יד דומיננטית

המונח יד דומיננטית (באנגלית: Handedness) בביולוגיה של גוף האדם מתייחס לשימוש מועדף של אדם ביד אחת, בשל היותה חזקה יותר, מהירה יותר או זריזה יותר. בהתאם, לעיתים קרובות, היד החלשה יותר, הפחות זריזה או פשוט פחות מועדפת סובייקטיבית, נקראת היד הלא דומיננטית. בעלי יד ימין דומיננטית מכונים ימניים ובעלי יד שמאל דומיננטית נקראים שמאליים, איטרים או איטרי יד ימינם. במחקר משנת 1975 שבו נאסף מידע על 7,688 ילדים בכיתות א'–ו' בארצות הברית, בעלי יד שמאל דומיננטית היוו 9.6% מהמדגם, כאשר 10.5% מהילדים הזכרים ו-8.7% מהילדות היו שמאליים. בסך הכל, כ-90% מהאנשים באוכלוסייה הכללית הם ימניים. דומיננטיות של יד מוגדרת לעיתים קרובות על פי היד של האדם אשר משמשת אותו לכתיבה, מכיוון שיחסית נפוץ שאנשים מעדיפים לבצע משימה מסוימת עם יד מסוימת. ישנם אנשים בעלי אמבידקסטריות אמיתית (העדפה שווה של כל יד), אבל הדבר נדיר, היות שרוב האנשים מעדיפים להשתמש ביד אחת לרוב המטרות. רוב המחקרים מצביעים על כך שלשמאליות יש סמן אפיגנטי – שילוב של גנטיקה, ביולוגיה וסביבה. מכיוון שהרוב המכריע באוכלוסייה הוא ימני, מכשירים רבים מיועדים לשימוש על ידי אנשים ימניים, מה שמקשה על השימוש בהם על ידי אנשים שמאליים. במדינות רבות, אנשים שמאליים נדרשים או נדרשו בעבר לכתוב ביד ימין. עם זאת, לשמאליים יש יתרון בענפי ספורט שכולל הכוונה למטרה באזור של שליטה של היריב, שכן יריביהם רגילים יותר ליריבים מקרב הרוב הימני. כתוצאה מכך, הם זוכים לייצוג יתר בבייסבול, טניס, סיף, קריקט, אגרוף, ואמנויות לחימה משולבות. ימניות – בעלי יד ימין דומיננטית מהווים רוב באוכלוסייה הכללית. על פי מחקרים כ־90% מהאוכלוסייה ימניים. שמאליות – בעלי יד שמאל דומיננטית הם מיעוט באוכלוסייה הכללית. על פי מחקרים כ־10% בלבד מהאוכלוסייה הם שמאליים. אמבידקסטריות – בעלי יכולת שווה בשתי הידיים. אמבידקסטרים נוטים בכל זאת להעדיף את היד הדומיננטית במקור. תופעה זו נדירה, עם שכיחות של כ-1%. דומיננטיות צולבת – שינוי העדפת היד בין משימות שונות. התופעה נפוצה בערך כמו שמאליות וקשורה להתפתחות המח בילדות. דומיננטיות של יד עשויה להימדד באופן התנהגותי (מדדי ביצוע) או באמצעות שאלונים (מדדי העדפה). שאלון דומיננטיות היד של אדינבורו (Edinburgh Handedness Inventory) נמצא בשימוש משנת 1971 אך נחשב קשה לשימוש. מהדורות של השאלון פורסמו על ידי וייל ועל ידי וויליאמס. קיים שאלון ארוך יותר של ווטרלו (Waterloo Handedness Questionnaire) אינו נגיש באופן נרחב. ישנן מספר תיאוריות בנוגע לסיבות להתפתחות דומיננטיות של יד. הדפוסים התורשתיים אשר משפיעים על דומיננטיות של יד מורכבים. לדוגמה, אם שני ההורים של ילד הם שמאליים, יש סיכוי של 26% שאותו ילד יהיה שמאלי. מחקר על תאומים מ-25,732 משפחות מצביע על כך שמידת השפעת הרכיב התורשתי בקביעת דומיננטיות של יד היא כ-24%. קיימים שני מודלים תאורטיים של גנים בודדים אשר שואפים להסביר את דפוסי ההורשה של דומיננטיות היד, האחד של מריאן אננט מאוניברסיטת לסטר, והשני של כריס מקמנוס מיוניברסיטי קולג' לונדון. עם זאת, עדויות רבות ממחקרים גנטיים מצביעות על כך שלא ניתן להסביר שונות גנטית בדומיננטיות של יד באמצעות גן בודד. ישנם חוקרים אשר מסיקים שדומיננטיות של יד היא פוליגנית ומעריכים שלפחות 40 גנים תורמים לתכונה זו. ארבעה מחקרים מצביעים על כך שאנשים שסבלו מחשיפה בתוך הרחם לדיאתילסטילבסטרול (תרופה סינתטית מבוססת אסטרוגן שנעשה בה שימוש בין 1940 ל-1971) היו בסבירות גבוהה יותר להיות שמאליים על פני קבוצת הביקורת הקלינית. מחקרים על בעלי חיים עם דיאתילסטילבסטרול מרמזים כי אסטרוגן משפיע על המח המתפתח, כולל החלק השולט בהתנהגות המינית ובדומיננטיות של ימין ושמאל. תיאוריה נוספת היא שאולטרסאונד עשוי לפעמים להשפיע על מח העובר, ולגרום לשיעורים גבוהים יותר של יד שמאל דומיננטית בילדים שאמהותיהם עוברות הליך אולטרסאונד במהלך ההריון. מחקרים מראים שיש קשר חלש בין בדיקת אולטרסאונד (סונוגרפיה אשר משמשת לבדיקת התפתחות בריאה של העובר והאם) לבין דומיננטיות של יד שמאל. מחקרים עם תאומים מצביעים על כך שגורמים גנטיים מסבירים 25% מהשונות בדומיננטיות היד וגורמים סביבתיים מסבירים את 75% השונות הנותרת. בעוד שהבסיס המולקולרי לאפיגנטיקה של דומיננטיות ידיים אינו ברור ברובו, אוקלנבורג ועמיתיו (2017) מצאו שמתילציה א-סימטרית של אתרי CpG ממלאת תפקיד מפתח לאסימטריות של ביטוי גנטי שקשורות בדומיננטיות יד. אחת התיאוריות הנפוצות בקשר לדומיננטיות יד היא חלוקת העבודה של ההמיספרות במח. אצל רוב האנשים, הצד השמאלי של המח שולט בדיבור. על פי התאוריה יעיל יותר עבור המח לחלק משימות עיקריות בין ההמיספרות – כך שרוב האנשים עשויים להשתמש בהמיספרה שאינה מדברת (ימין) לתפיסה ומוטוריקה גסה. מכיוון שדיבור הוא משימת שליטה מוטורית מורכבת מאוד, אזורי המוטוריקה העדינה המיוחדת השולטים בדיבור משמשים ביעילות רבה גם לשלוט בתנועת מוטוריקה עדינה ביד הדומיננטית. מכיוון שיד ימין נשלטת על ידי ההמיספרה השמאלית (ויד שמאל נשלטת על ידי ההמיספרה הימנית), רוב האנשים הם ימניים. התיאוריה קשורה בכך שלאנשים שמאליים יש ארגון הפוך, כלומר - תמונת ראי של החלוקה הפונקציונלית במח ביחס לימניים. עם זאת, רוב השמאליים נמצאו כבעלי דומיננטיות שפתית בהמיספרה השמאלית - בדיוק כמו ימניים. רק כ-30% מהשמאליים אינם דומיננטיים בשפה בהמיספרה השמאלית. לחלקם יש ארגון מח הפוך, שבו העיבוד המילולי מתרחש בהמיספרה הימנית והעיבוד החזותי-מרחבי דומיננטי בהמיספרה השמאלית. לחלק אחר של השמאליים יש ארגון דו-צדדי פחות מובהק, שבו שתי ההמיספרות ממלאות חלקים של אותן פונקציות. משימות שנועדו לחקור דומיננטיות יד מכומתות על ידי מיצוע של כל סוגי השמאליים. הממצאים הכלליים הם ששמאליים מראים את אותו דפוס בדומה לימניים, אך עם אסימטריה מופחתת. ממצא זה נובע ככל הנראה מהחלק הקטן של שמאליים שיש להם ארגון מח לא טיפוסי. מחקרים אודות עוברים מצאו שדומיננטיות יד ברחם מהווה מנבא מדויק מאוד של דומיננטיות היד לאחר הלידה. במחקר משנת 2013, 39% מהתינוקות (בגילאי 6 עד 14 חודשים) ו-97% מהפעוטות (בגילאי 18 עד 24 חודשים) הראו העדפת יד. תינוקות הראו שינויים תכופים בהעדפת יד מובילה במשימות אחיזה ומניפולציה של אובייקטים, במיוחד באחיזה ביד אחת לעומת משימות אחיזה בשתי ידיים. בגילאי 36–48 חודשים נצפתה ירידה משמעותית בשונות בהעדפת ידיים באחיזה ביד אחת. ניתן לראות ירידה זאת בשונות בשלב מוקדם יותר במניפולציה בשתי ידיים. ניתן לייחס את הירידה בשונות בדומיננטיות יד בקרב פעוטות בגילאי 36–48 חודשים לנוכחות בגני ילדים, בשל פעילות מוגברת של יד אחת כמו ציור וצביעה. שראון וברידן מציינים שדומיננטיות יד ימין עולה עם הגיל עד לגיל ההתבגרות. התפנית המשמעותית במחקר העדכני בנוגע לדומיננטיות יד הייתה לכיוון הדגשת מידת הדומיננטיות ולא הצד הדומיננטי בתור המשתנה העיקרי. בספרו "Right-Hand, Left-Hand", כריס מקמנוס מיוניברסיטי קולג' לונדון טוען ששיעור השמאליים באוכלוסייה הולך וגדל ושלחלק גדול מחלקם באוכלוסייה של בעלי יד שמאל דומיננטית הישגים גבוהים. החוקר טוען שהמח של שמאליים בנוי בצורה שמגדילה את טווח היכולות שלהם ושהגנים אשר קובעים שמאליות שולטים גם בהתפתחות מרכזי השפה של המוח. שמאליים מיוצגים בייצוג יתר בקרב בעלי מיומנויות קוגניטיביות נמוכות ולקות נפשית, כאשר אנשים עם מוגבלות שכלית נמצאים בסבירות גבוהה פי שניים בערך להיות שמאליים, כמו גם שכיחות גבוהה יחסית של יכולות קוגניטיביות ולא קוגניטיביות נמוכות יותר בקרב ילדים שמאליים. עם זאת, אנשים שמאליים גם מיוצגים יתר על המידה בארגונים של בעלי מנת משכל גבוהה, כמו מנסה. מחקר משנת 2005 מצא כי "כ-20% מחברי מנסה הם שמאליים, כפול מהשיעור ברוב האוכלוסיות הכלליות". נמצא כי לשמאליים יש סבירות גבוהה יותר לביצועים טובים יותר במבחני אינטליגנציה מאשר לימניים ובנוסף נמצא שלימניים לקח זמן רב יותר להשלים את המבחנים. בסקירה שיטתית ובמטה-אנליזה נמצא כי לימניים יש ציוני IQ גבוהים יותר, אך הבדל זה היה זניח (כ-1.5 נקודות). שכיחות הקשיים בהבחנה בין הצדדים שמאל וימין נחקרה בקבוצה של 2,720 חברים בוגרים של מנסה ו-Intertel (ארגונים של בעלי מנת משכל גבוהה). על פי המחקר, 7.2% מהגברים ו-18.8% מהנשים העריכו את חוש הכיוון ימין-שמאל שלהם כגרוע או מתחת לממוצע. יתרה מכך, משתתפים שהיו יחסית דו-צדדיים חוו בעיות בתדירות גבוהה יותר מאשר אלו שהיו שמאליים או ימניים מובהקים יותר. מחקר זה חשף גם השפעה של הגיל, כאשר משתתפים צעירים יותר דיווחו על יותר בעיות. במחקר שבדק האם פיתוח דומיננטיות יד במהלך הינקות נמצא במתאם עם יכולות השפה אצל פעוטות, נבדקו 38 תינוקות תוך מעקב אחריהם עד גיל 12 חודשים ושוב בין גילאי 18 עד 24 חודשים. החוקרים גילו ששימוש עקבי ביד ימין או שמאל במהלך הינקות (כגון שימוש ביד ימין כדי להחזיר את המוצץ, או אחיזה של חפצים אקראיים ביד שמאל), היה מנבא טוב לכישורי שפה גבוהים בהמשך החיים. בשני מחקרים נמצא כי שמאליים, במיוחד אלו עם העדפת ידיים מעורבת, הראו ביצועים טובים יותר באופן משמעותי בהשוואה לימניים במשימות זיכרון מוזיקלי. בנוסף ישנם הבדלים בדומיננטיות יד בתפיסת דפוסים מוזיקליים. שמאליים הטרוגניים יותר מימניים בתפיסה של אשליות סטריאו מסוימות, כגון אשליית האוקטבה, אשליית קנה המידה ואשליית גליסנדו. מחקרים מצאו מתאם חיובי בין שמאליות למספר הפרעות פיזיות ונפשיות ובעיות בריאות ספציפיות, כולל: משקל לידה נמוך וסיבוכים בלידה נמצאים במתאם חיובי עם שמאליות. מגוון הפרעות נוירו-פסיכיאטריות והתפתחותיות כמו הפרעות על הספקטרום האוטיסטי, דיכאון, הפרעה דו-קוטבית, הפרעות חרדה, סכיזופרניה ואלכוהוליזם נקשרו עם שמאליות ודומיננטיות ידיים מעורבת. מחקר משנת 2012 הראה שכמעט 40% מהילדים עם שיתוק מוחין היו שמאליים, בעוד שמחקר אחר מצא ששמאליות קשורה לסיכון מוגבר של 62% למחלת פרקינסון בנשים, אך לא בגברים. מחקר נוסף מצביע על כך שהסיכון לפתח טרשת נפוצה גדול יותר אצל נשים שמאליות בהשוואה לימניות, אך ההשפעה אינה ידועה עבור גברים בשלב זה. לנשים שמאליות סיכון גבוה יותר ללקות בסרטן השד מאשר נשים ימניות, כאשר הסיכון גדול יותר בנשים לאחר גיל המעבר. לפחות מחקר אחד טוען שבעלי יד שמאל דומיננטית נוטים יותר לסבול ממחלות לב ובעלי סיכוי גבוה יותר לקיצור תוחלת החיים מסיבות קרדיווסקולריות. שמאליים עשוים להיות בעלי סיכוי גבוה יותר ללקות בשברים בעצמות. בקרב אנשים שמאליים יש שכיחות נמוכה יותר של דלקות פרקים וכיבים. על פי סיכום שנכלל בסקירה שיטתית של ספרות מחקרית, שמאליים לא מראים נטייה לסבול מהפרעות במערכת החיסון. כיוון שדומיננטיות יד היא תכונה בעלת רכיב תורשתי משמעותי אשר קשורה למצבים רפואיים שונים ומכיוון שרבים ממצבים אלו היו יכולים להוות אתגר אבולוציוני הישרדותי, הדבר מצביע על כך שייתכן ששמאליות הייתה נדירה יותר בעבר מכפי שהיא כיום, בשל הברירה הטבעית. עם זאת, נמצא כי לשמאליים יש באופן כללי יתרון בלחימה ובספורט תחרותי ואינטראקטיבי, אשר עשוי להגביר את הצלחתם האבולוציונית. במחקר משנת 2006, חוקרים הגיעו למסקנה כי אין מתאם מובהק סטטיסטית בין דומיננטיות יד לבין הכנסה באוכלוסייה הכללית, אך בקרב אנשים בעלי השכלה אקדמית, שמאליים הרוויחו 10–15% יותר מאשר עמיתיהם שלהם יד ימין דומיננטית. במחקר משנת 2014 נמצא שאנשים שמאליים מרוויחים 10–12% אחוז פחות במהלך חייהם מאשר אנשים ימניים. החוקר מייחס את הפער הזה לשיעורים גבוהים יותר של בעיות רגשיות והתנהגותיות אצל אנשים שמאליים. אמבידקסטריות שמאליות כוח אחיזה מדיה וקבצים בנושא יד דומיננטית בוויקישיתוף יד דומיננטית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) María Núñez Camelino, El arte rupestre de Argentina Indígena. Noroeste (3 tomos). Buenos Aires, 2005. De María Mercedes Podestá; Diana S. Rolandi y Mario Sánchez Proaño., Folia Histórica del Nordeste, 2008-10-11, עמ' 267 doi: 10.30972/fhn.0173539 Handedness and Brain Lateralization, web.archive.org, ‏2013-03-26 Curtis Hardyck, Lewis F. Petrinovich, Roy D. Goldman, Left-Handedness and Cognitive Deficit, Cortex 12, 1976-09, עמ' 266–279 doi: 10.1016/S0010-9452(76)80008-1 Sara M. Scharoun, Pamela J. Bryden, Hand preference, performance abilities, and hand selection in children, Frontiers in Psychology 5, 2014 doi: 10.3389/fpsyg.2014.00082 Marietta Papadatou-Pastou, Eleni Ntolka, Judith Schmitz, Maryanne Martin, Marcus R. Munafò, Sebastian Ocklenburg, Silvia Paracchini, Human handedness: A meta-analysis., Psychological Bulletin 146, 2020-06, עמ' 481–524 doi: 10.1037/bul0000229 Lena Sophie Pfeifer, Judith Schmitz, Marietta Papadatou-Pastou, Jutta Peterburs, Silvia Paracchini, Sebastian Ocklenburg, Handedness in twins: meta-analyses, BMC Psychology 10, 2022-01-15 doi: 10.1186/s40359-021-00695-3 A topical approach to life-span development | WorldCat.org, search.worldcat.org (באנגלית) Lauren Julius Harris, In fencing, what gives left-handers the edge? Views from the present and the distant past, Laterality: Asymmetries of Body, Brain and Cognition 15, 2010-01, עמ' 15–55 doi: 10.1080/13576500701650430 Thomas Richardson, R. Tucker Gilman, Left-handedness is associated with greater fighting success in humans, Scientific Reports 9, 2019-10-28 doi: 10.1038/s41598-019-51975-3 Jack Guy, Left-handed boxers win more fights, research shows, CNN, ‏2019-02-25 (באנגלית) Why are left-handed people better fighters?, ITVX, ‏25 February 2019 Why are we Right-Handed?, Scientific American 35, 1876-07-08, עמ' 16–17 doi: 10.1038/scientificamerican07081876-16a Curtis Hardyck, Lewis F. Petrinovich, Left-handedness., Psychological Bulletin 84, 1977, עמ' 385–404 doi: 10.1037/0033-2909.84.3.385 Carolien G. F. de Kovel, Amaia Carrión-Castillo, Clyde Francks, A large-scale population study of early life factors influencing left-handedness, Scientific Reports 9, 2019-01-24 doi: 10.1038/s41598-018-37423-8 Stephen Williams, Non-Righthandedness, Academia Letters, 2022-02-20 doi: 10.20935/AL4777 Marian Annett, Handedness and Brain Asymmetry, Psychology Press, 2013-04-15, ISBN 978-1-134-95074-4 Jaimie F. Veale, Edinburgh Handedness Inventory – Short Form: A revised version based on confirmatory factor analysis, Laterality: Asymmetries of Body, Brain and Cognition 19, 2014-03-04, עמ' 164–177 doi: 10.1080/1357650X.2013.783045 Stephen Meredith Williams, A major revision of the Edinburgh Handedness Inventory: The EHI-8, 2020 doi: 10.13140/RG.2.2.15176.55042/1 Chris McManus, Right hand, left hand: the origins of asymmetry in brains, bodies, atoms, and cultures, Cambridge: Harvard Univ. Press, 2003, ISBN 978-0-7538-1355-3 Sarah E. Medland, David L. Duffy, Margaret J. Wright, Gina M. Geffen, David A. Hay, Florence Levy, Catherina E.M. van-Beijsterveldt, Gonneke Willemsen, Grant C. Townsend, Vicki White, Alex W. Hewitt, David A. Mackey, J. Michael Bailey, Wendy S. Slutske, Dale R. Nyholt, Susan A. Treloar, Nicholas G. Martin, Dorret I. Boomsma, Genetic influences on handedness: Data from 25,732 Australian and Dutch twin families, Neuropsychologia 47, 2009-01, עמ' 330–337 doi: 10.1016/j.neuropsychologia.2008.09.005 Marian Annett, The genetic basis of lateralization:, 1, Cambridge University Press, 2009-04-16, עמ' 73–86, ISBN 978-0-511-57674-4 Clyde Francks, Lynn E. DeLisi, Simon E. Fisher, Steve H. Laval, Judith E. Rue, John F. Stein, Anthony P. Monaco, Confirmatory Evidence for Linkage of Relative Hand Skill to 2p12-q11, The American Journal of Human Genetics 72, 2003-02, עמ' 499–501 doi: 10.1086/367548 J Al Armour, A Davison, I C McManus, Genome-wide association study of handedness excludes simple genetic models, Heredity 112, 2014-03, עמ' 221–225 doi: 10.1038/hdy.2013.93 I. C. McManus, Angus Davison, John A. L. Armour, Multilocus genetic models of handedness closely resemble single‐locus models in explaining family data and are compatible with genome‐wide association studies, Annals of the New York Academy of Sciences 1288, 2013-06, עמ' 48–58 doi: 10.1111/nyas.12102 Linda Titus-Ernstoff, Kimberly Perez, Elizabeth E. Hatch, Rebecca Troisi, Julie R. Palmer, Patricia Hartge, Marianne Hyer, Raymond Kaufman, Ervin Adam, William Strohsnitter, Kenneth Noller, Kate E. Pickett, Robert Hoover, Psychosexual Characteristics of Men and Women Exposed Prenatally to Diethylstilbestrol:, Epidemiology 14, 2003-03, עמ' 155–160 doi: 10.1097/01.EDE.0000039059.38824.B2 J. G. M. Scheirs, A. J. J. M. Vingerhoets, Handedness and other laterality indices in women prenatally exposed to DES, Journal of Clinical and Experimental Neuropsychology 17, 1995-10, עמ' 725–730 doi: 10.1080/01688639508405162 Steven C. Schachter, Handedness in women with intrauterine exposure to diethylstilbestrol, Neuropsychologia 32, 1994-05, עמ' 619–623 doi: 10.1016/0028-3932(94)90149-X Laurel L Smith, Melissa Hines, Language lateralization and handedness in women prenatally exposed to diethylstilbestrol (DES), Psychoneuroendocrinology 25, 2000-07, עמ' 497–512 doi: 10.1016/S0306-4530(00)00005-6 K. å. Salvesen, Ultrasound in pregnancy and non‐right handedness: meta‐analysis of randomized trials, Ultrasound in Obstetrics & Gynecology 38, 2011-09, עמ' 267–271 doi: 10.1002/uog.9055 Sarah E. Medland, David L. Duffy, Margaret J. Wright, Gina M. Geffen, Nicholas G. Martin, Handedness in Twins: Joint Analysis of Data From 35 Samples, Twin Research and Human Genetics 9, 2006-02-01, עמ' 46–53 doi: 10.1375/183242706776402885 Tao Sun, Randall V. Collura, Maryellen Ruvolo, Christopher A. Walsh, Genomic and Evolutionary Analyses of Asymmetrically Expressed Genes in Human Fetal Left and Right Cerebral Cortex, Cerebral Cortex 16, 2006-07-01, עמ' i18–i25 doi: 10.1093/cercor/bhk026 Sebastian Ocklenburg, Judith Schmitz, Zahra Moinfar, Dirk Moser, Rena Klose, Stephanie Lor, Georg Kunz, Martin Tegenthoff, Pedro Faustmann, Clyde Francks, Jörg T Epplen, Robert Kumsta, Onur Güntürkün, Epigenetic regulation of lateralized fetal spinal gene expression underlies hemispheric asymmetries, eLife 6, 2017-02-01 doi: 10.7554/eLife.22784 Marie T. Banich, Neuropsychology: the neural bases of mental function, Boston: Houghton Mifflin, 1997, ISBN 978-0-395-66699-9 Theodore Rasmussen, Brenda Milner, THE ROLE OF EARLY LEFT‐BRAIN INJURY IN DETERMINING LATERALIZATION OF CEREBRAL SPEECH FUNCTIONS, Annals of the New York Academy of Sciences 299, 1977-09, עמ' 355–369 doi: 10.1111/j.1749-6632.1977.tb41921.x David P. Carey, Leah T. Johnstone, Quantifying cerebral asymmetries for language in dextrals and adextrals with random-effects meta analysis, Frontiers in Psychology 5, 2014-11-04 doi: 10.3389/fpsyg.2014.01128 Qing Cai, Lise Van der Haegen, Marc Brysbaert, Complementary hemispheric specialization for language production and visuospatial attention, Proceedings of the National Academy of Sciences 110, 2013-01-22 doi: 10.1073/pnas.1212956110 Emma M. Karlsson, Leah T. Johnstone, David P. Carey, The depth and breadth of multiple perceptual asymmetries in right handers and non-right handers, Laterality: Asymmetries of Body, Brain and Cognition 24, 2019-11-02, עמ' 707–739 doi: 10.1080/1357650X.2019.1652308 Peter G. Hepper, Deborah L. Wells, Catherine Lynch, Prenatal thumb sucking is related to postnatal handedness, Neuropsychologia 43, 2005-01, עמ' 313–315 doi: 10.1016/j.neuropsychologia.2004.08.009 Eliza L. Nelson, Julie M. Campbell, George F. Michel, Unimanual to bimanual: Tracking the development of handedness from 6 to 24 months, Infant Behavior and Development 36, 2013-04, עמ' 181–188 doi: 10.1016/j.infbeh.2013.01.009 Jacqueline Fagard, Jeffrey J. Lockman, The effect of task constraints on infants’ (bi)manual strategy for grasping and exploring objects, Infant Behavior and Development 28, 2005-09, עמ' 305–315 doi: 10.1016/j.infbeh.2005.05.005 Eric Prichard, Ruth Propper, Stephen Christman, Degree of Handedness, but not Direction, is a Systematic Predictor of Cognitive Performance, Frontiers in Psychology 4, 2013 doi: 10.3389/fpsyg.2013.00009 Chris McManus, Right Hand, Left Hand: The multiple award-winning true life scientific detective story, Orion, 2013-07-25, ISBN 978-1-78022-671-2. (באנגלית) Joshua Goodman, The Wages of Sinistrality: Handedness, Brain Structure, and Human Capital Accumulation, Journal of Economic Perspectives 28, 2014-11-01, עמ' 193–212 doi: 10.1257/jep.28.4.193 Ira B. Perelle, Lee Ehrman, On the other hand, Behavior Genetics 35, 2005-05, עמ' 343–350 doi: 10.1007/s10519-005-3226-z Ghayas, Saba, and Adnan Adil, Effect of handedness on intelligence level of students, Journal of the Indian academy of applied psychology 33(1), 2007, עמ' 85-91 Eleni Ntolka, Marietta Papadatou-Pastou, Right-handers have negligibly higher IQ scores than left-handers: Systematic review and meta-analyses, Neuroscience & Biobehavioral Reviews 84, 2018-01, עמ' 376–393 doi: 10.1016/j.neubiorev.2017.08.007 Miles D. Storfer, PROBLEMS IN LEFT-RIGHT DISCRIMINATION IN A HIGH-IQ POPULATION, Perceptual and Motor Skills 81, 1995-10, עמ' 491–497 doi: 10.2466/pms.1995.81.2.491 Eliza L. Nelson, Julie M. Campbell, George F. Michel, Early handedness in infancy predicts language ability in toddlers., Developmental Psychology 50, 2014-03, עמ' 809–814 doi: 10.1037/a0033803 Diana Deutsch, Pitch Memory: An Advantage for the Left-Handed, Science 199, 1978-02-03, עמ' 559–560 doi: 10.1126/science.622558 Jeannine Herron, Neuropsychology of left-handedness, New York: Academic Press, 1980, Perspectives in neurolinguistics and psycholinguistics, ISBN 978-0-12-343150-9 Diana Deutsch, Musical illusions and phantom words: how music and speech unlock mysteries of the brain, New York, NY: Oxford University Press, 2019, ISBN 978-0-19-020683-3 Marco Hirnstein, Kenneth Hugdahl, Excess of non-right-handedness in schizophrenia: meta-analysis of gender effects and potential biases in handedness assessment, British Journal of Psychiatry 205, 2014-10, עמ' 260–267 doi: 10.1192/bjp.bp.113.137349 Ki Rui Lin, Vasanthi Prabhu, Hitesh Shah, Asha Kamath, Benjamin Joseph, Handedness in diplegic cerebral palsy, Developmental Neurorehabilitation 15, 2012-10, עמ' 386–389 doi: 10.3109/17518423.2012.696736 Hannah Gardener, Xiang Gao, Honglei Chen, Michael A. Schwarzschild, Donna Spiegelman, Alberto Ascherio, Prenatal and early life factors and risk of Parkinson's disease, Movement Disorders 25, 2010-08-15, עמ' 1560–1567 doi: 10.1002/mds.23339 H Gardener, K Munger, T Chitnis, D Spiegelman, A Ascherio, The relationship between handedness and risk of multiple sclerosis, Multiple Sclerosis Journal 15, 2009-05, עמ' 587–592 doi: 10.1177/1352458509102622 L Fritschi, M Divitini, A Talbot-Smith, M Knuiman, Left-handedness and risk of breast cancer, British Journal of Cancer 97, 2007-08, עמ' 686–687 doi: 10.1038/sj.bjc.6603920 John R. Hughes, Elizabeth Dorner, Michele Wind, Is the Decreased Longevity among Left-Handers Related to an Increase in Heart Disease?, Clinical EEG and Neuroscience 39, 2008-10, עמ' 182–184 doi: 10.1177/155005940803900406 Crystal M. Luetters, Jennifer L. Kelsey, Theresa H. M. Keegan, Charles P. Quesenberry, Stephen Sidney, Left-handedness as a risk factor for fractures, Osteoporosis International 14, 2003-11-01, עמ' 918–922 doi: 10.1007/s00198-003-1450-z C. J. Wysocki, I. C. McManus, Left‐handers have a lower prevalence of arthritis and ulcer, Laterality: Asymmetries of Body, Brain and Cognition 10, 2005-03, עמ' 97–102 doi: 10.1080/13576500442000256 Christian Jarrett, Great Myths of the Brain, Wiley, 2014-09-30, ISBN 978-1-118-62450-0 V Llaurens, M Raymond, C Faurie, Why are some people left-handed? An evolutionary perspective, Philosophical Transactions of the Royal Society B: Biological Sciences 364, 2008-12-05, עמ' 881–894 doi: 10.1098/rstb.2008.0235 The evidence that lefties earn more. - By Joel Waldfogel - Slate Magazine, web.archive.org, ‏2010-01-12