laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Shangó

Shangó (שאנגו) הוא אלבום האולפן ה-13 של להקת סנטנה. האלבום הגיע למקום ה-22 במצעד הבילבורד 200 של שנת 1982, הלהיט שבלט באלבום - "Hold On" זכה אף הוא במקום ה-15 במצעד הבילבורד 100 של אותה השנה. קרלוס סנטנה - גיטרה ושירה ארמנדו פראזה - תופי בונגו, תופי קונגה, ושירה ריצ'רד בייקר - קלידים אלכס ליגרטווד - גיטרה ושירה דייוויד מרגן - גיטרה בס ראול ראקוו - תופי קונגה ושירה גרג רולי - אורגן ושירה אורסאס וילטו - טימבלס ושירה מדיה וקבצים בנושא Shangó בוויקישיתוף מידע על האלבום Shangó באתר MusicBrainz האלבום Shangó באתר Discogs Shangó באתר Allmusic (באנגלית) Shangó באתר Amazon (באנגלית)
שכבת הרירית המיוחדת

שכבת הרירית המיוחדת (בלטינית: lamina propria mucosae), או בקיצור השכבה המיוחדת (lamina propria, למינה פרופריה), היא רקמת חיבור רפה הנמצאת מתחת לרקמת אפיתל ומרכיבה יחד איתה את הרירית, רקמת הציפוי של החללים בגוף שלהם קשר עם הסביבה החיצונית – מערכת העיכול, מערכת הנשימה, מערכת השתן ומערכת הרבייה. שמה של הרקמה מעיד על כך שהיא מאפיינת את הרירית. שכבת הרירית המיוחדת כוללת נימים ותאים לימפואידיים, והיא מזינה את האפיתל, אשר אין בו כלי דם. בשכבה זו ישנן גם בלוטות וצינורות המובילים את החומרים המופרשים אל החלל החיצוני. ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוסף זכריה

יוסף (יוסי) זכריה (1945 – 16 בנובמבר 2017) היה ניצב במשטרת ישראל ומפקד המשמר האזרחי. זכריה נולד ברומניה ועלה לישראל בשנת 1963. בשנת 1964 התגייס למשמר הגבול ושירת בגזרת חברון כמפקד מחלקה, קצין מבצעים ומפקד פלוגה ב'. בשנת 1975 עבר למשטרת ישראל והיה מראשוני השוטרים באגף המבצעים של מרחב הנגב. לאחר שירות כראש לשכת מבצעים וקצין מבצעים מונה בשנת 1981 למפקד תחנת באר שבע. בשנת 1984 מונה זכריה למפקד נפת עזה ובשנים 1984–1987 היה מפקד מרחב לכיש. בתקופה זו הוקמה יחידת המשמר האזרחי הראשונה בקרב החסידות באשדוד. בשנת 1989 מונה זכריה לקצין המבצעים של המחוז הדרומי ובשנת 1990 לסגן מפקד מחוז מרכז. בשנת 1993 הועלה לדרגת ניצב ומונה למפקד המשמר האזרחי, בראשו עמד עד 1996. בראשות המשמר האזרחי ליווה את הקמת השלוחות הראשונות ביהודה ושומרון, כתיבת ועדכון נוהלי המשמר האזרחי והקמת זק"א. בשנת 1998 סיים את שירותו ולאחר מכן התמנה למנכ"ל חברת אבטחה והיה חבר ועדות קרואות בלוד ובערערה. הודעה על פטירתו, באתר בעמוד הפייסבוק "אשקלונט"
Beyond Appearances

Beyond Appearances הוא אלבום האולפן ה-14 של להקת סנטנה. האלבום הגיע למקום ה-50 במצעד הבילבורד 200 של שנת 1985. הלהיט שבלט באלבום, "Say It Again", הגיע למקום ה-46 במצעד הבילבורד 100 של אותה השנה. בהתאם לסגנון שנות השמונים נעשה שימוש רב באלבום זה במכונת תופים וסינתיסייזר. קרלוס סנטנה - גיטרות ושירה אלפונסו ג'ונסון - גיטרה בס צ'סטר ד. תומפסון - קלידים, סינתיסייזר, תופים, וגיטרה בס דייוויד סאנסיוס - גיטרה, קלידים, וסינתיסייזר גרג ווקר - שירה מידע על האלבום Beyond Appearances באתר MusicBrainz מידע על האלבום Beyond Appearances באתר AllMusic האלבום Beyond Appearances באתר Discogs האלבום Beyond Appearances באתר ספוטיפיי J.D. Considine, ‏Santana - Beyond Appearances, באתר הרולינג סטון, 21 ביוני 1989
דיל

האם התכוונתם ל... הניו דיל - הכינוי שניתן למדיניות הכלכלית והחברתית שנקט ממשל נשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט להתמודדות עם המשבר הכלכלי העמוק ("השפל הגדול") בארצות הברית מקומות דיל (אנגליה) (אנ') – עיר בקנט שבדרום-מזרח אנגליה דיל (ניו ג'רזי) (אנ') – עיירה קטנה בניו ג'רזי שבארצות הברית, הידועה בקהילה היהודית-סורית הגדולה שבה אגם דיל (אנ') – אגם מלאכותי בניו ג'רזי, סמוך לעיירה דיל האי דיל (אנ') ־– האי הגדול ביותר בקבוצת איי קנט (אנ') שמצפון לטסמניה דיילה (בצרפתית: דיל) (אנ') – נהר בבלגיה אישים אוגוסט דיל – שחקן קולנוע גרמני ג'ון דיל – איש צבא בריטי מתן דיל – ראש עיריית רחובות נטליה דיל – שחקנית קולנוע ודוגמנית ברזילאית סיגלית דיל – סופרת ישראלית קים דיל – מוזיקאית אמריקנית אחר דיל (חברה) – חברת תוכנה ישראלית בתחום העסקת עובדים דייל
ממפיס סלים

ממפיס סלים (אנגלית: Memphis Slim נולד בשם ג'ון לן צ'טמן (John Len Chatman);‏ 3 בספטמבר 1915 - 24 בפברואר 1988) היה זמר, פסנתרן ומלחין בלוז אמריקני. הוא היה אמן פורה שהקליט למעלה מ-500 תקליטים והוביל מספר הרכבי "ג'אמפ בלוז" (בלוז המשלב כלי נשיפה, גיטרה, פסנתר, תופים וקונטרבס). סלים נולד בממפיס, טנסי, אביו היה נגן גיטרה ופסנתר. סלים הצעיר (שנקרא אז צ'טמן) הופיע במועדונים אפרו-אמריקאים בארקנסו ומיזורי לפני שעבר לשיקגו ב-1939. בשיקגו הרבה להופיע ולהקליט, ושם גם אימץ את שם הבמה "ממפיס סלים". לאחר מלחמת העולם השנייה הוביל הרכב שלהיטו היה השיר "Rockin' the House" ("מרקידים ת'בית"), לפיכך נקרא ההרכב "Slim and the House Rockers" (סלים ומרקידי הבית), בהרכב זה, שליווה את סלים בהקלטותיו לחברת Mircle, השתתפו גם הזמר והמפיק וילי דיקסון והגיטריסט ביג ביל ברונזי. ההרכב, שהחל כהרכב בסיסי של פסנתר-גיטרה-בס-תופים, לא היה קבוע ונגניו התחלפו עם השנים, הוא גם הועשר מאוחר יותר בנגני סקסופון. ב-1948 הקליט אותם חוקר ואספן מוזיקת הפולק והפולקלוריסט אלן לומקס. ההקלטות שודרו ב-BBC בסדרת תוכניות שנקראו "אמנות הכושים" (The Art of the Negro), שהציגה את הבלוז לבריטניה, דבר לו הייתה השפעה על אמנים כאריק קלפטון, ג'ימי פייג', ג'ף בק ורבים אחרים. ב-1950 נסגרה חברת Mircle ולנרד צ'ס, מנהל חברת צ'ס רקורדס רכש את המאסטרים אותם הקליטו סלים ולהקתו בחברה זו. כך יצאו תקליטים רבים של ממפיס סלים ב"צ'ס" למרות שלא הוחתם בה מעולם. ב-1960 יצא עם וילי דיקסון לסיבוב הופעות ארוך באירופה. ב-1962 החליט להשתקע בצרפת. הוא זכה להוקרה ממשרד התרבות של צרפת ולמינוי "שגריר של רצון טוב" מאת ממשלת ארצות הברית. סלים נפטר בפריז ונקבר בממפיס, טנסי. בשנת 1989 נבחר, לאחר מותו, להיכל התהילה של הבלוז. סלים הופיע מספר פעמים בישראל. בפעם הראשונה בתחילת שנות ה-60 במועדון "עומר כיאם" ביפו, ובפעם האחרונה בדצמבר 1982 במועדון "שבלול" שבתל אביב. מדיה וקבצים בנושא ממפיס סלים בוויקישיתוף ממפיס סלים, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ממפיס סלים, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) ממפיס סלים, באתר ספוטיפיי ממפיס סלים, באתר AllMusic (באנגלית) ממפיס סלים, באתר MusicBrainz (באנגלית) ממפיס סלים, באתר Discogs (באנגלית) ממפיס סלים, באתר בנדקמפ ביוגרפיה באתר All About Jazz (באנגלית) ממפיס סלים, באתר "Find a Grave" (באנגלית) טלילה בן זכאי, הצועני המאושר, מעריב, 15 באפריל 1977 יאיר לפיד, ממפיס סלים - בלוז אחרון, מעריב, 28 בפברואר 1988 טלילה בן זכאי, הצועני המאושר, מעריב, 15 באפריל 1977 משה בן שאול, מי מה מתי, מעריב, 24 בדצמבר 1982
שמואל יפה אשכנזי

רבי שמואל יפה אשכנזי (ה'רפ"ה, 1525 – ה'שנ"ה, 1595) היה מחכמי ישראל באימפריה העות'מאנית במאה ה-16, מחבר פירוש יפה תואר על מדרש רבה. נולד בבורסה לאביו רבי יצחק יפה אשכנזי. יש הסבורים שהיה קרובם של רבי מרדכי יפה (בעל הלבושים) ורבי שמואל יפה אביו של רבי יואל סירקיש (הב"ח). בשנת ש"ט נסע לקושטא, כדי "ללמוד תורה ולישא אשה" על פי עדותו. תקופה מסוימת שהה באדריאנופול. היה תלמידם של רבי יצחק בן לב ורבי שלמה אלקבץ. מ-1564 כיהן כרב הקהילה האשכנזית בקושטא והרבה לדרוש בבתי הכנסת בעיר. חיבורו גדול הממדים הוא אחד הפירושים החשובים ביותר על המדרש רבה. הוא כולל ביאור רחב ומקיף על כל חלקי המדרש רבה. פירושיו על החומשים נקראים "יפה תואר" ועל המגילות "יפה קול" ו"יפה ענף". בנוסף כתב פירוש לאגדות התלמוד הירושלמי בשם "יפה מראה". חיבור זה הוא היחיד שהודפס עוד בחייו. הדפסת שאר ספריו על המדרש נמשכה שנים רבות לאחר מותו. לאחרונה נדפס ספרו יפה ענף על קהלת מכתב יד, ובתחלתו מבוא ארוך על קורות חייו והשתלשלות הדפסת ספריו. בשל גודלו של החיבור והרצון להדפיסו עם פירושים נוספים נעשו מספר קיצורים לביאורו על ידי הבאים אחריו. הפירוש המוכר והמצוי כיום במדרש רבה בהוצאת וילנא נלקט על ידי מרדכי פלונגיאן. על פי יונה פרנקל אף ש"הקיצור אינו שווה ערך למקור" "הוא משקף די יפה את המגמות הכלליות של המחבר". ידוע גם על ספר שו"ת שחיבר בשם "בית דין יפה", אך הוא לא הודפס. לאחרונה נתגלה חיבורו האבוד על טור אבן העזר הלכות גיטין, עותק זה היה ברשותו של רבי חיים בנבנשתי מאזמיר בעל 'כנסת הגדולה', אשר העתיק מחידושיו אלו לספרו במספר מקומות. יונה פרנקל, 'מדרש ואגדה', כרך 3, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 915–921 מאיר בניהו, רבי שמואל יפה אשכנזי: מקצת דברים עליו ועל ספריו ועל מפרשים אחרים של הרבות, תרביץ מב, תשל"ג, עמ' 419–460 מרדכי מרגליות (עורך כללי), "שמואל יפה אשכנזי", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמ' 1332-1330, באתר היברובוקס שמואל יפה אשכנזי, אתר 'גליונות נחמה' אביעד הכהן, ‏אגדות התלמוד הירושלמי (יפה מראה), באתר "דעת" ספריו שמואל בן יצחק יפה (1525-1595), דף שער בספרייה הלאומית יפה עיניים ('מהדורה ראשונה'), ויניציאה שצ"א (דפוס ראשון), באתר HebrewBooks יפה תואר, שנ"ז (דפוס ראשון), במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית יפה תאר - בראשית רבה, ויניציאה שנ"ז 1597, באתר היברובוקס יפה תאר, פירדא, באתר היברובוקס יפה תאר - שמות רבה, פראג תמ"ט 1689, באתר היברובוקס יפה תאר - ויקרא רבה, ווילהרמרשאדף תע"ד 1714, באתר היברובוקס יפה מראה, ויניציאה ש"נ, באתר היברובוקס יפה מראה, ברלין תפה, באתר היברובוקס יפה מראה, אמסטרדם תפ"ז, באתר היברובוקס יפה ענף, פרנקפורט תנ"ו, באתר היברובוקס יפה קול, איזמיר תצ"ט, באתר היברובוקס תיקון סופרים, ליוורנו תקמ"ט, באתר היברובוקס ראו בהקדמת מרדכי פלונגיאן שנדפסה בתחילת הכרך הראשון של מדרש רבה דפוס וילנא (עמ' XII) שמבאר באריכות למה הליקוט שלו יותר טוב מהליקוט שלפניו. בידספיריט ישראל - מכירות פומביות: תכשיטים, אמנות, עתיקות ועוד, באתר Bidspirit
צ'ארלי מאנגר

צ'ארלס תומאס מאנגר (באנגלית: Charles Thomas Munger;‏ 1 בינואר 1924 – 28 בנובמבר 2023) היה עורך דין, משקיע, מנהל השקעות, מיליארדר ונדבן אמריקאי. היה בעל מניות וסגן יו"ר של הקונצרן האמריקאי ברקשייר האת'וויי. בעת פטירתו הוערך הונו האישי של מאנגר בכ-2.6 מיליארד דולר, ע"פ פורבס. מאנגר כיהן גם כיו"ר Wesco Financial Corporation, חברת בת של ברקשייר אשר מושבה בפסדינה, קליפורניה. כמו וורן באפט, אליו שמו נקשר בהמשך דרכו, מאנגר הוא יליד אומהה, נברסקה. אחרי שנשר מלימודי מתמטיקה באוניברסיטת מישיגן, שירת בצבא ארצות הברית, למד במכון הטכנולוגי של קליפורניה ושירת כחזאי מזג אוויר בחיל האוויר באלסקה. הוא החל לימודי משפטים בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד ללא תואר ראשון בתחום והתקבל הודות להכרות משפחתו עם הדקאן. הוא סיים את לימודי המשפטים (J.D) בשנת 1948 בהצטיינות יתרה, ייסד ועבד כעורך דין לנדל"ן בשותפות מאנגר, טולס & אולסון LLP עד 1965. לאחר מכן הוא ויתר על תחום עריכת הדין כדי להתרכז בניהול השקעות. הוא חלק שותפות עם אוטיס בות בתחום יזמות נדל"ן. כמו כן הוא חבר לג'ק וילר על מנת להקים את "וילר, מאנגר ושות'", חברת השקעות שהייתה חברה בבורסת ניירות הערך הפאסיפית. מאנגר סיים את השותפות בשנת 1976 לאחר הפסדים של 31% בשנים 1973 ו-1974. למרות פרסומו של מאנגר עקב קשריו עם וורן באפט, הוא הריץ שותפות השקעה מוצלחת מאוד משלו בין השנים 1962–1975. על פי מאמרו המפורסם של באפט, "משקיעי-העל מהכפר גראהם-דודסוויל", שותפות ההשקעה של מאנגר הניבה בממוצע תשואה שנתית של 19.8% בתקופה 1962–1975 לעומת שיעור 5% עליה שנתית ממוצעת של מדד הדאו ג'ונס. ב-28 בנובמבר 2023 מת בבית רפואה בסנטה ברברה, כחודש לפני הגיעו לגיל 100. מאנגר תרם 500 מניות של ברקשייר האת'וויי מסוג A, בשווי 43,500,000 דולר, לאוניברסיטת סטנפורד על מנת לבנות מתחם דיור בבית הספר למשפטים בסטנפורד. הוא תרם גם כספים כדי לסייע בשיקום ספריית גרין לאחר הנזק הרב שנגרם על ידי רעידת אדמה. בעוד שלא למד בסטנפורד, אשתו השנייה, ננסי מאנגר, היא בוגרת המוסד ואף שירתה כחברה בחבר הנאמנים. בתם, ונדי מאנגר למדה גם היא במוסד וכיום חברה בוועד המנהל. בשנת 2007 תרם גם כספים לשיפוצים בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת מישיגן. Lowe, Janet (2000) Damn Right! Behind the scenes with Berkshire Hathaway billionaire Charlie Munger, John Wiley & Sons (ISBN 0-471-24473-2) Kaufman, Peter (2005 and 2006 for the second edition) "Poor Charlie's Almanack: The Wit and Wisdom of Charles T. Munger" http://www.poorcharliesalmanack.com/ Bevelin, Peter (2007) Seeking Wisdom: From Darwin to Munger (ISBN 1-578-64428-3) Labitan, Bud (2008) The Four Filters Invention of Warren Buffett and Charlie Munger, Acalmix (ISBN 978-0-615-24129-6) מדיה וקבצים בנושא צ'ארלי מאנגר בוויקישיתוף צ'ארלי מאנגר, ברשת החברתית Goodreads בלומברג ורויטרס, המיליארדר צ'רלי מאנגר, יד ימינו של וורן באפט, מת בגיל 99, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2023 תרגום לעברית של המאמר מאת האתר שוקראן ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זאב וולף איינהורן

רבי זאב וולף איינהורן (מהרז"ו, מהר"ז וולף; בכתיב יידי: וואָלף איינהאָרן; ? – י"ג באדר ב' תרכ"ב (1862), וילנה) היה פרשן חשוב של המדרש. מחבר פירוש מהרז"ו למדרש רבה וספר מדרש תנאים על ברייתא דל"ב מידות. רבי זאב-וולף נולד בסוף המאה ה-18 בגרודנה לרב ישראל-איסר (שנת לידתו אינה ידועה). חי ופעל בגרודנה, וב-1830 עבר לווילנה, ושם נפטר. לא כיהן ברבנות. ביאורו המקיף למדרש רבה, שנדפס בווילנה, נחשב כאחד הפירושים החשובים למדרש. מלבד זאת כתב גם חיבור בשם "מדרש תנאים" על ברייתא דל"ב מידות לרבי אליעזר ברבי יוסי הגלילי ופרקי דרבי אליעזר, וחיבור בשם "נתיב חדש", שבו הרחיב את פירושיו על המדרש. כן הוציא מחדש ב-1831 את מדרש פסיקתא רבתי בתוספת הגהות והערות. שיטתו בפירושו למדרש מתבססת על מיון מאמרי חז"ל במדרש לפי "מידות", כלומר דרכי דרשה שונות, שאותן מנה ונתן להן שמות בהקדמתו לפירוש. בעיקר השתדל לעשות זאת בדרשות הנראות רחוקות מפשט הכתוב. באופן זה הראה כי אין הבדל מהותי בין הדרש לפשט וכי הדרש נובע גם הוא מצורך פרשני. לשיטתו, דרשות חז"ל כבר טמונות בלשון המקרא, והן למעשה עומק הפשט על פי "המידות" שאותן מנה. מגמתו הפרשנית מזכירה את פירושו של בן תקופתו המלבי"ם, שמשווה בין מדרשי ההלכה לפשט הפסוקים, ובהקדמה לפירושו לספר ויקרא ציין את מגמתו זו באופן ברור: "כי הדרש הוא הפשט הפשוט המוכרח והמוטבע בעומק הלשון וביסודי השפה העבריה". יונה פרנקל, מדרש ואגדה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך 3, עמ' 926–931. 'איינהורן, ר' זאב־וולף ב"ר ישראל־איסר', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 26 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1224). זאב וולף איינהורן, אתר 'גליונות נחמה' ספריו מדרש תנאים, וילנא תקצ"ט 1839, באתר היברובוקס נתיב חדש, וילנא תר"ו 1846, באתר היברובוקס מדרש פסיקתא רבתי דרב כהנא, ברסלויא תקצ"א 1831, באתר היברובוקס ‏בראשית רבה עם פירוש מתנות כהונה ופירוש מהרז"ו, וילנא תרט"ו, באתר גוגל ספרים זאב וולף בן ישראל איסר אינהורן (נפטר 1862), דף שער בספרייה הלאומית יהדות ליטא, תל אביב: עם הספר, תש"ך-1959, עמ' 26. 'הר' זאב איינהורן', בתוך: רפאל הלפרין, אטלס עץ-חיים: תולדות עם ישראל מבריאת העולם ועד ימינו (תל אביב: הקדש רוח יעקב, תשל"ח-תשמ"ז), כרך יא, עמ' 53.
יששכר בער כ"ץ

הרב יששכר בער הכהן כ"ץ (מכונה: ברמן אשכנזי; חי במאה ה-16) הוא מחברו של הפירוש "מתנות כהונה" על מדרש רבה. נולד בשברשין בפולין לרבי נפתלי. לפי רבי דוד קונפורטי ויוסף סמברי, הרב יששכר כ"ץ עלה לארץ ישראל, היה תלמידו של הרמ"ק ונקבר בחברון בסמוך לרבי אליהו די וידאש. יעקב רייפמן מטיל ספק בעדות זו, אך במקורות על בית עלמין בחברון שנהרס בחלקו במאורעות תרפ"ט ישנה עדות על מקום חלקת הקבר. פירושו "מתנות כהונה" על מדרש רבה מתאפיין בלשון קצרה ובביאור על דרך הפשט למאמרי חז"ל שבמדרש. בנוסף, הוא עשה שימוש רב בכתבי יד ובפירושו מצויות הגהות רבות בלשון המדרש והמקורות האחרים שהביא. כתיבת הפירוש הסתיימה בשנת שמ"ד, והוא הודפס לראשונה בקרקוב בשמ"ז (1587). הפירוש הקצר התחבב על הלומדים והודפס מאז פעמים רבות כמעט בכל מהדורות המדרש שיצאו לאור. ר' מנחם די לונזאנו, בהקדמת ספרו "המעריך", קובל על אי בקיאותו של הרב כ"ץ בלשונות הלעז, דבר שגרם לדבריו להרבה שיבושים בפירושו על המדרש; הרמד"ל עצמו היה בקי גדול בלשונות אלו, שהמדרש מרבה להביאן. כתב ספר נוסף בשם "מראה כהן" (קראקא שמ"ט) ובו מפתח פסוקים ומראי מקומות לספר הזוהר וכן י"ז שערים לערכים ועניינים שונים. יונה פרנקל, מדרש ואגדה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך 3, עמ' 909–915. יעקב רייפמן, אהל יששכר, תולדות ר' יששכר הכהן בעל ספר "מתנות כהונה" וקורות ספריו (פרעמישל תרמ"ז). מרדכי מרגליות (עורך כללי), "יששכר בער כ"ץ", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמ' 997-996, באתר היברובוקס ‏בראשית רבה עם פירוש מתנות כהונה ופירוש מהרז"ו, וילנא תרט"ו, באתר גוגל ספרים מראה כהן, קראקא שמ"ט 1589, באתר היברובוקס מראה כהן, אמסטרדם תל"ג 1673, באתר היברובוקס יששכר בר בן נפתלי כץ, דף שער בספרייה הלאומית שכן בספר 'אורי וישעי' (ברלין תע"ד) כתב נכדו שמקום קבורת סבו הוא בשברשין. נעם ארנון, בית העלמין העתיק בחברון, פורסם במסגרת הכנס השלישי של מחקרי חברון ויהודה (אתר מדרשת חברון).
מדד המחירים לצרכן

מדד המחירים לצרכן הוא מדד, המהווה אחד מסוגי מדדי המחירים, המחושב בטכניקות סטטיסטיות ומשתנה מזמן לזמן, אשר מיועד למדוד את השתנות המחירים של סל מוצרים ושירותים הנצרכים על ידי קבוצת צרכנים. מאחר שמטרת המדד היא למדוד את השינוי ברמת המחירים, אין חשיבות לערכו המוחלט אלא לשינוי היחסי בערך זה. לעליית המדד מרמה של 100 נקודות לרמה של 110 נקודות משמעות זהה לעלייה מ-200 ל-220. לפיכך, קובעים את ערך המדד בנקודת זמן אחת (הקרויה "תקופת הבסיס") באופן שרירותי. בדרך כלל, נהוג לקבוע את ערך המדד בתקופת הבסיס בגובה של 100 (או 100 נקודות). קביעה כזו תגרום לכך שערך המדד בכל נקודת זמן יהיה שווה ל"רמת המחירים הכללית" באותו זמן, כשהיא מבוטאת באחוזים מרמת המחירים בתקופת הבסיס. השינוי בערכו של המדד מייצג את השינוי שחל במחירי המוצרים הנכללים בסל ספציפי, שנקבע אחת לתקופה. מאחר שמדובר במדד מחירים לצרכן, יהיה הסל מורכב ממוצרים ושירותים הנצרכים על ידי הצרכנים, אליהם מתייחס החישוב. מדד המחירים בנקודת זמן לאחר תקופת הבסיס יהיה שווה למדד בתקופת הבסיס כשהוא מוגדל (או מוקטן) על פי שיעור השינוי של עלות הסל (כלומר, מוכפל בעלות הסל בנקודת הזמן עבורה מחושב המדד ומחולק בעלות אותו סל בתקופת הבסיס). קיימות מספר בעיות בחישוב מדד המחירים לצרכן: קביעת הסל: סל המוצרים והשירותים אמור לשקף את דפוסי הצריכה של קבוצת צרכנים מסוימת. לפיכך בודקים את הרגלי הצריכה של אותה קבוצה בתקופה מסוימת. קיימת השאלה – באיזו תקופה יש למדוד? האם יש לשמור על סל קבוע לאורך שנים רבות? מוצרים חדשים: כיצד מטפלים בכניסת מוצרים חדשים לסל התצרוכת. שינויים באיכות המוצרים: ניתן להתייחס לזאת כאל העלמות מוצר וכניסת מוצר אחר במקומו. בעיות מדידה אחרות, כבכל מדד סטטיסטי. קיימות צורות שונות לפתרון בעיות אלה: בדרך כלל, נוהגים לקבוע סל התחלתי על פי סקר שנערך סמוך לתקופת הבסיס. בסל זה משתמשים מספר שנים. לאחר מכן, קובעים תקופת בסיס חדשה וממנה ואילך משתמשים בסל חדש. באופן זה, ניתן לקבל סדרות של מדדים לתקופות שונות (עוקבות) שלכל אחת מהן תקופת בסיס שונה בה נקבע מדד 100. כדי לקבל סדרת מדדים לתקופה ארוכה – משרשרים את המדדים. כלומר, קובעים את המדד הבסיסי של כל מדד (שהוא כאמור גודל שרירותי) להיות שווה לערך המדד האחרון שבסדרה הקודמת. שיטה זו מאפשרת השוואת רמות מחירים בתקופות ארוכות ושימוש במדד לצרכים מעשיים, אם כי קיימות בעיות מושגיות קשות בהשוואות כאלה. לגבי מוצרים חדשים, נוהגים שלא להכלילם בסל אלא לאחר שמשקלם מגיע לרמה מינימלית מסוימת. כמו כן, עדכון הסל תוך מספר שנים קטן מצמצם את הבעייתיות של שינויי איכות (אם כי יוצר בעיות אחרות הקשורות בשירשור). ערך מורחב – מדד המחירים לצרכן בישראל בישראל, בכל חודש מפרסם הלמ"ס את המדד מחדש (כלומר בכמה עלו או ירדו המחירים בחודש מסוים). המדד מתפרסם ב-15 לחודש וכולל את הנתונים של החודש הקודם. שימושי מדד המחירים לצרכן: הצמדה למדד של תשלומים (שעליהם נקבע מראש כי יוצמדו למדד), הלוואות, משכנתאות, אגרות-חוב ודמי מזונות. בסיס לחישובים של תוספת יוקר: תשלום שמקבלים שכירים כפיצוי לעלייה ביוקר המחיה, אם הושג הסכם בין המעסיק למועסק בנוגע לתשלום שכזה. בדרך כלל התוספת מחושבת לפי מדד המחירים לצרכן. אמצעי למעקב אחר ההתפתחויות במשק. מקובל לומר כי עלייה במדד המחירים לצרכן פירושה אינפלציה, וכי ירידה במדד משמעה דפלציה. מדד המחירים לצרכן בישראל מדד מחירי דירות בבעלות הדיירים אינפלציה האינפלציה בישראל מדד מחירי התוצר מדיה וקבצים בנושא מדד המחירים לצרכן בוויקישיתוף נתוני מדדים שונים לשימוש הציבור הרחב. Madad.org.il דוגמאות לחישוב מדד המחירים לצרכן מדד המחירים לצרכן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
וילי דיקסון

ויליאם ג'יימס "וילי" דיקסון (באנגלית: William James "Willie" Dixon;‏ 1 ביולי 1915 - 29 בינואר 1992) היה מוזיקאי בלוז אמריקני. הוא היה זמר, מלחין וכותב שירים, נגן קונטרבס וגיטרה בס ומפיק מוזיקלי. היה מבין מעצבי "הבלוז של שיקגו" (יחד עם מאדי ווטרס) וחוליה חשובה בקשר שבין הבלוז לרוקנרול, כאשר עבר עם צ'אק ברי ובו דידלי בשנות ה-50 של המאה ה-20. בין היתר חיבר את השירים "Little Red Rooster", "Hoochie Coochie Man", "Evil", "Spoonful", "Back Door Man", "I Just Want to Make Love to You", "I Ain't Superstitious", "My Babe", "Wang Dang Doodle" "Bring It On Home"‏, שבוצעו על ידי אמנים כגון בוב דילן, קרים, ג'ימי הנדריקס, לד זפלין, היארדבירדס, אריק קלפטון, האבנים המתגלגלות, גרייטפול דד, קווין, מגאדת' ועוד. דיקסון נולד בויקסבורג, מיסיסיפי. ב-1936 השתקע בשיקגו, שם זכה לתהילה כמתאגרף. בין השנים 1950–1965 היה מפיק ו"צייד כישרונות" בחברת צ'ס רקורדס ומאנשי המפתח בחברה; במסגרת זו עבד עם אמני הבלוז הגדולים של התקופה כבאדי גאי, האולין' וולף, ג'ון לי הוקר, סאני בוי ויליאמסון, ליטל מילטון, מאדי ווטרס ועוד. בשנות ה-60 ערך סיבוב הופעות באירופה יחד עם ממפיס סלים וסאני בוי ויליאמסון. ב-1980 נבחר להיכל התהילה של הבלוז ובשנת 1989 זכה אלבומו "Hidden Charms" בפרס גראמי. ב-1994 נבחר להיכל התהילה של הרוק אנד רול. Dixon, Willie; & Snowden, Don (1990). I Am the Blues: The Willie Dixon Story. Da Capo Press. ISBN 0-7043-0253-5 מדיה וקבצים בנושא וילי דיקסון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של וילי דיקסון וילי דיקסון, ברשת החברתית פייסבוק וילי דיקסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) וילי דיקסון, באתר AllMovie (באנגלית) וילי דיקסון, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) וילי דיקסון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) וילי דיקסון, באתר AllMusic (באנגלית) וילי דיקסון, באתר MusicBrainz (באנגלית) וילי דיקסון, באתר Discogs (באנגלית) וילי דיקסון, באתר Songkick (באנגלית) וילי דיקסון, באתר SecondHandSongs ביוגרפיה בהיכל התהילה של הרוק אנד רול (באנגלית) וילי דיקסון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) וילי דיקסון, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
פטר אנדריאס מונק

פטר אָנְדְרֱיאַס מוּנק (בנורווגית: Peter Andreas Munch‏; 15 בדצמבר 1810 – 25 במאי 1863) היה היסטוריון נורווגי. הוא נודע בשל מחקרו על ההיסטוריה של נורווגיה בימי הביניים. מונק היה בין הלא-קתולים הראשונים אשר הורשו להיכנס לספריית הוותיקן למטרת מחקר. שם חיבר את עיקר מפעלו, Det norske Folks Historie (היסטוריה של העם הנורווגי), בשמונה כרכים. הצייר אדוורד מונק היה אחיינו. מדיה וקבצים בנושא פטר אנדריאס מונק בוויקישיתוף פטר אנדריאס מונק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא נורווגים ובנושא היסטוריונים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יהושע אנגלמן

יהושע אנגלמן הוא רב, מוזיקאי, מורה ופסיכותרפיסט ישראלי. אנגלמן למד כשבע שנים בישיבת הכותל בירושלים. בשל שאיפתו שלא להתפרנס מלימוד תורה הקים בצעירותו חברת ניקיון. לאחר מכן לימד בישיבת הכותל, ישיבת עתניאל וישיבת שיח יצחק, וכן בבתי מדרש אורתודוקסים-פלורליסטיים כמו "חברותא" ו"קולות". שיעוריו עוסקים בתלמוד, חסידות וקבלה, עם פרשנות פסיכולוגית פילוסופית. בין השנים 1998–2000 שימש כרב קהילת יקר בלונדון. לאחר מכן הקים עם הרב מיקי רוזן את קהילת יקר בתל אביב, שם שימש כרב עד שנת 2012. עד שנת 2012 נמנה הרב אנגלמן עם הנהלת "שומרי משפט - רבנים למען זכויות האדם". הוא פרש בעקבות חילוקי דעות. בתחילת שנות ה-90 בירושלים, החל אנגלמן להקליט את יצירותיו המוזיקליות. הוא מלחין ושר מוזיקה חסידית ישראלית-עכשווית. המוזיקה שלו מלודית ושקטה לרוב, וניכרת בה השפעה של ניגונים חסידיים דוגמת ניגוני ברסלב וחב"ד מחד, ומאידך של אמנים כגון לאונרד כהן ופינק פלויד. שיר השירים (1988). עיבודים והפקה מוזיקלית: עובד אפרת יהושע אנגלמן – האוסף (1993). שירים שהקליט בשנים 1989–1991, עיבוד והפקה מוזיקלית: אנדרה היידו, עוזי חיטמן איגרת (2004). עיבודים והפקה מוזיקלית: גבריאל חסון אנגלמן התמחה כמטפל גשטאלט ועשה לימודי השלמה לפסיכותרפיה בריג'נטס קולג' בלונדון ובמסגרות שונות בישראל. בין היתר עסק בטיפול בתחנה לבריאות הנפש בירושלים. כיום הוא עוסק בעיקר בפסיכותרפיה, לצד עיסוקיו התורניים והמוזיקליים. אנגלמן נולד בלונדון בשנות השישים ועלה ארצה יחד עם משפחתו בהיותו בן 12. התגורר בעבר בתקוע, כליל, תל אביב, וכעת גר בירושלים. הוא גרוש, ויש לו שלושה בנים. יהושע אנגלמן, באתר ספוטיפיי יהושע אנגלמן, באתר בנדקמפ אפרת שפירא-רוזנברג, תפילה תל-אביבית, באתר ynet, 16 בספטמבר 2009 ליטל קפלן, ‏עד דלא ידע: למה מומלץ להשתכר בפורים?, באתר ‏מאקו‏, 25 בפברואר 2010 יהושע אנגלמן, לבטים, ילדים, מחירים / מחשבות על גירושים באתר נאמני תורה ועבודה, אוגוסט 2010 הרב יהושע אנגלמן, וידוי ביום כיפור: על מה ולמה, באתר מקור ראשון, 19 בספטמבר 2010 במקום הכי גבוה בתל אביב, כתבה על יהושע אנגלמן בקפה דמרקר, מאת איתן אלחדז 09/10/11 פולמוס הלכתי על תופעת הפאבים, באתר כיפה, אוגוסט 2012 איילת שני, יהושע אנגלמן: "אלוהים לא נותן ביטחון והוא גם לא אמור לתת ביטחון", באתר הארץ, 30 באפריל 2015 ריאיון מצולם בעקבות מצעד הגאווה, ערוץ 7, יולי 2015 טלי פרקש, ברכת כהן: להתפלל עם לאונרד כהן, באתר ynet, 13 בנובמבר 2016 כתביו של אנגלמן באתר מיזם 929 לחני הרב אנגלמן באתר הפיוט והתפילה יהושע אנגלמן, דף שער בספרייה הלאומית אודות יקר, אתר בית כנסת יקר(הקישור אינו פעיל, 29.12.2019) רשימת חברי ההנהלה בעבר (הקישור אינו פעיל, 29.12.2019)