laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כפר הנוער ויצו ניר העמק

כפר הנוער ויצו ניר העמק (למפת הכרמל מוגדלת)   כפר הנוער ויצו ניר העמק (למפת הכרמל רגילה)   כפר הנוער ויצו ניר העמק (למפת ישראל רגילה)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר הנוער ויצו ניר העמק (למפת ישראל מוגדלת)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר הנוער ויצו ניר העמק כפר הנוער ויצו ניר העמק הוא כפר נוער הכולל פנימייה, משק חקלאי, חטיבת ביניים וחטיבה עליונה, הנמצא סמוך לעפולה, מדרום לכביש עפולה-מגידו. בבית הספר לומדים תלמידים מיישובי הסביבה, מועצה אזורית הגלבוע, מועצה אזורית עמק יזרעאל ובני עפולה, וכן תלמידים מכל רחבי ישראל בתנאי פנימייה. בפנימייה נקלטים נערים במסגרת עליית הנוער ונעל"ה. בשנת 2013 למדו בבית הספר יותר מאלף תלמידים. 30% מן התלמידים הם עולים מחבר המדינות, 5% מוצאם מאתיופיה והשאר ילידי ישראל. מאז שנת 2008, מנהלת את הכפר אסתי כהן. בתחילתו, היה בית הספר חוות הכשרה לפועלות. שרה מלכין ייסדה את משק הפועלות ליד עפולה במרץ 1927 כאשר הגיעו למקום שבע החברות הראשונות. שנה לאחר מכן, פדרציית ויצו ארגנטינה החלה לתמוך בה. הבנות שנקלטו במשק הפועלות היו בנות העלייה הרביעית. מועצת הפועלים של עפולה תמכה במוסד וכך קיבל משק הפועלות את הקרקע שעליה הוקם. על המגרש הוקם המבנה הראשון של משק הפועלות שהיה בן שתי קומות. בימי המרד הערבי הגדול, בשנים 1936–1939 שימש משק הפועלות עמדת הגנה דרומית של עפולה. נערות משק הפועלות קיימו תצפיות לעבר הכניסה לעפולה בכל שעות היממה. בשנת 1944 הגיעו למשק הפועלות נערות אשר באו לארץ ישראל בדרך היבשה מטורקיה, מתימן, מסוריה ומלבנון. בשנת 1951 הוקמה במשק הפועלות "חוות לימוד של הגדנ"ע". במשק הפועלות נקלטו נערים ונערות מהמעברות. משנת 1956 הופעל משק הפועלות כבית ספר תיכון לנערי חבל תענך. משנת 1961 היה המקום ל"בית ספר אזורי חקלאי – ויצו עפולה". המשק החקלאי כולל את הענפים הבאים: אורווה, לול, רפת, פלחה, חממה, גננות נוי. בבית הספר יש מסגרות לימוד לתלמידים מהאזור הקרוב ויש מסגרות אחרות לתלמידים ולמבוגרים, לפי הפירוט הבא: בית הספר כולל חטיבת ביניים וחטיבה עליונה מכינה קדם אקדמית מרכז "מופת" למצוינות מתמטית מדעית - מרכז שמפעילה עמותת מופת ובו קמפוס קיץ למצוינות ועוד שלל פעילויות פרויקט הזדמנות שנייה בבית הספר מתקיימים קורסים להוצאת רישיון נהיגה על טרקטור קורסים להכשרה מקצועית למבוגרים במסגרת משרד העבודה - בשעות בוקר קורסים למבוגרים מטעם המשרד לקליטת עלייה - בשעות הערב אולפן לתלמידים עולים. המקצועות הנלמדים הם בעיקר עברית, היסטוריה של עם ישראל ותנ"ך. בסיום האולפן משתלבים התלמידים בכיתות הרגילות. ויצו ארגנטינה (OSFA) ויצו ניר העמק - אתר האינטרנט של כפר הנוער בית הספר ויצו ניר העמק, כפר נוער, באתר האינטרנט של ארגון ויצו נדב מן, ישנן בנות: מהנעשה בכפר הנוער בעפולה, באתר ynet, 19 באוקטובר 2007 אלי אלון, כפר הנוער הוותיק הולך ונשכח, באתר News1 מחלקה ראשונה, 26 ביוני 2011 מקור: אתר בית הספר
ספטאר

ספטאר (רומנית: Spătar; עם יידוע: ספטארול) היה תפקיד הבויאר שהיה מופקד בעת טקסים רשמיים על נשיאת סימני השלטון בנסיכות מולדובה ובנסיכות ולאכיה – החרב (spada) והשרביט-אלה המיוחד (buzdugan) של השליט בנסיכות הרומנית. בתקופה מאוחרת יותר כונו בשם "ספטאר" מפקד הצבא ומפקד המשטרה. פרט ל"ספטאר הגדול" היו גם תפקידי ספטאר בדרגה נמוכה יותר, כמו ספטאר משנה וספטאר שלישי. התואר "ספטאר" נגזר מהמילה "ספאדה" – באותם הימים "ספאטה", שמובנה ברומנית "חרב". אחד הספטארים המפורסמים היה ניקולאה מילסקו ממולדובה, שעבד מאוחר יותר בשירות הדיפלומטי של הצאר הרוסי פטר הגדול. ברוסית הוא מוכר גם בשם "ספאפארי" – היגוי רוסי למילה "ספטאר". Constantin C. Giurescu, Istoria Românilor, volumul III ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כוחלה

כּוּחלֵה (במקור מערבית) היא מלט המשמש למילוי מישקים בין אבנים בחיפוי קירות או בריצוף. הכוחלה מיוצרת במיוחד למטרה זו, בדרך כלל ממלט ומחול, וניתן לבצע אותה במגוון של צבעים וצורות, כאשר משתמשים בתוספים צבעוניים מיוחדים ובמלט לבן במקום במלט רגיל. לכוחלה שתי מטרות עיקריות: אטימת החיפוי או הריצוף מפני חדירת מים, ושיפור מראה הריצוף או החיפוי. בגלל השימוש בצמנט פורטלנד על הכוחלה להיות בעלת רוחב מוגבל, מכיוון שצמנט פורטלנד מתכווץ בעת התקשותו. התקן הישראלי מגביל את רוחב הכוחלה ל-1 ס"מ. במקרים מיוחדים בהם נדרש לבצע כוחלה ברוחב גדול ממה שמתיר התקן, ניתן להשתמש בתערובות על בסיס סיליקון שאינו מתכווץ, או לחלופין להשתמש בתערובות שהיו מקובלות בהיסטוריה לפני השימוש בצמנט פורטלנד, המבוססות על סיד וחול. כיום מצויות בשוק חברות המייצרות תערובות מוכנות לכוחלה, שלעיתים מכילות חומרי איטום שונים, המונעים ממים לחלחל דרך הכוחלה אל הצד האחורי של אבן החיפוי. לאחר הרכבת האבן שוטפים במים את המישקים כדי לנקות אותם מאבק, ואז מחדירים את הכוחלה באמצעות מזרק או כף בנאים. לאחר החדרת הכוחלה מנקים את השאריות הבולטות באמצעות מברשת ברזל מכנית. היום מקובלים בעבודות בניין מספר סוגי גימור של כוחלה, הנבחרים בדרך כלל על ידי המתכנן. הסוגים המקובלים הם: כוחלה ישרה - המישק מלא בכוחלה עד קצהו, וקו הכוחלה זהה לקו האבן. כוחלה בולטת - הכוחלה בולטת מתוך המישק בצורה מעגלית ומכסה את שולי האבן כוחלה שקועה - המישק אינו מלא עד לקצהו ונותר בו חלק חיצוני נקי מכוחלה, שבו צד האבן חשוף. ת"י 2378 - חיפוי קירות באבן טבעית - חלק 2 הוצאת מכון התקנים הישראלי שנת 2005
כתב אשורי

המונח "כתב אשורי" נמצא בשימוש לראשונה במשנה, ולו מספר פירושים: האם התכוונתם ל... הכתב המרובע – כפי משמעות המונח בספרות האפיגרפית והפאליאוגרפית. כתב סת"ם – כפי משמעות המושג בספרות ההלכתית.
שפות בלטיות

השפות הבלטיות מהוות משפחה של שפות הודו-אירופיות הכוללת בעיקר את השפות ליטאית ולטבית. שפה בלטית נוספת, שנכחדה בינתיים, היא פרוסית עתיקה (אנ'). אף שאסטוניה היא מדינה בלטית, השפה המדוברת בה, אסטונית, אינה שפה בלטית ואף אינה שפה הודו אירופית; היא מקורבת לפינית ולהונגרית ומהווה שפה אוּראלית. בין המאפיינים הייחודיים של משפחת השפות הבלטיות הוא הקיום של טונים, דבר נדיר בלשונות הודו אירופיות. לדעת רוב הבלשנים, המשפחה הבלטית קרובה מאוד למשפחת השפות הסלאביות בזכות דמיון רב באופן נטיית השם, מאפיינים פונולוגיים משותפים (סאטמיזציה וחינכוך) ואוצר מילים משותף ועל-כן מאחדים את שתי המשפחות למשפחת-העל של שפות בלטו-סלאביות. יש גם החולקים על טענה זו ומייחסים את הדמיון בין שתי הקבוצות להשפעה תרבותית הדדית רבת שנים בין העמים הבלטיים לעמים הסלאביים. מדיה וקבצים בנושא שפות בלטיות בוויקישיתוף שפות בלטיות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) שפות בלטיות, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משטח בטא

גדיל בטא (β-strand) ומשטח בטא (β-sheet) הם מונחים בביוכימיה, המציינים מוטיב חוזר במבנה השניוני של חלבון. משטח בטא נוצר כאשר השרשרת הפוליפפטידית יוצרת מקטעים שרשרתיים פרושים הקשורים, זה לזה, בקשרי מימן. זהו מבנה מישורי מחזורי, בו שרשרת פוליפפטידית יוצרת מקטעים פרושים, המסודרים במקביל, זה לצד זה. גדיל בטא הוא מקטע שרשרתי אחד מתוך מספר מקטעים היוצרים את משטח הבטא. בדומה לסליל אלפא, גם מבנה משטחי בטא מיוצב על ידי קשרי מימן הנוצרים בין המימן האמידי לבין החמצן הקרבונילי של הקשר הפפטידי, תוך ניצול מלא של פוטנציאל קשרי המימן בשרשרת הפוליפפטידית. כלומר, כל קבוצות האמין והקרבוניל של הקשרים הפפטידיים בגדילי בטא משתתפים ביצירת קשרי המימן בין-גדיליים באופן מחזורי. המרחק בין חומצות אמיניות סמוכות בגדיל הוא 3.5Å והשיירים שלהם פונים, לסירוגין, מעל ומתחת למישור המשטח. לרוב, המשטח מפותל במקצת בגלל הכיראליות של חומצות האמינו. משטחי בטא נפוצים בשרשראות פוליפפטידיות הבנויות מחומצות אמיניות בעלות שיירים קטנים יחסית (כגון אלנין וגליצין). זאת משום שקבוצות שייר גדולות ו/או טעונות גורמות להפרעה סטרית ומפריעות להיווצרות המבנה. מקובל לסמן גדילי בטא בחץ עבה. מכיוון שרצף חומצות האמינו בפוליפפטיד הוא וקטוריאלי, בעל התחלה (קצה אמיני) וסוף (קצה קרבוקסילי) מוגדרים, כיוון החץ מגדיר את כיוון השרשרת הפוליפפטידית. סידור גדילי הבטא במשטח בטא יכול להיות באותו כיוון (מקביל; parallel), או בכיוון מנוגד (אנטי-מקביל; antiparallel). הסידור המנוגד יציב יותר ונפוץ יותר. זהו מבנה בו גדילי הבטא במשטח פונים לאותו כיוון. אופן סידורם של קשרי המימן המייצבים משטח זה אינו מיטבי, מאחר ששלושת האטומים בכל קשר מימני אינם עומדים על ישר אחד (אלא בזווית כיוון שמפרידה ביניהן חומצה אמינית אחת). אוריינטציה זו של קשרי המימן גורמת לאנרגיית קשר נמוכה, יחסית. זהו מבנה בו גדילי הבטא מסודרים אחד מול השני בכיוונים מנוגדים. כלומר, הקצה האמיני של גדיל אחד סמוך לקצה הקרבוקסילי של הגדילים הסמוכים לו. במבנה זה כל חומצה אמינית בגדיל יוצרת שני קשרי מימן עם חומצה אמינית הנמצאת מולה בגדיל הסמוך, ושלושת האטומים בכל קשר מימני (N, H ו- O) עומדים בקו אחד. בצורה זאת אנרגיית הקשר של קשרי המימן המייצבים את משטח הבטא גבוהה, ולכן סידור אנטי-מקביל יציב יותר מהסידור המקביל ונפוץ יותר. פורין הוא חלבון ממברנלי אשר המבנה השניוני שלו המורכב, כמעט כולו, ממשטחי בטא. מבנה גדילי ומשטחי בטא הוצע לראשונה על ידי ויליאם אסטבורי בשנת 1930. אסטבורי הציע כי קיימים קשרי מימן בין גדילים מקביליים ואנטי-מקביליים, וזאת אף על פי שלא היה לו מידע על המבנה הגאומטרי של חומצות האמינו והקשרים הפפטידים ביניהם. לכן הוא לא היה יכול לבנות מודל ממשי של התאוריה אותה הציג. מבנה מפורט של משטחי הבטא הוצא בשנת 1951, על ידי לינוס פאולינג ורוברט קורי. מבנה שניוני סליל אלפא
סליל אלפא

סליל אלפא (מאנגלית Alpha Helix) הוא מונח בביוכימיה, המציין מוטיב במבנה השניוני של חלבונים. לסליל מבנה המזכיר קפיץ, לרוב עם סיבוב ימני. סיבוב שמאלי אמנם אפשרי בסליל אלפא משווני רציף וקטום אך נדיר בטבע בגלל אי יציבות מבנית של הקונפורמציה. מבנה מחזורי הנוצר כאשר השרשרת העיקרית של הפוליפפטיד, הבנויה מרצף חומצות אמינו, מתפתלת ליצירת סליל. סליל זה מכיל בממוצע כ- 3.6 חומצות אמינו לסיבוב והמרחק הממוצע בין כל חומצה אמינית בסליל לחומצה האמינית הסמוכה לה היא 1.5[Å], כך שאורכו של סיבוב אחד שלם של הסליל הוא כ- 5.4Å, והזווית הממוצעת בין כל שתי חומצות אמיניות הוא 100 מעלות. כיוון פיתול הסליל יכול להיות ימני או שמאלי, אולם מבנה שמאלי הוא נדיר בטבע, בגלל חוסר יציבותו. חוסר היציבות של האלפא-הליקס השמאלי נגרמת עקב הפרעה סטרית, מאחר שבאננטיומרים הטבעיים של החומצות האמיניות, מסוג L, הקבוצות הצידיות נדחקות לעבר השלד הפפטידי. השידרה של סלילי אלפא מיוצבת על ידי קשרי מימן, הממוקמים במקביל לציר האורך שלו, בין החמצנים הקרבוניליים מקבוצות ה- C=O של חומצות האמינו בסליל עם המימנים האמידיים בקבוצות ה- N-H של חומצות האמינו בסליל. קשרי המימן בין חומצות אמינו ממוקמים במרווחים קבועים: קבוצת ה- acceptor) C=O) ממוקמת, ברצף החלבון, ארבע חומצות אמינו לפני קבוצת ה- donor) N-H). באופן זה, כל קבוצות ה- CO וה- NH של השרשרת העיקרית קשורות ביניהן בקשרי מימן, והסליל מיוצב על ידי ניצול מקסימלי של פוטנציאל קשרי המימן בו. קבוצות השייר של חומצות האמינו בסליל מופנות כלפי חוץ. ההתקדמות הזוויתית של כל שייר היא כ 100° לכל חומצה אמינית, כך שהשיירים לא נמצאים ממש אחד ליד השני. בסלילים אמפיפטיים השיירים מאורגנים בצורה כזו שהשיירים הקוטביים נמצאים בצד אחד של ההליקס והשיירים ההידרופוביים בצד השני. ההליקס כולו מקבל דיפול בגלל סידור הדיפולים על הקשרים הפפטידיים. בשל סידור קשרי המימן ביחס לציר ההליקס, הדיפול הוא מהקצה הקרבוקסילי לקצה האמיני. הרכב סלילי אלפא במבנים של חלבונים משתנה מחלבון לחלבון. ישנם חלבונים שהוא משמש כמבנה עיקרי לדוגמה מיוגלובין והמוגלובין, לעומת זאת באחרים הוא אינו שכיח או אין הוא מופיע כלל (לדוגמה פורין). סלילי α יכולים להתלפף זה סביב זה וליצור מבנה סופר-סלילי (באנגלית: super helix או coiled coil) ורק ליצור מעין חבל שזור, כמו במבנה קולגן (כאשר האחרון אינו מסודר כסליל אלפא אלא יש לו מבנה מיוחד משלו). בחלבונים ממברנליים רבים מבנה סלילי הידרופובי חוצה את הממברנה. מבנה שניוני נפוץ נוסף הקיים בחלבונים, ביחד עם סלילי אלפא או בלעדיהם, הוא משטחי בטא. היכולת של שרשרת פוליפפטידית מסוימת ליצור סליל אלפא הליקס יציב תלויה ברצף החומצות האמיניות שלה, מכיוון שהנפח, המטען והגודל של קבוצות השייר של חומצות האמינו משפיעים על דרגות החופש של הקשרים בחומצת האמינו ומשפיעים על יציבות מבנה זה. לדוגמה, בשל מבנה המיוחד, החומצה האמינית פרולין, המכילה אמין שניוני, אינה מתאימה ליצירת מבנה הסליל. ולכן במידה שחומצה אמינית זו נמצאת באמצע רצף סלילי היא 'שוברת' את מבנה הסליל. גם חומצות האמינו גליצין, טירוזין וסרין אינן מועדפות ביצירת סליל אלפא. חומצות האמינו אשר תכונותיהן הכימיות טובות ליצירת סלילי אלפא הן: גלוטמט, אלנין, מתיונין, לאוצין וליזין. נלסון, ד. ל., קוקס, מ. מ., לומניצר, ר., שוחט, נ., שפירא, ס., עוזיאל, ש., & קאופמן, ל. (2017). לנינג’ר: עקרונות הביוכימיה/ דייוויד ל’ נלסון, מייקל מ’ קוקס; תרגום: ד"ר רות לומניצר, נועה שוחט, סוזן שפירא ; עריכה: שלומית עוזיאל, ליהי קאופמן. האוניברסיטה הפתוחה. מבנה שניוני משטח בטא מדיה וקבצים בנושא סליל אלפא בוויקישיתוף
זאב סורסקי

זאב סורסקי (נולד ב-18 בפברואר 1976, י"ז באדר א' ה'תשל"ו) הוא מתכנת ישראלי, ממפתחי שפת PHP ומייסד חברת Zend Technologies יחד עם אנדי גוטמנס. סורסקי נולד וגדל בקריית ביאליק, ולמד בתיכון אורט קריית ביאליק המקומי. הוא בוגר הטכניון בחיפה. ב-1997 יצרו סורסקי וחברו אנדי גוטמנס את PHP 3. ב-1999 הם כתבו את מנוע הזנד, הליבה של PHP 4, והקימו את חברת Zend Technologies, אשר מאז הפכה לגוף המשגיח של PHP. השם Zend הוא הלחם של שמותיהם באנגלית, Zeev ו-Andi. סורסקי חבר בקרן התוכנה אפאצ'י, וב-1999 היה מועמד לפרס קידום התוכנה החופשית על ידי המוסד לתוכנה חופשית. סורסקי היה המנהל הטכנולוגי (CTO) של Zend, וב-2019 עבר להיות CTO של חברת Strattic אשר הופכת אתרי וורדפרס מדינמיים לסטטיים ובכך מצמצמת את פגיעותם בפני תוקפים. כיום עובד סורסקי בחברת גוגל ישראל. נשוי לאניה, ולהם שלוש בנות. מתגורר בגבעתיים. מדיה וקבצים בנושא זאב סורסקי בוויקישיתוף זאב סורסקי, ברשת החברתית פייסבוק זאב סורסקי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) זאב סורסקי, ברשת החברתית LinkedIn אסף גלעד, השורשים הרמת-גניים של פייסבוק: זנד בונה את הרשת ב-PHP, באתר כלכליסט, 15 בדצמבר 2010 הבלוג של סורסקי, עותק שמור בארכיון האינטרנט הרצאה של סורסקי בעברית על PHP
טחנות הרוח בקינדרדייק

טחנות הרוח בקינדרדייק (הולנדית Kinderdijkse molens) הן קבוצה של 19 טחנות רוח הניצבות בכפר קינדרדייק (בעבר אלסהאוט - Elshout), כ-12 ק"מ דרומית-מזרחית למרכז העיר רוטרדם בפרובינציה דרום הולנד בהולנד. הטחנות שוכנות בקצהו הצפון-מערבי של פולדר אלבלאסרווארד (Alblasserwaard), סמוך למפגש הנהרות לק (Lek - מפה: "1") ונורד (Noord - מפה: "2"). טחנות רוח הוקמו בקינדרדייק כבר בסוף המאה ה-14, אך הטחנות הניצבות במקום כיום, הוקמו החל באמצע המאה ה-18. בשנת 1997 הוכרזו טחנות הרוח בקינדרדייק כאתר מורשת עולמית, והן נחשבות לאטרקציה תיירותית. משטחי הכבול במערבה של הולנד יושבו החל במאה ה-11, ובאותה עת החל ייבושו של פולדר אלבלאסרווארד. בתחילת המאה ה-12 כבר הקיף סכר נמוך את שטח הפולדר למעט בצידו המערבי, וב-1320 הושלמה הקפתו של הפולדר כולו. שני הנחלים שחצו את הפולדר - אלבלאס (Alblas) וחיסן (Giessen) תועלו לשני האגנים "דה נדרווארד" (De Nederwaard - "השטח התחתון" מפה: "3", "5") ו"דה אוברווארד" (De Overwaard - "השטח העילי", מפה: "4", "6") בהתאמה. ב-1277 הוקם "וועד המים המחוזי של אלבלאסרווארד" (Hoogheemsraadschap van den Alblasserwaard) שעליו הוטלה האחריות לתחזוקת הסכרים באלבלאסרווארד. ב-1365 אושרה חפירת "תעלת הניקוז הגדולה" (Grote Waterschap) לניקוזו של האוברווארד אל נהר לק שמצפון לו, ו-4 שנים לאחר מכן החלו העבודות להקמתה של "תעלת הניקוז החדשה" (Nieuwe Waterschap) לניקוזו של הנדרווארד. מספר הצפות קשות בשנת 1726 הביאו את הנהלת האזור להקים סידרה של שמונה טחנות ראשיות לאורך כל אחד משתי התעלות אשר ישאבו את המים מהפולדר ו-43 טחנות משניות אשר יעבירו אותם הלאה אל מאגרים ואל הנהרות הסמוכים. למרות מספר שיפורים ותוספות למערך במשך המאה ה-18, השיטה הוכיחה את עצמה כבלתי יעילה בשל כך שגובה מי הנהרות היה גבוה מידי מכדי שניתן יהיה להזרים אליהם את המים העודפים. החל במחצית השנייה של המאה ה-19 הוחלפו טחנות הרוח בתחנות שאיבה. הטחנות יצאו מכלל שימוש וחלקן נהרס. רק במלחמת העולם השנייה כאשר היה מחסור בסולר שנדרש להפעלת תחנות השאיבה הממוכנות שבו הטחנות לפעול, ועם תום המלחמה הופסקה פעילותן שוב. כיום שרדו 8 טחנות לאורך האוברווארד ושמונה נוספות לאורכו של הנדרווארד. לאלה נוספו בעת ההכרזה שלוש טחנות נוספות השוכנות מזרחית לקבוצה העיקרית. כל הטחנות מתוחזקות וכשירות לפעולה כמתקני שאיבה לגיבוי במקרה של בעיה כלשהי במתקנים המודרניים. שמונה הטחנות בנדרווארד נבנו כולן ב-1738 מלבנים והן כוללות חדרי מגורים. זרועות הטחנות שאורכן 28 מטר מגיעות עד מרחק של 30 ס"מ בלבד מהקרקע. שמונה הטחנות לאורך האוברווארד ניבנו ב-1740 מעץ על משטחי לבנים, ובניגוד לקודמות הן מתומנות בצורתן. ההכרזה כוללת מספר מבנים ומתקנים נוסף על טחנות הרוח. בית ועד המים של האוברווארד נבנה ב-1581 ונקנה על ידי הוועד ב-1595, אך רק ב-1648 היה למקום מושבו של הוועד. בית ועד המים של הנדרווארד הוקם במאה ה-18. תחנת השאיבה בוויסבום (Wisbom) נבנתה ב-1868 ושימשה את האוברווארד. התחנה הונעה תחילה בקיטור וב-1924 הוסבה לחשמל. תחנת השאיבה ואן האפטן (Van Haaften) שימשה את הנדרווארד. גם היא הוקמה ב-1868, והוסבה לחשמל ב-1927, מועד בו הוחלפו גלגלי השאיבה הקיימים והותקנו בה גלגלים בצורת בורגי ארכימדס. כיבוש הים (הולנד) תחנת השאיבה ד. פ. וודה סכוקלנד בימסטר מדיה וקבצים בנושא טחנות הרוח בקינדרדייק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טחנות הרוח בקינדרדייק האתר הרשמי של קינקרדייק אודות הטחנות
צ'ארלסטון

האם התכוונתם ל... צ'ארלסטון (וירג'יניה המערבית) – עיר הבירה של מדינת מערב וירג'יניה בארצות הברית צ'ארלסטון (קרוליינה הדרומית) – עיר גדולה במדינת קרוליינה הדרומית בארצות הברית, בה מתקיים מדי שנה טורניר צ'ארלסטון בטניס צ'ארלסטון (טנסי) צ'ארלסטון (מיזורי) צ'ארלסטאון (נוויס) – היא בירת האי נוויס בפדרציית סנט קיטס ונוויס שבאיי הודו המערבית צ'ארלסטון (מחול) – סוג של מחול
אנדי גוטמנס

אנדי גוטמנס הוא מתכנת ישראלי, ממפתחי PHP ומייסד חברת זנד טכנולוגיות יחד עם זאב סורסקי. גוטמנס בוגר הטכניון בחיפה. ב-1997 יצרו גוטמנס וחברו זאב סורסקי את PHP 3. ב-1999 הם כתבו את מנוע הזנד, הליבה של PHP 4, והקימו את Zend Technologies, אשר מאז הפך לגוף המשגיח של PHP. השם זנד (Zend) הוא הלחם של שמותיהם זאב ואנדי.. גוטמנס כהן כמנכ"ל זנד טכנולוגיות החל מפברואר 2009 ועד שנת 2016 לפני כן, הוביל את המו"פ של החברה כולל פיתוח כל מוצרי Zend ותרומתם למערכת הקוד-פתוח Zend Framework. גוטמנס הוא גם חבר חבר הנאמנים של קרן אקליפס (אליה הצטרף באוקטובר 2005), גוטמנס היה חבר בקרן התוכנה אפאצ'י וב-1999 היה מועמד לפרס קידום התוכנה החופשית על ידי המוסד לתוכנה חופשית. ב-2004 הוא כתב את הספר "PHP 5 Power Programming" יחד עם סטיג באקן ודריק ראתנס. גוטמן הוכר על ידי מגזין Computerworld ביולי 2007 במאמרם "40 מתחת ל -40: 40 אנשי IT חדשניים לעקוב אחריהם, מתחת לגיל 40". באוקטובר 2015 נמכרה חברת זנד טכנולוגיות לחברת Rogue Wave האמריקאית. בשנת 2016 עזב אנדי גוטמנס את החברה לטובת תפקיד סמנכ"ל בחברת Amazon Web Services. במאי 2020 הצטרף לחברת גוגל בתפקיד סגן נשיא להנדסת מסדי נתונים. מדיה וקבצים בנושא אנדי גוטמנס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנדי גוטמנס (באנגלית) אנדי גוטמנס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אנדי גוטמנס, ברשת החברתית LinkedIn אנדי גוטמנס, הבלוג הרשמי אנדי גוטמנס, באתר dblp שמוליק שלח, ‏מנכ"ל זנד: "הייתה הרבה מבוכה לגבי המודל העסקי", באתר גלובס, 17 במרץ 2014 ינאי אלפסי, ‏שפה בלי אבא חזק, באתר גלובס, 26 בפברואר 2002 "Zend Technologies Co-Founder Andi Gutmans Named Chief Executive Officer". 2009. אורכב מ-המקור ב-2009-02-06. נבדק ב-2009-02-10. יונתן נשיא, זנד מקווה לכתוב את התסריט בקוד פתוח, באתר TheMarker‏, 13 בספטמבר 2000 "Andi Gutmans Eclipse Foundation Board Member". 2008. נבדק ב-2008-07-02. "Andi Gutmans Joined Eclipse Foundation as Board Member". 2008. נבדק ב-2008-07-02. "Andi Gutmans Joined Eclipse Foundation Board Member 2nd Ref". 2008. אורכב מ-המקור ב-2008-01-05. נבדק ב-2008-07-02. "ComputerWorld Article Andi Gutmans". 2008. נבדק ב-2008-07-02. "ComputerWorld Article Full Profile of Andi Gutmans". 2008. נבדק ב-2008-07-02. "ComputerWorld Article 40 Under 40". 2008. נבדק ב-2008-07-02. שירי דובר, ‏האקזיט המאכזב של Zend: נמכרת תמורת עשרות מיליוני דולרים, באתר גלובס, 7 באוקטובר 2015 "AWS hires PHP legend Andi Gutmans to nurture its next-generation NoSQL database". Silicon Angle. נבדק ב-2016-07-30. "Andi Gutmans' Linkedin Page".{{cite web}}: תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
מרו

האם התכוונתם ל... מרו (הר געש) – הר געש בטנזניה מרו (הינדואיזם) – הר אגדי במיתולוגיה ההינדית מרו (עיר) – עיר בקניה
לואיס פאולסן

לואיס פאולסן (בגרמנית: Louis Paulsen‏; 15 בינואר 1833 - 18 באוגוסט 1891) היה שחמטאי גרמני. אחיו הצעיר של וילפריד פאולסן. פאולסן היה אחד השחקנים הראשונים שתקפו את הרעיון שניתן ליצור התקפה על ידי הברקה. הוא קידם את הטיעון שכל התקפה מבריקה נועדה לכישלון מול הגנה נכונה. הרעיונות של פאולסן הובנו היטב על ידי וילהלם שטייניץ שהצהיר שלהתקפה ולהגנה יש מעמד שווה, ובמיוחד על ידי אהרון נימצוביץ' שדירג את פאולסן בין ששת השחקנים ההגנתיים טובים ביותר. פול מורפי ופאולסן היו אמנים מוקדמים של המשחק ושל משחק עיוור; הם היו מסוגלים לשחק 10 משחקים בו זמנית ללא טעויות משמעותיות. בשנת 1862 פאולסן התמודד מול אדולף אנדרסן על תואר אלוף העולם. הדו-קרב הסתיים בתיקו ובהתאם לתקנון אנדרסן שמר על תוארו. "הרגלים של פאולסן" הוא מונח שהוטבע על ידי נימצוביץ' לרגלים הממוקמים במרכז הלוח, עם שני רגלים על ערוגות ד6 ו-ה6 לשחור או ד3 ו-ה3 ללבן, בדרך כלל מלווים בטור ג' פתוח. מרכז מוגבל זה עורם קשיים על היריב להביס את היריב בהתקפה מהירה על ידי קידום המרכז. "הרגלים של פאולסן" מהווים את היסוד האיתן של הסתעפות בהגנה הסיציליאנית המכונה הגנת פאולסן. המסע 7. רב5 בפתיחה הסקוטית משויך לפאולסן, ונקרא "התקפת פאולסן": 1. ה4 ה5 2. פו3 פג6 3. ד4 ה:ג4 4. פ:ד4 רג5 5. רה3 מה-ו6 6. ג3 פזה7 7. רב5 מדיה וקבצים בנושא לואיס פאולסן בוויקישיתוף לואיס פאולסן, באתר צ'סגיימס (באנגלית) תחבולות של לואיס פאולסן , באתר wtharvey.com (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיכל מודעי

מיכל מודעי (1931 – 2 במרץ 2012) הייתה פעילה חברתית בתחום מעמד האישה ונשיאת כבוד של ארגון ויצו העולמי. מודעי הייתה מלכת היופי של ישראל לשנת 1951 ורעייתו של הפוליטיקאי ושר האוצר יצחק מודעי. נולדה בירושלים לאשר שמואל וציפורה הריסון (הראל), משפחה ציונית ודתית ותיקה בארץ ישראל. שני הוריה היו צאצאי הראש"ז צורף - אבי משפחת סלומון בארץ ישראל. לאביה הייתה חנות סידקית בשכונת מאה שערים בירושלים. היא למדה בבית הספר אוולינה דה רוטשילד, ואחר כך הוכשרה כגננת במכללת דוד ילין, ועבדה במקצועה במעברת זכרון יעקב. בגיל 20 נבחרה למלכת היופי השנייה של ישראל. לאחר בחירתה, נשלחה לשנה של הרצאות וגיוס כספים ברחבי העולם. אז הכירה את יצחק מודעי, מי שעתיד להיות בעלה, ששרת כנספח צבאי בלונדון. היא התחילה את פעילותה בוויצו בשנת 1968 במסגרת סניף הרצליה. בשנת 1979 נבחרה לתפקיד יושבת ראש ויצו ישראל. בתקופה זו יזמה את הקמת המקלט הראשון של ויצו לנשים מוכות בשנת 1983. בשנת 1984 נבחרה ליושבת ראש הנהלת ויצו העולמית. בשנת 1992 נבחרה לסגנית נשיאת ויצו העולמית, ובשנים 1996–2004 הייתה נשיאת ויצו העולמית. מאז היא נשאה בתואר נשיאת כבוד של ויצו העולמית. במסגרת ובנוסף לתפקידיה בוויצו, מילאה מודעי תפקידים ציבוריים שונים. היא הייתה חברה בהנהלה הציונית ובוועדת סל הבריאות. היא כיהנה כיושבת ראש מועצת ארגוני הנשים. מודעי הייתה כלת פרס ראש הממשלה לפעילות התנדבותית לשנת 1999. בשנת 2004 הוענק למיכל תואר הכבוד "יקירת תל אביב" על תרומתה ופעילותה בעיר תל אביב. מודעי פרסמה את הספר "יומנה של מלכת יופי", בהוצאת "לאישה" 1953. למודעי היו שלושה ילדים. בתה הבכורה, הראלה, נהרגה בתאונת דרכים ב-1979. פרס מפקד גלי צה"ל מוענק בטקס שמתקיים מדי שנה לזכרה של הבת ששירתה כמפיקה בתחנת הרדיו הצבאית. בנה, בועז מודעי, הוא דיפלומט בכיר בשירות החוץ הישראלי שכיהן בתפקיד שגריר ישראל באירלנד. מדיה וקבצים בנושא מיכל מודעי בוויקישיתוף קורות חייה, באתר הסוכנות היהודית (באנגלית) דוד דרעי, שגרירות בעל כורחן, באתר ynet, 2 במאי 2008, ראיון בווידאו נשיאת ויצו לשעבר מיכל מודעי הלכה לעולמה, באתר ynet, 3 במרץ 2012 מיכל הראל יוצאת לחו"ל כמלכת היופי, יומני כרמל 1951 (התחלה 6:30)
איתן צור

איתן צור (נולד ב-17 באוקטובר 1963) הוא במאי טלוויזיה ישראלי, זוכה פרס האקדמיה לטלוויזיה, בוגר החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב. באוניברסיטה החל גם הקשר המקצועי שלו עם אסף ציפור, קשר שהניב מספר יצירות טלוויזיה מוערכות אותן יצרו השניים יחד: סדרת המערכונים והסאטירה החמישייה הקאמרית, סדרת הדרמה הבורגנים וסדרת הדרמה עם הנגיעה הדוקומנטרית דֹבלה עולמי. את כל הסדרות הללו איתן צור גם ביים. בנפרד מעמיתו ציפור ביים צור פרקים בעונה השנייה של הסדרה בטיפול, את הדרמה הטלוויזיונית "מה אתה סח" שאותה כתב אבנר ברנהיימר על פי סיפור מאת גפי אמיר ופרקים בסדרה הדוקומנטרית סוף עונת התפוזים. בשנת 2010 ביים את הסרט הראשון שלו באורך מלא, "התפרצות X", המבוסס על ספר באותו שם מאת עדנה מזי"א, שגם כתבה את התסריט. בשנת 2008 ביים צור יחד עם קרן חכמה את הסדרה הפארודית-מוזיקלית "Red Band" בשיתוף עם אמני הבובות מקבוצת Puppet Folk Revival. יצירתו מאופיינת בעבודת שחקנים מוקפדת, בעבודת מצלמה מאופקת אך מדויקת, ובאווירה ריאליסטית עם ניחוח אבסורדי, כסינתזה לכתיבתו של אסף ציפור. איתן צור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) איתן צור, באתר AllMovie (באנגלית) איתן צור, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) איתן צור, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים איתן צור, דף שער בספרייה הלאומית