laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מלקומיה יפהפיה

"מלקומיה יפהפייה" הוא אחד מספריו האחרונים של יזהר סמילנסקי (ס. יזהר), שיצא לאור בהוצאת זמורה-ביתן בשנת 1998. הספר מתאר צעיר המתעתד ללכת אל אהובתו הקרויה שולה, ובמהלך כל הספר מתועדים חיזוריו הדמיוניים, תוך כדי שהוא הולך בשדה אי-שם במישור החוף של פלשתינה-א"י בשנות ה-40. גיבור הספר מדמיין או נזכר, שהוא מגדיר צמחים יחד עם אהובתו, שולה, והם מחפשים יחדיו צמח בשם "מלקומיה יפהפייה". מוטיב הגדרת הצמחים הוא מוטיב עיקרי בסיפור, ובו כולל המחבר מחווה לאנשי מחקר הבוטניקה בארץ ולספרות הקשורה בנושא: אל תטעי בכריכה המיושנת שנראית כאילו איזה תלמוד, זה המגדיר לצמחי ארץ ישראל, מאת א. איג, מ. זהרי ונ. פינברון, מהמחלקה לבוטניקה באוניברסיטה העברית בירושלים... — עמ' 88 מדובר בשלושת הבוטנאים שמרכיבים את 'חבורת זא"פ': מיכאל זהרי, אלכסנדר אייג ונעמי פיינברון. יחד עם זאת, כולל יזהר גם ביקורת חריפה כנגד 'קיטלוג' הטבע לתוך מגדיר דיכוטומי, מתסכל וטכני. והמציאות כידוע יש בה תמיד יותר מגזירת האו זה או זה, או עלי כותרת מאוחרים או נפרדים, או שעירים או חלקים, ומה יהיה עם צמחים בעלי כנפיים, ועם צמחים שהופכים לפרפרים, או צמחים שמייללים בלילה... — עמ' 88 הספר מתאר סיפור שהתרחש לכאורה בשנת 1938, תקופת המנדט הבריטי. יזהר קושר בין הכיבוש הבריטי את הארץ, לבין מקור שם הצמח מלקולמייה, וכך מעביר ביקורת על 'כובשי הארץ' לדורותיהם: מי זה אותו המלקולם הזה שעשו פה ממנו פרח על שמו? סתם אנגלי אחד ג'ינג'י או לבקן גמור [...] טיפש גמור אחד אנגלי שבקושי מבטאים את שמו ושצריך לבלוע ל' אחת ולאנפף את השאר, מי קרא לו, למה צריך לוותר לו? למה נכנעו לו כולם, כל המגדירים המלומדים לאנגלי הקולוניאלי הפולש הכובש המסריח הזה... — עמ' 175–176 האמת הבוטנית המסתתרת מאחורי העלילה היא, שבבית הגידול המדובר קיים צמח נפוץ ששמו מרסיה יפהפייה, שהיא אנדמית למישור חוף הים התיכון בארץ ישראל. כך ששם הספר הוא שיבוש שמם של שני צמחים, וגיבור הספר עתיד להיכשל בניסיונו להגדיר את הצמח. יש כאן מעין אנלוגיה לניסיונות החיזור של הגיבור, שמסתיימים בלא כלום, מצד אחד. ואילו מצד שני, ס. יזהר כאילו יוצא כנגד הנטייה להגדרות ולמיפוי, לפרשנות ולתאוריות, במקום ליהנות מהאובייקט עצמו, בין שהוא פרח, ספר, או נערה. "מפני ששום יפה בעולם איננו בגבול היכולת של אף אחד לדעת ולא לאמור אותו בלי לאבד את הדבר שמיד חומק תמיד מאמירה."  באמצעות תאורים מפורטים של התרבות הצמח ודרך האבקתו של פרח צנון הבר על ידי דבור תזזיתי, למשל, מרמז יזהר בדרך אנלוגית עקיפה על הרגשות הארוטיים שמעוררת שולה בגיבור, ואכן גם במספר. שלא כבספריו הקודמים, בהם שמר על צניעות בעניינים אלו, שופע הספר מטפורות ברורות ונועזות, השאובות מחיי החי והצומח, למשיכה ארוטית.  ניצה בן ארי, ס. יזהר; סיפור חיים, ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב, 2013. קטעים מהספר מלקומיה יפהפייה, באתר "גוגל ספרים" אבנר שץ, ס. יזהר: מלקומיה יפהפייה, פורסם ב"ידיעות אחרונות", 8 במאי 1998 ס. יזהר - "שולה" כ idee fix (מלקומיה יפהפייה), אתר מילים; דפים בין תחומיים עמוס עוז, ס. יזהר ועמוס עוז - חליפת מכתבים, באתר הארץ, 28 במרץ 2010 מלקומיה יפהפיה, באתר OCLC (באנגלית) על פי הביוגרפיה של ניצה בן ארי על ס. יזהר, הוא אכן הלך יום אחד עם בחורה, אותה העריץ, גליליה קטינקא, להגדיר צמחים. את סיפורו הראשון "אפרים חוזר לאספסת" הקדיש לה. ראו: ניצה בן ארי, ס. יזהר; סיפור חיים, ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב, 2013, עמ' 357 - 365 ס. יזהר, מלקומיה יפהפייה, זמורה ביתן, 1998, עמ' 16 מלקומיה יפהפייה, עמ' 110 - 111 ניצה בן ארי, דיכוי הארוטיקה; הוצאת הספרים של אוניברסיטת תל אביב, 2006, עמ' 340 - 343
אקטיבציה

אַקְטִיבַצְיָה (מאנגלית: activation, בתרגום לעברית: "הפעלה") של תוכנה היא שלב אחרון בהתקנת התוכנה במחשב, שבו על המשתמש להזין את פרטי רישיון התוכנה שלו על מנת שהתוכנה תפעל, ופרטים אלה נבדקים, באמצעות האינטרנט, מול שרת של ספק התוכנה. דרך זו מבטיחה לספק הגנה מפני שכפול בלתי מורשה של התוכנה, שהתאפשר במצב שבו לא נדרשת בדיקה מול שרת מרכזי. טכניקה זו מהווה בעיה בעת התקנה במחשב שאינו מחובר לאינטרנט. אקטיבציה יכולה להיות שלב שנוסף להזנת המספר הסידורי של עותק התוכנה (ידוע גם כ"מספר רישיון" או בלעז כ"סיריאל"), או הדרך היחידה לאימות העותק - בין אם אימות חד-פעמי או אימות על בסיס קבוע. תחילת השימוש באקטיבציה נועדה כדי להילחם בקבוצות קראקרים שפורצים מספרים סידוריים של תוכנות ומפיצים אותם ברשת, ואקטיבציה אכן מקשה על פריצת התוכנות, בכך שהיא דואגת לאמת שמופעל רק עותק אחד בעל אותו מספר סידורי (אם זה אפשרי) או הגבלת מספר ההפעלות עם אותו מספר סידורי. תוכנות וחברות אשר החלו להשתמש במנגנוני אקטיבציה הן: מיקרוסופט - בתוכנת חלונות XP ומעלה אדובי מערכות - בתוכנת אדובי אקרובט ובתוכנת אדובי פוטושופ CS2 חברת מייפלסופט בתוכנה Maple 10 מספר סידורי (תוכנה) קראק (תוכנה) זכויות יוצרים
ישראל רנד

ישראל רנד (נולד ב-1963) הוא חזן ישראלי, משמש כחזן הראשי בבית הכנסת הגדול ברמת גן ומלמד "בבית הספר המרכזי לחזנות" בפתח תקווה. רנד נולד בתל אביב. למד בילדותו אצל החזן שלמה רביץ והיה סולן להקת הילדים שלו, כמו כן היה סולן בלהקת הילדים "פרחי ירושלים" של יגאל צליק. לאחר מכן למד במכון הישראלי לחזנות, בניהולו של המנצח אלי יפה, והיה תלמידו של החזן נפתלי הרשטיק ומשה שטרן. רנד למד בישיבת היישוב החדש. בעבר שימש רנד כחזן בבית הכנסת "היכל מאיר" בתל אביב. בשנים 1994-2005 שימש כחזן בבית הכנסת המפטון בלונג איילנד, ניו-יורק. רנד הופיע בקביעות במשך 25 שנים עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית במסגרת סדרת הקונצרטים השנתית של האנסמבל "יובל" בניצוחו של הד"ר מרדכי סובול. בשנת 2010 השתתף רנד ביחד עם גולן אזולאי בהצגה "קרליבך חי" בתיאטרון יידישפיל העוסקת בחיי הרב שלמה קרליבך, וכן בהצגות נוספות בתיאטרון האידישפיל, ובתיאטרון אספקלריא. משנת 1990 הוא מופיע ברחבי העולם עם מיטב התזמורות ואולמות הקונצרטים הגדולים בעולם. בשנת 2006 הכיר את העיתונאית התחקירנית מלי קמפנר בעת שערכה סדרת תחקיר על תופעת ההאזנה המחודשת לחזנות וההתעניינות בה, ונישא לה לאחר שחזרה בתשובה. ישראל רנד, באתר MusicBrainz (באנגלית) ישראל רנד, דף שער בספרייה הלאומית מוריה זלצר-וולשטיין, בעל תפילה: סיפור האהבה של החזן והעיתונאית, באתר ynet, 22 ביולי 2007 רנד, באתר בית הספר המרכזי לחזנות מוריה זלצר-וולשטיין, בעל תפילה: סיפור האהבה של החזן והעיתונאית, באתר ynet, 22 ביולי 2007 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טוראית בנג'מין

טוראית בנג'מין (באנגלית: Private Benjamin) הוא סרט קומי אמריקאי משנת 1980 בכיכובה של גולדי הון. הסרט היה אחד משוברי הקופות הגדולים של תחילת שנות ה-80. הוא היה מועמד לפרס אוסקר בשלוש קטגוריות: שחקנית ראשית, שחקנית המשנה והתסריט המקורי. ג'ודי בנג'מין היא יהודייה צעירה, שמתגייסת לצבא ארצות הברית לאחר שבעלה הטרי נפטר מהתקף לב במהלך קיום יחסי מין בליל הכלולות שלהם. כבר בטירונות היא מגלה כי הצבא הוא לא בדיוק מה שהובטח לה בלשכת הגיוס. בימים הראשונים היא סובלת מהמשמעת הצבאית ואף שוקלת לפרוש, אך לאחר תקופה מסוימת מסתגלת ואף זוכה לשבחים ממפקדיה. באחת החופשות מהצבא היא פוגשת בהנרי טרמונט, רופא צרפתי שרמנטי ומתאהבת בו. הרומן שלהם נמשך תקופה קצרה מאוד – הנרי חייב לחזור לפריז. ג'ודי, שנחושה להמשיך את היחסים מצליחה להשיג לעצמה הצבה לשרת במפקדת כוחות נאט"ו בבריסל. עם הגיעה לאירופה היא מחדשת את הקשר עם הנרי והוא מציע לה נישואין. סרן לואיס, המפקדת של ג'ודי, מגלה כי הנרי חבר במפלגה קומוניסטית ודורשת ממנה להיפרד ממנו, אחרת היא תאלץ אותה לפרוש מן הצבא. ג'ודי בוחרת לפרוש מן השירות ועוברת להתגורר בביתו של הנרי בפריז. בחייהם המשותפים בפריז מתגלה צדו האחר של הנרי הוא מנסה לשלוט בכל צעדי של ג'ודי, מאלץ אותה לחתום על הסכם ממון ואף בוגד בה עם האקסית שלו ועם המשרתת. לג'ודי נמאס מהתנהגותו והיא עוזבת אותו באמצע טקס הנישואין שלהם. גולדי הון – טוראית ג'ודי בנג'מין איילין ברנן – סרן דורין לואיס ארמנד אסנטה - הנרי טרמונט רוברט וובר – קולונל קליי תורנבוש סאם ונאמייקר – טדי בנג'מין, אביה של ג'ודי ברברה ברי – הארייט בנג'מין, אמה של ג'ודי הארי דין סטנטון – סמל ראשון ג'ים באלארד סאלי קירקלנד - הלגה קרייג טי. נלסון - סרן ויליאם וודברידגי אלברט ברוקס - ייל גודמן בעקבות הצלחת הסרט הפיקה רשת CBS סדרת טלוויזיה בעלת אותו שם. הסדרה שודרה במשך 3 עונות בשנים 1981 – 1983 וזכתה בפרס אמי ובפרס גלובוס הזהב. "טוראית בנג'מין", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "טוראית בנג'מין", באתר נטפליקס "טוראית בנג'מין", באתר AllMovie (באנגלית) "טוראית בנג'מין", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "טוראית בנג'מין", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "טוראית בנג'מין", באתר אידיבי "טוראית בנג'מין", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
פלנה

האם התכוונתם ל... פלנה (סגנון מוזיקלי) – סגנון מוזיקלי פוארטו ריקני שהתפתח בהשפעת מוזיקה ספרדית ואפריקאית פלנה (רוסיה) – עיירה במחוז קמצ'טקה שברוסיה ג'ובאני אנטוניו אמדאו פלנה – אסטרונום ומתמטיקאי איטלקי טוני פלנה – שחקן אמריקאי יליד קובה
ג'ררדו ביק

ג'ררדו ביק (נולד ב-10 בספטמבר 1961) הוא כימאי ישראלי, פרופסור חבר לכימיה באוניברסיטת בר-אילן. חרארדו ביק נולד ב-1961 בארגנטינה ועלה לישראל בשנת 1979. בישראל נודע כג'ררדו ביק. הוא סיים תואר ראשון, שני ודוקטורט (בהצטיינות יתרה בהנחיית פרופ' חיים גילון) במחלקה לכימיה אורגנית באוניברסיטה העברית בירושלים. את לימודי הפוסט דוקטורט עשה במכון פסטר בליון, צרפת. כשחזר לארץ הוענקה לו מלגת יגאל אלון למדענים צעירים. בשנת 1999 הצטרף לאוניברסיטת בר-אילן ובשנת 2003 מונה לפרופסור חבר. משנת 1992 הוא חוקר עמית בחברת התרופות Rhone-Poulenc והיה שותף בפיתוח תרופות נגד סרטן העושה שימוש בריפוי גנטי. הוא היה פרופסור אורח באוניברסיטת פריז 5 במהלך שנת 2010. הוא חבר בוועדת העורכים של כתב העת Journal of Combinatorial Chemistry. אתר האינטרנט הרשמי של ג'ררדו ביק ג'ררדו ביק, באתר גוגל סקולר דף אישי באתר אוניברסיטת בר-אילן נתונים אישיים
עמנואל מנזורולה

עמנואל מנזורולה הוא פרופסור לכימיה באוניברסיטת בן-גוריון ומחברם של ספרי לימוד בכימיה. מחקריו עוסקים בתחום התרמודינמיקה של התמיסות. מנזורולה נולד באספהאן שבאיראן. הוא למד לתואר בכימיה ובפיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים, תואר שני בכימיה פיזיקלית ותואר ראשון ושלישי בהנדסה כימית מאוניברסיטת בן-גוריון. בין השנים 1982 ל-1996 שימש כראש המחלקה לכימיה במכללה הטכנולוגית בבאר-שבע. מאז 1986 הרצה במשרה חלקית באוניברסיטת בן-גוריון כפרופסור חבר. בשנים האחרונות שימש כמרצה וכראש המחלקה לחוזי מחקר במכללה האקדמית להנדסה בנגב. מנזורולה הוא מחבר ספרי לימוד כימיה. בנוסף, הוא עורך פטנטים במשרד לוצאטו את לוצאטו, ובשנת 2004 הפך לשותף במשרד. קומפלכסים מעורבים של שתי מתכות וליגנד, 1984 עקרונות הכימיה, שני כרכים, 1991 כימיה לבית הספר התיכון, שלושה כרכים, 1996 כימיה לבית הספר התיכון - מדריך למורה, 1997 כימיה אנליטית, 1997 יסודות הכימיה - מיועד לתלמידי הנדסה ומדעים כקורס מבוא, 1998 הספרים של עמנואל מנזורולה, באתר "סימניה" רשימת הפרסומים של עמנואל מנזורולה, בקטלוג הספרייה הלאומית Prof. Emanuel Manzurola, באתר של לוצאטו את לוצאטו ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עמנואל מנזורולה".
בואינג 247

בואינג 247 (באנגלית: Boeing 247) היה מטוס נוסעים מתוצרת בואינג. המטוס טס לראשונה בפברואר 1933, ונכנס לשירות במאי אותה שנה. המטוס היה מטוס הנוסעים הראשון שכל חלקיו היו ממתכת, והוא התחרה בעיקר בדאגלס DC-2. פיתוח המטוס החל לאחר שבשנת 1931 התרסקה בקנזס טיסה של TWA, הסיבה לתאונה היה חלק עץ במטוס שהתפרק, לאחר התאונה החלה דרישה מצד חברות התעופה למטוסים עשויים מתכת בלבד. המטוס היה מהיר יותר ממטוסי הקרב שהיו באותה תקופה, בנוסף יכול היה לנחות עם מנוע אחד בלבד. המטוס הופעל על ידי שני מנועי כוכב R-1340 תוצרת פראט אנד וויטני, והוצג לראשונה בתערוכה העולמית של שיקגו בשנת 1933. 247 הגרסה הראשונית למטוס. 247A גרסה מיוחדת עבור לופטהנזה, נבנו ארבעה מטוסים. 247D ו-247E גרסאות משופרות עם מנועים חזקים יותר. 247Y גרסת ניסיון, נבנו שני מטוסים. C-73 גרסה צבאית, שיפור של גרסה 247D, נבנו 27 מטוסים. ב-10 באוקטובר 1933 התרסק מטוס בשירות יונייטד איירליינס באינדיאנה. ארבעת הנוסעים ושלושת אנשי הצוות נהרגו. חקירת ההתרסקות העלתה שסיבתה הייתה פצצה שהוטמנה במטוס, אך זהות מניחי הפצצה לא התגלתה מעולם. זה היה המקרה הראשון של תאונה אווירית שנגרמה עקב חבלה. ב-7 באוקטובר 1935 התרסקה טיסה של יונייטד איירליינס, תשעת הנוסעים ושלושת אנשי הצוות נהרגו. ב-15 בדצמבר 1936 התרסקה טיסה של וסטרן אייר אקספרס סמוך לסולט לייק סיטי שביוטה, שבעה נהרגו. ב-12 בינואר 1937 התרסקה טיסה 7 של וסטרן אייר אקספרס בקליפורניה, 5 נהרגו ו-8 ניצלו. קנדה חיל האוויר המלכותי הקנדי בריטניה חיל האוויר המלכותי הבריטי ארצות הברית ארצות הברית חיל האוויר המטוס באתר בואינג תמונות המטוס על המטוס (באנגלית)
תלמוד עשר הספירות

תלמוד עשר הספירות הוא ספר קבלה של הרב יהודה לייב הלוי אשלג, "בעל הסולם", על כתבי האר"י ובו מבוארים בהרחבה עניינים בחכמת הקבלה בסדר לימוד מובנה. הספר יצא לאור החל בשנת תרצ"ו (1935–1936) והוא הרחבה של ביאורו הקודם של הרב אשלג על ספר עץ החיים, הניקרא בשם "פנים מאירות" ו"פנים מסבירות". הספר נסוב סביב קטעים מספריו של האר"י. בכל פרק מובאים דברי האר"י בלשונם ועליהם שני פרושים: אור פנימי – פירוש על סדר הטקסט. הסתכלות פנימית – ביאור נרחב על הסוגיות העיקריות באותו חלק. בנוסף, מובאים בסיום כל חלק בספר שאלות ותשובות על החומר הנילמד: לוח השאלות והתשובות לפירוש המילות – שאלות ותשובות על מילים והגדרות. לוח השאלות והתשובות לעניינים – שאלות ותשובות על הנושאים הנלמדים. בתחילת ההקדמה לספר כותב הרב אשלג על מטרתו בכתיבת ההקדמה: ”בריש מלים, מצאתי לי צורך גדול לפוצץ מחיצת ברזל, המצויה ומפסקת בינינו לבין חכמת הקבלה, מעת חורבן הבית ואילך, עד דורנו זה, שהכבידה עלינו במדה חמורה מאד, ומעוררת פחד שלא תשתכח ח"ו מישראל”. בהקדמה זו מאריך הרב אשלג בביאור הצורך והחובה ללמוד קבלה. בסיום ההקדמה, הרב אשלג מדריך את הקורא לסדר הלימוד הנכון: "למד תחילה את ה"פנים", דהיינו דברי האריז"ל, המודפסים בראשי העמודים עד סוף הספר. ואע"פ שלא תבין, חזור עליהם כמה פעמים ע"ד "מתחילה למגמר והדר למסבר". אח"ז, למד את הביאור "אור פנימי", והשתדל בו, באופן שתוכל ללמוד ולהבין היטב את ה"פנים" גם בלי עזרת הביאור, ואח"ז למד את הביאור "הסתכלות פנימית" עד שתבינהו ותזכרהו כולו. ואחר כולם, נסה עצמך בלוח השאלות, ואחר שהשבת על השאלה, הסתכל בתשובה המסומנת באותה האות של השאלה, וכן תעשה בכל שאלה ושאלה. ותלמד ותשנן ותחזור עליהם כמה פעמים עד שתזכרם היטב כמונחים בקופסא, כי בכל מלה ומלה ממש, שבחלק השלישי, צריכים לזכור היטב כל שני החלקים הראשונים, אף מובן קטן לא יחסר. והגרוע מכל הוא, שהמעיין לא ירגיש כלל מה ששכח, אלא, או שהדברים יטשטשו בעיניו, או שיתקבל לו פירוש מוטעה בענין, מחמת השכחה. וכמובן, שטעות אחת גוררת אחריה עשר טעויות, עד שיבא לאי הבנה לגמרי, ויהיה מוכרח להניח את ידו מהלימוד לגמרי." הדרכה זו, יחד עם הסידור ההדרגתי של החומר ושאלות החזרה המפורטות, מצביעים על ניסיונו של המחבר להעניק לספר מבנה דידקטי המאפשר לימוד שיטתי ומסודר של חוכמת הקבלה. הספר מחולק ל-16 החלקים הבאים: צמצום וקו עגולים ויושר אור ישר ואור חוזר עשר הספירות של עקודים עשר ספירות דעקודים בהתפשטות השנייה הנקראים מטי ולא מטי עשר הספירות של עולם הנקודים עשר הספירות דז' מלכין קדמאין דמתו עשר הספירות של עולם האצילות זיווגי הספירות עיבור ראשון דז"א תיקון אורות ניצוצין וכלים בעובר ועיבור הב' לידה ויניקה של הז"א תיקוני רישא ודיקנא דא"א מוחין דגדולות של זעיר אנפין בנין הנוקבא דז"א ג' העולמות בריאה יצירה עשיה תלמוד עשר הספירות להורדה ושיעורים מוקלטים של הרב ברוך שלום הלוי אשלג על הספר שיעורים על כל תלמוד עשר הספירות לצפייה באתר הדף היומי בתע"ס- שיעורים לצפייה וקריאה על פי סדר הדף היומי בתלמוד עשר הספירות שיעורים בשאלות ותשובות בתלמוד עשר הספירות וביאורים לפי לוח השאלות מתוך הספר לפי סדר החלקים.
היינריך גרינפלד

היינריך גרינפלד (בגרמנית: Heinrich Grünfeld;‏ 21 באפריל 1855 - 26 באוגוסט 1931) היה צ'לן יהודי-בוהמי-אוסטרי; אחיו של אלפרד גרינפלד. גרינפלד נולד בפראג, ולמד בקונסרבטוריון של עיר זו. בשנת 1875 יצא לברלין ולימד במשך שמונה שנים באקדמיה החדשה לאמנויות הצליל (Neue Akademie der Tonkunst). הוא ארגן יחד עם הפסנתרן קסאוור שארוונקה (Xaver Scharwenka) והכנר גוסטב הולנדר (Gustav Holländer) (ובהמשך עם אמיל זאורט (Émile Sauret), מקס פאואר (Max Pauer) ופלוריאן זאייץ) (Florian Zajic) ערביות טריו, שנעשו פופולריות ביותר. גרינפלד התמנה לצ'לן החצר בארמונו של וילהלם מלך פרוסיה. מדיה וקבצים בנושא היינריך גרינפלד בוויקישיתוף היינריך גרינפלד, באתר MusicBrainz (באנגלית) היינריך גרינפלד, באתר Discogs (באנגלית) איסידור זינגר, ג'וזף סון (Sohn),‏ "היינריך גרינפלד", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) צ'ארלס סאטוני, "קסאוור שארוונקה", מילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יורם בינור

יורם בינור (נולד ב-26 בספטמבר 1954) הוא עיתונאי ישראלי המתמחה בסיקור תחום הערבים ישראלים ושטחי יהודה והשומרון וחבל עזה. עם גיוסו לצה"ל התנדב בינור לצנחנים. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. במילואים שירת כקצין באחת מחטיבות המילואים של הצנחנים. בינור החל את עבודתו כעיתונאי בשנת 1983, ובמשך השנים עבד בעיתונים "חדשות" ו"כל העיר". עם הקמת חברת החדשות של ערוץ 2 בשנת 1993 הצטרף בינור לסגל החברה, ובמשך 11 שנות עבודתו בה, קנה לו מעמד של עיתונאי מהמובילים בתחומו בישראל. לאחר הצטרפותו של הפרשן לענייני ערבים אהוד יערי לחברת החדשות בשנת 2000, התגלע סכסוך בין השניים לגבי אופן כיסוי ענייני ערבים, ובאוקטובר 2008 עזב את חברת החדשות. בינור החל בהנחיית תוכנית הבוקר "יום חדש" וביצע תחקירים עיתונאיים לתוכניתו של רינו צרור. בנוסף, הוא הצטרף כשחקן לעונה השנייה של הטלנובלה "חשופים". באוקטובר 2009 פורסם כי בינור עתיד להנחות תוכנית תחקירים בשם "המלכודת", אך לאחר דרישת הסנגוריה הציבורית לבטלהּ הופסקה הפקת התוכנית. אורן פרסיקו, ‏סחבק, באתר גלובס, 15 במאי 2005 קרן נתנזון, "העולם הערבי זו אהבה, השאר זה סטוצים", באתר ynet, 3 בפברואר 2011 יעקב בר-און, ‏איפה הם היום: זה מה שעושה היום כתב חדשות 2 לשעבר, יורם בינור, באתר מעריב אונליין, 19 ביוני 2023 יורם בינור, מירי, אהובתי היהודיה, מעריב, ‏ 21 באפריל 1989 ערן סויסה, אהוד יערי ניצח: יורם בינור עוזב את חדשות 2, nrg,‏ 18 באוקטובר 2008 רותה קופפר, מה לראות היום בטלוויזיה?, באתר הארץ, 1 בפברואר 2009 גילי איזיקוביץ, רשת הציגה את לוח שידורי החורף, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2009 ערן סויסה, רשת במלכודת: יורם בינור מתרחק מהמסך, באתר nrg‏, 5 באוגוסט 2010
תנין (פירושונים)

האם התכוונתם ל... תנין (סוג) – בעל חיים בסדרת התנינאים אח"י תנין – צוללת ישראלית תנין (אלקטרוניקה) – רכיב הדומה לאטב כביסה תנין (שדה גז) – הנמצא במים כלכליים של מדינת ישראל. תנין (מקרא)
השם (ספר)

השם הוא רומן מאת מיכל גוברין. הספר ראה אור לראשונה ב-1995 בהוצאת הקיבוץ המאוחד, ותורגם לאנגלית, The Name, בהוצאת ריברהד-פינגווין, ניו יורק, בשנת 1998. מהדורה חדשה של הנוסח העברי, בתוספת אחרית דבר של יהודה ליבס, ראתה אור בהוצאת הקיבוץ המאוחד ב-2013. מיכל גוברין מתמקדת בספר זה בשאלה כיצד להביא את אלוהים לחיי היומיום עצמם ועושה זאת דרך סיפור על עמליה, צלמת, חוזרת בתשובה, העוסקת בצירופים קבליסטיים, בימים אורגת ובלילות כותבת וידויים. לאחר שהתירה את אירוסיה עם ישעיהו, החוזר-בתשובה ששידכו לה, היא מתכוונת להתאחד עם הנמען של מכתביה ששמו כשם הספר, "השם", על ידי כך שתקריב קורבן של התאבדות ארוטית גואלת, כמעין שעיר לעזאזל. המארג השברירי של חיי התשובה של עמליה נקרע כאשר היא נחשפת לאהבה ולמשיכה מינית לבחור ששודך לה. גם זה מתמוטט די מהר. האני של המספרת מפוצל. עמליה חיה במקביל זמנים שונים אולי מקבילים, כמו עולמות מקבילים בפיזיקה. הווידוי כתוב בגוף שני ואינו דיבור של אדם אל עצמו, אלא גם דיבור של אישה עם אישה אחרת שנמצאת כנראה בתוכה עצמה. יש כאן התמודדות עם עבר וניסיון לא להשכיח את אחד המרכיבים החשובים ביותר שיש לו לאדם, הזיכרון. יחסי אירוטיקה של עמליה עם האל הם ביטוי לידע קולקטיבי הטמון בתוכה. ידע שאיננה יכולה למחוק מזיכרונה, מעין פיצול האישיות שיש בו היכולת אולי, בסופו של דבר, להביא לתיקונו בהתאחדותה עם השם. הספר מעורר תהיות ושאלות, מתפצל לאמירות שכולן מהוות סערה תאולוגית. עם צאתו של השם באנגלית נערך סביבו בניו יורק רב-שיח שפורסם כספר, 'גוף תפילה' בהשתתפות הפילוסוף ז'אק דרידה, המשורר דייוויד שפירו, ומיכל גוברין. הנוסח העברי של 'גוף תפילה' ראה אור בסדרת "קו אדום כהה" של הוצאת הקיבוץ המאוחד. פרס קוגל פרס קוֹרֶט לספר היהודי - The Koret Jewish Book Award השם באתר הספריה החדשה השם, באתר OCLC (באנגלית)
מוקצה מחמת גופו

בהלכות שבת, מוקצה מחמת גופו הוא אחד ממיני המוקצה, שהוא - דבר שאינו לא כלי ולא מאכל אדם או בהמה, כמו למשל אבנים, עצים, חול, אבק, חתיכות זכוכית ומחט שבורה. אם אדם רוצה לייחד אחד מאלו לשימוש בשבת, יש צורך להכינו לכך במעשה מערב שבת. שימוש אקראי באבן למשל לסגירת דלת, עדיין אינו מהווה אותה לכלי, שכן היא אינה מיועדת לתשמיש זה ואין הדרך להשתמש בה לכך, ולכן אין היא מתייחדת לשימוש זה אלא אם כן עשה בה מעשה המוכיח שהיא מיועדת לכך, למרות שמייחד אותה רק לשבת אחת, או לחלופין אם ייחד אותה לעולם לשימוש מסוים. לעומת זאת, דברים שהדרך היא לייחד אותם לכך, כמו למשל אבן לפצח בה אגוזים, ניתן בקלות יותר לייחד לתשמיש, ודי במחשבה כדי לייחד אותם לכך, או לחלופין בשימוש חד פעמי בחפץ לצורך המטרה לה הוא מכין אותה. דוגמה נוספת היא חתיכת צמר, שדי בכך ששם אותה על פצע פעם אחת כדי שתחשב ככלי המיועד לכך, וזאת מכיוון שהדרך היא להשתמש בצמר כדי לכסות מכות ופצעים, ולכן די בשימוש חד פעמי כדי לייחד אותו בכך. כלי אינו נחשב מוקצה מחמת גופו. כאשר כלי נמצא במהלך שלבי הייצור שלו, אם ניתן לסיים את הייצור בשלב הקיים, הוא יכול להיחשב ככלי להלכות שבת. כך כתב השולחן ערוך: ”מחט...חדשה שלא ניקבה עדיין, מותר.” אם הכלי נשבר באופן שדרכו להיזרק, תלוי הדבר אם עדיין ניתן לעשות בו פעולה דומה לפעולה הראשונה שהייתה נעשית בו, שאז דינו ככלי, אלא אם כן זרקו אותו לאשפה לפני כניסת השבת, ואם לא ניתן לעשות בו פעולה כזו, דינו כמוקצה מחמת גופו. במקום שהמוקצה מחמת גופו עלול לגרום נזק, כמו למשל בקבוק זכוכית שנשבר במקום שאנשים מהלכים ועלולים להינזק מהם, מותר לפנותם, שכן חכמים לא גזרו על איסור מוקצה במקום כזה, וכן איסור טלטול בכרמלית הותר כדי לפנות את השברים. ערך מורחב – גרף של רעי בעבר, לא היו בתי שימוש, אלא היו עושים צרכים בכלי מיוחד, שהיה מאוס ועמד במקום צדדי ביותר. הצואה שבכלי, מפריעה כמובן בריחה לשהות בבית, ולכן התירו חכמים להוציא את הכלי מהבית. אם הוא במקום שהוא מפריע לו. מותר גם להערים בעניין, אם אדם זקוק לפנות את הכלי כדי שיוכל להתפנות שם, הוא קובע את ישיבתו ליד הכלי, באופן של דירה – מעביר לשם את מיטתו או את שולחנו, ואז כאשר הכלי מפריע לו – הוא מוציא אותו. החזרתו של הכלי מותרת רק אם יניח מים בתוכו. כך נאמר בתוספתא: גרף של רעי ושל מימי רגלים נוטלו ושופכו ונותן לתוכו מים ומחזירו למקומו — תוספתא שבת פרק ד הלכה ח. למרות שמותר להוציא גרף של רעי מהבית, אמרו חכמים: אין עושים גרף של רעי לכתחילה, כאשר יש ברירה אין לעשות גרף של רעי ולסמוך על כך שיוציאו אותו; ולמרות זאת, אם בדיעבד עבר האדם ועשה גרף של רעי, מותר להוציאו. לדעת ערוך השולחן יסוד ההיתר לטלטל גרף של רעי הוא משום כבוד הבריות. מסיבה זו, לדעתו, אם אפשר לטלטל את הדברים המאוסים על ידי גוי או קטן יש לעשות זאת. גולדשטוף, דוד נחום בן יעקב יוסף שערי הלכה חלק י"א מוקצה מחמת גופו באתר הידברות שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ש"ח, סעיף י"א ראו בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן ש"ח, סעיף י"ב: "שירי מחצלאות, מותר לטלטלם דחזי לכסות בהו טינופא; ואם זרקן לאשפה מבעוד יום, אסור לטלטלם", בהשוואה לסעיף יא העוסק במחט שנשברה. ארחות חיים הל' שבת אות שס"א, ונפסק בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן ש"ח. ערוך השולחן אורח חיים סימן שח סעיף ס.
קלאוס מיינה

קלאוס מיינה (בגרמנית: Klaus Meine) (נולד ב-25 במאי 1948 בהנובר, גרמניה) הוא זמר גרמני, הידוע בעיקר כסולנה של להקת הרוק, הסקורפיונז, וככותב השירים הבולט בה. קלאוס מיינה הצטרף לסקורפיונז ב-1965, ומשמש מאז סולנה הראשי (והיחידי שהיה ללהקה מאז ומתמיד) וכותב השירים העיקרי בה. בין השאר כתב מיינה, ביחד עם הרמן רארבל, שהיה מתופפה של הלהקה, כמה משיריה הנודעים של הלהקה, עמם ניתן למנות את "rock you like a hurricane", וכתב לבדו שירים כמו "wind of change" ו-"a moment in a million years". ב-1981, אחרי סיבוב הופעות, ולאורך הקלטת האלבום Blackout, איבד מיינה את קולו ונאלץ לעבור ניתוח במיתרי הקול. מיינה דורג על ידי היט פאראדר במקום ה-22 בין זמרי המטאל של כל הזמנים. מדיה וקבצים בנושא קלאוס מיינה בוויקישיתוף קלאוס מיינה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קלאוס מיינה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קלאוס מיינה, באתר AllMusic (באנגלית) קלאוס מיינה, באתר MusicBrainz (באנגלית) קלאוס מיינה, אמן באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) קלאוס מיינה, באתר Yandex.Music (ברוסית) קלאוס מיינה, באתר Discogs (באנגלית) קלאוס מיינה, באתר SecondHandSongs רונן צומר, We Will Rock You, באתר ynet, 1 ביולי 2005 Hit Parader’s Top 100 Metal Vocalists of All Time ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.