יצחק זמיר

יצחק זמיר (נולד ב-15 באפריל 1931) הוא משפטן ישראלי, פרופסור למשפטים, שכיהן בתפקיד היועץ המשפטי לממשלה בשנים 1978–1986 ושופט בית המשפט העליון בשנים 1994–2001. חתן פרס ישראל (1997) ופרס א.מ.ת. (2014). זמיר נולד בוורשה בשם יז'י נַכְטִיגָל ועלה לארץ ישראל בגיל שלוש עם הוריו, חנה וחיים יחיאל נכטיגל. המשפחה עלתה באנייה "קרנרו" שעגנה בנמל חיפה ב-3 באוקטובר 1934. בארץ נולד אחיו הצעיר, שמואל (מוקי). הוריו היו סוכני ביטוח, והמשפחה התגוררה ברחוב לֶיבונטין בתל אביב. למד בבית הספר אחד העם ובגימנסיה הרצליה, והיה מרכז שבט הצופים שלה. שירת בצה"ל במודיעין חיל האוויר, ובמקביל היה כתב בבטאון חיל האוויר; הוא המשיך לכתוב בביטאון גם לאחר שחרורו, וכל זאת תחת מספר שמות עט. למד כלכלה ומדע המדינה בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה, ובהמשך עבר ללמוד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ובמקביל למד בה מדע המדינה ויחסים בינלאומיים. בתקופה זו היה חבר בארגון "שורת המתנדבים". את התמחותו עשה אצל השופט (לימים הנשיא) יואל זוסמן בבית המשפט העליון בשנת 1956. בשנת 1959 קיבל רישיון לעריכת דין, ובאותה שנה קיבל גם תואר דוקטור במשפטים (בנושא פסקי דין הצהרתיים במשפט האנגלי) מאוניברסיטת לונדון, והדוקטורט פורסם כספר על ידי הוצאת הספרים "סטיבנס" שבאנגליה. לימד משפטים באוניברסיטה העברית והתמחה במשפט ציבורי וביחסי עבודה ואף עמד בראש ועדה להכנת חוק על יחסי עבודה. בספר שהוציא בשנת 1962 טען להרחבת זכות העמידה, עמדה שצוטטה על ידי שופטים באנגליה. היה פעיל במאבק הסגל האקדמי להעלאת שכרו וטען נגד דרישת משרד האוצר לבטל הסכם שכר שנחתם בין האוניברסיטה העברית והסגל האקדמי. ב-1965 מונה למרצה בכיר. ב-1970 קודם לדרגת פרופסור חבר. בשנים 1972-1970 היה מנהל המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי שליד הפקולטה למשפטים. בשנת 1975 קודם לדרגת פרופסור מן המניין. בין השנים 1975–1978 כיהן כדיקן הפקולטה למשפטים. במשך הזמן היה חוקר ופרופסור-אורח באוניברסיטאות אחדות בחו"ל. בשנת 1970 הקים חוג גמילה מעישון (הראשון בישראל) בשיתוף עם משרד הבריאות, ולאחר מכן היה מייסד ויו"ר האגודה למניעת עישון ובמסגרת זאת הביע תמיכה בחוק המגביל פרסומת לסיגריות. ביולי 1978 נבחר זמיר לשמש היועץ המשפטי לממשלה החל מספטמבר 1978 הוא כיהן בתפקיד (תחת ראשי הממשלה מנחם בגין, יצחק שמיר ושמעון פרס) עד אמצע 1986. זמיר התבטא בעד מתן מעמד מיוחד לחופש הביטוי במיוחד בתחום המדיני, ודחה בקשות שהופנו אליו לפעול באמצעות הדין הפלילי נגד פרסומים של הרב כהנא. הוא טען שזו טעות לחשוב שהפתרון לאלימות מילולית נמצאת בתחום המשפט. ביוני 1985 הורה למשטרה שלא לאשר ולמנוע קיום של הפגנות בעד שחרור עצורי המחתרת היהודית בטענה שהן פוגעות בטוהר ההליך המשפטי בניגוד לחוק הסוב יודיצה. זמיר תקף את הקריאות לשחרור עצורי המחתרת וטען שכפסע בינן לבין החלפת שלטון החוק בשלטון הרחוב. הדברים עוררו ביקורת רבה בתקשורת ובימין, בה מחו שזמיר לא התערב בנוגע להפגנות נגד המחתרת. יותר מכל זכור זמיר מתקופת כהונתו כיועץ משפטי לממשלה על מאבקו לחקירת פרשת קו 300 והעמדת האשמים לדין. עוד כאשר התפרסמו הידיעות הראשונות על אפשרות הריגת מחבלים שנתפסו חיים, דרש זמיר משר הביטחון משה ארנס למנות ועדת חקירה לבדיקת הפרסומים. זמיר טען מאוחר יותר שארנס הסכים לדרישה רק לאחר ששמועות עקשניות ייחסו את הריגת המחבלים לארנס עצמו. עיקר מאבקו של זמיר לחקירת הפרשה החל מספר שבועות לאחר שהודיע על כוונתו לפרוש מתפקידו, לאחר שהגיעו אליו שלושת פורשי השב"כ שסיפרו לו על הוראת ראש השב"כ, אברהם שלום, להרוג את המחבלים ועל שיבוש הפעילות של ועדות החקירה. זמיר ניסה להגיע להסכמות עם הממשלה על חקירת הנושא ולחלופין על פרישת המעורבים מהשב"כ. אולם לאחר ששלום סירב להתפטר, בגיבוי של ראש הממשלה שמעון פרס וממלא מקומו יצחק שמיר, הורה זמיר למשטרה לפתוח בחקירה פלילית. זמיר הסביר את החלטתו: "התלונה במשטרה הוגשה לאחר שכלו כל הקיצים וכל הצעותיי לפתרון נדחו. אילמלא כן כל הפרשה הייתה יכולה להגמר אחרת.". במשך חודשים הפרשה נשמרה בסודיות רבה, ורק מעטים ידעו עליה. בתקופה זאת הופעלו על זמיר לחצים כבדים כדי שיחזור בו מן ההחלטה לקיים חקירה בפרשה, אך זמיר סירב. בעקבות הסירוב, ימים ספורים לפני המועד שבו אמור היה להתקיים דיון בבג"ץ בעתירה של אחד מבכירי השב"כ, ולאחר שזמיר הודיע שאינו מוכן להגן בבג"ץ על העמדות של ראש שב"כ ושל ראש הממשלה (לפי זמיר, הוא היה מוכן להגן על ראש הממשלה בתנאים מסוימים, אך לא אהיה מוכן להגן על ראש השב"כ), זמיר פוטר והממשלה, בתחילת יוני 1986, מינתה את יוסף חריש כמחליפו. על הטענות נגדו אמר זמיר: מציגים את הנושא כאילו מצד אחד עומדים אישים החרדים לביטחון המדינה ומהצד השני כאילו עומדים המשפטנים, אנשים מרובעים, אפורים וצרי אופקים. לא כך הוא. אני פועל בנושא זה למען ביטחון המדינה. מדובר במוסר ובאמינות של שב"כ. אם תהיה פגיעה באמינותו, תהיה זו פגיעה חמורה בביטחון המדינה. כיועץ משפטי לממשלה פעל להסרת החסינות ולהעמדה לדין של ח"כ שמואל פלאטו-שרון, של השר אהרן אבוחצירא ושל חבר הכנסת שלמה עמר. פרסם חוות דעת והנחיות רבות בקובץ הנחיות היועץ המשפטי לממשלה. בשנת 1988 הקים את העמותה למשפט ציבורי בישראל והיה היושב ראש הראשון שלה. בשנים 1988–1991 כיהן כנשיא מועצת העיתונות בישראל. בדצמבר 1991 התפטר מתפקידו בטענה שאין בו אמון ואין בידיו סמכויות, לנוכח סירוב המועצה לאפשר לבית הדין לאתיקה הטלת קנס על עיתון והשעיה מעבודה כעיתונאי על מי שעבר על כללי האתיקה. בשנת 1991 הקים את הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה, היה הדקאן הראשון שלה, והיה גם עורך-מייסד של כתב העת "משפט וממשל". בשנת 1992 מונה על ידי שר המשפטים, דן מרידור, ליו"ר המועצה לתאגידים ציבוריים, והוא כיהן בתפקיד זה עד למינויו לשופט בבית המשפט העליון. מ-17 בינואר 1994 ועד לפרישתו לגמלאות ב-15 באפריל 2001, כיהן כשופט בית המשפט העליון. כיהן גם כראש ועדה לבחינת דרכי מינוי שופטים. בפסק דין (בג"ץ 7111/95 מרכז השלטון המקומי ואח' נ' הכנסת ואח', ניתן ב-6 בפברואר 1996) מתח זמיר ביקורת על השימוש המופרז שעושים לעיתים עורכי דין בחוקי היסוד: אכן, כיום הלכה היא שחוקי היסוד הקנו לבית המשפט סמכות לבטל חוקים. סמכות זאת היא, לדעתי, חיונית בחברה נאורה, ובמיוחד כך בישראל, שבה תרבות השלטון טרם הכתה שורשים עמוקים. יש לשמור עליה היטב, כדי שניתן יהיה לעשות בה שימוש במקרה הראוי. אך דווקא בשל כך יש להיזהר מאוד שלא תהיה כעושר השמור לבעליו לרעתו. כבר אמר הנשיא ברק, שהסמכות של בית-משפט לבטל חוקים דומה לנשק בלתי קונבנציונלי (ראו א' ברק, "זכויות אדם מוגנות: ההיקף וההגבלות" משפט וממשל א, 253). כל אחד יודע עד כמה נשק כזה עלול להיות הרסני, אם כי לא כל אחד מבין עד היכן עלול ההרס להתפשט. מי שמופקד על נשק כזה מחויב באיפוק מרבי. אוי לסמכות שאין עמה אחריות. צריך להיות ברור לכל בר-דעת שבית המשפט אינו אמור לעשות שימוש בסמכותו לבטל חוק, אלא במקרה בולט של פגיעה מהותית בזכויות יסוד או בערכים בסיסיים. כבוד האדם אינו צריך לדחוק את כבוד החוק. על מניעים פוליטיים של עותרים לבית המשפט כתב: לא מעט עתירות שהוגשו לבית משפט זה על ידי חברים במועצות של רשויות מקומיות, ובהן לא מעט עתירות שהתקבלו על ידי בית המשפט, הונעו על ידי שיקולים פוליטיים. ולא פעם היה בעתירות אלה כדי לקדם את שלטון החוק. — זמיר דרש שהמדינה תפקח על השוק החופשי. לדבריו: השוק החופשי נותן הזדמנות למשק הפרטי לצבור כוח כלכלי רב. גם כוח כלכלי עלול להשחית. אסור לשכוח את הלקח המר של המדינה המתירנית, שאפשרה לכוח כלכלי לגרום, תחת הסיסמה של חופש, הרבה עושק ועוול. דווקא בתנאים של שוק חופשי נדרשת המדינה להגן על חלשים. — לאחר פרישתו מבית המשפט העליון בשנת 2001, בגיל 70, שימש בורר ומגשר בעניינים רבים. במשך השנים מילא תפקידים ציבוריים רבים. בין השאר כיהן ביו"ר המועצה לבתי דין מינהליים, יו"ר הוועדה לבתי המשפט לעניינים מינהליים, יו"ר הוועדה לבתי המשפט לעניינים מקומיים, יו"ר הוועדה להחזר הוצאות הגנה משפטית לחברי הכנסת, יו"ר הוועדה לשינוי מעמד הספרייה הלאומית, יו"ר הוועדה להכנת כללי אתיקה לחברי הכנסת, יו"ר הוועדה לבדיקת בתי הדין לעבודה, יו"ר ונשיא המרכז לאתיקה בירושלים, ויו"ר המועצה הציבורית של "כל זכות" (בשנים 2019-2011). בשנת 2020 פרסם ספר ילדים בשם "לשחרר את קנגורו תום". ובשנת 2021 יצא ספר ההמשך "לאן נעלמה קנגורו תום". לזמיר שלושה ילדים, אחד מהם הוא יורם זמיר, שותף בכיר במשרד עורכי הדין שפיגלמן, קורן זמיר ושות'. זמיר הוא דודו של אסף זמיר, שר התיירות ה-21 של מדינת ישראל. זמיר זכה בפרסים רבים. בין השאר זכה בפרס צלטנר לעידוד המחקר במדעי המשפט ובאות זכויות האדם ע"ש אמיל גרינצוויג (שניהם בשנת 1986), בפרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים (1988), בפרס ישראל לחקר המשפט בשנת ה'תשנ"ז (1997), באות אביר איכות השלטון (2002), בתואר דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת חיפה (2003), בתואר עמית כבוד של האוניברסיטה הפתוחה (2011), בפרס גורני למשפט ציבורי מטעם העמותה למשפט ציבורי בישראל (2011) ובפרס א.מ.ת לחקר המשפט (ביחד עם פרופ' אריאל פורת) בשנת 2014. זמיר פרסם וערך ספרים בתחום המשפט ולמעלה ממאה מאמרים בכתבי עת משפטיים בישראל ומחוץ לישראל. הוא הרבה להתראיין ברדיו ובטלוויזיה ולפרסם מאמרים בעיתונות בנושאים שעל הפרק. הוא מתומכי האקטיביזם השיפוטי, אך עם זאת התבטא בעד ריסון בפסילת חוקים. בשנים 2021–2022, כאשר עלו הצעות לקיצוץ סמכויותיהם של היועץ המשפטי לממשלה ובית המשפט העליון, פרסם מאמרים אחדים להגנה על מוסדות אלה. כחלק מנסיונותיו למנוע את קיצוץ סמכויות היועצים המשפטיים, השתתף זמיר בדיון של ועדת החוקה, חוק ומשפט, ושטח בפני חברי הוועדה את עמדתו (בדברו גם בשם נשיאי העליון לשעבר ברק וביניש, ששלחו אותו כנציגם לוועדה). בשנת 2023, במסגרת הדיון הציבורי ברפורמה המשפטית בישראל, פרסם מאמרים אחדים נגד השינויים המוצעים. בתי הדין המנהליים בישראל, בהוצאת האוניברסיטה העברית בירושלים, המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי ע"ש הרי סאקר, 1971 דיני עבודה: מקורות, הערות, בעיות, הוצאת אקדמון השפיטה בעניינים מנהליים, בהוצאת האוניברסיטה העברית בירושלים, המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי ע"ש הרי סאקר, 1975 הסמכות המינהלית, נבו הוצאה לאור, מהדורה שנייה, בשנים 2010 עד 2020, בחמישה כרכים. בית המשפט העליון, הוצאת שוקן, 2022. "פרשת קו 300" שורשים במשפט 383 (דינה זילבר עורכת), הוצאת נבו, 2020. לשחרר את קנגורו תום, הוצאת שוקן, 2020. לאן נעלמה קנגורו תום?, הוצאת שוקן, 2021. קנגורו תום מגשימה חלום, הוצאת שוקן, 2023. החל מאמצע שנות ה-90 של המאה ה-20 הוא עורך של סדרת הספרים "פירוש לחוקי היסוד" שבהוצאת מכון הרי סאקר. יצחק זמיר, "אקטיביזם שיפוטי: החלטה להחליט", עיוני משפט, ינואר 1993 גד ברזילי, אפרים יוכטמן-יער, זאב סגל, בית המשפט העליון בעין החברה הישראלית. ת"א: דיונון/פפירוס, 1994 גד ברזילי, דוד נחמיאס, היועץ המשפטי לממשלה: סמכות ואחריות. הוצאת המכון הישראלי לדמוקרטיה. ירושלים: 1997 דינה זילבר, בשם החוק: היועץ המשפטי לממשלה והפרשות שטלטלו את המדינה, פרק 9, הוצאת דביר,2012 ללא גלימה - שיחות עם שופטי בית המשפט העליון - הפרק: יצחק זמיר, הוצאת למשכל - ידיעות ספרים, 2017, עמ' 105 - 144 יצחק זמיר, דף שער בספרייה הלאומית פרופיל יצחק זמיר, באתר News1 מחלקה ראשונה, 1 בספטמבר 2001 תשעה מן העליון - הרהורים שלאחר השפיטה, יצחק זמיר, עלי משפט ז, תשס"ט מיכל קפרא, עת הזמיר הגיע, מעריב, 6 בדצמבר 1985 פרופ' אהרן ברק, נשיא בית המשפט העליון, על השופט זמיר, באתר News1 מחלקה ראשונה, 21 במאי 2001 גידי וייץ, תשמעו, אנחנו חולים, באתר הארץ, 27 בפברואר 2007 חן מענית, ‏"הנזק שגורמות המכללות למשפטים מחלחל לחברה כולה", באתר גלובס, 13 ביוני 2012 תום שגב, האיש של ההתנחלויות בבג"ץ, באתר הארץ, 19 באוקטובר 2012 שלושה מכתבים של יצחק זמיר אל מנחם בגין נכללים בקובץ תעודות שפורסם באתר ארכיון המדינה לרגל מלאות 33 שנים לבג"ץ אלון מורה רביב דרוקר, המקור, כך כמעט הועמד אריאל שרון לדין, בגלל בית לא חוקי של תורם לליכוד, באתר nana10‏, 26 בדצמבר 2013 – יצחק זמיר בקטע מריאיון לסדרה של רביב דרוקר "שותפי סוד" על היועצים המשפטיים לממשלה נעמה לנסקי, "ביהמ"ש העליון במצב הכי פגיע שיכול להיות", באתר ישראל היום, 28 בנובמבר 2014 מאיה פולק, ‏לא משחק ילדים: יצחק זמיר חוזר לקריירה הסוערת עם ספר, בעיתון מקור ראשון, 17 בינואר 2021 מידע על יצחק זמיר בקטלוג הספרייה הלאומית מכּתביו והרצאותיו: מאמרי יצחק זמיר, באתר "הארץ" מבחן גורלי למערכת המשפט, באתר הארץ, 20 בינואר 2005 שוויון זכויות כלפי ערבים בישראל, משפט וממשל ט', תשס"ו ההיסטוריה של זכויות האדם בישראל, הרצאה בסדרת ההרצאות "בכור המהפכה", 27 במרץ 2012 הניחו לבתי הדין לעבודה, באתר הארץ, 4 בפברואר 2013 חוק היועמ"שים: הצעת החוק נגד שלטון החוק, באתר הארץ, 1 בפברואר 2018 יצחק זמיר | משרת היועץ המשפטי לממשלה | בית המשפט הגבוה לצדק | תפקידו של בית המשפט העליון בהגנה על זכויות אדם | ניגוד עניינים בשירות הציבורי | הרצאות באתר האוניברסיטה המשודרת של גלי צה"ל, אוקטובר-נובמבר 2017 1984 - פרשת קו 300, "שורשים במשפט", באתר משרד המשפטים, 10 במרץ 2019 ארכיון המדינה, Nachtigal Chaim Jechiel, ארכיון המדינה "נכטיגל" (נאַכטיגאַל) ביידיש פירושו "זמיר", ומכאן שמו המעוברת, שאותו נדרש לשנות בשירותו הצבאי. ראו: ענת מידן, "היתה אצלנו חלוקה:מוקי היפה, יצחק החכם", חדשות, 23 באוגוסט 1985. ארכיון המדינה, רשימות עולים 1934 (יולי - דצמבר) - חיפה - עמ' 220 - מס' סידורי 268 (מופיע בשם הרצל), באתר ארכיון המדינה ענת מידן, עת הזמיר הגיעה, חדשות, 23 באוגוסט 1985. דבר המערכת, אתר חיל האוויר דוד ליפקין, הסדר תחיקתי מיוחד, דבר, 28 בינואר 1971 בעד ונגד תחיקת עבודה, דבר, 13 בספטמבר 1971 ביקורת על החלטות מהירות מדי, דבר, 8 ביולי 1973 נחנכה קתדרה לדיני עבודה, דבר, 28 בנובמבר 1977 אלמוגי: יופסק מתן העדפות למפעלים, דבר, 23 ביוני 1971 גדעון גינת, אלן רוס נגד הטלוויזיה, דבר, 23 במאי 1973 אברהם פלג ויחיאל לימור, הפרופסורים זועמים: יש מגמה ברורה, מעריב, 11 ביוני 1974 העלאות ומינויים באוניברסיטה העברית, דבר, 26 באוגוסט 1965 העלאות ומינויים באוניברסיטה העברית, דבר, 11 בפברואר 1970 פרופ' י. זמיר דיקן הפקולטה למשפטים בי-ם, דבר, 19 ביוני 1975 כינוס האגודה למניעת עישון, דבר, 7 באוקטובר 1973 בעד הגבלת הפרסומת לסיגריות, דבר, 6 באוגוסט 1973 פרופ' יצחק זמיר - יועץ משפטי לממשלה, דבר, 24 ביולי 1978; המשך אסא כשר, פריצת הגדר השחורה, כותרת ראשית, 20 ביולי 1983 ברוך מאירי ואלי דנון, זמיר: אסור להפגין למען עצורי המחתרת, מעריב, 11 ביוני 1985 היועץ המשפטי לממשלה זמיר: כפסע בין החלפת שלטון החוק בשלטון הרחוב, מעריב, 19 ביוני 1985 גבריאל שטרסמן, משטרת סוב יודיצה, מעריב, 22 בספטמבר 1985 יהושע ביצור, רוב הח"כים בליכוד נגד השתתפות בהפגנה, מעריב, 12 ביוני 1985 בני עקיבא במבוכה, מעריב, 16 ביוני 1985 זמיר הציע לסיים הפרשה בהתפטרות שלום - פרס התנגד, מעריב, 28 במאי 1986 צפויה פרישת בכירים מהשב"כ, מעריב, 30 במאי 1986; המשך הממשלה הופתעה מהוראת זמיר, מעריב, 25 במאי 1986; המשך זמיר: בפרשה זו יש אישים הנושאים שם הבטחון לשווא, מעריב, 28 במאי 1986 1984 - פרשת קו 300, "שורשים במשפט", באתר משרד המשפטים, 10 במרץ 2019 מי אנחנו, באתר העמותה למשפט ציבורי בישראל הפיקוח והבקרה על התאגידים הציבוריים, מבקר המדינה, 2020, עמ' 32 הודעה על מינוי שופטים, ילקוט הפרסומים 4192, התשנ"ד, 17 בינואר 1994, עמ' 2314 הודעה על גמר כהונתו של שופט, ילקוט הפרסומים 4988, התשס"א, 1 במאי 2001, עמ' 2780 בג"ץ 5692/97 נחמיה דורון נ' מאיר ניצן ויאיר דורון בג"ץ 7721/96 איגוד שמאי ביטוח בישראל והמועצה הישראלית לצרכנות נ' המפקח על הביטוח ואחרים, סעיף 26 הוועדה הציבורית בראשותו של שופט בית המשפט העליון (בדימוס) פרופ' יצחק זמיר, לבחינת נושא החזר הוצאות הגנה משפטית, המליצה להחיל גם על חברי הכנסת הסדר הקיים לגבי עובדי ציבור ונבחרי ציבור, באתר הכנסת, 17 בדצמבר 2002 הוועדה לשינוי מעמד הספרייה הלאומית - דין וחשבון, באתר הספרייה הלאומית, פברואר 2004 הוועדה להכנת כללי אתיקה לחברי הכנסת - דיו וחשבון, באתר הכנסת, דצמבר 2006 הוועדה לבדיקת בתי הדין לעבודה - חברי הוועדה ונציגיה, באתר הרשות השופטת, 12 ביוני 2018 כל-זכות:המועצה הציבורית, באתר כל זכות לשחרר את קנגורו תום - מאת יצחק זמיר, באתר הוצאת שוקן זוכי אות אביר איכות השלטון 2002 מקבלי התואר דוקטור כבוד מאוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת חיפה דוגמאות: יצחק זמיר, פיצול היועמ"ש יוביל לפוליטיזציה הרסנית, באתר הארץ, 1 ביולי 2021 יצחק זמיר, פיצול היועמ"ש יפגע בדמוקרטיה, באתר הארץ, 15 ביולי 2021 יצחק זמיר, מה עומד מאחורי הדרישה למנות שופטים שמרנים, באתר הארץ, 20 בינואר 2022 יצחק זמיר, ישבתי שבע שנים בעליון. אין בישראל בעיה של אקטיביזם שיפוטי, באתר הארץ, 20 בנובמבר 2022 יצחק זמיר, בית המשפט העליון הוא הטוב בעולם. מדוע רוצים לרסק אותו?, באתר הארץ, 24 בנובמבר 2022 יצחק זמיר, ביטול עילת הסבירות נראה בלתי סביר באופן קיצוני, באתר הארץ, 29 ביוני 2023 סיון חילאי, יועמ"ש ושופט עליון לשעבר: "המצב הקיים טוב". ח"כים מהליכוד התפרצו, באתר ynet, 17 בינואר 2023 כפי שהסביר בפתח דבריו בפני הוועדה, ב־17/01/2023 דוגמאות: יצחק זמיר, ביטול עילת הסבירות יהיה תקדים עולמי, באתר הארץ, 12 בינואר 2023 יצחק זמיר, לבחור שופטים או משת"פים?, באתר הארץ, 19 בינואר 2023 יצחק זמיר, הפוך לוין, האמון הציבורי בבית המשפט העליון גבוה בהרבה מאשר האמון בממשלה, באתר הארץ, 26 בינואר 2023 יצחק זמיר, יועץ או עציץ?, באתר הארץ, 2 בפברואר 2023 יצחק זמיר, כבוד, כוח, כסף — בשביל זה הרפורמה, באתר הארץ, 26 בפברואר 2023 יצחק זמיר, הוועדה לבחירת שופטים היא המפתח. אסור לוותר, באתר הארץ, 23 במרץ 2023 יצחק זמיר, מדוע מטרות ההפיכה המשטרית הן סוד מדינה?, באתר הארץ, 20 באפריל 2023 המחברים/המראיינים הם קבוצה של שמונה סטודנטים למשפטים באוניברסיטת בר-אילן: אליחי שילה, יאיר טייטלבאום, שירי ליברמן - שלו, נפתלי פורת, שירה זילכה, אביחי יהוסף, שלומי שוורץ, יובל תמיר