נצר סרני

נֵצֶר סֶרֶנִי הוא קיבוץ הממוקם בין נס ציונה ורחובות לבאר יעקב ורמלה, בתחומי המועצה האזורית גזר. מצפון וממזרח לקיבוץ נמצא כביש 431. ממערב לקיבוץ שוכנת העיר נס ציונה, ומדרום לקיבוץ נמצאים מכון ויצמן והעיר רחובות. הקיבוץ נוסד בי"ג בסיוון תש"ח, 20 ביוני 1948, בידי ניצולי שואה ממחנה בוכנוואלד. בתחילה נקרא הקיבוץ "קיבוץ בוכנוואלד", כשֵם החבורה שהקימה את הקיבוץ. באוקטובר 1949 הוחלף שמו ל"נצר" על ידי ועדת השמות הממשלתית. בשנת 1952, לאחר הצטרפותם של כחמישים משפחות מקיבוץ גבעת-ברנר, שביקשו להנציח את שמו של חברם אנצו סרני ביקשו חברי הקיבוץ לקרוא לו "נצר-סרני". ואולם ועדת השמות הממשלתית התנגדה לשימוש בשם הלועזי "סרני", ודרשה לבחור בחלופה העברית - "נצר חיים". במהלך הוויכוח פרסם נתן אלתרמן בטור השביעי, קריאה להשתמש בשם "נצר-סרני". חיים בן-אשר, חבר כנסת מטעם מפא"י איש הקיבוץ וידידו הקרוב של חיים-אנצו סרני, חש חובה לשמר את שמו. בינואר 1955 הוא החל בהליכי חקיקה שיועדו לכפות על ועדת השמות הממשלתית את השם "נצר-סרני", בנימוק שבעקבות מותו הטרגי באסון מעגן של דניאל, בנו יחידו של חיים אנצו סירני, נכרת השם "סרני". ביוני 1955 הודיעה ועדת השמות הממשלתית שאף שהיא ממשיכה - ותמשיך - לעמוד על משמר השם העברי, היא שמתוך כבוד לכנסת היא מסכימה לשנות את שם היישוב ל"נצר סרני". קיבוץ נצר סרני הוקם על ידי אנשי קיבוץ בוכנוואלד שהתארגנו להכשרה באגנדורף שבחלק הכיבוש האמריקאי בגרמניה. חברי הקיבוץ היו ממגוון מפלגות - מאגודת ישראל ועד פועלי ציון שמאל. בספטמבר 1945 הגיעו לארץ ישראל, באוניה מטרואה, 83 חברי הקיבוץ. הם עברו הכשרה בקיבוץ אפיקים שבה עבדו חצי יום ולמדו חצי יום, והשתתפו בעלייה לביריה. בשנת 1946 פרשו החברים הדתיים מן הקיבוץ. בסתיו 1947 עברו חברי הקיבוץ להכשרה בנחלת יהודה. הקיבוץ עלה על הקרקע בי"ג בסיוון תש"ח, 20 ביוני 1948, בחוות שפון, יחד עם אנשי קיבוץ זיקים. בשנת 1952, בעקבות הפילוג בקיבוץ המאוחד, נקלטו בנצר סרני כחמישים משפחות מקיבוץ גבעת ברנר, מהם ותיקי הקיבוץ, כגון חיים בן אשר ויוסף אחאי. ב-1992 נחנך בית תרבות וזיכרון בתכנונו של האדריכל פרדי כהנא. המבנה ממוקם בנקודה הגבוהה בקיבוץ. למרגלותיו הוקם אתר זיכרון, שגם אותו תכנן כהנא, ובמרכזו האנדרטה "משואה לתקומה", מעשה ידיה של בתיה לישנסקי. בספטמבר 2019 הוקם בנצר סרני בית הספר של ארגון "בית אקשטיין". זהו בית ספר יסודי לכיתות א’-ו’ לילדים עם קשיים רגשיים נפשיים. בית הספר מונה כ-4 כיתות ו-32 תלמידים. תלמידי היסודי לומדים ברובם בבית הספר ''גוונים'' בקריית חינוך סתריה, כמחצית מתלמידי התיכון לומדים בתיכון ברנקו וייס אית''ן בקריית החינוך סתריה והחצי השנה מתלמידי התיכון, בבית הספר על שם הרצוג בבית חשמונאי הקיבוץ מתפרנס בעיקר מגידולים חקלאיים, בהם תפוחי אדמה, הדרים ואבוקדו, מרפת גדולה, וכן משכיר בשטחו חוות סוסים, בית אירועים וכנסים ("חוות אלנבי") ואולם אירועים ("חצר נצר"). בכניסה לקיבוץ נמצא אזור תעשייה גדול, שבו פעלו בעבר כמה מפעלים בבעלות הקיבוץ. עם הקמת הקיבוץ החלה לפעול בו מסגרייה, שהפכה במשך השנים למפעל מתכת. המפעל ייצר בין השאר נגררים לשוק האזרחי והצבאי, מובילי טנקים, ארגזים למשאיות עבור מפעל "ליילנד אשדוד", ואף קרונות משא עבור רכבת ישראל. המפעל רכש מפעל בהרצליה, ואף היה במשא ומתן לרכוש את מפעל הרכבת האוטובוסים "מרכבים",. אולם לאחר שנקלע לקשיים, הוא נמכר בשנת 1997 לחברת "התכוף". הקיבוץ גם הקים מפעל רהיטים גדול. בשנת 1982 הוקם בקיבוץ המפעל "רינוטרם" (rhinotherm),שייצר מכשיר לטיפול בנזלת ואלרגיה על בסיס טכנולוגיה שפותחה במכון ויצמן. בשנת 1991 קיבל המכשיר אישור לשיווק בארצות הברית על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי, אולם הוא נסגר בשל קשיים מסחריים. בשנים 2018-2016 צולמה בקיבוץ סדרת הנוער כדברא. שם הקיבוץ הוא גם שמו של הסופרמקרט "נצר סרני" בסדרה קופה ראשית. להלן רשימת אישים הקשורים בקיבוץ נצר סרני: איל בן ראובן - איש ציבור ישראלי שכיהן כחבר כנסת. אלוף במילואים בצה"ל. נולד וגדל בקיבוץ נצר סרני. מאיר עוזיאל - עיתונאי, סאטיריקן, מתרגם, עורך, סופר, איש במה ואיש תקשורת וטלוויזיה ישראלי. בגיל 14 עבר עם משפחתו לקיבוץ נצר סרני. גדעון אבידור - קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן כסגן מפקד גייסות השריון. לאחר הפילוג בקיבוץ המאוחד עבר לקיבוץ נצר סרני. אברהם אהוביה - היה איש חינוך ישראלי, יוצרו של תנ"ך רם. נמנה עם מייסדי קיבוץ נצר סרני, שבו היה חבר עד לפטירתו ובו נקבר. יצחק בָּקוֹן - היה חוקר ספרות עברית ויידית ישראלי, פרופסור באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. התגורר בקיבוץ נצר סרני, שם גם נקבר. יוסף אחאי - היה ממייסדי תנועת "החלוץ" בליטא, מחנך עברי, סופר, עורך ומתרגם, עיתונאי ומשורר ילדים. ממייסדי קיבוץ נצר סרני, התגורר בו ונקבר בו. אורן שמחה - קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה. נולד, גדל ומתגורר בקיבוץ נצר סרני. רמי שלו - תעשיין ואיש עסקים ישראלי. אחד הילדים הראשונים שנולדו בנצר סרני. מושיק לין - מאייר וקריקטוריסט ישראלי. נולד בנצר סרני ומתגורר שם. שמואל גָדוֹן - היה סופר, עורך, מרצה וחוקר בנושאי הקיבוץ ותנועת העבודה. התגורר בנצר סרני ושם גם נקבר. ליאור שמחה - מזכ״ל התנועה הקיבוצית. נולד, גדל ומתגורר בנצר סרני. בעברו כיהן כמזכיר הקיבוץ. ניר רוזן - איש ציבור, פוליטיקאי ופעיל שמאל. לשעבר מנכ״ל מפלגת העבודה. חבר הקיבוץ ומתגורר בו. בית זיכרון וספרייה בתכנון האדריכל פרדי כהנא לזכר הנספים במחנה הריכוז בוכנוואלד נצר-סרני מכביש 431 אולם המופעים במרכז הקיבוץ פינת נוי בכניסה לחדר האוכל חדר זיכרון לנספים בשואה תידור באומל, יהודית. קיבוץ בוכנוואלד, הוצאת הקיבוץ המאוחד - בית לוחמי הגיטאות, 1994. אהוביה, אברהם. עדויות מגיא צלמות: ותיקי קיבוץ נצר-סרני מספרים. גבעתיים: אורנית, 1998. אתר קיבוץ נצר-סרני מיכאל יעקובסון: סקירה על בית התרבות והזיכרון, האנדרטה וחדר האוכל, באתר 'חלון אחורי', 27.7.2014 יהודית באומל, קיבוץ בוכנוולד בארץ ישראל 1945-1948, באתר יד ושם יהודה הגדרתי, קבוץ, שהוקם במחנות־המות בגרמניה, התנחל בחווה נאצית לשעבר - בישראל, הַבֹּקֶר, 31 בינואר 1949 מקהלת נצרים, מקהלת ילדים שפעלה בקיבוץ בסוף שנות החמישים עד ראשית שנות השישים, באתר זמרשת מקהלת זיו, מקהלת בנות שפעלה בקיבוץ בשנות ה-60, באתר זמרשת לילך ניישטט בורנשטיין, כולנו רוצים לייסד קיבוץ בארץ ישראל שיוסיף להיקרא בשם בוכנוולד, באתר הארץ, 27 באפריל 2020 נצר סרני (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית משה גלעד, ביקור בנצר סרני, באתר הארץ, 17 באפריל 2024 אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 2 קבוצים להתישבות בדרום, המשקיף, 21 ביוני 1948 לילך ניישטט בורנשטיין, כולנו רוצים לייסד קיבוץ בארץ ישראל שיוסיף להיקרא בשם בוכנוולד, באתר הארץ, 27 באפריל 2020 הוחלפו שמותיהם של 48 יישובים חדשים, הארץ, 20 באוקטובר 1949 נצר סירני, באתר מועצה אזורית גזר מפת Rehovot, 1:20,000 בהוצאת מחלקת המדידות, עדכון 1954, הדפסת 1955 (באנגלית) עם סימון היישוב בשם 'נצר חיים', באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור הצעת חוק להנצחת זכרו של סרני, הארץ, 11 בנובמבר 1954 נתן אלתרמן, נצר סירני, דבר, 12 בנובמבר 1954 הכנסת הכירה בשם "נצר סרני", דבר, 14 ביוני 1955 חדר אוכל בקיבוץ בוכנוואלד בגרמניה, נובמבר 1945, באתר יד ושם חברי קיבוץ בוכנוואלד באנטוורפן, מרס 1946, באתר יד ושם קיבוץ הכשרה בגרמניה, משמר, 8 ביולי 1945 ש. מארקוס, קיבוץ בוכנוואלד, דבר, 19 ביולי 1945 גולת אירופה והמחנות בגרמניה, דבר, 7 בספטמבר 1945 עלית אלף ביום א' של ראש-השנה: נוער, חלוצים ופליטים מכל חלקי אירופה. - "קיבוץ בוכנוואלד" הגיע במילואו, דבר, 10 בספטמבר 1945 991 עולים מאירופה המערבית הגיעו לחוף המולדת, משמר, 10 בספטמבר 1945 מהגולה והשבי, הצופה, 23 בינואר 1946 ארגון לחיסול הארגונים, הצופה, 11 באוקטובר 1945 מבוכנוואלד לאפיקים, דבר, 15 באוגוסט 1947 בקיבוץ בוכנוואלד, לחייל, 3 ביוני 1946 ביריה נכבשה והוכרה כנקודה עברית, העולם, 21 במרץ 1946 אריה גריפלד, בירור דברים, הצופה, 16 במאי 1946 קיבוץ בוכנוואלד, דבר, 27 באוקטובר 1947 קיבוץ נצר, הארץ, 27 במאי 1951 2 קיבוצים עלו הבוקר להתיישבות באדמות הדרום, יום יום (עיתון ערב), 18 ביוני 1948 שני יישובים חדשים קמו בדרום, על המשמר, 21 ביוני 1948 למסיבת הקמת ישובנו המשותף, דבר, 23 במאי 1952 קיבוץ נצר ועוזבי גבעת ברנר מקימים ביתם החדש, דבר, 26 במאי 1952 עשור ראשון לנצר סרני, דבר, 1 ביולי 1958 בית ספר בית אקשטיין, נצר סירני, באתר בית אקשטיין עמיאל רז, הטנקים של צה"ל, הניידות - של נצר סירני, מעריב, 23 בפברואר 1988 "ליילנד" ייצא 26 משאיות לפרו, דבר, 27 בספטמבר 1966 שרון שדה, חברה מסלובקיה הועדפה על פני תעש במכרז הקרונות, חדשות, 21 בספטמבר 1993 שלושה מפעלים בהרצליה מחלקים רווחים לפועלים, על המשמר, 28 באוגוסט 1972 נוית זומר, מו״מ על איחוד מרכבים ומפעל נצר סירני, חדשות, 10 בספטמבר 1989 התכוף - רכשה מפעל המתכת של נצר סירני, באתר גלובס, 16 במרץ 1997 מפעלי נצר סירני, דבר, 29 במרץ 1972 האפצ'י האחרון, כותרת ראשית, 26 בנובמבר 1986 גאולה למצוננים, חדשות, 17 באפריל 1991 גלי וינרב, ‏הקאמבק של רינו-טרם: מחזירה לשוק את המכשיר שלה לטיפול בנזלת, באתר גלובס, 27 ביולי 2006