laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'תרי"ט

ה'תרי"ט (5,619) ובקיצור תרי"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1858, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 בספטמבר 1859. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 13 שעות ו-209 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 19 (סימנה יטיהא) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,790 לחורבן הבית, ושנת 2,170 לשטרות. ט' בניסן – עלילת הדם בגאלאץ: בגאלאץ מופצת עלילת דם ומתפרצות פרעות כנגד יהודי העיר. כ"ד באייר – שרפה פרצה ביונגבונצלאו (בומסלא) שבבוהמיה. לזכר המאורע כתב מרא דאתרא של הקהילה היהודית המקומית, רבי יצחק אלבוגן (אנ'), סליחות. ל' בכסלו - רבי יוסף ענגיל, רב, ראש ישיבה ומחבר ספרים רבים, מייסד שיטה בלימוד התלמוד (נפטר ה'תר"פ) כ"ו באדר א' - שלום עליכם, סופר יהודי, מחשובי הסופרים היידישאים (נפטר ה'תרע"ו) ב' באלול - הרב יעקב מזא"ה, רב, סופר רבה של העיר מוסקבה ומנהיג ציוני חשוב (נפטר ה'תרפ״ה)  רבי אפרים דוב הכהן לאפ, אב"ד וורז'בלובה שבליטא ומחבר ספר גיליון אפרים וזבחי אפרים (נפטר ט״ז בחשון ה'תרפ״ו) כ"ב בשבט - רבי מנחם מנדל מקוצק, מייסד חסידות קוצק להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. סליחות לזיכרון האש, פראג תר"כ, באתר הספרייה הלאומית. ה'תרי"ט
ה'תרי"ח

ה'תרי"ח (5,618) ובקיצור תרי"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1857, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1858. המולד של תשרי חל ביום השבת, 4 שעות ו-413 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 18 (סימנה יחלדז) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,789 לחורבן הבית, ושנת 2,169 לשטרות. כ"ח בטבת - נפוליאון השלישי ניצל מניסיון התנקשות י"ח בתמוז - רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים החל למלא את תפקידו כרבה של סיגט כ"א בטבת - אליעזר בן-יהודה, מחיה השפה העברית (נפטר ב-ה'תרפ"ג) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תרי"ח
ה'תרי"ז

ה'תרי"ז (5,617) ובקיצור תרי"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 בספטמבר 1856, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1857. המולד של תשרי חל ביום שני, 19 שעות ו-617 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 17 (סימנה יזלגא) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,788 לחורבן הבית, ושנת 2,168 לשטרות. י"ג בטבת – רעידת אדמה בעוצמה של 7.9 בסולם ריכטר בקליפורניה גורמת להרוג אחד כ"ט באדר – הפטיפון נרשם כפטנט י"ז בניסן – החלה בנייתו המחודשת של בית הכנסת החורבה ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים, במימון משה מונטיפיורי ומשפחת רוטשילד. כ"ג בתמוז – רבי אברהם יעקב פרידמן, האדמו"ר הראשון מסדיגורא, השתחרר ממאסרו בצ'רנוביץ. היום נחוג כיום שמחה בחסידות סדיגורא ובחסידות בויאן. רבי יוסף שאול נתנזון, מחבר שו"ת "שואל ומשיב", התמנה כרבה של הקהילה היהודית בלבוב (למברג). כ' בשבט – רבי גדליה שמלקיש, רב גליציאני, מרא דאתרא ואב"ד בקולומיאה ופשמישל, נשיא "המזרחי". (נפטר בכ"ט בטבת ה'תרפ"ח) כ"ח בשבט – רוברט באדן פאוול, מייסד תנועת הצופים. (נפטר בה'תש"א) אדר – רבי מאיר לרנר, רב קהילה בלונדון ורבה של אלטונה. (נפטר בי"ג בתמוז ה'תר"ץ) כ"ט באב – רבי יוסף מאיר טברסקי, אדמו"ר חסידי ומייסד חסידות מכנובקה. (נפטר בכ"ט באב ה'תרע"ז) כ"ו באייר – רבי יצחק אייזיק אפשטיין, רב ואב"ד הומל וראש ישיבה בה, מראשוני חסידי חב"ד. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'תרי"ז
ה'תרט"ז

ה'תרט"ז (5,616) ובקיצור תרט"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1855, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 בספטמבר 1856. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 22 שעות ו-28 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 11 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 16 (סימנה יויאז) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,787 לחורבן הבית, ושנת 2,167 לשטרות. כ"ז בתשרי - דוד וולפסון, פעיל ציוני ונשיאה השני של ההסתדרות הציונית העולמית (נפטר ה'תרע"ד) א' באייר - זיגמונד פרויד, חוקר ונוירולוג אוסטרי יהודי מייסד הפסיכואנליזה (נפטר ה'ת"ש) ז' באייר - הרב יעקב מאיר - הראשון לציון והרב הראשי הספרדי הראשון של ארץ ישראל ו' בסיוון - אהרן דוד גורדון, חלוץ, הוגה דעות ומורה דרך לתנועת הפועלים בישראל ט"ו בחשוון – רבי יוסף משה השיל, בנו של רבי אברהם יהושע השל מאפטא, אדמו"ר משושלת אפטא במז'יבוז'. ה' בכסלו – רבי דוד לוריא (רד"ל), רב ליטאי, נודע בעיקר בשל פרשנותו למדרשים, ובפרט לפרקי דרבי אליעזר. (נולד בה'תקנ"ח) י"ז בשבט – רבי יחזקאל מקוזמיר, האדמו"ר המייסד של חסידות קוזמיר, וסבו של רבי ישראל ממודז'יץ. (נולד בה'תקל"ב) י' באייר – רבי מיכאל יעקב ישראל, רבה הראשי של יהדות רודוס, ובסוף ימיו אב בית דין בירושלים. כ"ו בסיוון – רבי יחיאל מיכל אוירבך, האדמו"ר מאניפולי, ונכדו של רבי זושא מאניפולי. י"ח בתמוז – רבי משה דוד אשכנזי, רב הונגרי, ובסוף ימיו רב הקהילה האשכנזית בצפת. (נולד בה'תקל"ד) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'תרט"ז
ה'תרט"ו

ה'תרט"ו (5,615) ובקיצור תרט"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1854, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1855. המולד של תשרי חל ביום שישי, 13 שעות ו-232 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 10 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,786 לחורבן הבית, ושנת 2,166 לשטרות. לפי דברי רוב הראשונים שנה זו היא שנת היובל. י"ח בסיון – תלמוד תורה "עץ חיים" נוסד בירושלים בידי הרב שמואל סלנט כ"ח באב – רכישת השטח של משכנות שאננים על ידי משה מונטיפיורי. א' באלול – הנחת אבן הפינה של משכנות שאננים – תחילת היציאה מן החומות. א' באדר – רבי יצחק מאיר השיל (ז'ינקוב), אדמו"ר מז'ינקוב ט"ו בתמוז – רבי יאושוע אברהם קריספין, מחבר ספר אברהם במחזה. ט"ו באב – רבי מאיר נתן מצאנז. כ"ז באלול – הרב שלום רוקח, האדמו"ר הראשון בשושלת בעלזא. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ראו למשל בעל המאור עבודה זרה ט: ה'תרט"ו
מאיר ורטה

מאיר וָרֶטֶה (18 באוגוסט 1915 - 12 ביוני 1990) היה פרופסור להיסטוריה של ארץ ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים. מאיר ורטה נולד ב-1915 בלודז' שבפולין, ובילדותו, בשנת 1925, עלה לארץ ישראל עם הוריו לישראל. בין השנים 1934 ל-1940 למד פילוסופיה, משפט בין-לאומי, היסטוריה של עם ישראל והיסטוריה כללית באוניברסיטה העברית. במלחמת העולם השנייה עבד כעוזר עורך בעיתונים "מלחמתנו", "אשנב" ו"ההגנה". בשנת 1945 הוענק לו תואר שני במדעי הרוח מהאוניברסיטה העברית. ב-1947 יצא ללונדון לערוך מחקר בהדרכתו של סר צ'ארלס ובסטר (אנ') בנושא: 'אנגליה, שאלת היהודים וארץ ישראל במאה הי"ט'. ב-1950 שב לארץ ישראל והחל לעבוד במחלקת המחקר של משרד החוץ ובמדור ההיסטוריה של האנציקלופדיה העברית. נישא לחוקרת הספרות והמתרגמת עדה צמח. ילדיהם: הסופרת תמר ורטה-זהבי, הבמאי דני ורטה, המשורר והעורך יורם ורטה. בשנת 1954 קיבל ורטה תואר דוקטור מן האוניברסיטה העברית, בהנחייתם של בן-ציון דינור וריכרד מיכאל קבנר. נושא הדיסרטציה היה: 'אנגליה בלבאנט, בסוף שנות העשרים ובראשית שנות השלושים של המאה הי"ט'. בעבודתו הגיע ורטה לשתי מסקנות: האחת, שהאינטרסים הכלכליים והמסחריים של בריטניה הונעו, במיוחד בימיו של מוחמד עלי, על ידי מניעים אסטרטגיים ופוליטיים. השנייה, כי שר החוץ של בריטניה פלמרסטון נמנע מלעזור לטורקיה עקב חששם של חברי הפרלמנט מפני פגיעה ביחסים עם צרפת. מאיר ורטה בדק במחקרו את השורשים הדיפלומטיים של המדיניות הבריטית בארץ ישראל במאה ה-19. הוא גילה במסמכי משרד החוץ הבריטי מכתבים שאותם שלחו גופים ציבוריים ואנשים, המפצירים בשר החוץ כי יפעל למען שיבת הציונים לארץ ישראל. הגישה המקובלת היא כי הגורמים להצהרת בלפור היו רק האסטרטגיה שנקטה בריטניה לאחר מלחמת העולם הראשונה. ורטה גילה כי בנוסף לכך מניע חזק להצהרת בלפור היה חוויות מיסטיות ואמונות שהתהוו בקרבם של חוגים מילניאריסטיים (זרם של נוצרים משיחיים) במימוש כוונות האל להשבת היהודים לארצם (זאת בניגוד להשקפה שהייתה מקובלת לפיה חוגים אלה התנו את החזרת העם לארצו בהתנצרותו קודם לכן). מאמצים אלה תחילתם בסוף המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19. הוא הסיק שלא החוגים הציוניים הם אלו שמשכו את בריטניה להכרזה על הצהרת בלפור וליצירת המנדט הבריטי בארץ ישראל (למרות שרבים מהציונים סברו כי הדבר אירע בגינם), למרות שהם היטיבו לנצל את המצב שנוצר. ורטה אף סובר כי האיש המרכזי מאחורי הצהרת בלפור היה סר מארק סייקס ולא הלורד בלפור. בשנים 1956-1954 חקר ורטה עבור יד ושם את הארכיונים הגרמניים והבריטיים, בשנים 1956 עד 1958 עסק בפרסום אגרותיו של חיים ויצמן. ורטה אף סייע בעבודת המחקר של ספר תולדות ההגנה, הכין לפרסום את כתביו של יעקב הרצוג וכתביו של ברל כצנלסון. From Palmerston to Balfour: collected essays by Mayir Verete/ edited by Norman Rose; with an introduction by Albert Hourani. London: Frank Cass, 1992 Verete, Mayir/ The restoration of the Jews in English Protestant thought, 1790-1840: Reprinted from: Middle Eastern Studies, January 1972 תעודות בהיסטוריה דיפלומטית של המזרח התיכון. מהדורה מורחבת. ירושלים: האוניברסיטה העברית, בי"ס קפלן, המחלקה ליחסים בינלאומיים, תשל"א. Israel in the Middle East: an introduction/ Yacob Herzog; edited by Meir Verete. Jerusalem: Leonard Davis Institute for International Relations, the Hebrew University of Jerusalem, 1975 מאיר ורטה (1915-1990), דף שער בספרייה הלאומית
ה'תרי"ד

ה'תרי"ד (5,614) ובקיצור תרי"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 באוקטובר 1853, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1854. המולד של תשרי חל ביום שני, 4 שעות ו-436 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 14 (סימנה ידלוז) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,785 לחורבן הבית, ושנת 2,165 לשטרות. י"ג בטבת - המצאת האקורדיון כ"ב בתשרי - צבי הירש להרן, ראש ארגון הפקידים והאמרכלים של אמסטרדם שעסק באיסוף וארגון כספי החלוקה ז' בטבת - רבי מרדכי יוסף ליינר האדמו"ר הראשון מאיזביצה ראדזין. הקים את חסידות איזביצה ראדזין עם פרישתו מחצר רבי מנחם מנדל מקוצק. כ"ה בטבת - אוהב גר לוצאטו, בלשן יהודי-איטלקי (נולד ב-ה'תקפ"ט) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'תרי"ד
ה'תרי"ג

ה'תרי"ג (5,613) ובקיצור תרי"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1852, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 באוקטובר 1853. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 6 שעות ו-927 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכז. היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 13 (סימנה יגלהא) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,784 לחורבן הבית, ושנת 2,164 לשטרות. כ"ו בטבת – פרנקלין פירס, הנשיא הנבחר של ארצות הברית, ואשתו ניצלים מתאונת רכבת ליד אנדובר, מסצ'וסטס, אך בנו נהרג ח' בטבת – אלברט אברהם מייקלסון, מודד מהירות האור והאמריקני הראשון שזכה בפרס נובל (נפטר ב-ה'תרצ"א). כ' באדר ב' – וינסנט ואן גוך, צייר הולנדי (נפטר ב-ה'תר"ן). הרב חיים הלוי סולובייצ'יק, רבה של בריסק, ומחבר ספר חידושי רבנו חיים הלוי על הרמב"ם, נפטר ב-ה'תרע"ח. ט"ו בכסלו – יוסף פרידלנדר, רבה של דוכסות וסטפאליה ותומך ביהדות הרפורמית להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תרי"ג
ה'תרי"ב

ה'תרי"ב (5,612) ובקיצור תרי"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 בספטמבר 1851, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1852. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 22 שעות ו-51 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחא. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 12 (סימנה יביגז) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,783 לחורבן הבית, ושנת 2,163 לשטרות. הרב שמעון אגסי, ראש ישיבה, מקובל, דרשן ופייטן, מגדולי רבני בגדאד ז' בתשרי - רבי מנחם נחום טברסקי ממקארוב, מייסדה של חסידות מקארוב י"ד בטבת - לואי ברייל, מורה, ממציאו של כתב ברייל לעיוורים (נולד ב-ה'תקס"ט) כ"ז בשבט - מיכה יוסף לבנזון, משורר יהודי, מאנשי תנועת ההשכלה (נולד ב-ה'תקפ"ח) י"ז בניסן - הרב יהודה ביבאס להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'תרי"ב
ה'תרי"א

ה'תרי"א (5,611) ובקיצור תרי"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1850, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 בספטמבר 1851. המולד של תשרי חל ביום השבת, 0 שעות ו-542 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשה. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 11 (סימנה יאיבא) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,782 לחורבן הבית, ושנת 2,162 לשטרות. ערך מורחב – גזרת הלבוש באימפריה הרוסית נכנסה לתוקפה 'גזירת המלבושים' ברוסיה המחייבת את היהודים בין היתר להחליף את לבושם המסורתי ללבוש מודרני. כ"ג בחשוון – ישראל דוב פרומקין, מחלוצי העיתונות העברית בארץ ישראל ז' בתשרי – רבי מנחם נחום טברסקי (מקארוב), אבי חסידות מקארוב ג' בחשוון – רבי ישראל פרידמן מרוז'ין, מייסד שושלת רוז'ין ואדמו"רה הראשון. ידוע בכינויו "הרוז'ינאי" (הרוז'ינר) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'תרי"א
ה'תר"י

ה'תר"י (5,610) ובקיצור תר"י – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1849, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1850. המולד של תשרי חל ביום שני, 15 שעות ו-746 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 5 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 10 (סימנה ילאז) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,781 לחורבן הבית, ושנת 2,161 לשטרות. רבי שמואל וינברג מסלונים (נפטר י"ט בשבט ה'תרע"ו) כ"ח באייר - הרב שמעון סופר מערלוי (נספה בשואה בשנת ה'תש"ד) ג' באלול - הרב יהונתן אליאשברג - רבן של פומפיאן, מריאמפולה ווולקוביסק, מעסקני חובבי ציון (נפטר בה'תרנ"ט). כ"א בטבת - הרב ישראל דב בער ב"ר יוסף מווילדניק, מחברו של "שארית ישראל" (בעל הידית) כ"ט באייר - רבי מאיר מפרמישלאן ד' בסיוון – רבי אברהם בנימין זאב המבורג, ראש ישיבת פיורדא האחרון, מבכירי רבני אשכנז בראשית המאה ה-19. (נולד בכ"ז בטבת ה'תק"ל) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'תר"י
ה'תר"ט

ה'תר"ט (5,609) ובקיצור תר"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 בספטמבר 1848, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1849. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 6 שעות ו-950 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 9 (סימנה טלזא) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,780 לחורבן הבית, ושנת 2,160 לשטרות. פרסומו הראשון של 'צעטיל קטן', קובץ הנהגות חסידיות המיוחס לרבי אלימלך מליז'נסק. ו' בכסלו – רבי יוסף חיים זוננפלד, מרבני היישוב הישן בירושלים, ורבה הראשון של העדה החרדית. (נפטר בי"ט באדר ב' ה'תרצ"ב) י' באב – מקס נורדאו, הוגה דעות, סופר ונואם, ממייסדי התנועה הציונית. (נפטר בה'תרפ"ג) רבי נתן צבי פינקל ("הסבא מסלבודקה"), מייסד ישיבת כנסת ישראל (סלבודקה), ומראשי תנועת המוסר בליטא ובארץ ישראל. (נפטר בכ"ט בשבט ה'תרפ"ז) י"ד בחשוון – אבראהים פאשא, שליט ארץ ישראל ובנו של מחמד עלי. י"ח בכסלו – רבי חיים יהודה אברהם, דיין ופוסק באזמיר, ומחבר שו"ת 'אחי וראש'. ח' בטבת – רבי יהושע אברהם יהודה, פוסק ופקיד הקהילה באזמיר, ולאחר מכן בירושלים. י"ד באדר – רבי שאול יחזקאל גרינפלד, מראשוני הצדיקים החסידיים ביהדות הונגריה. (נולד בה'תקנ"ד) ט' באייר – רבי יצחק ברנייס, רבה של המבורג וממבשרי הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה. כ"ו באייר – רבי יצחק מוולוז'ין, ראש ישיבת וולוז'ין ורב העיירה, ממנהיגי יהדות רוסיה. א' בתמוז – רבי חיים קיצה, רבה של אירשה שבהונגריה. כ"ד באב – רבי יעקב ישראל כרמי, רבה של רג'ו אמיליה שבאיטליה, ונציג יהדות רג'ו אמיליה בסנהדרין של פריז. (נולד בה'תקכ"ז) י"ז באלול – רבי אברהם קארה מחכמי יהדות צנעא, רבו של רבי יחיא אביץ'. (נולד בה'תקכ"ט) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תר"ט
ה'תר"ח

ה'תר"ח (5,608) ובקיצור תר"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1847, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 בספטמבר 1848. המולד של תשרי חל ביום שישי, 9 שעות ו-361 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחג. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 3 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 8 (סימנה חיהז) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,779 לחורבן הבית, ושנת 2,159 לשטרות. רבי יעקב אריה לייב טברסקי, האדמו"ר השני מטריסק (נפטר בכ"ח באייר ה'תרע"ח) כ"ד בתמוז - ארתור ג'יימס בלפור, ראש ממשלת בריטניה (נתן את הצהרת בלפור בעת שהיה שר החוץ הבריטי) (נפטר ב-ה'תר"ץ) י"ט באדר א' - ג'ון קווינסי אדמס, נשיאה השישי של ארצות הברית (נולד ב-ה'תקכ"ז) כ"א בניסן - רבי יצחק מוורקא היה תלמידו של רבי שמחה בונים מפשיסחא, שימש כאדמו"ר לאחר פטירתו של רבי שמחה בונים להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'תר"ח
ה'תר"ז

ה'תר"ז (5,607) ובקיצור תר"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1846, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1847. המולד של תשרי חל ביום שני, 0 שעות ו-565 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 7 (סימנה זידא) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,778 לחורבן הבית, ושנת 2,158 לשטרות. ט' בטבת - איווה מתקבלת כמדינה ה-29 של ארצות הברית ט"ו בטבת - העיר ירבה בואנה בקליפורניה משנה שמה לסן פרנסיסקו ב' בטבת - רבי אברהם מתתיהו פרידמן, "הצדיק משטפנשט" י"ד בטבת - רבי יצחק יעקב רבינוביץ, האדמו"ר בעל ה"דברי בינה" מביאלא כ"ה בשבט - תומאס אלווה אדיסון, מגדולי הממציאים בכל הזמנים (נפטר ב-ה'תרצ"ב) ט"ו באדר א' - אלכסנדר גרהם בל, ממציא (נפטר ב-ה'תרפ"ב) כ"ט בניסן – רבי יהודה אריה ליב אלתר מגור, בעל ה"שפת אמת" (נפטר ב-ה'תרס"ה) ט"ו באב – רבי אריה ליבש הורוויץ, רבה של סטאניסלב (נפטר ב-ה'תרס"ט) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'תר"ז
ה'תר"ו

ה'תר"ו (5,606) ובקיצור תר"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 באוקטובר 1845, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1846. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 15 שעות ו-769 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 1 במחזור העיבור ה-296. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 6 (סימנה ולגז) במחזור השמש ה-201. שנה זו היא שנת 1,777 לחורבן הבית, ושנת 2,157 לשטרות. ל' בכסלו – טקסס מתקבלת כמדינה ה-28 של ארצות הברית. י"ג בתמוז – התפרסם גליונו הראשון של "שומר ציון הנאמן", שיצא באלטונה בעריכת רבי יעקב אטלינגר. כתב העת ייצג את עמדת היהדות האורתודוקסית בגרמניה ונאבק ברפורמים. הוא נחשב לעיתון החרדי הראשון. תמוז – בברסלאו מתכנסת הועידה השלישית מועידות היסוד של התנועה הרפורמית. פרץ הסבב הראשון של פולמוס אתרוגי קורפו. ט"ז בניסן – שלמה מנדלקרן, סופר ומשורר, מחבר הקונקורדנציה לתנ"ך "היכל הקודש". (נפטר בט"ו באדר ב' ה'תרס"ב) כ"ו באב – רבי יהושע סיגל, רב ופוסק הלכה בפולין ובניו יורק, מקים העירוב הראשון במנהטן. (נפטר בי"ג באדר א' ה'תר"ע) ה' באלול – רבי יעקב אלחאייק, רב ודיין של קהילת הגראנה בתוניס. (נפטר בכ"ה בשבט ה'תרע"ד) י' באלול – רבי יעקב יצחקי, אב"ד דגסטן והרב הראשי ליהודי הקווקז, מייסד המושבה באר יעקב. (נפטר בכ"א בסיוון ה'תרע"ז) י"ד באלול – רבי נפתלי שוורץ, רב וראש ישיבה בעיר מאד שבהונגריה. (נפטר בי"ב בכסלו ה'תרנ"ז) י"ז בטבת – רבי אריה לייב ליפשיץ, רב ואדמו"ר גליציאני, מחבר 'אריה דבי עילאי', ומייסד חסידות וישניצא. (נולד בה'תקכ"ז) כ"ה בשבט – הרב דב בעריש הרציגר, רבה של העיר בנדין שבפולין. שבט – דוד דבית הלל, נוסע יהודי ליטאי שעלה לארץ ישראל ונסע ברחבי הקהילות היהודיות במזרח התיכון ובהודו. ו' באדר – רבי יצחק איציק אוירבך, רבה של העיר לונטשיץ שבפולין. ו' באדר – רבי דניאל פרוסטיץ, ראש בית הדין של הקהילה היהודית בפרשבורג בימי החתם סופר. (נולד בה'תקי"ט) אדר – רבי יהודה קורייאט, רב ומשורר מחכמי מרוקו ודיין בליוורנו שבאיטליה. כ"ט בניסן – רבי יהודה בכרך (הגרי"ב), רבה של סייני שבליטא. ט"ז בסיוון – חיים מיכל, ביבליוגרף, ביבליופיל ואספן של כתבי יד עבריים. (נולד בכ' בניסן ה'תקנ"ב) כ"ח באלול – רבי משה ריבלין, מגיד מישרים וממנהיגי הקהילה האשכנזית בירושלים. (נולד באלול ה'תק"ם) רבי יוסף דוד אייזנשטט, רבה של מיר וראש ישיבת מיר. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תר"ו