laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בועת הנדל"ן ביפן

בועת הנדל"ן ביפן (ביפנית: バブル景気, מילולית: כלכלת בועה) הייתה בועה כלכלית ביפן, שהתקיימה מ-1986 עד 1991, במהלכה הרקיעו מחירי המקרקעין והמניות. התפוצצותה של הבועה נמשכה מעל עשור, ולאחר שמחירי המניות הגיעו לשיא שלילי ב-2003, הם המשיכו לצנוח במהלך המשבר הכלכלי העולמי של 2008. הכלכלן פול קרוגמן טען שבמהלך שנות העשור האבוד, כפי שמכונות שנות המיתון, נפלה יפן למלכודת הנזילות. בעשורים שלאחר מלחמת העולם השנייה, אימצה ממשלת יפן מדיניות כלכלית קפדנית, שעודדה את התושבים לחסוך כסף. כשלבנקים היה כסף רב כתוצאה מכך, הם נתנו הלוואות ואשראי בקלות, ועם היווצרות עודפי מסחר, התחזק הין לעומת מטבעות זרים. זה איפשר לחברות יפניות להשקיע כסף רב יותר, וכתוצאה מכך ירדו מחירי המוצרים היפניים, דבר שהגביר את העודף המסחרי. במקביל, עליית ערכו של הין גרם לעליית ערכם של נכסים כלכליים. כסף רב הפנוי להשקעות, בשילוב עם חוסר פיקוח כלכלי, ביטחון יתר ואופוריה בכל הנוגע לעתיד הכלכלי הביא להעצמת הספקולציות, בעיקר בבורסה לניירות ערך בטוקיו ובשוק הנדל"ן. מדד ניקיי 225 הגיע לשיאו ב-29 בדצמבר 1989, ועמד על 38,957.44, לפני שנסגר ב-38,915.87 באותו יום. מחירי הנדל"ן הגיעו לשיאם ב-1989, כשמטר רבוע אחד בשכונת גינזה שבטוקיו נמכר ב-30 מיליון ין (215,000 דולר), ושווי שטחי הנדל"ן של טוקיו כולה היו שווים יותר מפי שניים סך שטחי הנדל"ן בארצות הברית כולה. לעומת זאת, בשנת 2004 צנחו מחירי הנכסים ברובע העסקים של טוקיו לכדי אחוז אחד ממחירם בשיא, אם כי עדיין דורגו כאחד האזורים היקרים בעולם. המחירים שבו לעלות ב-2007, אז שבו וצנחו בעקבות המשבר הכלכלי של 2008. בעקבות המשבר הכלכלי, החלו משקיעים לעזוב את יפן, ותחת זו השקיעו במקומות אחרים, דבר שגרם לאובדן הבכורה של התעשייה היפנית בתחומים מסוימים, וליצירת מתחרים במדינות אחרות. בתגובה הוריד הבנק המרכזי של יפן את הריביות לאפס אחוז, אך הצעד לא הצליח למנוע את הדפלציה. האשראי הבנקאי שניתן בקלות, וסייע להתנפחות הבועה המשיך להוות בעיה, ובשנים הראשונות של השבר המשיכו הבנקים לתת הלוואות מסוכנות. הבנקים עמדו לקרוס ושרדו הודות לסיוע ממשלתי, צעד שהביא ליצירת "חברות זומביות", כלומר חברות שאינן מסוגלות להתקיים בזכות עצמן ונשענות על סיוע חיצוני. כלכלת יפן בועת נדל"ן Krugman, Paul R. It's Baaack: Japan's Slump and the Return of the Liquidity Trap. Brookings Papers on Economic Activity, Vol. 1998, No.2(1998) Wegner, Michael. Tokyo's land market and its impact on housing and urban life, in Philip Shapira, Ian Masser and David Edingtion (eds.) Planning For Cities And Regions In Japan. Liverpool University Press, 1994. ISBN 9780853232483. שיגנורי שירצוקה, Asset Price Bubble in Japan in the 1980s: Lessons for Financial and Macroeconomic Stability (אורכב 27.03.2009 בארכיון Wayback Machine)‏, אתר בנק יפן. Krugman, עמ' 137 שירצוקה, עמ' 4 Wgner, עמ' 96
גנזך הציונות הדתית

גַּנְזַךְ הציונות הדתית הוא ארכיון תעודות, מסמכים, כתבי יד ודברי דפוס שאסף ד"ר יצחק רפאל במסגרת מוסד הרב קוק בירושלים, אשר נושאו העיקרי הוא תולדות הציונות הדתית. רפאל יזם את הקמתו בשנת ת"ש 1940, אולם פתיחתו נתעכבה עד שנת תשי"ד 1954. בשל אוצרותיו הרבים נעזרים בו חוקרים של הציונות, תנועת המזרחי והפועל המזרחי, ובחקר תולדות היישוב. אתר האינטרנט הרשמי של גנזך הציונות הדתית גנזך הציונות הדתית, באתר mosadharavkook
ג'ונתן קייט

ג'ונתן קייט (באנגלית: Jonathan Kite; נולד ב-2 בספטמבר 1979) הוא שחקן וקומיקאי יהודי-אמריקאי. קייט ידוע בעיקר בזכות גילום דמותו של אולג בסדרת הטלוויזיה "מרוששות". קייט נולד וגדל בעיר סקוקי שבאילינוי, לדייוויד ולין קייט, שניהם ממוצא יהודי. בזמן הלימודים שלו בקולג' הוא עבד כטבח במסעדה. הוא למד וקיבל תואר ראשון בתיאטרון מאוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין. בו זמנית, הוא למד בבית ספר למשחק בשם "Second City" והשתתף בקבוצות אימפרוביזציה שונות. בשנת 2003 הוא עבר ללוס אנג'לס כדי לפתח את קריירת המשחק שלו. הפרויקט הגדול הראשון שלו היה עם ג'רי סיינפלד בפרומו לסרט "כוורת בסרט". קייט אמנם הופיע בפרסומות ארציות, סרטים קצרים וסרטים עצמאיים עוד לפני כן לסרט אך הפרומו הזניק את הקריירה שלו בכך שהכניס אותו לעולם התיאטרון וסייע לו להיבחר למספר סרטים חשובים בקריירה שלו. בשנת 2006 הוא הופיע (ללא קרדיט) בסרט "שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת" בתפקיד שודד ים על סיפונה של "הפנינה השחורה". בספטמבר 2011 הוא החל לשחק בקומדיית המצבים של CBS, "מרוששות" את אולג גולאצ'בסקי, טבח אוקראיני בדיינר. בשנת 2021 החל לשחק בסיטקום "אבא, תרגיע!" שיצר ג'יימי פוקס לרשת נטפליקס ואף מככב בו בתפקיד הראשי. מדיה וקבצים בנושא ג'ונתן קייט בוויקישיתוף ג'ונתן קייט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'ונתן קייט, ברשת החברתית אינסטגרם ג'ונתן קייט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'ונתן קייט, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ריאיון עם ג'ונתן קייט (באנגלית) ‏Wightman, Catriona (2011-09-19). "'2 Broke Girls' Jonathan Kite interview: 'People need to laugh right now'". נבדק ב-2011-09-19.‏ ‏2011 Fall Preview Video - 2 Broke Girls‏
בין העתים

בין העתים היא רשת חברתית מקוונת של יד ושם ללימוד השואה ולהוראתה. באמצעות הרשת ניתנת למורים האפשרות לבטא את עצמם ולשתף את חברי הרשת בסיפורים האישיים שלהם מהבית ומההתמודדות שלהם עם הנושא בכיתה. הרשת מציעה פלטפורמה לשיתוף תמונות, קבצים, קישורים, מערכי שיעור וחומרי לימוד שפותחו על ידי המשתמש. כמו בכל רשת חברתית, האתר מציע אפשרויות נרחבות של עריכת פרופיל, הוספת תגובות, עדכון "סטטוס", קשרי חברות וירטואליים והתארגנות בקבוצות עניין. כמו כן, מוסד יד ושם מעודד את החברים ברשת לכתוב בלוגים – אישיים ומקצועיים כאחד, החל מ:"כיצד אני מתמודד עם הנושא בכיתה" ועד סיפורי התמודדות אישיים מהבית כדור שני או שלישי לניצולי שואה. מלבד היותה של "בין העתים" רשת חברתית, צוות אנשי החינוך של מגמת התקשוב של יד ושם מעלה מדי שבוע כתבות המעוררות חשיבה ומעודדות שיח בין המשתתפים, סרטים מתוך ערוץ היוטיוב של יד ושם ומערכי שיעור שפיתחו אנשי תוכן בעלי רקע וניסיון רב. כיום מחוברים לרשת אנשי חינוך, דור שני ושלישי לניצולי שואה ומתעניינים בנושא. דף השער של בין העתים, באתר יד ושם בארכיון האינטרנט
ישראל חבס

ישראל חבס (שבט תרכ"ח, 1868, אליטא, האימפריה הרוסית (כיום ליטא) - ח' באב ת"ש, 12 באוגוסט 1940, תל אביב) היה פעיל ציבור, מעסקני הציונות הדתית בסוף המאה התשע עשרה ותחילת המאה העשרים בארץ ישראל. חבס נולד באליטא שבליטא (אז בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית), בנו של הרב שמחה זיסל, ממשפחת "היסו"ד" ("יהודה ספרא ודיינא"), סוחר וחובב ציון ומעסקני היישוב הישן בירושלים וממנהלי מושב זקנים; ובתיה ממשפחת הרב חיים מוולוז'ין. למד בחדרים ובישיבות איישישוק, וולוז'ין וסלבודקה, והושפע עמוקות מהרב נתן צבי פינקל ("הסבא מסלבודקה") והרב יצחק בלאזר. הוסמך לרבנות. נישא לנחמה דבורה בת נחמן שלזינגר, ממשפחת הגר"א. באותה עת החל חבס לעסוק במסחר עורות. במקביל עסק חבס בפעילות ציונית נרחבת, רכש אדמות בארץ ישראל, והקים חברה להפצת השפה העברית. עם הקמת תנועת "המזרחי", בשנת ה'תרס"ב, עמד בקשר עם הרב יצחק יעקב ריינס. בשנת תרס"ז עלתה ארצה משפחת חבס, ובשנת תרע"א פתח בית מסחר בעורות, בשם "י. חבס ובניו". נפטר בתל אביב בשנת ת"ש. חבס היה מעסקני "המזרחי", חבר ועד קהילת יהודי יפו ותל אביב במשך 25 שנה, מהן 13 שנה כיהן כסגן יושב ראש הוועד וממלא מקומו. כאחד משלושת חברי ועדה שנתמנתה מטעם ועד הקהלה לבחור ברב ראשי ראשון אחרי מלחמת העולם הראשונה, בחר ברב שלמה אהרונסון. סידר שיעורים והרצאות לנוער בעברית מטעם ועד בית-הכנסת הגדול ובמשך תקופה ארוכה היה מרצה בעצמו בכל שבת בבית-הכנסת הגדול בעניינים תורניים. השתתף ביסוד ישיבת היכל התלמוד ומוסדות-תורה אחרים בתל אביב ובפעולה להחזקתם. היה מעורכי קובץ "התרבות הישראלית" יחד עם הסופר אז"ר, בשנת תרע"ג. השתתף בגאולת חלק גדול של הקרקע לבנין המושבה בני ברק וברכישת האדמה לצורכי בית הקברות נחלת יצחק, שהייתה רשומה בתחילה על שמו. החל משנת תרצ"א ערך והוציא את השבועון החרדי הבלתי-מפלגתי "היסוד", העיתון הציג קו המקפיד על מסורת ישראל, מתוך מגמה לאומית ברורה. העיתון היה "בלתי מפלגתי", והעורך נקט בדרך עצמאית בלי להימשך אחרי מוסכמות שלא נראו לו. מאמרים רבים של הרב קוק ראו אור לראשונה ב"היסוד". חמדה, אשת שמואל פלנט. בת שבע, אשת דב לונץ. יעקב, היה שותף בעסק המשפחתי (נפטר: 1944). ברכה - סופרת, חברת מערכת "דבר". הרצל. היה שותף בעסק המשפחתי, ולימים הקים את חברת "הרצל חבס בע"מ" לסחר בעורות. בניו הם יזמי הנדל"ן ברוך ואברהם חבס. נחמן. היה שותף בעסק המשפחתי, ולימים הקים את חברת "נעלי ירושלים". שרה, אשת זאב יוסיפון (יוסקוביץ'). הרב צבי יהודה הכהן קוק, הקנאי הטהור: לזכרו של ר' ישראל חבס ז"ל, הצופה, 20 באוגוסט 1940, עמ' 3 ברכה חבס (הכהן), סיפור בית אבי: קטעי זכרונות על ישראל חבס ומשפחתו, 1969. הרב יוסף ברמסון, ר' ישראל חבס, "מגד ירחים" (עלון חודשי להנחלת משנת הראי"ה ומורשתו בהוצאת בית הרב), גיליון 130, מנחם אב תש"ע, עמ' 4 בכל המקורות הביוגרפיים מצוינת שנת תרס"ז כשנת העלייה לארץ. ברכה חבס ברשימתה האוטוביוגרפית בית אבי מציינת את שנת העלייה לארץ כתרס"ח. בניגוד למקובל בימים הם בקרב התנועה הציונית, שמטרת העלייה היא ההתיישבות, ולפיכך מרבית העולים היו צעירים הכשירים גופנית לעבודת קרקע, בעלותו ארצה הביא אתו ישראל חבס לא פחות מ-12 נפשות: הוא עצמו, אשתו נחמה, שבעה ילדים בגילים שבעה חודשים עד בר מצווה, דוד זקן, בן דוד צעיר ומינקת לתינוקת. http://www.habas.com/#!about-us/history יפו, החרות, 27 במרץ 1911 הבחירות לועד העיר ביפו, דואר היום, 31 באוקטובר 1920 תוצאות הבחירות לועד הקהלה ביפו, דואר היום, 6 בינואר 1925 לעניין השחיטה, דואר היום, 11 בנובמבר 1925
מגדל עוז

מגדל עוז (מִגְדַּל עֹז) הוא התנחלות במתכונת של קיבוץ דתי מתחדש, השוכן בגוש עציון, מדרום לעיירה אפרת וממערב לכפר הפלסטיני בית פג'אר. הקיבוץ הוקם ב-1977 בידי קבוצה של יוצאי בני עקיבא. עד ליולי 2022 הקיבוץ הוגדר כקיבוץ שיתופי. השם לקוח מהפסוק במשלי: "מִגְדַּל עֹז שֵׁם ה' בּוֹ יָרוּץ צַדִּיק וְנִשְׂגָּב". מגדל עוז עלה על הקרקע בד' באב ה'תשל"ז, 19 ביולי 1977. שמו של היישוב משמר את השם מגדל עדר, יישוב שהתקיים באזור במשך שנתיים, וחרב במאורעות תרפ"ט. בתחילת 1980 נתבקשו אנשי הקיבוץ לפנות כ-30 דונם של תושבי בית אומר שנתפסו בצווים צבאיים. עתירה לבג"ץ נגד הפקעת הקרקעות, שהוגשה לאחר הצלחת העתירה בעניין אלון מורה, נדחתה בגלל שיהוי ולאחר שנקבע שהשיקולים הצבאיים להקמת יישוב בדרך לים המלח היו לגיטימיים. בתחילת דרכו נטע הקיבוץ מטע של אפרסקים ושזיפים, אך הניסיון לא עלה יפה והמטעים הוחלפו בעצי דובדבן. בשטח הקיבוץ נמצאת גבעה בשם חורבת בריכות ובה שרידי יישוב יהודי מימי בית שני הכוללים מקוואות ומערות מסתור ואף קסת דיו שנותרה בשלמותה מתקופת שלהי בית שני. כמו כן נמצאים בגבעה שרידי כנסייה ביזנטית מהמאה החמישית לספירה, כולל רצפות פסיפס, שחלקן נשמרות במוזיאון ישראל ובמוזיאון השומרוני הטוב. במגדל עוז פועלת מדרשה תורנית לבנות בשם בית המדרש לנשים מגדל עוז, הפועלת בחסות ישיבת הר עציון שבאלון שבות. במבנה המדרשה שוכן גם קמפוס הנשים של המכללה האקדמית הרצוג, המכשירה את תלמידותיה להוראה. במכללה נלמדים 14 מקצועות. בקיבוץ פועל מפעל "מעוז תעשיות", בבעלות משותפת של קבוצת יבנה ומגדל עוז, העוסק בייצור מערכות תאורה למטוסים, טנקים ואוניות. עיסוקו העיקרי של הקיבוץ הוא בחקלאות: בשטח הקיבוץ ולידו ישנם מספר מטעי דובדבנים וגודגדנים, אותם משווק הקיבוץ. כמו כן, לקיבוץ מספר כרמים באזור גוש עציון ולכיש לגידול ענבי יין ומאכל. הקיבוץ הוא חלק מגוש עציון הכולל חוץ ממנו את הקיבוצים כפר עציון וראש צורים. הגוש מגדל חיטה, כותנה וגידולים נוספים באזור לכיש ועמק האלה. בעבר פעלו בשטח הקיבוץ גם חממות לגידול ירקות אולם אלו נסגרו משיקולים כלכליים. גאוות המשק היא ברפת מגדל עוז המונה כ-400 פרות חולבות נוסף על העגלים, ונחשבת לאחת הרפתות המצטיינות של תנובה. רב הקיבוץ הראשון היה הרב מנחם פרומן ולאחריו כיהן כרב הקיבוץ הרב פרופסור עודד ישראלי. כיום מכהן בתפקיד הרב אורי סמט. מדיה וקבצים בנושא מגדל עוז בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מגדל עוז מגדל עוז, באתר המועצה האזורית גוש עציון מגדל עוז (יהודה ושומרון), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 רשימת שמות היישובים בישראל, באתר האקדמיה ללשון העברית פרק י"ח, פסוק י' היסטוריה של הקיבוץ, באתר הקיבוץ צבי אילן, מגדל־עוז עלה על הקרקע בגוש־עציון, דבר, 12 באוגוסט 1977 תושבי מגדל עוז בגוש עציון נתבקשו לפנות שטח השייך לערבים, דבר, 11 בפברואר 1980 העתירה נגד תפיסת הקדימות להקמת מגדל־־עוז נדחתה בגלל האיחור הרב בהגשתה, דבר, 8 באוגוסט 1980 ציפורי: צו תפיסת אדמות מגדל עוז יישאר בתוקפו, מעריב, 10 בפברואר 1980 גוש עציון: התגלתה קסת דיו מימי בית שני, באתר ערוץ 7 אתר המכללה האקדמית הרצוג Yair Valdman-yairv http://www.kia.co.il, מעוז תעשיות, באתר איגוד התעשייה הקיבוצית ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תא צמח

תא הצמח הוא תא איקריוטי בעל כמה מאפיינים שונים לעומת תאים של אורגניזמים איקריוטיים אחרים. בנוסף לאברוני תאים אחרים תא צמח מכיל גם: חלולית (וקואולה) מרכזית גדולה - אברון מלא מים המוקף בקרום הנקרא טונופלסט. תפקידו לשמור על לחץ טורגור בתא, לשלוט על תנועת מולקולות בין הציטוזול למוהל (sap), לאגור חומרים מועילים ולפרק חלבונים ואברונים מיותרים. דופן תא המורכבת מצלולוז והמיצלולוז, פקטין, ובמקרים רבים גם ליגנין - מופרשת על ידי הפרוטופלאסט על צידו החיצוני של קרום התא. דופן התא בצמחים שונה מדופן התא בפטריות אשר בנויה מכיטין, ומדופן התא בחיידקים אשר בנויה מפפטידוגליקן. פלסטידות, כאשר הבולטים שבהן הם הכלורופלסטים אשר מכילים כלורופיל - פיגמנט ירוק המשמש לספיגה של אור השמש ולהמרתו לאנרגיה כימית עבור הצמח בתהליך הנקרא פוטוסינתזה. סוגים אחרים של פלסטידות כוללים את האמילופלסטים המתמחים באגירת עמילן, אליאופלסטים המתמחים באגירת שומן, וכרומופלסטים המתמחים בסינתזה ואגירה של פיגמנטים. כמו במיטוכונדריון הכולל גנום המקודד 37 גנים, גם הפלסטידות מכילות גנומים משלהן המקודדים לכ-100–120 גנים ייחודיים. משערים כי הפלסטידות התפתחו בתהליך אנדוסימביוזה בו תאים פרוקריוטיים החלו לחיות בתוך תאים איקריוטיים שהיו האבות הקדומים של צמחי עובר ואצות. פיטופריטין מדיה וקבצים בנושא תא צמח בוויקישיתוף תא צמח, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לורם איפסום

לורם איפסום או בקיצור ליפסום (בלטינית: lorem ipsum) הוא מלל מקובל וחסר משמעות המשמש "ממלא מקום" בעת עריכה, בתחום הדפוס, ההדפסה והפרסום. הטקסט משמש כלי לייצוג דפוס שאמור להתווסף למוצר הפרסום בעתיד. מדובר במלל ארוך במיוחד שניתן לבדוק עמו גופנים, וכן התאמת המלל לעמודים המעוצבים ובדיקת סוגי וגודלי גופן והתאמתם למוצר הסופי. בשל הדמיון של המילים בלורם איפסום ללטינית קלאסית, רבים חושבים שיש משמעות לטקסט, אולם לא נועדה להיות לו כל משמעות. המטרה היא רק "תפיסת מקום" על ידי מלל חסר משמעות (ראו דוגמה בהמשך). הפסקה הראשונה של הלורם איפסום הסטנדרטי היא: Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Duis aute irure dolor in reprehenderit in voluptate velit esse cillum dolore eu fugiat nulla pariatur. Excepteur sint occaecat cupidatat non proident, sunt in culpa qui officia deserunt mollit anim id est laborum. והגרסה העברית מתחילה כך: לורם איפסום דולור סיט אמט, קונסקטורר אדיפיסינג אלית הועניב היושבב שערש שמחויט - שלושע ותלברו חשלו שעותלשך וחאית נובש ערששף. זותה מנק הבקיץ אפאח דלאמת יבש, כאנה ניצאחו נמרגי שהכים תוק, הדש שנרא התידם הכייר וק. הועניב היושבב שערש שמחויט - שלושע ותלברו חשלו שעותלשך וחאית נובש ערששף. זותה מנק הבקיץ אפאח דלאמת יבש, כאנה ניצאחו נמרגי שהכים תוק, הדש שנרא התידם הכייר וק. קוואזי במר מודוף. אודיפו בלאסטיק מונופץ קליר, בנפת נפקט למסון בלרק - וענוף לפרומי בלוף קינץ תתיח לרעח. לת צשחמי צש בליא, מנסוטו צמלח לביקו ננבי, צמוקו בלוקריה שיצמה ברורק. גולר מונפרר סוברט לורם שבצק יהול, לכנוץ בעריר גק ליץ, ושבעגט ליבם סולגק. בראיט ולחת צורק מונחף, בגורמי מגמש. תרבנך וסתעד לכנו סתשם השמה - לתכי מורגם בורק? לתיג ישבעס. מקורו של המלל בחיבורו של מרקוס טוליוס קיקרו De finibus bonorum et malorum ("על תכליות הטוב והרע"), בלטינית. הפסקה המקורית בחיבור היא: Neque porro quisquam est qui dolorem ipsum quia dolor sit amet, consectetur, adipisci velit (תרגום: אין אדם רוצה בכאב ככאב בלבד, או רוצה בו ומחפש אותו על מנת להרגישו רק כי הוא כאב). לא ידוע מתי נוצר הנוסח הנוכחי של הטקסט. מקורו של הלורם איפסום כבר במאה ה-15 בעת המצאת הדפוס, אולם ככל הנראה מקורו של הנוסח הנוכחי מאמצע המאה ה-20. מדיה וקבצים בנושא לורם איפסום בוויקישיתוף De finibus bonorum et malorum הנוסח המקורי מאת קיקרו מחולל לורם איפסום בעברית לפי נושאים באתר של אאא מפיק לורם איפסום במספר שפות - בהן גם עברית מידע על ליפסום ומפיק לורם איפסום הסבר על לורם איפסום
קידר

קֵידָר היא התנחלות ויישוב קהילתי כפרי הנמצא במדבר יהודה דרומית למעלה אדומים בגובה של כ-450 מטרים מעל פני הים, באקלים מדברי ויבש. היישוב נמצא באחריותה ובשטחה המוניציפלי של המועצה האזורית גוש עציון ומהווה את היישוב הצפוני והמזרחי ביותר בה, אף על פי שגאוגרפית הוא אינו חלק מהגוש. מתגוררות בו כ-250 משפחות – חילוניות, מסורתיות ודתיות. ראשוני התושבים בקידר עלו לקרקע ב-8 ביולי 1984, בסיועה של התנועה המיישבת תנועת משקי חירות בית"ר בע"מ. תחילה התגוררו המתיישבים הראשונים באתר "קידר דרום" באוהלים שהביאו איתם ובהמשך בקראוונים שנתרמו או הוקצו להם על ידי ההסתדרות הציונית העולמית וגופים אחרים נוספים. בשנת 1992 החלו המשפחות של קבוצת המתיישבים הראשונה לבנות בתי קבע באתר "קידר צפון" הסמוך יותר למעלה אדומים ועברו אליו. תושבי היישוב חברים ב"קידר אגודה שיתופית להתיישבות של משקי חרות בית"ר בע"מ". הדבר נובע מתהליך קליטתם ליישוב קידר, תהליך בו הם מחויבים להצטרף כ"חברים" באגודה. אף על פי שהאגודה נרשמה על ידי אנשי התנועה המיישבת משקי חירות בית"ר, אצל רשם האגודות השיתופיות, כאגודה שיתופית חקלאית ב-1985, הרי מאז ועד היום, רובם ככולם של חברי האגודה - תושבי קידר, עובדים ומוצאים את פרנסתם בירושלים. בקידר קיימים בית כנסת, מקווה, גני ילדים ומעונות, בריכת שחייה, אולם רב תכליתי, מועדון נוער, פארקים וגנים ציבוריים עם מתקני משחקים, מגרשי כדורסל, קט רגל, טניס ועוד. ילדי קידר לומדים במעלה אדומים. הרב אליהו יצחק אבא-שאול, בן אחיו של הרב בן-ציון אבא-שאול, היה רב היישוב עד פטירתו ב-2017 ובעצתו שם היישוב שונה מ "קדר" ל "קידר". כיום, רב היישוב הוא הרב ישי אחיטוב, נינו של הרב עובדיה הדאיה ובוגר ישיבת מרכז הרב. בסמוך לקידר הוקם בשנת 2014 היישוב קידר דרום שהוגדר כיישוב בפני עצמו וככזה הוא צעיר היישובים בתחום השיפוט של המועצה האזורית גוש עציון. ביישוב מתגוררים 34 משפחות. בכניסה ליישוב מתחיל שביל האופניים המכונה "שביל הסוכר". ליישוב קידר עתודות קרקע של כ-2,000 דונם לבניה, תעשייה וחקלאות. בחודש מאי 2008 מינה משרד הפנים ועדת חקירה אשר תפקידה לבדוק ולהמליץ בדבר שינוי תחום שיפוטה של עיריית מעלה אדומים בגבולה עם המועצה האזורית גוש עציון, בכל הנוגע ליישוב קידר. מסקנות הוועדה, שהוגשו במרץ 2009, המליצו על צירוף קידר לשטח מעלה אדומים. בחודש מאי 2009 התפרסמה בעיתונות ידיעה כי שר הפנים אלי ישי צפוי לאמץ המלצת ועדת החקירה הנ"ל. המלצת הוועדה היא ככל הנראה לצרף את "קידר צפון" ואת "קידר דרום" ואת האדמות שביניהם לבין מעלה אדומים, אל תחום השיפוט של העיר מעלה אדומים. מדיה וקבצים בנושא קידר בוויקישיתוף האתר הרשמי של קידר אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 חדשות סרוגים, ‏רב היישוב ואחראי הכשרות בגוש עציון הלך לעולמו, באתר "סרוגים", 22 בפברואר 2017 משה ויסברג, הלם בירושלים: הרב אליהו יצחק אבא שאול נפטר חודש לפני חתונת בתו, באתר בחדרי חרדים, 22 בפברואר 2017 דביר עמר, הרב ישי אחיטוב הוכתר לרב היישוב קדר בגוש עציון, באתר ערוץ 7 קידר דרום, באתר מועצה אזורית גוש עציון דין וחשבון: ועדת חקירה לגבולות עיריית מעלה אדומים והמועצה האזורית גוש עציון
אנדרטת הארטילריה

אנדרטת הארטילריה (באנגלית: Artillery Memorial) היא אנדרטה הממוקמת בקרבת הייד פארק, בלונדון שבאנגליה. היא ניצבת בקרבת קשת ולינגטון. האנדרטה נבנתה לזכר 49,000 חללי רגימנט הארטילריה המלכותי במלחמת העולם הראשונה ובמלחמת העולם השנייה. על האנדרטה מופיעה הכתובת: 'In Proud Remembrance of the Forty-Nine Thousand & Seventy-Six of all Ranks of the Royal Regiment of Artillery who Gave their Lives for King and Country in the Great War 1914—1919' תרגום: "לזכרם של 49,076 הלוחמים בעלי כל הדרגות שמסרו את חייהם למען המלך והמולדת במלחמה הגדולה 1919 - 1914". האנדרטה עוצבה על ידי צ'ארלס סארג'נט ג'אגר ונחנכה בשנת 1925. לאנדרטה צורת תותח הוביצר הניצב על עמוד עשוי מאבן גיר (Portland Stone). על העמוד תבליטים המתארים סצנות מלחמה. סביב האנדרטה ארבעה פסלי ברונזה של חיילי רגימנט הארטילריה המלכותי. אחד מהפסלים מתאר חייל המקבל מכתב מביתו, האחר מתאר חייל מת כאשר גופתו מוסתרת על ידי מעילו ולידו הכתובת מתוך המחזה הנרי החמישי של ויליאם שייקספיר: Here was a Royal Fellowship of Death תרגום: "כאן שוכבת אחווה מלכותית עד המוות". בשנת 1949 נוספו לאנדרטה שלושה לוחות ברונזה מעשה ידי הפסל דייסי בראדל המנציחים את זכרם של 29,924 חללי רגימנט הארטילריה המלכותי שנהרגו במלחמת העולם השנייה.
פורמט FASTA

פורמט FASTA הוא מונח בביואינפורמטיקה המתאר את צורת הכתיבה המוסכמת לייצוג של רצף הנוקלאוטידים בחומצת גרעין או את רצף חומצות האמינו בחלבון. בפורמט מתיר גם קיום של שורת פתיחה, בו ניתן להוסיף תווי הערות באופן חופשי. מקור הפורמט הוא בתוכנה FASTA, על אף קיומם של פורמטים אחרים, פורמט FASTA הפך להיות הפורמט המקובל בביואינפורמטיקה. הפשטות של הפורמט הופכת את הרצף להיות קל לעיבוד באמצעות כלי עיבוד טקסט ושפות תכנות כמו פייתון, פרל ורובי. בשורת הפתיחה יופיע הסימן “<” ולאחריו תיאור הרשומה. בשורות לאחר מכן מופיע הרצף, וכל נוקלאוטיד או חומצה אמינית מיוצגים באות אחת ללא רווחים או מספור. דוגמאות לרצפים בפורמט FASTA: >LCBO - Prolactin precursor - Bovine MDSKGSSQKGSRLLLLLVVSNLLLCQGVVSTPVCPNGPGNCQVSLRDLFDRAVMVSHYIHDLSS EMFNEFDKRYAQGKGFITMALNSCHTSSLPTPEDKEQAQQTHHEVLMSLILGLLRSWNDPLYHL VTEVRGMKGAPDAILSRAIEIEEENKRLLEGMEMIFGQVIPGAKETEPYPVWSGLPSLQTKDED ARYSAFYNLLHCLRRDSSKIDTYLKLLNCRIIYNNNC* >MCHU - Calmodulin - Human, rabbit, bovine, rat, and chicken ADQLTEEQIAEFKEAFSLFDKDGDGTITTKELGTVMRSLGQNPTEAELQDMINEVDADGNGTID FPEFLTMMARKMKDTDSEEEIREAFRVFDKDGNGYISAAELRHVMTNLGEKLTDEEVDEMIREA DIDGDGQVNYEEFVQMMTAK* >gi|5524211|gb|AAD44166.1| cytochrome b [Elephas maximus maximus] LCLYTHIGRNIYYGSYLYSETWNTGIMLLLITMATAFMGYVLPWGQMSFWGATVITNLFSAIPYIGTNLV EWIWGGFSVDKATLNRFFAFHFILPFTMVALAGVHLTFLHETGSNNPLGLTSDSDKIPFHPYYTIKDFLG LLILILLLLLLALLSPDMLGDPDNHMPADPLNTPLHIKPEWYFLFAYAILRSVPNKLGGVLALFLSIVIL GLMPFLHTSKHRSMMLRPLSQALFWTLTMDLLTLTWIGSQPVEYPYTIIGQMASILYFSIILAFLPIAGX IENY אורך השורה הוא לרוב 80 אותיות, אך הגבול המרבי הוא 120 אותיות. האורך נקבע לפי הגודל הסטנדרטי של מסופי מחשב, וכן בדף מודפס שורה (כתלות בגופן) ישנם 70–80 תווים. שורת הפתיחה אינה נצרכת, אך היא אפשרית. ניתן גם להשתמש בשורת הפתיחה בסימן ";" כדי להוסיף הערה, אך זה פחות מקובל. בשורת הפתיחה יופיעו לרוב שם הרצף, שם האורגניזם ומזהה ייחודי לרצף. לאחר שורת הפתיחה יבוא הרצף עצמו, כאשר כל תו שאינו תקני לא יזוהה (ראו פירוט בהמשך). הרצף יכול להסתיים בכוכבית (*), המסמל את קודון הסיום. ניתן להכניס בקובץ מספר רצפי FASTS שונים, כאשר הם מופרדים זה מזה בתחילת שורה חדשה ובסימן "<". לשורת הפתיחה, או שורת ההערה, המתחילה בסימן "<" מקובל להכניס תיאור של הרצף ומזהה ייחודי שלו. ישנם מאגרים המשתמשים בתו "|" כדי להפריד בין שדות שונים. ישנן תוכנות שמציגות את שורת התיאור כשם החלבון, אך לעיתים הן יקרא עד הרווח הראשון או לחלופין יהיו מוגבלים למספר מסוים של תווים. לכן מקובל לערוך את שורת הפתיחה לפי תוכנת היעד. ה-NCBI הגדיר תקן למזהה ייחודי (accession) של רצפים שבו מקובל להשתמש בשורת הפתיחה. השדות המקובלים במאגרי מידע שונים כוללים לרוב קיצור של שם מאגר המידע, מספר המזהה הייחודי ושם הרצף: הרצף חייב להיות של תווים התקניים המייצגים חומצות אמינו או נוקליאוטידים. מלבד זאת, ניתן להשתמש בתו "-" כדי לייצג רווח, ובתו "*" לייצג קודון סיום. אותיות קטנות (a) יומרו לאותיות גדולות (A). שימוש במספרים אסור, אך לעיתים יימצא במאגרי מידע כדי לתת מידע על אורך הרצף. התווים המותרים לחומצות גרעין: התווים המותרים לחומצות אמינו: אין סיומת תקנית לקבצים המכילים רצפים בצורת FASTA. הטבלה שלהלן מכילה סיומות מקובלות ומשמעותן: פורמט FASTQ פורמט VCF
מעורבות ציבורית

בכלכלה המונח מעורבות ציבורית[דרוש מקור] (באנגלית: Economic interventionism בגרמנית Staatsinterventionismus כלומר התערבות המדינה) מתייחס לפעולות שננקטות על ידי ממשלה או מוסד בינלאומי בכלכלת שוק או בכלכלה מעורבת שמטרתם להסדיר את המגזר הפרטי, למטרות פוליטיות והן למטרות כלכליות כגון קידום הצמיחה הכלכלית, הגדלת התעסוקה, העלאת השכר, העלאת או הקטנת המחירים, קידום השוויון, ניהול אמצעי התשלום ושיעורי הריבית, הגדלת הרווחים, או כתגובה לכשל שוק. ההתערבות יכולה ללבוש צורות רבות: בניין תשתית ציבורית עליה לממשלה מונופול, כגון כבישים. הצלת עסקים כושלים באמצעות מענק כספי, השמטת חובות ולעיתים אף הלאמת חברות פושטות רגל. סובסידיות ישיר של ענפי ייצור או ספקי שירותים שאינם ריווחיים. רכישה ממשלתית של עודפי סחורות מסוימות ומכירתם בשלבים מאוחרים יותר כדי להעלות את המחיר ובכך לשמור על רמת מחירים קבועה. חסימת הכניסה לשוק באמצעות רישוי תחת קריטריונים מסוימים בלבד כדי להגן על עסקים קטנים מארגונים גדולים וחזקים בהרבה. העברת כספים לשווקים באמצעות תמיכה כספית (כגון דמי אבטלה). השימוש במערכת שמטרתה לא רק לגיוס כספים עבור תקציב המדינה אלא גם כדי לשלוט על שוק בידול כגון שיעורי המס במגזרים שונים של הכלכלה או הקלה להשקעות. רגולציית הגבלים עסקיים. קביעת מכסות ייצור וניהול מערך השיווק כגון באמצעות מועצת החלב, מועצת הדבש או מועצת הצמחים. בעלות מלאה או חלקית על מפעלים ובנקים. מכסי מגן. דוגמאות בולטות של מעורבות ציבורית בהיסטוריה: מדיניות הניו דיל של ארצות הברית במהלך השפל הגדול בשנות ה-30 של המאה ה-20. המדיניות של גרמניה הנאצית בשנות ה-30 של המאה ה-20. תוכנית מרשל, שהנהיגה ארצות הברית לשיקום אירופה לאחר מלחמת העולם השנייה. כלכלת האיחוד האירופי פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הממשלה מעורבת בפיתוח בתעשייה והיא תומכת בה בדרכים שונות. רגולציה פרוטקציוניזם דוקטרינת מונרו ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.