laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ד'רע"ט

ד'רע"ט (4279) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 518 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 519. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'רע"ט
ד'ר"ף

ד'ר"ף (4280) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 519 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 520. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'ר"ף
ד'רפ"א

ד'רפ"א (4281) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 520 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 521. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'רפ"א
ד'רפ"ב

ד'רפ"ב (4282) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 521 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 522. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'רפ"ב
ד'רפ"ג

ד'רפ"ג (4283) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 522 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 בספטמבר 523. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'רפ"ג
ד'רפ"ד

ד'רפ"ד (4284) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 בספטמבר 523 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 524. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'רפ"ד
ד'רפ"ה

ד'רפ"ה (4285) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 524 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 525. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ד'רפ"ה מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי ט"ז בניסן - 26 במרץ 525 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'רפ"ה
ד'רפ"ו

ד'רפ"ו (4286) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 525 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 526. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'רפ"ו
ד'רפ"ז

ד'רפ"ז (4287) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 526 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 527. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'רפ"ז
ד'רפ"ח

ד'רפ"ח (4288) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 527 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 528. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'רפ"ח
ד'רפ"ט

ד'רפ"ט (4289) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 528 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 529. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'רפ"ט
ד'ר"ץ

ד'ר"ץ (4290) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 529 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 530. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'ר"ץ
ד'רצ"א

ד'רצ"א (4291) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 530 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 531. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'רצ"א
ד'רצ"ב

ד'רצ"ב (4292) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 531 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 532. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לדעת רוב הראשונים זו שנת היובל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ראה למשל בעל המאור עבודה זרה ט: ד'רצ"ב
ד'רצ"ג

ד'רצ"ג (4293) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 532 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 533. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'רצ"ג
ד'רצ"ד

ד'רצ"ד (4294) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 533 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 בספטמבר 534. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'רצ"ד
נער עם מקטרת

נער עם מקטרת (בצרפתית: Garçon à la pipe) הוא ציור של פבלו פיקאסו, שבו נראה נער האוחז במקטרת בידו השמאלית. את היצירה צייר פיקאסו בצבעי שמן על קנבס ב-1905, זמן קצר לאחר שעבר למונמארטר שבפריז. הציור נחשב לחלק מהתקופה הוורודה בחייו של פיקאסו, שנמשכה מ-1905 עד 1907. ב-5 במאי 2004 הועמד הציור למכירה פומבית בבית המכירות הפומביות Sotheby's בניו יורק. לפני המכירה העריך בית המכירות את מכירתו ב-70 מיליון דולר, אך הציור נמכר לבסוף בסכום של 104.2 מיליון דולר, וכך הפך באותה עת לציור היקר ביותר שנמכר במכירה פומבית. אף על פי כן העריכו מבקרי אמנות רבים כי הציור נמכר במחיר כה גבוה בעיקר הודות לעובדה שנעשה בידי פיקאסו ולא בשל חשיבותו ההיסטורית. השיר "Slide" של קלווין האריס מ-2017 מכיל את המילים "אני עשוי לרוקן את חשבון הבנק שלי ולקנות את הילד הזה עם מקטרת". הסולן פרנק אושן הסביר כי מדובר ברמיזה ל"ציור של פיקאסו שנמכר בכל כך הרבה כסף" נער עם מקטרת, באתר pablopicasso.org (באנגלית) חיים הנדוורקר, "נער עם מקטרת" שבר את השיא: נמכר ב-104 מיליון דולר, באתר הארץ, 6 במאי 2004 ציור של פיקאסו נמכר ב-104 מיליון דולר, באתר וואלה, 6 במאי 2004 Adam Bychawski, פירוש מילות השיר Slide
צנטרליזם דמוקרטי

הצנטרליזם הדמוקרטי הוא אחד מעקרונות היסוד של הלניניזם. על פי עיקרון זה, מוסדות המפלגה הם בעלי צביון דמוקרטי פנימי - כלומר, יש הכרה בזכות הוויכוח הפנימי והביקורת ובזכות מוסדות מייצגים לבחור את גופי הביצוע וההנהגה (הדרישה הדמוקרטית), ואולם מרגע שנתקבלה החלטת ההנהגה היא מחייבת את כל החברים ואת כל המוסדות לפעול על פיהן (צנטרליזם (אנ')) (מרכזיות). תפיסה ארגונית זו נוסחה בבירור בתקנות המפלגה משנת 1934 כ"חופש בדיון, אחדות בפעולה". הצנטרליזם הדמוקרטי הוא צורת ארגון מפלגתית שיצר לנין במטרה לזרז את המהפכה הקומוניסטית העולמית. הרעיון הוא שהמפלגה בנויה מבסיס שמתפשט לענפים שונים בחברה על ידי שילוב בין עקרון ריכוזי לדמוקרטי. העקרונות הדמוקרטים מתבטאים בכך שכל מוסד נבחר, כל החלטה מתקבלת לאחר דיון חופשי וברוב קולות ועד לרגע קבלת ההחלטה ניתן להתנגד לה. העיקרון הריכוזי הוא שכל מוסד נמוך מציית למוסד גבוה יותר. ועד מרכזי מקבל מידע מדרגים נמוכים ועל סמך זה מקבל החלטות שמחייבות את שאר הגופים. כך בעצם מספר קטן של מנהיגים מקבלים החלטות ולארגונים שמתחתיהם יש יכולת לתת גושפנקה המונית להחלטה. כך עוצמת המפלגה נראתה גדולה בהרבה מהעצמה האמיתית שלה. צורת ארגון זו השפיעה מאוד על ההיסטוריה הרוסית והסינית. ארגונים לניניסטים ניסחו את הצנטרליזם הדמוקרטי כך: בחירה של כל גופי המפלגה, מהתאים (הגוף הקטן ביותר) לוועידה (הגוף הגדול ביותר). אחריות כלפי כל גופי המפלגה. משמעת מודעת ומקפידה. על חברי המיעוט בהצבעה להעמד מאחורי ההחלטה עד שההחלטה תשונה. החלטת גוף גבוה יותר, בעלת משמעות גבוהה משל גוף נמוך יותר. שיתוף פעולה באופן קולקטיבי בין כל גופי המפלגה, ובמקביל, אחריות אישית של חברי המפלגה על המשימות שלקחו. צנטרליזם דמוקרטי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פעמונית (צמח)

פַּעֲמוֹנִית (שם מדעי: Campanula) הוא סוג של צמח עשבוני בעל פרחים. הוא מכיל מעל 300 מינים, הכוללים חד-שנתיים, דו-שנתיים ורב-שנתיים. הפעמוניות מצויות לרוב באזורי אקלים ממוזג כולל אירופה ואסיה. הפעמונית מיוצגת בכל העולם, כולל ביבשות צפוניות וקרות, אך רוב מיניה מצויים בחצי כדור הארץ הצפוני, במיוחד באזור הים התיכון. הפעמונית מכילה מינים בגדלים שונים, החל מחמישה ס"מ ועד שני מטרים. העלים מסורגים, לרוב גדולים יותר בבסיס הצמח ועדינים יותר בקצהו. שפת העלה תמימה או משוננת. למינים מסוימים יש שרף לבן וצמיגי בגבעול ובעלים. הצמח לרוב פורח בחודשי האביב. הפרחים מגיעים בקבוצות או בודדים, כולם בצורת פעמון המתחיל בצינורית ומתרחב לשפה המורכבת חמש אונות. מרבית מיני הפעמונית פורחים בגווני הסיגל, אך קיימות פעמוניות צהובות (פעמונית גפורה) ובצבעים נוספים. הפרי הוא הלקט המכיל מספר רב של זרעים. הפעמונית היא מזון למספר מינים של פרפראים, ביניהם העשים Common Pug, Dot Moth, Ingrailed Clay ואחרים. הפעמונית משמשת כצמח נוי וצמח קטיף, אם כי שימוש כזה אינו נפוץ. מספר מיני פעמונית, שאינם גדלים בר בארץ-ישראל, משמשים כצמחי גן, המיטיבים לגדול בתנאים מוצלים למחצה. פריחתם חלה באביב ובתחילת הקיץ. עיקר הערך הקישוטי של הצמח הוא פרחיו הנאים- בצבעי ורוד-כחול, וכן היותם שמוטים בצורה נאה. בשנים האחרונות הוכנס המין הארץ-ישראלי הנדיר פעמונית הדורה לגינון, בהיקף קטן. יש לציין שבשיח הגנני נהוג לקרוא לצמח זה קמפנולה כשמו הלועזי. בארץ ישראל ידועים 15 מינים של פעמונית. רובם צמחים חד-שנתיים הגדלים בחבל הים-תיכוני, ומספר מינים גדלים בחרמון. פעמונית אמיתית פעמונית גפורה - צבע הפרח צהוב. שם המין נגזר משם היסוד גופרית, שצבעו צהבהב. כך גם השם הלטיני. מצוי בקרקעות החוליות של מישור החוף. פעמונית זיפנית - צבע הפרחים סגול. מין זה נבדל ממינים אחרים של פעמונית על-פי חוד שנמצא אונות הגביע. זהו צמח זקוף וזיפני בכל חלקיו, שנפוץ בחבל הים-תיכוני. פעמונית כוכבנית פעמונית החומות פעמונית ירושלים - צבע הפרחים סגול בהיר. הצמח נמוך. צמח מצוי בעיקר בבתי-גידול סלעיים בחבלים הים-תיכוניים של הארץ. פעמונית קיפחת פעמונית הדורה פעמונית קטנה פעמונית דמשקאית פעמונית הצלצל פעמונית קוטשי - נמצאה כמין חדש למדע על ידי הבוטנאי פייר אדמון בואסייה ונקראת על שם תיאודור קוטשי. פעמונית מסועפת פעמונית משוננת - צבע הפרחים סגול עד ורוד. צמח זקוף. הפרח גדול. עמוד הפריחה זיפני ודביק מעט. צמחים הגדלים במעונות לחים בחבלים הים-תיכוניים של הארץ. פעמונית צידונית פעמונית בינונית (campanula medium) פעמונית זקופה (campanula rapunculoides) פעמונית צריפית (campanula pyramidalis) פעמונית קרפטית (campanula carpatica) פַּעֲמוֹנִית שֱׁוַת-עָלִים (campanula isophylla) פעמונית היא אגדת עם מבית האחים גרים, שידועה בארץ גם בשמה הגרמני רפונזל. הסיפור מתחיל בגבר צעיר הקוטף פעמוניות לאשתו מגנהּ של מכשפה, שאינה שמחה לגלות כי פרחיה נעלמים. כאשר הוא נתפס, הוא נאלץ להציע את בתו בתמורה לפעמוניות שנגנבו. על כל פנים, לא בטוח כי הצמח הנקרא "רפונזל" באגדה המקורית הוא אכן פעמונית - לפי גרסאות אחרות מדובר בצנונית או בירק מאכל אחר. פעמונית כוכבנית פעמונית גפורה פעמונית ירושלים פעמונית משוננת פעמונית דמשקאית פעמונית זיפנית פעמונית קיפחת פעמונית קטנה פעמונית אמיתית פעמונית, באתר ITIS (באנגלית) פעמונית, באתר NCBI (באנגלית) פעמונית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פעמונית, באתר Tropicos (באנגלית) פעמונית, באתר GBIF (באנגלית) פעמונית, באתר IPNI (באנגלית) פעמונית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ריצ'מונד שעל התמזה

רובע רִיצְ'מוֹנְד שעל התמזה של העיר לונדון (באנגלית: London Borough of Richmond upon Thames, ‏האזנה‏Ⓘ‏) הוא אחד מרובעי העיר לונדון. הרובע נמצא בדרום מערב העיר, ומהווה חלק מלונדון החיצונית. הרובע הנוכחי הוקם בשנת 1965 מכוח חוק השלטון בלונדון 1963 מאיחודם של הרובע העירוני של טוויקהם שהיה במחוז מידלסקס עם הרובע העירוני של ריצ'מונד והרובע העירוני של בארנז שהיה חלק ממחוז סארי. מרבית שטחי הרובע הם שטחים פתוחים. השטחים הבנויים של הרובע נמצאים בעיקר באזור האמפטון וטדינגטון שבדרום הרובע, טוויקנהאם, סנט מארגרטס וויטון שבמרכז הרובע, מערבית לנהר התמזה, ואזור ריצ'מונד, קיו, מואטלייק ובארנז שבצפון הרובע, על גדת התמזה. איסט שין (East Sheen) בארנז (Barnes) האם (Ham) המפטון (Hampton) המפטון היל (Hampton Hill) המפטון ויק (Hampton Wick) ויטון (Whitton) טדינגטון (Teddington) טוויקנהאם (Twickenham) מורטלייק (Mortlake) נורת' שין (North Sheen) סטרוברי היל (Strawberry Hill) סנט מרגרטס (St Margarets) פולוול (Fulwell) פטרשהאם (Petersham) קיו (Kew) ריצ'מונד (Richmond) סקר שנערך בשנת 2006 גילה כי תושבי הרובע היום במקום השני מבין מחוזות בריטניה בפעילותם הספורטיבית - 29.8% מתושבי הרובע הצהירו על כך שהם משתתפים לפחות 3 פעמים בשבוע בפעילות ספורטיבית הנמשכת כ-30 דקות או יותר. דרך הרובע עוברת מסילת הברזל של חברת הרכבות סאות' וסט. כמו כן עובר ברובע קו דיסטריקט של הרכבת התחתית של לונדון העוצר בתחנות ריצ'מונד וגני קיו. כמו כן עוברות ברובע רכבות של הרכבת העילית של לונדון בקו צפון לונדון. ברובע 52 בתי ספר המנוהלים על ידי מועצת הרוב. כמו כן ברובע פועלת המכללה האוניברסיטאית סנט מרי, והאוניברסיטה הבינלאומית האמריקאית שבלונדון. מרבית שטחי הרובע הם שטחי פארקים ירוקים. ברובע נמצאים 100 פארקים וגינות ציבוריות ובהם: פארק ריצ'מונד, פארק בושי, גני קיו, ופארק המפטון קורט. שטחי הרובע הירוקים גדולים פי חמישה מכל רובע אחר מרובעי לונדון. ברובע ממוקמת המעבדה הלאומית לפיזיקה. ברובע מצויים אתרי תיירות ופנאי רבים ובהם: ארמון המפטון קורט, אצטדיון טוויקנהאם, ומרכז הביצות של לונדון. לרובע ריצ'מונד שעל התמזה שלוש ערים תאומות: ארצות הברית ריצ'מונד, וירג'יניה, ארצות הברית צרפת פונטנבלו, צרפת גרמניה קונסטנץ, גרמניה מדיה וקבצים בנושא ריצ'מונד שעל התמזה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ריצ'מונד שעל התמזה place/Twickenham, place/Teddington ריצ'מונד שעל התמזה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) טיימס ריצ'מונד - עיתון מקומי אתר Totally Richmond אתר מידע למבקרים ברובע מועדון הכדורגל של ריצ'מונד תיאטרון ריצ'מונד תוצאות הסקר של אתר ספורט אינגלד ערים תאומות באירופה
אוקטבה

במוזיקה, אוקטבה היא מרווח בין שני צלילים שתדירותו של האחד מהם היא חצי (או פי 2) מתדירותו של השני. מרווח זה שקול ל-6 טונים, (או 12 חצאי טונים, 12 צלילים) בין תו לאותו תו ברצף (במחזור) הבא. אוקטבה היא המושלמת מבין המרווחים המושלמים, שכן היא מהווה הרמוניה בין תו למופע זהה של עצמו. מבחינה פיזיקלית, כאמור, גובה הצליל של תו הגבוה באוקטבה מתו אחר הוא פי 2 בתדר, ולפיכך מתלכד עם כל תדרי הצד שלו ויוצר הרמוניה חזקה עמו. מקור השם "אוקטבה" הוא במספר שמונה, ובמוזיקה המערבית אוקטבה אכן מציינת מרווח בן שמונה תווים (למשל, מדו אחד לדו הבא אחריו: דו-רה-מי-פה-סול-לה-סי-דו). האוקטבה שייכת לקבוצת המרווחים הזכים, ואיתה גם הפרימה, הקוורטה והקווינטה. נהוג לתחום כל סדרה של 12 חצאי טונים מהצליל דו על ידי הכללתם באוקטבה בעלת שם מסוים. כלומר, כל הצלילים בין הצליל דו, לצליל סי שמעליו יכללו באותו תחום של אוקטבה. האוקטבות מסודרות באופן הבא: האוקטבה הראשונה היא זו שמתחילה מהדו האמצעי בפסנתר ועד לסי שמעליו, והיא נקראת אוקטבה ראשונה. האוקטבה הבאה בסדר היא האוקטבה השנייה, וכן הלאה. מתחת האוקטבה הראשונה נמצאת האוקטבה הקטנה. מתחתיה האוקטבה הגדולה, ומתחתיה האוקטבה הנגדית. האוקטבה שמתחת לאוקטבה הנגדית, זו שבפסנתר סטנדרטי מהווה את שלושת קלידיו התחתונים, היא האוקטבה התת-נגדית. על-פי שיטת ספירת האוקטבות האמריקאית, האוקטבה הראשונה היא האוקטבה הנגדית בשיטה שהוזכרה לעיל, וספירת האוקטבות מתחילה ממנה. לפי שיטת זו, האוקטבה הרביעית בשיטה המוזכרת לעיל היא האוקטבה השביעית לפי השיטה האמריקאית. השיטה האמריקאית לרוב אינה בשימוש בשיח האקדמי בישראל. חלוקת המנעד לפי אוקטבות עוזרת בהגדרתו המדויקת של גובה הצליל; ניתן למשל, לתאר את הצליל לה (440 הרץ) אשר איתו מכוונים תזמורת כ-לה ראשון, כלומר, לה אשר נמצא באוקטבה הראשונה. הצליל לה באוקטבה שמתחתיו הוא לה קטן, וכן הלאה. ניתן גם תיאר גובה מדויק של צליל בעזרת אותיות באופן הבא: לה ראשון - 'a) a היא האות הלועזית של הצליל לה) לה שני - "a עם שני גרשיים לה שלישי - "'a עם שלושה גרשיים, וכן הלאה. כלפי מטה: לה קטן - a לה גדול - A לה נגדי - AA לה תת-נגדי - AAA כל אחד מהתווים הבסיסיים באוקטבה, משויך במיתולוגיה ההינדית לצבע ולקול או לקריאה הטבעית של חיה: דו משויך עם ירוק וטווס, רה עם אדום ועפרוני, מי עם זהב ועז, פה עם לבן צהבהב ואנפה, סול עם שחור וזמיר, לה עם צהוב וסוס וסי עם שילוב של כל הצבעים ופיל. מונחים בתאוריית המוזיקה אוקטבה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אוקטבה, באתר MathWorld (באנגלית)
לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה

לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה הם תחום לימוד המיועד לתלמידי החטיבה העליונה של בית ספר תיכון ומצוי באחריות יחידה במזכירות הפדגוגית של משרד החינוך והתרבות. לימודי ארץ ישראל משלבים נושאים מן המקצועות האלה: גאוגרפיה, היסטוריה, תנ"ך, ביולוגיה, אקולוגיה, ארכאולוגיה ומחשבת ישראל. לעיתים קרובים מורים אחדים מלמדים את הנושאים ולכן חייב להתבצע תיאום ביניהם. המזכירות הפדגוגית מציעה שלוש גישות לבניית תוכנית הלימודים: הגישה הכרונולוגית - התוכנית עוברת לאורך התקופות השונות בתולדותיה של ארץ ישראל. אם נשווה את לימודי ההיסטוריה ללימודי ארץ ישראל, הרי לפי גישה זו נקבל הדגשה על המתרחש בארץ ישראל בתקופה הנידונה. הגישה הרגיונלית - הלימוד מתרכז סביב חבל ארץ מסוים, כאשר ניתן לתת דגש לחבל בו מצוי מוסד הלימוד. הגישה הנושאית - לפיה יבחר נושא מסוים, כמו הזית והשמן והוא יוצג בצורה כוללנית. התוכנית הבסיסית מבוססת על הגישה הרגיונלית. יחידות הבסיס הן שתיים: פרקי מבוא וירושלים מהמאה הי"ט ועד ימינו. יחידות לבחירה הן: ירושלים מראשיתה ועד למאה הי"ט, ההר המרכזי והבקעה, צפון הארץ, מישור החוף, הנגב. לבתי ספר ממלכתיים דתיים: ארץ ישראל במחשבה ובהלכה. ולכולם : עבודת גיאוטופ ויחידה נבחרת מארכאולוגיה. ניתן לבנות מיחידות אלה תוכנית לימוד ליחידה אחת, שלוש יחידות וחמש יחידות. כמו כן, יש למוסדות הלימוד חופש פעולה לקבוע את ההרכב הרצוי להן. הלומדים שבחרו ללמוד את המקצוע בהיקף של חמש יחידות לימוד מכינים עבודה הכוללת תאוריה וסיכום של עבודת שדה. העבודה עצמה נעשית בהדרכת המורה המומחה במקצוע ובהנחייתו, וכן בעזרת מנחה מן החוץ. הוראת לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה מחייבת אימוץ דרכי הוראה ייחודיות. בין השאר: קיום סיורים לימודיים - הסיור נועד להמחיש את תוכן הלימוד של חבל הארץ הנלמד. מחנות לימוד - לצורך לימוד נושא או אזור מסוים. השתתפות בחפירות ארכאולוגיות - על מנת להכיר את שיטות העבודה מקרוב. טיפוח אתרים - בסביבה הקרובה של המוסד החינוכי. הכנת אוספים - אוסף גאולוגי, אוסף בוטני, אוסף זואולוגי. ביקור במוזיאונים לטבע ולחבלי הארץ השונים. המזכירות הפדגוגית, לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה, משרד החינוך והתרבות - האגף לתוכניות לימודים מפמ"ר לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה, פתח דבר