עת לקרוע ועת לתפור

עת לקרוע ועת לתפור (במקור: A time to rend, a time to sew) הוא ספרה השלישי של הסופרת והמתמטיקאית החרדית מלכה שפס, הכותבת תחת שם העט רחל פומרנץ. עלילת הספר עוסקת בקונפליקט של שילוב העולם היהודי והעולם האקדמי והוא מתאר במידה רבה את חוויותיה של הסופרת ביחס לקונפליקט זה. הספר נמכר בלמעלה מעשרת אלפים עותקים באנגלית ובעברית. בטי ולין הן שתי אחיות שגדלות במשפחה אמריקאית-יהודית-חילונית קלאסית. בטי, המונעת בשאיפותיו של אביה המרדים להוכיח את יכולתה כאישה קרייריסטית יחד עם רצונו לראות את ביתו כרופאה הממשיכה את דרכו, פונה ללימודי רפואה מתוך שאיפה להתמחות כמנתחת. תוך כדי לימודיה בקולג' מתחילה בטי להתקרב ליהדות, בעקבות סטודנט דתי לרפואה בשם מייל טרייגר שהזמין אותה לבוא לבית הלל כדי להיווכח שהאורתודוקסיה לא שבקה חיים. כעת היא נאלצת למצוא את עצמה נאבקת בשתי החזיתות: מעמדה כאישה הנחושה להצליח בלימודיה למרות כל הדעות הקדומות בהם היא נתקלת, אשר ביניהם גם הצהרה מהמראיין של בית הספר לרפואה אליו היא מנסה להתקבל ש"רופאה שהיא גם אמא היא רופאה מסוג ב'" כמו גם רמז מהמרצה שלה לפיזיקה שעליה להיזהר מפני נישואים מוקדמים העלולים לפגוע בקריירה שלה, וזאת בנוסף למאבקה לקבל את זכויותיה כיהודיה אורתודוקסית. התקרבותה ליהדות מקבלת תגובה צוננת ביותר מאימה ואחותה, לין, הלומדת משפטים ואישיות אסרטיבית ביותר. אביה שגדל במשפחה דתית אך התרחק מהדת מקבל לעומת זאת את דתיותה בסובלנות והבנה ומודה בפניה שהעולם היהודי חסר לו. לאחר שלוש שנים של לימודי רפואה מגיעה בטי לביקור בישראל, טיול שתכננה מזה זמן רב. באחת השבתות, תוך כדי חיפושיה אחר בית כנסת בו תוכל להתפלל היא פוגשת אישה בשם גב' סגל, המזמינה אותה לסעודת השבת של הבוקר. גברת סגל מפנה את בטי לרבנית שונהיים המלמדת בסמינר לבעלות תשובה דוברות אנגלית. בטי נענית להצעתה של הרבנית שונהיים והיא מתחילה ללמוד בסמינר. אווירת הסמינר שבה חברותיה מתארסות בזו אחר זו מחזירה אותה להרהורים אודות נישואין והיא מתחילה לשקול מחדש את נחישותה אודות קדימותה של הקריירה לנישואים ובשיחה עם הרבנית שונהיים היא מפרטת לה את חששותיה אודות האפשרות המטרידה של הרס הקריירה שלה העלול לקרות במידה והיא תתחתן. לבסוף מוצאת את עצמה בטי יוצאת עם נתן, בחור אינטליגנטי ומרשים, בעל תשובה אמריקאי בעצמו מזה שבע שנים השואף להיות רב. לאחר שהם יוצאים כחודש מציע לה נתן נישואים. אף על פי שבטי מעוניינת לענות בחיוב הרי שהיא חוששת לסכן את לימודי הרפואה שלה משום שהיא טוענת שעלולים להתייחס לנישואיה בשלב זה כאל רשלנות, דבר שעלול לסכן, בשלב מכריע כל כך של הקריירה עליה היא עמלה שנים, את כל שאיפותיה. היא עונה בשלילה וחוזרת כמתוכנן לארצות הברית. בבית החולים מוצאת את עצמה בטי נאבקת עם עקרונותיה כיהודיה דתייה ובין דרישות הממונים עליה ונקלעת לשיחה עם ד"ר הוכברג השואל אותה בצורה ישירה האם היא תעדיף לפעול על פי מצפונה היהודי או הרפואי בתור רופאה יהודית אורתודוקסית ומצהיר שאין מקום לנקיפות מצפון דתיות כרופאה. הוא מודיע לה שהוא מתכוון לשלוח חוות דעת שליליות לגביה לבתי חולים אליהם מנסה בטי להתקבל. למרות שבסופו של דבר בטי מתקבלת לבית החולים כרופאה מתמחה לכירורגיה היא מוצאת את עצמה שוקלת מחדש את ייעודה בחיים, כשהיא נזכרת במילותיו של נתן אודות כך שהיא אינה רשאית להקריב את חייה כדי למלאות את שאיפותיו של אביה, והיא מגלה ששאיפותיה להיות מנתחת הלכו ונחלשו והיא מחליטה להתמחות במקום זאת באנדוקרינולוגיה. לין שכעת היא עורכת דין רודפת צדק נוסעת לישראל ופונה לסמינר לבעלות תשובה בו למדה אחותה בטי מתוך מטרה ללמוד את 'שיטות העבודה' של מנהליו ולגרום לאחותה לנטוש את הדת. אך במקום לחשוף את תרמיותיו של הסמינר לין בעצמה חוזרת בתשובה ונשארת בירושלים לתקופה נוספת והופכת לחרדית בצורה קיצונית אף יותר מבטי. בסופו של דבר בטי מתחתנת עם מאיר כהן, חברו של נתן מהישיבה שחזר לארצות הברית מתוך מטרה להשלים את הקריירה המתמטית שלו ואף הוא מוצא את עצמו נאבק בזהותו כחרדי-מתמטיקאי השואף לקבל קביעות באוניברסיטה. לין חוזרת הארץ לשנה שלישית בסמינר יוצאת עם מספר בחורים. היא חשה שאישיותה הפמיניסטית והאסרטיבית מאיימת על הבחורים הפוטנציאלים. בסופו של דבר היא נשאת לשמואל, אלמן עם ארבעה ילדים וחרדי מבית, ועובדת כעורכת דין. בטי - בחורה הלומדת רפואה, חוזרת בתשובה, אשר מתבלטת אודות תפקידה כאישה חרדית וקריירה. לין - אחותה של בטי, בחורה אידיאליסטית ואסרטיבית הלומדת משפטים ומתנגדת לדת. בסופו של דבר חוזרת אף היא בתשובה. שרלוט הליי, בדרך מהאוניברסיטה נהפכת פרופסור שפס לסופרת החרדית רחל פומרנץ, באתר הארץ, 11 במרץ 2003