ארז ביטון

ארז ביטון (נולד ב־4 ביוני 1942) הוא משורר, מחזאי ופעיל חברתי ישראלי, חתן פרס ישראל לספרות ולשירה עברית לשנת 2015. ביטון שימש בעבר יושב ראש המרכז הים־תיכוני הבינלאומי בישראל, ערך את כתב העת הספרותי "אפיריון" ועבד כעיתונאי בעיתון "מעריב". ארז ביטון נולד בעיר אוראן שבאלג'יריה להורים ילידי מרוקו וקיבל את השם הפרטי יעיש. במסגרת העלייה ההמונית ביטון ומשפחתו עלו לישראל בשנת 1949. משפחתו שוכנה במעברה ברעננה, ולאחר מכן עבר ביטון ללוד. ב־1952, כשהיה בן עשר, הוא נפצע מפיצוץ של מוקש שמצא, מה שגרם לו לעיוורון ולקטיעת ידו השמאלית. בעקבות זאת עבר לבית חינוך עיוורים בירושלים, שם הוחלף שמו לארז. ביטון סיים לימודים לתעודת בגרות בסמינר ליפשיץ בירושלים, ולאחר מכן המשיך ללימודי תואר ראשון בעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית ותואר שני בפסיכולוגיה שיקומית באוניברסיטת בר־אילן. במשך יותר משבע שנים עבד כעובד סוציאלי באשקלון, ואחר כך כחמש שנים במחלקה הסוציאלית במועצת אור יהודה, ושלוש שנים נוספות בבית החולים לחולי נפש (שנסגר מאז) נווה און ברמת גן. תחומי עבודתו והתמחותו מגוונים: בשנותיו הרבות כעובד סוציאלי וכפסיכולוג שיקומי צבר ניסיון כמטפל פסיכו־סוציאלי. הוא התמחה בטיפול במשפחות רב־בעייתיות ובנכים פיזית ונפשית. כמו כן הדריך ביטון במשך שנים עובדים סוציאליים וסטודנטים לעבודה סוציאלית מהאוניברסיטה העברית ומאוניברסיטת בר־אילן. במסגרת עבודתו כעובד סוציאלי באשקלון, פגש בשנת 1976 את הזמרת זוהרה אלפסיה, עליה כתב את אחד המפורסמים שבשיריו. ביטון נחשב לאחד היוצרים הראשונים שייצגו את "הקול המזרחי" – קולן של עדות המזרח. שירתו מבטאת את שבר ההגירה ארצה וכן את מאבקה של התרבות המזרחית למצוא את מקומה בתוך הפסיפס הישראלי. אחד משיריו הידועים הוא "שיר זוהרה אלפסיה", העוסק בזמרת היהודייה זוהרה אלפסיה, שזכתה לתהילה כזמרת מלכותית במרוקו, ארץ הולדתה, וירדה מגדולתה לאחר עלייתה לישראל, בה חוותה הידרדרות מעמדית. להקת "הברירה הטבעית" הלחינה את שירו "חתונה מרוקאית" וכללה אותו באלבומה "אלי שורשים" מ־1979. ביטון עסק בעיתונאות כמה שנים, וכתב טור שבועי בעיתון "מעריב" על נושאים חברתיים וציבוריים. כמו כן ערך את "אפיריון – כתב עת ים תיכוני לתרבות, ספרות וחברה", שאותו ייסד ב־1982. בשנים 1991–1993 כיהן כיו"ר אגודת הסופרים העבריים בישראל. נוסף על כך הגיש תוכנית שבועית בגלי צה"ל. ביטון שימש גם יו"ר המרכז הים תיכוני לתרבות וחבר מועצה בארגון נפגעי פעולות איבה, שבראשו ישב עד 2005. בתפקיד זה עמד ביטון בקשר עם נפגעי פעולות איבה רבים בישראל, כשהוא נעזר בידע המקצועי שלו כעובד סוציאלי וכפסיכולוג שיקומי, ובניסיון האישי שלו כנפגע פעולות איבה. ביטון הוא חבר נשיאות האגודה לזכות הציבור לדעת ושופט בוועדת הפרס לביקורת התקשורת של "לדעת". הוא היה חבר מרכז מפלגת העבודה בין השנים 1993 ו־2003, ואף ניסה את מזלו בבחירות מקדימות של המפלגה ב־1999. לאחר מכן עבר למפלגת עם אחד. בשנת 2001 הפיק ערוץ 2 את הסרט התיעודי "ציפור בין יבשות", שעקב אחר ניסיונו להיבחר בפריימריז; ב־2016 החרים ביטון אירוע בסינמטק תל אביב שבו הוקרן הסרט, משום שהעדיף "שייעשה סרט אקטואלי סביב ועדת ביטון" (ראו להלן). בפברואר 2016 מינה אותו שר החינוך נפתלי בנט לראשות ועדה, "ועדת ביטון", שתציע כיצד להעשיר את תוכניות הלימודים בהיסטוריה, בספרות ובמסגרות הבלתי פורמליות, בתכנים שיביאו "לאיזון ביחס למורשתן של קהילות המזרח ולהעמקת תחושת האחדות בעם". ב־10 באוגוסט 2016 נקרא רחוב על שמו בבית אריה. באוקטובר 2022 נבחר לחבר האקדמיה ללשון העברית. נשוי לרחל קלאהורה ביטון, אב לְבֵּן ולבַּת. פרס על שם גבריאל טלפיר (1982) פרס היצירה לסופרים עבריים (1989) השיא משואה בהר הרצל ביום העצמאות ה־40 למדינת ישראל (1988) פרס ספרותי ע"ש יצחק לייב ורחל גולדברג מטעם קרן קיימת לישראל (2011) פרס מפעל חיים על שם יהודה עמיחי לשירה עברית (2014) פרס ביאליק לשירה ומפעל חיים (2014) פרס ישראל לספרות ולשירה עברית (2015) דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בן-גוריון (2015) פרס הפדרציה הספרדית האמריקאית למפעל חיים (2015) אות קרן אייסף על תרומה יוצאת דופן לחברה וצמצום פערים חברתיים בישראל (2015) אות יקיר בית חינוך עיוורים (2022) מנחה מרוקאית, הוצאת עקד, 1976 ספר הנענע, הוצאת עקד, 1979 ציפור בין יבשות, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1990 סוליקה: מחזה בשלוש מערכות, הוצאת שניר, 2005 תמביסרת: ציפור מרוקאית, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2009 נופים חבושי עיניים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2013 בית הפסנתרים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2015 אותות, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2019 עוברים על פני, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2020 תפרים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2022 עיר פרזות, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2024 הכיוון מזרח 12, "לגנוב גבולות בבהונות שקטים: הומאז' ליצירת ארז ביטון ודיון ביצירה הביוגרפית והאוטוביוגרפית" (גיליון המוקדש לביטון), קיץ 2006 קציעה עלון ויוחאי אופנהיימר (עורכים), אנא מן אלמגרב: קריאות בשירת ארז ביטון, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2014. הלית ישורון, איך עשית את זה? – ראיונות 'חדרים', הוצאת הקיבוץ המאוחד/ספרי סימן קריאה, 2016, עמ' 465–484, ראיון עם ארז ביטון מספטמבר 2014. נורית גוברין, "שירת ארז ביטון בהקשר היסטורי", 'המשכיל בעת הזאת – ספר היובל למשה פלאי', בעריכת זאב גרבר, לב חקק ומשואל כץ, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשע"ז/2017, עמודים 66–91. כונס: 'קריאת הדורות – ספרות עברית במעגליה', כרך ז', הוצאת כרמל ואוניברסיטת תל אביב, תשע"ט/2019 ארז ביטון, פגישה, באנתולוגיה "תמונה קבוצתית" (ספרות ישראלית במאה ה־21), עמ' 289–290, הוצאת כרמל, 2017 Hannan Hever, "We Are Fragments of Rhymes: The Poetry of Erez Biton between East and West", Journal of Levantine Studies 2(2), Winter 2012 (תקציר בעברית) ארז ביטון, ברשת החברתית פייסבוק פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לשכתב אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא עודף קישורים חיצוניים. ארז ביטון, באתר פרס ישראל ארז ביטון, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" ארז ביטון, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית" רשימת הפרסומים של ארז ביטון, בקטלוג הספרייה הלאומית ארז ביטון, ב"לקסיקון הסופרים העברים בהווה" ארז ביטון, באתר המכון לתרגום ספרות עברית (באנגלית) ארז ביטון, במיזם "סופרים קוראים" של המרכז לספריות וספרות בישראל קציעה אלון, על הספר 'מנחה מרוקאית', באתר "תרבות•il" שושנה ויג, שירי העיוורון של המשורר ארז ביטון, באתר אימגו, 1 בינואר 2006 מלכה נתנזון, משורר בין מזרח למערב, ריאיון עם ארז ביטון, באתר אנ"י אלי הירש, ארז ביטון ופרס ישראל, ידיעות אחרונות, מדור ספרות, 17 בפברואר 2012 חן זורע, "יעיש הוא הילד שגר בתוכי": בגובה העיניים עם ארז ביטון, באתר nrg‏, 23 בינואר 2013 כרמית ספיר ויץ, עיניים עצומות לרווחה: ארז ביטון מספר על החושך, באתר nrg‏, 8 ביולי 2013 קובי מידן, ‏"אנשים בלילה" עם ארז ביטון, באתר iCast‏, 8 ביולי 2013 אילנה ברנשטיין, ‏שירים מהחצר האחורית, באתר "Time Out ישראל", 5 ביוני 2014 גלילי שחר, רקיעת שמות: על שירתו של ארז ביטון, באתר "העוקץ", 7 במאי 2014 אלי אליהו, ארז ביטון: משורר מזרחי שהשפיע עלי? אין כזה, באתר הארץ, 21 באפריל 2015 יניב מגל, ‏"העובדה שהבקעתי את המחסום העדתי היא פרס בפני עצמו", באתר גלובס, 10 בדצמבר 2015 רותי זוארץ, ‏"ההגמוניה לא יכולה להיות כל הזמן אצל האשכנזים": ארז ביטון מתגייס למערכה העדתית, באתר מעריב אונליין, 18 במרץ 2016 תחיה ברק, ‏"בנט אמר לי: 'עד גיל 18 לא ידעתי שיש מזרחים'", באתר ‏מאקו‏, 13 ביולי 2016 אלעד זרט, מחסום ארז, באתר ynet, 15 ביולי 2016 נפתלי טרבלסי, ‏"נפתלי בנט אמר לי 'עד גיל 18 לא ידעתי שיש כזה דבר יהודי מזרחי'", באתר כיכר השבת, 16 ביולי 2016 יאיר שלג, "מה שקרה פה זו כמעט השמדה תרבותית", מקור ראשון, מוסף "שבת", 26 בפברואר 2017 קיץ ברבנר, ‏ארז ביטון: "בתהליך הקליטה המזרחים איבדו חלק מערכי היסוד שאיתם באו", באתר מעריב אונליין, 16 ביוני 2018 אהרון ברנע מראיין את המשורר ארז ביטון בתוכנית "מחוץ לזמן" של ערוץ הכנסת, באתר יוטיוב, 18.10.15 המשורר ארז ביטון מקריא משיריו עבור כתב העת אורות, באתר YouTube ליאת רגב משוחחת עם ארז ביטון בתוכנית "70 פנים", בערוץ YouTube של כאן 11, 2018 אילן ברקוביץ', אני מרגיש את עצמי שייך לאליטה, באתר הארץ, 7 בספטמבר 2018 פגישה, מערכי שיעור, המרכז ללימודי רוח בספרייה הלאומית גיא פרל, המלצה על "תפרים", באתר "הַמּוּסָךְ - מוסף לספרות" של הספרייה הלאומית, בגיליון ראש השנה, 22 בספטמבר 2022 משיריו: ארז ביטון, אנתולוגיה מקוונת לשירה עברית, באתר של נילי דגן מבוא לאיש עיוור, באתר ynet, 3 במרץ 2009 אימי משדלת ציפור, באתר ynet, 20 באוקטובר 2009 לאימי לא חיו לה הילדים, באתר ynet, 19 באוקטובר 2008 שיר לשבת: שיר באמצע ירושלים, באתר nrg‏, 5 בנובמבר 2009 פואמה: מתחת לשקט הזה (קטעים), באתר הארץ, 7 בספטמבר 2018 ארז ביטון הוא זוכה פרס ישראל לספרות, באתר ynet, 29 במרץ 2015 גיש עמית (עדכן יפתח אשכנזי), "ביטון ארז (יעיש) /// משורר, עורך ופובליציסט /// נולד באוראן, אלג'יר /// 1942 /// גיל: 79", באתר לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית, ‏1 בספטמבר 2018 הסופר ארז ביטון עבר מהעבודה לעם אחד, באתר הארץ, 20 בינואר 2003 רעי חגי, לפני שארז ביטון זכה לחיבוק הממלכתי, באתר "העוקץ", 29 באוגוסט 2016 איתי שטרן, המשורר ארז ביטון מחרים אירוע שיתקיים לכבודו, באתר הארץ, 20 בינואר 2016 ירדן סקופ, השר בנט מקים ועדה להעצמת הזהות המזרחית במערכת החינוך, באתר הארץ, 4 בפברואר 2016 חברים חדשים באקדמיה ללשון העברית (תשרי תשפ"ג, אוקטובר 2022) שנים עשר המדליקים, מעריב, 20 באפריל 1988 מיה סלע, ארז ביטון הוא הזוכה בפרס מפעל חיים ע"ש יהודה עמיחי לשירה עברית, באתר הארץ, 4 במאי 2014 מיה סלע, פרס ביאליק למשורר ארז ביטון, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2014 איתי בלומנטל, ארז ביטון שיקבל את פרס ישראל: "שיריי מגיעים מפיוס ומהכלת האחר", באתר ynet, 29 במרץ 2015 ביקורות: אלי הירש, על "תמביסרת, ציפור מרוקאית", ידיעות אחרונות, מוסף 7 לילות, 2 באוקטובר 2009 אלמוג בהר, להיטמן כאן בין החיים בשנות החמישים בעיר לוד, באתר הארץ, 30 באוקטובר 2009 שמעון שלוש, על "תמביסרת - ציפור מרוקאית", באתר סימניה, 13 בנובמבר 2009 מלכה נתנזון, יש לי ציפור קטנה בלב, באתר ynet, 2 באוגוסט 2010 אמיר בקר, "ומה יעשה איש עיוור שכלבו חלה פתאום", באתר הארץ, 22 ביולי 2013 דן מירון, להיות נבדל מכם / להידמות למתכת אצילה / נדיר נדיר, באתר הארץ, 8 בינואר 2019 יהודה ויזן, "אותות": לארז ביטון יש הישגים, אך אין להציגו כאביה של מהפכה שלא היתה, באתר הארץ, 17 במאי 2019 דן מירון, "תפרים", ספרו החדש של ארז ביטון, הוא משקה פואטי אלכוהולי חריף מאין דוגמתו, באתר הארץ, 13 ביולי 2022 פרק מהספר: עמרי בן-יהודה, הַרְחֵק אֶל תּוֹךְ לִבּו של ארז ביטון: על שירה מרוקאית-ישראלית, באתר "העוקץ", 6 באפריל 2015