laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טרבוזאורוס

טרבוזאורוס (שם מדעי: Tarbosaurus; משמעות שמו: "לטאה מדאיגה") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הטירנוזאוריים, שחי במזרח אסיה בשלהי הקרטיקון, שלפני 70 מיליון שנה (בגיל המאסטריכט). הוא השתייך למשפחת הטירנוזאוריים יחד עם הטירנוזאורוס רקס, הדספלטוזאורוס ואחרים. המאובנים שלו התגלו באזור מונגוליה וסין. הטרבוזאורוס סווג לראשונה ב-1955 בידי הפלאונטולוג הרוסי יבגני מליב. בסוג זה נכלל מין אחד - טרבוזאורוס באטאר (Tarbosaurus bataar), אם כי מינים נוספים מהסוג הועברו לסוגים אחרים או התבטלו. במראהו דינוזאור זה דמה לטרנוזאורוס ובעבר אף השתייך לסוג טירנוזאורוס וכן לסוג אליוראמוס. הטרבוזאורוס היה טורף גדול מאוד. הוא הגיע לאורך 10–12 מטרים ולמשקל עד 5 טונות והיה טורף-על באזורו. הוא נמצא באזור מדבר גובי, אשר בשעתו הכיל מישור הצפה קבועים, בהם נמצאו מיני דינוזאורים רבים, ביניהם מינים של זאורופודים כמו הנמגטוזאוריים, אנקילוזאורים, מספר הדרוזאוריים כמו הזאורולופוס, הדיינוכירוס והתריזינוזאורוס ועוד. כל אלה שימשו כנראה מזון לטורף הענק שהשתמש בנשיכתו העוצמתית כדי להכניע את טרפו. הטרבוזאורוס ידוע בתרבות בעיקר בסרטים וסדרות טלוויזיה שונות, בהם הוא דומה לקרובו הטירנוזאורוס, כשבדומה לקרובו הוא מוצג לעיתים קרובות בצורה לא מעודכנת: בסדרה נרדף בידי דינוזאורים של נייג'ל מארוון נראה טרבוזאורוס בסוף הפרק הראשון בו נייג'ל בורח מפרט אחד ובהמשך נראה פרט המנסה לטרוף תריזינוזאורוס אך מוכה ממנו ועוזב. בסדרה כוכב פרהיסטורי טרבוזאורוסים מופיעים בפרק על המדבריות, בהם הם מושכים לטאות המנצלים אותם להרתעת טורפים קטנים. בהמשך טרבוזאורוס נראה ליד בור מים סמוך לטרף אך מתמקד רק בשתייה. טרבוזאורוס הוא גיבור הסרט הדרום-קוריאני "Speckles: The Tarbosaurus", בו פרט בשם "כתם" ובת זוגו "כחולת-עין" מאוימים בידי טירנוזאורוס גדול בשם "חד-עין" שלבסוף נטרף בידי טילוזאורוסים. הזוג וצאצאם מופיעים גם בסרט ההמשך: "Dino King 3D: Journey to Fire Mountain", בו כתם הצעיר נחטף בידי חבורת דיינוניכוסים למען טורף מסתורי המכונה "החיה". הוא מופיע גם בסרט נוסף בסדרה: "Tarbosaurus: The Mightiest Ever", בו נראים הטרבוזאורוסים באורח מציאותי יותר. טרבוזאורוס מופיע בסרטי פארק היורה בסרט עולם היורה: נפילת הממלכה אך רק בדיורמה בה נראים 2 פרטים. הוא נראה גם במשחקי המחשב: עולם היורה: המשחק, פארק היורה 3: בניית פארק וJurassic World: Alive. הטרבוזאורוס מופיע בסרט ה-IMAX דינוזאור בחיים!, כשהוא תוקף טרכיאה. הטרבוזאורוס נראה בתוכנית האמת על דינוזאורים רצחניים בעודו מנסה לצוד פינקוזאורוס ובתוכנית "Animal Armageddon". הוא מופיע במספר משחקי מחשב כמו: ללכת עם דינוזאורים, "Fossil Fighters" ו-"Prehistoric Kingdom". איור של טרבוזאורוס תוקף זאורולופוס טרבוזאורוס איור של זוג טרבוזאורוסים בציד דיינוכירוס. מתחתיהם נראים פרטי ברויצרטופס מדיה וקבצים בנושא טרבוזאורוס בוויקישיתוף טרבוזאורוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) טרבוזאורוס, באתר GBIF (באנגלית) Tarbosaurus במדריך הדינוזאורים The Dino Directory של המוזיאון להיסטוריה של הטבע (לונדון)
יום השבת

המונח "יום שבת" מפנה לכאן. לערך העוסק בפיוט המושר בפי יהודי גרמניה בשבתות, ראו יום שבת (פיוט). יוֹם הַשַׁבָּת הוא היום השביעי בשבוע לפי סיפור בריאת העולם התנ"כי. בחלק ממדינות אירופה ובתקן ISO-8601 זהו היום השישי בשבוע (שספירת הימים בו מתחילה ביום שני). ערך מורחב – שבת בעברית, שמם של כל שאר ימות השבוע מבוסס על מספרם הסידורי בשבוע (יום ראשון, יום שני וכו'). יוצא מן הכלל היום השביעי, שאינו קרוי "יום שביעי" אלא שבת. לפי התורה, ביום זה הסתיימה בריאת העולם, ואלוהים שָׁבַת מכל מלאכתו, ומכאן שמו של היום - שַׁבָּת. בהתאם לכך, ביהדות זהו יום המנוחה השבועי. וַיְכֻלּוּ הַשָּׁמַיִם וְהָאָרֶץ, וְכָל צְבָאָם. וַיְכַל אֱלֹהִים בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה, וַיִּשְׁבֹּת בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מִכָּל מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה. וַיְבָרֶךְ אֱלֹהִים אֶת יוֹם הַשְּׁבִיעִי וַיְקַדֵּשׁ אֹתוֹ, כִּי בוֹ שָׁבַת מִכָּל מְלַאכְתּוֹ, אֲשֶׁר בָּרָא אֱלֹהִים לַעֲשׂוֹת. — ספר בראשית, פרק ב', פסוקים א'–ג' בלוח השנה במגילות קומראן החגים מנועים מלחול ביום זה. בכל ארצות אירופה ואמריקה זהו יום מנוחה, הנוסף על יום ראשון. בחלק מהארצות המוסלמיות זהו יום העבודה הראשון בשבוע, ובחלק אחר זהו יום מנוחה הנוסף על יום שישי. בארצות סקנדינביה יום שבת נקרא lördag, ולפי מסורת עממית ילדים אינם רשאים לאכול ממתקים במהלך השבוע, ורק ביום זה הוריהם יכולים להרשות להם לזלול ממתקים. הממתק הנאכל ביותר הוא ממתק דגים העשוי ממח עצם של הדג, ג'לטין. בחלק מלשונות אירופה נקרא יום שבת בשמות שנגזרו מהמילה העברית "שבת", ובחלק אחר הוא נקרא על-שם כוכב הלכת שבתאי (בלועזית: Saturn, סטורן). בערבית, שגם בה מקובל לכנות את רוב ימי השבוע על-פי מספרם הסידורי, נקראים ימי שישי ושבת בשמות מיוחדים. יום שבת מכונה "א-סבת" בדומה לשמו בעברית, אך בחלק ממדינות המגרב נהוג לכנותו "סוף השבוע". כמו כן בטורקית הוא נקרא 'היום שאחרי "יום ההתכנסות"' הלא הוא יום שישי. מדיה וקבצים בנושא יום השבת בוויקישיתוף יום השבת, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) על פי האקדמיה ללשון העברית, היום נקרא באופן מסורתי 'יום השבת' או 'היום השביעי', על פי לשון המקרא, כגון: "זכור את יום השבת לקדשו" (שמות, כ', ז'), "וישבת ביום השביעי" (בראשית, ב', ב'). עם זאת, השם 'יום שבת' גם הוא תקני. ניתן למצוא לכך סימוכין רבים בקרב השירה והספרות העברית, כגון שירו של שלום שבזי, "ביום שבת". Michael Falk, Astronomical names for the days of the week ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המחסל (דמות בדיונית)

המחסל (באנגלית: Terminator) הוא דמות עתידנית בדיונית שהגה ג'יימס קמרון וגולמה על ידי ארנולד שוורצנגר בשלושת הסרטים הראשונים ובשני הסרטים האחרונים בסדרת "שליחות קטלנית". המחסל הוא סייבורג בעל מראה אנושי הניתן לתכנות ומשמש כיחידת חיסול והשמדה עצמאית. המחסל הופיע לראשונה בשנת 1984 בסרט הנושא את שם הדמות ותורגם לעברית כ"שליחות קטלנית". בסרט הראשון הופיע רק מחסל אחד מדגם T-800 שגולם על ידי שוורצנגר. בסרטי ההמשך מגלם שוורצנגר מחסל T-800 הנאבק במחסלים מדגמים מתקדמים יותר. בשני הסרטים הראשונים מגלם שוורצנגר מחסל שונה, אך זהה מבחינה חיצונית. בעולם שנוצר על ידי קמרון מחסלים מאותו הדגם חולקים את אותן התכונות, דבר המאפשר לשוורצנגר לגלם מספר מחסלים. בשלושת הסרטים הראשונים בסדרה המחסל מושמד או משמיד את עצמו בסוף הסרט, בסרט הרביעי - שליחות קטלנית: התעוררות המחסל מופיע לדקות בודדות בלבד, בסופן הוא מושמד ובסרט החמישי, שליחות קטלנית: ג'נסיס מופיעים שני מחסלים, אשר אחד מהם משמיד את השני ונותר פעיל בעצמו בסיום הסרט. המחסל בנוי מרקמת תאים חיה על־גבי שלד מתכתי, כאשר מטרת רקמת התאים היא להסוות את המחסל כבן־אנוש (וגם לאפשר לו לערוך מסע בזמן). המחסל אינו חש כאב בעת פגיעה ברקמת התאים, ולמעשה הוא חסר רגשות לחלוטין. מוחו של המחסל הוא מחשב עם בינה מלאכותית המסוגל ללמוד, וזאת כדי להיות מכונת הרג משוכללת יותר, בעלת יכולת הסתגלות למצבים משתנים. בסופו של הסרט השני בסדרה, מחשב זה מצליח ללמוד אף מהם רגשות. המחסל אמנם מסוגל ללמוד ואף להבין רגשות, אך אינו מסוגל להרגיש. כך למשל, בסופו של הסרט השני אומר המחסל: "אני מבין למה אתה בוכה, אך זה משהו שלעולם לא אצליח לעשות". עם ההצלחה של הסרט הראשון ובמיוחד של סרט ההמשך, הפכה דמות המחסל לדמות מוכרת ונערצת על ידי רבים. ההצלחה הייתה כה גדולה עד ששוורצנגר הפך לשחקן המזוהה כמעט בלעדית עם דמות המחסל וזאת למרות העובדה שגילם דמויות רבות אחרות. את הפרסום הרב לה זכתה דמות המחסל ניתן אולי לזקוף לזכות העובדה שבשנות ה־80 ובתחילת שנות ה־90, השנים בהן יצאו שני הסרטים הראשונים בסדרה, המחשבים החלו לצבור פופולריות. עם החדירה המהירה של המחשב האישי לבתים הפרטיים, רבים החלו לחשוש שמא המחשבים יתפתחו בצורה מהירה מדי ויפנו נגד המין האנושי. חששות אלה, יחד עם הפחד ממלחמה בעולם הדו-קוטבי של תקופת יציאת הסרט הראשון תרמו ללא ספק לפופולריות הרבה של הסרט יחד עם גיבוריו. הפופולריות הרבה של דמות המחסל באה לידי ביטוי בהכללתו ברשימת 100 הגיבורים והנבלים החשובים ביותר בהיסטוריה של הקולנוע. רשימה זו נוצרה בשנת 2003 על ידי מכון הסרטים האמריקאי (AFI), ודמות המחסל היא הדמות היחידה המופיעה הן ברשימת הנבלים והן ברשימת הגיבורים. שתי ההופעות הן של המחסל מהסרט הראשון שנבחר למקום ה-22 ברשימת הנבלים ושל המחסל המתוכנת מחדש מהסרט השני שנבחר למקום ה-48 ברשימת הגיבורים. אנדרואיד - רובוט דמוי אדם בינה מלאכותית סייברפאנק ומדע בדיוני אפוקליפטי/דיסטופי בסרט הרביעי, "שליחות קטלנית: התעוררות", דמות המחסל הופיעה למספר שניות עם פניו של שוורצנגר בעזרת גרפיקה ממוחשבת ושימוש בקטעים מהסרטים הקודמים.
גרג אודן

גרגורי ויין אודן הבן (באנגלית: .Gregory Wayne Oden, Jr; נולד ב-22 בינואר 1988 בבאפלו, ניו יורק) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בתפקיד הסנטר. אודן נבחר בדראפט 2007 בבחירה הראשונה. הקריירה של אודן ב-NBA נגדעה בשל פציעות חמורות מהן סבל. אודן גדל בטרה הוט, אינדיאנה ושיחק לצדו של חברו הטוב מייק קונלי בתיכון לורנס נורת'. בשנת 2006 נבחר אודן בן ה-18 לתואר היוקרתי "מר כדורסל" של מדינת אינדיאנה, ולתארים נוספים ויוקרתיים. עוד בהיותו בתיכון סומן אודן כמי שישיב רוח רעננה בליגת ה-NBA והכדורסל האמריקאי, בפרט בעמדת הסנטר בה דובר עליו כשחקן הדומיננטי ביותר מאז שאקיל אוניל, על פי ההערכות יכול היה להיבחר כבר בדראפט של 2006 בבחירה הראשונה, אך מגבלת הגיל שהעבירה מנהלת ה-NBA קבעה כי שחקן יוכל להיכנס לליגה רק מעל גיל 19 או שנה מסיום התיכון ואודן נאלץ לשחק שנה בליגת המכללות. בעונת 2006-07 הודיעו אודן וקונלי לציבור כי ישחקו בשורות אוניברסיטת המדינה של אוהיו, אותה מאמן אביו של קונלי, מייק קונלי האב. את פתיחת העונה של ליגת המכללות החסיר אודן עקב ניתוח שעבר בכתף בחודש יוני, 2006. משחקו הראשון היה מול אוניברסיטת ולפראיסו. אודן הוליך את קבוצתו לגמר טורניר המכללות, שם נוצחה בידי אוניברסיטת פלורידה, למרות 25 נקודות, 12 ריבאונדים ו-4 חסימות של אודן. ב-32 משחקיו בשנתו הראשונה והיחידה באוניברסיטת המדינה של אוהיו קלע אודן 15.7 נקודות ואסף 9.6 ריבאונדים בממוצע, להם צירף גם 3.3 חסימות. ב-28 ביוני 2007 נבחר גרג אודן ראשון בדראפט ה-NBA‏ 2007 על ידי הפורטלנד טרייל בלייזרס, אשר התקשו בהחלטה לבחור בין אודן לבין קווין דוראנט, אשר זכה בתואר שחקן העונה במכללות. לפני פתיחת העונה הסדירה עבר אודן ניתוח בברכו הימנית שגרם להשבתתו ממשחק למשך כל העונה. במשחק הבכורה שלו ב-NBA, בקיץ 2008, נפצע אודן ברגלו לאחר מספר דקות ונעדר במשך שבועיים בטרם שב לשחק. בתחילתה של עונת 2008/2009, הציג אודן יכולת מאכזבת והעמיד ממוצעים הנמוכים ביחס לשחקן הנבחר במקום הראשון בדראפט. בדצמבר 2009 נפצע אודן בפיקת הברך וסיים את העונה. בנובמבר 2010 התברר שאודן לא יוכל לחזור לשחק לפחות עד תחילת עונת 2011/2012. לאחר שלא שיחק כארבע שנים חזר אודן לשחק במיאמי בינואר 2014. בהופעת הבכורה מאז הפציעה קלע אודן 6 נקודות בשמונה דקות. הוא שותף במהלך העונה הסדירה ב-23 משחקים. בפלייאוף זכה לדקות בודדות בלבד ב-20 משחקי הקבוצה. באוגוסט 2015 הצטרף לקבוצת ג'יאנגסו דרגונס מהליגה הסינית, ובפברואר 2016 עזב את הקבוצה. פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN יהונתן אליהו‏, לגיהנום ובחזרה, באתר וואלה, 3 במרץ 2020 תומר גונן, ‏הוא גדול. הוא חזק. הוא רעב. רק שיהיה בריא, באתר גלובס, 29 באוקטובר 2008 אסף רביץ‏, הנה אני בא, באתר וואלה, 15 בספטמבר 2006 Florida becomes first team in 15 years to repeat; Brewer is MOP, אתר ESPN‏, 2.4.07
לילא ומג'נון

לילא ומג'נון הוא שמו של סיפור אהבה נודע בארצות המזרח, המבוסס על מאורע טרגי שנתרחש במאה ה-7. בשנת 1192 חיבר המשורר הפרסי נזאמי פואמה ארוכה אודות סיפור האהבה, הכלולה בקובץ ה"ח'מסה" שלו. גיבורי הפרשייה הם קייס אל-עמארי ואהובתו לילא, מאחד משבטי הבדואים בחצי האי ערב. ידועים שני נוסחים השונים זה מזה בפתיחתם. בגרסה אחת מבלה קייס את עלומיו עם לילא בזמן רעיית הצאן. בגרסה שנייה הוא מתאהב בה כשנפגש עמה לראשונה. קייס הביע את אהבתו ללילא בשירים שחיבר למענה, וכל כך השתגע אחריה עד שהחלו מכנים אותו בשחוק "לילא ומג'נון". כשביקש את ידה מאת אביה, סירב לו זה ודחה אותו מעליו. הוא אף השיא אותה במפגיע לגבר זר שלקח אותה עמו הרחק לעיראק. בתגובה לכך נמלט קייס אל המדבר, ושם יצא מדעתו וסירב לשוב עוד אל משפחתו. בני ביתו, היו מביאים אליו את מזונו, ואילו הוא המשיך לחבר שירים לאהובתו וכתב אותם על החול באמצעות מקל נדודיו. הוא לא ידע שלילא חלתה בארצה החדשה וכבר מתה. קייס עצמו נמצא מת בשנת 688 בסמוך לקברה של אשה אלמונית. בקרבת מקום חרת על סלע את אחד משיריו. לעיבודו המפורסם של נזאמי הייתה השפעה רבה על סופרים ומשוררים מאוחרים יותר. במאה ה-16 חיבר הסופר האזרבייג'ני פוזולי עיבוד ליצירה, תחת הכותרת סיפורם של לילא ומג'נון (דסתאן-י לילא ומג'נון). אחמד שאוקי עיבד את סיפור אהבתם של לילא ומג'נון למחזה. בחיבורו המיסטי של בהאא אללה, שבעת הגיאיות (1856), מוזכר סיפורם של לילא ומג'נון. הזמר אריק קלפטון כתב וביצע את השיר "Layla" בהשראת הפואמה. השיר נכתב על אהבתו הנכזבת (באותה תקופה) לפאטי בויד, אשת חברו ג'ורג' האריסון, בה היה מאוהב באובססיביות. מדיה וקבצים בנושא לילא ומג'נון בוויקישיתוף בהאא אללה, שבעת הגיאיות, באתר הספרייה הבהאית.
ספינת השוטים (פואמה)

ספינת השוטים הוא שמה של פואמה סטירית מאת הסופר הגרמני סבסטיאן ברנט, שיצאה לאור בבזל בשנת 1494. היא תורגמה למרבית לשונות אירופה, והייתה אחת היצירות הפופולריות ביותר בתקופת הרנסאנס. זוהי אלגוריה המתארת את חולשותיהם של בני האדם וכוללת 113 פרקים המלווים בחיתוכי עץ המיוחסים על ידי חלק מהחוקרים לאלברכט דירר. מסופר בה על ספינה העמוסה באלפי שוטים המסווגים ל-112 סוגים שונים, ואשר מפליגה דרך גן עדן של שוטים אל ארץ השוטים. סקירה קצרה אודות היצירה מדיה וקבצים בנושא ספינת השוטים בוויקישיתוף topic/The-Ship-of-Fools ספינת השוטים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
חכים ג'מאל א-דין נזאמי

חכים ג'מאל א-דין נזאמי או "נזאמי גנג'ווי" (בפרסית: نظامی گنجوی; 1141 – 1209) היה משורר שכתב את שיריו בפרסית. מורשתו מוערכת באזרבייג'ן, איראן, אפגניסטן, טג'יקיסטן, כורדיסטן, פקיסטן ומדינות נוספות. הוא נולד בגנג'ה (כיום באזרבייג'ן, אז בשליטת האימפריה הסלג'וקית הגדולה) לאב ממוצא פרסי ואם כורדית וחלק ניכר מחייו גר בעבר הקווקז. עיקר יצירתו של נזאמי הן חמש פואמות הנכללות יחדיו בקובץ בשם "ח'מסה": "מח'זן אל-אסראר" (בית אוצר הסודות) – הפואמה היא בת 2250 טורים דו-צלעיים ונתחברה בשנת 1163. היא בעלת תוכן מוסרי-פילוסופי, קרובה לרוח הצופיות, ומגמה דידקטית. "ח'וסרו ושירין" – הפואמה היא בת 6500 טורים דו-צלעיים ונתחברה בשנים 1180-1177. היא מבוססת על סיפור אהבתו של המלך הסאסאני ח'וסרו פרוויז לשירין. "לילא ומג'נון" - הפואמה היא בת 4700 טורים דו-צלעיים ונתחברה בשנת 1192. היא מבוססת על סיפור אהבתו של המשורר הערבי קייס אל-עמארי שהיה להוט עד טירוף הדעת אחרי לילא אהובתו. "הפת פיכר" (שבע תמונות יופי) – הפואמה נתחברה בשנת 1196. היא מתארת את חיי המלך הסאסאני בהראם גור בשילוב סיפורים המושמים בפי שבע נסיכות הנישאות לו. "אסכנדר-נאמה" (ספר אלכסנדר) – הפואמה נתחברה בשנים 1202-1196. היא מתארת את סיפור חייו של אלכסנדר הגדול בשני חלקים: "שרף-נאמה" (ספר הכבוד) מתאר את כיבושיו, ו"אקבאל-נאמה" (ספר המזל) מתאר את דמותו כנביא וכפילוסוף. עליו נקרא רחוב ניזאמי, אחד הרחובות המרכזיים בבאקו. מדיה וקבצים בנושא חכים ג'מאל א-דין נזאמי בוויקישיתוף חכים ג'מאל א-דין נזאמי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) נט'אמי (1141?-1209?), דף שער בספרייה הלאומית חכים ג'מאל א-דין נזאמי, באתר MusicBrainz (באנגלית) חכים ג'מאל א-דין נזאמי, באתר Discogs (באנגלית)
הסה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הסה – שמה האנגלי של הסן, אחת ממדינות גרמניה הרמן הסה – סופר חתן פרס נובל כלל הסה – כלל באנטומיה של יונקים, על-שם ריצ'רד הסה הלמוט הסה – מתמטיקאי מתחילת המאה העשרים עקרון הסה – עקרון אריתמטי שפיתח הלמוט הסה דיאגרמת הסה – דיאגרמה המתארת יחס סדר חלקי הסן (פירושונים)
המהפכה החקלאית

האם התכוונתם ל... המהפכה הנאוליתית – מונח ארכאולוגי המתאר את המעבר מחברות נוודיות של ציידים-לקטים לחברות חקלאיות נייחות בתקופת האבן החדשה, לפני כעשרת אלפים שנה. המהפכה הירוקה – תהליך שבו הצליחו מספר מדינות מתפתחות במאה ה-20 להגדיל את יבול הדגנים בשטחיהם בצורה ניכרת.
טקאשי שימורה

טקאשי שימורה (ביפנית: 志村喬; 12 במרץ 1905 – 11 בפברואר 1982) היה אחד מהשחקנים היפנים הגדולים של המאה ה-20.שימורה נולד בשם שוג'י שימאזקי (島崎捷爾) באיקונו למשפחת סמוראים עתיקה. באוניברסיטה השתתף בקבוצת תיאטרון שנקראה "שיצ'גאצו-זה" (התיאטרון של יולי). ב-1930 הצטרף לקבוצת תיאטרון מקצועית, שנקראה "קינדאי-זה" (התיאטרון המודרני).[1] בשנת 1935 השתתף בסרטו הראשון.[2] בשנת 1943 החל שימורה להשתתף בסרטים של חברת טוהו. הוא היה חביב על שני הבמאים המפורסמים של טוהו, אקירה קורוסאווה ואישירו הונדה. [3] שימורה השתתף ב-21 מתוך 30 סרטיו של קורוסאווה, בין הידועים בהם: "רשומון", "איקירו" ו"שבעת הסמוראים", ועבור שני האחרונים קיבל מועמדות לפרס באפט"א לשחקן הזר הטוב ביותר. שימורה מת ב-11 בפברואר 1982, בטוקיו, מנפחת. סאנשירו סוגטה (1943) איצ'יבן אוצוקושיקו (1944) אין חרטה על נעורינו (1946) המלאך השתוי (1948) כלב חוצות (1949) רשומון (1950) איקירו (1952) שבעת הסמוראים (1954) גודזילה (1954) כס הדמים (1957) המבצר הנסתר (1958) טקאשי שימורה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טקאשי שימורה, באתר AllMovie (באנגלית) טקאשי שימורה, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) טקאשי שימורה, באתר Metacritic (באנגלית) טקאשי שימורה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) טקאשי שימורה, באתר Last.fm (באנגלית) ביוגרפיה של טקאשי שימורה (צרפתית) פילמוגרפיה מלאה (יפנית) טקאשי שימורה, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הירש

הירש (Hirsch, Hirsh) הוא שם משפחה אשכנזי שמקורו בגרמנית ופירושו אייל (בשמות מתורגם לרוב כ"צבי"). האם התכוונתם ל... אדם הירש – שחקן ישראלי אוטו הירש – מנהל הנציגות הארצית של יהודי גרמניה בתקופת המשטר הנאצי. נספה במאוטהאוזן אלי הירש – עורך ספרותי, מבקר ספרות, מתרגם ומשורר ישראלי אלייז'ה הירש – כדורסלן אמריקאי-ישראלי גדעון הירש – מנכ"ל הוועד למלחמה באיידס גל הירש – תת-אלוף, במילואים, בצה"ל וילי הירש – רופא ומיקרוביולוג יהודי, מחלוצי הבקטריולוגיה בארץ ישראל חנה הירש – יועצת משפטית למשטרת ישראל והקצינה הראשונה בדרגת ניצב חנה הירש-פאולי – ציירת שוודית יוליוס הירש – שחקן יהודי בנבחרת גרמניה בכדורגל. נספה באושוויץ הברון מוריס הירש - איל הון ונדבן יהודי מיכל הירש נוי – משוררת וסופרת ילדים משה הירש: משה הירש (עסקן ספורט) – יו"ר איגוד השחייה בישראל, אביו של ערן הירש משה הירש (נטורי קרתא) – פעיל בתנועת נטורי קרתא משה הירש (משפטן) – פרופסור למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים נורית הירש – מוזיקאית ומלחינה ישראלית ערן הירש – שחיין ישראלי - בן של משה הירש (עסקן ספורט) פוקה הירש – איש עסקים ישראלי שיצר לעצמו תדמית של בליין בינלאומי פרדי הירש – ספורטאי ואיש חינוך בתקופת השואה. נספה באושוויץ קרל יעקב הירש – אמן, סופר ומבקר תרבות גרמני, נינו של רש"ר הירש רש"ר הירש – הרב שמשון בן רפאל הירש, מנהיג חשוב של היהדות האורתודוקסית בגרמניה שחר הירש – שחקן כדורגל ישראלי שמואל הירש – רב רפורמי ופילוסוף יהודי גרמני-אמריקאי שמואל יהודה הירש – רב הולנדי תומאס הירש – פוליטיקאי צ'יליאני הירשפלד (פירושונים) צבי (פירושונים) בן צבי (פירושונים)
קל"ע

מסלול קל"ע (ראשי תיבות של "קליטת עלייה") הוא מסלול שירות ביחידת המורות החיילות של צה"ל, שתכליתו לסייע בתהליך קליטת העולים לישראל. צה"ל שם לנגד עיניו את חינוך הדור הצעיר כערך לאומי, ורואה בזאת חלק מתפקידו כצבא העם. המורות החיילות במסלול קל"ע מסייעות בידי המורים בהוראת השפה העברית, עבודה עם עולים בכיתות האם או בכיתות אולפן, סיוע ביחידים וקבוצות, וכן השתתפות בלתי פורמלית המשלבת ותיקים ועולים במסגרות שפועלות ביישוב (מועדוני נוער, חוגי העשרה, משחקיות). צה"ל מייחס חשיבות רבה לחיילות העושות תפקיד הדרכה זה, המסייע בתהליך קליטת העולים והוא משקיע משאבים ומאמצים רבים על מנת לענות על דרישות האוכלוסייה. יחידת מורות חיילות קל"ע החלה ראשיתה בשנת 1951, במסגרת חזונו של דוד בן-גוריון ל"ביעור הבערות". היו אלו שנותיה הראשונות של מדינת ישראל והמדינה התמודדה עם אתגרים גדולים ובינם קליטת עלייה מסיבית מאוד מהארצות השונות. בליל של שפות ללא ידיעת השפה העברית וחוסר באמצעים וכוחות הוראה. על כן התגייס צה"ל לסייע למדינה הצעירה לבסס עצמה בתחום ההשכלה, השפה והקליטה החברתית. כך עלה רעיונו של דוד בן-גוריון לסייע למשפחות החיילים (ברובם עולים חדשים) להיקלט בארץ, ללמוד את השפה העברית ולהרחיב השכלתם, ולצורך כך הוקמה יחידת המורות. היחידה החלה עם הקמת יחידה קטנה בדרום הארץ ומנתה קומץ חיילות, כולן בוגרות סמינרים שהתגייסו במיוחד למשימה זו, ובעצם מסלול קליטת עלייה הוא ההיסטורי ביחידה כולה. חיילות קל"ע מודרכות ומונחות מתחילת דרכן באופן רציף על ידי צוות הפיקוח וההכשרה של אגף קל"ע ומשרד החינוך. מועמדת לשירות זה עוברת איתור קדם-צבאי שכולל מיון ראשוני של שיחת פתיחה והיכרות, מבחנים שונים, הרצאות וריאיון אישי. המתגייסות לשירות עושות טירונות 02 בת שלושה שבועות ולאחר מכן נשלחות לקורס ביישוב בית מאיר, במתקן ההכשרה - רמות שפירא בן שישה שבועות. במסגרת הקורס מכשירים את החיילת לתפקיד ההדרכה וההוראה והבנות לומדות כיצד לעמוד בפני כיתה, איך בונים מערכי שיעור ויסודות מקצוע, בהתאם למסלול קליטת העלייה. מסלול מיוחד של קל"ע הוא מסלול קל"ע קיי החדש-יחסית. בנות המתקבלות לתפקיד מורות חיילות במסלול קל"ע עוברות מבחני מיון של המכללה להכשרת מורים והן נחשבות לסטודנטיות לכל דבר לאחר שהתקבלו. למו"ח קל"ע צמודים אחראים מטעם הצבא, משרד החינוך ומטעם המכללה. בסוף השירות הלימודים במכללה נחשבים כשנה א' של הוראה. חיילות אלו זוכות לניסיון נוסף בהוראה, בהדרכה ובעבודה תובענית לאוכלוסייה מתקשה. מורה חיילת במסלול קל"ע משתלבת בשעות הבוקר בבתי ספר יסודיים, בחטיבות ובתיכונים, עיקר פעילותן במתן תמיכה לימודית-חברתית לתלמידים העולים הזקוקים לה. כמו כן, בשעות אחר-הצהריים בשירות לקהילה ביישוב בו היא מתגוררת. המורה משתלבת אחר-הצהריים במסגרת פעילות בלתי פורמלית המשלבת ותיקים עולים במסגרות הפעילות ביישוב. מורות קל"ע מוצבות בבתי הספר שקלטו עולים בשנת שהותם הראשונה והשנייה בארץ, או בית ספר שמקיים במסגרתו כיתת אולפן וקלט, או בית ספר שקלט מעל 20% עולים שבין שנתיים לשבע שנים מאז עלייתם ארצה. ניתנת העדפה ליישובים חלשים בהם קיים ריכוז גבוה של אוכלוסיית מצוקה בדגש על פריפריה. חיילות קל"ע עושות שירות ייחודי ואינן עובדות מול הקהילה האזרחית הרגילה, אלא מול אוכלוסייה שאינה שולטת בשפה העברית ויש לה בעיות בהסתגלות לארץ החדשה, למנהגים החדשים ולתרבות החדשה. הן תורמות למאמץ הלאומי לקליטת העולים מאירופה המזרחית, אפריקה ודרום אמריקה. במערכת החינוכית כיום ישנם כמאה אלף עולים ובנוסף כששת אלפים תלמידים בני העדה האתיופית, ילידי הארץ הלומדים בחינוך ממלכתי וזקוקים לסיוע על אף שאינם זכאים פורמלית לסיוע משרד החינוך.
שביתת הנהגים (1931)

שביתת הנהגים בשנת 1931 היא שביתה של נהגי משאיות ואוטובוסים יהודים וערבים נגד ממשל המנדט הבריטי בתביעה לבטל מיסים שהוטלו עליהם. השביתה מהווה דוגמה להתגבשות דפוסי השליטה הפוליטית בכלכלת היישוב, עם השפעות ברורות על דפוסים דומים שהתפתחו מאוחר יותר במדינת ישראל. השביתה פרצה ב-3 בנובמבר 1931, והיוותה את המקרה היחיד בו חברות תחבורה ונהגים יהודים וערבים התארגנו ביחד בשל אינטרס כלכלי משותף - אינטרס זה עשוי היה להוביל לשיתוף פעולה רחב יותר נגד הבריטים בהנהגת אותה בורגנות עירונית שנדחקה לפינה. את השביתה הובילו שרגא גורן וחסן אלדג'ני. הארגון המשותף שהכריז על השביתה כלל חברות בעלות צי של כלי רכב, בעיקר בבעלות של ערבים שעסקו בתחבורה ציבורית ובתיירות; קואופרטיבים של יהודים שעסקו בתחבורה ציבורית; ובעלים פרטיים של משאיות או אוטובוסים, ערבים כיהודים. בימי השביתה עצמה הצטרפו גם בעלי המכוניות הפרטיות, שהיוו כרבע מסך כל כלי הרכב בארץ. הכבדת נטל המיסים והמכסים על התחבורה המוטורית ייקרה את שירותי התחבורה וההובלה ואת התחבורה הפרטית, לכן נוצרה עד מהרה חזית רחבה ביותר נגד מדיניות הממשלה. חזית זו כללה את הסוחרים, שהוצאותיהם עלו, ואת הציבור הרחב, שהשתמש בשירותי התחבורה שהתייקרו. שביתת הנהגים הייתה כוללת והיא שיתקה את התחבורה בארץ לתשעה ימים. בסופה ב-11 בנובמבר 1931 נכנעה הממשלה לנהגים, מתוך חשש שבתוך כמה ימים תתפשט השביתה גם אל מגזר הסוחרים, יהודים וערבים כאחד. במהלך השביתה היו הפגנות משותפות שהדגישו את האינטרס המשותף של כלל התושבים נגד הממשלה הבריטית. השאיפות להטלת המיסים והמכסים, שהביאו לפרוץ השביתה, נבעו מהגירעון של הבריטים שפעלו לפיתוח תשתית תעבורתית, בין היתר באמצעות הנחת מסילות ברזל לרכבות. אולם רוב הציבור העדיף להשתמש בשירותי הסעה של אוטובוסים ומשאיות, שהיו זולים יותר. בתגובה הכבידה ממשלת בריטניה את המיסים והמכסים, אולם ההכבדה לא תאמה את המדיניות שננקטה במדינות השכנות, אשר נשלטו על ידי ממשלת המנדט, לכן עוררה התנגדות הולכת וגדלה. הראשונים שהתארגנו בתביעות לממשלה הבריטית היו בעלי החברות הערביות, אולם כשצעדיהם נכשלו הם הבינו שיש לארגן לשביתה גם את המפעילים הבודדים ואת הקואופרטיבים, יהודים וערבים. את המגמה הזאת ניסתה תנועת העבודה הציונית למנוע, באמצעות שליטה פוליטית בכלכלה ועידוד פוליטי של הפרדה כלכלית[דרוש מקור]. בסופו של דבר, הייתה זו ההנהגה הציונית שהביאה את הבריטים לוותר על כוונותיהם, כדי למנוע פריצתה של שביתת מסחר כללית. י' בן-צבי, שביתת הנהגים שלמה בכל הארץ, דבר, 4 בנובמבר 1931, המשך י' בן-צבי, הלקח משביתת הנהגים, דבר, 20 בנובמבר 1931 א. סדומי, כשפח בנזין עלה 34 גא"י, דבר, 18 ביוני 1972
מדעי המזון

מדעי המזון הוא תחום מדעי אשר עוסק בהיבטים הטכניים של מזון, מאיסופו על ידי החקלאי (באמצעות קטיף, בציר, שחיטה וכו') ועד לצריכתו על ידי הצרכן. מדעי המזון הוא אחד מתחומי האגרונומיה ובמרבית המקרים מדובר בתחום נפרד מזה של מדעי התזונה. בין היתר, עוסקים מדעני מזון בפיתוח אמצעי מזון חדשים ותהליכי הפקתם, בחירת אמצעי האריזה, מחקרים בנושא חיי מדף, אך גם בניסויים מיקרוביולוגיים או כימיים. מדעני מזון אשר עובדים באוניברסיטאות עשויים לחקור נושאים יותר עקרוניים בהפקת המזון ותכונותיו של מצרך זה או אחר. בישראל ניתן ללמוד מדעי המזון במסגרת החוג לביוכימיה ולמדעי המזון של האוניברסיטה העברית, המהווה חלק מן הפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה. ניתן גם ללמוד את המקצוע לתואר ראשון במכללת תל חי. הנדסת מזון מדיה וקבצים בנושא מדעי המזון בוויקישיתוף האוניברסיטה העברית הפקולטה לחקלאות ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.