לימודי מגדר

לימודי מגדר הוא תחום ידע אקדמי בין-תחומי העוסק בחקירת הזהויות, התפקידים והייצוגים המגדריים, וכיצד מערכת המגדר באה לידי ביטוי בזירות חברתיות שונות. לימודי מגדר צמחו במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20, עם התפתחות תחומי ידע נוספים מעבר ללימודי נשים שהפכו לתחום אקדמי נפרד כבר בסוף שנות ה-60. כיום לימודי מגדר הם תחום גג שתחתיו מתקיימים תחומי ידע שונים – לימודי נשים, לימודי גבריות, תאוריות פמיניסטיות, תיאוריות של מיניות, לימודי להט"ב ועוד. בבסיס לימודי מחקר עומדת ההנחה כי הזהות המגדרית היא אחד העקרונות בסיסיים הקובעים את האופן בו הסדר החברתי מתארגן, ומכאן שעליהם לעסוק בדיון ובמחקר של האופן בו קטגוריית המגדר משפיעה על תחומי הפעילות האנושית השונים. לימודי מגדר מחויבים לתפיסה רב-תחומית ולשיתוף פעולה עם חוקרים מתחומי ידע שונים, הן לצורך שימוש במקורות ידע חיצוניים והן למטרת יישום תיאוריות המגדריות על תחומי ידע ופעולה מגוונים. במקרים רבים לימודי מגדר במוסדות האקדמיים השונים משותפים לכמה פקולטות - רוח, חברה, אמנויות, משפטים, רפואה, ועוד. לימודי מגדר עוסקים בבחינה ביקורתית של האופן בו המבנים ויחסי הכוח החברתיים מייצרים ומשעתקים את מערכת היחסים הקיימת בין המגדרים השונים. חלק מהתוכניות ללימודי מגדר מעודדות אקטיביזם במקרים של זיהוי דיכוי מגדרי. לימודי מגדר עוסקים ביחסים בין מגדר לבין מאפייני זהות נוספים, כגון אתניות, מיניות, מעמד, גזע, מתוך ניסיון להבין מה היחס ביניהם. התפיסה היא שדיכוי על רקע מאפייני זהות אלה ואחרים במקרים רבים משולב בנקודת המבט המגדרית. מצד אחד יש הטוענים כי השילוב של לימודי נשים עם תחומי הידע הנוספים שכיום כלולים בלימודי מגדר חיוני להישרדות של תיאוריות פמיניסטיות באקדמיה. מנגד, הרחבת לימודי נשים ומעבר ללימודי מגדר יצרו את החשש שמא התוצאה תהיה מחיקת ההישג של הבאת נקודת המבט של הנשים לקדמת המחקר, הידע וייצור התרבות, וזניחת ההדגשה של הפערים המיניים, הגופניים והרגשיים בין נשים לגברים. אחרים רואים את המעבר מלימודי נשים ללימודי מגדר כתחום אקדמי ניסיון לייצר תדמית נייטרלית יותר לתחום, מתוך ההנחה כי כך יקל על העוסקים בו להיות זכאים ליתרונות מוסדיים שונים. המחיר שהשינוי דורש הוא ויתור על הפן הפוליטי של פרויקט לימודי נשים. ביקורת נוספת מבטאת חשש שהרחבת התחום תפתח אותו להשתתפות של גברים, במקום שבתחילת הדרך כלל נשים בלבד ונתפס על ידן כמקום בטוח. לקראת סוף העשור השני של המאה ה-21 החלה מגמה של צמצום וסגירה של תוכניות אקדמיות של לימודי נשים ומגדר, וזאת במקביל לביטויים של השלטון בהקשר לצמצום זכויות האשה על גופה וזכויות של קבוצות להט"ב. ניתן לראות תופעה זו בפולין, בהונגריה בברזילובמדינות אחרות, כאשר המונח "תיאוריה מגדרית" החל לסמן את הדרישות של המגדרים והקבוצות השונות לשוויון זכויות וחופש בחירה, לראות בתוכניות הלימודים העוסקות בלימודי מגדר כמקור לדרישות אלה ולנסות לפעול לצמצומן וסגירתן. מדיה וקבצים בנושא לימודי מגדר בוויקישיתוף האגודה הישראלית ללימודים פמיניסטיים ולחקר המגדר רשימת המוסדות האקדמיים המקיימים תוכניות ללימודי מגדר בישראל Mary Zaborskis, Gender Studies: Foundations and Key Concepts, jstor, ‏29.11.2018 Judith Lorber, Shifting Paradigms and Challenging Categories, Social Problems, 4 53, 2006, עמ' 448-453 Jennifer C. Nash, re-thinking intersectionality, Feminist Review 89, 2008, עמ' 1-15 Hemmings, C. "The Life and Times of Academic Feminism", in: Handbook of Gender and Women's Studies. Eds. Davis, K., Evans, M., Lorber, J. Sage Publications, 2006. Agnieszka Bielecka, Poland No Friend to Women, Human Rights Watch, ‏3.12.2017 Anna Zsubori, Gender studies banned at university – the Hungarian government’s latest attack on equality, The Conversation, ‏9.10.2018 גיא כהן, הונגריה סגרה את חוגי המגדר, באתר ערוץ 7, ‏18.10.2018 Brazil inaugurates far-right nationalist Jair Bolsonaro as president, CBC, ‏1.1.2019 Jennifer Evans, The new war on gender studies, The Conversation, ‏7.1.2019