laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
RNase

RNAse (בעברית לעיתים: רנ"אז; קיצור של Ribonuclease, ריבונוקלאז) הוא אנזים המסוגל לבצע חיתוך בנקודה אחת או יותר בגדיל RNA ובכך לגרום לפירוק הרצף. RNAse הוא חלבון גלובולרי. RNAse מצוי בשפע בכל היצורים החיים, והוא אנזים בעל יציבות גדולה. גם חימום בטמפרטורה של 90 מעלות לא יהרוס אנזים זה. שתי עובדות אלו הפכו אותו ל"אויבם" של העוסקים בביולוגיה מולקולרית המנסים לבודד RNA. בניגוד לעבודה המעבדתית עם DNA, לבידוד ה-RNA יש צורך בציוד בדרגת עיקור גבוהה ביותר, עבודה זהירה ומהירה ושימוש במעכבי אנזימים המעכבים RNase, שכן האנזים מצוי במיקרואורגניזמים באוויר ועל גבי עורו של החוקר. ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מפלט נ'

מפלט נ' (באנגלית: C-Chute) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור פורסם לראשונה בגיליון אוקטובר 1951 של Galaxy Magazine. הסיפור תורגם לעברית בשנת 1969 בספר "שקיעה" תחת השם "מפלט-ק", ושוב בשנת 2010 בספר "כתבי אייזק אסימוב כרך 2". הדגש של הסיפור הוא על הפסיכולוגיה בין קבוצת האסירים, אשר מגיעים מרקעים שונים ובעלי מניעים שונים. במהלך המלחמה הבין-כוכבית הראשונה של כדור הארץ, נלכדת חללית אזרחית הטסה לכדור הארץ על ידי קלורוס, גזע תבוני הנושם כלור. לאחר ההשתלטות על הספינה משאירים הקלורוס רק שניים מבני מינם לשמור על שישה בני אדם הנלקחים כשבויי מלחמה. בני האדם מתווכחים ביניהם, ואף מגיעים לחילופי מהלומות, בנוגע לשאלה מה צריך להיעשות. הדעות נעות בין מתקפה אלימה עד קבלה סבילה של מצבם. סטיוארט, שבילה בעבר זמן תחת שלטון של הקלורוס, אשר סיפקו לו ידיים תותבות לאחר שידיו ניזוקו על ידי כלור, טוען כי הקלורוס הם מומחים בכימיה (ולכן הם יכולים לשמור בקלות על הרכב האוויר ולספק אוכל לשבויים), אך לא מיומנים בהנדסה, ולכן הם גונבים ספינות של בני אדם כדי להשתמש בהן במלחמה. רק מולן, מנהל חשבונות ביישן, נעים הליכות ונמוך, מוכן לנקוט בפעולה, כדי להחזיר לבני האנוש את השליטה על הספינה. הוא עושה זאת על ידי יציאה דרך מפלט נ' (קיצור של מפלט נפטרים, המשמש לפליטת גופות של מתים לקבורה בחלל. במקור: "C-Chute" קיצור של "Casualty Chute"), וכניסה לחדר הבקרה דרך צינורות קיטור המשמשים לניווט. המעשה מסוכן שכן אם הצינורות יופעלו, מולן ייצלה. מולן מצליח להגיע לחדר הבקרה, ולהרוג את שני הקלורוס על ידי ריסוסם בחמצן. לאחר מכן מסביר מולן שהמניע שלו לא היה אומץ, כעס או פחד, אלא געגועים לכדור הארץ, אליו לא חזר כבר 17 שנה, וכי הוא לא היה מסוגל להתמודד עם ההמתנה בשבי זמן לא ידוע עד לחזרה לכדור הארץ. מפלט נ' עובד לתסכית רדיו בסדרה האנתולוגית "X מינוס אחד" ("X Minus One"), ששודרה לראשונה ב-8 בפברואר 1956. הקלטה של התוכנית, רצועה מספר 38
המכונה שנצחה במלחמה

המכונה שנצחה במלחמה (במקור: The Machine that Won the War) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור הופיע לראשונה בגיליון אוקטובר 1961 של The Magazine of Fantasy & Science Fiction. הסיפור תורגם לעברית ב-1980 בקובץ אין איש פה, פרט..., ושוב ב-2010 בקובץ כתבי אייזק אסימוב כרך 2. הסיפור הוא חלק מסיפורי מולטיוואק. בנוסף לכך הופיע הסיפור בגיליון מספר 38 של כתב העת פנטסיה 2000. שלושה מהמנהיגים המשפיעים של המין האנושי נפגשים בתקופה שלאחר מלחמה מוצלחת נגד דנב. הם דנים כיצד מולטיוואק העצום והחזק עזר להם לנצח במלחמה, וכל אחד מהם מודה כי במתח המלחמה זייף את הנתונים עמם עבד מולטיוואק, כי חש שהמצב מסוכן מכדי לתת למחשב להתמודד איתו. ג'ון הנדרסון, המתכנת הראשי של מולטיוואק, מודה ששינה את הנתונים המוזנים למולטיוואק, מאחר שהדיווחים היו נראים לו שגויים. לאחר מכן, מקס ג'בלונסקי מודה שהוא שינה את הנתונים שמולטיוואק הדפיס, שכן הוא ידע שמולטוויאק לא היה במצב תקין בשל מחסור בכוח אדם וחלקי חילוף. לבסוף, למאר סוויפט, מנכ"ל פדרציית השמש, מגלה להם שהוא לא סמך על הפקודות שקיבל ממולטיוואק, ועשה את כל ההחלטות אך ורק על סמך הטלת מטבע. הסיפור המכונה שניצחה במלחמה, בנוסף לסקירה קצרה, באתר יקום תרבות.
הוכחה (סיפור קצר)

הוכחה (במקור: Evidence) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור פורסם לראשונה בספטמבר 1946 ב-Astounding Science Fiction, ותורגם לעברית בשנת 1970 בספר אני, רובוט בשם ראיה, ושוב בשנת 2011 בקובץ כתבי אייזק אסימוב חלק 3. סטיבן ביירלי הוא אדם אשר היה מעורב בתאונת דרכים קשה, בה מתה אשתו והוא נפצע קשה. לאחר התאוששות אטית, הוא שב לחיים הציבוריים. נכון לעכשיו הוא עורך דין בגיל העמידה, תובע מוצלח והומניטרי המתנגד לעונש מוות. כעת הוא רץ לראשות העיר, אבל מתחרו הפוליטי פרנסיס קווין משמיץ אותו. לפי טענתו של קווין, סטיבן ביירלי האמיתי נותר נכה לאחר התאונה, וביירלי המופיע בציבור הוא רובוט דמוי אדם, שנבנה על ידי ביירלי. אם הטענה הזאת נכונה, עתידו הפוליטי של ביירלי ייהרס, מכיוון שרק לבני אדם מותר לרוץ למשרת ראשות העיר. קווין פונה ליו אס רובוטים ואנשים מכניים, החברה היחידה הבונה מוחות פוזיטרוניים, ומנסה לשכנע אותם שביירלי חייב להיות רובוט. לפי טענתו, ביירלי אף פעם לא נראה אוכל, שותה או ישן, מה שמוכיח שהוא רובוט. כל הניסיונות להוכיח או להפריך את אנושיותו של ביירלי נכשלים. הוא מבקר אצל ארתור לנינג והרובופסיכולוגית סוזן קלווין המציעים לו תפוח. באדישות ביירלי נוגס בתפוח - מעשה שלא מוכיח שום דבר מפני שניתן לבנות רובוט המסוגל לאכול. קווין מנסה לעשות צילום רנטגן לביירלי בחשאי, אך ניסיון זה נכשל משום שביירלי לובש חליפת מגן נגד קרני רנטגן. בכל החקירות האלה, ביירלי נשאר חייכן ורגוע, ומציין כי הוא רק שומר את זכויות האזרח שלו, כפי שישמור על זכויותיהם של אזרחים אחרים אם יבחר לראשות העיר. מתנגדיו טוענים כי מכיוון שהוא רובוט, אין לו זכויות אזרח, אך ביירלי משיב להם שהם חייבים להוכיח שהוא רובוט לפני שזכויותיו יבוטלו - כולל הזכות למניעת בדיקה גופנית. לאחר שכל הניסיונות הפיזיים להוכחה נכשלים, סוזן קלווין מציעה להם לעבור להוכחות מתחום הרובופסיכולוגיה. אם ביירלי הוא רובוט, הוא חייב לציית לשלושת חוקי הרובוטיקה. אם ביירלי יפר אחד מהם הפרת החוק תהווה הוכחה לכך שהוא לא רובוט. אך הוכחה זו לא עובדת בכיוון ההפוך משום שאם ביירלי מציית לשלושת החוקים הוא יכול להיות פשוט אדם טוב מאוד. ביירלי לא מאשר ולא מכחיש את מעמדו כאדם לכל אורך הקמפיין שלו. בזמן שהוא נותן נאום, אחד ממתנגדיו רץ לבמה ומבקש מביירלי להכות אותו כדי להוכיח שהוא אדם. ביירלי מסרב בתחילה אך לאחר שנטען שזו הוכחה שהוא לא רובוט הוא מכה את המתלונן בפניו. האנשים משוכנעים שביירלי הוא אדם, ומסע ההכפשות של קווין נהרס. ביירלי זוכה בבחירות ללא קושי נוסף. בסיום הסיפור, סוזן קלווין מתעמתת עם ביירלי, אשר מבלה שוב את הלילה ללא שינה. היא אומרת שבמידה מסוימת היא באמת מצטערת שהתגלה שביירלי הוא בן אדם, משום שבסופו של דבר רובוט הוא השליט האידיאלי, מאחר שאינו יכול לפעול באכזריות או בחוסר צדק. בנאום כמעט מתגרה, שלא כהרגלה, ד"ר קלווין מציינת שישנו מקרה אחד, שבו רובוט יכול להפר את החוק הראשון: במקרה שה"אדם" הנפגע הוא בעצם רובוט. משמעות הדבר היא שאם המתנגד שקיבל את המכה היה גם כן רובוט, ביירלי יכל להכות אותו וכך המכה לא מוכיחה את היותו אדם. בהערה בסוף הסיפור, ד"ר קלווין מציינת שאחרי מותו של ביירלי הוא ציווה לפרק את גופו לאטומים, ובכך לחסל את כל הראיות.
הקונפליקט שיכול להימנע

הקונפליקט שיכול להימנע הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור פורסם לראשונה ביוני 1950 ב-Astounding Science Fiction, הסיפור תורגם לעברית ב-1970 בספר "אני, רובוט". בסיפור מופיע דמותו של סטיבן ביירלי מהסיפור "ראיה" שקדם לסיפור זה. בהמשך לסיפור ראיה, בשנת 2052, סטיבן ביירלי נבחר למתאם העולמי לכהונה שנייה. תפקידו הוא לייעץ לארבעת המתאמים האזוריים בנוגע לפעילות בשטח הגאוגרפי שלהם. בפרט, הוא עוסק במערכת היחסים שלהם עם "המכונות", מחשבים עוצמתיים במיוחד האחראים על הכלכלה העולמית, ועם התנועות המתנגדות לרובוטים. במהלך הסיפור הוא מבקש את עזרתה של סוזן קלווין משום שהוא שם לב שהמכונות מבצעות טעויות הנוגעות לאנשים המתנגדים להם. יחדיו הם מגיעים למסקנה שהמכונות הכלילו את החוק הראשון על כלל האנושות כך שעכשיו הוא מנוסח כך: "לא יפגע רובוט לרעה באנושות, ולא יניח, במחדל, שהאנושות תיפגע". (בדומה לחוק אפס שמופיע בסיפורים יותר מאוחרים של אסימוב). במהלך תפקידו, ביירלי מגיע למסקנה שאנשים המתנגדים למכונות ולרובוטים מזיקים לאנושות, לכן, הוא מציע לעשות מעיין "צייד מכשפות", שבו יוציאו את כל התנועות המתנגדות למכונות מחוץ לחוק, ובפרט את "האגודה למען האנושות". סוזן מתנגדת להצעה. היא מגיע למסקנה שהתקלות הן פעולות מכוונות. המכונות מאפשרות לאנשים מסוימים להינזק כדי למנוע בעתיד נזק גדול יותר לאנושות. למעשה, המכונות מגיעות למסקנה שהדרך היחידה למלא את החוק הראשון היא להשתלט על האנושות, דבר ששלושת החוקים אמורים למנוע. אסימוב חוזר לרעיונות אלה ב"השמש העירומה" וב"רובוטים של שחר", בהם במקום קבוצה קטנה של מכונות נוצר מצב בו התרומה הקטנה של רובוטים רבים, אשר כל אחד פועל עצמאית למניעת נזקים. בפברואר 2017 הסיפור עובד לרדיו כפרק האחרון של סדרה בת חמש פרקים בשם "אני רובוט" בתוכנית "15 דקות של דרמה" ("15 Minute Drama") העסקה ביצירתו של אסימוב. בסרט "אני, רובוט" משנת 2004 נמצאים אלמנטים מרכזיים מהסיפור הקונפליקט שיכול להימנע, כאשר המחשב V.I.K.I. משחק את תפקידן של המכונות. The Evitable Conflict: Isaac Asimov's I, Robot Episode 5 of 5 (adaptation), BBC
תהליך סטציונרי

במתמטיקה וסטטיסטיקה, תהליך סטציונרי (או תהליך סטציונרי במובן הצר או strict-sense stationary או SSS) הוא תהליך סטוכסטי אשר צפיפות הפילוג המשותפת אינה משתנה בהזזה בזמן. כתוצאה מכך, פרמטרים כגון התוחלת והשונות, אם הם קיימים, גם לא משתנים בזמן. סטציונריות משמשת ככלי לניתוח סדרה עתית, שבה הדגימות לעיתים הופכות סטציונריות; לדוגמה, מידע כלכלי הוא לרוב עונתי ו/או תלוי ברמת מחירים אי-סטציונרית. סוג חשוב של חוסר סטציונריות (או אי-סטציונריות) שלא כולל צורה מגמתית מובהקת הוא התהליך הציקלוסטציונרי. פורמלית, יהי  { X t } {\displaystyle \left\{X_{t}\right\}} תהליך סטוכסטי ויהי  F X ( x t 1 + τ , … , x t k + τ ) {\displaystyle F_{X}(x_{t_{1}+\tau },\ldots ,x_{t_{k}+\tau })} פונקציית הצטברות של הפילוג המשותף של { X t } {\displaystyle \left\{X_{t}\right\}} בזמנים t 1 + τ , … , t k + τ {\displaystyle t_{1}+\tau ,\ldots ,t_{k}+\tau } . אזי, נאמר ש  { X t } {\displaystyle \left\{X_{t}\right\}}   הוא תהליך סטציונרי במובן הצר אם ורק אם, עבור כל k {\displaystyle k} , כל τ {\displaystyle \tau }  וכל t 1 , … , t k {\displaystyle t_{1},\ldots ,t_{k}} , F X ( x t 1 + τ , … , x t k + τ ) = F X ( x t 1 , … , x t k ) . {\displaystyle F_{X}(x_{t_{1}+\tau },\ldots ,x_{t_{k}+\tau })=F_{X}(x_{t_{1}},\ldots ,x_{t_{k}}).} כלומר הזזה ב- τ {\displaystyle \tau } לא משפיעה על  F X ( ⋅ ) {\displaystyle F_{X}(\cdot )}   הפילוג המשותף. צורה חלשה יותר של סטציונריות שנמצאת בשימוש בעיבוד אותות ידועה כסטציונריות במובן הרחב (wide-sense stationary או WSS). סטציונריות במובן הרחב דורשת שרק המומנט הראשון והאוטקוואריאנס לא יהיו תלויים בזמן. כל תהליך סטציונרי במובן הצר הוא גם סטציונרי במובן הרחב. אז, תהליך סטוכסטי בזמן רציף (x(t סטציונרי במובן הרחב מקיים את התכונה הבאה עבור התוחלת שלו: E [ x ( t ) ] = m x ( t ) = m x ( t + τ )  for all  τ ∈ R {\displaystyle \mathbb {E} [x(t)]=m_{x}(t)=m_{x}(t+\tau )\,\,{\text{ for all }}\,\tau \in \mathbb {R} } ועבור פונקציות האוטקוואריאנס שלו: E [ ( x ( t 1 ) − m x ( t 1 ) ) ( x ( t 2 ) − m x ( t 2 ) ) ] = C x ( t 1 , t 2 ) = C x ( t 1 + ( − t 2 ) , t 2 + ( − t 2 ) ) = C x ( t 1 − t 2 , 0 ) . {\displaystyle \mathbb {E} [(x(t_{1})-m_{x}(t_{1}))(x(t_{2})-m_{x}(t_{2}))]=C_{x}(t_{1},t_{2})=C_{x}(t_{1}+(-t_{2}),t_{2}+(-t_{2}))=C_{x}(t_{1}-t_{2},0).} התכונה הראשונה אומרת שהפונקציה (mx(t חייבת להיות קבועה. התכונה השנייה שפונקציית האוטוקוואריאנס תלויה רק בהבדל בין  t 1 {\displaystyle t_{1}} ו t 2 {\displaystyle t_{2}} , וצריך להיות פונקציה של משתנה אחד ולא שניים. לכן, במקום לכתוב, C x ( t 1 − t 2 , 0 ) {\displaystyle \,\!C_{x}(t_{1}-t_{2},0)\,} הכתיב המקוצר הוא C x ( τ )  where  τ = t 1 − t 2 . {\displaystyle C_{x}(\tau )\,\!{\mbox{ where }}\tau =t_{1}-t_{2}.} זה גם אומר שהאוטוקורלציה (אנ') תלויה רק ב  τ = t 1 − t 2 {\displaystyle \tau =t_{1}-t_{2}} , כלומר: R x ( t 1 , t 2 ) = R x ( t 1 − t 2 ) = R x ( τ ) {\displaystyle \,\!R_{x}(t_{1},t_{2})=R_{x}(t_{1}-t_{2})=R_{x}(\tau )}
הפעמון המזמר

הפעמון המזמר (באנגלית: The Singing Bell) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור הופיע לראשונה בגיליון ינואר 1955 של The Magazine of Fantasy and Science Fiction, ותורגם לעברית בשנת 1983 בגיליון 44 של פנטסיה 2000, ושוב ב-2014 בכתבי אייזק אסימוב 4. הפעמון המזמר היה הסיפור הראשון של אסימוב בו הופיע החוקר ונדל אורת', שהופיע גם בסיפורים האבן המדברת, הלילה הגווע והמפתח. העבריין הפלילי לואי פייטון הוא אדם אשר רימה את החוק במשך שנים ושנים בלי להשאיר מספיק ראיות. באחת השנים, הוא טס עם אדם בשם אלברט קורנוול לירח, כדי למצוא מטמון של "פעמונים מזמרים" (סלעי ירח שאחרי ליטוש משמיעים צליל יפה מאוד כשמכים עליהם) בעלי ערך רב, שקורנוול השיג את מיקומם על ידי הריגת המחביא שלהם. בעולם יש אולי עשרה אנשים עם פעמון חסר פגם, ובמטמון יש יותר מעשרים. אחרי שהם מעבירים את השלל לחללית שלהם, פייטון הורג את קורנוול, לוקח את הפעמונים לכדור הארץ, מחביא אותם, ומשמיד את החללית. המשטרה יוצרת קשר עם ונדל אורת', מדען אקסצנטרי, כדי שיעזור להם להוכיח שפייטון היה על הירח, וכך לקבל אישור להשתמש בחיישן-מוח עליו, כדי לקבל ראיות מספיקות להרשעה. עם זאת, מאחר שאפשר להשתמש עם חיישן-מוח על אדם רק פעם אחת, המשטרה רוצה להיות בטוחה שפייטון אכן היה על הירח. כפי שמסביר השוטר, לפייטון אין אליבי במובן הרגיל, אבל אין גם צורך בו. הרצח התרחש באוגוסט, וכל מסמך ועדות מראים שפייטון מבלה כל אוגוסט באחוזה מבודדת לחלוטין בהרי רוקי מאחורי שדה כוח חזק בלי לצאת משם ובלי לראות בני אדם אחרים תחת שום תנאים. לכן, ללא עדות משכנעת, כל בית דין יהיה חייב להאמין שכך היה גם השנה. אורת' נותן לפייטון את הפעמון הפגום שלו לבדיקה, ומבקש ממנו לזרוק אותו עליו. פייטון מטיל את הפעמון בצורה גרועה והפעמון נופל לרצפה ונשבר לרסיסים. אורת' מוכיח שפייטון היה על הירח לאחרונה, ולא הצליח להטיל את הפעמון מאחר שטרם הסתגל בחזרה לכוח המשיכה של כדור הארץ. בתמורה לעזרתו אורת' מבקש פעמון מזמר מלוטש ללא פגם. הסיפור הפעמון המזמר באתר פרויקט פנטסיה 2000.
לתפוס ארנבת

לתפוס ארנבת (באנגלית: Catch That Rabbit) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור פורסם לראשונה בגיליון פברואר 1944 של Astounding Science Fiction, ותורגם לעברית בשנת 1970 בספר אני, רובוט. שם הסיפור נובע מהשוואה שמשווה פאואל את תיקון הבעיה של הרובוט להכנת נזיד ארנבת, באומרו "הצעד הראשון בהכנת נזיד ארנבת הוא לתפוס ארנבת. ובכן, אנחנו חייבים לתפוס את הארנבת." פאואל ודונובן הם האחראים מטעם חברת יו אס רובוטים ואנשים מכניים על בדיקות שדה של רובוטים מסוג DV-5 (דייב) על תחנת כרייה באסטרואיד. לסוג זה של רובוט יש שישה רובוטי בת, המתוארים בסיפור כ"אצבעות שלו", אשר נשלטים על ידו דרך שדות פוזיטרוניים, אמצעי שידור אשר עדיין לא הובן במלואו. אך הצוות נתקל בבעיות, כאשר בני האדם אינם באים במגע עם הרובוט, הרובוט מפסיק את עבודות הכרייה. הרובוט אינו זוכר את תקופת הזמן בה הוא לא עובד, עובדה שהרובוט מוטרד ממנה כמו בני האדם. עם זאת, אי אפשר לדעת מדוע הוא מפסיק לעבוד, שכן בנוכחות בני אדם הוא עובד כרגיל. ללא ידיעת הרובוט, הם צופים בו בחשאי. הם מגלים כי הרובוט מתחיל לבצע צעידות וריקודים מוזרים יחד עם רובוטי הבת שלו בכל פעם שמשהו לא צפוי קורה - דבר שמראה על בעיה בתוכנה. כדי ללמוד עוד על התקלה הם מחליטים להכניס את הרובוט למצב חרום ולבחון את הזמן המדויק שלוקח לרובוט לבצע את הריקוד המוזר, אך בטעות הם נכנסים למצב חרום בעצמם ונלכדים בתוך מערה. בסופו של דבר הם מבינים כי לרובוט יש יותר מדי רובוטי בת. ה"אצבעות" מתפקדות באופן עצמאי עד שיש צורך בלקיחת החלטה חשובה, שנופלת על המוח הראשי. וכך כאשר יש צורך בלקיחת החלטה המוח הראשי שולט פתאום בששת ה"אצבעות", מה שמחייב אותו לקחת יותר יוזמה ויוצר עומס. כאשר בני האדם צפו בו, נוכחותם מפחיתה את מידת היוזמה שעל הרובוט לקחת, וכך מפחיתה את העומס והרובוט לא קורס. פאואל ודונבון מגיעים למסקנה שעליהם להשמיד את אחד מרובוטי הבת, וכך יישארו למוח הראשי רק חמישה רובוטים לשלוט בהם, והעומס יהיה נמוך מספיק כדי שהרובוט הראשי ישלוט בו. סדרת הרובוטים לתפוס ארנבת, תצוגה חלקית של הסיפור בעברית באתר גוגל ספרים
לימינליות

לִימִינָלִיוּת (מהמילה הלטינית "לימן", שפירושה "מפתן". בעברית: סִפִּיוּת) היא מושג בתחום האנתרופולוגיה המציין את השלב השני של טקס על פי התאוריות של ארנולד ון גנפ, ויקטור טרנר ואחרים. על פי תאוריות אלה, טקסים, ובעיקר טקסי מעבר, כוללים שינוי כלשהו במעמדם של המשתתפים, במיוחד במעמדם החברתי. שינוי זה מושג על ידי הפרדה של המשתתפים מהקבוצה החברתית שלהם (השלב הראשון, או הקדם-לימינלי, של הפרדתם); שלב ביניים, שבו האדם אינו נמצא עדיין במעמד החדש אך כבר עזב את הישן, ושלב אחרון, שבו מעמדו החברתי החדש של האדם מאושר (השלב הפוסט-לימינלי). המצב הלימינלי מאופיין בחוסר-בהירות. הזהות העצמית אינה ברורה, ולכן יש תקופה של חוסר-אוריינטציה. לימינליות היא שלב מעבר, שבו הגבולות הרגילים של המחשבה וההתנהגות קצת משוחררים, ופותחים את הדרך למשהו חדש. טרנר זיהה לימינליות עם דתיות ואילו חילוניות – עם מבנה חברתי. לדבריו לימינליות היא "שלילה של כל הטענות המובנות, אך באופן מסוים, המקור לכולן, ויותר מהכל, התחום בו היכולת הטהורה להתווית רעיונות ומערכות יחסים חדשניים, מתקיימת." (טרנר, 1967[דרוש מקור: דרוש מקור מלא]) הוא הוסיף את המושג communitas שמתייחס לקהילה זמנית הנוצרת במצב לימינליות. דוגמה פשוטה היא טקס סיום אוניברסיטה. התלמידים מופרדים משאר האנשים על ידי לבוש מיוחד והפרדה פיזית. כל עוד הטקס נמשך, הסטודנטים כבר אינם סטודנטים אך עדיין אינם בוגרים. זהו המאפיין המיוחד של הלימינליות. לאחר שקיבל את התואר, הסטודנט נעשה באופן רשמי לבוגר האוניברסיטה. לוחצים את ידו, ונותנים לו הכרה רשמית במעמד החדש שלו. בשלב הלימינלי מתעלמים מהבדלים מקובלים בין המשתתפים, כמו מעמד חברתי. נוצר מבנה חברתי של קומוניטס: מבנה המבוסס על שוויון ואנושיות משותפת, ולא על ההיררכיה הרגילה. לדוגמה, בזמן עלייה לרגל, החברים במעמדות השונים עשויים להתערבב זה בזה, כאשר בחיים הרגילים הם לא היו מדברים כלל. האנתרופולוגיה חלוקה לגבי קיומו של מבנה בשלב הלימינלי, היעדרו, או מצב ביניים אחר. לימינליות עשויה להיות גם החוויה בסביבה חדשה. טקס מעבר איך אומרים בעברית?.
דימום מוחי תוך-חדרי

דימום מוחי תוך-חדרי (אנגלית: Intraventricular hemorrhage, או IVH) הוא דימום לתוך מערכת חדרי המוח, היכן שנוצר נוזל המוח והשדרה העושה דרכו אל האזור התת-עכבישי. דימום זה יכול להתרחש הן מטראומה גופנית חמורה והן משבץ מוחי המורגי. סוג דימום זה נפוץ במיוחד בפגים, בדגש על אלה שנולדו במשקל נמוך. ההשערה היא כי הדימום נגרם כתוצאה משינויים בזילוח לתוך המבנים התאיים העדינים שנמצאים במוח המתפתח, כלי דם עדינים הנעלמים בסביבות השבוע ה-34 להריון. חוסר זרימת הדם גורם למוות תאי וכפועל יוצא לשבירה של דפנות כלי דם ולדימום. דימום זה מהווה סימן לפציעה שכבר התרחשה, ואף עלול לגרום לפציעה נוספת. רוב הדימומים התוך-חדריים מתרחשים במהלך 72 השעות הראשונות שלאחר הלידה. שימוש ב-ECMO מעלה את הסיכון לדימום מוחי בפגים. ישנם ארבעה סוגים של דימום תוך-חדרי: דרגה אחת - דימום המוגבל ל-germinal matrix, האזור שבין החדר לרקמת המוח. דרגה שנייה - דימום המתרחש בתוך חדרי המוח, אך הם אינם מוגדלים. דרגה שלישית - דימום לתוך חדרי המוח והגדלה שלהם. דרגה רביעית - דימום לתוך רקמת המוח. דרגה אחת ושתיים הן הנפוצות ביותר, ולעיתים קרובות הן חולפות ללא סיבוכים. דרגה שלישית ורביעית הם מקרים קשים הרבה יותר שעלולים להסתיים בנזק לטווח רחוק למוחו של התינוק. לאחר דימום בדרגות אלו, עלולים להיווצר קרישים שחוסמים את הזרם של הנוזל הצרברוספינלי, מה שמעלה את כמותם במוח ועלול להוביל להידרוצפלוס. במקרים כאלה קיים סיכון רב לפגיעה התפתחותית והפג לכשיגדל יצרך להיות במעקב של מכון התפתחותי. הטיפול כולל בעיקר טיפול תומך הכולל מעקב אחר סימנים חיוניים, מתן נוזלים ועירויי דם בעת הצורך. בנוסף, ייתכן ויתנו לפג מתן תרופות משתנות, טיפול סטרואידי (צלסטון) וניקור מותני במידה ונוצר הידרוצפלוס. במקרים רבים יחלוף הדימום לאחר כמה שבועות והממצא נעלם. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הפוטבול ליג השנייה

הפוטבול ליג האנגלית השנייה (באנגלית: English Football League Two, מכונה גם ליגה שתיים של EFL או של סקיי בט, על שם הספונסרית של הליגה), היא ליגת הכדורגל הרביעית בחשיבותה באנגליה, והליגה השלישית בטיבה בפוטבול ליג, אחרי הצ'מפיונשיפ והפוטבול ליג הראשונה. הליגה כוללת 24 קבוצות (23 קבוצות אנגליות וקבוצה 1 מוויילס). הליגה הוקמה לקראת עונת 2004/2005 כליגה הרביעית באנגליה. בניגוד לשאר המדינות, אף על פי שזו הליגה הרביעית, היא מקצוענית לחלוטין. הליגה הוקמה בתחילת עונת 2004/2005 והחליפה את הדיוויסיון השלישית, שהייתה הליגה הרביעית בדרג הליגות של הכדורגל האנגלי בין השנים 1992 ו-2004. הליגה מורכבת מעשרים וארבע קבוצות הפוגשות אחת את השנייה פעמיים: פעם בבית ופעם בחוץ. סך הכול, ישנם 46 מחזורים בעונה. בסיום כל עונה, שלוש הקבוצות שמסיימות בצמרת הטבלה, עולות אוטומטית לפוטבול ליג הראשונה. לקבוצות אלו, מצטרפת המנצחת במשחקי הפלייאוף בין הקבוצות במקומות 4–7. במקומן, יורדות לליגה הקבוצות אשר סיימו בארבעת המקומות האחרונים בפוטבול ליג הראשונה. שתי הקבוצות שסיימו בתחתית הליגה, יורדות לליגה החמישית. הן מוחלפות על ידי אלופת הליגה החמישית, והקבוצה שניצחה בפלייאוף בין הקבוצות שסיימו במקומות 2–5. לקבוצות שסיימו בשני המקומות האחרונים של הליגה יכולות להינצל מירידה בשתי דרכים: דרך אחת היא שאם לקבוצה שאמורה לעלות במקומן אין אצטדיון המתאים לרמה של הפוטבול ליג (אף על פי שבמקרה כזה, הקבוצה יכולה לארח את משחקי הבית שלה באצטדיון של קבוצה אחרת אשר האצטדיון שלה עומד בדרישות). הדרך השנייה היא שאם אחת הקבוצות האחרות בליגה, פושטת את הרגל, מתפרקת או יורדת באופן אוטומטי לליגות נמוכות יותר. במקרה כזה. רק הקבוצה שסיימה במקום האחרון תרד, אך, הקבוצה שסיימה בצמרת הליגה החמישית והמנצחת בפלייאוף, עולות. המיקום בליגה נקבע על ידי כמות הנקודות שהקבוצה צברה. אם ישנן מספר קבוצות עם אותה כמות של נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב ביותר, תהיה במיקום הגבוה ביותר מביניהן. הפוטבול ליג מדיה וקבצים בנושא הפוטבול ליג השנייה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הפוטבול ליג השנייה הפוטבול ליג השנייה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
מוקדמות מונדיאל 1974 - אירופה

99 נבחרות לאומיות נרשמו למוקדמות מונדיאל 1974, והתחרו על 16 מקומות בטורניר הגמר. גרמניה המערבית, המארחת, וברזיל, האלופה המכהנת, העפילו אוטומטית והותירו 14 מקומות לשאר הנבחרות. לאירופה (אופ"א) הוקצו 9.5 מקומות, מתוכם אחד למארחת גרמניה המערבית, ועל 8.5 המקומות האחרים התמודדו 32 נבחרות נבחרות. מנצחת המקום ה-0.5 העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי נגד נציגת דרום אמריקה. 32 הנבחרות האירופיות חולקו לארבעה בתים בני 3 נבחרות ולחמישה בתים בני 4 נבחרות, ובסך הכל לתשעה בתים. הנבחרות שיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת הראשונה בכל בית העפילה ישירות למונדיאל, למעט הנבחרת הראשונה בבית 9, שהעפילה לפלייאוף הבין-יבשתי אירופה-דרום אמריקה. איטליה העפילה.
מוקדמות מונדיאל 1974 - אפריקה

99 נבחרות לאומיות נרשמו למוקדמות מונדיאל 1974, והתחרו על 16 מקומות בטורניר הגמר. גרמניה המערבית, המארחת, וברזיל, האלופה המכהנת, העפילו אוטומטית והותירו 14 מקומות לשאר הנבחרות. לאפריקה (CAF)‏ הוקצה מקום אחד, עליו התמודדו 24 נבחרות. לאחר פרישת גבון ומדגסקר נותרו 22 נבחרות אפריקאיות, שהתחרו על המקום הבודד שהוקצה ליבשת במונדיאל. טורניר המוקדמות באזור זה התנהל בארבעה סבבים: סיבוב 1 - 3: בכל אחד מהסיבובים האלה חולקו הקבוצות לזוגות, ושיחקו בטורניר נוקאאוט בשיטת בית-חוץ. המנצחת בסיכום המשחקים העפילה לשלב הבא, עד שנותרו 3 נבחרות. סיבוב הגמר: 3 הנבחרות שיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. הנבחרת הראשונה בבית העפילה. בסיבוב זה היו אמורים להיערך משחקים בין מדגסקר למאוריציוס ובין קמרון לגבון. ברם, לאור פרישת מדגסקר וגבון העפילו מאוריציוס וקמרון אוטומטית לסיבוב השני. שאר המשחקים הם: מרוקו העפילה לסיבוב השני. גינאה העפילה לסיבוב השני. תוניסיה העפילה לסיבוב השני. חוף השנהב העפילה לסיבוב השני. קניה העפילה לסיבוב השני. מאחר שהנבחרות סיימו בתיקו 1 - 1 בסיכום שני המשחקים נערך משחק פלייאוף מכריע לקביעת זהות המעפילה לסיבוב השני. אתיופיה העפילה לסיבוב השני. זמביה העפילה לסיבוב השני. ניגריה העפילה לסיבוב השני. גאנה העפילה לסיבוב השני. זאיר העפילה לסיבוב השני. קניה העפילה לסיבוב השלישי. מרוקו העפילה לסיבוב השלישי. חוף השנהב העפילה לסיבוב השלישי. זמביה העפילה לסיבוב השלישי. גאנה העפילה לסיבוב השלישי. התוצאה בסיכום שני המשחקים הייתה תיקו 1 - 1, ולפיכך נערך משחק פלייאוף מכריע לקביעת זהות המעפילה לסיבוב השלישי. זאיר העפילה לסיבוב השלישי. מרוקו העפילה לסיבוב הגמר. זמביה העפילה לסיבוב הגמר. זאיר העפילה לסיבוב הגמר. פיפ"א העניקה ניצחון טכני לגאנה בעקבות הפסקת המשחק דקות אחדות לפני סיומו, בגלל מהומות. ניצחון טכני בעקבות פרישת מרוקו
ספיקליפיוס

ספיקליפיוס (שם מדעי: Spiclypeus) הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הצרטופסיים שהתקיים בתקופת הקרטיקון בגיל הקמפן כ-76 מיליון שנה לפני זמננו. פירוש השם הוא "מגן מחודד" או "מגן עם דוקרנים". הוא תואר וסווג מדעית ב-2016, ונתגלה בתצורת נהר ג'ודית שבמונטנה, ארצות הברית. הספיקליפיוס היה בעל עטרה גדולה שמשוליה בלטו בליטות עטרה משולשיות וחדות, מעין דוקרנים רחבים. מאפיין זה העניק לו את שמו "מגן עם דוקרנים". קרני הגבה שלו היו קצרות ופנו הצידה. קרן האף הייתה בינונית-קצרה. שחזור ספיקליפיוס ידוע רק מהולוטיפ CMN 57081 שנמצא במוזיאון הטבע הקנדי באוטווה, אונטריו. המאובנים שנתגלו כוללים גולגולת חצי שלמה, עצמות הרגליים, עצמות אגן הירכיים וחוליות מעמוד השדרה. המאובנים נתגלו ליד העיירה ויניפרד במחוז פרגוס שבמונטנה, ארצות הברית. המאובנים נמצאו בתוך רכס פחם שמהווה חלק מתצורת נהר ג'ודית שמכילה מאובנים מגיל הקמפן. השכבה שבה נמצאו המאובנים מתוארכת לבין 76.24±0.18 למ"ש ל-75.21±0.12 למ"ש, כלומר כ-76 מיליון שנה לפני זמננו. את המאובן גילו ד"ר ביל ולינדה שיפ (Shipp) ועל שמם נקרא המין. את המאובן חקרו הפלאונטולוגים ג'ורדן מאלון, כריסטופר אוט, פיטר לרסון, אדוארד יוליאנו ודייוויד אוונס, והגדירו אותו כסוג ומין חדש - Spiclypeus shipporum, במאמר שפורסם ב-18 במאי 2016 בכתב העת PLoS ONE. מדיה וקבצים בנושא ספיקליפיוס בוויקישיתוף Jordan C. Mallon, Christopher J. Ott, Peter L. Larson, Edward M. Iuliano and David C. Evans (2016). "Spiclypeus shipporum gen. et sp. nov., a Boldly Audacious New Chasmosaurine Ceratopsid (Dinosauria: Ornithischia) from the Judith River Formation (Upper Cretaceous: Campanian) of Montana, USA". PLoS ONE. 11 (5): e0154218. doi:10.1371/journal.pone.0154218.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link) http://phys.org/news/2016-05-horned-dinosaur-species-spiked-shield.html ערך זה הוא קצרמר בנושא דינוזאורים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.