laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פרויקט ג'נסיס

ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", פרויקט ג'נסיס (באנגלית: Genesis Project) הוא פרויקט טכנולוגי המשמש ככלי עלילתי מרכזי בסרטי הקולנוע "מסע בין כוכבים 2: זעמו של חאן" ו-"מסע בין כוכבים 3: החיפוש אחר ספוק". ג'נסיס הוא פרויקט לפיתוח טכנולוגיה חדשה. הפרויקט הוגש כהצעה לפדרציה על ידי ד"ר קרול מרקוס. מטרת הפרויקט היא ליצור חיים מחוסר-חיים; זהו תהליך שבו מבנה מולקולרי מאורגן מחדש ברמה התת-אטומית לחומר מייצר-חיים במסה שווה. השלב הראשון של הפרויקט נערך בתוך מעבדה. השלב השני של הפרויקט נערך במערות תת-קרקעיות חסרות חיים. השלב שלישי של הפרויקט הוא בקנה מידה פלנטרי: הפעלת מתקן ג'נסיס באזור מוגדר מראש של גוף חסר חיים בחלל (למשל: ירח מת). עם הפעלת המתקן, "אפקט ג'נסיס" יחל מייד, ויארגן מחדש את כל החומר שעל הגוף המת עם תוצאות המייצרות חיים. במקום ירח מת - יהיה כוכב לכת חי ונושם, המסוגל לקיים חיים (שהפדרציה תמצא לנכון לשכן בו). לאור הפוטנציאל של "ג'נסיס", ד"ר מרקוס פונה אל הפדרציה לצורך מימון הניסויים, שכן לאור הבעיות הקוסמיות של אוכלוסייה ואספקת מזון - התועלת של התהליך ברורה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. Project Genesis באתר Memory Alpha (ויקי מסע בין כוכבים) Genesis Device באתר Memory Alpha (ויקי מסע בין כוכבים) Genesis (planet) באתר Memory Alpha (ויקי מסע בין כוכבים) ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חלקיק OMG

חלקיק Oh-My-God או חלקיק OMG (באנגלית: Oh-My-God particle) הוא כינוי לתצפית בחלקיק קרינה קוסמית בעל אנרגיה קינטית עצומה שהתרחשה בשנת 1991. החלקיק שנצפה הוא ככל הנראה פרוטון, שנע במהירות קרובה מאוד למהירות האור. מהירותו מוערכת בכ-99.99999999999999999999951% ממהירות האור, ופקטור לורנץ שלו שווה ‎3.2×1011‎. החלקיק נצפה ב-15 באוקטובר 1991 במצפה ביוטה בארצות הברית. הוא נצפה לפרק זמן קצר נע במהירות שהגיעה כמעט למהירות האור. אם החלקיק וקרן האור יתחרו במשך שנה, קרן האור תקדים את החלקיק רק ב-47 מיליארדיות המטר, לפי מערכת הייחוס של כדור הארץ. החלקיק נקרא כך, מכיוון שהאנרגיה שלו גבוהה פי 23 מיליון מכל חלקיק שהואץ במאיץ חלקיקים. התופעה הקוסמית האחראית ליצירת חלקיק זה, אינה ידועה. מאז התצפית הראשונה, דווחו עוד כ-15 מקרים של צפייה בחלקיק קרינה קוסמית בעל אנרגיה דומה לזו, ובממוצע חלקיקים אלו נצפים כיום אחת לשנה. אף על פי שמדובר בחלקיק תת-אטומי, ככל הנראה פרוטון, מהירותו העצומה מקנה לו אנרגיה קינטית (יחסותית) בסדר גודל של עצמים יומיומיים - כ-50 ג'אול. לשם השוואה, לכדור טניס שמשקלו כ-60 גרם ונע במהירות של 45 מטר לשנייה, כלומר כ-160 קילומטר לשעה, יש אנרגיה קינטית דומה. רן לוי, האוניברסיטה הקטנה של המדעים, 2011. על חלקיקי Oh My God (באנגלית)
מתן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מתן – יישוב קהילתי במזרח השרון אל מתן – מאחז במערב השומרון מתן תורה – אירוע תנ"כי בהר סיני, בו אלוהים נתן את התורה למשה חג מתן תורה - שם אחר לחג שבועות מתן שוחד – עבירה פלילית מתן הראשון – מלך צור במאה ה-9 לפנה"ס מתן כהן הבעל – כהן בעל שנהרג בפקודת יהוידע הכהן מתן - משקיעים בקהילה – ארגון חברתי הפועל ליצירת חברה אזרחית פעילה ומעורבת מת"ן - מכון תורני לנשים מועצת תנועות הנוער בישראל (ראשי תיבות: מת"ן) מתא"ן – מפעל תרבות ואמנות לנוער מתאן – גז דליק מתן – מושג אסלאמי: תכנו המילולי של החדית', המכיל את הסיפור והפסיקה, ומופיע לאחר האסנאד (שרשרת המוסרים). אישים ששמם הפרטי הוא מתן
מנעול

מנעול הוא מנגנון המשמש למניעת גישה למקום או לחפץ למי שאינו מורשה לכך. המנעול יכול להכיל אמצעי קידוד שונים, אשר מאפשרים רק לאנשים מורשים לפתוח אותו. ישנם מגוון של מנעולים הממוינים על פי אופן הנעילה והפתיחה שלהם. המנעול הוא התקן הידוק מכני, לרוב בעזרת בריח, אנקול מתכת (מנעול תלי), או צורות קיבוע אחרות של דלתות, שרשראות, מגירות ועוד, אשר נדרש קוד על מנת לשחררם שוב – קוד אשר לעיתים קרובות מוטבע על מפתח מכני או אלקטרוני (כגון מפתח פיזי, כרטיס מגנטי, טביעת אצבע, כרטיס RFID, שבב אבטחה הנקרא בלעז "צ’יפ" וכדומה). במקרים מסוימים אף נדרשים שניים או יותר מפתחות מסוגים שונים. קיימים "מנעולי צירופים" (קומבינציה) בהם קודן מכני או אלקטרוני מורכב על גבי המנעול ונדרש להקיש או לכוון את הקוד בתצורת המספרים הנכונה על מנת לפתוח אותו. קיימים גם מנעולים אלקטרוניים, לרוב במחשבים, טלפונים וכיוצא בזה, הדורשים סיסמת מחשב. רמת האבטחה של המנעול מורכבת תמיד משני היבטים: רמת ההתנגדות של הבריחים או מנגנון הנעילה, ורמת המורכבות של קוד ההפעלה (המפתח). פעמים רבות נעשה בלבול בין המנעול (הבריח) לבין הקוד (המפתח). לדוגמה, בדלתות רבות בישראל ובעולם, נעשה שימוש בצילינדר ולו מפתח תואם לפתיחה וסגירה של המנעול הרב בריחי הקיים בדלת. המפתח והצילינדר מהווים את קוד ההפעלה, ואילו הבריחים המקבעים את הדלת למשקוף מהווים את המנעול. מפתח פיזי טיפוסי הוא חתיכת מתכת קטנה המורכבת משני חלקים: הגלם או הלהב המחליקים לתוך חור המנעול או הצילינדר ועליהם מוטבע הקוד הייחודי, וידית האחיזה שנותרת בולטת ומשמשת כידית להסטת הבריחים לכיוון נעילה ופתיחה. מנעול צירופים ננעל באמצעות כיול קו מספרי מסוים ונפתח באמצעות כיול אותו הקוד. היתרון בשימוש במנעול כזה הוא בכך שעל מנת לפתוח אותו אין צורך להשתמש במפתח, וכך הוא יכול לשמש מספר רב של אנשים ללא צורך בשכפול מפתחות רבים. סוג מודרני של מנגנונים הוא המנגנונים הביומטריים והדיגיטליים. את המפתח המכני המפעיל את מנגנון הנעילה מחליף מחשב המזהה טביעת אצבע של המורשה. במנעולים המיועדים לשימוש גם במקומות בהם מזג האוויר קיצוני קיים חור ניקוז המאפשר לנוזלים לצאת דרכו כדי למנוע רטיבות פנימית והתפתחות קורוזיה שכן היא עלולה לקלקל את מנגנון המנעול. ערך מורחב – פריצת מנעולים קיימות שתי שיטות בהן אנשי מקצוע, חובבנים, וגנבים, משתמשים על מנת "לפרוץ" מנעולים. השיטה הראשונה עושה שימוש בכלי פריצה, בעזרתם ניתן לדמות את הקוד או לעקוף אותו באמצעות מניפולציות שונות. דוגמאות לכך הן "באמפקינג" – "Bumpking" (הקפצת מפתח או הקפצת מנעול), "דגדוג" – "Lock Picking" ועוד. השיטה השנייה מתמקדת בהעתקה בלתי מבוקרת של קוד המפתח. המנעול הקדום ביותר התגלה בחורבות נינווה, בירת אשור העתיקה. מנעול פשוט שהתפתח מאוחר יותר למנעול פין עץ המיצרי, שהיה בנוי מבריח מחובר למתכן הכינון על הדלת ומפתח. כאשר המפתח הוכנס למנעול, פינים מעץ נכנסו לתוך חורים שנקדחו בצילינדר, מה שאיפשר לצילינדר להסתובב ולסובב את הבריח. כאשר המפתח הוצא הפינים חזרו למקומם בין הצילינדר לבית הצילנדר, מה שמנע ממנו להסתובב. מנעול וצילינדר אלו דומים מאוד למנעול ולצילינדר המודרני שמשמש את רוב בתי האב בעולם המודרני – שיטת פיני בית ופיני תוף. החלפת הצילינדר הוא שירות של מנעולן. החלפת מנעול (צילינדר) נדרשת במקרים של אובדן מפתחות, חשש מהשימוש במפתחות אבודים וכדומה. המנעולן יבצע התקנה של הצילינדר החדש ביחד עם מפתחות תואמים, המאפשרים גישה בלעדית לבעלי הבית או העסק. מפתוח מחדש מנעול אהבה מנעול צירופים מנעול צילינדר מנעולן מנעול חכם פריצת מנעולים מנעול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
צבי גילת (קצין)

צבי (צביקה) גילת (הורביץ) (19 במרץ 1919 – 21 באוקטובר 1992) היה איש צבא, בין מקימי ומפקדי מערך ההדרכה של ההגנה, מפקד בית הספר לקצינים של צה"ל, ומפקדו הראשון של גדוד 72 בחטיבה 7 בקרבות לטרון. הקים מחדש את חטיבה 8 כחטיבת מילואים הראשונה בצה"ל, היה מפקד פיקוד הדרום והיה נספח צבאי בגאנה. גילת נולד בעיר בוברויסק ברוסיה לחיים ופרומה הורביץ, עלה עם הוריו לארץ ישראל ב-1923. גדל והתחנך בפתח תקווה בבתי הספר פיק"א ואחד-העם. התגייס להגנה בגיל 16, ולאחר מכן נשלח על ידה לסייע בהגנת העובדים בבניית גדר הצפון (הגבול בין ארץ ישראל ללבנון, בקירוב), ופיקד על כתת-נוטרים ב-1938. התגייס למנגנון ההדרכה של ההגנה, פיתח את התוכניות לקורסי המכ"ים והמ"מים. היה מדריך ראשי ומפקד במספר גדול של קורסים בג'וערה, סייע בהכנת התשתית להפיכת ההגנה מארגון מחתרת לצבא. ב-1939 לחם במסגרת פלוגות הלילה של אורד וינגייט ולאחר מכן הטמיע את נושא לוחמת הקומנדו והלחימה בלילה בארגון ההגנה. ב-1943 פיקד על קורס קצינים לא רשמי של מפקדים יהודים בצבא הבריטי בחולדה מטעם ההגנה על מנת להעניק להם הכשרה שהבריטים לא רצו לתת. בשנים 1946–1947 למד הנדסה בטכניון ותוך כדי כך היה חלק מיחידה של ההגנה לטיפול בפורעים ערבים והענשתם. עם פרוץ מלחמת העצמאות נאלץ להפסיק את לימודיו, ומונה יחד עם חיים לסקוב למפקד בה"ד 1 וקורס הקצינים הראשון במלחמת העצמאות. כדי להימנע ממצב של שני מפקדים, תפקד גילת כסגנו של לסקוב. לטענת לסקוב, איש הצבא הבריטי, גילת נשלח לפקח עליו. לאחר הקורס נלקח גילת עם סגל ההדרכה לקרבות לטרון. הוא השתתף בהקמת חטיבה 7 ומונה למפקד גדוד 72 של החטיבה. זמן קצר מאוד לאחר הקמתו נשלח הגדוד חסר הניסיון להשתתף בהתקפה הכושלת הראשונה על מתחם לטרון (מבצע בן נון א'), וספג אבדות כבדות. בימים שלאחר המתקפה הכושלת כבש הגדוד את הכפרים בית ג'יז ובית סוסין ברכס הגבעות שמדרום ללטרון, ובכך אפשר סלילת דרך העוקפת את מתחם הלגיון הירדני (דרך בורמה). גילת נשלח מטעם צה"ל לצ'כוסלובקיה לצורך רכישת נשק ולאימון מתנדבים יהודים מברית המועצות וצ'כוסלובקיה, שחלקם לחמו בנאצים במלחמת העולם השנייה, לקראת גיוס לצה"ל. בהמשך שירותו בצה"ל פיקד גילת על חטיבה 8, שהוקמה מחדש כחטיבת המילואים הראשונה של צה"ל, ותרם להכנת התשתית של מערך המילואים. הוא מונה למפקד פיקוד הדרום שהוקם מחדש ופיקד עליו בתקופת הלחימה בפדאיון ופעולות התגמול, כולל הקמת סיירת שקד. פיקד על העיר תל אביב וארגונה לאפשרות תקיפה אווירית מצרית במבצע קדש. ב-1958 מונה למזכיר ראשון ונספח צבאי בשגרירות ישראל באקרה שבגאנה. סייע להידוק הקשרים עם ישראל והקמת התשתית הביטחונית של מדינה זו. ב-1962 פרש מצה"ל ועבר לעבוד בסולל בונה כמנהל בחטיבת המפעלים של החברה. נפטר באוקטובר 1992. נקבר בבית הקברות סגולה שבפתח תקווה. חלק מן הערכים על הדרכה ב"הגנה" אצל מרדכי נאור בלקסיקון כח המגן – ההגנה, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1992 יואב גלבר, גרעין לצבא העברי – עמ' 177, 189-190, 200, 247–248 יגאל שפי, סיכת מ"מ – עמ' 179–180 אניטה שפירא, מפטורי הרמ"א עד פירוק הפלמ"ח – עמ' 159–164 ארכיון תולדות ההגנה – 4394 – א/מ צבי גילת (הורביץ) 4/4366 – תיק צבי גילת (הורביץ) 0006/510/080 – קלטת 137 דוד תדהר (עורך), "צבי הורביץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ז (1956), עמ' 2920 אורי מילשטיין, תולדות מלחמת העצמאות, כרך ד', עמ' 176 נחמן שי, ביטחון 50 : צה"ל, קהיליית המודיעין, משרד הביטחון, אלפא תקשורת, 1998 התקפת אויר כבדה על ת"א, הצופה, 19 ביולי 1956 יצא לגאנה, מעריב, 30 ביולי 1958 הזמנת קבע של שרת החוץ לגולדה מאיר הגאנאית, מעריב, 2 באוגוסט 1960 אתר "Billiongraves"
סווקופמונד

סווקופמונד (בגרמנית: Swakopmund; משמעות השם היא "הפה של הסווקופ") היא עיר בחופה הצפון־מערבי של נמיביה, 280 ק"מ מערבית לעיר הבירה וינדהוק. סווקופמונד היא עיר הבירה של מחוז ארונגו, ומתגוררים בה 42,000 תושבים. שטחה הוא 193 קמ"ר. העיר יושבת על כביש B2 וכן על מסילת הרכבת מווינדהוק למפרץ וולביס. כן ישנו נמל התעופה של סווקופמונד. בהיותה מוקפת משלושה צדדים במדבר נמיביה, אך מצד אחר במימיו הקרים של האוקיינוס האטלנטי, נהנית סווקופמונד מאקלים מדברי נוח. הטמפרטורה הממוצעת נעה בין 15 ל־25 מעלות צלזיוס. כמות הגשמים היא פחות מ־20 מ"מ לשנה. רוב הערים והכפרים בנמיביה נתיישבו על ידי ילידים עוד לפני בוא מתיישבים מאירופה. השמות שניתנו על ידי המתיישבים הילידים למקומות שונים בנמיביה, היו בעצם תיאורים של המקומות האלו. במקרים רבים, המתיישבים האירופאיים שהגיעו למקומות אלו המשיכו להחזיק בשמות של הילידים, אך פישטו את הגייתם. שבט ההררו קרא למקום בשם Otjozondjii, ובני הנאמה קראו לו Tsoakhaub. ניתן לתרגם מילה זו כ"פתח הצואה". תיאור זה מתייחס לנהר הסווקופ בעת שיטפון, כאשר הוא נושא באפיקו מסות של בוץ, צמחייה וחיות מתות. מסה זו של בוץ ולכלוך מגיע אל האוקיינוס האטלנטי. המתיישבים הגרמנים שינו את השם לSwachaub, ובשנת 1986, כאשר הוקם המחוז באופן רשמי, הוצג השם Swakopmund, שמשמעותו הוא, בדומה לשפת הנאמה, "פה הנהר". קפטן קורט פון פרנסואה (Curt von François) ייסד את סווקופמונד ב-1892 כנמל ראשי של הקיסרות הגרמנית בקולוניה זו; נמל המים העמוקים במפרץ וולביס היה שייך לבריטים. תאריך הייסוד היה ה-8 באוגוסט, כאשר הצוות של ספינת התותחים הגרמנית "היינה" (Hyäne) הקים שתי משואות על החוף. סווקופמונד נבחרה משום שבקרבתה הייתה זמינות של מים מתוקים, וכן משום שאתרים אחרים שנבדקו צפונה משם, למשל כף הצלב, לא התאימו. בהמשך, הגיעו 120 חיילי שוצטרופה ו-40 מתיישבים שפרקו מהספינה "מארי וורמן" (Marie Woermann) בעזרת 4 אוניות נחיתה. המתיישבים נצטרכו לחפור להם "מערות" בחול מפני מזג האוויר העוין. במהרה נהייתה סווקופמונד לנמל העיקרי ליבוא ויצוא בכל הטריטוריה כולה, והייתה משש הערים שקיבלו מעמד של עיר ב-1909. לרבים ממשרדי הממשל של דרום-מערב אפריקה הגרמנית היו משרדים בסווקופמונד. חברות מסחר וספנות הקימו סניפים בסווקופמונד; מספר מבנים כאלו נשתמרו. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה נפתחו קרבות בעיר. העיר נחרבה וחיל המצב הגרמני נסוג ממנה. לאחר שהמושבה עברה לשליטת הרפובליקה של דרום אפריקה ב-1915, כל פעילות הנמל עברה מסווקופמונד למפרץ וולביס. רבים ממשרדי הממשלה חדלו מלפעול, עסקים נסגרו והתמעטו התושבים בעיר. אך למרות זאת, הפוטנציאל הטבעי של העיר כעיר קיט זוהה, ולאחר מכן פותח. בשנות האלפיים, ענף התיירות הוא מרכיב חשוב בכלכלת העיר. לאחר קבלת העצמאות בשנת 1990, שונו שמות של רחובות רבים בסווקופמונד ממקורם הגרמני (בחלק מהמקרים בשפת האפריקאנס) לשמות אישים נמיביים, רובם שחורים. למשל, בשנת 1991 שינה הנשיא דאז סם נוג'ומה את שם הרחוב המרכזי של סווקופמונד ממקורו הגרמני לשם "שדירת סם נג'ומה", לכבוד עצמו. בסביבות שנת 1905 נתארגן בסווקופמונד מניין של יהודים ובשנת 1908 היו בה שתים עשרה משפחות יהודיות שכללו 42 מבוגרים. במקום היה שוחט ופעילות ציונית. אתר האינטרנט הרשמי של סווקופמונד סווקופמונד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מברקים שונים, הצבי, 31 באוגוסט 1914 foreign news, בני ברית מסנג'ר, 28 בפברואר 1908
מארק לנארד

מארק לנארד (באנגלית: Mark Lenard; ‏15 באוקטובר 1924 - 22 בנובמבר 1996) היה שחקן אמריקאי ממוצא יהודי. לנארד נולד בשם לאונרד רוזנסון בשיקגו, אילינוי, בנו של מהגר יהודי רוסי, אברהם, ואשתו, בסי. הוא הצטרף לצבא ארצות הברית בשנת 1943 והוכשר להיות צנחן במלחמת העולם השנייה, אבל לא השתתף מעולם בלחימה בפועל והשתחרר בשנת 1946 כסמל טכני. לאחר שסיים את לימודיו באוניברסיטת מישיגן, החל לנארד לעבוד על במות התיאטרון. התפקיד הבולט הראשון שלו היה של "קונרד" בהפקתו של ג'ון גילגוד של "מהומה רבה על לא דבר". לנארד היה ידוע בעיקר כשחקן ששיחק את סארק, אביו של ספוק, ב-"מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית" וב-"מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה", ומאוחר יותר ב-"מסע בין כוכבים: הדור הבא". הוא היה אחד השחקנים הראשונים שהופיעו ביותר מסדרת "מסע בין כוכבים" אחת באותה הדמות, וכן בין הראשונים שהופיעו ביותר מדמות אחת. הוא שיחק את הרומולאני הראשון שנראה אי פעם בזיכיון, וכן את הקלינגוני הראשון עם מצח בולט. לנארד רצה להופיע בסרט הקולנוע "מסע בין כוכבים: הסרט", אבל סארק לא היה דמות בסרט, אז הוא לוהק כמפקד קלינגוני בתחילת הסרט. בסופו של דבר, לנארד זכה להופיע כסארק בשלושה סרטי מסע בין כוכבים: "מסע בין כוכבים 3: החיפוש אחר ספוק" (1984); "מסע בין כוכבים 4: השיבה הביתה" (1986); ו-"מסע בין כוכבים 6: הארץ הלא נודעת" (1991). לנארד היה ידוע גם בתפקידים שמחוץ לסדרות "מסע בין כוכבים". הוא שיחק את דמות התובע בפורט גרנט בסרט בכיכובו של קלינט איסטווד משנת 1968,‏ "תלה אותם גבוה". הוא גם שיחק את דמות אהרון סטמפל בסדרת הטלוויזיה "Here Come the Brides", ואת אורקו, הגורילה העוינת בסדרת הטלוויזיה "כוכב הקופים". הוא גם השתתף, בתפקיד אורח, בסדרה "בית קטן בערבה" בפרק "Journey in the Spring, Part I" בו גילם את פיטר אינגלס, אחיו הבכור של צ'ארלס אינגלס. היו לו תפקידים ב-"Gunsmoke" מספר פעמים, לרבות הפרק "No Where to Run"‏ (1968). הוא גם היה כוכב אורח בכמה פרקים של "משימה בלתי אפשרית" - הסדרה המקורית, לרבות פרק אחד ביחד עם לנרד נימוי, וכן פרק בשני חלקים של "Buck Rogers in the 25th Century". לנארד גם שיחק תפקיד ראשי בסרט "Noon Sunday" שצולם בגואם יחד עם קי לוק, כוכב סדרת הטלוויזיה "Lawman" ג'ון ראסל ושחקנית האופי סטייסי האריס. בשנת 1993, הוא ועמיתו מ-"מסע בין כוכבים", השחקן וולטר קניג, השתתפו יחד בסיבוב הופעות של הפקת "The Boys in Autumn". לנארד שיחק את דמותו של הקלברי פין כגבר בגיל העמידה, אשר פוגש מחדש את חבר נעוריו טום סוייר, לאחר שנים רבות שלא ראו זה את זה. קניג היה סוייר. לנארד מת ממיאלומה נפוצה בניו יורק, ניו יורק בשנת 1996, בגיל 72. מדיה וקבצים בנושא מארק לנארד בוויקישיתוף מארק לנארד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מארק לנארד, באתר AllMovie (באנגלית) מארק לנארד, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Mark Lenard- Biography
ונרה 7

ונרה 7 הייתה רכב חלל סובייטי, השביעית בתוכנית ונרה הסובייטית של גשושיות שנשלחו לכוכב הלכת נוגה. זו הייתה החללית הראשונה שנחתה בהצלחה על כוכב לכת אחר ושדרה משם אותות חזרה לכדור הארץ. כמו הגשושיות הקדומות של "תוכנית ונרה", הגשושית נבנתה במשרד "לאבוצ'קין". בעקבות נתוני לחץ וטמפרטורה שהועברו על ידי גשושיות קודמות, מבנה החללית הותאם למידע מעודכן. יחידת הנחיתה נבנתה מטיטניום במקום מסגסוגת אלומיניום. בגשושית הייתה מותקנת סוללת עופרת-חומצה. כשבועיים לפני הנחיתה נטענה הסוללה תוך שימוש בפאנלים סולאריים של הגשושית. כתוצאה משדרוג שבוצע, משקל הגשושית ויחידת הנחיתה גדל באופן משמעותי והיה צורך להוריד ממנה את רוב מכשירי המדידה. כמו כן היה צורך בשימוש במשגר לוויינים וחלליות חזק יותר. הדבר גרם לצורך בביצוע שדרוגים במשגר מדגם מולניה. החללית שוגרה ב-17 באוגוסט 1970 ונכנסה לאטמוספירה של נוגה ב-15 בדצמבר 1970. הגשושית נכנסה לאטמוספירה כשהיא מחוברת לרכב האם שלה לצורך שמירה על טמפרטורה נמוכה זמן רב ככל האפשר בתוך האטמוספירה החמה של כוכב הלכת. הגשושית התנתקה מחללית האם ונפתח מצנח בגובה 60 ק"מ תוך דגימת ההרכב האטמוספירי וחשפה הרכב של 97% פחמן דו-חמצני. מהירות הפגיעה בקרקע הייתה גבוהה מהמתוכנן (16.5 מטר לשנייה), כנראה כתוצאה מכשל בביצועי המצנח. החללית ככל הנראה ניזוקה בנחיתה, אך שידרה את מדידת הטמפרטורה של 475 מעלות צלזיוס על פני השטח. עקב תקלה בציוד המדידה רוב המכשירים לא הצליחו להעביר את הנתונים. תיאור החללית (ברוסית) נתונים מאתר נאס"א תיאור החללית באתר היצרן (ברוסית)
מאיר הרנוי

מאיר הרנוי (נולד בשנת תש"ז, 1947) הוא איש ציבור ישראלי, כיהן כראש מועצה אזורית שומרון הראשון. רואה חשבון במקצועו. מאיר הרנוי נולד בבלגיה. שם שהו הוריו, משה ואסתר שיינברגר, ניצולי השואה, בדרכם לישראל. הרנוי נמנה עם הגרעין המייסד של היישוב קדומים. בשנות מגוריו בקדומים פעל רבות להקמת יישובים ביהודה ושומרון ולהסדרת המצב המשפטי של הקרקעות באזור זה. בשנים 1979 - 1981 כיהן כראש מועצה אזורית שומרון. בתקופת ההתנתקות משרדו ליווה מקרוב תושבים מגוש קטיף בהתנהלות הכספית מול הממשלה. כיום מתגורר בירושלים. הזמן האפור, הוצאת לוני כהן 1990 המתנחלים, מעריב בשנת 1994 הזמן הכתום 2007 מאיר הרנוי, דף שער בספרייה הלאומית
רון גריינר

רונלד ארל "רון" גריינר (11 באוגוסט 1922 - 21 בפברואר 1981) היה מלחין אוסטרלי שעבד במשך רוב הקריירה המקצועית שלו בממלכה המאוחדת. הוא זכור בעיקר בזכות מוזיקת הקולנוע והטלוויזיה שלו, בהם חיבור המוזיקה לסדרות האסיר, פול טמפל ודוקטור הו. ב-1969 חיבר את המוזיקה לסרט לפני בוא החורף בכיכובם של חיים טופול ודייוויד ניבן. רון ארל גריינר נולד באת'רטון, קווינסלנד, אוסטרליה, הבן הבכור של מרגרט קלארק, פסנתרנית חובבת מוכשרת, ורונלד אלברט גריינר, מחסנאי ומנהל דואר בהר מאליגן. העיירה הקטנה נבנתה כדי לתמוך בהפקת פחם ממונולית אבן חול בצורת שולחן בגובה 400 מטר שקרסה על פני השטח במרחק 100 קילומטרים מקרנס. למרות היותה מבודדת, הקהילה המקומית שמרה על מורל גבוה בריקודים ובבידור חברתי. המוצא הזה הפך לחשוב כאשר התפוצצות מכרה ענקית שאירעה ב-19 בספטמבר 1921 הרגה 75 עובדים (שליש מהאוכלוסייה הבוגרת). צעירים מוכשרים מהמקום כדוגמת רון גריינר עזרו להחזיר את האמונה בעתיד. בגיל ארבע כורה וולשי שניגן בכינור עורר בו עניין במוזיקה, ולכן לימדה אותו אמו לנגן מנגינות פשוטות בפסנתר. בנוסף לכישוריו המוזיקליים הוא הצליח לשחזר מנגינות ששמע בבית הספר או בפטיפון. נגנים קלאסיים והאזרחית לשעבר של הר מוליגאן, מרי וורדל, זוכרים את גריינר מנגן בפסנתר מגיל צעיר כאשר "עוד לא הגיע לפדל". משפחת גריינר עזבה את הר מאליגן ב-1930. עד אפריל 1932 הם חיו בחוף הצפוני של קווינסלנד, בקהילה כפרית גדלה שנקראת אלומבה שממוקמת בצד המזרחי של מונולית אבן אחרת, פירמידת וולש בגובה 922 מטרים. בגיל 9, כחלק מבית הספר של אלומבה, גריינר זכה בפרס השני על סולו כינור בהשבעת קרנס ובית הספר המחוזי אייסטדפורד. זה האזכור העיתוני הראשון שבו מצוין שהוא מופיע בפומבי. בתחילת 1933 משפחת גריינר עבר לקרנס איפה שחוץ מעבודת בית ספר באדג' היל סטיי (1933–1934) וקרנס היי (1935–1936), הוא החל למידה רצינית של תאוריית מוזיקה ופירוש. משפחתו התמקמה מחדש מדרום לבריזביין ב-1937, שם הוא סיים את לימודי התיכון שלו ב"סיינט ג'וזפסקולג' נאג'י בריזביין וקיבל תעודת בגרות ב-1938. ב-1939 הוא נרשם לאוניברסיטת בריזביין כדי ללמוד הנדסה אזרחית ומוזיקה, וקיבל את ה-Associate of Trinity College London Diploma) A.T.C.L. Diploma - חבר בטריניטי קולג' לונדון דיפלומה) בפסנתר ובלימודי הרמוניה, קונטרפונקט וחיבור מוזיקלי תחת פרסי בריאר בבריזביין. רון גריינר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רון גריינר, באתר AllMovie (באנגלית) רון גריינר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) רון גריינר, באתר AllMusic (באנגלית) רון גריינר, באתר MusicBrainz (באנגלית) רון גריינר, באתר Discogs (באנגלית) רון גריינר, באתר SecondHandSongs
1989 בקולנוע

ערך מורחב – 1989 ספטמבר – חברת ההפקה סרטי קולומביה נמכרת לסוני "באטמן", בבימויו של טים ברטון ובכיכובם של מייקל קיטון, ג'ק ניקולסון וקים בייסינג'ר "אינדיאנה ג'ונס ומסע הצלב האחרון", בבימויו של סטיבן ספילברג, ובכיכובו של האריסון פורד "נשק קטלני 2", בכיכובם של מל גיבסון ודני גלובר "תראו מי מדבר", בכיכובם של ג'ון טרבולטה, קירסטי אלי וברוס וויליס (שמדובב את מיקי התינוק) "מותק, הילדים התכווצו של חברת וולט דיסני "בחזרה לעתיד 2", בכיכובו של מייקל ג'יי פוקס "מכסחי השדים 2", בכיכובם של דן אקרויד וביל מארי "בת הים הקטנה" "הנהג של מיס דייזי", בכיכובם של מורגן פרימן וג'סיקה טנדי "הורים במשרה מלאה", בכיכובו של סטיב מרטין פרס אוסקר: הסרט הטוב ביותר: "הנהג של מיס דייזי" הבמאי הטוב ביותר: אוליבר סטון ("נולד בארבעה ביולי") השחקן הטוב ביותר: דניאל דיי-לואיס ("כף רגלי השמאלית") השחקנית הטובה ביותר: ג'סיקה טנדי ("הנהג של מיס דייזי") השיר המקורי הטוב ביותר: Under the Sea ("בת הים הקטנה") הפסקול הטוב ביותר: "בת הים הקטנה" 9 בינואר – נינה דוברב, שחקנית קנדית ילידת-בולגריה 16 בפברואר – אליזבת אולסן, שחקנית אמריקאית 5 במרץ – סטרלינג נייט, שחקן וזמר 5 באפריל – לילי ג'יימס, שחקנית אנגלית 18 במרץ – לילי קולינס, שחקנית אמריקאית-בריטית ממוצא יהודי 14 ביוני – לוסי הייל, שחקנית, וזמרת אמריקאית 27 ביוני – מתיו לואיס, שחקן בריטי 11 ביולי – דייוויד הנרי, שחקן אמריקאי 23 ביולי – דניאל רדקליף, שחקן בריטי 5 בספטמבר – קתרינה גרהאם, שחקנית אמריקאית-יהודייה, ילידת-שווייץ 1 באוקטובר – ברי לארסון, שחקנית אמריקאית 4 באוקטובר – דקוטה ג'ונסון, שחקנית אמריקאית 26 באפריל – לוסיל בול, שחקנית קולנוע וטלוויזיה ("לוסי אהובתי") 11 ביולי – לורנס אוליבייה, שחקן 16 בדצמבר – לי ואן-קליף, שחקן ("הטוב, הרע והמכוער") "המצולות" "ההרפתקה המצוינת של ביל וטד" "לנצח" "ללכת שבי אחריו" "רישיון להרוג" "מלחמת רוז ברוז" "כשהארי פגש את סאלי" "סיפורי ניו יורק" "סינמה פרדיסו" "גלורי" "כף רגלי השמאלית" "סוף שבוע אצל ברני" "הנרי החמישי" 1988 בקולנוע 1989 1990 בקולנוע שנים בקולנוע סרט קולנוע מדיה וקבצים בנושא 1989 בקולנוע בוויקישיתוף שנת 1989 במסד-הנתונים הקולנועיים IMDb
טכנובאבל

טכנובאבל (באנגלית: Technobabble) – הלחם בסיסים של "טכנולוגיה" ו-"Babble" (פטפוט) – הוא סוג של פרוזה, המבוסס על שפה איזוטרית וכולל מונחים טכניים מיוחדים, באזוורד או סלנג טכני, שאינם מובנים לשומע ההדיוט. לתחומים שונים של תרגול ותעשייה יש אוצר מילים מקצועי ייחודי (ז'רגון), המאפשר תמציתיות בהעברת רעיונות, אך עלול להשמע מבלבל, מטעה, או חסר פשר למאזין מבחוץ. לדוגמה, דיון אודות מחקר עדכני במתמטיקה מתקדמת עשוי להוות טכנובאבל בעבור אלו שאינם מתמטיקאים. כמו כן, ניתן להשתמש בטכנובאבל במכוון, כאמצעי רטורי מניפולטיבי לניצול האחר. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. טרקנובאבל (באנגלית: Treknobabble) – הלחם בסיסים של "Star Trek" ("מסע בין כוכבים") ושל "טכנובאבל" – הוא מונח אשר מעריצי הסדרות השונות של "מסע בין כוכבים" משתמשים בו בהומור (בעוד מבקרי הסדרות משתמשים בו בזלזול) כדי לתאר את הכמות הידועה לשימצה של הג'יבריש המדעי, כביכול, הכלול בפרקים הרבים. חלק מכותבי ומתסריטאי סדרת "מסע בין כוכבים: הדור הבא" (ואלו שנוצרו אחריה) נהגו להכניס את התג "<tech>" לחלקים מהתסריט, שבו היה צורך להכניס את הז'רגון הטרקי, אשר מאוחר יותר כותבים ותסריטאים אחרים השלימו. "פילר פילר" ("Piller filler") הוא מילה נרדפת, נגזרת משמו של המפיק מייקל פילר. תחדיש פרשת סוקל Technobabble (אורכב 30.09.2007 בארכיון Wayback Machine) - טור טכנולוגיה בשם Technobabble. Technobabble 2.0 - בלוג טכנולוגי הנקרא Technobabble 2.0. The Deeper Side of Trek: Technobabble — מדגים שימוש במונחים "טרקנובאבל" ו-"פילר פילר". The Star Trek Failure Generator — אתר המציג תקלות ופתרונן בשפת טרקנובאבל. Lundin, Leigh (2009-12-31). "Buzzwords– bang * splat !". Don Martin School of Software. Criminal Brief. "Michael Piller, Co-creator and Creative Consultant on DS9 and Voyager and Executive Producer on The Next Generation". BBC. נבדק ב-8 במאי 2011. {{cite web}}: (עזרה) "Jonathan Frakes - The Next Generation's Number One, Will Riker, and Trek director". BBC. נבדק ב-7 במאי 2011. {{cite web}}: (עזרה)
בעז לב

בעז לב (נולד ב-9 במרץ 1948) הוא רופא ישראלי המכהן כראש הצוות לטיפול במגפות במשרד הבריאות ונציב קבילות הציבור למקצועות הרפואיים במשרד הבריאות מאז שנת 2015. בנוסף לתפקידיו אלה, בחודש פברואר 2024 מונה למבקר הפנים של משרד הבריאות - ראש אגף בכיר ביקורת פנים. לפני כן שימש כמשנה למנכ"ל משרד הבריאות וראש חטיבת הבריאות מאז 1995. בשנים 2000–2003 כיהן כמנכ"ל משרד הבריאות. טרם הגעתו למשרד הבריאות שירת בצה"ל וסיים את שירותו כסגן קצין רפואה ראשי, בדרגת אל"ם. לב הוא בוגר המחזור הראשון של בית הספר לרפואה על שם סאקלר באוניברסיטת תל אביב. הוא התמחה ברפואה פנימית, מחלות זיהומיות ומנהל רפואי וסיים השתלמות עמיתים בתחום רפואת כאב. שימש כראש היחידה לאתיקה במכון גרטנר והוביל את פרויקט "פרלמנט הבריאות" - שיתוף הציבור בהכרעות רפואיות ותעדוף טכנולוגיות. בין השנים 2000-2005 שימש כחבר הוועדה הציבורית לענייני החולה הנוטה למות. לב יזם והוביל את פרויקט "היוזמה לעתיד בריא 2020" למיפוי ועיצוב מערכת הבריאות העתידית והיה ממכונני הפרויקט הלאומי "ישראל פעילה ובריאה". כמו כן, מלווה את המועצות הלאומיות לבריאות משחר הקמתן. ביולי 2020 מונה לחבר במטה המקצועי של הממונה על המאבק בנגיף הקורונה בישראל. ד"ר בעז לב נבחר לתפקיד נציב קבילות הציבור למקצועות רפואיים במשרד הבריאות, באתר משרד הבריאות, 17 בינואר 2016 לעתיד בריא 2020, באתר www.health.gov.il בועז אפרת‏, המתנגדים לסגר, ואלו שאינם אופטימיים: כוורת הקורונה של גמזו, באתר וואלה, 29 ביולי 2020