תשבץ

תשבץ הוא חידת מילים או מספרים המשתלבים בהצלבה, במאוזן ובמאונך, בתוך תבנית משורטטת של משבצות ריקות, לפי רמזים הניתנים לצד התבנית או בתוכה. בין המילים מפרידים באמצעות משבצות המכילות צבע או צורות שונות. יש גם תשבצים בהם המילים מופרדות באמצעות קווים מעובים. במסורת הבריטית מציבים את המשבצות המפרידות בתבנית סימטרית, אך במסורות אחרות (האמריקנית, היפנית) נהוגות שיטות אחרות. פתרון תשבצים הוא אתגר ליכולות חשיבה שונות או לאוצר הידע הכללי והלשוני של הפותר. יש המשתמשים בתשבצים ככלי להוראת השפה ומשלבים אותם בספרי לימוד, ויש אף מחקרים המראים שהם יכולים לשמש כרפואה מונעת לשיטיון ולמחלת אלצהיימר. אפשר לראות באקרוסטיכון את רעיון היסוד של התשבץ, רעיון שפותח בהמשך. התשבץ הראשון מיוחס לארתור וין (Arthur Wynne), ופורסם ב-21 בדצמבר 1913 בכתב העת New York World (עדיין ללא משבצות שחורות). אך כבר במאה ה-19 הופיעו משחקי מילים דמויי תשבץ בחוברות ילדים בבריטניה, בצרפת ובאיטליה. בשנת 1924 פרסמה הוצאת הספרים "Simon and Schuster" את קובץ התשבצים הראשון. לפנים קראו לתשבץ בעברית "חידת שתי וערב"; את השם "תשבץ", המקובל בימינו, נתן לו קדיש סילמן, לשונאי ומשורר. התשבצאי הפורה ביותר היה רוג'ר סקוויירס (Roger Squires) מבריטניה, שב-14 במאי 2007 פרסם את תשבצו ה-66,666 (התשבץ פורסם בחמשת העיתונים החשובים ביותר בבריטניה). בתשבץ המקובל הגדרת כל מילה אמורה להיות מנוסחת בצורה מדויקת וחד-משמעית, ולפיה ניתן למצוא את המילה המבוקשת, אלא אם הפותר אינו מכיר את המילה או המושג ואז הוא יכול להיעזר בכלים שונים כגון מילונים ואנציקלופדיות, אולם תמיד קיימת אפשרות לתשובה מתאימה עליה לא חשב מחבר התשבץ. בדרך כלל ההגדרה מנוסחת כשאלה ממנה נגרעו מילות השאלה (מי, מה, איפה וכדומה) והמענה לשאלה היא המילה המבוקשת. מבנה התשבץ משתנה גם לפי הארץ בה הוא מתפרסם, יש מבנים מקובלים בצפון אמריקה, מבנים אחרים בבריטניה, מבנים מקובלים ביפן וכך הלאה בארצות שונות. לפעמים (בעיקר בתשבצים המופיעים בביטאונים מקצועיים) מפרסמים תשבץ בנושא ספציפי (למשל תשבץ בנושא "רפואה ובריאות" ב"מכביתון", כתב העת של מכבי שירותי בריאות). במקרה כזה מקובל שרוב ההגדרות עוסקות באותו נושא (שכן כמעט אי אפשר שכולן יהיו באותו נושא). מספר גדול יחסית של משבצות שחורות בתשבץ מעיד על איכות נמוכה. היחס מחושב על ידי חלוקת סך כל משבצות התשבץ במספר המשבצות השחורות שיש בו. למשל, תשחץ ברוחב של 13 משבצות ובאורך של 18 משבצות מכיל בסך הכול 234 משבצות. אם יש בו 50 משבצות שחורות (או משבצות שבהן מצויות ההגדרות בתשחץ) זה יחס של 4.68=234:50, יחס טוב למדי, אך אם היחס יהיה מספר נמוך בהרבה כמו 3.25=221:68, זה תשבץ באיכות טכנית נמוכה. לפי דרך הגשת השאלות, מחלקים את התשבצים לשלוש קבוצות: תשבץ רגיל - בתשבץ רגיל מגישים את ההגדרות לפי הסדר הרץ במאוזן ואחרי כן במאונך. לכל הגדרה יש מספר סידורי נפרד ומיקום המספר במסגרת התשבץ מציין מהיכן מתחילים לכתוב את התשובה. תשבץ איטלקי - בתשבץ איטלקי מגישים את ההגדרות לפי סדר השורות במאוזן (מסומנות במספרים) והטורים במאונך (מסומנים באותיות). בין הגדרות שונות באותה שורה או טור מפרידים בעזרת מקף. תשחץ - בתשחצים השאלות נכתבות בתוך מסגרת התשבץ ומסמנים בעזרת חיצים מהיכן מתחילים לכתוב את התשובה. בנוסף לתשבץ המלבני המקובל, קיימים תשבצים מסוגים נוספים, שחלקם נוסחים השאובים ממנו, וחלקם מוסיפים לחידה גורמים חדשים. סוגים עיקריים של תשבצים מעין אלו הם: תשבץ קו - תשבץ שבו ההפרדה בין המילים אינה באמצעות משבצת שחורה, אלא באמצעות קו מעובה. תשבץ לבן - תשבץ שמודפס ללא המשבצות השחורות או הקווים המעובים שמפרידים בין המילים. בתשבץ כזה על הפותרים לגלות ולמקם, בנוסף לתשובות של ההגדרות, גם את המשבצות השחורות או הקווים המעובים. תשחץ - תשבץ שבו ההגדרות מוצבות בתוך המשבצות המפרידות וחצים היוצאים מתוך המשבצת מבארים לפותרים היכן צריך להציב את המילה המוגדרת. בגלל המקום המצומצם הניתן להגדרות בתשחצים, הן שטחיות וכוללניות יותר, אך הנוחות לפותר, שאינו צריך להעביר את מבטו מההגדרות לתשבץ ומהתשבץ להגדרות, מושכת רבים לסוג זה של תשבץ. בארצות מסוימות מכונה התשחץ "תשבץ שוודי". תשבץ מוצפן - תשבץ פתור שבו הוחלפו האותיות במספרים לפי קוד מסוים. הפותרים מקבלים חלק מהקוד והם אמורים להשלים את גילוי הקוד. תשבץ היגיון - תשבץ שמבחינה טכנית דומה לתשבץ הרגיל, אך שונה ממנו באופי ההגדרות. ההגדרות בתשבצי היגיון מבוססות על "תרתי-משמע" - כלומר הגדרה המורכבת משני חלקים, כך שהפתרון מתאים למשמעות של כל אחד מחלקי ההגדרה. דוגמה: "הקרקס יסתדר בלי החיה, די להם בקוסם" התשובה: הארי פוטר (הסבר: הארי פוּטר, כלומר הקרקס יסתדר בלי החיה, והארי פוטר הוא הקוסם). ההגדרה יכולה גם לתת רמזים למובנים שונים של המילה כמו בדוגמה: "אנרגיה פוליטית", התשובה היא "מרץ" - גם אנרגיה וגם פוליטיקה. תשבץ הקשרים - תשבץ רגיל, אך במקום ההגדרות למילים, שצריכים לשבץ בו, ניתנים הקשרים או צירוף מילים או מטבע לשון או פתגם, שחסרה בהם מילה, המילה המבוקשת. למשל בהגדרה "צה"ל הפעיל יד ... ברצועה" מבוקשת המילה "חזקה" או בהגדרה "הפוליטיקאית שזכורה במטבחה, בנעליה ובמחדל" מבוקשת ראש הממשלה לשעבר "מאיר". תשבץ מספרים - תשבץ שהפתרונות להגדרותיו הם מספרים. דוגמה להגדרה: 12 מאונך כפול 1 מאוזן. תשבץ פסיפס - תשבץ בו המספרים, המפנים להגדרות, משובצים בתוך התשבץ לסירוגין. המראה של התשבץ, מזכיר פסיפס. תשבץ פירמידה - תשבץ בעל מבנה של פירמידה ובו המילה הארוכה שבבסיס הפירמידה מורכבת מאותיות המילה שמעליה, בתוספת אות אחת וכך הלאה מקומה לקומה. תשבץ שלד - תשבץ חסר הגדרות בו נתונות כל המילים והפותר צריך לשבץ אותן במקומות הנכונים כשהוא מתאים את המילים למקומן על פי אורכן ועל פי הצטלבותן. תשבץ תלת-מישורי - תשבץ המשתרע על שלושה משטחים, שפוגשים זה את זה ויוצרים אשליה של שלושה מישורים. בשנת 1985 פורסמו 3 תשבצים בשם "תשבצים מהסוג השלישי" או "תשבצים תלת-ממדיים" שחיבר דב (דובה) פרימרמן. לסוג זה של תשבצים לא היה המשך. תשבץ חילזון - תשבץ שבנוי בצורת חילזון. ערך מורחב – תולדות התשבץ העברי בישראל מתקיימת פעילות ערה בתחום התשבצים: במוספי סוף השבוע מתפרסמים תשבצים (תשבץ רגיל, תשבץ היגיון ותשחץ). בעיתונים היומיים מתפרסמים תשבצים (תשבץ רגיל ותשחץ) מתפרסמים ירחוני תשבצים. מתפרסמים חוברות וקובצי תשבצים. באינטרנט מתקיימים פורומים אחדים העוסקים בנושא זה. בתשבצים בשפה העברית לא תמיד ברור מהו הכתיב הנכון לצורך שיבוץ המילים בתשבץ. יש תשבצאים המשתמשים בכתיב חסר, יש המשתמשים בכתיב מלא, ויש המשתמשים בדרך ביניים. בעבר היה מקובל בקרב התשבצאים מתן הגדרות בכתיב חסר, תוך ציון כל הגדרה החורגת מכלל זה, אך כיום יש שינוי במגמה, ורוב התשבצים מבוססים על כתיב ביניים, הדומה לכתיב המקובל בבתי הספר ובעיתונות. יש בין התשבצאים מי שמפרסם את דרך הכתיבה הנהוגה בתשבצים שלו, יש שאינם מפרסמים, ויש אף תשבצאים שאינם עקביים, המשתמשים לעיתים בכתיב חסר ולעיתים בכתיב מלא. מוסכמה נוספת בכתיבת המילים בתשבצים היא שהגרסה המבוקשת היא הגרסה המילונאית, ללא הטיות. במקרים חורגים מקובל לציין זאת בהבלטה. תפזורת תשבץ היגיון תשחץ מדיה וקבצים בנושא תשבץ בוויקישיתוף ערך מילוני בנושא תשבץ, בוויקימילון תשבצים, דף שער בספרייה הלאומית תשבץ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) דפנה ארד, ההיפך מפחות, ארבע אותיות, באתר הארץ, 30 בדצמבר 2012 תולדות התשבץ באתר הוצאת ענבר קיצורים נפוצים בתשבצים, במילון ראשי תיבות תשבץ אינטראקטיבי והסבר על ה"דודל" (שרבוט גוגל) שפרסמה גוגל לציון ‏100 שנה לתשבץ, באתר מנוע החיפוש "גוגל" (באנגלית) תבוסה אנושית, ארבע מילים: מחשב ניצח באליפות התשבצים ראו למשל: Raza Naqvi et al., Preventing cognitive decline in healthy older adults, CMAJ July 09, 2013 185 (10) 881-885; DOI: 10.1503/cmaj.121448 George Eliot, Brief History of Crossword Puzzles, American Crossword Puzzle Tournament המילה תשבץ מופיעה בתנ"ך בהקשר לכתונת הכהנים (שמות, כ"ח, ד'): ”וְאֵלֶּה הַבְּגָדִים אֲשֶׁר יַעֲשׂוּ: חֹשֶׁן וְאֵפוֹד וּמְעִיל וּכְתֹנֶת תַּשְׁבֵּץ מִצְנֶפֶת וְאַבְנֵט”. רש"י מפרש, שהיו אלה כעין גומות שבתוכן משבצים אבנים יקרות. מכאן הדמיון לתשבץ - משבצות לשיבוץ אותיות ומלים. אסתר גולדנברג, "רגע של עברית – לתולדות ה'תשבץ'", לשוננו לעם מז, א (תשנ"ו), עמ' 29 תשבץ תלת-מישורי באתר הוצאת ענבר