עלי גפן

עלי גפן הם עלי צמח הגפן המשמשים במטבחים של מספר תרבויות כעטיפה למאכלים ממולאים מבושלים. לרוב קוטפים אותם טריים מהגפן וממלאים אותם בתערובת של אורז, בשר ותבלינים, ואז מבשלים אותם על ידי הרתחה או אידוי. אפשר להגיש עלי גפן ממולאים כמנה ראשונה או כמנה עיקרית. בין המאכלים שמשולבים בהם עלי גפן נמנים הדולמה (אנ') והסרמאלה. בין המטבחים המשתמשים בעלי גפן נמנים בעיקר המטבח המזרח-תיכוני-רבתי, למרכזו ומזרחו והמטבח הבלקני (רו') וסביבתו, ומטבחים נוספים כמו המטבח הווייטנאמי, המטבח הרוסי והמטבח האוקראיני (אנ'). במטבחים האירופאיים עשויים עלים אחרים הגדלים באזור להחליף את עלי הגפן, שתנאי גידולם שם אינם מיטביים. שוק העיר העתיקה בירושלים הנמשך משער שכם מתאפיין, בין היתר, ברוכלות ערביות הממיינות ומוכרות עלי גפן. עלי הגפן עצמם מותרים באכילה, אך קיים בהם חשש גבוה להימצאות חרקים זעירים בעיקר בחריצי העלה, והם טעונים בדיקה מדוקדקת. ביהדות ארצות האסלאם, בה השימוש בעלי הגפן למאכל היה רווח, עמדו על בעייתיות זו כבר במאה ה-18, ורבנים רבים אסרו את אכילת עלי הגפן, ומהם שאף החרימו את מי שעובר ואוכל. הדברים הובאו גם אצל חלק מפוסקי יהדות אשכנז, בין הקהילות שנהגו בהם איסור נמנים יהודי בגדאד וחלב, ומשפחות רבות נוהגות באיסור זה גם אחר עלייתן לארץ ישראל. בישראל מתקיים דיון ער בשאלת שכיחות הימצאות החרקים בעלי הגפן. יש הטוענים כי המצב טוב יותר מאשר מה שהיה בתקופות קדומות יותר ובארצות אחרות. כיום בישראל נמכרים עלי גפן בכשרויות שונות במארזים משומרים וכבושים ושנחשבים לנקיים מחרקים. לדעת רבנים רבים ניתן לסמוך על אלו המשווקים תחת כשרויות מעולות. לעומת זאת אחרים טענו גם עלי הגפן שבאריזות משומרות נגועים ברמה גבוהה. ערבייה מוכרת עלי גפן למילוי ולבישול. הרובע המוסלמי, ה'תש"ע (2010) מכירת עלי גפן בשוק שער שכם, ה'תשע"ד (2014) עלי גפנים ממולאים ברוטב נענע (אנ') סרמאלה עטוף בעלי גפן עלי גפן בצנצנות סרמאלה כרוב ממולא פלפל ממולא מלית כוסא מחשי מדיה וקבצים בנושא עלי גפן בוויקישיתוף מיכל וקסמן, בול בעונה: המדריך המלא לעלי גפן כולל מתכונים נפלאים, באתר ynet, 11 באפריל 2021 מח"ט עציון ועמיתו הפלסטיני ידונו בתיאום על העברת בית לחם, באתר Xnet‏, 4 ביולי 2005 מתכוני סוגת: עלי גפן ממולאים, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:26) נמנים בכלל זה המטבח המצרי, המטבח היהודי - המטבח הישראלי, המטבח הפלסטיני, המטבח האשורי (אנ'), המטבח הסורי (אנ'), המטבח הירדני, המטבח הלבנוני (אנ'), המטבח הפרסי, המטבח העיראקי (אנ'), המטבח האפגני (אנ'), המטבח הפקיסטני (אנ'), המטבח הטורקי, המטבח הכורדי (אנ'), המטבח האזרביג'י (אנ'). נמנים בכלל זה המטבח הארמני (אנ'), המטבח הבולגרי, המטבח הבוסני (אנ'), המטבח המקדוני (אנ'), המטבח היווני, המטבח האלבני (אנ'), המטבח הסרבי (אנ') והמטבח הרומני. ראו לדוגמה אצל רבי משה ישראל, שו"ת משאת משה, יורה דעה, סימן ד'. בין אוסרים אלו נמנים רבי חיים אבולעפיה, רבי ניסים חיים משה מזרחי, רבי רפאל שלמה לניאדו, רבי יוסף חיים מבגדאד, רבי אברהם אבוקרא, רבי עבדאללה סומך ועוד. רבי אפרים זלמן מרגליות, יד אפרים, על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן צ"א, סעיף ד'; רבי צבי הירש שפירא, דרכי תשובה, סימן פ"ד, ס"ק קנ"א. לדברי הרב יואל שוורץ נגיעות החרקים בעלי הגפן אינן שכיחות כיום בארץ ישראל, וכך גם עלה מבדיקות שנערכו במעבדה של מכון התורה והארץ. לדברי הרב עזריאל אריאל הימצאות חרקים על עלי הגפן קיימת בעיקר מסביבות חודש אב ואילך, ובמצב זה קל לזהות את החרקים על העלים הרב עזריאל אריאל, שימוש בעלי גפן טריים, באתר כושרות. הרב שמואל אליהו, ‏כשרות עלי גפן, באתר כיפה, י"ב בסיוון ה'תשס"ב (23 במאי 2002); הרב יוסף שטינברג, כשרות עלי גפן, באתר מורשת, כ"ב בתמוז ה'תשס"ד; הרב יהודה עמיחי, תולעים במצבים שונים, כ"ו באדר ב' ה'תשע"א;‏ כשרות עלי גפן, באתר דין, ב' בשבט ה'תש"ף (28 בינואר 2020). הרב יוסף דורפמן, בדיקת צנצנת עלי גפן, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 2:51).