laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אסף תלמודי

אסף תלמודי (נולד ב-18 ביוני 1976) הוא מלחין, אקורדיוניסט, פסנתרן, מפיק מוזיקלי, מתכנת ומוזיקולוג ישראלי. זוכה פרס אופיר לשנת 2021. תלמודי למד בתיכון תלמה ילין בגבעתיים במגמת הג'אז ואחר כך שירת בגלי צה"ל כעורך מוזיקה. למד קומפוזיציה ומוזיקה אלקטרונית בקונסרבטוריון המלכותי בהאג, הולנד. את הלימודים לקראת הדוקטורט (לא השלים את עבודת המחקר) עשה בחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטת בר-אילן והיה מרצה במכללת שנקר. כיום מרצה בחוג למוזיקה באוניברסיטת חיפה, ובמחלקה למוזיקה בבית ספר מוסררה בירושלים. הוא חבר בהרכב הכליזמרים אוי דיוויז'ן (Oy Division). כמפיק מוזיקלי, הפיק אלבומים עבור יוצרים כמו שלומי שבן, רונה קינן, נעם רותם, ואפרת בן צור. כמו כן היה שותף בהפקה ועיבודים ללהקת הרוק קרח תשע. השתתף בתוכנית הפאנל של HOT טינופת. מנגן בהופעות עם ברי סחרוף, איתמר רוטשילד, שי צברי, רונה קינן עמיר לב ויובל מנדלסון. בשנת 2010 השתתף באלבום להקת אל המשורר יחד עם אחיו הצעיר, אייל תלמודי, המנגן בסקסופון ובקלרינט. בשנת 2012 הלחין את המוזיקה להצגה "סטמפניו" ב"תיאטרון הקאמרי". בשנת 2013 ניהל והפיק את המופע "היספיקו החיים? לחנים חדשים לשירת חנוך לוין" שהוצג בכנס השפה ה-6 ללשון בראשון לציון. במופע השתתפו יוני רכטר, שלומי שבן, קרולינה, אלי מגן, איתמר רוטשילד, יעל נחשון ונועם ענבר. כן ליווה את הזמרת רננה נאמן באלבומה "שנסון לציון". בשנת 2015 יצא לאור האלבום ״שחרית״ של שי צברי אותו הפיק אסף תלמודי. בנוסף, הוא מנגן באלבום כחלק מ״נבחרת הגרוב של המזרח התיכון״. באוגוסט 2018 זכה בפרס ון-ליר בפסטיבל ירושלים לקולנוע על המוזיקה שיצר לסרטם של יוסי מדמוני ובועז יהונתן יעקב "גאולה".[1] ב-2 בספטמבר, יצא אלבומו השני של שולי רנד "רצוא ושוב" שאותו הפיק מוזיקלית. ב-2021 עלה לאקרנים הסרט "אגדת חורבן", שאת המוזיקה שלו הלחין תלמודי יחד עם יונתן אלבלק. על כך זכו השניים בפרס אופיר בקטגוריית המוזיקה המקורית הטובה ביותר. גאולה – מוזיקה לסרט (2018), זוכה פרס פסטיבל ירושלים לקולנוע מתיר עגונות – מוזיקה לסדרה (2019) אחד על אחד – מוזיקה לסדרה (2019) גיבורות – מוזיקה לסרט דוקומנטרי (2020) במרחק מאה מטר – מוזיקה לסדרה (2020) ריימונד אל בידאוויה – מוזיקה לסרט דוקומנטרי (2020) אגדת חורבן – מוזיקה לסרט, עם יונתן אלבלק (2020) סטמפניו, הקאמרי (2013) מירל'ה אפרת, היידישפיל (2014) הפושעים החדשים, הקאמרי (2014) דג מוסר, הקאמרי (2014) אתר האינטרנט הרשמי של אסף תלמודי אסף תלמודי, ברשת החברתית פייסבוק אסף תלמודי, ברשת החברתית LinkedIn אסף תלמודי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אסף תלמודי, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אסף תלמודי, באתר ספוטיפיי אסף תלמודי, באתר Discogs (באנגלית) אסף תלמודי, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) הילה אהרון בריק, ריאיון: 5 המלצות של אסף תלמודי, באתר הבמה, 16 במאי 2011 קובי מידן, ‏"אנשים בלילה" עם אסף תלמודי, באתר iCast‏, 10 בינואר 2012 מאיה נחום שחל, "הרגשתי שאני כותב מוזיקה למשחקי הכס", באתר כלכליסט, 9 בספטמבר 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אפקט ורתר

אפקט וֶרתֶר (אנגלית: Werther effect) הוא תופעה חברתית שבה התאבדות של אדם גורמת לאנשים נוספים להתאבד, כשהם מחקים לעיתים גם את אופן ההתאבדות. התופעה קרויה על שם גל ההתאבדויות שהתרחש באירופה, בעקבות הפצת הרומן ייסורי ורתר הצעיר מאת הסופר הגרמני גתה, בסוף המאה ה-18. "ייסורי ורתר הצעיר" הופיע ב-1774. ברומן התאבד הגיבור בעקבות אהבה נכזבת באמצעות ירייה בראשו. לאחר הפצת הספר נודעו מקרים רבים בהם אנשים ניסו להתאבד באותה דרך. במספר מקומות הוחרם הספר כדי למנוע זאת. הכינוי "אפקט ורתר" נטבע מאתיים שנה מאוחר יותר, ב-1974, על ידי החוקר דייוויד פיליפס. שיעור ההתאבדויות גבר בעקבות התאבדויות של אישים מפורסמים, כגון מרילין מונרו וקורט קוביין. חלק מהקורבנות מתאבדים באותה דרך, באותו מקום או באותו תאריך. בשנת 2017 בעקבות התאבדות של אוגוסט איימס התאבדו מספר שחקניות פורנו נוספות. גם בישראל, על פי דיווחים, עלה מספר ניסיונות ההתאבדות ב-24 אחוז בעקבות התאבדות הבדרן דודו טופז. לאחר אירועי ה-14 ביולי 2012, הפגנות השנה למחאה החברתית, שבהן הצית את עצמו משה סילמן, היו שחיקו אותו בעקבות מצבם הכלכלי הקשה. ערך מורחב – התאבדות#גורמי סיכון להתאבדות וגורמים מגוננים הגורמים להתאבדות או לניסיונות ההתאבדות המופיעים באפקט ורתר, אינם שונים מהגורמים הידועים להתאבדות באופן כללי. מרבית המתאבדים היו ידועים כלוקים בהפרעות נפשיות מסוגים שונים, בעיקר הפרעות מצב רוח והתמכרות לסמים. קשיים אלו, המשולבים לרוב עם נסיבות חיים קשות כגון בדידות, מחלה, כישלון בתחום האישי או המקצועי, גירושין, התאלמנות ועוד — הם הגורמים העיקריים להתאבדות, גם כשמדובר בהתאבדות במסגרת אפקט ורתר. החוקר הישראלי פרופ' יעקב רופא, כחלק מהתיאורייה הפסיכו-ביזארית שהגה, טוען כי כל הפרעה נפשית שאינה פתולוגית (כגון OCD לעומת סכיזופרניה) היא נרכשת מתוך ארסנל הפרעות אליהן נחשף החולה. אובדנות אינה שונה, ואפקט ורתר הוא למעשה חלק מרכישת התנהגויות רחבה יותר. עידו קינן, התאבדויות ברשת, 6 באוגוסט 2003, אתר nana10 הדס בשן, ‏למה מתו 6 כוכבות פורנו בשלושה חודשים?, באתר ‏מאקו‏, 1 בפברואר 2018 דן אבן, מד"א: מאז התאבדות טופז עלה ב-24% מספר הדיווחים על ניסיונות התאבדות, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2009 Psychiatric Diagnoses and Suicide: Revisiting the Evidence
שקר לי

שַקר לי (באנגלית: Lie to me) היא סדרת טלוויזיה אמריקנית מסוגת דרמת פשע ששודרה ברשת פוקס בין 21 בינואר 2009 ל-31 בינואר 2011. הסדרה בוטלה בסוף העונה השלישית עקב אחוזי רייטינג נמוכים. הסדרה שודרה בישראל ב-yes. הסדרה עוקבת אחרי דוקטור קאל לייטמן, מומחה לניתוח פסיכולוגי של הבעות פנים ושפת גוף, המגולם על ידי טים רות'. לייטמן ביחד עם הצוות שלו חוקר מקרי רצח והתאבדויות שהובאו אליהם מקהילות מקומיות, משרדי עורכי דין, משרדים ממשלתיים, חבריהם ועוד. הסדרה מבוססת על הספר "Micro expressions" מאת דוקטור פול אוקמן – פרופסור מומחה לחקר רגשות ומיקרו הבעות פנים. הספר עצמו אמיתי וגם כן התואר פרופסור אשר הוכר על ידי אוניברסיטת אוקספורד. כמו כן בכל סוף שידור של פרק אוקמן נהג לכתוב בבלוג אשר הוקצה לו באתר פוקס ניוז מה לייטמן פספס בפרק. צוות החוקרים של לייטמן מורכב ממומחים לניתוח פסיכולוגי על פי הבעות פנים ו"מיקרו הבעות" והם מסוגלים לדעת האם בן אדם: משקר, לחוץ, כועס, עצוב וכו'. הסדרה מדברת על אפקטים פסיכולוגיים שונים, כגון אפקט ורתר, ועל כך שהבעות הפנים מסגירות את תחושת האדם ומחשבותיו. בכל פרק נתקלים צוות החוקרים במקרים מסתוריים, אותם הם חוקרים כדי להגיע לאמת דרך ההבעות של הנחקרים. לרוב, הסדרה מלאה בתפניות עלילתיות מפתיעות. קאל לייטמן (טים רות') – מומחה ל"מיקרו" הבעות פנים. יודע מתי בן אדם משקר, עצוב, שמח, מפחד וכו' רק על ידי התבוננות בשפת גופו. בכל פרק חוקר ביחד עם הצוות שלו אנשים שונים כדי להגיע בכל פעם לאמת המפתיעה, לעיתים קרובות מביא את הנחקרים שלו למצבים\סיטואציות קיצוניות בשביל להוציא מהם את האמת. ג'יליאן פוסטר (קלי ויליאמס) – אחת מצוות החוקרים של לייטמן ושותפה ל'קבוצת לייטמן'. חווה קשיים בנישואיה. ישנה כימיה ברורה בינה לבין קאל לייטמן אשר הכירו לראשונה דרך טיפול פסיכולוגי אשר העניקה לקאל. ריה טורז (מוניקה ריימונד) – גויסה על ידי קאל לייטמן וג'יליאן פוסטר לצוות החוקרים. בעלת יכולת נדירה לזהות מיקרו הבעות בעצמה ללא הכשרה אקדמאית. יכולת זו נקראה בסדרה 'טבעית'. איליי לוקר (ברנדן היינז) – אחד מארבעת החוקרים בצוות. אקדמאי שלימד את עצמו את שיטת המיקרו הבעות ומאמין בשיטת להגיד את האמת כל הזמן. בן (מקי פאייפר) - סוכן FBI אשר גויס על ידי לייטמן בסוף העונה הראשונה והוא הקשר שלהם ל-FBI, כמו כן הוא השתתף לרוב בעונה השנייה. שרון וולובסקי (מוניק גאבריאלה קונאן) – בלשית מטעם המשטרה אשר לייטמן נפגש איתה לרוב דרך חקירות רבות, כמו כן היא עוזרת לרוב בחקירות כמו בן, השתתפה לרוב בעונה השלישית. אמילי (היילי מקפארלנד) – בתו בת ה-16 של ד"ר קאל לייטמן. יש לו עליה משמורת חלקית, כך שהיא לעיתים נחשפת לעבודתו של אביה, ומכירה כמה מהטכניקות שלו ולכן לעיתים יודעת לפענח מה אבא שלה באמת מרגיש. אתר האינטרנט הרשמי של שקר לי "שקר לי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "שקר לי", באתר נטפליקס "שקר לי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "שקר לי", באתר Metacritic (באנגלית) "שקר לי", באתר דיסני+ סדרות (באנגלית) "שקר לי", באתר Hulu סדרות (באנגלית) "שקר לי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) שקר לי, באתר וואלה אתרו הרשמי של פול אוקמן
אי חג המולד (פירושונים)

האם התכוונתם ל... טריטוריית אי חג המולד – טריטוריה אוסטרלית באוקיינוס ההודי. קיריטימטי או "אי חג המולד" - אי בשרשרת איי ליין השייך לקיריבטי שבאוקיינוס השקט.
ג'יי בארושל

ג'ונתן אדם סונדרס "ג'יי" בארושל (באנגלית: Jonathan Adam Saunders "Jay" Baruchel; נולד ב-9 באפריל 1983) הוא שחקן, מדבב, קומיקאי, סטנדאפיסט, תסריטאי ובמאי קולנוע קנדי ממוצא יהודי. מוכר בזכות תפקידיו בסרטים "מיליון דולר בייבי", "הדייט שתקע אותי" "רעם טרופי", "לא בליגה שלי", שוליית המכשף", "סוף." ודיבוב בסדרת סרטי האנימציה "הדרקון הראשון שלי". בארושל נולד באוטווה, אונטריו שבקנדה. גדל במונטריאול, קוויבק. אמו קתולית, סבו מצד אביו יהודי-ספרדי וסבתו מצד אביו נוצרייה, אך הוא אימץ לעצמו השקפות עולם "כנראה אגנוסטיות". אביו, סרג' ברושל, הוא סוחר עתיקות, ואמו רובין (לבית רופל) היא כותבת. אחותו הצעירה היא טיילור בארושל, שגם עסקה במשחק. לו כתובת קעקע של צלב קלטי על ידו הימנית, לציון מורשתו האירית; וכתובת קעקע של עלה עץ אדר (מייפל) על בית החזה השמאלי, לציון מורשתו הקנדית. התגלה כששיחק בסדרות קנדיות מקומיות. הופעתו הראשונה בסרט הוליוודי הייתה ב"כמעט מפורסמים", הופעה קצרה למדי, לאחר מכן זכה בתפקיד הראשי בסדרה האמריקאית "סטודנט חופשי" פרי יצירתו של ג'אד אפאטו, והופיע בתפקיד משני בסרט "חוקי המשיכה". ב-2004 שיחק בסרט הדרמה של קלינט איסטווד "מיליון דולר בייבי", בסרט גילם מתאגרף צעיר ומבטיח אך בעל סף שבירה נמוך בשם דאנג'ר בארץ', איסטווד הזכיר את שמו של בארושל בנאום הזכייה שלו בפרס הבמאי הטוב ביותר על עבודתו בסרט. בארושל הרבה לשחק בתפקידים משניים, בין היתר בסרטי הקומדיה של ג'אד אפאטו "הדייט שתקע אותי", "הלילה של ניק ונורה" בתפקיד מוזיקאי חובבן בשם טל, ובסרט המלחמה הקומי של בן סטילר "רעם טרופי" בתור קווין סאנדוסקי, השחקן היחיד בסרט המלחמה הפיקטיבי אשר קרא את התסריט. בשנת 2010 החלה כשכיכב בסרט הקומדיה "לא בליגה שלי", ונמשכה עם תרומת קולו לסרט "הדרקון הראשון שלי" בו דיבב את הדמות הראשית. בארושל המשיך לדבב את דמות הגיבור הראשי גם בסרטי ההמשך ובפרויקטים נוספים של הזיכיון. הופעתו הגדולה ביותר הייתה בהפקת הענק של דיסני "שוליית המכשף" בו הוא מככב בתור דייב סטוטלר, סטודנט צעיר שנהפך לשולייתו של המכשף בכיכובו של ניקולס קייג', בלת'אזר בלייק. בשנת 2002, כשהיה בן 19, ביים לראשונה את הסרט הקצר "Edgar and Jane", אותו גם הפיק וכתב. בשנת 2017 ביים וכתב את הסרט "בריון להשכרה 2", בכיכובם של שון ויליאם סקוט וטי. ג'יי. מילר, ברושל גם משחק בתפקיד בסרט. מדיה וקבצים בנושא ג'יי בארושל בוויקישיתוף ג'יי בארושל, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'יי בארושל, ברשת החברתית אינסטגרם ג'יי בארושל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'יי בארושל, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי ג'יי בארושל, באתר AllMovie (באנגלית) ג'יי בארושל, באתר Box Office Mojo (באנגלית) ג'יי בארושל, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ג'יי בארושל, באתר MusicBrainz (באנגלית) אמיר קמינר, ג'יי ברושל: "בטח לא תופתעו - אני חנון", באתר ynet, 19 ביוני 2014 דודי כספי, לוס אנג'לס, ג'יי ברושל: "סידרה לא קלה לעיכול", באתר ישראל היום, 11 ביולי 2016 אבנר שביט‏, "אז מה אם לא זכינו באוסקר? הקהל הצביע בארנק": כוכב להיטי הענק צוחק כל הדרך אל הבנק, באתר וואלה, 12 במרץ 2019
יער חורשים

יער חורשים הוא יער בשרון השוכן בין אורנית ממזרח, נירית, ירחיב ומתן מצפון, חורשים ממערב וכפר ברא מדרום. שטחו של יער חורשים כ-2,000 דונם והוא שוכן בגבהים של 50 עד 147 מטרים מעל פני הים. היער משתרע על פני שני טורי גבעות שכיוונם ממזרח למערב, מצפונו ומדרומו של נחל קנה, אחד מיובליו הצפוניים של הירקון, המחלק את היער לשניים. חלק מהיער טבעי וחלקו ניטע בשנות ה-50 של המאה ה-20 בידי הקרן הקיימת לישראל, ובו עצי אורן וברוש וכן עצים רחבי עלים. בעקבות מאבק ציבורי יועד היער בתוכניות מחוזיות וארציות כשטח לשימור. ביער מפוזרים מספר חניונים ופינות לעריכת פיקניקים, והוא פופולרי מאוד בקרב רוכבי אופני הרים בזכות ה"סינגלים" הטכניים הרבים היורדים מהגבעות אל נחל קנה. בראש גבעה בצפונו של היער שוכנת חורבת זכור שנחפרה בחפירת הצלה בשנת 1968. במקום נמצאו שרידים החל מתקופת הברזל (המאות ה-13 עד ה-11 לפנה"ס) ועד התקופה העות'מאנית. בתקופת ממלכת ישראל שכן במקום יישוב של שבט מנשה ולאחר חורבן בית המקדש הראשון התגוררו בו שומרונים. כחצי קילומטר מצפון לחורבה נמצאו שתי מערות קבורה ובהן שרידים מתקופת הברונזה, תקופת הורדוס ומהתקופה הביזנטית. השרידים כוללים שברי עצמות אדם וממצאים קרמיים שונים. סביב חלקה המזרחי של החורבה נסללה דרך עפר היקפית, הוקם חניון והוכשרה מרפסת תצפית בצידה המזרחי של הגבעה, המאפשרת תצפית פנורמית על השומרון. בחלקה המערבי של חורבת זכור הוקם בתחילת שנות ה-90 מגדל תצפית אש, שממנו נשקפים נופים פנורמיים של מישור החוף וגוש דן. נחל קנה זורם דרך היער ממזרח למערב בעמק הנמוך משיאי הגבעות בכ-50 עד 70 מטרים. רוחב קרקעית העמק מגיע עד 200 מטרים, ולאורכו חורשות עצי אקליפטוס. בעמק שוכן חניון ובו שולחנות לעריכת פיקניקים. בצידו המערבי של היער, סמוך למוצאו של הנחל אל מישור החוף, מתרחב אפיק הנחל ובו שטחים חקלאיים. בצידו הדרומי של היער, בין נחל קנה לכפר ברא, מבותר טור הגבעות על ידי שני ערוצים המעניקים למקום מראה פראי יחסית. חלק זה של היער מיוער בצפיפות יחסית, ובדרומו, סמוך לכפר ברא גדלים מטעי עצי זית. מגדל התצפית בחורבת זכור המערבית ערוץ בחלקו הדרומי של היער. חורבת זכור שוכנת על הרכס הצפוני שבמרכז התמונה אפיק נחל קנה חורבת זכור ים - חלקו התחתו של בית בד מבט על היער לכיוון מערב. תוואי נחל קנה בוואדי במרכז התמונה. מדיה וקבצים בנושא יער חורשים בוויקישיתוף יער חורשים באתר קק"ל יער חורשים באתר e-ירוק יער חורשים באתר Syt יער חורשים באתר Bike zone גדי חגאי, קק"ל, רקפות, שקדיות וסינגלים ביער חורשים, באתר ynet, 18 בפברואר 2009 חורבת זכור, אתר רשות העתיקות מגדלי תצפית אש ביערות קק"ל (עמ' 83), ‏2014
יעקב פת

יעקב פַּת (27 בנובמבר 1894 – 26 ביוני 1956) היה מבכירי "ההגנה" ומשרד הביטחון בין שנות העשרים לשנות החמישים של המאה העשרים. נולד בטורק שבפלך לודז' בפולין בשנת 1894, בבית דתי, ויעקב נטה לציונות והצטרף לצעירי ציון. ב-1913, בהיותו כבן 19, עלה לארץ ישראל, יחד עם חברו בנימין מונטר, במסגרת העלייה השנייה. תחילה ניסה לחפש עבודה בפתח תקווה וברחובות. בהמשך התיישב בעטרות כחלק מקבוצת קלנדיה. ב-1916 הצטרף לארגון "השומר" ונשלח לשמור ב-רוחמה. ב-1918 התנדב לגדוד העברי, ושירת בו בדרגת סמל. עם השחרור מהגדוד הקימו יעקב וחבריו את דגניה ב'. ב-1921 הצטרף לארגון "ההגנה". בין השנים 1922–1931 היה מפקד ההגנה בחיפה, ובשנים 1931–1940 שימש מפקד מחוז ירושלים. היה מיוזמי היציאה מהגדר, נטילת יוזמה התקפית של ההגנה, והקמת "הנודדת". בשנים 1940–1946 היה חבר המטה הכללי של ההגנה ומופקד על הרכש הצבאי בדרום הארץ. במהלך מלחמת העצמאות היה פת אחראי לשיירות הציוד, הנשק והמזון לירושלים וליישובים המנותקים. עם קום מדינת ישראל שימש מנהל המדור לתפקידים מיוחדים במשרד הביטחון. יעקב נישא לצפורה בת משה פינקלשטיין (ילידת 1902 באסקס שבאנגליה) אותה הכיר בזמן ששירת בגדוד העברי והיא עבדה כאחות בבית החולים הסקוטי בטבריה. לזוג נולדו 2 בנות. יעקב נפטר מהתקף לב ב-1956 והובא למנוחות בחלקת השומר בבית הקברות של כפר גלעדי. רעייתו צפורה נפטרה ב-1960 ונקברה לידו. לזכרו יצא הספר "דרכו של אדם: קובץ לזכרו של יעקב פת" בעריכת אליעזר לובראני. על שמו נקרא רחוב ראשי בדרום ירושלים, שכונת פת הירושלמית הגובלת בו, וכן רחוב בחיפה. נחמן תמיר, אנשי העלייה השנייה - פרקי זכרונות - כרך ב', הוצאת המרכז לתרבות וחינוך תל אביב, 1974, עמודים 375–378 נחמן תמיר, אנשי העלייה השנייה - פרקי זכרונות - כרך ב', הוצאת המרכז לתרבות וחינוך תל אביב, 1974, עמודים 356–358 (על צפורה פת פינקלשטיין) דוד תדהר (עורך), "יעקב פת", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ד (1950), עמ' 1703 ר. קלובוק, לזכר נעדרים - יעקב פת (ליום השלושים), דבר, 30 ביולי 1956 סגן אלוף יעקב פת איננו, למרחב, 27 ביוני 1956 מת סגן אלוף יעקב פת, הארץ, 27 ביוני 1956 יעקב פת, דבר, 27 ביוני 1956 ס/א יעקב פת למנוחות, דבר, 28 ביוני 1956 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קודקוד (מותג)

קודקוד משחקי חברה בינלאומיים הוא מותג ישראלי של משחק וצעצועים המיוצרים ומשווקים על ידי חברת למדע תעשיות קלות בע"מ. חברת למדע הוקמה בשנת 1978 על ידי אפרים הרצנו, מפתח משחק הרמיקוב, וכיום היא מנוהלת על ידי ילדיו, מיכה ומריאנה הרצנו. לחברה יש מפעל בערד שבו מועסקים 150 עובדים. במפעל מייצרת החברה משחקי קופסה ומשחקים המכילים רכיבים מפלסטיק. החברה מייצאת למעל 50 מדינות, כאשר יותר מ-90% מתוצרת המפעל מיועדת לייצוא. קודקוד מייצרת ומשווקת בישראל את משחקי חברת הסברו תחת הסכם זיכיון משנת 2004, אך עוד בטרם העברת הזיכיון לייצור המשחקים, הייתה קודקוד הזכיינית לשיווק משחקי הסברו בישראל. עם משחקים אלה נמנים: מונופול, סיכון, והרמז, שטרם הסכם הזיכיון יובאו לישראל מאירלנד. מנגד, משווקת חברת הסברו בעולם את משחק הרמיקוב, שהוא המשחק הנמכר ביותר בעולם לאחר מונופול ושבץ-נא. החברה גם פיתחה מספר משחקי מחשב שנועדו לקדם את משחקיה השונים. אתר האינטרנט הרשמי של קודקוד הדס מנור, ‏חברת קודקוד תייצר את משחקי הקופסה של הסברו העולמית במפעל למדע בערד, באתר גלובס, 2 במרץ 2004 זיו קריסטל, ‏צעצוע של ייצוא, באתר גלובס, 5 במרץ 2006 דני שדה, איך שהקובייה מתגלגלת, באתר ynet, 2 בספטמבר 2003 https://youtu.be/ncruRlXcnRQ  ערך זה הוא קצרמר בנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המרכז הארצי למדע

המרכז הארצי לַמְדַע הוא מרכז ארצי להכשרת מורים למדע וטכנולוגיה בבית הספר היסודיים בישראל. ממוקם במרכז לחינוך מדעי וטכנולוגי בבית הספר לחינוך שבאוניברסיטת תל אביב. המרכז הוקם בשנת 1995 על ידי ראש המרכז לחינוך מדעי וטכנולוגי, פרופ' דוד חן, במסגרת המרכז הישראלי להוראת המדעים (לימים, "המרכז הישראלי לחינוך מדעי וטכנולוגי") על שם עמוס דה-שליט. בראשית קיומו היו למרכז ארבע זרועות: פיתוח חומרי למידה למורים בהוראת המדעים, בעריכתו של פרופ' דוד חן. הוצאה לאור של כתב עת למורים "אאוריקה", שהוקם ונערך על ידי ערן אבני ובהמשך ד"ר אלייה קוקלין. פיתוח סביבה מתוקשבת (אתר בית) על ידי ישע סיון; בהמשך נבנה אתר "מטר", בניהולה של ד"ר רחל מינץ. הכשרת מורים מובילים בניהולם של גידי זנד (1995–1996), ד"ר טוביה דרסלר (1996–2005), ד"ר מירי דרסלר (2005-2022) וגיא גרובס (2023 ועד היום). הזרועות הללו התאחדו בהדרגה לניהול מערכתי על ידי ראש המרכז. מטרת העל של מרכז למדע היא להטמיע תרבות מדעית וטכנולוגית בבתי הספר היסודיים, באמצעות טיפוח מנהיגות חינוכית מובילה שניזונה ממשאבי ידע ומידע מתחדשים, תוך למידה אקדמית ועבודת שדה, וכן קיום קשרי גומלין בין כל חבריה – מורים כתלמידים. לשם השגת מטרה זו פועל המרכז למדע כמסגרת אקדמית מקצועית לכל השואפים לקחת חלק פעיל בעיצוב וקידום החינוך המדעי והטכנולוגי בבתי-הספר היסודיים. הפיתוח המקצועי של המנהיגות החינוכית המובילה קשור בשלושה מעגלים המשלימים זה את זה: פיתוח תפיסת עולם, פיתוח ידע בתחומי הדעת של החינוך המדעי והטכנולוגי, ופיתוח כישורי מנהיגות. פיתוח המנהיגות נועד להביא לפיתוח מקצועי של המורים למדע וטכנולוגיה בבתי-הספר היסודיים. החזון של המרכז הארצי למדע ממומש באמצעות קהילה של מנהיגות חינוכית. תפקיד הקהילה הוא לקחת על עצמה את המחויבות להצמיח בקרב המורים דפוסי פעולה מקצועיים, ולהוביל את התחדשות מקצוע ההוראה בהתאם לדרישות המשתנות של תפיסת המקצוע ובהתאם לתמורות החלות בתחום החינוך המדעי והטכנולוגי. על פי חזון המרכז, קיימים ארבעה מרכיבים עיקריים התורמים לבנייתה של קהילת המנהיגות החינוכית: מקום, עניין, פעולה וזמן. מימוש החזון נעשה באמצעות מודל ההכלה: "מודל לפיתוח מקצועי של מורים למדע וטכנולוגיה". המרכז הארצי למדע מפיק את כתב העת המקצועי למורי המדע והטכנולוגיה בבתי הספר היסודיים, "אאוריקה". כתב העת מעלה לדיון סוגיות מרכזיות בחינוך המדעי והטכנולוגי. כתב העת מופק פעמיים בשנה ונשלח לכל בתי הספר היסודיים ברחבי הארץ. המרכז הארצי למדע, בשיתוף עם המרכז לטכנולוגיה חינוכית – מט"ח, מפעיל ומפתח את אתר מט"ר. האתר משרת מורים, מדריכים, מפקחים, אנשי פיתוח ומחקר העוסקים בחינוך המדעי והטכנולוגי באמצעות כלים וירטואליים כמו פורומים, קבוצות דיון, מאגרי מידע, סביבות למידה ממוחשבות ועוד. כמו כן האתר מהווה במה לתחומי הפעילות המגוונים של המרכז הארצי. אתר המרכז הארצי למדע, באתר מט"ר אאוריקה, באתר המרכז
חלמנו (פירושונים)

חֶלְמְנוֹ (בפולנית: Chełmno; בגרמנית: Culm או Kulm) הוא שמם של מספר יישובים בפולין. האם התכוונתם ל... מחנה ההשמדה חלמנו (בגרמנית: Vernichtungslager Kulmhof) – מחנה השמדה במערב פולין, בסמוך לכפר חלמנו שעל נהר נֵר, כ-60 ק"מ מצפון-מערב לעיר לודז'; מחנה ההשמדה הראשון שהוקם על ידי הנאצים חלמנו על הנר – כפר במחוז קולסקי שבחבל פולין גדול מחוז חלמנו (Powiat chełmiński) – מחוז בצפון חבל קויאוויה-פומרניה שבפולין קומונת חלמנו – קומונה (גמינה) כפרית במחוז חלמנו חלמנו (עיירה) – עיירה בת כ-20,000 תושבים בצפון פולין, על נהר ויסלה; מושב קומונת חלמנו חלמנו (כפר) – כפר במחוז שָמוֹטוּלי (Szamotuły) שבחבל פולין גדול חלמנו-פַּרְצֶלֶה (Chełmno-Parcele) – כפר זעיר בחבל פולין גדול קולמרלנד (גרמנית: Kulmerland; בפולנית: Ziemia chełmińska) – חבל ארץ היסטורי במרכז פולין בישופות חלמנו (או בישופות קוּלְם) – בישופות קתולית בקולמרלנד שבפרוסיה
גולדהבר

גולדהבר (Goldhaber) הוא שם משפחה נפוץ של יהודים, שמקורו בגרמנית ומשמעותו היא "חיטה זהובה". האם התכוונתם ל... גרסון גולדהבר – פיזיקאי יהודי אמריקאי שולמית גולדהבר – פיזיקאית, אשתו של גרסון גולדהבר
עולמה של סופי

עולמה של סופי - רומן על תולדות הפילוסופיה (בנורווגית: Sofies verden) הוא ספרו של הסופר הנורווגי יוסטיין גורדר אשר יצא לאור לראשונה בנורווגית בשנת 1991. הספר מספר על סופי, ילדה נורווגית שאביה הוא רב חובל על מכלית נפט, נשלחים אליה מכתבים המספרים על ילדה ושמה הילדה שאביה משרת בלבנון בכוחות האו"ם. במכתבים סופי לומדת פילוסופיה ממורה מסתורי, באופן שיטתי וכרונולוגי מן הפילוסופים של יוון העתיקה ועד המאה ה-20. הספר זכה להצלחה רבה בעולם כולו, לביקורות חיוביות ולאזכורים בספרות ובתרבות, כמו גם לעיבוד קולנועי ולמשחק מחשב. הספר תורגם לחמישים ושלוש שפות, בהן עברית. בעולם מצויים עשרים וששה מיליון עותקים מודפסים של הספר, שלושה מיליון מהם נמכרו בגרמניה לבדה. הספר מספר על ילדה בשם סופי אמונדסן, אשר יום אחד מתחילה לקבל מכתבים מכותב אלמוני, המתארים את תולדות הפילוסופיה. הנושא שובה את ליבה של סופי והיא קוראת את המכתבים בשקיקה. במקביל היא מתחילה לקבל מכתבים ואיגרות מסרן בכוח האו"ם הנורווגי בלבנון, הממוענים לילדה שאינה מכירה בשם הילדה. סופי עוברת מסע ארוך. בתחילה הקורס כולו מתנהל במכתבים, (גם סופי כותבת לאלברט הפילוסוף) אך עם תחילת הלימודים בימי הביניים הם נפגשים וממשיכים את הלימודים פנים מול פנים. אלברט מעביר לסופי שיעור ארוך בהיסטוריה של התפתחות הפילוסופיה, והתפתחות הרעיונות מיוון העתיקה דרך ימי הבניים, פילוסופיה חדשה, ועד לעמנואל קנט, פרויד ודרווין. במקביל ללימודים אלברט עובד על "תוכנית סודית" הקשורה למכתבים שסופי מקבלת מרב הסרן. כאשר אלברט מלמד את סופי על ברקלי, הוא מגלה לסופי כי כל העולם שלה הוא ספר שנשלח מאביה של הילדה מולר קנאג כמתנה. אביה של מולר קנאג רצה לשמח אותה ולכן כתב לה ספר על פילוסופיה שמשלב עלילה ובתוכו המכתבים שלו אליה. בשלב הזה העלילה מתפצלת לשניים, ואנחנו קוראים על הילדה מולר קנאג ועל המתנה שקיבלה ליום הולדתה. במקביל אנחנו קוראים על סופי ואלברט שמגלים שכל עולמה של סופי הוא בדיוני ומחליטים לפעול על מנת לברוח מהסוף של הסיפור. הדבר הראשון שעליהם לעשות על מנת לברוח הוא לסיים את הקורס בפילוסופיה, אז הם ממשיכים מברקלי הלאה עד לעידן המודרני. ביחד עם הפילוסוף הם משנים את תפנית העלילה וקופצים מהסוף של הספר דרך תוכנית שהם רוקמים להתחמקות מהגורל (שהוא סוף הספר). לבסוף הם יוצאים מעולם הדמיון ועוברים לעולם האמיתי כמעין רוחות רפאים, שם הם מצליחים להזיז את הסירה של האבא של מולר קנאג כדי לשוט בה. בסיום מולר קנאג שואלת את עצמה איך הסירה השתחררה וחושבת בצחוק שזוהי ודאי סופי מהספר שהיא מחזיקה בידה. הספר זכה ב"פרס הביקורת הנורווגי" ובפרס "הדוכן הקטן" (Bancarellino) באיטליה (1995). הספר הופיע ברשימת רבי המכר בדנמרק, שוודיה, גרמניה ואיטליה. העיתון דר שפיגל הגרמני הישווה אותו לספר "שם הוורד". עיתון "פרנקפורטה אלגמיינה צייטונג" שיבח את הסופר כ"מלך" ההארה האירופאית. הספר "עולמה של סופי", באתר "סימניה" Commentary on a unique book: Sophie's World
זולו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... זולו – קבוצה אתנית הכוללת בין 8 ל-10 מיליון בני אדם ומתגוררת ברובה המכריע בפרובינציית קוואזולו-נטאל בדרום אפריקה זולו (שפה) – שפה ממשפחת שפות הבנטו, המשמשת את בני שבט הזולו זולו (אתר אינטרנט) – פורטל אינטרנט ישראלי "זולו" - הייצוג הפונטי של האות Z בארץ לובנגולו מלך זולו – ספר ילדים שכתב ואייר נחום גוטמן.
פסטל (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פסטל – מקלון צבע נוקשה למחצה המורכב מפיגמנט ומחומר מעבה, ולעיתים מתוספים אחרים פסטל רך – מקלון פסטל המיועד לציור ורישום, ומורכבים משעווה, מים, חומר מאגד רך (בדרך כלל גומי ערבי) ופיגמנט פסטל שמן – מקלון פסטל גלילי, המורכב משעווה, שמן ופיגמנט גירי פסטל – מקלון פסטל המורכב משעווה, גיר ופיגמנט עיפרון פסטל – סוג של עיפרון צבעוני, בעל ליבה מבוססת פסטל רך פסטל (מאפה) – מאפה מהמטבח היהודי-הספרדי וממטבחים נוספים פסטל (סוגה בשירה) – סוגה ייחודית של השירה הרומנית
העט החכם של לייבסקרייב

ערכת העט החכם של לייבסקרייב משמשת להקלטה סימולטנית בעת כתיבה. העט משלב בתוכו רשמקול אשר מקליט את הקולות אותם הוא קולט במהלך הכתיבה ומסוגל, לאחר מכן, להציג את הקולות הספציפיים שהוקלטו בעת כתיבה קטע מסוים. הדבר משמש, למשל, בעת סיכום הרצאה, ומאפשר למשתמשים לשמוע את דברי המרצה בעת שכתבו את הסיכום. הערכה מיועדת, בין השאר, לתלמידים המתקשים בכתיבת סיכומי הרצאה יעילים בשל לקות קשב וריכוז או לקות תנועה. כמו כן ניתן להשתמש בה כערכה לתקשורת תומכת וחליפית. הערכה כוללת עט המכיל מכשיר הקלטה קולית ומצלמה המצלמת את הנייר עליו נכתב הסיכום. העט אוסף את הנתונים בזיכרון ממוחשב, אשר ניתן לאחר מכן להעברה לאמצעי אחסון אחר. כדי להשמיע לאחר מכן את ההקלטה יש להשתמש בדפים מיוחדים, הנכללים בערכה וניתנים גם להדפסה, המכילים סימנים בתת-אדום אותם קולטת המצלמה. הדפים מכילים גם הדפסה של ציורי לחיצים הדומים ללחיצי רשמקול, שבעזרתם נותנים לעט פקודות הקשורות במערכת הקלטה שלו. מדיה וקבצים בנושא העט החכם של לייבסקרייב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של העט החכם של לייבסקרייב העט הדיגיטלי של Livescribe - גם מקליט וגם קורא,pCon-line