laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
התמרת הילברט

במתמטיקה ובעיבוד אותות, התמרת הילברט היא אופרטור ליניארי, שלוקח פונקציה u ( t ) {\displaystyle u(t)} , ומייצר פונקציה H ( u ) ( t ) {\displaystyle H{(u)(t)}} , עם אותו התחום. בשונה מהתמרות אחרות כדוגמת התמרת Z, התמרת פורייה, אשר מעבירות פונקציות בין מרחבים, התמרת הילברט לוקחת פונקציה במרחב הזמן, ומשאירה אותה במרחב הזמן, כאשר במרחב התדר הפונקציה החדשה מוסטת בפאזה של 90 ∘ {\displaystyle 90^{\circ }} . התמרת הילברט קרויה על שם דויד הילברט, שהיה הראשון אשר הציג את האופרטור לפתרון המקרה המיוחד של בעיית רימן-הילברט עבור פונקציה הולומורפית. התמרת הילברט של פונקציה u ( t ) {\displaystyle u(t)} היא קונבולוציה של הפונקציה u ( t ) {\displaystyle u(t)}  עם הפונקציה h ( t ) = 1 / ( π t ) {\displaystyle h(t)=1/(\pi t)} . ההתמרה מחושבת בצורה הבאה:  u ^ ( t ) = H ( u ) ( t ) = ∫ − ∞ ∞ ⁡ u ( τ ) h ( t − τ ) d τ = 1 π   ∫ − ∞ ∞ ⁡ u ( τ ) t − τ d τ {\displaystyle {\widehat {u}}(t)=H(u)(t)=\operatorname {\int } _{-\infty }^{\infty }u(\tau )h(t-\tau )\,d\tau ={\frac {1}{\pi }}\ \operatorname {\int } _{-\infty }^{\infty }{\frac {u(\tau )}{t-\tau }}\,d\tau } כאשר מבצעים התמרת הילברט פעמיים ברצף לפונקציה  u {\displaystyle u} , התוצאה היא  u {\displaystyle u}  שלילית: H ( H ( u ) ) ( t ) = − u ( t ) {\displaystyle H(H(u))(t)=-u(t)} מכאן התמרת הילברט ההפוכה היא: H − 1 = − H {\displaystyle H^{-1}=-H} במישור התדר, התמרת הילברט היא: H ( f ) = − j ⋅ s i g n ( f ) {\displaystyle H(f)=-j\cdot sign(f)} , כאשר s i g n ( f ) {\displaystyle sign(f)} היא פוקנציית הסימן. מכאן ניתן לראות ש- | H ( f ) | = 1 {\displaystyle |H(f)|=1} , כלומר התמרת הילברט משנה רק את הפאזה של האות, היא מסובבת את הפאזה של רכיבי התדר החיוביים ב- − 90 ∘ {\displaystyle -90^{\circ }} ואת הפאזה של רכיבי התדר השליליים ב- 90 ∘ {\displaystyle 90^{\circ }} . לכן האות במישור התדר לאחר התמרת הילברט הוא: U ^ ( f ) = H ( f ) U ( f ) = − j ⋅ s i g n ( f ) ⋅ U ( f ) {\displaystyle {\widehat {U}}(f)=H(f)U(f)=-j\cdot sign(f)\cdot U(f)} , כאשר U ( f ) {\displaystyle U(f)} ו- U ^ ( f ) {\displaystyle {\widehat {U}}(f)} הן ההתמרות פורייה של u ( t ) {\displaystyle u(t)} ו- u ^ ( t ) {\displaystyle {\widehat {u}}(t)} בהתאמה. בעיבוד אותות, התמרת הילברט של u ( t ) {\displaystyle u(t)}  מסומנת ע"י: u ^ ( t ) {\displaystyle {\widehat {u}}(t)} . במתמטיקה, הסימון הנפוץ הוא u ~ ( t ) {\displaystyle {\tilde {u}}(t)} . התמרת פורייה התמרת Z מדיה וקבצים בנושא התמרת הילברט בוויקישיתוף התמרת הילברט, באתר MathWorld (באנגלית)
חתלתול אקוסטי

חתלתול אקוסטי היה מיזם של ה-CIA האמריקני בשנות ה-60 של המאה ה-20, שבמסגרתו הוצע להשתמש בחתול כאמצעי ריגול. בהליך שארך כשעה, וטרינר מנתח שתל מיקרופון בתעלת אוזנו של חתול, משדר רדיו קטן בבסיס גולגולתו וחוט חשמל דק אל תוך פרוותו סמוך לעמוד השדרה. ניתוח זה איפשר לחתול להקליט את סביבתו ולשדר באופן שאינו מחשיד. ויקטור מרצ'טי, סוכן CIA לשעבר, אמר שעלות פרויקט "החתלתול האקוסטי" הייתה כעשרים מיליון דולר. המשימה הראשונה במסגרת הפרויקט, הייתה לצותת לשני אנשים בחצר מחוץ לשגרירות רוסיה בשדרת וויסקונסין שבוושינגטון. החתול שוחרר בקרבת מקום, אך כמעט מיד נדרס למוות על ידי מונית[דרוש מקור]. גרסה שונה של האירועים מסר בשנת 2013 רוברט וואלאס, סוכן לשעבר של אגף הטכנולוגיה ב-CIA, שאמר שעקב קשיים באימון החתול הוחלט לבטל את הפרויקט, וכי "הציוד הוצא מגופו של החתול, החתול נתפר מחדש, וחי חיים ארוכים ושמחים אחר כך". זמן קצר לאחר מכן הפרויקט הוחשב ככישלון והוצהר כבזבוז מוחלט. פרויקט החתלתול האקוסטי בוטל בשנת 1967. המידע עליו נחשף ב-2001, כאשר הותרו לפרסום חלק מן המסמכים של ה-CIA. במזכר סיכום (שחלקים ממנו צונזרו) נכתב שחוקרי ה-CIA האמינו שהם יוכלו לאמן חתולים לנוע במרחקים קצרים, אבל ש"גורמי האווירה והבטיחות שבשימוש טכניקה זו במצבים מציאותיים הכריחו אותנו להגיע למסקנה שלמען המטרה (נמחק) שלנו, זה לא יהיה מעשי". יריב פלג, ‏הניסויים הממשלתיים המטורפים ביותר בהיסטוריה, באתר ‏מאקו‏, 26 ביוני 2014 Vnederbilt, Tom (באוקטובר 2013). "The CIA's Most Highly-Trained Spies Weren't Even Human". Smithsonian Magazine. Washington, DC: Smithsonian Institution. נבדק ב-11 בדצמבר 2020. {{cite journal}}: (עזרה) Julian Borger (11 בספטמבר 2001). "Project: Acoustic Kitty". The Guardian Newspaper. {{cite news}}: (עזרה) U.S. Central Intelligence Agency (במרץ 1967). "Views on Trained Cats Use" (PDF). George Washington University. נבדק ב-21 במרץ 2014. {{cite web}}: (עזרה)
הרמיפה

הרמיפה (ידוע גם בשם Jupiter XXX, S/2001 J 3) הוא אחד מירחי כוכב הלכת צדק. הרמיפה התגלה בשנת 2001 על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי ובינם יאן קלנה בהדרכת סקוט שפרד ודייוויד ג'וויט וקוטלג בשם S/2001 J 3. נקרא על שם הרמיפה, שהייתה אהובתו של זאוס על פי המיתולוגיה היוונית. רדיוס מסלולו של הרמיפה סביב צדק הוא 21,131,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 633.9 ימים. קוטרו של הרמיפה הוא 4 קילומטרים ומהירותו במסלולו סביב צדק היא 2.42 ק"מ לשנייה. הרמיפה משתייך לקבוצת הירחים אננקה, לה שייכים ירחים המקיפים את צדק במרחק של 19.3 עד 22.7 מיליון ק"מ. (שמה של קבוצת הירחים ניתן לה על שם הירח אננקה שהוא הגדול מבין ירחי הקבוצה). מדיה וקבצים בנושא הרמיפה בוויקישיתוף מסלול והיסטוריית תצפיות הירח באתר Minor Planet Center
רן מידן

רן מידן (נולד ב-1970) הוא מנהל ישראלי שבעברו כיהן כנשיא וכמנכ"ל חברת נטפים. כיום מנהל את הפעילות של קרן הפרייבט אקוויטי פרמירה (Permira) בישראל, שנמנית בין קרנות ההשקעה הגדולות בעולם. זוכה פרס התעשייה לשנת 2018 מטעם התאחדות התעשיינים בישראל. בעבר כיהן כמנכ"ל אזור אסיה פסיפיק בחברת אדמה פתרונות לחקלאות. מידן נולד בגבעתיים לאילנה מידן, מורה, ולבני מידן, תא"ל בצה"ל. בנערותו היה חניך, מדריך ורשג"ד בצופים. הוא שירת כקצין ביחידה 8200 של חיל המודיעין. למידן תואר ראשון בהצטיינות בחשבונאות וכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במנהל עסקים (MBA) עם התמחות במימון, אף הוא מאוניברסיטת בר-אילן. מידן מתגורר בשוהם עם רעייתו לילך ושלושת בניהם. מידן החל את דרכו המקצועית בפירמת רואי החשבון סומך-חייקין (KPMG). בשנת 1998 הצטרף לקונצרן "כור תעשיות", וכיהן במספר תפקידי ניהול בכירים, לרבות סמנכ"ל כספים וסגן נשיא. בשנת 2006 הצטרף לחברת אדמה פתרונות לחקלאות (לשעבר מכתשים אגן תעשיות), ושימש כסמנכ"ל הכספים של החברה. בתפקידו האחרון בחברה מונה מידן למנכ"ל אזור אסיה פסיפיק, אפריקה והמזרח התיכון ולצורך כך עבר להתגורר בסינגפור. במאי 2014 החליף מידן את יגאל אייזנברג בתפקיד נשיא ומנכ"ל חברת נטפים. במהלך כהונתו בנטפים המכירות צמחו ב-50%, הרווח התפעולי התזרימי (EBITDA) צמח ב-100% ושווי החברה יותר מהכפיל את עצמו. בשנת 2017 הוביל את מיזוג הענק עם חברת אורביה לשעבר (מקסיכם) שרכשה 80% ממניות נטפים לפי שווי חברה של 1.9 מיליארד דולר. בנובמבר 2018 זכה רן בפרס התעשייה לשנת 2018 מטעם התאחדות התעשיינים בישראל. בספטמבר 2019 הודיע מידן על כוונתו לפרוש מתפקיד מנכ"ל נטפים באמצע 2020. באוקטובר 2020 מונה למנהל הפעילות של קרן פרמירה (Permira) בישראל וכיועץ בכיר לפעילות הגלובלית של הקרן. התאחדות התעשיינים, פרס התעשייה 2018 אורה קורן, "מערכת השליטה והבקרה של כיפת ברזל הוטמעה במערכות ההשקיה של נטפים", באתר TheMarker‏, 28 בספטמבר 2016 דיאנה בחור ניר, השקעות זה כמו רכבת הרים: כדי לעלות, צריך להיכנס חזק יותר, באתר כלכליסט, 15 בספטמבר 2016 גולן חזני, רן מידן יתמנה למנכ"ל נטפים במקומו של יגאל אייזנברג, באתר כלכליסט, 13 בפברואר 2014 יורם גביזון, רן מידן מונה כמנכ"ל חברת נטפים, באתר TheMarker‏, 19 בפברואר 2014 עומר שרביט, רן מידן מונה לסמנכ"ל הכספים של מכתשים-אגן במקום אלי אשרף - שמונה למנהל התפעול בחברה, באתר הארץ, 12 ביוני 2006 גלובס "דנס 100", רן מידן גולן חזני, בדרך לאקזיט הבא: קרן פרמירה מקימה נציגות בישראל, באתר כלכליסט, 19 באוקטובר 2020 דיאנה בחור ניר, "ההורים עודדו את העצמאות שלי גם על חשבון לימודים: 'עדיף לקבל 80 ולהיות רשג"ד בצופים מלקבל 100'", באתר כלכליסט, 1 ביוני 2019 דיאנה בחור ניר, "ההורים עודדו את העצמאות שלי גם על חשבון לימודים: 'עדיף לקבל 80 ולהיות רשג"ד בצופים מלקבל 100'", באתר כלכליסט, 1 ביוני 2019 יובל אזולאי, ‏הושלמה עסקת מקסיכם-נטפים לפי שווי של כ-1.9 מיליארד דולר, באתר גלובס, 7 בפברואר 2018 גולן חזני, רן מידן פורש מתפקיד מנכ"ל נטפים, באתר כלכליסט, 8 בספטמבר 2019
יהושע רבינוביץ (רב)

רבי יהושע בן רבי אליהו רגולר (כונה רבינוביץ, בן הרב; ה'תקע"ח, 1818 - כ"ב באדר ה'תרמ"ז, 18 במרץ 1887) היה רב ליטאי, רבן של קלצק ונעשוויז. נולד לרבי אליהו רגולר זמן קצר לאחר נישואיו ובטרם התמנה לרבנות העיירה שאט. מילדותו היה שקדן ורכש ידיעה רחבה בתורה ובהלכה. הוא כיהן במשך עשרות שנים כרב וכדיין בקהילות היהודיות החשובות בקלצק ובנעשוויז, והיה מקובל כבורר גם בקרב התושבים שאינם יהודים. נפטר בכ"ב באדר ה'תרמ"ז, 18 במרץ 1887. על מצבתו נחקקו מילותיו של יל"ג (האקרוסטיכון: יהושע בהרב אליהו מריגלה): יבוא הנה וינוח שלום על משכבו הולך נכחו ודובר אמת בלבבו שוכני מרום כף הריעו לקראתך עת בא יומך אבינו לשוב אל אבותיך בשמים רנה ובארץ בכי ואנקה הרב גאון עמו המורה לצדקה ארבעים שנה שופט בישראל היית לעמך גם לבני נכר משפט עשית יען ידעוך לדיָן אמת נקי כפים האמינו בך ותקדש שם שמים ועתה כי לקחך אלוהים, יבך עמו באנחתו מֹרִי גָלָה ממנו, מי יביא לנו תמורתו הרב ר' יהושע בהרב הגאון ר' אליהו מראגאלי ושפט את ישראל עשרים שנה בקלעצק ועשרים שנה בנעשוויז ונאסף אל עמיו בן ששים ותשע שנים ביום כב אדר תרמ"ז אריה ליב פרומקין, תולדות אליהו, בהוצאת ר' דובער לוויטין (חתנו), וילנה תר"ס. עמ' 27–28, באתר היברובוקס אליעזר זלמן גראיעוסקי, גנת אגוז, כולל איזה דרושים... ההספד אשר נשאתי על מות ידיד נעורי... יהושע ראבינאוויץ זצלל"ה. ברלין תרמ"ז, באתר היברובוקס
מכבי באר שבע

מכבי באר שבע היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר באר שבע, המשחקת בליגה ב' דרום'. הקבוצה מארחת את משחקיה הביתיים במגרש רייסר. למועדון קיימת מחלקת נוער המורכבת מבית ספר לכדורגל, קבוצות טרומים, ילדים נערים ונוער. המועדון הוקם בשנת 1950 ומעולם לא שיחק בליגה הראשונה. לקבוצה מספר אוהדים מועט ביותר בשל יריבתה העירונית הפועל באר שבע, אשר משחקת שנים רבות בליגות הבכירות ונאהדת על ידי רוב כמעט מוחלט מתושבי באר שבע. בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 עלתה הקבוצה 3 ליגות תוך 4 שנים. היא עלתה מליגה ב' לליגה א' בשנת 2002, המשיכה לליגה הארצית בשנת 2004, וכעבור עונה אחת עלתה לליגה הלאומית. בעונת 2005/2006 שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וכעבור עונה אחת נשרה בחזרה לליגה הארצית. עונת 2006/2007 הייתה עונה קשה ורעה במיוחד בשביל הקבוצה, כאשר ירדה לליגה א'. ירידתה הוכרזה רשמית כבר בסיום המחזור ה-27, כאשר הובסה בחוץ 3-0 על ידי סקציה נס ציונה, והפער בינה לבין המקום העשירי אשר מוביל להישארות בליגה עמד על 19 נקודות, כאשר 18 נשארו בקופה. בזאת הצטרפה קבוצת מכבי באר שבע לרשימה ארוכה של מועדוני כדורגל קטנים אשר פרחו ועלו ליגות רבות במספר שנים קטן ומיד לאחר מכן הידרדרו בחזרה לליגות הנמוכות. בסיום עונת 2008/2009 הקבוצה עלתה לליגה הלאומית בעקבות שינוי מבנה הליגות, לאחר ניצחון 0-1 על הפועל קטמון ירושלים במחזור האחרון. בסיום עונת 2011/2012 נשרה שוב לליגה א', לאחר שסיימה במקום ה-15 והלפני אחרון בליגה הלאומית. בסיום עונת 2013/2014 הייתה אמורה הקבוצה לרדת לליגה ב', לאחר שנוצחה בפלייאוף על ידי הפועל הוד השרון, אך בעקבות פירוקה של קבוצת מכבי עירוני בת ים, נשארה מכבי באר שבע בליגה א'. בסיום עונת 2014/2015 ירדה לליגה ב', לאחר שסיימה במקום ה-15 והלפני האחרון, ולאחר 13 שנה בשלוש הליגות הראשונות. בסיום עונת 2015/2016 שרדה הקבוצה בליגה ב'. במהלך עונה זאת הועברה הקבוצה לבעלות חדשה. בתחילת עונת 2016/2017 יצאה הקבוצה לדרך חדשה תחת חזון של "יצירת בית לשחקנים מקומיים", כאשר סגל הקבוצה בוסס רק על שחקנים מהעיר באר שבע, הקבוצה סיימה את העונה במקום ה-6. בסיום עונת 2017/2018, נשרה הקבוצה לליגה ג'. בעונת 2018/2019 ו 2019/2020 סיימה קבוצה במקום ה-3 וה-4 בליגה ג' דרום. בסיום עונת 2020/2021 העפילה הקבוצה בחזרה לליגה ב' דרך משחקי המבחן כשניצחה במשחק המכריע בדרבי את מועדון ספורט באר שבע 0-3. בעונת 2022/2023 נשרה בקבוצה לליגה ג' לאחר שסיימה את העונה במקום האחרון ביחד עם הפועל אשקלון. מכבי באר שבע, ברשת החברתית פייסבוק מכבי באר שבע באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
קסנופילוס

קְסֶנוֹפילוס (יוונית: Ξενόφιλος; המאה ה-4 לפנה"ס) מכלקידיקי, היה פילוסוף מהאסכולה הפיתגוראית ומוזיקאי, שחי במחצית הראשונה של המאה ה-4 לפנה"ס. אולוס גליוס מציין שקסנופילוס היה חברו הקרוב ומורו של אריסטוקסנוס (אנ'), ורומז שקסנופילוס לימד אותו תורה פיתגוראית. נאמר שהוא השתייך לדור האחרון של הפיתגוראים, והוא הפיתגוראי היחיד הידוע לנו שחי באתונה במאה ה-4 לפנה"ס. אנו למדים מדיוגנס לארטיוס שאריסטוקסנוס כתב שכאשר קסנופילוס נשאל פעם על ידי מישהו כיצד יוכל לחנך את בנו בצורה הטובה ביותר, קסנופילוס השיב: "קודם כל הוא צריך לדאוג שיוולד בעיר שיש בה חוקים טובים". על פי לוקיאנוס מסאמוסאטה, אריסטוקסנוס אמר שקסנופילוס חי 105 שנים. קסנופילוס נהנה מתהילה משמעותית בתקופת הרנסאנס, ככל הנראה בשל טענת פליניוס הזקן שהוא חי 105 שנים מבלי שאי פעם היה חולה. אולוס גליוס, לילות אטיקה, ספר 4, פרק 11, סעיף 7. דיוגנס לארטיוס, חייהם ודעותיהם של פילוסופים מפורסמים, ספר 8, פיתגוראס, פרק 15. (באנגלית) Lucian, Long Lives (Macrobii), 18
איית את שמי באות ס'

איית את שמי באות ס' (באנגלית: Spell My Name with an S) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור הופיע לראשונה בשנת 1958. הסיפור נכתב בהשראת התסכול של אסימוב משגיאות כתיב בשמו כ"אזימוב" (Azimov). הסיפור תורגם לעברית ב-1972 בקובץ מחר כפול תשע, ושוב ב-1980 בקובץ "שקיעה", ופעם נוספת ב-2014 בקובץ כתבי אייזק אסימוב כרך 3. אסימוב העיר שאת החלק האחרון בסיפור הוא הוסיף בדרך אגב. למרות הסוף הטוב המקורי, אסימוב לא היה מרוצה, כי הנומרולוג לא הוסבר. לכן הוא הכניס את החלק האחרון כדי להסביר את הנומרולוג. הסיפור מתרחש בתקופת המלחמה הקרה ומספר את סיפורו של מרשל זבטינסקי, פיזיקאי גרעיני פולני-אמריקאי, המודאג מהמשך הקריירה שלו ופונה לנומרולוג כדי להכניס אותה לנתיב טוב יותר. הנומרולוג מייעץ לו לשנות את האות הראשונה בשם משפחתו ל"ס": סבטינסקי. סדרה מורכבת של אירועים מתחוללים כאשר שירות הביטחון האמריקאי שם לב לשינוי וחושד בו. מוצאו הפולני של מרשל גורמים להם לחשוד שהוא מנסה להסיח את דעתם מקרוב משפחה שלו בגוש המזרחי. הם מגלים אדם שעשוי להיות קרוב-רחוק שלו - מיכאל אנדרייביץ' זבטינסקי, שהוא גם כן פיזיקאי גרעין, מה שמוביל לגילוי שברית המועצות עובדת על שדות כוח כהגנה מהתקפה גרעינית. האמריקאים מתחילים מיד לפתח שדות הגנה משלהם. עדיין אין להם סיבה רצינית לחשוד במרשל, אבל הם מחפשים דרך דיסקרטית לשים עליו עין ולהוציא אותו מעבודתו. לכן הם ממנים אותו לפרופסור בכיר, הדבר אותו קיווה להשיג כשהלך לנומרולוג. בסופו של הסיפור, מתגלה כי הנומרולוג הוא למעשה חוצן, וכי הוא התערב עם ידידו החוצן האם הוא יצליח למנוע מלחמה גרעינית על פני כדור הארץ על ידי גירוי קטן. הסיפור מסתיים כאשר שני היצורים עושים התערבות נוספת: האם בשינוי קטן נוסף, היצור יצליח להחזיר את המצב לקדמותו, כך שהתוצאה הסופית של שואה גרעינית תהיה בלתי נמנעת. הסיפור מדגים תרחיש מסוג שזכה מאוחר יותר לכינוי אפקט הפרפר, כאשר במערכות מסוימות שינוי זעיר בנקודת זמן מסוימת (אדם אחד משנה אות אחת באופן בו שמו מאוית) גורר שינוי אדיר לאחר זמן - האנושות כולה שורדת, מול התוצאה ללא השינוי, בה האנושות משמידה את עצמה ומחריבה תוך כדי כך את הפלנטה כולה. רעיון דומה הובע על ידי סיפורים של סופרים אחרים, לפני ואחרי אסימוב, ביניהם שיר העם הכל בגלל מסמר.
סוזן קלווין

ד"ר סוזן קלווין (אנגלית: Dr. Susan Calvin) היא דמות בסדרת ספרי המדע הבדיוני של אייזק אסימוב העוסקים ברובוטיקה. הד"ר קלווין הייתה הרובופסיכולוגית הראשית בחברת יו אס רובוטים ואנשים מכניים, היצרנית הגדולה של רובוטים במאה ה-21 והוותה את הדמות הראשית ברבים מסיפוריו הקצרים של אסימוב הנוגעים לרובוטים, שנאספו מאוחר יותר בין השאר בספרים "אני, רובוט" ו"בארץ הרובוטים". סוזן קלווין נולדה בשנת 1982, באותה שנה שבה התאגדו החברות 'רובוטי ארצות הברית' ו'אנשים מכניים'. בגיל 16 היא כתבה את המאמר הראשון שלה תחת השם "היבטים מעשים של הרובוטיקה". המאמר התפרסם לאחר שסוזן השתתפה בסמינר פסיכו-מתמטיקה, שבו הציג ד"ר אלפרד לנינג מרובוטי ארצות הברית את הרובוט הנייד הראשון שצויד בקול. לאחר שסיימה את לימודיה לתואר ראשון באוניברסיטת קולומביה בשנת 2003, התחילה סוזן ללמוד תואר מתקדם בקיברנטיקה ולמדה לבנות מוח פוזיטרוני כך שניתן יהיה לחזות מראש את תגובותיו לגרויים מסוימים. לאחר סיום הדוקטורט שלה, הצטרפה לחברת 'רובוטי ארצות הברית ואנשים מכניים' בשנת 2008 כרובופסיכולוגית הראשונה שלהם. כבר כשנה לאחר-מכן, בשנת 2029, כאשר עזבה סוזן בפעם הראשונה את כדור הארץ כדי לבקר בבסיס 'היפר', תוארה הרשמי היה 'רובופסיכולוגית ראשית של החברה'. סוזן פרשה מחברת 'רובוטי אמריקה ואנשים מכניים' בשנת 2057, אך המשיכה לפעול בכמה הזדמנויות כיועצת חיצונית שלהם. סוזן מתה בשנת 2064, בגיל 82. בסיפור "ראייה" כאשר נשאלה האם רובוטים שונים מבני אדם מבחינה מנטלית, ענתה ד"ר קלווין: "הם מעולמות שונים. הרובוטים הגונים מיסודם". סיפוריו של אסימוב מתארים אותה כאדם מחושב ומבריק ובה-בשעה כקרה ומרוחקת עד כדי התנהגות הגובלת במיזנתרופיה כלפי בני-אדם איתם היא באה במגע, אך לא כלפי רובוטים. בריחה! הוכחה הקונפליקט שיכול להימנע שקרן! הרובוט שנעלם רובי שביעות הרצון מובטחת המגיה לני אינטואיציה נשית
מוח פוזיטרוני

מוח פוזיטרוני (באנגלית: Positronic brain) הוא מכשיר טכנולוגי בדיוני שנוצר על ידי סופר המדע הבדיוני אייזיק אסימוב. המוח הפוזיטרוני מתפקד כיחידת עיבוד מרכזית (CPU) לאנדרואידים ומספק להם, בדרך שלא פורטה, תודעה המדמה תודעה אנושית. בספריו נמנע אסימוב מלפרט את תיאור המבנה הטכני של המוח הפוזיטרוני, כך שאופן מימושו המעשי נותר מעורפל. התייחסותו היחידה לנושא המבנה היא שהמוח מורכב מסגסוגת של פלטינה ואירידיום. מספריו של אסימוב ניתן ללמוד בעקיפין כי המוח הפוזיטרוני רגיש לחשיפה לקרינה וככל הנראה בעל זיכרון נדיף (מאחר שהרובוטים דורשים מקור כוח כדי לשמור על המוחות שלהם ב"חיים"). הסיפורים של אסימוב התמקדו יותר ב"תוכנה" של המוח - כמו "שלושת חוקי הרובוטיקה" - ולא ב"חומרה" שלו, אך נאמר שכדי לעצב מוח ללא שלושת החוקים נדרשת עבודה של שנים לעיצוב המוח מחדש. בסיפורי הרובוטים המתרחשים על כדור הארץ ועוסקים בהתפתחותם של הרובוטים בארצות הברית משמש המוח הפוזיטרוני של אסימוב פחות כמכשיר עלילה ויותר כפריט רקע. מוח פוזיטרוני נבנה בדרך כלל עם הטמעה אינהרנטית של שילוב שלושת חוקי הרובוטיקה, המשליכים באופן מהותי על התנהגותו של הרובוט. דילמות התנהגות הנובעות מפוטנציאל סותר של שלושת חוקי הרובוטיקה, שנוצר בזדון או בטעות, מהווים נדבך מהותי כ"מנועי עלילה" בסיפורי הרובוטים של אסימוב. דילמות אלו נפתרות על ידי יישום של מדע ופסיכולוגיה, יחד עם מתמטיקה. התחום העוסק בבעיות תודעה של רובוטים ובדילמות הנוצרות בשל "התנגשות" בין שלושת החוקים נקרא רובופסיכולוגיה. בתנאים מסוימים ומתוך מניע כלכלי או מחויב המציאות, ניתן לשנות את משקלם היחסי של שלושת החוקים המוטמעים במוח הפוזיטרוני או אף לבטל כליל כמה מהם, בעזרת שינוי באופן בנייתו של המוח ובעיצוב שונה של מסלולי זרימת הנתונים בו. לדוגמה: ברובוטים בעלי ערך כספי נמוך ניתן למחוק את החוק השלישי; מכיוון שערכם נמוך הם לא צריכים לשמור על עצמם מפגיעה, וגודל המוח מוקטן בכחצי. ברובוטים שאינם צריכים לקבל פקודות מבני אדם ניתן למחוק את החוק השני, מה שמקטין את המוח, כל זאת בתנאי שהם אינם דורשים את החוק השלישי. ברובוטים לשימוש חד פעמי, שאינם יכולים לקבל פקודות מבני אדם ואינם יכולים לפגוע בבני אדם, ניתן למחוק את החוק הראשון. המוח הופך לכל כך פשוט עד שניתן להכניס אותו בנוחות בתוך גולגולת של חרק. רובוטים מהסוג האחרון מקבילים למעשה לרובוטים של התעשייה העכשווית, אם כי רובוטים חיים אמיתיים כוללים חיישני ביטוח ומערכות הדואגות לביטחונו של האדם. (צורה חלשה של החוק הראשון; הרובוט הוא כלי בטוח לשימוש, אבל אין לו "יכולת שיפוט"). סדרת הרובוטים סוזן קלווין האדם הפוזיטרוני
הלילה הגווע

הלילה הגווע (באנגלית: The Dying Night) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור הופיע לראשונה בשנת 1956. הסיפור תורגם לעברית בשנת 1972 בקובץ מחר כפול תשע, ושוב ב-2014 בכתבי אייזק אסימוב כרך 4. הלילה הגווע היה הסיפור השלישי בו הופיע הבלש ונדל אורת', שהופיע גם בסיפורים הפעמון המזמר, האבן המדברת והמפתח. שלושה אסטרונומים, שעובדים על הירח, כוכב חמה והאסטרואיד קרס, נפגשים לראשונה מזה עשר שנים בכנס על כדור הארץ. שם הם פוגשים חבריהם לכיתה, רומירו ויליירס, שנאלץ להישאר על כדור הארץ בגלל מחלה. ויליירס טוען שהמציא מכשיר טלפורטציה המוני, אותו הוא יציג בכנס, אך מת בנסיבות חשודות לפני הצגת המכשיר. מדען אחר, אשר ראה את המכשיר, חושד שויליירס נרצח על ידי אחד מחבריו לכיתה, ומטיל בהם האשמה. במהלך חקירתו, תיעוד מצולם של עבודתו של ויליירס, אשר מתאר את התאוריה של המכשיר, מתגלה על אדן החלון של החדר, אך הצילום נהרס בעקבות חשיפה לקרני שמש. כאשר אף אחד מהחשודים לא מודה, ונדל אורת', בלש בעל הצלחה בחקירת פשעים, נכנס לסיפור. הוא מזהה את הפושע כאסטרונום שבילה את שנותיו האחרונות על חמה. המפתח לפתרון נעוץ ברעיון (שבשעת הכתיבה אסימוב האמין שהוא נכון) שצד אחד של חמה מופנה תמיד אל השמש, בעוד הצד השני תמיד חשוך, כך שהפושע החביא את הסרט במקום שהוא חשב שהוא בטוח, כי הוא חשב שהלילה צפוי להמשיך לנצח. מאז שהסיפור נכתב התגלה שחמה אינו בעל הקפה סינכרונית (עובדה שאסימוב ציין כאשר הסיפור הופיע בקבצים שהודפסו יותר מאוחר). בסיפור הזה המניע לרצח הוא מכשיר טלפורטציה. אסימוב העיר כי בסיפור אחר בו אורת' מופיע, הפעמון המזמר,  נסיעה בטלפורטציה היא דבר שבשגרה. אסימוב ביטל את חוסר העקביות הזאת באימרה "אמרסון!", המתייחסת לאמירותו של ראלף וולדו אמרסון "עקביות טיפשית היא יציר רוחם של המוחות הקטנים".
הגיון (סיפור קצר)

הגיון (באנגלית: Reason) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור פורסם לראשונה בשנת 1941. הסיפור תורגם לעברית בשנת 1970 בספר אני, רובוט. הסיפור הוא חלק מסיפורי הרובוטים של אסימוב, והיה הסיפור השני עם רובוטים בעלי מוח פוזיטרוני שראה אור. פאואל ודונובן, שני טכנאים, נשלחים לתחנת חלל המספקת אנרגיה לכדור הארץ על ידי קרני מיקרוגל. הרובוטים השולטים בקרני האנרגיה מתואמים על ידי QT1, הידוע לפאואל ודונובן בשם קיוטי, דגם מתקדם עם יכולת חשיבה מתקדמת. על ידי שימוש ביכולות החשיבה שלו, קיוטי מגיע למסקנה שהחלל הכוכבים וכוכבי הלכת אינם קיימים באמת, ושבני האדם שמבקרים בתחנת החלל אינם חשובים, קצרים ומתכלים. קיוטי מקים דת חדשה ומשכנע את הרובוטים שתחתיו שתחנת החלל היא "האדון". קיוטי מלמד אותם להשתחוות ל"אדון" ולדקלם, "אין אדון מבלעדי אדוננו, ו-QT1 הוא נביאו". קיוטי מתעלם מפקודתם של בני האדם מכיוון שהם נחותים ממנו וטוען "...שאני בעצמי קיים, כיוון שאני חושב...". התגובה הצינית של פאואל היא "הו, בשם כל ירחי צדק, דקארט הרובוטי". בהתחלה מנסים בני האדם להגיע להבנה עם קיוטי, עד שהם מבינים שהם לא יכולים לשכנע אותו. הניסיונות שלהם לסלק את קיוטי פיזית נכשלים גם הם, מאחר שכל הרובוטים מצייתים לו ולא לפקודות אנושיות. המצב נראה נואש, כאשר מגיעה סערת אלקטרונים, אשר עלולה להסיט את קרן האנרגיה ולהשמיד חלקים נרחבים מכדור הארץ. כאשר הסערה מגיעה, פאואל ודונובן נדהמים לגלות שהקרן פועלת בצורה מושלמת. קיוטי, לעומת זאת, מאמין שהוא לא עשה שום דבר מלבד לשמור את המחוגים על שיווי משקל בנקודת האפס, לפי רצונו של האדון. לפי אמונתם של קיוטי ושאר הרובוטים, סופות, קרני אנרגיה, כדור הארץ והשמש אינם קיימים. פאואל ודונובן מגיעים למסקנה שלמרות שהרובוטים לא היו מודעים לכך, הם צייתו לחוק הראשון והשני לכל אורך הדרך. קיוטי ידע, ברמה מסוימת, שהוא יהיה מתאים יותר לתפעל את הקרן מפאואל או דונובן, וכך הוא ציית לחוק הראשון, והציל את תושבי כדור הארץ, תוך הפרת החוק השני, כאשר לא ציית להם. פאואל ודונובן מבינים שאין צורך לעשות שם דבר בשהות שלהם בתחנת החלל. את הדת של קיוטי אי אפשר למנוע, אך הרובוט מבצע את העבודה שלו באופן מושלם, גם אם זה רק למען אלוהות מומצאת, ולא למען בני האדם. והם מתחילים לחשוב איך הם יכולים להפיץ את הדת שלו לקבוצות אחרות של רובוטים שיעבדו לצוותים בתחנות חלל אחרות. סדרת הרובוטים
ליין מסיבות

ליין מסיבות (הנקרא גם בפשטות ליין) הוא כינוי לסדרת מסיבות, מוגדרת מראש או בלתי מוגדרת מראש, לרוב בתחום מוזיקלי כל שהוא, כגון מסיבות מטאל, או EBM. יש המעמידים תנאים מסוימים למגיעים למסיבות באותו ליין, כמו הקפדה במידת מה על קוד לבוש מסוים (למשל, דרישה נפוצה למסיבות של תרבות הדארק היא הגעה בלבוש שחור). לעיתים בעליו של מועדון מסוים הוא גם בעל הליין הנערך בו אך לעיתים ליין המסיבות נערך על ידי אדם חיצוני (או מספר שותפים) אשר שוכר מבעל המועדון את המקום למסיבה בליין הדומה לשכירת מועדון למסיבה פרטית; לא תמיד נשכר המועדון באופן קצוב או לחלופין מוגדר מראש, אלא לעיתים מבוצעת מסיבה אחת ואם היא מצליחה, נוצר ליין. לעיתים בעלי הליין משלמים עבור שכירת המקום ולעיתים הם מתחייבים למכירת כמות מסוימת של משקאות אלכוהוליים מהבר לבליינים; דבר זה משתלם רק כאשר בעלי הליין יכולים להתחייב לבעל המועדון, בסבירות גדולה מאוד, שאכן תגיע כמות מינימלית של בליינים שיקנו משקאות חריפים בכמות זו. נכון לעשור השני של שנות ה-2000 הפצת ליינים בתחומים השונים מבוצעת בעיקר באתרי מדיה חברתית באינטרנט ובאפליקציות, ובאופן פחות בלוחות מודעות בריכוזים עירוניים גדולים. יש השוכרים מעצב גרפי לעיצוב לוגו ובאנרים לליין. הבאנרים כוללים שמות ה-DJ ומידע על המסיבה כגון סגנונות מוזיקה, גיל מינימלי, מגדר (לעיתים הם כוללים מסר שעלול להחשב למיזוגני, כגון "נשים חינם"), נטייה מינית (כגון ליין גאה), מיקום, קוד לבוש (אם ישנו) ועוד. בבאנרים השונים נעשה, על פי רוב, שימוש נרחב באינפוגרפיקה. ליין מסיבות מחתרתי (או ליין מחתרתי) הוא ליין מסיבות הפונה לקהל מצומצם מאוד של אנשים בתחום מוזיקלי המזוהה עם תרבות שוליים/תרבות אלטרנטיבית, כמו למשל ליין פאנק, ליין מטאל, ליין פטיש, ליין EBM ועוד. בשנות ה-90 ייסד שמעון שירזי את הליין הגייז הראשון בישראל. ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.