laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אבבה דסה

אָבֵבָה דֵסֶה (שם במה: AvevA; נולדה ב-30 בינואר 1988) היא זמרת ויוצרת ישראלית. דסה נולדה וגדלה בנוף הגליל (נצרת עילית דאז) להורים יוצאי אתיופיה. הוריה עלו לישראל בשנת 1984 במסגרת מבצע משה עם שלוש מאחיותיה הגדולות ועם שני אחיה הגדולים - אולם שני אחיה נפטרו בדרכם לישראל. בישראל, הביאו הוריה לעולם שלושה ילדים נוספים. דסה שירתה בצה"ל במשטרה הצבאית כמאבחנת בטיחות במחסומים. במהלך שירותה הצבאי עברה תאונת דרכים בצומת בית ליד ולאחריה עברה שיקום במשך שנה. במהלך השיקום, נפטר אביה מאירוע מוחי. אירועים אלו הניעו אותה לעסוק במוזיקה. דסה שמעה בילדותה ובנעוריה מוזיקת סול, אר אנד בי ומוזיקה שחורה, והחלה לשיר באופן חובבני בבית הספר התיכון. בשנת 2012, במהלך התנדבותה בקיבוץ גלעד, השתתפה בעונה הראשונה של תוכנית המציאות The Voice ישראל והייתה חברה בקבוצה של המנטורית שרית חדד. בשלב הדו-קרב הראשון התמודדה מול קטלין רייטר ולא העפילה לשלב ההופעות החיות. לאחר השתתפותה בתוכנית, החלה ללמוד מוזיקה בבית הספר רימון. בסיום לימודיה, התנדבה בגאנה בבית ספר לבנות ובבית יתומים, ולאחר מכן הייתה זמרת ליווי בפרויקט של עידן רייכל. בשנת 2013, הקימה דסה את ההרכב המוזיקלי AvevA בו חברים אליזה אקוונדו, עומר לוצקי, אסף לביא ותמיר הלל, והחלה להופיע במסגרות שונות עם ההרכב. במקביל שקדה על אלבום בכורה בהפקתו של יוסי פיין. ביולי 2016, הוציאה לאור את השיר 'Who Am I' (בעברית: מי אני) כסינגל הראשון מאלבום הבכורה. באוקטובר 2016, הוציאה לאור את השיר 'I Wanna Go' (בעברית: אני רוצה ללכת) כסינגל שני מאלבום הבכורה. ב-11 בנובמבר 2016, השיקה את אלבום הבכורה 'Who Am I'. האלבום מכיל שישה שירים באנגלית ובאמהרית אותם כתבה והלחינה. במרץ 2019 הוציאה את אלבומה השני My Thought אותו הפיק איציק פצצתי מדיה וקבצים בנושא אבבה דסה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אבבה דסה אבבה דסה, ברשת החברתית פייסבוק אבבה דסה, סרטונים בערוץ היוטיוב אבבה דסה, דף שער בספרייה הלאומית אלבום הבכורה Who Am I אפרו-סול אתיופי-ישראלי: האזינו לגרוב של אבֶבַה, באתר nrg, באתר nrg ‏21 ביולי 2016 אבבה דסה שרה "I Wanna Go". צפו בקליפ, באתר וואלה, 25 באוקטובר 2016 בן שלו, ווליום מקסימלי, סול באמהרית וילדות בניחוח גלובלי: שלושה סינגלים חדשים, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2016 מבט- גרוב אפריקני ושירים באמהרית- הכירו את אבבה, ערוץ היוטיוב של רשות השידור, 1 בדצמבר 2016 בוקר ספורט 14.9.16 - אבבה, ערוץ היוטיוב של ערוץ הספורט, 14 בספטמבר 2016 רועי יפה, מי שאני באמת, ידיעות תל אביב, 16 בנובמבר 2016 קבלו אותה, ידיעות הגליל, 26 בנובמבר 2016 מירית קושניר-סטרומצה, המופע של אבבה דסה, באתר mynet‏ רחובות, 5 במרץ 2018 WATCH: Ethiopian Jewish Israeli singer rocks Tel Aviv, The Times of Israel, December 17, 2015 [1]
יניב גרטי

יניב גרטי (נולד ב-1967 בערך) הוא סגן נשיא חברת אינטל ומנהל קבוצת תקשורת אלחוטית וחיבוריות בה. מנכ"ל אינטל ישראל החל מ-15 בינואר 2017. יניב גרטי הוא בעל תואר ראשון בהנדסת אלקטרוניקה ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב. בשנת 1994 החל לעבוד כמנהל שיווק ופיתוח עסקי בחברת ציוד התקשורת אורכית. בשנת 1999 עבר לתפקיד סגן נשיא לשיווק בחברת אופטיבייס, וכעבור כשנתיים מונה למנהל התפעול בחברת התקשורת סרקונט. בשנת 2002 מונה למנכ"ל וסגן נשיא בחברת אנוורה, שפיתחה ערכות שבבים לתקשורת אלחוטית. בשנת 2004 רכשה אינטל את החברה, וגרטי החל למלא תפקידי ניהול באינטל ישראל ובאינטל בארצות הברית. בשנת 2011 מונה למנהל קבוצת תקשורת אלחוטית וחיבוריות באינטל, ובשנת 2014 מונה לסגן נשיא אינטל. גרטי החליף את מקסין פסברג כמנכ"ל כמנכ"ל אינטל ישראל ב-15 בינואר 2017. גרטי הוחלף על ידי קרין אייבשיץ-סגל ודני עטר בינואר 2023, ופרש מאינטל. מדיה וקבצים בנושא יניב גרטי בוויקישיתוף מאיר אורבך, המנכ"ל הנכנס יניב גרטי יצטרך להוכיח לאינטל העולמית שישראל חדשנית, באתר כלכליסט, 15 בדצמבר 2016 נווית זומר ושגיא כהן, "הבן שלי אמר לי, עכשיו נדע מה אבא עושה בעבודה", באתר "ידיעות אחרונות", 13 ביולי 2017 אליחי וידל, סמי פרץ, מנכ"ל אינטל ישראל: למה קנינו את מובילאיי ב-15 מיליארד דולר - ומה התוכניות שלנו, באתר TheMarker‏, 20 באוקטובר 2017 12 על 12: הדמויות המשפיעות בענף השבבים, באתר tech12, ‏2022-01-04 אבי בליזובסקי, פרסום ראשון: חמישה סגני נשיא ישראלים מונו באינטל, באתר Chiportal,‏ 22 אפריל 2014 מנכ"ל אינטל יניב גרטי פורש; קרין אייבשיץ סגל ודניאל בן עטר יחליפו אותו | כלכליסט, באתר calcalist, ‏2023-01-09 גלעד, אסף (2023-01-09). "הנהלת אינטל ישראל משנה את פניה: המנכ"ל יניב גרטי פורש אחרי 6 שנים". Globes. נבדק ב-2023-04-27. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
KPN

KPN היא חברה הולנדית לתקשורת נייחת וסלולרית. KPN החלה כחברת טלקומוניקציה ציבורית ובסיסה הוא בהאג, הולנד. החברה נקראה בעבר Koninklijke PTT Nederland, ולפני כן Staatsbedrijf der Posterijen, Telegrafie en Telefonie או PTT, והייתה מפעילת קווי טלפון נייחים בבעלות ציבורית. KPN התפתחה למתכונתה הנוכחית ב-1 בינואר 1989, כאשר היא עברה תהליך הפרטה. קודם לכן החברה שלטה גם על שירותי הדואר בהולנד. החל מ-1994 ממשלת הולנד הפריטה בהדרגה את החברה, הפחיתה את שליטתה במניות עד ל-6.4% בשנת 2005, התהליך הושלם לבסוף בשנת 2006, אז ויתרה המדינה על מניית הזהב שלה. בשנת 2001 ניסתה KPN להתמזג עם מפעילת הטלקום הבלגי Belgacom. הדבר לא צלח בעקבות התנגדות ממשלה בלגיה. חברת הסלולר היפנית NTT DoCoMo מחזיקה 2% ממניות KPN Mobile NV. מ-2002 עד 2007 סיפקה KPN Mobile שירותי I-mode לטלפונים הניידים ברשת שלה. השירות היה לשירות האינטרנט הסלולרי הראשון באירופה. KPN מחזיקה בבעלות חלקית ב-KPNQwest, חברת תקשורת בבעלות משותפת של KPN וחברת התקשורת האמריקאית Qwest. החברה הוקמה כדי להביא יחד את המילה האחרונה בתחום הסיבים האופטיים. החברה קרסה בפשיטת רגל ב-2002. ל-KPN מיזמים משותפים עם TDC ו-Swisscom. באוגוסט 2013 הציעה אמריקה מוביל לקנות 70% מהמניות שנותרו של חברת התקשורת ההולנדית תמורת 7.2 מיליארד אירו ($9.49 מיליארד דולר). אמריקה מוביל היא הבעלים של קרוב ל-30% מ-KPN. ממשלת הולנד פרסמה אזהרה על הצעת השתלטות של KPN על ידי המיליארדר המקסיקני קרלוס סלים, במסגרת שאיפתו להרחיב את אימפריית הטלקום שלו. התוכנית לא יצאה בסוף אל הפועל כאשר "Stichting Preferente Aandelen B KPN" שהוקמו כדי לשמור על האינטרסים של KPN קנו 50% ממניות החברה ויצרו חומת הגנה מפני השתלטות עוינת. ל-KPN יש 6.3 מיליון לקוחות בעלי קו נייח בהולנד. לחטיבה הסלולרית, KPN Mobile, יש יותר מ-33 מיליון מנויים בהולנד, גרמניה, בלגיה, צרפת, ספרד, תחת שמות מותג שונים. KPN גם מספקת גישה לאינטרנט ל-2.1 מיליון לקוחות, ומציעה לעסקים שירותי רשת נתונים ברחבי מערב אירופה. מדיה וקבצים בנושא KPN בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של KPN KPN, ברשת החברתית פייסבוק KPN, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Our history, overons EN (באנגלית אמריקאית) דפנה מאור, חברת הטלקום ההולנדית KPN הכפילה את הרווח ברבעון השלישי בזכות עסקי הסלולר, באתר TheMarker‏, 10 בנובמבר 2003 שירותי טלוויזיה דיגיטלית וטלפון באינטרנט הקפיצו את רווחי חברת הטלקום ההולנדית KPN, באתר TheMarker‏, 1 באוגוסט 2006 KPNQwest עשויה להגיש בקשה להגנה מפני פשיטת רגל, באתר TheMarker‏, 23 במאי 2002 שירות, ‏פשיטת הרגל התורנית: KPNQuest, באתר גלובס, 2 ביוני 2002 KPN IoT expands global LTE-M roaming footprint, KPN IoT (באנגלית) Dolia Estevez (13 בספטמבר 2013). "Dutch Government Issues Warning On Takeover Of Telecom Firm KPN By Mexican Billionaire Carlos Slim". Forbes. {{cite web}}: (עזרה)
850-859 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 859 - 850 לפנה"ס 859 לפנה"ס - אשורנצירפל השני מת. 859 לפנה"ס - שלמנאסר השלישי תוקף בסוריה וישראל. 858 לפנה"ס - אראמו מתמנה למלך אוררטו. 853 לפנה"ס - קרב קרקר, שלמנאסר השלישי, מלך אשור נלחם נגד קואליציה של ממלכות מקומיות ובהן ממלכת ישראל בראשות אחאב, וארם-דמשק בראשות בן-הדד השני. הכוחות המקומיים הצליחו להדוף את משא כיבושי הצבא האשורי שנעצר ל-4 שנים בעקבות הקרב. 852 לפנה"ס - אחאב מלך ישראל נהרג בקרב על רמות גלעד נגד בן הדד השני. בנו אחזיה יורש את כסאו. 851 לפנה"ס - יורם יורש את אחיו אחזיה ומתמנה למלך ישראל. 850 לפנה"ס - תקלות השני מחליף את אשורקון ומתמנה למלך מצרים. 850 לפנה"ס - הומרוס מחבר את האיליאדה והאודיסאה. 850 לפנה"ס - "אשורנצירפל השני הורג אריות, ממתחם ארמונו בכלח" (נקראת גם נמרוד על שם נמרוד מלך שנער) נוצר. כעת הוא נמצא במוזיאון הבריטי שבלונדון. 850 לפנה"ס - מישע מלך מואב יוצר את מצבת מישע, בעלת 34 שורות. במצבה מתואר ניסיון המרד של מישע נגד אחאב מלך ישראל. אחאב מלך ישראל (מלך בשנים 852 - 871 לפנה"ס). יהושפט, מלך יהודה (מלך בשנים 846 - 867 לפנה"ס). יורם, מלך ישראל, בנם של אחאב ואיזבל (מלך בשנים 842 - 851 לפנה"ס). עתליה, בת אחאב, מלך ישראל (מלכה ביהודה בשנים 836 - 842 לפנה"ס). שלמנאסר השלישי, מלך אשור (מלך בשנים 824 - 858 לפנה"ס). הומרוס, גדול משורריה של יוון העתיקה. מדיה וקבצים בנושא 850-859 לפנה"ס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כרונולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צפניה בן כושי

צְפַנְיָה בֶּן-כּוּשִׁי היה נביא שניבא בזמן המלך יאשיהו מלך יהודה. הוא פנה לגולים בכתב ובעל פה. ספר צפניה קרוי על שמו ומספר על נבואותיו. צפניה הוא הנביא היחידי במקרא שייחוסו נזכר ארבעה דורות לפניו. צפניה מנבא את אחת מנבואות הזעם והתוכחה, מהנוקשות אשר מופיעות במקרא. השם צפניה הוא שם תאופורי מהשורש צ-פ-ן (שמשמעותו להניח דבר יקר במסתור לבל יאבד או יינזק) בתוספת מרכיב שם האלוהים. השם צפניהו נמצא על גבי חותם מתקופת מלכי יהודה ובמכתבי יב. יש הסוברים כי השם "כּוּשִׁי" בא בגלל צבע עורו ואין קשר לארץ המוצא כוש, זאת מפני ששמות אבותיו הנזכרים בפתיחה הם שמות תיאופוריים עבריים. יש הסוברים כי סב-סבו של צפניה הוא חזקיהו מלך יהודה. הרד"ק אינו בטוח בזיהוי אך לשיטתו רשימת היחס נותנת חשיבות לייחוסו החשוב של צפניה: ”יש אומרים כי חזקיה זה חזקיה מלך יהודה ואפשר אלא שאין בזה ראיה אבל באמת גדולים היו אבותיו לפיכך נזכרו...ונבואתו היתה קודם ששבו יאשיהו ויהודה מרעתם”. יש הטוענים שצפניה ניבא לפני הרפורמה שביצע יאשיהו. מנגד יש הסבורים שניבא אחרי התיקונים שביצע יאשיהו. לפי המסופר על החברה ביהודה באותם ימים בספר, ייתכן שצפניה ניבא לפני הרפורמה, שהתבצעה בשנה השמונה עשרה למלכותו של יאשיהו. חטאי אנשי יהודה שבהם מאשים אותם צפניה, כלומר: עבודת האלילים, הייתה קיימת עוד בזמנו של מנשה מלך יהודה ונמשכה גם בתקופת אמון מלך יהודה. מעבר לכך צפניה מנבא על חורבן העיר הקרב ובא. ישנם הטוענים שנבואותיו וזמן פעולתו מאוחרים יותר, בזמן מלכות יהויקים. זאת ועוד גם ביטויים המופיעים בספר כמו "שְׁאֵרִית יִשְׂרָאֵל" (ספר צפניה, פרק ג', פסוק י"ג) מעידים על מצבו של העם ביהודה בזמן החורבן. קבר צפניה מזוהה בדרום הר הלבנון, מקודש גם למוסלמים (א-נבי צאפי, הממוקם בג'בל צאפי (ער')) והיווה במשך שנים אתר עלייה לרגל ליהודים ומוסלמים. יש המזהים את קברו בחיטין. מדיה וקבצים בנושא צפניה בן כושי בוויקישיתוף צפניה בן כושי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ספר צפניה, פרק א', פסוקים ב'–ג' נבואה זו נאמרת לעם ואלה שכבר גלו. זאב וייסמן, עולם התנ"ך: תרי עשר ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 122 שמואל אחיטוב, מקרא לישראל: נחום, חבקוק, צפניה, ירושלים, מאגנס, 2006, עמ' 17 בנימין לאו, שמונה נביאים בעבותות אהבה, תל אביב, ידיעות אחרונות, 2016, עמ' 149 זאב וייסמן, עולם התנ"ך: תרי עשר ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 119-118 ר' אוצר מסעות, "מסע דפליסטינא" מאת ר' שמואל ב"ר שמשון, עמ' 63 כפר חיטין באתר אגודת אהלי צדיקים - גדר אבות
860-869 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 869 - 860 לפנה"ס 867 לפנה"ס - יהושפט מחליף את אביו, אסא, ומתמנה למלך יהודה. 865 לפנה"ס - קאר-קאלמנסר (ידוע גם בשם תל האמר), הממלכות החתיות החדשות אשר ממוקמת בסוריה של היום על גדת נהר הפרת, נכבשות על ידי אשורנצירפל השני מלך אשור. 864 לפנה"ס - דיאגנטוס, מלך אתונה, מת לאחר שלטון שנמשך 28 שנים (התחיל ב-892 לפנה"ס). הוא מוחלף על ידי בנו פרסלס. 860 לפנה"ס - ממלכת אוררטו מתאחדת. אחאב מלך ישראל (מלך בשנים 852 - 871 לפנה"ס). אסא, מלך יהודה (מלך בשנים 867 - 908 לפנה"ס). יהושפט, מלך יהודה (מלך בשנים 846 - 867 לפנה"ס). אשורנצירפל השני, מלך אשור (מלך בשנים 859 - 883 לפנה"ס). מדיה וקבצים בנושא 860-869 לפנה"ס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כרונולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פירת'

פירת' הוא שם משפחה אנגלי האם התכוונתם ל... ג'ונתן פירת' – שחקן בריטי פיטר פירת' – שחקן בריטי קולין פירת' (נולד ב-1960) – שחקן בריטי
פטר קארלסון (שחקן טניס שולחן)

פטר קארלסון (בשוודית: Peter Karlsson; נולד ב-29 במאי 1969) הוא שחקן טניס שולחן שוודי. קארלסון זכה בשנת 1991 באליפות העולם לזוגות ובשנת 2000 זכה באליפות אירופה ליחידים. פטר קארלסון, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי פטר קארלסון, באתר olympedia.org פטר קארלסון, באתר הפדרציה העולמית לטניס שולחן ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משלחת דנדי לציד לווייתנים

משלחת דנדי לציד לווייתנים (באנגלית: Dundee Whaling Expedition,‏ 1892–1893) הייתה הפלגה מסחרית מסקוטלנד לאנטארקטיקה. ציד הלווייתנים במימי החוג הארקטי היה בדעיכה בגלל ציִד מוגזם. הסוחרים בדנדי החליטו לצייד צי שישייט כל הדרך אל ים ודל בחיפוש אחר לווייתני אובלנה. ציד לווייתנים באנטארקטיקה נעשה בעיקר מתחנות ציידי לווייתנים בג'ורג'יה הדרומית ובאיי סנדוויץ' הדרומיים. ב-6 בספטמבר 1892 יצאו לדרך ארבע ספינות קיטור לציד-לווייתנים, "באלנה" (1872), "אקטיב", "דיאנה" ו"כוכב הקוטב". בסופו של דבר, לא הצליחו למצוא שום לווייתנים שאפשר לצוד, כיוון שהלווייתן הכחול האנטארקטי היה גדול וחזק מכדי לגבור עליו, אך המשלחת יצאה בכל זאת ברווח הודות לאיסוף מספר רב של פרוות כלבי-ים. המשלחת כללה את מדען הקטבים ויליאם ספירס ברוס, מדען ורופא ואת ויליאם גורדון ברן מרדוך, עוזר על ה"באלנה" לרב החובל אלכסנדר פיירוות'ר. ב-8 בינואר 1893 גילה רב החובל תומאס רוברטסון מן ה"אקטיב" את האי דנדי (63°30′S 055°55′W﻿ / ﻿63.500°S 55.917°W﻿ / -63.500; -55.917). מסע הבאלנה, באתר הספרייה הדיגיטלית של גלאזגו (באנגלית)
התזמורת הקאמרית של חיל החינוך והנוער

התזמורת הקאמרית של חיל החינוך והנוער (תחח"ן) היא תזמורת קאמרית הפועלת בצה"ל. התזמורת מופיעה בפני חיילי צה"ל, באירועים ממלכתיים ובקונצרטים רשמיים. התזמורת הוקמה בשנת 1986 מתוך כוונה לאפשר למוזיקאים צעירים ומוכשרים להמשיך בפעילותם המוזיקלית בזמן שירותם הצבאי. התזמורת מונה כעשרים נגני כלי קשת וכעשרה נגני כלי נשיפה. כולם מוכרים כמוזיקאים מצטיינים בצה"ל. במשך שנות פעילותה זכתה התזמורת להכרה ולהערכה רבה. הקונצרטים שלה שודרו בקול המוסיקה, וקונצרט מיוחד אף נכלל בסדרת הקונצרטים של איגוד השידור האירופי ושודר לאירופה בשידור חי. התזמורת זכתה לנגן תחת שרביטם של מנצחים דגולים כגון שלום רונלי-ריקליס (מנצח הקונצרט הראשון), מנדי רודן, ישראל אדלסון, אשר פיש, ירוחם שרובסקי, זאב דורמן, מנחם נבנהויז ואייל עין הבר. מנצח התזמורת כיום הוא הצ'לן הלל צרי. הרפרטואר של התזמורת כולל יצירות מתקופות שונות - החל מתקופת הבארוק, וכלה ביצירות בנות-זמננו, תוך דגש מיוחד לביצוע יצירות ישראליות. בנוסף לרפרטואר הקלאסי נקבע רפרטואר מיוחד לקונצרטים המושמעים בפני חיילי צה"ל. קרן התרבות אמריקה-ישראל, אשר רוב נגני התזמורת נהנים ממלגותיה, שותפה בהפעלתה. בנובמבר 2011 חזרה התזמורת לעבוד אחרי מספר שנים שלא פעלה, לשלושה קונצרטים בניצוחו של אייל עין הבר. באחד הקונצרטים התארחה הזמרת רוני דלומי, שהייתה חיילת באותה עת, וביצעה כמה משיריה בליווי התזמורת. יואב זיתון, צה"ל משיב לחיים את התזמורת הקאמרית, באתר ynet, 28 בנובמבר 2011
דילול

דילול (Diluting) הוא תהליך של הקטנת ריכוז המומס בממס, בדרך כלל על ידי הוספה של עוד מהממס לתמיסה ללא הוספה של המומס (תהליך זה נקרא גם מיהול). אך מונח הדילול מתייחס גם לדילול דברים שהם לא בהכרח תמיסות, כגון דילול כמות גז מסוים באוויר. לדוגמה, אם יש לנו 10 גרם מלח (המומס) שמומס ב1 ליטר מים (הממס), אז לתמיסה זו יש ריכוז מסוים של מלח (מולריות). אם נוסיף לתמיסה זו עוד ליטר אחד של מים, אז ריכוז המלח בתמיסה יקטן פי שתיים, אך כמות המלח בתמיסה עדיין נשארה זהה, כלומר עדיין יש לנו 10 גרם תמיסה. נרשום משוואה מתמטית שתבטא לנו את הריכוז בדילול: c 1 × V 1 = c 2 × V 2 {\displaystyle c_{1}\times {V_{1}}=c_{2}\times {V_{2}}} או בצורה אחרת: c 2 = c 1 × V 1 V 2 {\displaystyle c_{2}={\frac {c_{1}\times {V_{1}}}{V_{2}}}} כאשר: c 1 {\displaystyle c_{1}} הוא הריכוז ההתחלתי של המומס בתמיסה V 1 {\displaystyle V_{1}} הוא הנפח ההתחלתי של התמיסה c 2 {\displaystyle c_{2}} הוא הריכוז הסופי של התמיסה (לרוב זהו הנעלם אותו נרצה למצוא) V 2 {\displaystyle V_{2}} הוא הנפח הסופי של התמיסה בהיגיינה תעשייתית משתמשים במשוואת טיהור חדרים הבסיסית לשם מציאת הזמן שייקח לדילול גז מסוים בחלל סגור בריכוז מסוים וידוע לריכוז נמוך יותר. ניתן להשתמש במשוואה זו רק כאשר הגז אותנו אנו מדללים מוחלף באוויר או גז אחר אשר אינו מכיל אותו. לדוגמה, ניתן לחשב בעזרת המשוואה את הזמן שייקח להפחתת ריכוז הפחמן החד-חמצני בחדר בקצב אוורור מסוים. המשוואה המתמטית לזמן שייקח היא: D t = [ V Q ] ⋅ ln ⁡ [ C i C f ] {\displaystyle D_{t}=\left[{\frac {V}{Q}}\right]\cdot \ln \left[{\frac {C_{i}}{C_{f}}}\right]} ניתן לכתוב את המשוואה גם בצורה: ln ⁡ [ C f C i ] = − Q V ⋅ ( t ending − t initial ) {\displaystyle \ln \left[{\frac {C_{f}}{C_{i}}}\right]={-}{\frac {Q}{V}}\cdot (t_{\text{ending}}-t_{\text{initial}})} כאשר: D t {\displaystyle D_{t}} הזמן שייקח V {\displaystyle V} נפח הגז או האוויר של החלל הסגור Q {\displaystyle Q} קצב האוורור לתוך או אל מחוץ לחלל הסגור (ביחידות של נפח לזמן) C i {\displaystyle C_{i}} הריכוז ההתחלתי של הגז או האוויר בחלל הסגור (ביחידות ppm) C f {\displaystyle C_{f}} הריכוז הסופי של הגז או האוויר בחלל הסגור לאחר הדילול (ביחידות ppm) t ending {\displaystyle t_{\text{ending}}} - הזמן בסוף התהליך t initial {\displaystyle t_{\text{initial}}} - הזמן בתחילת התהליך (לרוב 0) הערה: יש לשים לב שיחידות הזמן והנפח של D t {\displaystyle D_{t}} , V {\displaystyle V} ו Q {\displaystyle Q} מתאימות. ניתן להשתמש במשוואת טיהור חדרים הבסיסית רק במקרים בהם קצב האוורור הוא קבוע, אך לדוגמה למקרה בו יש כל הזמן נוזל שמתנדף לאוויר החלל הסגור דרושה המשוואה הדיפרנציאלית הבאה: d C d t = G − Q ′ C V {\displaystyle {\frac {dC}{dt}}={\frac {G-Q'C}{V}}} כאשר: C {\displaystyle C} הוא ריכוז הגז G {\displaystyle G} הוא קצב ההיווצרות V {\displaystyle V} הוא נפח החדר Q ′ {\displaystyle Q'} הוא קצב ההאוורור המתוקן על ידי המשוואה: Q ′ = Q K {\displaystyle Q'={\frac {Q}{K}}} ו K {\displaystyle K} הוא קבוע הערבוב דילול במושגים של התכה ומוצקים מוגדר כמשקל המתכת שהותכה חלקי המשקל הכולל של מתכת מותכת. לדוגמה, אם יש לנו דילול של 0.40, אז החלק מהמתכת המותכת שיש לנו שבא מהתכה של מתכת נוספת הוא 0.60. מיהול קצב תגובה מולריות מחשבון דילול פשוט
בעיית העץ של שטיינר

בעיית העץ של שטיינר (באנגלית: Steiner tree problem), שנקראת על שם יאקוב שטיינר, היא מונח המתאר קבוצה של בעיות באופטימיזציה קומבינטורית. בעיית שטיינר בניסוחה הכללי ביותר דורשת לייצר את הקישור הקצר ביותר בין קבוצה נתונה של אובייקטים בהינתן פונקציית מרחק מוגדרת מראש. וריאנט אחד של הבעיה, שלעיתים קרובות משמש כמונח נרדף לבעיית עץ שטיינר, הוא בעיית עץ שטיינר האוקלידית: בהינתן קבוצה של נקודות במישור, יש למצוא רשת בעלת אורך מינימלי המקשרת בין כל הנקודות. המקור המוקדם ביותר לבעיית עץ שטיינר מופיע בהתכתבות של פייר דה פרמה (1601–1665), בה נידון המקרה הלא טריוויאלי הפשוט ביותר של בעיית שטיינר ל-n נקודות - המקרה הפרטי של n = 3. פרמה תיאר את הבעיה הזאת ב-1643 בחיבורו "שיטה לקביעת מקסימום ומינימום ומשיקים לקווים עקומים". הפתרון הידוע המוקדם ביותר לבעיה שהציע פרמה היה בנייה גאומטרית של הפיזיקאי והמתמטיקאי האיטלקי אוונג'ליסטה טוריצ'לי (1608–1647). הבנייה של טוריצ'לי הראתה שהנקודה שסכום מרחקיה מקודקודי המשולש מינימלי היא הנקודה בה רואים כל אחת מצלעות המשולש בזווית שווה, דהיינו 120 מעלות. את בעיית שטיינר המוכללת הציע לראשונה קרל פרידריך גאוס (1777–1855) במכתב לחברו היינריך כריסטיאן שומאכר משנת 1836, שעסק בבעיית שטיינר במקרה של 4 נקודות. גאוס טען שבעיה מעניינת יותר היא למצוא את הרשת הקצרה ביותר שמחברת בין כל הנקודות, במקום את הנקודה שסכום מרחקיה מכל הנקודות מינימלי. הוא טען שבאמצעות שימוש ברשת (יותר מנקודת שטיינר אחת) ניתן לקצר את האורך הכולל של קווי הקישור שנמתחים בין הנקודות. באותו מכתב דן גאוס בכל הטופולוגיות האפשריות של הפתרון לבעיה, והציע להשתמש בפתרון הבעיה כדי לקצר את האורך הכולל של מסילות הרכבת שיחברו בין ארבע הערים הרבורג, ברמן, הנובר ובראונשוויג. מציאת העץ במקרה של מספר סופי של נקודות היא בעיה NP-שלמה, ונכללת ב-21 הבעיות ה-NP שלמות של קארפ. לטענה שנקודת שטיינר של משולש ABC ממוקמת בנקודת פרמה של המשולש יש הוכחה פיזיקלית יפה. נדמיין שולחן בצורת מנסרה שבסיסה זהה למשולש שבבעיה. נדמיין שלושה חוטים העוברים דרך כל אחד מקודקודי הבסיס העליון של המנסרה (שצורתו כצורת משולש ABC), המחוברים ביניהם באמצעות צמה הנמצאת בפנים המשולש. כעת נתלה על כל אחד מקצות החוטים משקולת שמסתה m. ברור שהמערכת תתייצב בנקודה בה האנרגיה הפוטנציאלית הכוללת שלה מינימלית, וכיוון שמסת כל אחת מהמשקולות זהה, נקודה זו היא גם הנקודה בה סכום הגבהים של המשקולות מעל הקרקע מינימלי. ניתן להראות בנקל שבמצב היציב הזה הצמה תתייצב בנקודת שטיינר של המשולש - הנקודה ממנה סכום המרחקים אל קודקודיו מינימלי. כיוון שהמתיחות בכל אחד מהחוטים זהה ושווה למשקל המשקולת, מחשבון וקטורי פשוט ניתן להראות שהקונפיגורציה היציבה היחידה של החוטים תהיה כאשר הם נפגשים בצמה בזוויות של 120 מעלות, כלומר בנקודת פרמה של המשולש. מדיה וקבצים בנושא בעיית העץ של שטיינר בוויקישיתוף בעיית העץ של שטיינר, באתר MathWorld (באנגלית)
קרטיס סקפרוטי

קרטיס סקפרוטי (באנגלית: Curtis Scaparrotti; נולד ב-5 במרץ 1956) הוא קצין לשעבר בדרגת גנרל ששירת עד לשנת 2019 כמפקד פיקוד אירופה של ארצות הברית ומפקד כוחות נאט"ו. סקפרוטי, בנם של בטי ומייקל, נולד בלוגן שבאוהיו. אביו שירת בצבא במהלך מלחמת העולם השנייה, השתחרר והתגייס מחדש למשמר הלאומי. ב-1978 סיים סקפרוטי לימודים באקדמיה הצבאית של ארצות הברית, הוא בוגר קורס קציני חי"ר וקורס קציני חי"ר מתקדם, בוגר המכללה לפיקוד ומטה ובוגר מכללת המלחמה של הצבא. הוא בעל תואר שני במנהל חינוך מאוניברסיטת קרוליינה הדרומית. לאחר ווסט פוינט הוצב כמפקד מחלקה בגדוד השלישי של הרגימנט המוטס ה-325 בדיוויזיה המוטסת ה-82 של צבא ארצות הברית. שימש כקצין מבצעים בגדוד הראשון של רגימנט 87 בדיוויזיה ההררית העשירית ופיקד על הגדוד השלישי ברגימנט המוטס ה-325, בתחילת תפקידו כמפקד הגדוד, נקראה היחידה לסייע באבטחת פעולת הארגוניים הבינלאומיים שפעלו למען הפליטים מזאיר ורואנדה בעקבות רצח העם ברואנדה. במהלך מלחמת בוסניה השתתפה יחידתו כחלק מכוח האכיפה הרב-לאומי, היחידה הוטסה והוצבה במשימת אבטחת העיר טוזלה והפרדה בין הצדדים היריבים. בהמשך שירותו פיקד על הרגימנט השני בדיוויזיה המוטסת ה-82. בשנים 2004–2006 שימש מפקד הצוערים באקדמיה הצבאית של ארצות הברית. ב-2008 מונה למפקד הדיוויזיה המוטסת ה-82, במהלך תפקידו השתתפה היחידה במלחמת אפגניסטן. ב-2010 מונה למפקד קורפוס I, במקביל שימש מפקד כוח הסיוע הביטחוני הבינלאומי של נאט"ו וכן שימש סגן מפקד הכוחות האמריקאים באפגניסטן. ב-2012 מונה לעוזר ראש המטות המשולבים. ב-2013 מונה למפקד פיקוד כוחות ארצות הברית בקוריאה, מפקד הכוח המשולב ארצות הברית-קוריאה הדרומית ומפקד כוחות האו"ם בקוריאה הדרומית. באפריל 2016 מונה למפקד פיקוד אירופה של ארצות הברית ובמקביל מכהן כמפקד כוחות נאט"ו. הוא שירת בתפקיד עד מאי 2019. לאחר פרישתו הצטרף לחברת הייעוץ של ויליאם כהן "קבוצת כהן". כמו כן הוא חבר בצוות ההנהלה של צוות החשיבה המועצה האטלנטית. סקפרוטי נשוי לסינדי ואב לבן ובת. מדיה וקבצים בנושא קרטיס סקפרוטי בוויקישיתוף ביוגרפיה באתר מחלקת ההגנה של ארצות הברית ביוגרפיה באתר מפקדת כוחות נאט"ו אירופה ביוגרפיה באתר פיקוד אירופה של ארצות הברית General Curtis Michael Scaparrotti, לוגן דיילי ניוז, 15 בנובמבר 2015 General Scaparrotti: Prepare to Be Your Best on the Worst of Days, אתר האקדמיה הצבאית של ארצות הברית, 19 באוקטובר 2015