laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אליין הנדריקס

קתרין אליין הנדריקס (באנגלית: Katherine Elaine Hendrix; נולדה ב-28 בדצמבר 1970) היא שחקנית ודוגמנית אמריקאית, אשר מוכרת בתפקידיה בסרטים "רומי ומישל - פגישת מחזור", "אבא מתארס" ו"מולי" ובזכות הופעתה בתור אלקסיס קולבי בסדרה "שושלת". הנדריקס נולדה באוק רידג', טנסי. אביה שירת במלחמת וייטנאם בעת לידתה. היא טבעונית ופעילה למען זכויות בעלי חיים. בשנתה האחרונה בתיכון, זכתה הנדריקס בתחרות לחיפוש דוגמניות והפכה לרקדנית מקצועית בלהקת המחול של גארי הריסון. עד מהרה היא חילקה את זמנה כדוגמנית ורקדנית מקצועית עבור חברות כמו נייקי, ליווי'ס, מאטל וסאן מיקרוסיסטמס. בשנת 1992, היא עברה ללוס אנג'לס, קליפורניה, וזמן קצר לאחר מכן, נפגעה ממכונית בזמן שרכבה על אופניה, וסיימה את הקריירה המוקדמת שלה כדוגמנית ורקדנית. בשנת 1997 שיחקה בסרט "רומי ומישל - פגישת מחזור"; שם גילמה עורכת אופנה ובת כיתתן של רומי ומישל. בשנת 1998 היא שיחקה את האנטגוניסטית המרכזית בסרט "אבא מתארס". בשנת 1999 היא שיחקה בדמותה של ג'ניפר תומאס בסרט "מולי" לצד אליזבת שו העוסק בבחורה המתמודדת עם אוטיזם. בשנים 2010–2011 הופיעה כדמות חוזרת בסדרת הנעורים של The CW;‏ "90210" בדמותה של רנה. מיוני 2013 עד לינואר 2014 גילמה את ליסה במחזה " It's Just Sex" באוף ברודוויי. בשנת 2014 הופיעה בשלושה פרקים של הסיטקום מבית FX; "סדנה לעצבים" בכיכובו של צ'ארלי שין. בשנת 2016, הנדריקס שחזרה את התפקיד של טרובי במחזה "מגנוליות מפלדה" שהוצג במרכז לאמנויות הבמה של מחוז באקס בניו הופ, פנסילבניה. הפקה זו בוימה על ידי המועמדת ארבע פעמים לפרס האוסקר, מרשה מייסון, ובין היתר כיכבו לצדה השחקניות ג'סיקה וולטר וסוזן סאליבן. ב-9 ביוני 2016, הפקה זו הפכה להצגה בעלת ההכנסות הגבוהות ביותר בהיסטוריה של תיאטרון זה. בשנת 2019 הצטרפה הנדריקס לעונתה השלישית של הסדרה "שושלת" ברשת The CW, המהווה עיבוד מחודש לסדרה באותו השם ששודרה בשנות ה-80 של המאה ה-20. הנדריקס גילמה את דמותה של אלקסיס קולבי, אשר גילמה אותה בעבר השחקנית ג'ואן קולינס. מדיה וקבצים בנושא אליין הנדריקס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אליין הנדריקס (באנגלית) אליין הנדריקס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אליין הנדריקס, באתר AllMovie (באנגלית) אליין הנדריקס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אליין הנדריקס, באתר MusicBrainz (באנגלית)
סוזן צימרמן

סוזן וינונה צימרמן-אדוארדס (באנגלית: Suzanne Winona Zimmerman-Edwards;‏ 13 ביולי 1925 – 14 במרץ 2021) הייתה שחיינית אמריקאית, סגנית אלופה אולימפית (לונדון 1948) במשחה ל-100 מטר גב. צימרמן נולדה וגדלה בפורטלנד, אורגון. היא התאמנה בהדרכתו של ג'ק קודי. באליפות ארצות הברית שנערכה בשנת 1942 זכתה צימרמן לראשונה במדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי. לאחר מכן היא זכתה ב-7 תוארי אליפות ארצות הברית במשחי הגב, ב-6 השנים הבאות. בעקבות מלחמת העולם השנייה החמיצה צימרמן את אולימפיאדת 1944 ואת האפשרות לזכות במדליות. באולימפיאדת לונדון (1948) זכתה צימרמן במדליית כסף במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:16.0 דקות, אחרי קארן הארופ מדנמרק שקבעה שיא אולימפי חדש של 1:14.4 דקות ולפני ג'ודי ג'וי דייוויס מאוסטרליה (1:16.7 דקות). צימרמן נישאה לגורדון אדוארדס ונולדו להם שני ילדים. מדיה וקבצים בנושא סוזן צימרמן בוויקישיתוף סוזן צימרמן, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי סוזן צימרמן, באתר olympedia.org
קייטה

קייטה הוא שם משפחה נפוץ בעם המנדינקה ממערב אפריקה. שושלת קייטה הייתה בית המלוכה של אימפריית מאלי. האם התכוונתם ל... אישים אבובקאר קייטה – כדורגלן מחוף השנהב איברהים בובאכר קייטה – נשיא מאלי השישי אלחסן קייטה – כדורגלן גינאי המידו קייטה – כדורגלן צרפתי מודיבו קייטה – היה הנשיא הראשון של רפובליקת מאלי מנדלה קייטה – כדורגלן בלגי נבי קייטה – כדורגלן גינאי סאליף קייטה (מוזיקאי) הוא זמר ומלחין לבקן בינלאומי ממאלי סיידו קייטה – כדורגלן עבר ממאלי סקו קייטה – נגן קורה ומתופף מסנגל קדיאטו הולם קייטה – זמרת שוודית מוסדות מועדון הכדורגל סאליף קייטה- מועדון כדורגל מהעיר במקו בירת מאלי נמל התעופה הבינלאומי מודיבו קייטה – נמל התעופה הבינלאומי של מאלי קיטה
חום מסיבה לא ברורה

חום מסיבה לא ברורה (Fever of unknown origin), הוא מצב קליני שבו לחולה יש חום ממושך ללא גורם הנראה לעין. לפי עקרונות הרפואה הפנימית של הריסון (מהדורה 20), בשביל אבחנה של חום מסיבה לא ברורה צריכים להתקיים ארבעה תנאים: חום של לפחות 38.3 מעלות צלזיוס בשתי מדידות שונות. תחלואה של שלושה שבועות רצופים. העדר חוסר חיסוני ידוע. אטיולוגיה שנותרת לא ברורה גם לאחר אנמנזה מקיפה, בדיקה גופנית ובדיקות מעבדה בסיסיות. הגורמים השכיחים ביותר לחום מסיבה לא ברור הם זיהומים, מחלות של מערכת החיסון, מחלות ממאירות וגמילה מסמים. עקרונות הרפואה הפנימית של האריסון, 20, עמ' 115 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
טירנית ברזילי

טירנית ברזילי (נולדה ב-30 בספטמבר 1967) היא אמנית, צלמת ופסלת ישראלית. ברזילי למדה באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל וסיימה את לימודיה בשנת 1992. בשנה זו החלה את לימודיה בבית הספר לאמנות קמרה אובסקורה ואף לימדה בו. השם טירנית הוענק לה על שם מיצרי טירן משום שנולדה חודשים ספורים לאחר מלחמת ששת הימים. החלה בתהליך חזרה בתשובה לאחר שאמה נפטרה. נשואה לשחקן והקומיקאי יעקב כהן ולהם שני בנים. טירנית ברזילי, 1995 (תערוכת יחיד) מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב (17 בפברואר 1996 – 11 במאי 1996) טירנית ברזילי – כהן (תערוכת יחיד) זומר, גלריה לאמנות עכשוית, תל אביב (3 ביולי 2008 – 14 באוגוסט 2008) מאין באנו ולאן אנחנו הולכים מוזיאון יד לבנים, פתח תקווה (1998) גוף שלישי קמרה אובסקורה – הגלריה, תל אביב, גלריה בוגרשוב, תל אביב (22 במרץ 1993 – 16 באפריל 1993) 90-70-90' מוזיאון תל אביב לאמנות – ביתן הלנה רובינשטיין, תל אביב (1993) אוסף פלוס, סובטרופי: גם פיגורטיבי גם מופשט, טווח הריאליזם, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב (20 בנובמבר 1993 – 22 בינואר 1994) המזוודה, גלריה בוגרשוב, תל אביב (1994) מי ימלל גבורות ישראל, גלריה בוגרשוב, תל אביב (1994) מטא-סקס 94: זהות, גוף ומיניות, מוזיאון בת-ים לאמנות עכשווית, בת-ים (6 באוקטובר 1994 – 10 בנובמבר 1994) צילום: שמונה אמנים, שמונה חללים, שמונה מיצבים, מוזיאון ישראל, ירושלים (6 באוקטובר 1994 – 11 בנובמבר 1994) ארט פוקוס – עודפי יצוא, גלריה בוגרשוב, תל אביב (7 באוקטובר 1994 – 10 בנובמבר 1994) ארט פוקוס - עבודות בית, מוזיאון הרצליה לאמנות, בית יד-לבנים, הרצליה (15 באוקטובר 1994 – 10 בנובמבר 1994) עבודות-בית, מוזיאון הרצליה לאמנות, בית יד-לבנים, הרצליה (1994) עבודות - בית, אוניברסיטת חיפה, הפקולטה למדעי הרוח, הגלריה לאמנות (18 בדצמבר 1994 - 9 בפברואר 1994) עבודות בית, גלריית הסדנה לאמנות, יבנה (21 בפברואר 1995 – 19 במרץ 1995) לא פה ולא שם, גלריה גורדון, תל אביב (1995) עבודות בית, ...מדוע הבית בימינו כה שונה... מוזיאון ערד, מרכז תרבות ערד, ערד (14 במאי 1995 – 1 ביולי 1995) קלישאת המדבר: ישראל עכשיו – דימויים מקומיים, מוזיאון ערד, מרכז תרבות ערד, ערד (28 בספטמבר 1996 – 10 בנובמבר 1996) Out of Senses, המוזיאון לאמנות עכשווית, אנטוורפן, בלגיה (18 באפריל 1997 – 8 ביוני 1997) ציטוטים באמנות – ממיכלאנג'לו ועד היצ'קוק, מוזיאון יד לבנים, פתח-תקוה (1 בנובמבר 1997 – 15 בינואר 1998) קלישאת המדבר: ישראל עכשיו - דימויים מקומיים, אוניברסיטת ניו-יורק, ניו-יורק (19 בנובמבר 1997 – 4 בפברואר 1998) הביתה - מחלום הבית הלאומי לבית החלומות 1948–1998, מוזיאון ישראל, ירושלים (8 בדצמבר 1998 – 22 במרץ 1999) פלטפורמה, זומר, גלריה לאמנות עכשוית, תל אביב (17 בפברואר 2000 – 7 באפריל 2000) עושים סצנות - תערוכה קבוצתית, מוזיאון חיפה לאמנות (24 ביוני 2006 – 10 בספטמבר 2006) קריות שדרות: צלילי מקום, שנות ה-70 – שנות ה-90, בית האמנים ע"ש יוסף זריצקי, תל אביב (2 באוגוסט 2018 – 25 באוגוסט 2018) פרס הלפרין, להצטיינות פרס פורצקי לצילום, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, לעידוד צלם צעיר פרס יצירה ע"ש הדסה ורפאל קלצ'קין, קרן תרבות אמריקה-ישראל מדיה וקבצים בנושא טירנית ברזילי בוויקישיתוף דנה גילרמן, להמציא את הרגע שלי, באתר הארץ, 27 ביוני 2008 טירנית ברזילי, במוזיאון ישראל בירושלים על עבודותיה של טירנית ברזילי, בצלאל בוגרי בית הספר בצלאל, 1992 טלי כהן גרבוז, עזרת נשים, באתר ynet, 26 ביוני 2008
צגנדאניאד

צֶגֵנְדָאנְיָאד (בהונגרית: Cégénydányád) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. הכפר הוקם בשנת 1912 לאחר איחוד שני הכפרים צגן (Cégény) ודאניאד (Dányád). בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית צגנדאניאד קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-751 תושבים בשנת 1990 עד 636 תושבים בשנת 2020. יהודים חיו בצגנדאניאד בתקופות זמן שונות. ובמקום היה בית קברות. בדף הקהילה של יהודי צגנדאניאד במפקד קהילות הונגריה משנת 1944 נכתב כי בקהילה 64 חברים, מזכיר הקהילה הוא יוסף ווייס, וכן מצורף מכתב המספר על עניותם של יהודי הקהילה רב הקהילה היה הרב זאב וולף גינצלר, אב בית הדין בפהרגיארמט בשנת 1944 יהודי צגנדאניאד עם שאר יהודי הונגריה גורשו ונרצחו בשואה. צגנדאניאד בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 424 צאגאן'-דאנ'אד, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 316. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944) מדיה וקבצים בנושא צגנדאניאד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של צגנדאניאד (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי בית הקברות היהודי בצגנדאניאד דף קהילת צגנדאניאד במפקד קהילות הונגריה תיעוד יהודי צגנדאניאד שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
צ'הולץ

צ'הולץ (בהונגרית: Csaholc) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. צ'הולץ וסביבתה מיושבים עוד מימי קדם, בסביבתה נמצאו ממצאים מתקופת הברונזה (מגל, צמיד, חנית, נרתיק של גרזן וחרב) יהודים חיו בצ'הולץ בתקופות זמן שונות. הקהילה במקום קיבלה את שירותי הדת משנת 1885 מקהילת פהרגיארמט, אך לקהילה היה בית קברות משלה ובמקום עדיין קיים בית קברות יהודי ובו כ-21 מצבות. באפריל 1944 נלקחו יהודי צ'הולץ לקהילת גצ'אי שם רוכזו בבניין אחד. כעבור כמה ימים הועברו לגטו מאטסלקה ומשם נלקחו למחנה ההשמדה אושוויץ. מדיה וקבצים בנושא צ'הולץ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של צ'הולץ (בהונגרית) ראיון עם מרטין קון ניצול שואה יליד צ'הולץ. נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי קהילת פהרגיארמט בפנקס הקהילות הונגריה בית הקברות היהודי בצ'הולץ גצ'אי בפנקס הקהילות הונגריה תיעוד יהודי צ'הולץ שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
יחסי ארמניה – דרום אפריקה

יחסי ארמניה–דרום אפריקה הם היחסים הדיפלומטיים שבין ארמניה ודרום אפריקה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-23 ביוני 1993, לאחר עצמאותה של ארמניה בעקבות קריסת ברית המועצות. שתי המדינות משתפות פעולה בכמה ארגונים בינלאומיים, ובכלל זה באו"ם. בשנת 1996 עמד מחזור הסחר הארמני-דרום אפריקאי על 50 מיליון דולר. למעשה מחזור המסחר כלל רק ייבוא ארמני של יהלומים דרום אפריקאים לתעשיית חיתוך היהלומים הארמנית. ארמניה מיוצגת בדרום אפריקה באמצעות שגרירותה בקהיר, מצרים. דרום אפריקה מיוצגת בארמניה באמצעות שגרירותה בקייב, אוקראינה. מדיה וקבצים בנושא יחסי ארמניה – דרום אפריקה בוויקישיתוף יחסי ארמניה–דרום אפריקה באתר משרד החוץ הדרום אפריקני
צ'אסלו

צ'אסלו (בהונגרית: Császló) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית צ'אסלו קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-385 תושבים בשנת 1990 עד 338 תושבים בשנת 2020. יהודים חיו בצ'אסלו בתקופות זמן שונות. לקהילה היה בית קברות משלה ובמקום עדיין קיים בית קברות יהודי ובו כ-10 מצבות מוזנחות. בשנת 1944 גורשו ונרצחו יהודי צ'אסלו יחד עם שאר יהודי הונגריה בשואה. מדיה וקבצים בנושא צ'אסלו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של צ'אסלו (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי בית הקברות היהודי בצ'אסלו תיעוד יהודי צ'אסלו שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
איביזה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... איביזה – אי בספרד איביזה (עיר) – עיר באי איביזה איביזה (כדורגל) – מועדון כדורגל מהעיר איביזה איביזה (סרט) – קומדיה ישראלית סיאט איביזה – דגם מכונית
ברק כתום

"ברק כתום" היא מערכת קשר רדיו, שהוקמה בישראל לשם יצירת תקשורת אמינה בין כל גופי החירום וההצלה בישראל. המערכת מבוססת על ציוד מסדרת ASTRO 25 של מוטורולה סולושנס ישראל. בעקבות אסון השרפה בכרמל בדצמבר 2010, שבו התגלו ליקויים ביכולת של גופי ההצלה והחירום השונים לתקשר ביניהם, עקב שימוש בתדרים נפרדים ובמערכות קשר נפרדות, החליטה הממשלה על שיפור היערכות העורף למקרי חירום ואסונות, ובכלל זה להקים להקים ועדה בין-משרדית, בראשות רשות החירום הלאומית (רח"ל), לבחינת חלופות למערכת תקשורת ושליטה ארצית לחירום. מאפייני מערכת התקשורת הוגדרו: "מערכת רדיו לאומית משותפת ואחידה לכלל גופי החירום וההצלה שתאפשר תקשורת רציפה בין הארגונים במצב חירום ובאירוע אסון המוני, וללא תלות במערכת התקשורת של חברות הסלולר". ביולי 2012 החליטה הממשלה על הקמת מערכת רדיו לאומי, ובמאי 2013 נקבעו כללי תקצוב המערכת. להקמת המערכת נבחרה חברת מוטורולה סולושנס ישראל, שסיפקה מכשירי קשר וציוד מסדרת ASTRO 25 שלה, מבוססת IP, בתקן APCO-25 (אנ'). החברה עסקה גם בתחזוקה שוטפת של המערכת. במשטרת ישראל הופעלה מערכת בשם "ניצן", ובפיקוד העורף הופעלה בשנת 2011 מערכת "ברק כתום", ושתי המערכות מתקשרות ביניהן. אל מערכת "ברק כתום" התחברו המשרד להגנת הסביבה, רשות הכבאות וההצלה, רשות הטבע והגנים, משמר הכנסת, חברת החשמל לישראל וקב"טים ברשויות המקומיות. נכון למאי 2021 טרם הושלם חיבור מגן דוד אדום לרשת זו, והיא משמשת רק את הפיקוד הבכיר והחמ"ל של הארגון, אך לא את אנשי ההצלה בשטח. בדו"ח מבקר המדינה לשנת 2016 נמתחה ביקורת על כך שמגן דוד אדום לא חובר למערכת. בשנת 2018 עלה חוסר החיבור של מד"א לדיון בוועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון למוכנות העורף. רדיו לאומי רב ארגוני, מצגת של רשות החירום הלאומית, 26 ביולי 2011 אמיתי זיו, כמה אסונות יתרחשו עד שכל גופי החירום וההצלה יחוברו לרשת קשר אחת?, באתר TheMarker‏, 10 במאי 2021 ציוד לאתרי ASTRO 25, באתר מוטורולה סולושנס ישראל שיפור היערכות העורף למקרי חירום ואסונות וקביעת המקורות התקציביים ליישום החלטה זו, החלטת ממשלה 2699 מ-9 בינואר 2011 יניב קובוביץ, גורמי ביטחון: פעילות צה"ל בפיגוע בתל אביב היתה בניגוד לנהלים, באתר הארץ, 11 באפריל 2022 החלטת הממשלה מס' 4876 מ-6 ביולי 2012 הקצאה יעילה בתקצוב מערכת קשר רדיו לאומי, החלטה מספר 206 של הממשלה מיום 13 במאי 2013 יוסי הטוני, פיקוד העורף התחבר לרשת החירום המשטרתית בפרויקט בהיקף יותר מ-50 מיליוני שקלים, באתר "אנשים ומחשבים", 16 באוגוסט 2011 לראשונה: חברת החשמל הטמיעה את מערכת הקשר של פיקוד העורף 'ברק כתום' במהלך אירועי הסערה, באתר חברת החשמל, 21 בינואר 2015 מרכיבי ביטחון ביישובי העימות בפיקודים המרחביים, דוח שנתי 68ג באתר מבקר המדינה, עמ' 1886–1889 המערך המבצעי של מד"א בשגרה ובעיתות חירום, משרד מבקר המדינה, עמ' 68–69 פרוטוקול מס' 30 מישיבת ועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון למוכנות העורף, באתר הכנסת, 8 בפברואר 2018
זולטאן ואש (רופא שיניים)

זולטאן ואש (בהונגרית: Vass Zoltán;‏ ליפה, 14 בספטמבר 1898 – קלוז', 13 ביוני 1970) היה רופא יהודי-הונגרי -רומני, טרנסילבני, רופא שיניים, סופר רפואי, מנהל בית חולים, פרופסור באוניברסיטה. זולטאן ואש נולד במשפחה יהודית ואת לימודיו התיכוניים סיים בעיר ארד ב-1917. הוא קיבל את התואר דוקטור לרפואה ב-1923 באוניברסיטת פרדיננד הראשון בקלוז' (שמה היום בהונגרית: Babeș–Bolyai Tudományegyetem, ברומנית: Universitatea Babeș-Bolyai, בקיצור BBTE) הוא קיבל את ההסמכה שלו לאחר מכן ברפואת שיניים במרפאת השיניים באוניברסיטה. במהלך אותה תקופה ולאחריה, הוא היה מתמחה ולאחר מכן מרצה ועוזר רופא אצל פרופסור בילאשקו (1923–1931), ובמקביל ניהל פרקטיקה פרטית. בין השנים 1931-1944 היה הרופא הראשי של מחלקת השיניים של בית החולים היהודי בקולוז'וואר. הוא שיכלל את כישוריו ברפואת שיניים בבודפשט, בציריך ובוינה. הוא היה חבר באגודה הרפואית פאול ארליך. ואש גורש במאי 1944 למחנה ריכוז, הצליח לשרוד, חזר הביתה מאושוויץ-בירקנאו ופתח מחדש פרקטיקה פרטית בקלוז'. בעת הקמת אוניברסיטת באבש-בויאי מונה לפרופסור בפקולטה לרפואת שיניים ומשנת 1948 היה גם מנהל בית החולים היהודי במשך שנה אחת. בין השנים 1950-1961 עבד במרפאת השיניים של משרד התחבורה בקלוז', במקביל מ-1959 ועד פרישתו (1961) היה מנהל מחלקת השיניים של הפוליקליניקה מס' 1. תחומי המחקר שלו היו מבני שיניים, טיפולי שורש, כתרי חרסינה, זיהומים מוקדיים ותאונות ברפואת השיניים. ואש השתלב בשלב מוקדם בעבודת העריכה של כתבי עת שונים לרפואת שיניים. הוא היה: בשנת 1925, הוא היה חבר בוועדת המערכת של כתב העת "סקירת רפואת השינייים" (ברומנית: Revista Stomatologică, בהונגרית: Stomatológia Szemle ; עורך כתב העת משנת 1927 ועד לסגירתו (1940). חבר מערכת בכיר ועורך של המוסף "רפואת שיניים" של כתב העת "הסקירה הרפואית" (1929–1937). חבר מערכת של Revista Română de Stomatologie (מ-1937) חבר מערכת של הRevista Dentară Română (מ-1948) הפרסום הראשון שלו ראה אור ב-Revista Stomatologică Stomatológia Szemle (1925/10) מחקריו פורסמו בנוסף לנ"ל גם ב: סקירת רפואת השיניים של בודפשט, ב-Zeitschrift für Stomatologie (ברלין-וינה) ב-Österreichische Zeitschrift für Stomatologie (כתב העת האוסטרי לרפואת שיניים) Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés V. (S–Zs). Főszerk. Dávid Gyula. Bukarest–Kolozsvár: Kriterion; Kolozsvár: Erdélyi Múzeum-Egyesület. 2010. (לקסיקון ספרותי הונגרי של רומניה: ספרות, כתיבה ציבורית, ספרות מדעית, תרבות. עורך ראשי. דיולה דויד. בוקרשט–קלוז': קריטריון) Szabó Imre: Erdély zsidói. Kolozsvár: Kadima. 1938. (אימרה סאבו: היהודים של טרנסילבניה, קולוז'וואר הוצאת קדימה) (בהונגרית) Salamon Henrik: A magyar stomatológia (fogászat) története a legrégibb időktől napjainkig. Budapest, 1942. Marton Lili: Elment egy ember. Igazság, 1970. június 20. Péter Mihály: Magyar nyelvű vagy magyar nyelven is közlő fogorvostudományi szakfolyóiratok Erdélyben 1919–1940 között. Fogorvosi Szemle, 2003/2; Péter Mihály: Az erdélyi fogorvoslás történetéből. Marosvásárhely, 2006. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "זולטאן ואש (רופא שיניים)".
טירת הוהנשוואנגאו

טירת הוהנשוואנגאו (בגרמנית: Schloss Hohenschwangau) היא טירה מהמאה ה-19, ששימשה כמעונו של לודוויג השני, מלך בוואריה. היא שוכנת בדרום גרמניה, בעיר הוהנשוואנגאו, סמוך לעיר פוסן, בדרום-מערב בוואריה, קרוב לגבול אוסטריה. טירת הוהנשוואנגאו הייתה קיימת מאז המאה ה-12. במאה ה-16 גרו בה אבירי הוהנשוואנגאו. הטירה החליפה ידיים מספר פעמים, עד שנהרסה כליל במהלך מלחמות באזור. מקסימיליאן השני, מלך בוואריה, רכש את הריסות הטירה בשנת 1832 ובנה אותה מחדש, בהתאם לתוכניות המקוריות של המבנה. לאחר סיום הבנייה השתמשו בה בני המשפחה כמעון קיץ וכבקתת ציד. החל משנת 1928 הטירה נמצאת ברשות קרן בית ויטלסבאך. פירוש שמה של הטירה הוא "האזור הגבוה של הברבור". הברבור היה החיה ההרלדית באזור זה, ומקסימילאן השני רצה להדגיש את חשיבותה, וקרא כך למבנה. בין חדרי הטירה הרבים מצויים החדרים הבאים: אולם הגיבורים – אולם בעל ציורי קיר העוסקים במלחמות. החדר האוריינטלי – שימש כחדרה של הנסיכה מריה מפרוסיה, אמו של המלך לודוויג השני. המלך מקסימיליאן השני ריהט אותו מחדש לאחר שובו ממסע בטורקיה וביוון בשנים 1832–1833. חדר הוהנשטאופן – שימש כחדר המוזיקה של המלך לודוויג. המלחין ריכרד וגנר ניגן בפסנתר הניצב בחדר בעת שביקר בטירה. חדר טאסו – מכיל ציורי קיר ותקרה הכוללים נוף ושמיים מלאי כוכבים. חדר ברכטה – שימש כחדר הכתיבה של הנסיכה מריה. ציורי הקיר כוללים את סצנת הולדת המלך קרל הגדול. כל חדרי הארמון עוצבו בידי מוריץ פון שווינד ולודוויג לינדנשמידט. הטירה שוכנת בפארק המעוצב בסגנון אנגלי, וכולל אגם. הפארק תוכנן בידי אדריכל הנוף קרל אוגוסט סקל. מדיה וקבצים בנושא טירת הוהנשוואנגאו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טירת הוהנשוואנגאו Hohenschwangau castle, https://www.hohenschwangau.de/ Hohenschwangau Castle, https://www.bavaria.by/ The construction of Hohenschwangau Castle, https://en.schwangau.de/ The Schwansee park in Hohenschwangau, https://en.schwangau.de/
רפואה ושמחה

רפואה ושמחה היא מלכ"ר, המפעיל מערך התנדבותי עם כ-8,000 מתנדבים ושלרשותו מספר אמבולנסים. הארגון הוקם ב-2004 על ידי ישראל מרדכי צישינסקי. מנכ"ל העמותה הוא מאיר קווין. העמותה מבוססת על תרומות של ארגונים ואנשים פרטיים. העמותה עוסקת בהבאת תרופות לנזקקים, הסעות אמבולנסים ומימון תרופות למעוטי יכולת. במהלך מגפת הקורונה בישראל דאגה העמותה לחולים הנמצאים בבידוד, בהובלת מזון ובתרופות באמצעות קבוצות וואטסאפ ואלפי מתנדבים. ב-2021 נחנכה יחידת אופנועים של הארגון. 2008 - אות "מגן שר הבריאות" 2021 - אות הנשיא למתנדב על פועלם בתקופת מגפת הקורונה בישראל. רפואה ושמחה, באתר "גיידסטאר ישראל" אתר האינטרנט הרשמי של רפואה ושמחה השקת אמבולנס: עדכונים, כתבות וחדשות, באתר www.kikar.co.il מאיר קווין | גיבורי השנה של קשת ומפעל הפיס, באתר mako, ‏2021-08-08 ynet (2013-09-15). "כמיליון שקלים נתרמו לטובת "רפואה ושמחה"". Ynet. נבדק ב-2024-05-25. שושי מילר, צמרת המשק הישראלי באירוע הצדעה ל.., באתר כיכר השבת, ‏2013-09-12 מיזם מיוחד מסייע לאלפים ממבודדי הקורונה: "הגענו לכל הארץ", באתר www.maariv.co.il, ‏2020-03-24 N12 - "בידוד online": מערך המתנדבים שעוזר למבודדי קורונה..., באתר N12, ‏2020-03-13 כיכר בשיתוף רפואה ושמחה, דרעי חנך את יחידת אופנועי החסד ש.., באתר כיכר השבת, ‏2021-11-17 כתב בחדרי, המצטיינים 2008: מגן שר הבריאות ל'רפואה ושמחה', באתר בחדרי חרדים. הנשיא ריבלין למקבלי אות הנשיא להתנדבות: "הרחבתם את ליבי בשבוע האחרון לכהונתי
ילדה יחפה

"ילדה יחפה" הוא שיר שפרסמה באוקטובר 1991 היוצרת אסתר שמיר והלחין גלעד עצמון. השיר נכתב עבור הזמרת ירדנה ארזי ובהשראת דמותה. השיר "ילדה יחפה" פורסם כסינגל באוקטובר 1991 ולאחר מכן נכלל באלבום "אנשים זרים" שיצא בשנת 1992. "ילדה יחפה" היה המצליח בשירי האלבום אנשים זרים. השיר הופיע משך 20 שבועות במצעד הפזמונים של רשת ג' והגיע למקום שביעי במצעד השנתי. הוא נחשב עד היום כאחד מלהיטיה של ירדנה ארזי. בשנת 2017 חידשה אסתר שמיר את מילות השיר, הלחינה אותו בקצב מתון יותר וביצעה אותו כביטוי לתחושותיה. ביוני 2018 בחר ארגון שוברות שוויון את השיר ילדה יחפה כביטוי למחאה ציבורית על מעשה אונס ילדה. הדמות הניצבת במוקד השיר היא ילדה יחפה וקלועת הצמות אשר שרה שירי מולדת (בדומה לזמרת ירדנה ארזי שהתפרסמה בזכות הצמות הקלועות לראשה ומנהגה להצטלם בתקשורת יחפה) ותוהה על עתידה. דמות הילדה היא רמז לתמימות שאפיינה בעבר את החברה הישראלית. השיר שואל אם בארץ של הילדה היחפה יפרחו "דם מכבים", המסמל שכול ומלחמות, או "פרחי לילך", המבטאים תקוה ואהבה. הילדה היחפה המהווה מקור של חלום והשראה "הלכתי איתך עמוסת חלומות, אני ורבים אחרים שכמותי" מתבקשת לא לעצום את עיניה ולהמשיך בדרכה. סרטון השיר "ילדה יחפה" באתר יוטיוב מילות השיר "ילדה יחפה" באתר שירונט ילדה יחפה – פזמונט, באתר pizmonet.co.il יואב בירנברג, ירדנה ארזי. חדש, חדשות, 13 באוקטובר 1991 כדבריה: "הלחנתי אותו מחדש כדי שיוכל להתבטא בדרך חדשה ורעננה דרך קולי." אסתר שמיר - שיר מולדת, 5 ביוני 2017, אתר פייסבוק פוסט פייסבוק, שוברות שוויון, 17 ביוני 2017 כאן גימל, אתר פייסבוק, 26 ביולי 2017
נומידותריום

נומידותריום (שם מדעי: Numidotherium; משמעות השם: "בהמת פוספט") הוא סוג נכחד של פילאי קדום ממשפחת הנומידותריים, אשר חי במשך האאוקן של צפון אפריקה לפני 46 מיליון שנה מזמננו. סוג זה הכיל מין אחד - Numidotherium koholense. יונק זה הגיע לגובה 90 עד 100 ס"מ בכתפיו ולמשקל של 200 עד 300 ק"ג, מה שהופך אותו לאחד מהגדולים שבמשפחתו, אשר הכילה חלק מהפילאים הקטנים ביותר. המאובנים של פילאי זה התגלו באלג'יריה ובלוב שבאותה תקופה היו לחות בהרבה מכיום וכללו אזורי ביצות ומקווי מים. היונק הקדום היה בעל חוטם קצר דמוי חדק של טפיר ובעל שיניים חדות דומות לשיני שפן. הוא היה בעל גוף חביתי שתמך במשקלו והיה בעל כפות קטנות עוטות פרסות. הנומידותריום הזכיר במעט את הבריתריום שאולי התפתח ממנו וחי בדומה להיפופוטם באזורי ביצות וליחך עלים, פירות וצמחי מים. מדיה וקבצים בנושא נומידותריום בוויקישיתוף נומידותריום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נומידותריום, באתר GBIF (באנגלית)
יסמין סאקס פרידמן

יסמין סאקס-פרידמן (נולדה ב־12 ביוני 1973, י"ב בסיון ה'תשל"ג) היא חברת הכנסת מטעם יש עתיד. יסמין פרידמן נולדה בבאר שבע. שירתה בצה"ל ביחידה 108. היא פועלת לקידום זכויות בעלי חיים, ומובילת מאבקים למען דיור ציבורי. עם הקמת "יש עתיד" הצטרפה לפעילות המפלגתית ובהמשך מונתה למנהלת מחוז באר שבע בתנועת "יש עתיד". בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013 היא נבחרה לחברת מועצת העיר באר שבע מטעם סיעת "אור" בראשות משה ינאי שזכתה בשני מנדטים. לקראת הבחירות ב-2018 היא פרשה מסיעת "אור" והקימה את סיעת "קהילה" שזכתה במנדט אחד בבחירות אלו. במועצת העירייה כיהנה כיושבת ראש הוועדה העירונית לאיכות הסביבה ובעלי חיים. בראש רשימת "יש עתיד" הייתה לראשת הסיעה הראשונה במועצת העיר באר שבע. בבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצבה במקום ה־19 של רשימת יש עתיד, שזכתה ב-17 מנדטים. עם זאת, לאחר כניסתה של יש עתיד לממשלת ישראל השלושים ושש והפסקת חברותה של השרה אורנה ברביבאי במסגרת החוק הנורווגי, היא הושבעה כחברת הכנסת העשרים וארבע. בבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצבה במקום ה-20 ברשימה, ונבחרה שנית לכנסת. פרידמן, נשואה ואם לבן, ומתגוררת בבאר שבע. מנהלת אורח חיים טבעוני. היא בוגרת תואר ראשון במינהל ציבורי באוניברסיטה הפתוחה, ובוגרת מכון מנדל למנהיגות בנגב. מדיה וקבצים בנושא יסמין סאקס פרידמן בוויקישיתוף יסמין סאקס פרידמן, באתר הכנסת יסמין סאקס פרידמן, ברשת החברתית פייסבוק יסמין סאקס פרידמן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) יסמין סאקס פרידמן, ברשת החברתית אינסטגרם יסמין סאקס פרידמן, באתר כנסת פתוחה תוכנית מנדל למנהיגות אזורית בבאר שבע: מחזור ג' באתר מכון מנדל למנהיגות בנגב שירי רז, ח"כ יסמין סאקס פרידמן: "כל עוד בעלי החיים סובלים, אהיה שם למענם", באתר הארץ, 16 בינואר 2023 ציוץ של יסמין סאקס פרידמן אריק בנדר, ‏היסטוריה בכנסת: הח"כית החירשת הראשונה הצהירה אמונים, באתר מעריב אונליין, 16 ביוני 2021 הודעה בדבר תוצאות הבחירות למועצת הרשות המקומית באר שבע, ילקוט הפרסומים 6694, 14 בנובמבר 2013, עמ' 1281-1282 נועה גבאי, חברי מועצת העיר מסכמים מסע בחירות ויציאה לדרך חדשה, באתר באר שבע נט, ‏1 בנובמבר 2018 נינה פוקס, מורן אזולאי, סגנית מלכת היופי, ראש העיר אילת והדרוזי הראשון מגרעין נח"ל | הח"כים החדשים, באתר ynet, 14 ביוני 2021 יעקב לוי, אולי בכנסת? חברת המועצה יסמין סקס פרידמן שובצה ברשימת "יש עתיד", באתר mynet‏ באר שבע, 3 בפברואר 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Human

האם התכוונתם ל... אדם (גם "אדם נבון", "הומו סָפִּיֶינס") מוזיקה Human (אלבום של ברנדי נורווד) Human (שיר של ראג-אנ'-בון מאן) Human (שיר של כריסטינה פרי) Human (שיר של הקילרס) Human (שיר של שר לויד) Human (אלבום של ראג-אנ'-בון מאן) Human (אלבום של ואן ריפאבליק) Human (מיני-אלבום של דארן כריס) Human (אלבום של ת'רי דייז גרייס) Human (אלבום של דת') יומן (פירושונים)