סמליות צליל ביפן

בשפה היפנית יש כמות גדולה של מילים סמליות או מימטיות קוליות, הידועות בבלשנות כאידיאופונים . מילים כאלה נמצאות ביפנית הכתובה וגם המדוברת. מילים אלו, המכונות ביפן אונומטופיה (אף על פי שטכנית לא מדובר באונומטופיה במובן שהמילה הזו משמשת במערב), אינן רק מחקות צלילים אלא מכסות מגוון רחב הרבה יותר של משמעויות; מילים סמליות קוליות רבות ביפנית מיועדות לדברים שאינם משמיעים שום רעש במקור, כמו למשל המושג היפני 'しーんと, shīnto', אידיאופוניה שמשמעותה 'בשקט'. ניתן לסווג את המילים הצליל-סמליות ביפנית לארבע קטגוריות עיקריות: 'פונומים מונפש' (擬声語, giseigo) מילים המחקות צלילים שמקורם ביצורים חיים, לדוגמה: נביחת כלב (wan-wan) 'פונומים דומם' (擬音語, giongo) מילים המחקות צלילים שמקורם בדוממים, לדוגמה: רוח נושבת או גשם נופל.. 'פונומים תופעתי' (擬態語, gitaigo) מילים המתארות מצבים, תופעות או אופנים של העולם החיצוני (שמקורם בחושים שאינם שמיעה), כגון 'לח' או 'בהיחבא'. 'פסיכומים' (擬情語, gijōgo) מילים המתארות מצבים פסיכולוגיים או תחושות גופניות. החלוקה הנ"ל לא תמיד עקבית: סמליות של צלילים עשויה להיקרא באופן כללי כאונומטופיה (אם כי הכוונה היא לצלילים חיקויים, פונומים); לעיתים אין הבחנה בין פונומים שמקורו בבעל חיים לבין כזה שמקורו בתופעה דוממת, שניהם מכונים giseigo; ולעיתים ניתן להתייחס גם לפנומים וגם לפסיכומים בשם gitaigo. בדקדוק היפני, מילים צליל-סימבוליות מתפקדות בעיקר כתואר הפועל, אם כי הן יכולות לתפקד גם כפעלים (פעלים מילוליים) בצירוף פועל העזר suru (する, "לעשות"), לרוב בצורה הרציפה/מתקדמת shiteiru (している, "עושה"), וכשמות תואר (חלק דיבר - participle) עם הצורה המושלמת (perfective) של הפועל הזה shita (した, "עשה"). בדיוק כמו אידיאופונים בשפות רבות אחרות, הם מוצגים לעיתים קרובות על ידי משלים קטגורי ל-(と) . ניתן להחיל את רוב המילים הסמליות הצליל רק על קומץ פעלים או תארים. בדוגמאות שלהלן, הפועל או שם התואר המסווגים ממוקמים בסוגריים מרובעים. * בניגוד לדוגמאות האחרות, דוקי דוקי היא מילה אונומטופאית המחקה את הצליל של שתי פעימות לב במילון הדקדוק היפני הבסיסי, סייצ'י מקינו ומיצ'יו צוצוי מצביעים על כמה סוגים אחרים של סמליות צליל ביפנית, המתייחסים לפונמות ומצבים פסיכולוגיים. למשל, צליל האף [n] נותן רושם אישי ומכוון דובר יותר מהעיצורים הוילוניים [k] ו- [ɡ] ; ניתן להבחין בניגוד הזה בקלות בזוגות של מילים נרדפות כגון node (ので) ו-kara (から) שהמשמעות של שתיהן היא 'בגלל', אבל הראשונה נתפסת כסובייקטיבית יותר. ניתן לתאם את הקשר הזה עם תופעות המכילות צלילי אף וילוניים: בעוד פנומים המכיל צלילי אף נותן תחושת מגע וחום, כזה המכיל צליל וילוני נוטה לייצג קשיות, חדות ופתאומיות. באופן דומה, שמות תואר יפניים מסוג i המכילים את הפריקטיב [[[ voiceless alveolo-palatal sibilant|ɕ]]] בקבוצת shi נוטים לייצג מצבים רגשיים אנושיים, כגון במילים kanashii) 悲しい, "עצוב"), sabishii) 寂しい, "בודד"), ureshii) 嬉しい, "שמח"), ו-tanoshii) 楽しい, "מהנה"). מילים אלו גם קשורות לאותם פנומים ופסיכומים המכילים את אותם צלילים חיכוכיים, למשל しとしとと降る (shitoshito to furu "להוריד גשם/שלג רך") ו-しゅんとする (shun to suru "להיות מדוכדך"). השימוש בהכפלת עיצור יכול ליצור גרסה מודגשת או רגשית יותר של מילה, כמו בצמדי המילים הבאים: ぴたり / ぴったり (pitari / pittari "בחוזקה") やはり / やっぱり (yahari / yappari, "כמצופה"), 放し / っ放し, (hanashi / ppanashi "להשאיר (משהו) במצב מסוים") ורבים אחרים. Akita, Kimi. 2009. “A Grammar of Sound-Symbolic Words in Japanese: Theoretical Approaches to Iconic and Lexical Properties of Japanese Mimetics”. PhD dissertation, Kobe University. http://www.lib.kobe-u.ac.jp/repository/thesis/d1/D1004724.pdf. Akutsu, Satoru (1994). A Practical Guide to Mimetic Expressions Through Pictures. ALC Press, ISBN 4-87234-322-0. Hamano, Shoko (1998). The sound-symbolic system of Japanese. Tokyo: Kurosio. Hasada, Rie (2001). "Meanings of Japanese sound-symbolic emotion words". In Harkins, Jean & Anna Wierzbicka (eds.) Emotions in Crosslinguistic Perspective (Cognitive Linguistics Research 17). Berlin, New York: Mouton de Gruyter, pp. 217–253. Kita, Sotaro. 1997. “Two-dimensional Semantic Analysis of Japanese Mimetics.” Linguistics 35: 379–415. Nuckolls, Janis B. 2004. “To Be or to Be Not Ideophonically Impoverished.” In SALSA XI: Proceedings of the Eleventh Annual Symposium About Language and Society — Austin, ed. Wai Fong Chiang, Elaine Chun, Laura Mahalingappa, and Siri Mehus, 131–142. Texas Linguistic Forum 47. Austin. Seiichi Makino and Michio Tsutsui, Dictionary of Basic Japanese Grammar, The Japan Times, 1986. ISBN 4-7890-0454-6. Martin, Samuel E. (1964). "Speech labels in Japan and Korea", in Dell Hymes (ed.), Language in Culture and Society: A reader in linguistics and anthropology. New York: Harper and Row. Ono, Shuuichi (ed.) (1989). A Practical Guide to Japanese-English Onomatopoeia and Mimesis. Tokyo: Hokuseidoo. Shibatani, Masayoshi (1990). The Languages of Japan. Cambridge: Cambridge University Press, (esp p. 153vv). Voeltz, F. K. Erhard, and Christa Kilian-Hatz, eds. 2001. Ideophones. Typological Studies in Language 44. Amsterdam: John Benjamins. דה לנגה, וויליאם. (2019). מילון לאונומטופיה יפנית . TOYO Press.ISBN 978-94-92722-164 ביטויים אונומטופיים - גיטאיגו וג'ונגו מאת Namiko Abe, המדריך של About.com לשפה היפנית Nihongoresources - מילון אונומטופיה The Jaded Network - מילון מקוון לתרגום אפקטי סאונד SFX מ-TheJadedNetwork. Com "'שנת אפס של טוקיו' נכנסת מתחת לעור של הקוראים" מאת אלן צ'וז, הכל נחשב . סקירה של רומן המשתמש בפונומימה יפנית. אפקטים קוליים יפניים במנגה ומה משמעותם, במקור מ-www.oop-ack.com (עותק בארכיון של המקור) Hamano 1998. Voeltz & Kilian-Hatz 2001. Nuckolls 2004. Shibatani 1990, 7.3 Onomatopoeia, esp. pp=p. 153–154. Akita 2009. Kita 1997, p. 384.