laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ז'אנה אגאלקובה

ז'אנה אגאלקובה (ברוסית: Жанна Леонидовна Агалакова; נולדה ב-6 בדצמבר 1965) היא עיתונאית ומגישת טלוויזיה רוסייה. אגאלקובה נולדה בקירוב לאם שהייתה מורה לשפה וספרות רוסית. היא למדה עיתונאות באוניברסיטת מוסקבה, לאחר לימודיה היא עבדה שנה ככתבת באולפני הטלוויזיה של משרד הפנים של ברית המועצות. ב-1999 החלה לעבוד בערוץ הראשון ושם הגישה בין היתר מ-1998 ועד 2007 את ורמיה, מהדורת חדשות הערב המרכזית של הערוץ, בנוסף היא גם שימשה תקופה ככתבת הערוץ בפריז. באירוויזיון 2000 הגישה את תוצאות הניקוד הרוסי. ב-2004 השתתפה בגרסה הרוסית של מי רוצה להיות מיליונר בפרק בו המתמודדים הם ידוענים. ב-2002 הייתה מועמדת לפרס TEFI וב-2006 קיבלה אות עיטור כבוד נשיאותית מטעם ממשלת רוסיה (Medal of the Order "For Merit to the Fatherland"). מדיה וקבצים בנושא ז'אנה אגאלקובה בוויקישיתוף ז'אנה אגאלקובה, ברשת החברתית פייסבוק ז'אנה אגאלקובה, ברשת החברתית אינסטגרם ז'אנה אגאלקובה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ז'אנה אגאלקובה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) http://millionaire.wikia.com/wiki/Zhanna_Agalakova
חוקי המשחק (סרט, 2012)

חוקי המשחק (באנגלית: Game Change) הוא סרט דרמה פוליטית טלוויזיוני אמריקאי משנת 2012 אשר הופץ על ידי רשת הטלוויזיה "HBO", ושמבוסס על אירועי מסע הבחירות של הסנאטור ג'ון מקיין במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008. הסרט, שבוים בידי ג'יי רואץ' ונכתב בידי דני סטרונג, המבוסס על ספר בעל אותו השם מ-2010 המתעד את מסע בחירות זה, מאת העיתונאים פוליטיים מארק הלפרין וג'ון היילמן. בסרט כיכבו ג'וליאן מור, וודי הרלסון ואד האריס, ונעשתה התמקדות בבחירתה והופעותיה של מושל אלסקה שרה פיילין (בגילומה של מור) כעמיתתו למרוץ של הסנאטור ג'ון מקיין מאריזונה (בגילומו של האריס). העלילה נעה סביב ריאיון עיתונאי מ-2010 של סטיב שמידט (בגילומו של הרלסון), אסטרטג בכיר במסע הבחירות של מקיין, תוך שימוש בפלאשבקים המגוללים את פעולותיהם של פיילין בפרט ומקיין בכלל במהלך מסע הבחירות הלא-יוצלח. הסרט נשא חן בקרב המבקרים האמנותיים, כאשר מור זכתה לשבחים רבים על גילומה של פיילין. שמידט שיבח את הסרט, אם כי פיילין ומקיין מתחו עליו ביקורת וסירבו לצפות בו. "חוקי המשחק" זכה בפרסים רבים, בהם שלושה פרסי גלובוס הזהב, פרס אמי לבידור בפריים טיים ופרס גילדת הכותבים של אמריקה. בסרט משתתף גם ג'סטין גסטון, בתפקיד לוי ג'ונסטון. אתר האינטרנט הרשמי של חוקי המשחק "חוקי המשחק", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "חוקי המשחק", באתר נטפליקס "חוקי המשחק", באתר AllMovie (באנגלית) "חוקי המשחק", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "חוקי המשחק", באתר Metacritic (באנגלית) "חוקי המשחק", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) דניאל ספרלינג, Sarah Palin 'not concerned' by 'false' HBO movie 'Game Change', באתר דיגיטל ספיי, 12 במרץ 2012 (באנגלית) Justin Gaston, IMDb
פיישנס אוזוקוור

פיישנס אוזוקוור (באנגלית: Patience Ozokwor; נולדה ב-14 בספטמבר 1958) היא מוזיקאית, מעצבת אופנה, זמרת גוספל ושחקנית קולנוע ניגרית. אוזוקוור, המוכרת בשם "מאמא ג'י" (Mama G), זכתה בפרס האקדמיה האפריקאית לקולנוע לשחקנית המשנה הטובה ביותר. אוזוקוור הייתה בין 100 ניגרים שכובדו על ידי הממשלה בחגיגת המיזוג של שטחי החסות הצפוניים והדרומיים של ניגריה ב-2014. אוזוקוור נולדה בכפר נגוו במדינת אנוגו, שבניגריה, ולמדה בבית ספר יסודי בלאגוס, שם כבר החלה לשחק במחזות בית הספר. היא סיימה תואר באמנות במכון לניהול וטכנולוגיה באנוגו. עוד לפני שהחלה את דרכה בתחום המשחק, היא כבר הייתה מוכרת לציבור מהשתתפותה בדרמה ברדיו. היא אז השתתפה באופרת סבון ברשות השידור הניגרית (NTA), Someone Cares היא התחתנה בגיל 19, ויש לה שלושה ילדים ביולוגיים וחמישה מאומצים. בעלה נפטר בשנת 2000. אוזוקוור השתתפה ביותר מ-350 סרטים, בנוסף לתוכניות טלוויזיה ותחומים אחרים. רוב הסרטים יצאו הישר לווידאו. מדיה וקבצים בנושא פיישנס אוזוקוור בוויקישיתוף פיישנס אוזוקוור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "Patience Ozorkwor Biography". informafrica.com. אורכב מ-המקור ב-2020-11-10. נבדק ב-2018-10-10. "When Patience Ozokwor stormed London for son's wedding". vanguardngr.com. "I Miss My Husband's Love And Companion" Patience Ozokwor". pulse.ng. "Patience Ozokwor reveals her real age & why she adopted 5 children". diamondcelebrities.com. אורכב מ-המקור ב-2018-10-21. נבדק ב-2018-10-10. "Jonathan decorates Obasanjo, Buhari, IBB, others with centenary awards". vanguardngr.com. [ In Patience Ozokwor's Movie World http://www.monitor.co.ug/artsculture/Reviews/In-Patience-Ozokwor-s-movie-world/691232-2355940-6vgjgd/index.html] "Patience Ozokwor (Mama Gee) – Biography, Late Husband, Children, Facts". BuzzNigeria - Famous People, Celebrity Bios, Updates and Trendy News (באנגלית אמריקאית). 2014-05-26. "Biography". Kevin Onuma for Inform Africa. 8 במאי 2012. אורכב מ-המקור ב-2020-11-10. נבדק ב-2018-10-10. {{cite web}}: (עזרה)
מוטי בן-ינאי

מוטי בן-ינאי (נולד ב-1 בינואר 1940) הוא סופר, עיתונאי, מוציא לאור ואיש תקשורת ישראלי. נולד בעיירה קרשלדאן (Körösladány) בהונגריה, בשם אנדרה, לטרי ויאנוש סקלר, שני בין שלושת ילדי המשפחה. אמו טרי, שהייתה בת למיעוט השוואבי-גרמני בהונגריה, התגיירה על מנת להינשא לאביו. בן-ינאי הוא ניצול שואה שעלה לישראל עם הוריו ב-1948. תחנתם הראשונה בישראל הייתה במחנה המעבר בפרדס חנה, אך לאחר תקופה קצרה שוכנה המשפחה במושבה הגרמנית בירושלים. בן-ינאי נותר בן יחיד להוריו, ששכלו את שני אחיו האחרים - אחיו הצעיר נרצח בשואה בידי ז'נדרמים הונגרים משתפי פעולה של הנאצים ואילו אחיו הבכור נפל בישראל כלוחם במלחמת העצמאות. לאחר עלייתו לישראל בגיל 8, החל את לימודיו בבית חינוך לילדי עובדים בירושלים. בגיל 12 הצטרף לתנועת השומר הצעיר והתמיד בחברותו בה עד לגיוסו והצטרפותו לגרעין נח"ל בקיבוץ שמיר. בשנת 1954 העתיקה משפחתו את מגוריה לתל אביב, בה גם המשיך בחברותו בשומר הצעיר. בתל אביב, נרתם לסייע לפרנסת המשפחה והחל לעבוד כעוזר מכונאי במוסך. את השכלתו השלים בלימודי ערב בבית הספר התיכון המקצועי ע"ש מקס פיין. במהלך שירותו הצבאי בנח"ל, הצטרף לגרעין שעלה להתיישבות בקיבוץ שמיר ושירת גם כצנחן ולאחר שירותו אף נותר בקיבוץ והצטרף אליו כחבר עד לשנת 1966. כבר בתקופה זו קינן בו הרצון לכתוב אך המסגרת הקיבוצית לא אפשרה לו לעשות כן, אולם, לאחר שעזב את הקיבוץ, היה חופשי לעסוק בכתיבה. תחילה כתיבה עיתונאית - הוא ניסה להתקבל למערכות עיתונים שונים אך לבסוף הקים עיתון מקומי משלו בשם "זרקור" בנתניה. העיתון עסק בנושאים מקומיים שונים שבנוסף להם היו המדורים הקבועים של ספורט, תרבות ומדור פנאי שכלל שעשועונים כגון תשבצים וחידונים. בין השנים 1984–1987 פנה ללימודים אקדמיים בחוגים להיסטוריה, פילוסופיה ותולדות האמנות במכללת ספיר שהייתה שלוחה של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. בין השנים 1979 ו-1982 שימש ככתב לענייני ימית וחצי האי סיני של "ג'רוזלם פוסט" כן של האסושיאייטד פרס ככתב לענייני הסכמי השלום עם מצרים. בתקופה זו שימש גם כמקור מידע לעיתונאי חוץ שביקשו להתעדכן בנושאים הללו ממקור מהימן. ב-1982, בזמן מלחמת לבנון הראשונה, הצטרף כעיתונאי שטח לקבוצת עיתונאים זרים שסיקרו את המלחמה. רשימותיו התפרסמו גם ב"אסושיאייטד פרס" (Associated Press). בשנת 1980 יצא לאור ספרו הראשון, "פטריות ותמנונים" בהוצאת מסדה ובעריכתו של אמיר גלבע. באותה שנה יצא לאור גם ספרו השני לבני הנעורים - "סודות הכנעאידים". ב-1990 פרסם את הספר התיעודי "הירשת וגם רצחת" שעסק במשפטה של חוה יערי. ב-2017 ראה אור ספרו "הישרדות, החטיפה אל החופש", המתאר את בריחתו הנועזת של אביו משבי הנאצים על ידי חטיפת קטר רכבת בחברת טייס קרב אמריקאי וקצינה מהצבא האדום. כמו כן מהווה הספר גם עדות על קורות המשפחה בגטו בהונגריה - גירושם ושליחתם ב"רכבת המוות" לעבר מחנה ההשמדה ומאבק ההישרדות ההרואי של האם טרי. הספר תורגם לאנגלית, תחת הכותרת "Survival", וראה אור בהוצאת אמזון ב-2018. (גם גרסאות מקוונות בעברית ובאנגלית) מוטי בן-ינאי, דף שער בספרייה הלאומית הספרים של מוטי בן-ינאי, באתר "סימניה" מוטי בן ינאי, הישרדות החטיפה אל החופש, רשת האינטרנט, 2018
NGC 1560

NGC 1560 היא גלקסיה ספירלית קטנה בקבוצת הכוכבים ג'ירף, הנמצאת במרחק של כ-10.6 מיליון שנות אור ממערכת השמש ושייכת לקבוצת מאפיי. לגלקסיה בהירות מדרגה 11.3 והיא התגלתה ב-1 באוגוסט 1883 על ידי האסטרונום הגרמני וילהלם טמפל, בזמן שחיפש אחר שביט, והוא תיאר אותה כעמומה למדי וגדולה. יחד איתה הוא זיהה ערפילית נוספת כמעלה מצפון לה, שגם היא גלקסיה (NGC 1573), אך היא אינה שייכת לקבוצת מאפיי ונמצאת למעשה במרחק גדול פי 17 ממנה. בשנת 1888 ג'ון דרייר הכניס אותה לקטלוג הכללי החדש תחת הציון NGC 1560 כשהיא מתוארת כעמומה מאוד, גדולה ומאורכת. הגלקסיה נמצאת כ-3.4 מעלות ממזרח לכוכב γ בג'ירף וכ-5.9 מעלות מצפון-צפון-מערב לכוכב α בג'ירף, שני הכוכבים עמומים וקשים לזיהוי. כ-5.5 מעלות מדרום-מערב לה נמצאת IC 342 שגם כן שייכת לקבוצת מאפיי. גודלה הזוויתי של NGC 1560 הוא כ-12 דקות קשת, מעט פחות מחצי קוטרו של הירח המלא, שממרחקה שקול לקוטר של פחות מ-40,000 שנות אור, כשליש מהקוטר של שביל החלב. מישור הגלקסיה כמעט מקביל לקו הראייה אליה מכדור הארץ, כך שהיא נראית צרה מאוד וארוכה ורוחבה הזוויתי הוא רק כעשירית מאורכה. מסתה של NGC 1560 מוערכת בכ-‎4×1010‎ מסות שמש, כעשירית ממסת שביל החלב, כאשר רק כאחוז ורבע ממסתה או כ-‎5×108‎ מסות שמש מורכב ממסת הכוכבים שבה, והיא מכילה כמות גדולה של גז מימן חופשי שמהווה כ-3% ממסתה או ‎1.3×109‎ מסות שמש. שאר המסה, כ-95% היא של חומר אפל שטיבו אינו ידוע. למרות כמויות הגז החופשי שבגלקסיה, יצירת הכוכבים החדשים שבה מתרחשת בקצב איטי, כ-6 מאיות של מסת שמש בשנה. המתכתיות של כוכבי הגלקסיה נמוכה, כ-2% מהמתכתיות של השמש, מה שמראה על אוכלוסיית כוכבים זקנה יחסית. מדיה וקבצים בנושא NGC 1560 בוויקישיתוף NGC 1560, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים R. J. Buta & M. L. McCall: The IC 342/Maffei Group Revealed, The Astrophysical Journal Supplement Series, Vol. 124, Iss. 1, p. 63 (1999) NED: NGC 1560 L. Greggio, R. Falomo & R. Scarpa: The Stellar Halo of the Spiral Galaxy NGC 1560, The Astrophysical Journal, Vol. 861, Iss. 2, article id. 81, p. 2 (2018) W. Tempel: Neue Nebel, Astronomische Nachrichten, volume 111, p. 315 (1885) J. L. E. Dreyer: A New General Catalogue of Nebulæ and Clusters of Stars, being the Catalogue of the late Sir John F. W. Herschel, Bart, revised, corrected, and enlarged, Memoirs of the Royal Astronomical Society, Vol. 49, p 53(1888) I. D. Karachentsev & S. S. Kaisin: More Galaxies in the Local Volume Imaged in Hα, The Astronomical Journal, Vol. 140, Iss. 5, p. 1243 (2010)
שלמה רוזנפלד

הרב ד"ר שלמה רוזנפלד (נולד ב-22 בנובמבר 1956, י"ח בכסלו ה'תשי"ז) הוא ראש ישיבת שדמות נריה ורב אזורי של המועצה האזורית עמק המעיינות, מראשי איגוד ישיבות ההסדר בישראל. נולד לאליעזר ופנינה רוזנפלד, זוג ניצולי שואה הונגריים בגבעתיים. בצעירותו למד בישיבת כפר הרא"ה אצל הרב משה צבי נריה והרב אברהם צוקרמן לאחר הישיבה התיכונית למד בישיבת הר עציון אצל הרב יהודה עמיטל והרב אהרון ליכטנשטיין, ושרת בצה"ל במסגרת ההסדר בחטיבת הצנחנים כחייל וכמ"כ. לאחר נישואיו התגורר בקרני שומרון, ולימד בחטיבת ביניים בגבעת שמואל. לאחר מכן שימש כרב הקיבוץ שדה אליהו וכמורה בבית הספר האזורי בקיבוץ. בשנת ה'תשנ"ד ייסד הרב משה צבי נריה יחד עם הרב רוזנפלד ישיבת הסדר ביישוב שדמות מחולה אשר לימים נקראה על שם הרב נריה שדמות נריה, ומאז הוא מכהן בראשה. הרב רוזנפלד מכהן גם כרבה האזורי של המועצה האזורית עמק המעיינות. הרב ד"ר רוזנפלד הוא חבר הנהלת איגוד ישיבות ההסדר, ובעבר כיהן כיו"ר האיגוד. חבר בבית המדרש הישיבתי. פרסם מאמרים רבים בכתבי העת התורניים "תחומין", "צוהר", "אסיף", "אמונת עתיך", "ממעין מחולה" ועוד. הרב רוזנפלד הוא אחיו של הרב פרופסור בן ציון רוזנפלד. שתיים מאחיניותיו נרצחו בשנת 2005 בפיגוע ירי בגוש עציון. נשוי ליעל ומתגורר בשדמות מחולה שבבקעת הירדן. כתבות ומאמרים - הרב שלמה רוזנפלד, באתר ערוץ 7 שיעוריו באתר "ישיבה" שיעוריו ביוטיוב עשרות מאמרים מכתבי עת באתר רמב"יש מאמרים של הרב שלמה רוזנפלד, באתר ספריית אסיף אתר בני דוד אתר בית המדרש
דפדפן יאנדקס

דפדפן יאנדקס (ברוסית: Яндекс.Браузер) הוא דפדפן מבית חברת יאנדקס שהושק באוקטובר 2012. הדפדפן יצא ל-Windows ולמערכת ההפעלה OS X ב-1 באוקטובר 2012 כשהגרסאות למערכות Android ו-iOS פורסמו ב-18 ביוני 2013. ב-30 בספטמבר 2014, במהלך כנס YaC, הוצגה גרסת-בטא עבור Linux. החל מגרסת 13.10 כל גרסה כוללת שנת הוצאה וחודש הוצאה, כך למשל גרסת 14.5 משמעותה שהגרסה יצאה במאי 2014. הדפדפן מכיל תוסף קורא קובצי PDF ומסמכי משרד (החל מגרסת 14.2), נגן מדיה תומך Adobe Flash Player, בעל תכונת סנכרון סיסמאות ומילוי אוטומטי. לדפדפן ישנה מערכת אבטחה בשם Protect‏. Protect כוללת תכונות הצפנת נתונים שמועברים באמצעות ערוצי WiFi; אבטחת סיסמאות; טכנולוגיית הגנה מווירוסים ותוכנת גלישה בטוחה, SafeBrowsing. בעת גלישה ברשת אלחוטית פתוחה, או רשת המשתמשת בהגנת WEP חלשה, הדפדפן של יאנדקס מצפין אוטומטית את התעבורה בין המשתמש לאתרי HTTP. כתוצאה מכך, ישנה התראה בעת ניסיון המשתמש להכניס סיסמה באתר המוגדר כלא בטוח. בנוסף, בעת גלישה סלולרית, אם המשתמש גולש באתר הדורש תשלום מקוון, יאנדקס תקפיץ הודעת התראה ותבקש לאשרר שוב את התשלום. הדפדפן גם סורק קבצים שהורדו ויתריע אם ישנו קובץ חשוד ויחסום גישה לאתרים שדווח אודותיהם שהם משמשים להונאות. לדפדפן קיימת גם תכונה של מילוי חכם אוטומטי. לדפדפן יכולת לקרוא מסמכים בפורמט doc, docx, rtf, ppt, pptx, pdf; וכן קובצי ePub, fb2 ו-fb2.zip, כך שאפשר להשתמש בו כקורא ספרים אלקטרוניים. הדפדפן מסוגל להשתמש גם בתוספים של גוגל כרום וגם של Opera. אליסה, העוזרת הווירטואלית האישית, מובנית כתוכנה בדפדפן של יאנדקס החל מאוקטובר 2017. מדיה וקבצים בנושא דפדפן יאנדקס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דפדפן יאנדקס (באנגלית) דפדפן יאנדקס, ביישום טלגרם דפדפן יאנדקס, ברשת החברתית VK דפדפן יאנדקס, הבלוג הרשמי Анонс браузера на HabraHabr Яндекс. Браузер 13.10 «Яндекс» реализовал в браузере защиту интернет-пользователей Protect — Интерфакс Безопасный WiFi в Яндекс.Браузере. О защите для тех, кто ещё не успел HTTPS, habrahabr.ru Пароли и автозаполнение — Браузер — Яндекс.Помощь, yandex.ru Яндекс.Браузер за прозрачность мобильных подписок Protect: защита от вирусов — Браузер — Яндекс.Помощь Protect: предупреждение об SMS-мошенничестве — Браузер — Яндекс.Помощь ]https://yandex.ru/support/yabrowser/security/virus-protection.xml#protection-malicious-pages Protect: защита от вирусов — Браузер — Яндекс.Помощь] Почему Умную строку в Яндекс.Браузере называют умной Яндекс.Браузер: всегда на связи Поддержка Opera Addons и борьба с вредоносными расширениями ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סיליקום

סיליקום בע"מ (נאסד"ק: SILC) היא חברה העוסקת בפיתוח פתרונות לקישוריות של רשתות תקשורת. סיליקום נוסדה בשנת 1987 על ידי אבי איזנמן בעזרת השקעה ראשונית של האחים יהודה וזהר זיסאפל (מבעלי קבוצת רד-בינת). החברה עסקה בתחילת דרכה בפיתוח רכיבים לפרוטוקולי תקשורת וייצור כרטיסי רשת מסוגים שונים. אבי איזנמן שימש כמנכ"ל ונשיא החברה עד שנת 2001.מאז ועד היום משמש אבי איזנמן כיו"ר פעיל של מועצת המנהלים. ב-1994 הונפקה בנאסד"ק. באותה עת עברה גם לייצר כרטיסי תקשורת למחשבים נישאים, המכונים כרטיסי PCMCIA, ממשקים בגודל של כרטיס אשראי, המיועדים למחשבים נישאים ומחשבי כף יד. הכרטיסים כללו מודמים, חיבורי LAN ושקעים לחיבור חומרות למחשב כמו מדפסות ודיסק קשיח. לאחר התפוצצות בועת הדוט-קום חוותה החברה משבר, מכירות החברה ירדו ב-40% לרמה של 2.5 מיליון דולר בלבד בשנת 2002 והיא דיווחה על הפסד של 2.7 מיליון דולר.בשנים הבאות צמחה וגדלה החברה לאחר שפיתחה מגוון גדול של כרטיסי Server Adapters ויותר מאוחר גם פלטפורמות קצה (Edge systems) לשימוש בפתרונות של SD-WAN, SASE ואחרים הנמכרים לחברות Networking, Cyber security, טלפוניה ותקשורת מובילות ברחבי העולם. בשנת 2022 עלו מכירות החברה ל-150 מיליון דולר והיא דיווחה על רווח של 21 מיליון דולר. בין השנים 2005–2015 נסחרה החברה גם בבורסה לניירות ערך בתל אביב כמניה דואלית. משרדיה הראשיים ממוקמים בכפר סבא ומפעל היצור נמצא ביוקנעם. בנוסף, יש לחברה משרדים בארצות הברית ובדנמרק. בשנת 2014 רכשה את חברת פייברבלייז (Fiberblaze) מדנמרק תמורת 10 מיליון דולר במזומן. ב-2015 רכשה את חברת ADI Engineering מארצות הברית גם תמורת 10 מיליון דולר במזומן. אתר האינטרנט הרשמי של סיליקום מידע עסקי על חברת סיליקום באתרים Yahoo! Finance • MarketWatch • CNN Money • Bloomberg Business (באנגלית) סיליקום, בגוגל פיננסים סיליקום, באתר Crunchbase (באנגלית) מירוץ שוורים, באתר גלובס, 2 במרץ 2006 סיליקום, באתר גלובס, 11 במאי 2006 אמיר טייג, סיליקום ממשיכה להפסיד: רושמת גידול של 66% בהפסד בשנת 2002 ל-2.5 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 21 בינואר 2003 עומרי כהן, לאחר זינוק של 200%, סיליקום מגיעה לת"א, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2005 שירי חביב ולדהורן, ‏עוד חברה נמחקת מהבורסה: סיליקום תיסחר רק בנאסד"ק, באתר גלובס, 26 באוקטובר 2015 שירי חביב ולדהורן , ‏סיליקום רוכשת חברה דנית ב-10 מיליון דולר, באתר גלובס, 11 בדצמבר 2014 שירי חביב ולדהורן , ‏סיליקום קונה חברה מארה"ב ב-10 מיליון דולר, באתר גלובס, 1 באוקטובר 2015
יאנדקס מפות

יאנדקס. מפות הוא שירות מיפוי וחיפוש מבית יאנדקס. נפתח בשנת 2004 כמנוע חיפוש על מפה וכולל מידע על פקקי תנועה, כבישים בשיפוצים ומראה הרחובות בערים הגדולות. המפות מתעדכנות אחת לשבועיים ומפותחות על ידי יאנדקס עבור רוסיה, אבחזיה, אזרבייג'ן, אנדורה, ארמניה, בלארוס, גאורגיה, ישראל, ירדן, עיראק, איראן, קזחסטן, קירגיזסטן, לטביה, לבנון, ליטא, מולדובה, הרשות הפלסטינית, פולין, סוריה, טג'יקיסטן, טורקמניסטן, אוזבקיסטן, אוקראינה, צרפת, אסטוניה ודרום אוסטיה; עבור מדינות אחרות, עד שנת 2017 הוצגו מפות שפותחו על ידי חברת "NAVTEK", אבל אז יאנדקס החליפה את המפות במפות משלה. נכון למאי 2017, "יאנדקס. מפות" הגיע ל-24.9 מיליון משתמשים. Bing Maps גוגל מפות יישום מפות מדיה וקבצים בנושא יאנדקס מפות בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יאנדקס מפות יאנדקס מפות, ברשת החברתית אקס (טוויטר) יאנדקס מפות, ביישום טלגרם יאנדקס מפות, ברשת החברתית אינסטגרם יאנדקס מפות, ברשת החברתית VK יאנדקס מפות, סרטונים בערוץ היוטיוב רשימת הערים המלאה שמכוסים על ידי יאנדקס תמונות לוויין באתר יאנדקס "«Яндекс» запустил подробную карту мира". נבדק ב-2017-07-07. "Яндекс.Статистика. Сервис карты". Mediascope Web Index. אורכב מ-המקור ב-2018-10-22. נבדק ב-2018-10-10. ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שנות ה-70 של המאה ה-1

שנות ה-70 של המאה ה-1 היו העשור השמיני של המאה ה-1, החלו ב-1 בינואר 70 והסתיימו ב-31 בדצמבר 79. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 78 – הרומאים כובשים את אורדוויסס, הממוקמת כיום בצפון ויילס, ואת שטחי שבט אורדוביקים. 8 בספטמבר 70 – תחילת המצור על ירושלים על ידי הרומאים בראשות טיטוס 70 – האימפריה הרומית כובשת את ירושלים ומחריבה את בית המקדש השני. בתום המצור על ירושלים הוגלו לרומא גל גדול של שבויים יהודים 73 – כיבוש מצדה על ידי האימפריה הרומית וסיומו של המרד הגדול. אביב 74 - המרד הגדול מסתיים עם נפילת מצדה, המוצב היהודי האחרון, לידי הרומאים. לאחר כשניים-שלושה חודשי מצור הסוללה הושלמה ואפשרה לרומאים לפרוץ את חומת המבצר עם איל ניגוח. כשהרומאים נכנסו למבצר, הם גילו שמגיניו, כאלף במספר, העלו באש את כל המבנים והעדיפו התאבדות המונית על נפילה בשבי או תבוסה ודאית. 77 – גנאיוס יוליוס אגריקולה ממונה למושל בריטניה כנציג האימפריה הרומית תחת קיסרותו של טיטוס פלביוס אספסיאנוס, הוא מרחיב את השפעת האימפריה עד לנהר קלייד (סקוטלנד) 79 – טיטוס מוכתר להיות קיסר רומא. נפילת המעוז החזק מצדה בפסח של שנת 73/74, היה אקורד הסיום של המרד הגדול. חורבן ירושלים, ציור משנת 1850 מאת דוד רוברטס הבזיזה של בית המקדש השני בירושלים כפי שהיא מתוארת על הקיר הפנימי של שער טיטוס ברומא פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 24 באוגוסט 79 – הר הגעש וזוב מתפרץ, הערים פומפיי והרקולנאום נקברות תחת האפר הגעשי 79: התפרצות חמורה של מלריה גורמת לנטישת אזורים חקלאיים פוריים באימפריה הרומית. אזורים אלו נשארים דלילים עד לחיסול המלריה באזור במאה ה-20 פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 77 – הרומאים מפתחים שיטה פשוטה של זיקוק פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 70 – תחילת בניית הקולוסיאום ברומא פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. מדיה וקבצים בנושא שנות ה-70 של המאה ה-1 בוויקישיתוף A Brief History of Malaria, NCBI
סופיה, נסיכת רומניה

סופיה, נסיכת רומניה (ברומנית: Sofia, Principesă a României; נולדה ב-29 באוקטובר 1957) היא בתם הרביעית של מיכאי הראשון, מלך רומניה ואנה, מלכת רומניה. סופיה נולדה בארמון טאטוי שביוון השייך למשפחת המלוכה היוונית, סנדקיתה הייתה בת דודתו של אביה סופיה, מלכת ספרד, היא התחנכה בשווייץ שם התגוררה משפחתה תקופה מסוימת ובבריטניה. היא למדה שנתיים אמנות יפה וצילום באוניברסיטת דרום קרוליינה באשוויל (University of North Carolina at Asheville), לאחר מכן היא למדה עיצוב גרפי בבית הספר קורקוראן לאומנות ועיצוב (Corcoran School of the Arts and Design) שבוושינגטון די. סי.. לאחר המהפכה הרומנית היא החלה להיות מעורבת יותר ברומניה ובענייני מדינתה, בינואר 1990 היא ואחותה מרגרטה היו בנות המלוכה הראשונות אשר ביקרו באדמת רומניה לאחר המהפכה, היא שימשה כסגנית נשיאה של "קרן הנסיכה מרגרטה" שהקימה אחותה וב-1995 פרסמה תצוגה של סיפורי ילדים עבור הארגון. ב-1998 נישאה לאלן מייקל לאונס ביארניקס וב-1999 נולדה בתה היחידה, אליזבטה מריה דה רומניה ביארניקס. בשנת 2002 התגרשו בני הזוג. מדיה וקבצים בנושא סופיה, נסיכת רומניה בוויקישיתוף
פרוטנגוילה פלאו

פרוטנגוילה פלאו (שם מדעי: Protanguilla palau) הוא מין של דג מסדרת הצלופחאים המהווה מין יחיד במשפחת הפרוטנגויליים (Protanguillidae). זהו מין קדום מאוד המהווה מאובן חי שמוצאו לפני 200 מיליון שנה, בתור היורה שבעידן המזוזואיקון. הוא נמצא ב-2010 בידי חוקרים שצללו במערה תת-ימית בשונית אלמוגים באי פלאו שבאוקיינוס השקט. אורך צלופח זה רק 18 סנטימטרים והוא בעל מעל 90 חוליות בעצמות החוטם, דבר הידוע רק ממיני צלופחים מאובנים. בנוסף הוא בעל זיזי זימים קשותים בשונה מכל מין צלופח אחר, אף שיש אותם לכמה דגי גרם אחרים. דבר זה גרם לחוקרים לשייך אותו למין במשפחה עצמאית וקדומה יותר מכל צלופח חי. כיום אין ליצור מצב שימור קבוע ולא ברור כמה דגים כאלה יש בעולם. מדיה וקבצים בנושא פרוטנגוילה פלאו בוויקישיתוף פרוטנגוילה פלאו, באתר NCBI (באנגלית) פרוטנגוילה פלאו, באתר GBIF (באנגלית)
CompTek

CompTek היא חברה רוסית, מפיצה של ציוד, תוכנה ופתרונות בתחום התקשורת. משרדיה ממוקמים במוסקבה ונוסדה בשנת 1989 על ידי ארקדי וולוז' ומהווה חלק מחברת ההחזקות LANIT. במשרדי CompTek הוקם מנוע החיפוש Yandex, כמו גם שירותי האירוח Narod.ru ו-Molotok.ru. CompTek חברה בהתאחדות תיעוד תקשורת אלחוטית ושיחקה תפקיד מוביל בהופעת VoIP ברוסיה והייתה הראשונה להציע ללקוחות שירות זה. מספר מחלקות CompTek עוסקות בייצור חומרה ותוכנה בתחום הטלפוניה שפועלות בתור חברות עצמאיות: CTI (תיאום מערכתי בתחום התקשורת), InfiNet (פתרונות wireless), פרויקט מחקר ליצירת אלגוריתמים לניתוח מורפולוגי של מילים רוסיות, מה שבעצם הביא בהמשך להקמת חברת יאנדקס, מנוע החיפוש המפורסם ביותר באינטרנט ברוסיה. עסקי CompTek מבוססים על הפצת מוצרים ופתרונות מבית Cisco, Avaya, Alcatel-Lucent, EMC, DELL, אודיוקודס, Crestron, InfiNet, ורינט מערכות בע"מ, OneAccess, LifeSize, CommScope, Fluke Networks וחברות תקשורת אחרים בתעשייה. מאמצי CompTek נועדו כדי לקדם פיתוח של ציוד ורשתות עבור ספקי תקשורת רבים. דרך ערוצי הפצה בשווקים של רוסיה ומדינות חבר העמים CompTek מקדמת טכנולוגיות כגון VoIP, WiFi, WiMAX, SS7 ועוד.  בסיס הפעילות של CompTek הוא בשתי שכבות המערכת שדרכה המפיץ שלה מציע מגוון רחב של שירותים כדי לתמוך בעסקים. החברה גם מנהלת קורסים בנושאי הטכנולוגיות החדישות ביותר שמוגשות על ידי מורים מקצועיים, שמאושרים על ידי חברות כמו Cisco, Avaya, Alcatel-Lucent. CompTek חבר בהתאחדות תיעוד התקשורת האלקטרונית. בין האירועים מאורגנים על ידי CompTek הם כנס אודות טלפוניית IP ותקשורת IP, ועידת BESEDA, המוקדשת לטכנולוגיות אלחוטיות של העברת נתונים, כמו גם הכנס לשירותים אינטלקטואלים ברשתות הטלפון". בכנסים אלה, מגיע אוסף של 500 אנשי מקצוע, הדן בשיפורים האחרונים בתחום תקשורת, טכנולוגיות, פיתוח מודלים עסקיים חדשים ועוד. החברה משווקת ברוסיה ומדינות ברית המועצות לשעבר מוצרים מבית: סיסקו (ב-2006 ו-2007 הייתה המפיצה הטובה ביותר של מוצריה בשטחי ברית-המועצות לשעבר); Avaya; אלקטל-לוסנט; EMC; Dialogic (עד 2006, הייתה המפיצה הרשמית)  CommScope Dell (ציוד ללקוחות עסקיים) F5 Networks Fluke Networks פוג'יטסו LifeSize אודיוקודס Ubiquiti  Crestron Extron אלקטרוניקה Siklu Ruckus Wireless Infinet Xclaim Cambium Raisecom Megabrige OneAccess AcmePacket אתר האינטרנט הרשמי של CompTek IP Telephony Market in Russia, Russian Telecom Newsletter 7 (1), 2000, p. 7 История компании CTI на её сайте InfiNet Wireless-новая компания в составе CompTek История компании Яндекс на её сайте Emerging Markets Awards — Partner Summit 2007 — Cisco Systems Emerging Markets Awards — Partner Summit 2008 — Cisco Systems Dialogic Partner Program Directory — Find a Partner | Dialogic