laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שושה (זמרת)

מריה דה גרסה מֶנֶגֵל (פורטוגזית: Maria da Graça Meneghel, נולדה ב-27 במרץ 1963), ידועה כשוּשה (Xuxa), זמרת, מנחת טלוויזיה, שחקנית, דוגמנית ואשת עסקים ברזילאית שהייתה לכוכבת בינלאומית. שושה נולדה בסנטה רוזה, ריו גראנדה דו סול, ברזיל. אביה היה איש צבא ובעקבות הצבתו בריו דה ז'ניירו עברה המשפחה לעיר כשהייתה שושה בת 7. בגיל 15 התגלתה שושה על ידי סוכן דוגמניות שהזמין אותה לאודישן, ושנה לאחר מכן היא כבר הופיעה על שער מגזין ברזילאי. ב-1983 החלה שושה להופיע בטלוויזיה כמנחה בתוכנית ילדים. באותה שנה היא הופיעה לראשונה בקולנוע בקומדיה "O Trapalhão na Arca de Noé" ("המסורבל בתיבת נוח") מסדרת סרטיו של הלהקה "Os Trapalhões" ("המסורבלים"). בשנים 1984 ו-1985 חזרה שושה להשתתף בשני סרטים נוספים של הסדרה. ב-1986 הנחתה שושה את תוכנית הילדים "Xou da Xuxa" ("המופע של שושה"). התוכנית זכתה להצלחה בברזיל ובכל אמריקה הדרומית. ב-1992 הופיעה שושה ברשימת "50 הנשים היפות בעולם" של מגזין פיפל. ב-1993 ירדה התוכנית מהמסכים עקב החלטתה של שושה להשקיע יותר זמן בקריירה בינלאומית. באותה שנה היא הנחתה תוכנית על שמה בארצות הברית, אך התוכנית לא זכתה לאותה הצלחה כמו באמריקה הלטינית. ב-1994 חזרה שושה לטלוויזיה עם התוכנית "Xuxa Park", אשר הייתה גרסה חדשה ל"Xou da Xuxa". התוכנית התבססה על ילדים מארצות ומתרבויות שונות. תוכנית זו שודרה גם בערוץ הילדים, וזכתה להצלחה בישראל. התוכנית ירדה מהמסכים ב-2001 עקב שריפה שהתרחשה בשידור חי באותה עת. ב-1996 ביקרה שושה בישראל וקליפ לשיר שלה, "עושים שלום", בו שרה שושה בשלוש שפות בהן עברית, שודר בערוץ הילדים. לאחר ששודרה התוכנית ערכה שושה הופעה בישראל. בביקור זה שושה גם צילמה פרסומת לחברת עלית עבור החטיף "שוּש". באותה שנה גם הקליטה עבור אלבומה "Tô de Bem com a Vida" גרסה פורטוגזית ל"שיר הבטלנים" של אבי קושניר ונתן דטנר. ב-2003 הופיעה שושה בתוכנית לילדים בגני חובה. התוכנית זכתה להצלחה אך ירדה מהמסכים לאחר שנה בעקבות ריב של שושה עם האמרגן שלה. ב-2006 כיכבה שושה בסרט "התאומות שושה" בו שיחקה תאומות, אחת טובה ואחת רעה. ב-7 ביולי 2007 השתתפה שושה בלייב ארת' והופיעה בריו דה ז'ניירו. ב-2008 חזרה שושה למסכים עם תוכנית חדשה, אך התוכנית לא זכתה להצלחה. שושה הכירה את פלה במהלך צילומיה למגזין "Manchete". הם יצאו במשך כחמש שנים ונפרדו ב-1986. הרומן המתוקשר ביניהם קידם את הקריירה שלה באופן משמעותי. יצאה במשך שנתיים עם נהג המרוצים איירטון סנה והם נפרדו ב-1992. ב-1997 היא החלה לצאת עם השחקן לוסיאנו צּפיר. לזוג נולדה בת בשם סשה ב-28 ביולי 1998. באותה שנה נפרדו בני הזוג. במהלך השנים חזרו ונפרדו בני הזוג, והם התגרשו סופית בדצמבר 2009. במהלך מערכת הבחירות בברזיל ב-2022 הביעה תמיכה ציבורית במועמד השמאל לואיס דה סילבה, נשיאה לשעבר של ברזיל, שלבסוף ניצח את ז'איר בולסונארו ונבחר לכהן בתפקיד מחדש. מדיה וקבצים בנושא שושה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שושה שושה, ברשת החברתית פייסבוק שושה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) שושה, ברשת החברתית אינסטגרם שושה, סרטונים בערוץ היוטיוב שושה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שושה, באתר AllMovie (באנגלית) שושה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) שושה, באתר Last.fm (באנגלית) שושה, באתר AllMusic (באנגלית) שושה, באתר MusicBrainz (באנגלית) שושה, באתר Discogs (באנגלית) שושה, באתר Songkick (באנגלית) שושה, באתר בילבורד (באנגלית) אנה לונובה, ניו יורק טיימס, "אלוהים, איזו טראומה גרמתי לילדים": שושה מכה על חטא, באתר הארץ, 30 באוגוסט 2023 ערוץ הילדים - שושה - עושים שלום, נבדק ב-2021-10-19
גיבורים

האם התכוונתם ל... טלוויזיה וקולנוע גיבורים קטנים – סרט קולנוע ישראלי שיצא לאקרנים ב-2006 גיבורים (סדרת טלוויזיה) – סדרת טלוויזיה אמריקאית גיבורים (סדרת טלוויזיה ישראלית, 2016) – תוכנית מציאות תיעודית ישראלית ששודרה בערוץ 10 גיבורים (תוכנית טלוויזיה ישראלית, 2023) – תוכנית תיעודית ישראלית המשדרת בקשת 12. גיבורים (סרט, 1977) (אנ') – סרט אמריקאי משנת 1977. גיבורים (סרט ישראלי) – סרט שביים יאיר אגמון בשנת 2016 ועוסק במלחמת השחרור בראי הישראלים והפלסטינים. מוזיקה Wir sind Helden – להקת רוק ברלינאית (מגרמנית: "הננו גיבורים") "Heroes" – אלבום של דייוויד בואי מ-1977 מחשבים ואינטרנט סוניק הירוס – משחק וידאו בסדרת המשחקים סוניק מקרא גבורים – דמות מיתית אתרים נחל גיבורים – נחל אכזב במזרח חיפה שבישראל ראו גם: Heroes
השקל כמטבע בר-המרה

מטבע השקל הישראלי נכלל ברשימת 17 המטבעות בני-ההמרה בעולם. היכללות זו משקפת את חופש הסחר העולמי המלא בשקל. תהליך הפיכת השקל החדש למטבע בר-המרה החל בתחילת המאה ה-21, עם שחרור הדרגתי של חסמים ומגבלות על השקל. ההליך קיבל תנופה עם מינויו של סטנלי פישר לתפקיד נגיד בנק ישראל במאי 2005. ביוני 2006 הגיעו לישראל בהזמנתו של סטנלי פישר, ראשי בנק CLS, לביצוע בדיקה של מצבה המוניטרי של ישראל. בביקור הוצבו שני תנאים אחרונים לצירוף השקל למטבעות בני המרה: הפעלת מערכת סליקה RTGS - בוצע ביולי 2007 העברת חוק מערכות תשלומים - עבר בכנסת בפברואר 2008 ב-26 במאי 2008 צורפה ישראל רשמית למערכת הסליקה הבינלאומית, ה-CLS, ובכך הפך השקל הישראלי למטבע בר-המרה. הדבר מאפשר ביצוע עסקאות בינלאומיות בשקלים. בנקים זרים יכולים לפתוח חשבונות שקליים ללקוחותיהם, ולבצע המרות בין שקלים למטבעות אחרים בלי הגבלה ובלי להזדקק לקשר כלשהו לישראל. להפיכת השקל למטבע בר-המרה משמעויות עסקיות המקלות במידה רבה על חברות ישראליות העוסקות במסחר בינלאומי. כך למשל, יכולה חברה ישראלית העוסקת ביצוא, לקבוע מחירים בשקלים, ולקבל העברות של שקלים מלקוחותיה. זאת בדיוק כפי שחברה אמריקאית נוקבת מחירים בדולרים ומקבלת תשלומים בדולרים. הדבר משמעותי בעיקר כאשר מתקיים מסחר עם מדינות שהמטבע שלהן אינו בר-המרה. שכן עד כה, המסחר היה כרוך במעבר דרך מטבע של מדינת צד שלישי (בדרך כלל דולר אמריקאי או אירו), והיה כרוך בעמלות רבות בדרך. ניקח למשל חברה ישראלית אשר מיצאת ללקוח בתאילנד. לפני שהשקל הפך בר-המרה, הייתה החברה צריכה לנקוב במחיר דולרי. הלקוח התאילנדי היה צריך לקנות דולרים, ולבצע העברה בינלאומית (העוברת דרך בנקים אמריקאים). החברה הישראלית הייתה מקבלת את הדולרים האמריקאים, וממירה אותם לשקלים. ניתן לראות שהטרנזקציה הזו מורכבת, וכמות רבה של עמלות משולמות לגורמים רבים הנמצאים בדרך מטעמים טכניים, אך אינם תורמים מאומה לעסקה. אפקט שלילי נוסף הוא שהצעת המחיר ניתנת בערך הנקוב במטבע של מדינת צד שלישי, הדבר מכניס לעסקה גורם נוסף של סיכון מטבעי הנובע מתנודות בערך המטבע של מדינה זו, וזאת למרות שהעסקה אינה קשורה אליה כלל. באופן מעשי, תהליך נקיבת מחירים בשקלים לצורך יצוא, הוא תהליך שייקח זמן, שכן הוא כרוך בהסתגלות של קהל הלקוחות בחו"ל למטבע החדש. עסקאות יבוא יכולות אף הן להרוויח מכך שהשקל הוא בר-המרה, אך באופן פחות בולט, שכן באופן טבעי, המחירים שננקבים על ידי חברות בחו"ל יהיו במטבעות נפוצים, המקובלים יותר במסחר בינלאומי. אך אם עסקת יבוא מול מדינה שהמטבע שלה אינו בר-המרה, תהיה נקובה בשקלים, הרי שהחיסכון שתואר לעיל תקף גם כאן. עבור הציבור הרחב, המשמעות של צעד זה אינה גדולה. אמנם התייר הישראלי יכול לצאת את גבולות ישראל עם שקלים במקום להצטייד במטבע זר, ולהחליף את השקלים בבנקים ואצל חלפני כספים בחו"ל, אך הדבר היה אפשרי במקומות נבחרים גם קודם לתאריך זה, והיה ונשאר בלתי כדאי שכן עמלות ההחלפה בישראל קטנות יותר ואמצעי התשלום החלופיים כגון כרטיסי אשראי נוחים וכדאיים יותר. מוטי בסוק, השקל מצטרף ל-15 המטבעות המובילים, באתר הארץ, 13 בפברואר 2008 בנק ישראל - מערכת זה"ב (RTGS) ynet, השקל הפך למטבע בר המרה, באתר ynet, 26 במאי 2008 חוק מערכות תשלומים, התשס"ח – 2008 באתר בנק ישראל CLS Bank live with Israeli Shekel and Mexican Peso 26 May 2008
פרוטה

האם התכוונתם ל... פרוטה (מטבע עתיק) – המטבע בעל הערך הקטן ביותר בתקופת חז"ל פרוטה (מטבע ישראלי) – מטבע שהיה נוהג במדינת ישראל בעבר הפרוטה – סיפור מאת ש"י עגנון סימונה פרוטה – כדורגלן ישראלי פרוט
מונין

מונין (מצרפתית: Monin) הוא שם מותג לסירופ במגוון רב של טעמים (למעלה מ-100 טעמים שונים), המשמשים בעיקר כמרכיבים בקוקטיילים. ז'ורז' מונין מצרפת הקים בשנת 1912 מפעל ליין ומשקאות אלכוהולים. החל משנת 1920 הוחל בייצור הסירופים. בשנת 1944 ירש בנו, פול מונין, את החברה והחליט לנטוש את ייצור היין ולהתמקד בייצור סירופים ובביסוס רשת לשיווקם ברחבי צרפת. מטה החברה נמצא בעיר בורז' בצרפת. היא הספקית המובילה של סירופים בצרפת. היא מייצרת גם ליקרים, רסק פירות, תרכיזים ועוד. לקוחותיה הם מוסדות קולינריים כגון מסעדות, פאבים, מלונות. בשנת 1996 בנו של פול מונין, אוליבייה מונין, הקים מפעל ייצור בפלורידה, שהפך את חברת מונין לאחד היצרנים המובילים בעולם של סירופים איכותיים. מדיה וקבצים בנושא מונין בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מונין (בצרפתית) גיא קידר, תוסיף לי קצת ורדים לוודקה, בבקשה, באתר ynet, 13 בפברואר 2006
שיבולת-שועל (סוג)

שיבולת שועל (שם מדעי: Avena) הוא סוג ממשפחת הדגניים, בעל 31 מינים. מצוי באסיה, באירופה, ובצפון מערב אפריקה. בישראל גדלים תשעה מיני שיבולת שועל. שיבולת השועל היא צמח חד שנתי ירוק בעל עלים ארוכים וצרים ותפרחת המתנשאת על קנים גבוהים. בכל תפרחת שניים עד שישה פרחים ירוקים ומלעניים (בעלי זיפים נוקשים וחדים). לשיבולת השועל 31 מינים, מתוכם ארבעה תרבותיים. שיבולת שועל שונת גלומות, צמח זה בסכנת הכחדה מארץ ישראל. שיבולת שועל נפוצה (A. sterilis) שיבולת שועל ערבתית (A. wiestii) שיבולת שועל מתפרקת (A. barbata) שיבולת שועל ביזנטית שיבולת שועל תרבותית (A. Sativa) שיבולת שועל גדולה שיבולת שועל צמרית שיבולת שועל שוטה Avena Abyssinica Avena Agadiriana Avena Atlantica Avena Brevis Avena Canriensis Avena Clauda Avena Damascena Avena Eriantha Avena Fatua Avena Glabrata Avena Haussknechtii Avena Hirtula Avena Hispanica Avena Hybrida Avena Insularis Avena Longiglumis Avena Lusitanica Avena Macrostachya Avena Maroccana Avena Matritensis Avena Murphyi Avena Nuda Avena Occidentalis Avena Sativa Avena Strigosa Avena Trichophylla Avena Vaviloviana Avena Ventricosa מדיה וקבצים בנושא שיבולת-שועל בוויקישיתוף שיבולת-שועל, באתר ITIS (באנגלית) שיבולת-שועל, באתר NCBI (באנגלית) שיבולת-שועל, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שיבולת-שועל, באתר Tropicos (באנגלית) שיבולת-שועל, באתר GBIF (באנגלית) שיבולת-שועל, באתר IPNI (באנגלית) שבולת שועל, דף שער בספרייה הלאומית
רבבית

רְבָבִית (מלשון רבבה, לעיתים מכונה גם: נקודת בסיס, באנגלית: Basis Point) היא מושג המציין את החלק העשרת-אלפים מתוך השלם (1/10,000). ניתן להגדיר רבבית גם כמאית האחוז, 0.01%, 0.0001 או 10-4. סימולה של הרבבית הוא ‱ (Unicode U+2031). בחישובים כלכליים, נהוג להשתמש בסימון bps (קיצור של basis point). כשהסיומת "ית" נוספת למספר (בדרך-כלל בכפולות של עשר), היא מציינת את חלקו מתוך השלם; כך "עשירית" היא החלק העשירי מתוך השלם (1/10), "מאית" היא החלק המאה מתוך השלם (1/100) ו"אלפית" היא החלק האלף מתוך השלם (1/1000). פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. אחד השימושים המרכזיים במושג הרבבית (Basis Point) הוא בחישובים כלכליים, כמדד לעליה או ירידה ברווחים. על מנת לתאר את אחוז הגידול באחוזי הרווח, לדוגמה, נעשה השימוש ברבבית, המתארת למעשה "אחוז של אחוז". מדיה וקבצים בנושא רבבית בוויקישיתוף קידוד הסימן במחשב "רבבית", מילון אבן שושן המרוכז
רורי או'קונור

רורי או'קונור (באנגלית: Rory O'Connor; 28 בנובמבר 1883 – 8 בדצמבר 1922) היה פעיל רפובליקני אירי. או'קונור ידוע בעיקר בשל תפקידו במלחמת האזרחים האירית, שהתרחשה בשנים 1922–1923. בעקבות פעילותו במהלך המלחמה הוא הוצא להורג. או'קונור נולד בדבלין, ב-1883. בנעוריו עבד כמהנדס מסילות ברזל בקנדה. אחרי שחזר לאירלנד הצטרף לתנועה האירית הלאומית, במסגרתה הצטרף למסדר היברניאן העתיק. בעקבות פעילותו הוא נשלח למחנה ריכוז לאחר מרידת חג הפסחא ב-1916. במהלך מלחמת העצמאות האירית בין השנים 1919–1921, מונה או'קונור למפקד הנדסה בצבא האירי הרפובליקני (IRA), ארגון צבאי אירי שהיה מורכב ממתנדבים. או'קונור התנגד לאמנה האנגלו–אירית שנחתמה בשנת 1921 – אמנה שהכריזה על ייסודה של מדינה אירית חופשית אך ביטלה את סמכות הרפובליקה האירית שהוקמה בשנת 1916, אשר הוא ועמיתיו נשבעו לתמוך בה. ב־26 במרץ 1922 קיימו קציני ה־IRA שהתנגדו לאמנה, כנס בדבלין, בו החליטו על דחיית הפשרנות שמייצגת האמנה והתנכרותה לדאל אירן (הפרלמנט האירי). ובחרו פרלמנט אירי חדש. כאשר או'קונור נשאל האם מטרת צעד זה הייתה הקמת מנהיגות דיקטטורית חדשה באירלנד הוא ענה: "אתה יכול להתייחס לזה כך, אם תרצה בזה." באפריל 1922 השתלטו או'קונור ו־200 אנשי IRA שהיו תחת פיקודו על המבנה בו שכנו ארבעת בתי המשפט שבמרכז דבלין, כמהלך מחאתי נגד הממשלה האירית החדשה, במטרה להתגרות בחיילים הבריטים ששהו באירלנד. או'קונור סבר שהדבר יוביל להתחלה מחודשת של מלחמה עם בריטניה ויאחד את ה־IRA נגד אויבם המשותף. מייקל קולינס ניסה נואשות לשכנע את או'קונור ואנשיו לעזוב את המבנה לפני שתיפתח הלחימה. ביוני 1922, לאחר שחיל המצב שהיה בבתי המשפט חטף את ג'יי ג'יי או'קונל, גנרל בצבא אירלנד החופשית, הפגיז קולינס את מבנה ארבעת בתי המשפט באמצעות ארטילריה שהשאיל מהבריטים. או'קונור נכנע אחרי יומיים של לחימה ונכלא בכלא מאונטג'וי. אירוע זה הצית את מלחמת האזרחים באירלנד, וקרבות החלו להתפרץ ברחבי האי בין כוחות התומכים והמתנגדים לחוזה. ב־8 בדצמבר 1922 הוצא רורי או'קונור להורג על ידי כיתת יורים, כפעולת תגמול על רצח חברי ה־IRA שהתנגדו לחוזה האנגלו–אירי והשתתפו בהריגתו של חבר הפרלמנט של אירלנד החופשית, שון היילס. עם או'קונור הוצאו להורג שלושה רפובליקנים נוספים (ליאם מלואס, ריצ'רד בארט, וג'ו מק'אלביי), שנעצרו ביחד בזמן המצור על מבנה ארבעת בתי המשפט. ההוראה להוצאה להורג ניתנה על ידי קווין או'היגינס, שבחר באו'קונור להיות השושבין בחתונה שלו פחות משנה לפני כן, דבר המציג את השנאה והפילוג להם גרמה האמנה בקרב התושבים האירים. או'קונור ושבעים ושישה רפובליקנים אירים נוספים שהוצאו להורג, נתפסו כתוצאה מכך כקדושים מעונים בעיני התנועה הרפובליקנית באירלנד.
געגועים הביתה

געגועים הביתה, (באנגלית: Home sickness, 'מחלת בית') הם רגשות של מצוקה או צער, הנובעים מהריחוק הפיסי מהסביבה הביתית או ממקום בעל ערך רגשי. הגעגועים מלווים לעיתים בתחושות חרדה ודיכאון. תסמינים אלו יכולים להיות מתונים, אך גם חמורים. געגועים הביתה יכולים להתקיים למשך ימים אחדים, עד שהאדם מתרגל לסביבתו החדשה, אך עלולים להימשך לזמן ממושך הרבה יותר. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. להרחיב על האזכורים ההיסטוריים. געגועים הביתה היא תופעה מוכרת ועתיקה, ויש שרואים לה אזכורים כבר בתנ"ך, בספר שמות ובספר תהילים. התסמינים של געגועים הביתה יכולים להיות רגשיים, קוגניטיבים או פיזיים. במקרים קשים אף מתפתחות בעיות בריאותיות. ניתן לתאר את התחושה כרצון או ערגה לשוב הביתה ולסביבתם המוכרת. הרגשתם יכולה להיות עצב עמוק, דיכאון, תסכול, כעס או חוסר תקווה. כאשר מופיעים תסמינים של סומטיזציה, התלונות יהיו דומות למצב דחק, כגון התכווצות שרירים, כיבים, שלשול, כאבי ראש, הקאה, בכי וכו'. פסיכולוגים גורסים כי הדרך הטובה ביותר למניעת געגועים הביתה היא להתאמן בריחוק מהבית. ניסיון מוקדם עוזר לפתח את יכולת ההתמודדות[דרוש מקור]. אחרי שהתרחקו מהבית, אנשים מדווחים שהדרכים היעילות ביותר להתמודדות הן[דרוש מקור]: שמירה על גישה חיובית. שמירת קשר עם הבית באמצעות מכתבים (רגילים ואלקטרונים). פעילות. תקשורת. הנאה מהשוני של הסביבה החדשה. הבאת חפץ מיוחד מהבית. נוסטלגיה מדיה וקבצים בנושא געגועים הביתה בוויקישיתוף געגועים הביתה באתר האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים
טריטוריית אריזונה (ארצות הברית)

טריטוריית אריזונה הייתה טריטוריה מאורגנת מאוגדת של ארצות הברית שהתקיימה בין 1863 ל-1912. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. עם פרוץ מלחמת האזרחים של ארצות הברית ב-1861 יצרה קונפדרציית המדינות של אמריקה (הדרום) את טריטוריית אריזונה של הקונפדרציה בחלקה הדרומי של טריטוריית ניו מקסיקו והיא התקבלה כחברה בקונפדרציה בפברואר 1862. בתגובה במרץ של אותה השנה התקבלה בבית הנבחרים של ארצות הברית הצעת חוק ליצירת טריטוריית אריזונה של ארצות הברית. גבולה של הטריטוריה המוצעת היה שונה במכוון מזה של טריטוריית אריזונה של הקונפדרציה וזאת על מנת שלא להכיר בה דה פקטו. ההצעה עברה בסנאט בפברואר 1863 ונחתמה ב-24 בפברואר על ידי הנשיא לינקולן. טריטוריית אריזונה של הקונפדרציה התקיימה זמן קצר, והתפרקה כאשר כוחות צבא האיחוד מקליפורניה וקולורדו דחקו את חיילי הקונפדרציה בחזרה לטקסס. בשעת היווצרה של טריטוריית אריזונה של ארצות הברית הייתה נתונה הבירה המוצעת טוסון בשליטת הקונפדרציה ולכן שימשה פרסקוט כבירה הזמנית. ב-1867 לאחר סיום המלחמה עברה הבירה לטוסון, וב-1889 עברה היא שוב לפיניקס. אחד האירועים שגרמו להתפתחותה של הטריטוריה ולהגעת מתיישבים מרחבי ארצות הברית והעולם היה גילוי מרבצי כסף. העיר שהתפתחה במיוחד היא טומבסטון. ב-1910 אישר הסנאט לטריטוריה לכתוב חוקה לקראת הכרזתה כמדינה. ב-14 בפברואר 1912 הייתה הטריטוריה למדינה ה-48 של ארצות הברית, המדינה האחרונה שהצטרפה לארצות הברית מבין 48 המדינות בארצות הברית גופא. מדיה וקבצים בנושא טריטוריית אריזונה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה ובנושא גאוגרפיה של ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קטלוג הובוקן ליצירות יוזף היידן

קטלוג הובוקן ליצירות יוזף היידן (בגרמנית: Hoboken-Verzeichnis) מקטלג למעלה מ-750 יצירות של יוזף היידן, בעריכתו של אנתוני ואן הובוקן. בשונה מן הקטלוג של לודוויג פון קכל ליצירות וולפגנג אמדאוס מוצרט או הקטלוג של אוטו אריך דויטש ליצירות פרנץ שוברט, המסודרים שניהם כרונולוגית על פי תאריך החיבור, הקטלוג של הובוקן, כזה של וולפגנג שמידר ליצירות יוהאן סבסטיאן באך, מסודר על פי סוגת היצירה. כל הסימפוניות, למשל, נמצאות בקטגוריה I, כל רביעיות המיתרים נמצאות בקטגוריה III, סונאטות לפסנתר בקטגוריה XVI וכן הלאה. I סימפוניות (1-108) Ia אוברטורות (1-16) II דיברטימנטי ב-4 קולות או יותר (1-47) III רביעיות מיתרים (1-86b) IV דיברטימנטי ב- קולות V שלישיות מיתרים (1-21) VI דואטים שונים VII קונצ'רטי לכלים שונים VIII שירי לכת (1-7) IX מחולות (1-29) X יצירות שונות לבאריטון Baryton (כלי קשת בעל מיתרים סימפתטיים) (1-12) XI שלישיות לבאריטון, כינור או ויולה וצ'לו (1-126) XII דואטים עם באריטון (1-25) XIII קונצ'רטי לבאריטון (1-3) XIV דיברטימנטי עם פסנתר (1-13) XV שלישיות לפסנתר, כינור או חליל וצ'לו (1-40) XVa דואטים לפסנתר XVI סונאטות לפסנתר (1-52) XVII קטעים לפסנתר (1-12) XVIIa פסנתר בארבע ידיים (1-2) XVIII קונצ'רטי לפסנתר (1-11) XIX קטעים לשעון מכני (Flötenuhr) (1-32) XX * יצירות אינסטרומנטליות על "שבע המילים האחרונות של ישו" XX-2 גרסה כוראלית ל"שבע המילים האחרונות של ישו" XXI אורטוריות (1-3) XXII מיסות (1-14) XXIII יצירות קודש אחרות XXIV קנטטות ואריות עם תזמורת XXV שירים ב-2, 3 ו-4 קולות XXVI שירים וקנטטות עם פסנתר XXVII קאנונים (קודש 1-10, חילוניים 1-47) XXVIII אופרה (1-13) XXIX אופרות מריונטות (זינגשפיל) XXX מוזיקה למחזות XXXI מוזיקה לשירי עם סקוטיים (273) וולשיים (60) Hoboken-Verzeichnis at Classical Music Pages French Webpage on Hoboken Catalogue
ניקוס זיזיס

ניקולאוס "ניקוס" זיזיס (ביוונית: Νικόλαος Ζήσης; נולד ב-16 באוגוסט 1983 בסלוניקי שביוון) הוא כדורסלן יווני המשחק בעמדות הרכז והקלע בא.א.ק. אתונה ובנבחרת יוון. גובהו הוא 1.97 מטר. ב-1996 החל זיזיס לשחק במועדון הכדורסל של ימק"א. בגיל 17 עבר לקבוצת א.א.ק. אתונה מליגת העל היוונית, ובה החל את הקריירה המקצוענית שלו. במהלך תקופתו בקבוצה זכה עימה זיזיס בגביע היווני בשנת 2001 ובאליפות יוון בשנת 2002. לאחר חמש עונות באתונה עבר זיזיס לקבוצת בנטון טרוויזו מליגת העל האיטלקית. כבר בעונתו הראשונה בקבוצה זכה עימה באליפות איטליה ובסופר קאפ האיטלקי, וכעבור עונה אף בגביע האיטלקי. ב-13 ביוני 2007 חתם זיזיס למשך שלוש עונות בצסק"א מוסקבה הרוסית. הוא זכה עימה בשנת 2008 בגביע היורוליג, לאחר ניצחון בגמר על מכבי תל אביב. בקיץ 2012 חתם זיזיס בבילבאו באסקט הספרדית לשנתיים. לאחר שנה חתם באוניקס קאזאן מהליגה המאוחדת של VTB. זיזיס משתייך לסגל הנבחרת הלאומית של יוון משנת 2001. במשך שנותיו בנבחרת הוא זכה עימה במדליית הזהב באליפות אירופה 2005 ומדליית הכסף באליפות העולם 2006. מדיה וקבצים בנושא ניקוס זיזיס בוויקישיתוף ניקוס זיזיס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) פרופיל באתר היורוליג פרופיל באתר ה-NBA
זבוב

האם התכוונתם ל... זבובאים – סדרה של חרקים מעופפים זבובים – תת-סדרה בסדרת הזבובאים זבוביים – משפחה בתת-סדרת הזבובים זבוב (סוג) – סוג במשפחת הזבוביים זבוב הבית – המין הנפוץ ביותר בסוג זבוב זבוב (קבוצת כוכבים) – קבוצת כוכבים קטנה בשמי הדרום הזבוב (סרט) – סרט מדע בדיוני ואימה שביים דייוויד קרוננברג בשנת 1986 הזבובים – סופרגרופ ישראלית שהורכבה ממוזיקאי רוק ישראלים שונים זבובים (סיפור קצר) – סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב בעל זבוב
רן רזניק

רן רזניק (נולד ב-1966) הוא עיתונאי ישראלי המתמחה בתחום הבריאות. חתן פרס סוקולוב לעיתונות כתובה. רזניק למד בתיכון רופין לבני המושבים בעמק חפר, ובעת שירותו הצבאי יצא מהארון. ב-1992, בנוסף על תפקידו ככח עזר סיעודי בבית החולים "הדסה" בתל אביב, קיבל אותו גל אוחובסקי לעבודה בעיתון "העיר" ככתב לענייני החינוך והקהילה ההומו-לסבית. בהמשך היה לכתב הבריאות של העיתון ובמסגרת זו חשף את פרשת הפקרת המנותחים של ד"ר ולדימיר יקירביץ'. בשנת 1999 עבר לעיתון הארץ ושימש כתב ותחקירן הבריאות הראשי של העיתון עד לשנת 2009. באמצע 2009 עזב רזניק את עיתון הארץ והצטרף לעיתון ידיעות אחרונות, שם כתב במגזין הבריאות "מנטה". בינואר 2011 הצטרף כעיתונאי חוקר בתחום הבריאות לעיתון ישראל היום. לאורך שנים פרסם רזניק כתבות על פרשות שחיתות במערכת הבריאות בישראל. בחלק מהמקרים הועמדו רופאים בכירים לדין בעקבות תחקיריו. בשנת 1998 זכה בפרס על-שם משה רון לעיתונות, בשנת 2000 קיבל פרס מטעם ארגון "בזכות" למען קידום זכויות פגועי הנפש. ובשנת 2006 הוענק לו אות אביר איכות השלטון בתחום התקשורת. בשנת 2007 הוענק לו "פרס סוקולוב" לעיתונות כתובה ועדת הפרס קבעה כי "רזניק הוא חלוץ בחשיפתם של עוולות ועיוותים. תחקיריו תרמו רבות לתיקון המעוות ועבודתו העיתונאית חשפה ליקויים מבניים ותרמה לקידום חקיקת חוק זכויות החולה". רזניק מתגורר בתל אביב ואב לבת במסגרת הורות אחרת. רן רזניק, ברשת החברתית פייסבוק רן רזניק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מאמרי רן רזניק, באתר "הארץ" רן רזניק, המסע שלא נגמר, באתר ישראל היום, 6 באוגוסט 2015, טור אישי של רזניק רן רזניק בריאיון להוצאת קונטנטו דה סמריק, 26 בינואר 2014 יובל קרמניצר, צילום רנטגן, באתר העין השביעית, 1 בספטמבר 2001 קובי מידן, ‏"אנשים בלילה" עם רן רזניק, באתר iCast‏, 14 בינואר 2014 יצחק דנון, ‏נדחה ערעורם של רן רזניק והילל פרטוק על הרשעתם בחשיפת תמונתה ופרטיה של קטינה בכתבה ב"העיר", באתר גלובס, 26 בינואר 2003 ענת קם‏, רן רזניק עוזב את עיתון הארץ ומצטרף למגזין מנטה של ידיעות, באתר וואלה, 31 במאי 2009 אמילי גרינצווייג‏, רן רזניק לישראל היום, באתר וואלה, 12 בינואר 2011 רפי מן, הצטרפותו של תחקירן הבריאות רן רזניק ל"ישראל היום" היא בשורה טובה לציבור, באתר העין השביעית, 19 בינואר 2011 אביבה קרול, ‏ד"ר פיגר שובר את קשר השתיקה, באתר גלובס, 21 במאי 2006 רן רזניק, תקלה חמורה ב"שיבא": קשישה הגיעה מחוסרת הכרה לחדר המיון וביה"ח לא הודיע למשפחתה, באתר הארץ, 11 במרץ 2009 רן רזניק, מחדל רפואי חמור ברמב"ם: חולה קיבלה מנת דם שגויה בזמן ניתוח, באתר הארץ, 29 במרץ 2009 כתב "העין השביעית", אירועי תקשורת, באתר העין השביעית, 1 בינואר 1999 אביבה קרול, ‏אותות כבוד לרזניק, אמיר וגזית, באתר גלובס, 29 בנובמבר 2000 יובל אזולאי, אות אביר איכות השלטון לכתב רן רזניק, באתר הארץ, 5 באפריל 2006 אסף כרמל, פרס סוקולוב לכתבי "הארץ" רן רזניק ואורי קליין, באתר הארץ, 28 באוקטובר 2007 יובל קרמניצר, צילום רנטגן, באתר העין השביעית, 1 בספטמבר 2001