laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חומר בקיע

בפיזיקה גרעינית חומר בקיע (באנגלית: Fissile material) הוא רדיואיזוטופ שיכול לעבור ביקוע גרעיני ויש לו אפשרות ליצור תגובת שרשרת גרעינית כאשר קיימת מסה קריטית שלו. קיימים איזוטופים רבים שיכולים לעבור ביקוע גרעיני בעקבות פגיעה של נייטרון. חומר בקיע יכול לעבור ביקוע גרעיני גם כתוצאה מפגיעת נייטרון בעל אנרגיה קינטית אפסית, ועל כן לא כל חומר שיכול לעבור ביקוע גרעיני (fissionable) הוא חומר בקיע (fissile). כך, למשל, אורניום-238 אינו חומר בקיע; הוא יעבור ביקוע רק כאשר יפגע בו נייטרון מהיר, ורוב הנייטרונים שמשתחררים בביקוע לא יגרמו לביקוע של אטומים נוספים. בחומרים בקיעים קיימת אפשרות של היווצרות תגובת שרשרת, משום שעבור חומרים אלו הסיכוי ליצירת ביקוע נוסף כתוצאה מפגיעת נייטרון, בין אם הוא נייטרון מהיר ובין אם הוא נייטרון איטי, גבוה למדי. הפקת אנרגיה גרעינית נעשית בדרך כלל באמצעות תגובת שרשרת, ולכן חומרים בקיעים חיוניים לצורך פעולתם של כורים גרעיניים ולצורך הכנת נשק גרעיני. החומר הבקיע היחיד שנמצא בטבע בכמויות משמעותיות הוא אורניום-235. חומר בקיע נפוץ נוסף הוא פלוטוניום-239 שמיוצר באופן מלאכותי מאורניום-238. גם אורניום-233, פלוטוניום-241 ונפטוניום-237 הם חומרים בקיעים. כל האיזוטופים הבקיעים המוכרים שייכים לסדרת האקטינידים. כור גרעיני טבעי העשרת אורניום topic/fissile-core חומר בקיע, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
גמונדן

גמונדן (בבווארית: Gmunden) היא עיירה בדרום המדינה הפדרלית אוסטריה עילית שבאוסטריה, ובירת מחוז גמונדן, הנקרא על שמה. העיירה ממוקמת על חופו הצפוני של אגם טראון, בצפון אזור הנופש זאלצקמרגוט. העיר נודעת בעיקר בשל הקרמיקה הייחודית המיוצרת בה, קרמיקת גמונדן, ובשל מבצר אורט הממוקם בה. בעיר צולמה סדרת הטלוויזיה האוסטרית המצליחה "שלוסהוטל אורט" בשנות ה-90, שהביאה לעיר פרסום רב בתוככי אוסטריה. בגמונדן פועלת חשמלית קטנה הנוסעת לאורך טיילת העיר. גמונדן שוכנת בגובה של 425 מטר מעל פני הים, באזור טראונפירטל, האזור הדרומי מבין ארבעת אזוריה של אוסטריה עילית. אורך העיר מצפון לדרום הוא 9.4 קילומטר וממזרח למערב 13.5 ק"מ. שטחה הכולל של העיר משתרע על 63.4 קמ"ר, כשהוא מתחלק באופן הבא: שטח בנוי - 1%, גינון - 3.9%, חקלאות - 9.8%, מים - 19.1%, יער - 52.8%, שונות - 13.4%. עוד לפני שהייתה גמונדן לעיר, בשנת 1217, קיבל האזור שלה זכויות מיוחדות. גמונדן הפכה ממבצר לעיר בשנת 1278 והייתה מבוצרת במשך כל ימי הביניים. בשנת 1300 נבנתה בעיר כנסייה. המנהיג הכלכלי והפוליטי של העיר היה "שופט העיר" (Stadtrichter). בזמן המצור הטורקי השני על וינה ב 1683 קלטה גמונדן פליטים רבים מווינה. בשנת 1862 הפכה גמונדן רשמית לעיר ספא. במועצת העיר ישנם 37 מושבים. ראש העיר היינץ קפפל ממפלגת העם האוסטרית (ÖVP), המכהן בתפקיד מאז 1997. אופן חלוקת המושבים בין המפלגות השונות נכון לבחירות האחרונות שהתקיימו ב-2009 הוא: מפלגת העם האוסטרית - 19 מושבים המפלגה הסוציאל-דמוקרטית האוסטרית - 8 מושבים מפלגת החירות האוסטרית - 5 מושבים מפלגת הירוקים האוסטרית - 4 מושבים רשימת העיר גמונדן - מושב אחד ערים תאומות של גמונדן   פאנצה טורנש גמונדן גמונדן היא עיר תאומה של הערים הבאות: איטליה פאנצה, איטליה גרמניה טורנש, גרמניה מדיה וקבצים בנושא גמונדן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גמונדן גמונדן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גמונדן, ברשת החברתית פייסבוק
דרוסילה (בית הורדוס)

דרוּסילה (נולדה בשנת 38) הייתה נסיכה יהודייה משושלת בית הורדוס. היא נולדה בממלכת יהודה לאגריפס הראשון, מלכה האחרון של יהודה, ואשתו קיפרוס (בת פצאל בן פצאל, אחי הורדוס, ושלומציון בת הורדוס ומרים החשמונאית). אחותם של אגריפס השני, דרוסוס (נפטר כשהיה ילד), ברניקי ומרים. היא נקראה על-שם דרוסילה, אחותו האהובה של הקיסר קליגולה. עם מותו של אביה, בהיותה בת שש בלבד, שימשו דרוסילה ואחיותיה מטרה קלה לשמחתם של היוונים תושבי קיסריה וסבסטיה לאידם של היהודים על מות מלכם: "והחיילים שנזדמנו (לשם) אותה שעה, ורבים היו, הלכו אל בית (אגריפס) וחטפו את האנדרטות של בנות המלך והביאו אותן מתוך הסכמה כללית לבתי-זונות והעמידו אותן על הגגות, ונהגו בהן מנהג של ביזיון כמה שיכלו, ועשו מעשים מכוערים משאפשר לספרם". לפני מותו, אירס אותה אביה לאפיפאנס (אנ'), בנו של אנטיוכוס הרביעי מלך קומגנה. התנאי למימוש האירוסין היה שאפיפאנס יתגייר, אולם בסופו של דבר חזר בו מהבטחתו וסירב להמיר את דתו. המלך אגריפס השני, אחיה של דרוסילה, ביטל את האירוסין והשיא אותה לאזיזוס (עזיז) מלך אמסה (חמת), שהסכים להתגייר כדי להתחתן עמה. אבל נישואיה לעזיז לא החזיקו מעמד זמן רב: "פליכּס, שהיה באותה שעה האפיטרופוס על יהודה, ראה אותה, והיא הצטיינה ביופיה מכל הנשים, ותקפה עליו התאווה לאשה. אז שלח אליה את אחד מידידיו, יהודי ושמו שמעון...ופיתה אותה לעזוב את בעלה ולהינשא לו, והבטיח לעשותה מאושרת אם תתמסר לו. ומשום שהיה רע לה ורצתה להימלט מפני קנאת אחותה ברניקי, שעוררה (דרוסילה) בה בגלל יופיה, חשדה בה שהיא עלולה להזיק לה במידה לא-מעטה, ונתפתתה לעבור על חוקי אבותיה ולהינשא לפליכס. וכשילדה לו בן קראה לו אגריפס." לפי הברית החדשה דרוסילה ישבה לצד בעלה בשעה שהוא שפט את פאולוס: "אחרי כמה ימים בא פליקס עם דרוסילה אשתו, שהייתה יהודיה". לאחר סיום תקופת שירותו של פליקס, חזרה דרוסילה עם בעלה לרומא. בשנת 79, עם התפרצות הר הגעש וזוביוס, נעלמו עקבותיהם של דרוסילה ובנה אגריפס. מדיה וקבצים בנושא דרוסילה בוויקישיתוף יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 18, ה', ד', 132. יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, ספר ב', פרק 11, ו'. יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 19, ט', א', 354. יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 19, ט', א', 357. יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 19, ט', א', 355. יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 20, ז', א', 139. יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 20, ז', ב', 142–143. הברית החדשה, מעשי השליחים, פרק כ"ד, פסוק 24. יוסף בן-מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 20, ז', ב', 144.
א' באייר

א' באייר הוא היום הראשון בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הראשון בחודש השני למניין החודשים מניסן. א' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". ראש חודש אייר היום השישה עשר של ספירת העומר כניסת נח לתיבה, לפי ספר היובלים ב'תמ"ט, על פי המקרא והמסורת – מפקד האוכלוסין הראשון של עם ישראל במדבר סיני ד'תתע"ט – בלדווין השני מוכתר כמלך ירושלים ה'תר"ף – נפתחת ועידת סן רמו, על חלוקת שטחי האימפריה העות'מאנית לאחר שזו הפסידה במלחמת העולם הראשונה ה'תרצ"א – אורי קיסרי מפרסם ב"דואר היום" את המאמר "אנחנו עלי-הצבר!" ובו הושווה לראשונה הישראלי יליד הארץ עם צמח הצבר המצוי ה'תרצ"ו – הבריטים מפנים את המשפחות היהודיות בחברון בחשכת הליל ה'תש"ח – שחרור העיר צפת מידי הכוחות הערבים על ידי כוחות ההגנה ה'תשט"ז – הטבח בבית הספר למלאכה, שלושה מחבלים רוצחים חמישה ישראלים באמצע תפילת ערבית בבית הספר למלאכה (כפר חב"ד) ה'תשמ"ה – טרור יהודי בישראל: זוג גברים ישראלים רוצחים נהג מונית פלסטיני ה'תרט"ז – זיגמונד פרויד, חוקר ונוירולוג אוסטרי יהודי מייסד הפסיכואנליזה (נפטר ה'ת"ש) ה'תרפ"ג – צבי צור, הרמטכ"ל השישי של צה"ל (נפטר ה'תשס"ה) ה'תרפ"ט – תמר בורנשטיין-לזר, סופרת ילדים ישראלית (נפטרה ה'תש"ף) ה'תשי"א – משולם נהרי, רב וחבר הכנסת מטעם ש"ס ה'תש"ם – רודי סעדה, בדרן, סטנדאפיסט, שחקן תיאטרון וטלוויזיה ישראלי ה'תשמ"ז – שירן סנדל, שחקנית טלוויזיה ישראלית ה'תשמ"ז – אורי לייזרוביץ', שחקן, מדבב, קומיקאי, ומנחה טלוויזיה ישראלי ה'ת"ס – הרב יוסף יוסקה, רבה של מינסק ושל דובנא ה'תע"ח – הרב צבי הירש אשכנזי המכונה "חכם צבי" (נולד ב-ה'ת"כ) ה'תקל"ח – רבי שמואל שמעלקא הורוביץ מניקלשבורג, תלמיד המגיד ממזריץ' ה'תקמ"ח – רבי מנחם מנדל מויטבסק מראשוני עליית תלמידי הבעש"ט, מנהיג ההתיישבות החסידית בטבריה. (קבור בבית הקברות העתיק בטבריה) ה'תקנ"א – רבי ישראל חיים יוסף אליקים, ממפרשי הרמב"ם ה'תרפ"ב – הרב עקיבא יוסף שלזינגר, מגדולי רבני הונגריה (נולד ב-ה'תקצ"ח) ה'תרצ"ג – רבי אברהם וינברג (השני) מסלונים. (קבור בעיר סלונים – בלארוס) ה'תשכ"ב – הרב אברהם משה פינגרהוט, רבה של אלג'יר והרב הצבאי של חיל הים הצרפתי (נולד ב-ה'תרס"ט) ה'תשנ"ד – הרב שמואל ברוך זאכו, כורדיסטן - ירושלים מראשי יהדות כורדיסטן (נולד ב-ה'תרנ"ט) ה'תשנ"ז – רבי שלום דרמר – מניאמץ, כיהן גם כרבה הראשי של קריית גת במשך 38 שנים. ה'תשס"ו – הרב משה שמואל שפירא – ראש ישיבת באר יעקב ומחשובי ראשי הישיבות בזמנו. חבר מועצת גדולי התורה של תנועת דגל התורה, וחבר נשיאות מפעל הש"ס ה'תשע"ד – אסי דיין - במאי, תסריטאי, שחקן, סופר, פזמונאי, עיתונאי ופובליציסט ישראלי (נולד ב-1945) ה'תשע"ה – הרב אהרן ליכטנשטיין, ראש ישיבת הר עציון, מרבניה הבולטים של האורתודוקסיה המודרנית בישראל ובארצות הברית, וממנהיגי האגף המתון של הציונות הדתית ל' בניסן – ב' באייר אייר
ב' באייר

ב' באייר הוא היום השני בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השני בחודש השני למניין החודשים מניסן. ב' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה. היום השבעה עשר של ספירת העומר בשנה שה' באייר חל ביום שבת יחול ביום זה יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ב'תתקכ"ח (על פי המסורת) – שלמה המלך מתחיל לבנות את בית המקדש הראשון ה'ק"ט – אנטישמיות בימי המוות השחור: פרעות ביהודי וירצבורג. בני הקהילה שרפו עליהם את בתיהם כדי לא ליפול לידי הפורעים. ה'ת"ש – מלחמת העולם השנייה: גרמניה פולשת להולנד, לבלגיה, ללוקסמבורג ולצרפת. מתחילה המערכה על צרפת. ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה: מחנה ברגן-בלזן משוחרר על ידי בעלות הברית. ה'תש"ח – הוועד הערבי העליון קורא לכל האליטה הפלסטינית שנמלטה לשוב לקראת הקמת מדינה עצמאית. ה'תש"י – מבצע עזרא ונחמיה: תחילת מבצע ההטסה הגדול בתולדות המדינה – בתקופה של כשנה וחצי הוטסו כ-120,000 יהודי עיראק למדינת ישראל. ה'תשל"ה – מלחמת אזרחים פורצת בלבנון בעקבות סכסוכי דת בין הנוצרים והמוסלמים במדינה. ה'תשמ"ט – הוקם היישוב בת עין, בידי תלמידי הרב יצחק גינזבורג. ה'תשנ"ד – פיגוע התאבדות באוטובוס בחדרה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל 5 הרוגים ו-30 פצועים. ה'תקכ"ו – רבי יעקב קופל אלטנקונשטט (או: אלטנקונשטאדט;) נודע בכינוי ר' קופל חריף; תלמידו של הנודע ביהודה, ומחבר הספר "חידושי יעב"ץ" (נפטר כ"א בכסלו ה'תקצ"ו) ה'תקצ"ד – רבי שמואל שניאורסון, האדמו"ר הרביעי בחסידות חב"ד (נפטר בה'תרמ"ג) ה'תרמ"ח – עמנואל אולסבנגר, משורר, מתרגם, בלשן ופעיל ציוני, יוזם עלייתם של יהודי קוצ'ין (נפטר ה'תשכ"א) ה'תרפ"ג – גרשון אדלשטיין, ראש ישיבת פוניבז' בבני ברק, ראש מועצת גדולי התורה של דגל התורה ונשיא ועד הישיבות (נפטר ב-ה'תשפ"ג) ה'תש"ג – הרצל בודינגר, מפקד חיל האוויר הישראלי ה'תשי"ד – דוד אזולאי, חבר הכנסת מטעם ש"ס ה'תש"ז – שמואל רוזנטל, כדורגלן ישראלי ה'תשמ"ז – שחר פאר, טניסאית ישראלית ה'תרס"ט – הרב אברהם יצחק גליק, רב בטולצ'בה שבהונגריה ומחבר השו"ת "יד יצחק" (נולד ב-ה'תקפ"ו). ה'תרע"ה – הרב משה זקן מאזוז מג'רבה. ה'תש"ז – משה ברזני (נולד ב-ה'תרפ"ו), לוחם בלח"י, ומאיר פיינשטיין (נולד ב-ה'תרפ"ח), לוחם באצ"ל, התאבדו זמן קצר לפני עליתם לגרדום. ה'תשע"ג – הרב יעקב יוסף, בנו הבכור של הרב עובדיה יוסף ורב שכונת גבעת משה בירושלים (נולד ב-ה'תש"ז). ה'תשפ"ד – רבי בן ציון רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא ובעל ספרי מבשר טוב. א' באייר – ג' באייר אייר כ-11.5% מכלל השנים.
ז' באייר

ז' באייר הוא היום השביעי בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השביעי בחודש השני למניין החודשים מניסן. ז' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז". היום העשרים ושנים של ספירת העומר יום טוב במגילת תענית לזכר חנוכת חומות ירושלים, כנראה בימי עזרא ונחמיה או החומה החשמונאית. ג'תתכ"ט – נפילת החומה השלישית של ירושלים על ידי טיטוס, בתום ארבעה-עשר ימי קרב. ה'נ"ח – מתחילות פרעות רינדפלייש בגרמניה, בטבח קהילת רוטינגן (אנ'). הפרעות נמשכו כחצי שנה וחרבו בהן 146 קהילות. ה'תי"ז – חופש הדת מוענק ליהודי ניו אמסטרדם. ה'תרט"ז – הרב יעקב מאיר – הראשון לציון והרב הראשי הספרדי הראשון של ארץ ישראל. (נפטר בט' בסיוון ה'תרצ"ט) ה'תרס"ד – רוברט אופנהיימר, פיזיקאי אמריקאי יהודי, אבי פצצת האטום. (נפטר בה'תשכ"ז) ה'תר"ף – אבא ברדיצ'ב, מצנחני היישוב העברי במלחמת העולם השנייה. (נרצח בי"ב בשבט ה'תש"ה) ה'תרצ"ו – זובין מהטה, מנצח ומוזיקאי ישראלי, זוכה פרס ישראל. ה'תשל"ב – מיקה קרני, זמרת ישראלית. ה'תשל"ו – איילת שקד, שרת הפנים מטעם ימינה. ה'תקע"ז – רבי מרדכי סג"ל, רבה של טיקטין ומרבני ליטא. ה'תקכ"ח – חכם עזרא מלכי, רבה של רודוס. ה'תשס"ד – אברהם דשא (פשנל), איש בידור ותיאטרון ישראלי, ממקימי הגשש החיוור. (נולד בה'תרפ"ז) ו' באייר – ח' באייר אייר
ח' באייר

ח' באייר הוא היום השמיני בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמיני בחודש השני למניין החודשים מניסן. ח' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". היום העשרים ושלושה של ספירת העומר קהילת יהודי כיוס נהגו לציין את יום "פורים של כיוס", לזכר הצלתם בעקבות כישלון הניסיון לכיבוש האי באחת מהמלחמות עליו. ד'תתנ"ו – טבח בקהילת שפיירא במסגרת מאורעות תתנ"ו ה'תש"ד – שלטונות המנדט הבריטי מגבילים את עליית היהודים לארץ ישראל ה'תשנ"ו – מסתיים מבצע ענבי זעם לאחר חתימת הסכם הבנות חדש בין ישראל לסוריה ולבנון ה'תרע"ג – ר' דוד עובדיה מרבני עדת המערב, מחבר הספר ברכת אליהו ה'תר"ץ – מוטה גור, הרמטכ"ל ה-10 של צה"ל (התאבד בה'תשנ"ה) ה'תרצ"ב – הרב גרשון מנדל גרליק, אב"ד קהילת 'אוהל יעקב' ומרבני מילאנו, ייסד את ועד כשרות רבנות מילאנו EK ועמד בראשו, שליח חב"ד הראשי לאיטליה ומייסד של מרכז רבני אירופה (נפטר בתשפ"א) ה'תש"ו – יואל בן נון, רב ישראלי ממייסדי ישיבת הר עציון ה'תשט"ו – מני מזוז, היועץ המשפטי לממשלה ושופט בג"ץ ה'תשל"ג – אביב גפן, זמר ישראלי ה'תשמ"ד – פאר טסי, זמר ישראלי ה'תשס"א – גל גברעם, שחקנית ואושיית רשת ישראלית ה'שצ"ו – רבי מנחם מאניש חיות, רבה של וילנה ה'תקצ"ט – רבי ירחמיאל רבינוביץ' מפשיסחא, אדמו"ר פולני, בנו של רבי יעקב יצחק רבינוביץ, "היהודי הקדוש מפשיסחא" (נולד ב-ה'תקמ"ד) ה'תש"ג – רבי משה מרדכי טברסקי מטריסק-לובלין, אדמו"ר בדור השלישי בשושלת טריסק (נולד ב-ה'תרל"ז) ה'תשי"ז – אברהם אברונין, בלשן עברי, מתרגם, מורה ללשון וסופר (נולד ב-ה'תרכ"ט) ה'תשע"ב – בנציון נתניהו, היסטוריון ישראלי ופעיל ציוני, אביהם של יוני נתניהו מפקד סיירת מטכ"ל, ובנימין נתניהו ראש ממשלת ישראל (נולד ב-ה'תר"ע) ה'תשע"ד – הרב זונדל קרויזר, מחבר סדרת ספרי "אור החמה" (נולד ב-ה'תרפ"ד) ז' באייר – ט' באייר אייר
ט' באייר

ט' באייר הוא היום התשיעי בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשיעי בחודש השני למניין החודשים מניסן. ט' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה. היום העשרים וארבעה של ספירת העומר ה'תש"ה – השואה: כוחות הצבא האדום משחררים את מחנה הריכוז זקסנהאוזן. ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: מפציצים מצרים מפציצים את תל אביב וגורמים למותם של 41 אזרחים. ה'תשכ"ה – נחנך מוזיאון ישראל בירושלים. ה'תשל"ה – אוכלסו הבתים הראשונים בהתנחלות עפרה. ה'תרס"ז – יצחק הירשברג, מורה ומתרגם ישראלי. (נפטר באדר ב' ה'תשל"ח) ה'תרס"ח – יחיאל אהרון אליאש, מייסד בני עקיבא ומשמרות אליצור, אחראי על הפלוגות הדתיות בהגנה. (נפטר בז' בתשרי ה'תשנ"ח) ה'תרע"ז – הרב אהרן סולובייצ'יק, ראש ישיבת "בריסק" בשיקגו. (נפטר בי"ז בתשרי ה'תשס"ב) ה'תשל"ד – מאור כהן, זמר, בדרן ושחקן ישראלי. ה'תשמ"ה – גל גדות, דוגמנית ושחקנית ישראלית. ה'תשנ"ד – נטע אלחמיסטר, דוגמנית ויזמית ה'קצ"ט – רבי אביגדור קרא, דיין, מקובל, פייטן וראש ישיבה בפראג. ה'תרפ"ו – רבי משה הגר, האדמו"ר משאץ-ויז'ניץ. (נולד בה'תרכ"ג) ה'תרצ"ו – הרב יעקב שפירא, רב העיירה וראש ישיבת וולוז'ין ה'תרצ"ח – אלתר דרויאנוב, סופר, עורך, מתרגם ועיתונאי עברי ופעיל ציוני. (נולד בז' בתמוז ה'תר"ל) ה'תשל"ח – ויליאם שטיינברג, מנצח גרמני יהודי וממייסדי התזמורת הפילהרמונית הישראלית. (נולד באב ה'תרנ"ט) ה'תשמ"ד – הרב ניסן נמנוב, משפיע חסידי בישיבת תומכי תמימים בברינואה. (נולד בי"ג באב ה'תרס"ד) ה'תשנ"ד – הרב עוזי קלכהיים, ר"מ אמונה בישיבת מרכז הרב ומחבר ספרים במחשבת ישראל. (נולד בי"ד באדר א' ה'תרצ"ה) ה'תשנ"ט – הרב משה הגר, אחיו של האדמו"ר מסערט ויז'ניץ הרב אליעזר הגר, וראש ישיבת "יחל ישראל". (נולד בה' בתמוז ה'תרפ"ו) ה'תשע"ז – הרב בני אלון, רב ואיש ציבור מהציונות הדתית, ראש ישיבת בית אורות, חבר הכנסת ושר התיירות. (נולד בט"ו בחשוון ה'תשט"ו) ה'תש"ף – הרב שמואל ישכר רוזנגרטן, ראש ישיבת בעלז בירושלים וחבר מערכת הכשרות בד"ץ מחזיקי הדת. (נולד בט' באלול ה'תרצ"ב) ח' באייר – י' באייר אייר
י"א באייר

י"א באייר הוא היום האחד עשר בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום האחד עשר בחודש השני למניין החודשים מניסן. י"א באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". היום העשרים ושישה של ספירת העומר ה'רמ"ח – מהדורה ראשונה של תנ"ך שלם ומנוקד יוצאת לאור בבית הדפוס של משפחת שונצינו בעיר סונצ'ינו, איטליה ה'תרע"ה – מלחמת העולם הראשונה: החל קרב גליפולי בנחיתת כוחות אנזא"ק בריטיים על אדמה טורקית בחצי האי גליפולי ה'תרפ"ג – הקמת גדוד מגיני השפה, שנאבק על הפיכתה של העברית לשפת הדיבר השלטת ביישוב. ה'תש"ג – השואה: מסתיים מרד גטו ורשה ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: השריון הסורי מובס בדגניה ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: נפתח מבצע בלק להבאת תחמושת מצ'כוסלובקיה ה'תשס"ד – רצח טלי חטואל עם ארבעת בנותיה – הילה, הדר, רוני ומירב על ידי מחבלים פלסטינים על ציר כיסופים. ה'תשע"ח – אסון נחל צָפִית בו נספו בשיטפון תשע נערות ונער אחד, תלמידי המכינה הקדם-צבאית בני ציון שלוחת תל אביב ומועמדים ללימודים במכינה. ה'תשפ"ד – נשיא איראן אבראהים ראיסי, שר החוץ חוסיין אמיר עבדאללהיאן, ובכירים נוספים, נהרגו בהתרסקות מסוק. ה'תרנ"ח – גולדה מאיר, ראש הממשלה הרביעית של מדינת ישראל (נפטרה ב-ה'תשל"ט) ה'תש"ד – הרב יגאל רוזן, ראש ישיבת אור ישראל ה'תש"ו – דניאל ליבסקינד, אדריכל יהודי-אמריקאי, מתכנן מגדל החירות ה'תש"ז – יעקב בקנשטיין, פיזיקאי ישראלי, חתן פרס ישראל ה'תשכ"ד – אביב כוכבי, הרמטכ"ל ה-22 של צה"ל ה'תקפ"ז – רבי נפתלי צבי מרופשיץ מגדולי אדמו"רי פולין בתחילת המאה ה-19 ה'תר"ד – רבי יהודה צבי ברנדויין, מייסד חסידות סטרטין ה'תרצ"ה – מגנוס הירשפלד, רופא והומוסקסולוג גרמני יהודי ה'תש"ד – יהושע חנא רבניצקי, עיתונאי ומו"ל עברי ממוצא רוסי ה'תשי"ז – אריך פון שטרוהיים, במאי ראינוע ושחקן אוסטרי אמריקאי יהודי ה'תשכ"ו – ישראל בר, מרגל ישראלי ה'תשנ"ה – דוד אבידן, משורר ישראלי התשע"ח – מרדכי פרימן, איש תקשורת ומנחה ישראלי י' באייר – י"ב באייר אייר
י"ב באייר

י"ב באייר הוא היום השנים-עשר בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השנים-עשר בחודש השני למניין החודשים מניסן. י"ב באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". היום העשרים ושבעה של ספירת העומר ג'תתכ"ח – כיבוש החומה השנייה של ירושלים בידי טיטוס. ה'תר"ע – שמה של אחוזת בית מוחלף לתל אביב ה'ת"ש – השואה: מוקם מחנה השמדה אושוויץ ה'תש"ח – אח"י אילת (א-16), הספינה הראשונה של חיל הים הישראלי, עוזבת לראשונה את נמל חיפה ה'תש"ט – מדינת ישראל מתקבלת כחברה באומות המאוחדות ה'תשכ"ז – האו"ם נענה לדרישת נאצר לפינוי כוחותיו מסיני ורצועת עזה ה'תשל"ב – אבי נמני, כדורגלן ה'תקמ"ו – רבי זרח איידליץ, דיין, דרשן וראש ישיבה בפראג, מחבר הספר "אור לישרים" (נולד ה'תפ"ה). ה'תקנ"ד – רבי ישעיה מדינוביץ, עורך ספר צוואת הריב"ש, תורת החסידות, של הבעש"ט ותלמידו המגיד ממזריטש. ה'תרמ"ז – הרב אברהם יוסף אש, מייסד ורב בית המדרש הגדול בניו יורק (נולד בה'תקע"ג). ה'תרס"ח – רבי מסעוד אבוחצירא, מרבני מרוקו, אביו של הבאבא סאלי. ה'תש"ה – הרב אברהם שלמה לויסון, מרבני הולנד בתקופת השואה, (נולד בד' בסיוון ה'תרס"ב). ה'תשל"ט – חביב אלקאניאן, יושב ראש הקהילה היהודית באיראן במהלך שנות ה-60 וה-70, הוצא להורג לאחר המהפכה האיראנית. ה'תש"פ – הרב נחום אליעזר רבינוביץ', ראש ישיבת ההסדר ברכת משה, פוסק הלכה ומחבר "יד פשוטה" על משנה תורה לרמב"ם. (נולד בי' באייר ה'תרפ"ח) י"א באייר – י"ג באייר אייר
י"ג באייר

י"ג באייר הוא היום השלושה עשר בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלושה עשר בחודש השני למניין החודשים מניסן. י"ג באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". היום העשרים ושמונה (ארבעה שבועות מלאים) של ספירת העומר ה'תרכ"ב – במלחמת האזרחים האמריקנית הפלאנטר – אוניית מלחמה של הדרום, הוברחה אל הצפון בידי עבד בשם רוברט סמולז, שהיה לכהה העור הראשון שמונה כרב חובל ה'תרע"ו – נחתם הסכם סייקס–פיקו ה'תשכ"ז – נאצר סוגר את מצרי טיראן ה'תשכ"ז – הרמטכ"ל יצחק רבין מתמוטט בתקופת ההמתנה שלפני מלחמת ששת הימים וראש אג"ם עזר ויצמן ממלא בפועל את מקומו במשך יומיים ה'תר"ן – רבי אברהם חיים נאה – "בעל השיעורים" – מחבר ספר שיעורי תורה, שיעור מקוה, שיעורי ציון, אבני צדק, קצות השלחן ועוד. (נפטר בה'תשי"ד) ה'תשל"א – דני דנון, שגריר ישראל באו"ם וחבר הכנסת מטעם הליכוד ה'תשמ"א – שירי מימון, זמרת ישראלית ה'תרכ"ב – רבי שמואל שמעלקי רוקח, רב החייטים מברודי, ואבי שושלת רוקח של חסידות בלז ה'תרע"ח – אברהם חיים גרין, רופא ארצישראלי שהתמסר לרפואת בני היישוב בגליל בימי מלחמת העולם הראשונה ונפטר עקב כך גם הוא מטיפוס הבהרות בדמי ימיו. ה'תשי"א – דוד רמז, מדינאי ישראלי, ממנהיגי היישוב, שר בממשלת ישראל ה'תשי"ב – ר' ישראל אריה לייב שניאורסון בנו של הרב לוי יצחק שניאורסון ואחיו של רבי מנחם מנדל שניאורסון ה'תשנ"ו – אמיל חביבי, סופר, חבר הכנסת מטעם מק"י ופעיל ציבור ה'תשס"ו – יוסי בנאי, זמר ושחקן ישראלי, זוכה פרס ישראל (נולד ה'תרצ"ב) י"ב באייר – י"ד באייר אייר
צבי זוירי

צבי זָוִירי (זאוירי) (ז'בורז'נסקי) (18 בדצמבר 1912 – 31 במאי 1948) היה סופר ילדים ונוער עברי ומורה ישראלי. זוירי נולד בעיר גרודנה שבפולין (כיום בבלארוס) למשפחה ציונית. למד עברית מילדות והשלים לימודי הגימנסיה של "תרבות". היה פעיל בתנועת הנוער "השומר הצעיר" ובמסגרתה עלה לארץ ישראל בשנת 1930. תחילה למד בבית הספר החקלאי מקוה ישראל, והמשיך בעבודת החקלאות בתחנת הניסיונות החקלאית בעכו. לאחר מספר שנות עבודה בפרדסי יקנעם החל ללמד חקלאות לחנך ולנהל את המשק החקלאי במוסד "אהבה" שבקריית ביאליק. בעת הגיוס של היישוב היהודי לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה, התגייס זוירי לצבא הבריטי, ושימש בין השאר גם כצנזור צבאי במחנה השמיני. בשנת 1945, עם תום המלחמה, שב למוסד "אהבה", וחזר לניהול והוראה במקום. זוירי התגייס להגנה ואחר כך גם לצה"ל. הוא השתתף בקרב לטרון ונהרג בו, בגיל 36. נקבר בחלקה הצבאית בבית העלמין נחלת יצחק. זוירי זכה לראות רק אחד מספרי הילדים שלו יוצא לאור. לאחר מותו יצא לאור ספר נוסף. ספריו היו כינוס של סיפוריו לילדים שפרסם בעיתוני הילדים הידועים של התקופה, "דבר לילדים" ו"משמר לילדים". מדבריו של צבי זוירי הובאו גם בקובץ "גוילי אש", לזכר הנופלים במערכות ישראל. ספרו "הרפתקות יובל ועוד סיפורים" זכה בפרס למדן ב-1958, כאשר יצא לאור, כעשור לאחר מותו. הספר יצא לאור מחדש בדצמבר 2007 בהוצאת משרד הביטחון ביוזמת בתו, דנית בר. אווז הפז: מעשיה בחרוזים לפי נושא של גרים; הציורים מאת איזה הרשקוביץ, תל אביב: רודין, תש"ו. לאחר מותו: הרפתקות יובל: ועוד ספורים; ציורים: נחום גוטמן, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשי"ח. (קובץ סיפורים בהמשכים שפורסמו ב"דבר לילדים") (מהדורה מחודשת, בתוספת שני סיפורים מספרות העולם שתרגם זוירי: תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשס"ח 2007) כתבי צבי זוירי בפרויקט בן-יהודה צבי זוירי, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" קורות החיים של צבי זוירי, באתר "יזכור" של משרד הביטחון חיים, יד לנופלים | צבי זאוירי, על המשמר, 9 ביוני 1949 שירי לב-ארי, יובל רוצה להקים קיבוץ, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2007 יעל דר, סיפורי ילדים מהזמן שבו תנים ייללו בארץ, באתר הארץ, 31 בדצמבר 2007 שמעון לוי, איך לגדל צבר, באתר הארץ, 16 במאי 2008 (על "הרפתקאות יובל") צבי זוירי, דף שער בספרייה הלאומית צבי זוירי, בלקסיקון הספרות העברית החדשה
איבריה

האם התכוונתם ל... חצי האי האיברי – חצי-אי בדרום מערב אירופה. מכיל בתוכו את המדינות: ספרד, פורטוגל ואנדורה איברים (חצי האי האיברי) – קבוצה של עמים ששכנו בחצי האי האיברי ובדרום צרפת לפני פלישת העמים ההודו-אירופיים איבריה הקווקזית – ממלכה גאורגית עתיקה במזרח גאורגיה איבריה איירליינס – חברת התעופה הלאומית של ספרד ניו איבריה (לואיזיאנה) – עיר במדינת לואיזיאנה בארצות הברית ובירת מחוז איבריה במדינה זו מחוז איבריה (לואיזיאנה) – מחוז במדינת לואיזיאנה בארצות הברית איבריה (עיתון) – עיתון שיצא לאור בטביליסי גאורגיה בשנת 1877 על ידי איליה צ'בצ'בדזה עד לשנת 1905 מנזר האיברים – מנזר של הנצרות האורתודוקסית המזרחית באזור הנזירי של הר אתוס שביוון, אשר נבנה על ידי גאורגים איבריה (סוויטה) – סוויטה שהולחנה על ידי איסק אלבניס
אייר צ'יינה

אייר צ'יינה (באנגלית: Air China; במנדרינית: 中国国际航空公司) היא חברת התעופה הלאומית של סין (הרפובליקה העממית של סין) והחברה השלישית בגודלה במדינה וביבשת אסיה. בסיסה נמצא בנמל התעופה הבינלאומי "קפיטל" בבייג'ינג. החברה נוסדה ב-1 ביולי 1988 לאחר החלטת ממשלת סין לפצל את חברת CAAC איירליינס לשש חברות שונות- אייר צ'יינה, צ'יינה איסטרן איירליינס, צ'יינה סאות'רן איירליינס, צ'יינה נורת'רן איירליינס, צ'יינה סאות'ווסט איירליינס, וצ'יינה נורת'ווסט איירליינס. אייר צ'יינה שבסיסה נקבע בנמל התעופה של בייג'ינג, קיבלה בעיקר את קוויה הבינלאומיים הביניבשתיים של CAAC ואת צי המטוסים ארוכי הטווח שלה, שכלל מטוסים מתוצרת בואינג מהדגמים 707, 747, ו-767. כמו כן קיבלה החברה מספר מטוסים מדגם בואינג 737 למרחקים בינוניים. עם תחילת פעילותה, שירתה החברה 31 יעדים בינלאומיים ו-30 יעדים מקומיים. בנוסף לחברותה בסטאר אלייאנס לאייר צ'יינה הסכמי שותפות קוד עם החברות הבאות: צי המטוסים של החברה נכון ליוני 2020: מדיה וקבצים בנושא אייר צ'יינה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אייר צ'יינה אייר צ'יינה, ברשת החברתית פייסבוק אייר צ'יינה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אייר צ'יינה, ברשת החברתית אינסטגרם מדיה וקבצים בנושא אייר צ'יינה באתר Airliners.net פרטי צי המטוסים של אייר צ'יינה, באתר airfleets.net (באנגלית) "[讨论]国内航司A320neo、B737max订单情况对比，A/B基本相当". bbs.feeyo.com (בסינית). נבדק ב-2018-09-26. "Air China to take first A350 in early August". atwonline.com (באנגלית). נבדק ב-18 יולי 2018. {{cite web}}: (עזרה) Used Primarily in Beijing to SFO and JFK serviceתבנית:Cite pweb "Air China begins 2-class 777 service from Dec 2016". routesonline.com. נבדק ב-2016-10-01. 2016, UBM (UK) Ltd. "Air China Files Preliminary Boeing 787-9 Operational Routes in S16". נבדק ב-8 בספטמבר 2016. {{cite web}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: numeric names: authors list (link)