laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ברמן (אונייה, 1928)

ברמן (בגרמנית: Bremen) הייתה אוניית נוסעים גרמנית. היא נבנתה בשנת 1928 ובשנת 1929 זכתה בסרט הכחול. לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה בידי גרמניה לא נותרו אוניות נוסעים מהדרגה הראשונה. יתרה מזה, הסרט הכחול היה בידי בריטניה שאוניית נוסעים שלה "מבריטניה" זכתה בתואר עוד בשנת 1909. לאור האמור הוחלט לבנות זוג אוניות נוסעים שיהיו מסוגלות להתחרות על התואר. הראשונה "ברמן" נבנתה בברמן והשנייה "אירופה" נבנתה בהמבורג. היו תוכניות לבנות בהמשך אוניית אחות שלישית. האונייה יצאה להפלגתה הראשונה מברמרהפן לנמל ניו יורק ב-16 ביולי 1929. בסיומה זכתה בסרט הכחול כאשר ההפלגה נמשכה 4 יממות 17 שעות ו-42 דקות. כאשר בשנת 1930 "אירופה" החלה להפליג, היא שברה את השיא. בשנת 1933 "ברמן" זכתה בשיא מחדש. אמנם עוד באותה שנה בכיוון מזרח השיא נשבר על ידי אוניית איטלקית ובשנת 1935 בכיוון מערב על ידי אונייה צרפתית. עד לתחילת מלחמת העולם השנייה האונייה עשתה 190 הפלגות. בפברואר 1938 היא הייתה האונייה הגדולה ביותר שעברה את תעלת פנמה. על האונייה הותקן מעוט למטוס דואר. הדבר איפשר להקדים קבלת דואר בכ-24 שעות. במהלך עגינה בניו יורק "ברמן" הייתה במרכז מספר תקריות, בין היתר הדגל שלה נגנב על ידי ביל ביילי ובהמשך הוצבה שמירה על נציגות גרמנית בניו יורק שכללה שוטרים יהודים בלבד. ב-26 באוגוסט 1938 כל אוניות גרמניות קיבלו פקודה לחזור לנמלי הבית. "במרן" סיימה את ההפלגה לניו יורק עם 1770 נוסעים ב-28 באוגוסט וב-30 באוגוסט יצאה לכיוון גרמניה ללא נוסעים. ב-1 בספטמבר היא קיבלה פקודה להמשיך למורמנסק, לשם היא הגיעה ב-6 בספטמבר. רוב הצוות חזר לגרמניה. לאחר תחילת מלחמת החורף הוחלט להעביר אותא לגרמניה. בדרך היא התגלתה על ידי צוללת בריטית אך לא הותקפה. ב-13 בדצמבר 1940 היא חזרה לברמרהפן. תוכניות להסב את האונייה לספינת מלחמה לא מומשו ובסוף הוחלט להסב אותה לספינת מטען. במרץ 1941 בעקבות שריפה שפרצה על האונייה היא נפגעה קשה והוחלט לא לשקם אותה. "ברמן" פורקה בשנות ה-50 של המאה ה-20. מדיה וקבצים בנושא ברמן בוויקישיתוף תיאור האונייה (באנגלית) סרטון על האונייה База советско-фашистской дружбы, Новая газета - Novayagazeta.ru, ‏1600270080000 (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ITV Studios

ITV Studios היא חברת הפקה והפצת טלוויזיה רב-לאומית בריטית, בבעלות תאגיד המדיה הבריטי ITV plc (מפעילת רשת השידור המסחרית ITV). היא עוסקת בהפקה והפצה של תוכניות המשודרות ברשת ITV ועבור רשתות אחרות, והיא פועלת ב-12 מדינות ומחזיקה 60 חברות הפקה, עם משרדי הפקה מקומיים בבריטניה, ארצות הברית, בלגיה, אוסטרליה, גרמניה, הולנד, איטליה, ישראל, צרפת וסקנדינביה. שורשי החברה הם בחברת "אולפני גרנדה" שנוסדה ב-1954, כזרוע ההפקה הפנימית של חברת Granada Television, שהייתה בעלת זיכיון לשידורי טלוויזיה מסחרית בצפון-מערב אנגליה והוקמה על ידי האחים סידני וססיל ברנשטיין. האולפנים של החברה היו ממוקמים במרכז העיר מנצ'סטר. הלהיט הראשון של החברה הייתה הסדרה "Coronation Street", אופרת סבון המשודרת ברציפות מאז דצמבר 1960. לצורך הפקת התוכנית הוקמו אולפנים ייעודיים והיא נמכרה לשידור גם לזכייני טלוויזיה מסחרית באזורים אחרים באנגליה. מתחם האולפנים במנצ'סטר גדל עם השנים ושימש להפקת עשרות תוכניות טלוויזיה שונות. בסוף המאה ה-20 ותחילת העשור הראשון של המאה ה-21 החלו זכייני הטלוויזיה המסחרית באנגליה (כ-12 זכיינים שפעלו על בסיס אזורי) להתאחד, עד שלבסוף נותרו שניים Carlton Communications ו-Granada. בשנת 2004 גם שני זכיינים אלו התאחדו ליצירת חברת ITV plc‏. ITV Studios נוצרה ממיזוג הדרגתי של חטיבות ההפקה של כל בעלי הרישיונות האזוריים של ITV plc, מ-1994 עד 2004, ובמשך מספר שנים לאחר מכן, בעקבות הקמת ITV plc. החברה הוקמה רשמית בשם "ITV Studios Ltd" בשנת 2009. ITV Studios מפיקה תוכניות בעיקר עבור חברת האם שלה ITV plc, וגם עבור רשתות אחרות כמו BBC וערוץ 4. החברה גם אחראית למכירת תוכניות, פורמטים ועסקאות רישוי מסחריות לתוכן ברחבי העולם. בעשור השני של המאה ה-21 החלה לרכוש חברות הפקה נוספות בממלכה המאוחדת וברחבי העולם, ליצירת חברת הפקות רב-לאומית. ביולי 2019 רכשה בישראל את חברת "ארמוזה פורמטס" ששולבה בפעילות החברה. "ארמוזה פורמטס" נוסדה בשנת 2005 על ידי המפיק אבי ארמוזה ועוסקת במכירת תוכן ישראלי בעולם, ובפיתוח פורמטים באופן עצמאי ושיווקם. מדיה וקבצים בנושא ITV Studios בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ITV Studios ITV Studios, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רם עברון, מסך הטלביזיה ומסע הבחירות, למרחב, 25 בספטמבר 1964 אלן ריידינג, איך מצילים את רשות השידור, באתר הארץ, 2 באפריל 2002 Dan Milmo, Carlton-Granada merger clears last hurdle, The Guardian, ‏15 Nov 2003 ענת ביין-לובוביץ', ‏ענקית הטלוויזיה ITV רוכשת את חברת ארמוזה פורמטס, באתר גלובס, 31 ביולי 2019 נתי טוקר, ענקית התוכן הבריטית ITV רוכשת את חברת הפורמטים הישראלית ארמוזה, באתר TheMarker‏, 31 ביולי 2019
המטבח החלבי

האם התכוונתם ל... מטבח יהודי חלב – מטבחהּ של קהילת יהודי חלב שבסוריה הכשרת כלים – הפיכת כלים כך שיהיו מיועדים לבישול חלב או בשר בהתאם להלכות כשרות של בשר בחלב
יאניס ניוונר

יאניס ניוונר (בגרמנית: Jannis Niewöhner,‏ הגייה: [ˈjanɪs ˈniːvøːnɐ], נולד ב-30 במרץ 1992) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה גרמני. יאניס ניוונר נולד בקרפלד, נורדריין-וסטפאליה, גרמניה. הוא בנו של הבמאי הגרמני אווה פריש-ניוונר. תפקידו הראשון של ניוונר היה בסרט הקצר משנת 2004, "Für immer Edelweiß" (אדלווייס לנצח). שנה לאחר מכן שיחק בסרט ההרפתקאות של הבמאי הגרמני כריסטיאן זוברט, "Der Schatz der weißen Falken". בשנת 2006 שיחק בתפקיד ראשי בסרט הקולנוע, "TKKG und die rätselhafte Mind-Machine". בשנת 2007 שיחק בסרט הקומדיה הגרמני "Von Müttern und Töchtern". בשנת 2017 שיחק בתפקיד ראשי במיני סדרה הגרמנית "מקסמיליאן". בסדרה הוא גילם את מקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. בקיץ 2018 הצטלם ניוונר לעיבוד הקולנועי לרומן נרקיס וגולדמונד מאת הרמן הסה. את הסרט ביים הבמאי זוכה האוסקר סטפן רוזוביצקי. בסרט הוא מגלם את נרקיס. בשנת 2019 הוא שיחק בסרט הקולנוע "תיקי קוליני"; סרט דרמה בהפקה גרמנית. הסרט מבוסס על הרומן "פרשת קוליני" מאת פרדיננד פון שיראך משנת 2011. בשנת 2021 שיחק בתפקיד ראשי בסרט הקולנוע מינכן, על סף מלחמה. בשנת 2023 שיחק בסרטי הקולנוע, "Stella. A Life." ונפוליאון. ניוונר מתגורר בברלין. משנת 2007 עד שנת 2015 ניהל מערכת יחסים עם השחקנית אמיליה שולה (אנ'). מדיה וקבצים בנושא יאניס ניוונר בוויקישיתוף יאניס ניוונר, ברשת החברתית אינסטגרם יאניס ניוונר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) יאניס ניוונר, באתר AllMovie (באנגלית) יאניס ניוונר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) יאניס ניוונר, באתר Discogs (באנגלית) Jan Stremmel, Jannis Niewöhner, Süddeutsche Zeitung, ‏5 ביולי 2021 Westdeutsche Zeitung, Jannis Niewöhner dreht für Netflix, Westdeutsche Zeitung, ‏5 באוקטובר 2020 Kristina Heuer, GOKA-Star der Woche: Jannis Niewöhner, Goldene Kamera, ‏5 באוגוסט 2017 Julia Schaaf, Liebe geben, Frankfurter Allgemeine Zeitung, ‏NaN בundefined NaN Ulf Pape, Jannis Niewöhner im Interview: “Ich wähle lieber die Unsicherheit”, GQ Germany, ‏3 באוגוסט 2021 Peter-Philipp Schmitt, „Ich würde gerne meinen Opa noch einmal treffen“, Frankfurter Allgemeine Zeitung, ‏NaN בundefined NaN Peter Temel, Netflix-Film "München": "Das finde ich tragisch und fatal", kurier.at, ‏3 בundefined 2022 caroline.peacock@the-sun.co.uk, What’s coming to Netflix in 2022 including Stranger Things, Ozark and After Life..., The US Sun, ‏5 בנובמבר 2021 Annika Schönstädt, Jannis Niewöhner: Der Film war einfach immer da, Berliner Morgenpost, ‏במרץ 2019 GALA.de, Nach der Trennung von Jannis: Emilia Schüle hat bereits einen Neuen, GALA.de, ‏בינואר 2016 "Maria und ich lieben uns als Freunde". Focus (בגרמנית). 14 באוגוסט 2014. נבדק ב-5 בינואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Berlin: Schauspiel-Jupiter für Mina Tander und Jannis Niewöhner". Focus (בגרמנית). 9 במרץ 2017. נבדק ב-5 בינואר 2018. {{cite web}}: (עזרה)
אולי דנון

אוֹלי יהודה דנון (נולד ב-13 ביולי 1999) הוא זמר-יוצר וגיטריסט ישראלי. יצירתו משתייכת לסוגת הרוק. במאי 2016, יצא האלבום הראשון של דנון, "שתיקת האדמה", בהפקתו של שלום גד. בדצמבר 2019 יצא הסינגל "תמותי" שכתב והלחין דנון, והופק על ידי אסף תלמודי. ב-2020 ביצע את השיר "בראשית" של אביתר בנאי באלבום המחווה לאלבום שיר טיול. בפברואר 2022 יצא האלבום השני של דנון, "ארבע עונות השנה". סגנון האלבום תואר כשילוב בין אמביינט לאינדי רוק. בהופעת ההשקה של האלבום התארח אביב גדג'. בביקורתם על שירי האלבום השוו אורלי יניב ויואב קוטנר בין דנון לבין גבריאל בלחסן ואריק איינשטיין. מבקר התרבות נדב מנוחין מוואלה! התייחס לאלבום כ-"אלבום השנה באינדי הישראלי". בשנת 2024 ביצע יחד עם עמר גשן את השיר "קניה" שיצא באלבומה של גשן, "אשר הייתי ונגמר". שתיקת האדמה (2016) ארבע עונות השנה (2022) תמותי (2019) מדיה וקבצים בנושא אולי דנון בוויקישיתוף אולי דנון, ברשת החברתית פייסבוק אולי דנון, ברשת החברתית אינסטגרם אולי דנון, באתר שירונט אולי דנון, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אולי דנון, באתר ספוטיפיי אולי דנון, באתר MusicBrainz (באנגלית) אולי דנון, באתר Tab4u אולי דנון, באתר בנדקמפ גם בבוקר כזה, בעיקר בבוקר כזה, אין כמו שער 5. העיר של אולי דנון, באתר "Time Out ישראל", 13 בפברואר 2022 הפרק חינוך מיני חובה: כתבת הסקס היחידה במזרח התיכון עשתה לנו בית ספר (40:27) בפודקאסט ממצב, בשירות הזרמת המוזיקה "ספוטיפיי" תימורה לסינגר, ‏הפריצה לתודעה, באתר גלובס, 3 בנובמבר 2016 אורי זר אביב, ‏עוד לא בן 17 ושלום גד כבר הפיק לו אלבום. קוראים לו אולי דנון, באתר "Time Out ישראל", 24 באפריל 2016 עמי ברנד, בוסרי אבל כובש, באתר כלכליסט, 29 במאי 2016 תמותי, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב (אורך: 4:30) עדי סמריאס, ‏אביתר בנאי וחברים חוזרים לאלבום ששינה הכל, באתר "Time Out ישראל", 30 בדצמבר 2019 רועי ויינברג, יהלומים הופכים לגשם /// רועי ויינברג על האלבום החדש של אולי דנון, 'ארבע עונות השנה', באתר מגזין "קולומבוס", 14 בפברואר 2022 תימורה לסינגר, עמנואל יצחק לוי, עיליי אשדות ואולי דנון: האפוקליפטיים האופטימיים הצעירים, באתר "סך הקול", 2 במרץ 2022 הקצה של אולי דנון, באתר רדיו הקצה, 3 בפברואר 2022 ירדן אבני, אולי דנון מרגיש כמו אנטיתזה לכל מה שקורה סביבו, באתר רדיו הקצה, 2 במרץ 2022 יואב קוטנר ואורלי יניב, ‏קוטנר ואורלי עם עוד קצת מארק לנגאן וישראלי חדש- אולי דנון, באתר גלי צה"ל, 27 בפברואר 2022 נדב מנוחין‏, חיים את החלום: אלה 20 השירים שעשו לנו את תשפ"ב, באתר וואלה, 22 בספטמבר 2022 נדב מנוחין‏, הפרויקט של עידן רייכל מגלה: אלה לא ימים טובים להיות באמצע של האמצע, באתר וואלה, 1 במרץ 2024
תהילים ק"ו

תהילים ק"ו הוא המזמור המאה ושישה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-105). המזמור מכיל ארבעים ושמונה פסוקים והוא ביסודו המנון לה': המזמור נפתח בקריאה להודות לה': "הַלְלוּיָהּ הוֹדוּ לַה' כִּי טוֹב כִּי לְעוֹלָם חַסְדּוֹ מִי יְמַלֵּל גְּבוּרוֹת ה' יַשְׁמִיעַ כׇּל תְּהִלָּתוֹ" (א-ב), ולאחר מכן המשורר מבקש שה' ישמח בעמו, על אף חטאיהם: "לִרְאוֹת בְּטוֹבַת בְּחִירֶיךָ לִשְׂמֹחַ בְּשִׂמְחַת גּוֹיֶךָ לְהִתְהַלֵּל עִם נַחֲלָתֶךָ"(ה). המשורר סוקר את חטאי ישראל. הוא מתאר איך כבר ביציאת מצרים יש מי שמרדו בה':"אֲבוֹתֵינוּ בְמִצְרַיִם לֹא הִשְׂכִּילוּ נִפְלְאוֹתֶיךָ לֹא זָכְרוּ אֶת רֹב חֲסָדֶיךָ וַיַּמְרוּ עַל יָם בְּיַם סוּף"(ז), ועל אף זאת ה' חולל את נס קריעת ים סוף:"וַיְכַסּוּ מַיִם צָרֵיהֶם אֶחָד מֵהֶם לֹא נוֹתָר"(יא). לאחר מכן מזכיר המשורר את חטא המתאווים:"וַיִּתְאַוּוּ תַאֲוָה בַּמִּדְבָּר וַיְנַסּוּ אֵל בִּישִׁימוֹן"(יד), חטא קורח ועדתו ובפרט דתן ואבירם:"תִּפְתַּח אֶרֶץ וַתִּבְלַע דָּתָן וַתְּכַס עַל עֲדַת אֲבִירָם"(יז), חטא העגל:"יַעֲשׂוּ עֵגֶל בְּחֹרֵב וַיִּשְׁתַּחֲווּ לְמַסֵּכָה"(יט), חטא בעל פעור:"וַיִּצָּמְדוּ לְבַעַל פְּעוֹר וַיֹּאכְלוּ זִבְחֵי מֵתִים"(כח), ובאופן כללי חטא עבודה זרה:"וַיַּעַבְדוּ אֶת עֲצַבֵּיהֶם וַיִּהְיוּ לָהֶם לְמוֹקֵשׁ"(לו), רצח:"וַיִּשְׁפְּכוּ דָם נָקִי דַּם בְּנֵיהֶם וּבְנוֹתֵיהֶם אֲשֶׁר זִבְּחוּ לַעֲצַבֵּי כְנָעַן וַתֶּחֱנַף הָאָרֶץ בַּדָּמִים"(לח) ובעקבות כל אלו, האויבים שהגיעו ולחצו על ישראל:"וַיִּלְחָצוּם אוֹיְבֵיהֶם וַיִּכָּנְעוּ תַּחַת יָדָם"(מב). בסיום המזמור קובע המשורר שבעקבות חטאיהם, ישראל קבלו עונש, וה' שראה בצרתם שב והושיע אותם בזכות הברית:"פְּעָמִים רַבּוֹת יַצִּילֵם וְהֵמָּה יַמְרוּ בַעֲצָתָם וַיָּמֹכּוּ בַּעֲוֺנָם וַיַּרְא בַּצַּר לָהֶם בְּשׇׁמְעוֹ אֶת רִנָּתָם וַיִּזְכֹּר לָהֶם בְּרִיתוֹ וַיִּנָּחֵם כְּרֹב חֲסָדָו"(מג-מה). ולכן מבקש המשורר מה' תשועה:"הוֹשִׁיעֵנוּ ה' אֱלֹהֵינוּ וְקַבְּצֵנוּ מִן הַגּוֹיִם לְהֹדוֹת לְשֵׁם קׇדְשֶׁךָ לְהִשְׁתַּבֵּחַ בִּתְהִלָּתֶךָ"(מז). המזמור מסתיים בחתימת הספר הרביעי של תהילים:"בָּרוּךְ ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל מִן הָעוֹלָם וְעַד הָעוֹלָם וְאָמַר כׇּל הָעָם אָמֵן הַלְלוּיָהּ"(מח). מפסוק מ"ז לומדים חז"ל בגמרא (כתובות דף ז עמוד ב') על ברכת חתנים (שבע ברכות) שנאמרת בעשרה ועל כך ש"אפילו עוברים שבמעי אמן אמרו שירה על הים". על בסיס פסוק ב' נכתב השיר מי ימלל ובו הושמט בכוונה שמו של האל המוזכר בפסוק המקורי. מי ימלל - זאנוויל ויינברגר באלבום מן השמים. גרסת כיסוי לשיר באלבום א פרישע טאנץ 6 של אברהם שמואל ווידער. מדיה וקבצים בנושא תהילים ק"ו בוויקישיתוף תהילים ק"ו באתר 929 - תנ"ך ביחד הרב אליעזר מלמד, הלכות שבע ברכות באתר פניני הלכה. כתובות דף ז עמוד ב מי ימלל, סרטון באתר יוטיוב
גטו דרוהוביץ'

גטו דרוהוביץ' (באוקראינית: Дрогобицьке гето) היה גטו נאצי בעיר דרוהוביץ' שבמערב אוקראינה במהלך מלחמת העולם השנייה והשואה. הגטו חוסל בעיקר בין פברואר לנובמבר 1942, אז גורשו רוב היהודים למחנה ההשמדה בלז'ץ. בתקופה שבין שתי מלחמות העולם הייתה דרוהוביץ' עיר פרובינציאלית במחוז לבוב של הרפובליקה הפולנית השנייה בעלת 80,000 תושבים, דרוהוביץ' הייתה בעלת שטח של 1,499 קמ"ר (579 מ"ר) ואוכלוסייתה מנתה כ-194,400 תושבים. דרוהוביץ' השתייכה למחוז לבוב שבדרום-מזרח קרסי, עם אוכלוסייה יהודית נכבדת; מעבר לזה של האוכלוסייה האוקראינית והפולנית באזורים. לאחר הפלישה הגרמנית-סובייטית לפולין ב-1939, חולקה פולין בין המלחמות בספטמבר 1939 בין גרמניה הנאצית לברית המועצות. העיירה סופחה לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית. דרוהוביץ' הפכה למרכז של מחוז דרוהוביץ'. באותה התקופה, התרחשו גירושים המוניים של גברים, נשים וילדים לסיביר. הגרמנים כבשו את דרוהוביץ' באמצע ספטמבר 1939, ועד 22 בספטמבר, כשהעבירו את השלטון בעיר לידי הסובייטים בהתאם להסכם ריבנטרופ-מולוטוב, סבלו יהודי העיר מהתנכלויות קשות מצד האוקראינים. בימי השלטון הסובייטי אף הולאמו מפעלי התעשייה בעיר, ויהודים בעלי הון ופעילים פוליטיים נאסרו וכמה מהם אף הוגלו לתוך ברית המועצות. הגרמנים שבו וכבשו את דרוהוביץ' לאחר שנתיים ב-30 ביוני 1941, ויום למחרת החל בה פוגרום קשה. בשלושת ימי הפוגרום רצחו אוקראינים ופולנים, תושבי העיר וגם כפריים מהסביבה, עשרות יהודים (על-פי מקורות אחרים – אף כמה מאות), בסיוע פעיל של החיילים הגרמנים. ב-22 ביולי רצחו שוטרים גרמנים בפיקודו של הנס בלוק עוד כ-20 יהודים. הגרמנים הטילו על יהודי דרוהוביץ' הגבלות תנועה קשות, ומשפחות רבות אולצו למסור את בתיהן לקצינים גרמנים. ביולי 1941 הוקם בעיר יודנראט בהנהגת אברהם רוזנבלט, וזמן קצר לאחר מכן, הוקם גם שירות סדר יהודי והוטל עליו לגייס יהודים לעבודת כפייה. נוסף על כך החלו הגרמנים לחטוף צעירים יהודים למחנות העבודה, ועל יהודי העיר הוטלו "קונטריבוציות" של סכומי כסף גבוהים. יהודי דרוהוביץ' סבלו מרעב כמעט מראשית ימי הכיבוש הגרמני. עד סוף 1941 הגיע מספר הנספים היהודים לכ-600. בשלהי אותה שנה החל ריכוזם של יהודי דרוהוביץ' בגטו דרוהוביץ'. בעיר פעל סניף של ארגון הסיוע היהודי יס"ס בראשות ליאון טננבוים, ראש הקהילה לפני המלחמה. לאחר סלקציה גורשו למחנה ההשמדה בלז'ץ כ-1,000 יהודים חולים, קשישים ואחרים, שהוגדרו "א-סוציאליים". גירוש זה, שבתוך ימים אחדים הבינו יהודי העיר את משמעותו, האיץ את יזמתו של היודנרט להקים בדרוהוביץ' באביב 1942 סדנאות ובתי מלאכה כגון נגריות, מתפרות ובתי מלאכה לייצור סלים. בסדנאות אלו הועסקו מאות יהודים, אך בקיץ 1942 החלו הגרמנים לפעול לצמצום מספר העובדים בהן. במקביל הועסקו יהודים רבים במפעלים הקשורים לתעשיית הנפט ובייצור חיוני למשק המלחמה הגרמני. גטו דרוהוביץ' חוסל בהדרגה באקציה שנמשכה מ-21 במאי 1943 ועד 10 ביוני 1943. הגרמנים סרקו בשיטתיות את הבתים בגטו, ולקראת סופה של האקציה, ב-6 ביוני 1943, הוציאו להורג גם 28 שוטרים יהודים. בעקבות חיסול הגטו החל גם חיסול מחנות העבודה בעיר והסתיים באפריל 1944. דרוהוביץ' באתר יד ושם Strona główna | Polacy na Wschodzie, polacynawschodzie.pl (בפולנית) דרוהוביץ' (Drohobycz), באתר יד ושם
Circles

האם התכוונתם ל... Circles (שיר של פוסט מאלון) Circles (שיר של אנדראה)
אוניברסיטת סופיה

אוניברסיטת סופיה (בולגרית: "Софийски университет „Св. Климент Охридски“, Sofiyski universitet „Sv. Kliment Ohridski") היא המוסד לחינוך גבוה הוותיק והחשוב ביותר בבולגריה. הוקם ב-1 באוקטובר 1888. המבנה של האוניברסיטה הוקם בין השנים 1924–1934, בעזרת התמיכה הכספית של האחים איבלוגי ג'ורגיאב והריסטו ג'ורגיאב. באוניברסיטת סופיה יש 15 פקולטות, בהן לומדים 14,000 סטודנטים, הנהנים גם מספריית האוניברסיטה, עיתון האוניברסיטה, מרכז מחשבים, מרכז ספורט ושירותים נוספים. האוניברסיטה הוקמה ב-1 באוקטובר 1888, כדי לאפשר לסטודנטים בולגריים (בעיקר) לקבל חינוך גבוה. בתחילת שנותיה של האוניברסיטה היו בה 3 מרצים רגילים, עוד 4 נוספים, ו-49 תלמידים. היא הוקמה כקורס פדגוגי גבוה, ונהייתה לבית ספר גבוה לאחר כמה חודשים, ואוניברסיטה בשנת 1904. במשך שנותיה הראשונות של האוניברסיטה, היו בה 3 פקולטות - פקולטה להיסטוריה ופילולוגיה (משנת 1888), פקולטה למתמטיקה ופיזיקה (משנת 1889) ופקולטה למשפטים (משנת 1892). באוניברסיטת סופיה ישנן 14 פקולטות, ו-3 מחלקות. פקולטה לביולוגיה פקולטה לכימיה פקולטה לפילולוגיה קלאסית ומודרנית פקולטה לכלכלה ולמנהל עסקים פקולטה לחינוך פקולטה לגאולוגיה וגאוגרפיה פקולטה להיסטוריה פקולטה לעיתונאות ותקשורת פקולטה למתמטיקה ומדעי המחשב פקולטה לפילוסופיה פקולטה לפיזיקה בית ספר לאחיות. פקולטה לסלאבית פקולטה לתאולוגיה מחלקת לימודי לשון. מחלקה למידע והכשרת מורים לשירותי פנים . מחלקת ספורט. בלגה דימיטרובה, סופרת גאורגי פרבאנוב, נשיא בולגריה הרביעי אליזבטה בגריאנה, משוררת קיריל בראתנוב, מדען איוואן גוסטב, פוליטיקאי דימיטר פשב, פוליטיקאי וחסיד אומות העולם פטר מיכאלב, פוליטיקאי וחסיד אומות העולם איוואן מומצ'ילוב, פוליטיקאי וחסיד אומות העולם ולדימיר קורטב, חסיד אומות העולם דימו קזאסוב, פוליטיקאי, עיתונאי, סופר וחסיד אומות העולם הרי אוניברסיטת סופיה, באי אלכסנדר שבאנטארקטיקה נקראים על שם האוניברסיטה. שמם ניתן להם לכבוד יובל המאה לייסוד האוניברסיטה. מדיה וקבצים בנושא אוניברסיטת סופיה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת סופיה אוניברסיטת סופיה, ברשת החברתית פייסבוק האתר של אוניברסיטת סופיה (אנגלית, בולגרית) הרי אוניברסיטת סופיה באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
ריינהרד יאן

ריינהרד יאן (בגרמנית: Reinhard Jahn; נולד ב-21 בדצמבר 1950) הוא ביופיזיקאי ומומחה במדעי המוח גרמני. הוא התפרסם הודות עבודותיו במחקר ממברנה ביולוגית. ריינהרד יאן נולד בלברקוזן ולמד באוניברסיטת גטינגן ממנה קיבל תואר שלישי בשנת 1981. לאחר סיום הלימודים הוא עבר לניו יורק בה עבד במעבדה של פול גרינגרד. בהמשך הוא קיבל מינוי של פרופסור באוניברסיטת רוקפלר. בשנת 1986 יאן חזר לגרמניה והחל לעבוד במכון מקס פלנק במינכן. בשנת 1991 ריינהרד יאן עבר לאוניברסיטת ייל בה עבד כחוקר במכון לרפואה. בשנת 1997 הוא חזר לגרמניה ומונה למנהל מכון מקס פלנק בגטינגן. בשנת 2019 הוא מונה לנשיא אוניברסיטת גטינגן במקום אולריקה בייסיגל וכיהן בתפקיד במשך שנתיים. ריינהרד יאן פרסם מספר עבודות בתחום חקר ממברנה ביולוגית. על מחקרים אלו הוא קיבל מספר פרסים לרבות פרס לייבניץ, פרס ארנסט יונג, פרס בלצן ועוד. בשנת 2004 הוא התקבל לאקדמיה לאופולדינה. ריינהרד יאן, באתר ResearchGate ביוגרפיה נתונים מאתר אקדמיה אירופית תיאור מחקריו של ריינהרד יאן דף של מדען באתר מכון מקס פלנק
ואדים קרסיוב

ואדים יורייביץ' קרסיוב (באוקראינית: Вадим Юрійович Карасьов; נולד ב-18 במאי 1956 בקורוסטישיב) הוא פוליטולוג ופוליטיקאי אוקראיני, מנהל המיזם הפרטי "המכון לאסטרטגיות גלובליות". אחד ממנהיגי מפלגת המרכז המאוחד (אנ'). ואדים קרסיוב הוא בוגר האוניברסיטה הלאומית חרקוב עם תואר בכלכלה פוליטית, ולאחר מכן לימודים לתואר שני. בשנים 1986–1996 לימד כלכלה פוליטית ומדעי המדינה באוניברסיטה. אז הוא היה סגן המנהל הראשון של סניף חרקוב של המכון הלאומי למחקרים אסטרטגיים (2002-1996). מאז 1992 קרסיוב עוסק בייעוץ פוליטי. כאסטרטג פוליטי השתתף במערכות הבחירות בשנים 1994–2010. בבחירות לנשיאות 1999, הוא היה ראש הקבוצה האידאולוגית והאנליטית של מטה הבחירות של ליאוניד קוצ'מה. מאז 2014, קרסיוב משתתף קבוע בתוכניות אירוח פוליטיות בטלוויזיה בערוצי הטלוויזיה הפדרליים האוקראיניים והרוסיים. מדיה וקבצים בנושא ואדים קרסיוב בוויקישיתוף ואדים קרסיוב, ברשת החברתית פייסבוק ואדים קרסיוב, סרטונים בערוץ היוטיוב ИНСТИТУТ ГЛОБАЛЬНЫХ СТРАТЕГИЙ, igls.com.ua
מקום ליד הים

מקום ליד הים הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1988 בכתיבתו ובבימויו של רפאל רביבו, עם אלון אבוטבול וענת צחור בתפקידים הראשיים. העלילה היא על ניסיונו של אסיר משוחרר וחברתו שהידרדרה לזנות, לשקם את חייהם והזוגיות שלהם ולפתוח פאב ליד הים. הניסיון נכשל ומסתיים באופן טראגי בגלל עבריינים. בסרט יש קטעים של יחסי מין ועירום מלא של אבוטבול וצחור. הסרט היה הפקה ישראלית-צרפתית. צלם הסרט, ז׳אן בופטי, צילם קודם את סרט הפולחן "רוקמת התחרה" בכיכובה של איזבל הופר. צילומי הסרט הסתיימו בקיץ 1987, אולם הוא יצא לאקרנים רק כשנה אחר כך. במהלך הצילומים הסתכסכו השחקנים עם הבמאי רביבו, אבוטבול ביקש לפרוש אך לבסוף השלים את הצילומים. גידי (אלון אבוטבול) משתחרר לאחר שלוש שנים בבית כלא באשמת שוד מזוין. הוא עולה על קבר אימו בלוויית חזן (יעקב בנאי) ונפגש עם חברו יקי (דוד מנחם) שגם הוא השתתף בשוד בו גידי לקח עליו את אשמת הירי. יקי מכיר לו תודה, נותן לו ג'יפ וכסף. גידי מגיע לחברתו פרלה (ענת צחור) ומתברר לו שבשנות כליאתו היא הידרדרה לזנות. הסרסור שלה הוא אסי (שלמה תרשיש). גידי מתעמת איתו ואסי חובט בו קשות. פרלה בתחילה לא רוצה את גידי ומגרשת אותו אבל לאחר זמן היא מתאהבת בו שוב. אדר לסרי (אריה מוסקונה) הכיר את גידי מהכלא. הוא מציע לו בית בחוף פלמחים בו התגוררה אימו המנוחה כדי שישפץ ויהפוך אותו לפאב. גידי ופרלה מגיעים לבית המוזנח והמטונף ומתחילים לנקות ולשפץ אותו. בזמנם החופשי הם מתרחצים בים בעירום ומקיימים יחסי מין על החוף. אדר חייב כסף לסוחר הסמים סלים (אסי הנגבי) וזה לוחץ עליו בתמורה להעביר משלוח סמים. אדר מבקש זאת מגידי והוא מוכן אך ברגע האחרון הוא מסרב. אסי מגיע למקום ולוחץ על פרלה לחזור לעבוד עבורו. הוא גם שולח את היצאנית רוזה (שלומית הגואל) שתשכנע אותה אך היא מסרבת. אסי משלם לעבריין ברוך (אלקסיס סלאם) שישלח אנשים להצית את הבית על הים. אדר שנמצא שם נפגע קשה בשריפה ומת בבית החולים. פרלה רוצה לחזור לביתה אך אביה (מוסקו אלקלעי) דוחה אותה. גידי מתנפל על ברוך שמציע לו להרשות לפרלה לחזור לזנות כי יש לו לקוחות עשירים. בתגובה מבקש ברוך מאסי לחסל אותו. גידי רוצה לעזוב את תל אביב ולחזור לכפר שלו ופרלה מסכימה. הם נפגשים בנמל תל אביב ולאחר שהיא עוזבת מגיעים אסי ועוזרו ותוקפים את גידי. הם נאבקים מעל ומתחת למים עד שהם שוקעים וטובעים. "מקום ליד הים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מקום ליד הים", באתר AllMovie (באנגלית) "מקום ליד הים", באתר ספר הקולנוע הישראלי "מקום ליד הים", באתר אידיבי "מקום ליד הים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מקום ליד הים, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית עידית שחורי, מקום ליד יפו, מעריב, 26 ביוני 1988 האשכולית מתקלפת, "העולם הזה", גיליון 2648 מ-1 ביוני 1988, עמוד 40 מאיזבל הופר לענת צחור, חדשות, 27 במאי 1987 עירית שמגר, החיים אחרי הטראומה, מעריב, 23 ביוני 1987 רן גפן, גם רביבו חזר. מפריז חזר רפאל רביבו, שביים את הסרט "מקום ליד הים", בכיכובם של אלון אבוטבול וענת צחור. מאז הסתיימו הצילומים, לפני יותר משנה, לא שמעו עליו, חדשות, 26 בינואר 1988 אמיר פלג, גבר, אבל גבר, חדשות, 12 ביולי 1989 רונית ויס ברקוביץ, דגל שחור - ״מקום ליד הים׳’ - קולנוע גורדון ,ת״א, חדשות, 23 ביוני 1988
Simple Man (שיר של לנרד סקינרד)

"Simple Man" הוא שיר מתוך האלבום (Pronounced 'Lĕh-'nérd 'Skin-'nérd) של להקת לנרד סקינרד. השיר הופיע כשיר האחרון בצד א' של האלבום. השיר הוא אחד משיריה הפופולריים ביותר של הלהקה. מאז הפך זמין בשירותים דיגיטליים הוא השיר השלישי הנמכר ביותר של הלהקה אחרי "Sweet Home Alabama" ו-"Free Bird". נכון לנובמבר 2013 נמכרו ממנו סך של 1,333,000 עותקים. השיר נכתב בסולם לה מינור/דו מז'ור, אם כי כל הגיטרות כוונו חצי טון מטה, ולכן השיר מנוגן למעשה בסולם סול דיאז מינור/סי. השיר מתחיל בגיטרה אקוסטית המנגנת ארפג'ו של האקורדים דו מז'ור, סול מז'ור ולה מינור (בגלל כיוון הגיטרה מדובר למעשה בסי מז'ור, פה דיאז מז'ור וסול דיאז מינור). הפתיח מלווה בליין בס ומצילה, לפני שהתופים והשירה נכנסים לתחילת הבית. השיר מתאר אם שמשוחחת עם בנה על החיים, והוא הושפע ממותה של סבתו של רוני ואן זנט. בפזמון מנגנת גיטרה חשמלית שמבצעת את הארפג'ו של הגיטרה האקוסטית בתחילת השיר. את הסולו מבצע גרי רוסינגטון. רוני ואן זאנט – שירה גרי רוסינגטון – גיטרה מובילה וגיטרת סולו אלן קולינס – גיטרה מובילה וגיטרת קצב אד קינג – גיטרה בס בוב בארנס – תופים וכלי הקשה בילי פאוול – קלידים אל קופר – אורגן בשנת 2003 הוציאה להקת הרוק האמריקאית שיינדאון, שהגיטריסט שלה דאז, ג'סין טוד, היה אז בן זוגה של מלודי ואן זנט, בתו של רוני ואן זנט, גרסת כיסוי לשיר. הגרסה הופיעה באלבומה הראשון, Leave a Whisper וזכתה להצלחה רבה. הסינגל שיצא ב-2004 צעד במצעד שירי הרוק המיינסטרימי של מגזין הבילבורד במשך 24 שבועות, והגיע למקום החמישי. בקטגוריית הרוק הפעיל צעד השיר 21 שבועות והגיע למקום השמיני, ובקטגוריית מכירות השירים הדיגיטליים הגיע למקום השלישי וצעד 29 שבועות. מידע על היצירה "Simple Man" באתר מיוזיק בריינז Grein, Paul (27 בנובמבר 2013). "Chart Watch: Eminem Returns to #1, Gaga Sinks to #8". Yahoo Music. {{cite news}}: (עזרה) "Simple Man Songfacts". songfacts.com. Hot Rock & Alternative Songs, Billboard Shinedown Chart History on Billboard