קרצינומה

קרצינומה (ביוונית: karkinos - סרטן, oma - גדילה) היא גידול סרטני שמקורו ברקמת אפיתל. זהו הסוג השכיח ביותר של סרטן באדם. המונח קרצינומה מיוחס גם לגידולים ממאירים המורכבים מתאים שמקורם אינו ידוע, שעברו טרנספורמציה סרטנית ומציגים כעת מאפיינים היסטולוגיים הקשורים לתאי אפיתל, כגון ציטוקרטין, פניני קרטין, מאפיינים של תאי קשקש וכדומה. סרטן מתפתח כאשר תא אב (progenitor cell) עובר מוטציות ושינויים אחרים המתרחשים בדנ"א שלו או בחומרים אחרים המרכיבים את הגנום של התא. השינויים כוללים למשל את אלה: היכולת להמשיך ולהתחלק ללא בקרה ולייצר תאי בת סרטניים (מיטוזה לא מבוקרת) היכולת לחדור לרקמות ולתאים בריאים בגוף (מידת חדירה) היכולת להתפשט לאזורים אחרים בתוך הגוף (גרורות) דרך מערכת הלימפה, מערכת הדם או באופן ישיר. אם מערכת החיסון של הגוף אינה מצליחה לסלק את התאים האלו, התוצאה היא שיש בגוף מספר רב של תאים סרטניים המשפיעים על תפקודים רבים ועל פונקציות ביוכימיות שונות בגוף, וזה עלול להוביל למוות. סרטן קרצינומה מורכב מתאי אפיתל שעברו התמרה סרטנית וכולל מאפיינים ציטולוגיים והיסטולוגיים השייכים לתאי אפיתל. סוגי סרטן אחרים הם למשל סרקומה, שמקורה ברקמת חיבור או בעצם, ולויקמיה - גידול של שורות תאי דם שונים. סרטן קרצינומה שכיח מאוד אצל אנשים מבוגרים ונדיר אצל ילדים. אחת הסיבות לכך היא שקרצינומה מתפתחת מגירוי מסוים לתאי האפיתל המביא לפגיעה ב-DNA, גירוי הנבנה במהלך השנים: קרינת השמש, גירוי של מערכת העיכול, הפעלת אסטרוגן על רקמת השד או הרחם, ועוד. הגירוי הזה מביא בסופו של דבר להתמרה סרטנית. המונח קרצינומה נחה (carcinoma in situ, ובראשי תיבות CIS), מתייחס לקרצינומה ממוקמת, כלומר קרצינומה שלא חדרה עדיין את ממברנת הבסיס באזור שהתחילה בו. ממברנת הבסיס היא קרום התוחם את רקמת האפיתל מהרקמות שמתחתיה, וחדירתה על ידי הגידול הופכת את הקרצינומה לחודרנית (invasive). על כן, קרצינומה שטרם חדרה את הממברנה אינה נחשבת לגידול חודרני אלא לגידול טרום חודרני (pre-invasive cancer) ויש לכך משמעות בקביעת הפרוגנוזה ובאופן הטיפול בחלק מן המקרים. במרבית סוגי הסרטן מסוג קרצינומה נחה, הגידול יתפשט ויחדור את ממברנת הבסיס ויהפוך לגידול חודרני. עם זאת, אם מתבצע טיפול להסרת הקרצינומה טרם חדירתה (הסרה כירורגית, צריבה על ידי לייזר, קריותרפיה ועוד) הרי ששיעורי הריפוי קרובים ל-100%. במקרים מסוימים, קרצינומה נחה נסוגה ונהיית גידול שפיר או עוברת פיברוזיס ואינה מתפשטת יותר. דוגמה לכך היא גידולי קרצינומה נחה מסוג קרצינומה קשקשית הנמצאים בריאה, שלאחר הפסקת העישון נסוגים ואינם מתפתחים לגידול חודרני. דוגמה נוספת היא שהמערכת החיסונית של הגוף מצליחה להתגבר על נגיף הפפילומה האנושי (HPV), ובעקבות כך נסוגים נגעי קרצינומה נחה בתאי האפיתל של צוואר הרחם שעברו התמרה כתוצאה מהנגיף. קרצינומת תאי קשקש היא קרצינומה שמקורה בתאי אפיתל קשקשי ואשר מאופיינת בקרטיניזציה, גשרים בין-תאיים ופניני קרטין. לעומת זאת, אדנוקרצינומה היא קרצינומה המאופיינת במבנה מיקרוסקופי בלוטי וביכולת להפריש חומרים שונים כגון מוצין. קרצינומה אדנו-קשקשית כוללת הן מאפיינים קשקשיים והן מאפיינים בלוטיים. קרצינומה אנאפלסטית היא קבוצה הטרוגנית של קרצינומות שתאיהן חסרים מאפיינים היסטולוגיים או ציטולוגיים שונים. במרבית המקרים, הקרצינומות האלה בעלות פרוגנוזה גרועה. קרצינומה של תאים גדולים מציגה מאפיינים היסטולוגיים של תאים גדולים, עגולים או מונוטוניים בצורתם, עם ציטופלזמה רחבה, בעוד שקרצינומה של תאים קטנים מתאפיינת בתאים קטנים, עם ציטופלזמה מעטה סביבם. קיימים סוגים נוספים של קרצינומות כגון קרצינומות לא ממוינות, פלאומורפיות, של תאי כישור (spindle cell) או סרקומטואידיות. ריאות: קרצינומות מהוות יותר מ-98% מגידולי הריאות. שד: כ-80% ממקרי סרטן השד הם מסוג קרצינומה דוקטלית (ductal carcinoma) - הצומחת בצינורות הובלת החלב מבלוטות החלב בשד אל הפטמה. סוג אחר של קרצינומה המופיע בכ-15%-10% ממקרי סרטן השד הוא קרצינומה לובולארית (Lobular Carcinoma), אשר נקרא כך על שום מיקומו באחת האוּנִיות, הבלוטות המייצרות את החלב בשד. סוג קרצינומה זה בדרך כלל אינו מתגלה בבדיקות ממוגרפיה ואולטרה סאונד. ערמונית: הגידול הנפוץ ביותר של סרטן הערמונית הוא סרטן מסוג אדנוקרצינומה. מעי גס ורקטום: כמעט כל סוגי הסרטן במעי הגס ובחלחולת הם מסוג קרצינומה. לבלב: קרצינומה בלבלב היא כמעט תמיד מסוג אדנוקרצינומה. סימן ההיכר של גידול ממאיר הוא יכולתו לחדור ולהתפשט לרקמות שכנות ולהביא לבסוף לגרורות מרוחקות. קרצינומה חודרת ומתפשטת לרוב דרך כלי הדם או צינורות הלימפה. אבחנה של קרצינומה נעשית בדרכים שונות, כגון ביופסיה (ביופסיית מחט, ביופסיית חרוט, הסרת קשרי לימפה וכדומה). לאחר מכן מתבצעת בדיקה פתולוגית של הביופסיה כדי להעריך את סוג הגידול ומידת התמיינותו. ערך מורחב – דירוג גידול סרטני קביעת שלב (staging) הקרצינומה היא תהליך משולב הכולל בדיקה גופנית, בדיקות מעבדה ודימות ובדיקות היסטולוגיות, שמטרת כולן להעריך את גודלו של הגידול והאם נוצרו גרורות. קביעת שלב זו נעשה לצורך הערכת החולה, הפרוגנוזה הצפויה ויכולת ההתערבות הרפואית. השלב ניתן בספרות רומיות, כשבמרבית הסיווגים, שלב I ו-II מציינים מצב רפואי שבו הקרצינומה התפשטה לאזורים מקומיים בלבד. גידול בשלב III הוא גידול שהתפשט לקשרי לימפה אזוריים או לרקמות שכנות. שלב IV כולל גידול ששלח גרורות מרוחקות. בכמה סוגי קרצינומות, שלב 0 מבטא קרצינומה נחה שתוארה לעיל. תחת שלבים אלה, קיימים תת-שלבים (כגון a,b,c) כדי לתאר באופן מדויק יותר תת-קבוצות של מטופלים בעלי מאפייני גידול דומים (למשל, בסרטן השחלה, גידול מסוג Ia הוא גידול המוגבל לשחלה אחת, ללא מעורבות של הקפסולה וללא גידול על פני השטח של השחלה). מרכיבים שונים בקביעת השלב (המתחשבת בגודל הגידול, מידת חדירתו ובגרורות) יכולים להשתנות באופן דרמטי בהתאם לסוג הרקמה המעורבת. כך למשל, במעי הגס ובשלפוחית השתן יש חשיבות פרוגנוסטית גדולה לעומק חדירת הגידול; בסרטני השד יש חשיבות לגודל הגידול; ובקרצינומה של הכליה יש חשיבות הן לגודל הגידול והן לעומק חדירתו. דירוג קרצינומה הוא האופן שבו קובעים את מידת ההתמיינות המיקרוסקופית של הגידול, ועד כמה הוא דומה במאפייניו לתאים נורמליים. באופן כללי, ככל שתאי הגידול ממוינים היטב ודומים במראם לתאים נורמליים, כך הדירוג נמוך יותר והפרוגנוזה טובה יותר, וככל שהתאים אינם דומים לתאים בריאים אלא מציגים תמונה היסטולוגית שאינה ממוינת היטב, כך הפרוגנוזה גרועה יותר. שיטת המיון הזו כוללת ארבעה תת-סוגים של דירוג, מ-1 עד 4, כשדרגה 1 מסמנת גידול ממוין היטב שבו תאי הגידול הסרטני דומים מאוד במראם לתאים בריאים, ואילו דרגה 4 מסמנת גידול שאינו ממוין או שממוין ברמה מועטה. קרצינומות מדרגה 4 אינן דומות כלל לתאים המקוריים והבריאים שמהם נוצרו, ואין מאפיינים ברורים ומובנים של תאים בריאים בגידול זה. סוגי קרצינומה על פי קודי ICD-O (סיווג מחלות אונקולוגיות בינלאומי; International Classification of Diseases for Oncology) (8010-8045) ניאופלזיות אפיתל, NOS (8050-8080) ניאופלזיות תאי קשקש (M8070/3) קרצינומת תאי קשקש(הקישור אינו פעיל, 22.11.2018), NOS (8090-8110) ניאופלזיות תאי בסיס (M8090/3) קרצינומה של תאי בסיס(הקישור אינו פעיל, 22.11.2018), NOS (8120-8130) קרצינומות של אפיתל תאי מעבר (8140-8380) אדנוקרצינומות (M8140/3) אדנוקרצינומה(הקישור אינו פעיל, 22.11.2018), NOS (M8142/3) ‏Linitis plastica(הקישור אינו פעיל, 22.11.2018) (M8155/3) תסמונת ורנר-מוריסון (Vipoma)(הקישור אינו פעיל, 22.11.2018) (M8160/3) כולנגיוקרצינומה (Cholangiocarcinoma)(הקישור אינו פעיל, 22.11.2018) (M8170/3) סרטן הכבד(הקישור אינו פעיל, 22.11.2018),‏ NOS (M8200/3) קרצינומה ציסטית אדנואידית(הקישור אינו פעיל, 22.11.2018) (M8312/3) קרצינומה של תאי הכליה(הקישור אינו פעיל, 22.11.2018) (8390-8420) ניאופלזיות של טפולות עור (Adnexal and Skin appendage) (8430-8439) ניאופלזיות מוקואפידרמואיד (8440-8490) ניאופלזיות ציסטיות, ריריות וסרוזיות (8500-8540) ניאופלזיות דוקטליות, אוניות ומדולריות (Ductal, Lobular and Medullary) (8550-8559) ניאופלזיות של תאים אצינריים (Acinar cell) (8560-8580) ניאופלזיות אפיתליאליות מורכבות הערך "קרצינומה", באתר ויקירפואה קרצינומה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.