laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Live from Wembley Arena, London, England

Live from Wembley Arena, London, England הוא אלבום ההופעה השני של הזמרת פינק, שיצא לאור ב-22 במרץ 2007, על ידי לה-פייס רקורדס. אלבום ההופעה הוקלט ב-4 בדצמבר 2006, בוומבלי ארנה שבלונדון במהלך סיבוב ההופעות "I'm Not Dead Tour". ההופעות לשירים "Lady Marmalade" ו-"Redemption Song" לא נכללו בגרסת ה-DVD. בעקבות המילים הגסות אשר מכילות חלק מהשירים בהופעה באוסטרליה האלבום נמכר עם הגבלת גיל. האלבום זכה להצלחה גדולה עם יציאתו, במיוחד באוסטרליה שם הגיע למקום ה-1 במצעד אלבומי ה-DVD והגיע למעמד 16 פלטינות. "Opening" "'Cuz I Can" "Trouble" "Just like a Pill" "Who Knew" "I'm Not Dead" "Stupid Girls" "Spanish Dance" "There You Go" "God Is a DJ" "Fingers" "Family Portrait" "The One That Got Away" "Dear Mr. President" "What's Up" "U + Ur Hand" "18 Wheeler" "Don't Let Me Get Me" "Leave Me Alone (I'm Lonely)" "Nobody Knows" "Get the Party Started" On Tour with Pink Photo Gallery Audio-Tracks: "Crash and Burn" U + Ur Hand" (Bimbo Jones Remix)" מידע על האלבום Live from Wembley Arena, London, England באתר MusicBrainz
Funhouse Tour: Live in Australia

Funhouse Tour: Live in Australia הוא אלבום ההופעה השלישי של הזמרת פינק, שיצא לאור ב-14 באוקטובר 2009, על ידי לה-פייס רקורדס בפורמט DVD, אודיו ובלו-ריי. אלבום הווידאו מכיל קטעים מתוך סיבוב ההופעות "Funhouse Tour" אשר צולמו ב-17 וב-18 ביולי 2009 בסידני אוסטרליה. אלבום הווידאו זכה להצלחה, במיוחד באוסטרליה שם הגיע למעמד של 32 פלטינות עם מכירות של 480 אלף עותקים. "Highway to Hell" (אינטרו) "Bad Influence" "Just Like a Pill" "Who Knew" "Ave Mary A" "Don't Let Me Get Me" "I Touch Myself" "Please Don't Leave Me" "U + Ur Hand" "Leave Me Alone (I'm Lonely)" "So What" "Family Portrait" "I Don't Believe You" "Crystal Ball" "Trouble" "Babe I'm Gonna Leave You" "Sober" "Bohemian Rhapsody" "Funhouse" "Crazy" "Get the Party Started" "Glitter in the Air" רצועות בונוס: "It's All Your Fault" "One Foot Wrong" On Tour with P!nk How to "Shred the Gnar Bloopers "Highway to Hell" – 1:35 "Bad Influence" – 4:58 "It's All Your Fault" – 3:53 "Ave Mary A" – 3:24 "Please Don't Leave Me" – 3:50 "U + Ur Hand" – 4:14 "I Don't Believe You" – 4:23 "Crystal Ball" – 3:54 "One Foot Wrong" – 3:18 "Babe I'm Gonna Leave You" – 6:22 "Bohemian Rhapsody" – 5:51 רצועות בונוס: 13. "Push You Away" – 3:01 מידע על האלבום Funhouse Tour: Live in Australia באתר MusicBrainz האלבום Funhouse Tour: Live in Australia באתר Discogs
בבא תמא

בית הכנסת הגדול לעדת הבוכרים - בבא תמא הוא בית כנסת בנוסח יהדות בוכרה, בעבר היה בית הכנסת המרכזי בשכונת הבוכרים בירושלים. בית הכנסת נוסד בשנת 1895 (ה'תרנ"ה) מעיזבונו של ר' בבא בן ר' יעקב תמא, יהודי ממוצא בוכרי. מבנה בית הכנסת ממוקם במפגש רחוב הבוכרים ורחוב יחזקאל בשכונת הבוכרים שבמרכז ירושלים. לפי מדריך ישראל החדש ריהוט הפנים של בית הכנסת אינו שומר על הסגנון הבוכרי, ומלבד הפרוכת העשויה מלאכת רקמה בוכרית, משי רקום בחוטי זהב, יתר הריהוט בסגנונות אחרים: ארון הקודש בסגנון מזרח-אירופי והבימה בסגנון ארצישראלי, השכיח בבתי הכנסת של צפת העתיקה. על קיר בית הכנסת הצפוני, ציור מעשי ידי ר' בלומברג, האמן בן שכונת מאה שערים שעבודותיו מתנוססות גם בבית הכנסת אהל יצחק של חסידות חב"ד במאה שערים. כבית הכנסת המרכזי בשכונת הבוכרים, שימשו בתפקיד רב בית הכנסת בבא תמא, נכבדי רבני העדה הבוכרית בישראל, במקביל לכהונתם ברבנות השכונה כולה. הרב משה יצחקוף הכהן - רב השכונה, שימש רב בית הכנסת במשך עשרים שנה (1922–1943) מאז עלייתו לארץ ישראל ועד פטירתו. הרב בן ציון הכהן רבין - רבה של העדה הבוכרית בתל אביב, כיהן כרב בית הכנסת מ-1945 אלונה ורדי (עורכת), מדריך ישראל החדש, כרך 12: ירושלים, עמ' 64–65.
I'll Never Find Another You

"I'll Never Find Another You" (בעברית: "לעולם לא אמצא אחרת כמוך") הוא סינגל משנת 1964 של להקת המשחרים, שהגיע למקום הראשון במצעד הבריטי בפברואר 1965, והיה הסינגל שהגיע למקום השני במצעד המכירות של הממלכה המאוחדת בשנת 1965. השיר זכה לפופולריות בארצות הברית והגיע למקום הרביעי במצעד מוזיקת פופ, ולמקום השני במצעד "easy listening" של בילבורד הוט 100. את השיר כתב והפיק טום ספרינגפילד, שהיה אחראי לרוב להיטי המשחרים. ב-1967 חידש את השיר זמר הקאנטרי סוני ג'יימס, שביצועו הגיע למקום הראשון במצעד שירי הקאנטרי. ב-2006 הקליט הגיטריסט לז פרדקין גרסת כיסוי בסגנון פולק-רוק עבור ה-CD שלו "Jangleholic". ביולי 2018 הושמע השיר בפרסומת לטלוויזיה של וסטפאק בנק באוסטרליה, בביצועה של ג'וליה ג'קלין. ב-2011 נוסף השיר לארכיון הלאומי של סרטים וצלילים של אוסטרליה "Sounds of Australia". ב-2010 ביצעו את השיר בו גיברד, סולן להקת Death Cab for Cutie, ואשתו הזמרת והשחקנית זואי דשנל, עבור ארגון Teen Feed שמטפל בחסרי בית צעירים. הזמרת הפיליפינת נורה אאונור הקליטה גרסת כיסוי של השיר עבור אלבומה "Nora Aunor Sings" משנת 1968. מידע על היצירה "I'll Never Find Another You" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "I'll Never Find Another You" באתר מיוזיק בריינז Rice, Jo (1982). The Guinness Book of 500 Number One Hits (1st ed.). Enfield, Middlesex: Guinness Superlatives Ltd. p. 89. ISBN 0-85112-250-7. "Top 100 1965". uk-charts.top-source.info. נבדק ב-14 ביוני 2019. {{cite web}}: (עזרה) Whitburn, Joel (2002). Top Adult Contemporary: 1961-2001. Record Research. p. 218. Whitburn, Joel (2004). The Billboard Book Of Top 40 Country Hits: 1944-2006, Second edition. Record Research. p. 172. "YouTube". Westpac Banking. 2018-07-24. נבדק ב-2018-08-03. "Sounds of Australia // National Film and Sound Archive, Australia". Nfsa.gov.au. נבדק ב-2014-04-05. "Billboard Magazine, March 13, 1965". Billboard. Roberts, David (2006). British Hit Singles & Albums (19th ed.). London: Guinness World Records Limited. p. 175. ISBN 1-904994-10-5. "Billboard Magazine, December 1982". Billboard. "107.7 The End: Ben gibbard + Zooey Deschanel - I'll Never Find Another You". YouTube. 2010-11-04. נבדק ב-2014-04-05.
אל-ע'זאלי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אבו חאמד מוחמד בן מוחמד אל-ע'זאלי (אל-גזאלי) - פילוסוף ומתקן דת מוסלמי, מחשובי התאולוגים המוסלמים זיינב אל-ע'זאלי – מנהיגה מוסלמית שהשתייכה לאחים המוסלמים במצרים. חלוצה של הפמיניזם האיסלאמי נאזם אל-ע'זאלי – אחד הזמרים הפופולריים ביותר בעיראק בכל הזמנים
בריכת ישראל

בריכת ישראל (שם מקוצר מבריכת בני ישראל) הייתה בריכת אגירה ציבורית בפינה הצפון-מזרחית של הר הבית ליד שער השבטים. המאגר נבנה ככל הנראה בימי בית שני בידי הרומאים, ושימש גם כהגנה, בתור חפיר, על הכותל הצפוני של הר הבית. הוא מוכר למקומיים בשמו זה (בִּרְכֶּת ישראיל או בִּרְכֶּת ישראין) לכל המאוחר כבר במחצית המאה ה-19, אז חדל לשמש כמאגר מים והיה למזבלה. עם הקמת הבריכה, על אפיק נחל בית זיתא, יצאו משימוש בריכות הצאן שבהן השתמשו לאגירת מים במאות שלפני הספירה. השימוש בבריכת ישראל החל במאה ה-1, בתקופה זו הגיע אורכה ללמעלה מ-150 מטרים ורוחבה כ-15 מטרים, ועל פי ההערכות נאגרו בה כ-30,000 ממ"ק. ב-1936 סכרו הבריטים את אפיק הנחל, מתחת לדרך הגישה לשער השבטים וסתמו את הבריכה שהפכה למזבלה והייתה למפגע תברואתי. הבור התמלא והוא מכונה כיום (2019) כיכר אל ע'זאלי, ובו חניון ונקודה לפינוי אשפה. אלונה ורדי (עורכת), מדריך ישראל החדש, כרך 12: ירושלים, עמ' 92. מדיה וקבצים בנושא בריכת ישראל בוויקישיתוף
מישל ורן

מישל ז'אן פייר ורן (בצרפתית: Michel Jean Pierre Verne;‏ 3 באוגוסט 1861 – 5 במרץ 1925) היה סופר ועורך צרפתי ובנו של הסופר ז'ול ורן. מישל נולד בפריז, צרפת. בגלל התנהגותו הוא נשלח על ידי אביו למושבת העונשין מטרי למשך שישה חודשים בשנת 1876. בגיל 19 הוא גרם לשערורייה כשברח עם שחקנית למרות התנגדויותיו של אביו המפורסם. בשנת 1883 אביו התקרב אליו ומישל התחתן - אך לבסוף נטש את אשתו הטריה וברח עם ז'אן ריבול בת ה-16, עמה נולדו לו שני בנים (מישל וג'ורג') לפני סיום הגירושין ובן נוסף (ז'אן ז'אק) לאחר שנישאו. נושאים אלה ואחרים גרמו למתח רב בין מישל לאביו, אולם עד שמת ז'ול ורן בשנת 1905 השתפרו היחסים ביניהם, והם שיתפו פעולה בכמה סיפורים. מישל היה האחראי על פרסום רבים מכתבי היד האחרונים של אביו, ועל פי השמועה, ייתכן שמישל כתב חלק מהם בעצמו. עבודות שיוחסו בעבר לז'ול ורן, אך נחשבות כעת לכאלה שנכתבו על ידי מישל, כוללות את המגדלור בסוף העולם, הר הגעש הזהוב וסוכנות הנסיעות תומפסון. מישל ורן כתב בז'אנר דומה לאביו, ונחשב על ידי אביו לסופר טוב, אך יצירותיו נחשבות כיום לרוב כנחותות מאלה של אביו. חלק מיצירותיו, כמו Un Express de L'Avenir והיצירה "בשנת 2889", בולטות בשימוש בשפופרות אוויר. La Destinée de Jean Morénas L'Éternel Adam (The Eternal Adam, Short Story) Un Express de L'Avenir A Great Transatlantic Subway (Short Story) In the Year 2889 Survivors of the Jonathan (published in two parts in English as Masterless Man and Unwilling Dictator) מדיה וקבצים בנושא מישל ורן בוויקישיתוף מישל ורן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רשימת כותרים של ורן (כולל יצירות מאת מישל ורן) ביטוי לעתיד (סיפור קצר, שפורסם במקור בשמו של ז'ול ורן בגלל שגיאת עריכה) כתבי מישל ורן בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
שנת אפס

שנת אפס הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של יוסף פיצ'חדזה, שיצא לאקרנים בשנת 2004. שמו של הסרט משתמש במטבע הלשון שנטבע עם יציאת סרטו של רוברטו רוסליני ב-1948: גרמניה שנת אפס, שמשמעותו יציאה מחורבן לחיים חדשים. "שנת אפס" זכה להצלחה קופתית בישראל ומחוצה לה. הסאונד בסרט זיכה אותו בפרס אופיר, בעוד שהארט, הצילום, עיצוב התלבושות, הבמאי, העורך, המוזיקה, שחקן המשנה (מוני מושונוב) והסרט עצמו היו מועמדים כולם לאוסקר הישראלי. פסקול הסרט הולחן על ידי ישי אדר. העלילה מספרת את סיפורם של שבעה אנשים שונים, אשר חייהם משתנים כאשר פוגשים זה בזה באקראי. ישנם מספר קווים עלילתיים: אנה (שרה אדלר), אם חד-הורית לילד (צוקי רינגרט), אשר מנסה לשרוד תחת מצוקה כלכלית, אבטלה וקשיי מגורים; אדי (מוני מושונוב), עיוור שכלב הנחיה שלו נהרג בתאונת דרכים; ראובן (מנשה נוי) ומיכל (קרן מור), זוג החווה נישואין דלים וקשים; פרנק (דני גבע), טכנאי רדיו המנסה לגלות את הביוגרפיה של אביו, אותו מעולם לא הכיר; ומתי (דן תורן), איש עסקים החוזר לארץ במטרה לדאוג לאביו המבוגר. כל אחת מהדמויות מגיעה ל"נקודת אפס" בחייה, ומתחילה מסע לעבר מציאת משמעות החיים, מסע אשר מתאפשר עקב המפגשים הדרמטיים ביניהן. פבלו אוטין, קרחונים בארץ החמסינים - הקולנוע הישראלי החדש - שיחות עם במאים, רסלינג, 2008, הפרק "'שנת אפס' - שיחה עם יוסף פיצ'חזדה", עמ' 268-247. "שנת אפס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "שנת אפס", באתר AllMovie (באנגלית) "שנת אפס", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "שנת אפס", באתר ספר הקולנוע הישראלי "שנת אפס", באתר אידיבי "שנת אפס", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "שנת אפס", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית שמוליק דובדבני, בין אלטמן לרבין, באתר ynet, 15 בינואר 2006
אקנתודים

אקנתודים (שם מדעי: Acanthodii) היא מחלקה מקבוצת בעלי החוליות, אשר התקיימה בעידן הפלאוזואיקון מתחילת הסילור עד הפרם ונכחדה עם הכחדת הפרם. הם מכונים גם "כרישים קוצניים", אך אינם קרובים לכרישים. המחלקה הוגדרה ב-1846 בידי החוקר הבריטי ריצ'רד אוון. דגים אלו היו דומים במראם לכרישים או לדגי סחוס אחרים, אך היו שייכים למחלקה עצמאית. בנוסף הם היו בעלי מאפיינים של כמה דגי גרם כמו דגי התנין או הקשות-סנפיר. בניגוד לרוב הדגים עורם היה בעל טבעות קטנות שדמו מעט לקשקשים, אך היו רכים יותר. עמוד השדרה שלהם היה בעל מבנה סחוסי אך הסנפירים היו גרמיים יחסית. הם היו גבוהים ודמויי-מפרש בצורתם של כמה מינים. הלסתות היו בעלות שיניים חדות קטנות יחסית ולחלקם כלל לא היו שיניים אל לוחיות הקשורות ללסת. חלקם היו ימיים אך לאורך הדבון עברו חלקם למים מתוקים. מחלקה זו נחשבת לפרפילטית מאחר שקשה לקבוע את הקרבה אליה, את המינים ואת הזמן בו נכחדו והסיבות לכך, זאת מאחר שהמאובנים שלהם מועטים ומקוטעים. למרות זאת מחשיבים אותה לחוליה מקשרת בין דגי הסחוס, בעלי השריון כמו הדג אנטלוגנאתוס ודגי הגרם האמיתיים. סדרה Climatiiformes משפחה Gyracanthidae משפחה Climatiidae משפחה Culmacanthidae משפחה Tetanopsyridae משפחה Diplacanthidae סדרה Ischnacanthiformes משפחה Ischnacanthidae - בה האיסכנקנתוס. משפחה Poracanthidae סדרה Acanthodiformes משפחה Acanthodidae משפחה Cheiracanthidae משפחה Mesacanthidae מדיה וקבצים בנושא אקנתודים בוויקישיתוף אקנתודים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אקנתודים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
הר הארדי (אנטארקטיקה)

הר הארדי (באנגלית: Mount Hardy) הוא הר בחלק הצפון-מערבי של הרי טולה, בארץ אנדרבי, שבאנטארקטיקה. ההר ממוקם בסמוך ממזרח להר אולדפילד. ההר מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו ממטוסי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה בשנת 1956 ובשנת 1957. שמו של ההר ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה. ההר נקרא על שמו של ק. הארדי (K. Hardy), תצפיתן מזג אוויר בתחנת וילקס בשנת 1959. • EDWARD S. GREW, Sapphirine + quartz association from Archean rocks in Enderby Land, Antarctica, American Mineralogist, Volume 65, pages 821-836, 1980, PP 822 - 823 • EDWARD S. GREW, Osumilite in the sapphirin quartz terrane of Enderby Land, Antarctica: implications for osumilite petrogenesis in the granulite facie, American Mineralogist, Volume 67, pages 762-787, 1982, PP 763 - 765 • R. L. Oliver, P. R. James, J. B. Jago, Antarctic Earth Science, P 42 הר הארדי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית הר הארדי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום אוויר של הר הארדי גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי
הר אולדפילד (אנטארקטיקה)

הר אולדפילד (באנגלית: Mount Oldfield) הוא הר לחוף האוקיינוס האנטארקטי בצד המזרחי של מפרץ אמונדסן, בהרי טולה בארץ אנדרבי, שבאנטארקטיקה. הר אולדפילד ממוקם בסמוך ממערב להר הארדי. להר מצוק משונן מצידו המערבי, ופסגה חרוטית מצידו המזרחי. ההר מופה וצולם מן האוויר על ידי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה בשנת 1956 ובנובמבר 1958 הגיע אל ההר ג. א. נוקי (G.A. Knuckey) מטעם משלחת החקר על מנת למדוד במדויק את מיקום ההר. שמו של ההר ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה. ההר נקרא על שמו של ר.אי.ט. אולדפילד (R.E.T. Oldfield), מפעיל רדיו בתחנת מוסון בשנת 1958. הר אולדפילד באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית הר אולדפילד באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה הר אולדפילד באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
הר הארדי

האם התכוונתם ל... אנטארקטיקה הר הארדי (אנטארקטיקה) – הר בהרי טולה בארץ אנדרבי שבאנטארקטיקה ניו זילנד הר הארדי (ניו זילנד) – הר במדינת שבניו זילנד אוסטרליה הר הארדי (אוסטרליה הדרומית) – הר במדינת אוסטרליה הדרומית שבאוסטרליה ארצות הברית הר הארדי (וושינגטון) – הר במדינת וושינגטון שבארצות הברית הר הארדי (קרוליינה הצפונית) – הר במדינת קרוליינה הצפונית שבארצות הברית
ריפידיסטים

ריפידיסטים (שם מדעי: Rhipidistia) היא קבוצה של דגי גרם מהמחלקה בעלי סנפירים בשרניים, אשר החלה להתפתח מתחילת הדבון לפני 410 מיליון שנה. היא כללה מינים רבים שהתפתחו לצורות שונות, העיקריות מביניהם הם דגי הריאות, החיים כיום בביצות באזורים הטרופיים של אפריקה, אוסטרליה ואמריקה הדרומית. קבוצה זו היא גם הקבוצה ממנה התפתחו ראשוני בני הקבוצה בעלי ארבע רגליים, בתוכה כל החולייתנים היבשתיים, אשר היוו את ראשוני הדו-חיים. בני קבוצה זו החלו להפוך לראשונה ליצורי יבשה ושלדם השתכלל לשם כך, בעיקר במבנה הגפיים הכבדות והחזקות יותר שלהם, התקצרות הסנפירים וכן בחלל רוחבי בעצמות האף, אשר עזר להגדיל את מחיצת האף החשובה לנשימת אוויר. הדגים האמפיביים מקבוצה זו שגשגו ביותר במהלך הדבון וחלק מהקרבון, אשר היו לחים מאוד וכוסו בביצות שופעות ומקווי מים מתוקים רבים. עם זאת הם נכחדו לאחר מכן עקב התייבשות גבוהה או תחרות מצד מינים מפותחים מהם. רק הזוחלים וצאצאיהם וכן דגי הריאות והדו-חיים הקיימים הצליחו לשרוד לאחר מכן. תת-מחלקה דגי ריאות (Dipnoi) סדרה Porolepiformes - נכחדה. בה ההולופטיכיוס על-סדרה בעלי ריאה (Ceratodontimorpha) סדרה בעלי ריאה אחת (Ceratodontiformes) סדרה בעלי שתי ריאות (Lepidosireniformes) קבוצה טטרפודמורפה (Tetrapodomorpha) סדרה Rhizodontida - נכחדה על-סדרה Osteolepidida - נכחדה קבוצה Eotetrapodiformes קבוצה Elpistostegalia קבוצה סטגוצרפליה (Stegocephalia) סדרה איכתיוסטגאים (Ichthyostegalia) - נכחדה משפחה Elpistostegidae - נכחדה משפחה Whatcheeriidae - נכחדה משפחה Colosteidae - נכחדה על-משפחה Baphetoidea - נכחדה קבוצה בעלי ארבע רגליים (Tetrapoda) מדיה וקבצים בנושא ריפידיסטים בוויקישיתוף ריפידיסטים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אינטייק

אינטייק הוא שלב המפגשים הראשוניים בטיפול כלשהו. כאשר נותן השירות (המטפל), נפגש יחד עם מבקש השירות (המטופל), נחשף בפני המטפל מידע כגון הסיבות שהביאו את הפציינט לטיפול ופרטים על חייו האישיים. בסיום האינטייק המטפל מציג את התרשמותו והמלצותיו הטיפוליות להמשך התהליך הטיפולי. המיקום בו יתבצע הטיפול – מוסד פסיכיאטרי (עלול להיות טיפול בכפייה) או קליניקה פרטית (ככל הנראה מרצון). הכשרתו המקצועית של המטפל. זהות המטופל – האם הוא קטין או מבוגר. אתיקה. כתיבה אובייקטיבית – מלבד שלב ההתרשמות, על המטפל לרשום בצורה אובייקטיבית ולא באופן אישי ("הפונה מציין כי...", "לדבריו של הפונה..."). במהלך המפגשים, המטפל שואל את המטופל שאלות וכותב רשמים באופן הבא: פרטים מזהים – מתייחס לשם המלא, תאריך הלידה, מגדר, ארץ לידה, מצב משפחתי, מיקום משפחתי במשפחה (ילד יחיד, בן בכור וכדומה), מקום מגורים (עיר, מושב או קיבוץ ובנוסף – האם יש למטופל דירה, בית פרטי וכדומה), תעסוקה ולעיתים רקע עדתי ודתי. גורם מפנה לטיפול – המטופל נשאל אם הוא הגיע ברצון או בכפייה. אם בכפייה, מה הביא את הגורם המפנה להפנות את המטופל לטיפול? סיבת ההפניה – הסיבה בגללה המטופל הגיע לטיפול ברגע הנוכחי (על המטפל לחתור להבנת הסיבה הגלויה והסמויה). כמו כן, המטפל שואל כיצד הבעיה באה לידי ביטוי בחיי המטופל. רקע ותולדות הבעיה – מתייחס לטריגר שהביא לעליית המצב בגינו המטופל בא. עלול להיות על רקע מחלה פיזית או נפשית מסוימת. התפתחות ותולדות הפונה (סקירת חיים) – הסעיף המעמיק ביותר. השאלות שישאלו יתחילו מראשית חייו של המטופל בסדר כרונולוגי: בהריון אימו (האם ההריון היה מתוכנן, האם הלידה הייתה קלה, האם האב היה נוכח בלידה...), שלבי ההתפתחות הראשוניים (מיומנויות מוטוריקה עדינה וגסה, שלבי ההליכה, גמילה מבקבוק וצרכים...), כניסה למסגרות (פעוטון, גן, בה"ס, צבא, עבודה...).המטפל שואל שאלות כגון "איך הרגשת בבה"ס מבחינה חברתית" "האם סבלת מניכור חברתי בשלב מסוים?" מערכת משפחתית ומערכת תמיכה – מידת הקשר עם המשפחה וחוג החברים של המטופל. היסטוריה רפואית ונפשית – כל הקשור בניתוחים, תרופות, טיפולים שונים. אם היו, כמה זמן נמשכו? מדוע הופסקו ועל ידי מי? סיכום – הבאת כל הפרטים שנכתבו עד כה לסיכום קונקרטי של כמה שורות. בנוסף, כתיבת סיכום דינאמי (פרשנות אישית על פי אירועי חייו של המטופל). אבחנה לפי ICD – ספר שמפרסם ארגון הבריאות העולמי ומקטלג מחלות נפשיות ופיזיות. לפי DSM – ספר שמפרסם האגודה האמריקנית לפסיכיאטריה, המקטלג בהפרעות נפשיות. מוטיבציה לקבלת עזרה – האם המטופל סגור לקבלת עזרה או משתף ופתוח עם המטפל. המלצות על תוכנית טיפול – המלצה על טיפול מסוים שהמטפל חושב שיתאים למטופל. שם המטופל. מצבו ההתנהגותי. איפה ומתי ההתנהגות קרתה (ההתנהגות חייבת להתקיים גם בעתיד). למה המצב אינו רצוי – לתאר את סיבות המטופל וסביבתו. על המטפל לכתוב בצורה אופרטיבית וקוהרנטית את מטרות הטיפול על מנת שיהיה ניתן לעקוב אחריהן לאורך התהליך הטיפולי, ובסיומו לבחון האם המטרות הושגו. חוזה טיפולי
יעקב כהנא

רבי יעקב כהנא (תקכ"ד ~1764 - י"ט באדר ב' תקפ"ו מרץ 1826, וילנה), היה מתלמידי הגאון מווילנה, נודע בשל ספרו גאון יעקב על מסכת עירובין. נולד בשנת תקכ"ד לרבי אברהם כהנא, אב בית דין ברסטיץ, ולפריידיל, בתו של רבי שאול מאמסטרדם. בשנת תקל"ז (1777) נישא לרויזע בתו של רבי יששכר בער אחי הגאון מווילנה. בימי חייו הצניע את תורתו, וזו לא הייתה מוכרת גם בקרב יהודי עירו וילנה. נודע בענוותו ובצדקתו. היה תלמידו של הגר"א במשך עשרים ואחת שנה, עד פטירת הגר"א. הגר"א, שהיה בכור, פדה את עצמו אצלו. מנע את עצמו מלשמש ברבנות, ולאחר פטירת חותנו התפרנס מניהול כספי הצדקה של יהודי וילנה. נפטר בי"ט באדר ב' תקפ"ו ונטמן בווילנה. יש המייחסים אליו את עריכת פירוש הגר"א לסדר טהרות, ובענוותו סירב להזכיר את שמו על עריכת הפירוש. חיבר חיבורים רבים בנגלה ובנסתר. מתוכם הודפס הספר גאון יעקב, על מסכת עירובין. נערך והוצא לאור לאחר פטירת המחבר על ידי הרב רפאל נתן נטע רבינוביץ. החיבור מצוטט במשנה ברורה עשרות פעמים ובספרים רבים נוספים. בתוספתא שבש"ס וילנא מובא פירושו למסכת עירובין "מרא דמתניתא". פירושו לירושלמי נקרא "תנא ירושלמי". רבי יעקב כהנא, גאון יעקב, באתר היברובוקס תולדות חייו, בספר "כתבי הגאונים", באתר היברובוקס יעקב בן אברהם כהנא, דף שער בספרייה הלאומית עליו, ראה כתבי הגאונים עמ' 5 הערה א' ראו כאן בדברי רבי בצלאל הכהן.
רוברטו פריירה

רוברטו מקסימיליאנו פריירה (בספרדית: Roberto Maximiliano Pereyra; נולד ב-7 בינואר 1991) הוא כדורגלן ארגנטינאי, המשחק בעמדת הקשר בא.א.ק. אתונה. פריירה התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ריבר פלייט, בה זכה לכינוי "אל טוקומאנו" בזכות עיר הולדתו טוקומאן. ב-16 במאי 2009, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–4 להורקאן. בעונת 2010/2011, הפך לשחקן הרכב בקבוצה כאשר רשם 27 הופעות בליגה. ב-30 באוגוסט 2011, פריירה חתם לחמש שנים באודינזה מהסרייה א'. ב-28 בינואר 2012, פריירה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–2 ליובנטוס. ב-29 באפריל 2012, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–2 ללאציו. ב-25 ביולי 2014 הושאל ליובנטוס עד לסיום העונה עם אופציה לרכישה בסיום העונה תמורת 14 מיליון אירו. ב-30 באוגוסט 2014, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 נגד קייבו ורונה. ב-23 ביוני 2015 הודיעה יובנטוס על מימוש האופציה על פריירה, וחתם בקבוצה לארבע שנים. ב-19 באוגוסט 2016, פריירה חתם לחמש שנים בווטפורד. ב-27 באוגוסט, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–3 לארסנל, בו גם כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה. ב-28 בספטמבר 2020 חזר פריירה לאודינזה וחתם לשלוש שנים. בקיץ 2024 חתם בא.א.ק. אתונה מליגת העל היוונית. פריירה השתתף עם נבחרת הנוער בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20. ב-11 באוקטובר 2014, פריירה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 0–2 לברזיל. ב-11 באוקטובר 2018, פריירה כבש את שערו הבינלאומי הראשון בניצחון 0–4 נגד עיראק. פריירה השתתף עם הנבחרת בקופה אמריקה 2015 וקופה אמריקה 2019. יובנטוס סרייה א': 2014/2015, 2015/2016 קופה איטליה: 2014/2015, 2015/2016 הסופר קאפ האיטלקי: 2015 מדיה וקבצים בנושא רוברטו פריירה בוויקישיתוף רוברטו פריירה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) רוברטו פריירה, באתר Transfermarkt רוברטו פריירה, באתר Soccerway רוברטו פריירה, באתר BDFutbol רוברטו פריירה, באתר WorldFootball.net רוברטו פריירה, באתר National Football Teams רוברטו פריירה, באתר FootballDatabase.eu
סמואל בראון

סמואל בראון (נולד ב-3 במרץ 1998) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת הקשר בבני יהודה. אחיו הבכור הוא הכדורגלן וובה בראון. בראון התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל רמת גן, ובעונת 2014/2015 עבר לקבוצת הנוער של עירוני קריית שמונה. ב-11 במרץ 2018, בראון ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0–3 על הפועל עכו במסגרת ליגת העל. עד לסיום עונה זו, רשם שבע הופעות בקבוצה הבוגרת. בעונת 2018/2019 הפך לשחקן הרכב בקבוצה ורשם 30 משחקי ליגה. ב-27 באוקטובר 2018 כבש בראון את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 0–3 על בני סכנין.ב-13 ביולי 2023 חתם בהפועל פתח תקווה.בספטמבר2024 חתם בבני יהודה תל אביב. לזכותו של בראון ארבע הופעות בנבחרת הצעירה. סמואל בראון, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל סמואל בראון, באתר Transfermarkt סמואל בראון, באתר Soccerway סמואל בראון, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עומר לקאו

עומר לקאו (נולד ב-7 בפברואר 1998) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי יבנה מליגה א' דרום. לקאו נולד ביבנה למשפחה יוצאת אתיופיה. החל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של מכבי יבנה. בגיל 13 הצטרף למכבי תל אביב וכעבור ארבע שנים עבר לעירוני קריית שמונה. ב-9 באפריל 2017 ערך לקאו את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בתיקו 1-1 נגד מ.ס. אשדוד. ב-13 בינואר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בתיקו 1-1 נגד בית"ר ירושלים. ב-17 ביולי 2020 הושאל לעונה אחת להפועל חדרה. ב-3 בפברואר 2021 חתם בהפועל כפר סבא עד תום העונה. ב-23 ביולי 2021 חתם לקאו לעונה אחת בבית"ר ירושלים. ב-24 ביולי 2022 חתם בהפועל רמת גן. לאחר ששותף בשבעה משחקים בהפועל רמת גן בתחילת עונת 2022/2023, חתם ב-5 בדצמבר במכבי יבנה מליגה א' דרום. בצעירותו שיחק לקאו בכל הנבחרות הצעירות של ישראל ורשם בסך הכל 29 הופעות, תשע מתוכן בנבחרת הצעירה עד גיל 21. עומר לקאו, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל עומר לקאו, באתר Transfermarkt עומר לקאו, באתר Soccerway עומר לקאו, באתר FootballDatabase.eu שמעון אלבז, "אתיופי מסריח": תקרית גזענית במשחק אימון, באתר ynet, 27 ביולי 2018 שלמה וייס‏, הפועל חדרה: עומר לקאו יגיע בהשאלה מעירוני קרית שמונה, באתר וואלה, 17 ביולי 2020 דורון בן דור, ‏עומר לקאו חתם בהפועל כפר סבא עד תום העונה, באתר ONE‏, 3 בפברואר 2021 עומר לקאו חתם לעונה אחת בבית"ר ירושלים, משה חוגג: "יגיע בלם", באתר וואלה, 23 ביולי 2021 יונתן גינזבורג, ‏עומר לקאו הצטרף למכבי יבנה מליגה א' דרום, באתר ONE‏, 5 בדצמבר 2022 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.