laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יצחק שטיינברג (רב)

הרב יצחק הלוי שטיינברג (כ"א בטבת ה'תרמ"ו, ינואר 1886 - כ"ז בחשוון ה'תשכ"ז, 9 בנובמבר 1966) היה רבן של האליץ' וירוסלב, רב בבריסל ובתל אביב ואב בית הדין הרבני בתל אביב. נולד בכ"א בטבת ה'תרמ"ו, 16/17 בינואר 1886 בטרנוב שבגליציה (אז בתחומי האימפריה האוסטרו-הונגרית, כיום בפולין) לאביו הרב שמעיה שטיינברג, רבה של פרמישלן ולאמו שרה. סבו היה הרב אברהם מנחם הלוי שטיינברג מברודי, בעל "מחזה אברהם". בגיל צעיר התגלה כעילוי ובגיל בר מצווה כבר ידע בעל פה את מסכת שבת. לצד השכלה תורנית רחבה רכש גם השכלה כללית ושלט היטב בשפה הפולנית. בגיל 17 נסמך לרבנות מידי הרב שלום מרדכי הכהן שבדרון (מהרש"ם) מברז'אן ובגיל 22 מידי הרב מאיר אריק. לאחר נישואיו התגורר בברודי, שם שימש את סבו ולמד מפיו. בתקופת מלחמת העולם הראשונה נמלט לווינה, ולאחר תום המלחמה התקבל לרבנות בקהילת האליץ'. ב-1921 התמנה לרבה של ירוסלב, לאחר שנתמך הן על ידי המסורתיים והם על ידי המשכילים בעיר. ב-1927 נתקבל לרבנות קהילת ראדום, אך הוא חזר בו לאחר שגילה שיש מחלוקות בקהילה. שמו עלה כמועמד לכהן כרבה של לבוב, אלא שאז פרצה מלחמת העולם השנייה. בתקופת המלחמה גלה לסיביר. לאחר שחרורו מסיביר הגיע לסמרקנד ובהמשך היגר לבלגיה ונתמנה לרב ואב"ד בבריסל. בשנת ה'תש"י (1950) עלה ארצה והתיישב בתל אביב, שם התמנה לאב בית הדין הרבני בעיר. ב-1957, לאחר שיצא לגמלאות, התמנה לרב בית הכנסת "ישורון". נפטר בכ"ז בחשוון ה'תשכ"ז, 9 בנובמבר 1966, ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק. בגיל צעיר כתב חיבור על מסכת מכות וספר "שערי יצחק" על הלכות מזוזה, אך שניהם (וכן כתבים נוספים, כולל כתבים שכתב מהזיכרון בעת גלותו בסיביר) אבדו בתלאות מלחמות העולם או הושמדו על ידו מאימת הנ.ק.ו.ד. הרב שטיינברג נישא שלוש פעמים. אשתו הראשונה, שרה לבית שפרונג, נפטרה בשנת 1930, וממנה נולדו לו שני בנים. לאחר פטירתה נישא להינדא מירל, בת הרב אליהו פרנקל תאומים רבה של פשוורסק, וממנה נולד לו בן נוסף. לאחר פטירתה בשנת 1952 נישא לסימא לבית שטיין (נפטרה ב-1985). בנו הבכור, הרב משה שטיינברג היה רבה של קריית ים מעל שלושים שנה. בן נוסף, בנימין זאב, נפטר בפתאומיות לאחר השואה בעת שהמשפחה שהתה בסמרקנד. נכדו הרב פרופ' אברהם שטיינברג הוא רב ורופא, מומחה לאתיקה רפואית ולרפואה והלכה ומנהל היחידה לאתיקה רפואית בבית החולים שערי צדק. מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה חלק ה, תשנ"ז, עמ' 174 - 176. הרב משה הלוי שטינברג, הרב ר' יצחק הלוי שטינברג ז"ל, הצופה, 8 בדצמבר 1966 עם איחוד הרבנים פליטי פולין בארץ ישראל, הצופה, 22 באוגוסט 1941 מהגולה והשבי, הצופה, 18 במרץ 1942 טקס מינוי דיינים חדשים בתל אביב, הצופה, 7 ביולי 1950 הערב - טכס ההכתרה של הרב ר' י. שטינברג, הצופה, 3 במרץ 1957 קברו, באתר Gravez קברה, באתר Gravez קברה באתר Gravez
משרד המפלגה הנאצית למדיניות קולוניאלית

משרד המפלגה הנאצית למדיניות קולוניאלית (בגרמנית: Kolonialpolitisches Amt der NSDAP) הייתה מחלקה במפלגה הנאצית שהוקם ב-1934. מטרתו המוצהרת הייתה לגבש תוכניות לכיבוש מחדש של המושבות הגרמניות לשעבר של האימפריה הקולוניאלית הגרמנית. המשרד איבד חלק ניכר ממשמעותו וכוחו הפוליטי לאחר תחילת מלחמת העולם השנייה והמחלקה פורקה לאחר תחילת התבוסות הצבאיות הגרמניות בגרמניה הנאצית ב-1943. לראש המשרד התמנה נציב הרייך של בוואריה, פרנץ ריטר פון אפ שהרקע הקולוניאלי שלו היה מעורבות ברצח העם של ההררו והנאמה. המשרד הכין תוכניות לשטח קולוניאלי עצום במיטלאפריקה מאזור גאנה לאזור נמיביה וכן מאזור צ'אד לאזור טנזניה. בשיתוף עם האס אס הורכב צוות מרכזי להשתלטות עוינת על מושבות מידי "אויבי המלחמה של גרמניה" (כאשר הכוונה היא בעיקר לכוחות האימפריה הבריטית שמוצבים באפריקה). המחלקה הכינה תוכניות להקמת מנגנון החוק הקולוניאלי וכן קורסי הכשרה למנהלים קולוניאליים פוטנציאליים עתידיים. בפרט, היא גם הגתה תוכניות להפרדה גזעית במסגרת "חוק דם קולוניאלי". לאורך השנים כמה ארגונים קודמים שנוצרו בתגובה ל"בעיה הקולוניאלית הגרמנית" במפלגה הנאצית, חלק ניכר מהארגונים פעלו תחת אס אה. לאחר הטיהור ורצחי אנשי האס אה בליל הסכינים הארוכות, המחלקה למדיניות קולניאלית הוקמה ב-1943, כאשר פרנץ ריטר פון אפ מונה לתפקיד ראש המחלקה. תפקידה היה לספק הנחיות ברורות וקווי מדיניות למפלגה ולעיתונות שלה בכל בעיה קולוניאלית, פוליטית וכלכלית. בנוסף, גיבש המשרד גם תוכניות לכיבוש מחדש של המושבות הגרמניות לשעבר. זה היה צריך להתאים למדיניות הקולוניאלית של המשטר המרכזי. בקשתו של אפ להקצות למשרדו תפקיד כגוף הממלכתי המרכזי לגיבוש מדיניות קולוניאלית נדחתה על ידי אדולף היטלר ב-1938. המשימות שהוטלו עליה הורחבו בכל זאת. היטלר הורה לפון אפ שהמשרד צריך להתכונן לתקופה חדשה של כיבוש קולוניאלי שלאחריה ההשתלטות על המושבות עצמה תהיה תחת תחום השיפוט של משרד החוץ ולא של המחלקה. בקיץ של שנת 1939, שבועות ספורים לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה, נערכה ביוזמתו של פון אפ תערוכה קולוניאלית בעיר דרזדן שנקראה "התצוגה הקולוניאלית הגרמנית". בתערוכה נטלו חלק המוזיאון לאתנולוגיה, המכון הלאומי ליחסי חוץ ומושבות ומוסדות אקדמיים. בפתיחת התערוכה סקר פון אפ משמר כבוד של אנשי אס אס וראש העיר דרזדן נשא נאום בו קרא בגלוי להחזרתן לגרמניה של מושבותיה לשעבר מכוח הזכות ההיסטורית. ב-1940 ההוצאות המדווחות שלו היו יותר מ-870,000 ︁רייכסמארקים, עלייה של כ-555% לעומת שנים קודמות. בתחילת 1943, עם התגברות ההפסדים והתבוסות הצבאיות של גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה, הורה הפיהרר וקנצלר גרמניה, אדולף היטלר לסגור את כל משרדי המפלגה שאינם קשורים ישירות לתחזוקת המלחמה, ב-17 בפברואר 1943 המחלקה פורקה. מדיה וקבצים בנושא משרד המפלגה הנאצית למדיניות קולוניאלית בוויקישיתוף פון אפ סוקר משמר כבוד בפתיחת התערוכה הקולוניאלית בדרזדן ב-1939 באתר יד ושם
הריברטו סדה

הריברטו סדה (באנגלית: Heriberto Seda; נולד ב-31 ביולי 1967) המכונה לעיתים קרובות "רוצח הזודיאק מניו יורק" או "הצלף מברוקלין", הוא רוצח סדרתי אמריקאי שפעל בעיר ניו יורק בין השנים 1990 עד 1993. הוא ירה למוות בשלושה בני אדם ופצע שישה נוספים (ארבעה מהם באופן אנוש) לפני שנתפס ב-18 ביוני 1996. סדה תקף אנשים ברחבי העיר ניו יורק, ושלח הודעות מתגרות למשטרה ולעיתונות לאחר כל פשע שביצע. ההודעות כללו קודים המבוססים על דגלי אותות ימיים בינלאומיים, שעיתונאי הניו יורק טיימס פיענח אותם בסיוע של חותנו, יוצא צבא ארצות הברית שעסק בקריפטוגרפיה ומודיעין אותות בזמן מלחמת העולם השנייה. אנשים מעריכים כי סדה העריץ את רוצח הזודיאק המקורי מסן פרנסיסקו על כך שהצליח לחמוק מלכידה. המשטרה תיארה את סדה, תושב ברוקלין, כמתבודד בעל אובססיביות לאסטרולוגיה ומוות. הוא הואשם רשמית בתיק ב-21 ביוני 1996, הורשע ב-24 ביוני 1998, ונידון ל־232 שנות מאסר.
הלילה עם תם ויעל

הלילה עם תֹם ויעל היא תוכנית אירוח ובידור לילית ישראלית בהנחיית תם אהרון ויעל פוליאקוב, בה מתארחים אורחים מתחום הבידור והמוזיקה. התוכנית עלתה לאוויר בעקבות מלחמת חרבות ברזל, ושודרה החל מ-10 בנובמבר 2023 עד 26 בינואר 2024 ברשת 13. בכל תוכנית, תם אהרון ויעל פוליאקוב מסכמים את השבוע החדשותי מזווית קומית עם אורחים באולפן מתחום הבידור והמוזיקה. במהלך התוכנית משולבות כתבות חוץ בהן תם יוצא לפגוש אנשים מהשטח (אנשי העדה הדרוזית, עולים חדשים ועוד), ויעל יחד עם משפחתה יוצאים לנסות דברים חדשים יחד (ירי במטווח, קטיף חקלאי ועוד). בעקבות מלחמת חרבות ברזל, ערוצי הטלוויזיה הישראלים עברו למתכונת שידורים מיוחדת בה משודרים רק משדרי חדשות העוסקים בדיווחים על המלחמה. בעקבות כך, נדחקו מן המסך תוכניות בידור. לאחר מספר שבועות של שידורי חדשות, הוחלט ברשת 13 להעלות לאוויר תוכנית אירוח חדשה בהגשת תם אהרון ויעל פוליאקוב שתואמת למצב. המדרוג נכתב על פי נתוני צפייה ראשוניים, כולל צפייה נדחית עד 2:00 בלילה במגזר היהודי באוכלוסייה הכללית סמדר שילוני מאתר "ynet" נתנה לתוכנית ביקורת חיובית: ”'הלילה עם תם ויעל' מספקת לנו את מה שאנחנו צריכים – שיחת סלון כמו זאת שהיינו מנהלים עם החברים שלנו”. אבישי סלע מאתר "TimeOut" נתן גם הוא לתוכנית ביקורת חיובית וכתב: ”יכול להיות ש'הלילה עם תם ויעל: היא ההצלחה הראשונה בז'אנר החדש של ה"לייט נייט ניוז" הישראלי”. אתר האינטרנט הרשמי של הלילה עם תם ויעל הלילה עם תום ויעל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית יסמין לוי, יעל פוליאקוב ותם אהרון מדברים לעצמם אבל זה עובד, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2023 רשת 13: תכנית אירוח חדשה בהגשת תם אהרון ויעל פוליאקוב, באתר אייס, 2 בנובמבר 2023 דוד ורטהיים‏, הפסדים של לפחות 50 מיליון שקל לערוצי הטלוויזיה; "מעולם לא היה שבוע בו הוקפא לחלוטין הפרסום", באתר וואלה, 19 באוקטובר 2023 בקרוב ברשת 13: תוכנית אירוח חדשה בהגשת תם אהרון ויעל פוליאקוב, באתר חדשות 13, 2 בנובמבר 2023 נתוני המדרוג של 8 בדצמבר 2023, באתר עמוד הטלגרם של Scopt נתוני המדרוג של 15 בדצמבר 2023, באתר עמוד הטלגרם של Scopt נתוני המדרוג של 22 בדצמבר 2023, באתר עמוד הטלגרם של Scopt נתוני המדרוג של 29 בדצמבר 2023, באתר עמוד הטלגרם של Scopt נתוני המדרוג של 5 בינואר 2024, באתר עמוד הטלגרם של Scopt נתוני המדרוג של 26 בינואר 2024, באתר עמוד הטלגרם של scopt סמדר שילוני, "הלילה עם תם ויעל": הניסיון המוצלח ביותר עד כה להעניק לצופים הפוגה, באתר ynet, 18 בנובמבר 2023 אבישי סלע, ‏איך צוחקים עכשיו: יעל פוליאקוב ותם אהרון פיצחו את הנוסחה, באתר "Time Out ישראל", 12 בנובמבר 2023
עובדיה בן דוד

רבי עובדיה בן דוד בן עובדיה היה חכם ותוכן יהודי בן המאה ה־14. מחבר הפירוש על הלכות קידוש החודש בספר "משנה תורה" לרמב"ם. מעט ידוע לנו אודות רבי עובדיה. הוא כיהן כדיין, ובפירושו משתמש לא פעם בביטויים ערביים, וניתן להסיק מדבריו שכתב את הפירוש במצרים. אליהו אשתור שיער שרבי עובדיה בן דוד, הוא "רבי עובדיה המצרי", שהיה רבו של רבי יהודה משקוני; אך צבי לנגרמן מזהה את רבי עובדיה המצרי עם רבי עובדיה בן רבי אברהם הנגיד (השני), מצאצאי הרמב"ם ואחיו של רבי יהושע הנגיד ("עובדיה השני"). כאמור רבי עובדיה התפרסם בעיקר בזכות פירושו להלכות קידוש החודש לרמב"ם, שחיבר בצעירותו. בשנת ה'פ"ה כבר אחז באמצע כתיבת הפירוש, וסיימו רק בכ"ה באדר ה'ק"ב (1342). הפירוש נדפס לראשונה בקושטא בשנת ה'רס"ט (1509), ללא ציורי המחבר, כהוספה ל"משנה תורה". הציורים נדפסו לראשונה במהדורת ויניציאה, ה'של"ד, בעריכת רבי אברהם מנחם פורט. בהקדמתו לפירוש, ציין שאף שהרמב"ם ביאר את דרכי חשבון הלוח העברי וראיית הירח, הוא לא הביא את ההוכחות עליהן התבסס, ומטרת הפירוש להביא "ביאורים יפים ומופתים (=הוכחות) מדויקים" לדברי הרמב"ם, ולשומרן לעת זקנותו. במקום נוסף כתב, שמדובר בחיבור הראשון המפרש הלכות אלו. רבי עובדיה מציין בפירושו שחיבר חיבורים נוספים על חכמת התכונה, וייתכן שהוא המפרש האנונימי של הלכות "יסודי התורה" בספר "משנה תורה". מחיבורו "קונטרסים בחשבון ימי המחזורים" השתמר בכתב יד החלק העוסק במולד הלבנה במחזורים רס"א–רס"ח (ד'תתק"מ–ה'ע"ג, 1180–1313) בלוח העברי. "OBADIAH BEN DAVID B. OBADIAH", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) הלכות קדוש החודש לרמב"ם, ירושלים: מכון חכמת שלמה, תשע"ז, הקדמה, פרק ג': ר' עובדיא, עמ' 34–42, באתר אוצר החכמה נחמיה אלוני טען שאביו דוד היה בן עובדיה הגר ומחבר ספר "אלחאוי", אך לדברי אפרים קופפר קשה לומר כך בשל הפרשי השנים ודוד סקליר הראה שמחבר ספר "אלחאוי" היה רבי דוד בן סעדיה הגר בן המאה ה־11. אדולף נויבאואר, ובעקבותיו אליהו אשתור, טענו כי "יוסף הנגיד", ששמו מופיע בראש כתב יד של חיבוריו של רבי עובדיה, הוא בנו של המחבר; אך מדובר בהשערה בלבד וללא יסוד ברור. נחמיה אלוני, "תוספות ותיקונים ל"רשימת ספרים אוטוגרף לר"י ראש הסדר"", קרית ספר מט (תשל"ד), עמ' 658. אפרים קופפר, "להערתו של נ. אלוני "תוספות ותיקונים ..."", קרית ספר נ (תשל"ה), עמ' 340. דוד סקליר, "ר' דוד בן סעדיה אלגר וחיבורו אלחאוי", תעודה יד (תשנ"ח), עמ' 103–123; בעמ' 111, הע' 26, הזכיר את טעותו של אלוני. "מגנזי המכון לתצלומי כתבי־היד העבריים", קרית ספר נו (תשמ"א), עמ' 745–746. הלכות קדוש החודש, תשע"ז, עמ' 34. א.שטראוס, תולדות היהודים במצרים וסוריה, כרך שני, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"א, עמ' 84–86. יצחק צבי לנגרמן, "עיון מחדש ב'מאמר הייחוד' המיוחס לרמב"ם", תרביץ סה, א (תשנ"ו), עמ' 123. בפירוש, בסוף פרק ח', כתב: "שנה זו והיא שנת ה'פ"ה ליצירה". כך כתב בקולופון לחיבור. הקולופון חסר ברוב כתבי היד ובדפוסים. צילום כתב היד, באתר הספרייה הדיגיטלית של הספרייה הבודליינית. "וחדשנו בו התמונות השייכות בפירוש הלכות קדוש החדש" (משנה תורה, חלק ראשון, ויניציאה, ה'של"ד, דף השער). הקדמת המגיה להלכות קדוש החדש, באתר ויקיטקסט. ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מגיד דבריו ליעקב

מגיד דבריו ליעקב הוא ספר חסידות המכיל לקוטי אמרים מהרב המגיד ממעזריטש שלוקטו ונאספו על ידי תלמידו המגיד מלוצק. הספר הינו האסופה הראשונה של תורת המגיד שהופיעה בדפוס. שמו של המגיד ממעזריטש נרמז בסופי תיבות של שם הספר "מגיד דבריו ליעקב" (דוב). הספר נדפס לראשונה בשנת ה'תקמ"א (1781) ומאז שב ונדפס פעמים רבות במהדורות שונות. המהדורות הבולטות שבהם מהדורת הוצאת ספרים קה"ת בהוראת הרבי מליובאוויטש בעריכת הרב יהודה לייב גרונר והרב אהרון חיטריק בשנת ה'תשל"ג, מהדורת האדמו"ר רבי אברהם יצחק קאהן מתולדות אהרון בשנת ה'תשל"א, המהדורה הביקורתית של ד"ר רבקה ש"ץ-אופנהיימר בשנת ה'תשל"ו ושוב מהדורת קה"ת המוערת בהוצאה החדשה בעריכת הרב עמנואל שוחט בשנת ה'תש"ע. מהדורה מבוארת לספר יצאה בשנת ה'תשפ"ד בהוצאת מעיינותיך עם ביאור מהרב מענדל וועכטער. במהדורת השונות של הספר נוספו הסכמות מרבי לוי יצחק מברדיטשוב ורבי אשר צבי מאוסטראה. בספר מובאים תורות הרב המגיד ממעזריטש על פרשיות התורה, המועדים ומאמרי חז"ל. בפתח הספר מופיעה התנצלות מהמחבר, בחלק מהמהדורות הסכמות מרבי לוי יצחק מברדיטשוב ורבי אשר צבי מאוסטראה, הקדמת הספר מהמחבר. לאחר מכן מופיעה הקדמה שנייה. החל מההדורה השנייה נדפסים עם הספר גם לקוטים חדשים מהמחבר, במהדורת קה"ת נוספו גם תורות ופתגמי הרב המגיד שלא מופיעים בספר, מלוקטים מתורת אדמור"י חב"ד. אמרות קודש של הרב המגיד אודות רבו הבעל שם טוב, הגהות וביאורים מאת אדמור"י חב"ד על תורות הרב המגיד. אמרות קודש מאדמור"י חב"ד אודות הרב המגיד. מנהגי הרב המגיד. מכתבי הרב המגיד והסכמות שנתן לספרים, קטע מספר בית רבי על הרב המגיד, נוסח המצבה ואגרות קודש. בסוף הספר נוספו מפתחות, הערות ציונים ומראי מקומות. כבספרי חסידות רבים הספר דן בתפקידו של האדם בעולם, בסוגיית הצמצום והבריאה, בתיקון המידות, באהבת השם ויראתו, באמונה בהשם, בתפקידו ומעלתו של הצדיק ומעלת הבעל תשובה, בהשגחה פרטית והשגת אלוקות. מגיד דבריו ליעקב - מהדורה ראשונה - קורץ, ה'תקמ"א מגיד דבריו ליעקב - מהדורה שנייה, בתוספת ליקוטים חדשים מהרב המחבר - קורץ, ה'תקמ"ד מגיד דבריו ליעקב - לבוב, ה'תקנ"ב מגיד דבריו ליעקב - בתוספת הסכמה מרבי אשר צבי מאוסטראה, אוסטראה, ה'תקנ"ד מגיד דבריו ליעקב - בהוספת הסכמה מרבי לוי יצחק מברדיטשוב ברדיטשוב, ה'תקס"ח מגיד דבריו ליעקב - לעמבערג, ה'תרכ"ג מגיד דבריו ליעקב - סאטמער, ה'תרס"ה מגיד דבריו ליעקב - לובלין, ה'תרפ"ז מגיד דבריו ליעקב - ירושלים, ה'תשכ"ב מגיד דבריו ליעקב - מהדורת ישראל קלפהולץ, בהוספת ספרים נוספים המלקטים את תורת המגיד, אור האמת ואור תורה ובהוספת תולדות הרב המגיד מהסופר אהרון סורסקי, תל אביב, ה'תשכ"ט מגיד דבריו ליעקב - על ידי האדמו"ר רבי אברהם יצחק קאהן מתולדות אהרון, ירושלים,ה'תשל"א מגיד דבריו ליעקב - מהדורה חדשה עם הוספות, בעריכת הרב יהודה לייב גרונר והרב אהרון חיטריק, קה"ת, ברוקלין, ניו יורק, ה'תשל"ג, ה'תש"מ, ה'תשס"ו, ה'תשפ"א מגיד דבריו ליעקב - מהדורה ביקורתית, רבקה ש"ץ-אופנהיימר, ירושלים, ה'תשל"ו, מהדורה שנייה, מאגנס, ה'תשמ"ט מגיד דבריו ליעקב, קה"ת, ברוקלין, ניו יורק, ה'תשס"ה מגיד דבריו ליעקב - מהדורה מוערת בעריכת הרב עמנואל שוחט, קה"ת, ברוקלין, ניו יורק, ה'תש"ע מגיד דבריו ליעקב המבואר - עם ביאור הרב מענדל וועכטער, בהוצאת קה"ת ומעיינותיך, כפר חב"ד, ה'תשפ"ד מגיד דבריו ליעקב, באתר ויקיטקסט המגיד ממעזריטש, המגיד מלוצק, מגיד דבריו ליעקב, ברוקלין, ניו יורק, ה'תשס"ה, באתר היברובוקס דף הספר באתר הספרייה הלאומית דף השער לצפייה באתר בית מכירות פומביות 'קדם'. מגיד דבריו ליעקב, לעמבערג, ה'תרכ"ג, באתר היברובוקס.
דייוויד ברקוביץ

דייוויד ריצ'רד ברקוביץ' (באנגלית: David Richard Berkowitz; נולד בשם ריצ'רד דייוויד פאלקו, ב-1 ביוני 1953), הידוע גם בשם "בנו של סם" ו"רוצח קליבר 44.", הוא רוצח סדרתי אמריקאי ממוצא יהודי שהודה ב-8 מקרי ירי שהחלו בניו יורק ב-29 ביולי 1976. ברקוביץ' גדל בעיר ניו יורק ושירת בצבא ארצות הברית. באמצעות אקדח בולדוג קליבר 44 מיוחד שהחזיק, הוא רצח שישה אנשים ופצע שבעה אחרים עד יולי 1977. במקביל הטיל אימה על תושבי ניו יורק וזכה למוניטין עולמי. ברקוביץ' הצליח לחמוק מהמצוד המשטרתי הגדול ביותר בתולדות העיר ניו יורק, תוך שהוא שולח מכתבים שלעגו למשטרה ומבטיח לבצע פשעים נוספים, שזכו לפרסום רב בעיתונות. ברקוביץ' נעצר ב-10 באוגוסט 1977, ולאחר מכן הוגש נגדו כתב אישום בגין שמונה מקרי ירי. הוא התוודה עליהם, וטען בתחילה כי ציית לפקודות של שד שהתגלה אליו בדמות של כלב שחור השייך לשכנו "סם". לאחר שנמצא כשיר נפשית לעמוד לדין, הוא הודה ברצח מדרגה שנייה ונידון לשישה מאסרי עולם רצופים עם אפשרות לשחרור על תנאי לאחר 25 שנים. לאחר מכן הוא הודה שסיפור הכלב היה מתיחה. בחקירות המשטרה התגלה כי ברקוביץ' היה מעורב גם בתיקי הצתות רבים שלא היו פתורים בעיר ניו יורק. סיקור תקשורתי אינטנסיבי של המקרה העניק לברקוביץ' סוג מעמד הדומה לזה של ידוענים, וצופים רבים מהצד ציינו כי נראה שהוא נהנה מה"תהילה". בית המחוקקים של מדינת ניו יורק חוקק חוקים חדשים, הידועים בכינויים "חוקי בנו של סם" (באנגלית: Son of Sam laws) שנועדו למנוע מפושעים להרוויח כלכלית מהפרסום שנוצר מפשעיהם, וחוקים דומים נחקקו בכמה מדינות אחרות. מדיה וקבצים בנושא דייוויד ברקוביץ בוויקישיתוף דייוויד ברקוביץ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) דייוויד ברקוביץ, ברשת החברתית פייסבוק
לנדון ליברון

לנדון ליבוירון (באנגלית: Landon Liboiron נולד ב-10 במרץ 1991 ) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה קנדי. ליבוירון הוא הצעיר מבין שלושה בנים. הוא גדל בקהילה חקלאית קטנה בג'נר, אלברטה, שם גדלו הוא ושני אחיו הגדולים. הוא בנם של לוריין מאק ומרסל ליבוירון. אמו, אמנית, ותמכה ברצונו לשחק, והסיעה אותו לוונקובר לשיעורי משחק ואודישנים. ליבוירון שיחק בכמה סרטי טלוויזיה לפני תפקיד הפריצה שלו בסדרת הטלוויזיה של דרמה לנוער הקנדית "דגראסי -הדור הבא" . בשנת 2011, ליבוירון גילם את ג'וש שאנון בסדרת המדע הבדיוני "טרה נובה", בנה של הדמות הראשית, בגילומו של ג'ייסון או'מרה, ואשתו, בגילומה של שלי קון. בשנת 2013, לוהק לתפקיד ראשי לצד ביל סקושגורד ופמקה ינסן כתלמיד תיכון ואיש הזאב פיטר רומאננק בסדרה המקורית של נטפליקס, המלוק גרוב. בשנת 2016 החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "פרונטיר", המשודרת בנטפליקס. בשנת 2017, ליבוירון לוהק לתפקיד קרטר / סם מיהן במותחן העל-טבעי בהפקת בלומהאוס, מת או חובה. הסרט יצא לאקרנים בבתי הקולנוע ב-13 באפריל 2018. מדיה וקבצים בנושא לנדון ליברון בוויקישיתוף לנדון ליברון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לנדון ליברון, באתר AllMovie (באנגלית) לנדון ליברון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Hot Topic: Landon Liboiron". 19 באפריל 2013. אורכב מ-המקור ב-28 בינואר 2021. נבדק ב-28 באוגוסט 2022. {{cite web}}: (עזרה) "Landon Liboiron". TV Guide. "Home". lorrainemackliboiron.com. Allison (11 בנובמבר 2010). "Degrassi's Landon Liboiron Soars In Altitude". Red Hot Much. אורכב מ-המקור ב-13 בנובמבר 2010. נבדק ב-13 בנובמבר 2010. {{cite web}}: (עזרה) Levine, Stuart (26 באוקטובר 2010). "'Terra Nova' says kids are people too". Variety. אורכב מ-המקור ב-1 במאי 2013. נבדק ב-13 בנובמבר 2010. {{cite web}}: (עזרה) Goldberg, Lesley (3 באפריל 2012). "'Terra Nova's' Landon Liboiron Joins Netflix's 'Hemlock Grove' (Exclusive)". The Hollywood Reporter. נבדק ב-9 ביוני 2012. {{cite web}}: (עזרה) Andreeva, Nellie (2 בספטמבר 2014). "Netflix Renews 'Hemlock Grove' For Third And Final Season". Deadline Hollywood. נבדק ב-2 בספטמבר 2014. {{cite web}}: (עזרה) Eric Volmers, Calgary Herald, Alberta's Landon Liboiron transforms into Irish stowaway in Discovery's epic period drama Frontier, Calgary Herald, ‏4 בנובמבר 2016 N'Duka, Amanda (24 במאי 2017). "'Teen Wolf' Star Tyler Posey, Violett Beane & More Are Game For 'Truth Or Dare' From Blumhouse". Deadline. נבדק ב-3 בינואר 2018. {{cite news}}: (עזרה) Kennedy, Michael (3 בינואר 2018). "Blumhouse's Truth or Dare Trailer Plays a Deadly Game". Screenrant. נבדק ב-3 בינואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) D'Alessandro, Anthony (9 בנובמבר 2017). "Blumhouse's 'Truth Or Dare' To Scare In April 2018". Deadline. נבדק ב-3 בינואר 2018. {{cite news}}: (עזרה) "Gemini Award nominations announced: Flashpoint, chef Lynn Crawford, Top Model host Jay Manuel among nominees". Toronto Life. 31 באוגוסט 2010. נבדק ב-26 בפברואר 2012. {{cite web}}: (עזרה) "2017 TV Nominees - Academy.ca". Academy.ca. נבדק ב-18 בינואר 2017. {{cite web}}: (עזרה)
סיטראם קסרי

סיטראם קסרי (15 בנובמבר 1919 – 24 באוקטובר 2000) היה פוליטיקאי הודי שכיהן כנשיא הקונגרס הלאומי ההודי מספטמבר 1996 ועד מרץ 1998. סיטראם קסרי נולד למשפחה מקאסטת הבניה ב-1919 בביהר. הוא נעצר חמישה פעמים מ-1931 ועד 1942 עקב מעורבותו בתנועת העצמאות ההודית. נבחר ב-1967 ללוק סבהה מטעם הקונגרס הלאומי ההודי. ב-1971 נבחר לחבר ברג'יה סבהה מטעם ביהר, תפקיד בו החזיק במשך חמש כהונות עד ל-2000, כשהקונגרס החליט שלא להריץ אותו. בינואר 1983 התפטר מתפקידו כשר התובלה, ונותר כאוצר המפלגה. לאחר תבוסת הקונגרס בבחירות ללוק סבהה ב-1996, הפטר פ"ו נרסימהה ראו מראשות הקונגרס, וקסרי נבחר לתפקיד. הוא כיהן כנשיא הקונגרס כשהמפלגה תמכה מבחוץ בממשלות הג'נטה דאל. קסרי הביא להתפטרות ה. ד. דווה גאודה מראשות ממשלת הודו באפריל 1997, לאחר שהכריז על משיכת תמיכת הקונגרס בו, אך הקונגרס לא הצליח להקים ממשלה חילופית ואינדר קומאר גוג'ראל מהג'נטה דאל הושבע לממלא מקומו. לאחר דליפת מסמכים מהוועדה שחקרה את התנקשות ברג'יב גנדי ב-1991 שקשרו את ממשלת דראווידה מונטרה קזגאם בטמיל נאדו לכשלי אבטחה שסייעו למתנקשי הטיגריסי השחרור של טאמיל אילם, הסירה הקונגרס סופית את תמיכתה בממשלה בנובמבר 1997, לאחר שגוג'ראל נמנע מלהדיח את הדראווידה מונטרה קזגאם ממשלתו. בבחירות ללוק סבהה ב-1998 נדחק קסרי מהנהגת הקמפיין, שנוהל בפועל בידי סוניה גנדי, שהחליטה להיכנס לפוליטיקה במשך השנה הקודמת. לאחר תבוסת המפלגה בבחירות, האשימו תומכי גנדי את קסרי באחריות לתבוסה, והדיחוהו בישיבת הוועדה המנהלת של הקונגרס ב-15 במרץ 1998. Rediff On The NeT: Sitaram Kesri is a wily political operator, Rediff Darpan Singh, Sitaram Kesri, the Congress president who had his dhoti pulled, India Today, ‏28 בספטמבר 2022 Editorial, January 27, 1983, Forty Years Ago: Sitaram Kesri resigns, The Indian Express, ‏27 בינואר 2023
ליאוניד מלצב

ליאוניד סמיונוביץ' מלצב (בבלארוסית: Леанід Сямёнавіч Мальцаў, נולד ב-29 באוגוסט 1949) הוא גנרל בלארוסי בדימוס. כיהן כראש המטה הכללי הבלארוסי בין השנים 1994–1996, וכשר ההגנה בין השנים 1996-1997, ושוב בין 2001–2009. מלצב נולד ב-29 באוגוסט 1949. הוא למד באקדמיה הצבאית סוברוב שבמינסק, וב-1967 סיים את לימודיו והתגייס לצבא האדום. ב-1971 הוא סיים את לימודיו בבית הספר לפיקוד בקייב. במשך תקופה הוא הוצב בחיל המצב הסובייטי בגרמניה. ב-1979 הוא סיים את לימודיו באקדמיית המטה הכללי "פרונזה", ושירת בהמזרח הרחוק הרוסי. לאחר פירוק ברית המועצות, מלצב חזר למולדתו, בלארוס, והתגייס לצבא בלארוס. ב-1994 הוא מונה לראש המטה הכללי וסגן שר ההגנה. ב-1996 הוא מונה לשר ההגנה. ב-1997 הוא מונה לסגן הרמטכ"ל המשותף של חבר המדינות. ב-24 בספטמבר 2001 הוא מונה בשנית לתפקיד שר ההגנה. הוא כיהן בתפקיד עד 4 בדצמבר 2009. ב-2 בנובמבר 2013 הוא מונה ליו"ר ועדת הגבולות של בלארוס. ב-2016 הוא עזב את הצבא. מדיה וקבצים בנושא ליאוניד מלצב בוויקישיתוף ליאוניד מלצב באתר הספרייה הלאומית של בלארוס
אהבה צעצוע

אהבה צעצוע הוא אלבום האולפן השני של הזמרת הישראלית יעל לוי. הוא יצא לאור בשנת 1984 בהוצאת חברת התקליטים הד ארצי. בשנת 1984 הוציאה את אלבומה השני אהבה צעצוע, שהוקלט בין 1983 עד 1984. האלבום כלל שירים מתורגמים (בין השאר כאלו שבוצעו במקור על ידי הזמרת הברזילאית ריטה לי) ונע בין ג'אז לבוסה נובה. הוא הופק מוזיקלית בידי עמיקם קימלמן, זכה לאהדה אמנותית על ידי מבקרי המוזיקה, אך נכשל מסחרית, כמעט ולא הושמע ברדיו ולא הותיר אחריו להיטים. בעקבות הכישלון התעכבה מאוד הקלטת האלבום השלישי של לוי שיצא רק אחרי 8 שנים. "אהבה צעצוע" מעולם לא הודפס על קומפקט-דיסק ונחשב לתקליט נדיר. לאחר השנים הרבות בהן חדלה מלהוציא אלבומים, החליטה לוי בשנת 1992 להוציא את אל תקנה לי ורד שהחזיר אותה לקדמת הבמה. האלבום אהבה צעצוע באתר ספוטיפיי אהבה צעצוע, 1984-01-01, נבדק ב-2023-12-13 אל תקנה לי ורד, 1992-01-01, נבדק ב-2023-12-13
שוך הסערה

שוך הסערה הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת הישראלית יעל לוי. הוא יצא לאור בשנת 1997 בהוצאת חברת התקליטים הד ארצי. האלבום שוך הסערה שיצא לאור בשנת 1997 בהפקתו של ג'וני שועלי כלל לראשונה שירים אותם כתבה לוי בתור פזמונאית ויוצרת. שוך הסערה זכה להצלחה נאה ובלט בו להיט אחד: "אל תאכזב אותי" (מילים: יעל לוי, לחן: ג'וני שועלי). הוא דורג בשיאו במקום השני במצעד העברי השבועי של רשת ג'. "שוך הסערה" שפורסם בתור שיר הנושא מתוך האלבום דורג בעשירייה הפותחת ברשת ג' גם כן. שוך הסערה באתר Discogs יעל לוי – שוך הסערה 19.1.1997 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il 9.2.1997 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
חמש (אלבום של יעל לוי)

חמש הוא אלבום האולפן החמישי של הזמרת הישראלית יעל לוי. הוא יצא לאור במרץ 2004 בהוצאת חברת התקליטים נענע דיסק. במרץ 2004 יצא אלבום האולפן החמישי שלה חמש, ממנו הצליח במידה מועטה השיר "פלנקטון". כל שירי האלבום נכתבו והלחנו על ידי המוזיקאית ורד קלפטר, למעט שני שירים שהולחנו למילותיה של תרצה אתר ("חמש" ו"סתיו"). קלפטר הפיקה מוזיקלית את שירי האלבום בשיתוף עם גיל סמטנה. בשונה משאר שירי האלבום, השתתף המוזיקאי גיורא קנת בהפקת השיר "אקליפטוסים". חמש באתר Discogs יעל לוי* = Yael Levi – חמש
אי ירוק בים

אי ירוק בים הוא אלבום האולפן השישי והאחרון של הזמרת הישראלית יעל לוי. הוא יצא לאור באפריל 2011 בהוצאת חברת התקליטים היי פידליטי. באפריל 2011 הוציאה לוי אלבום כפול ראשון בשם "אי ירוק בים". בתקליטור הראשון הופיעו חידושים ללהיטיה הגדולים – "אי ירוק בים", "אל תקנה לי ורד", "לך לאן שתלך" ו"בלדה לנאיבית". התקליטור השני הכיל שירים חדשים בשיתוף פעולה עם המוזיקאית ורד קלפטר. העיבודים בחלק השני היו מינימליסטיים, והתבססו על שירה, גיטרה וקולות בלבד. אי ירוק בים באתר Discogs יעל לוי – אי ירוק בים