מדיה חברתית

מדיה חברתית (או הרשת החברתית) הוא הכינוי העברי המקובל לשירותי אינטרנט, בהם הגולשים יכולים לתקשר ולשתף תוכן (מסרים והודעות טקסטואליים, תמונות, קטעי וידאו, קטעי שמע, מצגות, קישורים ועוד) בזהות שהם בוחרים להציג, ולהתקבץ לפי נושאים. עם זאת, מדובר בביטוי השגוי מבחינה לשונית כלי הרשת החברתית הם הבסיס לדור 2.0 של המרשתת. הכלי הבסיסי של המדיה החברתית הוא יומן הרשת (בלוג) – אתר אינטרנט או דף באתר בו בעל היומן מפרסם תוכן, לעיתים יחד עם אפשרות תגובה. בתחילה הבלוגים היו בעיקר טקסטואליים, אך כיום יש יומני וידאו המכונים וולוג Vlog, ויומנים קוליים (אודיו), המכונים פודקאסט, אשר פועלים במתכונת דומה. עם הזמן נוצר גם בלוג מקוצר– בו הגולשים מגיבים וכותבים הערות קצרות בלבד. בעידן דור 2.0 של המרשתת (ווב 2.0) נוצרו כלי רשת שונים חברתית חדשים, ומהבולטים בהם הרשת החברתית המקוונת. ברשתות אלו קיים מנגנון "מעקב" בו גולשים אחרים נרשמים כמנויים אחרי המפרסם ובזאת עוקבים אחרי פעילותו (followers), ומעתה מקבלים הודעה על שינוי או רואים ברשימה את הפרסומים החדשים של אלו שאחריהם הם עוקבים. בנוסף לתגובה, ניתן לעיתים לסמן אהבה לפוסט (פרסוּם) או להודעה ב"לחיצה" על ה"כפתור" "אהבתי" (המכונה "לייק", בתרגום חופשי משמו באנגלית) או לדרג. מאז 2015 מקובל לאפשר לסמן אחד מכמה סוגי רגש (בדרך כלל באמצעות סמליל של לב, צחוק, בכי, שמחה, לעג, הפתעה, ופליאה). לצד הפוסט מופיע הדירוג הממוצע שלו ומספר האוהדים ("מספר הלייקים שקיבל"), לעיתים מפורט לפי סוג האהדה. עם הזמן נוצרו גם אתרים שנושאם הוא שיתוף קבצים. וכך יש למשל אתרי רשת חברתית המוקדשים לשיתוף תמונות בלבד, ואחרים המוקדשים לשיתוף וידאו או לשיתוף קישורים. כמו באתרי רשת חברתית אחרים, לעיתים אפשר לדרג את התוכן, ולהביע רגש כלפיו. הרשת החברתית היא למעשה אמצעי תקשורת עצמאי, שבאמצעות תשתית המרשתת המאפשר שיחה והודעות לציבור על ידי הציבור, ישירות וללא תיווך של חברת חדשות או חברת תוכן. אפשר באמצעותה לשתף מידע, לשוחח, להתארגן יחדיו בקבוצות עניין למטרות שונות. הרשת החברתית משמשת בין היתר חלופה לרבים מצורות התקשורת שקדמו לה: תקשורת דו כיוונית. מחליף את חליפת המכתבים, שיחות הטלפון, והודעות קוליות. מעבר מצריכת תוכן בלבד ליצירת תוכן. מחליף במידה מסוימת את העיתונות, את תוכניות הרדיו והטלוויזיה. התארגנות קבוצות בעלות מכנה משותף. מחליף את המודעות, הכרזות, והפרסומים בעיתונות. נגישות מכל מקום ובכל זמן - לעומת העיתונים היוצאים בזמנים קבועים. מחירו הזול של תיאום ושיתוף תוכן הוא אחד הסיבות העיקריות שהרשת החברתית אומצה גם במגזר העסקי, והחליפה את ההודעות המודפסות, את אמצעי התקשורת האחרים ואפילו את חליפת המכתבים בדואר האלקטרוני. הרשת החברתית אפשרה התארגנות מהירה וקלה של קבוצות, ללא צורך בחברות מקצועיות, הקמת ארגונים או עמותות. בתחילת המאה ה-21 הרשתות החברתיות הפכו כלי לארגון הפגנות גדולות, מחאות, ואף הפיכות שלטוניות, הנודעות שבהן במסגרת האביב הערבי, ובמדינת ישראל, המחאה החברתית בישראל 2011. פלטפורמות מדיה חברתית מציעות למשתמשים כלים מגוונים לשיתוף מידע ויצירת קשרים חברתיים, אך הן גם מציבות אתגרים אתיים משמעותיים, במיוחד בנוגע לפרטיות המשתמשים. פלטפורמות כמו פייסבוק וטוויטר אוספות כמויות עצומות של מידע אישי, ולעיתים קרובות משתמשות במידע זה למטרות מסחריות, מה שמעלה חששות לגבי הפרטיות של המשתמשים. החשש העיקרי הוא שהמידע האישי של המשתמשים יכול להגיע לגורמים שאינם מורשים או לשמש למטרות שאינן ידועות למשתמשים. דליפות מידע ופריצות אבטחה מגבירות את הסיכון לחשיפת מידע אישי, מה שעלול לגרום לנזקים כלכליים ונפשיים למשתמשים. נוסף על כך, חוסר השקיפות של הפלטפורמות לגבי האופן שבו נעשה שימוש במידע מגביר את החששות ואת חוסר האמון בקרב המשתמשים. לדוגמה, פרשת קיימברידג' אנליטיקה שבה נחשף כי מידע אישי של מיליוני משתמשים בפייסבוק נוצל ללא ידיעתם למטרות פוליטיות, הדגישה את הצורך ברגולציה מחמירה יותר בתחום הגנת המידע ופרטיות המשתמשים והעלתה את המודעות הציבורית. במענה לחששות אלה, חוקים כמו ה GDPR באירופה נחקקו במטרה לתת למשתמשים שליטה רבה יותר על המידע ושימוש אתי במידע האישי. גם בארצות הברית, רגולציה כמו ה (California Consumer Privacy Act (CCPA מקדמת זכויות פרטיות ומחייבת חברות להעניק למשתמשים גישה למידע שנאסף עליהם ואת היכולת למחוק אותו. על פי נתוני חברת הסקרים הבינלאומית פיו, בשנת 2018 ישראל הובילה בעולם במספר משתמשי הרשת החברתית ובעלי טלפון חכם (סמארטפון), 77% מהאוכלוסייה כולל ילדים בגיל צעיר ביותר. מגמה זו נמשכה בשנת 2019. ווב 2.0 רשת חברתית מקוונת חוק מטקלף חוק ריד ריבונות במרחב המקוון רשת חברתית סייבר-פסיכולוגיה מדיה חברתית ככלי לשיתוף וניהול ידע ארגוני - עידו נמיר, Deloitte ניהול ידע האם שימוש ברשת חברתית גורם לדיכאון הרצאת ד"ר מיכה גודמן (יוטיוב) תוצאות שימוש יתר ברשתות החברתיות ערוץ הלעג "הבצל" - אוניון (באנגלית, יוטיוב) מדיה חברתית, דף שער בספרייה הלאומית המלה "מדיה" היא הריבוי של המלה "מדיום", כך שלומר "מדיה חברתית" שקול לאמירה "צפורים יפָה". ניתן להשתמש בביטוי הנכון "הרשת החברתית" או בתרגומים הנכונים "מדיומים חברתיים" ו"מדיה חברתיים". Christian Fuchs, Social media: a critical introduction, 2nd edition, Thousand Oaks, CA: SAGE Publications, 2017, ISBN 978-1-4739-6683-3 Cadwalladr, Carole, and Emma Graham-Harrison, Revealed: 50 million Facebook profiles harvested for Cambridge Analytica in major data breach, The guardian, 2018, עמ' 17(1), 22 Bukaty, Preston, The California Consumer Privacy Act (CCPA) : An Implementation Guide, IT Governance Publishing, 2019 עומר כביר, אינטרנט 2018: הישראלים מכורים לווטסאפ, מתרחקים מהביטקוין וגולשים מגיל אפס, באתר כלכליסט, 26 בדצמבר 2018 סקר מוצא שישראל מובילה בעולם בשימוש ברשתות חברתיות 6 בפברואר 2019, טיימס אוף ישראל (באנגלית)