laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רק בינתיים

"רק בינתיים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה במרץ 1987 לאור חברת התקליטים CBS ישראל, והוא נכלל כרצועה השישית באלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן. "רק בינתיים" נכתב על ידי יורם טהרלב, והולחן על ידי נורית הירש, עובד והופק מוזיקלית על ידי קובי אשרת. זו הייתה הפעם הראשונה בה יורם טהרלב כתב שיר לאילנית. השיר זכה להצלחה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום החמישי. במצעד סוף השנה של התחנה דורג במקום ה-44. כמו כן, במצעד של גלי צה"ל הגיע למקום ה-12. מידע על היצירה "רק בינתיים" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "רק בינתיים" באתר מיוזיק בריינז רק בינתיים באתר סטריאו ומונו סרט בשחור לבן באתר סטריאו ומונו רק בינתיים, פזמונט
אלעזר בן חרסום

רבי אלעזר בן חרסום היה כהן גדול בתקופת בית המקדש השני. נודע בהתמדתו בלימוד תורה ובעושרו הרב. רבי אלעזר בן חרסום שימש אחת-עשרה שנה ככהן גדול בבית המקדש השני. לפי הרמב"ם, בהקדמתו לפירוש המשנה, היה רבי אלעזר בן חרסום בן דורו של אנטיגנוס איש סוכו, תלמידו של שמעון הצדיק. מאמרי חז"ל העוסקים בדמותו של ר' אלעזר בן חרסום מקשרים אותו לדור שלפני חורבן הבית, בימי אגריפס השני. לדברי ב"צ לוריא כיהן אלעזר בן חרסום ככהן גדול מיום שקיבל אגריפס את הסמכות למנות כהנים גדולים בשנת 48 ועד למינויו של ישמעאל בן פיאבי בשנת 51. חנוך קאהוט בערוך השלם גורס כי השם הוא חְרֵסוּס, וכי מדובר בכינוי הנובע מעושרו של אביו שניתן לו על שם קרויסוס (Crösus) מלך לידיה. לדעת קאהוט אלעזר בן חרסוס זהה עם אלעזר בן חנן או חנינה המוזכר בקדמוניות היהודים (י"ח ב', ב'). ב"צ לוריא מפקפק בפירוש זה, עקב המרחק הגאוגרפי והריחוק התרבותי והלשוני. התלמוד מתאר את עושרו הרב של ר' אלעזר: אמרו עליו על ר' אלעזר בן חרסום שעשתה לו אמו כתונת משתי ריבוא [דינרים] ולא הניחוהו אחיו הכהנים ללובשה מפני שנראה כערום [שהייתה שקופה]. — תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ל"ה, עמוד ב'; תוספתא יומא א, יז וכן הוא מוזכר בעניין אדם שמקַדֵּש את אשתו על תנאי שהוא עשיר: "על מנת שאני עשיר" - אין אומרים כרבי אלעזר בן חרסום וכרבי אלעזר בן עזריה, אלא כל שבני עירו מכבדים אותו מפני עושרו. — תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מ"ט, עמוד ב' בתלמוד הירושלמי מוזכר שעושרו אבד: עשרת אלפים עיירות היו בהר המלך, ולר' אלעזר בן חרסום אלף מכולם, וכנגדן אלף ספינות בים, וכלהם חרב. — ירושלמי תענית, פ"ד, ה"ה (דף כד, ב בדפוס וילנא); איכה רבה פרשה ב סיפור זה מובא בין סיפורי החורבן הקשורים למרד הגדול, ומכאן שיטת התיארוך המאוחרת. עושרו הרב לא מנע ממנו להתמיד במצוות לימוד תורה, ובתלמוד מסופר עליו, במסגרת סיפור עני ועשיר ורשע באין לדין: אמרו עליו על רבי אלעזר בן חרסום, שהניח לו אביו אלף עיירות ביבשה, וכנגדן אלף ספינות בים, ובכל יום ויום נוטל נאד של קמח על כתיפו, ומהלך מעיר לעיר וממדינה למדינה ללמוד תורה. פעם אחת מצאוהו עבדיו ועשו בו אנגריא [חשבו שהוא תושב העיירות, וחייבוהו לעבוד בשביל בעל המקום]. אמר להן: בבקשה מכם, הַניחוני ואלך ללמוד תורה! אמרו לו: חיי רבי אלעזר בן חרסום, שאין מניחין אותך. ומימיו לא הלך וראה אותן (את נכסיו הרבים), אלא יושב ועוסק בתורה כל היום וכל הלילה. — תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ל"ה, עמוד ב' על כך אומרת הברייתא (שם): ”רבי אלעזר בן חרסום מחייב את העשירים”. כלומר, אדם שבא לפני בית דין של מעלה לאחר מותו, וטוען שמפני רוב רכושו לא עסק בתורה - אומרים לו: גם ר' אלעזר בן חרסום היה עשיר, ובכל זאת עסק בתורה, על כן אין טענתך מתקבלת. וכלשון הברייתא: "אם אומר עשיר הייתי וטרוד הייתי בנכסי - אומרים לו: כלום עשיר היית יותר מרבי אלעזר [בן חרסום]?". במדרש איכה רבה פרק ב' מוזכר שיש אומרים ש"רבי אלעזר חרסנה" היה אחד מעשרת הרוגי מלכות, וככל הנראה כוונת המדרש היא לרבי אלעזר בן חרסום. הרב אהרן הימן, "אלעזר בן חרסום", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ט', עמוד א' הקדמת הרמב"ם למשנה, פרק רביעי ב"צ לוריא, אישים בירושלים בדור שלפני החורבן, בית מקרא כב, א (סח), 1976, עמ' 15–18‏, JSTOR 23503602 חרסוס, ערוך השלם ג, וינה, תרמ"ב (1882), עמ' 497, באתר היברובוקס איכה רבה ב ד
התפרצות X (סרט)

התפרצות X הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2010 בבימויו של איתן צור, עם יוסי פולק, מלאני פרס, ואורנה פורת בתפקידים הראשיים. התסריט נכתב על ידי עדנה מזי"א והוא מבוסס על ספרה התפרצות X משנת 1997. הסרט היה מועמד לשלושה פרסי אופיר בטקס פרסי אופיר לשנת 2010: פרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר - יוסי פולק פרס אופיר לשחקנית המשנה הטובה ביותר - אורנה פורת פרס אופיר לתסריט המקורי הטוב ביותר עדנה מזי"א הסרט הוקרן בפסטיבל הסרטים של ונציה במסגרת שבוע הביקורת. אילן בן-נתן (יוסי פולק) הוא פרופסור לאסטרופיזיקה בטכניון, בן 58. הוא נשוי לנעמי (מלאני פרס), מאיירת ספרים יפהפייה בת 28. הוא מאזין להרצאה של סטודנטית (ורוניקה ניקול) על תופעת "התפרצות X" באסטרופיזיקה אך שקוע בבעיות המטרידות אותו. אשתו נעדרת פעמים רבות והוא חושד שיש לה מאהב. כשהם יושבים במסעדה פוגש אותו חבר ילדות, ברוך גולדין (אברהם סלקטר) וחושב שנעמי היא בתו של אילן ולא אשתו. אילן עוקב אחרי נעמי ומגיע לבניין ליד חוף הים בבת גלים ושם צופה באשתו מקיימת יחסי מין עם המאהב שלה, עודד ספרא (רמי הויברגר). הוא פונה לאמו קתי (אורנה פורת) והיא אומרת לו שזה היה מובן בגלל הפרש הגילים הגדול ומייעצת לו לא לעשות דבר "עד שזה יעבור לה". אילן נפגש לעיתים קרובות עם החוקר המשטרתי אנטון (סוהיל חדאד) אתו גדל בשכונה. אילן לא יכול להחזיק מעמד. הוא מגיע לביתו של עודד והם נפגשים ומשוחחים. עודד מגלה לו שהוא צלם סרטי טבע בחו"ל וכי הוא מקיים יחסים עם נעמי כבר ארבעה חדשים. הם שותים יין וכשעודד מוציא מקטרת ומבקש מאילן להדליק אותה במצית, אילן ניגש אליו ובהתפרצות בלתי נשלטת הוא מסתער אליו וחונק אותו למוות. לאחר מכן הוא גורר אותו לתא המטען של רכבו, נוסע לנחל הקישון, נעצר בידי שוטר חשדן (אולג לוין) אך משוחרר לאחר חקירה קצרה. הוא מגיע לאמו קתי (אורנה פורת) ומספר לה על הרצח. היא משכנעת אותו לנסוע אתה לבית הקברות ולטמון את עודד בקבר של הנזי באואר שנפטרה לאחרונה ועדיין אין עליו מצבה. קתי מתבדחת כי "סוף סוף מישהו ישכב על הנזי". בלוויה של תושב השכונה מגיעים אילן קתי ואנטון ופוגשים שם את אחותה של הנזי (רות גלר) שמבקשת מאילן לומר קדיש על אחותה. אנטון הבלש הפיקח שם לב "שמישהו טיפל בקבר". נעמי מודאגת מהיעלמות עודד. היא מבקרת את אביו המאושפז בבית אבות (אברהם פלטה). אילן עוקב אחריה ומשוחח אחר כך עם האב על בנו. נעמי רוצה לחגוג יום הולדת לאילן ומזמינה מקום בטחנת הנזירים בנחל ציפורי. גם אנטון מוזמן לחגיגה ומגלה שהוא חוקר היעלמות של מישהו בבת גלים. אילן נעשה מודאג מיום ליום. אנטון מוצא בבית בבת גלים ציורים קרועים של נעמי. הוא מחליט לחפור בקברה של הנזי שם נמצאת גופתו של עודד. הידיעה משודרת בטלוויזיה ובני הזוג חוזים בה. אילן מוצא בפח הזבל בדיקת היריון חיובית של אשתו ואומר לה כי בכל זאת ירצה את הילד. אנטון מתקשר ואומר כי ברצונו לשוחח אתם. שניהם בטוחים שהוא מגיע כדי לעצור את אילן, אך אנטון מספר להם שאמו של אילן, שהייתה חולה, התאבדה בבליעת כדורים, ובמכתב ההתאבדות היא מספרת ששכרה עובד זר שירצח את עודד עבור 20.000 דולר והוא עזב מיד את ישראל. היא עשתה זאת משום שכאבו לה ייסורי הקנאה של אילן ומבקשת ממנו פיצוי על שהייתה אמא לא טובה. התפרצות X, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית קדימון להתפרצות X, באתר יוטיוב התפרצות X - מאחורי הקלעים, באתר יוטיוב התפרצות X, בספר הקולנוע הישראלי התפרצות X, באתר יוטיוב התפרצות X, בקרן הקולנוע הישראלי התפרצות X, באתר אידיבי
אמאדור

האם התכוונתם ל... אמדור – עיירה במערב בלארוס אישים: ז'איר אמאדור – כדורגלן פורטוגלי פדריקו אמאדור – שחקן ארגנטינאי צביקה אמדור – איש צבא ישראלי אמדורה אמדורסקי
חגי גילן

חגי גילן (גלוסקינוס) הוא איש מערכת הביטחון הישראלית, שירת כראש אגף אגף קיסריה במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים. גילן למד בישיבת אור עציון ובישיבת מרכז הרב. עם גיוסו לצה"ל התנדב גילן לשייטת 13 בה שירת כלוחם וכמפקד במשך ארבע שנים. לאחר מכן למוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ושירת בו במגוון תפקידי מטה ופיקוד במשך כ-25 שנים. בתפקידו האחרון שימש כראש אגף קיסריה. בעל תואר במשפטים. יואב לימור, דעה | נתניהו לא יכול לברוח מהאירוע - הוא האחראי, באתר ישראל היום, 23 ביולי 2023. צוות, אתר עמותת פרד"ס. תומר גנון, מהמוסד ועד הפיתיון ליריבו של לבייב: חברת דאיונאה נחשפת, באתר כלכליסט, 3 בפברואר 2021. היועצים שלנו, אתר חברת דאיונאה.
ג׳וליה דראגוני

ג׳וליה דראגוני (נולדה ב-7 בנובמבר 2006) היא שחקנית כדורגל איטלקייה המשחקת בעמדת הקשר בנבחרת איטליה ובקבוצת ברצלונה. דראגוני נולדה במילאנו, איטליה. היא החלה לשחק כדורגל בגיל 4 במועדון פרנקו סקאריוני. היא הצטרפה לאקדמיית הכדורגל פרו ססטו, המעורבת לבנים ובנות, ב-2015 ושחקה באקדמיה עד 2019. דראגוני הצטרפה לקבוצת הנוער של אינטר מילאנו ב-2020. על אף שהייתה רק בת 14, דראגוני שחקה בקבוצת הנערות עד גיל 19. דראגוני ערכה את הופעת הבכורה שלה בקבוצה הבוגרת של אינטר ב-20 בנובמבר 2022, כשהיא בת 16 בלבד, כשנכנסה כמחליפה בדקה ה-74 במשחק הליגה נגד פיורנטינה. היא הייתה לשחקנית הצעירה ביותר שמשתתפת בסריה א מאז שהפכה לליגה מקצוענית. היא ערכה עוד 3 הופעות בקבוצה הבוגרת של אינטר ב-2022. ב-31 בינואר 2023 חתמה דרגוני על חוזה לשנתיים וחצי בקבוצת ברצלונה. היא הצטרפה תחילה ללה מאסייה והייתה לאישה הראשונה שאינה ספרדייה שחותמת שם. היא ערכה כ-10 הופעות בקבוצת המילואים של ברצלונה, כבשה 4 שערים וסייעה להן לסיים במקום הראשון בטבלה. דראגוני הייתה בסגל של ברצלונה לליגת האלופות אך לא שותפה באף משחק. דראגוני ייצגה את נבחרת איטליה בגילאים מוקדמים לנערות עד גילאי 16, 17 ו-19. במרץ 2023 היא זומנה לסגל הנבחרת הבוגרת למשחק ידידות מול נבחרת קולומביה. היא נכללה בסגל הנבחרת לגביע העולם ב-2023. דראגוני ערכה את הופעת הבכורה שלה במונדיאל ב-24 ביולי 2023 בניצחון 1-0 על נבחרת ארגנטינה. מדיה וקבצים בנושא ג׳וליה דראגוני בוויקישיתוף ג׳וליה דראגוני, באתר Soccerdonna (בגרמנית) ג׳וליה דראגוני, באתר Soccerway ג׳וליה דראגוני, באתר WorldFootball.net ג׳וליה דראגוני, באתר FootballDatabase.eu M.MEZ, Giulia Dragoni, la piccola Messi va a Barcellona: prima calciatrice straniera alla Cantera - Sport - Calcio, Il Giorno, ‏2023-01-31 (באיטלקית) Matteo Lignelli, Giulia Dragoni: «La nuova vita tra Barça e Nazionale. Grazie a un segreto di papà», Cronache di spogliatoio, ‏2023-06-29 (ב־) Giulia Dragoni, la primera perla internacional de La Masia, Diario AS, ‏2023-01-31 (בספרדית) Del Barça B al sueño del Mundial, Diario AS, ‏2023-07-03 (בספרדית) Redazione L. Football, Giulia Dragoni ai Mondiali: da Forbes alla BBC, all'estero tutti ne parlano, L Football, ‏2023-07-03 (ב־) Asif Burhan, Italy’s Giulia Dragoni Set To Play At Women’s World Cup At Age 16, Forbes (באנגלית) Italy 1-0 Argentina, www.fifa.com
סבסטיאן ננאסי

אלגוט סבסטיאן ננאסי (בשוודית: Algot Sebastian Nanasi; נולד ב-16 במאי 2002) הוא כדורגלן שוודי המשחק בקבוצת מאלמה ובנבחרת שוודיה. ננאסי החל לשחק כדורגל ב-Viby IF משם עבר לקריסטאנסטאד. בקיץ 2018, הוא עבר לקבוצת U19 של מאלמה. ב-1 ביוני 2020 ננאסי חתם על חוזהו הראשון בקבוצה ומיד הושאל לורברגס בולס, בה ערך את הופעת הבכורה שלו ב-18 ביוני 2020 בהפסד 1–2 לגטבורג. בדצמבר 2021 האריך ננאסי את חוזהו במאלמו FF עד עונת 2025. ב-20 ביולי 2022 הושאל לקלמאר FF להמשך העונה. הוא כבש חמישה שערים ובישל שישה ב-16 הופעות ליגה בקבוצה. ב-10 באפריל 2021 ערך הופעת בכורה בקבוצה הבוגרת של מאלמה במסגרת הליגה השוודית בניצחון 1-5 על המארבי. ב-25 בספטמבר 2021 כבש שער בכורה בקבוצה בניצחון 1–5 על אורברו. ננאסי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת שוודיה ב-9 בינואר 2023 בניצחון 0–2 על נבחרת פינלנד. מאלמה אליפות שוודיה: 2021 הגביע השוודי: 2021/2022 מדיה וקבצים בנושא סבסטיאן ננאסי בוויקישיתוף סבסטיאן ננאסי, באתר Transfermarkt סבסטיאן ננאסי, באתר Soccerway סבסטיאן ננאסי, באתר WorldFootball.net סבסטיאן ננאסי, באתר National Football Teams סבסטיאן ננאסי, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סבסטיאן ננאסי".
מבשרת ציון (עיתון)

מבשרת ציון הוא העיתון הראשון שאליעזר בן-יהודה הוציא לאור. העיתון יצא לראשונה ב-1 בינואר 1884 ונסגר בספטמבר באותה שנה. עם זאת חשיבותו ההיסטורית רבה – מטרתו הייתה לספר ליהודי הגולה על החיים בארץ ישראל ולשמש ככלי לביטוי חברי לבילויי"ם. העיתון הראשון יצא בטבת תרמ"ד כ"הוספה לגיליון 11 מהחבצלת שנת הי"ד", וכלל 32 עמודים. הוא יצא כעין מוסף לעיתון חבצלת, מכיוון שבידי בן יהודה לא היה רישיון להוצאת העיתון. יוזמי הוצאת העיתון היו עסקני היישוב ישראל בלקינד, מנשה מאירוביץ, יוסף פיינברג וליאון שוורץ חיים חסין ואחרים. ארבעה הגיליונות של מבשרת ציון שפורסמו עוררו התלהבות רבה בקרב יהודים בתפוצות שראו בו אות ליישוב החדש.[דרוש מקור] בעיתון קיימים כל המוטיבים של אליעזר בן-יהודה: כתיב חסר, תאריכים לחורבן הבית, ובעיקר סגנון חד ושימוש בלשון פשוטה ומדויקת. סריקה מלאה של ארבעת הגיליונות המלאים באתר הספרייה הלאומית א.ר. מלאכי, אלחנן ריינר וחגי בן-שמאי (ע), מבשרת ציון, מנגד תראה, כרך 1, ירושלים: יד יצחק בן צבי, 2001, עמ' 129 א.ר. מאלכי, מבשרת ציון, מנגד תראה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן צבי, 2001, עמ' 128. (בעברית) א.ר. מלאכי, מבשרת ציון, מנגד תראה, כרך 1, ירושליים: יד יצחק בן צבי, 2001, עמ' 128
עין גב (פירושונים)

האם התכוונתם ל... עין גב – קיבוץ ממזרח לכנרת שעל שמו נקראים מספר עצמים גאוגרפים ואתרים ארכאולוגיים נחל עין גב – נחל ברמת הגולן, הנשפך לכנרת מצפון לקיבוץ קרן עין גב – גבעה ממזרח לקיבוץ תל עין גב – תל ארכאולוגי בתוך תחומי הקיבוץ אתרים פרהיסטוריים בסמוך לקיבוץ: עין גב I – אתר אפיפלאוליתי מהתרבות הכבארית עין גב II – אתר של התרבות הכבארית עין גב III – אתר כבארי-גאומטרי עין גב IV – אתר אפיפלאוליתי אתרים פרהיסטוריים באזור הנחל: נחל עין גב I – אתר עתליתי נחל עין גב II – כפר נאטופי
תחנת ז'בוטינסקי

תחנת ז'בוטינסקי היא אחת מהתחנות של הקו האדום ברכבת הקלה בתל אביב. מיקומה ברחוב הרצל בבת ים והיא נקרא על שם רחוב ז'בוטינסקי בבת-ים הנמצא סמוך לתחנה. תחנת ז'בוטינסקי שוכנת במרכז העיר בת ים, ברובע צפון על פי תוכנית חלוקת הרבעים בעיר. התחנה ממוקמת במרחק הליכה מטיילת בת ים, שדרת העצמאות ומרחוב בלפור, שלאורכו עסקים וחנויות רבות ושירות תחבורה ציבורית לכל חלקי העיר. ב-18 באוגוסט 2023, עם השקת הקו האדום, נפתחה התחנה לשימוש ציבור הנוסעים. תחבורה בבת ים
הליכת אקראי בוול סטריט

הליכת אקראי בוול סטריט (המקור באנגלית: A Random Walk Down Wall Street) הוא ספר אשר נכתב על ידי ברטון ג'י מלכיאל כלכלן מאוניברסיטת פרינסטון. הספר עוסק בנושא שוקי המניות אשר הפך את השערת ההליכה האקראית לפופולריות. מלכיאל טוען שמחירי הנכסים מראים בדרך כלל סימנים של הליכה אקראית, ולפיכך לא ניתן לעלות על ממוצעי השוק באופן עקבי. הספר מצוטט לעיתים קרובות על ידי אלה המצדדים בהשערת השוק היעיל. בשנת 1973, השנה בה יצא לראשונה הספר, דעה זו הייתה חדשנית ורק לאחר שהספר התקבל יצאו קרנות סל מחקות מדד שונות כפי שהספר ממליץ להשקיע. מלכיאל בוחן כמה טכניקות השקעה פופולריות, כולל ניתוח טכני וניתוח יסודי, לאור מחקרים אקדמיים של שיטות אלו. באמצעות ניתוח מפורט, הוא מציין פגמים משמעותיים בשתי הטכניקות, ומגיע למסקנה שעבור רוב המשקיעים, ביצוע שיטות אלו יפיק תוצאות נחותות בהשוואה לאסטרטגיות פסיביות. למלכיאל יש ביקורת דומה לגבי שיטות בחירת קרנות נאמנות המנוהלות באופן אקטיבי על סמך ביצועי העבר. הוא מצטט מחקרים המצביעים על כך שקרנות נאמנות המנוהלות באופן פעיל משתנות מאוד בשיעורי ההצלחה שלהן לאורך הטווח הארוך, ולעיתים קרובות הן בעלות ביצועים נמוכים בשנים שלאחר ההצלחות שלהן, ובכך נסוגות לכיוון הממוצע. מלכיאל מציע כי בהתחשב בהתפלגות ביצועי הקרן, לא סביר סטטיסטית שמשקיע ממוצע יבחר במקרה את אותן קרנות נאמנות בודדות אשר יצליחו לעלות על מדד הייחוס שלהן בטווח הארוך. הליכת אקראי בוול סטריט באתר טקסט הליכת אקראי בוול סטריט, באתר OCLC (באנגלית)
דניאלה זמיר

דניאלה זמיר (נולדה ב-1983) היא מתרגמת ספרות ישראלית עכשווית. תרגמה לאנגלית, בין השאר, יצירות של דב אלפון, שרה בלאו, הילה בלום, עדו גפן, ומיכל בן-נפתלי. זמיר הייתה שותפה לזכייה בפרס סמי רוהר לספרות יהודית לשנת 2023 על תרגומה לרומן "חוף הים של ירושלים" מאת עדו גפן. דניאלה זמיר נולדה בישראל. יש לה תואר ראשון בספרות מאוניברסיטת תל אביב, ותואר שני בכתיבה יצירתית מאוניברסיטת City בלונדון. זמיר היא אחותו של הפוליטיקאי והדיפלומט אסף זמיר. דודה, יצחק זמיר, היה שופט בית המשפט העליון. שותפות (25%) בפרס סמי רוהר לספרות יהודית לשנת 2023 שהוענק לעדו גפן על הרומן "חוף הים של ירושלים" פרס CWA International Dagger (אנ') (בשותפות עם המחבר) לשנת 2019 על תרגומה למותחן לילה ארוך בפריז מאת דב אלפון "איך לאהוב את בתך" מאת הילה בלום (2023) "חוף הים של ירושלים" מאת עדו גפן (2022) "המורה" מאת מיכל בן-נפתלי (2020) "האחרים" מאת שרה בלאו (2019) ״לילה ארוך בפריז״ מאת דב אלפון (2019) "מאושרי והלאה" מאת הילה עמית (2020) "שלושה גברים באמריקה" מאת ג׳וליה פרמנטו (2017) "סרגוסה בברלין" מאת יפתח אלוני (2015) דניאלה זמיר, ברשת החברתית פייסבוק דניאלה זמיר, ברשת החברתית LinkedIn לראשונה, פרס Sami Rohr לספרות יהודית הוענק למחבר ותרגום בעברית - Jewish Telegraphic Agency Daniella Zamir, glose.com Daniella Zamir, Astra Publishing House (באנגלית) Gabe Friedman, For 1st time, Sami Rohr Prize for Jewish Literature goes to Hebrew author, translator, www.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית) A Long Night in Paris, The Crime Writers’ Association (באנגלית) פלוטקין, יובל (2019-10-25). "דב אלפון זכה בפרס בינלאומי יוקרתי לספרי מתח". Ynet. נבדק ב-2023-08-23. "A Mother, Her Daughter, a Masterwork of Psychological Tension" (באנגלית). 2023-07-21. נבדק ב-2023-08-23. Blum, Hila (2023-05-29). ""Do You Love Me?," by Hila Blum". The New Yorker (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-08-23. Anderson, Hephzibah (2020-01-19). "In brief: The Teacher; Ladies Can't Climb Ladders; Liar – reviews". The Observer (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-08-23. https://www.washingtonsquarereview.com/hila-amit Three Men In America, Julia Fermentto | The Short Story Project, shortstoryproject.com, ‏2021-10-08 (באנגלית אמריקאית) Saragossa In Berlin, Iftach Alony | The Short Story Project, shortstoryproject.com, ‏2021-10-08 (באנגלית אמריקאית) "Saragossa in Berlin". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2023-08-23.
איפה את אהובה (שיר)

"איפה את אהובה" הוא שיר שהוקלט לראשונה לאלבום הסולו השלישי של הזמר יהורם גאון שיצא בשנת 1969 ונקרא על שם שיר זה. בשנת 1969 הוציא יהורם גאון שני אלבומים, הראשון היה אלבום שכולו בשפת הלאדינו ונקרא "רומנסות בלאדינו", והשני היה האלבום "איפה את אהובה". מלבד שיר הנושא כלל האלבום גם את הלהיט "גשר אלנבי", שנכתב לסרט התיעודי "המלחמה שלאחר המלחמה". בנוסף כלל האלבום את השיר בספרדית "Ella ya me olvidó" של הזמר לאונרדו פביו. את השיר תרגמה הפזמונאית הצעירה תלמה אליגון-רוז עבור גאון. ישנם עוד ארבע ביצועים נוספים לשיר (חוץ משל יהורם גאון): אורי פיינמן ארקדי דוכין שימי תבורי עופר לוי איפה את אהובה, באתר הספרייה הלאומית איפה את אהובה, מילים לשיר באתר שירונט רשימת האלבומים של יהורם גאון, באתר הרשמי של יהורם גאון איפה את אהובה ארקדי דוכין איפה את אהובה עופר לוי - איפה את אהובה, נבדק ב-2023-07-24
יהושע השל וולהנדלר

רבי יהושע השל ווֹלְהֶנְדְלֶר (ה'תשי"ד-ה'תשע"ב) היה רב ופוסק חסידי, מחבר ספר גופי הלכות (משנה ברורה החדש) על הלכות נידה וטבילה ועוד ספרים. התגורר בוויליאמסבורג שבברוקלין. יהושע השל וולהנדלר היה בנו של חיים שמואל מאיר וולהנדלר מפולין, חסיד חנטשין, ונקרא על שם רבי יהושע העשיל הורביץ, רבה האחרון של חנטשין. התחתן בחודש כסלו ה'תשל"ה עם בתו של רבי בן ציון הכהן קאהן, רבה של סנפטר (יי'). נפטר בכ"ט בחשוון ה'תשע"ב, ונקבר בבית החיים בקריית יואל. כיהן כראש בית דין הרבני לענייני אישות, סידר גיטין, ונחשב למומחה בהלכות שמות גיטין. ספר גופי הלכות והוא משנה ברורה החדש על הלכות נידה וטבילה ספר סדר הגט עם פירוש מאיר עיני חכמים Brooklyn, NY – Tribute to Rav Yehoshua Heschel Wolhendler Z’l, וואס איז נייעס?, ‏3 בינואר 2012 (באנגלית) משה ויסברג, מסכת גיטין • הרה"ח יהושע העשיל וואלענדער זצ"ל, באתר בחדרי חרדים, ‏א' בכסלו תשע"ב משה ויסברג, רבי יהושע העשיל וואָלהענדלער זצ"ל • דמעות וזכרונות, באתר בחדרי חרדים, ‏ט' בטבת תשע"ב Rabbi Yehoshua Heshil Wolhendler, Geni (באנגלית) משה ויסברג, רבי יהושע העשיל וואָלהענדלער זצ"ל • דמעות וזכרונות, באתר בחדרי חרדים, ‏ט' טבת תשע"ב משה ויסברג, מסכת גיטין • הרה"ח יהושע העשיל וואלענדער זצ"ל, באתר בחדרי חרדים, ‏א' כסלו תשע"ב ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ואצלב צ'רני

ואצלב צ'רני (בצ'כית: Václav Černý; נולד ב-17 באוקטובר 1997) הוא כדורגלן צ'כי המשחק בעמדת הקיצוני בקבוצת גלאזגו ריינג'רס בהשאלה מוולפסבורג, ובנבחרת צ'כיה. צ'רני נולדה בפריבראם. הוא הצטרף ליונג אייאקס בינואר 2013 מפריבראם. הוא ערך את הופעת הבכורה המקצועית שלו ביונג אייאקס ב-13 במרץ 2015 במשחק הראשון בליגת המשנה ההולנדית נגד פנלו. ב-15 באוגוסט 2015 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של אייאקס בניצחון 0–3 נגד וילם II. הוא הבקיע את שערו הראשון ב-26 בנובמבר 2015 במסגרת הליגה האירופית נגד סלטיק, בו ניצחה אייאקס 2–1. צ'רני הצטרף לאוטרכט ביולי 2019, וחתם על חוזה לשלוש שנים. הוא ערך הופעת בכורה ב-4 באוגוסט 2019 בניצחון 1–5 על ספרטה רוטרדם. בעונת 2020/21 הושאל לטוונטה, לפני שחתם בקבוצה כשחקן רשמי ביולי 2021. ב-12 בספטמבר 2020 ערך הופעת בכורה בקבוצה בניצחון 2-0 על פורטונה סיטארד. שמונה ימים לאחר מכן כבש שער בכורה בתיקו 1-1 נגד פיינורד. עונת 2022/23 הייתה עונת שיא של צ'רני בה כבש 14 שערי ליגה. ב-23 ביוני 2023 חתם בוולפסבורג מהבונדסליגה. בעונתו הראשונה במועדון, 2023/24, הבקיע צ'רני 4 שערי ליגה, וסיים עם וולפסבורג במקום ה-12. בקיץ 2024 הושאל צ'רני מוולפסבורג לגלאזגו ריינג'רס לעונה אחת. צ'רני שיחק עבור נבחרות ארצו בכל הגילים. הוא זומן לנבחרת צ'כיה עד גיל 21 באוגוסט 2015, בגיל 17. זימון זה משך תשומת לב שכן הוא הפך לשחקן הצעיר ביותר שמייצג את הנבחרת כשערך את הופעת הבכורה שלו ב-U21 ב-4 בספטמבר 2015 בניצחון 4–1 על מלטה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של צ'כיה ב-11 בנובמבר 2020 במשחק ידידות מול גרמניה. ב-16 בנובמבר 2022 כבש שער בכורה בניצחון 1–5 על נבחרת איי פארו במשחק ידידות. נכלל בסגל נבחרת צ'כיה לטורניר יורו 2024. אייאקס ליגת העל ההולנדית: 2018/19 גביע הולנדי: 2018/19 אישיים שחקן החודש בליגה ההולנדית: מאי 2023 נבחרת החודש בליגה ההולנדית: מאי 2023 מדיה וקבצים בנושא ואצלב צ'רני בוויקישיתוף ואצלב צ'רני, באתר Transfermarkt ואצלב צ'רני, באתר Soccerway ואצלב צ'רני, באתר WorldFootball.net ואצלב צ'רני, באתר National Football Teams ואצלב צ'רני, באתר FootballDatabase.eu Nominace reprezentace na přípravný kemp před EURO 2024 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הצ'כית, 28 במאי 2024 (בצ'כית)
אנה-חנה סמילנסקי

אנה-חנה סמילנסקי (1879–1961) הייתה רופאה והפסיכואנלטית הראשונה בארץ ישראל. אנה-חנה נולדה בעיירה רוטמיסטריבקה שבאוקראינה. אנה-חנה הייתה הבת הצעירה בין 8 אחים שהגיעו לבגרות. משפחתה של אנה-חנה הייתה משפחה אמידה, משכילה וציונית, כתוצאה מכך היא זכתה להשכלה וללימודי קודש. אחרי שסיימה תיכון, אנה-חנה הלכה ללמוד באוניברסיטת ברן בשווייץ בשל הקשיים שרוסיה הערימה על נשים שרצו להשיג השכלה גבוהה. לאחר שסיימה לימודי הוראה באוניברסיטת ברן, אנה-חנה עברה לפקולטה לרפואה בציריך על מנת למצוא תרופה למחלת העיניים שעיוורה אותה. במהלך לימודיה בציריך אנה-חנה קיבלה הצעת נישואין ממקס אייטינגון, אך היא הפרה את האירוסין בשל מחלת העיניים שלה. אחרי שאנה-חנה סיימה את לימודיה בציריך בשנת 1907 היא חזרה לרוסיה והחלה להתמחות ברפואה פנימית. לאחר שסיימה את התמחותה, היא עברה לברלין ופתחה שם מרפאה משלה ושם עבדה כשנתיים עד עלייתה לארץ. בפברואר 1912 אנה-חנה עלתה לארץ ישראל והיא עברה לירושלים ושם היא הוזמנה להיות הרופאה של בית הספר "בצלאל" אך מחלת העיניים שלה הקשתה על חייה והיא נאלצה לחזור לברלין כעבור שנה, שם היא גויסה לצבא עד סוף מלחמת העולם הראשונה. לאחר המלחמה אנה-חנה עשתה הסבה מקצועית לפסיכיאטריה. בשנת 1920 נפתח בברלין המכון הפסיכואנליטי הברלינאי ובו אנה-חנה עבדה כפסיכיאטרית למרות עיוורונה. אך בשנת 1932 אנה-חנה חזרה לארץ ישראל בשל המצב הפוליטי המסוכן בגרמניה והיא נשארה בארץ ישראל ועבדה כפסיכיאטרית עד יום מותה. כאשר אנה-חנה הייתה הרופאה בבצלאל היא עזרה לטפל במחלת הגרענת שהייתה נפוצה באותה תקופה בשל תנאי התברואה הירודים שהיו בארץ ישראל. אנה-חנה הייתה בין המקימים של החברה הפסיכואנליטית בארץ ישראל (CPI) יחד עם משה וולף, איליה שליט ואלטר קלוגה. צפורה שחורי רובין, רופאות ראשונות בארץ ישראל, מוסד ביאליק תשע"ד ציפורה שחורי רובין, רופאות ראשונות בארץ ישראל, מוסד ביאליק, התשע"ד, עמ' 121 ציפורה שחורי רובין, רופאות ראשונות בארץ ישראל, מוסד ביאליק, התשע"ד, עמ' 123-124 ציפורה שחורי רובין, רופאות ראשונות בארץ ישראל, מוסד ביאליק, עמ' 126 צפורה שחורי רובין, רופאות ראשונות בארץ ישראל, מוסד ביאליק, התשע"ד, עמ' 129