laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דרקון אדום (סרט)

דרקון אדום (באנגלית: Red Dragon) הוא סרט בסדרת הסרטים חניבעל לקטר. הסרט הוא רימייק לסרט צייד אדם. התסריט לסרט נכתב בידי טד טלי, תסריטאי שתיקת הכבשים, והוא מתבסס באופן חופשי על תסריט הסרט צייד אדם מאת מייקל מאן. הסרט בוים בידי ברט רטנר, והופק בידי דינו דה לורנטיס, שהפיק גם את "צייד אדם" ואת "חניבעל" (2001). במרכז הסרט ניסיונותיו של ויל גרהם (אדוארד נורטון), בלש משטרתי מיומן, לתפוס רוצח סדרתי בשם פראנסיס דולרהייד (רייף פיינס) שמשתמש בקניבליזם כדי להפגין את עליונותו על האחרים, וכל זאת מתוך הערצה והערכה עמוקה לד"ר חניבעל לקטר (אנתוני הופקינס), שבו נעזר גרהם כדי לפענח את המניעים הפסיכולוגיים של הרוצח. מדיה וקבצים בנושא דרקון אדום בוויקישיתוף "דרקון אדום", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "דרקון אדום", באתר נטפליקס "דרקון אדום", באתר AllMovie (באנגלית) "דרקון אדום", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "דרקון אדום", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "דרקון אדום", באתר Metacritic (באנגלית) "דרקון אדום", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אלון רוזנבלום, ‏"דרקון אדום", באתר "סרט" נילי ברקן, ‏מותר הכבשים על הדרקון, באתר גלובס, 21 בנובמבר 2002 אורי קליין, שובו של זולל הפרצופים, באתר הארץ, 6 בנובמבר 2002 ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Tropico 4

Tropico 4 הוא משחק אסטרטגיה לבניית ערים שפותח על ידי חברת Haemimont Games. המשחק מתרחש בעידן המלחמה הקרה, ובו מגלם השחקן את "El Presidento", שהוא הלכה למעשה נשיא של רפובליקת בננות. במשחק יש 10 איים שמגיעים עם המשחק, אבל ניתן ב-Sandbox ליצור איים רנדומליים בעלי מאפיינים שונים, בעזרת Random Island. ניתן גם ליצור אי חדש ולקבוע את רמת פוריות האדמה, כמות המשאבים, גודל המפה, ומאפייני משחק אחרים כמו רמות קושי. ביצירת הדמות אתה יוצר את הדיקטטור. השחקן יכול לבחור את המין, השם, צבע השיער, צבע העור, סגנון השיער, כובע, תוספות, ועוד. יחד עם זאת, לשחקן ניתנת אפשרות בחירה של תכונות רבות במשחק. כך לדוגמה התכונה "מגעיל" מעניקה לשחקן תוספת של 20 נקודות למערכת היחסים עם המזרח התיכון. אחרי סיום משימה, השחקן מקבל נקודה איתה הוא רשאי להעלות נקודה לאחת התכונות לבחירתו. למשחק יש עשרות מאפיינים שיש בהרבה משחקים מסוגו, אך יש גם כמה ייחודיים כמו היחסים עם מדינות אחרות והשפעתם על המדינה, מורדים, Import ו-Export, חתימות על צווים שונים שנותנים דברים כמו הדפסת כסף, וחלוקה של התושבים לפי אידאולוגיה פוליטית. מאפיין יוצא דופן נוסף הוא שהתושבים לא מכורכים ללכת על המדרכה ויכולים גם ללכת על האדמה בדרך ליעדם. יחד עם אלה, המשחק מוכר בשם היותו קומי ובעל הומור רב. הפניות של האנשים אל השחקן, המקרים המצחיקים שקוראים, והאירועים הרנדומלים מלאים בהומור. יחד עם אלה, על המסך מופיעים ציטוטים של מנהיגים רבים כגון צ'ה גווארה, פידל קסטרו, ולדימיר לנין, קרל מרקס, ג'ון קנדי, מרגרט תאצ'ר ועוד מנהיגים רבים. המשחק עוקב אחריכם, הנשיא, אשר לומד כיצד לנהל מדינה. ישנם 20 משימות על 10 איים. המשחק מחולק ל-3 חלקים: Rise To Power, The Revenge, The Comeback. El Presidento מגיע לאי החדש שלו כאשר הוא מתחיל לבנות לאי שם את כל התשתיות/צורכי החיים של תושבי האי. המטרה שלו היא לבנות מקום אידיאלי לתושביו. במשחק הוא יפתח כל אי כלכלית כדי שהאי יוכל להתנהל בעצמו. לאחר מכן הוא מואשם ברצח הנשיא של ארצות הברית, ועל כן יורד כוחו. מדיה וקבצים בנושא Tropico 4 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Tropico 4 (באנגלית) Tropico 4, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
על שלושה פשעי דמשק

על שלושה פשעי דמשק הוא שיר של זרובבלה ששונקין ויאיר מילר, שנכתב, הוקלט והושר במלחמת יום הכיפורים. שם השיר מבוסס על הפזמון החוזר שלו, השאול מנבואת הנביא עמוס בתחילת ספר עמוס: ”כֹּה אָמַר ה' עַל שְׁלֹשָׁה פִּשְׁעֵי דַמֶּשֶׂק וְעַל אַרְבָּעָה לֹא אֲשִׁיבֶנּוּ” (עמוס, א', ג'). לששונקין היה רקע בכתיבת שירים ללהקות הצבאיות העוסקים בחיילי צה"ל ובמלחמות ישראל. לאחר מלחמת ששת הימים כתבה את השיר "כנפיים של צנחן", ללחנו של אלדד שרים, בביצוע צוות הווי חטיבת הצנחנים. במלחמת יום הכיפורים התגייסו ששונקין ומילר לכתיבת שיר שיחזק את הלוחמים וירים את המורל. בתוך יום השיר נכתב, הולחן והוקלט, ולמחרת כבר הושר על ידי צוות הווי של חטיבת גולני, יחד עם הזמר משה הלל. השיר נפתח במשפט ”על אבות בטלית וחגור”. הטלית המעורבת עם החגור מעידה על הצורך לערב את קדושת יום הכיפורים עם ציוד הקרב, ביציאה למלחמת יום כיפור. שורה בולטת מתוך השיר, שנחרטה בתודעה, היא ”אתם לא תעברו, אתם לא תעברו, כאן גולני, גולני לוחם”, שנכתבה כקריאת קרב נגד כוחות הצבא הסורי שלחמו ברמת הגולן. הקריאה מזכירה את הסיסמה האנטי-פשיסטית הם לא יעברו!. השיר היה מלהיטי תקופת מלחמת יום הכיפורים והושר רבות בהופעות של צוות הווי של חטיבת גולני בפני יחידות צה"ל ברמת הגולן. השיר הוקלט במספר גרסאות נוספות ויצא באלבומים שונים של שירי מלחמת יום הכיפורים: "מי ידע שכך יהיה" ב-2003 על ידי הד ארצי, "יש פרחים" ב-1999 על ידי הד ארצי, "שירי מלחמת יום הכיפורים" ב-1973 על ידי הד ארצי, "המלחמה האחרונה" ב-1973 על ידי NMC, "אני מבטיח לך" ב-1976 על ידי קוליפון. לאחר המלחמה שיתפו ששונקין ומילר פעולה בשיר נוסף, "שלום", בביצועה של אילנית. "על שלושה פשעי דמשק" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "על שלושה פשעי דמשק" באתר שירונט צוות הווי חטיבת גולני – על שלושה פשעי דמשק (אתם לא תעברו), סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:22)
רשת גני ילדים של אגודת ישראל

רשת גני ילדים של אגודת ישראל הוקמה בראשית שנות השישים על ידי קבוצת רבנים כדי להוות את הבסיס לבתי הספר של החינוך העצמאי, וכן לאפשר להורים המעוניינים בכך לתת לילדיהם חינוך המושתת על ערכי מסורת ישראל, הרשת פועלת ללא מטרות רווח. מנכ"ל הרשת הוא ישראל גולומב, לשעבר עוזרו של אורי מקלב. רשת הגנים החלה כרשת שמפעילה עשרות גנים בכל רחבי הארץ, רובם ככולם בערי הפריפריה, בהמשך התפתחה הרשת עד שמנתה בשיא פריחתה למעלה מחמש מאות גנים. במהלך שנות התשעים נקלעה הרשת לקשיים כתוצאה מניהול לקוי כהגדרת מבקר המדינה, וכחלק מתוכנית הבראה שיזמה נסגרו גנים, בתחילת שנות האלפיים מהלך סגירת הגנים נמשך עד שהרשת הצטמצמה לכדי 200 גנים, מהלך זה לא צלח, ובעקבות שרשרת תביעות משפטיות שהוגשו נגד הרשת הגיעה הרשת במהלך שנת 2008 למצב של חדלות פירעון, בהחלטת הממשלה מתאריך 23 בנובמבר 2008 רואה ממשלת ישראל "קיומו של אינטרס ציבורי מובהק בהמשך פעילותה של הרשת" בהתאם להחלטה זו הכין משרד האוצר תוכנית הבראה משלו להצלת הרשת, במסגרת תוכנית ההבראה מונה לרשת מנכ"ל יצחק רייך, ולצידו מונתה חשבת מלווה על ידי משרד האוצר, וכן לקחה על עצמה הממשלה לשלם את כל הפסיקות המשפטיות בגין יחסי עובד-מעביד שיוטלו על הרשת, בעקבות בחירותו של יצחק רייך לראשות המועצה ברכסים התפטר רייך מתפקידו כמנכ"ל רשת הגנים ובמקומו מונה כמנכ"ל ישראל גולומב כשיצחק רייך משמש כחבר הנהלת רשת הגנים ומונה לתפקיד מתאם ההנהלה לפקח על הנעשה ברשת. לאחר תקופת הבראה, הצליח המנכ"ל הרב יצחק רייך להבריא את הרשת, וכיום מונה הרשת קרוב ל-400 מאות גנים, בהם מתחנכים למעלה מ-9,000 ילדים בפריסה ארצית, החל מטבריה בצפון ועד לדימונה שבדרום, הפועלים בלמעלה מחמישים רשויות מקומיות. במסגרת רשת הגנים פועלים גם עשרות גנים לילדים בעלי צרכים מיוחדים. בשנת 2020 תקציב הרשת עמד על 141 מיליון ש"ח, מתוכם כ-101 מיליון לשכר הגננות וצוותי הגנים. בשנות ה-70 וה-80 - הרב שמואל ויינברג - מנכ"ל בשנות ה-90 - שרגא רוזנברג - מנכ"ל בשנות ה-2000 - יוסף ביננפלד - מנהל בפועל משנת 2009 - 2014 יצחק רייך - מנכ"ל 2015 - ישראל גולומב רשת גני ילדים של אגודת ישראל, באתר "גיידסטאר ישראל" החלטת הממשלה בנושא(הקישור אינו פעיל) הילה ויסברג, 16 גננות חרדיות פוצו ב-4 מיליון שקל לאחר שתנאיהן הורעו בשל גילן, באתר TheMarker‏, 21 בינואר 2013
תעלומת רצח במנהטן

תעלומת רצח במנהטן (באנגלית: Manhattan Murder Mystery) הוא סרט קולנוע מסוגת קומדיה/מתח בבימויו של וודי אלן משנת 1993. תסריט הסרט נכתב על ידי אלן ומרשל בריקמן. לארי ליפטון (וודי אלן) ואשתו קרול (דיאן קיטון) פוגשים בחדר המדרגות את שכניהם פול (ג'רי אדלר) וליליאן האוס (ליין כהן) המזמינים אותם לשתות קפה בדירתם. ליליאן מספרת לקרול לגבי פעילותה הספורטיבית ופול מראה ללארי אוסף בולים. פול וליליאן נראים מאושרים ובריאים יחסית לגילם. למחרת בערב לארי וקרול חוזרים לדירתם ורואים קהל מתאסף בפתח דירתם של פול וליליאן. הם מגלים שליליאן נפטרה כתוצאה מהתקף לב, דבר המפתיע אותם עקב מצבה הבריאותי הטוב במפגשם הקודם. ליליאן מכוסה בסדין כך שהם לא רואים את הגופה. לאחר כמה ימים קרול רואה ברחוב את פול המתנהג בעליזות על אף מות ליליאן. קרול חושבת שהתנהגותו מוזרה והיא מכינה לו קינוח כדי להיפגש עמו. כשקרול מכינה לפול את הקינוח במטבח היא מוצאת כד אפר שלכאורה של ליליאן על אף שפול אמר שהיא נקברה. בלילה קרול שומעת את פול עוזב את דירתו והיא בטוחה שהוא רוצה להיפטר מהכד אולם לארי טוען שהיא מגזימה בתגובותיה. למחרת קרול מתצפתת על דירתו של פול וכשהוא אינו נוכח היא מתגנבת לתוכה. היא רואה שכד האפר נעלם וישנם שני כרטיסי נסיעה לצרפת של שם פול ואישה בשם הלן מוס. קרול מתקשרת לטד (אלן אלדה), חבר קרוב שלה ושל לארי המתעניין בתעלומה, מדירתו של פול. כשפול חוזר בהפתעה היא מתחבאת מתחת למיטה. מאוחר יותר היא מגלה שהיא איבדה את משקפיה בדירה. וודי אלן - לארי ליפטון דיאן קיטון - קרול ליפטון ג'רי אדלר - פול האוס ליין כהן - ליליאן האוס אלן אלדה - טד מאלני נוריס - הלן מוס מארג' ריימונד - גברת דלטון אנג'ליקה יוסטון - מריסה פוקס הסרט יצא לאקרנים ב-18 באוגוסט 1993 ב-268 בתי קולנוע והכניס כשני מיליון דולר. בסיכום הכנסותיו הוא גרף כ-11.3 מיליון דולר, פחות מהתקציב שעמד על 13 מיליון דולר. בבריטניה הסרט הגיע למקום ראשון ברשימת הסרטים המכניסים ביותר עם 1,920,825 לירה שטרלינג ב-24 בינואר 1994. הסרט קיבל ביקורות חיוביות. נכון ל-2013 הסרט קיבל ציון של 91% מהאתר "Rotten Tomatoes" בהתבסס על 23 ביקורות. טקס פרסי הסזאר בשנת 1994 - הסרט הזר הטוב ביותר טקס פרסי האקדמיה הבריטית לסרטים ה-48 - שחקנית המשנה הטובה ביותר (אנג'ליקה יוסטון) טקס פרסי גלובוס הזהב ה-51 - פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסרט קומדיה או מוזיקלי (דיאן קיטון) "תעלומת רצח במנהטן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "תעלומת רצח במנהטן", באתר נטפליקס "תעלומת רצח במנהטן", באתר AllMovie (באנגלית) "תעלומת רצח במנהטן", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "תעלומת רצח במנהטן", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "תעלומת רצח במנהטן", באתר אידיבי "תעלומת רצח במנהטן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) דליה שלף, סרטים חדשים / תעלומת רצח במנהטן, חדשות, 28 באוקטובר 1993
פסטיבל מחול יזרעאלי

פסטיבל מחול יזרעאלי מתקיים מדי שנה בחג השבועות כחלק מאירועי פסטיבל חלב ודבש בעמק יזרעאל. הפסטיבל נוסד על ידי "אלון יזרעאל" - עמותה למחול בעמק והכוראוגרף זאב קרן, ומארח להקות מחול בגילאי 30 ומעלה מכל הארץ כמו: ירושלים, אשקלון, גן יבנה, חבל אשכול, ראשון לציון, פתח תקווה, גבעתיים, הרצליה, מודיעין, חולון, כפר סבא, רמת השרון, מזכרת בתיה, תל מונד, פרדס חנה כרכור, חיפה, משגב ועוד. מנהלו האמנותי של הפסטיבל הוא זאב קרן כשבארגון, הפקה, תפעול, הקמת התפאורה ואירוח הלהקות משתתפים כל חברי להקת המחול "אלון יזרעאל". הפסטיבל הוא אחד מהפסטיבלים המרכזיים בתחום המחול הישראלי. פסטיבל מחול יזרעאלי הראשון התקיים בשבועות 2010 והוקדש לציון 100 שנות התיישבות עברית בעמק יזרעאל. לכבודו שיתפו פעולה הכוריאוגרפים שלמה חזיז, דגנית רום וזאב קרן וחיברו את הריקוד "עומדים על המשמר" בביצוע הלהקות "הורה ראשונים ירושלים", להקת המחול משגב ולהקת המחול "אלון יזרעאל" שפתח וסיים את הפסטיבל. הריקוד "עומדים על המשמר" נקבע למסורת ומדי שנה פותח את מופע הפתיחה ונועל את מופע הסיום את הפסטיבל. הפסטיבל הראשון זכה להצלחה מסחררת ובעידוד הלהקות המשתתפות שציינו לשבח את הפסטיבל ומארגניו, כמו גם מנכ"לית משרד התרבות והספורט הגב' אורלי פרומן שגם בירכה את המשתתפים, החליטה עמותת "אלון יזרעאל" המארגנת את הפסטיבל לעשותו כמסורת חג השבועות בעמק יזרעאל . כך מדי שנה מתארחות בפסטיבל להקות מחול מכל הארץ ומעלות ריקודים שחוברו במיוחד לפסטיבל על פי נושאו. הקהל הצופה במופעים זוכה למנה גדושה של ארץ ישראל היפה, תלבושות ססגוניות והנאה מרובה מביצועי הלהקות. הלהקות המשתתפות מתארחות במושב נהלל בשני ימי הפסטיבל וזוכות לפעילויות גיבוש כמו טיולים בעמק, פעילויות שטח וסדנאות בנושאי מחול שונים . פסטיבל מחול יזרעאלי השני 2011 "תרנגולים על גשר הירקון" הוקדש כמחווה ללהקות התרנגולים וגשר הירקון לציון 50 שנות יצירה ותרומה לתרבות הישראלית כשאורחת הכבוד בפסטיבל הייתה יוצרת התרנגולים נעמי פולני. פסטיבל מחול יזרעאלי השלישי 2012 "ארץ הצבר", שהתקיים באמפי נהלל אירח גם את להקת המחול הסרבית "קוד טנט" שהופיעה בתלבושות המסורתיות בחסות שגריר סרביה בישראל ובהרכב מלא בליווי תזמורת שניגנה מוזיקה סרבית עממית ומקפיצה. פסטיבל מחול יזרעאלי הרביעי 2013 "מקדם לתקומה" שהתקיים באולם המופעים בקיבוץ יפעת העלו 15 הלהקות המשתתפות יצירות מהווי העם היהודי מימי קדם ועד לתקומתו בארץ המובטחת. במופע הסיום שהתקיים באולם הספורט בנהלל אירח הפסטיבל גם להקת מחול מישובי עוטף עזה בניהולו האמנותי של גברי לוי. עומדים על המשמר 2012, סרטון באתר יוטיוב הלהקה הסרבית קוד טנט בהופעה בפסטיבל מחול יזרעאלי 3, סרטון באתר יוטיוב
NUnit

NUnit הוא כלי פיתוח חופשי לבדיקות יחידה בשפת התכנות C#‎ בסביבת הפיתוח ‎.Net. מטרתו דומה לזה של JUnit בתכנות ב-Java. וגם הוא אחד מרבים השייכים למשפחת xUnit. על מנת להריץ את הבדיקה יש ליצור תחילה מחלקה חדשה שבה נבצע את הבדיקות, בתוך מחלקה אחת ניתן לבצע בדיקות למספר מחלקות. בנוסף יש להוסיף את ה-DLL של NUnit לפרויקט. הדוגמה הבאה מציגה דוגמה פשוטה בשפת C#‎. מטרת הבדיקה היא לבדוק נכונות של ביטוי אריתמטי פשוט. using NUnit.Framework; [TestFixture] public class ExampleTestOfNUnit { [Test] public void TestMultiplication() { Assert.AreEqual(4, 2*2, "Multiplication"); // Equivalently, since version 2.4 NUnit offers a new and // more intuitive assertion syntax based on constraint objects // [http://www.nunit.org/index.php?p=constraintModel&r=2.4.7]: Assert.That(2*2, Is.EqualTo(4), "Multiplication constraint-based"); } } על מנת לבדוק אם התוצאות שקיבלנו בפונקציית הבדיקה תואמות את התוצאות שציפינו לקבל נשתמש במחלקת Assert. זוהי מחלקה סטטית הקובעת את תוצאת הבדיקה על ידי השוואה של תוצאת הפונקציה לתוצאה הרצויה. המחלקה קיימת גם ב-JUnit וגם ב-NUnit, השוני הוא בצורת הכתיבה. מאפשר לאמת את הקוד: על ידי בדיקת ביטויים בוליאניים. על ידי השוואת סוגים בסיסיים. על ידי השוואת משתנים (by reference). על ידי השוואת מערכים (by reference). סוגים של Assert שניתנים לשימוש: Assert.AreEqual(Type expected, Type actual); Assert.AreEqual(Type expected, Type actual, Type delta); Assert.AreEqual(Type expected, Type actual, string message); Assert.AreEqual(Type expected, Type actual, Type delta, string message); Assert.IsFalse(bool condition); Assert.IsFalse(bool condition, string message); Assert.IsNotNull(object object); Assert.IsNotNull(object object, string message); Assert.AreNotSame(object expected, object actual); Assert.AreNotSame(object expected, object actual, string message); Assert.IsNull(object object); Assert.IsNull(object object, string message); Assert.AreSame(object expected, object actual); Assert.AreSame(object expected, object actual, string message); Assert.IsTrue(bool condition); Assert.IsTrue(bool condition, string message); Assert.Fail(); Assert.Fail(string message); הרצת הבדיקות ב-NUnit מתבצעת על ידי תוכנה חיצונית שמותקנת במחשב. במידת הצורך ניתן להוסיף תוספים לוויז'ואל סטודיו שמאפשרים את הרצת הבדיקות ללא תוכנה חיצונית. NUnit היא שיטת בדיקה הדומה ל-JUnit, כאשר השוני העיקרי ביניהן הוא שפת הפיתוח שבה משתמשים. עם זאת, קיימים עוד כמה הבדלים מזעריים ביניהן מבחינת תחביר ואופן הרצת הבדיקות. Andrew Hunt, David Thomas: Pragmatic Unit Testing in C# with NUnit, 2nd Ed. The Pragmatic Bookshelf, Raleigh 2007, ISBN 0-9776166-7-3 Jim Newkirk, Alexei Vorontsov: Test-Driven Development in Microsoft .NET. Microsoft Press, Redmond 2004, ISBN 0-7356-1948-4 Bill Hamilton: NUnit Pocket Reference. O'Reilly, Cambridge 2004, ISBN 0-596-00739-6 How .NET’s Custom Attributes Affect Design אתר האינטרנט הרשמי של NUnit השוואה בין NUnit ל-JUnit (באנגלית)
אשור-אובליט השני

אשור-אובליט השני היה המלך האחרון של האימפריה האשורית החדשה. הוא מלך בין השנים 612 לפנה"ס ועד שנת 609 לפנה"ס. הוא העביר את עיר הבירה לחרן, וזאת לאחר שעיר הבירה הקודמת נינוה נכבשה בשנת 612 לאחר מצור שהוטל על העיר על ידי כוחות צבא של בבל, מדי והסקיתים. אשור-אובליט היה בן למשפחה המלכותית, ומפקד הצבא האשורי לפני שהכריז על עצמו למלך. הוא מלך לאחר סין-שר-אישכון וייתכן והוא היה אחיו, או אחיו הצעיר של אשורבניפל. את שמו לקח מהמלך אשור-אובליט הראשון המלך שהביא לשחרור אשור מעולה של ממלכת מיתני. אשור-אובליט היה בברית עם המצרים ובכוח משותף הצליח לתקופה מסוימת להגן על חרן מפני כוח של בבל ומדי. למצרים היה אינטרס לסייע בידי אשור ששימשה חוצץ בינה ובין בבל שהיה כוח עולה במסופוטמיה. בשנת 610 הובס הכוח המצרי וחזר למצרים. בעקבות כך חזר הכוח המשותף של בבל ומדי ותקף את חרן בשנת 609 לפנה"ס וכבש אותה. אשור-אובליט הזעיק שוב את המצרים, ופרעה נכו השני נחלץ לעזרתו. בעוברו בישראל נלחם נגדו מלך יהודה יאשיהו בקרב מגידו, בקרב זה יאשיהו נהרג (מלכים ב', פרק כ"ג). נכו השני יחד עם אשור-אובליט הטילו בחודש תמוז (יוני/יולי) של שנת 609 לפנה"ס מצור על חרן, המצור ארך חודשים, צבא נבופלאסר הגיע לסיוע וצבא מצרים-אשור הובס. הצבא המצרי נסוג לצפון סוריה, ואילו אשור-אובליט נעלם מעל דפי ההיסטוריה יחד עם האימפריה האשורית החדשה שחדלה להתקיים. שנת 609 לפנה"ס הייתה השנה האחרונה בגינה הוצא לימו רשמי לציון השנה החדשה. זו הייתה השנה האחרונה שקיבלה שם אשורי רשמי. הקרב הזה הוא האזכור האחרון של אשור בכרוניקות הבבליות. העלמות אשור הביאה את בבל למגע ישיר עם מצרים ולמאבק על השליטה במסופוטמיה. עודד ליפשיץ, ירושלים בין חורבן להתחדשות : יהודה תחת שלטון בבל, הוצאת יד בן צבי, 2004, עמ' 36
איתן נאה

איתן נאה (נולד ב-17 בספטמבר 1963) הוא דיפלומט ישראלי המכהן כשגריר ישראל בבחריין. בעבר כיהן כממונה על היחסים בשגרירות ישראל באיחוד האמירויות הערביות וכשגריר ישראל באזרבייג'ן ובטורקיה. נאה נולד בישראל וגדל בקריית ביאליק. סיים את לימודיו בתיכון אורט קריית ביאליק. בנערותו היה בין מקימי קיבוץ תובל שבגליל העליון והיה שליח התנועה הקיבוצית בצפון אנגליה. בין השנים 1982–1985 שירת בצה"ל. לאחר מכן למד במחלקה למדעי המדינה במזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1991 הצטרף למשרד החוץ במסגרת קורס הצוערים. תפקידו הראשון בשירות החוץ היה עוזר למנכ"ל משרד החוץ. בין השנים 1993–1997 שירת בשגרירות ישראל באנקרה. בשנים 1997–1999 שירת כקונסול מדיני בקונסוליה הישראלית בשיקגו, ולאחר מכן שב לישראל ושירת במחלקת לענייני אירופה במשרד, כראש הדסק לענייני קפריסין ויועץ מיוחד לענייני טורקיה ויוון. בשנת 2001 מונה לשגריר ישראל באזרבייג'ן. בשנת 2005 סיים את שירותו באזרבייג'ן והיה מנהל האגף למדיניות חוץ במטה לביטחון לאומי. ב-2013 מונה לציר וממלא מקום השגריר בשגרירות ישראל בלונדון. החל מיולי 2015, לאחר סיום כהונתו של השגריר דניאל טאוב ועד לכניסתו לתפקיד של מארק רגב, כיהן כממונה על היחסים. בנובמבר 2016, לאחר הסכם פיוס בין ישראל לטורקיה, אליו הגיעו שתי המדינות לאחר משבר עמוק ביניהן שנבע מאירועי המשט לעזה, והחלטה להחזיר את דרג היחסים בין המדינות לקדמותם, מונה נאה לשגריר ישראל בטורקיה. ב-5 בדצמבר 2016 הגיש את כתב האמנתו לנשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, לאחר חמש שנים בהן פעלה השגרירות ללא שגריר. טקס הגשת כתב ההאמנה התקיים בארמון הנשיאות הטורקי בהשתתפות צוות השגרירות, אשתו של נאה וילדיו. הטקס, שבו הושמעה נגינת "התקווה", סוקר בהרחבה על ידי התקשורת בטורקיה ובישראל. במאי 2018 גורש נאה מטורקיה כמחאה על הרג פלסטינים במהלך העימותים בגבול ישראל-רצועת עזה. בינואר 2021 מינה משרד החוץ את נאה לממונה על היחסים בשגרירות ישראל באבו דאבי שבאיחוד האמירויות הערביות. ב-24 בינואר החל נאה בתפקידו, עם פתיחת השגרירות. ב-11 באוקטובר 2021 סיים את תפקידו עם כניסת אמיר חייק לתפקיד השגריר. ב-2 בספטמבר 2021 דווח על מינויו לשגריר ישראל בבחריין, בכפוף לאישור הממשלה. ב-28 בדצמבר 2021 הגיש את כתב האמנה למלך בחריין חמד בן עיסא אאל ח'ליפה. נאה נשוי ואב לשניים. בשנת 2008 התמודד מטעם הרשימה המקומית "דורון למודיעין" למועצת עיריית מודיעין-מכבים-רעות, עיר מגוריו, אך לא נבחר.[דרוש מקור] מדיה וקבצים בנושא איתן נאה בוויקישיתוף איתן נאה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ריאיון עם איתן נאה, מ"מ שגריר ישראל בלונדון בית השגריר, מגזין מודיעין news, ‏ינואר 2013 איתמר אייכנר, התקווה בארמון ארדואן: שגריר ישראלי בטורקיה, באתר ynet, 5 בדצמבר 2016 נצחיה יעקב, "התקווה" בארמון של ארדואן, באתר ישראל היום, 5 בדצמבר 2016 טל שלו‏, שגריר ישראל בטורקיה הגיש אמנה לארדואן  והשלים צעד בשיקום היחסים, באתר וואלה, 5 בדצמבר 2016 איתמר אייכנר, החרפה ביחסים: טורקיה מגרשת את השגריר הישראלי, באתר ynet, 15 במאי 2018 גילי כהן ורועי קייס, עד לסוף ינואר: ישראל תמנה שגרירים ב-4 נציגויות חדשות, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 5 בינואר 2021 4 חודשים מחתימת ההסכם עם האמירויות: ישראל פתחה שגרירות באבו דאבי, באתר וואלה, 24 בינואר 2021 איתמר אייכנר, השגריר הראשון של ישראל באיחוד האמירויות הגיש את כתב האמנה שלו, באתר ynet, 11 באוקטובר 2021 אוריאל בארי, ‏לראשונה: מונה שגריר ישראלי לבחריין, באתר "סרוגים", 2 בספטמבר 2021 בחריין: הוגש כתב האמנה של השגריר הישראלי למלך, באתר "סרוגים", 28 בדצמבר 2021
מוחמד סידקי מחמוד

מוחמד סידקי מחמוד (בערבית: محمد صدقي محمود, תעתיק מדויק: "מחמד צדקי מחמוד"; 12 בדצמבר 1914 – 1984) הוא קצין מצרי ששימש כמפקד חיל האוויר המצרי בשנים 1967–1953. תחת פיקודו ספג חיל האוויר המצרי שתי מפלות קשות; במלחמת סיני מידי חיל האוויר הבריטי וחיל האוויר הצרפתי ובמלחמת ששת הימים מידי חיל האוויר הישראלי. נולד במצרים, כנראה ב-1923. למד במכללה הצבאית המצרית והצטרף לאחר מכן לחיל האוויר המצרי. בתחילת שנות ה-50 הצטרף לתנועת הקצינים החופשיים והיה שותף למהפכה שביצעה התנועה ב-1952. ב-1953 נתמנה כמפקד חיל האוויר. נראה שמינוי זה היה אחד מצעדיו של גמאל עבד אל נאצר להשגת שליטה במוקדי הכוח בצבא, דבר שסייע לו בהדחת מוחמד נגיב באוקטובר 1954. במחצית השנייה של שנות ה-50 עבר חיל האוויר המצרי להסתמך על ציוד והדרכה סובייטיים ומחמוד ניצח על תהליך זה. בדומה למפקדים אחרים בצמרת הצבא המצרי נטה מחמוד להפוך את תפקידו כמנוף לצבירת כוח אישי, תופעה שפגעה בשיתוף הפעולה בצמרת הביטחונית ובחוסר יכולת להביא לידי מיצוי את מדיניות הביטחון המצרית. במלחמת סיני ב-1956 סבל חיל האוויר המצרי אבדות קשות בציוד לאחר שחילות האוויר הבריטי והצרפתי תקפו את שדות התעופה המצריים והשמידו מטוסים רבים על הקרקע. למרות כישלון זה בחר נאצר שלא לפטר את סידקי מחמוד. בתקופה שלפני מלחמת ששת הימים הזהיר פריק מחמוד את ההנהגה המצרית, כי חיל האוויר המצרי לא יוכל לסייע לכוחות הקרקע בעת מתקפה מצרית. במקביל, טען בפני הנשיא נאצר כי במקרה שחיל האוויר הישראלי יתקוף ראשון, עתיד חיל האוויר המצרי לסבול פגיעות קשות, עד כדי 20% ממטוסיו. בבוקר 5 ביוני 1967, בעת שחיל האוויר הישראלי יצא למבצע מוקד, שפתח את מלחמת ששת הימים, טסו מחמוד ומפקד הצבא המצרי עבד אל-חכים עאמר במטוס תובלה מדגם איליושין 14 לעבר שדה התעופה של ביר תמדה שבסיני. בעקבות הפצצת השדה המטוס שב על עקבותיו לעבר מצרים ושני המפקדים ניצלו. חיל האוויר המצרי הושמד כמעט כולו בתוך שעות אחדות בשלושת גלי התקיפה של חיל האוויר הישראלי. לחיל האוויר הישראלי הייתה עליונות אווירית מוחלטת ויכולת סיוע מרבית לכוחות צה"ל במערכה הקרקעית בעוד שהצבא המצרי נסוג מסיני בצורה לא מאורגנת וללא חיפוי אווירי. מיד לאחר המלחמה הודח סידקי מחמוד וכמו קצינים רבים אחרים נאסר והועמד למשפט. במשפטו, שנערך בפברואר 1968, הורשע ונדון ל-15 שנות מאסר בעוון הזנחת תפקידו. לאחר מחאות כנגד גזר הדין ה"ותרני", נשפט מחמוד שנית בהוראת נאצר וב-29 באוגוסט 1968 נגזרו עליו מאסר עולם ועבודת פרך. ב-27 בינואר 1974 חנן אותו הנשיא אנואר סאדאת ומאז נמנע סידקי מחמוד מכל פעילות פוליטית. שמואל שגב, הדגש מונח על פיתוח טילים, מעריב, 4 בנובמבר 1962 Mahmud, Muhammad Sidqi The Encyclopedia of the Arab-Israeli Conflict: A Political, Social, and Military History, Spencer C. Tucker Editor, 2008 אביתר בן צדף, ההימור הגדול?, באתר "מחלקה ראשונה", 10 במאי 2004
סטופנדמיס

סטופנדמיס (שם מדעי: Stupendemys) הוא סוג נכחד של צב מים מתוקים. מאובן של אחד ממיני הסוג נמצא על ידי הפלאונטולוג רוג'ר ווד (Roger C. Wood) בצפון ונצואלה בסלעים שתוארכו לתקופה שבין סוף המיוקן לתחילת הפליוקן, כחמישה או שישה מיליוני שנים לפני זמננו. מאובן נוסף של מין דומה נמצא מאוחר יותר בצפון ברזיל. עם אורך שריון של כ-3.3 מטרים, הוא אחד מהצבים הגדולים שהתקיימו אי פעם והוא מתחרה בגודלו רק עם ארכלון. נראה שגודלו איפשר לו להישאר מתחת לפני המים למשך פרקי זמן ממושכים כשהוא ניזון מצמחי מים. מצד שני, מסתו כנראה הפריעה לו להתמודד עם זרמי מים והוא נאלץ לחיות באזור בו אין זרמים חזקים מדי. כמו כן, משקלו נעשה כבד מדי על פני היבשה והוא נמנע לצאת מהמים למעט לצורך הטלת ביצים. עד היום נמצאו שני מינים: Stupendemys geographicus,‏ 1976 Stupendemys souzai,‏ 2006 - שרידיו נמצאו באקרי שבברזיל. מין זה היה קטן יותר מ-S. geographicus. מדיה וקבצים בנושא סטופנדמיס בוויקישיתוף סטופנדמיס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) סטופנדמיס, באתר GBIF (באנגלית) הדו"ח של ווד על גילוי המאובן סטופנדמיס בספר Animal Ways של Rebecca Stefoff מאמר על סטופנדמיס Bocquentin, Jean & Melo, Janira (2006): Stupendemys souzai sp. nov. (Pleurodira, Podocnemididae) from the Miocene-Pliocene of the Solimões Formation, Brazil. Revista Brasileira de Paleontologia 9(2): 187-192.
המיאצטל

המיאצטל היא תרכובת כימית שנוסחתה הכללית היא R1R2C(OH)OR. כאשר R1 או R2 הם מימן. המיאצטל נוצר בדרך כלל על ידי הוספה של כוהל לאלדהיד או לקטון. המילה היוונית "המי" משמעותה חצי. רוב הסוכרים הם המיאצטלים. גלוקוז ואלדוזות נוספות מתקיימות כהמיאצטלים ציקליים. המיאצטל נוצר בסיפוח של כוהל לאלדהיד, המתרחשת לפי התגובה הבאה תגובות אלו מושפעות במידה רבה מההפרעה הסטרית של האלדהיד. לפיכך, אלדהידים פשוטים הממוסים בכהלים ימצאו לרוב בצורת ההמיאצטל. מדיה וקבצים בנושא המיאצטל בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.