laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סוכות (עבר הירדן)

סֻכּוֹת הייתה עיר מקראית בנחלת שבט גד בעבר הירדן, בסמוך לנחל יבוק ולמעבר הירדן, ועל יד הערים צרתן ואדם. בספר בראשית היא מוזכרת כתחנה בחזרתו של יעקב מארם נהריים לארץ כנען: ”וְיַעֲקֹב נָסַע סֻכֹּתָה וַיִּבֶן לוֹ בָּיִת וּלְמִקְנֵהוּ עָשָׂה סֻכֹּת עַל כֵּן קָרָא שֵׁם הַמָּקוֹם סֻכּוֹת”. על פי המסופר שם, העיר נקראת בשם זה על שם הסוכות שבנה יעקב לצאנו בזמן ששהה שם. בספר יהושע נזכרת העיר כאחת מערי שבט גד שבבקעת הירדן המזרחית: ”וּבָעֵמֶק בֵּית הָרָם וּבֵית נִמְרָה וְסֻכּוֹת וְצָפוֹן”. בספר שופטים מסופר כי תושבי העיר לא הסכימו למסור מזון לצבאו של גדעון כאשר נלחם במדיינים: ”וַיָּבֹא גִדְעוֹן הַיַּרְדֵּנָה עֹבֵר הוּא וּשְׁלֹשׁ מֵאוֹת הָאִישׁ אֲשֶׁר אִתּוֹ עֲיֵפִים וְרֹדְפִים וַיֹּאמֶר לְאַנְשֵׁי סֻכּוֹת תְּנוּ נָא כִּכְּרוֹת לֶחֶם לָעָם אֲשֶׁר בְּרַגְלָי כִּי עֲיֵפִים הֵם וְאָנֹכִי רֹדֵף אַחֲרֵי זֶבַח וְצַלְמֻנָּע מַלְכֵי מִדְיָן וַיֹּאמֶר שָׂרֵי סֻכּוֹת הֲכַף זֶבַח וְצַלְמֻנָּע עַתָּה בְּיָדֶךָ כִּי נִתֵּן לִצְבָאֲךָ לָחֶם וַיֹּאמֶר גִּדְעוֹן לָכֵן בְּתֵת ה' אֶת זֶבַח וְאֶת צַלְמֻנָּע בְּיָדִי וְדַשְׁתִּי אֶת בְּשַׂרְכֶם אֶת קוֹצֵי הַמִּדְבָּר וְאֶת הַבַּרְקֳנִים וַיַּעַל מִשָּׁם פְּנוּאֵל וַיְדַבֵּר אֲלֵיהֶם כָּזֹאת וַיַּעֲנוּ אוֹתוֹ אַנְשֵׁי פְנוּאֵל כַּאֲשֶׁר עָנוּ אַנְשֵׁי סֻכּוֹת” בספר מלכים מסופר כי בין סוכות ובין צרתן, באתר שנחפר בקרקע, יצק שלמה המלך את כלי המקדש. סוכות נזכרה ברשימת הערים שכבש מלך מצרים שישק הראשון בכנען, ב-924 לפנה"ס בערך. הרשימה נחרטה על גבי השער הבובסטידי שהקים שישק בכרנך לזכר ניצחונו. במאה ה-20 הוצע לזהותה במספר אתרים: זיהוי אחד הוא ב"תל דיר עלא" שבעבר הירדן, בסמוך לשפכו של נחל יבוק (בשמו הערבי: א-זרקא) אל נהר הירדן. זיהוי זה נתמך על ידי החוקר יוחנן אהרוני. באתר זה נמצאו ממצאים ארכאולגים מתקופת הברונזה המאוחרת ועד המאה ה-9 לפנה"ס. זיהוי זה מתבסס על התלמוד הירושלמי, בו זוהתה העיר המקראית עם יישוב שנקרא בתקופת חז"ל בשם "דרעלה": ”בית הרים - בית רמתה, בית נמרה - בית נמרון, סוכות - דרעלה, צפון - עמתו”. זיהוי אחר הוא ב"תל א-חצאן" בסמוך לנחל יבוק. התל ממוקם מצפון מזרח לאתר דאמיֶה, שבו נערכו חפירות ארכאולוגיות, ונמצאו ממצאים מתקופת הברונזה הקדומה עד ראשית תקופת הברזל. סכות, הסמוכה למצרים הערך: סכות (ב), לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 670. יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 18, 120. The Eerdmans Bible Dictionary - William Eerdmans Publ.Co., Grand Rapids, Michigan, 1993 יצחק מייטליס, מדוע בנה יעקב בית בסוכות, באתר דעת פרק 14 – דבר היום: שלומית בונה סוכות – על העיר סוכות במקרא בפודקאסט דברי הימים בהגשת אילן אבקסיס ספר בראשית, פרק ל"ג, פסוק י"ז. לא התברר מדוע קרא יעקב למקום על שם מבנה ארעי ולא על שם מבנה קבע. ספר יהושע, פרק י"ג, פסוק כ"ז. ספר שופטים, פרק ח', פסוקים ד'–ט'. ספר מלכים א', פרק ז', פסוק מ"ו. תלמוד ירושלמי, מסכת שביעית, פרק ט', הלכה ב'.
אנטואן מרמונטל

אנטואן פרנסואה מרמונטל (בצרפתית: Antoine François Marmontel‏; 16 ביולי 1816 – 16 בינואר 1898) היה פסנתרן, מורה ומוזיקוגרף צרפתי. מרמונטל, יליד קלרמון-פראן, נכנס לקוטנסרבטואר של פריז ב-1827. מוריו היו פייר צימרמן בפסנתר, ויקטור דורלה בהרמוניה, ז'אק פרומנטל הלוי בפוגה וז'אן פרנסואה לזואה בהלחנה. הוא קיבל פרסים ראשונים בתאוריה של המוזיקה ובפסנתר. בשנת 1837 התמנה לאסיסטנט בתאוריה של המוזיקה בקונסרבטואר. ב-1848 החליף את צימרמן כפרופסור לכלי מקלדת בקונסרבטואר. בתחרות להשגת משרה זו ניצח את מורו לשעבר, שארל-ולנטן אלקאן, מהלך שהביא לסיום הקריירה של אלקאן. עם זאת, זכרונותיו מעמיתו לשעבר בספרו "Les pianistes célèbres" הם מהמקורות החשובים ביותר לביוגרפיה של אלקאן. מרמונטל עשה לו שם כמורה יעיל ורב-דמיון. בין תלמידיו הרבים היו ז'ורז' ביזה, ונסן ד'אנדי, תאודור דובואה, ארנסט ז'ירו, אמיל פאלאדיל, אדוארד מקדואל, גבריאל פירנה, לואי דיאמה, פרנסיס פלאנטה, מרגריט לונג וקלוד דביסי. הקריירה של מרמונטל זרועה ציוני דרך של יצירות פדגוגיות רבות (יותר מ-200 מספרי אופוס) כמו גם נוקטורנים, רומנסות ועוד יצירות רבות. מפרסומיו הראויים לציון: "אמנות הפיענוח" (100 תרגילים קלים); לימודי יסוד של מכניזם וסגנון" (24 תרגילים) בשנת 1847; "לימודי מכניזם"; "5 תרגילים סלוניים"; "אמנות הפיענוח לארבע ידיים" בשנת 1847; "הוראת פסנתר מתקדמת ורציונלית" בשנת 1887. כתביו המוזיקוגרפיים של מרמונטל הם בין המקורות הטובים ביותר לתולדות הפסנתר והפסנתרנים, בייחוד למאה ה-19. הם כוללים את "מלחיני סימפוניות ווירטואוזים" משנת 1880; "פסנתרנים מפורסמים" משנת 1878; "וירטואוזים בני זמננו" משנת 1882; "יסודות האסתטיקה של המוזיקה ומחשבות על היופי באמנויות" משנת 1884; ו"תולדות הפסנתר ומקורותיו" משנת 1885. בנו של מרמונטל, אנטואן אמיל לואי קורבאז מרמונטל (24 באפריל 1850 – 23 ביולי 1907) היה גם הוא מורה לפסנתר בקונסרבטואר ואף חיבר יצירות סלוניות רבות. אנטואן מרמונטל נפטר בשנת 1898 בפריז. מדיה וקבצים בנושא אנטואן מרמונטל בוויקישיתוף אנטואן מרמונטל, באתר MusicBrainz (באנגלית) כתבי אנטואן מרמונטל בפרויקט גוטנברג (באנגלית) אנטואן מרמונטל, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
סוכות (פירושונים)

האם התכוונתם ל... סוכות – חג יהודי סוכות (מצרים) – התחנה הראשונה של בני ישראל בדרכם מארץ מצרים לכנען סוכות (עבר הירדן) – עיר מקראית בעבר הירדן המזרחי נח"ל סוכות – היאחזות נח"ל 7 ק"מ דרומית לבית שאן. לאחר התאזרחותה שינתה את שמה למחולה צבי סוכות – חבר הכנסת סוכה (פירושונים)
M26 פרשינג

M26 פֵּרְשִׁינְג (באנגלית: M26 Pershing) היה טנק אמריקאי בינוני-כבד, שיוצר בארצות הברית לקראת סוף מלחמת העולם השנייה. הטנק לא השתתף במלחמה במספרים גדולים. הפרשינג (על שם גנרל הצבאות ג'ון פרשינג, מפקד צבא המשלוח האמריקני לצרפת במלחמת העולם הראשונה), נועד למעשה להחליף את ה־M4 שרמן בתפקיד הטנק העיקרי של צבא ארצות הברית. בניגוד לשרמן ששקל מעט יותר מ-30 טון, שקל הפרשינג מעל 40 טון, ובכך למעשה מתח את גבולות ההגדרה "טנק בינוני". בגלל בעיית הסיווג הוא הוגדר לבסוף כטנק כבד, על אף שנועד למלא את תפקידי השרמן. הסיבה להבדל במשקל לעומת השרמן הייתה פשוטה - השרמן לא היה מסוגל להתמודד בתנאים שווים עם הטנקים הגרמניים, במיוחד הפנתר והטיגר. האמריקאים הבינו כי הפתרון הוא בטנק כבד יותר, שישמש בתפקיד של טנק בינוני (למעשה הם פיגרו בכך אחרי הגרמנים שהתייחסו לפנתר כטנק בינוני על אף ששקל מעל ל-40 טון). ב-1943 החל הפיתוח של הטנק, ובאוקטובר 1944 החל הייצור. הטנק היה גדול מהשרמן אם כי נמוך יותר, ושקל 42 טון. ההבדל במשקל נבע מעובי שריון שהגיע במקומות העבים ל-102 מילימטר. הטנק צויד בתותח בקוטר 90 מילימטר, שהיה מסוגל לחדור 150 מילימטר שריון בטווח של 2,000 מטר. המנוע היה מנוע בנזין בן 470 כוחות סוס, והניע את הטנק למהירות מרבית של 40 קמ"ש. המנוע ותיבת ההילוכים היו החיסרון העיקרי של הטנק, שכן היו חלשים מדי ובלתי אמינים. צוות של חמישה תפעל את הטנק. 310 טנקי M26 הגיעו לאירופה לפני תום המלחמה, והשתתפו בלחימה בריין התחתון. הטנק היווה שיפור עצום לעומת קודמו, ובמפגשים עם פנתרים וטיגרים הוכיח את עצמו כשווה להם. גרסה מיוחדת של הפרשינג, שהייתה חמושה בתותח 90 מילימטר ארוך יותר אף השמידה טנק מסוג קניגסטיגר. 2,350 טנקים מסוג זה יוצרו. לאחר מלחמת העולם השנייה פנו האמריקאים להיערכות לעימות אפשרי עם ברית המועצות. הבעיה הייתה קשה: השרמן המיושן, עדיין הטנק העיקרי של האמריקאים, ניצב בפני טנקי T-34 ו-IS-2 הסובייטיים המעולים. האמריקאים נאלצו לפעול מהר על מנת לשפר את מצבם והחליטו לפתח טנק בינוני חדש, ובמקביל לשדרג את ה-M26 פרשינג כך שישמש כמגשר עד לסיום הפיתוח. הגרסה המשופרת נקראה M46 פטון. שינוי השם היה חריגה מהמדיניות האמריקאית של מתן שמות לטנקים, שכן ה-M46 לא היה טנק חדש לחלוטין. השינוי נעשה על מנת לכבד את זכרו של ג'ורג' פטון, שנהרג בתאונת דרכים בגרמניה לאחר מלחמת העולם השנייה. למרות שינוי השם, ה-M46 היה למעשה פרשינג, שעשו בו שני שינויים עיקריים: מערכת ההנעה הוחלפה לגמרי. מכיוון שנקודות החולשה של הטנק היו המנוע ותיבת ההילוכים, הוחלט להחליף אותם. המנוע החדש היה מנוע דיזל והפיק 740 כ"ס. החידוש האמיתי היה במערכת ההנעה החדשה שהייתה למעשה מערכת הילוכים\היגוי\בלימה משולבת. המערכת איפשרה לטנק לבצע בקלות יחסית תמרונים שהיו בעבר מסובכים, כמו סיבוב במקום או פניות חדות תוך נסיעה. המערכת שימשה לאחר מכן בשאר סדרת טנקי הפטון. לתותח בקוטר 90 מילימטר נוסף מפנה גזים ומפצה. כ-800 טנקי M26 שודרגו למפרט ה-M46. עם פרוץ מלחמת קוריאה, נשלחו טנקי ה-M46 ביחד עם טנקי ה-M26 הוותיקים יותר לאזורי הקרבות, שם הם פגשו בטנקי T-34 של קוריאה הצפונית וסין. M26 פרשינג M46, תצלום חזית M46 בזמן ירי
צ'יחורה סצ'חרה

צ'יחוּרָה סַצ'חֶרֶה (בגאורגית: ჩიხურა საჩხერე) הוא מועדון כדורגל מהעיירה סצ'חרה שבגאורגיה. הישג השיא שלה הוא זכייה בגביע הגאורגי בעונת 2017. הקבוצה מארחת את משחקיה באצטדיון המרכזי בסצ'חרה המכיל 2,000 מושבים. את משחקיה במפעלים האירופיים היא מארחת באצטדיון מיכאיל מסחי שבטביליסי (בן 27,233 המושבים), הנמצא במרחק 130 קילומטר מסצ'חרה. קבוצת הכדורגל הוקמה בשנת 1938. בתקופת מלחמת העולם השנייה הקבוצה פורקה והוקמה מחדש לאחר המלחמה. הקבוצה שינתה את שמה מספר פעמים ונקראה בשם "ספרטק", "קולמיורן" ו"פייקארי". במרבית שנותיה בתקופת גאורגיה הסובייטית לא הגיעה להישגים משמעותיים ולא הצליחה להעפיל לליגת העל הסובייטית. כך גם בעשור הראשון שלאחר התפרקות ברית המועצות, הקבוצה לא הגיעה להישגים משמעותיים בליגת העל הגאורגית. בשנת 2002 נרכשה על ידי איש העסקים בידזינה איוואנישווילי, שכיהן בהמשך כראש ממשלת גאורגיה. הקבוצה עלתה בעונה 2006/07 לליגת העל הגאורגית וסיימה את העונה במקום ה-12 מתוך 14 וירדה לליגה השנייה בגאורגיה. היא שיחקה בליגה השנייה עד סוף עונת 2011/2012 ועלתה שוב לליגת העל בגאורגיה. בשנת 2013 הקבוצה העפילה לראשונה לגמר הגביע הגאורגי אך הפסידה לדינמו טביליסי בתוצאה 3-1, אך קיבלה את הזכות להתמודד במוקדמות הליגה האירופית, לראשונה בתולדותיה. בעונת 2016 סיימה כסגנית האלופה, במה שמהווה להישג השיא בתולדותיה באליפות, שנה לאחר מכן, ב-2017, זכתה בתואר הראשון שלה כשניצחה בגמר הגביע הגאורגי את טורפדו כותאיסי בדו-קרב פנדלים. בעקבות הישג זה, שבה להתמודד במפעלים האירופיים וב-19 ביולי 2018 הדיחה בסיבוב הראשון של מוקדמות הליגה האירופית את בית"ר ירושלים, לאחר שניצחה את הקבוצה הישראלית במשחק הגומלין 2-1, אחרי שהמשחק הראשון הסתיים בתוצאה 0-0.      ליגת המשנה     ליגת העל     זכייה     סגנות או גמר     חצי גמר הגביע הגאורגי בכדורגל זכייה (1): 2017 הסופרקאפ הגאורגי זכייה (1): 2013 אתר האינטרנט הרשמי של צ'יחורה סצ'חרה צ'יחורה סצ'חרה, ברשת החברתית פייסבוק פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Soccerway תולדות המועדון, באתר FCChikhura.ge פירוט משחקי עונה 2006/07 צ'יחורה ניצחה 4–1 בדו-קרב פנדלים.
מיון ערימה

מיון ערימה (באנגלית: Heapsort) הוא אלגוריתם למיון המבוסס על מבנה הנתונים ערימה (Heap). מיון ערימה הוא סוג של מיון בחירה, ובדומה לו מבצע את פעולתו במקום, תוך שימוש בכמות קטנה וקבועה של שטח אחסון. על חומרת מחשב מקובלת, יישום של מיון ערימה הוא איטי במקצת מיישום של מיון מהיר, אך פועל בזמן של O ( n log ⁡ n ) {\displaystyle O\left(n\log n\right)} גם במקרה הגרוע. התיאור הבא מתייחס ל"ערימת מקסימום", שבה כל הורה גדול בערכו משני בניו. בונים ערימה ממערך של איברים למיון. מוציאים מהערימה את השורש (המהווה את הערך המקסימלי), ומכניסים אותו למיקום הפנוי הגדול ביותר במערך. מתקבל מבנה של 'כמעט ערימה' הקטן בגודלו באיבר אחד. מוציאים את האיבר האחרון במבנה (שהיה אחד הערכים הקטנים בערימה) ומציבים אותו במקום השורש שהוצא. מבצעים פעולת Heapify שמטרתה לתקן את המבנה ולהפוך אותו שוב לערימה חוקית. מבצעים זאת באמצעות פעולה מחזורית מהשורש ומטה. חוזרים שוב על תהליך הוצאת השורש עד אשר הערימה מגיעה לגודל של איבר בודד והמערך מכיל את כל איברי הערימה ממויינים. פונקציות עזר: Build-Heap(A) heap_size[A] <- length[A] for i <- length[A]/2 Downto 1 do Heapify(A,i) Heapify(A,i) l <- LEFT(i) // i הבן השמאלי של צומת r <- RIGHT(i) // i הבן הימני של צומת if l <= heapsize[A] and A[l] > A[i] then largest <- l else largest <- i if r <= heapsize[A] and A[r] > A[largest] then largest <- r if largest != i then exchange A[i] <-> A[largest] Heapify(A,largest) הפונקציה העיקרית: HeapSort(A) Build-Heap(A) for i <- length[A] downto 2 do exchange A[1] <-> A[i] heap-size[A] <- heap-size[A]-1 Heapify(A,1) מדיה וקבצים בנושא מיון ערימה בוויקישיתוף סימולציה של מיון ערימה בצורה אינטראקטיבית מיון ערימה בQueue מיון ערימה, באתר MathWorld (באנגלית)
טננבאום

טננבאום (Tannenbaum), טננבום או טננבוים הוא שם משפחה יהודי אשכנזי שמקורו בגרמנית ומשמעו עץ אשוח. האם התכוונתם ל... אישים: אהוד טננבאום – קראקר ישראלי שכונה "האנלייזר" אילנה טננבאום – אוצרת ישראלית איסר טננבאום – מתופף להקת רוקפור אלחנן טננבוים – ישראלי שנחטף על ידי חזבאללה, במסגרת מה שכונה פרשת טננבוים אנדרו טננבאום – מפתח המיניקס בנימין טנא – סופר ומשורר ישראלי, במקור טננבוים ברניס טננבאום – פעילה בהסתדרות הציונית הדסה דניאל טננבאום – כדורגלן ישראלי זאב טננבוים – זמר ישראלי, סולן להקת הדת' מטאל הישראלית סיילם טוביה טננבום – מחזאי, וסופר ישראלי-אמריקאי, בעל טור ועיתונאי בדי צייט מרדכי טננבוים – ממקימי הארגון היהודי הלוחם רינה טננבאום – כימאית ישראלית אחר: מבצע טננבאום – תוכנית מבצעית לכיבוש שווייץ על ידי גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה שלא הוצאה אל הפועל. משפחת טננבאום – סרט בבימויו של וס אנדרסון
440-449 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 449 - 440 לפנה"ס 445/6 לפנה"ס - נחתם חוזה "שלום שלושים השנים" בין אתונה וספרטה 442 לפנה"ס - סופוקלס כותב את המחזה אנטיגונה 446 לפנה"ס - אריסטופאנס, מחזאי יווני (תאריך משוער) 446 לפנה"ס - מרקוס פוריוס קאמילוס, מצביא ומדינאי רומאי (תאריך מסורתי) 443 לפנה"ס - פינדארוס, משורר יווני (נולד ב-522 לפנה"ס) מדיה וקבצים בנושא 440-449 לפנה"ס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כרונולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
450-459 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 459 - 450 לפנה"ס 459 לפנה"ס - עזרא הסופר מנהיג קבוצה של כ-5,000 יהודים העולים מבבל לארץ ישראל. 458 לפנה"ס - אייסכילוס משלים את טרילוגיית הטרגדיות אורסטיאה. 450 לפנה"ס - יסוד העיר Thodosia בחצי האי קרים, אליה מגיע הנוסע המוסלמי אבן בטוטה ב-1331 כאשר שם הנמל העתיקה הוא (Kaffa). שמו הנוכחי הוא פאודוסיה (Feodosiya) שבחצי האי קרים 450 לפנה"ס - אלקיביאדס, מצביא ומדינאי אתונאי (נפטר ב-404 לפנה"ס) 450 לפנה"ס - קימון, מדינאי אתונאי (נולד ב-510 לפנה"ס) מדיה וקבצים בנושא 450-459 לפנה"ס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כרונולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
460-469 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 469 - 460 לפנה"ס 465 לפנה"ס - התנקשות בחשיארש הראשון על ידי אחד משריו. בנו ארתחששתא הראשון עולה למלוכה במקומו. 464 לפנה"ס - מצרים מנצלת את ההתנקשות בחשיארש לפתוח במרד כנגד השלטון הפרסי. 462 לפנה"ס - אנכסגורס עובר לאתונה ומתחיל ללמד בה. 460 לפנה"ס - פורצת המלחמה הפלופונסית הראשונה בין הליגה הפלופונסית בראשות ספרטה לבין הליגה האטית-דלית בראשות אתונה. 460 לפנה"ס (לערך) - היפוקרטס 460 לפנה"ס (לערך) - דמוקריטוס, פילוסוף יווני 469 לפנה"ס - לאוטיכידס השני מלך ספרטה. 468 לפנה"ס - אריסטידס מדינאי אתונאי. 467 לפנה"ס - היירון הראשון טיראן סירקוסאי מדיה וקבצים בנושא 460-469 לפנה"ס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כרונולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Rarities (אלבום של הביטלס)

Rarities הוא אלבום אוסף של להקת הביטלס שהופק על ידי פרלופון. באלבום ישנם מספר שירים שאין באלבום Rarities המקביל שיצא בארצות הברית. שירי האלבום הוקלטו בין השנים 1962 ל-1970 ויצא ב-2 בדצמבר 1978 בבריטניה וב-12 באוקטובר 1979 בארצות הברית. האלבום מעולם לא יצא על תקליטור. כל השירים נכתבו על ג'ון לנון ופול מקרטני, למעט אם צוין אחרת. צד ראשון Across the Universe Yes It Is This Boy The Inner Light (ג'ורג' האריסון) I'll Get You Thank You Girl I Want to Hold Your Hand (בגרסה גרמנית) (You Know My Name (Look Up The Number She Loves You (בגרסה גרמנית) צד שני Rain She's A Woman Matchbox (קארל פרקינס) I Call Your Name Bad Boy Slow Down (לארי ויליאמס) I'm Down Long Tall Sally (ג'הנסון/ריצ'רד הקטן/רוברט בלקוויל) Rarities הוא אלבום אוסף של להקת הביטלס שהופק על ידי קפיטול רקורדס ויצא רק בארצות הברית ב-1980. האלבום מכיל מספר שירים שאין באלבום Rarities המקביל שיצא בבריטניה. האלבום מעולם לא יצא על תקליטור. כל השירים נכתבו על ג'ון לנון ופול מקרטני, למעט אם צוין אחרת. צד ראשון Love Me Do Misery There's a Place She Loves You And I Love Her Help! I'm Only Sleeping I Am the Walrus צד שני Penny Lane Helter Skelter Don't Pass Me By (רינגו סטאר) The Inner Light (ג'ורג' האריסון) Across the Universe (You Know My Name (Look Up the Number A Day in the Life
Because of You (שיר של קלי קלרקסון)

Because of You (בעברית: בגללך) הוא הסינגל הרביעי (השלישי באירופה) של קלי קלרקסון מאלבומה השני Breakaway. השיר הוא בלדת פופ שיצאה לאור בשנת 2005. קלרקסון כתבה את Because of you, שיר על גירושי הוריה, בגיל 16. בשיר קלרקסון מאשימה את הוריה בכאב שנגרם לה עקב פרידתם וטוענת כי לא התחשבו ברגשותיה. עקב היות השיר אישי מאוד, קלרקסון הצהירה לאחר יציאתו שהיא מתחרטת על הוצאתו כסינגל[דרוש מקור]. למרות זאת, הסינגל היה להיט גדול מאוד בכל העולם, בעיקר באירופה[דרוש מקור]. עד היום, זהו הסינגל הכי מצליח של קלי קלרקסון בישראל [דרוש מקור], לאחר שהיה שבועות רבים במקום הראשון במצעד של גלגלצ ואף נבחר לשיר השנה לשנת 2006. הוידאו קליפ של Because Of You בוים על ידי ואדים פרלמן. בתחילת הקליפ רואים מריבה בין קלרקסון לבין שחקן שמגלם את בן זוגה. באמצע המריבה התמונה קופאת ברגע שבן זוגה כמעט ומשליך תמונה שלו, קלרקסון ובתם הקטנה ורואים את קלרקסון מבקרת בביתה ורואה איך הרגישה כילדה כשהוריה רבו. בסוף הקליפ קלרקסון מבינה שהיא לא רוצה לפגוע בבתה כמו שהוריה פגעו בה אז היא ובן זוגה משלימים ומחבקים את בתם הקטנה. סרטון השיר זיכה את קלארקסון בפרס VMA בשנת 2006 בקטגוריית "הקליפ הנשי הטוב ביותר". מידע על היצירה "Because of You" באתר מיוזיק בריינז Kelly Clarkson’s “Because Of You” is Inspired by Her Real Life Experiences, מתוך אתר countrythangdaily.com המצעד השנתי הלועזי לשנת 2006, באתר glz.co.il
ע'ול

ע'ול (בערבית: غول; בעברית נכתב גם ג'ול) בתרבות הערבית הוא יצור מיתי, סוג של שד או מעין מפלצת מפחידה. צורתו או תיאורו אינם ניתנים במדויק, ולעיתים משתמשים במילה לתיאור דבר מה מפחיד ולא ידוע. ספרות מודרנית משתמשת לעיתים קרובות במונח כדי לתייג סוג מסוים של מפלצת אל-מת, עם קשר הדוק לבתי קברות ולצריכה של בשר אדם. בהרחבה, המילה ע'ול משמשת גם ככינוי גנאי כדי להתייחס לאדם שאוהב להתעסק במקברי או שעיסוקו כרוך ישירות במוות. בפולקלור הערבי אומרים שהע'ול שוכן בבתי קברות ובמקומות לא מיושבים אחרים. ע'ול זכר מכונה ע'ול ואילו הנקבה נקראת ע'ולה. יש המזהים את הע'ול הערבי כיצור נקבה המכונה לפעמים אמא ע'ול ('אום ע'ולה) או מונח יחסי כמו דודה ע'ול. היא מתוארת בסיפורים רבים כשהיא מפתה דמויות אומללות, בדרך כלל גברים, לביתה שם היא יכולה לאכול אותם. יש הטוענים שהע'ול הוא שד השוכן במדבר, משנה צורה שיכול ללבוש חזות של חיה, במיוחד צבוע. הוא מפתה אנשים לא זהירים למקומות נטושים במדבר כדי להרוג ולטרוף אותם. היצור טורף ילדים צעירים, שותה דם, גונב מטבעות ואוכל את המתים, ואז לובש את צורתו של האדם שנאכל לאחרונה. רק כאשר אנטואן גלן תרגם את סיפורי אלף לילה ולילה לצרפתית, המושג המערבי של ע'ולים הוכנס לחברה האירופית. גלן תיאר את הע'ול כיצור מפלצתי השוכן בבתי קברות וחוגג על גופות. הסרט "הג'ול המשוגע" (1943; The Mad Ghoul) בבימויו של ג'יימס הוגאן מספר על פרופסור לכימיה שבעקבות ניסויים בגז הופך את עוזרו לג'ול. היצור היווה השראה לדמותו של ראס-אל-גול, דמות בדיונית ביקום של חברת DC קומיקס, ואחד מאויביו הגדולים של באטמן, אשר הופיעה בסרטו של כריסטופר נולאן, באטמן מתחיל משנת 2005, בגילומו של ליאם ניסן. בסוגת הפנטזיה מופיעים ע'ולים, לעיתים כדמויות משנה ולעיתים כבעלי תפקיד מרכזי יותר. בסדרת ספרי "אניטה בלייק" של לורל ק' המילטון, העו'לים הם שוכני בתי קברות מטרידים. בסדרת "ציידת הלילה" של ג'אנין פרוסט, ע'ולים תופסים מקום מרכזי אף על פי שהם אוכלי בשר אדם. גיבורת הסדרה, קתרין מנספילד עצמה, נחשדת שהיא שואפת להפוך ליצור היברידי (חצי ערפד וחצי ע'ול) בעלת כוחות מיוחדים. בסדרת "תיקי דרזדן" של ג'ים בוצ'ר מופיעים ע'ולים בעלי בינה היכולים להתחזות לבני אדם רגילים. הע'ולים מככבים גם בסדרת הספרים, משחקי המחשב והסדרה הטלווזיונית "המכשף", כיצורים הבאים לסעוד באתרים בהם רב המוות. למשפחת ויזלי היה ע'ול בעליית הגג. מדיה וקבצים בנושא ע'ול בוויקישיתוף ע'ול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Definition of GHOUL, www.merriam-webster.com (באנגלית) Ahmed K. Al-Rawi, The Arabic Ghoul and its Western Transformation, Folklore 120, 2009-12-01, עמ' 291–306 doi: 10.1080/00155870903219730 בראד שטייגר, The Werewolf Book: The Encyclopedia of Shape-Shifting Beings, 2011 The Cambridge Companion to Modern Arab Culture, Cambridge: Cambridge University Press, 2015, Cambridge Companions to Culture, ISBN 978-0-521-89807-2 "The Mad Ghoul", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דווייט יורק

דווייט אברסלי יורק (נולד ב-3 בנובמבר 1971 בטרינידד וטובגו) הוא כדורגלן עבר טרינידדי ששיחק בעמדת החלוץ. יורק החל את הקריירה שלו בשנת 1989 באסטון וילה, שם שיחק ברוב הקריירה שלו, עד שנת 1998. משם הוא עבר למנצ'סטר יונייטד והיה שותף לעונת הטרבל שלה. באותה העונה כבש 18 שערי ליגה וסיים כמלך שערי הפריימר ליג בצוותא עם ג'ימי פלויד האסלביינק ומייקל אואן. במנצ'סטר הוא קיבל את הכינוי "הנסיך הטרינידדי". ב-2002 עבר יורק לבלקברן רוברס וב-2004 עבר לברמינגהאם סיטי שם שיחק עד שנת 2005. בעונת 2005/2006 הצטרף לסידני מליגת העל האוסטרלית אך בתום עונה אחת בלבד שב לליגה האנגלית כשחתם בסנדרלנד, שבמדיה שיחק בשנותיו האחרונות בקריירה. לאחר ששוחרר מהקבוצה ב-2009 והפך לשחקן חופשי החליט יורק לפרוש מכדורגל בגיל 37. יורק שיחק בנבחרת טרינידד וטובגו החל משנת 1989. הוא העפיל עם נבחרתו לראשונה בתולדותיה למונדיאל 2006, שם היא הודחה בשלב הבתים. יחד עם פט ג'נינגס וראסל לטאפי, יורק מחזיק בשיא ההשתתפויות בטורנירי מוקדמות מונדיאל שונים כאשר הוא נטל חלק ב-6 כאלה (1990, 1994, 1998, 2002, 2006, 2010). דווייט יורק, ברשת החברתית אינסטגרם דווייט יורק, באתר Transfermarkt דווייט יורק, באתר BDFutbol דווייט יורק, באתר WorldFootball.net דווייט יורק, באתר National Football Teams דווייט יורק, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליאו פנדר

קלארנס ליאונידאס "ליאו" פנדר (באנגלית: Clarence Leonidas "Leo" Fender;‏ 10 באוגוסט 1909, קליפורניה – 21 במרץ 1991) היה ממציא ויצרן אמריקאי של כלי מיתר אלקטרוניים. בתחילת הקריירה שלו עבד פנדר על גיטרות ומגברים בעבודת יד. עם הזמן החל לעבוד על גיטרות עם שליטה בטון ושליטה בווליום. בשנת 1951 הוא החל לייצר את ה-Broadcaster, הגיטרה הראשונה שנעשתה מגוף מלא והותה הצלחה מסחרית (הגיטרה הראשונה שנעשתה מגוף מלא הייתה ה-"Frying Pan" של ריקנבאקר). שמה של ה-Broadcaster שונה בהמשך לטלקסטר, בעקבות תביעה של חברת גרץ', שהשם broadcaster היה השם של מערכת תופים שלה. בשנת 1954 פנדר החל לשווק לייצור את הסטראטוקסטר, שלימים הפכה לגיטרה הנמכרת (ומועתקת) ביותר בעולם. על שם פנדר נקראה חברת הענק של הגיטרות פנדר. בשנת 1951 פנדר בנה ושיווק את גיטרת הבס הראשונה שלו הידועה כיום כפנדר פרסיז'ן בס והיה הראשון שיצר גיטרה זו כגרסה קטנה, נוחה ואלקטרונית לקונטרבס ביצור המוני. בשנת 1965 החליט ליאו למכור את החברה בגלל שלא אהב את הכיוון אליו התקדמה. בתחילת שנות השבעים ליאו פנדר עזר לממן את חברת טריסוניקס (Tri-Sonix) שנקראה מאוחר יותר מאוחר מיוזיק מן Music man. חברה זאת פיתחה את גיטרת הבס האקטיבית הראשונה בייצור סדרתי, הסטינגריי Stingray שנחשבה חדשנית בשימוש בפיקאפים אקטיביים והייתה בשימוש בסיסטים משפיעים רבים. בנוסף ייצרה חברה זאת גם מגברים ואפקטים לגיטרה. לקראת סוף שנות השבעים עבד פנדר עם ג'ורג' פולרטון, (על שמם נקראה החברה G&L) ויצר גיטרות שהיו העתקים של הסטראטוקסטר המקורית, אך לא נפלו ממנה באיכותן. מדיה וקבצים בנושא ליאו פנדר בוויקישיתוף ליאו פנדר, באתר Justia ליאו פנדר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ליאו פנדר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
אפקט אוז'ה

אפקט אוֹזֶ'ה (לפי האקדמיה ללשון: תוצא אוזֶ׳ה) היא תופעה בפיזיקה שבה פליטת אלקטרון מאטום גורמת לפליטה נוספת של אלקטרון. כאשר אלקטרון עוזב את רמת היסוד של האטום, ומשאיר אחריו חוסר מבחינת מספר האלקטרונים, אלקטרון מרמת אנרגיה גבוהה יותר עשוי ליפול לחלל שנשאר, מה שיגרום לשחרור אנרגיה. למרות שבחלק מהמקרים האנרגיה משתחררת בצורה של פליטת פוטון, האנרגיה עשויה לעבור לאלקטרון אחר, שנפלט מהאטום. האלקטרון השני שנפלט נקרא אלקטרון אוז'ה. ברגע הפליטה שלו, האנרגיה הקינטית של אלקטרון אוז'ה מתאימה להפרש בין האנרגיה של המעבר האלקטרוני ההתחלתי ואנרגיית היינון של קליפת האלקטרונים שממנה נפלט אלקטרון אוז'ה. רמות האנרגיה הללו תלויות בסוג האטום ובסביבה הכימית שבה נמצא האטום. ספקטרוסקופיית אלקטרוני אוז'ה עושה שימוש בפליטה של אלקטרוני אוז'ה על ידי הפצצה של דגימת חומר בקרני X או באלקטרונים אנרגטיים, והיא מודדת את מספר אלקטרוני אוז'ה כפונקציה של אנרגיית אלקטרון אוז'ה. הספקטרום שמתקבל כתוצאה מכך משמש לקביעת הזהות של האטומים הפולטים וכן מספק מידע על הסביבה שבה הם נמצאים. רקומבינציית אוז'ה היא אפקט אוז'ה דומה שמתרחש במוליכים למחצה. כאשר אלקטרון וחור יכולים להתחבר ולשחרר את האנרגיה שלהם לאלקטרון אחר בפס ההולכה. האפקט ההפוך נקרא יוניזציית פגיעה. אפקט אוז'ה קרוי על-שמו של פייר ויקטור אוז'ה, פיזיקאי צרפתי ואחד ממגלי התופעה. התהליך ביסוד אפקט זה, התגלה בשנות ה-20 על ידי ליזה מייטנר, פיזיקאית אוסטרית יהודייה. אפקט אוז'ה עצמו התגלה ב-1925 על ידי פייר ויקטור אוז'ה בעקבות ניתוח תוצאות מניסוי בתא ערפל. קרני X עתירות אנרגיה כוונו על חלקיקי גז מיוננים וגרמו לפליטת אלקטרונים פוטואלקטריים. הצפייה במסלולי האלקטרונים שלא היו תלויים בתדירות של הפוטון הפוגע רמזה על כך שיש מנגנון ליינון האלקטרונים שנגרם ממעבר פנימי של אנרגיה שאינו יחסי לגודל מסוים. בדיקה מעמיקה יותר ועבודה תאורטית נוספת הראו שמידת חוסר היחס של האפקט הייתה גדולה בהשוואה לזו של אפקט מעבר פנימי. דבר זה הושג באמצעות שימוש בחישובים של מכניקה קוונטית בסיסי, קצב מעבר והסתברות מעבר. מדיה וקבצים בנושא אפקט אוז'ה בוויקישיתוף "The Auger Effect and Other Radiationless Transitions". Burhop, E.H.S., Cambridge Monographs on Physics, 1952 תּוֹצָא אוֹזֶ'ה במילון פיזיקה מודרנית (תשנ"ג), באתר האקדמיה ללשון העברית Auger effect [1] Auger electron [2]