euplectes macroura Euplectes albonotatus Euplectes ardens Euplectes hartlaubi Euplectes psammacromius שזרן ארוך-זנב (Euplectes progne) שזרן ג'קסון (Euplectes jacksoni) מדיה וקבצים בנושא שזרן בוויקישיתוף שזרן, באתר ITIS (באנגלית) שזרן, באתר NCBI (באנגלית) שזרן, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גיבתון ירוק-זנב

גיבתון ירוק-זנב (שם מדעי: Pipilo chlorurus) הוא מין של גיבתון החי בדרומה של אמריקה הצפונית מדרום ארצות הברית עד מקסיקו. אורכו של גיבתון זה 18 ס"מ ומשקלה 29 גרם. הוא בעל נוצות אפורות עם ציצה כתומה על ראשו, סנטר לבן ומקור שחור והכנפיים והזנב ירוקים, מפוספסים מעט בשחור. הגיבתון מצוי באזורי שיחים ובתות חמים באזורי מחייתו. בכמה מקרים הצליחו לאלף אותו אך ברוב המקרים הגיבתון נחבא בין השיחים ובין צמחים נמוכים נוספים. הוא מקנן על הקרקע עם קנים וביצים מוסוות. כשמתקרב טורף הגיבתון יכול להתחקות לסנאי קרקע, המושך טורפים רבים כמו הקויוט, כך שהציפור תרים את זנבה, תצייץ חרישית ותנוע מהר משיח לשיח, עד שהטורף יימשך אחריה מספיק רחוק מהקן ואז היא תמריא. מדיה וקבצים בנושא גיבתון ירוק-זנב בוויקישיתוף גיבתון ירוק-זנב, באתר ITIS (באנגלית) גיבתון ירוק-זנב, באתר NCBI (באנגלית) גיבתון ירוק-זנב, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) גיבתון ירוק-זנב, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) גיבתון ירוק-זנב, באתר GBIF (באנגלית) גיבתון ירוק-זנב באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פזאי (סוג)

פזאי או זהבן העולם החדש (שם מדעי: Icterus) הוא סוג של ציפורי שיר ממשפחת הפזאיים המצויים באמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית ואמריקה הדרומית. למרות שמם הם אינם קרובים לזהבניים של העולם החדש. על שם סוג זה קרויה המשפחה. הפזאים הם עופות צהובים עם ראש וחזה שחור ובעלי מקור אפור באורך בינוני וזנב ארוך. הנקבות יותר עמומות צבע מהזכרים. כמה מהמינים נודדים דרומה בחורף לעבר אמריקה הדרומית. הם ניזונים בעיקר מחרקים אך גם מצוף, פירות, יצורים קטנים ועוד. הם מקננים על העצים ותולים קנים מוארכים הבנויים מעשב וזלזלים מהודקים היטב. מדיה וקבצים בנושא פזאי בוויקישיתוף פזאי, באתר ITIS (באנגלית) פזאי, באתר NCBI (באנגלית) פזאי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פזאי, באתר GBIF (באנגלית)
תפרית מצויה

תפרית מצויה או תַּפָּרִית הָדִּית (שם מדעי: Orthotomus sutorius) היא ציפור שיר ממשפחת התפריים החיה בדרום אסיה ומשתמשת בעלים להכנת קינה. התפרית היא קרובת משפחה של התפר המצוי בישראל ששייך גם לתפריים. אורכה 10–14 ס"מ ומשקלה 6–10 גרם בממוצע. היא בעלת גוף בצבע ירוק בהיר ומעט גוון חום-ירוק עם "כיפה" כתומה מצוייצת ומקור אפור קטן חצי מעוקל. הרגליים ורודות והזנב ארוך וזקור מעלה. ציפור זו חיה בין העלים באזור חיותה שבדרום אסיה מהודו, לאורך דרום-מזרח אסיה עד לאי ג'אווה שבאינדונזיה ועד לסין בצפון. היא חיה ביערות פתוחים, יערות גשם, ערבות וגנים והיא מסתתרת בין הענפים והעלים השונים. היא ציידת חרקים המחפשת חיפושיות, זחלים ופשפשאים. היא ניזונה גם מפרחים ממשפחת החלמיתיים. התפרית ידועה בעיקר בצורת קינה המורכב מכמה עלים התפורים יחדיו בקורי עכביש, משי וחומרים רכים אחרים התפורים יחד לקן. נקבת התפרית מטילה 3 ביצים שבוקעות אחר 12 יום. מדיה וקבצים בנושא תפרית מצויה בוויקישיתוף תפרית מצויה, באתר ITIS (באנגלית) תפרית מצויה, באתר NCBI (באנגלית) תפרית מצויה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) תפרית מצויה, באתר GBIF (באנגלית) תפרית מצויה באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פעמונית מצויצת

פעמונית מצויצת (שם מדעי: Oreoica gutturalis) היא מין יחיד בסוגו של ציפור ממשפחת האוראוסידיים שבסדרת ציפורי שיר החיה באוסטרליה. ציפור זו מזכירה מעט בולבול או יונה. אורכה של הפעמונית 19-23 ס"מ והיא בעלת גוף חום עם ראש אפור גדול, עיניים צהובות וציצה זקופה שחורה מעל העיניים. מקורה קטן ושחור ומוקף באזור לבן ומתחתית הסנטר עד החזה הנוצות שחורות. הזכרים גדולים וצבעוניים יותר מהנקבות. הצעירים מזכירים במראם את הנקבות. היא רעשנית ומזכירה קול של פעמון ומשם קיבלה את שמה. היא חיה בערבות והיערות הצפוניים והמזרחיים של אוסטרליה. היא מקננת בין הענפים של העצים האוסטרליים ובנקרות עצים חלולים והקן דמוי קערה ומורכב מענפים ומזלזלים מצופה בסיבים או עלים. שני המינים דוגרים על הביצים והנקבה גם משאירה לגוזלים מזון מוכן - זחלים משותקים אותם הנקבה הרגה וסידרה לאורך הקנים. בנוסף למזווה הזחלים מרתיעים בשערותיהם הרעילות שודדי ביצים כמו עורבני הפעמון או הקוקבורה. הפעמונית ניזונה מחרקים שונים וזרעים. מדיה וקבצים בנושא פעמונית מצויצת בוויקישיתוף פעמונית מצויצת, באתר ITIS (באנגלית) פעמונית מצויצת, באתר NCBI (באנגלית) פעמונית מצויצת, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פעמונית מצויצת, באתר GBIF (באנגלית) פעמונית מצויצת באתר הרשימה האדומה של IUCN
זרון עשון

זרון עשון או זרון סינראוס (שם מדעי: Circus cinereus) הוא מין עוף דורס מהסוג זרון המצוי באמריקה הדרומית בארגנטינה, צ'ילה, פרו, בוליביה, פרגוואי, דרום ברזיל ובאזור הרי האנדים מגיע גם לקולומביה. אורכו של הזרון 40 ס"מ בזכרים ו-46 ס"מ בנקבות. מוטת הכנפיים 90-115 ס"מ. הזרון בעל גוף מפוספס בחום עם נוצות גב אפורות-כחולות, ראש חום ומקור צהוב עם קצה כהה. העיניים שחורות וסביבן פס צהוב. הרגליים גדולות וצהובות והזנב וקצות הכנפיים שחורים. הזרון חי במגוון בתי גידול הכוללים ביצות סבוכות, יערות, יערות ממוזגים, כרי דשא גבוהים ואפילו בהרי האנדים בגובה 4,000 מ'. כמו שאר הזרונים הוא מקנן על הקרקע. לעיתים, במהלך החיזור, זרונים אלה משלבים רגליים תוך כדי מעוף. הזרון הוא צייד הניזון מיונקים קטנים, עופות וזוחלים שונים וגם מדוחיים וחרקים גדולים. כשהם מצויים בשפע הוא מתבסס על אפרוחי אגמיות וחופיות. מדיה וקבצים בנושא זרון עשון בוויקישיתוף זרון עשון, באתר ITIS (באנגלית) זרון עשון, באתר NCBI (באנגלית) זרון עשון, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) זרון עשון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) זרון עשון, באתר GBIF (באנגלית) זרון עשון באתר הרשימה האדומה של IUCN