laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אברהם יהושע השיל טברסקי (צ'ודנוב)

רבי אברהם יהושע השיל טברסקי (מצ'ודנוב) (י' בטבת ה'תר"ך – י"ח בתמוז ה'תרע"ד) נינו של רבי אהרן טברסקי, האדמו"ר השלישי מצ'רנוביל. היה אדמו"ר בלויעב ובצ'ודנוב. נולד בליטא בי' בטבת ה'תר"ך לרבי מרדכי טברסקי מלויעב וללאה בתו של רבי שמואל אשכנזי. נישא ליוכבד בתו של רבי יעקב שפירא מדלוטין (נכד רבי פנחס מקוריץ). מונה על ידי אביו עוד בחייו לאדמו"ר, בתחילה בצ'ודנוב שבפלך זיטומיר שם שימש כמגיד ואדמו"ר. בשנת תרס"ח כשנה לאחר פטירת אביו, עבר למאזיר שבבלארוס ופתח שם את חצרו ואלפים מחסידי צ'רנוביל הסתופפו בצילו. בשנת תרע"ד חלה ונסע לעיירת המרפא אוטבוצק שם נפטר בי"ח בתמוז תרע"ד, ונטמן בעיירה הסמוכה קורטשוב הסמוכה כשאוהל הוקם על קברו. במשך שנים רבות לא נודע מקום קברו עד שבשנת תשע"ז אותר ושוקם הקבר על ידי חסידי טשרנוביל בסיועו של הרב נפתלי צבי הלפרין רב הקהילה בירושלים, ואף נערך בחודש תמוז תשע"ז מסע של נכדו האדמו"ר מטשערנאביל עם חסידים רבים לרגל חנוכת הציון. רבי חיים יצחק, ממלא מקום אביו באדמו"רות, חתן רבי יצחק ישעיה הלברשטאם. צפורה, אשת רבי יצחק טברסקי, בן רבי משה דן מסקווירא. אשת רבי מרדכי ישראל טברסקי מחאטין (נרצחו בשואה) חנה חיה, אשת הרב יעקב חיים פרלוב מסטולין-ניו יורק בנו של רבי מנחם נחום טברסקי מלויעב מעדות נכדו האדמו"ר רבי משולם זוסיא טברסקי מטשרנוביל שפקד את ציונו בשנת תרצ"ח http://www.zadikim.net/?p=16730
אברהם יעקב פרידמן (בויאן)

רבי אברהם יעקב פרידמן (כ"ד בניסן תרמ"ד, 19 באפריל 1884 - ב' באלול תש"ב, 15 באוגוסט 1942) היה האדמו"ר מבויאן בלמברג (לבוב). בנו של האדמו"ר הראשון מבויאן, רבי יצחק פרידמן. נולד בסדיגורה למלכה בת רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ולרבי יצחק, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין. בשנת תרנ"ה נישא לחנה בתו של רבי מרדכי טברסקי מלויעב. בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו ואחיו לווינה. לאחר פטירת אביו בשנת תרע"ז (1917), עבר מווינה ללבוב, מעריה המרכזיות של גליציה, שרבים מתושביה נמנו על חסידי בית רוז'ין. על קורותיו לא ידוע הרבה. בשנת תרצ"ג ביקר בארץ ישראל להזמנת חסיד שלו שחנך את ביתו בתל אביב. באותו ביקור הדליק את ההדלקה המסורתית בל"ג בעומר במירון. רבי אברהם יעקב נרצח בחצר ביתו יחד עם אשתו ומשמשו בב' באלול תש"ב (1942), לא הניח אחריו צאצאים. דברי תורתו כונסו בספר נחלת יעקב, והם מכילים מאמרים רבים על דרך הרמז. על שמו בית הכנסת נחלת יעקב של חסידות בויאן בביתר עילית. מאורעות היום בעיר ובכפר, דואר היום, 5 במאי 1933
אהרן אריה לייב מפרמישלאן

רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן (ה'ת"ק, 1739 – ב' באדר א' ה'תקע"ג, 1812) היה אדמו"ר חסידי, תלמידם של המגיד מזלוטשוב ורבי אלימלך מליז'נסק, השני בשושלת פרמישלאן. נולד בפרמישלאן בשנת ה'ת"ק (1739) לרבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן. בצעירותו למד אצל רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב ("המגיד מזלוטשוב"), ומאוחר יותר אצל רבי אלימלך מליז'נסק ("הנועם אלימלך"). לאחר פטירת אביו בכ"ב באב (שנת ה'תקל"ג או ה'תקמ"א) מונה למלא את מקומו בפרמישלאן. בשנות כהונתו הרבה לנסוע לצדיקי דורו, ביניהם רבי לוי יצחק מברדיצ'ב ורבי מנחם מנדל מרימנוב. נפטר בב' באדר א' ה'תקע"ג (1812). בנו, רבי מאיר מילא את מקומו. נישא לרבנית יענטע. ילדיהם: רבי יצחק, אדמו"ר מקאליש (נפטר ה'ת"ר, 1839). רבי יחיאל מיכל חתן רבי אהרן מבריצ'בה (אנ'), ישב בקומרנה וסירב לקבל על עצמו את האדמו"רות, ובכל זאת נסעו אליו המוני חסידים (נפטר ה'תקצ"ג, 1832). רבי מאיר מפרמישלאן, ממלא מקום אביו בפרמישלאן (נפטר ה'תר"י, 1849). רבי ישכר דב בער מברזאן. זיסל רדליך, אשת רבי שלמה רדליך ממיקולייב. השרף מסטרליסק רבי נפתלי מרופשיץ רבי מנחם מנדל מקוסוב רבי דוב בעריש "סגי נהור" מאלעסק רבי יהודה צבי מסטרטין ד"ר יצחק אלפסי, טרקליני החסידות, חלק א', 2016 ד"ר יצחק אלפסי, החסידות מדור לדור, חלק א', 1995 דוד הלחמי, רבי אהרן ליב מפרמישלן, חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' ק"ס, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
אהרן פרידמן (בויאן)

רבי אהרן פרידמן (תר"נ - י"ג בחשוון תש"ב) היה האדמו"ר מבויאן בצ'רנוביץ. נולד בבויאן לחוה, בת רבי מרדכי שרגא פרידמן מהוסיאטין ולרבי מנחם נחום, האדמו"ר המרכזי של חסידות בויאן. בשנת תרס"ז נישא להניה בת רבי חיים הגר, האדמו"ר מאנטיניא . בפרוץ מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו וסבו לווינה. עבר יחד עם אביו לצ'רנוביץ ועמד לצדו בהנהגת החצר. לאחר פטירת אביו בשנת תרצ"ו, הוא לא הסכים להתמנות כאדמו"ר, אך החל לערוך שולחנות משותפים יחד עם אחיו הצעיר רבי מרדכי שרגא. שכל את בתו היחידה פעסיא לאה בשנת תרצ"ז. נפטר במגפת טיפוס במהלך שנות השואה ונקבר בווערחיווקי. חלק קטן מדבריו של רבי אהרן כונסו בספר בשם תולדות אהרן. נמצאים בכתובים עוד דברי תורה רבים ממנו, הממתינים לצאתם לאור. בחודש סיון תשע"ג יצא לאור במהדורה חדשה ומפוארת, הספר "תולדות אהרן" בו לוקטו ועובדו דברי תורתו. חלק ניכר מהספר הוא החלק הביוגרפי שלו. על שמו נקרא בית הכנסת "תפארת אהרן" של חסידות בויאן, בשכונת התמר בביתר עילית. "רבי אהרן פרידמן הי”ד, האדמו”ר מבויאן", באתר תורתך לא שכחתי. מיוחסת לאדמו"רי רוז'ין דרך אמה, בתה של רבי יצחק פרידמן מבוהוש נכדו של רבי ישראל מרוז'ין, וכן דרך אביה, נכדו של ה"צמח צדיק" חתנו של רבי ישראל מרוז'ין.
אהרן פרידמן (סדיגורה)

רבי אהרן פרידמן (י"ב בתשרי תרל"ז - י"ט בתשרי תרע"ג) היה האדמו"ר השלישי בחסידות סדיגורה. מכונה ה"קדושת אהרן". נולד בסדיגורה לרבי ישראל פרידמן ולאסתר בתו של רבי יצחק מבוהוש. נקרא על שם אבי סבתו, רבי אהרן פרלוב, ה"בית אהרן" מקרלין. נישא לשרה שיינדיל רויזה בת רבי שלום יוסף פרידמן, בנו של רבי מרדכי שרגא מהוסיאטין. לאחר פטירת אביו בשנת תרס"ז הוכתר לממלא מקומו וכאדמו"ר השלישי לחסידות סאדיגורה. חלק מחסידי אביו פנו אליו, אך לאחר 6 שנים, בגיל 36 הוא נפטר. נקבר בחלקת אדמו"רי רוז'ין בסאדיגורה. בנו בכורו ויחידו של רבי אהרן פרידמן, רבי מרדכי שלום יוסף פרידמן הוכתר לממלא מקומו בחתונתו שנערכה בשנת האבל, על ידי דודו האדמו"ר רבי יצחק מבויאן. בנוסף השאיר שתי בנות אסתר אשת ר' צבי וולף מביליץ ומרים אשת ר' סנדר וולף. בשנת תרע"ד, שניים מחסידיו הוציאו את דברי תורתו בספר "קדושת אהרן", בהסכמת בנו רבי מרדכי שלום יוסף מסאדיגורה. ובשנת תשע"ד יצא לאור מחדש על ידי מכון כנסת מרדכי - סאדיגורה, עם הרבה הוספות ותיקונים.
איתמר רוזנבוים

רבי איתמר רוזנבוים (ה' בתמוז תרמ"ו, 8 ביולי 1886 – כ"ב בסיוון תשל"ג, 22 ביוני 1973) היה אדמו"ר מפורסם בחסידות נדבורנה. כיהן בצ'רנוביץ, בקרטשניף ובתל אביב. נולד בעיר מיאלען ברומניה לרבי מאיר רוזנבוים האדמו"ר מקרעטשניף, בנו של רבי מרדכי מנדבורנה. אמו הייתה בתו של הרב יחיאל מיכל טירר, רבה של דורוחוי, מצאצאי ה"באר מים חיים". נישא למלכה בתו של רבי אשר ישעיה מקולבוסוף נכדו של ר' אשר ישעיה רובין האדמו"ר מרופשיץ שהיה חתנו של ר' נפתלי מרופשיץ. בגיל 15 החל לכהן באדמו"רות בצ'רנוביץ. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עבר לעיר וינה ולאחר המלחמה חזר לקרעטשניף. לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה חזר שוב לכהן בצ'רנוביץ כרב. לאחר מלחמת העולם השנייה היגר לארצות הברית. בשנת תשכ"ט עלה לישראל והתיישב בשכונת יד אליהו בתל אביב שם ניהל את חצרו. נחשב בסוף ימיו לזקן אדמו"רי נדבורנה, ובלט בכך שהאריך ימים יחסית למשפחתו. נפטר בכ"ב בסיוון תשל"ג ונקבר בהר הזיתים. בניו: רבי חיים מרדכי, האדמו"ר מנדבורנה. כיהן עוד בחיי אביו ביפו ואחר כך בבני ברק, ונחשב לאדמו"ר המרכזי בחסידות נדבורנה. רבי ישכר בער, האדמו"ר מסטרוז'ניץ. רבי יצחק אייזיק, האדמו"ר מזוטשקא וממלא מקום אביו בבית מדרשו בתל אביב. הרב מאיר, היה רב בקובה עד שנת תשט"ו ומשנת תש"ס היה רב במקסיקו. בסוף ימיו פתח בית כנסת בפלטבוש. נפטר בשנת תשס"ד. רבי אשר ישעיה, האדמו"ר מנדבורנה-חדרה. חתניו: אחיינו, רבי ישכר בער שפירא מקעכניא. אחיינו, רבי מאיר אייזיקסאהן מראמאן. רבי אברהם אבא לייפער מפיטסבורג
אלימלך בינדיגר

אלימלך בינדיגר (ה'תר"ך, 1860 - ה'תרפ"ה,1925) היה רב העיר שינאווא ולאחר מכן כיהן כאדמו"ר בעיר דעש. הוא היה נכדו של הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם אשר ייסד את חסידות שינאווא. אלימלך בינדיגר נולד בשנת ה'תר"ך (לערך) בפולין. אביו, הרב אלעזר בינדיגר, היה רב בעיר שינאווא. סבו מצד אביו, היה הרב שמואל זנוויל בינדיגר שכיהן כרב בעיר בארדיוב. סבא-רבא שלו, הרב ברוך אברהם בינדיגר, כיהן כרב בעיר האנשווייץ. אימו של הרב אלימלך הייתה הרבנית חיה שרה, בתו של הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם, שהיה אבי שושלת חסידות שינאווא ובנו של הרב חיים הלברשטאם, מייסד שושלת חסידות צאנז. הרב אלימלך נישא לרבנית פייגא, בת הרב משה הלברשטאם שהיה האדמו"ר משינאווא. בנם היחיד היה הרב חיים אלעזר בינדיגר שהיה רב בעיר שינאווא. בנם נישא לרבנית רייצא, בת הרב מנחם מענדל הלברשטאם שהיה האדמו"ר מסטרפקוב. בבחרותו, כשהתחנך אצל סבו, הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם, עבר הרב אלימלך לעיר צאנז בשנת ה'תרס"ו. אחרי שהתגורר בעיר זו הוא היגר לעיר שינאווא, שם כיהן כרבה של העיירה. בעיר דעש הפך הרב אלימלך בינדיגר לאדמו"ר חסידות דעש, והמשיך לכהן בתפקיד זה גם כשהיגר לעיר וורסהלי. הרב נפטר בוורסהלי בשנת ה'תרפ"ה (לערך). חסידות שינאווא חסידות דעש יחזקאל שרגא הלברשטאם
פארק אירופה

פארק אירופה (בגרמנית: Europa-Park, "אוירופה-פארק") הוא פארק השעשועים הגדול ביותר בגרמניה, והשני בגודלו באירופה. הוא ממוקם ביישוב רוּסט (אנ') במדינה הפדרלית באדן-וירטמברג בדרום-מערב גרמניה, בסמוך לעיר פרייבורג. הפארק מסוגל להכיל כ-60,000 מבקרים ביום. בשנת 2017 ביקרו בפארק כ-5.7 מיליון מבקרים; מספר המבקרים בפארק הוא השני בגודלו באירופה, אחרי דיסנילנד פריז. בפארק נמצאים 13 רכבות הרים, העתיקה מביניהן היא "Alpenexpress Enzian" (אנ') והחדשה מביניהן היא "Ba-a-a Express". ב-28 בנובמבר 2019 נפתח פארק מים מקורה בשם "Rulantica" בצמוד לפארק שכולל 25 אטרקציות מים הכוללות 17 מגלשות מים. בפארק מעל ל-100 אטרקציות ומתקנים שונים ומגוונים, ובהם כ-13 רכבות הרים שונות. כל אזור בפארק קרוי על שם מדינה אירופית אחרת (כמו: צרפת, ספרד, איסלנד, פורטוגל, גרמניה ואיטליה), מעוצב בהתאם, וקיימות בו מסעדות שמגישות אוכל מאותו מטבח מקומי. לדוגמה: ב"ספרד" יש אורוות ובהן סוסים אמיתיים ומסעדות שמגישות צ'ורוס, וב"איטליה" יש פיצריות. בנוסף, בפארק יש 3 עולמות: עולם הילדים, עולם האגדות ועולם ההרפתקאות. בפארק שלל רכבות הרים, מתקני ילדים, שיט בסירות, מסעדות, הופעות, תערוכות, מלונות, סרטים, אנימטרוניקים ועוד. פארק אירופה מצויד בשלושה סוגי רכבות המסיירות בפארק: EP-Express - הרכבת המהירה ביותר. בעלת שלוש תחנות: בגרמניה, ביוון ובספרד. Monorail - רכבת חד-פסית שממנה ניתן להשקיף על הפארק. בעלת ארבע תחנות: באנגליה באיסלנד בלוקסמבורג ובספרד. Panorama - רכבת שעשועים "רגילה" בעלת ארבע תחנות: באנגליה, בגרמניה, ברוסיה ובספרד. ב-26 בנובמבר 2018 פרצה שרפה באזור אחזקה שהתפשטה במהירות אל עבר המתקן "The Pirates of Batavia". תחילה, הפארק נשאר פתוח פרט לאזורי השרפה, אולם ככל שהתפשטו הלהבות, הפארק כולו פונה ללא נפגעים, פרט לשבעה לוחמי אש שנפצעו באורח קל כתוצאה משאיפת עשן. אתר האינטרנט הרשמי של פארק אירופה (בגרמנית, בצרפתית, באנגלית, בהולנדית ובאיטלקית) פארק אירופה, ברשת החברתית פייסבוק פארק אירופה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פארק אירופה, ברשת החברתית אינסטגרם פארק אירופה, ברשת החברתית טיקטוק פארק אירופה, ברשת החברתית LinkedIn פארק אירופה, סרטונים בערוץ היוטיוב פארק אירופה, הבלוג הרשמי שי צוף מור, בוקר טוב אירופה: פארק האטרקציות שעושה בית ספר לדיסני, באתר ynet, 13 באוקטובר 2014 "Europa-Park evacuated after huge fire engulfs Europe's 2nd busiest theme park". Travel News | eTurboNews (באנגלית אמריקאית). 26 במאי 2018. נבדק ב-18 באוקטובר 2019. {{cite web}}: (עזרה) "Fire rips through Germany's largest amusement park as 25,000 people are evacuated". The Independent (באנגלית בריטית). נבדק ב-18 באוקטובר 2019. {{cite news}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא גרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלימלך ויסבלום (רודניק)

רבי אלימלך ויסבלום (ר' מיילך רודינקער, תקע"ז, 1817 - י"ט בטבת תר"ט, 1849) היה אדמו"ר גליציאני, נינו של רבי אלימלך מליז'ענסק. בנו של רבי מנחם ישכר בער מפשבורסק בנו של רבי אלעזר בנו של רבי אלימלך מליז'נסק. בילדותו נסע לחצרו של רבי נפתלי מרופשיץ. היה ידידו של רבי חיים מצאנז. נישא לבתו של הגביר יצחק מרודניק. גיסו היה הרב צבי יוסף טייטלבוים רבה של רודניק. לאחר פטירתו של רבי נפתלי מרופשיץ החל לכהן באדמו"רות ברודניק. בהמשך התיישב בלנצהוט. בתקופה זו התפרסם שמו כ"פועל ישועות" ורבים שיחרו לחצרו. נפטר בסוקולוב ונקבר בה. בנו היחיד, רבי אלעזר ויסבלום, החל לכהן אחריו. דברי תורתו ותולדותיו יצאו בספר "דבש השדה". הרב יוסף נפתלי וגשל, י"ג אורות (חלק ב') - סיפורים מרבי יעקב לייזר מפשעווארסק, תשנ"ד. מעשיות ממנו בספר "מגדיל ישועות מלכו", סיפורי רבי אברהם שמחה הורוביץ מבארנוב. היברובוקס.
אליעזר הורוביץ

רבי אליעזר הורוביץ (ה'תק"ן, 1789/1790 - ג' בחשוון ה'תרכ"א, אוקטובר 1860) היה בנו של הרב נפתלי צבי הורוביץ, מייסד שושלת חצר החסידות רופשיץ. הרב אליעזר היה מייסד שושלת חסידות דז'יקוב והאדמו"ר הראשון בשושלת. נולד בגליציה, לרב נפתלי צבי הורוביץ – מייסד שושלת חסידות רופשיץ. סבו של הרב אליעזר היה הרב מנחם מענדל רובין מלינסק, "מענדלע מלינסק". אמו של הרב אליעזר הייתה הרבנית רבקה גולדהמר, בתו של הנגיד צבי הירש גולדהמר מדוקלא. אחיו של הרב אליעזר הורוביץ היו הרבנים אברהם חיים הורוביץ (נפטר ה'תקצ"א–1830/1831) ויעקב הורוביץ (מעליץ) (נפטר ה'תקצ"ט–1838/1839). אחותו של הרב אליעזר הייתה הרבנית רייצא הורוביץ, אשת הרב אשר ישעיה רובין. בנעוריו למד אצל אביו ואצל רבי ישכר בר מרדושיץ. לאחר מכן היה גם תלמיד של הרב צבי הירש מרימנוב. כמו כן היה חזן בבית הכנסת ברופשיץ. נישא לחיה בת הרב יחיאל מיכל רוזנפלד מראווה רוסקה. הוא לא שימש כרב של עיר כלשהי עד שנת ה'תר"ח (1847/1848). בשנה זו ייסד את חסידות דז'יקוב בעיר טרנובז'ג שבדרום-מזרח פולין. בסוף ימיו נודע כאדם המרבה להסתגר עם עצמו. נפטר בג' חשוון ה'תרכ"א, ובנו הרב מאיר הורוביץ הוכתר כממלא מקומו כאדמו"ר השני לחסידות דז'יקוב. הורוביץ נישא לרבנית חיה בת הרב יחיאל מיכל רוזנפלד מרווה רוסקה, בנו של הרב שלום מקמינקא. ילדיהם: ישראל הורוביץ, רב בבארנוב (נפטר ה'תר"ל, 1869/1870) רבי מאיר הורוביץ, האדמו"ר השני מדז'יקוב (נפטר ה'תרל"ז, 1876/1877) רבי ראובן הורוביץ, רב בדאמביץ (נפטר ה'תרמ"ה, 1884/1885) רבי משה הורוויץ, האדמו"ר הראשון של חסידות רוזבדוב (נפטר ה'תרנ"ד, 1893/1894) ביילא, אשת הרב מאיר נתן הלברשטאם (בנו של רבי חיים הלברשטאם, ואביו של רבי שלמה מבאבוב) אשת הרב חנינא הורוביץ, רב באולינוב. בן הרב יעקב האדמו"ר ממעליץ
אלישע הלברשטאם

אלישע הלברשטאם (ה'תר"ך - ט"ו בניסן ה'תש"א) היה רב בעיר גורליץ שבפולין ונכדו של רבי חיים הלברשטאם (הדברי חיים) שהיה מייסד שושלת חסידות צאנז. רבי אלישע נולד בשנת ה'תר"ך לרבי ברוך הלברשטאם (בנו של "הדברי חיים" מצאנז; רבה של רודניק ולאחמ"כ רב ואדמו"ר מגורליץ) ולפעסיל בתו של רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים (הייטב לב; האדמו"ר הראשון בשושלת סיגעט). נישא ליוכבד רבקה בתו של רבי מרדכי דב טברסקי מהורניסטייפול אצלו גם למד כחמש עשרה שנה. כל ימיו היה נוסע לצדיקי החסידות ולרבנים בעלי שם באירופה. בין רבותיו נמנו רבי ארי' לייבוש הלברשטאם מצאנז, רבי חיים איסר הורוביץ מביטקוב, רבי נפתלי צבי גולדברג מטרנוב, רבי נתן גולדברג מלימנוב ורבי שמואל אנגל מראדשמיל. את דרכו ברבנות החל בשנת ה'תרס"א אז נתמנה לרבה של העיר קרוס-קרוסנו. לאחר פטירת אביו סירב רבי אלישע לנהוג באדמו"רות והסתייג מכך שהחסידים מביאים לו "פתקאות", אך חלק מחסידי גורליץ פנו אליו והתייחסו אליו כממלא מקום אביו. לאחר פטירת אחיו רבי צבי הירש הלברשטאם בשנת ה'תרע"ח נתמנה רבי אלישע לכהן כראב"ד בגורליץ. ועם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט רבי אלישע לסאמבור ממנה הוגלה מאוחר יותר לסיביר שברוסיה. ע"פ המסופר, נפטר רבי אלישע בליל הסדר ה'תש"א בעת ששר את הפיוט "ויהי בחצי הלילה" בעודו יושב אל שולחן ליל הסדר. אשתו נפטרה כחצי שנה קודם לכן בי"ט בתשרי ה'תש"א. רבי צבי מנחם מענדל (נפטר ה'תשכ"ז), אדמו"ר מגורליץ-רופשיץ בניו יורק חתנו של רבי מנשה מרילוס מדובצק-רופשיץ. רבי אהרן, אדמו"ר מגורליץ-וויליטשקה בארצות הברית. חתנו של רבי שמואל שמעלקה פרנקל-תאומים, רבה של קלוסני-וויליטשק. רבי ברוך (נפטר ט"ו באב תשמ"ב), אדמו"ר מגורליץ-בני ברק וחתנו של רבי ישכר שלמה טייכטל. רבי דוד משה (תר"נ - תשל"א), האדמו"ר מדינוב בארצות הברית. חתנו של רבי יוסף מדינוב. חיבר את הספר "הנותן אמרי שפר". נפטר ללא ילדים. רבי מרדכי דב (נפטר כ' בתשרי ה'תשל"ט), רב בירושלים. רבי נפתלי חיים מגורליץ, רב בגורליץ וגבאי של כולל חיבת ירושלים-גאליציה. חתנו של רבי אלתר זאב הורוביץ מסטריזוב. רבי יחזקאל שרגא, אדמו"ר מגורליץ בארצות הברית. חתנו של הרב שמואל שפירא מראדום. רחל פייגא, אשת רבי יצחק שפירא-קטן מטיסמניץ-בורו פארק (תר"ע - י"א באייר תרנ"ט), בנו של רבי צבי אלימלך מלנצהוט. ברכה, אשת רבי ברוך משה פרנס מארצות הברית מרים לאה, (נרצחה בשואה) אשת רבי זלמן הלברשטאם מארצות הברית נחמה הלברשטאם, אשת רבי ארי' מאיר הורוויטץ בן הרב מרדכי מעיר לימאנאב החל משנת ה'תרנ"ה החל מי"ט בחשון ה'תרנ"ו החל משנת ה'תרנ"ט החל מי"ד בחשוון ה'תרס"ד
אלכסנדר סנדר אייכנשטיין

רבי אֱלֶכְּסַנְדֶּר סֶנְדֶּר אַיְּיכְנְשְׁטֵיין (ה'תק"ל - כ"א באב ה'תקע"ח) היה אדמו"ר חסידי, אבי חסידות קומרנה. נולד בספרין בשנת ה'תק"ל להינדא ולרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין (הראשון). בצעירותו למד אצל החוזה מלובלין ולאחר נישואיו לחנה בתם של רבי יעקב קופל ומאטיל ליקובר נתמנה לרב בזידיטשוב[דרוש מקור] אחר פטירת החוזה נשאר ללמוד אצל אחיו ורבו המובהק רבי צבי הירש מזידיטשוב, ולאחר מכן עבר לעיר ז'וראבנו. בשנת ה'תקע"ב ייסד חצר בקומרנה והחל לנהוג באדמו"רות. בתקופה זו חיבר את ספרו זיכרון דברים על התורה ושו"ת על השו"ע. נפטר בכ"א באב ה'תקע"ח כשהוא בן ארבעים ותשע שנים בלבד. נטמן באויהל שבהונגריה שם ספד לו רבי משה טייטלבוים (הראשון) אבי חסידות סיגעט. צאצאיו היו: בנו רבי יצחק אייזיק יהודה יחיאל ספרין ממלא מקומו כאדמו"ר מקומרנא (נפטר ה'תרל"ד); חתנו רבי ברוך אפשטיין; חתנו רבי אשר ספרין. דוד הלחמי, רבי אלכסנדר סנדר ספרין מקומרנא, חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' ר"ך, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) אלכסנדר בן יצחק איזיק מקומרנה, דף שער בספרייה הלאומית בת רבי צבי נפטרה ה'תקצ"ה
אלכסנדר סנדר יום טוב ליפא אייכנשטיין

רבי אֱלֶכְּסַנְדֶּר סֶנְדֶּר יוֹם טוֹב לִּיפָּא אַיְּיכְנְשְׁטֵיין (ה'תקפ"ד – י"א בתשרי ה'תרמ"ד) היה רב ואדמו"ר בדור השלישי בשושלת זידיטשוב. נולד בזידיטשוב בשנת ה'תקפ"ד לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין, נישא בזיווג ראשון למרת הינדא בתו של החסיד רבי אלעזר ווייזער מווערעצקי וממנה כל ילדיו למעט רבי יוסף ופנחס, לאחר פטירתה נישא לבתו של רבי יהודה לייבוש יאליש (בנו של רבי יעקב צבי יאליש, ה"מלוא הרועים"). היה תלמידו ויד ימינו של אביו ועוד בחייו סומן כיורשו בשושלת החסידות. בנוסף היה תלמידם של רבי יהודה צבי הירש אייכנשטיין מראזלא ושל רבי יוסף שאול נתנזון (בעל השואל ומשיב) ממנו קיבל סמיכה לרבנות. בשנת ה'תרי"ד מונה לרבה של זידיטשוב, תפקיד בו כיהן במשך שלושים שנה עד פטירתו. לאחר פטירת אביו בט' בסיון ה'תרל"ב מונה למלא את מקומו כאדמו"ר מזידיטשוב כאשר במקביל כיהנו אחיו רבי אליהו ורבי שלמה יעקב כאדמו"רים בעיר. אחיו רבי יששכר בער פתח את חצרו בדולינא. נפטר במוצאי יום הכיפורים ה'תרמ"ד עם חצות הלילה (י"א תשרי) לאחר ברכת הלבנה. אחיו רבי מנחם מנדל אייכנשטיין ובנו רבי ישכר בעריש מילאו יחד את מקומו. רבי ישכר בעריש (בערך תר"ח - כ"א בניסן תרפ"ד), ממלא מקום אביו (יחד עם דודו רבי מנדל), חתנו של רבי מנשה מרופשיץ. התיישב בווערצקי והתפרסם בגין קדושתו ומופתיו. מחבר ספר "מלבוש שבת ויום טוב". רבי יהושע העשיל (בערך תר"ב - בערך תרמ"ה) רב ואדמו"ר בחודורוב. היה חתנו של רבי אליעזר מאוזיפולי. רבי אהרן מנחם מנדל (בערך תר"י - י"ט באב תרפ"ג) מאלעסק. חתנו וממלא מקומו של רבי יצחק מאלעסק. רבי משה מקולומיה. בזו״ר חתנו של רבי ברוך הלברשטאם מגורליץ, בזו״ש חתנו שת רבי שמעלקא רובין מסערעט. רבי יוסף, רב בטרניפול (נפטר ה'תר"ף) רבי יהודה, רב בסאנוק רבי פנחס מסטרי. חתן רבי אלימלך מיאריטשוב. ליבלע, אשת רבי משה חיים סופרין, אדמו״ר באלטשטוט דבורה, אשת רבי חיים יחיאל רובין מדומברובה (נפטר ה'תרע"ח) אסתר, אשת רבי שמעון בצלאל ניימון
אלעזר אונגר

רבי אלעזר אונגר (ה'תר"ן – ב' באלול ה'תש"ג) היה אדמו"ר חסידי, השלישי בשושלת דז'בנה, נרצח בשואה ביחד עם ארבעת ילדיו. נולד בשנת ה'תר"ן לרבי שלום דוד אונגר מדז'בנה ולבלומה חנה, בתו של רבי משה הורוביץ מרוזבודוב. נישא בזיווג ראשון לבתו של רבי נפתלי רוקח מנאווריה (בן רבי יהושע מבעלזא) ובזיווג שני לבתו של רבי אהרן אלימלך שניאור זלמן טברסקי מקרוסנה (בן רבי מרדכי דב מהורניסטייפול). בצעירותו למד אצל רבי ישכר שלמה טייכטל (אם הבנים שמחה). בשנת ה'תרע"ט מונה לרב בדז'בנה. לאחר פטירת אביו בשנת ה'תרפ"ג נתמנה למלא את מקומו באדמו"רות בטרנוב. בשואה נשלח לעבוד בעבודות כפייה. עם החרפת המלחמה הציעו חסידיו להבריחו לבונקר בדז'בנה אך הוא סירב לעזוב את חסידיו בטרנוב. תחת שלטון המשטר הנאצי ניהל כמעט בכל ליל שבת טיש עם חסידיו עד לב' באלול ה'תש"ג אז נרצח על ידי חיילים נאצים עם ארבעת ילדיו. ילדיו היו: רבי מרדכי דוד, דבורה לאה, מלכה, גיטל. בנו של רבי יעקב יצחק אונגר מדז'בנה בנו של הרב אליעזר הורוביץ מייסד שושלת חסידות דז'יקוב
אלעזר רוזנפלד

רבי אלעזר הלוי רוזנפלד (י' בניסן תרכ"ב, אפריל 1862 - כ"ז בתמוז תש"ג, יולי 1943) היה אדמו"ר ורב גליציאני משושלת קמינקא. חתנו של רבי חיים מצאנז. כונה על שם מקום פעילותו, "רבי אלעזר אושפיצינער". בנם של רבי יהושע מקמינקא ושיינדל בתו של הרב שמואל צבי הירש רמר"ז. בגיל 6 התארס לפראדיל, בתו של רבי חיים מצאנז ובשנת תרל"ח, בהיותו בן 16 נישא לה. חמיו נפטר לפני חתונתו, ואחיה רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם הובילה לחופה. לאחר נישואיו נסמך על שולחן גיסו, רבי יצחק טוביה רובין מצאנז. בשנת תרמ"ה התמנה לרב בבוכניה, בשנת תרנ"ז מונה לרב בקמינקה ובשנת תרס"ז התמנה לרבה של אושפיצין. בשנת תרצ"ו עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת. בשנת תרצ"ז עבר לירושלים והקים בית כנסת בשכונת מאה שערים, ברחוב עין יעקב. הוא נהג לשמור יום טוב שני של גלויות גם בארץ ישראל. בשנת תרצ"ט חזר לפולין מטעמי בריאות. בפרוץ המלחמה גורש לקשאנוב הסמוכה, ובהמשך גורש עם שאר היהודים לסוסנוביץ בה נפטר. היו לו שלושה בנים וחמש בנות. בנו הרב נפתלי שמואל צבי כיהן ברבנות באושפיצין. נרצח בשואה עם תשעה מילדיו. בית הכנסת שלו בירושלים פועל עד היום[דרוש מקור][דרושה הבהרה]. אשר זלקא ראנד (עורך), "הרב ר' אלעזר רוזנפלד זצ"ל הי"ד", תולדות אנשי שם ח"א, ניו יורק, תש"י, עמ' 129–130, באתר היברובוקס
אלעזר יצחק אייזיק הורוביץ

רבי אלעזר יצחק אייזיק הורוביץ הוא האדמו"ר מספינקא תולדות צבי. בנו השלישי של רבי שמואל צבי הורוביץ (ר' הערשעלע ספינקער) וחתנו של רבי יחזקאל שרגא מערץ. בחיי אביו, היה דיין ומוהל בבית הכנסת של אביו וכן מסר דרשות בבית הכנסת. כאשר נפטר אביו בשנת תשנ"ז (1997), הוריש את בית הכנסת לרבי אייזיק ולאחיו רבי אביש שניהלו יחד את בית הכנסת וערכו טישים במשותף. לאחר כחודשיים במהלך שמחת תורה פרש רבי אייזיק ופתח בית מדרש עצמאי בשם "תולדות צבי". בהמשך הוא בנה בית מדרש גדול בוויליאמסבורג וכן פתח בתי כנסת במונרו בלייקווד ובבורו פארק. הוא זכה להצלחה מרובה וסחף מאות חסידים ואוהדים. הוציא לאור את הספר "תולדות צבי", בו מכונסים דברי תורה של אביו, וכן הוציא את הספר "זמירות זיכרון צבי". עוסק רבות בחסד וצדקה. חלק מצאצאיו: בנו הרב יחזקאל שרגא, רב קהילת תולדות צבי-ספינקא בויליאמסבורג, חתן הרב דוד אייכנשטיין האדמו"ר מבורשטין. בנו הרב יואל זוסמן, רב קהל תולדות צבי-ספינקא בבורו פארק, חתן הרב משה ראטה מקארלסבורג, בן רבי יחזקאל ראטה מקארלסבורג. בנו הרב משה יעקב, משפיע בחסידות ברסלב במונסי, חתן הרב ישראל חיים קאהן. חתנו יקותיאל יהודה ראטה, בן הרב יצחק אייזיק ראטה, רב קהל חסידים במונסי בן רבי יחזקאל ראטה מקארלסבורג. אלעזר יצחק איזיק הורביץ, דף שער בספרייה הלאומית
אלעזר ניסן טייטלבוים

רבי אלעזר ניסן טייטלבוים (ה'תקמ"ו, 1786 - ח' בתשרי ה'תרט"ו, 1854) רבה של דרוהוביץ'. אלעזר ניסן נולד בתמוז ה'תקמ"ו (1786) בשינאווא שבגליציה לחיה שרה ורבי משה טייטלבוים (ה"ישמח משה"). נישא לרוזא בלומא, בתו של רבי אהרן, רבה של חודרוב. בשנת ה'תקצ"ד לאחר פטירת הרב מנחם מנדל שטרן נתקבל לרב בסיגט בהמלצת אביו ובהשתדלות משפחת כהנא. אולם חסידי קוסוב בעיר שבקשו למנות את רבי יוסף שטרן לתפקיד לא הסכימו עם מינויו של רבי אלעזר ניסן, ובעקבות כך שררה מתיחות רבה בעיר, מתיחות שהובילה בשנת ה'ת"ר לחזרתו של רבי אלעזר ניסן לאוהלי עירו של אביו. עם פטירת אביו בכ"ח בתמוז ה'תר"א (1841) בקשו למנותו כממלא מקומו באוהלי, אך הוא סירב והציע במקומו את בנו רבי יקותיאל יהודה. מאוחר יותר התמנה כרבה של דרוהוביץ' שם שימש עד פטירתו. נפטר בשנת ה'תרט"ו ביום ח' תשרי בהיותו בן 69 ונטמן בבית הקברות היהודי של דרוהוביץ'. במהלך השואה חולל קברו על ידי הנאצים. בשנת 2011 החלה אגודה של חסידי סאטמאר להקים ציון אוהל חדש. בנו רבי נחום צבי מילא את מקומו כרבה של דרוהוביץ'. דברי תורתו נדפסו בספר "זיכרון אלעזר". רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים "ייטב לב", היה רבה ואדמו"רה של חסידות סיגט (נפטר ה'תרמ"ג). רבי שמואל טייטלבוים, היה רבה של גורליץ (נפטר ה'תרמ"ט). רבי נחום צבי טייטלבוים, היה רבה של דרוהוביץ'. חנה רחל, אשת רבי ישראל הכהן רפפורט, רבה של טארנה ובעל מחבר ספר "שות מהר"י הכהן". חסידות סאטמאר אלעזר ניסן בן משה טיטלבוים (1786-1854), דף שער בספרייה הלאומית דראהביטש | מתחילים בהקמת האוהל, אהלי צדיקים רבי אלעזר ניסן טייטלבוים באתר אידישע וועלט פארומס תיאור מרתק אודות רבנותו בסיגט ובדרוהוביץ' באתר היברובוקס רבי אלעזר ניסן טייטלבוים מדרוהביטש, GENI דוד הלחמי, רבי אלעזר ניסן ברבי משה טייטלבוים אב"ד סיגט, חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' רפ"ז, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) קונטרס ענף עץ אבות, באתר היברובוקס ספר מארמארוש, באתר היברובוקס נכדי בעל הקונטרס הספיקות, שהיו בעלי כח והשפעה בעיר. חתנו של רבי מנחם מנדל שטרן ששימש קודם לכן כרבה של העיר. קונטרס ענף עץ אבות, באתר היברובוקס
אלעזר שפירא

רבי אלעזר שפירא (1808 (ה'תקס"ח) - 3 בספטמבר 1865 (י"ב באלול ה'תרכ"ה)) היה רב בעיר לנצהוט, בנו של מייסד חסידות דינוב, רבי צבי אלימלך שפירא. לאחר פטירת אביו הוכתר לאדמו"ר מלנצהוט. רבי אלעזר נולד בסטריזוב שבפולין לרבי צבי אלימלך שפירא (הבני יששכר) ולחנה מינדל, בתו של רבי שמואל מטשיטש. היה תלמידם של אביו ושל רבי צבי הירש אייכנשטיין מזידיטשוב. התחתן בריבאטיטש בחודש ניסן שנת תקפ"א. לאחר נישואיו לטאבא חוה בתו של רבי יהושע העשל הלעס מדוקלה מונה בשנת ה'תקפ"ט לרבה של ריבוטיטש עיר מולדתו עד שנת ה'תקצ"ח אז נתמנה לרבה של סטז'יז'וב. עם פטירת אביו בי"ח בטבת ה'תר"א, החל הרב שפירא לנהוג באדמו"רות ובשנת ה'תרי"ז מונה רבי אלעזר שפירא לכהן כרבה הראשי של לנצהוט שבפולין שם ייסד מחדש את חצרו. בתקופה זו חיבר את ספרו "יודעי בינה" בו הוא מפרש את התורה בראי הקבלה והמיסטיקה היהודית. רבי אלעזר נפטר לאחר מחלה קשה שבה לקה כשלושה חודשים עד מותו בווינה ב-3 בספטמבר 1865 (י"ב באלול ה'תרכ"ה) ברחוב סאלצגריס 37 אשר בהאינרה שטאדט, ואת מקומו באדמו"רות מילא בנו השלישי רבי שמחה שפירא. רבי שלמה שפירא, (נפטר ה'תרנ"ג). אדמו"ר הראשון ממונקאטש רבי מנחם מענדל פנחס שפירא (נפטר ה'תרע"ב). רב בלנצהוט רבי שמחה שפירא (נפטר בי' בתשרי ה'תרע"ג). אדמו"ר השני מלנצהוט צבי אלימלך שפירא (נפטר ה'תרס"ד) כיהן לאחר פטירת אביו כאדמו"ר מבירטש רחל שפירא, אשת רבי מאיר לנגזם אדל רבקה שפירא, אשת רבי ישעיה נפתלי הירץ שפירא מדינוב. מאמר הכנה דרבה, אות קנ״ב., בית שלמה