laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מהצד השני עם גיא זהר

מהצד השני עם גיא זהר היא תוכנית יומית בהגשת גיא זהר, המשודרת מדי ערב בערוץ כאן 11, לפני 'שבע עם איילה חסון'. הטור מציג את עצמו: "בימים של שטף בלתי פוסק של מסרים ואינפורמציה, יש מי שמנסה לעשות סדר. גיא זהר בטור יומי, חושף את הפער שבין המציאות לבין הדרך בו היא משתקפת בתקשורת, ואת המנגנונים שמעצבים לנו אותה". אחת לתקופה, משודרת תוכנית שבה יש מענה על תגובות צופים מהתוכניות הקודמות. מלבד זהר בתוכנית מופיעים לעיתים קרובות בפינה משלהם אנשי התקשורת לאה לב ורועי עידן וכן עיתונאים, אנשי תקשורת ומשפיענים אחרים. התכנית זכתה בפרס האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה לשנים 2020-2022, בקטגוריה של תוכניות אקטואליה. טרם עליית התוכנית, ניסה ועד עובדי התאגיד למנוע את צילומי התוכנית, בטענה כי שימוש של חברת הפקה חיצונית באולפני התאגיד מנוגדת לחוק, האוסר על הפקות חוץ בתחום החדשות. לבסוף עלתה התוכנית לשידור והיא מופקת באולפן פנוי של תאגיד השידור. הפקת התוכנית נפסקה זמנית ב-8 באוגוסט 2019 בעקבות הסכסוך עם "קודה תקשורת" על ההתנהלות הלקויה בהפקת "מחוז ירושלים". סכסוך זה הוביל להחלטת "כאן" להפסיק כל התקשרות עם החברה. ב-18 בספטמבר התוכנית חודשה, לאחר שהושג הסדר על כך שהחברה של זהר תפיק אותה אישית. מאז 14 בנובמבר 2021, משודרת בערוץ מכאן 33 תוכנית בגרסה בערבית בהנחיית רמי יונס. העונה הראשונה הסתיימה ב-5 באוקטובר 2023. בין 23 באוקטובר באותה השנה לבין 18 באפריל 2024 שודרה העונה השנייה של התוכנית, כשעקב המלחמה הורחב כל פרק לכדי שעה שלמה, מ-17:00 עד 18:00 מדי יום. ב-15 במאי 2024 התוכנית חזרה במתכונת הרגילה מ-18:45 עד 18:55. אתר האינטרנט הרשמי של מהצד השני עם גיא זהר מהצד השני עם גיא זהר, ברשת החברתית פייסבוק מהצד השני עם גיא זהר, ביישום טלגרם מהצד השני עם גיא זהר, ברשת החברתית אינסטגרם "מהצד השני עם גיא זהר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מהצד השני עם גיא זהר, רשימת השמעה, באתר יוטיוב בן בירון בראודה‏, ב-12 דקות בלבד קיבלנו מגיא זהר מידע שלא קיבלנו בשבוע של מהדורות, באתר וואלה, 15 במרץ 2021 מהצד השני עם גיא זהר, תוכנית הבכורה נוסח תיאור התוכנית כמופיע באתר הרשמי פרק מהתכנית בערוץ היוטיוב של כאן 11 הזוכים והזוכות פרסי הטלוויזיה 2020, באתר www.israelfilmacademy.co.il אלכסנדר כץ, ועד עובדי התאגיד ניסה למנוע את צילומי התכנית של גיא זהר, באתר אייס, 12 בפברואר 2019 الجهة الثانية | مع رامي يونس - YouTube, www.youtube.com ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הכול פוליטי

הכול פוליטי היא תוכנית אקטואליה-פוליטית שבועית שמשודרת בערוץ כאן 11. את התוכנית מגישה קרן אוזן. היא משודרת במוצאי שבת בשעה 18:00 ועד לחדשות השבת. בשנת 2019, הגיש את התוכנית דב גיל-הר. בשנים 2021-2020 הגיש אותה אסף ליברמן ובשנים 2021-2023 הגישו את התוכנית יערה שפירא וסולימאן מסוודה. התוכנית מציגה פאנל פרשנים בנושא השבוע החולף בדגש על הפן הפוליטי. בכל תוכנית נערכים ראיונות עם פוליטיקאים, כמו כן פינות נוספות כגון: פינה בתחילת התוכנית בה המנחים מציגים ציטוטים של פוליטיקאים ואומרים את מה שבאמת התכוונו להגיד כביכול, וכן משאלי רחוב בנושאים שונים. פגוש את העיתונות פופוליטיקה המטה המרכזי אתר האינטרנט הרשמי של הכול פוליטי הכול פוליטי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אלכסנדר כץ, גם כאן רוצה 'פגוש את העיתונות': בוחן העלאת תכנית פוליטית, באתר אייס, 21 בינואר 2019 אלכסנדר כץ, בתאגיד התעוררו סוף סוף: ישיקו תכנית פוליטית לקראת הבחירות, באתר אייס, 20 בפברואר 2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'אבה ההאט

ג'אבה דסיג'ליק טיורה, הידוע כג'אבה ההאט (באנגלית: Jabba the Hutt)‏ (‎596 BBY – 4 ABY), הוא דמות בדיונית מסרטי "מלחמת הכוכבים". ג'אבה הוא בנו של זורבה ההאט ואביו של רוטה ההאט, והוא גנגסטר השולט בכוכב טטואין ומצליח לשמור על עצמאות מסוימת הן בתקופת שלטון הרפובליקה והן בתקופת שלטון האימפריה. מראהו של ג'אבה הוא דמוי חשופיות או תולעת ענקית. ג'אבה מופיע בשלושה מסרטי הסאגה: הסרט הראשון, הרביעי והשישי, בכל פעם בכוכב טטואין. בסרט "אימת הפנטום", ג'אבה הופיע כמארגן וכבעלים של מרוץ הפודים טטואין, בו משתתף אנקין סקייווקר. בסרט "תקווה חדשה", ג'אבה תפס את האן סולו, מחוץ לקנטינה במוס אייסלי. מסתבר כי בעבר, ג'אבה נתן להאן משלוח להברחה. במהלך הטיסה, האן נתקל בחלליות אימפריאליות, ונאלץ להשליך את הסחורה מחוץ לחלליתו, אל עבר החלל הפתוח. מהלך זה גרם נזק כספי לג'אבה, עליו ציפה לקבל פיצוי מהאן. לאחר שהמועד בו האן היה אמור לשלם פג, ג'אבה שכר קבוצת ציידי-ראשים, ביניהם גרידו ובובה פט אשר תפקידם היה למצוא את האן, ולהביאו אל ג'אבה. ג'אבה איים על האן, והודיע לו כי הוא מצפה לתשלום בקרוב. אם לא, יהיה לו חבל להפטר ממנו בדרכים לא-נעימות. בסרט "האימפריה מכה שנית", ג'אבה קיבל את האן המוקפא, בצורת קיר פחמן מבובה פט, אשר נעזר בדארת' ויידר לתפיסתו. בסרט "שובו של הג'די", ג'אבה קיבל את זוג הדרואידים C-3PO ו-R2D2 במתנה מלוק סקייווקר, כחלק מתוכנית גדולה שמטרתה הייתה שחרורו של האן. במהלך המבצע, נתפסו צ'ובאקה והנסיכה ליאה על ידי ג'אבה - צ'ובאקה הושלך לכלא, וליאה הפכה לשפחתו של ג'אבה. לוק הגיע לארמונו של ג'אבה, והציע לג'אבה עסקה שבמהלכה ישחרר ג'אבה את חבריו ותמורתם יקבל כסף רב. כשג'אבה סירב, לוק ניסה לתוקפו, אך במקום זאת נפל למלכודת של ג'אבה, וניצב אל מול מפלצת הראנקור האימתנית. לוק הצליח להרוג אותה, וג'אבה ציווה להשליך אותו ואת האן כטרף למפלצת אחרת - מפלצת החול, הסארלאק, השוכן בים הדיונה בטטואין. לוק הצליח להציל את כל שאר חברי ברית המורדים הגלקטית, בקרב שהתרחש מעל הסארלאק, בו הצליח האן, ללא כוונה, להרוג את בובה פט. ג'אבה מצא את מותו כאשר ליאה נאבקה בו, וחנקה אותו בעזרת שרשרת ברזל אותה הוא קשר אליה. לפי חשבון השנים, ג'אבה היה כבן 600 שנה כאשר נחנק על ידי ליאה. בסרט המקורי מ-1977, ג'אבה היה בן אדם שמן. ב-1983 ג'ורג' לוקאס החליט לשנות את הדמות ולהפוך אותה לתולעת הענקית המוכרת לנו כיום. בסרט שובו של הג'די ג'אבה הופיע לראשונה כתולעת. בניית הבובה ששימשה לצילומים ארכה שלושה חודשים, ומחיר הבובה נעמד על כחצי מיליון דולר. את הבובה הפעילו שישה אנשים: שניים בראשו, שניים בזנב, אחד עם שלט רדיו השולט על הבעות הפנים ואחר אשר הפעיל את ליצן החצר של ג'אבה היושב לידו. בגרסה החדשה של הסרט הרביעי משנת 1997 הפכו את האדם השמן לתולעת הנוצרת בידי אנימציה ממוחשבת, ובשנת 2004 שיפרו את דמות האנימציה בשנית. בסרט "שיגעון בחלל" ישנה פארודיה עליו ועל רשת "פיצה האט" בשם "פיצה ההאט". מדיה וקבצים בנושא ג'אבה ההאט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ג'אבה ההאט (באנגלית)
מעברות (סדרת טלוויזיה)

מעברות היא סדרה דוקומנטרית ישראלית, ששודרה בערוץ כאן 11. התוכנית עוסקת במעברות שהוקמו במדינת ישראל בתחילת ימיה, בעת גל העלייה הגדול לארץ. התוכנית מציגה חומרי ארכיון נדירים ועדויות של תושבי המעברות. זוכת פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשנת 2019 בקטגוריית "סדרת התעודה". הסדרה כללה ארבעה פרקים, ונוצרה על ידי הבמאית דינה צבי־ריקליס והמפיק אריק ברנשטיין, בשיתוף העיתונאי שי להב והחוקרת הילה בהרד. והתמקדה בתקופה שבין 1948 ל–1952, בה הוקמו עקב עשרות מעברות עבורים העולים החדשים. היא כוללת ראיונות עם אנשי אקדמיה, בוגרי המעברות ואנשים שעבדו בהן כאנשי מקצוע (עובדים סוציאליים, שוטרים, אחיות וכו'). בנוסף שולבו בה חומרי ארכיון. הפרק הראשון, "תוהו ובוהו", עסק בקליטה ומיון העולים במחנה שער העלייה והתנאים במחנה, פרשת ילדי תימן וההחלטה על הקמת המעברות. הפרק השני, "החלום", עסק בתהליך הקמת המעברות, מבצע עזרא ונחמיה, העלייה מרומניה בתקופה זו, והחיים במעברות. הפרק השלישי, "השבר", עסק באפליה בין עולי ארצות האסלאם לבין העולים מאירופה, הסכם השילומים, והתרבות במעברות, כולל פרויקט "תל"ם" - תיאטרון למעברות, הטיפול נגד הגזזת ומחאות תושבי המעברות. הפרק הרביעי, "סרח עודף", עסק בתהליך חיסול המעברות ובקבוצות שנשארו במעברות עד תחילת שנות ה-70. סאלח, פה זה ארץ ישראל סאלח שבתי אתר האינטרנט הרשמי של מעברות "מעברות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) איתי שטרן, "הסדרה 'סאלח' היא פרופגנדה. אני מציג תמונה מורכבת", באתר הארץ, 20 בפברואר 2019 - ריאיון עם מפיק הסדרה אריק ברנשטיין ביקורות דורון ברוש, ‏אנשי הקיפוח מצחצחים חרבות: "מעברות" תחל גל חדש של מריבות, באתר מעריב אונליין, 21 בפברואר 2019 אריאנה מלמד, "מעברות": 70 שנה אחרי, למזרחים יש את כל הסיבות להתבכיין, באתר הארץ, 21 בפברואר 2019 מיכל ליבר-רונן, "מעברות" - לראות איך נראה החלום ושברו, באתר ynet, 27 בפברואר 2019 נדב מנוחין‏, הישג טלוויזיוני משמעותי: "מעברות" תקדם אותנו בדרך אל התיקון, באתר וואלה, 21 בפברואר 2019 אבשלום בן צבי, ילדי תימן ב"מעברות" - ליקויים בתחקיר והטעיות בעריכה, ביומן הרשת "עמדת תצפית". רן בוקר, "הנערים" זכתה בטקס פרסי האקדמיה לטלוויזיה, באתר ynet, 29 באפריל 2020 אבי פיקאר ושפרה שורץ, האמת על הטיפול בגזזת, באתר הארץ, 31 במרץ 2019 אלכסנדר כץ, מול 'ארץ' ו'האח': סדרת הדוקו 'מעברות' רשמה 5.4% נאים, באתר אייס (אתר אינטרנט), ‏21 בפברואר 2019 אלכסנדר כץ, ארץ נהדרת והאח הגדול התחזקו ביחס לרביעי שעבר, באתר אייס, ‏28 בפברואר 2019 אלכסנדר כץ, לפעמים יש להם גם ארץ נהדרת: קשת כבשה את הרייטינג אתמול, באתר אייס, ‏7 במרץ 2019 אלכסנדר כץ, צמוד בפריים טיים: הישרדות VIP בולמת את ארץ נהדרת, באתר אייס, ‏14 במרץ 2019
A Horse with No Name

"A Horse with No Name" (בעברית: "סוס ללא שם") הוא שיר שנכתב על ידי דואי באנל ובוצע על ידי להקת הפולק רוק "אמריקה". השיר יצא לאור בשנת 1971. השיר נכלל באלבום הבכורה של להקת אמריקה שנקרא בשם זהה לשמה. כאשר יצא האלבום הוא הופץ תחילה באירופה ללא השיר, וזכה להצלחה מתונה. האחים וורנר ביקשו מהלהקה להוציא שיר אחר שיושמע רבות בתחנות הרדיו. חמישה חודשים לאחר יציאת האלבום שהתה הלהקה באולפן הקלטות במחוז דורסט והקליטה מספר שירים, ביניהם את השיר שנקרא תחילה בשם "Desert Song" והאחים וורנר החליטו להוציא. שני הדמואים הראשונים הוקלטו ונועדו לשקף את תחושת המדבר החם והיבש ששרר בציור של סלבדור דאלי וסוס מוזר בציור של מאוריץ קורנליס אשר אליהם נחשפה הלהקה. בעצת המפיק איאן סמוול שונה שם השיר לשמו הנוכחי. השיר מתאר מסע דרך המדבר. על אף חוסר הנוחות בסביבה, הדובר מוצא מנוח בסביבה זו. על פי דיואי באנל הסוס מייצג אמצעי להיכנס למקום מלא שלווה. המקום השלו נמצא במדבר, שעבור דיואי נחשב כמקום רצוי, בזמן ששהה באנגליה הגשומה. תחנת רדיו בקנזס סיטי אסרה את השמעת השיר משום שחשבה שהשיר מעודד שימוש בסמים, כשהמילה Horse (סוס) היא מילת סלנג שפירושה הרואין. על השיר נאמר שביצועו מזכיר בסגנונו את ניל יאנג. בצירוף מקרים הדיח A Horse with no name את שירו של יאנג מן המקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100. כנגד השיר הובעה ביקורת על משפטים במשלב נמוך, כגון "The heat was hot" (החום היה חם), There were plants, and birds, and rocks, and things" (היו צמחים, וציפורים, וסלעים ודברים), ו"'Cause there ain't no one for to give you no pain." (כי אין אף אחד לתת לך שום כאב). השיר הושמע בסרט הבריטי-צרפתי משנת 1998 "Hideous Kinky" בעת שהוצג מסע במדבר במרוקו. השיר היה גם חלק מפסקול הסרטים The Devil's Daughter, The Trip ו"אייר אמריקה". כמו כן הושמע השיר בסרט חלום אמריקאי ובסרט "The Nice Guys". A Horse With No Name הושמע גם באחד מפרקי הסדרה חברים, הסדרה בוג'ק הורסמן ובסדרה שובר שורות מידע על היצירה "A Horse with No Name" באתר מיוזיק בריינז גרסאות נוספות ל"A Horse with No Name" באתר SecondHandSongs A horse with no name by america, באתר songfacts דייב לינג, The Story Behind The Song: A Horse With No Name by America, באתר Louder classic rock‏, 1 באוקטובר 2016 Decadence and depravity…with added cheese, באתר DorsetLife‏, יוני 2015 Horse With No Name, באתר essbackstageacc Q&A with america ainger Gerry Beckely, באתר Patch‏, 12 בדצמבר 2012 Certificazioni, FIMI (באיטלקית)
פולין מוראן

פולין מוראן (באנגלית: Pauline Moran; נולדה ב-26 באוגוסט 1947) היא שחקנית, מגישה ואסטרולוגית בריטית. היא ידועה בעיקר מהופעתה בתפקיד מיס למון בסדרת הטלוויזיה הבריטית "פוארו" המבוססת על ספריה של אגאתה כריסטי. מוראן נולדה בעיר בלקפול שבלנקשייר. היא למדה משחק בבתי ספר אחדים בהם התיאטרון הלאומי לנוער והאקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה. מאז 1987 היא אסטרולוגית מקצועית. על אף שהיא בעיקר שחקנית תיאטרון, מוראן הופיעה בסרטי קולנוע אחדים כגון "The Good Soldier" (מ-1981), "האישה בשחור" (1989), ו"כאוס בגני ורסאי" (2014). ב-1983 שיחקה מוראן בסדרת הטלוויזיה "The Cleopatras". בין 1965 ל-1979 ניגנה בגיטרה בס בלהקה בשם "The She Trinity" שכללה נשים בלבד. פולין מוראן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פולין מוראן, באתר AllMovie (באנגלית) פולין מוראן, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) פולין מוראן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Astrum Astrology Reports by Pauline Moran, invaluable insights for parents, children and adults". web.archive.org. 15 בפברואר 2006. {{cite web}}: (עזרה) "She Trinity". נבדק ב-21 באוקטובר 2007. {{cite web}}: (עזרה)
ממותת כרתים גמדית

ממותת כרתים גמדית (שם מדעי: Mammuthus creticus) היא מין של ממותה נכחדת אשר חיה רק באי כרתים שבים התיכון בתקופת הפליסטוקן שלפני 800,000 שנה בערך והיא הייתה גמדית יותר מקרוביה היבשתיים. היא התגלתה ב-1907 ממאובנים שיניים טוחנות ובהמשך חוליות וצלעות גדולות ונחשבה תחילה למין של פלאולוקסודון, תוך השוואה למין הנכחד הגמדי פלאולוקסודון פלקונרי מסיציליה ומלטה. רק בהמשך עברה לסוג ממותה, עקב מבנה שיניים הקרוב יותר לממותה. ממותה זו הייתה הקטנה שבממותות מעולם והיא הגיעה עד לגובה 1 מטר בכתף ולמשקל 310 ק"ג, קטנה בהרבה מקרוביה היבשתיים שהגיעו למשקל של 10 טונות. עצם הירך שלה הגיע לאורך 33 ס"מ. היא קטנה כדי להצליח למצוא מזון באי הקטן. בעבר סברו שמדובר בגולגולות של קיקלופים, אך בהמשך התברר שמדובר בפילים נכחדים, אשר כנראה הגיעו דרך רפסודת עצים או בשחייה לאי. מדיה וקבצים בנושא ממותת כרתים גמדית בוויקישיתוף ממותת כרתים גמדית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ממותת כרתים גמדית, באתר GBIF (באנגלית)
מלכות (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מונרכיה – ממלכה מלכות (סדרת טלוויזיה) – דרמת פשע ישראלית מלכות – העשירית מעשר הספירות לפי הקבלה היהודית מקהלת מלכות – מקהלה חסידית מלכה (פירושונים)
ע"ב ס"ג מ"ה ב"ן

ע"ב ס"ג מ"ה ב"ן (בראשי תיבות: עסמ"ב במספרים: 72, 63, 45, 52) הוא מושג בקבלה היהודית, שיסודו בארבע אפשרויות גימטריה במילוי לשם יהוה. האפשרות ע"ב נוצרת מגימטריה של השם ב"מילוי יודין": יוד הי ויו הי, ס"ג ממילוי משולב: יוד הי ואו הי, מ"ה מ"מילוי אלפין": יוד הא ואו הא, וב"ן מ"מילוי ההין": יוד הה וו הה. ארבע אפשרויות אלו הן ארבע מתוך 27 אפשרויות מילוי לאותיות י ה ו ה. בספרות הקבלה מוסבר כי שורשם של ארבעת השמות הוא במספר 72; הראשון (ע"ב) הוא עצמו 72, השני (ס"ג) בצירוף עשר האותיות גם הוא 72 (עם הכולל), השלישי (מ"ה) בצירוף הגימטריה הרגילה של יהוה (26) עם הכולל שווה 72. הרביעי (ב"ן) אינו שווה ל-72, אך השם יהוה עצמו בריבוע (י יה יהו יהוה) עולה 72, ומשויך לשם ב"ן כיוון ששם זה שהוא כנגד ספירת ה"מלכות" אין לו כח בפני עצמו אלא מה שמקבל מאחרים. ארבע הפעמים 72 שוות בסך הכל 288 (רפ"ח) ועל זה מיוסד המושג הקבלי רפ"ח ניצוצין. האות י' מופיעה תשע פעמים בארבעת השמות ומרמזת ל"מים" שבמקווה שעולים בגימטריה 90. סך האותיות של ארבעת השמות הוא 39 כנגד ל"ט מלאכות שאסורות בשבת. הגימטריה של ארבעת השמות היא 232 ושווה לגימטריה של "הברכה". שם בן ע"ב מושגי יסוד בקבלה יעקב עדס, דברי יעקב - בשמות הקודש, שער ד', באתר היברובוקס ראו כאן את רשימת האפשרויות. הרמח"ל בקל"ח פתחי חכמה פתחים נה' נו' קל"ח פתחי חכמה פתח נז. כתר שם טוב חלק ראשון סימן ב' בשם הבעש"ט.
פלאולוקסודון פלקונרי

פלאולוקסודון פלקונרי (שם מדעי: Palaeoloxodon falconeri) הוא מין נכחד של בעל חדק קדום ממשפחת הפיליים שהשתייך לסוג פלאולוקסודון, אשר חי באיי הים התיכון סיציליה ומלטה בתקופת הפליסטוקן וההולוקן לפני 800,000-100,000 שנה. מין זה עבר גמדות איים והיה קטן מקרוביו היבשתיים שיכלו להגיע למשקל 10 טון. מאובניו תוארו ב-1867 בידי החוקר גאורג בוסק אשר השתמש בשיניים טוחנות שהתגלו לפניו ושויכו למין פלאולוקסודון אחר. מאובנים שנמצאו קודם לכן תוארו כעצמות של קיקלופים. פלאולוקסודון פלקונרי הגיע לגובה 96.5 ס"מ בכתפיו, למשקל 305 ק"ג ונקבה שנמצאה הגיעה לגובה 80 ס"מ ולמשקל 168 ק"ג, מה שהופך את המין לאחד מהקטנים שבפילים. הוא היה בעל חטים ארוכים ועצמות לחיים בולטות. במראה הוא הזכיר מינים קרובים כמו פיל ישר חט מיבשת אסיה ואירופה אשר חי בערבות של הפליסטוקן ואולי היה מאבות פיל זה. בתקופה בה חי הפיל היה הים נמוך בהרבה, 100 מטרים פחות מכיום, מה שאפשר לפילים לחצות את היבשת ולהגיע לאיים. כשהים עלה הם הפכו למבודדים ועקב המזון המועט באי ומיעוט הטורפים בו הם הפכו לקטנים מאוד. גמדות איים פיל ננסי - מונח דומה מדיה וקבצים בנושא פלאולוקסודון פלקונרי בוויקישיתוף פלאולוקסודון פלקונרי, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים פרה-היסטוריים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מקוסוכיניים

מקוסוכיניים (שם מדעי: Mekosuchinae) היא תת-משפחה נכחדת ממשפחת התניניים אשר התקיימה בעידן הקנוזואיקון מתקופת האאוקן עד ההולוקן לפני 56-0.003 מיליון שנה. מינים אלה התקיימו באוסטרליה וכמה מאיי האוקיינוס השקט, בין השאר בפיג'י, קלדוניה החדשה וונואטו ונראה שגם בניו זילנד ושם שרדו עד הגעת הפולינזים והאבוריג'ינים לאיים בשלהי הפליסטוקן. כמה חוקרים רואים בהם משפחה עצמאית (Mekosuchidae). תנינים מעטים כמו המקוסוכוס שרדו עד ההולוקן בגלל בידודם. מינים אלה הגיעו לגודל של מעל 7 מטר (אם כי לרוב היו קטנים יותר) והיו טורפי-העל המקומיים באיים. כך הקווינקנה היה גדול הטורפים האוסטרלים לצד לטאת המגלניה והיה גדול מתנין ים. הם היו בעלי חרטום שטוח ומעט קצר וחלקם היו בעלי אורח חיים יבשתי ויכלו לנוע מהר אחרי טרפם. אחרים היו דומים לגאביאל והותאמו לדיג. תנינים אלה נכחדו עקב הגעת האנשים לאיים. האנשים הקדומים אולי הרגו אותם להגנה או למאכל ואולי פיתחו חקלאות שצמצמה את שטחי חיותם ואת מזונם עד להכחדתם. Australosuchus Baru Harpacochampsa Kambara מקוסוכוס (Mekosuchus) פלימנרכוס (Pallimnarchus) פלודירקס (Paludirex) קווינקנה (Quinkana) Trilophosuchus Volia אלברטוסוכוס - סוג קדום שהיה דומה למקוסוכיניים מדיה וקבצים בנושא מקוסוכיניים בוויקישיתוף
שייח נדוי

שייח טידיאן נְדו֗י (בצרפתית: Cheikh Tidiane N'Doye; נולד ב-29 במרץ 1986) הוא כדורגלן סנגלי המשחק בעמדת הקשר בקאן. נדוי התחיל את הקריירה שלו ביקאר, ממנה עבר לאפינאל הצרפתית. בקיץ 2012 חתם בקרטיי. בקיץ 2015 חתם באנז'ה מליגת העל הצרפתית. ב-14 ביולי 2017 חתם נדוי בברמינגהאם סיטי לשנתיים. ב-16 באוגוסט 2018 הושאל לאנז'ה עד לסיום העונה. באוקטובר 2024 חתם בקאן. ב-31 במאי 2014 ערך נדוי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סנגל בתיקו 2-2 נגד קולומביה, בו גם כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת. נדוי השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2017 ומונדיאל 2018. מדיה וקבצים בנושא שייח נדוי בוויקישיתוף שייח נדוי, באתר Transfermarkt שייח נדוי, באתר Soccerway שייח נדוי, באתר WorldFootball.net שייח נדוי, באתר National Football Teams שייח נדוי, באתר FootballDatabase.eu
הסימפוניה השלישית של ברנשטיין, "קדיש"

הסימפוניה השלישית של ליאונרד ברנשטיין, "קדיש", נכתבה בשנת 1963, באיחור ניכר, לקרן קוסביצקי והתזמורת הסימפונית של בוסטון, שהזמינו אותה לחגיגות ה-75 לתזמורת בשנת 1955. כשהושלמה מלאכת ההלחנה, נענתה תזמורת בוסטון לבקשתו של ברנשטיין, וויתרה על זכות השמעת הבכורה של הסימפוניה למען התזמורת הפילהרמונית הישראלית. ביצוע הבכורה העולמי התקיים ב-10 בדצמבר 1963 בהיכל התרבות בתל אביב בניצוח המלחין, עם זמרת הסופרן ג'ני טוראל והקריינית חנה רובינא. הקריינות האנגלית המקורית תורגמה לעברית בידי דן מירון. הפסנתרנית רות מנזה הייתה הפסנתרנית ביצירה וכן המאמנת שעבדה עם סולנית המצו-סופרן ג'ני טוראל, והמספרת, השחקנית חנה רובינא. השתתפו בביצוע מקהלה מעורבת, שהורכבה לצורך הביצוע מחברי המקהלה הפילהרמונית תל אביב ואחרים, ומקהלת הילדים צדיקוב. ראשית העבודה על ה"קדיש" הייתה במרתה'ס ויניארד בקיץ של שנת 1961, המשכה במושבת מקדואל בניו המפשייר בקיץ 1962 וסיומה ב-19 באוגוסט 1963 בפיירפילד, קונטיקט. מלאכת התזמור הושלמה תוך שלושה שבועות בנובמבר 1963. העבודה על הפרק השלישי, האחרון, הסתיימה ב-22 בנובמבר, והתווים הועברו לתזמורת ולמקהלה, שהיו בעיצומן של החזרות, כשהם נושאים את ההקדשה "מוקדש באהבה לזכרו של ג'ון פיצג'רלד קנדי". ביצוע הבכורה האמריקאי היה בבוסטון ב-31 בינואר 1964, בביצוע התזמורת הסימפונית של בוסטון בניצוחו של שארל מינש, עם ג'ני טוראל ועם פליציה מונטאלגרה כקריינית. בשנת 1977 ערך ברנשטיין תיקונים אחדים ביצירה. הוא הוציא קטעים מסוימים, שינה אחרים ואף שיכתב את הקריינות. במסגרת שינויים אלה נתן גם אפשרות בחירה בין קריין לקריינית, תוך ויתור מודע על הבחירה המשמעותית באישה לזמר את מילות התפילה, שנועדו לגברים בלבד. שלושים ושש שנים קודם לכן נקט ברנשטיין בגישה זו גם בסימפוניה הראשונה, "ירמיהו", שם שרה מצו-סופרן את קינת הנביא. הגרסה המתוקנת בוצעה לראשונה ב-25 באוגוסט 1977 במיינץ, גרמניה, בניצוחו של ברנשטיין ובהשתתפות זמרת הסופרן מונסראט קאבאייה והקריין מייקל וייג'ר. את עוצמת הסבל והטחת האשמה באלוהים, בטקסט של הפרק השני "דין תורה", מבטא המלחין במוזיקה אטונאלית, שאחריה קדנצה מורכבת למקהלה בשמונה קולות. מיד לאחר בקשת המחילה של הקריין, מופיע שיר ערש טונאלי עדין. בקטע הסקרצו, שהוא שיאה של הסימפוניה, מלווה התזמורת את הקריינות הכואבת במוטיבים קשים וקיצוניים, שבשיאם מכריז הקריין "יתגדל... ויתקדש... שם האדם! אחרי השיא הזה בא הפורקן בסולם סול במול מז'ור במוזיקה שכולה טונאלית, המלווה את קריאת הקריין "תאמין... תאמין." בהמשך לקריאה נרגשת זו נכנסת מקהלת הילדים ומלווה בקולות צלולים את תיאור "מלכות השמים" לאור הקשת הקורנת באור מסמא עיניים, אותה מלכות שמיים שתוארה בסקרצו כמקום שטוח, נטול-חיים ותקווה, אך אזכורה כאן מוביל ליקיצה אל השחר החדש, אל העולם שבו בוראים מחדש האל והאדם זה את זה, לפי הברית שנכרתה ביניהם. הסימפוניה מסתיימת בשירה משותפת של הסופרן, המקהלה הבוגרת ומקהלת הילדים, בחלקה האחרון של תפילת הקדיש, המסתיים במילים "עושה שלום במרומיו הוא יעשה שלום עלינו ועל כל ישראל ואמרו אמן." ג'ק גוטליב, הפילהרמונית הישראלית, תוכניית הקונצרט למלאת 100 שנה להולדת ליאונרד ברנשטיין גוטליב גוטליב גוטליב גוטליב
נופר צהוב

הנוּפָר הצהוב (שם מדעי: Nuphar luteum) הוא צמח מים רב-שנתי ממשפחת הנופריים. בארץ ישראל צומח במקווי מים בעמק החולה ובמקורות הירקון. בעבר היה נפוץ באגם החולה, בנחלי מישור החוף, בביצות ובשאר מקווי המים המתוקים. עקב ייבוש הביצות וזיהום מקורות המים אוכלוסיות הנופר נפגעו קשות, נוספה לכך גם פגיעתן של הנוטריות אשר התפשטו בישראל בעשרות השנים האחרונות ומכרסמות את צמחי המים ובכך מסכלות כל ניסיון להשבתו אל בתי הגידול מהם נכחד. המין מוגדר כצמח מוגן. הנופר גדל לצד הנימפאה הלבנה והנימפאה התכולה. בעל עלים מעוגלים הצפים על המים או מזדקרים מעליהם. כשאר צמחי המים בישראל, הפריחה באביב ובקיץ. בישראל אפשר לראותו בעין תאו ובאתרים נוספים בעמק החולה, בבריכת הנופרים בפארק מקורות הירקון ובגן הבוטני של אוניברסיטת תל אביב. המשקל הסגולי של הצמח קטן מהמשקל הסגולי של המים – דבר המאפשר לצמח לצוף מעל פני המים ולקבל אנרגיית אור המאפשרת לו לקיים פוטוסינתזה. שורשיו הם עמוקים ומסועפים ואורכם יכול להיות עד אורך של פי 3 מאורכו של הצמח – דבר המאפשר לצמח לקבל מינרלים גם מהמים וגם מקרקעית הבריכה. שטח הפנים של העלים הוא גדול יחסית לנפחם – דבר המגדיל את כמות אנרגיית האור שהצמח קולט ומגדיל גם את קצב הפוטוסינתזה. פריחת פרחי הנופר הצהוב מתרחשת בקיץ, כאשר במים יש כמות רבה של חרקי מים שמאביקים את הצמחים – דבר המסייע לצמח להתרבות. שורשיו מכוסים בשעווה מיוחדת – דבר המגן על השורשים מפני ריקבון וכניסת מים לתאי השורש. הגבעול בנוי מרקמה בעלת מבנה ספוגי – דבר המאפשר לצמח להתאים את עצמו למפלס המים המשתנה בהתאם לעונות השנה ולזרימת הנחל. לצמח יש רקמה הנקראת ארנכימה שמעבירה לצמח חמצן מהעלים דרך הפטוטרת והגבעול אל השורשים – דבר המסייע לביצוע הנשימה התאית בשורשים. מדיה וקבצים בנושא נופר צהוב בוויקישיתוף נופר צהוב, באתר ITIS (באנגלית) נופר צהוב, באתר NCBI (באנגלית) נופר צהוב, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נופר צהוב, באתר צמח השדה נופר צהוב, באתר צמחיית ישראל וסביבתה נופר צהוב, באתר Tropicos (באנגלית) נופר צהוב, באתר GBIF (באנגלית) נופר צהוב, באתר The Plant List (באנגלית) נופר צהוב, באתר IPNI (באנגלית) נופר צהוב באתר הרשימה האדומה של IUCN אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים), התשס"ה-2005
אופססס! בול הגיע המבול...

אופססס! בול הגיע המבול... (באנגלית: ...Ooops! Noah Is Gone, "אופס! נח נעלם...") הוא סרט קומדיה והרפתקאות בהנפשה ממוחשבת גרמני-לוקסמבורגי-בלגי-אירלנדי-אמריקאי משנת 2015. הסרט בוים ונכתב על ידי טובי גנקל, יחד עם בימויו של שון מקורמק, וכתיבתם של ריצ'י קונרוי, מארק הודקינסון ומרטין תוריסון. הסרט עוקב אחר החיות שהחמיצו את תיבת נח. הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים של לוקסמבורג ב-26 בפברואר 2015, באירלנד ב-1 במאי 2015, בגרמניה ב-30 ביולי 2015, ובישראל בדיבוב לעברית ב-9 ביולי 2015. אורך הסרט הוא כ-87 דקות, ושפת המקור שלו היא אנגלית. בשנת 2020 הופץ לסרט המשך בשם "אופססס! 2: ההרפתקה ממשיכה...". הסרט עוקב אחר דייב ובנו פיני, שני נאסטריאנים שלא הוזמנו להצטרף לתיבת נח. כשכל החיות התחילו להיכנס לתיבה, הם ניסו להתגנב פנימה בעזרתן של הייזל וליאה, ואם וביתה ממשפחת חתולי הבר. הילדים ביחד יוצאים להסתובב בתיבה, ומביטים במבול המתקרב. מפני שהם הביטו קרוב מידי במבול, שהמים שטפו את הארץ התיבה זזה ושני הילדים מצאו את עצמם מחוץ לתיבה. בזמן שההורים שלהם עושים הכל בשביל לסובב את התיבה לאחור ולהחזיר אותה, עוברים הילדים הרפתקת הישרדות בניסיון לחזור לתיבה. הילדים פגשו חברים חדשים, חיות נוספות שמצאו את עצמן מחוץ לתיבה, ומתחמקים מאויבים רשעים. בדרך הילדים לומדים על העולם ועל עצמם. במאי הדיבוב בעברית היה דן שצברג, ומפיקי הדיבוב היו יעל אללוף ואמי בכר. הסרט קיבל מהאתר "Rotten Tomatoes" דירוג של 36%, מה שהופך את קבלת הפנים של הסרט באתר לשלילית. הסרט הכניס כ-10.8 מיליון רנמינבי ממכירות הכרטיסים. אופססס! בול הגיע המבול..., ברשת החברתית פייסבוק "אופססס! בול הגיע המבול...", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אופססס! בול הגיע המבול...", באתר AllMovie (באנגלית) "אופססס! בול הגיע המבול...", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אופססס! בול הגיע המבול...", באתר אידיבי "אופססס! בול הגיע המבול...", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "אופססס! בול הגיע המבול...", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
אמיליה קובאצ'ובה

אמיליה קובאצ'ובה (בסלובקית: Emília Kováčová; נולדה ב-8 בפברואר 1931 - 31 בדצמבר 2020) הייתה כלכלנית סלובקית, לשעבר הגברת הראשונה של סלובקיה. קובאצ'ובה נולדה בברטיסלבה, היא נישאה למיכל קובאץ' ונולדו להם שני ילדים, היא שימשה כפרופסור להתפתחות חברתית ויחסי עובד-מעביד באוניברסיטת ברטיסלבה לכלכלה (Ekonomická univerzita v Bratislave). ב-1993 עם פירוק צ'כוסלובקיה התמנה בעלה לנשיא המדינה והיא נהפכה לגברת הראשונה, עקב היותה הראשונה לכהן בתפקיד זה במדינה היא יצרה כללי הטקס מקובלים לתואר הגברת הראשונה. היא גם פיקחה על שחזורו ושיקומו של ארמון גרסאלקוביץ', מעון הנשיאות הרשמי בזמן שגרה בביתה הפרטי, בנוסף היא ייסדה קרן ששמה לה למטרה לקדם הזדמנויות בתחום החינוך בסלובקיה. בזמן כהונתה היא המשיכה ללמד באוניברסיטה עד לפרישתה מ-1998. אמיליה קובאצ'ובה, באתר ResearchGate ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.