laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bereitet die Wege, bereitet die Bahn, רי"ב 132

Bereitet die Wege, bereitet die Bahn (בעברית: פנו דרך, ישרו המסילה), רי"ב 132, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בוויימאר, והוא ביצע אותה ב-22 בדצמבר 1715, לכבוד יום ראשון הרביעי של תקופת הציפייה. באך עבד כמלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708, ובמרץ 1714 קודם לתפקיד הממונה על המוזיקה. בתפקיד זה היה אחראי להלחנה של יצירה חדשה מדי חודש, בעיקר של קנטטות, כשמטרתו הייתה להלחין תוך כמה שנים קנטטה עבור כל מועד בשנה. לפי הידוע כיום, קנטטה זו הייתה הרביעית שהלחין באותה שנה לאחר רי"ב 31, רי"ב 165, רי"ב 185 ורי"ב 163. סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת אל הפיליפים ומהבשורה על-פי יוחנן, שם מעיד יוחנן המטביל על בואו של ישו ומצטט את הנביא ישעיהו: "קול קורא במדבר פנו דרך ה'", העוסק בביאה הצפויה של הגאולה. הלברית נכתבה על ידי סלומון פרנק (Salomon Franck), משורר החצר שכתב את הלברית לרוב הקנטטות של באך בתקופה זו. הקטע האחרון בקנטטה לקוח ממזמור לותרני שכתבה אליזבת קרוסיגר (Elisabeth Cruciger), משוררת גרמנית בת המאה ה-16. הטקסט מצטט בחלק הראשון את נבואת ישעיהו ומסיים בקריאה הברורה "המשיח כבר מגיע!". המשך הטקסט קורא למאמין להתכונן לביאת הגאולה, לחזור בתשובה ולהיטהר. בניגוד לחלק מהקנטטות שלו מתקופה זו, הוא לא ביצע את היצירה שוב בעת עבודתו בלייפציג, מכיוון ששם נשמרו חוקי התענית המקובלים, שכוללים גם איסור על ניגון מוזיקה. הקנטטה פורסמה לראשונה ב-1881 בכרך 28 של "חברת באך", שפרסמה את כל יצירותיו בצורה מסודרת בין השנים 1850-1900. הקנטטה נכתבה לארבעה סולנים, סופרן, אלט, טנור ובס, למקהלה בת ארבעה קולות ולתזמורת הכוללת אבוב, שני כינורות, ויולה, צ'לו ובאסו קונטינואו שכולל בסון. ככל הקנטטות שלו בשנה זו, גם הנוכחית מורכבת מאריה ורצ'יטטיב לסירוגין, והסיום הוא כורל. הלחן לחלק האחרון אבד, בדומה לקנטטה הקודמת, מס' 163 וכיום מבצעים במקומו את החלק האחרון של רי"ב 164. לקנטטה שישה חלקים: אריה לסופרן: Bereitet die Wege, bereitet die Bahn (פנו דרך, ישרו המסילה) רצ'יטטיב לטנור: Willst du dich Gottes Kind und Christi Bruder nennen (אם בן אלהים ואח כריסטוס תקרא) אריה לבס: Wer bist du? Frage dein Gewissen (מי אתה? שאל את מצפונך) רצ'יטטיב לאלט: Ich will, mein Gott, dir frei heraus bekennen (אני, אלהי, אתוודה בפניך בפתיחות) אריה לאלט: Christi Glieder, ach bedenket (חברי כריסטוס, אה זכרו נא) כורל למקהלה: Ertöt uns durch deine Güte (המיתנו באמצעות טובך) היצירה לא הוקלטה רבות, רק כ-15 פעמים, בהן על ידי מנצחים ידועים כגון גוסטב ליאונהארדט (ב-1983), טון קופמן (ב-1995), מסאקי סוזוקי (ב-1997) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000). מדיה וקבצים בנושא Bereitet die Wege, bereitet die Bahn, רי"ב 132 בוויקישיתוף פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית) ביוגרפיה של באך באתר אוניברסיטת חרונינגן The Cantatas of J. S. Bach: With Their Librettos in German-English Parallel Text, Alfred Dürr, Richard D. P. Jones, עמוד 14 הבשורה על-פי יוחנן, א, 19-28 ספר ישעיהו, פרק מ', פסוק ג' באתר Emmanuel Music פירוט פרסומי חברת באך, באתר IMSLP באתר All Music רשימת הקלטות באתר קנטטות באך
קלמן פורת

קלמן פורת (10 ביוני 1927 – 31 באוגוסט 2000) היה דמות מפתח בפיתוח ויישוב הנגב. בין תפקידיו הציבוריים כיהן כמנהל הראשון של מחוז הנגב במשרד השיכון והבינוי - הקמת הערים החדשות במרחב הדרום והנגב ועיבוי הערים הוותיקות, וכנשיא לשכת המסחר והתעשייה בנגב. שירת במשטרת היישובים העברים (J.S.P), ב"הגנה" ובהמשך, הגיע לדרגת אלוף-משנה בצה"ל. קלמן פורת נולד בשנת 1927 למשפחת פורטמן ב"מושבה" הרצליה. הוריו, אסתר ואברהם, אשר עלו ארצה מפולין ב-1924, היו ממייסדי המקום. למד בגימנסיה בהרצליה ולאחר מכן ב"תיכון-חדש" בתל אביב (בוגר מחזור י"ג משנת 1944). כנער, קלמן פעל אינטנסיבית בשורות "ההגנה", ולאחר מכן, בשנת 1946 שירת בהגנה "שירות חובה". במלחמת העצמאות נלחם כמפקד מחלקה בגדודים 22 ו-23 של חטיבת כרמלי והשתתף בקרבות בגליל. בין השנים 1946–1952 השלים תואר בהנדסת בניין בטכניון בחיפה. בתחילת שנות החמישים, עבד בתכנון וניהול פרויקטים במחלקה הטכנית של הסוכנות היהודית (אשר בשנות האלפיים, היא "המינהל לבנייה כפרית" במשרד הבינוי). בתפקיד זה, עסק בהקמת הקיבוצים והמושבים באזור מרחבים, שיבולים, מבטחים, הערבה והר הנגב. ב-1964 נמנה עם בוגרי המחזור הראשון של המכללה לביטחון לאומי. פורת נפטר באוגוסט 2000. היה נשוי ואב לחמישה. אחיו של קלמן, אשר פורת, היה טייס ונהרג במהלך תאונת אימונים ב-1956. קלמן פורת באתר "Billiongraves" קורות החיים של אשר פורת (פורטמן), באתר "יזכור" של משרד הביטחון ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קלמן פורת".
עזורי

עזורי הוא שם משפחה. האם התכוונתם ל... גיא עזורי – מאמן כדורגל ישראלי אופק עזורי – שחקן כדורסל ישראלי ובnba בן עזורי – שחקן כדורסל ישראלי דורון עזורי – מעצב ישראלי מרים עזורי – קצינה במשטרת ישראל נג'יב עזורי – מחלוצי התנועה הלאומית הערבית
קוליץ

קוליץ הוא שם משפחה יהודי-ליטאי. האם התכוונתם ל... חיים ע. קוליץ – איש עסקים, סופר והוגה דעות ישראלי צבי קוליץ – סופר, פוליטיקאי, מפיק קולנוע ותיאטרון ישראלי יצחק קוליץ – רב אשכנזי דוד קוליץ – איש עסקים ואיש ציבור ישראלי
ותד

ותד (בערבית: وتد) הוא שם משפחה ערבי. האם התכוונתם ל... מוחמד ותד – חבר הכנסת מטעם מפלגות מפ"ם וחד"ש לשעבר מאס ותד – דיאטנית קלינית ערביה-ישראלית ניזאר ותד (אנ') – תסריטאי ערבי-אמריקאי ממוצא פלסטיני
אלמליח

אלמליח הוא שם משפחה יהודי הנפוץ בקרב יהדות מרוקו. במקור שם המשפחה הוא אלמלח אך בישראל נהוג להגותו "אלמליח".[דרוש מקור] השם נגזר ממילה ערבית שפירושה "טוב ויפה". האם התכוונתם ל... אברהם אלמליח (1885–1967) – היה עיתונאי, בלשן, חוקר, היסטוריון, מתרגם ואיש ציבור ישראלי, חבר מועצת עיריית ירושלים וחבר הכנסת הראשונה אברהם אלמליח (רב) (1925–2012) – היה רבה של דימונה, אב בין דין, יו"ר בתי הדין הרבניים וממייסדי בית הדין לגיור של הרבנות הצבאית ליאור אלמליח (יליד 1974) – זמר ופייטן ישראלי ניסים אלמליח (1928–1989) – היה כדורגלן ישראלי רפי אלמליח (יליד 1966) – מתכנן ערים המשמש כמנכ"ל מינהל התכנון שיר אלמליח (ילידת 1989) – דוגמנית ישראלית אלמלח נאוה אלמלח (1970–1982; השם שובש ל"אלמליח" ול"אלימלך") – קורבן רצח בלתי מפוענח בישראל מקור השם אלמליח, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי"
דמארי

דמארי הוא שם משפחה יהודי-תימני שמקורו בשם העיר דמאר. האם התכוונתם ל... שושנה דמארי – זמרת ושחקנית ישראלית ניצן דמארי – כדורגלן עבר ישראלי עומר דמארי – כדורגלן ישראלי המשחק בקבוצת הפועל תל אביב דמרי
ריו גראנדה ואלי וייפרס

ריו גראנדה ואלי וייפרס (באנגלית: Rio Grande Valley Vipers, הצפעים מעמק ריו גרנדה) היא קבוצת כדורסל המשחקת בליגת הפיתוח של ה-NBA. הקבוצה משחקת את משחקיה הביתיים באדינבורג שבדרום-מזרח טקסס. הקבוצה זכתה בשתי אליפויות של ליגת הפיתוח והיא קבוצת הבת של היוסטון רוקטס מליגת ה-NBA. הקבוצה הוקמה בעיר הידלגו שבטקסס לקראת עונת 2007/08. את עונת הבכורה סיימה הקבוצה במאזן 29-21 ולא העפילה לפלייאוף. בעונת 2008/09 הקבוצה סיימה באותו מאזן ולא העפילה לפלייאוף שנה שנייה ברציפות. בשנת 2009 הקבוצה הפכה להיות שותפה של היוסטון רוקטס מליגת ה-NBA. בעונת 2009-2010 הקבוצה סיימה במאזן 16-34 והעפילה לפלייאוף, שם היא ניצחה את רינו ביגהורנס ואת אוסטין טורוס (כיום אוסטין ספרס), בסדרת הגמר היא גברה ללא אף הפסד על טלסה 66' (כיום אוקלהומה סיטי בלו) וזכתה באליפות הראשונה בתולדותיה. שחקנה, מייק האריס, נבחר לשחקן הצטיין של השנה ומאמנה, כריס פינץ', נבחר למאמן השנה. ב-2013 הגיעה הקבוצה שוב לגמר בו היא ניצחה את סנטה קרוז ווריורס וזכתה באליפות השנייה בתולדות המועדון. שחקנה אנדרו גאודלוק נבחר לשחקן המצטיין של השנה והצטרף ללוס אנג'לס לייקרס. באוקטובר 2016 הסתיימה בניית האולם החדש באדינבורג שבטקסס בו שיחקה הקבוצה את משחקי הבית שלה. שם האולם הוא "ברט אוגדן ארנה" והוא מכיל 8,500 מקומות ישיבה. מדיה וקבצים בנושא ריו גראנדה ואלי וייפרס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ריו גראנדה ואלי וייפרס (באנגלית) ריו גראנדה ואלי וייפרס, ברשת החברתית פייסבוק ריו גראנדה ואלי וייפרס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ריו גראנדה ואלי וייפרס, ברשת החברתית אינסטגרם
פאולסן

פאולסן הוא שם משפחה אירופאי. האם התכוונתם ל... וילפריד פאולסן – שחמטאי גרמני לואיס פאולסן – שחמטאי גרמני כריסטיאן פאולסן – כדורגלן עבר דני סימון פאולסן – כדורגלן דני המשחק בקבוצת פ.ס.וו. איינדהובן פלמינג פאולסן – כדורגלן עבר דני יוסוף פאולסן – כדורגלן דני המשחק בקבוצת ר.ב. לייפציג אלברט פאולסן – שחקן אמריקאי
ראסמוסן

ראסמוסן הוא שם משפחה דני. האם התכוונתם ל... פול נירופ ראסמוסן – פוליטיקאי דני אנדרס פוג ראסמוסן – מזכ"ל נאט"ו לארס לקה ראסמוסן – ראש ממשלת דנמרק
פרסי ה-BET

פרסי ה-BET הוקמו בשנת 2001 על ידי רשת Black Entertainment Television (בידור טלוויזיה שחור) על מנת לכבד אפרו-אמריקאים ומיעוטים אחרים במוזיקה, משחק, ספורט ובתחומים אחרים של בידור בשנה החולפת. הפרסים ניתנים מדי שנה, ומועברים בשידור חי ב-BET. הטקס השנתי כולל הופעות של אמנים, וחלק מהפרסים בעלי עניין פופולרי יותר מוצגים בטקס טלוויזיוני. קליפ השנה (מאז 2001) בחירת הצופה של קוקה קולה (מאז 2001) זמרת ההיפ-הופ הטובה ביותר (2001 - 2006, 2008 ואילך) זמר ההיפ-הופ הטוב ביותר (מאז 2001) זמרת הרית'ם אנד בלוז הטובה ביותר (מאז 2001) זמר הרית'ם אנד בלוז הטוב ביותר (מאז 2001) הלהקה הטובה ביותר (מאז 2001) האמן החדש הטוב ביותר (מאז 2001) שיתוף הפעולה הטוב ביותר (מאז 2003) אלבום השנה (מאז 2017) השחקנית הטובה ביותר (מאז 2001) השחקן הטוב ביותר (מאז 2001) הסרט הטוב ביותר (מאז 2010) ספורטאית השנה (מאז 2001) ספורטאי השנה (מאז 2001) פרס BET למפעל חיים מוענק לאמן או קבוצה ותיקים שתרמו במיוחד לתעשיית המוזיקה. לאחר הוקרת הפרס, הזמרים מבצעים את השירים המוכרים ביותר שלהם. הזוכים 2001: ויטני יוסטון 2002: Earth, Wind & Fire 2003: ג'יימס בראון 2004: האחים איסלי 2005: גלאדיס נייט 2006: צ'אקה קאן 2007: דיאנה רוס 2008: אל גרין 2009: The O'Jays 2010: פרינס 2011: פטי לבל 2012: מייז 2013: צ'ארלי וילסון 2014: ליונל ריצ'י 2015: סמוקי רובינסון 2016: סמואל ל. ג'קסון 2017: New Edition 2018: אניטה בייקר 2019: מרי ג'יי בלייג' 2021: קווין לטיפה 2022: שון קומבס 2023: באסטה ריימס בשנת 2002, בטקס פרסי ה-BET השני, נוצרה הקטגוריה פרס BET לפעילות הומניטרית. הפרס ההומניטרי ניתן לסלבריטאי-פילנתרופ התורם את זמנו וכספו למטרות צדקה. הזוכים 2002: מוחמד עלי 2003: מג'יק ג'ונסון 2004: דני גלובר 2005: דנזל וושינגטון 2006: הארי בלפונטה 2007: דון צ'ידל 2008: קווינסי ג'ונס 2009: אלישה קיז ווייקליף ז'אן 2010: ג'ון לג'נד 2011: סטיב הארווי 2012: אל שרפטון 2013: דוויין וייד 2014: מירלי אוורס-ויליאמס 2015: טום ג'וינר 2016: ג'סי ויליאמס 2017: צ'אנס הראפר 2018: נעמי וודלר, נתוני בורג'ס, מאמודו גסאמה, שון קינג וג'יימס שו ג'וניור 2019: ניפסי האסל 2020: ביונסה להלן הדירוג הנוכחי עבור רוב הזכיות (גבר ואישה): זוהי רשימה של אמנים, ספורטאים ושחקנים עם 10 מועמדויות בקריירה ומעלה. ביונסה היא כרגע האמנית עם מספר המועמדויות הרב ביותר עם 77 מועמדויות, סולו ועם דסטיניז צ'יילד. 77 מועמדויות: ביונסה 68 לבד; 8 עם דסטיניז צ'יילד 55 מועמדויות: דרייק 46 לבד; 5 עם יאנג מאני 53 מועמדויות: כריס בראון 37 מועמדויות: ניקי מינאז' 32 לבד; 5 בהשתתפות 35 מועמדויות: ג'יי זי 30 לבד; 5 עם Watch The Throne 34 מועמדויות: קניה וסט 26 לבד; 5 עם Watch The Throne 33 מועמדויות: ליל ויין 28 לבד; 5 עם יאנג מאני 24 מועמדויות: קנדריק לאמאר 23 מועמדויות: ריהאנה 19 מועמדויות: אשר 18 מועמדויות: מיסי אליוט פרסי ההיפ הופ של ה-BET אתר האינטרנט הרשמי של פרסי ה-BET פרסי ה-BET, ברשת החברתית פייסבוק פרסי ה-BET, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרסי ה-BET, ברשת החברתית אינסטגרם פרסי ה-BET, סרטונים בערוץ היוטיוב
100 מושגי יסוד

100 מושגים במורשת, בציונות ובדמוקרטיה היא תוכנית המיועדת לכיתות ז', ח' ו-ט' בבתי ספר עבריים שיצאה בשנת 2003 מטעם משרד החינוך, התרבות והספורט. על המושגים המופיעים ברשימה נבחנו התלמידים במבחני המיצ"ב. מאז החלה התוכנית בבתי הספר, נמתחה ביקורת על כך שהמגזר הערבי נבחן על מושגי ציונות כמו "כ"ט בנובמבר" וכמו שמות ארגונים צבאיים לפני קום המדינה. בעקבות הביקורת החל משרד החינוך בהתאמת הערכים למגזר הערבי. נציגי המגזר החרדי סירבו להשתתף בבחינות בגלל המושגים המצויים בקטגוריה "ציונות". רשימת מאה מושגי היסוד ספגה ביקורת חריפה. בין המבקרים היו אנשי חינוך באוניברסיטאות. אנשי חינוך שונים טענו כי בניית רשימה מצומצמת של מושגים היא מעשה שאינו מקצועי ואינו חינוכי, וכי המושגים נותנים ידע חלקי בלבד. כמו כן, קיימת בעייתיות בעריכת הרשימה ללא דיון ציבורי הולם. ביקורת נוספת נוגעת לתוכנה של הרשימה ונוגעת לאי אזכור מושגי מפתח כמו השואה. היחס בין המושגים העוסקים בזהות דתית-לאומית לעומת אלו העוסקים בזהות אזרחית אינו מאוזן. הביקורת מתייחסת להטיות פוליטיות בהחלטה על מגוון הערכים, כמו חוסר אזכור תולדות יוצאי אסיה ואפריקה ותרבותם, והטיות הנוגעות לפירוש הערכים. למשל, בתיאור מלחמות ישראל יש ערפול של העובדות. בערך "מלחמת ששת הימים" אין אזכור של כיבוש יהודה שומרון ועזה אלא הסתפקות במשפט: "מלחמת ששת הימים השפיעה על תחומים שונים בחיי המדינה והייתה לקו פרשת מים בתולדותיה". כתגובה, הוציאה האוניברסיטה העברית רשימת מונחים משלה שיועדה לבתי הספר הערביים בה הופיעו מושגים כמו: אזרחות, אירועי אוקטובר 2000, דו"ח ועדת אור, דתות, האינתיפאדה, החלטת החלוקה, הכיבוש, הממשל הצבאי, חופש האמונה, יום האדמה, הנכבה, פרשת כפר קאסם, ועוד. באוקטובר 2006 החליט משרד החינוך לבטל את התוכנית, בטענה כי יש להעדיף ידע מעמיק והבנה על פני שינון. סדרת מאה מושגים של "שרי - הוצאה לאור" מיכל ברגמן, יפעת שרעבי, 100 מושגים שלי - מורשת, שרי הוצאה לאור, 2005. יפעת שרעבי, רינתיה ברוכים, 100 מושגים שלי - דמוקרטיה, שרי הוצאה לאור, 2006. יפעת שרעבי, רינתיה ברוכים, סיגל חזק, 100 מושגים שלי - ציונות, שרי הוצאה לאור, 2006. יואל רפל ואיתמר לוין, מורשת, ציונות, דמוקרטיה - 100 מושגי יסוד, הוצאת ידיעות אחרונות, 2003. מאה מושגים במורשת, בציונות ובדמוקרטיה, באתר משרד החינוך, התרבות והספורט מושגי יסוד לייט, באתר האייל הקורא מורן זליקוביץ', מש' החינוך מתאים את "100 מושגי ציונות" למגזר הערבי, באתר ynet, 14 בדצמבר 2005 אלי אשכנזי, שבוע אחרי "100 מושגי יסוד", האוני' העברית הוציאה לקסיקון משלה, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2005 חינוך לדמוקרטיה באתר מרכז המידע והמחקר של הכנסת, 23 באוקטובר 2007.
Curierul Israelit

Curierul Israelit ("קוריֶירוּל ישראליט", "השליח הישראלי". המילה "israelit" (ישראלי) כיופמיזם ל"יהודי") היה שבועון יהודי בשפה הרומנית שהופיע בבוקרשט, רומניה, בשנים 1945-1906 עם הפסקות תכופות. העיתון הופיע לראשונה ב-26 בדצמבר 1906 בבית הדפוס של מאוריצ'יו קאלבר. מייסדיו היו י. נגוריאנו ומוריץ שווייג. העיתון נשא את הכותרת המשנה Organ săptămânal pentru apărarea intereselor evreiești "ביטאון שבועי להגנת האינטרסים היהודים". בשנים 1944–1945 שונתה כותרת משנה זו ל"ביטאון איחוד היהודים הרומנים" (Organ al Uniunii Evreilor Români). פרסום העיתון הופסק בימי השואה עקב איסור שהוטל עליו על ידי השלטון הרודני הפאשיסטי ב-30 בנובמבר 1940. הוא חוּדש ב-17 בספטמבר 1944 בעקבות הדחת המרשל אנטונסקו ב-23 באוגוסט 1944. ב-1945 נסגר העיתון יחד עם העיתון היהודי "Mantuirea" (הגאולה) על ידי הממשלה החדשה שנשלטה על ידי המפלגה הקומוניסטית. במהלך פעילותו רבת השנים הפך Curierul Israelit לעיתון היהודי היוקרתי ביותר ברומניה. בדומה לארגון היהודים הילידים, ואחר כך איחוד היהודים הרומנים שאותו ייצג, הוא דגל בהשתלבות "יהודי רומניה שנולדו והתחנכו בה" כרומנים לכל דבר, בני דת משה. בכך ראה העיתון לא רק יעד קהילתי אלא גם יעד חברתי כללי למען הסדר הציבורי במדינה. העיתון דיווח מעל דפיו על האירועים בזירה היהודית ברומניה, לרבות על הפעילות הציונית ומפגני ההזדהות עם הקמת הבית הלאומי היהודי בארץ ישראל. אחרי שנת 1938 התמקד גם בסוגיית הגירת היהודים מרומניה. עם מדוריו וטוריו העיקריים נמנו "Figuri evreieşti" ("דמויות יהודיות"-על אישים יהודים),"Mişcarea sionistă" ("התנועה הציונית"), "Curierul de provincie" ("ה-Curierul בפרובינציה"), "כרוניקה פנימית", "כרוניקת חוץ", Ce spune presa antisemită” ("מה אומרת העיתונות האנטישמית?"), בשנת 1939 - "Evenimentele din Palestina" (מאורעות ארץ ישראל). כתבו בו הוריה קרפ, סופר ופוליטיקאי, העיתונאים מ. שווייג, אמיל קריצמן ואחרי 1939 - מ. זלצר-סרציאנו והסופר יון קלוגרו. בשנים 1945-1944 העורך האחרון של העיתון היה בנו ברנישטיאנו. Curierul Israelit, Bibliografia Publicațiilor Periodice Româneşti, כרך 4, 1925–1930, ע' 277, בוקרשט, 2003 Lucian Predescu, ed., Curierul Israelit, Enciclopedia României, Cugetarea, ע' 243, בוקרשט, 1999 הערך באנציקלופדיה י.וו.א ליהדות מזרח אירופה מאת מריוקה סטאנצ'ו (Măriuca Stanciu)
ליאו קורי

ליאו קוֹרי (נולד ב-19 בינואר 1956) הוא נשיא האוניברסיטה הפתוחה. כיהן קודם לכן כפרופסור מן המניין להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים ולשעבר דקאן הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב. ליאו קורי נולד ב-1956 בסנטיאגו בירת צ'ילה, וגדל בוונצואלה. בשנת 1977 קיבל תואר ראשון במתמטיקה מאוניברסיטת סימון בוליבר בקראקס ובאותה שנה עלה לישראל. בין השנים 1979 ל-1981 שירת בצה"ל בחטיבת הצנחנים ובשנת 1983 קיבל מאוניברסיטת תל אביב תואר שני במתמטיקה עיונית על עבודה בהנחיית פרופ' שמואל רוסט שכותרתה "Splitting Data in Cohomology Classes". בשנת 1990 קיבל מאוניברסיטת תל אביב תואר דוקטור להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים על עבודה בהנחיית הפרופסורים שבתאי אונגורו ושמואל רוסט, שכותרתה "הרקע ההיסטורי לצמיחת תורת הקטגוריות לדיסציפלינה מתמטית". בשנים 1983–1990 עבד באוניברסיטה הפתוחה כמרכז הוראה ופיתח קורס בתחום תולדות המתמטיקה. בשנת 1996 מונה למרצה בכיר במכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן של אוניברסיטת תל אביב, בשנת 2004 עלה לדרגת פרופסור חבר ובשנת 2007 מונה לפרופסור מן המניין. בשנים 1999–2009 ו-2011–2012 היה עורך ראשי של כתב העת Science in Context. בשנים 2003–2009 עמד בראש מכון כהן. בשנים 2013–2015 כיהן כראש בית הספר להיסטוריה ע"ש יעבץ. בשנת 2015 מונה לדקאן הפקולטה למדעי הרוח, וכיהן בתפקיד עד שנת 2020. ב-1 באוקטובר 2023 נכנס לתפקידו כנשיא האוניברסיטה הפתוחה. מחקרו מתמקד בהיסטוריה של המתמטיקה והפיזיקה מאז המאה ה-19. קורי נשוי, אב לשניים, וסב לשניים. לאחר עלייתו לארץ היה חבר קיבוץ נירים במשך כעשרים שנה. מתגורר כיום ברמת גן. David Hilbert and the axiomatization of physics (1898-1918) : from Grundlagen der Geometrie to Grundlagen der Physik, Kluwer, 2004 Modern algebra and the rise of mathematical structures, Birkhauser Verlag, 2nd Revised edition, 2004 A Brief History of Numbers, Oxford University Press, 2015 מתעניין בקשר בין מדע ותרבות ובפרט עסק בסופר חורחה לואיס בורחס והגותו. בעברית יצא לאור ספרו "עולמו הספרותי של חורחה לואיס בורחס" במסגרת האוניברסיטה המשודרת. עסק גם בתרגום מספרדית לעברית. בין תרגומיו: "הבית הירוק", מאת מריו ורגס יוסה (1990). "סבלנות לוהטת" מאת אנטוניו סקרמטה (1991). "חלמתי שהשלג בוער" מאת אנטוניו סקרמטה (1994). "קונצ'רטו בארוקי" מאת אלחו קרפנטייר (2021). מדיה וקבצים בנושא ליאו קורי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ליאו קורי (באנגלית) פרויקט התיעוד של מהקלת אוניברסיטת סימון בוליבר עם זמריה בעבר (בספרדית) ראיון בפרויקט התיעודי של קהילת יהודי ונצואלה "Historias que Contar" (בספרדית) רשימת הפרסומים של ליאו קורי, בקטלוג הספרייה הלאומית דיאנה בחור ניר, "דלות הביטוי מובילה לדלות המחשבה", באתר כלכליסט, 17 בנובמבר 2017 ליאו קורי, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה מכּתביו והרצאותיו: קורס תולדות המתמטיקה :מיוון העתיקה ועד אוילר, בערוץ YouTube של האוניברסיטה הפתוחה אינסוף מאד-מאד קטן ומספרים מאד-מאד גדולים, בערוץ YouTube של אוניברסיטת תל אביב המהפכה המדעית מקופרניקוס ועד ניוטון, בערוץ YouTube של אוניברסיטת תל אביב בתפקיד המשנה: המתמטיקה, באתר "אלכסון", 17 ביוני 2015 "המשפט האחרון של פרמה". איך הופכת שאלה שבשוליים לבעיה מתמטית חשובה ולרב-מכר עטור תהילה אלברט איינשטיין ותורת היחסות: מאה שנים של היסטוריה, מאה שנים של היסטוריוגרפיה, זמנים 71, 2007 מוטיבים מתמטיים ביצירתו של בורחס – על פרשנות והפרזותיה, אודיסאה 4, 2009 Leo Corry, Jürgen Renn, John Stachel, Belated Decision in the Hilbert-Einstein Priority Dispute, Science 278, November 14, 1998
געל בן עבד

געל בן עבד, דמות מקראית, שמו מופיע בספר שופטים, פרק ט', פסוק כ"ו. געל עמד בראש קבוצת מורדים, שהצטרפה אל בעלי שכם כאשר מרדו באבימלך בן גדעון והסיתם לפעול נגדו ולהפיל את שלטונו. געל ואנשיו נחלו תבוסה. הם גורשו על ידי זבול, יד ימינו של אבימלך. בעקבות המרידה נאסר עליו ועל אנשיו להתגורר בעיר. געל בן עבד ואחיו היו כנראה קבוצה של שכירי חרב, חיילי צבא פרטי שהשכיר את שירותיו למי שנזקק לשירותי לוחמים. בתקופת הברונזה המאוחרת בארץ ישראל קמו קבוצות רבות של ח'בירו, שנודעו בשל כך שהם משכירים עצמם לכל דורש. רש"י טוען: "געל בן עבד - מאומה אחרת היה". געל ואחיו (כוונת הכתוב לאנשיו) התיישבו בעיר שכם. בעת ישיבתם בעיר הם עסקו בבציר. געל טוען כי מוצא אבימלך מגדעון ולכן לא מן הראוי שבעלי שכם יקבלו את שלטונו. הוא רומז בדבריו כי אבימלך לא התגורר בעיר ואימו ששכם מקום הולדתה והם המליכו אותו למלך עליהם, רק מינה פקיד, את זבול שישלוט עליהם. לפי אחד הפירושים, געל מציע כי שלטון העיר יוחזר למשפחת חמור אשר שלטו בעיר עוד בימי האבות ואבימלך הוא זה ששלט במקומם. געל מקבל עזרה מבעלי שכם בדמות קבוצת אנשים המתגייסת לשירותיו. הוא מזמין את אבימלך לדו-קרב. לדעת שמריהו טלמון אין לדעת אם התבנית "וַיֹּאמֶר" המתייחסת לאמירתו של געל לאבימלך, היא מטבע לשון או אם געל שלח את אנשיו למסור את דבריו. המלחמה בין געל לבין אבימלך וזבול פקידו, הסתיימה בכך שאבימלך הכה את בעלי שכם בקרב בשדה פתוח, במצור על העיר ואף בהשמדת אלה, שנמלטו אל "מגדל שכם" או "בית אל ברית". הכתוב אינו מוסר מידע על אביו של געל, עבד. ייתכן כי שם משפחתו מרמז כי מעמדו נמוך כשל מעמד העבדים או ששם משפחתו הוא השם תאופורי, עבדיאל. משה גרסיאל טוען כי מדובר בכינוי למעמדו, שהיה עבד לאדון. מדרש שם סמוי מעמיד את בן העבד, געל מול בן האמה, אבימלך: ”מִי-אֲבִימֶלֶךְ וּמִי-שְׁכֶם כִּי נַעַבְדֶנּוּ-הֲלֹא בֶן-יְרֻבַּעַל, וּזְבֻל פְּקִידוֹ; עִבְדוּ, אֶת-אַנְשֵׁי חֲמוֹר אֲבִי שְׁכֶם, וּמַדּוּעַ, נַעַבְדֶנּוּ אֲנָחְנוּ.” לדעת גרסיאל הכתוב רואה בשכם סמל לשיתוף פעולה ישראלי - כנעני. געל מציע שלא לעבוד את השניים אשר מסמלים נישואים ושיתוף בין העמים אליה הוא מתנגד. געל מבקש לבוא תחת עול חמור אבי שכם שמייצג לדידו כנעני טהור. פעמים מספר חוזרת המילה "עבד" וזאת כדי להדגיש את אי הסכמתו של געל לעבוד את אבימלך. הקריאה למרד המצוטטת מפי זבול פקידו של אבימלך אשר מפנה את דבריו לגעל :”וַיֹּאמֶר אֵלָיו זְבֻל, אַיֵּה אֵפוֹא פִיךָ אֲשֶׁר תֹּאמַר, מִי אֲבִימֶלֶךְ, כִּי נַעַבְדֶנּוּ: הֲלֹא זֶה הָעָם אֲשֶׁר מָאַסְתָּה בּוֹ, צֵא-נָא עַתָּה וְהִלָּחֶם בּוֹ”. המילה 'נעבדנו' מקבילה לשם עבד והמילה "מאסתה" מקבילה לתחושת מיאוס וגועל, המשתמעים מדבריו של פקידו של אבימלך. השם געל משמש מושא ללגלוג. מוצא השם, מתפרש מערבית דרומית ומשמעותו חיפושית. חוקר המקרא נות, מפרש את השם געל, כמג'עלן סוג של תמר. מדיה וקבצים בנושא געל בן עבד בוויקישיתוף שמריהו טלמון, עולם התנ"ך: שופטים, תל אביב, דודיזון עתי, 1996, עמ' 89. שופטים, ט, מ"ט. יאירה אמית, מקרא לישראל: שופטים, ירושלים, מאגנס, 1999, עמ' 175. משה גרסיאל, מדרשי שמות במקרא, רמת גן, רביבים, 1987, עמ' 38. שופטים, ט', ל"ח. משה גרסיאל, מדרשי שמות במקרא, רמת גן, רביבים, 1987, עמ' 39-38. זאב ויסמן, סטירה פוליטית במקרא, ירושלים, מוסד ביאליק, 1996, עמ' 27.
הדיבוק (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הדיבוק – מחזה מאת ש. אנ-סקי הדיבוק (סרט, 1937) – סרט קולנוע ביידיש משנת 1937, בבימויו של מיכל ושינסקי. אלתר קָציזנֶה עיבד את התסריט בהתבסס על המחזה "הדיבוק" מאת ש. אנ-סקי. הדיבוק (סרט, 2012) – סרט אימה משנת 2012, בבימויו של אולה בורנדאל הדיבוק - אופרה ביידיש – אופרה מאת המלחין האמריקאי סולומון אפשטיין, על פי המחזה "הדיבוק" של ש. אנ-סקי הדיבוק (מופע מחול) – מופע מחול פרי יצירתה של רנה ירושלמי, שבוצע על ידי להקת בת שבע בשנת 1977 דיבוק – תופעה, על פי אמונות מיסטיות שונות, של חדירת רוחו של נפטר אל גופו של אדם חי והשתלטות עליו
פאלם (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פאלם – חברת טכנולוגיה שידועה בייצור מחשבי כף יד אוגוסט פאלם – סוציאליסט שוודי זיגפריד פאלם – צ'לן גרמני פלם פאלם ביץ' (פירושונים)