קנגו קומה

קנגו קומה (באנגלית: Kengo Kuma, ביפנית: 隈 研吾; נולד ב-8 באוגוסט 1954) הוא אדריכל יפני ופרופסור אמריטוס במחלקה לארכיטקטורה באוניברסיטת טוקיו. קומה נודע בסגנונו הייחודי המשלב טכנולוגיות בנייה חדשניות עם מסורות עיצוב יפניות, והשימוש בחומרים אורגניים ובמיוחד בעץ טבעי. קומה תכנן מבני ציבור רבים ביפן וברחבי העולם ביניהם האצטדיון האולימפי החדש של טוקיו, פרויקט השירותים של טוקיו, ועוד. בנוסף משמש כיועץ מיוחד לעיר קיטאקיושו ביפן. קומה גם נודע ביצירתו הספרותית הפורה, הוא כתב עשרות מאמרים ספרים ומחקרים, העוסקים בכל היבטי הארכיטקטורה. בשנת 2021 הופיע קומה ברשימת 100 המשפיעים של מגזין טיים. קומה נשוי לאדריכלית סאטוקו שינהורה, ולהם בן אחד, טאיצ'י, אדריכל גם הוא. קומה נולד בשנת 1954 בעיר קנאגאווה. בשנת 1979 סיים את לימודי האדריכלות באוניברסיטת טוקיו. לאחר סיום לימודיו הועסק מספר שנים במשרדים מקומיים, ובשנת 1985 עבר לניו יורק ושימש כחוקר אורח באוניברסיטת קולומביה. במשך השנים לימד קומה באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין ובאוניברסיטת קיו. בשנת 1990 פתח את משרדו "קנגו קומה ושות'". בשנת 2008 קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה של הארכיטקטורה מאוניברסיטת קיו. בשנת 2009 החל ללמד באוניברסיטת טוקיו, שם הקים מעבדת מחקר הנקראת על שמו, במעבדה מתבצעים מחקרים בנושאי ארכיטקטורה, עיצוב, אורבניזם, ועוד. קומה שימש שם כפרופסור עד לשנת 2020. בקנגו קומה ושות' מועסקים מעל ל־300 אדריכלים, במשרדים שבטוקיו, שאנגחאי, בייג'ינג ופריז. המטרה המוצהרת של קומה היא לחקור ולשחזר מסורות בנייה יפניות ולהתאימן לבנייה של המאה ה-21. בחיבוריו קומה קורא לארכיטקטורה של יחסים ודיאלוג המכבדים את הסביבה והמקום ולא משתלטים עליהם. קומה מתאר את גישתו "אפשר לומר שהמטרה שלי היא 'להחזיר את המקום'. המקום הוא תוצאה של הטבע והזמן; זה ההיבט החשוב ביותר. אני חושב שהארכיטקטורה שלי היא סוג של מסגרת של הטבע. בעזרתו נוכל לחוות את הטבע בצורה מעמיקה ואינטימית יותר. שקיפות היא מאפיין של האדריכלות היפנית; אני מנסה להשתמש בחומרים קלים וטבעיים כדי לקבל סוג חדש של שקיפות". לדוגמה כאשר קומה מתכנן שימוש באבן הוא אינו נוטה לעצבו בצורה מוצקה וכבדה כמצופה מחומר כה נוקשה, אלא מאתגר את האבן באמצעים טכנולוגים חדישים על מנת לקבל תופעה אחרת של האבן, רכה וקלילה יותר. קומה גם מרבה ליצור מניפולציות של האור במפגש עם החומר מה שמחבר את החלל הבנוי למקום, כלשונו. באצטדיון שתכנן קומה העצים משמשים כמרכיב עיקרי במבנה. העץ כולו הובא מיפן על מנת להפחית את ההשפעה הסביבתית. רבים מאלמנטי העץ מורכבים בצורה מודולרית וניתן להחליף את האלמנט כאשר העץ מתבלה. בהתאם למסורת יפנית בה למספר 47 יש משמעות, העץ הובא מ־47 מחוזות יפן. כך גם גובה המבנה הוא 47 מטרים. לדברי קומה אלמנטים רבים במבנה נבנו בהשראת מקדש הוריו-ג'י. המבנה אשר דומה בצורתו לחרטום של ספינה העוגנת על המים מחופה במאות לוחות בטון המדמים את הסלעים של קו החוף הסקוטי, ויוצרים דפוסי צל שונים לאורך היום. קומה תכנן את המבנה כ"ערימה של מבני עץ יפנים מסורתיים שנערמו זה על גבי זה". כל קומה בנפרד מזכירה בצורתה מבנה יפני מסורתי אך עם פרשנות עכשווית. שלד הבניין הוא מפלדה אך החלק החיצוני מבליט את העץ. רפפות העץ ניצבים במאונך אל מנת להדגיש את המישורים של הגגות והרצפות. אופן הההנחה של הבתים אחד על גבי השני בזוויות יצר חללים מפתיעים בין הקומות, השונים מאדריכלות השכבות הקונבנציונלית. קומה השתמש בחללים הללו עבור כל חדרי המכונות והציוד הטכני. "אנחנו רגילים מדי לרעיון שהרצפות צריכות להיות שטוחות, אבל אני מקווה שהצלחתי לעורר אנשים לחשוב מחדש על היחסים בין בניינים ורצפות" אמר קומה. מדיה וקבצים בנושא קנגו קומה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קנגו קומה (ביפנית ובאנגלית) Kenjiro Hosaka, [https://time.com/collection/100-most-influential-people-2021/6095974/kengo-kuma/ The 100 Most Influential People of 2021 Kengo Kuma:], TIME, ‏15 בספטמבר 2021 Biography, KKAA Bognar, b, Material Immaterial: The New Work of Kengo Kuma, New York: Princeton Architectural Press, 2009 גיא נרדי, ‏הדרמה של האצטדיון בטוקיו: מה עומד מאחורי השינוי התכנוני, באתר גלובס, 9 באוגוסט 2021 Designing the National Stadium, making use of wood and natural breezes, University Of Tokyo, ‏17 בדצמבר 2020 תמונות ראשונות של מוזיאון V&A Dundee הגמור שתכנון קנגו קומה, באתר מגזין D+A, ‏אוגוסט 2018 מרכז התרבות והתיירות אסקוסה, באתר ArchiDaily (באנגלית)