laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אנטיגואה

אנטיגואה (באנגלית: Antigua) הוא אי בים הקריבי, חלק ממדינת אנטיגואה וברבודה. אנטיגואה נמצא כ-41 קילומטרים דרומית לאי השני של המדינה, ברבודה. האי מתפרס על פני שטח של 281 קמ"ר. השטח בעיקרו הוא מישורי ומורכב בעיקר מאבן גיר ואלמוגים, ועם זאת ישנם מספר אזורים געשיים גבוהים. הנקודה הגבוהה ביותר באי מגיעה לכדי 402 מטרים בהר אובמה. האקלים באי הוא אקלים ימי טרופי ומתאפיין בכך שהשינוי בטמפרטורה בין העונות כמעט ולא מורגש. העם הראשון ליישב את האי ב-2,400 לפני הספירה היו הגואנחטבאי, עם יליד מערב קובה שהיגר לאנטיגואה וכבש אותה. האירופאי הראשון לבקר באנטיגואה היה כריסטופר קולומבוס שנתן לאי את שמו, על שם "הבתולה של הקתדרלה הישנה" (בספרדית: "La Virgen de la Antigua"). בתקופת הקולוניאליזם האירופאי הייתה נפוצה עבדות שחורים באי, והם יובאו ממערב אפריקה גם לשם. בריטניה שהשתלטה על האיים מאוחר יותר ביטלה את סחר העבדים בשנת 1807, וכל העבדים שוחררו עד 1834. בשנת 1968 יחד עם ברבודה והאי הקטן רדונדה, הפכה אנטיגואה לחלק ממדינת אנטיגואה וברבודה שהייתה שטח תלוי של חבר העמים הבריטי. בשנת 1981 קיבלה אנטיגואה וברבודה עצמאות מוחלטת מהממלכה המאוחדת. מתחם המספנה הימית של אנטיגואה זכה למעמד של אתר מורשת עולמית. אוכלוסיית האי מונה כ-80,000 איש, כאשר כ-32,000 חיים בעיר הבירה (והעיר הגדולה ביותר באי) סנט ג'ונס בחוף המערבי. כלכלת אנטיגואה נשענת בעיקר על תיירות, ומלונות ואתרי נופש רבים ממוקמים סביב קו החוף שלו. נמל התעופה היחיד באי, נמל התעופה VC Bird, משרת מספר חברות תעופה גדולות, כולל טיסות סדירות לאי ברבודה. האי אנטיגואה מחולק ל-6 קהילות: קהילת סיינט ג'ורג' קהילת סיינט ג'ון קהילת סיינט מרי קהילת סיינט פאול קהילת סיינט פטר קהילת סיינט פיליפ מדיה וקבצים בנושא אנטיגואה בוויקישיתוף
בית הממשלה (ולינגטון)

בית הממשלה (באנגלית: Government House) הוא מבנה הממוקם בניוטאון (Newtown) שבוולינגטון בירת ניו זילנד. המבנה משמש כבית המגורים הרשמי העיקרי של המושל הכללי של ניו זילנד. המבנה תוכנן על ידי קלוד פאטון ממשרדו של ג'ון קמפבל, האדריכל הממשלתי. המבנה נבנה בין השנים 1908–1910. שטחו הכולל של המבנה 4,200 מ"ר, וסביבו גנים בשטח של 120 דונמים. למבנה שתי קומות והוא עשוי ברובו מעץ. במבנה 27 חדרי שינה, 19 חדרי רחצה, וכן חדר נשפים, משרדים וחדרי הסבה. כמו כן בגני המבנה מגרשי טניס, בריכת שחיה, מגרש סקווש ומקלט. במבנה כ-30 עובדים. באוקטובר 2008 החל במבנה שיפוץ שהסתיים במרץ 2011. בית הממשלה בית הממשלה שבעיר אוקלנד המושל הכללי של ניו זילנד מדיה וקבצים בנושא בית הממשלה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית הממשלה Michelle Duff, Government House's $44m facelift, Stuff.co.nz, 24 March 2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא ניו זילנד ובנושא מבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Moonflower

Moonflower (מונפלוור) הוא אלבום כפול של להקת סנטנה. באלבום זה שולבו רצועות שהוקלטו בהופעות, ורצועות שהוקלטו באולפן. גרסת הכיסוי של סנטנה ל"She’s not there", להיטם של הזומביס מ-1964, הצליחה והגיעה למקום ה-27 בבילבורד בארצות הברית. באלבום זה שולבו סגנונות מוזיקה שונות בהם: רוק לטיני ובלוז רוק. האלבום זה אף הגיע למקום העשירי במצעד הבילבורד 200, ובהמשך הגיע למעמד פלטינה. בשנת 2003 פורסמה גרסה חדשה לאלבום, ובה שלוש רצועות שלא פורסמו באלבום המקורי. קרלוס סנטנה - גיטרה, כלי הקשה, ושירה חוזה "צ'פיטו" אריאס - כלי הקשה, ושירה גרג ווקר - שירה טום קוסטר - קלידים פאבלו טלז - גיטרה בס, ושירה דייוויד מרגן - בס, ושירה גרהם ליר - תופים ראול רקוו - כלי הקשה פיט אסקוודו - כלי הקשה מידע על האלבום Moonflower באתר MusicBrainz מידע על האלבום Moonflower באתר AllMusic האלבום Moonflower באתר Discogs האלבום Moonflower באתר ספוטיפיי John Swenson, ‏Santana - Moonflower, באתר הרולינג סטון, 16 בדצמבר 1981
חדר נשפים

חדר נשפים הוא חדר רחב ידיים הממוקם בתוך מבנה. מידותיו של החדר גדולות במיוחד, וזאת במטרה שניתן יהיה לערוך בו אירועים רשמיים ונשפים, ומכאן שמו. חדרים אלה מצויים בארמונות ובמגורים רשמיים של ראשי מדינה. על מנת לאפשר קיום נשפי ריקודים, נבנים חדרים אלה שלהם לרוב צורה רבועה, ותקרת החדר גבוהה במיוחד. אולם אירועים מדיה וקבצים בנושא חדר נשפים בוויקישיתוף
Inner Secrets

Inner Secrets הוא אלבום האולפן התשיעי של להקת סנטנה. באלבום זה החלה הלהקה לנגן בסגנון רוק, בניגוד לסגנון המקורי של הלהקה שהורכב מרוק, בלוז, ג'אז וסלסה וכונה רוק לטיני. באלבום זה בלטו הלהיטים "Stormy" שהגיע למקום ה-32, ו-"One Chain" שהגיע למקום ה-59 במצעד הבילבורד 100. האלבום עצמו הגיע למקום ה-27 במצעד הבילבורד 200 של שנת 1978. קרלוס סנטנה - גיטרה וקולות רקע גרג ווקר - שירה כריס סולברג - גיטרה וקולות כריס רין - קלידים דייוויד מרגן - גיטרה בס גרהם ליר - תופים ארמנדו פראזה - כלי הקשה ראול ראקוו - כלי הקשה פיט אסקוודו - כלי הקשה מידע על האלבום Inner Secrets באתר MusicBrainz האלבום Inner Secrets באתר Discogs Inner Secrets באתר Allmusic (באנגלית) J.C. Costa, ‏Santana - Inner Secrets, באתר הרולינג סטון, 9 במרץ 1983
כלכלת נורווגיה

הכלכלה הנורווגית מתבססת על שילוב בין פעילות שוק חופשי והתערבות ממשלתית. נורווגיה עשירה במשאבים טבעיים כגון נפט, כוח הידרואלקטרי, דגה, עץ ומינרלים. נורווגיה היא מדינת רווחה מפותחת ובה מיסים גבוהים. נטל המס הכולל עומד על קרוב ל-50% מהתל"ג. בכל חברה עם יותר מ-50 עובדים, 1/3 ממועצת המנהלים הם נציגי האיגוד המקצועי. שוויוניות התחלקות ההכנסות בנורווגיה מהגבוהות בעולם, 0.25 על פי מדד גיני. כלכלת נורווגיה מבוססת בעיקר על הפקת נפט ויצור אנרגיה הידרואלקטרית. השכר הממוצע לעובד יצור בנורווגיה APW עמד בשנת 2004 על 300,000 קרונות נורווגיות לשנה (36,000 אירו). כ-50% מכוח העבודה הנורווגי חבר באיגודים המקצועיים אך כלל כוח העבודה נהנה מהסדרים קיבוציים. הממשלה היא בעלת רובו של סקטור האנרגיה. בראשית המאה ה-20 נחשבה נורווגיה לארץ דייגים ענייה. התיעוש הגיע באיחור לנורווגיה, אך במהלך המאה ה-20 התקדמה נורווגיה והגיעה לרמת תוצר של מערב אירופה. עם זאת, עד שנות ה-60 של המאה ה-20 נודעה נורווגיה כשכנתה הענייה של שוודיה. קרקעותיה של נורווגיה הרריות ברובן, ורק מעט מהן מתאימות לחקלאות, בעיקר מרעה. המבנה ההררי הקשה על התחבורה בנורווגיה. בנורווגיה היו מעט מכרות ברזל ומרבצי פחם גדולים באי שפיצברגן. במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 החלו מתגלים מאגרי נפט בים הצפוני בשטחים הנמצאים תחת ריבונות נורווגית. הכלכלה הנורווגית מסתמכת במידה רבה על משק הנפט כמקור הכנסה מרכזי (35% מכלל היצוא הכלכלי בשנת 1999 היו נפט וגז). משום כך תלוי המשק הנורווגי במידה רבה בתנודות שוק הנפט העולמי, בביקוש, בהיצע ובעיקר במחירו. רק רוסיה וערב הסעודית מייצאות יותר נפט מנורווגיה, אשר אינה חברה באופ"ק. בשל הסתמכות זאת על ענף הנפט כמקור הכנסה לא התפתחה התעשייה הנורווגית והיא בעיקר מסתמכת על יבוא מוצרי תעשייה. הממשלה שולטת בשווקים מרכזיים כגון שוק הנפט והאנרגיה החיוני למדינה וזאת באמצעות שלושה תאגידים ממשלתיים. על אף רמת החיים הגבוהה בנורווגיה החלה הממשלה בנקיטת צעדים על מנת לדאוג לעתיד בו ידלדל מלאי הנפט הנורווגי ועל כן שומרת הממשלה רזרבות נפט המוערכות ב-114 מיליארד דולר וכן הוקמה קרן העושר של נורווגיה, אליה מופרשים חלקים מהכנסות המדינה מנפט. נורווגיה בחרה להישאר מחוץ לאיחוד האירופי בשני משאלי עם שנערכו במדינה, ב-1972 וב-1994. בשנת 2008 סגנית שר החוץ אליזבת ואלאס ציינה שהנושא לא נמצא על סדר היום של הממשלה. יחד עם ליכטנשטיין ואיסלנד נורווגיה חברה בשוק האירופי המשותף. עיקר סחר החוץ של נורווגיה מתבצע עם מדינות האיחוד האירופי. ג'ורג' לייקי, כלכלה ויקינגית, הקיבוץ המאוחד (2021). מדיה וקבצים בנושא כלכלת נורווגיה בוויקישיתוף אבי בר-אלי, קניית עיתונאים, מונופול שפורק והצנרת הארוכה בעולם: הקרב שהפך את הנורווגים למעצמת גז, באתר TheMarker‏, 11 ביוני 2015 אבי קליין, ‏המודל הנורבגי בתעשיות הגז והנפט, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 21 ביוני 2017 ארנון מגן, שבדיה העשירה ונורבגיה הענייה, למרחב, 20 בדצמבר 1961 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה ובנושא נורווגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בית הממשלה (האי מאן)

בית הממשלה (באנגלית: Government House) הוא מבנה הממוקם באונכאן שבאי מאן המשמש כבית המגורים הרשמי של המשנה למושל האי מאן. המבנה נבנה כבית חווה בשם חוות במאהאג (Bemahague Farm) בין השנים 1820–1830. בשנת 1904 נרכש המבנה על ידי ממשלת האי מאן והורחב על מנת לשמש את מגורי המושל וכן כאתר עריכת אירועים רשמיים. במבנה שמונה חדרי שינה ושני חדרי הסבה גדולים, וכן אגף משרדים. סביב המבנה גן ששטחו 120 דונמים. מדיה וקבצים בנושא בית הממשלה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית הממשלה
ארגון נשי חירות בישראל

ארגון נשי חירות בישראל הוא ארגון נשים בישראל המפעיל רשת של מעונות יום לגיל הרך. הארגון הוקם על ידי התנועה הרוויזיוניסטית בשנת 1935 כמענה לארגון אמהות עובדות של ההסתדרות הכללית ונקרא בתחילה "ברית נשים לאומיות". הקימו אותו נשים מן התנועה הרוויזיוניסטית וההסתדרות הציונית החדשה, כשמטרתו איגוד נשים שתסייענה לנוער וסטודנטים, בעיקר מן המחנה הלאומי ובית"ר. הארגון הקים בארץ ומחוצה לה מעונות, גני ילדים, ומועדוני חינוך. הארגון הסב את שמו ל"ברית נשות חירות בישראל" עם הקמת תנועת החרות והפיכת הארגון לחלק ממנה. פעילות הברית בימינו הצטמצמה בהשוואה לימיה הראשונים. למרות הזיקה ההיסטורית והעובדה שמשרדי הארגון שוכנים במצודת זאב, אין קשר ארגוני בין "נשות חירות" לליכוד. כיום היקף הפעילות העיקרי סובב סביב הפעלת 27 מעונות יום לילדים ברחבי הארץ. בשנת 2012 התאגדו עובדות ומנהלות המעונות בארגון העובדים כוח לעובדים בדרישה להשוואת תנאי העבודה במעונות לתנאי העבודה של יתר עובדות המעונות בישראל. בין מנהלות הארגון בעבר נמנתה רות בן-שחר שהייתה לוחמת ומפקדת בארגון הצבאי הלאומי. רות נודעה בשם המחתרתי רות רפאלי וראש קבוצת "אורית". היא הייתה חברת האצ"ל בת"א והקימה בביתה את תחנת השידור המחתרתית "קול ציון הלוחמת" ללא ידיעת משפחתה. לימים, רות, יחד עם בעלה משה בן-שחר, היו ממייסדי תנועת חרות וגלגוליה הפוליטיים. אתר האינטרנט הרשמי של ארגון נשי חירות בישראל בלוג עובדות ומנהלות נשי חרות
הכנסה בעין

בחשבונאות הכנסה בְּעַיִן או הטבה בְּעַיִן היא הכנסה שאינה בכסף, אלא בשירותים או מצרכים. על פי עקרונות חשבונאיים מקובלים יש להכיר בהכנסה בעין על פי שוויה המוערך. הכנסות בעין נפוצות בגופים הפועלים במגזר השלישי, שבו חלק ניכר מהפעילות נעשית על ידי מתנדבים, שעבודתם נחשבת כהכנסה בעין. במדינות רווחה הטבות רבות הניתנות על ידי המדינה לתושביה, כגון דיור ציבורי, חינוך חינם וכו' הן בגדר הטבות בעין. תגמול עובדים נעשה גם באמצעות הטבות בעין, כגון רכב צמוד, ביגוד, מגורים וכו'. הטבות אלה הן חלק מהכנסתו החייבת במס של העובד, ובישראל המס עליהן מחושב לפי הגבוה מבין העלות למעביד או מחיר השוק. בשוק ההון הכנסה בעין היא אירוע שבו חברה ציבורית מעבירה לבעלי מניותיה נכס שאינו מזומן. כאשר מדובר בדיבידנד, האירוע נקרא דיבידנד בעין (להבדיל מדיבידנד במזומנים). דיבידנד בעין נפוץ כאשר חברה ציבורית רוצה להפריד בין הפעילויות השונות שלה. אירוע אחר של הכנסה בעין נוצר כאשר חברה שהנפיקה איגרות חוב מתקשה לעמוד בהתחייבויותיה לבעלי איגרות החוב, ומגיעה להסדר עם בעלי איגרות החוב על פיו החברה מעבירה להם נכסים שונים בתמורה לחוב, כמו איגרות חוב חדשות שהתנאים בהם שונים (בדרך כלל פריסה ארוכה יותר של החוב) או מניות של החברה עצמה או של חברה בבעלותה. מיסוי אירוע של דיבידנד בעין זהה בדרך כלל למיסוי אירוע של דיבידנד במזומנים, ברמת בעל המניות. לחברה עצמה נקבעים כללים מיוחדים, מאחר שיש לקבוע את השווי ההוגן של המניות אשר לא חולקו בעין, כתוצאה מניכוי מס במקור, מאחר שהחברה אינה משלמת את מסיה במניות עצמן כי אם במזומן. תקנה 8 לתקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה), התשנ"ג-1993, באתר חילן
נתן ליניאל

נתן (נתי) ליניאל (נולד ב-1953 בחיפה) הוא מתמטיקאי ישראלי, פרופסור בבית הספר להנדסה ומדעי המחשב באוניברסיטה העברית. מחקריו עוסקים בעיקר בקשרים שבין מתמטיקה ולבין מדעי המחשב וכן בקומבינטוריקה, זוכה פרס רוטשילד לשנת 2016. ליניאל הוא בוגר בית הספר הריאלי העברי בחיפה בשנת 1970, סיים תואר ראשון בטכניון וקיבל דוקטורט במתמטיקה מהאוניברסיטה העברית, בשנת 1978, בהנחיית פרופסור מיכה פרלס. עבודת הדוקטורט שלו עוסקת בתורת הגרפים. ליניאל למד לימודי פוסט דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס ואחריהם קיבל משרת מרצה בכיר באוניברסיטה העברית. בשנת 2008 קיבל יחד עם אבי ויגדרזון ושלמה חורי את פרס לוי קוננט של האגודה האמריקאית למתמטיקה. בשנת 2013 זכה בפרס דייקסטרה על מאמרו משנת 1992 בנושא לוקליות באלגוריתמים מבוזרים על גרפים. בשנת 2016 זכה בפרס רוטשילד. תחומי העניין שלו כוללים קומבינטוריקה, מתמטיקה דיסקרטית, תורת הגרפים, אלגוריתמיקה ותאוריה של מדעי המחשב. בנוסף, שותף למספר מחקרים בביואינפורמטיקה, יחד עם אשתו, פרופ' מיכל ליניאל, ראש החוג לביולוגיה חישובית באוניברסיטה העברית. לליניאל מספר ארדש 1. ליניאל חבר במועצה של הקרן החדשה לישראל. אחייניתו היא יולי נובק, מנכ"לית בצלם ולשעבר מנכ"לית שוברים שתיקה. 2001: נתי ליניאל ומיכל פרנס, מתמטיקה בדידה. נתן ליניאל, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה נתן ליניאל, באתר dblp נתן ליניאל, באתר ResearchGate נתן ליניאל, באתר גוגל סקולר דף אישי באתר האוניברסיטה העברית נתי ליניאל, עוד הסבר לכך ש"מעולם לא הבנו שום דבר במתמטיקה", באתר הארץ, 16 ביולי 2007 נתן ליניאל וגיל קלעי, עשר אבני דרך בתולדות המתמטיקה, מתוך גליליאו (כתב עת), 18 בינואר 2007. הנאום שנשא פרופ' ליניאל במעמד קבלת פרס רוטשילד במשכן הכנסת, סרטון באתר יוטיוב, 6 באפריל 2016. נתן ליניאל, דף שער בספרייה הלאומית ProtoNet פרויקט סיווג היררכי אוטומטי של חלבונים Everest פרויקט סיווג אבולוציוני של מתחמי חלבונים R. Aharoni, P. Erdos and N. Linial: "Optima of dual integer linear programs", Combinatorica 8 (1988), 13-20. אתר הקרן החדשה לישראל. הנאום של ליניאל בטקס פרסי רוטשילד בבלוג של טל שניידר.
דמם שלאחר לידה

דמם שלאחר לידה (באנגלית: postpartum hemorrhage ובקיצור: PPH) הוא מצב רפואי בו קיים דימום של מעל 500 סמ"ק לאחר לידה ווגינלית או מעל 1 ליטר לאחר ניתוח קיסרי. דמם שלאחר לידה הוא הסיבה השכיחה ביותר לתמותת יולדות ומהווה אחד מהסיבוכים העיקריים בתקופה שלאחר הלידה. שכיחות דמם לאחר לידה היא 4% בלידה ווגינלית רגילה, וכ-6% לאחר ניתוח קיסרי. דמם מוקדם שלאחר לידה מוגדר כדמם שהתפתח תוך 24 שעות מהלידה, דמם מאוחר שלאחר לידה מוגדר כדמם שהתפתח מיממה לאחר הלידה ועד שבוע שלאחר הלידה. הסיבה השכיחה ביותר לדמם שלאחר לידה היא אטוניה של הרחם: מצב בו הרחם לא מתכווץ בסיום הלידה. התכווצות הרחם היא המנגנון העיקרי אשר עוצר את הדימום שלאחר הלידה, כך שבמצבים בהם הרחם לא מתכווץ, נוצר דמם משמעותי. סיבות אחרות לדימום הן: קרעים בתעלת הלידה כגון קרע ברחם, בצוואר הרחם או בנרתיק. שאריות של חלקי שליה בחלל הרחם (באופן המונע מהרחם להתכווץ). שליה נעוצה. קואגולפתיות שונות, כלומר בעיות שונות הקשורות לקרישת הדם. מצבים בהם הרחם יתכווץ פחות טוב ויהיה א-טוני אלו מצבים המהווים גורמי סיכון לדמם שלאחר הלידה. מצבים אלו יכולים לכלול לידות ממושכות, שימוש באוקסיטוצין, התרחבות מוגברת של הרחם שמקשה על התכווצותו עקב עובר גדול, היריון מרובה עוברים וכן זיהום של הרחם. גורמי סיכון אחרים יכולים להיות קשורים לסיכון לקרע בתעלת הלידה - עוברים גדולים, אפיזיוטומיה שנעשתה באיחור, לידה מכשירנית (ואקום או מלקחיים) או לידה מהירה (תוך שעה ממועד הצירים). כליאת כתפיים (shoulder dystocia) מהווה אף היא גורם סיכון לדמם שלאחר לידה. יש חשיבות רבה לזיהוי כי אכן מדובר בדמם שלאחר לידה, על הרופאים להעריך את כמות הדם שאיבדה היולדת ולייצבה מבחינת מתן דם ונוזלים. מהרגע בו קיימת אבחנה של דמם שלאחר לידה, יש לקרוא לרופא נוסף לצורך ניהול האירוע. טיפול תרופתי ומכני: בכ-50% מן המקרים, הסיבה לדמם שלאחר הלידה נעוצה בחוסר התכווצות של הרחם. לפיכך, יש להתחיל בטיפול תרופתי ובטיפול מכני. הטיפול התרופתי כולל מתן אוקסיטוצין (שבמידה ואינו עוזר אזי יש להוסיף מטרגין, אלא אם יש לחץ דם גבוה), ומתן PGF2 אלפא. כמו כן אפשר לתת ציטוטק. הטיפול המכני כולל ביצוע מסאז' לרחם מבחוץ או באופן בי-מנואלי. במרבית המקרים, טיפול תרופתי וטיפול מכני כאמור יטפלו במצבים של רחם שאינו מתכווץ. קשירת כלי דם: נעשה במצבים בהם טיפול תרופתי ומכני לא עזר בפתרון הבעיה. הפעולה היא פעולה כירורגית, במסגרתה נקשרים לרוב ה-uterine arteries. להליך זה שיעור הצלחה יחסית גבוה. ניתן גם לקשור את ה-hypogastric arteries, אולם פעולה זו דורשת מיומנות רבה יותר ושיעורי ההצלחה נמוכים יותר. תפרי לחץ- תופרים את הרחם במיקומים אשר עוצרים את הדימום. הליך זה מבוצע במקרים של אטוניה רחמית או שליה נעוצה וכשטיפול תרופתי (לעיל) לא עזר. אמבוליזציה סלקטיבית (SAE- selective arterial embolization): מבוצע במקרים בהם טיפול תרופתי לא עזר במניעת הדימום. אמבוליזציה מבוצעת על ידי רדיולוגיה פולשנית - תחת הרדמה מקומית מצנתרים את העורק הפמורלי ומבצעים אמבוליזציה, משתמשים בחומרים שעוברים דגרדציה תוך מספר שבועות. שיעורי ההצלחה הם טובים יחסית, אך הפעולה אורכת זמן רב יותר, שנע בין שעה לשעתיים. בנוסף, על האישה להיות יציבה המודינמית לצורך ביצוע הפעולה. כריתת רחם: מתבצע בין 1.6 ל-0.3 מתוך 1,000 לידות, כאשר הסיבה השכיחה ביותר היא שליה נעוצה. כל עוד לא מוציאים את השליה האישה תמשיך לדמם ועל כן לעיתים יש צורך בכריתת רחם על מנת לעצור את הדימום. דימום מיילדותי מדיה וקבצים בנושא דמם שלאחר לידה בוויקישיתוף הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ליקוי מאורות

ליקוי מאורות הוא אירוע אסטרונומי המתרחש כאשר גרם שמים נע אל תוך צילו של גרם שמים אחר. המונח משמש לרוב לתיאור ליקוי חמה, כאשר צל הירח עובר על פני כדור הארץ או ליקוי ירח, כאשר הירח נע אל תוך צלו של כדור הארץ. המונח משמש גם לתיאור התופעה בה אחד מירחיו של צדק (או כוכב לכת אחר) עובר בתוך צילו של כוכב הלכת, או כאשר אחד מהירחים נע אל תוך הצל של ירח אחר. כל ליקוי מאורות הוא אירוע הסתרה שבו הגוף שמטיל את הצל מסתיר לגוף המוצל את מקור האור שלו. עם זאת יש אירועי הסתרה רבים אחרים שאינם ליקוי מאורות, כמו כוכב או כוכב לכת מוסתר על ידי הירח או על ידי כוכב לכת אחר. ליקוי מאורות הוא מצב סיזיגי, כלומר מצב בו שלושה מגרמי השמים נמצאים על קו אחד ישר. כאמור, שני הליקויים המשמעותיים ביותר בכדור הארץ הם: ליקוי ירח - מנקודת מבטו של הירח, כדור הארץ מכסה את השמש. הירח נע דרך הצל הנוצר בידי כדור הארץ. האירוע יכול להתרחש רק בזמן ירח מלא. ליקוי חמה - מנקודת מבטו של כדור הארץ, הירח מכסה את השמש. הירח מטיל צל על פני כדור הארץ. הדבר יכול להתרחש רק בזמן מולד הירח. ליקוי מלא מתרחש כאשר מקור האור חסום לחלוטין על ידי העצם המסתיר. בליקוי חמה, הצופה נמצא בתוך כתם הצל שיוצר הירח. ליקוי חלקי מתרחש במקומות בהם רק חלק מהארה חסום על ידי הגוף המסתיר (ליקוי חמה), או כאשר רק חלק מהגוף מוסתר על ידי הצל (ליקוי ירח). בליקוי חמה, הצופה נמצא בחלק הפנומברה של צל הירח. ליקוי טבעתי הוא ליקוי מלא של מאור כאשר לעין נראית טבעת אור סביב הגוף החוסם. בליקוי חמה הצופה נמצא בתוך חלק האנטומברה של צל הירח. מדובר בצירוף מקרים בכך שהשמש והירח הם בעלי גודל נראה כמעט זהה, דבר המאפשר ליקוי טבעתי. ליקויי טבעת הם זמן אידיאלי לצפייה בהתפרצויות שמש. ישנו גם ליקוי בן כלאיים המורכב משלושת המצבים. הליקוי מתחיל כליקוי טבעתי, הופך למלא ובסופו חוזר למצב טבעתי. ליקוי הכולל את השמש, כדור הארץ והירח יכול להתרחש רק כאשר שלושתם נמצאים על אותו הקו. מאחר שמישור המסלול של הירח הוא בהטיה ביחס למישור סיבובו של כדור הארץ (מישור המלקה, קו הליקויים), ליקוי מתרחש רק כאשר שלושת הגופים קרובים להצטלבות שלושת המישורים האלה. השמש עוברת דרך ההצטלבות פעם בשנה, וליקויים מתרחשים בערך אחת לשני חודשים ירחיים. בשנה יכולים להתרחש בין שניים לשבעה ליקויים. הם חוזרים בהתאם למחזורי השמש. מדיה וקבצים בנושא ליקוי מאורות בוויקישיתוף שי שמש, ליקוי חמה בתרבויות עתיקות, באתר מדע גדול, בקטנה, 19 באוגוסט 2017 ליקוי מאורות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ליקויי מאורות, דף שער בספרייה הלאומית
מיג-3

מיג-3 (ברוסית: МиГ-3) היה מטוס קרב סובייטי מתוצרת חברת מיקויאן-גורביץ'. המטוס פותח בתקופת מלחמת העולם השנייה על מנת להחליף את מטוס המיג-1. ב-1941 המטוס יוצר במספרים גדולים ומפעל ה-OKB-1 עבר אז לייצר גם את מטוס ה-איליושין Il-2. המטוס נבנה על מנת לתפקד כמטוס יירוט בגובה רב, אך מרבית הקרבות מול הצבא הגרמני התרחשו בגובה נמוך יותר, בו היה יתרון ברור למטוסי המסרשמיט Bf 109 הגרמניים. כתוצאה מכך ייצור המטוס הופסק בשנת 1942. המטוס שימש את הצבא האדום עד סוף מלחמת העולם השנייה, בשנת 1945. משפחת מטוסי מיג 3 (באנגלית) מידע על המטוס (באנגלית) היסטוריית המטוס בליווי תמונות (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כלי טיס צבאיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מדליית אבקוס של האיחוד המתמטי הבין-לאומי

מדליית אבקוס של האיחוד המתמטי הבין-לאומי (באנגלית: IMU Abacus Medal; בעבר פרס נבנלינה Rolf Nevanlinna Prize) הוא פרס המוענק מדי ארבע שנים על ידי הקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים בעבור תרומה יוצאת דופן לאספקטים המתמטיים של תחומים כמו מדעי המחשב, סיבוכיות חישובית, אנליזה נומרית, אלגוריתמיקה, אינטליגנציה מלאכותית וקריפטוגרפיה. זוכה הפרס מקבל מענק כספי ומדליית זהב. הפרס מוענק למתמטיקאים צעירים אשר לא עברו את גיל 40. זהו הפרס המקביל במדעי המחשב למדליית פילדס. הפרס נוסד בשנת 1981 (והוענק לראשונה שנה לאחר מכן) על ידי הוועד המנהל של הקונגרס לכבוד המתמטיקאי הפיני רולף נבנלינה, שנפטר שנה קודם לכן. החל מ-2022 הוסר שמו של נבנלינה מהפרס והוא נקרא "מדליית אבקוס של האיחוד המתמטי הבין-לאומי" (IMU Abacus Medal). ההחלטה התקבלה לאחר מאמציו של אלכסנדר סויפר להסיר את שמו של נבנלינה ששיתף פעולה עם גרמניה הנאצית. 1982: רוברט טרג'אן, ארצות הברית 1986: לסלי וליאנט, בריטניה 1990: אלכסנדר רזבורוב (אנ'), רוסיה 1994: אבי ויגדרזון, ישראל 1998: פיטר שור, ארצות הברית 2002: מדהו סודן (אנ'), הודו \ ארצות הברית 2006: ג'ון קליינברג (אנ'), ארצות הברית 2010: דניאל שפילמן (אנ'), ארצות הברית 2014: סובהאש ח'וט (אנ'), הודו 2018: קונסטנטינוס דסקלקיס (אנ'), יוון 2022: מרק ברברמן (אנ'), ישראל אתר האינטרנט הרשמי של מדליית אבקוס של האיחוד המתמטי הבין-לאומי אתר האינטרנט הרשמי של מדליית אבקוס של האיחוד המתמטי הבין-לאומי (באנגלית) מדליית אבקוס של האיחוד המתמטי הבין-לאומי, באתר MathWorld (באנגלית) Katie Steckles, IMU Abacus Medal, SciLogs, 23. May 2019
עיצורים מקישים

עיצורים מקישים (flap) הם עיצורים המופקים תוך התכווצות שרירים יחידה כך שאיבר חיתוך אחד מושלך כנגד איבר חיתוך אחר. ההבדל בין עיצורים מקישים לעיצורים סותמים הוא בכך שאין תהליך של בניית לחץ אוויר מאחורי בסיס החיתוך. העיצור המקיש הצדי יחסית נפוץ אף שאוזן אירופאית עשויה שלא לקלוט אותו, כגון ביפנית ובשפות אחרות בהן אין הבחנה בין עיצורי רי"ש ולמ"ד, קיים העיצור המקיש הצדי. בנוסף, בשפות בהן אין הבחנה בין עיצורים צדיים למרכזיים אותו העיצור עשוי להיות לעיתים מרכזי או צדי. עיצור כיסוי-גרוני, מקיש [ʡ̯] עיצור כיסוי-גרוני, מקיש, אטום [ʡ̯̊] עיצור ענבלי, מקיש [ɢ̆] עיצור ענבלי, מקיש, אטום [ɢ̥̆] עיצור כפוף, מקיש [ɽ] עיצור כפוף, מקיש, אטום [ɽ̊] עיצור בתר-מכתשי, מקיש [ɾ̱] עיצור בתר-מכתשי, מקיש, אטום [ɾ̱̊] עיצור מכתשי, מקיש [ɾ] עיצור מכתשי, מקיש, אטום [ɾ̊] עיצור שיני, מקיש, אטום [ɾ̪] עיצור שיני, מקיש, אטום [ɾ̪̊] עיצור שפתי-שיני, מקיש [ⱱ] עיצור דו-שפתי, מקיש [ⱱ̟] עיצור וילוני, מקיש צדי [ʟ̆] עיצור וילוני, מקיש צדי, אטום [ʟ̥̆] עיצור חכי, מקיש צדי [ʎ̯] עיצור חכי, מקיש צדי, אטום [ʎ̯̊] עיצור כפוף, מקיש צדי [ɭ̯] עיצור כפוף, מקיש צדי, אטום [ɭ̯̊] עיצור מכתשי, מקיש צדי [ɺ] עיצור מכתשי, מקיש צדי, אטום [ɺ̊] עיצור שיני, מקיש צדי [ɺ̪] עיצור שיני, מקיש צדי, אטום [ɺ̪̊] מדיה וקבצים בנושא עיצורים מקישים בוויקישיתוף
אסף נאור

אסף נאור (נולד ב-7 במאי 1975) הוא מתמטיקאי ישראלי ופרופסור באוניברסיטת פרינסטון אשר מתמחה בתורת מרחבי בנך. נאור סיים תואר ראשון בהצטיינות יתרה במתמטיקה בשנת 1996 באוניברסיטה העברית בירושלים, תואר שני (1998) ודוקטורט (2002), שניהם בהנחיית פרופסור יורם לינדנשטראוס. בין השנים 2002 ל-2004 שימש כחוקר פוסט-דוקטורט במעבדות מיקרוסופט ובין השנים 2004 ל-2007 היה חבר קבוע בקבוצת המחקר התאורטית במיקרוסופט. בשנת 2006 החל ללמד באוניברסיטת ניו יורק ובשנת 2009 מונה לפרופסור חבר. בשנת 2014 עבר ללמד באוניברסיטת פרינסטון. 2008 - פרס סאלם ביחד עם בועז קלרטג 2011 - פרס בוצ'ר של האגודה האמריקאית למתמטיקה. 2018 - פרס נמרס למתמטיקה 2019 - פרס אוסטרובסקי אסף נאור, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה אסף נאור, באתר dblp דף אישי באוניברסיטת ניו יורק מרדכי חיימוביץ, הוא בן 36, וכבר פרופ' בעל שם עולמי למתמטיקה, באתר nrg‏, 18 בפברואר 2012
עיצורים רוטטים

עיצור רוטט (Trill) הוא עיצור המופק תוך מספר התכווצויות שרירים רצופות ומהירות. העיצורים הרוטטים נהגים באמצעות יצירת רטט בבסיס החיתוך על ידי הטחה חוזרת ונשנית של הלשון בבסיס החיתוך, או הטחה חוזרת ונשנית של השפתיים זו בזו. עיצור כיסוי-גרוני, רוטט [ᴙ] עיצור ענבלי, רוטט [ʀ] עיצור כפוף, רוטט [ɽr] עיצור מכתשי, רוטט [r] עיצור דו-שפתי, רוטט [ʙ] עיצורים רוטטים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ניר שביט

ניר שביט (נולד ב-18 באוקטובר 1959) הוא מתמטיקאי ומדען מחשב ישראלי, פרופסור באוניברסיטת תל אביב, זוכה פרס גדל לשנת 2004. ניר שביט קיבל תואר ראשון (1984) ושני (1986) במדעי המחשב מהטכניון ותואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1990 בהנחיית דני דולב. שימש מרצה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס וחוקר במעבדות סאן. בשנת 1992 החל ללמד בחוג למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב. בשנת 2004 זכה בפרס גדל על עבודתו בנושא אפליקציות בטופולוגיה של חישוב מבוזר. בשנת 2012 זכה בפרס דייקסטרה. בשנת 2013 נבחר לעמית ACM. שביט נשוי לשפי גולדווסר, פרופסור להנדסת חשמל במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס ופרופסור למתמטיקה במכון ויצמן למדע. לזוג שני ילדים. Art of Multiprocessor Programming, Morgan Kaufmann, 2008 with Maurice Herlihy מדיה וקבצים בנושא ניר שביט בוויקישיתוף ניר שביט, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה ניר שביט, באתר dblp ניר שביט באתר של אוניברסיטת תל אביב ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עומר ריינגולד

עומר ריינגולד (נולד ב-20 באפריל 1969) הוא פרופסור במחלקה למדעי המחשב באוניברסיטת סטנפורד. זוכה פרס גדל לשנת 2009. ריינגולד נולד בתל אביב וגדל בגבעתיים. הוא למד במגמת התיאטרון בתיכון תלמה ילין. שירת במסגרת גרעין נח"ל אמנויות במצפה רמון. הוא למד לתואר ראשון מתמטיקה באוניברסיטת תל אביב, ואחרי שנה עבר ללימודי מדעי המחשב. הוא סיים את התואר בשנת 1994 וסיים דוקטורט במכון ויצמן בהנחיית פרופסור מוני נאור. הוא עשה לימודי פוסט דוקטורט במכון ויצמן, במעבדות שנון של חברת AT&T ובמכון ללימודים מתקדמים שבפרינסטון. בשנת 2004 הצטרף למחלקה למדעי המחשב ולמתמטיקה שימושית במכון ויצמן למדע. מאוחר יותר עבר לאוניברסיטת סטנפורד. באוקטובר 2004 הוכיח, במאמר פורץ דרך, את שקילות מחלקות הסיבוכיות L ו-SL. בשנת 2009 זכה יחד עם סליל ודהן ואבי ויגדרזון בפרס גדל על עבודתו בנושא "מכפלות 'זיג-זג' של גרפים". אתר האינטרנט הרשמי של עומר ריינגולד אתר האינטרנט הרשמי של עומר ריינגולד (באנגלית) עומר ריינגולד, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה עומר ריינגולד, באתר dblp דף אישי באתר מיקרוסופט מחקר קורות חיים 2009 Gödel Prize, European Association for Theoretical Computer Science