laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
באין כאחד

בָּאִין כְּאֶחָד, או "גִּטּוֹ וְיָדוֹ בָּאִין כְּאֶחָד" ו-"גִּטָּהּ וַחֲצֵרָהּ בָּאִין כְּאֶחָד", הוא פתרון לפרדוקס הלכתי, העוסק בחלות פעולה אשר קיומה מבוסס על דבר שתלוי בה . פתרון התלמוד הוא שהפעולה שגורמת לתחולה והתחולה עצמה מתרחשות באותו הרגע. אחת הפעמים בהן מתעורר הפרדוקס, היא כאשר אדם נותן גט שחרור לעבדו; על פי הכלל מה שקנה עבד קנה רבו, עבד אינו מהווה ישות משפטית עצמאית ואינו יכול להיות בעלים על שום דבר. כיוון שכך, אין לעבד את האפשרות לקבל את הגט ההופך אותו לאדם חופשי, כי כל עוד הוא עבד- כל מה שמגיע לרשותו, שייך לבעליו. כדי לפתור את הפרדוקס הזה, קבעה ההלכה כי "גיטו וידו באין באחד", כלומר, באותו רגע שבו ניתן גט השחרור לעבד ניתנת לו גם "ידו"- היכולת המשפטית להחזיק דברים, וכך יכולים עבדים כנעניים להשתחרר. פרדוקס דומה אשר ניתן לו בגמרא אותו הפתרון, קיים גם בגירושין, במקרה בו אדם זרק גט לחצר הנמצאת בבעלות אשתו. כעת, הואיל וּלְבעל יש קניין פירות בנכסי אשתו, לא תוכל האישה לקבל את הגט. אותו פתרון ניתן גם במקרה זה וגט האישה וחצרה "באין כאחת" וכך ניתן לגרש גם באופן זה. לדעת קצות החושן ניתן להשתמש בכלל "באין כאחד" רק בשחרור עבד או בגירושי אישה, אך לא ניתן להקנות על ידי כך. כך לדוגמה, לא ניתן לכתוב שטר קניין ולהניח בחצרו של המקנה כדי להקנות חצר זו עצמה. בגט שחרור של עבד ובגירושי אשה לעומת זאת, אין צורך לזכות בגט ובשטר אלא רק שיהיה מונח בידו, שכן לא שייך לזכות בעל כרחו של אדם, ואילו גט ניתן לכתוב בעל כרחה של האשה. ייתכן כי ההיגיון שמאחורי דבריו של ה"קצות החושן", טמון בכך שפתרון זה של "באין כאחד" פועל דווקא בגט שפעולתו היא רק סילוק ישות משפטית ששולטת בעבד, כדי להותיר את בעלותו של העבד על ידו - שהייתה קיימת גם עד אז - על כנה, ולמנוע את בעלותו של האדון על העבד, וחלות זו נוצרת על ידי זה שהגט מגיע לידו של העבד. במקרה כזה יסלק הגט את רשות האדון ויצור מצב שבו העבד עומד ברשות עצמו, אך לעומת זאת לא ניתן ליצור זהות או ישות חדשה על ידי מנגנון של "באין כאחת", עוד אפשר לבאר שכיוון שקנין השטר הוא תוצאה של הדין שזהו חצרו, וכן להפיך, (ולא רק שזה תלוי בזה,) ולכל קנין לוקח שהות זמן לחול (כמבואר בשערי יושר), אין מציאות שיחולו ביחד משא"כ בגירושין ושחרור עצם הנתינה אינה חלות. הערך "באין כאחת", באתר ויקישיבה (מתוך ספרו של אחיקם קשת קובץ יסודות וחקירות השלם) תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף פ"ח, עמוד ב' ובמקורות נוספים. תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ע"ז, עמוד ב'. קצות החושן, סימן ר. ולא זכייה מחודשת. וזאת מכיוון שהעבד קיים גם עד עכשיו כישות משפטית, אלא שהוא כפוף לאדונו ושייך לו ברכת שמואל על מסכת קידושין.
רנדי פוי

רנדי פוי (באנגלית: Randy Foye; נולד ב-24 בספטמבר 1983) הוא כדורסלן עבר אמריקאי שגובהו 1.93 מטר ששיחק בעמדת הקלע. פוי, ביחד עם אלן ריי וקורטיס סמפטר הוכרזו כשחקנים שאמורים להוביל את קבוצתם, וילאנובה וילד קאטס לאליפות המכללות. בטורניר ה-NCAA ב-2005 השיג פוי ממוצע של 20 נקודות בשלושת המשחקים הראשונים, אך הפסיד לאוניברסיטת קרוליינה הצפונית שבסופו של דבר זכתה בטורניר. במשחק נגד קרוליינה הצפונית קלע פוי 28 נקודות, שיא הקריירה שלו דאז. בשנה ההבאה בטורניר המכללות הגיעה קבוצתו של פוי לרבע הגמר, ופוי עצמו נבחר לתואר שחקן השנה בביג איסט (Big East Player of the Year), כשהוא מקדים בתחרות את חבריו לקבוצה אלן ריי, רודי גיי וקווינסי דובי. בעונת הסניור שלו בווילאנובה קלע פוי 20.5 נקודות בממוצע. פוי נבחר בבחירה השביעית בדראפט 2007 על ידי בוסטון סלטיקס והועבר מיד לפורטלנד טרייל בלייזרס. מאוחר יותר הועבר שוב פוי למינסוטה טימברוולבס. במינסוטה היו כבר שישה גארדים, כשהרכישה האחרונה של מינסוטה, מייק ג'יימס, שהיה אמור לפתוח בחמישייה שיחק בעמדתו הטבעית של פוי (רכז) מה שהקשה עליו לקבל דקות בעונת הרוקי שלו. בחודש נובמבר, הראשון של פוי בליגה, מאמנו מיעט בלהעניק לו דקות, 14.6 בממוצע. עם זאת, פוי ניצל את הדקות שלו, כשבארבעת המשחקים שקיבל יותר מ-20 דקות הוא קלע בספרות כפולות. בחודש הבא ממוצע הדקות של פוי עלה, ובחצי מהמשחקים ששיחק קלע בדאבל פיגרס. אחרי פיטוריו של מאמן הטימברוולבס, קיבל יותר ויותר דקות מחודש לחודש. את העונה הוא סיים עם ממוצע של 10.1 נקודות ב-22.9 דקות ונבחר לחמישיית הרוקיז של העונה ב-NBA. בעונתו השנייה בוולבס שיפר פוי את ממוצעי הנקודות והאסיסטים שלו, ואף השיג את ממוצע הריבאונדים והקליעה מטווח השלוש הגבוהים בקריירה שלו. במהלך העונה הוא השיג את שיא הקריירה שלו בריבאונדים במשחק אחד, כשהשיג 15 בהפסד לסן אנטוניו ספרס. במשחק זה הוא גם קלע 26 נקודות. בעונתו השלישית במינסוטה פוי השתפר בצורה ניכרת, והשיג שיאי קריירה בנקודות (16.3), דקות (35.6), אסיסטים (4.3), חטיפות וחסימות. בעונה זו הפך פוי לשחקן מפתח בוולבס. ב-23 ביוני 2009 עבר פוי בטרייד לוושינגטון ויזארדס ביחד עם מייק מילר תמורה לאולכסיי פצ'רוב, איתן תומאס, דריוס סונגליה ובחירת דראפט בסיבוב הראשון. בעונתו הראשונה בוושינגטון ממוצע הנקודות שלו ירד מאוד, והשתווה לממוצע שלו מעונת הרוקי. ב-9 בינואר 2010 נקנס פוי ב-10,000$ כשהשתתף בתעלולים שביצע גילברט ארינאס במשחק מול פילדלפיה 76'. ארינאס נחקר על תקרית האקדחים שלו בחדר ההלבשה של הוויזארדס, אך עשה צחוק מהעניין כשכיוון את אצבעו אליהם כאילו הוא יורה בהם. ב-8 ביולי 2010 חתם פוי בלוס אנג'לס קליפרס על חוזה לשנתיים. בסיום חוזהו בקבוצה, ב-2012, חתם ביוטה ג'אז. ביולי 2013, לאחר עונה אחת ביוטה, הועבר לדנוור נאגטס כחלק מטרייד משולש ששלח את אנדרה איגודלה לגולדן סטייט ווריורס. ב-19 בפברואר 2016 נשלח בטרייד לאוקלהומה סיטי ת'אנדר בתמורה לדי.ג'יי. אוגוסטין, סטיב נובאק ושתי בחירות דראפט עתידיות. בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN דף השחקן באתר ה-yahoo!sports מערכת וואלה! ספורט‏, הווארד נשאר ביוסטון, צ'אנינג פריי בקליבלנד, ורז'או בפורטלנד, באתר וואלה, 18 בפברואר 2016
קבר אור החיים

קבר אור החיים (נודע בכינוי: קבר אור החיים הקדוש), הוא קברו של רבי חיים אבן עטר, המפורסם בשם ספרו "אור החיים". הקבר נמצא במורד הר הזיתים מעל קבר זכריה ויד אבשלום. ליד הקבר קבורות שתי נשותיו של הרב חיים אבן עטר וכן הרב חזקיה דיסלווא בעל הפרי חדש, הרב יום-טוב אלגאזי, הישיש חיים אלנקווה, הישיש יצחק אלנקווה והרב ברוך מרדכי אטינגר. רבבות פוקדים את הקבר, במיוחד ביום הפטירה, ט"ו בתמוז. רבי חיים אבן עטר נפטר בירושלים ונטמן בקברו ט"ו בתמוז ה'תק"ג (1743). במלחמת העצמאות עבר השטח שבו הקבר לשליטת ירדן. בהסכם שביתת הנשק עם ירדן שנחתם ב-3 באפריל 1949 נקבע שישראלים יוכלו לפקוד את המקומות הקדושים בהם קבר אור החיים אך השלטון הירדני לא כיבד את החלק הזה בהסכם וכניסת מתפללים יהודים נמנעה לחלוטין. בזמן השלטון הירדני בהר הזיתים עסק טרקטור ביישור האזור של הקבר. הטרקטור הרס את הקברים שמשמאל לקבר וכשהגיע לקבר עצמו התהפך לוואדי והנהג נהרג. לאחר מספר ניסיונות נוספים שהסתיימו בכישלון, השתכנעו הערבים בקדושת הקבר והעבודות הופסקו במלחמת ששת הימים עבר השטח שבו הקבר לידי ישראל, ומאז מתאפשרת הגעת מתפללים יהודים ללא הגבלה. מסופר כי במלחמת העולם השנייה, כשהיה חשש שהגרמנים יכבשו את ארץ ישראל, הלך האדמו"ר מהוסיאטין להתפלל בקבר שהוא נושא בידיו ספר תורה. כשחזר אמר שתפילתו התקבלה והגרמנים יובסו בקרב, מאחר שראה על הקבר את שם הויה באותיות של אש. הרב חיים שמואלביץ פקד את הקבר לעיתים קרובות. בתפילתו היה מביט למטה לכיון יד אבשלום ומתפלל בנוסח זה: "רבונו של עולם! כשאדם אומר לחברו 'אני מוחל' אין אלו אלא דברים בעלמא. רק אבא כשהוא אומר 'אני מוחל' מחילתו מחילה. ראה, דוד המלך, כמה רדיפות נרדף על ידי בנו הסורר וכמה צער הצטער בגינו. ובכל זאת, כאב, הוא מחל. רבונו של עולם! הן אתה אב ומחילתך מחילה, אנא אמור 'אני מוחל'!". רבי מאיר אבוחצירה ממליץ כסגולה "בכל צרה שיש לאדם ילמד בספר "אור החיים הקדוש" וישתטח על מצבתו ותתקבל בקשתו" . המנהג לשים פתקי בקשה בכותל המערבי מיוחס לו. משום כך נפוץ המנהג לשים פתקי בקשה על מצבתו. את הנוסח החקוק על המצבה ניסח תלמידו ג"ע [-גאון עוזינו] מרןהחיד"א. זאב וילנאי, מצבות קודש בארץ ישראל, עמודים 226–228 מדריך כרטא להר הזיתים - 1999. ישראל גליס, קברי צדיקים בארץ ישראל, הוצאת כרטא, 2005. מפת המקומות הקדושים וקברות הצדיקים כרטא, [1996?]. קבר האור החיים הקדוש באתר אלע"ד (כולל מפת הגעה) קבר האור החיים הקדוש באתר עיריית ירושלים סרטון - ההילולה על קבר האור החיים, סרטון באתר יוטיוב גלריית תמונות מהילולת האור החיים דניאל זר, שיעור בנושא הילולת האור החיים יוסף ברנד, אלפים פוקדים את ציון בעל ה"אור החיים", באתר "חרדים", 7 ביולי 2009 "הלאומיות בישראל ובעמים - בונים מדינה במזרח התיכון" אייל נווה, נעמי ורד, דוד שחר - הוצאת רכס פרויקטים חינוכים בע"מ - ירושלים - 2009. עמוד 150 דוד רוסוף, "קדושים אשר בארץ" ירושלים תשס"ו, מכון אוצר התורה; בנימין ליפקין, "ארץ אבותינו" ירושלים תשנ"ח, עמוד 57. בנימין ליפקין, ארץ אבותינו, ירושלים תשנ"ח, עמוד 56; חדשות ותוכן יהודי - TOG בנימין ליפקין שם, עמוד 60. מרכז רוחני “מאור החיים” מצפה העמק כך בספר מסעות ירושלים, שיצא לראשונה בתרצ"א. ראו גם אצל הרב ליפקין שם, עמוד 73. ירושלים, לונץ, א, תרמ"ב. עמוד 122.
פר ארווידסון

פר יוהאן ארווידסון (בשוודית: Pär Johan Arvidsson; נולד ב-27 בפברואר 1960) הוא שחיין שוודי. הוא אלוף אולימפי ושיאן עולם במשחה ל-100 מטר פרפר ובעל מדליית ארד מאליפות עולם בשחייה. ארווידסון נולד בפינספנג. באולימפיאדת מונטריאול (1976) סיים ארווידסון במקום 11 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:03.79 דקות, במקום 15 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 56.93 שניות. בנוסף, הוא סיים במקום שביעי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:42.84 דקות, כשחיין ראשון הוא קבע תוצאה של 1:55.84 דקות. באליפות אירופה בשחייה שנערכה בינקפינג, שוודיה בשנת 1977 זכה ארווידסון בשתי מדליות, מדליית כסף במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.58 שניות, אחרי רוג'ר פיטל ממזרח גרמניה (55.49 שניות) ולפני ג'ון מילס מבריטניה (55.98 שניות) ובמדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:01.37 דקות, אחרי מייקל קראוס ממערב גרמניה (2:00.40 דקות) ופיטל (2:00.55 דקות). בנוסף, הוא סיים במקום חמישי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:52.16 דקות. באליפות העולם בשחייה שנערכה במערב ברלין, לשעבר מערב גרמניה בשנת 1978 זכה ארווידסון במדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.38 שניות, אחרי שיאן העולם ג'ו בוטום שקבע שיא תחרות חדש של 54.30 שניות וגרג ג'גנבורג 55.26 שניות, שניהם מארצות הברית. בנוסף, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:01.61 דקות ובמקום שישי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:50.58 דקות. בתחרות שחייה שנערכה בפורט לודרדייל, פלורידה באוגוסט 1979 קבע ארווידסון במשחה ל-200 מטר פרפר שיא שוודיה חדש של 2:00.42 דקות, שיא זה החזיק מעמד עד שנת 2008. בתחרות שחייה שנערכה באוסטין, טקסס ב-11 באפריל 1980 קבע ארווידסון במשחה ל-100 מטר פרפר שיא עולם חדש של 54.15 שניות, שיפור לשיא העולם שקבע ג'ו בוטם מארצות הברית 54.18 שניות. באולימפיאדת מוסקבה (1980) זכה ארווידסון במדליית זהב במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 54.92 שניות, לפני פיטל (54.94 שניות) ודוויד לופז זוברו מספרד (55.13 שניות). בנוסף, הוא סיים במקום שביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:02.61 דקות. באליפות אירופה בשחייה שנערכה בספליט, לשעבר יוגוסלביה בשנת 1981 זכה ארווידסון בשתי מדליות כסף במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 54.60 שניות, אחרי אלכסיי מרקובסקי (54.39 שניות) ולפני ואדים דומברובסקי (55.00 שניות) שניהם מברית המועצות ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:45.01 דקות, אחרי ברית המועצות (3:44.23 דקות) ולפני מזרח גרמניה (3:45.66 דקות) באליפות העולם בשחייה שנערכה בגואיאקיל, אקוודור בשנת 1982 סיים ארווידסון במקום חמישי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:47.71 דקות, במקום שישי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:01.15 דקות ובמקום שביעי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.10 שניות. באליפות אירופה בשחייה שנערכה ברומא, איטליה בשנת 1983 סיים ארווידסון במקום רביעי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.01 שניות ובמקום רביעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:45.98 דקות. ארווידסון בוגר תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי ותואר שני בפקולטה למנהל עסקים מאוניברסיטת הרווארד. בסך הכל זכה ארווידסון ב-22 תוארי אליפות שוודיה בשחייה בשנים 1983-1976. התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר פרפר פר ארווידסון, באתר olympedia.org פר ארווידסון (אורכב 16.06.2020 בארכיון Wayback Machine), באתר Sports123 (באנגלית) פר ארווידסון (אורכב 16.06.2020 בארכיון Wayback Machine), באתר Sports123 (באנגלית)
חסינות (רפואה)

חֲסִינוּת היא מונח ביולוגי המתאר מצב שבו לגוף יש הגנות ביולוגיות מספקות בפני זיהום או חדירת מזהמים. לחסינות, שהיא פועל יוצא של פעילות מערכת החיסון, ישנם מרכיבים ספציפיים ולא ספציפיים. המרכיבים הלא-ספציפיים מתפקדים כיוצרי חיץ או מכשול לחדירת אובייקטים פתוגניים, או כאלמנטים המכחידים או נלחמים במגוון רחב של פתוגנים אלה. ייחודה של המערכת בכך שאינה ספציפית לגורם כלשהו (חיידק, נגיף, פטרייה או טפיל). חסינות ספציפית, או חסינות מסתגלת (אדפטיבית), היא חסינות שמסוגלת ללמוד לזהות מזהמים חדשים ולשפעל מערכת חיסונית ספציפית נגד מזהמים אלה. חסינות אדפטיבית (נרכשת) נחלקת לעיתים קרובות לשני סוגים בהתאם לדרך שבה החסינות הושגה. חסינות טבעית מתרחשת כשהמפגש עם גורם המחלה אינו מכוון, ואילו חסינות מלאכותית או מכוונת מתרחשת כשהמפגש עם המזהם (או חלק ממנו) הוא מכוון - כפי שהדבר נעשה במקרה של חיסונים. כל אחת מהמערכות לעיל יכולה להתחלק הלאה בהתאם לדרך השגת החסינות. חסינות פסיבית היא יכולת חיסונית שהועברה לגוף באופן פסיבי (כמו למשל בהזרקה של נוגדנים או תאי T לבנים מתורמים זרים או מחלב אם). חסינות אקטיבית היא כזו שמתרחשת באופן אקטיבי בגוף עצמו, בתגובה למפגש עם אנטיגן. חסינות פסיבית היא קצרת טווח מטבעה, ופחות ספציפית מחסינות אקטיבית, שהיא ספציפית ביותר וארוכת טווח (לעיתים למשך כל החיים). מדיה וקבצים בנושא חסינות בוויקישיתוף חסינות רפואית, דף שער בספרייה הלאומית
ברז כיבוי אש

ברז כיבוי אש (נקרא גם ברז שרפה או הידרנט) הוא אמצעי עזרה להגנה משרפות, מקור מים המסופק על ידי רשויות מקומיות כדי לאפשר לשירותי כיבוי האש להתחבר אל מערכת המים העירונית לשם סיוע בכיבוי אש, במקרי שריפות גדולות בהן לא מספיקה כמות המים המאוחסנת במכלי הכבאית. ברזי כיבוי אש, הקרויים גם ברזי הסנקה, מספקים מים בלחץ גבוה בהרבה מלחץ המים בשימוש יומיומי. השימוש בברז כיבוי נעשה באמצעות חיבור צינור לברז, פתיחת השסתום כדי לספק זרם מים עז בלחץ בסביבות 350 קילופסקל (שווה לכ-3.45 אטמוספירה) (לחץ זה משתנה באזורים שונים, תלוי במגוון משתנים, לרבות גודל ומרחק מקור המים). את הצינור ניתן לחבר לכבאית, ולהשתמש במשאבה של הכבאית להגברת לחץ המים ואף לפיצולם למספר זרמים לפי הצורך. מקור המילה הסנקה, שפירושה הוא דחיפה, הוא מן המשנה (מקוואות, ב, ו). זאב בן־חיים, ששימש מזכיר מדעי בוועד הלשון בשנות הארבעים של המאה העשרים ולימים היה לנשיא האקדמיה ללשון העברית, שהעלה את הפועל הנדיר מן המקורות והציע אותו לחברי ועד הלשון לציון הפעולה המודרנית. יש להימנע מפתיחת או סגירת הברז במהירות רבה מדי שכן הדבר עלול לגרום להלם מים העלול לפגוע בצנרת סמוכה. רוב שסתומי ברזי הכיבוי אינם מתוכננים להשניק את זרם המים אלא מתוכננים לפתיחה מלאה או סגירה מלאה. כבאים מפעילים לרוב ברזי כיבוי כשהם מוגנים בבגדי מגן כגון כפפות וקסדה עם מגן פנים. מים הפורצים בלחץ גבוה עלולים להפיל אדם בוגר או לגרום לפציעה. במדינות רבות נאסר על חנייה בסמוך לברז כיבוי אש. המונח "ברז כיבוי" במסמך של מכון התקנים הישראלי, המונח "ברז שרפה" במסמך של שירותי כבאות והצלה מנהל האתר, סניקה והסנקה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2022-04-11
כביש הטבעת של סנקט פטרבורג

כביש הטבעת של סנקט פטרבורג (ברוסית: Кольцева́я автомоби́льная доро́га вокру́г го́рода Санкт-Петербу́рга) הוא כביש מהיר הסובב את העיר ומקשר עיירות במחוז לנינגרד אל העיר. אורכו 142.15 ק"מ. רעיון הכביש עלה לראשונה ב-1965, אולם התקדמות אמיתית ניכרה רק ב-1984 כאשר הסניף האזורי של המפלגה הקומוניסטית והנהלת העיר הסכימו על בניית כביש. בשנת 1995 הכביש נכנס לתוכנית הלאומית לסלילת כבישים ברחבי רוסיה. הלכה למעשה, הבנייה החלה רק ב-1998. בשנת 2011 הושלמה בנייתו של הכביש. אורך: 142 קילומטרים רוחב: 17–32 מטרים נתיבים: 4 עד 8 גשרים ותמיכה: 105 תעלה: 1 צמתים וגדרות הפרדה: 26 הגבלת מהירות: 110 קמ"ש כביש הטבעת של מוסקבה מדיה וקבצים בנושא כביש הטבעת של סנקט פטרבורג בוויקישיתוף Вокруг Петербурга без остановок — в полном объёме открывается движение по кольцевой автодороге
קו צואן ואן

קו צואן ואן (באנגלית: Tsuen Wan Line; בסינית: 荃灣綫) הוא אחד מעשרת הקווים של הרכבת התחתית של הונג קונג. הקו מסומן במפות הרכבת התחתית בצבע אדום. תחנת המוצא של הקו היא תחנת סנטרל באזור סנטרל שבאי הונג קונג. הקו חולף במנהרה מתחת לנמל ויקטוריה, עובר דרך מערב חצי האי קאולון ומגיע לדרום מערב הטריטוריות החדשות של הונג קונג. תחנת הקצה של הקו היא תחנת צואן ואן. לקו 16 תחנות ומשך הנסיעה לאורכו כ-30 דקות. מאחר שתחנת המוצא, תחנת סנטרל נמצאת במרכז העסקים של הונג קונג, והקו חולף מתחת לדרך נייתן - דרך ראשית בהונג קונג המהווה מרכז מסחרי ותיירותי, קו זה הוא העמוס בקווי הרכבת התחתית של הונג קונג. קו צואן ואן הוא אחד הקווים הראשונים של רשת הרכבות התחתיות של הונג קונג. מהלך הקו המקורי המתוכנן שונה במקצת מהקו שהוקם לבסוף, בעיקר בחלק הקו המצוי בתחום הטריטוריות החדשות - וזאת בשל שינויים במיקום השכונות שנבנו לאור הקו. המסלול הנוכחי של הקו אושר בשנת 1975 ועבודות הבנייה החלה זמן קצר לאחר מכן. חלק הקו המצוי מתחת לדרך נייתן בחצי האי קאולון הושלמו בשנת 1979. חלק המסילה המגיע לצואן ואן החל לפעול ב-10 במאי 1982. בעת הקמת הקו נקראו תחנת סנטרל, תחנת יאו מא טיי ותחנת מונג קוק על שם הרחובות העוברים מעליהם: צ'רטר (Chater Road), ווטרלו (Waterloo Road) וארגייל (Argyle Street) בהתאמה. לאחר הקמת הקו שונו שמות התחנות לשמות האזורים בהן הם נמצאות. תחנת מיי פו נקראה בעת הקמתה "תחנת צ'אנוג שא וואן" (Cheung Sha Wan) ותחנת צ'אונג שא וואן נקראה בשם סו אוק. תחנת קוואי פונג נקראה בעת פתיחתה בשם לאפ סאפ וואן על שם המפרץ הסמוך לה, ותחנת קוואי הינג נקראה בעת הקמתה קוואי צ'ונג. מדיה וקבצים בנושא קו צואן ואן בוויקישיתוף
אינסומניום

אינסומניום (בשפת המקור: Insomnium) היא להקת דת' מטאל מלודי מיואנסו, פינלנד. סגנונם מושפע מסגנון הדום מטאל, שמתבטא בשירים על צער, טבע ואבל. חברי הלהקה משלבים גם אלמנטים ממוזיקת הפרוגרסיב מטאל. שמה של הלהקה, אינסומניום, הוא מילה בלטינית הקשורה בחלומות, עם פרשנויות שונות למשמעות שלה: פנטזיה, עוררות, חזון או סיוט. אין קשר בין שם הלהקה לבין נדודי שינה (אינסומניה). הלהקה פיתחה לאורך השנים את סגנון המוזיקה שלה. המלודיות בשיריה מתבטאות במלנכוליה גבוהה (עצבות), והסאונד הכללי שלהם יותר אפל מלהקות דת' מטאל אחרות, אם כי לא נחשב "דומי" או איטי מספיק על מנת להיחשב לדת'-דום. האלבום השביעי שלהם, Winter's Gate, הוא אלבום קונספט. האלבום מורכב מרצועה אחת אפית בת 40 דקות, ונאמר שהוא עוסק ב"קבוצה של ויקינגים שיצאה למצוא אי אגדי ממערב לאירלנד, למרות החורף הבוגדני שמתקרב". אלבום זה התבסס על הסיפור הקצר מאת חבר הלהקה נילו, "שער החורף", או "Talven Portti" בפינית המקורית. סיפור זה זכה או היה מועמד לפרסים פיניים רבים. גם האלבום התשיעי של הלהקה, Anno 1696, הוא אלבום קונספט המבוסס על סיפור קצר אחר מאת נילו. נילו סאוואנן - שירה, באס (1997-היום) וילה פרימן - גיטרה (1997-היום), שירה (נקי) (2011-היום) מרקוס הירווונן - תופים (1997-היום) מרקוס ונאלה - גיטרה (2011-היום) טאפני פסונן - תופים (1997), גיטרה (1998-1997) טימו פארטנן - גיטרה (2001-1998) וילה ואני - גיטרה (2011-2001) יאני לימטיינן - גיטרה, שירה (נקי) (2024-2019) מדיה וקבצים בנושא אינסומניום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אינסומניום אינסומניום, ברשת החברתית פייסבוק אינסומניום, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אינסומניום, ברשת החברתית אינסטגרם אינסומניום, סרטונים בערוץ היוטיוב אינסומניום, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אינסומניום, באתר ספוטיפיי אינסומניום, באתר Last.fm (באנגלית) אינסומניום, באתר AllMusic (באנגלית) אינסומניום, באתר MusicBrainz (באנגלית) אינסומניום, להקה באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) אינסומניום, באתר דיזר אינסומניום, באתר Yandex.Music (ברוסית) אינסומניום, באתר Discogs (באנגלית) אינסומניום, באתר Songkick (באנגלית) אינסומניום, באתר Genius אינסומניום, באתר בילבורד (באנגלית) אינסומניום, באתר טיידל (באנגלית) אינסומניום, באתר אמזון מיוזיק INSOMNIUM – “Valediction”, The Metal Channel, ‏2019-09-02 (באנגלית) Insomnium - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives, www.metal-archives.com Blabbermouth, INSOMNIUM To Release 'Winter's Gate' Album, Book In September, BLABBERMOUTH.NET, ‏2016-05-19 (באנגלית) Greg Kennelty, INSOMNIUM Streams "Lilian," Announces New Record Anno 1696, Metal Injection, ‏2022-11-04 (באנגלית אמריקאית)
הנקרופוליס בפנטליקה

הנקרופוליס של פנטליקה היא עיר קברים בסיציליה, ובה כ-5,000 קברים, המתוארכים החל מן המאה ה-13 לפנה"ס ועד המאה ה-7 לפנה"ס. פנטליקה נמצאת בעמקי הנהרות אנאפו וקלסינרה, בין הערים פרלה וסורטינו, בדרום מזרח סיציליה. הנקרופוליס של פנטליקה, יחד עם העיר סירקוזה, הוגדרו כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו. פנטליקה נמצאת על רמה המוקפת בגאיות שיצרו הנחלים אנאפו וקלסינרה. הרמה ממוקמת בין היישובים פרלה וסורטינו, בדרום מזרח סיציליה. הרמה היא חלק משלוש שמורות טבע, ומהווה אזור שימור חשוב. הנקרופוליס משתרע על שטח הררי, ובו מערות ומצוקים, שאורכו כ-1,200 מטרים מצפון לדרום, ורוחבו כ-500 מטרים ממזרח למערב. בשטח ניתן להבחין בכ-5,000 קברים, שרובם נחצבו בסלע. קברים אלה מיוחסים לתושבי האי הקדמונים, שנדחקו מחופי האי במהלך המאה ה-13 לפנה"ס, עם הגעתם של השבטים האיטלקיים הראשונים, שבטי הסיקניים (ביוונית Sikanoi) והסיקוליים (ביוונית Sikeloi). ניתן להבחין בחמש קבוצות של קברים: הנקרופוליס הצפון-מערבי, ובו כ-600 קברים, שנחצבו בקבוצות של חמישה; הנקרופוליס הצפוני, שבו כ-1,500 קברים; זהו הנקרופוליס הנרחב ביותר והמעורר השתאות יותר מכולם. הקברים באזור זה נחצבו במאה ה-12 ומאה ה-11 לפני הספירה. הנקרופוליס הדרומי, הנמצא בין שני האתרים הקודמים; גם הקברים שבו נחצבו באותן מאות. נקרופוליס פיליפורטו, שבו כ-500 קברים; נקרופוליס זה מרוחק כ-9 ק"מ מן העיירה פרלה, והקברים שבתחומו משתרעים של צלעות ההרים, על אגן נחל אנאפו, ועד סמוך לעיר. הקברים מתוארכים החל מן המאה ה-13 ועד למאה ה-9 לפנה"ס. נקרופוליס קאבטה (Cavetta) ובו כ-300 קברים, שנחצבו במאה ה-9 ובמאה ה-8 לפני הספירה. באזור זה נמצאים גם שרידי מבנים מן התקופה הביזנטית. בחפירות ארכאולוגיות שנערכו באזור הנקרופוליס נמצאו שרידים של יישוב מתקופת הקולוניזציה היוונית של האי, בין המאה ה-8 למאה ה-6 לפני הספירה. שרידים שמקורם מיקני ושרידי מבנים מונומנטליים נחשפו גם הם, ביניהם זיהו הארכאולוגים אנאקטורון, ארמון של נסיך. באזור נמצאו שרידים גם מתקופה מאוחרת בהרבה, המאה ה-9 והמאה ה-10 לספירה: באזור זה הוקמו ביצורים שנועדו להדוף את הפלישות הפאטמיות לאי. הנקרופוליס של פנטליקה הוכרז כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו בשנת 2005, יחד עם סירקוז הסמוכה. על פי נימוקי ההכרזה, פנטליקה וסירקוז מהוות עדות ייחודית להתפתחות התרבויות הים תיכוניות במהלך מאות שנים. מדיה וקבצים בנושא הנקרופוליס בפנטליקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הנקרופוליס בפנטליקה אתר האינטרנט הרשמי של הנקרופוליס בפנטליקה פרק הזמן המצוין הוא זמנה של הקולוניזציה היוונית בכלל, לאו דווקא באתר זה.
עמעם

האם התכוונתם ל... עמעם (מוזיקה) – רכיב שמתווסף לכלי נגינה ליצירת אפקטים שונים. עמעם (חשמל) – "דימר" - רכיב חשמלי שמשנה את המתח במעגל. עמעם (נשק) – משתיק קול, אביזר המוצמד לרובה או אקדח ומיועד להנמכת הרעש הנוצר בעת ירי. עמם – התקן שמטרתו להקטין את רעשי המנוע היוצאים מהאגזוז
סופת אש

סופת אש היא שרפה עזה והרסנית היוצרת ומשמרת מערכת רוחות משלה. לרוב מדובר בתופעה טבעית המתרחשת בעת שרפות יער או שריפות גדולות אחרות בשטח פתוח. סופות אש יכולות להיווצר באופן מכוון ומלאכותי באמצעות הפצצות, דוגמת ההפצצות במלחמת העולם השנייה על טוקיו ועל דרזדן. סופות אלו הרסניות ביותר וקשה מאוד להשתלט עליהן. סופת אש נוצרת כאשר לחלל שנוצר מזרם האוויר החם העולה מהשרפה נשאב אוויר מהסביבה. הרוחות הנושבות לתוך מוקד האש מזינות אותה בחמצן ומלבות אותה. מערבולות האוויר הנוצרות גורמות לשינויֵי כיוון חריפים של הרוחות. מערבולות האוויר עשויות ליצור מערבולות אש, מעין עלעולי חול של אש העשויים לנוע לכיוונים שונים. עוצמת מערבולות האש יכולה להגיע לממדים של סופה ולגרום לסופות טורנדו. הרוחות הנושבות למוקד האש מלבות את האש ומעצימות אותה. חום עז קורן מהאש וגורם להצתה של חומרים דליקים הרחוקים מהאש עצמה. בעירת החומרים מוסיפה לעוצמתה של סופת האש ומגדילה את שטח השפעתה. הרוחות עלולות לשאוב אל תוך האש אנשים וחפצים שם הם נשרפים כליל. אנשים מחוץ לבעירה עצמה עלולים למות מחוסר בחמצן שכן הבעירה מכלה את החמצן באוויר. סופת האש מכלה כל חומר דליק ושוככת רק לאחר שלא נותרים עוד חומרים לבעירה. מדיה וקבצים בנושא סופת אש בוויקישיתוף סופת אש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רן לוי, גיהנום בחורשת עצי הקוקוס- על סופות אש, באתר "עושים היסטוריה" (שידור של הפודקאסט וטקסט מלא שלו) "האירועים הגדולים של מלחה"ע השניה - פרק 8 - הפצצת דרזדן", באתר נטפליקס ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי כדור הארץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.