laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מסת הזהב

מסת הזהב (בערבית: الرسالة الذهبية) היא מסה בתחום הרפואה, שעוסקת בבריאות ותרופות, שמיוחסת לעלי א-רידא (765–818), האימאם השיעי השמיני. הוא כתב את המסה הזו בהתאם לבקשתו של החליף באותה תקופה, אל-מאמון. מסה זו נחשבת בספרות האסלמית כעבודה החשובה ביותר במדע הרפואה, והיא זכתה בכינוי "מסת הזהב", כי על פי הוראתו של אל-מאמון היא נכתבה בדיו זהב. המסה נכתבה על ידי עלי א-רידא, שהיה הצאצא השביעי של הנביא מוחמד והשמיני מקרב שנים-עשר האימאמים. הארמון של אל-מאמון היה מרכז למחקרים פילוסופיים ומדעיים, שבו נערכו סמינרים מדעיים. באחד הסמינרים ניהלו המשתתפים דיון על גוף האדם וסוגים שונים של מזונות. עלי א-רידא שתק בסמינר, ואז ביקש ממנו אל-אמון, להפגין את הידע שלו בתחום הפיזיולוגיה והתזונה. א-רידא השיב שיש לו ידע וניסיון בתחום. זמן מה לאחר מכן ביקש ממנו אל-אמון לכתוב מסה על הגוף והבריאות, ובהמשך לבקשתו, הוא חיבר "מסת הזהב". המסה של עלי א-רידא כוללת תחומים מדעיים מגוונים ובהם, אנטומיה, פיזיולוגיה, כימיה ופתולוגיה כפי שהיו ידועים לעולם המוסלמי באותה התקופה. Muhammad Jawad Fadlallah. Imam ar-Ridha’, A Historical and Biographical Research. Al-islam.org. Yasin T. Al-Jibouri. נבדק ב-18 ביוני 2014. {{cite book}}: (עזרה) W. Madelung (1 באוגוסט 2011). "ALĪ AL-REŻĀ, the eighth Imam of the Emāmī Shiʿites". Iranicaonline.org. נבדק ב-18 ביוני 2014. {{cite web}}: (עזרה) Tabatabaei, Sayyid Mohammad Hosayn (1975). Shi'ite Islam. Translated by Sayyid Hossein Nasr. State University of New York Press. ISBN 0-87395-390-8. Dungersi, Mohammed Raza (1996). A Brief Biography of Imam Ali bin Musa (a.s.): al-Ridha. Bilal Muslim Mission of Tanzania. pp. 34–. ISBN 978-9976-956-94-8.
זבולון (לאוניד) גופשטיין

זבולון (לאוניד) גופשטיין (21 באפריל 1953 – 25 בדצמבר 2015) היה שחמטאי אוקראיני-ישראלי בדרגת רב אמן, חבר נבחרת ישראל בשחמט, מאמן ומארגן תחרויות שחמט. גופשטיין השתתף מספר פעמים באליפות אוקראינה. עלה לישראל בשנת 1990. עיברת את שמו מלאוניד לזבולון. השיג דרגת אמן בינלאומי בשנת 1990 (בגיל 37, הנחשב למבוגר מאוד יחסית) ובשנת 1993 הפך לרב-אמן. נמנה עם צוות מאמניה של אלופת העולם הגיאורגית, מאיה צ'יבורדאנידזה. כמו כן, אימן בישראל, צרפת וגרמניה. חידש את פעילות השחמט בבת ים וארגן בה תחרויות שחמט. בשנת 1993 שיחק גופשטיין באליפות אירופה לנבחרות. שיחק בליגה הלאומית בישראל מ-1998. היה פעיל עד סמוך לפטירתו בשנת 2015, בגיל 62, ממחלה קשה. 2000 - זכה במקום שני בתחרות בינלאומית שנערכה בתל אביב. 2002 - חלק את המקום הראשון באליפות ישראל יחד עם איליה סמירין ובוריס אברוך (בתלת-קרב ביניהם ניצח סמירין וזכה בתואר, גופשטיין היה במקום השלישי). 2002 - זכה במקום שני בתחרות בינלאומית שנערכה בישראל. 2003 - זכה באליפות ישראל בשחמט מהיר. 2004 - זכה במקום ראשון באליפות בינלאומית שנערכה באשדוד. 2006 - זכה במקום שני בתחרות בינלאומית שנערכה בפתח תקווה. 2013 - זכה עם נבחרת ישראל באליפות אירופה לסניורים שנערכה בדרזדן, גרמניה (שיחק בלוח הראשון וסיים עם 7.5 נקודות מתוך 9 אפשריות). 2014 - זכה באליפות ישראל לסניורים, בשחמט קלאסי ובשחמט מהיר, שנערכה בחיפה. גופשטיין ייצג את ישראל פעם אחת באולימפיאדת השחמט. בשנת 2016 מועדון השחמט חיפה-נשר ערך תחרות שחמט מהיר לזכרו, בהשתתפות מספר רבי-אמנים (זכה רב-אמן סמיון דבויריס). זבולון גופשטיין, באתר צ'סגיימס (באנגלית) זבולון גופשטיין, באתר אולימפבייס (באנגלית) ערן ליס, ‏גופשטיין מצליח באנגליה, באתר גלובס, 24 בינואר 2007 טורניר השחמט הראשון בבת ים, באתר עיריית בת ים, 4 ביולי 2012 זבולון גופשטיין באולימפיאדת מנילה 1992, באתר "אולימפבייס" (באנגלית)
אני בגן החיות

אני בגן החיות (באנגלית: Me at the zoo) הוא שמו של הסרטון הראשון אשר הועלה לאתר יוטיוב. הסרטון, שאורכו 18–19 שניות, צולם על ידי יקוב לפיטסקי, אשר כיום עובד כפרופסור להנדסת הסביבה באוניברסיטת טולדו (אנ') ומציג את חברו לספסל הלימודים ואחד ממייסדי יוטיוב, ג'אווד קארים, אשר העלה את הווידאו לאתר ב-23 באפריל 2005 מתוך חשבון שפתח על שמו באותו היום. בסרטון, אשר צולם בגן החיות של סן דייגו, מצולם קארים כאשר מאחוריו נראים פילי גן החיות. קארים מדבר על חדקם הארוך של הפילים ומציין שזה כל מה שיש לו לומר. זהו הסרטון היחיד שהועלה מערוץ זה, שזכה ל-4.97 מיליון מנויים (נכון ליוני 2024). בשנים שקדמו להקמת יוטיוב לא היו אמצעים רבים לשיתוף סרטוני אונליין אחד עם השני. אתרים אחרים כמו וימיו, מטה-קפה או גוגל וידאו נוצרו גם הם כדי לשתף סרטונים עם אחרים, אך יוטיוב הייתה זו שהפכה לפלטפורמה הקהילתית הפופולרית ביותר בעולם לשיתוף סרטונים. בתחילת שנת 2005, קארים הציע לשותפיו הארלי וצ'ן להקים אתר בו ניתן יהיה להעלות סרטונים ולשתף אותם עם אחרים. בספר המתאר שיטות לשיווק דיגיטלי, הכותב גרג ג'רבו מתאר את יוטיוב כמייצגת סרטונים יומיומיים רגילים בתור "יוצאי דופן". הסרטון "אני בגן החיות" מראה שיוטיוב אינה רק פלטפורמה לפרסום סרטונים, אלא כזו שהופכת את המשתמשים בה להיות השדרנים העתידיים. ההשראה להקמת האתר נבעה מחוסר היכולת של קארים, אחד ממקימי החברה, למצוא קטעי תיעוד אונליין לאירועי הסופרבול והצונאמי, שהתחרשו בשנת 2004. דבר זה הוביל אותו לרעיון לפתיחת אתר לשיתוף סרטונים. החזון של מקימי האתר היה פשוט, כך לדברי הארלי: "אנו טלוויזית הריאליטי האולטימטיבית, שנותנת לך הצצה לחייהם של אנשים אחרים". האתר נוסד בזמן מהפכה שהפכה את עולם האינטרנט מאחד שמבוסס בעיקר על טקסט, לכזה שמבוסס על חזותיות. בתחילה המודל העסקי של יוטיוב לא נועד להביא רווח למשתמשים, ויוצרי הסרטונים לא הרוויחו כסף מהעלאת סרטונים לפלטפורמה. הדבר שהביא לפרסום עוד ועוד סרטונים הוא הסיפוק בכך שמשהו שהם יצרו היה יכול להגיע לכל העולם. מדיה וקבצים בנושא אני בגן החיות בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אני בגן החיות (באנגלית) סרטון השיר "אני בגן החיות" באתר יוטיוב "אני בגן החיות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Me at the zoo, סרטון באתר יוטיוב jawed, הערוץ ממנו הועלה הסרטון הראשון באתר YouTube הגר בוחבוט, מזל טוב! סרטון היוטיוב הראשון חוגג בר מצווה, באתר ynet, 24 באפריל 2018 Greg Jarboe, YouTube and video marketing: An hour a day, John Wiley & Sons, 2009 Here's how Janet Jackson's infamous 'nipplegate' inspired the creation of YouTube Chris Stokel-Walker, YouTubers: How YouTube Shook Up TV and Created a New Generation of Stars Hardcover, Canbury Press, 2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוסי אלמוג

יוסי אלמוג (נולד ב-1944) הוא פרופסור לכימיה פורנזית באוניברסיטה העברית בירושלים וקצין משטרה בדימוס בדרגת תת-ניצב שכיהן כראש המחלקה לזיהוי פלילי במשטרת ישראל. אלמוג נולד בתל אביב. הוא בעל תואר דוקטור לכימיה אורגנית מהאוניברסיטה העברית בהדרכתו של ארנסט דוד ברגמן בנושא "מחקר בחומרים דמויי פרסאנטין העשויים להוריד לחץ דם- מבנה כימי ופעילות ביולוגית". עבר השתלמות באימפריאל קולג' לונדון אצל דרק ברטון, זוכה פרס נובל לכימיה. לאחר מכן היה עמית מחקר במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס וחקר את מנגנון הקשירה ההפיכה של חמצן להמוגלובין שבדם. ב-1974 התגייס לשורות משטרת ישראל ושימש כסגן ראש המחקר והפיתוח במשטרה. ב-1984 מונה לראש המחלקה לזיהוי פלילי (מז"פ) באגף החקירות, ב-1987 קודם לדרגת תת-ניצב ושירת בתפקיד עד שנת 2000. בתקופת כהונתו קיבלה המחלקה הכרה בינלאומית. מאז 1977 לימד אלמוג כימיה פורנזית ומדע פורנזי באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטה העברית. לאחר פרישתו מהמשטרה מונה לפרופסור לכימיה פורנזית במרכז קזאלי לכימיה יישומית של האוניברסיטה העברית. הוא פיתח בדיקות שדה לחוקרי זירות עבירה, פיתח שיטות מתקדמות לגילוי טביעות אצבע סמויות ועוסק במחקר בתחום גילוי וזיהוי של חומרי נפץ. ב-2005 הוענקה לו מדליית לוקאס, אות ההצטיינות החשוב ביותר של האקדמיה האמריקאית למדעים הפורנזיים, והוא היה לישראלי הראשון הזוכה לכבוד זה. ב-2007 נבחר כחבר הלא-אמריקאי הראשון במערכת כתב העת המדעי Journal of Forensic Sciences. שימש כראש הוועדה המדעית של המטה ללוחמה בטרור. ב-2024 פרסם ספר "כמו כפפה ליד" בהוצאת תכלת, בו סקר את התפתחות הזיהוי הפלילי בישראל וסקר פרשות פליליות שונות בתולדות המדינה שבהן היה למז"פ חלק משמעותי בפענוח הפשע. פרופ' יוסי אלמוג- פענוח פשעים בשיטות מדעיות מתוך סדרת הרצאות מדוע תשס"ט יוסי אלמוג באתר גמלאי המז"פ סיינטיפיק אמריקן, עצור בשם המדע!, באתר ynet, 30 במרץ 2009 יוסף אלמוג, מדע, לא זבל, באתר הארץ, 26 באפריל 2016 העבודה בסיפריית האוניברסיטה העברית אגף חקירות ומודיעין, באתר משטרת ישראל עוז רוזנברג, בדרך לכלא פותחים דף חלק, באתר הארץ, 18 בנובמבר 2012 לראשונה יקבל מדען ישראלי את אות ההצטיינות של האקדמיה האמריקאית לזיהוי פלילי, אתר האוניברסיטה העברית, 9 באוגוסט 2005 רן פוני, "ואז הבנו מי ירה": ראש המז"פ לשעבר חוזר לסודות שטלטלו את המדינה, באתר ישראל היום
ראלף פאהרמן

ראלף פאהרמן (בגרמנית: Ralf Fährmann; נולד ב-27 בספטמבר 1988 בקרל-מרקס-שטאדט שבגרמניה המזרחית) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת השוער בשאלקה 04. פאהרמן נולד בקרל-מרקס-שטאדט שבגרמניה המזרחית. בצעירותו שיחק במחלקות הנוער של המועדונים המקומיים פורטונה קמניץ וקמניצר, ובשנת 2003 עבר למחלקת הנוער של שאלקה 04. ב-13 בספטמבר 2008 ערך פאהרמן את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה, כששיחק 90 דקות בתיקו 3-3 נגד בורוסיה דורטמונד במסגרת המחזור הרביעי. בהמשך העונה ערך פאהרמן שתי הופעות ליגה נוספות. בסוף עונת 2008/2009 עבר פאהרמן לאיינטרכט פרנקפורט מהבונדסליגה וחתם על חוזה עד ל-30 ביוני 2012. ב-6 בנובמבר 2009 ערך פאהרמן את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בהפסד 0–4 לבאייר לברקוזן במסגרת המחזור ה-12 בליגה. בהמשך העונה הוא ערך 2 הופעות ליגה נוספות, ובעונת 2010/2011 ערך 15 הופעות ליגה נוספות. לקראת עונת 2011/2012 חזר פאהרמן לשאלקה 04 בשל מכירתו של מנואל נוייר לבאיירן מינכן. במשחק הסופר קאפ הגרמני לשנת 2011 נבחר פאהרמן לאיש המשחק. בתום 90 דקות תוצאת המשחק הייתה 0-0, מה שהוביל לדו-קרב בעיטות עונשין. פאהרמן עצר שתי בעיטות, אחת מרגלי קווין גרוסקרויץ ואחת מרגלי איבן פרישיץ', ובתום הבעיטות זכתה שאלקה 04 בתואר בפעם הראשונה בהיסטורית המועדון. בתחילת עונת 2013/2014 היווה פאהרמן שוער שני לטימו הילדברנד. בשל פציעתו של הילדברנד חזר פאהרמן להיות השוער הראשון של הקבוצה, ובשל הופעותיו המרשימות נשאר בתפקיד עד לסיום העונה. ב-4 במאי 2014 הודיעה שאלקה 04 כי פאהרמן האריך את חוזהו במועדון עד ל-30 ביוני 2019. ב-5 ביולי 2019 הושאל פאהרמן לנוריץ' סיטי מהפרמייר ליג לעונה אחת. במשחק הפתיחה של עונת 2020/2021, עמד פאהרמן בשערה של שאלקה 04 נגד באיירן מינכן, משחק אשר ניצחה באיירן מינכן בתוצאה 0–8. שאלקה 04 הסופר קאפ הגרמני (1): 2011 מדיה וקבצים בנושא ראלף פאהרמן בוויקישיתוף ראלף פאהרמן, ברשת החברתית אינסטגרם ראלף פאהרמן, באתר Transfermarkt ראלף פאהרמן, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) ראלף פאהרמן, באתר Soccerway ראלף פאהרמן, באתר BDFutbol ראלף פאהרמן, באתר WorldFootball.net ראלף פאהרמן, באתר FootballDatabase.eu
סימון אלפסי (כדורגלן)

סימון אלפסי (8 באוקטובר 1923 – 2004) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ בקבוצת בית"ר ירושלים. אלפסי נחשב לאחד השחקנים המשמעותיים בשנותיו הראשונות של המועדון, ולאחר מכן שימש כמאמן-שחקן והוביל את בית"ר ירושלים לליגה הבכירה לראשונה בתולדותיה. אלפסי נולד בירושלים, ובשנים שקדמו להקמת בית"ר ירושלים שיחק בקבוצת בית"ר ימין משה. אלפסי נחשב לשחקן וירטואוז ולאחד החלוצים הבכירים בארץ ישראל בתקופתו. לאחר ביצועים מרשימים בבית"ר ירושלים בין השנים 1942–1945 ביקשה ממנו בית"ר תל אביב, שנחשבה לקבוצה חזקה בשנות הארבעים, לחזק אותה במשחקיה הבינלאומיים. בין השאר שיחק בשורותיה בביירות בנובמבר 1944. ב-6 במאי 1945 ניצחה בית"ר תל אביב 2–4 את היידוק ספליט, ואלפסי כבש את השער השלישי. במרץ 1948 כבש אלפסי שני שערים במשחק של בית"ר תל אביב נגד פתח תקווה. ב-29 בנובמבר 1947 כבש אלפסי 6 שערים בניצחון 1–8 על קבוצת דגל ציון, והוא שיאן השערים למשחק אחד בקבוצת בית"ר ירושלים. בעונת 1952/1953 עבר לשחק בהפועל חיפה, אך לאחר עונה אחת החליט לחזור כשחקן-מאמן לבית"ר ירושלים, והוביל אותה בעונת 1953/1954, לראשונה בתולדותיה, לליגה הבכירה דאז ליגה א', בעזרתו של לוניה דבורין ששימש עוזר מאמן ואף לקח את שרביט האימון במשחקים האחרונים של העונה, כיוון שאלפסי ששימש גם כשחקן ביקש ממנו לאמן את הקבוצה במשחקיה האחרונים על מנת שיוכל להתרכז במשחק. בשנת 1948 היה אלפסי לשחקן הראשון מקבוצת בית"ר ירושלים שזומן לסגל נבחרת ישראל אך לא הספיק לרשום הופעת בכורה. מנחם בגין אמר עליו בשנת 1955: "שער אחד של אלפסי שווה כמה נאומים שלי". בשנת 1956, כשהוא בגיל 33, סיים את קריירת המשחק שלו ותלה את הנעליים. לאחר מכן המשיך לאמן את בית"ר ירושלים במשך מס' עונות ולאורך 2 קדנציות. לאחר פיטוריו באוקטובר 1961 בשל תוצאות חלשות של הקבוצה, סיים את דרכו בעולם הכדורגל. בפברואר 1963 הובא לאמן את בית"ר חולון. בשנות ה-70 עבד כמדריך כדורגל במועדון נוער ירושלמי. הוא הוצא לפנסיה מוקדמת בתחילת שנות ה-80. אלפסי נפטר בקיבוץ רמת השופט בשנת 2004, בגיל 81. מאיר גבאי, תותחני בית"ר הגיעו לביירות וחאלב, מעריב, 8 באוגוסט 1982 דני דבורין, ‏‏70 שנה לניצחון בית"ר ת"א על היידוק ספליט, באתר ספורט1, 6 במאי 2015 סימון כבש צמד במשחק, מעריב, 26 במרץ 1973 אשר גולדברג, ימקא. רבבה בשבת בבוקר, Telesport, תאריך: 25 באפריל 2009 יחיאל נדב, סימון אלפסי יאמן כדורגלני בית"ר חולון, חרות, 3 בפברואר 1963 משה לרר, בנדרסקי: עצרתי לפני הקו. סימון: הכדור עבר את הקו, מעריב, 1 ביוני 1977 ירון אביטוב, כוכב (מיל'), כל העיר, 18 בפברואר 1983
חקל

חקל (בערבית: حقل) היא עיר במחוז תבוכ שבצפון־מערב ערב הסעודית, בצפון־מזרח מפרץ אילת. העיר שוכנת בקרבת גבולות ירדן, ישראל ומצרים, והחופים שלהן נראים מחקל. היא נמצאת כ־25 ק"מ מעקבה, כ־30 ק"מ מאילת, כ־20 ק"מ מטאבה וכ־200 ק"מ מבירת המחוז תבוכ. לפי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2022 אוכלוסיית העיר מנתה 25,652 בני אדם. דרך דורה הצפונית בה ניתן להשקיף על הערים עקבה, טאבה ואילת דרך מנחניאת היא דרך על חוף הים האדום בה ניתן לראות כיצד החול פוגש את הנוף ההררי האופייני למקום העיר העתיקה של חקל חוף פאלם שכונת אלסבח'ה שכונת החוף סהבאן רובע התיירות אלחמיט'ה האי וסל הספינה הטרופה ג'ורג'יס G אזור אלוי בנוסף לכך העיר נחשבת ליעד אטרקטיבי לצלילות עקב ריבוי האלמוגים והדגה העשירה. האקלים בעיר נחשב לחמים ברוב ימות השנה, בדרך כלל בערב ניתן לחוש ברוחות קרירות מן הים. בקיץ הלחות בעיר זו אפסית למרות מיקומה על חוף הים. במשנה בפתיחת מסכת גיטין נכתב "... ואשקלון כדרום". דהיינו כי אשקלון היא גבול דרומי של ארץ ישראל. על זה כתב החוקר חיים בר דרומא בספרו ' וזה גבול הארץ כי הייתה אשקלון נוספת במפרץ אילת .יכול להיות שזאת הזהות בצליל בין 'אשקלון ל' חקל'. מדיה וקבצים בנושא חקל בוויקישיתוף Tabouk Region (Saudi Arabia): Places in Governorates - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de גוגל מפות ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של ערב הסעודית ובנושא יישובים במזרח התיכון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יהושע הנגיד

רבי יהושע הנגיד (ה'ע' - ה'קט"ו; 1310–1355) היה נגיד בקהילה היהודית בקהיר, מצרים, דור חמישי לרמב"ם ונכדו של רבי דוד הנגיד. נולד במצרים בכ"ב באלול ה'ע (1310) לרבי אברהם שהיה אף הוא נגיד הקהילה היהודית. כמו אבותיו שימש במשרת הנגידות במצרים, ועל אף היותו הצעיר מבין אחיו, התמנה, כבר בגיל 24, לנגיד על יהודי מצרים במקום אביו רבי אברהם. באיגרות גניזה רבות שלוקטו על ידי ההיסטוריון שלמה דב גויטיין ניתן לראות שהיה מנהיג ורועה רוחני של יהודי מצרים והיה מסייע לנצרכים, כמו עניים, חולים, נוסעים ואחרים. לפרנסתו עסק ברפואה, אך מתעודות גניזה הקשורות בשמו ניתן ללמוד שמצבו החומרי היה ירוד יחסית לאבותיו. מלבד עיסוקו בצרכי הציבור היה גדול בתורה והשיב תשובות בהלכה. באחת האיגרות שנמצאו הוא מכונה "ראש ישיבתה של תורה". שמעו הלך למרחקים וחכמי דורו פנו אליו בשאלות הלכתיות ובבירור דברי הרמב"ם, סב סבו. נפטר בשנת ה'קט"ו (1355) בגיל ארבעים וחמש. רבי יהושע היה אחרון הנגידים ממשפחת הרמב"ם שישב במצרים, שכן בנו רבי דוד יורשו בנגידות עבר מסיבה לא ידועה לחלב, ובסוף ימיו השתקע בדמשק. כן היה לרבי יהושע אח בשם עובדיה שנפטר בצעירותו. בשנת 1346 שלחו חכמי העיר עדן שבתימן, ובראשם רבי דוד עדני (בעל "מדרש הגדול"), לרבי אברהם למעלה ממאה קושיות וספקות בעניינים שונים בספר המצוות ובמשנה תורה לרמב"ם, ורבי יהושע השיב על שאלותיהם. רוב השאלות עוסקות בסתירות לכאורה בדברי הרמב"ם המצריכות עיון בנוסח המדויק של ספרי הרמב"ם שהיו מצויים בידי רבי יהושע הנגיד. ואכן, לא אחת מודיע רבי יהושע לשואלים כי הנוסח שבידיהם מוטעה והנוסח המדויק הוא זה שבידו. את השאלות והתשובות הכניסו אנשי תימן לקובץ בשם "אלמסאיל" ("השאלות"). הקונטרס הועתק בכמה כתבי יד ותשובותיו מוזכרות פעמים רבות בכתבי חכמי תימן בדורות שלאחר מכן. אחד מחכמי תימן, רבי סעדיה עדני, העלה עמו את קובץ התשובות לצפת, ומשם נפוצו בין חכמי ארץ ישראל. אחד מהם הוא רבי יוסף קארו שהזכיר מספר תשובות שלו בכסף משנה על הרמב"ם ובספרו אבקת רוכל, והוא מכנה אותו "הנגיד רבינו יהושע מבני בניו של רבינו". בשנת 1940 ליקט החוקר אברהם חיים פריימן את שרידי התשובות שנמצאו בכתבי יד ובספרי הראשונים, ומספרן עמד על שלושים וחמש. ב-1989 הוציא החוקר יהודה רצהבי את הקונטרס במלואו, על פי כתב יד יחיד, בצירוף הקדמה וחתימה של רבי יהושע. אברהם חיים פריימן, תשובות הרב יהושע הנגיד, בתוך: קובץ על יד, ג, הוצאת מקיצי נרדמים, ירושלים ת"ש, באתר HebrewBooks יהושע בן אברהם (1310-1355), הנגיד, דף שער בספרייה הלאומית היה בנו של רבי אברהם הנגיד בן רבי דוד הנגיד בן רבי אברהם בן הרמב"ם. כסף משנה, הלכות תפילין ומזוזה וספר תורה, פרק ז, הלכה טז. הלכות תרומות, פרק יד, הלכה כ. הלכות זכייה ומתנה, פרק ב, הלכה ג. הלכות נערה בתולה, פרק ב, הלכה יב. ועוד. סימן לח בחיבורו הגדול בית יוסף או מאזכר את "חכם אחד מבני בניו של הרמב"ם" (בית יוסף, אורח חיים, סימן קסח) כאשר הכוונה לרבי יהושע הנגיד.
סימון אלפסי

האם התכוונתם ל... סימון אלפסי (כדורגלן) – כדורגל ומאמן בבית"ר ירושלים סימון אלפסי (ראש עירייה) – ראש עיריית יקנעם עילית
סנאיי קרקע

סנאיי קרקע (שם מדעי: Xerinae) היא תת-משפחה של סנאיים החיים ברחבי ערבות, סוואנות, יערות, יערות גשם ומדבריות ברחבי העולם וחיים במחילות בקרקע. תת-משפחה זו מונה 130 מינים, 23 סוגים ב-3 שבטים: סנאי קרקע אפריקנים (Xerini), מרמיטות (Marmotini) וסנאי קרקע ענקים (Protoxerini). בני תת-משפחה זו משתנים בגודלם מגודל של מרמיטה עד לגודל של סוסליקים קטנים, כשהגדולה שבהם, מרמיטה אלפינית, יכולה לשקול עד 8 ק"ג. הם חיים בערבות העשב, מדבריות, סוואנות, יערות ויערות גשם ברחבי העולם ומחפשים זרעים ועשבים וכן גם עלים, פירות וחרקים. כמו הנובחניות, חלקם חופרים מנהרות נרחבות לאורך קילומטרים ועד עומק של 3 מ' מתחת לאדמה, ובהן הם מתרבים ואילו אחרים כמו סנאי סבך ירוק שוכנים על עצים. לסנאים אלה ישנה גם השפעה אקולוגית רבה: טורפים רבים (בעיקר שועלים, חמוסים ועופות דורסים) ניזונים מהם, ומכרסמים וזוחלים רבים שוכנים במאורות שכרו. גם הצמחים מושפעים מהם, הן לטובה, בשל החפירה והעלאת החומרים מתחת האדמה, והן לרעה, עקב אכילת הצמחים וזרעיהם. הם גם מזיקים לאדם אשר צד אותם לעיתים. תת-משפחה סנאיי קרקע (Xerinae) שבט סנאי קרקע אפריקנים (Xerini) סוג ומין יחיד סנאי קרקע ברברי (Atlantoxerus getulus) סוג סנאי קרקע (Xerus) שבט סנאי קרקע ענקים (Protoxerini) סוג ומין יחיד סנאי דקל מערבי (Epixerus ebii) סוג סנאי אפריקני מפוספס (Funisciurus) סוג סנאי שמש (Heliosciurus) סוג ומין יחיד סנאי קרקע זעיר (Myosciurus pumilio) סוג סנאי הסבך (Paraxerus) סוג סנאי אפריקני ענק (Protoxerus) שבט מרמיטות (Marmotini) סוג סנאי האנטילופה (Ammospermophilus) סוג סנאי קרקע זהוב (Callospermophilus) סוג נובחנית (Cynomys) סוג ומין יחיד טמיאס סיבירי (Eutamias sibiricus) סוג סנאי מנומר (Ictidomys) סוג מרמיטה (Marmota) סוג סנאי קרקע טרופי (Notocitellus) סוג סנאי קליפורני (Otospermophilus) - בו סנאי קרקע קליפורני סוג ומין יחיד סנאי פרנקלין (Poliocitellus franklinii) סוג סנאי סלע (Sciurotamias) סוג טמיאס (Tamias) סוג סנאי ערבה (Urocitellus) - בו סנאי קרקע בלדינג סוג סוסליק (Spermophilus) סוג סוסליק מדברי (Xerospermophilus) סוסליק אירופי נובחנית כלבית מרמיטה צפון אמריקאית Spermophilus richardsonii Ammospermophilus leucurus סנאי קרקע ברברי Heliosciurus gambianus סנאי כף קרקעי מדיה וקבצים בנושא סנאיי קרקע בוויקישיתוף סנאיי קרקע, באתר ITIS (באנגלית) סנאיי קרקע, באתר NCBI (באנגלית) סנאיי קרקע, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) סנאיי קרקע, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
Herr, gehe nicht ins Gericht mit deinem Knecht, רי"ב 105

Herr, gehe nicht ins Gericht mit deinem Knecht (בעברית: אדון, אל תבוא במשפט), רי"ב 105, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. ביצועה הראשון היה ביום ראשון התשיעי שלאחר חג השילוש הקדוש, ב-25 ביולי 1723. באך עבד כנגן עוגב בעיר מילהאוזן בין 1707 ל-1708, אך שלח ידו גם בהלחנת קנטטות. לאחר מכן היה מלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר שם מוזיקה בסגנון חופשי ולא דתי. בפברואר 1723 נבחן באך עם עוד כמה מועמדים לתפקיד מנצח המקהלה ואחראי על המוזיקה בכנסיות המרכזיות בלייפציג. הוא התקבל לתפקיד והחל את עבודתו בחודש מאי באותה שנה. הוא חי ופעל בעיר כ-27 שנים, עד מותו. שם כתב את רוב הקנטטות שלו: מתוך יותר מ-200 קנטטות שידוע עליהן כיום, פחות מ-40 נכתבו עד הגיעו ללייפציג וכל השאר נכתבו בעיר; בדומה לעבודתו בוויימאר, מטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. עם זאת, בגלל העומס הגדול והקושי בהלחנת יצירות כה רבות, נהג מדי פעם לבצע שוב קנטטות ישנות שלו, לעיתים עם עריכות ושינויים קלים או הרחבות. קנטטה זו הייתה השמינית שהלחין באך מאז החל למלא את תפקידו בלייפציג, לאחר רי"ב 75, רי"ב 76, רי"ב 24, רי"ב 167, רי"ב 147, רי"ב 186 ורי"ב 136. ב-1876 הוציאה לאור חברת באך את הקנטטה לראשונה, בכרך 23 של פרסומיה. סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת הראשונה אל הקורינתים ומהבשורה על-פי לוקאס שעוסקים במשל המשרת הרמאי. הלברית מתבססת על פסוקי הקריאה וזהות המחבר אינה ידועה. החלק הראשון הוא פסוק מספר תהלים וקשור גם הוא למשל מהבשורה ולהמשך הטקסט שעוסק בעוונות האדם העומד למשפט לפני האדון - אלוהים. החלק האחרון לקוח ממזמור של כריסטיאן וייס (Christian Weiss), איש כמורה בכנסיית תומאס הקדוש בלייפציג. הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני סופרן, אלט, טנור ובס בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, קרן טבעית, שני אבובים, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה 6 חלקים: מקהלה: Herr, gehe nicht ins Gericht mit deinem Knecht (אדון, אל תבוא במשפט את עבדך) רצ'יטטיב לאלט: Mein Gott, verwirf mich nicht (אלהי, אל נא תדחני) אריה לסופרן: Wie zittern und wanken (מה תרעדנה, תתנודדנה) רצ'יטטיב לבס: Wohl aber dem, der seinen Bürgen weiß (אך אשרי האיש, אשר ידע מי ערב לו) אריה לטנור: Kann ich nur Jesum mir zum Freunde machen (אם אני יכול להפוך את ישו לידידי) כורל: Nun, ich weiß, du wirst mir stillen (עתה ידעתי, כי תרגיעני) היצירה הוקלטה במלואה 24 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את ניקולאוס הרנונקור (ב-1979), טון קופמן (ב-1997), מסאקי סוזוקי (ב-1999) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000). מדיה וקבצים בנושא Herr, gehe nicht ins Gericht mit deinem Knecht, רי"ב 105 בוויקישיתוף מידע על היצירה "Herr, gehe nicht ins Gericht mit deinem Knecht, רי"ב 105" באתר מיוזיק בריינז פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית) ביוגרפיה של באך באתר אוניברסיטת חרונינגן ביוגרפיה של באך באתר אוניברסיטת חרונינגן על קנטטות באך, עמוד 6 רשימת פרסומי באך באתר IMSLP לוקס, ט"ז, 1-9 ספר תהלים, פרק קמ"ג, פסוק ב' וייס באתר קנטטות באך רשימת ההקלטות באתר קנטטות באך
ערן ליס

ערן ליס (נולד ב-2 ביולי 1975) הוא שחמטאי ישראלי בדרגת רב אמן, עורך דין וכתב בגלובס בתחום השחמט. היה אלוף העולם לנוער עד גיל 14 וזכה באליפות ישראל בשחמט לשנת 1998. רב אמן משנת 1995. עם מאמניו בעבר נמנה רב-אמן ולרי ביים. נכון לנובמבר 2021, גרשון מדורג במקום ה-56 בישראל, לפי מד כושר. ליס נשוי לעינת ואב לשלוש בנות. מתגורר ברחובות. 1988 - זכה במדליית זהב באליפות העולם עד גיל 14, שנערכה בטימישוארה, רומניה 1989 - זכה במקום ראשון באליפות ישראל בשחמט לנוער עד גיל 20, בגיל 14 בלבד 1990 - זכה במדליית ארד באליפות העולם לקדטים (עד גיל 16), בהקדימו את וסלין טופאלוב 1993 - זכה, פעם שנייה, במקום ראשון באליפות ישראל בשחמט לנוער עד גיל 20 1995 - זכה במדליית ארד באליפות אירופה עד גיל 20, שהתקיימה בחולון 1998 - זכה במקום ראשון באליפות ישראל בשחמט, שהתקיימה ברמת אביב. ליס בוגר אוניברסיטת תל אביב במשפטים (בשנת 2000) ובעל תואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן (בשנת 2003). מייסד-שותף של משרד עורכי הדין עדין-ליס ומתמחה בקניין רוחני, דיני מחשבים וטכנולוגיות מידע ודיני הגנת הפרטיות ועוסק בליטיגציה. מוערך על ידי חברות דירוג בינלאומיות וישראליות כעורך דין בולט בתחום הקניין הרוחני. כתב יחד עם שותפו למשרד, עו"ד דן עדין, ספר בשם "דיני קניין רוחני ופרקטיקה", שיצא לאור בהוצאת אוניברסיטת אוקספורד. ליס מרצה, בין היתר, בפני איגוד לשכות המסחר והתאחדות התעשיינים בישראל. ליס חבר בלשכת עורכי הדין, ב-AIPPI, ב-Enforcement Committee וב-INTA. ערן ליס, באתר צ'סגיימס (באנגלית) ערן ליס, באתר פיד"ה (באנגלית) ערן ליס, באתר האיגוד הישראלי לשחמט אתר משרד עורכי הדין עדין-ליס ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים ובנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.