מערת התאומים

מערת התאומים (בערבית: מע'רת אם אל-תואמין, כלומר 'מערת אם התאומים') היא מערה קרסטית הנמצאת בגדה הצפונית של נחל המערה, בשוליים המערביים של הרי ירושלים, כ-1.5 ק"מ ממזרח למפגש נחל מערה עם נחל זנוח. המערה ממוקמת כשני קילומטרים ממזרח למושב זנוח באזור העיר בית שמש. בעונת החורף, מאחד בנובמבר ועד 31 במרץ, המערה סגורה למטיילים במטרה להגן על אוכלוסיית העטלפים המצויים בתרדמת חורף. בשאר העונות, היא נפתחת לציבור. המערה קרויה מערת התאומים על שם זקיף המזכיר בצורתו אישה עם ילדיה או על שם אגדה אודות אישה עקרה ששתתה מים מהברכה שבעומק המערה, וילדה תאומים. אגדה אחרת מספרת על שודד בשם עבדאללה שהטמין במערה אוצר ובניו התאומים מצאו את מותם במערה בחפשם אחרי האוצר. מערת התאומים נמצאת על הגדה הצפונית של נחל המערה הזורם מהרי יהודה לים התיכון, כ-10 מטר מעל גובה פני הנחל. רוחבה הוא 50 מטר ואורכה 75 מטר. בכניסה למערה מצוי עץ תאנה גדול. המערה היא מערה קרסטית, שנוצרה בתהליך ארוך של המסת סלע הגיר על ידי מים. תהליך זה הוא שהביא ליצירת הנטיפים והזקיפים הרבים שבמערה. אחד מן הזקיפים הללו קיבל שם מיוחד והוא עמוד חמדן המצוי בעומק המערה. על פי האגדה שמביא זאב וילנאי חמדן רצה להראות את גבורתו בכניסה למערה החשוכה שבה היו שדים ולתקוע יתד(אנ') בסופה. אולם בשל חפזונו הוא תקע את היתד בעבאיה שלו, לא הצליח לזוז והתאבן מפחד. המערה כוללת חלל מרכזי גדול בעומק כעשרים מטרים שבקצהו ברכה קטנה מעשה ידי אדם המתמלאת ממיימי מעיין, ומערות קטנות יותר שמתפצלות מהחלל המרכזי. במערה חיים ארבעה מיני עטלפים: נשפון דק אוזן ואפלול מצוי ממשפחת הנשפוניים (Vespertilionidae), פרסף גמדי ממשפחת הפרספיים (Rhinolophidae) ועטלף פירות מצוי ממשפחת עטלפי פרי (Pteropodinae). המערה כולה מוגדרת כשמורת טבע. ב-1 בדצמבר 1964 נהרג נער בן 16 בעת ביקור במערה. בעקבות זאת סגרה המועצה האזורית את המערה לביקורים. בשנת 1967 הושלם תהליך הכרזה על המערה כשמורת טבע. בעונת החורף, מאחד בנובמבר ועד 31 במרץ, המערה סגורה למטיילים במטרה להגן על אוכלוסיית העטלפים המצויים בתרדמת חורף. המערה נחקרה לראשונה בידי הארכאולוגים האנגלים קלוד קונדר והוריישו קיצ'נר, שנכנסו למערה ב-17 באוקטובר 1873 ומיפו אותה. בשנות השבעים של המאה העשרים חקר את המערה ואת הפיר שבתוכה גדעון מן, מטעם החברה להגנת הטבע. בשנת 2009 החל מחקר מחודש של המערה, על ידי המרכז לחקר מערות באוניברסיטה העברית, בשיתוף עם אוניברסיטת בר-אילן. במחקר התגלה כי המערה שימשה כמערת מפלט בתקופת מרד בר כוכבא – נמצאו בה שרידי עצמות של המורדים וכלי נשקם ומטמון מטבעות כסף וזהב, ביניהם עשרות מטבעות בר כוכבא. זהו מטמון מטבעות בר כוכבא הגדול ביותר שהתגלה על ידי ארכאולוגים ולא על ידי שודדי עתיקות. במערה התגלתה גם מחצבה קדומה של בהט (אלבסטר) – משקע קלציטי של מערות ששימש להכנת כלי יוקרה. המחצבה תוארכה בעזרת אורניום-תוריום לתקופת הברונזה התיכונה. בשנת 2012, נמצאו במערה נרות חרס, וצוות החוקרים משער שהתקיים בה פולחן לאלה דמטר, אלת התבואה במיתולוגיה היוונית. בגלל מיקומם של הנרות, חוסר השימושיות שלהם והעדר כתובת או איור שיסבירו מדוע הונחו עשרות מהם במעמקיהם של סדקים בסלע, נראה שהטמנתם הייתה חלק מפולחן פגאני. בצמוד לנרות מימי רומא העתיקה התגלו פגיונות מעידן הברונזה. יש סברה שהם שימשו לטקסים של העלאת רוחות מהאוב. בקצה המערה ישנו פיר עמוק ופירים כאלה נחשבו לפתחי השאול, מהם יכולות הרוחות לעלות. עטלף פירות. צולם במערת התאומים עטלף פירות. צולם במערת התאומים עטלף פירות. צולם במערת התאומים השלט במערת התאומים בועז זיסו, בועז לנגפורד, רועי פורת ועמוס פרומקין, "הממצאים מתקופת מרד בר־כוכבא ממערת התאומים שבמערב הרי ירושלים", מערות המפלט מתקופת מרד בר־כוכבא - קובץ שני, 2010, עמ' 402–422 בועז זיסו, בועז לנגפורד, רועי פורת ועמוס פרומקין, "המטבעות ממערת התאומים", מערות המפלט מתקופת מרד בר־כוכבא - קובץ שני, 2010, עמ' 423–453 בועז זיסו, "ממצאים מימי מרד בר כוכבא במערת התאומים שבמערב הרי ירושלים", קדמוניות 42 (138), 2009, עמ' 118–121 בועז זיסו, "מערת התאומים שבמערב הרי ירושלים - מערת מפלט מזמן מרד בר כוכבא", חידושים בחקר ירושלים 15, 2009, עמ' 175–186 מערת התאומים - על שמורת מערת התאומים מתוך אתר הטיולים "טבע ונופים בישראל". מערת התאומים כמערת מפלט במרד בר-כוכבא, באתר אוניברסיטת בר-אילן מטמון גדול של מטבעות מתקופת מרד בר-כוכבא התגלה במערה בהרי ירושלים, באתר הידען אביטל להב, נתגלה מטמון מטבעות של לוחמי בר כוכבא, באתר ynet, 9 בספטמבר 2009 מסיבת העיתונאים בנושא גילוי המטמון של לוחמי בר כוכבא, באתר האוניברסיטה העברית בועז זיסו ואחרים, "אתר פולחן(?) פגאני מן התקופה הרומית המאוחרת במערת התאומים", בתוך: אייל ברוך ואחרים (עורכים), חידושים בחקר ירושלים יז, אוניברסיטת בר-אילן, 2012, עמ' 311–341 נטיפים, זקיפים, עטלפים, באתר גלובס, 10 במאי 2006 ניר חסון, מערת התאומים שימשה אתר קדום להעלאת מתים באוב, באתר הארץ, 18 ביולי 2023 Boaz Zissu et al., "Coins from the Bar Kokhba Revolt Hidden in Meˁarat Ha-Teˀomim (Mŭghâret Umm et Tûeimîn), Western Jerusalem Hills", Israel Numismatic Journal 17 (2009-2010), pp. 113-147 (באנגלית) סודות מערת התאומים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 25 בספטמבר 2023 מערת התאומים ונחל המערה, באתר למטייל שמורת מערת התאומים, באתר טבע ונופים בישראל דוד דיין, שלושה בעקבות האוצר, ישראל: עם עובד, 1970, עמ' 30-33 זאב וילנאי, אגדות ארץ ישראל חלק ב', ישראל: קרית ספר, 1988, עמ' 11-12 נער קיפח את חייו בנפלו ל"מערת התאומים", מעריב, 2 בדצמבר 1964 "מערת התאומים" נסגרה בפני מבקרים, מעריב, 7 בינואר 1965 שבוע ט"ו בשבט הוכרז "שבוע שמירת הטבע", דבר, 13 בפברואר 1968 אלי אשכנזי, המטיילים מתבקשים לשמור על השקט: העטלפים הולכים לישון, באתר הארץ, 3 בנובמבר 2007 Amos Frumkin, Frumkin, A., Bar-Matthews, M., Davidovich, U., Langford B., Porat R., Ullman M., Zissu, B., (2014). In-situ dating of ancient quarries and the source of flowstone (‘calcite-alabaster’) artifacts in the southern Levant. Journal of Archaeological Science 41, 749-758. רן שפירא, פולחן פגאני במערת התאומים, באתר הארץ, 6 באפריל 2012 ניר חסון, חוקרים: מערת התאומים שליד בית שמש שימשה אתר קדום להעלאת מתים באוב, באתר הארץ, 18 ביולי 2023