אצטדיון סמי עופר

אצטדיון סמי עופר הוא אצטדיון כדורגל הממוקם במורדות הדרומיים של חיפה, בשכונת נאות פרס, בסמוך לפארק מת"ם, ומכיל 30,942 מקומות ישיבה. האצטדיון, אשר בנייתו הושלמה בשנת 2014, משמש כמגרשן הביתי של קבוצות מכבי חיפה והפועל חיפה. מלבד משחקי הקבוצות העירוניות של חיפה, מארח האצטדיון לעיתים גם משחקים בינלאומיים של נבחרת ישראל ומשחקים כגון שלבי חצי גמר וגמר גביע המדינה. האצטדיון נקרא על שם איש העסקים הישראלי סמי עופר שמימן כ-15% מעלות הקמתו. הוועדה המקומית חיפה אישרה את תוכנית אצטדיון בשנת 2006, הנחת אבן הפינה לבניית האצטדיון התקיימה בשנת 2009, והקמתו החלה כעבור שנה. על פי הסכם שנחתם בין השותפים להקמתו, התחייבה עיריית חיפה להשלים את בנייתו ברבעון הראשון של שנת 2013, אולם השלמת הפרויקט התעכבה. אצטדיון סמי עופר החליף את אצטדיון קריית אליעזר המיושן, שנבנה בשנת 1955. האצטדיון תוכנן בהתאם לדרישות אופ"א דרגה 4. בתוכנית המקורית האצטדיון נקרא "קריית הספורט חיפה" והוא אמור היה לכלול מגרשי אימונים, אולם רב תכליתי ובריכת שחייה לצד מרכז בילוי וקניות, אולם בסופו של דבר, נבנו האצטדיון ומתחם המסחר בלבד. בניגוד לאצטדיון קריית אליעזר, נבנה האצטדיון ללא מסלול אתלטיקה, דבר שאיפשר את הקמת היציעים קרוב לכר הדשא. גובה הגג המרבי במערב הוא 53.04 מטר מעל לפני הים ובמזרח 45.99 מטר. האצטדיון הוקם בהשקעה של כחצי מיליארד ש"ח. ההקמה מומנה על ידי עיריית חיפה (103 מיליון ש"ח), הטוטו (135 מיליון ש"ח), חלק מההכנסות ממכירת הקרקעות באצטדיון קריית אליעזר (30 מיליון ש"ח) ותרומה של משפחת עופר (75 מיליון ש"ח). ב-17 ביוני 2014 קיבל האצטדיון אישור סיום בניה רשמי (טופס 4). לקראת חנוכתו של האצטדיון קיימו מכבי והפועל חיפה ימי סיור לאוהדיהן בשטחי האצטדיון, על מנת לאפשר להם להתרשם ממגרשן הביתי החדש ולבחור מקום מועדף לרכישת מנוי למשחקי הקבוצות. לקראת המעבר לאצטדיון החדש, מכרה מכבי חיפה כ-17,000 מנויים, יותר מפי שניים מהממוצע השנתי באצטדיון קריית אליעזר. בשל מבצע צוק איתן לא עלה בידה של עיריית חיפה לארח קבוצת כדורגל בכירה מאירופה למשחק ראווה שיחנוך את האצטדיון, והוא נחנך ב-27 באוגוסט 2014, במשחק בין הפועל חיפה לבין הפועל עכו במסגרת גביע הטוטו. החלוץ טוסיין ריקטס כבש את השער הראשון בתולדות האצטדיון, והפועל חיפה ניצחה 2–0. במשחק החנוכה נכחו כ-3,500 איש. מכבי חיפה חנכה את האצטדיון ב-15 בספטמבר 2014 בניצחון 4–2 במשחק ליגה מול בני סכנין לעיני כ-30,200 צופים. את השער הראשון של מכבי חיפה באצטדיון, שהיה גם שער הליגה הראשון שהובקע בו, הבקיע חן עזרא בתוספת הזמן של המחצית הראשונה. ב-16 בנובמבר 2014 אירח האצטדיון לראשונה משחק של נבחרת ישראל, במסגרתו גברה הנבחרת על בוסניה והרצגובינה בתוצאה 3–0 במסגרת מוקדמות יורו 2016. ב-20 במאי 2015 אירח האצטדיון לראשונה את משחק גמר גביע המדינה בכדורגל, בו ניצחה מכבי תל אביב את הפועל באר שבע 2-6. גמר גביע נוסף נערך באצטדיון ב-15 במאי 2019 ובו גברה בני יהודה על מכבי נתניה לאחר דו-קרב בעיטות עונשין מ-11 מטר. ב-29 בספטמבר 2015 אירח האצטדיון לראשונה משחק בליגת האלופות, בו מכבי תל אביב הפסידה 0–2 לדינמו קייב. ב-24 במאי 2018 אירח האצטדיון לראשונה הופעת אמן, בה הופיע הזמר עומר אדם. ב-5 בינואר 2017 הובקעו באצטדיון לראשונה 4 שערים על ידי שחקן אחד, כאשר חנן ממן כבש בניצחון הפועל חיפה 6–1 על כפר קאסם במשחק גביע. ב-7 בפברואר 2022 נרשם הישג זה פעם נוספת, כאשר עומר אצילי כבש בניצחון מכבי חיפה 6–0 על מועדון ספורט אשדוד במסגרת ליגת העל. בעונת 2022/2023 בליגת העל בכדורגל רשמה מכבי חיפה אליפות שלישית ברציפות, עם מאזן ביתי של 18 ניצחונות, תיקו אחד ואפס הפסדים בבית, תוך צבירת 52 נקודות מתוך 54 אפשריות. הקמת האצטדיון בוצעה על ידי החברה הכלכלית לחיפה. תכנון האצטדיון בוצע על ידי משרד האדריכלים הבריטי KSS Group בשיתוף משרד האדריכלים הישראלי מנספלד-קהת. האצטדיון נבנה בהתאם לתקני UEFA ו-FIFA והוא מדורג בקטגוריה 4 בדירוג האצטדיונים של אופ"א. כר הדשא ממוקם במפלס מינוס 8.5 מטר ממפלס הכניסה, והמרחק בינו לבין המושבים מינימלי. היציעים הצפוני, המזרחי והדרומי מכילים למעלה מ-25,000 מקומות ישיבה, ואילו היציע המערבי בנוי משש קומות ובו 5,000 מקומות ישיבה, חדרי הלבשה, תאי עיתונאים, מועדוני הקבוצות ומועדוני הכסף, הזהב והיהלום וכן 36 תאי צפייה פרטיים. האצטדיון תוכנן באופן שיתאים למשחקי כדורגל ברמה אירופאית, אירוח הופעות ומתן תמיכה לוגיסטית לשטחי המסחר המצויים בחזית המערבית של האצטדיון. לשם כך נבנה מתחת ליציע המערבי כביש שירות באורך של כחצי קילומטר בתוך מנהרה, על מנת לתת מענה בימי משחק לכניסת האוטובוסים עם שחקני הקבוצות עד לחדרי ההלבשה שלהם. כביש השירות ישמש לצורך העברת ציוד הגברה ותאורה לכר הדשא והקמת במה לעריכת הופעות ענק ואירועים המוניים. מספר תאי השירותים באצטדיון גבוה מהנדרש על פי התקן הישראלי כדי לספק תנאים נוחים לצופים. כמו כן, במשחקי מכבי חיפה הוקצו יציעים מיוחדים למשפחות. גג האצטדיון בנוי מ-31 עמודי ענק בצורת האות V, במשקל 91 טון כל אחד. קונסטרוקציית הגג עשויה מפלדה במשקל של 2,750 טון. הגג המוזהב מקרה שטח של כ-27,000 מ"ר. זוהי קונסטרוקציית הגג הגדולה ביותר שנבנתה בישראל. לאורך הגג בנוי גשר (Cat walk) באורך של כ-400 מטר שעליו מורכבים כ-200 פנסים לתאורת הדשא. באצטדיון קיימת תשתית לשידורי משחקים בטכנולוגית תלת־ממד שטרם הופעלה בישראל לצד רמקולים של מערכת ההגברה בעוצמת שמע של 107 דציבל. שטחו של כר הדשא בתחומי הקו הלבן הוא כ-7.14 דונם ומתחתיו קיימת מערכת השקיה וניקוז המחוברת אל מאגר מים לשימוש חוזר. קירוי הגג בהיקף של 360 מעלות יוצר באצטדיון מיקרו אקלים ייחודי שלא קיים מחוץ לו. על כר הדשא מותקנים חיישנים המשדרים ברציפות 24 שעות ביממה את נתוני האקלים: טמפרטורה, לחות, כמות אור ורוח ובהתאם לתנאי האקלים מופעלות מכונות לתאורת שמש מלאכותית. האצטדיון נבנה מתוך תפיסת הפעלה של הגעת קהל באמצעות תחבורה ציבורית, כמקובל באצטדיונים מתקדמים בעולם. להחלטה תרמו מיקומו בסמוך למרכזית חוף הכרמל ותחנת הרכבת חוף הכרמל. בצמוד לאצטדיון הוקמו חניונים עם 1,550 מקומות חנייה עבור מנויים בתשלום. בנוסף, קיימים 6,500 מקומות חניה בשטחים עוטפי אצטדיון, במרחק הליכה קצר. בסמיכות לאצטדיון נבנתה תחנת מטרונית נוספת, אשר פעילה רק בשעות שבהם מתקיימים אירועים באצטדיון. הקומפלקס המסחרי בחזית המערבית של האצטדיון, הכולל 20,000 מ"ר של שטחי מסחר, בילוי ובידור, נמצא בבעלות החברה הכלכלית לחיפה. המתחם המסחרי יכלול בעתיד קומפלקס בתי הקולנוע בשטח של כ-10,000 מ"ר, בתוספת שטחי מסחר נוספים של כ-7,000 מ"ר, המיועדים למסחר, מסעדות, בתי קפה וברים. בתוך האצטדיון, הוקמו כ-3,000 מ"ר של שטחים להשכרה לקבוצות הכדורגל, לרבות לפעילויות משלימות. בשטח זה, נבדקת אפשרות להקמת מוזיאון ספורט, מועדוני כדורגל של מכבי חיפה והפועל חיפה ומרפאת ספורט. בין אמצעי הטכנולוגיה של האצטדיון החדש קיימת מערכת טלוויזיה במעגל סגור, המרכזת 220 מצלמות שמכסה את האצטדיון, בהן מצלמות 29 מגה פיקסל שיאפשרו זיהוי פנים של הקהל, כך שניתן יהיה לזהות צופים בעייתיים ולהרחיקם מהאצטדיון באופן מידי. לשם בטיחות הצופים, תתקיים באצטדיון הפרדת קהלים בין הקבוצה הביתית לקבוצה האורחת כבר משלב ההגעה לאצטדיון, דרך רכישת כרטיסים מופרדת והפרדה בין היציעים. שני מסכי ענק הותקנו באצטדיון, כל אחד במשקל 12 טון ובגודל של כ-72 מ"ר, הגדולים מסוגם בישראל ומהראשונים שיחוברו למערכת ניהול משחק מאושרת על ידי UEFA. המערכת מיועדת להקרנת התוצאות, מהלכי המשחק, שמות השחקנים, שידורים חוזרים של שערים, נתונים סטטיסטיים וסרטוני תדמית ומידע של הקבוצות המשחקות. תשתית האצטדיון ערוכה להטמעת מערכת "כרטיס חכם" ואפליקציות לרכישה באמצעות טלפונים ניידים (כגון Cash-free), שמשמשים במקום תשלום בכסף מזומן. ה"כרטיס החכם" והאפליקציות משמשים לרכישת כרטיסים ומנויים למשחקי כדורגל, אירועי ספורט ולמופעים שיערכו באצטדיון ולרכישה בחנויות המתחם, ובמזנונים שבאצטדיון. היציע המערבי מכיל 5,000 מקומות ישיבה ובנוי מ-6 קומות: בקומה הראשונה 4 חדרי הלבשה ל-4 קבוצות, חדרי שופטים ומאמנים, חדרי משקיפים וחדרי בדיקות סמים. חדרי ההלבשה של הקבוצות הביתיות מכבי חיפה והפועל חיפה כוללים גם חדרי סאונה, ג'קוזי ואמבטיות קרח; בקומה השנייה קיימים חדרי עבודה לעיתונאים ואולם לתדרוכים ומסיבות עיתונאים; בקומה השלישית והרביעית נמצאים מועדוני הכסף, הזהב, היהלום ומועדון הנשיאים לאירוח אח"מים; בקומה החמישית 36 תאי צפייה פרטיים לכ-360 איש בקומת ה-SKYBOXES; ובקומה השישית, מרכז פיקוד ותאי צילום ושידור. המושבים ביציע המערבי משודרגים ומאפשרים חוויית צפייה נוחה יותר מבשאר היציעים, כניסת VIP ואירוח באולמות ממוזגים רחבי ידיים בהם ניתן לערוך מחוץ לימי המשחק אירועים וכנסים יוקרתיים. ביציע זה קיימים שטחים להפעלת מטבחים עבור חברי המועדונים. יתר היציעים: הצפוני, המזרחי והדרומי מכילים יחד 25,800 מקומות ישיבה. בנוסף, קיימים ביציעים אלה 18 מזנונים וקיוסקים הכוללים כ-130 מטר אורך דלפקים ומאות תאי שירותים. לקראת חנוכת האצטדיון הוגדרו כללי התנהגות ביציעיו, ופרט לאלה המוגדרים בכל האצטדיונים בישראל, הוחלט כי בסמי עופר לא תותר עמידה בכל היציעים פרט לאלה המיועדים לכך על ידי הקבוצות ואסור יהיה לאכול בהם פיצוחים ולעשן. ברחבת החזית המערבית של האצטדיון הוצב "פסל השלום הבינלאומי", שניתן במתנה לחיפה מהעיר התאומה שאנגחאי, במסגרת 20 שנה לכינון היחסים הדיפלומטים בין ישראל לסין. הפסל, של רב האומן הסיני יאן יואן, נוצר בסין, והוא מציג נערה הפורסת ידיה לצדדים ומעל ידה השמאלית מתעופפת יונה. גובה הפסל 16 מטרים, הוא שוקל 40 טון ועשוי מפלדת אל-חלד. ב-16 בינואר 2014 פורסם כי מבקר המדינה הורה לבדוק חשד לליקויים כספיים הקשורים בבניית האצטדיון. הדו"ח הסופי אישר ליקויים אלה, ונכתב בו כי התקציב המקורי בתכנון בניית האצטדיון, היה קטן יותר ממה שהושקע באצטדיון בסופו של דבר. חלק מתושבי העיר חיפה, אוהדי מכבי חיפה ואוהדי הפועל חיפה, וכן גורמים ציבוריים נוספים, מתרעמים על כך שהאצטדיון קרוי על שמו של סמי עופר, על אף שהחלק העיקרי בעלות הקמת האצטדיון מומן על ידי כספי ציבור, דרך המועצה להסדר ההימורים בספורט, מפעל הפיס ועיריית חיפה. מדיה וקבצים בנושא אצטדיון סמי עופר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אצטדיון סמי עופר (בעברית, באנגלית ובערבית) אצטדיון סמי עופר, ברשת החברתית פייסבוק אצטדיון סמי עופר, ברשת החברתית אינסטגרם אצטדיון סמי עופר, ברשת החברתית LinkedIn אצטדיון סמי עופר, סרטונים בערוץ היוטיוב אצטדיון סמי עופר, באתר KSS GROUP (באנגלית) אצטדיון סמי עופר, באתר מנספלד-קהת אודות אצטדיון סמי עופר, באתר אצטדיון סמי עופר הוועדה המקומית חיפה אישרה הקמת קרית ספורט בדרום העיר - מול פארק מת"ם, באתר TheMarker‏, 29 ביוני 2006 שירלי ששון-עזר, כך התנפח תקציב הבנייה של אצטדיון סמי עופר בחיפה, באתר כלכליסט, 28 בפברואר 2013 עיריית חיפה הודיעה: בניית סמי עופר הושלמה, באתר וואלה, 17 ביוני 2014 איצטדיון סמי עופר נחנך עם 0:2 של הפועל חיפה מול עכו, באתר ערוץ הספורט, 27 באוגוסט 2014 שמעון אלבז, הענק הירוק: מכבי חיפה חנכה את האצטדיון החדש עם 2:4 על בני סכנין, באתר ynet, 15 בספטמבר 2014 דורון בן דור, ‏גאווה לאומית: 0:3 ענק לנב' ישראל על בוסניה, באתר ONE‏, 16 בנובמבר 2014 מערכת mako מוזיקה, ‏עומר אדם כבש את סמי עופר, באתר ‏מאקו‏, 24 במאי 2018 כתבי ONE, ‏כפיר מלול: ממן נכנס לרשימה שלי ושל לבנדובסקי, באתר ONE‏, 5 בינואר 2017 דורון בן דור, ‏חג העומר: רביעייה לאצילי, 0:6 אדיר למכבי חיפה, באתר ONE‏, 7 בפברואר 2022 נדב צנציפר, מבקר המדינה בודק חשד לליקויים כספיים בבניית האצטדיון הכדורגל בחיפה, באתר ynet, 16 בינואר 2014 מבקר המדינה: ליקויים חמורים בהקמת סמי עופר, באתר ONE‏, 2 בינואר 2015 אוריאל דסקל, "האצטדיון על שם משלמי הארנונה של חיפה", באתר כלכליסט, 4 בינואר 2015 סמי עופר המוזיאון וסמי עופר האצטדיון, או: במה מותרים אמנים מכדורגלנים, הבלוג של ניב שטנדל, באתר הארץ, 21 בספטמבר 2014 איתי מאירסון, לא מחויב המציאות; למה אנחנו חייבים לקרוא לזה "סמי עופר"?, באתר הארץ, 27 בינואר 2014 יונתן הללי, פרוייקט ההנצחה של סמי עופר, באתר nrg‏, 21 בדצמבר 2007 שוקי שדה, "המשפחה שילמה כסף כדי שהציבור הרחב יחשוב עליה דברים טובים", באתר TheMarker‏, 21 בנובמבר 2014(הקישור אינו פעיל, 4.12.2021)