משרד הבינוי והשיכון

משרד הבינוי והשיכון הוא המשרד האחראי על תחום הבנייה והדיור בישראל, כמו גם על יצירת תנאים שיאפשרו למשקי הבית בה אפשרות סבירה לדיור. בין השאר, המשרד מעודד הגברת הבנייה למגורים, אכיפת תקני בנייה, שיקום שכונות ותיקות והתחדשות עירונית. בממשלה הזמנית, הופקדו ענייני משרד הבינוי בידי מרדכי בנטוב, שהיה שר העבודה והבינוי. עם זאת, המושג "משרד הבינוי" היה רווח. עם הקמת ממשלת ישראל הראשונה הועבר מנהל התכנון למשרד הפנים ושאר יחידות משרד הבינוי הוכללו באגף השיכון של משרד העבודה. המשרד הוקם בשנת 1961, ובמשך השנים פוצל ושמו שונה מספר פעמים בין משרד הבינוי והשיכון לבין משרד השיכון. בשנת 2014 הוסב שמו לשם משרד הבינוי וב-2015 הוחזר השם משרד הבינוי והשיכון. בתחילת מלחמת חרבות ברזל העביר המשרד עשרות מיליוני ש"ח לשיפוץ מקלטים בצפון ישראל. המשרד נדרש להתמודד עם משבר בענף הבנייה שנגרם מחמת עזיבה של אלפי עובדים זרים, הפסקת פעילותם של עשרות אלפי עובדים פלסטינים, והוראות של רשויות מקומיות להפסקת הבנייה. משרדי משרד הבינוי היו בתל אביב ובשנת 1950, עת עלתה משרד העבודה לירושלים הושאר אגף השיכון בתל אביב בקריה. בעת הקמת המשרד בנובמבר 1961 החליט יוספטל להשאיר אותו בתל אביב למרות מחאות על מיקום משרד ממשלתי שלא בירושלים. בשנת 1970 עברה הנהלת המשרד למגדל ירושלים. בהמשך עברו יחידות המשרד לקריית הממשלה במזרח ירושלים. משרד הבינוי והשיכון אחראי לביצוע מדיניות הממשלה בנושאי פתרונות דיור לכלל האוכלוסייה, שיקום שכונות ומשכנתאות (פיקוח על הבנקים למשכנתאות וטיפול בקבוצות חריגות). במסגרת הטיפול באוכלוסיות חלשות מעניק המשרד סובסידיות לרכישת דירה, לבניית דירה או להרחבתה, וכן משתתף בתשלומי שכר דירה ומתן דירות בשיכון הציבורי לאוכלוסיות משכבות סוציו-אקונומיות נמוכות. נושאים אלו מטופלים על ידי מינהל לסיוע בדיור. יעד נוסף של המשרד הוא שיפור איכות הבנייה בישראל, עידוד יזמות עסקית ופעילות למניעת כשלי בנייה. אחת מן התוכניות המרכזיות של המשרד היא שיקום שכונות ותיקות: במסגרת תוכנית זו פועל המשרד לשפץ את המבנים ולפתח את תשתיותיהם, תוך שימת דגש על שיפור השירותים החברתיים ועל ההשתלבות החברתית-כלכלית של האוכלוסיות החלשות בזירה המקומית. דוגמה לכך היא תוכנית "פינוי בינוי", הפועלת לרווחת הדיירים הוותיקים של שכונות אלה ולשיפור החזות המקומית. מאז 1977 למשרד הבינוי והשיכון יש גם השפעה מדינית מכיוון שבניה בהתנחלויות ובשכונות בירושלים מעבר לקו הירוק נמצאת בתחום פעילותו. עמדתו הפוליטית של השר המכהן בתפקיד והשתייכותו לשמאל או לימין יכולה להשפיע על היקף הבניה מסוג זה שיזום משרד הבינוי בתקופת כהונתו. למשרד הבינוי והשיכון תאגידים וחברות ממשלתיות הכפופות לו מקצועית ומיניסטריאלית, כגון: רשות מקרקעי ישראל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית המרכז למיפוי ישראל האגודה לתרבות הדיור החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים חל"ד: חברה ממשלתית עירונית לשיקום דיור ופיתוח חלמיש: חברה ממשלתית-עירונית לדיור לשיקום ולהתחדשות שכונות בתל אביב-יפו עמידר: החברה הלאומית לשיכון בישראל ערים: חברה לפיתוח עירוני שקמונה: חברה ממשלתית-עירונית לשיקום הדיור בחיפה דירה להשכיר: החברה הממשלתית לדיור ולהשכרה הזכות לדיור מחאות דיור בישראל עמידר פרויקט שיקום שכונות האגודה לתרבות הדיור מדיה וקבצים בנושא משרד הבינוי והשיכון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של משרד הבינוי והשיכון תקציב משרד השיכון והבינוי באתר מפתח התקציב של הסדנא לידע ציבורי ישראל, משרד הבינוי והשיכון, דף שער בספרייה הלאומית פגישות עם הקריה, דבר, 31 בדצמבר 1948 טרם הושלמה העברת משרדי הממשלה ומחלקותיה, על המשמר, 28 במרץ 1949 רוב יחידות הדיור שב"תכנית" יוקמו בהתישבות החקלאית, חרות, 15 בנובמבר 1949 רז סמולסקי, זה הפתרון למחירי הדירות? לא עוד משרד השיכון והבינוי - אלא משרד הבינוי, באתר TheMarker‏, 6 בנובמבר 2014 שינוי שם משרד הבינוי ל"משרד הבינוי והשיכון", החלטת ממשלה 489 מתאריך 20 באוגוסט 2015. אברהם פריינד, השר גולדקנופף: "המקלטים בצפון כבר נמצאים בהליך מתקדם של שיפוץ", באתר בחדרי חרדים, 22 באוקטובר 2023 איתמר אייכנר, 7,000 עובדים זרים עזבו, ישראל מציעה מענקים למי שיישאר בחקלאות, באתר ynet, 21 באוקטובר 2023 עופר פטרסבורג‏, העובדים הזרים נוטשים: מה יהיה על ענף הבניה ביום שאחרי המלחמה?, באתר וואלה, 15 באוקטובר 2023 דותן לוי, הקבלנים מאיימים בייצוגיות נגד העיריות שמסרבות להחזיר אתרי בנייה לפעילות, באתר כלכליסט, 23 באוקטובר 2023 משרד העבודה לירושלים, דבר, 3 במאי 1950 הודעות לציבור, דבר, 8 בנובמבר 1957 יוספטל יקיים 2 משרדים נוספים, מעריב, 6 בנובמבר 1961 התנכרות ללב העם היהודי, מעריב, 14 בנובמבר 1961 אהוד גוט, הושלמה העברת משרד השיכון לבירה, מעריב, 16 בדצמבר 1970