laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טוראקו אדום ציצית

טוראקו אדום ציצית או טוראקו אדום רכס (שם מדעי: Tauraco erythrolophus) הוא מין של עוף טרופי במשפחת הטוראקיים. לטוראקו מספר מאפיינים מיוחדים כגון צבע ירוק אמיתי (פיגמנט ירוק במקום שילוב הפיגמנטים צהוב וכחול) והזזת האצבע הרביעית קדימה ואחורה. הטוראקו חי באזור אנגולה וקונגו ואף נקרא באנגלית גם "טוראקו אנגולי". בית הגידול המועדף על הטוראקו הוא היער, שם יוכל להשיג פירות בשפע. אורכו של הטוראקו עד 43 ס"מ ומשקלו בממוצע מ-210 עד 325 גרם. גופו בצבע ירוק בהיר, אך כנפיו בצבע כהה יותר. ראשו בצבע לבן, ומקורו קצר מאוד ובצבע צהוב בהיר. כמו בשמו, ציצית ראשו אדומה. זנבו בצבע ירוק כהה מאוד. עורפו בצבע ירוק בהיר. הטוראקו הוא העוף היחיד בעולם שמשתמש בפיגמנט ירוק בצבע נוצותיו, ולא בשילובי פיגמנטים צהובים וכחולים המבוססים על קרוטנואידים (הנפוצים מאוד בציפורים). הפיגמנט הירוק הטבעי קרוי על שם המין, טוראקוורדין (Turacoverdin). פיגמנט נדיר נוסף, טוראקין, מעניק לטוראקו צבע אדום עז הייחודי למינו, ושונה בהרכבו הכימי מפיגמנטים אדומים הנפוצים בעופות אחרים. הטוראקו יכול להזיז את אצבעו הרביעית, מה שעוזר לו להיאחז בענפים ולנוע מהר יותר. צבעי הטוראקו מאפשרים לו הסוואה בין העצים, ורק קולו יכול להסגירו לטורפים. הטוראקו הוא עוף חברתי וחי בלהקות של כ-30 פרטים. כשהטוראקו מתרגש הציצית שלו נפרשת וכל שערה יכולה להגיע לגובה של כ-5 סנטימטר. תזונתו מורכבת בעיקר מפירות אך גם מזרעים, טרמיטים, תאנים, חרקים וחלזונות. הטורקואים מונוגמיים. הטוראקו חי לרוב על העצים, ולא יורד לקרקע לעיתים קרובות. הנקבה מטילה 2–3 ביצים. הקן נמצא על העץ בגובה של כ-5 מטר מעל האדמה. הנקבה דוגרת על הביצים כ-20 יום, והזכר מביא לה מזון. הגוזלים לא בוקעים עירומים כמו אצל רוב העופות אלא מכוסים בפלומת נוצות בצבעים שחור או חום. בגיל שלושה שבועות, עוד לפני המעוף הראשון, הגוזלים יוצאים מהקן ו"מטיילים" בסביבתו. הגוזלים מתחילים ללמוד לעוף בגיל 4–5 חודשים. תוחלת חייו של הטוראקו מגיעה ל-9 שנים. כשהטוראקו נבהל הוא חושף מתחת לכנפיו כתם אדום שמפחיד אויבים. מדיה וקבצים בנושא טוראקו אדום ציצית בוויקישיתוף טוראקו אדום ציצית, באתר ITIS (באנגלית) טוראקו אדום ציצית, באתר NCBI (באנגלית) טוראקו אדום ציצית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) טוראקו אדום ציצית, באתר GBIF (באנגלית) מידע על הטוראקו (אורכב 17.03.2020 בארכיון Wayback Machine), אתר גן החיות התנ"כי מידע נוסף על הטוראקו אדום הציצית, אתר הספארי-המרכז הזואולוגי תל אביב רמת גן מידע באנגלית על הטוראקו, אתר האגודה העולמית לטורקואים טוראקו אדום ציצית, אתר גן החיות של בלפסט. טוראקו אדום ציצית באתר הרשימה האדומה של IUCN
ז'לגיריס ארנה

ז'לגיריס ארנה או ז'לגיריו ארנה (בליטאית: Žalgiris Arena או Žalgirio Arena) הוא מתקן ספורט רב-תכליתי בעיר קובנה שבליטא, הנושא את שמה של קבוצת הכדורסל המקומית, ומשמש גם כאולמה הביתי. האולם הוא אחד הקומפלקסים החדישים והמפוארים באירופה. הוא נבנה לקראת אירוח משחקי אליפות אירופה בכדורסל של קיץ 2011. בנייתו של ההיכל החלה בשנת 2008 והוא נחנך ב-18 באוגוסט 2011, במשחק בין נבחרת ליטא המארחת לנבחרת ספרד. האולם ממוקם על אי במרכז נהר הנמונאס שעובר בעיר. משחק הראווה שחנך את האולם בין נבחרות ליטא וספרד (2011-08-18) משחק הראווה שחנך את האולם בין נבחרות ליטא וספרד (2011-08-18) אתר האינטרנט הרשמי של ז'לגיריס ארנה ז'לגיריס ארנה, ברשת החברתית פייסבוק ערך זה הוא קצרמר בנושא ליטא ובנושא אצטדיונים ומתקני ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רוברטו פונצ'ץ

רוברטו פונצ'ץ (בקרואטית: Roberto Punčec; נולד ב-27 באוקטובר 1991) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת בוטב פלובדיב. פונצ'ץ גדל במחלקת הנוער של ואראז'דין, וכבר בגיל 17 היה חלק מסגל הקבוצה הבוגרת. ב-2 בנובמבר 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת, כשנכנס כמחליף במשחק נגד היידוק ספליט. בעונת 2010/2011 היה שותף להגעה לגמר הגביע הקרואטי. בתחילת עונת 2011/2012 שיחק פונצ'ק במדי ואראז'דין במוקדמות הליגה האירופית ובמשחק אחד בליגת העל הקרואטית, לפני שהגיע לישראל וחתם במכבי תל אביב. בתום עונה זו הושאל לאוניון ברלין מההבונדסליגה השנייה. בתום עונת ההשאלה חתם על חוזה חדש באוניון ברלין. ב-17 ביוני 2017 חתם ברייקה. ב-4 בדצמבר 2019 הצטרף לספורטינג קנזס סיטי האמריקאית. ב-14 בפברואר 2022 חתם בבוטב פלובדיב. פונצ'ץ עבר בכל הנבחרות הצעירות של קרואטיה, והיה שותף באליפות אירופה לנוער ב-2010, גביע העולם עד גיל 20 ב-2011, ובמוקדמות אליפות אירופה לנבחרות צעירות ב-2011. מדיה וקבצים בנושא רוברטו פונצ'ץ בוויקישיתוף רוברטו פונצ'ץ, באתר Transfermarkt רוברטו פונצ'ץ, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) רוברטו פונצ'ץ, באתר Soccerway רוברטו פונצ'ץ, באתר WorldFootball.net רוברטו פונצ'ץ, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רוברטו פונצ'ץ".
האנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה

האנדרטה המרכזית לזכר כ"ג יורדי הסירה בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים היא אתר ההנצחה המרכזי לזכר 23 חברי ארגון ההגנה שנעלמו בלב ים בעת ביצוע משימת חבלה בבתי הזיקוק בטריפולי בלבנון. האנדרטה היא גוש סלע מבטון מזוין, מעוצב בדמות סירה המשוקעת בבריכה מרוצפת עם מים רדודים, עליו חקוקים שמות החללים, כולל שמו של הקצין הבריטי פאלמר שאבד יחד איתם. על האנדרטה חקוקה הכתובת: ”גלעד לכ"ג יורדי הסירה, מבחורי ההגנה, חלוצי עלייה ב' והימאות העברית הלוחמת, אשר יצאו בשליחות העם להכות באויב הנאצי על חוף טריפולי שבלבנון. ביום כ"א באייר תש"א (1941) הפליגו לדרכם האחרונה ממנה לא שבו עוד.” מעצב ומתכנן האנדרטה הוא האדריכל ד"ר אשר חירם שתכנן את בית הקברות הצבאי בהר הרצל. האנדרטה נחנכה ב-22 במאי 1957 והיא נמצאת בסמוך אל גן הנעדרים לזכר חללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע. לוח זיכרון בטיילת נחל הירקון בתל אביב מציין את המקום בו התאמנו הכ"ג לצורך המשימה בחופי לבנון, ואנדרטה לזכרם ניצבת בשיכון למד. הרחוב המוביל אל הכניסה הראשית אל נמל תל אביב נקרא על שמם. האנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה (תל אביב) אנדרטה לכ"ג יורדי הסירה, באתר "יזכור" טקס הסרת הלוט מהאנדרטה, יומני כרמל (התחלה: 02:16) אנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1957 (התחלה 0:15) הוקם גלעד לזכר כ"ג יורדי הסירה, חרות, 23 במאי 1957
פרם ז'נרל

פרם ז'נרל (צרפתית: Ferme générale) היה זיכיון לגביית מכסים ומסי מעבר שניתן על ידי המלך בתקופת המשטר הישן בצרפת לתקופה של שש שנים. גובי המס בעלי זיכיון כזה כונו "פרמייֶה ז'נרוֹ" (fermiers généraux). למסי הפרם ז'נרל שורשים כבר בתקופת השלטון הרומי בצרפת במערכת שכונתה "פורטוריה". קרל הגדול המשיך בשיטה זו של מיסוי אחרי כן. מיסים אלו נגבו גם במהלך ימי הביניים ועד המאה השבע-עשרה. בשנת 1598 "הפריט" סוּלי את המס בהפכו אותו לזיכיון, וכיוון זה זכה לפיתוח נוסף תחת ז'אן-בטיסט קולבר, שר האוצר של לואי הארבעה-עשר. הפרם ז'נרל כשלעצמו כונן תחת שם זה בשנת 1726. מסי הפרם ז'נרל היו שנואים בצרפת, ועם המהפכה הצרפתית בשנת 1789 הם בוטלו וה"פרמייה", גובי המיסים, נתבעו לדין. הפרמייה לשעבר, המדען אנטואן לבואזיה, הוצא להורג בגיליוטינה. ערך זה הוא קצרמר בנושא צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ואמרתם כה לחי

"וַאֲמַרְתֶּם כֹּה לֶחָי" הוא פיוט אשר נכתב ככל הנראה על ידי הרב יוסף חיים מבגדאד, הפיוט עוסק בדמותו של רבי שמעון בר יוחאי שנחשב לאבי תורת הנסתר ושעל פי המסורת מייחסת לו את ספר הזוהר. מקובל על פי המסורת רבי יוסף חיים כי שר אותו בקבר רשב"י במירון בל"ג בעומר תרכ"ט. הרב יוסף חיים סידר לפי סדר האל"ף בי"ת את תיאור חייו של רבי שמעון בר יוחאי. הוא מתאר את ההערצה הרבה שלה זכה מבני דורו והדורות שלאחריו ואת כוחו הגדול בתורת הנגלה ובתורת הנסתר. הוא עוסק גם בסיפור חייו, המחבוא במערה, לימוד תורת הנסתר, טיהור העיר טבריה, פטירתו והמקום שאותו בחר לו בגן עדן. כל בית בפיוט נחתם במילים "אֲדוֹנֵנוּ בַּר יוֹחַאי". ביום ל"ג בעומר, אשר בו על פי המסורת נפטר רשב"י, נהוג לשיר את השיר בכל קהילות ישראל. יש גורסים בפיוט ואמרתם כה לחי רבי שמעון בר יוחאי / ואמרתם כה לחי רבי שמעון צדיקאי לגרסה זו אין כל מקור. בר יוחאי (פיוט) הפיוט ואמרתם כה לחי, באתר הפיוט והתפילה ביצועים שונים לפיוט באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית
ידית דלת

ידית הדלת היא ידית המשמשת לפתיחה של מנגנון ההברחה של דלת. המושג יכול להתייחס לכל מכשיר או חפץ המחובר לדלת (למשל ידית לדלת של מכונית או ארון). לרוב, ידיות הדלת עשויות בצורה עגולה או בצורת מנוף, כדי לאפשר אחיזה נוחה של הידית. ההמצאה המתועדת של ידית הדלת נרשמה לראשונה כפטנט בארצות הברית בשנת 1878. אותו פטנט הומצא על ידי אוסבורן דורסי, שפיתח בנוסף לידית גם שיפורים במנגנון הסגירה של הדלת. דורסי, שנולד כעבד ושוחרר בגיל שמונה חודשים, הגה ופיתח את רעיון הידית, ורשם אותו כפטנט על שמו כשהיה בגיל 16. עם זאת, ניתן למצוא ידיות לדלתות עוד מהמאה ה-18. בידית הדלת המסורתית ישנו בורג היושב בדיוק מעל לגליל (נקרא גם 'צילינדר'), שאליו מחובר ציר. כך כאשר מסובבים את הידית, הגליל מסתובב לכיוון הרצוי. החלק הסופי של הגליל הוא לשונית, הבולטת לתוך חלל חצוב בדופן הדלת והיא המונעת את פתיחת הדלת במצב שאין שימוש בידית. קפיץ הנמצא בתוך הלשונית אחראי לכך, שהלשונית תמיד תהיה במצב בולט למעט מצב שבו הידית סגורה. נהוג לסווג ידיות לדלתות וזאת בהתאם לסוגי הדלתות. ידיות לדלתות של דירות ומבנים. ידיות לדלתות זזות / נגררות. ידיות לדלתות של כלי רכב וכלים ממונעים. ידיות לדלתות של כספות או חדרי כספות. ידיות לחלונות נפתחות ונגררות. כך למשל תחת קטגוריית : ידיות לדלתות של דירות ומבנים, יש את הידיות לדלתות הבאות: ידיות לדלתות פנים ידיות לדלתות כניסה ידיות לדלתות ביטחון ידיות לדלתות מוגנות אש ידיות בהלה והתקני PANIC ידיות לדלתות כלי רכב ידיות לדלתות כספת ידיות יכולות להיות ידיות נעות או ידיות הפעלה, מה שאומר שהן יכולות להפעיל את מנגנון הבריח החבוי של הדלת. בעת הורדת הידית, הציר המקשר בין הבריח החבוי לידית מכניס את לשונית הבריח לתוך הדלת ובכך מאפשרת לדלת להיפתח כאשר דוחפים או מושכים אותה עם הידית. כאשר אין מנעול בדלת או כאשר מדובר בדלת נגררת, הרי שתותקן בדלת ידית קבועה, אשר מכונה גם כ 'ידית עיוורת'. כאשר יש צורך בשימוש משולב של ידית נעה יחד עם ידית קבועה הרי שיש להתקין ידיות משולבות. שימוש מעורב בידיות יכול להיות כאשר מותקנת בדלת מערכת בקרה חשמלית לפתיחת הדלת, או כאשר יש צורך לגרום שכל טריקה של הדלת תגרום גם לנעילתה. אחד החסרונות הקיימים בידיות לדלתות הוא העובדה, שחלק מידיות הדלת, העשויים מחומרים מסוימים (למשל: פליז, נחושת וכסף) יכולים לשמש מקור להעברת חיידקים ווירוסים גורמי מחלות. ההדבקה במקרה זה משולבת יחד עם מגע יד ברקמה רירית בגוף, כדוגמת פה, אף ועיניים, הן על ידי אדם שהוא נשא של הגורם הזיהומי (ובכך גורם לזיהום הידית) והן על ידי אדם בריא (המעביר כך לגופו את הגורם הזיהומי). הבעיה חמורה בעיקר באתרים ציבוריים כמו בתי חולים ובתי אבות, שם נמצאים אנשים רבים עם מערכת חיסון חלשה ויש חשש להפצת זיהומים העלולים לסכן את בריאות הציבור. כדי למזער את הסיכון, במוסדות בריאות נהוג לחטא ולנקות ידיות של דלתות, כמו גם מיטות וחפצים אחרים המהווים סיכון להפצת זיהומים. ידית הדלת בסגנון מצועצע, על דלת של כנסייה. ידית הדלת, הנמצאת במרכז דלת של בית בפריז. ידית בצורת ראש אדם, בעיר פירנצה. ידיות הדלתות בטירה בעיר קולורדו ספרינגס. ידית טוליפ. ידית על דלת מזכוכית. ידית הדלת בשיטת מנוף. ידית הדלת בפעולה, צולם במוזיאון סטוקהולם, שוודיה. ידית דלת מעוצבת שתי ידיות מקוש דלת מדיה וקבצים בנושא ידית דלת בוויקישיתוף מדריך מקצועי לסוגי ידיות Osbourn Dorsey - inventor,‏ THE OPTIONAL FACTS. מיטל יסעור בית-אור, סכנה, זיהום: בתי החולים משמשים מדגרה לחיידקים, באתר ynet, 27 במאי 2007
חביבי יה חביבי

חֲבִיבִי יָהּ חֲבִיבִי הוא פיוט ידוע שחיבר המשורר אשר מזרחי. הפיוט, ידוע על שם הפתיח שלו "חביבי" המתייחס לקדוש ברוך הוא. על פי פרשנות הראשונים לשיר השירים הקדוש ברוך הוא מכונה "רֵע" של כנסת ישראל "אני לדודי ודודי לי". הפיוט פופולרי במיוחד בקרב עדות המזרח והוא נושא תפילה לאלוהים שישלח את משיח בן דוד שיגאל את עם ישראל וישיב אותם לשליטה הרוחנית והפיזית בארץ ישראל ובירושלים עיר הקודש, בניית בית המקדש והדלקת המנורה בהיכל בית המקדש, בנוסף הוא מייחל לשיבת הקרבת הקרבנות בהר הבית בשלושת הרגלים. הפיוט התפרסם בלחנו של רחמים עמר, והוא מבוצע על ידי זמרים וחזנים שונים במשך השנים. ביצוע נוסף שהתפרסם, הולחן על ידי יוסי גרין, ובוצע על ידי אברהם פריד בדיסק ברכה והצלחה. "חביבי יה חביבי" באתר בית לזמר העברי הפיוט חביבי יה חביבי, באתר הפיוט והתפילה ראובן טבול, עיונים בסידור התפילה – ליל שבת: זמירות – חביבי יה חביבי, "דפי מאורות", תשע"ו, מס' 11, באתר מכללת אורות ישראל ברכה והצלחה, בביצוע אברהם פריד, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 9:19)
מועצה למחקר מדעי ותעשייתי

מועצה למחקר מדעי ותעשייתי, (מלמ"ת, Board for Scientific and Industrial Resrearch) הייתה גוף שהקימה ממשלת המנדט הבריטי לשם ייעוץ והצעות תמיכה ממשלתית במחקר מדעי וטכני, באפריל 1945. לנוכחותה ולפעלה של המועצה הייתה השפעה חשובה על ארגון המדע במדינת ישראל בשנותיה הראשונות. מטרותיה המוצהרות, של המועצה, היו "פיתוחם או שיפורם של החקלאות, התעשייה והמסחר בארץ-ישראל, או של הבריאות והרווחה של הארץ ושל תושביה". מינואר 1949, נלקח מבנה המלמ"ת ואופי פעילותה אל גוף ישראלי רשמי, אשר נקרא "המועצה המדעית לישראל"; ומזכירה והעומד בראשה בפועל בתקופת המנדט, ד"ר שמואל סמבורסקי, מונה להמשיך בתפקידו על ידי דוד בן-גוריון. המועצה ירשה, מבחינה מנהלית, גוף ממשלתי בשם "מועצת ההספקה הבריטית המלחמתית למזרח התיכון", אשר פעל בשנות מלחמת העולם השנייה, בשנים 1944-1942. אולם המשכיותה על ידי השלטונות הבריטים, הגם שהיו נתונים אז בעימות קשה עם המחתרות העבריות, הייתה מחווה של הערכה ליישוב על תרומתו הרבה למאמצים הכלכליים והביטחוניים בתקופת המלחמה. תשעה חברים הרכיבו את מלמ"ת; מהם חמישה אנשי מדע ששימשו נציגים ב"מועצת ההספקה"; ושניים פקידי ממשלת המנדט, שאחד מהם היה יושב ראשה. לידה הוקמה וועדה מייעצת שכללה אנשי מדע ותעשייה יהודים, ובהם למשל, פרופ' יצחק וולקני-אלעזרי מנהל התחנה לחקר החקלאות ברחובות. ד"ר שמואל סמבורסקי מונה למזכיר מלמ"ת בשלהי 1945. במאי 1946, צורפה מלמ"ת אל "המחלקה למסחר ולתעשייה" של ממשלת המנדט, אשר הקציבה לה 10,000 לא"י בשנה; תקציב שיועד לחוקרים ומחקרים בחסות המועצה. בעקבות הביסוס המוסדי והכלכלי, הוקמו לידה, ארבע וועדות-מייעצות: וועדת מחקר בסיסי (שנקרא אז גם "מחקר טהור"), וועדת מחקר תעשייתי ("מחקר שימושי"), וועדת מחקר חקלאי וועדת כספים למימון ותקצוב. לוועדות אלו הוקמו וועדות משנה, שעסקו בתחומי חקר מוגדרים: וועדה "למחקר כימי פיזיקלי של המים, לחקר מוצרי-הדרים, לחקר הסלעים ולחקר האקלים בבתים", וכן וועדה למחקר רפואי. המחקרים בוצעו בפיקוח מדען בכיר או מנהל המחלקה האוניברסיטאית או מוסדית אחרת, שבה הועסק החוקר. 7 סיכומי-מחקרים שנתמכו על ידי מלמ"ת, ראו אור בדו"ח מלמ"ת (Report of Activities) שהושלם במרץ 1948. Report of Activities, April 1945 - March 1948, Government of Palestine, Board for Scientific and Industrial Research, Jerusalem, 1948. Prepared by the Executive Secretry. תיק המועצה למחקר מדעי ותעשייתי - ממשלת א"י, באתר גנזך המדינה קפאי פינס, קרן השפע, מחקר מדעי ופיתוח מדעי בישראל, מוסד ויצמן לפרסומים במדעי הטבע ובטכנולוגיה, 1990, עמ' 73. קפאי פינס, קרן השפע, עמ' 74.
אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה

אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה היא אתר ההנצחה המרכזי לזכר מתנדבי היישוב העברי בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי שהתנדבו לשרת בצבא הבריטי, וחלקם לחמו במסגרת הבריגדה היהודית (החי"ל), נפלו בחוץ לארץ ולא נקברו בארץ. האנדרטה ניצבת בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים. האנדרטה ממוקמת סביב רחבה גדולה שאותה תוחמים קירות מאבן ירושלמית שהובאו ממחצבות הקסטל. בצִדה האחד מצוי לוח שיש לבן ועליו חקוקה הכתובת: "גלעֵד למתנדבי היישוב העברי במלחמת העולם השנייה, שנפלו בנכר ולא נקברו בישראל", לידו חקוקות מילותיו של הנביא ישעיהו: ”הִנְנִי שְׁלָחֵנִי” (ישעיהו ו ח). בצִדה השני של האנדרטה מצוי לוח שיש שחור שעליו חקוקים שמותיהם של 572 החללים לפי יחידותיהם בצבא הבריטי "כולל סמלי היחידות הצבאיות": "החטיבה היהודית הלוחמת (החי"ל), הרגימנט הארץ ישראלי, חיל ההנדסה הבריטי, חיל התובלה הבריטי, חיל החפרים הבריטי, חיל התותחנים הבריטי, חיל האוויר הבריטי, חיל הים הבריטי, חיל החימוש הבריטי, חיל הציוד הבריטי, חילה קשר הבריטי, חיל הנשים הבריטי, חיל הרפואה הבריטי, חיל המודיעין הבריטי, חיל הצנחנים הבריטי, ויחידות פשיטה (קומנדו) בריטיות. מעל האנדרטה ומעל לוחות השיש מצויה אבן גדולה ובתוכה מצוי פתח בצורת מגן דוד. בכניסה אל האנדרטה מצויה אבן ועליה מצוירת יד האוחזת חרב ולצידה מגן דוד ומעליו חקוקה המילה "נזכור". באנדרטה מונצחים גם חללים מעטים, ששירתו בצבאות אחרים של בעלות הברית. האנדרטה הוקמה בשנת 1973. היא תוכננה על ידי האדריכל ד"ר אשר חירם, מתכנן הר הרצל ואנדרטאות נוספות. בשנת 1980 נוספו לה לוחות הזיכרון ועליהם שמות הנופלים. התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה אנדרטת המתנדבים העברים ליחידות הצבא הבריטי במלחמות העולם היישוב היהודי בארץ ישראל בימי מלחמת העולם השנייה שבויי היישוב במלחמת העולם השנייה מתנדבי היישוב בחיל החפרים האנדרטה, באתר יזכור ההתנדבות לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה באתר e-mago לדוגמה: נח לוין-אפשטיין ואהרן גרושקביץ.
הווה אמינא

הווה אמינא (מארמית, בעברית: הייתי אומר) הוא ביטוי מהתלמוד הבבלי המתייחס לסברא שבסופו של דבר לא התקבלה כמסקנה, במהלך בירור סברות שונות. המילים "הווה אמינא" פותחות דברי ההסבר על האפשרות האחרת שהיה ניתן לומר, לולי ההלכה שחידש התנא או האמורא. להווה אמינא יש משמעות הלכתית לעיתים קרובות, שכן אף על פי שהיא לא נפסקה להלכה, ניתן ללמוד ממנה באופן עקיף הלכות רבות שמופיעות בתוכן ההווה אמינא. אמוראי התלמוד הבבלי פירטו שלב אחרי שלב את ההוכחה להלכה שחידשו. רובו של התלמוד הבבלי בנוי משאלות ותשובות, וכאשר ההלכה נדרשת מפסוק ממנו נלמדת ההלכה, מפורט מהו הפסוק, מהם הפירושים שניתן לומר בביאור הפסוק, ומדוע יש לדחות כל אחד מהם מלבד הפירוש האמיתי. פירושו של הביטוי "הווה אמינא" הוא "הייתי אומר" או "היינו אומרים". לעיתים, ה"הווה אמינא" היא הדעה שניתן היה לומר לולי היו נכתבות אות או מילה מסוימת בפסוק. בתלמוד הבבלי מבואר באריכות מדוע נצרכת מילה זו או אחרת, ולפעמים אפילו מדוע נצרך פסוק מסוים שנכפל מספר פעמים בתורה, ומוסבר שלולי הייתה נכתבת מילה מסוימת זו, 'הייתי אומר' שההלכה היא כך, ולכן אנו צריכים את המילה האחרת, המלמדת אותנו כך וכך. להווה אמינא חשיבות רבה, הן מצד העיסוק התאורטי בסברתם של חכמי התלמוד הבבלי המלמד רבות על דרך חשיבתם והן מצד היכולת להסיק ממנה, בדרך עקיפה, מסקנות הלכתיות. מסיבות אלו, הקדישו מפרשי התלמוד הבבלי חשיבות רבה לפירוש וביאור ה"הווה אמינא", ולעיתים מוקדשים לשם כך מאמרים רבים המקשים על המבואר ב"הווה אמינא" או מתרצים אותו. במסקנת הדברים, כאשר ה"הווה אמינא" נדחתה, הגמרא מסיימת את הדברים במילים קא משמע לן שתרגומה "משמיע לנו" בלשון רבים, ומכאן שגם את הביטוי "הווה אמינא" ניתן להבין כלשון רבים. עדין שטיינזלץ, מדריך לתלמוד, כתר ספרים, ירושלים, 1984. עמוד 103
ערכת נושא

ערכת נושא היא מערכת אלמנטים גרפיים אופציונלית, המיועדת להחלה במכשירים בעלי יכולות תצוגה מתאימות. רכיב התוכנה האחראי על ממשק תצוגה ממוצע מתקבל מהיצרן כשהוא מגיע עם מאפיינים ואלמנטים גרפיים ידועים מראש. עם התפתחות מערכות ההפעלה הובנו ברבות מהם יכולות לשינוי ערכות הנושא כדי לאפשר עיצוב אישי התלוי ברצון המשתמש. לעיתים קרובות מנהלי חלונות מכילים יכולת שכזאת. בנוסף נוצרו ערכות נושא אשר תצורת הגרפיקה שלהן הותאמו לפתור בעיות אשר נוצרו אצל לקויי ראייה. כיום תוכנות שונות מציעות אפשרות לשינוי מראיהן באופן יחידני ואשר אינו תלוי בכלל מערכת ההפעלה. קיימים אתרים רבים ברחבי הרשת הורדת ערכות נושא ישירות אל המכשיר בו משתמשים. ערכות הנושא כפי המשתמע משמן, מכילות מערכת אלמנטים הסובבים נושא מסוים. הנושא עשוי להיות רחב וגמיש. בין ערכות הנושא ניתן לצפות בקטגוריות הבאות: ערכות נושא תלויות צבע. ערכות נושא תלויות נושא. (כגון מדע, ספורט, אומנות, סרטים) ערכות נושא הנוצרות בסמוך לחגים ואירועים לאומיים.
מהיר ועצבני

מהיר ועצבני (באנגלית: The Fast and the Furious) הוא סרט פעולה אמריקאי משנת 2001 בבימויו של רוב כהן בכיכובם של פול ווקר, וין דיזל, מישל רודריגז, ג'ורדנה ברוסטר, ריק יון, צ'אד לינדברג, מאט שולץ וג'וני סטרונג. זה הסרט הראשון בסדרת הסרטים, ועם השנים נעשו לו תשעה סרטי המשך – האחרון שבהם יצא לאקרנים בחודש מאי 2023 והוא "מהיר ועצבני 10". השוטר הסמוי בריאן אוקונר (מגולם על ידי פול ווקר) נשלח להסתנן לחבורת חובבי מרוצים המנהלים מרוצי רחוב לא חוקיים. מפקדיו של אוקונור משוכנעים כי מנהיג החבורה הכריזמטי דומיניק "דום" טורטו (וין דיזל) מעורב בשורת מעשי שוד של משאיות תובלה המכילות ציוד אלקטרוני בשווי יותר ממיליון דולרים, וזאת משום שבשוד היו מעורבות מכוניות מרוץ. בסיוע סוחר חלקי חילוף לרכב, אוקונור מתחיל להשתתף במרוצי רחוב שמארגנים טורטו וחבורתו, ותוך זמן קצר רוכש את אמונו של טורטו ואף מתאהב באחותו הצעירה מיה (ג'ורדנה ברוסטר). התקרבותו של בריאן לעולמו של דומיניק גורמת לו להתלבט לגבי משימתו המיועדת. לבסוף, על אף שאוקונור מצליח לחשוף את מעשיו של טורטו, הוא מאפשר לו לברוח. על פי המבוא לסרט השני, בעקבות מעשהו אוקונור נרדף על ידי המשטרה. מדיה וקבצים בנושא מהיר ועצבני בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מהיר ועצבני "מהיר ועצבני", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מהיר ועצבני", באתר נטפליקס "מהיר ועצבני", באתר AllMovie (באנגלית) "מהיר ועצבני", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "מהיר ועצבני", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "מהיר ועצבני", באתר Metacritic (באנגלית) "מהיר ועצבני", באתר אידיבי "מהיר ועצבני", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "מהיר ועצבני", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מהיר ועצבני, קדימון הסרט באתר יוטיוב ערן צלניק, ‏"מהיר ועצבני", באתר "סרט" "מהיר ועצבני", במסד הנתונים Box Office Mojo (באנגלית)
מכרות המלך שלמה

האם התכוונתם ל... מכרות המלך שלמה הוא ספר הרפתקאות המתרחש באפריקה בתקופה הוויקטוריאנית, ומספר את סיפורה של קבוצת אנשים בהנהגת אלן קווטרמיין, צייד פילים אנגלי, היוצאת לחפש את מכרות היהלומים האגדיים של שלמה המלך, הנמצאים אי שם בעומק היבשת. הספר נכתב בשנת 1885 על ידי הנרי ריידר הגרד, ובהמשך עובד למספר סרטי קולנוע. מכרות המלך שלמה (ספר) – הספר משנת 1885 סרטים: מכרות המלך שלמה (סרט, 1937) – הפקה בריטית מכרות המלך שלמה (סרט, 1950) – הפקה אמריקאית מכרות המלך שלמה (סרט, 1985) – הפקה אמריקאית נוספת, אשר צולמה בזימבבואה מכרות המלך שלמה (סרט, 1986) – הפקה אוסטרלית מכרות המלך שלמה (סרט, 2004) – מיני-סדרת טלוויזיה אמריקאית
פאות

פאות (וביחיד פאה) הן קווצות שיער בצדי הראש, סמוך לאוזניים, האסורות בגילוח על פי התורה. האיסור נלמד מהפסוק: ”לא תקפו פאת ראשכם” (ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק כ"ז). נשים פטורות מאיסור זה. יהודים בעדות רבות נהגו להאריך חלק זה של השיער, ולסרקו בצורות שונות. ישנם כאלה המאריכים את פאותיהם לאורך מסוים ומעבר אליו גוזרים אותם. אחרים נוהגים שלא לגזור את פאותיהם לעולם. מקום ה"פאה" הוא המשולש הנוצר כאשר מותחים קו לאורך הראש מקו המצח ועד האוזן. יש פוסקים הסבורים כי הקו התחתון שלו הוא בנקודת סיום האוזן. פוסקים אחרים סבורים כי די בהשארת שיער עד העצם שבאמצע אורכה של האוזן. על אף שאין חובה הלכתית לגדל פאות ארוכות, ועצם האיסור הוא גילוחן למשעי, צורת סידור הפאות המוכרת ביותר היא זו המגדלת פאות ומסלסלת אותן. זו גם דמותו של היהודי כפי שהשתקף בקריקטורות הקלאסיות שהיו מציגות את היהודי באור שלילי. שיער נוטה להסתלסל באופן טבעי, עקב תכונותיו של הקרטין ממנו מורכב השיער. עם זאת, צורת סלסול זו נהוגה אצל מרבית העדות. חצרות חסידיות יוצאי פולין כדוגמת חסידי גור נוהגים להסתיר את הפאות מתחת לכיסוי הראש, וזאת בעקבות מנהגם בעת מגוריהם בפולין בגלל פחדם מן הגויים. למרות זאת בירושלים, עיר מגוריהם של אדמור"י גור מאז האדמו"ר הרב אברהם מרדכי אלתר, אין חסידי גור נוהגים להסתיר את הפאות מתחת לכיפה[דרושה הבהרה]. חסידים רבים נוהגים לסלסל את הפאות סביב עצמן על להקטנתן והנחתן על גבי האוזן. מנהג מקורי מקובל בקרב חסידי סקווירא לסלסל את הפאות סביב עצמן ולהדקן בחוט דק בעל גון הפאות ולהותירן כשהן קטנטנות בלחיים צמוד לאוזניים. רבים מחסידי בעלז וכן חסידים אחרים נוהגים לסלסל את פאותיהם סביב האוזן, מה שמשווה להן צורה של קרני אייל עגולות, ועל כן הן מכונות בסלנג "קרניים". חסידי חב"ד, לעומת זאת, מותירים מעט שער בפאותיהם, כך שלא נותר להם מה לסרק ולסלסל. בקרב מרבית המחנה הליטאי מקובל לסרק את הפאות מאחורי האוזניים. ידועים במיוחד יהודי תימן בפאותיהם הארוכות המכונות "סימנים", וזאת בשל היות הפאות סימן שהבדיל בינם לבין אלו שאינם יהודים. בקרב הציבור הדתי לאומי מנהג הפאות הארוכות נפוץ, אך אין לו כללים מקובלים כמו הציבורים האחרים, אך יש מקומות שבהם המנהג נפוץ יותר כגון בני ישיבות מסוימות או נוער הגבעות, שם נפוץ המנהג לגדל פאות גדולות בכל צד הראש בלי לסדרן כלל, המכונות "גוזמבות". יש שמגדלים פאות ארוכות ומסודרות, ולפעמים גם הם מכונות כך. לפי הקבלה לא ראוי ששער הפאות ייכנס לאוזן בזמן תפילת שמונה עשרה[דרוש מקור], לכן יש הנוהגים להוריד את פאותיהם מאוזניהם בעת תפילה זו, זאת מכיוון שהאוזן מחולקת לאוזן עליונה ותחתונה, וכשאומרים שמע ישראל שצריך לשמוע, ולפי הקבלה יש מחסום לאוזן העליונה בגלל הפאות ולכן נהגו להוריד[דרושה הבהרה]. הקפת הראש פאות, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" ביאור הלכה סימן רנא סעיף ב ד"ה אפילו.
בט"ר

בט"ר – ראשו תבות בסיס טירונים. בבט"רים שונים מוכשרים טירונים לרמת רובאות שונה בצה״ל. האם התכוונתם ל... בט"ר דותן (מחנה 80) - בסיס טירונות השייך למערך המגל בט"ר זיקים (בה"ד 4) בט"ר ניצנים בט"ר מחו"ה אלון בט"ר חוות השומר
I'm with You (אלבום)

I'm With You הוא אלבום אולפן מאת להקת הרוק האמריקאית, רד הוט צ'ילי פפרז, שיצא באוגוסט 2011. זהו אלבום האולפן העשירי של הלהקה. אנתוני קידיס - שירה ג'וש קלינגהופר - גיטרה פלי - גיטרה בס צ'אד סמית - תופים מידע על האלבום I'm with You באתר MusicBrainz מידע על האלבום I'm with You באתר AllMusic האלבום I'm with You באתר Discogs
פאה

האם התכוונתם ל... פאה (גאומטריה) – צורה מישורית המהווה דופן של גוף גאומטרי פאון (פוליהדרון) – גוף תלת־ממדי המורכב מפאות, היוצרות יחד גוף קשיר, חסום וסגור פאות – קווצות שיער בצידי הראש. פאה נכרית – כיסוי ראש דמוי שיער פאת השדה – בהלכה, אחד ממתנות עניים מסכת פאה – המסכת השנייה בסדר זרעים פיה