laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מלאנג סאר

מלאנג סאר (בצרפתית: Malang Sarr; נולד ב-23 בינואר 1999) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הבלם בלאנס ובנבחרת צרפת עד גיל 21. סאר הוא יליד ניס, שהצטרף לקבוצה המקומית של ניס כבר בגיל שש. הוא היה חלק מהאקדמיה של הקבוצה במשך תריסר השנים הבאות עד שערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרית במסגרת הליגה הבכירה ב-14 באוגוסט 2016 במשחק נגד סטאד רן, כשהיה בן 17. כבר בהופעת הבכורה שלו הוא כבש את שערו הראשון, כשעשה זאת בנגיחה מכדור חופשי שהוגבה על ידי ז'אן-מיקאל סרי בדקה ה-60 של המשחק. שער זה הפך אותו לשחקן הצעיר השני בתולדות הליגה אשר הבקיע כבר במשחקו הראשון. לאחר המשחק, סאר הקדיש את השער לקורבנות פיגוע הדריסה בניס. ב-7 בנובמבר של אותה השנה, סאר חתם על החוזה המקצועי הראשון שלו עם ניס, כשבאותה העונה הוא רשם למעלה משלושים הופעות במדי הקבוצה, שסיימה במקום השלישי. ב-10 באוגוסט 2019, במחזור הפתיחה של עונת 20–2019, סאר רשם את הופעתו המאה במדי ניס בכל המסגרות, כשאותו משחק הסתיים בניצחון קבוצתו 1–2 על חשבונה של אמיין. החוזה שלה הסתיים ב-30 ביוני 2020 והוא הפך לאחר מכן לשחקן חופשי. ב-27 באוגוסט 2020, צ'לסי הודיעה על החתמתו של סאר בחוזה לחמש שנים, כשאת העונה הראשונה שלו בקבוצה הוא ישחק כמושאל, וב-6 באוקטובר הושאל לפורטו. ב-21 באוקטובר ערך את הופעתט הבכורה בהפסד 3-1 למנצ'סטר סיטי בליגת האלופות. ב-22 בספטמבר 2022 ערך את הופעתו הבכורה בצלסי. סאר ייצג את הנבחרת הצרפתית במגוון גילאים של נבחרות הנוער שלה, כשבספטמבר 2016, הוא נמנה לקפטן הנבחרת עד גיל 18 לקראת טורניר לימוז'. כעבור שנתיים, הוא אישר שהתאחדות הכדורגל הסנגלית ניגשה אליו על מנת לשכנע אותו לייצג את הנבחרת הסנגלית. לעומת זאת, הוא סירב והודיע שהוא בוחר להמשיך לייצג את צרפת. סאר הוא ממוצא סנגלי עקב הגירתם של הוריו מצרפת לפני לידתו. מדיה וקבצים בנושא מלאנג סאר בוויקישיתוף מלאנג סאר, ברשת החברתית אינסטגרם מלאנג סאר, באתר Transfermarkt מלאנג סאר, באתר Soccerway מלאנג סאר, באתר BDFutbol מלאנג סאר, באתר WorldFootball.net מלאנג סאר, באתר FootballDatabase.eu מלאנג סאר כבר עם מאה הופעות במדי ניס מלאנג סאר הצטרף לצ'לסי אלבן לפונט ומלאנג סאר בסגל הנבחרת לטורניר לימוז' (בצרפתית) סנגל: אליו סיסה יצר קשר עם מלאנג סאר מניס (בצרפתית)
בית הספר ברנקו וייס בית שמש

בית הספר בְּרַנְקוֹ וַייס בית שמש הוא בית ספר תיכון שש-שנתי בעיר בית שמש. בית הספר הוקם בשנת 1997, כחלק מרשת בתי הספר של מכון ברנקו וייס, שנוסד על ידי התעשיין והנדבן היהודי-שווייצרי ברנקו וייס. בשנת 1998 הקימה עליזה בלוך את החטיבה העליונה בבית הספר ושימשה כמנהלת בית הספר במשך 14 שנים. בשנים תשע"ה - תשע"ט ניהל את בית הספר אבי אור. בשנים תש"ף - תשפ"ב ניהל את בית הספר יואב חג'בי. החל בשנת הלימודים תשפג מנהל את בית הספר שמעון וייס. בבית הספר פועלים בהתאם למודל, שפותח במכון ברנקו וייס, שנועד לחנך בני נוער שנמצאים בהדרה ובסיכון. בית הספר קולט תלמידים מקבוצות שונות בחברה הישראלית: דתיים וחילונים, ותיקים ועולים חדשים. תוכנית הלימודים מותאמת באופן אישי לכל תלמיד. בחטיבה העליונה 4 מסלולים: עיונית, מופת, מב"ר, אתג"ר. התיכון מחולק לשמונה בתים המהווים למעשה שמונה בתי ספר שונים המיועדים כל אחד לתחום אחר . הבתים בתיכון ברנקו וייס: בית אופקים - הוא שש שנתי וכולל 2 מגמות עיקריות: ניהול עסקי ועבודת גמר. בנוסף קיימים לימודי מחשבת ישראל, כמגמת רוחב הפתוחה גם לתלמידים מבתים אחרים. בית רוח וחברה - בבית זה יש 2 מסלולים. בראשון נלמדים מדעי החברה. המסלול השני הוא מסלול שוחרות של חיל האוויר שבסיומו צפויים התלמידים להצטרף למערך הטכני של חיל האוויר. בית מדעים - מכין את התלמידים לקבלה לפקולטות בתחומי המדע כגון: מתמטיקה, פיזיקה, ביולוגיה, כימיה, מדעי המחשב ואנגלית. בית מדע וסביבה - בבית זה לומדות כיתות שהתלמידים בהן מוכשרים בתחומי המדע והסביבה. בית אמנות (חטיבת ביניים) - בית זה מיועד לכיתות ז עד ט שנמשכים לאומנויות. הבית החמישי גם כולל את כיתת תל”מ שמשמשת לשפר את המוכנות לתיכון. בית הספורט ואמנויות הבמה -בבית זה נלמדים: ספורט ותנועה – החל מתולדות המחול והספורט וכלה באימונים בסוגי ספורט רבים כגון: טניס שולחן, אירובי, טניס ועוד. אמנויות הבמה – כולל לימודי היסטוריה של התיאטרון והמוזיקה, נגינה בכלים שונים, צפייה במופעים ופגישות עם אמנים. בית טבע וארץ ישראל - בית זה כולל לימודי ארץ ישראל, תיירות ואדריכלות נוף. בית אמנות, תיאטרון ועתיד - נלמדים שיעורים עיוניים ומעשיים בתיאטרון ואמנות. במסלול עתיד לומדים ערבית ברמה מוגברת והוא מבוצע בשיתוף הדוק של חיל המודיעין במטרה לשלב את התלמידים בחיל המודיעין בגמר הלימודים. משרד החינוך מעניק לתלמידים מצטיינים אפשרות להתקבל לכיתות מופ"ת (ראשי תיבות: מתמטיקה, פיזיקה, תרבות). כיתות מופ"ת מיועדות לתלמידים מעולים בתחומי המדעים. תוכנית אופקים פונה לתלמידים בעלי הישגים גבוהים בתחומים שאינם מדעיים, כגון היסטוריה, ספרות, אומנות וכיוצא בזה. בשנת תשע"א בית הספר זכה בפרס החינוך הארצי. בשנת תשע"ח - תגמול דיפרנציאלי, על הישגי התלמידים במבחני הבגרות. בית הספר ברנקו וייס רמלה "לבנות את הגשר הזה" - עליזה בלוך, הוצאת משכל, 2017 (על האתגרים וההצלחות שחוותה בזמן שניהלה את בית הספר "ברנקו וייס" בבית שמש). אתר האינטרנט של בית הספר ברנקו וייס בית שמש מכון ברנקו וייס חג'בי מנהל ברנקו וייס בית שמש (תשע"ט) brancoweiss.org.il/people בית הספר ברנקו וייס בית שמש אגף א' לחינוך ילדים ונוער בסיכון, תוכנית מב"ר מדינת ישראל, משרד החינוך אגף א' לחינוך ילדים ונוער בסיכון, הרכב כיתת אתג"ר מדינת ישראל, משרד החינוך בית הספר ברנקו וייס בית שמש misgarot.org/high-schools בית הספר ברנקו וייס בית שמש iafschool.org.il/schools כיתת מופ"ת misgarot.org/mofet-class לבנות את הגשר הזה, עליזה בלוך, הוצאת משכל 2017 סימניה חבצלת דמארי, גשר לחינוך, באתר "ידיעות אחרונות", 29 במרץ 2017 לבנות את הגשר הזה עליזה בלוך
סורת אל-מרסלאת

סורת אל-מֻרְסַלַאת (בערבית: سورة لمرسلات) היא הסורה ה-77 בספר הקוראן, והיא מונה 50 פסוקים. שם הסורה לקוח מהפסוק הראשון בה, ומשמעותו "השלוחים". סורת אל-מרסלאת שמה דגש על ההתרחשויות שעתידות להתרחש לכאורה ביום הדין, ומזכירה חלק מהסימנים שלפי המסורת האסלאמית מצביעים על בואו הקרב של יום הדין. מדיה וקבצים בנושא סורת אל-מרסלאת בוויקישיתוף סורת אל-מרסלאת, בתרגום הרמן רקנדורף, באתר ויקיטקסט הקוראן סורה 77 (תרגום רקנדורף) – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org Sura al-Mursalat, WikiShia (באנגלית)
עיונים בספרות ילדים

עיונים בספרות ילדים הוא כתב עת המכיל מאמרים שעניינם ספרות ילדים ונוער בישראל, ובעיקר ספרות ילדים ונוער שנוצרה בעברית. כתב העת יוצא לאור מדי שנה מאז שנת ה'תשמ"ב על ידי "מרכז לוין קיפניס לספרות ילדים" הפועל במסגרת מכללת לוינסקי לחינוך. הגיליון הראשון של כתב העת יצא לאור לרגל פתיחתו של "מרכז לוין קיפניס לספרות ילדים", והוקדש לעיונים ביצירת לוין קיפניס. הוא כלל מאמרים מאת אליהו הכהן, אוריאל אופק, גרשון ברגסון ומירי ברוך. מרבית הגיליונות מוקדשים כל אחד לנושא מסוים, ומיעוטם כולל לקט מאמרים בשלל נושאים. נושאים שבהם עסקו גיליונות כתב העת: עלייה וקליטה בספרות ילדים; יהדות ספרד בספרות ילדים; שירי ערש; 100 שנות ציונות בספרות ילדים ונוער; אלימות וספרות ילדים; ספרות ילדים והומור; ספרות ילדים ופנטזיה; יצירת נתן אלתרמן. אתר האינטרנט הרשמי של עיונים בספרות ילדים
אנדרטת אלכסנדר ברוולד

אנדרטת אלכסנדר ברוולד היא אנדרטה לזכרו של האדריכל, מתכנן בניין הטכניון בהדר הכרמל וראש הפקולטה הראשון לאדריכלות - אלכסנדר ברוולד, ברחוב קלר בכרמל מרכזי בחיפה. ברוולד נפטר באוקטובר 1930 ומוקירי זכרו החליטו להקים יד זיכרון במקום שבו אהב לשבת ולצייר. את האנדרטה תכנן זאב גסקו שסיים במחזור הראשון של הפקולטה לאדריכלות של הטכניון אשר ברוולד היה מייסדה. האנדרטה בנויה כגדר וספסל, בצורת משושה עם פשפש קטן, המקיפים ברושים אשר ניטעו שם הרבה לפני הקמת האנדרטה. על האנדרטה נחקקו כתובות בשלוש שפות: עברית, אנגלית וערבית, ביטוי לרב-תרבותיות בה האמין ברוולד, ובהן נכתבו שמו ותאריכי לידתו ופטירתו הלועזיים והעבריים. האנדרטה נחנכה ב-26 במרץ 1937 בנוכחות מושל המחוז אדוארד קית'-רוץ', שבתי לוי, הרמן שטרוק - ידידו עוד מגרמניה של ברוולד, אלמנתו וחבריו. מדיה וקבצים בנושא אנדרטת אלכסנדר ברוולד בוויקישיתוף סבתא רוזה האדם החשוב בחיי, באתר "הקשר בין דורי", בית התפוצות העצים מסומנים במקום במפות משנות -20 של המאה ה-20, כמו גם בתצלום אוויר מ-10 במרץ 1918, ב.ז. קדר, מבט ועוד מבט על ארץ-ישראל. תצלומי אוויר מימי מלחמת העולם הראשונה מול תצלומים בני זמננו. יד יצחק בן-צבי ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור: ירושלים ותל אביב, 1991, עמ' 214 יעקב שורר, לטייל בחיפה בין כרמל לים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, עמוד 76 על סוגיית תאריך הלידה העברי ראו בסיור ברחובות חיפה מבלי לקום מהכורסא, פרק כ"א Baerwald memorial dedication ceremony, פלסטיין פוסט, 26 במרץ 1937
יז'י קוסלה

יז'י קוסלה (15 ביולי 1942, צ'נסטוחובה - 7 בינואר 2017, גדיניה) היה גיטריסט, זמר, ומלחין פולני. הוא ידוע בעיקר בכך שהיה בין המייסדים של להקת צ'רבונה גיטרי. י'זי נולד בוצ'נסטוחובה כאשר העיר הייתה תחת כיבוש נאצי. לאחר סיום מלחמת העולם השנייה המשפחה עברה לגדיניה. בשנת 1961 יז'י קוסלה הקים את הלהקה הראשונה שלו. בשנים 1962–1964 הוא שירת בצבא שגם שם הקים להקה. בשנת 1965 הוא היה בין המייסדים של להקת צ'רבונה גיטרי והיה בין מוביליה בשנים 1965–1967. לאחר עזיבת הלהקה, הוא המשיך לנגן, לשיר ולהלחין עד לשנת 1976. בשנת 1976 יז'י קוסלה בעיקר עבד במועדון לילה. בשנת 1991 הוא חזר ללהקה אותה הקים, עזב אותה בשנת 1993 ובשנת 1999 חזר הבפעם השלישית. יז'י קולסה כתב מספר שירים שהיו להיטים של הלהקה שהייתה בין הפופולריות ביותר בפולין. הוא הפסיק את הפעילות המוזיקלית בשנת 2015 עקב הידרדרות בבריאותו. יז'יקלוסה נפטר בגדיניה בשנת 2017. על הפעילות המוזיקלית הוענק לו עיטור פולני ופעמיים הוא קיבל פרס התרבות מהעיר גדנסק בו פעלה להקת "צ'רבונה גיטרי". מדיה וקבצים בנושא יז'י קוסלה בוויקישיתוף יז'י קוסלה, באתר MusicBrainz (באנגלית) יז'י קוסלה, באתר Discogs (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שוק הזהב

שוק הזהב הוא שוק בעיר עזה שבו נמכרים מוצרי זהב. השוק נמצא בסמוך למסגד הגדול של עזה, מוגדר עם גג, ומכיל חנויות בהן מוכרים זהב, תכשיטי זהב ומוצרי זהב נוספים. השופט העזתי שייח שמס א-דין אל-חימסי הורה לבנות את שוק הזהב בשנת 1476, תחת השלטון הממלוכי בארץ ישראל. השוק היווה במקור חלק משוק מקורה גדול בהרבה מהשוק שקיים כיום, אך מרבית האזור נהרס על ידי הצבא הבריטי במהלכה של מלחמת העולם הראשונה. כמו עסקים נוספים ברצועת עזה גם שוק הזהב תלוי במנהרות ההברחה ממצרים כדי לחדש את הסחורה שלו. כמו כן, הזהב מוכנס לרצועה על ידי פלסטינים שעוברים במעבר ארז, על פי נתונים הברחת משלוח זהב במנהרות ההברחה לעזה עולה בין 700 ל-1,200 דולרים, תלוי בכמות המוברחת. גם במאה ה-20 ולאחריה גם במאה ה-21 היה השוק מוקד ביקור פופולרי לגברים ונשים שעמדו להתחתן וחיפשו תכשיטים מזהב. מדיה וקבצים בנושא שוק הזהב בוויקישיתוף Jacobs, 1998, p.454. Gold Market Review Lonelyplanet. דורון פסקין, למרות המצור: שוק הזהב העזתי פורח, באתר כלכליסט, 11 במרץ 2010 ערך זה הוא קצרמר בנושא הרשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טקס פרסי לורנס אוליבייה 1987

טקס הענקת פרסי לורנס אוליבייה לשנת 1987 נערך בלונדון על ידי האיגוד של תיאטרון לונדון כהוקרה על הישגים בתיאטראות וסט אנד. ההפקות הבאות היו מועמדות למספר פרסים: 4: "נשקיני, קייט" 3: A Lie of the Mind, "מראה מעל הגשר", Groucho: A Life in Revue ו-Up on the Roof 2: A Penny for a Song, "אנטוניוס וקלאופטרה", Blues in the Night,‏ Follies,‏ Lettice and Lovage, "מקבת'" (ליטלטון), "מדיאה", Sarcophagus,‏ The Rover, "שני שארים אצילים", "שלושה גברים על סוסים" ו"הלילה השנים עשר" ההפקות הבאות זכו במספר פרסים: 2: "מראה מעל הגשר", "אנטוניוס וקלאופטרה" ו"נשקיני, קייט" פרסי אוליבייה לשנת 1987
הבלוז של מא רייני

הבלוז של מא רייני (באנגלית: Ma Rainey's Black Bottom) הוא סרט דרמה אמריקאי בבימויו של ג'ורג' סי וולף, המבוסס על מחזה בשם זהה מאת אוגוסט וילסון. בסרט מככבים ויולה דייוויס וצ'דוויק בוזמן שזהו סרטו האחרון. מתחים וסכסוכים עולים במהלך סשן הקלטות אחר הצהריים בשיקגו של שנות ה-20 כשלהקת מוזיקאים ממתינה ל"אם הבלוז" המיתולוגית, מא רייני (ויולה דייוויס). בסוף המפגש, מא חסרת הפחד, הלוהטת, מנהלת קרב צוואות עם המנהל והמפיק הלבן שלה על השליטה במוזיקה שלה. בזמן שהלהקה ממתינה בחדר החזרות הקלאסטרופובי של האולפן, החצוצרן לוי (צ'דוויק בוזמן), שנמשך לחברתה של מא ונחוש בדעתו להביע את טענתו האישית על תעשיית המוזיקה, מדרבן את חבריו המוזיקאים לפרץ של סיפורים, אמיתות ושקרים שישנו לנצח את מהלך חייהם. ויולה דייוויס בתפקיד מא רייני צ'דוויק בוזמן בתפקיד לוי ג'ולין טורמן בתפקיד טולידו קולמן דומינגו בתפקיד קאטלר מייקל פוטס בתפקיד סלואו דראג טיילור פייג' בתפקיד דוסי מיי ג'וני קווין בתפקיד סטארדיוונט ג'רמי שאמוס בתפקיד ארווין דושן בראון בתפקיד סילבסטר דנזל וושינגטון היה חתום בתחילה עם רשת הטלוויזיה HBO להפיק תשעה מהמחזות של המחזאי אוגוסט וילסון לסרטים ובתוכם "ישבנה השחור של מא רייני". עד יוני 2019 העסקה הזו הועברה לנטפליקס. ויולה דייוויס, צ'דוויק בוסמן, ג'ולין טורמן, קולמן דומינגו ומייקל פוטס לוהקו לסרט, כשג'ורג' סי וולף נשכר לביים. ביולי 2019, טיילור פייג', ג'וני קווין, ג'רמי שאמוס ודושן בראון הצטרפו לצוות הסרט. הצילומים החלו ב-8 ביולי 2019 בפיטסבורג, עם אתרים שהוסבו לשיקגו של שנת 1927 והושלמו ב-16 באוגוסט 2019. הבלוז של מא רייני, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "הבלוז של מא רייני", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הבלוז של מא רייני", באתר נטפליקס "הבלוז של מא רייני", באתר AllMovie (באנגלית) "הבלוז של מא רייני", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "הבלוז של מא רייני", באתר Metacritic (באנגלית) "הבלוז של מא רייני", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Denzel Washington to Direct August Wilson Play for HBO in Broad Deal Viola Davis, Chadwick Boseman & More To Star In Denzel Washington Netflix Pic Adaptation Of August Wilson’s ‘Ma Rainey’s Black Bottom’ N'Duka, Amanda (2 ביולי 2019). "'Ma Rainey's Black Bottom': Taylour Paige, Jonny Coyne & More Join Denzel Washington-Produced August Wilson Adaptation". Deadline Hollywood. נבדק ב-2 ביולי 2019. {{cite web}}: (עזרה) Sciullo, Maria (1 ביולי 2019). "August Wilson's 'Ma Rainey's Black Bottom' prepping exteriors on Pittsburgh's North Side". Pittsburgh Post-Gazette. נבדק ב-2 ביולי 2019. {{cite web}}: (עזרה)
רחוב מוספילמובסקאיה

רחוב מוספילמובסקאיה (ברוסית: Мосфильмовская улица) הוא רחוב במחוז האדמיניסטרטיבי המערבי של מוסקבה בראיון ראמנקי. ברחוב מוספילמובסקאיה נמצאים שגרירויות של מדינות רבות ואולפני קולנוע מוספילם. שגרירות גרמניה שגרירות צפון קוריאה שגרירות שוודיה מתחם מגורים "וורוביובי גורי" מדיה וקבצים בנושא רחוב מוספילמובסקאיה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כי החיים כל כך יפים

"כי החיים כל כך יפים" הוא שיר של להקת אתניX אשר נכתב והולחן על ידי זאב נחמה ועובד על ידי יורם פויזנר ונכלל באלבום אהבת חינם של הלהקה. בסיקור השיר באתר nrg התייחסו לאווירה החיובית שבשיר: אם לשפוט לפי מילות השיר, ניכר כי נחמה נמצא בתקופה שבה הוא מעדיף להתעסק באספקטים החיוביים בחייו. אחרת קשה להסביר שורות מתקתקות כגון 'היום יהיה לי ירח, יהיו לי שתי גומות של חן' או 'היום יהיה לי שמח, יהיה לי ראש טוב'. זאב נחמה אמר על כך כי ""אמרתי לעצמי שאני חייב פעם אחת לנסות למקסם את כל הכישרון שלי כדי להביא שיר שפשוט גורם להרגשה טובה ומעלה חיוך"". עוד הוסיף נחמה לגבי אווירת החיוביות ואמר: אני עובר עכשיו תקופה לא הכי קלה בחיים האישיים שלי, אז מהרע אני תמיד מנסה לראות את הטוב. אני אומר לעצמי הרבה פעמים שבחשיבה חיובית אפשר להשיג הרבה יותר. זה בעצם המסר של התקליט. הלכתי ללהקה שלי ואמרתי להם 'רבותיי, מעכשיו אני כותב רק שירים שמחים. אני לא רוצה להתעסק בדיכאונות, יש מספיק אחרים שיעשו את זה'. אם אעמוד בהצהרה שלי? יכול להיות, אני לא יודע. כי מוזיקה היא מוזיקה, היא עושה לי טוב. אני שמח שאני קם בבוקר ומוזיקה עדיין גורמת לי להתרגש. אני בחיים לא רוצה להוציא תקליט קודר נוסף לאווירה החיובית שבשיר, השיר כולל הֶרְמֵז ללוסי מהשיר Lucy in the Sky with Diamonds של הביטלס. כשנשאל על כך, אמר נחמה: החדר שאני יוצר בו מוזיקה הוא מגרש ביטלסי לחלוטין, כולל כל מיני חפצים, חתימות ופריטים שלהם משנות השישים שאני אוסף באדיקות. יש לי פטיש מטורף בכל מה שקשור בביטלס מאז שאני זוכר את עצמי כילד. דרך אגב, בהרבה מאוד שירים, ובכלל בקריירה של אתניקס, לקחתי לא מעט רעיונות מהם. למדתי המון מהמורים הגדולים האלה. בסיקור של השיר כתב יוסי חרסונסקי כי האזכור של לוסי בשיר הוא "די סתמי", והוסיף על השיר באופן כללי: מוזיקלית, משהו מהקסם של לוסי של הביטלס לא הגיע לשיר של אתניקס. עם זאת, האופטימיות המזהרת, החיים היפים, אורו של האל נמצאים במלודיה סימטרית בהפקה ריתם נ' בלוזית יפה שמשדרגת בצליל בראס, במניפולציות סאונד הזייתיות ומתובלת בניחוחות ים-תיכוניים. שיר נעים הליכות, שלא אומר הרבה דברים חדשים על אתניקס. ואולי הם כלל אינם מתיימרים להמציא את הגלגל, כמו שהביטלס עשו בעשרות שירים שלהם כולל הגלגל של 'לוסי בשמיים עם יהלומים'. לדף השיר באתר הספרייה הלאומית כי החיים כל כך יפים, באתר "פזמונט" ‏ עמי פרידמן, זה הזמן לשמוח: זאב נחמה לא רוצה להתעסק בדיכאונות, באתר nrg‏, 2 במאי 2012 כי החיים כל כך יפים, אתניקס. מתוך האתר של יוסי חרסונסקי
קוזנצקי מוסט

קוזנצקי מוסט (ברוסית: Кузнецкий Мост) הוא רחוב במחוז האדמיניסטרטיבי המרכזי של מוסקבה. קוזנצקי מוסט הוא אחד הרחובות העתיקים ביותר במוסקבה ואחד מרחובות הקניות הראשיים של הבירה - שהתפרסם בחנויות בגדים, חנויות ספרים, סטודיו לצילום ומסעדות. המסורות ההיסטוריות של קוזנצקי מוסט נשמרות עד היום. מדיה וקבצים בנושא קוזנצקי מוסט בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוטו שיפלינג

אוטו שיפלינג (בגרמנית: Otto Shiffling;‏ 3 באוגוסט 1912 – 20 באוקטובר 1939) היה כדורגלן גרמני, ששיחק בעמדת החלוץ. שיפלינג נולד ב-3 באוגוסט 1912 במנהיים שבקיסרות הגרמנית. הוא הגיע ממשפחה של כדורגלנים בהם אחיו היינריך ואוסקר ובן דודו לודוויג היו כולם לשחקנים פעילים בשנות השלושים של המאה ה-20. במהלך כל הקריירה עד למותו שיחק שיפלינג במועדון וולדהוף מנהיים מעיר הולדתו בו היה לאחד השחקנים הראשונים שהגיעו ממנו לנבחרת גרמניה. הצלחתו הגדולה בנבחרת הייתה ההגעה למקום השלישי במונדיאל 1934 לאחר ששיחק בכל משחקי הנבחרת וכבש גם נגד בלגיה בניצחון 2–5 בשמינית הגמר. הוא השתתף גם במשחקים האולימפיים של 1936 בהם הפסידה גרמניה לנורווגיה ברבע הגמר. שיפלינג כבש 10 שערים מתוך ה-17 שלו בנבחרת בשנת 1937, כשמחצית מתוכם נכבשו בניצחון ההיסטורי 0–8 על דנמרק בברסלאו בו כבש חמישייה והיה לכוכב המשחק. משחקו האחרון במדים הלאומיים היה ב-24 באפריל 1938 בתיקו 1–1 נגד פורטוגל בפרנקפורט. שיפלינג נפטר ב-20 באוקטובר 1939 כתוצאה מצדרת בגיל 27 בלבד. לזכרו נקרא על שמו רחוב ברובע וולדהוף שבמנהיים ב-1977 וגם ביום הולדתו המאה נקרא על שמו היציע המזרחי באצטדיון קרל בנץ שם נחשף לוח זיכרון על הבית בו גדל. מדיה וקבצים בנושא אוטו שיפלינג בוויקישיתוף אוטו שיפלינג, באתר Transfermarkt אוטו שיפלינג, באתר WorldFootball.net אוטו שיפלינג, באתר National Football Teams אוטו שיפלינג, באתר FootballDatabase.eu
לנשום (שיר)

לנשום הוא סינגל של הזמרים אליעד נחום ושמעון בוסקילה, שיצא לאור ב-27 בנובמבר 2016, כסינגל הראשון מאלבומו השלישי של נחום, "תמיד חלמתי". השיר נכתב והולחן על ידי נחום, בשיתוף הפזמונאי יוסי גיספן, והופק על ידי נועם עקרבי, שהפיק גם את אלבומיו הקודמים של נחום, "אור" ו"סימן". על שיתוף הפעולה בין השניים, אמר בוסקילה: "החיבור המוזיקלי והאישי בינינו היה מידי", ונחום תיאר את שיתוף הפעולה כ"ללא ספק אחד מנקודות השיא שלי כמוזיקאי". השיר הוא שיר פופ, המשלב בתוכו מלודיה אתנית ועיבוד מוזיקלי אלקטרוני. השיר הצליח להגיע היישר אל המקום הראשון במצעד השבועי של חברת מדיה פורסט, כאשר הצליח לצבור כ-184 השמעות בתחנות הרדיו בישראל, וצעד במצעד כ-15 שבועות, מתוכם שבעה בצמרת המצעד. גם במצעד השבועי של רשת ג' ובמצעד הרשמי של גלגלצ, הצליח השיר להגיע למקום הראשון. גם במצעדי הפזמונים העבריים השנתיים זכה השיר להצלחה, כאשר הגיע למקום ה-29 במצעד השנתי של רשת ג', ל-39 במצעד השנתי של גלגלצ, לרביעי במצעד ההשמעות השנתי של מדיה פורסט, ולשביעי במצעד ההשמעות השנתי של אקו"ם. יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת באתרו "יוסמיוסיק", בה כתב: "העיבוד האלקטרוני הכמו-אתני, המנגינה הקליטה מובילים את השיר לרשימות השידור הבטוחות. מסוג השירים שעולה איתך לכביש הראשי על ערוץ הרדיו הידידותי. לא חם מאוד, לא קר. נעים, זורם, מזדמזם על נקלה. מה שמייחד – שירת הנשמה של שמעון בוסקילה. כשהוא מסלסל, אתה תאמין גם לטקסט המורכב מרשימת מצרכים למכולת. הוא לא זקוק לאליעד נחום. זה נשמע יותר דואט קידום מכירות של השניים". לדף השיר באתר הספרייה הלאומית רן בוקר, נושמים ביחד: אליעד ושמעון בוסקילה בדואט חדש, באתר ynet, 27 בנובמבר 2016 שמעון בוסקילה ואליעד 'לנשום' ברדיו סול רדיו אינטרנטי, באתר רדיו סול - הרדיו שלך באינטרנט(הקישור אינו פעיל) יוסי חרסונסקי, לנשום, באתר "יוסמיוסיק" המצעד הישראלי השבועי, באתר מדיה פורסט, שבוע 48 לשנת 2016 עד לשבוע 10 לשנת 2017 לנשום (שמעון בוסקילה ואליעד), באתר "פזמונט" המצעד השבועי 22.12.2016, באתר גלגלצ יוסי חרסונסקי, פערים תמוהים, באתר "יוסמיוסיק"
קטיה דיין

קטיה דיין (נולדה בשנת 1964 לערך) היא רופאה מנתחת, מנהלת מחלקה כירורגית בבית החולים וולפסון - האישה הראשונה והיחידה (נכון ל-2019) שמנהלת מחלקה כירורגית בישראל. מדריכה קלינית באוניברסיטת תל אביב ומנהלת האקדמיה לכירורגיה מטעם איגוד הכירורגים. אביה של קטיה דיין הוא רופא, ניצול שואה, שגדל בתוניס והיגר לצרפת, שם התמחה במחלות זיהומיות והקים את בנק הדם הראשון במרוקו. בשנות ה-50 של המאה ה-20 עלה לישראל. אימה, שהייתה מורה ורואת חשבון, עלתה לישראל מטנג'יר, שבמרוקו, עם עליית הנוער אחרי קום המדינה. ההורים הכירו בקיבוץ, ונסעו יחד לטנג'יר, שם נולדה קטיה, ומשם היגרו לפריז. קטיה גדלה בכפר קתולי ליד פריז. בשנת 1971 היגרו לישראל. לקטיה אח אחד. שירתה בצה"ל כמדריכת טנקים בעת מלחמת לבנון הראשונה. בעלת תואר דוקטור לרפואה מאוניברסיטת תל אביב (סיימה ב-1990) וכן בוגרת תואר ראשון במדעי הרפואה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב (בהצטיינות). ביצעה התמחות בניו יורק. בשנת 2000 החלה לעבוד כרופאה כירורגית בכירה במחלקתו של פרופסור אילן חרוזי (כירורגית ב') במרכז הרפואי וולפסון בחולון, בשנת 2008 מונתה ד"ר דיין לתפקיד סגנית מנהל המחלקה, בשנת 2013 מונתה למנהלת בפועל של המחלקה כירורגיה ב' ומנהלת השירות הלפרוסקופי, והחל משנת 2016 היא מנהלת המחלקה. דיין מרצה באוניברסיטת תל אביב וזכתה באות המרצה המצטיין באוניברסיטת תל אביב מספר פעמים. נוסף על כך, היא מדריכה ב-מ.ס.ר מטעם האיגוד הכירורגי. דיין היא מומחית בכירורגיה כללית וזעיר-פולשנית (לפרוסקופית) ומנתחת: ניתוחי בקע ניתוחים פרוקטולוגיים כיס מרה ודרכי מרה טחול מעי גס ומעי דק מטופלים בעלי השמנת יתר חולנית נוסף על כך, היא מטפלת בהזרקת בוטולינום טוקסין במקרים של הזעת יתר וקמטי הבעה. ההסתדרות הרפואית הישראלית האיגוד הכירורגי הישראלי האיגוד הישראלי והאירופאי לכירורגיה אנדוסקופית - EAES החברה הישראלית לכירורגיה של הקולון והרקטום החברה הישראלית הכירורגית להשמנת יתר וועדת ההיגוי של בחוג לכירורגיה באוניברסיטת תל אביב בנושא הוראה כירורגית וועדת בחינות (שלב ב') בכירורגיה כללית וועדה ממונה מטעם אוניברסיטת תל אביב לבחינות בתחום הכירורגיה. קטיה דיין נשואה למשה, ואם לבן. מתגוררת במושב גן חיים. קטיה דיין, ברשת החברתית פייסבוק הפרופיל של ד"ר קטיה דיין באתר בית החולים וולפסון ליאת רון, ‏המנהלת היחידה של מחלקה כירורגית בישראל, באתר גלובס, 4 במאי 2019 הודעה על מינויה של ד"ר קטיה דיין למנהלת מחלקה כירורגית בבית חולים וולפסון, באתר בית החולים הפרופיל של קטיה דיין, באתר b144 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קטיה דיין".
אנגרי בירדס סטלה

אנגרי בירדס סטלה (באנגלית: Angry Birds Stella) הוא משחק וידאו פאזל והספין-אוף השני מסדרת אנגרי בירדס, שפותח על ידי Rovio Entertainment. המשחק שווק באופן ספציפי לנשים באמצעות דמויות בעלות רוח של גבורה וידידות נשית, אך נועד לפנות לכל המינים. המשחק הוכרז ב-13 בפברואר 2014. רוביו הצהיר כי המשחק ילווה בקו צעצועים עם טלפודים, ובסדרת טלוויזיה. המשחק יצא ב-4 בספטמבר 2014. משחק זה מבוסס על דמות של Angry Birds שהוצגה לראשונה ברמת Angry Birds Seasons "Back to School", אשר שוחררה באוגוסט 2012. זה מתחיל עם סטלה עוזבת את שאר Angry Birds נוהרת ויוצאת לדרך לזהב האי לבקר בארבעה חברים אחרים לחופשה. עם זאת גייל וצבא חזירים גונבים את אלבום התמונות של סטלה, מה שמביא את סטלה וחבריה לצאת למסע כדי להשיג אותו. כמו במשחק המקורי של הסדרה, שחקנים משתמשים בקלע כדי לירות מבחר של ציפורים למבנים סמוכים, מתוך כוונה להקפיץ את כל החזירים הירוקים שיכולים להיות בקרבת, בתוך או על המבנים. על השחקנים לעשות שימוש ביכולות הייחודיות של כל ציפור, להפעילם במקומות ובזמנים אסטרטגיים בזמן הטיסה כדי לסייע בהבסת החזירים או בהשמדת מכשולים. העדכון של דצמבר 2014, New Pigs on the Block, הוסיף סיפור המציג את סטלה וחברותיה בבית העץ שלהם ומחפשות אחר הפריטים החסרים של ביתם שנגנבו על ידי החזירים. עליהם להשלים רמות אקראיות כדי להחזיר את הפריטים. https://twitter.com/angrybirds/status/434022448275529729?lang=en, Twitter (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים ובנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רוקדת (שיר)

"רוקדת" הוא שיר של אניה בוקשטיין ועופר ניסים אשר יצא לאור בשנת 2017 כחלק מהאלבום הנושא את שם זה. השיר נכתב והולחן על ידי בוקשטיין ועבר עיבוד על ידי עופר ניסים ואסי טל. בפוסט שכתבה בפייסבוק סיפרה בוקשטיין על השיר כי הוא "סיפור של הפוגה ממסע של חיפוש אהבה. על לילה שמשכיח ומערפל כאב ובדידות. על רגע שמתמסר לחוויה ולתנועה". כמו כן סיפרה כי כתבה אותו בהשראת האנשים האהובים עליה ביותר. באשר לשיתוף הפעולה עם עופר ניסים הוסיפה כי היא "מאוד מתרגשת לחשוף שיתוף פעולה עם אחת מאגדות המוזיקה הגדולות שצמחו כאן, אומן שטבע את חותמו על סצנת הלילה והמועדונים בארץ ובעולם". בביקורת של האלבום כתב יוסי חרסונסקי על השיר: בוקשטיין שרה על עצמה, על "זרימה" בחיים, על שרידות מודעת ('בלב שלך את מרימה לך מסיבה') ושינוי. הפרדוקס: ההפקה אולי משטחת את השיר, אבל מצד שני משדרת: אני שורדת, אני בעניינים. הצליל הזה ישמור אותי בחיים. הקליפ, שגרר תגובות חיוביות בסיקורים שונים שלו, כולל קטעי ריקוד על עמוד של בוקשטיין. לדף השיר באתר הספרייה הלאומית סרטון השיר "רוקדת" באתר יוטיוב רוקדת (אניה בוקשטיין ועופר ניסים), באתר "פזמונט" פוסט מתוך דף הפייסבוק של אניה בוקשטיין רוקדת, אניה בוקשטיין. מתוך האתר של יוסי חרסונסקי הקליפ הסקסי החדש של אניה בוקשטיין, באתר חדשות 13, 2 בינואר 2017 ‏ עמי פרידמן, נמסנו: אניה בוקשטיין לוהטת בקליפ חדש, באתר ynet, 2 בינואר 2017 ‏ מערכת mako מוזיקה, ‏"רוקדת": שיר חדש לאניה בוקשטיין ועופר ניסים, באתר ‏מאקו‏, 2 בינואר 2017 מדיה פורסט - המצעד הישראלי השבועי לשבועות 5.2.17-11.2.17, מתוך אתר מדיה פורסט