laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
גביע העולם בכדורסל 2019

גביע העולם בכדורסל לשנת 2019 (מונדובאסקט) היה טורניר כדורסל בינלאומי שנערך ברפובליקה העממית של סין בתאריכים 31 באוגוסט - 15 בספטמבר 2019 ואורגן על ידי התאחדות הכדורסל הבינלאומית (פיב"א) ואיגוד הכדורסל הסיני. הערים בהן נערכו המשחקים: בייג'ינג, נאנג'ינג, שאנגחאי, ווהאן, פושאן, דונגגוואן, שנג'ן וגואנגג'ואו. נבחרת ספרד ניצחה במשחק הגמר (אנ') את נבחרת ארגנטינה וזכתה באליפות. המכרז לגביע העולם בכדורסל 2019 החל באפריל 2014 והצעות ממדינות רבות הוגשו, ב-16 במרץ 2015 הוחלט כי גביע העולם יתקיים ביבשת אסיה, מה שהשאיר את הצעותיהן של סין והפיליפינים כהצעות הסופיות. ב-7 באוגוסט 2015 הוכרז כי הרפובליקה העממית של סין זכתה במכרז והיא תארח את גביע העולם הקרוב. ב-26 בפברואר 2019 הסתיימו טורנירי המוקדמות לגביע העולם, ונקבעו באופן סופי 32 הנבחרות שישתתפו בו. הגרלת שיבוץ הנבחרות לבתים נערכה ב-16 במרץ 2019. מאירופה העפילו 12 נבחרות: איטליה, גרמניה, טורקיה, יוון, ליטא, מונטנגרו, ספרד, סרביה, פולין, צ'כיה, צרפת וצרפת. מאסיה ואוקיאניה העפילו 8 נבחרות: סין (המארחת), אוסטרליה, איראן, הפיליפינים, יפן, ירדן, ניו זילנד וקוריאה הדרומית. מאמריקה העפילו 7 נבחרות: ארגנטינה, ארצות הברית, ברזיל, הרפובליקה הדומיניקנית, ונצואלה, פוארטו ריקו וקנדה. מאפריקה העפילו 5 נבחרות: אנגולה, חוף השנהב, ניגריה, סנגל ותוניסיה. משחקי בית A התקיימו בקאדילק ארנה בבייג'ינג. משחקי בית B התקיימו בווהאן ארנה בווהאן. משחקי בית C התקיימו בגואנגג'ואו ארנה בגואנגג'ואו. משחקי בית D התקיימו בפושאן ארנה בפושאן. משחקי בית E התקיימו בשאנגחאי ארנה בשאנגחאי. משחקי בית F התקיימו בנאנג'ינג ארנה בנאנג'ינג. משחקי בית G התקיימו בשנג'ן ארנה בשנג'ן. משחקי בית H התקיימו בדונגגוואן ארנה בדונגגוואן. משחקי בית I התקיימו בפושאן ארנה בפושאן. משחקי בית J התקיימו בווהאן ארנה בווהאן. משחקי בית K התקיימו בשנג'ן ביי ספורט סנטר בשנג'ן. משחקי בית L התקיימו בנאנג'ינג ארנה בנאנג'ינג. משחקי בית M התקיימו בגואנגג'ואו ארנה בגואנגג'ואו. משחקי בית N התקיימו באצטדיון המקורה ווקסונג בבייג'ינג. משחקי בית O התקיימו בדונגגוואן ארנה בדונגגוואן. משחקי בית P התקיימו בשאנגחאי ארנה בשאנגחאי. מדיה וקבצים בנושא גביע העולם בכדורסל 2019 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גביע העולם בכדורסל 2019 2019 FIBA Basketball World Cup "Mainini: calendar, system of competition and 3x3 our biggest priorities PR N°20 – Central Board gives green light to new format and calendar of competition PR N°30 - People's Republic of China to host 2019 FIBA Basketball World Cup אור שקדי‏, נקבעו 32 הנבחרות שירכיבו את מונדובאסקט 2019: ההגרלה ב-16 במרץ, באתר וואלה, 26 בפברואר 2019
פיליפוס הרביעי, מלך מוקדון

פיליפוס הרביעי (ביוונית: Φίλιππος) היה מלך מוקדון למשך תקופה קצרה בשנת 297 לפנה"ס. פיליפוס היה בנו של הדיאדוך קסנדרוס, בנו של המצביא אנטיפטרוס. אמו הייתה תסלוניקה ממוקדון, שהייתה אחותו למחצה של אלכסנדר הגדול ובתו של פיליפוס השני, מלך מוקדון. היו לו שני אחים קטנים: אנטיפטרוס הראשון ואלכסנדר החמישי. פיליפוס נולד בתקופה קשה עבור מוקדון. אלכסנדר הגדול מת ללא יורש פוטנציאלי, והגנרלים שלו קרעו לגזרים את האימפריה שלו (מלחמות הדיאדוכים). אביו, קסנדרוס, זכה בכתר מוקדון לאחר מלחמה נגד פוליפרכון. קסנדרוס מת בשנת 297 לפנה"ס, ובאופן טבעי, פיליפוס שהיה הבכור עלה לשלטון. תקופת מלכותו הייתה קצרה מאוד, והוא מת עוד באותה שנה בעיר אלאטייה (Ἐλάτεια). יוסטינוס, ספר חמישה עשר, 4. יוסטינוס, ספר חמישה עשר, 1. אוסביוס, "כרוניקה", 231.
ברקודה ענקית

ברקודה ענקית או אַסְפִירְנָה בָּרָקוּדָה (שם מדעי: Sphyraena barracuda) הוא מין של דג טורף ממשפחת האספירניים שבסדרת הדקראים החי באוקיינוס הפתוח ובימים שונים באזור האוקיינוס האטלנטי וגם האוקיינוס השקט וההודי. אורכה של הברקודה הוא 60–100 סנטימטרים בממוצע ומשקלה 2.5–9 קילוגרם. עם זאת נמצאו פרטים גדולים בהרבה באורך 2 מטר ובמשקל 46 קילוגרם. אלו דגים טורפים בעלי לסתות מוארכות, שיניים חזקות ורחבות ולסת תחתונה שארוכה מעט מהלסת העליונה. הסנפירים קצרים ומותאמים להאצה מהירה והגוף דמוי טורפדו. צבעה כחול או אפור עם גב בהיר. לפעמים היא מפוספסת מעט מלמעלה. היא טורפת בעיקר דגים אחרים, דיונונים ויצורי ים דומים. היא עוקבת אחרי הטרף ממארב ותוקפת מהצללים. היא יכולה להאיץ למהירות 43 קמ"ש ולתפוס בשיניה את טרפה. לפעמים היא עוקבת אחרי להקות דגים בסמוך למים הרדודים ומחכה לתקוף פרט פצוע. כאשר הברקודות לא אוכלות הן מסתובבות בלהקות ברחבי הימים. הברקודה יכולה לתקוף בטעות צוללנים, במחשבה שהם טרף. עם זאת התקריות הללו מאוד נדירות. רוב המתקפות לא קטלניות אך עלולות להשאיר צלקות. מדיה וקבצים בנושא ברקודה ענקית בוויקישיתוף ברקודה ענקית, באתר ITIS (באנגלית) ברקודה ענקית, באתר NCBI (באנגלית) ברקודה ענקית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) ברקודה ענקית, באתר FishBase (באנגלית) ברקודה ענקית, באתר GBIF (באנגלית) ברקודה ענקית באתר הרשימה האדומה של IUCN
אוגוסטין

הר הגעש אוגוסטין (באנגלית: Augustine Volcano) הוא הר געש פעיל היוצר את האי אוגוסטין בצידו הדרום מערבי של מפרץ קוק (אנ') לחוף מדינת אלסקה שבארצות הברית, 280 ק"מ דרום מערבית לאנקורג'. הר אוגוסטין הוא מעגלי בצורתו, שרוחבו 12 ק"מ ממזרח למערב ו-10 ק"מ מצפון לדרום. במרכזו נמצאת הפסגה שגובהה 1,260 מטרים. בפסגת ההר מספר כיפות שנוצרו בעקבות ההתפרצויות הרבות של ההר, וסביב הפיסגה שרידים למפולות אדמה רבות שנגרמו בשל ההתפרצויות. ב-27 במרץ 1986 התפרץ ההר, ובשל ענן האפר נעצרה התעופה האווירית באזור העיר אנקורג' למספר ימים. ב-11 בינואר וב-13 בינואר 2006 התפרץ ההר מספר פעמים. עמוד העשן והאפר הגיע לגובה של 15,849 מטרים. מדיה וקבצים בנושא אוגוסטין בוויקישיתוף תמונת NASA מדצמבר 2005 מעקב הרי הגעש של אלסקה מצלמת אינטרנט של ההר אתר Global Volcanism Program
קווין טפיל-קטרין

קווין טפיל-קטרין (בצרפתית: Kévin Théophile-Catherine; נולד ב-28 באוקטובר 1989 בסן-בריו) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת המגן בדינמו זאגרב. טפיל-קטרין החל את דרכו במחלקת הנוער של סטאד בריוקין מהעיר סן-בריו בה נולד. לאחר ארבע שנים עבר השחקן למחלקת הנוער של ראן. לאחר חמש שנים בנוער, חתם טפיל-קטרין לחמש שנים בקבוצת הבוגרים של המועדון מליגת העל הצרפתית. בשנתיים הראשונות לא קיבל המגן דקות משחק רבות, אך בשנתיים שלאחר מכן, הפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצה ורשם 117 הופעות ליגה ו-3 שערים. ב-31 באוגוסט 2013 חתם טפיל-קטרין לארבע שנים בקארדיף סיטי מהפרמייר ליג תמורת 2.4 מיליון אירו. ב-14 בספטמבר 2013 ערך טפיל-קטרין את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד האל סיטי. בעונת 2014/2015 הושאל לסנט אטיין לעונה אחת, עם אופציה לרכישה. ב-15 ביוני 2015 לאחר שהרשים השחקן בעונתו כשחקן מושאל מומשה האופציה והוא נמכר לסנט אטיין תמורת 2.5 מיליון אירו. בשנת 2008 זומן טפיל-קטרין לנבחרת צרפת עד גיל 20 ורשם בה 4 הופעות. בשנת 2010 זומן השחקן לנבחרת צרפת עד גיל 21 בה שיחק משחק אחד כ-90 דקות. ראן גביע קמברדלה (1): 2008 מדיה וקבצים בנושא קווין טפיל-קטרין בוויקישיתוף קווין טפיל-קטרין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קווין טפיל-קטרין, באתר Transfermarkt קווין טפיל-קטרין, באתר Soccerway קווין טפיל-קטרין, באתר BDFutbol קווין טפיל-קטרין, באתר WorldFootball.net קווין טפיל-קטרין, באתר FootballDatabase.eu קווין טפיל-קטרין, באתר ESPN
פינגווין ישר-ציצה

פינגווין ישר-ציצה (שם מדעי: Eudyptes sclateri) הוא מין של פינגווין מהסוג פינגווין מצויץ, ולו נוצות ראש צהובות ישרות. מין זה מצוי בסכנת הכחדה. מין זה מצוי רק בניו זילנד, באיי קמפבל ובאיי באונטי. מין זה הוכר רק בשנים האחרונות. גובהו של פינגווין ישר-ציצה נע בין 50–70 ס"מ ומשקלו 2.5-6 ק"ג. הוא בעל נוצות שחורות בגבו ואפורות על הבטן. הראש שחור והגבות צהובות וישרות. המקור גדול וכתום. כפות הרגליים ורודות. פינגווין ישר-ציצה מקנן בלהקות בחופים סלעיים. הוא ניזון בים מדגים ודיונונים, יחד עם פינגוויני ציצה נוספים. הפינגווין הנקבה מטילה ביצהר ראשונה כשהיא נודדת לאיי הרבייה שלה מול חופיה הדרומיים של ניו זילנד, ואת הביצה השנייה היא מטילה לאחר הגעתה לאזור, 5 ימים אחרי ההטלה הראשונה. הפינגווין מוותר על הביצה הראשונה שמטילה הנקבה, כי אינו יכול לגדל שני אפרוחים. ולביצה השנייה אותה מטילה הנקבה, יש סיכוי גדול יותר לשרוד כי היא גדולה יותר מהראשונה בכ-85% הזן מצוי בסכנת הכחדה. מדיה וקבצים בנושא פינגווין ישר-ציצה בוויקישיתוף פינגווין ישר-ציצה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פינגווין ישר-ציצה, באתר ITIS (באנגלית) פינגווין ישר-ציצה, באתר NCBI (באנגלית) פינגווין ישר-ציצה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) פינגווין ישר-ציצה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) פינגווין ישר-ציצה, באתר GBIF (באנגלית) פינגווין ישר-ציצה באתר הרשימה האדומה של IUCN ישראלי, יוגב (2022-10-19). "למה פינגוויני ישר-ציצה דוחים את הביצה הראשונה שלהם ומטילים אחת נוספת?". Ynet. נבדק ב-2022-10-23.
דפוס א.ל. מונזון

"דפוס א. ל. מונזון" (גם דפוס מונזון, דפוס א"ל מאנזאהן, A.L. Monsohn, Lith. Monson) היה בית דפוס שפעל בירושלים בין השנים 1892–1992. דפוס א.ל. מונזון הוקם בשנת 1892 בירושלים על ידי אברהם לייב מונזון ואחיו משה מרדכי מונזון. השנים למדו דפוס בשיטת ליתוגרפיה בפרנקפורט, גרמניה. עם שובם לארץ ישראל הקימו את בית הדפוס, שהיה אחד מבתי הדפוס היהודיים הראשונים בארץ-ישראל של המאה ה-19. בית הדפוס עסק בהדפסה של יודאיקה כגון לוחות "מזרח", כרזות. בתחילה, נעשה שימוש במכבש ידני, ובשנת 1894 הוכנסה לשימוש מכונה אוטומטית. בבית הדפוס נעשה שימוש בעיטורים שנוצרו, בתחילה, על ידי אברהם לייב מונזון. מאוחר יותר החלו אמנים נוספים, כגון מאיר רוזין, מאיר גור אריה וזאב רבן, לעצב דברי דפוס שונים. עם פטירתו של אברהם, בשנת 1930, נסגר בית הדפוס לכמה חודשים. עם פתיחתו שונה שמו ל"דפוס מונזון". בשנת 1934 עבר בית הדפוס לפעול במרכז מסחרי בשכונת שמאעה בעיר. בשנת 2009 נערכה תערוכה על תולדות בית הדפוס במוזיאון חצר היישוב הישן בירושלים. דפוס א.ל. מונזון, 1892–1992, ירושלים: מוזיאון חצר היישוב הישן, 2009 עפרת, גדעון (עורך), 100 שנות אמנות הדפס בישראל, ירושלים: סדנת ההדפס ירושלים, 2015, עמ' 10–11. ליתוגרפיות דפוס מונזון דפוס א. ל. מונזון (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית (לא פעיל) כרזות ומפות דפוס מונזון באתר הספרייה הלאומית
פינגווין מצויץ מזרחי

פינגווין מצויץ מזרחי (שם מדעי: Eudyptes chrysocome filholi) הוא תת-מין של פינגווין מצויץ מערבי ממשפחת הפינגוויניים. אחרי בדיקות מולקולריות שונות הוא הופרד למין עצמאי, אך בהמשך הוחזר למין. פינגווין זה חי באיים תת-אנטארקטיים באוקיינוס ההודי והאוקיינוס השקט כמו באיי קרוזה, איי קרגלן, האי הרד ואיי מקדונלד, מקווארי, איי אוקלנד ואיי האנטיפודה ואיים נוספים קטנים. הפינגווינים ניזונים בעיקר מקרילאים, אך גם מדגים, דיונונים וחסרי חוליות אחרים; הפינגווינים יוצאים לגיחות חיפוש מזון באופן יומי. בעת מנוחה, הפינגווינים מסתירים את ראשם מתחת לאחת מכנפיהם. פינגווין מצויץ מזרחי, באתר ITIS (באנגלית) פינגווין מצויץ מזרחי, באתר NCBI (באנגלית) פינגווין מצויץ מזרחי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) פינגווין מצויץ מזרחי, באתר GBIF (באנגלית)
Jomsviking

Jomsviking הוא האלבום העשירי של להקת הדת' מטאל המלודי השוודית אמון אמארת'. האלבום יצא לאור ב-25 במרץ בשנת 2016. זהו אלבום הקונספט הראשון של הלהקה. כל השירים נכתבו והולחנו על ידי אמון אמארת'. אמון אמארת' יוהאן הג - שירה אולאבי מיקונן - גיטרה יוהאן סדרברג - גיטרה טד לונדסטרם - גיטרה בס מוזיקאים אורחים טוביאס גוסטפסון - תופים מידע על האלבום Jomsviking באתר MusicBrainz מידע על האלבום Jomsviking באתר AllMusic האלבום Jomsviking באתר Discogs ביקורת על האלבום באתר About.com ביקורת על האלבום באתר Allmusic ביקורת על האלבום באתר !Exclaim ביקורת על האלבום באתר Metal Hammer ביקורת על האלבום באתר PopMatters ביקורת על האלבום באתר Sputnikmusic ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פינגווין מצויץ צפוני

פינגווין מצויץ צפוני (שם מדעי: Eudyptes moseleyi) הוא מין של פינגווין מהסוג פינגווין מצויץ. מין מתרבה כמעט רק בטריסטן דה קונה ובאי גוף, שבדרום האוקיינוס האטלנטי. הוא מצוי בסכנת הכחדה ונרשמה ירידה של 90% באוכלוסייה מאז 1950. מין זה קרוב למין פינגווין מצויץ מערבי ובעבר היה תת-מין שלו. הוא דומה לו מאוד בגודל ובהתנהגות. כמותו הוא בעל ציצות צהובות ממעל לעיניים. הפינגווינים ניזונים בעיקר מקרילאים, אך גם מדגים, דיונונים וחסרי חוליות אחרים; הפינגווינים יוצאים לגיחות חיפוש מזון באופן יומי. בעת מנוחה, הפינגווינים מסתירים את ראשם מתחת לאחת מכנפיהם. מדיה וקבצים בנושא פינגווין מצויץ צפוני בוויקישיתוף פינגווין מצויץ צפוני, באתר ITIS (באנגלית) פינגווין מצויץ צפוני, באתר NCBI (באנגלית) פינגווין מצויץ צפוני, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) פינגווין מצויץ צפוני, באתר GBIF (באנגלית) פינגווין מצויץ צפוני באתר הרשימה האדומה של IUCN
ירחניים

ירחניים (שם מדעי: Monodactylidae) היא משפחה של דגי ים מסדרת הדקראים. דגים אלה חיים במים רדודים בימים הטרופיים באזור האינדו-פסיפי (אנ'). במשפחה ישנם 6 מינים. אלו דגם קטנים ושקופים בעלי גוף דמוי דיסקית וסנפירים מוגבהים, עיניים גדולות, זנבות קטנים וקצוות סנפירים צהובים. אורכם הממוצע 25-30 ס"מ. דגים אלה חיים רוב הזמן בלהקות והם ניזונים מדגים קטנים יותר ומחסרי חוליות ימיים. חלק מדגים אלה הם דגי נוי פופולריים באקווריום. משפחה ירחניים (Nemipteridae) סוג ירחן (Monodactylus) מין ירחן כסוף (Monodactylus argenteus) מין Monodactylus falciformis מין Monodactylus kottelati מין Monodactylus sebae סוג Schuettea מין Schuettea scalaripinnis מין Schuettea woodwardi מדיה וקבצים בנושא ירחניים בוויקישיתוף ירחניים, באתר ITIS (באנגלית) ירחניים, באתר NCBI (באנגלית) ירחניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ירחניים, באתר GBIF (באנגלית) ירחניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
עמנואל פרחי

עמנואל פרחי (בצרפתית: Emmanuel Farhi;‏ 8 בספטמבר 1978 – 23 ביולי 2020) היה כלכלן צרפתי ממוצא יהודי ופרופסור בחוג לכלכלה באוניברסיטת הרווארד. תחום התמחותו היה מקרו-כלכלה. פרחי נולד ב-1978, בן לכלכלן יהודי ממוצא מצרי. גדל בפריז ולמד בתיכון לואי הגדול. במסגרת התיכון זכה בתחרות החשובה בצרפת בתחום הפיזיקה, ולאחר מכן למד מתמטיקה בתוכנית מכינה קדם-אקדמית לאחד ממוסדות גרנד אקול. הוא הגיע למקום הראשון במבחני הקבלה לאקול פוליטקניק, אך בחר ללמוד באקול נורמל סופרייר בחוג למתמטיקה. בשנת 2001 התגייס לשירות המדינה במסגרת תוכנית קור דה מין (Corps des Mines). בשנת 2006 קיבל תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT). פרחי שימש כיועץ כלכלי לראש ממשלת צרפת בשנים 2010–2012, וכיהן כפרופסור לכלכלה באוניברסיטת הרווארד מאז 2006 (בשנת 2010 קיבל קביעות). מחקריו עסקו במקרו-כלכלה, הבנה ומניעה של משברים פיננסיים, הבנת ההשלכות של מדיניות פיסקלית ועוד. זכה בפרסים רבים בתחום הכלכלה, לרבות פרס ז'ראר ברנאסה לכלכלן האירופאי הטוב ביותר מתחת לגיל 40 (2009), פרס מלינבו (Malinvaud, 2011), פרס הכלכלן הצעיר הטוב ביותר בצרפת (2013), ואחרים. לצד פרסומים אקדמיים רבים, בשנת 2011 פרחי פרסם ספר בשם "משנים את המערכת המוניטרית הבינלאומית" (Reforming the International Monetary System). טענתו המרכזית לגבי המשבר הכלכלי העולמי של 2008 הייתה שהמחסור ארוך הטווח בנכסים בטוחים להשקעה, כגון איגרות חוב של מדינות מפותחות, הוא זה שהוביל למשבר. פרחי נפטר ב-23 ביולי 2020. עמנואל פרחי, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה עמנואל פרחי, באתר גוגל סקולר עמנואל פרחי, באתר SSRN אורי פסובסקי, במלכודת הבטיחות, באתר כלכליסט, 8 בספטמבר 2016
צלחתניים

צלחתניים (שם מדעי: Ephippidae) היא משפחת דגים ימיים מסדרת הדקראים. במשפחה זו 8 סוגים ו-20 מינים וחלקם הם דגי נוי מבוקשים. אלו דגים גדולים ורחבים שכשמם, מזכירים צלחת. הם בעלי סנפירי גב ובטן ארוכים ומעוגלים, ראש קטן ומעוגל ושפתיים בולטות מעט. הם ניזונים בעיקר מאצות ומחסרי חוליות ימיים. הם חיים בלהקות גדולות בימים חמימים ורדודים. הגדולים במיני המשפחה יכולים להגיע לאורך 91 ס"מ. רובם אפורים או לבנים מפוספסים בשחור. ישנם גם מינים צבעוניים יותר. מספר מינים מהמשפחה מתפקדים כשומרי שוניות עקב אכילת האצות המזהמות את השונית. כך עושה המין Platax pinnatus בשונית המחסום הגדולה. בחופי ים סוף ישנם 2 מיני צלחתניים: צַלַּחְתָּן סְנַפִּירִי (Platax teira) וצַלַּחְתָּן אֲרֻבָּתִי (Platax orbicularis). משפחה צלחתניים (Ephippidae) סוג Chaetodipterus סוג Ephippus סוג ומין יחיד Parapsettus panamensis סוג צלחתן (Platax) סוג ומין יחיד Proteracanthus sarissophorus סוג ומין יחיד Rhinoprenes pentanemus סוג ומין יחיד Tripterodon orbis סוג ומין יחיד Zabidius novemaculeatus סוג Exellia - נכחד מדיה וקבצים בנושא צלחתניים בוויקישיתוף צלחתניים, באתר ITIS (באנגלית) צלחתניים, באתר NCBI (באנגלית) צלחתניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) צלחתניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) צלחתניים, באתר GBIF (באנגלית) צלחתניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
חמישיית גלבוע

חמישיית גלבוע הייתה הרכב מוזיקלי פופולרי שהורכב מבני הקיבוצים בית אלפא וחפציבה ופעלה בין השנים 1960 – 1967. החמישייה נוסדה ונוהלה מוזיקלית על ידי נחום היימן הופיעה והקליטה בתוכניות רדיו רבות, ליוותה להקות זמר וזמרים ידועי שם והוציאה שורה של אלבומים. להקה חמישיית הגלבוע הוקמה בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 על ידי נחום היימן שהיה באותן שנים, מורה למוזיקה במוסד החינוכי בית אלפא וריכז את הפעילות המוזיקלית בקיבוץ. הרכב "החמישייה" כלל את: נחום היימן שניגן באקורדיון וגם ניהל מוזיקלית את החמישייה, יהודה גולני מבית אלפא שניגן בקלרינט, עמוס אלוני מבית אלפא - בחליל צד, אלי בן רעי מבית אלפא - בגיטרה, אברי וייס מקיבוץ חפציבה שניגן בקונטרה בס. נגנית נוספת שהרבתה לנגן בהרכב "החמישייה" הייתה מיכל לנס בת גן שמואל שעברה לבית אלפא בעקבות נישואיה לבן הקיבוץ וניגנה בחליל צד. את השם "חמישיית גלבוע" נתן הסופר נתן שחם, חבר בית אלפא. תחילה הופיעה הלהקה בחגי ובאירועי הקיבוץ, לא חלף זמן רב מהקמתה והיא צברה רפרטואר עשיר ומגוון שכלל מנגינות ונעימות - עם, שירי רועים, ריקודי עם ודבקות, ניגונים חסידיים וגם מנגינות שחיברו מייסד הלהקה נחום היימן ומלחינים נוספים מהתנועה הקיבוצית, כמו ינון נאמן ויעקב שגיא. המוזיקאי ואיש קול ישראל מאיר הרניק שחיפש כישרונות צעירים, שמע על החמישייה מהגלבוע והזמינה להשתתף בתוכנית הרדיו שערך "תשואות ראשונות". בעקבות הופעתה המוצלחת של החמישייה בתוכנית רדיו פופולרית זו היא הוזמנה לתוכניות רדיו נוספות זכתה לפרסום רב והוזמנה להופעות באירועים שונים ברחבי הארץ. הלהקה הביאה משהו חדש והתאייפיינה בצלילים ועיבודים עממיים ייחודיים וחמים שלא היה רגיל לשמוע אותם בארץ. אחד מלהיטיה של חמישיית גלבוע היה השיר "לאן נושבת הרוח". שהלחין נחום היימן. השיר נכתב במיוחד לכבוד אירועי פתיחת גני התערוכה בתל אביב. באירוע זה הופיעה החמישייה לראשונה ביחד עם הגבעטרון. לא חלף זמן רב מיום הקמתה של החמישייה והיא הוציאה תקליט ובו מנגינותיה. לאורך שנות פעילותה הוציאה החמישייה שורה של אלבומים ובהם שלל ומגוון נגינות. עם התמנותו של נחום היימן מיסדה ומנהלה המוזיקלי של חמישיית גלבוע למנהל המוזיקלי של הגבעטרון התקיים שיתוף פעולה פורה בן שתי הלהקות. הן הופיעו והקליטו יחד והוציאו מספר אלבומים משותפים. במאי 1963 ייצגה חמישיית גלבוע את ישראל ביריד בינלאומי בעיר טור שבצרפת. מבין השירים הבולטים והידועים יותר שניגנה חמישיית הגלבוע ניתן לציין את: "שיר בחמישה אקורדים", "מגדים" ("הדודאים נתנו ריחם"), "ניצנים נראו בארץ" "לאן נושבת הרוח". בשנת 1967 עם נסיעתו של נחום היימן לפריז ואחר כך לאנגליה הגיעה "החמישייה" לסוף דרכה. ביוני 2005 ערכה החמישייה מעין "קאמבק" כאשר הופיעה וניגנה כמה מעיבודיה המקוריים בערב הענקת פרס הוקרה לנחום הימן על תרומתו לזמר העברי מטעם אוניברסיטת בר-אילן. אלי אלון, סיפורה של "חמישיית גלבוע", באתר TheMarker‏, 5 בספטמבר 2016 (מאורכב בוייבאק מאשין)
יאיר ויינרב

יאיר ויינרב (נולד ב־25 בספטמבר 1974) הוא עיתונאי ישראלי המשמש כתב רדיו וטלוויזיה ומבזקן בתאגיד השידור הישראלי. מספטמבר 2016 ועד מאי 2017 הגיש, יחד עם תמר אלמוג, את מהדורת החדשות "יומן" ששודרה בליל שבת בערוץ הראשון ועבר להגיש תוכנית דומה בערוץ כאן 11. מאז שסיים תפקיד זה, הוא מגיש מדי יום את תוכנית הכלכלה "צבע הכסף" בכאן ב'. את שירותו בצה"ל עשה ויינרב בחיל המודיעין. הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה וסוציולוגיה. ב־1998 השלים את קורס הכתבים של הערוץ הראשון. בין השנים 1998–2007 שימש ככתב ומגיש ברשת ב' של קול ישראל. במהלך עבודתו ברדיו סיקר ויינרב מגוון נושאים. בהם צבא, הכנסת, כלכלה וחינוך. הוא הגיש מספר תוכניות רדיו בתחנה, ובהן התוכנית הכלכלית "צבע הכסף", מגזין חדשות הלילה של קול ישראל "כל היום" ותוכנית הבוקר המוקדמת "אור ראשון". ב־2007 הצטרף ויינרב לצוות הכתבים והמגישים של הערוץ הראשון ובמהרה התמנה להיות כתב לענייני כלכלה באזור המרכז, תפקיד אותו מילא במשך שבע שנים. לאורך השנים, הגיש מספר תוכניות. בהן התוכניות הכלכליות "מבט לכסף" ו"מדד יומי" וכן תוכנית האקטואליה השבועית "סיכום שבועי". כמו כן, שימש כמבזקן חדשות וכתב במהדורת החדשות היומית של הערוץ, "מבט". בספטמבר 2014 מונה לכתב המדיני של הערוץ הראשון במקומה של איילה חסון, אשר מונתה לתפקיד המנהלת-בפועל של חטיבת החדשות של הערוץ. בספטמבר 2016 נבחר להגיש את מהדורת החדשות "יומן" אשר שודרה בימי שישי בערוץ הראשון ביחד עם תמר אלמוג, שם החליף את עודד שחר שחזר להגיש את התוכנית "פוליטיקה". עם סגירת רשות השידור ותחילת פעילותו של תאגיד השידור הישראלי, המשיך וינרב להגיש, באופן זמני, את "חדשות השבוע", המהדורה שהיוותה את המשכה של "יומן", ועשה זאת עד לסוף 2017. באותו זמן סיים את תפקידו ככתב המדיני של הערוץ. מאז, הוא מגיש את יומן הכלכלה של כאן ב', "צבע הכסף", בארבעת הימים בהם משודרת התוכנית מדי שבוע. נוסף על כך, הוא משמש מבזקן חדשות במהדורות הבוקר המשודרות בכאן 11. ב־2006 זכה ויינרב ב"פרס הכתב המצטיין על שם אילן רועה". ויינרב נשוי ואב לשלושה. מתגורר ברעננה. מדיה וקבצים בנושא יאיר ויינרב בוויקישיתוף יאיר ויינרב, ברשת החברתית פייסבוק יאיר ויינרב, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "צבע הכסף", באתר תאגיד השידור הישראלי "יומן" בשניים... רק בערוץ הראשון!, באתר הערוץ הראשון, 6 בספטמבר 2016 קורות חיים של יאיר ויינרב, באתר "מאיר קוטלר - מולי שש - ייצוג אמנים" דוד אברהם‏, מחליף לאיילה חסון: יאיר ויינרב ישמש ככתב המדיני של הערוץ הראשון, באתר וואלה, 15 בספטמבר 2014 נועה פרייס‏, בפריים טיים של "כאן": ניקי גולדשטיין וסדרה מהיוצר של "חוק וסדר" ששודרה ברשות, באתר וואלה, 14 במאי 2017 רועי רובינשטיין, אני לא מסוגל לראות את השידור האחרון של "מבט", אומר בכאב יאיר ויינרב, באתר Mynet‏, 11 במאי 2017
קבוצת כל הזמנים של ה-ABA

קבוצת כל הזמנים של ה-ABA (באנגלית: ABA All-Time Team) היא רשימה של 30 השחקנים הטובים והמשפיעים ביותר לאורך 10 שנות קיומה של ליגת ה-ABA, אשר נבחרה בשנת 1997, במלאת 30 שנה להקמת הליגה. רשימת השחקנים התפרסמה ב-23 באוגוסט 1997, בעיר אינדיאנפוליס, במהלך טקס איחוד יוצאי ליגת ה-ABA. את הקבוצה בחר פאנל של 50 מצביעים שהורכב מעיתונאים, שדרנים ופרשנים של ה-ABA, שופטים, בעלי קבוצות ומנהלי קבוצות לשעבר, וכן מספר אוהדים נבחרים. אף אחד מהמצביעים בפאנל לא היה שחקן לשעבר, גם אם לאחר מכן מילא תפקידים נוספים ב-ABA. השחקנים נבחרו על סמך כישוריהם ככדורסלנים, ונלקחו בחשבון גם מידת הספורטיביות והמנהיגות שהפגינו, ותרומתם הכוללת להתפתחות הליגה. השחקנים נבחרו ללא תלות בעמדתם במגרש. חמישה מהשחקנים בקבוצת כל הזמנים נבחרו שנה קודם לכן גם לקבוצת 50 השחקנים הגדולים בתולדות ה-NBA – ג'וליוס ארווינג, ריק בארי, ג'ורג' גרווין, מוזס מלון ובילי קנינגהם. מלבד קבוצת כל הזמנים, נערכו הצבעות נוספות לשחקן ולמאמן המצטיינים של ה-ABA בכל הזמנים. ארבעה שחקנים בלבד קיבלו קולות עבור תואר השחקן המצטיין, והסמול פורוורד ג'וליוס ארווינג זכה בפער ניכר עם 46 קולות. מלבדו קיבלו קולות גם מל דניאלס (2), ארטיס גילמור (1) וקוני הוקינס (1). שבעה מאמנים שונים קיבלו קולות לתואר המאמן המצטיין של ה-ABA, ובמספר הקולות הרב ביותר (34) זכה בובי "סליק" לאונרד, מאמנה של אינדיאנה פייסרס בין השנים 1968–1976, אשר הוביל אותה ל-3 אליפויות ABA בעונות 1970, 1972 ו-1973. לארי בראון, אשר כמעט ונכלל בקבוצת כל הזמנים כשחקן כשזכה ב-19 קולות, סיים במקום השני בהצבעה למאמן המצטיין עם 6 קולות. כמו כן קיבלו קולות המאמנים יובי בראון (4 קולות), בייב מקארתי (2), ביל שרמן (2), אל ביאנקי (1) ובוב באס (1). תוצאות ההצבעה לקבוצת כל הזמנים, באתר Remember the ABA סטטיסטיקות הקריירה של הנבחרים, באתר Basketball-Reference
ואפילו בהסתרה

ואפילו בהסתרה הוא שיר של הזמר יואל קליין שהולחן על ידי שעיה גרוס ועובד על ידי אלי קליין על פי מילים של רבי נחמן מברסלב מליקוטי מוהר"ן. השיר מושר במקור בהברה חסידית, וזכה לגרסאות כיסוי רבות. השיר הולחן על ידי שעיה גרוס לקראת זיץ שנערך לקראת חג הפסח בישיבת "מאורות נתן" בחשמונאים אליו הוזמן יחד עם הזמר יואל קליין, שניהם חסידי סאטמר. את מילות השיר מצא חזקי גליק, חברם של השניים, בליקוטי מוהר"ן באקראי. השניים נהגו להופיע יחד בחתונות, ומאז שהלחינו את השיר שרו אותו מדי פעם. עם הזמן השיר הפך לפופולרי ואהוד, והשניים קיבלו פידבקים חיוביים מאנשים רבים, אך הם טרם הפכו אותו לסינגל והפיצו אותו באופן רשמי. לדברי קליין, מה שהביא אותם להוציא את השיר כסינגל היה בעקבות שיחה שקיבל מבחור צעיר שסיפר לו שהוא חולה בסרטן. הבחור סיפר שעל פי הרופאים ימיו ספורים, ושהוא מבקש שבשעת פטירתו יבוא קליין וישיר את השיר. קליין סיפר את הסיפור לגרוס, והשניים החליטו להוציא את השיר כסינגל ולהפיץ אותו לציבור הרחב. את השיר הם הקליטו באוגוסט 2014. השיר זכה במקום השני במצעד העשור של רדיו קול חי מיוזיק ושל רדיו קול ברמה. מילות השיר הם עיבוד לדברי רבי נחמן מברסלב (ליקוטי מוהר"ן נ"ו ג') על הפסוק "וְאָנֹכִ֗י הַסְתֵּ֨ר אַסְתִּ֤יר פָּנַי֙ בַּיּ֣וֹם הַה֔וּא" (דברים, ל"א, י"ח) המתייחס לפורענות גדולה שיביא אלוהים על עם ישראל לאחר שיחטא. הוא שואל מדוע יש כפילות במילים "הסתר אסתיר" ודורש כי כשאדם יודע לפחות שהוא עיוור לנוכחות האל ועליו לחפשו, זו הסתרה אחת; אך לעיתים קרובות אינו מודע ולו לכך שהבורא נעלם ממנו כי ההסתרה עצמה נסתרת. אבל גם על מצב זה, נכתב ב'ליקוטי': "אֲבָל בֶּאֱמֶת אֲפִילּוּ בְּכָל הַהַסְתָּרוֹת וַאֲפִילּוּ בְּהַהַסְתָּרָה שֶׁבְּתוֹךְ הַסְתָּרָה בְּוַדַּאי גַּם שָׁם מְלֻבָּשׁ הַשֵּׁם יִתְבָּרַךְ, כִּי בְּוַדַּאי אֵין שׁוּם דָּבָר שֶׁלּא יִהְיֶה בּוֹ חִיּוּת הַשֵּׁם כִּי בִּלְעֲדֵי חִיּוּתוֹ לֹא הָיָה לוֹ קִיּוּם כְּלָל". המילים "גם מאחורי הדברים הקשים העוברים עליך אני עומד" הוספו על ידי גרוס וקליין לאחר שראו אותם בעלון חיזוק בשם "אור האמונה" של הרב מנחם אזולאי מתלמידי הרב אליעזר ברלנד ומחברת המילים היא הרבנית תהילה ברלנד אשתו. בין האמנים שביצעו את השיר: הגרסה המקורית - יואלי קליין (יוצר השיר) וילד הפלא נתן פוקס קובי פרץ ויעקב שוואקי חיים ישראל מידד טסה יוסף קרדונר ברי סחרוף ואביתר בנאי יובל דיין יואלי קליין - "ואפילו בהסתרה״ | הקליפ הרשמי, סרטון בערוץ "Lavi Nemo", באתר יוטיוב (אורך: 06:13) מידע על היצירה "ואפילו בהסתרה" באתר מיוזיק בריינז אלון פוקס, ואפילו בהסתרה: הלהיט החסידי שמשגע את החרדים – ומגשר בין חצרות יריבות, הארץ בלוגים. יצחק הלפרין, שיר של חסידות ברסלב "ואפילו בהסתרה" מטריף את המגזר החרדי, רשות השידור הישראלית. מיוחד: יואלי קליין ושעיה גרוס מדברים על הניגון שכבש את העולם החרדי, אהרון קליגר, 4 בספטמבר 2014, באתר ברסלב סיטי. יואלי קליין - Topic (2020-08-12), ואפילו בהסתרה, נבדק ב-2024-07-29 קובי פרץ ויעקב שוואקי - ואפילו בהסתרה Kobi Peretz & Yaakov Shwekey, סרטון בערוץ "KobiPeretzOfficial", באתר יוטיוב (אורך: 04:42)