laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לוק קיקלי

לוק קיקלי (באנגלית: Luke Kuechly; נולד ב-20 באפריל 1991) הוא שחקן פוטבול אמריקאי לשעבר. הוא שיחק בעמדת הליינבקר בקבוצת קרוליינה פנתרס מה-NFL והיה משחקני ההגנה הבולטים בליגה, הוא זכה בתואר שחקן ההגנה של השנה ב-2013, נבחר לרוקי השנה בהגנה בשנת 2012, נבחר חמש פעמים לנבחרת העונה (אול-פרו) ושבע פעמים למשחק הפרו בול. קיקלי נולד בסינסינטי שבאוהיו האמצעי מבין שלושה אחים. בשנת 2009 החל ללמוד באוניברסיטת בוסטון קולג'. כבר בעונתו הראשונה בקבוצת הפוטבול של בוסטון קולג' פתח בהרכב ובתום העונה הוביל את ליגת ה-ACC וסיים שני בכל ה-NCAA עם 158 תיקולים. הוא נבחר לשחקן ההגנה של השנה ב-ACC. בעונתו השנייה הוביל את ה-NCAA עם 183 תיקולים ונבחר לנבחרת העונה בקולג'ים על ידי כל הגופים הבוחרים. בעונתו השלישית הוביל פעם נוספת את ה-NCAA עם 191 תיקולים. הוא נבחר לנבחרת השנה ב-NCAA, זכה בפרס נגורסקי ופרס לוט לשחקן ההגנה המצטיין בקולג'ים, לפרס לומברדי ולפרס בטקס לליינבקר המצטיין. בתום העונה החליט לא להמשיך לשנה נוספת באוניברסיטה ולהעמיד עצמו לבחירה בדראפט ה-NFL. קיקלי נבחר במקום התשיעי בסיבוב הראשון של הדראפט על ידי קרוליינה פנתרס. הוא חתם על חוזה ל-4 שנים בסכום של כ-12.58 מיליון דולר. הוא פתח בכל 16 המשחקים בעונתו הראשונה ורשם 165 תיקולים (103 מהם ללא עזרה), 3 השתלטויות על איבודי כדור ושתי חטיפות. בתום העונה נבחר לרוקי השנה בהגנה. בעונת 2013 השיג 166 תיקולים (96 מהם ללא עזרה) ו-4 חטיפות. במשחק מול ניו אורלינס סיינטס השיג 26 תיקולים, וקבע בכך שיא NFL. הוא נבחר באותה עונה לשחקן ההגנה של השנה, לנבחרת העונה ולמשחק הפרו בול. בעונת 2014 השיג 171 תיקולים (107 מהם ללא עזרה), חטיפה אחת וגרימה לאיבוד כדור אחת. הוא נבחר בפעם השנייה ברציפות לנבחרת העונה ולמשחק הפרו בול. בפלייאוף השיג 10 תיקולים וחטיפה אחת בניצחון מל אריזונה קרדינלס ו-8 תיקולים בהפסד בסיבוב השני לסיאטל סיהוקס. בעונת 2015 סייע לפנתרס לסיים במאזן הטוב בליגה של 1-15. הוא השיג בעונה זו 118 תיקולים (76 ללא עזרה) 4 חטיפות והשתלטות אחת על איבוד כדור. בפלייאוף השיג 11 תיקולים וחטיפה אחת לטאצ'דאון בניצחון על סיאטל סיהוקס ובגמר ה-NFC השיג 8 תיקולים וחטיפה אחת לטאצ'דאון בניצחון על אריזונה קרדינלס. בסופרבול 50 השיג 10 תיקולים וסאק אחד בהפסד קבוצתו לדנוור ברונקוס. בעונת 2016 סבל מזעזוע מוח לאחר 10 מחזורים והחמיץ את שאר העונה. בעונת 2017 נבחר בפעם החמישית ברציפות לפרו בול ובפעם הרביעית לנבחרת העונה. כמו כן זכה בפרס ארט רוני לשחקן ההוגן של העונה. בינואר 2020 הודיע במפתיע על פרישתו ממשחק. מדיה וקבצים בנושא לוק קיקלי בוויקישיתוף לוק קיקלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) לוק קיקלי באתר קרוליינה פנתרס לוק קיקלי באתר pro-football-reference.com לוק קיקלי באתר בוסטון קולג' Panthers LB Luke Kuechly, 28, says retiring from NFL is 'right thing to do', אתר ESPN, ‏15 בינואר 2020
ערוד (חז"ל)

בספרות חז"ל מוזכר השם ערוד ביחס לשני בעלי חיים: הערוד המוזכר במקרא שהוא חמור הבר, בדומה לערוד בעברית המודרנית. זוחל ארסי אולי מין נחש או לטאה. מין זה נקרא לעיתים "עָרוֹד" ולעיתים "עַרְוָד" (בכתיב מלא: ערווד) ולפעמים גם "חברבר"[דרוש מקור], ככל הנראה על שם החברבורות שעל גופו. הערוד המקראי מזוהה בחז"ל כמין הדומה לחמור אך לעומת חמור הבית הוא פראי. בתלמוד מוזכר הערוד מספר פעמים בהקשר לכך שאין הוא משמש בדרך כלל את האדם, אם כי הדבר אפשרי. הערוד החז"לי חי בחורים שבקרקע בסלעים על פי הספרא החברבר הוא ממיני הצב, כלומר לטאה, ועל פי התלמוד הבבלי הערוד הוא הכלאה של מיני זוחלים שונים: "וראיתי נחש שכרוך עליה הצב לימים יצא מהם ערוד". רב סעדיה גאון (רס"ג) סבר שהערוד הוא מין נחש בנוסף יש שזיהו את הערוד עם נחש שרף (נחש מעופף). בתוספתא מסופר: "אמרו עליו על רבי חנינא בן דוסא שהיה מתפלל ונשכו ערוד ולא הפסיק. הלכו תלמידיו ומצאוהו (=את הערוד) מת על פי חורו, אמרו אוי לו לאדם שנשכו ערוד, אוי לו לערוד שנשכו לבן דוסא". בתלמוד הבבלי מובא המעשה בשינוי פרטים: "מעשה במקום אחד שהיה ערוד והיה מזיק את הבריות באו והודיעו לו לר' חנינא בן דוסא אמר להם הראו לי את חורו הראוהו את חורו נתן עקבו על פי החור יצא ונשכו ומת אותו ערוד נטלו על כתפו והביאו לבית המדרש אמר להם ראו בני אין ערוד ממית אלא החטא ממית באותה שעה אמרו אוי לו לאדם שפגע בו ערוד ואוי לו לערוד שפגע בו ר' חנינא בן דוסא". במדרשים שונים מסופר שאם הנשוך מקדים ומגיע למים חייו ניצלים ויש המוסיפים שבמקרה זה הערוד אף מת ושהנס במעשה לר' חנינא בן דוסא היה שנבקע לו מעיין מתחת רגלו. ד"ר משה רענן, ערוד – "ערוד לא נגח" (בבא קמא לז ע"א), באתר פורטל הדף היומי הקריאה "ערוֹד" מקובלת בקרב יהודים אשכנזים, ועל פיה אין הבדל בין הגיית שמה של החיה הארסית ובין הגיית שמו של חמור הבר. הקריאה "ערוָד" (על משקל עקרב) נהוגה במסורת הספרדית (כך מנוקד למשל בשיטה מקובצת לחולין קכז, א). לקריאה זו יש ביסוס בחלק מכתבי היד של התוספתא והתלמוד שבהם נכתב ערווד בוי"ו כפולה, וכן בספר הלכות גדולות[דרוש מקור] ובתרגומי רב סעדיה גאון לאיוב ולדניאל[דרוש מקור]. ספר איוב, פרק ל"ט, פסוק ה' ועוד רש"י איוב פרק לט פסוק ה וכן באיותים שונים: חורור, חוורוור, חוורבר תלמוד ירושלמי, ברכות, עמ' דף לח במילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית ערך "חברבר" הוגדרה משמעות השורש: בעל כתמים, נחש ארסי. משנה, מסכת כלאים, פרק א', משנה ו': "החמור והערוד אף על פי שדומין זה לזה כלאים זה בזה דברים רבה (ליברמן) ה, ח: "כשם שהערוד הזה גדל במדבר ואין אימת מלכות עליו, כך חשבתי שלא תהא אימת מלכות עליכם"; רש"י לספר איוב, פרק ל"ט, פסוק ה' תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ל"ז, עמוד א', וראו:פורטל הדף היומי: ערוד - "ערוד לא נגח" (בבא קמא לז ע"א), באתר daf-yomi.com תוספתא, ברכות ג, כ; תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ג, עמוד א' ספרא פרשה ה, א. תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קכ"ז, עמוד א' ראו ערוד, הצומח והחי במשנת הרמב"ם, הערה 5. באתר למעשה אקטואליה הלכתית מבית מכון התורה והארץ מנחם די לונזאנו, ספר המעריך ערך טיפסא; יוסף טובי, מילון עברי-ערבי מתימן ללשון ספרות חז"ל. בתוך ספר שבטיאל עמוד 112 תוספתא, ברכות ג תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ג, עמוד א' שמות רבה, פרשה א', פסקה ל"ב פירוש רש"י לברכות לג, א
אליהו ירקוני

אליהו יַרקוֹני (גרינפֶלד) (כ"ד באלול תרמ"ו, 24 בספטמבר 1886 – י"ז בסיוון תשל"ג, 17 ביוני 1973) היה מחנך עברי ואיש ציבור במושבה פתח תקווה, מורה לטבע שנודע בכינויו "זקן המורים". ירקוני נולד בשם אליהו גרינפלד בקיץ 1886 בעיר סלוצק שבפלך מינסק, האימפריה הרוסית (רוסיה הלבנה), בנם של חסיה לבית פיינברג ואברהם גרינפלד, פקיד אצל סוחר יערות. קיבל חינוך יהודי מסורתי ב"חדרים" ובישיבות שונות ולבסוף בסניף של ישיבת סלובודקה בסלוצק שבהנהלת הרב יעקב דוד וילובסקי (הרידב"ז). יצא להשכלה, ולאחר שלמד כתלמיד אקסטרני נבחן בחינת בגרות בגימנסיה הממשלתית בסלוצק והוסמך כמורה עממי. עבד כמורה ב"חדר מתוקן" בסלוצק במשך כשנה, ואחר-כך בקובלקי שבפלך פולטבה. בנוסף לקח חלק בפעילות הציונית והשתתף בהגנה העצמית היהודית. בקיץ תרע"ב (1912) עלה לארץ ישראל והיה מורה בשיעורי ערב לעברית בבית הספר לבנות בנווה צדק. כעבור כשנה (תרע"ג) התיישב במושבה פתח תקווה ועבד בה כמורה. בפברואר 1920 נישא להניה (בת חנה ואלתר ליבוביץ). בני הזוג היו הורים לבן ושלוש בנות. בהגיעו לגבורות הוענקה לו אזרחות כבוד של פתח תקווה. ירקוני נפטר ביוני 1973, בגיל 87. נקבר בבית העלמין סגולה בעירו. אלמנתו הניה נפטרה מספר חודשים אחריו, בחודש מרץ 1974. הותיר את ארבעת ילדיו: עודד ירקוני, חסיה פרויד, שלומית שפירא ונצה כץ, ונכדים. בנם עודד ירקוני (1921–2002) היה מורה ומחנך כאביו (הארכיון לתולדות פתח תקווה נקרא על שמו). בתם נצה נישאה ליצחק כ"ץ, ראש עיריית רחובות בשנים 1955–1967. על שמו נקרא הרחוב "המורה אליהו" בפתח תקווה. 'המורה אליהו', בתוך: יחיעם פדן, פתח תקווה: מדריך הרחובות; עורך ראשי: יוסף אלקוני; ייעוץ מדעי: מרדכי נאור, הרצליה: עיריית פתח תקווה – לשכת הדובר; הוצאת מלוא, תשס"ט 2009, עמ' 104. מדיה וקבצים בנושא אליהו ירקוני בוויקישיתוף דוד תדהר (עורך), "אליהו ירקוני (גרינפלד)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1523 אליהו ירקוני באתר ראשונים: פתח תקווה אליהו והניה ירקוני באתר הארכיון לתולדות פתח תקווה ע"ש עודד ירקוני ישעיהו אביעם, 3 דורות יחלקו כבוד למורה הוותיק אליהו ירקוני ביום חגו, מעריב, 12 במרץ 1963 ישעיהו אביעם, חמישים שנה – מורה, מעריב, 13 במרץ 1963 התלמידים מתקופת מלחמת-העולם הראשונה בירכו את זקן מורי פ"ת, דבר, 14 במרץ 1963 המורה אליהו ירקוני, בן 80 – אזרח כבוד של פתח-תקווה, מעריב, 24 במרץ 1965 מת אליהו ירקוני, דבר, 17 ביוני 1973 או בכפר ליד העיר סלוצק (המורה אליהו ירקוני, בן 80 – אזרח כבוד של פתח-תקווה, מעריב, 24 במרץ 1965). ראו תמונתו בין מורי ותלמידי החדר המתוקן בסלוצק, בתוך: שמעון נחמני, נחום חיניץ (עורכים), פנקס סלוצק ובנותיה, ניו יורק; תל אביב: הוצאת ועד ספר, תשכ"ב, עמ' 92 (ספר יזכור לקהילת סלוצק, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 100). על חותנו ראו: דוד תדהר (עורך), "יוסף אלתר קלומינוס ליבוביץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יא (1961), עמ' 3784; יוסף-אלתר ליבוביץ' באתר ראשונים: פתח תקווה. עירית פ"ת תבצע עבודות ציבוריות, דבר, טור 2, 29 בדצמבר 1964; חדשות מישור החוף: פתח תקוה: תוענק אזרחות כבוד למורה א. ירקוני, מעריב, טור 3, 30 בדצמבר 1964; אזרחות כבוד של פ"ת לאברהם הרצפלד, דבר, 26 בינואר 1965; המורה אליהו ירקוני, בן 80 – אזרח כבוד של פתח-תקווה, מעריב, 24 במרץ 1965. ר' אליהו בר' אברהם ירקוני, דבר, מודעת אבל, 17 ביוני 1973. הניה ירקוני, דבר, מודעת אבל, 21 במרץ 1974.
לאטוביץ'

לאטוביץ' (בפולנית: Latowicz) הוא כפר במחוז מינסק מזובייצקי שבפרובינציית מזוביה בפולין, כ-25 ק"מ דרומית מזרחית למינסק מזובייצקי, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית. היישוב נזכר מאמצע המאה ה-13 כיישוב מבוצר, ובשל מיקומו על דרך מסחר, הפך למרכז מסחרי לסביבתו החקלאית. בשנת 1423 הוענקו ליישוב זכויות עיר, ונקבעו בו ירידים ושווקים. פלישת האימפריה השוודית לאזור באמצע המאה ה-17 הביאה לקטיעת שגשוג היישוב, ולצמצום חד במספר תושביו. יהודים ישבו ביישוב מהמאה ה-16, אך בשנת 1596 הוצא צו האוסר על מגוריהם בו. חרף זאת המשיך להתקיים בכפר יישוב יהודי קטן, ומהמחצית הראשונה של המאה ה-19 התקיימה בכפר קהילה. בין השנים 1827 ו-1862 הוטלו מגבלות מגורים על יהודי היישוב, והם רוכזו ברובע אחד בו. בין מלחמות העולם נמנו ביישוב 416 יהודים, כחמישית מתושביו. ב-14 באוקטובר 1942 במהלך הכיבוש הגרמני במלחמת העולם השנייה, שולחו יהודי היישוב למחנה ההשמדה טרבלינקה. מדיה וקבצים בנושא לאטוביץ' בוויקישיתוף לאטוביץ' באתר מרכז מורשת יהדות פולין "לאטוביץ'", באתר השטעטל הווירטואלי יולנטה קריימר, לאטוביץ', אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק A, עמ' 393–394), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
מאטיי דלאץ'

מאטיי דלאץ' (בקרואטית: Matej Delač; נולד ב-20 באוגוסט 1992 בגורני ואקוף שבבוסניה והרצגובינה) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת השוער בקבוצת הורסנס. דלאץ' נולד בגורני ואקוף שבבוסניה והרצגובינה. הוא גדל במחלקת הנוער של אינטר זפרשיץ' מליגת העל הקרואטית. ב-22 בפברואר 2009 ערך דלאץ' את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, כששיחק 90 דקות בניצחון 1-0 על NK זאגרב במסגרת המחזור ה-19 בליגה, והפך לשחקן הצעיר ביותר שמשחק בליגת העל הקרואטית, כשהוא בן 16 ו-186 ימים. במשחק הבכורה שלו הציל פנדל בדקה ה-85 ונבחר כאיש המשחק. עד לסיום אותה עונה ערך דלאץ' 15 הופעות, ובעונה הבאה ערך 23 הופעות נוספות. ב-11 בספטמבר 2009, יומיים לאחר ההפסד של נבחרת קרואטיה לנבחרת אנגליה באצטדיון ומבלי, דווח בתקשורת הקרואטית כי דלאץ' נשאר בלונדון לבדיקות רפואיות ושהוא קרוב לחתום בצ'לסי, לאחר מעקב של סקאוטים מצ'לסי אחריו. ב-17 בספטמבר 2009 הוכרז במסיבת עיתונאים כי דלאץ' חתם על חוזה ל-5 שנים בצ'לסי שיחל בחודש ינואר 2011, ושעד אז הוא ימשיך לשחק באינטר זפרשיץ' ומשכורתו תשולם על ידי צ'לסי, ושהוא יתאמן עם צ'לסי כאשר הדבר יהיה אפשרי. ב-11 בספטמבר 2015 חתם דלאץ' על חוזה חדש ל-4 שנים בצ'לסי. ב-24 באוגוסט 2010 הושאל דלאץ' לוויטסה ארנהם לעונה אחת, אך הוא לא ערך הופעות במדי הקבוצה בעונה זו. ב-13 בספטמבר 2011 הושאל לדינמו בודייוביצה מליגת העל הצ'כית, בה ערך הופעה אחת בלבד, בה ספג 4 שערים מויקטוריה פלזן. בהמשך הושאל לויטוריה דה גימארייש, אך לא שיחק וערך הופעה אחת בלבד בקבוצת המילואים שלה, ויטוריה דה גימארייש ב'. בחודש ינואר 2013 הושאל לאינטר זפרשיץ' למשך חצי עונה. בחודש יולי 2013 הושאל דלאץ' לוויבודינה נובי סאד למשך עונה אחת. באמצע המחצית הראשונה של העונה, איבד דלאץ' את תפקידו כשוער הראשון של הקבוצה, ובסוף חודש דצמבר החליט לסיים את השאלתו מוקדם. לאחר מכן הושאל דלאץ' לסרייבו מליגת העל של בוסניה והרצגובינה וזכה איתה בגביע הבוסני, ובהמשך הושאל לארל. לאחר מכן הושאל פעם נוספת לסרייבו, איתה זכה באליפות בוסניה והרצגובינה. ב-22 ביולי 2016 הושאל למוסקרון הבלגית. פה.קה. סרייבו הגביע הבוסני (1): 2013/2014 אליפות בוסניה והרצגובינה (1): 2014/2015 מאטיי דלאץ', באתר Transfermarkt מאטיי דלאץ', באתר Soccerway מאטיי דלאץ', באתר WorldFootball.net מאטיי דלאץ', באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מאטיי דלאץ'".
Tear in My Heart

Tear in My Heart הוא סינגל מסוגת הפופ רוק, שנכתב על ידי חברי הלהקה האמריקאית Twenty One Pilots. שיר זה הוא חלק מאלבומה הרביעי של הלהקה Blurryface. השיר הועלה ליוטיוב ב-6 באפריל 2015. הווידאו קליפ שלו בוים על ידי מארק קלספלד. בקליפ מופיעים שני חברי הלהקה ובנוסף, מופיעה שם גם אשתו של טיילר ג'וזף. שיר זה הוא אחד מהשירים הפופולריים ביותר שהלהקה הוציאה. הוא הגיע למקום השני במצעד האיירפליי האלטרנטיבי של בילבורד. מידע על הסינגל "Tear in My Heart" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Tear in My Heart" באתר Discogs סרטון השיר "Tear in My Heart" באתר יוטיוב השיר, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב המילים לשיר באתר MetroLyrics Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
לוביצ'ה קרולבסקה

לוביצ'ה קרולבסקה (בפולנית: Lubycza Królewska) היא עיירה במחוז טומשוב לובלסקי שבפרובינציית לובלין בפולין, כ-16 ק"מ דרומית מזרחית לטומשוב מזובייצקי ובסמוך לגבול אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. נמצאת בחבל גליציה המערבית ההיסטורי. העיירה נזכרת לראשונה בשנת 1667, ובמהלך המאה ה-18 הוענקו לה זכויות עיר. בראשית המאה ה-19 הוקמו בעיירה מספר מפעלי תעשייה קטנים. שרפה שפגעה ביישוב בשנת 1834 הביאה לחורבנו הכמעט מוחלט. במהלך מלחמת העולם הראשונה נהרסו בתים רבים ביישוב. היהודים נטלו חלק מרכזי בפיתוח כלכלת היישוב, ובמסחר שהתנהל בו. בסוף המאה ה-19 פעלו בעיירה אדמו"רים משושלת רוקח, ובתקופה זו נמנו בעיירה 821 יהודים. בין מלחמות העולם התקיימה בעיירה פעילות ציונית, ונמנו בה 629 יהודים, מתוך 710 תושבים. בסוף פברואר 1942, תחת הכיבוש הגרמני, צורפו כמה עשרות מיהודי העיירה למשלוחים למחנה ההשמדה בלז'ץ. בראשית סתיו 1942 נערכה אקציה שנייה בעיירה, בה שולחו רבים מיהודיה לבלז'ץ. באוקטובר 1942 גורשו אחרוני יהודי העיירה לראווה רוסקה, וחלקו שם את גורל יתר יהודי המקום. מדיה וקבצים בנושא לוביצ'ה קרולבסקה בוויקישיתוף לוביצ'ה קרולבסקה באתר מרכז מורשת יהדות פולין "לוביצ'ה קרולבסקה", באתר השטעטל הווירטואלי "לוביצ'ה קרולבסקה", באתר JewishGen (באנגלית) לוביצ'ה קרולבסקה (פולין), דף שער בספרייה הלאומית
בוסטון קולג'

בוסטון קולג' (באנגלית: Boston College) היא אוניברסיטה פרטית קתולית הממוקמת בצ'סנט היל שבסמוך לעיר בוסטון במדינת מסצ'וסטס שבארצות הברית. האוניברסיטה נוסדה ב-1863 על ידי מסדר הישועים ולומדים בה 14,100 סטודנטים. המוסד הוקם ב-1863 על ידי מסדר הישועים במטרה לספק שירותי השכלה גבוהה לקהילת המהגרים האירים קתולים. בתחילה פעל המוסד מבניין בשכונת סאות' אנד בבוסטון ב-1909 עברה האוניברסיטה לצ'סנט היל, הסמוכה לבוסטון על שטח של כ-31 אקר. במהלך השנים הורחב שטח הקמפוס הראשי בצ'סנט היל לכ-130 אקר, בנוסף הוקמו שלוחות נוספות במדינת מסצ'וסטס: קמפוסים בניוטון ובברייטון, מרכז אקדמי בדובר ומצפה כוכבים ומעבדה בווסטון. קולג'ים ובתי ספר: מוריסי קולג' לאומנות ומדעים בית הספר למשפטים בית הספר לעבודה סוציאלית וודס קולג' ללימודים מתקדמים בית ספר קרול לניהול בית ספר ויליאם פ. קונל לאחיות בית הספר ללימודי דת וכמורה בית ספר לינץ' לחינוך נבחרות הספורט של האוניברסיטה מתחרות ב-29 ענפים שונים. הענף הבולט הוא הוקי קרח בו זכתה נבחרת הגברים בחמש אליפויות ה-NCAA בשנים 1949, 2001, 2008, 2010, 2012. נבחרת הפוטבול זכתה באליפות ב-1940. מדיה וקבצים בנושא בוסטון קולג' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בוסטון קולג' (באנגלית) בוסטון קולג', ברשת החברתית פייסבוק בוסטון קולג', ברשת החברתית אקס (טוויטר) בוסטון קולג', ברשת החברתית טיקטוק בוסטון קולג', ברשת החברתית LinkedIn בוסטון קולג', באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
קיסרי האימפריה הביזנטית

להלן רשימה של קיסרי האימפריה הביזנטית. ישנה בעיה בקביעה מתי נפסקת שרשרת הקיסרים של האימפריה הרומית ומתחילה שרשרת קיסרי האימפריה הביזנטית, ולכן יש מידה של הקבלה בין שתי הרשימות בנקודות מסוימות. חלק מהמתארכים מתחילים את המניין בשליטים שעלו אחרי דיוקלטיאנוס שפיצל את האימפריה הרומית לחלק מזרחי ומערבי מסיבות מנהליות בשנת 284, כך שהמניין מבחינתם צריך להתחיל עם קונסטנטינוס. נקודת פיצול אחרת היא קרב אדריאנופול בשנת 378 בתקופת שלטונו של ואלנס ותיארוכים אחרים קובעים את הפיצול ברשימה רק החל מתקופת תאודוסיוס הראשון שאחריו פוצלה האימפריה באופן סופי. ישנם עוד כאלו המתארכים את מועד תחילת המניין לתקופת הרקליוס, שהמיר את התואר האימפריאלי המסורתי אוגוסטוס בתואר בזילאוס (אנ') (המילה היוונית למלך) והמיר את השימוש בלטינית בשימוש ביוונית. קיסרי רומא מדיה וקבצים בנושא קיסרי האימפריה הביזנטית בוויקישיתוף
לובראנייץ

לובראנייץ (בפולנית: Lubraniec; ביידיש: ליבראָנץ) היא עיירה במחוז ולוצלאווק שבפרובינציית קויאוויה-פומרניה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. העיירה נזכרת מהמאה ה-12, עת הייתה בבעלות כנסייתית. מיקומה של העיירה על פרשת דרכים, הביאה להתפתחותה הכלכלית, ובשנת 1509 הוענקו לה זכויות מגדבורג ונקבעו בה ימי שוק. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיירה בתחום פרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית. התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1691, ובשנת 1750 הותר ליהודי היישוב להקים במקום בית כנסת ולקדש בו בית עלמין. עד שנת 1826 חויבו יהודי העיירה במיסים מיוחדים למנזר המקומי. מתחילת המאה ה-20 התקיימה בעיירה פעילות ציונית ערה, ובין מלחמות העולם נמנו בה 1,050 יהודים, כמחצית מתושביה. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו לעיירה פליטים יהודים מיישובים במערב פולין. עם כניסת הגרמנים לעיירה, ב-10 בספטמבר 1939, גייסו אלו את יהודיה לעבודות כפייה, והטילו עליהם תשלומי כופר גבוהים, תוך החרמת רכושם. מעת לעת ביצעו הגרמנים מעשי התעללות והשפלה ביהודי העיירה, ואת בית הכנסת המקומי הסבו למחסן. בסוף יוני 1941 שילחו הגרמנים את הגברים היהודים מהעיירה למחנות עבודה באזור פוזנן, בהם רובם נספו, והיתר שולחו לאושוויץ. ביולי 1941 גירשו הגרמנים את הנשים והילדים היהודים שנותרו בעיירה לגטו לודז', בו רובם מתו ברעב וממחלות, והיתר שולחו למחנה ההשמדה חלמנו. מדיה וקבצים בנושא לובראנייץ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לובראנייץ לובראנייץ באתר מרכז מורשת יהדות פולין "לובראנייץ", באתר השטעטל הווירטואלי לובראנייץ (פולין), דף שער בספרייה הלאומית
סאדיכ אל-פיתורי

סאדיכ אל-פיתורי (נולד ב-10 באוקטובר 1994 בלוב) הוא כדורגלן לובי המשחק בעמדת המגן הימני. אל-פיתורי נולד בלוב וגדל בסטרטפורד שבאנגליה. אחיו של אל-פיתורי, חמאם, משחק באקדמית הנוער של ברנלי. לאחר שסיימו ללמוד, הצטרפו אל-פיתורי ושניים מחבריו למנצ'סטר סיטי, אך שוחררו ממנה במהרה. אל-פיתורי שיחק באקדמית הנוער של מנצ'סטר סיטי במשך שנה אחת. הוא תואר כשחקן פיזי מאוד, אך פחות טוב בהיבטים אחרים של המשחק. בחודש דצמבר 2014 הצטרף אל-פיתורי לסלפורד סיטי. ב-3 בינואר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון במסגרת הליגה השביעית באנגליה, במשחק נגד קנדל טאון. מספר שבועות לפני המשחק פוטר המאמן פיל פאוור, ופיל נוויל ופול סקולס מונו למאמנים הזמניים של הקבוצה. המאמנים התרשמו מאוד מאל-פיתורי באימונים ובמשחק נגד קנדל טאון, והציעו למאמן קבוצת הנוער של מנצ'סטר יונייטד להחתים אותו. בשל ההמלצות המאמנים, הוצעה לאל-פיתורי תקופת התרשמות של שבוע במנצ'סטר יונייטד. ב-30 בינואר 2015 חתם על חוזה לשנה וחצי במועדון. ב-2 בפברואר 2017 חתם בצ'סטרפיילד מהליגה השלישית. הוא ערך שתי הופעות ליגה בלבד בשורות המועדון ושוחרר בתום העונה, מספר חודשים אחר כך. ב-29 ביולי 2017, לאחר ששוחרר מצ'סטרפילד, שב אל-פיתורי למולדתו, וחתם במדי אל אהלי טריפולי. לאחר מכן עבר לקבוצת פוליטכניקה יאשי מליגת העל הרומנית בכדורגל. ב-6 ביוני 2015 ערך אל-פיתורי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת לוב במשחק ידידות נגד נבחרת מאלי. ב-12 ביוני 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בטורניר רשמי, כששיחק 90 דקות בהפסד 1-0 לנבחרת מרוקו במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2017. סאדיכ אל-פיתורי, באתר Transfermarkt סאדיכ אל-פיתורי, באתר Soccerway סאדיכ אל-פיתורי, באתר National Football Teams סאדיכ אל-פיתורי, באתר FootballDatabase.eu סאדיכ אל-פיתורי באתר הרשמי של מנצ'סטר יונייטד ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סאדיכ אל-פיתורי".
קילו (סדרת צוללות)

קילו הוא כינוי נאט"ו לסדרת הצוללות המיוצרת ברוסיה ששמן ברוסית - Па́лтус (דג הליבוט) והמכונות גם Варшавянка. ייעוד הצוללות הוא להגנה מספינות וצוללות אויב בעיקר במים רדודים. הן מצוידות בסונאר MGK-400 רוביקון (מכונה בנאט"ו Shark Gill), אשר כולל אפשרות של גילוי מוקשים ימיים. ישנן גרסאות מתקדמות יותר עם מכ"ם MGK-400EM. סדרת הצוללות הייתה אמורה להיות מוחלפת על ידי סדרת הצוללות "לאדה". אולם בנובמבר 2011 לאחר גילוי כשלים רבים בסדרה החדשה, הצי הרוסי הודיע כי לא יצטייד בהן. ביולי 2012 חידש הצי את כוונתו לבנות צוללות מסוג לאדה והייצור חזר למסלולו. הצוללות משווקות לארצות שונות ומלבד רוסיה, נמצאות בשימוש סין, אלג'יר, הודו, פולין, איראן, רומניה ווייטנאם. מדיה וקבצים בנושא קילו בוויקישיתוף
האספה הלאומית הגדולה

האם התכוונתם ל... האספה הלאומית הגדולה של טורקיה – בית הנבחרים של טורקיה האספה הלאומית הגדולה של רומניה – הפרלמנט הרומני בתקופה הקומוניסטית האספה הלאומית
אליקים ירון

אליקים ירון (11 בפברואר 1937 – 24 בינואר 2016) היה עיתונאי, מתרגם, מחנך, ומרצה לתיאטרון. היה מבקר התיאטרון, המחול והאופרה בעיתון "מעריב" עד לסגירתו. נולד בתל אביב. בתקופת לימודיו בתיכון הצטרף לתיאטרון הנוער "קלעים" ביוזמתו ובניהולו של עודד קוטלר. במסגרת זו השתתף במספר הצגות בבימויו של איזי אברהמי. תקופה זו היוותה עבורו פתיחה מעשית לעיסוק בתיאטרון. לפני גיוסו לצה"ל הוסמך להוראה בסמינר הקיבוצים. שירת בצבא בשנים 1960-1957 בלהקת פיקוד הגדנ"ע, וכאסיסטנט של שולמית הראבן בתוכנית "חץ וקשת" בגלי צה"ל. מתום שירותו הצבאי ועד לשנות ה-80 שימש מחנך ומורה לתולדות האמנות בבית הספר התיכון העירוני י"ד (ויצו) בתל אביב, ולימד גם אנגלית בסמינר הקיבוצים בתל אביב. כשנפתח בית הספר לדרמה בסמינר הקיבוצים ב-1970 לימד בו דרמה ותולדות התיאטרון, מיום היווסדו ועד לפרישתו של ירון מהוראה בשנת 2003. בשנות ה-70 היה מרצה בחוג לתולדות התיאטרון באוניברסיטה העברית בירושלים, ובו בזמן הרצה בחוג לתיאטרון באוניברסיטת תל אביב. עד הפרישה לגמלאות בשנת 2008 לימד בתוכנית הרב-תחומית באוניברסיטת תל אביב נושאים בתרבות המערב. אליקים ירון היה נשוי לנילי, אב לשני בנים. נפטר בתל אביב ב-2016, בגיל 79. נטמן בבית העלמין קריית שאול. בשנת 1973 קיבל תואר ראשון מאוניברסיטת תל אביב, בחוג לספרות עברית ובחוג לספרות אנגלית. בשנת 1979 קיבל תואר שני בלימודי התיאטרון באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1982 הוענק לו תואר דוקטור באוניברסיטת תל אביב. נושא עבודת הדוקטור: "הוראות הבמה – מקומן ותפקידן בדראמה האירופית שלאחר מלחמת העולם השנייה", בהדרכת פרופ' אריה זקס. בשנות ה-60 המאוחרות היה מבקר תיאטרון בעיתונים "הבוקר" ו"היום" עד לסגירתם. כמו כן היה מבקר תיאטרון ואמנות בשבועון "מבט חדש" עד לסגירתו. החל בשנות ה-80 ועד לסגירת העיתון בשנת 2014 היה מבקר תיאטרון ומחול בעיתון מעריב. המאייר זאב נהג להצמיד קריקטורה משלו לביקורות שפרסם ירון. כמו כן שימש מבקר התיאטרון ברשת ב' בקול ישראל. במשך שנים רבות היה מבקר פעיל בתוכנית הרדיו "בימות ובדים", שהייתה בעצם ההזדמנות הראשונה שלו לעסוק בביקורת תיאטרון. במסגרת עיסוקיו הרב-תחומיים בתולדות האמנות ערך והגיש ברדיו פינה אישית קבועה בשם "תמונות בתערוכה", שבה תיאר בפירוט רב ובהקפדה יצירות אמנות הממוקמות במוזיאונים שונים בארץ. אליקים ירון כתב ותרגם ספרים ומחזות: "משה רוזנטליס – רטרוספקטיבה 1983-1950", אליקים ירון, מוזיאון הרצליה, 1983. "משה רוזנטליס, מסע אל יסודות הצבע", אליקים ירון, גלריה א.ר., 1985. "קונסטבל", ג'ון סנדרלנד, עורך: חיים גמזו. מאנגלית: אליקים ירון, רביבים, 1976. ירון תרגם מגרמנית את המחזה של פרידריך שילר "השודדים", שהוצג בבית צבי בשנת 1984, ואת המחזה "תופים בלילה" מאת ברטולט ברכט, שהוצג ב-1983 בתיאטרון באר שבע ובבית צבי. הוא תרגם את ספרו של המבקר האנגלי מרטין אסלין, "תיאטרון האבסורד", שיצא לאור בהוצאת זמורה ביתן בשנת 1985. כמו כן כתב ערכים באנציקלופדיה העברית. 1986 – פרס לביקורת תיאטרון ע"ש יוסף בולוף מטעם קרן תל אביב לספרות ואמנות על יושר לב בביקורת. מדיה וקבצים בנושא אליקים ירון בוויקישיתוף יאיר אשכנזי, מת אליקים ירון, מהבולטים במבקרי התיאטרון בארץ, באתר הארץ, 24 בינואר 2016 צבי גורן וגבי אלדור, אליקים ירון (2016-1937) - לזכרו, "הבמה", 25 בינואר 2016 אליקים ירון (1937-2016), דף שער בספרייה הלאומית אליקים ירון באתר חברה קדישא ת"א–יפו. ציפי שוחט, העיתונאים מנסים את מזלם בתיאטרון, באתר הארץ, 10 בנובמבר 2010
עקדת יצחק (פסל)

האם התכוונתם ל... עקדת יצחק (סיגל) – פסל מעשה ידי ג'ורג' סיגל (1973) עקדת יצחק (קדישמן) – פסל מעשה ידי קדישמן (1982–1985)
עקדת יצחק (פירושונים)

האם התכוונתם ל... עקדת יצחק – סיפור מקראי מספר בראשית עקדת יצחק - פירושו של ר' יצחק עראמה על התורה העקדת יצחק - כינוי להאדמו"ר מאלכסנדר רבי יצחק מנחם דנציגר, כונה על שם ספרו עקדת יצחק (סיגל) – פסל מעשה ידי ג'ורג' סיגל (1973) עקדת יצחק (קדישמן) – פסל מעשה ידי קדישמן (1982–1985) ירושה (שיר) – שיר עברי מאת חיים גורי עקדת יצחק (משחק מחשב) – משחק וידאו מאת אדמונד מקמילן