laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Chinasat

Chinasat (בסינית:中星,Zhōngxīng) הוא מותג של לווייני תקשורת שמופעלים על ידי חברה China Satellite Communications. הרפובליקה העממית של סין החלה לשגר לווייני תקשורת בשנות ה-80 של המאה ה-20. תחילה שוגרו מספר לוויינים לצורך בדיקת טכנולוגיה. לוויין פעיל ראשון שוגר בשנת 1988 וקיבל שם "Chinasat 1". הוא נבנה על ידי מדענים ומהנדסים מקומיים. השיגורים נמשכו תוך ניצול טכנולוגיה מקומית. לוויינים ראשונים היו תחת שליטה של גורמים צבאיים. בהמשך השליטה הועברה לחברה שהייתה חלק של משרד הדואר והתקשורת של סין. בסביבות שנת 2000 הוקמה חברה China Satellite Communications Corporation שהיא חברת בת של תאגיד הטכנולוגיה בתחום החלל של סין. שמם הלוויינים שונה ל-Chinasat. רוב הלוויינים נבנו על ידי CAST, שהיא יחידה של תאגיד הטכנולוגיה בתחום החלל של סין. הם שוגרו מאתרי שיגור בסין ובעזרת משגר סיני. רק חלק קטן של הלוויינים הוזמן מחברות מובילות בתחום זה מחוץ לסין. לוויין "Chinasat 8" הוזמן אך אספקתו לא בוצע עקב הסנקציות. חלק מהלוויינים שוגר לטובת צבא השחרור העממי ופעול לטובתם ובאחריותם. מידע טכני על לוויינים אלו מוגבל. נכון לשנת 2023 שיגורי הלוויינים נמשכים. נתוני לוויינים ושיגורים
ויל סולאס

וויליאם (וויל) אנדרו סולאס (באנגלית: Will Solace) הוא דמות בדיונית שיצר הסופר ריק ריירדן והוא מופיע בסדרת הספרים "פרסי ג'קסון והאולימפיים","גיבורי האולימפוס", "גורלו של אפולו" ו"השמש והכוכב" מאת ריק ריירדן. ההופעה הראשונה שלו הייתה בספר "פרסי ג'קסון ותקוות האולימפוס", כשהוא נלחם בקרב על מנהטן ועזר לרפא פצועים. וויל הוא הבן של אפולו, אל הרפואה, השמש והנגינה. ההורה האנושי שלו היא נעמי סולאס, זמרת קאנטרי. ויל הוא חצוי, חצי אל יווני, וחצי אדם. יש לו כישרון לרפא אנשים, והגוף שלו יכול לזהור בנוסף יש לו שריקה על קולית שאיתה הוא מנע קרב בין היוונים לרומים. וויל הוא בן 16 והוא ירש את תואר המדריך הראשי של ביתן אפולו, שהמדריך הקודם, מייקל יו, מת בקרב על מנהטן, שהתרחש בספר החמישי בסדרת הספרים "פרסי ג'קסון והאולימפיים"(תקוות האולימפוס). הוא בזוגיות עם ניקו די אנג'לו, בן האדס. וויל הופיע לראשונה בספר פרסי ג'קסון ותקוות האולימפוס ונלחם בקרב על מנהטן ונאמר שאף על פי שהוא לא נלחם הוא היה מרפא מעולה. לאחר שמייקל יו מת, ויל תפס את מקומו בתור ראש ביתן אפולו. בספר הגיבור האבוד, וויל משאיל לאנבת' ובוץ' את המרכבה המעופפת של ביתן אפולו, ומאוד התעצבן עליהם שהם החזירו את המרכבה הרוסה. הוא עשה לליאו סיור במחנה לאחר שהפייסטוס הכיר בו, וסיפר לו על פרסי ג'קסון וצ'ארלס בקנדורף, לפני שהוא השאיר את ליאו עם חבריו לביתן תשע. בספר דם האולימפוס, יחד עם לו אלן, בת הקטה, וססיל, בן הרמס, הוא עזר לניקו לחבל במחנה הרומאים. נאמר שהוא היה המיילד שיילד את הבן של המאמן הדג', וזאת הסיבה שהוא רצה להצטרף למשימה. במהלך המשימה שלהם וויל וניקו מתווכחים על כוחות השאול של ניקו משום שוויל מסרב שניקו ישתמש בכוחות שלו. לאחר שהסתיימה המלחמה, וויל כעס על ניקו כי הוא לא ביקר אותו ועזר לו לטפל בפצועים מהמלחמה או אפילו להגיד "שלום". וככה התחיל רשמית השיפ סולאנג'לו, בין וויל וניקו. בספר האורקל הנסתר, וויל עזר לאפולו להתאושש אחרי שהגיע למחנה. הוא הלך עם אפולו לבית הגדול, שם הם פגשו את ניקו והוא מציג את ניקו בתור בן זוגו. הוא היה בן הזוג של ניקו במירוץ בשלוש רגליים, ולאחר מכן הוא עזר בטיפול בחצויים שנפצעו בתחרות. בזמן ההתקפה על המחנה, וויל וניקו לקחו מרכבה ונתנו לאפולו, קיילה ואוסטין להשתמש בה בשביל להציל את המחנה. נאמר שוויל לא כשרוני במוזיקה ובלחימה כמו שאר אחיו, אבל הוא מרפא מצוין. בנוסף, נאמר שוויל יכול לשרוק בעוצמה כזאת שתשאיר את כל מי ששומע אותו מבולבל והוא יכול לזהור בחושך. וויל מתואר כבעל שיער בלונדיני ועיניים כחולות. הוא חייכן ואמיץ, עוזר לחבריו ויש לו רעיונות חכמים. וויל הוא ביסקסואל. וויל לא טוב בלחימה, אבל הוא ממש טוב בריפוי. הוא יכול לשרוק בעוצמה חזקה ביותר, והוא יכול גם לזהור בחושך. כלי הנשק שלו הוא ריפויי, זהירה כמו השמש באור חזק ושריקה על קולית. בניגוד לרוב ילדי אפולו, וויל לא משתמש בחץ וקשת, כי אין לו את המתת הזאת מאפולו.
המשוטט

המשוטט הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2010 בכתיבה ובימוי של אבישי סיון, עם עמרי פירר ועלי נאסר בתפקידים הראשיים. העלילה היא על תלמיד ישיבה, ילד יחיד להורים חוזרים בתשובה, שמוצא מפלט למחשבותיו בשיטוטיו דרך בתי כנסת, חדרי מיון וסמטאות נטושות. מרבית הסרט מתאר את שיטוטיו, כמעט ללא דיאלוג. הסרט הוצג בפסטיבל קאן 2010 (מסגרת "שבועיים של במאים") ובפסטיבל הקולנוע הבינלאומי בוורשה 2010. הסרט זכה בפרס על סרט הביכורים (אבישי סיון) ועל הצילום (שי גולדמן) בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2010. יצחק (עמרי פירר) הוא בחור ישיבה בן 19, בן יחיד להורים ששחזרו בתשובה. בערב שבת הוא חש בכאבים עזים במתנו. אביו נתן (עלי נאסר) מוביל אותו למונית שנוסעת לבית חולים בעוד הוא הולך ברגל. בבדיקות מתגלה כי הוא סובל מאבני כליה וכי עליו לשתות הרבה. הרופא (רמי ברוך) מגלה לו כי יש לו וריקוצלה על האשך וכי עליו לעבור ניתוח להסרתו היות שזה פוגע בפוריות שלו. הדבר מגביר את מצוקתו הנפשית של יצחק. הוא מרבה להיעדר מהישיבה. הוא גם מגלה כי אביו היה בעבר עבריין וכי אמו הייתה שוטרת שבעבר עזרה לו ואז הם חזרו ביחד בתשובה והתחתנו. יצחק הולך לכותל המערבי ומטמין בין האבנים פתק עליו כתב לאלוהים שלא יכעס על אביו... יצחק עובר בדיקת זרע ואחר כך מנותח בבית החולים. כעת אביו מחפש לו שידוך. הוא נפגש עם המשודכת (רינת מטטוב), קונה לה גלידה אך הם כמעט לא מוציאים מילה כל הפגישה. יצחק מיואש, הוא לובש בגדים חילוניים ופוגש בזונה מזדקנת (עדי קפלן) אך הוא לא מוכן להשתמש בקונדום והיא מגרשת אותו. הוא ממשיך לשוטט בסמטאות ונתקל בבחורה שתוייה או מסוממת (תמי ברק), שמדדה בקושי והוא עוזר לה לעלות לדירתה ושם כופה את עצמו עליה במה שנראה כמו אונס. הוא נבהל וממהר למשטרה כדי להסגיר את עצמו אבל היומנאי (צחי גראד) עסוק מידי ולא מתפנה לטפל בו. יצחק חוזר אבל וחפוי ראש לבית הוריו. "המשוטט", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "המשוטט", באתר ספר הקולנוע הישראלי "המשוטט", באתר אידיבי "המשוטט", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) המשוטט, בארכיון הסרטים הישראלי המשוטט, בספר הקולנוע הישראלי המשוטט, באתר אידיבי. נירית אנדרמן, "המשוטט" של אבישי סיון: סיפור שנגמר בקאן, באתר הארץ, 31 במאי 2010
רגב ברוך

רגב ברוך (נולד ב-4 ביולי 1988) הוא מלחין ומתופף ישראלי. בשנת 2015 סיים את לימודיו באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים במסלול ג'אז. במהלך הלימודים נבחר להשתתף בהרכב הייצוגי של האקדמיה למוסיקה. במסגרת זו הופיע בין השאר בפברואר 2013, בכנס מוזיקה ומוח. בשנת 2012, במהלך הלימודים, הקים עם שירן קרני ועם נגנים נוספים מהאקדמיה את להקת בינת אל פאנק. באוקטובר 2013 יצא לאור סינגל ראשון בשם 'מן זאמאן'. השיר שנכתב (בשלוב של עברית וערבית) והולחן על ידי רגב ברוך, זכה להצלחה רבה. בין השאר נבחר להיות שיר הליווי של פסטיבל הסרטים חיפה 2014, והושמע כחלק מהפתיח בכל הסרטים שהוצגו בפסטיבל. רגב ברוך כתב והלחין חלק מהשירים באלבום הבכורה “בינת אל פאנק", שיצא לאור במרץ 2016, וגם חלק משירי האלבום השני The Great & Glorious Yemenite Funky Thing, שיצא לאור ביוני 2019. מאז 2017 משמש כמנהל הלהקה. בשנים 2017–2018 התמחה במקצבים הודים אצל מארק מושייב. בהמשך הקים ביחד עם נבחרת נגנים משובחת, את ההרכב האינסטרומנטלי באבא גנאש. ב-2020 ההרכב הוציא לאור אי.פי. מבוסס על מקצבים הודיים בשלוב גרוב ערבי, שהולחן על ידי רגב ברוך. במרץ 2021 יצא לאור אי.פי. נוסף בשם "החמסה האבודה של סידהרתא", שהוא מסע פילוסופי, רוחני של חיפוש משמעות. גם אי.פי. זה הולחן על ידי ברוך. כתב (ביחד עם שירן קרני) מוזיקה מקורית לסרטים של יעל קיפר ורונן זרצקי: ב-2019 לסרט "מאה אחוז" שזכה בפרס הסרט התעודי בפסטיבל הקולנוע ירושלים. ב-2021 לסרט "דיוקן" שזכה בפרס הסרט התעודי בפסטיבל הסרטים חיפה ולסרט "היערות האלו" שזכה בפרס הסרט הטוב בפסטיבל סולידריות 2021. במשך השנים השתתף כמתופף במגוון הרכבים. בין השאר ליווה עם פירקת אלנור את עמיר בניון. היה המתופף של ההרכב "גרשון לייזרסון ונוודי היידיש בלוז" וניגן גם עם "תזמורת הכליזמר הישראלית"- תזמורת קאמרית המבצעת מוזיקת כליזמר ושירי יידיש עתיקים וחדשים. ניגן באלבום שירי ילדים "ריח של חלומות" שיצא לאור בנובמבר 2016. מילות השירים חוברו על ידי דנה דובדבן והולחנו על ידי נירוס [ניר ברוך, אחיו של רגב] במגוון סגנונות, בלחנים ובעיבודים, שמצטיינים במורכבות מוזיקלית,. השירים באלבום בוצעו על ידי דנה עדיני ואלון עדר. הופיע גם כנגן, וכשחקן מנגן, בהצגות שהעלתה הבמאית מאיה בואנוס: בשנת 2018 – בהצגה הדוקומנטרית "המקום ינחם אתכם" שעלתה במסגרת פסטיבל עכו הבינלאומי לתיאטרון אחר. בשנת 2019 – בהצגה "חוף מבטחים", שבה ניגן ביחד עם תזמורת סימפונט רעננה. מאז 2022 משתף פעולה גם עם אחיו, המוזיקאי תומר ברוך ומתופף בהופעות חיות של הפרויקט חיות וסינטיסייזרים. ביולי 2022 הקים עם שירן קרני צמד בשם שירג', שמנגן ושר פופ אלקטרוני. הצמד פרסם עד כה שלושה סינגלים מתוך האלבום הראשון: Pop, שזכה לתמיכת מפעל הפיס, Bit ו"כל מרה" שבוים על ידי נגה חביון. רגב ברוך, ברשת החברתית פייסבוק רגב ברוך, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) עמוד היו טיוב של באבא גנאש דף הפייסבוק של באבא גנאש דף הפייסבוק של שירג' כנס בנושא מוסיקה ומוח בהשתתפות מורים ותלמידים מן האקדמיה, באתר האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים בן שלו, הגרוב התימני של "בינת אל פאנק", באתר הארץ, 17 באוגוסט 2014 ביקורת מוסיקה: בינת אל פאנק – מן זאמאן – כותב : דודי פטימר בינת אל פאנק, באתר דיסק סנטר ריח של חלומות באתר יוסמיוזיק פשע בתוך המשפחה, באתר החברתית יובל אראל‏, שירן קרני ורגב ברוך משיקים הרכב ושיר חדש – פופ, האזינו, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 28 ביולי 2022 יובל אראל‏, שירג׳ מארחים את ג׳אזז – הביט שבי, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 21 בפברואר 2023
כך היה כך יהיה

"כך היה כך יהיה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1975 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הראשונה באלבומה ה-11 של הזמרת, סולו? הופעה פומבית. "כך היה כך יהיה" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ומשה וילנסקי, והופק על ידי אלדד שרים. השיר מתפרש על שלושה בתים, כשלאחר כל בית מושר פזמון אחד וקבוע. הוא מדמה את מסלול חייו של ילד לתור ארוך ומלא בבני אדם אחרים. בסופו אין חוזר לסוף התור, דימוי למוות ולסיום החיים. השיר זכה להצלחה גבוה במצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל, ואף דורג במשך שבוע אחד במקום הראשון. במצעד הפזמונים השנתי דורג במקום ה-18. מידע על היצירה "כך היה כך יהיה" באתר מיוזיק בריינז סולו? הופעה פומבית באתר סטריאו ומונו המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 1 ביוני 1976. פזמונט מצעד השנתי תשל"ו (1976), פזמונט
הכרתי פעם איש

"הכרתי פעם איש" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1975 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השביעית באלבומה ה-11 של הזמרת, סולו? הופעה פומבית. "הכרתי פעם איש" נכתב והולחן על ידי רחל שפירא וקובי אשרת, והופק על ידי אלדד שרים. הוא הקולט פעם נוספת בשנת 1978 על ידי חוה אלברשטיין. הקלטתה של אילנית זכתה להצלחה רבה יותר, אולי כיוון שיצאה כסינגל מסחרי. ב-27 במאי 1976 נכנס "הכרתי פעם איש" למצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל במקום ה-18. ב-15 ביולי עלה לשיאו במקום הרביעי, ובסך הכל צעד במצעד עשרה שבועות רצופים. מידע על היצירה "הכרתי פעם איש" באתר מיוזיק בריינז סולו? הופעה פומבית באתר סטריאו ומונו
קבוצת עמוס לוזון יזמות ואנרגיה

קבוצת עמוס לוזון יזמות ואנרגיה בע"מ (לשעבר: קבוצת א. דורי) המוכרת בשם המקוצר קבוצת לוזון היא חברה ציבורית ישראלית שניירות הערך שלה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב ועוסקת ביזמות נדל"ן למגורים וביצוע פרויקטי נדל"ן. בנוסף לכך הקבוצה משקיעה בתחנת הכוח דוראד ומחזיקה במניות החברה "טריא". החברה נוסדה במרץ 1961 כחברה פרטית בבעלות אורי דורי, וביולי 1993 היא הונפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. במאי 2016 שונה שם החברה מ"קבוצת א. דורי" לשמה הנוכחי. משרדי החברה שוכנים ברעננה. המנכ"ל ובעל השליטה בה הוא עמוס לוזון. ייזום נדל"ן למגורים בישראל ובפולין באמצעות חברת הבת רונסון החזקה בחברת טריא העוסקת בתחום האשראי החזקה בחברת דורי אנרגיה שבתורה מחזיקה כ-9.4% ממניות דוראד, המפעילה תחנת כוח פרטית לייצור חשמל באשקלון. פרויקטים קבלניים באמצעות חברת "רום" והחברות הבנות שלה: אינובייט ושיראור. בינואר 2016 איש העסקים עמוס לוזון רכש את השליטה בחברה תמורת כ-10 מיליון ש"ח. נכון ליולי 2023 הוא מחזיק בכ-66% ממניותיה באמצעות חברת "ע. לוזון נכסים והשקעות" שנמצאת בבעלותו המלאה. לוזון רונסון רונסון א. דורי (אור יהודה) א. דורי דוראד אנרגיה טריא רום גבס חיפוי וקירוי שיראור סחר ישיר אינובייט אתר האינטרנט הרשמי של קבוצת עמוס לוזון יזמות ואנרגיה קבוצת עמוס לוזון יזמות ואנרגיה, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב קבוצת עמוס לוזון יזמות ואנרגיה, באתר "מאיה" קבוצת עמוס לוזון יזמות ואנרגיה: נתונים כספיים באתר מאי"ה. אודות דוראד
דוד בן הרוש

דוד בן הרוש (29 בנובמבר 1924 – 15 בינואר 1999) היה המייסד ויושב ראש של ליכוד יוצאי צפון אפריקה, שגרעין חבריו היה מוואדי סאליב. היה אחד הפעילים הבולטים באירועי ואדי סאליב, שהפך לסמל למאבק של המזרחים נגד הקיפוח והאפליה. בן הרוש נולד במרוקו וסיים שבע שנות לימוד. לאחר מכן עבד בייצור ארנקים. הוא עלה לישראל ב-1948 במסגרת ההעפלה ונכלא למשך מספר חודשים במחנות בקפריסין. בישראל הוא התגורר בוואדי סאליב שבעיר התחתית בחיפה. לאחר שהשתחרר מצה"ל ב-1949 התגייס למשטרה ועבד כנוטר רכבת ישראל עד 1956, עת שוחרר מסיבות בריאותיות. בסיוע משרד הביטחון התקבל לעבודה בחברת החשמל אך התפטר ב-1957. אז קיבל ממשרד הביטחון הקצבה לשם פתיחת בית קפה בוואדי סאליב. את בית הקפה "רוזוליו" נהגו לפקוד בעיקר עולים חדשים ממרוקו. ב-9 ביולי 1959 הגיעו אנשי משטרה לבית הקפה בעקבות קטטה ונהגו באלימות מופרזת. בהמשך לזאת, השתולל אחד מיושבי בית הקפה שהיה שיכור, נורה ברגלו, ונותר משותק בפלג גופו התחתון. בשכונה הופצה שמועה שהאיש נהרג. השמועה שימשה כזרז שגרם להתפרצות זעם ותסכול של תושבי השכונה, על הקושי הכלכלי ועל טענותיהם על אפליה וקיפוח מצד השלטון. בשכונה פרצו מהומות שגלשו למרכז חיפה, שם ניסו תושבי הוואדי, ובן הרוש בראשם, להגיע לשכונות הדר והכרמל וכן לפגוע במשרדי מפא"י וההסתדרות. המהומות דוכאו ביד קשה על ידי המשטרה והיו פצועים בשני הצדדים. בן הרוש הורשע בהפרעה לשוטר והחזקת אקדח ללא רישיון לאחר שירה ירייה אחת באוויר כדי למנוע משוטרים להיכנס לדירה של אחד מחבריו ונגזרו עליו 24 חודשי מאסר בפועל. בערעור בפני יצחק כהן, אוגניה וינוגרדוב ויעקב אזולאי הופחת העונש ל-10 חודשים לאחר שבית המשפט קבע שמכיוון שהעבירות נעשו בשרשרת אחת של התרחשויות, העונשים על העבירות צריכים להיות חופפים. בתום אחד מהדיונים במשפט תקף בן הרוש שוטר. בעקבות תקרית זו נגזרו עליו חודשיים מאסר בפועל. בסך הכל ריצה בן הרוש שישה חודשי מאסר בלבד וזאת לאחר שנשיא המדינה יצחק בן-צבי חנן אותו. בעקבות האירועים מונתה ועדת חקירה ממלכתית בראשות השופט משה עציוני כדי לבדוק את הגורם למהומות ומצבם של עולי צפון אפריקה בישראל. בן הרוש העלה את נושא האפליה בפני חברי הוועדה. בן הרוש הצביע על היד הנעלמה שטיפלה בחלוקת הרכוש הנטוש בוואדי. הוא הציע לוועדת החקירה לבדוק את אי השוויון בין העולה מאירופה והעולה ממרוקו. בעודו במאסר התמודד בן הרוש בבחירות לכנסת הרביעית מטעם רשימת ליכוד יוצאי צפון אפריקה. הרשימה קיבלה כ-8,200 קולות וחסרו לה 1,200 קולות כדי לעבור את אחוז החסימה. לאחר יציאתו לחופשי עבר בן הרוש להתגורר בקריית חיים ונעלם מהנוף הפוליטי. על שמו רחוב בחיפה. יפעת וייס, וואדי סאליב: הנוכח והנפקד, ירושלים: מכון ון ליר בירושלים: הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשס"ז 2007 רון שפיגל ואלי נחמיאס, "ואדי סאליב המיתוס ושברו": מאורעות ואדי סאליב במבט מחקרי חדש, הוצאת "לחמן", חיפה, 2009 אורה דרור, אני רוצה לעשות משהו פרודוקטיבי, מעריב, 24 בינואר 1960 כתבה בה מתאר דוד בן הרוש ממנהיגי אירועי ואדי סאליב את חוויותיו בבית סוהר דמון והתנאים בו. מודי בר און, "הכל אנשים: דוד בן הרוש", הטלוויזיה החינוכית בחירות 1959 ואירועי ואדי סאליב, היסטוריום: רגע היסטורי למורים ותלמידים, המרכז ללימודי רוח בספרייה הלאומית סופר דבר, בן הרוש מודה שארגן ההפגנה ביום ההתפרעות בואדי סאליב, דבר, 27 ביולי 1959 ש. שחורי, כתבה, דבר, 2 בנובמבר 1959 בן הרו נידון למאסר שנתיים, דבר, 23 בספטמבר 1959 הופחת עונשו של בן הרוש; חבריו זוכו מחוסר הוכחות, דבר, 1 בנובמבר 1959
למה כתבת לי שיר

"למה כתבת לי שיר" (מוכר כ"שיר") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור ב-18 במאי 2001 בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השישי שלה, יותר ויותר (2001). הוא נכתב על ידי דני דותן בהפקה והלחנה של אלי אברמוב. השיר הגיע למקום ה-15 במצעד העברי השבועי של רשת ג'. לאחר שהוציאה את "מוכר הפרחים" כסינגל האחרון מ-Free (1999), החליטה אינטרנשיונל לשנות את הכיוון המוזיקלי לטובת הקלטת בלדה אלקטרונית, בשונה ממה שצפו ממנה מבקרי המוזיקה באותה העת. "למה כתבת לי שיר" נשלח לרדיו ב-18 במאי 2001, והוצג כמועמד בפינה לשיפוטכם של רשת ג' בתחילת יוני באותה השנה. זהו השיר הראשון של דנה בהפקתו של אלי אברמוב, שעבד עימה לצד דני דותן על כל אלבום האולפן השישי שלה, יותר ויותר (2001). אברמוב עבד עם אינטרנשיונל על שירים נוספים שהוציאה גם בהמשך הקריירה שלה. "למה כתבת לי שיר" הוגדר כשיר אלקטרוני המשלב מוזיקת פופ ומאופיין בדאון-טמפו. "למה כתבת לי שיר" הציג צד שקט ועמוק יותר של אינטרנשיונל, והוא רמז על האופי של האלבום העתיד לצאת ועל הסגנון העמוק שזו כיוונה אליו באותה העת. בראיונות השונים לתקשורת שקיימה, אינטרנשיונל הסבירה שכעת היא יותר רגועה ושלווה: ”התבגרתי, הפקתי לקחים, ולמדתי להודות על מה שיש לי היום”. בהמשך, התראיינה אינטרנשיונל והצהירה: ”השיר לא נועד להיות להיט רדיו. רק ההקשבה אליו וההנאה מהיצירה נותנת לי סיפוק כאמנית, לדעת שעשיתי דבר כזה”. ביוני 2017 אינטרנשיונל אישרה ש"למה כתבת לי שיר" יחודש במסגרת הקלטות אלבום האולפן החדש שלה שטרם יצא, כמחווה לפטירתו של אלי אברמוב. מתוך ההודעה לעיתונות שצורף לסינגל רותי: ”אלי היה שותף לכל העשייה המוסיקלית, מוסיקאי מחונן ויוצר שתמיד הקדים את זמנו. הפרידה ממנו הייתה קשה נורא, והיה לי קשה לחזור למוסיקה ולאולפנים... אחד השירים שיהיו באלבום הוא חידוש לשיר הראשון שעשיתי עם אלי, למה כתבת לי שיר. הרגשתי שאני חייבת לעשות את החיבור הזה”. פירוש המשפט בצרפתית שמופיע במילים "Pourquoi m'as tu ecrit une chanson?" הוא "למה כתבת לי שיר?". סרטון השיר "למה כתבת לי שיר" באתר יוטיוב דנה אינטרנשיונל - למה כתבת לי שיר (באנגלית), 2001-05-18, נבדק ב-2023-07-20 Dana International = דנה אינטרנשיונל* - יותר ויותר, באתר Discogs (באנגלית) יותר ויותר - סינגלים 15.7.2001 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il למה כתבת לי שיר, באתר Dana International community 3.6.2001 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il החלום האפשרי (אלבום), באתר Dana International community יותר ויותר (אלבום), באתר Dana International community
בריאן פאסי

בריאן פאסי (בצרפתית: Bryan Passi; נולד ב-5 באוגוסט 1997) הוא כדורגלן צרפתי-קונגולזי המשחק בעמדת הבלם בנבחרת הרפובליקה של קונגו. פאסי גדל במחלקת הנוער של מונפלייה וערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 2–0 בליג 1 למץ ב-21 בינואר 2017. הוא חתם על החוזה המקצועי הראשון שלו בקבוצה ב-14 בפברואר 2017. ב-31 באוגוסט 2017 פאסי הצטרף בהשאלה ללה האבר מהליגה הצרפתית השנייה. פאסי הוא יליד צרפת והוא ממוצא קונגולזי. הוא זומן לנבחרת הרפובליקה של קונגו לקבוצת משחקי ידידות בספטמבר 2022. הוא שיחק בנבחרת לראשונה עם בתיקו 3–3 עם נבחרת מדגסקר ב-24 בספטמבר 2022. ב-23 ביולי 2023 חתם בהפועל תל אביב מליגת העל. אחרי ירידת הקבוצה לליגה הלאומית, ב-25 ביולי 2024 התיר המועדון את חוזהו של פאסי, והוא שוחרר מהקבוצה אחרי שהשתתף ב-29 משחקים בכל המסגרות הרשמיות, ועבר לשחק כמגן בקבוצת מפרה (אנ') מהליגה השנייה בפורטוגל. פאסי מגיע ממשפחה של כדורגלנים. סבו מצד אביו, קמיל פאסי, היה כדורגלן עבר קונגולזי, ומאמן בקריירה המאוחרת שלו. אביו, פרנק פאסי, הוא כדורגלן לשעבר ששיחק גם כן במונפלייה. דודו, ז'ראלד פאסי, היה גם כדורגלן ששיחק בנבחרת צרפת. בריאן פאסי, באתר Transfermarkt בריאן פאסי, באתר Soccerway בריאן פאסי, באתר BDFutbol בריאן פאסי, באתר WorldFootball.net בריאן פאסי, באתר National Football Teams בריאן פאסי, באתר FootballDatabase.eu בריאן פאסי, באתר ESPN מיכאל יוכין, ‏האב מול רונאלדו, הבן בהפועל: היכרות עם פאסי, באתר ONE‏, 23 ביולי 2023 איציק כלפי, ‏הפועל ת"א הודיעה על התרת חוזהו של פאסי, באתר ONE‏, 25 ביולי 2024 Franck Passi raconté par son frère Gérald: «Être numéro deux, pour Franck, c'était contre-nature», www.20minutes.fr, ‏13 באוגוסט 2015 (בצרפתית) Bryan Passi, fils de Franck, passe professionnel à Montpellier, L'Équipe (בצרפתית) Un spectateur nommé Passi | OM.net, web.archive.org, ‏10 באוגוסט 2018 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "בריאן פאסי".
ברנע

האם התכוונתם ל... קדש ברנע – עיר מקראית שכונת ברנע – שכונה באשקלון ברנע (זית) – סוג של זיתים שפותח בארץ על ידי פרופ' שמעון לביא אישים אביאסף ברנע – מלחין, פסנתרן ומורה למוזיקה ישראלי אהרן ברנע – עיתונאי ישראלי איתי ברנע – כתב ושדרן ישראלי אמיר ברנע – פרופסור למימון ישראלי, אחיו של נחום ברנע אסף ברנע – כדורסלן עבר ישראלי אריה ברנע – מחנך ומנהל, חוקר השואה גיא ברנע – שחיין ישראלי דוד ברנע – ראש "המוסד" ישראל ברנע – אלוף בצה"ל מאירה ברנע-גולדברג – סופרת ישראלית נחום ברנע – עיתונאי ישראלי, אחיו של אמיר ברנע עומר ברנע – שחקן ודוגמן ישראלי עופר ברנע – פרופסור להנדסה ביו-רפואית באוניברסיטת תל אביב עמליה ארגמן ברנע – עיתונאית ישראלית שלומית ברנע פרגו – יועצת משפטית למשרד ראש הממשלה
גביע ווינר בכדורסל 2023/2024

גביע ווינר בכדורסל לעונת 2023/2024 היא התחרות ה־18 להיווסדו של מפעל גביע ווינר סל. כל קבוצת ליגת העל לקחו חלק בטורניר מלבד עירוני נס ציונה שהשתתפה באותם הימים במוקדמות ליגת האלופות בכדורסל. 8 קבוצות השתתפו בסיבוב הראשון ו-4 קבוצות נוספות שסיימו בעונה שעברה במקומות 1–4 הצטרפו בשלב רבע הגמר, משחקי הסיבוב הראשון התקיימו באולמות של הקבוצות שסיימו במיקום גבוה יותר בעונה שעברה. בשלב רבע הגמר נפגשו 4 המנצחות מהסיבוב הראשון יחד עם 4 הקבוצות שהצטרפו בשלב זה, החל מרבע הגמר כלל המשחקים נערכו בהיכל קבוצת שלמה בתל אביב. לשלב חצי הגמר העפילו 4 המנצחות בשלב רבע הגמר. חצי הגמר בין הפועל תל אביב למכבי תל אביב לא התקיים, לאחר שהפועל סירבה לעלות למגרש בעקבות החלטת אוהדיה להחרים את המשחק עקב יחס המשטרה לאוהדים. לאור זאת נענשה הפועל בהפסד טכני, ומכבי הוכרזה כמנצחת. בשלב הגמר נפגשו שתי מנצחות חצי הגמר. משחק הגמר התקיים ב־1 באוקטובר 2023 בתל אביב. בעקבות אירועי חצי הגמר, הודיעו ארגוני אוהדים של מכבי תל אביב ושל הפועל ירושלים, כי יחרימו את המשחק, ולא יגיעו לעודד את קבוצותיהם. "אוהדי ספורט - לא עבריינים": הפועל ת"א מקבלת תמיכה, באתר ynet, 28 בספטמבר 2023 אור שקדי‏, הדרבי פוצץ: הפועל ת"א תיענש, מכבי ת"א עלתה לגמר גביע ווינר, באתר וואלה, 28 בספטמבר 2023 ארגון אוהדי מכבי תל אביב קרא להחרים את גמר גביע ווינר: "קוראים למנהלת לקיים את חצי הגמר שוב עם יחס הוגן לאוהדים", באתר הארץ, 29 בספטמבר 2023 "מכבי פנאטיקס" תמכו בהחלטת הפועל ת"א: "הספורט שייך לאוהדים", באתר וואלה, 28 בספטמבר 2023 תומר גבעתי, הגוש המעודד של הפועל ירושלים: "לא נגיע למשחק, מצפים מהקבוצה שלא תעלה לגמר", 29 בספטמבר 2023, ישראל היום
מרי רוזנבלום

מרי רוזנבלום (שם נעורים: מרי פרימן; 27 ביוני 1952 – 11 במרץ 2018) הייתה סופרת מדע בדיוני וספרי תעלומות אמריקאית. רוזנבלום נולדה בלויטאון, ניו יורק וגדלה באליסון פארק, פנסילבניה. היא קיבלה תואר בביולוגיה ממכללת ריד באורגון. רוזנבלום השתתפה בסדנת הסופרים של קלריון ווסט בשנת 1988. סיפורה הראשון התפרסם בשנת 1990 והרומן הראשון שלה בשנת 1993. הקריירה שלה החלה בסוגת המדע הבדיוני, ובמידה רבה גם המשיכה בו. עם זאת, מ-1999 עד 2002 היא כתבה את סדרת הרומנים "תעלומות הגינון" בשם "מרי פרימן". בשנת 1994, היא זכתה בפרס קומפטון קרוק לרומן הביכורים הטוב ביותר עבור The Drylands. בשנת 2009 היא זכתה בפרס סיידווייז להיסטוריה חלופית עבור הסיפור הקצר, "הקרבה"(Sacrifice). באורגון, שם התגוררה רוזנבלום, רק 10% מכלל הטייסים הן נשים, ובגיל 57 השיגה רוזנבלום תעודת טיס במדינה זו. רוזנבלום מתה ב-11 במרץ 2018, כאשר המטוס החד-מנועי אותו הטיסה התרסק ליד שדה תעופה דרומית ללה סנטר, וושינגטון. The Drylands (1993) Chimera (1993) The Stone Garden (1994) Devil's Trumpet (1999) writing as Mary Freeman Deadly Nightshade (1999) writing as Mary Freeman Bleeding Heart (2000) writing as Mary Freeman Garden View (2002) writing as Mary Freeman Water Rites (2006) Horizons (2007) Synthesis & Other Virtual Realities "Shoals" (2013) in Old Mars (anthology) "Home Movies" (2006) in Asimov's Science Fiction מדיה וקבצים בנושא מרי רוזנבלום בוויקישיתוף האתר של מרי רוזנבלום מרי רוזנבלום, ברשת החברתית Goodreads "Mary Rosenblum: Playing Cassandra". Locus Online. April 2007 Hottman, Sara (July 27, 2012). "The poetry of aviation from a Troutdale pilot: Friday feature". The Oregonian. Matarrese, Andy (March 11, 2018). "Pilot killed in plane crash south of La Center". The Columbian.
ישראלס פלאדס

Israels Plads (מילולית: כיכר ישראל) היא כיכר ציבורית גדולה במרכז קופנהגן, דנמרק, בקצה הצפוני של הכיכר שוק מזון מקורה. הכיכר ממוקמת באזור שהתפנה לאחר שביצורי העיר קופנהגן יצאו מכלל שימוש במחצית השנייה של המאה ה-19. עד אז השטח נותר ברובו לא מפותח שכן מחוץ לחומות העיר היה קיים איסור בנייה. שוק ירקות שנקרא באותה עת גרוטטורבט Grønttorvet, נפתח ב-26 באפריל 1889 החלק הצפוני של ישראל פלאדס של היום, בין Vendersgade ל-Frederiksborggade, לא היה במקור חלק מגרוטטורבט. הייתה קיימת בו מזרקה והיא הייתה ידועה בשם Hundetorvet (מילולית כיכר הכלבים), ככל הנראה בגלל שהיא הייתה פופולרית בקרב בעלי כלבים. בשנת 1913 שולב החלל בשטח השוק. השוק בגרונטטורבט נסגר כאשר שוק הירקות החדש בואלבי נחנך ב-1 באוקטובר 1958. שמו של גרנטטורבט שונה ל-Israels Plads ב-11 באוקטובר 1968, יום השנה ה-25 לרדיפות הנאצים נגד יהודים בדנמרק. מדיה וקבצים בנושא ישראלס פלאדס בוויקישיתוף
כניסה למערכת

באבטחת מחשבים, כניסה למערכת הוא התהליך בו אדם מקבל גישה לתוכנת מחשב לאחר אימות זהותו. לרוב האימות הנדרש כולל סיסמה ושם משתמש. לעיתים קרובות, מערכות מאובטחות מודרניות דורשות אימות רב שלבי, שכולל את החלקים הרגילים (שם משתמש וסיסמה) ומסתמך בנוסף להם על גורם בלתי תלוי, כגון קוד אימות בהודעת דואר אלקטרוני או מסרון, עבור אבטחה מוגברת. כאשר אין עוד צורך בגישה לתוכנה, המשתמש יכול להתנתק או לצאת. כניסה למערכת משמשת בדרך כלל לכניסה לעמוד, אתר או אפליקציה ספציפיים, שמשתמשים לא רשומים או מנויים לא יכולים לראות. לאחר שהמשתמש התחבר, ניתן להשתמש בהתחברות כדי לעקוב אחר הפעולות שהמשתמש ביצע בזמן שהוא מחובר לאתר. יציאה מהאתר מתבצעת לעיתים באופן אוטומטי בעת סגירת האתר ולעיתים נדרשת התנתקות באופן אקטיבי של המשתמש בעזרת פקודה או קישור שנועדו להתנתקות. באתרי אינטרנט המשתמשים בקובצי Cookie, למעקב אחר פעולות, כאשר המשתמש מתנתק מהאתר, לרוב ימחקו קובצי העוגיות מהאתר. כאמצעי זהירות, אין להסתמך על אמצעי יציאה אוטומטיים (יציאה מהאתר וכיבוי המכשיר), במיוחד לא על מחשב ציבורי, אלא יש להתנתק במפורש ולהמתין לאישור שההתנתקות הושלמה. אבטחת מחשב אישי OpenID סיסמה מדיה וקבצים בנושא כניסה למערכת בוויקישיתוף