laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חמישה ימים בממוריאל (תוכנית טלוויזיה)

חמישה ימים בממוריאל (באנגלית: Five Days at Memorial) היא מיני-סדרה מסוג דרמה רפואית ואסונות אמריקאית המבוססת על ספר באותו שם משנת 2013 מאת שרי פינק. המיני-סדרה פותחה, נכתבה ובוימה על ידי ג'ון רידלי וקרלטון קיוז. הסדרה עלתה לראשונה ב-12 באוגוסט 2022 באפל TV פלוס. הסדרה מתמקדת בבית החולים ממוריאל בניו אורלינס, לואיזיאנה, בהתמודדות עם סופת ההוריקן קתרינה. לאחר הסופה נמצאו 45 גופות בבית החולים שהיה מנותק מחשמל, מים ואספקת מזון ותרופות במשך מספר ימים. ורה פרמיגה - ד"ר אנה פו שרי ג'ונס - סוזן מולדריק קורניליוס סמית גוניור - ד"ר בריאנט קינג רוברט פיין - ד"ר הוראס בלאץ צילומי הסדרה התקיימו בין 25 במאי ל-10 בנובמבר 2021. הסדרה צולמה בניו אורלינס וטורונטו. "חמישה ימים בממוריאל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "חמישה ימים בממוריאל", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "חמישה ימים בממוריאל", באתר Metacritic (באנגלית) "חמישה ימים בממוריאל", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) A Murky Five Days at Memorial, Television Academy (באנגלית) Tom Smyth, All the Winners of the Creative Arts Emmys, Vulture, ‏2024-01-07 (באנגלית)
ממלכת פגן

ממלכת פגן או בגן (בבורמזית: ပုဂံခေတ် - כיום מבטאים בערך "בגן חי" - "תקופת פגן ", ידועה גם כשושלת פגן או אימפריית פגן או בגן) הייתה הממלכה הבורמזית הראשונה שאיחדה את האזורים שהיוו לימים את ארץ מיאנמר או בורמה של ימינו. ממלכת פגן שלטה למשך 250 שנה בעמק הנהר איראוואדי ועל סביבותיו. בתקופתה התפשט העם הבורמזי במיאנמר העליונה ויחד איתו השפה הבורמזית ותרבותה, כמו כן נפוצה והתחזקה הדת הובודהסיטית טהרוואדה בשטחי מינמר ובדרום-מזרח אסיה. הממלכה צמחה מתוך התיישבות קטנה בשם פגן (כיום בגן) שהקימו הבורמזים או בני מרנמה בכניתסם לעמק הנהר איראוואדי מכיוון ממלכת ננג'או. לאורך מאתיים השנים הבאות גדלה הנסיכות הקטנה על ידי סיפוחם של אזורים בסביבה עד שבשנים 1050–1060 ייסד המלך אנוראטה את ממלכת פגן שכללה את עמק איראוואדי ועוד שטחים מסביבו. בשלהי המאה ה-12 יורשיו של אנוראטה הרחיבו את השפעתם דרומה אל חצי האי המאלאי, מזרחה לפחות עד הנהר סלווין, צפונה עד קרוב לגבול סין של ימינו, ומערבה אל אראקן הצפונית וגבעות צ'ין. במאות ה-12 - ה-13, לצד האימפריה החמרית, הייתה ממלכת פגן אחת משתי האימפריות העיקריות בדרום מזרח אסיה היבשתית. עד לשלהי המאה ה-12 השפה הבורמזית ותרבותה הפכו לדומיננטיות בעמק איראוואדי העילי ודחקו הצידה את השפות פיו, מון ופאלי. הבודהיזם טהרוואדה התשפט אט-אט בכפרים, אף על פי שפרקטיקות דתיות אנימיזם, טנטריות, הינדואיזם ושל הבודהיזם מהאיאנה נותרו טבועות עמוקות בכל המעמדות החברתיים. שליטי פגן בנו יותר מ-10,000 מקדשים בודהיסטים מתוכם שרדו מעל אלפיים ב"אזור הארכאולוגי בגן". הממלכה התחילה לרדת בכוחה באמצע המאה ה-13 במקביל להתחזקות עושרו של מעמד אנשי הדת הפטורים ממסים שפגעה יכולת המלכות להבטיח לעצמה את נאמנותם של האצילים ושל אנשי הצבא. התעורר מעגל קסמים של מהומות פנימיות ואתגרים חיצוניים מצד עמים שכנים - אראקנים, בני מון, מונגולים ובני שאן. פלישות חוזרות של המונגולים (1301-1277) דרדרו את הממלכה אחרי ארבע מאות שנות קיום. אחרי קריסת הממלכה למשך 250 שנה התחוללה התפצלות פוליטית שנמשכה עד למאה ה-16. מדיה וקבצים בנושא ממלכת פגן בוויקישיתוף Richard Cooler The Art and the Culture of Burma Northern Illinois University ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה ובנושא אסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לארס ולדוויק

לארס ולדוויק (באנגלית: Lars Veldwijk; נולד ב-21 באוגוסט 1991) הוא כדורגלן דרום אפריקאי המשחק בעמדת החלוץ בפאת'ום יונייטד. ולדוויק התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל פולנדם. ב-21 בינואר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0–2 נגד רוסנדאל. בקיץ 2011 ולדוויק חתם באוטרכט. בקיץ 2012 ולדוויק הושאל לדורדרכט. ב-27 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 2–4 נגד דן בוס. את העונה סיים עם 14 שערי ליגה. עונה לאחר מכן, שיחק באקסלסיור רוטרדם בה רשם את עונת השיא שלו בקריירה, כאשר כבש במדיה 30 שערי ליגה ב-38 משחקים. ב-12 ביוני 2014, ולדוויק חתם בנוטינגהאם פורסט תמורת חצי מיליון פאונד. ב-16 באוגוסט 2014 ולדוויק ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד בולטון וונדררס. בעונת 2015/2016, ולדוויק הושאל לזוולה במדיה כבש 14 שערים ב-33 הופעות ליגה. ב-23 באוגוסט 2016 הבקיע את שערו היחיד בקבוצה בניצחון 1–2 נגד מילוול במסגרת גביע הפוטבול ליג. ב-31 במרץ 2017, ולדוויק הושאל לאולסון עד לסיום העונה, עם אופציה לרכישה. עם זאת, במהלך העונה עזב את אולסון וחתם בחרונינגן. בקיץ 2018 חתם בספרטה רוטרדם מהליגה ההולנדית השנייה, במדיה כבש 24 שערים ב-36 הופעות. ב-15 בינואר 2020, ולדוויק חתם בג'אונבוק יונדאי מוטורס מליגת העל של קוריאה הדרומית. ב-4 במרץ, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2-2 נגד סידני במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות האסיאתית. ב-16 במאי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–2 נגד בוסאן איפארק. ב-17 ביולי 2020, ולדוויק חתם לשנתיים וחצי בסוואן מהליגה השנייה בקוריאה הדרומית. ולדוויק נולד בהולנד, אך החליט לייצג את דרום אפריקה בזירה הבינלאומית, זאת בזכות שורשיו במדינה. באוקטובר 2016 זומן לראשונה לסגל נבחרת דרום אפריקה וערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד מוזמביק. נכלל בסגל הנבחרת לקראת גביע אפריקה לאומות 2019. מדיה וקבצים בנושא לארס ולדוויק בוויקישיתוף לארס ולדוויק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) לארס ולדוויק, ברשת החברתית אינסטגרם לארס ולדוויק, באתר Transfermarkt לארס ולדוויק, באתר Soccerway לארס ולדוויק, באתר BDFutbol לארס ולדוויק, באתר WorldFootball.net לארס ולדוויק, באתר National Football Teams לארס ולדוויק, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "לארס ולדוויק".
פרידריך הרביעי, דוכס שוואביה

פרידריך הרביעי, דוכס שוואביה מבית הוהנשטאופן (1145–1167) היה דוכס שוואביה, וירש את בן דודו, פרידריך ברברוסה, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, בשנת 1152. פרידריך היה בנם של קונראד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ושל אשתו השנייה גרטרוד פון זולצבאך ולפיכך היורש הישיר של הכתר, לו הייתה תורשה אמיתית. עם זאת, על ערש דווי, קונרד השלישי יעץ לכאורה לשני האנשים היחידים שנכחו, אחיינו פרידריך ברברוסה והבישוף של במברג, למנות את פרידריך ברברוסה; ומסר לו את הסמל הקיסרי. ברברוסה לא בזבז זמן כדי להביא את אנשי הדת הבוואריים לאמץ אותו, והורה לארכיבישוף של קלן לכנס רייכסטאג נמהר. שם בחרו האלקטורים של האימפריה (בניכוי ה"פרימוס אינטר פארס" שלהם, היינריך הראשון, הארכיבישוף של מיינץ, בעל ברית של האפיפיור) בפרידריך ברברוסה להיות מלך, במקום בן דודו פרידריך בן השש, אשר הצעיר מונה לדוכס שוואביה במקום זאת. פרידריך השתתף במסעותיו של ברברוסה באיטליה, והפך לאחד מהנפגעים הרבים של הצבא הקיסרי. הוא נכנע למחלה לאחר שכבש את רומא ב-1167. לאחר מכן נתן ברברוסה את שוואביה לבנו בן השלוש, פרידריך החמישי. פרידריך הרביעי התחתן עם גרטרוד מבוואריה. היא הייתה בתם של היינריך הארי, דוכס סקסוניה ובוואריה ואשתו הראשונה קלמנטיה מצרינגן. לא היו להם ילדים ידועים. מדיה וקבצים בנושא פרידריך הרביעי, דוכס שוואביה בוויקישיתוף
איסור עבודה במקדש בראש פרוע

האיסור לכהן להיכנס למקדש ולעבוד את עבודת הקרבנות בראש פרוע, הוא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות התורה, לפיה אסור לכהן לעבוד במשכן או במקדש בעודו מגודל שיער. לאחר מותם של נדב ואביהוא בני אהרון הכהן, שהקריבו אש זרה לפני ה', אמר משה לאהרון ולבניו הנותרים - אלעזר ואיתמר: ”רָאשֵׁיכֶם אַל תִּפְרָעוּ וּבִגְדֵיכֶם לֹא תִפְרֹמוּ וְלֹא תָמֻתוּ וְעַל כָּל הָעֵדָה יִקְצֹף וַאֲחֵיכֶם כָּל בֵּית יִשְׂרָאֵל יִבְכּוּ אֶת הַשְּׂרֵפָה אֲשֶׁר שָׂרַף ה'. וּמִפֶּתַח אֹהֶל מוֹעֵד לֹא תֵצְאוּ פֶּן תָּמֻתוּ כִּי שֶׁמֶן מִשְׁחַת ה' עֲלֵיכֶם וַיַּעֲשׂוּ כִּדְבַר מֹשֶׁה”. בנוסף, כשהתורה מתארת את הכהן הגדול והמצוות המיוחדות שחלות עליו, היא אומרת: ”וְהַכֹּהֵן הַגָּדוֹל מֵאֶחָיו אֲ‍שֶׁר יוּצַק עַל רֹאשׁוֹ שֶׁמֶן הַמִּשְׁחָה וּמִלֵּא אֶת יָדוֹ לִלְבֹּשׁ אֶת הַבְּגָדִים אֶת רֹאשׁוֹ לֹא יִפְרָע וּבְגָדָיו לֹא יִפְרֹם. וְעַל כָּל נַפְשֹׁת מֵת לֹא יָבֹא לְאָבִיו וּלְאִמּוֹ לֹא יִטַּמָּא. וּמִן הַמִּקְדָּשׁ לֹא יֵצֵא וְלֹא יְחַלֵּל אֵת מִקְדַּשׁ אֱ-לֹהָיו כִּי נֵזֶר שֶׁמֶן מִשְׁחַת אֱ-לֹהָיו עָלָיו אֲנִי ה'”. הפסוקים שבתורה מדברים על איסור פריעת ראש כדרך אבלות. נחלקו הראשונים מה המקור ההלכתי לאיסור, וכן מהו המקור לכך שהאיסור תקף גם על שיער המגודל שלא כדרך אבלות: הרמב"ם סובר שפסוקים אלו מהווים את המקור ההלכתי לאיסור, ומהכפילות של הציווי יש ללמוד כי הוא חל גם על כהן הפורע את ראשו שלא כדרך אבלות. הרמב"ן סובר שהפסוקים מדברים על הוראת שעה לאחים שלא להתאבל על נדב ואביהוא, בעוד המצווה לדורות נלמדת בהלכה למשה מסיני. גם בתיאור דיני הכהנים שבספר יחזקאל כתוב איסור פריעת הראש במקדש, בלי קשר לאבלות: ”וְרֹאשָׁם לֹא יְגַלֵּחוּ וּפֶרַע לֹא יְשַׁלֵּחוּ כָּסוֹם יִכְסְמוּ אֶת רָאשֵׁיהֶם”. ספר החינוך מסביר שטעם האיסור הוא משום כבוד המקדש, שיש לבוא אליו בששון, שמחה ותענוג, ולא בדרך אבלות: ”כי כל עניני הבית ומעשיו לחזק ולציר בלב העושים מעשה הכשר, ולהרחיק מלבם וממחשבותם כל כעור וכל חטא. ועל כן בהיות כונת הבית בזה, ראוי לנו לבוא שם דרך כבוד ויראה וגדלה ושמחה, ומתוך קביעות מחשבתנו על חשיבות המקום וגדלו ותפארתו והודו יתרככו לבבנו שם ונהיה ראויים לקבלת הטוב”. כהן שנכנס למקדש ועבד בעבודת הקרבנות כששערו פרוע - חייב מיתה בידי שמים. ואם נכנס למקדש פרוע ראש כדרך אבלות אך לא עבד - הרמב"ם סובר שעבר באיסור תורה, ואילו הרמב"ן סבור שמדובר באיסור דרבנן בלבד. כהן עובר על איסור זה אם לא הסתפר 30 יום ונכנס לעבוד בבית המקדש, כיוון שלאחר 30 יום שערו נחשב ל'פרוע'. נחלקו לגבי המיקום בו חל האיסור: הרמב"ן סבור שהאיסור מהתורה הוא דווקא על מי שעובד ממש, ומדרבנן אסורה כניסה בלי עבודה רק בשטח שבין האולם למזבח, לא כולל השטח המקביל למזבח. הרמב"ם סבור שהאיסור מהתורה חל על כל השטח שמהמזבח ולפנים, כולל השטח שמקביל למזבח. בנוסף, לדעתו יש איסור מדרבנן על כל ישראל להיכנס לעזרת ישראל פרועי ראש באופן לא מכובד. הערך "פרועי ראש", באנציקלופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה ספר ויקרא, פרק י', פסוקים ו'–ז'. ספר ויקרא, פרק כ"א, פסוקים י'–י"ב. ספר המצוות, לאו קס"ג. Hasagot HaRamban on Sefer HaMitzvot, Negative Commandments 163, www.sefaria.org ספר יחזקאל, פרק מ"ד, פסוק כ'. ספר החינוך, מצווה קמ"ט. משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות ביאת מקדש, פרק א', הלכה ט"ו. משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות ביאת מקדש, פרק א', הלכה י"א. משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות ביאת מקדש, פרק א', הלכה י"ז.
בילי סאמרס

בילי סאמרס הוא רומן פשע מאת סטיבן קינג, שפורסם ב-3 באוגוסט 2021 בהוצאת סקריבנר. הסיפור עוקב אחר רוצח שכיר בשם בילי סאמרס, שמקבל עבודה אחרונה לפני הפרישה. במהלך ההכנות לביצוע ההתנקשות, בילי יוצר זהות בדויה של סופר שמגיע לעיירה קטנה כדי להתמקד בכתיבה שלו. המשרדים שהוא שוכר נמצאים בזווית שמאפשרת לו להתנקש במטרה שלו בקלות לכשזה יגיע לבית המשפט המקומי לעמוד למשפט. קינג כתב את הספר ב-2020 וזמן התרחשות הספר הייתה אמורה להיות זהה, אולם בשל התפרצות מגפת הקורונה העולמית, והעובדה שהעלילה בספר לא מתייחסת למגפה כלל, הוא שינה את שנת ההתרחשות ל-2019 עם אזכורים קלים לכך שחצי שנה לאחר תום הסיפור העולם ייכנס לסחרור המגפה העולמית. קינג הזכיר לראשונה את הספר בראיון שנתן באפריל 2020 שם התייחס לנושא שינוי השנה שבה הסיפור מתרחש שנה קודם לכן בשל התפרצות מגפת הקורונה, לאחר חודש קינג הזכיר את הספר "בילי סאמרס" שוב בשיחה עם הסופר ג'ון גרישם בלייב סטרימינג, ושם סיפר שזה הולך להיות סיפור על מתנקש. המגזין "אנטרטיימנט וויקלי" הכריז רשמית על "בילי סאמרס" ב-28 בינואר 2021, ועל תאריך היציאה לאור הרשמי שלו - 3 באוגוסט 2021. בפברואר 2022, דווח שהספר יעובד לסדרת טלוויזיה על ידי חברת ההפקות של ג'יי ג'יי אברהמס, "Bad Robot", כשאברהמס, קינג, אד זוויק ומארשל הרשקוביץ מיועדים להיות המפיקים בפועל של הסדרה. בילי סאמרס, באתר OCLC (באנגלית) clark collis, Read a killer excerpt from Stephen King's new novel Billy Summers, EW.com, ‏28 בינואר 2021 Terry Gross, Stephen King Is Sorry You Feel Like You're Stuck In A Stephen King Novel, Fresh Air, ‏8 באפריל 2020 John Grisham and Stephen King in conversation, סרטון בערוץ "Stephen King", באתר יוטיוב (אורך: 1:03:25)
סייבר-ניישן

באנגלית: cybernation האם התכוונתם ל... כינוי למדינת ישראל תעשיית סייבר בישראל קהילה מקוונת גדולה הפועלת כמו אומה או מדינה
גבעת סילר

גבעת סילר (באנגלית: Sealer Hill) היא גבעה בחלקו הדרום-מערבי של חצי האי ביירז, באי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה. גובהה של גבעת סילר 70 מטרים מעל פני הים. גבעת סילר מתנשאת מעל נקודת ניקופול המצוייה 1.28 קילומטרים מזרחית - דרומית-מזרחית לגבעת סילר; גבעת סילר מתנשאת מעל נקודת סבאר המצוייה 1.83 קילומטרים מערבית - דרומית-מערבית לגבעת סילר; גביעת סילר ממוקמת 3.49 קילומטרים מזרחית - צפונית לנקודת דבילז; גבעת סילר ממוקמת 2.8 קילומטרים דרומית-מזרחית מנקודת סמלי; גבעת סילר ממוקמת 4.07 קילומטרים דרומית-מערבית מאגם בזלט; גבעת סילר ממוקמת 3.96 קילומטרים דרומית - דרומית-מערבית מחרוט צ'סטר. הגבעה התגלתה על ידי צידי כלבי ים. הציידים התיישבו באזור במאה ה-19. הגבעה מופתה לראשונה, באופן גס, בשנת 1968 על ידי סוקרים בריטיים. הגבעה מופתה באופן מדויק על ידי סוקרים ספרדים; הנקודה מופתה על ידי סוקרים בולגרים בשנת 2005 ובשנת 2009. שמה של הגבעה ניתן לה בעקבות מחקר גאולוגי שנערך על ידי הסקר האנטארקטי הבריטי בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1975–1976, החוקרים גילו שלוש בקתות אבן שנבנו על ידי ציידי כלבי ים לרגלי הגבעה. תצלום לוויין של אזור הגבעה, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix
נבחרת מוזמביק בכדורגל

נבחרת מוזמביק בכדורגל, הידועה בכינוייה "הממבות", היא נבחרת הכדורגל הלאומית של מוזמביק. הדירוג הנוכחי של נבחרת מוזמביק ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-99 בעולם, נכון ל-19 בספטמבר 2024; הניקוד הוא 1,226.03 – עלייה של 5 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 66 נמדד לראשונה בנובמבר 1997, והדירוג הנמוך ביותר 134 נמדד לראשונה ביולי 2005. הקבוצה מעולם לא השתתפה בגביע העולם בכדורגל. 1930 עד 1978 - לא נכנסה 1982 - לא העפילה 1986 - לא נכנסה 1990 - מועמדותה נפסלה בגלל חובותיה לפיפ"א 1994 עד 2022 - לא העפילה משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה מדיה וקבצים בנושא נבחרת מוזמביק בכדורגל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נבחרת מוזמביק בכדורגל דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
זוסמן ריגר

הרב זוסמן ריגר (י"ט בסיוון ה'תרס"ג, 14 ביוני 1903 – כ"ט בתשרי ה'תשל"ג, 10 באוקטובר 1972) היה אב בית הדין בחיפה, ראש ישיבת אלומה וממייסדיה, ממייסדי מכון הרי פישל ומעורכי האנציקלופדיה התלמודית. לימד בישיבת מרכז הרב. זוסמן ריגר נולד בוורשה בי"ט בסיוון ה'תרס"ג ליצחק וזלטה ריגר, למד בישיבת לומז'ה ולאחר עלייתו לארץ החל ללמוד בישיבת חברון כנסת ישראל בשהותה בחברון. היה שם בטבח חברון, בפרעות תרפ"ט, וניצל כיון שהסתתר בביתו של הרב משה מרדכי אפשטיין בשנת ה'תרצ"ב (1932) היה ממייסדי מכון הרי פישל ואף לימד בו במשך תקופה. באותה שנה נשא את טובה, בתו של הרב יעקב אלעזר הירשוביץ. בשנת ה'תרצ"ה היה ממייסדי בית הספר והישיבה "אלומה", יחד עם הרב משה זיידל והרב בנימין מנשה לוין. לאחר פטירת הרב לוין שעמד בראשות הישיבה, בשנת ה'תש"ד, החליפו הרב ריגר, ובתקופתו הוגדלה כמות התלמידים באופן משמעותי, ואף רמתו הלימודית עלתה. במשך תקופה לימד גם בישיבת מרכז הרב. בשנותיה הראשונות של האנציקלופדיה התלמודית, נטל חלק בכתיבתה. בשנת ה'תשט"ז (1956) התמנה לדיין בבית הדין הרבני, שימש בתפקיד בבתי הדין בתל אביב וברחובות ולאחר זמן קצר מונה לאב בית הדין בחיפה, שם כיהן תקופה ארוכה, עד לפרישתו לגמלאות בשנת ה'תשכ"ח. בזקנותו התגורר בבני ברק. חידושי תורתו ומאמריו התפרסמו בבמות שונות וכתבי עת תורניים. נפטר בכ"ט בתשרי ה'תשל"ג ונקבר בהר הזיתים. אשתו טובה לבית הירשוביץ הייתה אחות הרב שלום נתן רענן והרבנית פנינה, רעייתו של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא. לזוג ארבעה ילדים: זהבה שנהרגה בתאונה בהיותה בגיל 16, רחל אליצור (חמותו של הרב קלמן בר), הרב אברהם ריגר ששימש דיין ובהמשך כאב בית הדין הרבני בתל אביב, ובת-ציון גנץ - על שמה מדרשת בת-ציון. נכדו הוא הרב יצחק ריגר - לשעבר רב בסיס תל נוף ומחבר שותף לספר "הלכות אבלות". מאמרים של הרב זוסמן ריגר, באתר ספריית אסיף תמונת הרב ריגר ומידע עליו בפורום אוצר החכמה תמונת קברו של הרב ריגר במרכז המידע של בית הקברות היהודי בהר הזיתים ראה סיפור הדברים כאן מתוך אתר האנצקלופדיה התלמודית פרופיל לדמות: זוסמן ריגר סקירה על המוסד מודעה על ההרשמה למוסד בדרך התורה הגואלת עמוד רל"ג כתבי מינוי לדיינים בבתי-הדין הרבניים (העתקים), באתר ארכיון המדינה, עמ' 47 יתמנו שלושה דיינים חדשים, הצופה, 2 באוגוסט 1968 מצבתה כאן
הסנדלר העליז

הסנדלר העליז הוא סרט קומדיה ישראלי בשחור-לבן משנת 1973 בבימויו של ניקו סאפאי, עם יעקב בן סירא וגדעון זינגר בתפקידים הראשיים. העלילה היא על אהבות ובגידות, בעל חנות נעליים בוגד באשתו ומשתמש בעובד שלו כדי להסתיר זאת ממשפחתו. חלק מהסצנות צולמו בחנות הנעליים הידועה "מיקולינסקי" בתל אביב. הבמאי, המפיק והצלם הם איראנים, המוזיקה נכתבה על ידי אריס סאן שמשחק בסרט וגם שר. בין הזמרים במועדון מופיע גם ששי קשת. הביקורות קטלו את הסרט והוא הורד מהאקרנים כעבור זמן קצר. בתחילת הסרט מופיעה הודעת התנצלות על כך שהקול לא תמיד תואם את תנועות השפתיים של המופיעים בסרט. שמיל (יעקב בן סירא) עובד כסנדלר וזבן בחנות הנעליים הגדולה "מיקולינסקי". הוא מבריח לקוחות בהתנהגותו למורת רוחו של בעל החנות שמעון (גדעון זינגר). שמעון הוא רודף נשים ונמשך בעיקר לסוזי היפה והחתיכה (ציונה טוכטרמן) לה הוא מספק נעליים חינם ומנסה לקיים יחסים בביתה. כשהוא מגיע היא טובלת באמבטית קצף. הוא נמשך לאמבטיה, ונאלץ לברוח כשמאהב שרירן שלה רודף אחריו. זבן נוסף בחנות הוא צדוק (אריס סאן) שמנהל בחשאי יחסים עם נירה (נירה גל), בתו של שמעון. גם שמיל מאוהב בנירה ורוצה להתחתן איתה. הוא מגלה זאת לשמעון וזה כועס עליו, מוליך אותו באוזן למרתף וסוגר אותו עד שיעבור לו החשק לנירה. הוא משחרר אותו רק לאחר ששמיל מסכים לעשות לו "טובה". שמעון רוצה לצאת עם סוזי למועדון לילה ומבקש משמיל שיחליף אותו במיטה כדי שאשתו שמחה (בטי פלדמן) לא תגלה את היעדרותו. שמחה מגלה את שמיל והוא מגלה לה את המזימה. ביחד הם ממהרים למועדון ושם היא מגלה את שמעון וסוזי ושמעון נמלט כשהיא רודפת אחריו. שמיל לא מרגיש טוב והרופא (יהושע לוף) מתבונן בצילום רנטגן של החזה שלו ומגלה לו שיש לו סרטן וכי נותרו לו רק עוד 20 יום לחיות. בינתיים מגיע ארצה מוריס שמימן בשעתו את הקמת החנות, כדי לתבוע משמעון את חלקו. מוריס הוא למעשה אביו של צדוק אבל זה נשמר בסוד. שמעון מחליט להעביר את החנות על שמו של שמיל ולחתן אותו ביום מותו עם נירה כדי שהחנות תעבור לרשותה. שמיל הנוטה למות מתבשר על כך ושמח שהרוויח שתי מתנות, את החנות ואת נירה. הוא מתחיל להתייחס כעת לשמעון כאל כפוף לו ומשפיל אותו. גם סוזי מעבירה את חסדיה משמעון לשמיל. ההחתונה נערכת ברוב עם. לפני ענידת הטבעת מוותר שמיל לצדוק על נירה ועוזב את המקום במהירות. לאחר ענידת הטבעת מגיע הרופא ואומר כי אבחנת הסרטן הייתה טעות. הם ממהרים לחפש את שמיל ומוצאים אותו על גג בניין כשפניו להתאבדות בקפיצה. צדוק ממהר למעלה ומודיע לו שהאבחנה הייתה שגויה ושהוא בריא. כולם עוזבים את המקום בשמחה. "הסנדלר העליז", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הסנדלר העליז, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית הסנדלר העליז, בספר הקולנוע הישראלי רקדנית בטן בסנדלר העליז, באתר יוטיוב יעקב בן סירא - הסנדלר העליז
בופורט

האם התכוונתם ל... בופורט (קרוליינה הצפונית) – עיירה בקרוליינה הצפונית הר בופורט (קנדה) – הר בקורדילרה הארקטית סולם בופורט – מדרג לעוצמת הרוח אישים: ג'ואן בופורט – המלכה הרעייה של ג'יימס הראשון מרגרט בופורט, רוזנת ריצ'מונד ודרבי פרנסיס בופורט – גאוגרף אנגלי בלפורט בופור
היית'ם ד'יב

היית'ם ד'יב (בערבית: هيثم ذيب; נולד ב-12 במרץ 1986) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי בעל אזרחות פלסטינית ששיחק בעמדת הבלם בשבאב אל-ח'ליל. ד'יב התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל מג'ד אל-כרום, ממנה עבר לזו של הפועל בני טמרה ובגיל 19 הצטרף לקבוצה הבוגרת של המועדון. בקיץ 2006 חתם במכבי שלומי/נהריה מליגה ב' וכעבור שנה חתם במכבי עירוני טמרה. בקיץ 2009 ד'יב הצטרף להילאל אל-קודס מליגת העל הפלסטינית, עמה זכה בגביע ואליפות אחת. בקיץ 2012 חזר לישראל וחתם באיחוד בני מג'ד אל-כרום, בה שיחק שנה. לאחר מכן חזר לליגה הפלסטינית ושיחק בהמשך בג'בל מוכאבר, שבאב אל-ח'ליל ואהלי אל-ח'ליל. ד'יב נוהג לשחק עם המספר 48 על גבו בשל הזדהותו כאחד מערביי 48. לאחר שהרשים בליגה הפלסטינית, קיבל הצעה לייצג את נבחרת פלסטין. ב-11 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 0-0 נגד מאוריטניה. ב-2 במרץ 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-1 נגד בנגלדש. השתתף עם הנבחרת בגביע אסיה בכדורגל 2015. הילאל אל-קודס ליגת העל הפלסטינית: 2011/2012 הגביע הפלסטיני: 2010/2011 שבאב אל-ח'ליל ליגת העל הפלסטינית: 2015/2016 היית'ם ד'יב, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל היית'ם ד'יב, באתר Transfermarkt היית'ם ד'יב, באתר Soccerway היית'ם ד'יב, באתר National Football Teams היית'ם ד'יב, באתר FootballDatabase.eu
נבחרת גמביה בכדורגל

נבחרת גמביה בכדורגל, הידועה בכינוייה "העקרבים", היא נבחרת הכדורגל הלאומית של גמביה. הנבחרת חברה בקונפדרציית הכדורגל של אפריקה. הדירוג הנוכחי של נבחרת גמביה ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-135 בעולם, נכון ל-19 בספטמבר 2024; הניקוד הוא 1,109.05 – ירידה של 3 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 65 נמדד לראשונה ביוני 2009, והדירוג הנמוך ביותר 179 נמדד לראשונה במרץ 2017. מלך השערים של הנבחרת הוא אסאן סיסאי, שהבקיע 11 שערים (נכון ל-22 בדצמבר 2021). שחקני העבר רוברט באדג'י ואברימה אבו סילה שיחקו בישראל. 1930 עד 1978 - לא נכנסה 1982 - לא העפילה 1986 - לא העפילה 1990 - לא נכנסה 1994 - פרשה 1998 עד 2022 - לא העפילה משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה מדיה וקבצים בנושא נבחרת גמביה בכדורגל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נבחרת גמביה בכדורגל דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
קפיטוליס טכנולוגיות

קפיטוליס טכנולוגיות בע"מ היא חברת פינטק ישראלית, המתווכת בין גופים פיננסיים לשם עמידה בהלימות ההון הנדרשת מהם על ידי המאסדר. חברת קפיטוליס טכנולוגיות הוקמה בינואר 2017 על ידי גיל מנדלזיס, מייסד חברת הפינטק טריאנה, שנרכשה ב-2007 על ידי חברת ICAP תמורת 247 מיליון דולר, טום גלוסר, מנכ"ל תומסון רויטרס לשעבר, ואיגור טלשבסקי, שהיה סמנכ"ל הטכנולוגיות של טריאנה. מנכ"ל החברה הוא גיל מנדלזיס. לחברה משרדים בתל אביב, בניו יורק ובלונדון. החברה מתווכת, באמצעות תוכנה במודל תוכנה כשירות (SaaS), בין גופים פיננסיים (בנקים, קרנות גידור וכדומה) לשם עמידה בהלימות ההון הנדרשת מהם על ידי המאסדר. באוגוסט 2021 רכשה החברה את חברת הפינטק האמריקאית LMRKTS בכ-50 מיליון דולר. בגיוס ראשוני גייסה החברה 9 מיליון דולר בהובלת קרן סקויה קפיטל, ובמרץ 2018 גייסה עוד 20 מיליון דולר. בנובמבר 2019 גייסה החברה 40 מיליון דולר. בספטמבר 2020 גייסה החברה 11 מיליון דולר מהחברות סיטיגרופ, ג'יי פי מורגן צ'ייס והבנק State Street. במרץ 2021 גייסה החברה 90 מיליון דולר בהובלת קרן אנדריסן הורוביץ. במרץ 2022 גייסה החברה 110 מיליון דולר לפי שווי של 1.6 מיליארד דולר והפכה לחד-קרן. אתר האינטרנט הרשמי של קפיטוליס טכנולוגיות קפיטוליס טכנולוגיות, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קפיטוליס טכנולוגיות, ברשת החברתית LinkedIn אסף מליחי, טריאנה נמכרה ל-ICAP הבריטית ב-247 מיליון דולר, באתר ynet, 10 באוקטובר 2007 אתר האינטרנט הרשמי של LMRKTS הגר רבט, חברת Capitolis הישראלית רכשה את LMRKTS האמריקאית בכ-50 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 4 באוגוסט 2021 Capitolis Secures $29 Million Financing from Index Ventures and Sequoia Capital, June 6, 2018 מאיר אורבך, חברת הפינטק הישראלית קפיטוליס גייסה 40 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 20 בנובמבר 2019; הילה חיימוביץ׳, ‏חברת הפינטק Capitolis מגייסת עוד 40 מיליון דולר, באתר Geektime‏, 20 בנובמבר 2019 מאיר אורבך, קפיטוליס הישראלית גייסה 11 מיליון דולר משלוש ענקיות פיננסיות, באתר כלכליסט, 10 בספטמבר 2020; יניב אביטל, ‏סיטי ו-JPMorgan משקיעות בסטארטאפ הפינטק הישראלי Capitolis, באתר Geektime‏, 10 בספטמבר 2020 מאיר אורבך, קרן אנדריסן הורוביץ מובילה השקעה של 90 מיליון דולר בקפיטוליס, באתר כלכליסט, 30 במרץ 2021; יניב אביטל, ‏הקרן הנחשבת ביותר בעמק הסיליקון מובילה השקעה של 90 מיליון דולר ב-Capitolis הישראלית, באתר Geektime‏, 30 במרץ 2021 רפאל קאהאן, יוניקורן ישראלי חדשהבנק של הבנקים: קפיטוליס גייסה 110 מיליון דולר לפי שווי של 1.6 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 22 במרץ 2022; יניב אביטל, ‏”המערכת שלנו מספקת ‘חמצן’ למערכת הבנקאות הגלובלית”: Capitolis הפכה לחד-קרן, באתר Geektime‏, 22 במרץ 2022
הפת סין

הפת סין (בפרסית: هفت‌ سین) הוא כינוי לסידור של שבעה מאכלים ופריטים המסמלים את שבע המעלות של הזורואסטרים, המתחילים באות "ס" (س; נהגית "סין"), האות ה-15 באלפבית הפרסי. שולחן ההפת סין נערך ומוצג בנורוז, ראש השנה האיראני, שנחוג ביום שוויון האביב, המציין את תחילת האביב בחצי הכדור הצפוני. על שולחן ההפת סין מציגים את הפריטים הבאים, שמתחילים כולם באות "ס" (س) בפרסית: סַבְּזֶהּ (سبزه) – נבטי חיטה, שעורה, שעועית מונג או עדשים הגדלים בצלחת סַמַנוּ (سمنو) – פודינג מתוק מנבט חיטה סֶנְגֶ'ד (سنجد) – יצהרון מכסיף(אנ') סֶרְכֶהּ (سرکه) – חומץ סִיבּ (سیب) – תפוח סִיר (سیر) – שום סֹמָאק (سماق) – סומאק בין הפריטים האחרים שמניחים לעיתים על השולחן: מטבעות (سکه), פרח היקינתון (سنبل), ושעון (ساعت). פריטים נוספים המוצגים על השולחן אף על פי שאינם מתחילים באות "ס": ביצים מצוירות: סמל לפוריות מראה: סמל השתקפות עצמית נר: סמל ההארה דג זהב: סמל הקידמה Book: The symbol of wisdom (could be Avesta, theShahanamaor Hafez's diwan)). בקרב יהודי יוצאי פרס ניתן למצוא סידור. באפגניסטן מקובל להכין הפת מיווה ("שבעה פירות") בנוסף או במקום ההפת סין הנפוץ באיראן. הפת מיווה הוא סלט פירות העשוי משבעה פירות יבשים שונים, המוגשים בסירופ. הפירות היבשים הם: צימוקים, סנג'ד (הפרי היבש של עץ היצהרון), פיסטוקים, אגוזי לוז, שזיפים מיובשים (או משמשים מיובשים), אגוזי מלך, שקדים או סוג אחר של פרי שזיף. שולחן הפת-סין בבית הלבן שולחן הפת-סין במלון בביג'אר, כורדיסטן שולחן הפת-סין באוניברסיטת שריף לטכנולוגיה שולחן הפת-סין שולחן הפת-סין שולחן הפת-סין שולחן הפת-סין שולחן הפת-סין הפת מיווה קערת ליל הסדר מדיה וקבצים בנושא הפת סין בוויקישיתוף תמר עילם גינדין, "ראש השנה בעדה שלי" Nauruz customs Levy, R., Bosworth, C.E., “Nawrūz”, in: Encyclopaedia of Islam, Second Edition A. Shapur Shahbazi, HAFT SIN, Encyclopaedia Iranica, XI/5, pp. 524-526, available online at http://www.iranicaonline.org/articles/haft-sin