אושפיזין

אושפיזין (בארמית: "אורחים") הם שבעה צדיקים המתארחים לפי ספר הזוהר בסוכתו של כל יהודי בחג הסוכות. האורחים הם שלושת האבות (אברהם, יצחק ויעקב) וארבעה מנהיגים מקראיים נוספים. בכל יום משבעת ימי החג מגיע צדיק אחד בראש והשאר מתלווים אליו. בקהילות רבות נוהגים להזמין את האושפיזין לסוכה בנוסח מיוחד הנאמר בכל יום עם הכניסה לסוכה. לפי ספר הזוהר, המנהג נוסד על ידי רב המנונא סבא, שהיה אומר לפני כניסתו לסוכה: ”נזמן לאושפיזין” (נזמין את האורחים), ולפני שהתיישב לאכול היה אומר: ”בסוכות תשבו שבעת ימים. תיבו אושפיזין עלאין תיבו. תיבו אושפיזי מהימנותא תיבו.” (תרגום: שבו אורחים עליונים, שבו. שבו אורחי האמונה, שבו). הזמנת 'אושפיזין עילאין' אלו, כלומר את נשמות שבעת צדיקים אבות האומה שהן שבע דמויות מקראיות הבאות על פי הקבלה להתארח בסוכותיהם של ישראל, היא כנגד שבעה אנשים שאותם מונה התורה מלבד בני המשפחה: וְשָׂמַחְתָּ בְּחַגֶּךָ אַתָּה וּבִנְךָ וּבִתֶּךָ וְעַבְדְּךָ וַאֲמָתֶךָ וְהַלֵּוִי וְהַגֵּר וְהַיָּתוֹם וְהָאַלְמָנָה אֲשֶׁר בִּשְׁעָרֶיךָ. — ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק י"ד על פי המסורת, בכל יום מגיע לסוכה אורח אחד מן השבעה בראש ואליו מתלווים שאר האורחים. ישנם שני נוסחים להזמנת האושפיזין: על פי נוסח האר"י: ”אזמין לסעודתי אושפיזין עילאין” ומונים את שמות האורחים. לאחר מכן: ”במטו מינך (שם האורח) אושפזי עילאי דיתבי עמי ועמך כל אושפיזי עילאי (שמות שאר האורחים)”, כלומר: "בבקשה ממך, אורח קדוש, שישבו עמי ועמך כל האורחים הקדושים". על פי נוסח אחר: ”עולו אושפיזין עלאין קדישין, עולו אבהן עלאין קדישין, למיתב בצלא דהימנותא עילאה”, כלומר: "היכנסו אורחים עליונים קדושים, היכנסו אבותינו העליונים הקדושים, לישב בצל האמונה העליונה". "צל האמונה" הוא כינוי קבלי לסוכה. לאחר מכן מזמינים את האורח של אותו היום, ועמו את כל שאר האורחים. לפי המנהג האשכנזי (לפי קדימותם בסדר הדורות) על פי הזוהר: ביום הראשון - אברהם ביום השני - יצחק ביום שלישי - יעקב ביום הרביעי - יוסף ביום החמישי - משה ביום השישי - אהרן ביום השביעי - דוד לפי המנהג הספרדי והחסידי (לפי מבנה הספירות) על פי האר"י: ביום הראשון - אברהם ביום השני - יצחק ביום שלישי - יעקב ביום הרביעי - משה ביום החמישי - אהרן ביום השישי - יוסף ביום השביעי - דוד יש הנוהגים להזמין בשמיני עצרת את שלמה המלך כאורח השמיני, בחוץ לארץ - לסוכה (שכן בחוץ לארץ יושבים בסוכה גם בשמיני עצרת מספק), ובארץ ישראל - לבית. כן היו קהילות מזרח שנהגו להניח כיסא נוסף עבור אליהו הנביא שנחשב אחד האורחים בחג. חשיבות האורחים באה לידי ביטוי במידות המיוחסות להם. סדר האושפיזין הנהוג לפי המנהג האשכנזי הוא לפי סדר הדורות של האישים המוזכרים, ולפי המנהג הספרדי והחסידי לפי סדר הספירות המקביל לשבע הספירות התחתונות. בכל יום מיוחסת חשיבות מיוחדת למידה הקשורה באורח של אותו היום: אברהם - חסד יצחק - גבורה יעקב - תפארת משה - נצח אהרון - הוד יוסף - יסוד דוד - מלכות שלוש הספירות העליונות (חכמה, בינה ודעת/כתר) אינן משויכות לאף אחד מהאושפיזין כיוון שהן ספירות הנמצאות מעל לעולם הזה. יש המקפידים להזמין גרים, עניים וגלמודים לסעודה בסוכה כמעין הידור של מנהג האושפיזין. ניתן לצאת ידי חובת הדאגה לשמחת העניים בחג גם על ידי נתינת צדקה להם כראוי לפני החג. אך יש המקפידים בכל זאת להזמין עניים לאכול בסוכה לכבוד האושפיזין, זאת על פי דברי ספר הזוהר ש"חלקם של האושפיזין"- מנת האוכל שלהם - שייכת לעניים, ומי שלא מזמין עניים לסוכה - האושפיזין קמים ויוצאים מסוכתו. על הזמנת אנשים השרויים בבדידות ובצער לסוכה, כותב מחבר פניני הלכה הרב אליעזר מלמד: ”בדורנו יש להתחזק בזה יותר, מפני שכיום התמעטו הרעבים ללחם, אבל מאידך, התרבו העצובים והגלמודים, ומצווה גדולה לטרוח להזמינם להשתתף בשמחה.” חז"ל הרבו לדבר במעלת מצוות הכנסת אורחים ובין היתר אמרו: אמר רב יהודה אמר רב גדולה הכנסת אורחים, מהקבלת פני שכינה. — תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ז, עמוד א' רבים נוהגים בפרט בסוכות להזמין אורחים שונים לסוכתם. משפחה, חברים, שכנים ובמיוחד כאלו שבימים רגילים אינם נוהגים להזמין וזאת על מנת להרבות במידת השלום. מרכזיותו של מנהג זה בהקשר לסוכות, מובע בשירה המפורסם של נעמי שמר, שלומית בונה סוכה: "... יבואו השכנים כולם בהמונים - ולכולם יהיה מקום ... שלום סוכת פלאים מה טוב ומה נעים - שלומית בנתה סוכת שלום!" — נעמי שמר, "שלומית בונה סוכה" שירה של שמר מתכתב בין היתר עם ברכת השכיבנו הנאמרת בכל יום בתפילת ערבית. בתוך ברכה זו מבקשים גם "ופרוש עלינו סוכת שלומך". וכן מסיימים אותה בכל ערב שבת ויום טוב בחתימה: ברוך אתה השם (ה)פורש סוכת שלום עלינו ועל כל עמו ישראל ועל ירושלים. — תפילת ערבית של שבת וימים טובים ע"פ הנאמר במסכת סוכה ש”חייב אדם להקביל פני רבו ברגל.”, נוהגים תלמידים לבקר את רבותיהם בסוכותיהם במשך החג או בזמנים המתפרסמים לקהל הרחב. בדומה לכך נוהגים אישי ציבור מנשיא המדינה ועד ל-ראשי רשויות לקבל פני התושבים בסוכתם או בסוכת הציבור. בתקופת חג הסוכות משמש הביטוי אושפיזין במדיה ובשיח הישראלי גם בהשאלה לשונית או בהקשר קרוב אחר המתקשר לביקור יוצא מהרגיל באותו הזמן גם ללא קשר ישיר למצוות הסוכה. הרב יוסף ליב זוסמן, אושפיזין עילאין, בהוצאת מכון מים חיים, ירושלים, תשפ"ב סדר תפילת אמירת אושפיזין ויהי רצון נוסח ספרד, באתר "דעת" אושפיזין, באתר "דעת" רוביק רוזנטל‏, אושפיזין, באתר "הזירה הלשונית", 28 באוקטובר 2014 חגי לונדין, מושגים ביהדות - אבות האומה, באתר "ערוץ מאיר" הרב אליעזר מלמד‏, מנהג האושפיזין, באתר פניני הלכה שבעת האושפיזין, באתר הידברות אושפיזי הראי"ה - שבעת האושפיזין במשנת הראי"ה קוק, באתר "ערוץ 7" מידע על אושפיזין בקטלוג הספרייה הלאומית מקור המילה במילה הפרסית Aspanj וממנה נגזרו מילים בשפות הודו-אירופיות אחרות כגון הוספיס - בלטינית Hospitium, מילולית: "מלון" וכן המילה באנגלית Hospital, בעברית בית חולים ומכאן גם הפועל לאשפז. ספר הזוהר, חלק ג', דף ק"ג, עמוד ב' זוהר, כרך בראשית, עמ' רסא אמנם אהרון היה גדול ממשה בשלוש שנים אך מסבירים שבשל שהיו באותו דור לא הקפידו להקדים אחד לשני בהקשר לסדר התולדות. ומאחר שמשה היה גדול מאהרון במדרגתו הנבואית ולכן הקדימוהו כאן. בשם ר' ישראל מרוז'ין- מובא על ידי נינו ר' יעקב מהוסיאטין בספרו "אהלי יעקב", מכון להוצאת אמרי קודש", תל אביב, תשס"ו, עמ' תק"ו אלה ארזי, האבולוציה של הסוכה, באתר ynet, 23 בספטמבר 2012 (חלק ג', קד.) הרב אליעזר מלמד‏, מנהג האושפיזין, באתר פניני הלכה. מסכת סוכה דף טז' עמוד ב' אושפיזין מפלדה: שלוש אוניות קרוז עגנו ברציפי נמל חיפה, אודיה שווץ, 15 באוקטובר 2019, באתר רדיו חיפה האושפיזין של צה״ל, 19 באוקטובר 2019, באתר ערוץ שבע