laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שגב

האם התכוונתם ל... עצמון-שגב – יישוב ששמותיו הקודמים היו שגב בתחילה, ואחר כך עצמון אישים ששם משפחתם שגב איתי שגב – בדרן ישראלי איתי שגב (כדורסלן) – כדורסלן ישראלי אריק שגב – תסריטאי ישראלי גונן שגב – חבר כנסת לשעבר גלעד שגב – זמר ישראלי דני שגב – שחקן קולנוע ישראלי טל שגב – מוזיקאי ישראלי יהודה שגב – מנכ"ל התאחדות התעשיינים יובל שגב – קומיקאי ישראלי יפעת בן חי שגב – אשת תקשורת ישראלית יצחק שגב (1938) – קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, שירת כמושל צבאי וכנספח צה"ל האחרון באיראן בין השנים 1979-1977 יצחק שגב (1946) – קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. הקים את חטיבת שומרון בתקופת האינתיפאדה הראשונה ופיקד במלחמת לבנון הראשונה על כוח שהשתלט על מחנה הפליטים רשידיה יקיר שגב – פעיל חברתי ישראלי ליאור שגב – כדורסלן ישראלי מוטי שגב – פיזיקאי ישראלי מולי שגב – מפיק ישראלי משה שגב – שף ישראלי צחי שגב – קצין צה"ל שושנה אשמן-שגב – סופרת ילדים ועיתונאית עברית תום שגב – עיתונאי והיסטוריון ישראלי שגיב
מונופילטיות

בפילוגנטיקה, קבוצת אורגניזמים היא מונופילטית (מיוונית – גזע אחד) או הולופילטית אם כל האורגניזמים באותה קבוצה התפתחו במהלך האבולוציה מאב קדמון משותף, וכל הצאצאים של אותו אב קדמון נמצאים בקבוצה זו. להבדיל, אם קיימים צאצאים אשר אינם בקבוצה, הקבוצה תקרא קבוצה פרפילטית. אם הקבוצה אינה כוללת את האב הקדמון כלל, היא תקרא פוליפילטית. לדוגמה, כל האורגניזמים בסוג אדם, מגיעים ממשפחת ההומינידים, ולא ידועים צאצאים אחרים במשפחה זו. לכן הסוג הומו הוא קבוצה מונופילטית. הגישה השלטת כיום באשר לטקסונומיה של עולם הטבע גורסת שהטקסונים באילן היוחסין של היצורים צריכים להיות מונופילטיים כדי לייצג נאמנה את התפתחותם במהלך האבולוציה. קבוצה מונופילטית נקראת קלייד. קליידים בתוך קליידים, על מונופילטיות באתר אוניברסיטת תל אביב (הקישור אינו פעיל, 9 במרץ 2024)
זכויות שאינן מקנות שליטה

בתחום החשבונאות, זכויות שאינן מקנות שליטה (באנגלית: non-controlling interest) או זכויות מיעוט, הוא סעיף מאזני בדוחות הכספיים המאוחדים של קבוצת חברות בהן קיימת חברה אם השולטת בחברת בת, אחת או יותר. סעיף זה מייצג את חלקם של בעלי מניות חיצוניים, המחזיקים במניות של חברה בת, בנכסים ובהתחייבויות של החברה בת. הואיל ומבחינה חשבונאית, השליטה בחברה בת אינה חייבת להיות מוחלטת (החזקה של 100% ממניות חברה הבת), ייתכן שחלק ממניות החברה בת מוחזקות על ידי בעלי מניות חיצוניים (המכונים "מיעוט"). התפיסה של התקינה החשבונאית הבינלאומית במקרים אלו היא לראות בחברה בת כאילו נרכשה על ידי החברה אם ועל ידי בעלי המניות החיצוניים יחדיו. לפיכך, הנכסים וההתחייבויות של החברה בת מוצגים בערכם המלא בדוחותיה הכספיים של החברה אם, כאילו נרכשו כל מניותיה על ידי החברה אם. ואולם, הואיל ולא כל הנכסים וההתחייבויות של החברה בת מיוחסות לחברה אם (שכן היא אינה מחזיקה ב-100% ממניותיה), על החברה להציג את "התחייבויותיה" לבעלי זכויות המיעוט בגין נכסים והתחייבויות אלו. סעיף זה מוצג במסגרת ההון העצמי של החברה אם, ובהתאם הוא בא לידי ביטוי הן במאזן המאוחד (או בביאור מתאים) והן בדוח על השינויים בהון העצמי המאוחד. יש לציין כי שיתוף בעלי מניות המיעוט בהחזקת החברה נעשה בדוחות הכספיים המאוחדים בלבד ולא בדוחות הסולו (דוחות של כל חברה בנפרד מתוך התאגיד המוחזק). לפיכך, בדוחות הסולו של חברת האם תוצג ההשקעה בחברת הבת לפי שיטת המדידה הנהוגה על ידי הנהלת חברת האם, כלומר בשיטת העלות או לפי IFRS 9, ולא יינתן ביטוי לזכויות שאינן מקנות שליטה. חברה אם המחזיקה 100% ממניות החברה בת, לא תציג סעיף זכויות שאינן מקנות שליטה בדוחותיה הכספיים, אלא במקרים חריגים. במקרים הפשוטים, הסעיף מחושב על ידי הכפלת ההון העצמי של החברה בת בשיעור ההחזקה של המיעוט. במקרים אחרים, יתרת הסעיף עשויה לכלול פריטים נוספים, כדלהלן: התקינה הבינלאומית מאפשרת לחברה לשתף את המיעוט במוניטין החברה בת. לכן, אם מדיניות החברה היא שיתוף במוניטין, יש להוסיף את חלקה. עסקאות בין-חברתיות בין החברה אם לחברה בת עשויות להשפיע על הרווח המאוחד ועל חלקם של בעלי זכויות המיעוט. יש להתחשב בחלקם של המיעוט בהפחתת עודפי עלות בגין נכסים והתחייבויות שערכם בספרי החברה אם שונה מערכם בספרי החברה בת, נכון ליום השגת השליטה.
זכויות מיעוט

האם התכוונתם ל... זכויות מיעוט (פוליטיקה) – זכויות של קבוצות מיעוט זכויות שאינן מקנות שליטה – בחשבונאות, סעיף מאזני בדוחות הכספיים של חברות אם השולטות בחברה בת, אחת או יותר
המלחמה הסורית הראשונה

המלחמה הסורית הראשונה הייתה המלחמה הראשונה שפרצה בין בית סלאוקוס לבית תלמי על השליטה בקוילה סוריה, והתרחשה בין השנים 274–271 לפני הספירה. לאחר מותו של אלכסנדר הגדול, עברה קוילה סוריה מספר ידיים ובסופו של דבר הייתה לנחלתו של בית תלמי, מלכי מצרים. המלכים הסלאוקים טענו שהארץ הובטחה להם מכוח הסכמים שנכרתו בינם לתלמיים, אך למרות זאת התלמיים סירבו לוותר על הארץ. בעת היפרדות בתי סלאוקוס ותלמי בשנת 301 לפנה"ס, נותרו שטחי ארץ ישראל שאלה פתוחה. הארץ הייתה תחת שלטון בית תלמי, אולם הסלאוקים המשיכו לטעון לבעלות. בשנת 274 לפנה"ס הובילה שאלה זו למלחמה הסורית הראשונה. תלמי השני חדר לממלכה הסלוקית עד לצפון סוריה, אולם לאחר הניצחון של אנטיוכוס הראשון על הגאלטים, הוא הצליח לסלק את התלמים מצפון סוריה וליצב מחדש את שלטונו. המלחמה לא שנתה באופן מהותי את גבולות שתי הממלכות, למעט אולי שינויי בעלות על ערי גבול כמו דמשק ואזורי חוף באסיה הקטנה. בסוף המלחמה ערך תלמי השני תהלוכת ניצחון גדולה באלכסנדריה. בצלאל בר כוכבא, "המלחמות הסוריות" - מלחמת מאה השנים בין המעצמות הגדולות על גורל דרום סוריה וארץ ישראל: 200-301 לפנה"ס, זירת קרב - קרבות הכרעה בארץ-ישראל, 2007 (תשסז), עמ' 61–86 תולדות התקופה ההלניסטית, האוניברסיטה הפתוחה, יחידה 5 (כותבים: בנימין שימרון, רחל צלניק), לוח כרונולוגי, עמ' 15. תולדות התקופה ההלניסטית, האוניברסיטה הפתוחה, יחידה 5 (כותבים: בנימין שימרון, רחל צלניק), לוח כרונולוגי, עמ' 16.
המופע של רן וסטימפי

רן וסטימפי (באנגלית: The Ren and Stimpy Show) היא סדרת אנימציה בהפקת אולפני "ניקלודיאון" שגיבוריה הם כלב צ'יוואווה רגזן ויהיר בשם רן, וחתול טיפש אך שמח בשם סטימפי. השניים גרים יחד ובעולמם המגוחך יש גיבור-על בצורת לחם ("איש-אבקת-אפיית-הטוסט" בתרגום חופשי), בול-עץ בתור צעצוע לילדים, ובטלוויזיה יש מכירות של דברים מוזרים כגון: אגרוף גבינה, עשב סוכר, מי כלבים ועוד. הסדרה שודרה בישראל בערוץ ניקלודיאון ובעבר גם בערוץ הילדים במסגרת הרצועה "זמן ניקלודיאון" בבוקר שבת, ומאוחר יותר "שש פלוס" ו"טלמאניה" בערב. ב-2012 הסדרה יצאה שוב אבל למסך המחשב ולא לטלוויזיה. רן וסטימפי למבוגרים בלבד (באנגלית: Ren and Stimpy Adult Party Cartoon) הייתה ספין-אוף של הסדרה הישנה, מאת אולפני "ספייק TV" שיצאה ב-26 ביוני 2003. הסדרה, בניגוד לסדרה הקודמת של רן וסטימפי לא מיועדת לילדים צעירים ואף הפעם כוללת איברי מין, אלימות חריפה מאוד, הומור גס, רמיזות מינית והומוסקסואלית בין רן לסטימפי. משום החופשיות ברשת הכבלים תכנן יוצר הסדרה ג'ון קריספלוסי לעשות את רן וסטימפי בצורה שהוא תמיד רצה. הסדרה עצמה נכשלה מבחינה ביקורתית, אחוזי צפייה נמוכים במיוחד ובוטלה אחרי שישה פרקים בלבד. רק שלושה מהם היו משודרים לצפייה בכבלים ושאר שלושת פרקי הסדרה יצאו ישירות ל-DVD. בישראל היא שודרה בעבר בערוץ yes 2. בחצות לסדרה[דרושה הבהרה] היו גם עוד 3 פרקים נוספים שהם כוללים את הפרקים 9,8,7 הפרק התשיעי של הסדרה היה אמור להיות סרט טלוויזיה שבשמו רן וסטימפי החיים המסריחים אך היה בוטלה[דרושה הבהרה] בסופו של דבר פרקי המשך שכנראה שודרו[דרושה הבהרה] לסדרה היה אמור לצאת עונה שנייה. ב-5 באוגוסט 2020 הוכרז כי הסדרה תשוב לגרסה מחודשת בערוץ קומדי סנטרל. נכון ל-2022 אין תאריך יציאה רשמי. מדיה וקבצים בנושא המופע של רן וסטימפי בוויקישיתוף "המופע של רן וסטימפי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "המופע של רן וסטימפי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "המופע של רן וסטימפי", באתר Metacritic (באנגלית) "המופע של רן וסטימפי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Nellie Andreeva,Denise Petski, Nellie Andreeva, Denise Petski, ‘The Ren & Stimpy Show’ Reboot Greenlighted By Comedy Central, Deadline, ‏2020-08-05 (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ילקוט שמעוני

ילקוט שמעוני הוא לקט מדרשים קדומים המסודרים לפי פסוקי התנ"ך. זהות המחבר וזמנו שנויים במחלוקת בין החוקרים. לא ידוע רבות על מחבר הילקוט או על זמן יצירתו. מדפיס הילקוט בוונציה בשנת 1566 רבי מאיר פרינץ, ייחסו לרבנו שמעון ראש הדרשנים מפרנקפורט, וכן ייחסו החיד"א בספרו שם הגדולים. כך גם כתב הרב שלמה סופר בספר חוט המשולש על החתם סופר שהיה מצאצאיו של הילקוט שמעוני.לדעת החוקרים צונץ ואברהם אפשטיין הילקוט חובר בפרנקפורט בתחילת המאה ה-13. לדעת הרב שלמה יהודה רפפורט (שי"ר) מחבר הילקוט שמעוני הוא רבי שמעון קרא. הרב יום-טוב ליפמן צונץ העריך כי מדובר באותו אדם[דרושה הבהרה], אולם שי"ר סבר כי הוא חי במאה ה-11. מדרשי הילקוט מלוקטים מהתלמוד הבבלי והירושלמי, מהספרא והמכילתא, מדרש רבה ומדרש תהילים, אבות דרבי נתן, פרקי דרבי אליעזר ומסכתות קטנות, פסיקתא ותנחומא ועוד מדרשים שנעלמו במשך השנים וזהו למעשה השריד היחיד שלהם, כדוגמת מדרש ויסעו, מדרש אספה, מדרש אבכיר, ספרי זוטא, והוא מקור מרכזי בשחזור אותם מדרשים אבודים. פירוש על הילקוט, בשם "זית רענן", חיבר הרב אברהם גומבינר, בעל "המגן אברהם". הפירוש היה קיים בשלמותו רק בפני עצמו, אך בצמוד לילקוט נדפס ברוב המהדורות רק תקציר ממנו. הילקוט נדפס לראשונה בשנת ה'רפ"א. בשנת תשל"ג (1973) החל מוסד הרב קוק להוציא לאור מהדורה מדעית של הספר בעריכת דוב היימן ויצחק שילוני, על פי כתב יד אוקספורד של הילקוט שהוא בכיר כתבי היד שלו, עם שינויי נוסחאות מכתבי יד ודפוסים ראשונים ציוני מקורות והערות; תשעה כרכים על התורה - תשל"ג-תשנ"ב (1973-1991), ושני כרכים על נביאים - תשנ"ט-תש"ע (1999-2009). ועד עתה (2022) לא יצאו לאור על כתובים. מבוא לילקוט שמעוני מהדו' מוסד הרב קוק נדפס בסוף כרך ט', ומבוא קצר בריש כרך י'. (מבוא לספר ילקוט שמעוני מהדו' וגשל - מהרב בצלאל לנדוי - נדפס בתחילת כרך ראשון על נביאים). משנת 1998 החלה לצאת בירושלים, על ידי הרב רפאל לוין, מהדורה חדשה ומוערת, וכתוב בהקדמתו: "גוף הילקוט הוא כפי הנדפס בהוצאת וורשא תרל"ח, פרט למקומות שנראה שלקה בחסר או בטעות המעתיקים, ואז העתקנו את שתי הגרסאות. כמו כן הוספנו שינויי נוסחאות מהילקוט הנדפס מכת"י אוכספורד (=הוצאת מוה"ק הנ"ל), ומשאר המדרשים המובאים בילקוט". במהדורה זו מובא גם פירוש זית רענן השלם, שבמהדורות הקודמות נדפס רק תקציר שלו. עד היום הודפסו 13 כרכים, הכוללים את חמשת חומשי תורה ומגילות איכה, רות ואסתר. רבי אברהם גדילייא (הראשון), שד"ר ירושלים (ליוורנו ת"י-תי"ז), ברית אברהם אברהם אבלי הלוי גומבינר, זית רענן שמן רענן והיכל רענן - רבי יואל דובער ב"ר מאיר הכהן מוואלוז'ין (לאחר מכן הופץ ע״י ר' יהושוע פרידנזאהן בורשא שיחס את הביאורים לעצמו) צבי הירש בן חיים הלוי - צמח לאברהם וגדולי צבי ילקוט ראובני ענת‏ רייזל‏, "ילקוט שמעוני", בלקסיקון מבוא למדרשים‏, עמ' 383; הוצאת תבונות - מכללת הרצוג, תשע"א. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר" ילקוט שמעוני, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" ילקוט שמעוני על התורה ועל הנ״ך, טקסט דיגיטלי באתר ספריא ילקוט שמעוני - ירושלים תשל"ה (דפוס צילום) חלק א' - תורה, חלק ב' - נ"ך ילקוט שמעוני, סלוניקי רפ"א-רפ"ז, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית הילקוט, ייחוסו, זמנו ומקומו, מבוסס על הספר "מבוא למדרשים" מאת ענת רייזל אברהם אפשטיין, ר' שמעון קרא והילקוט שמעוני, קראקא, תרנ"א הערך "ילקוט שמעוני", באתר ויקישיבה ספר חוט המשולש, באתר היברובוקס, עמוד 5 אנציקלופדיה יהודית דעת - ילקוט שמעוני ;, באתר www.daat.ac.il ילקוט שמעוני | מחלקי המים ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרי קייט ואשלי אולסן

מרי־קייט ואשלי אולסן (באנגלית: Mary-Kate and Ashley Olsen; נולדו ב-13 ביוני 1986), או "התאומות אולסן", הן זוג שחקניות ומעצבות אופנה אמריקאיות. התפרסמו כשחקניות ילדות בסדרה "צער גידול בנות". אחותן הצעירה היא השחקנית אליזבת אולסן. האחיות נולדו בלוס אנג'לס, קליפורניה שבארצות הברית. הוריהן הם דייב וג'רני אולסן. להן אח גדול בשם טרנט אולסן, ואחותן הקטנה היא השחקנית אליזבת אולסן. בגיל שבעה חודשים התקבלו לתפקיד התינוקת מישל טאנר בסיטקום הטלוויזיוני "צער גידול בנות", ששודרה מספטמבר 1987 עד מאי 1995 ברשת ABC. ב-1995 התגרשו הוריהן של התאומות. לאחר צילומי הסדרה, שיחקו האחיות בסרטי טלוויזיה וקולנוע והשיקו קו מוצרים על שמן, הכולל בין השאר בגדים, אביזרים, תחליבי רחצה, מוצרים לבית הספר, ספרים, סרטים, בשמים, משחקי מחשב, בובות ואף סדרת טלוויזיה מצוירת. בשנת 2004 זכו לכוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד ובאותה שנה החלו לימודי תואר ראשון באוניברסיטת ניו יורק. מקצוע הלימודים הראשי אותו לומדת אשלי הוא פסיכולוגיה, ואילו מרי קייט לומדת צילום. האחיות אולסן זכו לביקורת קשה מצד ארגון זכויות בעלי חיים, PETA, לאחר שהשתמשו בפרווה בקו האופנה שלהן, "The Row". מרי קייט שיחקה בעונה השלישית של הסדרה "העשב של השכן". צער גידול בנות (1987–1995) יופי של צרות (1993) חבורת השובבים (1994) איך שהמערב היה כיף (1994) מותק, הילדות התחלפו (1995) דרכון לפריז (1999) גול כפול (1999) שפתינו חתומות (2000) לונדון המנצחת (2001) חופשה בשמש (2001) להגיע לשם (2002) להתאהב ברומא (2002) שגעון של הישרדות (2003) המלאכיות של צ'רלי: בהילוך גבוה (2003) (אורחות) יום בניו יורק (2004) השיגעון (2008) (מרי קייט) ביסטלי (2011) (מרי קייט) מרי קייט ואשלי אולסן, ברשת החברתית פייסבוק מרי קייט ואשלי אולסן, באתר MusicBrainz (באנגלית) מרי קייט ואשלי אולסן, באתר Discogs (באנגלית) מרי קייט ואשלי אולסן, באתר בילבורד (באנגלית) מרי קייט ואשלי אולסן בישראל - ראיון בלעדי לפורום המעריצים הרשמי של מרי קייט ואשלי באתר תפוז אנשים. ערך זה הוא קצרמר בנושא שחקנים ובנושא אמריקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ההיררכיה של חומסקי

ההיררכיה של חומסקי, היא מיון משפחות של דקדוקים על פי כללי השכתוב שהם מתירים. ההיררכיה נקראת על שם נועם חומסקי, שהיה הראשון אשר ניסה למיין משפחות דקדוקים לפי כוחם היחסי. ההיררכיה שחומסקי הציע מסווגת דקדוקים פורמליים לקבוצות שונות על פי כוח הבעה עולה. כלומר, כל קבוצה עוקבת יכולה ליצור מערך רחב יותר של שפות פורמליות מזו שקדמה לה. לטענת חומסקי, מודליזציה של הבטים מסוימים בשפה טבעית דורשת דקדוק פורמלי מורכב יותר (כפי שהוא נמדד בהיררכיית חומסקי) מאשר מודליזציה של שפות אחרות. לדוגמה, בזמן ששפה רגולרית חזקה מספיק לתאר מורפולוגיה אנגלית, היא אינה חזקה מספיק כדי לתאר תחביר אנגלי. בנוסף להיותה רלוונטית לבלשנות, יש להיררכיית חומסקי שימוש במדעי המחשב, ויש לה קשרים חשובים גם לתורת האוטומטים. באופן כללי, כל משפחה מתקבלת על ידי הוספת אילוץ על כללי השכתוב של המשפחה הקודמת, ועל-כן יש יחס של הכלה בין קבוצות הדקדוקים. כמו כן, כל משפחה מתאימה למשפחת אוטומטים מטיפוס מסוים. כלומר, יש שקילות בין קבוצת השפות שנוצרות על ידי דקדוקים ממשפחה מסוימת לבין קבוצות השפות המתקבלות על ידי אוטומטים מהמשפחה המתאימה. המיון מתחלק ל-4 טיפוסי משפחות: דקדוקים בלתי-מוגבלים דקדוקים תלויי-הקשר דקדוקים חופשיי-הקשר דקדוקים רגולריים שמואל זקס ונסים פרנסיז, ‏אוטומטים ושפות פורמליות ב, האוניברסיטה הפתוחה, 2000, יחידה 6
"O"-Jung.Ban.Hap.

O-Jung.Ban.Hap הוא האלבום השלישי של להקת הבנים הקוריאנית TVXQ. האלבום יצא ב-29 בספטמבר 2006 ובמכירת 349,317 עותקים הפך לאלבום הנמכר ביותר בקוריאה בשנת 2006. האלבום קבע את מעמדם של TVXQ בתעשיית הבידור הקוריאנית - הם זכו בזכותו בפרסים רבים, ביניהם גם בתואר להקת השנה ואמן השנה בטקס פרסי המוזיקה הקוריאני. שם האלבום, שהוא גם שם שיר הנושא שבו, פירושו "אוֹ!-תזה. אנטיתזה. סינתזה.". השיר הוא שיר מחאה נגד האגואיזם והאגוצנטריות הקיימים בעולם, מילות השיר כוללות ביטויים כמו: "אם לא מקשיבים זה לזה לא ניתן למצוא את התשובה" ו"אני מחפש אחווה". שם השיר מתייחס באופן ישיר לתאוריה פילוסופית השייכת לגאורג וילהלם פרידריך הגל. מילותיו מתקשרות לפירוש פשטני של התאוריה שאומר שאם גורמים לשני צדדים מנוגדים ("תזה" ו"אנטיתזה") לעבוד יחד התוצאה היא דבר מושלם ("סינתזה"). O!-Jung.Ban.Hap You're my miracle Hey!Girl Get me some I'll be there Remember 이제 막 시작된 이야기 ("הסיפור רק החל עכשיו") ON&ON 환영 ("פנטום") You only love 풍선 ("בלונים") O!-Jung.Ban.Hap You're my miracle Hey!Girl Get me some I'll be there Remember 이제 막 시작된 이야기 ("הסיפור רק החל עכשיו") ON&ON 환영 ("פנטום") You only love 풍선 ("בלונים") תקציר הדרמה "VACATION" קליפ הדרמה "VACATION" לשיר "Holding Back the Tears..." מאחורי הקלעים של צילומי עטיפת האלבום בפראג. ריאיון עם חברי הלהקה. מאחורי הקלעים של הקליפ לשיר "O-Jung.Ban.Hap". הקליפ של "O-Jung.Ban.Hap". בונוס עם חברי הלהקה. O!-Jung.Ban.Hap You're my miracle Hey!Girl Get me some I'll be there White Lie... Remember 이제 막 시작된 이야기 ("הסיפור רק החל עכשיו") ON&ON 환영 ("פנטום") You only love 풍선 ("בלונים") הצגת הדרמה "VACATION" "VACATION" (גרסה מלאה של כל הדרמה: 4 פרקים) הצגת הפספוסים בידי חברי הלהקה. פספוסים. O!-Jung.Ban.Hap You're my miracle Hey!Girl Get me some I'll be there White Lie... Remember 이제 막 시작된 이야기 ("הסיפור רק החל עכשיו") ON&ON 환영 ("פנטום") You only love 풍선 ("בלונים") ההופעה לקידום האלבום "O!-Jung.Ban.Hap" (גרסה מלאה) קליפים: Hug, The way U are, I believe, Tri-Angle, Rising Sun, O!-Jung.Ban.Hap, Balloons. מאחורי הקלעים לקליפ 풍선 ("בלונים") בונוס עם חברי הלהקה. מידע על האלבום "O"-Jung.Ban.Hap. באתר MusicBrainz האלבום "O"-Jung.Ban.Hap. באתר Discogs סיכום מכירות אלבומים בשנת 2006 על ידי ארגון האמנים הקוריאני MIAK TVXQ זוכים בארבעה פרסים בטקס ה-MKMF
AR-7

AR-7 Explorer הוא רובה חצי-אוטומטי בקוטר 5.56 מ"מ מתוצרת חברת ארמלייט אשר פותח בידי יוג'ין סטונר, ממציא הרובה M-16, עבור חיל האוויר האמריקני, על מנת לשמש כנשק אישי לצורכי הישרדות של צוותי האוויר שלו. AR-7 פותח על ידי סטונר על בסיס דגמים קודמים של נשקי הישרדות אשר שימשו את צוותי האוויר האמריקנים. בניגוד לדגמים הקודמים שדרשו דריכה ידנית באמצעות הסטת הבריח וגריפת כדור חדש מן המחסנית לפני כל ירייה, בדגם החדש נעשה שימוש במנגנון חצי אוטומטי של טעינה עצמית (Blowback), אשר עושה שימוש בלחץ הגזים הנפלטים בעת הירי לצורך ההסטה אחורנית של הבריח, והחזרתו קדימה באמצעות קפיץ לצורך גריפת והטענת כדור חדש בבית הבליעה. AR-7 בנוי מחלקי אלומיניום ופלסטיק, המפחיתים משמעותית את משקלו. הנשק מורכב מארבעה חלקים מתפרקים (קנה, מחסנית, קת, ומנגנון ירי), המאוחסנים בתוך חלל מלא בקצף, אשר מקנה לנשק גם כושר ציפה במים. המטרה העיקרית שלה יועד הפיתוח הוא כאמור לאפשר לצוות אוויר שנטש מטוס לשרוד בשטח ולהשיג מזון באמצעות ציד. אורכו הכולל של הנשק כשהוא מפורק כ-41 ס"מ, וכשהוא מורכב כ-89 ס"מ. משקלו הכולל כ-1,200 גרם. הנשק מצויד בכוונות ברזל קדמית ואחורית, ומאפשר רמת דיוק מספקת בירי למרחק של כ-45 מטר. קיים מגוון מחסניות לבחירה בתכולה של 10‏, 15‏, 25‏ ו-50 כדורים. אמינות ההפעלה של AR-7 תלויה במיוחד במצב המחסנית והתחמושת המשמשת לירי. שיפוע הטעינה המהווה חלק מן המחסנית הוא פגיע יחסית. יש להקפיד ולשמר את שפתי המחסנית במצב תקין ללא פגיעה בקימורים, על מנת להבטיח תנועה חלקה של הכדור בזמן הגריפה לתוך בית הבליעה. שימוש בתחמושת בעל קצה מעוגל יכולה לשפר את זווית ההחלקה של הכדור לתוך הקנה. חיבורי הקנה עלולים להתרופף לאחר ירי של מספר כדורים ויש להקפיד על הידוקם באופן שוטף. טייסי חיל האוויר הישראלי מצוידים ב-AR-7 כנשק הישרדות (ובדרך כלל גם באקדח מדגם וולטר ppk), אך הדגם המשמש אותם עבר מספר התאמות ושינויים בהתאם לדרישות החיל. לנשק התווספו מארז לכוונת וידית אחיזה דמוית אקדח. הקנה קוצר לכ-35 ס"מ ושונתה צורת הכוונת הקדמית לצורת גליל עגול. הקת המקורית הוחלפה בקת טלסקופית. ב-29 באוקטובר 2010 פורסם כי נשק ההישרדות האישי מדגם זה שהיה שייך לרון ארד הוחזר לישראל תמורת שחרור מחבלים, במסגרת המשא ומתן שהתנהל עם חזבאללה לצורך איתורו. מדיה וקבצים בנושא AR-7 בוויקישיתוף רונן ברגמן, מוסף 7 ימים, ידיעות אחרונות, 29 באוקטובר 2010
מדגסקר במשחקים האולימפיים

מדגסקר משתתפת במשחקים האולימפיים מאז אולימפיאדת טוקיו (1964). היא החרימה את אולימפיאדת מונטריאול (1976) יחד עם מרבית מדינות אפריקה במחאה על סירובו של הוועד האולימפי הבינלאומי להשעות מהמשחקים את ניו זילנד, שנבחרת הרוגבי שלה קיימה משחק עם נבחרת דרום אפריקה בה היה נהוג שלטון האפרטהייד באותה העת. כן החרימה מדגסקר את אולימפיאדת סיאול (1988), כהזדהות עם בת בריתה דאז, קוריאה הצפונית. מאז אולימפיאדת ברצלונה (1992) היא משתתפת במשחקים ברציפות. לאורך השנים שלחה מדגסקר נבחרות מעוטות משתתפים (בין אחד באולימפיאדת טוקיו לעשרה באולימפיאדת סידני (2000)), מרביתם אתלטים. איש מהם לא זכה במדליה אולימפית, ומעטים מהם הגיעו להישגים משמעותיים. ז'אן ראוולומאנאנטסואה העפיל לשלב הגמר בריצת 100 מטר באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968), וסיים במקום השמיני. נבחרת הנשים במרוץ השליחות ל-100X4 מטר באולימפיאדת סידני (2000) העפילה לשלב חצי הגמר, וסיימה במקום ה-14. מדגסקר השתתפה גם באולימפיאדת חורף אחת, אולימפיאדת טורינו (2006). מתיו ראזאנקולונה, קנדי ממוצא מלגשי היה הספורטאי היחיד שייצג אותה. הוא התחרה בסקי אלפיני וסיים במקום ה-39. מדגסקר במשחקים הפאראלימפיים מדגסקר במשחקים האולימפיים לנוער
המדיניות הכלכלית החדשה

האם התכוונתם ל... נא"פ – מדיניות כלכלית חדשה בברית המועצות בשנות ה-20 המדיניות הכלכלית החדשה (ישראל 1952) המדיניות הכלכלית החדשה (1962)
Mirotic

Mirotic הוא האלבום הקוריאני הרביעי של להקת הבנים TVXQ. האלבום יצא ב-26 בספטמבר 2008 ועבר את 300,000 העותקים ביום הראשון ליציאתו, דבר שמיקם אותו מיד כאלבום הנמכר ביותר של 2008. בתחילת ינואר 2009 מכר האלבום 502,837 עותקים, בכך זכה להיות האלבום הקוריאני הראשון שעבר את חצי מיליון המכירות זה שש שנים. Mirotic הוא ביטוי חדש שהוטבע על ידי חבר הלהקה קים ג'אג'ונג. ג'אג'ונג חיבר בין המילה miro (מקוריאנית: 미로) שפירושה "מבוך", לסיומת האנגלית "tic" ויצר שם תואר חדש. כוונת Mirotic היא תחושה שאתה תחת כישוף ולא יכול להיחלץ ממנו. אחד הפנים הבולטים בהפקת האלבום הרביעי הוא השתתפות חברי הלהקה בכתיבת והלחנת השירים. קים ג'וּנסוּ ושים צ'אנגמין כתבו את מילות השירים "노을.. 바라보다" ("מסתכל על השקיעה") ו"Love in the Ice", בהתאמה. בנוסף, קים ג'אג'ונג ופארק יוצ'אן כתבו והלחינו את השירים "사랑아 울지마" ("אל תבכי, אהובה") ו"사랑 안녕 사랑 " ("אהבה להתראות אהבה"), כל אחד בהתאמה. בנובמבר 2008, פסקה הוועדה לשמירה על שלום הילד בקוריאה כי Mirotic מזיק לנוער ומעביר מסרים פרובוקטיביים. כתוצאה מכך, נאסר למכור את האלבום לאילו שמתחת גיל 19 והופעות של שיר הנושא, Mirotic, הוקרנו רק לאחר עשר בלילה. חברת ההפקה של הלהקה, SM Entertainments, הסכימה לערוך שינויים קלים במילות השיר, אך בנוסף הגישו בקשה לבית משפט לפסיקה נגד החלטות הוועדה. TVXQ הופיעו את הגרסה הנקייה של השיר, בה שונה המשפט "I got you under my skin" ל"I got you under my sky". במרץ 2009, פסק בית המשפט לטובת TVXQ וטען שלמרות שישנן רמיזות מיניות בשיר, הן אינן משפיעות על הנוער ולא פרובוקטיביות כפי שהוועדה לשלום הילד ניסתה להציג אותן. הוועדה לא ויתרה ופנתה לבית המשפט העליון שפסק לטובתה וקבע כי השיר גס מדי עבור נוער. 주문-MIROTIC ("כישוף-Mirotic") Wrong Number 노을..바라보다 ("מסתכל על השקיעה") CRAZY LOVE HEY! (Don't bring me down) 넌 나의 노래 ("את השיר שלי") 무지개 ("קשת בענן") 낙원 ("גן עדן") 악녀 (Are you A Good girl?) Flower Lady 잊혀진 계절 ("עונות נשכחות") Love in the Ice 주문-MIROTIC ("כישוף-Mirotic") Wrong Number 노을..바라보다 ("מסתכל על השקיעה") CRAZY LOVE HEY! (Don't bring me down) 넌 나의 노래 ("את השיר שלי") 무지개 ("קשת בענן") 낙원 ("גן עדן") 악녀 (Are you A Good girl?) Flower Lady ריאיון עם יונהו (המראיין: ג'אג'ונג) ריאיון עם צ'אנגמין (המראיין: יונהו) ריאיון עם ג'ונסו (המראיין: צ'אנגמין) ריאיון עם יוצ'אן (המראיין: ג'ונסו) ריאיון עם ג'אג'ונג (המראיין: יוצ'אן) שיחה על Mirotic (עם כל חברי הלהקה) הצצה מיוחדת אל הופעת הקיץ A-Nation ביפן. Wrong Number 사랑아 울지마 ("אל תבכי, אהובה") 주문-MIROTIC ("כישוף-Mirotic") CRAZY LOVE HEY! (Don't bring me down) 소원 ("משאלה") (מ־TVXQ ג'ונסו וצ'אנגמין שרים ומSuper Junior) 넌 나의 노래 ("את השיר שלי") 노을..바라보다 ("מסתכל על השקיעה") 무지개 ("קשת בענן") 사랑 안녕 사랑 ("אהבה להתראות אהבה") 낙원 ("גן עדן") 악녀 (Are you A Good girl?) Flower Lady Don't Say Goodbye 잊혀진 계절 ("עונות נשכחות") Love in the Ice מידע על האלבום Mirotic באתר MusicBrainz TVXQ שוברים את שיא המכירות ביום אחד TVXQ עברו את 500,000 העותקים ב-103 ימים KBS Global צנזורה על אלבומים של אמני נוער Korea JoongAng Daily
מאוריציוס במשחקים האולימפיים

מאוריציוס משתתפת במשחקים האולימפיים מאז אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984). הופעת הבכורה שלה הייתה אמורה להיות באולימפיאדת מוסקבה (1980), אך היא הצטרפה לחרם שהובילה ארצות הברית על המשחקים, במחאה על הפלישה הסובייטית לאפגניסטן. מאוריציוס מעולם לא השתתפה באולימפיאדת חורף. הספורטאי הראשון ממאוריציוס שהגיע להישג משמעותי במשחקים היה האתלט סטפן באקלנד, שהעפיל לשלב חצי הגמר בריצת 200 מטר באולימפיאדת סידני (2000), וסיים במקום העשירי. באולימפיאדת אתונה (2004) שיפר באקלנד את הישגו, העפיל לשלב הגמר וסיים במקום השישי. אתלט נוסף, ג'ונתן צ'ימייר, סיים במקום העשירי בקפיצה לרוחק. באולימפיאדת בייג'ינג (2008) היה המתאגרף ברונו ג'ולי לספורטאי הראשון ממאוריציוס שזוכה במדליה אולימפית, מדליית ארד בקטגוריית המשקל של עד 54 ק"ג. באותם משחקים התחרה באקלנד בפעם השלישית. הוא לא הצליח להעפיל לשלב הגמר, וסיים במקום ה-12. באולימפיאדת לונדון (2012) בלטה הג'ודוקא כריסטיאן לז'נטיל, שסיימה במקום השביעי. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) שוב סיימה לז'נטיל במקום השביעי. באותם משחקים העפיל המתאגרף קנדי סן-פייר לשלב רבע הגמר. באולימפיאדות הקיץ: בענפי הקיץ: מאוריציוס במשחקים הפאראלימפיים מאוריציוס במשחקים האולימפיים לנוער מדיה וקבצים בנושא מאוריציוס במשחקים האולימפיים בוויקישיתוף "Medals by Games" [מדליות לפי משחקים]. Olympic Analytics (באנגלית). נבדק ב-28 באפריל 2022. {{cite web}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link) "Medals by Sports" [מדליות לפי ענפי ספורט]. Olympic Analytics (באנגלית). נבדק ב-28 באפריל 2022. {{cite web}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)