laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דיק וג'יין עושים את זה (סרט, 2005)

דיק וג'יין עושים את זה (באנגלית: Fun with Dick and Jane) הוא סרט קומי משנת 2005 והוא תחדיש לסרט הקולנוע בעל אותו שם מ-1977. בסרט מככבים ג'ים קארי וטיאה ליאוני בתור דיק וג'יין הרפר, זוג נשוי מהמעמד הבינוני-גבוה אשר מאבדים את מקור ההכנסה שלהם אחרי פיטוריו של דיק ובעקבות כך מדרדרים למעשי שוד כדי להמשיך לממן את אורח חייהם הקודם. דיק הרפר (ג'ים קארי) מקודם לתפקיד בכיר בחברת מדיה גדולה גלובודיין. ביום למחרת הוא מתראיין לתוכנית כלכלית בטלוויזיה שבמהלכה נחשף בפעם הראשונה לעובדה שמניית החברה צונחת בפתאומיות. בעקבות כך, העובדים מאבדים את עבודתם ואת הפנסיות שלהם. דיק מגיע הבייתה ומגלה שאשתו ג'יין (טיאה ליאוני) עזבה את עבודתה כסוכנת נסיעות אחרי הקידום שלו בשביל לבלות יותר זמן עם בנם בילי. למרות מאמציו, דיק מתקשה למצוא עבודה חדשה. ג'יין מבשרת לו שהם עומדים לאבד את נכסיהם כיוון שהונם התבסס בעיקר על מניית החברה. אחרי השלמה עם היותם עניים, דיק וג'יין פונים למשרות בעלות שכר-נמוך. דיק שפוטר גם מעבודות אלה מקבל צו פינוי מביתם ומחליט לפנות לפשע. הוא מנסה לשדוד חנות נוחות אבל מאבד את האומץ. אחרי מספר ניסיונות כושלים, הם מצליחים לשדוד חנות קטנה. הם מתחילים לאמץ את המנהג ורוכשים מיומנות. הם צוברים מספיק כסף כדי לכסות את החובות שלהם. בפשעם האחרון, דיק וג'יין שודדים בנק מקומי אבל כמעט נתפסים כאשר קבוצת שודדים אחרת, גם היא ממפוטרי גלובודיין, מנסה לשדוד את הבנק גם היא באותו הזמן. לאחר מכן דיק נתקל בפרנק (ריצ'רד ג'נקינס) בפאב מקומי, מנהל הכספים הראשי לשעבר בגלובודיין כאשר הוא שתוי. בלחץ דיק, פרנק מספר שמנכ"ל החברה, ג'ק מקליסטר (אלק בולדווין), מכר את כל נכסיה של גלובודיין ואז נטש את המניה, בורח עם הון של 400 מיליון דולר. פרנק קיבל 10 מיליון דולר ממקליסטר בתמורה לכך שישתוק. אחרי שגילו את מזימתו השלושה מתכננים לנקום במקליסטר. פרנק מספר להם שמקלסיטר מתכנן להעביר את הונו לחשבון אחר כדי להתחמק ממיסים. כדי להעביר את הכסף לחשבון מזויף שפרנק יצר, הם צריכים להחליף אחד מהטפסים במהלך הפרוצדורה הבנקאית. אחרי פעולה נועזת שבה הצליחו להחליף את הטופס, מקליסטר מגלה שמספר החשבון שגוי ומבקש לבצע את הפעולה מחדש. דיק חושף את עצמו למקליסטר בתוך הבנק ודורש ממנו לחתום על המחאה. מקליסטר נענה לו וחותם לו על סכום של 100 דולר ועוזב את המקום. דיק מספר לג'יין שזו הייתה תוכנית המגירה שלו וכעת הם יכולים לזייף את חתימתו של מקליסטר. ביום למחרת, מקליסטר מגלה שהמון עיתונאים ועובדי גלובודיין לשעבר התקבצו מסביב לביתו, משבחים אותו על נדיבותו. בלחץ השידור החי, דיק נותן למקליסטר פתק בה הוא מקריא כי העביר 400 מיליון דולר לקרנות הפנסיה של החברה כדי לתמוך בעובדיו לשעבר. דיק הרפר: ג'ים קארי ג'יין הרפר: טיאה ליאוני ג'ק מקליסטר: אלק בולדווין פרנק בסקומב: ריצ'רד ג'נקינס ורוניקה קלימן: אנג'י הארמון אתר האינטרנט הרשמי של דיק וג'יין עושים את זה (באנגלית) "דיק וג'יין עושים את זה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "דיק וג'יין עושים את זה", באתר נטפליקס "דיק וג'יין עושים את זה", באתר AllMovie (באנגלית) "דיק וג'יין עושים את זה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "דיק וג'יין עושים את זה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "דיק וג'יין עושים את זה", באתר Metacritic (באנגלית) "דיק וג'יין עושים את זה", באתר אידיבי "דיק וג'יין עושים את זה", באתר HBO Max (באנגלית) "דיק וג'יין עושים את זה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
הוראת האנגלית בישראל

הוראת האנגלית בישראל מתחילה בבית הספר היסודי ונמשכת עד לסיום הלימודים בתיכון. אנגלית היא אחד ממקצועות הליבה בישראל ולימוד שפה זו הוא חובה בכל המגזרים[דרושה הבהרה]. לשפה האנגלית מעמד מרכזי בחברה הישראלית ובמערכת החינוך בישראל, מה שבא לידי ביטוי גם בהיקף ואופן הוראת המקצוע בבתי הספר. הוראת האנגלית במערכת החינוך בישראל מתחילה בכיתה ג' וממשיכה עד י"ב, בה מסיימים את בחינת הבגרות באנגלית. ישנם המתחילים ללמוד אנגלית קודם לכן, דוגמת חוג האנגלית לילדים בשיטת הלן דורון. כמחצית מהתלמידים בחינוך היסודי בישראל מתחילים ללמוד את השפה האנגלית בכיתה א' או ב'. בבית ספר יסודי מקובל ללמוד אנגלית על ידי שירים וציורים, ובכיתה ו' מתחילים ללמוד דקדוק. בכיתות הנמוכות מתמקדים בפיתוח כישורי האזנה ודיבור כתשתית לכתיבה וקריאה. בתיכון מתחילים ללמוד ספרות אנגלית והבגרות מורכבת מקטע לא נלמד (Unseen) ומקטע כתיבה. בחינוך העל יסודי מושם דגש גם פיתוח יכולות הביטוי בעל פה באנגלית וכן על היכרות עם ספרות בשפה האנגלית. בשנת תשע"ח החלה לפעול במערכת החינוך בארץ התוכנית הלאומית לקידום הוראת האנגלית (הידועה גם בשם Give me Five). בתוכנית זו מושם דגש על פיתוח השפה הדבורה בקרב התלמידים והיכרות עם אוצר מילים שימושי למטרות פרטיות, אקדמיות ותעסוקתיות. כמו כן, בתוכנית הוצב יעד להגדלת מספר התלמידים הלומדים אנגלית במסלול מורחב. בישראל במכללות ואוניברסיטאות רבות מתקיים חוג להוראת אנגלית. הלימודים לתואר ראשון ותעודת הוראה נמשכים ארבע שנים לרבות סטאז' בהוראה. קיימות גם תוכניות לתואר שני בהוראת אנגלית כשפה זרה. במשרד החינוך מפעילים תוכניות הסבת אקדמאים להוראת אנגלית, המיועדות לדוברי אנגלית כשפת אם לצורך הכשרתם כמורים לאנגלית. מסלולים אלה מיועדים בין היתר ליוצאי הייטק המעוניינים בהסבה מקצועית לתחום ההוראה. במוסדות להשכלה גבוהה הסטודנטים ממוינים לרמות באנגלית על פי ציונם באנגלית במבחן הפסיכומטרי שהם טרום-בסיסי, בסיסי, מתקדמים א', מתקדמים ב' ופטור, כל סטודנט שאינו זכאי לפטור נדרש בלמידת קורס באנגלית בהתאם לרמתו על מנת להגיע לרמת פטור. מטרת מיון הרמות באנגלית היא יצירת רמה אחידה בין כל מוסדות הלימוד מבחינת לימוד האנגלית במסגרת התואר האקדמי בישראל. בטלוויזיה החינוכית יצאו החל משנות השבעים מספר תוכניות טלוויזיה להוראת האנגלית וביניהן Here we are, Neighbours, Seven in Heaven, גבי ודבי ותוכניות נוספות. אתי וייסבלאי, לימודי השפה האנגלית במערכת החינוך, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 16 בנובמבר 2014 הוראת השפה האנגלית בבתי הספר, באתר מאגר חוזרי מנכ"ל משרד החינוך לימוד אנגלית בגיל הרך ובחינוך היסודי, מידע שפרסם מרכז המחקר של הכנסת, 2017 אנגלית לחטיבה עליונה, באתר פורטל עובדי הוראה, משרד החינוך התכנית לקידום לימודי האנגלית: מערכת החינוך עוברת לאנגלית מדוברת, באתר משרד החינוך עד שנת 2021 - 70% מתלמידי התיכון ייגשו לבחינות ב-4 ו-5 יחידות אנגלית, באתר כלכליסט, ‏2017 גיוס עובדי הייטק להוראת אנגלית, באתר משרד החינוך לימודי אנגלית כשפה זרה במוסדות להשכלה גבוהה, באתר המועצה להשכלה גבוהה, ‏2013 פחות מרבע הלומדים לתואר ראשון זכאים לפטור באנגלית, באתר מעריב, ‏2019 לימוד אנגלית, באתר הטלוויזיה החינוכית (ארכיון) ערך זה הוא קצרמר בנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האקדמיה הגלובלית הצעירה

האקדמיה הגלובלית הצעירה (The Global Young Academy) היא ארגון בינלאומי בו חברים חוקרים וחוקרות צעירים מכל רחבי העולם ומכל תחומי המחקר, ותכליתו לטפל, לקשר ולהניע חוקרים צעירים, לטפח שיח אקדמי בינלאומי, בינתחומי ובינדורי, ולקדם עיצוב מדיניות מקומית ובינלאומית על בסיס מדעי איתן. הארגון נוסד בשנת 2010 בחסות ה-IAP, ארגון הגג של האקדמיות הלאומיות למדעים במדינות השונות, בעקבות מפגש פסגה של מדענים צעירים בפורום הכלכלי העולמי בדאבוס שבשווייץ. בארגון חברים חוקרים וחוקרות צעירים (גיל ממוצע 35, גיל מרבי 40) מכשישים מדינות שונות המצויים בתחילת דרכם האקדמית. החברים בארגון נבחרים על בסיס מצוינות אקדמית לתקופה של חמש שנים. בארגון היו לאורך השנים גם חברים ישראלים: ליאת איילון, מיכל בירון, אורן גזל-אייל, עודד הוד, קארין כרמית יפת, עידו ישראלוביץ', שרון אהרונסון להבי, טליה פישר, רונן פרי, עדית תשובה, מונא חורי-כסאברי. מדיה וקבצים בנושא האקדמיה הגלובלית הצעירה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האקדמיה הגלובלית הצעירה האקדמיה הגלובלית הצעירה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) What it means to be a GYA member, אתר האקדמיה הגלובלית הצעירה Global Young Academy (GYA), Inter Academy Partnership GYA in Brief, אתר האקדמיה הגלובלית הצעירה
גישה ישירה

גישה ישירה (באנגלית: Random access) היא שיטת גישה לאמצעי לאחסון מידע, שבה ניתן לגשת למידע המאוחסן מבלי לסרוק או לחלוף על פני המידע המופיע לפניו או אחריו. לדוגמה, תקליט מתאפיין בגישה ישירה מכיוון שניתן להגיע לכל נקודה על פניו על ידי הזזת המחט. לעומת זאת, הגישה למידע המאוחסן בקלטת וידאו היא סדרתית ולכן יש להריץ את הסרט שבקלטת קדימה או אחורה כדי להגיע לנקודה מסוימת. דוגמה נוספת היא מגילה לעומת ספר. לעיתים קוראים לשיטת גישה זו גם גישה אקראית (בתרגום מאנגלית), בשל שיטת הגישה המאפשרת לגשת לכל מיקום אקראי באמצעי האחסון. במבני נתונים גישה ישירה היא היכולת לגשת לאיבר ה-N בזמן קבוע. מבני נתונים מעטים מאפשרים זאת מלבד מערכים ודומיהם, ואלגוריתמים רבים, בהם מיון מהיר וחיפוש בינארי, נסמכים על תכונה זו כדי לבצע את פעולתם באופן יעיל. מבני נתונים אחרים, דוגמת רשימה מקושרת ומחסנית, מוותרים על גישה ישירה לטובת יעילות בהכנסה, במחיקה ובחיפוש. זיכרון גישה אקראית
גביע הזהב של CONCACAF לנשים 1993

גביע הזהב של CONCACAF לנשים 1993, הוא גביע הזהב לנשים השני שארגנה CONCACAF. הטורניר נערך בלונג איילנד, ניו יורק והתקיים מ-4 ביולי עד ה-8 ביולי 1993. גביע זה הוא אחד משני גביעי הזהב היחידים (ביחד עם 2000), שלא שימשו כטורניר מוקדמות לגביע העולם. במקום זה, זומנה לטורניר נבחרת אורחת - ניו זילנד, שהצטרפה לשלוש נבחרות נוספות מ-CONCACAF. בטורניר זה לא נערכו משחקי גמר וחצי גמר. הוחלט שארבע הנבחרות ישחקו במתכונת של בית אחד, והנבחרת שתסיים את הבית עם המאזן הטוב ביותר תזכה בגביע. המארחת ארצות הברית, שניצחה בכל שלושת משחקיה ולא ספגה אפילו שער אחד, זכתה במקום הראשון. הייתה זו הזכייה השנייה ברציפות של ארצות הברית בטורניר, לאחר שזכתה בו גם ב-1991.
גביע הזהב של CONCACAF לנשים 1994

גביע הזהב של CONCACAF לנשים 1994, הוא גביע הזהב לנשים השלישי שארגנה CONCACAF. הטורניר נערך במונטריאול, קנדה והתקיים מ-13 באוגוסט עד ה-21 באוגוסט 1994. הגביע שימש כטורניר המוקדמות לגביע העולם 1995, שנערך שנה לאחר מכן בשוודיה. בטורניר זה לא נערכו משחקי גמר וחצי גמר. הוחלט שחמש הנבחרות ישחקו במתכונת של בית אחד, והנבחרת שתסיים את הבית עם המאזן הטוב ביותר תזכה בטורניר ותעפיל לגביע העולם. ארצות הברית, שניצחה בכל ארבעת משחקיה וספגה רק שער אחד, זכתה במקום הראשון. הייתה זו הזכייה השלישית ברציפות של ארצות הברית בטורניר, לאחר שזכתה בו גם ב-1991 וב-1993. קנדה, שהפסידה רק במשחק אחד וסיימה כסגנית הבית, העפילה גם היא לגביע העולם.
ראזונדארה טג'יקוזו

ראזונדארה טג'יקוזו (באנגלית: Razundara Tjikuzu, נולד ב-6 בדצמבר 1979 בסווקופמונד שבנמיביה) הוא כדורגלן עבר נמיבי ששיחק בקבוצות שונות בבונדסליגה, בליגת העל הטורקית ובנבחרת נמיביה בעמדת הקשר האחורי. טג'יקוזו אותר על ידי סקאוטים של ורדר ברמן בנמיביה כאשר היה בן 16, ובשנת 1998 חתם במועדון, כאשר היה בן 19. בעונתו הראשונה במועדון ערך 25 הופעות, וסך הכל 68 הופעות במדי ורדר ברמן במשך ארבע עונות, בהן הקבוצה סיימה בחלק העליון של הטבלה. בשנת 2003 עבר טג'י'קוזו להנזה רוסטוק, ובעונתו הראשונה, 2003/04, לא החמיץ ולו משחק אחד, הבקיע ארבעה שערים וסייע לקבוצה לסיים במקום התשיעי המפתיע בבונדסליגה. בעונת 2004/05 פחתה משמעותית כמות ההופעות של טג'יקוזו בהאנזה רוסטוק, והמועדון נשר אל הבונדסליגה השנייה. בעונת 2005/06 שיחק טג'י'קוזו בדיסבורג, העולה הטרייה לבונדסליגה, אך ירד ליגה עם המועדון כבר באותה עונה, מהמקום האחרון. לאחר ירידת הליגה עם דיסבורג, עבר טג'יקוזו לשחק בליגת העל הטורקית, שם שיחק עונה אחת בריזספור ושתי עונות באיסטנבול בשאקשהיר, בהן היה שחקן הרכב משמעותי. לאחר מכן טג'יקוזו המשיך לשחק בטורקיה, אך היה לשחקן משמעותי פחות בטרבזונספור, דיארבאקירספור וקסימפשה. בתום עונת 2011 פרש טג'יקוזו ממשחק פעיל. לטג'יקוזו 47 הופעות במדי נבחרת נמיביה, בהן הבקיע שישה שערים. בשנת 2000 הבקיע שלושער במוקדמות מונדיאל 2002 בניצחון 0–3 על נבחרת איי סיישל, ובאותה שנה הבקיע צמד מול נבחרת בנין בניצחון 2–8 במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2002. בשנת 2001 הבקיע שער נוסף במוקדמות מונדיאל 2002, בתיקו 1-1 מול נבחרת מצרים, אך נבחרתו לא הצליחה להעפיל למונדיאל 2002. טג'יקוזו שיחק בנבחרת עד לשנת 2008, בה העפילה נבחרת נמיביה לגביע אפריקה לאומות 2008, אך לא נכלל בסגל לטורניר זה. ראזונדארה טג'יקוזו, באתר Transfermarkt ראזונדארה טג'יקוזו, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) ראזונדארה טג'יקוזו, באתר Soccerway ראזונדארה טג'יקוזו, באתר WorldFootball.net ראזונדארה טג'יקוזו, באתר National Football Teams ראזונדארה טג'יקוזו, באתר FootballDatabase.eu
כנרת שריון

הרבה כנרת שריון (נולדה ב-8 בדצמבר 1955) היא רבה רפורמית ישראלית, המכהנת כראש קהילת יוזמ"ה בעיר מודיעין. שריון היא האישה הישראלית הראשונה שהוסמכה לרבנות רפורמית. נולדה בעיר ניו יורק שבארצות הברית בשם סנדרה לוין, למשפחה קונסרבטיבית. למדה בבית ספר ממשלתי בסקנקטדי והשתתפה בפעילות הנוער של בית-הכנסת המקומי. בהיותה בת אחת עשרה עברה משפחתה לסן חוזה (קליפורניה), והצטרפה לבית-הכנסת הקונסרבטיבי בעיר. בגיל הבת מצווה ביקשה הצעירה לעלות לתורה אך נתקלה בסירוב מהרב. לאחר עתירות חוזרות, הצליחה לקבל אישור חריג לעלות בערב שבת ומבלי לברך. היא גם דרשה מול הקהל. כעבור זמן קצר החלה להשתתף בפעילות הוראה לילדים בקהילה בעיר סרטוגה. שריון סיפרה שבגיל 15 החליטה שברצונה להפוך לרב, דבר שהיה בלתי-אפשרי עבור נשים אז. היא הצטרפה לתנועת הנוער הקונסרבטיבית, מונתה לנשיאה מחוזית והדריכה במחנות קיץ. היא למדה בעצמה את טעמי המקרא ועלתה לתורה. ב-1973 פנתה לבית המדרש של ה-בית המדרש לרבנים באמריקה, כדי להתקבל ללימודי רבנות. היא קיבלה סירוב חד משמעי והפנו אותה למסלול הוראה. היא ניסתה עוד מספר פעמים ונדחתה שוב ושוב. בקשתה הייתה אחת מכמה שהגישו נשים באותן שנים, ותרמה לדיון הציבורי בזרם. ב-1975, בעת לימודיה באוניברסיטה העברית בירושלים, ניסתה להתקבל למסלול לימודי רבנות בהיברו יוניון קולג' המקומי. היא סורבה גם שם. לכן חזרה לארצות הברית כדי ללמוד בהיברו יוניון שם, שהסמיך את הרבה הרפורמית הראשונה סאלי פריסאנד כבר ב-1972. היא סיימה את תואר ראשון בספרות השוואתית באוניברסיטת ברקלי ולאחר מכן תואר שני בספרות עברית. ב-1977 התקבלה סנדרה לוין לתואר לרבנות בהיברו יוניון קולג'. ב-1980 נישאה לברוך שריון. היא הוסמכה ב-1981. ב-1983 עלו היא ובן זוגה, לישראל והיא אימצה את השם העברי כנרת. ב-1984 מונתה החלה לכהן בקהילת "רמת אביב" בעיר תל אביב, והפכה לרבה הקהילתית הראשונה במדינת ישראל. באותה שנה, הייתה גם האישה הראשונה שהתקבלה למר"ם. שריון כיהנה ב"רמת אביב" במשך שבע שנים, עד 1991. היא העידה שנתקלה בקשיים מול חברי הקהילה שלא היו רגילים לסמכות נשית. בתום פעילותה בתל אביב עברה לעבוד עם ארגונים רפורמיים אמריקאים שפעלו בישראל. היא הועסקה במחלקת החינוך ובתוכנית חילופי הסטודנטים. ב-1 בספטמבר 1997 פתחה בעיר מודיעין גן ילדים, שהיווה את גלעינה של קהילת יוזמ"ה. תהליך ההקמה של יזמ"ה כגוף מתפקד היה ממושך, כששריון נתקלת בדעות קדומות על רקע מינה ונדרשת לגייס כסף רב בארצות הברית. תפילות נערכו בתחילה בבתים פרטיים. לבסוף נפתח אפילו בית-הספר היסודי יוזמ"ה תל"י. בשנת 2000 עיריית מודיעין כיבדה את הרבה שריון בפרס "אשת קריירה". בין 2002 ל-2006 היא כיהנה כיושבת-ראש מועצת הרבנים המתקדמים בישראל, האישה הראשונה בעולם שעמדה בראשות גוף רבני. ב-2008, אחרי אחת-עשרה שנות של מאבק בבית המשפט העליון, יוזמ"ה הייתה הקהילה הלא-אורתודוקסית הראשונה שקיבלה מימון מהמדינה להקמת בית-הכנסת שלה. ב-2013 הרבה שריון זכתה בפרס ע"ש הרב שמואל שלמה קוהון, המוענק על הישגים המיטיבים עם כלל ישראל. האתר של קהילת יזמ"ה במודיעין, Lilith – The Jewish Women’s Magazine – Spring/Summer 77 – 5737 “Gentlemen’s agreement at the seminary” Stone A. pp. 13-18 http://lilith.org/ First Woman Rabbi in Israel is Performing Congregational Duties, Jewish Telegraphic Agency, ‏1985-05-28 The Jewish week Inc., “A push for pluralism – Israel’s first female rabbi attacks Orthodox monopoly”, July 5, 1985
שערי האש

שערי האש (באנגלית: Gates of Fire) הוא רומן מאת סטיבן פרספילד שראה אור ב-1998, העוסק בקרב תרמופילאי שנערך במצר היבשתי תרמופילאי שבמרכז יוון בשנת 480 לפנה"ס, בין צבא בן שבעת אלפים לוחמים מן הברית ההלנית בראשות לאונידס מלך ספרטה, לבין צבא האימפריה הפרסית שמנה בין 250 ל-360 אלף לוחמים, שפלש ליוון בשנה זו. היוונים הצליחו להדוף במשך שבעה ימים את התקפות הפרסים במעבר הצר, עד אשר אחד מן היוונים בני המקום גילה לצבא הפרסים דרך בהרים שאיפשרה לאגף את הצבא היווני ולהביסו. לאונידס ו-300 לוחמים ספרטנים נשארו ללחום בפרסים עד המוות. הקרב, ועמידתם של הלוחמים הספרטנים מול כוח רב מהם, הפכו למופת של אומץ לב שמלווה מאז את תרבות המערב. בשנת 480 לפנה"ס מתאר קסאונס, נושא כלים ספרטני והניצול היחיד מקרב תרמופילאי, את סיפור הקרב והלוחמים הספרטנים שלחמו בו, כמו גם את סיפורו האישי, בפני מלך פרס. קסאונס מתאר כיצד פיקד מלך ספרטה, לאונידס על 300 לוחמיו בקרב נואש שמטרתו לעכב, ולו לימים מספר, את הצבא הפרסי האדיר. בתוך כך פורש קסאונס בפני המלך את הווי החיים בספרטה, על ערכיה ולוחמיה. הספר מסתיים עם ניצחון הברית ההלנית בקרב פלטאיה. הספר מתאר תהליכים הקשורים להכנת לוחמים לקרב, לחוסן המנטלי הדרוש ללוחם בקרב עצמו, ובמניעים המובילים לוחמים לסכן את חייהם. במקביל הוא מציג ערכים הקשורים ללחימה ולמנהיגות כגון דוגמה אישית, אחריות ומקצועיות. לאור הדיוק בתיאור התהליכים ובנכונות הממצאים שמציג פרספילד, משמש הספר כהשראה למפקדים שונים בצה"ל וניתן כשי למפקדים ולוחמים בחיל הרגלים והיחידות המובחרות. הספר "שערי האש", באתר "סימניה". שערי האש, באתר OCLC (באנגלית) עיון - תרגום, באתר הארץ, 14 באפריל 2003. סטיבן פרספילד, "שערי האש", ספרית מעריב, 2003, עמוד 229 גל פרל, "מוֹלוֹן לאבֶּה", הבלוג על הכוונת, ‏ 21 בינואר 2024. אמיר ברעם, "מעטים מול רבים", במחנה, ‏ נובמבר 2004. ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הנסיך אוסקר, דוכס סקונה

הנסיך אוסקר, דוכס סקונה (אוסקר קרל אולוף; נולד ב-2 במרץ 2016) הוא נסיך שוודי. ילדם הצעיר ביותר של נסיכת הכתר ויקטוריה נסיכת שוודיה, דוכסית וסטריטלנד ושל דניאל, דוכס וסטריטלנד. הוא הנכד הרביעי של המלך קרל השישה עשר גוסטב, מלך שוודיה וסילביה, מלכת שוודיה. הוא שלישי בסדר הירושה לכתר השוודי, לאחר אמו ואחותו אסטל, דוכסית אוסטרגוטלנד. התארים שלו הוכרזו למחרת על ידי סבו מצד אמו, המלך. טקס טה דאום התקיים לכבודו בארמון קפלה רויאל ב-3 במרץ 2016. מדיה וקבצים בנושא הנסיך אוסקר, דוכס סקונה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא שוודים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מונופטרוס קוצ'יה

מונופטרוס קוצ'יה (שם מדעי: Monopterus cuchia) מין של צלופח בוץ הנפוץ באסיה ומשמש כדג מאכל. נפוץ בפקיסטן, צפון הודו, נפאל, בנגלדש ומיאנמר. גופו של הדג ארוך וצר, עד כ-80 ס"מ, זנבו הולך ומצר לקראת סופו. לדג אין סנפירי חזה, גחון או גב הקדמי. סנפיר הגב האחורי והשט מאוחים עם סנפיר הזנב למעין רצועה לאורכו של הזנב. צבעו חום, בעל נקודות דהויות על הזנב. הדג נפוץ במקווי מים בוציים, מתוקים או מלוחים במקצת, בעלי תכונת חמצן נמוכה כגון שדות אורז או בריכות רדודות. בזמן מנוחה הוא נוהג להתחפר בבוץ במחילות ולצאת בלילה לטרף דגים קטנים, תולעים ורכיכות. בשל טעמו של הדג, ערכו התזונתי ושימוש באבריו לצורכי רפואה בקרב המקומיים, הוא ניצוד במספרים גדולים וערכו בשווקים המקומיים גבוה. לאור זאת האוכלוסייה של הדג קטנה במידה ניכרת והדג הפך לנדיר במקומות בהם היה בעבר נפוץ. עובדת קיומם של קשקשים בגופו והעדר סנפירים מפותחים, עומדת בבסיס פולמוס דתי, יש הרואים בתופעה זו סתירה לכלל הלכתי ש"כל שיש לו קשקשת יש לו סנפיר", כלומר מספיקה הימצאותם של קשקשים כדי להניח שיש לו גם סנפירים ולפיכך להכשיר את הדג. מנגד יש טוענים שאין ודאות שקשקשים נחשבים בהיבט ההלכתי (הקשקשים שלו מחוברים לעורו ואינם ניתנים להורדה באמצעות שפשוף- חלק מההגדרה ההלכתית של קשקש), וכי בתקופות חייו המוקדמות עדיין יש לו סנפיר וכן מערערים על ההנחה שהכלל ההלכתי תקף אף למינים כדוגמתו. מדיה וקבצים בנושא מונופטרוס קוצ'יה בוויקישיתוף מונופטרוס קוצ'יה, באתר ITIS (באנגלית) מונופטרוס קוצ'יה, באתר NCBI (באנגלית) מונופטרוס קוצ'יה, באתר FishBase (באנגלית) מונופטרוס קוצ'יה, באתר GBIF (באנגלית) *The freshwater mud eel Monopterus cuchia Journal of Global Biosciences. Volume 4, Number 3, 2015. מונופטרוס קוצ'יה באתר הרשימה האדומה של IUCN לדג שרידים מנוונים. לראיה ניתן לראות את שרידי סנפיר הזנב ונוכחות של סנפיר גחון רק בהיותו עובר אשר נושר לאחר כ-10 ימים. לפי שולחן ערוך (פג, א) "סימני דגים מפורשים בתורה: כל שיש לו סנפיר וקשקשת, טהור. וסנפיר, הוא ששט בו." כלומר אף על פי שלדג קשקשים הוא אינו כשר מאחר שאינו בעל סנפירים מפותחים ובוודאי לא סנפירים בעזרתם הוא יכול ל"שוט". דרישה נוספת לסנפירים מפותחים ניתן למצוא במשנה, חולין ג, ז: "וסנפירין – הפורח בהן". ידיעת חכמים בסימני הדגים - אתר דעת אמת בבלי נידה אמנם כלל הלכתי זה לדעת חלק מהפוסקים נאמר "על פי רוב" ולא באופן גורף, שיטת הכרתי יו"ד סימן פ' שכל זה נאמר בחתיכת דג שאי אפשר לוודא קיום הסנפיר, ועל פי הכלל אחרי רבים להטות אך לא בדג שלם וללא סנפיר שאסור הוא באכילה. אך יש חולקים. אך גם להבנות האחרות בהלכה קשה לראות בדג זה הוכחה ברורה שכן המדע מתאר כי הוא בעל "שרידי" סנפירים אמנם אין ודאות למשמעותם ההלכתית. הרב יהושע ענבל בחוברת נגדית "תיק ידען" - כאן עמ' 111 הביא הוכחות כי הדג בעל סנפיר גב יחיד ובקטנותו יש לו סנפרי חזה שנושרים בבגרות. וכן פקפק במהותם של הקשקשים עצמם האם עומדים בדרישת ההלכה וסביר שהם חלק מהעור כאצל זוחלים ושרצים נושא נוסף ומחודש העלה הרב ענבל כי ייתכן שהאבחנה המודרנית בין דג ליונק תקיפה אף לכלל חז"לי זה (אף שסימני הכשרות בתורה לא בדילים בין חיית מים לדג) ואינו נאמר על יצורים השונים בתפקודם מדגים. וכיון שדג זה נושם בצורה הקרובה לנשימת היונקים קשה להבטיח כי הוא בכלל הדגים.
גביע המדינה בכדורגל 2006/2007

גביע המדינה בכדורגל 2006/2007 הייתה התחרות ה-69 מאז היווסדה וה-54 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו ב-10 באוקטובר 2006 והסתיימו ב-16 במאי 2007. הפועל תל אביב ניצחה במשחק הגמר את הפועל אשקלון ובכך זכתה בגביע בפעם ה-13. בעקבות כך הקבוצה העפילה לתחרות גביע אופ"א. בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב התשיעי שהתקיים ב-4 באפריל 2007 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגת העל. הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג. בהארכה בפנדלים. לאחר הארכה התוצאה הייתה 1:1 הערה: הפועל אשקלון שיחקה בליגת המשנה. ערך מורחב – גמר גביע המדינה בכדורגל 2007 תוצאות המשחקים תיאור משחק הגמר תיאור מהלך התחרות
תיאונה

תיאונה, הנושא גם את השם "Jupiter XXIX", הוא ירחו של כוכב הלכת צדק. תיאונה התגלה בשנת 2001 על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי שהודרכה על ידי סקוט שפרד. קוטרו של תיאונה הוא 4 קילומטרים ומהירות הקפתו סביב צדק היא 2.43 ק"מ לשנייה. רדיוס מסלולו של תיאונה סביב צדק הוא 21,406,000 קילומטרים ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 639.803 ימים. תיאונה בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.2526. עם גילויו, קוטלג הירח בשם "S/2001 J 2". את שמו "תיאונה" קיבל הירח בשנת 2003, על שם תיאונה (הידועה יותר בשם "סמלה"), שהייתה אמו של דיוניסוס על פי המיתולגיה היוונית. תיאונה משתייך לקבוצת הירחים אננקה. לקבוצת ירחים זאת שייכים ירחים המקיפים את צדק במרחק של 19.3 עד 22.7 מיליון ק"מ, ושמה ניתן לה על שם הירח אננקה, שהוא הגדול מבין ירחי הקבוצה. מדיה וקבצים בנושא תיאונה בוויקישיתוף
גביע המדינה בכדורגל 2007/2008

גביע המדינה בכדורגל 2007/2008 הייתה התחרות ה-70 מאז היווסדה וה-55 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו ב-28 בספטמבר 2007 והסתיימו ב-13 במאי 2008. בית"ר ירושלים ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע בפעם השישית. בעקבות כך שבית"ר ירושלים זכתה גם באליפות, הקבוצה שהעפילה לתחרות גביע אופ"א הייתה הפועל תל אביב. בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב התשיעי שהתקיים ב-26 בפברואר 2008 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגת העל. הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג. בפנדלים. לאחר הארכה התוצאה הייתה 0:0 בפנדלים. לאחר הארכה התוצאה הייתה 1:1 הערה: הקבוצה שיחקה בליגת משנה. ערך מורחב – גמר גביע המדינה בכדורגל 2008 תוצאות המשחקים תיאור מהלך התחרות משחק הגמר
ארמון וילאנוב

ארמון וילאנוב (בפולנית: Pałac w Wilanowie) הוא ארמון בוורשה. הארמון נבנה ברבע האחרון של המאה ה-17 על ידי מלך פולין יאן סובייסקי הורחב לאחר מכן ביוזמת בעלים אחרים. הארמון הוא דוגמה למגורים הפרבריים של המאה ה-17 שנבנו בסגנון הבארוק. לאחר מותו של מלך פולין, הועבר הארמון לבניו ולאחר מכן למשפחת אצולה מפורסמת. בשנת 1805 היה הארמון בבעלות סטניסלאב קוסטקה שהפך אותו למוזיאון. הארמון בנוי בסגנון הבארוק שהיה נפוץ באותו זמן, עם עיטורים, גגות מקושטים ופביליונים. בארמון נמצא גם שעון שמש שמותקן על הקיר מחוץ לאחד הפביליונים. בגנים הרחבים של הארמון נמצאים גני פרחים גדולים, אגם, מבוך וכמה מבני שטות. בתוך גני הארמון נמצאת מסעדה הנקראת "מסעדת הארמון". כיום, הארמון הוא אחד מאתרי התיירות החשובים של ורשה. מדיה וקבצים בנושא ארמון וילאנוב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ארמון וילאנוב (באנגלית ובפולנית) ארמון וילאנוב, ברשת החברתית פייסבוק
הרס

הרס (באנגלית: Herse) הוא אחד מירחיו של כוכב הלכת צדק. הרס התגלה ב-8 בפברואר 2003 על ברט גולדמן וג'ון קוולרס וקוטלג בשם S/2003 J 17. את שמו הרס, קיבל ב-11 בפברואר 2009 על שם בתם של זאוס וסלנה על פי המיתולגיה היוונית. קוטרו של הרס הוא 2 קילומטרים ומהירות הקפתו במסלולו סביב צדק היא 2.34 ק"מ לשנייה. רדיוס מסלולו של הרס סביב צדק הוא 22,134,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 672.752 ימים. הרס משתייך לקבוצת הירחים קארמה אשר קרויה על שם הירח קארמה, קבוצה זו היא קבוצה של ירחים שהמשותף להם הוא היותם ירחים לא-רגילים שמסלולם סביב צדק הוא בין 23–24 מיליון קילומטר ובנטייה של כ-165°.
שרה קאהאן

שרה קאַהאַן (בכתיב סובייטי: סאַרע קאַהאַנ; 3 ביולי 1885, הכפר מקסימוביצ'י, פלך מינסק - 1941, גטו מינסק) הייתה סופרת ומשוררת יידית סובייטית בלארוסית. שרה קאהאן נולדה ב-1885 בכפר מקסימוביצ'י שבפלך מינסק באימפריה הרוסית (כיום במחוז מוהילב בבלארוס). היא ניהלה את הספרייה העירונית בבוברויסק. ב-1935, בהצעת המחלקה היהודית של איגוד הסופרים של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית (היא הייתה האישה היחידה במחלקה זו), שבה עם משפחתה לעיר מינסק. במינסק היא למדה בפקולטה לפילולוגיה של האוניברסיטה הפדגוגית הממלכתית של בלארוס. קאהאן החלה ביצירתה לאחר מהפכת אוקטובר. לפני הפלישה הגרמנית לברית המועצות היא פרסמה קובצי שירים וסיפורים קצרים: "אינ וועג" (בדרך), "מיינ היימלאנד" (מולדתי), "די ערשטע פרעמיע: א מאנאלאג פונ אנ עלטערער פרוי" (הפרמיה הראשונה: מונולוג של אישה זקנה), "אונדזערע מענטשנ" (האנשים שלנו) ורומן: "דער פידלער" (הכנר). בזכותו של זמיטרוק ביאדוליה (שם העט של שמואל פלבניק), שהיה סופר בלארוסי-סובייטי, חיבוריה תורגמו לבלארוסית ופורסמו לפני הפלישה הגרמנית. קאהאן הייתה חברת המערכת של כתב העת הספרותי "שטערן". לאחר הפלישה הגרמנית נכלאו קאהאן, בעלה ובנה הצעיר בגטו מינסק, שם הם גם נספו. בנה הבכור נהרג בקרב על לנינגרד. אינ װעג, מינסק, 1934. מײַנ הײמלאַנד, מינסק, 1938. די ערשטע פרעמיע: א מאנאלאג פונ אנ עלטערער פרוי, מינסק, 1938. אונדזערע מענטשנ, מינסק, 1940. דער פידלער, מינסק, 1941. רשימת הפרסומים של שרה קאהאן, בקטלוג הספרייה הלאומית ביוגרפיה ותמונה של שרה קאהאן (ברוסית) שרה כהן (1885-1941), דף שער בספרייה הלאומית Elissa Bemporad «Becoming Soviet Jews: The Bolshevik Experiment in Minsk»