laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בנות חוה

בנות חוה הוא הרכב מוזיקלי ישראלי נשי שהוקם בשנת 1969 על ידי המלחינה והמעבדת ציפי פליישר. ההרכב פעל בראשית שנות ה-70. חברות ההרכב היו יוצאות צוות הווי של הנח"ל עידית חיים-הרפז, נגה אשד ותמר אשל. נעמי שמר היא שהפגישה את השלוש עם פליישר. בשנת 1973 הוציאו בחברת הד ארצי תקליט שנקרא אף הוא בנות חוה, שכלל שירים של מיטב המשוררים והפזמונאים וכן קטעי מקורות, שהולחנו על ידי פליישר, מתי כספי, דפנה אילת ועוד. בנות חוה השתתפו בתוכניות ובמופעים של רשות השידור, כגון: "דלת פתוחה", "מועדון הזמר", "יום השישי", "ממני מני", "פגישה מחודשת" ו"ניחוחי חציר תשל"ב". בנוסף, השתתפו בפסטיבל הזמר והפזמון תשל"ג (1973) כמלוות - יחד עם שלישיית אף אוזן גרון - בשירים "יעלה ויבוא" בביצוע גידי גוב ו"שיר בבוקר בבוקר" בביצוע שלמה ארצי. השלישייה ביצעה גם תפקידי ליווי ורקע בהקלטות של זמרים סולנים, למשל בשיר "אמא לו" של יהורם גאון. בנות חוה, באתר MusicBrainz (באנגלית) בנות חוה, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יום ההתנצלות

יום ההתנצלות הלאומי (באנגלית: National Sorry Day) הוא יום המצוין באוסטרליה מדי שנה ב-26 במאי החל מ-1998, לזכר העוולות שהקולוניה הבריטית ביצעה כלפי אוכלוסיית הילידים האבוריג'ינית, ובמיוחד לזכר פרשת "הדור הגנוב" של רבבות הילדים האבורג'ינים שהוצאו בכפייה מבתיהם ונשלחו לבתי יתומים ולאימוץ על ידי לבנים, במסגרת מדיניות ממשלתית שנמשכה בשנים 1900–1972. מקורו של היום בוועדת חקירה לעניין "הדור הגנוב", שהגישה את מסקנותיה לפרלמנט הפדרלי ב-26 במאי 1997. אחת מהמלצותיה הייתה לקבוע יום שנתי לזכר מאורעות אלה והשפעותיהם, על מנת להתחיל את תהליך הריפוי ואיחוי הקרעים. היום צוין לראשונה ב-1998, ומאות אלפי אוסטרלים הביעו את התנצלותם בעצרות פומביות, ובחתימה ב"ספרי התנצלות" שנפתחו ברחבי המדינה והוגשו למנהיגים אבוריג'ינים ובאתר אינטרנט שנפתח לשם כך [1]. לנוכח סירובו של ראש ממשלת אוסטרליה, ג'ון הווארד להתנצל, והתעקשותו להסתפק ב"הבעת צער", קיבל יום זה משמעות פוליטית. הווארד, בניגוד לפוליטיקאים רבים מכל חלקי הקשת הפוליטית גם סירב להשתתף באירועי יום ההתנצלות. היום אינו יום רשמי, ואירועיו אינם מאורגנים ידי ממשלת אוסטרליה, אלא על ידי וועדה ציבורית מיוחדת שהוקמה לשם כך. עם בחירתו בסוף 2007 של קווין ראד ממפלגת הלייבור האוסטרלית לראש ממשלת אוסטרליה במקומו של ג'ון הווארד מהמפלגה הליבראלית, נסללה הדרך להתנצלות רשמית. עם כינוס הפרלמנט החדש, ב-13 בפברואר 2008 נשא ראד נאום בפרלמנט, במעמד ראשי ממשלות קודמים ונציגים של "הדור הגנוב", בו הוא הביע את התנצלות ממשלת אוסטרליה בפני האבוריג'ינים ואנשי "הדור הגנוב". האופוזיציה הליברלית הצטרפה לבקשת הסליחה והפרלמנט הצביע פה אחד בעד הבעת ההתנצלות. רצח העם הטסמני הדור הגנוב אוסטרליה: התנצלות לילידים על הצער וההשפלה, באתר ynet, 12 בפברואר 2008 Dylan Welch, קווין ראד מתנצל, באתר ה"סאנדיי מורנינג הראלד"
השודדים

השודדים (בגרמנית: Die Räuber) הוא מחזה מאת פרידריך שילר, שפורסם ב-1781. המחזה הוא המחזה הראשון של שילר שהוצג בתיאטרון. הוא פורסם תחילה ללא שם המחבר וזאת עקב חשש של שילר מתגובות אפשריות לתוכן המחזה ולעצם כתיבתו. מאוחר יותר טרח שילר והוסיף הקדמה למחזה שמטרתה להסביר את תוכן המחזה. המחזה נכתב בחשאי במהלך שהותו באקדמיה צבאית אליה נשלח שלא ברצונו על ידי קרל אויגן, דוכס וירטמברג. הדבר השפיע כנראה על התמקדות שילר בנושאים של חופש ופריצת גבולות. בכורת המחזה נערכה בתיאטרון בעיר מנהיים בגרמניה ב-13 בינואר 1782, אצל מנהל התיאטרון וולפגנג הריברט פון דלברג. העיבוד שהוצג היה הגרסה השנייה למחזה. שילר ברח מהאקדמיה על מנת לצפות בהצגה יחד עם חברו אנדריאס שטרייכר. כתוצאה מהבריחה אסר הדוכס על שילר לעסוק בכתיבה. עקב הצלחת ההצגה החליט שילר לעזוב את האקדמיה הצבאית ולעסוק בכתיבה. הוא עזב את האקדמיה ומונה למחזאי בתיאטרון במנהיים. ניתן לחוש בהשפעת יצירותיו של ויליאם שקספיר על המחזה ובהשפעת הכתיבה המאפיינת את זרם הסער והפרץ. מקסימיליאן, הגרף פון מור- אביהם של פראנץ וקרל. דמות חיובית אך חלשה. קלה להטיה. קרל מור- גיבור המחזה. דמות דואלית המייצגת את החופש ושבירת מוסכמות. בתחילה המחזה מוצג כדמות חיובית אך מקבל נופך שלילי בהמשך המחזה. פראנץ מור- אחיו הצעיר של קרל. דמות שלילית ומרושעת. נוכל ורמאי שאינו בוחל בשום אמצעי. אמליה פון אדלרייך- ארוסתו של קרל. הדמות החיובית של המחזה. תמימה ונאמנה. פראנץ, האח הצעיר, מבצע מניפולציות על אביו על מנת לזכות בירושת המשפחה, על פני אחיו הבכור. פראנץ אף מנסה לפתות את ארוסתו של אחיו, אמליה, אך ללא הצלחה. קרל, האח הבכור, מנודה על ידי האב כתוצאה מהתרמית שביצע פראנץ. קרל המוסרי אך הפגוע, בוחר לפנות לחיי פשע ומנהיג כנופיה של שודדים. הוא מייחס לעצמו נטיות מהפכניות ורואה במעשיו מרידה לגיטימית ומימוש הזכות לחופש. למרות שהוא רואה עצמו כמעין מורד אידאולוגי, רובין הוד למסכנים, הוא גורם לרצח חפים מפשע. כנופייתו רוצחת ילדים, נשים וזקנים. פראנץ גורם לאביו ולארוסת אחיו לחשוב כי קרל נהרג למרות שהוא בחיים. הוא כולא את האב המיוסר במטרה להרעיבו למוות ולהשתלט על נכסי המשפחה. האב ניצל על ידי שליחו של פראנץ שבוחר לכלוא את האב ולא להורגו. האב נחשב למת בעיני הסביבה שאינה יודעת את הקורות אותו. קרל חוזר יחד עם כנופייתו לטירה. כאשר הוא מגלה מה עשה אחיו לאב הוא שולח את כנופייתו לחטוף אותו. פראנץ מתאבד כאשר השודדים פורצים לטירה. קרל מתכוון לעזוב את חיי הפשע ולחזור למשפחתו. אביו מת במהלך הפגישה עמו. לאחר עימות עם חברי הכנופיה הוא מחליט להתמיד בחיי הפשע. קרל רוצח את אמליה וחוזר להנהיג את השודדים. ג'וזפה ורדי עיבד את המחזה לאופרה בשם הבנדיטים. האופרה לא נחלה הצלחה. גסלר קלייב עיבד את המחזה לאופרה המוצגת בשנת 1957 וזאת כמחווה לוורדי. סרט אילם בשם השודדים הופק בשנת 1913, בארצות הברית. פרידריך שילר, השודדים, זמורה ביתן, תשס"א 2000. פרידריך פון שילר, חייו, מחזותיו, פרוזתו, שירתו, ירון גולן, תשס"ו 2006. השודדים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מיץ

מיץ הוא משקה המופק מהוצאת הנוזלים הטבעיים שבתוך ירקות ופירות. בישראל שכיחים מאוד מיצים כגון מיץ תפוחים, מיץ תפוזים, מיץ ענבים, לימונדה ומיץ אשכוליות. במדינות רבות מקובל גם לשתות מיץ חמוציות, מיץ שזיפים, ומיץ עגבניות. כמו כן מקובל לשלב במיץ מספר זני פירות. תערובת מקובלת בארצות הברית למשל היא תפוח ודובדבנים שחורים. מיצים רבים נחשבים כבעלי סגולות רפואיות: מיץ תפוחים, למשל, מכיל כמות גדולה של ויטמין C, ומיץ שזיפים נחשב כמקל על פעילות מערכת העיכול. ברים למיצים נהיו שכיחים בעולם המערבי. בבארים נמכרים מיצי פירות טריים המוכנים במקום, אשר משמרים את ערכו התזונתי של הפרי. מאחורי ההנחה שמיץ טרי בריא יותר עומד הטיעון שמרגע שהפרי עבר סחיטה, מגיבים נוגדי החימצון שלו עם רדיקלים חופשיים של חמצן ומאבדים מערכם התזונתי. המיץ שכיח גם במתכוני בישול רבים סביב העולם. לדוגמה, מיץ לימון מסייע בהוספת טעם חמוץ או מריר למאכלים. באנגליה, המונח "מיץ פירות" משמש רק לתיאור מיץ שיוצר מפירות בלבד, ללא חומרים מלאכותיים. תקנות בנושא מפורסמות על ידי הממשלה. צריכת מיץ פירות באירופה, באוסטרליה, בניו זילנד ובארצות הברית גדלה בסוף המאה ה-20, קרוב לוודאי בשל תפיסה ציבורית של מיצים כמקור טבעי ובריא של מרכיבים מזינים ובשל עניין ציבורי גואה בנושאי בריאות. הסימונים על גבי מיצי פירות עשויים להיות מטעים. "ללא תוספת סוכר" הוא צירוף שכיח בתוויות המיצים, אולם המוצרים לרוב עשויים מ"תרכיזים משוחזרים" שמתנהגים בדומה לסוכרים.[דרושה הבהרה] לצרכן קשה לדעת במקרה שכזה מה היו מרכיבי התרכיזים. כשהמיץ משווק בצורתו המרוכזת, יש להוסיף מים, על מנת להחזיר את הנוזל למצבו המקורי (בדרך כלל יש לתרכיזים טעם שונה מאוד ממיץ מאותו מקור כשהוא סחוט טרי). אין לבלבל בין מיץ לבין מחית, שהיא לרוב מיץ מלאכותי שיש לדלל במים. שיטות שכיחות לשימור ועיבוד של מיצי פירות כוללות אידוי וייבוש בהתזה. סיבים תזונתיים מסחטה בר מיצים בבריסטול שבאנגליה המציע מתכוני מיץ ומעניק ייעוץ בנושא מרכיביו התזונתיים של המיץ יולי חרומצ'נקו ותמרה טראובמן, 25% פרי והם עוד קוראים לזה "מיץ", הארץ, 24/11/06 דפנה לוצקי, מה ההבדל בין "מיץ טבעי" ל"מיץ סחוט טרי", באתר הארץ, 26 במאי 2005 Is juicing actually good for you - על ההשפעות הבריאותיות של מיצי פירות, מאתר ה-BBC. [1] [2] [3] Offline Maintenance, www.foodstandards.gov.au
מרכז

האם התכוונתם ל... במתמטיקה ובפיזיקה מרכז (גאומטריה) מרכז (אלגברה) – מושג באלגברה, ובפרט: מרכז (תורת החבורות) מרכז (תורת החוגים) נקודת מרכז – מושג בטופולוגיה מרכז מסה או "מרכז כובד": המקום הממוצע של המערכת; נקודה במרחב שמסת המערכת כולה מתנהגת (לצרכים רבים) כאילו היא מרוכזת בה מרכז (פוליטיקה) – בפוליטיקה, אידאולוגיה הדוגלת בדעות מתונות ואיזון בין גישות שונות פוליטיקה מרכז (פוליטיקה) מרכז פוליטי בישראל – ארגונים ומפלגות פוליטיות בישראל אתרים מרכז (הונג קונג) – מאזורי הונג קונג מרכז עסקים ראשי – מרכזה העסקי-פיננסי של העיר מרכז מסחרי גוש דן – מכונה במדינת ישראל גם "המרכז". מחוז המרכז – אחד משבעת מחוזותיה של מדינת ישראל. מרכז עולמי לתורה וחסידות בעלז – בית הכנסת המרכזי של חסידות בעלז בעולם קולנוע מרכז – בית קולנוע שפעל בצמוד לתחנה המרכזית הישנה בתל אביב ארגונים פיקוד המרכז – אחד מפיקודי צה"ל ישיבת מרכז הרב – ישיבה ותיקה בירושלים צנטרל–מרכז – התאגדות הוצאה לאור יהודית בוורשה (1911–1914, 1923–1933) בנוסף, קיימים ארגונים רבים שהמילה "מרכז" היא חלק משמם
מסכת מכות

מַסֶּכֶת מַכּוֹת היא המסכת החמישית בסדר נזיקין במשנה, בתלמוד ובתוספתא, ובאה מיד לאחר מסכת סנהדרין. לעיתים היא נקראת "מסכת מלקות" על-שם עונש המלקות שבו עוסקת המסכת ובעיקר פרקה האחרון. המשנה על מסכת זו כוללת 3 פרקים, ובתוספתא נכללים 4 פרקים. על כל שלושת פרקי המסכת מצוי תלמוד בבלי, ואורכה של המסכת בש"ס וילנא הוא 23 דפים. בתלמוד הירושלמי יש גמרא רק על שני הפרקים הראשונים של המסכת. על-פי אחת הדעות, מסכת מכות היא חלק ממסכת סנהדרין (ראו בהקדמת הרמב"ם למשנה), והופרדה ממנה מאוחר יותר. לפי החיד"א, לימוד מסכת זו מהווה סגולה להנצל מהרהורים רעים. לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, הטעם האסוציאטיבי לפיו מסכת מכות מגיעה לאחר מסכת סנהדרין הוא שמכיוון שאחר שנשנה פרק "ואלו הן הנחנקין" (במסכת סנהדרין), מגיע תורו של פרק "ואלו הן הלוקין" במסכת. אך הרמב"ם מציין מייד כי "ואין זה טעם אמת, אבל היא מסכת בפני עצמה" ומוסיף כי המסכת נסמכה למסכת סנהדרין מפני שאין רשות לבני אדם לענוש ולהלקות, אלא השופטים בעצמם. ”וְהִפִּילוֹ הַשֹּׁפֵט וְהִכָּהוּ לְפָנָיו כְּדֵי רִשְׁעָתוֹ בְּמִסְפָּר”. כיצד העדים נעשים זוממין (עשר משניות) הפרק עוסק בהלכות עדים זוממים ועונשם, כיצד נעשים עדים זוממים, וכן מצבים בהם לא ניתן לקיים בהם את העונש שזממו לעשות. אלו הן הגולין (שמונה משניות) הפרק דן בעונש הגלות לרוצח בשגגה, ורוצח בשגגה שאין בו גלות, בהלכות עיר מקלט, ומתי יוצא הגולה משם. ואלו הן הלוקין (שש עשרה משניות) הפרק עוסק בעונש המלקות - על מה לוקים, כמה לוקים מהות המלקות וכיצד. בסך הכול, יש במסכת 34 משניות. רש"י - למסכת זו בתלמוד הבבלי ישנם שלושה מפרשים הנמצאים במקום פירוש רש"י: עד דף י"ט, עמוד ב' מובא פירוש רש"י המוכר, מדף י"ט עד דף כ"ד מובא פירוש ריב"ן, ובדף האחרון מובא פירוש רבנו גרשום. תוספות - התוספות למסכת זו נכתבו בבית מדרשו של רבנו פרץ, ושלא כתוספתות אחרות נערך פירוש התוספות עוד בחייו של רבנו פרץ. ישנן פעמים שפרושו של רבנו פרץ בתוספות מכונה בשם משי"ח (ראשי תבות:מורי שיחיה). משנה, מסכת מכות, באתר ויקיטקסט תוספתא, מסכת מכות, באתר ויקיטקסט תלמוד בבלי, מסכת מכות, באתר ויקיטקסט תלמוד ירושלמי, מסכת מכות, באתר ויקיטקסט תלמוד בבלי, מסכת מכות, במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית אתר הלכה ברורה, המלקט חידושי אגדות. (עמ' הפסקה הראשונה על המסכת, מתחיל ב:החיד"א ז"ל, בספרו דבש לפי, כתב, וכו') ספר דברים, פרק כ"ה, פסוק ב' מספר המשניות בכל פרק הוא לפי הספירה במשניות קהתי. בדפוסים אחרים תיתכן חלוקה שונה. משנה, מסכת מכות, פרק א' משנה, מסכת מכות, פרק ב' משנה, מסכת מכות, פרק ג' רש"י נפטר לפני שסיים לפרש מסכת זו. חתנו של רש"י א"א אורבך, בעלי התוספות, תולדותיהם, חיבוריהם, שיטתם, ירושלים: מוסד ביאליק, 1986, עמ' 575
זולו (אתר אינטרנט)

פורטל זולו הוא אחד מהפורטלים הישראליים הראשונים. הוא הוקם בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 [1](הקישור אינו פעיל) על ידי שרון טל, עורך דין מרעננה. האתר מוגדר כפורטל לכל המשפחה, שממנו אפשר לגלוש אל רוב האתרים המרכזיים והנושאים הפופולריים ביותר ברשת, בהיותו מכיל מגוון קישורים לאתרי אינטרנט אחרים. בנוסף, הוא כולל מחשבונים ליישומים שונים במגוון תחומים; מנוע חיפוש גנאלוגי לשמות משפחה ושמות עבריים הראשון מסוגו באינטרנט; מדור היכרויות; ועוד. זולו היה מהפורטלים הראשונים באינטרנט הישראלי ששילבו תחומים רבים כל כך. עם השנים נותר זולו הפורטל היחיד שאינו מעוגן בשותפויות כלכליות עם ספקי תוכן גדולים, ואינו מוגבל לתוכן של חברה אחת בלבד. בשנת 2007 חתם הפורטל על הסכם עם חברת d-media, חברת המדיה של דפי זהב, למכירת שטחי פרסום באתר. בערך באותה התקופה החל הפורטל לעסוק בוויקי: הפורטל פתח אתר ויקי לנוער בנושא הקוד הפתוח. האתר נפתח בשיתוף פעולה עם ויה מכון מחקר ועם איגוד האינטרנט הישראלי. ב-2005 מוקם זולו במקום ה־26 ברשימת האתרים הפופולריים בישראל לפי דירוג אלכסה, אולם ב-2007 דורג האתר במקום ה־76 בלבד באותה הרשימה. אתר האינטרנט הרשמי של זולו גלית ימיני, הפורטל זולו מחפש משקיע להרחבת פעילות השיווק, באתר הארץ, 26 במאי 2005 איתי בנר, מחפשים בעברית, באתר הארץ, 21 במאי 2001
לחם שום

לחם שום (באנגלית: Garlic Bread) הוא מאפה אמריקאי המורכב מלחם, שום וחמאה ו/או שמן זית. המאפה נפוץ במטבחים שונים בעולם ונהוג להגישו כמתאבן או כליווי לפיצה. המאכל מורכב מלחם פריך שאותו חותכים לשתי חתיכות, מורחים חמאה מותכת או שמן זית, מוסיפים שום כתוש או אבקת שום ואופים מספר דקות בתנור אפייה. בנוסף לתיבול הבסיסי ניתן להוסיף ללחם שום תוספות כגון: ריחן, זעתר, פפריקה, פרמזן, מוצרלה, צ'דר ועגבניות. לחם עם עגבניות לחמה בעג'ין מדיה וקבצים בנושא לחם שום בוויקישיתוף לחם שום, מאתר וואלה קרן צור, לחם שום למתקדמים (במורד הדף), באתר nrg‏, 17 במאי 2007 Bobby Flay, Stephanie Banyas, Sally Jackson, Bobby Flay's Bar Americain Cookbook: Celebrate America's Great Flavors, Clarkson Potter/Ten Speed, 2011-09-20, ISBN 978-0-307-46138-4. (באנגלית) The Origin Of Garlic Bread | Traveldine, ‏2021-09-30 (באנגלית אמריקאית) Lidia Matticchio Bastianich, Tanya Bastianich Manuali, Lidia's Italy in America: A Cookbook, Knopf Doubleday Publishing Group, 2011-10-25, ISBN 978-0-307-59567-6. (באנגלית)
הרפובליקה השנייה

האם התכוונתם ל... הרפובליקה הצרפתית השנייה – כינויו של המשטר בצרפת שנתכונן בשנת 1848 הרפובליקה הספרדית השנייה – המשטר בספרד בין השנים 1931 - 1939 הרפובליקה הברזילאית השנייה – המשטר בברזיל בין השנים 1945 - 1964 הרפובליקה הפולנית השנייה – תקופה בהיסטוריה של פולין, בין שתי מלחמות העולם (1918-1939)
דרך חברון

דרך חברון הוא ציר תנועה ראשי בירושלים ומהארוכים ברחובות העיר, המקשר בין מרכז העיר לבין שכונותיה הדרומיות. ראשיתו של הרחוב בגיא בן הינום למרגלות הר ציון, והוא יוצא משם דרומה עד ליציאה הדרומית מן העיר בקצה שכונת גילה, בואכה בית לחם, בה יוצא הרחוב משטח העיר ירושלים וממשיך, באותו שם, לכיוון חברון. הרחוב סלול על תוואי הדרך העתיקה מירושלים לבית לחם והלאה לחברון, דרך אשר יצאה משער יפו (בערבית "באב אל-ח'ליל" - שער חברון) דרומה לאורך המורדות המערביים של הר ציון, חצתה את גיא בן הינום לגדתו המערבית, ומשם המשיכה דרומה. דרך חברון היא אחת מכמה דרכים עתיקות אשר נסללו בסוף המאה ה-19 מירושלים לערים אחרות. השם "דרך חברון" ניתן לה בדומה לדרכים אחרות שיצאו מירושלים ונקראו על שם היעד אליהן הובילו, וכיום מהווים חלק ממארג רחובות ירושלים החדשה: דרך שכם, רחוב יפו, דרך עזה, דרך בית לחם ודרך יריחו. דרך חברון היא היום חלק מכביש 60 שהוא כביש אורך ארצי המתחיל בבאר שבע ומסתיים בנצרת. תוואי הכביש עובר לאורך דרך ההר הקדומה, שחצתה את ארץ ישראל לאורכה בעיקר על בסיס תוואי קו פרשת המים הארצי. לכביש חשיבות אסטרסטגית רבה והוא משמש כעורק תחבורה ראשי הן ביהודה ובנימין והן בשומרון. הכביש אשר פותח בזמן המנדט הבריטי בארץ, הוביל את התחבורה לאזור קבר רחל, בית לחם, גוש עציון וחברון. לצידו של הכביש נבנו בתקופת המנדט שכונות יהודיות וערביות כגון בקעה, תלפיות ומקור חיים, וכן תחנת הרכבת בעמק רפאים. ממלחמת העצמאות (1948) ועד למלחמת ששת הימים (1967) נחצה הכביש על ידי הקו העירוני בין ישראל לירדן, וחלקו הצפון-מזרחי (הסמוך לשער יפו, בריכת הסולטאן ומשכנות שאננים) עבר בשטח ההפקר והיה סגור לתנועה. עם איחודה של ירושלים, חזר הכביש להוות עורק תנועה ראשי דרומה ממרכז העיר לכיוון השכונות אבו תור, בקעה, תלפיות, גילה, חומת שמואל ויישובי גוש עציון. לקטע הצפון-מזרחי של הדרך, בין בריכת הסולטאן לשער יפו, ניתן השם "רחוב חטיבת ירושלים", בעוד יתר אורכו של הרחוב ממשיך להיקרא "דרך חברון". כיום, בדומה לשדרות בר-לב ורחובות נוספים, היא מהווה חלק מכביש 60 - עורק תנועה ראשי החוצה את ירושלים. בתחילת העשור השני של המאה ה-21 הורחב הכביש ונוסף לו נתיב תחבורה ציבורית כשבעתיד אמור לעבור במרכזו הקו הכחול של הרכבת הקלה בירושלים. בשנת 2022 החלו העבודות על הקטע הדרומי של דרך חברון והן הורחבו עוד באוגוסט 2024. בריכת הסולטאן גיא בן הינום סינמטק ירושלים אנדרטת השלום מרכז מורשת מנחם בגין כנסיית אנדרו הקדוש בית אות המוצר הירושלמי מלון הר ציון בית המדפיס הממשלתי תחנת הרכבת ירושלים גבעת התנ"ך פסיפס הקשת בענן מנזר מר אליאס גבעת הארבעה הקתיסמה שכונות: ימין משה ומשכנות שאננים, אבו תור, גבעת חנניה, בקעה, תלפיות, ארנונה, ארמון הנציב, רמת רחל, חומת שמואל וגבעת המטוס. מדיה וקבצים בנושא דרך חברון בוויקישיתוף ניר חסון, במקום שדרוג הדרך הקטלנית, התושבים מציעים לעירייה דיאטת כביש, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2021 יובל שדה, מאבק חברתי לשינוי דרך חברון המסוכנת בירושלים: "שתהיה שדרה ירוקה להולכי רגל ואופניים", באתר כלכליסט, 11 בינואר 2022 בארי דייוויס, Jerusalem residents want bicycle lanes on Hebron Road, will they get it?, באתר jerusalem post, ה-20 בינואר 2022 קותי פונדמינסקי, לקראת מהפך בדרך חברון: התושבים דורשים להפוך את התוואי לשדרה תוססת, באתר ידיעות ירושלים, 23 בפברואר 2022 דוד טברסקי ואור גואטה, ‏ממפגע לתקווה: קבוצת התושבים שפועלת לבטל את דרך חברון בירושלים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 15 בספטמבר 2022
Nimrod.

Nimrod. הוא אלבומה החמישי של להקת הפאנק רוק גרין דיי. האלבום יצא ב-14 באוקטובר 1997. הוא הגיע במצעדי ארצות הברית למקום ה-10, והלהיט האקוסטי "Good Riddance (Time of Your Life)" מתוכו גרם לאלבום להפוך לפלטינה כפולה. אלבום זה הצליח פחות מ"Dookie", אך הקהל עדיין אהב אותו. האלבום מכר 2 מיליון עותקים בארצות הברית, ו-7 מיליון עותקים בעולם עד נובמבר 2009. כל השירים נכתבו על ידי בילי ג'ו ארמסטרונג שירים שהוקלטו לאלבום ויצאו כנון-אלבום, בי-סייד: כל השירים הנ"ל, חוץ מ-"The Ballad of Wilhelm Fink", יצאו באלבום אוסף של שירים שלא נכנסו לאלבומים, הנקרא "Shenanigans". 1997- Hitchin' a Ride 1997 - Good Riddance (Time of Your Life) 1998 - Redundant 1999 - Nice Guys Finish Last "Suffocate" "Do Da Da" "Desensitized" "You Lied" "Desensitized" בילי ג'ו ארמסטרונג - גיטרה ראשית, מפוחית פה, סולן. מייק דירנט - גיטרה בס, קולות רקע. טרה קול - תופים, תוף מרים, תופי בונגו, קולות רקע. סטפאן בראדלי – קרן יער. דייוויד קמבל - ארגון כלי מיתר וקרן יער. רוב קוואלו - מפיק מוזיקלי. פטרה הדן – כינור. גבריאל מק-נאיר – קרן יער. מידע על האלבום Nimrod. באתר MusicBrainz מידע על האלבום Nimrod. באתר AllMusic האלבום Nimrod. באתר Discogs האלבום Nimrod. באתר ספוטיפיי האלבום Nimrod. באתר דיזר האלבום Nimrod. באתר אפל מיוזיק האלבום Nimrod. באתר טיידל האלבום Nimrod. באתר יוטיוב אור ברנע, "נימרוד" של גרין דיי: חיים שלמים באלבום אחד, באתר ynet, 4 ביוני 2013
קש (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קש – גבעול יבש של דגן כובע קש יין קש קשית שתייה – כלי עזר לשתייה קש (גבינה) – סוג של גבינה רומנית קש – כסף מזומן (או "קאש", מאנגלית: cash) ק"ש – העיר קריית שמונה אבו קש – כפר פלסטיני אישים: איה קאש – שחקנית אמריקאית ממוצא יהודי ג'וני קאש – זמר ושחקן אמריקאי איש קש (פירושונים)
טומיקו ואן

טומיקו ואן (ביפנית: 伴 都美子=; נולדה ב-9 ביוני 1979) היא זמרת יפנית ששרה בסגנונות ה-ג'יי-פופ וה-ג'יי-רוק. ואן, ילידת ביאמטו, הייתה סולנית בלהקה Do As Infinity. דאי נאגאו ערך מבחני בד ללהקה חדשה אותה רצה להקים. ובחר בטומיקו ואן כזמרת הראשית ובריו אוואטארי כגיטריסט. ב-27 ביוני 2001 יצא הסינגל "פוקאי מורי" (יער עמוק), שנבחר לשיר הסיום השני של סדרת האנימה- אינויאשה. הסינגל של Do As Infinity, "שינג'יטסו נו אוטה" (שיר אמיתי), הופץ ב-30 באוקטובר 2002 ושימש כשיר הסיום ה-5 של סדרת האנימה המצליחה אינויאשה. בתחילת שנת 2005 הלהקה הוציאה את האלבום האחרון שלה, "Need Your Love" ויצאה למסע הופעות. ב-27 ביולי Do As Infinity הפיצו את הסינגל האחרון שלהם, "TAO". הסינגל שימש כשיר הנושא של משחק הRPG, "Tales of Legendia". ב-14 בספטמבר 2005 Do As Infinityהודיעו שהלהקה תתפרק ב-29 בספטמבר, בדיוק 6 שנים מהיום שהסינגל הראשון שלה, "Tangerine Dream" שוחרר. ההופעה האחרונה שלהם הייתה ב"ניפון בודוקאן" ב-25 בנובמבר. מאז פירוקה של הלהקה טומיקו ואן יצאה לקריירת סולו. 29 במרץ 2006 - FAREWELL 28 במרץ 2007 - ~VOICE ~cover you with love (אלבום קאבר) 5 במרץ 2008 - ~VOICE 2 ~lovers rock (אלבום קאבר) 19 בדצמבר 2008 - .Van 7 ביוני 2006 - Flower 27 בספטמבר 2007 - Senkou 29 בנובמבר 2007 - Yumeji 18 ביוני - Tokyo Biyori אתר האינטרנט הרשמי של טומיקו ואן טומיקו ואן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טומיקו ואן, ברשת החברתית אינסטגרם טומיקו ואן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טומיקו ואן, באתר ספוטיפיי טומיקו ואן, באתר MusicBrainz (באנגלית) טומיקו ואן, באתר Discogs (באנגלית)
Insomniac

Insomniac הוא אלבומה הרביעי של להקת הפאנק רוק גרין דיי. האלבום יצא ב-10 באוקטובר 1995. הוא הגיע במצעדי ארצות הברית למקום השני, וזכה לפלטינה משולשת. אלבום זה הצליח פחות מקודמו "Dookie", אך הרבה מחשיבים אותו כיותר עקבי ממנו. האלבום מכר 9 מיליון עותקים בארצות הברית עד אוגוסט 2006. הוא האלבום השלישי הכי מצליח של גרין דיי אחרי "Dookie" ו-"American Idiot". כל השירים נכתבו על ידי בילי ג'ו ארמסטרונג, חוץ משיר 8 שנכתב גם על ידי מייק דירנט. 1995 - Geek Stink Breath 1995 - Stuck With Me 1996 - Brain Stew/Jaded 1996 - Walking Contradiction "I Want to Be On TV." – גרסת כיסוי ללהקת הפאנק "Fang". "Don't Wanna Fall in Love" "You Lied" " Do Da Da" – הגרסה המקורית לשיר "Stuck With Me" " Good Riddance" – הגרסה המקורית לשיר מהאלבום "Nimrod." "J.A.R." – שימש כפסקול לסרט "Angus". בילי ג'ו ארמסטרונג - גיטרה ראשית, סולן. מייק דירנט - גיטרה בס, קולות רקע. טרה קול - תופים. מפיקים - רוב קוואלו, גרין דיי. מהנדס - קווין ארמי. עורך מיקסר לשירים – ג'פרי פין. מהנדסים משנים – ריצ'רד הורידיה, ברנד בורגדורף עיצוב עטיפת האלבום – וינסטון סמית'. טכנולוגיית התופים – מייק "סאק" פאסאנו טכנולוגיית הגיטרות – מר C סטיפיס פרויקט התיאום – שריל ג'יניטס מידע על האלבום Insomniac באתר MusicBrainz מידע על האלבום Insomniac באתר AllMusic האלבום Insomniac באתר Discogs האלבום Insomniac באתר ספוטיפיי האלבום Insomniac באתר דיזר האלבום Insomniac באתר אפל מיוזיק האלבום Insomniac באתר טיידל
דורום

חיטת דורום (שם מדעי: Triticum durum) או חיטת פסטה היא מין החיטה הטטרפלואידי היחיד המגודל באופן חקלאי בתפוצה רחבה. חיטת הדורום היא הקשה במיני החיטה, ותכונה זו מקנה לה שמה, דורום משמעו "קשיח" בלטינית. ריכוז החלבונים הגבוה שבו וחוזק הגלוטן שלו עושים את הדורום מתאים ביותר להכנת פסטה ולחם. מאותן הסיבות, הדורום פחות מתאים להכנת עוגות שמצריכות חיטה רכה יותר. רוב הדורום המגודל כיום הוא "דורום ענבר" בו הגרעינים גדולים יותר וכהים יותר (צבעם דמוי ענבר). צבע הגרעין הקלוף של הדורום צהוב והוא שנותן לפסטה את צבעה. סולת הדורום משמשת לייצור פסטה ולחם יוקרתיים. סוג דורום אחר, "דורום אדום" משמש למספוא. מדיה וקבצים בנושא דורום בוויקישיתוף דורום, באתר ITIS (באנגלית) דורום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) דורום, באתר צמחיית ישראל וסביבתה דורום, באתר Tropicos (באנגלית) דורום, באתר GBIF (באנגלית) דורום, באתר The Plant List (באנגלית) דורום, באתר IPNI (באנגלית) דורום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) המונחים "קשה" ו"רך" בחיטה ובקמח, מכוונים להתנגדות הגרעין לטחינה, וקשורים ליחס בין תכולת העמילן והחלבון בגרעין ולאיכותם רקמת האגירה-אנדוספרם ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.