laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נחל ליבנים

נחל לִבְנִים הוא יובל של נחל עמוד בגליל העליון שבצפון ישראל. הנחל זורם ממערב למזרח, חלקו העליון מתחיל בגובה 303 מטרים מעל פני הים, ברכס ליבנים דרומית לכפר חנניה ונשפך לנחל עמוד, בגובה 11 מטרים מתחת לפני הים, ליד חורבת סירין שברמת סירין. הנחל עובר מצפון לקדרים, ובתוכו יש את מעיין לבנים. הוא מתפרס לאורך שטח בעל מדרונות בשיפוע של כ-19%. באזור ניתן למצוא מינים רבים של צומח טבעי ובעלי חיים, מה שהופך את המקום למערך אקולוגי עשיר ומגוון. הנחל הושפע במהלך השנים מהקמת תשתיות שונות באזור, כולל כבישים ומחלפים, אשר פגעו במעבר האקולוגי הטבעי של האזור. למרות מאבקים לשימור המקום, הפגיעה בערוץ הנחל ובסביבתו הייתה משמעותית, והובילה להרס חלקי של בית הגידול הייחודי במקום. סביבת נחל ליבנים, באתר באתר המיפוי הממשלתי נחל ליבנים - סקר אקולוגי, באתר SlideShare, ‏2014-09-13 (באנגלית) עמוד ענן - המדריך השיתופי לידיעת הארץ, באתר amudanan.co.il אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל, גיליון 52 - בתי-כנסת קדומים בגליל ובגולן, 1987-תשמ"ז, עמ' 71-70. ניר הר, אבירם צוק, שמעונה סבג, אילנה פרידמן, שושי טרגין ועמרי בונה, מורד נחל לִבנים — סופו של בית גידול ייחודי
מאגר שקמה

מאגר שקמה הוא מאגר מים מדרום לזיקים. המאגר הוא חלק ממפעל נחל שקמה, הכולל את המאגר, תחנת שאיבה, מערכת להולכת מים באמצעות צינורות ותעלות, אגני החדרה ומתקני הפקת מים. במאגר נאספים מי שיטפונות מנחל שקמה באמצעות סכר שאורכו כקילומטר. הסכר בנוי סוללת עפר שבתוכה מגלש בטון המאפשר גלישת מים אל הים כאשר המאגר עולה על גדותיו. המים הנאגרים נשאבים אל אגני החדרה בחולות אשקלון, ושם מוחדרים למי התהום שבאקוויפר החוף. שטחו של המאגר כ-784 דונם, והספיקה השנתית הממוצעת בפתח המאגר היא כ-6 מיליון מטר מעוקב (מ"ק). בין השנים 1996 - 2013 הוחדרו לאקוויפר בממוצע 1.8 מיליון מ"ק מים בשנה. תכנון המאגר החל בשנת 1955 על ידי חברת מקורות ובנייתו בשנת 1958. חסימת נחל שקמה הסיטה את מיקום שפך הנחל לים התיכון כקילומטר צפונה. המאגר מהווה אגם עונתי, ובשנים ברוכות מייצר אגמים נוספים בשטחי הדיונות שסביבו. המאגר מושך אליו עופות מים רבים. בשנת 2017 זוהם המאגר באמצעות שפכים שהוזרמו אליו מרצועת עזה דרך נחל חנון. מדריך ישראל החדש, כרך 14 - הנגב הצפוני, כתר הוצאה לאור בשיתוף משרד הביטחון ההוצאה לאור, 2001, עמ' 124-123 מאגר שקמה בארכיון הסרטים הישראלי https://hofashkelon.localtimeline.com/index.php?lang=he#[showWindow/event/57/image/89] מאגר שקמה באתר סיפור מקומי חוף זיקים – iNature, באתר inature.info ת"א 31749-11-14 מקורות חברת מים בעמ נ' עיריית אשקלון - פסקדין, באתר www.psakdin.co.il https://mapateva.org.il/pdf/shikma/2015/Soil%20erosion_ES_Shikma.pdf עמוד 12 https://www.gov.il/BlobFolder/reports/torrential_rain1/he/water-sources-status_floods_shiqma-2012-2013.pdf עמוד 10 ציפורים, פורטל צפרות - אתר הצפרות הישראלי, באתר www.birds.org.il (באנגלית) טיפול חירום בשפכי נחל חנון - רשות ניקוז שקמה בשור, באתר www.besor.org.il, ‏2020-08-24
עבודת הקודש

האם התכוונתם ל... עבודת הקודש (חיד"א) – ספר מאת מרן הרב חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) עבודת הקודש (קבלה) – ספר קבלה מאת הרב מאיר אבן גבאי עבודת הקודש להרשב"א – ספר הלכה מאת הרשב"א עבודת הקודש - ספר של הרב שלום דובער לוין לתיאור עבודתו של הרבי מליובאוויטש
קטרקט משני

קטרקט משני (באנגלית: Capsule Opacification ,Secondary Cataract), המכונה לעיתים בטעות "קטרקט חוזר", הוא תופעה של ירידה בראייה המתפתחת לעיתים חודשים או שנים אחרי ניתוח קטרקט. במהלך ניתוח הקטרקט, המנתח מסיר בזהירות את העדשה הטבעית העכורה שבעין ומחליף אותה בעדשה תוך-עינית מלאכותית. העדשה ממוקמת בתוך מעין "תיק" דק מאוד שנקרא קופסית (קפסולה) ושתפקידו לעטוף את העדשה ולהחזיק אותה. בניתוח הקטרקט פותחים את החלק הקדמי של הקופסית כדי להסיר את העדשה הטבעית ולהכניס את שתל העדשה. את החלק האחורי של הקופסית משאירים בשלמותו, כדי לתמוך בעדשה החדשה. בכ-10% מהמקרים גדלים באופן טבעי, בשל שגשוג של תאי אפיתל של העדשה, תאים חדשים על החלק האחורי של הקופסית, ונוצר קרום מאחורי שתל העדשה. תופעה זו גורמת לעכירות, שמפריעה לראייה. ככל שהעכירות מחמירה כך גוברת ההפרעה לראייה. זהו הקטרקט המשני. חשוב לציין שהקטרקט עצמו אינו יכול לחזור לאחר ניתוח קטרקט, ומדובר בהתפתחות של תאים חדשים. לפיכך, השם "קטרקט משני" שגוי ומטעה, למרות שתסמיני הקטרקט המשני דומים לתסמיני הקטרקט, ולמרות שהתפתחותו ההדרגתית דומה להתפתחות האופיינית לקטרקט. קטרקט משני יכול להופיע רק לאחר ניתוח קטרקט. התסמינים של קטרקט משני יכולים להיות אחד או שילוב של התסמינים הבאים: ראייה מטושטשת, כמו מבעד לווילון אפור ירידה בקונטרסט ירידה בראיית הצבעים (הצבעים נראים דהויים) קושי בזיהוי עצמים קרובים או רחוקים מדי סינוור בקטרקט המשני ניתן לטפל בקלות רבה בהליך בטוח מאוד, וסיבוכיו נדירים מאוד. ההליך הוא יאג לייזר קפסולוטומי (YAG laser capsulotomy), שבעזרתו מסירים את העכירות ומחזירים את הראייה לקדמותה במהירות, ביעילות וללא כאב. לייזר קפסולוטומיה היא הליך חיצוני הנמשך בין 5 ל-10 דקות בלבד ואינו דורש אשפוז. לפני תחילת ההליך, יזליף הרופא טיפות להרחבת האישון וטיפות הרדמה מקומית לעין שהוא עומד לנתח. בזמן ההליך יושב המטופל על כיסא מול מכשיר לייזר המכונה "מנורת סדק", אשר דומה למכשיר המשמש לבדיקת עיניים רגילה. לאחר מכן יניח המנתח עדשה בעין שמטרתה לשמור את העין פתוחה ולמרכז את קרן הלייזר לאזור הרצוי בעין (חלק מהמנתחים נוהגים לבצע הליך זה גם ללא הכנסת העדשה). המנתח יבצע פתח קטן בקופסית האחורית העכורה, בעזרת קרן הלייזר שאותה הוא ימקד בקופסית האחורית העכורה ושתעבור דרך הקרנית ודרך העדשה המלאכותית מבלי לפגוע בהן. פתח זה יפתור על פי רוב את בעיית העכירות. בדרך כלל נדרשות מספר פעולות לייזר, וכל פעולה כזאת משמיעה קול. רוב המטופלים חווים שיפור מיידי בראייה. אצל חלקם השיפור הדרגתי ועשוי לארוך מספר ימים. ד"ר אודרי קפלן-מסאס, קטרקט משני: אבחון וטיפול מומלץ, באתר המרכז לקטרקט וגלאוקומה ד"ר אבי אוחיון, קטרקט משני, באתר AO - ד"ר אבי אוחיון ד"ר שמעון קורץ, יאג לייזר קפסולוטומי - מידע רפואי, באתר מכבי שירותי בריאות, ‏28.04.2022
זליגסון

זליגסון (באנגלית: Seligson; בגרמנית: Seligsohn) הוא שם משפחה (פטרונים) יהודי. האם התכוונתם ל... אורי זליגסון – המטולוג ישראלי מיכאל אהרן זליגסון – רב אמריקאי מקס זליגסון (אנ') - מזרחן יהודי אמריקאי סמואל זליגסון (אנ') - משורר יהודי פרוסי
קטז'ינה וייגלובה

קטז'ינה וייגלובה (בפולנית: Katarzyna Weiglowa;‏ ~1460 – 19 באפריל 1539) הייתה אישה פולנייה, שהצהירה על אמונתה היהודית ואולי גם התגיירה. עלתה על המוקד בקרקוב. וייגלובה הייתה אשתו של מלכיור וייגל, חבר מועצת העיר קרקוב. בשנת 1529 הואשמה בהמרת דתה ליהדות והובאה למשפט בבית הדין האפיסקופלי. במשך קרוב לעשור ניסה הבישוף של קרקוב, פיוטר גמרט (אנ') להשיבה לחיק הכנסייה, אך משנכשלו מאמציו, הועמדה בהוראתו, ב-19 במרץ 1539, למשפט על בגידה בנצרות. היא נמצאה אשמה, נשללו ממנה נכסיה, והיא נמסרה לרשויות לביצוע גזר הדין. ב-19 באפריל 1539, בגיל קרוב ל-80, הוצאה וייגלובה להורג בשריפה על המוקד בקרקוב. עדי ראייה, בהם ההיסטוריון הפולני בן התקופה לוקאש גורניצקי (אנ'), דיווחו כי היא הלכה למותה בנחישות ובאומץ, דבקה באמונתה עד הרגע האחרון. מקרה זה נחשב לאירוע משמעותי בקרקוב של אותה תקופה, והוא מייצג את המתח הדתי והחברתי שהתקיים בפולין במאה ה-16, בין היתר בהקשר של הרפורמציה והיחס ליהודים. בתקופה שאחרי האירוע פשטה בפולין שמועה על התגיירות המונית בסתר ועריקה לשטחי האימפריה העות'מאנית על מנת לקיים אורח חיים יהודי פומבי. שמועות מעין זו הובילו את המלך הפולני, אוהד היהודים, זיגמונט הראשון, לפתוח בחקירה בנושא. החקירה ניקתה את היהודים. צבי גרץ, דברי ימי ישראל, מהדורת שפ"ר, חלק ז, ורשה תרנ"ט, עמ' 320 שמעון דובנוב, דברי ימי עם עולם, תל אביב, תשכ"ב, חלק ו, עמ' 150 ג. באדער: דרייסיג דורות אידן אין פוילען, ניו יורק 1927, ח"א 46–48 (ביידיש) שלמה ברמן, מגבורי האומה, ב, ירושלים: אחיאסף, תשט"ו, עמ' 296–297 קטז'ינה וייגלובה, באנציקלופדיית ייִוואָ ליהודי מזרח אירופה (באנגלית) ג'וזף ג'ייקובס ומקס זליגסון (אנ'), ‏"ZELAZOWSKA, CATHERINE", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) Залешовская, Екатерина Мальхеровна, באנציקלופדיה היהודית של ברוקהאוז ואפרון, באתר ויקיטקסט ברוסית (ברוסית) שלמה אשכנזי, גיורות־צדק בישראל: זאלאשובסקה, יקתרינה מלכיורובה (1459–1539), מחניים (כתב עת), 16 באפריל 1964 (נדפס שנית בספרו 'דור דור ומנהגיו', תל אביב: דון, תשמ"ז, פרק כג) ידועה במקורות עבריים גם בשמות: קתרינה וייגל, קתרינה מלכרוב, קתרינה מלחרובה או קתרינה זלשובסקה. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קטז'ינה וייגלובה".
מתתיהו מנדל

מתתיהו מָנדל (1900 – 13 ביולי 1977) היה פוליטיקאי ישראלי. כיהן כמזכיר מועצת פועלי רמת גן וגבעתיים וכמזכיר מפלגת העבודה ברמת גן. על שמו נקראו בית מפלגת העבודה שבמרכז רמת גן ורחוב במזרח העיר. מתתיהו מנדל נולד בעיירה אוסטשיקי דולנה (בפולנית: Ustrzyki Dolne; באוקראינית: Ustrýky-Dolíshni; ביידיש: איסטריק) שבגליציה המערבית. בהשפעת בצלאל אייזן (ברזלי) אימץ אידאולוגיה ציונית, עזב את הישיבה ועלה לישראל בשנת 1921. בארץ ישראל עבד כפועל אריזה בבית החרושת נשר שליד חיפה. במקביל שימש כמזכיר מועצת הפועלים בנשר. עזב את נשר לבקשתו של דוד בן-גוריון, שהציע לו את תפקיד מזכיר ההסתדרות ברמת גן ובגבעתיים, כשבמקביל המשיך לעבוד בבית החרושת למלט נשר-רמלה, שם הגיע לתפקיד של ראש מחלקה. כמזכיר מועצת פועלי רמת גן ייצג את העובדים מול המעסיקים. כך, למשל, סיכם בדבריו שביתה של פועלי מצבעות: "הלקח העיקרי שצריכים ללמוד, ויש סימנים די ברורים שאמנם למדו בעלי התעשייה, הוא שאין יותר להפקיר את הפועל לשכר רעב וללא תנאים סוציאליים". מנדל היה חבר מרכז מפא"י וחבר מועצת ההסתדרות הארצית. הוא נבחר לוועידה השביעית של ההסתדרות מטעם המפלגה (בראש הרשימה עמד אז דוד בן-גוריון). מנדל הקדים ברשימה אישים כמו רחל ינאית, ישראל ישעיהו, שרגא נצר, משה ברעם, יוסף אלמוגי וירוחם משל. לימים שימש כמזכיר מפא"י (ובהמשך מפלגת העבודה) בעיר רמת גן. נבחר כמועמד המפלגה לכנסת השלישית אך ויתר על מקום ריאלי על מנת לטפל בבתו החולה. שובץ לשם הכבוד ברשימה לכנסת במקום לא ריאלי. מנדל כתב רבות בנושאי הגנה על העובדים, בנושאים לאומיים שונים, בנושאים כלכליים, בנושאים חברתיים, ובנושאי פיוס פנים מפלגתיים המתובלים בציטוטים מגוונים מספרות חז"ל. היה נשוי לשרה (לבית ברזלי) ונולדו להם בת ובן. על שמו נקראו בית מפלגת העבודה שבמרכז רמת גן ורחוב "מתתיהו מנדל" שבמזרח העיר. אוריאל אברהמוביץ, מתתיהו מנדל שלושים למותו. דבר, 14 באוגוסט 1977, עמ' 4. מתתיהו מנדל, "איסטריק". בתוך נתן מארק ושמעון פרינדלנדר (ע), ספר יזכור מוקדש ליהודי העיירות שנספו בשואה לינסק, איסטריק, בליגרוד, ליטוביסק והסביבה, ועדת הספר של ארגון 'ליבאי', 1965, עמ' 198-191 משה ברזילי, זכרונותיו של משה ברזילי, פרויקט בן יהודה, 2004 מתתיהו מנדל, נשר ופועליו בשנת 1937, דבר, 1939, 3 בינואר, עמ' 4 ישראל בן דור, 100 שנות נשר, אפי מלצר, 2023, עמ' 207 מתתיהו מנדל, מכתבים למערכת, דבר, 1955, 20 ביולי, עמ' 2 מתתיהו מנדל, לקח השביתה וההשבתה במצבעות "ארגמן", "קשת" ו"כרמיל", דבר, 1945, 21 בפברואר, עמ' 2 מערכת העיתון, רשימת חברי המרכז של מפא"י, דבר, 1956, 2 בספטמבר, עמ' 2 מערכת העיתון, הרכב מועצת ההסתדרות שנבחרה בועידה, דבר, 1945, 9 בפברואר, עמ' 4 וועדת הבחירות המרכזית של ההסתדרות הכללית של העובדים, רשימות מועמדים ארציות לועידה השביעית של ההסתדרות, דבר, 1949, 13 בפברואר, עמ' 5 מערכת העיתון, רשימת המועמדים של מפלגת פועלי ארץ ישראל ובלתי מפלגתיים לכנסת השלישית, דבר, 1955, 21 ביולי, עמ' 2 מתתיהו מנדל, הדיון במ. פ. רמת גן על השביתה במצבעה, על המשמר, 1943, 11 במרץ, עמ' 3 מתתיהו מנדל, מהרסיך ומחריביך, דבר, 1957, 24 ביולי, עמ' 2 מתתיהו מנדל, הרחבת השוק הפנימי אינה פתרון לבעיותינו, דבר, 1967, 18 באפריל, עמ' 4-3 מתתיהו מנדל, שלושה פגמים בחברתנו, דבר, 1963, 22 באוקטובר, עמ' 11 הוא גם לא היסס לתקוף בעניינים אלה אפילו את ראשי ההסתדרות - מתתיהו מנדל, שנ"ם, סו"ב ורשות הנמלים. דבר, 1968, 12 בספטמבר, עמ' 3). מתתיהו מנדל, "החכמים והעם", דבר, 1960, 27 בדצמבר, עמ' 4
רון חיון

רון חיון (נולד ב-22 בפברואר 2006) הוא ראפר ישראלי. רון חיון גדל בראשון לציון. למד בישיבת בני עקיבא ראשון לציון. הוא החל את הקריירה המוזיקלית שלו בגיל 16, בשנת 2022, כאשר הוציא את סינגל הבכורה שלו, "דיסטאנס", שזכה לאהדה ברשת. לאחר מכן, הוציא יחד עם הראפר דודא, את השיר "בלאגן". באותה השנה אף התארח בשירו של הראפר איזי, "אליהו", מתוך אלבומו, אייקון. באפריל 2023 יצא שירם של חיון והראפר ליעד מאיר, "פלואו של טמבל 2", מתוך אלבום הבכורה של מאיר, "פלואו של טמבל". השיר זכה להצלחה ויראלית ואף נכנס למצעד היטליסט של מאקו ולמצעד השבועי של כאן גימל, העשירייה, תוך שצבר מיליוני השמעות בפלטפורמות הסטרימינג. באותה השנה, השתתף חיון בשירו של הזמר אייל גולן, "פופקורן", מתוך אלבומו, 2023. בנובמבר 2023, יצא השיר "מי משוגע?" בו השתתף תחת ההרכב "דודא גאנג", אשר נכנס למצעד היטליסט של מאקו, אך הוסר מספוטיפיי ימים ספורים לאחר מכן עקב "תוכן שמעודד אלימות נגד קבוצה על בסיס הלאום שלה". במרץ 2024 השתתף חיון בשירה של הזמרת עדן בן זקן, "אווירה", מתוך אלבומה, דם שלי. באותה השנה, הוציא את השיר "הילה" יחד עם ליעד מאיר, וביוני הוציא את אלבום הבכורה שלו, 16. 2024: 16 רון חיון, ברשת החברתית אינסטגרם רון חיון, באתר ספוטיפיי דור מאיר מועלם, ‏רון חיון, צעיר עם אנרגיות שברא השטן, באתר ‏מאקו‏, 23 ביוני 2022 דור מאיר מועלם, ‏לא צריך יותר מ"פלואו של טמבל" בשביל להיט, באתר ‏מאקו‏, 8 ביוני 2023 דור מאיר מועלם, ‏אפשר וצריך לעסוק במוסר. אבל כשאייל גולן עושה להיטים זה מנצח, באתר ‏מאקו‏, 4 במאי 2023 שמואל סרדינס, עם יותר מ16 מיליון צפיות ביוטיוב שיר המלחמה של דודא גאנג שובר את הרשת, באתר אשדוד נט, ‏2 באוקטובר 2024 דודי פטימר, ‏אלבום חדש, זיופים גדולים: האלבום של עדן בן זקן מצוין, כמעט | ביקורת, באתר מעריב אונליין, 14 במרץ 2024
עבודת הקודש (קבלה)

ספר עבודת הקודש הוא ספר קבלה שנכתב על ידי רבי מאיר אבן גבאי. הספר נכתב בין השנים 1523–1531. את שמו של הספר קרא המחבר בשם מראות אלוהים וכך מופיע גם כן בכותרת הספר במהדורת ונציה, ה'שכ"ז. בהקדמת הספר כותב המחבר: ”שהוא כולל העבודה השלימה אל השם ב"ה והוא המישיר אל עבודת הקודש” וכנראה שמכך נגזר שמו של הספר "עבודת הקודש", אכן כאשר מצוטטים הדברים בספרי קדמונים, מופיע לעיתים כך ולעיתים כך, למשל המהר"ל מפראג והב"ח מצטטים בשם "מראות אלוהים" אך בספרים אחרים מכונה 'עבודת הקודש'. הרב מנחם די לונזאנו בספרו "שתי ידות", חלק דרך חיים כותב שהמחבר קראו 'עבודת הקודש' והמדפיסים קראוהו 'מראות אלוהים'. הספר שכתיבתו הסתיימה בשנת ה'רצ"א נדפס לראשונה, על ידי חתן המחבר רבי שניאור ב"ר יהודה לבית פאלקון, בוונציה בשנת ה'שכ"ז, לדעת יצחק אייזיק בן יעקב בספרו אוצר הספרים הספר הודפס לראשונה בשנת ה'ש"ה במנטובה. מאז הודפס הספר במהדורות רבות במדינות אירופה ובירושלים. לדפוס סלאוויטא ה'תקפ"ז נוספו הסכמות מאת הרב חיים הכהן רפפורט ורבנים נוספים מרבני ליטא, ווהלין ופולין. הספר מחולק לארבעה חלקים: חלק הייחוד - העוסק באחדות ה' (כח פרקים), חלק העבודה - העוסק בעבודת השם (מד פרקים), חלק התכלית - העוסק במטרת בריאת העולם והאדם (ע פרקים) וחלק סתרי תורה - העוסק בסתרי מעשה בראשית ובסתרי מעשה מרכבה ובסתרי מתן תורה (לו פרקים). המחבר ערך לספרו מפתחות מפורטים. אחד הדברים הבולטים לאורך כל החיבור היא התנגדותו החריפה של המחבר הרב מאיר בן גבאי לשיטת הלימוד של הפילוסופים היהודים וחכמי המחקר שלדעתו לקוחה ממקורות גויים, לפי הבנתו והבחנתו דבר זה גורם להם לפרש את פסוקי התורה ומאמרי חז"ל שלא כפי האמת. עיקר חיצי ביקורתו מופנים אל ספר מורה נבוכים של הרמב"ם. בפתח הספר מופיעה הקדמת המחבר, בה הוא מסביר את מטרותיו בכתיבת ספרו. מהדורה ראשונה - ונציה, ה'שכ"ז קרקא, ה'של"ז סלאוויטא, ה'תקפ"ז לבוב, ה'תר"ט לבוב, ה'תרי"ז ורשה, ה'תר"ס הוצאת לוין אפשטיין, ירושלים, ה'תשל"ג הוצאת יריד הספרים, ירושלים, ה'תשס"ד ירושלים, ה'תש"ע מהדורה עם מראי מקומות והערות "פתחי שערים" בעריכת הרב דוד שלום שרעבי, ירושלים, ה'תשפ"ג הספר במהדורת טקסט לקריאה באתר ויקיטקסט רבי מאיר אבן גבאי, ‏עבודת הקודש, טקסט דיגיטלי באתר ספריא עבודת הקודש, באתר היברובוקס מראות אלוהים (מהדורה ראשונה, ונציה, ה'שכ"ז), באתר אוצר החכמה חלק ממהדורות הספר: מהדורת קרקא, ה'של"ז, באתר אוצר החכמה, מהדורת סלאוויטא, ה'תקפ"ז, באתר אוצר החכמה, מהדורת ורשה, ה'תר"ס, באתר אוצר החכמה, מהדורת ירושלים, ה'תש"ע, באתר אוצר החכמה, ירושלים, ה'תשפ"ג עם הערות פותח שערים, באתר אוצר החכמה המחבר בסוף ספרו. בספר גבורות ה', פרק סח. שו"ת הב"ח, סימן ה. מהדורת לבוב ה'תרצ"א, עמוד טו. חיים דב פרידברג, בית עקד ספרים.
הוואסאונג

הוואסאונג (בהגייה קוריאנית: ɸʷa.sʌŋ) היא עיר במחוז גיונג'י שבדרום קוריאה. הוואסאונג היא בעלת השטח הגדול ביותר של אדמות חקלאיות מכל עיר או מחוז במחוז גיונג'י. קו 1 של הרכבת התחתית של סיאול עובר דרכה, ועוצר בתחנת ביונג'יום. קו סוין בנדנג עובר אף הוא דרך העיר. מבצר הוואסאונג ממוקם בסוון הסמוכה. בתקופת שלוש הממלכות של קוריאה, חלקים מהוואסאונג נשלטו על ידי מדינת ווניאנג (원양국 ;爰襄國), מדינה קטנה שהייתה חלק מקונפדרציית מאהן. בשנת 1949, כאשר סוון פוצלה משאר מחוז סוון, שונה שמו של האזור הנותר של המחוז למחוז הוואסאונג, על שם מבצר הוואסאונג בסוון. ב-1 בינואר 1989, העיירה אוסאן קודמה לעיר, שהתפצלה ממחוז הוואסאונג. ב-21 במרץ 2001, גם מחוז הוואסאונג קודם למעמד של עיר. ב-27 בנובמבר 2007 העיר נבחרה כאתר לפארק השעשועים העתידי של אולפני יוניברסל דרום קוריאה. במקור הפארק היה אמור להיפתח ב-2016, ואמור היה להיות פארק השעשועים הגדול בעולם של אולפני יוניברסל, בהיותו גדול יותר מכל ארבעת האחרים גם יחד.  הפארק בשווי 3.1 מיליארד דולר היה צפוי ליצור לפחות 58,000 מקומות עבודה חדשים. בשנת 2014 הוקפא הפרויקט. התוכנית הופעלה מחדש ב-2015, ותאגיד משאבי המים הקוריאני K-Water נבחר כשותף עסקי לכך. אולפני יוניברסל דרום קוריאה כבר אינם בפיתוח החל משנת 2020. ב-24 ביוני 2024, בשריפה במפעל סוללות ליתיום בבעלות אריסל נהרגו 23 עובדים,  ו-8 עובדים נוספים נפצעו. השריפה נגרמה מפיצוץ של סדרה של תאי סוללה. הוואסאונג מתאפיינת באקלים יבשתי לח שניתן להחשיבו לאקלים סובטרופי-לח גבולי, באמצעות האיזותרמי של - 3°C. העיר ממוקמת באזור המערבי של חצי האי הקוריאני. הטמפרטורות בחורף נמוכות לאורך החוף, שכן הוא ממוקם במישורים הנמוכים יותר וקרוב לים הצהוב, שם המים רדודים. בנוסף, אוויר סיבירי זורם ישירות אל השטחים המישוריים המערביים של חצי האי הקוריאני, מה שהופך כמה אזורים לקרים יותר. הוואסאונג מאוכלסת ב-49% גברים אזרחי דרום קוריאה, 46% נשים אזרחיות דרום קוריאה, ו-5% תושבי חוץ. עם 236,241 בתים, ישנם בממוצע 2.8 נפשות לכל בית מגורים רשום בעיר. חטיבות אדמיניסטרטיביות להוואסאונג יש 4 ערים (eup), 9 עיירות (myeon) ו-13 שכונות (דונג). כל eup ו-myeon מחולקים לכפרים (ri). באוקטובר 2014, נמיאנג-דונג הורד ל-eup - המקרה הראשון בדרום קוריאה. שמו של הוואסאונג מגיע ממבצר הוואסאונג של סוון (Suwon), שנבנה על ידי המלך ג'ונגג'ו. האזורים המאוכלסים ביותר של הוואסאונג הם נאמיאנג (במערב), הייאנגם ובונגדאם (במרכז), ודונגטאן (במזרח). לדונגטאן יש תחנת רכבת מהירה SRT מאז דצמבר 2017. הכביש המהיר Seohae עובר דרך מערב הוואסאונג, בעוד שהכביש המהיר Gyeongbu עובר במזרח העיר. מוצרים ייוחדיים רבים נמכרים באזור הוואסאונג, אשר שונים מאזורים אחרים של מחוז גיונג'י. ישנם מתקנים רבים המייצרים מוצרים החל ממלוני דבש ועד עשבי תיבול. בנוסף, מיוצרים בשר ומוצרי חלב. מדיה וקבצים בנושא הוואסאונג בוויקישיתוף "화성시(華城市)". Encyclopedia of Korean Culture (בקוריאנית). נבדק ב-12 בנובמבר 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Universal Studios picks South Korean theme park site". 27 בנובמבר 2007. ארכיון מ-2010-01-22. {{cite web}}: (עזרה) Wong, Tessa; Drury, Flora (24 ביוני 2024). "Exploding batteries spark deadly S Korea factory fire". BBC. נבדק ב-29 ביוני 2024. {{cite news}}: (עזרה) "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-2008-11-21. נבדק ב-2010-10-12. {{cite web}}: (עזרה) Climate 2016년 인구현황. Hwaseong City Council. ארכיון מ-2016-07-10. נבדק ב-2016-06-30.
סטאטיאלי

הסטאטיאלי (בלטינית: Statielli) היו בני שבט ליגורי קטן שאכלס אזור מדרום לנהר פאדוס (היום נהר הפו). העיירה הראשית שלהם הייתה Aquae Statiellae (Acqui Terme), על הכביש מ-Vada Sabatia, ליד Savona ל-Dertona (כיום טורטונה) ופיאצ'נמה. הסטאטיאלי התיישבו בשטח הגובל במערב ובצפון בתוואי נהר טנרו, במזרח באורבה ובדרום בקו פרשת המים הליגורי האלפיני - הרי האפנינים, אזור שנכלל כיום בין הנפות הנוכחיות של אלסנדריה, סאבונה, אסטי וקונאו. בתקופת הברזל המוקדמת, נראה שהאזור המקביל היום לדרום פיימונטה היה מיושב על ידי קבוצה אתנית אחרת ללא גיוון אתני ברור. רק מהמאה הרביעית לפני הספירה ניתן לזהות את אוכלוסיית הסטאטיאלי. השם האתני מכיל את הסיומת הליגורית האופיינית - ello-. מקור השם ניתן לשורש ההודו-אירופי של "להישאר", ולכן פירושו "הילידים, אלו הכובשים טריטוריה", כנראה בניגוד לקבוצות שכנות אחרות להן מיוחסת תנועה. בירתם הייתה "קאריסטום", אופידום שלימים ייקרא בפי העם הרומי Aquae Statiellae ושכן באזור בו שוכנת כיום העיירה אקווי טרמה. האוכלוסייה כבשה שטח עצום, שכן הסטאטיאלי לא התגורר רק באזור זה, אלא גם באופידה, קסטלרי וכפרים שונים אחרים. הסטאטיאלי הוכפפו על ידי הרומאים למרותם בסביבות אמצע המאה ה-2 לפני הספירה. בשנת 173 לפנה"ס תקפו הלגיונות הרומיים בראשות הקונסול מרקוס פופיליוס לַאֶנאס את מרכז קאריסטום. הסטאטיאלי לא עמדו מנגד להתנגדות; עם זאת, בניגוד לחוק המלחמה הרומי, הקונסול הפך את הסטאטיאלי לעבדים והחל לארגן מכירת עבדים מאוכלוסייה זו. שנה לאחר מכן, עקב התערבות של הסנאט הרומי, הופסק הטיפול הקשה הזה, והסטאטיאלי, לאחר שקיבלו בחזרה את חירותם, עברו רומניזציה בהדרגה. העיר Aquae Statiellae נוסדה ובשנת 89 לפני הספירה, ה-Lex Pompeia הוארך עם הזיכיון של Ius Latii. Harry Thurston Peck, Harpers Dictionary of Classical Antiquities (1898). Article available online here/
איינשטיין (גשושית)

איינשטיין (אנגלית: Einstein Probe) היא משימה לחקר אסטרופיזיקה ששוגרה כמיזם של אקדמיה למדעים של סין, סוכנות החלל האירופית ומכון מקס פלנק לחקר פיזיקה מחוץ לכדור הארץ הגרמני. על הגשושית הותקנו מספר מכשירים מדעים. מטרת השיגור היא חקר חורים שחורים, כוכבים נייטוניים ולבצע סקר כללי בתחום קרני רנטגן. השיגור בוצע ב-9 בינואר 2024 על ידי משגר מדגם צ'אנגג'נג 2C. על הלוויין הותקנו 2 מכשירים: Wide-field X-ray Telescope (WXT) - טלסקופ חלל בטכנולוגיה חדשה שפותחה בסין. טלסקופ כולל 12 רגשים שפועלים בתחום 0.4–4 keV. משקל כולל של המכשיר הוא 251 ק"ג והוא צורך 315 ו"ט. Follow-up X-ray Telescope (FXT) - טלסקופ בטכנולוגיה eROSITA. מכשיר בטכנולוגיה זהה הותקן בחללית Spektr-RG. המכשיר כולל 54 מראות. הוא רגיש בתחום 0.3–10 keV. צריכת חשמל כוללת מגיע לכ-1,213 ו"ט והיא מחולקת למכשירים מדעים, מכשירי תקשורת ובקרה. הגשושית הוצבה במסלול בגובה של כ-600 ק"מ ועושה סיבוב סביב כדור הארץ ב-97 דקות. כחודש לאחר השיגור החלו להתקבל נתונים ראשונים. הפעילות מתוכננת ל-3 שנים. באפריל 2024 צילומים ראשונים שוחררו לציבור. מדיה וקבצים בנושא איינשטיין בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של איינשטיין (באנגלית) תיאור המשימה באתר ESA תיאור באתר מכון מקס פלנק ממצאים ראשונים של גשושית איינשטיין
שאנדור מרברגר

שאנדור (שמואל) מַּרברגר (בהונגרית: Marberger Sándor;‏ באצ'פקטהג', 30 במרץ 1871 – בודפשט, 7 ביולי 1944) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, רופא ריאות, רופא ראשי, חוקר. במחקריו, בספריו ובכתביו עסק במניעת מחלת השחפת. הוא שם קץ לחייו בשואה. שאנדור (שמואל) מרברגר נולד במשפחה יהודית כבנם של יוז'ף מרברגר (1837–1920). סוחר כללי, ושל אמה פֶּרְלֶס (1841–1909). הוא השלים את לימודי הרפואה שלו באוניברסיטת בודפשט למדע (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד). במשך שנים בהתמחותו היה רופא במרפאת קוראני. במהלך מלחמת העולם הראשונה, עבד כרופא הראשי בדרגת סרן של בית החולים הצבאי לריאות בבאנסקה ביסטריצה. לאחר המלחמה עבד בבית החולים לשחפת של בית החולים הלאומי לילדים בדרך נמטוולגי' (Németvölgyi út), לאחר מכן מונה לרופא הראשי של "בית החולים לשחפת של הליגה הלאומית להגנה על ילדים". יצירתו הספרותית התמקדה בעיקר במניעה וטיפול בשחפת ובהיגיינה חברתית. בעבודותיו הפיץ את היישום המעשי של תרבות הבריאות. ביולי 1944, בעקבות התאבדות אשתו, הוא גם שם קץ לחייו במו ידיו. הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה. רעייתו הייתה לילי לאופר (1882–1944), בתם של שאנדור לאופר ושל הרמינה שטיינר, איתה התחתן ב-15 בפברואר 1906 בבודפשט. שיטת טיפול רפואי דמוי בית הבראה בבעיות ריאות (1917) שחפת - מניעה וריפוי של מחלות ריאה (1936) Dr. Marberger Sándor: Kórházak a prevenció szolgálatában (ד"ר שאנדור מרברגר: בתי חולים בשירות המניעה אנדראש גרגיי: לקסיקון של רופאים יהודים הונגרים מפורסמים ומצטיינים. בודפשט, הוצאת מכבי, 2001. פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. בודפשט, האגודה ההונגרית של ספרנים וארכיונאים, 1939-2002. לקסיקון יהודי הונגריה. עורך פטר אויווארי. בודפשט, 1929. גישה מקוונת שאנדור מרברגר באתר Arcanum ספרו: כיצד להגן מפני שחפת או מחלת שחפת? - שיטת טיפול רפואי ביתי, דמוי סנטוריום, בבעיות ריאות באתר bookline ספרו: השחפת ספרו: מניעת השחפת שאנדור מרברגר-ביוגרפיה סרן שאנדור מרברגר, ד"ר, באתר המכון והמוזיאון להיסטוריה צבאית שאנדור מרברגר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) "Halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 333/1944. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-05-29. "Marberger József halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 160/1920. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-05-29. "Marberger Sándorné halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 332/1944. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-05-29. "Házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 48/1906. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-05-29. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שאנדור מרברגר".