laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דובדבני וקובץ' (סדרת טלוויזיה)

דובדבני וקובץ' היא סדרה קומית, אשר שודרה בערוץ 2 בשידורי קשת בשנים 2011-2012, בהתחלה כחלק מרצועת הלילה של "ביפ" ולאחר מכן כחלק מלוח השידורים הרגיל של הזכיינית. הסדרה עוקבת אחרי דובדבני וקובץ', חברי ילדות שגרים יחד באותה דירה ועובדים בגלידריית "הפינה של אבי". יוצרי הסדרה הם ליאור דובדבני, אילן קובץ' ואופיר לובל. הסדרה שודרה בימי שישי ושבת וזכתה להצלחה הן מבחינת ביקורות והן מבחינת רייטינג, שהגיע לממוצע של 16%. פרק הבכורה של העונה השנייה השיג רייטינג של 19%. שיר הפתיחה של הסדרה, "חברה", מבוצע על ידי אלון לנדא. עלילת כל פרק בסדרה סובבת סביב חייהם של דובדבני (ליאור דובדבני) וקובץ' (אילן קובץ') - שני חברי ילדות בני 31 שגרים בשותפות בדירה שכורה בתל אביב אשר עובדים יחדיו בגלידריה. הם חיים וחווים את העיר הגדולה כמו כל הרווקים המגניבים והעצמאיים, רק שהם ממש לא מגניבים וממש לא עצמאיים. למעשה מדובר בשני לוזרים, ללא כל שאיפות להתפתחות אישית. בעונה השנייה השניים מתחילים לעבוד כמאבטחים במתחם התוכנית "האח הגדול", בתקווה להשתתף בתוכנית עצמה. בפרק הסיום של העונה הראשונה הופיע משה איבגי בתפקיד עצמו. בעונה השנייה אלירז שדה הופיע בשני פרקים בתפקיד עצמו. מה כבר יכול לקרות?! "דובדבני וקובץ'", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית דובדבני וקובץ', אתר ביפ לילך וולך‏, "דובדבני וקובץ'" מצחיקים בעיקר את עצמם, באתר וואלה, 26 בנובמבר 2012 אורי ערן, עכבר העיר, דובדבני וקובץ': איך אומרים לוזר בעברית?, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2011 עכבר העיר, רייטינג יומי: הניצחון של "בית ספר למוזיקה", באתר הארץ, 1 בינואר 2012 טל מסר, עכבר העיר, דובדבני וקובץ': ההומור נפל בשבי "האח הגדול", באתר הארץ, 25 בנובמבר 2012
צבי הירש מנדבורנה

רבי צבי הירש מנדבורנה (בערך ת"ק, 1740 - כ' בסיוון תקס"ב, 1802) היה אדמו"ר חסידי בדור השלישי לחסידות. מתלמידי המגיד ממזריטש ורבי יחיאל מיכל מזלוטשוב. נולד לרבי שלום זעליג. בילדותו היה אצל הבעל שם טוב. למד אצל המגיד ממזריטש. לפרנסתו עסק במלמדות. כשהיהודי שאצלו לימד חיתן את בנו בזלוטשוב נסע עמו לשם והחל להסתופף אצל רבי יחיאל מיכל והיה מגדולי תלמידיו. התחתן במונקאץ' אך לאחר מעט זמן התאלמן ושב לגליציה וכיהן כמגיד מישרים בקהילת דולינה והתפרסם כתלמיד חכם וחריף. לאחר שהגיע רבי משה שוהם בן רבי דן, מתלמידי הבעל שם טוב, לכהן ברבנות דולינה (במקום רבי אברהם נח הלר אחיו של רבי משולם פייבוש הלר שנפטר בי"ח באלול תקמ"ו) עבר לכבודו מהעיר ועבר לנדבורנה שם כיהן כמגיד מישרים עד פטירתו. חיבר את הספרים: צמח ה' לצבי על התורה צמח ה' לצבי על הגדה של פסח מילי דאבות (מוסר) שפתי קדושים (תהילים) אלפא ביתא (מוסר). בשנת תשע"ד, במהלך בניית אוהל חדש על קברו, התגלתה מצבתו הישנה. רבי צבי הירש מזידיטשוב רבי יצחק לנדמן אב"ד ויז'ניציה. רבי אברהם דוד מבוטשאטש רבי מנחם מנדל מקוסוב. היה אצלו 12 שנים ובסוף ימיו ישן בבית במדרש סמוך לחדרו של רבו לשרתו. רבי צבי הירש מדליטין רבי משולם נתן מרגליות, מו"צ בברדיצ'ב (בנו של רבי שמואל אב"ד זאלישטציק ששימש את הבעל שם טוב) פנחס בן דוד, פנחסיל סאסיש (על שם אמו) מסטניסלב, בעל פרדס המלך בנו רבי דוד אריה (לייב) מנדבורנה (-י"ז בשבט תר"ט). חתן רבי מאיר בן רבי לוי יצחק מברדיצ'ב. הוציא את ספרו של אביו. בנו רבי משה יחיאל מיכל בתו אסתר, אשת רבי שמואל זנוויל מדולינה דוד הלחמי, רבי צבי הירש מנדבורנה, חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' קפ"ז, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) כתביו צמח ה' לצבי על הגדה של פסח. באתר היברובוקס צבי הירש בן שלום זליג (1740 בערך-1802), מנדבורנה, דף שער בספרייה הלאומית נכדו כותב בהקדמת צמח ה' לצבי תקס"ט, אך במצבתו התגלה התאריך תקס"ב. ראו יושר דברי אמת דף י"ג. ספר זה לשבחים רבים. ראו כאן בסוף העמוד בפורום "אידישע וועלט פארומס". אחיינו רבי יצחק אייזיק מקומרנה, נוצר חסד אבות פ"ו אותיות אחדות ה': "ואמר לי מורי דודי, שרוח הראשון מרבותיו קיבל הוא מהרב מו"ה צבי מגיד, צמח ה' לצבי, והיה בוער בו כאש".
איקאלואיט

איקאלואיט (באנגלית וצרפתית: Iqaluit, באינוקטיטוט: ᐃᖃᓗᐃᑦ; עד 1987 נקראה פרובישר ביי) היא עיר הבירה והעיר הגדולה ביותר של הטריטוריה הקנדית נונאווט, ארצם של האינואיטים. העיר שוכנת בדרום האי באפין לחופו של מפרץ פרובישר. בהתאם לכך העיר נקראה עד שנת 1987 בשם פרובישר ביי. בעיר מתגוררים כ-7,900 איש ובפרבר שלה אפקס מתגוררות כ-60 משפחות שהם בערך 200 איש. איקאלואיט, הממוקמת כאמור על אי היא עיר הבירה היחידה של טריטוריה בקנדה שלא מחוברת לרשת הכבישים המהירים של המדינה. היא גם עיר הבירה הקטנה ביותר במונחים של אוכלוסייה ושטח והדרך העיקרית להגיע אליה היא באמצעות שדה התעופה איקאלואיט אשר יכול לשרת את רוב מטוסי הסילון המודרניים. בחלק מעונות השנה ניתן להגיע אל העיר גם בתחבורה ימית. בשנת 1576 האנגלי מרטין פרובישר היה לאירופאי הראשון שהגיע לאזור, ועל שמו נקרא המפרץ שלחופו הוקמה איקאלואיט המודרנית. העיר עצמה החלה את דרכה בשנת 1942 בתור בסיס של חיל האוויר האמריקני שהוקם על מנת להקל על מטוסי קרב של ארצות הברית לחצות את האוקיינוס האטלנטי בדרכם לחזית האירופית של מלחמת העולם השנייה. המקום בו הוקם הבסיס נקרא באופן מסורתי בשפת האינואיט בשם "איקאלואיט" כלומר מקום בו הרבה דגים, אך השלטונות הקנדיים והאמריקניים של המקום בחרו בשביל הבסיס את השם פרובישר ביי על שם המפרץ לחופו הוא ממוקם. בשנת 1949 עבר שדה התעופה במקום לשליטתה של חברת מפרץ הדסון והאוכלוסייה של פרובישר ביי החלה לגדול במהירות. אחת הסיבות לכך הייתה הקמתה באזור של תחנת מכ"ם כחלק מפרויקט אמריקאי של תחנות מכ"ם רבות באזור הארקטי של קנדה אשר היו אמורות לספק התראה מוקדמת במקרה של ניסיון תקיפה מצד ברית המועצות. במהלך שנות ה-50 אנשי צבא, מהנדסים ובנאים רבים עברו להתגורר בפרובישר ביי מה שגרם גם למאות אינואיטים להגר למקום בחיפוש אחר תעסוקה ושירותי בריאות טובים יותר. בשנות 1963 נסגר הבסיס של ארצות הברית במקום. במהלך שנות ה-60 וה-70 החלה הממשלה הקנדית להכיר בפרובישר ביי כעיר מחוז ועיר עם חשיבות לוגיסטית עבור כל החוג הארקטי. בשנת 1964 נערכו הבחירות הראשונות למועצת העיר, וראש עיר ראשון נבחר בשנת 1979. בשנת 1987, כחלק מתהליכי הכרה במורשת האינואיט שונה שם העיר לאיקאלואיט, ובשנת 1995 היא נבחרה להיות עיר הבירה של הטריטוריה, שהייתה אז בתהליכי הקמה, נונאווט. הארכיטקטורה של העיר היא מאוד תועלתנית ומטרתה היא לבנות מבנים זולים ככל הניתן, אך כאלה שיהיו מבודדים ויפחיתו ככל האפשר בריחת חום מתוך המבנה. דוגמה למבנה כזה הוא מבנה הפיברגלס של בית הספר התיכון נואקסוק. בשנים האחרונות מושקעים מאמצים רבים יותר בעיצוב הבניינים והשיא במגמה זו היה בנייתו של הבניין הצבעוני של המועצה המחוקקת של נונאווט המקושט באומנות אינואיט מקומית. מבנה נוסף ראוי לציון הוא קתדרלת סנט ג'וד שמזכירה בצורתה איגלו, ונבנתה בשנת 1972. שרפה שפרצה במבנה גרמה להריסתו ב-2006 וכעת מסתיימת בנייתה של קתדרלה חדשה בעלת מבנה דומה. מדיה וקבצים בנושא איקאלואיט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של איקאלואיט (באנגלית) איקאלואיט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) האנסון באלדווין, הבסיסים האמריקניים באיזור הקוטב, חרות, 1 באפריל 1953
אריה לייב מוואלטשיסק

רבי אריה לייב מוואלטשיסק (נפטר בכ"ז בניסן תקע"ג) היה רב וצדיק חסידי בדור השלישי לחסידות. תלמידו של המגיד ממזריטש. נולד לרבי שלום. היה תלמידו של המגיד ממזריטש. נישא לבתו של רבי יוסף יוסקה מאליק. היה תלמיד חכם גדול וכיהן ברבנות בוואלטשיסק. בשנת תקס"ה התקבל לרבנות יאשי אך הכתיר את בנו במקומו ועלה לארץ ישראל והתגורר בצפת שם נפטר ונקבר במערת הבאר מים חיים. בניו היו: רבי יוסף יוסקה. היה בצעירותו אצל המגיד ממזריטש. היה תלמידו של אביו. הוכתר לרבנות יאשי בהשתתפות רבי לוי יצחק מברדיצ'ב. נפטר בט' בשבט תקס"ז. היה חתנו של רבי יוסף משה ממז'יבוז', בנו של הרב מאפטא. בנו היה רבי פנחס חותנו של רבי משה מקארוב. חתנו של רבי יוסף היה רבי שמשון מאוזריאן (בנו של רבי משולם פייבוש הלר) ממנו יצאה שושלת אדמו"רים. רבי משה, ממלא מקומו של אביו בוואלטשיסק. בנו רבי חיים אורי פייבוש עלה לארץ ישראל. היה חתנו של רבי יעקב שמשון משיפיטובקה ובשנית חתנו של רבי משה אפרים אחיינו של רבי אברהם דב מאבריטש. בנו היה רבי אלתר אברהם יוסף, חתן רבי נפתלי צבי מטבריה (נכד רבי צבי בן הבעל שם טוב) וחותנו של רבי יחיאל מיכל מסטרטין טורקא. חתנו (נישואים ראשונים) רבי צבי בנו של החוזה מלובלין. יצחק אלפסי, החסידות, תל אביב, הוצאת מעריב, 1977, עמ' 84.
באר מים חיים

האם התכוונתם ל... באר מים חיים - ספרו של הרב חיים טירר רב העיר צ'רנוביץ - מגדולי החסידות ומחבר הספר סידורו של שבת באר מים חיים - חלק הביאורים בספר חפץ חיים של הרב ישראל מאיר הכהן מראדין שו"ת באר מים חיים - שו"ת בהלכה מאת הרב יעקב חיים סופר ראש ישיבת שושנים לדוד בירושלים מחבר הספרים, קול יעקב, יגל יעקב, ישמח ישראל, חיים עד העולם, חוקי חיים, וכף החיים שו"ת באר מים חיים - ספרו של הרב חכם שמואל ויטאל בן הרב חיים ויטאל מצפת באר מים חיים - ספרו של הרב אליעזר די אבילה ראש הישיבה ברבאט שבמרוקו ואחיין האור החיים הרב חיים בן עטר באר מים חיים - ספרו של הרב חיים בן בצלאל, אחיו הגדול של המהר"ל מפראג, על פירוש רש"י לתורה מים חיים באר מים חיים, באתר ויקיטקסט
סטניה

סטניה (בצ'רקסית :Сэтэней-гуащэ) היא דמות מהמיתולוגיה הצ'רקסית, אם הנארתים הצ'רקסים. סטניה היא אימו הביולוגית של גיבור המיתולוגיה הצ'רקסית סוואסרוקו ונחשבה לאישה הנאה ביותר שידע העם הצ'רקסי. סטניה נוצרה מפרח שגדל בהרי הקווקז, עד ליום זה הפרח נקרא על שמה, פרח סטניה. היא נודעה כאישה רזה, עדינה ויפה, נישאה לאל הברזל "לפש" (בצ'רקסית:лъэпш) וילדה את סוואסרוקו אשר אותו היא הטבילה בנהר כדי להפוך אותו לחסין. היות שידה אחזה בעקב רגלו בעת הטבילה, נקודה זו נשארה כחוליה החלשה בגופו של סוואסרוקו. הצ'רקסים נהגו לבוא אל סטניה כדי להתייעץ איתה בכל נושא, היא נחשבה לאישה מאוד חכמה, אשר ידעה להבדיל בין טוב לרע ובעלת אסטרטגיה נכונה כאשר הנארתים הלוחמים פנו אליה לפתרונות צבאיים לקראת יציאתם לקרבות. לסטניה היו יכולות מיוחדות והם האמינו כי משאלותיה של סטניה מהאלים תמיד היו מתממשות. אחת ממשאלותיה הייתה שהשמש תאט בעת שקיעתה. האגדה מספרת שסטניה ערכה תחרות עם צעיר מבני הנארת במסגרתה ינסה הצעיר להכין אוכף לפני השקיעה ובה בעת היא תנסה להספיק לרקום גלימה צ'רקסית עד השקיעה. היות שלסטניה חסרו כמה דקות עד אשר תשלים את הגלימה, היא ביקשה מהשמש להתעכב בשקיעתה והשמש נעמדה מבלי לשקוע עד אשר סטניה השלימה את מלאכתה. "למה השמש מאטה בעת שקיעתה. פתגם צ'רקסי" ". — עץ באח - מאגר תרבות צ'רקסית, ד"ר אמג'ד.ג.ג'יימוקה, ,(2009), עמ' 37. אחת מיכולותיה של סטניה הייתה לנבא אסונות וכך למנוע אסונות מבני הנארת. רבים האמינו שהיא קרובה מאוד לאלהי היקום כולו וכי פסגת הרי האלברוס היא אחת היצירות שלה כדי לקרב את עצמה לאלהים. היו כאלה אשר האשימו אותה שהיא מכשפה וכי היא משתמשת בתחבולות ערמומיות כדי לגרום לאנשים להאמין בה שהיא סוג של אלה. היא הטילה לא מעט קללות כנגד אנשים אשר התנגדו לה, דבר שגרם ללא מעט אנשים להפסיק ולהאמין בה. מדיה וקבצים בנושא סטניה בוויקישיתוף
אירוס וסט

אירוס וסט (שם מדעי: Iris westii) הוא מין מוגן של אירוס מסקציית ההיכל (oncocyclus) ושרוי בסכנת הכחדה. זהו מין תת-אנדמי להר החרמון הגבוה בישראל, אשר גדל גם באזור ג'זין בלבנון. הוא נבדל משאר האירוסים בהירי הפרחים בארץ בעיקר בעליו דמויי החרמש, שהתפתחו ככל הנראה כחלק מהתאמתו לבית הגידול האלפיני בו הוא גדל. תכונת העלים המעוקלים קיימת גם במינים מדבריים של אירוסי ההיכל בישראל, שהם אירוס הנגב ואירוס ירוחם (באירוס שחום, שגדל בין היתר גם בנגב, התכונה פחות בולטת). האירוס הוא צמח מוגן בישראל. האירוס הוא גאופיט רב-שנתי וגדל מקנה שורש קומפקטי וחסר שלוחות. האירוס נמוך יחסית לשאר בני סוגו – גובהו מגיע רק ל-30 ס"מ. עלי העטיף הפנימיים לבנים־כחולים ועלי העטיף החיצוניים מנומרים בנקודות שחורות על רקע לבן. אירוס וסט ייחודי בגבעולו האדום הקרוב לפרח. האירוס התגלה בדרום לבנון בשנות ה-30, וב-1933 תואר כמין חדש למדע בידי ג"א דינסמור (אוכלוסייה שלא אותרה שםבידי בוטנאים לבנונים בעשרות השנים האחרונות). צמחים דומים אותרו בחרמון בשנות ה-90 בידי מיכה לבנה וזוהו כאירוס נצרתי. מאוחר יותר נבדקו הצמחים ביסודיות בידי אורי פרגמן-ספיר ומיכאל אבישי וזוהו כאירוס ווסט. אירוס ווסט מקדים את עונת הפריחה של רוב הפרחים באתרו בחרמון ופורח שם במאי ואף בתחילת יוני. זאת בשעה שמיני האירוס הקרובים לו, הגדלים בשאר אזורי הארץ, סיימו כבר את פריחתם. אירוס זה דומה יחסית מבחינה מורפולוגית לאירוס הנצרתי ולאירוס החרמון אך נבדל מהם בעליו הצרים דמויי החרמש. סביר שהוא קרוב ודומה יותר למינים האלפיניים מסקציית ההיכל הגדלים בסוריה ובלבנון, כמו אירוס דמשקאי (מין בסכנת הכחדה חמורה מגבעות דמשק) ואירוס יברוד, שגם להם יש עלים חרמשיים. עלים דומים נמצאים אצל מיני הקבוצה הגדלים המדבר, בשונה מאירוס הארגמן הגדל במישור החוף בתנאים מדבריים (למרות שבתנאי גידול מסוימים גם אירוס הארגמן מתאפיין בעלים חרמשיים. האירוס בסכנת הכחדה ואנדמי לחרמון, לאזורים מסוימים בסוריה ולדרום לבנון. זהו מין נדיר ביותר ובעל מספר פרטים מצומצם מאוד, אשר גדלים במספר אוכלוסיות קטן במרומי החרמון. עיקר רבייתו של המין הוא רבייה וגטטיבית, שכן קיים מגוון גנטי מצומצם ביותר באוכלוסיות, בהן הצמחים גדלים בצפיפות (בשל יצירת קלונים על ידי רבייתם הוגטטיבית), ואחוז קטן מהפרחים מתפתחים לפירות (הלקטים בעלי שלוש מגורות) הנושאים זרעים. אירוס וסט, באתר "צמח השדה" איריס ווסט 🌸 Iris westii Mt Hermon, סרטון בערוץ "Albert keshet", באתר יוטיוב (אורך: 02:13) הסוד של החרמון: הפרח הנדיר שפורח כמה שעות בשנה, סרטון בערוץ "כאן חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 07:20) אירוס וסט, באתר NCBI (באנגלית) אירוס וסט, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אירוס וסט, באתר צמח השדה אירוס וסט, באתר צמחיית ישראל וסביבתה אירוס וסט, באתר Tropicos (באנגלית) אירוס וסט, באתר GBIF (באנגלית) אירוס וסט, באתר The Plant List (באנגלית) אירוס וסט, באתר IPNI (באנגלית) אירוס וסט, באתר "צמח השדה" אירוס וסט באתר הרשימה האדומה של IUCN אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים), ה'תשס"ה-2005, ק"ת 6369, ה'תשס"ה, 15 בפברואר 2005 (תוקן ב־17 בדצמבר 2019), בספר החוקים הפתוח
BlackBerry PlayBook

BlackBerry PlayBook הוא מחשב לוח (טאבלט) של חברת בלקברי (לשעבר RIM). המכשיר הופץ לראשונה לקהל ארצות הברית ב-19 באפריל 2011, ביום שחרורו נמכרו כ-50,000 יחידות. המכשיר מבוסס על מערכת ההפעלה BlackBerry Tablet OS. להבדיל ממכשירי בלקברי קודמים, מערכת זו מבוססת על QNX Neutrino (ולא על BlackBerry OS), ומריצה יישומים שפותחו בעזרת Adobe AIR. חברת RIM הכריזה כי תתמוך ביישומים של מערכת ההפעלה אנדרואיד דרך חנות האפליקציות שלה BlackBerry World. למכשיר קישוריות Wi-Fi ובלוטות' 2.1, גודל המסך הוא 7 אינץ'. למכשיר מצלמה קדמית באיכות 3 מגה פיקסל ומצלמה אחורית באיכות 5 מגה פיקסל. המכשיר מגיע בנפחים של 16, 32 ו-64 GB ומשקלו 425 גרם. למערכת ההפעלה של המכשיר אין תמיכה בעברית בפרט, ובהצגה וכתיבה של שפות הנכתבות מימין לשמאל בכלל. מדיה וקבצים בנושא BlackBerry PlayBook בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של BlackBerry PlayBook עומרי לוי, לאס וגאס, בלקברי PlayBook: מולטי-טאבלט, באתר ynet, 10 בינואר 2011
נועם הלבבות

נועם הלבבות הוא חיבור של הרב אהרן ראטה, מייסד חבורת שומר אמונים. תוכנו נכתב בחרוזים. הספר נדפס לראשונה בסאטמאר בשנת תרצ"ד. הספר עוסק בענייני אמונה, ביטחון, פרישות, שמחה, תפילה, התבוננות במעלת הקב"ה ובשפלות האדם, עם ישראל, חשיבותה של עבודת ה' ועוד. בשער הספר נאמר: ”נועם הלבבות בו מבואר כל העניינים העוברים על בר ישראלי וכל התנהגויותיו באמונה ושמחה ותשובה ותפלה, ויתר התנהגותיו ופרטי מדותיו, ועצות ודרכים בדיבורים המשמחים את הלב באיזה אופן להתחזק בעבודת מלכנו ברוך הוא, הכל בדרך שיר ומליצה, וגם מובא בו מאמר התרגשות הנפש, דיבורים המחזקים הלבבות, לאמונת ועבודת הבורא ברוך הוא וברוך שמו.” הספר נועם הלבבות, HebrewBooks
נו אלסון

נו אלסון (בנורווגית: Ny-Ålesund) הוא כפר בארכיפלג סבאלבארד שבשליטת נורווגיה. זהו היישוב (המאוכלס דרך קבע) הצפוני ביותר בעולם שלא הוקם כחלק מבסיס מחקר או בסיס צבאי, אם כי במהלך השנים הוא הפך למרכז מחקר בין־לאומי של החוג הארקטי. בנו אלסון מתגוררים 30 תושבי קבע ובעונת הקיץ אוכלוסייתו מגיעה עד למעל 100 תושבים בזכות החוקרים מכל העולם אשר מגיעים אליו. נו אלסון הוקם על ידי החברה הנורווגית Kings Bay והוא נמצא בשליטתה. נו אלסון הוקם בשנת 1916 עבור כורי הפחם שעבדו במכרות העשירים באזור. עם הקמתו הפך הכפר לנקודת היישוב הצפונית ביותר בסבאלבארד וכן בנורווגיה כולה. בזכות מיקומו הצפוני הוא שימש את מגלי הארצות רואלד אמונדסן ואומברטו נובילה כבסיס יציאה למספר מסעות אל הקוטב הצפוני בשנים 1925, 1926 ו-1928. העיירה תפקדה כעיירת כורים עד שנת 1962, אז אירע אסון באחד המכרות באזור ובו נהרגו 21 כורי פחם. האסון גרם להפסקת עבודות הכרייה במקום, ולתחילתה של פרשת Kings Bay שגרמה להתפטרות הממשלה הנורווגית. התקרית החמורה גרמה כמעט למותו של היישוב הקטן, אלא שבשנת 1968 שינה הכפר את פניו מעיירת כורים למרכז של מחקר בזכות פתיחתה במקום של תחנת מחקר השייכת למכון הקוטב הנורווגי. תחנת מחקר זו הייתה הסנונית הראשונה שבישרה הקמה של תחנות מחקר של מדינות שונות סביב היישוב, זאת בהתאם לאמנת סבאלברד המקנה לכל אומות העולם זכויות מסוימות באיים. כיום (2021), בנו אלסון ממוקמות תחנות מחקר של נורווגיה, הולנד, גרמניה, איטליה, סין, הודו ומדינות נוספות, מה שהופך את היישוב נו אלסון לקהילה מדעית שוקקת. בנו אלסון נבנתה תשתית רחבה על מנת לתמוך במחקר המדעי. סביב היישוב נמצאים בין היתר שדה תעופה המפעיל טיסות שבועיות ללונגיירבין, תחנת עגינה לספינות אוויר מחקריות, אתר שיגור של טילים מטאורולוגיים. נו אולסון מהווה נקודת עניין לתיירים, אם כי התיירות במקום מפוקחת על מנת לא לפגוע במחקר המדעי. לטובת התיירים נמצא במקום בית מלון ואף מוזיאון קטן המוקדש להיסטוריה של היישוב כעיירת כורים. מדיה וקבצים בנושא נו אלסון בוויקישיתוף נו אלסון באתר נורווגיה הרוגים באסון מיכרות בנורבגיה, קול העם, 7 בנובמבר 1962 א. בורה, התפטרותו של גרהרדסן, למרחב, 27 באוגוסט 1963
חסידות ירוסלב

חסידות ירוסלב היא חסידות גליציאנית, שמקורה ועיקר פעילותה הייתה בעיירה ירוסלב. מקים החסידות היה רבי שמעון מרילס תלמידו ובן דודו של החוזה מלובלין. רבי שמעון מרילס (מרילוס) היה מגדולי וראשוני תלמידי החוזה מלובלין, שהיה בן דודו. היה גם תלמידם של רבי אלימלך מליז'נסק ורבי צבי הירש מרימנוב. לאחר פטירת רבו החוזה נסע גם לחבריו תלמידי החוזה מלובלין. נפטר בט"ו בתשרי תר"י. חיבר ספר בשם "תורת שמעון". בנו רבי בונים מנחם מנדל מילא את מקומו. חתנו רבי קהת כיהן אף הוא בירוסלב. נפטר ללא בנים. בן נוסף היה רבי יצחק, חתנו וממלא מקומו של רבי מנשה מרופשיץ. בן נוסף היה רבי נפתלי שכיהן בליטוביסק, מחבר הספר "אילה שלוחה". רבי שמעון (השני) מירוסלב, בנו של רבי בונים מנדל מילא את מקום אביו. התחתן עם בתו של רבי שמחה מלנצוט. בימי מלחמת העולם הראשון נמלט מגאליציה לווינה עם כל משפחתו ונפטר שם, הובא לקבורה בבית הקברות ׳השער הראשון׳ בווינה. אחר פטירת רבי שמעון (השני) כיהנו בחסידות שלושת בניו. רבי דוד (–תרצ"ח, חתן רבי מנחם מנדל אייכנשטיין מזידיטשוב) ממלא מקום אביו. רבי אלעזר (חתן רבי חיים יחיאל מדומברובה) שכיהן בברלין כאדמו"ר מירוסלב, גורש על ידי הנאצים לזבנשין ומשם חזר לירוסלב, נרצח בשואה. הוציא את ספרו של סבו "תורת שמעון". רבי ישראל אריה ליב חתן רבי טודרוס בן רבי משה מקארוב ובזיווג שני חתן רבי אשר ישעיה מזלקובה, כיהן בירוסלב. נפטר באמצע המלחמה בזולקווה. חתן נוסף היה רבי דוד מעטשעד, בנו של רבי אברהם אהרן מקולבוסוף. בנו של רבי דוד, רבי מנחם מילא את מקום אביו כבחור וסחף אליו המונים. נרצח בשואה. לרבי ישראל אריה ליב היה בן יחיד בשם רבי אברהם יהושע העשיל רוקח (הוא אימץ את שם משפחת אמו) בזמן מלחמת העולם השנייה נאסר רבי אברהם יהושע העשיל עם כל משפחתו בסביר. בכלות המלחמה היגר לארצות הברית, שמה נקרא בשם האדמו"ר מליז'ענסק. נפטר בשנת ה'תש"מ. בניו הם רבי אלימלך רוקח מלונדון (נפטר ה'תש"ס). רבי שמעון. בנו רבי דניאל האדמו"ר מליז'ענסק שמעון מרילס יצחק אלפסי, החסידות, תל אביב: הוצאת מעריב, 1977, עמ' 168. מאיר וונדר, המעיין, רבי שמעון מירוסלב, ניסן תשל"ג, עמ' 59 ואילך, באתר היברובוקס שם המשפחה הוא נוטריקון מרבי ישראל ליביי'ס – אבי המשפחה היה רבי ישראל בן לייב.
שיקגו סאן-טיימס

שיקגו סאן-טיימס (באנגלית: Chicago Sun-Times) הוא עיתון יומי אמריקאי היוצא לאור בעיר שיקגו. תפוצתו היומית נכון לסוף מרץ 2013 היא כ-470,000 עותקים. העיתון יצא לאור לראשונה בשנת 1844 כעיתון ערב תחת השם "Chicago Evening Journal". בשנת 1929 שינה העיתון את שמו ל"Chicago Daily Illustrated Times" ובשנת 1948 התמזג לתוכו העיתון "Chicago Sun" (אשר נוסד בשנת 1941), ובכך נוצר העיתון "Chicago Sun-Times" במבנהו המודרני הקיים עד היום. בשנת 1994 נרכש העיתון על ידי קבוצת "הולינג'ר" של איל עיתונות קונרד בלק. בשנת 2004 הודה העיתון בניפוח נתוני התפוצה שלו למפרסמים. החשיפה באה בתקופה שבה הולינג'ר הציעה למכירה את נכסיה העיתונאיים לאחר שנקלעה למצוקת מזומנים, והמנכ"ל שלה ובעל השליטה, קונרד בלק, הודח. מדיה וקבצים בנושא שיקגו סאן-טיימס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שיקגו סאן-טיימס (באנגלית) שיקגו סאן-טיימס, ברשת החברתית פייסבוק שיקגו סאן-טיימס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) שיקגו סאן-טיימס, ברשת החברתית אינסטגרם שרה ליבוביץ-דר, נפל מהכסא של נפוליאון, באתר הארץ, 24 בנובמבר 2003 העיתון "שיקגו סאן-טיימס" של הולינג'ר הודה בניפוח נתוני התפוצה שלו, באתר הארץ, 17 ביוני 2004 ערך זה הוא קצרמר בנושא עיתונים ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אצטון

אצֵטוֹן (Acetone) הוא תרכובת אורגנית פשוטה. אצטון הוא הקטון הפשוט ביותר; נוסחתו היא C3H6O ושמו הכימי הוא 2-פרופאנון (Propanone). זהו נוזל חסר צבע ובעל ריח חריף אופייני בטמפרטורת החדר (25°C), המתלקח בקלות. נקודת קפיאתו היא 95.4- ונקודת הרתיחה היא 56.53 מעלות צלזיוס. הוא מתמוסס בקלות בין השאר במים, אתר וכוהל ומשמש בעצמו כממס חשוב. השימוש הרווח באצטון בחיי היום יום הוא כרכיב הפעיל במסיר לק ציפורניים, אך משתמשים בו גם בייצור פלסטיק, סיבים, תרופות, חומרי נפץ, מחיקת כתב ועוד. הראשון שגילה תהליך ייצור תעשייתי יעיל לאצטון היה חיים ויצמן, לימים נשיאה הראשון של מדינת ישראל, שניהל את מעבדות האדמירליות הבריטית בתקופת מלחמת העולם הראשונה. הוא השתמש בחיידק Clostridium acetobutylicum, אשר בתהליך תסיסה מפרק עמילן ל-1-בוטנול ואצטון. האצטון שהופק היה ממס קריטי לייצור חומר הנפץ ההודף קורדיט - תערובת של ניטרוגליצרין, ניטרוצלולוזה ווזלין ולניצחון בריטניה ובעלות בריתה. כאחד מגופי הקטון, כמויות זעירות של אצטון נמצאות באופן תקין בשתן ובדם. כמויות גדולות של גופי קטון בדם ובשתן מעידות על רעב או מצב סוכרתי (היפרגליקמיה) חריף; לנשיפתו של החולה יש ריח פירות מובהק הנגרם (בין היתר) בשל האצטון העודף בגופו הנוצר בפירוק שומנים וחלבונים. באופן טבעי נמצא האצטון בצמחים וגזים וולקניים. בזיקוק של עץ, תאית וסוכר ניתן לקבל אצטון בתהליך של זיקוק שניוני. שימוש תעשייתי חשוב באצטון הוא בתגובתו עם פנול, המייצרת ביספנול A. חומר זה הוא רכיב בפולימרים חשובים רבים כפוליקרבונט, פוליאוריתן ושרפים אפוקסיים. אצטון גם נמצא בשימוש נרחב לתובלה של אצטילן: כלים המכילים ספוג ממולאים באצטון ולאחריו אצטילן אשר נמס בו. ליטר אחד של אצטון ממיס כ־250 ליטר של אצטילן. אצטון הוא הרכיב החשוב (ולעיתים היחיד) של מסיר לק לציפורניים, בהיותו ממס יעיל של פולימרים ותרכובות פלסטיק מסוימות. חשיפה ישירה במגע לאצטון עלולה לגרום לגירוי אך לא נמצאו ראיות חזקות להשפעות בריאותיות ארוכות טווח לחשיפה לאצטון. רמת הרעילות שלו נמוכה ביותר (LD50 של 3,000 מיליגרם לק"ג) ומבחינה טוקסיקולוגית הוא נחשב כ"לא רעיל כלל". אצטון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
רפלקס קושינג

רפלקס קושינג נקרא גם המשולש על שם קושינג או משולש קושינג הוא תגובה פיזיולוגית של מערכת העצבים לעלייה בלחץ התוך-גולגולתי, הכוללת את הטריאדה על שם קושינג: עלייה בלחץ הדם, האטה בקצב הלב ושינויים בקצב הנשימה. הרפלקס מופיע בדרך כלל בשלבים מאוחרים של חבלת ראש קשה ועלול להעיד על תהליך הרניאציה של המוח. ניתן להפיק את הרפלקס גם כתגובה למתן תוך ורידי של תרופות כמו אדרנלין. הרפלקס תואר לראשונה על ידי הנוירוכירורג האמריקני הארווי קושינג בשנת 1901. הרפלקס מתרחש בשלושה שלבים: בעקבות הירידה בזרימת הדם למוח מופיעה תגובה סימפטטית של כיווץ עורקים הגורם לעלייה בלחץ הדם. בעקבות העלייה בלחץ הדם מופיעה תגובה פאראסימפתטית של ירידה בקצב הלב (ברדיקרדיה). בעקבות לחץ על מרכז הנשימה בגזע המוח מופיעים שינויים בקצב הנשימה. ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
דיאגרמת הסה

דיאגרמת הָסֶה היא דיאגרמה המתארת יחס סדר חלקי. הדיאגרמה בנויה כגרף מכוון שבו הצמתים הם איברים בקבוצה הסדורה, וקשת בין x ל-y, (כאשר y מעליו) מציינת ש-y מכסה את x, כלומר y>x ולא קיים z ביחס כך ש-y>z>x. דיאגרמה כזאת קובעת את הסדר באופן יחיד. אם מתקיים a>b, אז קיים מסלול בין a ל-b. הדיאגרמה נקראת על שם הלמוט הסה, שעשה בה שימוש נרחב, אף על פי שלא היה הראשון שהשתמש בה. דיאגרמת הסה, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לנסמטר

לָנְסְמֶטֶר או לנסומטר, הידוע גם כפוֹסימֶטֶר, הוא מכשיר אופתלמולוגי, המשמש אופטיקאים ואופטימטריסטים בעת יצירת משקפיים. הלנסמטר משמש למדידה שהעדשה שהוכנה אכן תואמת למרשם, ולצורך כוונון וסימון העדשה לפני החיתוך, וכן כדי לוודא שהעדשה הורכבה נכון במסגרת המשקפיים. ניתן להשתמש בלנסמטר גם למדידת עדשות מגע, בשימוש אוחז עדשה מתאים. דיופטר יסודות הלנסומטריה (באנגלית) לנסמטר, באתר SPIE (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה ובנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.