תרבות קבוצה C

תרבות קבוצה C היא תרבות ארכאולוגית שנמצאה בנוביה התחתונה, המתוארכת ל-2400 לפנה"ס עד 1550 לפני הספירה בקירוב. התרבות נקראה על ידי ג'ורג' אנדרו רייזנר. ללא אתר מרכזי וללא עדות כתובה על איך שבני תרבות זו כינו את עצמם, הקצה רייזנר לתרבות אות. קבוצה C קמה לאחר תרבויות קבוצה A וקבוצה B של רייזנר, ובסביבות תקופת סוף הממלכה הקדומה במצרים העתיקה. בעוד שכיום קבוצה A וקבוצה B נתפסות כהמשך של אותה קבוצה, קבוצה C נחשבת כתוצר של פסטורליסטים סהרהניים מובהקים. קבוצה C מסומנת ומובדלת על ידי כלי החרס הייחודיים שלה וקבריה. קברים מוקדמים של קבוצה C מורכבים מ"מעגל אבנים" (אנ') פשוט כאשר הגוף קבור בשקע במרכז. מאוחר יותר הקברים הפכו משוכללים יותר כאשר הגופות הוכנסו לחדר מצופה אבן, ולאחר מכן הוספת חדר נוסף ממזרח לקורבנות. מקורותיה של קבוצה C עדיין לא ידועים ונמצאים בפולמוס אקדמאי. מספר חוקרים רואים אותה, במידה רבה, כאילו התפתחה מקבוצות A ו-B. אחרים חושבים שסביר יותר שקבוצה C נוסדה על ידי פולשים או מהגרים שהתערבבו עם התרבות המקומית, כאשר קבוצה C מקורה אולי בסהרה שהתייבש אז במהירות. קבוצה C היו חקלאים ורועים-נוודים למחצה שהחזיקו עדרי בקר רבים באזור שכיום צחיח מדי עבור רעייה כזו. במקור האמינו שהם עם שליו בשל המחסור בנשק ובקברים; עם זאת, פגיונות, חרבות קצרות וגרזני קרב נמצאו בקברי קבוצה C. התיישבותם סביב המבצרים שבנו המצרים הקדמונים נתפסת כראיה נוספת. רוב מה שידוע על בני קבוצה C מגיע מנוביה התחתונה ומישורת דונגולה (Dongola Reach). הגבול הצפוני של קבוצה C היה סביב אל-קובניה ליד אסואן. הגבול הדרומי עדיין לא ברור, אבל אתרים של קבוצה C נמצאו דרומה עד אריתריאה. בתקופת השושלת השישית של מצרים, מתוארת נוביה התחתונה כמורכבת ממספר מדינות קטנות, ששלוש מהן נקראות: Setju, Wawat ו-Irjet. באותו זמן בנוביה העליונה צמחה ממלכת קרמה. הקשר המדויק בין קבוצה C לקרמה אינו ודאי, אך קרמה המוקדמת מראה קווי דמיון מובהקים לתרבות קבוצה C ולתרבות Pan-Grave. תחת ממלכת מצרים התיכונה חלק גדול מאדמות קבוצה C בנוביה התחתונה נכבשו על ידי מצרים; לאחר שהמצרים עזבו, קרמה התרחבה צפונה ושלטה באזור. החל מכיבוש נוביה על ידי מצרים תחת תחותמס הראשון בסוף המאה ה-16 לפני הספירה, התמזגה קבוצה C עם המצרים. לפי פיטר בהרנס (1981) ומריאן בכאוס-גרסט (2000), עדויות לשוניות מצביעות על כך שבני קבוצה C דיברו שפות אפרו-אסייתיות של הענף הברברי. תזה זו נשענת על ראיות מילוניות מעט משורטטות ולא מספיקות מבחינה מספרית. עדויות אחרונות מצביעות על כך שבני קבוצה C דיברו בשפה אפרו-אסייתית של הענף הכושי (כאשר עמים מדרום לנוביה העליונה דיברו אולי שפות נילו-סהרה), וכי קרוב משפחה הקרוב ביותר של שפת קבוצה C היא שפת בז'ה (אנ'), שדובריה חיו בחוף הים האדום. המחקר לא יכול להצביע על בז'ה באופן ספציפי כשפת צאצאיה, אלא מוצע לחפש בחומר מילוני של בז'ה את האב הקדמון המשותף הקרוב ביותר ומשם משרטט שפה קושית קשורה הקיימת בנוביה התחתונה הפרה-מרואית. היעלמותה של שפת קבוצה C היא בגדר תעלומה. ייתכן שעם שלבים רצופים של ריבונות מצרית, כושית ומרואית בנוביה התחתונה, שפה זו נדחקה לשוליים מבחינה דמוגרפית ופוליטית הרבה לפני בואם של דוברי נובית הנילוס. Bietak, Manfred (1968). Studien zur Chronologie der nubischen C-Gruppe. Ein Beitrag zur Frühgeschichte Unternubiens zwischen 2200 und 1550 vor Chr. Wien: Böhlau. Oliver, Roland (1978). The Cambridge history of Africa. Vol. 2, From c. 500 BC to AD 1050. Cambridge: Cambridge University Press. pp. 858 Pages. ISBN 0-521-21592-7. Raue, Dietrich (2019). Elephantine und Nubien vom 4.-2. Jahrtausend v. Chr. Berlin/Boston: Walter de Gruyter. ISBN 9783110501056. מדיה וקבצים בנושא תרבות קבוצה C בוויקישיתוף "Ancient Nubia: C-Group–Pan Grave–Kerma 2400–1550 BC". The Oriental Institute. Retrieved 1 July 2016. Bianchi, Robert Steven (2004). Daily Life of the Nubians. Greenwood Publishing Group. p. 33. ISBN 9780313325014. Shinnie (2013-10-28). Ancient Nubia. Routledge. p. 55. ISBN 9781136164651. Lobban, Richard A. Jr. (2003-12-09). Historical Dictionary of Ancient and Medieval Nubia. Scarecrow Press. p. 100. ISBN 9780810865785. Wharton, William M. (1960). The Sudan in pre-history and history: a handbook for students. St. Joseph's Press. p. 24. Bard, Kathryn A., ed. (2005-11-03). Encyclopedia of the Archaeology of Ancient Egypt. Routledge. p. 185. ISBN 9781134665259. Africa, Unesco International Scientific Committee for the Drafting of a General History of (1981). Ancient Civilizations of Africa. University of California Press. p. 253. ISBN 9780435948054. Török, László (2009). Between Two Worlds: The Frontier Region Between Ancient Nubia and Egypt, 3700 BC-AD 500. BRILL. p. 95. ISBN 978-9004171978. Edwards, David N. (2004-07-29). The Nubian Past: An Archaeology of the Sudan. Routledge. p. 77. ISBN 9781134200870. Shinnie (2013-10-28). Ancient Nubia. Routledge. p. 77. ISBN 9781136164736. Wilkinson, Toby; Wilkinson, Professor of Egyptology and Deputy Vice Chancellor Toby (2013-05-13). The Egyptian World. Routledge. p. 405. ISBN 978-1136753770. Bard, Kathryn A. (2005-11-03). Encyclopedia of the Archaeology of Ancient Egypt. Routledge. p. 405. ISBN 9781134665259. Ben-Tor, Daphna (2007). Scarabs, Chronology, and Interconnections: Egypt and Palestine in the Second Intermediate Period. Saint-Paul. p. 53. ISBN 9783727815935. McInerney, Jeremy (2014-06-13). A Companion to Ethnicity in the Ancient Mediterranean. John Wiley & Sons. p. 380. ISBN 9781118834381. Bechaus-Gerst, Marianne (2014). "Linguistic evidence for the prehistory of livestock in Sudan (2000)". In Blench, Roger; MacDonald, Kevin (eds.). The Origins and Development of African Livestock: Archaeology, Genetics, Linguistics and Ethnography. Routledge. p. 453. ISBN 978-1135434168. Retrieved 15 September 2014. Behrens, Peter (1986). Libya Antiqua: Report and Papers of the Symposium Organized by Unesco in Paris, 16 to 18 January 1984 - "Language and migrations of the early Saharan cattle herders: the formation of the Berber branch". Unesco. p. 30. ISBN 9231023764. Retrieved 14 September 2014. Cooper J (2017). "Toponymic Strata in Ancient Nubian placenames in the Third and Second Millenium BCE: a view from Egyptian Records". Dotawo: A Journal of Nubian Studies. 4: 201–202, 204. Archived from the original on May 23, 2020. Cooper, Julien (2017) "Toponymic Strata in Ancient Nubia Until the Common Era," Dotawo: A Journal of Nubian Studies: Vol. 4 , Article 3. Available at: [1].