laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טוטאל פילם

טוטאל פילם (באנגלית: Total Film) הוא מגזין קולנוע בריטי המתפרסם 13 פעמים בשנה (במהדורה חודשית בתוספת גיליון קיץ אחד נוסף מדי שנה מאז גיליון 91 שפורסם ב-2004, שיוצא בין גיליונות יולי לאוגוסט), בהוצאת Future Publishing. המגזין הושק בשנת 1997 ומציע חדשות, ביקורות ותכנים מיוחדים על קולנוע, DVD ובלו-ריי. טוטאל פילם זמין הן במהדורה מודפסת והן במהדורה לאייפד. בכל גיליון, מופיעים תכנים מגוונים העוסקים בתעשיית הקולנוע, כולל ראיונות עם שחקנים ובמאים, כתבות על הפקות חדשות, וביקורות סרטים. מדור קבוע במגזין הוא "ראיון טוטאל פילם", שהוא ראיון מעמיק עם שחקן או במאי, לצד סקירה של עבודותיהם. דיאלוג – מדור שבו הקוראים משתתפים באמצעות מכתבים, דוא"לים או משוב מהרשתות החברתיות. באז – מדור חדשות קולנוע המספק הצצות ראשונות לסרטים חדשים ועדכונים על תעשיית הקולנוע. אג'נדה – מדור הסוקר סרטים פחות מוכרים ומכוון לקהל צופי קולנוע המתעניין בתכנים לא מסחריים. מסך – מדור ביקורות סרטים, שבו נסקרים סרטים חדשים בכל חודש עם דירוגים וניתוחים. לאונג' – מדור העוסק בבידור ביתי, כולל ביקורות על DVD, Blu-ray, משחקים, פסקולים וספרים. טוטאל פילם הושק בשנת 1997 כמגזין קולנוע בריטי, במטרה לספק חדשות, ביקורות ותכנים מיוחדים על סרטים, DVD ו-Blu-ray. בשנת 2014, כחלק מאסטרטגיה של Future Publishing לאיחוד אתרי תוכן שונים, הודיעה החברה על מיזוג טוטאל פילם עם האתר GamesRadar+ יחד עם מגזינים נוספים כמו SFX ו-Edge. המיזוג הוביל ליצירת אתר משולב תחת GamesRadar+, שבו תוכן הקשור לסרטים, טלוויזיה ומדע בדיוני הועבר לערוץ ייעודי במסגרת האתר המחודש. מטרת המיזוג הייתה לשלב את כל התכנים הפופולריים ממגזינים אלה באתר אחד ולמשוך קהל רחב יותר. למרות השינוי במבנה האתר, לא נעשו שינויים במהדורות המודפסות או הדיגיטליות של טוטאל פילם או SFX, שעדיין ממשיכים להתפרסם באותה צורה. MCV Editors (2014-09-30). "Future's Total Film, SFX Online and GamesRadar to combine into one site". MCV (באנגלית). ISSN 1469-4832. נבדק ב-2024-09-12. {{cite news}}: |last= has generic name (עזרה)
י"ג באלול

י"ג באלול הוא היום השלושה עשר בחודש השנים עשר בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלושה עשר בחודש השישי למניין החודשים מניסן. י"ג באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". ה'תש"ח – שליח האו"ם, הרוזן פולקה ברנדוט, נרצח בירושלים על ידי חברי לח"י ה'תרנ"ז – חתונתם של רבי יוסף יצחק שניאורסון, האדמו"ר מלובביץ' ונחמה דינה שניאורסון ה'תשנ"ג – אושר הסכם אוסלו בממשלת רבין ה'תשס"ג – הפיגוע בקפה הלל במושבה הגרמנית בירושלים (7 נרצחים) ה'תרמ"ג – הרב מנחם זמבה, מאחרוני רבני פולין, נרצח בשואה (נרצח ה'תש"ג), ה'תש"ט – הרב שבתי סבתו, ראש ישיבת נתיבות יוסף שבמצפה יריחו ה'תש"ל – אראל סג"ל, עיתונאי ופובליציסט ישראלי ה'תשל"א – יובל סגל, שחקן, יוצר, קומיקאי ודוגמן ישראלי ה'תשמ"א – עמיחי שיקלי, חבר הכנסת והשר לתפוצות ושוויון חברתי ה'תש"ן – אורטל עמר, מנחת טלוויזיה וכתבת ישראלית ה'תש"ן - אלינה לוי, שחקנית, דוגמנית ומנחה ישראלית ה'תרל"ו – רבי יעקב ישראל טברסקי, אדמו"ר ומגיד מישרים, בנו השלישי של רבי מרדכי מצ'רנוביל, מכונה ה"צ'ארקאסער" על שם מושבו בעיר צ'רקס. (נולד בה'תקנ"ד) ה'תרנ"ב – רבי אברהם יששכר בער רבינוביץ, החסד לאברהם, האדמו"ר השני בחסידות ראדומסק. ה'תרס"ט – רבי יוסף חיים מבגדאד, מקובל, דרשן, מנהיג יהדות בגדאד ומגדולי הפוסקים של יהדות ארצות האסלאם. נודע בשם ספרו בן איש חי. (נולד בכ"ז באב ה'תקצ"ה) ה'תשס"ז – גד יעקבי, שר וחבר הכנסת מטעם המערך, שגריר ישראל באו"ם (נולד ה'תרצ"ה) י"ב באלול – י"ד באלול אלול
אנדראש גראף

ד"ר אנדראש גרף (בהונגרית: Gráf András;‏ בודפשט, 23 בספטמבר 1909 – מחנה הריכוז מאוטהאוזן, 20 במרץ 1945) היה פילולוג קלאסי יהודי-הונגרי, מורה להיסטוריה ולשפות לטינית ויוונית. הוא היה בסגל בית המדרש לרבנים בבודפשט. נספה בשואה. מחקריו, ספריו ופרסומיו הרבים יצאו לאור במשך כעשר שנים. אנדראש גרף נולד במשפחה יהודית כבנם של מיקשה גרף (1879–1945), וטרינר, יועץ ממשלתי ושל טרזיה רייטר (1878–1945). הוא השלים את לימודיו בין השנים 1929 לבין 1933 בפקולטה למדעי הרוח של אוניברסיטת פאזמאן פטר בבודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד). ב-1933 סיים את לימודי הדוקטורט שלו. לאחר מכן, התחיל ללמד בבית המדרש לרבנים בבודפשט. הוא לימד היסטוריה לטינית-יוונית ועבד כספרן של בית המדרש. בשנת 1936 קיבל מלגה בסך 1,000 פנגו מקרן Chariseion עבור מסע לימודי בן חודשיים ביוון. בשנת 1940 נלקח למחנות שרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). בשנה שלאחר מכן, כיוון שבשל יהדותו לא היה יכול למצוא עבודה על פי כישוריו, חבר הנאמנים של הגימנסיה היהודית של קלוז'-נאפוקה בחר בו כחבר סגל מן המניין. הוא והוריו נספה בשואה. אשתו הייתה מאריה בֵּקֵשִי, בתם של יוז'ף בקשי ושל מגדולה קלוצ'אן, איתה התחתן ב-6 באוגוסט 1939 בבודפשט, בפרנצווארוש. השפעות עתיקות בסיקור האתנוגרפי של הספרות הביזנטית הקדומה (בודפשט, 1933) קטלוג ספרייתו של גאורגיוס זאוויראס בבודפשט (בודפשט, 1935) הגאוגרפיה הפוליטית של פאנוניה (כתב העת האוניברסיטאי לפילולוגיה, 1936) Übersicht der antiken Geographie von Pannonien (בודפשט, 1936, Dissertations Pannonicae, I. 5.) היפוקרטס והאמזונות (כתב עת של אוניברסיטאי לפילולוגיה, 1942) Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי) Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János (פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I-XIX. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944, 1990–2002) Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש) Révai új lexikona VIII. (Gal–Gyi). Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 2001. ISBN 963-901-517-2 (הלקסיקון החדש של רוואי) אנדראש גראף באתר Arcanum אנדראש גראף באתר אוניברסיטת אטווש לוראנד ספריו באתר bookline ספריו באתר libri אחד מספריו בגרמנית באתר axiqart "Holocaust Survivors and Victims database". נבדק ב-2021-08-22. "Halotti bejegyzése a Budapest VIII. kerületi állami halotti akv. 107/1951. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-08-22. "Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 379/1906. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-08-22. Iskolai értesítők, Budapest – Budapesti országos rabbiképző-intézet, Budapest, 1941 "Házasságkötési bejegyzése a Budapest IX. kerületi polgári házassági akv. 726/1939. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-08-22. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אנדראש גראף".
י"ד באלול

י"ד באלול הוא היום הארבעה עשר בחודש השנים עשר בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הארבעה עשר בחודש השישי למניין החודשים מניסן. י"ד באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ד אלול היא לרוב פרשת כי תבא. אבל אם בר המצווה חל בשנה בה פסח, וממילא תשעה באב, הוא בשבת (שנים מקביעויות בשז, גכז, הכז), אז פרשת בר המצווה היא פרשת כי תצא. ה'רט"ז – מסתיימת הדפסתו של תנ"ך גוטנברג על ידי יוהאן גוטנברג ה'תש"א – החובה לשאת את הטלאי הצהוב מוטלת על כל היהודים שבשטחי הכיבוש הגרמני ה'תש"ד – אנה פרנק ומשפחתה מועלים על רכבת-המשלוח האחרונה מווסטרבורק לאושוויץ, ומגיעים למחנה ההשמדה כעבור 3 ימים ה'תשכ"ו – נחנך בניין הכנסת ה'תשמ"ד – הוקמה ההתנחלות עלי שבבנימין ה'תשס"ד – 16 הרוגים בפיגוע התאבדות משולב בשני אוטובוסים בבאר שבע ה'תקל"ז – נתן מאיר רוטשילד, בנקאי אנגלי ובן למשפחת רוטשילד (נפטר ב-ה'תקצ"ו) ה'תרי"ט – יהושע חנא רבניצקי, עיתונאי ומו"ל עברי ממוצא רוסי (נפטר ב-ה'תש"ד) ה'תרל"ה – הרב משולם ראטה, רב, דיין ופוסק הלכה, מחבר הספר "קול מבשר". ה'תרמ"ג – משה דוד קאסוטו, רב ופרופסור למקרא באוניברסיטה העברית. עסק בפרשנות המקרא, בביקורת נוסח המקרא ובאשורולוגיה (נפטר ב-ה'תשי"ב) ה'תרפ"ו – נסים אלוני, מחזאי, במאי, סופר ומתרגם ישראלי (נפטר ב-ה'תשנ"ח) ה'תרצ"ט – ג'ואל שומאכר, במאי קולנוע אמריקאי ה'תרי"ב – הרב ברוך מרדכי אטינגר, מגדולי חסידי חב"ד, רב העיר בוברויסק ה'תש"ג – יעקב גנס, יושב ראש היודנראט בגטו וילנה ה'תש"ם – יעקב דוד קמזון, משורר וסופר ישראלי י"ג באלול – ט"ו באלול אלול
ויליאם הילד

ויליאם הנרי הילד (באנגלית: William Henry Heald‏; 27 באוגוסט 1864 – 3 ביוני 1939) היה בנקאי, עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי מווילמינגטון, דלאוור. הוא היה חבר במפלגה הרפובליקנית, וכיהן שתי קדנציות כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מדלאוור. הילד נולד ב-27 באוגוסט 1864 בווילמינגטון, דלאוור. הוא סיים את לימודיו באוניברסיטת דלאוור ב-1883 ובמחלקה למשפטים של אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון בוושינגטון די. סי., ב-1888. הילד היה בוחן בנק לאומי במונטנה, איידהו, וושינגטון ואורגון מ-1888 עד 1892, אז התקבל ללשכת עורכי הדין בווילמינגטון ב-1897. הוא מונה למנהל הדואר של וילמינגטון מ-1901 עד 1905. הילד נבחר לבית הנבחרים של ארצות הברית ב-1908 וזכה שוב בבחירות ב-1910. במהלך הקדנציות הללו כיהן ברוב הרפובליקני בקונגרס ה-61 ובמיעוט בקונגרס ה-62. הוא לא ביקש להיבחר מחדש ב-1912 וכיהן בשתי קדנציות, מ-4 במרץ 1909 ועד 3 במרץ 1913, בתקופת ממשלו של נשיא ארצות הברית ויליאם ה. טאפט. לאחר מכן, חזר לעסוק בעריכת דין ועסק בבנקאות. הוא היה חבר במועצת הנאמנים של אוניברסיטת דלאוור מ-1915 עד 1939 והיה נשיא מועצת המנהלים מ-1936 ועד מותו. הלד מת ב-3 ביוני 1939 בווילמינגטון, דלאוור ונקבר שם בבית הקברות וילמינגטון וברנדיווין. מדיה וקבצים בנושא ויליאם הילד בוויקישיתוף ויליאם הילד, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית) ויליאם הילד, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
בית ספר דרדרים

בית ספר דרדרים היא קומדיית מצבים ישראלית המיוצרת על ידי הצמד הקומי עופר ומאור. לסדרה 2 עונות ו-20 פרקים. העלילה מתרכזת סביב הבית ספר הכי מוזר בארץ, "בית ספר דרדרים". בבית ספר יש מורים מוזרים (כגון מורה ששוכח דברים כל הזמן או מורה שחוזר על עצמו) ומנהל שקרן, ותלמידים מוזרים ומופרעים. ג'וי ונופר – פרודיה על נוי והדר. תאומות מוזרות ומצחיקות. לג'וי (בגילום עופר בן שבת) יש גשר איתו תמיד יורקת, ולנופר (בגילום מאור הרוש) יש בגדים ורודים ביחד עם ג'וי. ליעור ומיצי – חברים הכי טובים שצבעם האהוב הוא כחול. כמו כן, גם בגדיהם כחולים. ליעור ומיצי מאוד מוזרים ומצחיקים, לעיתים קרובות גם מופרעים. ליעור היה אמור להיקרא ליאור אך בגלל שגיאת כתיב בחדר הלידה קראו לו ליעור, ומיצי קרוי על שם החתולה של סבתא שלו. יואבי שנצור – ילד מוזר ומצחיק בגיל 13 שכל פעם אומר שהוא כבר גדול ותכף בן 14, למרות שכבר שנים הוא "נשאר באותו גיל". בעל שיניים בולטות, מה שהרבה צוחקים עליו ואומרים שהוא שפן. ליואבי יש אמא הנקראת בסדרה "האמא הנדחפת" אשר עושה לו בושות. יש עוד דמויות רבות של עופר ומאור, אך פה כתובים השלושה הראשיים. צוות בית הספר - צוות בית הספר דרדרים. בעלים יותר מ־15 מורים, ומנהל אחד. צוות מאוד מוזר, מופרע ומצחיק הכולל בין היתר מורה ששוכח דברים, מורה שחוזר על עצמו, מורה שמאמינה לכל דבר, מורה מלחיצה לתלמידים ועוד. בעונה השנייה מורה חדשה הגיעה לבית ספר (בגילום מאור הרוש) בשם "המורה זהירה" אשר מזהירה כל דבר. נויה - ילדה בכיתתם של ליעור ומיצי, אשר שניהם מתחרים על אהבתם אליה. יש עוד רבים דמויות נוספות אך כתוב פה את הראשיים. שיר הנושא של הסדרה עובד על ידי נועם הרטמן, ונקרא "בית ספר דרדרים". השיר הולחן ונכתב על ידי עופר ומאור. בנוסף, היה גם שיר שני שהיה כל סוף פרק, בעוד השיר הראשון היה בכל תחילת פרק. גם את השיר השני הלחינו וכתבו עופר ומאור.
ט"ו באלול

ט"ו באלול הוא היום החמישה עשר בחודש השנים עשר בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישה עשר בחודש השישי למניין החודשים מניסן. ט"ו באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז". על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ו אלול היא פרשת כי תבוא. ה'קנ"א – טבח ביהודי פלמה דה מיורקה ה'תרנ"ז – נוסדה ישיבת תומכי תמימים בלובביץ', האימפריה הרוסית, על ידי רבי שלום דובער שניאורסון במהלך חגיגות ה"שבע ברכות" של בנו יחידו רבי יוסף יצחק שניאורסון שהתחתן בי"ג אלול. הישיבה הייתה "אם ישיבות חב"ד" שאף נקראו באותו שם: ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש ה'תש"ז – הוועדה המיוחדת של האו"ם לענייני ארץ ישראל מפרסמת את תוכנית החלוקה ה'תשל"ח – נחתמים הסכמי קמפ דייוויד ה'תשמ"ג – הוקמה ההתנחלות מעלה חבר שבדרום הר חברון ה'תרע"ג – מירה לובה, סופרת ילדים יהודית-אוסטרית (נפטרה בה'תשנ"ה) ה'תרס"ו – שמעון אגרנט, שופט ונשיא בית המשפט העליון השלישי (נפטר בי"א באב ה'תשנ"ב) ה'תש"ג – רבי שמואל יעקב קאהן, אדמו"ר חסידות תולדות אברהם יצחק ה'תשי"ט – גלי בהרב מיארה, עורכת דין ישראלית המכהנת כיועצת המשפטית לממשלה ה'תשל"ג – מזור בהיינה, חבר הכנסת ה-17 מטעם מפלגת ש"ס ה'תקמ"ז – רבי יעקב קופיל חסיד, אבי שושלת קוסוב-ויז'ניץ ה'תרע"ה – רבי נחמן בטיטו, הראשון לציון, ממנהיגי הקהילה המערבית בירושלים ה'תרצ"ה – יצחק ליב גולדברג, נדבן ופעיל ציוני ליטאי, ממייסדי חברת הכשרת הישוב וגואל אדמות הר הצופים. (נולד בי"ב בשבט ה'תר"ך) ה'תש"א – הרב חנוך אייגש - רבה האחרון של וילנה י"ד באלול – ט"ז באלול אלול
Brat and It's Completely Different but Also Still Brat

Brat and It's Completely Different but Also Still Brat הוא אלבום הרמיקס הראשון של הזמרת-יוצרת הבריטית צ'ארלי XCX. האלבום יצא לאור ב-11 באוקטובר 2024, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק. האלבום מכיל רמיקסים ומשמש כאלבום כפול של הרצועות המקוריות. Brat and It's Completely Different but Also Still Brat הוכרז לאחר יציאת הרמיקס "Talk Talk" בהשתתפות טרוי סיון ב-12 בספטמבר 2024. עיתוי יציאת האלבום התרחש במקביל לצאת סיבוב ההופעות של צ'ארלי XCX ושל סיון הנקרא "Sweat tour. עטיפת האלבום פורסמה עם הכיתוב 'פרחחית וזה שונה לגמרי אבל גם עדיין פרחחית - יצא ב-11 באוקטובר' בכמה מחשבונות המדיה החברתית של צ'רלי XCX. פרסומים אלו כללו גם קישור להזמנה מוקדמת של האלבום באתרי סטרימינג שונים. האלבום נמכר גם במהדורת קלטת שמע כפולה וכתקליטור כפול. הערות דיסק 2 הוא מהדורת דלוקס של Brat and It's the Same But There's Three More Songs So It's Not. הרמיקס "Talk Talk" כולל שירה נוספת של דואה ליפה. מידע על האלבום Brat and It's Completely Different but Also Still Brat באתר MusicBrainz האלבום Brat and It's Completely Different but Also Still Brat באתר ספוטיפיי האלבום Brat and It's Completely Different but Also Still Brat באתר אפל מיוזיק Digiuni, Valentina (10 באוקטובר 2024). "Charli XCX è sempre più Brat: il nuovo album è un rave electropop". Vanity Fair (Italy) (באיטלקית). נבדק ב-11 באוקטובר 2024. {{cite journal}}: (עזרה) Bruno, Eleonora (13 בספטמבר 2024). "Charli xcx & Troye Sivan - Talk Talk featuring troye sivan (Radio Date: 12-09-2024)". EarOne (באיטלקית). נבדק ב-11 באוקטובר 2024. {{cite web}}: (עזרה) Brat and it’s completely different but also still brat by Charli xcx on Apple Music (באנגלית אמריקאית), 2024-10-11, נבדק ב-2024-09-12 Monroe, Jazz (2024-09-12). "Charli XCX Announces Full Brat Remix Album, Enlists Troye Sivan for New "Talk Talk"". Pitchfork (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-09-12. "SWEAT — Troye Sivan & Charli XCX". Sweat-tour.com (באנגלית). נבדק ב-2024-09-12. Dunworth, Liberty (2024-09-12). "Charli XCX announces "'Brat' and it's completely different but also still 'Brat'"". NME (באנגלית בריטית). נבדק ב-2024-09-12. "charli xcx | official store". charli xcx (באנגלית). נבדק ב-2024-09-12.
אילן מנוליס

אילן מנוליס (נולד ב-16 בספטמבר 1949) הוא אסטרונום ישראלי המתמחה בחקר האסטרואידים ובפרט אלו הנעים בקרבתו של כדור הארץ ומסלולם חוצה את מסלולו - גופים אלה נקראים עצמים קרובי ארץ. מרבית פעילותו הוקדשה לקידום הידע האסטרונומי בישראל ובפרט אודות אסטרואידים ושביטים. מאז שנת 1995 שם דגש מיוחד על הסברת הסכנה הנשקפת לביוספרה של כדור-הארץ כתוצאה מהתנגשות עם גופים אלו. מנוליס, מנהל בחברות היי-טק בעברו, משמש כיום כמנהלו של מצפה הכוכבים של מכון ויצמן למדע, מצפה אותו הקים במהלך שנת 2010. במצפה מותקן טלסקופ רובוטי המתקדם בישראל, בקוטר 41 סנטימטרים. קודם לכן שימש שלוש שנים מנהל מצפה הכוכבים של הטכנודע בגבעת אולגה. בשנת 2004 מנוליס היה אחראי להקמתו של טלסקופ במפתח 46 ס"מ במצפה הכוכבים "וייז" במצפה רמון, טלסקופ זה משמש את תוכנית מגיני ארץ בישראל שמרכזה באוניברסיטת תל אביב. בשנים 1984 עד 1987 שימש כיו"ר האגודה הישראלית לאסטרונומיה וניהל את מצפה הכוכבים בגבעתיים. לאחר פרישתו מתפקיד יו"ר האגודה לאסטרונומיה החל לשמש כראש החטיבה למחקר גופים קטנים במערכת השמש במסגרתה. . מנוליס הוא הישראלי הראשון שאסטרואיד נקרא על שמו. האסטרואיד (13615) מנוליס, שנתגלה על ידי האסטרונומים דייוויד לוי וד"ר קרולין שומייקר בשנת 1994, נקרא על שמו. האסטרואיד נמצא בחגורת האסטרואידים, בין המסלולים של כוכבי הלכת מאדים וצדק. אתר הבית (Web Page) של אילן מנוליס קריאת האסטרואיד על שמו של מנוליס, באתר הידען הישראלי הרצאה מוקלטת בנושא השפעות אסטרונומיות על אקלים כדור הארץ, במסגרת המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת תל אביב מאמר על ההתקנה והיכולות של הטלסקופ בקוטר 46 ס"מ במצפה הכוכבים על שם וייז
גדודי אל-נאצר צלאח א-דין

גדודי אל-נאצר צלאח א-דין (בערבית: ألوية الناصر صلاح الدين, תעתיק מדויק: אֲבּוּיָה אֶלְנַאצֶר צַלַאח אָלָדִין) הוא הזרוע הצבאית של ארגון הטרור ועדות ההתנגדות העממית, הפועל ברצועת עזה. הארגון נחשב לארגון הטרור השלישי בגודלו ברצועת עזה, והוא מונה לפי ההערכות כ-5,000 פעילים וכמה מאות כטב"מים ורקטות. הארגון אחראי על פיגועי טרור רבים, הידועים שבהם חטיפת גלעד שליט, רצח אליהו אשרי ורצח טלי חטואל ובנותיה הארגון נלחם כנגד ישראל ביחד עם ארגוני הטרור ברצועה במבצע עופרת יצוקה. בקיץ 2014 במהלך מבצע צוק איתן נטל אחריות הארגון על ירי 5 רקטות קסאמים על העיר שדרות ו-5 קסאמים על קיבוץ יד מרדכי. עוד במהלך המבצע לחם הארגון לצד החמאס כנגד כוחות צה"ל בשכונת א-תופאח בעיר עזה ונטל אחריות על ירי 2 רקטות יאסין 107 על הכוחות. במהלך העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה, במהלך הסלמת נובמבר 2018 לקח אחריות הארגון על ירי רקטות לשדרות בתגובה לחיסול פעיל בארגון. במהלך דצמבר 2023 הודיע הארגון כי הוא נלחם כנגד צה"ל בלחימה בח'אן יונס במלחמת חרבות ברזל. הכירו את האויב: מפת ארגוני הטרור המלאה ברצועת עזה, באתר מעריב אונליין, 9 ביולי 2024 Qassam brigades claim rocket, mortar fire at southern Israel | Maan News Agency, web.archive.org, ‏19 בדצמבר 2014 "Israel-Gaza violence erupts after covert op killings" (באנגלית). 2018-11-12. נבדק ב-2024-09-12. Institute for the Study of War, Institute for the Study of War (באנגלית)
דובאי (כדורסל)

מועדון כדורסל דובאי (בערבית: دبي لكرة السلة, תעתיק מדויק: דבי לקרה אלסלה; באנגלית: Dubai Basketball Club) היא קבוצת כדורסל אמירותית מדובאי המשחקת בליגה האדריאטית. שמועות על הצטרפות של קבוצה מדובאי ליורוליג החלו כבר ב-2022, וב-19 במרץ 2024 הכריזה הליגה האדריאטית שהקבוצה תוקם ותצטרף לליגה לשלוש שנים, החל מעונת 2024/2025. לפי הדיווחים קבוצות הליגה מקבלות 2.5 מיליון אירו מדי שנה מדובאי, שגם משלמת את כל הוצאות הנסיעה. ב-20 ביוני 2024 מונה יוריצה גולמאץ למאמן הקבוצה, וב-12 ביולי הפך נייט מייסון לשחקן הראשון שחותם בקבוצה. הקבוצה תשחק בקוקה קולה ארנה בעל 17,000 המקומות בעיר. סגל הקבוצה לעונתה הראשונה כלל בין היתר את קלמן פרפליץ', ששימש כקפטן, ג'אקורי ויליאמס, לאון רדושביץ' ודאוויס ברטאנס. ב-22 בספטמבר 2024 ערכה הקבוצה את משחקה הרשמי הראשון אי פעם וגברה 86–84 על הכוכב האדום בלגרד. אתר האינטרנט הרשמי של דובאי (באנגלית) דובאי, ברשת החברתית פייסבוק דובאי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דובאי, ברשת החברתית אינסטגרם טל וולק, ‏הדרך אל העושר: הכדורסל האירופי מחפש את הכסף הגדול באיחוד האמירויות, באתר גלובס, 22 באוקטובר 2022 Conclusions of the ABA League j.t.d. Assembly session in Zagreb, הליגה האדריאטית, ‏19 במרץ 2024 Dubai and ABA League's financial details revealed, Basketnews, ‏19 במרץ 2024 עוזב את ה-NBA: ניליקינה חתם בפרטיזן, באתר ערוץ הספורט, 20 ביוני 2024 Dubai make their first summer signing as they ink a 2-year contract with Nate Mason, הליגה האדריאטית, ‏12 ביולי 2024 BC Dubai announce Coca-Cola Arena as official home venue, Basketnews, ‏9 ביולי 2024 הצהרת כוונות: דייויס ברטאנס הוצג בדובאי, באתר ערוץ הספורט, 10 בספטמבר 2024 דובאי גברה על הכוכב האדום בבכורה היסטורית, באתר ONE‏, 22 בספטמבר 2024
היירם ברטון

היירם רודני ברטון (באנגלית: Hiram Rodney Burton‏; 13 בנובמבר 1841 – 17 ביוני 1927) היה רופא ופוליטיקאי אמריקאי מלואיס, דלאוור. ברטון, חבר במפלגה הרפובליקנית, כיהן שתי קדנציות כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מדלאוור בין השנים 1905 ל-1909. ברטון נולד ב-13 בנובמבר 1841 בלואיס, דלאוור. אמו הייתה רות האן רודני. הוא למד באקדמיית סנט פיטר בלואיס, לימד במשך שנתיים בבתי הספר במחוז סאסקס, ועסק בעסקי המוצרים היבשים בוושינגטון הבירה, מ-1862 עד 1865. ברטון סיים את לימודיו במחלקה הרפואית של אוניברסיטת פנסילבניה בפילדלפיה בשנת 1868 ועסק ברפואה בפרנקפורד, דלאוור, מ-1868 עד 1872, אז חזר ללואיס. מ-1877 עד 1888, ברטון היה סגן גבאי המכס של נמל לואיס והיה עוזר מנתח בפועל בשירות בית החולים של הצי מ-1890 עד 1893. הוא התמודד ללא הצלחה לסנאט של המדינה ב-1898 ושימש כציר בוועידה הלאומית הרפובליקנית ב-1896, 1900 ו-1908. ברטון נבחר לבית הנבחרים של ארצות הברית ב-1904 ונבחר מחדש ב-1906. במהלך הקדנציות הללו, הוא כיהן ברוב הרפובליקני בקונגרסים ה-59 וה-60, במהלך ממשלו של הנשיא תאודור רוזוולט. הוא ביקש להיבחר מחדש ב-1908 אך איבד את מועמדות מפלגתו לעורך הדין ויליאם ה. הילד, שהמשיך לזכות בבחירות הכלליות וכיהן בקונגרס. ברטון כיהן שתי קדנציות, מ-4 במרץ 1905 ועד 3 במרץ 1909. לאחר שעזב את תפקידו, הוא חידש את העיסוק ברפואה בלואיס. ברטון מת ב-17 ביוני 1927 בלואיס, דלאוור ונקבר בחצר הכנסייה האפיסקופלית של סנט פול בג'ורג'טאון, דלאוור. ביתו בלואיס נמצא בבעלות ה-Lewes Historical Society ופתוח לציבור. מדיה וקבצים בנושא היירם ברטון בוויקישיתוף היירם ברטון, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית) היירם ברטון, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
מיקי פלד

מיקי פלד הוא עיתונאי, כלכלן וחוקר מדיניות ישראלי. שימש כתב כלכלי במשך עשור בעיתון כלכליסט, בין השנים 2007–2017. בשנת 2006 השלים לימודי תואר ראשון בכלכלה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2012 השלים תואר שני בתחום הסוציולוגיה והפילוסופיה של הכלכלה באוניברסיטת תל אביב, ובשנת 2021 השלים דוקטורט בהיסטוריה של הכלכלה באוניברסיטת תל אביב. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בניתוח קבלת החלטות בבנקים מרכזיים בעולם בהיבטים של מדיניות מוניטרית. ככתב, סיקר סוגיות בתחום העבודה, הרווחה, הבריאות והמקרו-כלכלה. בשנת 2012, היה חלק מקבוצת העיתונאים אשר יזמה את הקמת ארגון העיתונאים החל מיוני 2021 משמש עמית מחקר בקרן ברל כצנלסון. שימש כמנהל האקדמי של התוכנית לכלכלנים חברתיים מבית המכללה החברתית-כלכלית, קרן ברל כצנלסון, היחידה למעורבות חברתית באוניברסיטת תל אביב, קרן פרידריך אברט, ומכון ון-ליר בירושלים. וכן ייעץ לארגונים שונים בחברה האזרחית בניתוח מדיניות כלכלית. מיקי פלד, גירעון דמוקרטי: מדוע מונופול האוצר על גיבוש התקציב משמר מדיניות צנע - ואיך לשנות זאת, הוצאת קרן ברל כצנלסון, אפריל 2022 מיקי פלד, ברשת החברתית פייסבוק מיקי פלד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מיקי פלד, ברשת החברתית LinkedIn מאמרים של מיקי פלד במגזין תלם - במה לשיחה פוליטית אחרת, מבית קרן ברל כצנלסון. ד"ר מיקי פלד ואביעד הומינר-רוזנבלום, תפקיד הממשלה בתקופת אינפלציה, קרן ברל כצנלסון, 22 באוגוסט 2022 דף המשתמש של פלד ברשת החברתית לינקדאין צוות קרן ברל כצנלסון דני ואזנה, אויבים מבית, באתר העין השביעית, 7 בדצמבר 2017 התכנית לכלכלנים חברתיים, זרקור על שישה פרויקטים בולטים 2014 - 2017
בית אסתר אדלר

בית אסתר אדלר הוא בית מסחר ומגורים, ברחוב שדרות הנשיא בחיפה. הבניין שנחשב עם הקמתו לאחד הבתים המודרניים הראשונים של הרחוב, נמצא בצומת שדרות הנשיא/ברנדיס. הבניין תוכנן עבור הגב' אדלר על ידי האדריכלים לסקר ומאירשטיין, אשר בחרו לעצב בניין פרקטי וחדיש לתקופה, היוצא מסגנון בינוי השכונה הקיימת של מבנים בגמר אבן ובעיצוב שמרני יחסית. אישור הבניה ניתן באביב 1937. הבניין בן ארבעה מפלסים, כאשר שניים מהם מהווים את שטחו העיקרי: קומת הקרקע במפלס הרחוב המשמשת למסחר ובעורפה שתי דירות קטנות. מעליה בקומה הראשונה תוכננו שתי דירות מגורים נוספות, גדולות יותר. קומת הגג משמשת כמפלס שלישי ועליה בנוי שטח מגורים קטן שנמצא במרכז החזית המערבית. הוא כולל חדר שינה וחדר רחצה (מעין דירת סטודיו?) על פני כ־28 מ"ר. שטח זה מהווה פחות מ־20% משטח הגג, כאשר שאר הגג משמש מרפסת ענקית ופתוחה המשקיפה לכל כיוון. חללי שירות וגראז' כפול, נמצאים במפלס התחתון שמרביתו תחת פני שדרות הנשיא (אז "הצנובר") בצד רחוב ברנדיס, היורד בשיפוע לעבר רחוב התשבי. מתאר מרפסות הקומה הראשונה ומעקה הגג הבנוי שמעל "רץ" לאורך חזיתותיה ועוטף אותן תוך הפסקות אנכיות בצידי הבניין (מרפסות סרט, כולל רדיוס הפינות החיצוני) ובכך חורגת הקומה הראשונה בממדיה מקומת הקרקע וכביכול 'נחה' עליה כמעין מכסה, דבר הניכר במיוחד למתבונן מן הרחוב הראשי. גימור הטיח החלק של המבנה המאפיין את הסגנון הבינלאומי ופרטי הבניה שלו, היוו ציון דרך בתהליך אימוץ סגנון זה בבינוי הסביבה. בבניין החדש נהנו הדיירים מסביבה שקטה וירוקה, תשתיות של מים זורמים וחיבור לחשמל ולטלפון, נוף גנים וחורשות אורנים בין מגרשי הבניה הדלילה עדיין. מקומת הגג ניתן היה להשקיף אל הים. עם הקמת הבניין נפתחה בו מכבסה שפעלה מספר עשורים ("מכבסת שושנה", מודעות נמצאו באוסף העיתונות של הספרייה הלאומית), חנות לתיקון רדיו "הוף" שאחר כך הפכה לחנות תיקון מוצרי חשמל (נסגרה בשנות ה-90 של המאה ה-20), וחנות בגדים שפעלה במקום עשרות שנים. בשנות ה-2000 נפתחו בחנות השמאלית מספר בתי קפה, ונכון לשנת 2024 פועל במקום בר יין. מול בית אדלר מעבר לכביש היה קיים בית פארח סאלטי בשדרות הנשיא 99, שותף ממקימי מפעל הטבק Karaman, Dick & Salty בחיפה, שותפות שמאוחר יותר הפכה לחברת דובק. הבית נהרס ב־2015 ותחתיו הוקם פרויקט יוקרה בתכנון משרד האדריכלים רז. במספר 102 בית מושויוף, שגם הוא הוקם בשנות ה-30. במספר 103 בית היינריצי, בית טמפלרי מהמאה ה-19 העומד נטוש היום. במהלך עבודות הגמר של בית אדלר, החלה הקמת בית דירות נוסף בסגנון באוהאוס ברחוב ברנדיס 3, מטרים ספורים במורד הרחוב (עדיין קיים). הבניין גדול ופשטני יותר, ודמה לבתי דירות רבים שהחלו להיבנות בשכונת הדר ונווה שאנן באותה תקופה. המבנה משמש עדיין למגורים ולמסחר ושמור ברובו במצבו המקורי, כולל דלתות המוסך עשויות העץ - אם כי בחלק משטח קומות המגורים ישנם משרדים. בשלב מסוים בחיי המבנה הוא שופץ והוספה סגירת זכוכית למרפסות עם פרופילים אופקיים. זו נעשתה (יש לציין, שלא כנהוג) תוך כיבוד אופי הבניין עם חלונות ופסים קמורים העוקבים אחרי רדיוס המרפסות בפינותיהן, וממשיכים באחידות בפסים האופקיים. ניכר שבוצעה תוספת מסוימת לשטח הבנוי בקומת הגג, בהתאמה לשאר הבניה. סקרי שימור מבנים ואתרים, עירית חיפה (סקר כרמל צפוני, עמ' 120).