laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ג'ולי הלדמן

ג'ולי הלדמן (באנגלית: Julie Heldman;‏ נולדה ב-8 בדצמבר 1945) היא טניסאית עבר יהודייה-אמריקאית. אחת הטניסאיות הבולטות בסוף שנות השנות ה-60 ותחילת השנות ה-70, דורגה במקום חמישי בעולם ושנייה בארצות הברית בשנת 1969. אלופת המכביה השמינית (1969). הלדמן זכתה עם נבחרת גביע הפדרציה של ארצות הברית בתואר בשנים 1966 ו-1969. היא השתתפה גם בשנים 1970, 1974 ו-1975 שבו שימשה כקפטנית של הנבחרת. המאזן שלה בגביע הפדרציה עומד על 21–9. הלדמן נולדה וגדלה בברקלי, קליפורניה. בתם של אלוף ארצות הברית בטניס לנוער (1936), ג'וליוס הלדמן והמייסדת והמוציאה לאור של המגזין העולמי לטניס, גלאדיס הלדמן (אנ'). בטורניר ההדגמה שנערך באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) זכתה הלדמן ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב בטורניר לזוגות מעורבים, מדליית כסף בטורניר לזוגות נשים ביחד עם רוזה מריה דרמון מצרפת ובמדליית ארד בטורניר ליחידות ובטורניר הראווה של המשחקים היא זכתה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בטורניר לזוגות נשים ומדליית כסף בטורניר ליחידות. ב-2001 הונצחה הלדמן ביד לאיש הספורט היהודי שבמכון וינגייט, מוזיאון המנציח יהודים שהגיעו להישגים ספורטיביים יוצאי דופן. מדיה וקבצים בנושא ג'ולי הלדמן בוויקישיתוף ג'ולי הלדמן, ברשת החברתית אינסטגרם ג'ולי הלדמן, באתר olympedia.org ג'ולי הלדמן, באתר ה-WTA ג'ולי הלדמן, באתר ה-ITF ג'ולי הלדמן, באתר גביע הפדרציה
איחוד הפטריוטים של מיאנמר

איחוד הפטריוטים של מיאנמר, "מא בה ת'ה" או PAM (באנגלית: Patriotic Association of Myanmar)  בבורמזית "מא בה ת'ה" תרגומו "ארגון להגנה על הלאום והדת"  הוא ארגון בודהיסטי במיאנמר (בורמה). כמה מחברי PAM קשורים לתנועה הבודהיסטית 969, אשר ידועה בהתנגדותה להשפעות האסלאם על האוכלוסייה הבודהיסטית ולעידוד לאומנות בודהיסטית, אולם קולות אחרים בארגון מטיפים לסובלנות דתית ועידוד דיאלוג. ב-15 בינואר 2014, PAB נוסדה רשמית בכינוס גדול של נזירים בודהיסטים במנדלאיי, עם מטרה של הגנה על הטהרוואדה בבורמה. השם המקומי הוא Sāsana Vaṃsa Pāla שפירושו המילולי "מגן הגזע הססני".  אחד המנהיגים הבולטים של PAM הוא אשין ויראת'ו אשר נחשב לאחד הסמנים הלאומנים בקבוצה. הוועדה המרכזית אשר מנהיגה את הארגון מורכבת מ-52 צירים. בודו באלה סנה תנועת 969 Aung Kyaw Min (27 ביוני 2014). "Ma Ba Tha monks declare political independence". Myanmar Times. נבדק ב-13 ביוני 2015. {{cite news}}: (עזרה) Nilsen, Marte (12 במרץ 2015). "Buddhist nationalism threatens Myanmar's democratic transition". East Asia Forum. נבדק ב-13 ביוני 2015. {{cite news}}: (עזרה) Walton, Matthew J.; Hayward, Susan (2014). Contesting Buddhist narratives : democratization, nationalism, and communal violence in Myanmar. Honolulu: East-West Center. ISBN 9780866382526. အောင်ကိုဦး (16 בינואר 2014). "မျိုးစောင့်ဥပဒေ အတည်ပြုပြဋ္ဌာန်းသည်ထိ ဆောင်ရွက်မည်ဟု သံဃာ့ညီလာခံ ထုတ်ပြန်". Mizzima News (בבורמזית). נבדק ב-14 ביוני 2015. {{cite news}}: (עזרה) "Myanmar Buddhist Monks Launch Group for 'Defending Religion'". Radio Free Asia. 15 בינואר 2014. נבדק ב-14 ביוני 2015. {{cite news}}: (עזרה) "Keeping the Faith: A Study of Freedom of Thought, Conscience, and Religion in ASEAN" (PDF). Human Rights Resource Centre. University of Indonesia, Depok Campus. נבדק ב-13 ביוני 2015. {{cite web}}: (עזרה)
המפלגה הכחולה (גרמניה)

המפלגה הכחולה (בגרמנית: Die blaue Partei או Die Blauen, הכחולים) היא מפלגת ימין גרמנית אשר נוסדה ב-17 בספטמבר 2017 ביוזמת פראוקה פטרי שפרשה מתנועת אלטרנטיבה לגרמניה. המפלגה ממתגת עצמה תחת השם Blaue Wende, שמשמעותו "השינוי הכחול". המפלגה מהווה למפלגה שמרנית שהתפצלה מתוך אלטרנטיבה לגרמניה ומנסה למשוך אליה שמרנים ובעלי דעה מרוככת יותר מדעותיה של אלטרנטיבה לגרמניה. מנהיג המפלגה הוא מיכאל מוסטר. פראוקה פטרי הייתה מנהיגת אלטרנטיבה לגרמניה מיולי 2015 ועד ספטמבר 2017. ברם בשל סכסוך עם שותפיה במפלגה החליטה ליזום את הקמת תנועת "השינוי הכחול". בספטמבר 2017 פרשה ממפלגת האלטרנטיבה. והכריזה על הקמת המפלגה הכחולה היא הפכה לחברה הראשונה של המפלגה בבונדסטאג ובשל כך קיבלה גם מושב בלנדטאג של מדינת סקסוניה, אליה הצטרף גם בעלה מרקוס פרטצל, כחבר בלנדסטאג של ווסטפאליה ופורשים נוספים ממפלגת אלטרנטיבה לגרמניה. מדיניות המפלגה דומה מאוד לאלה של אלטרנטיבה לגרמניה אך מציגה עצמה כתנועה מתונה יותר, אם כי כלי תקשורת בגרמניה טוענים שהאידאולוגיה בין המפלגות כמעט זהה ואין ביניהן שינויים מהותיים. בדומה לאלטרנטיבה לגרמניה, הכחולים דורשים פיקוח גבולות מחמיר יותר, הגבלות על מתן מקלט לפליטים ואיסור על אזרחות כפולה. מדיה וקבצים בנושא המפלגה הכחולה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המפלגה הכחולה המפלגה הכחולה, ברשת החברתית פייסבוק Die blaue Partei "Bundeswahlleiter bestätigt Gründung der "Blauen Partei"" (בגרמנית). Der Tagesspiegel. 11 באוקטובר 2017. נבדק ב-12 באוקטובר 2017. {{cite web}}: (עזרה) Stoldt, Till-Reimer (22 באוקטובר 2017). "Die AfD-Erosion ist in vollem Gange" (בגרמנית). Welt. נבדק ב-23 באוקטובר 2017. {{cite news}}: (עזרה) "Petry bekennt sich öffentlich zur Gründung der "Blauen Partei"". MDR Sachsen. 13 באוקטובר 2017. אורכב מ-המקור ב-2017-10-13. נבדק ב-26 באוקטובר 2017. {{cite news}}: (עזרה) Troianovski, Anton (23 באפריל 2017). "Head of Germany's Upstart Anti-Immigrant Party Pushed Aside" – via www.wsj.com. {{cite web}}: (עזרה) "AfD defectors led by Frauke Petry hint at breakaway party". Deutsche Welle. 29 בספטמבר 2017. נבדק ב-23 באוקטובר 2017. {{cite news}}: (עזרה) "Party of one: Petry abandons AfD to enter Bundestag alone". Deutsche Welle. 29 בספטמבר 2017. נבדק ב-23 באוקטובר 2017. {{cite news}}: (עזרה) "Ex-AfD chief Frauke Petry unveils new conservative 'Blue party'". Deutsche Welle. 13 באוקטובר 2017. נבדק ב-23 באוקטובר 2017. {{cite news}}: (עזרה)
זאווארט

זאווארט (בפולנית: Zawrat ובנוסף PZInż Zawrat) הוא אוטובוס, עירוני, אשר יוצר על ידי יצרנית הרכב הצבאית- פולנית Państwowe Zakłady Inżynierii PZInż בוורשה, בין השנים 1936–1937. בסך הכול יוצרו 18 יחידות. האוטובוס האחרון, יצא משרות, כאוטובוס עירוני בוורשה בשנת 1949. 50 נוסעים (ישיבה+עמידה) 2 דלתות דלת כניסה לנהג (צד שמאל) PZInż לוקס-ספורט 403 FSC Żuk זאווארט - תמונות (auto-zer) זאווארט - תמונות זאווארט בורשה - תמונה (imcdb.org/vehicle) מדיה וקבצים בנושא זאווארט בוויקישיתוף יצרנית כלי הרכב הצבאית "(Państwowe Zakłady Inżynierii (PZInż"revolvy זאווארט - מידות ומפרט טכניforum.infobus אוטובוס זאווארט - מפרט טכני ומידותdws-xip.pl/wojna/bron/polskaSamochód ciężarowy PZInż. 153C (Saurer 3CT1D) - Dws-xip
הבחירות הכלליות בגרינלנד 2014

הבחירות הכלליות התקיימו בגרינלנד ב-28 בנובמבר 2014 לאחר שראש הממשלה אלקה האמונד התפטרה מתפקידה בעקבות ניצול לרעה של כספי ציבור. סיומוט ואינואיט אטקטיגיט נותרו המפלגות הגדולות ביותר וזכו ב-11 מושבים כל אחת. לאחר הבחירות הוקמה ממשלת קואליציה של שלוש מפלגות, המורכבת מסיומוט, סולידריות והדמוקרטים. 31 חברי הפרלמנט נבחרו בשיטה היחסית על פי מחוזות בחירה. המושבים הוקצו בשיטת ויקטור ד'הונד. ערך זה הוא קצרמר בנושא בחירות ובנושא גרינלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פיוס השמיני

פיוס השמיני (בלטינית: Pius VIII;‏ 20 בנובמבר 1761 – 30 בנובמבר 1830), היה אפיפיור מ-31 במרץ 1829 ועד מותו. שמו לפני הכתרתו היה פרנצ'סקו סבריו קסטיליוני (Francesco Saverio Castiglioni). בתקופתו התרחשה האמנציפציה הקתולית בבריטניה שאותה קידם בברכה, ומהפכת יולי בצרפת שאותה קיבל בחוסר רצון. קסטיליוני נולד כבנם השלישי מבין שמונת ילדיהם של הרוזן אוטאביו קסטיליוני ואשתו סנזיה גיזלירי, ובצעירותו למד באוניברסיטת בולוניה לימודי משפט קאנוני, ולאחר סיום לימודיו בשנת 1785 הוסמך לכמורה. ב-11 באוגוסט 1800 מונה לבישוף של מונטאלטו דה מארקה, ובשנת 1808 נעצר ונלקח למילאנו, לאחר שסירב להישבע אמונים לנפוליאון או לממלכת איטליה הנפוליאונית. בהמשך הוא הועבר לפאביה ולמנטובה, ובשנת 1813 הועבר לטורינו, ובשנת 1814 שוחרר ממאסרו וחזר למשרתו, תוך שהוא מקבל את ברכתו של האפיפיור פיוס השביעי. בשנת 1816 הוא מונה לקרדינל, ובהמשך מילא תפקידים בכירים בכנסייה. קסטיליוני היה בן טיפוחיו של פיוס השביעי, ששאף להביא לידי כך שייבחר כיורשו, אולם לאחר מותו של הלה בשנת 1823 נבחר לאפיפיור אניבלה (חניבעל) דלה גנגה, שנטל את השם לאו השנים עשר. בשנת 1829 מת לאו השנים עשר, וקסטיליוני נבחר כאפיפיור במקומו, על אף בריאותו השברירית, וב-5 באפריל 1829 הוכתר על ידי הקרדינל ג'וזפה אלבני, תוך שהוא נוטל את השם פיוס השמיני. פיוס השמיני גינה את התרגומים החדשניים לתנ"ך, התנגד לשינויים באירלנד ובפולין שהיו מדינות קתוליות, וקיבל בהשלמה את נישואי התערובת בין קתולים לפרוטסטנטים, אם כי אמר שהנישואים יהיו מבורכים רק אם הילדים יתחנכו כקתולים. בתקופתו התרחשה האמנציפציה הקתולית בבריטניה שאותה קידם בברכה, ומהפכת יולי בצרפת שאותה קיבל בחוסר רצון, אך לבסוף הוא הכיר בלואי פיליפ, מלך הצרפתים כמלך צרפת, ואף התיר לו להשתמש בתואר "Roi Très Chretien", שפירושו הוד מלכותו האדוק ביותר. פיוס השמיני ערך שלושה טקסי קונסיסטוריה, שבהם העלה שישה בישופים לדרגת קרדינל, בנוסף הוא הכיר בקידושם של שני קדושים, שעליהם הכריז פיוס השביעי, וכן הוא העניק לברנאר מקלרבו את התואר מורה הכנסייה. פיוס השמיני גם התיר נטילת ריבית מתונה, על ידי קבלת הרווח שהתקבל מההשקעות שנעשו בכספי ההלוואה. במהלך רוב תקופת כהונתו מצבו הבריאותי של פיוס השמיני היה ירוד ביותר, וב-30 בנובמבר 1830 הוא מת בארמון קווירינאלה, וליורשו נבחר האפיפיור גרגוריוס השישה עשר. מדיה וקבצים בנושא פיוס השמיני בוויקישיתוף פיוס השמיני, האנציקלופדיה הקתולית, מהדורת 1913 פיוס השמיני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פיוס השמיני, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
פרנסואז דיר

פרנסואז דיר (בצרפתית: Françoise Dürr;‏ נולדה ב-25 בדצמבר 1942) היא טניסאית עבר צרפתית. אחת הטניסאיות הבולטות בעולם בשנות ה-60 ובשנות ה-70, דורגה במקום השלישי בעולם בשנת 1967. היא זכתה ב-12 תוארי גראנד סלאם, מהן זכייה ביחידות, 7 זכיות בזוגות נשים ו-4 בזוגות מעורבים. פרנסואז דיר נולדה באלז'יר שאז הייתה בירה של המושבה הצרפתית. אביה שירת בחיל האוויר הצרפתי ונהרג בשנת 1945. בשנת 1955 עם תחילת מלחמת העצמאות של אלג'יריה המשפחה עברה לפריז. במסגרת טורנירי גראנד סלאם היא השתתפה רק פעם במשחק גמר בתחרויות ליחידים וזכתה בתואר. במסגרת טורנירי גראנד סלאם לזוגות נשים היא השתתפה ב-18 גמרים נשים וזכתה ב-7 תארים עם פרטנריות שונות. במסגרת טורנירי גראנד סלאם לזוגות מעורבים היא השתתפה ב-8 גמרים נשים וזכתה ב-4 תארים עם פרטנריות שונות. לאחר הפרישה היא עברה להתגורר בארצות הברית (בעלה היה אמריקאי) אך בשנת 1992 חזרה לצרפת עם שני ילדיה. הרעה: בשנת 1977 אליפות אוסטרליה הפתוחה נערכה פעמיים. מדיה וקבצים בנושא פרנסואז דיר בוויקישיתוף פרנסואז דיר, באתר ה-WTA פרנסואז דיר, באתר ה-ITF פרנסואז דיר, באתר גביע הפדרציה פרנסואז דיר, באתר היכל התהילה של הטניס
FSC Żuk

FSC Żuk (בפולנית: FSC Żuk) הוא כלי רכב בתצורות: מסחרית ו-טנדר אשר יוצרה על ידי יצרנית כלי הרכב הפולנית Fabryka Samochodów Ciężarowych, (באנגלית: FSC Lublin Automotive Factory) בלובלין, בין השנים 1958–1996. יוצרו 587,820 יחידות. מסחרית טנדר פתוח טנדר סגור טנדר קבינה כפולה אמבולנס FSC Żuk A-03 FSC Żuk A-05 FSC Żuk A-06 FSC Żuk A-07 FSC Żuk A-05 M FSC Żuk A-09 M FSC Żuk A-11 M FSC Żuk A-07 FSC Żuk A-07 B FSC Żuk A-09 FSC Żuk A-11 FSC Żuk A-15 FSC Żuk A-15 C FSC Żuk A-151 C FSC Żuk A-16 Żuk A-161 FSC Żuk A-16 B FSC Żuk A-17 B A-1805 (אמבולנס) A-18 (מיניבוס) A-1511 B A-176 K-1 A-176 K-2 A-176 I-1 A-176 I-2 A-0701 A-072 A-073 A-074 A-075 A-09 A-111 A-13 A-14 דגם FSC Żuk מודל "A-03" דגם FSC Żuk בשרות מכבי אש הפולנים דגם FSC Żuk מודל "Żuk A-07" דגם FSC Żuk מודל "Żuk A-17" דגם FSC Żuk מודל "Żuk A-09" דגם FSC Żuk מודל "FSC Żuk A-17 B" דגם FSC Żuk מודל "FSC Żuk A-17 B" דגם FSC Żuk מודל "FSC Żuk A-15" דגם FSC Żuk דגם FSC Żuk מודל "A-1511 B" בשרות מכבי אש הפולנים דגם FSC Żuk בשרות מכבי אש הפולנים דגם FSC Żuk מודל "Żuk A-151 C" בשרות מכבי אש הפולנים דגם FSC Żuk מודל "FSC Żuk A-09 M" דגם FSC Żuk מודל "Żuk A-16 B" (צולם בקרקוב) דגם FSC Żuk דגם FSC Żuk "מודל Żuk A-16 B", קבינה כפולה PZInż לוקס-ספורט 403 FSR טארפאן FSC לובלין סטאר N52 FSC Żuk דגמי "FSC Żuk" - תמונות (pinterest) מדיה וקבצים בנושא FSC Żuk בוויקישיתוף דגם "FSC Żuk" ואן (3:44 דקות), יו-טיוב דגמי FSC Żuk klasyczny.com/najdluzej-produkowane-samochody-fsc-zuk דגם FSC Żukhobbydb.com/subjects/fsc-zuk-make-model-family דגמי "FSC Żuk"hooniverse טנדר "FSC Żuk"driiive.com/karollazarczyk טנדר "FSC Żuk"wroom.ru/cars
דאורייתא

בהלכה, דְּאוֹרָיְתָא (או: מִדְּאוֹרָיְתָא; בעברית: "של התורה") הוא שמן של מצוות שמקורן בתורה. ההלכות מדאורייתא הן אלו שנחשבות לחלק ממערכת החוקים שניתנו על ידי אלוהים למשה, לעומת ההלכות דרבנן (או מדרבנן) שנחשבות לחוקים שפורשו והוספו על גבי מערכת ההלכות דאורייתא ("תקנות חכמים"). להבחנה בין הלכות בעלות תוקף מדאורייתא לעומת הלכות בעלות תוקף מדרבנן משמעויות מעשיות בפסיקת ההלכה, כגון במקרה של ספק אם יצא ידי חובת המצווה. דין דאורייתא כולל את כל הדינים שנמסרו למשה רבנו בהר סיני. כלומר הן דינים הכתובים בתורה (במפורש או שנלמדים מפסוק) והן דינים שהם "הלכה למשה מסיני", כלומר דינים שאין להן מקור בתורה שבכתב והם בבחינת תורה שבעל פה. "דאורייתא" הוא מונח בארמית שמשמעתו "של התורה", כינויים נוספים הם "דבר תורה" או "דברי תורה". בנוסף, המונח מצווה משמש בדרך כלל דווקא להוראות דאורייתא, בניגוד להוראות דרבנן (מתייחסים בשיח ההלכתי ל"תרי"ג מצוות" שהן מן התורה לעומת "ז' מצוות דרבנן" ושאר תקנות וגזירות חכמים). בשיח ההלכתי מקובל להתייחס ל"דין/איסור/חיוב דאורייתא" לעומת "דין/איסור/חיוב דרבנן". ערך מורחב – דרבנן דרבנן הוא כינוי לתקנות גזירות ומצוות שתקנו חז"ל במשך הדורות, ואין להם מקור בתורה, (אמנם ישנם מקומות שחז"ל מצאו רמז לתקנה או למצווה בתורה, לימוד זה נקרא אסמכתא). חיוב דרבנן קל יותר מחיוב דאורייתא, וכן בספק בדין דרבנן אפשר להקל. דינים דרבנן נקראים גם "תקנת חכמים" או "גזירת חכמים" (גם בקיצור: "תקנה" או "גזירה" בסתם). ערך מורחב – דברי קבלה בין דין דאורייתא לדין דרבנן יש גדר אמצעי שנקרא דברי קבלה. כלומר מצוות או חיובים שנאמרו על ידי הנביאים, או שנלמדות (בדרכי הלימוד של התורה שבעל פה) מן הכתוב בספרי הנביאים והכתובים. דברי קבלה אינם כתוקף של דיני התורה, אך הם יותר חמורים מדינים דרבנן. יש בהם גם צד קל יותר משאר דיני דרבנן, אלא נידונים כדיני דאורייתא, שכן במקרים מסוימים החמירו חכמים בדבריהם יותר מדיני התורה, ובדברי קבלה לא החמירו כבדיני תורה. דוגמה למצווה מדברי קבלה היא פורים שנתקנה על ידי הנביאים. ערך מורחב – תרי"ג מצוות הבסיס להוראות וחיובים דאורייתא הן תרי"ג המצוות, כלומר, מערכת החוק המקראי הכתובה בתורה שבכתב. בנוסף לכך, ישנם עוד חיובים ומצוות שאינם כתובים במפורש בתורה, אך דינם הוא כדין דאורייתא: תורה שבעל פה - מערך דינים והוראות שנמסרו למשה במעמד הר סיני, הכולל פירושים ותוספות לתורה שבכתב. מידות שהתורה נדרשת בהן – מערכת כלליים טקסטואליים מדרשיים ששימשו את חז"ל להסקת מסקנות הלכתיות מהטקסט המקראי – וגם להם תוקף דאורייתא. הלכה למשה מסיני - יש הוראות בודדות שנחשבות בעלות תוקף דאורייתא אף על פי שלא ניתן להם מקור במקרא, והן נקראות הלכה למשה מסיני. ערך מורחב – ספקא דאורייתא לחומרא כשישנו ספק בדין דאורייתא, כגון שמסופק אם יצא ידי חובה או לא, במקרה וחיוב המצווה הוא מדאורייתא, חייב לנהוג לחומרא (להחמיר), ולקיים את המצווה, עד שידע בוודאות שיצא ידי חובה. בראשונים נחלקו אם חיוב זה עצמו, הוא דין דאוריתא, או מדרבנן. בניגוד לכך, כשישנו ספק במצוות ודינים שחיובים מדרבנן, ההלכה היא שניתן להקל בכך, מדין ספק דרבנן לקולא (להקל). אסמכתא י"ז דרגות בין דאורייתא לדרבנן, שיעור של הרב אשר וייס מידע על דאורייתא בקטלוג הספרייה הלאומית הערך "דאורייתא", באתר ויקישיבה (מתוך ספרו של אחיקם קשת קובץ יסודות וחקירות השלם) מסכת ראש השנה דף י"ט עמוד א'. לדעת הרמב"ן. אמנם לדעת הרמב"ם רק כאשר "פרשו הם בעצמם ואמרו שזה גוף תורה או שזה מדאורייתא" - נחשב כדבר תורה. ראו בפורום פורטל הדף היומי.
דרבנן

דְרַבָּנָן (או: מִדְּרַבָּנָן; בעברית: "של רבותינו") הוא הגדרה של מקור להוראות הלכתיות ביהדות. ההלכות מדרבנן הן חוקים שחכמים הוסיפו על גבי מערכת ההלכות דאורייתא ("תקנות חכמים"). להבחנה בין הלכות בעלות תוקף מדאורייתא לעומת הלכות בעלות תוקף מדרבנן משמעויות מעשיות בפסיקת ההלכה. "דרבנן" הוא מונח בארמית שמשמותו "של רבותינו". כינויים נוספים הם "דברי סופרים" או "דברי חכמים". הוראות דרבנן נקראות גם "תקנת חכמים" או "גזירת חכמים" (גם בקיצור: "תקנה" או "גזירה" בסתם). בשיח ההלכתי מקובל להתייחס ל"דין/איסור/חיוב דאורייתא" לעומת "דין/איסור/חיוב דרבנן". ערך מורחב – דאורייתא דין דאורייתא כולל את כל הדינים שנמסרו למשה רבנו בהר סיני. כלומר הן דינים הכתובים בתורה (במפורש או שנלמדים מפסוק) והן דינים שהם "הלכה למשה מסיני" כלומר תורה שבעל פה. "דאורייתא" הוא מונח בארמית שמשמעתו "של התורה", כינויים נוספים הם "דבר תורה" או "דברי תורה". דוגמה למצווה מדאורייתא היא איסור הדלקת אש בשבת (שמות לה', ג'). ערך מורחב – דברי קבלה בין דין דאורייתא לדין דרבנן יש גדר אמצעי שנקרא דברי קבלה. כלומר מצוות או חיובים שנאמרו על ידי הנביאים. דברי קבלה אינם כתוקף של דיני התורה, אך הם יותר חמורים מדינים דרבנן. לעיתים יש בדברי קבלה דווקא קולא (קלים יותר) מדיני דרבנן: במקרים מסוימים החמירו חכמים בדבריהם יותר מדיני התורה, על פי הכלל "דברי חכמים צריכים חיזוק, דברי תורה אינם צריכים חיזוק". אך בדברי קבלה לא החמירו חכמים כבדיני תורה. דוגמה למצווה מדברי קבלה היא פורים שנתקנה על ידי הנביאים. מקור ההוראות שנוספו מדרבנן אינו בנקודה היסטורית אחת. המסורת היהודית מייחסת כמה מהתקנות לדמויות מקראיות שונות, ובהן משה, שלמה ועזרא. תקנות אחרות מיוחסות לחכמים מסוימים שפעלו בתקופת בית שני או בתקופה שלאחר החורבן. לגבי רוב הדינים דרבנן אין מסורת מפורשת המתייחסת לזמן שבו הן נתקנו, אך בדרך כלל התלמוד ושאר הספרות ההלכתית עוסקים בתקנות המיוחסות על ידם לתקופת התנאים או מוקדם יותר. כאמור דינים דרבנן הן דינים שאין להם מקור בתורה שבכתב או בעל פה, והם ניתקנו על ידי חז"ל בדורות שלאחר מתן תורה. רבים מגזירות חז"ל ניתקנו על מנת להרחיק את האדם מלעבור על איסור דאורייתא. כך למשל מופיע בתחילת מסכת ברכות שתיקנו חז"ל לקרוא קריאת שמע של ערבית עד חצות הלילה, על אף שמהתורה זמנה הוא עד הבוקר על מנת "להרחיק את האדם מן העבירה". טעם התקנה הוא על מנת שאדם לא ילך לישון קודם שקרא קריאת שמע, כאשר בדעתו לקרואה בהמשך הלילה, וייתכן שיגרר בשנתו עד הבוקר וימנע מלקרוא קריאת שמע. בפוסקים ובתלמוד מובאים כמה הבדלי דינים שמייחדים דינים דרבנן: גזירה שאין הציבור יכול לעמוד בה - חז"ל אינם גוזרים גזירה, כאשר על פי הנראה רוב הציבור יתקשו לקיימה. ספק - כאשר מסופק לאדם אם קיים מצווה מדרבנן, הוא אינו חייב לחזור ולעשותה, מטעם ספק דרבנן לקולא. דאורייתא שבע מצוות דרבנן מצווה לשמוע דברי חכמים אסמכתא תקנות הקהילה י"ז דרגות בין דאורייתא לדרבנן, שיעור של הרב אשר וייס מידע על מצוות דרבנן בקטלוג הספרייה הלאומית הערך "דרבנן", באתר ויקישיבה (מתוך ספרו של אחיקם קשת קובץ יסודות וחקירות השלם) מסכת ראש השנה דף י"ט עמוד א'.
בית הכנסת אליהו

בית הכנסת אליהו הוא בית כנסת אורתודוקסי הממוקם במרכז העיר מומבאי שבהודו. זהו בית הכנסת הספרדי השני בעיר. בית הכנסת נוסד ב-1884 על ידי יעקב ששון, בנו של אליהו דוד ששון ונכדו של דוד ששון; האחרון היגר מבגדאד שבעיראק להודו ב-1832 בשל רדיפות והשתקע במומבאי, שנקראה אז בומביי. בית הכנסת תוחזק ונשמר בידי נאמנותו של יעקב ששון. ייחודו האדריכלי של מבנה בית הכנסת נובע משילוב המסורות היהודיות ומהשפעות הקולוניאליזם ההודי והאנגלי. המבנה תוכנן על ידי משרד האדריכלים הבריטי "גוסטלינג ומוריס" של בומביי. קומת הבסיס של הבניין בנויה אבן והקומות העליונות בנויות לבנים; החזית החיצונית של בית הכנסת צבועה טורקיז. כיוון התפילה באולם בית הכנסת הוא מערב, לכיוון ירושלים. בית הכנסת ממוקם בשכונת ה"קולבה" ברחוב ד"ר ו. ב. גנדי מארג 55, מומבאי. מדיה וקבצים בנושא בית הכנסת אליהו בוויקישיתוף ג'רמי קאן, הניו יורק טיימס‏, התפוצצה בועת השלווה של יהודי מומבאי, באתר וואלה, 4 בדצמבר 2008 India's President Attends Ceremony for Centenary of Synagogue in Bombay, Jewish Telegraphic Agency, ‏6 ביוני 1985 Keneseth Eliyahoo Synagogue ערך זה הוא קצרמר בנושא בתי כנסת ובנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אבלון

אבלון (באנגלית: Avalon; מקלטית: Abal, תפוח) הוא אי אגדי הממוקם באיים הבריטיים. על פי הפולקלור הבריטי, ביקר ישו באי, יחד עם יוסף הרמתי ובמקום זה נבנתה הכנסייה הראשונה בבריטניה. כיום ממקמים את אבלון עם גבעת גלסטונברי טור, סמוך לעיירה גלסטונברי. במסגרת האגדות הארתוריות אבלון הוא האי של גבירת האגם והמקום בו נקבר המלך ארתור, שהובא לאי בסירה על ידי אחותו למחצה מורגן לה פיי. על פי חלק מהאגדות ארתור אינו קבור באי אלא ישן בו עד שיזדקקו לו שנית. חלק מחוקרי האגדות הארתוריות סבורים כמי מדובר באימוץ אנגלי של אגדות קדומות יותר. על פי סברה זו המילה "אבלון" מקורה במילה הקלטית הקדומה "אנווין" (Annwyn) - שמה של ארץ הפיות או "העולם התחתון". ג'פרי ממונמות' פירש את שם האי כ"אי התפוחים" - על פי המילה הקלטית לתפוח, או המילה הוולשית לתפוח ("אפל" - Afal). החל מתחילת המאה ה-11 מזוהה מקום קבורתו של ארתור עם גבעת גלסטונברי טור, שהיה באותה עת אזור מוקף ביצות, והגבעה עצמה הייתה מעין אי באזור הביצות. לדברי גיראלדוס מקמבריי, בתקופת מלכותו של הנרי השני נעשה במקום חיפוש ביוזמת הנזיר הנר דה בלוייס אחר ארונו של ארתור. בעומק של חמישה מטרים התגלה (על פי המסופר) ארון עץ ועליו כתוב: Hic jacet sepultus inclitus rex Arthurus in insula Avalonia ("כאן קבור המלך ארתור באי אבלון"). הארון ושרידיו של ארתור נקברו מחדש בטקס במנזר גלסטונברי בנוכחות המלך אדוארד הראשון והפכו לאתר עלייה לרגל עד הרפורמציה בתקופת הנרי השמיני. תיאור ההתרחשות לעיל נחשב כמעשיה שאין לה בסיס במציאות, הן בשל נוסח הכתובת המתאים למאה ה-10 ולא למאה ה-6, והן בשל העדר מסמכים נוספים המתארים את האירוע. מדיה וקבצים בנושא אבלון בוויקישיתוף
אליעזר שפיגל

אליעזר (לייזר) שפיגל (20 ביוני 1922 – 26 בנובמבר 2017) היה כדורגלן ומאמן ישראלי, אביו של גיורא שפיגל. שפיגל נולד בפתח תקווה ובגיל צעיר הצטרף לקבוצת מכבי פתח תקווה. בגיל 18 עבר לבית"ר תל אביב. הוא היה חבר באצ"ל וכתוצאה מכך הוגלה לאריתריאה, שם שהה במשך שנתיים. עם שובו לארץ חזר לשחק במכבי פתח תקווה. ב-1942, במשחק גמר גביע ארץ ישראל, הבקיע שפיגל שמונה שערים בניצחון בית"ר תל אביב 12–1 מול מכבי חיפה. שפיגל היה שותף פעמיים בזכיית קבוצתו בגביע, פעם עם בית"ר תל אביב ופעם נוספת ב-1952 עם מכבי פתח תקווה. הוא היה מלך שערי הליגה בעונת 1953/1954 ושיחק שלוש פעמים במסגרת נבחרת ישראל. מ-1952, בנוסף להיותו כדורגלן מרכזי במכבי פתח תקווה, מונה שפיגל גם לתפקיד מאמן הקבוצה. ב-1955 פרש ממשחק פעיל והמשיך לשמש כמאמן הקבוצה. לאחר מכן אימן קבוצות נוספות, בעונת 1970/1971 הוביל את הכח רמת גן לזכייה בגביע המדינה ושנתיים לאחר מכן הוביל אותה לזכייה באליפות. בשנות ה-80 של המאה ה-20 אימן שפיגל את הנבחרת הצעירה של ישראל. בין הקבוצות שאימן נמנות גם הפועל ירושלים, הפועל פתח תקווה, מכבי תל אביב, מכבי נתניה, הפועל כפר סבא, הפועל רמת גן, הפועל מרמורק, שמשון תל אביב, מכבי שעריים, מכבי יפו ובית"ר תל אביב. שפיגל נפטר ב-26 בנובמבר 2017, בגיל 95. בית"ר תל אביב הגביע הארץ-ישראלי: 1942 מכבי פתח תקווה גביע המדינה: 1951/1952 נבחרת ישראל המכביה: 1950 תארים אישיים מלך השערים של הליגה הבכירה (1): 1953/1954 (16 שערים) הכח רמת גן אליפות המדינה: 1972/1973 גביע המדינה: 1970/1971 נבחרת ישראל עד גיל 21 המכביה: 1985 אליעזר שפיגל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אליעזר שפיגל, באתר Transfermarkt אליעזר שפיגל, באתר National Football Teams אליעזר שפיגל, באתר FootballDatabase.eu עוזי דן, מת שחקן נבחרת ישראל לשעבר והמאמן אליעזר שפיגל, באתר הארץ, 26 בנובמבר 2017
יחסי גרנדה – קוריאה הצפונית

יחסי גרנדה-קוריאה הצפונית הם היחסים בין גרנדה לבין הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה. קוריאה הצפונית וגרנדה יצרו יחסים דיפלומטיים מלאים ב-9 במאי 1979 בעקבות תחילתה של גרנדה של מוריס בישופ בעל האידאולוגיות המרקסיסטיות לניניסטיות ליצור יחסים דיפלומטיים מלאים עם כל מדינות הגוש הקומוניסטי. ב-14 באפריל 1983 חתמו גרנדה וקוריאה הצפונית על הסכם שלפיו על קוריאה הצפונית לשלוח סיוע צבאי חינם לממשלת המהפכה העממית של גרנדה. ההסכם היה תמורת נשק ותחמושת בשווי של 12 מיליון דולר. במהלך פלישת ארצות הברית לגרנדה, שלחה צפון קוריאה 24 חיילים להילחם נגד ארצות הברית וכוחות הקאריביים. שתי המדינות ניתקו את היחסים הדיפלומטיים שלהן אחת עם השנייה ב-24 בינואר 1985 בעקבות ניצחונה של ארצות הברית בפלישה לגרנדה ונפילתה של הממשלה הקומוניסטית בגרנדה. המדינות חידשו את יחסיהן הדיפלומטיים ב-11 בדצמבר 1991.
וולבי סלע צהוב-רגל

וולבי סלע צהוב-רגל (שם מדעי: Petrogale xanthopus) הוא מין של יונק כיס ממשפחת הקנגוריים. הוא קרוב משפחה של הקנגורו אך שייך לסוג אחר. אורכו של הוולבי 48–65 ס"מ ואורך זנבו 57–70 ס"מ. משקלו מגיע ל-6–11 ק"ג. הוא בעל גוף וראש אפורים עם רגליים כתומות, בטן לבנה וחלק מהצידיים וכפות רגליים חומות. האוזניים כתומות והזנב כתום בהיר יותר ועליו פסים חומים בהירים. זנבו של הוולבי שרירי מאוד וכך גם רגליו האחוריות. וולבי זה חי רק במזרח אוסטרליה בתחום של המדינות דרום־מערב ניו סאות' ויילס, דרום קווינסלנד וצפון־מזרח אוסטרליה הדרומית. כפי ששמו מציין הוא מצוי בעיקר באזורי סלעים חשופים ומדרונות הרריים. הוא מצוי באזורים חמים ולעיתים גם יבשים. הוולבי צמחוני לגמרי וניזון מעשבים הצומחים בין הסלעים. וולבי זה נפגע מסכנות כמו פגיעה באזורי חיותו, שריפות יער והבאת מינים פולשים כמו עזים וארנבים שפוגעים בצמחייה ומתחרים איתו על המזון וכן מטורפים כמו חתולים ושועלים. Petrogale xanthopus xanthopus Petrogale xanthopus celeris מדיה וקבצים בנושא וולבי סלע צהוב-רגל בוויקישיתוף וולבי סלע צהוב-רגל, באתר ITIS (באנגלית) וולבי סלע צהוב-רגל, באתר NCBI (באנגלית) וולבי סלע צהוב-רגל, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) וולבי סלע צהוב-רגל, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) וולבי סלע צהוב-רגל, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) וולבי סלע צהוב-רגל, באתר GBIF (באנגלית) וולבי סלע צהוב-רגל באתר הרשימה האדומה של IUCN
הר סטורם (אלברטה)

הר סטורם (באנגלית: Storm Mountain) הוא הר באזור הרי הרוקי של אלברטה (הרי הרוקי הקנדיים שבשטח פרובינציית אלברטה שבקנדה). ההר ממוקם ברכס מיסטי, לצד הכביש המהיר 40 של אלברטה, דרומית מערבית למעבר הייווד. ההר ממוקם בין הר ארת'וזה להר מיסט, בקצהו הדרומי של רכס מיסטי. גובהו של הר 3,095 מטרים. שמו של ההר ניתן לו על ידי ג'ורג' מרסר דוסון בשנת 1884, על שם ענני סערה הוא ראה על הפסגה. דוסון קרא להר נוסף בשם "הר סטורם" - הר שנמצא כ-100 ק"מ דרומית להר זה, על קו פרשת המים של אמריקה, בגבול בין פרובינציית אלברטה ופרובינציית קולומביה הבריטית, ובין הפארק הלאומי באנף לבין הפארק הלאומי קוטניי. שתי פסגות סמוכות באופן יחסי החולקות אותו שם, הוא דבר נדיר, בייחוד לאור העובדה ששני השמות הזהים ניתנו על ידי אותו אדם. מבט על הר סטורם ממעבר הייווד תצלום אוויר של הר ארת'וזה, הר סטורם והר מיסט מצפון הר סטורם באתר peakfinder נתוני ההר היסטוריה של מתן שם ההר