שמואל ארקוולטי

רבי שְׁמוּאֵל בֶּן אֶלְחָנָן יַעֲקֹב אַרְקִיווֹלְטִי (1530 בצ'זנה – 1611 בפדובה) היה סופר, מדקדק ופייטן יהודי מאיטליה. ארקיוולטי נולד בצ'זנה במחוז אמיליה-רומאניה בצפון איטליה. עם זאת, הוא התגורר ברוב חייו בפדובה, שם היה ראש הישיבה, מזכיר הקהילה ואב בית הדין. תועד שהוא התגורר גם בבולוניה ובוונציה, שבהן עבד כמגיה. ארקיוולטי למד אצל רבי מאיר קצנלנבוגן (מהר"ם פדובה) בצעירותו. התלמיד החשוב ביותר שלו הוא יהודה אריה ממודנה, וכמו כן למד אצלו הבישוף מרקו מריני (אנ'). אחד מחידושיו זכה לפרסום רב בעקבות ציטוט ממנו בספר תורה תמימה, והוא היתר לימוד תורה לנשים כשהמדובר באשה בוגרת ויראת שמים שחושקת בתורה: ”ומאמר חכמינו "כל המלמד את בתו תורה כאילו לימדה תפלות", אולי נאמר כשהאב מלמדה בקטנותה, שגם במעלליה תתנכר אם זך ואם ישר פעלה, דוודאי כי האי גוונא איכא למיחש שרוב הנשים דעתן קלות מבלות זמנן בדברי הבאי, וכרובן כן חטאו מקוצר רוח, אמנם הנשים אשר נדב לבן אותנה לקרבה אל המלאכה מלאכת ה' מצד בחירתן בטוב במה שהוא טוב, הן הנה תעלינה בהר ה' תשכונה במקום קדשו כי נשי מופת הנה. ועל חכמי דורן לאדרן להדרן לסדרן לחזק ידיהן ולאמץ זרועותיהן... עשי והצליחי ומן השמים יסייעוך.” הרב יצחק נסים הביא חידוש זה באיגרותיו, ותהה ”מיהו המחבר הנזכר, רבי שמואל ארקוואלטי, אם הוא מהיראים, שכן הרב חיד"א לא הזכירו.” בין החיבורים החשובים ביותר של רבי שמואל ארקיוולטי ניתן למנות את: הערות לספר הערוך – הערות על הספר הערוך של רבי נתן בר יחיאל מרומי. לדברי המחבר, הוא נאלץ להפסיק את עבודתו באמצע עקב הרדיפות לה היו נתונים יהודי איטליה; הוא אפילו נאלץ לחפש מקלט במדינה אחרת ומכניסת אורחים יותר. לאחר מכן, הוא שב לעבודה וסיים אותה (הודפס לראשונה בוונציה 1553) ערוגת הבושם – ספר דקדוק עברי בן 32 פרקים (הודפס ראשון בוונציה 1602). ב-25 הפרקים הראשונים של יצירה זו עוסק ארקיוולטי ביסודות השפה העברית, ולאחר מכן בצורותיה הפואטיות. הוא דן בהדגשים ובמשקל. הפרק ה-30 עוסק בקריפטוגרפיה וסטגנוגרפיה עברית. יוהאן בוקסטורף הבן תרגם את הפרק ה-32 ללטינית וכלל אותו בתרגומו להכוזרי של יהודה הלוי (הודפס בבזל 1660). ספר זה מצוטט בין היתר בספר תוספות יום טוב: ”כבר השיב ע"ז המדקדק מוהר"ר שמואל ארקוולט"ו ז"ל ה"ה במהדורותיו ששלח לי על ספרו ערוגת הבושם”. דגל אהבה – דן בענייני מוסר (הודפס בוונציה 1551) מעין גנים – 50 איגרות מופת, שנועדו לשמש מודל לתלמידים על סגנון צורת ספרות זו (הודפס בוונציה 1553) יש גם מספר סונטות שפורסמו רק בצורה מפוזרת. את חלקן ניתן למצוא בספרה של דבורה ברגמן, צרור זהובים, סונטים עבריים מתקופת הרנסאנס והבארוק, הוצאת יד בן צבי, 1998. יהושע הורוביץ (י. הו.), "אַרְקִיווֹלְטִי, שְׁמוּאֵל בֶּן אֶלְחָנָן יַעֲקֹב", האנציקלופדיה העברית (כרך ז, עמ' 311), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשכ"ח. כתבי שמואל ארקוולטי בפרויקט בן-יהודה מידע על שמואל בן אלחנן יעקב ארקיוולטי בקטלוג הספרייה הלאומית מעין גנים, באתר היברובוקס ערוגת הבושם, ‏ויניציאה שסב, באתר היברובוקס מאיר בניהו (עורך), דרור שוורץ (מחבר), רבי שמואל ארקוולטי - תולדותיו וכתביו, שאלות ותשובות ואיגרות, אסופות (ירחון תורני), כרך ז, עמ' סט - קנו, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) ר' שמואל ארקיוולטי באתר הפיוט והתפילה דבורה ברגמן, שלושה עשר סונטים לרבי שמואל ארקוולטי, איטליה, ז, 1-2 (תשמח) כט-סה. "קחי כינור" פיוט של ארקיוולטי עם מסרים חבויים. (באנגלית) שמעון ברנשטיין, שירים חדשים לר' שמואל ארקיוולטי, תרביץ, כרך ח, חוברת א (תשרי תרצ"ז), עמ' 55 - 68, באתר JSTOR שמואל בן אלחנן יעקב ארקיוולטי (1515-1611), דף שער בספרייה הלאומית ARCHIVOLTI, SAMUEL - encyclopedia.com The work of Samuel Archivolti (1515-1611) in the Light of the Classical Traditions and Cinquecento Italian literature האנציקלופדיה העברית, כרך ז' עמוד 311 מקור הציטוט בספר "מעין גנים" בפירושו לספר דברים, פרק יא הערה מח. וראו גם כאן את טענות הרב יהושע מונדשיין על ציטוט זה של בעל ה"תורה תמימה" ראו למשל: הרב ירון בן דוד, האם מותר לנשים ללמוד תורה?, באתר פורטל הדף היומי, וכן לימוד תורה של נשים, באתר "דין" "נחלת אבות", אסופת גנזים מבית משפחת ששון, מכון אהבת שלום, ירושלים תשס"ז, עמ' 210. וראו אגרת המשך בנידון בספר "ישיבות בגדאד" חלק ד', הרב משה ש. שבת (עורך), מכון "אהל דוד ששון", ירושלים תשע"ט, עמ' 556 כוונת הרב נסים לספר שם הגדולים בו לא מוזכר הרב שמואל ארקיוולטי תוספות יום טוב על מסכת תמיד פרק ז משנה ד