laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
וולף וילהלם פון באודיסין

וולף וילהלם גרף פון באודיסין (בגרמנית: Wolf Wilhelm Friedrich Graf von Baudissin; ‏26 בספטמבר 1847, סופינהוף ליד קיל – 6 בפברואר 1926, ברלין) היה תאולוג פרוטסטנטי גרמני, מבקר מקרא וחוקר האמונות השמיות הקדומות. רקטור אוניברסיטת ברלין (1912–1913). באודיסין למד תאולוגיה ומדעי המזרח באוניברסיטאות ברלין, ארלנגן, לייפציג וקיל. את הדוקטורט שלו קיבל באוניברסיטת לייפציג ב-1870. הוא זכה למשרת הוראה ראשונה בלייפציג ובהמשך הרצה באוניברסיטת שטרסבורג, באוניברסיטת מרבורג ובאוניברסיטת ברלין (לפי סדר זה), בברלין שימש רקטור האוניברסיטה בשנים 1912–1913. באודיסין הושפע מאוד מהתאולוג הלותרני, מראשוני חוקרי מדעי היהדות, פרנץ דליטש. וכן מהמזרחן היינריך פליישר. מדיה וקבצים בנושא וולף וילהלם פון באודיסין בוויקישיתוף Baudissin, Wolf Wilhelm, Graf von, באתר הגרסה המקוונת של Schaff–Herzog Encyclopedia of Religious Knowledge (אנ') (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בול סופה

בול סופה הוא אקדח חצי אוטומטי מתוצרת יצרנית הנשק הישראלית בול ארמורי, המבוסס על אקדח ה-CZ 75 הצ'כי. הסופה הוא האקדח הראשון של בול העשוי כולו מפלדה. האקדח מגיע בשתי גרסאות: גרסת נשיאה עם כוונת קבועה, וגרסת תחרות עם כוונת קדמית סיב אופטי וכוונת אחורית מתכווננת. Bul Storm ערך זה הוא קצרמר בנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פאטיוד

פאטיוד (בהונגרית: Pátyod) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין מאז המאה ה-10. יהודים חיו בפאטיוד במאה ה-18 ובמאה ה-19 ובמקום היה בית קברות יהודי. בשנת 1944 הושמדה הקהילה ונרצחו רוב תושביה בשואת יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא פאטיוד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פאטיוד (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי בית הקברות היהודי בפאטיוד תיעוד יהודי פאטיוד שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 ערך זה הוא קצרמר בנושא הונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פיטר קורנליס באוטנס

פיטר קורנליס באוטנס (בהולנדית: Pieter Cornelis Boutens; ‏20 בפברואר 1870 – 14 במרץ 1943) היה משורר הולנדי, קלאסיציסט[דרושה הבהרה] ומיסטיקן. באוטנס החל ללמוד שפות קלאסיות ב-1890 באוניברסיטת אוטרכט והשלים את לימודיו ב-1899 במחקר על סופר הקומדיה היווני אריסטופנס. הוא נחשב לאחד מגדולי משוררי הולנד באמצע המאה ה-20 לצד הנרייטה רולנד הולסט (אנ') וי. ה. לאופולד (אנ'). באוטנס מת בהאג ב-1943 והוא בן 73 שנים. מדיה וקבצים בנושא פיטר קורנליס באוטנס בוויקישיתוף כתביו של פ"ק באוטנס באתר פרויקט גוטנברג עבודותיו של פ"ק באוטנס באתר Open Library (אנ') כתבי פיטר קורנליס באוטנס בפרויקט גוטנברג (באנגלית) פיטר קורנליס באוטנס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא הולנדים ובנושא משוררים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרב ענבתא

ב־21 ביוני 1936, במהלך המרד הערבי הגדול, תקפו חמושים ערבים שיירת יהודים מלווה בחיילים בריטים בארץ ישראל ליד ענבתא שבשומרון. שני חיילים בריטים ו-10 או 11 ערבים נהרגו. שיירה של אוטובוסים אזרחיים של אגד מחיפה לתל אביב נסעה בחסות חיילים בריטיים במהלך המרד הערבי הגדול. היא נתקלה במארב כ-1.5 מייל (2.4 ק"מ) מערבית לענבתא, כאשר כ-60 עד 70 לוחמים ערבים – חלק מכנופיה בשליטת איברהים נסאר (אנ') – תקפו אותם. סמל הנרי סילס נהרג בתחילת הקרב. הלחימה החלה בשעה 11:00 ונמשכה עד רדת הלילה. תגבורת בריטית הגיעה בהמשך מטולכרם. מאמר ב"גרדיאן" תיאר את המארב כ"לחימה החמורה ביותר מאז החלו הפרעות" של המרד הערבי הגדול. הוועד הערבי העליון הפציר בתומכיו להמשיך לאחר הקרב בשביתה הכללית שנמשכה כבר כמה חודשים. הבריטים הגיבו בשליחת חיילים בריטים למערה אליה נגרר סילס. שם תפסו הבריטים שני חמושים ופוצצו את המערה באמצעות דינמיט. פעולת הצבא נגו הכנופיות נמשכת פרטים על המעונה ליד ענבתא, דבר, 22 ביוני 1936 הדי הקרב ליד ענבתא , דבר, 23 ביוני 1936 קרב דמים בין ענתבא לנור שמש, הארץ, 22 ביוני 1936 עתוני העונים על הקוב ליז ענבתה מווים וק בשני הרוגים , הארץ, 23 ביוני 1936 חפוש גופות הערבים ההרוגים , הארץ, 24 ביוני 1936 הלויתו של הסומט הנוי סילס , הארץ, 23 ביוני 1936 הודעה רשמית , הארץ, 24 ביוני 1936 מן העיתונות הערבית , הארץ, 25 ביוני 1936
דירק באוטס

דירק באוטס (לעיתים: דיריק; בהולנדית: Dirk Bouts;‏ נולד בערך ב-1415, הארלם – 6 במאי 1475, לוון) היה צייר הולנדי מוקדם, מראשוני האסכולה ההולנדית. באוטס למד אצל רוחיר ואן דר ויידן ועבודתו הושפעה הן מוואן דר ויידן והן מיאן ואן אייק. הוא חי ופעל בעיר לוון, לכל המאוחר משנת 1457 ועד מותו בשנת 1475. הוא נמנה בין הציירים הצפוניים הראשונים שהשתמשו בנקודת מגוז בודדת בציוריהם. מדיה וקבצים בנושא דירק באוטס בוויקישיתוף דירק באוטס, באתר ArtCyclopedia דירק באוטס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) דירק באוטס, באתר MusicBrainz (באנגלית) דירק באוטס, באתר Discogs (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ציירים ובנושא הולנדים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תראקיה הצפונית

תראקיה הצפונית (בבולגרית: Severna Trakiya, בניגוד לתראקיה המערבית ולתראקיה המזרחית מדרום), המכונה גם תראקיה הבולגרית, מהווה את החלק הצפוני והגדול ביותר באזור ההיסטורי של תראקיה. הוא ממוקם בדרום בולגריה וכולל את השטח מדרום להרי הבלקן וממזרח לנהר המסטה, הגובל ביוון וטורקיה בדרום והים השחור במזרח. הוא מקיף את סרדנה גורה, המישור התראקי העליון ו-90% מרכס הרודופי. האקלים נע בין יבשתי ליבשתי מעבר והררי. הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה בבולגריה התרחשה באזור: 45.2° בסדובו בשנת 1916. הנהרות העיקריים של האזור הם מריצה ויובליו. הערים הבולטות כוללות את פלובדיב, בורגס, סטארה זאגורה, סליבן, חאסקובו, ימבול, פאזארדז'יק, אסנובגראד, קרדז'אלי, דימיטרובגראד, קאזאנלק וסמוליאן. תראקיה הצפונית משתרעת על שטח של 42,073 קמ"ר. האימפריה העות'מאנית יצרה את הפרובינציה האוטונומית של רומליה המזרחית בתראקיה הצפונית בשנת 1878. האזור סופח על ידי נסיכות בולגריה בשנת 1885. Encyclopedia of the Stateless Nations: L-R, James Minahan, Greenwood Publishing Group, 2002, ISBN 0-313-32111-6, p. 1518.
המלכה שושנה

המלכה שושנה הוא סרט תיעודי ישראלי של קובי פרג' ומוריס בן מיור אודות חייה של הזמרת שושנה דמארי. הסרט זכה לשבחים מהמבקרים, ונבחר להיות סרט הפתיחה של פסטיבל דוקאביב. הסרט יצא לאקרנים ביולי 2021 ושודר בערוץ HOT8 באותה השנה. הסרט חשף לראשונה את סיפורה האישי הדרמטי של דמארי, וכן את סיפורם של בתה, נאווה בושמי ובעלה שלמה בושמי. במסגרת הסרט הוציא המוזיקאי עידן רייכל את השיר האחרון של דמארי, "ספרי תמה תמימה", אחרי ששמר את ההקלטה הנדירה אצלו במשך 15 שנים. היוצרים קובי פרג', מוריס בן-מיור ושאולי מלמד קיבלו גישה נדירה לעזבונה הפרטי של שושנה דמארי. הסרט מתעד את החיפוש בתוך חפציה ותכולת ביתה, שהיו שמורים במחסן הרחק מעין הציבור. גם שמלותיה ועגיליה נמצאו בין החפצים, והסרט אף מכיל קטעים מתוך יומנים ומכתבים של שושנה ובני משפחתה שנמצאו שם. בהמשך לסרט מתוכננת להפתח במוזיאון ראשון לציון תערוכה מעזבונה של דמארי. הסרט בולט בפסקול יוצא דופן, שנכתב על ידי יונתן בר גיורא והוקלט על ידי התזמורת הסימפונית ירושלים בניצוחו של שמואל אלבז. שישים נגנים ביצעו את המוזיקה ההוליוודית שכתב בר גיורא, מי שזכה בפרס המוזיקה על סרטם הקודם של פרג' ובן-מיור "להאיר את יוסי" מטעם פרסי הקולנוע הדוקומנטרי הישראלי. במהלך העבודה על הפסקול חבר בר גיורא אל עידן רייכל, שהסרט מתעמק בעבודתו המשותפת עם דמארי, כדי להוציא מחדש את השיר האחרון של שושנה דמארי. השיר, ששמו "ספרי תמה תמימה" הוא שיר עם תימני עתיק, שעידן הקליט את שושנה מבצעת ב-2005 במסגרת ההקלטות לאלבומו המצליח "ממעמקים". ההקלטה לא נכנסה לאלבום, ורייכל שמר אותה אצלו במשך 15 שנים. בעקבות העבודה על הסרט, יזם רייכל את ההוצאה המחודשת של השיר, בעיבוד והפקה מוזיקלית של יונתן בר גיורא, ובהשתתפות התזמורת הסימפונית ירושלים.השיר זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו השונות ובפלטפורמות הדיגיטליות. הסרט יצא בפסטיבל דוקאביב 2021, ונבחר להיות סרט הפתיחה של הפסטיבל. עם יציאתו זכה הסרט לשבחים מהמבקרים ונחשב לאחד הסרטים התיעודיים המדוברים של הפסטיבל. במגזין פורטפוליו כתבה המבקרת מרלין וניג על הסרט "הבחירות האומנותיות מדויקות ומצליחות לגבש מסמך זהות ייחודי הפורש ביוגרפיה מרתקת מהיבטי חייה הפחות מוכרים". המבקר יאיר רווה שיבח את הסרט וכתב "מצאתי את עצמי משתנק מדמעות והתרגשות מסיפורה של שושנה דמארי". גם נדב מנוחין מבקר הקולנוע של וואלה כתב: "בשנים האחרונות נעשו כמה וכמה פרויקטים תיעודיים על אייקונים מוזיקליים בישראל, ו"המלכה שושנה" המצוין הוא אחד השלמים שבהם". הפקה: סטודיו בן-מיור & פרג' בימוי: קובי פרג', מוריס בן-מיור תסריט: שאולי מלמד, מוריס בן-מיור, קובי פרג' עריכה: מוריס בן-מיור, שאולי מלמד צילום: רועי פרג' עיצוב אומנותי: גיגי אופיר מוזיקה מקורית: יונתן בר -גיורא מפיקה אחראית: עופרי בר-אילן תחקיר: שאולי מלמד, קובי פרג', מוריס בן-מיור אתר האינטרנט הרשמי של המלכה שושנה בארכיון האינטרנט "המלכה שושנה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "המלכה שושנה", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית הטריילר הרשמי של הסרט ספרי תמה תמימה - עידן רייכל ושושנה דמארי נעימת הנושא של הסרט בביצוע התזמורת הסימפונית ירושלים אלבום פסקול הסרט, הכולל מוזיקה מקורית שהלחין יונתן בר גיורא, בביצוע התזמורת הסימפונית ירושלים, וכן ביצועים נדירים של שושנה דמארי ללהיטי עבר שלה.
דוד באומגרט

דוד בַּאוּמְגַרְט (20 באפריל 1890, ארפורט – 21 ביולי 1963) היה פילוסוף יהודי-גרמני. עבודתו בראשית המאה ה-20 התמקדה בתחום ההיסטוריה של הפילוסופיה. הוא שימש פרופסור לפילוסופיה באוניברסיטת ברלין. בעקבות עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, בשנת 1935 הוא עבר לבריטניה ובשנת 1939 לארצות הברית. באחרית ימיו חי ופעל בארצות הברית, והיה יועץ לפילוסופיה לספריית הקונגרס. הגותו הפילוסופית נחקרה רבות: מכון ליאו בק, שברשותו אוסף כתבי היד של באומגרט, מציע מלגה לסטודנטים ההוגים בעבודתו ומרחיבים אותה. הוא נפטר בלונג ביץ'(אנ'), ניו יורק. ב-1965, שנתיים לאחר מותו, התפרסמה רטרוספקטיבה פרי עטו, "מבט לאחור על קריירה באוניברסיטה גרמנית" ("Looking Back on a German University Career"), על שנותיו באוניברסיטת ברלין. Franz v. Baader und die philosophische Romantik, 1927. Der Kampf um den Lebenssinn unter Vorläufern der modernen Ethik, 1933. Bentham and the Ethica of Today, 1952. Great Western Mystics and their Lasting Significance, 1961. Die abendländische Mystik, 1963. David Baumgardt Collection באתר מכון ליאו בק קורות חיים דוד באומגרט (1890-1963), דף שער בספרייה הלאומית ארכיון אוסף דוד באומגרט, בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה ובנושא גרמנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ISO/IEC 15288

ISO/IEC 15288 (או ISO/IEC/IEEE 15288) הוא תקן טכני בהנדסת מערכות, המכסה תהליכים ושלבי מחזור חיים של מערכת, שפותח על ידי הארגון הבינלאומי לתקינה (ISO) והנציבות הבינלאומית לאלקטרוטכניקה (IEC). התכנון לתקן ISO/IEC 15288:2002(E) החל בשנת 1994 כאשר התברר הצורך במסגרת משותפת של הנדסת מערכות. התקן המקובל בעבר MIL-STD-499A (1974) בוטל לאחר שמיזכר של מזכיר ההגנה של ארצות הברית (SECDEF) אסר את השימוש ברוב התקנים הצבאיים של ארצות הברית ללא יוצא מן הכלל. המהדורה הראשונה יצאה ב-1 בנובמבר 2002. סטיוארט ארנולד היה העורך והרולד לוסון היה האדריכל של התקן. בשנת 2004 אומץ תקן זה על ידי IEEE בשם IEEE 15288. התקן ISO/IEC 15288 עודכן ב-1 בפברואר 2008 ושוב ב-15 במאי 2015. ISO/IEC 15288 מנוהל על ידי קבוצת ISO/IEC JTC1/SC7, שהיא ועדת ISO האחראית על פיתוח תקני ISO בתחום הנדסת תוכנה ומערכות. ISO/IEC 15288 הוא חלק ממערך התקנים המשולב של SC 7, כאשר תקנים אחרים בתחום זה כוללים: ISO/IEC TR 15504 העוסק ביכולת ISO/IEC 12207 ו-ISO/IEC 15288 העוסקים במחזור החיים ISO 9001 ו-ISO 90003 העוסקים באיכות ISO/IEC 15288:2015 עדכון: ISO/IEC 15288:2008 (בהרמוניה עם ISO/IEC 12207:2008) עדכון: ISO/IEC 15288:2002 (מהדורה ראשונה) התקן מגדיר תהליכים המחולקים לארבע קטגוריות: טכני פרויקט הסכם חברה\עסק כל תהליך מוגדר על ידי מטרה, תוצאות ופעילויות. ISO 15288 כולל 25 תהליכים עם 123 תוצאות הנגזרות מ-403 פעילויות. סעיף 6.4.1 – תהליך ניתוח עסק או שליחות סעיף 6.4.2 – תהליך הגדרת הצרכים והדרישות של בעלי העניין סעיף 6.4.3 – תהליך הגדרת דרישות המערכת סעיף 6.4.4 – תהליך הגדרה אדריכלי סעיף 6.4.5 – תהליך הגדרת התכנון סעיף 6.4.6 – תהליך ניתוח מערכות סעיף 6.4.7 – תהליך היישום סעיף 6.4.8 – תהליך אינטגרציה סעיף 6.4.9 – תהליך אימות סעיף 6.4.10 – תהליך מעבר סעיף 6.4.11 – תהליך אימות סעיף 6.4.12 – תהליך המבצע סעיף 6.4.13 – תהליך תחזוקה סעיף 6.4.14 – תהליך סילוק שלבי מחזור חיים לדוגמה המתוארים במסמך הם: תפיסה, פיתוח, ייצור, ניצול, תמיכה ופרישה. עם זאת, שלבים אלה אינם נורמטיביים; התקן מגדיר תהליכים ולא שלבים. CMMI ISO/IEC 12207 Systems Engineering – Guide for ISO/IEC 15288 (System Life Cycle Processes) ISO/IEC/IEEE 15288:2015 Systems and software engineering -- System life cycle processes What is ISO/IEC 15288 and Why Should I Care?
ברבי מעצבת שיער

ברבי מעצבת שיער (באנגלית :Barbie Magic Hair Styler) הוא משחק מחשב לילדים, שפותח על ידי חברת "Engineering Animation" ויצא לאור על ידי מאטל. במשחק ניתן לעצב את שיערן של ברבי, קירה, קריסטי ותרזה על ידי בחירת תסרוקות ואביזרים שונים. כמו כן ניתן גם לבחור להן סוגי איפור שונים. במשחק ניתן להתאים לדמויות גם תכשיטים שונים. בסוף תהליך העיצוב ניתן לבחור לאיזה אירוע (למשל, חתונה) תלך הדמות והיא מופיעה בסרטון המציג את הדמות באירוע עם העיצוב של המשתמש. במשחק, ברבי מדובבת על ידי כריס אנתוני. משחק זה התפרסם גם בישראל בדיבוב מלא לעברית. Barbie Magic Hair Styler, Behind The Voice Actors (באנגלית אמריקאית) Barbie Magic Hair Styler Release Information for PC - GameFAQs, gamefaqs.gamespot.com https://youtu.be/_VE1KPm9KK4
מאיר אהרנסון

מאיר אהרנסון (ה'תרל"ב, 1872, קרוצ'ה, פלך מוהילב – ליל כ"ו בתשרי ה'תרצ"ו, 22 באוקטובר 1935) היה איש עסקים, פובליציסט ופעיל ציוני בחרקוב, לאחר המהפכה הבולשביקית פעל בקובנה ובברלין ובשנותיו האחרונות בארץ ישראל. נולד בקרוצ'ה (אנ'), בפלך מוהילב שברוסיה הלבנה, לרב יעקב אהרונסון, חסיד חב"ד שהיה רב העיירה. אחיו היה הרב שלמה אהרונסון, לימים רבה של תל אביב. בצעירותו למד תורה אצל אביו. הוא נמשך לתנועת חיבת ציון והיה פעיל מרכזי בתנועה הציונית באודסה. בתקופת אודסה היה ממקורבי לילינבלום. בהמשך השתקע בחרקוב, התפרנס מסחר בעצים והיה אחד מעסקני הציבור הציוניים החשובים בעיר. ב-1902 היה ציר בוועידת מינסק, ב-1917 התמנה כיו"ר ההסתדרות הציונית וועד הקהילה בחרקוב, ושימש כיושב ראש "תרבות" בעיר. בתקופת המהפכה הבולשביקית נאסר בשל פעילותו הציונית, עם שחרורו נמלט מתחומי רוסיה ועשה שנים אחדות בקובנה ובברלין. ב-1924 עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. הוא פרסם מאמרי פובליציסטיקה בעיתון "הארץ". כן היה חבר ועד בית הכנסת הגדול. אהרנסון נפטר מסיבוך של סרטן החלחולת בבית החולים הדסה בתל אביב כחצי שנה לאחר פטירת אחיו, הרב שלמה אהרנסון שהיה רבה הראשי של תל אביב. הוא נקבר לצד אחיו בבית הקברות הישן בתל אביב. 'אהרונסון, מאיר', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 518. (הספר בקטלוג ULI) ר' מאיר אהרנסון ז"ל, הארץ, 23 באוקטובר 1935, עמ' 1 לפי ערכו ב'ספר האישים', להלן "לקריאה נוספת", נולד בשנת ה'תרכ"ט, 1963. אך לפי הנקרולוג ב'הארץ', להלן שם, היה בן 63 במותו, ואם כן נולד ב-1872. ידיעה זו נתמכת במודעת האבל של המשפחה שהתפרסמה באותו עמוד ולפיה נפטר "בשנת ס"ד לחייו". הלוית מאיר אהרנסון, הארץ, 24 באוקטובר, עמ' 1–8.
שבח קנביל

שבח קנביל (בכתיב יידי - קנעביל; כ"א בשבט ה'תרכ"ג, 10 בפברואר 1863 – ו' בתשרי ה'תרצ"ט, 1 באוקטובר 1938) היה ביוגרף ועיתונאי, מחבר הספרים "תולדות גדולי הוראה" ו"גרם המעלות". נולד ברוז'ניאטיב, לרבי אליעזר ליפמן קנביל אב"ד בריזדוביץ' ורוז'ניאטיב שבגליציה ולרבקה טעמריל בת הרב מרדכי היילפרין, ביום הבר מצווה שלו אביו נפטר, לאחר שנה אמו עברה יחד איתו לברודי. אמו המלומדת שכרה לו מלמדים, ולמד שם בקלויז המקומי, קנביל למד גם אצל רבי אברהם בנימין קלוגר. בהגיע לפרקו נשא לאשה את פריידא בת רבי יעקב ליכטמאן מטיסמניץ. והתפרנס כמנהל חשבונות בבנק. בשנת תרע"ד נמלט מאימת הרוסים וגר בפרוסניץ ואחר כך בווינה. בטיסמניץ הוציא לאור דו-שבועון ביידיש בשם "יידישעס פאמיליען-בלאט". כמו כן כתב בעיתון מחזיקי הדת תחת השם "שק"ל". מאשתו פריידא שנפטרה כ"ז אייר תש"א נולדו לו שלושה בנים ושתי בנות, א. מרים, נספתה בשואה עם בעלה ישראל לוסטיג, יחד עם בניהם חיים וליפא וחנה, ב. ברכה, אשת הסופר יהודה יצחק מיילן. (כונה י. י. מילין). נפטרה בה' כסלו תשל"ג, ג. יעקב נפטר באמריקה בכ"ח באלול תשכ"ז, ד. יהודה לייביש, נפטר באנגליה, לונדון, בה' כסליו תשכ"ח, ה. חיים נפטר באנגליה, בי"ד בתמוז תשל"א. גרם המעלות, תולדות רבי משולם איגרא וינה תרפ"א, באתר היברובוקס תולדות גדולי הוראה תולדותם של עשרה מגדולי הפוסקים, בצירוף 141 ביוגרפיות קצרות על עוד פוסקים, ניו יורק תשט"ו הגדה של פסח, עם מבוא, הערות שונות ופירוש חדש וינה תרפ"ג, באתר היברובוקס החל לכתוב חיבור על תפילת הקדיש אך לא הספיק לסיימו. בשנת ה'תרצ"ו הוציא לאור את חיבורו של אביו שו"ת וחידושי מהרא"ל. ארכיונו מופקד בספרייה הלאומית. תולדות אביו רבי אליעזר ליפמן קנביל באתר אשי ישראל. מידע על שבח קנביל בקטלוג הספרייה הלאומית תולדותיו כפי שכתב בהקדמה לספרו של אביו שו"ת וחידושי מהרא"ל שבח קנעביל, לעצור בעד הרעה, קול מחזיקי הדת, 9 במרץ 1893 מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, חלק ד' עמ' 570–571, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) קורא ותיק, ביבליוגרפיה, העולם, 25 במרץ 1927 שבח קנעביל, דף שער בספרייה הלאומית אחיה הוא מחבר הספר "מנחם משיב נפש" בן הרב שלמה קלוגר ראו אודות העיתון בקצרה י.ח.מ., חדשות שונות, העברי, 31 בדצמבר 1893; דיא זשארגן צייטונגען, המגיד, 8 בפברואר 1894; חדשות שונות, קול מחזיקי הדת, 1 בדצמבר 1893. ראו למשל: שק"ל הטיסמינטצי, טיסמעניטץ, מחזיקי הדת, 18 באוקטובר 1912; שק"ל הטיסמינטצי, מצב אחינו בגאליציה, מחזיקי הדת, 7 באפריל 1899. רש"י, רמב"ם, הרא"ש, בעל הטורים, בית יוסף, הרמ"א, ט"ז, הש"ך, מגן אברהם, והפרי מגדים במבואו לספרו של אביו כותב שהפרק על הרמב"ם תורגם לגרמנית על ידי הדסה וויס ונדפס על ידה. אליעזר ליפמן קנביל, שו"ת וחדושי מוהרא"ל, באתר HebrewBooks דבריו שם נלקחו מטיסמעניץ - ספר יזכור, עמ' 166, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
שמואל ירושלמי

האם התכוונתם ל... שמואל קרויזר - רב ומהדיר ספרים שמואל דייטש – ביבליוגרף ומעובדי מפעל הביבליוגרפיה העברית שבבית הספרים הלאומי
לישווי

לִישְׁוֵוי (בסינית: 澧水; בפין-יין: lǐshuǐ) הוא נהר במחוז חונאן שברפובליקה העממית של סין, אחד מארבעת היובלים הגדולים ביותר של נהר היאנגצה במחוז חונאן. לנהר שלושה מקורות. המקור הצפוני מתחיל בג'אנגג'יאג'יה, ואילו האמצעי והדרומי מתחילים ביונגשון. אורכו הכולל 388 קילומטרים. הנהר נשפך לאגם דונגטינג. ג'ינשי שימן לי קילי ג'אנגג'יאג'יה חונאן · סין, באתר חונאן · סין (באנגלית אמריקאית) ערך זה הוא קצרמר בנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הבחירות הכלליות בהאיטי 2022

הבחירות הכלליות בהאיטי אמורות להתקיים בתחילת 2022. הבחירות יתקיימו לצד משאל עם חוקתי. הבחירות לפרלמנט היו אמורות להתקיים בהאיטי ב-27 באוקטובר 2019, אך נדחו ל-26 בספטמבר 2021, ולאחר מכן נדחו שוב ל-7 בנובמבר. הסיבה לדחייה לא נאמרה. ב-27 בספטמבר 2021 פירק ראש הממשלה, אריאל אנרי, את מועצת הבחירות, ועקב כך, נדחו הבחירות לתאריך לא ידוע. על הבחירות תפקח מועצת הבחירות הזמנית (CEP), והן תערכנה בשיטת שני הסבבים, כאשר סבב שני מתקיים אם אף מועמד לא יקבל רוב מוחלט מהקולות בסיבוב הראשון. הזוכה בבחירות לנשיאות בנובמבר 2016, ז'ובנל מואיז, נכנס לתפקידו ב-7 בפברואר 2017 והיה אמור לכהן עד 7 בפברואר 2022, אך הוא נרצח ב-7 ביולי 2021. ב-8 ביולי, הודיעה לשכתו של ראש הממשלה הזמני, קלוד ז'וזף, כי אף על פי ההתנקשות, הבחירות עדיין יתקיימו במועד שנקבע על ידי מועצת הבחירות הזמנית. לאחר מספר שבועות נדחו הבחירות שוב, ובספטמבר נדחו הבחירות לתחילת 2022. ערך מורחב – בחירות בהאיטי נשיא האיטי נבחר באמצעות המערכת הדו-סיבובית, כאשר סבב שני מתקיים אם אף מועמד לא זוכה ברוב הקולות בסבב הראשון. 119 חברי לשכת הצירים נבחרים בבחירות לתקופות של ארבע שנים, תוך שימוש במערכת דו-סיבובית, אך שונה במעט. שליש מהסנאט בן 30 החברים נבחרים אחת לשנתיים והשאר נבחרים לכהונה של שש שנים. The AP Interview: Haiti PM plans to hold elections next year, AP NEWS, ‏2021-09-28 (באנגלית) Haiti moves constitutional referendum to September, Reuters, ‏2021-06-29 IFES Election Guide | Country Profile: Haiti, www.electionguide.org Haiti announces elections and controversial constitutional referendum for September - Pledge Times, ‏2021-06-29 (באנגלית אמריקאית) Haiti's presidential election postponed until November, AP NEWS, ‏2021-08-12 (באנגלית) En pleine crise, les élections reportées sine die en Haïti, LEFIGARO (בצרפתית) סוכנויות הידיעות, התנקשות בקריביים: נשיא האיטי נרצח במעונו, באתר ynet, 7 ביולי 2021
אאודי RS7

אאודי RS7 ספורטבק (באנגלית: Audi RS7 Sportback) היא מכונית ספורט במרכב קופה, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי אאודי ספורט משנת 2013. היא הוצגה בתערוכת הרכב של דטרויט בינואר 2013, והגיעה לישראל בפברואר 2015. היא מהווה כגרסת "הביצועים הגבוהים" לאאודי A7. הדור הראשון הוצג בתערוכת הרכב הבינלאומית של דטרויט בינואר 2013. הדור הראשון כלל מנוע בנזין V8 צילינדרים בנפח 4.0 ליטר טווין טורבו המספק כ-560 כ"ס בין 5,700 ל-6,700 סל"ד ומומנט מרבי של 71.3 קג"מ בין 1,750 ל-5,500 סל"ד. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שמונה הילוכים. התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש אורכת 3.9 שניות והמהירות מוגבלת אלקטרונית ל-250 קמ"ש או 280 קמ"ש עם חבילת 'דיינמיק' או 305 קמ"ש עם חבילת 'דיינמיק פלוס'. צריכת הדלק המשולבת עומדת על 10.2 ק"מ לליטר. ביוני 2014 הציגה אאודי מתיחת פנים ל-RS7, שכללה עיצוב חדש לפגוש הקדמי והוספת תאורת לד כסטנדרט. המנוע נותר ללא שינוי. באוקטובר 2015 הציגה אאודי את הגרסה החזקה ביותר של ה-RS7, הכוללת את אותו מנוע אך כאן הוא מספק כ-605 כ"ס בין 6,100-6,800 סל"ד. התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש אורכת 3.7 שניות במקום 3.9 שניות, צריכת הדלק המשולבת עומדת על 10.5 ק"מ לליטר. שאר הנתונים נותרו ללא שינוי. הדור השני הוצג בתערוכת הרכב הבינלאומית של פרנקפורט בספטמבר 2019. הדור השני כולל עיצוב ספורטיבי יותר מהדור הקודם. הדור השני כולל מנוע בנזין V8 צילינדרים בנפח 4.0 ליטר טווין טורבו המספק כ-600 כ"ס בין 6,000 ל-6,250 סל"ד ומומנט מרבי של 81.6 קג"מ בין 2,050 ל-4,500 סל"ד. למנוע מחובר מערכת מיקרו-היברידית המסייעת בצריכת הדלק. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שמונה הילוכים. התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש אורכת 3.6 שניות והמהירות מוגבלת אלקטרונית ל-250 קמ"ש או 280 קמ"ש עם חבילת 'דיינמיק' או 306 קמ"ש עם חבילת 'דיינמיק פלוס'. צריכת הדלק המשולבת עומדת על 11.5 ק"מ לליטר. בדצמבר 2019 הציגה אאודי ספורט את חבילת "חצי יובל", בכדי לציין 25 שנה של אאודי RS, החבילה הזאת מציגה את הדגמים בצבע כחול כמו האאודי RS הראשונה, אאודי RS2 אוונט, וסמל של 25 שמוטבע על שטיחי הרצפה. דור ראשון מתיחת פנים שנת 2014 דור שני אאודי RS6 אאודי RS5 מדיה וקבצים בנושא אאודי RS7 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אאודי RS7 (בגרמנית) 2013 אודי RS7 - נחשפת רשמית, באתר קארטיוב, ‏14 בינואר 2013 אלי שאולי, אודי ממשיכה בדרך הספורטיבית, באתר אוטו, ‏25 בפברואר 2015 אודי RS7 ספורטבק: לא נשארת מאחור (וידאו), באתר אוטו, ‏17 בינואר 2013 אודי RS7 ספורטבק החדשה 2014 – מתיחת פנים, באתר קארטיוב, ‏02 ביוני 2014 תוספת כוח: אודי מציגה RS6 ו-RS7 פלוס, באתר קארטיוב, ‏22 באוקטובר 2015 2020 אודי RS7 החדשה נחשפת, באתר קארטיוב, ‏10בספטמבר 2019 אודי חוגגת 25 שנות RS עם חבילת חצי יובל מיוחדת, באתר קארטיוב, ‏14 בדצמבר 2019
אהבה זאת לא היתה

אהבה זאת לא הייתה (Love It Was Not) הוא סרט תיעודי המתאר את סיפור מערכת היחסים של הלנה ציטרון, אסירה צעירה באושוויץ, ופרנץ וונש, סמל אס.אס. המתאהב בה ובקולה המהפנט. שלושים שנה לאחר ההתרחשויות במחנה, הלנה מוזמנת לווינה להעיד במשפט נגדו ועומדת מול הדילמה אם לסייע לנאצי הברוטלי שהציל את חייה ואת חיי אחותה. הסרט זכה בפרס פסטיבל דוקאביב לסרט הישראלי הטוב ביותר בשנת 2020. הסרט הופק עבור ערוץ Yes דוקו ושודר בו לראשונה בינואר 2021. הסרט הופק כקופרודוקציה בבימויה של מיה צרפתי ובהפקתם של ניר סער וקורט לנגביין. הסרט השתתף בפסטיבל דוקאביב וזכה בפרס הסרט הישראלי הטוב ביותר. בינואר 2021 שודר הסרט בערוץ yes דוקו וביולי 2021 שודר ב-ARD שבגרמניה. הפרמיירה הבינלאומית של הסרט התקיימה בפסטיבל IDFA 2020 באמסטרדם, והפרמיירה הצפון אמריקנית ב-2021 ב-HOTDOCS שבטורונטו. הלנה ציטרון "אהבה זאת לא היתה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של אהבה זאת לא היתה אהבה זאת לא היתה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) נירית אנדרמן, "אהבה זאת לא היתה": היהודייה שכבשה את לבו של הקצין הנאצי, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2020 הסרט "אהבה זו לא היתה" הוא הסרט הזוכה בפסטיבל דוקאביב, באתר וואלה, 9 בספטמבר 2020 "אהבה זאת לא היתה" הוא הסרט הזוכה בפסטיבל דוקאביב, באתר Haaretz הארץ