laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תיארוך אורניום-עופרת

תיארוך אורניום–עופרת (U–Pb) הוא אחת משיטות התיארוך הוותיקות והמדויקות ביותר של תיארוך רדיומטרי. בשיטה זו ניתן לתארך סלעים, שגילם בין מיליון שנה ל-4.5 מיליארד שנים בשיעור דיוק שיוצר טעות עד טווח של 1% עד 0.1%. שיטת תיארוך זו מבוצעת בדרך כלל על המינרל זירקון (ZrSiO4), אולם ניתן לעשות בו שימוש גם על מינרלים אחרים. זירקון קולט אטומי אורניום לתוך המבנה הגבישי שלו כמחליפים לזירקוניום, אבל דוחה בעוצמה עופרת. לזירקון יש טמפרטורת חסימה (הטמפרטורה שמתחתיה אינם חופשיים לעזוב את המינרל, כך שהשעון הרדיומטרי מתחיל לפעול) גבוהה מאוד, עמידות בפני שבירה מכנית ואדישות כימית גבוהה. זירקון יוצר מספר רב של שכבות גבישיות במהלך אירועים מטאמורפיים, כאשר כל אחד מהם יכול להוות עדות לגיל איזוטופי של האירוע. ניתן להשיג אנליזה מקומית של המיקרו-קרן באמצעות שיטות הלייזר ICP-MS אוSIMS. המינרל משלב אטומים של אורניום ותוריום לתוך המבנה הגבישי שלו, אבל דוחה בתוקף עופרת. לכן סביר שכל תכולת העופרת של הזירקון היא רדיוגנית, כלומר היא מיוצרת אך ורק על ידי תהליך של דעיכה רדיואקטיבית לאחר היווצרות המינרל. לכן היחס הנוכחי בין עופרת לאורניום במינרל יכול לשמש כדי לקבוע את גילו של המינרל. אחד מיתרונותיה המשמעותיים של שיטת תיארוך זו היא שכל דגימה מספקת שני שעונים, אחד המבוסס על התפרקות אורניום 235 לעופרת-207 עם זמן מחצית חיים של 700 מיליוני שנים בקירוב, ואחד המבוסס על התפרקות אורניום-238 לעופרת-206 עם זמן מחצית חיים של 4.5 מיליארדי שנים בקירוב, דבר המספק בדיקת הצלבה מובנית שמאפשרת לקבוע בדייקנות את גיל הדגימה גם אם חלק מהעופרת אבד. השיטה מסתמכת על שתי תגובות שרשרת נפרדות של דעיכה רדיואקטיבית: מאיזוטופ של אורניום 238U לאיזוטופ של עופרת עם זמן מחצית חיים של 4.47 מיליארד שנים, וכן תהליך דעיכה רדיואקטיבית שנקרא "סדרת האקטיניום" או "מפל הפלוטוניום" – דעיכה מ-235U ל-207Pb, עם זמן מחצית חיים של 710 מיליון שנים. Boltwood, B.B., 1907, On the ultimate disintegration products of the radio-active elements. Part II. The disintegration products of uranium: American Journal of Science 23: 77-88. Parrish, Randall R.; Noble, Stephen R., 2003. Zircon U-Th-Pb Geochronology by Isotope Dilution – Thermal Ionization Mass Spectrometry (ID-TIMS). In Zircon (eds. J. Hanchar and P. Hoskin). Reviews in Mineralogy and Geochemistry, Mineralogical Society of America. 183-213. SIMS ion micropobes able to achieve zircon analysis are SHRIMP or Cameca IMS 1270-1280. refer to Trevor Ireland, Isotope Geochemistry: New Tools for Isotopic Analysis, Science, December 1999, Vol. 286. no. 5448, pp. 2289 - 2290
הדיוויזיה ה-94 (ורמאכט)

הדיוויזיה ה-94 (בגרמנית: 94. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הוורמאכט שלחמה במלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה לחמה בקרב על צרפת, ובקרבות החזית המזרחית, והושמדה בקרב סטלינגרד. לאחר מכן הוקמה הדיוויזיה מחדש, ולחמה בחזית האיטלקית. הדיוויזיה הוקמה ב-25 בספטמבר 1939, הועמדה תחת פיקוד הלמוט פולקמן והוצבה תחת פיקוד הקורפוס ה-9 במסגרת הארמייה הראשונה בחזית המערבית. במהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה לחמה הדיוויזיה כחלק מקורפוסים שונים במסגרת הארמייה השישית, ולאחר מכן נשארה בצרפת כחיל כיבוש. במהלך מבצע ברברוסה הייתה הדיוויזיה בתחילה בעתודת הOKH כחלק מהקורפוס הממונע ה-40 במסגרת הארמייה השנייה, ולאחר מכן הועברה תחת פיקוד הארמייה ה-17, ולחמה עמה בגזרה הדרומית. במהלך מבצע מקרה כחול לחמה הדיוויזיה בתחילה כחלק מהארמייה ה-17, ולאחר מכן כחלק מארמיית הפאנצר הרביעית. בהמשך לחמה הדיוויזיה כחלק מהארמייה השישית בקרב סטלינגרד, וב-29 בינואר 1943 נכנעו שרידיה לכוחות הסובייטים. ב-1 במרץ 1943 הוקמה הדיוויזיה מחדש, תחת פיקודו של מפקד הדיוויזיה לשעבר גאורג פייפר. בדצמבר 1943 הועברה הדיוויזיה לאיטליה, שם לחמה כחלק מהארמיות העשירית וה-14, ובכלל זה בקרב מונטה קאסינו, וב-2 במאי 1945 נכנעו שרידיה יחד עם שאר קבוצת ארמיות C. מדיה וקבצים בנושא הדיוויזיה ה-94 בוויקישיתוף הדיוויזיה ה-94 באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)
דיוויזיית הפאנצר ה-27 (ורמאכט)

דיוויזיית הפאנצר ה-27 (בגרמנית: 27. Panzer-Division) הייתה דיוויזיית שריון של הוורמאכט שלחמה במלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה הוקמה בדרום רוסיה ב-1 באוקטובר 1942 על ידי שינוי שמו של צוות קרב מיכאליק (Kampfgruppe Michalik), אשר הורכב על בסיס יחידות שנלקחו מדיוויזיית הפאנצר ה-22. כמפקדה הראשון של הדיוויזיה מונה הלמוט מיכאליק אשר היה בזמנו מפקד צוות הקרב. הדיוויזיה כללה רק 20 טנקים, והועברה תחת פיקוד הקורפוס השביעי שהיה חלק מהארמייה השנייה. הדיוויזיה נלחמה בקרבות כנגד הצבא האדום באזור וורונז', ובדצמבר של אותה שנה הועברה תחת הארמייה האיטלקית השמינית ומאוחר יותר באותו החודש תחת הארמייה ההונגרית השנייה. לקראת סוף השנה הדיוויזיה נסוגה יחד עם ההונגרים אל נהר הסוורסקי דונץ ובינואר 1943 כבר כללה רק 11 טנקים. היא לחמה בקרבות על הדונץ במסגרת קורפוס הפאנצר ה-24 שהיה חלק מהארמייה ההונגרית הראשונה והארמייה האיטלקית השמינית לסירוגין. ב-1 במרץ 1943, לאחר מבצע סטורן קטן פורקה הדיוויזיה. חלקים ממנה נשלחו לצרפת שם היוו את הגרעין הראשוני של דיוויזיית הפאנצר ה-24 בעוד שאר החלקים נשלחו כדי לתגבר את דיוויזיית הפאנצר השביעית. ספטמבר 1942: אוברסט הלמוט מיכאליק (1 באוקטובר 1940 - 29 בנובמבר 1942) אוברסט הנס טרגר (29 בנובמבר 1942 - 26 בינואר 1943) אוברסט יואכים פון קרונהילם (26 בינואר 1943 - 1 במרץ 1943) Martin Windrow, The Panzer Divisions, UK: Osprey Publishing, 1972. מדיה וקבצים בנושא דיוויזיית הפאנצר ה-27 בוויקישיתוף דיוויזיית הפאנצר ה-27 באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית) דיוויזיית הפאנצר ה-27 באתר Axis History (באנגלית)
דיוויזיית הפאנצר ה-155 מילואים (ורמאכט)

דיוויזיית הפאנצר ה-155 מילואים (בגרמנית: 155. Reserve-Panzer-Division) הייתה דיוויזיית שריון של הוורמאכט שלחמה במלחמת העולם השנייה. הדיוויזה הוקמה ב-1 באוגוסט 1943 בצרפת, וכמפקדה הראשון מונה פרנץ לנדגראף. הדיוויזיה הוצבה ככוח עתודה ברן ולאחר מכן הועברה לנים. ב-30 באפריל 1944 פורקה הדיוויזיה וביחידותיה השתמשו כדי לתגבר את דיוויזיית הפאנצר התשיעית. גנרלוטננט פרנץ לנדגראף (1 באוגוסט 1943 - 23 באוגוסט 1943) גנרל-מיור קורט פון יאסר (23 באוגוסט 1943 - 6 בספטמבר 1943) גנרלוטננט פרנץ לנדגראף (7 בספטמבר 1943 - 30 בספטמבר 1943) גנרלוטננט מקס פרמריי (30 בספטמבר 1943 - 30 באפריל 1944) Martin Windrow, The Panzer Divisions, UK: Osprey Publishing, 1972. דיוויזיית הפאנצר ה-155 מילואים באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית) דיוויזיית הפאנצר ה-155 מילואים באתר Axis History (באנגלית)
דיוויזיית הפאנצר קלאוזביץ

דיוויזיית הפאנצר קלאוזביץ (נקראה גם דיוויזיית הפאנצר ה-45; בגרמנית: Panzer Division Clausewitz) הייתה דיוויזיית שריון של הוורמאכט שלחמה במלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה הוקמה ב-4 באפריל 1945, וריכזה תחתיה את כל שרידי כוחות העתודה הגרמניים באזור שלזוויג-הולשטיין. כמפקדה מונה מרטין אונריין. היחידות שהרכיבו אותה נלקחו מדיוויזיית הפאנצר פלדהרנהאלה, דיוויזיית גרוסדויטשלנד, דיוויזיית הפאנצר ה-223 מילואים ודיוויזיית הפאנצר הולשטיין. הדיוויזיה כללה ברובה חיילים ותיקים שהחלימו מפציעות או חיילים צעירים ותיקי ההיטלריוגנד. היו לה מעט טנקים, ורובם היו במצב גרוע. היא הייתה דיוויזיית השריון האחרונה שהוקמה בידי הוורמאכט, אולם הקמתה לא הושלמה מעולם. חרף מצבתה החסרה, היא נשלחה לקרב כבר באותו חודש. היא הוכפפה תחת קורפוס הפאנצר ה-39 אשר היה חלק מהארמייה ה-12 של ולטר ונק. הדיוויזיה הצטוותה לנוע דרומה ולנסות לחתוך את קווי האספקה של הדיוויזיות המובילות של צבא ארצות הברית ולחבור אל ארמיית הפאנצר אס אס ה-11 שלחמה באזור הרי הארץ. הניסיון נחל כישלון מוחץ, ומרבית הדיוויזיה הושמדה במהלכו. היחידות המעטות ששרדו המשיכו להילחם עד סוף המלחמה. דיוויזיית הפאנצר קלאוזביץ באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית) דיוויזיית הפאנצר קלאוזביץ באתר Axis History (באנגלית)
אנה וילסון-ג'ונס

אנה וילסון-ג'ונס (באנגלית: Anna Wilson-Jones; נולדה ב-1970) היא שחקנית אנגלייה. היא ידועה בעיקר מהופעתה בתפקיד ג'ולייט מילר בסדרה "מלון בבילון" ובדמות שרה בסיטקום "Spaced". אנה וילסון-ג'ונס נולדה בווקינג שבמחוז סארי. בשנת 2000 שיחקה בתפקיד סנדרה הריסון בפרק האחרון של הסדרה "המפקח מורס". ב-2004 ו-2005 השתתפה וילסון-ג'ונס בסדרת הטלוויזיה "הקס" בערוץ Sky One בתפקיד ג'ו ווטקינס. ב-2006 הופיעה בתפקיד אנה בסדרה "שוגר אהובתי" עיבוד של ערוץ 4 לרומן באותו שם. עוד שיחקה בסדרות "כזה כאילו", "בחזרה לאחוזת העמק", "Wonderful You", "דרך ווטרלו", "רוזמרי ות'יים" וב"אפר לעפר". וילסון-ג'ונס הופיעה בתפקיד אורח בסדרה "רציחות במידסומר". בדרמה של ITV "החיים שאחרי" שעוסקת בפאראפסיכולוגיה גילמה את הדמות של ג'וד ברידג', גרושתו של רוברט ברידג' (בגילומו של אנדרו לינקולן). ביוני 2007 החלה להופיע בדמות סאלי במיני-סדרה "The Time of Your Life" של רשת ITV. ב-2009 הצטרפה לצוות השחקנים של הסדרה "מלון בבילון" בתפקיד ג'ולייט מילר, מנהלת המלון. בסוף 2011 שיחקה וילסון ג'ונס בפרק הראשון "ההמנון הלאומי" בסדרת האנתולוגיה "מראה שחורה". עוד כיכבה בסרט הטלוויזיה "משמרת לילה" המבוסס על רומן מאת שרה ווטרס, ושודר לראשונה ב-2012 ב-BBC. בסרט היא מגלמת את ג'וליה סטנדינג, סופרת לסבית, החיה בלונדון במהלך מלחמת העולם השנייה. בנוסף הופיעה בעונה השנייה של הסדרה "עברייני על" בתפקיד לורה. עוד ב-2011 שיחקה בתפקיד רוזלינד ריידל בשני פרקים בעונה הראשונה של הסדרה "פקד בילוש בנקס". ב-2011 שיחקה בתפקיד דאוויניה בעונה השנייה של הסדרה "PhoneShop" בערוץ 4. ב-2016 גילמה את ליידי אמה פורטמן בסדרת הדרמה "ויקטוריה". וילסון-ג'ונס נשואה לשחקן סטיב ג'ון שפרד. לבני הזוג יש שתי בנות ובן. אנה וילסון-ג'ונס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Anna Wilson-Jones Biography Hotel Babylon – introduction. Press Packs Date: 01.06.2009 Bbc.co.uk Black Mirror Episode 1. Channel4.com. Retrieved on 2016-09-17 "DCI Banks Episode "Cold in the Grave: Part 1"". IMDb.com. נבדק ב-2016-09-17. "DCI Banks Episode "Cold in the Grave: Part 2"". IMDb.com. נבדק ב-2016-09-17. "It took a long time to get Michael Moon out of my system: EastEnders star to hit the stage | London Evening Standard". Standard.co.uk. 2014-04-02. נבדק ב-2016-09-17.
אשת ישעיהו

אֵשֶׁת יְשַׁעְיָהוּ היא דמות מקראית אשר שמה נפקד מהכתובים בתנ"ך. היא מכונה נביאה וכן עלמה לפי חלק מהמפרשים. הכתוב אינו ודאי ויש הסוברים כי העלמה היא אשת אחז מלך יהודה. היא ילדה לישעיהו שלושה בנים: שאר ישוב, עמנו אל ומהר שלל חש בז. שמות אלה מזכירים לעם ישראל כי ה' הוא זה ששומר עליהם והם נתנו ”לְאֹתוֹת וּלְמוֹפְתִים בְּיִשְׂרָאֵל מֵעִם ה' צְבָאוֹת הַשֹּׁכֵן בְּהַר צִיּוֹן” ישעיהו נותן לאחז מלך יהודה אות, כדי לשכנע אותו בדברי נבואתו שלא יפחד ממלכת ארם וממלכת ישראל: ”לָכֵן יִתֵּן אֲדֹנָי הוּא לָכֶם אוֹת הִנֵּה הָעַלְמָה הָרָה וְיֹלֶדֶת בֵּן וְקָרָאת שְׁמוֹ עִמָּנוּ אֵל”. העלמה יולדת לו בן. את השם נותנת האם. הבן מקבל שם סמלי אשר נותן ביטוי לציפייה מנבואת ישעיהו. כך מפרשים רש"י, אבן עזרא ואחרים. שד"ל מפרש כי 'עלמה' הוא שם לנערה בריאה ומהירה, "בין שתהיה בתולה בין שלא תהיה", בניגוד לאחרים הוא פירש שהעלמות היו נשים בחצר המלך ממעמד נמוך יותר ממעמד המלכות ופלגשי המלך. לשיטתו והכתוב 'עלמה' מכוון ל-'עלמה אחת ידועה ומפורסמת שהייתה לאחז' כלומר אשת המלך אחז. טענה זו לדעת מנחם הרן מיותרת כי לדידו של שד"ל העלמה יכולה להיות כל אישה או פילגש. מהמילה "עלמה" המופיעה בפסוק אפשר להבין כי משמעותה אישה נשואה וגם במשמעות נערה שאיננה נשואה. לדעת רש"י העלמה היא אשת ישעיהו היולדת לו את עמנו אל בשנה הרביעית למלכות אחז מלך יהודה: "אשתי הרה השנה הזאת והיא הייתה שנת ד' לאחז". הכינוי "נביאה" מופיע בהקשר לאשת ישעיהו בספר ישעיהו, פרק ג', פסוק ד'. לדעת מלבי"ם, רש"י ורבים אחרים מתייחס כינוי זה, גם הוא על אשת ישעיהו. כמו כן מצודת ציון מזהה את הנביאה כאשת ישעיהו: "הנביאה - כן תקרא אשת הנביא". מעורבותן של נשות נביאים בחזון הנבואי מצוי גם אצל נביאים נוספים במקרא. הושע לוקח לו לאישה את גומר בת דבליים במצוות ה', ובמקרה אחר ה' מבשר ליחזקאל על מות אשתו. פרטי חייו האישיים של ישעיהו שזורים בסימן הנבואה ואלה מספרים בגורלו של עם ישראל כולו. הכתוב בישעיה, ז' מוסר כי מדובר ב'עלמה'. הנערה, אישה חסרת שם היא זו שיולדת את עמנו אל. בכתוב בפרק ח' נמסר כי היולדת היא נביאה כלומר, אשת ישעיהו, ואף כאן שמה לא נמסר. היא זו שיולדת את מהר שלל חש בז. שמו של עמנו אל ניתן על ידי ה'עלמה' נותן ביטוי לקיום נבואתו של ישעיהו ואילו שמו של הבן השני מהר שלל חש בז ניתן במצוות האל ויש לראות בכך כביטוי וסימן לנבואה. מהר"י קרא, אברהם אבן עזרא, ומלבי"ם כותבים שהיא אשתו של ישעיה. בפירוש מצודת דוד, נכתב כי היא אשת אחז. רד"ק מזכיר את שתי האפשרויות, ורש"י מצדד בכך שהיא אשתו של ישעיה, אך מזכיר גם את האפשרות השנייה. ספר ישעיהו, פרק ח', פסוק י"ח ספר ישעיהו, פרק ז', פסוק י"ד מנחם הרן, האסופה המקראית : תהליכי הגיבוש עד סוף ימי בית שני ושינויי הצורה עד מוצאי ימי הביניים - האסופה המקראית - חלק ג, ירושלים, מוסד ביאליק, 2008 עמ' 135. ספר הושע, פרק ב', פסוק ד' ספר יחזקאל, פרק כ"ד, פסוק ט"ז יעל שמש, אבלות במקרא : דרכי התמודדות עם אבדן בספרות המקראית, תל אביב הקיבוץ המאוחד, 2015, עמ' 215. מנחם הרן, האסופה המקראית : תהליכי הגיבוש עד סוף ימי בית שני ושינויי הצורה עד מוצאי ימי הביניים - האסופה המקראית - חלק ג, ירושלים, מוסד ביאליק, 2008 עמ' 136.
סניור (פירושונים)

האם התכוונתם ל... סניור – כינוי לאדון פיאודלי אלי סניור – עיתונאי ישראלי בוריס סניור – טייס יהודי ממוצא דרום-אפריקני חואן אנטוניו סניור – כדורגלן ומאמן ספרדי עומר סניור – כדורגלן ישראלי סניורה
צבי קפלן (מדען)

צבי קפלן (נולד ב-1944) הוא פיזיקאי ישראלי שכיהן כמנהל סוכנות החלל הישראלית ומנהל המרכז למחקר גרעיני - שורק. קפלן נולד וגדל בירושלים. הוריו עלו שניהם מאירופה, לפני מלחמת העולם השנייה. אביו, מהנדס כימי עלה מליטא ועבד בים המלח כשהחלו להפיק משם לראשונה את האשלגן. אמו, רוקחת בת למשפחה דתית אורתודוקסית, עלתה מפולין. בצה"ל שירת בנח"ל. לאחר שחרורו סיים תואר ראשון במתמטיקה ובפיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים. את הדוקטורט עשה במכון ויצמן למדע והתמחה בתחום הפלזמה ולאחר מכן שימש חוקר במשך שנה במעבדות בל בארצות הברית. בשובו לישראל עבד במרכז למחקר גרעיני - שורק ופיתח שיטת הנעה חשמלית בחלל. ב-1997 מונה למנהל המרכז. בספטמבר 2004 מונה לראש סוכנות החלל הישראלית, וכיהן בתפקיד עד 2011. בתקופת כהונתו נחתם לראשונה הסכם שיתוף פעולה עם סוכנות החלל הצרפתית שהוליד את פרויקט לוויין המחקר "ונוס" וכן הסכם שיתוף פעולה ראשון עם סוכנות החלל האירופית. ב-2013 הוענק לו אות אביר לגיון הכבוד הצרפתי. הוא משמש חבר הוועד המנהל במדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל. Israel's man on space, אתר משרד החוץ, 11 באוגוסט 2010. אבי ביליזובסקי, ‏מנהל חדש לסוכנות החלל של ישראל: צבי קפלן יחליף את אבי הר-אבן, באתר "הידען", 11 בספטמבר 2004 אות לגיון הכבוד הצרפתי הוענק לד"ר צבי קפלן – לשעבר מנהל סוכנות החלל הישראלית במשרד המדע, אתר משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל, 19 ביולי 2013
לשון (משחק)

לשון (נהגה במלעיל) הוא משחק קלפים ישראלי[דרוש מקור] המיועד לשלושה שחקנים ומעלה. מחלקים לכל שחקן ארבעה קלפים, אם שלושה מתוך ארבעת הקלפים של אחד השחקנים זהים יחליפם בארבעה קלפים חדשים, מצב זה נקרא "שרוף". יתר הקלפים מועמדים בערימה לצד השחקן הראשון. השחקן המתחיל שולף קלף מן החפיסה ולאחר מכן מעביר קלף אחד הלאה לשחקן הבא. השחקן הבא בתורו ירים את הקלף שהעביר אליו השחקן הראשון ויעביר הלאה לשחקן הבא. וכן הלאה, עד לשחקן האחרון שבמקום להעביר הלאה ישים את הקלף בערימה מוסתרת. המשחק ממשיך בקצב שבו שולף השחקן קלפים חדשים מהחפיסה, קלף אחד בפעם כך שהיד של כל שחקן נעה בין ארבעה לחמישה קלפים. כאשר אחד השחקנים מצליח לאסוף רביעיית קלפים זהים (לדוגמה 5♣, 5♠, 5♥ ו5♦) עליו להוציא לשון (ומכאן שם המשחק) ולהמשיך להעביר קלפים כאילו עוד לא השלים רביעייה כשכל הזמן לשונו עדיין בחוץ. מטרת יתר השחקנים היא לזהות כאשר אחד השחקנים האחרים הוציא לשון ולהוציא לשון אף הם, הסבב מסתיים כאשר אחרון השחקנים שם לב. השחקן האחרון ששם לב מקבל אות אחת משם המשחק ("לשון") או כל מילה ארוכה אחרת, ואז ממשיכים בסבב נוסף. המשחק נגמר כאשר אחד השחקנים קיבל כבר את כל אותיות המילה הנבחרת. בדרך כלל ארבעה הפסדים, בסיבוב המפסיד הראשון 'ל', בסיבוב השני 'ש', בסיבוב השלישי 'ו' ובסיבוב המפסיד הרביעי 'ן'. יש שמשחקים משחק זה עם "חיוב" כמו במשחק אמת או חובה לשחקן המפסיד.
אהרון יורן

אהרן יורן (יורקביץ'),(1942 – 23 בדצמבר 1996) היה פרופסור למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, אחד המומחים הבולטים בישראל בתחומי דיני מיסים ודיני חברות. אהרן יורן נולד בחיפה בשנת 1942. בשנת 1965 סיים לימודי כלכלה ומשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. הוא סיים תואר שני באוניברסיטת קולומביה בניו-יורק. את הדוקטורט במשפטים עשה בארצות הברית באוניברסיטת הרווארד. עבודת התיזה שלו גיבשה מושג חדש "תביעה נגזרת". בשנת 1971 הצטרף לסגל הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית, והתמקד בתחום דיני מיסים ודיני חברות. בין תפקידיו בפקולטה שימש יורן גם ראש המכון למחקרי חקיקה ולמחקר השוואתי ע"ש הרי ומיכאל סאקר. בנוסף, החזיק בפקולטה למשפטים קתדרה לדיני מיסים ודיני קניין על-שם מרי וצ'ארלס סטינובר. פרופ' יורן היה ממניחי הדרך בישראל בהסתכלות על דיני מיסים בגישה מודרנית בין-תחומית, הקושרת בין תחום המיסים לתחומי המשפט הציבורי והחוקתי. הוא פרסם מאמרים רבים וספרים בתחומי מיסים, דיני חברות, בנקאות ונירות ערך. לצד עבודתו האקדמית שימש יועץ לחברות רבות. אהרן יורן הועסק כיועץ מיוחד לענייני מיסוי של חברת הנכסים של ההסתדרות. היה יועץ של חברת העובדים, יועץ של חברת שיכון ובינוי. בשנות השמונים טיפל במיזוג בין הקיבוץ המאוחד לקבוצת הקיבוצים. עמד בראש הצוות שמכר את מניות כור שהוחזקו בידי חברת העובדים, בשווי של 1.13 מיליארד דולר. מכירה שבגינה קיבל 700 אלף דולר בנוסף למשכורת חודשית של 10,000 דולר. הוא כיהן במועצת המנהלים של בנק הפועלים. בשנת 1996, בגיל 54, נפטר בפתאומיות. היה נשוי פעמיים. הותיר אחריו שלושה ילדים. נפטר פרופ' אהרון יורן, מומחה למיסוי ולדיני חברות, באתר גלובס, 24 בדצמבר 1996 העיסקאות הגדולות של פרופ' אהרון יורן ז"ל, באתר גלובס, 25 בדצמבר 1996 אהרן יורן, לזכרם, האוניברסיטה העברית יוסף אדרעי, ‏דברים לזכרו, משפטים ‏כ"ח, תשנ"ז אוריאל פרוקצ'יה, ‏אהרן יורן, בנאי ואדריכל, משפטים ‏כ"ח, תשנ"ז יצחק זמיר, ‏על אהרן יורן, משפטים ‏כ"ח, תשנ"ז ממאמריו: הפיקוח התחיקתי על מערכת המסים בישראל - חידושים ופגמים, משפטים ‏ז', (תשל"ו-תשל"ז) מסוי חברות לאחר ה"רפורמה" - עדיין נחוצה רפורמה יסודית, משפטים ‏ז', (תשל"ו-תשל"ז) מיסוי "קצבה, מלוג ואנונה", משפטים ‏י', תש"ם
רננה גוטמן

רננה גוטמן (1924 – 17 בספטמבר 2016) הייתה מנכ״לית משרד מבקר המדינה. האישה הראשונה שהתמנתה למנכ״לית של משרד ממשלתי. רננה גוטמן נולדה בשנת 1924 בלבוב שבגליציה המזרחית, לקופא וגזילה שוורץ. בשנת 1940 עלתה משפחתה לישראל. היא למדה בתל אביב בתיכון בלפור (הגימנסיה הריאלית). למדה משפטים בבית הספר המנדטורי למשפטים בירושלים בין השנים 1942 ועד 1946, ובאוניברסיטה העברית פילוסופיה, היסטוריה וסוציולוגיה של התרבות. את ההתמחות במשפטים עשתה במשרד עורכי הדין רווה קאופמן. הייתה נשואה לד״ר אהרון גוטמן ממנהלי בית החולים מאיר בכפר סבא, עד פטירתו בשנת 1981. לזוג שני ילדים תמר ועמוס. בתה תמר מכהנת כמשנה ליועץ המשפטי במשרד מבקר המדינה. ב-17 בספטמבר 2016, בגיל 92 היא נפטרה. רננה גוטמן התגייסה לצבא בשנת 1948, שם ביצעה תפקידים רבים. את עבודתה החלה במשרד התובע הצבאי. היא נטלה חלק בצוות שהתאים את חוקת השיפוט מתקופת ההגנה לצרכים של צה״ל. היא שימשה כתובעת הכללית של חיל הנשים. היא נמנתה עם צוות ההקמה של בית הספר פיקוד ומטה, והייתה העוזרת של שמעון פרס בעת שהיה מנכ״ל משרד הביטחון. בשנת 1956 השתחררה מצה״ל בדרגת סגן-אלוף. לאחר שחרורה מהצבא בשנת 1958 הצטרפה למשרד מבקר המדינה. לאורך כל תקופת העסקתה נחשבה פורצת דרך. תחום עיסוקה המרכזי היה ביקורת של מערכת הביטחון, ועשר שנים לאחר שהצטרפה למשרד היא מונתה לממונה על התחום. בשנת 1972 מונתה לכהן כמנכ״לית משרד מבקר המדינה, והייתה לאשה הראשונה שמונתה לתפקיד מנכ״ל משרד ממשלתי. בתפקיד זה כיהנה עד 1977. לאחר שסיימה את עבודתה במשרד מבקר המדינה כיהנה בתפקידים שונים בקופת חולים כללית, בסוכנות היהודית ובהסתדרות הציונית. בנוסף, כיהנה מאוקטובר 1995 ועד 2004 כדירקטורית בבנק לאומי, וכחברה בוועדת הכספים בבנק. איל כתבן, ״נשים בטוגה של גבר - נתיב השתלבותן של הנשים בפרופסיה המשפטית בארץ ישראל ובמדינת ישראל״, אוניברסיטת בן-גוריון. מאת יואב יצחק, ‏חוות דעת שהוגשה לנאמן: יש להימנע מהדחת מבקרת הפנים של מס הכנסה, באתר גלובס, 30 בספטמבר 1997 עופר אדרת, הישראלית שעשתה היסטוריה ב-1972, באתר הארץ, 13 באוקטובר 2016 משרד מבקר המדינה אבל על פטירתה של רננה גוטמן ז״ל
שמעון לביא (קצין משטרה)

שמעון לביא (נולד ב-1969) הוא קצין משטרה ישראלי בדימוס בדרגת ניצב. בתפקידו האחרון כיהן כמפקד מחוז הצפון, ביולי 2022 פרש מהמשטרה בעקבות אסון הר מירון שאירע בזמן פיקודו על המחוז הצפוני. לביא נולד ב-1969 וגדל בבני ברק. בשנת 1988 התגייס לחטיבת גבעתי ושירת כלוחם בגדוד "שקד" שלה. בשנת 1990 קיבל תעודת הצטיינות ממפקד פיקוד הדרום, מתן וילנאי, על נטרול מחבל במחנה הפליטים עין בית אל-מא שליד שכם. ביום העצמאות ה-42 למדינת ישראל הוענק לו אות מצטיין הנשיא, על ידי הנשיא חיים הרצוג. עם סיום שירותו הצבאי בשנת 1991, התגייס למשטרת ישראל כבלש במרחב דן במחוז תל אביב. במהלך שירותו המשטרתי עבר קורסים משטרתיים כחלק מהכשרתו, אותם סיים בהצטיינות. בשנת 1999, ביום העצמאות ה-51 למדינת ישראל, הוענק לו אות מצטיין הנשיא, על ידי הנשיא עזר ויצמן, הפעם כקצין משטרה. לביא מילא שורת תפקידים בכירים במחוז תל אביב, בהם: מפקד תחנת שכונות (2007), מפקד תחנת גלילות (מרץ 2008–2010), קצין אגף המבצעים של מרחב ירקון (2010–2011), קצין אגף המבצעים של מחוז תל אביב (2011–2013), מפקד מרחב דן (2013–2016). בזמן פיקודו כמפקד מרחב דן בהלווית הרב שמואל הלוי וואזנר ב-3 באפריל 2015 נמחצו למוות שני אנשים במהלך מסע הלוויה. בשנת 2016 מונה למפקד מרחב שרון במחוז מרכז בדרגת תת-ניצב. בינואר 2018 מונה לסגן מפקד מחוז מרכז. ביוני 2019 מונה למפקד המחוז הצפוני במשטרה בדרגת ניצב. בזמן כהונתו נלחם בתופעת הנשק הבלתי חוקי במגזר הערבי, ויצא למבצעים מעצרים נרחבים. בזמן כהונתו נרשמו הישגים במלחמה בארגוני הפשיעה, בפשיעה החקלאית ובגובי דמי החסות. באפריל 2021, בזמן פיקודו על המחוז הצפוני, אירע אסון הר מירון, בו נמחצו למוות 45 בני אדם ומעל 100 נוספים נפצעו. בעקבות האסון, ביולי 2022 התפטר מתפקידו במשטרה. בוועדת החקירה של האסון אמר שהתנגד לניסיונות חד-צדדיים לצמצום כמות המשתתפים. הוא פרש רשמית מהמשטרה ב-30 ביוני 2023. ב-10 באוקטובר 2023, שלושה ימים לאחר מתקפת הפתע על ישראל, מונה לביא כפרויקטור במשרד לביטחון לאומי לטובת "גיוס וחימוש לחימה אזרחית" ועסק בהקמה וחימוש של כיתות כוננות בכל רחבי ישראל. במרץ 2024 מונה לפרויקטור הביטחון של חברת שופרסל. שמעון לביא מקבל את דרגת הניצב מהשר לביטחון הפנים גלעד ארדן ומ"מ המפכ"ל ניצב מוטי כהן, 27 ביוני 2019 ניצב שמעון לביא נכנס לתפקידו כמפקד משטרת מחוז צפון. הוא החליף בתפקיד את ניצב אלון אסור (מימין), שמונה לסמפכ"ל, 9 ביולי 2019 ניצב שמעון לביא, רב-ניצב קובי שבתאי והשר לביטחון הפנים אמיר אוחנה בביקור בהר מירון ערב הילולת רבי שמעון בר יוחאי בשנת 2021, בה אירע אסון הר מירון מדיה וקבצים בנושא שמעון לביא בוויקישיתוף סנ"צ שמעון לביא נכנס לתפקידו כמפקד החדש של תחנת גלילות, לוקאל, 11 במרץ 2008 ישראל מושקוביץ, פשיטת ענק על סוחרי נשק בצפון: עשרות נעצרו בזכות עבריין שחצה את הקווים, באתר ynet, 9 בנובמבר 2021 עידן אבני, הצפון הפרוע: יותר מ-600 מעצרים במגזר הערבי מתחילת השנה, באתר ישראל היום, 14 באפריל 2022 שילה פריד, ‏פרישת שמעון לביא מתבקשת, אך בעייתית מאוד, בעיתון מקור ראשון, 19 ביולי 2022 חיים טוויל, מפקד המחוז הצפוני במשטרה ניצב שמעון לביא מתפטר מתפקידו, באתר חרדים10, ‏18 ביולי 2022 קובי נחשוני, מפקד המחוז הצפוני לשעבר: "התנגדתי לניסיונות חד-צדדיים לצמצום כמות המשתתפים במירון", באתר ynet, 20 באפריל 2023 דו"ח ועדת החקירה הממלכתית לחקר אסון מירון, עמ' 228 איתן גליקמן, פרויקט הלביא, ידיעות אחרונות, 2 בנובמבר 2023 נורית קדוש, שמעון לביא, לשעבר מפקד מחוז צפון במשטרה, מצטרף לשופרסל, באתר כלכליסט, 19 במרץ 2024
צעד אחד לפני הנהר

צעד אחד לפני הנהר הוא אלבום הסולו החמישי של הזמרת גלי עטרי, שיצא בפברואר 1988. "צעד אחד לפני הנהר", היה האלבום המצליח ביותר של עטרי, כאשר אילן וירצברג היה שוב אחראי לעיבודים ולהפקה המוזיקלית וכמו בתקליטה הקודם הוא יצר לה מסגרת של פופ אמצע הדרך. כל תקליט שדרים מהאלבום שיצא לרדיו זכה להצלחה והגיע לפסגת מצעדי הפזמונים. בין להיטי האלבום היו: "עוד מעט", "קסמים", "רק אתמול", "נפאל" (שכתבה רחל שפירא בהשראת מספר מונומנטים הנמצאים בעיר פטן שבנפאל), "נ.ב" ("כי איתך"), בדואט עם שמעון גלבץ, "ארץ טירוף ונביאים", "מקדש האהבה״ ו"מֵקִיץ אל חלום". כמו האלבום הקודם, גם מועד הוצאת האלבום הזה לשוק הוקדם במספר חודשים (בגלל הביקוש בחנויות התקליטים). האלבום נמכר בלמעלה מ-80,000 עותקים ועטרי קיבלה עליו פלטינה כפולה. בעקבות הצלחתו הגדולה של האלבום יצאה עטרי במופע בכל רחבי הארץ שזכה להצלחה. בתקליט: שירים 1–5 - צד א', שירים 6–10 - צד ב'. עיבודים והפקה מוזיקלית: אילן וירצברג. מפיק ויועץ אמנותי: סולו יורמן. פסנתר וקלידים: עדי דגני. גיטרות וקלידים: אילן וירצברג. תופים: ז'אן פול זימבריס. גיטרה בס: מיקי שביב, מיכה מיכאלי. גיטרות: אלכס פולק. קולות רקע: אילן וירצברג, עדי דגני, גיא יפה וגלי עטרי. הוקלט באולפני "טריטון", מאי-יוני 1987. טכנאי הקלטה: מרק רוטוול. עוזר טכנאי: איתי שטרק. טכנאי מיקס: ג'ון מקסוויט. עוזר טכנאי מיקס: שחר צרפתי. צילום עטיפה: יקי הלפרין. עיצוב עטיפה: יהודה דרי. עוזרת הפקה: פנינה גבריאל. מזכירת הפקה: רות שלכטמן. מפיק אחראי: זאב אולמן. מידע על האלבום צעד אחד לפני הנהר באתר MusicBrainz בועז גולדברג, אלבום: דרך ארוכה, באתר כלכליסט, 25 בפברואר 2015