1994 ברוסיה

1994 ברוסיה הייתה השנה השלישית להקמת המדינה לאחר פירוק ברית המועצות. תחילת השנה התאפיינה בהתייצבות שלטונית לאחר משבר חוקתי, ובסופה החלה מלחמת צ'צ'ניה הראשונה. נשיא רוסיה - בוריס ילצין ראש הממשלה - ויקטור צ'רנומירדין 1 בינואר – תחילת שימוש בשיטה חדשה למתן מספרים למכוניות. 3 בינואר – תאונה אווירית של מטוס מדגם טופולב Tu-134 בטיסה מסחרית מאירקוטסק למוסקבה. 126 אנשים נהרגו. 4 בינואר – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-17. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-14 ביולי 1994. 11 בינואר – תחילת ישיבות של הדומה הראשונה. 14 בינואר – נשיא רוסיה בוריס ילצין ונשיא ארצות הברית ביל קלינטון חותמים על הסכמי הקרמלין אשר קובעים כי המעצמות יחדלו לכוון טילים גרעיניים האחת לעבר השנייה וכי הנשק הגרעיני באוקראינה יפורק. 16 בינואר – יגור גאידר עזב את הממשלה לאור אי-הסכמה עם המדיניות הכלכלית. 1 בפברואר – תחילת מכירת מניות של חברת "MMM" (תרמית פירמידה). 14 בפברואר – הוצאה להורג של אנדריי צ'יקטילו - רוצח סדרתי שהואשם בהריגת 53 אנשים. 15 בפברואר – חתימת הסכם על חלוקת סמכויות בין הממשל המרכזי לבין הממשל בטטרסטן. 21 בפברואר – בארצות הברית נעצר סוכן רוסי שהיה בתפקיד בכיר ב-CIA - ריצ'רד איימס. 26 בפברואר – חנינה לכל האסירים הפוליטיים, כולל משתתפי הפוטש של אוגוסט. 21 במרץ – טיסה אחרונה של מטוס "3M" שהיה בין הדגמים הבסיסיים של יחידות ההפצצה האסטרטגיות של חיל האוויר הסובייטי. 23 במרץ – תאונה אווירית של מטוס מדגם איירבוס A310. כל 75 אנשים שהיו על מטוס נהרגו. 7 באפריל – רישום סיומת האינטרנט ru. 20 באפריל – נכנסה לתוקף אמנה של ארגון האמנה לביטחון קולקטיבי. 26 במאי – חטיפת אוטובוס נוסעים. האוטובוס נעצר בדרך לצ'צ'ניה. כל החטופים שוחררו. 30 במאי – בהתאם להסכם עם ארצות הברית, שונה תכנון מטרות של טילים בליסטיים של שתי המדינות והם כבר לא מקוונות כלל או מקוונות למטרות בים הפתוח. 28 ביוני – חטיפת אוטובוס נוסעים. האוטובוס נעצר בדרך לצ'צ'ניה. כל החטופים שוחררו. 4 ביוני – האופוזיציה הצ'צ'נית הקימה "ועדה זמנית של צ'צ'ניה". 1 ביולי – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-19. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-4 בנובמבר 1994. 20 ביולי – תחילת ייצור של מכונית מדגם ГАЗ-3302 במפעל גא"ז בניז'ני נובגורוד. הייצור נמשך עד לשנת 2010. 28 ביולי – חטיפת אוטובוס נוסעים. האוטובוס נעצר בדרך לצ'צ'ניה. רוב החטופים שוחררו. 29 ביולי – חטיפת מסוק נוסעים. המסוק שוחרר אך 19 חטופים נפצעו במהלך השחרור. 29 ביולי – סיום הוצאת הכוחות מלטביה ואסטוניה. 29 ביולי – חברת "MMM" (תרמית פירמידה) הודיע על הקטנת עלות המניות פי 127. כ-15 מיליון אזרחים נפגעו מהמהלך. 30 ביולי – הוועדה הזמנית של צ'צ'ניה הכריזה על הדחת ג'וחר דודייב והקמת ממשלה חליפית. 10 באוגוסט – ג'וחר דודייב קורא לאיחוד שורות לאור סכנת פלישה רוסית. ראשי האופוזיציה הואשמו בבגידה, הוכרז מצב חרום. 11 באוגוסט – בוריס ילצין הכריז שלא ניתן לפתור בעיית צ'צ'ניה באמצעים צבאיים כי הדבר יביא לאבדות קשות מאוד בנפש. 29 באוגוסט – כוחות האופוזיציה הצ'צ'נית החליטו על איחוד כוחות והקמת כוח צבאי משותף. 31 באוגוסט – הצבא הרוסי נסוג מאסטוניה. 1 בספטמבר – סיום הוצאת כל הכוחות הצבאיות מגרמניה. 8 בספטמבר – סיום הוצאת הכוחות מפולין. 3 באוקטובר – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-20. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-22 במרץ 1995. 11 באוקטובר – יום שלישי השחור- נפילה של ערך הרובל ביחס לדולר בכ-40% תוך יממה. 26 בנובמבר – כוחות האופוזיציה הצ'צ'נית ניסו לכבוש את גרוזני. הניסיון לא הצליח. התברר שבמתקפה השתתפו חיילים וקצינים רוסים שנפלו בשבי. 29 בנובמבר – הקמת חברת הטלוויזיה OPT. 1 בדצמבר – אולטימטום של בוריס ילצין לג'וחר דודייב. 11 בדצמבר – נשיא רוסיה בוריס ילצין מורה לכוחות הצבא הרוסי לפלוש לצ'צ'ניה - תחילת מלחמת צ'צ'ניה הראשונה. 13 בדצמבר – בישיבת הדומה במוסקבה, נציגי צ'צ'ניה דרשו הוצאת כוחות צבא משטח הרפובליקה ופתיחת בחקירה פלילית נגד אלו שנתנו נשק לכוחות האופוזיציה הצ'צ'נית ופתחו במלחמה. 24-28 בדצמבר - קרבות ליד העיר חנקלה בצ'צ'ניה. בסיום הקרבות הכוחות הצ'צ'נים נסוגו. 30 בדצמבר – צוללת קורסק נכנסה לשירות מבצעי. 31 בדצמבר – קרבות לכיבוש גרוזני. לאור החלשות השלטון המרכזי והופעת שכבה של המתעשרים ("הרוסים החדשים") עלה גל פשיעה שהמשטרה לא הייתה מסוגלת להתמודד איתו כמו בעבר. בשנת 1994 התעצם מאבק בין קבוצות פשע מאורגנות על חלוקת השטח ובוצעו מספר רב במיוחד של רציחות של ראשי הפשע המאורגן על ידי המתחרים. במהלך הנשה התעצמה פעילות עצמאית בצ'צ'ניה ומעשית הפסיקה העברת כספי המסיסים מצ'צ'ניה לרוסיה. הלך והתעצם לחץ על אוכלוסייה ממוצא רוסי בצ'צ'ניה מטרה לאלץ אותם לעזוב. במהלך השנה התקיימו בחירות לרשות 7 ישויות המרכיבות את רוסיה. סגירת בריכת "מוסקבה" ותחילת בניית קתדרלת ישו המושיע. הקמת להקה פופולרית Иванушки International הקמת חברת "נובטק" - החברה להפקת גז טבעי השנייה בגודלו ברוסיה. החל משנת 1988 האקדמיה לאמנות הקולנוע מחלקת פרסי "ניקה" עבור הסרטים. בשנה זו הזוכים היו: עבור הסרט: "אובלצ'ניה" (של קירה מורטובה) עבור תפקיד גברי בסרט: יבגני מירונוב עבור תפקיד נשי בסרט: אינגבורה דפקונייטה 23 בינואר – ניקולאי אוגרקוב, מרשל ברית המועצות (נולד ב-1917) 29 בינואר – יבגני לאונוב, שחקן סובייטי (נולד ב-1932). 3 בפברואר – אנטולי אלכסנדרוב, פיזיקאי סובייטי, (נולד ב-1904) 14 בפברואר – אנדריי צ'יקטילו, הרוצח הסדרתי, הקניבל והפדופיל המפורסם ביותר בתולדות ברית המועצות (נולד ב-1936) 1 באפריל – גנדי וורונוב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1904) 13 באפריל – ניקולאי קריוצ'קוב שחקן סובייטי (נולד ב-1911). 28 באפריל – אולג בוריסוב שחקן סובייטי (נולד ב-1932). 17 ביוני – יורי נגיבין סופר סובייטי (נולד ב-1920). 27 ביולי – אדוארד קלמנובסקי מלחין סובייטי (נולד ב-1923). 3 באוגוסט – אינוקנטי סמוקטונובסקי שחקן סובייטי (נולד ב-1925). 3 באוגוסט – יבגני סימונוב במאי סובייטי (נולד ב-1925). 8 באוגוסט – לאוניד לאונוב סופר סובייטי (נולד ב-1899). 19 באוגוסט – רוברט רוז'דסטבנסקי משורר סובייטי (נולד ב-1932). 12 בספטמבר – בוריס יגורוב, קוסמונאוט סובייטי (נולד ב-1937). 24 בספטמבר – מארק פרודקין שחקן סובייטי (נולד ב-1898). 14 באוקטובר – אמיל גיללס, פסנתרן יהודי-סובייטי הנחשב בעיני רבים לאחד מגדולי הפסנתרנים של המאה העשרים (נולד ב-1916). 20 באוקטובר – סרגיי בונדרצ'וק במאי סובייטי (נולד ב-1920). 24 באוקטובר – אלכסנדר שלפין מדינאי סובייטי (נולד ב-1918). 11 בדצמבר – יולי רייזמן, במאי סובייטי (נולד ב-1903) מדיה וקבצים בנושא 1994 ברוסיה בוויקישיתוף http://www.kino-nika.com/the-national-award/winner.html האתר הרשמי של הפרס