מגן דוד אדום

מגן דוד אדום בישראל, המוכר גם בראשי התיבות מד"א, הוא ארגון ההצלה הלאומי של ישראל. הארגון בנוי על-פי הדגם של הוועד הבינלאומי של הצלב האדום, והוא מספק שירותי עזרה ראשונה, פינוי נפגעים באמצעות אמבולנסים, שירותי הדם של ישראל, שירותי בנק החלב, הדרכת עזרה ראשונה ורפואת חירום ופעילות הומניטרית בישראל וברחבי העולם. מגן דוד אדום מתנהל כאגודת עזרה של מתנדבים שקיבלה מעמד של תאגיד לפי חוק. תפקידו הראשי של מגן דוד אדום הוא מתן עזרה ראשונה ופינוי נפגעים באמצעות אמבולנסים רגילים (בצבע לבן) ואמבולנסים לטיפול נמרץ (אט"ן – בצבע צהוב). תפקידים נוספים של מגן דוד אדום הם הגשת עזרה ראשונה לציבור הרחב, לימוד עזרה ראשונה והחייאה, מכירת ציוד עזרה ראשונה וניהול שירותי התרמת דם ועזרה לצה"ל בשעת חירום. מלבד זאת פועל הארגון למתן סיוע הומניטרי וכן בחלוקת מצרכי מזון לקשישים ומשפחות נזקקות. כמו כן מגן דוד אדום עובד בשיתוף עם משרד החינוך באמצעות פרויקטים כגון פרויקט מחויבות אישית. תקציב מגן דוד אדום עומד על כ-645 מיליון ש"ח בשנה. שליש מהתקציב מגיע כתרומות מאגודות הידידים. סיוע מגיע הן ככסף מזומן והן כציוד לאמבולנסים, בניית תחנות ושיפוצן וציוד לבנק הדם. רוב הציוד והאמבולנסים מגיעים בעקבות תרומות. יתר התקציב מגיע מהכנסות שוטפות עבור שירותי אמבולנסים, ניידות טיפול נמרץ ושירותי בנק הדם. ממשלת ישראל אינה מתקצבת את הארגון, אולם משלמת עבור פעילויות שונות, מסבסדת שירותי אט"ן ומקרי אשפוז על פי מספר המקרים שטופלו על ידי הארגון. השתתפות זו מהווה כ-7% מתקציב הארגון. מנכ"ל מד"א הוא אלי בין ונשיא הארגון הוא אבי זוהר. מד"א הוא ארגון ללא מטרות רווח. הרעיון להקים גוף רפואי יהודי המקביל לצלב האדום הופיע במלחמת העולם הראשונה במספר מוקדים. הראשון היה הרופא היהודי-שווייצרי, ד"ר משה ארלנגר, אשר בשנת 1915 הקים בירושלים אגודה בשם זה לטיפול בחיילים יהודיים פצועים או שבויים. זאת כדי שלא ייאלצו להזדקק לשירותי "הצלב האדום" הנוצרי. לקראת סוף המלחמה אימצו את הרעיון הגדודים העבריים ששירתו בצבא הבריטי. האגף הרפואי שלהם פעל תחת סמל מגן דוד צבוע אדום עד פירוקם במאי 1921. הגדודים העבריים נעזרו בעניין זה בארגון "מגן דוד אדום" שהוקם בניו יורק באפריל 1918. הארגון האמריקאי עסק בעבודה רפואית וסניטרית בארץ ישראל. במשך הזמן הארגון פתח 70 סניפים ובהם 25 אלף חברים, רובם בארצות הברית אך חלק גם בקנדה, באנגליה ואפילו סניף אחד בתל אביב. עם פירוק הגדודים התפרקו סניפי מגן דוד אדום. במקביל, בספטמבר 1918 הוקם ביפו ארגון מקביל בעל שם זהה "מגן דוד אדום". הארגון הוקם בהתאם להצעת ועד המתנדבות שליד הוועד הזמני של יהודי ארץ ישראל. בגוף החדש שירתו באופן וולונטרי רופאים, חובשים ואחיות וכן בעלי תפקידים נוספים. הם הגישו סיוע רפואי וסיעוד לחיילי הגדודים העבריים ולאוכלוסייה הכללית. הארגון פרסם קול קורא לצעירים יהודים להתגייס לשורותיו למען הערך הלאומי שהוא מייצג בדרך לעצמאות, וכך נכתב: ”לא על בני עם נוכרי, המדברים שפה נוכריה, צריכים אנו להטיל את הטיפול בגיבורי חיילינו” הקריאה לא נפלה על אוזניים ערלות וכ-500 צעירים התנדבו לארגון. גם הארגון הישראלי וגם אחיו האמריקאי פורקו עם פירוק הגדודים העבריים ב-1921. במהלך 9 השנים שלאחר פירוק "מגן דוד אדום", גדלה אוכלוסייתה של העיר תל אביב, בשילוב עם תהליך התיעוש של העיר, הדבר הוביל לעלייה במספר התאונות שקרו בעיר, מה שחייב הקמה של גוף שיגיש עזרה ראשונה ויפנה פצועים לבתי החולים. בעקבות זאת פנה ד"ר משולם ליבונטין, מנהל בית החולים "הדסה" בעיר והציע לרכוש במצרים שני זוגות אופניים ומיטה על מנת שישמשו לפינוי פצועים, הצעתו התקבלה והוקצה לשם כך כסף, אבל בסוף הרכישה לא בוצעה. באותה תקופה ביקר במצרים חיים אלפרין, במסגרת שליחות של מכבי האש, במצרים הוא ראה לראשונה אמבולנס מאובזר, אלפרין התרשם מהרעיון ורצה לרכוש אמבולנס אחד לטובת תושבי תל אביב, הוא יצר קשר עם ד"ר ליבונטין מה שהוביל לפגישה ב-7 ביוני 1930 בה התכנסו ד"ר משולם ליבונטין, חיים אלפרין, משה רבינוביץ', משה פרנקל, ד"ר ישעיהו אליהו, ד"ר ברזל וחיים ליבוביץ בבית קפה תל אביבי והחליטו להקים אגודה לעזרה מהירה בשם "מגן דוד אדום – תל אביב". הארגון ארגן קורס לעזרה ראשונה ל-73 מתנדבים. ב-17 באוגוסט אישר הנציב העליון הבריטי את רישום האגודה והיא החלה לאסוף תרומות לרכישת אמבולנס. בדצמבר 1930 נרכש האמבולנס אשר הוכשר לייעודו בינואר 1931. ב-24 בינואר התקיימה נסיעת האמבולנס הראשון בתל אביב מביתו של ליבונטין עד ביתו של מאיר דיזנגוף. דיזנגוף גם יזם איחוד ארגוני מגן דוד אדום שפעלו בערים השונות. באפריל 1931 נחנך בית מגן דוד אדום ברחוב מזא"ה 13. התחנה פעלה עד 1976, אולם הוא המשיך לפעול בתור התחנה להזנקת אמבולנסים עד להחזרתו לעיריית תל אביב ביולי 2014. בספטמבר החלו אנשי הארגון ללבוש מדים אפורים עם סמל הארגון. בשנה הראשונה לפעילותה הגישה האגודה עזרה ל-1,032 איש. בשנת 1932 כבר היו 2,582 קריאות ובשנה שלאחריה – 4,046 קריאות. ביוני 1932 יצא הארגון במבצע לגיוס כספים לאמבולנס שני. עקב המצב הביטחוני בירושלים, התפתחות המודעות בארגון שירות לפצועים, אזרחים ולוחמים נוסד מגן דוד אדום בירושלים בשנת 1934. המייסדים היו הד"ר יצחק מיטרשטיין וד"ר ורנר ניסל. הארגון היה קשור ל"הגנה" ול"הדסה". באותה שנה החלה לפעול בעיר חיפה תחנת עזרה ראשונה. בהמשך קמו אגודות נפרדות בערים נוספות ובהמשך התאגדו כולם לפעול כארגון אחד. החל משנת 1939 השתתף נציג של הארגון במטה ההגנה. לאחר קום המדינה הוא הוגדר כשירות חירום שתפקידו לסייע לצבא בעתות מצוקה. משנות הארבעים הוציא לאור מגן דוד אדום את "מדריך לעזרה ראשונה" שנכתב על ידי ד"ר אריה אלוטין, ראש אגף ההדרכה של הארגון. ספר זה הודפס עד שנות השבעים ב-15 מהדורות, תורגם לאנגלית לצרפתית ולערבית, והופץ ב-65,000 עותקים בעברית וביחד עם ההוצאה העממית בשם "עזרה ראשונה לכל" (20,000 עותקים) והתרגומים, כ־100,000 עותקים. בשנת 1960 הוציא לאור מגן דוד אדום את החוברת "הנשמה מפה לפה", חוברת שהייתה בסיס לספרי הדרכת שיטת ההחייאה של שנות השמונים ואילך, (הופצה עד 1971 ב-140,000 עותקים). לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה הוקמו על ידי מד"א מתקנים מוגנים מיוחדים שנועדו לקלוט פצועים. זאת משום שהיה חשש שארץ ישראל תופצץ מן האוויר, וכך היה. בעת שחיל האוויר האיטלקי הפציץ תל אביב במלחמת העולם השנייה גויסו 50 רופאים ו-400 חובשים מתנדבים על מנת לטפל בפצועי ההפצצה. ערב קבלת תוכנית החלוקה (כ"ט בנובמבר 1947) היו 24 סניפים של מד"א, 28 אמבולנסים וכחמישה אלף מתנדבים בארגון. עם פרוץ מלחמת העצמאות היווה מד"א חלק מהכוחות שלחמו בה. למד"א נתרמו עשרות אמבולנסים מארגונים דוגמת "בני ברית" ו"הבונים החופשיים" ומיהודים בתפוצות. ב-13 באפריל 1948 השתתפו שני אמבולנסים ונהגיהם בשיירת הדסה. נוסעי האמבולנסים ונהגיהם נספו לאחר שפורעים ערבים תקפו את השיירה. עם ייסוד צה"ל נענה הארגון לבקשת דוד בן-גוריון לשמש הזרוע המסייעת של "השירות הרפואי הצבאי" (לימים חיל הרפואה) בראשותו של הד"ר חיים שיבא. ב־15 בנובמבר 1948, נמסר למגן דוד אדום "אווירון אמבולנס" – אמבולנס מוטס שנרכש מכספי תלמידי בתי הספר העירוניים בעיר תל אביב, ביוזמה של הד"ר ברוך בן-יהודה. הטקס נערך ב-שדה דב. מגן דוד אדום העביר לצבא 50 אמבולנסים שהתקבלו כתרומה מיהדות ארצות הברית וסייע בהכשרה, בלימוד ובאימון של צוותי הרפואה הראשונים של צה"ל. עם קום המדינה הפך מגן דוד אדום לארגון ההצלה הלאומי של מדינת ישראל לשירותי רפואה דחופה טרום אשפוזית ולשירותי הדם. מעמדו ניתן לו באופן רשמי בשנת 1950 מתוקף חוק מגן דוד אדום, התש"י-1950. חוק זה הכיר בו הוכר כארגון ההצלה והחירום הראשי בישראל הפועל לסיוע בריאותי לרשויות הציבוריות. באותה עת היו לאגודה כ-28 סניפים בישראל. ביולי 1950 התכנסו ב-אולם נחמני שבתל אביב מאות פעילים, עובדים בכירים ונציגי מתנדבים של "מגן דוד אדום" למה שתואר בהזמנה כ"כנס חירום". למוזמני הכנס התברר לפי תוכן הנאומים ש"מצב הארגון בכי רע". על אף הקשיים הניכרים מגן דוד אדום, בעיקר בסניפו בתל אביב הגביר בשנה שחלפה את פעילותו, בסניף תל אביב טופלו כ-3,082 מקרי אסון וסיפקו שירותי עזרה ראשונה ל-17,000 איש ואישה. בשנת 1959 גדל הארגון עד כדי 50 סניפים ו-158 אמבולנסים. הארגון קיבל על עצמו את הפרוטוקולים המקובלים לטיפול של האיגוד האמריקאי לקרדיולוגיה (אנ'). בתאריך 22 במאי 1970 נחנך בניין הנהלת מגן דוד אדום בישראל (מרכז מד"א) ברחוב יגאל אלון 60 בשכונת יד אליהו בתל אביב. ב-25 במרץ 2009 נחנך בו מרכז הפיקוד והשליטה הארצי של הארגון באור יהודה. בשנת 1987 נחנך בנק הדם המרכזי הארצי של מגן דוד אדום במרכז הרפואי שיבא (תל השומר) לאחר שעבר אליו מרחוב שבטי ישראל ביפו. הארגון מתרים מאות אלפי מנות דם מלא ומרכיבי דם בשיטת אפרזיס. בשיטה זו מעובד הדם למרכיבים לצורך ייעול ומבצע את כל הבדיקות הנדרשות במעבדות ייעודיות. הארגון פועל להנחלת המשפט ההומניטארי הבין לאומי בציבור בישראל. הוא מדריך ומנחה למניעת מחלות ותאונות על בסיס כבוד הזולת וקדושת החיים. לפיכך, הארגון מטפל בכל אדם הזקוק לעזרה, ללא יחס לשיוך אתני, פוליטי גזעי או דתי. אפילו טרוריסטים יזכו לטיפול מידיהם של צוותי מגן דוד אדום. הארגון אמון על העברת סיוע הומניטרי באסונות שונים בעולם ובשיתוף עם פיקוד העורף ומשרד הבריאות. משלחות נרחבות יצאו לטיפול ברעידת האדמה בנפאל, ברעידת האדמה בהאיטי וברעידת האדמה והצונאמי באוקיינוס ההודי. בנוסף, מסייע הארגון בסיוע הומניטארי בתוך מדינת ישראל לקשישים ולנזקקים. בשנת 2018 החלה הקמת הבניין החדש של בנק הדם המרכזי ברמלה כחלק מפרויקט קריית מד"א. 4 שנים לאחר, במאי 2022 נחנך בנק הדם. במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל בשנת 2020 סייעו כוחות מגן דוד אדום במאבק נגד המגפה. הארגון פרסם סרטון נגיש למאבק בנגיף, לצד הובלת חולים בקורונה להמשך טיפול מחוץ לביתם וביצוע בדיקות לגילוי קורונה. עם הגעת חיסוני הקורונה למדינת ישראל החל מד"א לחסן את אוכלוסיית בתי האבות ובניידות מיוחדות ברחבי הארץ. במהלך השנים נקשר שמו של הארגון במספר פרשיות בהם עובדי ארגון מגן דוד אדום נחקרו או הורשעו על פרשיות פליליות במסגרת העבודה או ההתנדבות בארגון, חלקם גובו על ידי הנהלת הארגון וחלקם נסגרו בהמשך החקירה. במהלך השנים עלו עדויות קשות על תרבות אונס וניצול מיני ביחסי מרות של מתנדבות במגן דוד אדום בידי נהגי אמבולנסים, פרמדיקים, כאשר חלקם מלינים על מנהלי התחנות והגורמים בארגון המטייחים לדבריהם את הפרשיות הקשות, חלקם מתלוננות על מקרים שקרו שנים רבות קודם לכן. בשנת 2016 בעקבות תחקיר של יפעת גליק בערוץ 1 התקיים דיון בוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי בכנסת. במסגרת הדיון עלו טענות קשות, דובר קבוצות תמיכה ברשתות החברתיות שהכילו סיפורים ממתנדבות ועובדות מד"א, וחלק מהמתנדבות העידו כי הסנקציות הקלות על החשודים במעשים בתוך הארגון בידי הגורמים המטפלים במגן דוד אדום כמעט וגרמו להם להפסיק את התנדבותם. מנכ"ל מד"א אלי בין אישר את ממצאי התחקיר והבטיח כי יושב ראש ועדת המשמעת לא יוחזר לתפקידו, וכי מנהלי התחנות נקראו על ידו לשיחה בה הובהרו להם הנהלים ואחריותם לשלום המתנדבים והמתנדבות. במהלך השנים פורסמו מספר עדויות, תחקירים ופרסומים בנושא ביניהם סדרת תחקירים על ידי העיתונאית יפעת גליק בחקירת רשות המיסים שהתנהלה ב-2010, בה אף נחקר מנכ"ל מד"א אלי בין, נבדק החשד להעלמת מס בסך 176 מיליון ש"ח תוך ניצול הטבת המס לה זוכה מד"א במסגרת חוק מד"א על פי הפרסומים נחקרו עשרות עובדים בעמותה, ומנכ"ל מד"א אלי בין הופיע עם מדי מגן דוד אדום לחקירה ברשות המיסים, ויחד עם מנהל הכספים של מד"א עופר דן יצאו לחופשה של חמישה ימים. בשנת 2020 במהלך פעילות מד"א בימי הקורונה בבדיקות קורונה לאזרחים, נעצרו חמישה אנשים מתוכם 4 מתנדבים ועובדים במגן דוד אדום בחשד כי ניצלו את מעמדם כמתנדבי הארגון וגבו תשלום בסך עשרות אלפי שקלים לכיסם ביניהם סגן מנהל מרחב ירושלים במד"א אבי חובב ולמרות החקירות, הבקשה להרחיקו מהארגון נדחתה על ידי בית המשפט והוא הוחזר לתפקידו באותו העת. בהמשך בחרה הפרקליטות להסיר את האישומים נגד חובב כיוון שלא נמצאו ראיות מספיקות נגדו. ארגון מגן דוד אדום התקבל כחלק מ"הוועד הבינלאומי של הצלב האדום", אך זה התנה את החברות באימוץ אחד משלושת סמלי הארגון שהיו נהוגים אז, וסירב להכיר בסמל מגן דוד האדום כסמל רביעי. לפיכך, התקבל בתחילה הארגון הישראלי במעמד של משקיף בלבד. ב-8 בדצמבר 2005 עודכנו הוראות הארגון בעקבות לחץ ישראל וארצות הברית. בעקבות זאת הותר שימוש בסמל מקומי מוקף ב"יהלום" אדום במדינות שאינן מעוניינות להשתמש בסמלי הצלב, הסהר או "האריה והשמש". כך, התקבל ב-2006 כחבר מלא, יחד עם הסהר האדום הפלסטיני. על פי ההסכם עם הפדרציה של הצלב והסהר האדום ממשיך הארגון להשתמש בסמל מגן דוד אדום בישראל. פעילות מעבר לקו הירוק וכן משלחות שיצאו לאזורי מצוקה ישתמשו בסמל המעוין האדום, וניתן לשלב במרכזו את סמל מגן דוד. במסגרת מזכר הבנות שנחתם, הכיר מגן דוד אדום בסהר האדום הפלסטיני כארגון האחראי על הטריטוריה שמעבר לקו הירוק, כולל מזרח ירושלים. בהתאם לכך, מגן דוד אדום התחייב שלא לפעול ביהודה ושומרון, ואמבולנסים עבור האוכלוסייה הישראלית מופעלים בידי המועצות המקומיות, ואינם רשאים להשתמש בסמלי הארגון. מגן דוד אדום חתם ב-2002 על הסכם לשיתוף פעולה עם הצלב האדום האמריקני, וב-2004 עם הצלב האדום הצרפתי. במרץ 2011 נערך בניהול מגן דוד אדום והסהר האדום הירדני, תרגיל משותף להיערכות לרעידות אדמה. בתרגיל השתתפו כ-200 איש, בהם אנשי מקצוע מיומנים משתי המדינות וחברי הסגל האקדמי וסטודנטים מהפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. בדצמבר 2019, 15 רופאים ופרמדיקים מרחבי העולם הצטרפו ליחידת החירום הבינלאומית של מגן דוד אדום. ב-28 בנובמבר 2005 נחתם מזכר הבנות בין מגן דוד אדום לבין הסהר האדום הפלסטיני. לפי ההסכם מגן דוד אדום לא ייתן שירותי רפואת חירום ביהודה ושומרון. הסכם זה אושרר גם בכניסתם המשותפת לוועד הבינלאומי של הצלב האדום שנה לאחר מכן. באוגוסט 2011 החל מגן דוד אדום לשנות את הסימול של האמבולנסים היישובים ביהודה ושומרון. הכיתוב מגן דוד אדום נמחק ובמקום סמל מגן דוד האדום הרגיל, מופיע מגן דוד ובתוכו מטה אסקלפיוס. מגן דוד אדום נימק את הצעד בצורך להבדיל בין כלל האמבולנסים היישובים בכל הארץ לבין האמבולנסים המופעלים ישירות על ידי הארגון. לפי פר סטנבק, המשקיף שמונה ליישום ההסכם בין מגן דוד אדום לסהר האדום, מחיקת סמלי מגן דוד אדום התבצעה במסגרת הסכם עם הצלב האדום. לפי ההסכם, תרומות מרחבי העולם למגן דוד אדום לא יכולות להיות מופנות על ידי הארגון ליהודה ושומרון. מגן דוד אדום בתגובה רשמית הכחיש את קיום המסמך וטען כי לא חל שום שינוי בפעילות ביהודה ושומרון לאמבולנסים של הסהר האדום הפלסטיני אין היתר לעבור בשטחי ישראל ואמבולנסים של מגן דוד אדום לא עוברים בשטחי הרשות הפלסטינית. ישנה מחלוקת בין הצדדים בנוגע לזכויות התנועה של אמבולנסים במזרח ירושלים. ב-2005 סוכם כי חמישה אמבולנסים ו-22 אנשי צוות פלסטינים יוסמכו לעבור אל מזרח ירושלים לצורך פינוי חולים לטיפול בישראל, בעיקר בבית החולים אוגוסטה ויקטוריה. אלו מצטרפים אל ארבעה אמבולנסים של בית החולים ליולדות של הסהר האדום. הללו מגיעים לקריאות הן דרך הפניות של מגן דוד אדום והן דרך קריאות של תושביה הערבים של השכונות המזרחיות. יתר האמבולנסים הפלסטינים לא מורשים להיכנס למזרח ירושלים וכמעט כל החולים הפלסטינים מועברים לירושלים בשיטת "גב אל גב". לפי שיטה זו האמבולנסים מתאמים הגעה למחסום הקרוב באמצעות מנהלת התיאום והקישור או מול מתאמת בריאות של המנהל האזרחי. אל המחסום מוזעק אמבולנס ישראלי מטעם מגן דוד אדום. שני האמבולנסים נוסעים זה לקראת זה ברוורס (ומכאן שם השיטה) והחולה מועבר מן האמבולנס הפלסטיני אל האמבולנס הישראלי. ארגוני זכויות אדם העלו ביקורת כנגד השיטה מאחר שהיא מעכבת את פינוי החולים הפלסטינים. בשנת 2022 בית הספר לפרמדיקים של מגן דוד אדום סונף אקדמית לפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. המבנה הארגוני של מד"א נקבע בחוק מד"א על פי תקנון שאושר על ידי מועצת מד"א וועדת העבודה והרווחה של הכנסת. מגן דוד אדום מפעיל יחידת כונני תגובה מיידית ברחבי הארץ המורכבת מ-6,500 מתנדבים מגישי עזרה ראשונה, חובשי רפואת חירום, חובשים בכירים, פרמדיקים ורופאים. המחויבים להשתלמויות מקצועיות ולביצוע משמרות באמבולנסים מדי תקופה. הכוננים נותנים מענה כל יום למאות קריאות הכוללות מקרי חירום רפואיים וסיוע לצוותי מגן דוד אדום. בעת קבלת קריאה במוקד 101 של מגן דוד אדום מאותרים הכוננים שזוהו על ידי האפליקציה כקרובים למקום האירוע ומוזנקים אליו באופן אוטומטי. חלק מהמקרים משודרים גם במכשיר הקשר אותו נושאים חלק מהכוננים. אל האירוע יוצאים המתנדבים עם רכבם הפרטי או בכלי תחבורה של מגן דוד אדום. כאשר ברשותם ערכת עזרה ראשונה, ציוד החייאה מתקדם ולחלקם דפיברילטורים חצי אוטומטיים. יש ביחידת הכוננים מתנדבים אשר הוענקו להם כלי תחבורה ייעודיים. ביניהם כ-650 קטנועים תלת גלגלים ואופנועים כבדים, רכבי בימבולנס (רכב אמבולנס קטן וחשמלי) ואופניים. לשם הגעה מהירה במקרי חירום בכבישים פקוקים ובמתאר אורבני צר. המטרה ביחידת כונני תגובה מיידית היא לקצר את זמני התגובה ולאפשר לבעלי הכשרה מתאימה להגיש סיוע ראשוני מציל חיים. ערך מורחב – נוער מד"א ארגון נוער מד"א הוא ארגון נוער הומניטרי הפועל במסגרת הפעילות של מגן דוד אדום. הארגון מבסס את פעילותו על ערכי החינוך להצלת חיים, פעילות הומניטרית בקהילה והתנדבות. הארגון הוא המקביל לארגוני הנוער של הצלב האדום במדינות אחרות. נוער מד"א מורכב ממתנדבי נוער בגילאי 15 עד 18 אשר מתנדבים באופן פעיל באמבולנסים, בניידות הטיפול הנמרץ, בהתרמות דם ובאירועים קהילתיים. בינואר 2016 הושק פרויקט נאמן חיים במסגרתו אזרחים בעלי הכשרה רפואית נרתמים להענקת טיפול ראשוני במצבי חירום המתרחשים בסביבתם הקרובה. סוג האירועים העיקרי עמם הפרויקט נועד להתמודד הוא מקרים של דום לב ואובדן הכרה שבהם לטיפול בדקות הראשונות יש חשיבות מיוחדת. השותפים למיזם משתמשים באפליקציה מבוססת מיקום שמאפשרת להזעיק נאמני חיים חיים הקרובים ביותר לאירוע בזמן אמת. האפליקציה משמשת בגרסתה המורחבת גם את כלל פעילי מד"א. למעלה מ-21,000 אנשי רפואה שהצטרפו לפרויקט נאמני החיים. היעד שהציב ארגון מגן דוד אדום לעצמו הוא לגייס לתוכנית מיליון מצטרפים בתוך כמה חודשים. בשנת 2007 הקים מגן דוד אדום בשכונת קיראון בקריית אונו את מוקד השליטה והבקרה הארצי שנקרא מד"א מוקד לאומי משולב ובראשי תיבות – ממל"מ. למוקד מספר מוקדים: מוקד רפואי – במוקד זה יושבים חובשים, פרמדיקים, ורופאים המאשרים פעולות שדורשות אישור מיוחד, ומפקחים על פעולת הצוותים. מוקד 101 – העונה לשיחות החירום ומסייע לשאר המוקדים ברחבי הארץ. כל השיחות נענות באופן מיידי אצל המוקדן הפנוי הראשון בשונה מבעבר, אז הן היו תלויות באזור החיוג. מוקד פיקוח על אירועים משמעותיים (מוקד ארצי) – חומרים מסוכנים (חומ"ס) ואירוע רב נפגעים (אר"ן). כמו כן המוקד מהווה גורם אחראי באירועים הדורשים הזנקת מסוק. המוקד גם מפקח על כלל האזורים והמרחבים, ועל פעולות הצוותים בהם. מוקד בתי ספר – נותן מענה בעת צורך רפואי בבתי הספר במקום האחיות. מוקד תגובה מיידית (כוננים) – מזניק את הכוננים האופנועים והאמבולנסים הכוננים, הקרובים ביותר למקרים הרפואיים על פי הצורך. מוקד מחוז מרכז – מורכב מהמוקדים המרחביים של המרחבים ירקון, אביב (דן לשעבר) ואיילון ומשגר את רכבי ההצלה לאירועים המתקבלים בקווי מ-101 בגזרה מיבנה ועד וינגייט. מהרצליה ועד לאריאל – קרני שומרון, מודיעין, מודיעין עילית. מוקד נגב – בשנת 2022 עבר מוקד השיגור של מרחב נגב מתחנת באר שבע למוקד הלאומי בקרית אונו. מוקד ה-101 שפעל מבאר שבע נסגר באוגוסט 2023. ערך מורחב – יחידת האיתור הבינלאומית יחידת האיתור הבינלאומית היא יחידה הפועלת במסגרת מגן דוד אדום, כחלק משירות האיתור הבינלאומי של הצלב האדום. מטרת היחידה איתור בני משפחה וחברים שהופרדו במהלך אסונות נרחבים. היחידה הוקמה לאחר חתימת מדינת ישראל על אמנות ז'נבה, ובהן הנחיה להפעיל שירותי חיפוש קרובים. השירות מטפל בבקשת איתור קרובים שהקשר איתם אבד כתוצאה ממלחמות או מאסונות טבע. בין השנים 2002–2007 טיפלה יחידת האיתור הבינלאומית ביותר מ-5,000 פניות. ביותר מ-1,700 מקרים, הפונים קיבלו אישור על מוות או גירוש יקיריהם ממדינות שונות. מלבד תפקידי הניהול בארגון, פועלים בו עובדים, מתנדבים ובני שירות לאומי-אזרחי בתפקידים הבאים: מגיש עזרה ראשונה (מע"ר) – מתנדבי נוער (בגילאי 15–18) ומתנדבי קבוצות תגלית שונות בארץ (בכל גיל), בעלי הסמכות הנמוכה ביותר בתחום רפואת החירום הטרום אשפוזית, אשר עברו קורס בסיסי בן כ-60 שעות וישמשו כמגישי עזרה ראשונה באמבולנסים הלבנים, בין השאר גם כמחויבות אישית. חלקם אף עוברים השתלמות הרשאת אט"ן – ומשתלבים בעבודת ניידות טיפול נמרץ. חובש רפואת חירום (BLS – Basic life support) – מתנדבים בוגרים מגיל 18 ומעלה. ישמשו לרוב כחובשים מלווים באמבולנסים (בעיקר מתנדבים ובני/ות שירות לאומי) וכנהגי אמבולנסים (עובדים, מתנדבים ובני שירות אזרחי). חלקם אף עוברים השתלמות מורשי אט"ן – ומשתלבים כנהגים ומלווים בניידות טיפול נמרץ. חובש בכיר – הכשרה הניתנת רק לחובשי רפואת חירום בעלי וותק קודם, בת כחודש הכוללת לימודי אנטומיה ופיזיולוגיה, טיפולי עזרה ראשונים מתקדמים ומערכת ההולכה החשמלית של הלב. הכשרה נותנת סמכויות טיפול נוספות מעבר להכשרת חובש רגיל למתן טיפול תרופתי ומתן טיפול בשוק חשמלי בנוכחות פרמדיק (בעבר הכשרה זו הייתה מאפשרת החדרת מנתב אוויר LMA, אך היא בוטלה). כלל נהגי האמבולנסים וניידות הטיפול הנמרץ שהם עובדים במגן דוד אדום ובעלי הכשרת חובש רגיל מחויבים בביצוע הכשרת חובש בכיר כעבור כשנתיים מתחילת עבודתם בארגון (הנחיה זו אינה מיושמת מאז ובעקבות פרוץ מגפת הקורונה). פרמדיק (ALS – Advanced life support) – הכשרה הניתנת לאחר מעבר מבחני וראיונות קבלה אשר אינם נהוגים בשאר ההכשרות. יכולים לעבור אותה מגיל 18 – כעובדים, מתנדבים ובני/ות שירות לאומי (קפ"מ). ניתן לבצע את ההכשרה כחלק מתואר ראשון ברפואת חירום. ישנה אפשרות לבצע את הקורס גם ללא רקע קודם במד"א וברפואה כלל. במהלך הקורס ניתנת לחניכים בעלי הכשרת חובש קודמת – הכשרת חובש בכיר ורק לאחר סיום כלל מטלות הקורס, לרבות השתלמויות ומעבר מבחן מסכם ניתנת להם הכשרת הפרמדיק ופס זיהוי כתום. בהכשרת הפרמדיק מספר רבדים – פרמדיק אשר סיים בהצלחה קורס פרמדיקים אך אינו מורשה אט"ן, פרמדיק משתלם (על ידי פרמדיק טיוטור) ופרמדיק מורשה אט"ן הפועל כראש צוות טיפול נמרץ. תורן מוקד – עובדים, מתנדבים ובני/ות שירות לאומי/אזרחי, בגילאי 18 ומעלה אשר הוכשרו כחובשי רפואת חירום/פרמדיקים ואשר עברו בהצלחה קורס תורני מוקד. אורך הקורס כשבוע ימים אשר בסופן מבצע החניך השתלמויות במענה לשיחות חירום המתקבלות בקווי 101. קצין משמרת (קצמ"ש) – נקרא גם "ראש משמרת". עובד מד"א, בהכשרתו הרפואית חובש או פרמדיק ואשר צבר ניסיון כתורן מוקד 101 וכקצמ"מ (קצין מנהל משאבים). קצין המשמרת במוקד המרחבי אחראי על ניהול המשמרת בגזרתו, לרבות שיגור וביטול רכבי הצלה לאירועי חירום, הזנקת סיוע חיצוני (משטרה, כיבוי אש, צה"ל), ביצוע בקרה על קריאות החירום והכרזה על אירוע רב נפגעים. קצין המשמרת הוא בעל הסמכות הגבוהה בעבודת המוקד. תחת קצין המשמרת במוקד המרחבי עובד גם קצמ"מ (קצין מנהל משאבים), עובד מד"א/שירות לאומי, בהכשרתו חובש או פרמדיק. עיקר תפקידו הוא החלפת קצין המשמרת בהיעדרו ועוזרו בניהול המרחב בשגרה וחירום ובעיקר את המשימות הנוספות שאינן שיגור האמבולנסים לאירועים. במשמרות ובמרחבים עמוסים מצטרף לעיתים לצוות המוקד תורן מוקד שלישי ואף לעיתים מסייע שאינו תורן 101 כרביעי ואפילו כחמישי בצוות המוקד המרחבי. הכשרות נוספות שאותן ניתן לעבור כוללות: מפעיל תאר"ן, מדריך, מתרים דם, וקצין איתור. בארגון עובדים 1,850 או 2,400 שכירים ולצידם כ-30,000 מתנדבים. הארגון מפעיל סוגים שונים של כלים מבצעיים. כיום פועלים בארץ כ-387 ניידות לטיפול נמרץ בפריסה ארצית. אמבולנס רגיל (לבן) – הכולל נהג (בעל הכשרת חובש / חובש בכיר) ועד שלושה אנשי צוות ומתנדבים. ניידת טיפול נמרץ (נט"ן) – הכולל נהג שהוא חובש, ופרמדיק שאינו בעל הכשרת ראש צוות ופועל בטכנולוגיית טלמדיסין – ליווי אישי וסיוע מרופא מד"א במוקד הרפואי. ניידת זו זהה לחלוטין בנראותה וביכולות הטיפול שלה לאט"ן, פרט לקביעת מוות. אמבולנס טיפול נמרץ (אט"ן) – הכולל פרמדיק בעל הכשרת ראש צוות, נהג ובדרך כלל גם מתנדב או שניים. עד ינואר 2015 האמבולנס נקרא נט"ן (ניידת טיפול נמרץ) וכלל גם רופא. אוטובוס להעברות טיפול נמרץ – כולל צוות רפואי מלא של פרמדיק, רופא ונהג. יתרונו על פני ניידת רגילה הוא יכולת העברת חולה עם מיטת האשפוז שלו בבית החולים. אמבולנס המשאלות – מיזם של ארגון מגן דוד אדום, ששם לו למטרה למלא בקשות של אנשים המתמודדים עם מחלות קשות או סופניות שיכולת הניידות שלהם אבדה. ניידת טיפול נמרץ (נט"ן) צהוב ניידת טיפול נמרץ (נט"ן) לבן אמבולנס ממוגן ירי אמבולנס אוטובוס להעברות טיפול נמרץ ניידת ECMO אמבולנס המשאלות אמבולנס 4X4 – אמבולנס בעל הנעה 4X4 המוזנק לאירוע בו יש צורך לחלץ נפגע משטח שאינו עביר לאמבולנס רגיל (חוף ים, דרך לא סלולה). טרקטורון-אמבולנס – טרקטורון שעליו מותקנות שתי אלונקות. הטרקטורון נמצא בכוננות בתחנה והוא מוזנק לאירוע בו יש צורך לחלץ נפגע משטח שאינו עביר לאמבולנס רגיל (חוף ים, דרך לא סלולה, מעברים צרים). תומקאר של מד"א, רכב תגובה מהירה טרקטורון-אמבולנס עם יכולת פינוי חולה ניידת טיפול נמרץ (נט"ן) בעל הנעה 4X4 מדגם המרצדס יונימוג U4023 רכבי תגובה מהירה שמטרתם הוא קיצור זמני ההגעה של הצוותים או של כונני מגן דוד אדום לאירועי חירום בערים ובכבישים בינעירוניים. במד"א קיימים מספר סוגים ודגמים של כלי רכב לתגובה מיידית. רת"מ (רכב תגובה מהירה) – כלי רכב קטנים (לרוב מסוג קיה פיקנטו). בימבולנס – כלי רכב חשמלי קומפקטי. מטרתו היא קיצור זמן ההגעה של הצוותים או של כונני מגן דוד אדום לאירועי חירום באזורים עירוניים. אופנולנס – הלחם של המילים אופנוע ואמבולנס, מטרתו לקצר את זמני ההגעה ולתת מענה ראשוני טרם הגעת האמבולנס. נכון ל-2024 פועלים במד"א כ-600 אופנועים וקטנועים בפריסה ארצית. אופנולנסים הרכובים על ידי פרמדיקים וחובשים. אופנועי טיפול נמרץ, הינם אופנועים גדולים המיועדים לשרת אזורים המתפרסים על שטחים בין-עירוניים נרחבים. האופנועים כוללים את כל הציוד הרפואי הנמצא בניידת טיפול נמרץ סטנדרטית, למעט מיטת פינוי. אופנועי טיפול נמרץ רכובים על ידי פרמדיקים המבצעים פעולות פולשניות ומצילות חיים בשטח. אופניים – בנוסף לכלי הרכב ישנם מתנדבים הרכובים על אופניים חשמליים ייעודיים המכילים ציוד עזרה ראשונה לשיפור יכולת התגובה בערים צפופות. קלאב קאר – רכב ייעודי לאצטדיונים המאפשר לצוותים להגיע ביתר קלות ומהירות לשחקני כדורגל הנפצעים מפעם לפעם על הדשא, למטרות טיפול ופינוי. רכב T3 – כלי רכב חשמליים קטנים וממונעים (הוברבורד) המצוידים בציוד החייאה ועזרה ראשונה ומאפשרים לאיש הצוות לעמוד בגובה של 25 ס"מ גבוה יותר מהקהל ולפלס את דרכו אל הנפגע – ולתת מענה ראשוני עד להגעת הצוות המפנה. רכב תגובה מהירה בימבולנס במהלך טעינה אופנוע לתגובה מהירה של מגן דוד אדום קטנוע הצלה של מגן דוד אדום כונן מד"א על אופניים חשמליים מגן דוד אדום מפעיל את מערך הפינוי בהיסק מעל ל-13 שנים. מד"א מפעיל 2 מסוקים לפינוי מהיר, בצפון הארץ ובדרומה. בתחילת שנת 2023 שידרג מגן דוד אדום את מערך הפינוי בהיטס שלו, הקים שותפות עם 'הצלה אויר' והחל להשתמש בשני מסוקים מדגם סיקורסקי ++Sikorsky S-76C (מספרי זנב 4X-BEX,4X-BHT ו-4X-BHS). הדגם החדש גדול ומרווח יותר ומאפשר מקום ומרווח לטיפול במטופלים קריטיים. המסוקים החדשים מאפשרים הטסה של 2 טייסים ו-12 נוסעים ו/או מטופלים ללא מגבלת משקל (בהשוואה לדגם הקודם בו היה ניתן להטיס שני מטופלים לכל היותר, ומגבלת המשקל היוותה גורם משמעותי בשיקולי הפינוי). המסוק החדש מאפשר טיסה בתנאי קיצון, מאפשר הפעלת שירותי פינוי בהיסק 365 ימים בשנה. המהירות הטיסה של הדגם החדש גבוהה יותר בכ-30% בהשוואה למסוק הקודם וגם זמן הטיסה ללא תדלוק הוארך. צוות המסוק כולל 2 טייסים בכל משימה, מה שמגדיל את הבטיחות לצוות ולמטופל במהלך הטיסה ומשפר את היכולת לבצע משימות מורכבות יותר. המסוקים והטייסים שייכים לחברת ברוק תעופה ואת שירותי התחזוקה מספקת התעשייה האווירית. עד 2023, הפעיל מד"א 3 מסוקים מדגם MBB Bo-105 שהיו שייכים ללהק תעופה. כל מסוק מדגם הזה כלל טייס אחד ו-2 פרמדיקים והיה בעל יכולת פינוי של 2 פצועים. אמבולנס מסוק מדגם MBB Bo-105 של להק תעופה באוויר אמבולנס מסוק מדגם ++Sikorsky S-76C בכנרת ובאילת, מד"א מפעיל מספר כלי שיט לתגובה מהירה ופינוי ימי. אופנוע ים – בסוף מרץ 2018 נחנך בכנרת אופנוע ים חדש תוצרת חברת Sea-Doo, של מד"א אשר מוצב בדרך קבע בכפר הנופש עין גב. אופנוע ים של מד"א מאפשר נגישות מהירה לחילוץ טובעים או לחופים שבהם נזקקים לסיוע רפואי דחוף. האופנוע מאובזר בציוד רפואי מתקדם, הכולל מכשירי החייאה, ציוד חבישה, מזרק אפיפן לטיפול בהתקפי אלרגיה מסכני חיים ועוד. סירת הים-בולנס – לצורך פינוי נפגעים בכנרת, ביולי 2019, נכנסה לשימוש במד"א סירת הים-בולנס, הסירה מדגם Whaly 500R Professional, היא מיועדת לשאת שישה בני אדם, והיא עמידה לפגיעות וחבלות שעלולות להיגרם מסלעים וצמחייה במים. הסירה מגיעה למהירות של עד 35 קשר (יותר מ-60 קמ"ש). הים-בולנס מאובזר בציוד רפואי מתקדם, הכולל בין היתר דפיברילטור, ציוד הנשמה, אלונקה ועוד. סירת הים-בולנס-טיפול נמרץ – ביולי 2022 הושקה בכנרת סירת טיפול נמרץ הייחודית של מד"א. הסירה היא מסוג נַחֶתֶת ומדגם CWA 740 WT BC, עמידה לפגיעות הנגרמים מסלעים וצמחייה במים ומסוגלת להגיע עד קו החוף. הסירה מונעת על ידי שני המנועים תוצרת הונדא והיא מגיעה למהירות של כ-35 קשר (יותר מ-60 קמ"ש) גם בתנאי ים קשיים. הסירה יכולה להוביל עד 1,000 ק"ג ולשאת 8 אנשי צוות ומטופלים והיא מצוידת בפנסי תאורה לסיוע בחיפושים בחשכה, במכשור טיפול נמרץ רפואי מתקדם, הכולל דפיברילטור, ציוד הנשמה, אלונקה ועוד. חרטום הסירה נפתח ומאפשר העלאה והורדה קלה ומהירה של הנפגע אל ומהסירה על קו החוף. הסירה עוגנת בדרך בחוף לידו בטבריה. סירת הים-בולנס בכנרת סירת הים-בולנס טיפול נמרץ בכנרת אופנוע ים של מד"א בכנרת בנק הדם של מד"א מפעיל מספר סוגי ודגמי ניידות לצורכי התרמת דם. ניידת דם – ניידת של בנק הדם בה יש ציוד וצוות מתרימים. לאחר ההתרמה מועברות בה מנות הדם אל בנק הדם שבתל השומר לשם סינון ואחסון. מכילה מיטת התרמה אחת. ניידת דם גדולה – ניידת התרמת דם המכילה שתי מיטות וצוות מתרימים. ניידות התרמת דם ניידת התרמת דם ניידות התרמת דם המכילה שתי מיטות וצוות מתרימים אוטובוס להתרמת דם עם מספר גדול של עמדות התרמה רכב פיקוד (סופרוויזר, גיפבולנס) – רכב פיקוד אשר משמש לפיקוד ושליטה באירועים ולסיוע רפואי במצבים מורכבים. את הרכב מפעיל הסופרווייזר המרחבי אשר מגיע למקרים כאשר ישנו צורך בתגבור רפואי, או כאשר תנאי הדרך מצריכים רכב 4X4. הרכב מצויד בזרוע טלסקופית בעלת זרקורים לטיפול באירוע בשעות החשיכה. על הרכב קיימת מצלמה מיוחדת אשר יכולה להישלט ממוקד המבצעים ואשר מסייעת למוקד בניהול האירוע ובקבלת תמונת מצב איכותית בזמן אמת. הציוד הרפואי אשר קיים ברכב הוא ציוד ברמת ALS הדומה ברמתו לציוד ניידת טיפול נמרץ. ברכב הפיקוד ישנה גם אפשרות לפנות נפגע בודד בשכיבה דבר אשר מסייע גם בזמן שגרה. רכב תחנת אירוע רב-נפגעים – ידוע בראשי התיבות תאר"ן. משמש כעמדת פיקוד ניידת וכבסיס לוגיסטי באירוע רב נפגעים. בעבר נקרא תער"ן – תחנת עזרה ראשונה ניידת. משאית חפ"ק – רכב פיקוד שנבנה במיוחד לצורכי מד"א והוא פרי תכנון ופיתוח של מדור פרויקטים מיוחדים בארגון. רכב החפ"ק יכול להתמקם בכל נקודה ולשמש כמוקד עצמאי, המאפשר שליטה על כוחות מד"א בשטח ומתן סיוע לכוחות על מנת שאלה יוכלו להגיע במהירות האפשרית לנפגעים ולטפל בהם. הרכב מאובזר במערכות קשר מתוחכמות, מחשבים, טלפונים ואמצעי שליטה ובקרה נוספים. עם ההתמקמות של רכב החפ"ק, הוא מפעיל ארבעה מיצבים (2 קדמיים, 2 אחוריים), מעלה תורן בגובה 15 מ' שבבסיסו מצלמה ואנטנה וכן תורן תאורה המאפשר לצוות החפ"ק להאיר את השטח בכל כיוון שיבחר. ברכב החפ"ק יש מספר רב של מערכות מיוחדות המאפשרות לכוחות מד"א לפעול בשטח בחופשיות תוך שימוש בטכנולוגיה המתקדמת ביותר גם בזירות מורכבות. רכב חפ"ק זה מנהל בכל שנה את הילולת רבי שמעון בר יוחאי במירון. רכב זה סייע בניהול אירוע אסון הר מירון. חפ"ק מחוזי – לצורך שליטה באירועים חריגים (כגון: אר"ן או אירוע מתמשך אחר), נעשה שימוש בשלושה חפ"קים מחוזיים הנמצאים בצפון, בדרום ובמרכז הארץ. הרכב מאפשר להפעיל בו זמנית מוקד שליטה ובקרה, חדר דיונים ומוקד תקשורת. לרכב החפ"ק יכולות תקשורת המבוססות על מערכות סלולריות, יכולת צילום ושליטה מרחוק ויכולת לספק תשתית חשמל ותקשורת לצוותי מד"א בכל רחבי המדינה. ניידת של פרמדיק-סופרוויזר עם יכולת פינוי חולה למבצעי התרמת דם וחיסונים מד"א משתמש גם בקרוואנים ייעודים. התרמת דם במרכז קניות בנק הדם של מגן דוד אדום התחנה המרחבית באשדוד בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים. במגן דוד אדום ישנם 4 מחוזות, 11 מרחבים ו-15 מוקדים – המוקדים המרחביים, מוקד תגובה מיידית (כוננים), מוקד ארצי, מוקד רפואי, מוקד בתי ספר, מוקד טפסים (חיצוני) ומוקד הקורונה שהוקם בעקבות משבר הקורונה בישראל ונסגר בשלהי 2022 עם דעיכת התחלואה. הוא כולל בתוכו כ-2,100 עובדים וכ-17,000 מתנדבים נכון לנובמבר 2017. במגן דוד אדום עובדים ומתנדבים אנשים מגיל 15 ועד גיל הפרישה ולעיתים מעבר. לארגון כ-1,080 אמבולנסים מסוגים שונים, כ-143 תחנות ונקודות הזנקה ויחידת כוננים מתנדבים הנושאים ברכבם ציוד החייאה והצלה, יחידת אופנועים עם פריסה ארצית של כ-500 אופנועים, יחידת בימבולנס ארצית, יחידת האופניים, וזאת על מנת להקטין את זמן התגובה, מה שיכול במקרים מסוימים, להבדיל בין חיים למוות. מרחב אשר – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בעכו. מרחב גלבוע – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בעפולה, בתחנה זו קיים מוקד מבצעי "גליל". מרחב ירדן – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בטבריה. מרחב כרמל – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בחיפה. בתחנה זו קיים מוקד מבצעי "חוף". מרחב שרון – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בנתניה. בתחנה זו קיים מוקד מבצעי "שרון". מרחב איילון – תחנה מרחבית בראשון לציון. מרחב ירקון – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בפתח תקווה. מרחב אביב (דן לשעבר) – תת-מרחב הפועל באזור גוש דן תחת מרחב ירקון. תחנה מרחבית ראשית נמצאת בתל אביב. מרחב ירושלים – תחנה מחוזית ראשית נמצאת בירושלים, בתחנה זו קיים מוקד מבצעי "י-ם". מרחב לכיש – תחנה מרחבית ראשית נמצאת באשדוד. בתחנה זו קיים מוקד מבצעי "לכיש". מרחב נגב – תחנה מרחבית ראשית נמצאת בבאר שבע. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. בתקופת האינתיפדה השנייה (2001–2004) הגיע האמבולנס הראשון לזירת האירוע בממוצע אחרי 3.9 דקות. הפצוע הראשון פונה אחרי 10.7 דקות בממוצע, הפצוע הדחוף האחרון פונה אחרי 25.2 דקות. בעשור השני של המאה ה-21, זמן תגובה לאמבולנס לנפגעי תאונות דרכים עומד על כ־9.4 דק' מקבלת קריאה. המדים התקניים במגן דוד אדום כוללים חולצה בצבע לבן, מכנסיים בצבע כחול-כהה, פליז בצבע כחול-כהה או אדום-כהה או שחור וכן מעיל בצבע אדום או כחול. על החולצה ועל המכנסיים מופיע פס אפור המחזיר אור, ובנוסף יכול להופיע פס נוסף המעיד על הכשרת לובש החולצה: בגרסה המחודשת של המדים ישנו מעל פס הצבע קו-קו מחזיר אור במקום פס נוסף (לא כולל מדי הנוער). באירועים מיוחדים, עובדי המנהלה הבכירים לובשים מדי שרד הכוללים מקטורן ועניבה בדומה למדי השרד הנהוגים לקצונה הבכירה בצה"ל. ערך מורחב – דרגות כוחות הביטחון וההצלה בישראל לאורך השנים מדינת ישראל הנהיגה תרבות סימול לגופי החירום שכל אזרח במדינה מזהה ומכיר אותה. צוותי מד"א פועלים מול גופים המזוהים על-ידי התקשורת והאזרחים באמצעות דרגות הכתף לסימול מעמדו ומקצועו של איש הצוות. הצורך להציג את מעמד איש הצוות בתוך הארגון על ידי דרגה נדרש כפועל יוצא מפעילות הארגון מול גופי החירום והתקשורת באירועי טרור, בקבוצת פקודות או בתאונות דרכים. שמות הדרגות מסמלים את מהות התפקיד: "מתן" (לחובשי רפואת החירום, עובדי המוקד ומתרימי הדם) הוא מלשון נתינה, תפקידו של נושא הדרגה להעניק עזרה רפואית לחולה / פצוע הנזקק לשירותיו. "מזר" (לפרמדיק) מסמל את תפקידו של נושא הדרגה, להביא מזור ומרפא למכאוביו של החולה / פצוע ולהקל על סבלו. "מגן" (לדרג המנהלי) נגזר מהשם "מגן דוד אדום". ערך מורחב – הצלה ישראל ארגוני הצלה שונים פועלים תחת מד"א, כגופים התנדבותיים המאגדים כונני מגן דוד אדום דתיים וחרדים למתן מענה רפואי ראשוני עד להגעת האמבולנס. ארגון "הצלה" הוא גוף התנדבותי חברתי שפועל בהנחיות ובהוראות פוסקי הלכה ובשיתוף פעולה מלא עם "מגן דוד אדום בישראל". בשנת 1991 נוסד גרעין בירושלים שהיה הראשון בישראל. הצלה גוש דן – ארגון מתנדבים בערי גוש-דן והוא מפעיל קבוצות מתנדבים נוספות בצפון ובדרום. הצלה צוות חץ – צוות הצלה כלל ארצי המאחד בני ישיבות מתנדבי מד"א ושומר על ערכיהם כחרדים. מקור השם 'חץ' הוא ראשי תיבות ל'חרדים צעירים'. הצוות פועל בשיתוף פעולה מלא עם הנהלת מד"א וגופי ההצלה השונים, ומפוקח ומנוהל על ידי רבנים ואנשי חינוך. הצלה שרון – ארגון מקומי הפועל בנתניה חדרה חריש קיסריה אבן יהודה כפר יונה קדימה צורן והסביבה, הארגון מכיל כ-150 מתנדבים הפועלים 24/7. צוות הצלה – ארגון מתנדבים המאגד את מתנדבי מד"א החרדים במרחב ירושלים והסביבה על מנת לתת להם מעטפת הלכתית וחברתית. הוא פועל בירושלים בית שמש ורחובות. צוות הצלה מפעיל פרמדיקים, חובשים ונהגי אמבולנס ומקיים למתנדבים בתדירות גבוהה ערבי גיבוש והעשרה. הצלה ללא גבולות – ארגון הצלה הפועל מאז אוקטובר 2000. פעיליו פרושים בכל יהודה ושומרון ובמקומות מסוימים בפריפריה. הצלה פתח תקווה – ארגון מתנדבים הפועל בפתח תקווה ובעל כ-140 מתנדבים. החובש הר נוף – ארגון מקומי בשכונת הר נוף בירושלים, המפעיל אמבולנס של מגן דוד אדום ואת יחידת המתנדבים השכונתית. הצלה יבנאל – ארגון מקומי ביבנאל המפעיל אמבולנסים של מגן דוד אדום ואת יחידת הכוננים, בארגון יש כ-60 חובשים ופרמדיקים חרדים, שנותנים מענה לכלל גזרת הכנרת. חסידי ברסלב. הצלה דרום – ארגון שפועל באשדוד, ביישובי חבל לכיש ובמרחב נגב. הצלה שערי חסד – ארגון מקומי בשכונת שערי חסד, המפעיל אמבולנס ורכב של מגן דוד אדום ואת יחידת המתנדבים השכונתית. בנוסף ישנם גופי הצלה באלעד, רחובות, ראש העין, מודיעין עילית, עפולה, מירון וצפת, כפר חב"ד. ערך מורחב – איחוד הצלה איחוד הצלה נוסד על ידי קבוצה של מתנדבים שפרשו מהצלה ישראל בשל חילוקי דעות על רקע של גיוס כספים. תחילה התקיים שיתוף פעולה בין הארגונים אך בשנת 2008 חדל מגן דוד אדום להעביר קריאות חירום לכונני איחוד הצלה, עקב החשש להגעת כוננים שאינם מוסמכים. בעקבות אי שיתוף המידע ניסו באיחוד הצלה לפעול להקמת מוקד טלפוני מאוחד לכל ארגוני החירום בישראל כדוגמת 911. ביולי 2017 פורסם חוזר מנכ"ל של משרד הבריאות להסדרת שיתוף הפעולה בין הארגונים. ע"פ ההסדר, הקריאות למרכז השליטה והבקרה יגיעו למגן דוד אדום, ומוקד מגן דוד אדום יזניק את כונני איחוד הצלה אשר שמותיהם הועברו לידי משרד הבריאות ואושרו על ידם. ניהול האירוע יהיה בידי מגן דוד אדום באמצעות אפליקציה סלולרית מיוחדת שתתאם בין הארגונים והכוננים בשטח. האפליקציה בשם 'מערך הכוננים הלאומי' פותחה על ידי מגן דוד אדום והושקה ב-20 באוגוסט 2018 על ידי משרד הבריאות, אך המחלוקת המשפטית בין הארגונים עדיין נמשכת. בינואר 2022 הוגשה הצעת חוק בכנסת לאיחוד מוקד החירום במדינת ישראל, אשר בראש יזמיה חברת הכנסת ויו"ר הקואליציה עידית סילמן הצעת החוק נידונה מספר פעמים בוועדת הבריאות שבראשותה, כאשר במהלך הדיונים עלו עדויות ומקרים שמהם ניתן להבין כי צורת שיתוף המידע הנוכחית על ידי מגן דוד אדום מונעת מידע מציל חיים מחובשים פרמדיקים ורופאים של איחוד הצלה בשעת אמת ואשר יכולים להימנע בהקמת מוקד 911. מגן דוד אדום בהתנגדותו לחוק באמצעות נציגיו בוועדה ובאמצעות מכתב ליועץ המשפטי לממשלה טען כי מוקד מאוחד אשר יפעל תחת משרד הבריאות ייאלץ אותם לפרוש מחברות בארגון הצלב האדום כיוון שנוגד את נהליו. למרות התנגדות מגן דוד אדום החוק עלה ואושר על ידי ועדת שרים לחקיקה וקיבל תוקף של החלטה. ממשלה בהתניה כי יקודם בהמשך בהסכמה ובאישור ראש הממשלה ושר הבריאות. שירותי חירום הצלה (ארגוני רפואת חירום) דרגות כוחות הביטחון וההצלה בישראל הצלה ללא גבולות איחוד הצלה הצלה ישראל זק"א חברה קדישא יד שרה עזר מציון משה דיין, אלי יפה ובנימין גבירצמן, מד"א המדינה: סיפור תולדות מגן דוד אדום בישראל, עורכים, תל אביב-יפו: מגן דוד אדום בישראל, 2018. אתר האינטרנט הרשמי של מגן דוד אדום (בעברית, באנגלית, בערבית וברוסית) מגן דוד אדום, ברשת החברתית פייסבוק מגן דוד אדום, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מגן דוד אדום, ביישום טלגרם מגן דוד אדום, ברשת החברתית אינסטגרם מגן דוד אדום, ברשת החברתית טיקטוק מגן דוד אדום, ברשת החברתית LinkedIn מגן דוד אדום, סרטונים בערוץ היוטיוב מגן דוד אדום, דף שער בספרייה הלאומית שוקי שדה, "קרדיט ברק שרעבי חובה!!"; הכאוס של ארגוני ההצלה, באתר TheMarker‏, 18 במרץ 2016 רויטל בלומנפלד‏, המלחמה בין ארגוני ההצלה בשיאה - והחולים משלמים את המחיר, באתר וואלה, 5 בפברואר 2017 דן רבן, אמבולנס, הדור הבא: הכירו את צי כלי הרכב של מד"א, באתר ynet, 20 באוגוסט 2024 היסטוריה ספר תולדות מד"א בישראל, ספר דיגיטלי פתיחת סניף מגן דוד אדום ברמת גן, 1939, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים מגן דוד אדום בארצות הברית תורם 21 אמבולנסים, יומני כרמל, ספטמבר 1948 (התחלה 0:21) טקס תרומת אמבולנסים מטעם ידידי מגן דוד אדום חיים משה שפירא. יומני כרמל, אוקטובר 1949 (התחלה 1:47) אמבולנס חדש להתרמות דם נמסר למגן דוד אדום. יומני כרמל פברואר 1951 (התחלה 5:23) ורה ויצמן מתמנה לנשיאת מגן דוד אדום, יומני כרמל מרץ 1954 (התחלה 4:29) אהוד עין-גיל, הידעת כי מגן דוד אדום הוא ארגון זכויות אדם שהתחייב לפעול להנחלת "המשפט ההומניטרי הבינלאומי" בישראל?, באתר הארץ, 1 במאי 2009 באתר הארגון דו"ח שנתי 2017 (עמ' 6) דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 14. מכתבים למערכת, דואר היום, 29 באוגוסט 1919 דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 14–15. מודעת אבל של מגן דוד אדום למשה פרנקל מייסד מגן דוד אדום עזרה מהירה, דבר, 15 ביוני 1930 דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 15. מגן דוד אדום, דבר, 19 ביוני 1930 מגן דוד אדום, דואר היום, 11 ביולי 1930 דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 16. יום מגן דוד אדום, דבר, 15 באוגוסט 1930 אבטומוביל לעזרה מהירה, דבר, 10 בדצמבר 1930 מגן דוד אדום, דואר היום, 21 בינואר 1931 דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 17. חנוכת בית מגן דוד אדום, דואר היום, 14 באפריל 1931 דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 24–25. לתשומת לב, דואר היום, 6 בספטמבר 1931 באגודת מגן דוד אדום, דואר היום, 1 בינואר 1932 - יוער שנראה שהשירות החל לפני אפריל, ראו התנגשות מכוניות, דואר היום, 25 במרץ 1931 דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 18. עזרו לעוזר - תרמו למגן דוד אדום, דבר, 24 ביוני 1932 יהושע בן אריה, "ירושלים בתקופת המנדט - העשייה והמורשת", פרק: הרפואה בירושלים, פרק משנה: "שרותי הרפואה בירושלים", פרופ' שמואל ניסן, הוצאת יד בן צבי, עמוד 317 דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 25. אריה אלוטין, "מדריך לעזרה ראשונה", הוצאת מגן דוד אדום, מהדורה 15, תשל"א, 1971, הערות למהדורה החמש עשרה, עמוד 23, XXIII (בלטינית), בהקדמה לספר דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 37. דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 47. דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 48. דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 49. דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 53. דיוויד סלע, המאבק על האמבולנסים, באתר ישראל היום, 5 ביולי 2019 "נאחזים באוויר: ילדי תל אביב רכשו אווירון אמבולנס למד"א] ישראל היום, "70 שנים אחרי", דייוויד סלע, מוסף שיששבת 16 בנובמבר 2018, עמוד 18 חוק מגן דוד אדום, התש"י-1950, באתר מגן דוד אדום, ‏1950 דיין, יפה וגבירצמן, עמ' 54. "מגן דוד נזקק לעזרה: הקופה ריקה והעתיד מעורפל" ישראל היום, "70 שנים אחרי" דייוויד סלע, 3 ביולי 2020, מוסף שישבת, עמוד 12 הג"א מתאימה עצמה ללוחמה נגד מטוסי סילון ונשק חדיש, חרות, 10 בפברואר 1959 kikar.co.il בשיתוף מד"א, ‏בנק הדם של מד"א - התת קרקעי הראשון בעולם, באתר כיכר השבת, 20 בנובמבר 2016 שאלות ותשובות בשפת הסימנים בנושא הקורונה, על הנגיף באופן כללי, על התסמינים שלו, ועל נושא הבידוד הביתי, בעמוד הפייסבוק של מגן דוד אדום, 20 במרץ 2017 (אורך: 7:40 דקות), עם כתוביות וסאונד אמבולנס מד"א עבור חולי קורונה עם הפרדה אטומה בין תא הנהג לתא הנוסעים, באתר מגן דוד אדום, 29 במרץ 2020 אדיר ינקו, פחות מ-100 חולי קורונה חדשים ביממה, מוקד הבדיקות של מד"א מפסיק לפעול, באתר ynet, 2 במאי 2020 הטרדות מיניות במד"א, ישיבת ועדה של הכנסת ה-20, מתאריך 27/01/2016 יפעת גליק, האונס במד"א: המתלוננת תובעת את התוקף, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 בדצמבר 2017 103FM, ‏האזינו לבת 15 מתנדבת במד"א: "נהג האמבולנס ליטף אותי ושאל אם קר לי", באתר מעריב אונליין, 17 בינואר 2016 רויטל עמירן, "אמרו לי לא להתלונן": כשמגן דוד אדום לא מגן, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 13 בנובמבר 2017 אילנה קוריאל, מד"א קבע שהנערה המתנדבת הוטרדה ע"י נהג אמבולנס, אך התיק נגדו נסגר, באתר ynet, 18 במאי 2022 יואב זיתון, החשד: מד"א העלימה מס ב-176 מיליון שקל, באתר ynet, 29 ביוני 2010 חקירה בחשד לביצוע בדיקות קורונה פיראטיות, משטרת ישראל, מחוז ירושלים גלעד כהן, חיים גולדיטש, למרות חשדות חמורים לשוחד וגניבה: בכיר מד"א חזר לתפקידו, באתר ynet, 21 בדצמבר 2020 TheMarker, נסגר התיק נגד בכיר מד"א שנחשד בהפעלת מערך בדיקות קורונה פיראטיות, באתר TheMarker‏, 30 בנובמבר 2022 יואב שטרן, לסמל המעוין אין משמעות דתית, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2005 Explanatory note to the Memorandum of Understanding and the Agreement on Operational Arrangements - ICRC, www.icrc.org, ‏2011-11-18 (באנגלית אמריקאית) Tzvi Ben Gedalyahu, Red Cross Admits Red Magen David Out of Yesha, ‏4/1/2012 על רקע האסון ביפן: תרגיל ישראלי-ירדני משותף דימה הערכות אזורית לרעידת אדמה, באתר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 21 במרץ 2011 "רופאים ופרמדיקים מרחבי העולם מצטרפים ליחידת החירום הבינלאומית של מד"א" ישראל חבר, "כל הזמן", 8 בדצמבר 2019 עמיחי אתאלי, יהודה ושומרון: מד"א מחליף את המגן דוד, באתר nrg‏, 23 באוגוסט 2011 מגן דוד אדום פועל כרגיל ביהודה ושומרון, באתר www.mdais.org,‏ 5 באוקטובר 2011 בפברואר 2007 הסכימו מגן דוד אדום והסהר האדום הפלסטיני להזמין את פר סטנבאק להיות מפקח עצמאי למזכר ההבנות חיים לוינסון, מד"א תפסיק לממן רכש אמבולנסים ביהודה ושומרון, באתר הארץ, 5 בדצמבר 2011 הדס זיו, פינוי חולים בתוך ואל ירושלים ע"י הסהר האדום הפלסטיני לאור מזכר ההבנות בין מד"א לסהר האדום הפלסטיני, באתר רופאים למען זכויות אדם, ‏נובמבר 2010 פאדי עיאדאת, תביעה: פלסטיני תושב אבו דיס מת מפצעיו משום שבבית החולים הדסה סירבו להכניסו, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2009 אוניברסיטת בן-גוריון בנגב - הפקולטה למדעי הבריאות ומגן דוד אדום חתמו על הסכם סינוף של מד"א לאוניברסיטה, באתר in.bgu.ac.il על המתנדבים והכוננים באתר מגן דוד אדום דברי מנהל אגף רפואה במד"א. פרויקט נאמן חיים הענק של מד"א יוצא לדרך, אתר מגן דוד אדום פרויקט נאמן חיים הענק של מד"א יוצא לדרך, אתר מגן דוד אדום ממל"מ באתר מגן דוד אדום איתור קרובים בשגרה, באתר מגן דוד אדום הצוותים הרפואיים במד"א באתר מגן דוד אדום מגן דוד אדום – מד"א, באתר בתי חולים בישראל] בילי פרנקל, הסכם קיבוצי חדש לעובדי מד"א, באתר ynet, 2 בינואר 2020 מתוך אתר הארגון לראשונה: אופנוע ים של מד"א בכנרת מד"א, עכשיו גם בים: הכירו את סירת ה"ים-בולנס" של מד"א הושקה סירת טיפול נמרץ הייחודית למגן דוד אדום בכנרת מתוך "מד"א החיים" הוצאת מד"א נובמבר 2017 (מופיע בערך זה) הרפואה כרך 149, חוברת 7, יולי 2010 פרופ' קובי פלג ומאיה סימן-טוב, שימוש במודל אופטימיזציה לקביעת נקודות הזנקה של אמבולנסים לקיצור זמני תגובה לתאונות דרכים בישראל, יולי 2015, עמודים 36–37 ראו למשל בטקס חניכת בנק דם בשנת 2022: מרכז שירותי הדם הלאומי החדש של מגן דוד אדום ע"ש ברני ובילי מרכוס דף הפייסבוק של הארגון עשור לארגון "הצלה יבנאל". ברסלב סיטי. 10 בפברואר 2019 לאחר העדויות שהושמעו היום בדיון הוועדה: יו"ר ועדת הבריאות ח"כ עידית סילמן: "כל יום שמתעכב בחקיקת איחוד מוקדי החירום - נמנע הצלת חיים בישראל", באתר הכנסת ועדת הבריאות: הסתיימה הקראת הצעת חוק איחוד מוקדים רפואיים לקריאה ראשונה, באתר הכנסת