laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
XSS-11

XSS-11 (ראשי תיבות באנגלית של eXperimental Satellite System-11) הוא מיקרו לוויין שפותח על ידי מעבדות המחקר של חיל האוויר האמריקני, לצורך הדגמת הטכנולוגיה והיישום של מבצעי פעילות קרבה בחלל - תמרון בקרבתו של לוויין אחר, צילומו ובחינתו. הלוויין נועד גם לבחון מערכות שונות המאפשרות ניווט אוטונומי של לוויינים, בקרבה של מטרים מלוויינים אחרים. היישומים של פעילויות קרבה מגוונים, ופרט לתחום הצבאי, כוללים תדלוק לוויינים, שדרוג בחלל, ותיקונם של לוויינים מקולקלים. XSS-10
ישראלה אספרנטיסטו

ישראלה אספרנטיסטו (באספרנטו: Israela Esperantisto, "האספרנטיסט הישראלי") הוא ביטאונה של האגודה לאספרנטו בישראל (אל"י). זהו עיתון צבעוני באספרנטו היוצא לאור פעמיים בשנה, ודן בנושאים הקשורים לאספרנטו, לישראל, ליהודים, ולאספרנטו בישראל. העיתון מופץ ברחבי העולם, למנויים, לספריות אספרנטו ולספריות האוניברסיטאות בישראל. Israela Esperantisto נוסד על ידי יוסף מורז'ן, עורכו הראשון, בשנת 1959 (אז היה שמו Nia Ligilo). בהמשך ערכו אותו אלכסנדר מנור, יוסף שמר, דורון מודן, פרופ' עמרי ונדל, ומיכאל לינצקי. בקרב דוברי האספרנטו, "אספרנטיסט" הוא כינוי למי שדובר את השפה. השם נגזר משורש המילה - esperant (שם השפה ללא הסופית o) והסיומת isto-, המציינת בעל מקצוע. אתר העיתון (באספרנטו) ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הדברים

הדברים (בצרפתית: Les Choses) הוא ספר שכתב ז'ורז' פרק. הספר יצא לאור במקור בצרפת, בצרפתית בשנת 1965. הספר תורגם לעברית על ידי דן דאור ויצא לאור בישראל בהוצאת בבל בשנת 1997. הספר בן 124 עמודים כולל שני חלקים, אפילוג ומאמר שהתפרסם בעיתון לה פיגארו בדצמבר 1978 במקום אחרית דבר. על ספרו זה הוענק לפרק פרס "רנודו" לספרות. זהו סיפור על שנות השישים בצרפת. הספר מספר על שני צעירים צרפתיים בני המעמד הבינוני הזעיר בורגני ז"רום וסילבי, הגרים בפריז ומקצועם הוא פסיכוסוציולוגים והם עוסקים בעיקר בביצוע סקרים. השניים וחבריהם הקרובים בעלי תשוקה להכות שורשים בחברה, למצוא זהות אושר ועושר. הם מצפים למצוא את אשרם בקניה ובצבירה של חפצים, באכילה, בשתייה, בקריאת עיתון ובביקור בסרטים בבתי קולנוע. כדי לשמור על החופש שלהם הם אינם מוכנים להשתעבד לעבודה תובענית וזה פוגע בשכר שלהם ומציב קשיי פרנסה. הם חולמים על התעשרות קלה ומהירה כמו קבלת ירושה מפתיעה. בסיפור מצטייר דיוקן של חברת צריכה נרקיסיסטית. בחלקו השני של הספר הם עוברים לגור בתוניסיה שם סילבי לימדה בבית ספר צרפתי. הם חיפשו שם את עושרם אך חשו בדידות רבה וכך לאחר מספר שנים שבו לפאריס לחיקם של החברים שלהם שקבלו אותם בזרועות פתוחות. אחרי שנים של חיי נוודות, עייפים ממחסור בכסף, עייפים מלחשוב ומלשנוא את עצמם בגלל זה, ז`רום וסילבי יקבלו משרה אחראית כפולה מלווה בשכר שאפשר לראות בו גשר זהב שהציע להם איל פרסום. הם יהיו מעתה אמידים אבל לא יחיו ממש בעושר ולא יהיו מנהלים כלליים, אלא ינהלו את המיליונים של אנשים אחרים. הספר כתוב בגוף שלישי רבים בזמן עבר כמו: הם גרו, הם היו רגישים, הם השתנו, הם היו מאוהבים בחירות, הם נהיו אחרים. הספר כתוב גם בזמן עתיד: הם יוציאו את מכתביהם, יפתחו את העיתונים, הם יפגשו שוב, אז יכנסו לעיר הערבית דרך שער הקאסבה, הם יעזבו את פריז, הם ירגישו נח בבגדיהם הקלים, הם יקבלו משרה אחראית כפולה וכדומה. ז'ורז' פרק מעיד על עצמו במאמר שכתב בלה פיגארו בשנת 1978 כי הוא מעולם לא כתב שני ספרים דומים ומעולם לא רצה לחזור בספר על נוסחה או על שיטה שפיתח בספר קודם. הרבגוניות שלו, כך כתב, הקשתה על אלה המחפשים בספר את טביעת האצבע של הסופר. את דרך החקירה שלו הוא מחלק לארבעה אופנים: סוציולוגי, אוטוביוגרפי, משחקי והחיבה לסיפורים ולתהפוכות. ז'ורז' פרק, הדברים, תרגום דן דאור, הוצאת בבל 1997. 124 עמודים. הדברים במכונת קריאה בבל ז'ורז' פרק במכונת קריאה בבל מוטי פוגל, לפרק את ז'ורז' פרק, באתר הארץ, 5 בדצמבר 2016
החזר ראי

החזר ראי (אנגלית: Specular reflection) הוא החזר (חלקי או מלא) ממשטח שבו גל לדוגמת אור המתקדם בכיוון יחיד יוחזר בכיוון אחד בלבד על פי חוק ההחזרה. כלומר כך שזווית הפגיעה (הזווית בין כיוון ההתקדמות של האור הפוגע לבין האנך למשטח θ i n {\displaystyle \theta _{in}} ) תהיה שווה לזווית ההחזרה (הזווית בין כיוון ההתקדמות של הגל המוחזר לבין האנך למשטח θ o u t {\displaystyle \theta _{out}} . זאת בניגוד לפיזור שבו הגל הנכנס מוחזר בעוצמות שונות לכל הכיוונים. החזר ראי היא תופעה כללית של משטחים שטוחים (ביחס לאורך הגל), והיא התגלמות של חוק שימור התנע, כמו גם עקרון פרמה הטוען שאור ינוע בין שתי נקודות במרחק המינימלי האפשרי. חוק ההחזרה מתקיים עבור גלים אלקטרומגנטים, כגון אור הפוגע במים שקטים, וגם עבור חלקיקים (כדור ביליארד הפוגע בדופן ישרה). מראה חוקי פרנל
אין כמו אלבמה

אין כמו אלבמה (בארצות הברית: Sweet Home Alabama) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 2002, מסוגת הקומדיה. הסרט בבימויו של אנדי טאנט. הסרט יצא לאקרנים ב-27 בספטמבר 2002. מלאני, מעצבת אופנה מצליחה, מתארסת לאנדרו, בנה של ראש עיריית ניו-יורק ופוליטיקאי. מלאני רוצה לחזור לעיר מולדתה באלבמה כדי לספר להוריה אישית על החתונה, אך הסיבה האמיתית לנסיעה היא על מנת להתגרש מג'ייק, אותו עזבה לפני שבע שנים. ג'ייק מסרב להתגרש עד שיום אחד הם הולכים לבר ושם מלאני חושפת סודות אפלים של חבריה ושלה. ג'ייק גורר אותה הביתה, ולמחרת הוא חותם לה על מסמך הגירושים. מאוחר יותר, מלאני מגלה שג'ייק בא לניו יורק כדי לחפש אותה. אחר כך הם מיישבים את ענייניהם ומתפייסים. למחרת, אנדרו הארוס מגיע בהפתעה לאלבמה והוא פוגש את ג'ייק שמגלה לו את האמת על מלאני. אנדרו כועס עליה, אך הוא מסכים להתחתן איתה. ביום החתונה מתברר שמלאני לא חתמה על צו הגירושין והיא עדיין נשואה לג'ייק. לבסוף, היא נשארת עם ג'ייק ועוזבת את אנדרו. ריס וית'רספון - מלאני "קארמייקל" סמוטר-פרי ג'וש לוקאס - ג'ייק פרי פטריק דמפסי - אנדרו הנינגס קנדיס ברגן - קייט הנינגס (אמו של אנדרו) מרי קיי פלייס - פארל סמוטר פרד וורד - ארל סמוטר איתן אמברי - בילי ריי ג'ין סמארט - סטלה קי פרי מלאני לינסקי - לורלין קורטני גיינס - שריף וויד מרי לין רייסקוב - דורותיה דקוטה פנינג - מלאני הצעירה קולין פורד - קלינטון הצעיר "אין כמו אלבמה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אין כמו אלבמה", באתר נטפליקס "אין כמו אלבמה", באתר AllMovie (באנגלית) "אין כמו אלבמה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אין כמו אלבמה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "אין כמו אלבמה", באתר Metacritic (באנגלית) "אין כמו אלבמה", באתר אידיבי "אין כמו אלבמה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "אין כמו אלבמה", ביקורת על הסרט באתר "עין הדג" ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טרה סנטה

Terra Santa הוא ביטוי איטלקי, שמשמעותו ארץ-הקודש. במהלך השנים, מספר מוסדות לימוד נוצריים ועוד בארץ ישראל השתמשו בשם זה. להלן חלקם: האם התכוונתם ל... קולג' טרה סנטה – מתחם ששימש את האוניברסיטה העברית בירושלים, כיום אכסניה לצליינים. תיכון טרה סנטה – תיכון ביפו.
ג'ו ונוטי

ג'וספה (ג'ו) ונוטי (Giuseppe (Joe) Venuti;‏ 16 בספטמבר 1903 – 14 באוגוסט 1978) היה כנר הג'אז הראשון. ונוטי נולד במהלך הגירת הוריו מאיטליה לארצות הברית. הוא טען שנולד על האונייה שהובילה את המשפחה לאמריקה, אך ייתכן שנולד מיד לפני כן או מיד לאחר מכן. בשנות העשרים החל לנגן ג'אז בכינור, והיה הנגן הראשון שאלתר בכלי זה באופן קבוע ולאורך זמן. יחד עם הגיטריסט וחברו מילדות אדי לאנג, השלים צמד שהיה פופולרי ביותר. גם כאשר ניגנו השניים בתזמורות ריקודים גדולות הם התבקשו לסיים כמעט כל קטע בסולו או בדואט סוחף. השניים גם הקליטו מספר תקליטים כצמד עד מותו של לאנג בשנת 1933. ונוטי עבד עם תזמורות ביג בנד רבות בהן עם בני גודמן, ביקס ביידרבק (בתזמורות של פרנק טראמבאואר ושל פול וייטמן), בינג קרוסבי, ג'ק טיגרדן ועוד והופיע גם כסולן במועדונים ועל גבי תקליטים של מוזיקה פופולרית של אותה עת. לאחר שקיעת סגנון הסווינג של התזמורות הגדולות שקעה הקריירה שלו והוא פרש מעיסוק במוזיקה. לקראת סוף שנות השישים "התגלה" מחדש. הוא הקים צמד מצליח עם נגן הסקסופון זוט סימס והשניים הוציאו יחד מספר תקליטים. שיתוף פעולה נוסף שלו באותן שנים היה עם "ותיק" נוסף, הפסנתרן ארל היינס ובצמד כנרים עם סטפן גרפלי. הוא הופיע והקליט גם מוזיקת קאנטרי. Sudhalter, Richard M. Lost Chords: White Musicians and their Contribution to Jazz, 1915-1945. Oxford, 1999. ISBN 0-19-514838-X Baxter, James. The Blue Violin - privately published 1953 biography of Joe Venuti (acquired by AB Fable Archive in March 2001). "Violin Rhythm, a School of Modern Rhythmic Violin Playing" by Joe Venuti, edited by the Dutch composer Eddy Noordijk, published by Robbins Music Corp, 1937. מדיה וקבצים בנושא ג'ו ונוטי בוויקישיתוף ג'ו ונוטי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'ו ונוטי, באתר AllMusic (באנגלית) ג'ו ונוטי, באתר MusicBrainz (באנגלית) ג'ו ונוטי, באתר Discogs (באנגלית) ג'ו ונוטי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מילה (מחשב)

במחשב, מילה משקפת את גודל יחידת הזיכרון הבסיסית המועברת בין הזיכרון ובין המעבד, וכן את גודלם של האוגרים. גודל המילה, הנמדד בסיביות, הוא אחד המאפיינים של החומרה, ומשתנה מדגם לדגם. בתחילת עידן המחשוב לא היו אורכים מקובלים לגודל מילה ובמחשבים שונים נקבעו גדלים שונים. במכונת IAS, ובעקבותיה בוויצק, למשל, היה גודל מילה של 40 סיביות. במחשב גולם א' היה גודל מילה גדול במיוחד של 75 סיביות, ובגולם ב' הגיע גודל המילה ל-64 סיביות. במחשב CDC 6600 נקבע גודל מילה של 60 סיביות. ב-IBM System/360 של חברת יבמ, שיצאה לעולם בשנת 1964, והיוותה אבן דרך בהתפתחות המחשבים, נקבע כי תו יאוחסן ב-8 סיביות המהווים בית, וכי מילה תכיל 4 בתים, כלומר תהיה באורך 32 סיביות. מאוחר יותר עם התפתחות המיני מחשב והמיקרו מחשב הפכו הבית וכפולותיו לסטנדרט. בשונה ממחשבים ישנים שם צוינה כתובת זיכרון ככתובת המילה, במעבדים מודרניים הכתובות הן כתובת הבית ללא קשר לגודל המילה. לפיכך הפך גודל המילה 16, 32 או 64 ביט למציין, בעיקר, של "חוזק" המעבד. הבדל נוסף לעומת המחשבים הראשונים הוא שבהם מילה הייתה לרוב שטח הזיכרון המשמש לאחסון של פקודת מכונה אחת. זה המצב בוויצק, למשל. במערכת 360 יש פקודות רבות שאורכן מילה אחת, אך יש גם פקודות שאורכן חצי מילה ואחרות שאורכן מילה וחצי. עם התפתחות המיני מחשב והמיקרו מחשב כלל זה הפך תקף פחות ופחות, ופקודה מאוחסנת בכמה בתים. עדיין יש חשיבות במחשבים המודרניים, גם בגישה לפקודות וגם בגישה לנתונים, ליישור (Alignment) של נתונים לגודל המילה המלא על מנת שלא להזדקק למספר פניות לזיכרון עבור גישה לנתון או פקודה בודדים. במחשבים שמטרתם חישובים מתמטיים הנטייה היא למילה ארוכה יחסית, משום שהיא תורמת לדיוק בהצגתם של מספרים גדולים. להשגת דיוק מוגדל נעשה שימוש במילה כפולה, ולעיתים אף במילה מרובעת. לגודל המילה יש השפעה גם על גודל הזיכרון המרבי במחשב, משום שמילה (או חלק ממנה) משמשת לרישום כתובות זיכרון. לדוגמה, מעבד עם מילה בגודל 32 סיביות מאפשר שימוש בזיכרון שגודלו עד 4GB ‏(4,294,967,296 בתים) משום שבעזרת 32 סיביות ניתן לייצג   4 , 294 , 967 , 296 = 2 32 {\displaystyle \ 4,294,967,296=2^{32}} ערכים שונים. בשנותיה הראשונות של IBM System/360 שימשו רק 24 סיביות מתוך המילה לרישום כתובת, ולאחר מכן נוצלו למטרה זו 31 סיביות, כדי לאפשר זיכרון מרבי גדול יותר. השפעתו הניכרת של גודל המילה על המעבד מביאה לכך שנהוג לדבר, למשל, על מעבד של 32 סיביות, כשהכוונה היא לגודל מילה של 32 סיביות. מחזור אפיק סדר בתים ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארקפה

ארקפה (Arcaffe) היא רשת בוטיק של בתי קפה ובייקריז' בישראל. הרשת הוקמה בשנת 1995 על ידי שרה וקובי שמר בשיתוף עם חברת ארקפה איטליה בבעלות משפחת מסקיני מליבורנו. בשנת 2004 הקימה החברה את מפעל הייצור "פטיסארט" באזור התעשייה פולג נתניה ובו בית קליית הקפה, מאפייה, קונדיטוריה ומטבח המספקים מדי יום מוצרים לכלל בתי הקפה של הרשת. המפעל מתאפיין בעבודת יד מוקפדת, שימוש בחומרי הגלם הטובים והאיכותיים ביותר, קמח ייחודי מחיטה מובחרת, מחמצת טבעית ללא משפרי אפייה וחמאה אמיתית מתוך מטרה לספק את המוצרים הטובים והאיכותיים ביותר. בשנת 2018 הקימה החברה את "בית ארקפה" בתל אביב מעוצב בסגנון תעשייתי חשוף הוקם Arcaffe Rosters המוקדש לקפה, ובו מוקם בית הקלייה של הרשת יחד עם בית קפה. מקום הממזג מסורת ארוכת שנים של קפה איכותי ביחד עם הסיפור של הדור החדש של הקפה, המקום משמש גם לאירועים ייחודיים. החברה המשיכה לצמוח ופיתחה מגוון פתרונות קולינריים המביאים את ארקפה עד לבית, ביניהן: מוצרי דלי טריים, מגשי אירוח, מוצרים ארקפה קפואים ומוצרים לייף סטייל לבית. כיום מונה הרשת 55 סניפים בישראל. מדיה וקבצים בנושא ארקפה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ארקפה ארקפה, ברשת החברתית פייסבוק ארקפה, ברשת החברתית אינסטגרם
מילה

האם התכוונתם ל... מילה (בלשנות) – יחידה בסיסית של השפה מילה (מחשב) – יחידה בסיסית של זיכרון מחשב הליך כירורגי מילה (ניתוח) – ניתוח לכריתת העורלה ברית המילה (אירוע מקראי) – ברית שכרת ה' עם אברהם, המתוארת בסוף פרשת לך לך שבספר בראשית ברית מילה – מצווה ביהדות לכריתת העורלה שמקורה באירוע המקראי מילת זכרים - ח'יתאן, מנהג בדת האסלאם ובחברות מסורתיות אחרות (מצרים העתיקה, עמים אפריקאים וכו') מילת נשים - השחתת איבר המין הנשי, מנהג בחברות מסורתיות מוסלמיות ואחרות עץ מילה (עץ) – מֵּילָה, סוג של עץ במשפחת הזיתיים מילה סורית – מין עץ נשיר ארץ-ישראלי בסוג מילה אישים אֵמֶה מילֶה (Millet; 1819–1891) – היה פסל וצייר צרפתי ז'אן-פרנסואה מילֶה (Millet; 1814–1875) – היה צייר ותחריטן צרפתי רוז'ה מילה (Milla; יליד 1952) - כדורגלן עבר קמרוני אחר קאזה מילה (Milà) - מבנה בברצלונה שהוכר כאתר מורשת עולמית מאלה (މާލ; Malé) - בירת האיים המלדיביים מיל (פירושונים) אישים ששמם הפרטי הוא מילה
STS-37

STS-37 הייתה המשימה השמינית של אטלנטיס וה-39 בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א, ששוגרה ב-5 באפריל 1991, ונמשכה קרוב לשישה ימים. המטרה העיקרית של המשימה הייתה הצבת מצפה קרני הגמא קומפטון במסלול. מפקד: סטיבן נגל (משימת חלל שלישית) טייס: קנת קמרון (משימת חלל ראשונה) מומחה משימה: ג'רי רוס (משימת חלל שלישית) מומחה משימה: ג'רום אפט (משימת חלל ראשונה) מומחה משימה: לינדה גודווין (משימת חלל ראשונה) המעבורת שוגרה לחלל ב-5 באפריל. מהלך הספירה לאחור נעצר פעמיים מחשש לתנאי מזג האוויר, אך לאחר בדיקות הוחלט להמשיך בתהליך. ביום השלישי של הטיסה הוצב במסלול מצפה קרני הגמא קומפטון. במהלך ההצבה אחת האנטנות של הטלסקופ לא נפתחה. ג'רום אפט וג'רי רוס ביצעו פעילות חוץ רכבית לשחרור האנטנה. האנטנה שוחררה בהצלחה. למחרת האסטרונאוטים ביצוע פעילות חוץ רכבית נוספת שתוכננה מראש. מטרת פעילות זו הייתה בדיקת שיטות להצבת הציודים מחוץ למעבורת. בסך הכל הם היו בחלל הפתוח כ-10 שעות. בנוסף להצבת טלסקופ צוות המעבורת ביצע מספר ניסויים מדעים, בעיקר בתחום ביולוגיה. כמו כן בוצעו צילומי שריפות שדות נפט באזור כווית שהיו תוצאה של מלחמת המפרץ. המעבורת נחתה בבסיס חיל האוויר אדוארדס ב-11 באפריל. בגלל תנאי מזג האוויר מעבורת הגיע לקרקע 190 מטר לפני תחילת מסלול נחיתה אך זה לא גרם לבעיות. כמה שנים לאחר הטיסה, סטבן נגל התחתן עם לינדה גודווין. מדיה וקבצים בנושא STS-37 בוויקישיתוף דף המשימה באתר נאס"א תיאור המשימה דיווח לעיתונות סרטון על המשימה
STS-39

STS-39 הייתה המשימה ה-40 בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א, ששוגרה ב-28 באפריל 1991, ונמשכה שמונה ימים. זו הייתה הטיסה ה-12 של מעבורת החלל דיסקברי. הפעילויות המרכזיות של המשימה היו במסגרת מחלקת ההגנה של ארצות הברית ונחשבות לסודיות גם כיום. מפקד - מייקל קואוטס - טיסה שלישית טייס - בליין האמונד - טיסה ראשונה מומחה משימה - גרגורי הארבו - טיסה ראשונה מומחה משימה - דונלד מקמונגל - טיסה ראשונה מומחה משימה - גיון בלופורד - טיסה ראשונה מומחה משימה - צ'ארלס ויץ'- טיסה ראשונה מומחה משימה - ריצ'רד הייב - טיסה ראשונה השיגור היה מתוכנן להתבצע ב-9 במרץ 1991. במהלך עבודות הכנה בכן שיגור נמצאו ליקויים שדרשו החזרת המעבורת לאולם התחזוקה. המעבורת הוחזרה לכן השיגור ב-1 באפריל. בעקבות בעיות טכניות נוספות השיגור בוצע רק ב-18 באפריל. המשימה כללה מספר פעילויות לפי תוכנית של מחלקת ההגנה של ארצות הברית. ממספר פעילויות שבוצעו בהתאם לתוכנית המשרד רק פעילות עם Multi-Purpose Experiment Canister (MPEC) הוכרזה כסודית. הצוות חולק ל-2 משמרות. בנוסף לפעילויות לפי תוכנית של משרד ההגנה בוצעו תצפיות ומספר מכשירים שוחררו מתא המטען של המעבורת בעזרת קנדארם. במהלך הטיסה התרחשו מספר תקלות שדרשו פעילויות תיקון שבוצעו על ידי הצוות. עקב תנאי מזג האוויר באזור בסיס חיל האוויר אדוארדס הנחיתה בוצע במרכז החלל קנדי ב-6 במאי 1991. משימות מעבורות החלל מדיה וקבצים בנושא STS-39 בוויקישיתוף דף המשימה באתר נאס"א תיאור המשימה דיווח לעיתונות סרטון על המשימה ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אבולוציה תאיסטית

אֵבוֹלוּצְיָה תֵּאִיסְטִית, וכן בְּרִיאָתָנוּת אֵבוֹלוּצְיוֹנִית, הן שתי השקפות עולם דומות במהותן, שלפיהן אין סתירה בין האמונה הדתית הקלאסית באלוהים וההבנה המדעית המודרנית של אבולוציה ביולוגית. תומכי האבולוציה התאיסטית מאמינים בקיומו של אלוהים וטוענים כי הוא ברא מלכתחילה את היקום בצורה שתאפשר את היווצרות החיים בצורה טבעית וללא התערבות ישירה, כלומר, האבולוציה הביולוגית היא פשוט תהליך אשר נובע באופן אוטומטי וטבעי מהתכנון הראשוני של היקום, ומטרתו הסופית, בין היתר, הייתה ליצור את האדם. אבולוציה תאיסטית אינה תאוריה מדעית, אלא פרשנות ספציפית של הקשר בין מדע האבולוציה לאמונה הדתית. תומכי האבולוציה התאיסטית הם אחת מן הקבוצות אשר דוחות את הקונפילקט בין דת ומדע. כלומר, הם טוענים כי אין סתירה בין המיתוסים הדתיים של בריאת העולם והתאוריה המדעית של אבולוציה. תומכיה הראשונים של השקפה זו נקראו "דרוויניסטים נוצרים". אחד הדוברים הבולטים של גישה זו היה הביולוג האבולוציוני תאודוסיוס דובז'נסקי, במאמרו "דבר אינו הגיוני בביולוגיה אלא לאורה של האבולוציה". אין לבלבל בין אבולוציה תאיסטית לבין תכנון תבוני, ההשקפה הדתית לפיה האבולוציה אינה יכולה להתקיים כתהליך טבעי, ודורשת התערבות פעילה של "מתכנן תבוני" כלשהו על מנת להפיק תוצאות מורכבות. האבולוציה התאיסטית היא ההשקפה המקובלת בקרב מספר כנסיות נוצריות גדולות, ביניהן הכנסייה הקתולית, הנצרות האורתודוקסית והנצרות הפרוטסטנטית, וכן בקרב חלק מהיהודים. לדברי יוג'יני סקוט: "בצורה כזו או אחרת, אבולוציוניזם תיאיסטי הוא תפיסת הבריאה הנלמדת ברוב הסמינרים הפרוטסטנטיים המרכזיים, ולמרות שאין לכנסייה הקתולית עמדה רשמית, היא אכן תומכת באמונה בה. מחקרים מראים שקבלת האבולוציה בארצות הברית נמוכה יותר מאשר באירופה או ביפן; מבין 34 מדינות שנדגמו, רק לטורקיה היה שיעור קבלה נמוך יותר מאשר בארצות הברית. האבולוציוניזם התיאיסטי תואר כטוען להתאמה בין מדע לדת, וככזה הוא נתפס בבוז הן על ידי כמה אתאיסטים והן על ידי בריאתנים רבים מכדור הארץ. החל מפרסומה של תורת האבולוציה של צ'ארלס דרווין בשנת 1859, עסקו חלק מהוגים היהודיים ביחס הראוי אליה. ביניהם ניתן למנות את הרב אברהם יצחק הכהן קוק, אשר כתב עליה מספר פסקאות, למשל ב"אורות הקודש". במאה ה-20, עם הפיכתה של תאוריית האבולוציה לרעיון מרכזי במדע הביולוגיה, הוצעו רעיונות שונים להתמודדות עם הקונפליקטים שהתעוררו בין ההסברים המדעיים להיווצרות החיים, בהדרגה ובאופן המושפע מאקראיות המוטציה (בשילוב עם ברירה טבעית), לבין המסורת היהודית התנ"כית המספרת על בריאת החיים על ידי בורא. אחד ההוגים שכתב על הנושא הוא הרב יונתן זקס. בספרו "השותפות הגדולה", הוא הציע רעיונות ליישוב הסתירות בין האמונה לבין המדע, כשפרק י"ג בספר מוקדש לדארוויניזם ומראה דרכים לראות בתורת האבולוציה רעיונות חדשניים על אלוהים ועולמו. בשלהי המאה ה-20, פרופ' נתן אביעזר פרסם סדרת ספרים העוסקת ביחס בין תורה למדע, כשספרו הראשון, "בראשית ברא", מציע פתרון פרקטי לסתירות בין בריאה לאבולוציה ומראה תיאום בין ששת ימי הבריאה להיווצרות העולם, מערכת השמש והחיים. הפודקאסט "אבולוציה זו לא מילה גסה" Evolution Vs. Creationism, Eugenie Scott, Niles Eldredge, p62-63 Numbers (2006), pp 34-38 ערך זה הוא קצרמר בנושא דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
STS-40

STS-40 הייתה המשימה ה-11 של הקולומביה, ה-41 בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א ומשימת "מעבדת חלל" (Spacelab) החמישית, ששוגרה ב-5 ביוני 1991, ונמשכה תשעה ימים. המשימה הייתה משימת "מעבדת חלל" הראשונה שהוקדשה כולה לביולוגיה. מפקד:בריאן או'קונור טייס: מרגרט ריי סדון מומחה משימה: פרנסיס אנדרו גפני מומחה משימה: תמרה ג'רניגן מומחה משימה: סידני גוטיירס מומחה מטען: ג'יימס בגיאן מומחה מטען: מילי יוז-פולפורד השיגור היה מתוכנן ל-22 במאי 1991. 48 שעות לפני השיגור התברר שקיימת דליפה במערכת הנעה. מערכות פגומות הוחלפו ושיגור נדחה ל-1 ביוני. לאחר דחייה נוספות, השיגור בוצע ב-5 ביוני ללא תקלות. מהלך השיגור צולם ותועד בסרט תיעודי Journey to Space. זו הייתה המשימה החמישית בה השתמשו במערכת ספייסלאב והראשונה שהוקדשה למדעי החיים. בתחום זה הצוות ביצע ניסויים מדעיים שונים. לצורכי ההניסויים במעברות היו מספר מכרסמים ודגים. בנוסף בוצעו ניסויים בתחום תורת החומרים, שימוש בתקליטון בתנאי טיסת חלל וחקר קרינה קוסמית. הנחיתה בוצע בהצלחה ב-14 ביוני 1991 בבסיס חיל האוויר אדוארדס. משימות מעבורות החלל מדיה וקבצים בנושא STS-40 בוויקישיתוף דף המשימה באתר נאס"א תיאור המשימה דיווח לעיתונות סרטון על המשימה ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלכסיי צ'יריקוב

אלכסיי צ'יריקוב (24 בדצמבר 1703- 4 ביוני 1748) היה מגלה ארצות רוסי. הוא נולד בכפר קון במחוז טולה. בשנת 1715 סיים בית ספר לנווטים. בשנת 1721, עם סיום לימודיו באקדמיה הימית החל את שרותו בצי הרוסי. בשנת 1725 התמנה לסגנו של ויטוס ברינג במשלחתו לחקר סיביר וקמצ'טקה. בשנים 1733–1741 היה מפקד של הספינה "פבל הקדוש" שהייתה חלק של המשלחת השנייה לחקר סיביר וקמצ'טקה. בשנת 1740 היה בין מקימי העיר פטרופבלובסק-קמצ'טסקי. ביולי 1741 היה האירופאי הראשון שהגיע לחופי אלסקה. בדרך חזרה גילה מספר איים באזור לרבות אגאטו. עם חזרתו לסנקט פטרבורג התמנה למנהל האקדמיה הימית בעיר. פעל בהסדרה ופרסום של ממצאים וגילויים מהמשלחות שבהן השתתף. על שמו נקראו מספר מקומות ביפן, רוסיה וארצות הברית. אלכסיי צ'יריקוב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אלכסיי צ'יריקוב, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
הגדרה רקורסיבית

הגדרה רקורסיבית או הגדרת נסיגה היא הגדרת מושג באופן שמצריך פניה אל אותה הגדרה, אבל בתנאים שונים. לרוב, כדי לא להיגרר לרקורסיה אינסופית, הגדרה רקורסיבית תכלול גם תנאי עצירה. למשל, ההגדרה "יהודי הוא מי שאמו יהודיה" היא רקורסיבית, משום שכדי לקבוע האם אדם הוא יהודי, עלינו לדעת אם אימו יהודייה. ההגדרה מחליפה את השאלה 'האם אדם הוא יהודי?' בשאלה 'האם אימו יהודיה?', בשונה מהגדרה מעגלית המחליפה את השאלה באותה שאלה עצמה. יש להבחין בין רקורסיביות של הגדרה, לבין רקורסיה שהיא בדרך-כלל פעולה המבוצעת על ידי הפניה עצמית. במתמטיקה הגדרה רקורסיבית של מושג מתקבלת כהגדרה תקפה, אם אפשר להוכיח שהיא מספקת תשובה חד-משמעית בכל מקרה; ההוכחה היא בדרך כלל באינדוקציה או באינדוקציה טרנספיניטית. הגדרה כזו נקראת הגדרה אינדוקטיבית. דוגמאות: ההגדרה "   n ! {\displaystyle \ n!} שווה ל-   1 {\displaystyle \ 1} אם   n = 0 {\displaystyle \ n=0} , ול-   n ⋅ ( n − 1 ) ! {\displaystyle \ n\cdot (n-1)!} אחרת" היא הגדרה אינדוקטיבית של פונקציית העצרת. במערכת פאנו בונים את פעולת החיבור של מספרים טבעיים מתוך פעולת העוקב   S ( x ) {\displaystyle \ S(x)} (העוקב של 5 הוא S(5)=6, וכדומה). את פעולת החיבור מגדירים באופן אינדוקטיבי: אם b=1 אז לפי ההגדרה   a + b = S ( a ) {\displaystyle \ a+b=S(a)} ; אחרת, b הוא העוקב של איבר מתאים c, ואז מגדירים a+b=S(a)+c. החלפנו כאן את המושג "b+?" במושג 'פשוט' יותר, "c+?". בלוגיקה מתמטית, פסוק תקני הוא אטום, או פסוק שנבנה באופן חוקי מפסוקים תקניים. זו הגדרה רקורסיבית, שבעזרת אינדוציה על אורך הפסוק אפשר לראות אותה כהגדרה אינדוקטיבית. בתאוריה של מספרים סוריאליסטיים, מגדירים "משחק הוא זוג סדור שכל רכיב שלו הוא קבוצת משחקים". ממבט ראשון זו הגדרה בעייתית, שכן לכאורה ההנחה שבכלל לא קיימים משחקים היא עקבית. אבל אם נשים לב שהקבוצה הריקה היא בוודאי קבוצה של משחקים (באופן ריק, ללא קשר להגדרה), יתברר שאפשר לבנות את המשחק שבכל רכיב שלו יש קבוצה ריקה, ועוד רבים אחרים. אפשר להגדיר 'תאריכי לידה' למשחקים (המשחק שבנינו נולד ביום 0, אלו שהרכיבים שלהם משתמשים רק בו נולדו ביום 1, וכן הלאה), וכך לקבל הגדרה אינדוקטיבית תקפה. עבור מספרים טבעיים אפשר להגדיר: "מספר חצילי הוא כזה שלפחות מחצית מן המספרים הקטנים ממנו אינם חציליים". לפי ההגדרה הזו 1 הוא חצילי באופן ריק (אין מספרים קטנים ממנו, וממילא הם כולם לא חציליים). הקורא מוזמן לבדוק שחציליות היא שם חדש לאי-זוגיות. לקבוצות כדוגמת קבוצת קנטור אפשר לתת הגדרה רקורסיבית: "תת-קבוצה C של הקטע [0,1] היא 'קנטורית' אם היא שווה לאיחוד של קבוצה קנטורית המכווצת לשליש השמאלי של הקטע, עם קבוצה קנטורית המכווצת לשליש הימני שלו". יש הרבה קבוצות קנטוריות (ביניהן קבוצת קנטור עצמה, אבל גם הקבוצה הריקה). כעת, את קבוצת קנטור אפשר להגדיר כאיחוד כל הקבוצות הקנטוריות - אלא שזו בנייה מפורשת ולא רקורסיבית. נעיר שהגדרה כדוגמת "תת-קבוצה C של הקטע [0,1] היא 'קנטורית במובן החזק' אם היא שווה לאיחוד של הקבוצה C מכווצת לשליש השמאלי של הקטע, עם הקבוצה C מכווצת לשליש העליון שלו", אינה הגדרה רקורסיבית: כדי לבחון את C צריך אמנם לבדוק את C עצמה, אבל זו לא רקורסיביות, וגם לא מעגליות; הבדיקה האם C קנטורית-במובן-החזק אינה תלויה בקנטוריות-במובן-החזק של קבוצות אחרות, וגם לא בזו של C עצמה. הַגְדָּרַת נְסִיגָה במילון מתמטיקה (תשמ"ה, 1985), באתר האקדמיה ללשון העברית
XSS-10

XSS-10 (ראשי תיבות באנגלית של eXperimental Satellite System-10) הוא מיקרו לוויין שפותח על ידי מעבדות המחקר של חיל האוויר האמריקני, לצורך הדגמת הטכנולוגיה והיישום של מבצעי פעילות קרבה בחלל - תמרון בקרבתו של לוויין אחר, צילומו ובחינתו. הלוויין נועד גם לבחון מערכות שונות המאפשרות ניווט אוטונומי של לוויינים, בקרבה של מטרים מלוויינים אחרים. היישומים של פעילויות קרבה מגוונים, ופרט לתחום הצבאי, כוללים תדלוק לוויינים, שדרוג בחלל, ותיקונם של לוויינים מקולקלים. XSS-11 מדיה וקבצים בנושא XSS-10 בוויקישיתוף מידע על הלוויין באתר חיל האוויר האמריקני