laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הראקליה מינואה

הֵראקְלֵיָה מִינוֹאָה (ביוונית: Ἡράκλεια Μινῷα, בלטינית: Heraclea Minoa) היא עיר יוונית עתיקה בסיציליה, ששכנה בחופו הדרומי של האי, בשפך הנהר האליקוס, 25 קילומטרים מערבית לאַקְרַגָס (אגריג'נטו של ימינו). השרידים הארכאולוגיים מלמדים, כי נוסדה באמצע המאה ה-6 לפנה"ס וננטשה בתחילת המאה ה-1 לספירה לערך. ראשיתה של הראקליה כמעוז קדמי של הקולוניה היוונית סֶלִינוּס (סלינונטה של ימינו), אחר כך נכבשה על ידי הקרתגים ומאוחר יותר הפכה לעיר גבול של אקרגס. היא עברה לידי הקרתגים לאחר המלחמה הפלופונסית על פי תנאי ברית שנחתמה ב-405 לפנה"ס, נכבשה שוב ב-397 לפנה"ס על ידי דיוניסיוס הראשון טיראן סירקוסאי במהלך מלחמתו הראשונה בקרתגים, אך נפלה שוב לידי אויביו ב-383 לפנה"ס. דיון נחת בחופה של הראקליה ב-357 לפנה"ס, במהלך השתלטותו על סירקוסאי. אנשי אקרגס כבשו אותה מחדש ב-309 לפנה"ס, אך לא חלף זמן רב והיא שוב נפלה, הפעם לידי אגתוקלס, טיראן סירקוסאי. ב-277 לפנה"ס השתלט עליה לזמן קצר פירוס מלך אפירוס. מדיה וקבצים בנושא הראקליה מינואה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הראקליה מינואה
הכנסות ממיסים

הכנסות ממיסים (אנגלית: Tax revenue) הוא שמו של מדד המבטא את ההיקף הכספי של המסים שגובה המדינה מתוך סך התוצר בפרק זמן מסוים (בדרך כלל שנה). הכנסות ממיסים הוא סכום של שני חלקים: הכנסות ממיסים ישירים (שהוא מס המוטל על הכנסה כמו מס הכנסה, תשלומי הביטוח הלאומי, מס חברות וכו' ביחס לתוצר) והכנסות ממיסים עקיפים (שהוא מס המוטל על הצריכה כמו מע"מ, מס רכישה וכו' ביחס לתוצר). מדד זה אינו משקלל את שוויוניות גביית המס אלא את היקפו הכולל בלבד. הכנסה ממיסים היא נתון חשוב לבחינת מצב המשק. הכנסות ממיסים גבוהות הוא גורם המדכא צמיחה כלכלית, מדכא יוזמה פרטית, מעודד העלמות מיסים, מעודד בריחת הון (השקעה של הון בחו"ל), מעודד הגירה שלילית (בעיקר של בעלי השכלה גבוהה ובעלי הון)[דרוש מקור]. הכנסה ממיסים נמוכה ממיסים היא גורם המעודד את התופעות ההפוכות[דרוש מקור]. עם זאת, הכנסות ממיסים נמוכות מדי עלול לרמז על רמת שירותים נמוכה שמספקת המדינה לאזרחיה. השינוי בהכנסות ממיסים עם השינוי בבסיס המס אינו קבוע, אלא תלוי בבסיס המס עצמו. עקומת לאפר מציגה את היקף ההכנסות ממיסים הצפוי עבור כל רמת מיסים. לצורך ההמחשה, נהוג להציג עקומה זו בצורת "U" הפוכה, כלומר ברמות מיסים נמוכות היקף ההכנסות ממיסים עולה עם עליית רמת המס, עד לנקודת מקסימום, ממנה ההכנסות ממיסים יורדות עם עליית רמת המס. ההסבר לכך נעוץ בהשפעת בסיס המס על התנהגות הפרטים והחברות במשק: ככל שבסיס המס גבוה מאוד התמריץ הכלכלי לעבוד חלש יותר, שכן התמורה נטו מהמאמץ בעבודה נמוכה מאוד. ברמות נמוכות של בסיס המס הפגיעה בתמריץ לעבוד או לדווח על ההכנסות נמוכה יחסית, כך שהעובדים אינם מפחיתים את היקף העבודה המדווחת באופן משמעותי כך שעליית בסיס המס מובילה לעליית בהכנסות ממיסים (בהעלאת בסיס המס מ-0% ל-1% תהיה עלייה בהכנסות ממיסים), אך ברמות גבוהות של בסיס המס הפגיעה בתמריץ לעבוד או לדווח על ההכנסות היא משמעותית כך שעליית בסיס המס מלווה בירידה בהכנסות ממיסים (העלאת בסיס המס ל-100% תוביל לכך שלא יהיה תמריץ לעבוד או לדווח כלל, ולכן לא תהיה כלל הכנסה ממיסים) . אפרים צדקה, אלון כהן, נטל המס הכולל על הכנסות מעבודה, מוסד שמואל נאמן, 2004 אבי לבון, נטל המס והכנסות הסקטור הציבורי, דו"ח מנהל הכנסות המדינה 2007 Laffer Curve: History and Critique, Investopedia (באנגלית)
חומצת קינמון

חומצת קינמון או חומצה צינמית (Cinnamic acid) היא חומצה אורגנית חלשה (pKa=4.44) המופקת משמן קינמון. זהו חומר גבישי לבן המסיס מעט במים. החומר נוצר בצמח על ידי פעולת האנזים פנילאלנין אמוניה-ליאז (PAL phenylalanine ammonia-lyase) על פנילאלנין. משמש כחומר טעם במזון ובתעשיית התרופות. השימוש העיקרי הוא באסטרים הנדיפים (מתיל, אתיל או בנזיל) לבשמים. האסטרים מקנים ניחוח של דבש או פרחים. חומצת קינמון מורכבת מחומצה פרופנואית הקשורה לטבעת פניל, ישנם 3 נגזרות של החומצה הנקראים הידרוקסיקינמונילים: פחמן אחד בטבעת קשורה לקבוצת הידרוקסיל (OH), הפחמן הסמוך בטבעת יכול להיות קשור להידרוקסיל, לחמצן-מתיל (O-CH3), או למימן בודד. מדיה וקבצים בנושא חומצת קינמון בוויקישיתוף
יעקב אקהויז

יעקב (ינקה) אקהויז (נולד ב-29 במאי 1957) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם בהפועל תל אביב ובנבחרת ישראל. יעקב אקהויז בן לברוך (יליד פולין) ונינה (ילידת רוסיה), ואח ל-4 אחים נוספים, כאשר הוא היחידי שנולד בישראל כול השאר נולדו בקרקוב שבפולין. המשפחה עלתה לישראל והשתקעה בשכונת מורשה שברמת השרון, ובילדותו היה משחק במתנ"ס ליד ביתו בכדורגל עם שאר הילדים. אברהם בכר, מאמן ושחקן עבר בנבחרות הילדים והנוער, צפה בו באחת מאליפויות הארץ לבתי הספר, והזמינו לאימון הפועל תל אביב. בהמשך השתלב באופן קבוע במחלקת הנוער ובעונת 1973/1974 עשה את צעדיו הראשונים בבוגרים, בהתחלה מהספסל. אקהויז החל לשחק בהפועל תל אביב לצידו של הבלם דוד פרימו וכשהאחרון פרש באמצע שנות השבעים תפס אקהויז את מקומו כבלם אחורי. אקהויז הצהיר כי פרימו תרם לו רבות ובדומה לו הוא נחשב שחקן הוגן ובלם מעולה, שאינו זקוק לבצע עבירות כדי לחלץ את הכדור. יכולותיו של אקהויז כבלם היו מגוונות מאוד, החל מיכולת טכנית גבוהה, דרך יכולת תיקול מעולה ומיקום טוב וכלה במשחק ראש משובח. יכולות אלה הקנו לו מקום קבוע בהרכב הפועל תל אביב לאורך למעלה מ-16 שנים. אקהויז שיחק לאורך הקריירה הארוכה שלו כבלם אחורי (לצידם של הבלמים הקדמיים קיקו רחמינוביץ' ויוסי זאנה) וכקשר הגנתי כחלק מחוליית קישור שנחשבה לטובה בארץ בשנות השמונים וכללה את ריפעת טורק, אלי כהן ומשה סיני. אקהויז הוא שיאן ההופעות של הפועל תל אביב, במדיה רשם 454 הופעות בליגה הבכירה ו-30 הופעות בעונה היחידה בה שיחקה הקבוצה בליגת המשנה. אקהויז זכה עם הפועל תל אביב באליפות המדינה בשנים 1981, 1986 ו-1988, וכן בגביע המדינה בשנת 1983. במהלך השנים כבש 12 שערי ליגה. אקהויז שיחק לראשונה בנבחרת ישראל ב-18 ביוני 1980, במשחק נגד נבחרת שוודיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1982. במהלך הקריירה רשם 29 הופעות במדי הנבחרת, האחרונה שבהן במשחק ידידות מול נבחרת ארגנטינה ב-4 במאי 1986. בשנת 1992, בגיל 34, פרש ממשחק פעיל, שימש כמאמן בבתי ספר לכדורגל, ולימים גם במחלקת הילדים של הפועל תל אביב. כיום מאמן במחלקת הנוער של הפועל ראשון לציון. במקביל לאחר פרישתו עבד כקורא מונים בחברת החשמל במשך כ-30 שנה. שמו של אקהויז מוזכר במערכון "אופסייד סטורי" של שלישיית הגשש החיוור. הפועל תל אביב אליפויות: 1980/1981, 1985/1986, 1987/1988 גביע המדינה: 1982/1983 יעקב אקהויז, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל יעקב אקהויז, באתר Transfermarkt יעקב אקהויז, באתר FootballDatabase.eu "זו בושה, אני לא דורך בבלומפילד", באתר וואלה, 11 בינואר 2024 רביב שכטר, העשור האדום, באתר ynet, 8 באוגוסט 2000 הגשש החיוור - אופסייד סטורי, סרטון באתר יוטיוב
שליטה בים

שליטה בים (באנגלית command of the sea או control of the sea) פירושה היכולת של מדינה (או כוח אחר) לקיים באין מפריע ספנות מסחרית ותובלה צבאית בנתיבי-ים מסוימים, ובה בעת לשלול יכולת זאת מיריבתה. היא ניתנת להשגה על ידי השמדת הצי המלחמתי של האויב או על ידי איום לעשות זאת. לעיתים די בהפגנת עליונות ציית, לאמור קיום נוכחות מתמדת של אוניות מלחמה באזורים ובנתיבי ים מסוימים או הטלת הסגר מן הים, כדי להרתיע את האויב מלהוציא את אוניותיו או להתייצב לקרב. ברם, השליטה בים לעולם אינה מוחלטת, משום שלא ניתן לכובשו כדרך שכובשים שטח ביבשה. לכן אין זה מן הנמנע שהצד החלש יצליח מדי פעם לפגוע בספנות המסחרית של האויב או להשיט מתחת אפו מקצת מאוניותיו שלו. עליונות אווירית אלפרד תייר מהן, השפעת העוצמה הימית על ההיסטוריה, 1660-1783. פרקים נבחרים. תרגם מאנגלית ב' קורות. תל אביב, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1985. מאיר שָׂשׂ, המערכה על הימים - תולדות העוצמה הימית. תל אביב, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1991. איבר מואנויל, הלוחמה הימית היום ומחר. תרגם מאנגלית ש' בינות. תל אביב, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1994. עוצמה ימית, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ירכתי הספינה (קבוצת כוכבים)

ירכתי הספינה היא קבוצת כוכבים בשמי הדרום - הגדולה מבין ארבע הקבוצות שאליהן פורקה קבוצת הכוכבים הספינה ארגו - ספינתם של הארגונאוטים (שלוש הקבוצות האחרות הן מפרש, מצפן ושדרית). בשל חלוקת הקבוצה לארבעה חלקים השתבש לחלוטין סימון הכוכבים על פי חוזקם באותיות יווניות. שביל החלב עובר בקבוצה ומכיל צבירי כוכבים רבים. נאוס (ζ בירכתי הספינה) הוא אחד הכוכבים החמים ביותר המוכרים כיום - טמפרטורת פני השטח שלו היא כ-42,000 קלווין. זהו ענק כחול במרחק של כ-1400 שנות אור, שמסתו כמעט פי 60 ממסת השמש ועוצמת הקרינה שלו בתחום הנראה היא פי 21,000 מהשמש. ξ בירכתי הספינה הוא ענק צהוב בבהירות נראית מדרגה 3 עם בן זוג כתום בבהירות מדרגה 5 הניתן לצפייה במשקפת. M46 הוא צביר פתוח המכיל כ-150 כוכבים עם בהירויות מדרגות 9-13 הניתנים לצפייה בטלסקופ חובבים. M47 הוא צביר פתוח המכיל כ-50 כוכבים בבהירות מדרגה 6 וחלשים יותר הנראים היטב במשקפת. שני הצבירים סמוכים זה לזה. M93 הוא צביר פתוח נוסף המכיל כ-80 כוכבים בבהירות מדרגה 9 וחלשים יותר ונמצא דרומית לשני הצבירים האחרים. מדיה וקבצים בנושא ירכתי הספינה בוויקישיתוף ירכתי הספינה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מצפן (קבוצת כוכבים)

מצפן היא קבוצת כוכבים קטנה בשמי הדרום - הקטנה והפחות בהירה מבין ארבע הקבוצות שאליהן פורקה קבוצת הכוכבים הספינה ארגו - ספינתם של הארגונאוטים (שלוש הקבוצות האחרות הן מפרש, ירכתי הספינה ושדרית). בקבוצה אין כוכבים בהירים ומעט אובייקטים מעניינים. מכיוון שהקבוצה הוגדרה רק במאה ה-18 אין לה מיתולוגיה משל עצמה. לפני כן היא הייתה חלק מהקבוצה ארגו (ראו ירכתי הספינה), אך אין זה סביר שבספינה מתקופת היוונים היה מצפן. מדיה וקבצים בנושא מצפן בוויקישיתוף מצפן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מפרש (קבוצת כוכבים)

מפרש היא קבוצת כוכבים בשמי הדרום אחת מבין ארבע הקבוצות שאליהן פורקה קבוצת הכוכבים הספינה ארגו - ספינתם של הארגונאוטים (שלוש הקבוצות האחרות הן מצפן, ירכתי הספינה ושדרית). בשל חלוקת הקבוצה לארבעה חלקים השתבש לחלוטין סימון הכוכבים באותיות יווניות על פי ציון באייר. שביל החלב עובר בקבוצה ומכיל צבירי כוכבים רבים. γ במפרש (רגור) הוא למעשה מערכת של לפחות שישה כוכבים שונים במרחק של כ-800 שנות אור. שניים מהכוכבים הם זוג ענקים במרחק של יחידה אסטרונומית אחת זה מזה וההבחנה ביניהם היא על ידי מדידה ספקטרוסקופית בלבד. אחד מהם הוא כוכב וולף-ראייה הקרוב ביותר לכדור הארץ. הבהירות נראית של הזוג היא מדרגה 1.75. במרחק קטן מהם ניתן להבחין במשקפת בכוכב נוסף בבהירות מדרגה 4.27. שלושה כוכבים נוספים במערכת הם בעלי בהירויות מדרגות 8, 9 ו-13. δ במפרש הוא כוכב כפול במרחק של כ-80 שנות אור. הכוכב הבהיר מבין השניים הוא בעל בהירות נראית מדרגה 2 ולבן הזוג בהירות מדרגה 6 וניתן לראותו רק בטלסקופ. הכוכב הבהיר יותר הוא בעצמו כוכב כפול ספקטרוסקופי לוקה. זהו הכוכב הלוקה הבהיר ביותר והקרוב ביותר שידוע כיום. λ במפרש (סוהייל) הוא על-ענק כתום במרחק של כ-544 שנות אור. כמו כן הוא משתנה לא-סדיר איטי שבהירותו נעה בין דרגות 2.14 ו-2.3. IC2391 הוא צביר כוכבים בהיר שניתן לראייה ללא ציוד עזר, אך במשקפת הוא מרשים יותר. הוא כולל כ-30 כוכבים בעלי בהירות מדרגה 4 הנמצאים סביב הכוכב ο במפרש. מכיוון שהקבוצה הוגדרה רק במאה ה-17 אין לה מיתולוגיה משל עצמה. לפני כן היא הייתה חלק מהקבוצה ארגו (ראו ירכתי הספינה). מדיה וקבצים בנושא מפרש בוויקישיתוף מפרש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
שדרית (קבוצת כוכבים)

שדרית היא קבוצת כוכבים גדולה בשמי הדרום, אחת מבין ארבע הקבוצות שאליהן פורקה קבוצת הכוכבים הספינה ארגו - ספינתם של הארגונאוטים (שלוש הקבוצות האחרות הן מפרש, ירכתי הספינה ומצפן). הקבוצה נמצאת באזור של שביל החלב העשיר בצבירי כוכבים וערפיליות. α בשדרית (קאנופוס) הוא הכוכב השני בחוזקו בשמים עם בהירות נראית מדרגה 0.7-. זהו ענק צהוב-לבן במרחק של כ-313 שנות אור. בשל בהירותו הגדולה ומכיוון שהוא נמצא בקצה הצפוני של הקבוצה, ניתן לראותו מישראל בלילות חשוכים ונקיים במיוחד בתקופה המתאימה בשנה. β בשדרית (מיאפלסידוס) הוא הכוכב השני בבהירותו בקבוצה מדרגה 1.7. זהו כוכב כחול-לבן במרחק של כ-110 שנות אור. ε בשדרית (אוויור) הוא ענק צהוב במרחק של מעל 600 שנות אור ובהירותו הנראית היא מדרגה 1.9. ι בשדרית (אספידיסקה) הוא על-ענק לבן במרחק של מעל 750 שנות אור ובהירותו הנראית היא מדרגה 2.26. η בשדרית הוא ככל הנראה אחד הכוכבים המאסיביים ביותר שידועים כיום. מאסתו היא מעל 100 מאסות שמש והוא כוכב לא יציב ביותר. בשנת 1843 בהירותו הנראית הגיעה לדרגה 1- ועברה את בהירותו של קאנופוס אך לאחר מכן בהירותו ירדה וכיום היא משתנה בין דרגות 6 ו-7. מאחר שהכוכב נמצא במרחק של מעל 7,000 שנות אור הוא הכוכב החזק ביותר שמוכר כיום - הוא פולט פי מיליון קרינה מאשר השמש. רוב האסטרונומים מעריכים שהכוכב יהפוך לסופר נובה במהלך 10,000 השנים הקרובות. HD 76728 הוא ענק כחול. HD 83095 הוא ענק כתום. HD 93129A אחד הכוכבים הבוהקים בגלקסיית שביל החלב. V602 בשדרית הוא אחד הכוכבים הגדולים הידועים EV בשדרית הוא אחד הכוכבים הגדולים הידועים LHS 288 ישנו כוכב לכת חוץ שמשי בעל מסה זהה לזו של צדק אשר מקיף את הכוכב. IC 2602 הוא צביר פתוח במרחק של כ-445 שנות אור שמקיף את הכוכב θ בשדרית ודומה לפליאדות. קוטרו כמעלת קשת והוא כולל כשישה כוכבים שניתן לראות ללא ציוד עזר ומאות נוספים שניתן לראות במשקפת או בטלסקופ. NGC 2516 הוא צביר פתוח הכולל מעל 100 כוכבים בבהירות מדרגות 5 וחלשים יותר הניתנים לצפייה בטלסקופ. NGC 3372 היא ערפילית גדולה הניתנת לצפייה ללא ציוד עזר שמקיפה את האזור של η בשדרית ומכילה כוכבים רבים הניתנים לצפייה במשקפת. ככל הנראה מקור הערפילית היא התפרצות של הכוכב η בשדרית בה השתחררו ענני גז ואבק. מכיוון שהקבוצה הוגדרה רק במאה ה-17 אין לה מיתולוגיה משל עצמה. לפני כן היא הייתה חלק מהקבוצה ארגו (ראו ירכתי הספינה). מדיה וקבצים בנושא שדרית בוויקישיתוף שדרית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דוקטרינת בגין

דוקטרינת בגין הוא הכינוי שניתן למדיניותה של ישראל שלא לאפשר למדינות עוינות לה לפתח טכנולוגיה גרעינית, מתוך חשש לפיתוח נשק גרעיני שיופעל נגדה. מדיניות זו לא הוכרזה רשמית על ידי ממשלת ישראל, אך ישראל נאבקה כנגד כל מדינה כזו שפיתחה טכנולוגיה גרעינית. בהקבלה לדוקטרינות הנשיאותיות של ארצות הברית נקראה הדוקטרינה על שם מנחם בגין, שהחליט על היישום הפומבי הראשון שלה במבצע אופרה ב־1981, שבמהלכו הותקף הכור הגרעיני שבנתה עיראק. עם זאת מדיניות דומה יושמה (גם אם לא פומבית) עוד בתקופת ממשלת רבין הראשונה, ושורשיה נמצאים בניסיונותיה של ישראל לחסום בתחילת שנות השישים את פעילות המדענים הגרמנים במצרים. ב-28 באוקטובר 1980 כינס מנחם בגין ישיבת ממשלה מיוחדת שדנה בהפצצת הכור בעיראק. בישיבה זו סיכם בגין את השקפתו על מצבה של ישראל לנוכח האיום הגרעיני: ”שעון גדול תלוי מעל לראשינו, והוא מתקתק. אי שם על גדות הפרת והחידקל יושבים אנשים הזוממים להשמידנו... כל יום שחולף מקרב אותם אל מטרתם... בעוד חמש שנים, אולי רק שלוש שנים, יהיו לעיראקים שתיים או שלוש פצצות אטום, שעוצמת כל אחת מהן כעוצמת הפצצה שהוטלה על הירושימה. סדאם חוסיין הוא רודן אכזר, שבמו ידיו רצח את טובי חבריו, כדי לתפוס את השלטון. הוא לא יהסס להשתמש בנשק להשמדה המונית, המכוון נגדנו... האם נוכח סכנה כזו אנו רשאים לשבת בחיבוק ידיים? אם יהיה נשק גרעיני בידי עיראק תקרה אחת מהשתיים: או שניאלץ להיכנע לתביעותיהם, או שנסתכן בהשמדה המונית... עם אינו חי על זמן שאול. הגיע הזמן לקבל החלטה”. לאחר שפורסם בתקשורת דבר ההפצצה בעיראק, פרסם בגין את הודעת הממשלה, שהסבירה את השיקולים שחייבו את הפצצת הכור והסתיימה בהצהרת מדיניות, המהווה את דוקטרינת בגין: ”אנחנו, בשום תנאי לא נרשה לאוייב לפתח נגד עמנו נשק להשמדה המונית. נגן על אזרחי ישראל, ובעוד מועד, בכל האמצעים העומדים לרשותנו”. המדינות שמדיניות זו הופעלה נגדן באופן רשמי כוללות את עיראק, סוריה ואיראן. נערכה גם פעילות דיפלומטית רבה, ולדברי העיתונאי יוסי מלמן, בוצעו גם פעולות חשאיות רבות של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים בסיוע יחידות עילית של צה"ל. כמו כן עשתה ישראל מאמצים דיפלומטיים למניעת ניסיונות הצטיידות גרעינית של מדינות אחרות באזור כמו מצרים, סעודיה ועוד. כאשר התגלה בשנת 2003 כי לוב התקדמה מאוד בפיתוח טכנולוגיה גרעינית מבלי שהדבר התגלה, נחשב הדבר ככישלון של קהילת המודיעין הישראלית. במסגרת המדיניות בוצעו מספר תקיפות מפורסמות של חיל האוויר הישראלי: מבצע "אופרה": המוזכר לעיל, תקיפת הכור הגרעיני בעיראק והשמדתו. מבצע שאושר רשמית באופן מיידי. מבצע "מחוץ לקופסה": תקיפת והשמדת כור גרעיני בסוריה בשנת 2007, שאושר רשמית ב-21 במרץ 2018. תקיפות מתקני נשק כימי בסוריה: בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-21, תוארו כהרחבה של דוקטרינת בגין. מדיניות הגרעין של ישראל הפעילות נגד תוכנית הגרעין האיראנית שלמה נקדימון, תחייתה של "דוקטרינת בגין", באתר הארץ, 8 באפריל 2018 יוסי מלמן, פרשנות: ישראל לא תאפשר למדינות האזור לפתח גרעין, באתר הארץ, 24 באפריל 2008 על דוקטרינת בגין, באתר מרכז מורשת בגין אריה נאור, בגין בשלטון : עדות אישית, עמ' 221. אריה נאור, בגין בשלטון : עדות אישית, עמ' 224-223. יואב לימור, התקיפות בסוריה: בארה"ב הבטיחו, ובישראל קיימו, באתר ישראל היום, 13 בדצמבר 2021 ​
בטא בכן-ציור

β (בטא) בכן-ציור (בלועזית: β Pictoris) הוא כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי A המרוחק 62.9 שנות אור מהשמש, והכוכב השני בבהירותו בקבוצת הכוכבים כן ציור. זהו כוכב צעיר מאוד, בסביבות 8 עד 20 מיליון שנים. β בכן-ציור מראה פליטה חריגה של קרינה בתחום התת-אדום, יחסית לכוכבים דומים. חריגה זו נובעת מענני אבק בסמוך לכוכב אשר זוהרים על ידי החזרת אור הכוכב. בצפיות מדוקדקות הסתבר כי דיסקה גדולה של אבק וגז מקיפה את הכוכב, עד לטווח של 500 יחידות אסטרונומיות ממנו, בערך פי 13 ממרחקו של פלוטו מהשמש. ייתכן והדיסקה היא שלב מוקדם בהיווצרות מערכת שמש סביב הכוכב. הדיסקה מכילה כמות גדולה ומפתיעה של פחמן וכרגע מוצעים לכך שני הסברים: β בכן-ציור נמצא בתהליך יצירת כוכבי לכת הקרוי כוכב לכת פחמני סביבו, בשונה מכדור הארץ המורכב ברובו מצורן-חמצן הדיסקה עוברת שלב לא ידוע בתהליך ההיווצרות של מערכת שמש, שייתכן והיה גם שלב מוקדם בהתהוות מערכת השמש לדיסקה צורה מעוותת, והאזור הפנימי של הדיסקה מקיף במישור שונה את הכוכב מזה של האזור החיצוני. העיוות נובע ככל הנראה מעצם מסיבי, ננס חום או ענק גזים הסובב את הכוכב וגורם לשינוי הצורה של הדיסקה עקב כבידתו. נוכחותו של עצם זה לא הוכחה, אך אם אכן זה כוכב לכת, הרי שהוא מקיף את β בכן-ציור במסלול שנטייתו היא 3 מעלות ובמרחק שאינו עולה על 20 יחידות אסטרונומיות ממנו. מסתו של כוכב לכת משוער זה מוערכת בטווח של 0.05 עד 20 מסות צדק וקוטרו כקוטר צדק. מדיה וקבצים בנושא בטא בכן-ציור בוויקישיתוף בטא בכן-ציור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בטא בכן-ציור, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
נשר (קבוצת כוכבים)

נשר היא קבוצת כוכבים על קו המשווה השמימי דרכה עובר שביל החלב. היא אחת מ-48 קבוצות הכוכבים של תלמי. α בנשר (אלטאיר) הוא כוכב לבן במרחק של 16 שנות אור, אחד מהכוכבים הקרובים ביותר, עם בהירות נראית מדרגה 0.8. יחד עם הכוכבים דנב (α בברבור) ווגה (α בנבל) הוא יוצר את משולש הקיץ. β בנשר (אלשאין) הוא כוכב עם בהירות מדרגה 3.7 במרחק של 45 שנות אור. יש לו בן זוג חלש מאוד עם בהירות מדרגה 12. γ בנשר (טרזד) הוא ענק כתום במרחק של כ-460 שנות אור ועם בהירות מדרגה 2.7. ζ בנשר (דנב אל-אוקב אוסטרליס) הוא כוכב לבן במרחק של כ-83 שנות אור ועם בהירות מדרגה 3. η בנשר הוא כוכב משתנה קפאידי במרחק של כ-1,200 שנות אור. בהירותו נעה בין דרגה 4.1 לדרגה 5.3 במחזוריות של 7.2 ימים. במיתולוגיה היוונית מזוהה הקבוצה עם העיט של זאוס (ולפעמים עם זאוס עצמו המחופש לעיט) שנשא עבורו את חיצי הברק וחטף בשליחותו את גנימדס המזוהה לפעמים עם קבוצת דלי השכנה). לחלופין הוא מזוהה עם העיט המפלצתי שנשלח מדי יום לאכול את כבדו של פרומתאוס. במיתולוגיה ההינדית מזוהה הקבוצה עם גארודה - חצי עיט חצי אדם. מדיה וקבצים בנושא נשר בוויקישיתוף נשר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
סטנגה

סטנגה (מגרמנית: Stange - מוט, יידיש - שטאַנג, רוסית Штaнгa - קורה), הוא משחק ילדים דמוי כדורגל המיועד לשני שחקנים. למשחק מספר גרסאות ומספר משחקים קרובים לו. המשותף לכל המשחקים הוא כי לכל שחקן מותר ליצור מגע עם הכדור רק פעם אחת בתור. הנקודות נספרות לפי ביצועי השחקן אל מול "שער" היריב. הטיפול בכדור נעשה בראש או ברגל, כפי שנעשה בכדורגל. המשחק משוחק בכל סוג כדור שנמצא בסביבה (ולפעמים מתפשרים גם על הדרישה שיהיה זה כדור). ניתן למתוח את המשחק למספר שחקנים רב יותר, אך מעבר לארבעה שחקנים קשה לעקוב אחר חילופי התור. סוגי הסטנגה הם: סטנגה: המשחק מתנהל בין שני שערים. פגיעה בקורות השער מקנה 2 נקודות, לעומת הבקעת שער, המקנה נקודה אחת. בעיטה במשקוף השער מקנה 3 נקודות, לרבות נגיעות כפולות במהלך אחד רציף. שער בדרך "מספרת" מקנה 5 נקודות, שער עם עקב הרגל מקנה 4 נקודות, אך בעיטה לתוך הרווח של 2 רגלי השוער מקנה 10 נקודות - בעיטה המכונה גם "בין הרגליים". אם השחקן בעט יותר מפעם אחת ברציפות (ללא מגע של היריב עם הכדור), הוא נקנס בבעיטת עונשין מחצי המגרש. אפשרות לגעת בכדור בכמה פעמים שרוצים היא להקפיץ אותו באוויר בלי שהכדור יבוא במגע עם המשטח המסוים, במידה וכן - זכות הנגיעה בכדור עוברת לשחקן היריב. סטנגה חיפאית: המשחק מתנהל בין רגלי "ח" ממתכת שהיו משמשות לתליית חבלי כביסה בחצרות. לכל שחקן מותר להדוף את הכדור פעם אחת בכל תור, בבעיטה או בנגיחה, כשהמטרה היא פגיעה בעמודים. כל פגיעה כזו מקנה נקודה. מדרכות: מטרת המשחק - לזרוק את הכדור אל המדרכה הנגדית כך שיפגע בזווית אבני השפה וינתר חזרה אל הזורק. פעולה כזו מזכה בנקודה. שמות נוספים: סטנגה ירושלמית, פינות במלעיל, סף בירושלים. בחיפה של שנות החמישים היה נהוג לשחק משחק זה בכדור טניס (יעקב וייס, "ילדות נשכחת - הווי ונוסטלגיה בסמטאות חיפה"). שערים קטנים: משחק כדורגל מלא (לא מוגבל לשני שחקנים, כל אחד בתורו) בשערים ומגרש מוקטנים, בו אסור לשוער לגעת בכדור בידיו. כשערים עשויים לשמש למשל רגלי מתקני הסל במגרש כדורסל. סטנגה עממי: משחק מסירות-בעיטות בין שני שחקנים העומדים זה מול זה. על הבועט לבעוט הכדור באופן ישר אל השחקן השני. עמודים כדורגל סיני כדורגל בשכונה, דיון באייסוקר אורי יסעור, עושים שכונה - המילון, באתר ynet, 27 ביוני 2003
דסי באוטרסה

דזירה דלאנו "דסי" באוטרסה (בהולנדית: Desiré "Desi" Delano Bouterse; נולד ב-13 באוקטובר 1945) הוא פוליטיקאי סורינאמי שכיהן כנשיא סורינאם בין השנים 2010–2020. הוא היה בעבר מראשי הפיכה הצבאית ב-1980 בסורינאם ומנהיג המדינה עד 1988. כיהן כחבר פרלמנט ומנהיג את "המפלגה הדמוקרטית". באוטרסה עמד בראש "הפיכת הסמלים" העקובה מדם שהדיחה ב-25 בפברואר 1980 את ראש הממשלה הראשון של סורינם, הנק ארון וגרמה כעבור כמה חדשים גם לנשיא יוהאן פרייר להתפטר. המורדים הקימו כת הצבאית בראשות באוטרסה ששלטה במדינה משנת 1980 ועד 1988. לאחר ההפיכה כיהן בוטרסה בתפקיד יו"ר "המועצה הצבאית הלאומית", ועל אף שהנשיא הקודם פרייה נשאר עוד זמן קצר בתפקיד, שימש בוטרסה כמנהיג המדינה בפועל עד לפרישתו בשנת 1988, הוא כיהן גם כנשיא לתקופה קצרה בשנת 1982. באוטרסה מואשם כי הייתה לו מעורבות ישירה ברצח של 15 ממנהיגי ההתנגדות למשטר בדצמבר 1982, במה שמכונה "רציחות דצמבר", וכמו כן בטבח האזרחים בכפר מויוואנה (Moiwana) בעת התקוממות המרונים בשנת 1986. בנוסף לכך, הואשם במעורבות במסחר בסמים ובהלבנת כספים. בשנת 1999 נשפט, שלא בפניו, ונמצא אשם, באשמת סחר בקוקאין בבית משפט בהולנד. הולנד הוציאה נגדו צו מעצר בינלאומי, ולכן לא יכול היה לעזוב את סורינאם מחשש להסגרה. לפי החוק בסורינאם לא ניתן להסגיר אותו מכיוון ששימש כנשיא המדינה. עם החזרת המשטר הדמוקרטי בסורינאם, ניסה בעבר לחזור לשלטון בבחירות, והצליח בזאת בשנת 2010. לבקשת קרובי משפחה של קרבנות הדיכוי, בנובמבר 2000 החלה להתנהל חקירה נגד המעורבים ברציחות דצמבר, חודשים ספורים לפני שחל על המקרה חוק ההתיישנות, ובימים אלה נערך נגדו, ונגד 26 ראשי החונטה לשעבר, משפט. בדצמבר 2007 הגיש בקשה לביטול המשפט בטענות שונות, בהן טענה לרדיפה פוליטית. באפריל 2008 דחה בית משפט צבאי את ערעורו. בשנת 2007 הביע באוטרסה התנצלות רשמית למשפחות ההרוגים ב"רציחות דצמבר", אך המשיך להכחיש כל מעורבות ישירה במעשה. ב-2010 נבחר לתפקיד הנשיא וכיהן בתפקיד זה עד ליולי 2020, אז הוחלף על ידי צ'אן סנטוקי. מדיה וקבצים בנושא דסי באוטרסה בוויקישיתוף שלמה פפירבלט, החוק הראשון של נשיא סורינאם: חנינה לעצמו(הקישור אינו פעיל), הארץ, 17 בספטמבר 2010 דסי באוטרסה, באתר Discogs (באנגלית)
המנון קמרון

השיר המלכד (בצרפתית: Chant de Ralliement) הוא ההמנון הלאומי הרפובליקה של קמרון. הוא נמצא בשימוש באופן לא-רשמי כבר מראשית 1948, טרם קבלת העצמאות, והוכר כהמנון הלאומי בשנת 1957. דז'אם אפאמה (Djam Afame) הלחין את המילים שכתב יחד עם סמואל מינקיו במבה (Samuel Minkio Bamba) ומואיז ניאט נקואו (Moïse Nyatte Nko'o). המילים שונו בשנת 1978. דגל קמרון סמל קמרון האתר הרשמי של ההמנון (כולל קובצי מוזיקה)
הבחירות לנשיאות ישראל (1951)

הבחירות השניות לנשיאות ישראל התקיימו בכנסת ב-19 בנובמבר 1951. באותם ימים הייתה מוצמדת כהונת הנשיא לכהונת הכנסת, ולכן נוצר צורך בעריכת הבחירות לאחר השבעת הכנסת השנייה, על אף שהנשיא המכהן חיים ויצמן נבחר רק שנתיים קודם לכן. לאחר מכן תוקן החוק וכהונת הנשיא נקצבה לקדנציה בת חמש שנים, במנותק מכהונת הכנסת. למרות בריאותו הרופפת התמודד ויצמן שוב על הכהונה. כנגדו לא התייצבו מועמדים אחרים ולפיכך ניתנה לחברי הכנסת האפשרות להצביע בעד בחירתו או נגדה. בעקבות ניצחונו הושבע ויצמן לכהונתו השנייה בביתו ברחובות ב-25 בנובמבר. הוא נפטר כעבור כשנה ב-9 בנובמבר 1952, ועקב כך נערכה מערכת בחירות מוקדמת לבחירת הנשיא השני. אברהם שאנן, חיים וייצמן נבחר שנית נשיא מדינת ישראל, דבר, 20 בנובמבר 1951 הנשיא ד"ר וייצמן נבחר שנית, הארץ, 20 בנובמבר 1951 ד"ר חיים וייצמן נבחר מחדש לנשיא המדינה, הַבֹּקֶר, 20 בנובמבר 1951 חיים ווייצמאן נבחר מחדש כנשיא המדינה, הצופה, 20 בנובמבר 1951 ד"ר חיים ויצמן, סמל ההתכחשות לתורת הרצל - נבחר אתמול שנית ע"י הכנסת לנשיא המדינה, חרות, 20 בנובמבר 1951 מעמד חגיגי בכנסת - בלי מתיחות, מעריב, 20 בנובמבר 1951 ד"ר חיים ווייצמן נבחר שנית כנשיא ישראל, על המשמר, 20 בנובמבר 1951 וייצמן נבחר מחדש לנשיא המדינה, קול העם, 20 בנובמבר 1951 ד"ר ווייצמן נבחר מחדש לנשיא המדינה, שערים, 20 בנובמבר 1951