laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
SG פלנסבורג

SG פלנסבורג היא קבוצת כדוריד גרמנית מהעיר פלנסבורג, המתמודדת בליגה הגרמנית בכדוריד. צבעי הקבוצה הם אדום ולבן ואולמה הביתי הוא קמפוסהל. מאז הקמתה בשנת 1990, משתתפת הקבוצה באופן קבוע במאבקי הצמרת של הבונדסליגה ואף סיימה מספר רב של פעמים במקום השני, לעומת אליפות יחידה בעונת 2003/04. בגביע הגרמני זכתה הקבוצה שלוש פעמים וגם במפעל זה הגיעה מספר רב של פעמים למעמד הגמר. בעונת 1996/97 זכתה הקבוצה בתואר האירופי הראשון שלה (גביע EHF), כשניצחה במשחק הגמר את קבוצת וירום-סורגנפרי מדנמרק 42-52 בסיכום שני מפגשים. בנוסף זכתה הקבוצה פעם אחת בגביע האתגר (1999) ופעמיים בגביע המחזיקות האירופאי (2001 2012). בעונת 2013/14 זכתה הקבוצה לראשונה בתולדותיה בליגת האלופות בכדוריד, לאחר ניצחון בגמר 28-30 מול קבוצת THW קיל. הליגה הגרמנית: אליפות (1): 2004 מקום שני: 1996, 1997, 1999, 2000, 2003, 2005, 2006, 2008, 2012, 2013 הגביע הגרמני: זכייה (3): 2003, 2004, 2005 גמר: 1992, 1994, 2000, 2011, 2012, 2013, 2014 ליגת האלופות בכדוריד: זכייה (1): 2014 מקום שני: 2004, 2007 חצי גמר: 2006 גביע המחזיקות של אירופה: זכייה (2): 2001, 2012 גמר: 2002 גביע EHF‏: זכייה (1): 1997 גמר: 1998, 2000 חצי גמר: 1996, 2010 גביע האתגר של EHF: זכייה (1): 1999 מדיה וקבצים בנושא SG פלנסבורג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של SG פלנסבורג (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כדוריד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוהם (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אוהם – יחידת מידה של התנגדות חשמלית, מסומנת בדרך כלל באות אומגה (Ω) גאורג אוהם – פיזיקאי גרמני מגלה חוק אוהם מרטין אוהם – מתמטיקאי גרמני אוהם (נהר) – נהר בגרמניה, מיובליו של הלאן. אוהם (מכתש) – מכתש על הירח אום
טרן, מלך הפיקטים

טרן (באנגלית: Taran mac Ainftech; נפטר ב-699 לערך) בנו של איינפטך (Ainftech) היה מלך הפיקטים. טרן מלך כארבע שנים, החל משנת 692 ועד הדחתו בשנת 696. טרן, הקרוי על שמו של אל הרעם הגאלי טרניס, היה בנו של איינפטך - שם שנכתב במספר צורות (ובהן אמפרדך (Amfredech), אטיפידיך (Entifidich), אנפודך (Anfudeg) ואמפודך (Amfodech)). ככל הנראה היה טרן אחיו של המלך נכטאן השלישי, וייתכן שאימו הייתה הנסיכה הפיקטית דר איליי. על פי חלק מהרשימות טרן מלך 14 שנים, אולם מדובר בכתיב לטיני ולכן מדובר שהאות x המסמלת 10 שנים נכתבה בטעות ומדובר ב-4 שנים בלבד. על פי "דברי ימי אלסטר" נכתב שאיינפטך ובניו נהרגו בבואנדו, וייתכן שהכוונה לטרן ואביו או לאביו של טרן ואחד מאחיו. על פי "דברי ימי אלסטר" הודח טרן בשנת 696, ואילו "דברי ימי טיגרנאך" מתארכים את ההדחה לשנת 697. "דברי ימי אלסטר" מציינים כי טרן ברח לאירלנד בשנת 698. את טרן ירש ברידיי הרביעי, מלך הפיקטים. דברי ימי אלסטר (בלטינית) דברי ימי אלסטר (תרגום לאנגלית) דברי ימי הפיקטים
המעי הריק

המעי הריק (בלטינית: Jejunum - "ג'ג'ונום") הוא החלק האמצעי של המעי הדק, בין התריסריון למעי העקום. המעבר בין התריסריון למעי הריק אחוז בשריר שמקורו בסרעפת המעגן את המעי כלפי מעלה ונקרא הליגמנט על שם טריטז (Treitz). החלק הזה של המעי מכונה ריק כי בנתיחות שלאחר המוות הוא נמצא ריק ממזון. אצל אדם בוגר, אורך המעי הריק הוא כ-2.5 מטר וה-PH בתוכו בין 7 ל-8. המעי הריק והעקום מוחזקים על ידי קרום המזנטריום ושרירים חלקים, המאפשרים להם יכולת תנועה תוך כדי עיכול המזון העובר בהם (פריסטלטיקה). מדיה וקבצים בנושא המעי הריק בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כיתה (בית ספר)

כיתה היא מונח מתחום החינוך המתייחס למסגרת או למבנה שבו לומדים תלמידים. על פי רוב הלמידה בכיתה נערכת במסגרת השיעורים, שביניהם יש הפסקות קבועות מראש. ערך מורחב – כיתה (חדר) הקשר זה מתייחס למקום בו מתבצע לימוד של קבוצת התלמידים. זאת להבדיל מחדרים אחרים במוסד החינוכי, אשר אינם משמשים להתכנסות תלמידים בהם לצורכי לימוד. חדר הכיתה לרוב מצויד בשולחנות וכיסאות עבור התלמידים. בכיתה יהיה גם ציוד כתיבה והצגה עבור המורה כמו לוח וגיר. הקשר זה מתייחס למסגרת חינוכית שבה לומדים תלמידים. הלמידה בכיתה נעשית בקבוצה ומנוהלת על ידי מורה או מדריך שהוכשר לעסוק בתחום. ניתן לנהל את המסגרת הכיתתית לצורך יצירה של למידה שיתופית.. הכיתה בדרך כלל מהווה חלק ממסגרת גדולה יותר ויכולה להופיע במספר מוסדות לימודיים כגון גן ילדים, בית ספר, מכללה ואוניברסיטה. בישראל, הכיתה הצעירה ביותר נקראת כיתה א'. כיתות בוגרות יותר נקראות על שם שאר האותיות בסדר עולה, עד כיתה י"ב, ולעיתים עד כיתה י"ד. מספר התלמידים בכיתת בית ספר אינו קבוע ובדרך כלל נע בין 15 ל-50 תלמידים. תוכנית הלימודים של התלמידים בכיתה מורכבת מנושאים מגוונים ושונים - מכישורים שיעזרו לתלמידים בחייהם הפרטיים (בדרך כלל בבית ספר יסודי ובחטיבת הביניים) ועד לתחומים מדעיים כגון מתמטיקה, כימיה וביולוגיה או שפות. האווירה הכיתתית מושפעת מהאקלים החינוכי השורר בה. חקר המוח ואקלים כיתה בודק את השפעת אקלים הכיתה על מיומנויות למידה קוגניטיביות של התלמידים, באמצעות חקר המוח. המשמעת במסגרת החינוכית נועדה למנוע מבעיות התנהגות שונות להפריע למהלך השיעור ולפגוע באיכות ההוראה. לצורך כך על המורה להקפיד על הצבת גבולות ברורים בפני תלמידיו. לעיתים קרובות נעשה שימוש בענישה ככלי לשמירה על המשמעת בכיתה. חדר הוראה מתקנת קבוצה (הדרכה) כיתה (צבא) Extra Credits: Gamifying Education - סרטון הסבר על משחוק בהוראה המציג דרכים ליישום במסגרת הכיתתית ערך זה הוא קצרמר בנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מישאל דהאן

הרב מישאל מכלוף דהאן (כ"ב בתמוז ה'תר"ף, 8 ביולי 1920 - כ"ה באלול ה'תשנ"ז, ספטמבר 1997) היה רבה הראשי הספרדי של באר שבע במשך 38 שנים, משנת 1959, ושימש כרב בעיר במשך 46 שנים, זמן קצר לאחר עלייתו לארץ. נולד בעיר זגורה שבדרום מרוקו, לרב שאול ואסתר דהאן, ולאחר שהתייתם מאביו בגיל 5, אמו עברה לעיר מקנס כדי שבנה יגדל בתורה. בצעירותו למד אצל הרב רפאל ברוך טולדנו, רבה של העיר מקנס, בישיבתו "כתר תורה" בעיר, שהפך לרבו המובהק בלימוד התורה, ואף גדל בביתו ואכל משולחנו. לאחר שקיבל במקנס סמיכה לרבנות בשנת 1944, נקרא לשמש כרב העיירה אפלו שבאלג'יריה ושימש בה במשך כמה שנים עד שעלה לישראל בשנת 1949, לאחר קום המדינה והתיישב בבאר שבע. בשנת 1951 מונה על ידי הרבנים הראשיים עוזיאל והרצוג לשמש כרב בעיר, ובשנת 1959 מונה באופן רשמי כרב הראשי ואב בית הדין של העיר, תפקיד שבו שימש עד לפטירתו. בשנת 1996, מספר שנים לפני פטירתו, חלה במחלה שריתקה אותו למיטה. לאחר פטירתו מונה תחתיו הרב יהודה דרעי. נקבר בבית הקברות הישן בבאר שבע. לאחר פטירתו הוקמה על שמו עמותת לב מלכים המחזיקה כולל אברכים, בתי כנסיות ובתי מדרשות. מדי שנה מתקיימת הילולה לעילוי נשמתו ואליה באים מוקירי זכרו. בשנת 2008, קראה העירייה על שמו שדרה מרכזית בשכונת נווה זאב. בנו הרב יוסף דהאן - הוא רב שכונה ומנהל מחלקת המקוואות בבאר שבע. [דרושה הבהרה] מוסר מלכים - ספר מידות האדם, מסודר לפי ערכים מעדני מלך - ביאור להגדה של פסח לב מלכים - מערכות בהלכה, ב' חלקים יצחק שתיל, "רבני באר שבע ומוליכי דרכה", ה'תשע"ב, עמ' 55–56 מישאל דהאן, באתר "החכם היומי" פרקים מתוך הספר על מוסר מלכים, באתר "ישיבה" הרב דהאן נתמנה כרב בבאר שבע, הד-המזרח, 15 בדצמבר 1950 שדרה על שם הרב הראשי לבאר שבע מישאל דהאן, נחנכה השבוע בעיר ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
החברים של פיטר

החברים של פיטר (באנגלית: Peter's Friends) הוא סרט בריטי מסוגת הקומדיה דרמטית משנת 1992. את התסריט כתבו הקומיקאית האמריקאית ריטה רודנר ובעלה מרטין ברגמן. הבמאי והמפיק של הסרט היה קנת בראנה. בתפקידים הראשיים הופיעו יו לורי, אלפונסינה אימנואל, אימלדה סטאונטון, ריצ'רד בריירס, סטיבן פריי, ריטה רודנר, טוני סלאטרי, פילידה לאו, אלכס לואו, אמה תומפסון וקנת בראנה. קבוצה של חברים מתאספת בערב השנה החדשה בביתו הכפרי של פיטר (סטיבן פריי) . עשר שנים קודם לכן הופיעו החברים יחד בלהקה קומית באוניברסיטת קיימברידג', כעת לא כל כך ברור אם יש להם משהו במשותף. החברים של פיטר הם: אנדרו (קנת בראנה) תסריטאי בהוליווד; מרי (אימלדה סטאונטון) ורוג'ר (יו לורי) זוג נשוי המחברים ג'ינגלים; שרה (אלפונסין אמנואל) מעצבת תלבושות זוהרת ומגי התמהונית (אמה תומפסון) עובדת בהוצאה לאור. בניגוד חריף לחבורה המגובשת מהאוניברסיטה נמצאים אתם גם קרול (ריטה רודנר) אשתו כוכבת הטלוויזיה של אנדרו, בריאן המגושם (טוני סלאטרי) המאהב העכשווי של שרה. ורה (פילידה לאו) היא סוכנת הבית של פיטר המביעה מורת רוח ממעשיו, ובנה פול (אלכס לואו). ריצ'רד בריירס מופיע בקצרה כאביו של פיטר. למרות שהסרט הוא קומי באופיו, כבר מההתחלה יש בו התייחסויות לנושאים רציניים יותר. אביו של פיטר נפטר ופיטר מתכנן למכור את הבית אחרי המסיבה האחרונה שהוא עורך. בעיות הנישואים של אנדרו וקרול נועדו יותר לשעשע, אך רוג'ר ומרי מתאוששים מטרגדיה שחוו, מות בנם הקטן, אחד מזוג תאומים. אירוע שמתגלה בהדרגה לצופים. מגי הבודדה מגיעה נחושה בדעתה לשכנע את פיטר שהם יכולים להיות יותר מאשר ידידים, גם שרה אינה מאושרת כפי שהיא מציגה את עצמה. הנושאים שהסרט דן בהם ידידות, נישואים, נאמנות, חומרנות והתמודדות עם מוות ושכול. במובנים רבים הוא מזכיר את הסרט האמריקאי "החברים של אלכס". פסקול הסרט כולל שירים רבים של אמנים משנות השמונים של המאה העשרים, כמו Tears for Fears (אשר שירם "Everybody Wants to Rule the World" מושמע על רקע הקרדיטים בפתיחה), הפריטנדרס וברוס ספרינגסטין. הפסקול שנמכר כתקליטור לא כולל את השיר "The Way You Look Tonight" מאת ג'רום קרן כפי שבוצע בסרט. חלק מהצוות היו למעשה יחד באוניברסיטת קיימברידג'. יו לורי, סטיבן פריי, אמה תומפסון וטוני סלאטרי השתתפו ב"קיימברידג' פוטלייתס" להקת סטודנטים קומית הדומה לזו המתוארת בסרט. מרטין ברגמן שהיה שותף לכתיבת התסריט השתתף אף הוא ב"פוטלייתס". בזמן צילומי הסרט בראנה היה נשוי לאמה תומפסון, היא יצאה עם יו לורי בזמן לימודיהם באוניברסיטה. פילידה לאו היא אמה של תומפסון והיא השתתפה יחד עם ריצ'רד בריירס, אימלדה סטאונטון ואלכס לואו בסרטו של קנת בראנה "מהומה רבה על לא דבר". לורי וסטאונטון המגלמים בסרט זוג נשוי, שבו לגלם זוג נשוי בסרט "על תבונה ורגישות" על פי תסריט שכתבה אמה תומפסון. יו לורי וסטיבן פריי שיתפו פעולה בתוכניות טלוויזיה רבות שהבולטות שבהן היו "קטעים עם פריי ולורי" ו"ג'יבס וווסטר". סטיבן פריי טוני סלאטרי ופילידה לאו הופיעו יחד בסדרת הטלוויזיה "החוק לפי קינגדום". "החברים של פיטר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "החברים של פיטר", באתר נטפליקס "החברים של פיטר", באתר AllMovie (באנגלית) "החברים של פיטר", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "החברים של פיטר", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "החברים של פיטר", באתר אידיבי "החברים של פיטר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
עמיר תורג'מן

עמיר תורג'מן (נולד ב-5 באוקטובר 1972) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ. תורג'מן החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי עירוני אשדוד, ובגיל 17 עבר בהשאלה למחלקת הנוער של מכבי תל אביב. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון ערך לקראת סיום עונת 1989/1990. לאחר 3 עונות במועדון, שכללו גם אליפות (1991/1992), חזר תורג'מן לעירוני אשדוד, שם החל לפרוח וכבש בעונתו השנייה בקבוצה (1993/1994) 17 שערי ליגה. גם בעונתו השלישית בקבוצה כבש תורג'מן 17 שערים, שהעניקו לו את תואר מלך השערים (בצוותא עם חיים רביבו). לדאבונו, גם כיבושיו הרבים לא עזרו לקבוצתו, שירדה ליגה בסיום העונה. תורג'מן, שלא רצה לשחק בליגה השנייה, עבר בסיום העונה להפועל חיפה. בחיפה כבש תורג'מן 13 שערים, ועונה לאחר מכן עבר (מעט אחרי פתיחת העונה) למכבי חיפה. בעונה זו כבש 9 שערים (2 בהפועל, 7 במכבי). לאחר מכן חזר לאשדוד, לשתי עונות, כשבשנייה הוא כובש 19 שערים. בסיום עונת 1998/1999 נרכש כרטיס השחקן שלו על ידי הפועל חיפה, שבדיוק זכתה באליפות. הוא שיחק במועדון שתי עונות, וכבש בהן 14 ו-13 שערים בהתאמה, בנוסף לכמה שערים מכריעים במשחקי הקבוצה באירופה. בעונה לאחר מכן הוא חזר למכבי תל אביב. כמות ההבקעות שלו קטנה יחסית (רק 4 שערים בעונה הראשונה ו-7 בשנייה), אך הוא זכה עם הקבוצה בגביע (2001/2002) ובאליפות (2002/2003). לאחר מכן שיחק עונה בבית"ר ירושלים וחזר לאשדוד (הפעם לקבוצה המאוחדת). לאחר עונה באשדוד החליט תורג'מן לנסות את מזלו במגרשי הליגה הלאומית, כשאת עונותיו האחרונות הוא מעביר בהכח עמידר רמת גן ובהפועל נצרת עילית. לזכותו של תורג'מן 13 הופעות ו-2 שערים בנבחרת ישראל. לאחר פרישתו חזר תורג'מן לקבוצת נעוריו, מכבי תל אביב, והחל לאמן את קבוצת הנוער של המועדון. בעונת 2010/2011 זכה תורג'מן בדאבל עם קבוצת הנוער, ובעונת 2011/2012 זכה עמה באליפות שנייה ברציפות. לקראת עונת 2013/2014 מונה לתפקיד ראש מערך הסקאוטינג במכבי תל אביב. ב-28 בינואר 2016 זכה למשרת אימון הבוגרים הראשונה בקריירה שלו, כשהחליף את פטריסיו סייג כמאמנה של בית"ר תל אביב רמלה מליגת המשנה. ב-17 במאי 2016 מונה תורג'מן לעוזר מאמן נבחרת ישראל, תחת אלישע לוי. ב-10 באוקטובר 2017 מונה תורג'מן למאמן מ.ס. אשדוד מליגת העל, אך לא הצליח לחלץ את הקבוצה מתחתית הטבלה וב-24 באפריל 2018 סיים את תפקידו במועדון. ב-18 בנובמבר 2018 מונה למאמנה של בני סכנין, אך פוטר מתפקידו ב-20 בינואר 2019. ב-26 במאי 2019 מונה תורג'מן למאמן סקציה נס ציונה, לאחר שעלתה לליגת העל. ב-5 בפברואר 2020 פוטר, לאחר שקבוצתו נחלה חמישה הפסדים רצופים ללא כיבוש שער. בדצמבר 2020 פוטר מהפועל כפר סבא. כשחקן מכבי תל אביב: אליפות: 1991/1992, 2002/2003 גביע המדינה: 2001/2002 מלך השערים של הליגה הלאומית (1): 1994/1995 כמאמן הנוער של מכבי תל אביב: אליפות: 2010/2011, 2011/2012 גביע המדינה: 2011 מדיה וקבצים בנושא עמיר תורג'מן בוויקישיתוף עמיר תורג'מן, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל עמיר תורג'מן, באתר Transfermarkt עמיר תורג'מן, באתר Soccerway עמיר תורג'מן, באתר WorldFootball.net עמיר תורג'מן, באתר National Football Teams פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt דף השחקן באתר הרשמי של מכבי תל אביב תום נחום, ‏עמיר תורג'מן מונה למאמנה של בית"ר ת"א/רמלה, באתר ONE‏, 28 בינואר 2016 יגאל גולדשטיין, ‏אחרי חצי שנה: תורג'מן פוטר מנס ציונה, באתר ערוץ הספורט, 5 בפברואר 2020
מחלף מאחז

מחלף מאחז הוא מחלף בכביש 6 (חוצה ישראל), המקשר אותו לכביש 40. מבנה המחלף חריג כיוון ששני הכבישים מתאחדים מדרום למחלף ולכן כיווני הפניה האפשריים במחלף מועטים. במחלף ניתן לפנות מכביש 40 לכביש 6 בכיוון צפון ומכביש 6 לכביש 40 בכיוון דרום. מחלף מאחז קיבל את שמו לזכר קרב חרבת מחאז שנערך באזור במלחמת העצמאות. המחלף הוקם על ידי חברת דרך ארץ, זכיינית כביש 6, ונפתח לתנועה ב-1 ביולי 2008. באזור המחלף הוסט תוואי כביש 40 מזרחה כך שהנתיב לכיוון צפון עובר מתחת לגשרי כביש 6. סימונה של אבן הדרך הסמוכה למחלף בכביש 6 מראה 69 קילומטר כיוון שכביש 6 ממשיך בקטעים נוספים עד למחלף שוקת. כמו כן, הכביש עתיד להימשך עד מדרום לבאר שבע. מאז פתיחת הקטע הדרומי, מדרום למחלף שורק, בשנת 2008, הנסיעה בו אינה כרוכה בתשלום אגרה. אתר חברת דרך ארץ (אורכב 03.02.2011 בארכיון Wayback Machine) אתר חברת כביש חוצה ישראל כביש חוצה ישראל מגיע לנגב אושר להפקדה קטע 21 בכביש חוצה ישראל ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הדסה (גופן)

הדסה הוא גופן עברי בעל "סריף" שנוצר על ידי הנרי פרידלנדר בשנים 1932 עד 1958. הגופן נקרא לכבוד מכללת הדסה בה לימד פרידלנדר שנים רבות. באופן נדיר בתחום פיתוח הגופנים פותח הגופן במשך שנים רבות (כארבעה עשורים) וללא מטרה מיידית (כגון הדפסת יצירה מסוימת, הזמנה של יצרן מכונות כתיבה או מכונות דפוס וכדומה). עקב כך זוכה הגופן להערכה כ"מלאכת חיים" ו"מלאכת אהבה". האות שואבת מעיצוב עתיק של אותיות עבריות לספרי קודש אך תוך הקפדה רבה על בהירות וקריאות ומשלבת את מחקריו של פרידלנדר הן בתחום הכתב העברי והן בתחום העיצוב הגרפי המודרני. על פיתוח הגופן אמר פרידלנדר: הרבה סבלנות ועקשנות היו כרוכים בביצועו. המפתיע הוא שיצרתי כתב בעוד שבשעה שהתחלתי לעבוד בו לא יכולתי לתאר לעצמי מה יהיה מראהו הסופי, לא כיצד הוא חייב להיות ולא כיצד יהיה. היה זה דו-שיח תמידי. ציירתי. הצורה שנתהוותה לימדה אותי אם הלכתי בדרך הנכונה. אם לא - נאלצתי לתור לי דרך חדשה. — איך יצרתי את האות "הדסה" תחילה שימש הגופן בסדר יד. גרסה ראשונה של הגופן שולבה בשנת 1964 במכונת כתיבה "הרמס", ומאוחר יותר גם במסדרת יבמ. סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן הדסה. סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן הדסה. סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן הדסה. סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן הדסה. תיאור: אפשר לראות את ההבדלים בין שני המשקלים הסרוקים של הדסה מתוך קטלוג בצלאל, המונחים אחד על גבי השני. הנרי פרידלנדר, איך יצרתי את האות "הדסה" בתוך: משה שפיצר, אות היא לעולם, ירושלים תש"ן עמודים 67 - 84. Grafici in ballingschap: Henri Friedlaender en Paul Urban, Duitse grafisch vormgevers in het Nederlandse exil 1932-1950 / inl. van Kurt Löb. Amsterdam: Universiteitsbibliotheek Amsterdam, 1997. (Catalogus van een tentoonstelling in de Universiteitsbibliotheek van Amsterdam, 21 maart t/m 16 mei 1997.) Leila Avrin. The art of the Hebrew book in the twentieth century. In [49], pages 125–139. Henri Friedlaender, in Scriptura, Hans A. Halbey (Ed.) Harenberg Edition, 1990 ISBN 3-88379-599-2 סקיצה של אותיות "הדסה" (1950) באוסף Universiteitsbibliotheek Amsterdam עפרה אידלמן, נאבקים על אותיות: למי שייך הגופן "הדסה"?, באתר הארץ, 10 ביולי 2009 זוהר שחר לוי, מיקרוסופט תפצה את יורשי מעצב גופן הדסה, באתר כלכליסט, 25 באוגוסט 2014 יסמין גואטה, בחר גופן: ביהמ"ש פסק פיצויים של 800 אלף שקל בגין הפרת יוצרים של הגופן "הדסה", באתר TheMarker‏, 27 ביולי 2015
תורג'מן

תורג'מן או תורג'מאן (מערבית במקור: ترجمان) הוא שם משפחה של יהודים שחיו בארצות האסלאם, ופירושו "מתורגמן". סברה אחרת היא שהמקור צרפתי ופירשו tour gé man איש גבוה כמגדל . האם התכוונתם ל... אישים: אברהם תורג'מן – ניצב במשטרת ישראל אחסאן תורג'מאן (1917-1893) - מוסלמי, בנו של חסן בק תורג'מאן וחייל טורקי שיומנו התפרסם במאה ה-21 איציק תורג'מן – אלוף-משנה באגף המודיעין, חתן פרס ביטחון ישראל, מנכ"ל תוכנית עתידים ומנכ"ל קרן רש"י איתי תורג'מן – שחקן ישראלי גבריאל תורג'מן – עבריין מין ישראלי אשר זכה לכינוי "הפדופיל החמקן" דוד תורג'מן – רב בדימונה דן תורג'מן – במאי ושחקן קולנוע וטלוויזיה ישראלי יואב תורג'מן – אלוף-משנה בחיל הים הישראלי, מנכ"ל אלתא יצחק (איציק) תורג'מן – תת-אלוף בצה"ל, כיהן כמפקד חטיבה 401 וכמזכיר צבאי לשר הביטחון, מונה כמפקד עוצבת געש (אוגדה 36) יעקב תורג'מן – מעצב "סטים" ישראלי, זוכה פרס אופיר לעיצוב האמנותי הטוב ביותר (שלוש פעמים) יצחק תורג'מן (צייר) – צייר ישראלי (‏יצחק תורג'מן‏ (Q83465299)) מאיר תורג'מן – פוליטיקאי ירושלמי מקומי נדב תורג'מן – תת-אלוף סגן מפקד מפקדת העומק סמי תורג'מן – אלוף בצה"ל, בעבר כיהן כראש חטיבת המבצעים, כקצין שריון ראשי, כמפקד עוצבת געש וכמפקד עוצבת נתיב האש, וכיום מפקד זרוע היבשה עמיר תורג'מן – כדורגלן עבר ישראלי פפי תורג'מן – כדורסלן ישראלי, רכז מכבי הוד השרון אחר: עמדת בית תורג'מן – מבנה הממוקם ברחוב חיל ההנדסה 4, במזרח ירושלים
כף וירחנס

כף וירחנס (בספרדית: Cabo Virgenes; מילולית: "כף הבתולות") הוא שמה של לשון יבשה בדרום פטגוניה. הכף, הממוקם בפרובינציה הארגנטינאית סנטה קרוס, נמצא מצפון למצר מגלן, בכניסה המזרחית אליו, מהאוקיינוס האטלנטי. הכף הוא הקצה הדרום-מזרחי של יבשת אמריקה היבשתית (כף הורן, הדרומי יותר, מצוי באי הגדול של ארץ האש). פרדיננד מגלן עבר בסמוך לכף ב-21 באוקטובר 1520, במהלך חיפושיו אחר נתיב ימי לאסיה. 21 באוקטובר הוא יומה של אורסולה הקדושה ושל 11 אלף בתולות נוספות, ומכאן מקור שמו של הכף. בשנת 1884 עלתה על שרטון בכף וירחנס ספינת קיטור צרפתייה בשם Arctique. אנשי ספינת החילוץ שנשלחה לשם גילו זהב במקום בשם Zanja a Pique, על החוף היבשתי של מצר מגלן. הידיעות, שהגיעו לפונטה ארנס, על הימצאות זהב, יצרו את הבהלה לזהב בארץ האש. כף וירחנס מהווה את מוצאו הרשמי של כביש 40, הארוך בכבישי ארגנטינה, אם כי בפועל תחילתו צפונה משם, בריו גז'גוס. מדיה וקבצים בנושא כף וירחנס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של ארגנטינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מלחמה ושלום (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מלחמה ושלום – רומן מאת לב טולסטוי מלחמה ושלום (סרט, 1956) – סרט קולנוע משנת 1956 מלחמה ושלום (סרט, 1968) – סרט קולנוע משנת 1968 מלחמה ושלום (סדרה, 1972) – סדרת טלוויזיה משנת 1972 בכיכובו של אנתוני הופקינס מלחמה ושלום (סדרה, 2016) – סדרת טלוויזיה משנת 2016 מלחמה ושלום (אופרה) – אופרה מאת המלחין הרוסי סרגיי פרוקופייב מלחמה ושלום (קיר אמנות) – קיר אמנות מאת האמן משה סעידי משנת 1969 "אסטרטגיה של מלחמה ושלום" - ספר של האסטרטג וההיסטוריון האמריקאי אדוארד לוטוואק
התמוטטות עצבים

התמוטטות עצבים הוא מושג עממי שכולל בתוכו מספר גדול ומגוון של מצבים. המכנה המשותף של מצבים אלו - הופעה של תסמינים קשים בתחום הנפשי, הרגשי או החשיבתי בצורה פחות או יותר פתאומית, אשר מלווים בקריסה נפשית הכוללת ירידה בכל התחומים - ברמה התפקודית, בהיבט הבין-אישי ובתחום התעסוקתי. הביטוי איננו בשימוש רפואי מקצועי ואין מונח קליני רפואי מקביל. תחת המושג התמוטטות עצבים, יכולים להיכלל מצבים נורמטיביים ומצבים שאינם נורמטיביים. מצבים נורמטיביים – סיטואציות בהן הסימפטומים הם של התמוטטות עצבים, אולם מדובר במצב נורמטיבי, שלרוב אינו דורש התערבות רפואית. מצבים לא נורמטיביים, פתולוגיים – מוכרים כאבחנות פסיכיאטריות. דוגמאות למצבים נורמטיביים תגובת אבל. תגובה להודעות אשר קשורות במצב הבריאותי של אדם. תגובה לאירוע מפחיד שקרה לאיש קרוב. תנודות רגשיות בגיל ההתבגרות. דוגמאות למצבים לא נורמטיביים הפרעת הסתגלות – כאשר בנסיבות חיים חדשות אדם מתקשה להסתגל לאורך זמן, ומפתח דיכאון, חרדה, ירידה תפקודית, חוסר שינה וסימפטומים נוספים. התופעה מוכרת כהפרעה פסיכיאטרית. תגובת לחץ אקוטית – מצבים פתאומיים יותר, אשר מופיעים כתגובה לאירוע בחייו של אדם. (לדוגמה: אירועי טרור, אירועים מסוימים בצבא וכו). מתפתחת תמונה קלינית דרמטית ופתאומית בעקבות האירועים האלה, ונדרש טיפול מיידי. במקרה שהסימפטומים ממשיכים או חוזרים בעתיד – הדבר נחשב הפרעת דחק פוסט טראומתית. תגובה פסיכוטית קצרה – בדרך כלל כתגובה פסיכוטית לאיזושהי התרחשות שאצל רוב האוכלוסייה נחשבת לנורמלית – (לדוגמה: פרידה מבן/בת זוג, גיוס וכדומה). בוחן המציאות במקרה הזה אינו תקין (יש מחשבות שווא), והמצב דורש טיפול תרופתי אנטיפסיכוטי. ישנן מספר סיבות נפוצות בין המקרים של התמוטטות עצבים: התעללות קשה. תקופת אבטלה ארוכה. קשיים יוצאי דופן בהתנהלות המקצועית או הלימודית. נדודי שינה קשים. אובדן של קרוב משפחה. שימוש בסמים פסיכואקטיביים. הצקות חברתיות חוזרות ונשנות. דחייה קשה. המונח התמוטטות עצבים הוא רחב וכולל תחתיו מגוון של סיטואציות – חלקן נורמליות וחלקן אינן נורמליות. לכן, חשוב לעשות את האבחנה הנכונה. בעת הטיפול יש להתחשב בשני היבטים: הסימפטומים המיידים, וטיפול בהם. ניסיון להבין מהי הבעייתיות המיוחדת של אותו בן אדם, כיצד ניתן למנוע את הישנות המקרה בעתיד. (לדוגמה: ליווי פסיכולוגי, להבין מהן נקודות החולשה של האדם וכיצד ניתן לחזק אותן). בריאות הנפש פסיכיאטריה
ברט

האם התכוונתם ל... ברט (כפר) – כפר בהונגריה הר ברט – הר בקנדה ברט – חברה ישראלית לייצור מזון אישים: אהרן ברט – עורך דין וסופר ישראלי ג'רמי ברט – שחקו אנגלי יעקב ברט – מזרחן ובלשן יהודי-גרמני מיכל ברט – רקדנית פלמנקו ישראלית סירנו ברט – איש צבא אמריקאי פאולה ברט – מייסדת המרכז הרפואי "רעות" ויקירת העיר תל אביב-יפו רג'ינה ברט – עיתונאית אמריקנית ברט גולדשטיין – שחקן, קומיקאי ותסריטאי יהודי-אנגלי בארט
טרן

האם התכוונתם ל... אישים טרן, מלך הפיקטים – מלך הפיקטים בין השנים 692–696; בני טרן – קצין צה"ל לאה טרן – משוררת ישראלית ספרות טרן דמות מתוך סדרת ספרי פרידיין מאת לויד אלכסנדר; טרן הנודד – הספר הרביעי מתוך סדר ספרי פרידיין; טרן וקדרת הקסמים – סרט הנפשה שיצא מאולפני וולט דיסני המבוסס על סדרת פרידיין; גאוגרפיה טרן (קזחסטן) – מחוז בקזחסטן; טרן טרן – מחוז בהודו; איון וייט טרן (איון הסנונית הלבנה) - מאיוני אטול קרוליין; רובע טרן - חלק מהרובע השבעה-עשר של פריז. טארן
ברידיי הרביעי, מלך הפיקטים

ברידיי הרביעי (באנגלית: Bridei IV; נפטר ב-706) בנם של דארגאט מק פינגין (Dargart mac Finguine) ושל הנסיכה דר איליי, היה מלך הפיקטים. ברידיי הרביעי מלך כתשע שנים, החל מעלייתו לשלטון בשנת 697, לאחר הדחתו של טרן ועד מותו בשנת 706. ברידיי היה אחיו של נכטאן השלישי, מלך הפיקטים, שיירש את כיסאו. בשנת 697 התחייב ברידיי (יחד עם אצילים נוספים באירלנד וסקוטלנד) בביר לקיים את הקיין אדומיין (חוק החפים מפשע). בשנת 698 השתתף ברידיי בקרב נגד הסקסונים, במהלכו נהרג ברהטרד בנו של בורנהית' (Beornhaeth). קרבות נוספים שהתרחשו בתקופת שלטונו נערכו בלוך למונד בשנת 704 (בו הובסה דאל ריאטה), וכן באי סקיי בשנת 701. ה"כרוניקון סקוטורום" מתאר את חורף 700 כחורף קר ביותר, בו קפא הים בין אירלנד וסקוטלנד. על פי "דברי ימי אלסטר" ו"דברי ימי טיגרנאך", ברידיי נפטר בשנת 706 וירש אותו אחיו, נכטאן. דברי ימי אלסטר (בלטינית) דברי ימי אלסטר (תרגום לאנגלית) דברי ימי הפיקטים
ברידיי החמישי, מלך הפיקטים

ברידיי החמישי (באנגלית: Bridei V, בגאלית סקוטית: Bruide mac Fergusa; נפטר ב-763) בנו של פרגוסה, היה מלך הפיקטים. ברידיי החמישי מלך כשנתיים, החל מעלייתו לשלטון בשנת 761 ועד מותו בשנת 763. ברידיי עלה לשלטון לאחר מותו של אחיו, אואנגוס הראשון. על פי "דברי ימי אלסטר" ו"דברי ימי טיגרנאך" מלך ברידיי בפורטריו כשנתיים, ונפטר בשנת 763. דברי ימי אלסטר (בלטינית) דברי ימי אלסטר (תרגום לאנגלית) דברי ימי הפיקטים
אואנגוס השני, מלך הפיקטים

אואנגוס השני (באנגלית: Óengus II בגאלית סקוטית: Óengus mac Fergusa; נפטר ב-834) בנו של פרגוסה, היה מלך הפיקטים (מלך פורטריו). אואנגוס השני מלך כארבע עשרה שנים, החל מעלייתו לשלטון בשנת 820 ועד מותו בשנת 834. על פי המסורת הסקוטית, אואנגוס השני היה הראשון שהשתמש בדגל סקוטלנד שעליו סלטיר אנדרו הקדוש. אואנגוס (Óengus) או אוניואיסט (Onuist), הונגוס (Hungus) או אנגוס (Angus), ירש את כס אחיו קוסטנטין. בעבר חשבו כי מוצאו של אואנגוס היה מדאל ריאטה וכי היה צאצאו של פרגוס מק אכדאך אולם כיום סוברים כי היה צאצא של אואנגוס מק פרגוסה (אואנגוס הראשון). אואנגוס, יחד עם אחיו, בנו (אאוגאן) ואחיינו דומנל מק קאוסטנטין מוזכרים בשירה "דואן אלבאנאך". אזכור זה הביא לדעה כי מלכים פיקטים שלטו בדאל ריאטה, אולם כיום ברור שהם הוזכרו בשל חשיבותם, ולא בשל העובדה שמלכו בכל מלכות הפיקטים (ככל הנראה אואנגוס שלט בממלכת הפיקטים (בפורטריו), ואילו דומנל שלט בדאל ריאטה). העובדה שאואנגוס בחר בסאלטייר כדגל סקוטלנד מפורטת בכתבי ג'ון מפרדון ואנדרו מויינטון - וככל הנראה שניהם מסתמכים על מקור קדום יותר, שקדם למאה ה-12. מסופר כי אואנגוס וצבאו נצחו בסיוע אנדרו הקדוש ולכן נשאו את דגלו. לא ברור כנגד מי נלחמו, ובחלק מהכתבים מצוין כי אואנגוס נלחם באת'לסטן (Athelstan). על פי "דברי ימי אירלנד" נפטר אואנגוס בשנת 834, ואת כסאו ירש דרסט התשיעי בנו של קוסטנטין. בנו של אואנגוס - אאוגאנן (או אאוגאן) מלך מאוחר יותר, ונהרג עם אחיו, בראן בקרב נגד הויקינגים בשנת 839. דברי ימי אלסטר (בלטינית) דברי ימי אלסטר (תרגום לאנגלית)