שמות יישובים בישראל

האטימולוגיה של שמות ערי ישראל היא מגוונת. יישובים מסוימים הם בני אלפי שנים, והם נקראים על שם אלים כנענים, כגון ירושלים (ירושלם), בית שמש ובית אל, ערים עתיקות אחרות קיבלו את שמן ממילים בשפות כנעניות, כמו סח'נין וערים ויישובים אחרים קיבלו את שמם מהשפה הערבית, כמו רמלה, ראש העין ואום אל-פחם. ערים חדשות, רובן ככולן הוקמו על ידי התנועה הציונית בסוף המאה ה-19 ובמחצית הראשונה של המאה ה-20, נקראו על שם אישים חשובים כגון בנימין זאב הרצל, חוזה המדינה, חיים נחמן ביאליק, המשורר הלאומי ושמואל פינלס, נשיא הקונגרס הציוני הראשון. יישובים חדשים אחרים שקמו, כקריית אונו, דימונה וערד נקראו על שם ערים עתיקות שחרבו ואילו מקורות שמות אחרים הם בפסוקים בתנ"ך כגון ראשון לציון ופתח תקווה. במדינת ישראל המודרנית, ועדת השמות הממשלתית היא הגוף המופקד על אישור שמותיהם של יישובים חדשים. ערים רבות הן עתיקות ונקראות על שם אלים כנענים. בעוד שלפי המדרש מקור השם ירושלים הוא צירוף של השם שאברהם קרא לה, "הר ה' יראה" עם השם "שלם", במחקר מקובל כי משמעות השם המקורית היא "ייסד האל שלם", או העיר שאותה ייסד האל שלם. גם העיר האחרת במחוז ירושלים, בית שמש, קרויה על שם אלה כנענית – שמש. על פי סברה מקובלת אילת נקראה על שם האלה הכנענית אשרה, שבהיותה אשת ראש הפנתיאון הכנעני אל נקראה גם "אלת" ("אל" בנקבה). בנוסף, בכונתילת עג'רוד על דרך עזה-אילת נמצאו כמה כתובות המעידות על פולחן משותף של יהוה והאשרה, וכתובת דומה נמצאה בחורבת אל כום. עוד חיזוק ישנו בכך שחירם מלך צור השתתף על פי הכתוב בבניית עציון גבר (היא אילת) ובתחזוק הצי שם עם שלמה המלך, ואילו האשרה הייתה האלה הפיניקית הראשית. בשירה האוגריתית נקראה האשרה אשרת ים - ושמשה כפטרונית של ערי נמל. יישובים נוספים ששמם קשור לאלים כנעניים הם בית אל שיש הסוברים ששמו קשור לראש הפנתיאון הכנעני אל, בית ענת וענתות על שם אלת המלחמה ענת, ובית דגן על שם דגן, ארשף על שם רשף, בית חורון על שם חורון, ויריחו ובית ירח על שם ירח. מספר ערים ומועצות מקומיות בישראל מנציחות אישים בשמן. הרצליה היא כנראה המפורסמת שבהן, והיא קרויה על שם בנימין זאב הרצל, חוזה המדינה. נתניה קרויה על שם נתן שטראוס, איש עסקים יהודי-אמריקאי ממוצא גרמני, מבעלי רשת חנויות הכלבו מייסיס (Macy's) אשר תרם רבות למטרות ציוניות ובין היתר לייסודה של העיר, ואילו טבריה קרויה על שם טיבריוס, קיסר רומא בזמן יסוד העיר, בשנת 20 לערך. ערים נוספות אשר נקראות על שם אישים הן קריית ביאליק, הקרויה על שם חיים נחמן ביאליק, המשורר הלאומי; אור יהודה על שם הרב יהודה אלקלעי; יהוד קרויה ככל הנראה על שם יהודה בן יעקב אבינו הקבור בעיר, שם שנשתמר בשם העיירה הערבית יהודייה, אור עקיבא הקרויה על שם רבי עקיבא, היישוב בית-ינאי קרוי על שם המלך החשמונאי אלכסנדר ינאי. בנימינה הקרויה על שמו של הברון בנימין אדמונד דה רוטשילד, קריית מוצקין הקרויה על שם ליאו מוצקין, זכרון יעקב שקרויה על שם ג'יימס (יעקב) דה רוטשילד, וקיסריה, הקרויה על שם אוגוסטוס, קיסר רומא. קריית שמונה מציינת בשמה את שמונת נופלי קרב תל חי. יישובים מעטים קרויים על שם נשים, ובהם יד חנה על שם חנה סנש ולהבות חביבה על שם חביבה רייק. חלקם קרויים על שם נשים שעיקר המוניטין שלהן הוא בהיותן בנות משפחה של אישים נודעים, כגון היישוב עלי זהב, הקרוי על שמה של עליזה בגין, רעייתו של מנחם בגין והיישוב פרדס חנה הקרוי על שמה של חנה רוטשילד, בתו של נתן מאיר רוטשילד. שמה של העיר אריאל הוא שם נרדף לירושלים ולבית המקדש, ונלקח מהתנ"ך: "הוי אריאל אריאל קריית חנה דוד ספו על שנה חגים ינקפו..." (ספר ישעיהו, פרק כ"ט, פסוק א'). ביולי 2009, 31 שנים לאחר הקמת העיר, החליטה מועצת עיריית אריאל לקרוא את העיר על שם ראש הממשלה לשעבר, אריאל שרון. מספר ערים אשר הוקמו על ידי גלי העלייה הציוניים בסוף המאה ה-19 ובמחצית הראשונה של המאה ה-20 מנציחות בשמן ערים עתיקות אשר נהרסו או ננטשו בעבר. לא תמיד יש קרבה גאוגרפית בין הערים החדשות לאלו העתיקות, כדוגמת רחובות שבשפלה אשר קרויה על שם רחובות שבנגב. העיר הגדולה ביותר בקטגוריה זו היא אשדוד אשר נקראה על שם אשדוד, אחת מחמשת ערי הפלשתים, שם שנשתמר גם בשם העיירה הערבית ששכנה באזור עד 1948, איסדוד. ערים נוספות בקטגוריה זו הן בני ברק, אשקלון, בית שמש ומודיעין. מקור שמה של באר שבע הוא במקרא, בספר בראשית (כ"א, כ"ח–ל"א), אך היישוב אשר נוסד ב-1900 הוקם על ידי האימפריה העות'מאנית עבור מוסלמים. ערים אחרות אשר הוקמו באותה תקופה נקראו על שם ביטוים מהתנ"ך, כך למשל ראשון לציון שלקחה את שמה מהפסוק :רִאשׁוֹן לְצִיּוֹן, הִנֵּה הִנָּם; וְלִירוּשָׁלִַם, מְבַשֵּׂר אֶתֵּן" (ספר ישעיהו, פרק מ"א, פסוק כ"ז), פתח תקווה שלקחה את שמה מהפסוק "וְנָתַתִּי לָהּ אֶת-כְּרָמֶיהָ מִשָּׁם, וְאֶת-עֵמֶק עָכוֹר לְפֶתַח תִּקְוָה; וְעָנְתָה שָּׁמָּה כִּימֵי נְעוּרֶיהָ, וּכְיוֹם עֲלוֹתָהּ מֵאֶרֶץ-מִצְרָיִם" (ספר הושע, פרק ב', פסוק י"ז) ונס ציונה שלקחה את שמה מהפסוק "שְׂאוּ-נֵס צִיּוֹנָה, הָעִיזוּ אַל-תַּעֲמֹדוּ: כִּי רָעָה, אָנֹכִי מֵבִיא מִצָּפוֹן--וְשֶׁבֶר גָּדוֹל" (ספר ירמיהו, פרק ד', פסוק ו'). נוסף על ערים אלו, גם העיר תל אביב קיבלה את שמה מהתנ"ך- זהו שם של יישוב על יד נהר כבר שבו ישבו גולי יהודה והנביא יחזקאל: "ואבוא אל הגולה תל- אביב" (יחזקאל, ג', ט"ו). שמות רחובות בישראל זאב וילנאי, "מילים במקרא שהיו לשמות יישובים בישראל", ארץ-ישראל י"ז, 1983. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) חנה ביתן, "ועדת השמות הממשלתית: תולדותיה ועקרונות עבודתה", אופקים בגאוגרפיה 83, 2013. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) רשימת שמות היישובים בישראל, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏27 ביוני 2022 לאה מזור, ‏בין מקרא לציונות – התפיסה השבטית של המרחב המשתקפת בשמות יישובים מהעשור הראשון למדינה, קתדרה 110, טבת תשס"ד, עמ' 122-101 יואל אליצור וחיים בן דוד, ‏'דיר' ונווה ושמות מקומות מטיפוס דיר-X בארץ-ישראל, קתדרה 123, מרץ 2007, עמ' 38-13 יואל אליצור, על אתרים במקרא ושימור שמות, הרצאה בכנס 'מטמוני ארץ', באתר בינינו לכל עיר יש שם באתר הסוכנות היהודית בעזרת השם באתר משרד החינוך ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 153 Genesis: world of myths and patriarchs עמ' 114, הוצאת אוניברסיטת ניו יורק, 1996 החלטת מועצת העיר מיולי 2009 לקרוא לעיר אריאל על שם אריאל שרון