laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2,147,483,647

המספר הטבעי 2,147,483,647 הוא מספר מרסן הראשוני השמיני, ושווה ל-231 − 1. המתמטיקאי לאונרד אוילר הוכיח כי מספר זה ראשוני במכתב לדניאל ברנולי בשנת 1772. אוילר ניצל את התכונות הנוחות של מספרי מרסן, והשתמש בשכלול של שיטת החלוקה הנסיונית, שאפשר לו להוכיח את הראשוניות של המספר באמצעות 372 פעולות חלוקה בלבד. המספר היה למספר הראשוני הגדול ביותר שהיה ידוע באותה העת (העובדה שיש אינסוף ראשוניים הייתה ידועה כבר אלפיים שנה, אולם לא ידוע האם יש אינסוף מספרי מרסן ראשוניים). היה זה שיפור משמעותי להישג של פייטרו קטלדי שמצא את מספר מרסן הראשוני השביעי, 524,287, כ-200 שנים קודם לכן. המתמטיקאי האנגלי פיטר ברלאו כתב בספרו משנת 1811, An Elementary Investigation of the Theory of Numbers, שסביר שזהו המספר הראשוני הגדול ביותר שיתגלה לעולם, בשל הקושי במציאת ראשוניים גדולים יותר, ומשום שאין לכך שימוש מעשי. בימינו נעשה שימוש דרך קבע במספרים ראשוניים בני מאות ספרות לצורכי הצפנה (למשל RSA). המספר החזיק בשיא המספר הראשוני הגדול ביותר הידוע לאדם במשך למעלה ממאה שנה, עד לשנת 1876 בה הוכיח אדוארד לוקאס, בעזרת גרסה ראשונית של מבחן לוקאס-להמר, שמספר מרסן הענק 2127 − 1 הוא ראשוני (זהו עודנו המספר הראשוני הגדול ביותר שנתגלה ללא מחשב). מכיוון ש-231 − 1 מספר מרסן ראשוני, 230(231 − 1) הוא מספר משוכלל. המספר הוא אחד מארבעת מספרי מרסן הראשוניים הכפולים היחידים הידועים, כלומר המעריך שלו 31 הוא מספר מרסן ראשוני בעצמו. מספר זה, 2 31 − 1 = 2 , 147 , 483 , 647 {\displaystyle 2^{31}-1=2,147,483,647} , הוא המספר החיובי הגדול ביותר שניתן לייצג במערכות מחשוב בעזרת טיפוס מספר שלם באורך 32-סיביות בשיטת המשלים ל-2. לכן זהו המספר השלם הגדול ביותר שניתן לייצוג בעזרת משתנה int בשפות תכנות רבות, כמו גם הכמות המרבית של ניקוד שניתן לצבור במשחקי מחשב רבים. בהקשרים שונים הופעתו של המספר מעידה לרוב על גלישה נומרית או ערך חסר. למשל, שגיאה נפוצה היא לשמור מספרי טלפון עשרה-ספרתיים במשתנה int, כך שרוב מספרי הטלפון שיוזנו יהיו גדולים מדי ויוצגו כמספר המקסימלי 214-748-3647 (בארצות הברית מספר זה שייך לאזור חיוג של דאלאס). תוכנות המשתמשות בשיטת POSIX לחישוב זמן עושות שימוש במשתנה 32 סיביות המציג את מספר השניות שחלפו מאז חצות ה-1 בינואר 1970. בחלוף 2,147,483,647 שניות מתאריך זה, דבר שיקרה בשנת 2038, יגיע המשתנה לערך המקסימלי שלו ויעבור ל--2,147,483,647 שניות המייצגות תאריך ב-1901. בעיה זו ידועה כ"באג 2038". רפאל קאהאן, הופה, גנגנם סטייל שבר את יוטיוב, באתר כלכליסט, 3 בדצמבר 2014 http://www.archive.org/details/anelementaryinv00barlgoog 170,141,183,460,469,231,731,687,303,715,884,105,727
הפאלאס של אובורן הילס

הפאלאס של אובורן הילס, הידוע יותר בכינויו הפאלאס, היה אולם ספורט ותרבות השוכן באוברון הילס שבפרברי העיר דטרויט במדינת מישיגן, בארצות הברית. האולם נפתח ב-13 באוגוסט 1988, ושימש עד שנת 2017 בתור מגרשה הביתי של קבוצת דטרויט פיסטונס מליגת ה-NBA. בין השנים 1988–2009 שימש בתור מגרשה הביתי של דטרויט שוק מליגת ה-WNBA. תכולת האולם נעה בין 20,804–24,276 בהתאם לסוג האירוע שנערך בו. האולם נפתח בדיוק לקראת עונת האליפות של הדטרויט פיסטונס ב-1988. קודם לכן הקבוצה אירחה באולמות "דטרויט אולימפיה" ו"קובו ארנה" הוותיקים. מאז פתיחת הפאלאס הקבוצה זכתה בו בשלוש האליפויות שלה ב-1989, 1990 ו-2004. חוץ מאירועי ספורט האולם אירח גם הופעות של אמנים רבים, בהם הלהקות פוליס, לד זפלין והזמרת מדונה. בשנת 2004 קרתה באולם תקרית אלימה המונית בזמן משחק כדורסל בין הדטרויט פיסטונס לאינדיאנה פייסרס שבמהלכה שחקני אינדיאנה רון ארטסט וסטיבן ג'קסון התקוטטו עם שחקני ואוהדי הדטרויט פיסטונס. בשנת 2017 עזבה דטרויט פיסטונס את האולם ועברה לארח את משחקיה הביתיים בליטל סיזרס ארנה. ביוני 2019 דווח שהמתחם ובו האולם נמכר לצורך פיתוח מחדש כאזור משרדים. פעולות ההריסה החלו בפברואר 2020 והסתיימו ב-11 ביולי של אותה שנה. מדיה וקבצים בנושא הפאלאס של אובורן הילס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הפאלאס של אובורן הילס (באנגלית) הפאלאס של אובורן הילס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Jacob Hamilton, Palace of Auburn Hills imploded, leveling former home of Detroit Pistons. Michigan Live.com. July 11, 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המשרד הפדרלי לביטחון מידע (גרמניה)

המשרד הפדרלי לביטחון מידע (בגרמנית: Das Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik, בראשי תיבות: BSI) הוא סוכנות פדרלית ממשלתית בגרמניה האחראית לביטחון מידע, אבטחת תשתיות האינטרנט, מערכות מידע והגנת התקשורת הממשלתית מפני סוכנויות זרות וניהול לוחמת סייבר. זו אינה סוכנות למודיעין אותות, תפקיד שנמצא באחריות שירות הביון הפדרלי. מדיה וקבצים בנושא המשרד הפדרלי לביטחון מידע בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המשרד הפדרלי לביטחון מידע המשרד הפדרלי לביטחון מידע, ברשת החברתית פייסבוק המשרד הפדרלי לביטחון מידע, ברשת החברתית אקס (טוויטר) המשרד הפדרלי לביטחון מידע, ברשת החברתית אינסטגרם המשרד הפדרלי לביטחון מידע, ברשת החברתית LinkedIn המשרד הפדרלי לביטחון מידע, סרטונים בערוץ היוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא גרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלוהי הקטל

אלוהי הקטל (במקור בצרפתית: Le Dieu du Carnage) היא קומדיה סאטירית מאת המחזאית הצרפתייה-יהודייה יסמינה רזה. המחזה עלה להצגת בכורה בציריך בדצמבר 2006. המחזה מספר אודות שני זוגות הורים מהמעמד הבינוני הגבוה שבין ילדיהם פרצה קטטה פיזית. הם נפגשים בסלון ביתו המהודר של אחד הזוגות כדי לדון בנושא בצורה תרבותית, אולם לאט לאט הם משילים את הנימוסים והופכים להיות גרועים מילדיהם. הוויכוח ביניהם מתלהט וגולש מהר מאוד לאלימות ולכאוס. הגרסה המקורית הוצגה לראשונה בפריז בינואר 2008 בתיאטרון אנטואן, בבימויה של יסמינה רזה. שיחקו במחזה איזבל אופר, אנדרה מרקון, אריק ואלרי ובונטון אלמוסינו. הגרסה האנגלית, בתרגומו של כריסטופר המפטון, הוצגה בשנת 2008 בתיאטרון גילגוד בלונדון, והשתתפו בה השחקנים רייף פיינס, טאמסין גריג, ג'נט מק'תיר וקן סקוט. בברודוויי הוצג המחזה בפברואר 2009 בכיכובם של ג'ף דניאלס, הופ דייוויס, מרשה גיי הארדן וג'יימס גנדולפיני. ההפקות בברודוויי ובלונדון זכו בפרס טוני ובפרס לורנס אוליבייה בהתאמה. הגרסה העברית של המחזה, בתרגום של דורי פרנס, עלתה בדצמבר 2008 בתיאטרון בית ליסין בהשתתפותם של ליאור אשכנזי, מיה דגן, אלון נוימן ונעמה שפירא, בבימויו של הלל מיטלפונקט. המחזה היה מועמד לפרס התיאטרון הישראלי בקטגוריית הקומדיה של השנה, וזכה לשבחי הביקורת. בשנת 2011 עובדה היצירה לסרט קולנוע בשם "אלוהי הקטל", בהשתתפות קייט וינסלט, ג'ודי פוסטר, כריסטוף ואלץ וג'ון ס. ריילי, ובבימויו של רומן פולנסקי, שגם כתב את התסריט יחד עם רזה. בשנת 2020 עלה המחזה בתיאטרון הקאמרי בבימויו של גדי רול ובכיכובם של יובל סגל, קרן מור, אולה שור-סלקטר ואוהד שחר. מדיה וקבצים בנושא אלוהי הקטל בוויקישיתוף נירית אנדרמן, סדק חברתי, באתר הארץ, 16 בדצמבר 2011 - ריאיון עם יסמינה רזה דבורה סונטאג, עכבר העיר, הכנופיה החדשה של טוני סופרנו, באתר הארץ, 26 במרץ 2009 ציפי שוחט, טקס פרס התיאטרון הישראלי: הכוכב כשחקן משנה, באתר הארץ, 3 באפריל 2009 ביקורות: איתן בר-יוסף, בית לסין ממשיך להפתיע, באתר הארץ, 10 בפברואר 2009 מיכאל הנדלזלץ, לצחוק על האנשים האומללים, באתר הארץ, 3 בדצמבר 2008 צבי גורן, מחזה כמעט מיניאטורי מצליח להבקיע את חומת הצביעות החברתית בפטישי דיאלוג ובמשחק מפוצץ, באתר "הבמה", 3 בדצמבר 2008 ביקורות: אורי קליין, "אלוהי הקטל": נקמתו של פולנסקי בארה"ב, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2011 אורון שמיר, עכבר העיר, "אלוהי הקטל": מסמך אנושי מזעזע, אבל מבריק, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2011 נריה קראוס, "מזל שיש לנו אחד את השנייה": יובל סגל וקרן מור בהצגה חדשה, באתר חדשות 13, 25 בפברואר 2020
גד מכנס (פעיל ציוני)

גד מָכְנֶס (א' באלול תרנ"ג, אוגוסט 1893 – ב' באדר ב' תשי"ד, 7 במרץ 1954) היה פעיל ציוני בארץ ישראל, גואל אדמות, ממייסדי נתניה ואבן יהודה, מפעילי "בני בנימין" ויו"ר הבנק "בני בנימין", מראשי ענף הפרדסנות ושיווק פרי הדר. נולד בפתח תקווה לאהרון לייב מכנס, איש העלייה הראשונה וממייסדי פתח תקווה, ולחיה שרה, בת אשר זליג בלום, אף הוא ממייסדי פתח תקווה. למד בבית הספר יק"א פיק"א בפתח תקווה. בשנת 1921 נישא לאפרת, בת אריה לייב גיסין ולאה לבית אוסטשינסקי, ממתיישבי פתח תקווה. בשנת 1924 ייסד, יחד עם אחיו משה מכנס, עובד בן עמי ואחרים, את חברת "הנוטע", באמצעותה נגאלו עשרות אלפי דונמים למטרות חקלאות ולבנייה עירונית. באותה שנה גאלה החברה אלפי דונמים סמוך לחוף הים בשרון ועליהם הוקמה העיר נתניה. ביוזמת חברת "הנוטע" ייבשה ממשלת המנדט את הביצות שבאזור ובעקבות זאת הוכשרו עשרות אלפי דונמים באזור להתיישבות. בשנת 1930 הקימה חברת "הנוטע" את "החברה לפיתוח חוף נתניה בע"מ", שעסקה בפיתוח נתניה. עוד מפעולותיו בחברת "הנוטע": גאולת שטחים נרחבים ביהודיה (יהוד), כ-2000 דונם מאדמת צפריה שבהם ניטעו פרדסי פרי הדר, 7000 דונם קרקע בשרון שעליהם הוקמה אבן יהודה, 5000 דונם מאדמת שפרעם לצורך בנייה עירונית. תחום נוסף שעסק בו מכנס היה ענף הפרדסנות ושיווק פרי הדר. בשנת 1932 יסד, יחד עם פרץ פסקל, את אגודת הפרדסנים "בוסתן". בשנת 1939 השתתף ביסוד "פרדס סינדיקט" וכיהן בו כחבר הוועד הפועל עד 1946. ב-1946 רכש עם אחיו משה מכנס את חברת "הדרי יפו" לשיווק פרי הדר. היה חבר הנהלת מרכז התאחדות האיכרים. מכנס היה המנהל הכללי של משרד המיעוטים, שפעל לתקופה של כשנה בשנים 1948 ו-1949. מכנס היה מפעילי "בני בנימין" וכיהן כיו"ר מועצת הבנק של "בני בנימין". נפטר בתל אביב בשנת 1954, ונקבר בבית הקברות סגולה בפתח תקווה. לאחר פטירתו נקראו על שמו רחובות בנתניה ובפתח תקווה. נכדו של אחיו יצחק, כדורגלן העבר גד מכנס, קרוי על שמו. דוד תדהר (עורך), "גד מכנס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 962 בדין וחשבון של ועדת דירוג עובדי הממשלה (1949), מכנס רשום כ-"ממונה על המשרד" במרץ 1949. באותו מקור נקבע שמקום עבודתו הקודם היה "מנגנון ההגנה".
טיסה 9633 של יאק סרוויס

התרסקות מטוס Yak-42 ב-7 בספטמבר 2011 היא תאונה אווירית של טיסה מספר 9633 של חברת התעופה "יאק סרוויס" (אנ') במסלול ירוסלבל–מינסק. המטוס מדגם Yak-42 המריא מנמל התעופה טונושנה הסמוך לירוסלבל בשעה 16:05 בשעון מוסקבה וזמן קצר לאחר ההמראה התרסק אל תוך נהר הטונושונקה הסמוך, כ-2.5 קילומטר ממקום ההמראה. בין נוסעי המטוס היו כל חברי קבוצת ההוקי קרח לוקומוטיב ירוסלבל, אחת הקבוצות המצליחות בליגת ההוקי הקונטיננטלית. המטוס מדגם Yak-42D של היצרנית יאקובלב, היה שייך תחילה לחברת התעופה טטרסטן איירליינס, עד שזו מכרה אותו לחברת השכר, "יאק-סרוויס", שהפעילה את המטוס בעת התרסקותו. כבר כשהמטוס היה ברשותה של "טטרסטן איירליינס" נאסר עליה להטיס את המטוס בשמי האיחוד האירופי, בשל הבעייתיות הבטיחותית שלו.[דרוש מקור] המטוס התפוצץ זמן קצר לאחר שהמריא, לאחר שהתקשה לצבור תאוצה בשלב ההמראה. ההתרסקות אירעה לא הרחק מהמקום שבו נערך פורום ירוסלבל למדיניות גלובלית. בין נוסעי המטוס היו שחקני ומאמני קבוצת ההוקי קרח לוקומוטיב ירוסלבל, שהיו בדרכם למשחק הפתיחה של עונת 2011/12 בליגת ההוקי הקונטיננטלית מול דינמו מינסק. בעקבות ההתרסקות הופסק משחק הפתיחה המרכזי בין סלבאט יולאייב אופה לאטלנט מיטישצ'י שהיה בעיצומו. רנה פאסל, נשיא פדרציית ההוקי קרח הבינלאומית, הכריז על יום ההתרסקות כ"יום האפל ביותר בתולדות הספורט שלנו". במטוס היו 37 נוסעים ו־8 אנשי צוות. מתוכם נהרגו 44 איש (כולל חלוץ לוקומוטיב אלכסנדר גאלימוב נכווה קשות במרבית חלקי גופו ומת חמישה ימים אחר כך), ואחד נפצע קשה - מהנדס הטיסה אלכסנדר בוריסוביץ' סיזוב. ועדת התעופה הבין מדינתית שלחה נציגים לאזור האסון ופתחה בוועדת חקירה לבירור גורמי האסון. נשיא רוסיה, דמיטרי מדבדב – שהיה בדרכו לפורום המדיניות הגלובלית הבינלאומי – שלח את תנחומיו למשפחות ההרוגים וראש ממשלת רוסיה ולדימיר פוטין הורה לשר התחבורה, איגור לוויטין, לפתוח בחקירת נסיבות האסון הקשה. רשויות התעופה ברוסיה הודיעו על קרקוע כל מטוסי Yak-42, וב־21 בספטמבר 2011 נטל משרד התחבורה הרוסי מחברת התעופה "יאק סרוויס" את רישיון התפעול בשל ליקויי בטיחות חמורים. סיפור ההתרסקות עובד לסרט קולנוע עלילתי בשם "רק לוקו!" משנת 2021. המשרד למצבי חירום של רוסיה הכריז כי רק שניים מהנוסעים שרדו את ההתרסקות ואושפזו במצב קשה מאוד. בין הרוגי ההתרסקות היו גם שחקן לוקומוטיב וקפטן נבחרת סלובקיה פאבול דמיטרה, רוברט דיטריך מגרמניה, סטפן ליב השוודי, יאן מארק, קארל ראשונק ויוזף ואשיז'ק הצ'כים, סרגיי אוסטאפצ'וק (שאמו נפטרה מהתקף לב זמן קצר לאחר שנודע לה דבר מותו) ורוסלאן סאליי מבלארוס, קרליס סקראסטינש הלטבי, שאר ההרוגים היו שחקני הקבוצה המקומיים. בהתרסקות נהרג גם המאמן הראשי, הקנדי בראד מקרימון, שני עוזריו איגור קורולב ואלכסנדר קרפוצב (שלושתם שחקני עבר ב-NHL), רופאי הקבוצה ומנהל הקבוצה, ולדימיר פיסקונוב. מדיה וקבצים בנושא טיסה 9633 של יאק סרוויס בוויקישיתוף תיק התאונה והיסטוריית המטוס של טיסה 9633 של יאק סרוויס, באתר Aviation Safety Network (באנגלית) ynet ספורט, רוסיה: קבוצת הוקי קרח נספתה בהתרסקות מטוס, באתר ynet, 7 בספטמבר 2011 רוסיה: קבוצת הוקי קרח נספתה בהתרסקות מטוס, באתר ynet, 7 בספטמבר 2011 מטוס ובו קבוצת הוקי רוסית התרסק, 43 נספו, באתר ONE‏, 7 בספטמבר 2011 AP, רוסיה: מת שחקן ההוקי ששרד התרסקות המטוס, באתר ynet, 12 בספטמבר 2011
משה מכנס

משה מכנס (א' בחשוון תרס"א, 24 באוקטובר 1900 – י"ז באייר תשל"ב, 1 במאי 1972) היה מפעילי "בני בנימין", גואל אדמות בארץ ישראל וממייסדי נתניה ואבן יהודה. נולד בפתח תקווה לאהרון לייב מכנס, איש העלייה הראשונה וממייסדי פתח תקווה, ולחיה שרה, בת אשר זליג בלום, אף הוא ממייסדי פתח תקווה. למד בבית הספר של פיק"א בפתח תקווה, בבית הספר למל בירושלים ובבית הספר של חברת "עזרה" בירושלים. בתחילת שנות ה-20 נסע למשך שנתיים לווינה ללימודים בבית הספר למסחר. בשנות ה-20 השתתף בפעולות ארגון "בני בנימין". בשנת 1927 נישא לרות סגל ממיניאפוליס (אחותה של צילה נתניהו, אמו של בנימין נתניהו). בשנת 1928 היה שותף ליסוד חברת "הנוטע" יחד עם אחיו גד מכנס, עובד בן עמי ואחרים, ובאמצעותה גאלו עשרות אלפי דונמים למטרות חקלאות ולבנייה עירונית. היה שותף לגאולת אלפי דונמים סמוך לחוף הים בשרון שעליהם הוקמה העיר נתניה. ביוזמת חברת "הנוטע" ייבשה ממשלת המנדט את הביצות שבאזור ובעקבות זאת הוכשרו עשרות אלפי דונמים באזור להתיישבות. ב-1946 רכש עם אחיו גד מכנס את חברת "הדרי יפו" לשיווק פרי הדר. נכדו הוא איש העסקים רואי מכנס דוד תדהר (עורך), "משה מכנס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1409
יצחק מכנס

יצחק מכנס (א' בניסן תרמ"ו, 6 באפריל 1886 – כ"ה בסיוון תשי"ט, 1 ביולי 1959) היה ממייסדי רמת גן והרצליה. נולד בפתח תקווה לאהרון לייב מכנס, איש העלייה הראשונה וממייסדי פתח תקווה, ולחיה שרה, בת אשר זליג בלום, אף הוא ממייסדי פתח תקווה, ולו 10 אחים ואחיות. אחת מהן היא האתלטית יוכבד מכנס. למד ב"חדר" ולאחר מכן בישיבת תורת חיים בירושלים. מגיל 15 החל לעסוק בחקלאות בפתח תקווה. בתחילת שנות ה-20 יזם את פיתוחם החקלאי של שטחים שמדרום-מערב לפתח תקווה והיה החלוץ הראשון שתקע יתד באדמת "עיר גנים", לימים רמת גן. היה חבר הוועד הראשון של המתיישבים. אולם לאחר שהמקום התפתח כיישוב עירוני ולא חקלאי עזב את המקום. בשנת 1926 היה בין קבוצת אנשי "בני בנימין" שהתיישבו בהרצליה והצטרפו לקבוצת קהילת ציון מייסדי העיר. בתקופה הראשונה שימש מדריך חקלאי של חברי "בני בנימין". לאחר מכן בנה את ביתו בהרצליה ובמשך מספר שנים היה חבר ועד המושבה. במשך שנים היה מפעילי הציבור בהרצליה, ממקימי בית הכנסת הגדול והגבאי הראשי שלו. בשנת 1946, במלאת עשרים וחמש שנה ליסוד רמת גן, הוענקה לו "תעודת מייסד". נפטר בשנת 1959 ונטמן בבית העלמין בהרצליה. בנו אריה מכנס ונכדיו עודד וגד מכנס היו כדורגלנים. דוד תדהר (עורך), "יצחק מכנס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ה (1952), עמ' 2250 יצחק מכנס באתר GRAVEZ
אהרן לייב מכנס

אהרן לייב מָכְנֶס (תרכ"ג, 1863 – י"ג באדר תרע"ז, מרץ 1917) היה איש העלייה הראשונה, ממתיישבי פתח תקווה וממייסדי כפר סבא, אבי משפחת מכנס בארץ ישראל. נולד בקרלין שליד פינסק, רוסיה הלבנה, בנו של הרב דב מאיר מכנס, מצאצאי רבי יצחק מינקובסקי מקרלין בעל "קרן אורה". בצעירותו קיבל חינוך תורני. בשנת 1881, בגיל 18, עלה לבדו לארץ ישראל והתיישב בירושלים. כעבור שנה נישא לחיה שרה בלום, ילידת סינסינטי, בת למשפחה חסידית מפולין שהיגרה לארצות הברית. בשנת 1879, בגיל 10, עלתה עם הוריה לארץ ישראל ולאחר תקופה קצרה של מגורים בירושלים הצטרפה המשפחה למייסדי פתח תקווה. בשנת 1883 התגורר מכנס עם רעייתו ביפו, וכעבור שנה עברו להתגורר בפתח תקווה. הוא עסק בחקלאות ונטע פרדס והיה הראשון שהשתמש במי הירקון להשקיה. נמנה עם מייסדי האגודות החקלאיות "פרדס" ו"השקד". מכנס היה בין מייסדי כפר סבא. נסע לשכם כדי להשיג ממשרד ספרי האחוזה הטורקי את הקושאן הראשון על אדמת כפר סבא. בשנת 1900 השתתף במשלחת איכרי פתח תקווה שנסעה לפריז לפגישה עם הברון רוטשילד בעקבות העברת ניהול המושבות לחברת יק"א. מכנס נפטר בי"ג באדר תרע"ז, והובא לקבורה בבית הקברות סגולה בפתח תקווה. שנה לאחר מכן, בכ' באדר תרע"ח נפטרה אשתו והיא הובאה לקבורה לצדו. לאהרן לייב וחיה שרה מכנס היו ארבעה-עשר ילדים, מתוכם שרדו אחד עשר - שבעה בנים וארבע בנות: יעקב מכנס. היה מזכיר המושבה פתח תקווה, ולאחר הפיכתה לעיר היה מזכיר העירייה הראשון, עד ליציאתו לגמלאות. בנו היה איש האצ"ל ידידיה מכנס ("יריב"). יצחק מכנס. בנו הוא אריה מכנס, אביהם של כדורגלני העבר עודד וגד מכנס. גד מכנס. בנו הוא אריה מכנס, בעלה של עדה מכנס. דב מכנס. מפרדסני פתח תקווה, מבעלי האגודה השיתופית "בוסתן". היה ממונה על השמירה במושבה. נישא לשושנה, בת דניאל ליכטנשטיין, איש העלייה השנייה וממתיישבי פתח תקווה. בתו דבורה היא אשתו של שמואל בן דרור ואמו של גד בן דרור, מייסדי עמותת אדי, בנו אורי מכנס המשיך בדרכו של אביו כפעיל באגודת ״בוסתן״ וכחקלאי. משה מכנס. נישא לרות-פרל לבית סגל, ובניו הם אהרון מכנס ואיש העסקים בנימין מכנס. בנו של אהרון הוא איש העסקים רואי מכנס ובנו של בנימין הוא איש העסקים דן מכנס. זאב מכנס. נישא לשושנה, אחותו של אבשלום גיסין. עסק בהוראה ובפרדסנות. בנו הוא עורך הדין אבשלום מכנס ונכדו הוא הפיזיקאי ד"ר שי מכנס. שלמה מכנס. נישא לשרה בת זאב ברא"ז. בנם הוא עורך הדין ידין מכנס. יוכבד מכנס, זכתה במדליית ארד במכביה הראשונה בהטלת כידון, אשת נחמיה איכילוב (אחיו של עזרא איכילוב). היה פעיל בארגוני הפרדסנים בארץ ישראל. עליזה מכנס, ספורטאית מצטיינת, השתתפה במשחקים העולמיים לנשים. אשת בן ציון גרינמן, בן פתח תקווה. בצעירותו היה ספורטאי מצטיין והשתתף במכביה הראשונה. איש משרד החוץ. לאה מכנס, אתלטית מצטיינת, אשת יהודה נוימן מתל אביב. בתה אווה נישאה לבצלאל פרידמן, ממנהלי יקב פרידמן-תנובה. שושנה מכנס, אשת ישעיהו שרייר מנתניה. דוד תדהר (עורך), "אהרן ליב מכנס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 467 אהרן-ליב מכנס, באתר "ראשונים" ליפא לויתן, ארץ ישראל באולימפיאדת הנשים, הירדן, 7 בספטמבר 1934
עדה מכנס

עדה מכנס (1924 – 2 בדצמבר 2007) הייתה אשת חברה ישראלית, מייסדת אגודת אל סם. מכנס נולדה בישראל. בסוף שנות ה-40 נישאה לאריה מכנס, בנו של יצחק מכנס (נפטר ב-1988). בשנת 1974, בעקבות התמכרותה של בתה לסמים, ייסדה מכנס את אגודת אל סם, שפועלת למניעת השימוש בסמים ובמתן ייעוץ וטיפול לבני נוער ולהורים. בהנהלת האגודה רופאים, פסיכולוגים ואנשי ציבור. למרות פעילותה נגד השימוש בסמים, אמרה מכנס בראיון כי היא בעד שימוש חוקי בחשיש בקרב אוכלוסיית המבוגרים החולים בסרטן. למכנס בן ובת, והיא התגוררה בתל אביב. מדיה וקבצים בנושא עדה מכנס בוויקישיתוף אתר "Billiongraves הכאנאביס כמעורר תיאבון וכמונע בחילות והקאות, אתר "כאנאביס מריחואנה וחשיש"(הקישור אינו פעיל, 29.3.2019) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מתכת למחצה

המתכות למחצה (או מטלואידים) מהוות את אחד משלושת הסוגים של היסודות, שכוללים גם מתכות ואל מתכות. למתכות למחצה תכונות ביניים בין מתכות ואל מתכות. אין דרך מיוחדת להבדיל בין מתכת למחצה למתכת רגילה. ההבדל העיקרי הוא שמתכות למחצה הן בדרך כלל מוליכות למחצה, בעוד מתכות רגילות הן מוליכות. מטלואידים מוספים לעיתים לסגסוגות. המתכות למחצה הידועות הן: בור (B) צורן (Si) גרמניום (Ge) ארסן (As) אנטימון (Sb) טלור (Te) פולוניום (Po) בטבלה המחזורית, המתכות למחצה נמצאות לאורך קו אלכסון שמתחיל בבור ונגמר באסטטין. יסודות שנמצאים מעל קו זה הם אל מתכות ויסודות שנמצאים מתחת לקו זה הם מתכות. מדיה וקבצים בנושא מתכת למחצה בוויקישיתוף מתכת למחצה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
400

שנת 400 היא השנה ה-100 במאה ה-4. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 400 ניתן לה בדיעבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. פלישתו הראשונה של אלאריק לאיטליה (תאריך משוער) הונדלים מתחילים במסעם מערבה מדאקיה והונגריה (תאריך משוער) בנייתה וכיבושה של זימבבואה הגדולה מתחילים (תאריך משוער) תאריך הכיבוש הידוע הראשון של אי הפסחא (תאריך משוער) הכריזנטמה מגיעה ליפן (תאריך משוער) פרסום וולגטה – תרגום התנ"ך וספרי הברית החדשה לשפה הלטינית. פרסום פשיטתא – תרגום התנ"ך וספרי הברית החדשה לשפה הסורית. הידטיוס בישוף חאבס (בפורטוגל) סלביאנוס, כותב נוצרי (תאריך משוער) לאו הראשון, אפיפיור ממורי הכנסייה (מת ב-461) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 400‎ נפטרים ב-400‎ מדיה וקבצים בנושא 400 בוויקישיתוף
אביגייל רוז

אביגייל רוז (נולדה ב-1986) היא זמרת ויוצרת ישראלית. בין השנים 2004–2005 למדה רוז בבית הספר רימון ללימודי ג'אז ומוזיקה קלה. בשנת 2008 הוציאה את אלבומה הראשון, "מלחמה יומיומית", בהפקתו המוזיקלית של יוני בלוך. האלבום הכולל את הסינגלים "ואולי" ו"מלחמה יומיומית", שזכו להצלחה רבה. בשנת 2009 הקליטה רוז בדואט עם אדם בן אמיתי את השיר "את לא יודעת", שזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו. השיר נכלל באלבומו של בן אמיתי "קעקוע", שיצא בשנת 2011. בשנת 2011 הוציאה את אלבומה השני, "חצי נחמה", הכולל את הסינגלים "עוד מחכה לאחד" ו"חצי נחמה". השיר "עוד מחכה לאחד" הוא גרסת כיסוי לשירם של אהוד מנור וסשה ארגוב, שביצעה במקור עפרה חזה. השיר בביצועה של רוז נכלל גם באלבום "מסע אספלט", שיצא באותה שנה, וכולל גרסאות כיסוי של אמנים שונים לשיריו של ארגוב. בשנת 2013 הוציאה רוז את אלבומה השלישי "הפרעות", הכולל את הסינגלים "עננים" ו"א.ה.ב.ה.". האלבום, שהופץ כ"אלבום בוטיק", יצא ב-500 עותקים חתומים וממוספרים בלבד, ונמכר בהופעות ובעמוד הפייסבוק של רוז. בשנת 2018, הקליטה מחדש את השיר "עוד מחכה לאחד" של עפרה חזה עבור אלבום המחווה קול הנשמה: שרים עפרה חזה. בתאריך 25 באפריל 2021 יצא דואט שלה "לא התכוונו לעכשיו" עם הזמר גיל בר הדס מתוך אלבומו "נסיעות ארוכות". רוז היא בתם של הסופרת והמשוררת תלמה אליגון-רוז ויורם רוז, מנכ"ל כנרת זמורה ביתן ונכדתה של העיתונאית והעורכת עפרה אליגון. אתר האינטרנט הרשמי של אביגייל רוז אביגייל רוז, ברשת החברתית פייסבוק אביגייל רוז, סרטונים בערוץ היוטיוב אביגייל רוז, באתר ספוטיפיי אביגייל רוז באתר קיוב מתן שירם, ‏הזמרת אביגייל רוז: "הדרך קשה, אבל בסוף אני אצליח", באתר גלובס, 22 ביולי 2013 דור בביוף, ביקורת מוזיקה: "הפרעות", אלבומה השלישי של אביגייל רוז, מספק פופ ישראלי מעולה, באתר ״אנשי הספר״, 3 באוגוסט 2013 ליאת רון, ‏"לא אוהבת לעבוד קשה, אבל כשאני שרה, אני נותנת את הלב", באתר גלובס, 22 בנובמבר 2017 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
4X

4X היא תוכנית נונסנס ישראלית ששודרה בחברת yes. הסדרה עלתה לשידור ב-21 באוגוסט 2011. ארבעה חברים בני 25-21 מוציאים לפועל את כל הרעיונות והפנטזיות הפרועות שלהם. ארבעה חברים שהתכנסו יחדיו על מנת לייצר שילוב של נונסנס רחוב קיצוני במיוחד, עם אלמנטים כואבים מעולמות הג'קאסס. יוצרי הסדרה בחרו לבחון את קצה גבול היכולת של עצמם ולהציג סיטואציות הזויות ואת ההתמודדות של עוברי האורח והרשויות עם המצב. בין ההתרחשויות: רכב עמוס גנגסטרים העוצר בחריקת בלמים כשגופה נזרקת מתוכו; בחור שקיים יחסים עם בובת מין מגיע עירום לבית החולים לצורך הפרדה בינו לבין הבובה שנתקעה על איבר מינו; אחד הנכנס לכוורת דבורים בעירום כדי להוציא צנצנת דבש, ועוד. רמין יוסיפוף – הפצצה השקטה, מאוד מופנם וקשה להבין על מה הוא חושב ומה הוא מרגיש, אבל כשהוא נכנס לפעולה קשה לעצור אותו. קרול ארקליאן – המטורף האמיתי, אין לו גבולות במה שהוא מכניס לפה ובמה שהוא מוכן לעשות. גבריאל חנומוב - השמן והמצחיק של החבורה. בעל אישיות כובשת, ששום דבר לא יכול לעצור אותו, אפילו לא כאב. אלנור אלייב – המנהיג הטבעי של החבורה, נראה ומרגיש כמו השפן הפחדן אבל יש לו ביצים ואומץ אין סופי. ביקורות אבי שושן, שווים לתחת: על "4X", "ג'קאס" הישראלים, באתר ynet, 22 באוגוסט 2011 איילה פנייבסקי, עכבר העיר, "4X": סקסיסטית, אלימה ומטומטמת, בהתאם לז'אנר, באתר הארץ, 22 באוגוסט 2011 אור בר שלום, עכבר העיר, מגעיל, בוטה ומתריס: מי בכלל צריך גירסה ישראלית ל"ג'ק אס"?, באתר הארץ, 19 באוגוסט 2011 ניר קיפניס, ‏התאבדות בשידור חי, באתר גלובס, 5 בספטמבר 2011 אלעד בילו, עכבר העיר אונליין, ספילברג, Glee, ריאליטי וערפדים בעונת הקיץ של yes, באתר הארץ, 22 במאי 2011
כוכב (פירושונים)

האם התכוונתם ל... סוגים של גרמי שמיים כוכב – שֶׁמֶשׁ, גרם-שמיים בהיר דמוי-כדור המורכב מחומר במצבי צבירה פלזמה וגז ומפיק קרינה משל עצמו כוכב לכת (פלנטה) – גרם שמיים שאינו כוכב (כלומר אינו שֶׁמֶשׁ), הנמצא במסלול קבוע סביב כוכב "כוכב שביט" – שביט, גוף שמימי קטן דמוי אסטרואיד המורכב מקרח, שבהתקרבו לשמש יוצר "זנב" ארוך ובהיר כוכב אורח – כוכב שהופיע באופן פתאומי במקום שבו לא נצפה שום כוכב בעבר גרמי שמיים מסוימים ששמם "כוכב" כוכב (כוכב) (β בדובה הקטנה) – הכוכב השני בבהירותו בקבוצת הכוכבים "הדובה הקטנה" כוכב חמה (נקרא לעיתים "כוכב") – כוכב הלכת הקרוב ביותר לשמש "כוכב" הוא כינוי לאדם מפורסם במיוחד, לרוב ידוען זוהר מתחומי התקשורת, הבידור או הספורט כוכב קולנוע – שחקן קולנוע כוכב תקשורת כוכב רוק – זמר או נגן המנגן מוזיקת רוק כוכב ילדים כוכבי ים – מחלקה של בעלי חיים במערכת קווצי העור, שלמרביתם צורה דמוית כוכב בעל מרכז שממנו יוצאות זרועות בסימטריה מעגלית פרי כוכב – מין של עץ פרי, ראו קרמבולה כוכב (סוג) (אנ') (Asteriscus) – סוג טקסונומי של צמח כוכב מצוי – מין בסוג כוכב כוכב ריחני – מין בסוג כוכב כוכב ננסי – מין בסוג כוכב כוכב (סמל) – סמל הכוכב המשמש הן באסטרונומיה והן בהרלדיקה כוכב (גאומטריה) – מונח בגאומטריה כוכב (גרף) – סוג של גרף בתורת הגרפים כוכבית – התו "*" כוכב (זיקוקין די-נור) – תערובת פירוטכנית, ראו זיקוקין די-נור#כוכבים פירוטכניים כאוכב ("כוכב" בערבית) – כאוכב אבו אל-היג'א, יישוב ערבי בישראל כוכב – שם במיתולוגיה הכנענית לאל של כוכב חמה; ראו הרמס כוכב (אוניית מעפילים) – אוניית המעפילים הראשונה שהגיעה לארץ ישראל סטאר (פירושונים) שמש (פירושונים) כל כוכב הוא שֶׁמֶשׁ. הַשֶּׁמֶשׁ (עם ה"א היידוע) היא הכוכב שבמרכז מערכת השמש שלנו.