נחל רבה

נַחַל רַבָּה הוא היובל הקטן מבין ארבעת יובליו העיקריים של נחל הירקון (שלושת הנחלים האחרים הם נחל איילון, נחל קנה, נחל שילה). שטח אגן הניקוז שלו הוא כ-40 קמ"ר ויובלו העיקרי הוא נחל סוסי. תרבות ואדי רבה התקיימה בו בתקופה הכלקוליתית ויער ראש העין הנטוע לאורכו משובץ אתרי פריחה. הנחל מתחיל את זרימתו מדרום לכפר בידיא, בסמוך לכביש 505. באזור זה הנחל עמוק ורחב. הוא ממשיך בזרימתו לכיוון דרום-מזרח, ומשם הוא ממשיך מדרום לכביש 5 דרך יער ראש העין עד לראש העין בנקודה זו נשפך אליו נחל סוסי. עם כניסתו לעיר הנחל עובר מהמתווה ההררי למישור, והוא נעשה צר ורדוד. הוא נשפך לירקון כ-2 ק"מ ממעיינות הירקון, מצפון לכפר הבפטיסטים. בחלקו העליון של הנחל הוא עובר בנוף של בתה הררית שמרובים בה הגאופיטים והעשבוניים. לאחר מפגש הנחל עם נחל סוסי נטוע לאורכו של הנחל יער ראש העין שהוא יער אורנים ובו מצויים אתרי פריחה רבים בחודשי החורף והאביב. בחלקו התחתון של הנחל מראש העין ועד לשפכו לירקון נטועה שדרת אקליפטוסים ומרובים שיחי הקנה. במפגש הנחל עם נחל סוסי מצויה באפיק בריכת חורף. נחל רבה מקשר בין המערכות האקולוגית של השומרון ובין המערכת האקולוגית של מישור החוף, בנוסף מהווה הנחל חלק מציר הגבעות שהוא חלק ממסדרון אקולוגי העובר את מדינת ישראל לאורכה. בחלק העובר בראש העין משמש הנחל כריאה ירוקה מרכזית לעיר. נחל רבה נושא עמו מזהמים, שפכים ופסולת תעשייתית, המוזרמים אליו משלושה מקורות עיקריים: באגן הניקוז של הנחל שוכנים שלושה כפרים ערביים ללא מערכת ניקוז מסודרת. ההתנחלויות - עלי זהב, קריית נטפים וברקן, כמו גם חלק ממפעלי אזור התעשייה ברקן מזרימים שפכים לנחל, חלקם לאחר שעברו תהליך טיהור, וחלקם מבלי שעברו תהליך זה. אל הנחל נשטפים חומרי ריסוס מהשדות שבקרבת ראש העין. שפע החי והצומח בנחל וסביבותיו, הקרבה למעיינות הירקון ומי התהום הגבוהים והאדמה הפורייה משכו לאזור התיישבות אנושית במאות אלפי השנים האחרונות. במפגש נחל רבה ונחל סוסי שתי מערות ששימשו את האדם הקדמון, מערת קסם ומערת שקיף א שיח. בנחל התגלתה לראשונה התרבות מהתקופה הכלקוליתית תרבות ואדי רבה בשטח ראש העין. מעל הנחל בתחומי ראש העין נמצאים שרידי הכפר עזבת צרטה מתקופת הברזל (סוף תקופת השופטים) בסביבות הנחל אתרים רבים מהתקופה הביזנטית ובניהם חורבת דייר. החל מתחילת העשור השני של המאה ה-21 מקדמות המועצה האזורית שומרון, המועצה המקומית אלקנה והמועצה המקומית אורנית תוכנית לאזור תעשייה לאורך נחל רבה, בשטח של 2,700 דונם, בין מחצבת נחל רבה שמדרום לכביש 5 ועד לאזור הגבעות שמצפון לכביש, סמוך לאזור בו הוקם מחלף שער שומרון. את אזור התעשייה תנהל החברה לפיתוח השומרון. באפריל 2020 אישרה מועצת התכנון העליונה במנהל האזרחי להפקיד את התוכנית להקמת אזור התעשייה. עיריית ראש העין מתעתדת להפוך את חלקו של הנחל הזורם ביער ראש העין וחוצה את העיר לרוחבה לאתר תיירותי שיכלול חורשות, מתקני נופש פעיל, שבילים לרוכבי אופניים, משטח גלגיליות ובית קפה. האתר יקרא "טיילת צלילי המוזיקה", וימתח לכל אורכה של העיר. התכנון כרוך בהטיית הנחל והעמקתו, ויתפרש על פני שטח של 115 דונם. ניתן לטייל כמעט לכל אורכו של הנחל. לאורך הנחל משפכו לירקון ועד לראש העין עובר שביל למטיילים ורוכבי אופניים המתחבר לטיילת ראש העין, הטיילת ממשיכה עד לכניסה ליער ראש העין ושם עובר בנחל שביל המסומן בסימון שבילים כחול הממשיך לאורך הנחל עד למפגשו עם נחל סוסי וממשיך עם אחד מיובליו של נחל רבה עד לאלקנה. בתחומי יער ראש העין מתפצל מהשביל הכחול שביל המסומן אדום המוביל לאתרי פריחה ולחורבת דייר. בסוף הנחל הקימה העירייה אגם אקולוגי, מצפור, ובמת מופעים, שהכניסה אליהם היא מרחוב דרך הציונות. הרחצה בנחל אסורה ומסוכנת על פי הודעת העירייה. מדיה וקבצים בנושא נחל רבה בוויקישיתוף מפת הנחל ותמונות של שיקום הנחל והקמת האגם האקולוגי "שיקום" נחל רבה - זוועה סביבתית מידע על נחל רבה באתר בית הספר היסודי "אפק", ראש העין. יער ראש העין באתר קק"ל החברה להגנת הטבע ציר הגבעות המרכזי(הקישור אינו פעיל) פארק נחל רבה חיים לוינסון, המינהל האזרחי העביר קרקעות במיליונים לחברה לפיתוח השומרון בניגוד להנחיות, באתר הארץ, 28 בינואר 2015 צפריר רינת, 2,700 דונם של טבע: המדינה מתכננת אזור תעשייה על מערכת אקולוגית ייחודית בגדה, באתר הארץ, 21 במאי 2020 אביב לביא, אזור התעשייה החדש שמתוכנן לקום ליד אורנית הוא מפגע אקולוגי ומדיני גם יחד, באתר זמן ישראל, 23 במאי 2020