laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ישראל גור אריה (אמן)

ישראל גור אריה (הורודצקי) (5 בפברואר 1900 – 1962) היה אמן ופסל ישראלי, עבד יחד עם אחיו האמן מאיר גור אריה ועם האמן זאב רבן. ישראל גור אריה (הורודצקי) נולד בבוברויסק שבאימפריה הרוסית (כיום בבלארוס), ב-5 בפברואר 1900 ליעקב קופל הורודצקי (פחח-מסגר ממשפחת למדנים חסידי חב"ד) ולאימו לאה (בת למשפחה מיוחסת מקרמנצ'וג, אוקראינה שעבדה כתופרת עבור המעמד הגבוה ברוסיה הלבנה). אימו הגיעה ממשפחה שנקראה במשך דורות בשם המשפחה העברי "גור אריה", ובשם זה בחרה משפחת הורודצקי לאחר עלייתה לארץ ישראל, שנים לאחר מכן. גור אריה קיבל חינוך בבית ספר עממי רוסי ובשנת 1913 עלה לארץ עם הוריו, והתקבל מיד עם הגעתו, כתלמיד בבצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות בו למדו בשנים שונות גם אחיו, מאיר גור אריה, ואחותו שושנה גור אריה. החל משנת 1917 ולאחר שסיים את "בצלאל" בהצטיינות, המשיך ועבד במוסד בפיתוח עץ, נחושת, אבן, שנהב וטכניקות נוספות, תחת הנהלת פרופ' בוריס שץ. הכין ויצר כלי קודש שהוזמנו עבור בתי כנסיות בארץ ובארצות הברית. בנוסף, עבד כפסל וריכז עבודות פיסול אמנותי עבור זאב רבן ומאיר גור-אריה, אחיו. במהלך השנים יצר עבודות רבות אשר קיימות וממוקמות עד היום ברחבי העיר ירושלים ובהן: סיתות פסלי האריות וריקוע נחושת של 4 מפות שושנת הרוחות שממוקמים במגדל ימק"א בירושלים, סיתות תבליטי אבן של אדם וחווה בגן עדן, ושל קין והבל. הפסלים ממוקמים בכניסה לבית האומנים שברחוב שמואל הנגיד שבירושלים, ריקוע נחושת על דלתות בית-החולים "ביקור חולים" בירושלים, בהן נראים סמלי 12 השבטים. העבודה נעשתה יחד עם האומן חביב ששון. הריקוע נעשה על פי עיצובו של זאב רבן. בסוף מלחמת העולם הראשונה, היה בין הראשונים שהתגייסו לגדוד העברי. בשנת 1920 בקירוב, הפך למנהל עבודה בבית החרושת "זלצמן", מייסודו של אלפרד זלצמן. מבנה המפעל היה בין הבתים היהודיים הראשונים בשכונת בקעה שבירושלים. במפעל ייצרו בין השאר כלי מטבח, קופסאות לתרופות עבור הצבא הבריטי, קופסאות התרמה וחלקי חילוף לנשק עבור ההגנה. גור אריה עסק בין היתר, בתהליך עבודה של הלבנה. על עבודה זו, נרשם על שמו פטנט בימי מלחמת העולם השנייה. לאחר מכן התקבל לעבודה ברשות הדואר בסניף המרכזי בירושלים, ועסק בעיקר בפיתוח חותמות ועבודות מכניות. ובהמשך הפך לפקיד הדואר הראשי בירושלים לעבודות טכניות. בשנת 1929 בהיותו חבר בהגנה, היה בין המגינים על שכונת תלפיות בירושלים, בשנת 1936 היה בין המגינים על העיר העתיקה, ולפני מלחמת השחרור, הגן על ירושלים החדשה. לאחר כיבוש הר-ציון, תיקן עבודות אמנותיות שונות שנפגעו כתוצאה מהמלחמה. הוא נשלח לכך  מטעם משרד הדתות. בין היתר עסק בתיקון פסל בנדיקט הקדוש בכנסיית הדורמיציון, כשהוא נעזר באישור מיוחד וליווי לשם כך. נפטר באופן פתאומי בשנת 1962, ונקבר בהר המנוחות גבעת שאול שבירושלים. בשנת 1927 נשא לאשה את שפרה בת זאב מולדבסקי (מחנכת, ילידת יפו), בניו הם זאב גור אריה, ודן גור אריה. מסיכת המוות של יוסף שפרינצק, 1959. ישראל ושפרה גור אריה בשנת נישואיהם, 1927. ישראל גור אריה מסתת את כותרות העמודים לבניין ימק"א, שנות העשרים. ספר תנ"ך עם ריקוע שיצר ישראל גור אריה בבצלאל, שנות העשרים. מדיה וקבצים בנושא ישראל גור אריה בוויקישיתוף ישראל גור אריה בארכיון בצלאל דוד תדהר (עורך), "ישראל גור-אריה (הורודצקי)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ט (1958), עמ' 3314 מרכז המידע לאמנות ישראלית, מאיר גור אריה, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל נורית שילה כהן, בצלאל של שץ 1906-1929, ירושלים: מוזיאון ישראל, 1983, עמ' 346 בית האמנים, מבצלאל לבית האמנים, באתר בית האמנים סקר אמנות הקיר בישראל, מספר יצירה: #0322, באתר סקר אמנות הקיר בישראל
מתיאש פלד

מתיאש פלד (במקור רוזנפלד עד 1929, בהונגרית: Mátyás Feld, Mátyás Föld; בודפשט, 28 באוקטובר 1876 – בודפשט, 13 בדצמבר 1953) היה שחקן יהודי-הונגרי, במאי תיאטרון, מנהל תיאטרון, בנו של השחקן והבמאי ז'יגמונד פלד, אח של השחקנית אירן פלד ושל העיתונאי אאורל פלד. מתיאש רוזנפלד נולד במשפחה יהודית. כבר בילדותו הופיע בתיאטרון הילדים של אביו ז'יגמונד פלד. אמו הייתה קטלין פּלֶש. קריירת המשחק שלו החלה בשנים 1896–1897 בתפקיד אופרטה-בופו קומי בעיר סקשפהרוואר ומשנת 1898 המשיך את הקריירה שלו בחוג התיאטרון של הפארק העירוני (Városliget Szinkör). תוך זמן קצר, הקהל הכיר אותו גם כבמאי. ב-1915 ניהל את קברט 42 (בכתובת Nagymező u. 21). מ-1919 היה סגן מנהל חוג התיאטרון של הפארק העירוני ובין 1926 לבין 1935, היה מנהל התיאטרון. הוא כתב הצגות ילדים מ-1894, אך זכה להצלחה רבה עם הפארסות, הרביו והפארודיות שלו, שהועלו בחוג התיאטרון ותיפקדו כאטרקציות הקיץ של בודפשט. משנת 1929 היה ידוע בשם Mátyás Föld ולא Feld (שפירוש בהונגרית ארץ או אדמה=föld). בשנת 1938, הוא השיק את העיתון "שליח תיאטרון" (Színházi Futár). פלד הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט. אשתו הראשונה הייתה אילונה קרדוש, אותה נשא ב-22 במאי 1909 בבודפשט, אך לאחר מכן התגרש. הוא נשא את מריה וומבדיטש לאחר מכן ב-26 באוגוסט 1935 בבודפשט. בודפשט הצוחקת (1894) קובי בליצוייס (1896) טרילביק (1897) בריגדיר אוצ'קה (1901) שלום פשט (1914) שלום בלגרד (1914) בולשה ויקי (1918) אין כבר יהודים בבודפשט (1924) האם תעיז, מתי? (1928) אל תוותר, דולפי שלי! (1933) ינה פראגו – מתיאש פלד: משפחת Smokk. פארסת בודפשט ; שנק, בודפשט, 1909 (הספרייה הנעה) זיכרונותיו של מאתיאש פלד. נסיעה ברחבי הפלד / כולם כלולים ; בודפשט, 1941 מדיה וקבצים בנושא מתיאש פלד בוויקישיתוף לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II . עורכת ראשית. אגנש קניירש. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1969-1967. לקסיקון אמנויות התיאטרון ההונגרי עורך ראשי. ג'רג' סקיי. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1994. לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. מתיאש פלד Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 254778/1929. Forrás: MNL-OL 30793. mikrofilm 436. kép 3. karton "Születési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség születési akv. 1555/1876. folyószáma alatt". Képkönyvtár - Search, kepkonyvtar.hu "Házasságkötési bejegyzése Kardoss Ilonával a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 702/1909. folyószáma alatt". "Házasságkötési bejegyzése Wambedits Máriával a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 1439/1935. folyószáma alatt".
משה אריה ראטה

הרב משה אריה ראטה (תר"ה, 1845 – כ"ה בחשוון ה'תרס"ז, 13 בנובמבר 1906) רבה של אֶפֶּרִיֶס (היא פרשוב, כיום בסלובקיה) ושל העיר פאפא שבהונגריה. מהבודדים שברבני הונגריה שתמך בציונות. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. הרב ראטה שימש כרבה של אפריס (פרשוב),[דרושה הבהרה] ובשנת התרנ"ג, 1893, התמנה לרבה של העיר פאפא והקים בה ישיבה. היה תומך נלהב של התנועה הציונית והמזרחי, ומבין הרבנים הבודדים שתמכו בהן בפומבי בממלכת הונגריה טרום מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1904 (תרס"ד) פרסם חוברת בגרמנית בשבח התנועה הציונית, וכן פרסם מאמרי תמיכה בציונות בכתב העת תל תלפיות, והתכתב על כך עם הרבנים המעטים תומכי הציונות בהונגריה - הרב שלמה זלמן ברודי והרב דוד צבי קצבורג. בעקבות תמיכתו בציונות סבל מרדיפות של הרבנים המתנגדים אליה ותלמידיהם הקנאים, ויש אומרים שהדבר הוביל למחלת הלב שבגינה נפטר בכ"ד מרחשוון תרס"ו, 22 בנובמבר 1905. במכתב ששלח לרב קצבורג, הוא כותב שנודע לו שהרב שלום קוטנא, רבה של אייזנשטאדש, "ערך מכתבים לנגדי לכמה רבנים במדינתינו, אבל כאשר שמעתי עד עתה - לא הטו אזנם לדבריו". ועוד כתב שם: "והנה הרבנים, אף אלו אשר בקרבם יסכימו עמנו, מכל מקום לא מלאו לבם לגלות דעתם בפומבי, כי כל אחד יפחד ויירא שייפול צל על הארטאדאקסיא (אורתודוקסיה) שלו". כתב ספר בגרמנית בשם "היהדות מנקודת מבטה של היהדות החרדית". הספר תורגם לעברית על ידי חיה בתיה מרקוביץ. חתנו היה הרב שמואל סג"ל אוסטרליץ, אב בית הדין של קהילת מישקלץ. נפתלי בן מנחם, "מספרות ישראל באונגאריה", עמ' 71. מספרות ישראל באונגאריה, עמ' 72-73.
גרגורי פייפר

גרגורי פייפר (באנגלית: Gregory Piper; נולד ב-15 במרץ 1998) הוא שחקן בריטי הידוע בעיקר בשל המשחק שלו בסדרת הטלוויזיה "שחיתות". פייפר סיים תואר ראשון במכללת דודלי. בשנת 2012 החל לשחק בסדרת הטלוויזיה שחיתות. הוא זכה בפרס מידלנדס של אגודת הטלוויזיה המלכותית בקטגוריית השחקן הטוב במסגרת המשחק שלו בעונה הראשונה של הסדרה. שנה לאחר מכן הופיע בפרק בסדרת הטלוויזיה הבריטית "פרנקי". פייפר הופיע גם בכמה הפקות תיאטרון. בשנת 2021 שיחק בסרט "Fixed". פייפר היה בן 13 כשהופיע לראשונה בעונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה הבריטית שחיתות, כשהחל לגלם את הפושע הצעיר ראייין פילקינגטון. בעקבות תלונות של כמה צופים, רשות התקשורת הבריטית מצאה כי רשת BBC כשלה בחובת הטיפול בפייפר בכך ש-"לא הבטיחה כי יועץ או פסיכולוג לרווחת ילדים שקלו את ההתאמה או הסיכון הרגשי הפוטנציאלי למעורבותו של הילד. בהתחשב באופי האלים של כמה מהסצינות שבהן השתתף". פייפר שיחזר את התפקיד כאנטגוניסט בעונה החמישית. בעונה השישית, פילקינגטון מופיע כקצין בצוות חקירת הרצח העובד בחשאי כחפרפרת עבור סינדיקט הפשע המאורגן. גרגורי פייפר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גרגורי פייפר, ברשת החברתית אינסטגרם גרגורי פייפר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) גרגורי פייפר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "18th birthday Instagram post". Instagram. 15 במרץ 2016. ארכיון מ-2021-12-26. נבדק ב-24 במאי 2021. {{cite web}}: (עזרה) Tilly Pearce, Line Of Duty series 6: Who plays Ryan Pilkington? Meet actor Gregory Piper, Metro.co.uk, ‏במרץ 2021 Helen Attwood, Halesowen lecturer directs first feature film starring Gregory Piper, Halesowen News, ‏4 בנובמבר 2021 Sherwin, Adam (17 בדצמבר 2012). "Failure in Line of Duty: BBC guilty of 'serious lapse' in care of". The Independent (באנגלית). נבדק ב-29 באפריל 2021. {{cite news}}: (עזרה) Lillington, Catherine (30 בדצמבר 2012). "BBC failed to care for Dudley child actor in violent Line Of Duty scene". BirminghamLive (באנגלית). BBC. נבדק ב-29 באפריל 2021. {{cite web}}: (עזרה) Parkes, Thomas. "Dudley actor returns to action in Line of Duty". www.expressandstar.com (באנגלית). נבדק ב-2021-04-28. Bley Griffiths, Eleanor. "Who is Ryan Pilkington in Line of Duty? Here's where we've seen him before". Radio Times (באנגלית). נבדק ב-28 באפריל 2021. {{cite news}}: (עזרה) "Royal Television Society Awards 2012". Royal Television Society.{{cite web}}: תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
פול בויד

פול בויד (באנגלית: Paul Boyd) הוא במאי קולנוע, וידאו קליפים ופרסומת סקוטי. בויד, יליד סקוטלנד, סיים את לימודיו בבית הספר לאמנות סנט מרטין בלונדון עם תואר ראשון בקולנוע אמנותי. הוא עובד ומתגורר בלוס אנג'לס. בויד ביים וחיבר את "מעגל הקסמים", סרט עלילתי בכיכובם של פול רודריגז ג'וניור, אמילי ריוס וטרבור רייט, שזכה בפרס "הסרט הטוב ביותר" ב-NYILFF HBO לשנת 2008. הוא ביים קמפיינים פרסומיים ללוריאל, רבלון, יגואר ודודג' . בשנת 2022 ביים וכתב את הסרט הקומי העלילתי "Bury Me" בהשתתפותם של מרגרט צ'ו וקוי סטיוארט. באותה שנה ביים וכתב את סרט הדרמה "We Are Gathered Here Today" בכיכובם של דני יוסטון ופיבי טונקין העוסק במגפת הקורונה. פול בויד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פול בויד, באתר AllMovie (באנגלית) פול בויד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פול בויד, באתר MusicBrainz (באנגלית) "9th New York International Latino Film Festival Awards Ceremony | Filmfestivals.com". Fest21.com. נבדק ב-2014-07-31.
פסקוב (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פְּסְקוֹב (Псков) פסקוב – עיר במחוז פסקוב במערב רוסיה פסקוב (מחוז) – סובייקט פדרלי ברוסיה פסקוב (כדורגל) – קבוצת כדורגל מהעיר פסקוב אגם פסקוב - אחד משמותיו של החלק הדרומי של אגם פייפסי שנמצא בין רוסיה ואסטוניה פֵּסְקוֹב (Песков) דמיטרי פסקוב – מדינאי רוסי
קאדין קרינגטון

קאדין קרינגטון (באנגלית: Khadeen Carrington; נולד ב-3 באוקטובר 1995) הוא כדורסלן טרינידדי-אמריקאי-ישראלי המשחק בעמדות הרכז והקלע בהפועל ירושלים. קרינגטון הוא בנו של הכדורגלן ומאמן הכדורגל ריינולד קרינגטון. הוא נולד בטרינידד וטובגו וגדל בניו יורק, ובחר לשחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת סיטון הול. לאחר שלא נבחר בדראפט 2018 ב-NBA, בקיץ 2018 שיחק קרינגטון במדיה של דטרויט פיסטונס בליגת הקיץ של ה-NBA. ב-21 ביולי 2018 חתם במורנר בר המונטנגרית, ובהמשך אותה עונה עבר ללימבורג יונייטד הבלגית. ב-3 ביולי 2019 חתם בריזן לודוויגסבורג הגרמנית. ביולי 2020 חתם בסאסקי בסקוניה, אך שוחרר לאחר חודשיים בשל בעיות בדרכון שלו. ב-15 בספטמבר 2020 חתם במונקו, אך ב-19 באוקטובר קרע את הרצועה הצולבת והושבת למשך מספר חודשים. ב-5 באוגוסט 2021 חתם בריאל בטיס מליגת העל הספרדית, בה שיחק עשרה משחקים. ב-15 בנובמבר 2021 חתם בדיז'ון באסקט מליגת העל בכדורסל. ב-19 ביולי 2022 חתם בהפועל ירושלים. קרינגטון זכה עם הקבוצה בגביע המדינה לעונת 2022/23. בתום העונה הסדירה נבחר לחמישיית העונה השנייה בליגת העל. הפועל ירושלים גביע המדינה: 2022/2023 גביע המדינה: 2023/2024 מדיה וקבצים בנושא קאדין קרינגטון בוויקישיתוף פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר היורוליג Josh Newman and Jerry Carino, NBA Draft: Seton Hall's Angel Delgado signs with Clippers, more local free-agent news, Asbury Park Press (באנגלית אמריקאית) ABA liga j.t.d, Mornar keep Mićović and sign contracts with 3 American players : ABA League, ABA Liga (באנגלית) Stuttgarter Nachrichten, Stuttgart Germany, Neuer US-Boy für MHP Riesen Ludwigsburg: Khadeen Carrington ersetzt Lamont Jones, stuttgarter-nachrichten.de (בגרמנית) "Baskonia, Khadeen Carrington agree to 2-year deal". Sportando (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-07-20. "Baskonia releases Khadeen Carrington". Sportando (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-07-20. https://twitter.com/carchia/status/1304394533308948480, Twitter "AS Monaco Basket officially signs Khadeen Carrington". Sportando (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-07-20. "Monaco's Khadeen Carrington reportedly out several months with torn ACL". Sportando (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-07-20. "Real Betis announces 1-year deal with Khadeen Carrington". Sportando (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-07-20. Basketball News, Scores, Stats, Analysis, Standings, www.eurobasket.com משה ברדה, ‏קאדין קרינגטון חתם רשמית בהפועל ירושלים, באתר ONE‏, 19 ביולי 2022
ז'פורה

ריו ז'פורה (בפורטוגזית: Rio Japurá; בספרדית: Río Caquetá, ריו קקטה) מתחיל את זרימתו בהרי האנדים בקולומביה ומשם ממשיך הלאה לברזיל ונשפך אל נהר האמזונאס. אורכו 2,816 ק"מ. היערות מצפון לנהר ז'פורה נחשבים לחבל ארץ שעדיין לא דרכה עליו כף רגלו של האדם הלבן, ומרבית שבטי האינדיאנים בחבל ארץ נרחב זה עודם פראיים להפליא. מדיה וקבצים בנושא ז'פורה בוויקישיתוף ז'פורה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'רג' האמוש

ג'רג' האמוש (במקור עד 1930 הולנדר, בהונגרית: Hámos György; בודפשט, 1 ביוני 1910 – בודפשט, 9 בינואר 1976) היה סופר, מספר סיפורים, תסריטאי, מבקר אמנות, עיתונאי, הומוריסטן יהודי-הונגרי זוכה פרס קושוט (הפרס המקביל בהונגריה לפרס ישראל) וכן זוכה פרס אטילה יוז'ף (הפרס הספרותי הגבוה בהונגריה). ג'רג' הולנדר נולד במשפחה יהודית כבנם של הוגו הולנדר, עוזר המפקח לבריאות הציבור ושל ז'ני שאלאמון (סלומון). הוא קיבל דוקטורט במשפטים באוניברסיטת פאזמאן פטר בבודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד). מ-1932 היה עיתונאי של העיתון בשפה הגרמנית בבודפשט פסטר לויד. מ-1933 עד 1942, הוא היה עוזר העורך של כתב העת "זמנים חדשים" (Új Idők). במהלך מלחמת העולם השנייה, נלקח למחנות של שירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) באזור הקרפטים הגבוהים בטרנסילבניה. בין 1948 לבין 1949 היה, בין היתר, גם עורך האחראי של כתב עת שעבד בו לפני המלחמה, "זמנים חדשים". בין 1945 לבין 1951, הוא היה סגן אלוף ולאחר מכן אלוף-משנה במפקדת משטרת בודפשט. בין 1951 לבין 1953 היה חבר בצוות המועצה הלאומית לשלום, ולאחר מכן ערך את העיתון "השוטר ההונגרי" (Magyar Rendőr). בין 1955 לבין 1956 עבד כעורך של "העיתון הספרותי" (Irodalmi Újság) ומ-1958 של "עולם הסרטים" (Filmvilág). בין 1957 לבין 1968 כתב את התסריטים לחמישה סרטים. משנת 1964, היה מבקר הטלוויזיה עבור כתב העת "חיים וספרות" (Élet és Irodalom). המערכונים ההומוריסטים שלו שפורסמו בעיתונים יומיים ובכתבי עת ספרותיים זכו לפופולריות רבה. הוא הופיע בקביעות בתוכנית הרדיו עם הערותיו האירוניות. שני וידויים (1957) מתחת לדרגה (1960) שני חייה של דודה מיצי (1962) האהבה אסורה (1965) אלפא רומיאו ויוליה (1968) כוכב הזהב (אופרטה, 1950) ארבעה סיפורים על שלום עם אישטוואן ארקין, בוריש פלוטאי, קלמן שאנדור (הספרייה הקטנה של ועדות השלון, בודפשט, 1951) קרבות ולוחמים (דיווחים, 1952) בהגנה על העם (שני סיפורים, 1953) שני חייה של דודה מיצי (רומן קצר, 1962) עם כרך משלים לאלמוות (מאמרים, דוחות ספרותיים, 1967) אני עומד מאחורי. התירוצים שלי שנאספו (רישומים, הומורסקות, 1968) יש לך יחס? (ביקורות, מערכונים, מערכוני הומור, 1969) פטור מכתיבה (הומורסקות, 1973) ספר הסאטירות (כתבים נבחרים, 1973) מה צריך כדי להיות בן אלמוות? (הומורסקות, רישומים, 1977) פעם הייתה טלוויזיה הונגרית. בערך על 25 השנים הראשונות. מתוך ספרים שפורסמו לפני 1981; MTV 2009 פרס קושוט (1951) מדליית מסדר הכבוד של העבודה (1955, 1969, 1970) פרס על שם אנדור גאבור (1968) פרס אטילה יוז'ף (1970) Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994 ISBN 963-05-6422-X (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש) סופרים בני זמננו Filmkatalógus.hu מי זה מי בספרות ההונגרית? ספרי עיון מסת"ב 963-8607-10-6 ג'רג' האמוש, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'רג' האמוש, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 123308/1930. Forrás: MNL-OL 30795. mikrofilm 709. kép 1. karton "Születési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári születési akv. 1477/1910. folyószáma alatt". "נפטר ג'רג' האמוש". Magyar Nemzet (napilap, 1938–2018) (בהונגרית). 1976-01-10. p. 4.
מנחם בן יעקב מוורמייזא

רבי מנחם בן יעקב מוורמייזא (נפטר בג' באייר ד'תתקס"ג, אפריל 1203) היה מגדולי הפייטנים באשכנז במאה ה-12, ודיין בבית הדין של יהדות וורמייזא לצדו של רבי אלעזר מגרמייזא בעל ספר הרקח. לא רבות ידוע על חייו של רבי מנחם. מוקד פעילותו היה בוורמס, אך לא ידוע מי היו רבותיו. הראבי"ה שלח לו מספר שאלות, ובתשובותיו, העביר לו רבי מנחם שמועות ששמע מפי רבי אפרים מרגנשבורג. גם הוא פנה לראבי"ה בשאלות, אף שהיה מבוגר ממנו. היה דיין בבית הדין של וורמייזא, יחד עם רבי אלעזר מגרמייזא (הרוקח) ורבי קלונימוס בן גרשום, ועל חלק מן התשובות בראבי"ה חתומים שלושתם יחד. לדעת שמחה עמנואל, חיבר פירוש לפיוטי רבי מאיר ש"ץ, אך לדעת א"א אורבך מחבר הפירוש הוא רבי מנחם בן חלבו. שמו נזכר לדורות בספר הזכרת הנשמות (ממורבוך) של קהילת וורמייזא. בכמה כתבי יד מיוחס רבי מנחם כצאצא של רבי שמשון הדרשן, אך הייחוס המדויק אינו ברור. הראבי"ה מזכיר אותו בכינוי "קרובי" אך לא ידועה הקרבה המדויקת. דודתו של רבי מנחם היא מרת אורגיאה, יבמתו של רבי אפרים מבונא. ר' יצחק בן מנחם מלורכא הנזכר בראבי"ה (תתקצ"ו) הוא כנראה בנו. מכמה מקורות נראה כי רבי אלעזר מגרמייזא היה אחיינו של רבי מנחם והוא מזכירו בכינוי "דודי". גם רבי גרשום הגוזר מזכיר את רבי מנחם בכינוי "דודי". רבי מנחם חיבר יוצרות, סליחות וקינות. קינה אחת שלו נאמרת עד היום בסדר הקינות לתשעה באב במנהגי האשכנזים. מערבית שלו לשביעי של פסח נאמרת במנהג אשכנז המערבי, ובקהילתו וורמייזא נהגו לומר את היוצר שלו לשבת שובה. גם כמה מסליחותיו נכנסו למחזורי הסליחות הקבועים. פיוטים אחרים שלו נותרו בכתבי יד ולא נכנסו למחזורים הממוסדים. בין פיוטיו זמר שנכתב על הצלת העיר וורמייזא ממצור שהטיל עליה אוטו הרביעי, מלך גרמניה באדר ד'תתקס"א (1201). זמר זה זהה במבנהו של הזמר הידוע לחנוכה מעוז צור, וכנראה נכתב בעקבותיו. על חלק מפיוטיו חתם בשמו "מנחם" או "מנחם בר יעקב", אך על חלקם חתם בכינוי "צמח" או "צמח בר יעקב". 'צמח' זהה בגימטריה לשם 'מנחם', ושניהם נחשבים משמותיו של המשיח. דבר זה הוביל חוקרים בעבר לטעות ולסבור שאלו שני פייטנים נפרדים. אברהם מאיר הברמן משער שבאמצעות חתימה זו יכול היה הפייטן לחתום את שמו באופן בולט פחות, כפסבדונים. יהודה ליב וינברגר ייחס לו את ה"מערבית" הפרודית לפורים "ליל שיכורים" המופיעה במחזור ויטרי ומיוחסת שם לרבי מנחם ב"ר אהרן. מצבתו בבית הקברות העתיק בוורמס, במאגר המצבות של מכון שטיינהיים, בארכיון האינטרנט. אליעזר ליזר לאנדסהוטה, עמודי העבודה, ברלין תרי"ז, חלק א', עמ' 185–187, באתר היברובוקס ראבי"ה, סימן תת"ק, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום). התשובה מצוטטת גם בידי רבי יהודה בן הרא"ש בשו"ת זכרון יהודה, סימן קצב. הודפס על ידי אדולף ילינק, קונטרס ווירמייזא וקהל ווינא, וינה תר"ם, עמ' 8, באתר אוצר החכמה. ראו בדיונו של אביגדור אפטוביצר, מבוא לראבי"ה, ירושלים תשמ"ד, עמ' 383–384. אביגדור אפטוביצר, מבוא לראבי"ה, ירושלים תשמ"ד, עמ' 190. שמחה עמנואל, "חיבוריו ההלכתיים של רבי אלעזר מגרמייזא", תעודה טז–יז (תשס"א), עמ' 228. אברהם פרנקל, "הזמר על הצלת וורמייזא וזמן חיבורו של מעוז צור", המעין נד [ב] (טבת תשע"ד), עמ' 9–21; הנ"ל, "עוד על הזמר להצלת וורמייזא", המעין נד [ד] (תמוז תשע"ד), עמ' 80–82. אברהם מאיר הברמן, "סימון שם המחבר בפיוטים", בתוך: עיונים בשירה ובפיוט, ירושלים תשל"ב, עמ' 264–265. Leon J. Weinberger, Jewish Himnography: A Literary History (Liverpool University Press, 1997), p. 174.
ישראל יעקב דינסטאג

ישראל יעקב דינסטאג (Dienstag; כ"ד באלול ה'תרע"ב, 6 בספטמבר 1912 מיילץ, פולין - כ"ו בטבת ה'תשס"ח, 4 בינואר 2008, ניו יורק ארצות הברית) היה ביבליוגרף של הרמב"ם והוגים אחרים, ספרן ישיבה יוניברסיטי במשך עשרות שנים ובר סמכא בתחומו. אביו היה הרב בנימין ביינוש דינסטאג פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. דינסטאג פרסם עשרות מאמרים בתחומי התמחותו בבמות העיקריות של מדעי היהדות, בין מאמריו: בנימין זאב בכר בתור חוקר הרמב"ם, סיני: ירחון לתורה ולמדעי היהדות, נה, תשכ"ד, עמ' סה–פב משה שטינשניידר כחוקר הרמב"ם. סיני: ירחון לתורה ולמדעי היהדות, סו, תש"ל, עמ' 347–366 ר' שלמה זלמן חיים הלברשטם כחוקר הרמב"ם. סיני: ירחון לתורה ולמדעי היהדות, סז, תש"ל, עמ' 219–223 תרומתם של חכמי אמריקה לחקר הרמב"ם ומשנתו. הגות עברית באמריקה, ב, תשל"ג, עמ' 18–82 ישראל יעקב דינסטאג, באתר Academia.edu הספרים של ישראל יעקב דינסטאג, באתר "סימניה" כרטיס קבר באתר "הר הזיתים" מידע על דינסטאג, ישראל יעקב בקטלוג הספרייה הלאומית רשימת המאמרים של ישראל יעקב דינסטאג באתר רמב"י ישראל יעקב דינסטאג, דף שער בספרייה הלאומית ראו באנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך ו', בערך: דינסטאג, בנימין ביינוש ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'ייק וייטמן

ג'ייק וייטמן (באנגלית: Jake Wightman; נולד ב-11 ביולי 1994) הוא אתלט סקוטי המייצג את הממלכה המאוחדת. אלוף העולם (בלגרד 2022) בריצת 1500 מטר. וייטמן נולד בנוטינגהאם וגדל באדינבורו, בן למשפחה של ספורטאים מצטיינים. אמו, סוזן טובי-וייטמן, ספורטאית אולימפית, מקום 12 בריצת מרתון (סיאול 1988) ואביו, ג'ף וויטמן, המשמש כמאמנו האישי, סיים במקום שישי בריצת מרתון באליפות אירופה (ספליט 1990). בשלוש אליפויות העולם האחרונות משמש האב ככרוז של התאחדות האתלטיקה הבינלאומית וכך קרה ששידר את הריצה שבה זכה בנו כאלוף עולם. בסיום השידור הריצה איבד האב את קולו. באליפות אירופה לנוער עד גיל 20 שנערכה ברייטי, איטליה ב-2013 הוא זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:44.14 דקות. במשחקי חבר העמים שנערכו בגלאזגו, סקוטלנד ב-2014 הוא סיים במקום 16 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:43.87 דקות. באליפות אירופה שנערכה באמסטרדם, הולנד ב-2016 הוא סיים במקום שביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:47.68 דקות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 3:39.32 דקות ועלה ראשון לריצת הגמר. באליפות העולם שנערכה בלונדון ב-11 באוגוסט 2017 הוא סיים במקום 20 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:41.79 דקות באליפות העולם באולם שנערכה בברמינגהאם, בריטניה בתחילת מרץ 2018 הוא סיים במקום שישי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:58.91 דקות. במשחקי חבר העמים שנערכו בגולד קוסט, קווינסלנד באפריל אותה שנה הוא זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:35.97 דקות וסיים במקום רביעי בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:45.82 דקות. באליפות אירופה שנערכה בברלין ב-10 באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:38.25 דקות, אחרי יקוב אינגבריגטסן מנורווגיה (3:38.10 דקות) ומרצ'ין לבנדובסקי מפולין (3:38.14 דקות). באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר ב-6 באוקטובר 2019 הוא סיים במקום חמישי בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 3:31.87 דקות. בשלב חצי הגמר הוא היה אחרון העולים לשלב הגמר מהמקום 12 בתוצאה של 3:36.85 דקות. באולימפיאדת טוקיו (2020) הוא סיים במקום עשירי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:35.09 דקות. בשלב חצי הגמר הוא סיים ראשון את המקצה הראשון בתוצאה של 3:33.48 דקות. באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון ב-19 ביולי 2022 זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 3:29.23 דקות, לפני יקוב אינגבריגטסן (3:29.47 דקות) ומוחמד קטיר מספרד (3:29.90 דקות). ריצת 800 מטר: 1:44.18 דקות (2020) ריצת 1500 מטר: 3:29.23 דקות (2022) ריצת מייל: 3:50.00 דקות (2021) מדיה וקבצים בנושא ג'ייק וייטמן בוויקישיתוף ג'ייק וייטמן, באתר olympedia.org ג'ייק וייטמן, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית ג'ייק וייטמן, באתר ליגת היהלום ג'ייק וייטמן, באתר Track and Field (גברים) רענן וייס, "זה הבן שלי! הוא אלוף עולם!": האבא שידר את הסנסציה הענקית באתלטיקה, באתר ynet, 20 ביולי 2022