laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
האנטר דוהאן

האנטר דוהאן (באנגלית: Hunter Doohan; נולד ב-19 בינואר 1994) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי, המוכר בעיקר מדמותו בתור אדם דסיאטו בסדרת הדרמה המשפטית "כבודו" (2020-2019) ובשל הופעתו בתור טיילר גאלפין בסדרה "ונסדיי" (2022). דוהאן נולד ב-19 בינואר 1994 בפורט סמית', ארקנסו. הוא בוגר תואר ראשון באמנויות יפות מאוניברסיטת אוקלהומה סיטי (אנ'). בין השנים 2012–2014 שיחק בשלושה סרטים קצרים. הופעתו הראשונה של דוהאן הייתה בשנת 2015, בפרק בסדרת הטלוויזיה "The Other Client List" (אנ'). באותה שנה הופיע בפרק בסדרת הטלוויזיה "Coffee House Chronicles", ושנה לאחר מכן הופיע בסרט הקולנוע המבוסס על הסדרה. בשנת 2018 שיחק בפרק בסדרת הטלוויזיה "ווסטוורלד", והופיע בפילוט לסדרת הדרמה "קגני ולייסי" שלא נמכרה לשידור, ובתפקיד ראשי בסרט הקולנוע "Soundwave". בשנת 2019 הופיע בסרט "Where We Disappear", וכן בפרק בקומדיית המצבים "עושות בית ספר" ובפרק בודד בסדרה "השלכות" מבית נטפליקס. בשנה זו החל לשחק בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "Truth Be Told" בה מככבת אוקטביה ספנסר. באותה שנה 2019 לוהק דוהאן לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "כבודו". בשנת 2021 לוהק דוהאן לצוות השחקנים הקבוע בסדרת הטלוויזיה "ונסדיי", בה הוא מגלם את דמותו של הנער טיילר גאלפין. דוהאן הוא הומוסקסואל. האנטר דוהאן, ברשת החברתית אינסטגרם האנטר דוהאן, ברשת החברתית טיקטוק האנטר דוהאן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Hunter Doohan - Biography, Height & Life Story | Super Stars Bio, Super Stars Bio, ‏5 במרץ 2020 Helen Fear, Your Honor on Sky Atlantic: Who’s in the cast alongside Breaking Bad’s Bryan Cranston?, Entertainment Daily, ‏2 בפברואר 2021 Cynthia Vinney, REVIEW: Sci-Fi Thriller Soundwave Doesn’t Live Up To Its Promise, CBR, ‏1 במאי 2020 Denise Petski, Deadline, Deadline, ‏1 במאי 2019 Denise Petski, Deadline, Deadline, ‏3 באוגוסט 2021 Is It True That Wednesday Star Hunter Doohan Is Gay? - Lee Daily, Lee Daily, ‏3 באוקטובר 2022
אצא לי השוקה

אצא לי השוקה הוא שיר ילדים יווני משנת 1941 של הזמר ניקוס גונאריס (אנ'). השיר מורכב מחמישה בתים שבהם רוב המילים חוזרות על עצמן. לכן הוא שיר קליט גם לזיכרון וגם לביצוע. השיר זכה לביצועים רבים ביוונית ותורגם לשפות רבות, ביניהן עברית. ביוונית נקרא במקור "πάω κυρά μου στο Παζάρι" (כשאני הולך לשוק, גבירתי) או "Το κοκοράκι" (התרנגול). כל בית מתוך השיר מתחיל במשפט "אצא לי השוקה", ומיד לאחריו מגיעה הודעה על קניית חיה קטנה. בכל בית מתחלפת החיה שנקנית באחת אחרת, ואיתה נוספת שורה חדשה בה מושמעת הקול של אותה חיה. היא הופכת לפזמון חוזר בבית הבא אחריו, כך שאורכם של בתי השיר הולכים וגדלים בצורת פירמידה. החיה הראשונה שנקנית היא תרנגול אשר משמיעה את הקול "קו קו קוריקו קו". כל סוף בית נגמר במשפט "הוא יזמר עד אור הבוקר" כאשר הכוונה היא לתרנגול שנקנה בבית הראשון. בסך הכל מופיעות חמש חיות כמספר הבתים בשיר. בבית האחרון הן מוזכרות כולן לפי סדר יורד משום שכל בית מכיל גם את המידע שהופיע בבית הקודם לו. הבית הקטן ביותר בשיר הוא הבית הראשון, המכיל רק שלוש שורות. ואילו הבית הגדול ביותר בשיר הוא הבית האחרון, והחמישי במספר, המכיל שבע שורות. כמו כן, בבית זה מופיעה גם החיה הגדולה ביותר, ביחס לחיות מארבעת הבתים הקודמים. הבית האמצעי בשיר הוא הבית השלישי במספר ומכיל חמש שורות, אך אינו חמשיר. את קולה של החיה האחרונה בשיר משמיעים ושומעים רק פעם אחת במהלך כל השיר, לעומת קולו של התרנגול שאותו משמיעים מתחילת השיר ועד סופו באופן רציף, ללא הפסקה, חמש פעמים. ואולי לכך התכוון המשורר האלמוני כשאמר שהתרנגול יזמר עד אור הבוקר. בכל בית השורה השנייה תמיד מתחילה בשם של החיה שסופר עליה בשורה הראשונה, בתוספת ה' הידיעה כך ששם החיה שנקנתה מופיעה פעמיים בכל בית. ארבעת החיות שנקנו משמיעות שני צלילים קצרים למעט התרנגול שמשמיע שלושה צלילים קצרים ועוד צליל אחד ארוך. בשלושת הבתים האמצעיים שבשיר משמיעות החיות את אותו הצליל פעמיים ואילו בבית הראשון והבית האחרון, משמיעות החיות צלילים שאינם זהים. לשיר מבצעים רבים ובהם: הגרסה הפופולרית ביותר של השיר הועלתה ליוטיוב במרץ 2011 על ידי ערוץ "הופ! ילדות ישראלית", בת 2:07 דקות, בביצועם של עמי מנדלמן ומקהלת שרונית. נכון לספטמבר 2024, הסרטון זכה ליותר מ-51 מיליון צפיות ו-98 אלף לייקים, ונחשב לאחד מהסרטונים הישראלים הנצפים ביותר באתר. השיר בוצע בידי נירה רבינוביץ' בתוכנית "מה פתאום?" ששודרה בטלוויזיה החינוכית. בשנת 2016 העלתה שפיטה גרסת כיסוי, אשר קיבלה יותר מ-3.4 מיליון צפיות. בעת הביצוע יש המחליפים את סוגי החיות שבשיר ואת הקולות שהם משמיעים, או מוסיפים בתים חדשים לשיר עם חיות חדשות וקולות חדשים. לדוד משה הייתה חווה "אצא לי השוקה" בביצוע נירה רבינוביץ', באתר הספרייה הלאומית "אצא לי השוקה" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "אצא לי השוקה" באתר שירונט Το κοκοράκι | παιδικά τραγούδια ελληνικά | Paidika Tragoudia Greek | Greek Nursery Rhymes, יוטיוב, ‏2015 אצא לי השוקה - שיר ילדים - שירי ילדות ישראלית נירה רבינוביץ' - אצא לי השוקה, בביצוע נירה רבינוביץ', סרטון בערוץ "כאן חינוכית", באתר יוטיוב
גמר גביע אופ"א 1974

גמר גביע אופ"א של עונת 1973/1974, היה הגמר השלישי של גביע אופ"א; הוא שוחק בשני מפגשים במתכונת בית-חוץ, ובו נקבע כי הזוכה בטורניר היא פיינורד ההולנדית, שהביסה את טוטנהאם הוטספר האנגלית. הקבוצות שיחקו שני משחקים שנערכו ב-22 במאי וב-29 במאי 1974. פיינורד ניצחה 4–2 בסיכום שני המשחקים. אוהדי טוטנהאם התפרעו במהלך המשחק השני ברוטרדם, לאחר שפיינורד כבשה לקראת סוף המחצית הראשונה. גמר גביע אירופה לאלופות 1974 מדיה וקבצים בנושא גמר גביע אופ"א 1974 בוויקישיתוף
Dorado

"Dorado" (בעברית: "דוראדו") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר האיטלקי מחמוד. הוא יצא לאור ב-9 ביולי 2020, על ידי חברת התקליטים איילנד רקורדס, כסינגל השני מתוך אלבום האולפן השני של מחמוד, Ghettolimpo. הוא נכתב על ידי דוידה פטרלה, מחמוד, ספרה אבאסטה, כריסטיאן סנרה ברטולו, פייד ודאריו פאיני, שגם הפיק אותו. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-51 מיליון השמעות. השיר הגיע למקום העשירי במצעד הסינגלים של איגוד תעשיית ההקלטות האיטלקי. הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-16 ביולי 2020, בערוץ היוטיוב הרשמי של מחמוד. הוא בוים על ידי אלטיו קאוסיני, וצולם בעיר טורינו. נכון למאי 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-40 מיליון צפיות. מידע על הסינגל "Dorado" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "Dorado" באתר Genius סרטון השיר "Dorado" באתר יוטיוב "Mahmood, Sfera Ebbasta, Feid - Dorado". נבדק ב-17 ביולי 2020 – via YouTube. {{cite web}}: (עזרה) Giraud, Claudia (17 ביולי 2020). "E Mahmood gira un videoclip nel Museo Egizio" (באיטלקית). Artribune. נבדק ב-20 ביולי 2020. {{cite news}}: (עזרה) "Official IFPI Charts – Digital Singles Chart (International) – Week: 7/2020". IFPI Greece. נבדק ב-1 באוגוסט 2020. {{cite web}}: (עזרה)
Kellyoke

Kellyoke הוא מיני-אלבום של הזמרת האמריקאית קלי קלרקסון, הבנוי משישה גרסאות כיסוי של קלרקסון לשירים שונים, ומבוסס על קטע בעל אותו שם מתוכנית האירוח שלה, The Kelly Clarkson Show. המיני-אלבום יצא לאור ב-9 ביוני 2022 על ידי אטלנטיק רקורדס. הסינגל הראשון, גרסת כיסוי ל-"Happier Than Ever", יצא לאור ב-25 במאי 2022. האלבום Kellyoke באתר ספוטיפיי Aniftos, Rania (25 במאי 2022). "Kelly Clarkson Announces Kellyoke EP With New Cover of Billie Eilish's "Happier Than Ever"". Billboard. נבדק ב-28 במאי 2022. {{cite web}}: (עזרה) Gularte, Alejandra (25 במאי 2022). "Kelly Clarkson Announced Kellyoke EP, "Happier Than Ever"". Vulture. נבדק ב-28 במאי 2022. {{cite web}}: (עזרה)
אנציקלופדיה אאוריקה

אנציקלופדית אאוריקה (או אאוריקה!) היא אנציקלופדיה אינטרנטית לילדים ונוער הכוללת תוכן, בליווי סרטונים, מדיה ואתגרים יומיים להרחבת הידע והסקרנות. אאוריקה נוסדה על ידי ד"ר נדב דפני ומוגדרת כ"אנציקלופדיה של הסקרנות". מטרתה להיות מקור ידע כללי לצעירים וכלי לימודי מבוסס תופעות, ולא רק נושאים. כך ניתן ללמוד בעזרתה בדרך רב-תחומית, המפתחת הבנה מעמיקה של הידע האנושי, המחברת בין תחומים רבים של דעת ויצירה אנושית ויוצרת לומד מעמיק ובעל הבנה הוליסטית. האתר נוסד בשנת 2015 על ידי ד"ר נדב דפני. שמו של האתר לקוח מאמרתו המפורסמת של ארכימדס, אאורקה, המיוחסת לו לאחר גילוי חוק הציפה שעל שמו. אאוריקה פונה בעיקר לילדים בני 9-13, מטרת האנציקלופדיה היא ללמד ולהנגיש תוכן איכותי ומעניין לילדים, באמצעות הצגת ערכים קצרים, המלווים בתמונות וסרטוני וידאו, כשבחלק מהערכים משולבים גם משימות ולמידה מתוך ניסוי וטעיה. שנם באאוריקה כמעל ל-5,000 ערכים[דרושה הבהרה].בנוסף, המשתמשים גם יכולים לשאול שאלות ולקבל תשובות באימייל ממומחים ומבוגרים מתנדבים בעלי ידע המכונים "אאוריקנים". למשתמשים הרשומים באאוריקה יש צבירת נקודות שעל פיהם מתקדמים המשתמשים בדרגות ב"סגנון אקדמאי". את הנקודות צוברים על ידי מענה תשובות ב"אתגר היומי", ומעל דרגת "מועמדת לתואר" מתחילים המשתמשים לכתוב ערכים בכוחות עצמם. אתר האינטרנט הרשמי של אנציקלופדיה אאוריקה סרטון הדרכה - מאגר השאלות והתשובות הדיגיטלי אאוריקה, סרטון בערוץ "משרד החינוך", באתר יוטיוב (אורך: 02:30) סטיפס אנציקלופדיות ומילונים » Brookdale ברוקדייל, באתר Brookdale ברוקדייל אאוריקה – האנציקלופדיה של הסקרנות, באתר פורטל מס"ע רעות שמרקוביץ', בממ"ד, מול המחשב: איזה אתרים טובים לילדים?, באתר ynet, 22 ביולי 2014 מהן פעילויות אאוריקה?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה אפרת מעטוף, אאוריקה! | ילדים מגלים את העולם, באתר כלים קטנים גדולים | האנציקלופדיה של הכלים הדיגיטליים לעולם החינוך | בעריכת אפרת מעטוף, ‏2014-05-23 מהי האקדמיה הצעירה של אאוריקה?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה אקדמיית אאוריקה, באתר eureka.org.il
Another Year

Another Year הוא שיר חג המולד מאת הזמר-יוצר האמריקאי פיניאס. הוא שוחרר על ידי OYOY ב-1 בדצמבר 2020. השיר הוא בלדת פסנתר ש "מציירת תמונה של בני משפחה וחברים שנאספו יחד כדי להפיץ קצת שמחה". זה שיר חג המולד הראשון של פיניאס. פיניאס הכריז על השיר בטוויטר ב-25 בנובמבר 2020 עם הכיתוב "שיר חג המולד ביום שלישי". פיניאס כתב במקור את השיר בדצמבר 2019. הוא הסביר בהצהרה על יצירת השיר: "אני כתבתי את השיר הזה בחג המולד האחרון, כששנה של אי ודאות לפנינו, לו ידעתי, כל מה שאני יודע עכשיו על איך 2020 תעבור, אני לא חושב שהייתי משנה מילה. אני מקווה שבכל מקום שהשיר הזה ימצא אותך, זה מביא לך איזו מנה קטנה של נוחות. האופק בהיר לדעתי." ב-8 בדצמבר 2020 פיניאס ביצע את השיר בשידור חי ב-The Tonight Show בכיכובו של ג'ימי פאלון. ההופעה תוארה על ידי לארס ברנדל מ"בילבורד" כ"נוטפת מקלאס." רייאן דיילי מ-NME דירג את השיר ארבעה כוכבים מתוך חמישה, והדגיש את המילים "אני לא מאמין שישו נולד כדי להציל אותי / זהו לחץ רב לתינוק". מידע על הסינגל "Another Year" באתר מיוזיק בריינז Gil Kaufman, Gil Kaufman, Finneas Debuts First Original Christmas Song: Listen to the Cheeky ‘Another Year’, Billboard, ‏2020-12-01 (באנגלית אמריקאית) Rania Aniftos, Rania Aniftos, Finneas’ Christmas Song Is Coming Soon, Billboard, ‏2020-11-26 (באנגלית אמריקאית) Aynslee Darmon, Finneas Drops First Ever Holiday Tune With ‘Another Year’, ET Canada, ‏2020-11-30 (באנגלית אמריקאית) Ryan Reed, Ryan Reed, Hear Finneas' Clever New Holiday Song 'Another Year', Rolling Stone, ‏2020-12-01 (באנגלית אמריקאית) Lars Brandle, Lars Brandle, Finneas Performs Festive Song ‘Another Year’ on ‘Tonight Show’: Watch, Billboard, ‏2020-12-09 (באנגלית אמריקאית) The best (and worst!) new Christmas songs of 2020, NME, ‏2020-12-21 (באנגלית)
אנדריי מירון

גאורגה אנדריי מירון (ברומנית: George Andrei Miron; נולד ב-28 במאי 1994 בגאלאץ שברומניה) הוא כדורגלן רומני, המשחק בעמדת הבלם בקבוצת אוניברסיטת קלוז' מליגת העל הרומנית. מירון גדל במחלקת הנוער של אוצלול גאלאץ. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הרומנית, במדיה ערך 22 הופעות ליגה והבקיע שער אחד. ב-1 ביולי 2015 חתם בבוטושאן מליגת העל הרומנית. הוא ערך 150 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שבעה שערים. ב-17 בפברואר 2020 חתם בסטיאווה בוקרשט מליגת העל הרומנית. ב-1 ביוני 2022 חתם בהפועל חיפה מליגת העל הישראלית. ב-29 בספטמבר שוחרר מהמועדון בצורה הדדית לאחר חתימתו של חאתם אלחמיד ובשל רצונו לשהות ליד אשתו בעת הריונה המתקדם. סטיאווה בוקרשט הגביע הרומני (1): 2019/2020 אנדריי מירון, באתר Transfermarkt אנדריי מירון, באתר Soccerway אנדריי מירון, באתר FootballDatabase.eu שלמה וייס‏, הפועל חיפה החתימה שני זרים חדשים: אנדריי מירון וקוואמה קווי, באתר וואלה, 1 ביוני 2022 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אנדריי מירון".
אלקיונה

אלקיונה (שם מדעי: Alcione) הוא סוג של פטרוזאור אשר התקיים במשך הקרטיקון העליון של המאסטריכט של צפון אפריקה. הוא ידוע ממאובנים שהתגלו ב"בסיס אולד אבדון" (Ouled Abdoun Basin) במרוקו ותואר ב-2018 והוא הכיל מין בודד - Alcione elainus. שמו ניתן על שם דמות מהמיתולוגיה היוונית אלקיונה (Alcyone), אשה אשר הפכה לשלדג כעונש מאת זאוס. פטרוזאור זה היה בעלת מוטת כנפיים של 2 מטרים והיה קרוב רחוק של הניקטוזאוריים, דומה מעט לברברידקטילוס, הסימורגיה או הניקטוזאורוס והיה בעל מבנה גוף דומה, פרימיטיבי ביחס לפטרודקטיליים, אשר נודע מממצאי עצמות ירך, גפיים, עצם חזה ולסת תחתונה. מבנה הכנפיים שהיה בעל קצוות חדים אפשר לו לעופף בצורה יעילה יחסית ואולי אף לחתור מתחת למים במרדף אחרי טרף. הפטרוזאור חי אולי בדומה לפתון או קורמורן ועופף סמוך לחופי צפון אפריקה שם קינן וחיפש דגים וטרף ימי. הוא נכחד כנראה בהכחדת הקרטיקון שלפני 66 מיליון שנה מזמננו. האלקיונה נראה בסדרה כוכב פרהיסטורי. מדיה וקבצים בנושא אלקיונה בוויקישיתוף
אוסטרופוסידון

אוסטרופוסידון (שם מדעי: Austroposeidon; מילולית: "פוסידון דרומי") הוא סוג של דינוזאור מקבוצת הטיטאנוזאורים, אשר חי באמריקה הדרומית של הקרטיקון העליון לפני 83.6 עד 66 מיליון שנה מזמננו. דינוזאור זה התגלה בברזיל והיה הגדול שבדינוזאורים שהתגלו באזורו, עם אורך של מעל 25 מטרים. דינוזאור זה התגלה בתצורות פרסידנט פרודנט (Presidente Prudente Formation) שבסאו פאולו בברזיל ב-1953 אך הממצאים לא תוארו עד 2016 בידי החוקרת קמילה בנדיירה (Kamila Bandeira). הסוג כלל מין יחיד - Austroposeidon magnificus, שפירושו: "אציל", עקב גודלה של הדגימה. הממצאים כללו מאובנים של שרידים בודדים, בעיקר של חוליות הצוואר והגב. הדינוזאור השתייך לקבוצה ליתוסטרוטיה, בה נכללו מינים גדולים קרובים כמו הפוטאלונגקוזאורוס והוא היה בעל חוליות רחבות עם מבנה עצם צפוף מאוד, אשר עזר להם לצמוח בטבעות גידול מהירות, מה שעזר להם להגיע לגודל רב בזמן קצר. דינוזאור זה חי ביערות של ברזיל מסוף הקרטיקון ורעה מצמרות העצים תוך שימוש בצווארו העצום. הוא נכחד לפני 66 מיליון שנה מזמננו, עם הכחדת הקרטיקון. דינוזאור זה הופיע בסדרה כוכב פרהיסטורי. מדיה וקבצים בנושא אוסטרופוסידון בוויקישיתוף אוסטרופוסידון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
תאונת האוטובוס בגליל

תאונת האוטובוס בגליל (מוכרת גם כתאונת אוטובוס הפנויים-פנויות) התרחשה ב-9 באוקטובר 1999. אוטובוס שבו היו 56 איש הידרדר לתהום לצד הכביש ליד היישוב מצפה נטופה. בתאונה נהרגו 17 מיושבי האוטובוס ו-37 נפצעו. נהג האוטובוס, שהיה בבעלות חברת ז'ק יולזרי, אסף 54 נוסעים בראשון לציון ביום שבת בשעה 07:00, בדרכם לטיול בגליל וברמת הגולן. האוטובוס נסע צפונה וביקנעם עילית עלה עליו מדריך טיולים, שהיה אמור להדריך את הנוסעים בטיול. סמוך לשעה 10:45 הגיע האוטובוס לצומת גולני והמשיך ממנו בכביש 65 לכיוון עיילבון, כאשר גשם החל לרדת. ליד מצפה נטופה איבד נהג האוטובוס את השליטה עליו והוא החליק מימין ולשמאל והידרדר לתהום לצד הכביש, כשהוא מתהפך מספר פעמים. כמעט כל יושבי האוטובוס נפגעו. 11 נשים ושישה גברים נהרגו בתאונה. כוחות הצלה רבים מיהרו למקום התאונה, שבו נראו מחזות קשים של עשרות נפגעים הפזורים בשטח. בשנת 2002 הגישה פרקליטות מחוז הצפון לבית המשפט המחוזי בנצרת כתב אישום בגין התאונה ותוצאותיה נגד שישה נאשמים. הם היו נהג האוטובוס, שני בעלים של חברת ז'ק יולזרי ומנהל המוסך של החברה, וכן שניים מעובדי מע"צ. יוחסו להם עבירות של הריגה וחבלה חמורה בנסיבות מחמירות ועבירות נוספות. בכתב האישום נטען כי נהג האוטובוס התקבל לעבודה בחברה מספר חודשים לפני התאונה, ללא ניסיון בנהיגת אוטובוס נוסעים, וכי כאשר קיבל לידיו את האוטובוס שהיה מעורב בתאונה לא נמסר לו שנמצאה תקלה במערכת ההאטה החשמלית שלו. במהלך ניהול המשפט מתו שני עובדי מע"צ הנאשמים. מנהל המחוז במע"צ שם קץ לחייו בנובמבר 2004. לטענת בני משפחתו הוא עשה זאת לאחר שפורסם בערוץ 2 תחקיר על התאונה שבו נמתחה ביקורת על עבודתו. סמנכ"ל האחזקה במע"צ נפטר במהלך המשפט ממחלה קשה. ב-6 בדצמבר 2006 החליט בית המשפט לזכות את ארבעת הנאשמים הנותרים מעבירות ההריגה והחבלה החמורה שיוחסו להם. בית המשפט פסק שהתאונה התרחשה בעיקר בשל נוכחותו של חומר שחור על הכביש במקום התאונה, שכאשר נרטב הפך לחלקלק מאד. נקבע שלמע"צ נודע על נוכחות החומר בכביש מספר ימים לפני התאונה, אלא שאנשיה לא דיווחו עליו לאיש וגנזו את הדין וחשבון שערכה בנושא, אשר הזהיר כי החומר יוצר סכנת החלקה של כלי רכב על הכביש. עם זאת הורשעו ארבעת הנאשמים בעבירות הקשורות לניהול המוסך, בעבירות תעבורה ובעבירות של קבלת דבר במרמה וזיוף. באפריל 2007 גזר בית המשפט על הנאשמים עונשי מאסר שירוצו בעבודות שירות וקנסות. בנוסף נשלל רישיון הנהיגה של נהג האוטובוס לשנה על תנאי. ביולי 2008 הרשיע בית משפט השלום בנצרת עובד של מע"צ בעבירות בקשר לתאונה. הנאשם, ששימש כמנהל אגף לחומרים ומחקר, הורשע בשיבוש מהלכי משפט ובהדחה בחקירה. נקבע שהוא נמנע מלגלות למשטרה ולפרקליטות את תוצאות הבדיקה שהתקיימה בכביש מספר ימים לפני התאונה ובה התגלה החומר השחור החלקלק. נגזר עליו עונש מאסר לריצוי בעבודות שירות ועונש מאסר על תנאי. ליד מצפה נטופה הוקמו מצפור ואנדרטה לזכר הניספים בתאונה. מדיה וקבצים בנושא מצפור השבעה עשר בוויקישיתוף שרון רופא אופיר, תאונת אוטובוס הפנויים-פנויות: הנאשמים זוכו, באתר ynet, 5 בדצמבר 2006 שרון רופא אופיר, 17 נהרגו באסון האוטובוס, איש לא ייכלא, באתר ynet, 25 באפריל 2007 שרון רופא אופיר, בכיר במע"צ התאבד לאחר פרסום תחקיר נגדו, באתר ynet, 20 בנובמבר 2004; אלי לינדר ומרדכי קרמניצר, דו"ח: הכבוד האבוד של יצחק הרשקוביץ, באתר העין השביעית, 1 בינואר 2005 רותי אברהם, אוטובוס הפו"פ: עונש קל בשל עינוי הדין, באתר ערוץ 7, 25 באפריל 2007 שרון רופא אופיר, תאונת "הפנויים-פנויות": בכיר במע"צ הורשע, באתר ynet, 7 ביולי 2008; פ 2260/04 מ.י. פרקליטות מחוז הצפון-פלילי נ' שמעון נסיכי, גזר הדין במשפט שהסתיים בשנת 2008
קוריתורפטור

קוריתורפטור (שם מדעי: Corythoraptor; מילולית: "שודד מצויץ") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת האובירפטוריים שהתקיים בסוף הקרטיקון שלפני 66.7 מיליון שנה בסין. סוג זה ידוע מממצאים מאובנים מליאונינג, דרום סין והוא תואר למדע ב-2017 בידי החוקר הסיני לו ג'ונצ'נג (אנ') והוא הכיל מין יחיד - Corythoraptor jacobsi, הקרוי לכבוד החוקר לואיס ל. ג'ייקובס (אנ'). דינוזאור זה ידוע מפרט אחד שהגיע לאורך 1.6 מטר והיה בעל "קסדת" גולגולת עבה וזקורה, דומה לזו של קזואר מודרני שאולי שימשה לפלס לו דרך ביערות ואולי אף להפיק צלילי תהודה. מבנה עצמותיו היה מכוסה חלל אוויר ייחודי ואולי הוא היה מכוסה נוצות בדומה לדינוזאורים קרובים כמו האובירפטור. הוא היה בעל לסתות חזקות מעוקלות מעט כלפי מטה וחסרות שיניים, מה שאולי התאים לתזונה של אוכל כל או של אכילת צמחים רכים או מעט קשיחים. הפרט המתועד מהמאובן נחשב בעת גילויו למין של הייואניה, אך בהמשך הופרד לסוג עצמאי. הקוריתורפטור מופיע בסדרה כוכב פרהיסטורי שם נראים מספר פרטים שאחד מהם נטרף על ידי צ'יאנשוזאורוס. מדיה וקבצים בנושא קוריתורפטור בוויקישיתוף קוריתורפטור, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
כימולודון

כימולודון (שם מדעי: Cimolodon) הוא סוג נכחד של יונק קדום מהסדרה הקדומה מולטיטוברקולטה אשר התקיים באמריקה הצפונית במשך הקרטיקון העליון. הכימולודון תואר למדע ב-1889 בידי הפלאונטולוג עותניאל צ'ארלס מארש. בסוג זה ידועים חמישה מינים, שמאובניהם התגלו בין אלברטה, קנדה עד לניו מקסיקו ולאורך ויומינג, יוטה, מונטנה, איידהו ודקוטה הדרומית. יונק קדום זה היה יונק קטן דמוי-עכבר או חולדה, ששקל בין 19 ל-230 גרם והיה קרוב רחוק של המניסקסוס, הכימולומיס (Cimolomys) ושל הסוג Paracimexomys. ככל הנראה היה פעיל לילה, מה שעזר לו להימנע מטריפה בידי דינוזאורים. הכימולודון נכחד לחלוטין עם הכחדת הקרטיקון, לפני 66 מיליון שנה מזמננו. מדיה וקבצים בנושא כימולודון בוויקישיתוף כימולודון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) כימולודון, באתר GBIF (באנגלית) L. J. Flynn. 1986. "Late Cretaceous mammal horizons from the San Juan Basin, New Mexico". American Museum Novitates 2845:1-30 Kielan-Jaworowska Z. & Hurum J.H. (2001). "Phylogeny and Systematics of multituberculate mammals". Paleontology 44, p. 389-429
קרחון קלוטלן

קרחון קלוטלן (באנגלית: Klutlan Glacier) הוא קרחון ארוך במדינת אלסקה שבארצות הברית. הקרחון ממוקם דרומית - מערבית להר נזיריאן, והוא זורם מזרחה, חוצה את הגבול לטריטוריית יוקון שבקנדה, ובה זורם צפונה והופך למוצאו של נהר קלוטלאן. הקרחון נקרא על שם אמריקאי - ילידי, והוא התגלה תחילה בשנת 1891 על ידי סי. וו. ייז (C. W. Hayes), איש הסקר הגאולוגי של ארצות הברית. אורכו של הקרחון 64 קילומטרים. גובהו של הקרחון 2,425 מטרים מעל פני הים.
היצ'קוק (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אית'ן היצ'קוק – מזכיר הפנים של ארצות הברית אלפרד היצ'קוק – במאי אנגלי, מגדולי במאי הקולנוע בכל הזמנים אלפרד היצ'קוק מגיש – תוכנית טלוויזיה שהגיש אלפרד היצ'קוק היצ'קוק (סרט) – סרט דרמה ביוגרפי על חייו של אלפרד היצ'קוק דייוויד האוורד היצ'קוק – צייר אמריקאי פרנק היצ'קוק – המנהל הכללי של דואר ארצות הברית רמת היצ'קוק – רמה הררית באנטארקטיקה
לה ריברה

לה ריברה (בקטלאנית: La Ribera, "החוף") היא שכונה ברובע סנט פרה, סנטה קטרינה אי לה ריברה שבעיר העתיקה (סיוטט וליה) של ברצלונה. השכונה, ובעיקר חלקה הדרומי, ידועה גם בשם אל בורן (El Born). רבים מהבניינים בשכונה נבנו עוד בשלהי ימי הביניים. במהלך המאות ה-13 עד ה-15 הוא היה רובע משמעותי עבור ברצלונה, כשעוד באמת שכן לחוף הים התיכון, והאזור שהיום הוא שכונת ברצלונטה עדיין היה אי מנותק מהיבשת המרכזית. בניינים חשובים בשכונה כוללים את הבזיליקה דל סנטה מריה דל מר והארמונות שמעטרים את רחוב מונטקאדה, ביניהם גם מוזיאון פיקאסו ומוזיאון ברביאר-מואלר לאמנות פרה-קולומביאנית. בדרום השכונה ניתן למצוא את שוק מרקאט דל בורן הישן, שעוצב על ידי האדריכל אנטוני רובירה אי טריאס ונחשב לאחד הבניינים שבישרו את תחילת עידן המודרניזם הקטלאני. השוק בקרר דה קומרס ("רחוב המסחר") היה לכוח משמעותי באזור מהקמתו, עד כדי כך שנתן את שמו באופן בלתי רשמי לכלל הרובע. ניתן למצוא בשכונה גם כמות גדולה של גלריות אמנות, בתי קפה, מסעדות וברים. פארק דה לה סיוטדליה מוזיאון פיקאסו מדיה וקבצים בנושא לה ריברה בוויקישיתוף
אדבאיו אדליי

אדבאיו אדליי (באנגלית: Adebayo Adeleye; נולד ב-17 במאי 2000) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת השוער באנוסיס נאון פארלימיני. בשנת 2017 אדליי הצטרף לקבוצת הנוער של הפועל קטמון ירושלים. ב-26 באוגוסט 2019 אדליי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 2-0 להפועל ראשון לציון. שנה לאחר מכן, היה שותף לחזרה של הקבוצה לליגת העל אחרי 21 שנות היעדרות. אדליי היה השוער הראשון של הפועל ירושלים עד לפברואר 2022 אז איבד את מקומו בהרכב, אך חזר אליו כעבור כחודשיים בעקבות פציעתו של יהונתן שאבי. באפריל 2022 חזר להרכב הקבוצה. ב-15 בינואר 2023 הורחק במשחק הליגה נגד מכבי חיפה לאחר שקיבל כרטיס צהוב שני. ב-2 ביולי 2024 חתם באנוסיס נאון פאראלימני מליגת העל הקפריסאית. במאי 2022 זומן לראשונה לסגל נבחרת ניגריה. ב-18 ביוני 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 2-3 על נבחרת סיירה לאון במסגרת מוקדמות אליפות אפריקה 2023. אדבאיו אדליי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אדבאיו אדליי, באתר Transfermarkt אדבאיו אדליי, באתר Soccerway אדבאיו אדליי, באתר WorldFootball.net אדבאיו אדליי, באתר National Football Teams בשנת 2020 הפועל קטמון קנתה את השם "הפועל ירושלים" רותם פלדברג, ‏אדבאיו אדליי חתם בפראלימני, באתר ערוץ הספורט, 2 ביולי 2024 מערכת ONE, ‏זימון בכורה: אדביו אדליי בסגל נבחרת ניגריה, באתר ONE‏, 25 במאי 2022 "אדליי מאתגר את אוזוהו בקרב על המקום ב-11", באתר ONE‏, 18 ביוני 2023 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אדבאיו אדליי".
פרס שארל ויון למסאות אירופית

פרס המסאות האירופית מוענק מדי שנה על ידי הקרן על שם התעשיין השווייצי שארל וֵיוֹן למסאי/ת אירופאי/ת. הפרס נוסד בשנת 1975, והוא הפרס הספרותי הראשון המוקדש אך ורק לסוגת המסה. הוא מוענק עבור מסה מאת סופר/ת אירופאי/ת, בכל שפה שהיא. הפרס הוא המשכו של פרס הרומן האירופי, שייסד שארל ויון עצמו לאחר מלחמת העולם השנייה, ואשר הוענק מדי שנה בשלוש השפות האירופיות העיקריות של שווייץ – צרפתית, גרמנית, ואיטלקית. כמו פרס הרומן, מבקש פרס המסאות על שם ויון לתרום לפיוס ולאחדות באירופה באמצעות תרבות. חבר השופטים של הפרס מורכב מחברי הוועד המנהל של קרן שארל ויון, ומאישים שנבחרו בשל מומחיותם והמוניטין שלהם בתחום. טקס הענקת הפרס, בתחילת השנה ועל פי הזמנה, מתרחש במסיבת עיתונאים לכבוד הזוכים בפרס. הפרס מאורגן במשותף עם העיר לוזאן, שם חי ופעל שארל ויון בשעתו, ועם אוניברסיטת לוזאן. הוא מבקש לתגמל יצירה אשר "מהווה עדוּת, או מציעה ביקורת פורה על חברות עכשוויות, על אורחות חייהן, ועל האידאולוגיות שלהן." אתר האינטרנט הרשמי של פרס שארל ויון למסאות אירופית קרן שארל ויון (בצרפתית) Veillon, Charles, hls-dhs-dss.ch (בצרפתית) Présentation du prix sur le site web de la fondation Fiche du prix sur la plateforme de l'office fédéral helvétique de promotion de la culture (OFC), kulturfoerdorung.ch