laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ימימה מילוא

ימימה (ג'ימי) מילוא (ספטמבר 1922–3 בינואר 1981) הייתה שחקנית במאית ומורה למשחק. נמנית עם מייסדי התיאטרון הקאמרי ותיאטרון חיפה. ימימה מילוא נולדה לשושנה פרסיץ, מנהיגה ציונית ואשת ציבור, וליוסף יצחק במשפחה בת ארבעה ילדים בפרנקפורט שבגרמניה. אביה היה איש עסקים מצליח, ונפטר בפתאומיות בהיותה בת 3. זמן קצר לאחר פטירתו, עלתה לארץ ישראל בנובמבר 1925 עם אימה ושלושת אחיה. בשנת 1942 נישאה ליוסף מילוא. ובשנת 1944 הייתה בין חמשת המייסדים של התיאטרון הקאמרי. בשנת 1949 יצאה לפריס להשתלמות במשחק ושהתה שם כשנה. עם שובה ייסדה את בית הספר למשחק של התיאטרון וגם ניהלה אותו עד לסגירתו מחוסר תקציב ב-1954. בקאמרי השתתפה במחזות רבים ובהם "מאז ועד היום", "אלוף בצלות ואלוף שום", "משרתם של שני אדונים", "העולם בו אנו חיים", "ירמה", "אנטיגונה", "השדכנית העליזה", "הנפש הטובה מסצ'ואן", ועוד. בשנת 1962 עברה לשחק בתיאטרון החדש דאז, תיאטרון חיפה, אותו ניהל בעלה יוסף מילוא. המחזה הראשון בו שיחקה בחיפה היה "הלילה לאיש" מאת משה שמיר. בשנת 1964 שיחקה בתפקיד אמא קוראז', במחזהו של ברטולט ברכט. בשנת 1979 עברה לירושלים, במטרה להקים בית ספר למשחק בחסות עיריית ירושלים ותיאטרון החאן. לימימה ויוסף בת משותפת, אורנה (נולדה ב-1951 בתל אביב). ימימה מילוא נפטרה בירושלים ממחלה קשה ונטמנה בהר הזיתים. המחזה "הטרגדיה הפלורנטינית", מאת אוסקר ויילד, שהוצג בשנת 1944 בתיאטרון הקאמרי. המחזה "מאז ועד היום", הוצג בתיאטרון הקאמרי. שירים, עריכה מרים אורן ואורנה מילוא, הוצאת שוקן תל אביב 1997. ימימה מילוא, בתוך: שמעון לב-ארי, "מדריך 100 שנה לתיאטרון העברי", באתר החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב ימימה מילוא - שתקנית ומחנכת., דבר, 5 בינואר 1981 לאה גילולה, היכן הסתיימה ג'ימי, באתר הארץ, 21 בנובמבר 2001 מאגר ארכיוני תיאטרון DITA(הקישור אינו פעיל) - ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה תובעים עזרה לבית הספר הדראמטי, הארץ, 14 בינואר 1953 "ירמה" ב"קאמרי", על המשמר, 2 באפריל 1957 לאה פורת, "השדכנית העליזה" בקאמרי, למרחב, 8 ביוני 1956 ימימה מילוא תשחק בתיאטרון חיפה, הארץ, 31 במאי 1962 בועז עברון, <<הלילה לאיש>>– בתיאטרון העירוני של חיפה, הארץ, 13 ביולי 1962 מחר בכורת "הלילה לאיש" בתיאטרון חיפה, למרחב, 25 ביוני 1962 חיים גמזו, אמש בתיאטרון - אמא קוראז', הארץ, 3 במרץ 1964 הצלחה גדולה לאמא קוראז', קול העם, 20 בפברואר 1964 נוגה כהן, ימימה מילוא מגשימה חלום ישן, כל העיר, 28 בספטמבר 1979 מתה ימימה מילוא, דבר, 4 בינואר 1981
רוזן

רוזן (בלטינית: Comes) הוא המונח העברי לתואר אצולה אירופי שמקורו באימפריה הרומית, נמוך בחשיבותו מהמרקיז וגבוה מהויקונט, והוא מקביל לתואר הגרמני גראף (Graf). מקור שמו במרבית השפות הוא במילה הלטינית Comes שמשמעותה בעברית בן לוויה. בן הלוויה של השליט, שהיה חבר ויועץ, הפך במרוצת הזמן לתואר שלטוני עם הגדרות הקובעות את מיקומו בסולם דרגות האצולה האירופי-פיאודלי, ואת סמכויותיו וחובותיו של בעל התואר. המלה "רוזן" אשר אומצה כמקבילה העברית מקורה בתנ"ך (ספר שופטים, פרק ה', פסוק ג' "שִׁמְעוּ מְלָכִים, הַאֲזִינוּ רֹזְנִים", ספר ישעיה, פרק מ', פסוק כ"ג: "הַנּוֹתֵן רוֹזְנִים לְאָיִן שֹׁפְטֵי אֶרֶץ כַּתֹּהוּ עָשָׂה", ספר תהילים, פרק ב', פסוק ב': "יִתְיַצְּבוּ, מַלְכֵי-אֶרֶץ, וְרוֹזְנִים נוֹסְדוּ-יָחַד"). שם המשפחה "רוזן" אינו קשור לתואר האצולה, אלא מקורו במלה הגרמנית Rosen (ורדים). רוזן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
רחל אטאס

רחל אטאס-ברוך (24 ביולי 1934 – 25 בנובמבר 2004) הייתה שחקנית קולנוע ותיאטרון, זמרת ומדבבת ישראלית. אטאס-ברוך, מי שהייתה מכוכבות הבמה והבידור הבולטות בישראל בשנות החמישים והשישים, נודעה הודות לנוכחותה הבימתית וקולה הרועם והחם, והיא זכורה על ידי רבים כאחת הדמויות המיוחדות של הבמה והזמר העברי בארץ. רחל אטאס נולדה וגדלה בתל אביב, הבכורה במשפחה בת חמישה ילדים. היא החלה לשיר ולשחק עוד בגיל צעיר, ועלתה על הבמות כבר בגיל 16. היא למדה בקונסרבטוריון "שולמית" בתל אביב. בסוף שנות החמישים הייתה חברה בתיאטרון הסאטירי "סמבטיון", ושם היא התבלטה לצידם של אריק איינשטיין, יוסי פרוסט ומרדכי בן-זאב. ב-1953 שיחקה ב"זעקי ארץ אהובה" שהועלה בתיאטרון "הבימה". ב-1964 כיכבה יחד עם אילי גורליצקי ויונה עטרי במחזמר "שלמה המלך ושלמי הסנדלר", שזכה להצלחה רבה והפך לקלאסיקה ישראלית. היא גילמה את דמותה של נופרית, אשתו המצריה של שלמה המלך, וביצעה את השירים: "שיר המצריה", "שערורייה כזאת", "שיר המריבה" ו"שמש מוף", שנכתב במיוחד עבורה. שירים שנהפכו ללהיטי התקופה. שיחקה ב"משלי ערב", שהייתה להצגה הראשונה שהועלתה במועדון החמאם, "פישקה החיגר", "חכמי חלם", "כמו ציפורים", "משחקי הפיג'מה" ועוד. היא לקחה חלק במופע "תל אביב הקטנה", שהועלה על ידי צוות החמאם, הנחתה את המופע "היה היו זמנים" שזכה להצלחה רבה, וכן השתתפה באופרטה הישראלית הראשונה "שולמית", שהועלתה בתיאטרון "דו-רה-מי". אטאס השתתפה גם במספר סרטי קולנוע, בין היתר ב-"נס בעיירה", שהתבסס על סיפורים מאת שלום עליכם, "רק בלירה", "המובטל בטיטו" ו"חמש חמש", שהתבסס על מחזמר משנות ה-50. אטאס ביצעה שירים שנהפכו ללהיטים, כדוגמת: "חיימקה שלי", "טנגו כפר סבא" ו-"שיתפוצץ". רבים זוכרים אותה מתוכנית הטלוויזיה משנות ה-70 "שכונת חיים", שם היא שיחקה את תפקיד "אמא של יוני". אטאס מוכרת גם בזכות עבודתה כמדבבת בסרטים מצוירים, בין השאר בשל דמותה של אורסולה מ"בת הים הקטנה", תפקיד לו זכתה לשבחים רבים הן בארץ והן בעולם, גברת תיון מ"היפה והחיה", מלכת הלבבות מ"אליסה בארץ הפלאות", ביגמאמא מ"השועל והכלבלב" ויונה מ"להיטים מצוירים משלנו". אטאס הייתה נשואה לשחקן דוד ברוך, ולהם שלושה ילדים. שתי בנותיהם, אורית שחם ועופרי ברוך, שיחקו לצידם בהצגות ילדים כדוגמת "עלילות פתי מאמין לכל דבר" שהועלתה בשנות השבעים, ו"שיגעון של משפחה", אשר חיבר גידי שחם, חתנה של אטאס. אטאס נפטרה ב-25 בנובמבר 2004, בגיל 70, ממחלת הסרטן. היא נטמנה למחרת בבית העלמין של פרדס חנה, במושבה בה התגוררה בשנותיה האחרונות. שנה לאחר מותה יצא אוסף בשם "חיימקה שלי - משירי רחל אטאס-ברוך". האוסף כלל גם שירים שלא נכללו קודם לכן על גבי תקליטים ותקליטורים. עיריית תל אביב קבעה לוחית זיכרון לרחל אטאס ודוד ברוך על ביתם ברחוב שינקין 22. מדיה וקבצים בנושא רחל אטאס בוויקישיתוף רחל אטאס, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית רחל אטאס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רחל אטאס, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי רחל אטאס, באתר שירונט רחל אטאס, באתר AllMusic (באנגלית) רחל אטאס, באתר MusicBrainz (באנגלית) רחל אטאס, באתר Discogs (באנגלית) רחל אטאס, דף שער בספרייה הלאומית רחל אטאס, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) מרב יודילוביץ', השחקנית והזמרת רחל אטאס הלכה לעולמה, באתר ynet, 25 בנובמבר 2004 אלי אלון, רחל אטס-הקול הנפלא שנדם באתר themarker (הקישור אינו פעיל)
Ben

Ben הוא אלבום הסולו השני של מייקל ג'קסון, שיצא לאור ב-4 באוגוסט 1972, אחד עשר חודשים לאחר אלבום הסולו הראשון, Got to Be There. האלבום יצא בתקופת ההתבגרות של ג'קסון. חלק מהשירים באלבום הם בלדות, סגנון שונה מהשירים אותם שר ג'קסון עם חמישיית הג'קסונים. שיר הנושא, Ben, הוא בלדה שנכתבה על עכברוש כחלק מפסקול לסרט. ברחבי העולם: 4.4 מיליון בארצות הברית: 3.3 מיליון מידע על האלבום Ben באתר MusicBrainz מידע על האלבום Ben באתר AllMusic האלבום Ben באתר Discogs האלבום Ben באתר ספוטיפיי מידע על האלבום מידע על האלבום [1]
דדליין (קומיקס)

דֶּדְלַיְין הוא כותר קומיקס הומוריסטי מבית סטודיו קומיקום המתאר באופן מופרך והומוריסטי את סיפורם של יוצרי קומיקס הפנטזיה "ארינאה": אביב אור וערן אביאני אשר כותבים על עצמם וחייהם בעקבות בחירתם במקצוע בלתי רגיל זה. הכותר מצויר בשחור-לבן. מונה שתי חוברות וחוברת הקדמה המופצת חינם. חוברת שלישית לכותר מתוכננת בעתיד. העלילה מספרת על ערן ואביב בדמויותיהם המצוירות, אביב כפנתרה שחורה וערן כדביבון, אשר עובדים בסטודיו קומיקום כיוצרי קומיקס. יום אחד מבקר בסטודיו כתב טלוויזיה שבא לצלם כתבה על אביב וערן אך לפני שהוא מצליח ערן ואביב נחטפים על ידי אנשים בחלוקים לבנים שלוקחים אותם לבית משוגעים שם הם מנסים להוכיח ללא הצלחה את שפיותם, אך עליהם לצאת משם מהר כדי שיוכלו להספיק לדדליין. תחילה דמויותיהם של אביב וערן הופיעו בקומיקס קומי קצר בסיום כל חוברת של ארינאה ותיארו את יצירתה. בעקבות התגובות האוהדות החליטו ערן ואביב לתת לדמויותיהם סידרה משלהם. באחת הכתבות עליה אביב גילתה שמקור דמות הפנתרה השחורה שלה היא בעצם אותה דמות פנתרה שחורה בקומיקס הגמר של אביב "אלוניה" רק עם "התאמות קלות" לדמותה של אביב. סטודיו קומיקום ביקורת לדדליין 1 ב-isf כריכות דדליין מאין? ההשראות מאחורי כריכות דדליין1 ו2 דדליין 2 בוי בריבוע , פרסומת גלויה בעלילון המקוון שאותו מציירת אביב אור להשקת החוברת דדליין-יציאת מצריים סיפור צד של דדליין לפסח-פורסם בעבר במעריב לנוער
ז'רמי (כדורגלן)

זֶ'רֵמי סוֹרֵלֵה נְזִ'יטָאפ פוֹצוֹ (בצרפתית: Geremi Sorele Njitap Fotso; נולד ב-20 בדצמבר 1978), הידוע כז'רמי, הוא כדורגלן עבר קמרוני ששיחק בעמדת הקשר האחורי או המגן הימני. בשנת 2003 הצטרף לקבוצת צ'לסי מריאל מדריד. צ'לסי שילמה שישה מיליון לירות שטרלינג תמורת העברתו לשורותיה מריאל מדריד. בשנת 2007 הצטרף לניוקאסל יונייטד בהעברה חופשית, וחתם על חוזה לשלוש עונות. בינואר 2010 עבר לאנקרגוג'ו הטורקית, ובתום אותה עונה עבר ללאריסה היוונית. ז'רמי ייצג את נבחרת קמרון ברוב התחרויות הגדולות בשנות פעילותו הוא השתתף בשתי אליפויות עולם ב-2002 ו־2010, ב-7תחרויות גביע אפריקה לאומות משנת 1998 ועד 2010. בהם שתי זכויות באליפות היבשתית ב־2000 וב-2002. הוא השתתף בטורניר הכדורגל במשחקים האולימפיים סידני 2000 וזכה עם נבחרתו במדליית זהב. מדיה וקבצים בנושא ז'רמי בוויקישיתוף ז'רמי, באתר Transfermarkt ז'רמי, באתר BDFutbol ז'רמי, באתר WorldFootball.net ז'רמי, באתר National Football Teams ז'רמי, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פאולו פריירה (כדורגלן)

פאולו רנאטו רבוצ'ו פריירה (בפורטוגזית: Paulo Renato Rebocho Ferreira; נולד ב-18 בינואר 1979) הוא כדורגלן עבר פורטוגלי ששיחק בעמדת המגן הימני או המגן השמאלי. לפני שהגיע למועדון צ'לסי הוא שיחק במדי מועדון פורטו מאז שנת 2002, ויחד איתו זכה בדאבל בעונה הראשונה, באליפות וגם בגביע פורטוגל. עונה אחר כך זכה עם המועדון בגביע אירופה לאלופות. אל מועדון צ'לסי עבר בשנת 2004 יחד עם מאמנה של פורטו, ז'וזה מוריניו, עונה לאחר זכייתם באליפות אירופה. לפריירה 44 הופעות במדי נבחרת פורטוגל. בסיום עונת 2012/13, ולאחר זכייתה של קבוצתו בליגה האירופית לאחר ניצחון 2-1 על בנפיקה ליסבון במשחק הגמר בו לא שותף, פרש פריירה ממשחק פעיל. פורטו אליפות פורטוגל: 2002/2003, 2003/2004 הגביע הפורטוגלי: 2002/2003 הסופר קאפ הפורטוגלי: 2003, 2004 גביע אופ"א: 2002/2003 ליגת האלופות: 2003/2004 צ'לסי אליפות אנגליה: 2004/2005, 2005/2006, 2009/2010 גביע ה-FA‏: 2006/2007, 2008/2009, 2009/2010, 2011/2012 מגן הקהילה: 2005, 2009 גביע הליגה האנגלית: 2004/2005, 2006/2007 ליגת האלופות: 2011/2012 הליגה האירופית: 2012/2013 אישיים קבוצת השנה של אופ"א: 2002/2003 מדיה וקבצים בנושא פאולו פריירה בוויקישיתוף פאולו פריירה, באתר Transfermarkt פאולו פריירה, באתר Soccerway פאולו פריירה, באתר BDFutbol פאולו פריירה, באתר WorldFootball.net פאולו פריירה, באתר National Football Teams פאולו פריירה, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלגברה של קבוצות

במתמטיקה ובפרט בתורת המידה ואלגבראות בוליאניות, אלגברה של קבוצות (נקראת גם: שדה של קבוצות) מעל קבוצה X {\displaystyle X\,} היא אוסף F {\displaystyle {\mathcal {F}}} של תת-קבוצות של X {\displaystyle X} המקיים את תכונות הסגירות הבאות: האוסף כולל את הקבוצה הריקה ואת X {\displaystyle X} . האסוף סגור ללקיחת משלים ביחס ל- X {\displaystyle X} . כלומר אם   F ∈ F {\displaystyle \ F\in {\mathcal {F}}} אז   X ∖ F ∈ F {\displaystyle \ X\backslash F\in {\mathcal {F}}} . האוסף סגור ביחס לאיחוד סופי: אם F 1 , F 2 ∈ F {\displaystyle F_{1},F_{2}\in {\mathcal {F}}} אז F 1 ∪ F 2 ∈ F {\displaystyle F_{1}\cup F_{2}\in {\mathcal {F}}} . משתי הדרישות האחרונות ומכללי דה-מורגן נובע גם כי אלגברה של קבוצות סגורה לחיתוך באורך סופי. דוגמה לאלגברה של קבוצות מעל R {\displaystyle \mathbb {R} } , היא אוסף כל האיחודים הסופיים של קטעים ממשיים מהצורה [ a , b ) {\displaystyle [a,b)\,} . סיגמא-אלגברה היא סוג מיוחד של אלגברה, המקיימת בנוסף גם סגירות לאיחוד של מספר בן מנייה של קבוצות. אם F {\displaystyle {\mathcal {F}}} היא סיגמא-אלגברה מעל X {\displaystyle X} , הזוג הסדור ⟨ X , F ⟩ {\displaystyle \langle {X,{\mathcal {F}}}\rangle } נקרא מרחב מדיד (מרחב מדיד יחד עם פונקציית מידה נקרא מרחב מידה). מהתכונה הבאה של סגירות ללקיחת משלים, נובע כי אם האוסף כולל את הקבוצה הריקה אז הוא כולל את X {\displaystyle X} . ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ה'תרפ"ה

ה'תרפ"ה (5,685) ובקיצור תרפ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 בספטמבר 1924, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1925. המולד של תשרי חל ביום שני, שעה אחת ו-90 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-300. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-204, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,856 לחורבן הבית, ושנת 2,236 לשטרות. ט"ז בכסלו - ייסוד המושבה הרצליה י"ז בכסלו - מתקיימים השיעורים הראשונים בטכניון. י"ז באדר - מדינת טנסי אוסרת על לימוד תורת האבולוציה בבתי הספר, חוק שהוביל למשפט הקופים י"ח באדר - שידור הרדיו הטראנס-אטלנטי הראשון ז' בניסן - נחנכה האוניברסיטה העברית בהר הצופים שבירושלים י' בסיוון - נפתח "בית הנכות הלאומי בצלאל" בירושלים בהנהלתם של בוריס שץ ומרדכי נרקיס י' בתשרי – הרב אליעזר הגר, האדמו"ר מסרט ויז'ניץ (נפטר בהתשע"ה) י"א בתשרי – הרב דוד משה רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף (נפטר בה'תשכ"ט) ג' בחשוון - הרב יהודה עמיטל, ראש ישיבת הר עציון ושר בממשלת ישראל י"ט בחשוון - חיים בר-לב הרמטכ"ל השמיני חבר הכנסת ושר (נפטר ה'תשנ"ד) ט"ו בכסלו - אד קוץ', ראש עיריית ניו יורק כ"ט בכסלו - אלי כהן, מרגל ישראלי שפעל בסוריה ונתפס (הוצא להורג ה'תשכ"ה) י' בטבת - עוזי נרקיס, אלוף פיקוד המרכז בעת מלחמת ששת הימים י"ח בטבת - הרב שלמה קרליבך המכונה גם "הרב המרקד" (נפטר ב-תשנ"ה) ט' באדר - מנחם שטרן, פרופסור להיסטוריה של עם ישראל, מגדולי חוקרי תקופת הבית השני (נרצח ה'תשמ"ט) י"ד באדר - מרדכי אלקחי, איש אצ"ל, מעולי הגרדום (הוצא להורג ה'תש"ז) י"ב בניסן - הלגה דן, נערה יהודיה הולנדית, שסיפור ימיה האחרונים תחת השלטון הנאצי, נכתב ביומנה (נרצחה ה'תש"ג) כ"א בניסן - הרב דוד משה ליברמן, אב"ד קהילת "שומרי הדת" באנטוורפן וממייסדי וחבר נשיאות מרכז רבני אירופה כ' באייר - יובל נאמן, פיזיקאי ופוליטיקאי ישראלי, כיהן כשר בממשלת ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ו) א' בסיוון - נתנאל לורך, היסטוריון, דיפלומט ומזכיר הכנסת (נפטר ב-ה'תשנ"ז) כ"ג באב - מאיר שמגר, נשיא בית המשפט העליון ג' באייר - נפטר ר' ישעיה שטיינר, מייסדה של חסידות קרסטיר להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי י"ד בניסן - 8 באפריל 1925. ה'תרפ"ה
ה'תרנ"ז

ה'תרנ"ז (5,657) ובקיצור תרנ"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1896, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 בספטמבר 1897. המולד של תשרי חל ביום שני, 22 שעות ו-319 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכז. היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-203, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,828 לחורבן הבית, ושנת 2,208 לשטרות. א' באלול - נפתח הקונגרס הציוני הראשון בבזל שבשווייץ ו' באלול - תיאודור הרצל כותב ביומנו: "בבזל ייסדתי את מדינת היהודים" ט"ו בתשרי - אורי צבי גרינברג, משורר עברי (נפטר ה'תשמ"א) כ"א באדר א' - מרדכי נמיר, מזכ"ל ההסתדרות, ראש עיריית תל אביב, שר וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תשל"ה) י' בניסן - יוסף יקותיאלי, הוגה רעיון המכביה ומגשימו, חתן פרס ישראל על מפעל חיים ה' בסיוון - אליעזר ננס אוטוביוגרף חסיד חב"ד. (נפטר ב-ה'תשנ"ז) כ"א בחשוון - רבי אשר אנשיל אשכנזי מאלעסק-סטניסלב בן רבי יואל אשכנזי מזלוטשוב י"א באדר ב' - ג'יימס ג'וזף סילבסטר, מתמטיקאי בריטי ממוצא יהודי (נולד ה'תקע"ד) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ברכת החמה ביום רביעי ה' בניסן - 7 באפריל 1897. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תרנ"ז
ה'תרכ"ט

ה'תרכ"ט (5,629) ובקיצור תרכ"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1868, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1869. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 8 שעות ו-261 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 5 במחזור העיבור ה-297. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-202, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,800 לחורבן הבית, ושנת 2,180 לשטרות. כ"ז בכסלו - עקיבא אריה ויס, אדריכל ומתכנן ערים, יוזם הקמתה של אחוזת בית, הגרעין שממנו התפתחה העיר תל אביב (נפטר ה'תש"ז) ל' בשבט - אלזה לסקר-שילר, משוררת יהודיה גרמניה (נפטרה ב-ה'תש"ה) ל' בסיוון - הרב שלמה קלוגר, פוסק ודרשן, מגאוני דורו בפולין להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ברכת החמה ביום רביעי כ"ו בניסן - 7 באפריל 1869. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תרכ"ט
ה'תר"א

ה'תר"א (5,601) ובקיצור תר"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 בספטמבר 1840, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1841. המולד של תשרי חל ביום השבת, 18 שעות ו-203 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 15 במחזור העיבור ה-295. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-201, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,772 לחורבן הבית, ושנת 2,152 לשטרות. ישראל ב"ק מקים בית דפוס עברי ראשון בירושלים ומדפיס את הספר 'עבודת הקודש' לחיד"א כ"ט בתשרי – רבי אברהם דוד מבוטשאטש, רב חסידי בבוצ'אץ', פוסק ומחבר "אשל אברהם". (נולד בו' באדר ה'תקל"א) י"ב בכסלו – רבי אברהם דב מאבריטש, רב חסידי בז'יטומיר ובאווריטש, ולאחר עלייתו לארץ ישראל רב לעדת החסידים בצפת. י"ח בטבת – רבי צבי אלימלך שפירא מדינוב, האדמו"ר הראשון של חסידות דינוב, ומחבר "בני יששכר". (נולד בה'תקמ"ג) ה' באדר – רבי אברהם בינג רבה של וירצבורג והמדינה בחבל פרנקוניה שבממלכת בוואריה, מגדולי רבני יהדות גרמניה. (נולד בה'תקי"ב) כ"ח בתמוז – רבי משה טייטלבוים, רבה של הקהילה היהודית באוהעל, ממפיצי החסידות בהונגריה ואבי שולשת סיגט-סאטמר. (נולד בה'תקי"ט) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ברכת החמה ביום רביעי ט"ז בניסן - 7 באפריל 1841. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תר"א
ה'תקע"ג

ה'תקע"ג (5,573) ובקיצור תקע"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1812, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 בספטמבר 1813. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 15 שעות ו-432 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-294. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-200, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,744 לחורבן הבית, ושנת 2,124 לשטרות. הרב יצחק מוולוז'ין מתמנה כראש ישיבת וולוז'ין. האדמו"ר רבי דובער שניאורי, מעביר את חצר חסידות חב"ד לעיירה לובביץ' על שמה נקראת החסידות עד היום. רבי משולם זוסיא השיל, האדמו"ר הרביעי מזינקוב (נפטר בה'תרכ"ד). הרב עבדאללה סומך, פוסק וראש ישיבה בבגדאד (נפטר בה'תרמ"ט). הרב אברהם צבי הירש אייזנשטט, מגדולי הפוסקים ברוסיה, מחבר "פתחי תשובה" (נפטר בה'תרכ"ח). י"ד באייר - יצחק גולדמן, מו"ל עברי ומאנשי תנועת ההשכלה בוורשה (נפטר בה'תרמ"ח). י"ד בתשרי - מאיר אנשל רוטשילד, מייסד שושלת רוטשילד (נולד ב-ה'תק"ד). ז' בכסלו - רבי יוסף דוד זינצהיים ("יד דוד"), רבה של שטרסבורג וראש הסנהדרין של פריז, רבה הראשי הראשון של צרפת וראש הקונסיסטוריה המרכזית של יהודי צרפת. י"ט בטבת - רבי אריה לייב הלר בעל "קצות החושן". כ"ד בטבת - רבי שניאור זלמן מלאדי (האדמו"ר הזקן), מייסד חסידות חב"ד. י' בשבט - רבי שלמה לוצקר, "המגיד מלוצק", אדמו"ר חסידי מתלמידי המגיד ממזריטש. ב' באדר א' - רבי אהרן אריה לייב, האדמו"ר השני מפרמישלאן (נולד ב-ה'ת"ק). כ"ה באב - רבי סעדיה משקלוב, תלמיד הגר"א, מעולי עליית תלמידי הגר"א ומחבר מעשה רב. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ברכת החמה ביום רביעי ז' בניסן - 7 באפריל 1813. ה'תקע"ג
יריחו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... יריחו – עיר ליד ים המלח שושנת יריחו – מחלה אשר מועברת באמצעות זבוב החול שתפוצתו בישראל באזור בקעת הירדן גרעין יריחו – גרעין התיישבות שתוכנן להתיישב בעיר יריחו, בסוף התיישב במצפה יריחו יריחו (אקדח) – אקדח מתוצרת התעשייה הצבאית יריחו (טיל) – סדרה של טילים בליסטיים מתוצרת ישראל יריחו (סדרת טלוויזיה) – סדרת טלוויזיה של CBS
ה'תרצ"ט

ה'תרצ"ט (5,699) ובקיצור תרצ"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 בספטמבר 1938, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1939. המולד של תשרי חל ביום השבת, 20 שעות ו-119 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-300. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-204. שנה זו היא שנת 1,870 לחורבן הבית, ושנת 2,250 לשטרות. ד' בתשרי - נחתם הסכם מינכן: מנהיגי אנגליה, צרפת, גרמניה הנאצית ואיטליה חותמים על הסכם המאפשר לגרמניה לספח את חבל הסודטים שבצ'כוסלובקיה. ה' בתשרי - נוויל צ'מברלין, ראש ממשלת בריטניה, חוזר לארצו לאחר שחתם על הסכם מינכן ומכריז כי השיג "שלום בתקופתנו" (Peace for our time). ו' בתשרי - גרמניה מספחת את חבל הסודטים. כ"ג בתשרי - נוסד בית הספר הימי בחיפה, חלוץ בתי הספר הימיים בארץ ישראל. ט"ז בחשוון - פוגרום "ליל הבדולח" ברחבי גרמניה. י' בטבת - גרמניה הנאצית אוסרת על יהודים לעבוד עם גרמנים י' בשבט - היטלר מכריז בנאום לרגל יום השנה לעלייתו לשלטון כי אם תפרוץ מלחמה ייכחד הגזע היהודי באירופה ט"ז בשבט - הגיעה אוניית המעפילים הראשונה "ארטימזה" לחופי הארץ י"ח בשבט - בבריטניה נפתחת ועידת השולחן העגול, בניסיון לפתור את הסכסוך היהודי-ערבי כ"ח בשבט - ועידת השולחן העגול לפתרון הסכסוך היהודי-ערבי ננעלת ללא תוצאות י"א באדר - תחילת שידורי קול ציון הלוחמת, תחנת הרדיו של האצ"ל ט"ז באדר - איטליה כובשת את אלבניה כ"ח באייר - פרסום הספר הלבן ה-3 ובו הגבלות חמורות על היישוב היהודי בארץ ישראל י' בתמוז - בן-ציון מאיר חי עוזיאל נבחר להיות הראשון לציון א' באלול - הבריטים קבעו כי עולים "בלתי חוקיים" שיגיעו ארצה ייעצרו לזמן בלתי מוגבל, לצורך זה הוקם ליד עתלית מחנה מעצר למעפילים ז' באלול - האוניה "פאריטה" של בית"ר אצ"ל עם 856 נוסעים הגיעה לחוף תל אביב, זו הייתה אחת מאניות המעפילים האחרונות שהגיעו ערב מלחמת העולם השנייה ח' באלול - נחתם הסכם ריבנטרופ–מולוטוב בין גרמניה הנאצית לבין ברית המועצות י"ז באלול - מלחמת העולם השנייה - יום פרוץ המלחמה, כאשר גרמניה הנאצית פולשת לפולין כ"ו בתשרי - אליעזר חיים בלום, אדמו"ר מקאשוי בעל שיח חיים י"א בכסלו - נאוה ארד, חברת הכנסת מטעם המערך ומפלגת העבודה ז' בטבת - ברט ברמן, פסנתרן הולנדי-ישראלי י"ב בטבת - אריק איינשטיין, זמר ישראלי (נפטר ב-ה'תשע"ד) ט"ז בשבט - שמואל הלפרט, חבר הכנסת מטעם אגודת ישראל ויהדות התורה כ"ג בשבט - יעל דיין, חברת הכנסת מטעם העבודה וסגנית ראש עיריית תל אביב-יפו א' באדר - אריה סתיו, עורך כתב העת נתיב י"ב באדר - אדיר זיק, שדרן רדיו ועיתונאי ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ה) ט"ו באייר - עמוס עוז, סופר ישראלי, זוכה פרס ישראל ופרס גתה (נפטר ב-ה'תשע"ט) כ"ט באייר - הרב יעקב אריה אלתר, האדמו"ר מגור ו' באב - גילה אלמגור, שחקנית ישראלית כ"ה באלול - ראובן ריבלין, נשיא, שר וחבר הכנסת, יושב ראש הכנסת ה-16 א' בטבת – הרב אהרון הפנר, רבם של הקהילות קוזמין (אנ') וירוצין (אנ'), ד"ר לתאולוגיה והיסטוריון יהודי גרמני. (נולד ב-ה'תרכ"ה) ה' בסיוון - משה יוסף גליקסון, מנהיג ציוני ועורך עיתון הארץ ט' בסיוון - הראשון לציון הרב יעקב מאיר (נולד ה'תרט"ז) ט' בסיוון - הרב יעקב חיים סופר, מחבר כף החיים (נולד ה'תר"ל) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תרצ"ט