laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יוז'ף ארקבי

טאהיטוטפלושי (קידומת אצולה) יוז'ף ארקבי (במקור אַרנשטיין, בהונגרית: Árkövy József; פשט, 8 בפברואר 1851 – בודפשט, 19 במאי 1922) היה רופא שיניים, פרופסור באוניברסיטה יהודי-הונגרי. יוז'ף ארנשטיין נולד במשפחה יהודית. הוא סיים את לימודיו בגימנסיה בטרנבה ואת שתי הכיתות האחרונות באסטרגום. בשנת 1871 הגיע לאוניברסיטת בודפשט כדי ללמוד רפואה. הוא קיבל תואר דוקטור לרפואה ב-27 במאי 1876, ב-9 ביוני התחיל להתמחות כמנתח וב-9 באוקטובר קיבל התמחות ברפואת שיניים. בתחילת נובמבר 1876 נסע ללונדון ללמוד בבית הספר לכירורגיית שיניים (London-School of Dental Surgery), שם הוכשר כרופא שיניים. לאחר סיום לימודיו נסע לפאריס וחזר למולדתו בתחילת מאי 1877, שם החל לעסוק ברפואת שיניים בבודפשט והקים מרפאת שיניים בפשט ב-1 במרץ 1881 והמשיך את דרכו כרופא רגיל גם בבית חולים סנט רוקוש (Szent Rókus) במשך שנתיים. ב-26 בנובמבר 1881 הוסמך כמרצה בכיר לרפואת שיניים באוניברסיטת בודפשט. בשנת 1890 נפתחה גם מרפאת שיניים בפיקוחו. ארקבי היה המנהל הראשון של המכון, תחילה היה כאמור מרצה בכיר ולאחר מכן פרופסור עד מותו. הוא היה רופא השיניים הראשון שהוכשר באוניברסיטה בהונגריה והוא הוכיח זאת לא רק בפועל, אלא גם בעבודה תאורטית. משנת 1876 ואילך התפרסמו מאמרים ומחקרי עבודות שלו, בעיקר על רפואת שיניים בכתבי עת מדעיים הונגרית בגרמנית ובאנגלית: Medical Weekly (Orvosi Hetilap) Journal of the British Dental Association (1882-1823) Transactions of the Odontological-Society of Great Britain (1877-1880) Deutsche Vierteljahrsschrift für Zahnheilkunde (1878) Oest.-Ung. Vierteljahrsschrift für Zahnheilkunde (משנת 1885) Fővárosi Lapok (1881) Vasárnapi Ujság (1878) טיפול שיניים (1881) מחלות במעיים ובתעלת השורש (1884) אבחון השינוי (1885) לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. גישה מקוונת יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים יוזף ארקבי. אינדקס ביוגרפי הונגרי. המוזיאון הספרותי על שם פטפי מדיה וקבצים בנושא יוז'ף ארקבי בוויקישיתוף
יחיאל אבן צור

יחיאל אבן צור (נולד ב-5 בפברואר 1962) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת המגן השמאלי. אבן צור מזוהה בעיקר עם קבוצת בית"ר תל אביב, בה שיחק במשך רוב הקריירה שלו. היה ידוע בכינויו "אבן". אבן-צור נולד בעיר מקנס שבמרוקו. כשהיה בן שנתיים עלה עם משפחתו לישראל, והם השתכנו בעיר רמלה. הוא החל את קריירת הכדורגל בקבוצת הנוער של נוה-דוד רמלה. לאחר מכן שיחק בבוגרים בהפועל מרמורק ובבית"ר רמלה. ב-1984 לאחר פרשת קובלנץ שגרמה למכבי תל אביב לאבד את השחקנים, מאיר חנוכה שירד מישראל וחי קרייס שהורחק לתקופה ארוכה, החליט מאמנה יצחק שניאור להביא לקבוצה את המגן אבן-צור מבית"ר רמלה, שהיה אז שחקן לא מוכר. במכבי תל אביב התפרסם אבן-צור עקב משחקו האגרסיבי, שגרם לו לצבור כרטיסים צהובים רבים יחסית לכמות משחקיו, ובשל כך כונה "אבן". במכבי תל אביב ספג אבן צור כרטיס אדום אחד אחרי ביצוע עבירה קשה ויוצאת דופן הזכורה לאוהדי הכדורגל ותקשורת הכדורגל שנים רבות לאחר מכן, שביצע נגד שחקנה של מכבי נתניה, יגאל מנחם במהלך משחק הליגה נגדם. לאחר מכן החליט מאמנה של בית"ר תל אביב דוד לויאן, להביא אותו לקבוצה ששחקה בליגה הארצית בעונת 1985/1986. איתה הצליח אבן-צור לעלות לליגה הלאומית, ושם שיחק עד 1991. לאחר מכן שיחק עוד עונה בהפועל באר יעקב, עד שפרש מכדורגל בשנת 1992 בגיל 29 בלבד, עקב בעיות בגב. אבן צור מתגורר בבאר יעקב. הוא גרוש ואב לשני ילדים. לאחר פרישתו מהכדורגל, נהיה אבן-צור נהג מונית. כיום עובד כפקח בעיריית תל אביב. פרופיל השחקן, באתר מכביפדיה אבן צור יחיאל, סרטון באתר יוטיוב אשר גולדברג‏, "הייתה לי מוטיבציית יתר, החמצן לא נכנס לי למוח", באתר וואלה, 3 במרץ 2023 אבן על אבן, כתבתו של משה גורלי על אבן-צור, עיתון מעריב, 22 דצמבר 1988 אשר גולדברג, "הכסאח של סכנין זה גועל נפש, אין היגיון בשיגעון שלהם", באתר הארץ, 6 בפברואר 2005 "שוב פעם מוטי", בכתבה: "יחיאל אבן צור, המשחק כיום בהפועל באר-יעקב, חזר אתמול לכותרות....", מאת אייל לוי, עיתון מעריב, 17 בינואר 1991 שחר פרנהיימר‏, היה חם ומגניב עם אבן צור, באתר וואלה, 28 בינואר 2005
Smashing Four

Smashing four הוא משחק אסטרטגיה מבוסס תורות אשר פותח על ידי החברה הצ'כית Geewa (בהמשך נרכשה על ידי החברה האמריקנית AppLovin). לאורך השנים היו מעל ל-8 מיליון הורדות למשחק. כל שחקן מרכיב לעצמו קבוצה של ארבעה שחקנים (גיבורים, Heroes). לכל שחקן יש נזק, כמות חיים, מהירות, משקל, גודל וכוח מיוחד. המטרה היא להרוג את כל השחקנים של היריב. המשחק מבוסס תורות, כלומר לך יש תור לתקוף וליריב יש תור לתקוף. לכל זירה יש מאפיין מיוחד. חווה - זירה התחלתית, ללא מאפיין מיוחד. קרחת היער - המאפיין המיוחד הוא פטריה באמצע הזירה שנותנת מהירות בונוס. מחנה האורקים - המאפיין המיוחד הוא אש באמצע הזירה שמזיקה ליריב כשהוא נוגע בה. העיר האבודה - בכל פינה של הזירה יש רעלים שמורידים חיים ליריבים שנמצאים שם בסוף התור. שטח הרעלים מתרחב בכל נגיעה בפינות. בית היציקה - כפתורים שמשפריצים מים רותחים על היריב. פסגת ההר - דרקון שעומד בצד של הזירה, כאשר נוגעים לו בציפורן העליונה הדרקון מזיק ליריב לחלק העליון בזירה, וכאשר נוגעים לו בציפורן התחתונה הדרקון מזיק ליריב לחלק התחתון בזירה. לא ניתן ללחוץ על שתי הציפורניים באותו תור. האגם הקפוא - כדורי שלג שמפריעים למהלך המשחק, כשהם מתפוצצים יש להם נזק סביבתי. המקדש - יש 2 מקלות באלכסון שכל לחיצה של שחקן בתור קבוצתו מסמנת אותו בצבע. כאשר שני המקלות בצבע זהה הם מתגלגלים על היריבים ומיזיקים להם, והצבע מתאפס. טירת הבמבוק - זירה עם כישופים באמצע. הזירה האחרונה משתנה בכל 14 ימים. השחקנים הנפוצים ביותר. מקבלים אותם מכל "אורב" (דבר שהשחקן פותח כדי לקבל קלפים). נפתחים בשלב 1. מקבלים אותם מ"אורב" נדיר ומעלה. נפתחים בשלב 3. השחקנים הנדירים ביותר. נפתחים בשלב 5. השחקן פותח אורבים (Orbs) כדי לצבור קלפים. הקלפים ממוינים לנפוצים (כדי לשדרג נפוצים) נדירים (כדי לשדרג נדירים) ואפיים (כדי לשדרג אפיים). שווי הפרסים עולה לפי הזירה. ישנם 5 סוגים: אורב נפוץ - מעט קלפים נפוצים בלבד. האורב הנפוץ ביותר. אורב נדיר - קלפים נפוצים בכמות גבוהה יותר ומעט קלפים נדירים. אורב מלכותי - קלפים נפוצים ברמה בינונית ויותר קלפים נדירים. אורב אפי - הרבה קלפים נפוצים, נדירים ברמה בינונית וקצת קלפים אפיים. אורב מושלם - הרבה מאוד קלפים נפוצים, הרבה נדירים וקלפים אפיים בכמות בינונית. Smashing Four - Smashing PVP Multiplayer Battles, Smashing Four (באנגלית אמריקאית) Smashing Four, www.facebook.com מדובר בלטאה
ד

ד' (שם האות: דָּלֶת) היא האות הרביעית באלפבית העברי. בפי יהודי תימן נקראת האות דָּאל. בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, ד' נמנית עם חמש האותיות הלשוניות: דטלנ"ת. ד' היא אחת משש האותיות בג"ד כפ"ת, המקבלות דגש קל בראש מילה ולאחר שווא נח. בימינו אין הבחנה בקרב דוברי העברית בישראל בין הגייתה של ד' דגושה לרפה – שתיהן נהגות כמו האות d במילה האנגלית Dog. ד' דגושה ייצגה במקור עיצור מכתשי, סותם, קולי ([d] ‏:IPA), כמו d באנגלית. ד' רפה ייצגה במקור עיצור שיני, חוכך, קולי ([ð] ‏:IPA), כמו th שבמילה האנגלית "Then" (לא כמו ה־TH שבמילה "Thin") או כמו האות ד'אל (ذ) בערבית. ישנן עדיין עדות המקפידות על הגייה זו[דרוש מקור]. ככל הנראה נקראת האות דל"ת משום שצורתה בכתב עברי עתיק הייתה דומה לדֶלֶת. בקוד ASCII מיוצגת האות ד' בערך E3, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05D3. בקוד מורס מיוצגת האות ד' באמצעות הרצף (משמאל לימין): ..- (קו נקודה נקודה). הוא ייצוגה של האות ד' בכתב ברייל. באלפבית צלילי מיוצגת האות ד' באמצעות המלה "דוד". באיתות בדגלי סמפור ד' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה כלפי מטה, ודגל שני הפונה כלפי מעלה. בגימטריה ערכה 4, ובהתאם לכך "יום ד'" הוא יום רביעי וכיתה ד' היא הכתה הרביעית בבית הספר. כאשר האות ד' מופיעה בראש תאריך עברי, פירושה 4,000, למשל: שנת ד'תתנ"א היא השנה ה-4851 בלוח העברי. בשפה עברית מודרנית שכיחות השימוש באות ד' היא כ־2.59% מכלל אותיות האלפבית העברי. בקבלה מסמלת האות ד' דלייה וקבלה. בדורות האחרונים החל נוהג אצל יהודים דתיים מסוימים, לציין את שם השם על ידי האות ד' ולא האות ה', כיוון שלדעתם באות ה' יש קדושה המצריכה גניזה. הדבר מתבטא הן בכתבי יד והן בספרים מודפסים. האות ד' מופיעה בביטויים עבריים אחדים: ד' על ד': שטח של ארבע אמות על ארבע אמות, ובהשאלה כינוי לשטח קטן ביותר. בד' אמותיו: בסביבתו הקרובה. د – האות דאל בערבית ذ – האות ד'אל בערבית דלתא (אות) הערך "ד", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה
סו ליון

סו ליון (באנגלית: Sue Lyon;‏ 10 ביולי 1946 – 26 בדצמבר 2019) הייתה שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית. ליון נולדה בשם סואלין ליון בעיר דבנפורט, איווה, הייתה הצעירה מבין חמישה אחים. אמה נקראה גם סו ליון (לבית קאר) ואביה היה ג'יימס ליון. סו קאר ליון הייתה בת 42 כשהתאלמנה, כשסואלין הייתה רק בת 10 חודשים. אמה עבדה בבית חולים כדי לפרנס את ילדיה. לאחר מכן עברה המשפחה לדאלאס ואחר כך ללוס אנג'לס בתקווה שסואלין תוכל לעזור לפרנסת המשפחה. הייתה לה קריירת קולנוע וטלוויזיה שנמשכה שני עשורים, כשהתפקיד המוכר ביותר שלה היה בסרטו של סטנלי קובריק משנת 1962, "לוליטה". היא הייתה בת 14 כאשר לוהקה לתפקיד הראשי, שהתבסס על הרומן של ולדימיר נבוקוב על גבר בגיל העמידה שהופך לאובססיבי לילדה בת 12. לצידה שיחק ג'יימס מייסון שהיה בן 53. עבור משחקה בסרט זה זכתה בפרס גלובוס הזהב לשחקנית חדשה מבטיחה ביותר. קובריק נאלץ לבחור מתבגרת בת 14 ולא ילדה בת 12 כפי שמופיעה ברומן המקורי, כדי לעמוד בהגבלות קוד הייז. לאחר מכן שיחקה ב"ליל האיגואנה" לצידו של ריצ'רד ברטון גם כן בתור מתבגרת שמנסה לפתות גבר מבוגר. ב-1966 שיחקה בסרט "שבע נשים" בתור מסיונרית צעירה במנזר בסין. ב-1967 שיחקה בסרט "טוני רום" לצידו של פרנק סינטרה. ב-1971 שיחקה בסרט איוול קניוול על חייו של להטוטן אופנועים מפורסם לצידו של ג'ורג' המילטון. סרטה האחרון היה "האליגטור" (1980). היא גם הופיעה במספר סדרות בטלוויזיה כמו "אהבה נוסח אמריקה", "אי המשאלות" ו"גלריית הלילה". ליון הייתה נשואה חמש פעמים והייתה לה בת יחידה, נונה הריסון שנולדה ב-1972 מבעלה השני, רולנד הריסון. היא מתה בגיל 73 מבריאות שהלכה והתרופפה ללא סיבה ברורה. לוליטה (1962) ליל האיגואנה ((1964) שבע נשים (1966) טוני רום (1967) איוול קניוול (1971) קראש (1977) סוף העולם (1977) אליגטור (1980) אי החלומות (אנ') (1978) מדיה וקבצים בנושא סו ליון בוויקישיתוף סו ליון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סו ליון, באתר AllMovie (באנגלית) סו ליון, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) סו ליון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) סו ליון, באתר MusicBrainz (באנגלית) סו ליון, באתר Discogs (באנגלית) סו ליון, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
גבירת ההר

גבירת ההר (באיסלנדית: Fjallkonan) היא ההאנשה המדינית והלאומית של איסלנד. האנשה של אומה כאישה נהייתה נפוצה באירופה של המאה ה-18 וה-19. נראה כי ההופעה המוקדמת ביותר שלה באיסלנד שמציגה אותה כאישה הופיעה לראשונה בשיר "Ofsjónir við jarðarför Lovísu drottningar" (חזיונות בהלוויית המלכה לואיז) משנת 1752, מאת אגרט אולאפסון, אך תמונה זו לא שרדה. התיאור הראשון ששרד המתייחס אליה הוא, המילה Fjallkonan המופיעה לראשונה בשיר "Eldgamla Ísafold" ("איסלנד רבת-הימים") מאת ביארני תוררנסון מהעשור הראשון של המאה התשע עשרה. מאותו הרגע ואילך הפכה גבירת ההר לסמל ידוע בשירה האיסלנדית. דימוי של גבירת ההר פורסם בכרך האחרון של תרגום אנגלי לאגדות איסלנדיות מאת איריקור מגנוסון ו-ג'י.אי.ג'יי פאוול, האגדות האיסלנדיות, נאספו על ידי יון ארנסון. את התמונה המופיעה צייר הצייר הגרמני יוהאן בפטיסט צוקר, שציירה על פי הנחיות ותיאור מדוקדקים והשגחה מצד אריקור. אריקור תיאר את התמונה במכתב ליון סיגורדסון כך: תמונת האישה כמסמלת את איסלנד נאוותנו, ועל כן יש לה כתר קרח על ראשה, ממנו נובעות ומתפרצות לבות. על כתפה ניצב העורב, ציפורה הנאמנה האומרת, זו, איסלנד מולדתי, חברו העתיק של אודין ואהוב המשוררים, נושא ידיעות גדול ובקיא בדברי תבל. מעל הים דואה שחף, אך על פני גלישת הזמן וההיסטוריה מועברות רונות אל הארץ ומעלה לחיבוק האישה, והיא הרימה אחת מהן. זה נועד כסמל לארץ הספרות וההיסטוריה שלנו. זהו ליל, אפל, אך מנוקד בשמיים זרועי כוכבים והירח למעלה. מאחור ההרים, ואור ירח על הרכסים, כמו שמיכה, הדואגת והמאירה בנתיב רווי סכנות. — איריקור מגנוסון מאז הקמת הרפובליקה האיסלנדית בשנת 1944, הייתה זו המסורת שאישה תמלא את תפקיד גבירת ההר במהלך חגיגות החג הלאומי (17 ביוני). האישה אשר תיבחר לתפקיד תהיה לרוב שחקנית ידועה או אישיות בולטת אחרת, תהיה לבושה בסקוטבינגינג (התלבושת הלאומית) ותקרא שיר אחד אשר חיברה בעצמה בנושא גבירת ההר. הרעיון של גבירת ההר כמולדת שימש משקל נגד לרעיון של מלך דנמרק כארץ אבות באיסלנד (כחלק מתופעה בינלאומית של הלאמת מדינות) של המאה התשע-עשרה, אשר הייתה תחת שלטון דנמרק, ולאחר העצמאות בשנת 1944 הפך לאחד הדימויים שדרכם הפמיניזם והרעיון של נשים חזקות ובעלות השפעה, כמו הנשיאה הראשונה של איסלנד ויגדיס פינבוגדוטיר, נראה חלק טבעי בתרבות האיסלנדית. לאחרונה עלתה גבירת ההר על עטיפת האלבום האחרון של הלהקה האיסלנדית סולפדיר, "דמדומים אינסופיים של אהבה תלויה". דמותה של גבירת ההר בלטה גם בקרב וסטור האיסלנדר בקנדה (מושבה איסלנדית אשר עקרה לקנדה בעקבות לייף אייריקסון, אם גם מאות שנים אחר כך). אישה הלבושה כגבירת ההר הופיעה לראשונה בימי וסטור האיסלנדר בוויניפג, מניטובה, קנדה בשנת 1924. גם שם גבירת ההר נפרסה לקידום הפמיניזם. מדיה וקבצים בנושא גבירת ההר בוויקישיתוף https://www.visindavefur.is/svar.php?id=6696 https://digicoll.library.wisc.edu/Jonas/Heilsa/Heilsa-Arnason.html https://www.mbl.is/greinasafn/grein/1222764/ Inga Dóra Björnsdóttir, 'The Mountain Woman and the Presidency', in Images of Contemporary Iceland: Everyday Lives and Global Contexts, ed. by Gísli Pálsson and E. Paul Durrenberger (Iowa City: University of Iowa Press, 1996), pp. 106-25.
הדס פל ירדן

הדס פל ירדן היא זמרת, מוזיקולוגית, מרצה, פייטנית וחזנית ישראלית. היא שרה בעיקר בלאדינו, בטורקית וכן פיוטים ספרדיים. הדס פל ירדן שירתה בצה"ל בלהקת פיקוד הדרום. לאחר שחרורה מצה"ל השתתפה בסדרה "עניין של זמן". לאחר מכן למדה לתואר ראשון במוזיקולוגיה באוניברסיטת תל אביב ולתואר שני באוניברסיטת בר-אילן. החל משנת 1999 ועד 2008 התגוררה בטורקיה, שם למדה לימודי דוקטורט באתנומוזיקולוגיה. דוקטורנטית באנתומוזיקולוגיה מטעם האוניברסיטה הטכנית של איסטנבול (אנ'). בשנת 2003 יצא אלבום הלאדינו "יהודיג'ה" בביצועה ובניהולה בליווי אנסמבל "סאז אנדלרי" בהוצאת חברת "קלן". בשנת 2009 חזרה לישראל, והעלתה את המופע "בדרך לאיסטנבול". השתתפה במספר פרויקטים בינלאומיים, בין היתר עם המלחין ונגן הכינור ג'יהט אשקין, והשתתפה באלבומו. כן שיתפה פעולה עם המלחין קמרן אינג'ה והשתתפה באלבומו Hammers and Whistlers / Istathenople / Strange Stone שיצא בשנת 2010 בהוצאת Naxos. בשנת 2017 חברה לתזמורת האנדלוסית הישראלית בהופעתה בפני מלך ספרד. משמשת חזנית ופייטנית בקהילת ציון הקונסרבטיבית בירושלים. כמו כן מרצה במרכז למוזיקה מן המזרח ובמכללת ספיר בפרויקט "כולנא". יהודיג'ה - Yahudice ‏(Kalan, 2003) Jazz Piyyut Project (ברלין, 2012) - סולנית ומנהלת מוזיקלית, בהשתתפות Max Doehlemann Trio Semitones (ברלין, 2018) - סולנית ומנהלת מוזיקלית, בהשתתפות Max Doehlemann Trio Changing moments - Deǧișen anlar (Beyza Muzik, 2003) INCE, K.: Curve / Hammers and Whistlers / Istathenople / Strange Stone (Present Music Ensemble, Stalheim, 2010) Hadass Pal-Yarden, Yahudice, Istanbul, Turkey, Kalan, 2003, OCLC Number 664734264 Hadass Pal-Yarden, Kendi kendine pratik İbranice konuşma kılavuz, İstanbul, Fono, 2016, OCLC Number 959660016 הדס פל ירדן, ברשת החברתית פייסבוק הדס פל ירדן, סרטונים בערוץ היוטיוב הדס פל ירדן, באתר ספוטיפיי הדס פל ירדן, דף שער בספרייה הלאומית בדרך מאיסטנבול, באתר הבמה חן בוקר, התזמורת האנדלוסית בהופעה מרגשת בפני מלך ספרד, באתר אשדוד נט, 18 בנובמבר 2017 תפילה, באתר קהילת ציון Jazz Piyyut Project, באתר Max Doehlemann
סלנג מיני

סלנג מיני או ביטוי מיני (באנגלית: Sexual slang) הוא מכלול של מונחים וביטויים לשוניים שמתייחסים לאיברי המין לתהליכים ולפעילויות מיניות. בדרך כלל, סלנג מיני הוא חלק מהמשלב הדיבורי, מאשר חלק מהשפה התקנית או הרפואית, וחלקם אפילו עשויים להיחשב כגסים. קשור לסלנג מיני הוא סלנג הקשור לעשיית צרכים וגזים (הומור בתי שימוש, סקאטולינגוויסטיקה (אנ')). התייחסויות למערכת האנאלית ניתנות לעיתים קרובות לקונוטציה מינית בהקשר למין אנאלי. יש המשתמשים בכינויי גנאי בשביל להתייחס לבני מיעוט מיני נתון, כמו מגדר או נטייה מינית באופן מבזה או מקטין. כינויים אלו משמשים כעלבונות על ידי אנשים שאינם מעוניינים להיות קשורים לקבוצה שמזלזלת בהם. לדוגמה, המונח קוויר יכול לשמש כעלבון על ידי מי שמבקש להפליל להט"בים, אם כי המילה עברה חידוש (אנ'), כך שניתן יהיה להשתמש בה באופן חיובי בתוך אותה קהילה. מונחים שנחשבים כהשמצות נקבעים על ידי מערך הערכים של החברה או התת-תרבות, במיוחד בהטיות המיניות שלה. לדוגמה, מילים כגון זונה או שרמוטה משמשים בדרך כלל להתייחס להפקרות מינית (אנ') המיוחסת דווקא לנשים. ההשמצות המיניות היו נפוצות בתרבויות ובתקופות היסטוריות רבות. ההשמצות הנפוצות ביותר היו אלו שהופנו נגד גברים הומוסקסואליים פסיביים (אריסטופאנס נהנה במיוחד משימוש בהשמצות כאלו), או בהיותו א-פמי (אנ'). לדוגמה, בשבועה הצבאית החתית (אנ'), איימו על גברים ששינוי את מגדרם לנשים (הבטחה לסירוס ממשי או לנקמה אלוהית ב-"בוגדים"). בז'רגון הפופולרי של תרבויות רבות, השימוש בסלנג מיני הוא סוג של הומור או לשון נקייה אשר, לעיתים קרובות, יוצר מחלוקת בנוגע לשימושו הציבורי. הומור מיני נתפס בחוגים רבים כגס ולא מתוחכם, כמו כן מעליב כלפי הנושא שהוא מתאר. סלנגים מיניים נמצאו פעמים רבות בספרות ובקומדיה. דוגמה קלאסית לכך היא כתבי שייקספיר. הפופולריות של קומיקאים עכשוויים שמתמכרים להומור מיני, מג'ורג' קרלין ועד לאנדרו דייס קליי (אנ'), משקפת את המשיכה של צורת דיבור זו. לעיתים קרובות, סלנגים מיניים נתפסים כצורה של טאבו, שבו חלק ניכר מהערעור טמון בערך ההלם של היכולת לדבר במילים "אסורות" בציבור. דיבור ארוטי Fairman, Christopher M. (2009). Fuck: Word Taboo and Protecting Our First Amendment Liberties. Sphinx Publishing. ISBN 1572487119. מדיה וקבצים בנושא סלנג מיני בוויקישיתוף מילון הסלנג המקוון – תזאורוס המכיל מונחים הקשורים למיניות מה זה, מילון סלנג ישראלי בקטגוריית מין Richard Guy Parker; Peter Aggleton (1998). Culture, Society and Sexuality: A Reader. Routledge. p. 421. ISBN 978-1-85728-811-7. Timothy Jay (2000). Why We Curse: A Neuro-Psycho-Social Theory of Speech. John Benjamins Publishing Company. pp. 176–177. ISBN 978-1-55619-758-1. Eric Partridge; Tom Dalzell; Terry Victor (2008). The Concise New Partridge Dictionary of Slang and Unconventional English. Routledge. ISBN 0-415-21259-6.
יחסי סרביה – קוריאה הדרומית

יחסי סרביה–קוריאה הדרומית הם יחסי החוץ בין קוריאה הדרומית וסרביה. שתי המדינות כוננו יחסים דו-צדדיים בשנת 1982. דרום קוריאה כוננה יחסים דיפלומטיים עם הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה ב-27 בדצמבר 1982. שתי המדינות פתחו שגרירויות תושבים בפברואר 1990. שר החוץ הקוריאני צ'ו הו-ג'ונג ביקר ביוגוסלביה במרץ 1990. נשיא יוגוסלביה בוריסב יוביץ' ביקר בדרום קוריאה וחתם בנובמבר באותה שנה על הסכם תחבורה אווירית. בזמן שמלחמות יוגוסלביה השתוללו, שגרירות דרום קוריאה נסוגה מסרביה בינואר 1993. לאחר מכן הם קיימו קשרים דיפלומטיים חלשים עד יוני 1998. דרום קוריאה פרשה לחלוטין מסרביה ביוני 1998 ושגרירות קוריאה הדרומית ברומניה החזיקה בתפקיד נוסף של שגרירות בסרביה. סרביה נסוגה גם מדרום קוריאה במרץ 1999 ושגרירות סרביה ביפן החזיקה בתפקיד נוסף של שגרירות לדרום קוריאה. דרום קוריאה פתחה מחדש את השגרירות בסרביה ב-4 במרץ 2002. סרביה פתחה מחדש את השגרירות בדרום קוריאה במרץ 2004. באותה שנה, KOTRA פתחה את בניין הסחר בבלגרד. משרד המסחר והתעשייה הסרבי ואיגוד הסחר הבינלאומי בקוריאה (KITA) סיכמו את הסכם שיתוף הפעולה באוקטובר 2005. דרום קוריאה וסרביה סיכמו על שיתוף פעולה ב-16 במאי 2006. קוריאה הדרומית מחזיקה בסרביה שגרירות בבלגרד. סרביה מחזיקה בקוריאה הדרומית שגרירות בסיאול.
ואדי קדום

ואדי קדום היא שכונה במזרח ירושלים המהווה תת-שכונה של ראס אל-עמוד. בשכונה מתגוררים כ־11,000 תושבים והיא ממוקמת בצמוד לגבול המזרחי של העיר (ולעיר אבו דיס) – דרומית להר הזיתים וצפונית לג'בל מוכאבר. בשכונה פועלים מסגד עם גן ילדים ובית ספר. כיום שטח השכונה הוא כ־630 דונם. עד שנות ה־70 של המאה ה־20, השכונה הייתה מאוכלסת בדלילות. בעשורים השכונה החלה לגדול בקצב איטי. תנופת הבנייה המשמעותית החלה בשנות ה־90. עם פרוץ מגפת הקורונה בישראל בשנת 2020, ואדי קדום הפכה למוקד תחלואה מרכזי. בשנת 2021 חברת מוריה הוציאה מכרז להקמת בית ספר נוסף בשכונה. בשנת 2022 אישרה עיריית ירושלים להרוס בית בן 4 קומות בשכונה שמאכלס כ-100 נפשות, מחציתן ילדים, שנבנה ללא היתר. Story Map Journal, www.arcgis.com השכונות הערביות במזרח ירושלים: ראס אל-עאמוד ותת השכונה ואדי קדום, באתר מכון ירושלים למחקרי מדיניות ואדי קדום – כרטיס שכונה, באתר במקום, ‏2014-06-17 ניר חסון, אנשי רפואה במזרח ירושלים מדווחים על עלייה בתחלואה בקורונה, באתר הארץ, 14 באפריל 2020 הקורונה מתפשטת במזרח ירושלים, אך התושבים מוטרדים יותר מהריסות הבתים, באתר וואלה!, ‏22 באוגוסט 2020 ביצוע עבודות להקמת בית ספר בשכונת ואדי קדום ירושלים, באתר מוריה יובל אברהם, מזרח ירושלים: הריסת בניין מאיימת לזרוק כ-90 איש לרחוב, באתר "שיחה מקומית", 6 בדצמבר 2022. Bimkom بمكوم במקום, דחיית הריסת הבית בואדי קדום, באתר Facebook, ‏6 בפברואר, 2023
מאזדה CX-5

מאזדה CX-5 (באנגלית: Mazda CX-5) היא קרוסאובר בעלת חמישה מקומות, המיוצרת על ידי מאזדה משנת 2011. היא הוצגה בתערוכת הרכב של פרנקפורט בשנת 2011 והגיעה לישראל בשנת 2012. הדור הראשון יוצר בין השנים 2017-2011. הדור הראשון כלל מנוע בנזין I4 צילנדרים בנפח 2.0 ליטרים המספק כ-155 כוחות סוס ב-6,000 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שישה הילוכים. המכונית מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 9.1 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 187 קילומטרים לשעה. בשנת 2015 עברה ה-CX-5 מתיחת פנים שכללה עיצוב חיצוני ופנימי חדש ושדרוג קל למנוע שהוסיף 10 כוחות סוס. מתיחת הפנים הגיעה לישראל בשנת 2015. בשנת 2017 הציגה מאזדה את הדור השני ל-CX-5. הדור השני כלל עיצוב מודרני אך המנועים נשארו כמו מלפני הדור השני. הדור השני הגיע לישראל בשנת 2017. בשנת 2019 קיבלה ה-CX-5 שדרוג קל באבזור הרכב. בשנת 2020 קיבלה ה-CX-5 שדרוג קל בעיצוב הרכב. בשנת 2021 קיבלה ה-CX-5 תיבת הילוכים חדשה עיצוב מחודש ושדרוג קל באבזור הרכב. בספטמבר 2021 חשפה מאזדה את מתיחת הפנים ל-CX-5, מתיחת הפנים כוללת שדרוגים בעיצוב ובבטיחות, בתחום ההנעה הדגם ממשיך עם מנועי בנזין בנפחי 2.0 ליטר 165 כ"ס, 2.5 ליטר 195 כ"ס ובשוק האמריקאי הדגם משווק גם עם מנוע 2.5 ליטר טורבו עם 250 כ"ס (או 230 כ"ס עם אוקטן 95). נתוני מכירות בישראל על פי נתוני קארזון: דור ראשון מתיחת פנים 2015 דור שני שדרוג 2019 מדיה וקבצים בנושא מאזדה CX-5 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מאזדה CX-5 מאזדה cx-5 החדש נחשף לראשונה, באתר קארטיוב, ‏02 באוגוסט 2011 מאזדה CX-5 בישראל – מחיר החל מ-161,000 שקל, באתר קארטיוב, ‏19 בנובמבר 2012 2015 מאזדה CX-5 החדש – מתיחת פנים, באתר קארטיוב, ‏20 בנובמבר 2015 דגמי 2015 החדשים של מאזדה 6 ומאזדה CX-5 בישראל, באתר קארטיוב, ‏04 ביוני 2015 מאזדה חושפת את ה- CX-5 החדש לשנת 2017, באתר קארטיוב, ‏19 בנובמבר 2017 מאזדה CX-5 החדש בישראל – מחיר החל מ- 167,000 שקל, באתר קארטיוב, ‏12 ביולי 2017 2019 מאזדה CX-5 המחודש בישראל - מאובזר ובטוח יותר, באתר קארטיוב, ‏23 במאי 2019 מקצה שדרוגים: 2020 מאזדה CX-5 המחודש, באתר קארטיוב, ‏22 ביוני 2020 2021 מאזדה CX-5 בישראל - מקצה שדרוגים מקיף, באתר קארטיוב, ‏17 בפברואר 2021 cartube, מתיחת פנים: 2022 מאזדה CX-5 החדש נחשף - cartube, באתר www.cartube.co.il מאזדה CX-5, באתר קארזון
יחסי הולנד–סרביה

יחסי הולנד–סרביה הם יחסי החוץ בין הולנד וסרביה. שתי המדינות כוננו את היחסים הדיפלומטיים ב-26 באפריל 1899. כמו כן הולנד היא חברה באיחוד האירופי וסרביה מועמדת לאיחוד האירופי. בהולנד חיים בין 10,000 ל-15,000 אנשים ממוצא סרבי. הולנד מחזיקה בסרביה שגרירות בבלגרד. סרביה מחזיקה בהולנד שגרירות בהאג. מדיה וקבצים בנושא יחסי הולנד–סרביה בוויקישיתוף "Serbia-Netherlands Bilateral Political Relations". mfa.gov.yu. Government of Yugoslavia/Serbia. אורכב מ-המקור ב-9 באוקטובר 2007. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא יחסי חוץ ובנושא סרביה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאזדה CX-3

מאזדה CX-3 (באנגלית: Mazda CX-3) היא קרוסאובר בעלת חמישה מקומות, שמיוצרת על ידי מאזדה משנת 2015. היא הוצגה בשנת 2015 והגיעה לישראל בשנת 2017. ה-CX-3 כוללת מנוע בנזין I4 צילנדרים בנפח 2.0 ליטרים המספק כ-156 כוחות סוס ב-6,000 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שישה הילוכים. המכונית מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 9.1 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 197 קילומטרים לשעה. בשנת 2018 עברה ה-CX-3 מתיחת פנים הכוללת עיצוב חיצוני ופנימי חדש, אך המנוע נשאר אותו מנוע מלפני מתיחת הפנים. מתיחת הפנים הגיע לישראל בשנת 2019. נתוני מכירות בישראל על פי נתוני קארזון: לפני מתיחת הפנים אחרי מתיחת הפנים מדיה וקבצים בנושא מאזדה CX-3 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מאזדה CX-3 מאזדה CX-3 החדש 2015, באתר קארטיוב, ‏19 בנובמבר 2014 מאזדה CX-3 בישראל – מחיר החל מ-134,000 שקל, באתר קארטיוב, ‏05 במרץ 2017 מפרט טכני למאזדה CX-3, באתר קארטיוב 2018 מאזדה CX-3 המחודש - מתיחת פנים לדגם, באתר קארטיוב, ‏07 באפריל 2018 מאזדה CX-3 החדש 2019 בישראל - מחיר החל מ-137,000 שקל, באתר קארטיוב, ‏10 בינואר 2019 מאזדה CX-3, באתר קארזון
פרסל

האם התכוונתם ל... אדוארד מילס פרסל – פיזיקאי אמריקאי דומיניק פרסל – שחקן אוסטרלי הנרי פרסל – מלחין אנגלי
הארי אנדרסון

הארי אנדרסון (בשוודית: Harry Andersson;‏ 7 במרץ 1913 – 6 ביוני 1996) היה כדורגלן שוודי, ששיחק בעמדת החלוץ. אנדרסון שיחק בסלייפנר עימה זכה בליגה השוודית בעונת 1937/38. ברמה האישית היה הכובש המצטיין בליגה בעונת 1934/35 עם 23 שערים. במדי נבחרת שוודיה שותף במשחקי מונדיאל 1938 וגם כבש שלושער בניצחון רבע הגמר 0–8 על קובה. בסופו של דבר הופיע אנדרסון גם בחצי הגמר ובמשחק על המקום השלישי, וסיים איתה במקום הרביעי. סלייפנר אליפות שוודיה: 1937/38 נבחרת שוודיה מקום רביעי בגביע העולם: 1938 אישיים מלך השערים בליגה השוודית: 1934/35 (23 שערים) מדיה וקבצים בנושא הארי אנדרסון בוויקישיתוף הארי אנדרסון, באתר Transfermarkt הארי אנדרסון, באתר WorldFootball.net הארי אנדרסון, באתר National Football Teams הארי אנדרסון, באתר FootballDatabase.eu