laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כנרת וואלך

כנרת וואלך (נולדה ב-1 ביוני 1973) היא ספורטאית עבר ישראלית בספורט נכים, טניסאית נציגת ישראל במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996) ושחקנית כדורסל כיסאות גלגלים. וואלך נולדה בקיבוץ עין גב ובנעוריה הייתה אצנית מצטיינת. בשנת 1989, בגיל 16, נסעה עם בני משפחתה לטבריה ובדרכם התהפך הרכב בתאונת דרכים קשה שבעקבותיה שותק פלג גופה התחתון. לאחר תקופת שיקום, חזרה אל הקיבוץ וכעבור שנתיים עברה המשפחה לאזור הקריות, שם החלה וואלך בספורט שיקומי ועסקה בשחייה ובטניס בכיסאות גלגלים. כשחקנית טניס בכיסא גלגלים דורגה בין 50 השחקניות הטובות בעולם וב-1996 השתתפה במשחקים הפאראלימפיים שנערכו באטלנטה. במשחקים הפאראלימפיים לא העפילה בטורניר היחידים מעבר לשלב המוקדמות אך התחרתה עם תקווה אהרוני גם בטורניר הזוגות ובו הן סיימו ברבע הגמר. וואלך התחרתה בנוסף בכדורסל כיסאות גלגלים והייתה שחקנית בעלת שם בשנות ה-90. היא הייתה חברת נבחרת בקבוצות גברים והשתתפה בתחרויות בינלאומיות. בשנת 2024 היא ממשיכה להשתייך לקבוצת בית הלוחם תל אביב. וואלך השתתפה במחאות מטה מאבק הנכים בישראל. בהמשך הייתה ממייסדי עמותת נגישות ישראל והגישה פינה בתחום הנגישות בתוכנית הרדיו של גבי גזית. היא מרצה על סיפור חייה ומעבירה הרצאות העצמה במסגרות שונות לנוער, חברות וארגונים. בנוסף פועלת וואלך בתחום הייעוץ לשימוש בכיסאות גלגלים והיא מדריכת צוותי שיקום של משרד הבריאות. בשנת 2019 השתתפה בייעוץ למרכזי שיקום בנפאל. בשנת 2012 התמודדה בתוכנית "מאסטר שף" ולצורך זה, נבנתה במיוחד עבורה עמדת בישול מונגשת. בשנת 2022 הייתה מנכ"לית העיתון בראשית שייסד גבי ניצן. וואלך ניהלה את המגזין בשבעת הגליונות הראשונים שראו אור. כנרת וואלך, ברשת החברתית פייסבוק כנרת וואלך, סרטונים בערוץ היוטיוב פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC (באנגלית) כנרת וואלך באתר הפדרציה הבין-לאומית לטניס נועה לביא, לא הסכימה להרדים את הכלב האהוב שלה, וקנתה גם לו כיסא גלגלים, באתר Xnet‏, 31 ביולי 2018 שרון רופא אופיר, "הילדות שלי נגמרה בגיל 3. התאונה הצילה אותי ממנו", באתר Xnet‏, 4 באוקטובר 2017 SWS Team: Kinneret Wallach, Paralympic Tennis Player פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC אורית מרלין-רוזנצוייג, סיפור האהבה הפראלימפי שהתחיל בכדור נוצה, באתר Xnet‏, 29 בספטמבר 2019 גל כהן, ‏"התאונה שהפכה אותי לנכה – הצילה אותי", באתר ‏מאקו‏, 15 בדצמבר 2011 כנרת וואלך - קצת עלי קדם אליפות אירופה ארכיון משחקים אפרת וייס ולינוי בר גפן, הנכים הטילו מצור על קריית הממשלה, באתר ynet, 7 בינואר 2002 יעל ברנובסקי, נכים הפגינו בירושלים: "אל תקצצו לנו את החיים", באתר ynet, 25 באוקטובר 2010 נגישות לנכים ברכבת ראיון עם כנרת רובינזון בנושא בעיות הנגישות בעיר מודיעין כנרת וואלך - דורית וואלך - הרצאה מעוררת השראה הושבה נכונה בכיסא גלגלים סיוע הומניטרי לנכים בנפאל סיוע הומניטרי בנפאל 2019 אודישן לפני כולם: "המטבח זה מה שמרים אותי", באתר ‏מאקו‏, 31 באוקטובר 2012 מיקי לוין, יאנה יוסף תשתתף בסידרה של אסי עזר, באתר nrg‏, 13 בספטמבר 2012 בראשית בראשית - הגיליונות
55 פנדורה

55 פנדורה (55 Pandora) הוא אסטרואיד בחגורת האסטרואידים. התגלה ב-10 בספטמבר 1858 על ידי האסטרונום והכומר הקתולי האמריקאי ג'ורג' מרי סרל, ממצפה הכוכבים דאדלי שליד אולבני, ניו יורק. האסטרואיד נקרא על שמה של האישה פנדורה מהמיתולוגיה היוונית. ככל האסטרואידים בחגורה, מסלולו נמצא בין מאדים לצדק. זמן ההקפה שלו הוא 1674 ימים (4.59 שנים) וקוטרו הממוצע 66.7 ק"מ. הוא נע במהירות ממוצעת של 17,93105696 קמ"ש בזווית 7,18500877º. מדיה וקבצים בנושא 55 פנדורה בוויקישיתוף (55) Pandora ▹ SUMMARY (55) Pandora, Berlin, Heidelberg: Springer, 2007, עמ' 20–20, ISBN 978-3-540-29925-7. (באנגלית) Small-Body Database Lookup, ssd.jpl.nasa.gov
מכתב ראונד רובין

מכתב ראונד רובין או מכתב חג המולד הוא מכתב, בדרך כלל מצורף לברכת חג המולד, שנשלח לנמענים רבים בסוף השנה שבה הכותב מתאר את אירועי השנה שחלו עליו ועל משפחתו. מכתבי ראונד רובין זכו ללעג רב, בעיקר מאת סיימון הוגארט, עיתונאי הגרדיאן ששם לקלון דוגמאות למכתבים שכאלו בטור שלו בעיתון. הוא גם כתב ספר: האוגר שאהב פוצ'יני שבעה חטאים מודרניים של מכתבי ראונד רובין של חג המולד. Christmas round-robin letters: The revenge מכתבי ראונד רובין ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות ובנושא נצרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרנסואה דגלט

פרנסואה דגלט (בצרפתית: François Deguelt; 4 בדצמבר 1932 – 22 בינואר 2014) היה זמר צרפתי שייצג את מונקו באירוויזיון 1960 ובאירוויזיון 1962. בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 פרש דגלט מבית הספר בו למד, כדי להתמקצע בשירת הקברט בפריז. בשנת 1956 זכה בפרס הגרנד פרי דו דיסק של האקדמיה על שם שארל קרוס. הוא שירת במשך תקופה באלג'יריה, אחת מהקולוניות הצרפתיות מעבר לים. עם חזרתו הכריזה רשות השידור המונגאסקית כי הוא נבחר לייצג את מונקו באירוויזיון 1960, עם השיר "Ce soir-là" ("הלילה ההוא"). דגלט סיים את התחרות, שהתקיימה בלונדון שבממלכה המאוחדת, במקום השלישי עם 15 נקודות. בשנת 1962 שב פעם נוספת לתחרות האירוויזיון תחת דגל מונקו. הוא ביצע את השיר "Dis rien" ("לא אומר כלום") והגיע למקום השני עם 13 נקודות. דגלט נמנה בין חמשת האמנים (קליף ריצ'רד, קטיה אבשטיין, קיארה סירקוזה וז'ליקו יוקסימוביץ') שהגיעו למקום השני והשלישי, אך לא זכו באירוויזיון. לאחר האירוויזיון הוציא לאור מספר סינגלים, דוגמת "Le Ciel, le soleil et la mer",‏ "Le printemps",‏ "Minuit, le vent, la nuit" ו-"La libération", שזכו להצלחה מסחרית בצרפת. הוא המשיך לבצע את שיריו באולמות שונים ברחבי אירופה עד יום מותו. דגלט נפטר בגיל 81 ב-22 בינואר 2014. מדיה וקבצים בנושא פרנסואה דגלט בוויקישיתוף פרנסואה דגלט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פרנסואה דגלט, באתר MusicBrainz (באנגלית) פרנסואה דגלט, באתר Yandex.Music (ברוסית) פרנסואה דגלט, באתר Discogs (באנגלית) פרנסואה דגלט, באתר Genius Eurovision 1960 Results: Voting & Points ESC History 1960 "Ce soir-là" at diggiloo.net Eurovision 1962 Results: Voting & Points ESC History 1962 "Dis rien" at diggiloo.net "François Deguelt, singing "Heaven, the sun and the sea," has died". 23 בינואר 2014. אורכב מ-המקור ב-1 בפברואר 2014. נבדק ב-23 בינואר 2014. {{cite web}}: (עזרה)
גבעת לזלי

גבעת לזלי או גבעת לסלי (באנגלית: Leslie Hill) היא גבעה בחלק המזרחי של האי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה . גבעת לזלי ממוקמת 5.33 קילומטרים צפונית להר בוולז; גבעת לזלי ממוקמת 1.43 קילומטרים מזרחית - צפון-מזרחית מפסגת רמת גלינר; הגבעה ממוקמת 3.15 קילומטרים דרומית - דרום-מערבית מפסגת ראדנבו. שמה של הגבעה ניתן לה בשנת 1958 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה. הגבעה נקראת על שם דייוויד לזלי (David Leslie), שהיה רב-חובלים (Master) בבריג האמריקאית גלינר (Gleaner), ספינת ציד ליוויתנים, שבעונת הקיץ האנטארקטי 1820–1821 נשלחה לצוד כלבי ים באיי שטלנד הדרומיים, בעקבות גילוי קבוצת האיים. נתונים בסיסיים
מדבר קדמות

במקרא, מדבר קְדֵמוֹת הוא מדבר הנמצא בעבר הירדן המזרחי. נקרא על שם העיר קדמות הנזכרת בספר יהושע כאחת מערי שבט ראובן ובספר דברי הימים כאחת מערי הלויים שבנחלת ראובן. בספר דברים מוזכר מדבר קדמות כמקום שממנו שולח משה לסיחון מלך האמורי בקשה לעבור בארצו כדי להיכנס דרכה לארץ כנען: וָאֶשְׁלַח מַלְאָכִים מִמִּדְבַּר קְדֵמוֹת אֶל סִיחוֹן מֶלֶךְ חֶשְׁבּוֹן דִּבְרֵי שָׁלוֹם לֵאמֹר: אֶעְבְּרָה בְאַרְצֶךָ בַּדֶּרֶךְ בַּדֶּרֶךְ אֵלֵךְ לֹא אָסוּר יָמִין וּשְׂמֹאול. אֹכֶל בַּכֶּסֶף תַּשְׁבִּרֵנִי וְאָכַלְתִּי וּמַיִם בַּכֶּסֶף תִּתֶּן לִי וְשָׁתִיתִי רַק אֶעְבְּרָה בְרַגְלָי — ספר דברים, פרק ב', פסוקים כ"ו–כ"ח בתלמוד מוזכר בשל קדמותו: והיינו דאמר רבי יוסי בר' חנינא ה' שמות יש לו: מדבר צין, שנצטוו ישראל עליו, מדבר קדש שנתקדשו ישראל עליו, מדבר קדמות, שנתנה קדומה עליו, מדבר פארן שפרו ורבו עליה ישראל, מדבר סיני שירדה שנאה לעכו"ם עליו. ומה שמו? חורב שמו. — תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ט, עמוד א' בספר יהושע נזכרת העיר קדמות לצד ערים נוספות בנחלת ראובן: וַיִּתֵּן מֹשֶׁה לְמַטֵּה בְנֵי רְאוּבֵן לְמִשְׁפְּחֹתָם. וַיְהִי לָהֶם הַגְּבוּל מֵעֲרוֹעֵר אֲשֶׁר עַל שְׂפַת נַחַל אַרְנוֹן וְהָעִיר אֲשֶׁר בְּתוֹךְ הַנַּחַל וְכָל הַמִּישֹׁר עַל מֵידְבָא. חֶשְׁבּוֹן וְכָל עָרֶיהָ אֲשֶׁר בַּמִּישֹׁר דִּיבוֹן וּבָמוֹת בַּעַל וּבֵית בַּעַל מְעוֹן. וְיַהְצָה וּקְדֵמֹת וּמֵפָעַת. וְקִרְיָתַיִם וְשִׂבְמָה וְצֶרֶת הַשַּׁחַר בְּהַר הָעֵמֶק. וּבֵית פְּעוֹר וְאַשְׁדּוֹת הַפִּסְגָּה וּבֵית הַיְשִׁמוֹת — ספר יהושע, פרק י"ג, פסוקים ט"ו–כ' בספר דברי הימים מופיעה העיר קדמות כאחת מארבעים ושמונה ערי הלויים שנתנו ישראל ללווים מנחלתם: וּמֵעֵבֶר לְיַרְדֵּן יְרֵחוֹ לְמִזְרַח הַיַּרְדֵּן מִמַּטֵּה רְאוּבֵן אֶת בֶּצֶר בַּמִּדְבָּר וְאֶת מִגְרָשֶׁיהָ וְאֶת יַהְצָה וְאֶת מִגְרָשֶׁיהָ. וְאֶת קְדֵמוֹת וְאֶת מִגְרָשֶׁיהָ וְאֶת מֵיפַעַת וְאֶת מִגְרָשֶׁיהָ — ספר דברי הימים א', פרק ו', פסוקים ס"ג–ס"ד על פי אזכורה של קדמות פעמיים לצד יהצה ומיפעת הנזכרות בספר ירמיהו בארץ המישור, ניתן להניח שגם קדמות הייתה בארץ המישור שבמזרח נחלת ראובן, ומדבר קדמות הוא המדבר שבצידה המזרחי של ארץ המישור. ספר ירמיהו, פרק מ"ח, פסוק כ"א
ארץ המישור

ארץ המישור הוא חבל ארץ מקראי שהשתייך לממלכת סיחון מלך האמורי, ולאחר מכן לנחלת שבט ראובן. ארץ המישור נזכרת מספר פעמים במקרא כמקום מושבן של ערי סיחון מלך האמורי, ולאחר כיבושן על ידי בני ישראל, הוזכר כמקום מושבן של ערי שבט ראובן, ובפרט של עיר המקלט בצר: אָז יַבְדִּיל מֹשֶׁה שָׁלֹשׁ עָרִים בְּעֵבֶר הַיַּרְדֵּן מִזְרְחָה שָׁמֶשׁ... אֶת בֶּצֶר בַּמִּדְבָּר בְּאֶרֶץ הַמִּישֹׁר לָראוּבֵנִי וְאֶת רָאמֹת בַּגִּלְעָד לַגָּדִי וְאֶת גּוֹלָן בַּבָּשָׁן לַמְנַשִּׁי — ספר דברים, פרק ד', פסוק מ"א, פסוק מ"ג בספר יהושע מוזכרת ארץ המישור כמקום מושבן של חשבון ובנותיה, מידבא, וערים נוספות: מֵעֲרוֹעֵר אֲשֶׁר עַל שְׂפַת נַחַל אַרְנוֹן וְהָעִיר אֲשֶׁר בְּתוֹךְ הַנַּחַל וְכָל הַמִּישֹׁר מֵידְבָא עַד דִּיבוֹן... וַיִּתֵּן מֹשֶׁה לְמַטֵּה בְנֵי רְאוּבֵן לְמִשְׁפְּחֹתָם. וַיְהִי לָהֶם הַגְּבוּל מֵעֲרוֹעֵר אֲשֶׁר עַל שְׂפַת נַחַל אַרְנוֹן וְהָעִיר אֲשֶׁר בְּתוֹךְ הַנַּחַל וְכָל הַמִּישֹׁר עַל מֵידְבָא. חֶשְׁבּוֹן וְכָל עָרֶיהָ אֲשֶׁר בַּמִּישֹׁר דִּיבוֹן וּבָמוֹת בַּעַל וּבֵית בַּעַל מְעוֹן... וְכֹל עָרֵי הַמִּישֹׁר וְכָל מַמְלְכוּת סִיחוֹן מֶלֶךְ הָאֱמֹרִי אֲשֶׁר מָלַךְ בְּחֶשְׁבּוֹן אֲשֶׁר הִכָּה מֹשֶׁה אֹתוֹ — ספר יהושע, פרק י"ג, פסוק ט', ט"ו–י"ז, כ"א ארץ המישור היא רמה שגובהה הממוצע הוא סביב 700 מטרים מעל פני הים, השוכנת ממזרח למצוק ההעתקים שעל יד ים המלח, בצידו המזרחי שנמצא כיום בשטח מדינת ירדן. ארץ המישור היא חבל הארץ הדרומי מבין שלושת חבלי הארץ המרכיבים את עבר הירדן המזרחי: הבשן, הגלעד והמישור, וכמתואר בספר דברים: וַנִּקַּח בָּעֵת הַהִוא אֶת הָאָרֶץ מִיַּד שְׁנֵי מַלְכֵי הָאֱמֹרִי אֲשֶׁר בְּעֵבֶר הַיַּרְדֵּן מִנַּחַל אַרְנֹן עַד הַר חֶרְמוֹן... כֹּל עָרֵי הַמִּישֹׁר וְכָל הַגִּלְעָד וְכָל הַבָּשָׁן עַד סַלְכָה וְאֶדְרֶעִי עָרֵי מַמְלֶכֶת עוֹג בַּבָּשָׁן — ספר דברים, פרק ג', פסוק ח', פסוק י'
ג'ינגיס חאן (סרט, 1965)

ג'ינגיס חאן (Genghis Khan) הוא סרט הרפתקאות ביוגרפי משנת 1965 בבימויו של הנרי לוין, עם עומר שריף, סטפן בויד, רוברט מורלי ופרנסואז דורליאק בתפקידים הראשיים. התסריט מבוסס על הספר ג'ינגיס חאן של ברקלי מאת'ר (אנ') משנת 1965 והוא תיאור היסטורי לא מדויק על עלילותיו ומלחמותיו של ג'ינגיס חאן ובעיקר מלחמתו עם יריבו המושבע ג'אמוגה (אנ') עד לניצחונו באחוד שבטי המונגולים תחת שלטונו. טמוג'ין הנער רוכב עם אביו יסוגיי (אנ') בראש שבטם. הם מותקפים על ידי שבט מרקיט שבראשו ג'אמוגה (סטפן בויד). יסוגיי נרצח וטמוג'ין ניצל לאחר שהחכם ג'ין (מייקל הורדרן) מזהיר את ג'אמוקה כי אם ירצח אותו סופו יהיה רע. טמוג'ין מובל שבוי ומושם על צוארו עול בצורת גלגל עץ וכל ילדי השבט מתעללים בו. טמוג'ין גדל לעלם צעיר (עומר שריף) הוא נפגש עם בורטה היפה (פראנסואז דורליאק) ובמאבק עם ג'אמוגה הוא מצליח לברוח ונפגש עם ג'ין וסנגל (וודי סטרוד) ובתוכניתם לארגן ביחד את כל שבטי המונגולים. הם מתחילים במלחמה ומגדילים את צבאם. טמוג'ין מצליח להתקיף שיירה של שבט מרקיט ולשבות את בורטה. ג'אמוגה מצליח לחדור למחנה של טמוג'י'ן, לשבות את בורטה ולאנוס אותה. טמוג'ין מארגן התקפת נגד ומשחרר את בורטה. הוא בורח עם צבאו לסין ובדרך נפגש עם קאם לינג (ג'יימס מייסון) שגריר סין להודו שמרכבתו נשברה. הוא עוזר לו בתיקון המרכבה ובעד זה הוא מתקבל בחצר קיסר סין (רוברט מורלי). בורטה יולדת לו בן ממשיך שהוא כנראה ילדו של ג'אמוגה. ג'אמוגה כורת ברית עם המנצ'ורים והם פולשים לסין. טמוג'ין מארגן את אנשיו והם הודפים את הפולשים. אז מכנה אותו הקיסר "ג'ינגיס חאן" (במונגולית: גדול הכובשים; השליט העולמי). ג'אמוגה נשבה ומוצג בכלוב כשעל צווארו "עול". טמוג'ין מבקש להגשים את חזונו לאיחוד כל שבטי המונגולים. הקיסר חושש מפניו ולא נותן לו לעזוב את סין. בינתיים מצליח ג'אמוגה לברוח מכלאו וטמוג'ין מצליח לפרוץ את חומת פקינג ולחזור עם לוחמיו למולדתו. ג'אמוגה כורת ברית עם השאה (אלי וולך) ושניהם מכריזים מלחמה על טמוג'ן. מתחולל קרב גדול, השאה רוצה לסגת וג'אמוגה הורג אותו. לבסוף מנצח טמוג'ין וכעת מתחיל דו-קרב בין טמוג'ין וג'אמוגה כשכל הלוחמים מתבוננים. בסוף הקרב נכנע ג'אמוגה וטמוג'ין נועץ בו את חרבו. גם טמוג'ין נפצע קשה ולפני מותו הוא מעביר את השלטון לבנו הקטן המוצג לפני כל הלוחמים. "ג'ינגיס חאן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ג'ינגיס חאן", באתר נטפליקס "ג'ינגיס חאן", באתר AllMovie (באנגלית) "ג'ינגיס חאן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון לג'ינגיס חאן 1965, באתר יוטיוב פרנסואז דורליאק בג'ינגיס חאן 1965, באתר יוטיוב ג'ינגיס חאן 1965, באתר TCM
הילרי

האם התכוונתם ל... אישים אדמונד הילרי (Hillary ;‏1919–2008) – היה מטפס הרים ניו זילנדי פטריק הילרי (Hillery; ‏1923–2008) – היה מדינאי אירי הילרי קלינטון (Hillary;‏ ילידת 1947) – פוליטיקאית אמריקאית, לשעבר "הגברת הראשונה" של ארצות הברית אחר חוף הילרי – אזור באנטארקטיקה, קרוי על שם אדמונד הילרי הילארי (Hilarri) – אסטלה בצורת דיסק המאפיינת קברים באזור ארץ הבסקים הילר (פירושונים)
פינלנד באירוויזיון 2022

פינלנד השתתפה באירוויזיון 2022, שהתקיים בטורינו שבאיטליה, עם השיר "Jezebel" של דה ראסמוס. זו הייתה השתתפותה ה-55 של פינלנד בתחרות הזמר של האירוויזיון. הנציג והשיר של המדינה לאירוויזיון נבחר באמצעות קדם לאומי בשם "Uuden Musiikin Kilpailu 2022", שהופק על ידי רשות השידור הפינית Yle. ערך מורחב – פינלנד באירוויזיון קדם לאירוויזיון 2022, פינלנד השתתפה בתחרות חמישים וארבע פעמים מאז הצטרפותה בשנת 1961. המיקום הגבוה ביותר אליו הגיעה נרשם בשנת 2006, כש-"Hard Rock Hallelujah" בביצוע לורדי הגיע למקום הראשון. מאז שנת 2004, כשאיגוד השידור האירופי הקים את שלב חצי הגמר, הצליחה פינלנד להעפיל לגמר תשע פעמים. באירוויזיון 2021 שלחה פינלנד את להקת בליינד צ'אנל עם השיר "Dark Side". הם הגיעו למקום השישי עם 301 נקודות. נפתחה תקופת הגשה על ידי Yle שנמשכה בין ה-1 בספטמבר 2021 ל-6 בספטמבר 2021. לפחות אחד מהכותבים והזמרים היו צריכים להחזיק באזרחות פינית או להתגורר בפינלנד לצמיתות כדי שהשיר יזכה להתחרות. פאנל של שמונה מומחים שמינה Yle בחר שבעה מועמדים לתחרות מתוך 312 ההצעות שקיבלו. השירים המתחרים הוצגו ב-13 בינואר 2022, בעוד שסרטוני השירים שלהם יצאו לאור בין ה-13 ל-21 בינואר 2022.   מקום ראשון   מקום שני   מקום שלישי הגמר ישודר ב-26 בפברואר 2022. המהדורה ה-66 של האירוויזיון התקיימה בטורינו, איטליה והורכבה משני חצאי גמר ב-10 במאי וב-12 במאי 2022, ומגמר ב-14 במאי 2022. על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר. ב-25 בינואר 2022 נקבע בהגרלת חצאי הגמר כי פינלנד תופיע בחלק הראשון של חצי הגמר השני. לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. פינלנד הופיעה ראשונה, לפני ישראל. ב-12 במאי 2022 ביצעה דה ראסמוס את "Jezebel" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. פינלנד הופיעה רביעית, לפני שווייץ ואחרי פורטוגל. ב-14 במאי הופיעה הלהקה בגמר התחרות. עם תום הקראת התוצאות הויא דורגה במקום ה-21 עם 38 נקודות. מדיה וקבצים בנושא פינלנד באירוויזיון 2022 בוויקישיתוף Finland: UMK 2022 to Take Place on February 26th, Eurovoix, ‏16 בנובמבר 2021 (באנגלית) "Turin, Italy, to host the 66th Eurovision Song Contest in May 2022 🇮🇹". Eurovision.tv. EBU. 8 באוקטובר 2021. ארכיון מ-9 באוקטובר 2021. נבדק ב-10 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Rules–Eurovision Song Contest". Eurovision.tv. EBU. ארכיון מ-8 באפריל 2020. נבדק ב-10 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Eurovision 2022: Which Semi-Final is your country performing in? 🇮🇹". Eurovision.tv. EBU. 2022-01-25. נבדק ב-2022-01-25. Eurovision Song Contest 2022 Semi-Final running orders revealed!, Eurovision.tv, ‏2022-03-29 (באנגלית בריטית) Charlotte Jensen, Eurovision 2022: Semi-final 2 result – these are the lucky qualifiers, ‏12th May 2022 Eurovision.tv, Eurovision 2022: The Grand Final running order, ‏13/05/2022
I Saved the World Today

I Saved the World Today הוא שיר שהולקט על ידי להקת הפופ הבריטית "יורית'מיקס" כחלק מאלבון האולפן השמני של הלהקה "Peace". השיר נכתב והופק במשותף על ידי שני חברי הלהקה: אנני לנוקס ודייב סטיוארט. השיר יצא לאור כסינגל הראשון מתוך האלבום והחזיר את הלהקה למצעד הפזמונים הבריטי לראשונה לאחר כמעט עשור. בשיאו הגיע השיר למקום ה-11 במצעד. הצלחה נרשמה גם בפינלנד, יוון, הונגריה, איטליה ופולין, מדינות בהן הגיע השיר לעשרת הגדולים במצעדים. בארצות הברית השיר לא יצא כסינגל. מידע על הסינגל "I Saved the World Today" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "I Saved the World Today" באתר Discogs סרטון השיר "I Saved the World Today" באתר יוטיוב
קלאוסן

קלאוסן הוא מותג אמריקאי של מלפפונים כבושים מוודסטוק, אילינוי, עיר שינה ליד שיקגו. בניגוד למותגים רבים אחרים, החמוצים של קלאוסן אינם מבושלים, ומאוחסנים בדרך כלל בקירור בחנויות מכולת. חברת CF קלאוסן ובניו נוסדה במאי 1870 על ידי קלאוס קלאוסן האב בשיקגו. קלאוסן גידל ירקות בשטח שהיום נמצא בששיקגו, בשדרות 51 ו-South Western Blvd. בעקבות עודף מיבול של מלפפונים, הוחלט ליצר חמוצים. חמוצי קלאוסן גודלו באותה חלקה עד 1976, כשהמפעל עבר לוודסטוק, אילינוי. קלאוס קלאוסן האב הוריש את העסק לבנו קלאוס ס. קלאוסן הבן, ששימש כנשיא החברה עד שמת בעקבות תאונת דרכים ב-20 בדצמבר 1932. במשך כמה שנים, וויליאם סי. קלאוסן (נולד 1890) כיהן כנשיא החברה. החברה נמכרה לאוסקר מאייר ב-1970 ועברה לוודסטוק ב-1976. ב-1981 נקנתה על ידי ג'נרל פודס, שהתמזגה עם קראפט Inc. ב-1990 הפכה לקראפט ג'נראל פודס וב-1995 הפכה לקראפט פודס. ב-2015, קראפט פודס והיינץ התמזגו וקראפט פודס נקראה קראפט היינץ. ב-2002 ביקשה קבוצת ההשקעות שהחזיקה ב-Vlasic לרכוש גם את המותג. ועדת הסחר הפדרלית חסמה את המיזוג המוצע בטענה שיהיו לו השפעות אנטי-תחרותיות חמורות, שיובילו למונופול בשוק החמוצים המצוננים. חמוצי החברה פורסמו כבעלי פריכות עדיפה על מותגים אחרים. בפרסומת בטלוויזיה ב-1992, הוצג כי החמוצים של קלאוסן מתפצחים בלחץ, בניגוד למתחרים. Vlasic הגישו תלונה לבית דין של ענף הפרסום, בטענה שהפרסומת לא הוגנת ומטעה. בסופו של דבר, טענות קלאוסן התקבלו בבית הדין. חמוצי קלאוסן נמכרים בכמה וריאציות: Kosher Dills (שלמים, חצאים, חניתות, מיני דילז ופרוסות סנדוויץ') שום בסגנון דלי (פרוסות כריך ושלם) ניו יורק דלי חצי חמוץ (שלם) פרוסות בורגר חריף ומתובל (חניתות וצ'יפס) קלאוסן מייצרת כרוב כבוש ורליש שזכה באתגר טייסטרס צ'ויס של הסן פרנסיסקו כרוניקל 18 ביוני 2008.   אתר האינטרנט הרשמי של קלאוסן (באנגלית) "Claussen Pickle Company". נבדק ב-2022-01-27. "After Years of Trial and Error, A Pickle Slice That Stays Put". The Wall Street Journal. 2022-01-27. "Claussen Pickles". נבדק ב-2022-01-27. "The Evening Independent - Google News Archive Search". נבדק ב-2022-01-27. "Federal Trade Commission Votes to Challenge Hicks, Muse's Proposed Acquisition of Claussen Pickle Company". U.S. Federal Trade Commission. 2002-10-22. אורכב מ-המקור ב-2010-06-06. נבדק ב-2011-06-22. Shapiro, Eben (1992-05-30). "Hold the Pickles; Counsel Adds a Twist To Vlasic vs. Claussen". The New York Times. נבדק ב-2022-01-27. "Chew on This: Crunch Comes To Foods from Soup to Pickles". The Wall Street Journal. 2022-01-27. "Great Recipes, Dinner Ideas and Quick & Easy Meals from Kraft Foods - Kraft Recipes". נבדק ב-2022-01-27. "Taster's Choice: Claussen wins raves in relish challenge". San Francisco Chronicle. 2022-01-27.
תהילים ל"ג

תהילים ל"ג הוא המזמור ה-33 בספר תהילים ולא ידוע מי חיברו. קריאת הפרק הומלצה בספרי הסגולות כמועילה למי שמתו ילדיה. מזמור ל"ג מורכב מעשרים ושניים פסוקים ומחולק לארבעה חלקים: המשורר פותח את המזמור באמירה לחסידי אלוהים להודות לו ולרנן בו: "רַנְּנוּ צַדִּיקִים בַּה' לַיְשָׁרִים נָאוָה תְהִלָּה" (א'), "הוֹדוּ לַה' בְּכִנּוֹר בְּנֵבֶל עָשׂוֹר זַמְּרוּ לוֹ" (ב'). בחלקו השני של המזמור מתאר המשורר בהרחבה את מידותיו של אלוהים. בפתיחה מעיד המשורר כי דברי אלוהים ישרים ומעשיו נאמנים: "כִּי יָשָׁר דְּבַר ה' וְכָל מַעֲשֵׂהוּ בֶּאֱמוּנָה" (ד'). אחרי כן המשורר מתאר את האלוהים כבורא העולם: "בִּדְבַר ה' שָׁמַיִם נַעֲשׂוּ וּבְרוּחַ פִּיו כָּל צְבָאָם" (ו'), ומשום כך האנשים שבעולם יראים מפניו: "יִירְאוּ מֵה' כָּל הָאָרֶץ מִמֶּנּוּ יָגוּרוּ כָּל יֹשְׁבֵי תֵבֵל" (ח'), כי כאמור העולם מתנהל לפי רצונותיו של אלוהים: "עֲצַת ה' לְעוֹלָם תַּעֲמֹד מַחְשְׁבוֹת לִבּוֹ לְדֹר וָדֹר" (י"א). בחלק זה מתאר המשורר את היחסים בין אלוהים ובני האדם. בפתיחה מחזק המשורר את עם ישראל על כך שאלוהים בחר בישראל כעמו: "אַשְׁרֵי הַגּוֹי אֲשֶׁר ה' אֱלֹהָיו הָעָם בָּחַר לְנַחֲלָה לוֹ" (י"ב), ואחרי כן תיאור השגחת אלוהים על כל בני האדם: "מִשָּׁמַיִם הִבִּיט ה' רָאָה אֶת כָּל בְּנֵי הָאָדָם" (י"ג). המשורר מוסיף כי גם מלך עם חיילים רבים לא יצליח לנצח במלחמה- "אֵין הַמֶּלֶךְ נוֹשָׁע בְּרָב חָיִל גִּבּוֹר לֹא יִנָּצֵל בְּרָב כֹּחַ" (ט"ז) אלא אם כך יחליט האלוהים: "הִנֵּה עֵין ה' אֶל יְרֵאָיו לַמְיַחֲלִים לְחַסְדּוֹ" (י"ח). חלקו החותם של המזמור פותח בבקשתו של המשורר להתקרב עוד לאלוהים: "נַפְשֵׁנוּ חִכְּתָה לַה' עֶזְרֵנוּ וּמָגִנֵּנוּ הוּא" (כ'), ולאחריה הצהרת ביטחון של המשורר ושל חסידי אלוהים: "כִּי בוֹ יִשְׂמַח לִבֵּנוּ כִּי בְשֵׁם קׇדְשׁוֹ בָטָחְנוּ" (כ"א). המשורר חותם את המזמור בבקשה וייחול לחסד מהאלוהים: "יְהִי חַסְדְּךָ ה' עָלֵינוּ כַּאֲשֶׁר יִחַלְנוּ לָךְ" (כ"ב). בלקט הפסוקים "יהי כבוד" קובצו בין השאר פסוקים ט', י' וי"א מתהילים פרק ל"ג. "יהי כבוד" הוא הלקט השישי ב"פסוקי דזמרא", שנאמרים בכל בוקר בתפילת שחרית. כמו כן המזמור מופיע בשלמותו ב"פסוקי דזמרא" של שבת וימים טובים. המזמור כפיוט שהולחן על ידי יהדות תימן, בביצועו של אהרן עמרם המזמור כפיוט עממי ארצישראלי, בביצועו של פרץ אליהו המזמור כניגון שהולחן על ידי יהדות אשכנז, בביצועו של אורי קרויזר המזמור כפיוט שהולחן על ידי יהדות עדות המזרח, ירושלמי, בביצועו של עזרא ברנע על פי פסוק ג'- היטיבו נגן בתרועה, בביצוע של מקהלת קול ציון לגולה נפשנו חכתה - לחן של שמשי ניימן באלבום נחמה. נפשנו חכתה - יונתן רזאל באלבום פותח לב. רננו צדיקים - יוסף קרדונר באלבום מנורת הזהב. פסוקים כ' וכ"א משולבים בשיר הושיעה של זאנוויל ויינברגר ומקהלת מלכות בלחן יעקב לייבוביץ' מחסידות סערט ויז'ניץ. מדיה וקבצים בנושא תהילים ל"ג בוויקישיתוף תהילים ל"ג, באתר ויקיטקסט שיעור מפי חגי בן ארצי באתר יוטיוב מזמור ל"ג, באתר תהילים, בני גזונדהייט כל הסגולות הטמונות בפרקי תהילים, באתר מוקד תהילים ארצי, ‏כ"א בתמוז ה'תש"פ נפשנו חכתה, בביצוע יונתן רזאל, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:45) רננו צדיקים, בביצוע יוסף קרדונר, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 5:00) הושיעה, בביצוע זאנוויל ויינברגר, מקהלת מלכות, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:35), 13 באוגוסט, 2017
לקוטי תורה (אריז"ל)

המונח "לקוטי תורה (אריז"ל)" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו לקוטי תורה. לקוטי תורה של האריז"ל הוא ספר מכתבי האר"י העוסק בקבלה ונכתב על ידי תלמידו רבי חיים ויטאל. בספר דרושים על סדר התורה, נביאים וכתובים. הספר מתחלק לשני חלקים בחלקו הראשון "לקוטי תורה נביאים וכתובים" ובחלקו השני מודפס הספר "טעמי המצוות" מהרב חיים ויטאל. כשאר כתביו של האר"י גם את ספר זה כתב הרב חיים ויטאל ממה ששמע מהאר"י, שקיבל פה אל פה מפי אליהו הנביא. הספר הוא נוף שני מספר נוף עץ חיים. מהדורת דפוס שנדפסה בזולקווא בשנת ה'תקל"ה. מהדורת דפוס שנדפסה באמסטרדם בשנת ה'תקס"ב. מהדורת דפוס שנדפסה בשנת ה'תר"מ בוילנה בדפוס ר' יהודה לייב ליפמאן. הספר ליקוטי תורה להאר"י ז"ל, באתר HebrewBooks. ספר לקוטי תורה להאריז"ל באתר ויקיטקסט. דף השער של הספר. צילום המהדורה מתוך עותק ספריית אגו"ח באתר HebrewBooks. צילום המהדורה מתוך עותק ספריית אגו"ח באתר HebrewBooks. המהדורה באתר HebrewBooks. ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יחסי כורדיסטן העיראקית – סוריה

יחסי כורדיסטן העיראקית–סוריה הם היחסים הדו-צדדים הרשמיים שבין כורדיסטן העיראקית לבין הרפובליקה הערבית הסורית. כורדיסטן העיראקית וסוריה גובלות אחת בשנייה, אף על פי שמאז מלחמת האזרחים בסוריה כורדיסטן העיראקית גובלת ברוז'אבה, כורדיסטן הסורית. בין שתי האומות יש שני מעברי גבול. נכון לפברואר 2021, כ-208,574 פליטים סורים חיו בכורדיסטן העיראקית. בשל היחסים המעורערים בין חאפז אל-אסד לסדאם חוסיין, אסד תמך במורדים הכורדים כאשר לחמו נגד הכוחות העיראקים. ב-1975, האיחוד הפטריוטי של כורדיסטן הוקם על ידי ג'לאל טאלבאני בדמשק, בירת סוריה. הממשלה הסורית פתחה קשרים רשמיים עם המפלגה הדמוקרטית הכורדית בשנת 1979, כאשר אידריס בארזאני, פוליטיקאי כורדי, ביקר בדמשק. הממשל הסורי ניסה לאחד בין שתי המפלגות הכורדיות שנלחמו במשטר העיראקי. כאשר מלחמת האזרחים בסוריה הגיעה לשטחים הכורדים בצפון סוריה, נשיא כורדיסטן העיראקית, מסעוד בארזאני, הסית את הפליטים הסורים בארביל כנגד בשאר אל-אסד. חלק מן הכורדים הסורים, בשל מלחמת האזרחים, הקימו את הפשמרגה רוז'אבה, שנתמכת על ידי כורדיסטן העיראקית. שר החוץ הכורדי פלאח מוסטפא בכיר הכריז ש"העם הכורדי רוצה לראות ממשלה דמוקרטית ונציגותית בדמשק, ועל האופוזיציה הסורית להתחשב בכל תושבי סוריה". בתגובה למשאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית שהתקיים בשנת 2017, הממשל הסורי הודיע שאינו תומך במשאל. באותה השנה, שר התיירות הסורי, בישר יאז'י, ביקר בארביל כדי לחזק את קשרי התיירות בין שתי המדינות. יחסי סוריה–עיראק מלחמת האזרחים בסוריה מצב הפליטים בסוריה, באתר UNCHR "בארזאני מאחד את הכורדים הסורים כנגד אסד", באתר AL-MONITOR "שר התיירות הסורי מבקר בכורדיסטן העיראקית עבור חיזוק קשרי התיירות", באתר rudaw