laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אליהו זוהר

אליהו (ללו) זוהר (נולד ב-1962) הוא ראש העיר קריית מלאכי החל משנת 2013. ב-2008 נבחר למועצת העיר קריית מלאכי מטעם המפד"ל כיהן בתפקיד כשנה וחצי ולאחר מכן התפטר ומונה לעוזר ראש העיר (דאז) מוטי מלכה. בבחירות לרשויות המקומיות, שנערכו באוקטובר 2013, התמודד זוהר על ראשות עיריית קריית מלאכי ונבחר. בבחירות לרשויות המקומיות באוקטובר 2018 נבחר זוהר לקדנציה שנייה בראשות העיר. לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע הביע זוהר תמיכה במפלגת ימינה. בבחירות שנערכו בפברואר 2024 נבחר זוהר לקדנציה נוספת בתמיכת 64% מקולות המצביעים, כשהוא גובר על ראש האופוזיציה במועצת העיר, אליאור עמר. זוהר, קבלן אינסטלציה במקצועו, נשוי לגלית ואב לארבעה ילדים, מתגורר בקריית מלאכי. מדיה וקבצים בנושא אליהו זוהר בוויקישיתוף אליהו זוהר, ברשת החברתית פייסבוק אליהו זוהר, אתר העירייה שלומית צור, מירב מורן, ‏"אנחנו רוצים גוף שיעשה אצלנו מה שאינטל עשה לקריית גת", באתר גלובס, 26 בינואר 2016 אברהם מלול, קריית מלאכי: מי יהיה העוזר של מוטי מלכה?, באתר nrg‏, 18 בינואר 2010 חזקי ברוך, ללו זוהר קרא לתושבים להצביע לבנט, "ימינה טובה לקרית מלאכי בעזרת ה'. אנחנו מעריכים ומוקירים אותך"., באתר ערוץ 7, 19 בינואר 2021 קריית מלאכי: ראש העיר אליהו זוהר ימשיך לקדנציה נוספת, באתר ynet, 28 בפברואר 2024 יהושע בריינר‏, החרדים יכריעו: מי ישקם את קריית מלאכי?, באתר וואלה, 17 בספטמבר 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עמותת עמדא

עמותת "עמדא" לחולי אלצהיימר שיטיון (דמנציה) ומחלות דומות בישראל הוקמה בשנת 1988. העמותה תומכת בבני משפחה של חולי דמנציה, אלצהיימר ומחלות דומות, ובחולים שאינם מאושפזים. עם הזדקנות האוכלוסייה עולה מספר החולים במחלות אלה. כיום מעריכים שיש כ-150,000 חולים בישראל. העמותה פועלת כדי להאריך ככל האפשר את שהות החולים בבתיהם, וזאת על ידי תמיכה בבני המשפחות, ופעילות עם החולים עצמם. נכון לשנת 2020, מנכ"לית העמותה היא ד"ר נתי בלום, יו"ר הוועד המנהל הוא בעז וייס. יו"ר המועצה המדעית של העמותה הוא פרופ' עמוס קורצ'ין. בנובמבר 2002 הוענק לעמותה "מגן שר הבריאות" על הצטיינות בפעילות התנדבותית לשיפור איכות חיי החולים ובני משפחותיהם, על התמיכה והסיוע שהעמותה מעניקה להם, ועל המאמץ שמשקיעה העמותה בהגברת המודעות למחלה בקרב הציבור הרחב. ביולי 2009 התקיים בכנסת "יום אלצהיימר" ובו התקיימה ישיבה מיוחדת בנושא מחלת אלצהיימר בהשתתפות חברי כנסת וראשי העמותה. לסיכום הישיבה נחתמה אמנה מיוחדת שבה מצהירים חברי הכנסת והנהלת העמותה על מחויבותם לפיתוח מערך השירותים לחולי אלצהיימר ובני משפחותיהם. בכנס הגרונטולוגיה הדו שנתי בינואר 2014 הוענקה לעמותת עמדא תעודת הוקרה מהאגודה הישראלית לגרונטולוגיה. עמותת "עמדא" חברה בארגון אלצהיימר הבינלאומי "ADI" ובארגון אלצהיימר אירופה. עמותת אלצהיימר, בשמה המקורי, הוקמה בשנת 1988 על ידי קבוצת בני משפחות של חולי אלצהיימר שטופלו בבי"ח תל השומר בעזרת צוות המחלקה הגריאטרית בראשותו של ד"ר מריאן רבינוביץ. עד שנת 2006 עמדו בראש העמותה המנכ"ל יעל גושן והיו"ר רות גולדברג. משרדי העמותה נדדו במהלך השנים בין אתרים שונים, ונכון לשנת 2019 הם ממוקמים ב"משען", רמת אפעל. לעמותה כ-50 סניפים ברחבי הארץ, שבהם מתנהלות קבוצות תמיכה וייעוץ לחולים ולבני המשפחות. העמותה מקיימת עשרות קבוצות תמיכה לבני המשפחה ברחבי הארץ ודרך תוכנת זום, בהנחיית אנשי מקצוע מתוך הרשות המקומית ומתנדבי העמותה בתמיכה מקצועית צמודה של עמותת עמדא. במסגרת העמותה מופעל "קו חם ואוזן קשבת", 8889*, שמאויש על ידי מידענית מקצועית, זאת בנוסף לרשימת טלפונים של עשרות מתנדבים ברחבי הארץ. ה"קו החם" מאפשר לבני משפחות של חולים להתקשר, לאורך היממה, ולקבל מידע ראשוני ותמיכה. עמותת עמדא מפעילה מגוון פעילויות לחולה ובני המשפחה: תוכנית תל"ם-תמיכה לבני משפחה, הפעלות באמצעות ערכת קשרים וכישורים, ערכת בכורסא עם פיקאסו וערכה לגירוי חושים (מיועדת לחולים בשלב השלישי של המחלה) סיורים מודרכים במוזיאונים לחולה ובן/ת המשפחה, פרויקט אלצהיימר ויצירתיות (גינון טיפולי, פוטותרפיה ומוזיקה). עמותת עמדא מציעה קורסים דיגיטליים למשפחות של אנשים עם דמנציה בנוסף עמותת עמדא מפעילה מערך נרחב של פעילות הדרכתית המכוונת לאנשי מקצוע בבתי אבות, מרכזי יום לקשיש ורשויות מקומיות. העלאת מודעות: עמותת עמדא מקיימת בין 5–6 כנסים בשנה המיועדים להעלאת מודעות, מפיקה סרטונים ופליירים לאנשי מקצוע ולמטפלים עיקריים על מנת לתת עבורם כלים לטיפול נכון באדם הדמנטי. אחת לכ-3 חודשים העמותה מוציאה לאור עלון, "עמדא", המפרט את פעילות העמותה, מביא חידושים בתחום אלצהיימר בעולם, ומחקרים חדשים ברפואה. אתר האינטרנט הרשמי של עמותת עמדא עמוד הפייסבוק של עמותת "עמדא"(הקישור אינו פעיל)
הקרבה (שחמט)

הקרבה בשחמט היא מסע/סדרת מסעים במהלכם השחקן מוותר על יתרון חומרי, במטרה להשיג תוך מסע אחד או יותר: מתן מט זכייה בכלי או כלים בעלי ערך גבוה יותר השגת יתרון עמדתי שיבוא לידי ביטוי מאוחר יותר השגת תוצאת תיקו במשחק על ידי מתן שח נצחי או כפיית פט. שחקן שמבצע את ההקרבה מנסה להסוות את מועד ההקרבה והיא תבוצע בדרך כלל במצבים מסובכים. הקרבה עשויה להיות שגויה ולא להשיג אף אחת מהמטרות המוצגות לעיל. יתרון נוסף של הקרבה הוא האלמנט הפסיכולוגי שלה, משום שהיא משדרת ומצביעה על מסע מפתיע הדורש בדרך כלל חישובים מסובכים יותר ומוציא את היריב ממסלול המשחק הרגיל. ביצוע ההקרבה אופייני לשחקנים אגרסיביים ויצירתיים המנסים להפוך את המשחק למסובך ומעניין יותר ומוכנים לשם כך לבצע מסעים מורכבים. ההקרבה דורשת מהמבצע יכולות של ראיה קדימה של מספר מסעים או הבנה רחבה בעמדה שתתקבל על מנת שהיעדים יושגו.
אייפד מיני 2

iPad Mini 2 (תעתיק לעברית: אייפד מיני 2) הוא הדור השני בסדרת הטאבלטים אייפד מיני של אפל. הוכרז לצד אייפד אייר ב-22 באוקטובר 2013. המכשיר מהווה גרסת מיני לאייפד אייר של אפל. באוקטובר 2014 הוכרז יורשו, אייפד מיני 3. ערך מורחב – iOS 7 מכשיר iPad Mini 2 כולל בתוכו את iOS 7, מערכת ההפעלה הניידת החדשה של אפל שהוצגה לראשונה ב-10 ביוני 2013. ממשק המשתמש של iOS 7 מבוסס על הרעיון של מניפולציה ישירה, תוך שימוש במחוות מולטי-טאץ'. אלמנטי השליטה בממשק החדש מורכבים ממחוונים, מתגים וכפתורים. האינטראקציה עם מערכת ההפעלה החדשה כוללת מחוות כמו החלקת האצבע על המסך (גרירה), מגע, צביטה וצביטה כלפי חוץ, אשר לכל אחד מאלה יש הגדרות ספציפיות בהקשר למערכת ההפעלה ולממשק רב-המגע. חלק גדול מן האפליקציות במכשיר מגיבות לניעור וסיבוב המכשיר (לדוגמה - הודעות - תוצאה מטלטול המכשיר היא פקודת הביטול המאפשרת לבטל את מה שנכתב), או סיבוב המכשיר לצורה אנכית או אופקית (לדוגמה - תמונות - תוצאה מסיבוב המכשיר היא סיבוב התמונה לאורך או לרוחב). מערכת ההפעלה של המכשיר - iOS 7 הוצגה כאמור ביוני 2013, ויצאה לכל המכשירים התומכים ב-18 בספטמבר 2013. המכשירים הנתמכים במערכת ההפעלה החדשה הם: מכשירי אייפון: אייפון 4,‏ אייפון 4S,‏ אייפון 5,‏ אייפון 5c וכן אייפון 5s. מכשירי אייפד: אייפד 2,‏ iPad 3,‏ iPad 4,‏ אייפד מיני,‏ iPad mini 2, ‏ וכן אייפד אייר. מכשירי אייפוד: אייפוד טאץ' דור חמישי. ל-iOS 7 נוסף פיצ'ר בשם AirDrop, שהוא פלטפורמת פרסום על רשת ה-Wi-Fi. משתמשים יכולים לשתף קבצים בין המכשירים: מחשבי מק ניידים ונייחים הכוללים את מערכת ההפעלה Mac OS Lion,‏ אייפון 5 ואילך, אייפוד טאץ' דור חמישי, iPad 4 או אייפד מיני והלאה. מערכת ההפעלה מוסיפה גם מרכז בקרה (Control Center), אשר נותן למשתמש במכשיר גישה מהירה להגדרות שוטפות ויישומים נפוצים, כגון מחשבון, מצפן ופנס, וכמו כן כיבוי והדלקה של אינטרנט אלחוטי, מצב טיסה, בלוטות', פיצ'ר ה"נא לא להפריע", נעילת סיבוב המסך; הפעלה ומעבר שירים, ווליום המוזיקה, AirDrop ו-AirPlay. כדי להגיע למרכז הבקרה יש להחליק את האצבע מהחלק התחתון של המסך כלפי מעלה, בדומה למרכז העדכונים, שנפתח בהחלקה מלמעלה למטה. אייפד מיני 2 כולל מסך 7.9 אינץ' ברזולוציית הרטינה של אפל, עם צפיפות פיקסלים של 326ppi; מסך האייפד מיני 2 הוא ביחס של 4:3, ובדומה לאייפד מיני, גם אצלו הוצרה המסגרת לעומת האייפדים הגדולים (פרט לאייפד אייר). המכשיר מריץ את מערכת ההפעלה iOS 8 של אפל. למכשיר מעבד בשם Apple A7, שמשתמש בארכיטקטורת 64 ביט, כולל השבב המשני M7. המצלמה נשארה ברזולוציית 5 מגה פיקסל. סוללת האייפד מיני 2 מספיקה לעד עשר שעות עבודה, בדומה לשאר דורות האייפדים. בניגוד לשאר האייפדים (למעט אייפד אייר) בהם היה רמקול מונופוני אחד, אפל החליטה להשתמש באייפד מיני 2 בשני רמקולים סטראופוניים. עוביו של המכשיר דקיק ועומד על 7.5 מ"מ. משקלו 331 גרם בגרסת ה-WiFi, ובגרסת ה-3G משקלו 341 גרם. הוא מגיע בצבעים שחור ולבן. אייפד מיני אייפד מיני 3 מדיה וקבצים בנושא אייפד מיני 2 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אייפד מיני 2 הארץ, אפל חשפה את האייפד Air ואייפד מיני חדש, באתר הארץ, 22 באוקטובר 2013 יובל פלס, יהלי לוי, ‏הצצה ראשונה ומהירה - אייפד מיני עם מסך הרטינה, באתר ‏מאקו‏, 22 בדצמבר 2013 אייפד מיני 2 הוכרז: שבב A7, מסך רטינה עם עשר שעות סוללה ועלייה במחיר
מגי מקנמרה

מרגריט "מגי" מקנמרה (באנגלית: Marguerite "Maggie" McNamara;‏ 18 ביוני 1928 – 18 בפברואר 1978) הייתה שחקנית קולנוע ותיאטרון, אמריקאית מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר לשנת 1953 על תפקידה בסרט הירח כחול. מקנמרה נולדה בניו יורק להורים ממוצא אירי, הוריה התגרשו כאשר הייתה בת תשע. בתור נערה דגמנה מקנמרה עבור סוכנות הדוגמנות של ג'ון רוברט פאוורס, היא הופיעה על שער המגזין לייף בשנת 1950. מקנמרה החלה לשחק לראשונה על בימות ברודוויי בשנת 1951 במחזה "הירח הוא כחול" בתפקיד פאטי אוניל ולאחר מכן בהצגה "בל גדס". בשנת 1953 זכתה מקנמרה לתפקיד קולנועי ראשון בקריירה מבמאי העל אוטו פרמינגר שהחליט לעשות ל"הירח הכחול" עיבוד קולנועי, גם בסרט שיחקה בתפקיד פאטי אוניל והועמדה על הופעתה לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר ולפרס באפט"א. מקנמרה מיעטה לשחק בתפקידים קולנועיים והתפרסמה רק בסרטים "הקרדינל" של פרמינגר בתפקיד פלורי פרמוייל, "שלוש מטבעות במזרקה" של ג'ין ניגולסקו בתפקיד המזכירה הצעירה מריה ויליאמס ו"נסיך הבמה" של פיליפ דיון בתפקיד השחקנית מרי דוולין. היא פרשה ממשחק באמצע שנות ה-60. לאחר שפרשה ממשחק נעלמה מהתודעה הציבורית ועבדה לפרנסתה בעיקר כמזכירה. מקנמרה הייתה נשואה לבמאי דייוויד סוויפט, לא היו לה ילדים. מקנמרה נמצאה מתה ב-18 בפברואר 1978 בביתה שבניו יורק סיטי, היא נטלה כדורי שינה ומספר תרופות נוגדות דיכאון והשאירה אחריה פתק התאבדות. היא נקברה ב"בית הקברות סיינט צ'ארלס" שבעיירה פרימנג'דייל, ניו יורק. הירח הוא כחול (1953) שלוש מטבעות במזרקה (1954) נסיך הבמה (1955) הקרדינל (1963) מדיה וקבצים בנושא מגי מקנמרה בוויקישיתוף מגי מקנמרה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מגי מקנמרה, באתר AllMovie (באנגלית) מגי מקנמרה, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) מגי מקנמרה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מגי מקנמרה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
סהרה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... גאוגרפיה: סהרה – המדבר החם הגדול ביותר בעולם שממוקם בצפון אפריקה סהרה המערבית – טריטוריה לחוף האוקיינוס האטלנטי בצפון-מערב אפריקה, בשליטתה של מרוקו סהרה הספרדית – שמה של המושבה הספרדית בצפון מערב אפריקה בשנים 1975-1884 (בשנים 1975-1958 – פרובינציה); כיום – סהרה המערבית רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית – מדינה המוכרת חלקית שהוכרזה על ידי חזית הפוליסריו ב-1976 מוזיקה: Sahara – אלבומה הראשון של הלהקה הישראלית אורפנד לנד Sahara (שיר, סלאש) – סינגל מאלבום הסולו "Slash" של המוזיקאי האמריקני-אנגלי סלאש סהרה (אלבום) – אלבום של פסנתרן ג'אז אמריקאי מק'קוי טיינר משנת 1972 סרטים: סהרה (סרט, 1943) – סרט מלחמה אמריקני משנת 1943 בכיכובו של המפרי בוגרט סהרה (סרט, 1983) – סרטו של אנדרו מכלכלן משנת 1983 בכיכובה של ברוק שילדס סהרה (סרט, 2005) – סרטו של ברק אייזנר משנת 2005 בכיכובם של מתיו מקונוהיי ו-פנלופה קרוז סהרה (סרט, 2017) – סרט צרפתי קנדי מונפש משנת 2017 בבימויו של פייר קורה ספרים: סהרה (ספר) – ספרו של הסופר האמריקני קלייב קאסלר סהרה (מייקל פיילין) – ספר מסע שכתב מייקל פיילין ב-2002 כדי ללוות סדרת טלוויזיה שהכין ל-BBC בשם "סהרה עם מייקל פיילין" אחר: סהרה (מלון וקזינו) – שמו בשנים 2011-1952 של מלון וקזינו, הממוקם בסטריפ של לאס וגאס. כיום מוקם בשטחו SLS Hotel שצפוי להיפתח ב-2014 סהרה אינדיה פריוור (Sahara India Pariwar) – קונצרן הודי כל הערכים המכילים "סהרה" בשמם
פרדיננד טניס

פרדיננד טֶנִיס (בגרמנית: Ferdinand Tönnies;‏ 26 ביולי 1855 - 9 באפריל 1936) היה סוציולוג גרמני. טניס היה בין התאורטיקנים הראשונים שעסקו בשאלה הקהילתית. הוא הבחין בין שני סוגי קהילות, שכינה במונחים שנלקחו מהשפה הגרמנית: גֵּמַיְינְשַׁאפְט (Gemeinschaft) וגֵּזֶלְשַׁאפְט (Gesellschaft). האקדמיה ללשון העברית קבעה מונחים עבריים לשני המונחים האלו: חֶבְרָה קְהִלָּתִית (גֵּמַיְינְשַׁאפְט) וחֶבְרָה הֶסְדֵּרִית (גֵּזֶלְשַׁאפְט). הסוג הראשון, גֵּמַיְינְשַׁאפְט, מתאר חברה חקלאית טרום-תעשייתית. חברה זו היא אורגנית באופן תפקודה ותוחמת את החברים בה בקהילות ברורות. הקשרים בה הם קשרים ראשוניים, הדוקים, מלוּוים בחיי משפחה, אמונה ומסורת. אופני היצור (לרוב היצור החקלאי) מוסדר על ידי מבנה המשפחה והמסורת, כלומר חלוקת ההון וחלוקת האחריות תלויים ומוסדרים על ידי תחושת השייכות וההקשר החברתי. לעומת זאת, בקהילה המכונה גֵּזֶלְשַׁאפְט, החברה היא בעלת אפיון מכני, לפרט חסרים כל תחושה של שייכות או חיבור לסביבה או לקהילה. הקשרים בין האנשים אינם הדוקים, לרוב מלווים בניכור והתבודדות. אופני היצור בחברה הזו אינם מוסדרים על ידי הקשר חברתי או תחושת שייכות, אלא באמצעי כוח מכנים, כמו כסף ומערכת המשפט והחוק (לדוגמה עובד שכיר המקבל כסף תמורת כוח עבודתו). קהילה מהסוג הזה התפתחה כתוצאה מהתגברות השפעות התיעוש, הטכנולוגיה והעיור המואץ בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. ניתוח היסטורי זה השפיע רבות על תאורטיקנים אחרים, לדוגמה מרטין בובר אשר תרגם אותם לעברית כחברה (גזלשאפט) וחברותא (גמיינשאפט). נינתו, ד"ר מויה טניס, כתבה באוניברסיטה החופשית של ברלין, את עבודת הדוקטור שלה, העוסקת בירושלים בשנים הראשונות של תקופת המנדט הבריטי, בהנחייתו של פרופ' ויקטור עזריה מהמחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. מדיה וקבצים בנושא פרדיננד טניס בוויקישיתוף Ferdinand-Tönnies-Gesellschaft biography/Ferdinand-Tonnies פרדיננד טניס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מונחי האקדמיה ללשון העברית - חברה קהילתית, באתר מונחי האקדמיה ללשון העברית, תשע"ו 2015 מונחי האקדמיה ללשון העברית - חברה הסדרית, באתר מונחי האקדמיה ללשון העברית, תשע"ו 2015 Moya Toennies, The Dome of the Rock and Cultural Heritage: Aesthetics and Politics in Jerusalem under Early British Rule, Berlin: The Free University of Berlin, 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא סוציולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עידו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... עדו הנביא – נביא מקראי וליד עידו – פוליטיקאי סוני לבנוני "עידו ועינם" – סיפור קצר מאת ש"י עגנון אידו אישים ששמם הפרטי הוא עידו אישים ששמם הפרטי הוא עדו
הר ערפאת

הר ערפאת (جبل عرفات), הקרוי כיום גם הר ערפה (ערבית: جبل عرفة), הוא גבעת גרניט בגובה כ-70 מטר הממוקמת דרום-מזרחית לעיר מכה שבערב הסעודית. ידוע באסלאם גם בשם הר הרחמים (جبل الرحمة). על פי המסורת המוסלמית, זהו המקום שבו נשא מוחמד את נאום הפרידה מן המאמינים שליוו אותו בחג' לקראת סוף חייו. מקום זה מזוהה גם כמקום ההתרחשות של סיפור עקדת ישמעאל (או יצחק, לפי השיעה) וכמקום שאליו הגיעו אדם וחוה לאחר גירושם מגן עדן, הכרתם זה בזו מחדש, והאתר שבו נסלח להם על חטאיהם. סיפור זה מסביר את שמות ההר, ערפאת (ביחיד ערפה) מהשורש ע.ר.פ. שפירושו ידע, הכיר, ו"הר הרחמים", שכן שם נסלח להם על חטאיהם. בראש ההר מצוי עמוד המציין את האירועים שקרו בו על פי המסורת האסלאמית. במעמד העלייה לרגל בחג' המוסלמים מתפללים בעמידה על ההר, ומבקשים מחילה על חטאיהם ומתפללים לחוסן נפשי. עם סיום התפילות הם יורדים מן ההר ואוספים אבנים לסקילת השטן ולביצוע הווקוף. התחנה הבאה בחג' היא מוזדליפה. השהייה במישור ערפה ביום התשיעי של חודש ד'ו אל-חיג'ה, הידוע בשם יום ערפה, נחשבת לתנאי הכרחי לקיום מצוות החג', על אף שמקור מנהג העלייה על ההר הוא עוד בתקופה הקדם-אסלאמית. בעבר רוב עולי הרגל הגיעו מן הכעבה להר ערפה בהליכה של 21 קילומטרים. ב-2010 נחנכה רכבת מכה (אנ'), אשר מקשרת בעת החג' בין המוקדים השונים. מדיה וקבצים בנושא הר ערפאת בוויקישיתוף שם זה מופיע בקוראן, בסורה 2 (סורת אל-בקרה), פסוק 192 ראו הערה 94 בתרגום ריבלין של פרשת הפרה בקוראן ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של ערב הסעודית ובנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פידאיזם

פידאיזם (אנגלית: Fideism, מקור: Fides, "אמונה" בלטינית) היא תאוריה דתית, לפיה האמונה היא יסוד הדת ואינה צריכה להיות קשורה להוכחות או להנמקה רציונלית. על פי הפידאיזם, האמונה סותרת מטבעה את ההגיון ורק הדבקות באמונה הפשוטה יכולה להביא את האדם לאמת האלוהית. העמדה הפידאיסטית עלתה בדתות המרכזיות השונות. מי שנחשב לנושא דגלה הקדום בנצרות הוא אב הכנסייה טרטוליאנוס, שלו מייחסים את האמרה 'אני מאמין מפני שזה אבסורדי'. באסלאם הימי ביניימי הוצגה עמדה פידאיסטית על ידי אבן תימייה, ויש המייחסים עמדה כזאת גם לאל-ע'זאלי. בעת החדשה עלו עמדות פידאיסטיות הן בכנסייה הקתולית והן, במידה רבה אף יותר, אצל הוגים פרוטסטנטיים. במחנה זה בלטו בכך בעיקר מרטין לותר וסרן קירקגור. ביהדות הימי-ביניימית מיוצגת עמדה זו על ידי ר' משה תקו ועל ידי ר' יוסף יעבץ. ביהדות של הזמן המודרני התפתחו עמדות פידאיסטיות הן במחנה החסידי הן המחנה הליטאי-מתנגדי. בחסידות נעשתה העמדה הפידאיסטית להשקפה השלטת כמעט בכל מחנות החסידים, למעט חב"ד, פשיסחה וזידיטשוב. הפידאיזם בולט במיוחד אצל ר' נחמן מברסלב ואצל תלמידו ר' נתן שטרנהרץ. במחנה הליטאי-מתנגדי בולטת העמדה הפידאיסטית אצל ר' ישראל מאיר הכהן (החפץ חיים), אצל החזון איש ואצל כמה מהוגי תנועת המוסר, כגון ר' משה רוזנשטיין. בדתות המונותיאיסטיות המרכזיות נוצרו תפיסות המבקשות לבסס את האמונה על מערכת שיטתית, פילוסופית-רציונלית או מיסטית. שתיהן מהוות דוגמאות ל'אמונת דעת', ולכן מנוגדות לפידאיזם, אם כי ברור שהרציונליזם הדתי מנוגד לו הרבה יותר מאשר המיסטיקה. ביהדות מיוצג הרציונליזם הדתי על ידי רב סעדיה גאון ועל ידי הרמב"ם, באסלאם הוא מיוצג על ידי אבן סינא ואלפאראבי ובנצרות הקתולית על ידי תומאס אקווינס. כל ההוגים הללו סברו, מנימוקים שונים, שהאמונה הדתית ניתנת ליישוב עם אמיתות השכל האנושי, גם אם סברו כי לשם כך יש לפרש את מושגי האמונה מחדש. גם ספר הכוזרי, הקרוב ברוחו לפידאיזם, מבטא את העמדה לפיה האמונה נעלה על השכל האנושי, ועם כל זאת הריהו מנסה להסביר את האמונה הדתית היהודית בצורה הגיונית וסדורה. ישנן דוגמאות רבות אחרות של חיבורים בעלי אוריינטציה דתית, שחוברו על ידי הוגים דתיים, לשם הצגת ביסוס והוכחות לאמונה הדתית. הפידיאיזם מתפלמס עם גישות אלה, ולעיתים אף רואה בהן כפירה. יש הטוענים כי עמדותיהם הפילוסופיות של ויליאם ג'יימס, ולודוויג ויטגנשטיין עשויות לתת ביסוס פילוסופי לפידאיזם מודרני. בנימין בראון, 'שובה של האמונה התמימה: תפיסת האמונה החרדית וצמיחתה במאה ה-19' פידאיזם, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דיסקו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... סוגות מוזיקליות: דיסקו – סגנון של מוזיקת דאנס בקצב גבוה שהתחיל בשנות השבעים המוקדמות איטלו דיסקו – סוגה מוזיקלית שהתחיל בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20, באירופה פוסט-דיסקו – סוגה מוזיקלית הנגזרת מהדיסקו, שהתחיל בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 יורודיסקו – סוגה מוזיקלית הנגזרת מהדיסקו בשילוב עם רוק, פופ והגל החדש, ושהחלה בשנות ה-70 של המאה ה-20 באירופה ספייס דיסקו – סוגה מוזיקלית הנגזרת מהדיסקו בשילוב נושאים עתידניים, שהחל בשנות השבעים המאוחרות דיסקו פולו – סוגה מוזיקלית נפוצה בפולין, נגזרת מהדיסקו בשילוב איטלו דיסקו, יורודיסקו ושירי עם פולניים, ואשר החל בשנות ה-90 של המאה ה-20 נו-דיסקו – (הדיסקו החדש), סוגה מוזיקלית שהחלה בשנת 2002 אלבומים: Disco (אלבום) – אלבום של פט שופ בויז I Created Disco – אלבום של קלווין האריס דיסקו (אלבום, לאונה די לרניה) – אלבום של לאונה די לרניה מקומות: מפרץ דיסקו – מפרץ בחופה המערבי של גרינלנד דיסקו (אי) – אי במערב גרינלנד אחר: דיסקוגרפיה – קיטלוג פרטי הקלטות הרלוונטיות לאמן או לסוגה מוזיקלית מסוימת כדור דיסקו – כדור מסתובב שמוצמדות אליו מראות מועדון לילה – נקרא גם דיסקוטק דיסקו (סגנון לבוש) – סגנון לבוש של הנוער באמצע שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80 שהתפתח בהשראתם של בי ג'יז, בוני אם, ואחרים פאניק! אט דה דיסקו – להקת רוק אלטרנטיבי אמריקנית מלאס וגאס Disco Ensemble – להקה פינית Discothèque – שיר של להקת U2 דיסקו (סדרת טלוויזיה) – סדרת טלוויזיה גרמנית דיסקו (סרט) – סרט צרפתי משנת 2008 D.I.S.C.O (שיר של TYP) – שיר של להקת TYP
מנחם קליין (רב)

הרב ישראל מנחם קליין (נולד בי' בתשרי תש"ט, 13 באוקטובר 1948) הוא מלחין וזמר חסידי שכיהן כרבה של הקהילה היהודית בפרנקפורט בגרמניה. בסוף שנת 2014 התפטר מתפקידו. נולד וגדל בשכונת מאה שערים בירושלים למשפחה מחסידות בלז, בנם של אליעזר ולאה קליין. סבו, שלמה קליין, היה סופר סת"ם ומקורב לאדמו"ר מבלז רבי אהרן רוקח. למד בתלמוד תורה של חסידות בלז, ולאחר גיל 13 עבר ללמוד בישיבה של חסידות נדבורנה בבני ברק. בהיותו בן 19 קיבל סמיכה מרבה של בני ברק הרב יעקב לנדא. היה תלמידו ומקורב לאדמו"ר מנדבורנה רבי חיים מרדכי רוזנבוים ובמשך תקופה למד עמו בחברותא. לאחר פטירתו של האדמו"ר היה מקורב לבנו האדמו"ר רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים. בשנות ה-80 שימש כרבו של מלון הילטון בתל אביב. במסגרת עבודתו במלון הכיר את איש העסקים היהודי מאיר רוזנטל מפרנקפורט ובהשתדלותו של קליין תרם רוזנטל להקמת בית המדרש המרכזי של חסידות נדבורנה בבני ברק, הקרויה על שמו "היכלי רוזנטל". בשנת 1994, בסיועו של רוזנטל, התמנה קליין לרב הקהילה היהודית של פרנקפורט. בנובמבר 2014, בעקבות חשיפת פרשיית זיוף כשרות בפרנקפורט באיטליז שעמד תחת השגחת הרב קליין, פרסם ארגון ORD של רבני גרמניה האורתודוקסים הודעה לפיה אין לסמוך על השגחתו של הרב קליין. ב-26 בנובמבר התפטר מתפקידו. בעקבות זאת התכנס הרכב מיוחד של ארבעה רבנים, בראשות אב"ד פריז, לשם בירור הנושא. בדצמבר 2014 פרסם את מסקנותיו ובהן דחה את טענות ארגון ORD כנגד מערכת הכשרות של הרב קליין. הרב קליין הוא מלחין וזמר חסידי ומשמש "בעל-מנגן" בחצר חסידות נדבורנה. הוא הלחין ושר את הלהיט "זרעא חיא וקיימא" ושר את "ותן בנו" שהלחין הרב מנחם אלבוים. כמו כן שימש כסולן בכמה מאלבומיה של מקהלת רננו חסידים ושר את לחניו של חיים בנט, בהם הלהיטים "נר לרגלי" ו"ויעשו כולם אגודה אחת". נשוי לחדוה לבית וסרשטיין. אמה היא אחותו של הרב ישראל אריה זלמנוביץ. בתו הבכורה נשואה לבנו של הרב נתן לנדמן מחולון, אף הוא חסיד נדבורנה. מנחם קליין, דף שער בספרייה הלאומית רבני גרמניה: אסור לסמוך על כשרות הרב קליין, כיכר השבת, 25 בנובמבר 2014 סערת הכשרות בפרנקפורט: רב הקהילה התפטר, באתר בחדרי חרדים. ועדת הבדיקה של גדולי הרבנים: זוהי רדיפה ועלילת דם, באתר שטורעם.נט.
משה ויא

הרב משה ויא (נולד בשנת תש"ד, 1944) הוא רב ישראלי, מחבר ספרי הלכה בדיני כשרות המזון, יו"ר המכון להנחלת ההלכה, ומחלוצי תחום בדיקת המזון מחרקים ומחבר סדרת הספרים "בדיקת המזון כהלכה". נולד בברזיל, בשנות ה-50 עלה לישראל. למד בישיבת הנגב בנתיבות. בשנת תשכ"ו (1966) זכה בפרס משרד הדתות לחיבורים תורניים. לאחר נישואיו התגורר מספר שנים בנתיבות ולמד בכולל אברכים. בשנות ה-70 עבר להתגורר בירושלים ולמד כאברך בישיבת מיר. כעבור זמן עבר ללמוד בכולל של בית מדרש גבוה להלכה בהתיישבות החקלאית. כיום מתגורר בשכונת סנהדריה המורחבת בירושלים. בתקופת לימודיו בישיבה החל לעסוק בנושא כשרות המזון, בעיקר בתחום החרקים והתולעים בפירות וירקות. לאחר שעבר להתגורר בירושלים הציע לו הרב ישראל גנס להגביר את המודעות לנושא בקרב הציבור הרחב. הוא החל במתן סדרות הרצאות ושיעורים, בליווי שקופיות, לאברכים ולנשים. סיכומי שיעוריו הועלו על הכתב והופצו ברבים, ולימים שימשו הבסיס לסדרת ספריו "בדיקת המזון כהלכה". בתקופה שבה טרם גודלו ושווקו ירקות ללא חרקים, הוא פרסם חוברת הדרכה לבדיקת חסה מתולעים. במשך מספר שנים הוא עסק בבירור פרטי ההלכות אצל פוסקים חרדים בולטים ובראשם הרב שלמה זלמן אוירבך והרב יוסף שלום אלישיב. כתיבת ספרו נעשתה במסגרת לימודיו בכולל של בית מדרש גבוה להלכה בהתיישבות החקלאית, והמאמרים הראשונים בספר התפרסמו בחוברות "הליכות שדה" שבהוצאת המכון לחקר החקלאות על פי התורה. הסדרה "כשרות המזון בהלכה" כוללת שלושה כרכים: הראשון – הלכות תולעים ובדיקת ירקות, השני – בדיקת פירות וכשרות הדגים והשלישי – בדיקת מזון יבש. בספר משולבות תמונות רבות והוא תורגם לאנגלית. כמו כן הוציא הרב ויא את החוברת "קיצור בדיקת המזון כהלכה" והיא תורגמה לכמה שפות ובהן צרפתית, ספרדית ופורטוגזית. הרב ויא עומד בראש המכון להנחלת ההלכה. הוא מייעץ לחברות ולגופים שונים בתחום כשרות המזון ועוסק במתן כשרות על מוצרי ירקות ללא חרקים. בדיקת החסה לליל הסדר ולכל ימות השנה, תל אביב תשמ"ט בדיקת מזון מתולעים: הדרכה מעשית, ירושלים תשנ"ב (שתי מהדורות) וירושלים תש"ס בדיקת המזון כהלכה, מהדורה ראשונה (כרך א, ירושלים תשנ"ח, מבוא, הלכות, ירקות; כרך ב, תשס"ד, פירות, מזון מן החי; כרך ג, תשס"ז, מזון יבש, מפתחות [בשפות שונות]); מהדורה שנייה עם תמונות צבע (כרך א, ירושלים תשס"ה, מבוא, הלכות, ירקות; כרך ב, תשע"ד, פירות, מזון מן החי) קיצור ספר בדיקת המזון כהלכה: הדרכה מעשית מקוצרת, ירושלים תשס"ד, תשס"ח, תשע"ג, תשע"ז פסח כשר ושמח: הלכה למעשה, תשע"ד כשרות המזון: תרומות ומעשרות כשרות המזון: בשר בחלב, תשפ"ד מדיה וקבצים בנושא משה ויא בוויקישיתוף ט"ו בשבט ללא תולעים על פי ספרי משה ויא שיעור, סרטון באתר יוטיוב שיעור, סרטון באתר יוטיוב משה בן יצחק ויא, דף שער בספרייה הלאומית כתבות על הרב משה ויא, באתר ערוץ 7 תלמידי ישיבה מצטינים זכו בפרסים, הצופה, 3 באפריל 1966.