laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מאור כהן (איש הלגו)

מאור כהן (נולד ב-8 בספטמבר 1980), המכונה "איש הלגו", נבחר להשיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-73 למדינת ישראל על מפעל חיים התנדבותי כ"איש הלגו" במחלקות אונקולוגיות לילדים ונוער. מאור נולד ביבנה ליעקב ופאני, יוצאי מרוקו. הוא הבן הצעיר מבין ארבעת האחים במשפחה. למד בבית ספר ממלכתי דתי "עציון" ובהמשך, בתיכון אמי"ת. בנעוריו היה מדריך בתנועת "בני עקיבא" ובין מקימי סניף בני עקיבא לעולים חדשים. כנער התנדב אף במשמר אזרחי. מאור כהן החל את שירותו בצבא הגנה לישראל בחיל השריון, לאחר מכן עבר לכוח תומך לחימה. בגיל 25 יצא לקורס קצינים, ומאז שירת בחיל משאבי האנוש. בשנת 2016 זכה כהן בתעודת מצטיין שר הביטחון. שנתיים אחר כך, יצא לאור ספרו, "מלים מחברות - חלק א'" בהוצאה פרטית. "חלק ב'" פורסם ב-2019. בשנת 2021 נבחר להשיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות. בתפקידו האחרון בצה"ל, אותו סיים בשנת 2022, שימש ראש מדור שרות ייחודי ביחידת מיטב, בדרגת רס"ן. במסגרת תפקידו, היה אחראי על גיוס אוכלוסיות ייחודיות לצה"ל, ביניהן מתנדבים. הוא מלווה באופן אישי מלש"בים (מיועד לשירות ביטחון) מתנדב. לאחר פרישתו מצה"ל, החל כהן ללמוד סיעוד והוא עובד כאח בבית החולים איכילוב בו הוא גם מתנדב. כהן הוא בוגר אוניברסיטת אריאל במדעי המדינה ומזרח תיכון ומוסמך ביחסים בינלאומיים מטעם אוניברסיטת בר-אילן. כהן החל לתרום ערכות לגו ולעזור לילדים בהרכבתן ב"בית אורנית" (מוסד לטיפול בילדים ובנערים חולי סרטן של עמותת עזר מציון) בפתח תקווה. הוא אף פתח בהתנדבות חוג לגו, בתחילה פעם בשבוע וכיום ארבע או חמש פעמים בשבוע. משנת 2012, מתנדב מאור כהן גם במחלקות אונקולוגיות לילדים בבתי חולים. בשנת 2016 העניק לו המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי את פרס המתנדב המצטיין. לא רק בבית חולים איכילוב מחלק מאור ערכות לגו, אלא גם במרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל ואף במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר. בנוסף לכך הוא שולח שליחים מצוידים בערכות לגו לבתי החולים מרכז רפואי הדסה בירושלים, מרכז רפואי העמק בעפולה ורמב"ם - הקריה הרפואית לבריאות האדם בחיפה. את ערכות הלגו רכש כהן בעיקר מתרומות של אנשים באמצעות המשפחה, מכרים, חברים ורשתות חברתיות. חלק מהמחלימים הופכים בעצמם למגייסי כספים. כהן נשוי לענת, סגן אלוף במילואים במחלקת נפגעים, נכדתו של חיים בסוק. הם מתגוררים בתל אביב והורים לשלוש בנות ובן. מדיה וקבצים בנושא מאור כהן בוויקישיתוף מאור כהן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) איש הלגו שמתנדב שנים במחלקות האונקולוגיות הגשים חלום - והפך לאח, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 08:50) מלים מחברות, הטור השבועי של מאור כהן, הספרייה הלאומית של ישראל הפרויקט של ענת כהן, מלים מחברות חלק ב'. אתר giveback איתמר אייכנר, "איש הלגו", שמגשים חלומות לילדים חולי סרטן, ישיא את משואת צה"ל, באתר ynet, 30 במרץ 2021 איש הלגו: האדם שמשמח ילדים חולים משתחרר מצה"ל והולך ללימודי סיעוד, סרטון בערוץ "חדשות 13", באתר יוטיוב (אורך: 5:08), 4 בספטמבר 2022 דני זקן, ‏רס"ן מאור כהן, "איש הלגו", ישיא את משואת צה"ל בטקס יום העצמאות, באתר גלובס, 30 במרץ 2021 מאור כהן, איש הלגו באתר עזר מציון בית אורנית הכירו את מאור כהן-אתר איכילוב. פייסבוק "איש הלגו": מאור כהן משמח את הילדים שנלחמים כדי לחיות, סרטון בערוץ "כאן", באתר יוטיוב (אורך: 7:42), 8 ביוני 2020
קורי סביאר

קורי דניאל סביאר (באנגלית: Corey Daniel Sevier; נולד ב-3 ביולי 1984) הוא שחקן קנדי. התפרסם בצעירותו כאשר גילם את הדמות הראשית של טימי קאבוט בסדרה הילדים הקנדית "לאסי" (1997–1999). בהמשך גילם את הדמות של דן מדיסון בסדרת הדרמה "גברים קטנים" (1998–1999), את גבריאל מקי בסדרת הדרמה האמריקאית "החוף הצפוני" (2004–2005) ובשל הופעתו בתור סת' גונדרסון בסדרת הדרמה של הולמרק "סידר קוב" (2013–2014). סביאר נולד בעיירה אייאקס (אנ'), שנמצא במטרופולין טורונטו רבתי באונטריו, קנדה, בנם של לינדה וברוס סביאר. סביאר החל לדגמן בגיל שישה חודשים, לאחר שזכה בתחרות יופי לתינוקות. כשחקן ילד, הוא קיבל את תפקידו הראשון ב-1993, בגיל 8, כאשר נבחר לגלם את דמותו הצעירה של ג'וזף קנדי ג'וניור במיני סדרה "JFK: Reckless Youth" מבית רשת ABC כאשר את דמותו הבוגרת גילם השחקן האמריקאי פטריק דמפסי; מיד לאחר מכן שיחק את דמותו הצעירה של דרמוט מלרוני בסרט הטלוויזיה "Family Pictures" לצדם של אנג'ליקה יוסטון וסם ניל; גם הוא שודר ברשת ABC. ב-1995 התארח בשני פרקים של סדרת האימה האנתולוגית "צמרמורת" המבוססת על סדרת הספרים באותו השם מאת הסופר היהודי-אמריקאי רוברט לורנס סטיין. בשנים 1997 – 1999 שיחק את התפקיד של טימי קאבוט בגרסה המחודשת של סדרת הטלוויזיה "לאסי". ב-1998 סביאר כיכב בסרט ההרפתקאות "Summer of the Monkeys", עיבוד קולנועי לספרו באותו שם של הסופר וילסון רולס (אנ'). ב-2003 גילם את מיק אשטון בסרט "טרור בבית הספר" לצד דולף לונדגרן, ב-2006 שיחק בסרט "Surf School" בו גילם נער העובר לקליפורניה מהחוף המזרחי של ארצות הברית ומוצא את עצמו מנודה חברתית מכיוון שאינו יודע לגלוש. ב-2008 ביצע הופעת אורח בסדרה "סמולוויל" שפותחה על ידי הכותבים והמפיקים אלפרד גוף ומיילס מילר ומבוססת על דמותו של גיבור-העל סופרמן של חברת DC קומיקס. ב-2011 גילם את אפולו בסרט "בני אלמוות" לצד הנרי קאביל, בשנה זו גם שיחק בסרט "Age of the Dragons" המהווה גרסת פנטזיה לסרט "מובי דיק". בשנים 2013–2014 גילם את דמותו של סת' גונדרסון בסדרה "סידר קוב" מבית ערוץ הולמרק. ב-2015 שיחק בעונה השלישית של סדרת הדרמה האמריקאית "מאהבות" (אנ'), שם גילם את דמותו של דייוויד הדסון. אתר האינטרנט הרשמי של קורי סביאר קורי סביאר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קורי סביאר, באתר AllMovie (באנגלית) קורי סביאר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
אם אין להם לחם, שיאכלו עוגות

אם אין להם לחם, שיאכלו עוגות (במקור בצרפתית: Qu'ils mangent de la brioche – "שיאכלו בריוש") היא אמרת כנף המבטאת ניתוק בין ההנהגה או האליטה הכלכלית לבין העם. האמרה מיוחסת בטעות למלכת צרפת מארי אנטואנט, אך לאמיתו של דבר היא הופיעה בספר זיכרונותיו של לואי ה-18 בו הוא מייחס את האמרה למריה תרסה, נסיכת ספרד. מקור האמרה הוא בספר "הווידויים" של ז'אן-ז'אק רוסו, שנכתב ב-1765 ופורסם ב-1782. בספר מספר רוסו על זמן שבו חיפש לחם כדי לאכול עם יין שגנב, הוא התבייש להיכנס למאפייה כאדם פשוט ולקנות לחם, ואז נזכר במילותיה של "נסיכה גדולה", שבמענה לתלונה על כך שלאיכרים אין לחם לאכול ענתה "שיאכלו בריוש!" בעקבות כך החליט לקנות בריוש: Enfin je me rappelai le pis-aller d'une grande princesse à qui l'on disait que les paysans n'avaient pas de pain, et qui répondit : Qu'ils mangent de la brioche. — ז'אן-ז'אק רוסו, הווידויים האמרה מציגה את הניתוק בין השלטון ומעמד האצולה לבין 'האזרח הקטן', כך שהמלכה לא העלתה בדעתה שהמחסור בלחם נובע מעוני והציעה לאכול במקומו דבר יקר יותר. בספר של אלפונס קאר שיצא לאור ב-1843, יוחסה האמרה למרי אנטואנט אשתו של לואי ה-16, שאמרה זאת בעקבות המשבר הכלכלי שהיה בזמן המהפכה הצרפתית. חוסר הפופולריות של המלכה בשנים שלפני פרוץ המהפכה השפיע ככל הנראה גם על רבים לייחס לה את הביטוי. עם זאת, בשנות האלפיים אין עוד ספק כי המשפט לא נאמר על ידי מארי אנטואנט. בספר זיכרונותיו של לואי ה-18 מיוחסת האמרה למריה תרסה, נסיכת ספרד. לדברי ההיסטוריון פול ג'ונסון מסתבר שמדובר באנקדוטה שהמציא רוסו, והיא לא נאמרה מעולם על יד מלכת צרפת. אמרה דומה אך במשמעות שונה מיוחסת לויקטואר (אנ'), אחת מבנותיו של לואי ה-15, שבזמן רעב קוננה על סבלם של אנשים חסרי לחם ואמרה: "אבל אלוהים, אם הם היו יכולים להפטר מאכילת קרום הפאי!". קרום הפאי זול יותר מלחם ודבריה נאמרו מתוך רחמים ולא מתוך זלזול וניתוק. בתרבות הסינית מיוחסת אמרה דומה לקיסר משושלת ג'ין במאה הרביעית, שכששמע שלאנשים אין אורז, תמה למה אינם אוכלים בשר. דניאל זילברברג, מארי אנוטואנט לא אמרה שיאכלו עוגות באתר אלכסון ססיל אדמס, Did Marie Antoinette really say "let them eat cake"?, אתר StraightDope.com, 24 באוקטובר 1986
בלעא

בלעא (בערבית: بلعا) היא עיירה פלסטינית בנפת טולכרם, הממוקמת בגובה כ-430 מטר מעל פני הים, כתשעה ק"מ צפונית-מזרחית לטולכרם, וכשלושה ק"מ מכביש טולכרם–שכם. המחקר המדעי אינו יודע מה מקור השם. אגדות מקומיות מספרות על שני מקורות אפשריים לשֵם: המקום נקרא על שם בלעם בן קייס שחי במקום, בתקופה הכנענית (אין פרטים). המקום נקרא כך כי בשל מיקומו הגבוה, הוא בולע את כל מי שמנסה לתפוס אותו. הכפר נוסד ככל הנראה בתקופה העות'מאנית. אדם זרטל ביקר בכפר במסגרת סקר הר מנשה ומצא חרסים בעיקר מהתקופה העות'מאנית (80%) והתקופה המודרנית (20%), ועל בסיס ממצא זה הסיק כי הכפר נוסד מתישהו במשך המאה ה-16 או ה-17. על פי דוד גרוסמן, תושבי הכפר הגיעו ממספר מקומות, בהם ברברה, דיר אל-ע'וסון וג'ת. בתקופת המרד הערבי, הכפר היה בסיס של כנופיות ערביות והבריטים ערכו שם מספר קרבות נגדן. הכפר יושב על שטח של 21,151 דונם, מתוכם 21,109 דונם בבעלות פרטית ו-42 דונם מושע. רוב האדמות משמשות לחקלאות וזה מקור ההכנסה העיקרי של של התושבים. חקלאי העיירה מייצרים מדי שנה כ-10,000 טונות של שמן זית בממוצע. בנוסף על כך, החקלאים בכפר מגדלים גם תאנים, משמשים ושקדים. חיטה ושעורה גדלות בחורף ואילו עגבניות ופלפלים ירוקים גדלים במהלך הקיץ. משפחות רבות מחזיקות אלפי תרנגולות וכן כבשים, עיזים ובקר. מקור תעסוקה משמעותי נוסף הוא הרשות הפלסטינית. רבים מתושבי הכפר עובדים כמורים, רופאים, מנהלי עסקים ובשירות הביטחון המסכל. בבלעא שישה בתי ספר: שני תיכונים וארבעה יסודיים. בנים ובנות לומדים בבתי ספר שונים. ישנם גם שלושה גני ילדים. בבלעא יש 8 מסגדים, העתיק שבהם הוא מסגד אל-ח'דר, שזה כינויו של אליהו הנביא. ההקשר והסיבה אינם ידועים. מדיה וקבצים בנושא בלעא בוויקישיתוף פרק בסדרה "איזה עולם יפה", העוסק בעיירה: بلعا / طولكرم - فلسطين - حلوة يا دنيا, סרטון באתר יוטיוב (בערבית) זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, עם עובד, 1976, עמ' 933 לא ידוע, سبب التسمية - بلعا - מקור השם: בלעא, موسوعة القري الفلسطينية אנציקלופדיה של הכפרים הפלסטינים Palestine Remembered, بلعا - Bal'a - בלעא, Palestine Remembered Palestinian Central Bureau of Statistics, Census 2017, נראה ב: https://pcbs.gov.ps/Downloads/book2364-1.pdf, 2018, עמ' 67 Zertal, Adam; Mirkam, Nivi (2016-01-01). "The District of Narbatah – Landscape Unit 25". The Manasseh Hill Country Survey (באנגלית). Vol. 3. Brill. pp. 455–456. doi:10.1163/9789004312302_007. ISBN 978-90-04-31230-2. Grossman, D., 1986. "Oscillations in the Rural Settlement of Samaria and Judaea in the Ottoman Period”, SS, 351.
Princes of the Universe

"Princes of the Universe" (בעברית: "נסיכי היקום") הוא שיר של להקת הרוק הבריטית קווין, שנכתב על ידי סולן הלהקה פרדי מרקיורי. השיר נכתב עבור פסקול הסרט איש הנצח, ונכלל באלבום A Kind of Magic בשנת 1986. הוא נכלל גם באלבום האוסף Greatest Hits III משנת 1999. השיר, שנכתב עבור פסקול הסרט איש הנצח, הוא היחיד באלבום A Kind of Magic שמרקיורי כתב לבדו. השיר גם שימש כשיר הנושא בסדרת הטלוויזיה איש הנצח. את הקליפ לשיר ביים הבמאי האוסטרלי ראסל מולקאי (אנ'), שביים את שני הסרטים הראשונים של איש הנצח, והוא צולם ב-14 בפברואר 1986 באולפני אלסטרי (אנ') שבלונדון. לצד הופעתה של קווין בקליפ, מוצגות סצנות מהסרט איש הנצח. כריסטופר למברט, שמגלם את קונור מקלאוד בסרט, מופיע אף הוא בקליפ, ונלחם בחרב עם פרדי מרקיורי שמשתמש במעמד למיקרופון שלו כחרב. פרדי מרקיורי - זמרה, סינתיסייזר בריאן מיי - גיטרה חשמלית, קולות רקע רוג'ר טיילור - תופים, קולות רקע ג'ון דיקון - בס מידע על היצירה "Princes of the Universe" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Princes of the Universe" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Princes of the Universe" באתר יוטיוב
זיתא

זיתא (בערבית: زيتا) היא עיירה פלסטינית בנפת טולכרם במערב יהודה ושומרון, הממוקמת 11 ק"מ צפונית-מזרחית לטולכרם. על פי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסיית זיתא מנתה בשנת 2008 כ-2,852 תושבים. 21.5% מאוכלוסיית זיתא היו פליטים בשנת 1997. זיתא הוא כפר עתיק ובו נמצאו כותרות קורינתיות במקאם מקומי. המקום נזכר כישוב שומרוני בתקופת המרד של בבא רבה במאה הרביעית לספירה. על-פי יצחק בן-צבי, במקום גר המנהיג והזקן השומרוני "הכהן לוי". בנוסף על כך, נמצאו שרידים מן התקופה הביזנטית, המוסלמית ומן ימי הביניים. בשנת 1265 היה זיתא מבין הכפרים שהסולטאן ביברס הקצה לאמיריו לאחר שגירש את הצלבנים. מחצית מזיתא הוענק לאמיר ג'מאל אלדין איידוגדי אל-עזיזי, רבע לאמיר שמס אלדין אילדיקוז אלקאראקי, ורבע לאמיר סייף אלדין קיליג 'אל-בגדדי. הכפר נכבש על ידי האימפריה העות'מאנית עם שאר ארץ ישראל בשנת 1517. בתיעוד המס העות'מאני משנת 1596 הכפר הופיע בשם זיתא, שנמצא בקאקון נהיה, בסנג'אק בשכם. הכפר הורכב מ-91 משקי בית מוסלמים ו-7 נוצרים. תושבי הכפר שילמו שיעור מס קבוע של 33.3% על תוצרת חקלאית- כולל חיטה, שעורה, גידולי קיץ, עצי זית, עזים בסך הכל הכפר שילם כ-3,440 אקצ'ות. כלי חרס מן התקופה נמצאו בכפר בחפירות ארכאולוגיות. הכפר מופיע בגיליון 45 במפתו של ז'קוטין שנוצרה במהלך פלישתו של נפוליאון בשנת 1799, אם כי מפה זו אינה נחשבת למדויקת. במהלך מרד האיכרים בשנת 1834, רדף אבראהים פאשא אחר המורדים עד לזיתא. תשעים מורדים נהרגו בו, ואילו השאר ברחו לדיר אל-ע'וסון הסמוך. בשנת 1838 צוין הכפר באזור המנהלי אש-שעראוויה צפונית לשכם. בשנת 1882 הכפר הוזכר במפת הקרן לחקר ארץ ישראל כ"כפר על אדמה גבוהה בקצה המישור. מוקף בגני תאנים, עם זיתים מדרומו. נראה כי זהו מקום עתיק שיש בו קברים במזרח. אספקת המים היא בעיקר מבארות, אך יש מעיין קטן בדרום מערב. [...] שני מקומות קדושים קיימים בצד הדרומי של הכפר." במפקד האוכלוסין של ארץ ישראל בשנת 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, מנה זיתא כ-1,087 תושבים – כולם מוסלמים. מספר התושבים גדל במפקד 1931 ל-1,165 נפש החיים ב-237 בתים. בשנת 1961 מנתה האוכלוסייה 1,814 נפשות. זיתא 1942 1: 20,000 זיתא 1945 1: 250,000 מדיה וקבצים בנושא זיתא בוויקישיתוף 2007 PCBS census. Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS). p. 107. Palestinian Population by Locality and Refugee Status Palestinian Central Bureau of Statistics Dauphin, 1998, p. 756 Zertal, Adam; Mirkam, Nivi (2016-01-01). "The District of Narbatah – Landscape Unit 25". The Manasseh Hill Country Survey (באנגלית). Vol. 3. Brill. p. 390. doi:10.1163/9789004312302_007. ISBN 978-90-04-31230-2. Zertal, 2016, pp. 390-391 Ibn al-Furat, 1971, pp. 80, 210, 249 (map) Petersen, 2005, p. 131 Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 137 Palestine Exploration Quarterly Jan-Apr 1944. Jacotin's Map of Palestine. D.H.Kellner. p. 161 Karmon, 1960, p. 170 Robinson and Smith, 1841, vol 3, pp. 135–136 Robinson and Smith, 1841, vol 3, 2nd Appendix, p. 129 Conder and Kitchener, 1882, p. 153 Barron, 1923, Table XI, Sub-district of Tulkarm, p. 27 Mills, 1932, p. 58 Government of Jordan, Department of Statistics, 1964, p. 27
וילהלם בוש

וִילְהֶלם בּוּשׁ (בגרמנית: Wilhelm Busch;‏ 15 באפריל 1832 – 9 בינואר 1908) היה צייר, משורר, סאטיריקן ומאייר קריקטורות גרמני. נודע במיוחד בזכות סיפורו המאויר בחרוזים מקס ומוריץ. בסגנון איוריו נחשב לאבי ה"קומיק-סטריפ" של ימינו. בוש נולד בעיר וידנזאל שליד הנובר בגרמניה. הוא נשלח על ידי אביו ללמוד הנדסת מכונות, אך פנה לבסוף ללמוד ציור בדיסלדורף ולאחר מכן באנטוורפן ובמינכן. נטייתו המקורית הייתה ציורי שמן, אך במהרה גילה כישרון גדול לאיורי קריקטורות, שאותן ליווה בחרוזים שנונים ומבדחים. כישרונו זה הביא אותו בגיל 27 להשתתף בקביעות בשבועון היתולי בשם Fliegende Blätter. מדי שבוע היה שולח למערכת העיתון את איוריו המשעשעים, מלווים בחרוזים עוקצניים ולגלגניים, אינו נרתע מביקורת חברתית ומשחיטת פרות קדושות. סיפורו המפורסם ביותר של בוש, מקס ומוריץ, פורסם אף הוא בהמשכים באותו שבועון. הסיפור, רווי הומור שחור, מתאר בחרוזים מלווים באיורים מבדחים את תעלוליהם של צמד נערים מרושעים המתעללים בבני כפרם. הסיפור הופיע כספר לראשונה בשנת 1865, תורגם מאז לשפות רבות והפך פופולרי ברחבי העולם כולו. פרט למקס ומוריץ, פרסם בוש עוד חרוזים מאוירים באותו שבועון בסגנון דומה. בוש כתב גם מספר פואמות בסגנון דומה לסיפוריו המאוירים, אך בערוב ימיו התמקד בכתיבת שירים נטולי איורים ובעלי נימה רגשנית ונוגה יותר. כמו כן צייר בוש למעלה מאלף ציורי שמן שנמכרו רק לאחר מותו. בוש מת בהרי הרץ בשנת 1908. הצפרדע ושני הברווזים (1861. תר' מנחם לביא, 1942) הטוחן ומנקה-הארובות (1863) מקס ומוריץ (1865. תר' אהרן לובושיצקי בשם שמעון ולוי, ורשה 1898; חווה כרמי בשם מַכּס ומוריץ זוממי המזימות, 1938; אנדה עמיר-פינקרפלד בשם גד ודן: שישה תעלולים של שני שובבים, 1939; אורי סלע בשם ספר-התעלולים של מקס ומוריץ, 1965 [הופיע גם כתקליט]; אוריאל אופק בשם מקס ומוריץ: תעלולים מסופרים בחרוזים ובציורים, 1984) – שבעה פרקים על צמד פוחחי כפר (יש אומרים שבוש הכירם אישית), הממררים את חיי כולם, עד שהם באים על עונשם. בת-הטוחן הנועזה (1867) הַנְס הוּקֶבַּין: עורב ביש-מזל (1868) ימימה השובבה (1875) הרפתקאות בחור צעיר (1875. תר' אברהם אבן-שושן [עם עוד 'סיפורים עליזים'] בשם בארץ השובבים, 1941) מר ומרת קנופף (1876) הלנה החסודה (1879) הקוף פִּיפְּס (1879. תר' יוסף בכר, 2008) סיפורים מוזרים (1880. תר' אורי סלע [חלק] בשם סיפורים מוזרים על חתולים ועכברים ורקיקים מסוכרים וכל מיני דברים, 1977) פּליש ופּלום (1882) יהודה אטלס, "וילהלם בוש: שני ילדים רעים", בספר ילדים גדולים (כרך 3, עמ' 34-25), הוצאת ידיעות אחרונות, 2003. דיוגנס והפרחחים בתרגום חנוך בן-ימי כתבי וילהלם בוש בפרויקט בן-יהודה וילהלם בוש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי וילהלם בוש בפרויקט גוטנברג (באנגלית) וילהלם בוש, באתר "Find a Grave" (באנגלית) וילהלם בוש (1832-1908), דף שער בספרייה הלאומית וילהלם בוש, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) וילהלם בוש, באתר MusicBrainz (באנגלית) וילהלם בוש, באתר Discogs (באנגלית)
פרעון

פרעון (בערבית: فرعون) היא עיירה פלסטינית בנפת טולכרם במערב השומרון, השוכנת כארבעה קילומטרים דרומית לטולכרם, בגובה של כ- 150 מטר מעל פני הים, בסמוך לגדר ההפרדה. מקור השם אינו ידוע אם כי יש תושבים הסבורים שהשם הוא שיבוש של שם קודם: "כפר עון", כפר עון" או שיבוש של שם בארמית: בר עון, (כלומר בן עון). בשנת 1265 היה פרעון בין המקומות שהסולטן ביברס הקצה לאמיריו לאחר שגירש את הצלבנים. מחצית משטחי מפרעון הועברו לאמיר סייף אל-דין דאכאק אל-בגדאדי, והחצי השני לעלאם אל-דין סנג'אר אל-אזקאשי. בשנת 1596 הוזכר הכפר ברישומי המס של האימפריה העות'מאנית והיו בו 23 משקי בית, כולם מוסלמים. ככל נתיני האימפריה, התושבים שילמו מס קבוע של 33.3% על מוצרים חקלאיים, בנוסף ל"הכנסות מזדמנות"; סך של 3,837 אקצ'ה. אתרים עתיקים בכפר: 1- בִּיר אל-סִיח (بئر السيح), שרידי כנסייה ביזנטית, במרכז הכפר, ליד בית הספר התיכון לבנות. 2- ח'רבת רָשיד (خربة رشيد) חורבה עם שרידים ארכאולוגיים, ליד בתי הספר היסודיים לבנים. 3- פרסות הגמל של יעקב (لخف ناقة سيدنا يعقوب) חורים בסלע שעל פי האמונה העממית שייכים לגמל של הנביא יעקוב. האתר נמצא מול ומשקיף על"קבר בנות יעקב" שבארתאח. . 4. שרידי ציון קבר של השיח' תָּיֵם (الشيخ تيم) במרכז הכפר. 5- מספר מערות קבורה שנחצבו בסלע, באזור ברכת המים. 6- גתות חצובות בסלע, במספר מקומות בכפר ובסביבתו הקרובה. בשנת 1882, המקום תואר בתור "כפר קטן על מדרון בקצה המישור, עם כמה עצים ובארות במזרחו. התושבים הם נוצרים יוונים." השטח הכולל של העיירה הוא 8,851 דונם, מתוכם 7,765 דונם רשומים בבעלות פרטית ועוד 1,086 דונם מושע. הכפר עצמו בנוי על 24 דונם. 6,869 דונם הם לחקלאות ועוד 1,958 - אדמות בור. מי השתייה של הכפר מגיעים מבאר ארטזית שבבעלות בעלי מניות מהכפר. בכפר מוצב מיכל מים בנפח 200 קוב וממנו המים מגיעים לבתים באמצעות רשת צינורות שהוקמה בשנת 1965 ומתוקנת לעיתים קרובות. בנוסף יש עוד שתי בארות ארטזיות להשקיה חקלאית. פארון 1942 1: 20,000, כולל אירטה פארון 1945 1: 250,000 מדיה וקבצים בנושא פרעון בוויקישיתוף זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 6200 مالك صباح - מאלכּ צבאח (לשעבר - מנהל בי"ס), قرية فَرعون Far'un or Far'oun - הכפר פרעון, 17 אוקטובר 2012https://www.palestineremembered.com/GeoPoints/Far_un_1124/Article_21141.html Ibn al-Furat, 1971, pp. 81, 209, 249 (map) Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal (1977). Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. p. 139 Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft (הועתק מוויקיפדיה באנגלית: Far'un האתר אינו נזכר בשום ספר ועם זאת בעבר נהגו תושבים לעלות אליו לרגל לא ידוע אודותיו דבר. Guérin, 1875, p.352 Barron, 1923, Table IX, Sub-district of Tulkarem, p. 27 Mills, 1932, p. 54 Palestine Remembered, فرعون - Far'un - פרעון, Palestine Remembered Government of Jordan, 1964, p. 27 Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 164
תל (נפת שכם)

תל (בערבית: تلّ) היא עיירה פלסטינית בנפת שכם בצפון יהודה ושומרון, הממוקמת כחמישה ק"מ דרומית-מערבית לשכם. על פי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה (PCBS), אוכלוסיית העיר מנתה 5,162 תושבים בשנת 2017. רוב עובדי העיירה עובדים בחקלאות, כאשר התאנים והזיתים הם מקור ההכנסה העיקרי. הכפר הופיע ברשומות המס העות'מאניות של שנת 1596. צוין כי הוא ממוקם כמספר שילוט רבים בסמוך לשכם. האוכלוסייה כללה 46 משקי בית – כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו שיעור מס קבוע של 33.3% על מוצרים חקלאיים ובהם חיטה, שעורה, יבולי קיץ, עצי זית, עזים וכוורות, בסך הכל המס שנגבה מתל היה 5,100 אקצ'ות. בשנת 1882 הכפר תואר במפת הקרן לחקר ארץ ישראל כ"כפר בגודל בינוני על קרקע נמוכה, עם תלולית גבוהה בדרומו. יש בו כמספר בארות ועצים. הגבעות מצפון חשופות ולבנות, אך מדורגות עד לפסגתן." במפקד האוכלוסין של 1945 האוכלוסייה כללה 1,060 מוסלמים, ואילו שטח הקרקע הכולל היה 13,766 דונם. מתוכם 1,056 דונם נועדו למטעים וקרקע להשקיה, 7,023 לדגנים ואילו 55 דונם סווגו כשטחים בנויים. מפקד האוכלוסין הירדני בשנת 1961 מנה בכפר כ-1,539 תושבים. קרמיקות מהאימפריה הביזנטית נמצאו בכפר. מוחמד אשתייה, כלכלן ופוליטיקאי פלסטיני, נולד בכפר. מדיה וקבצים בנושא תל בוויקישיתוף 2007 PCBS Census. Palestinian Central Bureau of Statistics. p.110. Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 134 Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 164 Government of Palestine, Department of Statistics, 1945, p. 19 Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 61 Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 108 Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 158 Government of Jordan, Department of Statistics, 1964, p. 24 Dauphin, 1998, p. 798
נייטרליות (פילוסופיה)

נייטרליות (באנגלית: Neutrality) היא הנטייה שלא לבחור בצד כלשהו בסכסוך (פיזי או אידאולוגי). עם זאת, הטיה לצד מסוים תהיה העדפה עבור אותו צד, אם כי נבדל מהנטייה של לפעול על פי אותה העדפה. במתינות ותיווך, לעיתים קרובות, הנייטרליות צפויה להכריע בשיקולים או להקל על דיאלוג ללא כל הטיה, תוך השמת דגש על התהליך ולא על התוצאה. לדוגמה, מפלגה נייטרלית נתפסת כמפלגה ללא ניגוד אינטרסים באותו סכסוך, והיא צפויה לפעול כאילו אין לה הטיה. צדדים נייטרליים נתפסים לרוב כאמינים ובטוחים יותר. הצו העליון החסד של סירו מאנימורפס מדינה נייטרלית אזור נייטרלי אובייקטיביות שיטות אלטרנטיביות ליישוב סכסוכים גישור צדק (מוסר) סובלנות דאיזם "the definition of neutral". Dictionary.com. ארכיון מ-2016-03-07. נבדק ב-16 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Definition of NEUTRALITY". www.Merriam-Webster.com. ארכיון מ-2020-12-13. נבדק ב-16 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Neutrality - IFRC". www.IFRC.org. ארכיון מ-2020-10-26. נבדק ב-16 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "the definition of bias". Dictionary.com. ארכיון מ-2016-03-03. נבדק ב-16 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Definition of BIAS". www.Merriam-Webster.com. ארכיון מ-2021-03-18. נבדק ב-16 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Associated Students of Madison, Viewpoint Neutrality in Funding Decisions". Wisc.edu. ארכיון מ-2014-03-02. נבדק ב-16 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "What is neutral party? definition and meaning". BusinessDictionary.com. ארכיון מ-2020-09-25. נבדק ב-16 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) Staff, Investopedia (21 במאי 2008). "Emotional Neutrality". Investopedia.com. ארכיון מ-2021-01-26. נבדק ב-16 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שוכת א-סופי

שוכת א-סופי (בערבית: شوكة الصوفي) היא עיירה פלסטינית בדרום רצועת עזה, דרומית לרפיח ובצמוד לנמל התעופה הבינלאומי יאסר ערפאת הבלתי פעיל. זהו אחד היישובים העניים ביותר ברצועת עזה, ויש לו תשתיות לא מפותחות. הכפר מהווה חלק מנפת רפיח. על פי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה (PCBS) בשנת 1997, אוכלוסיית שוקת א-סופי מנתה 5,663 מתוכם 90% פליטים פלסטינים. ההרכב המגדרי היה 49.3% גברים ו-50.7% נשים. על פי ה-PCBS, בשנת 2006 התגוררו בשוכת א-סופי 8,094 תושבים. שוקת א-סופי מנוהלת על ידי מועצה מקומית של 11 חברים. ראש העיר מאז 2005 הוא מוסא אבו ג'ליידן. מדיה וקבצים בנושא שוכת א-סופי בוויקישיתוף Village Services Program USAID. June 2004. Projected Mid -Year Population for Rafah Governorate by Locality 2004- 2006 Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS). Local elections (round one) - the winners according to local authority, gender and No. of votes obtained(הקישור אינו פעיל, May 2018) Higher commission for Local Elections, pp.56-57.