laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קברי מלכי ירושלים בכנסיית הקבר

קברי מלכי ירושלים בכנסיית הקבר הם שמונה מצבות ששכנו בכנסיית הקבר ואשר ציינו את מקום קבורתם של שמונת מלכי ממלכת ירושלים הראשונים. גוטפריד מבויון ואחיו בלדווין הראשון נקברו על יד הכניסה לגולגולתא. קברם של שני המלכים הבאים, בלדווין השני ופולק מאנז'ו נקברו מדרום אליהם בקפלת אדם הראשון וארבע המלכים האחרונים, בלדווין השלישי, אמלריך הראשון, בלדווין הרביעי ובלדווין החמישי נקברו על יד הקיר הדרומי של הקתוליקון . על אף שהשרידים הפיזיים האחרונים של המצבות נעלמו בשנת 1808, צורותיהן וכתובת הזיכרון שנחרטו עליהן שרדו ברישומים של צליינים רבים לאורך המאות. בהצבת המצבות בחזית כנסיית הקבר, המשיכו מלכי ירושלים הפרנקים את המסורת הנהוגה במערב אירופה, לפיה קבורה בכניסה לכנסייה הוא כבוד השמור לאצילים ולמכובדים ביותר. בשנת 1187, כשנפלה ירושלים לידי סלאח א-דין, אחדים מיועציו האיצו בו להרוס את כנסיית הקבר ואיתה את מצבות המלכים, אולם הנדיבות של הסולטן ושיקולים פוליטיים מנעו בעדו מלעשות כן. המצבות נותרו ללא פגע עד הכיבוש של ירושלים בידי האיובים והח'ווארזמים בשנת 1244, אז תואר בידי מקור מוסלמי ש-"הח'ווארזמים בזזו את קברי הפרנקים והנוצרים בכנסיית הקבר, ואת קברי האצילים שהכילה, כשהם שורפים את עצמות המת". עם זאת, מדיווחים של צליינים מאוחרים יותר, נראה כי המצבות רק נחבלו באופן שטחי. ייתכן כי שכירי החרב הח'ווארזמים רק בזזו את הקברים אך השאירו את המצבות שלמות. במהלך המאות הבאות ציינו צליינים באופן תכוף את מצבן המידרדר של המצבות, כך שבשלב מסוים במאה ה-16 דווח כי הכתובת על המצבות של גוטפריד ובלדווין הראשון נשרטו במזיד, כנראה בידי מוסלמי, וכבר כמעט שאינן קריאות. כמו כן תואר כי צליינים רבים הרבו להשתפשף עם המצבות, דבר שהוביל לשחיקתן. החוקר אולריך יאספר זטצן היה כנראה האחרון לתעד את המצבות במקומן כשביקר בכנסייה בשנת 1806. ב-12 באוקטובר 1808 פרצה שריפה בקפלה הארמנית שהתפשטה ליתר חלקי הכנסייה וגרמה לקריסה של כמה מהקירות. הרשויות העות'מאניות הטילו את האחריות על תיקון הכנסייה על הקהילה היוונית-אורתודוקסית. בשלב כלשהו בתהליך זה נעלמו המצבות. הנסיבות המדויקות להיעלמותן לא ברורות וייתכן שהן נהרסו בשריפה, אך לפי דעתם של כמה כותבים לטינים, היוונים חיבלו במזיד במצבות ממניעים פוליטיים ותאולוגיים, שכן הכנסייה האורתודוקסית התנגדה לקבורה של בני אדם על יד קברו של ישו. כמו כן, בין היוונים ללטינים היה סכסוך ארוך שנים בנוגע לשליטה על שטחי הכנסייה. הכומר הלטיני יעקוב מיסלין, שהיה בירושלים בעת השרפה, כתב כי "על פי דיווחים מהימנים ביותר, הלהבות עצמן חסו על קברי המלכים, כפי שהמוסלמים כיבדו אותם מעל שבע מאות שנה של דיכוי. הקנאה של היוונים הייתה יותר הרסנית מאשר הלהבות." מדיה וקבצים בנושא קברי מלכי ירושלים בכנסיית הקבר בוויקישיתוף Amit Re’em, Estelle Ingrand-Varenne, Ilya Berkovich ,"Surviving Three Cycles of Destruction: The Graves of the Crusader Kings in the Church of the Holy Sepulchre" https://shs.hal.science/halshs-03822984/file/Re%27em_Ingrand-Varenne_Berkovitch_The_Graves_of_the_Crusader_Kings_in_the_Holy_Sepulchre.pdf Ibn al-Furāt 1971:3 Re'em op. cit. pg 78 Re'em op. cit. pg 80
אייל קטן

אייל קטן (באנגלית: Baby Reindeer) היא מיני-סדרה קומית שחורה, מותחן ודרמה בריטית שנוצרה על ידי ובכיכובו של ריצ'רד גאד. הסדרה היא עיבוד למופע היחיד האוטוביוגרפי של גאד באותו שם, והיא מבוססת על ניסיון חייו האמיתי של גאד של הטרדה מאיימת ותקיפה מינית בשנות העשרים לחייו. הסדרה כוללת שבעה פרקים שעלו לשירות הסטרימינג בנטפליקס ב-11 באפריל 2024. ריצ'רד גאד בתפקיד דוני דאן ג'סיקה גאנינג בתפקיד מרתה סקוט נאוה מאו בתפקיד טרי, פסיכולוגית טרנסית. דוני פוגש אותה באתר היכרויות לטרנס טום גודמן-היל בתפקיד דאריין אוקונור, הגבר שפגע בדוני. מפיק גדול ומוכר בבריטניה. אמנדה רוט בתפקיד אל דאן, אמא של דוני. מארק לואיס ג'ונס בתפקיד ג'רי דאן, אביו של דוני. שלום ברון-פרנקלין בתפקיד קילי, חברתו לשעבר של דוני. נינה סוסניה בתפקיד ליז, אמא של קילי ובעלת הבית של דוני, אותו רואה כתחליף לבנה שנהרג. הסדרה קיבלה ביקורות חיוביות, ובהן ציון של 8/10 על ידי 25 מבקרים באתר Rotten Tomatoes. ב־Metacritic, הסדרה מחזיקה בציון ממוצע משוקלל של 87/100 על סמך עשרה מבקרים. מדיה וקבצים בנושא אייל קטן בוויקישיתוף "אייל קטן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אייל קטן", באתר נטפליקס "אייל קטן", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אייל קטן", באתר Metacritic (באנגלית) זוהר אורבך‏, "אייל קטן": מה הופך סדרה כזו קשה להצלחה כל כך גדולה?, באתר וואלה, 30 באפריל 2024 "Baby Reindeer: Limited Series | Rotten Tomatoes". www.rottentomatoes.com (באנגלית). נבדק ב-2024-04-23. Lexi Carson, ‘Baby Reindeer,’ ‘Mr. & Mrs. Smith’ and ‘Colin From Accounts’ Take Top Prizes at 2024 Gotham TV Awards: Full Winners List, Variety, ‏2024-06-05 (באנגלית אמריקאית) Eve Batey,Chris Murphy, Creative Arts Emmys 2024: See the Winners Here, Vanity Fair, ‏2024-09-08 (באנגלית אמריקאית) Nominees / Winners, Television Academy (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיצובישי ASX

מיצובישי ASX (באנגלית: Mitsubishi ASX; ביפנית: 三菱ASX) היא מכונית משפחתית קומפקטית, במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי חברת מיצובישי מוטורס משנת 2010. ייצור הרכב החל בשנת 2010 ביפן והגיע לישראל בסוף שנת 2017. הASX מתאפיין בעיצוב מעט מיושן אך הוא שימושי וזריז. הדור הראשון יוצר בין השנים 2023-2010. הדור הראשון כשאר הגרסאות הרכב נבנה על בסיס ההרכב של מיצובישי אאוטלנדר במטרה לספק רכב פנאי קומפקטי ומשפחתי, תוך שמירה על נתוני הרכב החזקים של האאוטלנדר. הרכב הציע יחידת הנעה אחת של מנוע בנזין, בנפח 2.0 ליטר המספק 150 כ"ס. הנע על ידי תיבת הילוכים אוטומטית רציפה. מתיחת הפנים הראשונה של ה־ASX יצאה בשנת 2012, המתיחה השנייה יצאה בשנת 2016, המתיחה השלישית יצאה בשנת 2019. מתיחות הפנים לא כללו שינויים במרכב הרכב והיוו שינויי עיצוב בלבד. זהו דור עתידי אשר ירד ליצור ביפן אך עדין לא הגיע לישראל. להלן נתוני המכירות של הדגם בישראל. על פי נתוני האתר "קארזון" אתר האינטרנט הרשמי של מיצובישי ASX - האתר הישראלי נתוני המכירות בישראל, באתר קארזון
פיינל פור היורוליג 2024

פיינל פור היורוליג 2024 הוא טורניר הפיינל פור שעתיד לחתום את עונת היורוליג 2023/2024, העונה ה-67 של טורניר הכדורסל המוביל באירופה וה-24 מאז אורגנה לראשונה על ידי יורוליג בסקטבול. זה היה הפיינל פור ה-37 של עידן הפיינל פור המודרני של היורוליג (מאז 1988), והפעם ה-39 בסך הכל שהתחרות מסתיימת בפורמט פיינל פור. הטורניר ישוחק באובר ארנה בברלין, גרמניה, ב-24–26 במאי 2024. אתר האינטרנט הרשמי של יורוליג
עדשית

עַדְשִׁ֫ית (בערבית: عدشيت) או עדשית אל-קוסייר (عدشيت القصير) הוא כפר שיעי בלבנון ששייך לנפת מרג' עיון במחוז א-נבטיה. הכפר שוכן ארבעה קילומטרים ממערב לטייבה, כ-20 קילומטר מדרום-מערב למרג' עיון וכ-15 קילומטר בקו אווירי מדרום לעיר א-נבטיה. לפי פאלמר, הכפר נקרא על שמו הפרטי של אדם. לא ידועים פרטים נוספים. ככל הנראה, הסיומת "אל-קוסייר" התווספה כדי להבדיל את הכפר מהכפר עדשית א-שקיף (אנ'), הנמצא אף הוא במחוז נבטיה. בשנת 1881 ביקרה ביישוב משלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל ומצאה 100 תושבים מתואלים. הכפר תואר כ"כפר קטן, בנוי מבוץ ואבן... ממוקם על רכס נמוך מוקף בגנים קטנים ובזיתים. אספקת המים היא מארבעה בורות חצובים בסלע". אוכלוסיית הכפר מונה כ-6,000 איש. Palmer, E.H, The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E., Committee of the Palestine Exploration Fund, 1881, עמ' 18 Conder, C.R.; Kitchener, H.H., The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. Vol. 1, Committee of the Palestine Exploration Fund., 1881, עמ' 86
ביחד – ערבים זה לזה

ביחד – עֲרֵבִים זה לזה היא עמותה ישראלית שהוקמה במאי 2018 על ידי קבוצת צעירים מהמגזר הערבי (נוצרים, מוסלמים, דרוזים ובדואים) בהובלתם של יוסף חדאד, תאמר אבו חטום ואליאס עובייד. מטרת העמותה היא לחזק את השותפות של החברה הערבית בתוך החברה הישראלית. העמותה פועלת בשלושה תחומים: חינוכי, חברתי ופעילות הסברתית למען ישראל. מהצד החברתי והצעד החינוכי פעולת העמותה לגישור עמוק והסברה לחברה הישראלית והחברה הערבית בפרט, את החשיבות של השתלבות של המגזר הערבי בחברה הישראלית. בצד הסברה הישראלית, מטרת העמותה תתבצע על ידי ערבים ישראלים. מתוך רצון שערבים ייצגו את ישראל. העמותה פעולת לעידוד התנדבות של צעירים בחברה הערבית לשירות לאומי אזרחי, כולל ליווי ותמיכה בזמן השירות ואחריו. העמותה עוסקת גם בבעיות שמצריכות טיפול בחברה הערבית בפרט ובחברה הישראלית בכלל. אתר האינטרנט הרשמי של ביחד – ערבים זה לזה לבנון, אסף (2024-01-11). ""שיחות פנים מול פנים יכולות לחבר בין החברה היהודית והערבית"". Ynet. נבדק ב-2024-04-26. עמותת "ביחד- עֲרֵבִים זה לזה", באתר ביחד - עֲרֵבִים זה לזה, ‏2018-07-12 ביחד- עֲרֵבִים זה לזה | אתר חיים משותפים
אליפות אירופה בג'ודו 2024

אליפות אירופה בג'ודו 2024 נערכה בתאריכים 25–28 באפריל 2024 בארנה זאגרב (אנ') שבזאגרב, קרואטיה. באליפות השתתפו 427 ג'ודוקא מ-47 מדינות. האליפות מהווה חלק מסבב הג'ודו העולמי של IJF ומתחרויות ההעפלה לטורניר הג'ודו באולימפיאדת פריז (2024). 17 ג'ודוקא ייצגו את ישראל בתחרות, תשע נשים ושמונה גברים. המשלחת סיימה את הטורניר במקום הרביעי עם ארבע מדליות, אחת מזהב ושלוש מארד, כולן בתחרויות הנשים. נבחרת ישראל בג'ודו לא השתתפה בתחרות הנבחרות. בנשים התחרו, בסדר עולה לפי משקל: שירה ראשוני (הודחה בסיבוב השני) ותמר מלכה (זכתה במדליית ארד), גפן פרימו (הודחה בסיבוב השני), תמנע נלסון-לוי (זכתה במדליית ארד דרך בית הניחומים), גילי שריר (הודחה בסיבוב השני) וענבל שמש (הודחה בשמינית הגמר), מאיה גושן (הודחה בסיבוב השני), ענבר לניר (זכתה במדליית ארד), רז הרשקו (זכתה במדליית זהב). בגברים התחרו, בסדר עולה לפי משקל: אריאל שולמן (הודח בסיבוב השני), ברוך שמאילוב (הודח ברבע הגמר ופרש מבית הניחומים בשל פציעה) וטל פליקר (הודח בסיבוב השני), טוהר בוטבול (הודח בשמינית הגמר), שגיא מוקי (הפסיד בקרב על מדליית הארד דרך בית הניחומים), לי קוכמן (הודח בסיבוב השני) וגיא גורביץ' (הודח בסיבוב הראשון), יבגני שמצלין (הודח בסיבוב הראשון). התחרות, באתר איגוד הג'ודו העולמי התחרות, באתר איגוד הג'ודו האירופי התחרות, באתר איגוד הג'ודו העולמי רותם פלדברג, ‏17 ישראלים ישתתפו באליפות אירופה בזאגרב, באתר ערוץ הספורט, 24 באפריל 2024 אסי ממן, ‏מדליות ארד למלכה ונלסון לוי באליפות אירופה, באתר ONE‏, 25 באפריל 2024 סתיו איפרגן, אליפות אירופה בג'ודו: שגיא מוקי הפסיד בקרב על הארד, באתר ynet, 26 באפריל 2024 סתיו איפרגן, שלושה חודשים לפני פריז: רז הרשקו זכתה באליפות אירופה בג'ודו, באתר ynet, 27 באפריל 2024 "ספורטאים אינדיבידואלים ניטרליים" הוא שמה של משלחת ספורטאים רוסים ובלארוסים שהשתתפו באולימפיאדת פריז (2024) תחת שם זה בשל העיצומים שהטיל על המדינות הוועד האולימפי הבין-לאומי בעקבות מלחמת אוקראינה–רוסיה
פיינל פור היורוליג 2004

פיינל פור היורוליג 2004 היה טורניר הפיינל פור שחתם את עונת עונת 2003/2004 ביורוליג, העונה ה-47 של טורניר הכדורסל המוביל באירופה והרביעית מאז אורגנה לראשונה על ידי יורוליג בסקטבול. הפיינל פור נערך בתאריכים 29 באפריל ו-1 במאי בהיכל נוקיה בתל אביב, ישראל. מכבי תל אביב זכתה בפעם הרביעית בתולדותיה ביורוליג לאחר ניצחון 118–74 בגמר מול סקיפר בולוניה. בינואר 2002 נבחר היכל נוקיה בתל אביב לאחר את פיינל פור היורוליג 2004. אירוח הטורניר בתל אביב דווקא בצל אירועי הטרור של האינתיפאדה השנייה הוכרז בשל היותה של מכבי תל אביב הקבוצה שהכניסה הכי הרבה כסף ליול"ב. ב-23 במרץ 2004 הודיעה ולנסיה על סירובה לטוס לישראל למשחק מול מכבי תל אביב עקב חשש מהסלמה במצב הביטחוני בעקבות חיסול אחמד יאסין שבוצע בשבוע המשחק המתוכנן, ועקב כך זכתה מכבי לניצחון טכני 20–0. סירוב זה העלה חשש שהפיינל פור יועתק מישראל והנהלת מכבי הכריזה שאם מהלך זה יתממש היא תפרוש מיול"ב ותשוב לפיב"א להקים ליגה אירופית מתחרה. בנוסף, אוהדי הקבוצה ערכו הפגנה מול שגרירות ספרד בישראל. הנהלת היורוליג התכנסה לדיון חירום ב-29 במרץ במטה יול"ב בברצלונה לגבי גורל הפיינל פור. מכבי תל אביב יוצגה על ידי בעליה שמעון מזרחי ודייוויד פדרמן, ונתמכה אף בידי שרים בממשלת ישראל. נציגי הקבוצה שכנעו את חברי ההנהלה לגבי סידורי האבטחה ההדוקים שיהיו, וההחלטה להעביר את הטורניר מתל אביב נפלה, ללא הצבעה. לטורניר הפיינל פור בסיום עונת 2003/2004 ביורוליג העפילו ארבע הקבוצות שסיימו בראשות הבתים שלהן בשלב הטופ 16: צסק"א מוסקבה, סקיפר בולוניה, מונטפסקי סיינה ומכבי תל אביב (לאחר ניצחון במשחק שנודע בשם "נס ז'לגיריס"). ארגוני האוהדים של שתי הקבוצות האיטלקיות החרימו את הטורניר בשל המצב הביטחוני, וגם חברי ההנהלה של הקבוצות מחו על ההחלטה להשאיר את הטורניר בתל אביב. ב-27 באפריל הגיעו שלוש הקבוצות לתל אביב. האיטלקיות התאמנו באולם הדר יוסף, וצסק"א באולם הפחים. לצורך אבטחת הטורניר הוקצה כוח אבטחה של כ-3,500 שוטרים ומאבטחים. בניגוד לטורנירי פיינל פור אחרים שבהם חצאי הגמר מתקיימים בשישי בערב, והגמר ביום ראשון, חצאי הגמר הקיימו ביום חמישי והגמר עצמו במוצאי שבת. מכיוון ששלושת הקבוצות האחרות בקושי הביאו אוהדים, רובם המוחלט של האוהדים היו אוהדי מכבי. לפני משחק הגמר היו הופעות של מיומנה ושל אחינועם ניני. פיינל פור 2004, באתר היורוליג גמר הפיינל פור, באתר יוטיוב תל אביב תארח את הפיינל פור ב-2004, באתר הארץ, 8 בינואר 2002 אוהד גרינוולד, המועדון, כנרת זמורה-דביר, 2017 אלי סהר‏, ולנסיה פירסמה הודעה רשמית: לא באים, באתר וואלה, 23 במרץ 2004 הפסד טכני לקבוצת הכדורסל ולנסיה בעקבות סירובה להגיע למשחק בישראל, באתר ynet, 30 במרץ 2004 אלי סהר ורמי היפש, חשש במכבי תל אביב: הפיינל פור לא יתקיים בישראל, באתר הארץ, 24 במרץ 2004 אוהד גרינוולד, המועדון, כנרת זמורה-דביר, 2017 הערב: דיון מכריע על מיקומו של הפיינל פור, באתר ynet, 30 במרץ 2004 יורוליג: הפיינל פור יתקיים בתל אביב, באתר ynet, 30 במרץ 2004 האוהדים האיטלקים החליטו: מחרימים את הפיינל פור, באתר וואלה, 15 באפריל 2004 כולם כבר כאן, באתר וואלה, 27 באפריל 2004
מיהאי דוד

מיהאי דוד (בהונגרית: Mihály Dávid;‏ 31 ביולי 1886 – 3 באפריל 1945) היה אתלט יהודי-הונגרי, סגן אלוף אולימפי (אתונה 1906) בהדיפת כדור ברזל. דוד נולד בעיירה פורקרטה (אנ'), במחוז ביסטריצה-נסאוד, רומניה. באליפות הונגריה שנערכה בשנת 1906 הוא זכה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.49 מטר. באולימפיאדת אתונה שנערכה בסוף אפריל 1906 הוא זכה במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.83 מטר, אחרי מרטין שרידן מארצות הברית (12.325 מטר) ולפני אריק למינג משוודיה (11.26 מטר). נוסף לכך, הוא השתתף ב-4 ענפים נוספים, בזריקת דיסקוס, בזריקת דיסקוס סגנון יווני, בזריקת אבן ובהטלת כידון ולא הצליח להתברג בין הראשונים. בתחרות שנערכה ב-1907 קבע בהדיפת כדור ברזל שיא אישי חדש של 12.68 מטר. דוד נבחר להשתתף גם באולימפיאדת לונדון אך לא התייצב לתחרות. דוד עבד כרופא. ב-16 במאי 1925, נשא לאישה את גבריאלה ולריה פרינץ' שהייתה צעירה ממנו ב-16 שנים. הם התגוררו בבודפשט. נפטר ב-1945 משבץ מוחי. מיהאי דוד, באתר olympedia.org David, Mihaly, באתר Jews in Sports (באנגלית)
סם סטרלי

סם סטרלי (באנגלית: Sam Straley נולד ב-13 ביולי 1995) הוא שחקן אמריקאי. סטרלי נולד וגדל בסינסינטי, אוהיו. הוא למד בתיכון אנדרסון וסיים את לימודיו ב-2013. הוא סיים את לימודיו בבית הספר לתיאטרון באוניברסיטת דפול בשנת 2017. סטרלי החל את קריירת המשחק שלו ב-2016, זמן קצר לפני שסיים את לימודיו בקולג'. תפקידו הראשון היה בסדרת הטלוויזיה "שיקגו PD" אשר הופקה על ידי דיק וולף עבור Wolf Entertainment. בשנת 2018 התארח בסדרת המדע הבדיוני חלומות חשמליים באותה שנה שיחק בסרט ברנדט, והחל לשחק בקומדיית המצבים הטלוויזיונית, The Kids Are Alright בתפקיד ראשי. ב-2022, סאם כיכב במיני-סדרה עלייתה ונפילתה של אליזבת' הולמס, שהוצגה בבכורה בהולו ב-3 במרץ 2022. כמו כן, הוא חלק מהקאסט של הדוקו-קומדיה Welcome to Flatch, שהוצגה בבכורה ב- Fox ב-17 במרץ 2022. סם סטרלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סם סטרלי, ברשת החברתית אינסטגרם סם סטרלי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Miller, Bruce. "Sam Straley discovers Hollywood is all right, too". Sioux City Journal (באנגלית). נבדק ב-2022-03-31. Bishop, Eleanor (2022-03-10). "Actor Sam Straley Pulls from His Hometown Roots for "Welcome to Flatch"". Cincinnati Magazine (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-03-31. Krey, Zoe (2015-07-17). "DePaul film 'Bernadette' gains a quick following". The DePaulia. נבדק ב-2022-03-31. "Catholic Upbringing Helps Sam Straley Make Sure 'The Kids Are Alright'". WVXU (באנגלית). 2018-11-29. נבדק ב-2022-03-31. "Streamed & Screened: An interview with Sam Straley and Holmes of 'Welcome to Flatch' plus a new horror film hits theaters and a set of thrillers to watch at home!". Culpeper Star-Exponent (באנגלית). נבדק ב-2022-03-31. Farwell, Eric (2022-03-16). "With 'Welcome to Flatch,' Paul Feig Comes Home". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-03-31.
מריה פרנק

ד"ר מריה פרנק (בהונגרית: Mária Frank; ‏ 8 בספטמבר 1943 – 20 בנובמבר 1992) הייתה שחיינית יהודייה-הונגרייה, פעמיים ברציפות אלופת הונגריה (1958 ו-1959) במשחה ל-100 מטר חופשי. ייצגה את הונגריה בשתי אולימפיאדות (רומא 1960 וטוקיו 1964) וזוכת מדליית ארד באליפות אירופה (לייפציג 1962) במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי. פרנק נולדה וגדלה בזרניאנין, צפון סרביה. באליפות הונגריה שנערכה בשנת 1958 זכתה בשתי מדליות זהב מדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:07.5 דקות ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:20.7 דקות. באליפות הונגריה שנערכה בשנת 1959 זכתה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:06.5 דקות באולימפיאדת רומא סיימה במקום רביעי במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:21.2 דקות, 1.5 שניות, אחר גמרהני שזכתה בדליית הארד. נוסף לכך, היא סיימה במקום 19 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:21.9 דקות. באליפות אירופה שנערכה בלייפציג, גרמניה המזרחית בסוף אוגוסט 1962 היא זכתה במדליית ארד במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:17.5 דקות, אחרי הולנד (4:15.1 דקות) ובריטניה (4:16.3 דקות) באולימפיאדת טוקיו סיימה פעם נוספת במקום רביעי במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:12.1 דקות, 0.1 שנייה אחרי הולנד שזכתה במדליית ארד. לאחר המשחקים האולימפיים פרשה משחייה תחרותית ועבדה כרופאת ילדים. לאחר מותה בטרם עת בשנת 1992, בעלה, ד"ר רן אוסקר, הקים פרס שנתי על שמה להישגים ברפואת ילדים. מריה פרנק, באתר olympedia.org Frank, Maria, באתר Jews in Sports (באנגלית)
נור דרוויש

נור דרוויש (נולדה ב-1994) היא זמרת אופרה ישראלית ערבייה. נור דרוויש נולדה בשנת 1994 בכפר אכסאל ליד נצרת בבית מוזיקלי. אביה ווליד הוא נגן עוד, ואחותה הגדולה כנרית. בבית שמעו אופרות, סימפוניות, יצירות של פריד אל-אטרש, אום כולתום, פיירוז ועוד. בגיל שמונה החלה דרוויש ללמוד נגינה על כינור בבית האמנויות בקיבוץ מזרע ושרה במקהלה. מנצחת המקהלה, פנינה ענבר, עודדה אותה לפתח את תחום השירה. בגיל 18, עשר שנים אחרי שהתחילה ללמוד כינור, קיבלה דרוויש את המלצת פנינה ענבר, והחלה לקחת שיעורי פיתוח קול. אחרי שנה התקבלה דרוויש ללימודים באוניברסיטת תל אביב, בבית הספר למוסיקה על שם בוכמן-מהטה, וסיימה את לימודיה בהצלחה. בהמשך סיימה מסלול לימודים מתקדמים למוזיקה בברוקלין קולג', ניו יורק. דרוויש השתתפה באופרה הישראלית בהפקות מצליחות כמו "גבר מת מהלך", "ורתר" ו"אידומניאו". בניו יורק הכירה מוזיקאים שונים מרחבי העולם, שרה וניגנה איתם בהרכבים שונים מוזיקה ערבית, אך גם אופרות. בשנת 2018 חזרה לישראל. הצלחתה הגדולה הראשונה הייתה בהופעה "יוליוס קיסר". שלושה ימים לפני הפרמיירה של 'יוליוס קיסר' באולמות בעכו העתיקה התבקשה דרוויש על ידי 'האופרה הישראלית' למלא את מקומה של הזמרת הראשית שאמורה הייתה לגלם את קלאופטרה, עקב מחלתה. דרוויש חברה גם ב"מיתר אופרה סטודיו של האופרה הישראלית", ברפרטואר הכולל את פפגנה ב'חליל הקסם' (מוצרט), 'צמח מכושף' ו'אל המים בשחרורו' של רוג'רו מ'האי של אלצ'ינה' (פרנצ'סקה קאצ'יני), ועוד. עוד הופיעה כסולנית עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית בניצוחו של זובין מהטה, זאת לצד הופעות עם מספר תזמורות מזרחיות, והופעות בקונצרטים של 'ארגון אורפיאוס' בנצרת. הרפרטואר האופראי שלה כולל את גרטל ב"הנזל וגרטל" (הומפרדינק), אאורידיצ'ה ב"אורפאוס" (טלמן), סוזנה ב"נישואי פיגרו", צרלינה ב"דון ג'ובאני" (מוצרט), רוזינה ב"הספר מסיביליה" (רוסיני), לאורטה ב"ג'אני סקיקי" (פוצ'יני) ועוד. בשנת 2024 הופיעה עם תזמורת המהפכה במופע "אדבר איתך" דרוויש זכתה במלגות קרן התרבות אמריקה-ישראל, 'המכון הישראלי לאמנויות האופרה' ו'קרן רונן'. הכניסיני תחת כנפיך (22.04.2024) מנצח: רועי אופנהיים, תזמורת המהפכה Moon Fall (אוקטובר 2020) כתיבה: מחמוד דרוויש, מלחין ופסנתר: ניזאר אלכאטר נור דרוויש, באתר האופרה הישראלית תל אביב-יפו אתר האופרה הישראלית על תפקיד קלאופטרה במדיה החברתית כתבה N12 Liturgical Festival Moon Fall HD, נור דרוויש וניזאר אלכאטר מאמר ביקורת ב ynet מאמר במגזין הבמה אידיליה מוזיקלית ליד התחנה, מאמר בהארץ גורלות - המזרח התיכון פוגש את מזרח אירופה, מאמר בתזמורת הבארוק ירושלים מפריס לביירות ובחזרה ליפו, כתבה בזו הדרך עלי שלכת כתבה בגרוזלם פוסט נור דרוויש, באתר האופרה הישראלית תל אביב-יפו בירנברג, יואב (2021-08-01). ""היו אנשים בכפר ששאלו מה זה הצרחות האלה"". Ynet. נבדק ב-2024-04-26. דרוויש נור, סופרן, באתר www.israel-opera.co.il האופירה הישראלית, נור דרוויש, באתר האופירה הישראלית, ‏25.4.2024 הכניסיני תחת כנפך | خُديني تحت جْناحِكْ - נור דרוויש ותזמורת המהפכה. מנצח: רועי אופנהיים, נבדק ב-2024-04-26
קניון שבעת הכוכבים (אילת)

קניון שבעת הכוכבים באילת הוא מרכז קניות הנמצא בצמוד לפארק הטרמינל והחל לפעול ב-2024. הקניון נמצא בבעלות חברת הכשרת היישוב, וקרוי על שם דגל שבעת הכוכבים בדומה לקניון שבעת הכוכבים בהרצליה. ככל העסקים באילת, הקניון נמצא באזור סחר חופשי הנהוג באילת משנת 1985, ולכן המוצרים הנמכרים בו פטורים ממע"מ. הקניון מצטרף לשאר מרכזי הקניות הפועלים באילת בניהם: קניון אייסמול, קניון מול הים, מרכז ביג אילת ומרכז רכטר. קניון שבעת הכוכבים באתר הכשרת היישוב בשורה לאילת: מתחם 'שבעת הכוכבים' בעיר יחל לפעול בקרוב - יום יום באילת, באתר www.yomyom.net (באנגלית) זומר, נווית (2024-04-25). "קיבל טופס אכלוס: מתחם המסחר "שבעת הכוכבים" באילת יחל לפעול בקרוב". Ynet. נבדק ב-2024-04-26. ספיר, שירה; חתן, גלית (2023-07-25). "בהשקעה של 100 מיליון שקל: המרכז המסחרי החדש באילת". Globes. נבדק ב-2024-04-26. מתחם ’שבעת הכוכבים’ באילת יחל לפעול בקרוב לאחר שקבל טופס אכלוס, באתר sponser, ‏2024-04-25 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מריו קארט (סדרת משחקים)

מריו קארט (באנגלית: Mario Kart) היא סדרת משחקי מרוצי קארטינג שהינה זיכיון ספין-אוף של זיכיון מריו אותה פיתחה והוציאה לאור חברת נינטנדו. במשחק השחקנים מתחרים זה בזה במרוצי קארטינג. המשחקים בסדרה כוללים בעיקר דמויות ומסלולים בהזיכיון של מריו וכמו גם מזיכיונות אחרים של נינטנדו, כמו The Legend of Zelda, Animal Crossing, F-Zero, Excitebike ו-Splatoon. המשחק הראשון בסדרה המשחק הראשון בסדרה יצא לשווקים בשנת 1992 לקונסולת המשחקים סופר נינטנדו וזכה להצלחה מסחרית עצומה. סדרת משחקי מריו קארט כוללת ארבעה עשר משחקים שיצאו לאורך השנים לשישה קונסולות משחקים שונות, שלושה קונסולות ניידות, ארבעה מכונות ארקייד שונות (אשר פותחו בשיתוף פעולה עם חברת Namco) ומשחק מובייל אחד. במשחקי מאריו קארט השחקנים מתחרים זה בזה במרוצי קארטינג כאשר כל שחקן יכול לשלוט במשחק באחת ממבחר דמויות, כאשר רוב הדמויות הם מהזיכיון של מריו. בכל מרוץ יכולות להתחרות זה בזה עד 12 דמויות שונות. המשחקים בסדרה מכילים מגוון מסלולים צבעוניים בהשראת מיקומים שונים בזיכיון מריו, כאשר כל אחד מהם מכיל מכשולים ייחודיים. בכל משחק השחקן יכול לבחור אחת ממגוון מכוניות קארטינג אשר מגיעות במגוון צורות, גדלים ועיצובים. לכל מכונית קארטינג יש מאפיינים ייחודיים המשפיעים על המהירות ויכולת התאוצה של כלי הרכב. ניתן גם לבצע התאמות אישיות לכלי הרכב השונים - להחליף את גודל וסוג הגלגלים, להוסיף לכלי הרכב דאון, ולהוסיף אביזרים שונים. כל מסלול במשחק מכיל Power Ups רבים הפזורים ברבים המסלול אשר מספקים לשחקן יתרונות זמניים על היריבים כמו מהירות מואצת זמנית, זריקת בננות שגורמת ליריב לאבד שליטה על הרכב, וכדומה. אתר האינטרנט הרשמי של מריו קארט (ביפנית) מדיה וקבצים בנושא מריו קארט בוויקישיתוף
ג'פרי לורנס

ג'פרי לורנס (באנגלית: Geoffrey Lawrence;‏ 2 בדצמבר 1880 – 28 באוגוסט 1971) היה משפטן בריטי ששימש כשופט במשפטי נירנברג מטעם הממלכה המאוחדת. לורנס למד בהיליברי (אנ') ובניו קולג' (אנ') שבאוניברסיטת אוקספורד. הוא שירת בצרפת ברגימנט הארטילריה המלכותי, אוזכר בשדרים פעמיים וכמייג'ור קיבל את אות השירות המצוין ב-1918. לאחר המלחמה המשיך להיות חבר בצבא הטריטוריאלי (אנ') עד 1937. בשנת 1927 מונה ליועץ המלך ומונה לתובע הכללי של נסיך ויילס (לימים אדוארד השמיני, מלך הממלכה המאוחדת). עם מינוי זה הפך לחבר במועצת דוכסות קורנוול. לורנס כיהן בתפקיד זה עד שב-1932 מונה כשופט של דיוויזיית ספסל המלך (אנ'), וקיבל את התואר Knight Bachelor. שבועיים לאחר ליל הבדולח ב-1938, סייע לורנס לאישה בשם קורנליה אוברלנדר (אנ') להימלט מגרמניה הנאצית. כשופט נטה להתרחק מאור הזרקורים בכך שלא פרסם פסקי דין סנסציוניים ולא משך תשומת לב לעצמו. לורנס נבחר לעמוד בראש המשלחת הבריטית למשפטי נירנברג. התנהלותו במשפטים זכתה לשבחים רבים מהמעורבים בהם שהעריכו את חתירתו להבין את הרלוונטיות של כל ראיה, ואת הנכונות להפסיק את הייעוץ הארוך. לורנס לא נחשב לכישרון משפטי יוצא דופן, אך זכה לשבחים על מתן פסק דין ברור מאוד שביטא את התחושה המוסרית של מסקנות בית המשפט. ב-1947 החל לכהן כלורד לערעורים במינוי קבע (אנ'), תפקיד בו שימש עד 1957. לאחר פרישתו לגמלאות התמסר לורנס לחוותו, ושפט בכמה תערוכות חקלאיות במחוזו, וילטשייר. לורנס נפטר בביתו ב-1971 בגיל 90. לורנס נישא למרג'ורי פרנסס אליס (1898–1984) ב-22 בדצמבר 1921. במהלך מלחמת העולם השנייה שירתה בחיל העזר לנשים, זכתה בתואר מסדר האימפריה הבריטית והפכה לשופטת לאחר המלחמה. לזוג הייתה אחוזה כפרית באוקסי (אנ') שבוילטשייר, שם גידל לורנס בקר פר גרנזי. לזוג נולדו שלוש בנות ובן. בנם ג'ון היה עיתונאי וחובב מרוצי סוסים ידוע. מדיה וקבצים בנושא ג'פרי לורנס בוויקישיתוף No. 30450, The London Gazette Penelope Green, Cornelia Oberlander, a Farsighted Landscape Architect, Dies at 99, The New York Times, ‏9 ביוני 2021