laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הבורסה לניירות ערך במוסקבה

הבורסה הבין-בנקאית למטבעות של מוסקבה (Московская межбанковская валютная биржа) הייתה אחת מן הבורסות הגדולות ביותר בקרב מדינות חבר העמים ומזרח אירופה. נפתחה ב-1992 ואוחדה עם RTS ליצירת בורסת מוסקבה בדצמבר 2011. מדי יום נסחרו בבורסה המוסקבאית ניירות ערך של כ-700 חברות רוסיות, לרבות מניות של 230 החברות הגדולות במדינה, ביניהן גם גזפרום, רוסטלקום וסברבנק, לוקאויל ורוסנפט, כשכולן יחד בעלות שווי כולל של כ-10 טריליון רובל (כ-300 מיליארד דולרים). בבורסה נמכרו מניות של 285 חברות רוסיות. ב-19 בדצמבר 2011 הושלם איחוד בין בורסת Micex לבין בורסת RTS המוסקבאית, והחל מסחר בבורסה המאוחדת Micex-RTS. האיחוד נעשה במטרה לחסוך בהוצאות ולפשט את המסחר במניות. בורסת מוסקבה כלכלת רוסיה הבורסה לניירות ערך בסנקט פטרבורג מדיה וקבצים בנושא הבורסה לניירות ערך במוסקבה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הבורסה לניירות ערך במוסקבה Russia's merged Micex-RTS exchange opens. telegraph.co.uk 22/12/2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
778

שנת 778 היא השנה ה-78 במאה ה-8. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. צבא גדול בפיקודו של קרל הגדול נכנס לחצי האי האיברי אך לא הצליח לכבוש את סרגוסה ונסוג. 16 באפריל – לואי החסיד, מלך הפרנקים (נפטר ב-840) 15 באוגוסט – רולאן, אביר קודש של קרל הגדול (נולד ב-736) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 778‎ נפטרים ב-778‎ מדיה וקבצים בנושא 778 בוויקישיתוף
יגאל אריאל

הרב יגאל אריאל (שטיגליץ במקור; נולד בשנת 1946) הוא רבו לשעבר של היישוב נוב שברמת הגולן, ראש מוסדות עמותת 'רוח הגולן' ומייסד הישיבה התיכונית חיספין, מחבר סדרת ספרי עיון ופרשנות נפוצה על התנ"ך. נולד בירושלים למשה ואסתר שטיגליץ. למד בישיבת נתיב מאיר, ישיבת כפר הרא"ה וישיבת מרכז הרב. בתחילת שנות ה-60 נמנה עם קבוצת המייסדים של ישיבת הנגב (אז: ישיבת עזתה), שהוקמה על ידי הרב יששכר מאיר, שהיה ר"מ בישיבת כפר הרא"ה. בתחילת שנות ה-70 מונה לרב היישוב נוב ברמת הגולן. בשנת 1973 הוקמה ישיבת הגולן, בשטח מחנה צבאי סורי נטוש בתחום היישוב רמת מגשימים, והרב אריאל נמנה עם צוות רבניה ואף עמד בראשה במשך תקופה. בתחילת שנות ה-80 ייסד את מדרשת הגולן, ומאז הוא עומד בראשה כמנהיג רוחני, לצד הנהלה אדמיניסטרטיבית. בשנת 1982 הקים את הישיבה התיכונית בחספין, ועמד בראשה בשנותיה הראשונות. הרב אריאל הוציא לאור סדרת ספרי עיון ופרשנות על כמה מספרי התנ"ך. חיבר ספר על הגולן ועבר הירדן במקרא ובהלכה. לאחר ההתנתקות פרסם את הספר "לשם שמים", סיפור מעין-אוטוביוגרפי, הכולל ניתוח מצבו של הציבור הדתי-לאומי בישראל וביקורת על התנהלותו. הספר מנסה לרדת לשורשי המחלוקת בין הציונות הדתית לבין הציבור החרדי, ובודק האם החיבור ביניהם אפשרי. בשנת 2010 פרש מרבנות המושב נוב לאחר כארבעים שנים, אך נשאר לגור במושב ובמקביל שימש כר"מ בישיבת ההסדר ביפו. כיום הרב אריאל משמש כיו''ר עמותת רוח הגולן. הרב אריאל נשוי ליעל לבית פורת (אחותו של חנן פורת) ואב לעשרה. אחיו הם רבה של רמת גן לשעבר הרב יעקב אריאל, ראש מכון המקדש הרב ישראל אריאל והדיין הרב יועזר אריאל. בתו מוריה הייתה נשואה לחגי בן ארי, מפקד סיירת צנחנים שנפצע אנושות במבצע צוק איתן ונפטר מפצעיו לאחר שנתיים וחצי. ארץ ירדן וחרמונים: הגולן ועבר הירדן במקרא ובהלכה ארפא משובתם: התשובה במקרא ובאגדה אגדה של משפחה: עיון באגדות חכמים אגדה של נחמה: עיון במדרש רבה על מגילת איכה רבי מאיר ו"אחר": עיון בסוגיה מהתלמוד לשם שמים עוז וענווה: עיונים ביהושע ושופטים עוז מלך: עיונים בספר שמואל מקדש מלך: עיונים בספר מלכים לב חדש : עיונים בספר יחזקאל מור והדס: עיונים בדניאל ובאסתר המבשר: עיונים בספר ישעיהו במעגלי השביעית (בעריכתו) טעמא דשביעתא: יסודותיה הרעיוניים של השמיטה, קשר התורה העם והארץ (בעריכתו) קיצור דיני שביעית סוגיות בשביעית: מקורות לשיעור ועבודה עצמית (יחד עם הרב משה אגוזי) יגאל אריאל, דף שער בספרייה הלאומית הספרים של הרב יגאל אריאל, באתר "סימניה" יגאל אריאל, גיור עולי ברית המועצות, תחומין יב (תשנ"א), באתר מכון צומת אורלי גולדקלנג, מהצפון באהבה, מקור ראשון, מוסף "שבת", 13 ביוני 2016 "רבם של הרבנים" - מאמר שכתב לאחר פטירת רבו הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא ספרי הרב יגאל אריאל, באתר רוח הגולן כל הכתבות - הרב יגאל אריאל, באתר ערוץ 7מאמרים של הרב יגאל אריאל, באתר ספריית אסיף
786

שנת 786 היא השנה ה-86 במאה ה-8. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 14 בספטמבר – הארון א-רשיד הופך לח'ליף של בית עבאס עם מות אחיו, אל-האדי אל-מאמון, הח'ליף העבאסי השביעי (נפטר ב-833) 14 בספטמבר – אל-מאמון, הח'ליף העבאסי השביעי (נפטר ב-833) אל-האדי, הח'ליף העבאסי הרביעי (נולד ב-764) 6 בינואר – אבו תביללי, מרטיר נוצרי והקדוש המגן של העיר טביליסי (נולד ב-756) 14 בספטמבר – אל-האדי, הח'ליף העבאסי הרביעי ששלט בבגדאד (נולד ב-766) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 786‎ נפטרים ב-786‎ מדיה וקבצים בנושא 786 בוויקישיתוף
800

שנת 800 היא השנה ה-100 במאה ה-8. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 23 בנובמבר – קרל הגדול מגיע לרומא על מנת לחקור את הטענות נגד האפיפיור לאו השלישי 24 בנובמבר – קרל הגדול מגיע לרומא על מנת להיוועד עם הסינוד ב-1 בדצמבר ולברר סופית את ניסיון ההתנקשות וההתארגנות להדחתו של האפיפיור לאו השלישי 1 בדצמבר – קרל הגדול פוסק בעניינו של האפיפיור לאו השלישי 25 בדצמבר – קרל הגדול מוכתר לקיסר על ידי האפיפיור לאו השלישי, בעת מיסת חג המולד ברומא ללא תאריך מדויק: בשנת ד'תק"ס בארץ ישראל פרץ מרד נגד שלטון החליף הארון א-רשיד מבית עבאס. בראש המרד עמד היהודי יחיה בן ירמיהו (או יחיה בן ארמייה) ו'סגניו' שני ערבים מוסלמים, שרידי הנאמנים לבית אומיה. המרד דוכא בידי מושל דמשק, וראשי המרד נפלו בשבי. משתפי הפעולה המוסלמים זכו לחנינה, ואילו יחיה, היהודי, הוצא להורג. נזירים קלטיים מתחילים לכתוב את הספר של קלס במנזר באי איונה שבסקוטלנד מוקמת העיר שרוסברי באנגליה הארוואק מתיישבים באי ברבדוס במסע צבאי משותף של אסטוריאס (בראשות אלפונסו השני) ושל צרפת (בראשות לואי החסיד) מצליחים צבאות ממלכות אלה להצר את רגליהם של המורים, לכבוש את ליידה ווסקה ולהטיל מצור על ברצלונה (עד שנת 801) האע'לבים בתוניסיה מכריזים על עצמאות מן הח'ליפים של בית עבאס (ושולטים על המע'רב) בניית מקדש בורובודור באי ג'אווה יעקב בן יצחק אלכנדי – פילוסוף בגדדי (מת ב-873) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 800‎ נפטרים ב-800‎ מדיה וקבצים בנושא 800 בוויקישיתוף
נפתלי מנחם הוטנר

הרב נפתלי מנחם (הערץ מנדל) הוטנר (ה'תרל"ח, 1878 - כ"ה בחשוון ה'תרצ"ה, 1935) היה מרבני העיר איישישוק, בנו של רבי יוסף זונדל הוטנר. נולד בביאליסטוק לרב יוסף זונדל הוטנר ולרבנית הנדל. בצעירותו למד בכולל קדשים מיסודו של החפץ חיים, שם למד יחד עם הרב אלחנן וסרמן. נישא לקריינה גולדה בת הרב צבי חיים אפשטיין, רבה של באקשט, אחותו הצעירה של הרב משה מרדכי אפשטיין, ראש ישיבות סלבודקה וחברון. לאחר נישואיו התמנה כרב בעיירה טלושטש, באזור ורשה, אשר רוב תושביה היו חסידים. בהוראת אביו התפטר מרבנותו כעבור תקופה קצרה ושב לאיישישוק. מאז שימש את אביו וסייע לו בענייני הרבנות. עם פטירת אביו רבי יוסף זונדל, בשנת תרע"ט, היה מובן כי בנו נפתלי מנחם ימלא את מקומו ברבנות איישישוק, וכך התקיים הלכה למעשה בשנים הראשונות אחר כך. אלא שאז אירע מקרה שהביא לעזיבתו את הרבנות. לראש הקהל בעיירה היה דין תורה עם אחד מאנשי הקהילה, ואז פנה ראש הקהל אל הרב הצעיר והזהירו כי עליו לזכותו במשפטו, ולא - ידאג לסלקו ממשרתו. אך הרב סירב וראש הקהל יצא חייב בדינו. ראש הקהל, שהיה בעל מעמד בעיירה, החליט להעמיד כנגד הרב הוטנר מועמד נגדי, את הרב שמעון רוזובסקי שהשתייך לתנועת המזרחי. במשך זמן ניטש מאבק קשה בין תומכי שני הצדדים, כשרבנים מהעיירות הסמוכות באים לסייע לאחד מהצדדים. בסופו של דבר נקבעה פשרה לפיה ישמש רבי נפתלי מנחם כדיין הקהילה וכמורה הוראה, והרב רוזובסקי ישמש כרב הרשמי בקהילה. משה שנפלד מספר בשם החזון איש כי מאז לא דרכה כף רגלו של החפץ חיים באיישישוק כדי שלא ייאלץ להיפגש עם הרב רוזובסקי, וכשפעם הוצרך לדבר בעניין הקמת מקווה בעיירה, המתין החפץ חיים להזדמנות שהרב רוזובסקי יסע לווילנה ורק אז הגיע לעיירה. בהשפעת החפץ חיים (שהיה ידידו ומעריצו של אביו רבי יוסף זונדל), התקבל רבי נפתלי מנחם לכהן ברבנות המושבה פתח תקווה, אולם עוד קודם שמומשה תוכנית זו נפטר. בניו לא הצליחו להגיע להלווייתו, ובתו צפורה אמרה אחריו קדיש. לאחר פטירת אחיו רבי יהודה לייב הוטנר, הוטלה על שכמו מלאכת הוצאת כתביו הנותרים של אביו רבי יוסף זונדל, ואז הוציא לאור את הספר גנזי חיים. הוא עצמו חיבר ספר בשם חלקת מנחם אך לא הספיק לא הוציאו והוא נותר בכתובים. צבי חיים הוטנר, מראשוני ישיבת חברון. צביה-לאה, אשת הרב מאיר חדש, המשגיח בישיבת חברון. עלתה לארץ בחיי אביה. שמעון הוטנר. יעקב לייב הוטנר. ציפורה, אשת הרב יוסף קרביץ, ר"מ במדרשית נעם שושנה, אשת הרב זיסל חינסקי. }} Eliach, Yaffa (1999), There Once Was A World: A 900-Year Chronicle of the Shtetl of Eishyshok, Back Bay Books. ISBN 978-0316232395[דרושה הבהרה] על הרב מנחם-נפתלי הוטנר באתר GENI הרב וסרמן מביא דברים בשמו בספרו קובץ שיעורים, כתובות דף טו ע"א אות ל"ט: "וכמדומה ששמעתי כן מכ' הרה"ג ר' הערץ מנדיל הוטנער ז"ל מאיישישק" ראו בהקדמת הספר גנזי חיים בה הדפיס בשנת תרפ"ח דרשת שבת הגדול אותה מסר באיישישוק. יפה אליאך בספרה על איישישוק. מאחורי הקלעים של ישיבת סלובודקה בחברון תרפ"ד – תרפ"ה, עבודת מחקר מאת תרצה יעקבסון, האתר של היישוב היהודי בחברון.
823

שנת 823 היא השנה ה-23 במאה ה-9. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 13 ביוני – קרל הקירח, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ומלך פרנקיה המערבית (נפטר ב-877) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 823‎ נפטרים ב-823‎ מדיה וקבצים בנושא 823 בוויקישיתוף
מוחמד טנטאווי

האם התכוונתם ל... מוחמד חוסיין טנטאווי – פילדמרשל בצבא מצרים, שר ההגנה לשעבר בממשלת מצרים ויו"ר המועצה העליונה של צבא מצרים מוחמד סייד טנטאווי – לשעבר האימאם הגדול של מסגד אל-אזהר והשייח' הגדול של אוניברסיטת אל-אזהר בקהיר
828

שנת 828 היא השנה ה-28 במאה ה-9. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 828 – באזור מרוקו של ימינו מחולקת ממלכתו של אידריס השני בין עשרת בניו ומתפוררת 828 – אבן קתיבה, חכם דת מוסלמי (נפטר ב-889) 8 בספטמבר – עלי אל-האדי, אימאם השיעי העשירי (נפטר ב-868) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 828‎ נפטרים ב-828‎ מדיה וקבצים בנושא 828 בוויקישיתוף
בתי ניסן ב"ק

בתי ניסן ב"ק היו ארבע שכונות יהודיות ששכנו סמוך לשער שכם בירושלים מסוף המאה ה-19 עד מאורעות תרפ"ט ב-1929. השכונה "קריה נאמנה" (אשל אברהם) הוקמה על ידי ראשוני העולים מגאורגיה שעלו לארץ בעת החדשה בשנת 1863. הם התיישבו בעיר העתיקה בירושלים, והקימו בשנת 1876 שכונה מחוץ לחומות - קריה נאמנה. הבתים הראשונים נרכשו בשנת 1875 על ידי ניסן ב"ק, חסיד רוז'ין, מעסקני העדה האשכנזית בירושלים, במסגרת תהליך "היציאה מן החומות". ניסן ב"ק שאף להקים שכונה לאנשי הקהילה החסידית שגרו בצפיפות בעיר העתיקה. שמה של השכונה נקרא תחילה "אהלי משה ויהודית" על שם משה מונטיפיורי ורעייתו, ובהמשך שונה ל"קריה נאמנה". בניגוד לרוב השכונות שהוקמו עד לשנה זו, שכנה "קריה נאמנה" מצפון לעיר העתיקה ולא במערבה, על הדרך ליפו, כנראה בגלל חוסר מקום ומחירי הקרקע הגבוהים שם. השכונה לא התפתחה כמתוכנן, כנראה מחמת חוסר קונים למגרשי החברה, ורק על חלק מהאדמות שנרכשו נבנו בתים. על ראשיתה של השכונה כתב אליעזר בן-יהודה: ”בשנה ההיא [תרל"ה] כונן ר' נסים ב"ק חברה אחרת, ויקן אדמה מצפון לירושלם על דרך ההולך שכמה, ויבן שם כעשרים בית – ועוד יש להחברה הזאת אדמה הרבה, אפס מאין כסף עמדה החברה מבנות עוד”. בהמשך נמכרו חלק מאדמות החברה והוקמו שלוש שכונות לעדות אחרות: "אשל אברהם" לעדת הג'ורג'ים, "בית שמואל" ליוצאי הקווקז ו"עיר צדק" ליוצאי סוריה ועיראק. מכלול השכונות, כונה בפי תושבי ירושלים "בתי ניסן ב"ק" (ביידיש: "נישע ב"ק'ס הייזער"), ובשנת 1898 הוא כלל 120 בתים. ב-1884 נבנה במתחם "אהלי יעקב" שבשכונת "קריה נאמנה" בית כנסת בעזרת תורם יהודי. ערב מאורעות תרפ"ט פעלו בשכונה 14 בתי כנסת והתנהלו בה חיי קהילה פעילים לצד השכנים הערבים. סופה של השכונה היהודית הגיע במאורעות תרפ"ט. ביום שישי, י"ז באב תרפ"ט (23 באוגוסט 1929), יצא המון מוסת מהמסגדים בהר הבית לאחר תפילת יום השישי לכיוון השכונות היהודיות בעיר החדשה דרך שער יפו ושער שכם. האספסוף שצעד דרך שער שכם פנה תחילה לשכונת מאה שערים ולאחר שנהדף משם עבר לתקוף את שכונת ניסן ב"ק. הפורעים הערבים רצחו בשכונה שמונה יהודים, פצעו אחרים, בזזו רכוש ושרפו בתי כנסת ובתים נוספים. לאחר המאורעות עזבו רוב התושבים היהודים את בתיהם ורק מעט יהודים ספרדים נשארו. רוב הבתים נתפסו על ידי מוסלמים ונוצרים. בעשור הראשון של המאה ה-21 חודשה התיישבות יהודית בבתי ניסן ב"ק על ידי כמה משפחות יהודיות. בסוף שנת 2006 התגוררו בשכונה חמש משפחות יהודיות ובתחילת שנת 2011 התגוררו בשכונה שמונה משפחות יהודיות. מדיה וקבצים בנושא בתי ניסן ב"ק בוויקישיתוף מודעות, חבצלת, מודעה על ייסוד החברה להקמת השכונה, 11 בדצמבר 1885, באתר "עיתונות יהודית היסטורית" עפרה לקס, הגירוש מעזה, תרפ"ט, באתר ערוץ 7, 23 ביולי 2009 שתי מפות מן הרבע הראשון של המאה ה-20 עם ציון שם השכונה. הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור מפת ירושלים בהוצאת יוסף לוי חגיז, 1919 בערך, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור על פי ספר ישעיהו, פרק א', פסוק כ"א (החוקר אברהם לונץ מכנה את השכונה לעיתים "עיר הצדק" על פי ספר ישעיהו, פרק א', פסוק כ"ו) יהושע בן אריה, עיר בראי תקופה - ירושלים החדשה בראשיתה, יד בן צבי, עמ' 164-163 אליעזר בן-יהודה, ירושלם החדשה, פרויקט בן-יהודה ירושלם, חבצלת, 13 ביוני 1884 אלידע בר שאול, ‏סנדלים תנכיות ברחוב הנביאים, בערוץ "אורות – טלוויזיה יהודית" ישראל עמיקם, המתקפה על היישוב היהודי בא"י בתרפ"ט, חיפה: אלול תרפ"ט, ההתקפה על ירושלים חסידים עם טוריא, אתר כיפה, י"ט טבת תשס"ז ניר חסון, נקודת החיכוך החדשה במזרח ירושלים, באתר הארץ, 15 באפריל 2011
קורט מנדל

קוּרְט מֶנדֶל (Kurt Mendel;‏ 11 בנובמבר 1903, המבורג, גרמניה – 1997, רעננה) היה בוטנאי ישראלי וחוקר בעל שם בתחום ההדרים. פרופסור להורטיקולטורה באוניברסיטה העברית בירושלים. מנדל נולד בהמבורג שבגרמניה. בנעוריו הצטרף לתנועת "בלאו וייס", ומשנת 1926 היה חבר "החלוץ". את לימודיו הגבוהים במקצועות מדעי הטבע (פיזיולוגיה, פתולוגיה וגנטיקה של צמחים, בוטניקה וכימיה) עשה באוניברסיטת המבורג ולאחר מכן למד באוניברסיטת ברסלאו ובשנים 1927–1929 במכון למחקר ולימודי הורטיקולטורה בדאהלם שבברלין (Lehr- und Forschungsanstalt für Gartenbau Berlin-Dahlem), ובו הוכשר כהנדסאי. בשנת 1930 עלה לארץ ישראל והצטרף לתחנת הניסיונות החקלאית. הוא המשיך בלימודיו באוניברסיטה העברית. בשנת 1942 קיבל תואר מוסמך במדעים, ובשנת 1951 סיים לימודי דוקטורט. עבודת המחקר שערך, בנושא "חקירות בחיוניות ענפי אילנות הדר", זיכתה אותו בפרס ויצמן לשנת 1950. מנדל התמנה למנהל משתלת ההדרים בתחנת הניסיונות, ובמחקריו עסק בחקר זני הדרים. בין השנים 1953–1968 ניהל את המחלקה לחקר הדרים, ובשנים 1963–1967 ריכז בנוסף לתפקידו את מחלקת המטעים. בשנת 1959 התמנה לסגן התחנה לענייני מחקר, תפקיד בו שימש עד 1964. במקביל עסק מנדל בהוראה, החל ב-1942. בשנת 1956 קודם לדרג מרצה, ובשנת 1965 לדרגת פרופסור חבר. לאחר פרישתו לגמלאות (1968) המשיך ללמד במדרשת רופין, במקווה ישראל והמרכז לשיתוף פעולה בינלאומי. היה נשוי לסֶנְטָה לבית וייטמן, ואב לנעמי סְמוּליאן (נולדה ב-1934), אמנית המתגוררת ביוסטון שבטקסס. קורט מנדל באתר מכון וולקני The Hebrew University of Jerusalem. General information, 1972-1973,‏ עמ' 404. (באנגלית)
858

שנת 858 היא השנה ה-58 במאה ה-9. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 23 בנובמבר – מיכאל השלישי, קיסר האימפריה הביזנטית ודודו, בארדאס, מדיחים את איגנציוץ, פטריארך קונסטנטינופול וממנים במקומו את מקורבם פוטיוס הראשון 13 בינואר – אתלוולף, מלך אנגליה (נולד ב-795) 13 בפברואר – קנת הראשון, מלכהּ הראשון של סקוטלנד (נולד ב-810) 7 באוקטובר – מונטוקו, הקיסר ה-55 של יפן (נולד ב-827) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 858‎ נפטרים ב-858‎ מדיה וקבצים בנושא 858 בוויקישיתוף
860

שנת 860 היא השנה ה-60 במאה ה-9. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. הקמת השושלת הסאמאנית במזרח איראן ומרכז אסיה. השושלת לא קיבלה עצמאות רשמית מבית עבאס אך מעשית הייתה עצמאית. 20 בדצמבר – אתלבאלד מווסקס, מלך אנגליה בשנים 860-856 (נולד ב-831) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 860‎ נפטרים ב-860‎ מדיה וקבצים בנושא 860 בוויקישיתוף
877

שנת 877 היא השנה ה-77 במאה ה-9. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. קונסטנטין הראשון, מלך סקוטלנד (נולד ב-836) 6 באוקטובר – קרל הקירח, מלך פרנקיה המערבית (נולד ב-823) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 877‎ נפטרים ב-877‎ מדיה וקבצים בנושא 877 בוויקישיתוף
הריידלן

הריידלן (בשוודית: Härjedalen, בניב קדום Herjeådalen) הוא חבל ארץ בנורלנד (ארץ הצפון), שבשוודיה. החבלים שגובלים בחבל הם ימטלנד מצפון, מדלפד והלסינגלנד ממזרח ודלארנה מדרום, ובמערב נמצא חבל טרנדלג שבנורווגיה. הריידלן הוא החבל שבו מספר התושבים הקטן ביותר מבין חבלי שוודיה. לפנים היה הריידלן חלק מטרנדלג, והוא מהווה עד היום אזור היסטורי נורווגי. החבל נפל בידיה של שוודיה בשנת 1645, אולם האוריינטציה מערבה נותרה על כנה כשבהיעדר ערים, העיר הנורווגית ררוס שימשה כמרכז המסחרי הקרוב ביותר עבור החבל. נופו של הריידלן מורכב ברובו משממות שלג הרריות. הפסגות הגבוהות בחבל הן הר הלאג (Helagsfjället,‏ 1,796 מ'), אנופיילט (Anåfjället‏, 1,332 מ') וסונפיילט (Sonfjället‏, 1,277). היישובים מועטים, והגדול בהם הוא סְווֵג (Sveg), שבו 2,633 תושבים נכון ל-2005. מדיה וקבצים בנושא הריידלן בוויקישיתוף מדריך תיירות להריידלן וימטלנד הריידלן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
טובי כהן

טוֹבִּי כהן (באנגלית: Toby Cohen; נולד ב-1979 בלונדון) הוא צלם ישראלי. בתחילת הקריירה שלו היה טובי כהן אחד מצלמי הפפרצי המוכרים ביותר בלונדון. מאז, שינה את הקריירה והחל לחקור וליצור מחדש את סיפורי התנ"ך והאגדות היהודיות דרך עדשת מצלמתו. צילומיו מככבים בתערוכה נודדת באוניברסיטאות בארצות הברית ובאוסף המלכותי של ארמון בקינגהאם. כצלם פפראצי כבר בגיל 21, התפרסמו צילומיו על שער העיתון "דיילי אקספרס", בעיתון הלונדוני "ניוז אוף דה וורלד" וה"דיילי מייל". מייקל ג'קסון, קייט מוס ובני הזוג ויקטוריה ודייוויד בקהאם הם רק חלק מרשימה ארוכה של סלבריטאים שצילם. אחרי שתמונותיו פורסמו בצהובונים דרך קבע, החליט כהן שעליו להעמיק בעולם הצילום האמנותי והחלל ייצר סצנות מבוימות סביב היהדות כפי שהוא מדמיין וחווה אותו. "שנים שחייתי בלילות, חיפשתי אחרי מפורסמים מכל העולם שמגיעים ללונדון. היום אני שוב רודף אחרי מפורסמים אבל מסוג אחר." בשנת 2007 הוא החליט לזנוח את החיים הנוצצים של עולם המפורסמים, להשתקע בישראל ולהקדיש את חייו לאמנות. כיום, כהן חי על קו תל אביב-לונדון, נשוי ואב לתינוק. תערוכותיו הקודמות, "פרויקט אברהם" ו"כרובים ומלאכים", היוו בסיס למחקר שלו בנושא הנרטיב היהודי. בתחילת דרכו צילם את מראות הזוועה והמוות של תקופת הפיגועים בתחילת שנות האלפיים. לאחר מכן, התמקד בצילום דיוקנאות של חיילות מיחידות קרביות של צה"ל, ובהמשך החל לצלם צילומים פנורמיים שתיעדו זרמים שונים של היהדות האורתודוקסית. הוא התחקה אחר תורת הלחימה היהודית אבי"ר, מתיישבים ביהודה ושומרון, והתלווה אל חסידי ברסלב למסעות באומן שבאוקראינה. סגנון הצילום של כהן מושפע רבות מהיותו צלם שטח בעברו. ברבות מעבודות הצילום שלו הוא מביים את מצולמיו בעת ריקוד וריחוף. הצלם מיכה בר-עם כתב על יצירתו של כהן: "כשפגשתי את טובי כהן לראשונה לפני כמה שנים הוא עוד נהג להציג עצמו כצלם, צייד גאה מן הזן שהתקשורת מכנה פפראצי. אלא שסקרנותו הכפייתית בצד החיפוש אחר זהותו היהודית הובילו אותו במסלול מרתק: בצד ההתפעמות מנופי הארץ הוא נמשך אל הקסם הארוטי הנוצר משילוב של נעורים, מדים ועוצמה[דרוש מקור]". בשנת 2015 החל כהן בפרויקט שעוסק בתולדות חיוו של משה רבנו. במסגרת הפרויקט צולמו ברחבי ישראל עשר סצינות מפורסמות. בסוף שנת 2016 הציג כהן את הפרויקט האחרון שלו, הגולם, בגלריה אנגל בתל אביב. התערוכה זכתה לסיקור נרחב בכלי התקשורת. מדיה וקבצים בנושא טובי כהן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טובי כהן טובי כהן - אתר כתבה על יצירתו של טובי כהן, ג'רוזלם פוסט, יולי 2010 (באנגלית) הגולם, גבריאל אנגל הגולם בתרבות הוויזואלית המודרנית, אלי אשד סיקור תערוכת הגולם, ערוץ i24 טובי כהן, ברשת החברתית פייסבוק
נאחרה

המונח "נג'ארה" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו נג'ארה (פירושונים). נאחרה (בספרדית: Nájera; בלדינו והגייה מיושנת, קרי "נג'ארה"; בבסקית: Naiara, "נָיָארה") היא עיירה קטנה הממוקמת בקהילה האוטונומית לה ריוחה על גדות הנהר נחרייה. העיירה מהווה מקום חנייה לעולים לרגל בדרך סנטיאגו. החל מהמאה העשירית ועד לגירוש ספרד שגשגה בעיר קהילה יהודית. מדיה וקבצים בנושא נאחרה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נאחרה ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בספרד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לייטנינג הופקינס

סם ג'ון הופקינס (באנגלית: Sam John Hopkins;‏ 15 במרץ 1912 - 30 בינואר 1982) שנודע יותר בשם הבמה לייטנינג הופקינס (Lightnin' Hopkins), היה זמר וגיטריסט בלוז אמריקאי, מיוסטון, טקסס. עם קריירה המשתרעת משנות ה-20 של המאה ה-20 ועד לשנות ה-80 של המאה ה-20, לייטנינג הופקינס ראה את סגנון הבלוז משתנה למספר כיוונים והופך לנחלת העולם. עם הזמן, הוא עבר מנגינה בגיטרה אקוסטית אל הגיטרה החשמלית, אך (בדומה למיסיסיפי פרד מקדואל) לא שינה את סגנונו הייחודי שהתפתח עוד מהימים בהם ניגן לבדו בקרנות הרחוב, מנסה ללכוד את תשומת לב ומטבעות העוברים. הופקינס נחשב לאחד ממעצבי סגנון הטקסס בלוז והשפעתו הגדולה ניכרת באומנים רבים המעידים על עצמם שהושפעו משיריו ונגינתו, בהם, ג'ימי הנדריקס וסטיבי ריי ווהן. כאשר נולד סם הופקינס ב-1912, בסנטרוויל, טקסס, הוא היה מוקף בצלילי וניחוחות הבלוז. בגיל 8, הוא פיתח הבנה עמוקה יותר של המוזיקה לאחר מפגש מכונן עם זמר ונגן הבלוז הידוע בליינד למון ג'פרסון. לדבריו, בעקבות מפגש זה הרגיש שהבלוז זורם בדמו והחל ללמוד אצל בן דודו המבוגר ממנו, זמר הבלוז אלגר "טקסס" אלכסנדר. הופקינס החל ללוות מדי פעם את בליינד למון ג'פרסון במפגשים בכנסייה. במהלך שנות ה-30, התקדמותו המוזיקלית נקטעה, לאחר שנכלא בכלא המחוזי של יוסטון, בשל עבירה לא ידועה. בסוף שנות ה-30, עבר ליוסטון עם בן דודו אלכסנדר בניסיון להיכנס אל סצנת המוזיקה המקומית, אך ללא הצלחה. בתחילת שנות ה-40, חזר לסנטרוויל ועבד בחווה חקלאית. ב-1946, הופקינס קיבל הזדמנות כאשר התגלה על ידי מגלת הכישרונות לולה אן קולום. היא שכנעה אותו לעבור ללוס אנג'לס ושידכה בינו לבין הפסנתרן וילסון סמית'. השניים הקליטו 12 קטעים, כולל אחד משיריו המפורסמים, "Katie Mae", תחת הלייבל אלאדין. אנשי חברת התקליטים העניקו לסם את הכינוי "לייטנינג" (ברק) ולווילסון "ט'אנדר" (רעם). ב-1947, חזר לייטנינג ליוסטון והחל לנגן בלייבל גולד סטאר רקורדס. במהלך שנים אלה ועד לשנות ה-50 מיעט להופיע מחוץ לטקסס אך מעריכים כי הקליט בין 800 ל-1000 שירים במהלך הקריירה שלו. עד לאמצע שנות ה-50, רכש לעצמו עדת מעריצים, בעיקר אפרו-אמריקאים וחובבי בלוז שגילו את איכויותיו המוזיקליות. ב-1959 לייטנינג הופקינס הוצג לקהל מעורב על ידי הפולקלוריסט, מק מקורמיק, בתחילה ביוסטון ולאחר מכן בקליפורניה. הופקינס הופיע לראשונה בקרנגי הול, באוקטובר 1960 כשהוא מופיע לצד ג'ואן באאז ופיט סיגר. בשנים הבאות זכה להכרה ולהצלחה. במהלך שנות ה-60 ואל תוך ה-70 הוציא לייטנינג הופקינס אלבום או שניים כל שנה ויצא להופיע בעיקר במועדוני ופסטיבלי פולק שונים. הופקינס נפטר ב-1982, בגיל 69, כתוצאה מסרטן הושט. מדיה וקבצים בנושא לייטנינג הופקינס בוויקישיתוף לייטנינג הופקינס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לייטנינג הופקינס, באתר AllMovie (באנגלית) לייטנינג הופקינס, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) לייטנינג הופקינס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) לייטנינג הופקינס, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) לייטנינג הופקינס, באתר ספוטיפיי לייטנינג הופקינס, באתר AllMusic (באנגלית) לייטנינג הופקינס, באתר MusicBrainz (באנגלית) לייטנינג הופקינס, באתר Discogs (באנגלית) לייטנינג הופקינס, באתר Songkick (באנגלית) לייטנינג הופקינס, באתר Genius לייטנינג הופקינס, באתר בנדקמפ מאמר אודות הופקינס ב"יוסטון כרוניקל" לרגל הצבת פסלו בעיר, 28 במרץ 2002 (באנגלית) ערן סבאג, "חיים של אחרים" על לייטנינג הופקינס - תוכנית ראשונה‏, 30 בינואר 2011 ערן סבאג, "חיים של אחרים" על לייטנינג הופקינס - תוכנית שנייה‏, 30 בינואר 2012 לייטנינג הופקינס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
אקורוס

אקורוס (Acorus) הוא סוג של צמח בעל פרחים. סוג זה שויך בעבר למשפחת הלופיים, ועל-פי מיונים עדכניים, הוא מסווג בסדרה נפרדת, ובה משפחה וסוג בודד – אקורוס. על סוג זה נמנים צמחים עשבוניים, דמויי-דשא, רב-שנתיים וגאופיטים. בית-גידולם הטבעי הוא גדות נחלים וביצות. הסוג כולל 6 מינים. מיני האקורוס משמשים כצמחי נוי וכן כצמחי מרפא. רב סעדיה גאון מזהה את קנה־הבושם בתור האקורוס בתרגמו אותו ל"קצבּה ד'רירה" שמו של האקורוס בערבית (קצבּ א(ל)ד'רירה (ערבית)). אקורוס, באתר ITIS (באנגלית) אקורוס, באתר NCBI (באנגלית) אקורוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אקורוס, באתר Tropicos (באנגלית) אקורוס, באתר GBIF (באנגלית) אקורוס, באתר IPNI (באנגלית) וְאַתָּ֣ה קַח־לְךָ֮ בְּשָׂמִ֣ים רֹאשׁ֒ מׇר־דְּרוֹר֙ חֲמֵ֣שׁ מֵא֔וֹת וְקִנְּמׇן־בֶּ֥שֶׂם מַחֲצִית֖וֹ חֲמִשִּׁ֣ים וּמָאתָ֑יִם וּקְנֵה־בֹ֖שֶׂם חֲמִשִּׁ֥ים וּמָאתָֽיִם׃ (שמות ל' כ"ג | נלקח מספריא) ואנת פכ'ד' לך מן רוס אלטיב מן אלמסך אלכ'אלץ כ'מס מאיה מת'קאל ומן עוד אלטיב מת'ל נצפה מאיתין וכ'מסין מת'קאלא ומן קצבה ד'רירה מאיתין וכ'מסין איצ'א (תפסיר רס"ג - שמות ל' כ"ג | נלקח מספריא) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.