קשת (מושב)

קֶשֶׁת הוא מושב שיתופי של תנועת הקיבוץ הדתי[דרוש מקור] הממוקם במרכזה של רמת הגולן. המושב נמצא 10 ק"מ ממזרח לקצרין ו-5.2 ק"מ מגבול סוריה. היקפו של היישוב הוא 3 ק"מ היישוב שוכן לרגלי הר הגעש גבעת טליה, בגובה של 710 מטרים מעל פני הים. מדרום מזרח ליישוב נמצאת שמורת הר פרס. מקור השם בשם העיר קוניטרה (גשר הבנוי מקשתות), שבה הוקם הגרעין שהמשיך אחר כך ליישוב הנוכחי. על פי הפרסום הרשמי של ועדת השמות הממשלתית, השם קשת הוא סמלי היישוב הוקם בעקבות מלחמת יום הכיפורים, בתקופה בין הסכם הפסקת האש ולפני הסכם הפרדת הכוחות, על ידי ועד יישובי הגולן במטרה למנוע את מסירת קוניטרה ותילי הגעש האסטרטגיים הר חרמונית, בנטל, אביטל ותל פרס לידי הסורים. הוא הוקם ב-12 במאי 1974 (כ' באייר ה'תשל"ד) לאחר שבעה ניסיונות התיישבות קודמים שלא צלחו, בפאתיה הצפון מערביים של קוניטרה, בבונקר תת-קרקעי מחשש להפגזות סוריות שהיו שכיחות באזור. התושבים הראשונים היו חברי קיבוצים ומושבים בגולן. כעבור יומיים הצטרפו ליישוב תומכים מכל רחבי הארץ אשר התנגדו למסירת שטחים לסוריה, וכעבור שבוע מספר בחורים מישיבת מרכז הרב בירושלים. לאחר כחודש הגיעו ישראל וסוריה להסכם הפרדת כוחות במסגרתו נמסרה ב-31 במאי 1974 רוב העיר קוניטרה לידיים סוריות אולם אזור הבונקר וארבעת התילים; חרמונית, בנטל, אביטל ופרס, נשארו בידי מדינת ישראל. במהלך חודש זה נרקמו יחסים קרובים בין האנשים השונים שאכלסו את הבונקר. מתוך רצון לשמר ולפתח את החיים ביחד, עברו התושבים למבנה "המשתלה" הממוקם בעמק קוניטרה. לאחר כארבעה חודשים התבקשו חברי קשת על ידי ועד יישובי הגולן לעבור ולהתיישב במרכז הגולן. אזור מרכז הגולן בין רמת מגשימים בדרום ועין זיוון בצפון הוא אזור של סלעי בזלת טרשיים שקשה מאוד לעיבוד חקלאי ולכן היה ריק מיישובים. לאחר התלבטות הסכימו החברים לעבור פעם נוספת ולהתיישב בחושנייה בתוך מחנה הרוס של הצבא הסורי. במהלך השנתים הראשונות התנהל ויכוח נוקב על מיקום נקודת יישוב הקבע בין ועד יישובי הגולן ואנשי קשת לבין צה"ל שיוצג על ידי אלוף פיקוד צפון רפאל איתן. עמדת הצבא הייתה שאזור מרכז הגולן צפוי להיות שדה הקרב העתידי של מלחמה בין סוריה לישראל ולכן יש להרחיק אזרחים מאזור הלחימה ולמקם את קשת במערב הגולן. עמדת תושבי הגולן הייתה שמיקום היישובים בגולן יקבע את מפת הגבול של ישראל בגולן ולכן יש למקם את קשת במזרח הגולן. שר הביטחון שמעון פרס שהתבקש להכריע בוויכוח צידד בעמדת אנשי הגולן. כעבור כארבע שנים נוספות עבר היישוב קשת למשכנו הקבוע על מורדותיו המערביים של גבעת טליה. היישוב מונה כ-150 משפחות. מחצית החברים במושב הם ילידי ישראל וחמישית מהם הם עולים מצפון אמריקה. כלכלת היישוב מגוונת ורוב התושבים מתפרנסים ממגוון מקצועות ומאירוח בכ-15 צימרים הפועלים ביישוב. כך גם רוב חברי האגודה השיתופית (שחברים בה כמחצית מהתושבים). האגודה השיתופית מופרטת ומעסיקה בעיקר עובדי חוץ, וכן כ-15% מהחברים. הכנסות האגודה השיתופית מתבססות על גידולי שלחין (תפוחים, דובדבנים, מנגו, אפרסק, נקטרינה וכרם יין) וכן על לול פיטום, רפת, מפעל מיצים טבעיים ועדר בקר לבשר. המושב שותף בכפר הנופש כינר. במקום פועלים אף צימרים ויחידות אירוח. ביישוב נמצא בית ספר שדה "קשת יהונתן" על שם יונתן וודק שנפל במלחמת יום הכיפורים. במקום הוקמה המכינה הקדם צבאית קשת יהודה בשנת 1991, תלמוד תורה ובית ספר יסודי לבנות. ביישוב שני סניפים של תנועת הנוער בני עקיבא, לבנים ולבנות. אפרת בדיחי, פתאום נולדה, תשע"ו / 2016 מיכה לבנה, גולן - 20 שנה ועוד 2000, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1993 מדיה וקבצים בנושא קשת בוויקישיתוף קשת, באתר רום גליל קשת - באתר הגולן קשת (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 צבי אילן, קשת נחושה בגולן, דבר, 10 בנובמבר 1974 רשימת שמות מאת ועדת השמות הממשלתית, ילקוט הפרסומים 2633, 10 ביוני 1980, עמ' 1826 14 צעירים הצטרפו למתנחלים בקונייטרה, מעריב, 20 במאי 1974 ״קשת״ בענני קונייטרה, מעריב, 31 במאי 1974 קיבוץ חדש נולד, דבר, 1 בספטמבר 1974 מטה משותף של אל"מים, דבר, 10 ביוני 1974