laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פרארי F8 טריבוטו

פרארי F8 טריבוטו (באנגלית: Ferrari F8 Tributo) היא מכונית-על במרכב קופה, בעלת שני מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי פרארי משנת 2019. היא הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה במרץ 2019, והגיעה לישראל ביולי 2020. היא מחליפה את הפרארי 488 GTB. העיצוב החיצוני מעוצב בהשראת ה-488 GTB הקודמת והפרארי 488 פיסטה, העיצוב החדש אפשר לפרארי להגדיל את כוח ההצמדה ב-15% ולשפר את היעילות האווירודינמית ב-10% לעומת ה-488 GTB. העיצוב הפנימי מעוצב בהשראת שאר דגמי פרארי וכולל מושבי מרוץ קלים העשויים מבד. ה-F8 טריבוטו כוללת מנוע בנזין V8 צילנדרים בנפח 3.9 ליטר טווין-טורבו המספק 711 כ"ס ב-8,000 סל"ד ומומנט מרבי של 78.5 קג"מ ב-3,250 סל"ד. תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים. התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש אורכת 2.9 שניות והמהירות המרבית עומדת על 340 קמ"ש (211 מייל לשעה). ה-F8 ספיידר היא גרסת הגג הנפתח שהחשפה ב-9 בספטמבר 2019. פתיחת או סגירת הגג אורכת 14 שניות וניתן לבצע זאת תוך כדי נסיעה, במהירות של עד 45 קמ"ש. משקלה עומד על 1,400 ק"ג. היא כוללת את אותו מנוע כמו הגרסה הבסיסית. מבט קדמי מבט אחורי פנים גרסת הגג הנפתח (ספיידר) מדיה וקבצים בנושא פרארי F8 טריבוטו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פרארי F8 טריבוטו (באיטלקית) פרארי F8 טריבוטו, סרטון באתר יוטיוב פרארי מציגה: F8 טריבוטו - מחליפה לפרארי 488GTB, באתר קארטיוב, ‏28 בפברואר 2019 פרארי F8 טריבוטו בישראל החל מ-2,040,000 שקל, באתר קארטיוב, ‏2 ביולי 2020 מנוע הטריבוטו, באתר carfolio ביצועי הטריבוטו, באתר carfolio פרארי F8 ספיידר החדשה נחשפת, באתר קארטיוב, ‏9 בספטמבר 2019 ממדים ומשקל ל-F8 ספיידר, באתר carfolio
אפפונו מים

אֲפָפוּנוּ מַיִם עַד נֶפֶשׁ הוא פיוט מסוג סליחה שנתחבר על ידי הפייטן האיטלקי הפורה אמיתי בן שפטיה, שכיהן כרב וראש ישיבה במאה ה-9 ופיוטיו הרבים היו לאבני היסוד של הסידור ומחזור התפילה היהודי. הפיוט מיועד לתעניות בה"ב, ונאמר כיום בקהילות ישראל בסליחות לשני בתרא (היום האחרון בסדרת בה"ב). הפיוט עוסק בקושי הגלות, ומביע תקווה שבזכות צום בה"ב ימחל אלוהים לחטאי עמו. הפיוט מתאר את קשיי הגלות, המכבידים עלינו עד כי ”לֹא עָצַרְנוּ כֹּחַ” לעמוד כנגדם; לכן ”טִכַּסְנוּ עֵצָה מָה לַעֲשׂוֹת”, אך מכיוון ש”יוֹעֵץ בְּקִרְבֵּנוּ אָיִן” פנינו ונאחזנו ב”מַסּוֹרֶת בְּיָדֵינוּ מֵאֲבוֹתֵינוּ, נְאָקָה תְּשׁוּבָה וּצְדָקָה סוֹתְרוֹת רֹעַ גְּזֵרוֹת” (לפי תלמוד ירושלמי, מסכת תענית, פרק ב', הלכה א', "א"ר לעזר, שלשה דברים מבטלין את הגזירה קשה, ואלו הן: תפלה וצדקה ותשובה"). לפיכך קבענו את צומות בה"ב כדי שירחם עלינו ה', והפייטן מסיים בבקשה: ”שַׁדַּי, עָשִׂינוּ אֶת שֶׁלָּנוּ - תַּקִּיף, עֲשֵׂה אֶת שֶׁלָּךְ”, וסלח לנו והצילנו מכל רע. הפיוט עשוי שורות שורות, והאותיות הראשונות בכל שורה בפיוט יוצרות אקרוסטיכון אלפביתי, שבסופו חתימת שם המחבר: אֲמִתַּי. בניגוד לפיוטים אחרים של אמיתי בן שפטיה, בפיוט זה אין חריזה כלל, ובכך הוא דומה לפיוטים קדומים. שפתו פשוטה ובהירה. ניכרת בו קרבה מסוימת לפיוט הקדום אנשי אמונה אבדו. עיקרו של הפיוט עוסק בצום בה"ב, ועל כן כתבו הפוסקים שבמקרה שאין בציבור המתפללים לפחות עשרה אנשים המתענים, אזי ”הסליחה של 'אפפונו מים' וכו' בודאי אין נכון לאומרה”. לפי מנהג אחר נהוג לומר אותו בכל מקרה, אלא שאת המילים העוסקות בצום יש להחליף במילים העוסקות בתפילה, ולומר "תפילת שני וחמישי ושני" במקום "צום שני וחמישי ושני". נוסח אחר: דֵּיעַ. נוסח אחר: גְּזֵרוֹת. משנה ברורה, סימן תצ"ב, סעיף קטן ה'. הרב יחיאל מיכל טוקצ'ינסקי, לוח לארץ ישראל.
Voorgoed voorbij

"Voorgoed voorbij" (בעברית: "עבר-חלף לתמיד") הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת ההולנדית, קורי ברוקן. השיר ייצג את הולנד בהופעתה השנייה באירוויזיון 1956. השיר נכתב והולחן על ידי ג'ל דה פריס, ונוצח על ידי, פרננדו פאגי. השיר הושר שמיני בסדר ההופעות, לפני שווייץ ואחרי איטליה. בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת ברוקן ששרה לאהובה לשעבר, ושואלת אותו מדוע היחסים ביניהם נגמרו לעד. ברוקן מסבירה לו כי חשיבותה של מערכת היחסים ביניהם הייתה עמוקה בעיני ברוקן. ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי ברוקן בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום השישי עם שתי נקודות. השיר השני של הולנד בתחרות, "De vogels van Holland", בוצע על ידי יטי פרל. סרטון השיר "Voorgoed voorbij" באתר יוטיוב Eurovision Song Contest 1956 Voorgoed voorbij lyrics Eurovision Song Contest in 1956
בזיליקת קונסטנטינוס

בזיליקת קונסטנטינוס או בזיליקת מקסנטיוס וקונסטנטינוס היא המבנה הגדול ביותר שנבנה בפורום שברומא העתיקה. המבנה ניצב בצידו הצפון מזרחי של הפורום. הקמת המבנה החלה בשנת 308 בתקופת שלטונו של הקיסר מקסנטיוס, ונועדה לבטא את חידוש תפארתה של העיר רומא ואת חידוש מעמדה המרכזי באימפריה תחת שלטונו של מקסנטיוס. אלא שמקסנטיוס, שנהרג בקרב על גשר מילביוס בשנת 312 בידי קונסטנטינוס, לא זכה לסיים את בנייתה, והיה זה קונסטנטינוס שסיים את הקמת המבנה בשנת 312, תוך הכנסת שינויים משמעותיים בתפקודו, בעיטוריו ובכניסות המובילות אליו. הבזיליקה בתכנונה המקורי אינה נושאת קווי דמיון רבים לבזיליקות שנבנו לפניה בעיר רומא, ואינה עומדת בסטנדרטים הקלסיים לעיצוב בזיליקה כפי שנוסחו על ידי האדריכל הרומי בן המאה הראשונה לפנה"ס ויטרוביוס. נראה כי המבנה האדריכלי של הבזיליקה שואב השראה רבה דווקא מבתי מרחצאות שונים בעיר רומא, כשהבולטים שבהם הם מרחצאות קרקלה ומרחצאות דיוקלטיאנוס וחוקרים שונים טוענים כי ניתן לראות באולם המרכזי של הבזיליקה סוג של פריג'ידריום (חדר מים קרים בבתי מרחץ). המבנה היה מורכב מספינה מרכזית שתקרתה הייתה עשויה קמרונות צולבים שהתנשאה לגובה 39 מטרים ונתמכה על ארבעה עמודים. הספינה הסתיימה באפסיס. בצידי הספינה היו שני מעברים שכוסו בשלושה קמרונות חבית. מהכנסייה נותר כיום רק המעבר הצפוני. בקירות המבנה היו מספר מדפים שעליהם הוצבו פסלי האלים. לא ידוע מה היה שימושו המקורי של המבנה בעת הקמתו, אך מקובל לשער כי המבנה שימש כבית משפט וכאולם מפגש - השערה הנתמכת על ידי נסיבות עלייתו לשלטון של מתכנן המבנה מקסנטיוס, שכללו את תמיכתם של בעלי השררה ברומא. Sahotsky, Brian: The Propaganda of The Emperor Maxentius: An Expansion of Roman Architectural Topography, Thesis, University of Wisconsin at Milwaukee, 2004   מדיה וקבצים בנושא בזיליקת קונסטנטינוס בוויקישיתוף בזיליקת קונסטנטינוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בואי נדבר רצח

בואי נדבר רצח הוא פודקאסט ישראלי בעברית, העוסק בעולם הפשע האמיתי ומתמקד בעיקר ברצח. יוצרות הפודקאסט הן שלי שמורק וקרן סיאורדיה, והן גם אלו שמנחות את הפרקים. הפודקאסט החל את שידוריו באוגוסט 2016, והוגדר ככזה העוסק ברוצחים סדרתיים. בהמשך הוא התרחב והחל להתעסק במגוון תחומים הנכללים בז'אנר הפשע האמיתי. לפודקאסט יש קהילת פייסבוק שמונה מעל ל-11,000 חברים. חברי הקבוצה דנים בנושאים הנכללים בקטגוריית הפשע האמיתי, מקיימים מפגשים ויכולים להציע רעיונות לפרקים חדשים. יוצרות הפודקאסט התארחו מספר פעמים בסינמטק הרצליה ובמקומות נוספים, ואף הקליטו פרקים בודדים העוסקים בסרטים שהוקרנו, כאשר אלו מועברים בשידור חי ועם קהל. "בואי נדבר רצח" הוא אחד מהפודקאסטים המואזנים ביותר בישראל, עם למעלה משישה מיליון הורדות, והוא נמצא בעשיריה הפותחת של פודקאסטים בספוטיפיי לשנת 2020. הפודקאסט זכה במקום ראשון בתחרות פודקאסט השנה של "מעריב" לשנת 2020 בקטגוריית פודקאסטים בתחום ההעשרה, ובמקום שני בתחרות דומה של Geektime. גם בשנת 2022 זכה הפודקאסט בתחרות פודקאסט השנה של Geektime - במקום הראשון בתחום הפודקאסט העצמאי, ובמקום השני בתחום ההעשרה. הפרקים עוסקים בשלל תחומים שהמשותף לכולם הוא שייכות לז'אנר הפשע האמיתי, כולל רצח, קניבליזם, פדופיליה, כתות ועוד. כל פרק עוסק בפרשה יחידה, ולעיתים משולב בו גם מידע אקטואלי הקשור לנושא הפודקאסט. הפרקים מתנהלים בצורת שיחה בין קרן לבין שלי, כאשר בכל פרק אחת מהן בוחרת מקרה, חוקרת אותו, ומציגה אותו לחברתה ולמאזינים. לרוב הפרקים יש מבנה קבוע יחסית שכולל את תיאור המקרה, ולאחריו דיון בנושאים משפטיים, פילוסופיים, פסיכולוגיים או חברתיים שקשורים לנושא שהפרשה עסקה בו. מדי שבוע מוקלט פרק חדש, ונכון לאוגוסט 2023 הוקלטו למעלה מ-330 פרקים, שאורכם הממוצע הוא כשעה. חלק מהפרקים מלווים באיור ייחודי פרי יצירתה של שמורק. בחלק מהפרקים שמורק וסיאורדיה מארחות בעל מקצוע שיכול לתת ערך מוסף לדיון בתחום מסוים. בין המתארחים ניתן למנות את יוצרי הסרטים התיעודיים טלי שמש, אסף סודרי, דבורית שרגל ולימור פנחסוב, את הקרימינולוג הקליני ד"ר יואל שפרן, את הפסיכולוגית ספיר אשר, את הרופא ד"ר עמרי יוסף, ובעלי מקצוע נוספים. אתר האינטרנט הרשמי של בואי נדבר רצח, באתר Podbean בואי נדבר רצח, ברשת החברתית פייסבוק בואי נדבר רצח, ברשת החברתית אינסטגרם "בואי נדבר רצח", באתר אפל פודקאסטים "בואי נדבר רצח", באתר pod.link (באנגלית) "בואי נדבר רצח", באתר Spotify "בואי נדבר רצח", פיד RSS פודקאסטריות מדברות: קרן סיאורדיה ושלי שמורק, באתר פודקאסטים האתר הרשמי של הפודקאסט, באתר Podbean צוף ישראלי, ‏אתם קבעתם: הפודקאסטים הטובים ביותר לשנת 2020 – תוצאות המצעד, באתר מעריב אונליין, 1 בינואר 2021 אתם בחרתם: אלו הפודקאסטים הטובים ביותר לשנת 2020, באתר Geektime‏, 6 בינואר 2021 מערכת Geektime, אתם בחרתם: אלו הפודקאסטים הטובים ביותר לשנת 2022, באתר גיקטיים, ‏2023-01-03 ריאיון עם שלי שמורק וקרן סיאורדיה, באתר בתוכנית "סוכן תרבות" של כאן 11 (מ-24:18 עד 32:03)
אפקט אוברט

אפקט אוברט (באנגלית: Oberth effect) קובע כי מנוע רקטי צורך פחות אנרגיה כאשר נע במהירות גבוהה מאשר במהירות נמוכה. האפקט נקבע על ידי הרמן אוברט ונקרא על שמו. במסלול של גופים ממונעים סביב כדור הארץ, לדוגמה, תמרונים (הפעלת המנועים) לצורך הגדלת מסלול ההקפה, הנעשים בפריגיאה, הם היעילים ביותר. בפריגיאה, מהירות הגוף היא הגבוהה ביותר. לכן, בנקודת הפריגיאה, קל יותר להפוך כוח לאנרגיה קינטית. כתיאור אינטואיטיבי ניתן לומר כי בפריגיאה יש לדלק יותר אנרגיה קינטית והדבר מתורגם ליותר צפיפות אנרגיה של הדלק. המנוע יותר יעיל. (בדרך כלל יהיה זה מנוע רקטי). Barton C. Hacker, Hermann Oberth, Agence Tunisienne de Public-Relations, Ways to Spaceflight: Translation of "Wege zur Raumschiffahrt,", Technology and Culture 14, 1973-10, עמ' 657 doi: 10.2307/3102472 ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Le plus beau jour de ma vie

"Le plus beau jour de ma vie" (בעברית: "היום היפה בחיי") היא שיר שבוצע על ידי הזמרת הבלגית, מוני מארק. השיר ייצג את בלגיה בהופעתה השנייה באירוויזיון 1956. השיר נכתב על ידי קלוד אליקס, הולחן על ידי דייוויד בי ונוצח על ידי ליאו סוריס. השיר הושר עשירי בסדר ההופעות, לפני גרמניה ואחרי שווייץ. בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר, עומדת מארק ומתארת את יום חתונתה. על פי השיר, יום חתונתה הוא יומה היפה בחייה. ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי פרל בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום ה-11 עם נקודה אחת. השיר השני של בלגיה בתחרות, "Messieurs les noyés de la Seine", בוצע על ידי הזמר פוד לקלרק. Eurovision Song Contest 1956 Le plus beau jour de ma vie lyrics Eurovision Song Contest in 1956
פטריק ואן לוון

פטריק ואן לוון (בהולנדית: Patrick Van Leeuwen; נולד ב-8 באוגוסט 1969) הוא מאמן כדורגל הולנדי ואן לוון החל את קריירת הניהול בקבוצות כדורגל בשנת 2000, כשהצטרף לפיינורד מליגת העל ההולנדית כמנהל הביצועי של מחלקת הנוער וחלק ממערך הסקאוטינג של המועדון, תפקידים אותם ביצע עד 2006. ב-2006 הצטרף לשחטאר דונצק מליגת העל האוקראינית בתפקיד זהה, ושם היה עד 2013. ב-2013 הצטרף ואן לוון לקאיראט אלמטי מליגת העל הקזחית כמנהל הספורטיבי של המועדון. במהלך תקופתו סיימה הקבוצה כסגנית אלופה, העפילה לשלב הבתים של הליגה האירופית, וזכתה פעמיים בגביע הקזחי, עד שעזב את המועדון בסוף 2015. ב-24 ביוני 2016 הצטרף ואן לוון למכבי תל אביב כמנהל הביצועי של מחלקת הנוער, וב-2020 החל להיות מעורב בקבוצה הבוגרת במקביל לעבודתו במחלקת הנוער. לאחר עזיבתו של מאמן הקבוצה ולדימיר איביץ' בסוף עונת 2019/2020, תפקד ואן לוון כמאמן הקבוצה הבוגרת עד להחתמת מאמן. בזמן זה זכה עם הקבוצה בתואר אלוף האלופים לאחר שניצח את מחזיקת הגביע הפועל באר שבע בצמד משחקים בתוצאה כוללת של 4–0. בדצמבר 2020 חזר ואן לוון לעמדת המאמן לאחר פיטוריו של יורגוס דוניס. בעת המינוי הייתה הקבוצה במקום החמישי בטבלה. עד לסיום העונה הסדירה צברה הקבוצה, תחת הדרכתו, 44 נקודות מתוך 48 אפשרויות וחזרה למאבק האליפות. בפלייאוף העליון ניצחה הקבוצה רק בארבעה משחקים והפסידה את התואר למכבי חיפה. אך זכתה בגביע המדינה, לאחר ניצחון 2-1 בהארכה במשחק הגמר על הפועל תל אביב. בעונה לאחר מכן הקבוצה העפילה לשלב הבתים בליגה האזורית והובילה את בית א' לאחר שלושה משחקים. בליגה, לעומת זאת, הקבוצה התקשתה לשחזר את היכולת. אחרי שבעה מחזורים דורגה הקבוצה במקום ה-12 עם ארבעה הפסדים. ב-26 באוקטובר 2021, שעות ספורות לאחר הפסד לקבוצת מ.ס. אשדוד, פוטר מתפקידו. ב-28 ביוני 2022 מונה ואן לוון למאמן זוריה לוהנסק. ב-3 ביולי 2023 מונה למאמן שחטאר דונצק, ב-16 באוקטובר 2023 פוטר מתפקיד זה. מכבי תל אביב גביע המדינה (1): 2020/2021 אלוף האלופים (1): 2020 פטריק ואן לוון, באתר Transfermarkt פטריק ואן לוון, באתר Soccerway פטריק ואן לוון, באתר WorldFootball.net פטריק ואן לוון, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt דף מידע על פטריק ואן לוון, באתר מכבי תל אביב יניב טוכמן‏, מכבי תל אביב: פטריק ואן לוון מגיע לנוער, עשוי לרשת את ג'ורדי קרויף, באתר וואלה, 23 ביוני 2016 רז אמיר, ‏השינוי של הקיץ: ואן לוון מעורב יותר בבוגרים, באתר ONE‏, 25 באוגוסט 2020 מכבי תל אביב זכתה באלוף האלופים עם 0:4 בסיכום מול הפועל באר שבע, באתר וואלה, 13 באוגוסט 2020 סיום תפקידו של פטריק ואן לוון, באתר מכבי תל אביב, ‏26 באוקטובר 2021 none, ‏נפילה כואבת: סיכום הקדנציה של ואן לוון, באתר ‏מאקו‏, 26 באוקטובר 2021 Довбика визнано найкращим гравцем УПЛ у жовтні, ван Леувена - найкращий тренер місяця - Чемпіонат України, web.archive.org, ‏2022-11-28 Ukrainian champion Shakhtar Donetsk parts ways with coach Patrick van Leeuwen after 3 months, AP News, ‏2023-10-16 (באנגלית)
So geht das jede Nacht

"So geht das jede Nacht" (בעברית: "ככה זה כל ערב") הוא שיר שבוצע על ידי הזמר הגרמני, פרדי קווין. השיר ייצג את גרמניה בהופעתה השנייה באירוויזיון 1956. השיר נכתב על ידי פיטר מוסר, הולחן על ידי לוטאר אוליאס ונוצח על ידי פרננדו פאגי. השיר שובץ במקום ה-11 בסדר ההופעות, לפני צרפת ואחרי בלגיה. בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומד קווין שאומר לבת זוגו כי הוא לא מרוצה ממספר הגברים איתם אשתו נפגשת. ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי פרל בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום הרביעי עם שלוש נקודות. השיר השני של גרמניה בתחרות, "Im Wartesaal zum großen Glück", בוצע על ידי הזמר וולטר אנדראס שוורץ. מידע על היצירה "So geht das jede Nacht" באתר מיוזיק בריינז Eurovision Song Contest 1956 So geht das jede Nacht lyrics Eurovision Song Contest in 1956
עמוד פוקאס

עמוד פוקאס (איטלקית: Colonna di Foca) הממוקם בפורום ברומא והוקדש לזכרו של הקיסר הביזנטי פוקאס ב-1 באוגוסט 608 הוא המבנה האחרון שנבנה בפורום. העמוד הוא עמוד שיש לבן קורינתי שנעשה בו שימוש משני. גובה העמוד 13.6 מטרים, והוא נחצב במאה השנייה ונלקח ממקומו המקורי והובא אל הפורום. במקור עמד בראש העמוד פסלו של דיוקלטיאנוס. כתובת המקדישה את העמוד לדיוקלטיאנוס הוסרה, ובמקומה נכתבה כתובת המנציחה את פוקאס. במקור היו יסודות העמוד העשויים אבנים אדומות מתחת לפני הקרקע. כיום נמצא המבקר בפורום נמוך מיסודות העמוד בשל החפירות הארכאולוגיות והשבת מפלס הויה סאקרה לגובהו כפי שהיה בתקופת הקיסר אוגוסטוס. בראש העמוד עמד פסלו המוזהב של הקיסר, אולם זה הוסר עד מהרה כאשר באוקטובר 610 הקיסר (שבעצמו עלה לשלטון לאחר שקשר נגד הקיסר הקודם) נתפס, עונה, ובותר לחלקים. לא ברורה הסיבה בעטייה הוחלט שיעמד העמוד לזכר הקיסר. אף כי הקיסר ידוע בכך ש"תרם" רשמית את הפנתאון לאפיפיור בוניפקיוס הרביעי אשר הקדיש אותו ככנסייה לכל הקדושים (מאוחר יותר, בימי הביניים הוקדשה הכנסייה גם למרים אם ישו, לא ברור אם העמוד הוקם מסיבה זו). בשל מיקומו של העמוד הבודד במרכז הפורום, זכה העמוד לתיאורים רבים בציורים, תחריטים ותבליטים החל מימי הביניים, ובעיקר במאה ה-18, והפך, למעשה, לסמל הריסות הפורום. תצלומיו של רנה סניידל של עמוד פוקאס עמוד פוקאס באנציקלופדיה רומאנה ספרו של כריסטיאן הולסן משנת 1906 הפורום הרומי: ההיסטוריה שלו והאנדרטאות בו
Il est là

Il est là (בעברית: הוא כאן) הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת הצרפתייה, דני דאוברסן. השיר ייצג את צרפת בהופעתה השנייה, באירוויזיון 1956. השיר נכתב והולחן על ידי סימון ואלאוריס ונוצח על ידי פרנק פורסל. השיר שובץ במקום ה-12 בסדר ההופעות, לפני לוקסמבורג ואחרי גרמניה. בדומה לשאר שירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת דאורבסן שמתקשה לשכוח את חיי האהבה הקודמים שלה. ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי דאוברסן בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום ה-11 עם נקודה אחת. השיר השני של צרפת בתחרות, "Le temps perdu", בוצע על ידי הזמרת מטה אלטרי. Eurovision Song Contest 1956 LYRICS Eurovision Song Contest in 1956
כפר מעש

כְּפַר מַעַשׂ הוא מושב בדרום השרון, מדרום לפתח תקווה על גבול בקעת אונו, בתחומי מועצה אזורית דרום השרון. היישוב ממוקם מדרום לכביש 471 (מכבית), המפריד כיום בינו לבין פתח תקווה, ומחובר אורבנית לגת רימון וגני תקווה. היישוב הוקם במסגרת תוכנית התיישבות האלף בשנת 1934 על קרקע בשטח 900 דונם בבעלות הקרן הקיימת. תחילה, עוד לפני הקמת היישוב, עובד השטח במשותף בידי קבוצה מפועלי פתח תקווה בשם "בהדרגה" (ונקרא כך היות שהקמת היישוב לקבוצה בידי המוסדות המיישבים נעשתה לאט לאט ובהדרגה) וקבוצה בשם "היובל" של ארגון בני בנימין (מקור השם נבע מכך שהקבוצה נתארגנה בשנת 1928 - שנת היובל לקיומה של פתח תקווה ממנה יצאו). 120 דונם משטח המיועד ליישוב היו בבעלות איכרי פתח תקווה ונמסרו לקבוצת "היובל" במתנה. הוחלט שהקרן הקיימת תרכוש אדמות נוספות בסמוך וכל הקרקע תהייה בבעלות הקרן. חלק מהשטח נמסר לארגון "בהדרגה". ב-18 באפריל 1934 החלה קבוצת "היובל" בהקמת יישוב על השטח שעובד במשותף ללא הסכמת קבוצת "בהדרגה". ופרץ סכסוך בין שתי הקבוצות. לבסוף חולק השטח לפי התכנון המקורי של הקרן הקיימת, והיישוב של קבוצת "בהדרגה" הוקם בינואר 1935. בשנת 1939 נמנו במושב "בהדרגה" 188 תושבים ב-43 משקים. לאחר הקמת המדינה אוחדו שני היישובים ליישוב אחד בשם "כפר מעש". ליישוב הוקצו קרקעות נוספות שהיו שיכות לכפר הערבי הסמוך יהודייה (עבאסייה), שננטש ב-1948. השם "כפר מעש", הוא על שם "ארגון מעש" שהקים גם את המושב הסמוך כפר אז"ר (אין המדובר בראשי תיבות - מע"ש, גרסה זו היא שיבוש. לפי גרסה אחרת השם הוא כן מע"ש כראשי תיבות של "מושב עובדים שיתופי"). בית המגורים הראשון שהוקם במושב הוקם על ידי משק גולדשטיין, משפחת חקלאים שמגדלים עד היום פירות הדר בפרדסי המושב, בין המתיישבים הראשונים במקום בנוסף הייתה משפחתו של המשורר נתן יונתן, ושם גם עברה עליו ילדותו. אחת מתושבותיו הידועות הייתה הסופרת דבורה עומר. טנק באנדרטה לנופלים במערכות ישראל אנדרטה לנופלים במערכות ישראל רחוב במושב כפר מעש, 1938 מדיה וקבצים בנושא כפר מעש בוויקישיתוף אתר הבית של מושב כפר מעש. כפר מעש, באתר מועצה אזורית דרום השרון מעש (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 סכסוך על אדמות הקה"ק בין יהודים ליהודים, דואר היום, 19 באפריל 1934 שערוריה על אדמת הקה"ק, דבר, 24 באפריל 1934 "בהדרגה" - לבנין ולביסוס!, דבר, 17 בינואר 1935 מפות ובהן מצוין שם היישוב 'בהדרגה', 1947 עד 1950 בערך, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור מושבי העובדים בשרון ובעמק חפר, דבר, 25 בספטמבר 1939 מחצית יובל לכפר מעש, דבר, 19 באוקטובר 1959 אביבה לורי, חיים הם לפעמים געגועים לפרס, באתר הארץ, 10 במרץ 2003 מיה סלע, מתה דבורה עומר, סופרת הילדים והנוער, באתר הארץ, 2 במאי 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מקסים ציחלקה

מקסים ציחלקה (בבלרוסית: Максім Цыгалка, נודע גם כמקסים ציגלקו; 27 במאי 1983 – 25 בדצמבר 2020) היה כדורגלן בלארוסי. הוא סיים את הקריירה המקצועית שלו בכדורגל בגיל 26, ב-2010 בעקבות פציעות. את הקריירה כשחקן כדורגל התחיל בקבוצה הצעירה של דינמו-יוני מינסק, ובהמשך שיחק בקבוצה הראשונה של דינמו מינסק. הוא שיחק בקבוצה חמש שנים, וב-2003 הוביל את קבוצתו לזכייה בגביע. ב-2006 עבר לשחק בנפטאן נובופולוצק. אחרי שתי עונות לא מוצלחות, אבל לקבוצת הקזחית קייסר. אחרי שתי עונות, בקיץ 2008 עבר לשחק בבננטס ירוואן הארמנית וזמן קצר אחר כך עבר לשחק בסוויט מוגילב, שם הספיק להבקיע שני שערים לפני ירידתה של הקבוצה. ב-2003 הופיע פעמיים בנבחרת בלארוס, והבקיע שער אחד במשחק ידידות מול אוזבקיסטן. ב-2010 כשהיה בן 26 פרש ממשחק פעיל בעקבות סדרת פציעות, והתחיל לעבוד בבנייה. ציחלקה התפרסם בהופעתו במשחק המחשב פוטבול מנג'ר/צ'מפיונשיפ מנג'ר (שם נקרא מקסים ציגלקו). הוא נפטר ב-25 בדצמבר 2020 בגיל 37. מקסים ציחלקה, באתר Transfermarkt מקסים ציחלקה, באתר Soccerway מקסים ציחלקה, באתר National Football Teams מקסים ציחלקה, באתר FootballDatabase.eu אגדת צ'מפיונשיפ מנג'ר מקסים ציגלקו מת בגיל 37, באתר וואלה, 25 בדצמבר 2020 ynet ספורט, בגיל 37 בלבד: הלך לעולמו אגדת המנג'ר מקסים ציגלקו, באתר ynet, 25 בדצמבר 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Les amants de minuit

"Les amants de minuit" (בעברית: "אוהבי חצות") הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת הצרפתייה, מישל ארנו. השיר ייצג את לוקסמבורג בהופעתה השנייה, באירוויזיון 1956. השיר נכתב ונוח על ידי ז'אק לסרי, והולחן על ידי סימון לורנסין. השיר שובץ במקום ה-13 בסדר ההופעות, לפני איטליה ואחרי צרפת. בדומה לשאר שירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת ארנו שמתארת מפגש של זוג אוהבים בחצות הליל. ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי ארנו בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום השישי עם שתי נקודות. השיר השני של לוקסמבורג בתחרות, "Ne crois pas", בוצע גם הוא על ידי ארנו. Eurovision Song Contest 1956 (Lugano) Eurovision Song Contest 1956 Eurovision Song Contest in 1956
Amami se vuoi

"Amami se vuoi" (בעברית: "אהוב אותי אם תרצה") הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת האיטלקייה, טונינה טוריאלי. השיר ייצג את איטליה בהופעתה השנייה, באירוויזיון 1956. השיר נכתב על ידי מריו פנצרי, הולחן על ידי ויטוריו מסצ'רוני ונוצח על ידי ג'יאן סטלרי. השיר הושר אחרון בסדר ההופעות, אחרי לוקסמבורג. בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר, עומדת טוריאלי שמבהירה לבן זוגה כי היא לא יכולה להבטיח לו מסירות מלאה כיוון שאופיה שונה משאר הנשים. ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי טוריאלי בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום השישי עם שתי נקודות. השיר השני של איטליה בתחרות, "Aprite le finestre", בוצע על ידי הזמרת פרנקה ריימונדי. Tonina Torrielli Eurovision Song Contest 1956 Eurovision Song Contest in 1956
מוזיאון ירדן

מוזיאון ירדן (בערבית: متحف الأردن) הוא המוזיאון הגדול ביותר בירדן, המציג את אוצרותיה הארכאולוגיים החשובים ביותר. המוזיאון, שנחנך ב-2014, ממוקם באזור ראס אלעין שבבירה עמאן, בסמיכות לבניין העירייה ובמרחק רחוב אחד מאתרים ארכאולוגיים חשובים בעיר כדוגמת המצודה והתיאטרון הרומי. המוזיאון מציג מוצגים מאתרים ארכאולוגיים שונים בירדן, ובכללם פסלי עין ע'זאל שנחשבים בין פסלי האדם העתיקים ביותר שנוצרו על ידי בני אדם. המוזיאון לארכאולוגיה של ירדן שנוסד ב-1951 הכיל את האוצרות הארכאולוגיים החשובים ביותר של ירדן, אולם עם השנים מוזיאון זה הפך לקטן מדי. לפיכך ב-2005 עלה הרעיון להקים מוזיאון חדש ומודרני, כשעל פיתוח הרעיון למוזיאון מודרני בסטנדרטים בינלאומיים אחראית ועדה משותפת בראשות המלכה ראניה, אשר משמשת כיום כנשיאת חבר הנאמנים של המוזיאון. הבנייה החלה ב-2009, והמוזיאון, המתפרס על שטח של למעלה מ-10,000 מ"ר, נפתח רשמית בשנת 2014. המוזיאון מכיל עצמות בעלי חיים המתוארכות ללפני 1.5 מיליון שנים, ואת פסלי עין ע'זאל, פסלי טיח בדמות אדם המתוארכים ל-7000 לפנה"ס ונחשבים בין העתיקים מסוגם. כמו כן נמצאת במוזיאון מגילת הנחושת, אחת ממגילות מדבר יהודה שהועברה אליו ב-2013 מהמוזיאון לארכאולוגיה של ירדן, וכן העתק של מצבת מישע, כשהמקור מוצג במוזיאון הלובר וירדן דורשת בקביעות את החזרתו. מדיה וקבצים בנושא מוזיאון ירדן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מוזיאון ירדן (באנגלית)
פורגס

האם התכוונתם ל... מוריץ פורגס – שחמטאי יהודי-צ'כי משה פורגס פון פורטהיים – תעשיין בוהמי-אוסטרי וסגן ראש העיר של סמיחוב נתן פורגס – רב בוהמי-גרמני