פרשני המקרא היהודים

פרשנות המקרא היהודית שלאחר חז"ל נחלקת לשתי תקופות עיקריות - פרשנות ימי הביניים, שראשיתה אצל רס"ג, מנחם ודונש בסוף האלף הראשון לספירת הנוצרים וסיומה אצל רלב"ג בתחילת המאה ה-14. מאז, במשך תקופה של כמעט 600 שנה לא נכתבו כמעט ספרי פרשנות על מילות התנ"ך עצמן אלא סגנון ספרי הפרשנות היה בהבאת פירושי התנ"ך הקדומים כמו רמב"ן ורש"י ובירור הנכון מביניהם על ידי שאלות והסברים שונים, כמו כלי יקר, דבק טוב, אור החיים ומשכיל לדוד. כמו כן היו ספרים שנכתבו על פירוש אחר (בדרך כלל רש"י), אך בפועל ביארו כפי הנראה להם תוך השוואה לפירוש רש"י. יצירת הפרשנות היהודית לתנ"ך התחדשה כבתחילה בתחילת המאה ה-18 בעקבות תנועת ההשכלה והתגובות השונות לה. מאז הקמת מדינת ישראל התגבר מאוד העיסוק בתנ"ך, יצאו לאור מספר כתבי עת על התנ"ך (למשל, מגדים) ונכתבו פירושים רבים על התנ"ך ועיונים בו ובפרשניו, כמו עיוניה של נחמה ליבוביץ והמפעל הגדול של "דעת מקרא". פרשנות פנים מקראית פילון האלכסנדרוני, מצרים, (המאה ה-1) ספרות המדרש (החל מהמאה ה-3, וכלה בילקוטים במאה ה-14) מדרשי הלכה (תנאים) (המאה ה-3) מדרשי אגדה (אמוראים) (החל ממאה ה-5) תרגומים - אונקלוס, ירושלמי, ויונתן רב סעדיה גאון (רס"ג), מצרים-בבל, 882–942 מנחם בן סרוק (920 - 970 בערך) דונש בן לברט יהודה חיוג' רבי יונה אבן ג'נאח, (המחצית הראשונה של המאה ה-11) רבי משה אבן ג'יקטילה, (אמצע המאה ה-11) רבי יהודה אבן בלעם, (אמצע המאה ה-11) רבי תנחום הירושלמי (אמצע המאה ה-13) רבי אברהם אבן עזרא (ראב"ע), 1089 - 1164 רבי שלמה בן אברהם בן פרחון, 1161 רבי משה בן נחמן (רמב"ן), 1194–1270 רבי בחיי בן אשר אבן חלוה ("רבינו בחיי"), 1255–1340 רבי יעקב בן אשר ("בעל הטורים"), 1269–1343? רבי יצחק עראמה, תחילת המאה ה-15 - 1494 דון יצחק אברבנאל, 1437–1508 רבי אברהם סבע (צרור המור), 1440-1508 רבי מנחם בן חלבו, פעל בסביבות 1070–1080 רבי שלמה יצחקי (רש"י), 1040–1105 רבי יוסף קרא רבי שמואל בן מאיר (רשב"ם), 1080? - 1158? רבי יוסף בכור שור רבי אליעזר מבלגנצי רבי חזקיה בן מנוח ("חזקוני") רבי יצחק בן יהודה הלוי ("פענח רזא") נכדו של רבי שמואל מפלייזא רבי יוסף קמחי 1105–1170 בערך רבי משה קמחי, מת ב-1190 בערך רבי דוד קמחי (רד"ק) 1160–1235 רבי מנחם בן שמעון, בסביבות 1190 בערך רבי יוסף אבן כספי, 1279–1340 רבי לוי בן גרשום (רלב"ג) 1288–1344 רבי מנחם בן שלמה (חיבורו-מדרש שכל טוב) רבי ישעיה די טראני (רי"ד - חיבורו: "נימוקי החומש"), 1190? - 1255? רבי עובדיה המון (חיבורו: "עמר נקא") רבי מנחם רקנאטי (המחצית השנייה של המאה ה-13) רבי עובדיה ספורנו, 1470? - 1550? רבי נתנאל בן ישעיה (חיבורו:"מאור האפלה"), 1329 רבי אברהם בן שלמה (חיבר פירוש מקיף ויסודי על כל הנביאים והכתובים), 1422 רבי זכריה הרופא (חיבורו:"מדרש החפץ"),סביבות שנת 1430. רבי סעדיה עדני (חיבורו:"חמדת ישראל" על כל התנ"ך נחשב לעת עתה כאבוד עם עוד למעלה מ25 חיבורים בתורה מדע ורפואה שמיעוטם נמצא, כמו פירושו על הרמב"ם),בחיבוריו מוזכרות השנים 1446–1485. רבי דוד בן ישע הלוי חמדי (חיבורו "אלוגיז אלמוגני"-הקצר המספיק), 1487. פרשני אשכנז רבי יהודה החסיד (סוף המאה ה-12, תחילת המאה ה-13) רבי חיים פלטיאל (1300-1240 בערך) יהודה אבן קריש (המאה ה-10) רבי אברהם בן הרמב"ם, 1186-1237 רבי שמואל מסנות, (המאה ה-12) רבי אליהו מזרחי (רא"ם), טורקיה, 1455? - 1526 רבי משה אלשיך (ה'אלשיך'), צפת, 1507–1600 המהר"ל מפראג] (חיבורו: "גור אריה"), 1512–1609 רבי מרדכי יפה (חיבורו: "לבוש האורה"), פולין, 1530–1612 רבי שלמה אפרים מלונטשיץ (חיבורו: "כלי יקר"), פולין, 1550? - 1619 רבי ידידיה שלמה רפאל מנורצי (חיבורו: "מנחת שי"), (תחילת המאה ה-17) רבי שבתי בס (חיבורו: "שפתי חכמים"), 1641–1718 רבי דוד אלטשולר ובנו רבי הלל אלטשולר (חיבוריהם: "מצודת דוד" ו"מצודת ציון", המכונים "המצודות"), (המאה ה-17 - ה-18) רבי חיים בן עטר (חיבורו: "אור החיים"), מרוקו, 1703? - 1750? רבי דוד פארדו (חיבורו: "משכיל לדוד"), איטליה, 1718–1792 משה מנדלסון, גרמניה, (1729 - 1786) החתם סופר, סלובקיה, 1762–1839 הרב יעקב צבי מֶקְלֶנְבּוּרג (הכתב והקבלה) 1785-1865 שמואל דוד לוצאטו (שד"ל), 1800–1865 רבי שמשון רפאל הירש (רש"ר הירש), גרמניה, 1808-1888 רבי מאיר ליבוש (מלבי"ם), 1809–1879 רבי נפתלי צבי יהודה ברלין (נצי"ב) (חיבוריו: "העמק דבר", "הרחב דבר"), 1817–1893 רבי אליהו בן אמוזג (חיבורו: "אם למקרא"), איטליה, 1823–1900 רבי דוד צבי הופמן (רד"צ הופמן) 1843–1921 רבי מאיר שמחה הכהן מדווינסק (חיבורו: משך חכמה), 1843–1926 בנו יעקב, גרמניה, 1862–1945 שמואל לייב גורדון, 1867–1933 משה צבי סגל, 1876–1968 משה דוד קאסוטו, 1883–1951 הרב מנחם מנדל כשר (חומש תורה שלמה), 1895–1983 נפתלי הרץ טור-סיני, 1886–1973 יחזקאל קויפמן, 1889–1963 נחמה ליבוביץ (ה"מורה"), 1905–1997 אליה שמואל הרטום, 1887–1965 רבי אשר ויזר סדרת דעת מקרא, עם פירושיהם של עמוס חכם, יהודה קיל ועוד, בהוצאת מוסד הרב קוק. סדרת עולם התנ"ך, פירוש מדעי חדשני, בהוצאת דוידזון - עתי. הרב עדין אבן ישראל שטיינזלץ (התנ"ך המבואר), 1937–2020 סדרת מקרא לישראל, פירוש מדעי חדשני, בהוצאת מאגנס. פרשנות הפשט למקרא שרה יפת, דור דור ופרשניו: אסופת מחקרים בפרשנות המקרא, מוסד ביאליק, 2008 הרב פרופ' עזרא ציון מלמד, מפרשי המקרא, דרכיהם ושיטותיהם, הוצאת מאגנס, ה'תשל"ה, מהדורה שנייה ה'תשל"ח. הרב פרופ' עזרא ציון מלמד, מחקרים במקרא בתרגומיו ובמפרשיו, הוצאת מאגנס, ה'תשמ"ד. ISBN 9652235156 משה גרינברג, פרשנות המקרא היהודית- פרקי מבוא, מוסד ביאליק, מהדורה ראשונה, תשמ"ג/ 1983. הספר "פרשנות המקרא היהודית - 1983", באתר "סימניה" מהדורה שנייה מורחבת, תשנ"ב.הספר "פרשנות המקרא היהודית - 2001", באתר "סימניה" שרה קמין, בין יהודים לנוצרים בפרשנות המקרא, ירושלים: הוצאת מאגנס, ה'תשס"ט. פרופ' גרשון ברין, קוים לאפיון הפרשנות הביזנטית, בתוך: ד"ר לאה מזור, על מקרא הוראה וחינוך יהודה איזנברג, ‏פרשנות המקרא - אוסף חיבורים פרשניים ומאמרים בנושא, באתר "דעת" יחיאל צבי מושקוביץ, ‏פרשנות המקרא בימינו, באתר "דעת" פיליפ טריה, מתיה קם, פרשנות המקרא הקדומה, באתר "תרבות•il" פיליפ טריה, מתיה קם, פרשנות המקרא בימי הביניים, באתר "תרבות•il" רביב, רבקה, "לשאלת היחס למדרשי האגדה בפרשנות ימי הביניים", טללי אורות י"א (תשס"ד), עמ' 41–52 סקירת תולדותם ופועלם של מפרשי המקרא באתר בני ציון - בונים קומה בתנ"ך מידע על פרשני המקרא בקטלוג הספרייה הלאומית פריט Q112392086 בוויקינתונים