קראוות בני חסאן

קראוות בַּנִי חסַּאן (בערבית: قراوة بني حسّان) הוא כפר פלסטיני במחוז סלפית, כשלושים קילומטר דרום-מערבית משכם. לפי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה גרו בו כ-4,612 תושבים בשנת 2016. שטח הכפר הוא כ-9,684 דונם, מתוכם כ-507 שטח בנוי. לפי עדויות ארכאולוגיות אזור הכפר מיושב ברציפות החל מתקופת הברזל בארץ ישראל. ממזרח ומדרום לגרעין העתיק של הכפר נמצאים מספר מערות ואתרי קבורה שהיוו את הנקרופוליס של היישוב בעת העתיקה. ביניהם: דיר א-דרב (כתיב מדויק: دار الضرب; בערבית "המיטבעה") – ממוקמת על המדרון ממזרח למרכז הכפר. הקבר הגדול והמעוטר ביותר בנקרופוליס של קראוות בני חסאן. זהו מכלול קבר המורכב מחצר חצובה, ממבוא ומשלושה חדרי קבורה. אנשי הקרן לחקר ארץ ישראל ביקרו במקום בשנת 1875 סקרו ותיעדו את הקבר, וטענו שהוא מן היפים בכל ארץ ישראל. הקבר מוביל למבוא שעוטר בשתי אומנות ובשני עמודים שבראשון כותרות איוניות. מעל למבוא אפריז ארוך של 15 טריגליפים וביניהם 14 רוזטות. חדר המבוא מסותת כולו בסלע ומעוטר בתבליט של אבני בניין בעלות סיתות שוליים עדין. דרך פתח מרובע, שאפשר היה לסוגרו בגולל נכנסים אל שלושה חדרי קבורה, שבהם נחצבו כוכים לקבורה. הקבר מתוארך לסוף התקופה ההלניסטית בארץ ישראל ותחילת התקופה הרומית בארץ ישראל (המאה ה-1). קבר עמר אבן אל-עאץ (בערבית: مقام عمر بن العاص) – ממקום כ-300 מטר מצפון מזרח לדיר א-דרב, אחד ממספר קברים המזוהה כקברו של עמר אבן אל-עאץ, אחד מקבוצת הצחאבה, בני לווייתו של מוחמד והמוסלמים הראשונים. לאחר התאסלמותו הוא היה למפקד צבאי ולקח חלק פעיל וחשוב בהתפשטות האימפריה המוסלמית מחצי האי ערב בימי הנביא מוחמד וכיבוש הלבנט. על גבעה שמצפון לכפר, יש אתר ארכאולוגי גדול בשם "ח'רבת פרדוס" (בערבית: خربة فردوس), שהיה מיושב בתקופה ההלניסטית ובתקופה הרומית–ביזנטית, השם הורדוס בערבית הוא פרדוס. אנשי הקרן לחקר ארץ ישראל מצאו בתוך הכפר מבנה מרשים שנקרא קלעת פרדוס, "על שמו של מלך שקברו נמצא בדרום הכפר". ואשר לקבר, הם מציינים שהאתר הנקרא "קבר אל-מלכ פרדוס", גל אבנים ארוך הקרוב לדיר א-דרב המופיע במפות של המרכז למיפוי ישראל בשם "קבר אל מלכּ בּירזֶון". האתר נפגע במסגרת בנייה פלסטינית. ברשומות המס העות'מאני משנת 1596, מופיע הכפר עם 18 בתים בסנג'ק שכם. תושבי הכפר שילמו מס על גידולי חיטה, שעורה, זיתים, גפנים, עיזים ועל כוורת דבורים לייצור דבש. בשנת 1870, ביקר חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן בכפר, והעריך שגרו בו כ-300 תושבים, וכתב: ”בשעה עשר, מקץ עלייה תלולה מאוד, חנינו בכראוא אבן חסאן, כפר המכונה כך להבדילו מכראוא בני זיד הנזכר לעיל. הכפר הזה נבנה באתרה של עיר קדומה ששרדו ממנה כמה בתים בנויים מאבנים גדולות שפיאותיהן יושרו פחות או יותר; תקרתם קמורה בקשת עגולה וגגם שטוח. אחד מהם, גדול מן האחרים, נראה לפי חוזקו ועובי קירותיו כמו מגדל עוז גדול, והוא משמש עכשיו כרפת לשוורים. נכנסים לתוכו בעד שער בנוי מאבני גזית נאות בתבנית קשת עגולה. מעל הקשת הזאת יש משקוף מונוליתי נהדר שבאמצעו מבחינים, בין שתי שושנות, בצלב שקצות זרועותיו מורחבים ושנפגם בידי המוסלמים. כעשרים בורות מים נחצבו בסלע אולי בתקופה קדומה עוד יותר. מסגד בנוי מאבני גזית ומכוון ממערב למזרח תופס כנראה את הבניין של כנסייה נוצרית עתיקה. בין הפרוזדור (הנארתקס) ויתרת הבניין חוצץ עכשיו קיר. על המשקוף שמעל פתח הכניסה הבחנתי בעקבות צלב שקצות זרועותיו מורחבים, שנמחה כמעט כליל במכות מקבת. לצד המסגד הזה יש ברכה עתיקה שאורכה עשרים צעד ורוחבה שבעה עשר; היא בנויה מאבנים נאות מהוקצעות היטב.” במפקד 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, הייתה בקראוות בני חסאן אוכלוסייה של 313 מוסלמים. המספר גדל במפקד 1931 ל-352 נפש, שהתגוררו ב-89 בתים. בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 450 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל היה 9,685 דונם, שמתוכם הוקצו 105 למטעים וחקלאות שלחין, 2,820 לגידולי דגנים, ואילו 30 דונם סווגו כשטח בנוי. לפי תוכנית החלוקה, שהתקבלה ברוב קולות בעצרת הכללית של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947, היישוב נכלל בשטח המדינה הערבית, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות ב-1949, עבר משליטה בריטית לירדנית. בשנת 1961, האוכלוסייה של קראוות בני חסאן הייתה 667 נפש. בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967, קראוות בני חסאן עברה לשליטה ישראלית. על פי הסכמי אוסלו הכפר מוגדר כשטח B. למורדות הכפר שוכן ערוץ אלמגור (בערבית "אל-מאג'ור") של נחל קנה. מצדו השני של הערוץ נמצא היישוב חוות יאיר. ב-30 באפריל 2022 נתפסו בכפר שני מחבלים שביצעו פיגוע ירי בכניסה לאריאל בו רצחו אדם אחד. ב-11 בפברואר 2023 הגיעו מתנחלים יהודים לכפר, התעמתו עם התושבים, ולפי דברי הפלסטינים ירו למוות באחד מתושבי הכפר. ב-10 במרץ 2023 סוכל ניסיון פיגוע של תושב הכפר במאחז הסמוך "דורות". בקראוות בני חסאן ארבעה בתי ספר. בית ספר יסודי לבנים, בית ספר יסודי לבנות, בית ספר תיכון לבנות ובית ספר תיכון מעורב. כפר ברא מדיה וקבצים בנושא קראוות בני חסאן בוויקישיתוף Welcome To Qarawat Bani Hasan Survey of Western Palestine, Map 14: IAA, Wikimedia commons Qarawat Bani Hassan Town (Fact Sheet), המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) Qarawat Bani Hassan Town Profile, ARIJ Qarawat Bani Hassan real photo, ARIJ Road Infrastructure for settlement linkage and expansion, 24, February, 2006, POICA House demolition warnings in Qarawat Bani Hassan – Qalqiliya 11, April, 2007, POICA New House Demolitions Threats in Qarawat Bani Hassan village 05, August, 2007, POICA A house demolished in Qarawet Bani Hassan village 26, August, 2007, POICA 6 Eviction Orders in Qarawat bani Hassan- Salfit Governoarte, 13, December, 2011, POICA Qarawat Bani Hassan Village Profile, 2009 (אורכב 04.03.2016 בארכיון Wayback Machine) Qarawat Bani Hassan Qarrawat Bani Hassan, ISM Qarawat Bani Hassan, ISM מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה Conder, C.R.; Kitchener, H.H. (1882). The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. London: Committee of the Palestine Exploration Fund. מנחם מרקוס וספי בן יוסף, מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלולי טיול - כרך 7 : שומרון ובקעת הירדן, ירושלים, כתר הוצאה לאור, 2001, עמוד: 115 שיראל ללום, בנייה חריש והרס עתיקות: אתר היסטורי נוסף בשומרון הולך ונהרס, עכשיו 14, ח' אדר א' ה'תשפ"ב, 9 בפברואר 2022 Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal (1977). Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft. ISBN 3-920405-41-2 ויקטור גרן, תיאור גאוגרפי, היסטורי וארכאולוגי של ארץ - ישראל - כרך חמישי : השומרון (ב), ירושלים: יד יצחק בן צבי, 1984 - עמוד: 120 Barron, 1923, Table IX, Sub-district of Nablus, p. 26 Mills. 1932, p. 63 מתנחל ירה למוות בפלסטיני, חיילים הגיעו רק לאחר חצי שעה כדי לפזר את הפלסטינים שהגנו על אדמותיהם, בצלם ג'קי חורי, הגר שיזף ויניב קובוביץ, משרד הבריאות הפלסטיני: הרוג מירי מתנחלים סמוך לאזור התעשייה ברקן, באתר הארץ, 11 בפברואר 2023 סוכל פיגוע בשומרון: בעל חווה חיסל מחבל עם מטענים וסכינים, באתר ערוץ 7, ‏2023-03-10