דרך סולינג

דרך סולינג (באנגלית: Macadam על שם מפתחה המהנדס ג'ון לאודון מקאדם) היא שיטה לסלילת כבישים, שהייתה נפוצה בתקופה המנדטורית, תוך שימוש באבנים וחצץ. השיטה פותחה על ידי מהנדסים בריטים, אומצה על ידי השלטונות הבריטים בתקופת המנדט ומהנדסיה השתמשו בה לבניית כבישים ברחבי ארץ ישראל. שיטה זו שימשה גם את בוני כביש טבריה-צמח. רוב הדרכים שנסללו בשיטה זו כוסו, במשך השנים, באספלט, בעיקר בגלל היותן דרכים משובשות. המילה סולינג (באנגלית: soling) היא מילת פועל שמקורה במילה סוליה (סולית נעל או סולית כף הרגל - באנגלית: sole) ומתייחסת לתהליך יצירת תשתית הכביש על ידי כתישת אבנים לחצץ, שבמקור נעשתה באופן ידני. שיטת הסלילה קרויה מקאדם, כאמור על שם המהנדס שפיתח אותה. בתקופת היישוב נעשה שימוש במונח "כביש מקאדם". אך בהדרגה המילה סולינג נכנסה לשימוש גם לתאר, לעיתים, כביש לא סלול. השימוש בבסיס סולינג לסלילת כבישים פותחה על ידי המהנדס הבריטי תומאס טלפורד. השיטה שופרה באופן משמעותי על ידי המהנדס הבריטי ג'ון לאודון מקאדם. מקאדם סבר, שכדי להבטיח איכות כביש צריך לשבור או לכתוש את האבנים והחצץ לגודל אחיד ולהניח אותם בצפיפות ובצורה סימטרית, שכביש צריך להיסלל גבוה מעט מפני הקרקע, ולהיות משופע מעט, כדי שמי הגשם יגלשו ממנו ולא יחלחלו ויפגעו במבנה הכביש. בסלילת כביש מקאדם היה נהוג לסמן את תוואי הכביש בשני חוטים ולאורכם לשקע אבני שפה. בין אבני השפה, לכל רוחב הכביש, הונחו אבני גיר קשות שחלקן הרחב כלפי מעלה. ברווחים בין האבנים היו דוחקים חתיכות אבן במטרה למלא את הרווחים. מצע אבנים זה היה נקרא ה"סולינג". לאחר השלמת הסולינג היה מכבש עובר וכובש את הסולינג ולאחר מכן הונח חצץ על מצע הסולינג והמכבש עבר שוב על החצץ ומכסה אותו בשכבה של אבק אבן. רבים מהפועלים שעסקו בסלילת דרכי הסולינג היו אנשי היישוב היהודי, מעולי העלייה השנייה והעלייה השלישית. הדרך הידועה ביותר שנסללה בשיטה זו הייתה כביש טבריה-צמח בה עסקו כ-500 פועלים יהודים בסלילת הכביש. פועל החצץ היה שובר אותן [את האבנים] בפטיש כבד לחתיכות [...] ושובר את החתיכות לחצץ [...] לאורך תוואי הכביש [...] היו פועלים המציבים אבני שפה. על-פני השטח שבין שורות אבני השפה היו מניחים אבני גיר קשות [...] ממלאים בחתיכות אבן את הרווחים, שבין האבנים הגדולות. כאשר תמה הנחת הסולינג היה המכבש עובר על-פני השטח [...] מפזרים את החצץ על-פני הסולינג [...] אז הגיע שנית תור המכבש לכבוש את החצץ".. — יאיר השולמי, עדין השולמי עולם הולך ונעלם, הוצאת מלוא 1995, עמ' 107–108 בתחילת המאה ה-21 ניתן עדיין למצוא, בישראל, דרכי סולינג במקומות הבאים: דרך מעל נחל משושים בקעת גינוסר נחל עמוד פארק רמת מנשה (בדרך לעמק השלום) (אוסף תמונות) בין משטרת נהלל לתל קשיש (נחשף בחפירות בתל קשיש) באזור מנחמיה, בתחומי שמורת הירדן הדרומי ליד קרני חיטין (אוסף תמונות) בין כפר תבור לבית הספר החקלאי כדורי בין כפר סאלד לשמיר בקיבוץ גשר (אוסף תמונות) לחוף גבעת אולגה ליד תל גדור (אוסף תמונות) הדרך המחברת בין כפר הרי"ף לקיבוץ כפר מנחם (אוסף תמונות) בין מבוא חורון לפארק איילון (אוסף תמונות) משכונת כפר גבירול ברחובות לכיוון נבי רובין-פלמחים (אוסף תמונות) מכפר בן נון לתל גזר (אוסף תמונות) ביער אילנות מצידו המערבי של כביש 4 (אוסף תמונות) ממערב לתחנת הרכבת חדרה מזרח. הדרך נמשכת מדרום לגדר של קיבוץ גן שמואל (אוסף תמונות) מצפון לחדרה, בקרבת תחנת הרכבת חדרה מזרח (אוסף תמונות) ממזרח לתחנת הרכבת נחל שורק (אוסף תמונות) לאורך כביש הערבה (כביש 90) - דרך הסולינג זופתה ושימשה ככביש לאילת עד סלילת הכביש החדש. כביש הנפט - כבישים 224 ו-225 מצומת הנגב למכתש הגדול - דרך הסולינג זופתה ושימשה ככביש לירוחם עד סלילת הכביש החדש. הכביש הישן מבאר שבע דרך ביר עסלוג' לניצנה (כביש 211) (אוסף תמונות). כביש 241 (כביש הרעב) בין חאן יונס לבאר שבע - קטע הדרך שבין צומת מעון (קיבוץ מגן) לצומת גילת נסלל מחדש ב-1956. הכביש המוביל לגבעה 69 (שימש את מחנות הצבא הבריטי שהוקמו ליד הגבעה). הכביש המוביל מהישוב אשכולות לדאהרייה. כביש הגישה מנערן (כביש 90) לגשר אום שורט שעל נהר הירדן (מזופת ברובו). מדיה וקבצים בנושא דרך סולינג בוויקישיתוף כביש סולינג מתוך אתר "אתרים היסטוריים בערבה התיכונה" דרך סולינג בגבעת אולגה באתר "עמוד ענן" דרך סולינג בכביש הנפט באתר "עמוד ענן" ד"ר אבי ששון, כביש הגישה לכפר מנחם החוג ללימודי ארץ-ישראל - המכללה האקדמית אשקלון והקרן לחקר מישור החוף חשיפת דרך סולינג בתל קשיש באתר פרש דרך סולינג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) לדוגמה: היבואו תיירים לא"י, הארץ, 23 ביוני 1929 אינג'נר ש. אטינגן, כביש חיפה-בגדאד, דבר, 8 במרץ 1939 אם כי לרוב המילה סולינג משמשת לתאר את תשתית הכביש ולא את הכביש עצמו, לדוגמה: סולל הכבישים הוותיק, למרחב, 15 ביולי 1963 כביש בערבה, דבר, 18 בינואר 1952 הוחל בסלילת הכביש החדש מסדום לעין גדי, על המשמר, 3 באפריל 1961 מהנדס אזרחי שהתמחה בתכנון גשרים, תעלות ודרכים הרומאים בנו גם הם דרכים מאבנים אך הם נהגו להשתמש באבנים יותר גדולות הלית ינאי לויזון, ‏ג'ון לאודון מקאדם - ממציא הכביש המודרני, באתר גלובס, 18 באוקטובר 2009 יאיר השולמי, עולם הולך ונעלם, הוצאת מלוא, 1995, עמ' 107-108 דרך זו נסללה בשנת 1938 על ידי עולים שהגיעו בעלייה החמישית והיו זקוקים לפרנסה. היא חיברה בין יוקנעם לג'וערה אם כי במפות היא מגיעה רק עד לכפר ריחני'ה נכון לאוגוסט 2014 החפירות ליד תל קשיש כוסו בעפר (כנראה שזו הייתה חפירת הצלה)