laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סיאד חלילוביץ'

סיאד חלילוביץ' (בבוסנית: Sejad Halilović; נולד ב-16 במרץ 1969) הוא כדורגלן עבר בוסני אשר שיחק בעמדת הקשר וייצג את נבחרות קרואטיה ובוסניה והרצגובינה. חלילוביץ' החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה הקרואטית ציבאליה, ובמהלך השנתיים בהם שיחק בקבוצה שותף 46 פעמים וכבש 4 שערים. בשנת 1992 חתם בקבוצת קרואטיה זאגרב (כיום דינמו זאגרב) לשלוש עונות, במהלכן זכה באליפות ובגביע. במהלך שלוש העונות בהן שיחק במועדון שותף חלילוביץ' ב-59 משחקים וכבש תשעה שערים. בקיץ 1995 חתם חלילוביץ' בריאל ואיאדוליד מהליגה הספרדית, אך לאחר עונה בה שותף 17 פעמים ולא מצא את הרשת, עבר לליגה הישראלית וחתם בקבוצת הפועל באר שבע אותה אימן אלי גוטמן. חלילוביץ' היה חלק משמעותי בקבוצה שזכתה באותה העונה בגביע המדינה לאחר שניצחה בגמר 0:1 את מכבי תל אביב. בקיץ 1997 עבר חלילוביץ' לליגה הטורקית, ושיחק במשך שלוש שנים בשלוש קבוצות שונות. בשנת 2000 חזר לקרואטיה וחתם בקבוצת אוסייק, במדיה ערך שמונה הופעות. בעונת 2001/2002 חזר חלילוביץ' שוב לישראל ושיחק בקבוצת עירוני ראשון לציון, וסייע לקבוצה להישאר בליגת העל. לאחר ששיחק בקבוצות נוספות בקרואטיה, פרש חלילוביץ' ממשחק פעיל בשנת 2004, במדי קבוצת ליובליאנה הסלובנית. החל משנת 2008 שימש כמאמן במחלקת הנוער של דינמו זאגרב, אך בשנת 2014 עזב את המועדון לאחר שבנו, אלן חלילוביץ', עבר לברצלונה. ב-17 באוגוסט 1994 ערך חלילוביץ' את הופעתו היחידה במדי נבחרת קרואטיה, בניצחון 0:4 על נבחרת ישראל באצטדיון רמת גן. בנוסף, לזכותו של חלילוביץ' 15 הופעות במדי נבחרת בוסניה והרצגובינה. סיאד חלילוביץ' הוא אביו של הכדורגלן אלן חלילוביץ'. שני בניו האחרים, דינו ודמיר, משחקים במחלקות הנוער של ברצלונה. דינמו זאגרב אליפות קרואטיה: 1992/1993 הגביע הקרואטי: 1993/1994 הפועל באר שבע גביע המדינה: 1996/1997 סיאד חלילוביץ', באתר Transfermarkt סיאד חלילוביץ', באתר WorldFootball.net סיאד חלילוביץ', באתר National Football Teams סיאד חלילוביץ', באתר FootballDatabase.eu אורן יוסיפוביץ'‏, עשרים הזרים הטובים ששיחקו בכדורגל הישראלי, באתר וואלה, 18 בפברואר 2013
יועז פנקס

יועז פנקס הוא קצין משטרה ישראלי בדרגת תת-ניצב, בתפקידו האחרון כיהן כסגן מפקד מחוז חוף. פנקס שירת כקצין אגף החקירות והמודיעין של מרחב ירקון, מפקד תחנת גלילות, ראש אגף חקירות במרחב ירקון, קצין אגף החקירות והמודיעין של מחוז הדרום וראש זרוע כללית (העוסקת בהונאת המוסד לביטוח לאומי) ביחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית. ב-2012 מונה למפקד היחידה בדרגת תת-ניצב וב-2016 לסגן מפקד מחוז חוף. פנקס בוגר המכללה לביטחון לאומי ובעל תואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. פנקס התאלמן לאחר שרעייתו מאלי, שוטרת במשטרת ישראל, נפטרה במהלך שירותה. לזוג שני ילדים. אושרו מינויי מפקדים חדשים ליאל"כ וליאחב"ל, אתר משטרת ישראל, 27 באוגוסט 2012 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רבי אליעזר בן יעקב (השני)

רבי אליעזר בן יעקב השני היה לפי ההשערה תנא מתלמידי רבי עקיבא, שפעל בארץ ישראל בדור הרביעי של התנאים. בספרות העוסקת בתולדות התנאים והאמוראים, מקובלת הייתה עד העת החדשה, ההנחה בדבר קיומו של תנא אחד בשם רבי אליעזר בן יעקב. ואולם הנחה זו עוררה קשיים; רבי אליעזר בן יעקב היה מוכר כתנא שחי בשלהי ימי בית המקדש השני ובתקופה שלאחר חורבנו (המאה הראשונה לספירה). בקטעים המיוחסים לו בתלמוד הוא מרבה למסור פרטים על בית המקדש ועבודתו, והתלמוד הבבלי אף מייחס לו את חיבורה של מסכת מידות, המתארת בפרוטרוט את בית המקדש השני. וישנן עדויות נוספות בכתבי חז"ל התומכות בהשערה לפיה הוא חי בימי הבית השני. מאידך, במדרש בראשית רבה הוא נמנה בין אחרוני תלמידיו של רבי עקיבא: "שנים עשר אלף תלמידים היו לרבי עקיבא... וכולם בפרק אחד מתו... ובסוף העמיד שבעה: רבי מאיר, ורבי יהודה, רבי יוסי, ור' שמעון... ור' אליעזר בן יעקב". הוא מוזכר גם כמי שהשתתף בעיבור השנה עם תלמידי רבי עקיבא. כמו כן, בכמה מקורות מובאת דעתו לצד דעה של אחד מתלמידי רבי עקיבא הללו, ומשתמע שהיה בן דורם וחברם. לאור זאת, שוררת הסכמה בין חוקרי העת החדשה, בהם הרבנים זכריה פרנקל ויצחק אייזיק הלוי, כי היו שני תנאים בשם רבי אליעזר בן יעקב, ואף הועלתה השערה בדבר קרבה משפחתית ביניהם. לדברי הרב אהרן הימן, אף ביחס לחכם זה נאמר הכלל "משנת רבי אליעזר בן יעקב קב ונקי". עם זאת, ישנם קשיים בהשערה זו, כמו למשל העובדה שהמשנה מביאה מדברי שני האישים ואינה טורחת לתת בהם סימן היכר, כמו "הזקן" או "הגדול" וכדומה. ואף נראה שחלק מהראשונים סברו שמדובר באדם אחד. רבי אליעזר בן יעקב מרדכי מרגליות (עורך), "ר' אליעזר בן יעקב (השני)", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, מהדורת אייזנברג תשס"ז, כרך א, עמ' 42 הרב אהרן הימן, "רבי אליעזר בן יעקב", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט "רבי אליעזר בן יעקב", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) בראשית רבה, פרשה סא, פסקה ג מקור זה בעייתי במקצת, כי בהמשך המדרש מופיעה רשימה חלופית של שבעת התלמידים, ממנה נשמט רבי אליעזר בן יעקב. וכמו כן, במקור מקביל (תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ב, עמוד ב') נמנו חמישה תלמידים בלבד, ורבי אליעזר בן יעקב אינו ביניהם. תלמוד ירושלמי, מסכת חגיגה, פרק ג', הלכה א' דרכי המשנה, עמ' 73. דורות הראשונים, חלק א, כרך ה, פרק מח "ר' אליעזר בן יעקב הראשון". הלוי טוען כי הדבר ידוע וברור לכל מי שבקי בדברי התנאים ובדרכי המשנה, ומאריך להשיב על טענותיו של פראנקל, ובעקבותיו גם טענותיו של אייזיק הירש וייס, שטענו כי כבר עורכי התלמוד לא ידעו מעובדת קיומם של שני תנאים בשם זה. תולדות תנאים ואמוראים - להלן קישורים חיצוניים
אבא יוסי בן חנן

אַבָּא יוֹסֵי בֶּן חָנָן, או אַבָּא יוֹסֵי בֶּן חַנִּין, היה תנא בדור השני, שמאמרים רבים שלו מובאים בספרות חז"ל. דבריו של אבא יוסי בן חנן בענייני הלכה מופיעים בתלמוד הבבלי, במסכתות יבמות, סוטה וזבחים, ובתלמוד הירושלמי במסכת בבא קמא, אך הוא מוזכר כבר במדרשי ההלכה התנאיים, במשנה ובתוספתא: במשנה במסכת מידות, הוא קובע כי היו שלושה עשר שערים לעזרה שכנגדם היו משתחווים, בניגוד לתנאים אחרים שסברו כי היו רק שבעה שערים. בתוספתא במסכת סוכה, הוא קובע כי הפיס בבית המקדש לא היה נערך בין כל הכהנים, אלא בין ראשי משמרות הכהונה. ייתכן שהוא "אבא איסי בן יוחנן" שמסר בשם שמואל הקטן את המימרא הבאה: העולם הזה דומה לגלגל עינו של אדם; לבן שבו – זה אוקיינוס שמקיף את כל העולם, שחור שבו – זה העולם, קמט שבשחור – זה ירושלים, פרצוף שבקמט – זה בית המקדש, שיבנה במהרה בימינו ובימי כל ישראל אמן. — דרך ארץ זוטא, פרק ט' נראה שאינו זהה לאבא יוסי בן חנן שמסר מימרא בשם אבא כהן ברדלא, שכן האחרון היה בסוף תקופת התנאים, אלא מדובר באמורא אחר (אבא יוסי בן חנן איש ינוח או אבא יוסי בן יוחנן איש ירושלים, או שהיה אמורא נוסף בשם זה). שלום (בן יחזקאל) אלבק, אבא יוסי בן חנן, משפחות סופרים, ורשא תרס"ג, עמ' 105, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) הרב אהרן הימן, "אבא יוסי בן חנן", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ב, באתר היברובוקס מרדכי מרגליות (עורך), "אבא יוסי בן חנן", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, מהדורת אייזנברג תשס"ז, כרך א, עמ' 7–8 "אבא יוסי בן חנן", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) משנה, מסכת מדות, פרק ב', משנה ו' תוספתא, מסכת סוכה, פרק ד, הלכה טו שלום אלבק, משפחות סופרים; מרדכי מרגליות, אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים [דרושה הבהרה] ספרי דברים, פרק א', פסוק ב' מרדכי מרגליות, אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים [דרושה הבהרה] שלום אלבק, משפחות סופרים, עמ' 106 אהרן הימן, תולדות תנאים ואמוראים [דרושה הבהרה] ערך זה הוא קצרמר בנושא תנאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פוני (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פוני – זן של סוס הבית פוני שטלנד – גזע נמוך וחזק של סוסי פוני אשר מקורו באיי שטלנד פוני באלי – גזע נמוך של סוסי פוני שמוצאו מהאי האינדונזי באלי פוני ג'אווה – גזע נמוך שפותח על האי של ג'אווה באינדונזיה פוני הוצול – סוס פוני קטן, מסדרת סוס הבית שמקורו בהרי הקרפטים הפוני הקטן שלי – זיכיון בובות פוני קטנות מפלסטיק, הכולל גם סדרות טלוויזיה פוני (שבט) – שבט מבני האינדיאנים בארצות הברית ששכן באזור המערב התיכון פוני (שיער) – תסרוקת בה השיער על המצח פוני (אינדיאנה) (אנ') – עיירה קטנה באינדיאנה, ארצות הברית פוני (מטוס ריסוס) (Pawnee) – סדרת מטוסי ריסוס מתוצרת פייפר איירקראפט (אנ') פונים הוא כינוי לטיני לפיניקים של קרתגו, על שמם נקראות המלחמות הפוניות פון (הונגריה) (Fony) – כפר בהונגריה מכונית פוני – סיווג מכוניות אמריקאיות לדגמי מכוניות קופה קטמפקטיות במחיר סביר, מעוצבות במיוחד עם תדמית "ספורטיבית" אישים: אלפרדו פוני – כדורגלן איטלקי ז'אן פוני – צייר רוסי-צרפתי יוסי פוני – איש משטרה ישראלי צ'זארה פוני – מוזיקאי איטלקי פון פני
סטאק

האם התכוונתם ל... מחשוב מחסנית – סוג נפוץ של מבנה נתונים מחסנית קריאות – מבנה נתונים המשמשת לאחסון מידע אודות השגרות הפעילות של תוכנית מחשב. סטאק (תוכנה) (מכונה גם "מקבץ פתרונות" או "מקבץ תוכנות") – כינוי לקבוצה של מערכות תוכנה שמספקת פלטפורמה שלמה עבור פיתוח יישומים גאולוגיה סטאק (גאולוגיה) – צורת קרקע גאולוגית המורכבת ממדרון תלול ולעיתים עמוד סלע אנכי או כמעט אנכי, הנמצא בתוך הים בקרבת החוף גאוגרפיה וסט סטאק – מצוק בארץ קמפ שבאנטארקטיקה איסט סטאק – מצוק בארץ קמפ שבאנטארקטיקה מפרץ סטאק (ארץ אנדרבי) – מפרץ בארץ אנדרבי שבאנטארקטיקה מפרץ סטאק (איי האנטיפודה) – מפרץ באיי האנטיפודה שבניו זילנד אאוט סטאק – אי בלתי מיושב המצוי בקבוצת איי נורת' באיי שטלנד, האי הצפוני ביותר בממלכה המאוחדת אישים אלן סטאק – שחיין אמריקאי, אלוף אולימפי ושיאן עולם שהתמחה בסגנון גב ראיין סטאק – כדורסלן עבר אמריקאי שהתאזרח במקדוניה רוברט סטאק – שחקן אמריקאי זוכה פרס אמי
אליפות אירופה בשחייה 1931

אליפות אירופה השלישית בשחייה נערכה בפריז שבצרפת מ-23 עד 30 באוגוסט 1931. מארי בראון (הולנד הולנד) ואישטוואן ברני (הונגריה הונגריה) היו השחיינים המצטיינים באליפות לאחר שזכו ב-3 מדליות זהב, כל אחד. אישטוואן היה שותף לזכייתה של הונגריה במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 9:34.0 דקות, שיא העולם היחידי שנשבר באליפות. נבחרת הונגריה (הונגריה) זכתה בפעם השלישית ברציפות במדליית זהב בכדורמים. מדיה וקבצים בנושא אליפות אירופה בשחייה 1931 בוויקישיתוף כל המנצחות באליפות אירופה בשחייה, באתר gbrathletics (באנגלית) כל המנצחים באליפות אירופה בשחייה, באתר gbrathletics (באנגלית)
נתן במברגר

הרב נתן במברגר (כ"א בשבט תר"ב, 1 בפברואר 1824 - כ"ח בניסן תרע"ט, 27 באפריל 1919) היה רבה הראשי של וירצבורג וגליל בוואריה. במברגר נולד בווירצבורג בכ"א בשבט תר"ב לרבי יצחק דב במברגר. בשנת תר"ל נשא לאשה את חנה בת יוסף פרלשטיין מקופנהגן להם נולדו 12 ילדים. לאחר שנפטר אביו בשנת תרל"ט כיהן בתחילה כשנה בתפקיד זמני כרב העיר וראש בית המדרש למורים. לאחר כשנה בג' סיון תר"מ נערכו בחירות בהם זכה ברוב קולות נגד ד"ר מרדכי קורף, אולם הוועד שנוהל על ידי מתנגדיו פסלו ארבעים קולות מצידו ובכך החל דיונים בפני הממשלה שבסופו של דבר אישרה לבמברגר להמשיך בתפקיד. המאבק נגדו היה בעיקר מצד הרפורמים והמשיך שנים עד שנת תרמ"ו אז הוכתר במברגר רשמית על ידי הממשלה לרב העיר וירצבורג והמחוז לכל ימי חייו. במברגר פעל רבות עבור אנשי ארץ ישראל ועמד בקשר אישי עם הרב יוסף חיים זוננפלד והרב אברהם יצחק הכהן קוק (הרב במברגר היה זה שחילץ את הראי"ה ממאסרו בתחילת מלחמת העולם הראשונה, ואירח אותו בביתו עד שעבר הרב קוק לשווייץ). במשך שנות כהונתו אסף 2,475,000 מארקים גרמניים של ימיו עבור מוסדות חשובים בארץ ישראל כבית החולים שערי צדק ועוד, והיה מפרסם בקביעות רשימות התורמים מדרום גרמניה. הרב במברגר היה במרכז מאבקים בין קהילתו לרפורמים בעניינים הלכתיים שונים ביניהם קבורת אנשים שצוו לשרוף את גופם, הימום בהמות קודם שחיטתן, עשיית תנאי בקידושין. הרב במברגר היה רוכש ספרים רבים ומעריכים שספרייתו התורנית הייתה הגדולה ביותר בגרמניה בימיו. נפטר מהתקף לב בכ"ח בניסן תרע"ט, ונקבר בבית העלמין בהוכברג פרבר וירצבורג. לקוטי הלוי - מנהגי ק"ק ווירצבורג, ברלין תרס"ז. פקודת הלוים - הגהות על חידושי הרא"ה למסכת תענית, מיינץ תרל"ד. מדיה וקבצים בנושא נתן במברגר בוויקישיתוף ספרו לקוטי הלוי, באתר היברובוקס ספרו פקדת הלוים, באתר היברובוקס באמברגר, נתן בן יצחק דוב הלוי, ליקוטי הלוי, ברלין תרס"ז, באתר אוצר החכמה קהילת ווירצבורג, באתר יד ושם נתן בן יצחק דוב במברגר (1842-1919), דף שער בספרייה הלאומית
בנימין זאב רייך

רבי בנימין זאב וולף (וילהלם) רייך (ה' בחשוון תרי"ג, 18 באוקטובר 1852, קרלבורג – י"ז בתמוז תרפ"ט, 25 ביולי 1927, באדן, אוסטריה), היה רב אוסטרי-הונגרי. רבה של עיר הקיט באדן הסמוכה לווינה (Baden bei Wien), קרוב לחמישים שנה. רייך נולד ב־1853 בקרלבורג (אנ'), למשפחה רבנית הונגרית ידועה. אביו היה הרב אברהם יחזקאל רייך שכיהן אז כרב המקומי בקרלבורג, וסבו הוא הרב יעקב קופל אלטנקונשטט רבה של ורבו, ממנהיגי יהדות הונגריה האורתודוקסית. למד בישיבת פרשבורג, ונסמך לרבנות בידי ראש הישיבה הרב שמחה בונם סופר, הרב חזקיה פייבל פלויט אב"ד שוראן ומחבר "לקוטי חבר בן חיים", והרב שמעון סידון רבה של טירנוי. נישא לסידוני זומר, ועבר לגור בסרבר (אנ'). ב־1876 נולד להם בנם הבכור נתנאל. ב־1880, בהיותו בגיל 27, התמנה כרבה של עיר הקיט והספא באדן, בהיותה עיר קיט שמשכה מבקרים רבים מכל גוני האוכלוסייה, וכך גם מכל גוני האוכלוסייה היהודית, כעשור קודם לכן נקרעה הקהילה היהודית המקומית הקטנה בין האורתודוקסים ליריביהם הנאולוגים, מאבק שליטה זה השפיע גם על הבחירות לרבנות, והרב וילהלם רייך קיבל את ההחלטה לנהל את קהילתו במסלול הסטטוס קוו אנטה; באופן דומה נהג אחיו הרב משה (מוריץ) רייך בבאנוביץ', לאחר פטירת אביהם ב־1888. אחיהם הבכור היה הרב יעקב קופל רייך, מראשי היהדות האורתודוקסית ההונגרית במאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. הרב בנימין זאב רייך היה מעורב גם בפעילות פוליטית, באוגוסט 1897 השתתף כציר בקונגרס הציוני העולמי הראשון, ובספטמבר 1923 השתתף בכנסייה הגדולה הראשונה של אגודת ישראל בווינה. במאי 1898 נפטרה אשתו הראשונה, והוא נישא בראשית 1900 בזיווג שני לג'ני אלרן. בראשית המאה ה-20 הגיע לביקור בארץ ישראל, את רשמיו העלה בחוברת בשם "מזרחה" (בגרמנית). בשבעה עשר בתמוז תרפ"ט (25 ביולי 1927), לאחר שנשא הספד בבית הקברות המקומי, חש ברע ונפטר. הוא נקבר באותו יום. הותיר אחריו כתבים רבים. ספרייתו וכתביו נשלחו לארצות הברית לידי בנו הבכור, האגיפטולוג והבלשן פרופ' נתניאל יוליוס רייך, ועם מותו ב-1943 עברו יחד עם כל עזבונו לרשות דרופסי קולג' בפילדלפיה. מתוך אוסף זה הדפיס נכדו נחמן שטרנפלד, את הספר "אמן והלל" (בני ברק, תשע"א), הכולל חלק מהרצאותיו בענייני אקטואליה, שיעורים על ספר תהלים, ופירוש לפרקי אבות, לצד תשובות הלכתיות. כל כתביו שהודפסו בחייו, נדפסו בגרמנית: Patriotische Reden: Herausgegeben zum 40 jährigen Regierungs-Jubiläum Sr. Majestät des Kaisers Franz Josef I (1888) "Culturfragen": vom biblisch-talmudischen socialen und geschichtlichen Standpunkte aus; beleuchtet von Rabbiner W. Reich (1889) Gedächtnissrede auf Sr. k. k. Hoheit den durchlauchtigsten Kronprinzen Erzherzog Rudolf; gesprochen von Rabbiner W. Reich am. 6 Februar 1889 im Tempel der isr. Cultusgemeinde zu Baden b.W. Jesaias: Exegetisch-kritische studien vorzüglich auf historischer grundlage (1892) "Patriotische Reden" von W. Reich; hrsg. als weitere Folge zum 70. Geburtstage Sr. Majestät des Kaisers Franz Josef I (1900) "Misrachah": Nach Osten! Eine jüdische Gesellschaftsreise nach Palästina : Reisebericht (1905) Berühmte Judengemeinden des osmanischen Reiches (1913) ביוגרפיה של הרב בנימין זאב וולף רייך, בדף המבוא של "Wilhelm Reich Collection" באתר המרכז למחקרי יהדות מתקדמים געשטארבען דער הרב הכולל פון באדען, אונזער עקספרעס, 31 ביולי 1929 ספרו אמן והלל, בני ברק, תשע"א, באתר אוצר החכמה חוברת זו תורגמה לעברית ונדפסה כנספח לספרו "אמן והלל" (להלן בפרק "קישורים חיצוניים").
הוקי רצפה

הוקי רצפה (באנגלית: Floor hockey) הוא משחק ספורטיבי הדומה להוקי קרח, ממנו התפתח. במשחק משחקות שתי קבוצות, המורכבות מ-5 שחקנים ושוער אחד. את המשחק נהוג לשחק על משטחי רצפה שטוחים, כגון מגרשי כדורסל כאשר השחקנים נוהגים ללבוש נעלי ספורט. השחקנים משתמשים במקלות מעוקלים כדי לשלוט בדיסקית במטרה לחבוטה לעבר שער הקבוצה היריבה ולהבקיע שערים. המטרה של כל קבוצה היא להבקיע את הדיסקית/כדור לשער של הקבוצה היריבה באמצעות המקל בלבד. הקבוצה אשר חבטה את הדיסקית/כדור יותר פעמים לתוך שער הקבוצה היריבה היא המנצחת. המשחק נפוץ בעיקר באמריקה הצפונית (ארצות הברית וקנדה) ובאירופה. לכל שחקן יש מקל (נהוג לשחק עם המקלות הסטנדרטיים של משחקי הוקי שדה, הוקי קרח, במקלות בנדי, או במקלות פלסטיק קלי משקל). במשחק לא נהוג תמיד לשחק באמצעות ציוד מגן. ציוד השוער כולל קסדה עם רשת למיגון הפנים, מגן גרון, מגן חזה, מגני רגליים ו"מכנס" שמגן על הברכיים והירכיים. בנוסף לכך נהוג להשתמש בדיסקית (Puck), או בכדור פלסטיק קל משקל, ובשני שערים. במשחק הוקי רצפה משתתפות 2 קבוצות המונות 6 שחקנים כל אחת: 5 שחקני שדה ושוער אחד. המשחקים נערכים על מגרשים שטוחים בגודל 29 מטרים על 15 מטרים. המטרה של כל קבוצה היא להבקיע את הדיסקית/כדור לשער של הקבוצה היריבה באמצעות המקל בלבד. הקבוצה אשר חבטה את הדיסקית/כדור יותר פעמים לתוך שער הקבוצה היריבה היא המנצחת. השוערים רשאים להשתמש בכל אמצעי אפשרי כדי לעצור את הדיסקית/כדור (עם הגוף, הכפפות, או עם המקל שלהם). משחק הוקי רצפה נמשך שתי מחציות בנות 20 דקות כל אחת, כאשר ישנה הפסקה בת 10 דקות בין המחצית הראשונה למחצית השנייה. אם בתום המחציות לא הושגה הכרעה, מתקיימת הארכה בת 5 דקות, שנערכת בשיטת "שער זהב" - הקבוצה הראשונה להבקיע בהארכה מוכרזת כמנצחת. אם המשחק לא הוכרע לאחר ההארכה, מתקיים דו-קרב מכות עונשין. שעון המשחק נעצר במקרים של הבקעת שער, עבירה, פסק זמן, או אירוע חריג אחר. המשחק מתחדש בכדור ביניים (Faceoff) במרכז המגרש (שני כדורים בכל צד של המגרש ואחד מרכזי). על העבירות שלהלן השחקן שביצע את העבירה יוצא מהמשחק לשתי דקות: Tripping - לגרום לשחקן יריב למעוד או ליפול באמצעות המקל. Hooking - משיכת שחקן יריב מאחור באמצעות מקל ההוקי. Slashing - מכה לכוון יריב באמצעות מקל היורד מלמעלה כלפי מטה, גם אם המקל לא פגע ביריב. Interference - חסימת התקדמותו של שחקן יריב אשר לא מחזיק בדיסקית/כדור. High Sticking - המקל בו מחזיק השחקן עולה מעל לגובה המותניים שלו בכל שלב במהלך המשחק. Cross Checking - דחיפת היריב באמצעות המקל. Checking from behind - כניסת גוף בגוף בגבו של יריב שלא רואה את הפוגע ולא יכול להתגונן. הוקי הוקי שדה
זיסמן

זיסמן הוא שם משפחה אשכנזי וגרמני (Süßmann). האם התכוונתם ל... עמנואל זיסמן – פוליטיקאי ודיפלומט ישראלי, חבר הכנסת בין השנים 1988 - 1999 רותם זיסמן-כהן – שחקנית ישראלית שלום זיסמן – פוליטיקאי ואיש ציבור ישראלי, חבר הכנסת השנייה אולם זיסמן – היכל ספורט עירוני רב-תכליתי ע"ש שלום זיסמן שמואל זיסמן – כדורסלן עבר ועורך דין. בנו של שלום זיסמן מרדכי זיסמן (מוני) - אסיר ציון זוסמן
פולי הולידיי

פולי דין הולידיי (באנגלית: Polly Dean Holliday; נולדה ב-2 ביולי 1937) היא שחקנית אמריקאית זוכת 2 פרסי גלובוס הזהב על תפקידה בתור המלצרית פלורנס ג'ין "פלו" בסדרה "אליס". הולידיי נולדה בעיר ג'ספר שבאלבמה לוולמה וארנסט סאליבן הולידיי. היא למדה ב"מכללת אלבמה" והתנסתה לראשונה משחק ב"תיאטרון הרפרטוארי אסולו" שבעיר סראסוטה, פלורידה. לפני שפנתה לתחום המשחק הייתה הולידיי מורה לפסנתר. הולידיי התפרסמה לראשונה באמצע שנות ה-70 של המאה ה-20 בזכות תפקיד משנה בו הופיעה בסדרה הקומית "אליס" שהתבססה על הסרט "אליס לא גרה כאן יותר". בסדרה שיחקה הולידיי בתור המלצרית פלורנס ג'ין "פלו", תפקיד אשר זיכה אותה ב-2 פרסי גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה ובשתי מועמדויות לפרס אמי. דמותה הפופולרית של המלצרית פלו הובילה את חברת CBS לפתח ספין אוף בשם "פלו" בו הייתה הולידיי לשחקנית הראשית. היא הועמדה לפרס גלובוס זהב לתפקיד ראשי ולפרס אמי נוסף על גילום דמותה של פלו. הולידיי הופיעה בקריירה הטלוויזיונית שלה גם בסדרה של ג'ון גרישם "הקליינט" וכשחקנית אורחת בסיטקומים "שפץ ביתך" בתור ליליאן, אמה של ג'יל טיילור ו-"בנות הזהב" בתור לילי, אחותה של רוז. הולידיי שהצליחה בתור שחקנית טלוויזיה התפרסמה לראשונה כשחקנית קולנוע בשנת 1984 בהפקתו של סטיבן ספילברג "גרמלינס" בה שיחקה בתור גברת רובי דיגל. תפקיד בעבורו היא זכתה בפרס סאטורן לשחקנית המשנה. בשנת 1993 השתתפה הולידיי בקומדיה "גברת דאוטפייר" בתפקיד גלוריה צ'ני שכנתם של משפחת הילארד. ב-1998 שיחקה בקומדיה "אבא מתארס" בתפקיד מרווה קולפ המנהלת ובעלת מחנה הקיץ. בשנת 1990 הועמדה הולידיי לפרס טוני על הופעתה בתפקיד ביג מאמה במחזה "חתולה על גג פח לוהט". גרמלינס (1984) ירח מעל פראדור (1988) גברת דאוטפייר (1993) מר טעות (1993) אבא מתארס (1998) תקפצו לי (2006) אשת החלומות (2007) משחק הוגן (2010) אליס (1976–1980) פלו (1980–1981) הקליינט (1995–1996) שפץ ביתך (1993–1999) מדיה וקבצים בנושא פולי הולידיי בוויקישיתוף פולי הולידיי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פולי הולידיי, באתר AllMovie (באנגלית) פולי הולידיי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
פפנהיים

האם התכוונתם ל... פפנהיים (עיר) (אנ') – עיר בבוואריה, גרמניה פפנהיים (נסיכות) (אנ') – נסיכות של האימפריה הרומית אישים: ברטה פפנהיים – פמיניסטית יהודיה-אוסטרית וחלוצה בתחום העבודה הסוציאלית והמאבק בסחר בנשים. מטופלת מפורסמת של יוזף ברויר שנודעה בכינוי אנה או גוטפריד היינריך פון פפנהיים – דוכס ופילדמרשל באימפריה הרומית הקדושה, ממפקדי הצבאות הקתוליים במלחמת שלושים השנים שלמה פפנהיים – בלשן ומשורר עברי, מן המתונים שבאנשי תנועת ההשכלה היהודית שלמה פפנהיים (ירושלים) – סגן יו"ר הנהלת העדה החרדית בירושלים ועסקן ירושלמי. הקים את בית היתומות "בית לפליטות" ואת בית ההחלמה ליולדות בטלז סטון שמואל חיים פפנהיים – עסקן חסיד תולדות אהרן, בעבר עורך העיתון "העדה"
בארקר

בארקר (באנגלית: Barker) הוא שם משפחה. האם התכוונתם ל... אוולין יו בארקר – גנרל בריטי, מפקד הכוחות הבריטיים בארץ ישראל בתקופת המאבק של היישוב בבריטים אמא בארקר – פושעת אמריקאית אגדית שפעלה בארצות הברית בזמן השפל הגדול טראוויס בארקר – מתופף אמריקאי, שהתפרסם כמתופף של להקת בלינק-182, ולהקת +44 קלייב בארקר – סופר, במאי קולנוע, יוצר קומיקס ואומן חזותי אנגלי רוני בארקר – שחקן ותסריטאי בריטי
קוסמן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קוסמן (אנ') – כפר בבוסניה והרצגובינה אישים אדמיאל קוסמן – משורר ישראלי, פרופסור למדעי היהדות באוניברסיטת פוטסדם, והמנהל האקדמי של המכון להכשרת רבנים רפורמיים ע"ש גייגר בברלין ברנהרד קוסמן – צ'לן ומלחין גרמני מייק קוסמן (אנ') – שחקן בייסבול אמריקני מרסלי קוסמן (אנ') – היסטוריון פולני
שמעון מקירנה

שמעון מקירנה (יוונית Σίμων ο Κυρηναίος) הוא דמות המופיעה בשלוש הבשורות הסינופטיות בברית החדשה, ולפיהן, בפקודת הרומאים סייע לישו לשאת את הצלב בדרך הייסורים. המידע אודות שמעון מקירנה מועט, והבשורה על-פי מרקוס היא המפורטת ביותר בעניינו: "וְאִישׁ אֶחָד עָבַר וְהוּא בָא מִן־הַשָׂדֶה וּשְׁמוֹ שִׁמְעוֹן הַקּוּרִינִי אֲבִי אֲלֶכְסַנְדְּרוֹס וְרוּפוֹס וַיֶּאֶנְסוּ אֹתוֹ לָשֵׂאת אֶת־צְלוּבוֹ" לפי הבשורות, שמעון היה איש קירנה, עיר יוונית בצפון אפריקה אשר נשלטה על ידי האימפריה הרומית מאז שנת 96 לפנה"ס. בעיר התגוררה קהילה יהודית גדולה שתחילתה, ככל הנראה, בראשית המאה ה-3 לפנה"ס, והיא התקיימה לפחות עד מרד התפוצות, בתחילת המאה ה-2. רבים מיהודי קירנה שבו לירושלים והקימו בה, יחד עם יהודים מערים אחרות, קהילה ובית כנסת שכונה "בית הכנסת של החופשיים": וַיָּקוּמוּ אֲנָשִׁים מִבֵּית־הַכְּנֶסֶת הַנִּקְרָא עַל־שֵׁם הַלִּיבֶרְטִינִים וְשֶׁל־קוּרִינִים וַאֲלֶכְסַנְדְּרִיִּים וּמִן־בְּנֵי קִילִיקְיָא וְאַסְיָא וַיִּתְוַכְּחוּ עִם־אִסְטְפָנוֹס." לכן ייתכן כי שמעון התגורר בקירנה ועלה לרגל לירושלים כדי לחגוג את הפסח, ולחלופין, כי התגורר בירושלים דרך קבע. קיימת מסורת לפיה שני בניו של שמעון, אלכסנדרוס ורופוס, היו לימים למסיונרים, ואזכור שמם בבשורה תומך בסברה כי נודעה להם חשיבות מסוימת בנצרות המוקדמת, וכי שמותיהם לא היו זרים לקוראיה. מסורת נוספת גורסת כי רופוס אשר נזכר באיגרת פאולוס אל הרומאים, הוא רופוס בנו של שמעון מקירנה. נשיאת הצלב בידי שמעון מונצחת בקפלה שבתחנה החמישית בוויה דולורוזה, במפגש הרחובות ויה דולורוזה והגיא ברובע המוסלמי. למרות שהדבר נכפה על שמעון בידי הרומאים, מעשהו נתפס בקרב נוצרים רבים כאצילי וכראוי להנצחה, והוא מייצג נקודת אור ותקווה בסבלו של ישו במהלך הפסיון. יש הגורסים כי הרומאים בחרו בשמעון מאחר שגילה סימפתיה או רחמים כלפי ישו, ולכן אף רואים בו כנמנה עם ראשוני הנצרנים; בעוד שאחרים נצמדים לכתוב ומדגישים כי לא עמדה בפניו ברירה. בסרט הפסיון של ישו כופים הרומאים על שמעון לשאת את הצלב נגד רצונו, אך עם התקדמות התהלוכה לעבר גולגותא, מגלה שמעון רחמים כלפי ישו ומסייע לו להעפיל אל הגבעה. בסילידס הגנוסטיקן גרס בראשית המאה ה-2, כי לא היה זה ישו אשר סבל במהלך הפסיון, אלא שמעון מקירנה, וכי הוא, ולא ישו, נצלב לבסוף בשל טעות. התנועה הקירנית שמרכזה בממלכה המאוחדת ובאירלנד (Cyrenian movement) בחרה בשמה בהשראת מעשיו של שמעון מקירנה, המראים כי לבני אדם מן השורה יש יכולת לשאת במעמסה הרובצת על כתפיהם של אחרים. מדיה וקבצים בנושא שמעון מקירנה בוויקישיתוף הבשורה על-פי מרקוס 15, 21. "Who was Simon of Cyrene?". מעשי השליחים 6, 9. מעשי השליחים 6, 9. "Who was Simon of Cyrene?" "שַׁאֲלוּ לִשְׁלוֹם רוּפוֹס הַנִּבְחָר בַּאֲדֹנֵינוּ וְלִשְׁלוֹם אִמּוֹ שֶׁהִיא כְּאֵם לִי" (האיגרת אל הרומאים 16, 13). Basilides, New Advent. Our History.