laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קייל גרלנד

קייל גרלנד (באנגלית: Kyle Garland; נולד ב-28 במאי 2000) הוא אתלט אמריקאי המתחרה בקרב רב. גרלנד נולד וגדל בפילדלפיה, בנם של ג'ויס וקית'. אביו החל לאמן אותו מאתלטיקה מגיל 8-9. ב-2018 זכה באליפות ארצות הברית לנוער בקרב עשר ובאליפות העולם באתלטיקה עד גיל 20 באותה שנה סיים שביעי. ב-2019 החל ללמוד ולהתאמן באוניברסיטת ג'ורג'יה. באליפות ארצות הברית באתלטיקה 2022 סיים שני בתוצאה של 8,720 נקודות, שיא מכללות. באליפות העולם סיים במקום ה-11 בתוצאה של 8,133 נקודות. באליפות המכללות באולם ב-2023 שנערכה באלבקרקי, זכה בפעם השלישית במדליית זהב בקרב שבע. הוא קבע בתחרות שיא מכללות של 6,639 נקודות, תוצאה המדרגת אותו שני בכל הזמנים לאחר אשטון איטון. אצטדיון: קרב עשר: 8,720 נקודות (2022) ריצת 100 מטר: 10.56 שניות (2023) קפיצה לרוחק: 7.86 מטר (2022) הדיפת כדור ברזל: 16.77 מטר (2023) קפיצה לגובה: 2.18 מטר (2017) ריצת 400 מטר: 47.78 שניות (2023) ריצת 110 מטר משוכות: 13.54 שניות (2023) זריקת דיסקוס: 48.11 מטר (2022) קפיצה במוט: 5.01 מטר (2023) הטלת כידון: 59.63 מטר (2022) ריצת 1500 מטר: 4:41.96 דקות (2022) אולם: קרב שבע: 6,639 נקודות (2023) ריצת 60 מטר: 6.86 שניות (2023) קפיצה לרוחק: 7.96 מטר (2023) הדיפת כדור ברזל: 16.45 מטר (2023) קפיצה לגובה: 2.19 מטר (2023) ריצת 60 מטר משוכות: 7.74 שניות (2023) קפיצה במוט: 5.00 מטר (2023) ריצת 1000 מטר: 2:41.36 דקות (2023) מדיה וקבצים בנושא קייל גרלנד בוויקישיתוף קייל גרלנד, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית פרופיל באוניברסיטת ג'ורג'יה Keith Garland On Coaching, Motivating, And Being A Dad Through Competition
בית ספירה

בית ספירה, או חדר ספירה, היה באופן מסורתי משרד שבו נשמרו ספרי הכספים של בית העסק. זה היה גם המקום בו קיבל העסק פגישות והתכתבויות הנוגעות לדרישות תשלום. ככל שהתפשט השימוש בבתי ספירה במאה ה-19, כך גדל גם המוניטין שלהם כמקומות עבודה לא נוחים ומשמימים. Nelson, Richard (1902). Commercial and Counting-House Arithmetic. p. 205. Cross v. Smith, 1 M. & Selw. , 545 (KB 13 May 1813). “The counting-house is the place where all appointments respecting the joint business, and all notices should be addressed, and it is the duty of the merchant to take care that a proper person be in attendance.” Anderson, Gregory (1976). Victorian Clerks.
לוץ' (סדרת לוויינים)

לוץ' (ברוסית:Луч, קרן אור) היא סדרת לווייני תקשורת שפותחה בברית המועצות ודור שני שלה פותח ברוסיה. השיגורים של הדור הראשון בוצעו בשנים 1985–1995, שיגורים של הדור השני החלו בשנת 2011. החלליות נוצלו בעיקר לצרכים צבאיים אך גם לצרכים אזרחיים. תכנון הלוויינים בוצע ב"מערכות המידע הלווייניות רשטניוב" בהתאם להחלטת הממשלה מ-17 בפברואר 1976 על הקמת דור שני של מערכת תקשורת לצרכים צבאיים (חלק נוסף של מערכת זו התבסס על לווייני סדרת "פוטוק"). המערכת הייתה צריכה לאפשר קשר אמין עם חלליות מאוישות ואוניות הצי. מערכת אישפרה בין היתר להגדיל פי 2 משך הקשר עם תחנת החלל מיר. משיבי החללית היו יכולים להעביר היקף גדול של מידע דיגיטלי. חללית היה מצויד במנוע והייתה לו יכולת לשינוי מסלול. מערכות הלוויין נשלטו על ידי מחשב מרכזי שהותקן בחללית. במהלך בדיקות התברר שניתן להקצות ערוצי תקשורת לצרכים אזרחיים כולל העברת שידורי טלוויזיה. משקל החללית היה כ-2400 ק"ג. פאנל סולארי בשטח 40 מ"ר סיפק כ-1750 ואט. אורך חיים המתוכנן של הלוויין היה 3–5 שנים. הסדרה הראשונה כללה 5 לוויינים. לאחר שבשנת 1998 לווייני הסדרה הפסיקו את פעילותם הוחלט לפתח סדרה נוספת "לוץ' 2". מסדרה זו שוגרו 3 חלליות וחללית נוספת נמצא בייצור. נכון לשנת 2023 כולם פעילים. מתוכנן שיגור נוסף, מועד טרם נקבע. כל השיגורים בוצעו מקוסמודרום בייקונור בעזרת משגר לוויינים וחלליות מסדרת פרוטון מדיה וקבצים בנושא לוץ' בוויקישיתוף לווייני לוץ' תיאור המערכת
פרידה בן עמי

פרידה מתנה בן-עמי היא פרופסור חבר לזואולוגיה, חוקרת בתחום האקולוגי ומשמשת כמרצה בכירה בבית הספר לזואולוגיה באוניברסיטת תל אביב. היא חוקרת בעיקר קשרים אקולוגיים ואבולוציוניים בין טפיל למארח בסביבת מים מתוקים. תחומי מחקרה כוללים: אבולוציה של רבייה זוויגית ואל-זוויגית, זיהומים מרובים והתפתחות הארסיות, השפעות סביבתיות, אפיגנטיות ואימהיות על חסינות המארח, כלאיים וטפילות. בנוסף בן עמי היא אוצרת רכיכות במוזיאון שטיינהרדט של אוניברסיטת תל אביב. ב-2005 היא סיימה את עבודה הדוקטורט באבולוציה, סיסטמטיקה ואקולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים בהנחיית פרופסור יוסף הלר. ב-2009 סיימה מחקר פוסט דוקטורט במכון לזואולוגיה באוניברסיטת בזל, בשווייץ בהנחיית פרופסור דיטר אברט. בשנת 2010 הצטרפה כמרצה לבית הספר לזואולוגיה של אוניברסיטת תל אביב, היא מונתה כמרצה בכירה בשנת 2015 וקיבלה מינוי כפרופסור חבר בשנת 2020. בן עמי מנהלת מעבדת מחקר תחת בית הספר לזואולוגיה של האוניברסיטה. במחקרה, היא מתייחסת לסיבות ולהשלכות של אינטראקציות מארח-טפיל תוך התמקדות באקולוגיה האבולוציונית של מערכות מים מתוקים טבעיות. לשם כך היא חוקרת שתי מערכות מודל מימי: פרעושי מים מהסוג דפניה והמיקרוטפילים שלהם, וחלזונות מים מתוקים והטרמטודות הטפיליות שלהם. היא מאמינה בנקיטת גישה רב-גונית: על ידי ביצוע ניסויי מעבדה מבוקרים ברמת הפרט; על ידי הדמיית סביבות טבעיות למחצה, לפיהן אוכלוסיות של מארחים וטפילים מקיימים אינטראקציה במסוקוסמוסים; על ידי ביצוע עבודת שטח באוכלוסיות טבעיות; ועל ידי שיתוף פעולה הדוק עם תאורטיקנים כדי להכליל מנגנונים שנחשפו במערכות שלה למערכות מחלות אחרות. במסגרת המעבדה היא חוקרת את הקשרים האקולוגיים והאבולוציוניים בין טפיל ופונדקאי. היא מתמקדת בעיקר בחלזונות מים מתוקים ובדפניות (שהם סרטני מים קטנטנים) וטפיליהם. בנוסף המעבדה בראשותה חוקרת רבייה אל-זוויגית של חלזונות מתוך מטרה לענות על השאלה אם רבייה אל-זוויגית אפשרית, אז בשביל מה זקוקים לרבייה זוויגית? אחת התיאוריות היא, שמשום שהטפיל מתאים את עצמו לפונדקאי שלו, רבייה אל-זוויגית שבה הפרט משכפל את עצמו, תאפשר לטפיל סביבת גידול נוחה יותר, מאשר רבייה זוויגית שתערבב את הגנים ותגרום לשינויים שיפעלו לרעת הטפיל. המחקר במעבדה משלב אקולוגיה וביולוגיה אבולוציונית כדי לבחון אינטראקציות מארח-טפיל. בין השאר נחקרים דגי מים מתוקים וסרטנים כדי לחקור מגוון רחב של שאלות, כגון מדוע רבייה זוויגית מועדפת על רבייה אל-זוויגית בנוכחות טפילים? כיצד זיהום על ידי זני טפיל מרובים או מינים משפיע על התפתחות הארסיות? כיצד השפעות סביבתיות, אפיגנטיות ואמהיות משפיעות על חסינות המארח? ומה תפקידה של הטפילות בשמירה על כלאיים? אתר האינטרנט הרשמי של פרידה בן עמי Dr. Frida Ben-Ami, The Steinhardt Museum of Natural History (באנגלית אמריקאית) מוזמנים לבקר במשרדה של פרידה בן-עמי, ראשת המדרשה לתארים מתקדמים, לשמוע ממנה על מסלולי הלימוד השונים ולבחור במסלול שמעניין אתכם., באתר Facebook פרופ' פרידה מתנה בן-עמי | אוניברסיטת ת"א, באתר www.tau.ac.il
נשק תקיפה כיתתי

נשק תקיפה כיתתי או נשק כיתתי אוטומטי (באנגלית: Squad automatic weapon או SAW) המוכר גם בשם "נשק סיוע קל" (LSW), הוא נשק אוטומטי המופעל ברמת הכיתה או החוליה למתן סיוע אש רציף בכינון ישיר. נשקים הממלאים ייעוד זה הם לרוב מקלעים קלים, או רובי סער המותאים לקצב אש גבוה ובטווח רב יותר, לרוב אלו כוללים שימוש בדורגל, קנה מעובה ומוזנים בשרשיר תחמושת. נשק התקיפה הכיתתי משתלב בדוקטרינה של צבאות רבים בידי חייל אחד בחוליה שתפקידו סיוע אש ישיר לצד עוד 2–3 התפקידים בחוליה, כך לדוגמה חוליית חיל רגלים בצבא ארצות הברית מורכבת ממפקד, רובאי, מטולאי (גרנדיר) ורובאי אוטומטי הנושא נשק תקיפה כיתתי. נשקי התקיפה הכיתתי הנפוצים ביותר כיום מתבססים על משפחת ה-RPK (המבוססת על משפחת ה-AK) ומשפחת המקלע הקל FN Minimi (עליו מבוסס גם הנגב הצה"לי). נשק חי"ר אוטומטי M27 מקלע קל נגב מקלע M249 מקלע קל RPK-74M נשק תקיפה כיתתי XM250 נשק סיוע קל QJB-95 נשק סיוע קל L86A2
נחל שעט

נחל שעט הוא נחל אכזב במדבר יהודה. אורכו כ־5.3 קילומטרים. מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־210 מטרים מעל פני הים. הוא זורם מזרחה ונשפך לנחל בוקק (הנשפך לים המלח) בגובה של כ־20 מטרים מעל פני הים, במרחק של מעט יותר משני קילומטרים מערבית לכביש 90 (כביש ים המלח) ולעין בוקק. ערך זה הוא קצרמר בנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל שרשרת

נחל שרשרת הוא נחל אכזב בנגב הצפוני. אורכו כ־4.2 קילומטרים. מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־100 מטרים מעל פני הים, מדרום למושב מלילות הסמוך לנתיבות. מעט לאחר מכן הוא חולף תחת מסילת אשקלון–באר שבע. הוא זורם בכיוון דרום־מערב עד שנשפך לנחל גרר (אשר נשפך לנחל הבשור ומשם אל הים התיכון), פחות משלושה קילומטרים מבית הביטחון בסומרה. האקלים באזור צחיח למחצה והטמפרטורה הממוצעת היא 23 מעלות צלזיוס. נחל שרשרת באתר רשות ניקוז שקמה בשור ערך זה הוא קצרמר בנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קומנדר

האם התכוונתם ל... דרגות קומנדר (דרגה) – דרגת קצונה במספר חילות בעולם, בעיקר בחילות ים ואוויר. קומנדר (הצי המלכותי הבריטי) – דרגת קצונה בצי המלכותי הבריטי, מקבילה לדרגת סגן-אלוף בצה"ל (Commander). קומנדר (צי ארצות הברית) – דרגת קצונה בצי ארצות הברית, מקבילה לדרגת סגן-אלוף בצה"ל (Commander). תוכנות ומשחקי מחשב קומנדר קִין (Commander Keen) – סדרת משחקי מחשב פופולריים משנות התשעים. סוּפְּרִים קומנדר (Supreme Commander) – משחק מחשב. נורטון קומנדר (Norton Commander) – תוכנת ניהול קבצים למערכת הפעלה DOS‏.
אדולף שרלמן

אדולף שרלמן (ברוסית: Адольф Шарлемань;‏ 8 בדצמבר 1826 – 31 בינואר 1901) היה צייר רוסי של סצנות היסטוריות וסצנות צבאיות. הוא גם יצר את העיצוב הפופולרי לקלפי משחק הידוע בשם "חפיסת השטן". אביו היה האדריכל, יוסיף שרלמן. סבו, הפסל והאמן הדקורטיבי, ז'אן בטיסט שרלמן-באודה, היה במקור מרואן, צרפת, והגיע לרוסיה כדי לעבוד עבור קתרינה הגדולה. אחיו, יוסיף, הפך גם הוא לאמן ואדריכל. הוא קיבל את השכלתו היסודית בבית הספר סנט פיטר, ולאחר מכן נרשם לאקדמיה האימפריאלית לאמנויות, שם למד ציור היסטוריה אצל פיודור ברוני וציור צבאי אצל בוגדן ויוולדה. בהיותו שם, הוא זכה במספר מדליות כסף וזהב. האחרון מבין הפרסים האלה, בשנת 1855, כלל מלגה ללימודים באירופה. הוא נסע למינכן, שם למד אצל אלכסנדר קוצבו, צייר קרבות נוסף. ב-1859 הוא זכה בתואר "אקדמי" על יצירתן של "אלכסנדר סובורוב באלפים השווייצרים". לאחר מכן נסע לפריז וחקר את הציורים בארמון ורסאי. הוא חזר לסנט פטרסבורג דרך גרמניה ב-1861. ציוריו הראשונים לאחר שחזר היו עבור המכינות הצבאיות, ואחריהם יצר ציורי קיר ותקרה באחוזת משפחת משצ'רסקי במוסקבה. בשנת 1867, עבודתו על קתרינה הגדולה בבית המלאכה של אטיין מוריס פלקונט זיכתה אותו בתואר פרופסור. הציור נרכש על ידי הקיסרית מריה אלכסנדרובנה. במשך עשרים השנים הבאות, הוא פעל רבות כדי לספק את הביקוש לתמונות שלו; רבים מהם הפכו לאיורים במגזינים. מ-1871, הוא עבד עבור הארגון הפדרלי של המדינה המאוחדת, בעיצוב ניירות ערך, איגרות חוב מסמכים אחרים. מרשל סוברוב במילנו מרשל סוברוב באלפים ילדים מחליקים קלפי משחק - חפיסת השטן מדיה וקבצים בנושא אדולף שרלמן בוויקישיתוף Brief biography Русские художники. Шарлемань Адольф Иосифович., www.artsait.ru
Sarà perché ti amo

"Sarà perché ti amo" (בתרגום חופשי: "זה חייב להיות כי אני אוהב אותך") הוא סינגל של להקת הפופ האיטלקית ריקי אה פוברי. השיר זכה להצלחה רבה באיטליה, שם הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים. השיר זכה גם להצלחה בינלאומית, ודורג בטופ 10 במספר מדינות, כולל צרפת, גרמניה וספרד. השיר הפך לאחד השירים המוכרים והאהובים ביותר של ריקי אה פוברי. הוא נכלל באוספים רבים של להיטים איטלקיים ושירים היסטוריים. השיר יצא בפברואר 1981 על ידי חברת ההקלטות Baby Records, שודר בפסטיבל סן רמו ה-13 שנערך ב-1981, והגיע למקום החמישי. השיר הופיע גם באלבום "Sarà perché ti amo", שיצא ב-1981. בשנת 2023 זכה השיר לאהדה רבה ולחשיפה במדיה החברתית טיקטוק, לאחר שאוהדי קבוצת הכדורגל מילאן שרו את השיר לאוהדי יובנטוס, עם שינוי המשפט "זה חייב להיות כי אני אוהב אותך" ל"ומי שלא קופץ הוא חזיר מיובנטוס". בהמשך אותה שנה, גם קהל האוהדים של הפועל פתח תקווה התחיל להשתמש בשיר זה בתור שיר עידוד לקבוצתו. השיר נכלל בפסקולי מספר סרטים, ביניהם סרט האימה הצרפתי "מתח גבוה" משנת 2003 וסרט הדרמה השוודי "טיגריסים", שהיה מועמד מטעם שוודיה לפרס האוסקר ה-94. מידע על היצירה "Sarà perché ti amo" באתר מיוזיק בריינז גרסאות נוספות ל"Sarà perché ti amo" באתר SecondHandSongs Titles featuring Sarà perché ti amo, IMDb (באנגלית אמריקאית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רבי תנחומא

רבי תנחומא בר אבא היה אמורא מארץ ישראל בדור השישי, מגדולי בעלי האגדה והמדרש. חי במחצית השנייה של המאה הרביעית לספירה. תלמידו של רב הונא השני. חי בעיירה נווה המצויה כיום בחלקו הסורי של הגולן. שמו של רבי תנחומא נודע בעיקר בשל עיסוקו בתחום האגדה והמדרש. מדרש תנחומא, המיוחס לו, מהווה כינוס של יצירתו בתחומים הללו. בתלמוד הירושלמי מכונה רבי תנחומא 'איסכוליסטיקא', שמשמעו ביוונית - מלומד. יש אזכורים לוויכוחים שלו עם 'מלך' (כנראה שליט מקומי נוצרי) שהציע לאחד את עם ישראל עם הנוצרים. לפי המסופר בתלמוד הבבלי תשובתו של רבי תנחומא למלך כמעט ועלתה לו בחייו[דרושה הבהרה]. ישנן עדויות לוויכוחים של רבי תנחומא עם חכמי הנצרות. באנטיוכיה, התווכח רבי תנחומא עם חכמים שהאמינו בדואליזם. במדרש מסופר, שבימיו של רבי תנחומא הייתה עצירת גשמים. אנשי עירו באו לפניו וביקשו ממנו שיגזור תענית ציבור, כדי שתפילתם ותעניתם של כל אנשי העיר תגרום לירידת הגשמים. רבי תנחומא גזר שתי תעניות, ולא ירדו גשמים. בפעם השלישית קם ודרש בציבור, שכל אחד ילך ויקיים מצוות צדקה ככל יכולתו, כדי לזכות את ישראל שיהיו ראויים לגשם. קם אחד האנשים משומעי לקחו של רבי תנחומא, לקח מביתו כסף, ויצא לשוק. בדרך פגשה אותו גרושתו, ניגשה אליו ואמרה לו: תזכה בי היום במצוות צדקה, כיוון שמיום שיצאתי מביתך לא ראיתי טוב. ראה אותו אדם שגרושתו נמצאת במצב קשה מאוד, שלא היו לה בגדים כראוי והייתה שרויה בצרה גדולה, התמלא עליה ברחמים ונתן לה סכום כסף ממה שהיה בידו, והלך לו. באותה שעה שדיבר עם גרושתו בשוק, עמד אדם אחד וצפה בהם. בא לפני רבי תנחומא ואמר לו: כיצד אתה יושב כאן בבית המדרש כאשר נעשית עבירה? רבי תנחומא התעניין במה מדובר, והצופה סיפר לו שראה את אותו אדם מדבר עם גרושתו בשוק ונותן לה מעות. קרא רבי תנחומא לאותו אדם ואמר לו: "אינך יודע שהעולם בצער? בני האדם נמצאים בצער, הבהמות נמצאות בצער... ואתה הולך לגרושתך ונותן לה כסף? אינך יודע שלא נכון להתנהג כך?" בתגובה לדבריו, טען אותו אדם שרבי תנחומא בעצמו דרש את הפסוק "ומבשרך לא תתעלם" על גרושתו, ורבי תנחומא בעצמו אמר שכל אחד ילך ויקיים מצוות צדקה ככל יכולתו! המדרש מספר, שבזכות מעשה זה הצליח רבי תנחומא לגרום לירידת הגשמים, וכך לשונו: באותה שעה הגביה רבי תנחומא פניו לשמים ואמר לפני הקב"ה: ריבונו של עולם! מה אם זה (האדם שנתן כסף לגרושתו) שהוא בשר ודם ואכזרי ולא היה עליו מזונותיה (אין עליו חיוב לתת כסף לגרושתו) נתמלא עליה רחמים ונתן לה, אנו שאנו בני בניך, בני אברהם יצחק ויעקב, ומזונותינו עליך, על אחת כמה וכמה שתתמלא עלינו רחמים! באותה שעה ירדו גשמים ונתרווח העולם. — ויקרא רבה, פרשה ל"ד, פסקה י"ד הרב אהרן הימן, "רבי תנחומא", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט "תַּנְחוּמָא בר אבא", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק י, עמודים 279–280, באתר היברובוקס "רבי תנחומא", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות, פרק ד', הלכה ב' תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ל"ט, עמוד א'
דה ספליטרס

דה ספליטרס (באנגלית: The Splitters) היא להקת רוק קרואטית, שהוקמה על ידי יוסיך ופטר סנטה ומרקו ואנטוניו קומיץ'. דה ספליטרס הוקמה בשנת 2017 בספליט שבקרואטיה. החלה לבצע את שיריה המקוריים ביריד מוזיקה שונים כמו "ST@rt" ופסטיבל מערב הרצגובינה. אלבום הבכורה שלה, Love Sucks, יצא לאור ב-7 באפריל 2018. הוא היה זמין דרך סאונדקלאוד בלבד, והכיל שירים באנגלית. It was only available via SoundCloud and contained English language songs. בתחילת 2019 חתמה הלהקה על חוזה הקלטות עם קרואטיה רקורדס. מאז היא יוצרת שירים בשפה הקרואטית. אלבומה השני, Izvedi me van, פורסם ב-2 ביולי 2020. ב-9 בדצמבר 2022 נחשף כי הלהקה עתידה להשתתף בקדם הקרואטי לאירוויזיון 2023 עם השיר "Lost and Found". היא הגיעה למקום הרביעי עם 110 נקודות. דה ספליטרס, ברשת החברתית פייסבוק דה ספליטרס, ברשת החברתית אינסטגרם דה ספליטרס, סרטונים בערוץ היוטיוב דה ספליטרס, באתר ספוטיפיי דה ספליטרס, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) דה ספליטרס, באתר MusicBrainz (באנגלית) דה ספליטרס, באתר Discogs (באנגלית) Gabrijela Radanović (8 באוגוסט 2020). "Upoznajte splitski bend The Splitters koji čine dva para braće" (בקרואטית). Slobodna Dalmacija. נבדק ב-4 בפברואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) "The Splitters otvorio, Nina Badrić zatvorila prvu večer 16. izdanje West Herzegowina Festa" (בקרואטית). Široki Brijeg Info. 27 ביולי 2018. נבדק ב-4 בפברואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) "The Splitters u splitskom klubu Zenta promovira album "Love Sucks"" (בקרואטית). Treći svijet. במרץ 2018. נבדק ב-4 בפברואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) Barbara Grgić (14 באפריל 2021). "The Splitters: Pjesme lišene žanrovske podloge najljepša su ostvarenja hrvatske glazbe" (בקרואטית). Beli Zagreb Grad. נבדק ב-4 בפברואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) Karlo Rafaneli (17 באוגוסט 2020). "The Splitters: Izvedi me va – dalmatinski Kings of Leon u potrazi za radiovalovima" (בקרואטית). Music Box. נבדק ב-4 בפברואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) Granger, Anthony (9 בדצמבר 2022). "Croatia: Dora 2023 Participants Announced". eurovoix. נבדק ב-5 בינואר 2023. {{cite web}}: (עזרה)
טירול

טירול (בגרמנית: Tirol) היא אחת ממדינות אוסטריה, השוכנת במערבה. שכנותיה הן: במערב פורארלברג, במזרח קרינתיה ומדינת זלצבורג, בצפון בוואריה שבגרמניה ובדרום איטליה. מדינת טירול מתחלקת לשני חלקים: צפון טירול ומזרח טירול. שני החלקים מופרדים על ידי מדינת זלצבורג, והמרחק ביניהם הוא כ-10–20 ק"מ. יחד עם מחוז טרנטינו-אלטו אדיג'ה האיטלקי, היא מיוצגת באיחוד האירופי בשם האזור האירופאי טירול-דרום טירול-טרנטינו (בגרמנית: Europaregion Tirol-Südtirol-Trentino, באיטלקית: Euregio Tirolo-Alto Adige-Trentino). טירול הוא חבל הררי, המהווה חלק משרשרת הרי האלפים. ההר הגבוה ביותר הנמצא במזרח טירול הוא גרוסגלוקנר שברכס הרי הוהה טאורן, המתנשא לגובה של 3,798 מ' ומהווה את הנקודה הגבוהה ביותר באוסטריה. ההר הגבוה ביותר בצפון טירול הוא הווילדשפיצה 3,768 מ' (wildspitze). בירת טירול היא אינסברוק, שהיא גם העיר הגדולה ביותר בה והחמישית בגודלה באוסטריה. העיר ידועה באוניברסיטה שלה, במיוחד בזכות טכניקות הרפואה המתקדמות שלה. ערים גדולות נוספות במדינה הן קופשטיין, שוואץ, רויטֶה, ליינץ ולאנדֶק. טירול נודעת בעיקר בשל אתרי הסקי הרבים שלה המושכים מדי שנה תיירים רבים. בין מוקדי התיירות היותר פופולריים ניתן למנות את האתרים בקיצביהל, בסן אנטון ובסרפהאוס. בעבר הייתה מדינת טירול רוזנות באימפריה הרומית הקדושה, בזמן המלחמות הנפוליאוניות נכבשה בידי בוואריה ופרצה ההתקוממות בטירול שהונהגה בידי הפונדקאי אנדריאס הופר, אולם ההתקוממות נכשלה והופר הוצא להורג. לאחר מכן עברה לאימפריה האוסטרית ולבסוף דוכסות באימפריה האוסטרו-הונגרית. עד למלחמת העולם הראשונה כללה טירול בתוכה את דרום טירול, שכיום מהווה את אחד ממחוזות איטליה. לאחר שדרום טירול עבר לשלטון איטליה, נותרה טירול מבותרת לשני חלקים: מזרח טירול וצפון טירול, הנחשבים כמדינה פדרלית אחת. לאחר תום מלחמת העולם השנייה הוכללה צפון טירול באזור הכיבוש האמריקאי ומזרח טירול באזור הכיבוש הבריטי. טירול מחולקת ל-9 מחוזות (Bezirke) כולל עיר סטטוטורית (אנ') אינסברוק: אימסט מחוז אינסברוק העיר אינסברוק לאנדק ליינץ קופשטיין קיצביהל רויטה שוואץ טרנטינו-אלטו אדיג'ה (דרום טירול) אתר האינטרנט הרשמי של טירול (בגרמנית, באיטלקית ובאנגלית) טירול, ברשת החברתית פייסבוק טירול, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טירול, ברשת החברתית אינסטגרם טירול, ברשת החברתית טיקטוק טירול, סרטונים בערוץ היוטיוב רונית סבירסקי, "חבל טירול והקשר היהודי", באתר Photour אורנה בן-חיים, לאבד קונטרול בטירול: טיול אקסטרים באוסטריה, באתר ynet, 30 באוגוסט 2011 התכתבות חכמי טירול עם הריב"ש בעניין הלכות שטרות יונית אבני, ‏לוח הכפל בטירול: טיול עם ילדים באוסטריה, באתר GoTravel טירול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) טירול (אוסטריה), דף שער בספרייה הלאומית אוסטריה חולקה בין 4 המעצמות, הצופה, 27 ביוני 1945
קרל וילהלם פטרסן

קרל וילהלם פטרסן (בגרמנית: Carl Wilhelm Petersen;‏ 1 בינואר 1868 – 6 בנובמבר 1933) היה עורך דין גרמני, פוליטיקאי של המפלגה הדמוקרטית הגרמנית (Deutsche Demokratische Partei, DDP) וראש העיר של המבורג (1924 – 1929 ו-1932 – 1933). לפטרסן הייתה אם יהודייה, והוא נלחם באנטישמיות. ברנהרד לוסטיג, (1884–1969), יהודי ששירת עם היטלר במלחמת העולם הראשונה באותו גדוד, סיפר שנתקל בהיטלר לאחר מלחמת העולם הראשונה, במינכן. בוויכוח שהתעורר לאחר דבריו של קרל פטרסן קם היטלר מקהל המאזינים, ולדברי לוסטיג פרץ במילות שנאה אנטישמיות, ו"האשים" את פטרסן שאמו יהודייה. פטרסן השיב להיטלר: ” אכן, אמי יהודייה, היא הייתה אישה נפלאה.” מדיה וקבצים בנושא קרל וילהלם פטרסן בוויקישיתוף Katalog der Deutschen Nationalbibliothek, באתר הספרייה הלאומית הגרמנית Husen, Sebastian (2005). "Petersen, Carl Wilhelm". Hamburg Lexikon (in German) (3 ed.). Ellert&Richter. p. 371. ISBN 3-8319-0179-1. Pulzer, Peter G. J.. Jews and the German State: The Political History of a Minority, 1848-1933. United States: Wayne State University Press, 2003, p. 274 Grenville, J A S. The Jews and Germans of Hamburg: The Destruction of a Civilization 1790-1945. United States: Taylor & Francis, 2013. p. 44 ברנהרד לוסטיג, באתר www.myheritage.com Letter from Hans Lustig to his teacher Robert Raphael Geis « 1933, www.jmberlin.de נתן ריבון, האיש ששירת ברגימנט אחד עם היטלר, הארץ, 22 בדצמבר 1961 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אזור כחול

אזורים כחולים הם אזורים בעולם שתוחלת החיים בהם גבוהה מהממוצע. אזורים כאלה זוהו על ידי ג'יאני פס, מישל פולן ודן בואטנר. בתחילה הוגדרו חמישה אזורים כחולים: אוקינאווה, יפן סרדיניה, סאולו, איטליה ניקויה, קוסטה ריקה איקריה, יוון לומה לינדה, קליפורניה, ארצות הברית המושג אזורים כחולים צמח ממחקר דמוגרפי של ג'יאני פס ומישל פולן, שפורסם ב-2004 בכתב העת Experimental Gerontology, בו זוהה מחוז נואורו בסרדיניה כאזור בעל הריכוז הגבוה ביותר של גברים בני מאה לפחות. מקבץ הכפרים שבהם תוחלת החיים הגבוה ביותר, כונה "אזור כחול". בהמשך אפיין דן בואטנר ארבעה אזורים כחולים נוספים: אוקינאווה, ניקויה, איקריה ולומה לינדה. היישוב שבו היה ריכוז בני המאה הגבוה בעולם הוא הכפר סאולו בסרדיניה: 20 מתוך 900 במשך 20 שנה. החוקרים ניסו לשרטט שם עצי משפחה, אך לא הגיעו למסקנות. אריכות החיים בלומה לינדה יוחסה על ידי בואטנר להגבלה על מכירת אלכוהול, לאיסור על עישון ציבורי וסמים ולתזונה הצמחונית-טבעונית. בין היתר, נחקרה אוכלוסיית הכפר יוזוריהרה ביפן, שם חיו תושבים זקנים מאד באיכות חיים טובה יחסית. המחקר ניסה למצוא קשר בין אריכות החיים להרכב חיידקי המעיים. במאמר ממרץ 2023 הוסיפו פולן והרם אזור כחול שגילו: האי מרטיניק. הם מצאו שם 2,200 בני אדם מעל גיל 100 ב-20 השנים האחרונות, מתוך אוכלוסייה של 340,000. הם משערים, שהגנטיקה משחקת שם תפקיד כי רבים מהתושבים עברו תלאות קטלניות מאז נחטפו מאפריקה כעבדים. את התזונה שם לא בדקו. במחקר באוקינאווה לא הצליחו לאמת את טענות התושבים בעניין גילם, מכיוון שרשומות רבות אבדו במלחמת העולם השנייה. נתונים עדכניים יותר הראו שתוחלת החיים באוקינאווה אינה יוצאת דופן בהשוואה לשאר יפן. הרופאה הספקנית הארייט הול כתבה באתר "רפואה מבוססת מדע" שחסרים מחקרים מבוקרים על האזורים הכחולים ושהטענות בעניין השפעת התזונה על אריכות החיים של אוכלוסייתם מבוססות על ספקולציות בלבד. פולן מעריך, כי לומה לינדה לא הייתה אזור כחול מעולם, אלא זכתה לתואר מסיבות שיווקיות בלבד. בניקויה בקוסטה ריקה אורך החיים יורד, אולי בעקבות מעבר לתזונה תעשייתית עתירת סוכר. המצב באיקריה ביוון אינו ברור, כי הזקנים התעייפו מהתקשורת וחדלו לשתף פעולה. אזורים כחולים - באתר הרשמי של החוג לרפואת אורחות חיים באיגוד רופאי המשפחה בישראל, 21.06.2023 אתר האינטרנט הרשמי של אזור כחול פולן, פס ואחרים, מאמר על זיהוי אזור בסרדיניה כאזור כחול (אנ') (2019) איך נהפוך למדינה כחולה? בפודקאסט הצוללת, 19 בספטמבר 2020 האזורים הכחולים – לחיות חיים ארוכים ובריאים יותר, באתר ארגון רופאים לתזונה, 19 דצמבר 2020 סימי שאואר, האזורים הכחולים: המקומות שבהם מאריכים חיים, באתר מסע אחר, ספטמבר 2023 פולן, פס ואחרים, אזורים כחולים (אנ') (2013) כתבה בעיתון סרדיני (איטלקית) (2016)) Buettner, Dan (2008). The Blue Zones: Lessons for Living Longer from the People Who've Lived the Longest. The Blue Zones Series (reprint ed.). National Geographic Society (published 2010). ISBN 9781426207556. Retrieved August 14, 2019. לאורח החיים שם רקע דתי אדוונטיסטי מחקר בכפר יפני (אנ'/יפנית) (1984) Michel Poulain & Annne Herm, Validation of exceptional longevity in Martinique, March 1, 2023 דני בר-און, האי מרטיניק הצטרף למועדון היוקרתי של המקומות שבהם חיים האנשים הזקנים בעולם, באתר הארץ, 16 במרץ 2023 פולן, אריכות ימים יוצאת דופן באוקינאווה (אנ') (2011)
חופי

חופי הוא שם משפחה עברי. האם התכוונתם ל... יצחק חופי – אלוף בצה"ל וראש "המוסד" אורי חופי – נפח מקיבוץ עין שמר, ומורה לנפחות חוף
וילהלם פון טאנגן הנשטיין

וילהלם פון טאנגן הנשטיין (בנורווגית: Wilhelm von Tangen Hansteen‏; 11 במאי 1896 – 6 בספטמבר 1980) היה גנרלמיור בצבא נורווגיה אשר שימש כמפקד הצבא הנורווגי הגולה במהלך מלחמת העולם השנייה, ולאחריה שימש כמפקד משמר המולדת הנורווגי וכמפקד הבריגדה הגרמנית. הנשטיין נולד בכריסטיאניה (כיום אוסלו) ב-11 במאי 1896. הוא למד באקדמיה הצבאית הנורווגית ובאוניברסיטת אוסלו לפני שהתגייס לצבא נורווגיה. בשנת 1936 הוא מונה לנספח הצבאי הנורווגי בפינלנד. בתקופת מלחמת החורף בין פינלנד לברית המועצות, הנשטיין פעל לסייע לפינים בכל דרך אפשרית, ובאמצעותו נורווגיה הנייטרלית העבירה בחשאי ארטילריה ותחמושת לפינים. זמן קצר לאחר תום המלחמה, פלשה גרמניה הנאצית לנורווגיה וכבשה אותה לאחר מערכה קשה. ממשלת נורווגיה נמלטה ללונדון וניסתה לרכז תחת הנהגתה את שאריות הצבא הנורווגי שהצליחו להימלט מהארץ. הנשטיין חזר מפינלנד ומונה למפקד הצבא הנורווגי. באופן זמני הוא הועלה לדרגת גנרל. ב-30 ביוני 1944 פרש הנשטיין מהתפקיד, שהועבר באופן סמלי לידי נסיך הכתר אולף. הנשטיין מונה לסגנו של הנסיך, אולם המשיך לשמש כמפקד בפועל. עם סיום המלחמה וחזרת הממשלה הגולה לנורווגיה, מונה הנשטיין למפקד משמר המולדת הנורווגי. בין השנים 1947–1948 שימש כמפקד הבריגדה הגרמנית. לאחר מכן המשיך למלא תפקידי ניהול ומטה בצבא עד פרישתו ב-1966 הוא נפטר באוסלו ב-6 בספטמבר 1980. מדיה וקבצים בנושא וילהלם פון טאנגן הנשטיין בוויקישיתוף וילהלם פון טאנגן הנשטיין, באתר הביוגרפיה הנורווגית וילהלם פון טאנגן הנשטיין באתר Store norske leksikon