laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רווחת השאה

סלאמאתי-יֶ שאה (בפרסית: سلامتی شاه, בתרגום חופשי: רווחת השאה) היה ההמנון הלאומי הראשון של ממלכת פרס, החל משנת 1873 (שלטון השאה מוזאפר א-דין שאה קאג'אר ועד שנת 1909. השיר הולחן על ידי המלחין הצבאי הצרפתי אלפרד ז'אן-בטיסט למר (Alfred Jean Baptiste Lemaire). להמנון לא היו מילים רשמיות. בשנת 2005 בוצעה לראשונה גרסה חדשה להמנון בידי התזמורת האיראנית. לגרסה המחודשת נכתבו מילים על ידי ביג'אן תאראקי לאחר שמנצח התזמורת האיראנית, שפימאן סולטאני, ביקש ממנו לשכתב את ההמנון. ההמנון המלכותי של איראן מדיה וקבצים בנושא רווחת השאה בוויקישיתוף
משאבת אוויר

משאבת אוויר היא מתקן שתכליתו דחיפת אוויר דרכו. דוגמאות למשאבות אוויר מטיפוסים ושימושים שונים כוללות משאבת בוכנה לניפוח צמיגי אופניים, משאבה חשמלית לפעפוע אוויר לתוך אקווריום, מדחס המשמש להנעת מכשיר פנאומטי או נפוח צמיגים בלחץ, צופר אוויר, עוגב צינורות, מפוח להפחת אש, שואב אבק, מגדש טורבו ומשאבת ואקום. מפוחים ידועים מזה אלפי שנים, ושימשו להפחת אש בכבשנים. ב-1649 אוטו פון גריקה המציא משאבת ואקום מכנית, בה השתמש בניסוי מפורסם להדגמת קיומו של לחץ האוויר. משאבת אוויר דוחסת נבנתה באנגליה יוצרה ב-1658 על פי הזמנתו של רוברט בויל. מדיה וקבצים בנושא משאבת אוויר בוויקישיתוף Die Luftpumpe, www.zeno.org Proceedings of the Royal Society of Edinburgh, Royal Society of Edinburgh, 1851-01-01 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנטון שוטבין

אנטון שוטבין (נולד ב-25 בינואר 1989 באוקראינה הסובייטית) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הסנטר בקבוצת מכבי חיפה מהליגה הלאומית. עלה לישראל עם משפחתו בשנת 1993. לאחר ששיחק בקבוצת הנוער של מכבי תל אביב, החל שוטבין את הקריירה המקצוענית שלו בבית"ר בנימינה בעונת 2007/2008. בעונה שלאחר מכן, בשנת 2008, עבר לשחק במכבי גבעת שמואל. שוטבין מיעט לשחק בגבעת שמואל ובינואר 2009 עזב את הקבוצה והצטרף לקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב. בסוף העונה עזב שוטבין את מכבי תל אביב והצטרף בהשאלה לקבוצת הפועל גליל גלבוע. במהלך עונת 2009/2010 עבר לשחק בקבוצת אליצור יבנה. בעונת 2010/11 שיחק בקבוצת פרייבורג מהליגה השנייה בגרמניה. ב-30 ביוני 2011 חתם שוטבין בקבוצת מכבי אשדוד מליגת העל וב-9 ביולי 2012 חתם במכבי חיפה איתה זכה באליפות המדינה. לאחר עונה זאת חתם בהפועל נהריה, בעונת 2014–2015 שיחק שוב במכבי חיפה, ובעונת 2015–2016 שיחק בהפועל באר שבע מן הליגה הלאומית. באוגוסט 2016 חתם בקבוצת איסקרה סביט מן הליגה הסלובקית הראשונה. שוטבין היה חבר בסגלי נבחרות הקדטים, הנוער והעתודה של ישראל, ובאליפות אירופה לנבחרות עתודה שנערכה בלטביה ב-2008, בה סיימה נבחרת ישראל במקום העשירי, היה הקלע המוביל בה, עם 17.9 נקודות בממוצע למשחק. מדיה וקבצים בנושא אנטון שוטבין בוויקישיתוף פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א אוהד גרינוולד‏, מצ'באן  הגרסה העברית: אנטון שוטבין כמשל לטיפול בכישרונות ישראלים, באתר וואלה, 22 בדצמבר 2010 אתר אליפות אירופה לנבחרות עד גיל 20, 2008 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
היום הבין-לאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות

היום הבין-לאומי לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מצוין מדי שנה ב-3 בדצמבר ומוקדש לקידום ההבנה כלפי אנשים עם מוגבלות ולעידוד התמיכה בכבודם, בזכויותיהם ובשלומם. אירועי היום מאורגנים על ידי ארגוני אנשים עם מוגבלות, גופים עסקיים, יחידים וגופי ממשל. היום נועד לאחד אנשים מרחבי העולם, שחוגגים ומכירים בתרומותיהם, כישוריהם והישגיהם של אנשים עם מוגבלות, ולהגביר את המודעות לתועלת שבהכללת אנשים עם מוגבלות בכל היבטי החיים: הפוליטיים, החברתיים, הכלכליים והתרבותיים. בשנת 1976 הכריזה העצרת הכללית של האומות המאוחדות כי שנת 1981 תהיה "שנת הנכים הבינלאומית." היא קראה לתוכנית פעולה ברמה הלאומית, האזורית והבינלאומית, בה יושם דגש על שוויון הזדמנויות ושיקום אנשים עם מוגבלות. בהכרזה הודגשו זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות להשתתף באופן מלא בחיים החברתיים, לחיות בתנאים שווים לאזרחים אחרים, ולהנות מחלק שווה בתנאים הסוציאליים הנובעים מקידמה חברתית וכלכלית. על מנת לאפשר לכל מדינה לבנות תוכנית פעולה המקדמת את זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, הכריז האו"ם על השנים 1983 עד 1992 בשם "עשור הנכים". עם סיומו בשנת 1992, נקבע 3 בדצמבר כיום הבינלאומי לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות. בשנת 2006 התקבלה בעצרת הכללית של האו"ם אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות שנכנסה לתוקף בשנת 2008. בכל שנה ביום זה מכריז האו"ם על "נושאי היום", המבוססים על שוויון בזכויות האדם ושיתוף אנשים עם מוגבלות בחברה. לדוגמה, נושא היום בשנת 2008 היה "זכויות הנכים: כבוד וצדק לכולנו" ובשנת 2015 "חשיבותו של השילוב: גישה והעצמה של אנשים בעלי כל היכולות". ניסוח זה מחליף את הביטוי "אנשים עם מוגבלות" בביטוי החיובי "אנשים בעלי כל היכולות." בישראל מצוין היום בדרכים שונות ביניהן פעילות שטח שמקיימת נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים. בשנת 2014, עם היכנסן לתוקף של תקנות נגישות השירות, ערכה הנציבות פעילות שטח ברחבי הארץ בה חולקו חוברות הסברה על התקנות ויישומן לעסקים קטנים. ב-2015 נבחרה ההסברה לילדי בתי הספר כיעד המרכזי של יום זה ובמסגרתו התקיימו פעילויות הסברה שונות בבתי ספר ברחבי הארץ. בשנת 2023, החליטה עמותת אלווין ישראל להקדיש ביצוע מחודש לשיר "מהמרחקים" שבוצע במקור על ידי גלי עטרי וסגיב כהן לזכרן של נויה דן ז"ל ורות פרץ ז"ל- צעירות עם מוגבלות שנרצחו ביום הנורא של ה-7.10.23. הביצוע המרגש בוצע על ידי הזמרת גלי עטרי ולהקת "שווים", המורכבת מזמרים צעירים וכישרוניים עם מוגבלות והושק לרגל יום המודעות הבינלאומי לאנשים עם מוגבלות. חג האוטיסטים הבין-לאומי אתר האינטרנט הרשמי של היום הבין-לאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות (בספרדית) אתר האינטרנט הרשמי של היום הבין-לאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא היום הבין-לאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות בוויקישיתוף היום הבינלאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות, באתר האומות המאוחדות הכנסת ציינה את היום הבינלאומי לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, באתר הכנסת, ‏15 בדצמבר 2015
קבורה בחיים

קבורה בחיים (או קבורה צ'צ'נית) היא שיטת רצח ודרך להוצאה להורג. הנקבר צפוי למות מחנק (שאיפת עפר או לחץ משניק על בית החזה), או במקרים אחרים - מרעב, מצמא או מאובדן חום גוף באקלים קר או מחום יתר בתוך האדמה. קבורה בחיים הייתה עונשן של הבתולות הווסטליות אשר הפרו את נדר ההתנזרות. במצרים העתיקה ובסין קברו יחד עם המלך את משרתיו, כדי שיוכלו לשרת אותו גם בעולם הבא. הערבים בתקופה הקדם אסלאמית נהגו לקבור את בנותיהן בעודן חיות (וואד אל-בנאת), כשאלו היוו מעמסה כלכלית גדולה מידי. במהלך מלחמת העולם השנייה נהגו הנאצים לקבור חיים עשרות ומאות גברים, נשים וטף, בהם יהודים. השיטה שימשה כאמצעי זול לרצח המוני, ואף כשעשוע עבור החיילים והיא התבצעה בדרך כלל בכפרים נידחים. לעיתים קבורה בחיים היא תוצאה של טעות - הכרזה על אדם כמת בעוד הוא חי ומחוסר הכרה. במהלך המאה ה-18 חייבו מדינות מסוימות באירופה המתנת מספר ימים בטרם הבאתו של אדם מת לקבורה, כדי לוודא את מותו ולהבטיח שלא ייקבר חי. כמו כן, בחלק מהמדינות הותקנו פעמונים בבתי הקברות, וחוט היה נקשר אל ענבל הפעמון, ומגיע עד לידו של המת, והיה מוצב שומר לילה על מנת שבמקרה שהפעמון יצלצל, יזעיק השומר את אנשי העיר והם יחלצו את הנקבר. מכאן מגיעים הביטויים האנגליים saved by the bell ו- graveyard shift, שכן אם אדם אמנם היה נקבר חי אזי הציפייה הייתה שהוא יזיז את ידו ויגרום לפעמון לצלצל ולהציל את חייו. שנית, אותו אדם שהיה אמור להישאר ליד הקבר ולשמוע את הפעמון במקרה הצורך, עשה זאת לרוב במשך הלילה ולכן כיום משמרת לילה מכונה בסלנג באנגלית graveyard shift. מדיה וקבצים בנושא קבורה בחיים בוויקישיתוף
קאטאקאנה

קאטאקאנה (片仮名, בתרגום מילולי: "קאנה קטועה") היא מערכת הברות יפנית, אחת מארבע מערכות כתיבה יפניות (האחרות הן היראגאנה, קאנג'י ורומאג'י). בניגוד למערכות כתב אחרות (כמו אלפבית עברי ואלפבית לטיני) שכל סימן בהן מייצג הגה – עיצור או תנועה – קאטאקאנה הוא כתב הברות, וכל סימן מייצג הברה, כלומר צירוף של עיצור ותנועה. כל ההברות בכתב הקאטאקנה הן הברות פתוחות למעט האות ン שצלילה הוא N. אותיות הקאטאקאנה מאופיינות בקווים מרובעים והן הפשוטות ביותר לכתיבה מבין הכתבים היפניים. כתיבת מילים שמקורן אינו בשפה היפנית או הסינית, כגון: שמות של חפצים שמקורם במערב, שמות של מדינות זרות, שמות של אנשים ששמם אינו יפני. אונומטופיה, לדוגמה hii ヒー שפירושו "אנחה". שמות של מיני חיות וצמחים. תעתיק של מילים בשפות זרות שאינן סינית (נקראות גאיראיגו). לדוגמה, "טלוויזיה" נכתבת テレビ – טֶרֶבּי. צירופים זרים מתועתקים בדרך כלל עם נקודה אמצעית המפרידה בין המילים. הדגשה. יכול גם להתפרש כ"מילים הנאמרות על ידי זר" או "במבטא זר". כפוריגאנה, כמו ניקוד בעברית. מראה את ההגייה של מילה הכתובה באותיות רומיות, או של מילה זרה הנכתבת בקנג'י למען המשמעות, אך מיועדת להיות מבוטאת כמקור. כתב הקאטאקאנה כולל 48 אותיות, אך ביפנית מודרנית משתמשים ב-46 בלבד (ヰ (ווי) ו-ヱ (ווֶ) יצאו מכלל שימוש). לכל אות בקאטאקאנה יש אות מקבילה בהיראגאנה. בטבלה להלן מופיעים סימני הקאטאקאנה והקריאה שלהם בעברית (לצפייה דרוש גופן הכולל את הסימנים היפניים). סימנים שאינם עוד בשימוש מופיעים באדום. לעין הבלתי-מאומנת לא קל להבדיל בין כמה קבוצות אותיות כגון シ (שי) – ツ (צוּ) – ノ (נוֹ) – ソ (סוֹ) – ン (נְ). קאטאקאנה מזכירה את הכתב העברי המרובע גם מבחינה זו – השוו ר-ד, ר-ה-ק, ועוד. מדיה וקבצים בנושא קאטאקאנה בוויקישיתוף
אנטוניו לופס גררו

אנטוניו לופס גררו (בספרדית: Antonio López Guerrero; נולד ב-13 בספטמבר 1981; בנידורם שבספרד) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדת הבלם. לופס החל את הקריירה שלו באתלטיקו מדריד. לאחר עונתו הראשונה במועדון, בה עזר לאתלטיקו להעפיל לליגה הראשונה בספרד, הושאל לאוסאסונה למשך שנתיים, בהן החמיץ חמישה משחקי ליגה בלבד. לאחר מכן חזר לאתלטיקו והפך לשחקן קבע בקבוצה. לופס זכה עם הקבוצה בליגה האירופית כקפטן לאחר ניצחון במשחק הגמר על פולהאם. לאחר עונת 2011/2012 עזב לופס את אתלטיקו מדריד וחתם במיורקה, לאחר שנתיים עזב את הקבוצה. לופס היה בסגל נבחרת ספרד במונדיאל 2006. את משחקו הראשון בנבחרת שיחק במוקדמות הטורניר, מול נבחרת סרביה ומונטנגרו בתיקו 0:0. אתלטיקו מדריד הליגה האירופית: 2009/2010, 2011/2012 הסופר קאפ האירופי: 2010 גביע האינטרטוטו: 2007 אנטוניו לופס גררו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אנטוניו לופס גררו, באתר Transfermarkt אנטוניו לופס גררו, באתר Soccerway אנטוניו לופס גררו, באתר BDFutbol אנטוניו לופס גררו, באתר WorldFootball.net אנטוניו לופס גררו, באתר National Football Teams אנטוניו לופס גררו, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ספרדים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנטוניו לופס

האם התכוונתם ל... אנטוניו לופס דה סנטה אנה – פטריוט ודיקטטור מקסיקני אנטוניו לופז גרסיה – צייר ופסל ריאליסטי ספרדי אנטוניו לופס גררו – שחקן כדורגל ספרדי המשחק בעמת הבלם בקבוצה אתלטיקו מדריד קרלוס אנטוניו לופס – נשיא פרגוואי בין השנים 1844–1862
ספרות מקצועית

ספרות מקצועית היא ספרים וכתבי עת המשמשים את העוסקים במקצוע מסוים בעבודתם. על פי רוב, ספרות מקצועית אינה מובנת למי שלא למד את המקצוע עבורו נועדה, משום שהיא מניחה ידע מוקדם נרחב, שנרכש בעת לימוד המקצוע. בעיסוקים שונים יש צורך בספרות מקצועית ענפה. דוגמאות: עורכי דין זקוקים לספרות מקצועית לשם התעדכנות בחקיקה ובפסיקה ובמשמעותן. מתכנתים זקוקים לספרות מקצועית העוסקת בתוכנה ובמערכות שהם עוסקים בהן. רופאים זקוקים לספרות מקצועית העוסקת בחידושים בתחום התמחותם. מאפיין מובהק של ספרות מקצועית הוא התיישנותה המהירה, הנובעת מהחידושים הבלתי פוסקים בתחום המקצועי שאותו היא משרתת. ההתיישנות מחייבת רכישת מהדורות חדשות לעיתים קרובות. ספרים מסוימים יוצאים לאור בכריכת עוקדן, המאפשרת פרסום דפי החלפה מדי תקופה, כך שאין צורך להחליף את כל הספר, אלא די בהחלפת הדפים שהשתנו. מאפיין נוסף של ספרות מקצועית הוא מחירה הגבוה יחסית, הנובע מהתפוצה הנמוכה יחסית של ספרות זו, ומהעובדה שמדובר בהוצאה עסקית. ארגונים שבהם נזקקים העובדים לספרות מקצועית מפעילים פעמים רבות ספרייה, שגודלה מותאם לגודל הארגון ולהיקף הספרות המקצועית הנדרשת לו, ומטרתה אחסון הספרות המקצועית והפצתה בין העובדים. הוצאה לאור של ספרות מקצועית היא ענף התמחות ייחודי בתחום ההוצאה לאור, ורק מעטים מבין המו"לים עוסקים בו. מו"ל נודע של ספרות מקצועית הוא הוצאת שפרינגר. ספרות מקצועית הנרכשת על ידי עסק במסגרת פעילותו היא הוצאה מותרת בניכוי, כלומר עלותה של הספרות המקצועית מופחתת מהכנסות העסק לשם חישוב המס החל על העסק. יחיד (גם שכיר) הרוכש ספרות מקצועית לשם שמירה על רמתו המקצועית רשאי אף הוא לנכותה מהכנסתו. קודם לרפורמה במס הכנסה שנערכה בשנת 1974 בעקבות המלצותיה של "ועדת בן שחר" (תיקון מס' 22 לפקודת מס הכנסה), תשלום של מעביד לעובד שכונה "ספרות מקצועית" היה פטור ממס הכנסה. הייתה זו דרך להימנעות ממס שנוצלה על ידי רבים, ללא קשר לרכישת ספרות מקצועית (הדבר בא לידי ביטוי במערכון "ישראבלוף" של "הגשש החיוור", שבו מציע מעסיק דמי ספרות מקצועית לשליח שאינו יודע לקרוא). בהמלצותיה של "ועדת בן שחר" נאמר: "הוצאות על ספרות מקצועית תותרנה לניכוי כהוצאה לצורך מס, רק אם הספרות דרושה ישירות לעסקו או משלח-ידו של הנישום. הניכוי יותנה בביסוס על מסמך הכולל, בין השאר, פרטים מזהים של הספר אשר נכתבו על ידי המוכר. כמקובל בספרים שנרכשו על ידי עסקים, יישמר הספר בבעלות הנישום ויוחתם בחותמת שם העסק". במסגרת מימוש ההמלצות בוטל הפטור לתשלום ספרות מקצועית, תוך אמירה מפורשת בסעיף 2(2) לפקודת מס הכנסה, לפיה בהכנסה החייבת נכללים גם "תשלומים שניתנו לעובד לכיסוי הוצאותיו, לרבות תשלומים בשל החזקת רכב או טלפון, נסיעות לחוץ-לארץ או רכישת ספרות מקצועית או ביגוד, אך למעט תשלומים כאמור המותרים לעובד כהוצאה". ספר לימוד ספרות אפורה
מחברות לספרות (כתב עת)

מחברות לספרות הוא כתב עת ספרותי שיצא לאור בישראל. בשנות השלושים של המאה העשרים התגבשה בתל אביב קבוצה ספרותית שהורכבה מסופרים ומשוררים צעירים, ששפת אמם הייתה עברית. בקבוצה, שנקראה "יחדיו" היו שותפים בין היתר המשוררים נתן אלתרמן, לאה גולדברג ואברהם שלונסקי, הסופרים שלמה ניצן ויעקב הורוביץ והמבקר וחובב הספר ישראל זמורה. כתב העת ששימש את החבורה היה "טורים", בעריכתו של שלונסקי. בעקבות טרוניות נגד שלונסקי הוא הודח מתפקיד העורך, וזמורה מונה במקומו. החיכוכים לא פסקו, ובעצתו של אלתרמן פרשו אחדים מבני החבורה מ"יחדיו", והקימו כתב עת ספרותי משלהם, "מחברות לספרות", בעריכתו של ישראל זמורה. כתב העת החל להופיע ב-1940. כעבור שנים רבות תיאר זמורה את ייחודו של כתב העת החדש: במה זו, "מחברות לספרות", בעריכתי, הייתה שונה מכל הבמות האחרות, צאצאי "כתובים" ו"יחדיו". קודם כל ניערה מעצמה את רוח "האופוזיציה", הוציאה מכלל מטרותיה את המדור הפוליטי, והייתה כל כולה על טהרת הספרות היפה. קו מיוחד של העריכה היה - לשתף בבמה רק סופרים שהוזמנו מלכתחילה, לפי בחירה קפדנית ולא לפי דרגת פרסומו של הסופר, רק לפי כישרונו הודאי, לפי מקוריותו וייחודו האמנותי, ועל כן בוטלו גם ההגדרות "זקנים" ו"צעירים", "שמרנים" ו"חדשנים", ועל כן השתתפו ב"מחברות לספרות" גם סופרים ותיקים, כגון י. ד. ברקוביץ, י. קרני, מ. א. ז"ק, דב סדן, מ. בובר וש. ה. ברגמן. — ישראל זמורה, "מדוכן לדוכן - הרהורים וזכרונות עם יובל ל'מאזנים'", מאזנים, מאי 1978. עם הצעירים שפרסמו ב"מחברות לספרות" נמנים בנימין גלאי, אבות ישורון, אהרן אמיר, ט. כרמי, פנחס שדה, דוד שחם, נתן שחם, בנימין תמוז, שלמה ניצן ואחרים. מתוך כתב העת הסתעפה גם הוצאת "מחברות לספרות". ישראל זמורה, "מדוכן לדוכן - הרהורים וזכרונות עם יובל ל'מאזנים'", מאזנים, מאי 1978. צפרירה שועלי, מחברות לספרות: כתב העת והוצאת הספרים כגורמים במערכת הספרותית בשנים 1967-1940, דיסרטציה, אוניברסיטת בר-אילן, 2003. מחברות לספרות בקטלוג הספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קאנטו

קאנטו (ביפנית: Kantō-chihō) הוא חבל ארץ ביפן שנמצא על האי הונשו. נכון לשנת 2017 עמדה אוכלוסיית החבל על כ-43,285,000 תושבים. בשטח החבל נמצאות הערים טוקיו, בירת יפן ויוקוהמה, העיר השנייה בגודלה מבחינת אוכלוסייה ביפן. החבל מחולק לשבעה מחוזות: צ'יבה, גונמה, איבראקי, קנאגאווה, סאיטאמה, טוצ'יגי וטוקיו. בשטח החבל זורם נהר טונה, השני באורכו ביפן. ב-1 בספטמבר 1923 התרחשה רעידת אדמה גדולה בקאנטו. ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Tristitia

Tristitia היא להקת בלקנד דום/דת' מטאל גותי משוודיה. הלהקה נוסדה בהלמשטאד (Halmstad), שוודיה, בשנת 1992 בידי הגיטריסט לואיס ב. גאלווז (Luis B. Galvez). האהבה שלו לדום מטאל ומלודיות מלאות צער הביאה להקמת להקה עם זמר הדת' מטאל הגותי תומאס קארלסון (Thomas Karlsson) ונגן הבאס הארי יובונן (Harri Juvonen). ללהקה הם קראו "טריסטיטיה", שפירושה בלטינית הוא "צער". הם הקליטו את תקליט הדמו הראשון, Winds of Sacrifice, שלהם באפריל 1993. בינואר 1994 הם הקליטו דמו שני, Reminiscences of the Mourner. הדמו השני התקבל בצורה טובה יותר מהדמו הראשון וכתוצאה מכך חתמה הלהקה על חוזה הקלטות עם חברת התקליטים הצרפתית Holy Records. במרץ 1995, עם המתופף ברונו נילסון (Bruno Nilsson), קארלסון בשירה וגאלווז בגיטרות, יצרה הלהקה את האלבום הראשון שלה, One with Darkness. בקיץ של 1996 הם הקליטו את אלבומם השני, Crucidiction. באלבומם השלישי, The Last Grief באה לידי ביטוי שילוב של שירה בסגנון הבי מטאל/דום מטאל אטמוספירי, על ידי זמר ריקארד בנטיסון (Rickard Bengtsson) מהלהקה Last Tribe שנשכר לצורך שירה באלבום זה בלבד, ושילוב של ריפי גיטרות של דום מטאל עם גיטרות קלאסיות. בסתיו 2002 הוציאה הלהקה את אלבומה הרביעי Garden of Darkness, שאותו הקליטה באולפני Darkside Studios בעירם, הלמשטאד. לאלבום זה תרם זמר הדת' מטאל סטפן פרסון (Stefan Persson) את קולו כדי ליצור אלבום כבד, אפל וקודר יותר. זה היה אלבומם האחרון ואחריו פעילות הלהקה הוקפאה. לואיס ב. גאלווס (Luis B. Galvez) - גיטרה תומאס קארלסון (Thomas Karlsson) - שירה וילהלם (Wilhelm) - גיטרה בס תומאס הדלוׁנד (Thomas Hedlund) - תופים הארי יוּווׂנן (Harri Juvonen) - גיטרה בס אדריאן לטליאֵר (Adrian Letelier) - גיטרה בס Bruno Nilsson - תופים אלסיאִ (Alessio) - תופים ריקארד בנגטסון (Rickard Bengtsson) - שירה באלבום The Last Grief סטפן פּרסון (Stefan Persson) - שירה Winds Of Sacrifice (1993) Reminiscences Of The Mourner (1994) One With Darkness (1995) Crucidiction (1997) The Last Grief (2000) Garden of Darkness (2002) Tristitia, ברשת החברתית פייסבוק Tristitia, באתר MusicBrainz (באנגלית) Tristitia, להקה באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) Tristitia, באתר Discogs (באנגלית)
עטרה (פין)

העטרה היא רקמה כיפתית רגישה-למגע הנמצאת בקצה הדיסטלי (המרוחק מהגוף) של איבר המין הגברי. במרכזה של העטרה נמצא פתח השופכה. העטרה הומולוגית מבחינה אנטומית לקצה הדגדגן הנשי. כאשר פין שאינו נימול נמצא במצב רפוי, העטרה מכוסה במלואה או באופן חלקי על ידי העורלה, אשר מגנה על הקרום הרירי העדין ממנו עשויה העטרה. במצב של זקפה, העורלה מופשלת והעטרה נחשפת והופכת לרגישה עוד יותר. כיוון שפתח השופכה נמצא בקצה העטרה, כאשר תינוק נימול מולבש בחיתול ישנה סכנה שהוא יסבול מהצרה של פתח השופכה או שיפתח בו כיב. רקמת האפיתל של העטרה היא רקמה רירית. על פי אחד המחקרים, רחצה מוגזמת של העטרה בסבון עלולה לייבש את הרקמה הרירית ולגרום לדלקת עור אטופית. דלקת בעטרה נקראת בלניטיס (Balanitis). דלקת זו נפוצה בקרב 11-3% מהגברים, ושכיחותה עולה ל-35% בקרב גברים חולי סוכרת. הגורמים לדלקת בעטרה הם בדרך כלל זיהומיים, והטיפול הניתן עבורה נקבע רק לאחר בדיקה מקיפה ואבחון הגורם הספציפי שהביא להתפתחותה. מדיה וקבצים בנושא עטרה בוויקישיתוף The ulcerated urethral meatus in mail children, The Journal of Pediatrics, 7.7.2006 Clinical features and management of recurrent balanitis; association with atopy and genital washing, Genitourinary Medicine Balanitis and balanoposthitis: a review ,Genitourinary Medicine
אקואוויווה

אקואוויווה (איטלקית Acquaviva) היא אחת מתשע היחידות האדמיניסטרטיביות - הקסטלי המרכיבות את סן מרינו (Castelli). העיירה ממוקמת במערב של המדינה ומשתרעת על שטח של 4.86 קמ"ר. בשנת 2003 התגוררו באקואוויווה 1,812 תושבים. העיר גובלת עם סן מרינו ועם בורגו מג'ורה. קבוצת הכדורגל של העיר היא ס.ס. וירטוס. היא נקראה על שם מקור מים מקומי חשוב הנמצא באזור. מדיה וקבצים בנושא אקואוויווה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אקואוויווה
דביבון סרטנים

דביבון סרטנים (שם מדעי: Procyon carnivorus) הוא מין דביבון המצוי באזורים המיוערים והביצתיים של אמריקה המרכזית ואמריקה הדרומית. הוא דומה לבן-דודו הצפוני, הדביבון המצוי, בכך שיש לו זנב טבעות ואת "מסכת השודד" של פרווה מסביב לעיניים. פרוותו קצרה יותר משל בן-דודו, והוא גדול ממנו במקצת. אורך גופו וראשו הוא בין 41 ל-60 ס"מ, אורך הזנב הוא בין 20 ל-24 ס"מ, גובה הכתף הוא 23 ס"מ, והמשקל הוא בין 2 ל-12 ק"ג. הזכרים בדרך-כלל גדולים מהנקבות. הוא ניזון מסרטנים, לובסטרים, ומרכיכות אחרות, אך הוא אוכל-כול והדיאטה שלו כוללת בין היתר גם דו-חיים קטנים, ביצי צבים, ופירות. דביבון הסרטנים הוא יחידאי (סוליטרי) ופעיל בלילה. הוא כמעט תמיד מצוי ליד נחלים, אגמים ונהרות. הצאצאים נולדים בין יולי לאוגוסט ובכל המלטה נולדים שלושה. מדיה וקבצים בנושא דביבון סרטנים בוויקישיתוף דביבון סרטנים, באתר ITIS (באנגלית) דביבון סרטנים, באתר NCBI (באנגלית) דביבון סרטנים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) דביבון סרטנים, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) דביבון סרטנים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) דביבון סרטנים, באתר GBIF (באנגלית) Phillips, N. and L. Olson. 2005. "Procyon cancrivorus", Animal Diversity Web. דביבון סרטנים באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
TEA

אגודת אתרי הבידור הנושאיים (באנגלית: Themed Entertainment Association, ובקיצור: TEA) הוא ארגון הגג הבינלאומי של יוצרי ומעצבי אתרי נושא, כגון מוזיאונים, גני חיות ופארקים נושאיים. הארגון מאגד אלפי עובדים בתעשיית הפארקים הנושאיים בארצות הברית ובאירופה ומעניק מדי שנה כ-15 פרסים (המכונים פרסי Thea) לפרויקטים נבחרים במספר קטגוריות. אתר האינטרנט הרשמי של TEA (באנגלית) TEA, ברשת החברתית פייסבוק TEA, ברשת החברתית אקס (טוויטר) TEA, סרטונים בערוץ היוטיוב TEA, הבלוג הרשמי
צ'ארלס גיינס

צ'ארלס גיינס (באנגלית: Charles Gaines; נולד ב-15 באוקטובר 1981) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר. גיינס החל את קריירת המכללות שלו בעונת 2000/2004 באוניברסיטת סאות'רן מיסיסיפי. הגיע לאירופה לראשונה בעונת 2004/2005 לרג'ו קלאבריה, וקלע בממוצע 14.4 נקודות. עונה לאחר מכן הצטרף לוילרבאן איתה הגיע לרבע גמר גביע יול"ב ורשם 13.6 נקודות ו-8.0 ריבאונדים בליגה הצרפתית בעונת 2006/2007 שיחק לראשונה ביורוליג עם חובנטוד בדאלונה בסה"כ רשם 10.3 נקודות ו-6.5 ריבאונדים בעונת היורוליג. בעונת 2007/2008 שיתף פעולה ביחד עם די בראון בגלאטסראיי, איתה הגיע לחצי גמר גביע יול"ב, בו רשם 12.4 נקודות ו-7.3 ריבאונדים. חתם באוקטובר בסן אנטוניו וקיווה למצות את חלום ה-NBA. הוא ויתר על הצעות מכובדות מקבוצות כדורסל אירופאיות כדי לשחק באוסטין ספרס, קבוצת ה-NBDL של הסן אנטוניו ספרס. ב-23 משחקי העונה רשם ממוצעי קליעה של 15.0 נקודות, אסף 10.3 ריבאונדים וחסם 0.6 חסימות. בינואר 2009 חתם גיינס במכבי תל אביב הישראלית, אולם שוחרר מהקבוצה כבר בחודש אפריל בעקבות הפרות משמעת. בעונת 2009/10 הצטרף לקבוצת שינג'יאנג פליינג טייגרס מהליגה הסינית. באפריל 2010, במהלך משחק פלייאוף מול גואנדונג סאוטרן טייגרס, חבט גיינס בשחקן הקבוצה היריבה וגרם לאשפוזו. פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) אגרוף הזעם: צפו בנוק-אאוט של שחקן מכבי בעבר, באתר ynet, 20 באפריל 2010
אוכל-כול

אוכל-כול (באנגלית: Omnivore) הוא בעל חיים שתזונתו מורכבת באופן קבוע ממגוון חומרים, כגון צמחים, בעלי חיים, אצות ופטריות בעל חיים אשר מערכת העיכול שלו יכולה לעכל מזון הן צמחי והן מזון מהחי, אולם מגוון את תזונתו רק לעיתים רחוקות בצמחייה או בשר לא נחשב לאוכל כול, למשל טורפים כמו חתולים ניזונים מעשבים או מזרעים וכרישים טיגרים אוכלים שאריות זבל רבות, אך עדיין נחשבים להיפרקרניבורים שניזונים כמעט רק מבשר. לא כל אוכלי הכול ניזונים באופן שווה – ישנם קרניבורים המכונים מסוקרניבורים או היפוקרניבורים שניזונים בין 30 ל-70 אחוז מתזונתם מבשר ורק השאר מגיע מצמחים ומפטריות וכך גם כשמדובר בכמה אוכלי חרקים. באותו אופן מספר הרביבורים ניזונים מבשר בכמות קטנה, אף שלרוב הם ניזונים ממזון אחר כמו אוכלי פירות, אוכלי זרעים או יונקי צוף, שאינם יכולים להתבסס על רק צמחים. ואולם מינים רבים הם אופורטוניסטים הניזונים ממה שהם מוצאים ולעיתים בהתאם לעונה הם משנים את תפריטם. אוכלי כול באופן כללי בעלי מערכת עיכול חסרות התמחות מיוחדת לבשר או לצמחייה, מה שמאפשר להם מצד אחד לאכול מגוון מזונות אך מצד שני להתקשות בהתמחות באכילה קבועה של מזונות כמו עשבים או לצוד ביעילות של טורפים מובהקים. בין היונקים נכללים מיני קיפודיים, חזיריים, דלשינאים, מכרסמים רבים כמו עכבר, חולדה, סנאי ואוגר, רוב הפרימטים לרבות האדם וכמה יונקי כיס. בסדרת הטורפים נכללים רוב הדוביים, מספר כלביים כמו שועל, תן וזאב הרעמה, ראקוניים שונים, גחניים ופנדה זנובה. ישנם עופות רבים אוכלי כול, זוחלים כמו לטאות, איגואניים, חרדוניים וכמה צבים וגם דגים שונים, כמו קרפיוניים, שפמנונאים, שפתוניים וגמבוזיים. חסרי חוליות שונים אוכלי כול כוללים מיני סרטנאים, מרבית החרקים ביניהם זבובאים, נמלים וצרעות וחיפושיות רבות. גם כמה תולעים ורכיכות כמו חשופיות ושאר חלזונות ניזונים הן מהחי והן מהצומח. טורפים – בעלי חיים הניזונים מבעלי חיים אחרים. מסוקרניבורים – טורפים שתזונתם מכילה 30 עד 70% בשר והם אוכלי-כול. היפוקרניבורים – טורפים שתזונתם מכילה פחות מ-30% בשר והם אוכלי-כול. אוכלי-צמחים – בעלי חיים הניזונים ממזון מן הצומח. אוכל-כול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) האבולוציה של הדב הצמחוני, באתר מכון דוידסון