laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
עטרה אוריה

עטרה אוריה (נולדה ב-10 ביולי 1996) היא זמרת-יוצרת ושחקנית ישראלית. פרצה לתודעה בזכות להיטה, "ילד מטריה", שהגיע לראש מצעדי הפזמונים וזיכה אותה בתואר "פריצת השנה" של גלגלצ ו-ynet. נולדה ב-1996 למשפחה דתית כעטרה דבורה שפר. בגיל 14 עזבה את בית הספר ואת הבית, אליו חזרה בהמשך, מספר פעמים ועברה בין מספר משפחות אומנה אותן עזבה, ומספר מוסדות חינוך מהם נפלטה. בגיל 18 עזבה סופית את אולפנת דולב ועברה להתגורר ברחוב. באותו הזמן, לאחר שהתראיינה לתוכנית "פנים אמיתיות" של אמנון לוי בערוץ 10, איתרה אותה התסריטאית והבמאית זוהר אוריה מהוד השרון והחליטה לאמצה. לאחר מכן, החלה ללמוד מוזיקה ברימון בית ספר למוסיקה. בשנת 2019 השתתפה בתוכנית "הכוכב הבא לאירוויזיון", אך הודחה לאחר שלב האודישנים. זמן מה לאחר התוכנית, ביולי 2020, הוציאה שיר בשם "רוני". בין השנים 2021–2022 שיחקה במספר סרטים, בהם "לטעום" מאת אן סרין מרינקוביץ' ו"קוראים לי קלייר" מאת משה חליו (לצד צחי הלוי). ביוני 2023, לאחר שהוחתמה על ידי NMC, בעידודו של הזמר שלמה ארצי, הוציאה אוריה את הסינגל "ילד מטריה", העוסק בחרם חברתי. השיר זכה להצלחה ברשתות החברתיות ואף בתחנות הרדיו, והגיע למקום הראשון במצעד של מדיה פורסט. השיר זכה להצלחה גם במצעדים השנתיים והגיע למקום השני במצעד של גלגלצ ו-ynet, בו זכתה אוריה בפרס "פריצת השנה", ובמקום הרביעי במצעד העשירייה של השנה של כאן גימל. בעת מלחמת חרבות ברזל באוקטובר 2023, הקליטה את השיר "לתמיד" בהפקתם המוזיקלית של אריאל טוכמן ועברי לידר, המוקדש ללוחמי משמר הגבול ומשטרת ישראל. ב-5 בפברואר 2024 הוציאה את השיר "היינו ילדים כאלה". ב-11 במרץ הוציאה את השיר "פיטר פן". ב-10 ביולי הוציאה את הסינגל "פרח קיר". 2020: "רוני" 2023: "ילד מטריה" 2023: "לתמיד" 2024: "היינו ילדים כאלה" 2024: "פיטר פן" 2024: "פרח קיר" 2024: "לא צריכה ארמון" מדיה וקבצים בנושא עטרה אוריה בוויקישיתוף עטרה אוריה, ביישום טיקטוק עטרה אוריה, ברשת החברתית אינסטגרם עטרה אוריה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לירון זייד, ‏ריאיון בלעדי עם עטרה אוריה: מחברת השיר "ילד מטרייה", באתר ‏מאקו‏, 10 בספטמבר 2023 עטרה שפר - Toy, באתר פייסבוק על פי ראיון למוסף מוצ"ש, מקור ראשון, 12/04/24 דינה חלוץ, עטרה מ'"הכוכב הבא" מספרת על האישה שהצילה אותה מחיים ברחוב, באתר Xnet‏, 20 בפברואר 2020 אשר אטדגי, גרה ברחוב עד גיל 17 ואומצה על ידי תושבת הוד השרון: עטרה אוריה מטריפה את הכוכב הבא, באתר mynet‏ הוד השרון, 15 בדצמבר 2019 עטרה אוריה - רוני, סרטון בערוץ "עטרה אוריה Atara Oryah", באתר יוטיוב (אורך: 02:57) מאיה כהן, "ילד מטריה", הסרט שעורר סערה והקאמבק המפואר: הפריצות וההבטחות הגדולות בעולם התרבות, באתר ישראל היום, 13 בספטמבר 2023 גיל משעלי, ‏שלמה ארצי אירח את עטרה אוריה לביצוע של "ילד מטריה", באתר ‏מאקו‏, 24 באוגוסט 2023 גילעד גולדברג, ‏המילים הפשוטות של "ילד מטרייה" זרקו אותי לימי הבריונות בבית הספר, בעיתון מקור ראשון, 14 בספטמבר 2023 לתמיד - עטרה אוריה, נבדק ב-2023-10-26
ככה זה

"ככה זה" הוא שיר של הזמרת הישראלית נינט טייב והראפר הישראלי טונה, שיצא לאור ב-15 ביוני 2023, כסינגל השישי מתוך אלבום האולפן השישי של טייב, קמתי לרקוד (2023), בהוצאת חברות התקליטים הליקון ארומה מיוזיק וועד הוייב. את השיר כתבו טייב וטונה לצד מפיק השיר יונתן גלילה. לפי מאקו, הוא עוסק ב"התמודדות שלהם על ההצלחה ובעיקר הציפייה מהציבור לקבל מהם יחס תמידי". במצעד היטליסט של מגזין מאקו, נכנס השיר למקום ה-67, במצעד השנתי של גלגלצ ו-ynet לשנת תשפ"ג, הגיע השיר למקום ה-39. גיל משעלי, ‏נינט טייב וטונה מפתיעים עם שיר חדש, באתר ‏מאקו‏, 15 ביוני 2023 המצעד השבועי, היטליסט, שבוע 26, באתר מאקו
ואת אינך

"ואת אינך" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי איל גולן, מתוך אלבום האולפן העשרים-ושבעה שלו, 2023‏ (2023). הוא יצא לאור ב-1 בינואר 2023, בהוצאת חברת התקליטים ליאם הפקות, כסינגל מתוך האלבום. את השיר כתבו והלחינו רותם חן ודביר קהלני והפיק תמיר צור. השיר הגיע למקום השני במצעד של מדיה פורסט. השיר נכתב והולחן על ידי רותם חן ודביר קהלני והופק על ידי תמיר צור. באתר האינטרנט ישראלה נכתב ”אייל גולן פותח את שנת 2023 עם סינגל וקליפ חדש 'ואת אינך' בו מחזיר עטרה ליושנה, יצירה באורך של 5:30 בניחוח של פעם שמסמל את הקו המוזיקלי של אלבומו החדש שעתיד לצאת בחודשים הקרובים”. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-1.5 מיליון השמעות. הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-1 בינואר 2023 בשידור חי. נכון לאפריל 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-10 מיליון צפיות. סרטון השיר "ואת אינך" באתר יוטיוב אייל גולן - ואת אינך [Music.By Tamir Zur], נבדק ב-2023-09-16 niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group "מחזירים עטרה ליושנה": אייל גולן בסינגל חדש, באתר ישראלה, ‏2023-01-01 ואת אינך, 2023-03-28, נבדק ב-2023-09-16
קשירה רפואית

קשירה רפואית היא פרקטיקה המשמשת להרגעת מטופלים המסוכנים לעצמם או לאחרים. השיטה מוכרת בבתי חולים פסיכיאטריים עוד מימי הביניים[דרוש מקור]. חדר הקשירה הוא בדרך כלל חדר מבודד, ומלבד החפצים הנדרשים לקשירה עצמה הוא ריק. במהלך הקשירה נקשרים שניים או יותר מגפיו של החוסה אל מיטה מיוחדת. במהלך הקשירה תנועתו של הנקשר מאוד מוגבלת והוא איננו כמעט יכול לזוז במהלך כל הקשירה. בעבר נעשה שימוש בקשירה כאמצעי שכנוע, ענישה והרתעה, וכתגובה לאלימות מילולית כלפי הצוות הרפואי. בסוף העשור השני של המאה ה-21, עקב לחץ ציבורי[דרוש מקור], פרסם משרד הבריאות הנחיות ולפיהן אין להשתמש בקשירה אלא כדי למנוע סכנה למטופל או לסובבים, וגם במקרים אלו יש להעדיף את שיטת הבידוד. על פי הנחיות משרד הבריאות אין לקשור חולה מעל לארבע שעות, ואם יש צורך בקשירה ארוכה יותר, דבר הקורה לעיתים, חייבת להיות בדיקה מחודשת בתום כל 4 שעות של מצבו הפיזי והנפשי של הנקשר. החוק הקיים כיום מאפשר גם קשירות לפרקי זמן ממושכים אף מעל 24 שעות (דבר הכרוך באישור מנהל בית החולים). האדם הרשאי להורות על קשירה הוא פסיכיאטר או רופא אחר. גם אחות יכולה להורות על פעולה זו - במקרה ששני אלו לא נמצאים והצורך בקשירה הוא דחוף, אך למשך עד 30 דקות ולאחר מכן הדבר טעון באישור רופא. עוד על פי הנחיות משרד הבריאות, נאסר כי קשירה תעשה עקב הסיבות הבאות: כאמצעי ענישה, כאמצעי חינוכי, כאמצעי לעיצוב ההתנהגות, כאמצעי הרתעה באלימות מילולית, כאמצעי לטפל באי שקט שאינו מסכן את המטופל או את סביבתו, בסירוב למלא הוראות, בסירוב ללקיחת טיפול תרופתי, באי הסכמה לאשפוז, במחסור בכוח אדם במשמרת, וכאמצעי שליטה ליצירת משמעת בקרב המטופלים. על פי ההנחיות, בכל מצב בו ניתן הדבר, יש להעדיף בידוד. בנוסף לשימוש בקשירה בפסיכיאטריה, נעשה שימוש ברפואה בקשירת מטופלים גם במקרים נוספים, למשל קשירת חולה קשיש שעלול ליפול מהמיטה, חולה שסובל מפגיעת ראש ועלול להסיר מעצמו ציוד רפואי או בזמן ניתוח או טיפול הדורש חוסר תזוזה. קשירה כימית חדר הרגעה אחיזה טיפולית מרסנת מדיה וקבצים בנושא קשירה רפואית בוויקישיתוף דו"ח עמותת בזכות בנושא הקשירה, בזכות - המרכז לזכויות אדם של אנשים עם מוגבלויות סרגי וישניבצקי ואחרים, בידוד בחדר רגיעה או קשירה למיטה, 12 בדצמבר 2010, the medical פסח ליכטנברג, להוציא את הלוקים בנפשם מהמחלקה הסגורה, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2013 דליה וירצברג-רופא, מתמודדי הנפש בישראל מפחדים למות קשורים למיטה, באתר הארץ, 22 ביוני 2015 עידו אפרתי, אחד מכל ארבעה מאושפזים בבתי חולים פסיכיאטריים נקשר למיטתו, באתר הארץ, 23 במרץ 2016 תמר דרסלר, שוברים קשירה, באתר ynet, 27 במאי 2016 עידו אפרתי, משרד הבריאות מתכנן להפסיק קשירת מטופלים פסיכיאטריים עד סוף 2018, באתר הארץ, 2 ביוני 2016 רן רזניק, הצעת חוק נגד קשירת פגועי נפש בבתי חולים, ישראל היום, 1 ביולי 2018 רונן דוד, פסיכופריחה, הוצאת תמוז, 2006 ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
סיגל דוידוב-מוטולה

סיגל דוידוב-מוטולה (נולדה ב-1967) היא שופטת בבית הדין הארצי לעבודה. נולדה בישראל. בשנת 1985 סיימה את לימודיה התיכוניים בבית הספר מקיף השרון ברמת השרון. בשנת 1989 סיימה בהצטיינות לימודי משפטים במסגרת העתודה האקדמית באוניברסיטת תל אביב, ובשנים 1989-1992 התמחתה ושירתה במסגרת התביעה הצבאית. בשנת 1991 הוסמכה כעורכת דין, ובשנת 1993 סיימה לימודי מוסמך במשפטים באוניברסיטת מישיגן בארצות הברית. החל משנת 1993 עבדה כשותפה במשרד עורכי דין פרטי. בשנים 1994–1999 לימדה באוניברסיטת חיפה כמרצה מן החוץ, וכן באוניברסיטת תל אהביב ובמכללת רמת-גן. בינואר 2004 מונתה לשופטת בבית הדין האזורי לעבודה. בנובמבר 2008 מונתה לרשמת בבית הדין הארצי לעבודה ובהמשך בין החודשים יוני 2010 עד יוני 2011 כיהנה כשופטת בפועל בבית הדין הארצי לעבודה. בדצמבר 2013 מונתה כשופטת קבועה בבית הדין הארצי לעבודה. כשופטת בבית הדין האזורי לעבודה פסקה פיצוי על סך 50 אלף שקלים לטובת עובד שהופלה בקבלתו לעבודה בתעשייה האווירית על רקע מוצאו המזרחי, לאחר שנדחה תחילה כשהתמודד בשמו האמיתי למשרה, וזומן לראיון לאחר שהגיש את קורות חייו מחדש תחת שם אחר, וכן לאחר שעובד העיד כי המנהל כינה אותו 'ערס' על סמך שמו. השופטת מוטולה קבעה בין היתר: "מבלי להיכנס לניתוח תרבותי או לשוני נרחב, נראה כי ערס הינה מילת גנאי המקושרת להתנהגות וולגרית ומזוהה יותר - גם אם לא רק - עם זהות מזרחית סטריאוטיפית". בפסק דינה כשופטת בית הדין הארצי לעבודה משנת 2015 קבעה כי הביטוח הלאומי לא יוכל לשלול קצבת הבטחת הכנסה ממי שמקבל סיוע בתשלום שכר דירה מצד משפחתו. דוידוב-מוטולה טענה בפסק הדין כי יש לפרש את החוק כך שהסיוע המשפחתי בתשלום שכר הדירה יוחרג ממה שניתן לראות בו כהכנסה או כנכס על פי החוק - זאת, כנגד עמדת המיעוט של נשיא בית הדין הארצי השופט יגאל פליטמן שטכן כי אין סיבה להחריג סיוע כזה שכן החוק איננו מציין במפורש את האפשרות לקבל סיוע בשכר דירה כתמיכה מותרת במקבל הקצבה. סגנית הנשיאה (דאז) ורדה וירט לבנה והשפטים רונית רוזנפלד ואילן איטח הצטרפו לדעתה של השופטת דוידוב מוטולה, אך סייגו זאת בכך שאין להרחיב את הפסיקה בנושא תמיכה משפחתית במקבל קצבת הבטחת הכנסה אל מעבר לכך. בפסק דין שכתבה כשופטת בית הדין הארצי מאוקטובר 2021 קבעה דוידוב-מוטולה, בניגוד לעמדת המוסד לביטוח לאומי כי אב יחידני שהביא לעולם ילדה בפונדקאות בחו"ל ויצא לשם כך לחופשה לפני הלידה, זכאי לקבל דמי לידה עבור חופשת לידה מוקדמת בדיוק כמו אישה. בספטמבר 2022 קיבלה ערעור של עובד בבית החולים זיו בצפת, וקבעה כי המדינה תפצה אותו ב-300 אלף שקלים בגין התעמרות בעבודה שהביאה לפרישתו ובעיקר בשל לחצים שהופעלו עליו על ידי אגף המשמעת בנציבות שירות המדינה. בפסק הדין הרחיבה השופטת דוידוב-מוטולה באשר לאופן בו בוחן בית הדין מקרי התעמרות בעבודה ובאשר לקביעת קני המידה לפיצוי. אחיה הוא הפרופסור למשפטים גיא דוידוב. סיגל דוידוב-מוטולה באתר הרשות השופטת יסמין גואטה, מנהל אמר על מועמד מזרחי "מי זה הערס הזה?" - ויפצה אותו ב-50 אלף שקל, באתר TheMarker‏, 4 באוגוסט 2013 מיקי פלד, ביה"ד לעבודה: הביטוח הלאומי לא יוכל לשלול קצבת הבטחת הכנסה ממי שמקבל סיוע בשכ"ד, באתר כלכליסט, 23 בנובמבר 2015 עו"ד איתי שרייבר | פסקדין, תקדים: אב יקבל תשלום על חופשת לידה מוקדמת, באתר ynet, 22 באוקטובר 2021 נציבות שירות המדינה התעמרה בעובד, באתר News1 מחלקה ראשונה, 14 בספטמבר 2022
מסיבה רעה

"מסיבה רעה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הלהקה הישראלית ג'ירפות, הזמרת נטע ברזילי והמפיק דגו. הוא יצא לאור ב-28 בפברואר 2023, בהוצאת חברת התקליטים סיזן 42. השיר נכתב על ידי גלעד כהנא, אבשלום אריאל, נטע ברזילי, צליל קליפי ודגו, שגם הפיק אותו. על שיתוף הפעולה בין האמנים הרבים אמר סולן להקת הג'ירפות ”זו קבוצה של אנשים נורא נורא מוצלחים. השיר זה לאט לאט נבנה, שכבה אחר שכבה. הדבר הראשון שיצא ממנו זה המילים 'מסיבה רעה', ואז השיר הזה עבר הרבה תהפוכות ובסופו של דבר הגענו לזה”. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מרבע מיליון השמעות. הווידאו קליפ הרשמי פורסם ב-28 בפברואר 2023 בסמוך ליציאתו של "מסיבה רעה" כסינגל. נכון לספטמבר 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-200 אלף צפיות. גלעד כהנא, אבשלום אריאל, נטע ברזילי, צליל קליפי, אורן עמנואל "מסיבה היא ההתכנסות למען הפוטנציאל שלה", 103FM
אולכסה נובאקייבסקי

אולכסה נובאקייבסקי (באוקראינית: Оле́кса Новакі́вський; ‏ 14 במרץ 1872 – 29 באוגוסט 1935), מורה לאמנות בלבוב, ידוע בעיקר כצייר אימפרסיוניסט. הוא נולד ליערן שעבד באחוזה של משפחה פולנית אריסטוקרטית. באותה תקופה האזור היה חלק של האימפריה הרוסית. אציל מקומי שם לב לכישרונו וסיפק לו את האמצעים להשכלה אמנותית. מ-1888 עד 1892 למד באודסה אצל צייר האקוורל פיליפ קלימנקו (1862–1917 לערך). תמיכה נוספת אפשרה לו לעבור לאקדמיה לאמנויות יפות בקרקוב, שם עבד בין היתר עם יאן מטייקו ועם לאון ויצ'ולקובסקי. הוא סיים את לימודיו בשנת 1900. כעשר שנים התגורר בכפר מוגילה, על גבול פולין-אוקראינה (אז חלק של האימפריה האוסטרו-הונגרית). הוא חלק בית עם אלמנה מבוגרת שאת בתה הוא נשא. התערוכה הראשונה שלו הייתה עם החברה האימפריאלית לעידוד האמנויות, בשנת 1901, אך הוא זכה לתשומת לב מועטה עד לתערוכתו האישית בקרקוב ב-1911. הוא עבר ללבוב ב-1913, בחסותו של הארכיבישוף אנדריי שפטיצקי. זמן קצר לאחר מכן, הוא הקים בית ספר לאמנות משלו. רוב הציירים הידועים של גליציה של תחילת המאה העשרים למדו שם, לפחות לזמן קצר. התערוכה המצליחה ביותר שלו הייתה בשנת 1921. מ-1924 עד 1925, הוא היה דקאן האמנויות באוניברסיטה האוקראינית. הוא נקבר בבית העלמין ליכב. בשנת 1972 הוקם בלבוב המוזיאון לאמנות לזכרו. מדיה וקבצים בנושא אולכסה נובאקייבסקי בוויקישיתוף H.F. Kovpanenko: "Новаківський Олекса Харлампійович" @ the Institute of Ukrainian History. Ukrainian Art Library, 1983. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אולכסה נובאקייבסקי".
גמל ממולא שלם

גמל ממולא שלם או Camalambakicken הוא מאכל פולקלור סאטירי המורכב מגמל ממולא בכבשה, אשר ממולאת בתרנגולת הממולאת בביצים. למאכל הסאטירי גרסאות שונות ומרכיבים שונים. התייחסות אחת למתכון זה מופיעה ברומן הקומי שירתתי את מלך אנגליה, שפורסם לראשונה בשנת 1971 על ידי הסופר הצ'כי בוהומיל חראבאל, כמאכל אתיופי מסורתי שהותקן לרגל ביקורו של קיסר אתיופיה היילה סלאסי בפראג. הרומן "מוזיקת מים", מאת הסופר האמריקאי תומאס קוראגסן בוייל (T. Coraghessan Boyle), כולל אף הוא מתכון לגמל ממולא בתמרים, ביצי חופמי, קרפיון, חובתיים מתובלים וכבשים, אשר נאפה במשך יומיים על גחלים לוהטות בתוך האדמה. גרסאות מחודשות של האלבום Atom Heart Mother של פינק פלויד מכילות כרטיס של "טיפים לארוחת בוקר". בצד אחד מתכון ל"סעודת חתונה בדואית מסורתית", המפרט את המלית של עוף בתוך כבש, אותו ממלאים אל תוך עז, שאחר כך ממלאים בתוך גמל, ומבשלים על מדורת פחמים. Dutch, Jennifer Rachel. “Not Just for Laughs: Parody Recipes in Four Community Cookbooks.” Western Folklore 77, no. 3/4 (2018): 249–76. JSTOR 26864126 .) Hrabal, Brohumil. I Served THE KING OF ENGLAND. Picador, 1990, pp. 108-114. מסת"ב 0330308769 "Konundrum Engine Literary Review - TC Boyle Interview". Lit.konundrum.com. אורכב מ-המקור ב-2010-02-05. נבדק ב-2010-02-25. "Pink Floyd Atom Heart Mother". Pink Floyd Online. אורכב מ-המקור ב-2010-03-09. נבדק ב-2010-02-25.
ממעמקי הג'ונגל

ממעמקי הג'ונגל (באנגלית: "Lost In The Jungle", או "From The Depths Of The Jungle") הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2008, שביים והפיק יהודה גרובייס. רוני (משה פולקנפליק) מחליט לצאת למסע בתאילנד לאחר שחווה פוסט טראומה במהלך שירותו הצבאי בצה"ל כמפקד במלחמת לבנון השנייה. רוני שוכר את שירותיו של מורה דרך בשם וילאז' (וילאז' ויראט). במהלך הטיול, מתברר שוילאז' אינו מורה דרך והתחזה עקב חובות לעולם התחתון, השניים מוצאים את עצמם בלב הג'ונגלים ונתונים לחסדיהם של חיות טורפות וסוחרי סמים אלימים. הסרט צולם בתאילנד, לאורך הסרט הופיעו כ-60 ניצבים וביטים. בראיון לאתר "חסידיניוז" תיאר גרובייס את הסיכונים שלקח בעת צילומי הסרט: ”אפשר לומר שבסצנות עם הנחש והתנין היינו בסכנת נפשות של ממש, אני בטוח שלא אחזור על זה לעולם”. "ממעמקי הג'ונגל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ממעמקי הג'ונגל - טריילר רשמי, קדימון הסרט בערוץ "יהודה גרובייס", באתר יוטיוב (אורך: 1:59), 10 בנובמבר 2020 אמציה האיתן, סרט הג'ונגל, באתר ערוץ 7 רשימת הפרסומים של ממעמקי הג'ונגל, בקטלוג הספרייה הלאומית ממעמקי הג'ונגל, גרובייס הפקות ממעמקי הג'ונגל, גרינטק ממעמקי הג'ונגל, מוזיקה ישראלית וסרטים מבוסס על תקציר העלילה שהופיע על גבי עטיפת הסרט
מהסטי

אפתח'אר דדה-באלא (בפרסית: افتخار دده‌بالا; 16 בנובמבר 1946 – 25 ביוני 2007), הידועה גם תחת שם הבמה מהסטי (באנגלית: Mahasti; בפרסית: مهستی), הייתה זמרת איראנית. אפתח'אר דדה-באלא נולדה ב-16 בנובמבר 1946, בטהרן, איראן. היא הייתה אחותה הצעירה של הזמרת האיראנית היידה. הוריהם התגרשו מאוחר יותר והתחתנו מחדש. ב-1963 מהסטי החלה את הקריירה המוזיקלית שלה בתוכנית הרדיו "גולהא-י רנגארנג" (בפרסית: "گلهای رنگارنگ"; בתרגום לעברית: "פרחים צבעוניים") עם השיר "Ân ke Delam Râ Borde Khodâyâ" שהולחן ועובד על ידי פרוויז יאהגי (אנ'). בתחילת הדרך, משפחתה של מהסטי נרתעה מלאפשר לה להמשיך בתעשיית הבידור, משום שבאותה תקופה, זו לא הייתה קריירה מוערכת לנשים באיראן. עם זאת, מהסטי התגברה על סטיגמה זו וסיפקה לאיראן תדמית חדשה לנשים בתעשיית הבידור. מהסטי יצרה דימוי של זמרת "אשה-עדינה", גברת בעלת נימוסים. הצלחתה העצומה במוזיקה פתחה את הדרך בפני נשים רבות אחרות, כולל אחותה הבכורה, היידה, שהחלה את עבודתה 5 שנים אחרי מהסטי. שתי האחיות תרמו רבות לשיפור תדמיתן של זמרות באיראן ולהעברת המוזיקה האיראנית מהמקום בו היא הייתה למקום בו היא נמצאת כעת. ב-1978, לפני המהפכה האיראנית, היא היגרה לבריטניה, ולאחר מכן ב-1981 לארצות הברית, שם התגוררה לאחר מכן. במרץ 2007, מהסטי הודיעה בפומבי שהיא נאבקת במשך ארבע שנים בסרטן המעי הגס. היא קיוותה שניסיונה יעלה את המודעות בקרב הקהילה האיראנית בנוגע לסרטן ולחשיבותן של בדיקות גופניות סדירות. היא התגוררה אז בסנטה רוזה, קליפורניה עם בתה, סהר, בעלה, נאסר, ושני ילדיהם, נטשה ונטלי, נכדיה היחידים. היא מתה ב-25 ביוני 2007, בגיל 60, בסנטה רוזה. ב-29 ביוני 2007 מהסטי נקברה בבית הקברות ווסטווד וילג' ממוריאל פארק בווסטווד, קליפורניה, אותו בית קברות שבו נקברה גם אחותה היידה. הלווייתה שודרה בשידור חי ב-Persian Broadcasting Company Tapesh והשתתפו בה סלבריטאים וכוכבים פרסיים ואמנים אחרים, כולל ראש עיריית בוורלי הילס ג'ימי דלשאד והמעצב ביג'אן פאקזאד. מוזיקת פופ פרסית היידה גולהא (תוכנית רדיו) מדיה וקבצים בנושא מהסטי בוויקישיתוף מהסטי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) מהסטי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מהסטי, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) מהסטי, באתר ספוטיפיי מהסטי, באתר Last.fm (באנגלית) מהסטי, באתר MusicBrainz (באנגלית) מהסטי, באתר דיזר מהסטי, באתר Discogs (באנגלית) מהסטי, באתר Genius "آواهای کم‌شنیده از دیروز تا امروز • مهستی". Deutsche Welle (בפרסית). 28 ביוני 2018. נבדק ב-2 במאי 2021. {{cite web}}: (עזרה) "In Memory of the Persian Legendary Diva HAYEDEH (1942–1990)". Persian Heritage/Payvand News. 19 בינואר 2006. נבדק ב-17 בפברואר 2018. {{cite news}}: (עזרה) "MAHASTI, The Acclaimed Iranian Singer, Dies at 60 in California". payvand.com. amandakarimi (9 בפברואר 2008). "mahasti funeral". ארכיון מ-2021-12-13 – via YouTube. {{cite web}}: (עזרה) Shohreh Solati (19 ביוני 2012). "Shohreh in Mahasti's Funeral – 2007 (By Shahram Shajarian)". ארכיון מ-2021-12-13 – via YouTube. {{cite web}}: (עזרה) amandakarimi (9 בפברואר 2008). "mahasti funeral, bardia, jamshid, amir ghasemi". ארכיון מ-2021-12-13 – via YouTube. {{cite web}}: (עזרה)
Supergirl (שיר)

"Supergirl" הוא סינגל הבכורה של הלהקה הגרמנייה רימון. השיר לקוח מתוך אלבום האולפן הראשון שלה, Tuesday (2000). הוא נכתב בידי חברה הלהקה והופק בידי סטיב ליון. הוא פורסם ב-27 במרץ 2000 בהוצאת וירג'ין שלפלטן ומאוחר יותר קיבל את תואר הזהב בגרמניה. בשנת 2023, השיר הוקלט בידי הזמרת האמריקאית אנסטייז'ה עבור אלבומה, Our Songs (2023). תקליטור סינגל "Supergirl"‏ – 3:51 "7th Son"‏ – 4:02 בשנת 2015, הזמרת הגרמנייה אנה נקלאב הוציאה גרסת כיסוי בהשתתפות הדי ג'יי הגרמני אלה פארבן וצמד הדי ג'יים הגרמניים YouNotUs. גרסתה של נקלאב זכתה להצלחה גדולה יותר מזו של הגרסה המקורית לשיר. עבור הגרסה של נקלאב נעשה רמיקס בידי פרנץ אליס שטרן, דניאל די מרטינו, Nod One's Head ו-Stereo Express. מידע על היצירה "Supergirl" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Supergirl" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Supergirl" באתר Discogs רי גארווי, אוה בוסרט, סבסטיאן פדוצקה, פיליפ ראוונבוש, מייק גומרינגר Reamonn - Supergirl (באנגלית), 2000, נבדק ב-2023-09-16 Reamonn - Tuesday (באנגלית), 2000, נבדק ב-2023-09-16 Supergirl - Single by Anastacia (באנגלית בריטית), 2023-07-14, נבדק ב-2023-09-16 Datenbank: BVMI, www.musikindustrie.de June 26th 15: Best No.1 Since Happy, German Chartblog Auszeichnungen Archiv, IFPI Austria - Verband der österreichischen Musikwirtschaft (ב־) Datenbank: BVMI, www.musikindustrie.de ZPAV :: Bestsellery i wyróżnienia - Wyróżnienia - Diamentowe płyty CD - Archiwum, bestsellery.zpav.pl Música, El portal de, Supergirl - Radio Edit - Anna Naklab feat Alle Farben & YOUNOTUS | EPDM (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2023-09-16
אז מה עכשיו

"אז מה עכשיו" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי עדן חסון. השיר נכתב והולחן על ידי עדן חסון, עובד והופק בידי חסון ויעקב למאי ויצא לאור ב-14 במרץ 2023 כרצועה העשירית מתוך אלבום האולפן השלישי של חסון. השיר יצא לאור ב-14 במרץ 2023 לקראת ההופעה של עדן חסון בהיכל מנורה מבטחים שבתל אביב. השיר נכתב והולחן על ידי עדן חסון, עובד והופק בידי חסון ויעקב למאי, ויצא לאור כרצועה העשירית מתוך אלבום האולפן השלישי של חסון. השיר הגיע למקום העשרים ברשימת השירים הכי מושמעים בישראל בקיץ 2023 בשירות הזרמת המוזיקה ספוטיפיי. סרטון השיר "אז מה עכשיו" באתר יוטיוב עדן חסון, שיר חדש שכתבתי והלחנתי, לקראת סדרת מופעי ה-360 בהיכל מנורה., באתר אינסטגרם, ‏14 במרץ 2023 עדן חסון, מה לא נוציא שיר לפני מנורה?, באתר אינסטגרם, ‏13 במרץ 2023 מערכת תרבות ובידור, צפו בקליפ החדש של עדן חסון: "אז מה עכשיו", באתר חדשות 13, 14 במרץ 2023 עדן חסון - אז מה עכשיו | Eden Hason - Az Ma Ahshav, סרטון בערוץ "עדן חסון - Eden Hason", באתר יוטיוב (אורך: 02:32) "תיק קטן" של נס וסטילה הוא השיר המואזן ביותר בספוטיפיי בישראל הקיץ, באתר וואלה, 31 באוגוסט 2023 רינת קרמר יבלינוביץ, ‏תרימו לי להיט: אלו השירים המושמעים ביותר הקיץ, באתר "סרוגים", 31 באוגוסט 2023 מדיה פורסט - המצעד הישראלי השבועי, 01-01-23 כאן גימל, אצלנו נועה כבר במקום הראשון!, 11 במאי 2023 שבוע 37 המצעד הישראלי השנתי לסיכום שנת תשפ"ג, מדיה פורסט תוצאות המצעד השנתי 2023 של היטליסט, באתר מאקו
יימח שמו

יִמַּח שְׁמוֹ או יִמַּח שְׁמוֹ וְזִכְרוֹ היא קללה עברית עתיקה, המופנית כביטוי לוואי לרָשע, או נגד אויבי העם היהודי. קללה זו היא מן הקשות והחריפות בלקסיקון שבארון הספרים היהודי. משמעותה מוות חסר צאצאים ויורשים, וזו מעין בקשה לאל שיימחה כל זכר למקולל. זאת בדומה לביטוי הלטיני "Damnatio memoriae". המילה "יִמַּח" ידועה בעברית מודרנית בעיקר כחלק מקללה זו, והיא קיצור של המילה "יימחה", בדומה למילה "יהי", כקיצור של "יהיה", או "יחי" כקיצור של "יחיה". המילה "שְׁמוֹ" אינה רק במובן של שם פרטי, אלא מתייחסת לזיכרון והנצחה, כמו ב"יד ושם" הנגזר מספר ישעיהו: "וְנָתַתִּי לָהֶם בְּבֵיתִי וּבְחוֹמֹתַי יָד וָשֵׁם, טוֹב מִבָּנִים וּמִבָּנוֹת; שֵׁם עוֹלָם אֶתֶּן לוֹ, אֲשֶׁר לֹא יִכָּרֵת". הצירוף "ימח שמו" או "ימח זכרו" מופיע כבר בתנ"ך, בהטיות שונות. לאחר מלחמת עמלק בספר שמות ה' מבטיח שהוא ימחה את זכר עמלק מתחת השמים, ובספר דברים ההבטחה הופכת למצווה: ”תִּמְחֶה אֶת זֵכֶר עֲמָלֵק מִתַּחַת הַשָּׁמָיִם”. המושג "מחיית שם" מופיע לראשונה בספר דברים, כאשר בעקבות חטא העגל, ה' מבקש למחות את שם ישראל מתחת השמים, ובסוף ספר דברים, כאשר משה מקלל את מי שיעבוד עבודה זרה שה' ימחה את שמו מתחת השמים. הביטוי המדויק "ימח שמם" מופיע בספר תהילים, פרק ק"ט, פסוק י"ג כקללה לרשעים. ההקשר המיידי של הביטוי "יימח‏ שמו וזכרו" משויך להמן הרשע, שהוא ועשרת בניו נתלו למוות, וכך נתקיימה בו הקללה. חלק מהמקורות מציעים שההמשך, "וזכרו", נוסף כחזרה למצוות מחיית זכר עמלק. קשר זה נתמך בחלק מהמקורות ברעיון שהמן הוא צאצא של עמלק, שכן במגילת אסתר נזכרת כ"המן האגגי", ובכך נקשר לאגג, מלך עמלק. ראשי התיבות של הקללה "ימח‏ שמו וזכרו" (יש"ו) הודבקה ליֵשׁוּעַ אבי הנצרות, כראשי תיבות בדיעבד. במהלך הדורות הופנה הביטוי כנגד אויבי העם היהודי בכללותם, ובאופן בולט במיוחד נגד הנאצים ועוזריהם, אשר הוציאו לפועל את השואה, רצח העם היהודי, פשעי מלחמה ומנגנון השמדה המונית שיטתי. מקובל ביהדות להפנות את הקללה כנגד צוררי העם היהודי. הרב יוסף חיים זוננפלד מנהיג העדה החרדית, אף שהיה קנאי, הורה שאין לומר על יהודי קללה זו, אפילו אם הוא חוטא או מומר. הוא הוכיח זאת מכך שעל פי ההלכה יש לקיים מצוות ייבום גם אם הנפטר חוטא או מומר, מצווה שתכליתה לוודא ש"לא ימחה שמו מישראל". אף על פי כן מסופר כי החפץ חיים היה אומר זאת כנגד אד"ם הכהן (ולפי גרסה אחרת על חתנו, יהושע שטיינברג). על פי המסופר, בילדותו, ניסה אד"ם הכהן לשכנע אותו לדבוק ברעיון תנועת ההשכלה היהודית החילונית, ולכאורה ביקש להדיחו בילדותו מדרך התורה. החפץ חיים, שראה בו אפיקורוס, התעמת איתו ולבסוף התעלם ממנו לחלוטין. מאז כינהו בקללה זו, שכן ראה בו בבחינת שליח סטרא אחרא, וכמאמר חז"ל: "המחטיא את האדם יותר מן ההורגו". Damnatio memoriae כך בספר תולדות ישו על קורותיו של ישו יִימַח שמו [תנ], מילון אבניאון - מילון עברי עברי שולחן ערוך אבן העזר קנז ה דברים, כ"ה, ו'. דבי רייכמן, האם מותר לומר על יהודי רחוק "ימח‏ שמו"?, באתר הידברות, ‏2 בפברואר 2017 האם אפשר לומר עליו ימח‏שמו וזכרו או שם רשעים ירקב, "שערי יצחק", השיעור השבועי מפי הרב יצחק רצאבי הרב שמואל הולשטיין, גנבת נפשות, אתר "ישיבה", ד טבת תשס"ח, 13 בדצמבר 2007
תחנת הרכבת קזנסקי

תחנת הרכבת קזנסקי (ברוסית: Казанский вокзал) היא אחת מעשרת מסופי הרכבת של מוסקבה. ממוקמת בכיכר קומסומולסקאיה. נכון לפברואר 2019 יוצאות מהתחנה יותר מ-40 רכבות נוסעים בינעירוניות; 163 רכבות חשמליות נוסעות בימי חול ו-142 בסופי שבוע. תחנת הרכבת קזנסקי היא מקום לחילופי דואר בינלאומיים עם אזור מכס מתפקד. בניין התחנה הראשון נבנה בשנים 1862–1864. בניית הבניין המודרני של תחנת קאזאן החלה ב-1913 והסתיימה ב-1940. הבניין נבנה בסגנון ארט נובו על ידי אלכסיי שצ'וסב והצוות. בשנות ה-50 הושלם אולם שירות נוסעים, שחובר לתחנת המטרו קומסומולסקאיה. בשנים 1987–1997 שוחזר המבנה: המראה עודכן, המתחם הפנימי הורחב ועוצב מחדש, נבנו גגות מעל הרציפים, המבנה צויד בציוד טכני חדיש. מדיה וקבצים בנושא תחנת הרכבת קזנסקי בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא תחנות רכבת ובנושא מוסקבה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.