laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הקרב בוולף 359

הקרב בוולף 359 (באנגלית: The Battle of Wolf 359) הוא קרב חלל בדיוני ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", בין פדרציית הכוכבים המאוחדת לבין קולקטיב הבורג, בשנת 2367. תוצאותיו של הקרב מתוארות ב-"מסע בין כוכבים: הדור הבא", הפרק "The Best of Both Worlds, Part II", כאשר הקרב עצמו מופיע בפרק הפיילוט של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9", "Emissary". בפרק "The Best of Both Worlds" של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", ארבעים ספינות חלל של צי הכוכבים, תחת פיקודו של אדמירל ג'יי.פי. הנסון (ג'ורג' מרדוק (אנ')) מתאספות ליד וולף 359, על מנת ליירט את הבורג, הנעים בספינת חלל בצורת קובייה, אל עבר כדור הארץ. הבורג, לאחר שהטמיעו אל תוך התודעה הקולקטיבית שלהם את קפטן ז'אן-לוק פיקארד (פטריק סטיוארט), לרבות הידע שלו בטקטיקות ובטכנולוגיות צי הכוכבים, משמיד את כוחות צי הכוכבים; על פי דיאלוג בפרק "The Drumhead" של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", 39 ספינות הושמדו, ולמעלה מ-11,000 בני-אדם נהרגו. בין ההרוגים: ג'ניפר סיסקו. בין הניצולים: בנג'מין סיסקו (אייברי ברוקס) ובנו ג'ייק (סירוק לופטון), כמו גם מספר לא ידוע של אנשי הפדרציה והאימפריה הקלינגונית - שבויים אשר הוטמעו על ידי הבורג. לאחר ניצחונה, ספינת הבורג ממשיכה במסלולה אל עבר כדור הארץ, שם צוות האנטרפרייז-D הצליח לחלץ ולהציל את פיקארד ולעצור את הקוביה. דמותו של השחקן בסרט האינטראקטיבי / משחק הווידאו "Star Trek: Borg" מחליף איש צוות, על סיפון ספינתו של אביה של הדמות, באירועים שהובילו לקרב וולף 359, ולשנות את ההיסטוריה על מנת למנוע מהספינה מלהיהרס שם. לאחר חילוצו, פיקארד חווה אשמה עזה בגלל האלפים אשר הבורג הרגו או פצעו, על ידי שימוש בידע שלו. מאבקו להתמודד עם השבי והטמעתו הוא מרכיב מרכזי בפרק "Family", פרק עונה 4 של "מסע בין כוכבים: הדור הבא". רצונו של פיקארד לנקום בבורג הוא אלמנט בסרט הקולנוע "מסע בין כוכבים: המפגש". קומנדר בנג'מין סיסקו משמש כקצין פיקודי בכיר על סיפון ספינת החלל סרטוגה במהלך הקרב בוולף 359.‏ אשתו, ג'ניפר (השחקנית פלישיה מ. בל), נהרגת במהלך הקרב, וסיסקו נושא את המשקל הרגשי של מותה במשך כ-3 שנים, עד סוף אירועי הפרק "Emissary", פרק הפיילוט של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9". The Best of Both Worlds מסע בין כוכבים: המפגש Battle of Wolf 359 באתר Memory Alpha (ויקי מסע בין כוכבים) Okuda, Mike and Denise Okuda, with Debbie Mirek (1999). The Star Trek Encyclopedia. Pocket Books. ISBN 0-671-53609-5.{{cite book}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) Star Trek: Voyager. Episode. Unimatrix Zero Hudak, Chris (1997-01-09). "Star Trek: Borg for PC Review". gamespot.com. נבדק ב-2007-07-21. Nemeck, Larry (2003). Star Trek: The Next Generation Companion. Pocket Books. ISBN 0-7434-5798-6. Erdmann, Terry J.; Paula M. Block (2000-08-01). Star Trek: Deep Space Nine Companion. ISBN 0-671-50106-2. Derek M. Buker (2002). The Science Fiction and Fantasy Readers' Advisory. p. 106. ISBN 0-8389-0831-4.
אי המטמון (מיני-סדרה)

אי המטמון (באנגלית: Treasure Island) היא מיני סדרה בריטית בת שני חלקים, משנת 2012 המבוססת על הספר אי המטמון של רוברט לואיס סטיבנסון משנת 1883. הסדרה שודרה בערוץ Sky One הבריטי. העלילה סובבת סביב ג'ים הוקינס (טובי פין רגבו), נער שמגלה מפת אוצר של קפטן שודדי הים הידוע לשימצה קפטן פלינט. ג'ים מבין, כי אוצרו של קפטן פלינט, קבור באי המסומן על המפה- לכן הוא יוצא להרפתקה רבת סכנות אל האי. ג'ים מפליג לאי בספינת ההספניולה, תחת פיקודו של קפטן סמולט (פיליפ גלניסטר). ג'ים מגלה שג'ון סילבר, טבח הספינה (אדי איזרד), מתכנן מרד עם צוות הספינה. בסדרה משחק גם השחקן אלייג'ה ווד בתור בן גאן הכלוא באי כבר מספר שנים. לונג ג'ון סילבר (אדי איזרד) קפטן סמולט (פיליפ גלניסטר) ג'ון טרילוואני (רופרט פנרי-ג'ונס) ג'ים הוקינס (טובי פין רגבו) ד"ר דייוויד ליבאסי (דניאל מייס) דוג'ון (ראדה קטאב) קפטן פלינט (דונלד סאת'רלנד) בן גאן (אלייז'ה ווד) בילי בונז (דייוויד היירווד) רדרות' (ג'וליאן באראט) מג הוקינס (שירלי הנדרסון) אליב סילבר (נינה סוסניה) ישראל הנדס (ג'ף בל) ג'ורג' מארי (שון פארקס) בלינד פואו (קית' אלן) בלאק דוג (שון גילדר) טום מורגן (ברנבי קיי) פרדי ארו (קלינטון בלייק) אברהם גריי (טום פישר) דיק ג'ונסון (מדהור מיטל) וויליאם אוב'ריאן (דייוויד ווילמוט) אתר האינטרנט הרשמי של אי המטמון "אי המטמון", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אי המטמון", באתר AllMovie (באנגלית) "אי המטמון", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אי המטמון", באתר Metacritic (באנגלית) "אי המטמון", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Unforgettable (שיר של נט קינג קול)

Unforgettable (בתרגום חופשי לעברית: "בלתי נשכחת") הוא שיר נשמה אמריקני פופולרי שנכתב על ידי אירווינג גורדון. השם של השיר בתחילה היה "Uncomparable" (בתרגום חופשי לעברית: "בלתי ניתנת להשוואה"). אף על פי כן, לבסוף חברת התקליטים שבה גורדון היה חתום החליטה ששם השיר ישונה ל-"Unforgettable". הגרסה הפופולרית ביותר של השיר היא גרסת הכיסוי שבוצעה על ידי הזמר נט קינג קול בשנת 1951, על פי עיבוד מאת נלסון רידל. במהלך שנת 1952 הוקלטה גרסה נוספת של השיר, הפעם ללא ליווי תזמורת, אשר נכללה כרצועת בונוס בגרסת התקליטור המחודשת של אלבומו של קול "Penthouse Serenade". קול יצר הקלטה נוספת של השיר בשנת 1961 בגרסת סטריאו על פי העיבוד המקורי מאת נלסון רידל עבור אלבומו "The Nat King Cole Story". על אף שקול נפטר בשנת 1965, זכה השיר לעדנה מחודשת בשנת 1991 לאחר שההקלטה של קול בגרסת הסטריאו משנת 1961 נערכה מחדש לדואט עם בתו של נט קינג קול, נטלי קול. גרסה זו הגיעה למקום ה-14 במצעד האמריקני ולמקום ה-19 במצעד הבריטי. הגרסה, אשר נכללה באלבום Unforgettable... with Love, זכתה בהמשך בשלושה פרסי גראמי בשנת 1992 בקטגוריות שיר השנה, אלבום השנה ובקטגוריית ביצוע שיר הפופ הווקלי הטוב ביותר. השיר בגרסה של קול מנוגן במלואו בסרט "השומרים" (2009) באחת מהסצנות הבולטות בסרט. השיר בוצע בשנת 2006 בפרק הסיום של הסדרה "ויל וגרייס" על ידי הדמויות ג'ק (שון הייז) וקרן (מייגן מולאלי). ברבות השנים יצאו לשיר גרסאות כיסוי רבות נוספות, הבולטות שבהן בוצעו בין היתר על ידי: מידע על היצירה "Unforgettable" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "Unforgettable" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"Unforgettable" באתר SecondHandSongs עמוד השיר באתר songfacts.com (באנגלית) ההקלטה נכללה בהיכל התהילה של פרס גראמי ב-2001
נביא עיוור

דמות הנביא העיוור במיתולוגיה היוונית נפוצה בסיפורים רבים. חשיבותו הפואטית של הנביא העיוור היא בייחודו כמי שאינו מתפתה למראה עיניים ומסוגל לראות את נפש האדם. הנביא העיוור הוא סמל לצדק וטוהר עקב מגבלת ראייתו הפיזית עליה הוא מתעלה בהיותו מי שיכול לראות את צפונות נפשו של האדם. הנביא העיוור בעל כוחות על-טבעיים לחדור מבעד לגוף כדי לצפות על הנפש ולהבדיל בין שקר לאמת, בין טוב לרע ולעשות צדק בעולם. במיתוסי המיתולוגיה, דמות הנביא העיוור מהווה פרדוקס לאדם הפשוט והרואה. הפרדוקס מתואר "העיוור רואה, בעוד שהרואה עיוור", כלומר, מראה עיניים אינו מטעה את העיוור מלראות את המתרחש ולהבינו ואילו האדם הרואה מבין את המתרחש מהנראה סביבו ואינו מתייחס לסמוי ולנסתר וכך אינו יודע את מצבו לאשורה. כוחותיו של הנביא העיוור לראות את נפש האדם מסמלים כוח שמוענק לו מן האלים אך בסתירה לכך מובאת הנבואה האינטואיטיבית, כלומר, היכולת של האדם שדעתו אינה מוסחת ממראם של הדברים להתרכז בעובדות בלבד ולנתח את המציאות בצורה מושכלת, ללא עזרת מקור חיצוני. הנביא העיוור במיתולוגיה הוא עבדו של האל בלבד והוא כפוף רק לו משום שזה האחרון מעניק לו את כוחותיו ובמיתוסים מסוימים האלים הם אלה שעיוורו את הנביא והעניקו לו את הכוח לנבא את העתיד לבוא. מלבד הכוח הנבואי האלוהי, הנביא הוא אדם בעל היכרות עם האופי והטבע האנושיים וכן לרוב הנביא הוא אדם זקן ובעל ניסיון; במיתולוגיה היוונית "חכמה" ו"זיקנה" הן מילים כמעט נרדפות שכן האמונה היא שרק אדם זקן הוא חכם כיוון שבניגוד לצעירים היהירים והגאוותנים, מלאי ההיבריס, האדם הזקן למד את לקחיו במהלך חייו וכעת ביכולתו להעניק תשובות לאחרים. תכונות אלו הן ההופכות את הנביא העיוור והזקן לחכם ומאפשרות לו לנבא את המתרחש. לרוב, דמותו של הנביא מוצגת בדמותו של אדם שקט ושליו שאינו בולט בסביבתו אולם הוא בעל חכמת חיים רבה והוא יודע ומבין הכל. הנביא מוכיח בני אדם על טעותם ומזהיר אותם מפני תוצאות מעשיהם אך הם מסרבים להקשיב לדבריו כדי לברוח מהאמת המרה והטארגית המאפיינת את המיתוסים היוונים. למרות שבדרך כלל הנביא הוא דמות משנית במיתוס, כמעט תמיד הוא מקדם את העלילה בכך שהוא מזהיר דמויות מפני העומד להתרחש ובעקבות כך הן יוצאות לנסות לשנות את גורלן. אלמנט זה חשוב במיוחד במיתוס היווני מכיוון שהנביא הוא נציג האל ובני האדם כפופים לאל וכאשר הנביא מנבא אסון שיוטל מהאלים, בני האדם מנסים לשנות את גורלם ולהתחמק מזעם האל או לחלופין לנסות לשנות את דעתו של האל על ידי פיצוי, לרוב קרבן. הנביא מנבא את גורלם של בני האדם ולבסוף הם פוגשים בגורלם, ללא תלות במה שעשו כדי לשנותו. מוטיב זה מופיע פעמים רבות במיתוסים היווניים כדי לפאר את האלים ולהבהיר לבני האדם כי האלים עומדים מעל הכול ואין לנסות לשנות את תוצאות מעשיהם של האלים. דוגמה לנביא עיוור מפורסם מאוד הוא טירסיאס שמופיע בסיפורים רבים של המיתולוגיה היוונית. במחזה אנטיגונה מנבא טירסיאס לקיראון, מלך תבי, את אשר צופן לו העתיד והוא זה שמביא לפתירת הטרגדיה שבמחזה, בעקבות נבואתו קריאון מבטל את צו המלך וקובר את פוליניקס. במחזה אנטיגונה אנו רואים דוגמה מושלמת כיצד תורם הנביא העיוור לפתרון הטרגדיה או הסיבוך. טירסיאס טרגדיה יוונית דרדוויל
Hound Dog

Hound Dog (בעברית: כלב ציד) הוא שיר בלוז שנכתב במקור על ידי כותבי השירים היהודים-אמריקנים ג'רי ליבר ומייק סטולר בעת שהיו בני עשרה. השיר הוקלט במקור בשנת 1952 על ידי זמרת ה-R&B האמריקנית וילי מיי "ביג מאמא" תורנטון. אף על פי כן, גרסת הכיסוי של השיר משנת 1956 עם עיבוד הרוקנ'רול המחודש בביצועו של אלביס פרסלי היא הגרסה הפופולרית והנודעת ביותר של השיר אשר בשנת 2003 דורגה במקום ה-19 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של מגזין המוזיקה רולינג סטון. לאורך השנים השיר נכלל בפסקול של סרטים הוליוודים רבים, ובעיקר בשוברי קופות כגון גריז, פורסט גאמפ, בחורים טובים, ואינדיאנה ג'ונס וממלכת גולגולת הבדולח. ברבות השנים יצאו לשיר גרסאות כיסוי רבות נוספות, הידועות שבהן בוצעו על ידי ג'ימי הנדריקס, האחים אברלי, ג'רי לי לואיס, ג'ון לנון, הרולינג סטונז, רוברט פאלמר, אריק קלפטון, ג'ף בק, ג'יימס טיילור, והלהקה יורופ. שיר זה היה הלהיט הגדול ביותר של זמרת הבלוז ביג מאמא ת'ורנטון, אותו היא ביצעה לראשונה בשנת 1953 לליווי שבוצע על ידי ג'וני אוטיס. גרסה זו הגיעה בשיא הצלחתה למקום הראשון במצעד ה-R&B של המגזין בילבורד ונשארה במיקום זה במשך 7 שבועות. השיר נכתב במקור על ידי כותבי השירים היהודים-אמריקנים ג'רי ליבר ומייק סטולר עוד בתחילת הקריירה שלהם, בעת היו בני עשרה. לטענתם, הם הציגו את השיר לראשונה בפני תורנטון כאשר הוא כתוב בצד האחורי של שקית מנייר, כאשר תורנטון הוסיפה לשיר מספר מילים. הכוונה המקורית של מילות השיר הייתה התייחסות לבן זוג לשעבר שהוא רודף נשים וטפיל, המכונה בזלזול "כלב ציד". הסינגל עם הביצוע המקורי של השיר מכר מעל ל-2 מיליון עותקים לאורך השנים. בעודו בלאס וגאס במהלך שנת 1956, שמע אלביס פרסלי את גרסת כיסוי של השיר בביצוע קומי של הלהקה Freddie Bell and the Bellboys. גרסה זו הייתה תוססת יותר ופרועה בהרבה מהגרסה המקורית אשר שילבה את המילים המקוריות של השיר בביצועה של תורנטון, אך עם עיבוד מחודש. אלביס ביצע בהמשך גרסת כיסוי לשיר בשידור חי בתוכנית האירוח הטלוויזיונית של מילטון ברל, ששודרה ב-5 ביוני 1956, ונצפתה בשידור המקורי על ידי כ-40 מיליון צופים ברחבי ארצות הברית. גרסת הכיסוי של אלביס הוקלטה ב-2 ביולי 1956 באולפני RCA Victor שבניו יורק. גרסה זו יצאה לראשונה לשווקים ב-13 ביולי 1956. המהדורה הראשונה של סינגל נמכרה במעל ל-4 מיליון עותקים בארצות הברית בלבד. בשיא ההצלחה של השיר הוא שהה במשך 11 שבועות רצופים במקום הראשון של מצד הפזמונים האמריקני. בעקבות ההצלחה של השיר ליבר וסטולר נשכרו לכתוב עוד שירים רבים עבור פרסלי. בשנת 2003 דורג השיר במקום ה-19 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של מגזין המוזיקה רולינג סטון. מידע על היצירה "Hound Dog" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "Hound Dog" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"Hound Dog" באתר SecondHandSongs עמוד השיר באתר songfacts.com (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מנדל וינבך

הרב חנא מנחם מנדל וינבך (ג' בתשרי תרצ"ד, 23 בספטמבר 1933 – כ"ז בכסלו תשע"ג, 11 בדצמבר 2012) היה ראש ישיבת אור שמח בירושלים. נולד בגליציה, בנם של יחזקאל-שרגא ושרה-גיננדל וינבך. בשנת תרצ"ח (1938), ערב מלחמת העולם השנייה, היגר עם משפחתו לארצות הברית והם התגוררו בפיטסבורג שבפנסילבניה. למד בישיבת תורה ודעת, והיה מקורב לרב משה פיינשטיין. בשנת תש"כ (1960) נישא לשיינדל לאם, ניצולת השואה. בשנת תשכ"ב (1962), שנתיים לאחר נישואיו, עלה לישראל והתיישב בירושלים. בתחילת שנות ה-70 ייסד עם הרבנים נח וינברג ונטע שילר את ישיבת "שמע ישראל" לחוזרים בתשובה. כעבור זמן פרש הרב וינברג ובד בבד הוסב שם הישיבה ל"אור שמח" והרב וינבך המשיך לעמוד בראשה עד מותו. הוא ביסס את שיטתו לקירוב ליהדות על ידי לימוד עיוני של סוגיות התלמוד, כמקובל במסורת הישיבות ה'רגילות'. חיבר, ערך ותרגם ספרים בשפה האנגלית בנושאים תורניים שונים, ובהם ממשלי החפץ חיים ופירוש המלבי"ם למגילת אסתר שיצאו במהדורות רבות. פרסם מאמרי מחשבה והשקפה בכתבי עת שונים בישראל ובארצות הברית. היה מרצה מבוקש במסגרות תורניות רבות, בעברית ובאנגלית. היה ממייסדי "הסמינר החדש" בירושלים והרצה בפני תלמידות הסמינר. התמנה על ידי הרב שך ליושב-ראש הוועדה הרוחנית של העיתון יתד נאמן באנגלית. התגורר בשכונת מטרסדורף והיה ממייסדי בית המדרש "היכל שמואל" בשכונה. התגורר בבניין מרכזי בשכונה, שבין דייריו רבנים ואישי ציבור ידועים ובהם הרב אליעזר גולדשמידט, הרב חיים פינחס שיינברג, קלמן כהנא והרב זבולון זק"ש. נפטר בחג החנוכה, כ"ז בכסלו תשע"ג, 11 בדצמבר 2012, ונקבר בהר המנוחות. אשתו, שיינדל וינבך, היא סופרת ומתרגמת. היא עומדת בראש מספר ארגוני חסד וגמ"חים ובהם ארגון "יד ליד" הפועל מביתם. בנו, הרב משה וינבך, הוא דרשן ומשפיע.[דרוש מקור] On wings of prayer :mesholim and illuminations on daily prayers by the Chofetz Chaim and other Torah greats throughout the centuries Turnabout :the Purim story : Megilas Esther in novelette form based on the Malbim’s commentary One hundred and twenty seven insights into Megillas Esther The weekly daf :insights and lessons on daf yomi Love of the Land :A compendiuim of selections from Torah and historical sources which express the special relationship between the people of Israel and the Land of Israel TalmuDigest The magic elixir מנדל וינבך, דף שער בספרייה הלאומית
מצלמת רשת

מצלמת רשת (או מצלמת אינטרנט) היא מצלמת זמן אמת, אשר ניתנת לצפייה באמצעות ה-World Wide Web, מסרים מיידיים או תוכנת צפייה ייעודית. באופן כללי, מצלמה דיגיטלית השולחת תמונות לשרת אינטרנט, בין אם ברציפות ובין אם באופן מרווחי. מצלמת רשת היא גם שמה של סדרת מצלמות וידאו אשר מתחברות ישירות למחשב למטרות שיחות וידאו דרך האינטרנט. מצלמת הרשת הראשונה כוונה אל מכונת הקפה במחלקת מדעי המחשב באוניברסיטת קיימברידג'. המצלמה כוונה אל מכונת הקפה על מנת לחסוך לאנשים העובדים בבניין את האכזבה של להגיע לחדר ולמצוא את מכונת הקפה ריקה. מצלמת רשת זו התחילה את פעילותה המקוונת בנובמבר 1993, וסיימה אותה לאחר שכובתה סופית ב-22 באוגוסט 2001. עדיין ניתן לצפות בתמונה האחרונה שנלכדה על ידי המצלמה באתר הבית של מצלמת הרשת. מצלמת רשת מפורסמת נוספת היא המצלמה של ג'ני שצילמה את עצמה החל משנת 1996. בדומה לטכנולוגיות חדשות רבות אחרות, מצלמות הרשת מצאו את דרכן לאימוץ מסחרי מוקדם ולהתקדמות טכנולוגית מסחררת על ידי התעשייה הפורנוגרפית. לתעשיית הפורנוגרפיה נדרשה תמונות "חיות" ועל כן הם פנו למפתח הולנדי אשר הוביל את תחילת השימוש במצלמת רשת בזמן אמת, אשר זמינה גם כיום בצורות שונות. בתחילה טכנולוגיה זו שימשה ועידות וידאו פרטיות, אך מהר מאוד היא הגיעה לאינטרנט בה משתמשים בכל רחבי העולם השתמשו בטכנולוגיה זו על מנת לצפות במצלמות רשת של משתמשים אחרים. בעוד הצירוף "מצלמת רשת" משמשת, בין השאר, לתיאור טכנולוגיה זו, המילה "רשת" מוחלפת לעיתים בשם הקטגוריה של הווידאו המצולם (כגון "מצלמת פורנו"). כיום ישנן אלפי מצלמות רשת המספקות תמונות בזמן אמת של בתים, משרדים ומבנים אחרים. כמו כן, ישנן מצלמות המאפשרות צפייה מקיפה בזמן אמת בערים ואזורים כפריים. תמונות המגיעות מלוויינים מגיעות אף הן לאינטרנט. ישנן מצלמות רשת המשמשות לניטור של תנועה בכבישים (עם מצלמת תנועה), מזג אוויר (מצלמת מזג אוויר) ואפילו הרי געש (מצלמת הרי געש). בעוד שיכולות מצלמת הרשת צורפו לתוכנות המסרים המיידיים כגון Yahoo Messenger,‏ Google Talk,‏ AOL Messenger,‏ MSN Messenger ו-ICQ, כך החלו המשתמשים לקיים שיחות וידאו אחד-לאחד דרך האינטרנט. כיום ישנם מיליוני משתמשים ברחבי העולם המשתמשים בתוכנות אלו למטרה זו. בשל החיבור הקבוע של המצלמה לרשת האינטרנט, קיימת סכנה שסוס טרויאני מתוך המחשב יאפשר למשתמשים לא מורשים גישה וצפייה דרך המצלמה. לכן מומחי אבטחה ממליצים, בין השאר, למשתמשים לכסות את מצלמות הרשת שלהם. בתחילת 2005, פורסם בפורום אינטרנטי, שניתן לנצל את כוחם של מנועי החיפוש על מנת לאתר מאות מצלמות רשת פרטיות ברחבי העולם, שאינן מאובטחות כראוי, וניתן לצפות דרכן ללא סיסמה או זיהוי כתובת IP. מצלמת וידאו מצלמה דיגיטלית Cheese (תוכנה) מצלמות תנועה – נתיבי איילון יאיר בריל, מצלמת הרשת הוותיקה בעולם עוד פועלת, אבל סופה קרב, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2019 ynet, ראש ה-FBI: כסו את מצלמות הרשת שלכם, באתר ynet, 15 בספטמבר 2016 קווין פאולסן, גוגל חושפת מצלמות מעקב, באתר The Register
קרן מתושלח

קרן מתושלח (באנגלית: Methuselah Foundation) היא קרן מחקר אמריקאית, ללא כוונת רווח, שנוסדה בשנת 2000 על ידי דוקטור אוברי דה גריי והיזם דייוויד גובל, במטרה לעודד מחקר מדעי שיביא להארכת תוחלת החיים של האדם. הרעיון של "קרן מתושלח" על מטרותיה וחלק משיטות הפעולה כפי שאומצו על ידי מייסדי הקרן הופיע לראשונה בספרו של רוברט היינליין בני מתושלח (1958). דוקטור אוברי דה גריי (נולד ב-1963) הוא סופר וחוקר הזדקנות בריטי ואילו דייוויד גובל (נולד ב-1952) הוא סופר ויזם אמריקאי מצליח. השניים נפגשו לראשונה אונליין, ב-2000, השנה בה קיבל אוברי דה גריי את הדוקטורט שלו מאוניברסיטת קיימברידג', ויחדיו הם ייסדו את קרן מתושלח. שלוש שנים אחר כך ייסדה הקרן את "פרס מתושלח" - Mprize, שהוא הפרס הכספי העיקרי שמחלקת היום הקרן, לחוקרים בשני תחומים שונים - אריכות ימים (Longevity), והצערה או חידוש נעורים (Rejuvenation). ב-2009 עזב דה גריי את הקרן, לצורך הקמת קרן נפרדת משלו - SENS (Strategies for Engineered Negligible Senescence) Foundation (הקרן לעצירת ההזדקנות או הקרן לקידום ביוטכנולוגיות לחידוש הנעורים) (מילולית: קרן לאסטרטגיות ליצירת הזדקנות זניחה) וכשנה אחר כך, באפריל 2010 הכריזה הקרן על פרס נוסף מטעמה, NewOrgan Prize, שיינתן לחוקר הראשון שיצליח לשכפל מתאי גופו של חולה כלשהו, איבר חדש ולהשתיל אותו בחזרה, בגופו של אותו חולה, כך שהוא יתפקד באופן מלא. מקום מושבה של קרן מתושלח הוא בעיירה ספרינגפילד, שבוירג'יניה, סמוך לוושינגטון הבירה. מנכ"ל הקרן הוא דייוויד גובל, שנותר מבין שני המייסדים, ולצידו פועלת הנהלה מייעצת וכן מועצה מדעית. אחד משני היושבי ראש של המועצה המדעית הוא פרופסור אנדריי ברטקה מאוניברסיטת דרום אילינוי, שהצליח ב-2003 לגדל במעבדתו את העכבר שהאריך ימים יותר מכל עכבר אחר בעולם, עד היום. עכבר מסוג זה הוא בדרך כלל בעל תוחלת חיים של כשנתיים - שלוש ואילו ברטקה הצליח לגדל עכבר זה עד גיל חמש בערך, דהיינו, להכפיל את משך חייו. ב-2009 קיבל ברטקה מהסוכנות הפדרלית האמריקאית NIH - המכונים הלאומיים לבריאות מענק של 8.6 מיליון דולר לחקר השפעות הורמון הגדילה על ההזדקנות ואריכות הימים. היושב ראש השני של המועצה המדעית של הקרן הוא פרופסור קרייג קוני, מאוניברסיטת ארקנסו, המתמחה באפיגנטיקה. על פי דיווחי הקרן לשנת 2012 היקף התרומות הכלליות שקיבלה (בפועל ובהתחייבויות לתרום) עומד על מעל 4.2 מיליון דולר ובנוסף לכך קיבלה בפועל ובהתחייבויות לתרום סך של כ-3.6 מיליון דולר לצורך פרס מתושלח באופן ספציפי. רונלד דה פיניו סינתיה קניון טלומר טלומראז גבול הייפליק תאי גזע חיי נצח רפמיצין מתושלח מעיין הנעורים אתר האינטרנט הרשמי של קרן מתושלח (באנגלית) קרן מתושלח, ברשת החברתית פייסבוק קרן מתושלח, סרטונים בערוץ היוטיוב ריאיון עם דייוויד גובל מנכ"ל קרן מתושלח - 26 ביולי 2012, באתר FightAging נעמי דרום, המדע בדרך להביס את הזקנה: "הגוף הוא מכונה נפלאה - ומכונות אפשר לתקן", באתר TheMarker‏, 25 בדצמבר 2010 "איש הנצח", 16 בספטמבר 2010, באתר כלכליסט "לחיות 1000 שנים", ינואר 2008, המרכז למחקר ומידע של משרד החינוך Finding the Fountain of Youth, San Francisco Chronicle Magazine‏ 29 במאי 2005 מטרותיה של קרן מתושלח, באתר הקרן על "פרס מתושלח", באתר קרן מתושלח אתר קרן SENS על "פרס האיבר החדש", באתר קרן מתושלח "העכבר הזקן ביותר בעולם", באתר אוניברסיטת דרום אילינוי Funding, באתר הקרן
נעמה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... נעמה – בתו של למך בן מתושאל המוזכרת בספר בראשית נעמה (מיתולוגיה) – שדה במיתולוגיה היהודית נעמה העמונית – אחת מנשות שלמה המלך, אימו של רחבעם יורשו תל נעמה – יישוב קדום בעמק החולה, כ-3 קילומטרים דרומית-מזרחית לקריית שמונה נעמה (מושב) – מושב שיתופי במועצה אזורית בקעת הירדן אישים ששמם הפרטי הוא נעמה נעמי (פירושונים) נעמית
נעמה העמונית

נַעֲמָה הָעַמֹּנִית הייתה אחת מנשותיו של שלמה המלך ואמו של רחבעם. במקרא זה המידע היחיד הנמסר עליה. בספרות היהודית המאוחרת הרחיבו עליה. בתלמוד נאמר: וַיֹּאמֶר ה' (אל משה): "אַל תָּצַר אֶת מוֹאָב וְאַל תִּתְגָּר בָּם מִלְחָמָה" (דברים, ב', ט'). וכי מה עלה על דעתו של משה לעשות מלחמה שלא ברשות? אלא נשא משה קל וחומר בעצמו. אמר; ומה מדינים שלא באו אלא לעזור את מואב, אמרה תורה: "צָרוֹר אֶת הַמִּדְיָנִים וְהִכִּיתֶם אוֹתָם" (במדבר, כ"ה, י"ז), מואבים עצמם לא כל שכן? אמר לו הקב"ה לא כשעלתה על דעתך עלתה על דעתי, שתי פרידות טובות יש לי להוציא מהן, רות המואביה ונעמה העמונית. — תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ל"ח הגמרא אומרת שנאסר על ישראל להילחם בעמון בגלל שנעמה העמונית עתידה לצאת מאומה זו, וכן לגבי מואב שיצאה מהם רות המואבייה. מימרה נוספת מצביעה על העובדה שבני עמון איחרו להידבק בעם ישראל ארבעה דורות לאחר בני מואב. היות שרות היא כבר אמו של עובד, אבי-סבו של שלמה, ואילו נעמה מצטרפת לעם ישראל רק כאשת שלמה ואם רחבעם. חז"ל תלו זאת בכך שבתו של לוט הבכירה "הקדימה את אחותה הצעירה לדבר מצווה בלילה אחד", כשהכוונה לסיפור המקראי על הריונן של בנות לוט מאביהן כשהיו יחד במערה במחשבה שכל העולם נחרב ואין איש בארץ בלעדיהם. רחבעם, בנה של נעמה העמונית, קיים פולחן פוליתאיסטי, שנחשב על פי ההלכה לעבודה זרה. על פי זה מפרש רבי דוד אלטשולר שאמו שהייתה ממוצא נוכרי חינכה אותו לכך. האר"י מייחס משמעות רבה לשתי "אמהות של מלכות" אלו, רות ונעמה[דרוש מקור]. לדבריו לעם ישראל כשלעצמו אין יכולת להוציא מקרבו מלכים, היות שמלך זקוק לתכונות הנוגדות את תכונות בני ישראל שהם "רחמנים וביישנים", ולכן שאול כשל בתחילת מלכותו ברחמנות יתר, כפי שהוכיח אותו על כך שמואל, והכרח "לייבא" את הגנים הללו ממשפחות מלוכה של הנכרים. לשיטתו, כול אירועי מגילת רות, על הרעב בארץ שהביא לירידת משפחת נשיאות יהודה, אלימלך ומשפחתו, למואב, לא באו לעולם אלא כדי לזווג את רות למשפחה זו, כך שהיא תצטרף אליהם בשובם ארצה, ומשם יתגלגלו הדברים לנישואיה עם בועז השופט ראש הסנהדרין, שהיה מיועד להוציא מזרעו את מלכות בית דוד. הוא מפרש בכך אגדה נוספת (בתלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף מ"ד, עמוד א') שכול מלך לבית דוד היה נבדק אם הוא ראוי למלכות על ידי שהניחו בראשו את עטרת מלכום שיקוץ עמון, ורק אם הייתה העטרה הולמתו היה נחשב ראוי למלוך על כיסא דוד. ספר מלכים א', פרק י"ד, פסוק כ"א; ספר דברי הימים ב', פרק י"ב, פסוק י"ג מצודת דוד, ספר דברי הימים ב', פרק י"ב, פסוק י"ד ראו מכתב מאליהו חלק א' עמוד 159 ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
החברה הפתוחה ואויביה

החברה הפתוחה ואויביה (באנגלית: The Open Society And Its Enemies) הוא שם ספרו של הפילוסוף קרל פופר שיצא לאור ב-1945 ומקורו בשני כרכים. בספר זה מבקר פופר הן את ההיסטוריציזם של אפלטון, הגל, מרקס ואחרים והן את השאיפה ליצירת חברה סגורה אוטופית. לטענתו, היסטוריציזם אינו יכול להיות בעל תוקף מדעי, מאחר שכמות הנתונים שישנם בעולם רבה מדי, ולא ניתן להכליל את כולם במסגרת תאוריה היסטוריוסופית אחת. במבוא לספר כתב קרל פופר כי אם חפצים אנו בקיום הציוויליזציה שלנו, עלינו להיגמל מן ההרגל לבטל עצמנו מפני אנשים גדולים. אנשים גדולים עלולים לשגות שגיאות גדולות. המרקסיזם, למשל, עושה רדוקציה של החברה האנושית לשורת תהליכים כלכליים ותוצאותיהם. אי אפשר לבחון אם תאוריה זו נכונה, שכן כל מה שלא מתאים לתאוריה מוסבר על ידי גורם נוסף שלא התחשבו בו דיו. השאיפה לחברה אוטופית, טוען פופר, היא שאיפה לחברה שאינה משתנה. אם החברה אוטופית אזי כל שינוי הוא הרעה בהכרח של המצב הקיים. מכאן שיצירת אוטופיה דורשת גם יצירתם של חוקים המונעים שינוי. מכיוון שאף תאוריה חברתית לא יכולה לקבל תוקף מדעי, אזי גם לא ניתן לדעת אם החברה האוטופית המוצעת היא אכן אוטופית. הבחירה באוטופיה, על פי פופר, היא הימור שמחירו כבד, שכן מרגע שנבחרה ה"אוטופיה" שוב לא ניתן לשנותה. מכאן יוצא פופר להגנת הדמוקרטיה. לטענתו, הדמוקרטיה מאפשרת שינויים מעצם בסיסה, ומתקדמת בהדרגה לקראת חברה טובה יותר. בעולם, המשתנה תמיד, השארת האפשרות לשינוי חברתי פתוחה היא דבר שבהכרח, ואין בה מן הסיכון הכרוך בקבלת מרות אוטופית. השאלה העיקרית בדמוקרטיה לפי קרל פופר איננה איך בוחרים את השליט אלא מה הדרך האפשרית לפטר את השליט במידת הצורך. הספר תורגם לעברית ויצא במספר מהדורות. קרל פופר, החברה הפתוחה ואויביה, תרגם אהרן אמיר, הוצאת שלם, 2003. תוכן העניינים וההקדמה באתר הוצאת שלם נתן רון, החינוך הפתוח ואויביו - היסטוריה וחינוך בהגותו של קרל פופר, באתר "האייל הקורא", 15 בספטמבר 2004 שירי לב-ארי, קרל הגדול ואויביו, באתר הארץ, 9 במרץ 2003