מדגם תועלת

מדגם תועלת הוא קטגוריה בקניין רוחני שנועד להגן על המצאות. בדין הישראלי אין קטגוריה מוכרת כזו, והמסגרת המשפטית לבחינת המצאות היא של דיני הפטנטים. זכות זאת ניתן לקבל במספר מדינות, והיא מוסדרת בחוק, כפי שמתואר להלן. מדגם תועלת דומה מאוד לפטנט, אך תקופת תוקף ההגנה שלו קצר יותר, בדרך כלל בין 6 ל-10 שנים, ודרישות למדגם תועלת פחות נוקשות. ניתן לתאר מדגם תועלת כפטנט סוג ב'. בניגוד לזכויות יוצרים, סימני מסחר או פטנטים, מדינות אינן מחויבות להגן על מדגם תועלת על פי אמנה כלשהי והם אינם כפופים להסכם TRIPS. למרות זאת, מדגמי תועלת כפופים לאמנת פריז להגנה על רכוש תעשייתי, כלומר: מדינות שמעניקות הגנה על זכויות מדגמי התועלת, נדרשות לעמוד בחוקים כמו טיפול לאומי וזכות הקדימות. מדגמי תועלת זמינים גם הם (במדינות בהן הם ניתנים) באמצעות האמנה לשיתוף פעולה בפטנטים. במדינת ישראל לא ניתן לרשום זכויות של מדגם תועלת (בשונה מזכויות של מדגם רשום, שהוא קטגוריה שונה בקניין רוחני). מדגם תועלת הוא זכות מונופול חוקית שניתנת לזמן מוגבל תמורת קבלה ממציא תיאור ה המצאה מספיק על מנת שבעל מקצוע ממוצע בתחום ה המצאה יוכל לבצע את אותה. זכויות הניתנות על ידי החוק למדגם תועלת דומות מאוד לזכויות הניתנות בחוק לפטנט, אך תואמות יותר ל המצאות מוספות (ראה פטנט מוסף). מונחים כגון "פטנט פשוט", "פטנט חדשנות", "פטנט זעיר" ו"פטנט קטן" יכולים להיכלל בהגדרת מדגם תועלת. אומנם ברוב המדינות בהם קיים חוק למדגם תועלת נדרשת ה המצאה להיות חדשה, אבל הרבה משרדי פטנטים ומשרדי מדגם תועלת לא בוחנים את הבקשות בחינה מהותית, אלא מסתפקים בבחינה פורמלית ולאחר עמידה בכל התנאים הפורמליים ניתן מדגם תועלת. ישנן מדינות מסוימות אשר לא נותנות הגנה לדברים מסוימים. כך למשל, שיטות, צמחים ובעלי חיים מוחרגים מהגנה על ידי מדגם תועלת. החוק באוסטרליה מאפשר הגנה למדגם תועלת בשם פטנט חדשנות (Innovation patent). כדי שפטנט חידוש יתקבל, עליו להיות חדש ובעל צעד חדישות. המצאה תיחשב לא חדשה אם התפרסמה בפומבי בדרך פרסום או שימוש בכל מקום בעולם. לפרסום יש "תקופת גרייס" של 12 חודשים לפני תאריך ההגשה של פטנט חידוש. על המבקש להודיע כי פרסום אינו נמנה עם ידע קודם לעניין החידוש. דרישת צעד חדישות פחות נוקשת יחסית לדרישת צעד המצאתי בפטנט סטנדרטי בחוק אוסטרלי. המצאה תיחשב בעלת צעד חדישות אם יש הבדלים בין הידע הקודם וה המצאה, התורמים בצורה ניכרת לקיום ה המצאה. פטנט חדשנות ניתן אוטומטית לאחר בחינה פורמלית וללא בחינה מהותית, אך במידה ויש התנגדות לפטנט חידוש, ההליכים של התנגדות יחלו לאחר בחינה מהותית של פטנט חידוש וקבלת הסמכה. התנאי לבחינה מהותית - קיבול פטנט חידוש. לפטנט חידוש תקופת תוקף של מקסימום 8 שנים בתנאי שמשולמות אגרות חידוש שנתיות החלות מיום השנה השנייה מתאריך ההגשה ואילך. אנשים מחוץ לאוסטרליה יכולים לקבל פטנט חידוש, אך עליהם להמציא כתובת אוסטרלית לתכתובות. עורך פטנטים מוסמך יכין תיאור בקשת פטנט חידוש, למעט מקרים בהם הבקשה היא בקשה במסגרת אמנה או בקשת חלוקה. בקשה לפטנט חידוש לא יכולה להיות בקשה לאומית של בקשת פטנט בינלאומית, אך כן יכולה להיות בקשת חלוקה של בקשת פטנט בינלאומית שפתוחה לעיון הציבור. בגרמניה מדגם תועלת נחשב חדש אם הוא אינו מהווה חלק מידע קודם. ידע קודם הוא כל ידע שהתפרסם לציבור באמצעות פרסום כתוב או בשימוש בו בגרמניה לפני התאריך הרלוונטי לתאריך זכות קדימה. תיאור או שימוש בתוך 6 חודשים לפני תאריך זכות בכורה של הבקשה לא יילקחו בחשבון במבוסס על הגשה של המבקש או מי שקדם לו בזכות בעלות. באיטליה מדגם תועלת (באיטלקית: Modello d'utilità) נחשב חדש אם הוא אינו מהווה חלק מידע קודם. ידע קודם הוא כל ידע שהתפרסם לציבור באמצעות פרסום כתוב או מושמע, בכל מקום בעולם לפני תאריך הגשת הבקשה או תאריך זכות קדימה, אם נתבע. למדגם תועלת נדרש צעד המצאתי, כלומר על המבקש להוכיח כי מכונות, מכשירים או פריטים מיועדים לקבל הגנה של מדגם תועלת יעילים יותר או פשוטים יותר לשימוש מהמכונות\מכשירים\פריטים קודמים. לא ניתן לתבוע תהליכים ושיטות במדגם תועלת. בזמן הגשת בקשה למדגם תועלת יש לשלם אגרה של 4 שנים הראשונות של מדגם תועלת. אין אגרה לתביעות. משרד הפטנטים וסימני מסחר של איטליה לא מבצע בחינה מהותית של הבקשה לעניין חידוש והתקדמות המצאתית; הבחינה פורמלית בלבד. פרסום מדגם תועלת נעשה אחרי 18 חודשים מיום ההגשה או מיום זכות הבכורה הכי מוקדם, אם יש; ביום ההגשה המבקש רשאי לבקש הקדמת הפרסום, והבקשה תתפרסם לאחר 90 יום בדרך כלל. בכל מקרה לאחר 30 יום מיום ההגשה מתפרסמת רשימת ציטוטים. מדגם תועלת באופן כללי מתקבל שנתיים לאחר ההגשה. עמידה בדרישות של מדגם תועלת נבחנת מול השופט שעובד עם בוחן טכני שלו\ה, במהלך ליטיגציה. בתום 4 שנים, יש לשלם אגרת חידוש לשנים 5–10. לחברות או אנשים זרים יש להמציא כתובת איטלקית של עורך דין או של עורך פטנטים. ביפן מדגם תועלת נחשב חדש אם הוא לא התפרסם לציבור באמצעות פרסום כתוב או בשימוש בו לפני תאריך הרלוונטי לתאריך זכות בכורה (זהה לדרישה של פטנט). מדגם תועלת יפני אינו נבחן בחינה מהותית, אך על המבקש להמציא אחד או יותר "דו"חות טכניים" לפני התקדמות בהלכי הפרה. בספרד הדרישה לחידוש של מדגם תועלת (בספרדית: Modelo de utilidad) היא יחסית, מאחר שרק פרסום פומבי כתוב של המצאה בספרד שולל את החידוש מה המצאה הנתבעת. דרישה זאת שונה לחלוטין מדרישת חידוש אבסולוטי לפטנט. בשנים 1996 ו-2004 היו שתי פסיקות על הנושא של "פרסום של המצאה בספרד" בבית המשפט העליון של ספרד. בשנת 1997 הוגשה הצעה על ידי נציבות האיחוד האירופי להכיל חוקים הקשורים לרישום מדגמי תועלת, בכל המדינות החברות באיחוד. ההצעה עודכנה בשנת 1999, אך המדינות החברות באיחוד לא הגיעו להסכמה ובשנת 2006 ההצעה נדחתה. בקשות למדגם תועלת ניתן להגיש למשרדי פטנטים מקומיים במדינות בהם קיימת בחוק אפשרות להגנה למדגם תועלת. בטבלה להלן ניתן לראות רשימת מדינות שהחוק שלהם מאפשר הגנה למדגם תועלת בשמות שונים נכון למרץ 2008. ביולי 2018 פורסמה טיוטת הצעת חוק באוסטרליה, שהופצה לעיון הציבור ולהתייחסותו. לפי הצעת חוק זו, יוכנס תיקון לחוק הפטנטים וסימני המסחר האוסטרלי, לפיו (בין היתר) תבוטל האפשרות לרישום מדגם התועלת. בסה"כ הוגשו למשרד הפטנטים האוסטרלי, 6 התייחסויות של הציבור להצעת החוק (בין 23 ביולי – 31 באוגוסט 2018). ברובן המכריע, ההתייחסויות הביעו התנגדות של הציבור לביטול האפשרות לרישום מדגם התועלת ואף לא אחת מההתייחסויות תרמה מידע חדש בנושא. לאור זאת, ב-25/7/2019 הוגשה הצעת החוק בפרלמנט האוסטרלי, לביטול מנגנון הרישום של מדגמי התועלת. בשונה משיטת רישום מדגמי התועלת בשיטה הישנה (1999-01/10/2006), בה נבחנה רק עמידת הבקשה בתנאים הפורמליים והדרישות הבסיסיות להגשה, בשיטה החדשה המונהגת בקוריאה (החל מ-01/10/2006) הגשת בקשה לרישום מדגם תועלת כוללת בחינה מעמיקה של הבקשה והסיבות שבגינן הוגשה, בדומה לתהליך בחינת הפטנטים. רק לאחר בחינה מעמיקה זו הבקשה מאושרת או נדחית. במקרה של דחייה מגיש הבקשה מקבל הודעה רשמית ומנומקת, בה מפורטות סיבות הדחייה. החל משנת 2017, החלה רשות הקניין הרוחני של סין (CNIPA) לבצע בדיקות יסודיות יותר של מדגמי התועלת, כבר בשלב הגשת הבקשה. מדיניות זו התגברה אף יותר בשנת 2018, במהלכה נרשמו דחיות לבקשות רישום של מדגמי תועלת, בהיקף גבוה, כבר בשלב הבדיקה הפורמלית של בקשת הרישום, מסיבות שונות, כגון: חוסר מקוריות, חוסר תמיכה ומידע וסיבות אחרות. העלאת רף הבדיקות, החלה ללא כל שינוי רשמי של המדיניות וההנחיות בנוגע לבדיקות הנדרשות. יחד עם זאת, החמרת הבדיקות המבוצעות בשלב הגשת הבקשה לא מבוצעת בצורה אחידה על כלל הפרמטרים. נראה כי חלק ניכר מהבקשות נדחות בשל חוסר מקוריות, בעיקר בגלל חוסר התאמה כלשהו שנמצא בבקשה, למשל: הסבר מפורט או פשוט מידי, שרטוט שחסרים בו פרטים או כל אי התאמה אחרת שמאלצת את הבוחן להיכנס יותר לעובי הקורה. בהיעדר מפרט בדיקה או הנחיות בחינה מסודרות, ההנחה היא כי כיום כ- 50% מהבקשות נדחות בשלב מוקדם של בחינת הבקשה. חלק ניכר מדחיות אלו נובע מהשאיפה להעלות את רמת האיכות של מדגמי התועלת בסין. על פי תיקוני חקיקה ברוסיה, הנוגעים לקניין רוחני ובכלל זה למדגמי תועלת, שנכנסו לתוקף ב-01/10/2014, מגיש בקשה לרישום מדגם תועלת לא יוכל לשנות את התוצאה הטכנית של הבקשה בשלב הבדיקה. התוצאה הטכנית הוא מונח הקשור באופן ישיר לשלב החדשנות של מדגם התועלת. שינוי התוצאה הטכנית של מדגם תועלת בשלב בחינת הבקשה ייחשב כשינוי מהותי של הבקשה ויביא לפסילתה. בצו נשיאותי שפורסם בארגנטינה במאי 2019, הוכנסה שורה ארוכה של תיקונים בחוק הקניין הרוחני של ארגנטינה ובין השאר הוחמרו הבדיקות שנדרשות לביצוע בכל בקשה לרישום פטנט או מדגם תועלת. על הבוחן לבדוק בין היתר האם הבקשה חדשה והאם היא כוללת צעד חדשני. כחלק מבדיקה זו, על הבוחן לבחון תחומים שונים שעשויים להכיל מידע אודות הבקשה ובין היתר עליו לבחון מסמכים כגון: מסמכי פטנטים או מדגמי תועלת לאומיים, בקשות לרישום פטנטים או מדגמי תועלת במדינות אחרות, בחינת ספרות רלוונטית או כל חומר אחר שיסייע בידו להעריך את הבקשה. הבוחן גם רשאי לבקש ממבקש בקשת הרישום מידע נוסף לגבי הבקשה. בזירה הבינלאומית, ועידת פריז הכירה במדגמי תועלת כקניין תעשייתי (Industrial property), אך היא איננה מתייחסת להגדרתו או לתכולתו ומסתפקת באישור שהעקרונות הבינלאומיים של טיפול לאומי וזכות הקדימות ניתנים גם למדגם תועלת. ההסכם מציג הגדרות מפורשות לגבי זכויות קניין ראשיות כגון: פטנטים, זכויות יוצרים וכדומה, אך אינו כולל התייחסות לזכויות קניין רוחני מדרגה שנייה (second tier) ובכלל זה מדגם תועלת. למעשה ההסכם מותיר את ההחלטה האם לאפשר רישום מדגם תועלת ולהעניק לו זכויות של קניין רוחני או לא, לכל מדינה החתומה על ההסכם, בנפרד. ההסכם שנחתם בשטרסבורג בשנת 1971, מאפשר גישה למסמכי קניין רוחני במדינות החתומות, בדגש על בדיקת מקוריות וחדשנות והוא כולל בתוכו גם בדיקות לגבי מדגמי תועלת. מאפשרת רישום זכויות קניין רוחני בכלל המדינות החברות באמנה באמצעות הגשת בקשה אחת. הבקשה מופצת על ידי משרד רישום הפטנטים לכלל המדינות החתומות על האמנה. לאחר בחינה ראשונית של הבקשה, היא נשלחת לבחינת מקוריות וחדשנות, באחד מ-9 המוסדות המוסמכים לכך. האמנה כוללת גם את האפשרות לרשום זכויות של מדגם תועלת בהליך זהה. מדיה וקבצים בנושא מדגם תועלת בוויקישיתוף רישום מדגם תועלת, באתר פטנטים Innovation patent - Australia מדגם תועלת באיחוד האירופי WIPO - Utility model הצעת חוק - אוסטרליה אתר משרד הקניין הרוחני הקוריאני מדגם תועלת בסין שינויים במדגם תועלת ברוסיה שינויים במדגם תועלת בארגנטינה Uma Suthersanen, Utility Models and Innovation in Developing Countries, Queen Mary, University of London, 2006