laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
המשלחת (סרט)

"המשלחת" הוא סרט דרמה ישראלי-פולני-גרמני שהוקרן לראשונה ב-16 בפברואר 2023 בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין. ב-30 במאי 2024 יצא הסרט לאקרנים בישראל. הסרט עוקב אחר שלושה תלמידי תיכון מכיתה י"א שיוצאים למסע בני נוער לפולין - עומר (בכינוי "פריש"), ניצן ועידו, יחד עם סבו ניצול השואה של עומר, יוסף. הסרט משלב בין הדרמות האישיות שלהם לחוויית הביקור במחנות ריכוז בפולין: ניצן מפתחת רגשות כלפי עידו, שמעוניין בבחורה אחרת, פריש חושש שמשולש החברות שלהם יתפרק ומרגיש בלתי נראה בין חבריו. לפריש, ניצן ועידו, יש ציפיות שונות לגבי הטיול. פריש (יואב בבלי) – תלמיד תיכון שיוצא אל המסע לפולין יחד עם חבריו לכיתה וסבו, יוסף. הוא מעוניין בתשומת לב והכרה, בניגוד לחבריו ניצן ועידו, שמרגישים בנוח בסטטוס החברתי שלהם. ניצן (נעמי הררי) – תלמידת תיכון אאוטסיידרית, סקרנית והרפתקנית שיוצאת אל המסע לפולין יחד עם חבריה לכיתה. חברה טובה של פריש ועידו, ומפתחת רגשות לעידו. עידו (לייב לב לוין) – תלמיד תיכון שיוצא אל המסע לפולין יחד עם חבריו לכיתה. מערכת היחסים של עידו עם לירון מסתיימת לפני המסע, מה שמוביל למתח רומנטי ביניהם לבין ניצן, שיש לה רגשות כלפיו. מתן (איתי אביטל) אנה (קרולינה ברושינקה) נועה (אביב בוכלר) יוסף (עזרא דגן) – סבו של פריש, שמצטרף למשלחת כעד, הוא מעמת את פריש עם בדידותו ומעמדו החברתי. עינת (אלמה דישי) – המורה האחראית על המסע. בועז (קובי זיסלין) - מדריך המשלחת "המשלחת" מתואר כסרט התבגרות ולא כסרט שואה, המתמקד בגדילה ובחוויות של הדמויות. הסרט כולל סצנות שצולמו בגרמניה, כולל אחת במלון נטוש עם שרידים ממערכת ההאזנה של השטאזי. "המשלחת" התקבל לפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין והוקרן שם בהקרנת בכורה ביום הראשון של הפסטיבל, ב-16 בפברואר 2023. הסרט התמודד על פרס "דב הקריסטל". "המשלחת" הוא הסרט הישראלי היחיד שהתקבל להתחרות בתחרות "Generation", המתמקדת בסיפורי התבגרות ונוער. ב-29 במאי 2024, נערכה הקרנת טרום-בכורה של הסרט מטעם יד ושם בסינמטק שדרות. הסרט יצא לאקרנים בישראל ב-30 במאי 2024. הסרט זכה לשבחים הן מהמבקרים והן מהקהל. הסרט צוין לטובה בעיקר על דיאלוגים מצוינים וביצועים יוצאי דופן של כל צוות השחקנים. תומר קמרלינג מאתר "מאקו", ציין בביקורת שכתב כי הסרט הינו ”סרט רחב לב שמבוים ביד קלה [...] סרט שלרגע לא מידרדר לדידקטיות או לתחושה של חשיבות עצמית, וסרט נהדר. פשוט נהדר.”. בנוסף, ציין כי הסרט אינו נוקט עמדה ברורה לגבי נחיצותם של המסעות לפולין כאלה, אלא מציג אותם כפי שהם, תוך הדגשת המעלות והמגבלות שלהם. הבימוי והכתיבה המיומנת של אסף סבן זוכים לשבחים על לכידת מהות השפה העברית והדינמיקה של דור ה-Z. המשלחת, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית תומר קמרלינג, ‏"המשלחת" הוא אחד מסרטי השנה עד עכשיו - ולא רק בישראל, באתר ‏מאקו‏, 30 במאי 2024 יעל שוב, ‏בקולנוע שלנו אין הרבה סרטי נעורים כנים. "המשלחת" ממלא את החסר, באתר "Time Out ישראל", 30 במאי 2024 אבנר שביט‏, "המשלחות לפולין הן בזבוז של זמן וכסף. הן הפכו למשהו דוחה, עסקי ולאומני", באתר וואלה, 30 במאי 2024 המשלחת, באתר פסטיבל הקולנוע ירושלים גאווה ישראלית: הסרט "המשלחת" התקבל לפסטיבל הקולנוע ברלין, באתר ישראל היום, 18 בינואר 2023 הקרנות טרום בכורה של הסרט : "המשלחת", באתר יד ושם
הידרונום

הידרונום (מהרכבת המילים ביוונית ὕδρω ,hydrō, "מים" ו- ὄνομα, onoma, "שם") הוא סוג של טופונום המציין שם פרטי של גוף מים. הידרונומים כוללים שמות של מקווי מים כגון נהרות ונחלים, אגמים ובריכות, ביצות וביצות, ימים ואוקיינוסים. בנוסף, זוהי תת-קבוצה של טופונומיה, דיסציפלינה ייחודית של הידרונומיה החוקרת שמות גאוגרפיים, המקורות והמשמעויות של שמות אלה, והתפתחותם במהלך ההיסטוריה. מדיה וקבצים בנושא הידרונום בוויקישיתוף Room 1996, p. 48, 51, 56, 71, 79, 84.
רפובליקת מולוסיה

רפובליקת מולוסיה (באנגלית: Republic of Molossia) היא מיקרו-מדינה לא מוכרת, שנוסדה בשנת 1977 והיא בית קטן ליד דייטון במדינת נבדה, ארצות הברית. הרפובליקה נוסדה ב-1977, על ידי קווין באו. היא התקיימה תחילה בעיקר בחדר השינה שלו עד שבאו קנה 1.3 דונם של נכס בצפון נבדה ב-1998 ובנה חברת רכבת וחברת טלפון פרטית. באו אהב את הרעיון של אומות זעירות כמו מונקו וליכטנשטיין. "זה די דבק בי, זה משהו שהייתי רוצה לעשות ולהמשיך לעשות ואז כשקיבלתי נכס בצפון נבאדה שהפך לבית של רפובליקת מולוסיה" באו טוען כי מולוסיה היא כמדינה ריבונית ועצמאית בתוך שטחה של ארצות הברית. "היא קיימת כמדינה בתוך מדינה, בדומה לאומת הנאוואחו. אנו מפעילים ריבונות על הטריטוריה שלנו, ויש לנו חוקים, מנהגים ואדמות משלנו." אף על פי שהוא רואה את עצמו רפובליקה נפרדת, הוא ממשיך לשלם מס על הקרקע לסטורי, השלטון המקומי, תחת הכותרת "סיוע חוץ". שטחה של הרפובליקה הוא 0.053 קמ"ר (הבית הוא 40 מ"ר והוא מוקף בשטח של 23,263 מ"ר) ואוכלוסייתה מונה 27 נפשות, מה שמעניק לה את התואר "המדינה הקטנה בעולם". הרפובליקה נוסדה בשנת 1977, ושטחה כולל את בית הנשיא ואת הגנים הקדמיים והאחוריים, מרכז לחקר החלל, וסניף דואר קטן מאוד. בנוסף לאנגלית, השפה השנייה שמולוסיה מכירה בה היא אספרנטו. אתר האינטרנט הרשמי של רפובליקת מולוסיה (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא רפובליקת מולוסיה בוויקישיתוף Our New National AnthemRepublic of Molossia (www.molossia.org). "Interviewing the President of Molossia". Atlas Obscura. 14 באפריל 2016. אורכב מ-המקור ב-18 ביוני 2018. נבדק ב-15 באפריל 2016. {{cite web}}: (עזרה) "Property Detail - Parcel Detail for Parcel # 003-304-18". Storey County Assesor's Office. Storey County. אורכב מ-המקור ב-18 ביוני 2018. נבדק ב-6 בדצמבר 2017. {{cite web}}: (עזרה)
ויקטור יודוביץ'

ויקטור יודוביץ' (ברוסית: Виктор Иосифович Юдович‏; ( 4 באוקטובר 1934, טביליסי- 19 באפריל 2006, רוסטוב על דון) היה מומחה למכניקה סובייטי ממוצא יהודי. ויקטור יודוביץ' נולד בשנת 1934 בטביליסי (אז בתחומי ברית המועצות, כיום בגאורגיה) למשפחה יהודית. אביו היה סופר ועיתונאי. תוך זמן קצר המשפחה עברה לרוסטוב על דון בה יודוביץ' סיים לימודי בית ספר עם מדליית זהב. לאחר סיום בית ספר, בשנת 1952 הוא החל לימודים באוניברסיטת רוסטוב. הוא סיים את הלימודים בשנת 1957. עוד בזמן הלימודים הוא היה שותף לפרסום מאמר מדעי ראשון ביחד עם יוסיף וורוביץ'. יודוביץ' המשיך בלימודים ובשנת 1962 סיים עבודת תואר שלישי באוניברסיטת מוסקבה. בשנת 1972 הוא סיים פוסט-דוקטורט במכון לבעיות מכניקה של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. לאחר קבלת התואר הוא מונה לפרופסור וראש קתדרה למתמטיקה שימושית ופיזיקה באוניברסיטה ברוסטוב על דון. הוא כיהן בתפקידים אלו עד לפטירתו. ידוביץ' היה מלמד באוניברסיטה מעל ל-30 שנים. בתקופה זו הוא היה מנחה של 25 עבודות תואר שלישי ו-7 עבודות פוסט-דוקטורט. יודוביץ' היה מומחה בתחום הידרודינמיקה, פיזיקה מתמטית ותורת היציבות. בתחום התמחותו הוא פרסם 300 מאמרים, 2 ספרים ו-2 ספרי לימוד. בשנת 2001 הוא הוזמן לאוניברסיטת האל בה נתן הרצאה על 11 בעיות בהידרודינמיקה בולטות. בשנת 1990 על שמו נקרא אסטרואיד 10049. ביוגרפיה (באנגלית) ביוגפיה (ברוסית) רשימת פרסומים גנאלוגיה מתמטית של ויקטור יודוביץ', באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה ויקטור יודוביץ', באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
מאל

האם התכוונתם ל... מאל – אחד האיים ההברידיים המאל – רחוב בלונדון לואי מאל – קולנוען צרפתי מרטין מאל – קומיקאי אמריקאי מל (פירושונים)
בנציון וול

בנציון וול (ברוסית: Бенцион Моисеевич Вул‏; ( 22 במאי 1903, בילה צרקווה - 9 באפריל 1985, מוסקבה) היה פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי. הוא התמחה בחקר חומר דיאלקטרי, מוליך למחצה ותחומים סמוכים. בנציון וול בשנת 1903 בעיירה בילה צרקווה (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום באוקראינה) למשפחה יהודית. לאחר לימודים של שנתיים בבית ספר יהודי הוא המשיך לתיכון. בשנת 1920 וול התנדב לשורות הצבא האדום ולחם ביחידה של ארמיית הפרשים הראשונה. לאחר חזרה לעיר בו נולד וול נבחר למזכיר של סניף הקומסומול המקומי. בשנת 1921 הוא עבר לקייב והחל ללמוד הנדסת חשמל במכון הפוליטכני של העיר. במקביל הוא היה פעיל במוסדות המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות. בשנת 1928 הוא סיים את לימודי תואר והמשיך ללימודי תואר שלישי. את העבודה הוא סיים בשנת 1929. בשנת 1932 הוא התחיל לעבוד במכון לבדב לפיזיקה. הוא נשלח להשתלמות באירופה. בשנת 1934 וול קיבל נזיפה על חשד לפעילות שלא תואמת את עמדת המפלגה. בהמשך הוא תמך בגינויים של פיזיקאים בולטים כולל אברם יופה, אך יחסים ביינהם נותרו סבירים. בשנת 1939 וול נבחר כחבר בהתכתבות לאקדמיה למדעים של ברית המועצות ובשנת 1972 קודם למעמד של חבר בפועל. וול היה מעורב בפיתוח חומרים דיאלקטריים חדשים. לאחר מלחמת העולם השנייה הוא עבר לתחום חקר מוליכי למחצה. בשנת 1959 ביחד עם ניקולאי בסוב הוא הציע לבנות לייזר על בסיס מוליכי למחצה. על תרומתו לקידום המדע וול קיבל עיטורים רבים לרבות עיטור לנין (5 פעמים) ותואר גיבור העמל הסוציאליסטי. בשנת 1946 הוא קיבל פרס ברית המועצות על פיתוח חומר חדש בתחום מוליכי חשמל. בשנת 1964 הוא קיבל פרס לנין על פיתוח בתחום מוליכי למחצה. בשנת 1973 הוא חתם למכתב גלוי בגנות פעילותו של אנדריי סחרוב. בנציון וול נפטר בשנת 1985 ונטמן בבית העלמין נובודוויצ'י. ביוגרפיה (ברוסית) רשימת פרסומים בנציון וול, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
אשר רוזנבוים

הרב אשר רוזנבוים היה ראש ישיבת בית יוסף בבאוסטרוב מזובייצקי בפולין ורב שכונת נורדיה ובית כנסת בוגרשוב בתל אביב. נולד בביאליסטוק, פולין בכ"ח תמוז ה'תר"ס (25 ביולי 1900) לאביו הרב אברהם רוזנבוים. למד בישיבת לומז'ה, ישיבת ביאליסטוק וישיבת ראדין. למד אצל רבי אלחנן וסרמן והוסמך לרבנות. נישא לרבקה מרים (בת מנחם דרוזדובסקי) מאוסטרוב מזובייצקי ועבר להתגורר בה. בימי מלחמת העולם הראשונה הסתובב בעיירות במחוזות לומז'ה וביאליסטוק ונשא דרשות חיזוק. באמצעותם הוא יסד את ישיבת בית יוסף הגדולה באוסטרוב מזובייצקי שבשיאה למדו בה מאתיים בחורים. ותלמוד תורה שלמדו בו כארבע מאות תלמידים עד השואה. בשנת ה'תרצ"ג (1933) עלה לארץ ומונה לרב שכונת נורדיה בתל אביב, ולרב בית הכנסת בוגרשוב. עסק בכתיבה תורנית, חיבר ספרים רבים ובנוסף פרסם מאמרים בעיתונים: המודיע, הצופה, שערים, היסוד והנאמן. נפטר ז' אדר, ה'תשל"ה, (18 בפברואר 1975). נקבר בקריית שאול, תל אביב. בנו פישל. בתו דבורה, נישאה לרב נפתלי הכהן בלס. בתו, שרה, נישאה למרדכי הולצבלט. בנו, הרב מנחם רוזנבוים, מתגורר בבני ברק וממלא מקום אביו כרב בית הכנסת בוגרשוב. מטעמי אשר - חידושים במאמרי חז"ל. מעדני אשר – על התורה בשני חלקים (תשט"ז – תשי"ז) מטעמי אשר (תשי"ח) – על הש"ס מגדני אשר (תשי"ט) – על הש"ס דברי אשר (תשי"ט) שבילי אשר (תש"ך) – בתורת הרמב"ם פניני אשר (תשכ"א) הגיגי אשר (תשכ"ב) מכמני אשר (תשכ"ג) – חלקו הראשון של הספר הוא אוסף אמרות ופנינים מגדולי ליטא ופולין שהמחבר הסתופף בצילם, בהם החפץ חיים והאמרי אמת, ומזקני חסידי וורקי וקוצק, רבי בן ציון מאוסטרוב ורבי יצחק דוד מצ'יזוב הדרני אשר (תשכ"ד) – הדרנים על הש"ס ושו"ע אורח חיים, עם רביבי אשר – חידושים על תנ"ך, ש"ס, זוהר ומדרש. כוכבי אשר (תשכ"ה) – דרשות לאירועים לכל שבוע ושבוע, עם "אמרי שפר" נתיבי אשר – על קדושת השבת, המועדים והימים הנוראים בינת אשר – על פרקי אבות (תשכ"ח), ונספח לו "תפארת מנחם" מבנו הרב מנחם רוזנבוים. דוד תדהר, הרב אשר רוזנבוים באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו הדרני אשר, באתר היברובוקס מעדני אשר - חלק א, באתר היברובוקס, חלק ב, באתר היברובוקס הרב אשר רוזנבוים, אישי ישראל. אתר המועצה הדתית תל אביב.
דניאל סטרן (הלך)

דניאל סטרן (באנגלית: Daniel M. Stern; ‏1849–1923) היה אתלט יהודי-אמריקאי, אלוף ארצות הברית (1876) בהליכה תחרותית ל-1 מייל ול-3 מייל. סטרן התאמן במועדון האתלטיקה של ניו יורק. בשנת 1873 החל להתאמן בהליכה תחרותית. בתחרות שנערכה ב-10 באוקטובר 1874 היה לאתלט האמריקאי הראשון בהיסטוריה שירד מ-7 דקות בהליכה תחרותית ל-1 מייל. באליפות ארצות הברית הראשונה (NAAA) שנערכה בניו יורק ב-30 בספטמבר 1876 הוא זכה בשתי מדליות זהב בהליכה תחרותית ל-1 מייל בתוצאה של 7:31 דקות ובהליכה תחרותית ל-3 מייל בתוצאה של 25:12 דקות. By Jesse Silver, Notable Jewish athletes of today and yesterday, באתר The Sentinel,‏ עמוד 35, 17 ביולי 1975 The athlete vol., no.1., באתר "Athlos", כולל תמונה של דניאל סטרן. (באנגלית) Constitution and by-laws, by National association of amateur athletes of America (באנגלית)
מרטין קבצ'ניק

מרטין קבצ'ניק (ברוסית: Мартин Израилевич Кабачник‏; ( 9 בספטמבר 1908, יקטרינבורג- 15 באפריל 1997, מוסקבה) היה כימאי סובייטי ממוצא יהודי. הוא התמחה בחקר תרכובות מבוססת זרחן. מרטין קבצ'ניק בשנת 1908 ביקטרינבורג למשפחה יהודית. אביו עבד בסניף מקומי של חברת "תה ויסוצקי" ואמו הייתה רופאת שיניים עם שורשים מוילנה. לאחר מהפכת אוקטובר המשפחה הגיע להארבין בו קבצ'ניק התחיל ללמוד. בהמשך הם חזרו לברית המועצות. בשנת 1931 סיים לימודי כימיה באוניברסיטה הרוסית לטכנולוגיה כימית ע"ש מנדלייב. לאחר סיום הלימודים קבצ'ניק החל לעבוד במכון לכימיה של אקדמיה למדעים של ברית המועצות והיה מלמד באקדמיה להגנה מפני נשק כימי. בשנת 1936 לזכותו של קבצ'ניק כבר היו מעל ל-20 פרסומים מדעיים. על בסיס מכלול זה הוא קיבל תואר דוקטור ללא ביצוע עבודה ייעודית. בשנת 1943 הוא השלים פוסט-דוקטורט. בתקופת מלחמת העולם השנייה קבצ'ניק המשיך בפיתוח תרכבות על בסיס זרחן ועל פעילותו הענקה לו פרס ברית המועצות על פיתוח חומרים בעלי חשיבות ביטחונית. פעילות מדעית של קבצ'ניק התרכזה בחקר תרכובות על בסיס זרחן. הוא פיתח תהליך שידוע כיום כ"תהליך קבצ'ניק-פילדס". בשנת 1974 לקבצ'ניק הוענק פרס לנין על פיתוח חומרים לצורכי צבא. בנוסף לכך הוענקו לקבצ'ניק מספר עיטורים לרבות עיטור לנין (פעמיים) ועיטור הדגל האדום של העמל (פעמיים). בשנת 1978 הוענק לו תואר גיבור העמל הסוציאליסטי. בשנת 1958 קבצ'ניק התקבל לאקדמיה למדעים של ברית המועצות ובשנת 1975 לאקדמיה לאופולדינה. החל משנת 1983 קבצ'ניק היה חבר בוועד האנטי-ציוני של הציבור הסובייטי. קבצ'ניק נפטר בשנת 1997 ונטמן בבית העלמין דונסקויה החדש. ביוגרפיה (ברוסית)
ישראל באירוויזיון 2025

ישראל תשתתף באירוויזיון 2025, שיערך בבזל שבשווייץ. זו תהיה ההשתתפות ה-47 של ישראל בתחרות. ב-31 במאי 2024 אישר תאגיד השידור הישראלי את השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2025. בהמשך נודע כי בחירת הנציג תמשיך במסגרת התוכנית "הכוכב הבא לאירוויזיון". הצילומים החלו באוקטובר 2024. ישראל תשתתף באחד מחצאי הגמר שיערכו ב-13 וב-15 במאי 2025 ותנסה להעפיל לגמר התחרות שיערך ב-17 במאי 2025. ישראל מאשרת השתתפות באירוויזיון 2025, אבי זייקנר, יורומיקס, 31 במאי 2024 אירוויזיון 2025: התאגיד הכריע - האם קשת 12 שוב תבחר את הנציג?, באתר אייס, 23 ביולי 2024 הלם: עדן חסון חושף בטעות מי משופטי "הכוכב הבא לאירוויזיון" זוכה מההפקה ליחס מועדף, באתר TMI, ‏2024-10-10
בית הספר הראשון בגדרה

בית הספר הראשון בגדרה או בית הספר העממי בגדרה היה בית הספר הראשון שהוקם במושבה גדרה לקראת סוף המאה ה-19, בית ספר זה הוא בין בתי הספרי העבריים הראשונים בעולם שבו כל המקצועות נלמדו בעברית. אבן הפינה להקמת בית הספר הונחה ב-1896 ובית הספר הוקם רשמית ב-1898 וכלל שלושה חדרים, הייתה בו כיתה פעילה אחת שבה היו כ-32 תלמידים בני משפחות אנשי תנועת ביל"ו. לפני שנבנה בית הספר התלמידים למדו בבית הכנסת ישורון הסמוך עד שנבנה מבנה ייעודי. לפי הנחייתו של אליעזר בן יהודה כל מקצועות ההוראה נלמדו בשפה העברית, המורה הראשון של בית הספר היה אברהם בנימין סוס שנשלח ללמד בגדרה בשנת תרמ"ח על ידי אגודת חובבי ציון, על תקופתו בבית הספר כתב: "בעבודתי בבית הספר הנני מרגיש עונג גדול, היחס בין התלמידים והמורים הוא באמת יחס אידאלי... אי אפשר לתאר לך איך מתאמצים המתחילים לסגל להם את הדיבור העברי ולכל הפחות את ההבנה בו, כי באמת כאילמים הם בבית הספר, ולכן כאשר יבינו דבר חדש ומה גם כאשר יוכלו להוציא איזה מאמר חדש (משפט חדש בעברית) יזהירו פניהם בשמחה אין קץ." — אברהם סוס, מכתב אל הסופר אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ' לאחר שמספר התלמידים בגדרה צמח היה צורך בבית ספר גדול יותר שיתאים לצורכי התלמידים ולכן ב-1948 נבנה בגבעת האוניברסיטה בגדרה בית הספר פינס שאליו עברו תלמידי בית הספר הראשון, בהמשך שימש בית הספר הראשון כבניין המועצה ומשנת 2022 משמש בתור תחנת יחידית שיטור עירונית. האתר מוגדר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל. נעה שרמן-גולדפינגר, עשו להם בית ספר, באתר wiseland, ‏2017-09-01 בית הספר הפך לתחנת משטרה, באתר גדרה היום, ‏2022-07-09 המוזיאון הביל"ויים, גדרה, באתר המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל
השריר הישר המדיאלי

השריר הישר המדיאלי (באנגלית: Medial rectus muscle) הוא אחד משבעת השרירים החוץ-עיניים (אנ'), הממוקם במסלול העין ואחראי על הסיבוב המדיאלי של העין (אדדוקציה). השריר מחבר בין הקירות הגרמיים של מסלול העין לגלגל העין ומשמש להזזת העיניים באופן מתואם. השריר הישר המדיאלי מקושר גם לשרירים הבאים: השריר העליון, השריר הישר התחתון, השריר הישר הצידי, השריר האלכסוני העליון והשריר האלכסוני התחתון. בדומה לשאר השרירים הישרים, השריר הישר המדיאלי מתחיל מטבעת רקמת חיבור הממוקמת בקודקוד המסלול העיני, הנקראת הטבעת הגידית המשותפת (אנ'). השריר צמוד לצד המדיאלי של החצי הקדמי של גלגל העין. תנועת עיניים של השריר הישר המדיאלי, מבט ממעל. חתך אופקי של גלגל העין. דיסקציה המראה את שרירי העין הימנית, ועצבים הנכנסים דרך הפתח האורביטלי העליון. השריר הישר המדיאלי אדדוקציה - תנועה של מפרק פנימה לכיוון מרכז הגוף. דיסקציה עינית היא קרע בקיר של אחד מהעורקים הפוגע בחלק משכבות העין, באופן שמוביל לדליפת דם בין השכבות ולהיפרדותן. Medial rectus muscle, Kenhub, ‏26 בינואר 2020 Medial Rectus Muscle of the Eye, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 02:19) Caleb L. Shumway, Mahsaw Motlagh, Marjorie V. Launico, Matthew Wade, Anatomy, Head and Neck: Eye Medial Rectus Muscles, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024 Caleb L. Shumway, Anatomy, Head and Neck: Eye Medial Rectus Muscles, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
דאורים

הדאורים, הדאגורים, הדאגהורים או הדאהורים (דאגור (אנ'): ᡩᠠᡤᡠᠷ, דאורה; ח'לקהה מונגולית: дагр, daguur; סינית מפושטת: 达斡尔族; סינית מסורתית: 達斡爾族; פין-יין: dáwòěr zú; רוסית: дlaly, daury) הם אנשים ממוצא מונגולי במקור ילידי דאוריה וכיום ממוקמים בעיקר בצפון-מזרח סין (בעבר בסיביר, רוסיה). הדאורים מהווים אחת מ-56 הקבוצות האתניות המוכרות רשמית ברפובליקה העממית של סין. הם מנו 131,992 לפי המפקד האחרון (2010) ורובם מתגוררים במורין דווה דאור באנר האוטונומית (אנ'), בהולונבויר (אנ'), מונגוליה הפנימית ומחוז מליסי דאור בשישיהאר (אנ'), חיילונגג'יאנג שבסין. יש דאורים גם ליד טאצ'נג (אנ') בשינג'יאנג. מדיה וקבצים בנושא דאורים בוויקישיתוף סין רב-תרבותית: ספר שנתון סטטיסטי (2014), עמ' 349 "מיעוט הדאגור בסין: חברה, שמאניזם ופולקלור" (PDF) "Монгол овог аймгууд" ערך זה הוא קצרמר בנושא קבוצות אתניות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Hot in Herre

"Hot in Herre" הוא שיר של הראפר האמריקאי נלי, שיצא כסינגל המוביל מהאלבום השני שלו Nellyville‏ (2002). הוא יצא לאור ב-7 במאי 2002 על ידי חברת התקליטים יוניברסל רקורדס. השיר נכתב על ידי נלי, צ'ארלס בראון וצמד המפיקים הנפטונז. הוא כולל קולות נוספים של הזמרת דני סטיבנסון ומשלב את השיר "Bustin' Loose" של צ'אק בראון משנת 1979. ב-15 באפריל 2002, השיר "Hot in Herre" קיבל מעל 760,000 השמעות ב-First Listen של AOL Music אחרי הופעת הבכורה שלו, וקבע שיא לאתר בעקבות זאת. השיר היה הזוכה הראשון בפרס גראמי לביצוע סולו הראפ הגברי הטוב ביותר בטקס פרסי הגראמי ה-45 ב-23 בפברואר 2003. בשנת 2008, הוא דורג במקום ה-36 ברשימת "100 השירים הגדולים של היפ הופ" של VH1. השיר הפך ללהיט הראשון של נלי שהגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 בארצות הברית ובקנדה. הוא הגיע לשיא במקום הרביעי בממלכה המאוחדת והגיע לעשירייה הפותחת במספר שווקים בינלאומיים נוספים. השיר דורג במקום השלישי במצעד סיכום השנה של הבילבורד הוט 100 לסינגלים לשנת 2002. לשיר "Hot in Herre" הופקו שני וידאו קליפים; הקליפ המקורי, שצולם בקשת השער, כולל הופעות אורח של השחקן והקומיקאי סדריק דה אנטרטיינר, שחקן ה-NBA כרמלו אנתוני ושחקני ה-NFL טי. ג'יי. דאקט וג'וליוס פפרס. גרסה זו שודרה רבות ב-MTV אירופה. הקליפ השני, החלופי, שודר בעיקר בצפון אמריקה ב-BET,‏ MTV,‏ MuchMusic בקנדה, וב-VH1; גרסה זו מתרחשת במועדון לילה, וכוללת די ג'יי בגילומו של סדריק דה אנטרטיינר, שעוצר את השיר פתאום כדי להודיע על "שריפה" שהתחילה על רחבת הריקודים, כתוצאה מהעוצמה של המוזיקה והריקודים. הקהל, ללא תגובה, מתחיל לשיר את הפזמון מהשיר "The Roof Is on Fire" של רוק מאסטר סקוט והדינמיק ת'רי, כדי לבטא את המחויבות המוחלטת שלהם למסיבה; הדי ג'יי, חסר האונים, חוזר למיקסינג. מידע על היצירה "Hot in Herre" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Hot in Herre" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Hot in Herre" באתר Discogs סרטון השיר "Hot in Herre" באתר יוטיוב Starling, Lakin (8 ביוני 2017). "Nelly Reveals The Secret History Behind The Timeless Smash "Hot In Herre"". Fader. נבדק ב-27 בינואר 2024. {{cite web}}: (עזרה) Pietroluongo, Silvio; Patel, Minal; Jessen, Wade (4 במאי 2002). "Singles Minded". Billboard. 114 (18): 55. {{cite journal}}: (עזרה) "Grammy Awards Winners & Nominees for Best Male Rap Solo Performance". Grammy Awards. נבדק ב-14 בינואר 2022. {{cite web}}: (עזרה) Singh, Amrit (28 בספטמבר 2008). "VH1's 100 Greatest Hip-Hop Songs". Stereogum. נבדק ב-14 בינואר 2022. {{cite web}}: (עזרה)
הו ארצי מולדתי

"הו ארצי מולדתי" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית מירי מסיקה ויצא לאור ב-2 במאי 2024. השיר נכתב והולחן על-ידי אליה רוסיליו והופק מוזיקלית על-ידי ניר מימון. השיר נכתב כשיר אהבה למדינה בצל מלחמת חרבות ברזל ומאורעות מתקפת הפתע על ישראל. הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר עלה לערוץ היוטיוב של מירי מסיקה ב-2 במאי 2024. סרטון השיר "הו ארצי מולדתי" באתר יוטיוב מילות השיר "הו ארצי מולדתי" באתר שירונט מאיה כהן, מירי מסיקה מתפרקת: "הלוואי והיה פה אחרת", באתר ישראל היום, ‏02-05-2024 מירי מסיקה שרה: "הו ארצי מולדתי", באתר ערוץ 7, ‏02-05-2024 MiriMesikaOfficial (2024-05-02), מירי מסיקה - הו ארצי מולדתי, נבדק ב-2024-05-31 ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פאולו ריצ'ו

פַּאוֹלוֹ ריצ'וֹ (באיטלקית: Paolo Riccio; 1480 – 1541) היה יהודי גרמני מומר לנצרות קתולית במחצית הראשונה של המאה השש עשרה. הוא מונה לפרופסור לפילוסופיה באוניברסיטת פאביה; לאחר מכן הוא היה רופא של מקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. ריצ'ו התעניין באסטרולוגיה ובקבלה נוצרית, והייתה לו מחלוקת עם יוהאן אק (אנ') לגבי קיומם של חיים על גופים שמימיים. ארסמוס מרוטרדם העריך מאוד את ריצ'ו, והגן עליו ועל חסידיו. כמו רוב המומרים, ריצ'ו ניסה לשכנע את היהודים באמיתות הבשורות. יתר על כן, הוא יעץ לאומות הנוצריות להתאחד נגד הטורקים, שהיו באותה תקופה אימת אירופה. ריצ'ו היה סופר פורה, וכפי שאומר צבי גרץ "הביא בחשבון היטב את הכמות הקטנה של הידע היהודי שהביא עמו לנצרות". היצירה הידועה שלו היא "De Porta Lucis R. Josephi Gecatilia" (אאוגסבורג, 1516), שהיא תרגום חופשי ללטינית של חלק מהיצירה הקבלית "שערי אורה" מאת רבי יוסף ג'יקטיליה. ג'רולמו ריצ'ו (הירונימוס ריציוס - Hieronymus Ricius), בנו של פאולו, שלח עותק של יצירה זו ליוהנס רויכלין, שהשתמש בה בחיבור של "De Arte Cabbalistica" (אמנות הקבלה) שלו. ריצ'ו מספר שהקיסר מקסימיליאן הורה לו להכין תרגום ללטינית של התלמוד. כל מה ששרד ממנו הם תרגומי המסכתות ברכות, סנהדרין, ומכות (אאוגסבורג, 1519), שהם התרגומים הלטיניים המוקדמים ביותר של המשנה המוכרים לביבליוגרפים. החשובה מבין יצירותיו האחרות היא De Cælesti Agricultura ("על חקלאות שמיימית"), יצירה דתית-פילוסופית גדולה בארבעה חלקים, המוקדשת לקרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ולאחיו פרדיננד (אאוגסבורג, 1541; מהדורה שנייה, בזל, 1597). ה-Opuscula Varia ("חוברות שונות") שלו, המכיל חיבור על תרי"ג המצוות, יצירה דתית-פילוסופית ושנויה במחלוקת שמטרתה להדגים ליהודים את אמיתות הנצרות, ומבוא לקבלה ואחריו אוסף של כלליה ודוגמותיה, הודפסה בארבע מהדורות (פאביה, 1510; אאוגסבורג, 1515 ו-1541 ובזל, 1597). ריצ'ו כתב מלבד יצירות אלה כעשר אחרות, כולן בלטינית, על נושאים דתיים, פילוסופיים וקבליים שונים, שהופיעו באאוגסבורג ב-1546 והודפסו מחדש בבזל ב-1597. Kaufmann Kohler, Peter Wiernik, RICCIO, PAULO (Latin, Paulus Ricius), The Jewish Encyclopedia שמות נוספים: באיטלקית: ריצ'י (Rici או Ricci) בגרמנית: פאול ריץ (Paul Ritz), בלטינית: פאולוס רִיצִיוּס (Paulus Ricius או Paulus Riccius או Paulus Israelita) "Ricius Freiherr von Sprinzenstein, Paul - Deutsche Biographie". www.deutsche-biographie.de.
מחבואים (שיר של נעמי שמר)

"מחבואים" (ידוע גם בשם "חפש אותי") הוא שיר שחיברה והלחינה נעמי שמר. בשנת 1963 להקת הנח"ל הופיעה לראשונה עם השיר בתוכנית ה-17 שלה, "שמש במדבר". בשיר מזכירה שמר את כתובת המגורים שלה בשורה ”אני גרה בדפנה שש”. את השיר עיבד מוזיקלית אריה לבנון. שמר שקיבלה השראה מהתנ"ך, שיבצה בשיריה ביטויים רבים, כמו בבית השלישי של השיר: חפשי אותי בתוך חורשה כחום היום אולי אני אילן עבות חפשי אותי ועל ליבי תוכלי לרשום את שמנו בראשי תבות ביצוע נוסף ידוע לשיר ביצעו אפרים שמיר ואסתר שמיר. בשנת 2017 עלתה לשידור הסדרה "שירים מבית סבא" בערוץ הופ!, בה טוביה צפיר (שהשתתף בביצוע המקורי של השיר)ביצע את השיר. להקת הנח"ל - מחבואים, סרטון בערוץ "גיא אלון", באתר יוטיוב (אורך: 03:31) "מחבואים" [דף שיר, באתר הספרייה הלאומית "מחבואים" מילות השיר, באתר שירונט מחבואים – מילים וביצועים | שמר, נעמי, 1930-2004 מלחין מחבר | מוזיקה | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il אברהם זיגמן, מדרש נעמי: המקורות היהודיים בשירתה של נעמי שמר, ירושלים: יד יצחק בן צבי, 2009, עמ' 42 ספר בראשית, פרק י"ח, פסוק א' ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק מ' אפרים ואסתר שמיר - מחבואים, סרטון בערוץ "Guy Alon", באתר יוטיוב (אורך: 03:05) טוביה צפיר (קוזלובסקי), באתר "שרים במדים" ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.