laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ג'סי נלסון

ג'סיקה לואיז נלסון (באנגלית: Jessica Louise Nelson; נולדה ב-14 ביוני 1991) היא זמרת בריטית, הייתה חברה בלהקת ליטל מיקס. ג'סיקה לואיז נלסון, נולדה ב-14 ביוני 1991. היא גדלה ברומפורד שבמזרח לונדון להורים ג'ון נלסון, איש עסקים, וג'ניס וייט, קצינת שירות קהילתי במשטרה. הוריה נפרדו כשהייתה בת חמש. היא הצעירה השנייה מבין ארבעה ילדים; אחותה הגדולה ג'ייד, אחיה הגדול יותר ג'ונתן ואחיה הצעיר ביותר ג'וזף. נלסון למדה בבית הספר הקהילתי ג'ו ריצ'רדסון ובמכללת האמנויות ואמנויות קרוס אבס (בהורנצ'רץ', לונדון). היא למדה גם בבתי הספר לתיאטרון סילביה יאנג ואיבון רודוס. אחת מחברותיה לכיתה בבית הספר הייתה ריטה אורה. לפני האודישן שלה באקס פקטור עבדה נלסון כברמנית בדגנהאם. נלסון חברה בלהקת הבנות המצליחה ליטל מיקס, אשר הוקמה בשנת 2011 על ידי קלי רולנד במסגרת העונה השמינית של התוכנית הבריטית "אקס פקטור" וזכתה בה במקום הראשון. באודישן הראשון שלה ביצעה את השיר "Bust Your Windows" מאת ג'זמין סאליבן. מאז שהצטרפה ליטל מיקס, היא התמודדה עם בריונות ברשת והתקשתה להתמודד במהלך תקופתה ב"אקס פקטור". נלסון ופרי אדוארדס הוכנסו ללהקה בשם "פו פאס" ואילו ג'ייד ת'ירלוול ולי-אן פינוק הוכנסו לקבוצה בשם "אוריון". שתי הלהקות, נמוגו כלא היו ולא המשיכו לשלבים הבאים. מאוחר יותר, התקבלה החלטה להחזיר את הארבע להקים להקה חדשה, שהצליחה להתקדם לשלבים הבאים. ב-28 באוקטובר 2011 הוכרז כי שמה החדש של הלהקה יהיה ליטל מיקס. בשנת 2015 יצא השיר "Pretty Girls" של בריטני ספירס ואיגי אזליה. נלסון ושאר חברות ליטל מיקס היו שותפות מלאות לכתיבה שלו והן קיבלו על כך את הקרדיט. השיר התמקם בין 30 המובילים באוסטרליה, מצעד הוט 100 וצרפת, בקנדה ובריטניה התמקם השיר במקום 16. אזליה ציינה בדף הטוויטר שלה שהשיר יכול היה להפוך ללהיט גדול ולא הצליח כמצופה בשל קידומה המועט של ספירס, מה שהוביל בהמשך לתגובתה של ספירס ולריבוי השמועות אודות הידרדרות היחסים בין השתיים. ב-14 בדצמבר 2020 הוכרז בעמוד האינסטגרם של הלהקה על החלטתה של נלסון לעזוב את ההרכב. ב-14 באפריל 2023, הוציאה את הסינגל "Bad Thing". אתר האינטרנט הרשמי של ג'סי נלסון (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא ג'סי נלסון בוויקישיתוף ג'סי נלסון, ברשת החברתית אינסטגרם ג'סי נלסון, ברשת החברתית טיקטוק ג'סי נלסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'סי נלסון, באתר AllMusic (באנגלית) ג'סי נלסון, באתר MusicBrainz (באנגלית) ג'סי נלסון, באתר דיזר ג'סי נלסון, באתר Discogs (באנגלית) Names of Little Mix – Maximum Pop!, web.archive.org, ‏2017-02-22 HuffPost is now a part of Verizon Media, consent.yahoo.com(הקישור אינו פעיל) Safira Ali, Romford’s Jesy Nelson has made history by winning X Factor with Little Mix, Romford Recorder (באנגלית) Jesy Nelson Biography, Picture Gallery & Video | heatworld.com, web.archive.org, ‏2014-07-26 Rita Ora was a theatre school rebel, Music-News.com (באנגלית) Jesy Nelson: Odd One Out review – a modern fairytale in reverse | Cyberbullying | The Guardian, amp.theguardian.com X Factor: Tulisa Planning Duet With Little Mix? | MTV UK, www.mtv.co.uk (באנגלית) X Factor girl band Rhythmix are renamed Little Mix, BBC Newsbeat, ‏2011-10-28 (באנגלית) Britney Spears (Ft. Iggy Azalea) – Pretty Girls (באנגלית), נבדק ב-2020-10-07
Pycharm

Pycharm (פַיְצַ'ארְם) היא סביבת פיתוח משולבת לפיתוח תוכנות בעיקר בשפת פייתון, אשר פותחה על ידי תאגיד התוכנה הצ'כי JetBrains. היא כתובה ב-Java ובפייתון, והגרסה היציבה הראשונה שלה יצאה בפברואר 2010. הסביבה מספקת שירותים כגון ניתוח קוד וניפוי שגיאות בקוד גרפי, ותומכת בתכנות בסביבת אינטרנט באמצעות פלטפורמת הפיתוח Django, וכן ב-Data Science באמצעות סביבת הפיתוח Anaconda. Pycharm פועלת בגרסאות מסוימות של מספר מערכות הפעלה: Microsoft Windows ,macOS ו-Linux. ל-Pycharm ישנה גרסה חינמית לקהילה (Community Edition), אשר יוצאת תחת רישיון Apache (רישיון המאפשר למשתמשים לעשות ולשנות את התוכנה כרצונם), וגרסה מקצועית (Professional Edition) בעלת פיצ'רים נוספים אשר מוגנים ברישיון פרטי (Proprietary) אשר הופך אותם לקוד סגור (Closed Source). Pycharm מבוסס בחלקו על סביבת הפיתוח המשולבת IntelliJ IDEA (שנוצרה גם היא על ידי JetBrains) לפיתוח בעיקר בשפות Scala, Java ו-Kotlin (לפיתוח באנדרואיד). גרסת הבטא שוחררה ביולי 2010, כשגרסה 1.0 הגיעה 3 חודשים לאחר מכן. גרסה 2.0 שוחררה ב-13 בדצמבר 2011, גרסה 3.0 ב-24 בספטמבר 2013, גרסה 4.0 ב-19 בנובמבר 2014. החל משנת 2016 הגרסאות ממסופרות ע"פ שנת השחרור (הגרסה האחרונה למשל נכון לשנת 2021 היא 2021.2). PyCharm Community Edition, גרסת הקוד הפתוח של PyCharm, הפכה לזמינה ב-22 באוקטובר 2013. סיוע וניתוח קוד סטטי, השלמת קוד אוטומטית ותיקונים מהירים. ניווט בפרויקט וקוד: תצוגות פרויקט מיוחדות, תצוגות מבנה קבצים וקפיצה מהירה בין קבצים, מחלקות, שיטות ושימושים רפקטור בפייתון: כולל שינוי שמות, שיטת חילוץ, הצגת משתנה, הצגת קבוע, משיכה למעלה, דחיפה כלפי מטה ואחרים תמיכה במסגרות אתרים: Django, web2py ו- Flask (מהדורה מקצועית בלבד) איתור באגים משולב של פייתון בדיקת יחידות משולבת, עם בדיקת כיסוי קוד פיתוח פיתון של Google App Engine (מהדורה מקצועית בלבד) שילוב בקרת גרסאות: ממשק משתמש מאוחד עבור Mercurial, Git, Subversion, ‏Perforce (אנ') ו- CVS עם רשימות שינויים ומיזוג תמיכה בכלים מדעיים כמו matplotlib, numpy ו- scipy (מהדורה מקצועית בלבד) פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. סביבת פיתוח משולבת פייתון ג'אנגו (פלטפורמת פיתוח) IntelliJ IDEA מדיה וקבצים בנושא Pycharm בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Pycharm Pycharm, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "Full-stack Web Development - Features | PyCharm". JetBrains (באנגלית). נבדק ב-2020-01-02.
יחסי אורוגוואי–איראן

יחסי אורוגוואי–איראן הם יחסי חוץ בין אורוגוואי לאיראן. איראן מחזיקה שגרירות במונטווידאו. אורוגוואי מחזיקה שגרירות בטהראן. איראן היא שותפה מסחרית חשובה לאורוגוואי, עם מכירות חשובות של אורז, צמר ופולי סויה. ממשלת אורוגוואי תחת שלטון הנשיא חוסה מוחיקה הגבירה את יחסיה עם איראן; בתחילת 2011, איבון פאסדה, יו"ר בית הנבחרים של אורוגוואי, ערכה ביקור רשמי באיראן, ואחריו שר החוץ לואיס אלמרגו. בתחילת 2012, עלי אסגר חאג'י, המשנה לשר החוץ איראני לאמריקה הלטינית, ערך לעצמו ביקור רשמי באורוגוואי. שתי המדינות חברות ב-G77. יחסי החוץ של איראן מדיה וקבצים בנושא יחסי אורוגוואי–איראן בוויקישיתוף Embassy of Iran in Montevideo Embassy of Uruguay in Tehran "Commerce between Uruguay and Iran" (PDF). CNCS. אורכב מ-המקור (PDF) ב-26 ביולי 2014. נבדק ב-8 בספטמבר 2013. {{cite web}}: (עזרה) "Joint declaration of the G77". נבדק ב-23 ביוני 2018. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא יחסי חוץ ובנושא אורוגוואי. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תכפו עלינו צרות

תכפו עלינו צרות הוא פיוט קדום שנאמר אצל יהודי אשכנז בתפילות יום הכיפורים כחלק מסדרת הפיוטים שנאמרים לאחר אמירת סדר העבודה. הפיוט מבטא את גודל הצרות שבאו על עם ישראל לאחר חורבן בית המקדש. הוא תולה את סיבת הצרות בהיעדרו של בית המקדש, וכן מבטא את חוסר הטעם בהנאות בזמן החורבן. הרעיון המרכזי בפיוט בנוי על דברי אבא שאול שאין הגיון שהעבודה במקדש תתבטל ועם ישראל יהנו מאכילתם: ”אבא שאול אומרה בלשון אחרת: וכן בדין: שלא יהא שולחנך מלא ושולחן רבך ריקן.” הפייטן מבטאת זאת במילים: "בְּאֵין אֲרֻחַת אָב תָּמִיד. בְּכֵן בֶּטֶן בָּנִים תֶּחְסָר", שנמתפרשות הן כמציאות עגומה, בה מצבם הכלכלי של הבנים הוא רעב וחוסר, והן כהסבר והצדקה לכך: כל עוד לא נוהגת עבודת המקדש, מתאים הדבר ונכון שבטן הבנים תחסר. המשפט הפותח את הפיוט "תכפו עלינו צרות" משמש כביטוי לצרות וקשיים רצופים. הפיוט בנוי באקרוסטיכון של תשר"ק (אלפבית עברי הפוך) כפול - בכל שורה שתי צלעות שכל אחת מהן פותחת באות על פי סדר תשר"ק. הפיוט אינו מחורז. לדעת אופיר מינץ-מנור, על פי סגנון הפיוט יש לשייך אותו לתקופה הקדם-קלאסית של הפיוט, כלומר לארץ ישראל עד המאה השישית. אהרן מירסקי, ראשית הפיוט, באתר דעת דניאל גולדשמידט, מהדורה מוערת של הפיוט תכפו עלינו צרות, באתר היברובוקס נוסח אחר: תָּקְפוּ. הלשון על פי "תכפוהו אבליו" בתלמוד בבלי, מסכת תענית, דף י"ג, עמוד א' ועוד, והככונה לשני מקרי אבלות סמוכים זה לזה. כאן המשורר עוסק בצרות ישראל שהיו סמוכות זו לזו. על פי לשון הפסוק בספר דברים, פרק כ"ח, פסוק מ"ד: " הוּא יִהְיֶה לְרֹאשׁ וְאַתָּה תִּהְיֶה לְזָנָב". הברכה ההפוכה היא המקור לביטוי שנהיה לראש ולא לזנב. נוסח אחר: טַרְפָּם לֹא סֻפַּק לָמוֹ. על פי לשון הפסוק ספר משלי, פרק י"ג, פסוק כ"ה:"צַדִּיק אֹכֵל לְשֹׂבַע נַפְשׁוֹ וּבֶטֶן רְשָׁעִים תֶּחְסָר". תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ', עמוד ב'. במקורם של הדברים סברה זו נאמרה כדי לבסס את ההיתר להקריב קרבנות נדרים ונדבות ביום טוב, כהרחבה של ההיתר להכין אוכל נפש. ראו כאן, וכן לדוגמה כאן ביחס למגפת הקורונה. אופיר מינץ-מנור, עיונים בלשונו הציורית של הפיוט בתקופה הקדם-קלאסית, עבודת דוקטורט, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"ו, עמ' 43–44.
אנדרטת האישה הלוחמת

אנדרטת האישה הלוחמת (במקדונית: Споменик на жената борец) היא אנדרטה עשויה משיש שנמצאת בפארק מול מרכז הקניות העירוני (מק') בסקופיה. האנדרטה, שנבתנה על ידי הפסל בורו מיטריצ'בסקי, נפתחה לציבור ב-8 במרץ 1970. נשים צעירות ממקדוניה הצפונית, ובעיקר מסקופיה, השתתפו באופן פעיל בפעולות רבות של הארגון ליגת הנוער הקומוניסטי של יוגוסלביה (אנ') וארגונים אחרים. ב-1940 הוקמה "רכישה קואופרטיבית של נשים" שכלל כ-150 עקרות בית, עובדות, סטודנטיות וצעירות אחרות. באופן רשמי, 5,752 נשים מיוגוסלביה השתתפו במלחמת העולם השנייה, אם כי מרבית הנשים פעלו באספקת בגדי חורף ליחידות הפרטיזנים, בארגון מזון לאסירים פוליטיים שנכלאו בסקופיה ובאדריזובו (מק'), מסירת דואר ועוד. היו גם נשים שהיו מעורבות במנהיגות מפלגתית. 1,705 נשים מתו במהלך המלחמה, כאשר תואר הכבוד "אנדרטת הפרטיזנים 1941" הוענקה ל-141 נשים. בנוסף, תואר הכבוד גיבור יוגוסלביה ניתן ל-7 נשים: ורה אצ'בה (אנ'), ורה יוציץ', אלפידה קרמנדי (אנ'), פאנה קוצ'ובסקה (אנ'), מרה נצ'בה (אנ'), אסתר עובדיה ואיבה פאליקוקה (מק'). מדיה וקבצים בנושא אנדרטת האישה הלוחמת בוויקישיתוף Вечер, Споменикот на Жената борец се изгуби во паркот на Жената борец | Вечер ...1963 | Vecer MK (ב־) The Monument -“Woman Fighter” in the Woman’s Park – Monumental MK (באנגלית) Крсто Здравковски: „Да не се заборави“, Архив на Скопје, 1982, стр. 13, 14
יחסי הוותיקן–לבנון

יחסי הוותיקן–לבנון הם יחסי חוץ בין הוותיקן ללבנון. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1947. הוותיקן מילאה תפקיד מרכזי במשא ומתן לשלום בלבנון. היא ביקשה לאחד פלגים נוצרים שהופרדו לאחר מלחמת האזרחים בלבנון. במקביל, היא ביקשה להפחית את המתיחות הנוצרית-מוסלמית ולשמר את הקהילות הנוצריות שהלכו והתמעטו באזורים רבים בלבנון ובמקומות אחרים במזרח התיכון. לקרדינל נסראללה בוטרוס ספיר, ידידו הקרוב של האפיפיור, הייתה השפעה משמעותית בפוליטיקה המקומית בלבנון. יוחנן פאולוס השני נחשב רבות בן ברית פוליטי של לבנון, שכן הוא כינה אותה מדינת המסרים. הוותיקן מחזיקה בלבנון נונציו אפוסטולי בחריסה. לבנון מחזיקה בוותיקן שגרירות ברומא. יחסי החוץ של הוותיקן מדיה וקבצים בנושא יחסי הוותיקן–לבנון בוויקישיתוף לבנון (נונציאטורה) ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני ערך זה הוא קצרמר בנושא יחסי חוץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דוד שגיב

דוד שגיב (1928 - 7 באפריל 2019) היה מילונאי, חוקר ומתרגם, מחברו של מילון ערבי-עברי-ערבי. דוד שגיב (סיגאוי) נולד בעיר בצרה שבעיראק. אביו היה השמש והחזן בבית הכנסת "בית אטרקצ'י" בבצרה. שגיב היה בן המחזור הראשון בבית הספר התיכון כי"ח בבצרה. מחנכו בבית הספר התיכון, עבד אל-רדא צאדק (عبد الرضا صادق), תרם רבות לעיצוב יחסו של שגיב לשפה הערבית. בשנת 1947 מונה לתפקיד מזכיר הקהילה היהודית בבצרה. בספטמבר 1948 נעצר יחד עם חברי הוועד המנהל של "אגודת הצעירים הישראליים" בעיר, בשל חשדות כי פעלו למען התנועה הציונית והשתייכו אליה. בשנת 1951 עלה לישראל. בשנים 1955–1957 עבד במשרד הביטחון ובמקביל למד סוציולוגיה וכלכלה בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה, שלימים יהפוך לאוניברסיטת תל אביב. לאחר מכן עבר לירושלים והמשיך בלימודי סוציולוגיה ושפה וספרות ערבית באוניברסיטה העברית. בשנת 1957, במהלך לימודיו, הצטרף כעורך חדשות לבית השידור הישראלי (دار الاذاعة الاسرائيلية) שלימים יהפוך להיות קול ישראל. בשנת 1959 נישא למרסל. בשנת 1960 החל במלאכת חיבורו של מילון עברי-ערבי, בעקבות צורך שעלה במסגרת עבודתו ברדיו בתרגום מונחים חדשותיים. בשנים 1975–1976 כיהן כיו"ר אגודת העיתונאים בירושלים. בשנים 1979–1984 היה מנהל "קול ישראל" בערבית. בשנת 1984 פרש מעבודתו בקול ישראל בערבית, במטרה להקדיש את עתותיו לחיבור המילון, עליו שקד כ-25 שנים. המילון יצא לאור בשנת 1985 בהוצאת זוהר, במהדורה בת ארבעה כרכים, ובשנת 1990 בהוצאת שוקן, במהדורה בת שני כרכים. בשנים 1986–1988 כיהן כיועץ לענייני תרבות בשגרירות ישראל בקהיר. בשנת 1988 שב לארץ והצטרף כעמית מחקר למכון טרומן באוניברסיטה העברית. בשנים 1989–1999 לימד ספרות ערבית מודרנית במחלקה לערבית באוניברסיטת בר-אילן. בשנת 2000 הגיש את עבודת הדוקטורט שלו בנושא "השופט מחמד סעיד אל-עשמאוי כמייצג של האינטלקטואלים הליברלים בני-ימינו". בשנת 2008 יצא לאור מילונו המקיף, ערבי-עברי, עברי-ערבי, בהוצאת שוקן. הלך לעולמו בתאריך 7 באפריל 2019. 2008 – מילון שגיב ערבי-עברי, עברי-ערבי, הוצאת שוקן 2004 – יהדות במפגש הנהריים: קהילת יהודי בצרה 1914–1952, הוצאת כרמל 1998 – יחד עם יעקב מ. לנדאו, ספר הפתגמים, הוצאת שוקן 1995 – Fundamentalism and Intellectuals in Egypt 1973-1993, London, Frank Cass Publishers 1990 – מילון עברי-ערבי, הוצאת שוקן 1985 – מילון עברי-ערבי לשפה הערבית בת זמננו, הוצאת זוהר 1990 – אינתיפאדה מאת זאב שיף ואהוד יערי (انتفاضة - زئيف شيف، ايهود يعاري القدس : دار شوكن للنشر) 1993 - שונא הניסים – שולמית הר-אבן ירושלים (كاره المعجزات - شولميت هار ايبن, القدس: مؤسسة الفا ناين للطباعة والنشر) 2001 - אמין אל-מהדי, הדעה האחרת: בזכות הדמוקרטיה והשלום, (יחד עם מרסל שגיב) הוצאת קו אדום 1999 – נגיב מחפוז, היום שבו נרצח המנהיג, תל אביב, ספרית פועלים 1995 – עלי סאלם, מסע לישראל, ירושלים, הוצאת כתר 1990 – נגיב מחפוז, בני שכונתנו, תל אביב, עם עובד 1992 – פרס ע"ש פרופ' חיים בלנק על תרגום הספר בני שכונתנו של הסופר המצרי נגיב מחפוז. 2007 – פרס לנדאו למדעים ומחקר על עבודתו בתחום הבלשנות שלמה אלון, ביקורת על המילון העברי-ערבי\ערבי-עברי של שגיב, בטאון המורים לערבית ולאסלאם גיליון 36, הוצאת משרד החינוך 2008. דוד שגיב, דף שער בספרייה הלאומית ג'קי חוגי, דוד שגיב חוצה את הגשר, באתר nrg‏, 9 בינואר 2009 עופר אדרת, 60 אלף מילים, שניסו לקרב בין יהודים וערבים, באתר הארץ, 18 באפריל 2019 דוד שגיב, השופט מחמד סעיד אל-עשמאוי כמייצג של האינטלקטואלים - הליברלים במצרים בת-ימינו, באתר ספריית אוניברסיטת בר-אילן, ‏1999 עפרה בנג'ו, סבבה בלי מחסום, באתר הארץ, 23 במאי 2008
אדית פרנאדי

הונגריה זהו שם הונגרי; שם המשפחה הוא פַרנַאדִי. אדית פַרנַאדִי (בהונגרית: Farnadi Edit/Edith; בודפשט, 25 בספטמבר 1911 – גראץ, 14 בדצמבר 1973) הייתה פסנתרנית יהודייה-הונגרייה, ילדת פלא, מורה למוזיקה. אדית פרנאדי נולדה במשפחה יהודית כבתם של מרק פרנאדי (1874–1945), פקיד ושל אנה ברייטנר. היא החלה לנגן בפסנתר בגיל שבע. בגיל תשע הפכה לתלמידה באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט כילדת פלא. כעבור 3 שנים (בגיל 12) ביצע את הקונצ'רטו לפסנתר של בטהובן בדו מז'ור ללא מנצח, בליווי תזמורת. היא למדה אצל בלה בארטוק, ארנולד סקיי וליאו ויינר. פרנאדי הייתה בקושי בת 16 כשסיימה את לימודיה. הוענקה לה פעמיים מלגת ליסט. בשנות השלושים עבדה כנגנית של מוזיקה קאמרית וכמלווה בבית הספר של המאסטר של ינה הובאי והופיעה לעיתים קרובות באירועים בארמון הובאי כבני זוגם של ריכרד שטראוס, ברוניסלב הוברמן ואדה זטורצקי. את הופעת הבכורה שלה ערכה בערב בטהובן של תיאטרון גולדמארק במסגרת פעילות התרבות של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך בדצמבר 1939, פעילות זו הייתה מיועדת עבור אמנים יהודיים שלא יכלו להופיע בפני קהל נוצרי, אלא יהודי בלבד בגלל החוקים האנטי יהודיים של ממשלת הונגריה במלחמת העולם השנייה, כמו החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי. היא הופיעה בערב בטהובן שהתקיים באולם הקונצרטים ברחוב ארנה הולאן. בינואר 1942 הופיעה פעמיים בקונצ'רטו לפסנתר של בטהובן בדו מז'ור ובמאי הופיעה עם רביעיית המיתרים של אדלר. בנובמבר 1943 ניגנה את הקונצ'רטו לפסנתר של סן-סנס שמנוגנת לעיתים נדירות. למרות הופעותיה הבודדות האלה, בשל מוצאה היהודי, בילתה את שנות מלחמת העולם השנייה (1939–1945) בפרישה כמעט מוחלטת {למעט הופעותיה במסגרת אומיקה כאמור). היא נסעה לאוסטריה בשנת 1946 והופיעה בקביעות בכל מערב אירופה. בעשור האחרון לחייה לימדה בגראץ והקליטה לתקליטים את כל יצירות הפסנתר של זולטאן קודאי ובלה ברטוק. היא התארחה גם בהונגריה משנות ה-60. הופיעה בפעם האחרונה בשנת 1972. פרנאדי עבדה עם מנצחים גדולים כמו קלמנס קראוס, קרל בהם, הרמן שרכן, ארנסט אנסרמה, אדריאן בולט וולפגנג זאוואליש. היא נקברה בבודפשט. בשנת 1946 התחתנה עם זמר הטנור פאל שוגאר. לקסיקון ביוגרפי הונגרי 1978-1991. האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט - הדור הגדול הקודם Omike.hu למפרט ורה: לזכרם של שני פסנתרנים (1974) אלברט אישטוואן: לזכרו של אדית פרנאדי (מוזיקה, 1974) לקסיקון הנשים ההונגריות. בודפשט, 1931. מיהו מי? לקסיקון ביוגרפי על אישים הונגרים וזרים בני דורנו. 1969. לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. ISBN 963-547-414-8 בנצה סאבולצ'י- אלדאר טוט: לקסיקון מוזיקלי. מהדורה חדשה מתוקנת. עורך ראשי: דר. דנש ברטה. בודפשט, 1965. אדית פרנאדי, באתר MusicBrainz (באנגלית) אדית פרנאדי, באתר Discogs (באנגלית) Születési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári születési akv. 2266/1911. folyószáma alatt.
בית הכנסת בית עשרת הדברות

בית הכנסת בבחריין (בערבית: كنيس البحرين) הוא בית כנסת חסר שימוש הממוקם בשדרת סאסאה, המהווה חלק מרובע מסחר ממעמד נמוך בעיר מנאמה, בירת בחריין. בית הכנסת כבר אינו בשימוש בשל גודלה הקטן של הקהילה היהודית בבחריין. הקהילה היהודית הזעירה בבחריין, המונה כ-35 איש מתוך אוכלוסייה כוללת של 700,000 איש במדינה, מצליחה לעיתים נדירות לגייס מניין הנדרש לתפילה. עם זאת, בחריין היא אחת המדינות הערביות היחידות במפרץ הפרסי שבה קיימת קהילה יהודית או בית כנסת כלשהו. לקהילה גם בית קברות יהודי קטן. בסוף המאה ה-19 התיישבו יהודים מעיראק, מאיראן ומהודו בבחריין והקימו שם בית כנסת. לאחר אישור תוכנית החלוקה אשר חזתה חלוקת את ישראל לשתי מדינות - מדינה יהודית ומדינה ערבית, פרצו פרעות מנאמה, שכללו שלושה ימים של מחאות וצעדות בבחריין נגד תוכנית החלוקה מצד תושבי המדינה. ביום השלישי החלו המפגינים להתפרע ובזזו בתים יהודיים ובתי כנסת. בית הכנסת במנאמה הושמד גם הוא על ידי פורעים ערבים זרים. המתחים גרמו להגירה של יהודים רבים לממלכה המאוחדת ולארצות הברית. עבור היהודים שנותרו בבחריין נבנה מחדש בית הכנסת במנאמה. לאחרונה, מכיוון שבית הכנסת כבר אינו בשימוש, הקהילה היהודית רצתה להשתמש בו למטרות צדקה, אך ממשלת בחריין לא התירה זאת והתעקשה שיישאר כבית כנסת. Bahrain's crown prince, Shaloum discuss the situations of Bahraini Jews, ArabicNews.com
נונאטאק בויד

נונאטאק בויד (באנגלית: Boyd Nunatak) הוא נונאטאק באזור חוף אינגריד כריסטנסן, בארץ הנסיכה אליזבת, שבאנטארקטיקה. הנונאטאק ממוקם 15 קילומטרים דרומית-מזרחית להר קרולין מיקלסן; מצידו הדרומי של מדף הקרח פאבליקיישנז. גובהו של הנונאטאק 90 מטרים מעל פני הים. הנונאטאק מופה על ידי קרטוגרפיים נורווגיים בהתבסס על תצלומי אוויר על ידי משלחת לארס כריסטנסן, בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטיקה) 1936–1937. הנונאטאק מופה בשנית על ידי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה. שמו של הנונאטאק ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה. הנונאטאק נקרא על שמו של ג'יי. ס. בויד (J.S. Boyd), שהיה פיזיקאי בתחנת וילקס, בשנת 1965. נונאטאק בויד באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית נונאטאק בויד באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה נונאטאק בויד באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור נונאטאק בויד מפת אזור נונאטאק בויד גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
פס התעבות

פס התעבות הוא שובל שמשאיר מטוס סילון בעת טיסתו בגובה רב באטמוספירה. שבלים אלו הם עננים המורכבים מגבישי קרח. צורתם ומשך קיומם תלויים בטמפרטורה ובלחות היחסית בגובה שבו המטוס טס. הדלק שבו נעשה שימוש במטוסי הסילון הוא פחמימן. כאשר הוא נשרף הוא פולט פחמן דו־חמצני ואדי מים כחלק מהתהליך הכימי. הגזים נפלטים מן המטוס כאלומה אשר נוצרת בחום רב. המטוס טס בגובה רב שם הטמפרטורה נמוכה מ־40 מעלות צלזיוס מתחת לאפס. האלומה מספיקה להתפשט מעט מאוד לפני שהיא קופאת והופכת לענן גבישי קפוא. אלומה זו היא פס ההתעבות. מספר גורמים עשויים להשפיע על משך קיומו של פס ההתעבות: עוצמת הרוחות שמפזרות את הענן תוך זמן קצר למרחב הגדול עד להיעלמותו. ערבול האוויר – באוויר יש מערבולות קטנות, כתוצאה מזרימה טורבולנטית. מערבולות אלו מביאות את הענן לערבול מהיר עם האוויר במרחב עד שפס ההתעבות נגוז. טמפרטורה ולחות שמביאות את פסי ההתעבות לידי המראה, כלומר, מעבר ישיר ממוצק לגז. ככל שהסביבה לחה יותר כך משך קיומו של השובל ארוך יותר. לפסי ההתעבות משמעות צבאית שכן הם יכולים לחשוף פעילות חשאית או לספק מודיעין טכנולוגי. כאשר מטוס סילון טס בגובה מסוים בשטח האויב, האויב עלול להבחין בפסי ההתעבות שמייצר המטוס וליירט אותו ביתר קלות. לכן, חשוב לדעת את תנאי האטמוספירה כדי לדעת באיזה גובה כדאי לטוס, על מנת שלא ייווצרו פסי התעבות המגלים את מיקום המטוס לאויב. החשיבות הגבוהה ביותר היא בתחום טיסות הריגול והצילום בגובה רב, כפי שביצעו (וחלקם מבצעים עד היום) מטוסי U-2, מיג 25 ("פוקסבט") ומטוס ה־SR-71 ("הציפור השחורה"). ערך מורחב – כמטרייל קיימות תאוריות קונספירציה שונות ברחבי העולם בנוגע לפס ההתעבות, הקרויות "כמטרייל". בין השאר יש הטוענים כי זוהי דרך להשתמש בחומרים שיחזירו את קרינת השמש מכדור הארץ וכך לפעול כנגד ההתחממות הגלובלית. מטוס משאיר שבלים מעל אנטארקטיקה שובלי התעבות מעל אזור עם תנועת מטוסים מרובה תמונת לווין של פסי התעבות מאיר ברק, מדוע מטוסים מגביהי טוס פולטים עשן לבן?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 2 ספטמבר 2009 פס התעבות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) NASA, Contrail Education FAQ
מסגד אחמד אל-פאתח

מסגד אל-פאתח (בערבית: مسجد أحمد الفاتح) הידוע גם בשם המרכז האסלאמי אל-פאתח האסלאמית או המסגד הגדול אל-פאתח, הוא מסגד ברובע אל-ג'ופיר (AlJuffair), בפרברי העיר מנאמה בירת בחריין, סמוך לכביש המהיר אל-פאתח. הוא אחד המסגדים הגדולים בעולם - שטחו 6,500 מ"ר והוא יכול להכיל למעלה מ-7,000 מתפללים בו-זמנית. המסגד הוקם על ידי השייח' עיסא בן סלמאן אאל ח'ליפה בשנת 1987, והוא נקרא על שמו של אחמד בן מוחמד בן ח'ליפה אאל ח'ליפה, השליט הראשון של בחריין. בשנת 2006 הפך המסגד לאתר הספרייה הלאומית של בחריין. אורכו של המסגד 100 מטר ורחבו 75 מטר. יש בו ארבע כיפות ושני מינרטים. הכיפה המרכזית שנבנתה על גבי המסגד, קוטרה הוא 24 מטר, והיא עשויה מפיברגלס ומשקלה למעלה מ-60 טון. נכון לשנת 2020, כיפת המסגד היא כיפת פיברגלס הגדולה בעולם. רצפת המסגד מרוצפת בשיש שיובא מאיטליה. הנברשת שתלויה מהתקרה יובאה מאוסטריה. דלתות המסגד עשויות מעץ טיק שיובא מהודו. מלבד היותו מקום תפילה, המסגד הוא אחת האטרקציות התיירותיות המובילות בבחריין. הוא פתוח בין 9:00 בבוקר ל-16:00 אחר הצהריים ונערכים בו סיורים באנגלית, צרפתית, פיליפינית, רוסית ושפות רבות אחרות. המסגד סגור למבקרים ותיירים בימי שישי. אולם התפילה המרכזי אולם התפילה המרכזי מלמעלה תקרת המסגד השער הראשי של המסגד אולם התפילה המרכזי פנים המסגד מדיה וקבצים בנושא מסגד אחמד אל-פאתח בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מסגד אחמד אל-פאתח
Tócame

Tócame (באנגלית: Touch Me, ובעברית: גע בי) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הברזילאית אניטה, ביחד עם ארקנגל ודה לה גטו. השיר יצא לאור ב-10 ביולי 2020, על ידי חברת התקליטים וורנר רקורדס כסינגל מתוך האלבום, Girl from Rio. השיר הגיע למקום התשיעי במצעד השירים הלטיניים הדיגיטליים. השיר נכתב על ידי אניטה, אנדרס טורס, ארקאנג'ל, גטו דה לה, מאוריסיו רנגיפו וראיין טדר והופק על ידי טורס, רנגיפו וטדר. ב-2 ביוני 2020, הודלפה העטיפה הרשמית של הסינגל, תוך שהדליפו את השם הרשמי שלו. ב-2 ביולי פרסמה אניטה באופן רשמי את העטיפה של הסינגל ואת תאריך היציאה שלו. בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-30 מיליון השמעות. אניטה ביצעה את השיר לראשונה ב-11 ביולי 2020 ב-"Altas Horas". היא גם ביצעה אותו ב-21 באוגוסט ב-"The Late Late Show with James Corden" עם ג'יימס קורדן. מידע על הסינגל "Tócame" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "Tócame" באתר Genius סרטון השיר "Tócame" באתר יוטיוב אניטה, אנדרס טורס, ארקאנג'ל, גטו דה לה, מאוריסיו רנגיפו, ראיין טדר Anitta (Ft. Arcángel & De La Ghetto) – Tócame (באנגלית), נבדק ב-2020-10-07 BB CHART Anitta surge sem calcinha em suposta capa de novo single e choca fãs, Metropolitana FM, ‏2020-06-02 (ב־Brazilian Portuguese) Vaza suposta capa de novo single da Anitta, 'Tócame', POPline, ‏2020-06-02 (ב־Brazilian Portuguese) O. Dia, Suposta capa de single de Anitta vaza na internet, O Dia - Fábia Oliveira, ‏2020-06-02 (ב־Brazilian Portuguese) Yuri Ronaldo, Anitta anuncia oficialmente o lançamento de seu novo single, 'Tócame', Hashtag Pop, ‏2020-07-03 (ב־Brazilian Portuguese) Anitta divulga data de lançamento e capa oficial do single "Tócame"; confira, Portal Famosos, ‏2020-07-02 (ב־Brazilian Portuguese) Tócame (feat. Arcangel & De La Ghetto), נבדק ב-2020-10-07 Anitta canta "Tócame" e relembra encontro com Madonna ao "Altas Horas", PAPELPOP, ‏2020-07-12 (ב־Brazilian Portuguese) Watch Anitta Perform ‘Tocame’ and Share Some Exciting Album News on 'James Corden', www.billboard.com, ‏2020-08-21 (באנגלית) CERTIFICADOS – Pro-Música Brasil, pro-musicabr.org.br
יחסי טוגו–סין

יחסי טוגו–סין מתייחסים ליחסי החוץ בין טוגו לסין. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-19 בספטמבר 1972. משנת 2000 עד 2011, ישנם כ-40 פרויקטים פיננסיים רשמיים של מימון פיתוח סיני שזוהו בטוגו באמצעות דיווחי מדיה שונים. פרויקטים אלה נעים בין פרויקטים של שיקום דרכים בשנת 2009, להלוואת 60 מיליון אירו לבנק בטוגו בשנת 2011. ביוני 2020 הייתה טוגו אחת מ-53 מדינות שתמכו בחוק הביטחון הלאומי בהונג קונג באו"ם. מדיה וקבצים בנושא יחסי טוגו–סין בוויקישיתוף "Togo". china.org.cn. "Tracking Chinese Development Finance". china.aiddata.org. Strange, Parks, Tierney, Fuchs, Dreher, and Ramachandran, China’s Development Finance to Africa: A Media-Based Approach to Data Collection Strange, Parks, Tierney, Fuchs, Dreher, and Ramachandran, China’s Development Finance to Africa: A Media-Based Approach to Data Collection Lawler, Dave (2 ביולי 2020). "The 53 countries supporting China's crackdown on Hong Kong". Axios (באנגלית). נבדק ב-3 ביולי 2020. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא יחסי חוץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.