השטח הגדול

השטח הגדול היה כינוי בשנות ה-50 ובשנות ה-60 לאזור הגרעין העתיק של יפו, שבמרכזו גן הפסגה של ימינו (יפו העתיקה), שלאחר שנהרס בפעולת עונשין בריטית בימי המרד הערבי הגדול ובמלחמת העצמאות הפך לשטח של חורבות, ומוקד לפשע וזנות. בשנות ה-60 פונו התושבים שגרו בו והוא שוקם והפך לאזור של תיירות, גנים ציבוריים ורובע אמנים. ערך מורחב – מבצע עוגן עד ליצירתו של "השטח הגדול" היה אזור יפו העתיקה מאוכלס בצפיפות בבנייה רוויה, בדומה לקסבה בלבן של ערים ערביות. ביוני 1936 נערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי מבצע עוגן, תוואי השטח ממעוף הציפור לאחר ההריסה הוא דמוי עוגן, בו נהרסו בתים על מנת לפלס נתיבים בתוך השטח המאוכלס, לשם הקלת השליטה בעיר יפו שהייתה אחד ממרכזי הלאומיות הערבית. במונחים של שמות הרחובות כיום, "המוט המרכזי" של העוגן התחיל מרחוב יפת מערבה, דרך רחוב הפנינים והמשיך דרך גן הפסגה עד לכיכר קדומים. מהמוט המרכזי נפרשו שתי שוקיים: דרומה, דרך רחוב שגב והמשך ברחוב לואי פסטר; צפונה, רחוב (טיילת) מפרץ שלמה. המבצע הביא להרס של אזורים נרחבים. בזמן ולאחר מלחמת העצמאות עזבו את יפו רוב התושבים הערבים. מתוך למעלה משמונים אלף איש שגרו בה לפני המלחמה, נותרו כשלושת אלפים. המרחב ההרוס נותר מלא בחורבות, כוכים וחדרונים מטים ליפול, שיכלו לשמש בדוחק למגורי אדם. הערבים הנותרים פונו מאזור "השטח הגדול" ורוכזו בשכונת עג'מי. את העיר ניהל מושל צבאי, מאיר לניאדו, שבמקביל הפנתה למרחב הסוכנות היהודית עולים חדשים, בעיקר מארצות הבלקן וצפון אפריקה, במטרה לתפוס חזקה ולמנוע מהתושבים הערבים לחזור למקום. חלק אחר של התושבים היו פולשים שתפסו בתים. במהלך שנת 1949 אירעו מספר מקרים של התמוטטת בתים, בהם נהרגו כעשרה איש. בתגובה החלו השלטונות להרוס חלק מהבתים הרעועים, הם הוכרזו כנכסי נפקדים ועברו לחזקת רשות הפיתוח. בתחילת שנות החמישים גרו בשטח זה, מרחוב בוסטרוס (כיום רחוב רזיאל), ועד לפיסגת תל יפו (כיום גן הפיסגה) כמה אלפי בני אדם, בבתים שחלקם היו ההרוסים חלקית, האזור הפך מוקד לפשע, ובמיוחד לזנות וקיבל תדמית שלילית. לאחר שיפו אוחדה עם תל אביב. החלה העירייה בתוכניות לשיקום האזור, בסוף 1950 הוחל בפינוי התושבים, חלקם פונו לפחונים שנבנו במערב העיר. אך הפינוי והשיקום התקדמו בעצלתיים, בגלל קשיי תקציב, ובשנת 1953 עדיין גרו באזור "השטח הגדול" כ-2,000 תושבים. בשנת 1953 מונה סגן ראש העירייה משה איכילוב לאחראי לשיקום יפו העתיקה. בלב השטח שפונה בוצעו חפירות ארכאולוגיות בראשות הארכאולוג יעקב קפלן. ב-1956 הכריז על תוכנית להקמת גן הפסגה. אחר כך הוחלט לא להרוס לחלוטין את כל המבנים באזור אלא לשקם אותו כרובע אמנים. בתחילת שנות ה-60 החל האזור המשוקם לקלוט אמנים והוקמו מספר מסעדות ומועדונים באזור גן הפסגה, כחלק ממאמץ לפתח את האזור כמרכז תירות ובידור, בין השאר הוקמו המסעדות "כליף ו"אריאנה", מועדון "עומר כיאם" ומועדון "החמאם" על ידי דן בן אמוץ וחיים חפר. במקביל הוקמו תשתיות עירוניות, קווי מים, ביוב וחשמל באמצעות החברה לפיתוח יפו העתיקה שהוקמה באותה עת. החברה לפיתוח יפו העתיקה הייתה גם אחראית לאכלוס הבתים ששופצו, והם החכרו בעיקר לאמנים, סופרים ואומנים. עם התקדמות שיקום ושיפוץ האזור השימוש בכינוי "השטח הגדול" פחת, במקומה נעשה שימוש בשם "יפו העתיקה". "השטח הגדול" שימש השראה לשירים, לסיפורים, למחזות ולסרטים, שתיארו את האווירה המיוחדת ששררה במקום, חלקם מתוך מחאה חברתית, עוד בעת ש"השטח הגדול" היה מרכז לפשע ולזנות, וחלקם מתוך נוסטלגיה או אידיאליזציה. מחזהו של יגאל מוסינזון, "קזבלן" (שלאחר מכן הפך לסרט ולמחזמר) הועלה לראשונה בשנת 1954 בתיאטרון הקאמרי בכיכובו של יוסי ידין, כמחזה מחאה, המתאר תופעה חברתית של דיכוי וקיפוח תושבי "השטח הגדול". המחזה תיאר כיצד קזבלן, העולה מצפון אפריקה, שהצטיין במלחמת העצמאות, לא מצא את מקומו אלא בשולי החברה, ב"שטח הגדול". המחזה הוסרט בשנת 1973 בבימויו של מנחם גולן, ובכיכובו של יהורם גאון, כמו גם למחזמר, שעלה על הבמות בשנת 1989. בשנת 1963 בחר מנחם גולן ב"שטח הגדול" כמקום ההתרחשות של סרטו הראשון אלדורדו, שתיאר גם הוא את עולמם של אנשים משולי החברה החיים בשטח הגדול. בשנת 1963 ביים הבמאי שלמה סוריאנו את הסרט "ניני" בכיכובו של אריק איינשטיין, המתאר את אהבתם של בן טובים תל אביבי לבחורה ערבייה מ"השטח הגדול". סרטו של אפרים קישון, "השוטר אזולאי" (1971) מתאר כיצד יוצאים פושעי "השטח הגדול" ובראשם עמר (יוסף שילוח) לעזרת השוטר אזולאי העומד בפני הדחה מהמשטרה, ומביימים מעשה פשע על מנת שזה ימנע אותו וישמור על משרתו. סרטיו של ג'ורג' עובדיה, ובמיוחד "נערת הפרברים" (שצולם ב-1979) מושפעים מהאווירה שיצר "השטח הגדול". הספר "חסמבה ונערי ההפקר" בסדרת חסמבה שכתב יגאל מוסינזון, שיצא לאור בספטמבר 1951 מספר את סיפורו של נער הנמלט מביתו וחובר לחבורת נערי רחוב בשטח הגדול המונהגת על ידי הארכי-פושע אלימלך זורקין. הספר הוסרט בשנת 1971 בבימויו של יואל זילברג ובכיכובם של זאב רווח ושלמה ארצי, אך הסרט צולם כאשר "השטח הגדול" לא היה קיים עוד, ואינו מתייחס במפורש למקום. סדרת הסיפורים "תמונות יפואיות" של מנחם תלמי, שהייתה אף לסדרת טלוויזיה, מתארת דמויות יפואיות "עממיות", ועל אף שהתחילה את דרכה כמדור קבוע במעריב בשנות ה-70, הושפעה מאוד מאווירת "השטח הגדול" של שנות ה-50. השיר "אין כמו יפו בלילות", שכתב חיים חפר בשנות ה-50, והתפרסם בביצוע רביעיית מועדון התיאטרון, נוקט בביטוי המפורש "השטח הגדול" - "ככה זה בעולם / אין אמון בבני אדם / מה אנחנו סך הכל / מהשטח הגדול". השיר מתייחס במרומז לתופעת הזנות ("ונראה אצל אלוירה מה עושים החברים") ומתאר דמויות כ"צ'יקו הנהג", "מוישה גנב הזגג" ו"אלי פוקר הקלפן". "זוהי יפו" של יוסי גמזו, שהתפרסם בביצועו של אבי טולדנו בשנת 1968 מתאר מקום "מול השעון" בו "מלח ועשן וצליל-גיטרה, סכין שלופה ומשחקי שש-בש." פיצוץ הבתים בשטח הגדול, יוני 1936 פיצוץ הבתים בשטח הגדול, יוני 1936 פיצוץ הבתים בשטח הגדול, יוני 1936 חיילים בריטיים בוחנים את ההריסות, זמן קצר לאחר פיצוץ הבתים חיילים בריטיים בוחנים את ההריסות, זמן קצר לאחר פיצוץ הבתים חייל בריטי מחזיק חתול שנהרג באחד הפיצוצים חיילים בריטיים ליד הריסות הבתים פינוי הריסות השטח הגדול, פברואר 1951, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים הרסת חלקי העיר העתיקה ביפו, דבר, 18 ביוני 1936 יפו בימים אלה, דבר, 20 בנובמבר 1936 - כתבה על המצב ביפו לאחר יצירת "השטח הגדול" זאב שיף, נערות רחוב ורועיהן <<השטח הגדול>> פולש לשדרות רוטשילד, הארץ, 5 בספטמבר 1958 המושל הצבאי של יפו מוסר על בעיות העיר הדחופות, על המשמר, 25 בפברואר 1949 ג. קוט, "השטח הגדול", קול העם, 2 בפברואר 1951 גורשו משפחות עולים מגיטו יפו, קול העם, 6 באפריל 1949 ישוכנו מיד פליטי איזור המפולת, קול העם, 20 בפברואר 1949 ארבע אחיות נהרגו בהתמוטטות בית ביפו, קול העם, 27 בדצמבר 1949 עוד הפננת דיירי "השטח הגדול" ביפו, הארץ, 21 בפברואר 1949 60 בתים ייהרסו השבוע ביפו העתיקה, דבר, 18 באוקטובר 1949 סוחרי יפו דורשים להקים ועדת - חקירה לבירור טענותיהם, הארץ, 22 ביוני 1949 הרכוש הנטוש פסק להיות הפקר, מעריב, 6 בינואר 1949 "השטח הגדול" קן פשעים?, דבר, 24 ביוני 1956 מתקרב פינוי "השטח הגדול"' ביפו, הארץ, 31 בדצמבר 1950 מחנה המעבר לתושבי.השטח הגדול" הולך ומוקם בקצב מזורז, הַבֹּקֶר, 3 בדצמבר 1950 גלגול מחילות ביפו, מעריב, 29 בינואר 1951 תבניות לשיפור יפו מימי המנדט לא התגשמו עד היום הזה, קול העם, 27 ביולי 1953 חפירות ארכיאולוגיות ביפו, למרחב, 7 בנובמבר 1957 א. צבי, יפו נחרבה על־ידי הלגיון ה-10 נקבע בעונת החפירות ה־5 ביפו, מעריב, 30 באוגוסט 1961 פרטים על תכנית לשיפור יפו, דבר, 18 בינואר 1956 גן עירוני יוקם בשטח הגדול ביפו, הארץ, 9 ביולי 1957 יפו העתיקה ־ בית לאמנים, הארץ, 18 בדצמבר 1959 מ. נחתומי, "השטח הגדול" מושך ציירים, מעריב, 17 במאי 1960 השבוע: יפו והשטח הגדול, הארץ, 6 בינואר 1961 "השטח הגדול " משנה פניו, על המשמר, 4 ביוני 1963 שפי גבאי, יפו לובשת גלימת פאר, דבר, 29 במרץ 1964 רומן פריסטר, השטח הגדול, על המשמר, 23 באוקטובר 1964 גאלריה נוספת תפתח בשטח יפו העתיקה, מעריב, 26 במאי 1965 צבי אילן, יפו בסוף המירוץ, למרחב, 10 בדצמבר 1965