יהודה רצהבי

יהודה רצהבי (15 במאי 1916 – 24 בפברואר 2009, ל' בשבט ה'תשס"ט) היה חוקר עברית וספרות עברית, מומחה לשירת תימן ויהדות המזרח. חתן פרס ישראל לחקר לשונות היהודים, פרס ביאליק לחכמת ישראל ופרס הרב קוק לספרות תורנית. נולד בכפר הקדרים הקטן סעואן שבמרכז תימן, מהלך שעתיים מצנעא. משפחתו סבלה שכול ומחסור ובילדותו קיבל חינוך קפדני ב"חדר". רצהבי עלה לארץ ישראל עם בני משפחתו בשנת 1924, כשהיה בן שמונה, והם השתקעו בעיר תל אביב. למד בבית ספר תחכמוני ובגימנסיה בלפור. בשנת 1936, בגיל 20, החל ללמוד באוניברסיטה העברית בירושלים, ולמד בה במשך ארבע שנים. הוא למד שפה וספרות ערבית, ספרות עברית, מקרא, לשון וקבלה. כשפרצה מלחמת העולם השנייה נקרא להתנדב לש"י, שירות הידיעות של ההגנה, והפסיק את לימודיו. בש"י התנדב עד קום המדינה, ובשירותיה האזין לאישים מארצות ערב ואסף ידיעות מהעיתונות הערבית. לאחר הקמת מדינת ישראל שירת בחיל המודיעין (עד שנת 1962), ובמקביל פרסם מאמרים בתחומי התעניינותו: בספרות ישראל ובתרבות תימן. כעבור 24 שנה, בשנת 1963, חזר לאוניברסיטה (לאוניברסיטת בר-אילן). הוא החל בקריירה אקדמית והתקדם עד לדרגת פרופסור מן המניין. הוא פרסם מחקרים רבים בתחומי הלשון, השירה, ההיסטוריה והמחשבה. בין פרסומיו החשובים על יהודי תימן: בואי תימן: מחקרים ותעודות בתרבות יהודי תימן (1967), ספר מחקרים ותעודות על יהדות תימן בעריכתו. הספר כלל שני חלקים: הראשון מכיל מחקרים בתחומי היסטוריה, הלשון, אגדות־העם, רפואה עממית ועוד ואילו בחלק השני פרסם רצהבי תעודות ומקורות, אשר היה בהם מן החידוש לגבי קבצים קודמים על יהדות תימן. ילקוט המקאמה העברית : סיפורים בחרוזים (1974), שבו ליקט, פירש והקדים מבוא אוצר לשון הקודש שלבני תימן (תל אביב 1978), שהוא מילון ללשונות הדיבור והספרות המיוחדות לבני תימן. מילון שהקדיש ללשון הערבית בתפסיר של רבי סעדיה גאון למקרא, ובו ריכז את הערבית המיוחדת ליהודים. במעגלות תימן (1988), שבו כינס מבחר ממחקריו בתחומים שונים. שירת תימן העברית : לקט נבחר (1988), שבו ליקט, פירש והקדים מבוא פרופסור רצהבי עשה רבות לקירוב חובבי הספרות לשירת תימן ולשירת יהודי המזרח וצפון אפריקה, בפרסום ספרי לימוד וילקוטים לקורא המשכיל והמתעניין. רצהבי זכה פעמיים בפרס ביאליק לחכמת ישראל, בשנת תשכ"ה על ספרו "ספר המוסר" ובשנת תשל"ט על ספרו "אוצר לשון הקודש שלבני תימן". כמו כן זכה בפרס הרב קוק לספרות תורנית בשנת תש"ן. ב-1996 קיבל את פרס ישראל לחקר לשונות היהודים. מנימוקי הוועדה: "פרופסור רצהבי הוא מחשובי החוקרים בישראל בכמה תחומים של הספרות העברית ולשונות היהודים, ובכל תחומי מחקרו נזקפים לזכותו מאמר יסוד, גילויים חדשים ומהדורות ראשונות". נפטר ביום ל' שבט תשס"ט, בן 93. היה אב לבן, אמיתי, שנפל בתקופת שירותו הצבאי בחיל המודיעין, כשהיה בן 22, ולשלוש בנות. על שמו נקרא רחוב בשכונת המדע בעיר רחובות, ביחד עם רחובות על שם זוכי פרס ישראל נוספים בשכונה זו. אהרן גימאני, "דברי זיכרון לפרופ' יהודה רצהבי", בתוך אהרן גימאני, רצון ערוסי ושאול רגב (עורכים), בני תימן: מחקרים ביהדות תימן ומורשתה, אוניברסיטת בר-אילן, תשע"א, עמ' 360-361 יהודה רצהבי, בלקסיקון הספרות העברית החדשה אלמוג בהר, הרוח בנכר והגוף במולדת, באתר הארץ, 14 בפברואר 2008 יהודה רצהבי באתר האקדמיה ללשון העברית יהודה רצאבי בנוסח תימן - פורטל קהילות תימן חתן פרס ישראל, פרופ' יהודה רצהבי הלך לעולמו, אתר אוניברסיטת בר-אילן, 26 בפברואר 2009 שרה סטרומזה, ‏על הספר 'אוצר הלשון הערבית בתפסיר ר' סעדיה גאון' מאת יהודה רצהבי, פעמים 29, תשמ"ז 1986, עמ' 148-146 יוסף טובי, ‏מלון חלוצי בתחומו, על הספר 'אוצר לשון הקדש שלבני תימן' מאת יהודה רצהבי, פעמים 1, אביב תשל"ט 1979, עמ' 110-107 אהרן גימאני, ‏קובץ מחקרים בתרבות יהודי תימן: על ספרו של יהודה רצהבי 'במעגלות תימן', פעמים 36 (קיץ תשמ"ח), עמ' 158–159 יהודה רצהבי (1916-2009), דף שער בספרייה הלאומית רשימת המאמרים של יהודה רצהבי באתר רמב"י יהודי תימן וקידוש ה', מחניים גיליון מ"א (תש"כ), באתר דעת. מונחים עבריים לחג הסוכות בלשונם של יהודי תימן, לשוננו לעם יט [ט–י] (תשכ"ח), עמ' 241–247, באתר האקדמיה ללשון העברית בתים לעולי תימן בארץ-ישראל בשנת תרע"ג, פעמים 38 (חורף תשמ"ט), עמ' 124–130 שיר משיחי מתקופת שבתי צבי מעטו של ר' שלם שבזי, פעמים 44 (קיץ תש"ן), עמ' 65–71 הרעבון בשנות תקפ"ה-תקפ"ז בתימן, פעמים 60 (קיץ תשנ"ד), עמ' 135–143 שיר היסטורי מעטו של ר' סעדיה מנצורה, פעמים 64 (קיץ תשנ"ה), עמ' 6–21 משפט אישות בתימן בפני ערכאה מוסלמית, פעמים 63 (אביב תשנ"ה), עמ' 41–63 ענייני אישות בערכאות של גויים בתימן: פרשה ב, פעמים 65 (סתיו תשנ"ו), עמ' 93–101 לתולדות יהודי תימן – עוללות היסטוריות, פעמים 72 (קיץ תשנ"ז), עמ' 106–123 לתולדות המחלוקת על הקבלה בקהילת צנעא בשנות הרע"ג-הרע"ד, פעמים 88 (קיץ תשס"א), עמ' 98–123 ייסורי עלייה לארץ ישראל באיגרת תימנית, פעמים 94–95, חורף-אביב תשס"ג, עמ' 217–220 אתר "Billiongraves" רצהבי, "בצאת אדם מעבודת חייו", תהודה 20-21, תש"ס-תשס"א, עמ' 85 שמעון בלס, "בואי תימן", למרחב, 22 במרץ 1968 המזכירות המדעית, על אוצרו הטוב של יהודה רצהבי, לשוננו לעם ל, תשל"ט, עמ' 268–271 מיכאל ששר, ספונות מגנזי תימן, מעריב, 24 ביוני 1988