קפיצה לרוחק

קפיצה לרוחק, או קפיצה למרחק, היא מקצוע באתלטיקה קלה, שמטרת האתלט שמתחרה בו היא לעבור מרחק גדול ככל האפשר בקפיצה אופקית. מרחק הקפיצה מושפע מתנע הריצה שלפני הקפיצה, מעוצמת הניתור, ומסגנון הקפיצה. הקפיצה לרוחק נעשית על גבי מסלול ריצה, שמסתיים בקרש קפיצה. לאחר קרש הקפיצה ישנו ארגז חול, המסומן במטרים. מקורה של הקפיצה לרוחק כענף ספורטיבי הוא ביוון העתיקה, שם נהגו המתחרים היוונים במשחקים הפאן-הלניים ובכללם גם המשחקים האולימפיים לקפוץ למרחק כשהם אוחזים במשקולות. יש הסוברים שמטרת המשקולות הייתה להקשות על הקפיצה ובכך להוסיף עניין בתחרויות. תחרויות קפיצה לרוחק נכללות בתוכנית האולימפית לגברים החל מהאולימפיאדה הראשונה ב-1896 ולנשים מאולימפיאדת אמסטרדם (1928). שיא העולם לנשים שייך לגלינה צ'יסטיאקובה (ברית המועצות ברית המועצות) ועומד על 7.52 מטר. הוא נקבע ב-11 ביוני 1988 בלנינגרד. שיא העולם לגברים שייך למייק פאוול (ארצות הברית ארצות הברית) ועומד על 8.95 מטר. הוא נקבע באליפות העולם שנערכה בטוקיו, 30 באוגוסט 1991. השיא האולימפי לנשים שייך לג'קי ג'וינר קרסי (ארצות הברית ארצות הברית) ועומד על 7.40 מטר. הוא נקבע בסיאול 1988. השיא האולימפי לגברים שייך לבוב בימון (ארצות הברית ארצות הברית) ועומד על 8.90 מטר. הוא נקבע במקסיקו 1968. השיא הישראלי לנשים שייך לחנה קנייזבה-מיננקו ועומד על 6.52 מטר. הוא נקבע בתל אביב ב-17 ביולי 2014. השיא הישראלי לגברים שייך ליוחאי הלוי ועומד על 7.99 מטר. הוא נקבע בתל אביב ב-15 במאי 2010. ריצה מבוקרת ומהירה של המתחרה עד לקרש הקפיצה. דחיפה חזקה של האדמה על ידי הרגל החזקה של המתחרה ברגע ההגעה לקרש הקפיצה. המשך הניתור לקפיצה אופקית כאשר המתחרה מרים את ידיו ואת כל גופו. השהיית הנחיתה על ידי שמירה על מרכז הכובד וצורת הגוף. נחיתה כאשר הגוף מכופף ומופנה כמה שיותר רחוק. למרות שקיימים כיום שלושה סגנונות קפיצה עיקריים, סגנון הקפיצה הבסיסי הוא כדלקמן: כאשר מגיע הקופץ לקרש הקפיצה, הוא מצמיד את רגל הריצה שלו לבטנו, בעודו מזנק עם רגלו החזקה. לאחר שהקופץ באוויר, הוא מצמיד את רגל הזינוק לרגלו השנייה, ומכדר את גופו ואת גפיו. עם ההתקרבותו לקרקע שולח הקופץ את גפיו לפנים ככל האפשר, על מנת להעביר את מרכז הכובד שלו קדימה, ולהשיג בכך מרחק גדול יותר. למתחרה אסור לקפוץ לאחר שרגל הניתור חרגה מהגבול הקדמי של קרש הקפיצה, כל קפיצה שבה נעשתה חריגה שכזו נחשבת כפסולה. החלק האחורי ביותר של גוף המתחרה שפגע בקרקע יחשב כמרחק הרשמי שעבר המתחרה בקפיצה. הולנד פאני בלנקרס-קואן - שיאנית עולם במשך 11 שנים גרמניה הייקה דרקסלר - פעמיים אלופה אולימפית (ברצלונה 1992 וסידני 2000), פעמיים אלופת עולם (הלסינקי 1983 ושטוטגרט 1993). החזיקה בשיא העולמי. שיאה האישי עומד על 7.48 מטר (1992). כמו כן, קבעה ב-1998 הישג שיא של 7.63 מטר אשר נפסל עקב רוח גב של 2.1 מטר לשנייה. היא מחזיקה בשיא העולם בקפיצה למרחק באולם בתוצאה 7.37 מטר ארצות הברית ג'קי ג'וינר קרסי - אלופה אולימפית (סיאול 1988), פעמיים ברציפות אלופת עולם (רומא 1987 וטוקיו 1991). החזיקה בשיא העולמי. שיאה האישי עומד על 7.49 מטר, קבעה אותו פעמיים. ברית המועצות גלינה צ'יסטיאקובה - שיאנית העולם הנוכחית בתוצאה 7.52 מטר (נקבע ב-1988) איטליה פיונה מיי - פעמיים אלופת עולם (גטבורג 1995 ואדמונטון 2001) ופעמיים ברציפות סגנית אלופה אולימפית ארצות הברית בריטני ריס - 4 פעמים אלופת עולם (ברלין 2009, טגו 2011, מוסקבה 2013 ולונדון 2017) ואלופה אולימפית (לונדון 2012) ארצות הברית טיאנה ברטולטה - אלופה אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016) ופעמיים אלופת עולם (הלסינקי 2005 ובייג'ינג 2015) ארצות הברית ג'סי אוונס - הקופץ הראשון בהיסטוריה שקפץ למרחק מעל 8 מטרים, שיאו העולמי החזיק מעמד 25 שנים ועמד על 8.13 מטר ארצות הברית רלף בוסטון - שיפר את השיא העולמי 6 פעמים, יותר מכל ספורטאי אחר. בסך הכל הוא שיפר את השיא העולמי ב-22 ס"מ ארצות הברית בוב בימון - קבע שיא עולם באולימפיאדת מקסיקו ב-1968 כשקפץ למרחק של 8.90 מטר (שיפור של 55 ס"מ מהשיא הקודם), והחזיק בו במשך 23 שנים. כיום זו עדיין התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים ארצות הברית קרל לואיס - זכה במדליית זהב ב-4 אולימפיאדות ברציפות (לוס אנג'לס 1984, סיאול 1988, ברצלונה 1992 ו-אטלנטה 1996) ארצות הברית מייק פאוול - שיאן העולם הנוכחי בתוצאה של 8.95 מטר (נקבע בטוקיו 1991) קובה איוון פדרוסו - זכה 4 פעמים ברציפות במדליית זהב באליפויות עולם באתלטיקה (גטבורג 1995, אתונה 1997, סביליה 1999 ואדמונטון 2001) ארצות הברית דווייט פיליפס - זכה במדליית זהב ב-4 אליפויות עולם באתלטיקה (פריז 2003, הלסינקי 2005, ברלין 2009 וטגו 2011) קפיצה מהמקום מדיה וקבצים בנושא קפיצה לרוחק בוויקישיתוף דבורה מרכוס, אתלטיקה קלה בהתפתחותה החינוכית, מכון וינגייט, תל אביב ,1977. אלכס דורון, שיא מ-1932 היה מזכה כיום את בעליו במקום ה-3 באליפות, מעריב, 16 ביולי 1971 קפיצה לרוחק בארץ ישראל, באתר המכללה האקדמית בווינגייט קפיצה לרוחק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אלכסנדר אלכנדרוביץ, ספורט וספורטאים - אתלטיקה קלה, הַבֹּקֶר, 24 בינואר 1939 שמואל טל (עיתונאי), 12 אתלטים כבר הבטיחו השתתפותם באליפות אסיה, דבר, 17 בספטמבר 1973