laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פיאם-י זן

פיאם- זן (בפרסית: پیام زن, "מסר הנשים") הוא מגזין נשים שמתפרסם באפגניסטן על ידי האגודה המהפכנית של נשות אפגניסטן (RAWA)(אנ'). המגזין התחיל כפרסום רבעוני בעל נטיות סוציאליסטיות חזקות בפרסית, פשטו ואורדו והתמקד בזכויות נשים והתנגדות לפונדמנטליזם. עם הזמן, הוא הפך למקור מרכזי לחדשות על פוליטיקה וחברה באופן כללי יותר. כעת זהו מגזין מקוון כחלק מ-www.rawa.org. המגזין החל להתפרסם ב-1981. ביוזמתה של מינא כשוואר כמאל והופץ בעיקר על ידי מתנדבי RAWA, לעיתים קרובות תוך סיכון אישי ניכר. בדרך כלל, מתנדבת הייתה מסתובבת בשווקים בפקיסטן ובאפגניסטן עם עותקים של המגזין, וכשזה נודע, נשים יצאו למצוא את המפיצה. פעילות RAWA לרוב לא היו עובדות בעיר הולדתן כדי להימנע מזיהוי ואף רדיפה. אתר האינטרנט הרשמי של פיאם-י זן Chahryar Adle, Madhavan K.. Palat, Anara Tabyshalieva, Towards the Contemporary Period: From the Mid-nineteenth to the End of the Twentieth Century, UNESCO, 2005, p. 547. Anne E. Brodsky, With All Our Strength: The Revolutionary Association of the Women of Afghanistan, Routledge 2003, p. 21-22, "Payam-e-Zan (Women's Message)", RAWA. Brodsky, With All Our Strength, p. 164.
אדריאן רולנד הולסט

אַדְרִיאַנוּס (אַדְרִיאַן) רוֹלַנְד הוֹלְסְט (בהולנדית: Adrianus (Adriaan) Roland Holst; 23 במאי 1888 – 5 באוגוסט 1976) היה סופר ומשורר הולנדי, שכונה "נסיך המשוררים ההולנדיים". הוא היה הזוכה השני, ב-1948, בפרס קונסטנטין הויגנס (אנ'). הוא היה מועמד לפרס נובל לספרות. הולסט היה אחיינו של הצייר רישרד רולנד הולסט (אנ') והסופרת, המשוררת והסוציאליסטית הנרייטה רולנד הולסט. יצירתו הענפה מתאפיינת בסגנון חגיגי משלו ובסמליות עשירה. אדריאן רולנד הולסט גדל באזור חוי (אנ'). הוא למד בבית הספר התיכון בהילברסום (בית הספר נקרא כיום על שמו ונקרא א. רולנד הולסט קולג') ולמד אומנויות קלטיות באוניברסיטת אוקספורד בין השנים 1908 עד 1911, שם הושפע משירתם של פרסי ביש שלי וויליאם בטלר ייטס ומהסאגות הקלטיות. כבר בגיל עשרים הספיק רולנד הולסט לפרסם שירים במגזין הספרותי "De XXste Eeuw" ("המאה העשרים"). ב-1911 הייתה הופעת הבכורה שלו כמשורר, ספר השירים "Verzen" ("חרוזים"). באוספים הבאים שלו "De belijdenis van de stilte" ("וידוי השתיקה") ו-"Voorbij de wegen" ("מעבר לדרכים") הגיע קולו לבשלות. החרוזים מגלים תשוקה רומנטית, מתוך מיתולוגיה ובדידות נעלה. "Deirdre en de zonen van Usnach" ("דיירדרה ובני אוסנח"; 1920), שהופיע בסדרת פלדיום, הוא סיפור פיוטי בעולם הקלטי. הסיפור עדיין נקרא בהרחבה. בין קובצי שיריו: "Ex tenebris mundi" ("מחשכת העולם"; 1926) ו"Een winter aan zee" ("חורף ליד הים"; 1937). כמו-כן תרגם להולנדית יצירות מאת ויליאם שייקספיר וויליאם בטלר ייטס. ב-1918 נסע רולנד הולסט להתגורר בברחן (אנ') בצפון הולנד, שם מתגוררים כיום בביתו סופרים ומשוררים שונים ברוטציה. 1911 – Verzen 1913 – De belijdenis van de stilte 1920 – Deirdre en de zonen van Usnach 1920 – Voorbij de wegen 1925 – De afspraak 1925 – De wilde kim 1926 – Ex tenebris mundi: gedichten 1926 – Over den dichter Leopold 1928 – Het Elysisch verlangen (gevolgd door De zeetocht van Ban) 1928 – Shelley, een afscheid 1932 – Tusschen vuur en maan 1936 – De pooltocht der verbeelding 1936 – Voorteekens 1937 – Een winter aan zee 1938 – Uit zelfbehoud 1940 – In memoriam Charles Edgar du Perron en Menno ter Braak 1940 – Onderweg מדיה וקבצים בנושא אדריאן רולנד הולסט בוויקישיתוף Roland Holst, Adrianus (1888-1976), Huygens Institute "Nomination Database". nobelprize.org. הערך רוֹלַנְד הוֹלְסְט, אַדְרִיאַנוּס באנציקלופדיה העברית, כרך ל', טור 684
פסטיבל ג'רש

פסטיבל ג'רש לתרבות ואמנויות (בערבית: مهرجان جرش للثقافة والفنون ; תעתיק: מהרג'אן ג'רש לא-ת'קאפה ואל-פֻנוּן) הוא פסטיבל הנערך מדי שנה באתר הארכאולוגי (יווני, רומי) ליד העיר ג'רש, בצפון ירדן. במסגרת הפסטיבל מתקיימים הופעות של זמרות וזמרים, מופעי מחול פולקלורי, הצגות ומופעי אופרה, בביצוע אמנים בעיקר ממדינות ערב ומכל רחבי העולם. הפסטיבל נוסד בשנת 1981 על ידי המלכה נור, אשתו הרביעית של חוסיין מלך ירדן. הפסטיבל התחיל בצניעות, ונערך בחסות אוניברסיטת אל-ירמוכ ובהמשך הופק בחסות משרד התרבות הירדני. הפסטיבל נערך באתר העתיקות שליד העיר ג'רש כשהוא מואר, והעתיקות הן החלק הראשי בתפאורה. במהלך השנים, השתתפו בפסטיבל עשרות דמויות אמנותיות וספרותיות מובילות, כמו פיירוז, סבאח פח'רי, ג'ורג' ואסוף, ורדה, סמירה סעיד, מרסל ח'לייף, מגדה אל-רומי, אדוניס, מלחם ברכאת, המשורר מחמוד דרוויש, המשורר סמיח אל-קאסם ועוד. מאז היווסדו של הפסטיבל, האופוזיציה האסלאמית בירדן ראתה בו השחתה מוסרית והתנגדה לקיומו. בשנת 1991 במהלך מלחמת המפרץ, הייתה בפרלמנט התנגדות עזה לקיום הפסטיבל, אך ממשלת ירדן החליטה לקיימו ובאותה שנה הופיעו בתוכנית הפסטיבל זמרים מפורסמים שיצירותיהם היו בעלי אופי ערבי - לאומני, כמו: מרסל ח'ליפה , ג'וליה בוטרוס ומג'דה אל רומי. בשנת 2008 הופסק פסטיבל ג'רש והוחלף בפסטיבל ירדן (ער') שהתקיים במקום ובמועדים הרגילים של פסטיבל ג'רש בקיץ 2008. ממשלתו של מערוף אל-בח'ית החליטה לחדש את פסטיבל ג'רש בקיץ 2011, לאחר הפסקה בת 3 שנים. בשנת 2023 הפסטיבל התקיים בחסות עבדאללה השני מלך ירדן, לרגל מלאות 100 שנה לממלכה ההאשמית. הפסטיבל כלל מעל 40 הופעות של אמנים ובכללם זמרים מפורסמים, להקות מחול פולקלורי מתרבויות שונות, מפגשי שירים ומשוררים, תוכנית לגילוי כישרונות צעירים ועוד. תוכנית הפסטיבל לשנת 2023 מדיה וקבצים בנושא פסטיבל ג'רש בוויקישיתוף عن المهرجان - על הפסטיבל, באתר jerashfestival, ‏27 יולי 2015 עידית בר, פסטיבל התמר או פסטיבל ג'רש?, באתר אסלאם וערבית עם עידית, ‏2021-09-20
רועי יתח

רועי יתח הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה המשמש כמפקד בית הספר להגנת הגבולות. בין היתר שימש כמפקד יחידה 636 וסגן מפקד חטיבת יהודה. יתח נולד למשפחה ציונית-דתית בעיר טבריה. התגייס לצה"ל והתנדב לשירות בגדוד 890 של חטיבת הצנחנים. ביצע קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר ושימש כמפקד פלוגה בגדס"ר צנחנים. לאחר מכן שימש כקצין אג"ם של חטיבת ביסלמ"ח. לאחר תפקיד זה עבר לשמש כסגן מפקד יחידה 636 לאחר מכן יצא ללימודים במסגרת המכללה לפיקוד ומטה, ובשנת 2017 מונה לתפקיד סגן מפקד חטיבת יהודה. בשנת 2018 מונה למפקד יחידה 636, תפקיד בו שימש עד שנת 2020. עקב הישגים אליהם היחידה הגיעה בתקופת פיקודו, זכתה היחידה באות הערכה מבצעי מטעם הרמטכ"ל בשנת 2020, לאחר סיום תקופת פיקודו עליה. בשנת 2020 מונה לקצין המבצעים של פיקוד המרכז. בשנת 2021 מונה לראש מטה אוגדת איו"ש והועלה לדרגת אלוף-משנה. בתחילת שנת 2024 פורסם כי ימונה למפקד בית הספר להגנת הגבולות. יתח נשוי ואב לילדים ומתגורר בנווה דניאל. עדו בן פורת, חדש בצה"ל: מערכת דיגיטלית לניהול קרב, באתר ערוץ 7, 18 ביולי 2018 אתר צה"ל, מי הם הזוכים באליפות צה"ל למפקדים? התוצאות, באתר ערוץ 7, 8 בינואר 2019 רשימת המפקדים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל, 23 בינואר 2020
לוקה גארזה

לוקה גארזה (באנגלית: Luka Garza; נולד ב-27 בדצמבר 1998) הוא כדורסלן אמריקאי-בוסני המשחק בקבוצת מינסוטה טימברוולבס מליגת ה-NBA, בעמדת הסנטר. גארזה נולד בוושינגטון די. סי., ובין השנים 2017–2021 למד באוניברסיטת איווה. בעונתו הרביעית בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה העמיד ממוצעים של 24.1 נקודות, 8.7 ריבאונדים, 1.7 אסיסטים ו-1.6 חסימות למשחק, וזכה בפרסי נייסמית' וג'ון וודן המוענקים לשחקן המצטיין בליגת המכללות. סיים את קריירת המכללות שלו כקלעי הגדול בתולדות אוניברסיטת איווה, עם 2,306 נקודות. גארזה נבחר בבחירה ה-52 של דראפט ה-NBA‏ 2021, על ידי דטרויט פיסטונס. בעונת הרוקי שלו שותף ב-32 משחקים, וקלע 5.8 נקודות בממוצע למשחק. ביוני 2022 שוחרר מהפיסטונס. באוקטובר 2022 חתם על "חוזה דו-כיווני" במינסוטה טימברוולבס. ב-8 בפברואר 2023 קלע שיא קריירה של 25 נקודות, במשחק מול יוטה ג'אז. באפריל 2024, לאחר כשנה וחצי במינסוטה, הומר חוזהו לחוזה NBA סטנדרטי. אביו של גארזה ספרדי-אמריקאי ואמו היא בוסנית, ובשל כך מחזיק גארזה באזרחות בוסנית. באוגוסט 2023 יצג לראשונה את נבחרת בוסניה והרצגובינה בכדורסל, בטורניר מוקדמות אולימפיאדת פריז (2024). מדיה וקבצים בנושא לוקה גארזה בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA Timberwolves Re-Sign Luka Garza
יוסף פרידלנדר

יוסף פרידלנדר (בוהמיה 1753 – וסטפאליה 26 בנובמבר 1852) היה רבה של דוכסות וסטפאליה, ואחד מהרבנים הראשונים שתמכו ביהדות הרפורמית. נולד בעיר קולין (אנ') ב-1753. אביו היה אברהם פרידלנדר אחיו של דוד פרידלנדר. עוד לפני היותו בן 17 הגיע לפראג ולמד בישיבתו של הרב יחזקאל לנדא בעל נודע ביהודה. לאחר מכן למד גם בישיבת פרשבורג. מאוחר יותר עבר לדוכסות וסטפאליה ושימש כשוחט ומורה בעיר פדברג (גר'). בסביבות 1815 עבר להתגורר בברילון (אנ') שם ניהל את בית הספר היהודי ועבד כפקיד אצל עורך הדין יוהאן זייברץ (אנ'). ב-26 באפריל 1833 מונה בטקס רשמי על ידי ממשלת פרוסיה לרב אזורי של דוכסות וסטפאליה ונסיכות ויטגנשטיין (גר'), בתפקיד זה שימש כ-20 שנה עד למותו. פרידלנדר תמך בשינויים ביהדות אך לא הגדיר את עצמו כ"רפורמי" במלא המובן. הוא הנהיג בבית הכנסת בברילון תפילה בגרמנית ונגינת עוגב, הורה לבטל את יום טוב שני של גלויות והכריז כי ההלכות שבמשנה ובתלמוד אינן מחייבות בהכרח בכל התקופות. הוראתו לגבי יום טוב שני התפרסמה בעיתונות ובקונטרס "שרש יוסף" ועוררה התנגדות רבה בקרב רבנים שמרנים. יהודה לייב קארלבורג פרסם נגדו את הקונטרס "אגרת מלחמת חובה", ופנה לצבי הירש להרן ולאישים נוספים שיפעלו נגדו ונגד הפרנס לוי הלוביץ (גר') שתמך בו. הרב שמואל לנדא והרב אברהם זוטרא (גר') התנגדו גם הם להוראתו של פרידלנדר אך העדיפו שלא לתקוף אותו בגלוי. פרידלנדר הוציא "מהדורא בתרא" ל"שורש יוסף" ובה הגיב למתקפה נגדו ופרסם גם התכתבות עם אהרן חורין בעניין. מת בערב שבת ט"ו בכסלו ה'תרי"ג בגיל 99 ותשעה חודשים. הותיר אחריו שלוש בנות, בן ועשרות נכדים ונינים. שרש יוסף: בו מבוארים כל דיני י"ט שני ש"ג בשרשים וענפים ובקל ימצאו המעיינים בו תשובה נצחת על טענות המתנגדים ברילאן 1834. (עותק דיגיטלי: בעברית, בגרמנית) מהדורא בתרא 1835 (עותק דיגיטלי) Der Israelitische Volkslehrer חלק שני עמודים 295–300 (עותק דיגיטלי) מדיה וקבצים בנושא יוסף פרידלנדר בוויקישיתוף איזידור זינגר ומאיר קייזרלינג, ‏"יוסף פרידלנדר", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) יוסף פרידלנדר, דף שער בספרייה הלאומית יוסף פרידלנדר, דף שער בספרייה הלאומית קרלבורג, יהודה ליב, אגרת מלחמת חובה, ‏אמשטרדם ה'תקצ"ג, באתר היברובוקס מאיר בניהו, יום טוב שני שלגלויות: הפולמוס על קיומו או ביטולו שליום
מרכז אוקספורד ללימודי עברית ויהדות

מרכז אוקספורד ללימודי עברית ויהדות, באנגלית: Oxford Centre for Hebrew & Jewish Studies‏ ובקיצור (OCHJS), הוא מרכז עצמאי מוכר של אוניברסיטת אוקספורד שבאנגליה. עמיתי המחקר מלמדים במגוון תארים לתואר ראשון ושני במזרחנות. המרכז מוציא לאור את "כתב העת למדעי היהדות". המרכז נוסד בשנת 1972 על ידי ד"ר דייוויד פטרסון, כדי לסייע בשיקום מדעי היהדות באירופה לאחר השואה. כיום הוא ממוקם במכון קלרנדון, רחוב וולטון, אוקספורד, OX1 2HG, לאחר שעבר מאחוזת יארנטון ב-2014. זהו ארגון צדקה רשום וחברה מוגבלת בערבות המאוגדת באנגליה, לפי החוק האנגלי. כיום, זהו אחד המרכזים האקדמיים המובילים ללימודי יהדות באירופה. עמיתיו ומרצים מעבירים קורסים בלימודי עברית ויהדות לבוגרי תואר ראשון ושני עד לרמת דוקטורט בפקולטות רבות באוניברסיטת אוקספורד. המרכז מקדם גם לימודי יהדות המבוססים על האוספים העבריים והיהודיים של הספרייה הבודליינית על ידי תמיכה במחקר, על ידי פרויקטי פיתוח ועל ידי צוות משותף עם ספריית הזיכרון לאופולד מולר של המרכז. ספריית המרכז נקראת ספריית הזיכרון לאופולד מולר. היא שוכנת במרתף של מכון קלרנדון. היא מהווה את אחד האוספים החשובים ביותר של ספרים וכתבי עת במדעי היהדות באירופה ומשמשת משאב עבור חוקרים, סטודנטים ועמיתים אורחים של המרכז. ליבת הספרייה מורכבת מכמה אוספים וארכיונים נדירים; בין אלה ניתן למצוא אוסף גדול של חומרים שנתרם על ידי הרב לואי ג'ייקובס, אוסף קונטרסים של Loewe מאת הרברט לווה ובנו הבכור, ספריית יעקב ה. קופנגן (1913–1997), ארכיון גצל קרסל, אוסף פויל-מונטיפיורי (המשלב את ספרייתו של ליאופולד צונץ), ארכיון ליפסון-שנדל ומשה מונטיפיורי של תיעוד נדיר לגבי חייו ופעילותו של סר משה מונטיפיורי, אחד האוספים הגדולים ביותר של ספרי יזכור באירופה – הוא מונה למעלה מ-800 כרכי זיכרון לקהילות שנספו בשואה, וארכיון הרב הוגו גרין. בין המפעלים האחרונים של הספרייה ניתן למנות את פרויקט ספריית ההשכלה הדיגיטלית והתערוכה הדיגיטלית של ארכיון רפאל לווה. כבר מסוף שנות ה-60 הקים פטרסון, ששימש כפרופסור בסנט קרוס קולג' באוניברסיטת אוקספורד, קרן מלגות שמימנה את שהותם של סופרים ישראלים באוקספורד. חלק מהסופרים ומהמשוררים החשובים בישראל זכו לתקופות שהייה באווירה הכפרית והשקטה של המקום ויכלו להתמסר ליצירתם. ביניהם: אהרון אפלפלד, עמוס עוז, ט. כרמי, יהושע קנז, עמליה כהנא כרמון, דליה רביקוביץ וא.ב. יהושע. גם לאחר הקמת המרכז ביארנטון, נמשכה התוכנית. חלק מהסופרים הישראלים הוזמנו למקום מספר פעמים. בין הסופרים הנוספים שהוזמנו ליארנטון נמנים: גדעון תלפז, יונת ואלכסנדר סנד,, בנימין תמוז, יהושע סובול, יצחק לאור, בן ציון תומר, מוטי לרנר, נורית זרחי, שולמית הראבן, ישעיהו קורן, עודד פלד, דורית פלג, חיים באר, אהרן אמיר, סמי מיכאל, אשר רייך, יגאל בן-אריה וסמי ברדוגו. אתר האינטרנט הרשמי של מרכז אוקספורד ללימודי עברית ויהדות (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא מרכז אוקספורד ללימודי עברית ויהדות בוויקישיתוף האתר הרשמי (באנגלית) מת הפרופסור דייוויד פיטרסון, מייסד המרכז ללימודים עבריים ליד אוקספורד, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2005 מת הפרופסור דייוויד פיטרסון, מייסד המרכז ללימודים עבריים ליד אוקספורד, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2005 יונת ואלכסנדר סנד, "נקרא לו ליאון" בפרויקט בן-יהודה יגאל סרנה, צריך לצרוח, חדשות, 3 באוגוסט 1984 חיים נגיד, פריס אהבה את "גטו", מעריב, 18 במאי 1968 ערך זה הוא קצרמר בנושא אוניברסיטאות ומכללות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סכום המנה

בתורת המספרים, סְכוּם המַנָה s(n) של מספר שלם חיובי n הוא סכום כל המחלקים הראויים של n, כלומר כל המחלקים של n מלבד n עצמו. זה, s ( n ) = ∑ d | n , d ≠ n d {\displaystyle s(n)=\sum _{{d|n,} \atop {d\neq n}}d\,} ניתן להשתמש בו כדי לאפיין את המספרים הראשוניים, המספרים המושלמים, המספרים החברותיים, המספרים החסרים, מספרים שופעים ומספרים לא נגיעים, וכדי להגדיר את סדרת המחלקים של מספר. לדוגמה, המחלקים הראויים של 12 (כלומר, המחלקים החיוביים של 12 שאינם שווים ל-12) הם 1, 2, 3, 4 ו-6, כך שסכום המנה של 12 הוא 16, כלומר ( 1 + 2 + 3 + 4 + 6 ). הערכים של s(n) עבור n = 1 , 2 , 3 , . . . {\displaystyle n=1,2,3,...} הם: (מימין לשמאל) 0, 1, 1, 3, 1, 6, 1, 7, 4, 8, 1, 16, 1, 10, 9, 15, 1, 21, 1, 22, 11, 14, 1, 36, 6, 16, 13, 28, 1, 42, 1, 31, 15, 20, 13, 55, 1, 22, 17, 50, 1, 54, 1, 40, 33, 26, 1, 76, 8, 43, ... (סדרה A001065 באתר OEIS – האנציקלופדיה המקוונת לסדרות של מספרים שלמים) ניתן להשתמש בפונקציית סכום המנה כדי לאפיין מספר מחלקות בולטות של מספרים: 1 הוא המספר היחיד שסכום המנה שלו הוא 0. מספר הוא ראשוני אם ורק אם סכום המנה שלו הוא 1. סכומי המנה של מספרים מושלמים, חסרים ושופעים שווים למספר עצמו, קטנים ממנו וגדולים ממנו בהתאמה. המספרים הכמו-מושלמים (אם קיימים מספרים כאלה) הם המספרים n שסכומי המנה שלהם שווים ל- n + 1 . המספרים הכמעט מושלמים (הכוללים את החזקות של 2, בהיותם המספרים היחידים הידועים עד כה) הם המספרים n שסכומי המנה שלהם שווים n – 1 . המספרים הלא נגיעים הם המספרים שאינם סכום המנה של מספר אחר. המחקר שלהם חוזר לפחות לאבו מנסור אל-בגדאדי (בסביבות 1000 לספירה), שראה כי גם 2 וגם 5 הם לא נגיעים. פול ארדש הוכיח שמספרם אינסופי. ההשערה ש-5 הוא המספר האי-זוגי היחיד שלא נגיע נותרה בלתי מוכחת, אך תבוא מצורה של השערה של גולדבך יחד עם התצפית שעבור מספר ראשוני למחצה p q {\displaystyle pq} , סכום המנה הוא p + q + 1 {\displaystyle p+q+1} . איטרציה של הפונקציית סכום המנה מייצרת את סדרת המחלקים n, s(n), s(s(n)), … של מספר שלם חיובי n ברצף זה, אנו מגדירים s(0) = 0. מספרים חברותיים הם מספרים שרצף המנות שלהם הוא רצף תקופתי. מספרים ידידים הם מספרים חברותיים שלרצף המנות שלהם יש תקופה 2. עדיין לא ידוע אם רצפים אלה מסתיימים תמיד במספר ראשוני, מספר מושלם או רצף תקופתי של מספרים חברותיים. פונקציית סכום מחלקים חיוביים, סכום המחלקים החיוביים של מספר, בחזקת x. ויליאם מאובריב, נומרולוג מימי הביניים המתעניין בסכומי מנות. Restricted Divisor Function, באתר MathWorld (באנגלית) Pollack, Paul; Pomerance, Carl (2016), "Some problems of Erdős on the sum-of-divisors function", Transactions of the American Mathematical Society, Series B, 3: 1–26, doi:10.1090/btran/10, MR 3481968 Sesiano, J. (1991), "Two problems of number theory in Islamic times", Archive for History of Exact Sciences, 41 (3): 235–238, doi:10.1007/BF00348408, JSTOR 41133889, MR 1107382, S2CID 115235810 Erdős, P. (1973), "Über die Zahlen der Form σ ( n ) − n {\displaystyle \sigma (n)-n} und n − ϕ ( n ) {\displaystyle n-\phi (n)} " (PDF), Elemente der Mathematik, 28: 83–86, MR 0337733 Weisstein, Eric W. "Catalan's Aliquot Sequence Conjecture". MathWorld. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סכום המנה".
רשימת החלטה

רשימת החלטה (באנגלית: Decision list) היא דרך לייצוג פונקציות, עם שימושים בלמידה חישובית, בתכנות ובתקשורת מחשבים. ניתן לראות רשימת החלטה כגרסה של עץ החלטה בה מושרה סדר על החוקים, ועל כן אפשרית חפיפה ביניהם. לחלופין, ניתן לתאר רשימת החלטה כהיררכיה של מומחי סיווג, ובה מתקבל הסיווג של מומחה רק אם כל המומחים שקודמים לו בהיררכיה נמנעו מלסווג קלט נתון. רשימת החלטה באורך r {\displaystyle r} , היא רשימה של זוגות סדורים ( f 1 , b 1 ) , ( f 2 , b 2 ) , . . . , ( f r , b r ) {\displaystyle (f_{1},b_{1}),(f_{2},b_{2}),...,(f_{r},b_{r})} ובה הפונקציות f 1 , . . . , f r {\displaystyle f_{1},...,f_{r}} הן פונקציות בוליאניות מעל תחום נתון X {\displaystyle X} , הפונקציה f r {\displaystyle f_{r}} היא הקבוע t r u e {\displaystyle true} (הערך "אמת" או 1), ו- b 1 , . . . , b r {\displaystyle b_{1},...,b_{r}} הם קבועים מתוך טווח נתון, D {\displaystyle D} . בהינתן הקלט x 1 , . . . , x n {\displaystyle x_{1},...,x_{n}} , מחזירה רשימת החלטה את הפלט b arg ⁡ min 1 ≤ i ≤ r f i ( x 1 , . . . , x n ) = t r u e {\displaystyle b_{\arg \min _{1\leq i\leq r}f_{i}(x_{1},...,x_{n})=true}} , כלומר את הערך b i {\displaystyle b_{i}} המתאים לפונקציה f i {\displaystyle f_{i}} הראשונה שמחזירה t r u e {\displaystyle true} על הקלט. לחלופין, ניתן לראות רשימת החלטה כיצוג של שרשרת של פקודות תנאי: if f1 then output b1 else if f2 then output b2 ... else output br הפונקציות f 1 . . . f r {\displaystyle f_{1}...f_{r}} נקראות תנאים, הקבועים b 1 . . . b r {\displaystyle b_{1}...b_{r}} נקראים החלטות או פלטים, והזוגות הסדורים ( f i , b i ) {\displaystyle (f_{i},b_{i})} מכונים חוקים, צמתים או כללים. רשימת החלטה היא לכן קבוצה סדורה של חוקים. רשימות החלטה נמצאות ביסודן של מספר רב של מערכות מומחה מבוססות חוקים. הדוגמאות הנפוצות ביותר הן מערכות תקשורת מחשבים כגון נתבים וחומות אש. ברבות ממערכות אלו, קובע המשתמש את התצורה על ידי הגדרת חוקים המסודרים ברשימת החלטה. חבילות נתונים מגיעות למערכות אלו, ונתוניהם (בדרך כלל רק אלו שבכותרת שלהם) מושווים אל מול החוקים שקבע המשתמש, לפי סדר החוקים שגם אותו קבע המשתמש. תוצאת החוק הראשון שתואם לנתוני החבילה, היא הפעולה שתנקוט המערכת ביחס לחבילה, למשל, השמטת החבילה או העברתה ליעדה. סוגי רשימות החלטה נבדלים זה מזה בתחום של הפונקציות הבוליאניות ובטווח של הפלטים. הרשימות הפשוטות ביותר הן אלו שבהן גם תחום הפונקציות וגם טווח הפלטים הם בוליאנים. בפרט, נחקרה רבות המחלקה k-DL ובה כל הפונקציות הבוליאניות הן מונומים עם k {\displaystyle k} משתנים בוליאנים לכל היותר (פסוקיות באורך עד k {\displaystyle k} ). במאמר משנת 1987 הראה רונלד ריבסט כי המחלקה k-DL מכלילה את המחלקות הבסיסיות k-CNF ו-k-DNF, וכן עצי החלטה בוליאנים בעומק עד k {\displaystyle k} . רשימות החלטה, בעיקר בוליאניות, נלמדו רבות כמודל בלמידה חישובית. במאמר הנזכר לעיל, הציג ריבסט אלגוריתם המשיג למידת PAC יעילה עבור המחלקה k-DL. גם במודל השגיאה החסומה ישנן תוצאות המראות למידה יעילה. עץ החלטה למידת מכונה IBM SPSS Modeller תיאור של מנגנון iptables במערכת ההפעלה Linux Control traffic to subnets using network ACLs, AWS Ronald Rivest, Learning Decision Lists, Machine Learning 2, 1987, עמ' 229–246 Adam R. Klivans and Rocco A. Servedio, Toward Attribute Efficient Learning of Decision Lists and Parities, Journal of Machine Learning Research 7, 2006, עמ' 587-602
זאק זיימק

זאק זיימק (באנגלית: Zach Ziemek; נולד ב-23 בפברואר 1993) הוא אתלט אמריקאי, זוכה מדליית ארד באליפות עולם (יוג'ין 2022) בקרב עשר. באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבייג'ינג שברפובליקה העממית של סין סיים במקום 15 בקרב עשר בתוצאה של 8,006 נקודות. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה באוגוסט סיים במקום שביעי בקרב עשר בתוצאה של 8,392 נקודות. באליפות העולם שנערכה באוגוסט בלונדון שבממלכה המאוחדת פרש מקרב עשר לאחר שלא השתתף בריצת 1500 מטר. באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת סיים במקום שישי בקרב שבע בתוצאה של 5,941 נקודות. באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיים במקום שישי בקרב עשר בתוצאה של 8,435 נקודות. באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, זכה במדליית ארד בקרב עשר בשיא אישי חדש של 8,676 נקודות, אחרי קווין מאייר מצרפת (8,816 נקודות) ופירס לפייג' מקנדה (8,701 נקודות). באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה פרש מקרב עשר לאחר שלא השתתף בריצת 400 מטר. ריצת 100 מטר: 10.55 שניות (2021) ריצת 400 מטר: 49.04 שניות (2016) ריצת 1500 מטר: 4:38.38 דקות (2021) ריצת 110 מטר משוכות: 14.29 שניות (2017) קפיצה לגובה: 2.14 מטר (2021) קפיצה במוט: 5.55 מטר (2021) קפיצה לרוחק: 7.73 מטר (2014) הדיפת כדור ברזל: 15.72 מטר (2023) זריקת דיסקוס: 51.64 מטר (2022) הטלת כידון: 62.55 מטר (2023) קרב עשר: 8,676 נקודות (2022) ריצת 60 מטר: 6.75 שניות (2016) קפיצה לרוחק: 7.48 מטר (2016) הדיפת כדור ברזל: 14.53 מטר (2016) קפיצה לגובה: 2.06 מטר (2013) ריצת 60 מטר משוכות: 8.03 שניות (2018) קפיצה במוט: 5.40 מטר (2013) ריצת 1000 מטר: 2:48.25 דקות (2013) קרב שבע: 6,173 נקודות (2016) מדיה וקבצים בנושא זאק זיימק בוויקישיתוף זאק זיימק, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי זאק זיימק, באתר olympedia.org זאק זיימק, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית זאק זיימק, באתר Track and Field (גברים)
Might Delete Later

Might Delete Later הוא המיקסטייפ הרביעי של הראפר האמריקאי ג'יי קול. הוא יצא בהפתעה ב-5 באפריל 2024, באמצעות חברות התקליטים דרימוויל רקורדס ואינטרסקופ רקורדס, והוא הפרויקט הראשון של קול שלא יצא תחת רוק ניישן. הוא מכיל הופעות אורח של יאנג דרו, גוצ'י מיין, ארי לנקוס, קמ'רון, סנטרל סי, באס, דיילייט ואב-סול. הוצאתו של הפרויקט נרמזה בשבועות שלפני צאתו באמצעות ולוגים שהוציא ג'יי קול ומכיל תגובה לרצועת הדיס של הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר, "Like That" ברצועה הסוגרת את האלבום, "7 Minute Drill". המיקסטייפ מהווה הקדמה לאלבום האולפן השביעי של קול, The Fall Off, עליו הכריז ב-2018. מידע על האלבום Might Delete Later באתר MusicBrainz האלבום Might Delete Later באתר אפל מיוזיק Dionne, Zach. "J. Cole Surprises Fans With Might Delete Later f/ Cam'ron, Gucci Mane, and More". Complex (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-5 באפריל 2024. נבדק ב-2024-04-05. {{cite web}}: (עזרה) Small, TeeJay (2024-03-27). "J Cole Continues to Tease The Fall Off: Might Delete Vol. 2 Takeaways". HotNewHipHop (באנגלית). ארכיון מ-5 באפריל 2024. נבדק ב-2024-04-05. {{cite web}}: (עזרה) Caraan, Sophie (2024-03-18). "J. Cole Previews Another New Song in Might Delete Later, Vol. 2 Vlog". Hypebeast. ארכיון מ-30 במרץ 2024. נבדק ב-2024-04-05. {{cite web}}: (עזרה) Saponara, Michael (18 במרץ 2024). "J. Cole Previews Unreleased Song in Might Delete Later, Vol. 2 Tour Vlog: Watch". Billboard. ארכיון מ-23 במרץ 2024. נבדק ב-5 באפריל 2024. {{cite journal}}: (עזרה) Gonzales, Alex (2024-04-05). "J. Cole Dropped Might Delete Later, A Surprise Mixtape". Uproxx (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-5 באפריל 2024. נבדק ב-2024-04-05. {{cite web}}: (עזרה)
עורק תרדמני

עורק התרדמה (TA: Arteria Carotis, באנגלית: Common Carotid Artery), הנקרא גם עורק תרדמני, עורק הראש ועורק הקרוטיד, הוא העורק המספק דם מחומצן לראש ולצוואר. ישנם שני עורקי תרדמה הממוקמים בשני צדי הצוואר, עורק זה נקרא באנגלית Common Carotid Artery, כאשר Common מתייחס לעובדה שהוא מתפצל בהמשך לעורק חיצוני ולעורק פנימי: 1. עורק התרדמה החיצוני (The External Carotid Artery) - הקדמי והתיכון יותר מבין שני הפיצולים. 2. עורק התרדמה הפנימי (The Internal Carotid Artery) - האחורי והצדי יותר מבין שני הפיצולים. העורקים הימני והשמאלי אינם סימטריים. עורק התרדמה השמאלי (Left Common Carotid) מתפצל ישירות מקשת אבי העורקים, לצד העורק התת-בריחי השמאלי המספק דם לגפה השמאלית העליונה. עורק התרדמה הימני (Right Common Carotid) מתפצל מגזע הזרוע והראש, שהוא עורק משותף שממנו מתפצל גם העורק התת-בריחי הימני. עם זאת קיים גיוון באוכלוסייה במבנה העורק ובצורות בהן הוא יוצא מקשת אבי העורקים. הקוטר הממוצע של עורק התרדמה אצל מבוגרים גברים ונשים הוא 6.5 מ"מ ו-6.1 מ"מ בהתאמה עורק התרדמה משמש לעיתים למדידת דופק, בעיקר במקרים בהם האדם נמצא במצב של הלם. מדידת הדופק מתאפשרת על ידי לחיצתו בעומק הגבול הקדמי של שריר מפנה הצוואר, ובגובה הגבול העליון של סחוס בלוטת המגן (Thyroid cartilage). לחץ דם סיסטולי מינימלי שדרוש כך שנוכל להרגיש את הדופק בעורק התרדמה הוא 40 מ"מ כספית בלבד, לכן נוח לבדוק את הדופק בעורק התרדמה. כשמופעל לחץ ממושך על אחד או שני עורקי התרדמה, אצל האדם ירד לחץ הדם וקצב פעימות הלב, מה שיוביל להיפוקסיה מוחית ולמין שבץ איסכמי חולף (T.I.A) מדומה, מה שעלול להוביל בהמשך לאיבוד הכרה - ומכאן שמם של עורקי התרדמה. היצרות תסמינית בעורקי התרדמה יכולה להופיע אצל אנשים עם טרשת עורקים היצרות העורק התרדמני אבי העורקים בלוטת מיצד האוזן העורק התת-בריחי Stefanos Demertzis, Samuel Hurni, Mario Stalder, Brigitta Gahl, Aortic arch morphometry in living humans, Journal of Anatomy 217, 2010-11, עמ' 588–596 doi: 10.1111/j.1469-7580.2010.01297.x J. Krejza, M. Arkuszewski, S. E. Kasner, J. Weigele, Carotid Artery Diameter in Men and Women and the Relation to Body and Neck Size, Stroke 37, 2006-02-23, עמ' 1103–1105 doi: 10.1161/01.str.0000206440.48756.f7 Charles D. Deakin, J. Lorraine Low, Accuracy of the advanced trauma life support guidelines for predicting systolic blood pressure using carotid, femoral, and radial pulses: observational study, BMJ 321, 2000-09-16, עמ' 673–674 doi: 10.1136/bmj.321.7262.673 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.