laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Girl Gone Wild

Girl Gone Wild (בעברית: בחורה פרועה) הוא סינגל של הזמרת האמריקאית מדונה. השיר יצא לאור כסינגל השני של מדונה מאלבום האולפן ה-12 שלה, MDNA. השיר יצא ב-2 במרץ 2012 על ידי חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס. במהלך ראיון מדונה חשפה כי הקליפ יצולם בשבוע של ה-17 בפברואר 2012. בקליפ נראית מדונה ברקע שחור לבן רוקדת עם דוגמנים ובסצנות נוספות רואים את אחד הדוגמנים מעשן סיגריה ואותה שוכבת על הרצפה, או עומדת ברקע שחור וכבולה באזיקים. בסופו של הקליפ מדונה מוקפת בדוגמנים שמושכים אותה לצדדים באזיקים שהיא כבולה בהם ובסצנה נוספת היא מחזיקה צינור שיוצא ממנו עשן ויושבת על הרצפה. נכון לשנת 2021 הקליפ קיבל כ-59,600,000 מיליון צפיות באתר YouTube. השיר נחל הצלחה מתונה במצעדים, הוא הגיע למקום ה-1 מצעד שירי המועדונים של בילבורד ונכנס לעשרת הגדולים ב-11 מצעדים בהם: איטליה, יוון, ישראל, קוריאה הדרומית, מצעד הרדיו של סלובקיה ספרד, אפריקה הדרומית, ומצעד המכירות של שירי המועדונים של בילבורד. באיטליה מכר השיר כ-30,000 עותקים והוכתר כתואר פלטינה. מדיה וקבצים בנושא Girl Gone Wild בוויקישיתוף מידע על היצירה "Girl Gone Wild" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Girl Gone Wild" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Girl Gone Wild" באתר יוטיוב מדונה, ג'נסון ווהאן, בני בנאסי, אלה בנאסי FIMI - Certificazioni - FIMI, www.fimi.it (באיטלקית) מידע על Girl Gone Wild, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על Girl Gone Wild, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון מידע על Girl Gone Wild, באתר המצעד הספרדי מידע על Girl Gone Wild, באתר המצעד הפיני מידע על Girl Gone Wild, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון מידע על Girl Gone Wild, באתר המצעד השוודי FIMI - Certificazioni - FIMI, www.fimi.it (באיטלקית) 국내 대표 음악 차트 가온차트!, www.gaonchart.co.kr 국내 대표 음악 차트 가온차트!, gaonchart.co.kr Madge's Fan (2017-05-29), Madonna: Her Singles sales & Chart History Updated (1982 - 2015), נבדק ב-2019-03-30 iTunes, Apple (באנגלית) "Girl Gone Wild by Madonna". iTunes Store. Retrieved March 20, 2012. "Girl Gone Wild by Madonna". iTunes Store. Retrieved March 20, 2012. "Girl Gone Wild by Madonna". iTunes Store. Retrieved March 20, 2012. "Girl Gone Wild by Madonna". iTunes Store. Retrieved March 20, 2012. "Girl Gone Wild by Madonna". iTunes Store. Retrieved March 20, 2012. "Girl Gone Wild by Madonna". iTunes Store. Retrieved March 20, 2012. "Girl Gone Wild by Madonna". iTunes Store. Retrieved March 20, 2012. "Girl Gone Wild by Madonna". iTunes Store. Retrieved March 20, 2012. "Girl Gone Wild by Madonna". iTunes Store. Retrieved March 20, 2012. Madonna - "Girl Gone Wild" (Radio Date: Venerdì 23 Marzo 2012), EarOne WebCite query result, www.webcitation.org (באנגלית) FMQB, FMQB (באנגלית) Girl Gone Wild, www.empik.com (בפולנית) Girl Gone Wild, www.empik.com (בפולנית) "Girl Gone Wild by Madonna". iTunes Store. Retrieved March 20, 2012. Girl Gone Wild, 2012-05-04, נבדק ב-2018-04-04 Girl Gone Wild, 2012-05-14, נבדק ב-2018-04-04
אבד עליו הכלח

אָבַד עָלָיו הַכֶּלַח, המנוסח גם כאָבַד עָלָיו כֶּלַח, הוא ביטוי עברי שהוראתו "יצא משימוש", "התיישן", "תש כוחו". הביטוי מופיע במקורו בספר איוב, והפרשנים מציינים שבגלל נדירות התיבה "כלח" קשה לפרשו. הביטוי מופיע בספר איוב: ”גַּם־כֹּחַ יְדֵיהֶם לָמָּה לִּי עָלֵימוֹ אָבַד כָּלַח”. כחלק מאבלו של איוב על האסונות שפוקדים אותו הוא מאבד את הרצון לחיות, ועל כן הוא מלעיג על הצעירים בסביבתו, שעתידם להזדקן כמוהו. בהקשר זה הוא מדבר בגנות כוח ידיהם של הצעירים, שכן גם הוא יחלוף עם הזמן. בהתאם להקשר זה, מפרשים כמה מפרשני המקרא – רש"י, מצודת ציון ומצודת דוד – את הביטוי "עָלֵימוֹ אָבַד כָּלַח" כזקנה. היקרות נוספת של המילה כלח היא: ”תָּבוֹא בְכֶלַח אֱלֵי קָבֶר כַּעֲלוֹת גָּדִישׁ בְּעִתּוֹ”. כאן נחלקים הפרשנים במשמעות המילה כלח. מצודת דוד ומצודת ציון נאמנים לפרשנות כי מדובר בזקנה, ומצביעים על דמיון בין זקנת האדם לבין סילוק הגדיש מהתבואה. מנגד, רש"י כותב שביאורו של ביטוי זה קשה וכנראה הכוונה להבשלת התבואה. הוא מצטט את חז"ל שפירשו את בכלח כששים שנה, על דרך הגימטריה. חכמי תקופת הביניים של העברית השתמשו בפועל נכלח בהוראת "הזדקן" או נחלש מחמת גיל או מחלה. למשל, אסף הרופא מציין על תרופות שונות כי הן טובות לבני אדם שנכלחו - נחלשו מחמת גילם. הבלשן והמילונאי אברהם אבן-שושן מציע כמה פירושים אפשריים למילה כלח: רעננות – מאחר שבמקרא שם התואר "רענן" מתייחס לצמחים, דוגמת הביטוי "תחת כל עץ רענן", ובספר איוב מופיע הביטוי אולי בהקשר לטריות של גדיש, ייתכן שהוראתם דומה. כל לח – על דרך הלחם בסיסים, שהיא צורה נדירה במקרא אבל קיימת (עיינו ערך גיא צלמוות). ייתכן וכלח הוא הלחם של הבסיסים כל ולח כך שהוראתו דומה לרענן. בעברית החדשה נתקבע הביטוי בצורתו המיודעת "הכלח" אף על פי שאין לזה כל סימוכין במקרא. הביטוי שובץ בשיר התעמולה של החמאס "תקוף, תעשה פיגועים", שזכה לפרסום במהלך מבצע צוק איתן בקיץ 2014, והיה לדוגמה לשימוש במשלב גבוה יתר על המידה המעורב בשפה משובשת: "צבא של אשליה ולא יוצלח אבד עליו הכלח, ונאלח חייליו כעכברים בשדה יבש קרב ובא מותם וירי תפתח" הושענא חבוטה – תרגום מן היידיש (אן אויסגעשלאגענע הושענא). רומז למנהג חיבוט ערבות בהושענא רבה. אם כי, ערבה חבוטה משמשת סגולה לשמירה בדרכים. יצא מהתו"ל – יצא מתורת הלחימה, היא המקבילה בעגה הצה"לית. במשמעותו המקורית מתייחס הביטוי לתרגולות שבמהלך עדכון תורת הלחימה מופסק השימוש בהן. בהשאלה מוסב הביטוי גם על בעלי תפקידים, ציוד וכדומה. מילים יחידאיות בתנ"ך אבד עליו הכלח באתר מילון השפה העברית אבד עליו כלח, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏27 ביוני 2024 בספר איוב שכיחות המילים היחידאיות היא הרבה ביותר, ועל כן פרשנותו קשה, כמו גם פרשנות המילים היחידאיות ספר איוב, פרק ל', פסוק ב' ספר איוב, פרק ה', פסוק כ"ו
בומילקר (שופט)

בּוֹמִילְקָר (במקור הפיניקי בדמלקרת; בלטינית: Bomilcar, ביוונית: Βομίλκας) היה אציל בן קרתגו, במאה ה-3 לפנה"ס. בומילקר זה, שאין לטעות בינו לבין מצביא בעל אותו השם, היה נשוי לבתו הבכורה של חמלקרת ברקה, אביו של חניבעל. בנו, חנו היה אחד ממפקדי צבא קרתגו במהלך מסע המלחמה נגד רומא שניהל חניבעל במסגרת המלחמה הפונית השנייה. בומילקר שימש כשופט במהלך המלחמה הפונית השנייה, כלומר אחד משני שליטים בני קרתגו (בדומה למגיסטראטים ברפובליקה הרומית), אשר נבחרו על ידי העם לעמוד בראש המעצמה והיו כפופים למועצת הבכירים ולמועצת ה-104 של הסנאט. מתוקף תפקידו ריכז את כל הסמכויות הפוליטיות של הרפובליקה, פרט לניהול הצבא. נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, תש"ב, עמ' 260
אלמנט כתובת קנונית

אלמנט כתובת קנונית (או תגית קנוניקל) הוא אלמנט HTML שמאפשר לבעל האתר למנוע בעיה של תוכן כפול במנועי החיפוש על ידי הגדרת הגרסה ה"קנונית" או ה"מועדפת" של דף אינטרנט. בעיה של תוכן כפול מתקיימת כאשר אותו תוכן נגיש מכמה כתובות URL. הדבר נוצר על ידי מרבית מערכות ה-CMS, שמייצרות כתובות כפולות שנבדלות בענייני אותיות גדולות או קטנות, בפרמטרים נוספים ב-URL שמשמשים למדידה ועוד. למשל, הכתובת http://www.example.com/page.html תיחשב על ידי מנועי חיפוש כתובת של דף שונה מאשר http://www.example.com/page.html?parameter=1, על אף ששתי כתובות ה-URL מפנות לאותו תוכן. דוגמה נוספת היא תוכן זהה בשני דפים, שממוין בצורה שונה. שכפול תוכן באתר עלול להזיק לפוטנציאל הדירוג שלו במנוע החיפוש, בצורה משמעותית. בפברואר 2009 פרסמו גוגל, יאהו ומיקרוסופט שהן תומכות באלמנט הכתובת הקנונית, שמוכנס כתגית תחת אלמנט ה-<head> של המסמך, ושנועד למנוע את בעיית התוכן הכפול. אלמנט הכתובת הקנונית מאפשר לבעלי אתרים להבהיר למנוע החיפוש איזו כתובת צריכה להיחשב ככתובת המקורית של העמוד. לפי פרסום של גוגל, מנוע החיפוש שלה אינו רואה באלמנט הכתובת הקנונית הנחיה מחייבת, אלא בקשה שבעל האתר "יעריך מאוד" את מילויה. בשפת HTML האלמנט מוכנס בעזרת תגית canonical באופן הבא (בתלות בכתובת שנבחרה ככתובת ה"קנונית"): <link rel="canonical" href="http://www.example.com/" /> או <link rel="canonical" href="http://www.example.com/page.html" /> או <link rel="canonical" href="http://www.example.com/directory/page.html" /> הסבר על אלמנט הכתובת הקנונית, במדריך של גוגל RFC 6596 http://searchengineland.com/canonical-tag-16537 http://googlewebmastercentral.blogspot.com/2009/02/specify-your-canonical.html
מטא

מֶטָא (מיוונית, μετά: מעבר, לאחר) היא תחילית המציינת לרוב הפשטה, הכללה או הסתכלות חיצונית על המושג המופיע אחריה. ברמה האינטואיטיבית, ניתן לומר שהתחילית מטא מציינת "דיבור על". המושג מגיע מתחום תורת ההכרה (אפיסטמולוגיה) בפילוסופיה, שם הוא משמש לציון התייחסות מופשטת לנושא מסוים על מנת לבחון אותו מן הצד וללמוד על טבעו. דוגמה לכך הוא המושג מטאפיזיקה: תהליך חקירה פילוסופי העוסק בבחינת מושגי היסוד של העולם הפיזיקלי והבנת טבעם. כך למשל השאלה "מהו זמן?" היא שאלה מטאפיזית ולא שאלה פיזיקלית. דוגמה נוספת וחדשה הרבה יותר היא מושג המטא-דאטה, כלומר מידע על מידע. לדוגמה, אם המידע שלנו הוא קובץ תמונה אז המטא-דאטה שלו יכלול נתונים כגון גודל התמונה או המקום והזמן שבו צולמה. החוקר דאגלס הופשטטר בספרו גדל, אשר, באך השתמש רבות במושג ה-מטא בדיבורו על אזכורים עצמיים ורקורסיה.[דרוש מקור: דרושות דוגמאות ספציפיות מהספר] בשימוש הרווח, התחילית מטא יכולה להצטרף לכל מושג, ומשמעותה של המילה שתיווצר מכוונת לעיסוק באותו המושג שלא ברמה הפרקטית, אלא בהקשר הרחב שלו. כך, למשל, משפטן העוסק במטא־משפט לא יעסוק בעולם הדין והחוק, אלא בהקשר וההשפעה של חוקים אלה בחברה והתרבות בה הם נחקקו. מטא-פילוסופיה מטא-הלכה מטא-תאוריה פירוש המושג מטא-דאטה, באתר PixelStudy.
הרצל כהן

הרצל כהן (נולד ב-23 באוקטובר 1959 באשקלון) הוא סופר ומוזיקאי ישראלי. כהן למד הוראה במכללת רופין ובשרותו הצבאי שימש כמורה בבית הספר להשכלה ב'מחנה ג'וליס'. בין השנים 1982-1990 למד משפטים ופילוסופיה יהודית באוניברסיטת תל אביב. התמחה בפלילים ושימש כסנגור עד שפרש לטובת כתיבת פרוזה, עיסוק במוזיקה ערבית ונגינת עוּד. בשנת 2011 הולחנו טקסטים מתוך ספריו על ידי היוצרת והמבצעת אסתי קינן עופרי. היצירות בוצעו במופע 'כמה תיקונים' ב'פסטיבל העוּד 2011' בו שימש הרצל כהן כנגן העוּד. 'אבני שיש טהור', תל אביב : עם עובד, תשס"ד 2004. 'לא עלינו', בנימינה : נהר ספרים, 2011. 'פרדס-חנה מוארת', נהר ספרים, 2013. רשימת הפרסומים של הרצל כהן, בקטלוג הספרייה הלאומית הרצל כהן, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" הרצל כהן, במיזם "סופרים קוראים" של המרכז לספריות וספרות בישראל כרמית ספיר ויץ, מי סופר: הרצל כהן מאיר את פרדס חנה, באתר nrg‏, 4 בספטמבר 2013 הרצל כהן, דף שער בספרייה הלאומית הרצל כהן, בלקסיקון הספרות העברית החדשה עמרי הרצוג, שפה ולא פנטומימה / צלקות בגזע המשפחה, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2004 רבקה יפה, ישראל שחטא, באתר nrg‏, 10 ביוני 2010 פרק ראשון מהספר, באתר עם עובד עמרי הרצוג, "לא עלינו" מאת הרצל כהן | נביא בעירו, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2011 אביבה לורי, התפוח והעץ. הרצל ונינה כהן, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2011 הרצל כהן באתר הווידאו של כלל סופרי ישראל. 'כמה תיקונים', מילים : מתוך 'לא עלינו' כתב הרצל כהן, מלחינה ומבצעת: אסתי קינן-עופרי, קטע מקוצר של היצירה-פסטיבל העוד 2011 . 'קח את השיר הזה', מילים: אלמוג בהר, מלחינה ומבצעת: אסתי קינן-עופרי, פסטיבל העוד 2011. 'אקליפטוס', מילים: חביבה פדיה, מלחינה ומבצעת: אסתי קינן-עופרי, פסטיבל העוד 2011. 'השיבה לירושלים', מילים: חביבה פדיה, מלחינה ומבצעת: אסתי קינן-עופרי, פסטיבל העוד 2011. סמאעי 'חראם על- אז-זמאן'. הלחינה: אסתי קינן-עופרי, קטע מקוצר של היצירה-פסטיבל העוד 2011. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בומילקר

האם התכוונתם ל... בּוֹמִילְקָר (בפיניקית: 𐤁𐤃𐤌𐤋𐤒𐤓𐤕; בלטינית: Bomilcar, ביוונית: Βομίλκας) הוא שמם של כמה אנשי-שם פיניקים וקרתחדשתים. בומילקר (המאה ה-4 לפנה"ס) – מצביא קרתגי שפעל במהלך המלחמה נגד אגתוקלס מלך סירקוסאי בשנת 310 לפנה"ס. בומילקר (מפקד צי) – מצביא קרתגי במלחמה הפונית השנייה. בומילקר (שופט) – שופט קרתגי במהלך המלחמה הפונית השנייה. נשא לאישה את בתו הבכורה של חמלקרת ברקה, אביו של חניבעל. בומילקר (הנומידי) – אציל נומידי בן המאה ה-2 לפנה"ס, מאנשיו של יוגורתה מלך נומידיה. נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, תש"ב, עמ' 260
רונה פרומצ'נקו

רונה פרומצ'נקו (נולדה ב-8 במאי 1984) היא שחקנית וזמרת ישראלית. רונה פרומצ'נקו נולדה וגדלה בסביון, בתם של יעל ואלון פרומצ'נקו, איש עסקים, נכדו של אליהו פרומצ'נקו, ממייסדי "עלית". היא בוגרת מגמת תיאטרון בתיכון לאומנויות ע"ש תלמה ילין, בהצטיינות. בצבא שירתה כסולנית בלהקה הצבאית של מפקדת זרוע היבשה (2004-2002). עם שחרורה מצה"ל, היא עזבה לניו יורק, ולמדה משחק בבית הספר המקצועי ללימודי תיאטרון Circle in the Square Theatre School בניו יורק (2008-2005). במסגרת לימודיה שיחקה בין היתר בהצגות: "השחף" בתפקיד נינה, "נשים בצמרת" בתפקיד אנג'י ו"טנדרלוין" בתפקיד נלי. ב-2008 השתתפה במספר הצגות באוף ברודוויי, ובאוף אוף ברודוויי בניו יורק. היא שיחקה בסרט Pool Stories, שזכה בפסטיבל הסרטים הקצרים של ניו יורק. עם שובה לישראל החלה את לימודיה לתואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטה הפתוחה, והופיעה במשך שנתיים כזמרת ג'אז עם הטריו של דקל בור. תפקידה הראשון של פרומצ'נקו בתיאטרון הישראלי היה בהצגה "רומיאו ויוליה That bitch can be a part of me" בבימויו של מיכאל רונן, בה לקחה חלק גם בצד ההפקתי כעוזרת במאי. ההצגה הועלתה במסגרת פסטיבל ישראל 2010, ובהמשך בהאנגר תיאטרון גשר. תפקידה הבא היה בהצגה "מי מפחד מנישואים?" בתיאטרון אחר, לצידו של שמיל בן ארי, ובבימויו של יואל זילברג. לאחר מכן שיחקה בפסטיבל תיאטרון קצר בצוותא. בהמשך שיחקה בתיאטרון באר שבע במחזמר "קומפני", פרי עטו של סטיבן סונדהיים, בבימויו של רפי ניב. היא גילמה את דמותה של אפריל, דיילת תמימה שמתאהבת נואשות בבובי (צק ברקמן). רונה פרומצ'נקו שיחקה ביוני 2012 בהצגה "כמעט נורמלי" בבימויו של חנן שניר, בתיאטרון הבימה. היא מגלמת את דמותה של נטלי גודמן, נערה בת שש-עשרה שנאלצת להתמודד עם קשיי גיל ההתבגרות, ועם הקשיים הנובעים מהמסגרת המשפחתית בצל אמה חולת הנפש דיאנה (איילת רובינסון). כמו כן, היא משחקת בתיאטרון הבימה בהצגה "מוריס שימל" בבימויה של יעל רונן, בתפקיד שיבולת נרד. רונה שיחקה בתפקידי אורח בעונה השנייה של הסדרה "חטופים" ובעונה השלישית של הסדרה "חצויה", ב"פצועים בראש". מלבד היותה שחקנית, רונה היא גם זמרת ודיבבה בסרטים מצוירים. מתגוררת בתל אביב. מדיה וקבצים בנושא רונה פרומצ'נקו בוויקישיתוף רונה פרומצ'נקו, ברשת החברתית אינסטגרם רונה פרומצ'נקו, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית רונה פרומצ'נקו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רונה פרומצ'נקו, באתר תיאטרון חיפה מרב יודילוביץ', "כמעט נורמלי": הטירוף נעשה יותר נוח, באתר ynet, 7 במאי 2012 מיכאל הנדלזלץ, הצגה שיגעון, באתר הארץ, 7 במאי 2012 רון שוורץ, ‏ביצוע לא נורמלי, באתר גלובס, 17 במאי 2012 איתן בר־יוסף, עכבר העיר אונליין, "הכל אודות חווה" ו"קומפני": יש מה לחפש בדרום, באתר הארץ, 15 ביולי 2011
יום העירוניות העולמי

הארגון הבינלאומי של יום העירוניות העולמי, הידוע גם בשם "יום תכנון הערים העולמי", נוסד בשנת 1949 על ידי פרופ' קרלוס מריה דלה פאולרה מאוניברסיטת בואנוס איירס, בוגר המכון לאורבניות בפריז, כדי לקדם את העניין הציבורי והמקצועי בתכנון עירוני. יום זה נחגג ביותר מ-30 מדינות בארבע יבשות בכל שנה בתאריך 8 בנובמבר. זהו יום לקידום והכרה בתפקיד התכנון העירוני ביצירת קהילות שנעים לחיות בהן. יום האורבניזם העולמי מספק הזדמנות לנקודת מבט גלובלית על התכנון העירוני. אירוע זה מאפשר לעורר את מודעותם של האזרחים והרשויות הציבוריות להשפעה על הסביבה כתוצאה מפיתוח של ערים ואזורים. עירוניות (תחום מדעי) יום העירוניות העולמי, באתר WN Network ערך זה הוא קצרמר בנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פצעים ונשיקות

פצעים ונשיקות הוא אלבום הבכורה של להקת הרוק הישראלית "מוניקה סקס". האלבום יצא ב-1 בפברואר 1995 על ידי חברת התקליטים הד ארצי ובהפקתו של חיים שמש ובעיבודים והפקה מוזיקלית של ירמי קפלן. באלבום השתתפו חברי ההרכב המקורי: הסולן יהלי סובול שכתב והלחין את מרבית השירים, פיטר רוט על גיטרות וקולות, שחר אבן צור בתופים, כלי הקשה וקולות ויוסי חממי על הבס וקולות. האלבום, אשר יצא 3 שנים אחרי הקמת הלהקה, זכה להצלחה אדירה, הרבה בזכות השיר "מכה אפורה" שהיה שיר הנושא של סדרת הטלוויזיה "פלורנטין". גם השיר "כל החבר'ה", שנכתב בעקבות פרשת אונס קבוצתי מתוקשרת, זכה להצלחה. האלבום מכר כ-35 אלף עותקים. עוד שירים מהדיסק שהתפרסמו במיוחד הם "על הרצפה", "180", "פצעים ונשיקות", "סאן חוזה" ו"עוד פעם". השיר "רקוויאם לבלונדינית" מכיל אקרוסטיכון כפול חסר. האותיות הראשונות של שורות השיר מסודרות לפי סדר הא"ב פעמיים: בפעם הראשונה החל מהאות ב', ללא האות ת' ובפעם השנייה מ-א', ללא ל' וללא ת'. כל מילות השירים נכתבו על ידי יהלי סובול, למעט מילות השיר "180" שנכתב על ידי שחר אבן צור. יהלי סובול - גיטרות, שירה. שחר אבן צור - תופים וכלי הקשה, שירה. פיטר רוט - גיטרות, קולות. יוסי חממי - גיטרה בס, קולות. ירמי קפלן - הפקה מוזיקלית, עיבודים. טל שגב - עיבודים לכלי קשת. מידע על האלבום פצעים ונשיקות באתר MusicBrainz האלבום פצעים ונשיקות באתר Discogs דודי פטימר, ‏"לא יצא לי טייק, אז זרקתי את הגיטרה": פיטר רוט חושף סודות, באתר מעריב אונליין, 23 באפריל 2017 שלומציון קינן, מוניקה סקס שוב ביחד, באתר ynet, 7 ביוני 2000
שליפת ארנב מכובע

שליפת ארנב מהכובע הוא קסם קלאסי ונודע במיוחד, אשר במהלכו שולף הקוסם ארנב מתוך כובע צילינדר שנראה ריק. על אף שישנן עדויות כי הקוסם הצרפתי לואי קונט (Louis Comte) היה הראשון שביצע קסם זה עוד במהלך שנת 1814‏, ישנם חוקרים רבים הטוענים כי היה זה הקוסם הסקוטי ג'ון הנרי אנדרסון (1814 - 1874) אשר ביצע לראשונה את הטריק. בצורתו הפשוטה ביותר של הטריק, הקוסם מציב כובע צילינדר שברשותו, ריק לכאורה, על גבי שולחן או תיבה. בינתיים, קהל הצופים אינו מבחין כי גם בכובע וגם בשולחן (או בתיבה) ישנם פתחי סתר, ודרכם שולף הקוסם את האובייקט המאוחסן בכלוב קטן המוסתר מהקהל. לחלופין, קוסם מיומן מסוגל לשלוף את ארנב מתוך השרוול של חולצתו באמצעות אחיזת עיניים וזריזות ידיים ובאופן זה הוא מסוגל להימנע לחלוטין מלהשתמש בשולחן ואף יכול להעביר לפני ביצוע הקסם את כובע הצילנדר לבדיקת אחד הצופים. כובע הצילינדר אשר בו נעשה שימוש בקסם זה הפך לאחד הסמלים המזוהים ביותר עם קוסמים וקסמים בכלל. הסרט הקצר "פרסטו" של פיקסאר עוסק בקוסם, ארנבון ומגבעת קסומה. בספר "הארי פוטר והאסיר מאזקבאן" הוצגה חנות בשם "ביבר הקסמים" שבה ישנו ארנב שהופך את עצמו לכובע צילינדר. הסיפור הקצר "להטוט כובע" של אתגר קרת עוסק בקוסם המסתבך בקסם זה. Colin McDowell, Hats: Status, Style, and Glamour, 1992, p. 74. ISBN 0-8478-1572-2. QI, A Series, Episode 3
Somebody That I Used to Know

Somebody That I Used to Know (בתרגום חופשי לעברית: "מישהי שהכרתי פעם") הוא סינגל של הזמר-יוצר הבלגי-אוסטרלי גוטייה אשר מבוצע בשיתוף עם הזמרת הניו זילנדית קימברה. השיר הוא סינגל מן אלבום האולפן השלישי של גוטייה, Making Mirrors. השיר הוצא לאור לראשונה באוסטרליה ובניו זילנד כסינגל ב-5 ביולי 2011. השיר נכתב והוקלט על ידי גוטייה ועוסק בחוויותיו במערכת יחסים קודמת. לכל אורך השיר מסומפל קטע מהשיר "סביליה" מאת הזמר לואיס בונפה. השיר הוא השיר הלועזי המושמע ביותר בישראל לשנת 2012 (לפי נתוני מדיה פורסט) כמו כן, השיר זכה להצלחה גם במצעדים השבועיים כששהה שלושה שבועות בצמרת המצעד של גלגלצ. במצעד השנתי של התחנה לשנת 2012, הגיע השיר למקום השני. בינואר 2018, הגיע למיליארד צפיות ביוטיוב. בתחילת הווידאו קליפ, אשר בוים והופק על ידי נטשה פינקוס, גוטייה עומד בעירום על רקע לבן. בעת שהוא שר הרקע הלבן וגופו של גוטייה נצבעים בהדרגה באמצעות אנימציית סטופ מושן כאשר הצבעים שעל גופו חופפים אט אט לציור שברקע. בהמשך השיר גופה של קימברה, הנעמדת לצדו של גוטייה, נצבע גם כן בהדרגה אך לבסוף הצבע נעלם לחלוטין מגופה באופן אשר נועד לסמל כי בני הזוג נפרדו. הציור שברקע של הווידאו קליפ מבוסס על יצירת אמנות שיצר אביו של גוטייה, פרנק דה בקר (Frank de Backer), אשר עיצב גם את העטיפה לאלבום האולפן של גוטייה "Making Mirrors" בו נכלל השיר. לפני הקרנת הבכורה הרשמית של הקליפ, הקליפ הודלף לאתר Take 40 Australia. לדברי פינקוס הקליפ נגנב ובעקבות כך בתוך זמן קצר הוא הופיע באינספור אתרים ברחבי האינטרנט לפי שהוא הושק באופן רשמי. ב-30 ביולי 2011 הקליפ הופיע לראשונה באופן רשמי ב-YouTube. נכון לינואר 2018, לקליפ מעל למיליארד צפיות ב-YouTube. הקומיקאים האמריקנים אנדי סמברג וטרן קליאם הופיעו בפרודיה לקליפ בפרק של התוכנית הקומית "סאטרדיי נייט לייב" ששודר ב-14 באפריל 2012 אשר במהלכו הופיע גם גוטייה. ב-16 מאי 2012 הלהקה האמריקנית Fun. ביצעה כיסוי חי לשיר בערוץ הרדיו BBC Radio 1 ביחד עם הסולנית של להקת פאראמור היילי וויליאמס. להקת האינדי הקנדית Walk Off The Earth ביצעה כיסוי לשיר בו כל חמשת חברי הלהקה מנגנים על גיטרה אחת. הכיסוי זכה להצלחה וקיבל למעלה מ-100 מיליון כניסות ביוטיוב. הלהקה ביצעה את הכיסוי לשיר בין היתר בתוכניתה של אלן דג'נרס. להקת הרוק הקנדית ת'רי דייז גרייס הוציאה גרסת כיסוי לשיר בשנת 2020. גרסה זו הגיעה למקום הרביעי במצעד הרוק המיינסטרימי של הבילבורד, ולמקום השביעי במצעד הרוק הקנדי של המגזין. אתר האינטרנט הרשמי של Somebody That I Used to Know מידע על היצירה "Somebody That I Used to Know" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Somebody That I Used to Know" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Somebody That I Used to Know" באתר Discogs סרטון השיר "Somebody That I Used to Know" באתר יוטיוב מדיה פורסט - דיווחי השמעות ומחקרי מדיה The 500 Best Pop Songs (Nos. 500-301): Staff List, בילבורד, ‏17 באוקטובר 2023 (באנגלית אמריקאית) ביצוע גרסת הכיסוי ביוטיוב ביצוע גרסת הכיסוי בתוכנית של אלן
סיקסטוס השני

סיקסטוס השני (ביוונית: Σίξτος Β΄, בלטינית: Sixtus II) היה אפיפיור בין 31 באוגוסט 257 ו-6 באוגוסט 258. מוצאו אינו ידוע. הנחתו של "ספר האפיפיורים" כי היה יווני במוצאו נובעת מבלבול שיסודו בהנחה כי הוא הפילוסוף היווני סיקסטוס שחיבר את הספר המכונה "הממרות." בתקופת קודמו, סטפנוס הראשון התגלע סכסוך חריף בין רומא והכנסיות באסיה הקטנה ובאפריקה ביחס לטבילה מחדש של כופרים והעימות איים לקרוע את הכנסייה לשניים. לפי פונטיוס, כותב הביוגרפיה של קיפריאנוס היה סיקסטוס "אוהב השלום וטוב הלב" נוח יותר מסטפנוס לרצות וכונן מחדש יחסים טובים עם הכנסיות, אף על פי שגם הוא דבק בנוהג שלא להטביל מחדש כופרים. זמן קצר לפני עלותו לשלטון הוציא הקיסר ולריאנוס את צו הרדיפה הראשון, שתבע מכל הנוצרים להשתתף בפולחן הפגני הלאומי ואסר עליהם להתכנס בבתי העלמין שלהם, באיימו גלות או מוות על מי שיפר את הצו. סיקסטוס המשיך למלא את חובותיו כאפיפיור בלי שיתפס מפר את הצו המלכותי, אף בראשית אוגוסט הוציא הקיסר צו חדש וחריף הרבה יותר נגד הנוצרים, שלפי קיפריאנוס הורה (איגרת 81 לסקססוס): "שבישופים ופרסביטרים ודיאקונים ייענשו מיד [יוצאו להורג]; ואילו סנטורים, אנשים בעלי חשיבות ופרשים רומים יאבדו את כבודם [היינו, תאריהם] ויתר על כן ינושלו מרכושם; ואם כאשר אמצעיהם יילקחו יתמידו להיות נוצרים, יאבדו את ראשם; ושנשים יאבדו את רכושן וישלחו לגלות. יתר על כן, אנשים מחצר הקיסר, שמישהו מהם התוודה לפני כן [כלומר, נהג כנוצרי] או שיתוודה עתה, רכושו יופקע והוא ישלח בשלשלאות לאחת מחוות הקיסר." כדי להימנע מנקמת אנשי הקיסר כינס סיקסטוס את אנשיו באחד מבתי העלמין הידועים פחות, בפראיטקסטטוס, אך למקום הגיעה חבורת חיילים וסיקסטוס נערף על–ידיהם במקום או אחרי משפט מזורז בפני טריבונל הובא לבית העלמין ונערף. ככל הנראה האחרון הוא הנכון. מספר ימים לאחר מכן הוצא להורג גם לאורנטיוס מרומא, אחד משבעה דיאקונים באותה תקופה והמפורסם שבהם. עובדות אלו זה מאושרות גם על ידי פונטיוס וחשוב יותר באחת מאגרותיו האחרונות של קיפריאנוס (איגרת 81 לסקססוס), שנכתבה זמן לא רב אחרי האירוע, הוא מבשר למכותבו: "אך דע כי סיקסטוס מת כמרטיר בבית הקברות ביום השמיני של אידס של אוגוסט, ועמו ארבעה דיאקונים". תאריך זה, שאין לנו כל סיבה להניח כי הוא שקרי, ושצוין זמן קצר אחרי המאורעות, הוא ככל הנראה נכון ומאפשר גם תארוך אירועים חשובים אחרים, ובמיוחד כהונות בישופים, ביחס לנקודה קבועה זו. משך זמן מה היה נהוג לייחס לסיקסטוס את חיבור ה"ממרות" או "טבעת סיקסטוס", שנכתבה במקורה במאה השנייה על–ידי פילוסוף פיתגוריאני. השגיאה נבעה מכך שרופינוס, שכתב את ההקדמה ל"ממרות" טען כי תרגם את "עבודתו של סיקסטוס, שנאמר כי הוא אותו אדם שברומא מכונה סיקסטוס, ושזכה לתהילה כבישוף ומרטיר". גם הייחוס של החיבור "ad novatinum" (אל הנובטינים) לסיקסטוס על–ידי הארנק אינו מקובל על רוב החוקרים. מדיה וקבצים בנושא סיקסטוס השני בוויקישיתוף אנציקלופדיה קתולית אאוסביוס פמפיליוס, היסטוריה של הכנסייה דיוניסיוס מאלכסנדריה, מכתבים לאפיפיורים סטפנוס וסיקסטוס (הופיע לראשונה בתוך: F.C. CONYBEARE, "Dionysius of Alexandria, Newly discovered letters to the Popes Stephen and Xystus," English Historical Review 25 (1910) pp. 111-114 פונטיוס הדיאקון, חייו ותשוקתו של קיפריאנוס, בישוף ומרטיר (vita cyprian) קיפריאנוס, אגרות רופינוס, הקדמה לתרגום ממרות סיקסטוס סיקסטוס השני, באתר "Find a Grave" (באנגלית) סיקסטוס השני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
1870 במדע

ערך מורחב – 1870 גילוי שרידים של אצטדיון פאנאתינאיקו. לאחר בנייה מחדש שימש למשחקי אולימפיאדת 1896. 2 באוגוסט – פתיחת מנהרה מתחת לתמזה. במנהרה נבנתה מסילת ברזל להעברת נוסעים. המצאת פסנוע משופר על ידי תומאס אלווה אדיסון שימוש ראשון בנשק נגד כלי טיס במהלך מלחמת צרפת–פרוסיה. 1 בנובמבר – פרסום תחזית מזג האוויר הראשונה בארצות הברית. פרסום גאומטריה היפרבולית על ידי פליקס קליין 7 בפברואר – אלפרד אדלר, פסיכולוג אוסטרי (נפטר ב-1937) 30 בספטמבר – ז'אן-בטיסט פרן, פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1942) 12 במרץ – שארל קסביה תומא דה קולמר, ממציא צרפתי מדיה וקבצים בנושא 1870 במדע בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.