פטור השתתפות

פטור השתתפות – הטבת מס הניתנת לחברת החזקות, על פי פקודת מס הכנסה. במסגרת תיקון 147 לפקודת מס הכנסה, שנכנס לתוקף בינואר 2006, נקבעו הוראות שעיקרן פטור ממס לחברות החזקות תושבות ישראל, על הכנסות מסוימות, פטור המכונה "פטור השתתפות". משטר המס המכונה "פטור ההשתתפות" הוא תרגום מאנגלית של המונח – participation exemption. מדובר בפטור ממס לחברת החזקות בגין רווחים שקיבלה מהחברות הבנות שלה וכן בגין רווח הון הנצמח ממכירת החברות הבנות. תיקון 147 התבסס על דו"ח הוועדה לתוכנית המיסים הרב-שנתית (דו"ח קפוטא-מצא), אשר ביקשה לשפר את מערכת המס הישראלית כך שתהיה תחרותית ביחס למדינות אחרות. בדוח קפוטא-מצא נאמר כי פטור ההשתתפות לעידוד הקמת מרכזי ניהול בין-לאומיים בישראל מתחייב מהטעם שיש הכרח להתאים את מערכת המיסים לתנאי הגלובליזציה. הוועדה סברה כי באמצעות חקיקת פטור ההשתתפות, מדינת ישראל תוכל להתחרות בחקיקה דומה הקיימת זה מספר שנים במדינות אחרות במערב, ובעיקר מדינות אירופה כדוגמת הולנד, בלגיה, לוקסמבורג, אירלנד, שוודיה ועוד. בשנת 2002 בעת הדיונים בהמלצות על חקיקה דומה, מסר משרד המשפטים באמצעות הגב' דידי לחמן כי החקיקה מנוגדת לנורמות בין-לאומיות. ההתנגדות הזאת לא נומקה באופן רציני ונדחתה על ידי ועדת קפוטא-מצא. ההמלצות גובשו לכלל חקיקה אשר נתקבלה בחודש יולי 2005 במסגרת תיקון 147 לפקודה. בחקיקה נקבע כי "חברת החזקות ישראלית" היא חברה שהתקיימו בה בעיקר אלה: החברה התאגדה בישראל והשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל בלבד, והיא אינה חברה ציבורית, חברה משפחתית, חברה שקופה או מוסד כספי. לא חלו בהתאגדותה הוראות חלק ה-2, ולא חלו בהעברת נכס אליה הוראות החלק האמור או הוראות סעיף 70 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה). במשך 300 ימים או יותר בכל שנת המס, החל משנת המס שלאחר השנה שבה התאגדה, 75% או יותר מהשקעותיה הן בחברות מוחזקות, והשקעתה בחברות כאמור לא פחתה מ-50 מיליון שקלים חדשים. לא הייתה לה הכנסה לפי סעיף 2(1) לפקודה, למעט הכנסה משירותים שנתנה לחברה המוחזקת. החברה בחרה שהוראות הפקודה יחולו עליה בתוך 90 יום מיום התאגדותה. "חברה מוחזקת" הוגדרה בחקיקה כחבר בני אדם שהתקיימו בו בעיקר אלה: מקום מושבו הוא במדינה שלה הסכם למניעת כפל מס עם ישראל, או שהוא תושב חוץ, שמקום מושבו במדינה שבה שיעור המס הסטטוטורי (שלאו דווקא זהה לשיעור המס בפועל) החל בה על הכנסות של חבר בני אדם מפעילות עסקית היה 15% או יותר, במועד שבה רכשה חברת ההחזקות הישראלית את מניותיה לראשונה. הוא תושב חוץ ש-75% או יותר מהכנסתו בשנת המס שהופקה או שנצמחה מחוץ לישראל היא הכנסה שאילו הייתה חייבת במס בישראל, הייתה חייבת כהכנסה מעסק לפי סעיף 2(1) לפקודה. בחישוב ההכנסה כאמור יווסף לה חלק יחסי מהכנסות חברות קשורות זרות, ואולם לא תובא בחשבון: הכנסה מדמי ניהול ששולמו מקרוב; תמורה ממכירת נכס, למעט ממכירת נייר ערך הנסחר בבורסה, שהנפיקה חברה שבה החברה המוחזקת אינה בעלת שליטה; דיבידנד מהכנסות חברות קשורות. בכל שנת מס, עלות נכסיו בישראל אינה עולה על 20% מעלות כלל נכסיו, והכנסתו בשנת המס שהופקה בישראל, לרבות ממכירת מקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין, אינה עולה על 20% מכלל הכנסתו בשנת המס. פקודת מס הכנסה קבעה כי חברת החזקות ישראלית תהיה פטורה ממס על כל אלה: רווח הון במכירת מניה מזכה. "מניה מזכה" מוגדרת בחקיקה זו כחלק מחבילת מניות בחברה מוחזקת, המקנות זכות לרווחים בשיעור של 10% לפחות, ואשר הוחזקו בידי חברת ההחזקות הישראלית במשך 12 חודשים רצופים לפחות. דיבידנד שקיבלה בשל מניה מזכה, אם חולק במהלך תקופה שלא פחתה מ-12 חודשים רצופים שבה הייתה חברת ההחזקות הישראלית בעלת מניות מהותית (10% לפחות) בחברה המוחזקת. הכנסות מריבית, דיבידנד ורווח הון מניירות ערך הנסחרים בבורסה בישראל. הכנסות ריבית והפרשי הצמדה שקיבלה ממוסד כספי בישראל. בנוסף, נקבע כי שר האוצר רשאי לקבוע פטור ממס לריבית שקיבלה חברת החזקות ישראלית מחברה מוחזקת אם הריבית שולמה במהלך תקופה שקבע ובשיעור ריבית שקבע. משטר המס המיוחד לחברת החזקות, המכונה גם "פטור השתתפות", מקובל במדינות רבות ומיועד בעיקר למשקיעים זרים. בהולנד, לדוגמה, הוראת "פטור השתתפות" מקנה פטור ממס לחברה הולנדית המחזיקה במניות של חברות זרות, בהתקיים תנאים שנקבעו, בגין דיבידנדים ורווחי הון המתקבלים אצלה. החברות-בנות משלמות מס במדינת מושבן והדיבידנד או רווח ההון המתקבלים בהולנד אינו חייב במס שם כתוצאה מפטור ההשתתפות. במדינות שבהן מקובל השימוש במשטרי מס מיוחדים לחברות אחזקה, קיימים תנאים והגבלות ביחס לזכאות להטבות המס הניתנות לחברות הנהנות ממשטר המס המועדף. פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לעדכן אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא 2007 כבר לא תהיה. חברה תושבת הולנד, המחזיקה בשיעורי השתתפות מזכים במניות של חברה אחרת, תהא פטורה לחלוטין ממס חברות הולנדי בגין דיבידנדים שקבלה מחברה זו או בגין רווח הון שנצמח בידיה ממכירת המניות בחברה האמורה. התנאים אשר חייבים להתקיים על מנת ליהנות מהפטור: ההחזקה של החברה ההולנדית בחברת הבת היא בשיעור של לפחות 5% מהון המניות הנפרע של חברת הבת. המניות בחברת הבת אינן מוחזקות בידי החברה ההולנדית בתור מלאי עסקי. חברת הבת צריכה להיות כפופה למס במדינת מושבה. חברת הבת אינה חברת השקעות. ההחזקה בחברת הבת על ידי החברה ההולנדית היא בגדר השתתפות פעילה ולא החזקה פסיבית בלבד כתיק השקעות. נציין, כי קיימת הצעה לרפורמה בדין ההולנדי שתכנס לתוקף כנראה בשנת 2007. הטבת מס מקלט מס תכנון מס אמנה למניעת כפל מס תחרות מס אבי נוב, חקיקת "פטור השתתפות" כמשטר מיסוי מיוחד למשקיעים זרים בישראל: המלצות ועדת רבינוביץ, עמדת משרד המשפטים ומסקנות מעשיות, "רואה החשבון", נ"ג,3 (ספטמבר 2004). דו"ח הוועדה לרפורמה במס הכנסה, סיוון תשס"ב – יוני 2002, בעמ' 103 דו"ח הוועדה לתוכנית המיסים הרב שנתית (ועדת קפוטא-מצא), יוני 2005, פרק ו'.