דירוג פסיכוטכני ראשוני

דירוג פסיכוטכני ראשוני (הידוע בראשי התיבות: דפ"ר) הוא ציון שניתן על ידי צה"ל ומשטרת ישראל למועמדים לגיוס, שאמור לשקף את היכולת השכלית של המועמד. הציון ניתן על סמך סוללת מבחני אינטליגנציה. ציון הדפ"ר משמש כאחד המרכיבים המרכזיים, בקביעת קבוצת האיכות (קב"א) של המלש"ב. כאשר ניתנה לכל מועמד בדרך כלל, הזדמנות אחת בלבד לביצוע המבחנים ולא ניתן היה לעשות מבחן חוזר. שיטה זו יצרה לא אחת, מצב, בו מי שבאופן מקרי לא הצליח בבחינה, היה משובץ לתפקיד צבאי באופן שאינו תואם את רמתו. החל משנות ה-2000, בוצעו מבחני הדפ"ר באופן ממוחשב ובהם ארבעה מבחנים עבור מועמדים לגיוס לצה"ל. ביצוע מהיר הוא מרכיב מרכזי במבחנים ובעלי לקות למידה זכאים להארכת זמן. עד שנת 2009, לא הובא ציון הדפ"ר לידיעת המועמד לגיוס. אולם בעקבות פסק דין, שניתן בסוף שנת 2009, נמסרים ציוני הדפ"ר לידי המועמדים לגיוס לצה"ל. עם השינוי ב-2021, מובטח גם שיקוף כמעט מלא, וציוני המבחנים יועברו לנבחנים לפי פילוחים החל מאוקטובר 2021, הוחלפו המבחנים במבחני התאמה חדשים ומורחבים, ניתנה הזכות לאבחונים חוזרים למי שציוניו נמוכים וירצה לשפרם, ומשך האבחונים והראיונות בצו הראשון ירד משבע שעות לארבע. נוסף על כך הותר השימוש במחשבונים, במהלך המבחן. שיטת המיון החדשה לצה"ל תושלם במלואה בתוך שנתיים, ותכלול בחינת מספר גורמים רחב כמו: חוסן נפשי, התמדה, זיכרון עבודה, התמצאות במרחב, יכולות מוטוריות עדינות ועוד. בנוסף, יאובחנו גם יכולות עבודה בצוות, כישורי מנהיגות ומוביליות חברתית, תחביבים, ציונים ומגמות לימוד על בסיס נתונים שיעביר משרד החינוך לצבא, ועוד. קיימים מגוון ספרים וקורסים, להכנה למבחנים, והחל מאוקטובר 2021, יועברו למלש"בים, שאלונים לדוגמה בסמארטפונים, כדי שיוכלו להתכונן למבחני הצו הראשון. בראשית ימי משטרת ישראל נדרשו מועמדים לגיוס למשטרה להיות בעלי דפ"ר של לפחות שלוש, אך באמצע שנות ה-60 הועלה הרף לדפ"ר של חמש. עם זאת, דו"ח של מבקר המשרד לביטחון פנים מצא שבמקרים רבים גויסו מועמדים שלא עמדו בדרישות. מועמדים למשטרה יכולים לעשות את המבחן שוב לאחר שנה. הדפ"ר ניתן מתוך סולם הכולל תשעה ערכים, שבצה"ל מוצגים על ידי הציונים 10–90. בעבר הציונים הוצגו בסולם 1 עד 9 כש-9 הוא הגבוה ביותר ומקבלי ציון מתחת ל-3 לא גויסו. הדירוג הפסיכוטכני הראשוני נקבע ע"פ תוצאות מבחנים הבודקים את יכולות החשיבה. הטווח נע בין 10 ל-90. הציון אינו בהכרח סופי ועשוי להשתנות עד ליום הגיוס. מספר גורמים הביעו ביקורת על שיטת הדירוג הפסיכוטכני הראשוני. לטענת הסוציולוג ד"ר זאב לרר בספרו "הקוד האתני", למבחני הדפ"ר הייתה הטיה תרבותית, בניגוד להתיימרותם להיות אובייקטיביים ומדעיים. לדבריו, נמצאו הבדלים בתוצאות מבחן זה עבור יוצאי ארצות שונות. הוא הוסיף כי הוכח שמבחנים אלו לא שיקפו את יכולותיהם של עולים חדשים עקב הטיה תרבותית, שכן במבחנים חוזרים לאחר תקופת ההסתגלות לצבא הפערים בציוני המיון הצטמצמו או נעלמו. דו"ח מבקר המדינה משנת 2016 ציין כי נעשה שימוש שוטף במחשבים במהלך הבחינות של המיון האיכותי. לפי הדו"ח המחשבים הללו עלולים להיות תקולים ולא מתאימים לבחינה: "קיימים מסכי מחשב רבים מלוכלכים, מקושקשים וחרוטים עד כדי כך שהדבר מקשה על מלשבי"ם בביצוע המבחנים". בנוסף, מבקר המדינה העיר על כך שקיימות צפיפות ומצוקת עמדות ברוב החוליות הפסיכוטכניות בלשכות הגיוס. באוקטובר 2021 צה"ל ערך שינויים מהותיים במבחני הדפ"ר, בתגובה לביקורות כלפי שיטת המיון. השינויים כללו אפשרות לערער על ציון הדפ"ר ולהיבחן במבחן חוזר, ופרקים במבחן המשתנים במהלך הבחינה בהתאם ליכולות הנבחן. בעגה הישראלית, המילה דפ"ר היא מילה נרדפת למילים טיפש ואידיוט ומציינת אדם המפגין בורות, או מנת משכל נמוכה. קב"א הכנה למבחנים עבור מועמדים לגיוס, אתר משטרת ישראל הסוף לקב"א ולדפ"ר בצה"ל: אבחוני מיון והתאמה חדשים למתגייסים, באתר ynet, 11 באוגוסט 2021 דוח שנתי 53א לשנת 2002 >> סדרי המיון והשיבוץ לתפקידים של מיועדים לשירות ביטחון - עמ' 129–130, באתר מבקר המדינה גלעד גרוסמן‏, מעכשיו תוכל לדעת אם אתה חייל דפ"ר, באתר וואלה, 31 בדצמבר 2009 השינויים בהתאמות החדשות במבחן הדפ"ר, באתר מתגייסים משטרת מחוז תל אביב תשתף את הציבור, דבר, 15 בינואר 1967 עומרי אפרים, בלי דפ"ר מינימלי - אבל מגויסים למשטרה, באתר ynet, 30 באוקטובר 2011 הליך המיון לגיוס, אתר משטרת ישראל זאב לרר, פרק 2: הדפ"ר וההטייה התרבותית, הקוד האתני: קב"א, מזרחים, אשכנזים, ירושלים: מכון ון ליר, 2021, עמ' 54 - 57 מבקר המדינה, צבא הגנה לישראל, דוח שנתי 67א, 2016, עמ' 1135 מבחני המיון וההתאמה החדשים של צה"ל, באתר צו ראשון, ‏2021