laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תלוליות בטש

תלוליות בטש (בערבית: תלילאת אל-בַּטַאשִׁי) הוא אתר ארכאולוגי באזור השפלה על גדתו הצפונית של נחל שורק, כשבעה קילומטרים מצפון מערב לבית שמש הקדומה. האתר שוכן במרחק של פחות מקילומטר מתל בטש. באתר נמצאו כלי חרס מהתקופות הנאוליתית קרמית א' (PNA), הכלקוליתית ותקופת הברונזה. החפירות באתר נערכו בשנת 1955 במשלחת מטעם החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה אשר בראשה עמד הארכאולוג יעקב קפלן. בדרום התלולית בשטח A בשכבה נחשפו שני בורות מהתקופה הנאוליתית קרמית א (PNA) המקבילים לשכבה IX ביריחו. מתקופה זו נחשפו שתי שכבות: IVa ו IVb המייצגות שני שלבי יישוב. מעל שכבה IVa נמצאה שכבה כלקוליתית III שהייתה בת זמנה של תרבות ואדי רבה והכילה חרסים מטיפוס התרבות הירמוכית. ממצאים מתקופת הברונזה הקדומה נתגלו בחלקו הצפוני של השטח, וכן שרידי בור מתקופת הברונזה התיכונה II. נחשפו שלוש שכבות של יישוב מהתקופה הכלקוליתית. בשכבות IIIa ו IIIb נמצאו ממצאים השייכים לתרבות ע'סול. שכבה III שהייתה על קרקע בתולה, הכילה ממצאים הזהים לוואדי רבה. חפירה זו הוכיחה את קדמות ממצא תרבות ואדי רבה לממצא הע'סולי. החפירה בשטח זה נעשתה לרוחב התלולית, נחשפו שלושה תאים אשר הכילו תנורים עגולים עשויים טין צרוף. שני תאים היו בנויים מחלוקי נחל. התאים הכילו חרסים מתקופת הברונזה התיכונה II ב'-ג'. בנוסף נמצאה חרפושית מצופה פיאנס. חפירת חתך שנעשתה גילתה שהתלולית הוא טומולוס מתקופת הברונזה התיכונה II ב'-ג'. מסביב לתאים נתגלו קירות מעגליים ממולאים בחלוקי נחל שתמכו בתלולית. החפירה זיהתה לראשונה טיפוס קבר זה שהיה בשימוש בתקופה זו. בשטח A שכבה III נתגלה מכלול עשיר של קרמיקה מטיפוס ואדי רבה כולל כלים שחורים ממורקים. בשכבות IVa ו-IVb נתגלתה קרמיקה מהטיפוס של יריחו IX. הקרמיקה של IVa מאופיינת בעיטורים יפים מסולסלים (סכסך) המשוחים בעזרת מכחול בפסים בצבע אדום מסביב לכלי ובמירוק מבהיק. הקרמיקה של IVb מאופיינת בעיטור פסים ניצבים משוח בצבעים צהוב וחום כהה או שחור. העיטור נעשה באמצעות מריחות ידיים. בנוסף הובחנו לראשונה בארץ עקבות קרמיקה מסוג Dark faced Burnished Ware שנמצאה בעיקר בסוריה ובקיליקיה שבאנטוליה. האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכיאולוגיות בארץ ישראל, כרך 1, הערך בטש, תלוליות עמ' 151
משמרת (פירושונים)

האם התכוונתם ל... משמרת – מושב באזור השרון משמרת הצניעות – ארגון חרדי בלתי רשמי שמטרתו לפקח על ענייני צניעות בקרב החרדים משמרת מחאה – הפגנה שעל פי תנאיה אינה זקוקה לרישיון משמרת שלישית – סדרת טלוויזיה אמריקאית משמרות – קיבוץ השוכן בסמוך לפרדס חנה-כרכור משמרות הברזל – תנועה ומפלגה לאומנית קיצונית ואנטישמית מהסוג של פשיזם קלריקלי שפעלה ברומניה משמרות ההסתערות – כוח אכיפת חוק בתקופת הרפובליקה הספרדית השנייה (1931–1939) משמרות המהפכה האסלאמית – כוח צבאי איראני משמרות זה"ב – מתנדבים שתפקידם לשמור שתלמידי בתי הספר יחצו בבטחה את הכבישים המובילים לבית הספר עבודה במשמרות – שיטה לניהול שעות העבודה משמרות כהונה – החלוקה על פיה התבצעו תורנויות העבודה בבית המקדש, על ידי הכהנים
הצד הפראי

הצד הפראי (באנגלית: Wild Side) הוא סרט קולנוע צרפתי-בלגי-בריטי מסוג דרמה בבימויו של סבסטיאן ליפשיץ אשר יצא לאקרנים בשנת 2004 והקרנת הבכורה שלו התקיימה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין, בו זכה בפרס טדי לסרט הלהט"ב הטוב ביותר. בישראל הוקרן הסרט בסינמטקים במסגרת מחווה מיוחדת לקולנוענים צרפתים שנערכה באפריל 2006. הסרט מציג את סיפורה של סטפני, טרנסקסואלית פריזאית, אשר יחד עם שני בני-זוגה חוזרת לכפר הולדתה על מנת לטפל באימה הנוטה למות. העלילה מתארת את ילדותה בכפר ואת מערכת היחסים הפוליאמורית בינה לבין בני-זוגה. סטפני היא יצאנית-רחוב טרנסקסואלית המתגוררת בפריז יחד עם שני מאהביה ושותפיה לחיים: דג'מאל – צעיר ערבי מצרי העוסק בזנות באופן מזדמן אשר משפחתו אינה מעוניינת בקשר עמו, ומיכאל – מהגר ושוהה בלתי חוקי רוסי ומופנם, חייל לשעבר שעובד במסעדה, אשר ברח מארץ מולדתו ומחפש קרובים בצרפת. סטפני מקבלת שיחת טלפון המבשרת לה שאמהּ חולה ונוטה למות, והיא נוסעת לכפר הולדתה ממנו ברחה בגיל 15 ובו לא ביקרה מאז על מנת לסעוד אותה ברגעיה האחרונים. אל סטפני מצטרפים דג'מאל ומיכאל ותוך כדי שהותם בכפר מתגלים חלקים מילדותה של סטפני כילד בשם פייר, וסיפור היכרותם של השלושה וחיי האהבה ומערכת היחסים הפוליאמורית המיוחדת ביניהם. על רקע הקושי של אמה של סטפני להשלים עם זהותה המגדרית, מוצג הקושי של דג'מאל ומיכאל אל מול משפחותיהם שלהם ואל מול החברה המוקיעה אותם בשל שונותם, כאשר את הנחמה היחידה מוצאים השלושה זה בזרועותיו של זה. "הצד הפראי" זכה בחמישה פרסים ובמועמדות אחת: פוליאנדריה "הצד הפראי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הצד הפראי", באתר נטפליקס "הצד הפראי", באתר AllMovie (באנגלית) "הצד הפראי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "הצד הפראי", באתר Metacritic (באנגלית) "הצד הפראי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) איתי שטרן, טרנסקסואלים ואמהות חד הוריות, nrg, ‏27/3/2006
גורם הגדילה העצבי

גורם הגדילה העֲצַבִּי (באנגלית: NGF-Nerve growth factor), הוא חלבון קצר המופרש מתאים וגורם לגדילה, התמיינות ושרידה של נוירונים (תאי עָצָב) המשמשים לו מטרה. הוא נחשב לאב-הטיפוס של גורמי הגדילה מכיוון שהוא היה בין השניים הראשונים שהתגלו. זיהוי גורם הגדילה העצבי על ידי ריטה לוי-מונטלצ'יני הביא לזכייתה בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1986 במשותף עם סטנלי כהן שגילה את גורם הגדילה האפידרמי - EGF. בעוד השם "גורם הגדילה העצבי" מתייחס לחלבון ספציפי, המונח "גורמי גדילה עצביים" מציין קבוצה של חלבונים הידועים גם בשם נוירוטרופינים. גורם הגדילה העצבי הוא חלבון הומודימרי הבנוי משתי שרשרות פפטידיות זהות באורך של 118 חומצות אמינו. גורם הגדילה העצבי מצוי בכל החוליתנים, החל בדגים וכלה ביונקים. הגורם הכרחי לצורך שמירה של נוירונים תחושתיים וסימפתטיים בחיים. הוא מופרש מתאי מטרה מסוגים רבים, ומסוגל לגרום להנצה ולגדילה של אקסונים לכיוונם. האפקטיביות של גורם הגדילה העצבי גדולה. ריכוזים ננו-מולרים שלו מביאים לתגובה של נוירונים תוך 30 שניות וגורמים להם להתחיל לצמוח תוך מספר דקות. גורם הגדילה העצבי משוחרר מן התאים המייצרים אותו (נוירונים, תאי אפיתל ועוד), נקשר לקולטנים הממוקמים בקצות האקסונים של נוירונים מגיבים, ומפעיל אותם. בעקבות הקשירה מוכנס הקולטן כשהוא קשור לגורם הגדילה אל תוך האקסון ונודד לכיוון גוף תא העצב. גורם הגדילה העצבי יכול להקשר לפחות לשני קולטנים. קולטן באפיניות גבוהה (שנקרא TrkA) וקולטן באפיניות נמוכה המכונה LNGFR. הקולטן בעל האפיניות הגבוהה חשוב יותר להתפתחות מערכת העצבים. סטנלי כהן וריטה לוי-מונטלצ'יני, שהיו אז חברי סגל באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס, זכו בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בשנת 1986 עבור גילויי גורם הגדילה העצבי וגורם הגדילה האפידרמלי. בסדרה של ניסויים אלגנטיים הראו לוי-מונטלצ'יני והעובדים עמה ראשית שחומרים שתאים סרטניים מסוג סרקומה שהושתלו בעובר תרנגולת מושכים אליהם נוירונים. שנית שחומרים שהופרשו על ידי התאים הסרטניים לתוך התמיסה בה הם גדלים יכלו לגרום לגדילה מואצת והנצה של נוירונים סימפתיים וסנסורים מתוך גנגליון עצבי שהופרד מעובר תרנגולת. ושלישית, שהגורם הספציפי שמביא לתופעה הוא חלבון מסוים שבודד מן התמיסה. בהמשך התגלו מקורות עשירים יותר לגורם הגידול ובכללם ארס נחש. תגלית זו נחשבת אבן דרך בביולוגיה התפתחותית, שכן בפעם הראשונה הודגם כיצד מולקולה ספציפית יכולה לתרום להתפתחות. לאחר שגילתה את גורם הגדילה, המשיכה לוי-מונטלצ'יני וחקרה את תפקידיו בהתפתחות מערכת העצבים ותפקודו בבוגרים. מדיה וקבצים בנושא גורם הגדילה העצבי בוויקישיתוף נימוקי ועדת פרס נובל לפרס שניתן ללוי מונטלצ'יני (באנגלית) GRCh38: Ensembl גרסה 89: ENSG00000134259 - Ensembl, מאי 2017 GRCm38: Ensembl גרסה 89: ENSMUSG00000027859 - Ensembl, מאי 2017 "Human PubMed Reference:". "Mouse PubMed Reference:".
פונקציה פשוטה

בתורת המידה, פונקציה פשוטה היא פונקציה המקבלת רק מספר סופי של ערכים שונים על תתי קבוצות (בדרך כלל מדידות). פונקציה פשוטה מעל מרחב מידה ( X , S , μ ) {\displaystyle (X,S,\mu )} היא צירוף ליניארי סופי של פונקציות מציינות. כלומר צורתה היא   s ( x ) = ∑ k = 1 n a k 1 A k ( x ) {\displaystyle \ s(x)=\sum _{k=1}^{n}a_{k}{\mathbf {1} }_{A_{k}}(x)} , כאשר   a k {\displaystyle \ a_{k}} הם סקלרים (לרוב ממשיים), ו-   A k {\displaystyle \ A_{k}} הן תתי קבוצות, לרוב קבוצות מדידות (כלומר A k ∈ S {\displaystyle A_{k}\in S} )- שכן הפונקציה s {\displaystyle s} מדידה אם ורק אם כל הקבוצות מדידות. בגלל המבנה המיוחד של הפונקציות הפשוטות, התכונות שלהן נובעות באופן ישיר מהנחות מתאימות על הקבוצות במרחב המידה. באופן כזה אפשר ללמוד גם פונקציות כלליות יותר, שאותן אפשר לעיתים קרובות לקרב על ידי פונקציות פשוטות. למעשה, כל פונקציה מדידה מורחבת, היא גבול במידה שווה של פונקציות פשוטות. כל פונקציה מדידה, אי שלילית וחסומה, היא גבול של סדרה עולה של פונקציות פשוטות, אי שליליות. כלומר, הפונקציות הפשוטות צפופות במרחב הפונקציות המדידות. פונקציות פשוטות הן הבסיס להגדרת האינטגרל בתורת המידה. בהינתן מרחב מידה ( X , S , μ ) {\displaystyle (X,S,\mu )} ופונקציה פשוטה   s ( x ) = ∑ k = 1 n a k 1 A k ( x ) {\displaystyle \ s(x)=\sum _{k=1}^{n}a_{k}{\mathbf {1} }_{A_{k}}(x)} מדידה, האינטגרל שלה מוגדר כסכום הערכים כפול המידה, כלומר ∫ s d μ = ∑ k = 1 n a k μ ( A k ) {\displaystyle \int {sd\mu }=\sum _{k=1}^{n}a_{k}\mu (A_{k})} . במקרה שמרשים לפונקציה לקבל ערכים אינסופיים, מסכימים שכאשר המידה אפס (גם אם הערך אינסוף), הערך הוא עדיין 0 (כמו שאינטגרל של פונקציית האפס על כל הישר הוא 0). לאינטגרל של פונקציה פשוטה מספר תכונות אלמנטריות, כמו אדיטיביות, הוצאת בסקלר (כלומר הוא מהווה פונקציונל); הוא גם מונוטוני. לפונקציה חיובית מדידה כללית, מגדירים ∫ f d μ = s u p { ∫ s d μ : s ≤ f } {\displaystyle \int {fd\mu }=sup\{\int {sd\mu }:s\leq f\}} , כאשר הסופרימום רץ על כל הפונקציות הפשוטות. מההגדרה נובע שמספיק להוכיח טענות רבות על פונקציות פשוטות, ואז ניתן להסיק אותן גם על פונקציות כלליות. ראו למשל משפט ההתכנסות המונוטונית. מידה (מתמטיקה) פונקציה פשוטה, באתר MathWorld (באנגלית)
ואנזה

האם התכוונתם ל... ואנזה – פרבר של ברלין ואנזה הגדול – אגם בברלין ואנזה הקטן – אגם בברלין ועידת ואנזה – התכנסות נציגים של הממשל הנאצי, שהתקיימה ב-20 בינואר 1942 ב"ווילה ואנזה" בברלין. מכון ואנזה – מכון מחקר בניהול האס אס ונזה (עץ פרי) – עץ פרי הנקרא גם קורדיה אפריקאית
מוזיאון נוגוצ'י

מוזיאון נוגוצ'י לשעבר מוזיאון הגן איסאמו נוגוצ'י (באנגלית: Noguchi Museum, נקרא בעבר: The Isamu Noguchi Garden Museum) הוא מוזיאון וגן פסלים שנוסד בשנת 1985 בלונג איילנד סיטי, ניו יורק, בקרבת האיסט ריבר. הוא המוזיאון הראשון בארצות הברית שהוקם ותוכנן על ידי אמן חי כדי להציג את עבודתו ונחשב כאחד ההישגים הגדולים ביותר של איסמו נוגוצ'י (1904–1988). המוזיאון מציג את יצירותיו של האמן, פסל, מעצב ואדריכל נוף היפני-אמריקאי איסמו נוגוצ'י. המוזיאון ממוקם מול שטח ביתו והסטודיו המקורי של האמן, כאשר הוא רכש בשנת 1975 את בניין הלבנים ותחנת דלק שכנה, אותה החליף בביתן בטון, שכיום משמשים כמוזיאון. בנוסף לעבודותיו של נוגוצ'י, מארח המוזיאון גם תערוכות עכשוויות והוא כולל גם גן פסלים רחב ידיים. משנת 2014 מעניק המוזיאון פרס על שם איסמו נוגוצ'י לאמנים המייצגים "רוח של חדשנות, תודעה גלובלית ומיזוג מזרח-מערב". בין הזוכים בפרס נמנים טדאו אנדו, צאי גוו-צ'יאנג, אדמונד דה-ואל, האניה ינגיהארה ונורמן פוסטר. בשנת 2024 זכתה בפרס הסופרת ג'ומפה להירי (יחד עם הצייר לי אופן), אך היא סירבה לקבלו, כמחאה על כך שהמוזיאון אסר על עובדיו לחבוש כאפייה. מדיה וקבצים בנושא מוזיאון נוגוצ'י בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מוזיאון נוגוצ'י (באנגלית) מוזיאון נוגוצ'י, ברשת החברתית פייסבוק מוזיאון נוגוצ'י, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מוזיאון נוגוצ'י, ברשת החברתית אינסטגרם מוזיאון נוגוצ'י, סרטונים בערוץ היוטיוב קלייר וון, מוזיאון נוגוצ'י יפתח את ביתו של האמן ואת הסטודיו שלו לקהל הרחב, THE ART NEWSPAPER 22 אוגוסט 2022 Pulitzer winner declines NY museum award in protest of keffiyeh ban, NextShark, ‏29 בספטמבר 2024 (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיאונים ובנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פול סמואלסון

פול אנתוני סמואלסון (באנגלית: Paul Anthony Samuelson; 15 במאי 1915 – 13 בדצמבר 2009) היה מקרו-כלכלן יהודי אמריקאי. חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 1970 (כזוכה יחיד). סמואלסון נולד ב-1915 באינדיאנה. ב-1935 קיבל תואר ראשון באוניברסיטת שיקגו וב-1936 תואר שני. קיבל תואר דוקטור ב-1941 באוניברסיטת הרווארד. לימד כפרופסור במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) – משנת 1944 כיהן כפרופסור חבר ומ-1947 כפרופסור מן המניין. באותה שנה היה הזוכה הראשון במדליית ג'ון בייטס קלארק, המוענקת על ידי התאחדות הכלכלנים האמריקאית לכלכלן אמריקאי מתחת לגיל 40 שלדעת ההתאחדות תרם את התרומה הגדולה ביותר למחשבה ולידע הכלכלי. בשנת 1948 פרסם את הספר "תורת הכלכלה", ששימש כספר לימוד בסיסי באוניברסיטאות בחוגים לכלכלה. בספר הציג את הרחבתו לכלכלה הקיינסיאנית, על פי שיטת הכלכלה הנאו-קלאסית. היה בין הראשונים ששילב רעיונות מתורת התרמודינמיקה במחקר הכלכלי. ב-1960 ניסחו פול סמואלסון ורוברט סולו מחדש את עקומת פיליפס על ידי החלפת השינוי בשכר בשיעור האינפלציה. סמואלסון עסק בתחומים רבים ובין היתר: כלכלת רווחה – שם יצר את תנאי סמואלסון-מישי (קריטריון החלטה האם פעולה תשפר את הרווחה) כאשר MRSi הוא שעור התחלופה השולי של הפרט ה-i ו-MRT הוא שעור התחלופה השולי של הכלכלה בין מוצר ציבורי לבין מוצר פרטי שנבחר בצורה שרירותית. : ∑ i = 1 n M R S i = M R T {\displaystyle \sum _{i=1}^{n}MRS_{i}=MRT} כלכלה ציבורית – שם ידועה במיוחד עבודתו לגבי קביעת ההקצאה האופטימלית של משאבים כאשר יש גם מוצרים ציבוריים וגם מוצרים פרטיים. כלכלה בינלאומית – בתחום זה השפיע סמואלסון על פיתוח שני מודלים חשובים של סחר בינלאומי: אפקט בלסה-סמואלסון ומודל הקשר-אולין. מקרו-כלכלה – שם תרם למודל הדורות החופפים כדרך לניתוח התנהגות של סוכנים כלכליים במרוצת תקופות זמן רבות. תאוריית הצרכן – שם פעל כחלוץ בתחום תאוריית ההעדפות הנגלית, שיטה שאפשרה לאתר את האופציה הטובה ביותר וכך להגדיר פונקציות תועלת של הצרכן, על ידי התבוננות על התנהגות הצרכן. אחיו הצעיר רוברט סאמרס (אנ') היה פרופסור לכלכלה באוניברסיטת פנסילבניה; אשתו של סאמרס, אניטה סאמרס (אנ'), היא פרופסור אמריטה באותה אוניברסיטה; אחיה (גיסו של אחיו של סמואלסון) קנת' ארו הוא פרופסור לכלכלה באוניברסיטת סטנפורד וחתן פרס נובל לכלכלה לשנת 1972; בנם של בני הזוג סאמרס (אחיינו של סמואלסון) לורנס סאמרס, הוא פרופסור לכלכלה באוניברסיטת הרווארד, שכיהן בעבר ככלכלן הראשי של הבנק העולמי, כנשיא אוניברסיטת הרווארד, כמזכיר האוצר של ארצות הברית וכמנהל המועצה הלאומית לכלכלה בבית הלבן. פול א' סמואלסון, תורת הכלכלה; תרגם: מ' אטר, ירושלים – תל אביב – חיפה: סטימצקי, 1961–1965. (מהדורה ב מתוקנת: תשכ"ג; מהדורה ג מתוקנת: תשל"ג) פול סמואלסון, באתר פרס נובל (באנגלית) פול סמואלסון, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה פול סמואלסון, באתר dblp פול סמואלסון, באתר גוגל סקולר סטנלי פישר, פול סמואלסון: הכלכלן שהעדיף להיות צודק, גרסה ערוכה של נאום לזכר פול סמואלסון, באתר TheMarker‏, 26 באפריל 2010 פול סמואלסון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פול סמואלסון, באתר "Find a Grave" (באנגלית) פול אנתוני סמואלסון (1915-2009), דף שער בספרייה הלאומית הרווארד נגד סמואלסון, באתר גלובס, 14 באוקטובר 1997 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוסף קלפטר

יוסף (יוסי) קְלַפְטֶר (נולד ב-7 במאי 1945 בישראל) הוא פרופסור אמריטוס לכימיה, לשעבר נשיא אוניברסיטת תל אביב. חתן פרס ישראל לכימיה ופיזיקה לשנת תש"ף. קלפטר נולד וגדל בראשון לציון, בן לברוך ושרה. את לימודיו היסודיים עשה בבית הספר חביב ואת לימודי התיכון בגימנסיה הריאלית. קלפטר סיים ב-1969 את לימודיו לתואר ראשון ולתואר שני בפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן. ב-1978 סיים את לימודי הדוקטורט בכימיה באוניברסיטת תל אביב, בהנחייתו של פרופ' יהושע יורטנר, ונסע לפוסט-דוקטורט של שנתיים בכימיה ב-MIT. בשנים 1980–1987 עבד ביחידת המחקר וההנדסה של חברת אקסון מוביל. ב-1987 חזר לישראל והצטרף לסגל בית הספר לכימיה של אוניברסיטת תל אביב, תחילה כמרצה בכיר, והחל מ-1989 כפרופסור מן המניין. קלפטר כיהן כראש החוג לכימיה פיזיקלית בשנים 1990–1992 ופעם נוספת בשנים 1998–2002. במקביל, כיהן באותן שנים גם כראש מכון סאקלר לכימיה פיזיקלית. בשנים 1998–2003 עמד בראש קתדרת גורדון לכימיה, ומשנת 2003 הוא עומד בראש הקתדרה על שם היינמן לכימיה פיזיקלית. קלפטר הוא חוקר בעל שם עולמי בתחום הכימיה הפיזיקלית. נכון ל-2014 פרסם כ-400 מאמרים מדעיים וערך 18 ספרים. החל מ-1993 הוא חבר באגודה האמריקאית לפיזיקה. על הישגיו המדעיים זכה במספר פרסים, ביניהם פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים (1998), פרס קולטהוף של הטכניון (2003), פרס רוטשילד (2004) ופרס האגודה הישראלית לכימיה (2005). משנת 2002 כיהן כיו"ר ההנהלה של הקרן הלאומית למדע, הגוף המרכזי התומך במחקר בישראל, תפקיד אותו סיים ב-2010. ב-2007 היה חבר בוועדת המשנה למחקר של ועדת שוחט לבחינת מערכת ההשכלה הגבוהה. ב-21 באוקטובר 2009 נבחר לכהן כנשיא השמיני של אוניברסיטת תל אביב. הליך בחירתו לווה במאבקי כוחות בין חברים בחבר הנאמנים ובסנאט האוניברסיטה לבין יושבת ראש הוועד המנהל, ד"ר ליאורה מרידור, על רקע פיטוריו של הנשיא הקודם, פרופ' צבי גליל, אך בסופו של דבר הוא נבחר לתפקיד ברוב גדול. בשנת 2014 נבחר לתקופת כהונה שנייה. בשנת 2009 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה הטכנית של וורוצלב. בשנת 2011 נבחר כחבר באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים. בשנת 2017 קיבל את עיטור "Commander of the Order of the star of Italy". ביוני 2018 קיבל תואר פרופסור כבוד מאוניברסיטת צ'ינגואה בבייג'ינג. בשנת 2020 הוענק לו פרס ישראל בתחום חקר הכימיה והפיזיקה. קלפטר נשוי לפרחיה (לבית אלנר) ואב לשני ילדים. מדיה וקבצים בנושא יוסף קלפטר בוויקישיתוף הדף של פרופ' קלפטר באתר אוניברסיטת תל אביב (לרבות רשימת ספריו ומאמריו) פרופ' יוסף קלפטר, באתר פרס ישראל אפרת זמר, פרופ' יוסף קלפטר מונה לנשיא אוניברסיטת ת"א, באתר nrg‏, 21 באוקטובר 2009 רנן נצר, ‏"הקוד האתי הוא סוס טרויאני שמכניסים לאוניברסיטאות", באתר גלובס, 21 באוקטובר 2017 ליאור דטל, איפה כדאי ללמוד? "בוגרי האוניברסיטאות מובילים את ההיי-טק הישראלי", באתר TheMarker‏, 13 באוקטובר 2018 אור קשתי, יו"ר ועד ראשי האוניברסיטאות היוצא: בנט הוא "שר החיכוך", התנהלותו ילדותית ומקטבת, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2018 מכתביו האקזיט הבא כבר מתהווה באוניברסיטאות המחקר בישראל, באתר ynet, 1 במאי 2017 אבי בליזובסקי, פרופ' יוסף קלפטר, נשיא אוניברסיטת תל אביב, נבחר כחבר באקדמיה האמריקנית לאמנויות ומדעים, הידען, 20 באפריל 2011 אוניברסיטת צ'ינגואה בביג'ינג העניקה תואר פרופסור כבוד לפרופ' יוסף קלפטר, אתר אוניברסיטת תל אביב, 11 ביוני 2018 אבי בליזובסקי, פרופ' יוסף קלפטר – חתן פרס ישראל בתחום חקר הכימיה והפיזיקה, הידען, 12 בפברואר 2020
בלי גרביים

בלי גרביים היא מיני סדרה, קומדיה חינוכית ששודרה בערוץ לוגי והופקה על ידי תפוז תקשורת בשנת 2005, בבימוים של יובל כהן ועידו גלס. הסדרה כללה 3 פרקים. העונה השנייה עלתה לאוויר בשנת 2008 וכללה 6 פרקים. שיר הנושא של הסדרה הוא "כל הזמן שבעולם", שנכתב על ידי מאיר גולדברג והוקלט על ידי דודי לוי ואהוד בנאי. מאיה אבן (מור יוגב) - ילדה צעירה הלומדת בתיכון בירושלים. גיבורת הסדרה. עמי אבן (עמי סמולרצ'יק) - אחיה הגדול של מאיה. מדען וממציאן שהמציא הרבה המצאות גאוניות (כמו מכונה שמכינה שיעורי בית לבד). ההמצאה העיקרית שלו שמופיעה לאורך כל העונות היא מכונת זמן. ירדנה (לירית בלבן) - המורה של מאיה. צעקנית ושתלטנית שמתקשה להחליט אם לומר "וּ" או "וֶ" ומסתפקת בלומר "שֵ". בתחילת העונה השנייה היא מתחתנת עם אנטולי ונכנסת להריון. אנטולי (ולדימיר פרידמן) - השכן של משפחת אבן שעובד כמאבטח במוזיאון המדע בירושלים. בתחילת העונה השנייה הוא מתחתן עם ירדנה, הופך להיות גנטיקאי ועובר יחד עם ירדנה ומשפחת אבן לתל אביב. איתן (שגיא שחר) - חבר של מאיה. עוזר לעמי ואנטולי לחשוב על המצאותיהם. בניגוד לשאר הדמויות, הוא נשאר בירושלים אבל מגיע לביקור אורח בעונה השנייה. אלברט איינשטיין (ישראל גוריון) - הופיע רק בעונה הראשונה בחלומות של מאיה. צ'ארלס דרווין (אלי גורנשטיין) - הופיע בעונה השנייה בתור טעות במכונת הזמן שגרמה להוריו של עמי לעבור לאיי הגלאפגוס של 1831 ולו להגיע אל ההווה. אושר (אילנית בן יעקב) - תל אביבית שעמי מתאהב בה במהלך העונה השנייה. פגש אותה כשחשב שכלבתו מדברת אליו וגילה שזאת היא. רחל - הכלבה של עמי שבמשך העונה השנייה, יחד עם איתן ואנטולי, מנסה לגרום לה לדבר. "בלי גרביים", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית רותה קופפר, פתרון לחידת השיער של איינשטיין, באתר הארץ, 26 בדצמבר 2005
שליו שחור-חזה

שליו שחור חזה מכונה גם שליו הגשם (שם מדעי: Coturnix coromandelica), הוא מין של עוף קטן עד בינוני בסוג שליו ממשפחת הפסיוניים, החי בדרום אסיה. גובה 15-16 ס"מ. משקל כ-45 גרם. אורך כנף 90-96 מ"מ לזכרים ו- 93-97 מ"מ לנקבות. אורך הזנב עד 31 מ"מ לזכרים ו- עד 32 מ"מ לנקבות. צבעים - הראש שחור לבן, המקור שחור, הפנים והגרון שילוב של שחור ולבן, על החזה סינר כהה שאר הגוף חום מנומר. הזכר מהודר יותר מן הנקבה שקשה להבדיל בינה לבין נקבות של שליו נודד או שליו יפני. ההבדל היחיד בינה לבין נקבות אלו, הוא בכך שהכתם הכהה על החזה שלה, הוא עדין יותר. שליו הגשם נפוץ בדרום אסיה, בין השאר הוא נצפה במדינות הבאות: בנגלדש, קמבודיה, הודו, מיאנמר, נפאל, פקיסטן, סרי לנקה, בורמה, תאילנד ווייטנאם. חי באזורים לחים ונודד דרומה בחורף. שליו הגשם חי על הקרקע באזורי מונסון טרופיים ועשביה סבוכה. שליו הגשם ניזון מתערובת של עשבים זרעים וחרקים. עונת הקינון חופפת לעונת הגשמים. הנקבה מטילה 6-8 ביצים במשקל כ- 6.5 גרם, בתוך קפל קרקע, או מתחת לשיח נמוך. האפרוחים בוקעים לאחר 16-18 יום. הזכר אינו מסייע בדגירה או בגידול האפרוחים. האפרוחים נשארים ליד הוריהם כ- 8 חודשים. שליו שליו נודד מדיה וקבצים בנושא שליו שחור-חזה בוויקישיתוף שליו שחור-חזה, באתר ITIS (באנגלית) שליו שחור-חזה, באתר NCBI (באנגלית) שליו שחור-חזה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) שליו שחור-חזה, באתר GBIF (באנגלית) Janice Pappas, Coturnix coromandelica - Rain Quail, University of Mishigan Museum of Zoology Katie Thear, KEEPING QUAIL, Broad Leys Publishing שליו הגשם באתר הרשימה האדומה של IUCN
הקימוט האלפיני

הקימוט האלפיני הוא אורוגנזה קדומה שיצרה את החגורה האלפידית – רצף אורוגני הכולל בין השאר את הרי האלפים, הרי היורה והפירנאים באירופה, את הרי האטלס בצפון-אפריקה, את הרי זגרוס, הרי אלבורז, הרי קופט והרי רוד באיראן וכן את הרי ההימלאיה במרכז אסיה. בהרי אלבורז נמצאת הפסגה הגבוהה ביותר במזרח התיכון – פסגת הר הגעש דמאוונד שגובהו 5,610 מ'. גם רצועת ההר בארץ ישראל היא למעשה חלק משני מהקימוט האלפיני, אך היא נמוכה בהשוואה לאזורי הקימוט האלפיני האחרים כי היא רחוקה ממוקד ההתנגשות. הקימוט האלפיני צעיר יחסית, בן 60-70 מיליון שנה והוא נמצא עדיין בשלבי התהוות והתפתחות. מדיה וקבצים בנושא הקימוט האלפיני בוויקישיתוף הקימוט האלפיני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עברי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... צורת יחיד של עברים או עבריים עברים – הכינוי המקראי לבני ישראל עברים – כינוי לאומי ליהודים (בני העם היהודי) עברים – כינוי בעת העתיק לבני ממלכת ישראל וממלכת יהודה עפירו (גם "חבירו", "עבּירו") – גורם חברתי במזרח הקדום, שניטש ויכוח באשר לזהותו כשבט העברים המוזכר בספרי התורה "העברים" או "העברים הצעירים" – ההגדרה המועדפת של חברי התנועה החילונית-ישראלית "הכנענים" לעצמם האיגרת אל העברים – אחת מהאיגרות בברית החדשה העבריים מדימונה (כונו בעבר "הכושים העבריים") – בני קהילה שיתופית בדימונה עברי עברי – שקשור בשפה העברית עברי – כינוי המתייחס ליישוב היהודי בארץ ישראל, ראו היישוב עברי אנכי (Ibri Onochi) – שבועון יהודי בשפה העברית שראה אור בגליציה במחצית השנייה של המאה ה-19 עברי (רקטה) (עברי MAR-290) – ארטילריה רקטית מתוצרת ישראל אישים ששם משפחתם "עברי" אבי עברי (יליד 1971) – זמר, מחזאי ובמאי ישראלי דוד עברי (יליד 1934) – מפקד חיל האוויר, סגן הרמטכ"ל, שגריר בארצות הברית וראש המועצה לביטחון לאומי יצחק עברי (1908–1987) – עיתונאי, עורך ומתרגם עברי משה עברי-סוקניק (יליד 1949) – קצין צה"ל, מפקד זרוע היבשה ונספח צה"ל בוושינגטון עמית עברי (ילידת 1989) – שחיינית ישראלית באיות דומה איברי-סיר-סן (Ivry-sur-Seine) – פרוור של פריז העברי (פירושונים) עברית (פירושונים)
קואליציה מכריעה

בתורת המשחקים, פונקציית בחירה חברתית היא פונקציה הבוחרת מועמד המועדף על כלל הבוחרים, בהתאם ליחס ההעדפות של כל בוחר. קואליציה מכריעה היא קואליציה שהיא לבדה מספיקה כדי לנצח (למשל מספיקה להעביר החלטה). כלומר, הבוחרים בקואליציה זו מכריעים לגבי המועמד המועדף. אם פונקציית הבחירה אינה מונוטונית, יכולה להיות קואליציה מכריעה שאם נוסיף לה שחקן היא תפסיק להיות מכריעה. אם כל הפרטים בקבוצה   S {\displaystyle \ S} מעדיפים את   a {\displaystyle \ a} על   b {\displaystyle \ b} וכל שאר הפרטים בחברה מעדיפים את   b {\displaystyle \ b} על   a {\displaystyle \ a} והחברה כולה מעדיפה את   a {\displaystyle \ a} על   b {\displaystyle \ b} אז הקואליציה של קבוצת הפרטים   S {\displaystyle \ S} , נקראת קואליציה מכריעה עבור   a {\displaystyle \ a} כנגד   b {\displaystyle \ b} . תהי   F {\displaystyle \ F} פונקציית רווחה חברתית ותהיינה   a , b ∈ A {\displaystyle \ a,b\in A} שתי אפשרויות שונות. הקואליציה   S ⊂ N {\displaystyle \ S\subset N} נקראת מכריעה עבור   a {\displaystyle \ a} כנגד   b {\displaystyle \ b} (ביחס ל   F {\displaystyle \ F} ) אם לכל   P N ∈ ( P ( A ) ) N {\displaystyle \ P^{N}\in \left(P\left(A\right)\right)^{N}} המקיים: 1)   a ≻ p i b {\displaystyle \ a\succ _{p_{i}}b} לכל   i ∈ S {\displaystyle \ i\in S} . 2)   b ≻ p i a {\displaystyle \ b\succ _{p_{i}}a} לכל   i ∉ S {\displaystyle \ i\notin S} . מתקיים   a ≻ F ( P N ) b {\displaystyle \ a\succ _{F\left(P^{N}\right)}b} . הקואליציה   S {\displaystyle \ S} נקראת מכריעה (ביחס ל   F {\displaystyle \ F} ) אם קיים זוג אפשרויות שהיא מכריעה עבורו. לקואליציה מכריעה יש חשיבות רבה בהוכחת משפט ארו (Arrow, 1951). בעזרת מושג זה מוכיחים מספר משפטי עזר חשובים המהווים בסיס להוכחת המשפט. מונחים בתורת המשחקים קואליציה במשחק שיתופי שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, ירושלים: מאגנס, 2008, מסת"ב 9654932946