ניר עציון

נִיר עֶצְיוֹן הוא משק שיתופי המסונף לתנועת הקיבוץ הדתי, שוכן מדרום לחיפה ליד עתלית ושייך למועצה האזורית חוף הכרמל. היישוב הוקם באייר תש"י (1950) על ידי פליטי כפר עציון, וקבוצה מפליטי בארות יצחק (בנגב), קבוצות "אחדות" ו"תקוה" וניצולי השואה, שנתיים לאחר נפילת כפר עציון. את אירוע הנחת אבן הפינה עטרו בפסוק מספר עמוס: "וגדרתי את פרציהן והריסותיו אקים ובניתיה כימי עולם". היישוב מנה בעת הקמתו 210 נפשות, ונמסרו לו לעיבוד 3000 דונם אדמות עין חוד שננטשה. במאי 1952 הוקם במקום בית מרגוע כהמשך לבית המרגוע שהיה בכפר עציון. היישוב הוקם כקיבוץ, אך באמצע שנת 1953 הפך למושב שיתופי. בסוף שנת 1957 היו במקום 120 חברים שהתפרנסו מ-2400 דונם, עדרי צאן ובקר, רפת, לול ובית המרגוע. בשנת 1960 נחנך מבנה חדש לבית המרגוע ובכך פינה מקום לחברי המושב להתגורר בבתים ששמשו קודם לכן את הנופשים בבית המרגוע. משק ניר עציון מגדל פרות, בננות ואף מנהל בית מלון לציבור הדתי והחרדי. כמו כן קיים מפעל מזון למנות מוכנות והסעדה. בשנותיו הראשונות עסקו במושב גם ברעיית צאן. היישוב נקרא על שם כפר עציון שחרב במלחמת העצמאות. בשנת תשכ"ד הונחה במושב אבן פינה למרכז זיכרון לגוש עציון. באוגוסט 1967 הביעה מזכירות המושב נכונות לסייע בהקמה מחדש של כפר עציון. ב- 2 בדצמבר 2010 פונה המושב מחשש מהשריפה שהתחוללה בקרבתו. האש חלפה ליד היישוב ופגעה קשות ביישובים ימין אורד ועין הוד, שלא זכו לסיוע של כוחות הכיבוי שחנו בסמוך ליד כביש 4, בשלב שהאש חדרה ליישובים. ב-2011 לאחר פיוס היסטורי, הצטרף המושב לתנועת הקיבוץ הדתי ממנה פרש בשנות ה-50, כשהפך למושב. במקום סניף של תנועת "בני עקיבא" והוא היישוב הדתי היחיד מבין מושבי המועצה האזורית חוף הכרמל. הובעה ביקורת על עמדת גורמי הקליטה ביישוב להעדיף קליטת תושבים חיצוניים על פני בני המקום, זאת בשל העדפה דתית. בית הכנסת בניר עציון נושא את שמו של הנדבן אייזיק וולפסון שתרם את הכסף לבניינו. בית הכנסת, הגדול והמרווח, נחנך בשנת 1963. הוא עוצב, בין השאר, על ידי חנוך אחימן, אף הוא מיוצאי כפר עציון. כאן נקבע נוסח התפילה, שלא כמו בשאר הקיבוצים הדתיים, כמו שהיה בבית הכנסת בכפר עציון שלפני נפילתו - נוסח התפילה החסידי נוסח ספרד. שנים ארוכות הונהגו במקום אותן מנגינות כמו בבתי הכנסת האחרים שבהם התפללו יוצאי כפר עציון. פעם אחת, מדי שנה, שב המקום ומנציח באופן זה את הכפר ומורשתו: בשבת המקדימה את יום נפילתו של גוש עציון ואת יום העצמאות, שבות ונוהגות מדי שנה בשנה אותן מנגינות והנעימות, המחזירות את יוצאי כפר עציון למשך שעות אחדות לפחות, לכור מחצבתם. בעזרת הגברים 214 מקומות ישיבה. כיום משמש הרב רונן לוביץ כרב היישוב. ראובן גפני, מחוזות הזיכרון, שבת - מוסף מקור ראשון לתורה, הגות, ספרות ואומנות, 9 נובמבר 2007. מדיה וקבצים בנושא ניר עציון בוויקישיתוף סיפור מקומי ניר עציון - ארכיון קהילתי מבוסס ציר זמן אתר האינטרנט הרשמי של ניר עציון אתר ההיסטוריה וההנצחה של גוש עציון מיכאל יעקובסון: על בית הכנסת במושב ניר עציון, סקירה אדריכלית באתר 'חלון אחורי', 24.3.2013. טקס בניר עציון, במעמד בן-גוריון, פולה בן-גוריון, משה דיין וכן רעיתו של וינגייט, אפריל 1953, ארכיון הסרטונים של AP ניר עציון (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 ספר עמוס, פרק ט', פסוק י"א אמנים כובשים כפר, דבר, 23 ביולי 1954 פתיחת בית המרגוע, דבר, 30 באפריל 1952 כפר עציון קם מחדש, דבר, 21 באפריל 1950 "ניר עציון" - מקיבוץ למושב, דבר, 8 ביוני 1953 ניצוץ, לא אבד ניר לגוש עציון, דבר, 1 בנובמבר 1957 בית ההבראה בניר עציון למבנים חדשים, דבר, 29 באוגוסט 1960 נער דרוזי שרצח את הרועה מניר עציון - למאסר עולם, דבר, 17 בדצמבר 1956 יום הזיכרון לחללי מלחמת השחרור, דבר, 15 באפריל 1964 בני גוש עציון מצפים ליישוב מהיר של הגוש, דבר, 30 באוגוסט 1967 אסף וול: "ביישוב בו גדלתי לא רוצים אותי", באתר "סרוגים", 28 באוגוסט 2018