ראובן מרחב

ראובן מרחב (נולד ב-9 בפברואר 1936) הוא בכיר במוסד, לשעבר. מנכ"ל משרד החוץ בשנים 1989–1991, מזרחן ודיפלומט. מרחב, בנם של הורים שנמלטו מגרמניה הנאצית, מכהן כיום כנשיא ה-11 של ארגון יוצאי מרכז אירופה וחבר מועצת המנהלים של ועידת התביעות למען העם היהודי. בשני תפקידים אלה הוא מכהן בהתנדבות. עמית במכון ירושלים למחקרי מדיניות. במסגרת זו היה שותף בהכנת מסמכי יסוד על דרכים להסדר בעיית ירושלים ונקרא על ידי ראש הממשלה אהוד ברק כיועץ לוועידת קמפ דייוויד ביולי 2000. חבר ועדת טירקל לחקר אירועי המשט לעזה (2010). ראובן מרחב נולד בחיפה בשם ראובן מרקוביץ, בנם של ד"ר ולטר מרקוביץ ודורותיאה (דורלי) לבית אדלר, אח צעיר לשמואל. בוגר תואר שני בלימודי היסטוריה באוניברסיטת תל אביב ובוגר החוג לשפה וספרות ערבית והיסטוריה של ארצות האסלאם באוניברסיטה העברית בירושלים (1956–1961). נשיא התאחדות הסטודנטים בישראל בשנים 1959–1960 ופעיל בתנועת הסטודנטים 'הבלתי תלויים'. ממייסדי 'פי האתון', ביטאון הסטודנטים באוניברסיטה העברית. בוגר תיכון חוגים החיפאי; חבר גרעין להבות לקיבוץ דביר בנגב. התגייס לצה"ל ושירת בנח"ל ובסיירת צנחנים בתקופת פעולות התגמול. שירת בקהילת המודיעין בין השנים 1961–1983. בשב"כ, התמחה בסיכול מודיעין המזרח אירופאי בישראל, שירת כראש מחלקת איסוף מודיעין, הסגן הממונה על הביטחון במשרד החוץ ושליח השב"כ בחברת הנפט הלאומית האיראנית. במוסד, שירת כסגן ראש השלוחה באדיס אבבה, באתיופיה; ראש שלוחת המוסד בניירובי, בקניה ובתפקיד בכיר בשלוחת המוסד בטהראן, באיראן לפני נפילת השאה'. לאחר מכן כיהן בתפקיד ראש מחלקה באגף תבל, שבין השאר עסקה במיסוד הקשרים עם הנוצרים בלבנון. זמן לא רב לאחר פרישתו של דוד (דייב) קמחי החליט מרחב לפרוש מהמוסד. הסיבה הייתה שינוי תפיסה של נחיק נבות ראש האגף שהחליף את קמחי. התמחה בקרן אפריקה ובמזרח התיכון וזאת בתקופה בה הוביל בן-גוריון את תורת הפריפריה. ב-1983 נשלח כראש נציגות משרד החוץ בביירות במהלך מלחמת לבנון. בשנים 1985–1988 כיהן כקונסול הכללי של ישראל בהונג קונג משם פעל לטוויית הקשרים בין ישראל לסין טרם כינונם של קשרים דיפלומטיים. מונה למנכ"ל משרד החוץ בתקופת השר משה ארנס וכיהן בשנים 1989–1991. בעת כהונתו הושלם כינון הקשר של ישראל עם סין: ב-1990 הקים מרחב מרכז אקדמי בבייג'ינג, שהפך בסופו של דבר לשגרירות ישראל (ינואר 1992). במהלך כהונתו, ניהל מרחב את המשא ומתן עם מצרים על הסכם טאבה (1989) והניח את היסודות המדיניים למבצע שלמה להעלאת יהודי אתיופיה (1990-1991). לאחר כהונתו במשרד החוץ מונה למנכ"ל משרד הקליטה בו כיהן בשנים 1991–1993 והוביל את מאמץ הקליטה של העלייה מאתיופיה. מרחב המשיך לפעול למען קליטת עולי אתיופיה ב'פרויקט הלאומי של עולי אתיופיה' – לקידום החינוך בקהילה. כיהן כנציג ציבור (מעסיקים) בבית הדין הארצי לעבודה. היה יו"ר מייסד של הוועד המנהל של המכללה האקדמית עמק יזרעאל. מכהן כיו"ר נשיאות 'ארגון יוצאי מרכז אירופה' מאז 2005 וחבר מועצת המנהלים של בועידת התביעות - הגוף היהודי הבינלאומי המופקד מאז 1951 על התביעות החומריות היהודיות נגד גרמניה. מאז 1991 הוא עמית במכון ירושלים למחקרי מדיניות, שותף בהכנת מסמכי יסוד על דרכים להסדר בעיית ירושלים ונקרא על ידי ראש הממשלה אהוד ברק כיועץ לוועידת קמפ דייוויד ביולי 2000. חבר צוות ומדריך במכון לחקר תורת המערכה של צה"ל (מכון דדו) (1997–2004). הדריך בתוכנית למוסמכים במדיניות ציבורית באוניברסיטה העברית בשנים 2006–2008. חבר בהנהלת המועצה לשלום ולביטחון. חבר ועדת טירקל לחקר אירועי המשט לעזה (2010). ראובן מרחב, מקום במרחב – כשהאדם נפגש עם נתיבות ההיסטוריה, ידיעות ספרים, 2022. מדיה וקבצים בנושא ראובן מרחב בוויקישיתוף על ראובן מרחב באתר ועדת טירקל חותם אישי - ראובן מרחב, כאן חינוכית, 1 בפברואר 2017 גם הסבא-רבא שלי היה שם, תולדות משפחת מרקוביץ אהרן ברנע מראיין את ראובן מרחב בתוכנית "היו ימים" של ערוץ הכנסת, באתר YouTube, ‏9 בדצמבר 2015 אייל לוי, ‏"אבו מאזן מסכן, ארדואן חשב שהוא סולטן": איש המוסד לשעבר מסכם, באתר מעריב אונליין, 14 בנובמבר 2016 נעם שפירא, ‏ראיון עם ראובן מרחב, מבט מל"מ 89, יוני 2021, עמ' 49 רונן ברגמן, צד מרגלים, נפגש עם השאה והפעיל סוכנים כפולים: ראובן מרחב ראה הכול - ויש לו הרבה מה לספר, באתר ynet, 2 בספטמבר 2022