laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חוק עזר

חוק עזר עירוני הוא חוק משנה שתקף בתחומה של רשות מקומית מסוימת במדינת ישראל. חוק עזר חייב להיות מאושר על ידי מועצת הרשות המקומית ולא להידחות על ידי שר הפנים (במקרים מסוימים נדרש אישור של שר הפנים) על מנת שייכנס לתוקף. הסמכות להתקנת חוקי עזר עירוניים ניתנת לכל סוגי הרשויות המקומיות, הן על פי החוקים הכלליים המתייחסים אליהם (פקודת העיריות, פקודת המועצות המקומיות, צו המועצות האזוריות) והן מהוראות חוק מפורטות לנושאים שונים (למשל פקודת התעבורה). הרשות המקומית המנסחת את חוקי העזר, אינה יכולה להוסיף על הכתוב בחקיקה הראשית ואם יעשו זאת, זה לא יעמוד בביקורת שיפוטית. מקרים מפורסמים שבית המשפט החליט שהרשות המקומית חרגה מסמכותה בחוקי העזר הם: חוקי עזר שאסרו על פתיחת עסקים במהלך יום שלם באמצע שבוע. בית המשפט קבע שמחוקק המשנה רשאי לקבוע שעות פתיחה וסגירה של עסקים, אך אינו מוסמך לקבוע סגירה מוחלטת ביום שאינו חג או שבת. חוקי עזר שאסרו מכירת בשר חזיר בתחומי יישובים. בית המשפט קבע שחקיקה כזאת מנוגדת לחוק יסוד "חופש העיסוק". מחוקק המשנה יכול לקבוע אזורים מותרים ואזורים אסורים, אך אינו יכול להטיל איסור כולל. נושאים נפוצים לחוקי עזר: ארנונה ואספקת מים הסדרת חנייה ביוב איכות הסביבה שעות פתיחת עסקים שילוט פיקוח על עסקים הטיפול בעבירות על חוקי העזר העירוניים נעשה על ידי הפקחים של הרשות המקומית שהם בעלי סמכות הזהה לזו של שוטר בהקשר לאכיפתם. לרוב העבירות על חוקי העזר הן עבירות קנס או ברירת קנס. חקיקת משנה - נוהל והנחיות, הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, פרק 27 מכיל מידע על חוקי עזר עירוניים.
בית הכנסת בלשייא ברונייא

המרכז היהודי-קהילתי במרכז העיר מוסקבה, בבית הכנסת בלשייא ברונייא הוא מבנה של בית כנסת עתיק במחוז האדמיניסטרטיבי המרכזי במוסקבה בירת רוסיה. בשנות האלפיים חודש המבנה ונבנתה סביבו מעטפת שימור מבנים וכיום שוכן בו מרכז קהילתי גדול ליהודי האזור, והוא כולל בית כנסת, מקווה, מסעדה כשרה, מוזיאון ומשרדים, עם מספר מבנים נספחים ובהם אולמות, ישיבה וסמינריונים. בית הכנסת נמצא בחזקת אגודת חסידי חב"ד העולמית, נשיא ורב המרכז הוא הרב יצחק קוגן (מוכר כ"הצדיק מלנינגרד"). המבנה נבנה על ידי לזר פוליאקוב מראשי משפחת פוליאקוב ב-1872. ב-1883 קיבל אישור להסב בו בית כנסת. הוא נבנה בתכנון האדריכל מ. צ'צ'יגוב בסגנון בריטי ובחזיתו חרוט מגן דוד. ב-1937 עצר השלטון הסובייטי את חזן וראש הקהילה, חיים רוטנברג, והוא הומת בירייה. ב-1938 הומת בירייה גם רב הקהילה שמריהו יהודה לייב מדליה. מאז נסגר המבנה לתפילה. בשנות ה-50 שופץ המבנה והתקיים בו מועדון אמנות של הסתדרות העובדים. ב-1991 הציע הרבי מלובביץ' להשיב את המבנה לייעודו המקורי. לאחר תקופה באה קבוצת יהודים והתמקמה במקום באופן פיראטי, לאחר זמן יצא צו ממשלתי להחזיר את בית הכנסת לקהילה היהודית, בפקודת יורי לוז'קוב, ב-8 במאי 1991. ב-2001 החלה בניית 6 קומות חדשות על המבנה הישן, תוך שימור החלק הפנימי, בתרומת ודים רבינוביץ' ואלי יעקבי. הבנייה הסתיימה ב-2004. כיום המבנה מאובטח וכולל שירותי קהילה רבים, ואולמות תצוגה בשם "אולם הגבורה" ו"אולם הזיכרון". בשנות האלפיים התקיימו בבית הכנסת מספר אירועי תקיפה, פיגועים והשלכות בקבוקי תבערה, והוגברה בו האבטחה. בין היתר ב-1999 נמצא במבנה חומר נפץ במשקל חצי ק"ג, לא היו נפגעים. ב-2006 דקר מחבל נאו-נאצי 8 אנשים, בהם רב הקהילה הרב קוגן. לאחר האירוע התקיימה סעודת הודיה על שלא נגדעו חיי אדם והרב קוגן קיבל אות הוקרה מראש העיר. על המחבל נגזרו 16 שנות מאסר. מדי שנה מתקיים במקום טקס גדול כחלק ממצעדי יום הניצחון במוסקבה. "לעולם לא יכבה", הרב יצחק קוגן, ירושלים, ה'תשע"ד. עמ' 247–285. מדיה וקבצים בנושא בית הכנסת בלשייא ברונייא בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית הכנסת בלשייא ברונייא (ברוסית) על שם הרחוב בו הוא שוכן. להבדיל מהמרכז היהודי-קהילתי במוסקבה "בית הכנסת מרינה רושצ'ה", בצפון-מערב העיר. שמו הרשמי הישן: בית הכנסת פוליאקוב (ברוסית: Московская Синагога на Большой Бронной улице, תרגום: בית הכנסת המוסקבאי ברחוב בולשייא ברונייא יהדות במוסקבה: מסעדות, בתי כנסת באתר "ישראלים". 25 שנה ל'בולשיא ברוניא' במוסקבה • תמונות ראשונות, וידאו באתר COL. חגיגות החזרת בית הכנסת בשיחת השבוע. איל ההון ואדים רבינוביץ בראיון מיוחד ל"כל הזמן" במוסקבה חגגו 'סעודת הודייה' לציון נס אירוע התקיפה באתר COL. חרדים במוסקבה משפחה (שבועון), באתר שטורעם. מוסקבה: מכונת שיקוף הותקנה ב'בלשייא-ברונייא' באתר COL. רוסיה: החיילים היהודים חגגו באתר כיכר השבת.
טראק רובינסון

לאונרד יוג'ין "טראק" רובינסון (באנגלית: Leonard Eugene "Truck" Robinson; נולד ב-4 באוקטובר 1951) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, ששיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1974–1985. הכינוי "טראק" (שמשמעותו באנגלית "משאית") הוענק לרובינסון בשל מבנה גופו המאסיבי וסגנון המשחק הפיזי שאפיין אותו. לאורך קריירת ה-NBA רשם ממוצעים של 15.5 נקודות, 9.4 ריבאונדים ו-1.7 אסיסטים למשחק. רובינסון נולד וגדל בעיר ג'קסונוויל שבפלורידה. בין השנים 1970–1974 למד באוניברסיטת המדינה של טנסי, ובארבע עונותיו כשחקן קבוצת הכדורסל של האוניברסיטה רשם ממוצעים של 20.3 נקודות ו-13.5 ריבאונדים למשחק. בעונתו השלישית, בה ממוצעיו הגיעו ל-25.7 נקודות ו-17.6 ריבאונדים למשחק, הוביל את קבוצתו למעמד גמר הדרג השני בליגת ה-NCAA‏ (NCAA Division II Championship). בדראפט ה-NBA לשנת 1974 נלקח רובינסון בבחירה ה-22 על ידי קבוצת וושינגטון בולטס. בעונת הרוקי שימש כמחליפם מהספסל של שחקני האולסטאר וס אנסלד ואלווין הייז, ועזר לקבוצתו להעפיל לגמר ה-NBA בו הפסידה לגולדן סטייט ווריורס. בעונתו השלישית בוושינגטון שדרג את תפוקתו הממוצעת ל-16.0 נקודות ו-8.9 ריבאונדים למשחק, אך בעקבות עומס בקו הקדמי של הקבוצה נשלח באמצע העונה לאטלנטה הוקס, בתמורה לרכז טום הנדרסון. כשחקן ההוקס רשם רובינסון שיפור נוסף עם ממוצעים של 22.4 נקודות ו-12.8 ריבאונדים למשחק עד סוף העונה, שבסיומה עזב את הקבוצה. לקראת עונת 1977/1978 חתם על חוזה בניו אורלינס ג'אז, במדיה רשם את עונתו הטובה בקריירה עם ממוצעי שיא של 22.7 נקודות ו-15.7 ריבאונדים למשחק. באותה עונה השתתף במשחק האולסטאר ונבחר לחמישייה הראשונה של העונה לאחר שהוביל את כל שחקני הליגה בממוצעי דקות למשחק (44.4) וזכה בתואר מלך הריבאונדים (15.7). בעונה העוקבת המשיך רובינסון להציג יכולת גבוהה לצד כוכב הקבוצה פיט מרוויץ', אך באמצע העונה נשלח בטרייד לפיניקס סאנס לאחר שהג'אז צירפו את הפאוור פורוורד ספנסר הייווד. בחציה השני של העונה קלע 16 נקודות בממוצע למשחק ועזר לפיניקס להעפיל לגמר המערב, בו הפסידה לסיאטל סופרסוניקס בתוצאה 3–4. בשלוש העונות הבאות התבסס כחלק משלד הקבוצה המוביל בפיניקס, לצד וולטר דייוויס, אלבן אדמס ופול וסטפאל (ולאחר מכן דניס ג'ונסון), והעפיל עם הסאנס לשלב חצי גמר המערב במשך שלוש עונות רצופות (1980–1982). לאחר שלוש וחצי עונות בפיניקס, במהלכן העמיד ממוצעים של 18.1 נקודות ו-9.5 ריבאונדים למשחק, נשלח בטרייד לניו יורק ניקס בתמורה למוריס לוקאס. בניו יורק חזר רובינסון לשחק תחת המאמן יובי בראון, אשר אימן אותו באטלנטה, אך בשתי עונותיו כשחקן הניקס צנחה תפוקתו לכ-10 נקודות ו-8 ריבאונדים למשחק, ולאחר שני משחקים בעונת 1984/1985 פרש ממשחק, בגיל 33. בעונת 2008/2009 שימש כסקאוט עבור קבוצת וושינגטון ויזארדס, ולאחר מכן שימש כעוזר מאמן בסקרמנטו קינגס. מדיה וקבצים בנושא טראק רובינסון בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר ליגת ה-NBA Truck Robinson Proves His Point, באתר הניו יורק טיימס, 23 באפריל 1983 סטטיסטיקות הקריירה של רובינסון ב-NBA, באתר Basketball-Reference ביוגרפיה, באתר היכל התהילה של ספורטאי טנסי רשימת הנבחרים בדראפט ה-NBA‏ 1974, באתר Basketball-Reference פרופיל כמאמן, באתר הרשמי של ה-NBA
דאיה קרישנה

דאיה קרישנה (באנגלית: Daya Krishna; ‏1924–2007) היה פילוסוף הודי שכתב באנגלית ובהינדי. הוא היה הקול הבולט בפילוסופיה ההודית במחצית השנייה של המאה ה-20. הוא לימד באוניברסיטת ראג'סטהן בג'ייפור וכיהן כעורך של כתב העת "Journal of Indian Council of Philosophical Research" במשך יותר משלושה עשורים. דאיה פרסם עבודות בתחומי פילוסופיה הודית, פילוסופיה השוואתית, פילוסופיה פוליטית ואסתטיקה. דאיה בחן מחדש מושגים מההגות ההודית הקלאסית, תוך ביקורת על התדמית המיסטית של הודו שנוצרה במערב, וחלחלה גם לתודעה הפוליטית של הודו. במסגרת פרויקט ה"סמוואד" (דיאלוג בסנסקריט), הזמין פאנדיטים מסורתיים (שממשיכים לכתוב פילוסופיה בסנסקריט עד היום) לנהל דיאלוג עם פילוסופים אקדמאיים (שקיבלו חינוך מערבי וכותבים באנגלית), וזאת כדי לגשר מעל הנתק שנוצר בין הקהילות כתוצאה מהקולוניאליזם הבריטי. דאיה התמקד בפילוסופיה פוליטית ובשאלת הזהות ההודית, בניסיון ליצור תיאוריה חברתית בשביל הודו כמדינת לאום חדשה אחרי העצמאות. עבודתו השפיעה רבות על האופן בו עוסקים בפילוסופיה בהודו אחריו. אחד מתלמידיו הוא הפילוסוף הישראלי דניאל רוה. Contrary Thinking: Selected Essays of Daya Krishna (2011) Prolegomena to Any Future: Historiography of Cultures & Civilizations (1997) Bhakti, a contemporary discussion: philosophical explorations in the Indian Bhakti tradition (Ed with Mukunda Lāṭha, Francine Ellison) (2000) Developments in Indian philosophy from Eighteenth century onwards: Classical and Western (2002) Indian Philosophy: a counter perspective (2006) The Problematic and Conceptual Structure of Classical Indian Thought About Man, Society and Polity (1996) The Art of the Conceptual: Explorations in a Conceptual Maze Over Three Decades (1989) The Nature of Philosophy (1955) "לחשוב על יצירתיות ביצירתיות". דאיה קרישנה. (בתוך: דניאל רוה, חוטים פילוסופיים ביוגה של פטנג'לי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, סדרת קו אדום כהה בעריכת גיורא רוזן, 2010). Daya Krishna - The Open Library - ספרייה פתוחה של כל כתבי דאיה קרישנה (באנגלית) "Daya Krishna (1924-2007)". Mens Sana Monographs. 6 (1): 281. PMC 3190560. (באנגלית) "A Memorial Tribute to Daya Krishna". Project Muse. 2008 (באנגלית) https://www.dayakrishna.org Raveh, Daniel. "Daya Krishna (1924-2007)". Mens Sana Monographs. Medknow Publications. 6 (1): 281. PMC 3190560. "Eminent thinker Daya Krishna dead". The Hindu. 7 באוקטובר 2007. נבדק ב-4 באפריל 2014. {{cite news}}: (עזרה)
אברהם אבן מוסה

הרב אברהם אבן מוסה (ה'ת"כ, 1660 (משוער) - כ"א באדר ה'תצ"ג, מרץ 1733) היה רב, פייטן, פוסק ומקובל מרוקאי מהמאה ה-18, שפעל בתטואן ובתוניס. הרב אברהם בן שלמה למשפחת אבן מוסה, נולד ככל הנראה בעיר תטואן שבמרוקו ושם הוא למד אצל הרב יעקב מראג'י. נדד לעיר סאלי שבמרוקו ונהיה שם מחכמי המקום. לדברי החיד"א, הרב אבן מוסה היה בר פלוגתא של הרב אברהם אזולאי ממרקש מגדולי המקובלים במרוקו על פירושים והגהות בתורתו של האר"י. בסוף ימיו נסע לעיר תוניס ושימש שם אב בית הדין וראש ישיבה. הוא נפטר שם ביום כ"א באדר שנת ה'תצ"ג (מרץ 1733). הרב מרדכי קאראבלייו, מתוניס - מחבר הספר "מירא דכייא" - חידושים על התלמוד (ליבורנו, ה'תקנ"ב) וספרים נוספים. הרב יעקב לומברוזו, מתוניס. הרב אברהם גיגי - כתב פירושים ששמע מהרב אבן מוסה והוסיף להם את הערותיו. הרב אבן מוסה הותיר אחריו חיבורים רבים שרובם הגדול מצוי בכתב יד וחלקם אבד. ולהלן חיבוריו שנדפסו:  מנחת סוטה - חידושים על מסכת סוטה, מכון אהבת שלום - יד שמואל פרנקו, ירושלים, ה'תשס"ח. שיטה כתב יד על מסכת יומא, מכון מגן אבות, ירושלים, ה'תשע"ט. חלק ניכר מהחידושים הודפס בליבורנו בשנת ה'תקכ"ו, בתוך הספר "שיח יצחק" מרבי יצחק נוניס ואיס. חידושים על מסכת נזיר - חלקם נדפס על ידי הרב יעקב פייתוסי בספרו ברית יעקב, ליבורנו, ה'תק"ס. "ליקוטים על מסכת מגילה" - נדפסו במקבציאל, ל, ה'תשס"ה, עמ' סט - עג, מכון אהבת שלום - יד שמואל פרנקו. הגהות לספרי הרב חיים ויטאל. נדפסו בספרים: "מקום בינה" ו"שערי בינה", סלוניקי, ה'תקע"ג. הוא חיבר גם פיוטים רבים, חלקם בעלי גוון קבלי וחלקם בעלי אופי אישי. שירו המפורסם ביותר הוא "נרדי נתן ריחו" המתאר את מתן תורה. שיר זה מושר בקרב העדה המרוקאית, בעיקר בחג השבועות. הרב אברהם הלל, מנחת סוטה, מכון אהבת שלום, ירושלים, תשס"ח. מאיר בניהו, רבי אברהם אבן מוסה ובנו רבי משה, מיכאל ה, תשל"ח, עמ' ט - קמא, באתר אוצר החכמה יוסף בן נאים, מלכי רבנן ערך הרב אברהם אבן מוסה באתר: HebrewBooks רבי אברהם אבן מוסה באתר הפיוט והתפילה שירו של הרב אברהם אבן מוסא: נרדי נתן ריחו באתר: קהילות שרות ספר ברית יעקב באתר: HebrewBooks רשימת הפרסומים של רבי אברהם אבן מוסה, בקטלוג הספרייה הלאומית 1071 אברהם אבן מוסה, באתר "החכם היומי" אברהם אבן מוסא, דף שער בספרייה הלאומית ר' אברהם בן מוסא זצ"ל, באתר ד'אר דייאלנה על הרב מראג'י ויצירותיו ועל קשריו עם תלמידו ראו מבוא לספר מנחת סוטה עמודים 20 - 23. ראו: משפט וצדקה ביעקב א ט; מלכי רבנן דף י עמודה ג ודף יח עמודה ב (ירושלים תרצ"א); מבוא למנחת סוטה עמ' 23 - 24. שם הגדולים, ערך "הרב אברהם אבן מוסא", מערכת גדולים, א פ, ירושלים, תשנ"ב. מחלוקותיו של הרב אבן מוסה עם הרב אברהם אזולאי תועדו בספרים "מקום בינה" ו"שערי בינה", שנדפסו בסלוניקי, בשנת ה'תקע"ג. ראו: מבוא למנחת סוטה עמ' 24 - 26, 30. כך לפי החקוק על מצבתו. ראו מבוא למנחת סוטה עמ' 30 ראו: מבוא למנחת סוטה עמ' 26  - 27 סקירה מפורטת לכתביו של הרב בן מוסה מצויה במבוא לספר מנחת סוטה עמ' 31 - 35.  כך מופיע בשער ובהקדמה לספר "שיח יצחק", וראו עוד ב"שם הגדולים" שבהערה.
ניטין גנטרה

ניטין צ'נדרה גנטרה (באנגלית: Nitin Chandra Ganatra; נולד ב-30 ביוני 1967) הוא שחקן אנגלי יליד קניה. גנטרה מוכר בעיקר מהופעתו בתפקיד מסוד אחמד באופרת הסבון "איסטאנדרס" של ה-BBC בה שיחק מ-2007 עד 2016. גנטרה נולד בקניה בשנת 1967. מוצאם של שני הוריו הוא מגוג'ראט, כך התגלה בתוכנית השורשים "Who Do You Think You Are?" ששודרה ב-2013. סבא רבא שלו הגיע לקניה בסוף שנות התשעים של המאה ה-19 כאחד מ-32,000 עובדי קבלן שעבדו בבניית מסילת אוגנדה. אחרי השלמת המסילה הוא נשאר בקניה. בהמשך הצטרפו סבו ואביו של גנטרה לעסקי המסחר של המשפחה. ב-1971 עם קבלת העצמאות של קניה, נאלצה האוכלוסייה ההודית לבחור בין דרכון קנייתי לבריטי. גנטרה שהיה אז בן שלוש עבר עם משפחתו לקובנטרי שם עדיין יש להם חנות. גנטרה למד ב-Coundon Court School and Community College ואחר כך למד דרמה, קולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת בריסטול. הוא המשיך ללמוד משחק בהדרכתו של יז'י גרוטובסקי. בעולם ידוע גנטרה מהופעתו בתפקיד הנסיך פונדיצ'רי בסרט "צ'ארלי בממלכת השוקולד" של טים ברטון. הוא שיחק בסרט "כלה ודעה קדומה" של גורינדר צ'אדה בתפקיד קולי סאאב. בסרט "אדונית התבלינים" הופיע בתפקיד הארון, ובסדרה "הלו מומבאי" שיחק בתפקיד דב ראג'ה. גנטרה הופיע בפרסומת הראשונה של iPod. תפקידים נוספים של גנטרה כוללים את הסדרה "ג'יין הול", רשם הפטנטים בסרט הטלוויזיה "הצל בצפון" על פי ספרו של פיליפ פולמן, הסדרה לילדים Gina's Laughing Gear בערוץ CBBC, בתפקיד עצמו בסדרה הקומית "Meet the Magoons", בדמות רז, האח של הדמות הראשית בסרט "Shifty", ובתפקיד מרטין סופר בסדרה "Twenty Twelve". עוד הופיע בתפקיד סיניל גנטרה בסדרה "Being April" עם פולין קווירק. ב-15 באוקטובר 2014 השתתף גנטרה בשעשועון "Celebrity Squares". ב-2017 שיחק גנטרה בסרט הקומי "Eaten by Lions" לצדם של אנטוני אאקיל וג'ק קרול בבימויו של ג'ייסון וינגרד. איסטאנדרס החל מ-16 באוקטובר 2007 שיחק גנטרה בתפקיד קבוע באופרת הסבון "איסטאנדרס" של ה-BBC בדמות מסוד אחמד. הוא השתתף גם בסדרת הספין אוף "איסטאנדרס: E20". ב-2009 זכה גנטרה בפרס "הזוג הטוב ביותר" של פרסי אופרות הסבון הבריטיות יחד עם השחקנית נינה ואדיה. ב-2010 היה מועמד לפרס השחקן הטוב ביותר של אופרות הסבון הבריטיות. באוקטובר 2014 קרא גנטרה ליצירת מגוון גזעי רחב יותר באופרות הסבון. הוא חשף שיש תחושה של "לחץ" לייצג את כל תרבות המיעוטים: "כל האחריות נופלת על משפחה אחת לייצג תרבות שלמה, והתרבות עצמה היא מגוונת - פקיסטנים, מוסלמים, הודים, הינדים, פונג'בים, סיקים, וסרילנקאים". ב-17 ביולי 2004 התחתן גנטרה עם מירה. לבני הזוג שני ילדים והם חיים בצפון לונדון. מדיה וקבצים בנושא ניטין גנטרה בוויקישיתוף ניטין גנטרה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ניטין גנטרה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ניטין גנטרה, באתר AllMovie (באנגלית) ניטין גנטרה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ניטין גנטרה, באתר MusicBrainz (באנגלית) Nitin Ganatra, MyHeritage "BBC One - Who Do You Think You Are?, Series 10, Nitin Ganatra". נבדק ב-2014-01-18. "Who Do You Think You Are? - what time is it on TV? Episode 7 Series 10 cast list and preview". Laws, Roz (25 באוגוסט 2013). "Eastenders star's grandmother was married at the age of six". {{cite web}}: (עזרה) "Celebrity Squares Episode 6". "Filming underway on British comedy Eaten by Lions". British Comedy Guide. נבדק ב-18 ביוני 2017. {{cite web}}: (עזרה)
עבד אל-לטיף מוסא

עבד אל-לטיף מוסא, (בערבית: عبد اللطيف موسى) מכונה גם אבו נור אלמקדיסי (בערבית: أبو نور المقدسي), היה מנהיג של ארגון הג'יהאד הסלפי ג'נד אנצאר אללה, קבוצה אסלאמית ברפיח, עזה שהתאגדה למטרות מיליטנטיות. היה מקור הסמכות הדתי-אידאולוגי עבור פעילים ג'האדיים-סלפיים ברצועה, בהם גם צבא האסלאם. רופא במקצועו, ועבד בעבר במשרד הבריאות של הרשות הפלסטינית. שימש כאימאם במסגד אבן תימיה ברפיח. ב-14 באוגוסט 2009 הכריז בדרשת יום שישי במסגדו ברפיח על הקמת "אמירות אסלאמית בפלסטין", ולמחרת, 15 באוגוסט 2009, נהרג בידי כוחות חמאס, כאשר אלו הסתערו על מפקדתו ועל מתחם המגורים. לטענת החמאס, מוסא נהרג כאשר מנהיגו הצבאי של ג'ונד אנסר אללה ח'אלד נבת פוצץ את עצמו כשכוחותיו סגרו עליהם. המדינה האסלאמית הקימה יחידה שפעלה בסוריה שנקראה על שמו. חמאס מעצימה את מאבקה נגד התארגנויות ג’האדיות-סלפיות המזדהות עם אלקאעדה ומנסות לאתגר את שלטונה ברצועת עזה, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, ‏1 בספטמבר 2009 צילומים והקלטות מהקרבות באזור מסגד אבן תימיה ברפיח מציגים עדות נדירה על האופן הברוטאלי, שבו דיכאה חמאס את מתנגדיה הג’האדיים-סלפיים, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 6 בספטמבר 2009 BBC News: Gaza Islamist leader dies in raid חמאס: המטיף הקיצוני פוצץ את עצמו והרג מתווך, באתר ynet, 15 באוגוסט 2009 דאעש: דיוקנו של ארגון טרור, מרכז המידע למודיעין ולטרור, 28 בנובמבר 2014, עמ' 169
ספקטרוניקס

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ] ספקטרוניקס בע"מ היא חברה ישראלית העוסקת בפיתוח וייצור גלאי גז ולהבה אופטיים, בעיקר לתעשיית הנפט והגז ולמפעלים פטרוכימיים ופרמצבטיים. ספקטרוניקס הוקמה בשנת 1973 על ידי משפחת ספקטור (דב ספקטור ובנו יחיאל ספקטור), ובתחילת דרכה עסקה בעיקר בייצור ופיתוח מערכות גילוי וכיבוי אש אוטומטיות עבור כלי רכב ממוגני ירי וכלי שיט. במהלך שנות ה-70 עסקה החברה בפיתוח מערכות כיבוי האש האוטומטיות הראשונות לתא מנוע ותא צוות וכלי לחימה מגוונים וכן גם לספינות, צוללות וכלי שיט אחרים (תחת הסימן המסחרי SAFETM). המערכות סופקו באופן תדיר לצה"ל, תוך עמידה בתקנים הצבאיים, והצילו את חייהם של לוחמים בשדה הקרב. בשנת 1978 פיתחה החברה את גלאי ה-UV/IR בעל זמן תגובה של פחות מ-3 אלפיות השנייה (מילי שניות), ואף רשמה פיתוח זה כפטנט. עוד רשמה ספקטרוניקס כפטנט גם את מערכות הכיבוי SAFE אשר כוללות גילוי אש תוך אלפיות השנייה, פריקה מהירה ופיזור יעיל של חומר כיבוי אש. בשנת 1982 הפכה ספקטרוניקס לחברה ציבורית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בתחילת שנות ה-90, החלה ספקטרוניקס לפתח ולייצר את גלאי ה-UV/IR האופטיים לגילוי להבה, אשר התבססו על הפטנטים אותם רשמה בעבר, וביססו את מעמדה כחברה העוסקת בתחום זיהוי הלהבה. בשנים 1992–1993 רשמה החברה פטנט על הסימן המסחרי SharpEye, ופיתחה את גלאי האינפרה אדום המשולש (IR3) הראשון. פיתוח זה חולל שינוי משמעותי בתקני התעשייה, כאשר הגלאי תמך בזיהוי אש ממרחקים גדולים יותר והיה חסין בפני אזעקות שווא. מתחילת שנות ה-2000 מספקת ספקטרוניקס את מוצריה בעיקר עבור מפעלי תעשייה העוסקים בחומרים מסוכנים, צבאות (ארצות הברית, גרמניה, צרפת, ספרד, ישראל) יצרנים של כלי רכב וחברות נפט וגז. בשנת 2015 נרכשה ספקטרוניקס על ידי חברת אמרסון האמריקאית (Emerson Electric) בסכום של 99 מיליון דולרים, ומאז היא חברה פרטית הפועלת תחת חטיבת הגז והאש של Emerson Automation Solutions. גלאי UV/IR גלאי IR3 מגלים מאפייני אש בתחומים ספקטרליים עיקריים של UV ו-IR. עיקר תפקידם הוא הגנה מפני אש על אזורים בעלי סיכון גבוה במיוחד כגון: בתי זיקוק, אסדות קידוח ימיות, תעשיות הכימיה והפטרוכימיה, מצבעות האנגרים למטוסים וכדומה. SafeEye Quasar 900 SafeEye 700 Xenon משמשים לגילוי של ריכוזי גז דליק העלולים להגיע לנקודת התפוצצות בתנאי מזג אוויר קשים ולהגנה בפני דליפות גז על אניות קידוח מיוחדות, מצבעות, בתי זיקוק ומפעלים פטרוכימיים. מערכות כיבוי לכלי רכב ממוגנים, כלי שיט, רכבות, אוטובוסים וכדומה. ספקטרוניקס, ברשת החברתית פייסבוק רותם שטרקמן, בין מטחי הקסאם, יש בשדרות גם תעשייה מצליחה, באתר הארץ, 30 ביולי 2004 יובל אזולאי, ‏אמרסון ספקטרוניקס מציעה 16 משרות למפוטרים בקריית גת, באתר גלובס, 13 ביולי 2017 מפעל למערכות כיבוי אש אוטומטי מוקם בשדרות, דבר, 24 באפריל 1973 דרור רייך, האיש שצייד את הכוחות האמריקאים במזה"ת במערכות כיבוי אש יקבל 130 מיליון ש', באתר TheMarker‏, 30 ביוני 2015 חברת הנפט הבריטית SHELL אישרה לשימוש את סדרת הגלאים החדשים של ספקטרוניקס, באתר TheMarker‏, 14 בנובמבר 2004 אבי בליזובסקי, אמרסון רוכשת את ספקטרוניקס הישראלית תמורת 99 מיליון דולר, באתר Chiportal ‏, 29 ביוני 2015
אביעזר סגל

אביעזר סגל הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, המשמש כנספח צה"ל באפריקה, אשר פיקד על גדוד 932 וחטיבת הבקעה. עם גיוסו לצה"ל עבר הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. סגל שימש במגוון תפקידי מטה ופיקוד בחיל הרגלים ובשנים 1987–1989 שימש כמפקד גדוד 932. בשנים 1993–1995 פיקד על חטיבת הבקעה . בשנים 1997-1998 שימש כמפקד הנח"ל . לאחר מכן שימש כנספח צה"ל ברוסיה. בשירות המילואים משמש סגל כנספח צה"ל באפריקה. מדיה וקבצים בנושא אביעזר סגל בוויקישיתוף אידית דרויאן-אוחיון, חמושים בדרכון, באתר ישראל היום, 3 באוקטובר 2019. גילי כהן, צה"ל הציע לגאנה להכשיר את מפעילי הכטב"מים של צבאה, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2017. אלכס פישמן, תת־אלוף העולם, באתר "ידיעות אחרונות", 11 בפברואר 2016 ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עברי גיטליס

עברי גיטליס (בצרפתית: Ivry Gitlis;‏ 22 באוגוסט 1922 – 24 בדצמבר 2020) היה כנר ישראלי-צרפתי, מהידועים במחצית השנייה של המאה ה-20–ראשית המאה ה-21. גיטליס נולד בחיפה בשם יצחק-מאיר גיטליס, להורים יוצאי רוסיה. לאחר שברוניסלב הוברמן שמע את נגינתו הוא נסע בהמלצתו ללמוד בקונסרבטואר של פריז. בין מוריו היו קרל פלש, ז'יל בושרי, ג'ורג'ה אנסקו וז'אק טיבו. ב-1940 הצליח ביחד עם אימו להימלט בספינה מצרפת הכבושה לאנגליה. בתקופה שהיה חשש שהגרמנים יפלשו לאנגליה הוצע לו להחליף את שמו לשם פחות מצלצל כיהודי והוא בחר בשם "עברי" כדי להישאר עם שם ישראלי-עברי. גיטליס ניגן עם היוקרתיות בתזמורות העולם, ורבות מהקלטותיו נחשבות לקלאסיקה. החל מסוף שנות השישים ועד למותו הוא התגורר בפריז. ניגן על כינור סטרדיוואריוס "Chant du Cygne" מ-1737 ו-גוארנרי "Ysaye", וכן על סטרדיוואריוס מ-1713. בשנת 1968 השתתף בפרויקט Dirty Mac של ג'ון לנון. בשנת 1971 כתב ברונו מאדרנה את "יצירה לעברי" למענו. בשנת 1975 שיחק גיטליס בסרט סיפורה של אדל ה. של הבמאי הנודע פרנסואה טריפו. גיטליס שיחק בסרט מהפנט, ואף פונה במהלך הסרט לעוזרת שלו בעברית. בשנת 1988 התמנה גיטליס לשגריר רצון וטוב מטעם אונסק"ו. מטרתו המוצהרת הייתה "תמיכה בחינוך ותרבות של שלום וסובלנות". בשנת 2009 יצא בצרפת סרט על חייו "Ivry Gitlis, a Violinist beyond the Limits". בשנת 2012 היה אורח כבוד בקורס הקיץ של קשת אילון. נפטר ב-24 בדצמבר 2020 בפריז. גיטליס בהופעה בצרפת, 2011. גיטליס (שני מימין, עם הכינור ביד) בקונצרט של קשת אילון בקיבוץ אילון, קיץ 2012. גיטליס (בגיל 96), עם הפסנתרנית מרתה ארחריץ' לאחר קונצרט קאמרי, פתיחת העונה בפילהרמונית הישראלית, היכל התרבות, 2018. עברי גיטליס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) עברי גיטליס, באתר AllMovie (באנגלית) עברי גיטליס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) עברי גיטליס, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) עברי גיטליס, באתר ספוטיפיי עברי גיטליס, באתר AllMusic (באנגלית) עברי גיטליס, באתר MusicBrainz (באנגלית) עברי גיטליס, באתר Discogs (באנגלית) יוסי שיפמן, הזכות לשגות והכוח ליצור, באתר הבמה, 14 ביולי 2010 חגי חיטרון, עברי גיטליס: קווים לדמותו של מונומנט מוסיקלי, באתר הארץ, 14 ביולי 2010 נעם בן זאב, מעבר לקשת, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2012 חגי חיטרון, "הכנר שלימד את כולם", גלריה הארץ 27 ביולי 2014 לירן גורקביץ', עברי גיטליס: אילולא האידאה, לא היינו שורדים, באתר nrg‏, 15 באוגוסט 2014
כאן מורשת

כאן מורשת היא תחנת רדיו ישראלית השייכת לתאגיד השידור הישראלי ובה משודרים בעיקר אקטואליה יהודית וחדשות. התחנה החליפה את רשת מורשת של קול ישראל שברשות השידור, ושידוריה החלו ב-15 במאי 2017. שידורי התחנה כוללים שידורים חיים, המשתנים בהתאם ללוח השנה העברי ולמנהגי קהילות ישראל. התחנה משדרת מוזיקה חסידית, ובימים בהם על-פי ההלכה אין לשמוע מוזיקה כלית, היא משדרת מוזיקה קולית. בנוסף, לקראת חגי ישראל, עושה התחנה מאמץ לשדר תפילות ופיוטים בשידור חי. לכאן מורשת תוכניות המיועדות לילדים ולנוער. החל משנת תשע"ה מועבר במוצ"ש שיעורו של הראשון לציון הרב יצחק יוסף מבית כנסת היזדים בשידור חי. כאן מורשת משדרת גם תוכניות אקטואליה, כגון "יום חדש" עם ידידיה תנעמי, "הבוקר עם בני טיטלבוים", "מנדי וביתאן" עם מנדי גרוזמן ואלי ביתאן, "חמישי - יומן אקטואליה" עם דב אייכלר. התחנה גם משדרת את שיעורו השבועי של הרב דוד חי הכהן ולאחר מכן את פינתו השבועית של הרב יעקב שפירא. בימי שישי מועבר בשעה 14:00 מדור שו"ת עם הרב בן ציון מוצפי. החל משנת תשע"ד (2015) חודשה פינת ההלכה בשעה 15:40 עם הרב יצחק יוסף, פינה אשר שודרה בעבר על ידי הרב עובדיה יוסף בתוכנית 'קבלת שבת' במסגרת המדור להווי ומסורת יהודית בקול ישראל. אתר האינטרנט הרשמי של כאן מורשת כאן מורשת, ברשת החברתית פייסבוק כאן מורשת, סרטונים בערוץ היוטיוב תדרים וערוצי קליטה