מזון

מזון (קרוי גם "אוכל" בשפת היום־היום), הוא חומר הנצרך על ידי בעלי חיים, בני אדם וצמחים, נאכל או נספג על ידי הגוף, על מנת לספק אנרגיה וחומרי צריכה אחרים (כגון חלבונים, מלחים, ויטמינים, שומנים, פחמימות וכו'). נוזלים המשמשים למטרה זו נקראים "משקה", אולם גם אלה נכנסים תחת ההגדרה של מזון. לכל מזון יש ערך קלורי, המייצג את כמות האנרגיה שהגוף האנושי יכול להפיק מהמזון על ידי עיכולו. הערך הקלורי נקבע על פי כמות הפחמימות, השומנים והחלבונים. תזונה היא סך המזונות והמשקאות מהם ניזון האדם בפרק זמן נתון. המרכיבים הבסיסיים הנחוצים לתפקודו ובריאותו התקינה של אדם נקראים "אבות המזון". הם כוללים: פחמימות, חלבונים, שומנים, מינרלים, ויטמינים ומים. בני האדם הם אוכלי כול, כלומר גופם מותאם הן לצריכת מזון מן החי והן לצריכת מזון מן הצומח. יש הנמנעים מאכילת בשר מטעמים שונים, ובעברית נהוג לכנותם "צמחונים" (אם כי תזונתם אינה בהכרח צמחית לחלוטין). אנשים שנמנעים לחלוטין מצריכת מזון מן החי נקראים "טבעונים". אדם המתמחה בחקר או בייעוץ טיפולי בתחום התזונה נקרא "תזונאי". בני האדם צורכים סוגים רבים של מזון. רוב המזון שאותו צורך האדם מקורו מבעלי חיים או מצמחים, אף שקיימים גם מזונות ממקורות אחרים, כמו פטריות ואצות. בפטריות ובחיידקים נעשה שימוש נרחב בתהליכי הכנה של מזונות, ובעזרתם נעשים תהליכים כגון החמצה ותסיסה. ישנם גם מזונות אנאורגניים כמו מים ומלח בישול. דוגמאות למזונות ממקורות שונים: מזון מן החי: בשר (בשר בקר, בשר עוף, בשר חזיר, בשר כבש, דגים, פירות ים וחרקים), ביצים, חלב, דבש מזון מן הצומח: ירקות, פירות, דגנים, קטניות, זרעים, עשבי תיבול, אצות, תבלינים פטריות: שמפיניון, שמרים, שיטאקי מזון דומם: מים, מלח, ותוספי מזון למיניהם. ערך מורחב – עיבוד מזון בדרך כלל, מזונם של בני האדם מופק בחקלאות, בחווה כאשר מדובר באוכל מן החי או בשדה (מטע, גינה, בוסתן וכולי) כאשר מדובר באוכל מן הצומח. מזון המופק מבעלי חיים נעשה גם באמצעות דיג וציד. מזונות מסוימים נצרכים בצורתם הגולמית ללא הכנה, ומזונות אחרים עוברים לפני הצריכה תהליך של הכנה מטעמים בטיחותיים או לשם שיפור הטעם. תהליך ההכנה יכול לכלול שטיפה, חיתוך, הוספה של מרכיבי מזון אחרים (כמו תבלינים), ערבוב, חימום, קירור, בישול בסיר לחץ ותסיסה. בבתים נעשה לרוב תהליך הכנת המזון בחדר מיוחד המיועד למטרה זו, מטבח. מטרתו של תהליך הכנת המזון הוא לשפר את הטעם או המראה של המזון או לעזור בשימורו. כלים רבים משמשים לתהליכי הכנת המזון, בהם סיר, מחבת, תנור אפיה, מיקרוגל, גריל ומצנם. ערך מורחב – ארוחה בחברה האנושית נהוג להקדיש פרקי זמן במהלך היום לאכילה. ברוב החברות המודרניות מתקיימת שגרה של כשלוש ארוחות במהלך היום - ארוחת בוקר, ארוחת צהריים וארוחת ערב. בנוסף להן או במקומן, קיים מגוון של ארוחות ביניים. בתרבות המערבית כלי האוכל המרכזיים המשמשים לאכילת מזון הם סכין, כף, מזלג וכפית. במזרח הרחוק מקובל גם שימוש במקלות אכילה. את המזון מקובל להגיש בצלחת, קערה, כוס או ספל. צליאק הפרעות אכילה: אנורקסיה, בולימיה, השמנת יתר סוכרת קרוהן וקוליטיס דיאטה דיאטת הרזיה מטאבוליזם טעם מסעדה Haccp - עקרונות מרכזיים לבקרת בטיחות מזון רשימת מאכלים ערך תזונתי מזון בסיסי איכות של מזון אריזת מזון יום צמצום בזבוז מזון מזון מהיר ציר הזמן של המזון. דוד גורביץ' ודן ערב, הערך "אוכל", באתר אנציקלופדיה של הרעיונות. לאכול נכון - מרכז מידע בנושא תזונה נכונה ולקויה. אתר ובו מידע מפורט על מצרכי המזון והמאכלים השונים. איתי להט, המוח הרעב, באתר כלכליסט, 28 באוקטובר 2010. נטע אחיטוב, מיליארד רעבים, ואתם לא גומרים מהצלחת?, באתר הארץ, 31 בינואר 2013. אור עזרתי, האיש שמבשל ארוחות ל-5,000 איש משאריות מזון, באתר הארץ, 1 בפברואר 2013. אורה קורן, מערכת רקובה: איך מאבדת ישראל מזון בשווי כ-6 מיליארד שקל בשנה, באתר TheMarker‏, 15 באפריל 2015. * זיוי ברמן וגדי שבת, הפסאז' - וריאציות על נושא: אוכל, 25 באוגוסט 2016. The Origin of Consciousness – How Unaware Things Became Aware - על התפתחות התודעה והמודעות של אורגניזמים לסביבה מתוך יכולת התנועה והצורך במזון. הסרטון כולל הסברים על שלבים שונים של התפתחות התודעה. כמו ראייה ותפיסה חזותית, ייצוג מידע, זיכרון, קביעות, תפיסת זמן, דחיית סיפוקים, תאוריה של תודעה ושפה (באנגלית) מזון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מזון, דף שער בספרייה הלאומית