אסטרטגיית טריז

אסטרטגיית טריז היא אג'נדה פוליטית וחברתית בריאתנית שחוברה על ידי מכון דיסקברי, המרכז של תנועת התכנון התבוני הפסאודו-מדעית. האסטרטגיה הוצגה בתזכיר פנימי של מכון דיסקברי הידוע בשם מסמך הטריז (Wedge Document). המטרות המוצגות הן לשנות את התרבות האמריקאית על ידי עיצוב מדיניות ציבורית כך שתשקף ערכים פרוטסטנטיים, אוונגליסטים, פונדמנטליסטיים, שמרניים. דימוי הטריז מיוחס למשפטן פיליפ אי ג'ונסון, מי שנחשב אבי התכנון התבוני, ומתאר טריז מתכת המבקע בול עץ. עיצוב תבוני הוא האמונה הדתית הפסאודו-מדעית שתכונות מסוימות של היקום ושל היצורים החיים מוסברים בצורה הטובה ביותר על ידי סיבה תבונית, ולא על ידי תהליך טבעי כמו אבולוציה על ידי ברירה טבעית. בדוקטרינת העיצוב התבוני משתמעת הגדרה מחדש של המדע והאופן שבו הוא מתנהל (מדע תיאיסטי). תומכי אסטרטגיית הטריז מתנגדים למטריאליזם, נטורליזם, ואבולוציה. הם טוענים כי יש להשקפות אלה השלכות חברתיות נרחבות ולא רצויות, וכן השלכות לא רצויות אחרות על מדיניות חברתית. הם מציעים לכן להסיר כל אחד מהם מהמחקר המדעי ומלימודי המדע. המסמך מבקש "להפוך את הדומיננטיות החונקת של השקפת העולם המטריאליסטית", המיוצגת על ידי תורת האבולוציה, לטובת "מדע העולה בקנה אחד עם אמונות נוצריות ותיאיסטיות". מסמך הטריז נוסח ב-1998 על ידי צוות מכון דיסקברי. האסטרטגיה הובאה לידיעת הציבור כאשר מסמך הטריז הודלף לרשת. מאט דאס (Matt Duss) היה עובד במשרה חלקית של חברת משאבי אנוש בין-לאומית שעבד בחדר דואר בסיאטל, שהיה גם מרכז להעתקת מסמכים. בינואר 1999, דאס קיבל מסמך להעתקה. המסמך היה חריג – כותרתו הייתה "הטריז", והוא סומן "סודי ביותר" ו"לא להפצה". הכריכה נשאה ציור של פירמידה (מבנה) שהונחה על רפרודוקציה מטושטשת של הציור "בריאת האדם" מאת מיכלאנג'לו בהקפלה הסיסטינית. דאס הסתקרן ועבר ברפרוף על המסמך שהכיל כ-10 עמודים. ככל שקרא יותר הוא התפלא יותר. הוא יצר את העותקים המבוקשים ושמר גם עותק אחד לעצמו. בהמשך השבוע הוא שיתף את החוברת עם חברו, טים רודס (Tim Rhodes), שהיה שותף לעניין שלו בשאלות של אבולוציה, אידאולוגיה ותפוצת רעיונות. רודס היה בעל יכולות טכניות, הוא סרק את המסמך ופרסם אותו לראשונה ברשת האינטרנט ב-5 בפברואר 1999. מסמך הטריז מתאר קמפיין יחסי ציבור שנועד להשפיע על דעת הקהל, התקשורת הפופולרית, סוכנויות מימון לצדקה וקובעי מדיניות ציבורית. המסמך מציג את היעדים לטווח הקצר והארוך עם אבני דרך עבור תנועת העיצוב התבוני, כאשר המטרות השלטוניות שלה המפורטות בפסקה הפותחת: "להביס את המטריאליזם המדעי ואת מורשתו המוסרית, התרבותית והפוליטית" "להחליף הסברים חומרניים בהבנה התיאיסטית שהטבע ובני האדם נוצרו על ידי אלוהים" ישנם שלושה פרויקטי טריז, המכונה באסטרטגיה שלושה שלבים שנועדו להגיע ליעד שלטוניים: שלב ראשון – מחקר מדעי, כתיבה ופרסום שלב שני – פרסום ויצירת דעות שלב שלישי – עימות ו"התחדשות תרבותית" אסטרטגיית הטריז תוכננה תוך מחשבה על יעדים של חמש שנים וגם של עשרים שנה על מנת להשיג את ההמרה של המיינסטרים. אחד המרכיבים הבולטים של העבודה היה רצונה לטפל בהשלכות חברתיות שהמחברים חושבים שנובעים ממטריאליזם מדעי ולקדם במקומם אג'נדה שמרנית חברתית במגוון רחב של נושאים כולל הפלות, המתת חסד, מיניות ותנועות רפורמות חברתיות אחרות. מטרות לטווח של 5 שנים כוללות:[1] ויכוח ציבורי מרכזי בין תאורטיקנים של תכנון תבוני ודארוויניסטים (עד 2003) פרסום 30 ספרים על תכנון והשלכותיו התרבותיות (מין, סוגיות מגדריות, רפואה, משפט ודת) פרסום מאה מאמרים מדעיים, אקדמיים וטכניים מאת "עמיתינו" סיקור משמעותי בתקשורת הארצית: כתבת שער במגזין חדשות גדול כמו טיים או ניוזוויק, 3 תוכנית PBS כמו נובה מתייחסת לתאוריית התכנון התבוני בצורה "הוגנת" סיקור עיתונאי קבוע על התפתחויות בתורת העיצוב התבוני. קטעים וטורים "טובים" על תנועת התכנון על ידי כלי תקשורת של צד שלישי "התחדשות רוחנית ותרבותית": תנועות התחדשות מרכזיות מתחילות לנכס לתובנות מתורת העיצוב התבוני ולהכחיש "תאולוגיות שמושפע מחומרנות" עדות נוצריות גדולות מגנות על דוקטרינת הבריאה המסורתית סמינרי דרוויניזם מכירים ומתכחשים יותר ויותר להנחות יסוד נטורליסטיות קליטה "חיובית" בסקרי דעת קהל בנושאים כמו מיניות, הפלות ואמונה באלוהים עשר מדינות בארצות הברית מתחילות לתקן "חוסר איזון אידאולוגי" בתוכניות הלימודים המדעיות שלהן וכוללות את תאוריית התכנון התבוני הישגים מדעיים: תנועת עיצוב תבוני פעילה בישראל, בריטניה ומדינות בעלות השפעה אחרות מחוץ לארצות הברית עשרה עמיתי CRSC מלמדים באוניברסיטאות הגדולות שתי אוניברסיטאות שבהן תורת התכנון התבוני הפכה לתפיסה השלטת תכנון תבוני הופך למושג מפתח במדעי החברה, תנועות רפורמה משפטית מבססות על הצעות חקיקה מסמך הטריז, מכון דיסקברי, 1998 המסמך טוען בין היתר כי: "ההשלכות התרבותיות של ניצחון המטריאליזם היו הרסניות. מטריאליזם מנע את הקיום של סטנדרטים מוסריים אובייקטיים.", מסמך הטריז, עמ' 2 מסמך הטריז, מכון דיסקברי, 1998, מאורכב בארכיון האינטרנט, עמ' 2 Roger Downey, Discovery's Creation, seattle weekly, 1 בפברואר 2006, מאורכב בארכיון האינטרנט