laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כוחות ההגנה הטריטוריאלית (אוקראינה)

כוחות ההגנה הטריטוריאלית (באוקראינית: Війська територіальної оборони) מהווים את מרכיב המילואים של הכוחות המזוינים של אוקראינה. בסוף 2014 השתנתה מערכת ההגנה הטריטוריאלית של אוקראינה. גדודי ההגנה הטריטוריאלית אורגנו מחדש והועברו לחטיבת החי"ר הממוכנת של הצבא. הדוגמה של הכוחות האוקראינים שימשה מאוחר יותר את פולין לבניית כוחות מזוינים משלה, אשר מ-2015 ואילך יישמו נוהג דומה. יחידות צבאיות אזוריות יוצרות גדודי רובאים, יחידות מחוזיות (עיר) יוצרות יחידות הגנה בכמות של 2 עד 5 יחידות, בהתאם למשימות שהוקצו. מלבד יחידות אזוריות ומחוזיות קיימת פלוגת מטה, המעורבת במשימות ההגנה הטריטוריאלית (TD). כל היחידות מורכבות מחיילי מילואים וממחויבים בשירות צבאי. ב-25 במאי 2021 הנשיא וולודימיר זלנסקי הציג למועצה העליונה חוק "על בסיס התנגדות לאומית" שהציע להגדיל את מספר הכוחות המזוינים של אוקראינה ב-11,000 אנשי שירות. ב-16 ביולי 2021 אישר הפרלמנט את הצעת החוק הזו, וב-29 ביולי 2021 חתם זלנסקי על החוק. ב-1 בינואר 2022 מספר כוחות המזוין גדל ב-11,000: 10,000 לכוחות ההגנה הטריטוריאליים ו-1,000 לכוחות המבצעים המיוחדים. ב-11 בפברואר 2022 הוגדל מספר המתנדבים המתוכנן ל-1.5–2 מיליון. הגנה על רשויות ציבוריות, ממשלות מקומיות, מתקנים קריטיים ותקשורת; פריסת מחסומים; לחימה בכוחות האויב, שנוצרו על ידי חמושים ובוזזים אנטי-חוקיים; שמירה על בטיחות וביטחון בטריטוריות שלהם (אזור, עיר); ארגון התנגדות או קבוצות גרילה - במקרה של כיבוש שטח על ידי האויב; סיוע במצבי חירום של אסונות טבע ומעשה ידי אדם בימי שלום. ערך מורחב – הלגיון הבינלאומי להגנה טריטוריאלית של אוקראינה שלושה ימים לאחר שהפלישה הרוסית לאוקראינה החלה, ביקש נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, להקים יחידה צבאית שמטרתה לגייס אנשים מרחבי העולם להילחם בצבא הרוסי עד תום הפלישה. יחידה זו הוקמה, ושמה הלגיון הבינלאומי להגנה טריטוריאלית של אוקראינה. יחידה זו מתנהלת במקביל ליחידות כוחות ההגנה הטריטוריאליות האוקראיניות, היות שהשוני היחיד בינה לבין שאר היחידות היא שמתגייסיה הם לאו דווקא אזרחים אוקראינים. מדיה וקבצים בנושא כוחות ההגנה הטריטוריאלית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של כוחות ההגנה הטריטוריאלית (באוקראינית) כוחות ההגנה הטריטוריאלית, ברשת החברתית פייסבוק כוחות ההגנה הטריטוריאלית, סרטונים בערוץ היוטיוב Zelensky appoints Halushkin Commander of territorial defense forces of Ukraine's Armed Forces RUSSIA INVADED UKRAINE enlist to the International legion of Defence of Ukraine
יאגדפרבנד 44

יאגדפַרבׇּנד 44 (בגרמנית: Jagdverband 44; ר"ת: (JV 44)) הייתה טייסת גרמנית במהלך מלחמת העולם השנייה. היא הוקמה במהלך החודשים האחרונים של המלחמה, והפעילה את מטוס הקרב הסילוני החדיש מסרשמיט Me 262. מפקד הטייסת היה הגנרל אדולף גאלאנד. לפני שעבר לטייסת, היה גאלאנד המפקח על טייסי הקרב. הוא הודח מתפקידו זה על ידי שר האווירייה, הרמן גרינג, בשל תקרית בה גאלאנד וקצינים בכירים אחרים תקפו בפרהסיה ובחריפות את גרינג ואת ניהול המערכה האווירית. הטייסת כללה גרעין של טייסים שבעי קרבות. הם נבחרו מהצוות הקודם של גאלאנד, או גויסו מיחידות שפורקו או שהיו בתהליכי התארגנות-מחדש. הטייסת פעלה היטב במהלך ההיסטוריה הקצרה שלה, והשיגה יחס הפלות של 4 ל-1. עם זאת, היו לה מעט מטוסי סילון מבצעיים זמינים לכל גיחה בודדת, והיא נאלצה לעבור ממקום למקום בתדירות גבוהה, עקב התקדמותם של כוחות בעלות הברית. בשיאה, כללה הטייסת 50 טייסים ו-25 מטוסים. ב-26 באפריל 1945, נפצע גאלנד והיינריך בר קיבל את הפיקוד על הטייסת. Forsyth 2008. Forsyth, Robert (2008). Jagdverband 44: Squadron of Experten. Aviation Elite Units 28. Oxford: Osprey Publishing. ISBN 978-1-84603-294-3 Forsyth, Robert (1996). JV 44: the Galland circus. Burgess Hill: Classic Publications. ISBN 0952686708
מגלן האנדים

מגלן האנדים (שם מדעי: Theristicus branickii) הוא מין של עוף מתת-משפחת המגלנים החי לאורך מישורים גבוהים באמריקה הדרומית בבוליביה, פרו ואקוודור ובעבר גם בצ'ילה (בתוך הפארק הלאומי לאוקה) שסביב הרי האנדים, ומכאן שמו. חלק מהחוקרים רואים במין זה תת-מין של מגלן שחור-פנים. מין זה מצוי בקרבה לסיכון עקב הפגיעה במקומות חיותו. מגלן זה חי רק לאורך הרי האנדים ברום של 3 עד 5 ק"מ. הוא מגיע לאורך 75 ס"מ והוא בעל נוצות חומות-אפורות בעלות גוון מתכתי ורגליים אדומות. הצוואר והפנים כהות מעט כשהכיפה חומה-אדומה. המקור עבה מעט ושחור והעיניים שחורות. המגלן נוטה לנוע על הקרקע ולא לעוף הרבה, אם כי יעוף בעת הצורך. בהשוואה למגלן שחור-הפנים הוא בעל בטן וחזה חיוורים יותר, דלדל קטן יותר וכנפיים אפורות בהירות יותר. המגלן שוכן לרוב בערבות או בביצות רדודות ובהם מחטט עם מקורו בחיפוש מזון מהחי ומהצומח. הוא נע ביחידות, בזוג או בקבוצה קטנה. ולעיתים נודד בלהקות גדולות, העשויות לכלול כ-100 פרטים ומסודרות בצורת שורה. מדיה וקבצים בנושא מגלן האנדים בוויקישיתוף מגלן האנדים, באתר ITIS (באנגלית) מגלן האנדים, באתר GBIF (באנגלית) מגלן האנדים באתר הרשימה האדומה של IUCN
מגלן אפור

מגלן אפור (שם מדעי: Theristicus caerulescens) הוא מין של עוף מתת-משפחת המגלנים החי במרכז אמריקה הדרומית בדרום-מערב ברזיל, צפון ארגנטינה, מזרח בוליביה, פרגוואי ואורוגוואי. הוא דומה במראהו למגלן חום-צוואר ובעבר נחשב לתת-מין שלו. זהו מין גדול יחסית, באורך 71–77 ס"מ, בעל מוטת כנפיים באורך 397–450 מ"מ בזכרים ו-360–406 מ"מ בנקבות. מגלן זה בעל נוצות אפורות לאורך גופו ובעל גוונים של אפור-כחלחל, אפור-ירקרק או אפור-חום. ונוצות הגב מנומרות בחום-אפרפר. המגלן בעל ראש חום בגווני הגוף, אך מעט בהיר יותר ובעל בליטה לבנה בקדמת המקור. העיניים צהובות והמקור אפור-בהיר ומעט קצר ביחס למגלן. המגלן לרוב נראה על הקרקע ומעופף כצעד הגנה. עם זאת הוא מסוגל לעוף, דבר שהוא עושה בתעופה עם צוואר ישר ודאייה בעזרת כנפיו הארוכות. מין זה נפוץ יחסית אך נצפה בחלקים מסוימים מתפוצתו יותר מאחרים וגם בהם לא נוטה להתבלט. הוא מצוי לאורך אדמות לחות כמו ביצות, בריכות, גדות יערות, שדות וערבות לחות ונצפה גם בפנטנל וערבות הצ'אקו של דרום ברזיל. הוא חי לרוב בגפו או בזוגות וכמעט ואינו נראה בלהקות גדולות מעל 6 פרטים. המגלן חורש בעזרת מקורו את הבוץ ומחפש טרף של חלזונות, חרקים ובעלי חיים קטנים אחרים, כשלעיתים קרובות הוא מחפש את מזונו במים. מדיה וקבצים בנושא מגלן אפור בוויקישיתוף מגלן אפור, באתר ITIS (באנגלית) מגלן אפור, באתר NCBI (באנגלית) מגלן אפור, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מגלן אפור, באתר GBIF (באנגלית) מגלן אפור באתר הרשימה האדומה של IUCN
מרכז פריץ הבר לדינמיקה מולקולרית

מרכז פריץ הבר לדינמיקה מולקולרית (באנגלית: Fritz Haber Center for Molecular Dynamics, ובראשי תיבות FHRC) הוא מרכז מחקר באוניברסיטה העברית בירושלים העוסק בתחום הדינמיקה המולקולרית. המרכז נוסד בשנת 1981 על ידי פרופ' רפאל לוין, ונכון ל-2022 עומד בראשו פרופ' רועי בר. המרכז הוקם מיסודן של קרן מינרווה המשתייכת לאגודת מקס פלאנק וכן האוניברסיטה העברית בירושלים. הוא נקרא על שם הכימאי היהודי-גרמני פריץ הבר, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1918 ואבי לוחמת הגזים הגרמנית במלחמת העולם הראשונה. המרכז מאגד שורה של חוקרים וסטודנטים מהאוניברסיטה העברית העוסקים בדינמיקה מולקולרית. מרבית החוקרים הם כימאים תאורטיים אך חלקם עוסקים גם בפיזיקה ובביוכימיה. כמו כן, המרכז מקיים קשרי מחקר עם חוקרים מגרמניה. ייעודו המקורי של המחקר היה להתמקד בדינמיקה מולקולרית של תגובות, שעמדה אז בחזית העיסוק של המחקר הכימי. במרוצת השנים, תחום הדינמיקה המולקולרית התרחב משמעותית והפך לחלק אינטגרלי כמעט בכל תהליך פיזיקלי וכימי. בהתאם לכך, הורחבו גם תחומי עיסוקו של מרכז פריץ הבר, הנוגעים כיום גם בספקטרוסקופיה, במדע החומרים, בביופיזיקה ובטכנולוגיה קוונטית. מטרת המחקר במרכז כיום היא לפתח שיטות עיוניות ויישומיות מתקדמות בדינמיקה מולקולרית על כל ענפיה: שליטה קוהרנטית קוונטית, עירורי מעבר מטען, דינמיקה של אטו-שניות, דינמיקה "מחוספסת", דינמיקה אלקטרונית קוונטית בננו-גבישים, דינמיקה במערכות ביופיזיקליות, דינמיקת מעבר פרוטון בסביבת מים וכן "חוטי פרוטונים" בחלבונים. מעבר לפעילות המחקרית השוטפת, מקיים המרכז סמינרים וכנסים עיתיים שונים. המרכז כפוף לוועדת היגוי ישראלית-גרמנית המנחה את פעילותו. הוועדה, שמתכנסת אחת לשנתיים בישראל, מדווחת לקרן מינרווה באשר לתכנון ותקצוב המרכז ועל הפעילויות השונות בו. בכל כינוס שכזה נערך סימפוזיון מדעי בו משתתפים חברי המרכז. אתר האינטרנט הרשמי של מרכז פריץ הבר לדינמיקה מולקולרית (באנגלית)
פחמון (פטרייה)

פחמון (שם מדעי: Ustilago) היא סוג של פטרייה טפילה הגדלה על צמחים שונים. פטרייה זו נפוצה ברוב חלקי העולם, נטפלת לסדרת הדגנאים, בעיקר למשפחות הדגניים (חיטה, שעורה, שיבולת שועל, תירס ודורה) והגמאיים (גומא ואגמון). הפחמון היא טפיל מוחלט, משמע, היא אינה יכולה להשלים מחזור החיים ללא פונדקאי – היא מתפתחת בשחלה של צמחים דגנאים, על תפרחות או על קדקודי צמחייה ובעפצים. הפחמון מפתחת כמות רבה מאוד של נבגים שחורים (שמה נגזר מהדמיון בין צבע הנבגים לצבעו של פחם), כאשר הנבגים מתפזרים הם צובעים את היבול, ומורידים את ערכו הן בגלל החשש להידבקות, והן בשל מראהו. כאשר הנבגים מתפזרים הם נכנסים לתפרחות ומדביקים את הזרעים של הדור הבא. מדיה וקבצים בנושא פחמון בוויקישיתוף פחמון, באתר ITIS (באנגלית) פחמון, באתר NCBI (באנגלית) פחמון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פחמון, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פחמון (פטרייה)".
מצוק הובס

מצוק הובס או רכס הובס (באנגלית: Hobbs Ridge) הוא רכס הרים, שצורתו חצי סהר (צורת קשת) הממוקם באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה. הרכס מקיף את קרחון הובס מצפון ומצפון מערב. רכס הובס מהווה קו פרשת קרחונים בין קרחון הובס לבין חלקו התחתון של קרחון בלו. גובהו של רכס הובס 1,510 מטרים מעל פני הים. שמו של רכס הובס ושל קרחון הובס ניתנו בצוותא. הרכס נקרא על שמו של ויליאם ה. הובס (William H. Hobbs), מאוניברסיטת מישיגן, (אוניברסיטה השוכנת בעיר אן ארבור שבמדינת מישיגן בארצות הברית) שהיה מומחה בעל שם בתחום חקר הקרחונים, וגאולוג. • Fred G. Alberts, Ed., Geographic Names of the Antarctic רכס הוס באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מפת אזור רכס הובס מידע היסטורי וגאוגרפי מידע גאוגרפי
גלובל כנפיים ליסינג

גלובל כנפיים ליסינג בע"מ, המוכרת בשם המקוצר גלובל כנפיים, היא חברה ציבורית ישראלית שמניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב ועוסקת ברכישה, החכרה ומכירה של מטוסי נוסעים מסחריים ומטוסי מטען לחברות תעופה בעולם. יושב ראש דירקטוריון החברה הוא שלמה חנאל ומנכ"ל החברה הוא סידני סלסקי. משרדיה הראשיים של החברה שוכנים בבית איילון ביטוח שברמת גן. החברה נוסדה בדצמבר 2002 על ידי חברת "כנפיים אחזקות", כחברה פרטית בשם "ארקיע ליסינג אינטרנשיונל בע"מ". בנובמבר 2006 שינתה החברה את שמה לשמה הנוכחי, "גלובל כנפיים ליסינג". ביולי 2017 היא הונפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב והפכה לחברה ציבורית. באפריל 2016 רכשה החברה מטוס מדגם איירבוס 200–330 תמורת 88 מיליון דולר. ביוני 2018 מכרה החברה שני מטוסים מדגם בואינג 800–737 ומטוס נוסף מדגם איירבוס 200–330 תמורת כ-59 מיליון דולר. באוקטובר 2021 השלימה רכישת שני מטוסי איירבוס 220 בהיקף כולל של כ-74 מיליון דולר. כל העסקאות הקיימות של החברה בתחום החכרת מטוסים נעשו באמצעות נאמנויות הרשומות בארצות הברית או באירלנד או באמצעות תאגידים ייעודיים אחרים. גישה זו נובעת משיקולי אסדרה במדינות פעילות החברה, וכן לשם הפרדה בין העסקאות השונות ותיחום כל עסקה תחת ישות משפטית אחת ונפרדת, הנחוץ לשם קבלת הלוואת Non Recourse למימון העסקה. כל עסקה של רכישת מטוס והחכרתו כוללת שלושה שלבים עיקריים: איתור מטוס מתאים לרכישה. המטוס נרכש במצבו הטכני והמכני כפי שהוא ובמיקומו בעת ביצוע הרכישה; איתור חוכר מתאים; איתור מקורות מימון לרכישת המטוס. ככל ענף התעופה העולמי סבלה החברה ממשבר מגפת הקורונה. בשנת 2021 השלימה החברה רכישת מניות בשיעור של כ-49.99% מחברת התעופה הקפריסאית Tus Airways. נכון לשנת 2022 בעלת השליטה (66.02%) בחברה היא חברת כנפיים אחזקות. אתר האינטרנט הרשמי של גלובל כנפיים ליסינג גלובל כנפיים ליסינג, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב גלובל כנפיים ליסינג, באתר "מאיה" גלובל כנפיים ליסינג, באתר Crunchbase (באנגלית) גלובל כנפיים ליסינג: נתונים כספיים באתר מאי"ה. רואי אזולאי, סופית: דירקטוריון גלובל כנפיים ליסינג אישר רכישת 49.9% מחברת TUS, PassportNews‏ 3 בספטמבר 2021
דומבירטוש

דומבירטוש (בהונגרית: Dombiratos) הוא כפר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית קטנה. כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בדומבירטוש נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 903 תושבים, ובשנת 2021 רק 475 תושבים. הכפר מיושב מהמאה ה-15 והוא מוזכר בכתבים משנת 1418. יהודים חיו בדומבירטוש במאה ה-19. בסוף מאי 1944 רוכזו יהודי האזור בחווה שליד מגיארבאנהגייש איתם גם רבים מיהודי הכפר, משם הועברו היהודים לגטו בקשצ'בה ומשם נשלחו ב-25 ביוני למחנה ההשמדה אושוויץ שם נרצחו כחלק בשואת יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא דומבירטוש בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דומבירטוש (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי דומבירטוש שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
קספר (כפר)

קספר (בהונגרית: Kaszaper) הוא כפר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בקספר נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 1,958 תושבים, ובשנת 2023 רק 1,627 תושבים. על פי מפקד האוכלוסין של יהודי הונגריה, חיו בכפר 13 יהודים (מתוך 1,030 תושבים) בשנת 1944 נרצח לפחות יהודי אחד מהכפר בשואת יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא קספר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קספר (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 תיעוד יהודי קספר שנרצחו בשואה
Miss You

"Miss You" (בעברית: "להתגעגע אליך") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הבלגי ז'רמי מקייזה. הוא יצא לאור ב-10 במרץ 2022 באותה העת לפרסום הווידאו קליפ שלו. הוא נבחר על ידי רשות השידור הבלגית, Radio Télévision Belge de la Communauté Française ‏(RTBF), לייצג את בלגיה באירוויזיון 2022. ב-15 בספטמבר 2021 הודיעה RTBF כי ז'רמי מקייזה נבחר לייצג את המדינה באירוויזיון הקרוב. זו הייתה חשיפת הנציג הראשונה לתחרות. לאחר מכן, ב-23 בפברואר 2022, נודע כי השיר ייחשף ב-חודש מרץ. ב-10 במרץ פורסם השיר בעמוד היוטיוב הרשמי של תחרות הזמר של האירוויזיון, לצד הווידאו קליפ המלווה אותו. המהדורה ה-66 של האירוויזיון התקיימה בטורינו, איטליה והורכבה משני חצאי גמר ב-10 במאי וב-12 במאי 2022, ומגמר ב-14 במאי 2022. על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר. ב-25 בינואר 2022 נקבע בהגרלת חצאי הגמר כי בלגיה תופיע בחלק השני של חצי הגמר השני. לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. בלגיה אמורה להופיע כמדינה ה-16, לאחר מונטנגרו ולפני שוודיה. ב-12 במאי 2022 ביצע מקייזה את "Miss You" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה הוא נמנה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. בלגיה הופיעה כמדינה ה-16, לפני יוון ואחרי אזרבייג'ן. לבסוף דורגה במקום ה-19 עם 64 נקודות. סרטון השיר "Miss You" באתר יוטיוב Luukela, Sami (2022-03-10). "Jérémie Makiese releases the Eurovision 2022 entry "Miss You"". ESCXTRA.com (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-03-10. "Belgium: Jérémie Makiese reveals Miss You as song for Turin 🇧🇪". Eurovision.tv (באנגלית בריטית). 2022-03-10. נבדק ב-2022-03-10. "Belgium reveals the first artist for Eurovision 2022". Eurovision.tv. EBU. 15 בספטמבר 2021. נבדק ב-15 בספטמבר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Belgium: Jérémie Makiese's Eurovision Entry to be Released on March 10". Eurovoix (באנגלית). 23 פבר' 2022. נבדק ב-23 פבר' 2022. {{cite web}}: (עזרה) "Turin, Italy, to host the 66th Eurovision Song Contest in May 2022 🇮🇹". Eurovision.tv. EBU. 8 באוקטובר 2021. ארכיון מ-9 באוקטובר 2021. נבדק ב-10 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Rules–Eurovision Song Contest". Eurovision.tv. EBU. ארכיון מ-8 באפריל 2020. נבדק ב-10 באוקטובר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Eurovision 2022: Which Semi-Final is your country performing in? 🇮🇹". Eurovision.tv. EBU. 2022-01-25. נבדק ב-2022-01-25. Eurovision Song Contest 2022 Semi-Final running orders revealed!, Eurovision.tv, ‏2022-03-29 (באנגלית בריטית) Charlotte Jensen, Eurovision 2022: Semi-final 2 result – these are the lucky qualifiers, ‏12th May 2022 Eurovision.tv, Eurovision 2022: The Grand Final running order, ‏13/05/2022
עמק סנוקוולמי

עמק סנוקוולמי (באנגלית: Snoqualmie Valley) שוכן לאורך נהר הסנוקוולמי במערב מדינת וושינגטון, ארצות הברית. עמק סנוקוולמי משתרע ממפגש שלושת המזלגות של נהר סנוקוולמי בעיקול הצפוני (North Bend) עד למפגש של נהר סנוקוולמי (Snoqualmie) ונהר סקיקומיש (Skykomish). הנהרות יוצרים את נהר סנוהומיש (Snohomish) העובר בעיר מונרו (Monroe). קטע זה של הנהר כולל את מפלי סנוקוולמי. חלק מהעיירות והערים המרכזיות בעמק סנוקוולמי הן נורת' בנד (North Bend), סנוקוולמי, פרסטון (Preston), פול סיטי (Fall City), קרניישן (Carnation), ודובאל (Duvall). כשות הייתה היבול העיקרי של אזור זה בסוף המאה ה-19. כיום האזור הוא אזור חקלאי שעיקר תוצרתו היא בתחום העצים. העמק הוא אזור אבותיהם של עם הסנוקוולמי. השם סנוקוולמי (Snoqualmie), מקורו הוא בביטוי המקומי בשפות המקום "ירח ההיפוך" ומקורו במיתוס הבריאה של בני עם הסנוקוולמי. תזמורת הג'אז של בית הספר "מאונט סיי" (Mount Si) בנורת' בנד עלתה בחלק מהשנים האחרונות לשלב הגמר של תחרות הג'אז הכלל אמריקאית Essentially Ellington. בצד המזרחי של עמק סנוקוולמי עובר כביש 203, המקשר בין פול סיטי ומונרו. אגדת סנוקוולמי על ירח ההיפוך, HistoryLink
אבי אבן

אבי אבן (נולד ב-13 במרץ 1976) היה המנהל הספורטיבי ומנהל מערך הסקאוטינג של מועדון הכדורסל מכבי תל אביב. בעבר שימש כמאמנה של הקבוצה בין פברואר ליוני 2022. אבן החל את דרכו במכבי תל אביב במחלקת הנוער בשנת 2006, ובהמשך שימש עוזר מאמן שני לצביקה שרף, פיני גרשון ודייוויד בלאט וכן עוזר מאמן ראשון לגיא גודס. בהמשך גם מונה לראש מחלקת הסקאוטינג ולראש מערך פיתוח השחקנים. מספר פעמים לאורך שנותיו במכבי תל אביב שימש אבן כממלא מקום המאמן על הקווים. תחילה בנובמבר 2015, לאחר פיטוריו של גיא גודס ובטרם מינויו של ז'אן טבק למחליפו הקבוע. אז שימש בתפקיד 8 ימים בהם הפסידה הקבוצה לדרושאפקה ביורוליג וניצחה שני ניצחונות בליגה הישראלית. מאוחר יותר בעת תקופתו של יאניס ספרופולוס כמאמן הקבוצה, שימש מדי פעם אבן כממלא מקומו של ספרפולוס על הקווים, למשל כאשר ספרופולוס חלה בקורונה. לאחר שפוטר ספרופולוס מתפקידו כמאמן הקבוצה ב-16 בפברואר 2022, מונה אבן לממלא מקומו עד לסוף העונה. כמאמן הקבוצה הוביל את הקבוצה לפלייאוף היורוליג לראשונה מאז עונת 14/15, שם הקבוצה הפסידה בסדרת רבע הגמר בתוצאה 0:3 לריאל מדריד. בליגה הודח בסדרת חצי גמר בתוצאה 1:2 לבני הרצליה. מונה למנהל הספורטיבי של המועדון בתחילת עונת 2023/2024. בספטמבר 2024 סיים את תפקידו כמנהל הספורטיבי. אבי אבן גר במושב נחלה. אפרת עמורבן, האיש שתמיד שם: אבי אבן שוב מגיע "להציל את המולדת", באתר ynet, 1 בפברואר 2022 המסר של שמעון מזרחי לאוהדים, באתר מכבי תל אביב, 16 בפברואר 2022
דוד מלמדוביץ

דוד מלמדוביץ (1913 – 16 בדצמבר 1995) היה מפקד מחוז של בית"ר ופעיל במפלגת הצה"ר בפולין, מפקד באצ"ל וסגן ראש עיריית רמת גן. נולד בעיר ביילסק פודלסקי בפולין בשנת תרע"ג, לאפרים ולשרה בת זאב אפלבוים. קיבל חינוך מסורתי וכללי. בפולין הכיר את מנחם בגין והשניים הפכו לידידים, ידידות שנמשכה כל חייהם. עלה לארץ ישראל בשנת 1935. התגייס לאצ"ל והיה למפקד. כמו כן, שימש ככתב עיתון המשקיף ברמת גן. בשנת 1944 נעצר בלטרון על ידי הבריטים והוגלה לאריתריאה ולסודן. הוא שוחרר אחרי שנה, ונעצר בשנית אחרי פיצוץ מלון המלך דוד בירושלים. לאחר שחרורו נעצר פעם נוספת ב-5 באוגוסט 1947 יחד עם מנהיגי הצה"ר וראשי עיריות. בשנת 1947 נבחר לראשונה לחבר מועצת העיר רמת גן מטעם תנועת החרות. במהלך השנים כיהן בתפקידים בכירים בעירייה, ובשנת 1955 נבחר לסגן ראש עיריית רמת-גן. היה גם חבר הוועד הפועל של הסתדרות העובדים הלאומית, יושב ראש תנועת החרות ברמת גן. בשנת 1961 היה חבר במשלחת הישראלית בקונגרס הבין-לאומי לוועדות סוציאליות של האו"ם שהתקיים בטורקיה. בשנת 1969 החליט להתמודד ברשימה עצמאית, א-מפלגתית, בשם "רמת גן לאזרח". היה ציר במספר קונגרסים ציוניים: בקונגרס הכ"ג (1951) ובקונגרס הכ"ד (1956). כיהן גם כמזכיר הכללי של קופת חולים לעובדים לאומיים בישראל. נפטר ב-16 בדצמבר 1995 ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק. בשנת 1937 נשא לאישה את בלומה בת מאיר בסס. ב-1942 נולד להם בנם מאיר וב-1949 נולדה בתם שרה. ב-1996 יצא ספר לזכרו. בשכונת מרום נווה ברמת גן הוקם "פארק דוד" על שמו, והוא הפארק השני בגודלו בעיר. מרוץ הספארי רמת גן על שם דוד מלמדוביץ. מדיה וקבצים בנושא דוד מלמדוביץ בוויקישיתוף דוד מלמדוביץ : ניסן תרע"ג-כסלו תשנ"ו 1913–1995 / כתיבה והפקה - מרים משעל, באתר הספרייה הלאומית דוד תדהר (עורך), "דוד מלמדוביץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ט (1958), עמ' 3295 מנחם בגין, בשלושים השנים שנפגשנו לראשונה, חרות, 8 באפריל 1963 מודעות ברכה לדוד מלמדוביץ, המשקיף, 1 בפברואר 1942 25 שנה לכהונתו הרצופה של דוד מלמדוביץ במועצת עיריית רמת גן, מעריב, 26 באוקטובר 1972 עמוד 18, מעריב, 26 באוקטובר 1972 דוד מלמדוביץ באתר GRAVEZ ברכות להולדת הבת, חרות, 26 באוגוסט 1949 מרוץ ספארי רמת-גן על שם דוד מלמדוביץ' ז"ל, פורטל החינוך עיריית רמת גן
המלין (וירג'יניה המערבית)

המלין (באנגלית: Hamlin; במקור נקראה: Hamline, "המליין") היא עיירה בנפת לינקולן, וירג'יניה המערבית, ארצות הברית. העיירה שוכנת לאורך גדת נהר מאד. במפקד האוכלוסין של 2010, נרשמו בעיירה כ-1,142 תושבים. העיירה היא מושב המחוז של נפת לינקולן. המלין היא חלק מאזור המטרופולין האנטינגטון-אשלנד, (MSA). נכון למפקד האוכלוסין של 2010, מנה ה-MSA אוכלוסייה של כ-287,702 נפש. מפקד חדש מ-28 בפברואר 2013 הגדיל את שיעור האוכלוסייה ל-363,000. העיירה הוקמה בשנת 1833 על ידי חוק של האספה הכללית של וירג'יניה. המלין נקראה על שמו של הבישוף ליאונידס לנט המלין מהכנסייה המתודיסטית. המלין מנוהלת על ידי חמישה חברי מועצה, ראש עירייה ומקליט[דרושה הבהרה]. ראש העיר, המקליט וחברי המועצה נבחרים לכהונה של ארבע שנים. בהתאם ללשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית, שטחה של המלין הוא כ-1.55 ק"מ רבועים. האקלים באזור זה מאופיין בטמפרטורות גבוהות יחסית ובמשקעים בחלוקה שווה לאורך כל השנה. על פי מערכת סיווג האקלים של קופפן, להמלין יש אקלים סובטרופי לח. סטפני טאקר – שופטת פדרלית לויד ג'קסון – פוליטיקאי ג'ון פרידמור – תעשיין צ'אק ייגר – טייס ניסוי מדיה וקבצים בנושא המלין בוויקישיתוף https://web.archive.org/web/20130319014422/http://m.whitehouse.gov/sites/default/files/omb/bulletins/2013/b13-01.pdf. (PDF)
יהושע שלמה ארדיט

הרב יהושע שלמה ארדיט (ארדיטי) מירקאדו (ה'תקמ"ט - ה' בסיון ה'תרל"ו; 1789 - 28 במאי 1876) היה ראב"ד, פרשן תלמוד, דרשן ופוסק באזמיר ובסביבותיה. נולד בשנת ה'תקמ"ט לר' חיים נסים יעקב ארדיט, שעסק במסחר בינלאומי. ישב ולמד כל חייו, ואביו פרנס את לימודו. בחיבוריו מרבה לדון בדבריהם של חכמי דורו כגון הרב חיים בנימין פונטרימולי, מחבר ספר פתח הדביר, וזאת אף שהרב פונטרימולי וכן הרב אברהם פלאג'י היו מרצים לפניו מדבריהם ושואלים להסכמתו. נדד בכפרים ובערים הסמוכים לאזמיר כגון בורון אבאד בשנת ה'תר"ב. נספד על ידי הרב יעקב יפה, שכתב עליו: ”איש שהכל בו מקרא משנה תלמוד תוספתות ואגדות משנתו קב ונקי סלת נקיה מעיין גדול קולע אל השערה מתנהג בחסידות שלם בכל מידות טובות שמנו חכמים וויי לן דחסר עינן אורן של חכמים ושל סופרים כל העם עונין אחריו מקודש מקודש” הרב אברהם פלאג'י, הספיד אותו וכינהו: ”מורינו הרב המופלא סבא דמשפטים גאון עוזינו בוצינא דנהורא שהיה יסוד גדול מגן וצנה לדור על בל צרה שהיה לנו... רב גדול מומחה ופקיע בזה היה פאר לשם ולתפארת ולתהלה רב מלא וגדוש בתורה”. נודע כעניו גדול. הרב יהושע גרס כי עיקר מצוות זכירת עמלק היא לברר "איזה עוון בא להלחם בנו ולתקנו, כדי שנוכל לעקרו מן העולם". נפטר בה' בסיון ה'תרל"ו בגיל 87. לרב יהושע היו ארבעה בנים הידועים לנו בנו; הבכור, הרב רפאל יעקב, ובנו הרב משה שנפטרו עוד בחייו, הרב יצחק, וכן הרב יהודה (יאודה) נכדו היה הרב שלום (בכור) ארדיט והשתדל בהוצאת ספריו. ספר חינא וחיסדא 3 חלקים - שיטה עמוקה ורחבה על מסכת כתובות, ככל הנראה הפירוש הארוך ביותר שנכתב על מסכת זו; חלק א' (אזמיר תרכ"ד) על פרק ראשון. בסוף הספר דינים לחתן, תשובה בנושא חזקת ש״ץ בבית כנסת עתיק באיזמיר וכן קונטרס שערי חן וחסד, ובו הפניות למסקנות הלכתיות על סדר ד' טורים שנתבררו בספר. חלק ב' (אזמיר תרכ"ח) המשך הפירוש עד דף מ״א עם השמטות לחלק הקודם ועוד דינים השייכים לחתן. חלק ג' (אזמיר תרל"ז) המשך הפירוש מדף מ״א עד סוף המסכת והשמטות, נדפס לאחר מותו. ספר איש מבין 2 חלקים (חלק א' חלק ב') - דרושים לפי אירועים שונים: שבת כלה (11 דרושים), הכנסת ספר תורה (שני דרושים), שבת תשובה (10 דרושים), שבת הלבשה (18 דרושים), שבת זכור (דרוש אחד), שבת הגדול (10 דרשות) ונישואין (10 דרושים). חיבור על ספר משנה תורה לרמב"ם (נותר בכת"י). חכם יהושע שלמה ארדיט, באתר "החכם היומי". הרב עזרא בצרי, הקדמה לספר חינא וחסדא (מהדורת צילום), בהוצאת מכון הכתב. הרב חיים נסים מודעי, דרישה מחיים, אות י"ג להספד. שמעון וואנונו, אנציקלופדיה לחכמי טורקיה עמוד 302. מדיה וקבצים בנושא יהושע שלמה ארדיט בוויקישיתוף יהושע שלמה בן חיים נסים יעקב ארדיט (נפטר 1876), דף שער בספרייה הלאומית רבי יהושע שלמה ארדיט, חינא וחסדא חלק א', באתר היברובוקס רבי יהושע שלמה ארדיט, חינא וחסדא חלק ב', באתר היברובוקס רבי יהושע שלמה ארדיט, ‏חינא וחסדא חלק ב, עמוד 7, באתר הספרייה הממלכתית של רוסיה רבי יהושע שלמה ארדיט, חינא וחסדא חלק ג', באתר היברובוקס רבי יהושע שלמה ארדיט, ‏חינא וחסדא חלק ג, עמוד 5, באתר הספרייה הממלכתית של רוסיה רבי יהושע שלמה ארדיט, איש מבין חלק א', באתר היברובוקס רבי יהושע שלמה ארדיט, איש מבין חלק ב', באתר היברובוקס פתח הדביר, או"ח סימן שי"ג איש מבין, דרשה א' לשבת הגדול ספר יעקב סלה, פרשת שמיני דף פט ספר אברהם את ידו, דרוש ח' להספד חינא וחסדא חלק ג', הקדמת רבי יעקב אלבעלי - המגיה והמביא לדפוס איש מבין, דף לב עמוד ב' איש מבין, דף לד עמוד ב' הסריקה הטובה ביותר לספר זה