קבוצת אן. אס. או. טכנולוגיות

קבוצת אן. אס. או. טכנולוגיות בע"מ (באנגלית: .NSO Group Technologies Ltd) היא חברה ישראלית העוסקת בפיתוח תוכנות ללוחמת סייבר ולריגול דיגיטלי. המוצר העיקרי אותו מפתחת ומשווקת החברה היא תוכנת הריגול פגסוס, אשר נחשבת מיוחדת ביכולתה הגבוהה להצליח לחדור למכשיר האלקטרוני, וכן ביכולתה לפעול תוך שהיא ממשיכה להסוות את עצמה. ברגע שהתוכנה הושתלה במכשיר, מפעיל התוכנה מסוגל להשתמש בה על מנת לגשת לכל המידע שעל המכשיר (תמונות, הודעות טקסט וכו'), להשתלט על המצלמה והמיקרופון על מנת לצותת או לצלם תמונות, לעקוב אחר מיקום המכשיר (GPS), וכן לשלוח מסרים מהמכשיר. קבוצת אן. אס. או. טכנולוגיות הוקמה בשנת 2010 על ידי היזמים עמרי לביא, שלו חוליו וניב כרמי שקראו אותה על שמם: Omri‏ Shalev‏ Niv‏ (NSO). עם הקמתה גייסה החברה סכום של כ-1.6 מיליון דולר מקבוצת משקיעים בראשותו של אדי שלו, מייסד קרן ג'נסיס. תמורת ההשקעה קיבלו המשקיעים 30% מהבעלות על החברה, כש-70% הנותרים נותרו בידי עמרי לביא ושלו חוליו (ניב כרמי עזב את המיזם זמן קצר לאחר הקמתו). בשנת 2014 רכשה קרן האקוויטי "פרנסיסקו פרטנרס" 70% ממניות החברה, במחיר המשקף לחברה שווי של כ-130 מיליון דולר. הסכם המכירה כלל הסכמה על כך שמרכז הפיתוח של החברה יישאר בישראל. בשנה זו מוזגה החברה עם חברת הסייבר ההתקפי סירקליס שנרכשה גם היא על ידי "פרנסיסקו פרטנרס", לכדי חברה אחת בשם Q Cyber Technologies. בפברואר 2019 מכרה קרן פרנסיסקו פרטנרס את חלקה בחברה בחזרה למייסדי החברה (חוליו ולביא) ולקרן הפרייבט אקוויטי האירופית נובלפינה. לפי הערכות העסקה נעשתה לפי שווי חברה של מיליארד דולר. באמצע 2021 הורד דירוג החוב של החברה על פי מודי'ס בשל היחלשות בביצועיה העסקיים ובנזילות. ב-31 באוקטובר 2021 מונה איציק בנבנישתי כמנכ"ל החברה, לאחר שבאוגוסט מונה לנשיא משותף ב-3 בנובמבר 2021 הכניסה ארצות הברית את החברה לרשימת הגופים שפועלים בניגוד לאינטרס הלאומי של ארצות הברית, לצד החברה הישראלית קנדירו ושתי חברות נוספות. הן נוספו לרשימה בשל ראיות לכך שהן פיתחו וסיפקו תוכנות ריגול לממשלות זרות. ב-11 בנובמבר 2021, הודיע המנכ"ל בנבנישתי על התפטרותו מכל תפקידיו בחברה פחות משבועים לאחר כניסתו לתפקיד, לאור כניסתה של החברה לרשימה השחורה של ארצות הברית. בפברואר 2022 נתן בית המשפט המחוזי בתל אביב צו פתיחת הליכים לשיקומן של שלוש חברות מקבוצת NSO - גאוטילב, ווייאאוט וקונווקסום. החברה מפתחת ומשווקת תוכנות המשמשות ממשלות לריגול אחר אנשים וגופים חשודים. הריגול מתבצע על ידי השתלת תוכנת ריגול במכשיר האלקטרוני של האדם אחריו רוצים לרגל - בדרך כלל בטלפון הסלולרי. כיוון שפעילות החברה היא במישור הביטחוני וכן משום שמוצר החברה הוא נשק סייבר התקפי, NSO מייצאת את התוכנה שלה תחת רישיון לסחר בנשק, הניתן לה על ידי אגף הפיקוח על הייצוא הביטחוני (אפ"י) במשרד הביטחון ומשרד החוץ. על פי החברה, מטרת מוצרי NSO היא לסייע לגופי ביון ואכיפת חוק ממשלתיים מורשים להילחם בטרור ופשעים חמורים. עם זאת החברה ספגה ביקורת על פעילותה לכאורה במדינות כמו מקסיקו, ערב הסעודית ואיחוד האמירויות ומדינות אחרות בעלות משטרים אנטי-דמוקרטיים, שבהן נטען כי נעשה שימוש בתוכנה כדי לרגל אחר אזרחים לצרכים פוליטיים. במרץ 2020 בזמן התפרצות נגיף הקורונה בישראל שיתפה החברה פעולה עם המינהל למחקר, פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית ביוזמה של שר הביטחון נפתלי בנט, לפיתוח מערכת לריכוז מידע אודות סיכויי ההידבקות בקורונה של אזרחי ישראל. באוגוסט 2016 נאלצה חברת אפל לפרסם עדכון אבטחה למערכת ההפעלה iOS, לאחר שהתגלה שזו נפרצה על ידי תוכנת ריגול. החוקרים שגילו את הפריצה מצאו ראיות המצביעות על כך שהיא בוצעה על ידי תוכנת פגסוס. ב-2017 פורסם כי ממשלת מקסיקו השתמשה בתוכנה כדי לרגל אחרי האופוזיציה, ובין השאר אחרי עורכי הדין שחקרו את רצח 43 הסטודנטים באיגואלה. באפריל 2018 עובד החברה שזומן לשימוע לפני פיטורין, יצא בתום השיחה אל משרדו, גנב מידע רגיש ביותר באמצעות חיבור התקן חיצוני למחשב, וניסה למכור אותו ברשת האפלה, הדארקנט. הקונה הפוטנציאלי יצר קשר עם החברה, זו הדריכה אותו כיצד לנהוג ובהמשך פנתה למשטרה והעובד נעצר. עקב אופי פעילות החברה, הואשם העובד תחילה בין היתר בפגיעה בביטחון המדינה, אך בינואר 2019 הורשע במסגרת עסקת טיעון בגנבה ממעביד לצד עבירות נוספות ללא האישום הביטחוני, ונשלח ל-5 שנות מאסר בפועל. באוגוסט 2018 פורסם שהתוכנה שימשה גם את איחוד האמירויות הערביות. בדצמבר 2018 דיווח הוושינגטון פוסט כי ישראל התירה לחברה למכור תוכנת ריגול לערב הסעודית. באוקטובר 2019 טענה פייסבוק שתחקיר שביצעה העלה ש-NSO ניצלה פרצת אבטחה ביישומון הווטסאפ שבבעלותה כדי לפרוץ לעשרות מכשירים סלולריים. אף על פי שהפרשיה הוכחשה על ידי NSO, הגישה פייסבוק תביעה מול NSO בטענה שהחברה הפרה את החוק האמריקאי נגד ניצול והונאות מחשוב, הפרה את החוזה בין החברות וביצעה הסגת גבול כאשר פרצה לשרתים בבעלות פייסבוק. בדצמבר 2020 הצטרפו לתביעה מספר חברות נוספות, ביניהן מיקרוסופט וגוגל. NSO טענה כי יש לדחות על הסף את התביעה, שכן היא פעלה בשליחות של ממשלה זרה (ששמה לא פורסם) ועל כן נהנית מחסינות ריבונית. בית המשפט סירב, ובית המשפט הפדרלי התשיעי לערעורים דחה את טיעוניה של NSO. בית המשפט העליון של ארצות הברית דחה את בקשתה של NSO לצו עיון מחדש. ב-2020 ניהלה ממשלת קולומביה מגעים עם החברה לרכישת זכויות שימוש בפגסוס תמורת 13 מיליון דולר במזומן. דוח של "The Citizen Lab" מדצמבר 2020 העלה כי מוצרים של NSO שימשו לפריצות ללא אינטראקציה מצד המשתמש באמצעות ניצול פרצה בשירות iMessage של אפל. על פי הדיווח, ערב הסעודית ואיחוד האמירויות הערביות פרצו לטלפונים של שני כתבים בלונדון ו-36 עיתונאים אחרים ברשת הטלוויזיה אל-ג'זירה בקטר. ביולי 2021 דווח כי אמזון החליטה להפסיק את פעילות החברה בשרתיה לאחר הדלפה של 50,000 מספרי טלפון שהיו במעקב בתכנת פגסוס; ביניהם נמצאו גם מספרי טלפון של עיתונאים, פוליטיקאים ואקטיביסטים. על פי חברת אפל, ב-3 בדצמבר 2021, טלפונים של עובדי מחלקת המדינה בארצות הברית נפרצו על ידי תוכנה של NSO. ביולי 2021 הגיבה החברה להאשמות נגדה ואמרה שמערכותיה אינן מאושרות לשימוש עבור מספרי טלפון ישראליים או אמריקאיים. אך בינואר 2022 טען תומר גנון בעיתון "כלכליסט" כי משטרת ישראל השתמשה באופן קבוע בכלים של NSO על מנת לחדור לטלפונים של חשודים ישראלים בחקירות, כולל חשודים בעברות קלות הקשורות למחאה והפרת סדר ציבורי, ללא צו בית משפט או פיקוח של שופט. ועדת בדיקה בראשות עמית מררי, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, קבעה שטענות אלה אינן נכונות (ראו פרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל). בנובמבר 2021 הודיע משרד הסחר האמריקאי על הוספתה של חברת NSO לאחת מן הרשימות השחורות שמפרסם המשרד, זאת בשל פעולותיהן ברחבי העולם, העומדות לטענת הממשל בניגוד למדיניות החוץ והאינטרסים הביטחוניים והלאומיים של ארצות הברית. באוגוסט 2022 פורסם כי החברה מפטרת כ-100 עובדים מתוך 750, וכי שלו חוליו יפרוש מתפקידו כמנכ"ל ויוחלף על ידי ירון שוחט, שכיהן עד כה כסמנכ"ל תפעול. חוליו ימשיך לעסוק במכירת החברה, שנמצאת בבעיות כלכליות מאז שהוכנסה לרשימה השחורה של לשכת המסחר של ארצות הברית. בשנת 2022 פורסם כי נפתחה ועדת חקירות על רקע שערוריות הריגול של NSO בנוסף לזאת אשר נפתחה בישראל. פגסוס (תוכנה) אתר האינטרנט הרשמי של קבוצת אן. אס. או. טכנולוגיות (באנגלית) חשבון ה-LinkedIn של NSO Group חשבון ה-CrunchBase של NSO Group שי אספריל, יש לנו מאזין על הקו, באתר כלכליסט, 18 באוקטובר 2012 סייבר עם שלו חוליו, בפודקאסט השבוע, 2015 רותי לוי, ישראל פישר, "זו תוכנת המעקב המתוחכמת ביותר שראינו. לחיצה אחת וכל המידע במכשיר פרוץ. פייסבוק, ווטסאפ, ג'ימייל - הכל", באתר TheMarker‏, 28 באוגוסט 2016 גולן חזני, בלקסטון רוכשת 40% מחברת הסייבר הישראלית NSO לפי שווי של מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 23 ביולי 2017 עידן לנדו, "למנוע הפרעה לשלטון": על קורבנות הסייבר הישראלי, ועל עיוורונו, באתר לא למות טיפש, 29 ביולי 2017 נתן ליפסון, נוזקה ונזקה: הכירו את סוחרי הנשק החדשים, באתר TheMarker‏, 23 באוקטובר 2017 רונן ברגמן, אצלי הכל בסייבר, באתר "ידיעות אחרונות", 9 בינואר 2019 איתי מק, המשחק המסוכן של NSO: מצילים חיים או מקצרים חיים?, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 13 בינואר 2019 עומר כביר, פיצוח האייפון בחודש והשמדה עצמית: סודות NSO נחשפים, באתר כלכליסט, 6 בנובמבר 2019 Mark Mazzetti, Adam Goldman, Ronen Bergman and Nicole Perlroth, A New Age of Warfare: How Internet Mercenaries Do Battle for Authoritarian Governments, The New York Times, 21-3-2019 הגר רבט, מייסדי NSO רוכשים השליטה בחברה לפי שווי של 800 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 14 בפברואר 2019 גולן חזני, NSO הישראלית קיבלה הצעת רכישה של 100 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 30 במאי 2013 אור הירשאוגה, NSO הישראלית נמכרה לפרנסיסקו פרטנרז לפי שווי של כ-130 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 19 במרץ 2014 גולן חזני, תוכנת הריגול של NSO מחלקת 850 מיליון שקל דיבידנד, באתר כלכליסט, 28 במאי 2017 תומאס פוקס-ברוסטר, חשופים: ואן המעקב הזה יכול לפרוץ לסמארטפון ממרחק של חצי קילומטר, באתר פורבס ישראל, 28 ביוני 2018 מאיר אורבך, נתוני חברת הצללים יוצאים לאור: מייסדי NSO גייסו 500 מיליון דולר לרכישת השליטה בחברה, באתר כלכליסט, 13 במרץ 2019 אמיתי זיו, מודי'ס הורידה את דירוג החוב של NSO, באתר TheMarker‏, 14 ביוני 2021 איציק בנבנישתי עוזב את NSO פחות משבועיים לאחר כניסתו לתפקיד המנכ"ל, באתר ynet, 11 בנובמבר 2021 איתמר אייכנר, ארה"ב מאשימה את NSO בפגיעה באינטרס הלאומי: "כלי ריגול להשתקת התנגדות", באתר ynet, 3 בנובמבר 2021 ליטל דוברוביצקי, צו פתיחת הליכים לשיקום שלוש חברות מקבוצת NSO, באתר כלכליסט, 23 בפברואר 2022 יוסי הטוני, ‏ישראל מקלה את ההגבלות על יצוא סייבר התקפי – וחוטפת ביקורת, באתר "אנשים ומחשבים", 26 באוגוסט 2019 יסמין יבלונקו, ‏על רקע הביקורת נגדה: NSO הודיעה כי תתאים את עצמה לכללים המנחים של האו"ם, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2019 אושרית גן-אל, אורי ברקוביץ', ‏לאחר התביעה: פייסבוק מחקה את חשבונות הפייסבוק והאינסטגרם של עובדי NSO, באתר גלובס, 30 באוקטובר 2019 רותי לוי, ישראל פישר, בעלת מניות בחברת הסייבר NSO נאלצה לפרוש מתפקידה בעולם האמנות עקב ביקורת ציבורית, באתר TheMarker‏, 19 ביוני 2019 אמיתי זיו, התקשרו עם משטרים אפלים": עורך הדין שנלחם בחברת הריגול הישראלית, באתר TheMarker‏, 3 בספטמבר 2018 יסמין יבלונקו, ‏בנט רוצה להשתמש בטכנולוגיה של NSO כדי לדרג סיכויי הדבקות של אזרחים, באתר גלובס, 29 במרץ 2020 עמי רוחקס דומבה, ועדת הכנסת הזמנית לענייני השב"כ: משרד הבריאות לא יוכל למסור נתונים לחברת NSO, באתר IsraelDefense,‏ 1 באפריל 2020 ניקול פרלרות', הניו יורק טיימס, חוקרים: חברה ישראלית ניצלה פרצות אבטחה באפל כדי לרגל אחרי עיתונאים, באתר הארץ, 25 באוגוסט 2016 Israeli hacking company NSO Group is on sale for more than $1 billion, CyberScoop, ‏2017-06-12 (באנגלית) יאיר אלטמן, הותר לפרסום: עובד חברת סייבר ניסה למכור מידע ביטחוני, באתר ישראל היום, 5 ביולי 2018 אלה לוי-וינריב, ‏פרשת NSO: העובד לשעבר שגנב את תוכנת פגסוס נשלח ל-5 שנות מאסר, באתר גלובס, 16 בינואר 2019 דיווח: איחוד האמירויות ריגלה באמצעות תוכנה ישראלית אחרי סעודיה וקטאר, באתר ynet, 1 בספטמבר 2018 חן בריל-אגרי, לא הופתענו, באתר העין השביעית, 30 באוקטובר 2019 עומר כביר והגר רבט, טלטלה ב-NSO: פייסבוק תובעת אותה על פריצה לווטסאפ, באתר כלכליסט, 29 באוקטובר 2019 רפאלה גויכמן, ענקיות הטכנולוגיה נגד NSO: גוגל ומיקרוסופט מצטרפות לתביעה של פייסבוק, באתר TheMarker‏, 22 בדצמבר 2020 WhatsApp Inc. v. NSO Grp. Techs., 2021 סוכנויות הידיעות, בית המשפט העליון בארה"ב דחה את ערעור NSO בתביעה שמנהלת נגדה מטא, באתר TheMarker‏, 9 בינואר 2023 גור מגידו, 13 מיליון דולר במזומן, במטוס פרטי: הפרשה שהסעירה את משרד הביטחון, באתר הארץ, 22 במרץ 2024 "Report accuses Saudi Arabia, UAE of probably hacking phones of over three dozen journalists in London, Qatar". The Washington Post. נבדק ב-20 בדצמבר 2020. {{cite web}}: (עזרה) "The Great iPwn: Journalists Hacked with Suspected NSO Group iMessage 'Zero-Click' Exploit". The Citizen Lab. נבדק ב-20 בדצמבר 2020. {{cite web}}: (עזרה) "Amazon Cuts Off Web Hosting Services For Israeli Spyware Firm NSO Group". HostAdvice. עיתונאים ונשיאים: הדלפת ענק חושפת את היקף השימוש בכלי הריגול הישראלי, באתר ynet, 18 ביולי 2021 דיווח: טלפונים של עובדי מחלקת המדינה בארה"ב נפרצו ע"י תוכנה של NSO, באתר רשת 13 בר לביא, ‏הדלפת ענק חושפת: תוכנת הריגול של NSO עקבה אחר עיתונאים, ראשי מדינות ופעילי זכויות אדם, באתר גלובס, 19 ביולי 2021. יובל יועז, דוח מררי חושף כשלים מערכתיים במשטרה - אך רחוק ממה שנטען כלפיה, באתר זמן ישראל, 2 באוגוסט 2022 עידן לוי, ‏NSO נוספה לרשימה השחורה בארה"ב – מה עכשיו?, עו"ד עידן לוי, באתר גלובס, 10 בנובמבר 2021 עומר בן יעקב, חברת NSO מפטרת 100 עובדים; המנכ"ל שלו חוליו יפרוש מתפקידו, באתר TheMarker‏, 21 באוגוסט 2022 תמר טוניק, לא רק בישראל: הפרלמנט האירופי יבדוק פעילות NSO, באתר כלכליסט, 9 בפברואר 2022