laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חיסלוויצ'י

חִיסְלׇוִויצִ'י (ברוסית: Хиславичи; בפולנית: Chisławiczi; ביידיש: חאסלאוויץ או חאסלאוויטש) היא עיירה (יישוב בסגנון עירוני (רו')) במחוז סמולנסק שבמערב רוסיה, על גדת נהר סוז', בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. היישוב מוזכר לראשונה באמצע המאה ה-15, ובחלוקת פולין הראשונה בשנת 1772 נכלל בתחום האימפריה הרוסית. העיירה נפגעה קשות בשרפה באמצע המאה ה-19 ושוקמה הודות לנדיבות שר העיר שפתח את היער שלו לתושבים לכרות ממנו עצים בחינם לשיקום בתיהם. שרפה נוספת פקדה את העיירה בשנת 1902. בשנים 1848–1864 כיהן כרב העיירה הרב משה נחמיה כהניו שגם הקים בעיירה ישיבה גדולה. בסוף המאה ה-19 נמנו בעיירה 3,642 יהודים מתוך 4,361 תושבים. בשנת 1900 נמנו ביישוב 3,901 יהודים. באותה תקופה, עד שנת 1904, כיהן כרב העיירה הרב אברהם יצחק משכיל לאיתן. אחריו, כיהן כרב העיירה הרב מנחם קרקובסקי, עד שנת 1910. בשנים שלאחר מכן כיהן הרב בן ציון שטרנפלד. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-2,100 יהודים, כשני שלישים מתושביה, ופעל בה בית ספר יהודי. רבים מהיהודים בעיירה, כולל הקומוניסטים שבהם הקפידו על אכילת בשר כשר ומצוות נוספות. בשנות ה-20 כיהן כרב העיירה, הרב מאיר סטולביץ. יהודי העיירה היו ברובם מתנגדים. טרם השואה היו שני בתי כנסת של חסידים, וכנגדם שבעה של מתנגדים. ב-16 ביולי 1941 נכבשה העיירה בידי הנאצים במהלך מבצע ברברוסה, ואלו הטילו מיד גזירות שונות על יהודיה, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב. בהמשך מונה בעיירה יודנרט, אשר חבריו נרצחו בידי הנאצים כעבור זמן קצר. בספטמבר 1941 רוכזו כ-800 עד 900 היהודים שנותרו בעיירה בגטו שהוקם בה, תוך שוד רכושם. יהודי הגטו הועבדו בעבודות כפייה, ובמספר הזדמנויות הצליחו להימלט ממנו מספר יהודים. בהמשך, הובאו לגטו שבעיירה יהודים מכפרי הסביבה. בסוף ספטמבר 1941 הוצאו להורג קרוב ל-150 מיהודי הגטו, ובינואר 1942 נלקחה מהגטו קבוצת נערים ונערות ליעד לא ידוע, ממנו לא שבו. ב-20 במרץ 1942 הובלו כ-600 עד 800 היהודים שנותרו בגטו שבעיירה לגיא סמוך לעיירה, ושם נרצחו כולם. בין האישים ילידי העיירה נמנים הרב מנחם מנדל משקלוב, תלמידו של הגר"א, והרב יצחק חסלביצ'ר (אבי משפחת חשין), מראשוני העולים בעליית תלמידי הגר"א. מדיה וקבצים בנושא חיסלוויצ'י בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של חיסלוויצ'י חיסלוויצ'י (Khislavichi), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם "חיסלוויצ'י", באתר JewishGen (באנגלית) ואדים דובסון, חיסלוויצ'י, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1797–1799), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) אתר Jewish Chislavichi (באנגלית) הערות שוליים יעקב חפץ ממאהליב דניעפר, רוסלאנד - חאסלאוויץ, המגיד, 30 במאי 1860 קירסאנאוו, המליץ, 14 באוקטובר 1902 חאסלאוויטש, המליץ, 17 בספטמבר 1902 טור שמאל, המליץ, 18 באוגוסט 1903 היבסקציה וגורלה הטראגי, דבר, 29 במרץ 1981
Bootstrapping

Bootstrapping (לעיתים מתורגם ברישול לעברית כאתחול) הוא מונח המשמש בתחום מדעי המחשב ומתייחס למנגנון פשוט המפעיל מערכת מורכבת יותר. בפרט, מתייחס המונח לתהליך טעינת מערכת הפעלה שבו הקושחה מאתחלת את החומרה ואת הציוד ההיקפי כדי לטעון תוכנית מסוימת, שבתורה תטען את ליבת מערכת ההפעלה. באופן כללי, מתייחס המונח למקרים המתאפיינים בפרדוקס הביצה והתרנגולת כדוגמת מהדר המשמש לבניית גרסה מאוחרת שלו עצמו. מקור שם המונח מסיפוריו של רודולף אריך רספה על הברון מינכהאוזן, שהצליח על פי האגדה לחלץ את עצמו מביצה טובענית על ידי משיכה בשערו. בגרסה מאוחרת יותר מסופר כי השתמש באוזן הנעל (באנגלית: Boot strap) כדי לחלץ עצמו מים גואה. המונח משמש גם בהשאלה בתחום העסקים, לתיאור חברות הזנק הממומנות בשלביהן הראשונים באופן עצמאי ומחושב על ידי היזמים עצמם, ללא עזרה חיצונית ממשקיעים כגון קרנות הון סיכון ואנג'לים. אתחול (מחשוב) ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חמיילניק

חמיילניק (בפולנית: Chmielnik; ביידיש: כמיעלניק) היא עיירה במחוז קיילצה שבפרובינציית שוויינטוקז'יסקיה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. היישוב נזכר לראשונה בעת קרב שנערך במקום עם הטטרים והמונגולים בשנת 1241. בשנת 1541 הוענקו ליישוב זכויות עיר. בעיירה כנסייה משנת 1356. התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מצבות מן המאה ה-13 שנמצאו בה. במהלך המלחמה עם האימפריה השוודית באמצע המאה ה-17 פרעו ביהודי העיירה הגייסות הפולניים, ורצחו מאות מהם. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-6,000 יהודים, כ-80% מתושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית, לצד פעילות של אגודת ישראל. ב-5 בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו ריכזו תוך זמן קצר למעלה מ-70 מנכבדי הקהילה ביישוב במבנה של בית מדרש, ושרפו אותם בחיים. לאחר מכן, הטילו הגרמנים על יהודי העיירה גזירות שונות, ובהן חובת תשלום סכומי כופר, חובת ביצוע עבודות כפייה, הגבלות תנועה וחובת נשיאת טלאי צהוב. בקיץ 1940 הועברו לעיירה יהודים רבים שגורשו מיישובי הסביבה וממערב פולין. באפריל 1941 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, אליו הובאו מאות פליטים יהודים, עד שמספר יושביו הגיע עד סוף השנה לכ-9,000 איש. בשל הצפיפות ותנאי התברואה בגטו מתו רבים מיושביו ממגפת טיפוס הבהרות. בתחילת אוקטובר 1942 שולחו מהגטו כ-1,200 צעירים למחנה עבודה בסקרז'יסקו-קמיינה, ומאידך, הועברו אליו 1,270 יהודים שגורשו ממספר יישובים נוספים. ב-5 באוקטובר 1942 פשטו על הגטו שבעיירה אנשי ס"ס וכוחות עזר אוקראינים, ליטאים ולטבים, ותוך אלימות קשה ביותר הובילו את יהודי המקום מרחק של כ-45 ק"מ עד חנצ'יני, משם שולחו כולם למחנה ההשמדה טרבלינקה. בדרך לחנצ'יני נורו למוות מאות יהודים תשושים, וכן נרצחו כ-500 יהודים בגטו עצמו בשעת האקציה. 72 יהודים שהושארו בגטו שבעיירה לקבורת הגופות ולסידור רכוש המגורשים רוכזו בגטו חדש שהוקם בעיירה, אשר מספר יושביו הגיע לכ-700 איש. לאחר שתי אקציות חוסל גטו זה, עם גירוש כל יהודיו לסטופניצה ולסנדומייז', שם גורלם היה כגורל יתר יהודי המקום. לאחר השואה שבו לעיירה 40 ניצולים, אשר עברו את המלחמה בעומק ברית המועצות. לאחר תקיפות אנטישמיות כלפיהם מצד הפולנים המקומיים, שכללו רצח שני יהודים באוגוסט 1945, עזבו כולם את העיירה. מדיה וקבצים בנושא חמיילניק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של חמיילניק ספר יזכור לקהילת חמיילניק, בספריית העיר ניו יורק חמיילניק באתר מרכז מורשת יהדות פולין חמיילניק (Chmielnik), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם "חמיילניק", באתר JewishGen (באנגלית) "חמיילניק", באתר השטעטל הווירטואלי שרה בנדר, חמיילניק, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק A, עמ' 209–211), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) עמרי גלפרין, פולניה לא שוכחת: יש פסטיבל יהודי בפולין (בחמיילניק), nrg מעריב עמרי גלפרין: פסטיבל תרבות יהודית בחמיילניק, רואים עולם עם יעקב אחימאיר, הערוץ הראשון מתוך youtube חמלניק (פולין), דף שער בספרייה הלאומית עופר אדרת, התגלה זכר לחיי הקהילה היהודית בחמיילניק, באתר הארץ, 18 באוגוסט 2023
חוטימסק

חוטימסק (בבלארוסית: Хоцімск, חוצימסק; בפולנית: Chocimsk, חוצ'ימסק; ברוסית: Хотимск) היא עיירה במחוז מוהילב שבבלארוס, בסמוך לגבול רוסיה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. חוטימסק נזכרת ככפר גדול מתחילת המאה ה-18. בחלוקת פולין הראשונה בשנת 1772 נכללה העיירה בשטחי האימפריה הרוסית. בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה כ-2,200 יהודים, כשני שלישים מתושביה. בתקופה הסובייטית פעל בעיירה בית ספר יידי, ועזבו אותה מאות מיהודיה. ב-15 באוגוסט 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע. ב-12 ביולי 1942 רוכזו יהודי העיירה בבניין בית הספר היהודי בה, שגודר בגדר תיל, ושימש כגטו. ב-5 באוגוסט 1942 רצחו גרמנים ושוטרים מקומיים את 652 היהודים שנותרו בעיירה במפעל סמוך. מדיה וקבצים בנושא חוטימסק בוויקישיתוף חוטימסק (Khotimsk), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם אלכסנדר קרוגלוב (רו'), חוטימסק, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1681–1682), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
שלנקרלה

שלנקרלה (בגרמנית: Schlenkerla; לשעבר: לאריות הכחולים, Zum blauen Löwen) היא בירה בווארית המיוצרת במבשלת הלר בעיר במברג שבפרנקוניה עילית. מותג הבירה הפך לשמה הבלתי רשמי של המבשלה. מבשלת הבירה נוסדה ב-1673 והיא שוכנת עד היום במבנה עתיק בן המאה ה-14. המבשלה מייצרת את הבירה לפי המסורת העירונית לייצור בירה מעושנת שהאזכור הראשון לייצורה בעיר הוא משנת 1405. הבירה מיוצרת מלתת קלוי באש גלויה, שסופג את העשן, ולכן מתאפיינת בטעם מעושן. המבשלה מייצרת 13,000 הקטוליטר בירה בשנה. מדיה וקבצים בנושא שלנקרלה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שלנקרלה שגיא קופר, שלנקרלה - בירה בלתי נשכחת, באתר ynet, 11 ביוני 2009 ערך זה הוא קצרמר בנושא משקאות ובנושא גרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בן זמרה

האם התכוונתם ל... אליהו בן זמרה – שופט ישראלי רבי אברהם בן זמרא – רב וחכם יהודי ומשורר ופרנס בעיר סאפי במרוקו רבי דוד בן זמרא – רדב"ז, אב בית דין ומנהיגה של יהדות מצרים רבי יוסי בן זמרה – כהן בתקופת התנאים צ'יקו בן זמרה – עסקן מהועד היהודי בחברון כרם בן זמרה – מושב בגליל זמרה זומר זמר אזמיר זמיר זמירון אנעים זמירות זמירות
חודץ'

חודץ' (בפולנית: Chodecz) היא עיירה במחוז ולוצלאווק שבפרובינציית קויאוויה-פומרניה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית. חודץ' נזכרת לראשונה במאה ה-14, עת הייתה בבעלות משפחות אצולה. בשנת 1442 הוענקו ליישוב זכויות עיר, ובהמשך נקבעו בו ירידים שנתיים. בשנת 1815 נכלל היישוב בתחום פולין הקונגרסאית. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 459 יהודים, כשליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית, לצד פעילות של אגודת ישראל. עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים בתחילת ספטמבר 1939, שרפו אלו את בית הכנסת המקומי, והחלו בחטיפת יהודים לעבודות כפייה ובשוד רכושם. מספר יהודים שניסו להימלט מהעיירה נרצחו בדרכים. בהמשך, חויבו יהודי העיירה לענוד טלאי צהוב, ובשנת 1940 שולחו הגברים היהודים מהעיירה למחנות עבודה באזור פוזנן, שם רובם נספו. בסוף ספטמבר 1941 הועברו הנשים והילדים היהודים שנותרו בעיירה לגטו לודז', מבלי שהותר להם לקחת רכוש כלשהו, ושם רובם נספו מרעב וממחלות. מדיה וקבצים בנושא חודץ' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של חודץ' חודץ' באתר מרכז מורשת יהדות פולין "חודץ'", באתר השטעטל הווירטואלי "חודץ'", באתר JewishGen (באנגלית) חודץ' (פולין), דף שער בספרייה הלאומית
הגשר הגדול דאן-יאנג–קונשאן

הגשר הגדול דאן-יאנג–קוּנְשָׁאן (בסינית: 丹昆特大桥) הוא הגשר הארוך ביותר בעולם, באורך 164.8 קילומטר. הגשר ממוקם בין שאנגחאי לבין נאנג'ינג במחוז ג'יאנגסו. זהו גשר רכבת הבנוי על הדלתא של נהר יאנגצה, המורכבת גם מאגמים, תעלות ושדות אורז. בניית הגשר הושלמה בשנת 2010 והוא נפתח בשנת 2011. את הגשר בנו כ-10,000 איש במשך 4 שנים, ועלות הקמתו עומדת על 8.5 מיליארד דולר. הגשר הגדול דאן-יאנג–קונשאן מחזיק בשיא גינס לגשר הארוך ביותר בעולם בכל הקטגוריות, החל מ-30 ביוני 2011. חברת China Road and Bridge Corporation(אנ') תכננה ובנתה את הגשר במימון ממשלת סין. חברה זו בונה פרויקטי ענק כגון מסילות ברזל, נמלים, גשרים ומנהרות. מדיה וקבצים בנושא הגשר הגדול דאן-יאנג–קונשאן בוויקישיתוף השיא באתר שיאי גינס ערך זה הוא קצרמר בנושא סין ובנושא מבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ביצת עשב

ביצת עשב או ביצת מַרש (באנגלית: Marsh) היא מין ביצה של מים מתוקים המכוסה בצמחים עשבוניים נמוכים ולא־עציים. חלק מביצות המַרש הן ביצות של מים מלוחים או מליחים ובהן צמחים ובעלי חיים המתאימים לסביבה כזו. מרבית שטחי הביצות בעולם הם שטחים של ביצות מַרש. הם נוצרים כאשר שטח גדול ומישורי מוצף, לרוב עקב יציאתו של נהר מאפיקו (נהר הזורם באפיק עמוק עשוי להגיע לשטח שבו הוא יתפצל ויתפרס וייהפך זרם רדוד מאוד, איטי ורחב). במקומות אלה יש זרימה בדרך כלל, אך היא איטית מאוד ובלתי־מורגשת. סביבת חיות כזו מאופיינת בצמחייה עשבונית צפופה וגבוהה, המכסה את רוב שטח הביצה ולא רק את גדותיה. שפכי נהרות (במיוחד שפכי דלתא) הם מקומות ההימצאות העיקריים של אזור זה. ביצת עשב עשויה להתפרס על שטח של כמה קילומטרים מכל צד של הדלתא ובתוך הדלתא עצמה. לפנים, בזמן קיומו של אגם החולה עד ייבושו בשנות החמישים, היה בצידו הצפוני אזור ביצות כזה. ביצות כאלה, של קנים וסוף, מצויות באזורים רבים מאוד של העולם. האוורגליידס בצפון אמריקה, הקאמארג באירופה, דלתת האוקוונגו באפריקה והפנטנל בדרום אמריקה הן מביצות העשב הגדולות והמפורסמות בעולם. מיני חיות הנמצאות בביצות מַרש: צבי ביצות, עופות מים כמו ברווזיים, חסידות, אנפות, שלדגים ועגורים, צפרדעים וקרפדות, תנינאים (כגון תנינים, אליגטורים וקיימנים), הנוטרייה, הקפיבארה, הלוטרה, ההיפופוטם, קודו הביצות ותאו המים. נוסף עליהן יש בביצות אלו מיני דגים שונים כמו השפמנון וכן חרקי מים ורכיכות. אגמייה מצויה אנפת לילה מצויה צב נשכן נוטרייה צפרדע הנחלים תאואים באגמון חולה תנין היאור מדיה וקבצים בנושא ביצת עשב בוויקישיתוף ביצת עשב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גופי מים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חוז'לה

חוז'לה (בפולנית: Chorzele) היא עיירה במחוז פשאסניש שבפרובינציית מזוביה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. חוז'לה נזכרת לראשונה בשנת 1472, ובשנת 1542 הוענקו לה זכויות עיר. באמצע המאה ה-17 נהרסה העיירה כתוצאה מפלישת האימפריה השוודית. בחלוקת פולין בשנת 1795 נכללה העיירה בשטח פרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית. חיבור העיירה למסילת הברזל בסוף המאה ה-19 האיץ את התפתחותה. עם זאת, בשנת 1898 פגעה בה שרפה גדולה, שבלמה התפתחות זאת. תחילת התיישבות היהודים בעיירה הייתה במאה ה-18, ובמחצית השנייה של המאה ה-19 התקיימה במקום קהילה עצמאית, עם נציגות בולטת לחסידים. בשנת 1900 הוקם בעיירה חוג ציוני ראשון. במהלך הכיבוש הגרמני של העיירה במהלך מלחמת העולם הראשונה, נערכו ביהודיה פרעות בידי איכרים מהסביבה. עם כניסת החיילים הפולנים לעיירה, ביצעו אלו מעשי התעללות, ביזה ורצח ביהודיה. בין מלחמות העולם התגברה הפעילות הציונית בעיירה, לצד פעילות של אגודת ישראל, ונוסד בה בית ספר עברי. בתקופה זו נמנו בעיירה 928 יהודים, קרוב למחצית מתושביה. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים, תוך חרם על עסקי היהודים בעיירה. עוד טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה עברו רבים מיהודי העיירה לוורשה ולערי הסביבה, בעקבות המתיחות בגבול עם גרמניה, ששכן במרחק של קילומטר וחצי מהעיירה. ב-1 בספטמבר 1939, היום הראשון למלחמת העולם השנייה, נכנסו הגרמנים לעיירה, ומצאו אותה כמעט ריקה מיהודים. בזמן זה בזזו הפולנים המקומיים את בתי היהודים ביישוב. ב-8 בספטמבר רצחו הגרמנים בין 41 ל-85 יהודים מהעיירה בבית הכנסת המקומי. מאות יהודים נוספים מהעיירה נרצחו בפשאסניש. כ-130 יהודים שנותרו בעיירה הועסקו בידי הגרמנים בעבודות כפייה, ואולצו להרוס בידיהם את בית הכנסת ובית המדרש בעיירה. כמו כן, אולצו יהודי העיירה לענוד טלאי צהוב. יהודים אלו גורשו בהמשך לגטו מקוב מזובייצקי, וגורלם שם היה כגורל יתר יהודי המקום. מדיה וקבצים בנושא חוז'לה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של חוז'לה (בפולנית) ספר יזכור לקהילת חוז'לה, בספריית העיר ניו יורק חוז'לה באתר מרכז מורשת יהדות פולין "חוז'לה", באתר השטעטל הווירטואלי "חוז'לה", באתר JewishGen (באנגלית)
חולויוב

חולויוב (באוקראינית: Вузлове ,Узловое, ווזלובה או אוזלובה; בפולנית: Chołojów; ביידיש: כאָליעוו) היא עיירה במחוז לבוב שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. חולויוב נזכרת לראשונה בשנת 1462, ובאמצע המאה ה-17 הוענקו לה זכויות עיר. בעקבות חלוקת פולין האזור נכלל בתחומי האימפריה האוסטרו-הונגרית. בשנת 1921 נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה. יהודים ישבו בעיירה מראשית המאה ה-18. במהלך מלחמת העולם הראשונה פרעו ביהודי העיירה הקוזקים, ולאחר המלחמה עזבו את היישוב רבים מיהודיו. בין מלחמות העולם התקיימה בעיירה פעילות ציונית, ופעל בה בית ספר עברי. בשנים אלה נמנו בעיירה 793 יהודים, כחמישית מתושביה. עם הכיבוש הסובייטי של האזור בספטמבר 1939, נאסרה הפעילות הציבורית היהודית בעיירה. העיירה נכבשה בידי הגרמנים במהלך מבצע ברברוסה, לאחר שהופצצה מהאוויר, ואלו החלו מיד לחטוף את יהודיה לעבודות כפייה שונות. ב-15 בספטמבר 1941 פשטו שוטרים גרמנים ואוקראינים על בתי היהודים בעיירה, וריכזו את כל יושביהם בכיכר השוק בעיירה, תוך ירי בנמלטים. משם נלקחו יהודי העיירה וכפרי הסביבה אל מחוץ לעיירה, ונרצחו בבור ירי. כעבור שישה שבועות נרצחו יתר יהודי העיירה וסביבתה. מדיה וקבצים בנושא חולויוב בוויקישיתוף ספר יזכור לקהילת חולויוב, בספריית העיר ניו יורק חולויוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
ז'מיגרד

האם התכוונתם ל... חסידות צאנז-ז'מיגראד – חצר חסידית מגליציה שבפולין, ענף מחסידות צאנז. נובי ז'מיגרוד – כפר במחוז יאסלו שבפרובינציית פודקרפאטי בפולין.
חרשניצה

חרשניצה (בפולנית: Charsznica) הוא כפר במחוז מייחוב שבפרובינציית פולין קטן בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. היישוב נזכר לראשונה במאה ה-15 ככפר בבעלות אצולה. עם חיבור עיר הנפה מייחוב למסילת הברזל בסוף המאה ה-19, והקמת תחנת רכבת ביישוב, התפתחה כלכלת הכפר. יהודים התיישבו בכפר עם בניית תחנת הרכבת בו, ועסקו בעיקר במסחר. במהלך מלחמת העולם הראשונה התעללו ביהודי היישוב חיילי הצבא הרוסי, ועם נסיגתם, התעללו ביהודי הכפר חיילי הצבא הכחול. ב-3 במאי 1919 נערך בכפר פוגרום בידי פועלי רכבת ואיכרים מהסביבה, אשר בעקבותיו, עזבו את היישוב חלק מיהודיו. בין מלחמות העולם חיו בכפר כ-120 משפחות יהודיות, שהחזיקו במקום מספר מפעלי תעשייה. בכפר פעל בית מדרש, והתקיימה בו פעילות ציונית ופעילות של הבונד. בימים הראשונים למלחמת העולם השנייה הפציצו הגרמנים את תחנת הרכבת בכפר, תוך השמדת רכבת שהייתה מלאה בילדים יהודים שנשלחו ליישוב על ידי משפחותיהם משלזיה. לאחר מכן נמלטו מהכפר רבים מיהודיו. עם כיבוש הכפר בידי הגרמנים, רצחו 32 גברים יהודים שאיתרו בו במקומות מסתור. בכ-400 עד 500 היהודים שנותרו בכפר ביצעו הגרמנים מעשי התעללות, שוד ורצח, תוך חיובם בנשיאת אות היכר. ב-28 באוגוסט 1942 הוצעדו יהודי הכפר לעבר סלומניקי, תוך רצח 34 יהודים מהכפר בשעת האקציה, ותוך התעללות מיוחדת בחולים ובזקנים, ירי בכושלים, ורצח 58 יהודים ליד הכפר חודוב. יחד עם אלפי יהודי הנפה רוכזו יהודי היישוב בשטח פתוח ליד סלומניקי, בו הוחזקו כשבוע תחת שמירה, ללא מזון ושתייה. לאחר סלקציה, שולחו רוב היהודים מהמקום למחנה ההשמדה בלז'ץ. כ-70 יהודים שהושארו בחרשניצה לאיסוף הרכוש היהודי בו נרצחו בסמוך לחודוב בסוף שנת 1942. מדיה וקבצים בנושא חרשניצה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של חרשניצה חרשניצה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
Bootstrap

Bootstrap היא סביבת עבודה בקוד פתוח לצד לקוח, שמכילה אוסף של כלים ליצירת יישומי רשת ואתרים. Bootstrap שוחררה בשנת 2011 על ידי טוויטר, אחרי שהתחילה כספרייה סגורה שנוצרה לשימוש פנימי בטוויטר. Bootstrap מורכבת משלושה חלקים: ל-Bootstrap יש אוסף מחלקות CSS, שמתאימות לסיטואציות נפוצות באתרי אינטרנט. בנוסף לרכיבים הרגילים של HTML, ל- Bootstrap יש רכיבים נוספים שכתובים ב-CSS וב- JavaScript שנועדו להקל על המפתח לייצר ממשק משתמש איכותי. הרכיבים כוללים: כפתורים, תמונות, מד התקדמות והודעות. ל- Bootstrap יש בנוסף הרבה סקריפטים בצורת תוספים ל-jQuery, שמוסיפים אפשרויות מתקדמות, כמו חלונות קופצים או גרפים. בין השאר, התוספים יכולים להרחיב פונקציונליות של רכיבים קיימים, ובכך לדוגמה, לייצר תיבת טקסט שמשלימה את הטקסט שרושמים בה. בנוסף לעיצוב ברירת המחדל של Bootstrap, ניתן להתאים אישית כל חלק בעיצוב, על ידי עריכה של קובצי ה-CSS וה-JavaScript. ישנם מספר אתרים שמאפשרים הורדה בחינם של עיצובים ל-Bootstrap, דוגמה לאתר כזה הוא bootswatch. JavaScript CSS מדיה וקבצים בנושא Bootstrap בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Bootstrap (באנגלית) Bootstrap, ברשת החברתית אקס (טוויטר) האתר הרשמי (באנגלית) שלמה גולדברג, מדריך מפורט - בעברית רשימה של כל הרכיבים, באתר הרשמי bootswatch
טאופיפול

טאופיפול (באוקראינית: Теофіполь; בפולנית: Teofipol; ביידיש: טשאַן) היא עיירה במחוז חמלניצקי שבאוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. בשנת 1420 הוענקו ליישוב זכויות עיר, ובמאה ה-18 נקרא בשמו הנוכחי, על שם בת אצולה פולנית. במאה ה-18 נבנה בעיירה ארמון. בתחילת המאה ה-20 חיו בעיירה כ-2,900 יהודים, רוב תושביה. בתקופה הסובייטית פעלה ביישוב מועצה יהודית ממלכתית ובית ספר יידי. ב-6 ביולי 1941 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו ריכזו את יהודיה ואת יהודי כפרי הסביבה בגטו שהוקם בה. בינואר 1942 נרצחו כ-970 היהודים שנותרו בגטו זה. מדיה וקבצים בנושא טאופיפול בוויקישיתוף טאופיפול (Teofipol), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם אלכסנדר קרוגלוב (רו'), טאופיפול, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1481–1482), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) מידע על טאופיפול בקטלוג הספרייה הלאומית פרעות ביהודי תיאופיפול (אלבום תצלומים) האוסף הלאומי לתצלומים על שם משפחת פריצקר, הספרייה הלאומית טאופיפול (אוקראינה), דף שער בספרייה הלאומית
התפלגות F

בהסתברות וסטטיסטיקה, התפלגות F היא התפלגות רציפה שמופיעה פעמים רבות כהשערת האפס להתפלגות לסטטיסטי המבחן במבחנים סטטיסטים, ובפרט בניתוח שונות (ראו מבחן F). התפלגות F ידועה גם כהתפלגות פישר-סנדקור, על שם רונלד פישר וג'ורג' סנדקור. כאשר משתנה מקרי X {\displaystyle X} מקבל ערכים לפי התפלגות F עם פרמטרים d 1 {\displaystyle d_{1}} ו- d 2 {\displaystyle d_{2}} , נהוג לסמן זאת כך: X ∼ F ( d 1 , d 2 ) {\displaystyle X\sim F(d_{1},d_{2})} , ופונקציית צפיפות ההסתברות שלו מוגדרת: f ( x ; d 1 , d 2 ) = ( d 1 x ) d 1 d 2 d 2 ( d 1 x + d 2 ) d 1 + d 2 x B ( d 1 2 , d 2 2 ) = 1 B ( d 1 2 , d 2 2 ) ( d 1 d 2 ) d 1 2 x d 1 2 − 1 ( 1 + d 1 d 2 x ) − d 1 + d 2 2 {\displaystyle {\begin{aligned}f(x;d_{1},d_{2})&={\frac {\sqrt {\frac {(d_{1}\,x)^{d_{1}}\,\,d_{2}^{d_{2}}}{(d_{1}\,x+d_{2})^{d_{1}+d_{2}}}}}{x\,\mathrm {B} \!\left({\frac {d_{1}}{2}},{\frac {d_{2}}{2}}\right)}}\\&={\frac {1}{\mathrm {B} \!\left({\frac {d_{1}}{2}},{\frac {d_{2}}{2}}\right)}}\left({\frac {d_{1}}{d_{2}}}\right)^{\frac {d_{1}}{2}}x^{{\frac {d_{1}}{2}}-1}\left(1+{\frac {d_{1}}{d_{2}}}\,x\right)^{-{\frac {d_{1}+d_{2}}{2}}}\end{aligned}}} עבור x ≥ 0 {\displaystyle x\geq 0} , כאשר B {\displaystyle \mathrm {B} } היא פונקציית בטא. בשימושים רבים נהוג שהמשתנים d 1 {\displaystyle d_{1}} ו- d 2 {\displaystyle d_{2}} מקבלים מספרים שלמים חיוביים, אך הפונקציה מוגדרת היטב לערכים ממשיים חיוביים. פונקצית ההסתברות המצטברת נתונה על ידי F ( x ; d 1 , d 2 ) = I d 1 x / ( d 1 x + d 2 ) ( d 1 2 , d 2 2 ) , {\displaystyle F(x;d_{1},d_{2})=I_{d_{1}x/(d_{1}x+d_{2})}\left({\tfrac {d_{1}}{2}},{\tfrac {d_{2}}{2}}\right),} כאשר I הוא פונקציית בטא הלא שלמה הרגולרית. ניתן לבטא משתנה מקרי עם התפלגות F ופרמטרים d 1 {\displaystyle d_{1}} ו- d 2 {\displaystyle d_{2}} כמנה של שני משתנים מקריים המתפלגים לפי כי בריבוע: X = U 1 / d 1 U 2 / d 2 {\displaystyle X={\frac {U_{1}/d_{1}}{U_{2}/d_{2}}}} כאשר U 1 {\displaystyle U_{1}} ו- U 2 {\displaystyle U_{2}} הם שני משתנים מקריים בלתי תלויים, אשר מתפלגים לפי כי בריבוע עם d 1 {\displaystyle d_{1}} ו- d 2 {\displaystyle d_{2}} דרגות חופש, בהתאמה. ביישומים שבהם משתמשים בהתפלגות F, למשל בניתוח שונות, משתמשים לעיתים במשפט קוצ'רן (אנ') כדי להראות אי תלות של U 1 {\displaystyle U_{1}} ו- U 2 {\displaystyle U_{2}} . התפלגות F, באתר MathWorld (באנגלית) Johnson, Norman Lloyd; Samuel Kotz; N. Balakrishnan (1995). Continuous Univariate Distributions, Volume 2 (Second Edition, Section 27). Wiley. ISBN 0-471-58494-0. Mood, Alexander; Franklin A. Graybill; Duane C. Boes (1974). Introduction to the Theory of Statistics (Third ed.). McGraw-Hill. pp. 246–249. ISBN 0-07-042864-6. DeGroot, M. H. (1986). Probability and Statistics (2nd ed.). Addison-Wesley. p. 500. ISBN 0-201-11366-X. ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טורצ'ין

טורצ'ין (באוקראינית: Торчин; בפולנית: Torczyn; ביידיש: טאָרטשין) היא עיירה במחוז ווהלין שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. היישוב נזכר לראשונה בשנת 1093, ובשנת 1504 הוענקו לו זכויות עיר. בחלוקת פולין השלישית בשנת 1795 נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית, ובשנת 1921 נכללה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה. בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה 2,629 יהודים, ובין מלחמות העולם נמנו בה כ-1,500 יהודים, כמחצית תושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית ופעילות של הבונד. בעת הכיבוש הסובייטי בתחילת מלחמת העולם השנייה הוסב בית הספר העברי בעיירה לבית ספר יידי. ב-25 ביוני 1941 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע וחובת ביצוע עבודות כפייה. בחודשים שלאחר מכן נרצחו כ-300 מיהודי היישוב. בתחילת 1942 הובאו לעיירה כ-1,500 יהודים שגורשו מיישובי הסביבה דוגמת אוזדיוטיץ, ועל יהודי העיירה הוטל לשלם סכום כופר גבוה. בהמשך, רוכזו כ-3,000 יהודי העיירה בגטו שהוקם בה. 150 צעירים שנשלחו מהגטו לעבודות כפייה בקייב נרצחו בה. ב-23 באוגוסט 1942 נערכה בגטו שבעיירה אקציה בידי גרמנים ואוקראינים, בה נרצחו כל יושביו בבית העלמין היהודי המקומי. במהלך הרצח, מספר יהודים מהעיירה ניסו להתנגד לגרמנים ולאוקראינים, וכמה עשרות מהם הצליחו להימלט מהעיירה. חלקם הצטרפו בהמשך ליחידות פרטיזנים סובייטיות. לאחר המלחמה שבו לעיירה 14 יהודים בלבד. מדיה וקבצים בנושא טורצ'ין בוויקישיתוף טורצ'ין באתר מרכז מורשת יהדות פולין טורצ'ין (Torczyn), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם "טורצ'ין", באתר JewishGen (באנגלית) אלכסנדר קרוגלוב (רו') ומרטין דין, טורצ'ין, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1484), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
טטרסק

טטרסק (ברוסית: Татарськ; ביידיש: טאַטאַרסק) הוא כפר במחוז סמולנסק שבמערב רוסיה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. טטרסק הייתה מושבה חקלאית יהודית, שהוקמה במאה ה-19, ובתקופה הסובייטית שימשה כקולחוז יהודי, בו התגוררו כ-850 יהודים, רוב תושבי המקום. ביישוב פעלו שני בתי ספר יהודיים. ב-28 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, כבשו הגרמנים את היישוב, ומינו בו יודנרט, אשר חבריו נרצחו כעבור זמן קצר, לצד כ-20 גברים יהודים נוספים. בסוף ספטמבר-תחילת אוקטובר 1941 הוקם ביישוב גטו, בו רוכזו בצפיפות רבה כ-600 יהודים. מעת לעת רצחו הגרמנים עשרות יהודים בגטו, וביצעו מעשי אונס בנשים היהודיות בו. תוך כחודש נרצחו כל יושבי הגטו. טטרסק (Tatarsk), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם "טטרסק", באתר JewishGen (באנגלית) אלכסנדר קרוגלוב (רו'), טטרסק, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1829–1830), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) ראו: יוסף וקסמן, גילויים חדשים על מרידות יהודים בגרמנים ־ במיסמכים שנשמרו בגנזכים סובייטיים, מעריב, 18 באפריל 1974, "יום השואה והגבורה", עמ' 13. ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים ברוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.