laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הר עמשא

הר עמשא הוא הר בהרי חברון, מדרום ליישוב הר עמשא ו-13 ק"מ צפונית לערד. גובה ההר 859 מטר מעל פני הים ומפסגתו ניתן להשקיף על שטח דרום מדבר יהודה ועל בקעת ערד, צפון הר הנגב ומצפון, על הרי חברון. ההר נמצא בתחום השיפוט של מועצה אזורית תמר, וסביבו שמורת טבע מוכרזת, "שמורת הר עמשא". ההר קיבל את שמו בעת החדשה על שם עמשא בן יתר שהיה שר צבא של אבשלום ומאוחר יותר שר צבא דוד המלך. בהר עמשא עברה הדרך הרומית הקדומה מירושלים לאילת. הדרך מופיעה במפת פויטינגר מהמאה ה-3. לפי אוסביוס, שחי במאה ה-4, היא חיברה את מרגלות הר חברון עם פסגת הר עמשא. מהפסגה פונה התוואי צפונה למעון, לאתר המקראי של כרמל, למקום הכפר הערבי הנוכחי בני נעים, עד תל מלחתה ומשם לערבה. במקום נמצא קטע של מעלה הררי שרוחבו בין חמישה לשישה מטרים. הכשרתו דרשה יישור פני השטח, חציבת מדרגות וריצוף וייצוב שולי הדרך. עמנואל הראובני, פסגות - טיולים לפסגות ההרים ואל נקודות תצפית, כנרת בית הוצאה לאור, 1993. מדיה וקבצים בנושא הר עמשא בוויקישיתוף הר עמשא ומעלה דרגות, אתר סוסיא מסלול שביל ישראל העובר בהר.
פירובט דהידרוגנאז

פירובט דהידרוגנאז (באנגלית: Pyruvate dehydrogenase complex; PDC) הוא קומפלקס אנזימטי בעל שלושה אנזימים, וגם שמו של האנזים הראשון בקומפלקס (תת יחידה E1), המזרז ריאקציה בין פירובט לקואנזים A, שבמהלכה משתחרר אחד הפחמנים של הפירובט כפחמן דו-חמצני, והשארית של הפירובט מתחברת בקשר תיו-אסטרי עתיר אנרגיה לקואנזים A ליצירת אצטיל-קואנזים A. במהלך הריאקציה מחוזרת מולקולה אחת של +NAD לצורתה המחוזרת NADH ומשתחרר גם יון מימן +H. קומפלקס אנזימטי זה מקשר בין תהליך הגליקוליזה לבין מעגל קרבס בתהליך הזרחון חמצוני שבנשימה התאית. זאת משום שאצטיל-קואנזים A, תוצר הריאקציה אותה מזרז הקומפלקס הינו המגיב הראשון במעגל קרבס. הקומפלקס פירובט דהידרוגנאז בנוי מ-60 תתי יחידות, של שלושה אנזימים E1, E2, E3. E1, האנזים פירובט דהידרוגנאז הוא דימר, הבנוי משתי תתי יחידות זהות (כמו ב-Escherichia coli) או שונות. אנזים זה מכיל יון מגנזיום, המבצע ארבע קשרים קואורדינטיבים. שלושה מהקשרים הם עם שיירי חומצות אמינו פולאריות (Asp, Asn, and Tyr) והרביעי הוא עם הקבוצה הפרוסטטית תיאמין-פירופוספט. קבוצה פרוסטטית זו מעורבת באופן ישיר בביצוע הסרת הפחמן מהפירובט בריאקציה אותה מזרז הקומפלקס. מאחר וקבוצה זו מבוססת על ויטמין B1 (תיאמין), חוסרים בו פוגעים באופן ישיר בהליך הנשימה התאית. דיהידרוליפויל דהידרוגנאז - נקרא גם E3 - מזרז ריאקצית חמצון חיזור, תוך שימוש בקבוצה הפרוסטטית חומצה ליפואית. דיהידרוליפויל טרנסאצטילאז - נקרא גם E2 - העברת קבוצת אצטיל לקופקטור קואנזים A‏ (CoA) לקבלת אצטיל-קואנזים A. בתאים אאוקריוטים, הדה-קרבוקסילציה של פירובאט מתרחשת במיטוכונדריה, אחרי כניסתו של הסובסטרט, פירובאט, מהציטוזול ומתקבלים התוצרים של הריאקציה- אצתיל קואנזים A ופחמן דו-חמצני. ראקציה בלתי הפכית זו גורמת לכך שאצתיל קואנזים A ילכד במיטוכונדריה. הפחמן הדו-חמצני יוצא בדיפוזיה אל מחוץ למיטוכונדריה ומשם אל מחוץ לתא. פעילות האנזים פירובט דהידרוגנאז (E1) מעוכבת על ידי זרחון (פוספורילציה) (על ידי האנזים פירובט דהידרוגנאז קינאז, או בקיצור PDK). בקרה זו הפיכה בזכות האנזים פירובט דהידרוגנאז פוספטאז המזרז את הידרוליזת הקשר הפוספואסתרי. מעכבים NADH מעכב אלוסטרית את E3 במנגון של עיכוב בהיזון חוזר. אצטיל-קואנזים A, בריכוז גבוה, מעכב את E2 משפעלים פירובט ADP (המסמן רמה אנרגטית נמוכה בתא). בקרה הורמונלית ההורמון וזופרסין מעודד את פעילות הקומפלקס על ידי עלייה ברמת הקלציום הציטוסולית, שבתורה מעלה את רמת הקלציום המיטוכונדריאלי. עלייה בקלציום המיטוכונדריאלי משפעלת את הקומפלקס על ידי עידוד פעילות הפוספטאז. אינסולין גם מעודד הפיכת פירובט לאצטיל-קואנזים A על ידי עידוד הדהפוספורילציה של הקומפלקס. מעגל קרבס פירובט אצטיל-קואנזים A מדיה וקבצים בנושא פירובט דהידרוגנאז בוויקישיתוף
בניין

האם התכוונתם ל... מבנים פיזיים בניין (מבנה) – סוג של מבנה מעשה ידי אדם בית מגורים – בניין המשמש למגורים בניין משרדים – בניין המשמש למשרדים מלאכות הקשורות למבנים בנייה – העיסוק בבניית מבנים בניין וסתירה בשבת – מן המלאכות האסורות בשבת וביום טוב לפי ההלכה, ראו ל"ט אבות מלאכה אחר בניין (שפה) – תבנית פועל בשפות השמיות בניין (מתמטיקה) – קומפלקס קומבינטורי בעל תכונות סימטריה מיוחדות קטגוריה: מבנים
מטאלופרוטאז

מטאלפרוטאז (או: מטאלופרוטאינאז) הוא שם כללי בביוכימיה לאנזים המזרז את ריאקציית ההידרוליזה של פפטידים באמצעות שימוש ביון מתכת. השם מטאלופרוטאזות מגדיר את המשפחה הגדולה של אנזימים אלה, שהיא תת-משפחה של משפחת הפרוטאזות. האתר הפעיל של אנזימים המשתייכים למשפחת המטאלופרוטאזות מכיל יון מתכת כקופקטור ההכרחי לצורך הפעילות האנזימטית. ברוב המקרים יון זה הוא יון אבץ (Zn+2), הגורם לשפעול של מולקולת מים כנוקלאופיל אשר יתקוף את הקבוצה הקרבונילית בפפטיד. בנוסף, יון המתכת מייצב מטען שלילי ויכול לשמש כאלקטרופיל. קרבוקסיפפטידאז - אנזים זה מופרש מהלבלב ומשתתף בפירוק חלבונים בתהליך העיכול. אנזים זה הוא אקסופפטידאז המבצע הידרוליזה של קשרים פפטידיים מהקצה הקרבוקסילי בעזרת יון האבץ שנמצא באתר הפעיל שלו. קרבוניק אנהידראז - אנזים המזרז את ריאקצית ההידרציה (הוספת מולקולת מים) של פחמן דו-חמצני לביקרבונט. באתר הפעיל של קרבוניק אנהידרז יש יון אבץ הקשור לשלושה היסטידינים. האבץ מזרז דהפרוטונציה (הוצאת פרוטון) של המים ואז מתקבל יון הידרוקסיד שהוא נוקלאופיל לתקיפת CO2. קופקטור קרבוניק אנהידראז קרבוקסיפפטידאז מדיה וקבצים בנושא מטאלופרוטאז בוויקישיתוף
מכחול (יישוב)

מַכְּחוּל הוא יישוב בדואי באזור הנגב בקרבת תל ערד, השייך למועצה אזורית אל קסום. עד נובמבר 2012 נכלל היישוב בתחומי המועצה האזורית אבו בסמה שפורקה לשתי מועצות אזוריות. היישוב הוקם כחלק מהחלטת הממשלה בשנת 2003 להקים מספר יישובים נוספים למען אוכלוסיית הבדואים באזור הנגב. מקור השם: על פי נחל כחל וחורבת כחל הסמוכים. שמו הקודם של המקום (שהיה בתכנון): מרעית. אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 מקור: ועדת השמות הממשלתית, רשומות 5488, 2 בפברואר 2006
תדרארת אכאכוס

תדרארת אכאכוס (ערבית تدرارت أكاكوس, מטמהאק "הר אכאכוס") הוא אזור מדברי-הררי, מזרחית לעיר ראט שבמחוז ע'את בדרום-מערב לוב ועל גבולה עם אלג'יריה, הידוע בציורי הסלע שהשתמרו בו. אורכו של האזור ההררי מצפון לדרום הוא 150 ק"מ, רוחבו 30 ק"מ, והוא נישא עד לגובה של 1,410 מטר. נוף האזור מגוון וכולל דיונות חול ומסלע בתצורות ובצבעים שונים. תדרארת אכאכוס נודע בציורי הסלע הפרהיסטוריים העשירים שבו. כאשר הוכרז טאסילי נאג'ר הנמצא מעבר לגבול עם אלג'יריה כאתר מורשת עולמית ב-1982, הבחינו שליחי הוועדה הבינלאומית למונומנטים ולאתרים גם בסגולותיו של תדרארת אכאכוס, והאתר בשטח של יותר מ-250 קמ"ר צורף לרשימת המורשת העולמית. ציורי הסלע באזור מתוארכים לתקופה שהחלה בתחילת האלף ה-13 לפנה"ס ונמשכה עד לסוף המאה ה-1 לספירה, והם משמשים ראייה לתמורות התרבותיות והטבעיות שחלו באזור. סך הכל נסקרו באתר אלפי ציורים ומאות תחריטים המתחלקים לחמש תקופות עיקריות, ואשר השתמרו במצב מצוין הודות לאקלים היבש ולעובדה שהם נמצאים בדרך כלל במקומות חבויים. מהתקופה המוקדמת (מ-12000 עד 8000 לפנה"ס) שרדו תחריטים המתארים בעלי חיים כמו ג'ירפות, פילים, ויענים שהיו נפוצים בסהרה לפני מדבורה. בתקופה שבין 8000 ל-4000 לפנה"ס נוספו לתחריטים גם ציורים, ואלה מתארים את עולם החי לצד נושאים דתיים. החל משנת 4000 לפנה"ס (או 5000 לפנה"ס) התמקדו הציורים בעדרי בקר, והחל משנת 1500 לפנה"ס הופיעו ציורים של סוסים. במחצית השנייה של האלף ה-1 לפנה"ס היו ציורי גמלים שהיו בעל החיים המבוית החשוב ביותר באזור והנושא העיקרי של אמנות הסלע. סירק דה מול נ'גה דיונות חול קשת פורז'אגה מתנשאת לגובה של 46 מטרים ורוחבה 33 מטרים ציורי סלע טאסילי נאג'ר הרי אהגר מדיה וקבצים בנושא תדרארת אכאכוס בוויקישיתוף המשלחת הארכאולוגית ה-איטלקית-לובית לאכאכוס אודות אכאכוס (באיטלקית) ולפי גרסה אחרת (Rock Art, באתר Acacus) מלפני 10000 שנים ועד לפני 8500 שנים ולפי גרסה אחרת (Rock Art, באתר Acacus) מלפני 8500 שנים עד לפני 7000 שנים
מקיין

האם התכוונתם ל... ג'ון מקיין – פוליטיקאי אמריקני מייקל מקין – מוזיקאי וקומיקאי אמריקאי סינדי מקיין – אשת עסקים ונדבנית אמריקאית, אשתו של ג'ון מקיין
רדאמס

רדאמס (ערבית: غدامس; תעתיק מדויק: ע'דאמס) היא עיר ונווה מדבר במערב לוב, סמוך לגבולה עם אלג'יריה ותוניסיה, והיא שוכנת כ-550 ק"מ דרומית-מערבית לבירה טריפולי. בעיר התגוררו לפי הערכה כ-16,000 ברברים סונים בשנת 2003, אך גם נוודים בני הטוארג נוהגים לפקוד אותה. תושבי העיר מדברים בניב ברברי ארכאי שלו אוצר מילים נרחב משלו ומערכת צלילים ייחודית. נראה כי בעיר רווחו בעבר מספר ניבים שונים בהתאם לשייכות השבטית. חלקה העתיק של העיר, אשר זכה לכינוי "פנינת המדבר", מוכרז על ידי ארגון אונסק"ו כאתר מורשת עולמית מאז שנת 1986. העיר קמה על שרידיה של העיר הברברית הקדומה קידמה (Cydamae) או קידמוס (Cydamus), אשר הייתה לבת בריתה של האימפריה הרומית בשנת 19 לפנה"ס, אך באתר לא נותרו בתים מהתקופה הברברית הפרהיסטורית או מהתקופה הרומית. במאה ה-6 ולאחר שמיסיונרים ביזנטים התיישבו במקום, הייתה העיר למקום מושבו של בישוף. במאה ה-7 נכבשה רדאמס בידי הערבים והאוכלוסייה התאסלמה. בין המאה ה-8 והמאה ה-10 השתייכה האוכלוסייה לכת האיבאדיה. העיר תפקדה באופן עצמאי למדי ועד למאה ה-19 הייתה אתר חשוב לאורך דרכי המסחר שחצו את הסהרה. אף שכיבוש לוב בידי האימפריה האיטלקית החל ב-1911 רק שנתיים לאחר מכן החלו האיטלקים להתקדם אל פנים הארץ, ורק בשנת 1924 התבסס השלטון האיטלקי בעיר. ב-1943, במהלך מלחמת העולם השנייה, נכבשה רדאמס בידי צבא צרפת החופשית במהלך מסע צבא צרפת החופשית בפזאן בשנת 1943, והייתה לחלק מלוב העצמאית בשנת 1956. בשנות ה-70 של המאה ה-20 החלו בתי העיר להתפשט אל מחוץ לחומותיה, בעיקר לכיוון דרום ודרום-מערב. העיר העתיקה בנויה כעיגול שקוטרו כ-1,750 מטר. קירות הבתים החיצוניים משמשים גם כחומותיה החיצוניות של העיר כולה. העיר העתיקה חולקה לשבעה רבעים, שכל אחד מהם שימש את אחד משבעת השבטים הברברים שהתגוררו בעיר. שבטים אלה השתייכו לשתי קבוצות עיקריות - איית ואליד ואיית וזיטן, ובכל רובע הייתה רחבה ציבורית ששימשה לעריכת פסטיבלים ואירועים. בתי העיר הם בעלי שתי קומות לפחות, ורחובותיה הם למעשה ארקדות ארוכות המשמשות כמעברים מקורים ומוגנים מפני החום ופגעי מזג האוויר. הגישה לבתים היא מארקדות אלה, ולעיתים שקועה קומת הקרקע מתחת למפלס הרחוב. בקומה הקרקע של הבתים נמצאים אזורי אחסון ומגורים וגרם מדרגות מוביל אל הקומה השנייה, שבה אזור מגורים נוסף. בקומה השנייה מרפסות המאפשרות גם הן תנועה בין הבתים, ולמעשה ישנם בעיר שני מפלסי תנועה - התחתון מקורה והעליון תחת כיפת השמיים. מאפיין ייחודי של שני מפלסים אלה הוא שבאופן מסורתי השתמשו גברים במפלס התחתון, בעוד שהעליון היה שמור לנשים. מדיה וקבצים בנושא רדאמס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רדאמס רדאמס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
כמהין (מושב)

כְּמֵהִין הוא מושב עובדים שיתופי במועצה אזורית רמת נגב, באזור יישובי פתחת ניצנה, כ-50 ק"מ מדרום מערב לבאר שבע. המושב הוקם בשנת 1988 על ידי גרעיני נח"ל של תנועת המושבים. בסמוך למושב נמצאת שמורת הטבע חולות עגור. מקור שם המושב בפטריית הכמהין. כמהין הוא מושב בעל אופי חקלאי חילוני המונה כ-50 משפחות. בשנת 1992 הפך כמהין ממושב למושב עובדים השייך לתנועת המושבים, מאז החל בתנופת קליטה של זוגות ומשפחות צעירות. כבכל מושב כל משפחה היא יחידה כלכלית עצמאית, יחד עם זאת קיים דגש על הפן הקהילתי. חברי המושב פעילים בוועדות השונות: קליטה, תרבות, ספורט, נוער, חינוך, ביקורת וביטחון. בנוסף, ועד הנהלה המורכב מחמישה חברי אגודה. במושב ספריה, מועדון למבוגרים, מועדון לילדים, מזכירות מושב, גן משחקים ומכינה קדם צבאית חצי שנתית של דרך ארץ. חלקן הגדול של המשפחות במושב עוסקות בחקלאות. במקרים רבים משלבת המשפחה משק חקלאי ועבודה במקצועות חופשיים (עבודה-סוציאלית, תיירות, הנדסה, עריכת-דין, חינוך והוראה, כלכלה). החקלאות במושב היא חקלאות מתקדמת ומיועדת לייצוא. ענף הגידול העיקרי הוא עגבניות שרי בחממות. השקיה באמצעות מי התהום המליחים הקיימים באזור מונעת מחסור במכסות המים. כמו כן, היא משפרת את איכות הגידול. ענפי גידול נוספים כוללים תבלינים, פלפלים ותפוחי אדמה. אתר המושב כמהין מושב כמהין, במרכז המידע להתיישבות בנגב ובגליל כמהין, באתר המועצה האזורית רמת הנגב כמהין, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
מחלף ההלכה

מחלף ההלכה הוא מחלף בנתיבי איילון בתל אביב-יפו ובנוי בתצורת מחלף יהלום המשולב במחלף עלה תלתן חלקי. בדומה למחלפים אחרים בנתיבי איילון גם במחלף זה הגשר נבנה בתוואי הדרך העירונית והוא חולף מעל הדרך המהירה. היציאות והכניסות למחלף מרומזרות ברובן ואילו בנתיבי איילון מתאפשרת תנועה ללא רמזורים. היציאה לכיוון איילון צפון מתחברת ליציאה למחלף רוקח. תחת המחלף עוברת מסילת החוף (מסילת איילון מתחילה בתחנת הרכבת תל אביב מרכז ודרומה, זאת אף על פי שנחל איילון נמשך גם צפונה לה). אזור מחלף ההלכה היה הקצה הצפוני של נתיבי איילון עם פתיחת הקטע הראשון ב-1982. באותה עת הסתיים הכביש המהיר מחוץ לתוואי נחל איילון בצומת הרחובות ביאליק והרחוב שנקרא בשלב מאוחר יותר דרך מנחם בגין ברמת גן. התנועה מצומת זה לכיוון רחוב ההלכה בתל אביב, לימים רחוב שלמה גורן, עברה דרך שני גשרי ביילי שנחנכו ב-11 בינואר 1968‏, כשש שנים ממועד הכרזת התוכנית, בגובה נמוך יחסית מעל תוואי הנחל ובמפלס מסילת החוף של רכבת ישראל, שלא על פי התכנון המקורי למינהור הכביש או סלילתו על גשר מעל למסילה, כך שאימתי שחלפה רכבת ירד המחסום ונחסמה התנועה בין תל אביב לבנותיה. מקור שם המחלף הוא ההלכה היהודית כשמם של הגשרים הישנים ורחוב ההלכה, טרם הוחלף שמו, מערבית למחלף. באמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 נבנה בשני שלבים גשר גדול וגבוה שהחליף את הגשרים הנמוכים. עם סיום בנייתו לקראת סוף שנות ה-80 הוסטו נתיבי איילון אל תוך תוואי הנחל והמשיכו משם לכיוון מחלף רוקח. במשך מספר שנים לאחר השלמת הבנייה נותרה הפנייה מהדרך העירונית לכיוון איילון צפון סגורה לתנועה עקב מאבק דיירי הבניין הסמוך. הפנייה נפתחה לתנועה עם השגת הסכם פשרה חריג שהתיר מעבר לכל כלי תחבורה פרט לאופנועים. באמצע שנות ה-90 בוצע עדכון במבנה הלולאה היוצאת מאיילון בכיוון דרום, כך שבמרכזה הוקם צומת מרומזר המאפשר פנייה לרחוב חדש הנקרא רחוב פנחס ספיר. בצידו המזרחי של הגשר, עומדים בניינים אשר כוסו בשלטי פרסום ענקיים למשך מספר שנים מאז סוף שנות ה-90 של המאה ה-20. שלטים אלו היו משלטי הפרסום הבולטים בישראל. נגד השלטים התקיימו מחאות רבות, הן על רקע בטיחותי - כעלולות לגרום לתאונות דרכים והן על רקע דתי-מוסרי שכן פעמים רבות הוצגו בהם דוגמנים ודוגמניות בלבוש בלתי צנוע. בסוף שנת 2007, לאחר דיון בבית המשפט הגבוה לצדק, הונחו המפרסמים להסיר שילוט בכל דרך בין עירונית ובהתאם הוסרו השלטים במחלף. בשנת 2009 הוחזר השילוט למחלף, לאחר שחוקק חוק המותיר בידי הרשות המקומית את ההחלטה על אישור השילוט. בסמוך לצידו המערבי של המחלף נבנתה החל משנת 2004 שכונת פארק צמרת. שילוט חוצות בצומת גשר ההלכה וסוף רחוב ביאליק, מאחור מבנה מיטשל של מכללת שנקר, אפריל 2006 אזור מחלף ההלכה במבט מדרום, מרץ 2011 מחלף ההלכה לכיוון דרום, יוני 2023 מדיה וקבצים בנושא מחלף ההלכה בוויקישיתוף תמונה של גשר ההלכה הנוכחי בעת בנייתו במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20 לצד גשרי הביילי שקדמו לו תמונה של גשרי הביילי הישנים נחנך גשר חדש בין ת"א ור"ג, דבר, 12 בינואר 1968 כבישים חדשים יקצרו המרחקים בין תל אביב לגוש דן, מעריב, 10.4.1962 צבי זרחיה, הכנסת אישרה סופית: שילוט החוצות חוזר לנתיבי איילון, באתר TheMarker‏, 30 ביולי 2008
שפה אנליטית

שפה אנליטית היא שפה שבה היחסים התחביריים במשפט והמשמעות נקבעים באמצעות שימוש במיליות ובסדר המילים, ולא בעזרת הטיה של מילים. שפה אנליטית טהורה תהיה שפה ללא הטיות מילים. ההפך מזה הוא שפה סינתטית, כלומר שפה שעושה שימוש בהטיות של מילים וחיבור מורפמות כדי להשיג אותה מטרה. דוגמה קלאסית לשפה אנליטית היא סינית. בתור דוגמה, בעוד עברית משתמשת במורפמה ה"א הידיעה כדי להראות יידוע, הסינית משתמשת בסדר המילים כדי להשיג את אותה המטרה. עברית היא שפה אנליטית למחצה, בהשתמשה במיליות וכמו כן בהטיות מילים לציון משמעות וקשרים תחביריים. שפה אנליטית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מפעל חיים

מפעל חיים הוא פועלו המצטבר של אדם בחייו. הוקרה על פועלו של אדם בתחום אחד או בתחומים רבים, ניתנת על ידי גופים המעניקים פרסים או תעודות הוקרה, והיא נקראת "פרס על מפעל חיים". כאשר מחולקים פרסים בקטגוריות שונות, נמצא מפעל חיים בקטגוריה נפרדת. כך, למשל, מדינת ישראל מעניקה מדי שנה את פרס ישראל בקטגוריות שונות בתחומי המדע והתרבות, ובנוסף, מעניקה "פרס על מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה". הענקת הוקרה על מפעל חיים ניתנת כאשר: פועלו של אדם מתפרש על פני תחומים רבים, גם אם בכל אחד מהתחומים תרומתו אינה מספיקה להעניק לו הוקרה. כאשר אדם פעל בתחומים שאינם נמנים עם אחת מהקטגוריות המוגדרות. כאשר אדם פעל רבות בתחום אחד, אך כל אחת מתרומותיו בנפרד לא נחשבה ראויה להענקת הפרס. במקרה כזה הענקת הפרס היא גם סוג של פיצוי, והוקרה על התרומה המצטברת. הענקת הוקרה על מפעל חיים קיימת בכל רחבי העולם, ובמקרים רבים היא נקראת גם: "פרס לשם כבוד" או "פרס על הישגים מיוחדים". כך למשל, האקדמיה האמריקאית לקולנוע מעניקה את פרס אוסקר בקטגוריות שונות מתחום הקולנוע, ובמקביל מעניקה פרס אוסקר לשם כבוד לאנשים על תרומה מצטברת לתעשיית הקולנוע. פרס זה שונה מהפרסים האחרים גם בכך שאינו קשור לשנה עצמה בה מחולק האוסקר. פרס מפעל חיים מחולק בתחומים רבים ובהם: פרס אמי (הטלוויזיה האמריקאית), פרס גראמי (המוזיקה האמריקאית) ופרס טוני (תיאטראות ברודוויי) - מעניקים כולם פרסי מפעל חיים כחלק מתרומה יוצאת דופן בתחומם. ה-BBC מעניקים פרס מפעל חיים על תרומה יוצאת דופן בתחומי הפולק (אנ') והספורט (פרס ה-BBC למפעל חיים של ספורטאי). פרס דומה ניתן בעבר (עד שנת 2009) בתחום הג'אז (אנ'). פרס מפעל חיים של ה-NBA מוענק בכל שנה לאישים שתרמו בעברם באופן משמעותי להצלחת הליגה. אגדות דיסני הוא תואר מפעל-חיים המוענק על ידי חברת דיסני לאישים שתרומתם ליצירת החברה ראויה לציון מיוחד. פרס ישראל שמעניקה מדינת ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה המוענק מידי מספר שנים. פרס MTV למפעל חיים, הוא פרס היתולי שניתן לדמויות קולנועיות שהשפיעו באופן משמעותי לתרבות הפופ. פרס אופיר הישראלי על תרומה בתחום הקולנוע ופרס רוזנבלום לאמנויות הבמה. פרס אקו"ם בתחום המוזיקה הישראלית (מוענק לסופר או משורר, פזמונאי או מלחין). ארגונים שונים מעניקים את הפרס למשל יד יצחק בן-צבי (חקר תולדות ארץ ישראל ויישובה או תולדות יהדות המזרח). התאגדויות מקצועיות עשויות להעניק פרס בתחומם: פרופ' אורה קדם קיבלה פרס מפעל חיים מטעם האגודה הישראלית להנדסה כימית, התאחדות התעשיינים ולשכת המהנדסים והאדריכלים, הקריקטוריסט עמוס בידרמן מטעם אגודת העיתונאים והעיתונאי נחמיה שטרסלר מטעם אגודת העיתונאים ירושלים. בפסטיבל הסרטים של ונציה מוענק מדי שנה פרס אריה הזהב על מפעל חיים. פרסים אחדים דומים למפעל חיים, בכך שהם מוענקים לאדם שתרם תרומה נרחבת שארכה שנים רבות או לאדם בסוף חייו. כך למשל קיבל נשיא מדינת ישראל שמעון פרס את מדליית החירות הנשיאותית כהוקרה על מפעל חייו. לחלק מזוכי פרס נובל הוענק הפרס לאחר שעסקו בתחום מסוים כמעט כל חייהם (למשל מרטין לותר קינג שזכה בפרס נובל לשלום). כל כתבי רשימת פרסי מפעל חיים בוויקיפדיה האנגלית. אתר פרס ישראל תקנון הפרס באתר המוסד אורה קדם באתר מכון ויצמן למדע "פועל כפרשן פוליטי לכל דבר", באתר ‏מאקו‏, 19 בנובמבר 2018 פרס מפעל חיים לנחמיה שטרסלר, באתר ‏מאקו‏, 5 בנובמבר 2012
קרב מגידו (פירושונים)

קרב מגידו הוא כינוי למספר עימותים צבאיים שנערכו במרחב מגידו לאורך ההיסטוריה. האם התכוונתם ל... קרב מגידו (המאה ה-15 לפנה"ס) – קרב שנערך בין מצרים העתיקה וקואליציה כנענית. קרב מגידו (609 לפנה"ס) – קרב שנערך בין מצרים העתיקה לממלכת יהודה. קרב מגידו (ספטמבר 1918) - קרב שנערך בשלהי מלחמת העולם הראשונה בין כוחות האימפריה הבריטית וכוחות האימפריה העות'מאנית. כיבוש מגידו במלחמת העצמאות (מבצע ארז) – מבצע צבאי של חטיבת גולני בו נכבש, בין היתר, מרחב מגידו.
Risk

Risk (סיכון) הוא אלבום שיצא לאור ב-1999 על ידי להקת ההבי מטאל האמריקאית מגאדת'. אלבום זה הוא האחרון בו השתתף הגיטריסט מרטי פרידמן והוא האלבום הראשון בהשתתפות המתופף ג'ימי דגראסו, שהחליף את ניק מנזה. מקורו של שם האלבום הוא בגלל הסיכון שהלהקה לקחה ביצירת מוזיקה בסגנונות שונים, בעקבות הצעה של לארס אולריך, שהיה עם מאסטיין בלהקת מטאליקה ואף הוא לקח את הלהקה לכיוון שונה בשנות ה-90 המאוחרות. ההחלטה הזאת קיבלה תגובות מעורבות עבור שתי הלהקות. עטיפת הגרסה המחודשת שיצאה ב-2004 מראה ציור של הקמע של מגאדת', ויק ראטלהד, על מלכודת העכברים. הסינגלים שיצאו מאלבום זה הם Insomania, Crush 'em ו-Breadline, כאשר לשירים אלה יצאו גם וידאו קליפים. כל השירים נכתבו על ידי דייב מאסטיין, מרטי פרידמן ובאד פרייג'ר אלא אם צוין אחרת: "Insomnia" מאסטיין) – 4:34) "Prince of Darkness" מאסטיין) – 6:26) "Enter the Arena" מאסטיין/פרייג'ר) – 0:52) "Crush 'em" – 4:57 "Breadline" – 4:23 "The Doctor Is Calling" – 5:44 "I'll Be There" – 4:19 "Wanderlust" מאסטיין/פרידמן) – 5:21) "Ecstasy" מאסטיין/פרידמן) – 4:28) "Seven" מאסטיין/אלפסון) – 5:00) "Time: The Beginning" מאסטיין/פרידמן) – 3:04) "Time: The End" מאסטיין) – 2:26) "Duke Nukem theme song" (רק בגרסה היפנית של האלבום) שירי בונוס במהדורת 2004: "Insomnia" (Jeff Balding mix) (מאסטיין) – 4:20 "Breadline" (Jack Joseph Puig mix) – 4:29 "Crush 'em" (Jock Mix) – 5:10 דייב מאסטיין - סולן ראשי, גיטרה, פסנתר. מרטי פרידמן - גיטרה, קולות רקע. ג'ימי דגראסו - תופים, קולות רקע. דייוויד אלפסון - גיטרה באס, קולות רקע. מידע על האלבום Risk באתר MusicBrainz האלבום Risk באתר Discogs
מרטין

האם התכוונתם ל... חברות מסחריות לוקהיד מרטין – חברה אמריקאית לייצור כלי טיס וכלי נשק מרטין מריאטה – חברת אוויר וחלל 1961-1995. התמזגה ללוקהיד-מרטין חברת גלן ל. מרטין – חברה אווירית 1912-1961. התמזגה למרטין-מריאטה מרטין (חברה לייצור כלי נגינה) – חברה אמריקאית המתמחה בבניית גיטרות אקוסטיות, נוסדה ב-1833 אישים: מרטין מטור או מרטינוס הקדוש - הבישוף של העיר טור בצרפת מרטין זנדברגר – מפקד אס-אס גרמני אן-מרי מרטין (אנ') – שחקנית, רוכבת ותסריטאית קנדית אנה מקסוול מרטין – שחקנית אנגלייה ברני מרטין – שחקן אמריקאי, שנודע בעיקר בשל גילום דמותו של אביו של ג'רי, בסדרה סיינפלד ג'ורג' מרטין – מפיק מוזיקלי הידוע בעיקר בעבודתו עם הביטלס ג'ורג' ר. ר. מרטין – סופר אמריקאי של מדע בדיוני ופנטזיה גלן ל. מרטין – חלוץ תעופה, בעל חברת גלן ל. מרטין חוסה דה סן מרטין – מצביא ומדינאי ארגנטינאי טד מרטין – קצין בצבא ארצות הברית טוני מרטין – רוכב אופניים גרמני כריס מרטין – סולן להקת הרוק הבריטית קולדפליי לינדה מרטין – זמרת ומגישת טלוויזיה מצפון אירלנד לרו מרטין – כדורסלן אמריקאי מיהאל מרטין – ראש ממשלת אירלנד מייקל מרטין – יושב ראש בית הנבחרים הבריטי בשנים 2000 עד 2009 מל מרטין – שחקנית אנגלייה מריאנו מרטין – כדורגלן ספרדי נאן מרטין – שחקנית אמריקאית נואל מרטין – בריטי יליד ג'מייקה, קרבן פשע שנאה של תקיפה על ידי ניאו נאצים סטיב מרטין – קומיקאי, שחקן, תסריטאי, מפיק, מוזיקאי ומלחין אמריקני פול מרטין – ראש הממשלה ה-21 של קנדה קווין מרטין – כדורסלן אמריקאי קניון מרטין – כדורסלן אמריקאי ריקי מרטין – זמר לטיני מקומות: מרטין (עיר) – עיר בסלובקיה סן מרטין חצי האי מרטין מרטינוס מרטון (פירושונים) אישים ששמם הפרטי הוא מרטין
אהל שם

האם התכוונתם ל... אהל שם (בית ספר) – בית ספר תיכון ברמת גן אהל שם (מפעל תרבות) – מפעל תרבות להמונים מייסודם של חיים נחמן ביאליק ושמואל בלום מכון אהלי שם – מכון מחקר תורני, העוסק בהוצאה לאור, של ספרי אדמו"רי חב"ד ותלמידים
חוק ביו-סבר

חוק ביו-סבר הוא חוק בסיסי במגנטוסטטיקה, המתאר את השדה המגנטי הנוצר כתוצאה מתנועה של מטען חשמלי במרחב או מזרם. מבחינה זו הוא תקבילי לחוק קולון באלקטרוסטטיקה. החוק קרוי על שמם של ז'אן-בטיסט ביו ופליקס סבר. החוק בניסוח מתמטי: d B → = μ 0 4 π     q v → × r ^ r 2 = μ 0 4 π I d l → × r ^ r 2 = μ 0 4 π I d l → × r → r 3 {\displaystyle d{\vec {B}}={\frac {\mu _{0}}{4\pi }}{\frac {\ \ q{\vec {v}}\times {\hat {r}}}{r^{2}}}={\frac {\mu _{0}}{4\pi }}{\frac {I{\vec {dl}}\times {\hat {r}}}{r^{2}}}={\frac {\mu _{0}}{4\pi }}{\frac {I{\vec {dl}}\times {\vec {r}}}{r^{3}}}} כאשר: μ 0 4 π {\displaystyle {\frac {\mu _{0}}{4\pi }}} הוא הקבוע המגנטי במערכת SI (המקביל לקבוע קולון המופיע בהקשר של השדה החשמלי), וערכו הוא   10 − 7 N / A 2 {\displaystyle \ 10^{-7}N/A^{2}} . על-מנת לעבור למערכת יחידות cgs יש להחליפו ב- 1 c {\displaystyle {\frac {1}{c}}} , כאשר c היא מהירות האור בריק; q {\displaystyle q} הוא גודל המטען היוצר את השדה; v {\displaystyle v} היא מהירות המטען; I {\displaystyle I} הוא הזרם החשמלי; d l {\displaystyle dl} הוא וקטור אורך דיפרנציאלי לאורך הזרם; r ^ {\displaystyle {\hat {r}}} הוא וקטור יחידה, המחבר את מיקומו הנקודתי של המטען או קטע הזרם היוצר את השדה לנקודה שבה נמדד השדה; r {\displaystyle r} הוא המרחק בין המטען או קטע הזרם היוצר את השדה לנקודה שבה נמדד השדה. הנוסחה שלעיל היא נוסחה לחלק דיפרנציאלי של השדה המגנטי, הנוצר מקטע זרם קטן. על-מנת למצוא את השדה המגנטי שנוצר על ידי התפלגות של מטענים או תיל עם זרם, יש לבצע אינטגרציה על הנוסחה: B → = μ 0 I 4 π ∫ d l → × r ^ r 2 {\displaystyle {\vec {B}}={\frac {\mu _{0}I}{4\pi }}\int {\frac {d{\vec {l}}\times {\hat {r}}}{r^{2}}}} חוק ביו-סבר משמש גם לחישובים של מהירות המושרית מקווי מערבולת בתורת האווירודינמיקה (תורה זו היא כמעט מקבילה למגנטוסטטיקה; למשל, מערבולות מתאימות לזרם, ומהירות מושרית מתאימה לעוצמת השדה המגנטי). המהירות המושרית בנקודה נתונה, כתוצאה מקו מערבולת עם אורך אינסופי היא: v = Γ 4 π d {\displaystyle v={\frac {\Gamma }{4\pi d}}} כאשר: Γ היא עוצמת המערבולת d הוא המרחק האנכי בין הנקודה וקו המערבולת. זהו מקרה קצה של הנוסחה למקטעי מערבולת מאורך סופי: v = Γ 8 π d [ c o s ( A ) − c o s ( B ) ] {\displaystyle v={\frac {\Gamma }{8\pi d}}[cos(A)-cos(B)]} כאשר A ו-B הן זוויות (חיוביות או שליליות) בין קו המערבולת ושני קצות המקטעים. חוק אמפר ז'אן-בטיסט ביו פליקס סבר מגנטיות מדיה וקבצים בנושא חוק ביו-סבר בוויקישיתוף הכוח המגנטי בין שני מטענים בתנועה יחסית (מתוך הבלוג רשימות בפיזיקה עיונית). פיתוח נוסחת ביו סבאר (מתוך הבלוג רשימות בפיזיקה עיונית). חוק ביו-סבר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) זהו הערך הישן של μ 0 {\displaystyle \mu _{0}} . ב-20 במאי 2019 השתנתה ההגדרה של האמפר, וכתוצאה ממנה גם ההגדרה של μ 0 {\displaystyle \mu _{0}} . מרגע זה μ 0 {\displaystyle \mu _{0}} הוא ערך שנמדד באופן נסיוני, אבל לכל שימוש מעשי ערכו לא השתנה.