הגירה לישראל

הגירה לישראל פירושו כניסה לתוך מדינת ישראל לצורכי מגורים בה (למטרת מגורי קבע או לטווח ארוך). הגירה לישראל מבוצעת בדרכים שונות, חוקיות או בלתי חוקיות. מדי חודש מגיעים לישראל כמה מאות ולעיתים אף אלפי עולים יהודים, וכאלה המוגדרים 'אוכלוסייה יהודית מורחבת', זכאים לאזרחות ישראלית מכוח חוק השבות ואינם יהודים על פי ההלכה, המבקשים להתאזרח ולהתיישב בישראל, לעיתים תוך ויתור על אזרחותם הזרה; אלו בדרך כלל עושים זאת מטעמי ציונות או חוויית שנאה במדינות שעזבו ומציאת ישראל כיעד נוח עם תנאי קליטה טובים. מקצת מתוך העובדים הזרים שהגיעו ברישיון לישראל, קבלו מעמד תושב קבע או אזרחות ישראלית, לעיתים בעקבות נישואין עם אזרח ישראלי או הבאת ילדים בישראל. בין אלו נמנים עובדים מן המדינות הפיליפינים, רומניה, מולדובה, תאילנד, סין, ובמידה פחותה גם יפן (בני המקויה), טורקיה, וכן מדינות תת-היבשת ההודית, דרום אמריקה ועוד. צורה נוספת של הגירה חוקית היא איחוד משפחות. בשנת 2015 דיווחה רשות ההגירה כי בישראל ישנם 38,000 מסתננים מאפריקה (לא כולל ילדיהם שנולדו בישראל המונים עוד כמה אלפים) שהגיעו ממדינות בעיקר בקרן אפריקה ומרכז אפריקה; בפרט מסתנני עבודה (לא יהודים) מאריתראה, סומליה, קונגו, ניגריה, חוף השנהב ועוד, וכן פליטי מלחמה מסודאן ודרום סודאן. ישנם כמה אלפי מסתננים מן הרשות הפלסטינית המחפשים עבודה בישראל בשל אבטלה רבה באזור מגוריהם וכן גם כמה עשרות בודדות של מהגרי עבודה חוקיים ובלתי חוקיים ממדינת ירדן השכנה. ישנם בישראל כמה אלפי צליינים נוצריים ובני כתות כמו נוצריות שהסתננו לישראל אשר חלקם מציגים עצמם כ"יהודים משיחיים" או פשוט כיהודים; אלו לרוב נכנסו לישראל באשרת תייר שפג תוקפה ומצאו מושבם ביישובים בעלי אוכלוסייה נוצרית רבה דוגמת ירושלים וסביבתה וכן במנזרים נוצריים בישראל. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. בין השנים 1977–1979 נקלטו בישראל לפחות 263 פליטים וייטנאמים ממלחמת וייטנאם (ראו קליטת פליטי וייטנאם בישראל). בערים דימונה, ערד ומצפה רמון ישנן קהילות של העבריים הישראליים לירושלים. כמה מאות לוחמי צד"ל ומשפחותיהם קיבלו תושבות ואף אזרחות בישראל והתיישבו בעיקר בערי הצפון. בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה בשנת 2022 היגרו כמה אלפי פליטים אוקראינים לישראל. הגירה לישראל בכללותה, נקשרה לא אחת בהגברת יוקר הדיור בישראל ועומס על התשתיות בישראל (בפרט על מערכת הבריאות בה).[דרוש מקור] ההגירה הבלתי חוקית לישראל נקשרה לא אחת בהגברת שיעורי הפשיעה בישראל (בפרט בתחומי הפעלת עסקים בלתי חוקיים, שוטטות, שוד, והפצת סמי שעשוע).[דרוש מקור] דמוגרפיה שוהה בלתי חוקי גדר הגבול ישראל-מצרים יוליה מירסקי, ישראלים: סיפורי הגירה, מבשרת ציון, צבעונים, 2005. אדריאנה קמפ ורבקה רייכמן, עובדים וזרים: הכלכלה הפוליטית של הגירת עבודה בישראל (יועץ מדעי: גיל אייל), ירושלים, מכון ון ליר והוצאת הקיבוץ המאוחד, 2008. רבקה רייכמן (עורכת אורחת), גיליון מיוחד בנושא מבקשי מקלט ופליטים, הגירה, מס' 7, המרכז האקדמי רופין, המכון להגירה ושילוב חברתי, 2017. אתר האינטרנט הרשמי של פרויקט דמו (פיתוח שיטות הוראה חדשניות על עולים, מהגרים ופליטים) הדס לנציאנו, ‏"הגירה ליהודים, עזרה לפליטים: מורה נבוכים", השילוח, 9, אפריל 2018 אפרת וייס, עתירה: להעניק מעמד "תושב קבע" לילדי עובדים זרים, באתר ynet, 23 בפברואר 2003 איתי בלומנטל, "אם ייתנו לי אזרחות ארצה להתגייס לצבא", באתר ynet, 12 בפברואר 2014 עידית לייבוביץ', שקופות: עובדות זרות במקצוע הסיעוד, באתר ynet, 17 באפריל 2014 נתוני זרים בישראל, באתר רשות ההגירה, אוקטובר 2015 ערך זה הוא קצרמר בנושא סוציולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.