שמחה יאיר רוזנפלד

רבי שמחה יאיר רוזנפלד מפיטרקוב (כ"ד בכסלו ה'תקצ"א, 10 בדצמבר 1830 – י"ט בסיוון ה'תרע"א, 15 ביוני 1911) היה רב חסידי שכיהן ברבנות ערים ועיירות בפולין במשך 60 שנים. כיהן ברבנות הערים – קודזבארק (אנ'), רצ'ונז', רדזימין, אוזרקוב, ופיטרקוב. נולד בשנת ה'תקצ"א (1830) בעיר שרפץ שבמחוז פלוצק לרבי פנחס ואסתר רוזנפלד, אביו היה תלמידם של רבי יעקב יצחק מפשיסחה, רבי שמחה בונים מפשיסחה ורבי מנחם מנדל מקוצק. בשנת ה'תרי"ב, בטרם מלאו לו עשרים שנה, התמנה לרב העיירה קודזבארק (אנ'), תחילה סירב להצעה מפאת גילו הצעיר אולם קיבל את המינוי בהוראת רבו הרבי מקוצק. לאחר מכן התמנה לרב העיירה רצ'ונז' בה כיהן מעל 20 שנים ועמד בראשות הישיבה שהקים. בהמשך כיהן כרב העיירה רדזימין. בשנת ה'תרמ"ז (1887), לאחר שרבי שמשון אורנשטיין עבר לכהן כרב ואב בית הדין בקאליש, התמנה הרב רוזנפלד לרבנות אוזרקוב בה כיהן כ–3 שנים והיה רבה הרביעי והרב החסידי הראשון. גם בעיר זו עמד בראשות הישיבה שהקים בה. לקראת סוף שנת ה'תר"ן (1890), כשנה לאחר פטירת הרב חיים אלעזר וקס התמנה לרב העיר פיטרקוב, בה כיהן 21 שנים בדיוק עד לפטירתו בשנת ה'תרע"א (1911), מינוי זה נעשה על פי הסכמת רבו, רבי יהודה אריה ליב אלתר. לכן, אף על פי שכבר הספיק להתחבב על תושבי אוזרקוב ותכנן להישאר בה, לא הועילו נסיונותיהם לשנות את ההחלטה, והוא קיבל את רבנות פיטרקוב. היה בקשר תמידי וחילופי מכתבים עם רבני דורו לגבי נושאים הלכתיים שונים. הסכמות ממנו מודפסות בספרים רבים. היה מקורב ונאמן לרבי מנחם מנדל מקוצק כבר בהיותו בחור צעיר, והשתתף בשיחות פלפול בלימוד, אליהן הוזמנו רק התלמידים הקרובים וגדולי הרבנים. לאחר פטירת הרבי מקוצק נסע לאדמו"רי חסידות גור – רבי יצחק מאיר אלתר, רבי חנוך הניך הכהן לוין, רבי יהודה אריה ליב אלתר, רבי אברהם מרדכי אלתר. בסוף ימיו, נחשב בין שרידי הרבנים של דורות עברו והתייחסו אליו בכבוד ובהערצה. השאיר כתבי יד רבים במגוון נושאים תורניים אך מתוכם הודפס רק הספר "אורה ושמחה". נפטר בי"ט בסיוון ה'תרע"א (15 ביוני 1911), בהלווייתו השתתפו והספידו חשובי רבני פולין. נישא לפעריל פראדל בת ר' אלי' דוב בער טשארנטצאפקא. היו לו שלש בנות. שתים מהן נפטרו בחייו. חתניו: רבי נחום מאיר הלוי פיש – אב"ד חנצ'ין (חמיו של רבי משה מנחם יוסף סגל, ראב"ד לודז') רבי יצחק מאיר ברודר – אב"ד יאנוב רבי מנחם מנדל וייס – ראב"ד פיוטרקוב, הוציא לאור את ספרו של חמיו, "אורה ושמחה" בפולמוס אתרוגי קורפו שהתנהל במהלך המאה ה-19 אודות כשרותם של אתרוגי קורפו, הרב רוזנפלד היה בין הרבנים שאסרו אתרוגים אלו רק לכתחילה כאשר ניתן להשיג אתרוגי ארץ ישראל, אולם התירו אותם כשאין אתרוגים אחרים. במהלך המאה ה-19 התעוררה מחלוקת הלכתית האם המציצה בברית מילה חייבת להתבצע על ידי הפה או שניתן למצוץ דרך ספוג, הצטרף לעמדת רוב רבני רוסיה שאסרו מציצה דרך ספוג. הרב רוזנפלד היה בין רבני פולין שהתנגדו לציונות. הרב הגאון ר' שמחה יאיר זצ"ל, אונזער לעבען (ורשה-אודסה), מודעת אבל על פטירתו, 16 ביוני 1911 ספרו אורה ושמחה, פיעטרקוב, תרע"ג, באתר היברובוקס פינחס זליג גליקסמן, רבי שמחה יאיר רוזנפלד, רבי זאב ליפשיץ, לודז', תרצ"ד (1934), עמ' מז, באתר היברובוקס שלמה זלמן שרגאי, שאלות ותשובות בעניני כשרות ושבת מאת חייל בצבא־רוסיה, ירחון סיני קב, ניסן–אייר תשמ"ח, עמ' צ', באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) רבי שמחה יאיר רוזנפלד, בלקסיקון הרבני "אישי ישראל" יעקב מלץ ונפתלי לאו-לביא, רבי שמחה יאיר רוזנפלד, פיוטרקוב טריבונלסקי והסביבה, תל אביב, תשכ"ה, עמ' 230, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) מהנעשה והנשמע, המודיע, כ"ה בסיון תרע"א, 9 ביוני 1911 (התאריך לפי הלוח היוליאני) יהודה אריה לייב לוין, פרק רביעי, מגילת פולין - אוזרקוב, תל אביב, תשכ"ז, עמ' 26, באתר אוצר החכמה יעקב מלץ ונפתלי לאו-לביא, פיוטרקוב טריבונלסקי והסביבה, תל אביב, תשכ"ה, עמ' 115, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) יחזקאל רוטנברג ומשה שנפלד, רבי שמחה יאיר מפיטרקוב, הרבי מקוצק וששים גיבורים סביב לו ב', תל אביב, תשי"ט, עמ' תרכח–תרכט, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) השנים המדויקות אינן ידועות אולם על פי מכתב באבני נזר בשנת תרמ"א היה רב ברדזימין אברהם בורנשטיין, יורה דעה ס' קד, אבני נזר חלק ג–ד, עמ' 101, באתר היברובוקס יהודה אריה לייב לוין, פרק רביעי, מגילת פולין - אוזרקוב, תל אביב, תשכ"ז, עמ' 27, באתר אוצר החכמה יהודה אריה לייב לוין, פרק רביעי, מגילת פולין - אוזרקוב, תל אביב, תשכ"ז, עמ' 28, באתר אוצר החכמה ישראל אברהם גרינבוים, רבי שמחה יאיר ראזנפעלד, חכמי פולין, ירושלים, תשס"ט, עמ' תיז, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) יהודה אריה לייב לוין, בית קוצק - השרף, ירושלים, תש"ע, עמ' קכא, השרף, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) אורה ושמחה, פיעטרקוב, תרע"ג, באתר היברובוקס אריה יהודה ליב ליפשיץ, אבות עטרה לבנים, ורשה, תרפ"ז, עמ' 233, באתר היברובוקס רבי נחום מאיר פיש היה נשוי לאסתר בתו של רבי שמחה יאיר, לאחר פטירתה נישא לגליקא בת רבי חיים ישראל מורגנשטרן האדמו"ר מקוצק-פילוב יחזקאל רוטנברג ומשה שנפלד, הרבי מקוצק, תל אביב, תשי"ט, עמ' קי"ח–קי"ט, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) ישראל אברהם גרינבוים, רבי שמחה יאיר ראזנפעלד, חכמי פולין, ירושלים, תשס"ט, עמ' תיז, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) יהודה נח בראוור, דעת הגאונים שאוסרים אתרוגי קארפו במקום שנמצאים אתרוגי ארץ הקודש, ילקוט פרי עץ הדר, פיעטרקוב, תרנ"ט, עמ' 29, באתר היברובוקס הרב סיני שיפר (תורגם מגרמנית על ידי נכדו הרב סיני אדלר), מצות המציצה, ירושלים, תשכ"ו, באתר אוצר החכמה יצחק אלפסי, החסידות וארץ ישראל, ירושלים, תש"ע, עמ' 77, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)