laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מירנדה

האם התכוונתם ל... מירנדה IM – תוכנת מסרים מיידיים בקוד פתוח מירנדה (ירח) – ירח של אורנוס מיראנדה (דמות) – דמות במחזה "הסערה" מאת ויליאם שייקספיר מירנדה (שפת תכנות) מירנדה (סיטקום) פסק דין מירנדה נגד אריזונה – פסק דין שניתן על ידי בית המשפט העליון של ארצות הברית ובו נקבע כי לפני כל חקירה יש חובה להקריא לחשוד את אזהרת מירנדה מירנדה - קנטטה שנכתבה במאה ה-18 על ידי המלחין יוהאן כריסטוף פפוש כרמן מירנדה – זמרת ושחקנית ברזילאית שהתפרסמה בארצות הברית בשנות ה-40 של המאה העשרים ז'ואאו מירנדה – כדורגלן ברזילאי מירנדה (מדינה) – מדינה בוונצואלה מירינדה – משקה תוסס בטעם פירות המיוצר על ידי חברת פפסיקו אישים ששמם הפרטי הוא מירנדה
בידוד חברתי

בידוד חברתי הוא מצב של חוסר קשר חלקי או מוחלט בין האדם לחברה. הוא נובע מגורמים חברתיים, פסיכולוגיים ופיזיים שונים. לבידוד חברתי ישנה השפעה על אנשים בכל גיל, אף על פי שהסימפטומים נוטים להשתנות בין קבוצות גיל שונות. בידוד חברתי כולל בדרך כלל שהייה בבית במשך פרקי זמן ארוכים, ללא תקשורת עם בני משפחה, מכרים או חברים, והימנעות מכוונת מכל קשר עם בני אדם אחרים על אף שיש הזדמנות לכך. בידוד חברתי לאורך תקופה ארוכה של שנים יכול להיות מצב כרוני אשר משפיע באופן ניכר על נפש האדם. הוא עלול להוביל לתחושות של בדידות, פחד וחרדה מאנשים, ולהערכה עצמית שלילית. מחסור במפגשים עקביים עם החברה עלול ליצור תחושת נתק וזרות, וקשיי תקשורת שעלולים לגרום לאדם לסכסוך עם ידידיו המעטים ובני משפחתו. במקרים של בידוד חברתי כתוצאה משינוי במצבי הרוח או קושי נפשי, האדם עשוי לבחור להיות מבודד במהלך תקופה של דיכאון, ולבחור לסיים את תקופת הבידוד החברתי כאשר מצב הרוח שלו משתפר. אנשים אחרים עשויים לנסות להצדיק את הבידוד החברתי כדבר מהנה או נוח. לעיתים יכולה להיות להם הבנה פנימית שהבידוד החברתי משפיע עליהם בצורה שלילית, אך הידיעה הזאת עשויה להגביר את הקושי והחרדה. אנשים המצויים בבידוד חברתי יתקשו לקיים מערכות יחסים שגרתיות ובריאות, מכיוון שהם יבחרו ליצור קשר עם אחרים רק כאשר הם במצב רוח טוב, ולהתרחק מהזולת כאשר הם מרגישים מדוכדכים או מדוכאים. מגפת הקורונה והסגרים שהוטלו במסגרתה הביאו לבידוד חברתי נרחב בעולם. האוכלוסייה העיקרית שנפגעה מכך הם בני ה-65 ומעלה. לפי מחקר שערך הלמ"ס בשנת 2020 נקבע כי אחד מכל שני קשישים בישראל מרגיש בודד. אותם מבוגרים לעיתים גרים לבד בבית ובקורונה הם נאלצו להימנע מכל מגע עם אנשים ובני משפחה למשך ימים ואף חודשים רבים. על מנת למתן את השפעות הבידוד החברתי על הגוף והנפש אנשים רבים נעזרו בתקשורת המקוונת כדי להפיג את בדידותם. בין הפתרונות שהציעה התקשורת המקוונת היו גם השימוש במפגשים מקוונים למטרת מפגשים, עבודה ולימודים, שימוש ברשתות החברתיות ולקיחת חלק בפעילות קבוצתית מקוונת כגון פעילות ספורט, הרצאות וסדנאות. בדידות התבודדות ניכור הדרה חברתית סולנות מדיה וקבצים בנושא בידוד חברתי בוויקישיתוף התבדלות חברתית, דף שער בספרייה הלאומית Khullar, Bhruv (2016-12-22). "How Social Isolation Is Killing Us". The New York Times. נבדק ב-26 בינואר 2017. {{cite news}}: (עזרה) טל, רועי (2020-09-23). "המגפה השקטה - בדידות הקשישים | דעה, רועי טל". Globes. נבדק ב-2022-05-21. איך השפיעה מגיפת הקורונה על ההתנהגויות החברתיות והצרכניות שלנו? -, באתר אנשים ומחשבים - פורטל חדשות היי-טק, מיחשוב, טלקום, טכנולוגיות, ‏2020-10-29 ערך זה הוא קצרמר בנושא סוציולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סיארה בראבו

סיארה קווין בראבו (באנגלית: Ciara Quinn Bravo; נולדה ב-18 במרץ 1997) היא שחקנית אמריקאית. היא מוכרת בעיקר בשל תפקידיה בסדרת הטלוויזיה "ביג טיים ראש" (2009–2013) מבית ניקלודיאון ובסדרת הטלוויזיה של רשת פוקס, "רד בנד סוסייטי" (2014–2015). בראבו נולדה ב-18 במרץ 1997 באלכסנדריה (אנ'), קנטקי. היא למדה בבית הספר סאמיט קאנטרי בסינסינטי, אוהיו. הקריירה של בראבו החלה בגיל 9 לאחר שהשתתפה בתחרות כישרונות כישרונות בדאלאס, טקסס. היא התגלתה על ידי בריאן לדר ופרדריק לוי מסוכנות השחקנים מנג'מנט 101. היא החלה לדבב עבור "Playhouse Disney". היא דיבבה בסדרת הטלוויזיה לילדים, "תנין, נימוסים כבר למדת?" והופיעה בקליפ של הזמר וילו סמית', "Knees and Elbows", ובכמה פרסומות. במהלך שנת 2008 המשיכה להגיע לאודישנים והשתתפה במספר פרסומות מקומיות בין היתר לאקווריום ניופורט. בשנה זו הופיעה בקצרה כילדה איטלקייה בסרט "מלאכים ושדים". בראבו שיחקה בשני סרטים קצרים, "כבשים אבודות" (או "הקפיטריה") "ונשטף". היא השתתפה בסדרת הטלוויזיה ניקלודיאון ביג טיים ראש ובסדרת הטלוויזיה פוקס, רד בנד סוסייטי. בראבו היא גם מדבבת; היא סיפקה את קולה של ג'יסליטה בסדרת הטלוויזיה "חברים על הכוונת". היא גם דיבבה בסדרות, "הסוכן המיוחד אוזו" ובסדרה "הפינגווינים ממדגסקר". בשנת 2017 בראבו הופיעה בסרט הקולנוע "עד העצם", בדמתה של טרייסי, צעירה המאובחנת עם בולימיה. בשנת 2020 שיחקה בתפקיד חוזר במיני סדרת הטלוויזיה "המורה" לצד קמרון מולן ואשלי צוקרמן. בשנת 2021 גילמה את קריסטל רומנוסקי בסרט הקומדיה השחורה "חוויה מתקנת"; ובאותה שנה כיכבה לצדו של טום הולנד בסרט הפשע "צ'רי" בבימוים של האחים רוסו. בשנת 2023 גילמה את טינה בעונה השנייה של הסדרה "Most Dangerous Game" מבית היוצר של שירות הזרמת המדיה "The Roku Channel". מדיה וקבצים בנושא סיארה בראבו בוויקישיתוף סיארה בראבו, ברשת החברתית פייסבוק סיארה בראבו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סיארה בראבו, ברשת החברתית אינסטגרם סיארה בראבו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סיארה בראבו, באתר AllMovie (באנגלית) סיארה בראבו, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) סיארה בראבו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Big Time Rush: About The Cast". אורכב מ-המקור ב-2010-09-17. נבדק ב-2010-08-14. "Red Band Society Actress Ciara Bravo talks love triangle". Hypable. Hypable. נבדק ב-28 ביולי 2018. {{cite web}}: (עזרה) Kiesewetter, John (14 בספטמבר 2014). "Ciara Bravo graduates from sitcom to best new TV drama". נבדק ב-15 בפברואר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Alexandria girl gets nod to star in Aquarium's frog commercial". 5 במאי 2008. נבדק ב-15 בפברואר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "From Expo to "Big Time Rush"". Wings model management. Betsy Boyd. "Leder & Levy: 101 duo manage expectations". Variety.com. "Two NKY Actresses Make TV Debut Next Week". Cincinnati.com. 19 בנובמבר 2009. {{cite web}}: (עזרה) "Actress Ciara Bravo Visits FOX19". WXIX-FOX19. אורכב מ-המקור ב-2013-09-11. נבדק ב-2010-08-06. "To the Bone Can you make a movie about eating disorders without glamorizing them?". Washington Post. Denise Petski, Deadline, Deadline, ‏5 באוגוסט 2019 "Ciara Bravo joins Lily Collins in Anorexia movie". The Wrap. The Wrap. נבדק ב-28 ביולי 2018. {{cite web}}: (עזרה)
ג'י ליג איגנייט

ג'י ליג איגנייט (באנגלית: NBA G League Ignite) היא קבוצת כדורסל מהעיר הנדרסון שבנבדה, המשחקת בליגת הפיתוח של ה-NBA. הקבוצה החלה לשחק בליגה בשנת 2020, ומטרתה פיתוח שחקנים צעירים ומתן תחליף למכללות. ב-18 באוקטובר 2018, ליגת הפיתוח של ה-NBA הציעה הליגה שתשלם 125,000 דולר לשחקנים צעירים דומיננטיים שישחקו בקבוצה החל מעונת 2019/2020. עם זאת, אף שחקן לא חתם בקבוצה והפרויקט נדחה. ב-16 באפריל 2020, הליגה הודיעה שהשכר הועלה עבור שחקנים פוטנציאליים. בנוסף הודיעה הליגה על תוכנית פיתוח לשנה שתהווה תחליף לחוק המחייב שנה במכללות לפני העמדה לדראפט ה-NBA. השחקנים הפוטנציאליים ישחקו לצד שחקנים ותיקים בקבוצה והיא תשתתף באימונים וב-10 עד 12 משחקי ידידות מול קבוצות אחרות בליגה, קבוצות מחוץ לארצות הברית וקבוצות מליגת המכללות. שחקנים ירוויחו כספים עבור משחקים, השתתפות באירועים קהילתיים והשתתפות בתוכנית למיומנויות בחיים בשיתוף הליגה. כמו כן, הם יקבלו מלגה מלאה לאוניברסיטת מדינת אריזונה, שבשיתוף פעולה עם ליגת ה-NBA. באותו יום שבו הוכרזה תוכנית הפיתוח החדשה של הליגה, ג'יילן גרין, השחקן יוצא התיכונים עם הדירוג הגבוה ביותר במחזור 2020 על פי ESPN, הפך לשחקן הראשון שהצטרף לאיגנייט, בשכר של 500,000 דולר. ליגת הפיתוח מיד משכה את תשומת הלב של השחקנים הצעירים כאלטרנטיבה לשנה אשר מחויבים השחקנים לעבור במכללות, וכמה כלי תקשורת שיערו כי החלטתו של גרין עלולה להזיק משמעותית לליגת המכללות. עד מהרה הצטרפו לגרין שחקנים נוספים עם דירוג של חמישה כוכבים, אייזיאה טוד ודיישן ניקס, אשר שניהם התחייבו למכללות ונאלצו להפר את התחייבותם, וכן קאי סוטו מהפיליפינים. ב-9 ביוני 2020, שחקן ה-NBA לשעבר, בראיין שו, מונה למאמן הקבוצה. ב-16 ביולי, עבר ג'ונתן קומינגה, השחקן יוצא התיכונים עם הדירוג הגבוה ביותר במחזור 2021, למחזור 2020 וחתם בקבוצה. ב-2 בספטמבר, הוכרז רשמית כי שמה של הקבוצה יהיה ג'י ליג איגנייט. ב-12 בנובמבר, החתימה איגנייט את השחקנים הוותיקים ברנדון אשלי, בובי בראון, קודי דמפס, רג'י הרן ואמיר ג'ונסון, שישחקו לצד הצעירים ויתנו לקבוצה ניסיון. ב-14 בינואר 2021 החתימה איגנייט את ג'רט ג'ק. איגנייט הצטרפו לעונת 2020/2021 בליגת הפיתוח. הם שיחקו 15 משחקים בלבד בבועה שבאורלנדו, כיוון ש-11 קבוצות בחרו שלא להשתתף. אתר האינטרנט הרשמי של ג'י ליג איגנייט
קארל קושוואנץ

קארל קושוואנץ (בצ'כית: Karel Košvanec;‏ 13 בפברואר 1901 – 28 באפריל 1950) היה אזרח צ'כוסלובקי ועובד הרכבת, אשר הבריח אוכל ליהודים הכלואים במחנה הריכוז טרזיינשטט במהלך מלחמת העולם השנייה והציל עשרות מהם מרעב. קארל קושוואנץ, שהיה עובד רכבת במקצועו, התגורר בנובה קופיסטי שבחבל ליטומיריצה, צ'כיה עם אשתו ושלושת ילדיהם. במהלך מלחמת העולם השנייה עבד בקו הרכבת בבוהושוביצה נאד אוהרי, שם עבר הטרנספורט שהוביל את היהודים, בפיקוח הנאצים, לגטו בטרזין. קושוואנץ ראה אותם במהלך עבודתו בתחנה והחליט לעזור ליהודים. בין השנים 1942 ל-1945 הוא הבריח מזון, תרופות, סיגריות וסחורות נוספות לגטו טרזיינשטט, וגם ניהל התכתבויות עם משפחותיהם של היהודים. הוא הבריח את הסחורה למחנה השמור באופן קבוע מדי שבוע, ולעיתים פעמיים בשבוע. עם מטען שמשקלו לפעמים היה עשרות קילוגרמים, הוא היה צריך להתגנב דרך השומרים. לפעמים ההברחה נמשכה כל הלילה, במהלכה היה עליו לשכב בשלג בחורף מכיוון שלא יכול היה לצאת דרך השומר. בנוסף לאשתו, גם בתו הבכורה ולאסטה עזרה לו בפעילותו. כך הוא חשף את עצמו ואת כל המשפחה לסיכון של עונש מוות על ידי הנאצים אם יתגלו פעולותיו. ההתגנבות לגטו טרזינשטט במהלך המלחמה, כנראה פגעה בבריאותו. קושוואנץ נפטר בשנת 1950 בגיל 49 מדלקת ריאות מבלי שנודע סיפור גבורתו מחוץ למשפחה. מספר יהודים שהציל נשארו בקשר עם משפחתו של קושוואנץ גם לאחר המלחמה, ושלחו להם כסף לחג המולד. סיפורו וגבורתו האישית במהלך המלחמה נחשפו בזכות עמותת "פוסט בלום", שנוסדה בשנת 2009 במטרה לתעד את סיפורו מבתו ולאסטה ומאווה רוביצ'קובה, נערה יהודייה שקארל סייע לה בטרזינשטט. בשנת 2011 נבנתה בתחנת הרכבת בבוהושוביצה נאד אוהרי אנדרטה לזכר קרל קושוואנץ. שנתיים לאחר מכן הוענק לו אות חסיד אומות העולם לזכרו. ב־27 בינואר 2014, יום הזיכרון הבינלאומי לקורבנות השואה, קיבלה בתו, ולאסטה, בת ה-83 את התעודה בשם אביה. A railway worker who helped Jews survive in the ghetto The Righteous Among the Nations Database: Karel Košvanec, Yad Vashem ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קארל קושוואנץ".
דריה דורוחובה

דריה דורוחובה (ברוסית: Дарья Дорохова;‏ 1912 – 1971) הצילה יהודים במהלך מלחמת העולם השנייה והוכרה כחסידת אומות העולם. דריה הייתה נשואה לניקולאי ולזוג היו 3 ילדים. המשפחה התגוררה בכפר נובו-איוונובקה, במחוז זפורוז'יה שבאוקראינה הסובייטית. ב־23 ביוני 1941, ביום השני לפלישת הגרמנים לברית המועצות, גויס אבי המשפחה, ניקולאי, לצבא האדום. באותה העת דריה המשיכה לדאוג לשלושת ילדיהם. באביב 1942 פגשה דריה נערה יהודייה בת 14, ששמה אליזבטה לוין, אשר סיפרה לה שהיא מזפורוז'יה ונותרה ללא משפחה. דריה ריחמה עליה, ואספה אותה אל ביתה. דריה ביקשה ממנה להציג את עצמה כלידיה דורוחובה, שמה של אחייניתו של בעלה, שהוריה, רופאים במקצועם וגויסו לצבא. סיפור הכיסוי של אליזבטה התקבל על ידי התושבים וראש הכפר. היא למדה כיצד לבצע את המשימות השונות בחווה ועזרה לדריה במשק הבית. פעם אחת, כשהגרמנים ביצעו חיפוש, היא רצה לבית השכן והתחבאה שם . ב-19 בספטמבר 1943, יחידה גרמנית נכנסה לכפר ואיימה על כל תושביו. דריה, שלושת ילדיה ואליזבטה ברחו והסתתרו בשדות התירס הסמוכים למשך שלושה ימים, עד לשחרור האזור על ידי הצבא האדום ב-22 בספטמבר 1943. אליזבטה המשיכה להתגורר עם דריה עד פברואר 1944, אז חזרה לעיר, וגילתה שם שהיא הניצולה היחידה ממשפחתה. היחסים החמים של אליזבטה עם דריה ומשפחתה נמשכו גם לאחר המלחמה. הקשר נשמר עם בנה הבכור של דריה גם לאחר מותה. ב -2 במאי 2002 הכיר יד ושם בדריה דורוחובה כחסידת אומות העולם. הטקס התקיים בקייב, אוקראינה. Dorokhova Darya, יד ושם תיק מס' M.31.2/10252, עמ' 6, ארכיון יד ושם תיק מס' M.31.2/10252, עמ' 12,ארכיון יד ושם ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דריה דורוחובה".
פרסקוביה אולייניצ'נקו

פרסקוביה אולייניצ'נקו (ברוסית: Прасковья Олейниченко;‏ 5 בנובמבר 1912 – ?) הייתה חסידת אומות העולם, ילידת אודסה, אשר במשך כשנתיים וחצי הסתירה בביתה את אחייניתה של חברתה הקרובה וטיפלה בה בזמן מחלתה. אולייניצ'נקו, ילידת אודסה, הייתה בשנות ה-30 לחייה וגידלה שני ילדים קטנים, כאשר פלשו הגרמנים לברית המועצות. בעלה היה בחזית. בעבר היא עבדה בבית ספר צבאי והתיידדה שם עם אישה יהודייה בשם גניה קוסאיה. בשנת 1939, הגיעה אחייניתה של גניה, מניה שטיבלמן, לאודסה ללמוד רפואה ונשארה בביתה של אולייניצ'נקו. לאחר הכיבוש הגרמני של העיר ב-16 באוקטובר 1941 גורשו גניה ומשפחתה מביתם ונכלאו בכלא העירוני. אולייניצ'נקו ביקרה אותם, הביאה להם אוכל והבטיחה שתחזור שוב. אך, לפני ביקורה הבא נודע לה שרוב העצורים, כולל גניה, נשרפו במחסני אבק שרפה מחוץ לאודסה. מניה, אחייניתה של גניה, וצעירים אחרים המתינו לגירוש למחנה עבודה מחוץ לעיר. אולייניצ'נקו דאגה לה לחבילת אוכל, שהביאה מהבית וקיוותה שגורלה של מניה יהיה פחות מר. כעבור חודשיים, הופיעה ערב אחד מניה בביתה של אולייניצ'נקו לאחר שנמלטה ממחנה העבודה, וזו הכניסה אותה לביתה. למחרת סבלה מניה מחום גבוה. אולייניצ'נקו הייתה צריכה להמציא סיפור לילדיה הקטנים, כדי להסביר מדוע אישה חולה שוהה אצלם בבית לתקופת זמן לא מוגבלת. לאחר שמניה התאוששה ממחלתה, היא ואולייניצ'נקו חפרו חור ברצפת הבית, כיסו אותו עם לוח והניחו מכונת תפירה מעליו. במקום המסתור הזה שכבה מניה במשך שעות כאשר היו זרים בבית, או כאשר היא חשה בסכנה. אולייניצ'נקו לימדה את ילדיה לקרוא למניה "סבתא" בנוכחות זרים, כך שזה לא יהווה סכנה. בדרך זו נשארה מניה בביתה של המצילה עד לשחרור אודסה ב-10 באפריל 1944. אולייניצ'נקו זכתה לראות את בעלה חוזר בחיים מהחזית וראתה בכך פרס על מעשה ההצלה. מניה הקימה משפחה משלה והיגרה לארצות הברית. החברות בין שתי הנשים נמשכה עוד עשרות שנים. ב-24 בינואר 2000 הכיר יד ושם באולייניצ'נקו כחסידת אומות העולם. טקס ההכרה התקיים בקייב. מכתב של פרסקוביה אולייניצ'נקו ליד ושם, עמ' 3,6 ,תיק מס' 8794, ארכיון יד ושם. The Righteous Among the Nations Database, Oleinichenko Praskoviya, Yad Vashem They called her Grandma, International Fellowship of Christians and Jews, ‏24.11.2020 מכתב של פרסקוביה אולייניצ'נקו ליד ושם, עמ' 4, תיק מס' 8794, ארכיון יד ושם
אמיליה בנדטי

אמיליה בנדטי (באיטלקית: Emilia Benedetti‏; 30 במאי 1902 – ?) הייתה עוזרת לאם המנזר של "האחיות של גבירתנו מציון", אשר פעלה למען יהודים נרדפים בתקופת מלחמת העולם השנייה והחביאה רבים מהם במנזר. ברומא, במנזר של ''האחיות של גבירתנו מציון'' (The Sisters of Our Lady of Sion), ברחוב גריבלדי ניתן מקלט ליהודים נרדפים רבים. האם מריה אגוסטינה, שנקראה בעבר וירג'יניה בדטי, ילידת קונסטנטינופול, ממוצא צרפתי, הייתה אם המנזרה ממאי 1942 ועד אוקטובר 1945. באותה תקופה מריה אגנז, שנקראה בעבר אמיליה בנדטי, ילידת רומא, הייתה עוזרת למריה בניהול יחסי החוץ של המנזר. שתיהן פעלו למען היהודים הנרדפים שנמצאו בסכנה גדולה. במנזר מצאו מקלט יותר ממאה איש. חלקם זרים והשאר יהודי איטליה, אשר נשארו שם עד לשחרור רומא ב-4 ביוני 1944. בין היהודים שהתחבאו במנזר היה פרוצ'יו סונינו, מגנואה, אשר הסתתר שם בין תאריכים 15 באפריל 1944 למאי 1944. בעדותו, הוא נזכר שבמסתור היו גם עריקים מהצבא האיטלקי, קצינים וחיילים, וגם פרטיזנים, אנטי-פשיסטים ופליטים אחרים מהשטחים האיטלקים לשעבר באפריקה. משפחתו של רוברטו מודיליאני מצאה מקלט במנזר כבר באוקטובר 1943. המשפחה כללה את רוברטו, אמו ולנטינה, סבתו ג'ודיטה טליאקוצו, ודודתו אמה אסקארלי. כעבור כמה חודשים, בינואר 1944, הצטרף למשפחה במנזר גם אחיו של רוברטו, אדוארדו. לפני כן הוא הסתתר בכפר דרומית לרומא. כמה ימים לפני השחרור הגיעו האס.אס. לבדוק את המנזר, אך האם מריה אגנז הצליחה למנוע את ביצוע החיפוש. המנזר היה צפוף מאוד, אך האחיות חילקו את האוכל הדל שלהן עם כל אלו שהתחבאו במקום. אם מישהו היה מצלצל בפעמון השער, הן משכו בפעמון מיוחד כאזהרה לכולם להסתתר ולשתוק. ב-19 במאי 1998 הכיר יד ושם באמיליה בנדטי כחסידות אומות העולם. הטקס נערך ברומא ושמה נחקק בקיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם ביד ושם בירושלים. תיק מס' 7768, ארכיון יד ושם. The Righteous Among the Nations Database, Benedetti Emilia, Yad Vashem מכתב מיד ושם לאמיליה בנדטי ,עמ' 12,תיק מס' 7768, ארכיון יד ושם.
גיא חבורה

גיא חבורה הוא רב ישראלי. נודע בציבור במיוחד בתור מי שהקליט את היועץ הפוליטי ישראל בכר באומרו לגבי המתמודד לראשות הממשלה ולקוחו במערכת הבחירות לכנסת ה-23, בני גנץ, כי ״אין לו אומץ לתקוף באיראן״, וכי זוהי ״סכנה לעם ישראל״, הקלטה שפורסמה ימים ספורים לפני יום הבוחר. חבורה משמש מנכ״ל עמותת ״אורות של אמת״, מרכז סיוע התנדבותי לחולים ולמשפחות נזקקות. בשנת 2001 הקים את עמותת ״אורות של תקווה למען הילדים״, עמותת-בת של ״אורות של אמת״, שעוסקת בשיפור איכות חייהם ובהצלתם של ילדים חולי סרטן ומחלות קשות. ב-27 בפברואר 2020, ארבעה ימים לפני מועד הבחירות לכנסת ה-23, התעוררה סערה פוליטית בעקבות פרסום הקלטה של ישראל בכר, בה הוא משוחח עם חבורה, עימו התייעץ בעניין אישי. בהקלטה בכר חוזר על דברי הרב חבורה, לפיהם לגנץ ״אין אומץ לתקוף באיראן״, וכי זוהי ״סכנה לעם ישראל״. יום לאחר פרסום ההקלטות, פורסם כי פרקליטו של בנימין נתניהו, עמית חדד, הוא תלמידו ומקורבו של הרב חבורה, ונטען כי חבורה נשלח להקליט את בכר בשליחותו של נתניהו. בהמשך נחשפה הקלטה של שיחה בין נתניהו והרב חבורה בו ניתן לשמוע שהשניים מתאמים ביניהם את פרסום ההקלטה. כמה פרשנים פוליטיים, למשל טל שניידר, ראו בהקלטה זו של בכר את אחת הסיבות למה שנתפס ככישלון מפלגת כחול לבן במערכת הבחירות. ynet, גם להם מגיע: עמותות למען ילדים, באתר ynet, 20 בנובמבר 2013 עמית סגל דפנה ליאל, ‏בלעדי | יועצו הבכיר של גנץ בהקלטה: "אין לו אומץ לתקוף באירן, סכנה לישראל" , באתר ‏מאקו‏, 27 בפברואר 2020 עמית סגל, ‏בלעדי | יועצו הבכיר של גנץ בהקלטה: "אין לו אומץ לתקוף באירן, סכנה לישראל" , באתר ‏מאקו‏, 27 בפברואר 2020 אורות של אמת, באתר הרשת להתנדבות ישראלית אודות, באתר עמותת אורות של תקווה עמית סגל דפנה ליאל, ‏בלעדי | יועצו הבכיר של גנץ בהקלטה: "אין לו אומץ לתקוף באירן, סכנה לישראל" , באתר ‏מאקו‏, 27 בפברואר 2020 ציוץ של ברק רביד ברשת החברתית אקס (טוויטר), 28 בפברואר 2020 טל שניידר, ‏למרות ההכחשות: השיחה בין נתניהו ובין הרב שהקליט את ישראל בכר, באתר גלובס, 1 במרץ 2020 טל שניידר, ‏פרשנות: חמש סיבות למפלה של בני גנץ בבחירות לכנסת ה-23 | פרשנות, באתר גלובס, 3 במרץ 2020
גלנש

גלנש (בהונגרית: Gelénes) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. יהודים חיו בגלנש בתקופות זמן שונות, במקום היה בית קברות יהודי, רבים מתושבי הכפר נרצחו בשואה. מדיה וקבצים בנושא גלנש בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גלנש (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי בית הקברות היהודי בגלנש תיעוד יהודי גלנש שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
דנה עדן

האם התכוונתם ל... דנה עדן (שחיינית) – שחיינית ישראלית דנה עדן (מפיקה) – מפיקה ישראלית
גמז'ה

גמז'ה (בהונגרית: Gemzse) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. יהודים החלו להתיישב בגמז'ה במחצית המאה ה-18. הם היו עניים והיישוב לא התפתח בזמנם. משנת 1867 הקהילה היהודית הייתה כפופה לקהילת מאנדוק. בשנת 1941 גויסו כל הגברים היהודים לעבודות כפייה יחד עם אזרחים הונגריים נוספים. ובשנת 1944, לאחר הכיבוש הגרמני, הובלו כל תושבי המקום היהודים, בלוויית חיילי הז'אנדרמריה ההונגרית, לגטו קישווארדה, לאחר שבועות מספר בתנאי רעב שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ. אחרי המלחמה חזרו לכפר רק כמה ניצולים וחיי הקהילה לא נתחדשו. מדיה וקבצים בנושא גמז'ה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גמז'ה (בהונגרית) "גמז'ה", באתר JewishGen (באנגלית) קהילת גמז'ה, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" הקהילות היהודיות שסביב קישווארדה(באנגלית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי גמז'ה שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
איחוד בני מג'ד אל כרום

הפועל איחוד בני מג'ד אל-כרום (או "איחוד בני אחמד מג'ד אל כרום") היא קבוצת כדורגל ישראלית מהיישוב מג'ד אל-כרום. הקבוצה משחקת בליגה ב' צפון א'. המועדון הוקם בשנת 2008, בעזרת מהמועצה המקומית מג'ד אל-כרום, לאחר שהקבוצה שייצגה את היישוב, הפועל מג'ד אל כרום, התפרקה באותה העונה, כשירדה מהליגה הארצית לליגות הנמוכות יותר. כבר בעונתה הראשונה ב-2008/2009, היא סיימה במקום הראשון בליגה ג' גליל עליון והעפילה לליגה ב' צפון א' (כשהקדימה בנקודה אחת את הסגנית - מכבי סקציה מעלות תרשיחא). בסיום עונת 2013/2014, המועדון מעפיל לראשונה לליגה א' צפון וזאת לאחר 5 עונות רצופות בליגה ב'. באותה העונה איחוד בני מג'דל כרום נאבקה בצמרת ליגה ב' צפון א' עם הפועל כפר כנא כאשר שתי הקבוצות סיימו את העונה עם 71 נקודות, פעמים 0:0 במהלך העונה הסדירה ולכל אחת מהן גם 22 ניצחונות שגרם לשוויון מוחלט. לכן הקבוצות נפגשו משחק על העלייה שבו בדקה ה-89 נכבש 0:1 לכפר כנא, ולאחר מכן תוך 3 דקות הגיע השוויון, בדקה ה-92. הקבוצות המשיכו להארכה שגם היא הסתיימה ב1:1, בתום בעיטות ההכרעה התוצאה עמדה על 3:4 לטובת איחוד בני מג'ד אל-כרום שהעפילה לראשונה בתולדותיה לליגה א' צפון. בליגה א' צפון הקבוצה שרדה 2 עונות כאשר בתום עונת 2015/2016, המועדון ירד שוב לליגה ב' (אחרי שסיימה באותה העונה במקום האחרון עם 14 נקודות בלבד וגם בהפרש 14 נקודות מהקו האדום). בעונת 2019/2020, אחרי 4 שנים, ואחרי הפסקת הליגה בעקבות משבר הקורונה, סיימה הקבוצה את הליגה במקום הראשון וחזרה שוב לליגה א' צפון. הקבוצה סיימה העונה במקום הראשון ליגה ב' צפון א' כשארבע נקודות הפרידו בינה לבין סגניתה הפועל בועיינה. באותה העונה השיגה הקבוצה 63 נקודות (ב-24 משחקים) שהיוו 87.5% הצלחה, ולזכותה היו 20 ניצחונות, 3 תוצאות תיקו והפסד אחד בלבד, והיא הוכתרה לעונה המוצלחת ביותר של המועדון עד אז. בסיום עונת 2020/2021 סיימה הקבוצה במקום ה-18 בליגה א' צפון וירדה בחזרה לליגה ב' צפון א'. איחוד בני מג'ד אל כרום, ברשת החברתית פייסבוק איחוד בני מג'ד אל כרום באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
הזכות המלכותית לחסד

במסורת האנגלית והבריטית, הזכות המלכותית לחסד (באנגלית: Royal prerogative of mercy) היא אחת מהסמכויות המלכותיות ההיסטוריות של המלוכה הבריטית, לפיה ניתן להעניק חנינות מלכותיות לאנשים שהורשעו. הזכות המלכותית לחסד שימשה במקור כדי לאפשר למלוכה לסגת, או לספק חלופות לעונשי המוות. הגליה למושבות עונשין שימשה כחלופה לזכות ולעונש לפחות מ-1617. כיום, הזכות המלכותית לחסד משמשת כשינוי כל עונש או משפט, אך איננה מבטלת הרשעה. באופן רשמי, הזכות המלכותית לחסד ניתנת בידי מלך או מלכת בריטניה. בעבר, הזכות המלכותית לחסד בתחומי ממלכות חבר העמים הבריטי, ניתנה בידי המושל הכללי של אותו אזור, כלומר לשרי הממשלה שמייעצים למלוכה הבריטית. באופן ספציפי, הזכות הועברה ללורד צ'נסלור באנגליה ובוויילס, לשרים הסקוטים בסקוטלנד ולקבינטים הפדרליים והמחוזיים בקנדה, בגין עבירות פדרליות ומחוזיות. במקרה של דרק בנטלי (אנ'), בית המשפט מצא כי כוח הזכות המלכותית לחסד הוא "ככל הנראה" לגמרי עניין של מדיניות, ולכן אינו מוצדק. Acts of the Privy Council of England, Colonial Series, Vol. I, 1613-1680, p.12. (1908) "The Governor-General - The Royal Prerogative of Mercy". Te Kawana Tianara o Aotearoa. ארכיון מ-2019-04-11. נבדק ב-17 ביוני 2013. {{cite web}}: (עזרה) "Royal Prerogative of Mercy - Fact Sheet". Parole Board of Canada. 4 בנובמבר 2008. ארכיון מ-2016-10-03. נבדק ב-2021-03-18. {{cite web}}: (עזרה) Magrath, Paul (8 ביולי 1993). "Law Report: Court recommends Bentley pardon: Regina v Secretary of State for the Home Department, ex parte Bentley - Queen's Bench Divisional Court (Lord Justice Watkins, Lord Justice Neill and Mr Justice Tuckey)". The Independent. London. ארכיון מ-2015-09-25. נבדק ב-24 בדצמבר 2013. {{cite news}}: (עזרה)
פאבו האביקו

פָּאבוֹ יוּהָנִי הָאבִיקּוֹ (בפינית: Paavo Juhani Haavikko;‏ 25 בינואר 1931 בהלסינקי - 6 באוקטובר 2008 בהלסינקי) היה משורר וסופר פיני, ונחשב לאחד מחשובי המשוררים והסופרים הפינים במאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21. האביקו נולד, חי כמעט את כל חייו ומת בעיר הולדתו, הלסינקי. ספר הביכורים שלו ראה אור בשנת 1951 ובמשך יותר מחמישים שנות יצירה פרסם עשרות ספרים שכתב. כתביו זיכו אותו בשפע פרסים. האביקו היה גם סופר, מחזאי, איש עסקים ומו"ל. הוא עסק כמעט בכל סוגה ספרותית, אבל עיקר חשיבותו נודע לו בתחום השירה. בחייו פרסם שבעה-עשר ספרי שירה, עשרים ואחד מחזות, עשר יצירות בפרוזה, חמישה קובצי אפוריזמים, חמישה ספרי זיכרונות, ארבעה ספרי היסטוריה ושלושה קובצי מאמרים בענייני אקטואליה. למכלול יצירות אלה אפשר לצרף גם יצירות נוספות של האביקו, למשל ליברית לאופרה, תסכיתים ותסריטים, וכן ספרים שכתב בשיתוף פעולה עם אחרים, ובמקרה כזה מספר ספריו הכולל שהתפרסמו בימי חייו מתקרב לשבעים. אחרי מותו ראו אור בארצו שתי אסופות גדולות של שירתו, והשנייה ביניהן (2014) כוללת את כל שיריו. אסופות שלמות משירתו של האביקו ראו אור גם בתרגום לתשע שפות אחרות. כתבי היוצר שזכה למוניטין גם הרחק מגבולות מולדתו, זיכו אותו בפרסים ספרותיים הן בפינלנד והן בארצות אחרות. בין הפרסים האלה ראויה לציון מיוחד זכייתו שמונה פעמים בפרס המדינה הפינית. להאביקו הוענקו, בין היתר, גם פרס אינו לינו לשירה (1963), פרס נוֹיְשְׁטַדְט לספרות (1984), הפרס הנורדי של האקדמיה השוודית (1993) ופרס אגודת הסופרים הפינים (2008). בישראל התפרסמו אחדים משיריו בעתון 77 (גיליון 113, יוני 1989) ובמדור תרגומי השירה שבאתר האינטרנט של נילי דגן. במרץ של שנת 2022 ראתה אור בעברית, בהוצאת כרמל ובתרגום רמי סערי, אסופה מקיפה מיצירת האביקו ושמה "אצביע בעד האביב". "הדרכים אל המרחקים" (1951) "בלילות הרוח" (1953) "המולדת" (1955) "העלים עלים" (1958) "ארמון החורף" (1959) "העצים, כל הירק שלהם" (1966) "ארבעה-עשר שליטים" (1970) "שירים ממסע צליחת המיצר" (1973) "עשרים ועוד אחד" (1974) "יין, כתיבה" (1976) "אחרי תום הארכה" (1984) "באהבה, בזעם" (1985) "סדרות על החיים הזורמים מהר" (1987) "מאי, הנצחי" (1988) "שירי חורף" (1990) "על עליונות העצים" (1993) "שירי פרוספרו" (2001) מדיה וקבצים בנושא פאבו האביקו בוויקישיתוף "נגד הפשיזם יש להיאבק, כאן ועכשיו", שיר מאת פאבו האביקו בתרגום רמי סערי רוני סומק קורא את תרגום רמי סערי לשירו של פאבו האביקו "מנצחים את הגשרים" פאבו האביקו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פאבו האביקו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פאבו האביקו, באתר MusicBrainz (באנגלית) פאבו האביקו, באתר Discogs (באנגלית)