laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בני גאון

בנימין (בני) דוד גאון (11 בפברואר 1935 – 10 במאי 2008) היה איש עסקים ישראלי, בעל השליטה ויו"ר דירקטוריון בחברת "גאון אחזקות" ונשיא האגודה למלחמה בסרטן. גאון נולד בירושלים, בנם של משה דוד גאון ושרה (חכים) גאון, ולו שלושה אחים: יגאל, כלילה ערמון, והזמר יהורם גאון. לאחר שירות סדיר ושנתיים בקבע, השתחרר מצה"ל בדרגת רס"ר. בשנות השישים עבד כתאורן בהצגות בהן הופיעה להקת התרנגולים בה אחיו, יהורם גאון, היה חבר. לאחר מכן עבר לעבוד כטכנאי מזגנים בחברת "אלקטרה". בשנת 1962 מונה למנהל מחלקת השיווק של מזגני האוויר ולאחר טיפוס בסולם הדרגות, הגיע למשרת מנכ"ל "תדיראן מוצרי צריכה". גאון למד מנהל עסקים בז'נבה. ב-1982 החל לנהל את האגודה הצרכנית קו-אופ ת"א דן השרון, שהפכה בניהולו מרשת צרכניות לחברה רווחית צומחת. גאון היה חבר נפש של מזכ"ל חברת העובדים (הסתדרות העובדים) ישראל קיסר, ובשנת 1988 הציע לו זה לנהל את קונצרן כור, אשר עמד בפני הליך פירוק. גאון, אשר הצליח לשקם את כור, כיהן בתפקיד המנכ"ל עד שנת 1998, אז התפטר מתפקידו והקים את "גאון אחזקות". בשנת 1995 זכה גאון בפרס התעשייה בקטגוריית המתכת. בשנת 1997 הוציא לאור את ספרו הראשון, "רק המעז מנצח". בשנת 1993 מונה לנשיא האגודה למלחמה בסרטן. שבע שנים לאחר מכן חלה בעצמו בסרטן הכליות, אולם נותח ונרפא. לאחר מכן חלה בלוקמיה לימפוציטית כרונית. בשנת 2007 חלה בסרטן הריאות ובפעם זו, על אף שנותח, המחלה הקשה הכריעה אותו והוא נפטר בגיל 73. נטמן בבית העלמין של מושב בית הלוי, אשר בעמק חפר. הותיר אחריו אישה, שלושה בנים ובת, בהם העיתונאי והמחזאי בעז גאון והיועץ האסטרטגי משה גאון, אשר מונה ליו"ר חברת "גאון אחזקות", אותה הקים אביו. מלבד תפקידו כנשיא האגודה הישראלית למלחמה בסרטן שימש בני גאון גם כיו"ר הליגה לידידות אמריקה-ישראל. הוא זכה בתארים נוספים עבור פעילותו הרבה בכלכלה הישראלית, בהם פרס נשיא המדינה מהתאחדות התעשיינים בישראל, ומגן ירושלים על ידי ראש הממשלה, ראש העיר והפורום הבינלאומי למען ירושלים מאוחדת. בשנת 2008, נקרא רחוב על שמו בעיר נתניה. בטקס לחנוכת הרחוב אמרה ראש העיר נתניה, מרים פיירברג: "אנחנו חייבים חוב של כבוד וזכות למי שסייע כל כך הרבה למדינה בכלל ולנתניה בפרט". בשנת 2022, נקרא חלק מכביש 7 וכיכר בנאות חובב על שמו. רק המעז מנצח (1997) הספר השני - חשבון נפש ניהולי (2006) גאון - דבר או שניים על ניהול וגם על החיים, ידיעות ספרים (2008) מדיה וקבצים בנושא בני גאון בוויקישיתוף מיכל הולצמן, מסחר: בני גאון, במוסף "אנשי השנה" – 1987 של העיתון "מעריב", 29 בדצמבר 1987 עסקת חיי: "כי כור הייתה שם", סיקור מיוחד מתוך מוסף "כלכלה 2004" של עיתון הארץ, על מינויו למנכ"ל כור והבראת הקונצרן רותם שטרקמן ואפרת נוימן, כור מתפוגגת, בני גאון משגשג, באתר הארץ, 28 ביוני 2007 בני גאון, אהוד, אתה תנצח את הסרטן, באתר ynet, 31 באוקטובר 2007 אורה קורן, מת בני גאון, מראשי המשק הישראלי, באתר הארץ, 10 במאי 2008 התעשיין בני גאון הלך לעולמו בגיל 73, באתר nrg‏, 10 במאי 2008 גיל קול ונווית זומר, נפטר בני גאון, יו"ר ומנכ"ל "גאון אחזקות", באתר ynet, 11 במאי 2008 בעז גאון, סופני אך יציב: בעז גאון יוצא למסע אישי בעקבות מותו של אביו מסרטן, באתר nrg‏, 17 באוקטובר 2008; במקור, מתוך מוסף "סופשבוע" של מעריב בני גאון (1935-2008), דף שער בספרייה הלאומית נתניה: העירייה קראה רחוב על שמו של בני גאון האיש שהביא את איקאה לעיר, באתר כאן ישראל | kanisrael | כאן נעים | kan-naim, ‏2008-07-08 טקס מרגש וחנוכת תשתיות לזכר אחיו של יהורם גאון, באתר אייס, 1 במאי 2022
עשבים שוטים

עשבֿים שוטים (גם: צִמחי בָּאֳשה) הם צמחים לא רצויים הגדלים פרא בין צמחי התרבות ומפריעים לגידולם. הגנן או החקלאי טורחים לעקור את העשבים השוטים. המושג "עשב שוטה" הוא אפוא מושג סובייקטיבי – צמח הנחשב עשב שוטה בעיני אדם אחד יכול להיחשב פרח בר בעיני אדם אחר. לדוגמה, צמח שן הארי, אשר נחשב גם לעשב שוטה, אבל יש הרואים בו פרח מושך. בנוסף, ניתן להשתמש בעלים ובשורשים של צמח זה בהכנת תרופות או כמזון. מצד שני, בעלי מדשאות רואים אותו לרוב כעשב טורדני. לרוב הכרחי שצמח יוכל לגדול מהר על מנת שיחשב עשב שוטה מכיוון שצמחים הדורשים טיפול ניתנים להסרה בקלות מבלי שישובו לגדול במקום. צמחים רבים הפכו למינים פולשים משום שהועברו על ידי האדם למקומות שבהם אין להם טורפים רועים טבעיים והם מתחרים עם צמחים אחרים על מקום. כך לדוגמה צמח הצבר אשר הציף אזורים נרחבים באוסטרליה עד אשר הוצג לאזור עש שחיסל למעלה מ-90% מצמחי הצבר בתוך 10 שנים. מקרה זה הוא דוגמה טובה לבקרה ביולוגית על מפגע סביבתי. במקרים כמו זה של הצבר באוסטרליה, העשבים השוטים נקראים מינים פולשים (או פולשים אקזוטיים). מונח זה מוּחַל על צמחים שהובאו לאזור מסוים שבו הם לא היו קיימים קודם לכן, וכתוצאה מכך הם פלשו והפריעו למערכת האקולוגית המקומית וגרמו לנזק. עשבים מזיקים הם עשבים שיכולים להיות מסוכנים לבריאותם של בני אדם או בעלי חיים. במטרה להקטין את גדילת העשב השוטה, פותחו אסטרטגיות רבות להדברתם. הבסיסית ביותר נקראת חרישה – חתיכת שורשי העשבים. כיום, נעשה שימוש רב בקוטלי עשבים, כימיקלים אשר מתוכננים כך שלא ישאירו שארית רעילה בקרקע. בגנים ביתיים, שיטות לשליטה על עשבים כוללות כיסוי הקרקע עם כמה שכבות של עיתון רטוב או יריעת פלסטיק שחורה למשך מספר שבועות. במקרה שמשתמשים בנייר עיתון רטוב, השכבות הכפולות מונעות מאור השמש להגיע לצמחים מתחת, והם מתים. הַסְפָּגַת העיתון במים מדי יום מאיצה את פירוק הצמחים המתים. לאחר מספר שבועות כל הצמחים (כולל העשבים) יהיו מתים, וניתן יהיה להסיר את העיתון ולזרוע או לשתול מחדש בקרקע. במקרה שמשתמשים ביריעת פלסטיק שחורה, הצמחים מתים בגלל אפקט החממה שנוצר מתחת ליריעה. ערך מורחב – עשב שוטה (ביטוי) בהשאלה משמש מושג זה לתיאור אדם שהתנהגותו אינה מוסיפה כבוד לחברה שבה גדל. הכינוי "עשב שוטה" בא לציין שאדם זה אינו מייצג את חברתו, אלא הוא חריג שהיא מתנערת ממנו ואינה רואה עצמה אחראית לגידולו ולטיפוחו. מרבים להשתמש בביטוי כאשר התנהגות בזויה של אדם עלולה להיראות כהקצנה של הלכי רוח המקובלים בחברה שממנה יצא. מדיה וקבצים בנושא עשבים שוטים בוויקישיתוף עשבים/tabid/55/Default.aspx מדריך עשבים שוטים(הקישור אינו פעיל) באתר מכתשים אגן עשבים שוטים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) עשבים רעים, דף שער בספרייה הלאומית מאור מצרפי, חשש לירידה ביעילות הדברת עשבים כימית עקב שינוי תנאי הסביבה, כתב העת "אקולוגיה וסביבה", דצמבר 2019 על פי משרד החקלאות הישראלי: "עשבים רעים מוגדרים כך: כל צמח הגדל במקום בו הוא לא רצוי, מפריע או מהווה סיכון לדוגמה: סיכון אש, עיבודים, פחיתה ביבול, מקור למחלות או מזיקים לצמחים אחרים, ואף משיקולים אסתטים." מתוך: עשבים רעים, באתר השירותים להגנת הצומח והביקורת Prickly pears in Australia - Wikipedia, the free encyclopedia Control of the Prickly-pear in Australia, באתר nature
זרע

האם התכוונתם ל... זרע (בוטניקה) – חלק ממנגנון הרבייה של הצמחים תא זרע – תא רבייה המיוצר באשכים של הזכר נוזל זרע זרה זורע
קתלין סבליוס

קתלין גיליגן סבליוס (באנגלית: Kathleen Sebelius; נולדה ב-15 במאי 1948) היא פוליטיקאית אמריקאית ששירתה כמזכירת הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית בממשלו של נשיא ארצות הברית, ברק אובמה בין השנים 2009–2014. קודם לכן כיהנה כמושלת קנזס בשנית 2003–2009. סבליוס נולדה וגדלה במשפחה קתולית, בסינסינטי, אוהיו. היא למדה באוניברסיטה הקתולית "טריניטי וושינגטון" שבוושינגטון הבירה, ואחר כך קיבלה תואר במינהל ציבורי מטעם אוניברסיטת קנזס. בשנת 1974 עברה להתגורר בקנזס. סבליוס היא בתו של מושל אוהיו לשעבר ג'ון ג'יי גיליגן וכך מונתה למושלת הראשונה בארצות הברית שגם אביה היה מושל. בעלה, גארי סבליוס, הוא שופט בית משפט השלום הפדרלי, שאביו היה חבר בבית הנבחרים של ארצות הברית. לזוג יש שני ילדים. בשנת 1986 התמודדה סבליוס על מושב בבית התחתון של בית הנבחרים של קנזס. היא נבחרה לתפקיד. כעבור 8 שנים, בשנת 1994, סיימה את תפקידה בבית הנבחרים כדי להתמודד על משרת המפקחת על הביטוח, בו זכתה, והייתה לאדם הראשון מזה 100 שנים המכהן בתפקיד מטעם המפלגה הדמוקרטית. בתפקיד זה כיהנה גם כן 8 שנים. בשנת 2002 נבחרה לתפקיד מושלת קנזס לאחר שניצחה את המועמד הרפובליקני, טים שאלנבורגר 53%-45%. אחת הסיבות שהביאו לניצחונה של סבליוס היה הקרע בין השמרנים לליברלים במפלגה הרפובליקנית של קנזס. אחת מפעולותיה המשמעותיות של סבליוס כמושלת קנזס היה הטלת הווטו על חקיקה המתירה לאזרחים לשאת כלי נשק להגנה עצמית שלא בגלוי (concealed carry (אנ')) ללא כל צורך ברישיון מיוחד. החלטה זו הפכה את קנזס לאחת מארבע המדינות היחידות בארצות הברית שבהן לא הייתה אפשרות כלל לשאת נשק שלא בגלוי. למרות זאת, ב-25 במרץ 2006 הבית התחתון של בית הנבחרים ביטל את הטלת הוטו בהחלטת רוב של 91 מול 33. כמו כן, גם הבית העליון של בית הנבחרים (הסנאט) הצביע נגד הטלת הווטו ברוב של 30 מול 10. סבליוס סירבה לתמוך בתיקון לחוקת קנזס בדבר נישואים חד-מיניים באפריל 2005, ושנדחה ברוב של 70% על ידי בית הנבחרים. מהלך זה אסר בחוק נישואים חד מיניים ויישר קו עם כל מדינות ארצות הברית (מלבד מסצ'וסטס). סבליוס סרבה לתמוך גם בביצוע עונש מוות, ובמהלך כהונתה, בית המשפט העליון של קנזס סירב לתת עונש מוות, כשהוא קובע שעונש המוות מנוגד לחוקת קנזס. למרות זאת, התובע הכללי של מדינת קנזס, פיל קליין הרפובליקני, דחה טענה זו והחזיר את המצב לקדמותו על פי החלטת בית המשפט העליון של ארצות הברית. בבחירות שנערכו בקנזס בנובמבר 2006 ניצחה סבליוס את מועמד הרפובליקנים, ג'ים ברנאט, ברוב של 57% מול 40% שתמכו בברנאט. מדיה וקבצים בנושא קתלין סבליוס בוויקישיתוף קתלין סבליוס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) האתר הרשמי של מושלת קנזס האתר הרשמי של קמפיין הבחירות של סבליוס נטשה מוזגוביה, שרת הבריאות קתלין סיבליוס, הליידי האנגליה שסופגת את האש בשביל ברק אובמה, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2009
גירית מצויה

גירית מצויה (שם מדעי: Meles meles), היא מין נפוץ של יונק בסוג גירית (Meles) שבמשפחת הסמוריים. זוהי המפורסמת ביותר מבין הגיריות והיא הגדולה מבני סוגה, גדולה מהמינים (שבעבר נחשבו לתת-מינים שלה): גירית אסייתית וגירית יפנית ואולי גם גירית קווקזית. הגירית המצויה היא טורפת בינונית שוכנת קרקע הנפוצה במרבית אירופה ובחלקים רבים באסיה. בעבר סברו שהגירית המצויה חיה בארץ ישראל, אך כיום רואים בגירית החיה בארץ מין נפרד - גירית קווקזית. מין נוסף מהמשפחה הוא גירית הדבש. לגירית המצויה כמה תת-מינים: Meles meles meles - מצוי במערב אירופה Meles meles marianensis - מצוי בספרד ופורטוגל Meles Meles heptneri - מצוי בערבות הערבה האירואסייתית עד לדלתת הוולגה Meles Meles milleri - מצוי בנורווגיה גירית קווקזית (Meles canescens), המצויה במערב אסיה לרבות בישראל, סווגה בעבר כתת-מין של הגירית המצויה אך הוחלט להחשיבה למין עצמאי. אורכה של הגירית הוא כ-90 ס"מ (כולל 20 ס"מ זנב) ומשקלה כ-10 ק"ג בממוצע. משקלה עשוי להשתנות במידה רבה. בחלקים צפוניים של תפוצתן, הגיריות נעטפות בסתיו בשומן המסייע להן בחודשי החורף. בחלקים של רוסיה, גיריות עשויות אף לשקול 32 ק"ג בסתיו. אגירת השומן מאפשרת להן לבלות עד 6 חודשי שינה במחילותיהן במהלך החורף הרוסי הקר. פרוותה הצפופה אפורה באזור הגב ושחורה בשאר גופה, ועל פניה המוארכות פסים שחורים ולבנים. אוזניה קטנות ומעוגלות ורגליה קצרות ועבות. אצל תת-המין Meles meles anaguma סימני הפנים מוגבלים לסביבת העיניים. הגירית היא אוכלת כל ופעילה בלילה. הגיריות הן בעלי חיים טריטוריאליים, אך עשויות להימצא בקבוצות של עד 12 פרטים. הגירית ניזונה משורשים, מפירות, מביצי עופות, מיונקים קטנים, מצפרדעים ומחרקים. גירית עשויה לחיות בין 3 ל-12 שנים (עד 16 בשבי). הגירית חיה בזוגיות. בעונת האביב היא ממליטה 2–4 ולדות. הוולדות נולדים עיוורים ונשארים במאורה חודשים עד שהם מוכשרים לחפש מזון בעצמם. מדיה וקבצים בנושא גירית מצויה בוויקישיתוף תיעוד נדיר: גירית מצויה באור אחרון באזור הר הנגב, באתר ynet, 3 באפריל 2024 גירית מצויה, באתר ITIS (באנגלית) גירית מצויה, באתר NCBI (באנגלית) גירית מצויה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) גירית מצויה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) גירית מצויה, באתר GBIF (באנגלית) גירית מצויה באתר הגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב עזרא חדד, טבע הדברים, העולם המופלא של הגירית המצויה בישראל, באתר ynet, 16 בדצמבר 2017 גירית מצויה באתר עמותת מן השדה. גירית מצויה באתר הרשימה האדומה של IUCN Alexei V. Abramov, Andrey Yu. Puzachenko, The taxonomic status of badgers (Mammalia, Mustelidae) from Southwest Asia based on cranial morphometrics, with the redescription of Meles canescens, Zootaxa 3681, 2013-06-19, עמ' 44 doi: 10.11646/zootaxa.3681.1.2
משנה לראש הממשלה

משנה לראש הממשלה הוא תואר כבוד. תפקיד זה אינו מוגדר בחוקי מדינת ישראל והוא חסר משמעות סטטוטורית. מטרתו להוות תואר נכבד יותר מסגן ראש ממשלת ישראל. עד היום נשאו בתואר שישה אישים. שניים מהם החזיקו גם בתפקיד השר האחראי על פיתוח הנגב והגליל (שמעון פרס, סילבן שלום) ושלושה אחרים החזיקו בתפקידים מדיניים (חיים רמון, משה יעלון, אריה דרעי). נשא בו לראשונה שמעון פרס בימי כהונתו כשר בממשלה ה-30 (10 בינואר-23 בנובמבר 2005). כאשר נכנסה מפלגת העבודה לממשלתו השנייה של אריאל שרון בראשית שנת 2005, דרשו אנשי המפלגה תיק בכיר, אך דרישתם לא נענתה. פרס דרש לקבל מינוי כממלא מקום ראש הממשלה אולם הנושא בתפקיד זה, אהוד אולמרט, סירב לוותר עליו. בצר להם בקשו אנשי מפלגת העבודה לשנות את חוק יסוד: הממשלה ולקבוע כי יהיו לאריאל שרון שני ממלאי מקום. משנוכחו לדעת כי לא יהיה רוב להצעתם, הציע חבר הכנסת חיים רמון הצעת פשרה לפיה ימונה פרס למשנה לראש הממשלה. בהסכם הקואליציוני הוגדרו סמכויותיו של פרס, אולם מבחינה פורמלית, המשנה לראש הממשלה הוא שר מן המניין ותו לא. פרס נשא בתפקיד המשנה לראש הממשלה גם בממשלה ה-31 בראשות אהוד אולמרט החל מיום כינונה, 4 במאי 2006, ועד ליום בחירתו לנשיאה התשיעי של מדינת ישראל, ב-13 ביוני 2007. ב-4 ביולי 2007 מונה חיים רמון למשנה לראש הממשלה, תואר בו החזיק עד סוף כהונת הממשלה. בממשלה ה-32, בראשות בנימין נתניהו, ניתן התואר לשלושה שרים במקביל - משה יעלון, סילבן שלום ושאול מופז. שלום הופקד על פיתוח הנגב והגליל, כמו מי שהחזיק בתואר המשנה לראש הממשלה - שמעון פרס, יעלון הופקד על התיק לעניינים אסטרטגיים ונושאים מדיניים אחרים, ומופז (אשר צורף לממשלה בחודש מאי 2012) הוגדר כ"שר במשרד ראש הממשלה" ומכנס את ישיבות הממשלה בעת נסיעותיו של ראש הממשלה נתניהו לחוץ לארץ. בממשלת ישראל ה-34 מונה סילבן שלום, שר הפנים, לתפקיד. ב-27 בדצמבר 2015 פרש סילבן שלום מהחיים הפוליטיים, מאז ועד 2022 לא מונה חבר כנסת או שר לתפקיד. ב-29 בדצמבר 2022 מונה אריה דרעי, יו"ר מפלגת ש"ס לתפקיד, אך מינוי זה נפסל על ידי בג"ץ בינואר 2023, ודרעי פוטר בהתאם לפסק הדין. ממשלת ישראל ראש ממשלת ישראל ממלא מקום ראש הממשלה סגן ראש הממשלה ראש ממשלת ישראל החלופי
בוקר טוב ישראל (תוכנית טלוויזיה)

בוקר טוב ישראל הייתה תוכנית הבוקר הראשונה ששודרה בערוץ הראשון בטלוויזיה הישראלית. התכנית עלתה למרקעים ב-15 בדצמבר 1991 והסתיימה בספטמבר 2006. את התכנית יזמה הנהלת רשות השידור, המנכ"ל אריה מקל ומנהל הטלוויזיה יוסף (ג'ו) בראל. בעת מלחמת המפרץ הראשונה, החל ערוץ 1, שהיה אז ערוץ הטלוויזיה היחיד ששידר בישראל, לשדר מהדורת חדשות גם בבוקר, מהדורת חדשות רגילה שנוספו לה כמה אלמנטים חדשים שהותאמו לשעת השידור, כמו: פינת חדשות לילדים עם מיכאל דק ועוד. עם סיום המלחמה בסוף חודש פברואר 1991, הופסק שידור מהדורת הבוקר, אבל ההנהלה ניצלה את המומנטום, ונעשה ניסיון להעלות תוכנית בוקר קבועה. הוקמה מערכת, נבנתה תפאורה ואף צולמה תוכנית פיילוט בהגשת חיים יבין וגילת לוי. מסיבות לא ידועות נגנז רעיון העלאת תוכנית הבוקר, התפאורה אוחסנה במחסן התפאורות ומערכת התכנית פוזרה. ב-15 בנובמבר 1991, זימן מנהל הטלוויזיה יוסף בראל את בני עורי שהיה אז במאי, עורך ומפיק במחלקת התעודה בערוץ 1, והטיל עליו להעלות את תוכנית הבוקר בתוך חודש ימים. בקשתו היחידה הייתה למצוא זוג מגישים, אישה וגבר שפניהם עוד לא נראו על מסך הטלוויזיה. עורי ערך מאות מבחני מסך עד שהחליט על שני מגישים חדשים: רוני יובל שהייתה סטודנטית ובעברה שרתה בגלי צה"ל, ונועם אבירם שעבד אז כקריין חדשות ב'קול ישראל'. הרעיון המקורי היה שהתכנית תוגש בכל בוקר בידי שני המגישים, אלא שמסיבות שונות, החליט בני עורי שמגיש אחד יגיש את התכנית, וכך התחלקו יובל ואבירם בהגשת התכנית בששת ימי השבוע. 90 דקות השידור של 'בוקר טוב ישראל', בין 6:30 ל-8:00 חולקו בין שתי חטיבות התוכן בערוץ 1: חטיבת התוכניות הייתה אחראית על שעת שידור: בין שש וחצי לשבע ובין שבע וחצי לשמונה. בתווך, בשבע שודרה מהדורת חדשות של חצי שעה עליה הייתה אחראית חטיבת החדשות. ב-15 בדצמבר 1991 בשעה שש וחצי בבוקר עלתה "בוקר טוב ישראל" לאוויר ושידורה נמשך ברציפות במשך מעל עשור. ביוני 2003 יצאה התוכנית לפגרת קיץ על מנת לחסוך בעלויות, אולם בהמשך נעלמה מן המסך. בקיץ 2006 חזרה התוכנית לשידור בעקבות מלחמת לבנון השנייה, אך מעט לאחר סיום המלחמה החליט מנכ"ל רשות השידור יוסף בראל להוריד את התכנית באופן סופי. לאחר השבועיים הראשונים של שידור 'בוקר טוב ישראל', הוחלט עקב העומס הגדול על צוות ההקמה והעריכה הראשון של התכנית, לחלק את ימי השידור בין שתי מערכות, עובדה שהביאה גם לשילוב מגישים נוספים: דליה מזור, דניאל פאר, ליאת רון, יעל שטרנהל, גאולה אבן, דליק ווליניץ, אילנה צור, עמוס ארבל, בן כספית, גיל תמרי יעל דן, בני עורי, אורלי וילנאי, מאיר איינשטיין, מיכל גזית ועוד. מלבד ההנחיה והראיונות, התוכנית כללה מספר פינות כמו פינת כושר, פינות חדשותיות, פינת ספרות, פינת המחשבים הראשונה בטלוויזיה הישראלית בהגשת גיא ברנע, חדשות לילדים בהגשת מיכאל דק, ופינת הילדים בה שודרו סרטוני אנימציה בניהם בולי איש השלג, האופנוברים ממאדים ואחרים. בסוף חודש ספטמבר 1993 לאחר כשנתיים של שידור, החליט מנהל חטיבת התוכניות החדש בערוץ 1 אליעזר (גזר) יערי, להעביר את כל התכנית לאחריותה של חטיבת החדשות, וכך פוזרו שתי המערכות של חטיבת התוכניות, והתכנית קיבלה אופי חדשותי יותר, ועורכים ומגישים חדשים שולבו בתוכנית. בוקר טוב ישראל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית פינת המחשבים של בוקר טוב ישראל, ארכיון גיא ברנע ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משטר טכנולוגיית מידע

משטר טכנולוגיית מידע (באנגלית: IT Governance או לעיתים ICT Governance) הוא תת-תחום של משטר ארגוני הממוקד בניהול הביצועים וניהול הסיכונים של מערכות טכנולוגיית מידע. העניין הגובר במשטר טכנולוגיית המידע מיוחס בחלקו לאסדרה העסקית הגוברת על חברות ציבוריות (יוזמות סרבנס-אוקסלי בארצות הברית ובזל II באירופה), וכן להכרה שפרויקטים בתחום טכנולוגיית המידע עלולים לצאת משליטה בקלות, ולהשפיע עמוקות על ביצועי הארגון. ארכיטקטורה ארגונית ארכיטקטורה מוכוונת-שירותים אתר האיגוד הישראלי לביקורת ואבטחת מערכות מידע בישראל ISACA מאמרים מקצועיים בנושא ממשל טכנולוגיית מידע וביקורת ואבטחת מערכות מידע ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בית דין לביקורת משמורת של שוהים שלא כדין

בית דין לביקורת משמורת של שוהים שלא כדין הוא בית דין ישראלי מיוחד שתפקידו לקיים ביקורת שיפוטית על החלטות הממונה על ביקורת הגבולות במשרד הפנים להוציא צווים להחזקת שוהים שלא כדין במשמורת. בסמכותו של ממונה הביקורת להוציא צווים מסוג זה עד ליציאתו של השוהה שלא כדין מישראל או עד שחרורו בערובה. בתי הדין הוקמו בשנת 2001, במסגרת תיקון מס' 9 לחוק הכניסה לישראל, שנחקק בעקבות עתירה של האגודה לזכויות האזרח לבג"ץ, שבה נטען שלא ניתן לשלול את חירותם של מי ששוהים שלא כדין בישראל בלא לקיים ביקורת שיפוטית על ההחזקה במשמורת של אדם, כמו גם על הצורך והאפשרות לשחרר את המוחזק בערבות, עד ליציאתו מהארץ, ולחלופין, עד להסדרת מעמדו. בית הדין אינו מהווה חלק ממערכת בתי המשפט בישראל, כללי סדר הדין ודיני הראיות אינם חלים עליו, ותפקידו מוגבל לנושא מצומצם יחסית. למעשה, הוא מהווה שלב ביניים בביקורת שיפוטית על החלטות של גוף מינהלי, שכן החלטותיו ניתנות לערעור בפני בית משפט לעניינים מינהליים. בתחילה, היו בתי הדין חלק ממשרד הפנים, וב-2004 עברו למשרד המשפטים. בבית הדין לא מכהנים שופטים שמונו על ידי הוועדה לבחירת שופטים, כי אם דיינים שמונו על ידי שר המשפטים. עם זאת, כשיר להתמנות כדיין בבתי דין אלה רק מי שכשיר לשמש כשופט שלום. לפי סעיף 13יד לחוק הכניסה לישראל, שוהה שלא כדין שהושם במשמורת חייב להיות מובא בפני בית הדין בתוך ארבעה-עשר ימים. אם לא הובא בפני בית הדין בתוך פרק זמן זה, יש לשחררו. לפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, נהוג להביא את השוהים שלא כדין בפני בית הדין בתוך ארבעה ימים. כך, מובטחת הביקורת השיפוטית על החלטתו של ממונה ביקורת הגבולות. בסמכותו של בית הדין לאשר את צו המשמורת, לשנותו או לבטלו. כן, יש בסמכותו להורות על שחרור בערובה. הן ממונה ביקורת הגבולות, והן השוהה המוחזק במשמורת, רשאים לפנות לבית הדין בכל עת ולבקשו לקיים עיון חוזר בהחלטותיו. לפי החוק, על הדיונים להתקיים במקום המשמורת. בתי הדין הוקמו במרכזים מיוחדים למשמורת שוהים שלא כדין שקמו בישראל - גבעון (רמלה) ובית סוהר סהרונים. ב-2014 הוקם בית הדין לעררים כערכאת ביקורת שיפוטית על החלטות של רשות האוכלוסין וההגירה, בענייני הסדרת מעמד ושהייה בישראל. בית הדין הוקם בשל תיקון 22 לחוק הכניסה לישראל שנתקבל בשנת 2011. בתי דין אלה הוקמו בירושלים, תל אביב והמרכז, באר שבע והדרום וחיפה והצפון. ב-2015 הוחלט לאחד מנהלתית את שני בתי הדין, והדיינים משמשים כדיינים בשני בתי הדין. בתי הדין למשמורת באתר משרד המשפטים בתי הדין לאוכלוסין והגירה באתר משרד המשפטים בתי הדין לביקורת משמורת של שוהים שלא כדין ושל "מסתננים" - דוח של המוקד לפליטים ולמהגרים ראש בתי הדין לאוכלוסין והגירה: חנניה גוגנהיים, באתר ערוץ 7, 10 בינואר 2024
מעשה מגונה

בחוקיהן של מדינות שונות, מעשה מגונה הוא מעשה הפוגע מאוד במוסר השכיח במדינה באותה תקופה. הוא מתייחס בדרך כלל למעשים הכרוכים בפעילות מינית. הגדרתו של מעשה מגונה בסעיף 348 לחוק העונשין היא "מעשה לשם גירוי, סיפוק או ביזוי מיניים", שהופך להיות עבירת מין אם נעשה ללא הסכמה בוגרת של אחד מהצדדים – הגדרה המכסה מגוון רחב של מעשים, מנגיעה באיברים מוצנעים ועד לאוננות. גם כפיית יחסי מין (וגינאליים) בידי אישה על גבר, נכנסת בישראל תחת הגדרת מעשה מגונה, כיוון שמעשה אינוס מוגדר בישראל כבעילת אישה (על ידי גבר) בלבד, ואילו מעשה סדום, אותו גם אישה יכולה לבצע (על גבר או על אישה אחרת), מתייחס למין אנאלי או אוראלי בלבד, ולא למין וגינאלי. מקורה של עבירה זו במשפט הישראלי הוא בפקודת החוק הפלילי, 1936, שם נקראה Indecent Act. מעשה מגונה שאין בו נגיעה בגופו של אדם אחר, כגון חשיפה של איברי המין, הוא עבירה הקרויה מעשה מגונה בפומבי, והיא חמורה פחות מעבירה של מעשה מגונה. בגלל הקושי בהגדרת המושג, עסקו שופטים אחדים בהגדרתו: לפי השופט משה זילברג: המונח "מעשה מגונה" אינו נתון להגדרה ממצה ומדויקת. דבר זה אין לך בו אלא מקומו ושעתו, והשקפות החברה בה מבוצע המעשה. ברוב המכריע של המקרים - אך לא תמיד ממש - מצוי במעשה זה יסוד של יצרי מין. השופט דב לוין ניסה להגדיר מושג זה: מעשה, אשר יש בו על פניו אלמנט של מיניות גלויה, ואשר על-פי אמות מידה אובייקטיביות של מתבונן מן הצד, של האדם הממוצע, ייחשב לא הגון, לא מוסרי, לא צנוע. השופטת אילה פרוקצ'יה עסקה במקורו ובחשיבותו של האיסור על עשיית מעשה מגונה: מקור האיסור הפלילי לבצע מעשה מגונה בצורך להגן על שלמות גופו, צנעת פרטיותו וכבודו של האדם. זכותו של אדם באשר הוא להגנה מפני פגיעה בגופו ובכבודו כמו גם זכותו לפרטיות ולצנעת חייו הוכרו כזכויות יסוד בסעיפים 2 ו-7 לחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו... ערך ההגנה על זכותו של אדם לצנעת גופו עומד גם ברקע האיסור הפלילי על ביצוע מעשה מגונה והוא נושא מימד רב-משקל נוכח הפגיעה הכרוכה בו בזכות יסוד של הנפגע להגנה על גופו ועל כבודו. השמירה על כבוד האדם ועל צנעת גופו היא ערך עליון המצדיק הגנה מפני פגיעה לא רק כאשר עושה המעשה התכוון להשיג את היעד האסור, אלא גם מקום שהוא צפה כאפשרות קרובה לוודאי את התממשות המטרה האסורה, ואפילו לא רצה בה. החלה זו של הלכת הצפיות כתחליף לקיום מטרה להשיג את היעד האסור עולה בקנה אחד עם הערך החברתי החשוב המבקש להרחיב את ההגנה על זכות הפרט לשלמות גופו, לצנעת גופו, לשמירת כבודו כאדם, ואין ערך ציבורי העומד מנגד אשר עשוי להוות משקל שכנגד להרחבה זו. וכך, אם ביצע אדם מעשה מגונה בזולתו בלא הסכמתו באופן שנלווה לו ביזוי מיני, הוא יישא באחריות פלילית לא רק אם עשה את מעשהו במטרה להביא ביזוי מיני על קרבנו, אלא גם אם צפה כאפשרות קרובה לוודאי את התממשותו של יעד זה. מעשה מגונה הוא עבירה פלילית גם אם נעשה בהסכמת האדם, כאשר הסכמה זו הושגה במרמה לגבי מיהות העושה או מהות המעשה, או כאשר ההסכמה היא של קטין שטרם מלאו לו ארבע עשרה שנים. העונש המרבי על מעשה מגונה הוא מאסר משנה אחת ועד עשר שנים, בהתאם לנסיבות שבהן נעשה המעשה. דוגמות לדרגות ענישה על מעשה מגונה: מעשה מגונה שלא בהסכמה: עונשו שלוש שנות מאסר. מעשה מגונה שלא בהסכמה ותוך שימוש בכוח: עונשו שבע שנות מאסר. מעשה מגונה בנסיבות מחמירות: עונשו עשר שנות מאסר. מעשה מגונה באתר האגף המשפטי של "מקום" ע"פ 315/58 היועץ המשפטי לממשלה נ' ג'בארה, פ"ד יג 565 ע"פ 616/83 פליישמן נ' מדינת ישראל, פ"ד לט(1) 449 ע"פ 6269/99 כהן נ' מדינת ישראל, פ"ד נה(2) 496 עו"ד יפעת כהן, מהו מעשה מגונה?, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏29/01/2017