וולף לסלאו

וולף לֶסלאו (באנגלית: Wolf Leslau;‏ 14 בנובמבר 1906, צ'נסטוחוב, דרום-מערב פולין - 18 בנובמבר 2006, פולרטון, פרבר של לוס אנג'לס) היה מגדולי הבלשנים של השפות השמיות במאה העשרים ובפרט מגדולי חוקרי השפות השמיות של אתיופיה במאה העשרים. לסלאו גדל בפולין בבית יהודי שומר מצוות ודובר יידיש. בנעוריו קיבל חינוך יהודי מסורתי, אך אימץ אורח-חיים חילוני וב-1926 נסע ללמוד באוניברסיטת וינה, שם קיבל גם הסמכה להוראת העברית מטעם הסמינר העברי הפדגוגי. באוניברסיטת וינה פגש את אשתו לעתיד שרלוט הלפרין, שהייתה סטודנטית לספרות צרפתית. לאחר קבלת התואר נסע בשנת 1931 עם שרלוט לפריז, הזוג נישא (ועִמה הוא חי עד למותה ב-1998) והחל ללמוד בבית הספר הלאומי לשפות מזרחיות חיות (INALCO (אנ')) ובבית הספר ללימודים גבוהים שעל יד הסורבון. למד בין השאר ערבית, אכדית ובהשפעת מורו, הבלשן הנודע מרסל כהן, החל לסלאו להתעניין בשפות אתיופיה והחל לחקור וללמד תחום זה. פרסם תריסר מאמרים בין 1933 ל-1938, אז יצא לאור ספרו הראשון. בשנת 1939 פרסם שלושה מאמרים וספר המתעד את שפת התיגריניה, הנחשב עד היום הספר הקנוני על שפה זו. לאחר כיבוש צרפת בידי הנאצים נשלח לסלאו בשנת 1941 למחנה ריכוז ממנו ברח בשנת 1942 לניו יורק שבארצות הברית. הוא לימד במכון אסיה ובניו סקול למחקר חברתי. ב-1951 החל ללמד באוניברסיטת ברנדייס. ב-1953 פרסם שני ספרים, השלים את לימודיו שנקטעו עקב המלחמה, טס לפריז וקיבל דוקטורט מהסורבון. ב-1955 החל ללמד באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA), בה כיהן כפרופסור עד ליציאתו לגמלאות וייסד בה את המכון ללימודי המזרח התיכון ואפריקה, ושימש שם כפרופסור אמריטוס עד ליום מותו. בגיל שמונים למד להשתמש במחשב מקינטוש. לסלאו נותר צלול והוא חקר ופרסם עד יום מותו בגיל מאה, בשנת 1999 פרסם ספר חשוב ובשנת 2000 שני ספרים נוספים. וולף לסלאו פרסם למעלה מארבעים ספרים ומאות מאמרים מקצועיים והוא שלט בשבעים ושתיים שפות. הוא חקר את כל השפות השמיות, אך בעיקר את השפות השמיות של אתיופיה (אחת מארבע משפחות השפות באתיופיה) והיה גדול החוקרים בתחום במאה העשרים בדומה לאוגוסט דילמן במאה התשע עשרה, בתחום זה העמיד תלמידים רבים שהפכו לחוקרים שהמשיכו את דרכו. בין השנים 1946 ל-1976 ערך שלושים מסעות לאתיופיה שם ביצע מחקר שדה "הארץ הזאת היא המעבדה שלי", רכוב על גבי פרד, לנדרובר ושט בקייאק, נדד לכפרים מרוחקים, שבהם לא היה חשמל ולעיתים לא ראו זרים מעודם, ולעיתים הגיע לערים. הוא נהג להקליט מאות עמודים בתשאלו אנשים ובשובו לארצות הברית הוסיף להם פירושים דקדוקיים. לסלאו עסק בכל עשר השפות השמיות של אתיופיה. החל מגעז, שפת הפולחן העתיקה של אתיופיה, לה הקדיש מילון עב כרס. חקר את השפה השמית החיה השנייה בשכיחותה בעולם היא האמהרית, שמספר דובריה נאמד בכעשרים מיליון, כן חקר את שפתה הרשמית של אריתריאה היא תיגריניה. אמהרית ותיגריניה הן השפות המדוברות בפי יהודי אתיופיה. חקר וכתב אף על השפות הנדירות יותר, בכללן אלו שנכחדו. לסלאו היה הראשון שתיעד במאמרים ובמילון בן שלושה כרכים את אגד הלהגים של גוראגה, אותו דוברים מיליון איש. חקר אף את שפת ההררי. הוא התעניין גם במנהגים עממיים והחומר הבלשני שפרסם מכיל מידע אנתרופולוגי רב. פרסם גם אנתולוגיה של ספרות יהודי אתיופיה ואת סיפורי העם שלהם. באחד ממסעותיו הגיע לכפר בו דיברו ארבעה ישישים את שפת הגאפאת, שנחשבה לנכחדת ופרסם את מחקרו בנידון. על השפה נודע מתרגום של שיר השירים מהמאה ה-18 שנעשה לבקשת חוקר מקורות הנילוס הסקוטי ג'יימס ברוס. זכה לפרסים רבים ביניהם שני פרסי גוגנהיים, פרס היילה סילאסי בשנת 1965 שהעניק לו הקיסר היילה סלאסי, את מדליית זהב היוקרתית של לידזברסקי מחברת המזרח הבינלאומית בשנת 1996 וקיבל תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית בשנת 1996,[דרושה הבהרה] בטקס בו עולים רבים מאתיופיה הגיעו על מנת לחלוק לו כבוד. וולף לסלאו הוא קרוב משפחה של השחקנית והבדרנית הישראלית חנה לסלאו (הוא דודנו של אביה). Lexique Soqotri (sudarabique moderne) avec comparaisons et explications etymologiques. Paris: Klinncksieck, 1938 Documents Tigrigna: grammaire et textes. Paris, Library C. Klicksieck, 1941 Short Grammer of Tigre. Publications of the American Oriental Society, Offprint Series, No. 18, New Haven, 1945 Gafat Documents: Records of a South-Ethiopic Language. American Oriental series, no. 28, New Haven, 1945 Ethiopic Documents: Gourage. New York, Viking Fund Publications in Anthropolgy, no. 14, 1950 Falasha Anthropolgy. Yale Judaica Series, vol. 6, New Haven & London, Yale University Press, 1951 Etude Descriptive et Comparative du Gafat (ethiophian meridional). Paris, Klincksieck, xx+270 p., 1956 Ethiopic and South Arabic Contributions to the Hebrew Lexicon. Berkeley, University, University of California Press, x + 76 p., 1958 The Verb in Harari. Berkeley, University of California Press, x + 86 p., 1958 An Amharic Conversation Book. Wiesbaden, Harrassowitz, 1965 Ethiopians Speak. Studies in Cultural Background. Part 1: Harari. Near Eastern Studies, no. 7, Berkeley, University of California Press, 1965 Ethiopian Speak: Studies in Cultural Background. Part 2: Chaha. University of California Publications, Near Eastern Studies, no. 9, 219 p. 1966 Amharic Textbook. Wiesbaden, Harrasowitz, 1967 Ethiopian Speak: Studies in Cultural Background. Part 3: Soddo. Univerity of California Publications, Near Eastern Studies, vol. 11, 1968 Hebrew Cognates in Amharic. Wiesbaden, Harrassowitz, 1969 English-Amharic Context Dictionary. Wiesbaden, Harrassowitz, xviii + 1503p., 1973 Concise Amharic Dictionary. Reissue edion 1996. Berkeley and Los Angeles, University of California Press, 1976 Etymologycal Dictionary of Gurage (Ethiopic). 3 vols. Wiesbaden, Otto Harrassowitz, 1979 Ethiopians Speak: Studies in Cultural Background, Part 4: Muher Athiopistische Forschungen, no. 11, Wiesbaden, Franz Steiner Verlag, 1981 Gurage Folklore: Proverbs, Beliefs, and Riddles. Studien zur Kulturkunde, no. 63. Wiesbaden, Franz Steiner Verlag, 1982 Ethiopians Speak: Studies in Cultural Background. Part 5: Chaha and Ennemor. Athiopistische Forschungen, no. 16. Wiesbaden, Franz Steiner Verlag, 1983 Comparative Dictionary of Ge'ez (Classical Ethiopic) Ge'ez-English/English-Ge'ez with an English of the Semitic Roots. Wiesbaden, Harrassowitz, xlix + 813 p., 1987 Fifty Years of Reaserch: Selection of Articles on Semitic, Ethiopian Semitic and Cushitic. Wiesbaden, Harrassowitz, xlv + 503 p., 1988 Concise Dictionary of Ge'ez (Classical Ethiopic) Wiesbaden, Harrassowitz, 247. p, 1989 Arabic Loanwords in Ethiopian Semitic. Wiesbaden, Harrassowitz, 1990 Gurage Studies: Collected Articles. Wiesbaden, Harrassowitz, xxix + 744 p., 1992 Reference Grammer of Amharic. Harrasowitz, Wiesbaden, 1995 Ethiopic Documents: Agrobba. Grammer and Dictionary. Wiesbaden, Harrassowitz, 1997 Zway Ethiopic Documetns. Athiopistische Forschungen no. 51. Wiesbaden, Harrassowitz, 1999 Introductory Grammar of Amharic. Wiesbaden, Harrasowitz, xix + 232 p., 2000 Amharic Cultural Reader (with Thomas L. Kane) Wiesbaden, Harrassowitz, 2001 The Verb in Masqan as Compared with other Gurage Dialects. Wiesbaden, Harrassowitz, 2004 Segert Stanislav & Andras J.E. bodrogligeti (eds.), Ethiopian Studies: Dedicated to Wolf Leslau on the Occasion of his Seventy-Fifth Birthday, November 14th, 1981 by friends and colleagues. Wiesbaden, Harrassowitz 1983, xii + 582 p. Kaye, Alan S. (ed.), Semitic Studies in Honor of Wolf Leslau on the Occasion of his 85th Birthday, November 14th, 1991. 2 vols. Wiesbaden, Harrasowitz 1991, lxviii. + 1719 p. Hudson, Grover (ed.), Essays on Gurage Language and Culture: Dedicated to Wolf leslau on the Occasion of his 90th Birthday, November 14th, 1996. Wiesbaden, Harrassowitz 1996, 239 p. Devens, Monica S., "On the Occasion of Wolf Leslau 100th Birthday", in: Journal Aethiopica 9 (2006), pp. 220-221 מדיה וקבצים בנושא וולף לסלאו בוויקישיתוף אולגה קפליוק, ארבעה זקנים בלי שיניים עוד דיברו בלשון הגאפאת, באתר הארץ, 27 בדצמבר 2006 באתר של אוניברסיטת לוס אנג'לס ביוגרפיה של וולף לסלאו וולף לסלאו (1906-2006), דף שער בספרייה הלאומית