הגירה לספסית

הגירה לֵסֶפְּסִית, או "הגירה לֵסֶפְּסְיָאנִית", היא מעבר של בעלי חיים ימיים מהים האדום לים התיכון, דרך תעלת סואץ. התופעה נקראת על שמו של פרדיננד דה לספס, מהנדס ויזם חפירת התעלה. לתופעה שמות נוספים, כגון "הפלישה האֵריתריאית", "פלישה לספסיאנית" או "הסינדרום הלספסיאני". הגירה בכיוון ההפוך, המכונה "הגירה אנטי-לספסיאנית", קיימת גם כן, אך היא נדירה. הפלישה החלה סמוך לפתיחת התעלה ב-1869. בתחילה התגלה דג חדש אחת למספר שנים. בשנים האחרונות מתגלה מין חדש מדי שנה. פתיחת תעלת סואץ ב-1869 יצרה את המעבר הראשון למי ים בין הים התיכון לים האדום. הים האדום גבוה יותר, ולכן מימיו הם שזורמים אל הים התיכון. האגמים המרים, המהווים קטע מתעלת סואץ, בלמו את הגירת בעלי החיים והצמחים מהים האדום למשך כמה עשורים בשל מליחותם הגבוהה שלא אִפשרה את הישרדותם, אולם במרוצת הזמן השתוותה מליחות זו בהדרגה למליחות הים האדום בשל זרימת המים בין הימים. כשמחסום ימי זה הוסר, בעלי חיים וצמחים היגרו דרך התעלה והחלו לאכלס את מזרח אגן ים התיכון. הים האדום ככלל הוא בעל מליחות גבוהה יותר ועני יותר בחומרי מזון (נוטריאנטים) מהאוקיינוס האטלנטי, המחובר לים התיכון ממערב, כך שלמינים המהגרים מהים האדום היה יתרון על המינים המקומיים במזרח אגן הים התיכון, מכיוון שהם מותאמים למים דלי נוטריאנטים. כך החלו המינים של הים האדום לפלוש לביוטה של הים התיכון. מספרם של המינים שעשו את הדרך בכיוון ההפוך מזערי. בנייתו של סכר אסואן על נהר הנילוס ב-1960 צמצמה את זרימת המים המתוקים הנושאים סְחופֶת עשירה בנוטריאנטים אל מזרח אגן ים התיכון, וכתוצאה מכך נפגעה דגת הים התיכון באופן ניכר. במקביל חולל שינוי זה תנאים אידיאליים לפולשים מהים האדום, ובכך תהליך הגירת המינים הפולשים הואץ אף יותר. מינים פולשים הפכו לרכיב משמעותי במערכת האקולוגית של הים התיכון, ובעלי השפעות המסכנות מינים אנדמיים ים-תיכוניים רבים. בתחילת ההגירה הראו תצפיות על כמה קבוצות מהמינים האקזוטיים כי יותר מ-70% ממעשירי הרגל הלא מקומיים ו-63% מהדגים האקזוטיים בים התיכון מקורם באזור האינדו-פסיפי, כלומר הגיעו מהאוקיינוס השקט וההודי במעלה הים האדום אל מפרץ סואץ שבקצהו, ודרך התעלה אל הים התיכון. התעלה הופכת למעבר הימי הראשון להגעת מינים פולשים אל הים התיכון. פגיעתם של כמה מהמינים הלספסיים הללו הפכה למשמעותית ביותר כאשר הם דחקו מינים מקומיים והפכו למחזה נפוץ באזור הלבנט. לפי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאביו, אמנת המגוון הביולוגי ואמנת ראמסאר, מינים אלו זרים לים התיכון, ונמצאים מחוץ לתחום תפוצתם הטבעי, שהוא באזור האינדו-פסיפי. כשמינים אלו מצליחים לבסס אוכלוסיות בים התיכון, להתחרות באופן ישיר במינים המקומיים ולתפוס את מקומם, הרי הם הופכים ל"מינים זרים פולשים" ומהווים איום חמור על המגוון הביולוגי המקומי. הודעת ממשלת מצרים, מאוגוסט 2014, על כוונתה לכרות 35 ק"מ של תעלה חדשה במקביל לקיימת ולהעמיק ולהרחיב 37 ק"מ נוספים מתעלת סואץ הדאיגה ביולוגים ימיים, שחששו כי מעשה זה רק יחמיר את הפלישה מהים האדום לים התיכון, ויכשיר את המעבר לסוגי פולשים חדשים. ב-6 באוגוסט 2015 נחנכה תעלת סואץ החדשה, המקבילה לתעלה הקיימת ואורכה 72 ק"מ. חדירת המינים לים התיכון שינתה את פני המערכת האקולוגית שלו, כך שיותר מ-300 מינים חדשים של צמחים ובעלי חיים פלשו אליו. מתוכם כ-67 הם מיני דגים, וכולם מאכלסים את האגן המזרחי ואותרו בקרבת חוֹפי ישראל. רוב הדגים בים האדום הם דגים טרופיים, שלא היו קיימים בים התיכון קודם לפתיחת התעלה. חלק מהמינים הפולשים נמצאים בהתפוצצות אוכלוסין ובתחרות על אתרי רבייה ומזון עם המינים המקומיים; הם דוחקים את הדגה המקומית מבתי הגידול הטבעיים שלה. בשנים 2008–2011 נערך מחקר באמצעות חוקרים מאוניברסיטת חיפה, האוניברסיטה העברית, המכון לחקר הימים ואגמים בהשתתפות חוקר אמריקאי המתמחה במינים פולשים. ממצאיהם העלו מהפך דרמטי בהרכב הדגה: כ-54% מתפיסות הדגה באותה עת היו מינים פולשים, לעומת 29% כ-20 שנה לפני כן. ממצאים אלו מעידים על היקף פלישת המינים הימיים הגדול ביותר בעולם, המתרחש באגן המזרחי של הים התיכון – פלישה העלולה לפגוע פגיעה רבתי במינים המקומיים. הרכבם של המינים הפולשים לים התיכון מים סוף: דגים: 67 מינים. רַכיכות: כ-137 מינים. סרטנים: 56 מינים. אצות: 96 זנים. יש חסרי חוליות נוספים, כגון מדוזות, אלמוגים ופלנקטון. להלן מספר דוגמאות של מינים פולשים לים התיכון של ישראל: המין הידוע ביותר הוא המדוזה מהמין חוטית נודדת. הוא פוקד את חופי ישראל מדי קיץ. מין זה השפיע מאוד על עונת הרחצה בים התיכון של ישראל. נימי דו-ימי התגלה לראשונה ב-2006 ומאז הספיק להשפיע על הדיג המסחרי ולדחוק את אוכלוסיית המולית האדומה. בשנת 2008 המין הגיע אף לטורקיה. הוא הנציג היחיד ממשפחתו בים התיכון. חלילון חלק (Fistularia commersonii), מהגר שהגיע עד חופי איטליה. לגינון נודד, דג ממשפחת הנַפּוּחיתיים, הנקרא בלשון העם "אַבּוּ נַפְחָא". דג זה בעל השפעה הרסנית על מינים מקומיים בשל היותו טורף רעבתן, אשר לו טורפים מועטים בשל אמצעי ההגנה שלו. זה דג רעיל ביותר, ובארץ נרשמו כמה מקרי הרעלה ממנו. זהרון הדור (Pterois miles), דג טורף ארסי. אבנוּן מגושם, התגלה בשנת 2011 ביפו. הוא הדג הארסי בעולם, לא ידוע בוודאות כיצד הגיע לים התיכון. שפמית ארסית ("דג נסראללה") (Plotosus lineatus), דג ממשפחת השפמיתיים, בעל ארס רב-עוצמה בקוציו העלול לשתק ובמקרים מסוימים להרוג בני אדם. יש דגים פולשים רבים מ-39 משפחות שונות, 15 מהן הן חדשות בים התיכון. עם זאת, נטען כי שינויים אלו בים התיכון הם בלתי הפיכים, והמלצת החוקרים היא להגביל את דֵיג המינים המקומיים ובכך לאפשר להם להתרבות ולהתחרות עם המינים הפולשים. כ-3 מינים שהיגרו מהים התיכון אל הים האדום: קברנון החוף (Gobius paganellus) קברנון ענק (Gobius cobitis) מסר מלכותי (Argyrosomus regius) רשימת הפולשים מהים האדום לים התיכון: (השנה מציינת את הפעם הראשונה שהמין נתגלה בים התיכון.) עדי חשמונאי‏, "נסראללה" בדרך: הפולשים הארסיים שיגיעו אלינו עקב פתיחת תעלת סואץ, באתר וואלה, 7 באוגוסט 2015 על פלישת דְגי ים סוף לים התיכון מאתר המשרד להגנת הסביבה מינים פולשים בים התיכון מאת ד"ר רותי יהל מצגת מאתר החברה להגנת הטבע רשימת מינים אקזוטיים בים התיכון מאתר הוועדה המדעית לחקר הים התיכון - CIESM. אמיר גור, ‏משרד ההגירה הלספסיאנית, באתר "הידען", 17 בספטמבר 2008 ד"ר דני גולני, הסינדרום הלספסיאני: הגירת בעלי-חיים ימיים מים סוף לים התיכון, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח (פורסם במגזין טבע הדברים, גיליון 3, אפריל-מאי 1994) צפריר רינת, 150 שנה לאחר שנחנכה, תעלת סואץ התבררה כברכה כלכלית — וקללה אקולוגית לים התיכון, באתר הארץ, 17 בנובמבר 2019 "IUCN Guidelines for the Prevention of Biodiversity Loss Caused by Alien Invasive Species" (PDF). International Union for Conservation of Nature. 2000. נבדק ב-2009-08-11. Galil, B.S. and Zenetos, A. (2002). A sea change: exotics in the eastern Mediterranean Sea, in: Leppäkoski, E. et al. (2002). Invasive aquatic species of Europe: distribution, impacts and management. pp. 325-336.‏ מצרים תחפור תעלת סואץ חדשה בעלות של 4 מיליארד דולר, באתר גלובס, 6 באוגוסט 2014 רועי קייס, "החלום המצרי" מתגשם: תעלת סואץ 2, באתר ynet, 17 ביולי 2015 צפריר רינת, בתוך שני עשורים: המינים הפולשים השתלטו על הדגה, באתר הארץ, 19 בספטמבר 2012 אורח קטלני בחופי הארץ, באתר "ידיעות אחרונות" (הקישור אינו פעיל) הדג הארסי בעולם הגיע לחופי ישראל, באתר mako‏, חדשות 2 ד"ר רותי יהל, מינים פולשים בים התיכון, מאתר החברה להגנת הטבע CIESM Atlas of Exotic Species in the Mediterranean חגי עינב, אכלו דג מחופי חיפה ונפגעו במערכת העצבים, באתר ynet, 7 בפברואר 2007 Pterois miles ciesm.org דני וסה, הפלישה מים סוף: בעלי חיים ימיים חדשים בים התיכון, באתר nrg‏, 17 ביוני 2009 Abudefduf vaigiensis ciesm.org Ertan Taskavak & Murat Bilecenoglu (2001). "Length–weight relationships for 18 Lessepsian (Red Sea) immigrant fish species from the eastern Mediterranean coast of Turkey". Journal of the Marine Biological Association of the United Kingdom. 81 (5): 895–896. doi:10.1017/S0025315401004805. Gilberto Rodríguez & Héctor Suárez (2001). "Anthropogenic dispersal of decapod crustaceans in aquatic environments". Interciencia. 26 (7): 282–288. Tahir Özcan, A. Suat Ateş & Tuncer Katağan (2008). "On the presence of the snapping shrimp, Alpheus rapacida (Decapoda: Caridea) on the Aegean Sea coast of Turkey" (PDF). Marine Biodiversity Records. 1: e86. doi:10.1017/S1755267207008792. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2011-07-21. נבדק ב-2012-10-16. Barash, A. & Z. Danin (1973). "The Indo-Pacific species of Mollusca in the Mediterranean and notes on a collection from the Suez Canal". Israel Journal of Zoology. 21 (3–4): 301–374. Summarised at "OBIS Indo-Pacific Molluscan Database". Academy of Natural Sciences. 17 במאי 2006. נבדק ב-8 בפברואר 2012. {{cite web}}: (עזרה) Apogon pharaonis CIESM L. Eryilmaz & C. Dalyan (2006). "First record of Apogon queketti Gilchrist (Osteichthyes: Apogonidae) in the Mediterranean Sea". Journal of Fish Biology. 69 (4): 1251–1254. doi:10.1111/j.1095-8649.2006.01185.x. זוהה בטעות בעבר כ-Atherinomorus lacunosus Atherinomorus forskali ciesm.org Dussumieria elopsoides CIESM John E. Randall (1995). Coastal Fishes of Oman. Honolulu, Hawaii: University of Hawaii Press. ISBN 9780824818081. Bella S. Galil (1997). "Two Lessepsian migrant decapods new to the coast of Israel". סרטנאים. 70 (1): 111–114. JSTOR 20105834. Tuba Terbiyik, Cem Cevik, Benin Toklu-Alicli & Ercan Sarihan (2007). "First record of Ferosagitta galerita (Dallot, 1971) [Chaetognatha] in the Mediterranean Sea". Journal of Plankton Research. 29 (8): 729–726. doi:10.1093/plankt/fbm053.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) M. Corsini, G. Kondilatos, & P. S. Economidis (2002). "Lessepsian migrant Fistularia commersonii from the Rhodes marine area". Journal of Fish Biology. 61 (4): 1061–1062. doi:10.1111/j.1095-8649.2002.tb01865.x.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) Bilal Öztürk & Jean-Maurice Poutiers (2005). "Fulvia fragilis (Bivalvia: Cardiidae): a lessepsian mollusc species from Izmir Bay (Aegean Sea)". Journal of the Marine Biological Association of the UK. 85 (2): 351–356. doi:10.1017/S0025315405011252h. Fabricio Serena (2005). Field Identification Guide to the Sharks and Rays of the Mediterranean and Black Sea. FAO Species Identification Guide for Fisheries Purposes. Rome: Food and Agriculture Organization. D. Golani & M. Fine (2002). "On the occurrence of Hippocampus fuscus in the eastern Mediterranean". Journal of Fish Biology]. 60 (3): 764–766. doi:10.1111/j.1095-8649.2002.tb01700.x. O. Akyol, V. Ünal, T. Ceyhan & M. Bilecenoglu (2005). "First confirmed record of Lagocephalus sceleratus (Gmelin, 1789) in the Mediterranean Sea". Journal of Fish Biology. 66 (4): 1183–1186. doi:10.1111/j.0022-1112.2005.00667.x.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) M. E. Çinar, Z. Ergen & E. Dagli (2002). "Occurrence of the lessepsian species Leonnates persicus (Polychaeta: Nereididae) in Izmir Bay, Aegean Sea". Journal of the Marine Biological Association of the UK. 82 (5): 811–815. doi:10.1017/S0025315402006173. B. S. Galil (6 בנובמבר 2006). "Marsupenaeus japonicus" (PDF). Delivering Alien Invasive Species Inventories for Europe. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2011-12-01. נבדק ב-7 בפברואר 2012. {{cite web}}: (עזרה) B. S. Galil & D. Golani (1990). "Two new migrant decapods from the eastern Mediterranean" (PDF). סרטנאים. 58 (3): 229–236. S. Lelli, F. Colloca, P. Carpentieri & B. C. Russell (2008). "The threadfin bream Nemipterus randalli (Perciformes: Nemipteridae) in the eastern Mediterranean Sea". Journal of Fish Biology. 73 (3): 740–745. doi:10.1111/j.1095-8649.2008.01962.x.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) זוהה בטעות בעבר כקברנן פפואני (Oxyurichthys papuensis) Oxyurichthys petersi ciesm.org Jakov Dulčić, Ivan Jardas, Armin Pallaoro & Lovrenc Lipej (2004). "On the validity of the record of silver pomfret Pampus argenteus (Stromateidae) from the Adriatic Sea" (PDF). Cybium. 28 (1): 69–71. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2010-12-27. נבדק ב-2012-10-16.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) Parexocoetus mento ciesm Daniel Golani (2002). "The Indo-Pacific striped eel catfish, Plotosus lineatus (Thunberg, 1787), (Osteichtyes: Siluriformes) a new record from the Mediterranean" (PDF). Scientia Marina. 66 (3): 321–323. B. S. Galil (5 בנובמבר 2006). "Rhopilema nomadica" (PDF). Delivering Alien Invasive Species Inventories for Europe. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2011-08-12. נבדק ב-29 ביולי 2012. {{cite web}}: (עזרה) M. Ben-Yami & T. Glaser (1974). "The invasion of Saurida undosquamis (Richardson) into the Levant Basin – an example of biological effect of interoceanic canals" (PDF). Fishery Bulletin. 72 (2): 359–373. M. Bariche & M. Saad (2005). "Settlement of the lessepsian blue-barred parrotfish Scarus ghobban (Teleostei: Scaridae) in the eastern Mediterranean". JMBA2 - Biodiversity Records. 1. doi:10.1017/S1755267205000497. E. Lefkaditou, M. Corsini-Foka, & G. Kondilatos (2009). "Description of the first Lessepsian squid migrant, Sepioteuthis lessoniana (Cephalopoda: Loliginidae), in the Aegean Sea (Eastern Mediterranean)" (PDF). Mediterranean Marine Science. Hellenic Centre for Marine Research (HCMR). 10/2: 87–97. ISSN 1791-6763. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2012-03-30. נבדק ב-2012-10-16.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) Silhouetta aegyptia ciesm.org Torquigener flavimaculosus ciesm.org Maria Corsini, Panagiotis Margies, Gerasimos Kondilatos & Panos S. Economidis (2005). "Lessepsian migration of fishes to the Aegean Sea : First record of Tylerius spinosissimus (Tetraodontidae) from the Mediterranean, and six more fish records from Rhodes". Cybium (בצרפתית). 29 (4): 347–354.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)