laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
במאי קולנוע

במאי קולנוע הוא אדם שתפקידו לקחת תסריט ולעבד אותו לסרט קולנוע. פעילות זו קרובה לזו של במאי טלוויזיה, אך שונה ונפרדת מזו של במאי תיאטרון, היות שבקולנוע ובטלוויזיה, ראות הצופה מוגבלת אך ורק לכל המופיע בתוך הפריים, ומעברים בין הסצנות אינם מתרחשים מול עיני הצופה, היות שהם נחתכים החוצה בעריכה, בניגוד לתיאטרון. על הבמאי לעבד באופן וויזואלי את הכתוב בתסריט, כך שבסופו של דבר נוצר סרט. כדי לממש את חזונו, עליו להיות בקיא הן בצד הטכני של עולם הקולנוע והן בצד האמנותי שחזונו מצריך. הבמאי צריך להיות מסוגל לפתור את ההתנגשויות שבין החזון היצירתי לבין הגבולות התקציביים של הסרט. עליו לתקשר עם השחקנים ולדרוש מהם להגיע אל ההופעה הקרובה ביותר לחזונו, דבר המצריך צילומים חוזרים ונשנים של סצנות ואף למשברים בין במאים לשחקנים. לאחר הצילומים, יושב הבמאי עם עורך הסרט, ומוודא שהעריכה מותאמת לחזונו. לבמאים שונים יש גישות שונות ומרובות ביחסם לעבודת הבימוי. חלקם מתווים קו עלילה כללי ונותנים לשחקנים לאלתר דיאלוג, ואילו אחרים שולטים בכל היבט, ודורשים מהשחקנים והצוות לעקוב אחר ההוראות במדויק. במאים מסוימים גם כותבים באופן חלקי או מלא את התסריט. לאדם יש מסלולים רבים בשביל להפוך לבמאי. אחת הדרכים היא בדרך של למידה מקצועית – במסגרת בתי ספר לקולנוע ובמסגרת החוג לקולנוע באוניברסיטה או במכללה. כמה מהבמאים התחילו כתסריטאים, עורכי סרט (כמו טים ברטון) או שחקנים. במאי קולנוע אחרים לא למדו בבתי ספר לקולנוע כמו סטיבן ספילברג שיצר סרטים קצרים עוד בנעוריו. לעיתים פורץ סכסוך בין הבמאי, כוכב הסרט והאולפן, שגורם לכך שהבמאי אינו רואה בסרט את המוצר שלו התכוון, ומסרב לחתום עליו. בשנים 1969–1999 היה נהוג בארצות הברית, במקרה כזה, שהבמאי חותם בשם אלן סמית'י. בחלק ממדינות אירופה, הבמאי נתפס לעיתים גם כמחברו של הסרט. כשבמאי אינו מוצלח בעבודתו, לרוב הדבר גם ניכר באופי הסרט ובמשחק מצד השחקנים. סרט ידוע שכלל בעיות בתקשורת בין השחקנים לבמאי, בין הבמאי לצוות ובין הבמאי לעולם הקולנוע עצמו הוא סרט הפולחן החדר, עליו אף נעשה הסרט חי בסרט, המציג בעיות אלו. לבמאי הקולנוע תפקיד מרכזי ביצירתו של סרט קולנוע, ולו ההשפעה העיקרית על אופיו של הסרט. מובן שהבמאי זוכה למקום של כבוד ברשימת יוצרי הסרט, המופיעה בתחילת הסרט ובפרסומים אודותיו, ולרוב שמו מופיע ראשון בקרדיטים של הסרט. לבמאים ידועים יש גם סגנונות בימוי המיוחסים אליהם, במיוחד אם הם נחשבים ל"פורצי דרך" וסגנונם לעיתים אף מועתק על ידי במאים אחרים. ברוב פסטיבלי הקולנוע ובטקסים אחרים (לדוגמת פרס אוסקר) ישנו פרס ל"במאי הטוב ביותר". איגוד הבמאיות והבמאים בישראל מפיקים ובמאי קולנוע, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
במאי

במאי הוא אמן המתמחה באמנות הבמה. תפקידו לעבד טקסט ולהופכו לתוצר אמנותי. ישנם כמה סוגי במאים: במאי קולנוע – אמן שתפקידו לפרש תסריט עד להקרנתו על מסך הקולנוע. במאי תיאטרון – אמן שתפקידו לפרש מחזה עד להצגתו בתיאטרון. במאי טלוויזיה – אמן שתפקידו לפרש יצירה כלשהי ולהביא אותה למופע בתוכנית טלוויזיה (לדוגמה: סדרה המבוססת על ספר). במאי רדיו – אמן שמעבד יצירות כך שיתאימו לשידור רדיו. במאי אופרה ערך מורחב – במאי קולנוע לבמאי הקולנוע תפקיד מרכזי ביצירתו של סרט קולנוע, ולו ההשפעה העיקרית על אופיו של הסרט. מובן שהבמאי זוכה למקום של כבוד ברשימת יוצרי הסרט, המופיעה בתחילת הסרט ובפרסומים אודותיו. לעיתים פורץ סכסוך בין הבמאי, כוכב הסרט והאולפן, שגורם לכך שהבמאי אינו רואה בסרט את המוצר שלו התכוון, ומסרב לחתום עליו. הבמאי נותן כיוון לשחקנים ולצוות ויוצר חזון כולל שדרכו הסרט בסופו של דבר הופך למובן. הבמאים צריכים להיות מסוגלים לפתור את ההתנגשויות שבין החזון היצירתי לבין הגבולות התקציביים של הסרט. לבמאים שונים יש גישות שונות ומרובות ביחסם לעבודת הבימוי. חלקם מתווים קו עלילה כללי ונותנים לשחקנים לאלתר דיאלוג, ואילו אחרים שולטים בכל היבט, ודורשים מהשחקנים והצוות לעקוב אחר ההוראות במדויק. במאים מסוימים גם כותבים באופן חלקי או מלא את התסריט. ערך מורחב – במאי תיאטרון במאי תיאטרון הוא הדמות המרכזית בתחום העשייה התיאטרונית. הוא אמור לראות תמונה כוללת, לנתח ולפרש את המחזה, לתזמר העלאה של מחזה ולהבטיח את איכות ושלמות המוצר התיאטרוני, על ידי איחוד המאמצים, האמצעים, והכלים השונים של ההפקה. הבמאי עובד עם המפיק, המחזאי ויתר בעלי התפקידים בהפקה, לרבות השחקנים. הבמאי משמש למעשה מנהל אמנותי של ההפקה, והוא מנצח על כלל פעילויות ההפקה - תחקיר, משחק, עיצוב במה, עיצוב תלבושות, עיצוב תאורה, עבודת במה, עיצוב סאונד וכל התכנים הפילוסופיים והאמנותיים.
נץ (פירושונים)

האם התכוונתם ל... בעלי חיים: נציים – משפחה בסדרת דורסי יום נצים – תת-משפחה של דורסים דמויי-נץ נץ – סוג של עוף דורס צבא וביטחון: בשמאל וימין בפוליטיקה, גישה נצית היא גישה המאמינה בחשיבות הכוח הצבאי כגורם חיוני לביטחון הלאומי. נץ - שמם הצה"לי של מטוסי ה-F-16 פייטינג פלקון מדגמי A ו-B נץ (כלי שיט) – אחד מכלי השיט בחיל הים הישראלי שנכלל בשם הגנרי יתוש "נץ בשחקים" - ספרו האוטוביוגרפי של רן פקר, טייס קרב ישראלי אישים: יפעת נץ – מוזיקאית ישראלית ונגנית הבס של להקת המכשפות ארז נץ – גיטריסט ישראלי (ואחיה של יפעת נץ) אחר: ליידי נץ – סרט פנטסיה מ-1985 בבימויו של ריצ'רד דונר נץ - אותיות המפלגה עוצמה לישראל - הבחירות לכנסת התשע עשרה
ה'ת"ק

המונח "ת"ק" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו ת"ק (פירושונים). ה'ת"ק (5,500) ובקיצור ת"ק – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 באוקטובר 1739, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1740. המולד של תשרי חל ביום השבת, שעה אחת ו-106 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-290. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 12 (סימנה יביגז) במחזור השמש ה-197. שנה זו היא שנת 1,671 לחורבן הבית, ושנת 2,051 לשטרות. דאהר אל-עומר מזמין את הרב חיים אבולעפיה לחדש את היישוב היהודי בטבריה. הרב אבולעפיה מקבל את ההזמנה ומגיע בראש משלחת של עשרות מאנשיו באיזמיר ובהם חתנו יעקב בירב להתיישב בעיר. נדפס בפעם הראשונה ספרו של רמח"ל "מסילת ישרים" באמסטרדם רבי חיים הכהן רפפורט מתמנה כרב ואב בית דין לבוב רבי רפאל שלמה לניאדו מתמנה כרבה של חלב רבי עמרם בן דיוואן - "העד"ן", שד"ר ומקובל מרוקאי יליד ירושלים (נפטר (ה'תקמ"ב) רבי שאול ברלין - מחבר "כסא דהרסנא" על שו"ת בשמים ראש, רבה של פרנקפורט על האודר ואישיות שנויה במחלוקת (נפטר ה'תקנ"ה) רבי צבי הירש בושקא (בוצ'קו) - רבן האחרון של קהילות אה"ו המאוחדות (נפטר ה'תקס"ז) רבי לוי יצחק מברדיצ'ב (נפטר ה'תק"ע) רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן (נפטר ה'תקע"ג) רבי חיים מטשרנוביץ (נפטר ה'תקע"ח) רבי נתן אדאדי (נפטר ה'תקע"ח) רבי משה ישראל - רב הקהילה היהודית ברודוס (נולד ה'ת"ל) רבי שמשון מורפורגו - רב העיר אנקונה ומחבר הספר "שמש צדקה" (נולד ה'תמ"א) כ"ב בשבט – רבי יעקב פופרש כ"ץ, אב"ד פרנקפורט דמיין וראש ישיבה בה, מחבר שו"ת "שב יעקב". להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ת"ק
ה'תק"א

ה'תק"א (5,501) ובקיצור תק"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1740, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1741. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 9 שעות ו-982 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 10 במחזור העיבור ה-290. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 13 (סימנה יגלהא) במחזור השמש ה-197. שנה זו היא שנת 1,672 לחורבן הבית, ושנת 2,052 לשטרות. רבי יהונתן אייבשיץ שנאלץ לעזוב את פראג עם כיבושה בידי הצרפתים, מתמנה כרבה של מץ. בעקבות כך הואשם בידי האוסטרים בבגידה ורכושו בפראג הוחרם. רבי חיים בן עטר יוצא ממרוקו למסע גיוס כספים בערי איטליה לקראת עלייתו לארץ ישראל עם תלמידיו רבי יצחק לומברוזו מתמנה כרבה הראשי של יהדות תוניסיה, בעקבות פטירת רבי אברהם טייב רבי אלעזר רוקח ששימש כרבן של ברודי ואמסטרדם עולה לארץ ישראל ומתיישב בצפת, הוא נפטר כעבור שנה בשנת ה'תק"ב רבי אריה לייב מאמסטרדם מגיע מלבוב למלא את מקומו של רבי אלעזר רוקח רבי נפתלי צבי קצנלנבוגן נבחר לכהן כרבה של מרגנטהיים רבי אברהם המלאך - בנו של המגיד ממזריטש וסבו של רבי ישראל פרידמן מרוז'ין (נפטר ב-ה'תקל"ז) רבי יעקב קרנץ - "המגיד מדובנא", דרשן יהודי נודע (נפטר ה'תקס"ה) נולד רבי רפאל יוסף חזן - מגדולי פוסקי ההלכה, רב באיזמיר, חברון וירושלים, מחבר "חקרי לב" (נפטר ב-ה'תקפ"א) רבי יצחק בן דוד - רב וראש ישיבה במוראביה, מחבר "פני יצחק זוטא" (נולד לפני ה'ת"ן) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תק"א
ה'תק"ב

ה'תק"ב (5,502) ובקיצור תק"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1741, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 בספטמבר 1742. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 18 שעות ו-778 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 11 במחזור העיבור ה-290. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 14 (סימנה ידלוז) במחזור השמש ה-197. שנה זו היא שנת 1,673 לחורבן הבית, ושנת 2,053 לשטרות. ראש חודש חשוון – נפתחת ישיבת כנסת ישראל בראשות רבי חיים בן עטר ותלמידיו, תחילה בעכו ובהמשך בירושלים. כ"ב בשבט – רצף רעידות אדמה בליבורנו, כל הקהילה ניצלה, לזכר הנס נקבע יום זה לדורות כתענית ציבור קהילתית ולאחריו לפורים שני. י' בטבת – רבי נתן אדלר, רב ומקובל בפרנקפורט דמיין, ורבו של ה"חתם סופר". (נפטר בכ"ז באלול ה'תק"ס) כ"ז בתשרי – רבי אלעזר רוקח, רב בברודי, באמשטרדם ובצפת, מחבר "מעשה רקח". כ"ו בכסלו – רבי משה ברודא, רב וראש ישיבה אשכנזי. רבן של הנאו, במברג וורמייזא. (נולד בה'תל"ו) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'תק"ב
דרוגולין (גופן)

דְּרוּגוּלִין (Drugulin) הוא שמו של גופן עברי שעוצב במאה ה-19 בגרמניה. זהו גופן בסגנון אשכנזי מרובע, שעוצב על בסיס כתבי יד ודפוסים מוקדמים במערב אירופה. הגופן שימש את בית הדפוס W. Drugulin (וילהלם דרוגולין, גר'), ומכאן שמו. בית הדפוס נוסד בלייפציג בשנת 1829, והתמחה בין היתר בהדפסת חיבורים מדעיים העוסקים בשפות שמיות. הוא נחשב לאחד מבתי הדפוס הטובים באירופה בכלל ובגרמניה בפרט. מיטב הספרים בתחום הבלשנות השמית נדפסו בו, כגון דקדוק הלשון העברית של גוטהלף ברגשטרסר ומילון העברית המקראית של וילהלם גזניוס - המשמשים גם בימינו, כמעט מאה שנה לאחר שנדפסו. בשנות השלושים, ד"ר משה שפיצר, שניהל את הוצאת שוקן, גילה בדפוס "דרוגולין" את הגופן שעיצובו מבוסס על אותיות וילנא, שמקורן בדפוס האלמנה והאחים ראם (רוֹם). שפיצר השתמש בגופן ושיפר את צורתו, והגופן נודע בשם "דרוגולין". חשיבותו הגדולה של דפוס דרוגולין לספרות העברית החדשה היא הדפסת המהדורה השלמה והמהודרת של כל כתביו של שמואל יוסף עגנון. באביב ובקיץ של שנת 1930 שהה עגנון בלייפציג, לצורך מעקב והשגחה מקרוב על הוצאת ספריו בדפוס דרוגולין. המהדורה יצאה במימונו ובעידודו של שלמה זלמן שוקן, פטרונו וידידו של עגנון. במלחמת העולם השנייה הופצץ בית הדפוס וניזוק. הוא המשיך להתקיים גם לאחר המלחמה, אבל איבד מגדולתו הן משום שלא עמד בקצב ההתקדמות הטכנולוגית שחלה בענף והן משום שמרכז הכובד של המחקר המדעי עבר לאחר המלחמה מגרמניה למדינות אחרות (בעיקר אנגליה וארצות הברית). בעשור האחרון של המאה ה-20 נסגר בית הדפוס, והיה חשש שמכונותיו ויתר הציוד הטיפוגרפי – גאוות מלאכת הדפוס הגרמנית – יימכרו כגרוטאות. נמצא משקיע פרטי אשר רכש את הבניין ואת הציוד, ובעזרתו הפך בית הדפוס למוזיאון למלאכת הדפוס (Museum für Druckkunst Leipzig). בשל עיצובו הנוח לקריאה, ומן הסתם גם בשל החיבורים המונומנטליים שנדפסו בו, זכה הגופן למוניטין רב. כיום הוא נפוץ בעיקר בגרסה שעיצב שמואל גוטמן – Guttman Drogolin, המופצת עם תוכנת "אופיס" של מיקרוסופט. לגופן זה שני משקלים, רגיל ושמן. כיום נדפסים בגופן זה כתבי העת לשירה "שבו ו"כרמל", וכן ספרי השירה הרואים אור בהוצאת אבן חושן. ארבעה גדלים שונים של הגופן העברי של בית הדפוס דרוּגוּלין (מתוך מילון גזניוס לעברית המקראית, מהדורה 17, לייפציג 1921) גופן דרוגולין שעוצב על ידי שמואל גוטמן וניתן למצוא יחד עם מערכת אופיס של ווינדוס. גופן דרוגולין שעוצב על ידי שמואל גוטמן וניתן למצוא יחד עם מערכת אופיס של ווינדוס. בתמונה זו ניתן לראות השוואת גושי טקסט בין המשקל השמן למשקל הרגיל של גוטמן דרוגולין. סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן דרוגולין. מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980. סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן דרוגולין. מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980. סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן דרוגולין. מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980. גופן "קורן" אתר המוזיאון לתולדות מלאכת הדפוס בלייפציג (לשעבר - בית הדפוס דרוגולין) (בגרמנית) תולדות בית הדפוס דרוגולין(הקישור אינו פעיל) (באנגלית) גדעון שטרן, על טיפוגרפיה ואותיות דפוס, רעננה: אבן חושן, 2004.
אירית אורבוך

אירית אורבוך (נולדה ב-1952) היא מרצה בכירה בדימוס ללימודי יפן בחוג ללימודי מזרח אסיה שבאוניברסיטת תל אביב. נולדה וגדלה בתל אביב, למדה באוניברסיטה העברית לימודי יפן ואשורולוגיה לתואר הראשון אותו קיבלה ב-1976, והמשיכה לתואר שני במדע הדתות. מ-1978 למדה לתואר שני בדת השוואתית בהרווארד דיויניטי סקול, אותו סיימה ב-1980. את הדוקטורט עשתה באוניברסיטת הרווארד בתוכנית למדעי הדתות. הדוקטורט שלה עסק בקגורה שהוא ריקוד ריטואלי דתי יפני עתיק. לצורך הדוקטורט שהתה במשך שלוש שנים וחצי ביפן, מ-1983 עד 1987, והשתתפה בריקודים, דבר שהוא נדיר, שכן אין נוהגים ללמד את הריקוד לזרים ובמיוחד לא לנשים. במחקר הדוקטורט עסקה באסכולה מסוימת של הקגורה מצפון יפן (אסכולת טאקה של הייצ'ינה קגורה) Hayachine Kagura, Take School. במסגרת המחקר גם השתתפה בהתבודדות סגפנית של היאמאבושי (yamabushi) בהר הגורו, בצפון יפן. אורבוך קיבלה ב-1990 את הדוקטורט שלה. החל מ-1990 משמשת כמרצה באוניברסיטת תל אביב (משנת 2000 כמרצה בכירה), ובמשך מספר שנים גם לימדה באוניברסיטה העברית. ספרה "The Gods Come Dancing" יצא ב-1995. בספר מסתמכת אורבוך בין היתר גם על המחקר המעשי שלה. היא מנתחת בספר חלק מהריקודים כטקסט דתי המגלם את השפעת תורת השוגנדו Shugendo. הריקודים מגלמים תורה, מלמדים את המיתוסים, הפילוסופיה וראיית העולם של השוגנדו (תנועת סגפני ההרים היפנים – הימבושי) המבוססת על הבודהיזם האזוטרי, פועלים כריטואל מאגי להגנה ממחלות ואסונות ולברכות פריון ושגשוג, ומשמרים את המקור השמאני של הקגורה. אורבוך חוקרת כיום את הקגורה בכל יפן. היא אחת החוקרים הבודדים העוסקים בתחום זה מחוץ ליפן. Irit Averbuch/ The Gods Come Dancing: A Study of the Japanese Ritual Dance of Yamabushi Kagura. Ithaca, NY. Cornell East-Asia Series, 1995 Irit Averbuch/ "Shamanic Dance in Japan: The Choreography of Possession in Kagura Performance"'. Asian Folklore Studies, Vol 57/2, 1998 (pp 293–329). Irit Averbuch/ "Performing Power: On the Nature of the Japanese Ritual Dance Performance of Yamabushi Kagura". Journal of Ritual Studies, Vol. 10/2, 1995 (pp. 1–40) אירית אורבוך על הבודהיזם אירית אורבוך על השינטו אירית אורבוך על הדאלאי למה
אוראו

אוראו (באנגלית: Oreo) הוא השם המסחרי של עוגיות-סנדוויץ' פופולריות המיוצרות על ידי חטיבת נביסקו שבתאגיד המזון קראפט האמריקאי. העוגיות מכילות מילוי מתוק לבן, והוא נמצא בין זוג ביסקוויטים בטעם שוקולד. אוראו היא ככל הנראה העוגייה הנמכרת ביותר במאה ה-20, וישנן הערכות כי מאות מיליארדים מהן נמכרו מאז השקתן. העוגיות משולבות במאפים מגוונים (דונאט אוראו, סופגניות אוראו, עוגות אוראו), גלידות אוראו ומאכלים נוספים. על אף שמקור השם אינו ידוע, קיימות מספר השערות בנוגע לכך. יש הטוענים שמקורן במילה הצרפתית "Or" שפירושה "זהב", או במילה היוונית ωραίο (אוראו) שפירושה "טוב" או "אטרקטיבי". אחרים מאמינים שהעוגייה נקראה כך בגלל שזו מילה פשוטה וקלה להגייה. תאוריה אחרת היא ששורשי המילה במילה היוונית "Oreodaphne", זן עץ במשפחת העריים. תאוריה זו נתמכת בעובדה שהעיצוב המקורי של האוראו כלל זר עריים, וכן בשל העובדה שהשמות של כמה מהעוגיות שיוצרו על ידי חטיבת נביסקו נבעו ממקורות בוטניים, ביניהן עוגיות הלוטוס. עוגיות אוראו הוצאו לשוק על ידי חברת נביסקו בפברואר 1912. השוק הבריטי היה יעדה הראשון של החברה. בתחילה היו העוגיות בצורת "תלולית" ובשני טעמים: "קרם" ו"מקצפת לימון". הן נמכרו עבור 30 סנט לפאונד בתוך קופסאות שימורים עם מכסה זכוכית אשר איפשר להביט בעוגיות אשר בקופסה. בשנות ה-20 של המאה ה-20, בשל הפופולריות הגדולה של טעם הקרם על פני הלימון, הפסיקה החברה לייצר את העוגיות בטעמו של האחרון. בשנת 1952 יצאה העוגיה בצורתה המוכרת כיום. בשנת 2000 נרכשה חברת נביסקו, יצרנית העוגיות, על ידי חברת פיליפ מוריס, ומוזגה בתוך תאגיד המזון קראפט שבבעלותה. העוגיות נמכרות בישראל. הן מיובאות ממפעל נביסקו בספרד. פרט לעוגיה "הקלאסית", בעולם משווקים סוגים שונים רבים של עוגיות אוראו הנבדלות בטעמים ובצורות. ביניהן, "אוראו מוזהבות" בטעם וניל, "מיני אוראו", "אוראו ממולאות כפליים" המכילות כמות כפולה של קרם, "אוראו THIN" עוגיות רזות השוות לחצי עוגיה ועוד עוגיות בטעמים, גדלים או כמויות שונות. בארצות הברית משווקים גם מעדני חלב תחת השם אוראו והגביעים ממולאים כך שיש בהם שתי שכבות. כמו כן, נמכרות בישראל ובשאר העולם גליליות אוראו, במארזים מותאמים למוצר. יש מעל ל-63 טעמים של אוראו בכל העולם. אתר אוראו מידע נוסף על העוגיות צח יוקד, הפרדת עוגיית אוראו במחקר של MIT, באתר הארץ, 25 באפריל 2022 More-eo About Oreos David Feldman, Why do clocks run clockwise? and other Imponderables, ניו יורק, ארצות הברית: הרפר קולינס, 1998, עמ' 173–174, ISBN 978-0-06-091515-5 Jennifer Rosenberg, A History of the Oreo Cookie, Thought Co, ‏13 בספטמבר 2019 Stella Parks, How Oreos Got Their Name: The Rise of an American Icon, serious eats, ‏5 בפברואר 2019
אסתר יוגב

אסתר יוגב (נולדה ב-17 באפריל 1949) היא רקטור סמינר הקיבוצים לשעבר, ומרצה בגמלאות באוניברסיטת תל אביב. חברת קיבוץ כפר מנחם. היא למדה לתואר ראשון בהיסטוריה כללית ובספרות כללית באוניברסיטת תל אביב בין השנים 1970–1973, במשך שנתיים לאחר מכן עשתה תעודת הוראה בבית הספר לחינוך שבאוניברסיטה. בשנים 1981 עד 1985 למדה וסיימה בהצטיינות תואר שני במגמת מערב אירופה ולימודים אמריקניים באוניברסיטת תל אביב. עשתה את הדוקטורט בין השנים 1991–1995 בבית הספר להיסטוריה שבאוניברסיטת תל אביב. נושא עבודת הדוקטורט שלה היה: אתיקה ומחויבות חברתית מול "הזכות לנהל": השיח הליברלי-קורפורטיבי על אודות יחסי העבודה בארצות הברית בין שתי מלחמות העולם. אסתר יוגב חקרה בתחום יחסי העבודה באוניברסיטת טמפל בפנסילבניה ובאוניברסיטת קורנל שבאיתקה בארצות הברית. רקטור מכללת סמינר הקיבוצים מאז 2011 ומרצה בכירה במכללה החל משנת 1989 ואילך, לימדה בין השנים 1995 עד 2000 במכללת אחווה, ומשמשת כמרצה בחוג להיסטוריה שבאוניברסיטת תל אביב החל משנת 1997. יוגב חוקרת ומרצה בארץ ובעולם על התפישה הדיאלוגית של הוראה במצבי קונפליקט. השכלה כללית ותשתיות תרבות : אתגרים ויעדים בהכשרת אנשי חינוך והוראה. בשיתוף עם דורית הופ, נמרוד אלוני ואילנה אבישר. תל אביב : מכון מופ"ת, תשס"ח 2007. אסתר יוגב, איל נוה/ היסטוריות: לקראת דיאלוג עם האתמול. תל אביב, הוצאת בבל, 2002. Politics Now: Enhancing Political Consciousness in High Schools / Esther Yogev / Nova Science Pub Inc (Dec 15 2014) "בין צו המורשת לאופק ההיסטוריה - על היחס למלחמות ישראל בתוך ספר הלימוד בהיסטוריה", בתוך: חגית גור זיו, עורכת), מיליטריזם בחינוך, תל אביב, הוצאת בבל, 2005. "דמוקרטיה תעשייתית כמשל, אידאולוגיה חברתית או פוליטיקה של פרגמטיזם", זמנים, מס 77, חורף 2002-2001. "Corporate Hand in Academic Glove: The New Management's Struggle for Academic Recognition - The Case of The Harvard Group in The 1920's", American Studies International, number 1, Volume xxxix (February, 2001) "למידה דיאלוגית וזהות לאומית מתהווה", זמנים, 71, סתיו 2000. (ביחד עם פרופ' איל נווה), הוצאת אוניברסיטת תל אביב. "הקול קולה של האקדמיה, הידיים ידי הקורפורציה", זמנים, 59, הוצאת אוניברסיטת תל אביב, 1997. אסתר יוגב, דף שער בספרייה הלאומית
מנזר איווירון

מנזר איווירון (ביוונית: Μονή Ιβήρων, בגאורגית: ივერთა მონასტერი, איבֶרתה מוֹנאסטֶרי) או מנזר האיברים הוא מנזר של הנצרות האורתודוקסית המזרחית באזור הנזירי של הר אתוס שביוון. המנזר נבנה על ידי גאורגים (תחת פיקוחו של יואנס האיברי), בשנת 979, לאכלוס כמרים גאורגים, כשהוא בולע את מנזר קולובוס, שנמצא צפונית יותר על חצי האי. המנזר מוקף בארבעה מעברים שיוצרים צורה מלבנית. במרכז, ניתן לראות את הכנסייה המרכזית, שנוסדה במאה העשירית כשתי קפלות חשובות. החלק הגדול של המעברים נבנה מחדש במאה התשע עשרה. המנזר מדורג כשלישי בהיררכיית המנזריים בהר אתוס. ספריית מנזר איווירון כוללת 2,000 כתבי-יד, 15 מגילות ליטורגיות ו-2,00 ספרים, שרובם בגאורגית, יוונית, עברית ולטינית. מקור השם איווירון מהממלכה הגאורגית הקדומה, ממלכת איבריה, שממנה הגיע האדריכל הראשי של המנזר, יואנס, בתמיכתו של מלך טאו-קלארג'תי, דוד השלישי קורופלטס (966-1000). מדיה וקבצים בנושא מנזר איווירון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מנזר איווירון (ביוונית) מוני ג'נתליאותיס, הירותאוס ולאצ'וס ואסתר וויליאמס, נפש הכנסייה האורתודוקסית, 1998, ISBN 9607070399 פלורין קורטה (2006), דרום-מזרח אירופה בימי הביניים, 500-1250, עמ' 209, ISBN 0521815398
ריוליט

ריוליט - סלע געשי (סלע פרץ, סלע אקסטרוסיבי) העשוי תרכובת פלסית ("חמוצה") של למעלה מ-69% סיליקה, הנוצר מהתקררות מהירה של לבה. הסלע ריוליט מופיע בגווני אפור בהיר עד ורדרד עם בועיות אוויר לכודות בתוכו. השם ריוליט בא מהמילה היוונית "זרם" (rhyax) הבאה לתאר את הצורה היפה שנשמרת בסלע המקורר לאחר זרימתו. סלע הריוליט יכול להופיע בצורות רבות, מאפינטי ועד פורפירי. התרכובת המינרלית כוללת בדרך-כלל קוורץ וסוגים שונים של פלדספר (פצלת השדה) כדוגמת פלגיוקלז, ביחס של 2:1. לעיתים מכיל גם ביוטיט ופירוקסן. ריוליט מכיל גם יותר תחמוצת אשלגן מתחמוצת נתרן. הריוליט נחשב כמקבילה הגעשית של הגרניט הפלוטוני מכיוון שההרכב המינרלי שלהם דומה - עשיר בסיליקה ונמוך בברזל ומגנזיום. ריוליט נוטה להתגבש מהר וליצור לבה צמיגית מאוד (בגלל אחוז הסיליקה הגבוה שבו). הריוליט מופיע הן בלבה שהתקררה מהר געש והן בדייקים. ריוליט המתגבש מהר מכדי ליצור גבישים, יוצר זכוכית געשית בצבע שחור הנקראת אובסידיאן ואילו ריוליט המתגבש לאט יותר, יוצר גבישים שבירים וספוגיים בצבע לבן (טוף). הריוליט נוטה להתפרץ בהתפרצויות אלימות עקב צמיגות הלבה הגבוהה שלו (צמיגותו הגבוהה נובעת מאחוז סיליקה גבוה והלבה כולאת בתוכה בועות גז הגורמות לפיצוץ אלים, בעוד שבסוגי לבה אחרים הגז משתחרר מעט לפני ההתפרצות). הריוליט מופיע הרבה באזורים יבשתיים, בדרך כלל באזורים בהם גם יופיעו בזלת ואנדזיט בעוד שבאוקיינוסים הוא נדיר למדי. ריוליט ניתן לראות בצורת טוף באיי ליפארי (מצפון לסיציליה), בהונגריה, במחוז ויילס שבאנגליה, באיסלנד ובעמקים נרחבים בניו מקסיקו, ארצות הברית, אך גם בעוד מקומות: פארק ילוסטון שבמדינת ויומינג בארצות הברית הוא למעשה כיפה ענקית של קלדרה ריוליטית. "העמק הארוך" במדינת קליפורניה שבארצות הברית הוא אחת מהקלדרות הגדולות ביותר על פני כדור הארץ ונוצר אף הוא מריוליט- אורכו 32 ק"מ ורוחבו 17 ק"מ. מדיה וקבצים בנושא ריוליט בוויקישיתוף ריוליט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
הנסיך אדוארד

האם התכוונתם ל... בני משפחת המלוכה הבריטית: הנסיך אדוארד, דוכס אדינבורו (נולד ב-1964) - בנה השלישי של אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת הנסיך אדוארד, דוכס קנט (נולד ב-1935) - נכדו של ג'ורג' החמישי, מלך הממלכה המאוחדת הנסיך אדוארד אוגוסטוס, דוכס קנט וסטרת'רן (1767 - 1820) - בנו הרביעי של ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת הנסיך אדוארד, דוכס יורק ואולבני (1739 - 1767) - אחיו הצעיר של ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת אדוארד, הנסיך השחור (1330 - 1376) - בנו הבכור של אדוארד השלישי, מלך אנגליה מקומות: אי הנסיך אדוארד – אחת מפרובינציות קנדה, השוכנת לחוף האוקיינוס האטלנטי; נקראת על שמו של הנסיך אדוארד אוגוסטוס איי הנסיך אדוארד – שני איים קטנים באוקיינוס ההודי השייכים לדרום אפריקה
חרצ'ו

חַרצ'וֹ (בגאורגית: ხარჩო) הוא מרק בשר בקר עם תבלינים. החרצ'ו ידוע כמאכל גאורגי מסורתי. את המרק ניתן להכין עם בשר בקר, כבש או עוף בתוספת חמלי סונלי (תערובת עשבי תיבול), רוטב טקמאלי (המבוסס על שזיף בוסר חמצמץ), וחומץ. כן ניתן להוסיף אגוזי מלך מגוררים. המטבח הגאורגי מדיה וקבצים בנושא חרצ'ו בוויקישיתוף חרצ'ו עם אגוזי מלך, (ברוסית) מרק חרצ'ו מתכון ואופן ההכנה בתמונות, (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Start Something

"Start Something" הוא אלבומם השני של להקת לוסטפרופטס, והוא הביא לפריצה הגדולה שלהם. האלבום הגיע למקום ה-4 במצעד הבריטי. לוסטפרופטס הוציאו מאלבום זה חמישה סינגלים (ראו למטה), כאשר ההישג הגבוה ביותר היה של השיר "Last Train Home", שהגיע למקום ה-8 במצעד הבריטי. מידע על האלבום Start Something באתר MusicBrainz מידע על האלבום Start Something באתר AllMusic האלבום Start Something באתר Discogs האלבום Start Something באתר ספוטיפיי האלבום Start Something באתר יוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Liberation Transmission

"Liberation Transmission" הוא אלבומם השלישי של להקת לוסטפרופטס, והראשון שלהם שמגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי. נתוני המכירות מראים שזהו האלבום הכי מצליח של הלהקה, אף על פי שמעריצי הלהקה לא אוהבים אותו בגלל שהוא יותר בסגנון פאנק ופחות בסגנון הארדקור. לוסטפרופטס הוציאו מאלבום זה ארבעה סינגלים (ראו למטה), כאשר ההישג המכובד ביותר היה של השיר "Rooftops (A Liberation Broadcast)", שהגיע למקום ה-8 במצעד הבריטי. מידע על האלבום Liberation Transmission באתר MusicBrainz מידע על האלבום Liberation Transmission באתר AllMusic האלבום Liberation Transmission באתר Discogs ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.