laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מסכת שביעית

מַסֶּכֶת שְֹבִיעִית היא המסכת החמישית בסדר זרעים, שהוא הסדר הראשון בשישה סדרי משנה. מסכת זו מכילה עשרה פרקים ו-89 משניות. במסכת מפורטות הלכות דיני השמיטה בשנה השביעית, שהיא מצווה האוסרת את עבודת הקרקע במשך אותה שנה (שמיטת קרקעות) ומבטלת את כל החובות שעוד לא נפרעו (שמיטת כספים). שנת שמיטה חלה כל שבע שנים. שנת השמיטה האחרונה הייתה שנת ה'תשפ"ב והבאה תהיה שנת ה'תשפ"ט. על מסכת זו אין תלמוד בבלי, אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד. המסכת מסודרת לפי סדר כרונולוגי, ומתחילה בדיני השנה השישית המכונים תוספת שביעית. דינים אלו כוללים איסור חרישה ועיבוד הקרקע בזמנים משתנים לפני השנה השביעית. דינים אלו נקבעו מכיוון שלעיבוד הקרקע לוקח זמן להשפיע, מה שגורם לכך שלעיתים גם פעולה חקלאית שמבוצעת בשנה השישית משפיעה בפועל בעיקר על השנה השביעית. מיד לאחר דינים אלו מגדירה המשנה מהו "שדה אילן" (מטע). הסיבה להגדרת מהות המטע היא שדבר זה קובע רבות לעניין הלכות שביעית בהן יש הבדל בין טיפול בשדה לבין טיפול במטע. בנוסף במסכת מופיע החובה לנהוג קדושה בפירות שגדלו בשנה השביעית, איסור ספיחין: פירות שהחלו לגדול לראשונה בשנה השביעית, וכן דין שמיטת כספים ופרוזבול, המבטלים את כל החובות שאנשים חבים איש לרעהו בסוף כל שנת שמיטה. לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, היה נכון שאחרי מסכת כלאיים תופיע מסכת ערלה (שכן זו סדר הופעת המצוות בתורה בפרשת קדושים: מצוות כלאיים מופיעה בפרק י"ט, פסוק י"ט ואילו מצוות ערלה מופיעה בפרק י"ט, פסוק כ"ג), אך מכיוון שהערלה היא לא מהמצוות שאדם חייב לעשותם (שכן כל עוד לא נטע - לא התחייב בערלה) ואילו השביעית כן, סודרה מסכת שביעית אחרי מסכת כלאיים. סיבה אחרת שמזכיר הרמב"ם, היא שלשביעית יוחדה פרשה מיוחדת "ולפיכך הקדים לדבר בשמיטה". עַד אֵימָתַי (חורשין בשדה האילן) (שמונה משניות). עַד אֵימָתַי (חורשים בשדה הלבן) (עשר משניות). מֵאֵימָתַי (עשר משניות). בָּרִאשׁוֹנָה (עשר משניות). בְּנוֹת שׁוּחַ (תשע משניות). שָׁלֹשׁ אֲרָצוֹת (שש משניות). כְּלָל גָּדוֹל (שבע משניות). כְּלָל גָּדוֹל (אחת עשרה משניות). הַפֵּיגָם (תשע משניות). שְׁבִיעִית (תשע משניות). בסה"כ במסכת 89 משניות. משנה, מסכת שביעית, באתר ויקיטקסט תוספתא, מסכת שביעית, באתר ויקיטקסט תלמוד ירושלמי, מסכת שביעית, באתר ויקיטקסט מסכת שביעית באתר ספריא, עם פרושים. מידע על מסכת שביעית בקטלוג הספרייה הלאומית לפי המנין הנהוג בימינו: כל שנה בלוח העברי שמתחלקת בשבע ללא שארית ספר ויקרא, פרק כ"ה, פסוקים א'–ז' מספר המשניות בכל פרק הוא לפי הספירה במשניות קהתי. בדפוסים אחרים תיתכן חלוקה שונה.
בלדד השוחי (מחבר)

בלדד השוחי הוא שם העט של כותב המדור "חוזר עם תשובה" ב"מוסף כלכליסט", וכתב בעבר את המדור "שאל בני ונענע" באתר האינטרנט "נענע". מדוריו של בלדד עוסקים בעיקר בתשובות לשאלות מגוונות ואף מוזרות, שהופנו אליו בדואר אלקטרוני. השוחי עונה על השאלות תוך הסברים יחסים פשוטים ולעיתים בנימה הומוריסטית. בדרך כלל בלדד השוחי כותב תשובות ארוכות תוך הבאת סימוכין. עם זאת, במספר תשובות שסיפק לא הובאו די סימוכין, מה שגרם לכך שאצל חלק מהקוראים הוטל צל על אמינות הדברים ואז ענה "השוחי" בעצמו לשאלה שהופנתה אליו "מה המקורות לתשובותיו?". המדור קיבל את ההשראה ממדורו של ססיל אדמס, והשוחי מונה מדור זה בין מקורותיו, יחד עם ויקיפדיה האנגלית והעברית, מילון הספקן, האתר סנופס ועוד. הכינוי הוא על שם בלדד השוחי, אחד מרעי איוב. זהותו האמיתית של בלדד אינה ידועה. הועלו השערות שונות לגבי זהותו של השוחי, אך אף אחת מהן לא אומתה. פרסומו הראשון של בלדד השוחי היה מדור שאלות ותשובות באתר האינטרנט "נענע" בשם "שאל בני ונענע". שם המדור הוא משחק מילים המשלב משפט מתוך המערכון "הכה את המומחה" של הגשש החיוור עם שם האתר. במדור התפרסמו החל מנובמבר 2003 במשך כשנתיים בערך 300 טורים. המדור אינו פעיל יותר, אך ניתן לגשת לכל השאלות והתשובות מן העבר. המדור היה ועודנו פופולרי בין קוראי "נענע" וקוראים אחרים. לאחר שהשוחי הפסיק לכתוב את המדור ועד נובמבר 2011, פעל באתר "נענע" מדור דומה באופיו בשם "דברים שיורמים יודעים", בעריכתו של יורם שורק. בין ינואר 2010 ליולי 2016 הופיע במוסף כלכליסט מדור במתכונת דומה בשם "חוזר עם תשובה", שאותו חיבר בלדד השוחי, במדור פורסמו 327 טורים. במרץ 2011 פרסם בלדד השוחי ספר חידות בשם "שקרן, שחמטאי ומטבע זהב" בהוצאת מפה. בלדד השוחי (מחבר), בלקסיקון "העין השביעית" לתקשורת ועיתונות שאל בני ונענע: בלדד השוחי משיב לכל שאלה - המדור כפי שנראה במרץ 2005 הטור של בלדד השוחי, באתר כלכליסט דברים שיורמים יודעים - המדור כפי שנראה באפריל 2012 פורום "לכל שאלה תשובה", המקור לשאלות ב"דברים שיורמים יודעים" איך להיות בלדד השוחי?, באתר נענע, 13 בנובמבר 2005
רבי חנינא סגן הכהנים

רבי חנינא (חנניה) סגן הכהנים היה תנא בדור הראשון. חי בזמן חורבן בית שני והעיד, לאחר החורבן, על מה שראה בבית המקדש. בנו היה רבי שמעון בן הסגן. תוארו ניתן לו בזכות תפקידו - שימש כסגן הכוהנים בבית המקדש. סגן הכוהנים אחראי על עבודת כל הכוהנים ומיועד להחליף את הכהן הגדול אם ייפסל לעבודת המקדש. לפיכך היה הסגן השני בחשיבותו לכהן הגדול כפי שמעיד רבי חנינא בעצמו על כך: אמר רבי חנינא סגן הכהנים: למה סגן ממונה? שאם אירע בו פסול בכהן גדול, נכנס ומשמש תחתיו. — תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף מ"ב, עמוד א' (פרק ח) עוד מציינים חז"ל שבאותה תקופה כהנים גדולים היו מתחלפים מדי שנה, ובמצב כזה כנראה נשאר ר' חנינא בתפקיד הסגן גם כשהתחלפו הכהנים הגדולים בזמן כהונתו. ייתכן שמסיבה זו כונה רבי חנינא "סגן הכהנים" ולא בביטוי "הסגן" השגור לרוב בגמרא. רבות מאמרותיו עוסקות בענייני עבודת הכהנים ובית המקדש. למשל, יש במסכת פסחים סוגיה מפורסמת (בגלל אורכה, כשבעה דפים בש"ס וילנא) בדיני טומאה וטהרה שנקראת על שמו, כיוון שמתחילה על פי אמירתו: ”רבי חנינא סגן הכהנים אומר: מימיהם של כהנים לא נמנעו מלשרוף את הבשר שנטמא בוולד הטומאה עם הבשר שנטמא באב הטומאה אע"פ שמוסיפין טומאה על טומאתו” (תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף י"ד, עמוד א') עוד מאמרותיו הבולטות: רבי חנינא סגן הכהנים אומר: הוי מתפלל בשלומה של מלכות שאלמלא מוראה איש את רעהו חיים בלעו. — משנה, מסכת אבות, פרק ג', משנה ב' חשיבות מיוחדת נתונה לעובדה, שאמרה זו נאמר בשעה שחז"ל מספרים שבדורות החורבן היו כוהנים גדולים רבים ש"זכו" במשרתם באמצעות "מינוי מטעם" מהשלטון הרומאי, מינוי שקנו אותו בכסף או בהתחייבויות אחרות, ולא בשל התאמתם לתפקיד, כך שלמרות הבעיות שגורמת המלכות, מדגיש רבי חנינא שעלינו להתפלל לשלומה של מלכות. בהלכות גדולות כתוב ״בעשרים ושלשה בסיון בטלו הבכורים מלעלות לירושלים בימי ירבעם בן נבט בעשרים וחמשה בו נהרג רבן שמעון בן גמליאל ור׳ ישמעאל בן אלישע ור' חנניה סגן הכהנים." דברים אלו הובאו גם בארבעה טורים ובשולחן ערוך. במדרש עשר גלויות נמנה ר' חנינא סגן הכהנים בין עשרת הרוגי מלכות. בספר יחוסי תנאים ואמוראים נכתב שנהרג יחד עם רבן שמעון בן גמליאל הזקן ועם רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול. הרב אהרן הימן, "רבי חנינא סגן הכהנים", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ב, עמודים 510-509, באתר היברובוקס רבי חנינא סגן הכהנים, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" דוד רוט, תפילה לשלום המלכות בגרמניה הנאצית, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, אפריל 2021 מידע על רבי חנינא סגן הכהנים בקטלוג הספרייה הלאומית קורות רבי חנינא סגן הכהנים, הרב מתתיהו דייטש, "יוסיף דעת", מכון "למשפחותם" רבי עזריאל הילדיסהיימר, הלכות גדולות א, הלכות ט' באב, עמ' 397, באתר היברובוקס שולחן ערוך אורח חיים תקפ מדרש עשר גליות - עקטאן דמר יעקב, הנדפס באוצר מדרשים ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רבי שמעון בן אלעזר

רבי שמעון בן אלעזר היה תנא מהדור החמישי, מתלמידיו של רבי מאיר. מוזכר במשנה פעמים מעטות, אולם בתוספתא ובברייתות שמובאות בתלמוד נזכר שמו פעמים רבות. במקורות רבים מסר בברייתא גרסה שונה למחלוקות המוזכרות במשנה. יש אומרים שהיה בנו של רבי אלעזר בן שמוע, ובכך יוצא שהיה נמנה ככהן (כאביו). אבל בשום מקום לא הביא רבי שמעון בן אלעזר מימרא כלשהי מרבי אלעזר בן שמוע, הגם שרבי אלעזר בן שמוע האריך ימים והיה רבו של רבי יהודה הנשיא, חברו של רבי שמעון בן אלעזר. ועוד: לפי זה היה ראוי שייקרא "רבי שמעון ברבי אלעזר". לפיכך הדעה המקובלת שלא היה בנו של רבי אלעזר בן שמוע, ויש ששיערו שהיה בנו של רבי אלעזר בן יהודה איש ברתותא. הרמב"ם במנותו את סדר דורות התנאים, הופך את הסדר, ומונה את רבי שמעון בן אלעזר בדורו של רבי עקיבא, ואילו את רבי מאיר בדור שאחריו. הריטב"א אומר שהיו שני תנאים בשם רבי שמעון בן אלעזר אחד בדור שלפני רבי מאיר והשני בדור שאחריו, ובכך מתיר את הקושי שבדברי הרמב"ם. קברו של רבי שמעון בן אלעזר מצוין כיום בשני מקומות. האחד בכפר סג'ור ליד קברי רבי שמעון שזורי ורבי ישמעאל כהן גדול, והאחר לצד רבי מאיר בעל הנס ותלמידו סומכוס בטבריה. בכתבי הגאונים מובא ש"כל מקום שאמר רבי שמעון בן אלעזר בלא מחלוקת – הלכה כמותו". לימד כלל חשוב בלימוד המקרא, על פיו במקום שישנן נקודות על האותיות, אם הכתב ללא נקודות מרובה מהנקוד, יש לדרוש את הכתב; ואם הנקוד מרובה מן הכתב, יש לדרוש את הניקוד. אימרה ידועה שלו המופיעה בתלמוד: "רבי שמעון בן אלעזר אומר: יצר תינוק ואשה תהא שמאל דוחה וימין מקרבת". באבות דרבי נתן מסופר על רבי שמעון בן אלעזר שפגש אדם מכוער ביותר (לפי אחת הגרסאות, היה זה אליהו הנביא שהתחפש לייצור מכוער על מנת לנסותו ולבחון את התנהגותו). ודיבר אליו בגסות ”ריקה, כמה מכוער אותו האיש, שמא כל בני עירך מכוערין כמותך?”. האיש שנפגע סירב לסלוח לו, אך נעתר לו לבסוף לאור הפצרתם של אנשי עירו של רבי שמעון. בעקבות המאורע נכנס רבי שמעון לבית מדרשו ודרש "לעולם יהיה אדם רך כקנה ולא יהא קשה כארז". הרב אהרן הימן, "רבי שמעון בן אלעזר", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ג, באתר היברובוקס מרדכי הוכמן, משרתו של רבי מאיר, באתר "ישיבה" שריה תנעמי, "רך כקנה" - מעובד על פי הסיפור מאבות דרבי נתן. זכריה פרנקל, דרכי המשנה; מרדכי מרגליות (עורך), הערך "ר' אלעזר (בן שמוע)", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, הוצאת יבנה וספרי חמד, מהדורה מחודשת בידי יהודה איזנברג, 2006, כרך א, עמ' 47-46. כמו רבי יוסי ברבי יהודה, רבי אלעזר ברבי שמעון, ועוד, אם כי, שיקול זה אינו מכריע ומצאנו חריגות ממנו. תולדות תנאים ואמוראים בערכו, על פי מסכת אבות פרק ג, ז, שם הוזכר רבי אלעזר איש ברתותא ולאחריו "רבי שמעון" סתם. בחידושיו למסכת שבת, דף ע"ט, ב'. ספר הלכות גדולות, נ"ג; סדר תנאים ואמוראים ח"ב, כ"ג. תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף מ"ז, עמוד א'. הגרסה מובאת בפירושם של רש"י ובעלי התוספות למאמר בתלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ', עמוד ב'. אבות דרבי נתן, מהדורת ש"ז שכטר, פרק מא, נוסחה א, עמ' 131. (ראו גם כאן עמ' 48). נוסח דומה מצוי במסכת כלה רבתי ז, א. נוסח שונה במקצת מובא בתלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ', עמוד א'. בגרסת דפוס וילנה של מסכת תענית המעשה מיוחס לרבי אלעזר ברבי שמעון, אולם בכל כתבי היד המעשה מיוחס לרבי שמעון בן אלעזר, כפי שמצוי באבות דרבי נתן.
בלזה

בַּלְזָה (שם מדעי: Ochroma pyramidale, או Ochroma lagopus ובעברית: אוכרומה צריפית) הוא עץ גדול, מהיר-צמיחה המגיע לגובה 30 מטר, ונפוץ מהצפון הטרופי של דרום אמריקה ועד לדרום מקסיקו. הוא עץ ירוק עד, או נשיר בעונה היבשה, אם זו ארוכה. לעץ עלים גדולים (30–50 ס"מ) דמוי כפות, בעלי אונות. השם "בלזה" נגזר מהמילה הספרדית לרפסודה. העץ קל ורך מאוד, בעל סיבים גסים, ולמרות היותו רך מאוד, בלזה מסווג כעץ קשה בשל העובדה כי זרעיו אינם מכוסים בעת נשירתם מהעץ. צפיפות העץ נעה בין 100 ל-200 ק"ג למטר מעוקב, כאשר הממוצע עומד על כ-140 ק"ג למטר מעוקב (כשליש מצפיפות סוגים אחרים של עץ קשה). תכונה זו הופכת אותו לפופולרי מאוד לבניית דגמים, ולחומרי ציפה (כמו חגורות הצלה), ושימש גם את תור היירדאל לבניית רפסודת קון-טיקי המפורסמת. עץ בלזה משמש גם לבניית מבנים קשיחים וקלים במיוחד עבור ניסויי דגמי גשרים, מטוסי עץ קלים ומחבטי טניס שולחן (בדרך כלל בין שתי פיסות עץ לבוד). מדיה וקבצים בנושא בלזה בוויקישיתוף בלזה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בלזה, באתר ITIS (באנגלית) בלזה, באתר NCBI (באנגלית) בלזה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) בלזה, באתר Tropicos (באנגלית) בלזה, באתר GBIF (באנגלית) בלזה, באתר The Plant List (באנגלית) בלזה, באתר IPNI (באנגלית) תיאור המין תמונת עלים ופרח מוזיאון קון-טיקי שלושה גדלים שונים של עץ בלזה, המשמשים לתחביבים שלדת דגם מטוס, העשויה כולה מעץ בלזה ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. בלזה באתר הרשימה האדומה של IUCN
פאנק (Punk) ישראלי

המונח פּאנק ישראלי מתייחס לסצנה מקומית אשר התפתחה באמצע שנות ה-70 בישראל. הפאנק הישראלי הוא חלק ממהלך של התנועה הפאנקיסטית, תת תרבות שמתבססת על מוזיקת הפאנק רוק. כמו מוזיקת הפאנק המקורית, גם הפאנק הישראלי החל כמחאה נגד הממסד אך לאחר זמן מה הפך לסגנון ללא אידאולוגיה. סצנת הפּאנק בישראל החלה את התפתחותה באמצע שנות השבעים, כאשר בתל אביב החל לפעול רמי פורטיס עם להקתו מים חמים, בעוד שבחיפה קמה להקת קילר הלוהטת בהנהגתו של יורם מארק-רייך, ובצפון הוקמה להקת השפן הנכון שבנוסף לכך היא חלוצה לראפ רוק בישראל עם שירה ראפ עברי. חברי קילר הלוהטת היו "ילדי שמנת" מהכרמל, עובדה שלא מנעה מהם להתחבר אידאולוגית לנערי השוליים הבריטים והאמריקאים. בשנות השמונים צמח הפאנק בסצנה של מועדון ה"פינגוין" עם להקת נ"מ האנרכיסטית (בהנהגת אבי פיטשון). גם להקת משינה החלה את דרכה בפאנק עד שהתפרסמה בשנת 1984. לדוגמה, השירים "רכבת לילה" ו"עתיד מתוק" בגרסתם המקורית הם שירי פאנק. שיר פאנק נוסף של משינה מאותה תקופה נקרא "יחי הכסף הגדול" המדבר על תאוות הממון שיש לאנשים. בהופעותיה נהגה משינה לבצע בגרסת פאנק את שירה מאלבומה השני "מדברים עלייך" וכן את השיר "שביל הבריחה" של ריטה. משינה לא ביצעה מאז שירים בסגנון פאנק למעט השיר "הכל התחיל בנאצר" מאלבומם "מפלצות התהילה" שיצא בשנת 1992. בתחילת שנות התשעים סצנת הפאנק התעוררה בצפון הארץ ובמיוחד בקריות. הז'אנר הגיע לשיא בארץ בשנת 1992 עם תחילת הופעותיה של להקת האנרכו-פאנק הבולטת ביותר של שנות התשעים, נכי נאצה. להקות נוספות החלו להופיע, כשהבולטות ביניהן פרט לנכי נאצה היו Useless ID בהרכבה המוקדם, ריוט94 הידועה בעיקר בזכות שירה "בוסניה בוערת", פאבליק דומיין (Public Domain), קוקו בלוף והיתושים, סרטן השד ומפגרת, אשר היא בנוסף גם חלוצה לסקא פאנק ורגאיי פאנק ישראלי. כיום, הלייבל הבולט בתחום הפאנק וההארדקור פאנק בישראל הוא בושת רקורדס, אשר הפיץ את אלבומי להקות הפאנק המצליחות של תחילת שנות האלפיים – ועדת קישוט, סמרטוט כחול לבן, בר מינן העפולאית ורבות אחרות. נדמה כי מאז תחילת שנות האלפיים נוצרת הפרדה ברורה בסצנת הפאנק הישראלית בין להקות ההארדקור ללהקות הפופ-פאנק. בעוד שלהקות פופ-פאנק ישראליות כגון Useless ID, לא כשר, ביר7, ביט69, המסורקים, ברוטאל פולקה, האחים צברי ואחרות פונות למיינסטרים ואף זוכות לאהדה גדולה, סצנת השוליים בה פורח סגנון ההארדקור פאנק כמו הלהקות הפוסי של לוסי, מונדו גקו, ברוטאל אסולט, נקמת עוללים, לאנצקרון, מחלקת חניקות שוטרים, אוטורוסיה ואחרות בוחרות להסתגר מפני התקשורת העוינת לדעתם ולהסתתר מפני הקהל הרחב (אם כי חלקן בכל זאת זוכות להצלחה רבה בקרב סצנת הפאנק); ישנן להקות שאפילו התרחקו כמעט לגמרי מאור הזרקורים ונשכחו בתהום הנשייה של הפאנק, כמו המשביר לעגבות ממודיעין ואקסטרה פוסי. בשנת 2017 החלו לפעול מס' להקות פאנק חדשות אשר בחרו לשיר בשפה העברית בלבד, כמו תרבות רעה, לבנת חבלה, דד ראבינז, וליל אג. קילר הלוהטת רמי פורטיס זקני צפת שינאת חינם נכי נאצה Useless ID קוקו בלוף והיתושים המכשפות סרטן השד מפגרת הפוסי של לוסי שייגעצ בוא לבר האחים צברי Not On Tour Got No Shame טברנק למה אני חיי שוגר זאזא פאנק (Punk) רוק ישראלי חצוצרות יריחו, סרט תיעודי בבימויה של ליז נורד (2004) אבי פיטשון, "ג'וני הרקוב ומלכת הצמרמורת, תרבות – נגד בריחה מהישראליות", רסלינג, 2014 עמיחי שלו, בשם הפאנק: נער שוליים בתרבות מיובאת, באתר ynet, 2 ביולי 2014 דנית צמית, מוהיקן וניטים: הצצה לסצנת הפאנק בישראל, באתר ynet, 17 ביוני 2019
אדגר ברונפמן

האם התכוונתם ל... אדגר ברונפמן (האב) – איש עסקים קנדי, ששימש כנשיא הקונגרס היהודי העולמי בין 1979 ל-2007. אדגר ברונפמן (הבן) – איש עסקים אמריקאי ממוצא יהודי, בנו של אדגר ברונפמן האב.
סוגה ספרותית

סוגה ספרותית (סוגה בלועזית: זָ'אנֶר) היא קבוצה של יצירות ספרותיות שלהן מאפיינים משותפים: מטרה משותפת, תוכן משותף, סגנון כתיבה משותף או מאפיינים משותפים אחרים. נהוג ליחס לאריסטו, שספרו פואטיקה נחשב לספר-יסוד בתורת הספרות, גם את החלוקה הראשונית של הז'נרים. ב"פואטיקה" קבע אריסטו סכמה של שלושה זָ'נֶרים (נקראים גם "מודלים") בסיסיים: אפוס, שירה ודרמה. האפוס, המזוהה בעת החדשה עם המושג פרוזה, הוא טקסט כתוב על-ידי מספר, ויש בו נטייה לתיאור אובייקטיבי וריאליסטי. השירה מקורה בתרבות האוראלית, כלומר בביצוע של פרפורמר מול קהל. יש בה דגש על צליל, תמונה ודימוי. הדרמה מעלימה את המספר ואף על פי שהיא מבוססת על טקסט כתוב, היא מעמידה מציאות ישירה באמצעות הסצנה, העלילה והשחקנים. עצם הגדרתו של ז'נר איננה דבר פשוט. במחקר נהוג לסמן את היצירה שבה מתקיימים כל מאפייני הז'נר אותו באים להגדיר, ועל פיה ניתן לשפוט יצירות נוספות האם הן עומדות בהגדרת הז'נר. פעולה זו בעייתית, שכן קשה למצוא בעולם שני ספרים אשר מכילים בדיוק אותם מאפיינים. לרוב, יצירות מכילות בתוכן חלק מתכונות הז'נר שהן נכתבות בו; חלקן מכילות מאפיינים של יותר מז'נר אחד. כלומר, ניסיון להגדיר ז'נרית יצירה הוא תהליך רדוקציוני, אשר לעולם אין הוא מושלם. אף על פי כן, החלוקה הז'נרית קיימת באקדמיה, במחקר, בתקשורת ובציבור הרחב, ועל כן יש לתת עליה את הדעת, ולו רק כנקודת מוצא בניסיון למפות את עולם היצירה הספרותי. תחום הספרות הוא תחום נרחב, אשר במהלך השנים התפתח לסוגות שונות ומסועפות, חלקן כתוצאה מאבולוציה פנימית בספרות עצמה (למשל, צמיחתו של הרומן הריאליסטי מתוך הרומנסה של ימי הביניים), וחלקן הן תוצאה של עבודת חוקרים, המנסים למפות את הז'נרים הקיימים (למשל, הגדרת חלק מהחוקרים את הספרות של אמריקה הלטינית כספרות מז'נר ריאליזם מָגִי). מיניסגה, יצירה בפרוזה שאורכה עד 50 מילים סיפורת בזק, יצירה בפרוזה שאורכה פחות מאלף מילים, לדוגמה משלי איזופוס. סיפור קצר, יצירה בפרוזה שאורכה בין 2,000 ובין 7,500 מילים, לדוגמה הבז. נובלה, יצירה בפרוזה שאורכה בין 17,500 ובין 40,000 מילים, לדוגמה תהילה. רומן, יצירה ארוכה בפרוזה, לדוגמה מלחמה ושלום. טרילוגיה, יצירה בפרוזה בת שלושה חלקים בעלי קיום עצמאי, לדוגמה שר הטבעות. אפוס רומנס רומן רומן ריאליסטי רומן זרם תודעה רומן היסטורי רומן אוטוביוגרפי רומן בלשי רומן רומנטי רומן דיקטטורי מותחן (מתח) מותחן פוליטי מסתורין מדע בדיוני מדע בדיוני רך מדע בדיוני קשה מדע בדיוני צבאי אפוקליפסה ופוסט-אפוקליפסה סייברפאנק סטימפאנק פנטזיה פנטזיה אפית פנטזיה אורבנית ספרות בלשית ספרות צבאית קומיקס צ'יק ליט ספרות זולה ביוגרפיה אוטוביוגרפיה מונוגרפיה אנציקלופדיה לקסיקון מסה שירה לירית הייקו בלדה מונולוג דרמטי שירת ימי הביניים מסגרת פיוט דיון בסיבתיות מיון וחלוקה מסה אנליטית-רפלקטיבית השוואה והנגדה מסה מסבירה תיאור מצב או תופעה תיאור תהליך מסה דיאלקטית מסה מדגימה מסה פמיליארית (מיועדת לקורא ספציפי) הצגת תזה היסטורית הצגת נקודת מבט מסה מביעה דעה מסה כלכלית טרגדיה טרגדיה יוונית טרגדיה שייקספירית טרגדיה מודרנית קומדיה קומדיה יוונית קומדיה רומאית קומדיה דל'ארטה קומדיה שחורה מחזה מוסר דרמה ריאליסטית מחזה אבסורד אקזיסטנציאליזם מונודרמה אקספרסיוניזם הגר ינאי, לכתוב ולהוציא לאור - מדריך עכשווי לכתיבת פרוזה ולפרסום ספרים, עם עובד, 2022, הפרק "דגמים עלילתיים של ז'אנרים", עמ' 156–180. ארנת טורין ושי רודין, סוגות בספרות הפופולרית, מופ"ת, 2024. סוגה ספרותית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) דוד גורביץ ודן ערב, אנציקלופדיה של הרעיונות, 2012, הוצאת בבל, עמ' 379
אדגר ברונפמן (האב)

אדגר ברונפמן (20 ביוני 1929 - 21 בדצמבר 2013) היה איש עסקים יהודי-קנדי ממשפחת ברונפמן המפורסמת, ששימש כנשיא הקונגרס היהודי העולמי בין 1979 ל-2007, תומך בתוכניות השונות לסטודנטים יהודיים. בנו של שמואל ברונפמן, מייסד חברת Distillers Corporation-Seagrams ושושלת אילי ההון בקנדה. אחיו הצעיר הוא צ'ארלס ברונפמן. למד באוניברסיטת מקגיל במונטריאול בקנדה וסיים בה תואר ראשון. ב-1957 הצטרף לעסק המשפחתי והגדיל בצורה משמעותית את היקף המכירות. לאחר מות אביו ב-1971 ירש אותו בתפקידי הנשיא, המנכ"ל, והמנהל הפיננסי של החברה. ב-1981 נבחר לתפקיד נשיא הקונגרס היהודי העולמי המאגד יהודים מחוץ לישראל, לאחר ששימש במשך כשנתיים כנשיא בפועל. לסגנו נבחר ישראל סינגר. בתפקידו לחם למען עלייתם של יהודי ברית המועצות לישראל, חשיפת פשעיו של נשיא אוסטריה קורט ולדהיים במלחמת העולם השנייה, ופיצוי קרבנות השואה מהבנקים השווייצריים. מאז שנות השמונים ברונפמן הקדיש זמן רב לעבודתו הפילנתרופית. הוא תפקד כנשיא "הלל: המרכז לחיים יהודיים בקמפוס" בארצות הברית וקידם את הרחבתה לדרום אמריקה ולישראל. הוא ייסד את תוכנית עמיתי ברונפמן The Bronfman Youth Fellowships - קהילה של מנהיגים יהודיים צעירים ברחבי ארצות הברית וישראל הכוללת בוגרים מפורסמים רבים היה נשוי 5 פעמים. מאשתו הראשונה אן לויב לה נישא ב-1953 והיה נשוי לה עד 1973, נולדו חמישה ילדים, סאם (שמואל), אדגר הבן, מתיו, הולי ואדם. בשנת 1999 העניק לו נשיא ארצות הברית ביל קלינטון את מדליית החירות הנשיאותית. מי אתה אדגר ברונפמן? שיחות עם מיכאל ששר, הוצאת ששר, 1999 דני מולכו, אדגר ברונפמן, נשיא הקונגרס היהודי לשעבר, נפטר בגיל 84, באתר nana10‏, 22 בדצמבר 2013 אדגר ברונפמן, באתר "Find a Grave" (באנגלית) אדגר ברונפמן (1929-2013), דף שער בספרייה הלאומית Bronfman Youth Fellowships Celebrates 25 Years, באתר Jewish Philanthropy
מנטוס

מנטוס הוא ממתק המשווק ברחבי העולם. את המנטוס פיתחה חברת Van Melle בהולנד בשנת 1950, וזהו המוצר המוביל שלה. המנטוס משווק בעיקר בצורת גליל, אך גם בקופסאות. בכל גליל ישנן 14 סוכריות, למעט סדרת "Sour Mix" (טעמים חמוצים משולבים) בה יש 11 סוכריות. המנטוס בעל מספר טעמים רב, אך לא כל הטעמים משווקים בכל המדינות, ולפיכך, רבים מן הטעמים מוגבלים לארץ אחת בלבד. בין הטעמים של מנטוס ניתן למצוא את הטעמים: תות, תפוח, תפוז, לימון, קינמון, ענבים, ענבים משולבים, צימוקים, אבטיח, אשכולית, אפרסק, בננה, פטל, דובדבן, מנגו, מלון, שזיף, מנטה, ספיר מנטה, פפרמינט מרענן נשימה, עשבים, יוגורט תות, תותי פרוטי, אננס, קולה, יוגורט לימון, דומדמנית, ליקריץ, שוקולד (בוטל בגלל קשיים כלכלים), פירות (המכיל בתוכו את טעם התות, התפוז הלימון והדובדבן), פירות יער (המכיל בתוכו את טעם התות, הענבים והדובדבן), פירות טרופיים (המכיל בתוכו את טעם התפוז, האבטיח והאננס) ו-Sour Mix (המכיל בתוכו את טעם התפוח, הענבים והלימון). מנטוס הוציאו מסטיקים בטעמים רבים ובהם: ב-2011 יצאה גרסת מנטוס של מסטיקים ב-6 טעמים שונים: מנטה מרעננת, פפרמינט, פירות יער (המכיל בתוכו את הטעמים תות, פטל, אוכמניות וליים), פירות טרופים (המכיל בתוכו את הטעמים תפוז, קיווי, לימון ומנגו), אבטיח ושייק פירות (המכיל בתוכו את טעם התות, הבננה והמלון (עוד לא הגיע לישראל) . ב-2012 יצא מסטיק אשר מכיל עד 3 טעמים בכל מסטיק. המסטיקים הובאו בטעמים: מנטה, ליקריץ-מנטה, אבטיח-מלון-אננס ותות-תפוח-פטל, לימון-אשכולית-תפוז, אוכמניות-קיווי-תות. Mentos Mini, אריזות מיני של מנטוס. Mentos Rainbow, אריזה מיוחדת המכילה שתי סוכריות משבעה טעמי פירות בשבעת צבעי הקשת. מכיל את הטעמים (לפי צבעי הקשת): תותי-פרוטי, תות, תפוז, אשכולית, תפוח, אבטיח וענבים. Mentos Sugar Free, גרסה של מנטוס ללא סוכר בטעמים מנטה, תות ופירות. Mentos Cubes, מסטיקים של מנטוס בצורת קוביות. קיים בטעם מנטה ופירות הדר. חברת ממתקים אמריקנית הנקראת "Chewz". חברת הממתקים ההבריטית "קדבורי" אשר משווקת מוצרים מתחרים. אוהבי המנטוס אוהבים לקרוא לחברות אלו בבדיחות כ"אנטי-מנטוס". סרטוני פרסומת של מנטוס היוו השראה לקליפ Big me של להקת הפו פייטרס שם הוצג ממתק פיקטיבי בשם "פוטוס". התפרצות כתוצאה מהתגרענות (התפרצות מנטוס) מדיה וקבצים בנושא מנטוס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מנטוס מנטוס, ברשת החברתית פייסבוק מנטוס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מנטוס, ברשת החברתית אינסטגרם מנטוס ישראל שהתמזגה ב-2001 עם החברה האיטלקית Perfetti
מולן רוז'

המולן רוז' (בצרפתית: Moulin Rouge - "טחנת הרוח האדומה") הוא שמו של תיאטרון בפריז שבו מוצגים מופעי קברט צרפתי מסורתי. התיאטרון נבנה בשנת 1889 על ידי חוזה אולה (Joseph Oller) בשדרת קלישי (Boulevard de Clichy) ברובע ה-18 של פריז, בקרבת מונמארטר ופיגאל. תיאטרון מסורתי זה הפך לסמל של התרבות הבוהמיינית הצרפתית וכמקור לחיקוי. במועדון הופיעו לה גולו, ג'וזפין בייקר, פרנק סינטרה, איבט גילבר, ז'אן אברי, אדית פיאף וזמרים רבים אחרים. גם כיום מתקיימים במולן רוז' מופעי קברט בסגנון הצרפתי המסורתי, והוא מהווה מוקד תיירותי מרכזי בפריז. התיאטרון ידוע בטחנת הרוח האדומה המצוייה על גג המבנה. ב-25 באפריל 2024, בשעה 1:45 לפנות בוקר, קרסו הכנפיים המפורסמות של המולן-רוז'. לא היו נפגעים בעקבות הקריסה. ז'אן-ויקטור קלריקו, המנהל הכללי של מולן-רוז', הודיע שהיה מדובר בבעיה טכנית, למרות ביצוע תחזוקה כל חודשיים. המועדון היה מושא ציורם של ציירים פוסט אימפרסיוניסטים רבים ובהם הצייר טולוז לוטרק. בנוסף, היה המועדון השראה למספר רב של סרטים. שישה סרטים נקראו בשם ה"מולן רוז'": סרט משנת 1928 בבימוי אוואלד אנדרה דופון סרט משנת 1934 בכיכובן של סידני לאנפילד בו השתתפה גם לוסיל בול. סרט משנת 1939 בבימוי אנדרה הוגון סרט משנת 1944 בבימוי איב מירנד "מולן רוז'" סרט משנת 1952 בבימוי ג'ון יוסטון "מולין רוז'" סרט משנת 2001 בבימוי באז לורמן ב-1962 הוקלטה תוכנית טלוויזיה של אד סליבן במולן רוז'. בתוכנית השתתפו הזמרים קוני פרנסיס וג'וני האלידיי. ב-2019 עלה בברודוויי מחזמר המבוסס על הסרט משנת 2001. מדיה וקבצים בנושא מולן רוז' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מולן רוז' תמונות של המולן רוז'
Warning:

:Warning (אזהרה:) הוא אלבום האולפן השישי של להקת הפאנק (Punk) גרין דיי. האלבום יצא ב-3 באוקטובר 2000 והוקלט במרץ ואפריל באותה השנה. האלבום הגיע למקום הרביעי במצעדי האלבומים העיקריים בארצות הברית. אבל, האלבום קיבל ביקורות קשות ממבקרי מוזיקה ומעריצי הלהקה שאמרו כי הלהקה לא רלוונטית יותר. האלבום הגיע למעמד של זהב לעומת כל אלבומיה האחרים של גרין דיי שהגיעו למעמד של פלטינה כפולה. מגזין המוזיקה Allmusic נתן לאלבום 4.5 מתוך 5 כוכבים, והוסיף: "Warning: לא יכול להיות שיא חדשני, אבל הוא סיפוק אדיר.". לעומתו מעריצי הלהקה היו ביקורתיים יותר וטענו כי הלהקה פחות רלוונטית ומחדשת מבעבר. למרות כל זאת האלבום עדיין הוציא את הלהיטים Warning ו־Wating ואת Minority שהפך לאחד הלהיטים הגדולים שלהם הלהקה זכתה בעזרת האלבום בטקסים רבים ובין הזכיות "האלבום הטוב ביותר" " אלבום פאנק רוק/סקא הטוב ביותר" "הלהקה הטובה ביותר" "הסולן הטוב ביותר" "הבסיסט הטוב ביותר" "המתופף הטוב ביותר" "הכתיבה הטובה ביותר" ו"האמן הטוב ביותר". כל השירים נכתבו על ידי בילי ג'ו ארמסטרונג והולחנו על ידי הלהקה (פרט לאלה שמצוינים) מידע על האלבום Warning: באתר MusicBrainz מידע על האלבום Warning: באתר AllMusic האלבום Warning: באתר Discogs האלבום Warning: באתר ספוטיפיי האלבום Warning: באתר דיזר האלבום Warning: באתר אפל מיוזיק האלבום Warning: באתר טיידל סטיבן תומאס ארלוויין, "Warning",‏ Allmusic.
מולן רוז' (פירושונים)

בצרפתית: Moulin Rouge – "טחנת הרוח האדומה" האם התכוונתם ל... מולן רוז' – תיאטרון קברט בפריז. במולן רוז' – ציור מאת הצייר הצרפתי טולוז לוטרק. מלון מולן רוז' – בית מלון בלאס וגאס שבמדינת נבדה שבארצות הברית. מולן רוז' (סרט, 1952) – סרט קולנוע משנת 1952, בבימויו של ג'ון יוסטון. מולן רוז' (ספר) – ספר שנכתב על בסיס הסרט משנת 1952. מולין רוז' (סרט, 2001) – סרטו של הבמאי באז לורמן משנת 2001. מולן רוז' (מחזמר) – מחזמר המבוסס על הסרט מולין רוז' (סרט, 2001).