אברהם ברלינר

אברהם (אדולף) בֶּרְלִינֶר (י"ג באייר ה'תקצ"ג, 2 במאי 1833 - ז' באייר ה'תרע"ה, 21 באפריל 1915) היה תאולוג והיסטוריון יהודי גרמני - פולני. נולד לצבי הירש באוברזיצקו (אנ') שבדוכסות הגדולה של פוזן, פרוסיה (כיום פולין). למד אצל אביו ורבנים נוספים ואחר כך באוניברסיטת לייפציג בה קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה. היה נכד ר' מרדכי מוכיח מאייזנשטט. בתחילת דרכו היה מורה בארנסוולד (אנ') (גם היא כיום בפולין), ב"חברת ש"ס". ב-1867 הוציא את מהדורתו לפירוש רש"י לתורה, עבודה שהקנתה לו שם ברחבי אירופה. ב-1873 הוזמן בידי רבי עזריאל הילדסהיימר לכהן כמורה להיסטוריה של עם ישראל בבית המדרש לרבנים בברלין. ברלינר ערך מספר כתבי עת, בין השנים 1875–1877 ערך את המגזין להיסטוריה וספרות יהודית ("Magazin für Jüdische Geschichte und Literatur"); ובמקביל, החל משנת 1876 הוציא לאור בשיתוף עם רבי דוד צבי הופמן את המגזין למדעי היהדות ("Magazin für die Wissenschaft des Judenthums"). בתקופה זו ערך גם את כתב העת "אוצר טוב" שעסק בעיקר בפרסום כתבי יד עבריים. בשנת 1885 התמנה לראשות חברת מקיצי נרדמים שחידשה אז את פעילותה. בסך הכל הוציא ברלינר בשנות פעילותו 37 ספרים, ערך או הקדים מבוא ל-9 ספרי אחרים, ופרסם עשרות רבות של מאמרים בכתבי עת. תלמידיו אהרן פריימן ומאיר הילדסהיימר פרסמו ביבליוגרפיה של כתביו בספר היובל "ברכת אברהם" שיצא לאור בשנת 1903 לרגל יום הולדתו ה-70. רש"י על התורה עם פירוש זכור לאברהם, ברלין תרכ"ז רש"י על התורה עם פירוש זכור לאברהם, מהדורה שנייה: פרנקפורט תרס"ה פליטת סופרים, מיינץ תרל"ב לוחות אבנים, פרנקפורט תרמ"א חיי היהודים באשכנז בימי הביניים, ורשה תר"ס והמה בכתובים (העתקות מכתבי יד של משפחת יולס), ברלין תרס"ט Raschi, Commentar zum Pentateuch, 1866 Aus dem Inneren Leben der Deutschen Juden im Mittelalter, 1871; 2d ed., 1900 Pleṭat Soferim: Beiträge zur Jüdischen Schriftauslegung im Mittelalter, 1872 Yesod 'Olam, das Aelteste Bekannte Dramatische Gedicht in Hebr. Sprache, von Mose Sacut, 1874 Die Massorah zum Targum Onkelos, 1875, 1877 Migdal Ḥananel, Ueber Leben und Schriften R. Chananel's in Kairuan, 1876 Ein Gang Durch die Bibliotheken Italiens, 1877 Rabbi Jesaja Berlin: Eine Biographische Skizze, 1879 Beiträge zur Hebräischen Grammatik im Talmud und Midrasch, 1879 Hebräische Grabschriften in Italien, 1881 Persönliche Beziehungen Zwischen Juden und Christen im Mittelalter, 1882 Beiträge zur Geographie und Ethnographie Babyloniens im Talmud und Midrasch, 1884 Targum Onkelos (now the standard edition), 1884 Aus den Letzten Tagen des Römischen Ghetto, 1886 Censur und Confiscation Hebräischer Bücher im Kirchenstaate, 1891 Geschichte der Juden in Rom, von der Aeltesten Zeit bis zur Gegenwart (2050 Jahre), 3 vols., 1893 Ueber den Einfluss des Ersten Hebräischen Buchdrucks auf den Cultus und die Cultur der Juden, 1896 Aus Meiner Bibliothek, Ein Beitrag zur Bibliographie und Typographie, 1898. משה ריינס, רבי אברהם ברלינער, בתוך: דור וחכמיו: לחקר תולדות ספרות ישראל וגדולי סופריה בדור הזה. חלק א. קראקא, תר"ן. עמ' 50–58. אברהם מאיר הברמן (עורך), כתבים נבחרים / אברהם ברלינר, שני כרכים, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תש"ה-תש"ט. מדיה וקבצים בנושא אברהם ברלינר בוויקישיתוף כתבי אברהם ברלינר בפרויקט בן-יהודה איזידור זינגר, וגוטהרד דייטש, ‏"ברלינר, אברהם אדולף", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) "בֶּרְלִינֶר, אברהם (אדאלף)", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק ג, עמוד 213, באתר היברובוקס פרופ' אברהם (אדולף) ברלינר ז"ל, הצפירה, 14 במאי 1915 שמואל אברהם פוזננסקי, עבודתו המדעית של פרופ' אברהם ברלינר ז"ל - פרק א', הצפירה, 23 ביוני 1915; שמואל אברהם פוזננסקי, עבודתו המדעית של פרופ' אברהם ברלינר ז"ל - פרק ב', הצפירה, 8 ביולי 1915; שמואל אברהם פוזננסקי, עבודתו המדעית של פרופ' אברהם ברלינר ז"ל - פרק ה', הצפירה, 2 בינואר 1916 אברהם ברלינר (1833-1915), דף שער בספרייה הלאומית ארכיון אברהם ברלינר, בספרייה הלאומית אברהם ברלינר, בלקסיקון הספרות העברית החדשה יקותיאל יהודה גרינוולד, קורות התורה והאמונה בהונגריא, עמ' 15.