laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תסמונת אטקסיה טלנגיאקטזיה

תסמונת אטקסיה טלנגיאקטזיה (באנגלית: Ataxia telangiectasia), הידועה גם כתסמונת לואי-בר (Louis-Bar syndrome) ומחלת A-T (בעברית: שִׁיגָשׁוֹן עם התרחבות הנימים) היא מחלה תורשתית רצסיבית אוטוזומית קשה ביותר. המחלה נגרמת על ידי מוטציה בגן הנקרא ATM וגורמת למספר רב של תסמיני משנה. גן זה, הנמצא על כרומוזום מס' 11 בבני אדם, מקודד לחלבון ATM. חלבון ענק זה (גודלו 350 קילודלטון) נמצא באופן נורמלי בציטופלזמה, אך במצב של עקה כגון חשיפה לנזקי DNA נכנס החלבון לגרעין התא ומפעיל מספר רב של חלבונים על ידי הוספת פוספט (פוספורילציה). בין החלבונים המגיבים עם ATM נמצאים P53‏, CHK1‏, CHK2‏ ו-BRCA1. חלבונים אלו אחראיים לתגובה בעקבות נזקי DNA - תיקון הכרומוזום השבור, עצירת מחזור התא ומוות מבוקר של התא (אפופטוזה). מוטציות בגן ATM, בבני אדם ועכברים, עלולות להשליך על ביטויו ותפקודו של חלבון ATM במגוון צורות, דוגמת ביטוי נמוך מאוד או היעדר ביטוי ATM בתאים, ו/או פגיעה בתפקודו התקין, דבר אשר מונע את כניסתו לגרעין התא כתוצאה משֶבֶר ב-DNA. בני אדם בעלי גנוטיפ הומוזיגוטי רצסיבי יחלו במספר רב של מחלות שלגבי רובן אין הבנה של אופן פעולת המנגנון המולקולרי. בין מאפייני המחלה: ניוון עצבים הגורם לחוסר שיווי משקל וקואורדינציה, דבר אשר מוביל לנכות לקראת העשור השני לחיי החולה (אטקסיה), התנוונות הצרבלום (המוח הקטן), הרחבה של כלי הדם בעין (טלנגיאקטזיה) ותנועות עיניים לא נשלטות, נטייה מוקדמת לסרטן (בעיקר סרטן הדם והלימפה אך במקרים מסוימים גם סרטן השד), רגישות לקרינה מייננת, רמת נוגדנים נמוכה (בעיקר IgA ו-IgE) ותגובה חלשה לפתוגנים (בייחוד של מערכת הנשימה הגורמים לדלקת ריאות, שהיא לרוב הסיבה למות החולים) וכן עקרות. מוטציות מסוימות בגן יכולות לגרום למופע קל יותר של המחלה, על אף שעדיין חל ניוון עצבים. מוטציה הטרוזיגוטית (רק בגן אחד מבין השניים) גורמת לעלייה בסיכוי ללקות בסרטן הדם והלימפה. בישראל המחלה זוהתה בראשיתה במשפחות ממוצא מרוקאי, אבל כיום ידועים גם מקרים במשפחות תימניות, בדואיות, דרוזיות ורוסיות. למרות ההתקדמות הרבה בהבנת המנגנון המולקולרי עד כה אין טיפול יעיל בחולים. עם זאת, ניתן לאבחן נשאות סמויה באמצעות בדיקת סקר גנטית. מדיה וקבצים בנושא תסמונת אטקסיה טלנגיאקטזיה בוויקישיתוף אטקסיה טלנגיאקטזיה (AT), באתר כל זכות העמותה למאבק במחלת ה-A-T פייסבוק העמותה למאבק במחלת ה-A-T https://www.facebook.com/%D7%94%D7%A2%D7%9E%D7%95%D7%AA%D7%94-%D7%9C%D7%9E%D7%90%D7%91%D7%A7-%D7%91%D7%9E%D7%97%D7%9C%D7%AA-%D7%94-A-T-560951900590558/ המרפאה הארצית לחולי A-T https://yeladim.sheba.co.il/AT_%D7%9E%D7%A8%D7%A4%D7%90%D7%94_%D7%90%D7%A8%D7%A6%D7%99%D7%AA_%D7%9C%D7%98%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%9C_%D7%91%D7%97%D7%95%D7%9C%D7%99 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מרכז רבין

האם התכוונתם ל... מרכז רפואי רבין – מרכז רפואי בפתח תקווה מרכז יצחק רבין (בעבר: מרכז יצחק רבין לחקר ישראל) – מכון חינוכי-היסטורי בתל אביב, אשר הוקם להנצחת זכרו של יצחק רבין
נשר ההימלאיה

נשר ההימלאיה (שם מדעי: Gyps himalayensis) הוא מין בסוג נשר. נשר זה נפוץ ברכס ההימלאיה, בגובה של מעל 1,200 מטר מעל פני הים, ולעיתים הוא מגיע עד לגובה של 6,000 מטר. בעונת החורף הוא יורד לעיתים לגבהים נמוכים יותר. נשר זה ניזון באופן בלעדי מפגרים, ואינו אוכל חלקים פנימיים אלא רק בשר. למרות שלעיתים הוא אוכל בשר טרי יחסית, הוא אינו בוחל גם בבשר מרקיב. נשר ההימלאיה מגיע לפגרים ראשון לעיתים נדירות בלבד – לרוב הוא מאתר אותם בעקבות עֵיטִים ועורבים. הוא אכלן נמרץ, וחבורת נשרים הניגשת לנבלת יאק עשויה להפשיטה מבשרה תוך שעתיים בלבד. הוא אלים בעת שהוא אוכל, אך נוכחותם של זאבים וטורפים קרקעיים אחרים, כמו גם נוכחותה של עוזנייה שחורה, תרחיק אותו מטרפו. נשרים אלו מקננים בקבוצות של עד 6 פרטים, בקינים שננטשו על ידי דורסים אחרים או בקינים שבנו בעצמם. הקן יחסית קטן עבור עוף בגודל זה; הקן אומנם נוטה לגדול משנה לשנה בעקבות שימוש חוזר, אך לרוב אינו נעשה מסיבי כמו הקן של שאר הנציים הגדולים. בין דצמבר למאי הנקבה מטילה ביצה אחת, והגוזל פורח מהקן כעבור כחצי שנה. נשר ההימלאיה, בהוטן ראש של נשר ההימלאיה נשר ההימלאיה, ארונאצ'ל פרדש, הודו נשר ההימלאיה בתעופה מדיה וקבצים בנושא נשר ההימלאיה בוויקישיתוף נשר ההימלאיה, באתר ITIS (באנגלית) נשר ההימלאיה, באתר NCBI (באנגלית) נשר ההימלאיה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) נשר ההימלאיה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נשר ההימלאיה, באתר GBIF (באנגלית) נשר ההימלאיה באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל גמלא

נַחַל גַּמְלָא הוא יובל של נחל דליות ונמצא בשטח שמורת הטבע גמלא. הנחל נובע ממעיינות פאחם ותנורייה. אזור ההיקוות של הנחל נמצא בגובה של 770 מטר מעל פני הים. מהמעיינות הוא זורם לכיוון דרום-מערב. זרימתו עוברת בתעלה רדודה עד שהוא מגיע לקניון עמוק, שם הוא מזין את מפל האיתן הגבוה ביותר בארץ ישראל - מפל גמלא, שגובהו 51 מטר. בנקודה זו זורם הנחל בגובה של 410 מטר מעל פני הים. מהמפל הנחל מתחתר לתוך קניון עמוק, מגדתו השמאלת הדרומית של הנחל מתנשא מצוק עליו שכנה בעבר העיר גמלא. בהמשך הנחל לאחר 300 מטר, נמצא מפל נוסף שגובהו 21 מטר. בהמשכו נשפך הנחל לנחל דליות. נקודת המפגש היא בגובה 90 מטר מעל פני הים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הצמחייה ליד המפל כוללת עצי ערבה מחודדת, הרדוף הנחלים, פטל קדוש, שנית גדולה, נענע משובלת וחלבלוב מגובשש. תופעה מיוחדת בנחל גמלא היא קינון עופות דורסים גדולים במצוקי הנחל. נצפו למעלה מעשרה קיני קינון של נשרים. נחל תנוריה הוא נחל איתן שזורם במרכז רמת הגולן, ומהווה את אחד מיובליו של נחל גמלא. מקור הנחל ליד מושב קשת. עפר בהט, ליאורה בהט, גמלא טבע ונוף, הוצאת משרד הביטחון, 1991, עמ' 17–21 על נחל גמלא, אתרים וטיולים בארץ, באתר "סנונית" נחל גמלא : גן עדן לעופות דורסים טיול - גמלא, באתר www.tzofit.co.il ערך זה הוא קצרמר בנושא רמת הגולן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שירת סקאט

שירת סקאט (Scat) היא שירה של הברות חסרות משמעות (למשל: סקודי בופ באפ שובאפ, דה בה דיפ באפ......). נפוצה במיוחד בקרב זמרי ג'אז כ"תִמלול" חסר פשר לאלתור קולי או כניסיון חיקוי צלילי כלים מוזיקליים. שימוש בהברות חסרות משמעות בשירה היה נהוג זמן רב לפני שירת הסקאט, אך ייחודה בהפקת צלילים המהווים אלתור מלודי וריתמי גם יחד. אגדה אורבנית מספרת שלואי ארמסטרונג היה זה שהמציא את שירת הסקאט בהיסח הדעת כאשר בזמן הקלטה נשמט דף המילים מידיו והוא נאלץ לאלתר הברות חלופיות, אולם לסיפור זה אין כל ביסוס ואמני ג'אז קודמים לארמסטרונג כבר נהגו להשתמש בסגנון זה. עם זאת, ארמסטרונג אכן הירבה לשיר סקאט ותרם לפופולריות הסגנון בחשיפתו בפני קהל רחב. הירבו להשתמש בשירת הסקאט גם אלה פיצג'רלד, שרה ווהן, בובי מקפרין, האחים מילס, אריאל זילבר בחלק משיריו ורבים אחרים. טכניקת הסקאט משמשת הן לביצוע קטעי שירים והן לביצוע שירים מתחילתם ועד סופם. דוגמאות לשירים המבוססים רובם ככולם על הברות סקאט: It Don't Mean a Thing בביצוע אלה פיצג'ראלד ודיוק אלינגטון, שבו פיצג'רלד מאלתרת הברות סקאט במשך רוב השיר Creole Love Call בביצוע להקת דיוק אלינגטון, עם אדלייד הול (אנ') השיר "מנה-מנה" המוכר במיוחד בביצוע "החבובות" הנעימה "תמונה" (המוכרת יותר כ"דה-בה-דה-בה-דה-בה-דה-בה") מאת יצחק קלפטר, בביצועהּ של יעל לוי. הנעימה משמשת כנעימת הפתיחה לתוכנית "ארבע אחרי הצהרים" בגלי צה"ל הנעימה "פוגה קטנה" של נחום היימן I'm a Scatman של סקטמן ג'ון Hi De Ho Man של קאב קאלווי, שהתמחה בשירה זו במוזיקה ישראלית ניתן למנות את "ווקליזה" בביצועה של נורית גלרון ו"תמונה" (דבה דבה דה) בביצועה של יעל לוי שהתפרסם מאוחר יותר כאות של תוכנית הרדיו "ארבע אחרי הצהריים" בגלי צה"ל. שניהם יצאו ב-1978. במוזיקה הצרפתית התפרסם שיר הנושא של הסרט גבר ואישה שנכתב על ידי פרנסיס לה. לאורך הסרט נשמע השיר לרוב בגרסת סקאט. בגרסה נוספת בסרט נשזרות ההברות חסרות הפשר בּה-דה-בּה-דה-בּה שבבית החוזר למילים בעלות מובן בצרפתית (טוּ בָּה - בשקט). ווקאליזה תמונה בביצועה של יעל לוי גבר ואישה בביצועם של פייר ברוך וניקול קרוּאָזיי שירת סקאט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עטרה

האם התכוונתם ל... עטרה (כתר) – סוג של כתר אשר חבשו מלכים החל מהתקופה ההלניסטית, מכונה בלעז "דיאדמה" עטרה (שמש) – האטמוספירה העליונה של השמש; עטרה (פין) – ראש הפין בגוף הגבר עטרת הפטמה (בלועזית: Areola Mammae) – אזור בעל פיגמנטציה סביב הפטמה בגוף האישה; מכונה גם "הילה" עטרה (הרלדיקה) – התקן בשלט הרלדי עטרה (צרטופסיים) – בדינוזאורים ממשפחת הצרטופסיים ישנה בליטה גרמית גדולה דמוית מניפה בחלק האחורי של הגולגולת הנקראת frill ובעברית גם עטרה קפה עטרה – בית קפה בתל אביב הישנה עטרה (טלית) – קישוט כסף או בד בחלקה העליון של הטלית עטרת הפרח – אחד מחלקי העטיף של פרחים מסוימים כגון נרקיס, הממוקם בין עלי כותרת לבין האבקנים עטארה – כפר פלסטיני שבנפת רמאללה ואל-בירה, הנמצא 15 ק"מ מצפון לרמאללה, במרכז הגדה המערבית פלרגוניום חריף – מין צמח הידוע גם כעַטְרָה או כגרניום לימוני. עטר עטרות (פירושונים)
נחשון

האם התכוונתם ל... נחשון (קיבוץ) – קיבוץ נחשון נביטה – שלוחה ציטופלסמטית של גרגר אבקה הנובטת בעת האבקה נחשון (חברת דיג) – בעבר חברת ספנות ארצישראלית שנוסדה בשנת 1937 על ידי ההסתדרות הכללית נחשון – אוניית מעפילים נחל נחשון בעלי חיים נחשוניים – משפחת עופות מים מסדרת השקנאים החיים בביצות, באגמים ובגדות נהר באזורים טרופיים נחשון אמריקאי נחשון הודי נחשון אפריקאי נחשון אוסטרלי נחשוני ים – מחלקה של בעלי חיים השייכים למערכת קווצי עור, ומהווים את המחלקה העשירה ביותר במינים במערכה זו צבא וביטחון מבצע נחשון – מבצע צבאי במלחמת העצמאות גדוד נחשון (מילואים) – יחידת מילואים הנושאת את השם "נחשון" גדוד נחשון (סדיר) – יחידה סדירה הנושאת את השם "נחשון" יחידת נחשון (חיל המודיעין) – טייסת המזל"טים של חיל המודיעין שנסגרה בשנת 2000 יחידת נחשון – הזרוע המבצעית של שירות בתי הסוהר תוכנית נחשון – תוכנית לימודים מיוחדת בשיתוף משרד החינוך ומשרד הביטחון מכינת נחשון – מכינה קדם-צבאית חילונית ביישוב נילי נחשון (מטוס) – מטוס תובלה בינוני בשרות בטייסת 122 של חיל האוויר בסיס חיל האוויר נחשון - שדה התעופה פאיד סדרות טלוויזיה נחשון (סדרת טלוויזיה) – סדרה מצוירת קצרה ששודרה ב"רכבת ההפתעות" נחשון כל יכול – סדרת ספין אוף ישראלית של "דפנה ודודידו" המשודרת בערוץ הופ! אישים ששמם הפרטי נחשון: נחשון בן עמינדב – דמות מקראית. נשיא שבט יהודה, מאבותיו של דוד המלך נחשון מרדכי וקסמן - חייל ישראלי שנחטף ונרצח על ידי החמאס; ראה "חטיפת נחשון וקסמן" נחשון ישראלי – אלוף-משנה במילואים צה"ל נחשון נגלר – ניצב במשטרת ישראל אישים ששם משפחתם נחשון: ברוך נחשון – צייר ישראלי הילה נחשון – מנחת טלוויזיה ודוגמנית ישראלית יריב נחשון – איש מחשבים ישראלי עופר נחשון – שדרן רדיו ישראלי תמר פיש נחשון – סופרת ואשת חינוך ישראלית
נשר הכף

נשר הכף (שם מדעי: Gyps coprotheres) הוא מין בסוג נשר. נשר הכף אנדמי לאפריקה הדרומית ומצוי בעיקר בדרום אפריקה, לסוטו ובוטסואנה. אורך גופו של נשר הכף 95–110 ס"מ, מוטת כנפיו 255 ס"מ ומשקלו 7–11 ק"ג. נשר הכף ניזון מנבלות, טריות בדרך כלל, של בעלי חיים בגודל של אנטילופה או גדולים מכך. נשרי הכף חברתיים ומתרבים במושבות המורכבות מ-6 ועד מאה ויותר זוגות. הזוגות בונים את קניהם בצוקים והבנייה נמשכת עד חודשיים. בדרך כלל מוטלת ביצה אחת בשנה והנקבה והזכר מתחלקים באחריות בדגירה על הביצה. הדגירה אורכת 52 יום. נשר הכף מגיע לבגרות מינית בגיל 5 שנים. המין מסווג כמין פגיע. הבעיות העיקריות איתן מתמודד נשר הכף הן הרעלה, הפרעות במושבות הרבייה והתחשמלות. אוכלוסייתו נאמדת כיום ב-8,000 פרטים. מדיה וקבצים בנושא נשר הכף בוויקישיתוף נשר הכף, באתר ITIS (באנגלית) נשר הכף, באתר NCBI (באנגלית) נשר הכף, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) נשר הכף, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) נשר הכף, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נשר הכף, באתר GBIF (באנגלית) Cape Griffon - BirdLife Species Factsheet (באנגלית) נשר הכף באתר הרשימה האדומה של IUCN
ליפיד

ליפידים (באנגלית ביחיד: Lipid) הם, באופן הכללי ביותר, כל המולקולות הטבעיות המסיסות בשמן (ליפופיליות). זוהי קבוצת תרכובות אורגניות מגוונת הכוללת חומצות שומן, שעוות, ויטמינים מסוימים, פוספוליפידים, סטרולים (ככולסטרול), ומולקולות נוספות. תפקודיהם של הליפידים גם הם מגוונים, והם משמשים בעולם החי כמרכיב מבני, בממברנות ביולוגיות ומבנים אחרים; הם משמשים כחומר תשמורת בשל הערך האנרגטי שלהם; בתפקידי ויסות והמרת אותות, ובתפקודים נוספים. לעיתים חל בלבול בין המונח ליפיד, למונח שומן. למרות שלעיתים שני המונחים משמשים כנרדפים זה לזה, אלו למעשה מונחים נפרדים: שומנים הם אחת מקבוצות הליפידים – טריגליצרידים. הליפידים כוללים, כאמור, קבוצות חומרים נוספות רבות. הליפידים מתמיינים לסוגים רבים; להלן העיקריים בהם: חומצות שומן: ליפידים בעלי שלד פחמימני. אלו הן חומצות קרבוקסיליות המכילות עד 36 אטומי פחמן. גליצרידים: ליפידים המורכבים מ-1 עד 3 חומצות שומן הקשורות לכוהל גליצרול. מונוגליצרידים מכילים חומצת שומן אחת, דיגליצרידים – שתי חומצות שומן, וטריגליצרידים – שלוש חומצות שומן. הטריגליצרידים הם אבני הבניין העיקריים של השומנים והשמנים בצמחים ובבעלי חיים. פוספוליפידים: ליפידים המורכבים מדיגליצריד הקשור לראש הידרופילי (נמשך למים. מילולית: חובב מים), לקבוצת זרחה ולקבוצה קוטבית כלשהי. הפוספוליפידים הם אבני הבניין העיקריות של קרום התא ושל ממברנות אחרות בתא. סטרולים: ליפידים הבנויים מארבע טבעות פחמניות הקשורות יחדיו. כגון: כולסטרול. סטרואידים: בנויים מפחמן מימן וחמצן הם אינם מתמוססים במים. מקור אנרגיה – הליפידים, בעיקר השומנים, מהווים חומר תשמורת מצוין אצל בעלי חיים וגרם אחד שלו מספק יותר מפי שניים (9/4) אנרגיה מאשר גרם של פחמימות או חלבון. מכיוון שאינו נמס במים השומן מתאים להוות חומר תשמורת. עודפי השומן נאגרים בגוף בתאים המיועדים לכך. עור ושיער – כדי שהעור והשיער יהיו בריאים הם דורשים שומן. שומן זה מופרש על ידי בלוטות במקומות אלה. קרום התא – הפוספוליפידים הם מרכיבים חשובים בקרום התא. הפוספוליפידים מהווים בידוד והעברה סלקטיבית של חומרים אל התא ומהתא. בנוסף, הכולסטרול שגם הוא מרכיב ליפידי מצוי בקרום התא ומקנה לו חוזק מכני. בידוד – שכבות השומן בגוף מתחת לעור משמשות חומר בידוד מפני קור ושמירה על חום גופם של יצורים חיים בעלי דם חם, במיוחד אצל יצורים החיים באזורים קרים כמו כלבי ים, דובי קוטב, פינגווינים וכדומה. בנוסף, השומן מרפד איברים פנימיים רבים עדינים ומגן עליהם מפני מכות. פרוסטגלנדינים – חומצות שומניות ארוכות שרשרת ורב בלתי רוויות הן חומרי מוצא לבניית פרוסטגלנדינים האחראים לוויסות לחץ הדם, התכווצות שרירים, שמירת חום הגוף וקרישת הדם. נשיאת ויטמינים – ישנם ויטמינים אשר יכולים להתמוסס אך ורק בממיסים שומניים ולכן לליפידים תפקיד חשוב בנשיאתם. ליפיד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ליפידים, דף שער בספרייה הלאומית
פלס בנאים

פֶּלֶס בַּנָּאִים הוא מכשיר מדידה שבאמצעותו אפשר לקבוע האם משטח מאוזן או מאונך ביחס לכיוון כוח הכבידה (כלומר בדרך כלל ביחס לקרקע). המכשיר הומצא על ידי הסופר והמדען הצרפתי מלכיצדק תבנו בסביבות 1660. פלס טיפוסי בנוי ממשטח מתכת ישר (או חומר קשיח אחר) שאליו מחוברת שפופרת שקופה וסגורה שצורתה דמוית גליל שהולך וצר בשני צדדיו. במרבית הפלסים מותקנת שפופרת נוספת המיועדת למדידת משטחים מאונכים לקרקע ולעיתים קרובות ישנה גם שפופרת נוספת שמטרתה מדידת שיפוע של 45 מעלות. השפופרת מלאה בנוזל צבוע, בדרך כלל נוזל כוהלי כגון אתנול, ומעט אוויר, כך שנוצרת בנוזל בועת אוויר. הנוזל נצבע בגווני צהוב או ירוק כדי שיהיה קל לראות את בועת האוויר. לאתנול נקודת קיפאון נמוכה, (114°C-), שמונעת את פיצוץ השפופרת עקב קיפאון של הנוזל באזורים קרים. יתרון נוסף בבחירת נוזל כוהלי הוא צמיגותו הנמוכה שמביאה לתנועה מהירה יחסית של בועת האוויר בתגובה לשינוי תנוחת הפלס. על גבי השפופרת מסומנים קווי עזר שביניהם בועת האוויר תימצא כאשר המשטח שאליו צמוד הפלס מאוזן. פלס לייזר technology/spirit-level פלס בנאים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
שידור דיגיטלי

שידור דיגיטלי הוא השימוש באותות ספרתיים כחלק מטכנולוגיית השידור של הרדיו והטלוויזיה. השידור הדיגיטלי מתקדם בהשוואה לשיטות השידור האנלוגיות. בשיטות השידור הדיגיטליות, רכיבי הקול ורכיבי התמונה מקודדים באופן דיגיטלי (האותות מתורגמים לרצף של סיביות), ולרוב מתווספים אליהם גם נתונים נוספים כגון לוח משדרים, כתוביות ותרגום, ופירוט אודות התוכן המשודר. בדרך כלל, הדיונים והפעולות הקשורות בשידור הדיגיטלי מתמקדים בשידורי הטלוויזיה. השידור הדיגיטלי מיושם בשידורי הלווין, הכבלים ובשנים האחרונות גם בשידורים הקרקעיים. יתרון שיטת השידור הדיגיטלי (בהשוואה לשידור האנלוגי): היכולת לשלב טכנולוגיות דחיסה בשידור. שימוש ברוחב סרט מצומצם מה שמאפשר הקצאת תדרים לערוצים ושימושים נוספים. אפשרות שידור של ערוצים רבים באותו התדר. תאימות למחשבים, אינטרנט איכות קול ותמונה גבוהים במיוחד. אפשרות לשדר כתוביות וערוצי קול במספר שפות. תמיכה ברזולוציית תמונה גבוהה (למשל HDTV). יכולות אינטראקטיביות, שנקראות ITV ‏(interactive television) הטלוויזיה האינטראקטיבית באמצעות הלוויין ואו הכבלים. הפחתה בהספק השידור, והוזלה בעלותו. בכל העולם מתקיים תהליך של מעבר לשידור דיגיטלי שמלוה בהפסקת השידור האנלוגי. במרבית המדינות תהליך המעבר הסתיים או שהוא בשלבי סיום. חברת בזק שידרה רדיו דיגיטלי בשיטת DAB כניסוי משנות התשעים ועד 2007. yes הטלוויזיה בלוויין משדרת טלוויזיה דיגיטלית. חברת הטלוויזיה בכבלים, HOT החלה לשדר בתקן דיגיטלי בשנת 2001. השידור האנלוגי הופסק כליל בשנת 2014. החל מאוגוסט 2009, מופעל בישראל שידור טלוויזיה דיגיטלי קרקעי של מספר ערוצי טלוויזיה - עידן+. השידור האנלוגי הופסק בשנת 2011. הערוצים הישראליים שמופצים חינם דרך הלוויין עמוס מועברים גם-כן באופן דיגיטלי. אתר GoDigital העוסק בשידורים דיגיטליים מצגת באתר משרד התקשורת ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מחול אירובי

מחול אירובי הוא פעילות אירובית המתבצעת על ידי תנועות וצעדים מעולם המחול והתנועה ולצלילי מוזיקה, בדרך כלל כספורט פנאי. פעילות אירובית היא פעילות גופנית המתבצעת על ידי קבוצות שרירים גדולות, בתנועה מחזורית, בעצימות תת-מרבית ולזמן ממושך ברצף, שמטרתה שיפור סיבולת אירובית (סיבולת לב-ריאה). בשנת 1969, ג'קי סורנסון, אשת טייס אמריקאי, רקדנית ומורה לריקוד בנתה שיעור המורכב מתרגילי התעמלות וצעדי ריקוד בליווי מוזיקלי על מנת לספק פעילות לנשות הטייסים בבסיס. מספר שנים לאחר מכן ג'יין פונדה, שחקנית מפורסמת, הפכה לתומכת נלהבת של התחום, ופתחה סטודיו משלה ולימדה בו. עשור מאוחר יותר, נוספה לתחום המחול האירובי המדרגה האירובית. ג’ין מילר, אתלטית מקצועית ומדריכת מחול אירובי, אשר סבלה מפציעה בברך, ניסתה לשקם את ברכיה על ידי אימון על המדרגות האחוריות בביתה אשר באטלנטה, ג’ורג’יה (ארצות הברית). כך נולד הרעיון לאימון במחול אירובי על מדרגה. מאז ועד היום, עבר תחום המחול האירובי שינויים ושיפורים רבים. בין השאר עבודה על משטח מיוחד הבולם זעזועים, תוספת של נעליים מיוחדות לאימון האירובי ועוד. כיום, כמעט בכל מכון כושר קיים סטודיו המיועד לשיעורי אירובי שונים וזהו אחד מענפי ספורט הפנאי הפופולריים ביותר. ספינינג ריקוד על עמוד זומבה מדיה וקבצים בנושא מחול אירובי בוויקישיתוף מחול אירובי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל

מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל הוא בית החולים הגדול בישראל לרפואת ילדים. בית החולים ממוקם בפתח תקווה בסמוך לבית החולים בילינסון ופועל בשיתוף עם אוניברסיטת תל אביב. הוא קרוי על שם ארווינג והלן שניידר, ונמצא בבעלות שרותי בריאות כללית. את בית החולים הקים בשנת 1991 פרופסור יהודה דנון, אשר ניהל אותו עד שנת 1997. מרכז שניידר מתמחה בתחומי השתלות מח עצם ואיברים, המטולוגיה-אונקולוגיה, סוכרת, מכון הלב, אימונולוגיה, וכירורגיית ילדים (בית החולים מתמחה ומרכז בתוכו טיפולים בפקטוס אקסקבטום בישראל), שירותי הדמיה ועוד. בבית החולים פועלת יחידה לטיפול משפחתי, המסייעת בייעוץ לילדים ובני משפחתם הנתקלים בקשיים במהלך האשפוז. בית החולים קרוי על שם משפחת שניידר, שתרמה את מרבית הכספים להקמתו. חזונם של בני הזוג שניידר היה כי בית החולים יהווה גשר לשלום, ובית החולים מטפל בילדים מכל רחבי ישראל וממדינות סמוכות, במקרים מיוחדים. בית החולים שייך לקבוצת שירותי בריאות כללית. בשנת 2012 מרכז נפרולוגי בניהולה של מרים דוידוביץ קיבל הכרה כמרכז ארצי לטיפול בילדים עם אי-ספיקת כליות. מבוצעים בו השתלות רבות כל שנה. בשנת 2017 החלה הקמתו של מגדל אשפוז בן שמונה קומות, שיוקם בסמוך לבניין הנוכחי (מכיוון דרום) על שטח כולל של 36,000 מ"ר. ב-2021 החלה הקמתו של חניון תת-קרקעי שישמש את באי מגדל האשפוז ובתי החולים, החניון נבנה על חשבון חניון קרקעי קיים שנהרס לקראת העבודות. ערך מורחב – נאמני מרכז שניידר עמותת הידידים של מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל נקראת "נאמני מרכז שניידר" ופועלת לגיוס תרומות מאז הקמת בית החולים בשנת 1992. הנשיאה הראשונה של העמותה הייתה אורה הרצוג, רעיית נשיא מדינת ישראל שכיהן בזמנו. כיום, הוועד המנהל מורכב מהגרעין המייסד של הארגון, מאנשי עסקים ומדמויות מפתח שנרתמו לעשייה ופועלים בהתנדבות מלאה. איתי בחור, הילדים של שניידר, איתי בחור - הוצאה לאור, 2016 מדיה וקבצים בנושא מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל, ברשת החברתית פייסבוק מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל, ברשת החברתית LinkedIn מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל (פתח תקווה), דף שער בספרייה הלאומית בניין חדש למרכז שניידר: קפיצת מדרגה לעתיד מתן דויטש, החניון הגדול ליד שניידר נסגר וייהרס - אלה המקומות שתוכלו להחנות בהם, באתר mynet‏ פתח תקוה, 5 באפריל 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קירטון

קירטון הוא סלע משקע ביוכימי, פריך, לבן ונקבובי. זהו סלע הקרוב לאבן גיר ומורכב כמוהו מהמינרל קלציט, אך בשונה מהגיר אינו בעל מבנה גבישי. הקירטון נבנה משלדים גיריים של יצורים זעירים. היצורים הנפוצים בקירטון הם הקוקליטים (סוג של אצה היוצרת לוחות גיר דקים) והפורמיניפרים (סוג של יצור חד-תאי). בחלק מסלעי הקירטון בארץ מהווים הקוקליטים 75% מהסלע, אלא שבשל גודלם (בין אלפית לשתי אלפיות המילימטר) ניתן לראותם במיקרוסקופ האלקטרונים בלבד. לעומת זאת, את הפורמינפרים שגודלם כ-0.1 מ"מ ניתן לראות במיקרוסקופ רגיל. הקירטון פריך בהשוואה לאבן הגיר. אבן הגיר בנויה מארגוניט ומקלציט עשיר במגנזיום, שני מינרלים בלתי יציבים שעוברים המסה וגיבוש מחדש בתהליך הדיאגנזה, תהליך שגורם להקשחת אבן הגיר. לעומתו הקירטון בנוי מקלציט דל מגנזיום שאינו עובר המסה ונשאר רך. על אף שהקירטון הוא נקבובי הוא אינו מעביר מים היטב שכן נקביו זעירים ביותר ולכן הוא סלע אטים. הקירטון עמיד יחסית לסחיפה. ולכן נוצרים צוקים תלולים בנקודה שבה רכסי הקירטון פוגשים בים. הקירטון שוקע בים בקצב של 1–2 מ"מ למאה שנה. שקיעה מסיבית של קירטון התחוללה באירופה, בחלקים נרחבים של אמריקה הצפונית ובמזרח התיכון במשך כ-30 מיליון שנה, בתקופה הקרויה קרטיקון עליון. (הקירטון אף נתן את השם לתור הקרטיקון – Craie בצרפתית פירושו קירטון או גיר). שקיעת הקירטון החלה מתחילת הקנומן (לפני כ-95 מיליון שנה) ועד לסוף עידן המזוזואיקון (סוף תקופת הקרטיקון העליון לפני כ-65 מיליון שנה), אז נוצרו הצוקים הלבנים של דובר במחוז קנט באנגליה, המורכבים ממשקעי קירטון. במזרח התיכון (ובכלל זה בארץ ישראל) החל הקירטון לשקוע, כמו באירופה, לפני כ-95 מיליון שנה, אלא שבאזור המזרח התיכון נמשכה שקיעה זו כ-50–60 מיליון שנה, עד לסוף תקופת האאוקן. קירטון נחצב כבר אלפי שנים, ומספק חומר לבנייה ואדמת סיד לזיבול השדות. בדרום-מזרח אנגליה ישנם ה-deneholes – דוגמה לבורות כריית הקירטון העתיקים. בשל היותו סלע רך וקל לחציבה ועיצוב, שימש הקירטון לכריית בתי מגורים בימים עברו. דוגמאות ניתן לראות באזור בית גוברין ("מערות" בית גוברין הן מנהרות מעשה ידי אדם) ובקפדוקיה אשר באסיה הקטנה. הסלע נפוץ בצפון צרפת בחבל פיקרדי ובצפון חבל נורמנדי ושימש שם לבניית ערים ומונומנטים. רגישות הסלע לקפאון גרמה לכך שעם התפתחות אמצעי התחבורה במאה ה-19 (הרכבת, תעבורה ימית בנהרות), פסק השימוש בו לטובת אבן הגיר שנחצבה בסמוך לפריז. בעבר שימש הקירטון לייצור גיר לכתיבה על לוחות בית הספר (ומכאן גם שמו של אמצעי הסימון באנגלית: Chalk – קירטון), אולם כיום נעשה שימוש בסידן גופרתי (CaSO4) ליצור גירים. מדיה וקבצים בנושא קירטון בוויקישיתוף קירטון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אוטוזום

אוטוזום הוא כרומוזום המצוי באופן שווה בשני הזוויגים, בניגוד לכרומוזום מין. לדוגמה, בתאו של אדם מצויים 22 זוגות של אוטוזומים, וכן זוג כרומוזומי מין: XX בתאיהן של נקבות, ו-XY בתאיהם של זכרים. גן אוטוזומי (או אוטוזומלי) הוא גן המצוי על אוטוזום. מאחר שלכל הורה יש שני כרומוזומים מכל סוג והצאצא מקבל כרומוזום יחיד מכל הורה, יש לאלל אוטוזומי סיכוי של 50% לעבור מהורה לצאצא, ללא קשר למין ההורה או למינו של הצאצא. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מחלות אוטוזומליות הן מחלות תורשתיות הנגרמות כתוצאה ממוטציה המתרחשת בגן אוטוזומי. בשל כך, מחלות אלו מופיעות לרוב בהסתברות שווה בזכרים ובנקבות. להלן מספר מחלות אוטוזומליות : מחלת הנטינגטון - אוטוזומלית דומיננטית. אלצהיימר המתפרץ בגיל צעיר משויך לשלושה גנים: APP, PSEN1, PSEN2 . שלושת גנים אלו מועברים בצורה אוטוזומלית, והם דומיננטיים. מדיה וקבצים בנושא אוטוזום בוויקישיתוף https://www.tasmc.org.il/Articles/Neurology/Pages/Huntington.aspx https://www.nature.com/articles/s41598-019-44848-2.pdf?proof=true