laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ג'רי סיגל

ג'רום "ג'רי" סיגל (באנגלית: Jerome "Jerry" Siegel, ‏17 באוקטובר 1914 – 28 בינואר 1996), היה קומיקסאי יהודי-אמריקאי הידוע כיוצרו של גיבור-העל סופרמן, יחד עם המאייר ג'ו שוסטר. שמו הונצח בהיכל תהילת הקומיקס ע"ש ויל אייזנר בשנת 1992 ובהיכל התהילה ע"ש ג'ק קירבי כשנה לאחר מכן. סיגל הוא הצעיר מבין שישה אחים, והוא בנם של מהגרים יהודים מליטא. אביו מיטשל סיגל (שם נעורים מיקל סגלוביץ') היה צייר שלטים שפתח סדקית ועודד את נטיותיו האמנותיות של בנו. כשסיגל הצעיר היה בבית ספר תיכון, מיטשל סיגל מת מהתקף לב לאחר שחנותו נשדדה. סיגל היה חובב סרטי קולנוע, רצועות קומיקס, וכן מגזיני ספרות זולה מדע בדיוניים במיוחד. הוא החל לפעול במה שידוע כיום כפנדום, והתכתב עם מעריצי מדע בדיוני נוספים, ביניהם הסופר לעתיד ג'ק ויליאמסון. בשנת 1929 פרסם סיגל את מגזין המדע בדיוני הראשון שלו, "סיפורים קוסמיים", אותו הדפיס במכונת כתיבה ופרסם במודעות הדרושים של המגזין "סיפורי פלא בדיוניים". סיגל למד בתיכון גלנוויל שבקליבלנד, אוהיו ועבד במערכת עיתון הסטודנטים "הלפיד". הוא היה תלמיד ביישן ולא פופולרי, אך זכה במעט תהילה כאשר פרסם פרודיה על טרזן, Goober the Mighty. בגיל 16 הוא חבר לג'ו שוסטר, שותפו לעתיד ביצירתו של גיבור-העל סופרמן. הצוות פרץ לראשונה באוקטובר 1935 בסדרת החוברות More Fun Comics ביצירתן של הרפתקאות המוסקטר הנרי דובאל, וכן רצועת קומיקס על לוחם בפשע על-טבעי בשם דוקטור אוקולט (Doctor Occult). מדיה וקבצים בנושא ג'רי סיגל בוויקישיתוף ג'רי סיגל במסד הנתונים Comic Books DB ג'רי סיגל, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ג'רי סיגל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'רי סיגל, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי ג'רי סיגל, באתר AllMovie (באנגלית) ג'רי סיגל, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) ג'רי סיגל, באתר Metacritic (באנגלית) ג'רי סיגל, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מתוך הסרט הדוקומנטרי Last Son על יצירתו של סופרמן ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נופי פרת

נופי פרת היא התנחלות ויישוב קהילתי באזור מזרח בנימין וחלק מכפר אדומים, בקרבת העיר מעלה אדומים. היישוב שייך מנהלית למועצה אזורית מטה בנימין ונחשב כחלק מיישובי גוש אדומים. ההתנחלות הוקמה בשנת 1992 על ידי גרעין "אוריה" הדתי וגרעין "טל" החילוני של אמנה על חלק מאדמות כפר אדומים, כ-500 מטר צפונית לחאן אל-אחמר. האוכלוסייה מורכבת מחילונים ודתיים ומנתה ב-2019 כ-1,200 תושבים (220 משפחות). השם נופי פרת נגזר מנחל פרת (ואדי קלט) שזורם באפיק מצפון ליישוב. היישוב ממוקם בגובה 430-468 מטר מעל פני הים, ממנו ניתן להשקיף על בקעת הירדן, קטע מים המלח והרי מואב ממזרח, כאשר בלילה נשקפים אורות פרבריה של עמאן. מדרום ליישוב נמצא היישוב ואזור התעשייה מישור אדומים, העיר מעלה אדומים וצפון מדבר יהודה. משנת 2007, מוקמת ביישוב שכונה אקולוגית, היא ממוקמת על גבעה בולטת מחוץ לתחום היישוב בגובה 468 מטר ולכן מכונה "גבעה 468". לפי חוות דעת ביניים על מאחזים בלתי מורשים, השכונה הוקמה על "קרקע משולבת" - שחלקה אדמת המדינה, חלקה קרקעות סקר, וחלקה אדמה פלסטינית פרטית. ביישוב ישנם מעון, גן טרום-חובה, גן חובה, צהרון לילדי הגן, ספרייה, מועדון אירועים בית כנסת ואף מועדון נוער. מועדון התרבות מציע חוגים ופעילויות שונות. החל משנת 2016 פועלת ביישוב שלוחה של מכינת עין פרת למנהיגות חברתית המונה כ- 40 חניכים. שאר השירותים (כגון בית ספר, חנויות) נמצאים בכפר אדומים. היישוב עורך מקומון שבועי בשם "פרתוקול". היות שהיישוב יושב בתוך נוף טבעי, בתולי, ניתן לחזות ללא קושי בבעלי חיים מסוגים שונים המגיעים עד לבתים ובהם: צבאים, דרבנים, שפני סלע, שועלים ולפעמים צבועים וזאבים וכן מגוון של עופות. מדיה וקבצים בנושא נופי פרת בוויקישיתוף אתר הבית של נופי פרת פרטים נוספים, באתר המועצה האזורית בנימין חוות דעת ביניים על מאחזים בלתי מורשים, עמוד 101
יהודה סעדו

יהודה סעדו (נולד ב-29 באפריל 1983) הוא זמר ישראלי, זוכה העונה השלישית של תחרות "כוכב נולד" שנערכה בשנת 2005. סעדו נולד בירושלים, כבן יחיד להוריו. למד מגיל צעיר נגינה על קלידים בקונסרבטוריון העירוני בנס-ציונה ולאחר מכן עם מורים פרטיים, שלימדו אותו נגינה ב"שיטה עיוורת" (ללא תווים) המבוססת על פיתוח שמיעה מוזיקלית שלטענתו נתנה לו את הכלים להבין איך מרגישים מוזיקה לא בצורה יבשה. שמיעתו המוזיקלית התפתחה וכל שיר ששמע כבר בשמיעה ראשונית החל לנגן אותו בגיל מאוד צעיר. בתקופת התיכון החל סעדו ללוות זמרים כקלידן במועדון "האדום 6", בין היתר את הזמר דודו אהרון. ב-2002 התגייס לצה"ל ושירת כטכנאי "אל –הרס" (בדיקות מתכות למניעת נזקים) במטוסים בחיל האוויר. עם שחרורו המשיך לנגן והחל ללמוד כלכלה, אך הפסיק את לימודיו לטובת המוזיקה. הוא הופיע כקלידן והחל לשיר. בשנת 2005 חברו רשם אותו לאודישנים של העונה השלישית של התוכנית כוכב נולד. סעדו ביצע בתוכנית את השירים: "יש לי סיכוי"," אל תשכחי אותנו", "על כפיו יביא", "איך הוא שר", "אני אוהב אותך לאה" ו"מקום לדאגה". בגמר התוכנית, ביצע את שירו של שלמה ארצי "שדות של אירוסים", וניצח ברוב גדול. באותה שנה השתתף סעדו במופע המוזיקלי "שיר נולד". רק לאחר שנתיים, בשנת 2007, הוציא סעדו את אלבום הבכורה שלו, "עירום באתי". סעדו אף כתב והלחין את רוב השירים באלבום. על ההפקה והעיבוד היה אחראי נדב ביטון. מתוכו יצאו לרדיו הסינגלים "מצחיק מדי" שכתב והלחין סעדו ו"ממשיך במרדף", שכתב והלחין אביעד פניו. ב-21 ביולי 2010 הוציא סעדו את הסינגל "לבחור בדרך", ובאוקטובר באותה השנה הוציא את הסינגל השני, "בצל דמותה". בשנת 2013 הוציא סעדו את הסינגלים: ״מול כל העולם״, ״יום יום״, ״שבי אחרייך״, ״כשקר בחוץ״ ו״שירת מלאכים״. לאחר חזרתו בתשובה, שיריו של סעדו נטו לכיוון הפיוטים ותפסו נופך אמוני. סעדו ממשיך לעסוק ביצירה ומופיע בחתונות, פסטיבלים ואירועים מוזיקליים. בשנת 2023 הצהיר כי בכוונתו להשתתף בעונת העשור של תוכנית המציאות הכוכב הבא לאירוויזיון, במטרה לייצג את ישראל באירוויזיון 2024. בפרק השלושה עשר בתוכנית, ששודר ב-7 בינואר 2024, בחר סעדו לשיר את השיר "מרוב אהבה שותק", במקור שיר של יוסי בנאי ולחן של מתי כספי. סעדו זכה מהקהל והשופטים למספר הנקודות הקטן ביותר והודח מהתוכנית. לאחר הדחתו מהתכנית, הוציא סעדו את הסינגל "המסך ירד". סעדו נשוי לאסתר ולהם חמישה ילדים. מתגורר בקיבוץ חפץ חיים. עירום באתי (2007) מדיה וקבצים בנושא יהודה סעדו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יהודה סעדו יהודה סעדו, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית יהודה סעדו, באתר שירונט יהודה סעדו, באתר ספוטיפיי יהודה סעדו, באתר MusicBrainz (באנגלית) יהודה סעדו, באתר Tab4u יהודה סעדו, באתר סטריאו ומונו יהודה סעדו, דף שער בספרייה הלאומית יהודה סעדו, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) אבי שושן, רק רוצה לשיר, באתר ynet, 5 בפברואר 2010 נדב גלעד, ‏המהפך של יהודה סעדו, בערוץ "אורות – טלוויזיה יהודית", 23 בינואר 2011 חגי אוזן, "שמע ישראל" סעדו חוזר, באתר ישראל היום, 12 באפריל 2013 ספי קצב, ‏"אני אבא נורא פעיל, מחתל, מלביש ועושה הכל", באתר ‏מאקו‏, 22 באוקטובר 2013 אריאל שנבל, יהודה סעדו: 'פחדתי מלהיט שישאיר אותי בתחפושת', באתר nrg‏, 23 במרץ 2017
כריס קלרמונט

כריסטופר ס. "כריס" קלרמונט (באנגלית: Christopher S. "Chris" Claremont; נולד ב-30 בנובמבר 1950 בלונדון, אנגליה) הוא כותב וסופר קומיקס אמריקאי-יהודי זוכה פרסים, שידוע בזכות עבודתו רבת השנים בכותרי Uncanny X-Men עבור חברת מארוול קומיקס‏ (1991-1975) - הרבה יותר מכל כותב אחר. ניתן לו הקרדיט לפיתוחן של דמויות נשיות חזקות ולהצגת תמות ספרותיות מורכבות לתוך הסיפר של גיבורי העל, מה שהפך את סדרת האקס-מן למורכבת ולמצליחה יותר. במהלך שנות עבודתו בחברת מארוול, קלרמונט היה שותף ליצירתם של גיבורי-על ונבלי-על רבים מיקום האקס-מן, ביניהם אומגה סנטינל, איש אקס, ג'ובילי, גמביט, המשוכפל, וולפסביין, וורפאת', חפציבה, טום קאסידי השחור, לגיון, מג'יק, מיסטיק, מיסטר סיניסטר, מלך הצללים, רייצ'ל סאמרס, סטרונג גאי, סייברטות', סייג', סייפר, סיירין, סלנה, פניקס, אמה פרוסט, מדלין פריור, קפטן בריטניה, רוג, קיטי פרייד, סבסטיאן שו, ת'אנדרבירד, כמו גם הקבוצות אקסקליבר, הבוזזים, המוטאנטים החדשים, המטהרים, המשוטטים, מועדון הלפייר, מורלוקים, סטארג'אמרס ואימפריית השי'אר. בתקופה זו, קלרמונט כתב סיפורים רבים כ"אקס-מן: סאגת הפניקס האפלה", "אקס-מן: האל אוהב, האדם הורג" ו"אקס-מן: ימי עבר עתידי". יחד עם כותבים כג'ון ביירן, הוא עזר להפוך את דמותו של וולברין לחביבת המעריצים. יחד עם המאייר ג'ים לי, קלרמונט כתב את X-Men #1, חוברת הספין אוף הראשונה לכרך השני של סדרת האקס-מן שפורסמה בשנת 1991 והפכה לחוברת הקומיקס הנמכרת ביותר בכל הזמנים, לפי ספר השיאים של גינס. בשנת 2015, קלרמונט ושותפו לכתיבה ג'ון ביירן הוכנסו להיכל התהילה של פרסי אייזנר. נולד באנגליה לאב נוצרי ולאם יהודייה. כשהיה בן שלוש הם עברו עמו לארצות הברית. בצעירותו התנדב בקיבוץ בישראל. Superman\Wonder Woman: Whom Gods Destroy #1-4 Witchblade\Wolverine #1 אתר האינטרנט הרשמי של כריס קלרמונט כריס קלרמונט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) כריס קלרמונט במסד הנתונים Comic Books DB Marvel Age Special: X-Men Anniversary Magazine #1, September 1993 X-Men #1 The Guinness World Record Best Selling Comic Of All Time?, Rich Johnston, July 22nd 2010
גוש אדומים

גוש אדומים הוא גוש התנחלויות בצפון-מערב מדבר יהודה המתפרס על מדבר אדומים. גוש אדומים נמצא מזרחית לירושלים וגובל בצפונה, בשכונת פסגת זאב. הגוש נקרא על שם "מעלה אדומים" אשר היוותה את הדרך המרכזית שקישרה בין ירושלים במערב לאדום במזרח. הגוש כולל את היישובים מעלה אדומים, כפר אדומים, אלון, ענתות, נופי פרת, מעלה מכמש, מצפה יריחו וקידר. כיום כאשר מדברים על גוש אדומים מדברים בדרך כלל רק על היישובים כפר אדומים, אלון ונופי פרת. היישוב הראשון (שכיום עיר) שהוקם במקום היה מעלה אדומים. לפי ההגדרה המצומצמת, מתגוררות בגוש כ-980 משפחות (כ-4,900 נפש). לפי ההגדרה המורחבת, מתגוררים בגוש כ-50,000 תושבים, מרביתם כאמור במעלה אדומים. בתחום הגוש נמצא שטח E-1 שנקרא גם מבשרת אדומים. ממערב לגוש שוכנים היישובים הפלסטיניים אבו דיס, אלעיזריה ובסמיכות למעלה אדומים נמצא ערב אל-ג'האלין, מקום מושבו של השבט הבדואי ג'האלין. היישובים, באתר binyamin.org.il ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משלי איזופט

משלי איזופט (בצרפתית: Isopet) הם אוסף משלים בשם "איזופוס הקטן", שבהם גרסאות שונות למשלי איזופוס. השימוש בשם "איזופט" נעשה לראשונה במאה ה-12 על ידי הסופרת הצרפתיה מארי דה פרנס, אשר נטען כי עיבדה 102 משלים שתרגמה מיצירותיו של אלפרד הגדול, אולם קיימת מחלוקת באשר לטענה זו, היות שאין תיעוד למקור באנגלית עתיקה. המשלים מגיעים ממגוון רחב של מקורות, ובמרכזם תכונות של בעלי חיים, חרקים ובני אדם. הם נשענים על אוספי איזופוס של רומולוס ובבריוס (Babrius), אך נכתבים בווריאציה שונה. חלק מהסיפורים במשלי איזופט מופיעים בהם בפעם הראשונה וייחודם בכך שבמרביתם מופיעים בני אדם. חלק מהמשלים הם גרסה אחרת של סיפור מוכר, דוגמה לכך הוא משל "הכלב והשתקפותו", שבמרכזו כלב המגיע לנהר כשהוא אוחז בפיו עצם, כשהוא רואה בנהר את השתקפותו, הוא חושב שהוא מביט בכלב אחר עם עצם בפיו. מתוך כוונה לנסות ולקחת מהכלב האחר את העצם, הוא פותח את פיו, וכך מאבד בעצמו את העצם שהייתה אצלו. בסיפורו של איזופוס הכלב מחזיק בעצם, ובסיפורה של דה פרנס בגבינה. מוסר ההשכל בסיפורים נלקח מההתנהגות של הדמויות, והוא משקף את החברה הפאודלית של זמנה של דה פרנס, ואת הדאגה לרווחת הפרט בחברה. דה פרנס מבקרת את אלה המנצלים את מעמדם וקשובה למצוקתם של המקופחים. מרבית ביקורתה מופנית כלפי אי השווין של מערכת המשפט. הספר משלי מארי דה פרנס, באתר גוגל ספרים (באנגלית) ספרי איזופט, באתר אוניברסיטת קליפורניה (בצרפתית) (בלטינית) משלי איזופט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
סת"ם

סת"ם – ראשי תיבות של ספרי תורה, תפילין ומזוזות האם התכוונתם ל... כתיבת סת"ם – כתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות אותיות סת"ם – הגופן המשמש לכתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות דיו סת"ם – דיו המשמש סופרי סת"ם לכתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות סופר סת"ם – אדם העוסק בכתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות מכון סת"ם – מכון העוסק בלימוד והפצת סת"ם
פגישה, חצי פגישה

"פגישה, חצי פגישה" הוא שירה של רחל המשוררת, אשר נכתב בתל אביב ב-13 באפריל 1925. השיר נלמד בבתי הספר התיכונים במוסדות החינוך הממלכתי בישראל במסגרת תוכנית הלימודים בספרות, כחלק מלימודי החובה לבגרות. נושא השיר הוא אהבה בין בני זוג, שזכרה העז מתעורר לאחר פגישה קצרה ביניהם. הדוברת הנשית בשיר, שהוא גם תיאור ביוגרפי של המשוררת, נכנעת לרגשות המתעוררים בעקבות הפגישה ואף מודה בכוחם המחיה עבורה. יש הטוענים כי הפגישה המתוארת נערכה עם אהובה זלמן שזר (שהיה לנשיאה השלישי של ישראל, כעבור כארבעים שנה). השניים לא נפגשו שנים אחדות והפגישה ביניהם הייתה חטופה, כפי שתיארה רחל: "חצי פגישה, מבט אחד מהיר". השיר הולחן על ידי המלחין והזמר חנן יובל, והושר לראשונה על ידי יובל, דורית ראובני ודני כץ במופע "ערב שירי המשוררת רחל", בשנת 1974. כל השירים במופע היו מלחניו של יובל, והם, ובכללם שיר זה, תועדו על גבי אלבום שיריו, ששמו כשם המופע. עם זאת, השיר זכה ללחן מוקדם יותר ומוכר פחות מזה של יובל. ב-1967 השיר הולחן על ידי דינה עמלי, חברת קיבוץ כפר סאלד. היא עצמה הייתה שותפה לביצועו כחברת "צוות הווי הדרכה" בשנת 1969, במסגרת התוכנית "מותר לחלום", בעיבודו של אמיתי נאמן. שנתיים לאחר מכן שרה את השיר, בלחנה של עמלי, "להקת כפר סאלד" (בעיבוד אלברט פיאמנטה), במסגרת פסטיבל "ניחוחי חציר". השיר בביצוע זה הופיע בתקליט ורשות השידור אף צילמה לו וידאו קליפ שהוקרן בערוץ הראשון. השיר זכה לפרסום בעקבות לחנו של יובל. בעקבות זאת, הביטוי שטבעה בו המשוררת, "פגישה, חצי פגישה", נעשה מקובל בתרבות העברית הישראלית, לתיאור פגישה חטופה שהיא בעלת משמעות, אך קצרה או שיעדיה לא מוצו. רחל בלובשטיין, פגישה, חצי פגישה, שירת רחל, תל אביב: הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' כב מידע על היצירה "פגישה, חצי פגישה" באתר מיוזיק בריינז "פגישה, חצי פגישה" באתר בית לזמר העברי דוגמה לניתוח השיר, בבחינת הבגרות בספרות גילי חסקין, הכנרת - סיור בין אלומות לדגניה, באתר "גילי חסקין - מדריך חובק עולם", 2013 דינה עמלי - פגישה, חצי פגישה, בערוץ של עמית עמלי באתר YouTube
טלי אברהמי

טלי אברהמי (נולדה בכ"ה בטבת תשכ"ט, 15 בינואר 1969) היא יוצרת, במאית ומפיקה חרדית -ישראלית, חסידת חב"ד. אברהמי, מורה לשעבר, עוסקת בהפקות תיאטרון וקולנוע המיועדות לציבור החרדי הנשי. נולדה ברחובות והתחנכה במוסדות חב"ד. למדה בתיכון בית רבקה בכפר חב"ד ולאחר מכן במכללת בית רבקה שבכפר חב"ד תואר ראשון אקוויוולנטי בחינוך עם התמחות בתורה שבעל פה (1996-1995) ותואר שני אקוויוולנטי בהוראה בחינוך (2004-2002). אברהמי עסקה בהוראה כמחנכת במשך 17 שנים, עד לשנת 2004. ב-2004 פתחה את משרד ההפקות "הרוח החיה" המיועד לציבור החרדי, משרד העוסק בפיתוח סדנאות חינוכיות וחווייתיות, הפעלות לבתי ספר, מוסדות וארגונים. בד בבד, החלה אברהמי לעסוק בפיתוח הצגות והופעות קומדיה לנשים ולבנות. הופעותיה עוסקות בהעצמת והאדרת כוחה של האישה בבית היהודי ובגילוי ומימוש הפוטנציאל של כל אחת ואחת. ההופעה הראשונה הייתה "הכח שבך", מופע שיצא בשנת 2005 וגרף הצלחה גדולה ברחבי הארץ[דרוש מקור]. לאחריו הגיעו המופעים "החן שבך", "קולות", "כאן בונים", "שעשני כרצונו", "עד כאן", "חצי חצי", "נעבור את זה", "אמא בחופשה" "בלי לחץ", "הנותן לעייפה כח", "אגרוייסע קולולולו" "החיים טובים"." ויוצאת לחופשי" בשנת 2010 נכנסה אברהמי לראשונה לתחום הקולנוע בהפקת הסרט שרה - אחת מול כולן שמדבר על שרה קצנלבוגן שארגנה את יציאת חסידי חב"ד מברית המועצות בשנים 1946–1947. בשנת 2011 ביימה את הסרט הגדר על גזרת הקנטוניסטים ותנועת ההשכלה היהודית. בפסח 2012 יצא הסרט מלאכיות בלבן, בסוכות תשע"ג (2012) יצא סרטה בומביי על מתקפת הטרור במומבאי . בפסח תשע"ד (2014) הסרט סניורה, העוסק בסיפורה של דונה גרציה נשיא. לאחר מכן יצא הסרט הריני מוחלת, ובמהלך 2017 יצא הסרט עלה קטן ובסוכות (2018) יצא הסרט לשם שינוי בשנת 2012 נבחרה אברהמי להשתתף בפרויקט החממה ליוצרות קולנוע חרדיות הנקרא בשם "פתיחת מסך" מטעם קרן גשר לקולנוע רב תרבותי. זהו הפרויקט הראשון מסוגו במגזר החרדי. בשנת 2018 זכתה אברהמי בפרס שר החינוך ע"ש אורי אורבך - בקטגוריית קולנוע פורץ דרך בעל זהות יהודית. אברהמי נשואה לשמעון, מתגוררת בקריית גת ואם לתשעה ילדים. הכח שבך, 2005. החן שבך, 2005. כוחן של נשים, יחד, 2006. קולות, 2007. קולות 2, 2008. שעשני כרצונו, 2010. חצי חצי, 2012. נעבור גם את זה, 2012. אמא בחופשה, 2012. שלום עליכם, 2014 בלי לחץ, 2014. הנבחרת, 2016. מאושרת, 2016. הנבחרת 2, 2016. הנותן לעייפה כח, 2017. אגרוייסע קולולולו 2018 יוצאת לחופשי 2022 שרה אחת מול כולם, 2005. הגדר, 2011. מלאכיות בלבן, 2012. בומביי, 2012. הריני מוחלת, 2013. סניורה, 2014. עלה קטן, 2016. לשם שינוי, 2018. אתר האינטרנט הרשמי של טלי אברהמי טלי אברהמי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שפרה ריפקין, עולה ופורח - ביקורת סרט על הסרט 'עלה קטן' בעיתון בשבע, (הכתבה בעמ' 42). ריקי רט, ‏בסרט אחר: הבמאית שמעוררת הדים במגזר החרדי, בעיתון מקור ראשון, 12 בדצמבר 2018 דיאנה בחור ניר, שארה, כסותה, מצלמתה, באתר כלכליסט, 9 בינואר 2020
מעבר לים (שיר)

"מֵעֵבֶר לַיָּם" הוא שיר ילדים של המשורר חיים נחמן ביאליק. חובר כנראה בראשית שנות העשרים של המאה ה-20 ונשלח לפרסום בשנת תרפ"ד 1924. מספר מנגינות חוברו לשיר, שנעשה אהוב ביישוב, על ידי אלמונים, גרשון אפרת, נחום נרדי, ניסן כהן מלמד, יקותיאל שור ואפרים בן-חיים. השיר, שנכתב בנימה הומוריסטית ואגדתית, מספר על געגועים לארצות רחוקות "אִיֵּי הַזָּהָב", שבהן חיו בני אדם בעלי יכולות וסגולות מופלאות, הן במוסר: "עַם יָשָׁר וָתָם" והן בממדי גופם ובכמותם: "עֲנָקִים, עַם גָּדוֹל וָרָם", וסביבם בעלי חיים דמיוניים כציפורי גן עדן; וייחודן ואו מופתיותן שלכאורה של חברות אנושיות בעתות קדומות, כמו ביצירותיו האחרות של המשורר, כגון אגדת שלושה וארבעה" ו"אלוף בצלות ואלוף שום". בשנות השישים של המאה העשרים זכה השיר ללחן של מוני אמריליו בביצוע הזמר ליאור ייני. השיר הולחן והוקלט ב-1967 לאלבום "שירים ופזמונות" - משירי הילדים שכתב חיים נחמן ביאליק. כשני עשורים לאחר מכן הלחינה וביצעה את השיר הזמרת והיוצרת נתנאלה. שני הלחנים זכו להצלחה ומושמעים עד היום. בחודש נובמבר 1984 הנפיק דואר ישראל סדרה בת שלושה בולים שהוקדשו לספרי ילדים. אחד הבולים הוקדש לשיר "מעבר לים" והוצג בו איור מאת נחום גוטמן. בשובל הבול צוטט הבית הראשון של השיר. יעקב מזור, מֵעֵבֶר לַיָּם, בתוך: הלילות בכנען, שירי ראשונים (1946-1882), סדרת אנתולוגיה של מסורות מוזיקה בישראל, (עורך: אדווין סרוסי), ירושלים: המרכז לחקר המוזיקה היהודית, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשנ"ט-1999, עמ' 23-22. מידע על היצירה "מעבר לים" באתר מיוזיק בריינז "מעבר לים" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "מעבר לים" והאזנה לו באתר זמרשת הענקים שמעבר לים – השיר “מעבר לים” של חיים נחמן ביאליק בעברית ובאנגלית, באתר יקום תרבות בעריכת ד"ר אלי אשד ראו: דן מירון, ביאליק: שירים ביידיש, שירי ילדים, שירי הקדשה, תל אביב: הוצאת דביר תשס"א-2001, עמ' 356. על פי החוקר יעקב מזור, לחן האלמונים הושר בבת הספר בכפר הנוער בן-שמן "מראשית שנות הארבעים". ראו: מעבר לים, באתר זמרשת. ראו: מעבר לים, באתר זמרשת. "מעבר לים"-ליאור ייני, סרטון באתר יוטיוב "מעבר לים"-נתנאלה, סרטון באתר יוטיוב בולי ישראל - קטלוג מס' 14, השירות הבולאי, 1989, עמ' 245.
אוניברסיטת איסלנד

אוניברסיטת איסלנד (באיסלנדית: Háskóli Íslands) אשר נמצאת בעיר הבירה רייקיאוויק שבאיסלנד, היא אוניברסיטת המחקר הציבורית הגדולה ביותר והעתיקה ביותר מכל מוסדות ההשכלה הגבוהה במדינה. האוניברסיטה חברה ברשת אוטרכט וחברה ברשת אורורה (רשת אוניברסיטאות). האוניברסיטה נוסדה בשנת 1911, ובמשך השנים היא גדלה מבית ספר לעובדי ציבור לאוניברסיטה שבה 14,000 סטודנטים הלומדים ב-25 פקולטות. נושאי הלימוד באוניברסיטה הם מדעי החברה, מדעי הרוח, רפואה, מדעי הטבע, הנדסה והדרכת מורים. האוניברסיטה נוסדה ב-17 ביוני 1911 על ידי הפרלמנט האיסלנדי "אלת'ינגי", במטרה לאחד שלושה מוסדות לימוד שונים של תאולוגיה, רפואה ומשפטים. במקור אוניברסיטת איסלנד לימדה רק את שלושת תחומי הלימוד האלה, בנוסף לפקולטה למדעי הרוח. בשנה הראשונה להקמתה, למדו באוניברסיטה 45 סטודנטים, והרקטור הראשון של האוניברסיטה היה ביורן מ. אולסן, פרופסור בפקולטה למדעי הרוח. במשך 29 שנותיה הראשונות שכנה אוניברסיטת איסלנד בבניין הפרלמנט האיסלנדי, במרכז רייקיאוויק. האוניברסיטה כוללת את בתי הספר והפקולטות הבאים: בית הספר למדעי החברה הפקולטה למנהל עסקים וכלכלה הפקולטה למשפטים הפקולטה למדעי החברה הפקולטה לעבודה סוציאלית הפקולטה למדע המדינה בית הספר למדעי הבריאות הפקולטה לרפואה הפקולטה סיעוד הפקולטה לאודונתולוגיה הפקולטה לפרמקולוגיה הפקולטה למדעי המזון והתזונה הפקולטה לפסיכולוגיה בית הספר למדעי הרוח הפקולטה לתאולוגיה הפקולטה לספרות שפה ובלשנות הפקולטה למדעי התרבות האיסלנדית הפקולטה להיסטוריה ופילוסופיה בית הספר לחינוך הפקולטה למדעי הספורט, מחקרים פנאי וחינוך חברתי הפקולטה לחינוך מורים הפקולטה למדעי החינוך בית הספר להנדסה ומדעי הטבע הפקולטה להנדסת תעשייה, מכונות ומדעי המחשב הפקולטה למדעי כדור הארץ הפקולטה למדעי החיים ומדעי הסביבה הפקולטה להנדסת חשמל ומחשבים הפקולטה למדעים הפיזיקליים הפקולטה להנדסה אזרחית וסביבתית מדיה וקבצים בנושא אוניברסיטת איסלנד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת איסלנד אוניברסיטת איסלנד, ברשת החברתית פייסבוק אוניברסיטת איסלנד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אוניברסיטת איסלנד, ברשת החברתית אינסטגרם
ענתות

האם התכוונתם ל... ענתות (אתר מקראי) – עיר הכהנים, מקום מגוריו של הנביא ירמיהו ענאתא – כפר פלסטיני המזוהה עם ענתות המקראית עלמון – התנחלות בגוש אדומים ששמה היה בעבר "ענתות" מחנה ענתות – מחנה צבאי של צה"ל הממוקם באיו"ש
אבינעם בחור כארז

אֲבִינֹעַם בָּחוּר כָּאֶרֶז הוא שיר אהבה שמחברו אינו ידוע. הולחן בלחן עממי רוסי. חובר בארץ ישראל המנדטורית בראשית שנות העשרים. השיר מתאר יחסי חברות ואהבה, הנרקמים בין יליד מושבה אבינעם בנו של "מוכתר" המושבה, לבין רחל חלוצה וחברה בגדוד העבודה. שני הנאהבים באים מקבוצות שונות: רחל ממחנות החלוצים, רובם חסרי הון, שרובם השתייכו לתנועת העבודה, ולעומתה אבינעם היא בן הציבור "האזרחי" הוותיק והמבוסס יחסית, ובכללו האיכרים במושבות שהוקמו בתקופת העלייה הראשונה והשנייה. שני הצעירים מערערים באהבתם ובחברותם את המתיחות הקימת ואף העוינות שנוצרה בין שני המחנות, וזאת בשל תחרות על משאבי הון ושליטה ביישוב; ובכך "משרתת" אהבתם את החזון הציוני על אחדות לאומית ושיתוף פעולה בין מגזרים שונים, למען כינונה המאורגן של החברה היהודית הריבונית בארץ. השיר שנעשה אהוד מאוד ביישוב, זכה לגרסאות מקומיות רבות ולמספר ביצועים. המפורסם שבהם הוא ביצועם של הדודאים משנת 1986. יעקב מזור, אֲבִינֹעַם, בָּחוּר כָּאֶרֶז, בתוך: הלילות בכנען, שירי ראשונים (1946-1882), סדרת אנתולוגיה של מסורות מוזיקה בישראל, (עורך: אדווין סרוסי), ירושלים: המרכז לחקר המוזיקה היהודית, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשנ"ט-1999, עמ' 23-22. "אבינעם בחור כארז" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "אבינעם בחור כארז" והאזנה לו באתר זמרשת ציפורה ריקלין באתר "ראשונים" של מוזיאון אבן יהודה, השיר נכתב בסג'רה על אבינעם ריקלין, באתר בית הראשונים באבן יהודה - אתר משפחות - ריקלין, אבינעם ריקלין היה בנו של איכר עשיר שרצה לחתן את בנו עם עולה מפולין קרובה של אמו החורגת והבטיח לו כרם וקרקע והוא סרב ולא קיבל כלום. ראו: אבינועם, באתר זמרשת.
סרטן

סרטן (בלטינית Cancer) יכול להתייחס לאחד המונחים הבאים: האם התכוונתם ל... בעלי חיים סרטנאים – בעלי חיים, תת-מערכה במערכה פרוקי-רגליים סרטנים קצרי בטן המכונים "סרטנים" - אינפרא סדרה של סרטנאים מחלה סרטן (מחלה) – קבוצת מחלות ממאירות; קרויות על שם בעל החיים עקב צורתו אסטרולוגיה ואסטרונומיה סרטן (קבוצת כוכבים) – אחת משתים–עשר קבוצות כוכבים שמיקומן בשמיים הוקבל לגלגל המזלות האסטרולוגי ("זודיאק") מזל סרטן – הרביעי משנים–עשר המזלות בגלגל המזלות, המקביל לקבוצת הכוכבים סרטן בן מזל סרטן – מי שנולד בתקופה בשנה שבה השמש הייתה ממוקמת באזור קבוצת הכוכבים סרטן (מיקום זה השתנה מאז ימי קדם) חוג הסרטן – אחד מחמשת קווי הרוחב המחלקים את כדור הארץ, במיקום "22 '26 23° צפון; נקרא כך משום שבעת שנקבעו השמות, השמש הייתה ממוקמת מעליו ובאזור קבוצת הכוכבים סרטן בזמן נקודת ההיפוך הקיצית שֶרָטָן (כוכב בקבוצת הכוכבים טלה) ראו גלגל המזלות לקשר בין השניים.
קידר (פירושונים)

שם מקראי, אחד מבניו של ישמעאל. "אֵלֶּה שְׁמוֹת בְּנֵי יִשְׁמָעֵאל בִּשְׁמֹתָם לְתוֹלְדֹתָם בְּכֹר יִשְׁמָעֵאל נְבָיֹת וְקֵדָר וְאַדְבְּאֵל וּמִבְשָׂם" (בראשית, כ"ה, י"ג). השם מוזכר גם בשיר השירים: "שְׁחוֹרָה אֲנִי וְנָאוָה, בְּנוֹת יְרוּשָׁלִָם; כְּאָהֳלֵי קֵדָר, כִּירִיעוֹת שְׁלֹמֹה" (שיר השירים, א', ה') האם התכוונתם ל... מקומות קידר – התנחלות ויישוב קהילתי כפרי הנמצא במדבר יהודה דרומית למעלה אדומים בגובה של כ-450 מטרים מעל פני הים, באקלים מדברי ויבש. אישים גלעד קידר – צייר ורשם ישראלי דבורה קידר – שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית יסמין קדר – קומיקאית, זמרת ושחקנית ישראלית לו קדר – מזכירתה של גולדה מאיר מרדכי קידר (איש מודיעין) – "האסיר איקס", איש מודיעין ישראלי שהורשע ברצח מרדכי קידר (מזרחן) – מזרחן ישראלי משה קידר – קצין חימוש ראשי בעבר נורית קידר – מפיקה ובמאית סרטי תעודה ישראלית נחום קידר – פרופסור לחקלאות ישראלי פול קדר – קצין בחיל האוויר הישראלי רוני קידר – קולנוענית ישראלית רונן אלטמן קידר – הוא משורר, סופר ומתרגם ישראלי אחר אוהלי קידר – בית סוהר, חלק מכלא באר שבע קדר (פירושונים) קדרון (פירושונים)
נתיב

האם התכוונתם ל... בתחבורה: דרך – רצועת ארץ המחברת בין שני מקומות או יותר (ובהרחבה, נתיב ימי או אווירי) נתיב (כביש) (אנ') – סימון הפרדה בין מסלולים בכביש נתיב תחבורה ציבורית – נתיב על הכביש המיועד לתחבורה ציבורית בלבד נתיב עקיפה (אנ') – נתיב בכביש שמטרתו לאפשר לרכבים לעקוף (אנ') רכבים איטיים יותר נתיב אווירי – רצועה במרחבי האוויר שמעל לכדור הארץ, אשר סומנה לתנועת כלי טיס נתיב אקספרס – חברת אוטובוסים בישראל נתיב סחר ימי – נתיב מוגדר לתנועה ימית באוקיינוסים ובימים אישים ששמם נתיב: ניסן נתיב – שחקן ובמאי ומורה למשחק ישראלי משה נתיב – אלוף בצה"ל, ראש אגף כח אדם בשנים 1978 – 1983 תקשורת ומחשבים: נתיב (אינטרנט) – ספק שירותי אינטרנט כשר נתיב (מחשוב) – המיקום הייחודי של קובץ או תיקיה במערכת הקבצים אחר: נתיב (כתב עת) – כתב עת ישראלי שעסק בחשיבה מדינית ותרבותית נתיב (לשכת הקשר) – גוף ממשלתי העוסק בקשר עם יהדות ברית המועצות (כיום רוסיה) נתיב (גיור) – המרכז הלאומי לזהות וגיור סטודיו למשחק ניסן נתיב – בית ספר למשחק ולאמנויות התיאטרון