laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דאונינג 10

רחוב דאונינג מספר 10 (באנגלית: Downing Street‏ 10; ידוע לרוב בפשטות כ"מספר עשר", Number 10) היא כתובת מעונו הרשמי ומשרדו של ראש ממשלת בריטניה. הבית נמצא ברחוב דאונינג ברובע וסטמינסטר בלונדון. הבית נבנה לפני כשלוש מאות שנה, הוא בעל שלוש קומות ויש בו כמאה חדרים. מעונו הפרטי של ראש הממשלה נמצא בקומה השלישית, ובקומת המרתף מצוי המטבח. הקומות האחרות משמשות למשרדים, אולמות כנסים וחדרי אוכל בהם מארח ראש הממשלה את מנהיגי העולם ואישים מכובדים אחרים. הבית נמצא סמוך לארמון וסטמינסטר, בו יושב הפרלמנט, ולארמון בקינגהאם. המלך ג'ורג' השני העניק את הבית בשנת 1732 לרוברט וולפול, ראש הממשלה הראשון של בריטניה. באותם ימים המבנה היה מחולק לשלושה בתים, ואלו אוחדו על ידי הארכיטקט הבריטי ויליאם קנט למבנה הנוכחי. למרות גודלו ומיקומו הנוח, בסמוך לבית הפרלמנט, מעטים מראשי הממשלה הראשונים גרו בו משום שהיה יקר לתחזוקה, רעוע ומוזנח. ב-7 בפברואר 1991 ערך ארגון הצבא האירי הרפובליקני הזמני התקפת מרגמות על הבית. דלת הכניסה של רחוב דאונינג 10, מציגה את תיבת המכתבים עם הכיתוב "שר האוצר הראשון" ראש הממשלה מרגרט תאצ'ר עם הגברת הראשונה של ארצות הברית ננסי רייגן ב-1986 עומדת באולם הכניסה. חדר ישיבות הקבינט ראש הממשלה גורדון בראון ונשיא ארצות הברית ברק אובמה בחדר העמודים, 2009 גרם המדרגות המרכזי ראש הממשלה בוריס ג'ונסון, נכנס לדאונינג 10 ראש הממשלה בוריס ג'ונסון יחד עם נשיא אוקראינה ולדימיר זלנסקי, 2020 הטרקלין ראש הממשלה רישי סונאק בחדר העבודה המסדרון המרכזי צ'קרס רודף העכברים הראשי של הקבינט הבית הלבן - המקבילה האמריקאית הקרמלין - המקבילה הרוסית דאונינג 11 מדיה וקבצים בנושא דאונינג 10 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דאונינג 10 דאונינג 10, ברשת החברתית פייסבוק היסטוריה של באר ממשלת בריטניה היסטוריה של הבניין הסיור הווירטואלי דאונינג 10, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא לונדון ובנושא מבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יותם בן גדעון

יוֹתָם בֶּן גִּדְעוֹן הוא דמות מקראית המוזכרת בפרק ט' בספר שופטים, הצעיר מבין 70 בניו של גדעון. לאחר שהשופט גדעון הושיע את ישראל מהמדיינים, בקשו בני ישראל להמליך אותו למלך עליהם. גדעון סירב, באומרו כי רק אלוהים לבדו ראוי למשול ולא בן אנוש כמוהו: ”לֹא אֶמְשֹׁל אֲנִי בָּכֶם וְלֹא יִמְשֹׁל בְּנִי בָּכֶם יְהוָה יִמְשֹׁל בָּכֶם.” (ספר שופטים, פרק ח', פסוק כ"ג). אך לאחר מותו המליך עצמו בנו אבימלך, על העיר שכם. כדי שיהיה המועמד היחיד לרשת את אביו, הרג אבימלך את אחיו "על אבן אחת". רק האח הצעיר ביותר, יותם, הצליח להסתתר בעת הטבח וכך ניצל. כאשר נודע ליותם שבעלי שכם (שליטי שכם) המליכו עליהם את אבימלך, עלה על הר גריזים ומשם נשא משל הקרוי על שמו - "משל יותם" - שמטרתו הייתה להתריע בפני בעלי שכם על הסכנה שבהמלכת אבימלך. לאחר שנשא את המשל בורח יותם מפני אבימלך אחיו (שופטים ט, כא). מדיה וקבצים בנושא יותם בן גדעון בוויקישיתוף
פיקוק (כוכב)

פיקוק (באנגלית: Peacock - "טווס" - או α בטווס) הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים טווס ואחד הכוכבים הבהירים בשמים. הכוכב לא היה מוכר בעת העתיקה ושמו הופיע רק בשנות ה-40 של המאה ה-20 באלמנך הניווט של האדמירליות הבריטית, ככל הנראה כעזר לניווט בחצי הכדור הדרומי. השם ניתן לו בשל היותו הכוכב הבהיר היחיד בקבוצת טווס וככל הנראה כונה עוד קודם לכן "כוכב הטווס" (The Peacock Star). פיקוק הוא תת-ענק כחול מסוג ספקטרלי B2 הנמצא במרחק כ-180 שנות אור מכדור הארץ. מסתו של פיקוק יותר מ-5 מאסות שמש ורדיוסו גדול מפי 4 רדיוסי שמש. הטמפרטורה על פניו גבוהה מאוד - 18,700 קלווין כך שבעוד עוצמת הארתו באור נראה גדולה פי 450 מן השמש, בצירוף הקרינה העל-סגולה הוא מאיר פי 2,100 ממנה. נראה שהכוכב סיים את שלב היתוך המימן בליבתו והוא בתחילתו של תהליך התנפחות והתקררות שיהפכו אותו לענק אדום וככל הנראה לאחר מכן לננס לבן מסיבי. מדידות ספקטרוסקופיות מראות שפיקוק הוא כוכב כפול עם בן זוג עמום וקטן יותר, המקיף אותו בזמן הקפה של 11.8 ימים ובמרחק של כחמישית יחידה אסטרונומית - כמחצית המרחק של כוכב חמה מהשמש. בשל הקרבה הרבה לא ניתן למדוד את תכונותיו, אך ככל הנראה מדובר בכוכב הסדרה הראשית כחול מסוג ספקטרלי B0-1. פיקוק באתר של ג'ים קלר פיקוק, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
פריז–ניס

פריז–ניס, המכונה גם "המרוץ אל השמש", הוא מרוץ אופניים בקטעים המתקיים מדי שנה בצרפת באמצע חודש מרץ. המרוץ התקיים לראשונה בשנת 1933 והמנצח בו היה אלפונס שפרס (Alfons Schepers) מבלגיה. רוכב האופניים בעל שיא הזכיות במרוץ הוא שון קלי (Sean Kelly) מאירלנד. הוא זכה ברציפות שבע שנים בשנים 1982–1989. למרות שמו של המרוץ, הוא אינו תמיד מתחיל בפריז. לעיתים קרובות המרוץ מתחיל בעיירות הנמצאות דרומית לפריז. הקטע האחרון במרוץ מסתיים לרוב בטיילת האנגלית בניס (Promenade des Anglais; נהגה: פְּרוֹמֵנָאד דֶ'זַאנְגְלֶה). אחד משני הקטעים האחרונים עובר בדרך כלל במעבר הרים קרוב לניס, הנקרא קול דֶ'ז ('Col d'Eze'). בשנת 2000 עבר ארגון המרוץ לידיו של רוכב העבר הצרפתי, לורן פיניון, אולם, כבר לאחר שנתיים, עמד המרוץ בפני פשיטת רגל בשל אי מציאת חברות מממנות למרוץ. במצב שנוצר, רכשה חברת (ASO (Amaury Sport Organisation, אשר מארגנת גם את הטור דה פראנס, מרוץ פריז–רובה ואירועים אחרים כמו ראלי דקר, את הזכויות לארגון המרוץ ומאז, המרוץ מאורגן על ידיה. בשנת 2003 התרחשה, במהלך המרוץ, תאונה בה נפצע בראשו, ומת כתוצאה מהפציעה, הרוכב הקזחי – אנדרי קיבילב. בעקבות תאונה טרגית זו, הוציאה האיגוד הבין-לאומי לאופניים חוק חדש המחייב את הרוכבים לחבוש קסדה במרוצי האופניים. החל משנת 2006 נכלל המרוץ בסבב הפרו-טור ומ-2011 ב-UCI World Tour – סבב המרוצים החשובים ביותר במשך עונת המרוצים. 2000 – אנדראס קלודן 2001 – דריו פריגו 2002 – אלכסנדר וינוקורוב 2003 – אלכסנדר וינוקורוב 2004 – יירג יקשה 2005 – בובי ג'וליץ' 2006 – פלויד לנדיס 2007 – אלברטו קונטדור 2008 – דווידה רבלין 2009 – לואיס לאון סאנצ'ס 2010 – אלברטו קונטדור 2011 – טוני מרטין 2012 – בראדלי ויגינס 2013 – ריצ'י פורט 2014 – קרלוס בטנקור 2015 – ריצ'י פורט 2016 – גראנט תומאס 2017 – סרחיו הנאו 2018 – מרק סולר 2019 – אגן ברנל 2020 – מקסימיליאן שכמן 2021 – מקסימיליאן שכמן 2022 – פרימוש רוגליץ' 2023 – טאדיי פוגאצ'אר 2024 – מטאו ג'ורגנסון מדיה וקבצים בנושא פריז–ניס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פריז–ניס פריז–ניס, ברשת החברתית פייסבוק פריז–ניס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פריז–ניס, ברשת החברתית אינסטגרם
הות'ורן (נבדה)

הות'ורן (אנגלית: Hawthorne) היא יישוב לצורכי מפקדים (CDP) במערב מדינת נבדה, שבארצות הברית. העיירה ממוקמת במחוז מינרל ומשמשת כעיר מחוז. הבסיס לכלכלת המקום הוא בסיס האחסון של צבא ארצות הברית. כמו כן העיירה יושבת על צומת הכבישים המובילים לרינו, לאס וגאס ופארק יוסמיטי בקליפורניה, ומשמשת תחנת מעבר לנוסעים בהם. העיירה הות'ורן ממוקמת בעמק למרגלות רכס ואסוק. מקור המים העיקרי לעיירה הוא אגם ווקר המנקז לתוכו את מימי נהר ווקר שמקורו ברכס סיירה נוואדה. האקלים בהות'ורן מדברי ויבש המאופיין בקיץ חם וחורף קר ומושלג. מדיה וקבצים בנושא הות'ורן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הות'ורן (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קללת הידע

קללת הידע (באנגלית: Curse of Knowledge) היא מושג המביע את הרעיון שבעל ידע מסוים יתקשה מאוד לחשוב על הידוע לו מנקודת מבטו של מי שחסר את הידע המסוים. המושג, המשמש בין היתר בפסיכולוגיה חינוכית ובכלכלה, נטבע ככל הנראה בשנת 1989 במאמר ב-Journal of Political Economy. האחים צ'יפ הית (Chip Heath), פרופסור להתנהגות ארגונית באוניברסיטת סטנפורד, ודן הית (Dan Heath), מוציא לאור של ספרי חינוך, עשו שימוש במונח בשני ספרים: "קללת הידע" ו"ככה זה נדבק" (Made to stick). בספר האחרון טענו כי רעיונות שמצליחים לחדור ולהישאר בתודעה הציבורית מתאפיינים בכך שאינם נגועים בקללת הידע. הגדרה אחרת מתייחסת לחוסר היכולת לתפוס את הנפש (mind) של האחר כשונה משלך (תאוריה של תודעה). הפסיכולוגית אליזבת ניוטון ערכה ניסוי שבמהלכו התבקשו הנבדקים לתופף באצבעותיהם מנגינות של שירים ידועים ולנסות לנבא מה יהיה שיעור השירים שיזוהו על ידי המאזינים; נמצא כי הניבויים היו גבוהים פי עשרים מהתוצאות בפועל. ניסוי זה נחשב להדגמה של "קללת הידע", ומראה עד כמה היא עשויה לעוות חיזויים. קארל וימן, שותף לקבלת פרס נובל לפיזיקה ב-1995, המכהן כמנהל היוזמות בהוראת המדעים באוניברסיטת קולומביה הבריטית (UBC) ובאוניברסיטת קולורדו (UCB), וכן כיושב-ראש הוועדה להוראת המדעים של האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, ואשר חוקר את הוראת הפיזיקה וביצע מחקרים מקיפים בפיזיקה אטומית, רואה ב"קללת הידע" הרובצת על הפרופסורים באוניברסיטאות את הסיבה לכשלים במערכת הוראת המדעים באוניברסיטאות. לדעתו, קללת הידע היא הגורם שבגללו נוטים חברי סגל אקדמי להסתמך על האינטואיציה שלהם בקביעת דרכי הלמידה במקום להיסמך על מחקרים שבוצעו באוכלוסיית היעד. אפקט דאנינג-קרוגר קרל ויימן, "קללת הידע" או מדוע האינטואיציה לגבי הוראה נכשלת לעיתים קרובות(הקישור אינו פעיל), פורסם ב"על הגובה", גיליון 8, מרץ 2009 סקוט אנתוני, כך תתגבר על קללת הידע, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2009 דוד הדר, איך להשתחרר מקללת הידע ולהשתמש נכון בשפה, באתר הארץ, 8 בינואר 2015 Janet Rae-Dupree, Innovative Minds Don’t Think Alike, The New York Times, December 30, 2007 The Curse of Knowledge, January 04, 2008 Guy Kawasaki, Interview with Chip and Dan Heath, 9 January 2007 Colin Camerer, George Loewenstein, & Martin Weber, The Curse of Knowledge in Economic Settings: An Experimental Analysis, The Journal of Political Economy, Vol. 97, No. 5 (October 1989), pp. 1232-1254 Chip Heath, & Dan Heath, Made to stick: Why some ideas survive and others die, tagonline.org, 2007 Colin Camerer, George Loewenstein, & Martin Weber, The Curse of Knowledge in Economic Settings: An Experimental Analysis, The Journal of Political Economy, Vol. 97, No. 5 (October 1989), pp. 1232-1254 ערך זה הוא קצרמר בנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חיים אישיים

החיים האישיים או חיי היום-יום הם דפוסי ההתנהגות של בני האדם בשגרת היומיום שלהם במקום עבודתם או בעתות הפנאי. רוב הפעולות המבוצעות במסגרת חיי היום יום מעורבות מודעות עצמית. בעבר, לפני עידן השפע והקדמה הטכנולוגית, חיי היומיום של בני האדם התמקדו בעיקר בהישרדות עצמית. כמו כן, בחברות הקדומות לא הושם דגש רב על פרטיותם של בני האדם ובני האדם נהגו בעיקר לעסוק בעבודות השונות מתוך כורח ולא מתוך בחירה אישית. אף על פי כן, אפילו כיום, ההישרדות העצמית נותרה סוגיה מהותית בחייהם של בני אדם רבים ברחבי עולם. לדוגמה, עדיין קיים כיום עוני רב ביבשות אפריקה ואסיה, ואנשים רבים בהן חיים ללא אמצעים טכנולוגיים מודרניים ולעיתים אף ללא קורת גג ועם מקורות מזון דלים. במקומות אלו, מושגים כגון "חיים אישיים", "מימוש עצמי", "הגשמה עצמית", או "הזכות לפרטיות" נחשבים למותרות אשר בני האדם באותם המקומות אינם יכולים להרשות לעצמם. בימינו, החיים האישיים עוסקים בתחומים שונים, כגון המימד האקדמי-אינטלקטואלי, חיי העבודה, חיי המשפחה, זוגיות ועוד. אנשים רבים נוטים לשלב גם ממד רוחני או דתי בשגרת היומיום שלהם. בעולם המודרני ובייחוד במדינות המשגשגות, כמו מערב אירופה ואמריקה הצפונית, ישנן תעשיות שלמות אשר ממוקדות בשיפור איכות חיים האישית של בני אדם באמצעות ייעוץ או אימון אישי לחיים. התנ"ך בחיי היומיום זהות תאוריית הצרכים איזון בית-עבודה מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי מדיה וקבצים בנושא חיים אישיים בוויקישיתוף אשר משיח, קורין ספקטור ואורלי רונן (2004). לחנך לפנאי. רעננה: מכון מופ"ת. ערך זה הוא קצרמר בנושא סוציולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עינות גיבתון

שְׁמוּרַת עֵינוֹת גִּיבְּתוֹן (או - מעיינות גיבתון) היא שמורת טבע בשטח של 80 דונם הנמצאת כקילומטר ממזרח למזכרת בתיה, ליד מפגש פסי הרכבת לירושלים ולבאר שבע. אפשר להגיע למקום בדרך עפר היוצאת מכביש 411 וחוצה את כביש 6 מתחת ל"גשר השלושה" (על שם שלושה מחברי קיבוץ חולדה הסמוך, שנפלו במאורעות 1939). מפלס מי התהום במקום גבוה, ולכן יש בו מעיינות. המים מליחים עם 770 מ"ג כלור לליטר. בחורף מתווספים גם מי נגר עילי הנקווים לבריכות, והמקום הופך לבוצי. בעבר הייתה במקום ביצה, שיובשה בימי המנדט הבריטי באמצעות תעלות ניקוז וחורשת אקליפטוסים. מעבר לייבוש הביצה, פלשו לשמורה עצי שיטה כחלחלה (מין זר שיובא בעבר לצורך עצירה של נדידת דיונות). בקיץ מתייבשת השמורה ואפשר להבחין בה רק בקבוצות צפופות של קנה מצוי, סוף מצוי וסמר חד. בשנים האחרונות עברה השמורה תהליכי שיקום משמעותיים הכוללים שחזור של משטר המים ושיקום צמחי של מיני ביצה, בהם גם מינים בסכנת הכחדה. ב-13 בינואר 2023 נפתחה השמורה המשוקמת. הוקמו בה שבילי מתכת צפים מעל מי הבריכה ומגדל תצפית חדיש ממתכת. מצפון לשמורה נמצא תל מָלוֹט שנהוג לזהותו עם העיר הפלשתית גבתון, שעל שמה קרויים המעיינות. בראש תל מלוט תצפית פנורמית שממנה רואים גם את מזכרת בתיה, המושבה שבה נולד וגדל רפנאל. המצפור הוקם לזכר רפנאל מוסקל שהיה לוחם סיירת אגוז, שנפל במלחמת לבנון השנייה. יחד עם רפנאל נפלו עוד 4 לוחמי הסיירת: לירן סעדיה, בנימין הילמן, יונתן ולסיוק ונדב באלוה. רפנאל נהג לטייל עם חבריו בתל מלוט וגם בשמורת הטבע עיינות גבתון שלמרגלותיו. מדיה וקבצים בנושא עינות גיבתון בוויקישיתוף עינות גיבתון - באתר פיקסטרוול עינות גבתון, באתר למטייל משה גלעד, שמורת עיינות גבתון היא מקום מעניין, לא מוכר דיו ומסקרן, באתר הארץ, 10 בנובמבר 2021 ענת אביטל, שמורת טבע מעיינות גיבתון המחודשת, באתר "מטיילים עם ענת" משה גלעד, שביל צף ומגדל תצפית נוספו לשמורת מעיינות גיבתון, באתר הארץ, 13 באפריל 2023 קנה מצוי בשמורת עינות גיבתון אגם עיינות גבתון והצומח סביבו, כפי שנראה מתל מלוט (2017) צבים בעיינות גבתון
נתן דוד רבינוביץ

האם התכוונתם ל... רבי נתן דוד רבינוביץ' (שידלובצה) - אדמו"ר פולני, נכדו של היהודי הקדוש מפשיסחא. רבי נתן דוד רבינוביץ מפארציווא - נכדו של רבי נתן דוד משידלובצא. אדמו"ר לבית ביאלא בפרצ'ב, פולין.
פעולה אונארית

במתמטיקה, פעולה אונארית (או אופרטור אונארי) היא פעולה המתבצעת על איבר בקבוצה, ותוצאתה היא איבר בקבוצה. בניסוח פורמלי יותר: פעולה אונארית היא פונקציה מהקבוצה אל עצמה. פעולה אונארית על קבוצה   S {\displaystyle \ S} היא הפונקציה   f : S → S {\displaystyle \ f:S\to S} . דוגמאות לפעולות אונאריות: בקבוצת המספרים הממשיים, מינוס היא פעולה אונארית הנותנת לכל מספר את המספר ההופכי לו תחת הפעולה הבינארית חיבור. הוצאת שורש ריבועי היא פעולה אונארית בקבוצת המספרים הממשיים האי-שליליים. פעולת השלילה הלוגית נותנת לכל טענה לוגית את הטענה ההפוכה לה. לטענה "גשם יורד בחוץ", למשל, השלילה הלוגית מתאימה את הטענה "גשם אינו יורד בחוץ". כתב הסתרים הקרוי "כתב אתב"ש" מתאים לכל אות באלפבית אות שמרחקה מהקצה השני של האלפבית שווה למרחק האות הנתונה מהקצה האחד (כלומר לאות א' מתאימה האות ת', לאות ב' מתאימה האות ש' וכו'). בקבוצת המספרים המרוכבים, הצמוד המרוכב. פעולה בינארית מדיה וקבצים בנושא פעולה אונארית בוויקישיתוף פעולה אונארית, באתר MathWorld (באנגלית)
גאי בולטון

גאי רגינלד בולטון (Guy Reginald Bolton‏; 23 בנובמבר 1884 - 5 בספטמבר 1979) היה מחזאי וסופר אמריקאי יליד בריטניה. את רוב הקריירה שלו עשה בכתיבת תמלילים למחזות זמר בברודוויי. בולטון למד אדריכלות, אך לא עסק במקצועו. הוא שיתף פעולה עם ג'רום קרן בכתיבת מחזות זמר החל מ"90 בצל" מ-1915 ובמחזות רבים כולל Sally, שהיה המחזמר הגדול הראשון אשר הופק על ידי פלורנץ זיגפלד. מלחין נוסף עמו שיתף פעולה במספר הפקות היה ג'ורג' גרשווין במחזות Lady Be Good, Tip-Toes, Oh, Kay! ו-Girl Crazy. קול פורטר כתב את המוזיקה המתבססת על מחזהו של בולטון Anything Goes. בנוסף כתב בולטון את התמליל למחזמר Rio Rita שחנך את תיאטרון זיגפלד. בולטון כתב גם תסריטים עבור סרטי הקולנוע Delicious (אחד מהסרטים המוזיקליים הראשונים; מוזיקה: ג'ורג' גרשווין) "עוד תעלה תזרח השמש", על חייו של ג'רום קרן, Ziegfeld Follies ("שיגיונות זיגפלד") אודות פלורנץ זיגפלד ועוד. הוא היה נשוי ארבע פעמים, אשתו השנייה הייתה זמרת האופרה מרג'ורי נמרה (Marguerite Namara). Lee Davis, Bolton and Wodehouse and Kern: The Men Who Made Musical Comedy. New York: James H. Heineman, Inc., 1993. ISBN 0870081454 מדיה וקבצים בנושא גאי בולטון בוויקישיתוף גאי בולטון במסד הנתונים IBDB (באנגלית) גאי בולטון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) גאי בולטון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גאי בולטון, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
פיצה פצה

"פיצה פצה" הייתה פיצרייה ישראלית באבן גבירול 102 בתל אביב, שהתפרסמה בזכות היותה אחד העסקים הראשונים בארץ שהעסיק עובדים בעלי מוגבלויות בולטות לעין. הפיצריה הוקמה על ידי סוזאנה ושלומי סלומון, שלמדו בישול באיטליה והקימו מאוחר יותר גם את המסעדה "Amore Mio" הסמוכה. "פיצה פצה" היא אחת המסעדות הוותיקות במרכז רחוב אבן גבירול, שהתפתח מאז שנות ה-90 כמרכז תוסס של מסעדות רבות. בתחילת שנות ה-90 פנו אליהם במקרה נציגי פרויקט "תעסוקה בדרך אחרת" של אקים, הפועלים לשלב אנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית בעבודות שונות, בעקבות מודעת דרושים כללית שפרסמו. תחילה העסיקה הפיצריה צעירה אחת עם מוגבלות שכלית התפתחותית בשטיפת כלים, אולם לאחר מספר שבועות החליטו לאפשר לה גם למלצר. עם הזמן לקוחות שמצאו עניין במסעדה בה מועסקים בעלי מוגבלות חזרו אליה, גם מסיבה זו. צוות המלצרים בעלי המוגבלויות גדל עם הזמן, והפיצריה הפכה לשם דבר. בעלי המסעדה זכו לאות "בזכות" מטעם אקים, והמסעדה ממשיכה להעסיק מלצרים עם מוגבלות שכלית התפתחותית. יקב טוליפ על תעסוקת בעלי מוגבלויות בשוק החופשי ומסעדת פיצה פצה באתר www.abiliko.co.il
סוויאטופולק השני, נסיך קייב

סוויאטופולק (ברוסית: Святополк‏; 1050 - 16 באפריל 1113) בנו של איזיאסלאב הראשון היה נסיך קייב בשנים 1093–1113. סוויאטופולק נולד בשנת 1050 בטורוב בזמן שאיזיאסלאב היה נסיך בעיר זו. בשנת 1069 קיבל מאביו את העיר פולוצק כנסיכות במקום אחיו מסטיסלאב שנפטר. בשנת 1071 גורש מפולוצק וככל הנראה היה בקייב עם אביו. בהמשך נמלט איתו לפולין. כאשר איזיאסלאב חזר לקייב בשנת 1078 הועבר להיות נסיך נובגורוד. באותה שנה, ביחד עם ולדימיר התחיל במערכה נגד נסיכות פולוצק אך לא כבש את העיר. עם פטירת וסבולוד הראשון, בנו ולדימיר הזמין את סוויאטופולק להיות נסיך קייב. זאת בהיותו הנכד המבוגר של יארוסלאב הראשון. בהתאם לעדויות הכרוניקה הוא התקבל בקייב בשמחה. מיד עם תחילת שלטונו בקייב, הקומנים שלחו משלחת עם הצעות שלום יציב. סוויאטופולק, ללא קבלת ייעוץ מהמקורבים, החליט לאסור את אנשי המשלחת. כתוצאה מכך החל מאבק צבאי בין הצדדים. למרות שסוויאטופולק נתמך על ידי ולדימיר ונסיך פריאסלאבל, בקרב מכריע הרוסים הובסו והנסיך נמלט לקייב. חלק מהכוחות הקומנים המשיכו לכיוון קייב והחלו במצור. בקרב שנערך ב-23 ביולי 1093 הרוסים הובסו שנית. ללא יכולת להמשיך במלחמה סוויאטופולק הסכים לחתום על חוזה שלום והתחתן עם בתו של החאן הקומני. בשנת 1096 הקומנים תקפו את קייב פעם נוספת. הפעם כוחותיהם של סוויאטופולק ושל ולדימיר הצליחו להפתיע את הקומנים וניצחו אותם תוך הריגת ההנהגה כולל החאן הגדול שהיה חותנו של סוויאטופולק. בשנת 1103 נערכה מערכה נוספת ובקרב שהתרחש ב-4 באפריל הרוסים ניצחו. באביב שנת 1111 סוויאטופולק החל במערכה האחרונה שלו נגד הקומנים. גם הפעם המערכה הייתה מוצלחת והרוסים חזרו לאחר ניצחון גדול. מאשתו ממוצא צ'כי, בת מלך ספיגנב השני: יארוסלאב, נסיך ולדימיר אנה סביסלאבה, אשתו של בולסלאב השני, מלך פולין פרדסלאבה, אשתו של אלמוש, מלך קרואטיה מאשתו ממוצא קומני ביאצ'יסלאב, נסיך טורוב איזיאסלאב, נסיך טורוב מריה מסטיסלאב, נסיך ולדימיר מדיה וקבצים בנושא סוויאטופולק השני, נסיך קייב בוויקישיתוף
אלביט הדמיה

אלביט הדמיה (במקור אלביט הדמיה רפואית) היא חברת החזקות ציבורית שנשלטה עד לשנת 2014 על ידי מוטי זיסר, וכיום על ידי קרן יורק. ניירות הערך של החברה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב, סימול (אלבהד) ובנאסד"ק סימול (EMITF). החברה הוקמה בשנת 1996 כחברת בת של אלביט, ועסקה בפעילות הדמיה רפואית. החברה נרכשה ב-1999 על ידי חברת 'אירופה ישראל' שבשליטת מוטי זיסר, ושינתה את פעילותה העיקרית. תחומי הפעילות של החברה עוסקים בהקמה ותפעול של מרכזים מסחריים ונעזרת בחברת פלאזה סנטרס לבנייה, תפעול, ניהול ומכירה של מרכזי קניות ובידור במרכז ומזרח אירופה וגם בהודו. החברה משקיעה גם במלונאות, בהדמיה רפואית, באופנה ובהשקעות הון-סיכון. לאלביט הדמיה יש רקורד מגוון של השקעות הון סיכון בתחום ההייטק, בתחום התקשורת על ידי EasyRun ו-Olive, ובתחום הביוטכנולוגיה על ידי חברת הבת 'אלביט מדיקל טכנולוג'יס' (83%) המחזיקה בשתי חברות טכנולוגיה: 'אינסייטק' (אנ'), העוסקת במכשור רפואי לצורך ביצוע טיפולים לא פולשניים בגידולים בתוך גוף האדם. 'גמידה-סל' (Gamida Cell) ‏(30%) [מוחזקת גם על ידי חברת כלל ביוטכנולוגיה, העוסקת במחקר ופיתוח של טכנולוגיות לריפוי באמצעות תאי גזע שמקורם מדם טבורי. ב-18 במרץ 2014 הודיעה גמידה סל כי קיבלה הצעה לרכישתה על ידי חברת תרופות גלובלית תמורת מאות מיליוני דולרים. אך ב-1 במאי הודיעה החברה כי הופסקו המגעים. כעבור תקופה קצרה, ב-19 באוגוסט שוב הודיעה החברה כי נחתם הסכם השקעה עם ענקית הפארמה הבינלאומית נוברטיס [Novartis Pharma AG] לפיו תשקיע נוברטיס 35 מיליון דולר בגמידה סל תמורת 15% מהחברה ואופציה לרכישת החברה בשלמותה, בכפוף לעמידה באבני דרך הקשורים בפיתוח תרופת ה-Nicord שמפתחת גמידה סל. תוקף האופציה עד המחצית הראשונה של 2016, ובמקרה מימוש תשלם נוברטיס לבעלי המניות של גמידה סל סך של 165 מיליון דולר ועוד 435 מיליון דולר בכפוף לעמידה באבני דרך נוספים כולל מכירות התרופה. לאחר הסכם זה ירדה אחזקתה של אלביט מדיקל בגמידה סל ל-24.7%. החברה הצליחה מאוד עד שנת 2007, והגיעה לשווי שוק של 5.5 מיליארד שקלים. אולם בעקבות המשבר בכלכלה העולמית החברה נקלעה לקשיים ובפברואר 2013 נסחרה בפחות מ-140 מיליון ש"ח. בדצמבר 2013 גובש הסדר חוב שהעביר את הבעלות על החברה לבעלי איגרות החוב שלה, בתמורה למחיקת חוב בגובה 1.8 מיליארד ש"ח. כיום נסחרת החברה לפי שווי שוק של כ-50 מיליון ש"ח. אלסינט אלביט אתר האינטרנט הרשמי של אלביט הדמיה האתר של פלאזה סנטרס אלביט הדמיה בע"מ, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב אלביט הדמיה בע"מ, באתר "מאיה" אלביט הדמיה, באתר Crunchbase (באנגלית) אלביט הדמיה: נתונים כספיים באתר מאי"ה. רוברטו שפיס, ‏הושלמה מכירת אלביט הדמיה לחברת אירופה ישראל, באתר גלובס, 5 במאי 1999 אייל כגן, אלביט הדמיה רכשה שלושה מרכזים מסחריים בהונגריה מהאחים עופר ב-191 מיליון ש"ח, באתר News1 מחלקה ראשונה, 27 בפברואר 2002 גלי וינרב, ‏גמידה סל תימכר לנוברטיס; המחיר: עד 600 מ' ד', באתר גלובס, 18 במרץ 2014 שלומית לין, ‏זיסר: "כואב לי שמספידים אותי אבל זה סגולה לחיים ארוכים", באתר גלובס, 28 בספטמבר 2011 מיכאל רוכוורגר, לשכת הפועלים מגביר הלחץ על זיסר - שוכר את עו"ד גיורא ארדינסט, באתר TheMarker‏, 13 בפברואר 2013 אפרת פרץ, ‏ביהמ"ש המחוזי בת"א אישר את הסדר החוב באלביט הדמיה, באתר גלובס, 1 בינואר 2014
הירם רודס רבלס

הירם רודס רבלס, (Hiram Rhodes Revels ‏ 27 בספטמבר 1827 - 16 בינואר 1901) היה הסנטור האפרו-אמריקאי הראשון שכיהן בסנאט של ארצות הברית והאפרו-אמריקאי הראשון שכיהן בקונגרס של ארצות הברית. רבלס היה רפובליקני ממדינת מיסיסיפי. נולד כשחור חופשי, בפאייטוויל שבצפון קרולינה, לאב חופשי שהיה צאצא לאב מעורב ולאם לבנה ממוצא סקוטי ומכאן שהיה במוצאו אפרו-אמריקאי חלקי בלבד. אביו היה מטיף בפטיסטי. לאחר סיום בית ספר יסודי ב-1838 עבר להתגורר אצל אחיו עבד שנים מספר כספר וב-1844, עבר צפונה כדי להשלים את לימודי הדת. הוסמך ככומר בשנת 1845 בכנסייה "האפריקנית אפיסקופלית-מתודיסטית". בשנות ה-50 של המאה ה-19, נישא לפיבי א באס, אישה שחורה חופשית מאוהיו, נולדו להם שש בנות. עם פרוץ מלחמת האזרחים סייע בגיוס שני גדודים של חיילים אפרו-אמריקנים במרילנד; בשנת 1862, כאשר חיילים שחורים הורשו להילחם, שימש כומר עבור גדוד חיילים שחורים. בשנת 1863 הקים בית ספר לעבדים משוחררים בסנט לואיס. משנת 1866 שימש במישרה קבועה ככומר במיסיסיפי. בתקופת השיקום נבחר כנציג אזור אדמס לסנט של מדינת מיסיסיפי. הוא נבחר (ברוב של 81 נגד 15) לייצג את מיסיסיפי כאחד משני נציגיה של המדינה בסנט של ארצות הברית. בחירתו לוותה בהתנגדות מצד נציגי המפלגה הדמוקרטית הדרומית. לטענתם כל האפרו-אמריקאים לא נחשבו כאזרחי ארצות הברית לפני התיקון ה-14 לחוקת ארצות הברית. הבחירות נערכו בשנת 1868, החוקה דרשה כי סנטור חייב להיות אזרח המדינה 9 שנים לפחות לפני שנת היבחרו, לפיכך הם טענו כי רבלס הוא אזרח רק מתאריך כניסת התיקון לתוקף – כלומר שנתיים בלבד. לטענת רבלס ותומכיו התיקון ה-14 התייחס רק לשחורים בעלי דם אפריקני, לעומת זאת, רבלס, בשל מוצאם של הוריו, הוא בעל "דם מעורב" ולכן היה אזרח ארצות הברית מיום הוולדו. הטיעון התקבל, ורבלס התמנה לסנט של ארצות הברית (ברוב של 48 כנגד 8). מדיה וקבצים בנושא הירם רודס רבלס בוויקישיתוף הירם רודס רבלס, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית) הירם רודס רבלס, באתר "Find a Grave" (באנגלית) הירם רודס רבלס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)