laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יקב הר ברכה

יקב הר ברכה הוא יקב בוטיק שהוקם בשנת 2007 בהר ברכה שבשומרון, על רכס הר גריזים. היקב הוקם בשנת 2007 על ידי משפחת לביא המתגוררת בהר ברכה, ומייצר כ-70,000 בקבוק בשנה. ממוקם 840 מטר מעל פני הים, הכרמים גדלים באקלים ייחודי של ימים חמים ולילות קרים, המתאים לגידול גפני יין. בכרם גדלים ענבי קברנה סובניון, מרלו, ועוד. היקב מפעיל גם מרכז מבקרים לתיירים מהארץ ומחוצה לה. בנוסף לטעימות יין, מרכז המבקרים מציע גם ארוחות גורמה לקבוצות במסעדה בשם 'ברכה על ההר'. בינואר 2023 פרס היקב חסות על האירוע השנתי של העמותה לקידום החינוך תל אביב יפו, שנערך בהשתתפות נשיא המדינה יצחק הרצוג. ב-2018 זכה היקב במדליית זהב בתחרות BEST VALUE מתוך 155 יינות ישראלים שהשתתפו בתחרות. ב-2020 זכה היקב במדליית כסף על יין הג'וזף קברנה סובניון ומדליית ברונזה על יין הברכה בלנד, בתחרות דקנטר. מדיה וקבצים בנושא יקב הר ברכה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יקב הר ברכה יקב הר ברכה, ברשת החברתית פייסבוק יקב הר ברכה - תשוקות יין עם טל גל כהן, סרטון בערוץ "Tal Sunderland-Cohen", באתר יוטיוב יקב הר ברכה השיק את היין היוקרתי, באתר ערוץ 7, 21 ביוני 2021 ברכה על ההר, באתר טיולי יקב הר ברכה, באתר foodis כוכב הקולנוע מהוליווד התרגש בשומרון: "לב מדינת ישראל", באתר ערוץ 7, 16 בפברואר 2022 מסר של אחדות ופיוס: יקב הר ברכה באירוע לקידום החינוך בתל אביב, באתר ערוץ 7, 26 בינואר 2023 מדלית זהב ליקב הר ברכה, באתר ערוץ 7, 12 במרץ 2018 יקב הר ברכה זה במדליות בתחרות "דקאנטר" - WinesIsrael - יין ישראלי, קולינריה, שמן זית וטיולים, באתר WinesIsrael - יין-קולינריה-שמן זית-טיולים-אירועים, ‏2 באוגוסט 2020 גאווה ישראלית בתחרות היין הבינלאומית, באתר ערוץ 7, 22 בספטמבר 2020
יקב כביר

יקב כביר הוא יקב בוטיק שהוקם בשנת 2007 באלון מורה שבשומרון. היקב שוכן על מורדותיו של רכס הר כביר, ומכאן שמו. היקב הוקם בשנת ה'תשס"ז, 2007, עם נטיעת הכרם הראשון באלון מורה. הכרמים גדלים באדמת טרה רוסה, ובגובה של כ-780 מטרים מעל פני הים, מה שיוצר טרואר המתאים לגידול כרמי יין. ייצור היין החל בשנת ה'תשע"א, 2011. הענבים גדלים בכרמי היקב הגדלים בכ-100 דונם. היקב מייצר כ־10,000 בקבוקים בשנה. ליקב מרכז מבקרים ומסעדה, הצופים אל כרמי היין של היקב, כרמי הזיתים ונופי השומרון כולל הר גריזים והר עיבל, ואליו מגיעים תיירים מהארץ ומהעולם. קרבת הכרמים ליקב מאפשרת קליטת ענבים בטמפרטורה ובאיכות מיטבית ישירות ליקב, וכך להגיע לשלבי התסיסות במצב הטוב ביותר. היינן הראשי הוא אליאב הלל וכורם היקב הוא איתמר וייס. ליקב סדרת יינות אדומים: קברנה סובניון, קברנה פרנק, מרלו, שיראז, סנגו'בזה, פינו נואר. וכן סדרת יינות לבנים: שרדונה, סובניון בלאן, גוורמטרמינר. כמו כן ישנה סדרת reserved collection: הר גריזים-קברנה סוביניון, הר עיבל-מרלו, עמק תרצה - שיראז. היקב מחזיק גם בכרמי זית מזן פיקואל נבאלי שמהם מופק שמן זית. כמו כן היקב משווק גם דבש דבורים. יינות היקב זכו בפרסים ומדליות בתחרויות בין־לאומיות[דרושה הבהרה] בשנת 2020 זכה היקב במדליה בתחרות הבין־לאומית טרה וינו. מדיה וקבצים בנושא יקב כביר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יקב כביר כבוד לשומרון: פרסים בתחרות היין הבנילאומית, באתר "סרוגים", 30 בנובמבר 2020
שמן דני

שמן דני (באנגלית: Danish Oil) הוא שמן לגימור עץ (אנ'), העשוי לרוב משמן טאנג או שמן פשתן מפולמר. מכיוון שאין לו נוסחה מוגדרת תקנית, הרכבו משתנה בין היצרנים. שמן דני הוא שמן מתייבש קשה, כלומר הוא יכול להתפלמר לצורה מוצקה כאשר הוא מגיב עם חמצן באטמוספירה. זה יכול לספק גימור סאטן עמיד, לעיתים קרובות עמיד במים, או לשמש כפריימר על עץ חשוף לפני מריחת צבע או לכה. זהו גימור "שמן ארוך", תערובת של שמן וורנית, בדרך כלל בערך שליש לכה והשאר שמן. כאשר נמרח בשכבות על עץ, שמן דני הופך לגימור סאטן קשיח שעמיד היטב בפני נוזלים. מכיוון שהציפוי המוגמר אינו מבריק או חלקלק, זהו גימור מתאים לפריטים כמו כלי אוכל או ידיות כלי עבודה, נותן עמידות נוספת למים וגם מותיר גימור כהה לעץ. גוונים מיוחדים קיימים אם יש צורך גם בצביעת העץ. בהשוואה ללכה הוא פשוט למריחה, בדרך כלל מספיקות שלוש שכבות במברשת או מטלית כאשר העודפים מוסרים זמן קצר לאחר היישום. הגימור נשאר לייבוש כ-4–24 שעות בין שכבה לשכבה, תלוי בתערובת שבה נעשה שימוש ובעץ המטופל. שמן דני מספק כיסוי של כ-12.5 מ"ר לליטר. לבדים המשמשים ליישום שמן דני, כמו אלה המשמשים למריחת שמן פשתן, יש סיכון פוטנציאלי לבעירה ספונטנית ולהתלקחות כתוצאה מחמצון אקסותרמי, לכן עדיף לייבשם לפני השלכתם, או להשרות אותם במים. Allen, Sam (1995). Classic Finishing Techniques. New York: Sterling Publishing. p. 70. ISBN 978-0-8069-0513-6. Haynes, Williams (1946). "XIX: Materials for To-morrow". This Chemical Age. London: Secker and Warburg. p. 247. Jackson, Albert; David Day (1996-10-03). Collins Complete Woodworker's Manual. HarperCollins. ISBN 978-0-00-414005-6. "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-2015-05-15. נבדק ב-2015-05-25. {{cite web}}: (עזרה)
יהודה ליאון כלפון

הרב יהודה ליאון כלפון (ה'תרל"ט, 1879 – כ"ט באדר ה'תשכ"ו, 21 במרץ 1966) היה אב בית הדין, ראש ישיבה ורבה של תטואן והחסיה הספרדית במרוקו. נשיא הישיבות 'חשק שלמה ומקור חיים' ו'יגדיל תורה' בעיר. נולד בתטואן לאימו סול. טרם לידתו נפטר אביו רבי יהודה, ולכן נקרא על שמו 'יהודה ליאון'. בצעירותו למד בבית ספר ובישיבת כל ישראל חברים, ובהם רכש השכלה רחבה הן בלימודי קודש והן בלימודים כלליים. ברשותו הייתה אחת הספריות החשובות בעיר. שימש כמזכיר ועד קהילת תטואן. בשנת ה'תרפ"ד התמנה לרבה הראשי. בכהונתו כרב קיים יחסים טובים עם השלטונות המוסלמיים וכן עם השלטונות הספרדיים המתחלפים. במסגרת תפקידו כיהן כנשיא ישיבת 'חשק שלמה ומקור חיים' בעיר. כמו כן לימד בישיבה תלמוד עם פירוש רש"י ותוספות. אחת מתשובותיו המפורסמות של הרב בן ציון מאיר חי עוזיאל ביחס לגיור, ניתנה לרבי יהודה ליאון, שפנה אליו בשאלת גיור נוכריות שחיות עם יהודים שאינם מדקדקים בשמירת המצוות, ומבקשות להתגייר. רבי יהודה התכתב עם אישים שונים בעברית, בספרדית ובצרפתית. כשכתב בעברית, השתמש בשני סוגי כתב: למכותבים באירופה נקט כתב מרובע, ואילו לאנשים במרוקו כתב חצי קולמוס, שהיה נפוץ ומקובל בכל צפון אפריקה. בחלק מהמכתבים שכתב בספרדית, מקצת אלו שהיו מיועדים לאנשים בתוך מרוקו, הוא השתמש בכתב עברי, לפי כללי הכתיב שנהגו בלאדינו. רבי יהודה הרבה להתכתב עם אישים רבים בערים שונות: אוג'דה, אוראן, אלכ'יסיראס, אלקאצר, ארזילה, ברצלונה, גיברלטאר, וינה, טנג'יר, ירושלים, לאראצ'י, לונדון, ליסבון, מדריד, מוגדור, מליליה, מנצ'סטר, סלמנקה, סאלי, אספי, סאוטה, פריז, צפת, קזבלנקה, קהיר, רבאט, תל אביב, תלמסאן ועוד. רבי יהודה טיפל בכתבי היד של חכמים קדומים מעירו תיטואן וערך אותם למספר ספרים אותם הביא לדפוס. ההכנה לדפוס נעשתה כבר על ידי זקנו רבי יעקב כלפון (היכ"ל), אך רבי יהודה הדפיסם בפועל. מתוך הספרים שהוציא לאור ניתן למנות את שו"ת נר מערבי ג' חלקים המכילים פסקי דין מימיו של רבי יעקב אבן מלכא ובית דינו (חלק א), קונטרס טריפות לרבי מנחם עטיאה (חלק ב), ודרשות על התורה (חלק ג). כמו כן הוציא לאור את כתבי זקנו רבי יעקב כלפון רבה של תטואן שנערכו למספר ספרים. בשנת 1900 ייסד בתטואן את אגודת "שיבת ציון", האגודה הציונית הראשונה במרוקו (יחד עם "אגודת שערי ציון", שנוסדה במקביל במוגדור). ביוזמתו הוקמה ספרייה עברית בעיר עם ספרות עברית מודרנית. הרב משה צרפתי, הרב יהודה כלפון רבה של טיטוואן ונשיא עולם התורה במרוקו הספרדית, אור המערב יט עמ' סב-סו. הרב שלמה דיין, קווים לדמותו של מוהר"ר יהודה ליאון כלפון זלה"ה, הקדמה לספר דרך אמונה חלק ג. חכם יהודה ליאון כלפון, באתר מורשת יהדות מרוקו. הרב משה צרפתי, אור המערב חלק יט, עמ' סב. הרב משה צרפתי, אור המערב יט, עמ' סג. ראו אוצר המכתבים חלק ג אלף תסג. שו"ת פסקי עוזיאל סימן ס"ה. התשובה ניתנה בי"ג ניסן שנת ה'תשי"א (1951). ראו בערכו של היכ"ל.
סאקי נזיר

סאקי נזיר (שם מדעי: Pithecia monachus) הוא מין של פרימט מהסוג סאקי החי באמריקה הדרומית במדינות פרו, אקוודור, קולומביה וברזיל. אורך הגוף והראש הוא 37 עד 48 סנטימטרים בתוספת הזנב שאורכו עד 50 סנטימטרים. הזכר גדול יותר מהנקבה ומשקלו 2.1 עד 2.6 קילוגרמים. הסאקי בעל פרווה בצבע אפור-שחור ופנים חסרות שיער (זה מקור שמו של הסאקי). הסאקי שוכן עצים ביערות הגשם של אמריקה הדרומית. הסאקי פעיל יום וחי בקבוצות קטנות. הסאקי ניזון בעיקר מחרקים, פירות, זרעים כמו אסאי, אגוז ברזילאי, בקורי ובלזה. לאחר היריון שאורכו 170 ימים נולד צאצא יחיד. הטורפים העיקריים של הסאקי הם נחשים גדולים כמו רב-חנק אזמרגדי, עופות דורסים כמו הרפיה (עוף), יגוארים והסמור טאירה. הסאקי לא נמצא בסכנת הכחדה ומצב השימור שלו הוא ללא חשש. מדיה וקבצים בנושא סאקי נזיר בוויקישיתוף סאקי נזיר, באתר ITIS (באנגלית) סאקי נזיר, באתר NCBI (באנגלית) סאקי נזיר, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) סאקי נזיר, באתר GBIF (באנגלית) סאקי נזיר באתר הרשימה האדומה של IUCN
אנטון גינתר, רוזן אולדנבורג

אנטון גינתר, רוזן אולדנבורג (בגרמנית: Graf Anton Günther von Oldenburg und Delmenhorst;‏ 10 בנובמבר 1583 – 19 ביוני 1667) היה רוזן גרמני וחבר בבית אולדנבורג. אנטון גינתר נולד ב-10 בנובמבר 1583 באולדנבורג והיה בנם של יוהאן השביעי, רוזן אולדנבורג ואליזבת משוורצבורג-בלנקנבורג. בשנת 1603 מת אביו והוא ירש את השלטון ברוזנות אולדנבורג, ובשנת 1647 מת דודנו כריסטיאן החמישי, רוזן דלמנהורסט ללא ילדים והוא ירש את נחלותיו. אנטון גינתר שמר על נייטרליות במהלך מלחמת שלושים השנים, והצליח לשמור על הרוזנות שלא תיפגע מתלאות המלחמה. כתוצאה מכך התחזקה הרוזנות והתעשרה, ואוכלוסייתה וכוחה התעצמו. בשנת 1635 התחתן אנטון גינתר עם סופיה קתרינה משלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג, בתם של אלכסנדר, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג ודורותיאה משוורצבורג-זונדרסהאוזן, אולם לא נולדו להם ילדים. ס' ברינג-גולד מספר את האנקדוטה המעניינת הבאה על הרוזן בספרו "הישרדויות מוזרות כמה פרקים בתולדות האדם": בשנת 1615 מצא הרוזן אנטון גינתר מאולדנבורג, בעת ביקור בדייק בתהליך בנייה, את הפועלים שעומדים לקבור תינוק תחתיו. הרוזן התערב, הציל את הילד, נזף בבוני הסכרים וכלא את האם שמכרה את התינוק שלה לצורך כך. באופן מיוחד למדי, אותו רוזן מוכרז על פי המסורת כמי שקבר ילד חי ביסודות טירתו באולדנבורג. [1] אנטון גינתר מת ב-19 ביוני 1667 בראסטדה ודודנו פרדריק השלישי, מלך דנמרק ירש את נחלותיו. בהתאם לרצונו של אנטון גינתר, המלך הדני מינה את אנטון פון אולדנבורג, בנו הלא חוקי של אנטון גינתר מאליזבת פון אונגנאד, כמושל של אולדנבורג ודלמנהורסט. האוס "גרף אנטון גינתר" הוא בית היסטורי במרכז אולדנבורג, משנת 1682. הרוזן אנטון גינתר מתואר על החזית, שעוצבה מחדש בסגנון נאו-רנסאנס ב-1894. הבית שימש סוחרים ויצרני טבק. מדיה וקבצים בנושא אנטון גינתר, רוזן אולדנבורג בוויקישיתוף Oldenburg, Oldenburg Tourist
לאיוש טרצאי

לאיוש טרצאי (במקור עד 1905 טרביטש-Trebitsch, בהונגרית: Tarczai Lajos, פקש, 8 בינואר 1881 – ארצות הברית, אוגוסט 1971). היה פוליטיקאי סוציאליסטי, מורה, סופר, עורך ועיתונאי יהודי-הונגרי. הוא אחיו של ההרפתקן טרביטש לינקולן. לאיוש טרביטש נולד במשפחה יהודית כבנם של נתן טרביטש, סוחר תבואות עשיר. היו לו שני אחים, וילמוש טרביטש, פקיד בנק, ואיגנץ טרביטש (הפך בשמו לטרביטש לינקולן), הרפתקן, שהפך לכומר פרסביטריאני ולאחר מכן לנזיר בודהיסטי ולסוכן-מרגל. המשפחה עברה לבודפשט ב-1887, שם למד לאיוש. כסטודנט באוניברסיטה הצטרף לתנועת הסטודנטים הסוציאליסטית והרדיקלית, ב-1904 ערך את העיתון "וילאגושאג" (פירושו: האור - Világosság), ובמשך תקופה קצרה היה כתב של היומון נפסבה שופר המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית. הוא שימש גם כמזכיר "איגוד התובלה" והשתייך לאופוזיציה של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית בראשות ארווין סבו. עקב השקפותיו האנרכו-סינדיקליסטיות, הוא הכיר היטב את הרוזן ארווין בטיאני (Batthyány Ervin) שהיה מפיץ של דעות אנרכיסטיות בהונגריה, שאת בית הספר שלו הוא גם ניהל בבגטה (Bögöte). משנת 1908 היה חבר בהנהלת המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית, במשך שנתיים, אך בשל ההרחקה מהמפלגה של דיולה אלפארי התפטר מתפקידו. הוא היגר בשנה שלאחר מכן לארצות הברית, שם תחילה תמך בתנועה הסוציאליסטית ההונגרית ולאחר מכן עבד בעיתונות היומית. הוא ייסד את העיתון הסוציאליסטי בשם "אלארה" (פירושו: קדימה - Előre) בקליבלנד. בשנת 1910 הצטרפה לשורות תא הבונים החופשיים פטפי בבודפשט. מי הם הבוגדים במולדת? מדברים על היסטוריה (נכתב ללא שם, 1905). מדריך איגודי העובדים (יחד עם שאמו יאסאי) במקור: Berényi Zsuzsanna Ágnes: Szabadkőműves Páholyok Budapesten. Bp., Heraldika Kiadó, 2006. Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. Bp., Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000. Kernné Magda Irén: Híres paksi elődeink. Életrajzi gyűjtemény. Paks, Pákolitz István Városi Könyvtár, 2014. Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny. Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. בתרגום: ז'וז'אנה אגנש ברני: אכסניות הבונים החופשיים בבודפשט. הוצאת הרלדיקה, 2006. צ'אבה נאג': לקסיקון של ספרות מהגרים הונגרית. המוזיאון הספרותי והמרכז לספרות עכשווית, 2000. אירן מגדה קרן: קודמינו המפורסמים בפקש. אוסף ביוגרפי. פקש, ספריית העיר פקוליץ איסטוון, 2014. יוז'ף פלטינוס: חטאי הבנייה החופשית. מהדורה רביעית. ע"פ, 1938-1939. יוז'ף בודאי-ברמוואלינר. לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. עורך ראשי. לאסלו מרקו. מועדון הספר ההונגרי. Magyar életrajzi lexikon II. (L – Z) (לקסיקון ביוגרפי הונגרי, עורכת ראשית אגנש קניירש. 1969) לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. לאיוש טרצאי לאיוש טרצאי. אינדקס ביוגרפי הונגרי. המוזיאון הספרותי Petőfi. לאיוש טרצאי באתר Arcanum ארנולד דודל (1908-1843): משה או דרווין. במקור בגרמנית. תרגם להונגרית לאיוש טרצאי העיתון "וילאגושאג" (פירושו: האור - Világosság). עורך לאיוש טרצאי על בית הספר בבגטה. המנהל לאיוש טרצאי A Belügyminisztérium 1905. évi 103898. sz. rendelete. MNL-OL 30807. mikrofilm 785. kép 1. karton. Névváltoztatási kimutatások 1905. év 40. oldal 28. sor. Tolna Megyei Levéltári Füzetek 2. Szerk. Dobos Gyula. Szekszárd, 1991. 73. p.
איזון אבנים

איזון אבנים או עֲרִימַת אבנים הוא סגנון אמנות, תחביב, משחק ולעיתים צורה של ונדליזם, שבו סלעים מאוזנים באופן טבעי זה על גבי זה ללא שימוש בדבקים, חוטים, תומכים, טבעות או כל מתקן אחר שיעזור לשמור על איזון הבנייה. איזון אבנים נחשב לסגנון אמנות אקולוגית. אומנות איזון אבנים דורשת סבלנות, עדינות יציבות ושווי משקל. הקושי העיקרי באיזון האבנים הוא מציאת נקודות שיווי המשקל, אשר עלולות להיות חמקמקות. לכל סלע כמה חריצים שיכולים לשמש כנקודות מגע, וטכניקת האיזון דורשת לפחות 3 נקודות מגע. ערמת אבנים נבנית מזוויות שונות, כך שלצופה מן הצד, הצבת האבנים אחת על השנייה עלולה להיראות כבלתי אפשרית. איזון אבנים עשויה להידמות לבנייה בקוביות משחק או למשחק שבע אבנים. ישנם מספר סוגים עיקריים של פסלים אותם ניתן לבנות באיזון אבנים, בניהם סידור קווי, סידור באמצעות מרכז כובד, קשת קלאסית, קשת מאוזנת, ערימה קלאסית, ערימה מאוזנת וערימה כדורית. סידור קווי נקודת כובד קשת מאוזנת ערימה עם השנים קמו סדנאות טיפול פסיכותרפיות באמצעות שימוש באיזון באבנים. סדנאות אלה משלבות טיפול באמנות עם טבע-תרפיה ורפואה אלטרנטיבית. "הפרעה או איסוף של מאפייני טבע (צמחים, סלעים וכו') אסורים" בפארקים הלאומיים של ארצות הברית, מכיוון שפעולות אלו עלולות לפגוע בצומח ובחי התלויים בהם. חלק מהמבקרים באזורי טבע המעוניינים לחוות את הטבע במצבו הבלתי מופרע מתנגדים לנוהג זה, במיוחד כאשר הוא חודר למרחבים ציבוריים כגון פארקים לאומיים, יערות לאומיים ופארקים ממלכתיים. מספר פעילים פוליטיים טוענים כי ערימות סלעים שנוצרו בשטחים טבעיים יכולים להטעות מטיילים בדרכם, לחשוף את הקרקע לסחף ולפגוע אסתטית בנוף הטבעי. כמענה לביקורת זו, מובא כי ניתן לבצע איזון סלעים ללא שינויים בטבע. אמנית הסביבה לילה היגינגס טוענת שהוא תואם לאידיאל "לא משאירים עקבות" (אנ') אם נעשה שימוש בסלעים מבלי להשפיע על חיות הבר, והם מוחזרים מאוחר יותר למקומות המקוריים שלהם, וכמה סגנונות של איזון אבנים וסלעים הם קצרי מועד. לעיתים פסלי איזון אבנים נהרסים על ידי הרשויות מתוך חשש לשלום הציבור עקב סכנה אפשרית של קריסתם. אנדי גולדוורת'י, אמן איזון סלעים אמנות סביבתית אינוקשוק גל-עד ג'נגה (משחק שדורש מיומנות לאיזון גושי עץ) אמנות רחוב מדיה וקבצים בנושא איזון אבנים בוויקישיתוף בלתי אפשרי: האמן שמעמיד אבנים באיזון מושלם, באתר ‏מאקו‏, 10 בנובמבר 2014 מייקל גראב, Gravity Glue, ‏2014 (באנגלית) קטי קלהר, Why do people stack stones in the wild?, באתר נשיונל ג'יאוגרפיק, ‏2 בפברואר 2021 (באנגלית) Associated Press. "Rock 'Cairn' Vandalism Marks Petroglyph Park in New Mexico". AP. נבדק ב-12 ביולי 2021. {{cite news}}: (עזרה) אבן על אבן "Park Regulations – Canyonlands National Park (U.S. National Park Service)". nps.gov. נבדק ב-1 ביוני 2016. {{cite web}}: (עזרה) "Home – Leave No Trace". lnt.org. נבדק ב-1 ביוני 2016. {{cite web}}: (עזרה) Fessenden, Marissa (13 ביולי 2020). "Conservationists Want You to Stop Building Rock Piles". Smithsonian Magazine (באנגלית). נבדק ב-2020-06-14. {{cite web}}: (עזרה) Barkham, Patrick (2018-08-17). "Stone-stacking: cool for Instagram, cruel for the environment". The Guardian (באנגלית). נבדק ב-2020-06-14. Newman, Andy (3 ביולי 2008). "It's Not Easy Picking a Path to Enlightenment". הניו יורק טיימס. {{cite news}}: (עזרה) ארכיון לוס אנג'לס טיימס, The Vision Remains - Los Angeles Times, ‏9 בינואר 2000 (באנגלית)
תהילים ע"ו

תהילים ע"ו הוא המזמור ה-76 בספר תהילים ואחד משנים עשר המזמורים המיוחסים לאסף בן ברכיהו. מזמור ע"ו מורכב משלושה עשר פסוקים. ומחולק לשלושה חלקים: המזמור נפתח בשבח המשורר את אלוהים וגדולתו, במקום משכנו - אזור יהודה בכלל ובירושלים בפרט: "נוֹדָע בִּיהוּדָה אֱלֹהִים בְּיִשְׂרָאֵל גָּדוֹל שְׁמוֹ" (ב'), "וַיְהִי בְשָׁלֵם סוּכּוֹ וּמְעוֹנָתוֹ בְצִיּוֹן" (ג'). בזכות חוזקו הגדול של אלוהים שכינתו מצילה את ירושלים מכל האויבים הנלחמים עליה וכלי הנשק שלהם ישברו: "שָׁמָּה שִׁבַּר רִשְׁפֵי קָשֶׁת מָגֵן וְחֶרֶב וּמִלְחָמָה" (ד'). בחלקו השני של המזמור מתאר המשורר את כוחו האדיר של אלוהים: "נָאוֹר אַתָּה אַדִּיר מֵהַרְרֵי טָרֶף" (ה'), ובזכות זאת אויבי המשורר מפחדים ממלחמה: "אֶשְׁתּוֹלְלוּ אַבִּירֵי לֵב נָמוּ שְׁנָתָם וְלֹא מָצְאוּ כָל אַנְשֵׁי חַיִל יְדֵיהֶם" (ו'). המשורר מודה לאלוהים על עזרתו הצודקת במלחמות שעושה דין וצדק: "מִשָּׁמַיִם הִשְׁמַעְתָּ דִּין אֶרֶץ יָרְאָה וְשָׁקָטָה" (ט'). החלק האחרון של המזמור נפתח באמירה כי אותם האנשים שנלחמו באלוהים הם יודו לו בעל כרחם. המשורר מורה לשומעיו לנדור ולשלם לאלוהים על הצלתו: "נִדְרוּ וְשַׁלְּמוּ לַה' אֱלֹהֵיכֶם כׇּל סְבִיבָיו יֹבִילוּ שַׁי לַמּוֹרָא" (י"ב). המזמור נחתם באמירת המשורר כי בזכות אותם מעשי אלוהים תושפל גאות מלכי הארץ: "יִבְצֹר רוּחַ נְגִידִים נוֹרָא לְמַלְכֵי אָרֶץ" (י"ג). לדעת הגר"א ולמנהג הפרושים, מזמור זה הוא שיר של יום ביום טוב ראשון של סוכות. נוֹדָע בִּיהוּדָה - ניגון חבד"י שהולחן לכבוד יום הולדתו ה-75 של הרבי מליובאוויטש מדיה וקבצים בנושא תהילים ע"ו בוויקישיתוף תהילים ע"ו, באתר ויקיטקסט שיעור מפי הרב יהודה קרויזר באתר יוטיוב דברי הרד"ק מעשה רב, הלכות סוכה, סעיף רלד.
טנרק הקרום

טנרק הקרום (שם מדעי: Microgale mergulus) הוא מין של יונק ממשפחת הטנרקיים החי באי מדגסקר. טנרק זה דומה מאוד לחדף או לחולדה והוא בעל פרווה בצבע חום-אפור. טנרק זה פעיל לילה וחי בנחלים של מזרח מדגסקר. טנרק זה ניזון בעיקר מדגים, סרטנאים, חרקים כמו שעירי כנף, בריומאים ושפיריות. בעבר טנרק זה היה מין יחיד בסוג Limnogale אך הועבר לסוג Microgale עקב מחקרים מולקולריים. לא ידוע הרבה על טנרק זה אך החוקרים מעריכים שהוא נמצא בסכנת הכחדה עקב הרס בית הגידול שלו. מדיה וקבצים בנושא טנרק הקרום בוויקישיתוף טנרק הקרום, באתר ITIS (באנגלית) טנרק הקרום, באתר NCBI (באנגלית) טנרק הקרום, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) טנרק הקרום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) טנרק הקרום, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. טנרק הקרום באתר הרשימה האדומה של IUCN
מאפיית לנדנר

מאפיית לנדנר הייתה מאפייה משפחתית בירושלים, ואחת מהמאפיות הוותיקות בישראל. המאפייה שנוסדה בשנת 1893, נסגרה ב-2019 לאחר 126 שנות פעילות, עקב קריסת תנור האבן הייחודי עליו הייתה מבוססת המאפייה, שיצר נזק כלכלי בלתי הפיך. עיקר עיסוקה של המאפיה היה אפיית לחם וחלות לשבת באמצעות תנור לבנים אירופאי. בנוסף, נאפו במאפייה גם חלות ולחמים מיוחדים לאירועים כגון חתונות, פדיון הבן וכדומה. בימים קדומים, טרם היה נפוץ תנור אפיה ביתי, נהגו רבים מתושבי ירושלים לאפות ולחמם את מזונם בתנור המאפייה הגדול. המאפייה נוסדה בשנת 1893 בשכונת בית ישראל בירושלים בידי משה דב לנדנר, נצר לשושלת אופים ידועה מהעיירה צ'רנוביץ' שבאוקראינה. באמצע המאה ה-20 התקין בה בונה התנורים משה רוגובסקי תנור לבנים, חמישה מטרים אורכו וארבעה מטרים רוחבו, שנבנה במתכונת אירופאית טיפוסית. רצפת האבן של התנור ושיטת האפייה המיוחדת (לוע הבוער בתוכו אש מספר שעות לפני האפייה ואוצר בתוכו חום רב) הקנו ללחם של מאפיית לנדנר, ובעיקר לחלות השבת, מוניטין מקומי ובינלאומי. בנוסף לחלות השבת נאפו במאפייה גם חלות לפדיון הבן, חלות לכלה ולחתן ומגוון חלות מיוחדות לאירועים, לחגים ולמועדים יהודים. בימים בהם לרוב תושבי העיר לא היה עדיין תנור אפייה ביתי נהגו תושבי השכונה להכניס לתנור מיני מאפים ותבשילים ביתיים, והתנור הגדול שימש במשך למעלה ממאה שנים כמוקד של חיי קהילה ערים. לאחר פטירתו של המייסד, ירש בנו זלמן את המאפייה, ובהמשך ירש אותה מתי לנדנר, נכדו ויליד 1930. מתי המשיך את מסורת האפייה המשפחתית בעזרת צוות עובדים קטן. בשנותיו האחרונות, כשהגיל החל לתת את אותותיו באופה הקשיש, פעלה המאפייה רק לקראת סוף השבוע, ומבחר מיני המאפה הצטמצם לחלות בלבד. מתי לנדנר הלך לעולמו בדצמבר 2016. בניו של מתי, דובי ועודד, התעתדו תחילה לסגור את המאפייה אבל בסופו של דבר השאירו אותה פתוחה. עודד שעבר להשתקע בארצות הברית, התרחק מניהול המקום, ודובי, הבן הבכור ופנסיונר של משטרת ישראל, הופקד על המאפייה המשפחתית, והמתכונת של אפיית חלות רצופה, מבוקר רביעי ועד כניסת השבת, נשמרה. כמו גם המתכון המסורתי, שלדברי בעלי המקום מעולם לא נוספו לו משפרי אפייה או חומרים משמרים. בשנת 2019 קרס תנור האבן הייחודי שפעל במאפיה למעלה ממאה שנים. בעקבות קריסת התנור הידוע נתקלה המשפחה בהתלבטות האם לסגור את המאפיה או לנסות לתקן את התנור ולהמשיך להפעיל את המאפייה. התיקון היה יקר ובנוסף נדרש אף לשבור קירות בשטח המאפיה על מנת לתקנו, וכמעט לבנותו מחדש, והמאפייה שהצטמצמה לא מכרה מספיק חלות על מנת לכסות את העלויות לשיפוצה. לאחר דין ודברים בין בני המשפחה, התקבלה ההחלטה לסגור את המאפיה. בשנים שלאחר הסגירה הוצעו לבני המשפחה הצעות רבות בקשר למימוש השטח הנדל"ני, וביניהם הקמת מוזיאון ירושלמי אותנטי בשטח המאפיה. מדיה וקבצים בנושא מאפיית לנדנר בוויקישיתוף רונית ורד, מאפיית החלות הירושלמית "לנדנר" נסגרה לאחר 126 שנה, באתר הארץ, 10 ביוני 2019 סיפורה של מאפיית לנדנר בבית ישראל שבירושלים, סרטון בערוץ "mesaper", באתר יוטיוב (אורך: 2:50) חיים גולדברג, ‏אחרי 123 שנה: המאפייה הוותיקה במאה שערים נסגרה, באתר כיכר השבת, 9 ביוני 2019 כיכר השבת, ‏כך נראה התנור של 'מאפיית לנדנר' שקרס • תיעוד, באתר כיכר השבת, 30 ביוני 2019 טל נתנאל-נוריאל, הסיפור מאחורי סגירתה של לנדנר – המאפייה הכי ותיקה בירושלים, באתר SchokenGroup, ‏4 במאי 2019 רונית ורד, מאפיית החלות הירושלמית "לנדנר" נסגרה לאחר 126 שנה, באתר הארץ, 10 ביוני 2019
מים עמוקים (שיר של רביב כנר)

"מים עמוקים" הוא הסינגל הרביעי של הזמר הישראלי רביב כנר. את השיר הוציאה לאור חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק, ב-18 בינואר 2022, כסינגל הרביעי של אלבום הבכורה שלו "רסיסים". את מילות השיר חיברה צליל קליפי. "מים עמוקים" הוא שיר שמדבר על השקיעה במחשבות, על ההתעסקות במה קורה איתנו, ועל היכולת לעצור בזמן לפני שמגיעים עמוק מדי. מכונת להיטים: רביב כנר בסינגל חדש, פרוגי
פדרציית הרכב הרוסית

פדרציית הרכב הרוסית (ברוסית: Российская автомобильная федерация) היא התאחדות שבסיסה ברוסיה ונוסדה בשנת 1991. מטרתה העיקרית של הפדרציה היא לקדם את ענף הספורט המוטורי במדינה. פעילותהפדרציה כוללת איגוד הגופים הפועלים בתחום הספורט המוטורי ושילוב ספורטאים, מאמנים, מתנדבים וכו'. ב-11 בדצמבר 1992, כשנה לאחר התפרקות ברית המועצות, הכירה הועידה הכללית של הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA) בפדרציית הרכב הרוסית כגוף הרשמי שמייצג את כל פעילות הענף ברוסיה. ויקטור קירינוב מכהן כנשיא הפדרציה הרוסית מאז 2003. בשנת 2020 נבחר לתפקיד מחדש לתקופה של 4 שנים. בעקבות שימוש נרחב בחומרים אסורים מצד ספורטאים רוסים במהלך אולימפיאדת החורף בשנת 2004 הורחקה רוסיה מהשתתפות באליפויות עולם. בית הדין לבוררות בספורט קבע כי ההרחקה חלה גם על ענפי הספורט המוטורי. החל משנת 2021 מתחרים הספורטאים הרוסים כספורטאים עצמאיים תחת דגל הפדרציה. Mazepin set to race in F1 under neutral flag after CAS ruling, Autosport, 5 February 2021
דייוויד מרטין (עיתונאי)

דייוויד מרטין (באנגלית: David C. Martin; נולד ב-28 ביולי 1943) הוא כתב שטח, עיתונאי ועורך טלוויזיה אמריקאי. מרטין עובד בערוץ CBS News (אנ'), בתפקידו הנוכחי הוא כתב הביטחון הלאומי של הערוץ והוא מעביר את דיווחיו מהפנטגון. הוא משמש בתפקיד זה מ-1993. הוא מופיע בתוכניות דגל של הערוץ, כמו: 60 דקות וחדשות הערב (CBS Evening News). מדיה וקבצים בנושא דייוויד מרטין בוויקישיתוף דייוויד מרטין, ברשת החברתית Goodreads דייוויד מרטין, באתר CBS News ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.