קריית הפלדה

קריית הפלדה הייתה תשלובת של מספר מפעלי מתכת בקריית ים ועכו, בשנים 1984–2002 פעלה בשם "מפעלי פלדה מאוחדים בע"מ". המושג "קריית הפלדה" שמש לעיתים גם לציון אזור התעשייה בו נמצאו מפעלי המתכת ואז הוא כולל גם את מפעלי צינורות המזרח התיכון שנוהלו בנפרד. ב-2000 נכנסה חברת "מפעלי פלדה מאוחדים" להליכי פירוק ואת מפעלי קריית הפלדה רכשה חברת "חד אסף תעשיות". קריית הפלדה הוקמה ליד עכו, כמספר מפעלי מתכת בתוך אזור תעשייה שכלל גם שני מפעלים של צינורות המזרח התיכון. בעת הנחת אבן פינה למפעל ראשון של צינורות המזרח התיכון, ב-1 בינואר 1950, פורסם על כוונה להקים במקום מפעל ערגול ומפעל להתכת גרוטאות פלדה, שיספק חומרי גלם למפעל הערגול. המפעלים הוקמו בשותפות של סולל בונה וממשלת ישראל. מפעל הצינורות הראשון החל לפעול ב-18 ביוני 1951, אך בניית המפעלים של קריית הפלדה התעכבה. ביוני 1953 היה מפעל הערגול לקראת השלמה ותוכנן להפעילו תוך 2–3 חודשים. פורסם אז שההשקעה בו נעשתה בחופזה בטרם נקבע שהוא כדאי. בפברואר 1954 הוחל בייצור במפעל הערגול, ובעיתונות התעורר פולמוס לגבי כדאיות הקמת המפעל. באוגוסט 1957, בתוכנית שהוצג למשרד האוצר לקראת השקעה בשדרוג המפעל, הובטח שהמפעל יגיע לאחר השדרוג לתפוקה של 100,000 טון לשנה. באוגוסט 1958 הופסק הייצור במפעל למשך כחודשיים לצורך שדרוג המפעל. בספטמבר 1959 הגיעה תפוקת המפעל רק לכ-30,000 טון לשנה. המפעל, שלצורך הפקת 100,000 טון היה אמור על פי התכנית להעסיק 320 עובדים, העסיק בספטמבר 1959 450 עובדים. באוקטובר 1961 הגיעה תפוקת מפעל הערגול לכ-4,500 טון לחודש. במרץ 1955 החליטה הממשלה לתמוך בהקמת מפעל ההתכה, למרות חששות לחוסר כדאיות כלכלית. ההחלטה בכל זאת להקים את המפעל נבעה מרצון לספק עבודה לתושבי עכו, רצון להבטיח אספקה סדירה של פלדה לתעשיית הנשק הישראלית, ותקווה לנצל מרבצי ברזל בישראל. תוכנן אז להקים שני מפעלי התכה: אחת רגילה ואחת המשתמשת בהתכה חשמלית. במהלך שנת 1957, לאחר שכבר הוזמן ציוד רב להקמת מפעלי ההתכה, והושקעו כספים נוספים בהקמה, פורסם דו"ח ארדרייך של הלשכה לייעוץ תעשייתי, שקבע שמפעלי ההתכה אינם כלכליים. בהנהלת כור יצאו נגד הדו"ח וטענו שחישוב העלויות שלו מוטעה ובעקבות זאת מינה פנחס ספיר ועדה ציבורית בראשות שמחה בלאס לבדיקת כדאיות המפעלים. אחרי חודשים רבים בהם פורסמו הדלפות, פורסם דו"ח הוועדה שקבע שההשקעה בקרית הפלדה כדאית אם תתנהל ביעילות. בספטמבר 1959 הגיעה תפוקת מפעל ההתכה ל-2500 טון לחודש, בעוד על פי התכנית הייתה אמורה התפוקה להיות כ-6000 טון לחודש. בשנים 1960–1961 הגיעה התפוקה ל 3000–4000 טון לחודש. בשנת 1962 הפסיד המפעל בין 5–6 מיליון ל"י לשנה ומחיר תוצרתו היה גבוה בהרבה משהיה ניתן להשיג בייבוא. חלק מהותי בתוכנית להרחבת קריית הפלדה התבסס על ייצור ברזל ממחצבי רכס רמים ולצורך כך נרכש מתקן סינטור. אולם בתחילת 1961 הוחלט סופית שלא לכרות ברזל ברכס רמים וההשקעה במתקן הסינטור ירדה לטמיון. ביולי 1961 נחנך תנור התכה חשמלי חדש. מפעל ההתכה החשמלי התברר ככישלון מיד בתקופת ההרצה לאור צריכת החשמל הגבוהה של המפעל. בנוסף, ציוד מפעלי הפלדה שהובא מאיטליה התברר כמיושן והיה הכרח להחליפו. נשקלו מספר אפשרויות להתמודד עם החובות שנוצרו בגלל ההשקעה הכושלת והוחלט שלא להרחיב את המפעל, אלא להקטין את מספר הקטרים שבהם מיוצרים בולי הברזל. בתחילת 1964 אושר הסדר בין הממשלה וחברת העובדים, למחיקת חובות של החברה שנוצרו מעלות הציוד שנזנח. בשנות ה-60 סבלה החברה מחוסר יעילות ויחסים עכורים עם העובדים. כדוגמה פורסם במעריב שכשמנכ"ל המפעל הציע להקים במפעל מועדונים לפעילות של העובדים אחרי שעות העבודה, הם שאלו האם יקבלו תשלום של שעות נוספות על הפעילות במועדונים. המפעל סבל משביתות של הפועלים שהתנגדו לדרישות שנועדו להעלות את יעילות העבודה במפעל. בתחילת 1971, בעקבות דליקה במפעל ההתכה, שופץ המפעל וכושר ייצורו הורחב מ-60 אלף טון ל-80 אלף טון בשנה. באוגוסט 1972 שבתו עובדי מפעל הערגול אף על פי שוועד העובדים במפעל התנגד לשביתה. בשנת 1972 ייצר המפעל כ-40% מצריכת הפלדה בישראל, ונחתם הסכם עם חברת קרופף הגרמנית על השקעה בהרחבת המפעל כך שיוכל לספק את כל תצרוכת הפלדה של ישראל. בשנת 1980 ייצר מפעל ההתכה 12 אלף טונות פלדה ומפעל הערגול ייצר 140 אלף טונות ברזל לבנייה. בשנות ה-80 עבר המפעל שתי תוכניות הבראה לאחריהן נותר המפעל עם כ-340 עובדים. בשנת 1984 החלו לפעול מפעלי ההתכה והערגול תחת חברה בשם "מפעלי פלדה מאוחדים", שכללה גם מפעל ערגול בקריית גת, במסגרת קבוצת המתכת של קונצרן כור תעשיות. בדצמבר 1992⁩, ביצעה החברה הנפקה ראשונה לציבור של מניותיה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בשנת 2024 סופח 70 אחוז משטחו של המפעל לקריית ים. בתחילת שנת 2000 נקלעה החברה לקשיים ונכנסה להליכי פירוק, בין השאר, בעקבות ירידת מחירים בשוק העולמי והיצף ביבוא לישראל. מכיוון שנקלעה לחובות של 350 מיליון שקל, החליט קונצרן כור להפסיק להזרים לה כספים, והחברה הייתה על סף כינוס נכסים. בנוסף התווספו לקשייה החלטות ממשלה על ביטול מכסות יבוא פלדה מטורקיה, והורדת מסי היבוא על מוצרי פלדה. ביולי 2001 נאמן החברה הודיע לבורסה כי הגיש לבית המשפט המחוזי בחיפה בקשות לפירוק החברה והחברות הבנות שלה ומכירתה במכרז. עקב כך הודיעה הבורסה הודיעה על הפסקת המסחר בניירות הערך של החברה. באוגוסט 2001, בית המשפט אישר לנאמן למכור את מפעל הערגול בקריית גת לחברת "חד אסף תעשיות". ביולי 2002, אישר שופט בית המשפט המחוזי בחיפה, גדעון גינת, את מכירת הציוד של המפעלים בעכו, שבבעלות חברת מפעלי פלדה מאוחדים, לחברת יהודה פלדות. אולם בנובמבר 2002, ועדת המיזוגים של רשות ההגבלים העסקיים לא אישרה את המכירה. הוועדה טענה כי הרכישה תהפוך את קבוצת יהודה לחברה היחידה בישראל הרוכשת גרוטאות להתכה, שבבעלותה מפעל התכה למיחזור מתכת. חודש אחר כך התקבל אישור למכירת הציוד של מפעל ההתכה בקרית הפלדה בעכו לחברת בת של "חד אסף תעשיות". ניירות הערך של חברת מפעלי פלדה מאוחדים נמחקו מהרישום למסחר בבורסה ב-29 באוקטובר 2002. בספטמבר 2004, חוד-פלדה מקבוצת חד אסף תעשיות החלה להפעיל שוב את מפעל ההתכה בקריית הפלדה. בדצמבר 2010, נשיאת בית המשפט המחוזי בחיפה, בלהה גילאור, הורתה למפרק חברת מפעלי פלדה מאוחדים, לנהל את פרויקט הניקוי של הקרקעות המזוהמת ששימשה את המפעל בעכו. שבהם אחסנו והטמינו לאורך שנים את תוצרי הלוואי של תהליך הייצור, פסולת וגרוטאות. סקר סביבתי שנערך במקום העלה, כי שכבת קרקע בעומק מרבי של 2.1 מטרים זוהמה מעבר לתקני איכות הסביבה ובעיית המפגעים במתחם הוצפה רק עם חדלות הפירעון של החברה. בשנת 1961 מונה מאיר אילן למנכ"ל המפעל. בשנת 1965 החליף אותו שמואל אדמון. בתחילת 1968 התפטר אדמון ובמקומו כיהן בתפקיד א. צפרוני. בשנים 1979–1988 ניהל אורי בר-רצון את קריית הפלדה. לאחריו ניהל את קריית הפלדה, אנדרי ויידה, שהתפטר בשנת 1992 לאחר שנואש מהבראת החברה. את ויידה החליף יצחק זמיר שכיהן עד 1998. מפעלי פלדה מאוחדים בע"מ (מחוקה) באתר מאיה (הודעות לבורסה) קרן צוריאל, ‏עובדי מפעלי הפלדה מאיימים להפגין מול קרית הממשלה, באתר גלובס, 1 בנובמבר 1999 קרן צוריאל, ‏נאמן מפעלי פלדה מכר את החברה הבת, שובלית פלדות, לנוימן ברזל ב-27 מיליון ש', באתר גלובס, 25 בדצמבר 2000 ספיר פרץ, ‏תשלובת מפעלי הפלדה תיסגר בהדרגה בשל העדר היטל ביטחה על ייבוא מתורכיה, באתר גלובס, 9 ביולי 2001 מפעלי צנורות ופלדה מוקמים במפרץ בחיפה, הצופה, 2 בינואר 1950 מרכז חרשתי לתעשיה כבדה, הצופה, 8 בינואר 1950 הונח יסוד למפעלי פלדה בחיפה, הַבֹּקֶר, 2 בינואר 1950 הממשלה מקבלת שותפות שווה במפעל הפלדה של סו"ב בעכו, הצופה, 7 במרץ 1952 דב שובל, נפתח מפעל צינורות מים ראשון ב"קריית הפלדה" שליד עכו, על המשמר, 18 ביוני 1951 הואט קצב הקמת קריית הפלדה, על המשמר, 18 בינואר 1953 ר. א. אלביני, מפעלי כור מסתגלים למציאות החדשה, דבר, 3 ביוני 1953 הוחל בייצור ברזל עגול בעכו, הארץ, 10 בפברואר 1954 השקעה נפסדת, הארץ, 28 באפריל 1954 אליעזר בר חיים, מפעל הערגול או מה עדיף: ייצור או תיווך?, דבר, 5 במאי 1954 אין שחר לקטרוג נגד מפעל הערגול, דבר, 16 במאי 1954 מאיר הראובני, היצור ב"קרית־הפלדה" מפגר אחר התכניות, למרחב, 9 בספטמבר 1959 פרשת הברזל מתוצרת עכו, הַבֹּקֶר, 12 באוגוסט 1958 המחסור בברזל בעינו עומד, הַבֹּקֶר, 8 באוקטובר 1958 א. זבינסקי, תפוקת קריית הפלדה, הארץ, 31 באוקטובר 1961 הממשלה תשתתף בהקמת מפעל להתכת פלדה, למרחב, 29 במרץ 1955 הופסקה הקמת מפעל ההתכה של סולל־בונה בעכו, דבר, 13 בינואר 1955 שמעון רפפורט, צריף העץ מול מפעל הפלדה, מעריב, 18 באוגוסט 1967 פלדה או תפוזים, הארץ, 27 במרץ 1957 י. שדמי, מגדל הקלפים של קרית הפלדה, מעריב, 9 באוגוסט 1957 "כור": הגזמות בדו"ח על קריית הפלדה, למרחב, 21 ביולי 1957 הרכב ועדת החקירה בפרשת "קרית הפלדה", הַבֹּקֶר, 14 בנובמבר 1957 כדאיות הקמתה של קרית הפלדה אושרה על־ידי "ועדת בלאס", למרחב, 2 באפריל 1958 זאב שיף, ועדת בלאס שינתה עמדתה לגבי הרחבת קרית הפלדה, הארץ, 29 ביוני 1958 מחייבים הקמת קרית־הפלדה, דבר, 8 בספטמבר 1958 מאיר הראובני, ברזל גולמי מקרית הפלדה, למרחב, 14 ביוני 1961 "לשם מה נחוץ כל העסק" - שואל ב. ג. את מנהל קרית הפלדה המפסידה מליונים, הצופה, 23 במאי 1962 הוכחה כדאיות ניצול מכרה הברזל במנרה, למרחב, 24 במרץ 1960 אהרן דולב, מכרה הברזל בגליל - נסגר, מעריב, 26 בינואר 1961 תנור התכה משוכלל נחנך בקרית הפלדה, דבר, 20 ביולי 1961 קריית הפלדה לא תורחב, דבר, 10 ביולי 1963 נסיון יקר (35 מיליון ל"י) "להבריא" את קריית הפלדה, על המשמר, 1 בינואר 1964 אושר ההסדר להבראת קריית הפלדה, למרחב, 14 בפברואר 1964 לפי איזה חישוב?, מעריב, 11 באוגוסט 1967 קריית הפלדה שובתת שוב..., הצופה, 26 ביולי 1962 חודשה העבודה בקרית־הפלדה לאחר השלמת השיפוצים, על המשמר, 8 בפברואר 1971 השובתים בקריית־הפלדה דחו פניה לשוב לעבודה, דבר, 16 באוגוסט 1972 ישעיהו אביעם, נחתם בהאמבורג הסכם להרחבת קריית הפלדה, מעריב, 25 באפריל 1972 הוחל בפיתוח קריית הפלדה, דבר, 11 במרץ 1973 מאיר הראובני, ירדה ריווחיות קריית הפלדה, מעריב, 11 בפברואר 1981 מאיר הראובני, 6 מיליון דולר הפסד למפעלי קריית הפלדה, מעריב, 17 באוקטובר 1988 סימה כנען, מפעלי פלדה מאוחדים בע"מ - רמה טכנולוגית גבוהה הפותחת אפשרויות יצוא, מעריב, 23 בדצמבר 1986 כור יופי של תעשייה, מעריב, 19 ביולי 1987 בני מרי, מפעלי פלדה מאוחדים, שהם חברת בת של כור תעשיות, הגישו טיוטת תשקיף הכוללת הנפקת מניות, אופציות ואג״ח, חדשות, 18 בדצמבר 1992 אורלי פלג-מזרחי, ‏חברת מפעלי פלדה מבקשת הקפאת הליכים ומינוי מנהל מיוחד, באתר גלובס, 19 במרץ 2000 קרן צוריאל, ‏מנכ"ל מפעלי פלדה התפטר בעקבות מינוי נאמן לחברה, באתר גלובס, 18 באפריל 2000 קרן צוריאל, ‏נאמן מפעלי הפלדה: במצב שנוצר, אין ברירה אלא להמליץ להפסיק הפעילות, באתר גלובס, 9 ביולי 2000 אורה קורן, כור מעוניין לסגור את מפעלי פלדה מאוחדים, באתר TheMarker‏, 23 באוגוסט 2000 הארץ, חברות ישראליות וזרות במו"מ לרכישת מפעלי פלדה; העדפה למכירה כעסק חי, באתר TheMarker‏, 14 בספטמבר 2000 TheMarker digital, הוגשו בקשות פירוק לחברת מפעלי פלדה מאוחדים ולחברות הבנות שלה, באתר TheMarker‏, 31 ביולי 2001 אלעזר לוין, ‏המפרק הוציא מכרז למכירת קרית הפלדה בכ-25 מיליון דולר, באתר גלובס, 14 ביולי 2002 TheMarker digital, הבורסה אישרה את המשך הפסקת המסחר בניירות הערך של מפעלי פלדה מאוחדים, באתר TheMarker‏, 5 באוגוסט 2001 TheMarker digital, ביהמ"ש אישר לנאמן של מפעלי פלדה למכור את מפעל הערגול לחברת מוצרי המתכת חד, באתר TheMarker‏, 7 באוגוסט 2001 TheMarker digital, חד תעשיות מוצרי מתכת תרכוש את נכסי מפעל הערגול של מפעלי הפלדה בקריית גת תמורת 7 מ' ד', באתר TheMarker‏, 7 במאי 2001 הארץ, אפסו הסיכויים למכור קרית הפלדה כעסק חי, באתר TheMarker‏, 1 ביולי 2002 אורה קורן, ועדת המיזוגים דחתה את רכישת קרית הפלדה על ידי יהודה רשתות, באתר TheMarker‏, 8 בנובמבר 2002 TheMarker digital, ביהמ"ש אישר למפעלי פלדה למכור לחברת בת של חד מתכת את ציוד מפעל ההתכה בתמורה ל-4.176 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 18 בדצמבר 2002 TheMarker digital, מניות חברת מפעלי פלדה מאוחדים יימחקו מהרישום למסחר ביום 29 באוקטובר 2002, באתר TheMarker‏, 22 באוקטובר 2002 גיא ימין, ‏חוד-פלדה מפעילה את מפעל ההתכה בקריית הפלדה בעכו, באתר גלובס, 26 בספטמבר 2004 אריק מירובסקי, מפרק מפעלי פלדה ינקה את הקרקע מ-375 אלף טונות זיהום, באתר TheMarker‏, 22 בדצמבר 2010 שמואל אדמון עומד להתמנות מנהל "קרית־הפלדה", מעריב, 24 באוגוסט 1965 עמוס כרמלי, אל"מ אדמון התפטר מניהול קריית הפלדה, דבר, 5 בינואר 1968 א.צפרוני - מנהל קריית הפלדה בעכו, דבר, 20 במאי 1968 מננ״ל קוית הפלדה בכור פורש; "לא מאמין בהבראה", חדשות, 10 בפברואר 1992 שי שלו, ‏"איש הפלדה": יצחק זמיר הוציא 4 מיליון שקל מחברה שהפסידה 76 מיליון, באתר גלובס, 22 במרץ 1998