laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
גשם בעיתו

"גשם בעיתו" הוא שיר שכתבה תלמה אליגון-רוז בעיצומה של מלחמת יום הכיפורים, בסתיו 1973. השיר הולחן על ידי קובי אשרת ובוצע על ידי רותי נבון, והוא פורסם דרך חברת התקליטים "הד ארצי". בשנת 2020 בוצע השיר על ידי חמישיית "זהו זה" וזכה לשבחים. השיר נכתב על רקע מלחמת יום הכיפורים ועוסק בתקופה הקשה ובאי הוודאות שאפפה את הציבור הישראלי, וכן בסבל הרב שאיתו היו צריכות להתמודד משפחות החיילים. בשיר מוצגת נערה המתגעגעת לאהובה - חייל שנמצא בשדה הקרב, והיא מאוכזבת לגלות שהגשם מגיע בזמנו מבלי להתחשב במה שמתרחש סביבו. אך היא בכל זאת "מבקשת" ממנו שיתחשב בה וברצונותיה ושייתן קצת זמן לאהבה. לבסוף הנערה משלימה עם העובדה שהגשם הגיע ומבקשת שימסור לאהובה נשיקה בשמה. השיר 'גשם בעיתו' לא זכה לגדולות מראשית דרכו. הזמרת רותי נבון סיפרה שעם פרוץ המלחמה, חברת התקליטים 'הד-ארצי' פרסמה אלבום שמאגד שירי אמנים רבים אשר שרו עבור חיילי צה"ל. אחד השירים שמופיע באלבום היה 'גשם בעיתו'. השיר גשם בעיתו אומנם לא צלח כמו שאר השירים שיצאו באותו הזמן, אך בכל זאת הוא צבר אהדה עם השנים. לדעתה, הסיבה העיקרית לכך שהשיר זכה להשמעות רבות הוא מלל השיר, שלצערה עדכני גם בימינו. ב-27 בספטמבר 2020, ערב יום הכיפורים, עלה פרק בנושא השיר "גשם בעיתו" בסדרת הרשת "שמועות" של תחנת הרדיו כאן 88, בה שוחחו עם אמנים על שמועות ומשמעויות של שירים שכתבו. בפרק רואיינו רותי נבון ותלמה אליגון-רוז, והיה הוא פרק סיום הסדרה. ב-19 בפברואר 2024, התפרסם פרק בפודקאסט הפופולרי שיר אחד המספר על מקור השיר וסיפורו. "גשם בעיתו" באתר בית לזמר העברי אשרת, קובי, 1944- מלחין (אליגון-רוז, תלמה, 1944- (מחבר), באוסף המוזיקה הישראלית רותי נבון גשם בעיתו, באתר yosmusic.com, ‏2021-03-11 מרב יודילוביץ', שירים של פחד וכאב, באתר ynet, 5 באוקטובר 2003 שמועות - פרק 7: "גשם בעיתו" ומלחמה יום הכיפורים, נבדק ב-2024-01-11 שיר אחד, באתר כאן, ‏19.2.2024
אני רץ

"אני רץ" הוא שיר מתוך האלבום השלישי של דודו טסה "מתוך בחירה" בשנת 2003. את השיר הלחין טסה, כתבו טסה וטלי כץ ועיבדו טסה והמעבד שמוליק דניאל. השיר הוא הסינגל הרביעי מתוך האלבום. את הקליפ של השיר ביים יואב רודה. בשנת 2002, כשנה לפני יציאתו של האלבום הצטרף טסה כגיטריסט ללהקת הבית של תוכנית האירוח "יצפאן - החברים של ביזונה". בעקבות הופעתו של טסה בתוכנית, זכה טסה לחשיפה גדולה והאלבום לחשיפה גדולה עוד יותר מהאלבומים הקודמים ושיריו זכו להשמעות רבות ברדיו.  השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג', וביוני 2003 זכה להצלחה וצעד שמונה שבועות עד אוגוסט של אותה שנה. בשיאו הגיע למקום השביעי ובמצעד השנתי תשס"ג של התחנה דורג במקום ה־40. אני רץ – פזמונט, באתר pizmonet.co.il הקופסא- ארכיון המוזיקה הישראלית תו ישראלי
אבא (שיר של אביתר בנאי)

"אבא" הוא שיר שנכתב, הולחן והוקלט על ידי הזמר הישראלי אביתר בנאי, ונכלל באלבומו לילה כיום יאיר, שיצא בשנת 2009. "אבא" הוא הסינגל השלישי באלבום "לילה כיום יאיר", ועיבד אותו אמיר צורף. השיר היה מועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' באוגוסט 2009, זכה להצלחה גדולה וצעד בו 14 שבועות, ובאחד השבועות עמד בראש המצעד. לאחר מכן השתתף במצעד השנתי של התחנה ודורג במקום השני. בנאי זכה בתואר "זמר השנה" באותה שנה. בשיר זה בנאי פונה לאלוהים במילה 'אבא' ושואל אותו אם הוא יוכל להסתמך עליו. בנאי, שחזר בתשובה לפני כתיבת השיר, מנסה להראות שיש לו ציפיות רבות מאלוהים ותקווה לטוב באמונה בו. במקור אחר נראה שאביתר מכוון בפנייה זו גם לאביו הביולוגי. את השיר ביצעו גם הזמרים גבי אהרון ואבי כהן. אבי כהן סיפר שאומנם הוא לא הלחין את השיר ולא כתב אותו, אבל כשהוא שר אותו בפעם הראשונה הוא הרגיש חיבור אמיתי אליו ולתוכן שלו. אבא (אביתר בנאי) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il סער גמזו, שיר טיול: מסע בין אלבומיו של אביתר בנאי, באתר הארץ, 6 בפברואר 2013 תו ישראלי - תווים ואקורדים לשירים ישראליים, באתר תו ישראלי אבא - אביתר בנאי, באתר נשמה יתרה – המכון לחינוך רוחני מיסודה של קרן תל"י השיר המרטיט של אביתר בנאי בביצוע מחודש ומרגש • צפו, באתר רדיו קול חי, ‏2019-03-08
בא מן השתיקה

"בא מן השתיקה" הוא שיר שכתב והלחין קובי אפללו ועיבד איתן חן. השיר יצא לאור בשנת 2005, היה השיר הראשון שאפללו הוציא לרדיו, ושיר הנושא של אלבומו הראשון. הרעיון של הפזמון של "בא מן השתיקה" נולד אצל אפללו כשלמד בכיתה ח'. באותה תקופה הוא לא היה תלמיד טוב וכשהמורה כמעט סילקה אותו מהשיעור עלה למוחו הרעיון לכתיבת השיר. הבית נוצר מתוך חלום משונה שחלם ומתוכו הוא חיבר את השיר. בתחילת 2006 אפללו הוציא את השיר לתחנות הרדיו, אך השיר לא זכה להצלחה גדולה. אבל כשהופץ מחדש בסוף 2006 החלו תחנות הרדיו להשמיעו. השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־14 בדצמבר 2006, זכה להצלחה וצעד 12 שבועות, עד 15 במרץ 2007. בשיאו הגיע למקום הרביעי (8.2.2007), ובמצעד השנתי תשס"ז (2007) של התחנה דורג במקום ה־23. סרטון השיר "בא מן השתיקה" באתר יוטיוב מילות השיר "בא מן השתיקה" באתר שירונט בא מן השתיקה – פזמונט, באתר pizmonet.co.il צפו: הסיפור המפתיע שעומד מאחורי הלהיט ששינה את חייו של קובי אפללו, באתר "סרוגים", 4 בפברואר 2021
הדיוקן המשפחתי (מסנג'ר)

הדיוקן המשפחתי של מערכת השמש (באנגלית: Solar System Family Portrait) הוא פסיפס תמונות של כוכבי הלכת וירחים של מערכת השמש שצולמו על ידי הגשושית מסנג'ר במהלך נובמבר 2010, ממיקום מסלולו של כוכב חמה. זוהי תמונה משלימה לתמונת הדיוקן המשפחתי שצולמה על ידי הגשושית וויאג'ר 1 מהקצה החיצוני של מערכת השמש ב-14 בפברואר 1990. פסיפס התמונות מורכב מ-34 פריימים בודדים שנרכשו באמצעות מצלמות מערכת ההדמיה הכפולה של מרקורי בגשושית, שכוונו לאזורים המקיפים כל כוכב לכת. הפסיפס מורכב משתי סדרות של תמונות - סדרת התמונות הראשונה צולמה ב-3 בנובמבר 2010, והשנייה ב-16 בנובמבר באותה שנה. במסגרת הצילום, יש שילוב של פילטרים ורזולוציות שונות, המאפשרות התמקדות סביב כוכבי הלכת ניתן לראות בתמונה שישה כוכבי לכת. משמאל לימין: נוגה, כדור הארץ, צדק, מאדים, כוכב חמה ושבתאי. אורנוס ונפטון היו קטנים מכדי לראות בצורה חדה וברורה עקב המרחק אליהם אפילו בזמן חשיפה מרבי של עשר שניות (3.0 מיליארד ו-4.4 מיליארד קילומטרים בהתאמה). במהלך רצף הצילומים, נעשה מאמץ בתכנון כדי להימנע מהפניית המצלמה לכיוון השמש, עקב החום העז מהשמש במרחק בו הייתה הגשושית. כמו כן ניתן לראות כמה ירחים בתמונה, ובינם הירח של כדור הארץ, וכל ארבעת הירחים הגליליאנים : קליסטו, גנימד, אירופה ואיו. בנוסף, חלק משביל החלב נראה בין נפטון למאדים. מכיוון שהגשושית מסנג'ר לא נמצאת באותו מישור מסלול כמו כדור הארץ, המצלמות בחללית היו צריכות להצביע מחוץ למישור המילקה למעלה ומטה כדי לצלם את כל כוכבי הלכת. זה גרם לתצורת הפסיפס המעוקל התמונה. אף על פי שהוא קרוב יותר לכדור הארץ, דיוקן משפחתי דומה של כדור הארץ, נוגה ומאדים צולם על ידי החללית Solar Orbiter ב-18 בנובמבר 2020. דיוקן משפחתי (וויאג'ר) לקובץ ברזולוציה גבוהה "A Solar System Family Portrait, from the Inside Out". NASA. NASA. 18 בפברואר 2011. נבדק ב-10 בפברואר 2022. {{cite web}}: (עזרה) "A Solar System Family Portrait, from the Inside Out". messenger.jhuapl.edu. APL. אורכב מ-המקור ב-2013-12-04. Starr, Michelle (30 בינואר 2021). "Family Photo Snapped by Solar Orbiter Shows Venus, Earth And Mars Gleaming Like Stars". ScienceAlert. נבדק ב-31 בינואר 2021. {{cite news}}: (עזרה)
הבחירות הכלליות בגרמניה המערבית 1983

הבחירות הכלליות בגרמניה המערבית לבחירת הבונדסטאג העשירי ב-6 במרץ 1983 היו בחירות בזק, שיזם הקנצלר הלמוט קוהל, מנהיג סיעת "האיחוד" של המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית (CDU) והמפלגה הנוצרית-סוציאלית בבוואריה (CSU). בבחירות הקודמות ב-1980 שמר הקנצלר הלמוט שמידט מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה (SPD) על הקואליציה בראשותו שכללה את מפלגתו והמפלגה הדמוקרטית החופשית (FDP). שמידט נפל מההנהגה לאחר שאיבד את תמיכת ה-FDP במפלגתו ונאבק בתככים פנים-מפלגתיים. קוהל קידם מהאופוזיציה הצבעת אי-אמון בממשלת שמידט שעברה ובאוקטובר 1982 התמנה לקנצלר. קוהל הקים קואליציה של סיעת "האיחוד" בראשותו וה-FDP בראשות הנס-דיטריך גנשר. קוהל פעל לחזק את הנתח הפרלמנטרי של מפלגתו לחיזוק עצמאות הפעולה שלו בממשלה, והעריך כי בבחירות בזק תחוזק התמיכה בו. לקראת הבחירות החליפה ה-SPD את מועמדה למשרת הקנצלר בהנס יוכן-פוגל במקום הלמוט שמידט, ועלתה מפלגת הירוקים (Grüne) הפופוליסטית בהנהגתה של פטרה קלי. פרשת הצבת טילי פרשינג 2 מטעם נאט"ו על שטחי גרמניה המערבית במסגרת המלחמה הקרה עמדה כמרכז השיח הפוליטי בבחירות. קוהל העריך נכונה את התמיכה הרבה שזכה לה מקרב הציבור הכללי ובבחירות התחזק "האיחוד" לעומת היחלשות השותפה הקואליציונית ה-FDP. נוצר הפרש של ארבעה מיליון קולות בין "האיחוד" ל-SPD, שתי המפלגות הגדולות. קוהל הקים מחדש קואליציה בראשותו של "האיחוד" (244 מושבים) וה-FDP (34 מושבים). קודם הבחירות הרכב הבונדסטאג, על 520 חבריו (בהכללה של מושבי הנציגים מברלין המערבית), היה כך: CDU\CSU - 226 SPD - 218 FDP - 53 בעקבות הבחירות, השתנה ההרכב לכדי: CDU\CSU - 244 SPD - 193 FDP - 34 Grüne - 27 מדיה וקבצים בנושא הבחירות הכלליות בגרמניה המערבית 1983 בוויקישיתוף בחירות 1983 לבונדסטאג, באתר הבונדסטאג (בגרמנית) מפלגת הירוקים בגרמניה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
היהלום הגדול

היהלום הגדול הוא אַסטֶריזם של ארבעה כוכבים בהירים בשמי הלילה המרכיבים מעוין דמיוני. הכוכבים המופיעים באסטריזם הם ארקטורוס, ספיקה, דנבולה וקור קרולי. כוכבים אלו מצויים בארבע קבוצות כוכבים שונות - שומר הדובים, בתולה, אריה וכלבי ציד, בהתאמה. כוכבי היהלום הגדול, להוציא את קור קרולי, מרכיבים אסטריזם נוסף בשם משולש האביב. לעיתים קרובות מוחלף במשולש האביב הכוכב דנבולה בכוכב רגולוס, הנמצא אף הוא בקבוצת הכוכבים אריה. משושה החורף משולש הקיץ ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פירוא

פֵּרוּא (באנגלית: Rewilding) היא פעילות יזומה לשיקום והקמה מחודשת של בתי גידול טבעיים שהוסבו לשטחי חקלאות או שנפגעו מסיבות שונות. פעולה זו לעיתים כוללת התערבות אנושית בטיפוח והגנה על מינים מרכזיים בבתי הגידול, והגנה מפני טורפים. פרויקטים מוצלחים לטווח ארוך עשויים להזדקק לתשומת לב אנושית מתמשכת מועטה, מכיוון שהחדרה מוצלחת של מינים מרכזיים יוצרת מערכת אקולוגית יציבה המווסתת ומקיימת את עצמה. קיימות מחלוקות בדבר יעילותן ונחיצותן של היוזמות הללו, ועם זאת באו"ם הגדירו זאת כאחד היעדים ההכרחיים לצורך שיקום נרחב של מערכות אקולוגיות, שהארגון שואף לממש עד 2030. בכמה מדינות בעולם, בעיקר בארצות אירופה, החל פיילוט של פירוא שבמסגרתו נעשים מאמצים לאושש את בתי הגידול הטבעיים של בעלי חיים וצמחים שנפגעו כתוצאה מהתערבות יד אדם. כמו כן, בועידת האו"ם לשינוי האקלים שהתקיימה בגלאזגו בנובמבר 2021 הוצע הפירוא כאחד הפתרונות החיוניים להתמודדות עם ההתחממות הגלובלית, בשל ספיחת הפחמן באדמה על ידי יצירת ביצות ועוד. בישראל הצטמצם שטח בתי הגידול הטבעיים של בעלי חיים רבים מ-180,000 דונם של בתי גידול לחים, ל-10,000 בלבד. הדבר העמיד שורה של בעלי חיים בסכנת הכחדה מהארץ, וגם צמצם את אפשרויות המנוחה של מיליוני ציפורים שחולפות מדי שנה בארץ בעת הנדידה מאירופה לאפריקה, וגרם להתרכזות של כל אותן מיליוני ציפורים באזור אגמון החולה, דבר שמגביר את הסיכון להתפרצות מחלת שפעת העופות שגובה את חייהן של ציפורים רבות, כפי שקרה בחורף 2021/2022. בעקבות זאת החל בכפר רופין שבעמק בית שאן פיילוט של התפראות בעזרת הסבת בריכות דגים שיובשו, לביצות שמושכות אליהן עשרות מינים של עופות מים ועוד, וזאת על ידי שאיבת מים מנהר הירדן. ביצות אלו אוששו גם מינים של חיות ארצישראליות כמו חתול הביצות, וכן של חיות שמוגדרות בסיכון להכחדה, כמו לוטרות. מדיה וקבצים בנושא פירוא בוויקישיתוף "החיות חזרו": איך עושים רוורס לטבע? המהפך של עמק בית שאן, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 8:14) שני אשכנזי,https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001409774, גלובס, 22 באפריל 2022 מעוררים מחדש את עולמנו, באתר exodus travels התפראות בארץ ובאירופה, באתר זווית פירוא מחדש – Rewilding Israel, הקהילה של תנועת הפירוא בישראל פֵּרוּא, באתר האקדמיה ללשון העברית מונחים חדשים שאושרו במליאת האקדמיה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏30 באפריל 2023
לנגור חום

לנגור חום (שם מדעי: Presbytis frontata) הוא מין של פרימט מהסוג לנגור האנדמי לאי בורנאו שבאינדונזיה ומלזיה . אורכו של לנגור זה לא ידוע אך משקלו הוא 5.6 קילוגרמים. הלנגור בעל פרווה בצבע חום עד אפור, ראש ורגליים בצבע שחור. הלנגור שוכן עצים ביערות גשם ויערות יבשים עד גובה 300 מטר במזרח ומרכז האי בורנאו בין הנהרות נהר באריטו, נהר קאיאן, נהר בנגארמסין, נהר הראגאנג וכן בשמורת חיות הבר לנגאק אנטימו. הלנגור חי בקבוצות הכוללות זכר אחד, כמה נקבות והצאצאים שלהן. הלנגור צמחוני וניזון בעיקר מעלים, פירות וזרעים. הטורפים של הלנגור הם עופות דורסים, פיתוניים ונמר ערפילי בורנאי. הלנגור נמצא על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור פגיע עקב בירוא יערות לטובת מטעים של דקל השמן, ציד ושרפות . מדיה וקבצים בנושא לנגור חום בוויקישיתוף לנגור חום, באתר ITIS (באנגלית) לנגור חום, באתר NCBI (באנגלית) לנגור חום, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) לנגור חום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לנגור חום, באתר GBIF (באנגלית) לנגור חום באתר הרשימה האדומה של IUCN Francis, C.M. & Payne, J. (2005).A field guide to the mammals of Borneo. Malaysia: Sabah Society Mammal Species of the World - Browse: frontata, www.departments.bucknell.edu ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בלדה בין כוכבים

"בלדה בין כוכבים" הוא פזמון שכתב יענקל'ה רוטבליט, הלחין שלום חנוך וביצע מרדכי ארנון. השיר הוקלט לראשונה ב-1969. השיר נכתב לרגל הנחיתה המאוישת הראשונה של החללית אפולו 11 על הירח. הוא בוצע על ידי שלישיית התאומים, ולאחר מכן נכלל נכלל באלבום "כל אחד" משנת 1970, אלבום הסולו היחיד של חבר הלהקה מרדכי ארנון. בשיר מוזכרים גרמי שמיים כגון נוגה, צדק, שביל החלב, העגלה הגדולה, העגלה הקטנה, קסיופאה ושביטים. אזכורו של אפלטון בשיר ("רק אל תתנהג לי כמו אפלטון, כאלה אינני אוהבת") נראית לכאורה נטול הקשר, וייתכן שחל כאן בלבול בין כוכב הלכת פלוטו (Pluto) לבין הפילוסוף אפלטון (Plato). השיר בוצע באלבומו של הזמר אדם "חופשי", שיצא לאור ב-1989. בשנת 2012, ביצע הזמר אורן לביא את השיר לאלבום "לילה של כוכבים" משירי שלום חנוך לפרויקט עבודה עברית. ב-2020 הוקלטה בתוכנית זהו זה! גרסה חדשה של השיר. מידע על היצירה "בלדה בין כוכבים" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "בלדה בין כוכבים" באתר יוטיוב "בלדה בין כוכבים" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "בלדה בין כוכבים" באתר שירונט בלדה בין כוכבים: מערך שיעור בספרות ואסטרונומיה, באתר סוכנות החלל הישראלית פינתי השבועית ברדיו: בלדה בין כוכבים, באתר "הבלוג של אורי הייטנר" אדם – חופשי (1989), באתר "סטריאו ומונו" זהו זה! 2020 בלדה בין כוכבים (שיר), סרטון באתר יוטיוב, 15 באוקטובר 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דניאל ששון

דניאל ששון (16 בינואר 1994 – 9 בפברואר 2022) היה כדורסלן ישראלי ששיחק בעמדת הפאוור פורוורד. ששון החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי עירוני רמת גן ושיחק גם באקדמיית וינגייט של איגוד הכדורסל, ובבוגרים שיחק בתחילה במכבי אשדוד, אליצור רמלה, הפועל חבל אילות והפועל נען/גזר מהליגות הנמוכות בישראל. קבוצתו הראשונה בליגת העל הייתה הפועל תל אביב, בה שיחק בעונת 2018/2019. בסיום העונה עבר להפועל חולון לעונת 2019/2020. לקראת עונת 2020/2021 עבר להפועל גלבוע גליל. משחקו האחרון לפני התאונה היה נגד ברואה במסגרת הליגה הבלקנית. בלילה שבין ה-14 ל-15 באפריל 2021 (ערב יום העצמאות) יצא ששון מדירתו בגן נר על אופניו, ובדרכו חזרה נפגע ממכונית ליד תחנת הדלק ביישוב. איש לא ידע על האסון עד למחרת, כשהשחקן לא התייצב לאימון קבוצתו לפני משחק מול הפועל תל אביב. לאחר ששותפו לדירה סיפר את הידוע לו החלו אנשי הקבוצה לחפש את עקבותיו, וגילו כי בבית החולים רמב"ם מאושפז אלמוני ללא תעודות. לאחר זיהוי, התברר שאכן מדובר בששון. ששון נפטר עשרה חודשים לאחר המקרה, ב-9 בפברואר 2022, בגיל 28. מנהלת הליגה החליטה שכל משחק בערב שאחרי מותו יחל בדקה של מחיאת כפיים.
אפנטזיה

אפנטזיה היא חוסר היכולת ליצור באופן רצוני דימויים חזותיים בעיני המחשבה. התופעה תוארה לראשונה על ידי פרנסיס גלטון ב-1880 אך לא זכתה להתייחסות משמעותית במחקר. רק בשנת 2015, צוות בראשות פרופסור אדם זמאן מאוניברסיטת אקסטר טבע את המונח שמקורו במילה היוונית העתיקה (φᾰντᾰσῐ́ᾱ ), שפירושו "דמיון", והתחילית a- ( ᾰ̓- ), שפירושו "בלי". התופעה ההפוכה בה הדמיון נראה חי במיוחד קרויה היפרפנטזיה. ההערכה המקובלת למדידת התופעה היא באמצעות שאלון VVIQ. מדיה וקבצים בנושא אפנטזיה בוויקישיתוף שאלון VVIQ מתקשים לדמיין באופן חזותי? אתם לא לבד - אולי יש לכם אפנטזיה, בלוג שפיות זמנית, פסיכולוגיה עברית קרל זימר, ניו-יורק טיימס, האנשים שלא יכולים לראות דימויים ולחשוב באופן חזותי, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2015 יואב מה-טוב, נסו לדמיין את הבית שלכם. לא מצליחים?, באתר הארץ, 13 ביוני 2022 Larner AJ (2016). A Dictionary of Neurological Signs (באנגלית). Springer. pp. 29–30. ISBN 978-3319298214. אורכב מ-המקור ב-2016-12-24. נבדק ב-2016-09-04. "Statistics of Mental Imagery". Mind. os–V (19): 301–318. 19 ביולי 1880. doi:10.1093/mind/os-V.19.301. אורכב מ-המקור ב-16 באפריל 2016. נבדק ב-26 באפריל 2016. {{cite journal}}: (עזרה) "When the Mind's Eye is Blind". Scientific American. 1 באוגוסט 2018. {{cite news}}: (עזרה)
תהילים ע"ט

תהילים ע"ט הוא המזמור ה-79 בספר תהילים ואחד משנים עשר המזמורים המיוחסים לאסף בן ברכיהו. מזמור ע"ט מורכב משלושה עשר פסוקים ומחולק לארבעה חלקים: המזמור נפתח בתיאור המשורר את כיבוש ירושלים על ידי הגויים: "אֱלֹהִים בָּאוּ גוֹיִם בְּנַחֲלָתֶךָ טִמְּאוּ אֶת הֵיכַל קׇדְשֶׁךָ שָׂמוּ אֶת יְרוּשָׁלַ‍ִם לְעִיִּים" (א'), הוא מתאר שאויביו הכו באנשי העיר ו: "שָׁפְכוּ דָמָם כַּמַּיִם סְבִיבוֹת יְרוּשָׁלָ‍ִם וְאֵין קוֹבֵר" (ג'), המשורר מתאר את החרפה והבוז שקיבלו היהודים בעקבות פלישת הגויים: "הָיִינוּ חֶרְפָּה לִשְׁכֵנֵינוּ לַעַג וָקֶלֶס לִסְבִיבוֹתֵינוּ" (ד'). המשורר מבקש מאלוהים שיגמור את הרעה: "עַד מָה ה' תֶּאֱנַף לָנֶצַח תִּבְעַר כְּמוֹ אֵשׁ קִנְאָתֶךָ" (ה), ושהגויים עצמם יטעמו מנחת זרועו: "שְׁפֹךְ חֲמָתְךָ אֶל הַגּוֹיִם אֲשֶׁר לֹא יְדָעוּךָ וְעַל מַמְלָכוֹת אֲשֶׁר בְּשִׁמְךָ לֹא קָרָאוּ" (ו'), "כִּי אָכַל אֶת יַעֲקֹב וְאֶת נָוֵהוּ הֵשַׁמּוּ" (ז'). בחלקו השלישי של המזמור מבקש המשורר מאלוהים שיתעלם מחטאי העבר ומסביר גם מדוע: "אַל תִּזְכׇּר לָנוּ עֲוֺנֹת רִאשֹׁנִים מַהֵר יְקַדְּמוּנוּ רַחֲמֶיךָ כִּי דַלּוֹנוּ מְאֹד" (ח'). בהמשך שואל המשורר על היחס של הגויים לאלוהים: "לָמָּה יֹאמְרוּ הַגּוֹיִם אַיֵּה אֱלֹהֵיהֶם יִוָּדַע בַּגֹּיִים לְעֵינֵינוּ נִקְמַת דַּם עֲבָדֶיךָ הַשָּׁפוּךְ" (י'). המשורר מבקש בקשה כללית מאלוהים שישמע לתפילתו: "תָּבוֹא לְפָנֶיךָ אֶנְקַת אָסִיר כְּגֹדֶל זְרוֹעֲךָ הוֹתֵר בְּנֵי תְמוּתָה" (י"א), וחוזר על בקשתו הקודמת לנקמה בעמים השכנים שחיללו את שם ה': "וְהָשֵׁב לִשְׁכֵנֵינוּ שִׁבְעָתַיִם אֶל חֵיקָם חֶרְפָּתָם אֲשֶׁר חֵרְפוּךָ אֲדֹנָי" (י"ב). המזמור נחתם בהצהרת המשורר כי לא כמו שאר העמים, עם ישראל יודו לאלוהים תמיד: "וַאֲנַחְנוּ עַמְּךָ וְצֹאן מַרְעִיתֶךָ נוֹדֶה לְּךָ לְעוֹלָם לְדוֹר וָדֹר נְסַפֵּר תְּהִלָּתֶךָ", ובזכות זאת אלוהים צריך לשמוע לתפילתם. פסוקים ח–ט מופיעים בתפילת התחנון שלאחר תפילת העמידה. פסוק י' משולב בתפילת "אב הרחמים". בני קהילות אשכנז נוהגים לומר במהלך ליל הסדר פסוקים מתהילים המתחילים בפסוק ו': "שפוך חמתך אל הגוים אשר לא ידעוך" לאחר פתיחת דלת הבית לאליהו הנביא. ואנחנו עמך וצאן מרעיתך - ניגון חסידי שהותאם למילים במזמור לרגל יום הולדתו ה-78 של הרבי מליובאויטש בשנת ה'תש"מ. ללחן ביצועים רבים, ביניהם: אהרלה סמט. אחיה אשר הכהן אלורו בפרויקט חב"ד על הפסנתר. מזמור תהלים עט, באתר הפיוט והתפילה הניגון מיוחס לרב אהרון חריטונוב. ואנחנו עמך וצאן מרעיתך בהתוועדות של הרבי מליובאויטש לצפייה ביוטיוב. בתוך מחרוזת אנרגיה לצפייה באתר יוטיוב. ואנחנו עמך וצאן מרעיתך, חב"ד על הפסנתר, אחיה אשר הכהן אלורו, להאזנה באתר יוטיוב.
סוכנות הידיעות הגרמנית

סוכנות הידיעות הגרמנית (בגרמנית: Deutsche Presse-Agentur או בקיצור DPA) היא סוכנות הידיעות הגדולה ביותר בגרמניה. מטה הסוכנות ממקום בהמבורג ומשרד המערכת הראשי בברלין. הסוכנות מיוצגת בכ-100 מקומות ברחבי העולם. בשנת 2019 היו לסוכנות 673 עובדים, והכנסותיה היו 92.9 מיליון יורו. בישראל מתרגם ומפרסם עיתון "הארץ" ידיעות של הסוכנות. על פי תקנון הסוכנות, מטרתה היא איסוף, עיבוד והפצה של חומרי חדשות, ארכיון ותדמית מכל הסוגים. הסוכנות מתחייבת לבצע משימה זו "ללא פניות וללא תלות בהשפעת מפלגות, קבוצות אידאולוגיות, קבוצות כלכליות ופיננסיות וממשלות". הסוכנות מעסיקה כתבים משלה ומפיצה חדשות ברחבי העולם בצורה של טקסט, סאונד, גרפיקה ותמונות. מאז 1979, לקוחות הסוכנות יכולים לקבל ידיעות באופן אלקטרוני במחשבים. מאז 1988, הסוכנות מפיצה ידיעות ברחבי העולם אך ורק מכתביה שלה, ולא מצדדים שלישיים. לסוכנות 177 בעלי מניות שהם אך ורק חברות מדיה, עיתונים וגופי שידור. למעשה בעלי המניות והלקוחות של הסוכנות זהים במידה רבה. בעלי המניות יכולים לרכוש לכל היותר 1.5 אחוז מהון המניות, כך שהשפעה של בעלי מניות בודדים נשללת במידה רבה. בנוסף נקבע כי החלק הכולל של המדיה האלקטרונית לא יעלה על 25 אחוזים. גופי השידור NDR, WDR ו-ZDF מחזיקים כל אחד במניות בסכום של 641,550 אירו. המקביל לנתח כולל של 3.8 אחוז מסך ההון. יחדיו מחזיקים גופי השידור בסך הכל ב-11.64 אחוז מסך ההון. מועצת הפיקוח של הסוכנות כוללים עורכים ומנהלים של בעלי מניותיה והיא מקצה 5 מתוך 17 חברי מועצת הפיקוח לגופי השידור הציבוריים בגרמניה. התשלום של כל עיתון עבור שירות של הסוכנות מבוסס על תפוצה, כך שעיתונים בעלי תפוצה גדולה מאוד חשובים יותר מבחינה כלכלית עבור הסוכנות מאשר, למשל, העיתונות המקומית. מודל התמחור עבור שירותי הליבה של הסוכנות מאז סוף 2019, כולל גם תפוצה דיגיטלית. סוכנות הידיעות הגרמנית נוסדה כקואופרטיב בעיר גוסלאר ב-18 באוגוסט 1949 והפכה לחברה בערבון מוגבל ב-1951. קדמה לה בתקופת גרמניה הנאצית סוכנות בשם דומה, "סוכנות החדשות הגרמנית" (Deutsches Nachrichtenbüro) (גר'). פריץ סנגר היה העורך הראשי הראשון שלה. הוא שימש כעורך עד 1959. הידיעה הראשונה שהפיצה הייתה ב-6 בבוקר ב-1 בספטמבר 1949. בשנת 1957 פתחה הסוכנות נציגת בישראל. באפריל 1964 גורש נציג הסוכנות ממוסקבה לאחר שפרסם ידיעה לא נכונה שהמזכיר הכללי של ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב נפטר. בפועל באותה עת התנהל נגד חרושצ'וב מאבק פנימי שהוביל להדחתו. בשנת 2010, מטה המערכת עבר לרובע העיתונים ההיסטורי של ברלין. מטה החברה נשאר בהמבורג, יחד עם החברות הבנות news aktuell GmbH, dpa-media technology GmbH ו-dpa-infocom GmbH. מדיה וקבצים בנושא סוכנות הידיעות הגרמנית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סוכנות הידיעות הגרמנית מאמרי סוכנות הידיעות הגרמנית, באתר "הארץ" סוכנות הידיעות הגרמנית, ברשת החברתית פייסבוק סוכנות הידיעות הגרמנית, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סוכנות הידיעות הגרמנית, ברשת החברתית אינסטגרם סוכנות הידיעות הגרמנית, ברשת החברתית LinkedIn סוכנות הידיעות הגרמנית, סרטונים בערוץ היוטיוב ראה - מאמרי סוכנות הידיעות הגרמנית, באתר "הארץ" הגיע נציג סוכנות הידיעות הגרמנית, דבר, 20 בפברואר 1957 נציג סוכנות הידיעות הגרמנית גורש ממוסקבה, קול העם, 17 באפריל 1964
הולה הופ

הוּלָה הוּפ (חישוק הולה) הוא צעצוע דמוי-חישוק אשר נועד לסיבוב מסביב למותניים. מטרת המשחק היא להחזיק את החישוק מעל פני הקרקע למשך מספר סיבובים גדול ככל שניתן. חישוק הפלסטיק בו משתמשים במשחק פותח על ידי ארתור מלין האמריקאי בהשראת חישוק במבוק אוסטרלי אשר שימש את האבוריג'ינים. במרץ 1958 הושק הצעצוע; אשתו של ארתור מלין, סוזי מלין, שהייתה סוכנת המכירות של המוצר, עברה מעיר לעיר והדגימה את אופן השימוש בחישוק. בתוך זמן קצר זכה החישוק להצלחה בקרב מבוגרים וילדים כאחד, ותוך ארבעה חודשים נמכרו 25 מיליון חישוקים. ברית המועצות והרפובליקה העממית של סין החרימו את החישוקים בטענה שהם מוצרים קפיטליסטיים. אף אישים מפורסמים (כגון מלכת ירדן) השתמשו בחישוק. בנובמבר 1958 הגיע הצעצוע לישראל,. ההתלהבות העזה מהחישוק פגה במהירות במהלך 1959. החישוק משמש עד היום כעזר בשיעורי התעמלות, אך לא באופן השימוש המקורי שלו. לדוגמה, הוא משמש לסימון מעגלים על הרצפה (במשחק ים יבשה) או כדלגית לגיל הרך. ההולה הופ והליך המצאתו היוו חלק מרכזי בסרטם של האחים כהן "הקפיצה הגדולה". בתחילת שנות ה-2000 חזר החישוק לאופנה בתחום ה"הופ דאנס" - שילוב של ספורט, קרקס וריקוד שבהם משתמשים בחישוקי הולה הופ מקצועיים. ישנם סוגים שונים של חישוקים המיועדים לתרגילים שונים ודרגות שונות של קושי. כיום ישנם מדריכים וקהילה בישראל אשר מוקדשת להופ דאנס. מדיה וקבצים בנושא הולה הופ בוויקישיתוף רויטרס, וידאו: נשבר שיא גינס ב"הולה הופ", באתר ynet, 19 ביולי 2005 גבי קסלר, מת ממציא ה"הולה- הופ" וה"פריסבי", באתר nrg‏, 1 ביולי 2002 דפנה ארד, איך שחישוק מסתובב לו, באתר הארץ, 1 בינואר 2012 כתבה על הולה הופ במצפה רמון הולה הופ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבה על הולה הופ-שילוב של פיטנס ריקוד וכיף באתר דרך החישוק, 18 ביולי 2017 נתן דונביץ, ה"הולה הופ" הגיע לישראל, הארץ, 11 בנובמבר 1958 ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מונכיים

מונכיים המכונים גם כלבי ים דרומיים (שם מדעי: Monachinae ) היא תת-משפחה של כלבי ים שהתפתחו בתחילת המיוקן ואולי אף מהאוליגוקן. הם נבדלים מבני תת-המשפחה פוקיים בגודלם ובמבנה הציפורניים והכרומוזומים שלהם. בתת-משפחה זו ישנם 3 שבטים: כלבי ים לובודונים, כלבי ים נזיריים ופילי ים. מינים אלה שוכנים ברובם לאורך חצי הכדור הדרומי או בחופים טרופיים, אף שחלק מהמינים (כמו פיל ים צפוני או כלב ים נזירי מצוי) מגיעים צפונה יותר לחופים ממוזגים ובעבר אף היו מינים שחיו לאורך צפון האוקיינוס האטלנטי שלחופי אירופה ואמריקה הצפונית. תת-המשפחה כוללת את הגדול שבטורפים הימיים וסדרת הטורפים בכלל - פיל ים דרומי המגיע לאורך 7.5 מטרים ולמשקל של 4 טונות. היא כוללת גם את המין כלב ים נזירי קריבי, שהוא הטורף הימי הראשון שנכחד בעת החדשה. שבט כלבי ים נזיריים (Monachini) סוג ומין יחיד כלב ים נזירי מצוי סוג כלב ים נזירי - בו 2 מינים: כלב ים נזירי הוואי והמין הנכחד כלב ים נזירי קריבי. שבט פילי ים (Miroungini) סוג פיל ים (Mirounga) - בו 2 מינים. שבט כלבי ים לובודונים (Lobodontini) סוג ומין יחיד לובודון הסרטנים (Lobodon carcinophaga) סוג ומין יחיד כלב ים נמרי (Hydrurga leptonyx) סוג ומין יחיד כלב ים ודל (Leptonychotes weddelli) סוג ומין יחיד כלב ים רוס (Ommatophoca rossii)