שמעון כהן (מוזיקאי)

שמעון כהן (נולד ב-14 באוקטובר 1937) הוא מלחין, פסנתרן, מעבד ומנצח ישראלי, מהמעבדים והמנצחים הבולטים בזמר העברי. כהן נולד בראשון לציון. סיים את האקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב. למד הלחנה אצל אלכסנדר אוריה בוסקוביץ' ופאול בן-חיים ופסנתר אצל אמה גורוכוב. החל את דרכו כפסנתרן, אך במשך הזמן עבר להלחנה, לעיבודים ולניצוח, תחילה ב"קול ישראל". בין השירים שהלחין : "דברים של לא כלום", "רוח שטות" ו"שיר ערש לכבשה". ביצירותיו חיבורים סימפוניים, קונצ'רטי לכלי סולו, מוזיקה קאמרית, מוזיקה לתיאטרון ובה להצגות "אות בארץ הפלאות", "במזל דגים", "הנסיך הקטן" ועוד. מוזיקה לסרטים "שני קוני למל", "פרקי אליק" וסרטים דוקומנטריים. פרקי מקהלה ושירים. יצירותיו מנוגנות ומושמעות בארצות הברית, באירופה ובישראל, וזכו לביצועים של מיטב התזמורות, לרבות בניצוחו, ובהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית ירושלים, תזמורת הטיילת של בוסטון, התזמורת הפילהרמונית של לוס אנג'לס, התזמורת הסימפונית של לונדון, התזמורת הסימפונית של סנטה ברברה, התזמורת הסימפונית של גואטמאלה ועוד. כהן ערך וניצח על עשרות מופעים ברדיו ובטלוויזיה כשהבולטים ביניהם אירועי ההוקרה של התזמורת הפילהרמונית הישראלית למלחינים משה וילנסקי וסשה ארגוב בהגיעם לגבורות וכן תוכניות רבות של מחזמר. ליווה בפסנתר את הזמרת שושנה דמארי במשך שנים רבות. בפסטיבל הזמר והפזמון 1966 זכה השיר שעיבד "ליל הסתיו" למילים של חיה כהן וללחן של חיים צור בביצוע של אריק איינשטיין ויפה ירקוני בביצועים שונים. בשנת 1967 יצא לראשונה תקליט ובו אוסף נעימות ישראליות מנוגנות בפסנתר בלווית התזמורת הסימפונית ירושלים שנקרא "נעימות זהב לפסנתר". הביצוע הבולט בתקליט הוא הלחן "כלניות", שהפך להיות הסמל המסחרי שלו. בפסטיבל הזמר והפזמון 1967 זכה השיר שעיבד "מי יודע כמה" למילים של רימונה די-נור וללחן של יעקב הולנדר בביצוע של מייק בורשטיין. בפסטיבל הזמר והפזמון 1969 זכה השיר שעיבד "בלדה לחובש" למילים של דן אלמגור וללחן של אפי נצר ובביצוע של יהורם גאון. כהן גם עיבד את השיר "עץ האלון", שכתב יורם טהרלב והלחין מוני אמריליו, בביצועו של גאון שזכה במקום השני באותו פסטיבל. בשנים 1970 עד 1974, ניצח על תזמורת פסטיבל שירי הילדים, מהראשון ועד לחמישי. בין השירים עליהם ניצח: "למה ככה" (אבי טולדנו ועירית ענבי), "אן דן דינו" (יפה ירקוני), "איזה יום שמח" (שולה חן), "חג יובל" (אבי טולדנו), "מפרשי זהב" (לואיג'י ורדרמה), "שרה שרה שיר שמח" (אף אוזן גרון) ו"שובב עם לב זהב" (ששי קשת). בעיבודיו בולטת טביעת האצבעות שלו כמו בשיר של הזמרת אסנת פז "שיר שלכת אדומה", שבפתיחה כהן מבצע בפסנתר את הקטע הווירטואוזי. בשנת 1988 הוא הקים יחד עם מאיר ניצן את התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון והיה מנהלה המוזיקלי ומנצחה בשנתיים הראשונות. בשנת 1992 הוא ייסד את התזמורת הקאמרית אשדוד (כיום תזמורת האופרה הקאמרית) והיה מנהלה המוזיקלי ומנצחה (1992 - 1994). שמעון כהן הוא חתן פרס "עיל"ם" ו"אשכולות" לשנת 1998 על מפעל חיים ופרס אנגל של עיריית תל אביב-יפו לשנת 2001. בשנת 2015 זכה בפרס אריק איינשטיין בקטגוריית מוזיקה אמנותית. מדיה וקבצים בנושא שמעון כהן בוויקישיתוף שמעון כהן, באתר זמרשת שמעון כהן, באתר AllMusic (באנגלית) שמעון כהן, באתר MusicBrainz (באנגלית) שמעון כהן, באתר Discogs (באנגלית) שמעון כהן, דף שער בספרייה הלאומית שמעון כהן, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) שמעון כהן, בארכיון הבימה שמעון כהן (מוזיקאי), בפרויקט "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית יוסי שיפמן, ריאיון: האביב של שמעון כהן, באתר הבמה, 23 באוקטובר 2012 יעקב בר-און, ‏"הכהן הגדול": גדול מלחיני הזמר העברי מגיח אל קדמת הבמה, באתר מעריב אונליין, 16 בינואר 2017 שמעון כהן, הפרויקט של מפעל הפיס לתיעוד יוצרים במוזיקה הישראלית עם יואב קוטנר, דצמבר 2016