רוית חלד

רוית חלד איטה (נולדה ב-1980) היא מדענית פלנטרית ישראלית, פרופסור במחלקה לאסטרופיזיקה ולקוסמולוגיה באוניברסיטת ציריך. חוקרת כוכבי לכת ענקי גזים במערכת השמש וכוכבי לכת חוץ-שמשיים. חברה בצוות המחקר של ג'ונו, גשושית לחקר כוכב הלכת צדק. בשנת 2015 חישבה במדויק את זמן הסיבוב העצמי של שבתאי, יחד עם אלי גלנטי ויוחאי כספי ממכון ויצמן למדע. חלד סיימה תואר ראשון במדעים באוניברסיטת תל אביב בשנת 2004. המשיכה במסלול ישיר לדוקטורט באוניברסיטת תל אביב, אותו סיימה בשנת 2008. בין השנים 2007–2009 חקרה במסגרת פוסט-דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס במחלקה למדעים פלנטריים. ב-2009 מונתה שם לעמית מחקר. במהלך שהותה באוניברסיטת קליפורניה חקרה את השפעתם של פלנטסימלים על היווצרות ענקי גזים, מידלה את הפלנטות החיצוניות במערכת השמש, ועבדה על ניתוח של שדה הכבידה של טיטאן, ירח שבתאי. ב-2011 מונתה למרצה בכירה בחוג למדעי כדור הארץ של אוניברסיטת תל אביב. ב-2015 מונתה פרופסור חבר בחוג למדעי כדור הארץ באוניברסיטת תל אביב. ב-2016 עברה לעבוד באוניברסיטת ציריך. חלד היא חלק מהצוות המדעי של הגשושית ג'ונו של נאס"א אשר חוקרת את כוכב הלכת צדק. כמו כן היא אחת מהמדענים הראשיים בצוות המחקר של הגשושית Jupiter Icy Moon Explorer של סוכנות החלל האירופית וגם חברת צוות המחקר של טלסקופ החלל PLATO של סוכנות החלל האירופית, האמור להיות משוגר ב-2024. חלד נשואה להרלד איטה, פרופסור לפיזיקת חלקיקים, ואם לשניים. מחקרה של חלד עוסק בהיווצרות של כוכבי לכת במערכת השמש. במסגרת המחקר נבדק הקשר בין היווצרות כוכבי הלכת למבנה הפנימי שלהם, עבור ענקי גזים, כגון צדק, שבתאי, וענקי קרח כגון נפטון, ואורנוס. נבדקים התהליכים המביאים להיווצרות כוכבי הלכת במערכת השמש שלנו לעומת היווצרות כוכבי לכת סביב כוכבים אחרים, המחקר בודק גם אם ניתן למצוא מנגנון אחיד החוזה את היווצרות כוכבי הלכת, ומה ההבדלים בין מערכות פלנטריות שונות והתהליכים הפיזיקליים המשפיעים על היווצרות כוכבי לכת במערכת מסוימת. קבוצת המחקר של חלד בודקת גם את המבנה הפנימי של כוכבי הלכת והרכבם. במסגרת המחקר מפותחים מודלים חישוביים לחזות את ההתנהגות הדינמית של כוכב הלכת והשוואה לתצפיות קיימות. במסגרת המחקר, הצוות חוקר את מהירויות הסיבוב העצמי של ענקי הגזים והאם ניתן למצוא קשר בין המבנה לתנועת האטמוספירה בכוכבי לכת אלו. חלד, יחד עם יוחאי כספי ועודד אהרונסון ממכון ויצמן למדע ואדם שומאן וביל הבארד מאוניברסיטת אריזונה, הצליחו לחשב כי הרוחות החזקות הנושבות על פני נפטון ואורנוס מוגבלות לשכבת אטמוספירה שעומקה אינו עולה על 1,000 ק"מ. בנפטון, רוחות אלו מנשבות במהירויות של כ-2,000 קמ"ש, עם סופות וזרמי סילון חזקים. מאז גילוי הרוחות הללו על ידי הגשושית וויאג'ר 2, ניסו חוקרים לגלות מה היקף תופעת הרוחות, על מנת להבין יותר טוב את הרכב מבנה ענקי הקרח הללו. ב-2013, כספי, חלד, שומאן, הבארד ואהרונסון הצליחו למדל את ההשפעה של הרוחות על שדה הכבידה של כוכבי הלכת ולהראות כי זרמי הסילון מהווים רק אחוז קטן ממסת כוכבי הלכת. תנועת הרוחות מביאה לשינוי במסה הרגעית של כוכב הלכת ובכך לתנודה בשדה הכבידה שלו. באמצעות חישוב הקשר בין לחץ וצפיפות לתבנית הרוחות ומדידת המומנט הכבידתי, הם הוכיחו כי שכבת הרוחות מוגבלת ל-1,000 ק"מ ומהווה אחוזים בודדים ממסת כוכבי הלכת. כתוצאה מכך החוקרים יכלו ליצור מפה של שדה הכבידה של כוכבי הלכת המבוססת על נתוני הרוחות. בשנת 2015, הצליחה חלד, יחד עם יוחאי כספי ואלי גלנטי ממכון ויצמן למדע, לחשב במדויק את זמן הסיבוב העצמי של שבתאי (10 שעות, 32 דקות, 45 שניות). החישוב הקודם הסתמך על מדידות של הגשושית וויאג'ר 2 ב-1981. אולם חישובים שהתקבלו ממדידות הגשושית קאסיני הראו שיש אי תאימות במספרים ויש פער בהבנה וחישוב זמן הסיבוב העצמי של שבתאי. הבעייתיות היא שמרכיבי האטמוספירה של שבתאי, ובעיקר המימן וההליום, נעים במהירויות שונות ואינם מעידים על הסיבוב העצמי של שבתאי עצמו. על כן המחקר של חלד התבסס על חישוב מהירות הסיבוב על ידי מדידת שדה הכבידה של שבתאי ועל חישוב דחיסותו ופחיסותו (העובדה שקוטרו מכיוון מזרח-מערב גדול מקוטרו בכיוון צפון-דרום). Ravit Helled, Eli Galanti, Yohai Kaspi. Saturn’s fast spin determined from its gravitational field and oblateness. Nature 520, 202–204 (09 April 2015); DOI: 10.1038/nature14278 Ravit Helled, Jonathan Lunine, Measuring Jupiter's water abundance by Juno: The link between interior and formation models, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 03/2014; 441(3). DOI: 10.1093/mnras/stu516 Yohai Kaspi, Adam P. Showman, William B. Hubbard, Oded Aharonson & Ravit Helled, Atmospheric confinement of jet streams on Uranus and Neptune Nature 497, 344–347 (16 May 2013) doi:10.1038/nature12131 Ravit Helled, Michael Lozovsky, Shay Zucker, A possible correlation between planetary radius and orbital period for small planets, Earth and Planetary Astrophysics (astro-ph.EP), DOI: 10.1093/mnrasl/slv158, arXiv:1510.04564 [astro-ph.EP] Ravit Helled, Gerald Schubert, Core Formation in Giant Gaseous Protoplanets, Astrophysics (astro-ph), DOI: 10.1016/j.icarus.2008.08.002, arXiv:0808.2787 [astro-ph] נבחרה בין חמישים הנשים המשפיעות ביותר של פורבס ישראל (2015) נבחרה בין חמישים הנשים המשפיעות של "ליידי גלובס" ב-2016 נבחרה ברשימת ארבעים הצעירים המבטיחים של השנה של "גלובס" ב-2016 אתר Mako בחר בה ברשימת האנשים הכי משפיעים בישראל (2016) דף הבית של רוית חלד באוניברסיטת ציריך (באנגלית) אלעד זרט, הכוכבים הישראלים של צדק, באתר "ידיעות אחרונות", 6 ביולי 2016 פרופ' רוית חלד איטה-G40 - ארבעים הצעירים המבטיחים 2016, באתר גלובס מהרצאותיה צדק: מבנה פנימי, היווצרות, ומשימת החלל ג'ונו, ההרצאה במסגרת מועדון האסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב, מרץ 2013 (באנגלית) רוית חלד, Giant Planet Formations, evolution and internal structure הרצאה במסגרת כנס Protostars and Planets VI, אוגוסט 2013 (באנגלית) Ravit Helled (Tel-Aviv University) Alternative Formation Theory and Structure of Giant Planets ערוץ המכון הישראלי ללימודים מתקדמים, ינואר 2016 (באנגלית) Ravit Helled, אתר מחלקת אסטרופיזיקה באוניברסיטת ציריך רוית חלד, באתר האינטרנט של אוניברסיטת תל אביב (בעת הנוכחית, מתוך ארכיון האינטרנט "archive.is") New Professor @MNF: Astrophysicist Ravit Helled joins Computational Science היווצרות והתפתחות של פלנטות, ומודליים פנימיים של פלנטות נושאי המחקר של רוית חלד באתר אוניברסיטת תל אביב, 15 במרץ 2015 דף הבית של פרופסור איטה, אתר אוניברסיטת פרייבורג Yohai Kaspi, Adam P. Showman, William B. Hubbard, Oded Aharonson & Ravit Helled, Atmospheric confinement of jet streams on Uranus and Neptune Nature 497, 344–347 (16 May 2013) doi:10.1038/nature12131 מאתר מכון ויצמן הידען, ‏מדענים ישראלים חישבו את "טביעת האצבע" הכבידתית של תבניות הרוחות בכוכבי-הלכת אורנוס ונפטון, באתר "הידען", מתאריך 18 במאי 2013 אבי בליזובסקי, ‏חוקרים ישראלים מדדו במדויק את אורך היום בשבתאי: "מדהים לראות שבשנת 2015 עדיין חסרים לנו פרטים בסיסיים על גופים במערכת השמש", באתר "הידען", 26 במרץ 2015 New Method Precisely Measures Rotation Period of Saturn אתר Sci-news.com מתאריך 28/3/2015 Israeli researchers devise precise measurement of Saturn’s rotation אתר israel21c מתאריך 29/03/2015 A new spin on Saturn's peculiar rotation אתר Sciencedaily.com מ-25 במרץ 2015 רשימת 50 הנשים המשפיעות ביותר ב-2015, באתר פורבס ישראל רוית חלד, ב"50 המשפיעות שנת 2016", באתר "גלובס" פרופ' רוית חלד איטה-G40 - ארבעים הצעירים המבטיחים 2016, באתר גלובס רווית חלד, 36 חוקרת חלל, באתר mako, אוקטובר 2016