1952 בברית המועצות

1952 בברית המועצות הייתה שנה שבה נחגגה השנה ה-35 למהפכת אוקטובר. ראש הממשלה - יוסיף סטלין. יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - ניקולאי שברניק רעידת האדמה בחצי האי קמצ'טקה  (למפת רוסיה מוגדלת)   מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט אוקיינוס הקרח הצפוני רעידת האדמה בחצי האי קמצ'טקה (למפת רוסיה רגילה)   מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט אוקיינוס הקרח הצפוני רעידת האדמה בחצי האי קמצ'טקה (למפת מחוז קמצ'טקה רגילה)   פטרופבלובסק קמצ'טסקי יליזובו מילקובו קליוצ'י אוסט קמצ'טסק פלנה צ'וקוטקה מגדן סאחה-יקוטיה ים אוחוצק ים ברינג האוקיינוס השקט רעידת האדמה בחצי האי קמצ'טקה (למפת מחוז קמצ'טקה מוגדלת)   פטרופבלובסק קמצ'טסקי יליזובו מילקובו קליוצ'י אוסט קמצ'טסק פלנה צ'וקוטקה מגדן סאחה-יקוטיה ים אוחוצק ים ברינג האוקיינוס השקט רעידת האדמה בחצי האי קמצ'טקה במהלך המחצית השנייה של שנות ה-40 ועד לתחילת שנות ה-50 בשטחי ליטא, אסטוניה ולטביה התנהל מאבק מזוין בין מוסדות השלטון הסובייטי לבין מחתרות מקומיות ("האחים של יערות") שנתמכו על ידי התושבים המקומיים. כמו כן, במערב אוקראינה פעל צבא מחתרתי שדגל בעצמאות אוקראינה. 13 בפברואר – סיום משפטו של ברית המאבק למען המהפכה. חברי הארגון נשפטו לעונש מוות ותקופות מאסר ארוכות. בהמשך, לאחר מות יוסיף סטלין תקופות המאסר קוצרו ובסופו של דבר הם זוכו מחוסר אשמה. 3 במרץ – ממשלת ברית המועצות פרסמה מסמך עם הצעת כינוס וועידה בהקשר לעתיד גרמניה. אפריל – סיום "הפרשה המגרלית". במרכז הפרשה האשמות של מספר אישים בממסד המפלגתי והממשלתי של גאורגיה בפעילות אנטי-סובייטית והדחתם מתפקידם. לפי הערכה, מטרת הפרשה היה להחליש את לברנטי בריה. 4 באפריל – ממשלת ברית המועצות מתנגדת לעמדת צרפת, בריטניה וארצות הברית בקשר לעתיד גרמניה. 13 ביוני – חיל האוויר הסובייטי מיירט מטוס שוודי מעל הים הבלטי. במשך שנים הסובייטים לא הודו במעשה. בשנת 1991 ראשי חיל האוויר הרוסי הודו ביירוט המטוס. 7 ביולי – פניית האפיפיור לעם הרוסי עם קריאה לחזור לדת. 18 ביולי – סיום משפט הוועד היהודי האנטי-פשיסטי והוצאה להורג של הנשפטים. 19 ביולי – משלחת ברית המועצות משתתפת לראשונה באולימפיאדה וזוכה במספר רב של מדליות. 27 ביולי – סיום בניית תעלת הוולגה-דון. 6 באוגוסט – במהלך נסיעה, רכבת נוסעים התנגשה עם סוס. כתוצאה מההתנגשות הרכבת ירדה מהמסילה ו-109 אנשים נהרגו. זו הייתה תאונה הרכבת הגדולה ביותר בברית המועצות שהתרחשה עד לשנת 1989. 12 באוגוסט – הוצאה להורג של ראשי התרבות היהודית. 17 באוגוסט – שיחות דיפלומטיות עם משלחת גדולה מסין בראשות ג'ואו אנלאי. 18 באוגוסט – בעקבות הפסד במשחקים האולימפיים לנבחרת יוגוסלביה, קבוצת הכדורגל צסק"א מוסקבה ששחקניה היו רוב הנבחרת פורקה. 12 בספטמבר – קבלת החלטה על תחילת פרויקט תכנון הצוללות הגרעיניות מסדרת נובמבר. 18 בספטמבר – ברית המועצות מטילה וטו על הצטרפות יפן לחברות באו"ם. 5 באוקטובר – תחילת ישיבות של הכנס ה-19 של המפלגה הבולשביקית. בכנס הוחלט של שינוי שמה של המפלגה ל "המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות", ביטול הפוליטביורו והקמת גוף עליון חדש שמכונה "פרזידיום". 4 בנובמבר – רעידת אדמה בחוזק של 9 בסולם ריכטר בחצי האי קמצ'טקה (אנ'). 5 בנובמבר – גל צונאמי באזור איי קוריל. נהרגו כ-2340 מתושבי העיר סברו-קורליסק שמנתה כ-6000 תושבים בלבד. 11 בנובמבר – תחילת טיסות של טופולב Tu-95, מפציץ אסטרטגי של ברית המועצות. 15 בדצמבר – צוללת סובייטית עם 52 אנשי צוות נעלמת במימי האוקיינוס השקט. 27 בדצמבר – בנייה מחדש של תחנת שידור שפורקה בגרמניה ומנוצלת עד היום לקשר עם צוללות למרחק עד 4000 ק"מ ותחנת מעקב. 20 בינואר – אירנה אלגרובה, זמרת סובייטית ורוסיה 18 בפברואר – אלכסנדר בריקין, זמר סובייטי ורוסי (נפטר ב-2001) 29 בפברואר – ראיסה סמטנינה, ספורטאית סובייטית זכתה ב-10 מדליות אולימפיות מהן 4 זהב 8 במרץ – ולדימיר ואסיוטין, קוסמונאוט סובייטי 25 באפריל – ולדיסלב טרטיאק ספורטאי סובייטי זכה ב-4 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב) 7 באוקטובר – ולדימיר פוטין, מדינאי רוסי 7 באוקטובר – לודמילה טורישצ'בה מתעמלת סובייטית זכה ב-9 מדליות אולימפיות (מהן 4 זהב) 14 באוקטובר – ניקולאי אנדריאנוב, מתעמל סובייטי זכה ב-15 מדליות אולימפיות (מהן 7 זהב) (נפטר ב-2011) 29 באוקטובר – ואלרי טוקרב, קוסמונאוט רוסי 9 במרץ – אלכסנדרה קולונטאי, מהפכנית ומדינאית סובייטית (נולדה ב-1872) 12 באוגוסט – הוצאה להורג של ראשי התרבות היהודית בשפת היידיש: דוד ברגלסון, סופר יידי דוד הופשטיין, משורר יידי איליה וטנברג, עורך דין בכיר צ'ייקה וטנברג-אוסטרובסקיה, מתורגמנית (אשתו של איליה וטנברג) בנימין זוסקין, שחקן ובמאי יידי יוסף יוזפוביץ', היסטוריון שלמה לוזובסקי, ראש רשות שידורי רדיו בברית המועצות פרץ מרקיש, משורר יידי ומנהיג תרבותי איציק פפר, משורר יידי ידוע, חבר ארגון "הבונד" לשעבר לייב קויטקו, משורר ילדים יידי דגול בוריס שימלוביץ', רופא מנתח מפורסם אמיליה תאומים, עורכת בכירה ברדיו לאון תלמי, עורך בכיר ומתרגם