laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יוסי שטרית (שף)

יוסי (אלי) שטרית (נולד ב־14 במרץ 1977) הוא שף ומסעדן ישראלי. שטרית גדל במעלות-תרשיחא ולמד בבית ספר אורט בעיר, בנם של פאני ודוד שטרית, ילידי מרוקו. בשנות התיכון היה מתופף בלהקת מטאל שהקים יחד עם חבריו. את שירותו בצה"ל העביר בבסיס מרכז ההובלה, שם שירת כטבח. אחרי שחרורו מצה"ל עבד כטבח במסעדות בצפון ישראל וטס ללימודי קולינריה במוסד צרפתי ליד פריז. לאחר חצי שנת לימודים שב לישראל, והחל לעבוד במסעדת "לחם ארז" של ארז קומרובסקי בהרצליה. לאחר מכן עבר למסעדת "ארטישוק", ואז עבד כסו-שף במסעדת "רפאל" של השף רפי כהן. המסעדה הראשונה שפתח היא "ויולט", מסעדה בסגנון צרפתי במושב אודים, אך היא נסגרה לאחר חמש שנים. לאחר סגירת המסעדה באודים קיבל לאחריותו את מסעדת "קיטשן מרקט" בנמל תל אביב. פתח את "אונזה" - בר-מסעדה קולינרי ביחד עם קבוצת קיטשן מרקט ביפו. בשנת 2015 פתח את מסעדת "משייה" במלון מנדלי בתל אביב, מסעדה ישראלית בדגש על אוכל מהמטבח המרוקאי. החל מהעונה השלישית, ששודרה ב-2018 ברשת 13, החל לכהן כשופט בתוכנית המציאות "משחקי השף" במקום השף מאיר אדוני. בשנת 2018 זכה בתואר "שף השנה" של המגזין "Time Out ישראל". באוקטובר 2019 הודיע שטרית כי הוא עוזב את המסעדות בהם שימש כשף "משייה" ו"קיצ'ן מרקט". בינואר 2022 פתח מסעדה חדשה בתל אביב בשם "היבה". מאז 24 בינואר 2022 הוא משמש כשופט בתוכנית המציאות "המסעדה הבאה" ברשת 13, לצד השפים אסף גרניט, מושיק רוט ורותי רוסו. שטרית נשוי לנעמה ואב לשניים. הוא מתגורר בהוד השרון. ריטה גולדשטיין, ‏"במסעדנות אין דבר כזה קל": ראיון עם יוסי שטרית, באתר ‏מאקו‏, 24 ביוני 2015 רעות ברנע, יוסי שטרית ומוטי טיטמן: ולנו יש מנות שף, באתר כלכליסט, 10 בינואר 2018 יפעת מנהרדט, השף יוסי שטרית מגלה איך רזה 25 קילו: "אני טיפוס מאוד טוטלי", באתר Xnet‏, 6 בנובמבר 2018 רותם מימון, יוסי שטרית: אני לא צריך להתנצל, באתר הארץ, 1 בדצמבר 2022 ערן סויסה, שישבת, באתר ישראל היום, 10 במאי 2018 גיל משעלי, יוסי שטרית עוזב את מסעדת קיטשן מרקט ומשייה, באתר חדשות 13, 7 באוקטובר 2019 רוי, HIBA, היבה, ‏07/03/2022 לירן אוהלי, "משהו סנסציוני": בשיא הקורונה - השף יוסי שטרית פותח מסעדה חדשה, באתר ישראל היום, 13 בינואר 2022 "שטרית: "אני רק רוצה להיכנס למטבח ולעבוד" | רשת 13". רשת 13. נבדק ב-2018-09-17.
קרוסלת מטען

קרוסלת מטען (באנגלית: Baggage Carousel או Baggage Belt) היא מתקן בטרמינל של נמל תעופה, המאפשר לנוסעים בטיסות נכנסות לקבל את המזוודות שמסרו להטסה בנמל המוצא של הטיסה ואשר הוטסו בתאי המטען של מטוסם. היא משמשת למסירת המטען לנוסעים לאחר הוצאתו מהמטוס על ידי סבלי הקרקע והבאתו באמצעות עגלות לתוך הטרמינל. קרוסלות מטען מוצבות באגף הנוסעים הנכנסים של נמל תעופה, לאחר עמדות ביקורת הדרכונים ולפני עמדות ביקורת המכס. מדובר למעשה במסוע מטען נמוך וטבעתי, שאורכו - עשרות מטרים - מאפשר לנוסעים רבים גישה אליו במקביל לשם הסרת מזוודותיהם ממנו. הוא קיבל את שמו משום דמיונו לתנועת קרוסלת שעשועים עגולה. קיימים שני סוגים של קרוסלות מטען: קרוסלה במפלס אחד - קרוסלה זו נעה כולה במפלס אחד של הטרמינל, כשחלק ממנה מצוי באולם הנוסעים וחלק אחר באולם שאליו מוכנסות עגלות המטען ושאליו אין לנוסעים גישה. הסבלים מעמיסים את המזוודות על הקרוסלה באולם המטען ומשם הן מוסעות אל תוך אולם הנוסעים. הקרוסלה נעה בין האולמות דרך שני פתחים בקיר המפריד ביניהם. קרוסלה רב מפלסית - חלקה האופקי של קרוסלה זו מצוי כולו באולם הנוסעים. המזוודות מובאות אל הטרמינל במפלס אחר - בדרך כלל מתחת לאולם הנוסעים - ושם הן מועלות על ידי הסבלים על מסוע אחר, המוביל אותן בשיפוע אל אולם הנוסעים, שם הן נפלטות אל הקרוסלה. לעיתים מוצבות בנמלי תעופה קרוסלות מטען המשלבות את שתי השיטות, כך שחלק מהקרוסלה האופקית נע אל תוך אולם מטען נפרד והחוצה ממנו, באופן המאפשר גישה אליה על ידי סבלים. קרוסלת מטען היא אופקית או בעלת שיפוע. בקרוסלה משופעת מותקנים שוליים מוגבהים בצדה הנמוך על מנת למנוע את נפילת פריטי המטען ממנה. בנמלי תעופה גדולים מוצבות קרוסלות מטען רבות, הנושאות מספרי זיהוי. צגי מידע המוצבים באולם משמשים על מנת להדריך את הנוסעים אל הקרוסלה שבאמצעותה יימסר להם המטען מטיסתם. בדרך כלל מוצבים צגי מידע גם מעל כל קרוסלה ומציגים את מספרי הטיסות שהמטען מהן יועמס על אותה קרוסלה. פריטי מטען המועלים על הקרוסלה ואינם נלקחים ממנה על ידי הנוסעים מוסרים ממנה לאחר זמן מסוים על ידי סבלים באולם הנוסעים ומוצבים בקרבתה, על מנת לפנות אותה לצורך מסירת מטען של נוסעי הטיסות הנכנסות הבאות. קרוסלת מטען מיועדת למסירת מזוודות ופריטים הדומים להן בלבד. סוגים רבים אחרים של פריטי מטען בעלי צורה וגודל חריגים אינם מיועדים להימסר לנוסעים באמצעותה, שכן הם עלולים להיתקע באחד מחלקי הקרוסלה ולהפריע לפעולתה התקינה. אלו הם כיסאות גלגלים, עגלות ילדים, גלשנים, מגלשי סקי ועוד. כל אלו נמסרים לנוסעים באמצעות מתקנים ועמדות אחרים באולם מסירת המטען. מדיה וקבצים בנושא קרוסלת מטען בוויקישיתוף
ויל צ'מפיון

ויל צ'מפיון (באנגלית: Will Champion; נולד ב-31 ביולי 1978) הוא המתופף של להקת הרוק הבריטית קולדפליי. צ'מפיון נולד בסאות'המפטון, המפשייר, אנגליה. שני הוריו היו מורים. הושפע בין היתר מטום וייטס וממוזיקת פולק אירית, וכשגדל הוא למד לנגן על גיטרה, פסנתר וגיטרת בס. למד אנתרופולוגיה באוניברסיטת לונדון, שם הכיר את שאר חברי הלהקה העתידיים של קולדפליי. הוא למד לנגן על תופים בשביל להצטרף לחבריו ולהקים את הלהקה. ב-2003 הוא התחתן עם מריאן דרק. מדיה וקבצים בנושא ויל צ'מפיון בוויקישיתוף ויל צ'מפיון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ויל צ'מפיון, באתר AllMusic (באנגלית) ויל צ'מפיון, באתר MusicBrainz (באנגלית) ויל צ'מפיון, באתר Discogs (באנגלית) ויל צ'מפיון, באתר SecondHandSongs
טקס פרסי אוסקר ה-63

טקס פרסי אוסקר ה-63 (באנגלית: 63rd Academy Awards) להענקת פרסי האוסקר של האקדמיה האמריקאית לקולנוע למיטב סרטי הקולנוע והטלוויזיה של שנת 1990 נערך בשריין אודיטוריום שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ב-25 במרץ 1991. השחקן והקומיקאי בילי קריסטל הנחה את הטקס בפעם השנייה ברציפות. סרט הדרמה "רוקד עם זאבים" היה מועמד ל-12 פרסי אוסקר וזכה בשבעה, בהם פרסי הסרט הטוב ביותר, הבמאי הטוב ביותר והתסריט המעובד הטוב ביותר. במהלך הטקס הוענקו פרסי אוסקר לשם כבוד לשחקניות סופיה לורן ומירנה לוי, ופרסים לפעילות הומניטרית למפיקים ריצ'רד זאנוק ודייוויד בראון. כמו כן הוענק פרס אוסקר להישגים מיוחדים לסרט "זיכרון גורלי" בשל האפקטים החזותיים יוצאי הדופן שהוצגו בו. מדיה וקבצים בנושא טקס פרסי אוסקר ה-63 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טקס פרסי אוסקר ה-63 אתר האינטרנט הרשמי של טקס פרסי האוסקר טקס פרסי אוסקר ה-63, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רשימת הזוכים המלאה, באתר הרשמי
ישראל באירוויזיון 1983

ישראל השתתפה באירוויזיון 1983 עם השיר חי בביצוע של עפרה חזה בעיר מינכן, במדינת גרמניה. קדם-אירוויזיון 1983 הייתה תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1983. התחרות התקיימה ב-5 במרץ בתיאטרון ירושלים בירושלים, בהנחיית דליה מזור ודניאל פאר, הפיק וערך חנוך חסון והבמאי היה ראול יחיאל. בחלק האומנותי השתתפו תזמורתו של אלברט פיאמנטה ותלמידי המכללה לחינוך גופני במכון וינגט. השיר חי של עפרה חזה הוצע תחילה לירדנה ארזי, אך היא סירבה לשיר אותו. באותה תקופה התקיימה תחרות עזה בין מחנות המעריצים של ירדנה ארזי ועפרה חזה, ובמת הקדם היוותה זירת התמודדות אמיתית. במהלך הצבעה שתי המתמודדות העיקריות עקפו זו את זו, ולבסוף הוכרזה עפרה חזה כמנצחת בהפרש של נקודה בודדת אחת, וכך היא זכתה לשיר את השיר "חי" באירוויזיון על אדמת מינכן, וסיימה במקום השני והמכובד בהפרש של 6 נקודות בלבד מהמקום הראשון. בתחרות האירוויזיון בגרמניה המלווים של חזה לבשו בכוונה בגדים צהובים, שהזכירו את צבע הטלאי של היהודים בגטאות ובמחנות הריכוז. שנים לאחר מכן סיפרה ארזי בריאיון לסדרה התיעודית "הרצל פינת רפאלי", שרפי גינת שישב בחבר השופטים סיפר לה לאחר אותו הערב שהייתה טעות בספירת הקולות בהצבעה, והיא זו שהייתה אמורה לזכות במקום הראשון ולא עפרה חזה. ארזי בחרה לשמור מידע זה בסוד. טענתה זו של ארזי נבדקה בראיון של רפי גינת בנושא באתר הארץ בו הוא שולל את הטענה של ירדנה ארזי לכך שהיה טעות בספירת הקולות. תל אביב-יפו - רפי גינת. טבריה - חיים הכט. חיפה - מאיר איינשטיין. יבנה - נתן כספי. ירושלים - יאיר אלוני. דגניה ב' - בני עורי. לוד - משה טימור. ישראל הופיעה ה-16 בסדר ההופעה, אחרי דנמרק ולפני פורטוגל. בתום ההצבעה ישראל קיבלה 136 נקודות והגיעה למקום ה-2 מתוך 20 מדינות שהשתתפו בתחרות. הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה ללוקסמבורג. ישראל באירוויזיון קדם-אירוויזיון אירוויזיון 1983 קדם אירוויזיון, באתר הפסטיבלים קדם אירוויזיון 1983, סרטון באתר יוטיוב לקראת אירוויזיון 1983 באתר סטריאו ומונו ישראל באירוויזיון 1983, סרטון באתר יוטיוב Israel 1983, באתר esc history אירופה לשלוש דקות - פרק 4, סרטון באתר יוטיוב "הנבחרים". 1983-04-03. הקדם-אירוויזיון - מבט שאחרי, באתר דבר, ‏7 במרץ 1983 עופרה חזה תייצג את ישראל באירוויזיון, באתר דבר, ‏6 במרץ 1983 ירדנה ארזי תלמד אתכם למצוץ דם, באתר ynet, 4 במרץ 2011 עידו דוד כהן, ירדנה ארזי, רדי מהסיפור הזה, הוא לא מוסיף לך כבוד, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2020 עופרה חזה במקום השני באירוויזיון, באתר דבר, ‏24 באפריל 1983 Detailed voting results
טלי שרוט

טלי שֶׁרוֹט (באנגלית: Tali Sharot) היא פסיכולוגית יהודיה אמריקאית-ישראלית; פרופסור לחקר המוח במחלקה לפסיכולוגיה בקולג' האוניברסיטאי של לונדון. שרוט נולדה בירושלים וגדלה בעומר. את שירותה הצבאי עשתה בחיל האוויר. למדה לתואר ראשון בפסיכולוגיה וכלכלה באוניברסיטת תל אביב, ולאחר מכן השלימה תואר שני בפסיכולוגיה וכלכלה ודוקטורט בפסיכולוגיה ומדעי המוח, באוניברסיטת ניו יורק. את הפוסט-דוקטורט עשתה באוניברסיטת הרווארד והקולג' האוניברסיטאי של לונדון. מחקרה מתמקד במדעי המוח בתחומים של אופטימיות, זכרונות רגשיים ודיסוננס קוגניטיבי. למחקריה של שרוט השלכות בתחומי הבריאות, הפיננסים, אבטחת מידע. מאמריה של שרוט הופיעו בכתבי עת מדעיים רבים ובהם Nature, Science, nature neuroscience ו-psychological science. מאמריה גם התפרסמו בעיתונות הכתובה בין היתר בניו יורק טיימס, אובזרבר, ובמגזין טיים. טלי שרוט ייסדה ומנהלת את "מעבדת המוח הרגשי" באוניברסיטת לונדון. שרוט קיבלה מענקי מחקר מקרן ולקם, מהפורום לפילוסופיה אירופית, ומהאקדמיה הבריטית למענקי מחקר לפוסט דוקטורט. בשנת 2012 הופיעה שרוט בועידת TED והרצתה בנושא הטיית האופטימיות. הרצאתה המובאת באתר TED זכתה נכון לאוגוסט 2021 לכ-12 מיליון צפיות. שרוט נשואה לג'וש, חוקר מוח ב־MIT ולהם שני ילדים. היא מתגוררת לסירוגין בבוסטון ולונדון. שרוט הוציאה עד כה שני ספרים שנכתבו במקור בשפה האנגלית. הספרים תורגמו גם לעברית: Optimism Bias: Why We're Wired to Look on the Bright Side‏ (2011) - אשליה אופטימית - מדוע אנו נוטים לראות את חצי הכוס המלאה? יצא בישראל בהוצאת מודן (2012) The Influential Mind: What the Brain Reveals About Our Power to Change Others ‏ (2017) - מה זה משנה? בהוצאת כנרת זמורה ביתן (2018) מדיה וקבצים בנושא טלי שרוט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טלי שרוט טלי שרוט, באתר SSRN פרסומים, באתר "מעבדת המוח הרגשי" קרול קדוולדר, The optimism bias: reasons to be cheerful, באתר הגרדיאן, 1 בינואר 2012 תחיה ברק, ‏רובנו לוקים באופטימיות יתר. זה גורם לבוחן מציאות לקוי, באתר גלובס, 4 בפברואר 2014 אושרת קוטלר, המדריך למשכנע: חוקרת המוח שכבשה את אמריקה מגלה את סודותיה, באתר חדשות 13, 13 בינואר 2018 אורי פסובסקי, ‏"יהיה פה הדוניזם": חוקרת האופטימיות על התגובה המפתיעה של האנושות לקורונה, באתר גלובס, 28 במרץ 2021 Tali Sharot, באתר אמזון Tali Sharot, באתר Jewish virtual Library ליאת קלארק, Positivity not scaremongering could help you lose weight, באתר wired‏, 29 באפריל 2014 סטפן ג' קיקון, January’s Stock Temptation, באתר הניו יורק טיימס, 18 בינואר 2013 סונאלי שאה, Cyber Security Risk: Perception vs. Reality in Corporate America, באתר wired Tali Sharot, באתר TED Tali Sharot: Principal Investigator, באתר "מעבדת המוח הרגשי" הלן וולטרס, Thinking about the optimism bias: Tali Sharot at TED2012, באתר TED, 1 במרץ 2012 the optimism bias, באתר TED
בית הקברות של האקדמיה הימית של ארצות הברית

בית הקברות של האקדמיה הימית של ארצות הברית ממוקם בקמפוס האקדמיה בעיר אנאפוליס שבמדינת מרילנד. הוא מיועד בעיקר לקבורת אישים רמי מעלה יוצאי צי ארצות הברית. בית הקברות הוקם בשנת 1869 על פני חלק משטח שנרכש שנה קודם לכן לשם הרחבת האקדמיה. כיום (2018) הוא משתרע על פני שטח של כ-27 דונם, לחוף תעלה הזורמת לתוך נהר הסוורן. הוא כולל 46 חלקות קבורה. במקום נקברו מפקדים של הצי וחיל הנחתים, בוגרים של האקדמיה שעוטרו בעיטורים, מפקדים של האקדמיה, מספר קטן של מלחים ואף ילדים. ממוקמות בו מצבות קבורה במגוון סגנונות עיצוב. בבית הקברות הוצבו גם מספר אנדרטאות לזכר ימאים. הבולטת שבהן היא האנדרטה לזכר נספי משלחת המחקר הארקטית ג'אנט בשנת 1881. בתקופה המודרנית כללי הזכאות לקבורה בבית הקברות הם מצמצמים. בעיקרו של דבר נתונה זכות הקבורה לאנשי סגל פעילים של האקדמיה, לבוגרי האקדמיה שהגיעו לדרגת תת-אדמירל או בריגדיר גנרל ולבני זוגם וילדיהם הקטנים. למזכיר הצי ולמפקד האקדמיה סמכות לאשר חריגים מסוימים לכללים אלו. בשנת 1987 נוסף לבית הקברות מבנה קולומבריום, שהוקם בכספי תרומות פרטיות. תנאי הזכאות להפקדת כדי אפר בו הם מקלים יותר. אדמירל ארנסט קינג (1878-‏1956), מפקד הצי במלחמת העולם השנייה תת אדמירל ברוס מקנדלס (Bruce McCandless) ‏(1911-‏1968), מעוטר מדליית הכבוד ממלחמת העולם השנייה תת אדמירל ק. וייד מקלוסקי (C. Wade McClusky) ‏(1902-‏1976), מגיבורי קרב מידווי אדמירל ארלי ברק (1901-‏1996), ממפקדי הצי אדמירל ויליאם קרואו (William J. Crowe) ‏(1925-‏2007), ראש המטות המשולבים של ארצות הברית סנאטור ג'ון מקיין (1936-‏2018), טייס הצי ומועמד לנשיאות ארצות הברית. מדיה וקבצים בנושא בית הקברות של האקדמיה הימית של ארצות הברית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית הקברות של האקדמיה הימית של ארצות הברית (באנגלית) בית הקברות, באתר האקדמיה הימית של ארצות הברית חוברת הסבר של בית הקברות
אצטדיון קירובץ (טיחווין)

אצטדיון קירובץ (ברוסית: Стадион Кировец) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בעיר טיחווין במחוז לנינגרד שברוסיה. משמש כמגרש הבית של קבוצת לנינגראדץ (בעבר שימש את קבוצת טוסנו). הבנייה החלה ב-1941 כשברית המועצות נכנסה למלחמת העולם השנייה. בשל בעיות כספיות, הבנייה התעכבה במשך 67 שנים והתקדמה רק ב-24 בספטמבר 2008. לבסוף השלמת בניית האצטדיון התאפשרה בזכות מעורבות 'אקדמיית הכדורגל הלאומית' שממומנת על ידי רומן אברמוביץ' והסוכנות הפדרלית לספורט והאצטדיון הושלם ביולי 2011. באצטדיון שני יציעים: יציע מזרחי ובו 5,000 מושבים ויציע מערבי ובו 1,000 מושבים. על הדשא מאירה בשעות החשיכה תאורה בעוצמה של 800 לוקס. 2,500 מושבים באזור המזרחי מכוסים בתקרת מתכת שמגינה מפני גשם. "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-6 באוקטובר 2014. נבדק ב-2014-11-23. {{cite web}}: (עזרה); (עזרה) Ленинградец проведет игру в Тихвине "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-30 במאי 2014. נבדק ב-2014-11-23. {{cite web}}: (עזרה); (עזרה)
קרנפון

קרנפון (שם מדעי: Naso) הוא סוג של דגי גרם ימיים ממשפחת הבתרניים החיים בשוניות אלמוגים טרופיות במי האזור האינדו-פסיפי מחופי מזרח אפריקה וים סוף עד הוואי. מקור השם קרנפון הוא מהזיז הקרני, המצויה אצל חלק מהמינים מעל בליטה על החוטם ומזכירה קרן של קרנף. סוג זה כולל את הגדולים בבני משפחת הבתרניים, כשהגדול ביותר הוא המין Naso annulatus המגיע לאורך מטר. תזונתם מורכבת מאצות ומיצורי פלנקטון זעירים. הם חיים בקבוצות ורועים בין האלמוגים. קרנפון צר-קרן (Naso annulatus) Naso brachycentron קרנפון ארך-קרן (Naso brevirostris) Naso caeruleacauda Naso caesius קרנפון ססגוני (Naso elegans) Naso fageni קרנפון חסר-קרן (Naso hexacanthus) Naso lituratus Naso lopezi Naso maculatus Naso mcdadei Naso minor Naso reticulatus Naso tergus Naso thynnoides Naso tonganus Naso tuberosus קרנפון קצר-קרן (Naso unicornis) Naso vlamingii מדיה וקבצים בנושא קרנפון בוויקישיתוף קרנפון, באתר ITIS (באנגלית) קרנפון, באתר NCBI (באנגלית) קרנפון, באתר GBIF (באנגלית) קרנפון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ברקניים

ברקניים (שם מדעי: Holocentridae; מכונים "דגי סנאי") היא משפחת דגים מסדרת הברקנאים שבמחלקת מקריני סנפיר. הברקניים חיים במי האוקיינוס האטלנטי והאזור האינדו-פסיפי של האוקיינוס ההודי והאוקיינוס השקט בעומק ממוצע של 100 מטרים, סביב שוניות אלמוגים, אך בני הסוג Ostichthys צוללים יותר לעומק. לדגים אלה קשקשים אדומים או כסופים, והם בעלי פנים מוארכות עם לסת דקה ועיניים גדולות המותאמות לחשיכה. רובם הם פעילי לילה היוצאים בחשיכה לשחות בין האלמוגים ולחפש מזון כמו דגים קטנים, סרטנים ויצורים החיים על הקרקעית. הצעירים נסחפים בים כזואופלנקטון, והם גם אוכלים פלנקטון צף. אורך הדגים הממוצע 15–35 סנטימטרים, אך המין Holocentrus ascensionis מגיע לאורך 61 סנטימטרים. המין Sargocentron spiniferum מגיע לאורך 51 סנטימטרים ולמשקל של 2.6 ק"ג, בעוד שהמין Sargocentron iota מגיע רק לאורך 8 סנטימטרים. תת-משפחה Holocentrinae סוג Holocentrus סוג Neoniphon סוג Sargocentron תת-משפחה Myripristinae סוג ומין יחיד Corniger spinosus סוג Myripristis – בו המין אדמון שחור-עין סוג Ostichthys סוג Plectrypops סוג ומין יחיד Pristilepis oligolepis מדיה וקבצים בנושא ברקניים בוויקישיתוף ברקניים, באתר ITIS (באנגלית) ברקניים, באתר NCBI (באנגלית) ברקניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) ברקניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ברקניים, באתר GBIF (באנגלית)
Breathin

Breathin (בעברית: לנשום) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית אריאנה גרנדה. השיר יצא לאור ב-18 בספטמבר 2018, כסינגל השלישי והאחרון מתוך אלבומה הרביעי, Sweetener. השיר הגיע למקום ה-22 במצעד הבילבורד הוט 100 ובהמשך עלה למקום ה-12. השיר נכתב על ידי אריאנה גרנדה, סוואן קוטצ'ה (אנ'), איליה סלמנזאדה (אנ') ופיטר סוונסון (אנ'). ניתוח השיר כמילים מדבר על איך הנשימה משפיעה כאשר אתה סובל מחרדה, ומבוסס על חייה האמיתיים של גרנדה. הסגנון אשר מאפיין את השיר הוא סגנון הדאנס-פופ. קליפ השיר בוים על ידי האנה לוקס דייוויס. הוא הופץ ב-7 בנובמבר 2018. נכון למרץ 2020, מונה הצפיות שלו עומד על כ-153 מיליון צפיות. חלק מתוך הקליפ צולם בבר. בחלק מהקליפ היה שימוש במסך כחול. עם השיר הופיעה אריאנה גרנדה במסגרת סיבוב ההופעות הרביעי שלה, "The Sweetener Sessions". מידע על הסינגל "Breathin" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Breathin" באתר יוטיוב "Ariana Grande Chart History". Billboard. נבדק ב-2018-10-12. breathin - Ariana Grande | Song Info | AllMusic, AllMusic "Premature Evaluation: Ariana Grande 'Sweetener'". Stereogum. 2018-08-20. נבדק ב-2018-10-12. ArianaGrandeVevo (2018-11-07), Ariana Grande - breathin, נבדק ב-2019-02-17 Ariana Grande ZAP (2018-08-27), Ariana Grande - Breathin (Live at Sweetener Sessions), נבדק ב-2018-10-12
נמס ממך

נמס ממך הוא אלבום הבכורה של הזמר עומר אדם. אשר יצא לאור ב-19 בדצמבר 2010, על ידי חברת התקליטים פליי רקורדס. האלבום יצא כשנה וחצי לאחר שאדם פרש מהתוכנית "כוכב נולד" בגלל שנחשף כי השתתף למרות שהיה מתחת לגיל 16, גיל המינימום בתוכנית. בהפקת האלבום היו מעורבים שמות מובילים בתחום המוזיקה המזרחית, בהם דורון מדלי, יוני רועה ואסף אטדגי. באלבום נכללו עשרה שירים, מחציתם יצאו כסינגלים. בנוסף נכללו באלבום גרסאות רמיקס לחמישה שירים. "להיאבד ברוח", שנכתב והולחן על ידי דורון מדלי, הוא השיר הראשון שיצא לאור כסינגל. השיר התפרסם בספטמבר 2009, כחודש לפני שאדם חגג את יום-הולדתו ה-16. "אל תבכי", הסינגל השני מתוך האלבום, יצא בדצמבר אותה שנה. השיר נכתב והולחן על ידי אסף לביא צנעני, בנה של מרגלית צנעני, שהייתה שופטת בתוכנית "כוכב נולד". לביא צנעני היה אחראי גם הסינגל הבא, "את בליבי" שיצא לאור במרץ 2010. שני הסינגלים הבאים זכו להצלחה גם במצעדי הפזמונים. שיר הנושא, שיצא בחודש מאי נכתב על ידי מדלי והולחן על ידי יוני רועה הגיע למקום ה-17 במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' בשנת תש"ע. הסינגל האחרון מתוך האלבום הוא השיר "הופה", גרסה עברית לשיר "OPA" שייצג את יוון בתחרות האירויזיון אותה שנה. השיר הציג למקום ה-20 במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' שנה לאחר מכן. נמס ממך - ביקורת אלבום, באתר יוסמיוזיק חגי אוזן‏, בלי עומר ודברים: על אלבום הבכורה של עומר אדם, באתר וואלה, 22 בדצמבר 2010 מידע על האלבום נמס ממך באתר MusicBrainz אסף נבו, ‏עומר אדם: "לא כועס על כוכב נולד", באתר ‏מאקו‏, 29 בספטמבר 2009 אסף נבו, ‏אל תבכי לעומר אדם, באתר ‏מאקו‏, 27 בדצמבר 2009 אסף נבו, ‏את בליבו של עומר אדם, באתר ‏מאקו‏, 17 במרץ 2010 אסף נבו, ‏עומר אדם אוהב אותך עד השמיים, באתר ‏מאקו‏, 3 במאי 2010 אסף נבו, ‏עומר אדם שר אירוויזיון: "וכולם עפים, וכולם יפים", באתר ‏מאקו‏, 12 באוגוסט 2010
טקס פרסי אוסקר ה-64

טקס פרסי אוסקר ה-64 (באנגלית: 64th Academy Awards) להענקת פרסי האוסקר של האקדמיה האמריקאית לקולנוע למיטב סרטי הקולנוע והטלוויזיה של שנת 1991 נערך בדורותי צ'נדלר פביליון שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ב-30 במרץ 1992. השחקן והקומיקאי בילי קריסטל הנחה את הטקס בפעם השלישית ברציפות. מותחן האימה "שתיקת הכבשים" זכה בכל חמש הקטגוריות הנחשבות כחשובות ביותר – הסרט הטוב ביותר, הבמאי הטוב ביותר, התסריט המעובד הטוב ביותר, השחקן הטוב ביותר והשחקנית הטובה ביותר – ובכך הפך לסרט השלישי בתולדות טקסי האוסקר לרשום הישג זה (אחרי "זה קרה לילה אחד" ו"קן הקוקייה"). הסרט "באגסי" קיבל עשר מועמדויות, אך זכה בפרסי עיצוב ההפקה ועיצוב התלבושות בלבד. הסרט "היפה והחיה" היה סרט האנימציה הראשון שמועמד לפרס הסרט הטוב ביותר. במאי הסרט "החבר'ה מהשכונה", ג'ון סינגלטון, היה האפרו-אמריקאי הראשון שמועמד לפרס הבמאי הטוב ביותר, וכן המועמד הצעיר אי פעם לפרס זה, בהיותו בן 24. במהלך הטקס הוענקו פרס אוסקר לשם כבוד לבמאי ההודי סטיאג'יט ריי, ופרס לפעילות הומניטרית לבמאי ולמפיק ג'ורג' לוקאס. אתר האינטרנט הרשמי של טקס פרסי אוסקר ה-64 אתר האינטרנט הרשמי של טקס פרסי האוסקר טקס פרסי אוסקר ה-64, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רשימת הזוכים המלאה, באתר הרשמי
ברך (פירושונים)

האם התכוונתם ל... ברך – מפרק ברגל המחבר בין עצם הירך לשוקה הר ברך – הר מהרי אילת אישים ששמם ברך: מאיר מרדכי בֶּרְך – סופר עברי יהודי פולני שאול בראך – רב ופוסק הונגרי-צ'כוסלובקי ברג ברכה
פנטוברביטל

פנטוברביטל (INN, AAN, BAN, USAN) או פנטוברביטון (בעבר AAN, ו-BAN) הוא סם מדכא מקבוצת הברביטורטים. שמו המסחרי של החומר הוא נמבוטל. השם נוצר בידי ג ' ואן ס. לאנדי, שהתחיל להשתמש בו ב-1930. נמבוטל הוא סימן מסחרי שיוצר על ידי חברת התרופות הדנית לונדבק (כיום מיוצר על ידי אקורן תרופות), והוא קיים רק בצורת זריקות של פנטוברביטל שאושר למכירה בארצות הברית. במינונים גבוהים, פנטוברביטל גורם למוות על ידי דום נשימה. בארצות הברית, התרופה משמשת להוצאה להורג של פושעים שנגזר עליהם עונש מוות. לונדבק (אחד מהיצרנים) אינו מתיר מכירת פנטוברביטל לבתי סוהר או מוסדות דומים כדי לבצע באמצעותו עונש מוות. שימושים אופייניים לפנטוברביטל הם משכך כאבים, הרגעה לטווח קצר וטיפול בפרכוסים במקרי חירום. פנטוברביטל משמש גם כסם הרדמה וטרינרי. פנטוברביטל משמש גם כמפחית לחץ תוך-גולגולתי כמו למשל בפגיעה מוחית טראומטית. פנטוברביטל יכול לגרום למוות כאשר נעשה שימוש במינון גבוה, המינון הקטלני נע בדרך כלל בין גרם לשני גרמים. הוא משמש להמתת חסד של בני אדם כמו גם בעלי חיים. משתמשים בו בצורה טהורה, או בשילוב עם חומרים נוספים כגון פניטואין ומשווק בצורה זו באופן מסחרי להמתת חסד בבעלי חיים. ארגון דיגניטאס נותן לאנשים המקבלים באמצעותו המתת חסד, מנת פנטוברביטל של כ-15 גרם. פנטוברביטל משמש לביצוע עונש מוות בארצות הברית, או נחשב כתחליף לחומרים אחרים המשמשים למטרה זו, כאשר הם נמצאים במחסור. בטקסס החלו להשתמש בפנטוברביטל להריגת אסירים הנידונים למוות על ידי זריקה קטלנית ב-18 ביולי 2012. באוקטובר 2013, במדינת מיזורי שינו את הנהלים, כדי לאפשר לפנטוברביטל לשמש כמנה קטלנית עבור הוצאות להורג. ב-20 בנובמבר 2013 הוצא להורג הרוצח הסדרתי ג'וזף פול פרנקלין על ידי מדינת מיזורי. הוא היה האסיר הראשון שהוצא להורג במנה של פנטוברביטל. מנת יתר של פנטוברביטל היא אחת משיטות ההתאבדות האמינות ביותר. למשל, מותה של השחקנית והדוגמנית המפורסמת מרילין מונרו מיוחס לנטילת מנת יתר של פנטוברביטל, בשילוב עם אלכוהול. פנטוברביטל נכלל בישראל בפקודת הסמים המסוכנים ואסור בשיווק, למעט בצורה יחידה של זריקות וטרינריות, בשם פנטל. הזריקה מכילה 200 מ"ג מהחומר, ומשמשת להמתת חסד בבעלי חיים. היא נמכרת על פי מרשם רופא בלבד. מתן של אתנול, בנזודיאזפינים, אופיאטים, אנטי היסטמינים, סמי הרגעה אחרים וסמים המדכאים את מערכת העצבים, בשילוב עם מתן פנטוברביטל, יכולים לגרום לתופעות לוואי משמעותיות. מדיה וקבצים בנושא פנטוברביטל בוויקישיתוף ד"ר איתי גל, תיעוד מצמרר: כך מתבצעת המתת חסד ב'דיגניטס', באתר ynet, 9 בספטמבר 2011 ארה"ב: רוצח יהודים ושחורים הוצא להורג, באתר ynet, 21 בנובמבר 2013 מתוך רשימת התרופות של משרד הבריאות
גנאדי גאגוליה

גנאדי לאוניד-יפא גאגוליה (באבחזית: Геннадии Леонид-иҧа Гагәлиа, בגאורגית: გენადი გაგულია; ‏4 בינואר 1948 - 8 בספטמבר 2018) היה ראש ממשלת אבחזיה בשלוש קדנציות נפרדות בשנות ה-90 של המאה ה-20 ובשני העשורים הראשונים של המאה ה-21. בשנת 1972 סיים את לימודיו במחלקה להנדסה אזרחית במכון הפוליטכני בבלארוס. משנת 1973 עד 1977 עבד בחברת סטרוימסטר כמפקח, מהנדס ראשי, ראש אתר הבנייה. משנת 1977 עד 1986 היה סגן מנהל רשת הקייטרינג אגם ריזה, משנת 1986 עד 1991 היה יו"ר קואופרטיבי הצרכנות של מחוז גודאוטה. בשנים 1991-1992 עבד בוועדה הממלכתית ליחסי כלכלה חוץ, מועצת השרים של אבחזיה. בשנים 1992-1995 היה סגן יו"ר מועצת השרים של אבחזיה. נהרג בתאונת דרכים כחצי שנה לאחר שהחל לכהן בתפקיד ראש הממשלה בפעם השלישית באפריל 2018. קודם לכן שימש בתפקיד זה בין ינואר 1995 לאפריל 1997 ובין נובמבר 2002 לאפריל 2003. מדיה וקבצים בנושא גנאדי גאגוליה בוויקישיתוף ידיעה על מותו בתאונת דרכים, באתר רדיו אירופה החופשית, 8 בספטמבר 2018 Gennadi Gagulia, PEOPLE PILL ערך זה הוא קצרמר בנושא פוליטיקאים ובנושא אבחזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מטאלורג נובוקוזנצק (הוקי קרח)

מועדון ההוקי קרח מטאלורג נובוקוזנצק (ברוסית: Хоккейный клуб «Металлург» Новокузнецк) הוא מועדון הוקי קרח רוסי מהעיר נובוקוזנצק שבמחוז קמרובו. הוקם ב-1949. בשנים 2008–2017 שיחקה בליגת ההוקי הקונטיננטלית. החל מעונת 2017/2018 היא משתתפת בתחרויות ליגת המשנה הרוסית בהוקי קרח. ספונסר הקבוצה היא ענקית המתכות "אווראז". אליפות רוסיה הסובייטית בהוקי קרח זכייה: 1960 VHL גמר גביע פטרוב: 2021 אליפות רוסיה בהוקי קרח מקום שלישי: 2000 מדיה וקבצים בנושא מטאלורג נובוקוזנצק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מטאלורג נובוקוזנצק ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט ברוסיה ובנושא הוקי קרח. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.