laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תא ליידיג

תאי ליידיג (באנגלית: Leydig), או תאים אינטרסטיציאלים, הם תאים גדולים ובלתי מתחלקים המצויים באשך (testis). תאים אלו מפרישים את הורמון המין הזכרי הסטרואידי, טסטוסטרון. למעשה, למעלה מ-95% מהטסטוסטרון המיוצר בגוף הגבר מופרש מתאי הליידיג. היתר מופרש מבלוטת יותרת הכליה, האדרנל. בעקבות השפעת הורמון ה-LH שמופרש מבלוטת יותרת המוח (אדנוהיפופיזה) מפרישים תאי ליידיג טסטוסטרון. הטסטוסטרון המופרש מתאי ליידיג עובר דרך כלי הדם והלימפה, דרך התאים הפריטובולאריים והלמינה הבאזאלית, אל תוך האפיתל של הסמיניפרוס טובולס (seminiferrous tubules). שם הוא מעורר את תאי סרטולי (תאים "תומכים"/"מזינים" את ייצור תאי הזרע) להתחיל בתהליך ייצור הזרע שמכונה "ספרמטוגנזה". בחתך היסטולוגי ניתן לראות כי תאים אלו עשירים בבועיות ליפידיות. לכן, כנראה, הם קושרים את הצבע אאוזין (האדום-ורוד, צבע אחד מתוך השניים בצביעה ההיסטולוגית המסורתית המטוקסילין-אאוזין, H&E) בו נעזרים חוקרים כאשר הם רוצים להבחין בתאים שונים וברכיבים תוך תאיים שונים אשר מאופיינים כימית בבסיסיות. תא סרטולי אודות מערכת הרבייה של הגבר - מאמר בנושא - "אודות מערכת הרבייה של הגבר", פורטל e-פוריות מדיה וקבצים בנושא תא ליידיג בוויקישיתוף
כ' בכסלו

כ' בכסלו הוא היום העשרים בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ' כסלו היא תמיד פרשת וישב. ג'תט"ו (לפי המקרא והמסורת היהודית) – עזרא הסופר כינס את שבי ציון והוכיח אותם על נישואין לנשים נכריות, והעם הסכים לגירוש הנשים הנוכריות ה'תשי"ג – יצחק בן-צבי נבחר לנשיא השני של מדינת ישראל ה'תשכ"ב – תחילת "מבצע יכין", העלייה ההמונית המאורגנת של יהודי מרוקו שהקיפה בשנים 1961–1964 כ-76,000 נפש ה'תקנ"ט – רבי שניאור זלמן מליאדי משתחרר מביתו של המתנגד ונסתיימה יציאתו לחירות ה'תרמ"ג – ד"ר אברהם צפרוני, פילולוג, חוקר יהדות וספרות עתיקה, מתרגם, איש חינוך והעורך הראשון של כתב העת לשוננו לחקר הלשון העברית. ה'תרפ"א – אוריאל צימר, הוגה דעות חרדי. עבד כמתרגם באו"ם ובחסידות חב"ד ה'תרצ"א – אברהם אחיטוב, ראש השב"כ לשעבר (נפטר בה'תשס"ט) ה'תשט"ז – דני בסן, זמר מדבב ומוזיקאי. סולן להקת תיסלם ה'תשמ"א – דן שפירא, שחקן טלוויזיה ותיאטרון ישראלי ה'תקנ"ה – רבי משולם פייבוש הלוי הלר, מחבר הספר "יושר דברי אמת" (נולד ב-ה'תק"ב) ה'תקצ"ח – רבי דב בעריש מאושפיצין, אדמו"ר חסידי, מתלמידי החוזה מלובלין. ה'תרנ"ג – רבי ברוך הגר האדמו"ר השני בשושלת ויז'ניץ (נולד ב-ה'תר"ה) ה'תרפ"ח – הרב צבי פרץ חיות, רב והיסטוריון יהודי-אוסטרי ה'תשכ"ח – יעקב כ"ץ חבר כנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נולד ב-ה'תרס"ז) ה'תשמ"א – הרב יצחק הוטנר, מחשובי המנהיגים האורתודוקסים ביהדות ארצות הברית (נולד ב-ה'תרס"ו) ה'תשע"ג – הרב עמרם יצחק זקס, ראש ישיבת סלבודקה בבני ברק (נולד ב-ה'תרפ"ו) י"ט בכסלו – כ"א בכסלו כסלו
כ"א בכסלו

כ"א בכסלו הוא היום העשרים ואחד בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ואחד בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. "יום הר גריזים": יום טוב במגילת תענית על הריסת מקדש השומרונים בהר גריזים בידי אלכסנדר מוקדון. לאחר שנדחתה בקשת הכותים מאלכסנדר להחריב את בית המקדש שבירושלים, בעקבות פגישתו עם שמעון הצדיק, הורה אלכסנדר במקום זאת על החרבת המקדש השומרוני בהר גריזים, ויום החרבתו נעשה יום טוב. "חג ההצלה" בחסידות סאטמר (ראו לקמן) ה'תש"ג – השואה: נערכה אקציית חיסול בפרוסקורוב, בה נרצחו כ-7,000 יהודים ה'תש"ה – רבי יואל טייטלבוים האדמו"ר מסאטמר ניצל מהנאצים ברכבת קסטנר. בחסידות סאטמר מציינים את היום כ"חג ההצלה". ה'תשי"ז – נוסדה העיר אשדוד על ידי 22 משפחות עולים ממרוקו. ה'תשמ"ד – השופט מאיר שמגר ממונה לנשיא בית המשפט העליון. ה'תקנ"ו – מרדכי אהרן גינצבורג, סופר ומתרגם מראשי המשכילים בוילנה. ה'תרכ"ב – רבי יצחק מאיר השיל, אדמו"ר ואבי חסידות קופיטשניץ. (נפטר בא' בתשרי ה'תרצ"ו) ה'ת"ש – שייקה לוי, בדרן ושחקן ישראלי, מחברי "הגשש החיוור". ה'תש"ד – חנוך לוין, מחזאי, במאי תיאטרון ומשורר ישראלי. (נפטר בה'תשנ"ט) ה'תשי"א – דני סנדרסון, מוזיקאי, זמר ומפיק מוזיקלי ישראלי, זוכה פרס אקו"ם. ה'תשכ"ז – הרב יעקב איפרגן, מקובל ישראלי המכונה "הרנטגן". ה'תשל"א – ליאור פרחי, זמר ישראלי ה'תשל"ו – הרב משה שילת, מנהל ארגון תורת חב"ד לבני הישיבות ומחבר ספרים. ה'תקמ"ג – טוביה בועז, בנקאי, שתדלן ופרנס יהודי־הולנדי ה'תקצ"ו – רבי יעקב קופל אלטנקונשטט, נודע בכינוי ר' קופל חריף; תלמידו של הנודע ביהודה, ומחבר הספר "חידושי יעב"ץ". (נולד בב' באייר ה'תקכ"ו) ה'תרפ"ב – הרב יוסף אהרן רבינוביץ, תלמיד הבית הלוי, רב ליטאי-חסידי, מחבר ספרי פרשנות על התורה ועל התלמוד הבבלי ה'תשי"ג – הרב בנימין מובשוביץ, רבה של קניזיץ בבלארוס, ורבה של הרצליה ומייסד ישיבת השרון ה'תשט"ז – רבי יוחנן פרלוב, האדמו"ר מקרלין. (נולד בז' באב ה'תר"ס) ה'תש"ך – הרב צבי פסח פרנק, רבה של ירושלים בימי המנדט הבריטי ובשנותיה הראשונות של מדינת ישראל. ה'תש"פ – גאולה כהן, פעילה בלח"י, חברת כנסת וכלת פרס ישראל (נולדה בה'תרפ"ו) כ' בכסלו – כ"ב בכסלו כסלו מגילת תענית, פרק ט'. בתלמוד הבבלי, מסכת יומא, דף ס"ט, עמוד א', יש גורסים שהיה זה בכ"ה בטבת, אך כמה מכתבי היד מתאימים לגרסת מגילת תענית.
כ"ב בכסלו

כ"ב בכסלו הוא היום העשרים ושניים בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושניים בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ב כסלו היא פרשת מקץ, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וישב אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת. ד'תתקמ"ח – ממלכת ירושלים מביסה את צלאח א-דין בקרב גזר. ד'תתקנ"ז – פורעים התנפלו על ביתו של רבי אלעזר מגרמייזא, רצחו את אשתו ושתי בנותיו ופצעו אותו ואת בנו. ה'תש"י – כהמשך להודעת ראש ממשלת ישראל, דוד בן-גוריון מ-י"ד בכסלו תש"י, ועקב רצון האו"ם ל"בנאם" את ירושלים, הכנסת מכריזה על ירושלים כבירת ישראל, ומחליטה על העברת הכנסת ומשרדי הממשלה לירושלים. ה'תש"י – דוד בן-גוריון מטיל על ראובן שילוח להקים את המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים. ה'תשנ"ג – 415 אנשי חמאס מגורשים ללבנון. ה'תרמ"ד – הרב רפאל חיים הכהן – מראשי העדה הפרסית בירושלים ה'תשי"ד – משה איבגי, שחקן ובמאי ישראלי ה'תשל"א – רונן נויבירט, ממייסדי ארגון "בית הלל" והמנכ"ל הראשון של הארגון (נפטר ב-ה'תשפ"א) ה'תשמ"א – ג'קו אייזנברג, זמר ויוצר ישראלי ה'כ"ה – רבי אברהם הגר הועלה על המוקד על קידוש השם. ה'שמ"ו – רבי אליעזר אשכנזי, פרשן מקרא, פוסק ופילוסוף. (נולד בה'רע"ג) ה'תר"ץ – רבי יחזקאל פנט, אדמו"ר מדז' ומייסד חסידות דעש, מחבר "כנסת יחזקאל". (נולד בב' בטבת ה'תר"ל) ה'תש"ב – דוד ילין, מבני היישוב הישן ומבוני היישוב החדש. (נולד בי"א באדר ב' ה'תרכ"ד) ה'תשנ"ח – הרב חיים כסאר, מגדולי חכמי יהדות תימן בתקופת העלייה לארץ ישראל. כ"א בכסלו – כ"ג בכסלו כסלו כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים.
כ"ג בכסלו

כ"ג בכסלו הוא היום העשרים ושלושה בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושלושה בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ג כסלו היא פרשת מקץ, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וישב אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שלישי, שני או שבת. יום המורה בישראל ה'ק"י – אנטישמיות בימי המוות השחור: בנירנברג נערכו פרעות בקהילה היהודית. כ-600 יהודים נרצחו, והיתר גורשו מן העיר. ה'תשס"ג – 13 איש בהם 3 ישראלים נהרגים בפיגוע במלון במומבסה. במקביל, מנסים מחבלים של ארגון אל-קאעידה ליירט מטוס של ארקיע שהמריא מנמל התעופה של העיר בדרכו לתל אביב. ה'תרפ"ג – איסר לובוצקי, מפעילי המחתרת של גטו וילנה, פרטיזן, לוחם ומפקד באצ"ל, היועץ המשפטי הראשון של הליכוד (נפטר ה'תשס"ט). ה'תרצ"א – נתן זך, משורר ופזמונאי ישראלי. ה'תשל"א – דב אלבוים, סופר, עורך, עיתונאי, מנחה טלוויזיה ומרצה לפילוסופיה יהודית. ה'תקצ"ה – דוד פרידלנדר, מאנשי תנועת ההשכלה היהודית, ממבשרי היהדות הרפורמית וממנהיגי הקהילה היהודית בברלין (נולד ב-1750). ה'תרצ"ט – הרב אריה לייב הכהן פופקא, בנו הבכור ויד ימינו של החפץ חיים. ה'תש"ג – רבי אלימלך לאווי (הראשון) מחסידות טאש (נולד ב-ה'תרכ"ה). ה'תשע"ד – ברכה קאפח, אשת חסד, יזמית, פעילה חברתית ואשת הרב יוסף קאפח. כלת פרס ישראל לשנת 1999. כ"ב בכסלו – כ"ד בכסלו כסלו כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים.
כ"ד בכסלו

כ"ד בכסלו הוא היום העשרים וארבעה בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וארבעה בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. יש נוהגים להתענות ביום זה, כתחליף ליום כיפור קטן שיחול בתוך ימי חנוכה ג'ת"י – הוחל ייסוד בית המקדש השני בידי שבי ציון בהנהגת חגי, זכריה, זרובבל ויהושע בן יהוצדק (ספר חגי, פרק ב', פסוק י'). ה'תרע"ח – כיבוש ירושלים בידי הצבא הבריטי במהלך המערכה על ארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה. ה'תשי"ד – החלה לפעול הבורסה לניירות ערך בתל אביב ה'תש"ב – הנאצים מתחילים ברציחתם של 15,000 יהודי חרקוב. ה'תשס"ח – המטבע שני שקלים חדשים נכנס למחזור. ה'תרפ"ט – נועם חומסקי, בלשן אמריקאי. ה'תרצ"ב – גבריאל שטרסמן, עיתונאי ושופט ישראלי. ה'תשמ"ח – מארינה מקסימיליאן, זמרת ישראלית שהעפילה לגמר "כוכב נולד 5" ה'תרמ"ט – הרב רפאל נתן נטע רבינוביץ, רב ופילולוג של התלמוד הבבלי, ומחבר דקדוקי סופרים. (נולד בה'תקצ"ה) ה'תרס"ה – רבי חיים חזקיהו מדיני, רב קהילת חברון ומחבר האנציקלופדיה ההלכתית שדי חמד. (נולד בה'תקצ"ג) ה'תשע"ד – אריק איינשטיין, זמר, פזמונאי, תסריטאי ושחקן ישראלי. (נולד בה'תרצ"ט) ה'תשע"ח – הרב אהרן לייב שטיינמן, ממנהיגיו הבולטים של הציבור החרדי־ליטאי במפנה המאה ה-21. (נולד בה'תרע"ה) כ"ג בכסלו – כ"ה בכסלו כסלו בשנת תרפ"ט פנה השופט גד פרומקין אל הרב הראשי לישראל, הרב קוק וביקש ממנו לסייע לקבוע את התאריך הזה כיום שמחה לישראל בעקבות שחרור ירושלים בתרע"ח. על כך השיב לו הרב קוק שאכן ראוי היה לעשות כך אלא ש"הקהל כל כך מדוכא מהמאורעות שבזמנים האחרונים, עד שאין ליבו הולך להראות שמחה על הכיבוש הבריטי" - "דרך שופט בירושלים" עמ' 296, משה צבי נריה, "מועדי הראיה" עמ' תע"ט.
כ"ה בכסלו

כ"ה בכסלו הוא היום העשרים וחמישה בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וחמישה בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. נר ראשון של חנוכה ג'תקצ"ה – גזרות אנטיוכוס: שליחי אנטיוכוס הרביעי בונים במה בבית המקדש השני ליד המזבח ומקריבים עליו קרבן לעבודה זרה. ג'תקצ"ח – מרד החשמונאים: יהודה המכבי והחשמונאים משחררים את בית המקדש ומטהרים אותו. ה'תרמ"ג – נוסדה המושבה זכרון יעקב. ה'תרכ"ג – הגנרל יוליסס ס. גרנט מוציא צו גירוש ליהודי טנסי, מיסיסיפי וקנטקי. הנשיא אברהם לינקולן ביטל את הצו כעבור מספר ימים. ה'תרע"ח – כיבוש ירושלים על ידי הצבא הבריטי במלחמת העולם הראשונה, בכך בא קץ לשלטון הטורקי בארץ ישראל. ה'תש"ט – צה"ל פותח במבצע חורב לשחרור הנגב. ה'תשס"ח – סטפן נורמן, נכדו של תאודור הרצל, הובא לקבורה בהר הרצל שבירושלים. ה'תשס"ח – רשות העתיקות מכריזה על גילוי מבנה ליד שער האשפות, ששימש כנראה כארמון של הלני המלכה. ה'תשע"א – השרפה בכרמל – השריפה הגדולה בתולדות מדינת ישראל, בה נספו 44 בני אדם ופונו כ-17,000 מבתיהם; בשריפה כולו כ-50,000 דונם והושמדו כחמישה מיליון עצים. ה'תר"ז – רבי אברהם מתתיהו פרידמן, "הצדיק משטפנשט" (נפטר בתמוז ה'תרצ"ג) ה'תרנ"ו – הרב יצחק נסים, הרב הספרדי הראשי לישראל לשעבר (נפטר בה'תשמ"א) ה'תרע"א – ערי ז'בוטינסקי, איש התנועה הרוויזיוניסטית וחבר הכנסת מטעם חרות (נפטר ב-1969). ה'תרפ"ב – הרב אלחנן הלפרין רב בשכונת גולדרס גרין בלונדון ונשיא "התאחדות קהילות החרדים" בלונדון. ה'תש"ז – סטיבן ספילברג, במאי ומפיק סרטים יהודי אמריקאי ה'תשי"ז – הרב שמואל אליהו רב העיר צפת, בנו של הרב מרדכי אליהו ה'תשכ"ו – מוסי רז, חבר הכנסת מטעם מרצ. ה'תשכ"ז – דובר קוסאשווילי, במאי קולנוע, תסריטאי ושחקן ישראלי ה'תקס"ט – רבי אברהם בן הגר"א, בנו של הגאון מווילנא, פרשן המדרשים, נחשב למייסד חקר האגדה והמדרש. ה'תרל"ב – רבי יעקב אטלינגר, רב ופוסק הלכה במנהיים ובאלטונה שבגרמניה, בעל הערוך לנר ו"ביכורי יעקב". (נולד בה'תקנ"ח) ה'תרצ"ב – רבי חיים הגר – אדמו"ר מאנטניא בנו של הרב ישראל הגר (הזקן) האדמו"ר מוויז'ניץ. ה'תשט"ו – הרב משה שניידר – ראש ישיבת תורת אמת. ה'תשנ"ט – הרב יוחנן טברסקי – האדמו"ר מטולנא. ה'תשס"ז – פנינה זלצמן, פסנתרנית ישראלית (נולדה ב-1922). כ"ד בכסלו – כ"ו בכסלו כסלו
כ"ו בכסלו

כ"ו בכסלו הוא היום העשרים ושישה בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושישה בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. נר שני של חנוכה יום האם בחיפה ה'תרמ"ה – עליית הביל"ויים על הקרקע בגדרה, וחנוכת הבתים הראשונים של התימנים מעליית אעלה בתמר בכפר התימנים בשילוח. ה'תרע"ח – הגנרל אלנבי נכנס לירושלים ה'תרצ"ז – בעמק בית שאן הוקם תל עמל (היום קיבוץ ניר דוד), ראשון היישובים של "חומה ומגדל" ה'תש"ט – מבצע חיסול לכיבוש כיס פלוג'ה נכשל ה'תשט"ז – מבצע "עלי זית" – כוח צה"ל פושט על מוצבים סוריים בחופה המזרחי של הכנרת, בתגובה להתנכלויות סוריות לדייגים בכנרת. 54 סורים נהרגו ו-30 נשבו. 6 הרוגים לכוחות צה"ל. ה'תשל"ד – נפתחה בז'נבה ועידת שלום בהשתתפות ישראל, מצרים וירדן, ובעקבותיה נחתמו הסכמי הפרדת כוחות בין ישראל למצרים ובין ישראל לסוריה ה'תשע"א – פריצת השרפה בכרמל, השריפה הגדולה ביותר בתולדות מדינת ישראל ה'תשע"ט – החל מבצע מגן צפוני בגבול הצפון לחיסול איום המנהרות של החזבאללה ה'תרע"ג – דב גרונר, חבר האצ"ל, מעולי הגרדום (נפטר בה'תש"ז). ה'תשי"ג – אבי דיכטר, ראש השב"כ ולאחר מכן השר לביטחון פנים. ה'תשכ"ז – גדעון סער, שר המשפטים וחבר הכנסת מטעם תקווה חדשה. ד'תתקנ"ח – רבי אברהם בן דוד מפושקירה – המכונה ראב"ד השלישי, בעל ההשגות על משנה תורה לרמב"ם ועל הרי"ף ה'תרפ"ג – אליעזר בן-יהודה, עיתונאי ומחיה השפה העברית ה'תשט"ו – מקס בינט, איש הקשר של החוליה מעסק הביש, התאבד בכלא המצרי ה'תשכ"ג – הרב משולם ראטה, רב, דיין ופוסק הלכה, מחבר הספר "קול מבשר". כ"ה בכסלו – כ"ז בכסלו כסלו
תא סרטולי

תאי סרטולי (באנגלית: sertoli; או תאים "תומכים" או תאים "מזינים") הם תאים גדולים באשך אשר מרכיבים את האפיתליום של האבוביות נושאות זרע (seminiferous tubules). תאים אלו אינם מתחלקים, כלומר אינם מתרבים. הם מכונים תאים "תומכים" או "מזינים" מכיוון שהם תומכים בתהליך ייצור הזרע (ספרמטוגנזה). ביניהם מתרחשת הספרמטוגנזה, הפיכתם של תאי גזע (ספרמטוגוניה) דיפלואידים (בעלי שני סטים של חומר תורשתי) לתאים ממויינים יותר ויותר עד שהם הופכים לתאי זרע חסרי יכולת תנועה (את יכולת התנועה תאי הזרע יקבלו לאחר הבשלתם ביותרת האשך (ה-epididymis)). תאי סרטולי מפרישים נוזל לחלל האבוביות נושאות זרע שבו יימצאו תאי הזרע עד שייצאו מהאשך באמצעות תנועה פריסטלטית שמחוללים שרירים חלקים בדפנות האבוביות נושאות זרע, הטובולים הישרים (tubuli recti) ויותרת האשך (epididymis). בנוסף, לתאים אלו תפקיד פאגוציטי. הם בולעים את הציטופלסמה העודפת של תא הזרע. תאי הסרטולי משפיעים על החומר הגנטי ומגינים עליו, שומרים על רמת החומציות קבועה, יוצרים ומפרישים את ההורמון Inhibin (הורמון מעכב). מדיה וקבצים בנושא תא סרטולי בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כ"ז בכסלו

כ"ז בכסלו הוא היום העשרים ושבעה בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושבעה בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ז כסלו היא תמיד פרשת מקץ. נר שלישי של חנוכה ה'תש"י – הוקמה מעברת הרטוב (לימים בית שמש) ה'תשכ"ז – הסופר ש"י עגנון והמשוררת נלי זק"ש מקבלים את פרס נובל לספרות ה'תשס"ה – פרס נובל לכימיה מוענק לאהרן צ'חנובר ואברהם הרשקו, מדענים מהטכניון בחיפה, יחד עם האמריקני אירווין רוז על גילוי ותיאור את מערכת האוביקוויטין, האחראית לפירוק חלבונים בתוך התא ה'תרכ"ט – עקיבא אריה ויס, אדריכל ומתכנן ערים, יוזם הקמתה של אחוזת בית, הגרעין שממנו התפתחה העיר תל אביב (נפטר ה'תש"ז) ה'תרע"ז – הרב שלום דרמר מניאמץ, כיהן גם כרבה הראשי של קריית גת. ה'תש"ז – אורי גלר – שהתפרסם ברחבי העולם כמי שמעיד על עצמו כבעל כוחות על טבעיים. ה'תשי"ד – אהרן דב הלפרין, מייסד ועורך הראשי של שבועון כפר חב"ד. ה'תשכ"ח – לימור גולדשטיין, שחקנית ישראלית ה'תרפ"ב – הרב מרדכי פירון – הרב הראשי לצה"ל השני (נפטר בה'תשע"ד). ה'תקע"ח – רבי חיים מצ'רנוביץ, מגדולי תנועת החסידות מחבר הספר "באר מים חיים" על התורה (נולד בשנת ה'ת"ק) ה'תשי"ד – רבי שלמה דוד כהנא, "אבי העגונות" ה'תשנ"ח – רבי ברוך יהושע ירחמיאל רבינוביץ, האדמו"ר ממונקאץ', ורבה של סאו פאולו וחולון (נולד בשנת ה'תרע"ה) כ"ו בכסלו – כ"ח בכסלו כסלו
כ"ח בכסלו

כ"ח בכסלו הוא היום העשרים ושמונה בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושמונה בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ח כסלו היא לרוב פרשת מקץ. אולם אם הבר מצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מסוג השא או השג), פרשת הבר מצווה היא פרשת ויגש. נר רביעי של חנוכה ה'תרפ"א – נוסד הארגון ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ ישראל. ה'תש"ח – הותקפה שיירת העשרה שנועדה להעביר אספקה לגוש עציון הנצור. ה'תשל"ז – "התרגיל המבריק": יצחק רבין מפטר את שרי המפד"ל מהממשלה, עקב הימנעותם בהצבעת אי אמון בכנסת על חילול השבת בהבאת מטוסי F-15 לארץ. באותו יום מגיש רבין את התפטרותו לנשיא המדינה, מה שמוביל להקדמת הבחירות ל-17 במאי 1977 ולמהפך. ה'תמ"א – רבי יעקב יהושע פאלק, מגדולי האחרונים ידוע בכינויו הפני יהושע (נפטר ב-ה'תקט"ז) ה'תרמ"ז – פרנץ רוזנצווייג, פילוסוף יהודי-גרמני. (נפטר ב-ה'תר"צ) ה'תרמ"ט – הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, הרב הראשי האשכנזי הראשון של מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשי"ט) ה'תש"ט – עלי מוהר, פזמונאי ישראלי ובעל טור בעיתונים דבר והעיר (נפטר ב-ה'תשס"ז) ה'תשמ"א – יובל סגל, שחקן ומדבב ישראלי ה'תנ"ח – רבי חזקיה די סילוה, מחבר פרי חדש על השולחן ערוך (נולד ב-ה'תט"ז) ה'תקצ"ו – רבי שלמה משה סוזין, הראשון לציון והרב הראשי לירושלים ה'תרנ"ג – הרב יהושע אהרן צבי ויינברגר רבה של מרגיטה, נודע בכינוי מהריא"ץ (מורנו הרב יהושע אהרן צבי), מתלמידיו של החת"ם סופר (נולד ב-ה'תקע"ה) ה'תרע"ז – יחזקאל חנקין, ממקימי ארגון "השומר" (נולד ב-ה'תרמ"א) ה'תש"ך – שניאור זלמן חשין, שופט בית המשפט העליון (נולד ב-ה'תרס"ד) ה'תשל"ב – הרב שלמה זלמן הכהן קוק, רבה של רחובות, ואשתו הרבנית יהודית ושני ילדיהם – נהרגו בתאונת דרכים ה'תשל"ד – קדיש לוז, יושב ראש הכנסת (נולד ב-ה'תרנ"ה) ה'תשס"ח – הרב יחיאל אברהם זילבר, מחבר סדרת הספרים "בירור הלכה" ה'תשפ"ב – הרב גדעון פרל, רב היישוב אלון שבות וממייסדיו, דיין ואב בית דין. כ"ז בכסלו – כ"ט בכסלו כסלו כ-90% מכלל השנים. כ-10% מכלל השנים.
כ"ט בכסלו

כ"ט בכסלו הוא היום העשרים ותשעה בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ותשעה בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ט כסלו היא לרוב פרשת מקץ. אולם אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, פרשת בר המצוה היא פרשת ויגש. נר חמישי של חנוכה. במספר חצרות חסידיות, בהן חצרות בית צ'רנוביל, חב"ד וקרלין, נהוג לחגוג במיוחד את היום הזה. בחסידות סקווירא, המשתייכת לבית צ'רנוביל, ישנה מסורת שביום זה רבי מרדכי מצ'רנוביל הלך למסיבת לביבות בבית בנו רבי יצחק טברסקי. בחסידות חב"ד מקובל שביום זה יצא הבעל התניא ממאסרו השני. בחסידות מונסטריץ' חוגגים יום זה בשל יום השנה של רבי גדליה מליניץ. טעמים נוספים הם בשל הספירה הקשורה ליום זה, ומסמלת את חג החנוכה. טעם נוסף הוא מכיוון שיום זה לא יכול לחול בשבת, מה שמסמל את הארת החנוכה גם בימות החול.[דרוש מקור] ה'תקס"ה – נפוליאון בונפרטה מוכתר לקיסר צרפת ה'תרס"ב – פרס נובל מוענק לראשונה, ביום השנה החמישי למותו של אלפרד נובל ה'תשט"ז – אירלנד מתקבלת לאו"ם ה'תשל"ז – יממה לאחר שפיטר את שרי המפד"ל, מחליט יצחק רבין להתפטר מתפקידו כראש הממשלה ולהקדים את הבחירות לכנסת התשיעית ה'תשס"ד – הכנסת מאשרת את פירוק משרד הדתות ה'תשס"ח – בנק ישראל החל להפיץ מטבעות חדשים בערך של שני שקלים חדשים ה'תרמ"ז – אברהם קריניצי, ראש עיריית רמת גן (נפטר ב-ה'תש"ל) ה'תרפ"ה – אלי כהן, מרגל ישראלי שפעל בסוריה ונתפס (הוצא להורג ה'תשכ"ה) ה'תש"ו – דן כנר, קריין ישראלי ה'תש"ז – מנחם פרי, שדרן רדיו ישראלי ה'תשי"ב – הרב אליהו יוחנן גוראריה, רבה הראשי של חולון, חבר בית דין רבני חב"ד, וראש מכון אהלי שם ה'תשי"ד – פרופסור מלכה רפופורט חובב, יו"ר החוג לאנגלית באוניברסיטה העברית שבירושלים ה'תשכ"ג – אלי ישי, יו"ר מפלגת ש"ס, סגן ראש הממשלה ושר התמ"ת ה'תשמ"ה – דודו אהרון, זמר מזרחי, יוצר מלחין ופזמונאי ישראלי ה'ת"מ – רבי אהרן שמעון שפירא מפראג, אב"ד יהדות פראג וראש הישיבה, רב מדינת בוהמיה. ה'תקס"ד – הרב גדליה רבינוביץ מליניץ, מייסד חסידות ליניץ ומחבר הספר "תשואות חן". ה'תרס"ו – הרב שלמה הכהן, רב בווילנה, ומחבר פירוש "חשק שלמה" על תלמוד בבלי. ה'תש"א – דב הוז, ממפקדי "ההגנה" ומחלוצי התעופה העברית, נהרג בתאונת דרכים בצומת השרון. שדה דוב נקרא על-שמו (נולד ב-ה'תרנ"ד) ה'תש"א – יצחק בן-יעקב, מראשי העלייה השנייה (נולד ב-ה'תרמ"א). ה'תש"ט – רבי ישראל פרידמן מהוסיאטין, האדמו"ר השני מהוסיאטין (נולד ב-ה'תרי"ח). ה'תשל"ז – הרב אליהו סימפסון, מראשי חסידי חב"ד בניו יורק ה'תשמ"א – אברהם מאיר הברמן (הימן הירושלמי), משורר ישראלי וחוקר פיוט ושירה עברית (נולד ב-ה'תרס"א). ה'תשנ"ג – פייר קוליפור (פיו), צייר בלגי ויוצר הדרדסים (נולד ב-ה'תרפ"ח). ה'תשס"ב – רובי שפירא, בעלי מועדון הכדורגל הפועל חיפה ונשיאו (נולד ב-ה'תש"י). כ"ח בכסלו – (ל' בכסלו) – א' בטבת כסלו כ-68.1% מכלל השנים. כ-31.9% מכלל השנים.
ל' בכסלו

ל' בכסלו הוא היום השלושים בחודש השלישי (למניין החודשים מתשרי, שהוא החודש התשיעי למניין החודשים מניסן) בשנה העברית. תאריך זה קיים בשנים שמוגדרות כ"שלמות" או "כסדרן". בשנים שמוגדרות "חסרות", שהן כ-25.5% של השנים, התאריך למחרת כ"ט בכסלו הוא א' בטבת. על פי הלוח העברי הקבוע, יום זה לעולם לא יחול בימים ראשון, רביעי ושישי. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בל' כסלו היא פרשת מקץ אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת, ביום שני או ביום שלישי, ופרשת ויגש אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי. נר שישי של חנוכה א' דראש חודש טבת ה'תר"ו – טקסס מתקבלת כמדינה ה-28 של ארצות הברית ה'תרל"ח – תומאס אלווה אדיסון מקליט ומשמיע את הקלטת הקול הראשונה – השיר "Mary Had a Little Lamb", באמצעות הפונוגרף הראשון שהמציא ה'תשכ"ח – חיים בר-לב מונה לרמטכ"ל השמיני של צה"ל ה'תשכ"ט – אפולו 8 משוגרת לירח ה'תשס"ד – 4 הרוגים בפיגוע בתחנת אוטובוס במחלף גהה בפתח תקווה ה'תשס"ט – מבצע עופרת יצוקה בעזה יוצא לדרך כאשר צה"ל תוקף בעזה מטרות של ארגון החמאס ה'תרמ"ו – יוסף שפרינצק-פעיל ציוני, פוליטיקאי ישראלי, יושב ראש הכנסת הראשון (נפטר ב-ה'תש"ך) ה'תרס"ה – דוד אוקס-הרב האחרון של לייפציג והמנהל הראשון של תיכון צייטלין ה'תשי"א – מיכאל כורש-שחקן טלוויזיה וקולנוע ישראלי ה'תשי"ב – יהודה עציון-מחנך וסופר ימני ישראלי ה'תשכ"ח – ישי לפידות-זמר, מלחין, שחקן וסולן להקת אוף שימחעס. ה'תר"ג – רבי פרץ שמואל זאבל איגר, רב פוסק ואב"ד בעיר בראונשווייג והמחוז בגרמניה. (נולד בי"ג בסיוון ה'תקכ"ח) ה'תשל"ו – חנה ארנדט, פילוסופית יהודייה גרמניה (נולדה ב-ה'תרס"ז) כ"ט בכסלו – א' בטבת כסלו סך הכל כ-68.1% מהשנים כ-31.9% מהשנים
א' בטבת

א' בטבת הוא היום הראשון בחודש הרביעי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הראשון בחודש העשירי למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בא' טבת היא ברוב השנים פרשת ויגש. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצוה היא פרשת מקץ. על פי הנוהג ברוב שנות המדינה, ילדים שנולדו בתאריך עברי זה ואילך, יתחילו ללמוד בכיתה א', בתחילת חודש ספטמבר שיבוא לאחר מלאת להם שש שנים. לאחר תיקון החוק ב־2013 נקבע תאריך התחולה ל-1 בינואר. נר שביעי (ובשנים בהן חודש כסלו חסר זהו נר שישי) של חנוכה יום קורבן עצים של בני פרעוש בן יהודה. היום היחיד בשנה בו לא התקיים כלל סדר מעמדות בזמן בית המקדש, כיוון שיש בו גם הלל, מוסף וקרבן עצים. בקהילות יהודיות רבות בארצות ערב היה נהוג לציין את ראש חודש טבת שחל בחנוכה כ"עיד אל בנאת" (חג הבנות), לזכרה של יהודית שהרגה את הוֹלוֹפֶרְנֶס. ג'תט"ו (לפי המקרא והמסורת היהודית) – החל המבצע לגירוש הנשים הנוכריות בימי שיבת ציון, ביוזמתו של עזרא הסופר ד'תש"ב – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'נ"ב – הפעם הראשונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בחודש טבת ה'תרנ"ו – הוקמה המושבה הר-טוב, שבגבול השפלה והרי ירושלים, היום בתחום מושב נחם ליד בית שמש של ימינו. ה'תשי"ד – דוד בן-גוריון פורש לשדה בוקר ה'תשמ"ט – מבצע כחול וחום ה'תרמ"א – יוסף טרומפלדור, חלוץ ואיש צבא ציוני, ממקימי הגדודים העבריים במלחמת העולם הראשונה, ממקימי "החלוץ" ברוסיה וראש מגיני תל חי.(נפטר ה'תר"ף) ה'תרצ"ה – אברהם כ"ץ-עוז, חבר הכנסת מטעם המערך ה'תרצ"ו – ויקטור בריילובסקי, חבר הכנסת מטעם שינוי ה'ת"ש – שייקה לוי, שחקן, קומיקאי וזמר ישראלי וחבר בלהקת הגשש החיוור ה'תש"ו – משה קצב, הנשיא השמיני של מדינת ישראל ה'תשט"ז – רמי לוי, איש עסקים ישראלי וחבר מועצה בירושלים ה'תש"ל – אלומה גורן, כדורסלנית ישראלית ה'תשל"א – אורית פרקש-הכהן, שרת החדשנות וחברת הכנסת מטעם חוסן לישראל ("כחול לבן") ה'תשל"ד – יחיאל הררי, סופר ישראלי ה'תס"ב – הרב יאיר חיים בכרך, מחשובי האחרונים בגרמניה במאה ה-17, רב בקובלנץ, מגנצא וורמייזא, מחבר שו"ת "חוות יאיר". (נולד בה'שצ"ח) ה'תרצ"ט – הרב אהרון הפנר, רבם של הקהילות קוזמין (אנ') וירוצין (אנ'), ד"ר לתאולוגיה והיסטוריון יהודי גרמני. (נולד בכ"ח בתמוז ה'תרכ"ה) ה'תשל"ג – הרב יששכר יעקבסון, איש חינוך בשיטת "תורה עם דרך ארץ", מחבר ספרים על המקרא, סידור התפילה ותחומים נוספים. (נולד בט"ז בשבט ה'תרס"א) ה'תשל"ז – הרב פינחס קהתי, מחבר פירוש נפוץ למשנה. (נולד בה'תר"ע) ה'תשנ"ו – אהרן בקר, חבר הכנסת מטעם המערך ומזכ"ל ההסתדרות. (נולד בה'תש"ו) ה'תשע"ד – ספי ריבלין, שחקן וקומיקאי ישראלי. (נולד בה'תש"ח) כ"ט בכסלו – (ל' בכסלו) – ב' בטבת טבת א' טבת באתר שיר של יום. כ-59.9% מכלל השנים. כ-40.1% מכלל השנים. כ-25.5% מהשנים משנה, מסכת תענית, פרק ד', משנה ה'.
מצגת שקפים

מצגת שקפים היא שיטה לביצוע הצגה של מידע בצורה חזותית. השימוש העיקרי של מצגת השקפים הוא ככלי עזר בהרצאות המשמש לליווי דברי המרצה. בדרך כלל מצגת השקפים מכילה ראשי פרקים של הרצאה, אוסף תמונות ותרשימים בליווי טקסט קצר, צליל, תמונה, סרטון או אנימציה כדי שניתן יהיה להמחיש באופן ברור את הרעיון העיקרי של המצגת. בעבר, מצגות התבצעו באמצעות הקרנה על מסך של שקפים שהוצגו באמצעות מטול שקפים או של שקופיות שהוצגו באמצעות מקרן שקופיות. כיום רוב מצגות השקפים הן ממוחשבות, ומוצגות על גבי מסך מחשב, או מוקרנות כבעבר על מסך. תוכנת מצגות מאפשרת לערוך את המידע ולשנותו. תוכנת המצגות הן בדרך כלל חלק מחבילת יישומים משרדיים של ספקים שונים. לדוגמה, מיקרוסופט מוציאה במסגרת חבילת Microsoft Office את Microsoft PowerPoint. המקבילה של OpenOffice.org לתוכנת המצגות של מיקרוסופט היא תוכנת Impress אותה ניתן להוריד באופן חופשי. תוכנות לבניית מצגות מכילות יכולות של קבלת משוב מהמשתמש ובכך מאפשרות בנייה של מצגות "מתוחכמות" בהן יש אפשרות להתקדם ברצף השקפים של המצגת באופן שאינו סדרתי וכך להציג שקפים שונים על פי בחירה של המשתמש. מצגת איך בונים מצגת טובה?, באתר Netwise Slidex - אתר לשיתוף מצגות PowerPoint