בובות אפריקאיות

בובות אפריקאיות הוא מושג המתייחס לתרבות הכנת בובות ביבשת אפריקה ומטרת ייצורן. בובות אלו בעלות טווח רחב של תפקידים המשתנים בהתאם לזמן ולמקום והן מסייעות לנשים בהבנת תפקידם החברתי-תרבותי. באנגולה כאשר אישה משבט הAmbo מתחתנת אמה מביאה לה בובת משפחה הנקראת על שם בעלה. הנשואה הטרייה מטפלת בבובה ומחזיקה אותה צמוד אליה לבטן באמצעות חגורה לצורך התעברות מהירה. בקרב אנשי Sotho כשאישה מתחילה לחפש פרטנר לנישואין סבתה תעניק לה בובה העשויה מחרוזים לענוד על הצוואר כדי להבטיח שגבר יחפש אחריה. במהלך טקס הנישואין האישה סוחבת בובה גדולה יותר שמטרתה לכוון לקראת הולדת ילדים מרובה. היא סוחבת אותה עד הולדת הילד הראשון והוא נקרא על שם הבובה. אצל אנשי Venda משתמשים בבובה על מנת להעביר את חוקי הנישואין. כבר מילדות כאשר ילדה מקבלת בובה מסבתה עליה ללמוד מהן הדרישות מחיי הנישואין. גם הגבר נאלץ ללמוד חוקים אלו, כאשר הוא מתחתן עליו לרכוש את הבובה בעלות המשתווה למחירה של פרה, להגיע לסבתה של אשתו וללמוד את החוקים. רק לאחר תהליך זה ניתן לממש את הנישואין. ברוב התרבויות באפריקה הנישואין חסרי חשיבות כל עוד לא נולד הילד הראשון, "child-doll" לעיתים משמשת כתחליף לכך. הבעל מכין לאשתו בובה מעץ מקשט אותה בשיער וחרוזים ומעניק לאשתו. היא סוחבת את הבובה על גבה ומטפלת בה עד הגעת הילד הראשון. באפריקה הלחץ התרבותי להפוך לאמא הוא עצום, כבר בילדות נשים מחונכות להאמין שייעודן בחיים הוא ללדת ילדים, ואישה ללא ילדים לא מוערכת בחברה. בנוסף, יש שימוש בחשיבות הנושא לצורך שמירת הנורמות התרבותיות, אישה הסוטה מהנורמות מאוימת בכך שפוריותה תיפגע. אחת מהסיבות החשובות להבאת ילדים היא שהם אחראים לקבורה נאותה להוריהם. למשל אצל אנשי Edo מניגריה ישנה אמונה שמי שנקבר מחוסר ילדים, לא יגיע לקבורה נאותה ולכן לא יזכה להצטרף לאבותיו בעולם הבא. נשים ללא ילדים סופגות השפלות גם במהלך הקבורה, למשל, בקניה אנשי הגוס מחוררים את פטמות האישה בפירסינג לפני הקבורה אם היא חסרת ילדים ושמים תרנגולת ליד קברה שתבכה במקום הילדים שאינם. בתרבות האפריקאית נעשה שימוש בבובות על מנת להבטיח את פוריות האישה או להחזיר את זו שאבדה. ישנה אמונה שכבר מהרגע שילדות נעשות פוריות הבובה מגנה על פוריותן וכשהן נישאות היא מסייעת בכניסה להריון. עבור נשים עם בעיות פוריות, הבובות מסייעות ביכולת להרות. בנוסף במקרים בהם נפטר ילד במשפחה הבובה מחליפה את מקום הילד ומעודדת את האם להיכנס להריון מחדש. בקרב אנשי Nguni מדרום אפריקה ישנה משמעות למידה בה ילדה משחקת עם בובתה. אם היא משחקת עמה בקביעות יהיו לה ילדים רבים ואם אינה מטפלת בבובה במסירות הוריה גוערים בה שלא תהיה אישה ואמא טובה. בקרב אנשי Zaramo בטנזניה כאשר הילדה מקבלת מחזור לראשונה היא נכנסת לבידוד ומקבלת בובה. היא מלבישה את הבובה בשיער שלה עצמה, בבגדיה ועיטוריה ומתייחסת אליה כבתה. בסיום הבידוד היא יוצאת לרקוד ברחובות כאשר הבובה לראשה ומקבלת מטבעות מהעוברים ושבים. הטקס מסתיים בנטרול הבובה על ידי הסרת העיטורים ממנה ושמירה עליה עד הילדה הבאה במשפחה שתהפוך לפוריה. בובות אפריקאיות מביאות לידיעה את קיומו החשוב של הבאת ילדים לעולם. הפיכת האישה לאמא מעלה את מעמדה החברתי עקב כך שמילאה את המשימה שהחברה הטילה עליה. הבובות נמצאות בחייהן של הנשים כבר מהילדות, טקס החניכה והנישואין והן אוכפות את שמירת הנורמות. משתמשים בהן בטווח רחב של טקסים ולמטרות שונות. לבובות יש תפקיד חשוב ביצירת הייצוגים של מערכות יחסים אצל גברים ונשים, תפיסה עצמית ותפיסות תרבותיות משותפות. אפילו הדרך בה השיער נהוג להיראות בתרבות מקומית מסוימת מתווך לילדה דרך בבובתה. כלומר האופן בו הבובות נעשות בכל שבט מסמנות גם את אידיאל היופי המצופה מן האישה. בתרבות האפריקאית יש גבול דק בין משחק בבובות לטקסים הנעשים באמצעותם, היא בעלת תפקיד דו משמעי, בובה יכולה להשתייך לאישה מבוגרת והיא אינה תשחק בה אף פעם. זאת כי הבובה משמשת לעידוד פוריות, טיפול בעקרות והריון מזורז. לכן לבובה יש לעיתים מראה המזכיר איבר מין זכרי ומשויכות לה היבטים אנתרופומורפיים. הבובות מלמדות את הנשים כבר מילדות מהו תפקידן המגדרי והקשרו למיניות. השלבים השונים שעוברת האישה במהלך התפתחותה מסומל גם בטווח הרחב של סוגי הבובות כאשר כל אחת מעוצבת בצורה אחרת הממחישה את תפקידה. למשל אצל אנשי Ndebele בובת החניכה עם חרוז בצורת דמעה על מנת לבטא את אובדן הילדה שגדלה או בגלל התלאות שתעבור בטקס החניכה. בובת הכלה מאופיינת בהינומה ועיטורים כאשר כל עיטור מסמל את מספר ראשי הבקר שמשפחתה תקבל עבורה. בובת האם מסמלת את כבודה כאשר אישה נשואה עם ילדים מסומלת בצבעי אדום ושחור ושילוב של חרוזים בצבע כחול ושחור מסמל שהגיעה לנישואין בתולה. בובת הנערה הבתולה מסומלת כרווקה על ידי ידיה החשופות. cameron, E. L. (1997). IN SEARCH OF CHILDREN: Dolls and Agency in Africa. African Arts, 30(2), 18. Wilkinson, D. Y. (1987). The doll exhibit: A psycho-cultural analysis of black female role stereotypes. Journal of popular culture, 21(2), 19. Sieber, R., & Herreman, F. (2000). Hair in African art and culture. African Arts, 33(3), 54. Labelle, M. L. (2005). Beads of life: Eastern and southern african adornments. African arts, 38(1), 12. Maret, P. (2016). Bones, sex, and dolls: solving a mystery in Central Africa and beyond. Journal of field archaeology, 41(4), 500-509. Smith, A. C., & Kotzé, P. (2010, May). Indigenous African artefacts: Can they serve as tangible programming objects? In 2010 IST-Africa (pp. 1-11). IEEE.