שמואל מסטצ'קין

שמואל מֶסְטֶצְ'קִין (1908 – 2 ביוני 2004) היה אדריכל ישראלי, בוגר לימודי ארכיטקטורה בבאוהאוס והאדריכל הראשי של הקיבוץ הארצי משנות ה-40 עד לשנות ה-70. היה לאחד האדריכלים המשפיעים בתנועה הקיבוצית ומראשוני מתכנני "הסגנון הבינלאומי" בארץ ישראל. איש תנועת העבודה, ממייסדי תנועת הנוער העובד, ממתכנני "חומה ומגדל" ומייסד בית הספר המקצועי הראשון בארץ ישראל, כיום מכללת מקס פיין-עמל. מסטצ'קין נולד בשנת 1908 בעיר ואסילקיב שבאוקראינה, ובשנת 1923 עלה עם משפחתו לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. מסטצ'קין חי ופעל בתל אביב עד מותו בגיל 96, בבית שאותו תכנן בכיכר הבימה. לאחר שעלה עם משפחתו לארץ ישראל, החל ללמוד בבית הספר המקצועי של תנועת המזרחי, "תלמוד תורה" שבנווה שלום, תל אביב. מסטצ'קין למד במגמת המתכת בבית הספר, ובמקביל ללימודיו עסק יחד עם ישראל גלילי ומשה פלמן בהתארגנות קבוצת נערים פועלים בעידודו של המחנך דוד כהן. יחד הקימו את תנועת הנוער העובד, שמסטצ'קין היה ממייסדיה. על אף ניסיונותיו של ברל כצנלסון לקדם את מסטצ'קין לעמדות הנהגה בתנועה הקיבוצית, הוא בחר בלימודים המקצועיים בבית הספר לעיצוב ואדריכלות באוהאוס בדסאו שבגרמניה, שם למד בין השנים 1930-1933. מסטצ'קין סיפר כי במבחן הקבלה לבית הספר שנערך לו הוא נדרש להפוך יריעת בד גס למשהו שימושי. הוא קלע מהיריעה חבל עליו אמר שבו יתלה את עצמו אם לא יתקבל. בבאוהאוס למד תחת הנהלתו של מיס ון דר רוהה וכתלמידיהם של וסילי קנדינסקי וג'וזף אלברס, אולם לימים פעל מסטצ'קין תחת השפעת תורתו של הנס מאייר, מנהלו השני של בית הספר שסולק מתפקידו בשנת 1930, השנה בה החל מסטצ'קין את לימודיו במוסד. מאייר דגל באדריכלות סוציאליסטית הפועלת מתוך תפיסת תיקון חברתי-כלכלי. אג'נדה זו הייתה המשך ישיר לפועלו של מסטצ'קין בנוער העובד ושירתה אותו לאחר מכן בפועלו בתכנון הקיבוצי בישראל. עם שובו ארצה בשנת 1934 עבד במשרדו של האדריכל יוסף נויפלד, ובשנת 1937 פתח את משרדו הפרטי. בין הפרויקטים הראשונים שתכנן היו מבני ציבור בקיבוצים נען, אשדות יעקב ורמת הכובש. אחד המבנים הבולטים אותם תכנן מסטצ'קין בתקופה זו הוא מבנה מגורים ברחוב רופין, הקרוי "בית קרייתי" (ע"ש מזמין הפרויקט: אחיו של מסטצ'קין - מרדכי קרייתי). מבנה זה הוא מהביטויים הראשונים של סגנון הבנייה הבינלאומי בתל אביב: הטיח הלבן, האופקיות השלטת, הצורות הנקיות, חלונות זכוכית ורטיקלים המסמנים את חדרי המדרגות. החידוש שהכניס מסטצ'קין במבנה זה היה השימוש בסימטריה מוחלטת, דבר שנחשב עד לאותה העת כאלמנט שעבר זמנו. בשנת 1939 הצטרף לשורות ההגנה, במחלקת מפות במטה הפלמ"ח וכעוזרו האישי של האלוף והאדריכל יוחנן רטנר. מסטצ'קין עסק בתכנות גדרות הגנה ומבני שמירה עבור הפלמ"ח. פעמיים קודם להצטרפותו לפלמ"ח תכנן עבור מחנות הנוער העובד מגדל צופי. הראשון, בשנת 1928 נבנה במחנה התנועה בכפר הנוער בן שמן, והיה זה שכיוון אותו ללימודיו בבאוהאוס. המגדל השני תוכנן ונבנה בשנת 1934 לאחר שובו מהלימודים, היה למעשה שכלול של הראשון, ונבנה במחנה הנוער העובד הרי הכרמל. תכנון המגדל ובנייתו בכרמל הרשימו את חבר תל-עמל דאז שלמה גור, שהגה את רעיון חומה ומגדל על בסיס המגדל של מסטצ'קין. 52 יישובים של ההתיישבות העובדת הוקמו במסגרת מבצעי חומה ומגדל. פועלו בצוות התכנון של תוכנית חומה ומגדל היה שיתוף הפעולה הראשון עם שלמה גור, שלימים הטיל על מסטצ'קין תכנון חלקים בקמפוס האוניברסיטה העברית בגבעת רם. בשנת 1943 הוקמה המחלקה הטכנית של הקיבוץ הארצי על ידי ישראל פיינמסר ומסטצ'קין מונה לתפקיד האדריכל הראשי של המחלקה מיומה הראשון. מימיו הראשונים במחלקה הטכנית ועד לשנות ה-80 תכנן תוכניות מתאר ובינוי לכ-60 קיבוצים ברחבי הארץ ובהם יגור, גזית, מזרע, מרחביה, עין דור ועין המפרץ. נוסף על כך, תכנן 24 חדרי אוכל בקיבוצים, אולמות תרבות וספורט, מוסדות חינוך, בתי מגורים ומבני משק. מסטצ'קין תכנן עבור הקיבוץ הארצי גם מחוץ לתחומי הקיבוץ, בין השאר את בית הקיבוץ הארצי (כיום: בית התנועה הקיבוצית) שהתאפיין בשילוב מרובה של יצירות אמנות בבניין ובראשן קיר הקרמיקה הגדול שיצר משה סעידי ונקרא מלחמה ושלום. כמו כן תכנן בתי הנוער העובד בתל אביב, ירושלים וחיפה, קמפוס סמינר הקיבוצים, מדרשת שדה בוקר, מרכז הספורט בקמפוס גבעת רם "מוזיאון בית היוצר" בעין בוקק, את המבנים המוקדמים בהמכללה האקדמית עמק יזרעאל ועוד. בסוף שנות השישים החל לעבוד עם בנו, האדריכל יוסי מסטצ'קין על מספר פרויקטים משותפים ובראשם מבני ציבור בקיבוץ עין גדי ו"משכן ברנר וחבריו" (בית הנוער העובד והלומד) ברחוב קיבוץ גלויות בתל אביב. בשנת 1928 יזם והקים את "חדרי המלאכה ע"ש מקס פיין", שהפך לבית הספר המקצועי הראשון בישראל, מכללת מקס פיין. לימים המכללה צמחה לרשת החינוך עמל. כיום פועלים במסגרת עמל 120 בתי ספר ומוסדות חינוך. משנות ה-50 היה פעיל באגודת האדריכלים, ושימש כיו"ר האגודה בין השנים 1959-1963. בשנת 1980 היה הראשון לקבל את אות יקיר האדריכלים, ובשנת 2001 קיבלת תעודת הוקרה על מפעל חייו מטעם עמותת האדריכלים. לאורך שנות עבודתו תכנן מבנים רבים ומגוונים, על פי תפיסתו את עקרונות תנועת העבודה. מסטצ'קין היה אחד האדריכלים הפורים ביותר בתולדות התנועה הקיבוצית וראה בשיח עם הקהילה השיתופית שלב הכרחי בתכנון: "מחוץ לכל התיאוריות יש דבר יסודי והוא הרצון של האדם לחיות בנוחיות. האדריכל, שבידו האמצעים, מבטא את רצונו של האדם הפרטי...יש צורך לגשת לתכנון באופן המבוסס במיוחדת על מציאת היחס הנכון בין הפרט והחברה". בתכנונו נמנע מתכנון אלמנטים דקורטיביים וראוותניים, על פי תפיסת התכנון שלמד בבאוהאוס, ושילב מערכות מתקדמות לאותה התקופה במבנים שתכנן, דוגמת הגג הנפתח בחדר האוכל של קיבוץ מזרע ומערכות של מחיצות שתכנן כך שיוכלו להתאים לפרוגרמות שונות של חדר האוכל הקיבוצי. החל משנות ה-50, עם תחילתה של אופנת הברוטליזם, אימץ את השימוש בבטון חשוף תוך שילוב העמקה של השימוש בחומרים מקומיים, דוגמת שימוש באבנים המקומיות בנווה זוהר ובאמפיתיאטרון בגבעת רם. כאדריכל הנמנע משימוש במוטיבים דקורטיביים שאינם פונקציונליים, הרבה לשתף פעולה עם אמנים ואדריכלי נוף, דוגמת ליפא יהלום שתכנן את הגן לתוכנית המתאר של מסטצ'קין בקיבוץ המעפיל. הוא ביקש לתכנן יישובים ומבנים שישתלבו בנוף המקומי ולא ישברו אותו. הוא נודע באמרתו כי "בית שסיים את תפקידו - צריך להיעלם". נפטר ב-2 ביוני 2004. מבקרת האדריכלות אסתר זנדברג ספדה לו בעיתון הארץ: "ההערכה הפומבית שזכה לה בחייו פחותה בהרבה מהמורשת האדריכלית שהותיר. הוא נותר מודרניסט מאמין - סוציאליסט ואיש צנוע במלוא מובן המלה - גם בשנים שבהן שלטו בתחום האדריכלות בישראל ובעולם זרמים ואופנות אחרות. משיחות אתו היה אפשר ללמוד כי לא ייחס חשיבות רבה לשימור מבנים, לרבות יצירותיו הוא. בניינים ישנים, אמר בהחלטיות, יש להרוס ולבנות תחתם בניינים חדשים וטובים יותר לרווחת הכלל". ארכיון מסטצ'קין נמצא בארכיון יד יערי (ארכיון השומר הצעיר) בגבעת חביבה. בית תרבות עשוי עץ, קיבוץ רמת הכובש, 1934 (נשרף) חדר אוכל, קיבוץ נען, 1937 (לא קיים) בית קריתי, רחוב רופין 12–14, תל אביב, 1938 בית הנוער העובד, ירושלים, 1938-1939 בית הנוער העובד, שדרות רוטשילד, כיכר הבימה 4, תל אביב, 1940 בית הנוער העובד, רחוב רבנו תם, תל אביב, 1941 "בית מגן", מחנה ההגנה בג'וערה, 1943 בית הנוער העובד, חיפה, 1944-1945 בית הבראה ע"ש ברל כצנלסון, קיבוץ נען, 1945-1946 בית ספר ימי, קיבוץ שדות ים (פרס ראשון בתחרות), 1949 תיאטרון תל עדשים, סוף שנות ה-40 בית חנה סנש, קיבוץ שדות ים, 1949-1950 "מעוז הים" לזכר כ"ג יורדי הסירה, קיבוץ שדות ים, 1949-1950 חדר חולים, קיבוץ משמר העמק, שנות ה-50 בתי מגורים בקיבוצים מזרע, עין המפרץ, מרחביה ושריד, שנות ה-50 חדר אוכל, קיבוץ מזרע, שנות ה-50 חדר אוכל, קיבוץ דליה, שנות ה-50 חדר אוכל, קיבוץ שובל, שנות ה-50 חדר אוכל, קיבוץ יד מרדכי, שנות ה-50 חדר אוכל, קיבוץ אילון, שנות ה-50 חדר אוכל, קיבוץ ניר יצחק, שנות ה-50 חדר אוכל, קיבוץ חצור, שנות ה-50 חדר אוכל, קיבוץ בית קמה, שנות ה-50 חדר אוכל, קיבוץ שער הגולן, שנות ה-50 גני ילדים, פעוטונים, קיבוצים שונים, שנות ה-50 בית תרבות, קיבוץ נירים, שנות ה-50 כיתה עם מגורים, קיבוץ יד מרדכי, שנות ה-50 בית תרבות וספריה, קיבוץ עין השופט, שנות ה-50 אמפיתיאטרון, קיבוץ נען, 1951 לול תרנגולות בן ארבע קומות, קיבוץ מזרע, 1954 חדר אוכל, קיבוץ שמיר, 1955 מגורים עם חצר, קיבוץ מזרע, 1955 חדר אוכל, קיבוץ המעפיל, 1955-1957 אמפיתיאטרון ע"ש מונה ברונפמן-שקמן, קמפוס גבעת רם, 1954-1957. חדר אוכל, קיבוץ דן, 1956 חדר אוכל, קיבוץ מגן, 1956 כיתה עם מגורים, קיבוץ בית זרע, 1958-1959 חדר מוזיקה, קיבוץ עין השופט, 1958-1959 סככת חניה במכון לגאופיזיקה, אזור, 1958. מוזיאון "אהל שרה", מועצה אזורית עמק יזרעאל, סוף שנות ה-50 בית תרבות, קיבוץ מזרע, 1960 חדר אוכל בקיבוץ רוחמה, 1960, 1982 (הרחבה) בנייני מגורים, גבעת חביבה, שנות ה-60 מוזיאון בית היוצר, מוזיאון למפעלי ים המלח, נווה זוהר, ראשית שנות ה-60 (כיום נטוש) אכסניית נוער, נווה זוהר, ראשית שנות ה-60 (הרוסה בחלקה) חדר אוכל במפעלי ים המלח בסדום, שנות ה-60 כיתה עם מגורים, קיבוץ אילון, שנות ה-60 ספרייה, קיבוץ בית זרע, שנות ה-60 בית הבראה של השומר הצעיר, נתניה, שנות ה-60 אולם התעמלות, קיבוץ דפנה, 1960-1961 הרחבת חדר אוכל, שער העמקים (תכנון במקור: שמואל ביקלס), 1961 שיכון פלמ"ח בגבעתיים, ליוצאי פלמ"ח ברחוב עמישב בגבעתיים, 1960-1962 ספרייה, גבעת חביבה, 1960-1965 תיאטרון, קיבוץ עין השופט, 1960-1966 מרכז הסטודנט, קמפוס גבעת רם, ירושלים, 1960-1962 אולם התעמלות, קמפוס גבעת רם, ירושלים, 1963-1966 שיכון לסטודנטים בודדים, מדרשת שדה בוקר, 1964 שיכון מגורים על עמודים, מדרשת שדה בוקר, 1964-1966 מרחצאות עין בוקק, 1965 בית מדרש למורים ע"ש רוטברג בויאר, קיבוץ שדה בוקר, 1965-1967 חדר אוכל, קיבוץ מרחביה, 1965-1969 בריכת שחייה, קמפוס גבעת רם, 1967-1968 בית הקיבוץ הארצי (כיום בית התנועה הקיבוצית), רחוב לאונרדו דה וינצ'י 13 תל אביב, 1967-1969 בית מגורים, מדרשת שדה בוקר, 1968-1969 בניין ההנהגה הארצית של הנוער העובד (משכן ברנר וחבריו), תל אביב (דרך קיבוץ גלויות 120), 1968 קמפוס סמינר הקיבוצים, שנות ה-60 אולם התעמלות, קיבוץ בית אלפא, 1969-1970 שיכונים באזור ים המלח, 1969-1971 חדר אוכל, קיבוץ בית ניר, 1970 מרכזיית טלפונים, ים המלח, 1972 חדר אוכל, קיבוץ עין גדי, 1972 חדר אוכל, קיבוץ עין דור, 1975-1976 מועדון ע"ש ישראל ברזילי, קיבוץ נגבה, 1975-1977 בית ספר מקצועי מועצה אזורית יזרעאל, קיבוץ מזרע, 1975-1978 מרפאה, קיבוץ רוחמה, סוף שנות ה-70 חדר אוכל, קיבוץ רבדים, סוף שנות ה-70 בריכת שחיה, קיבוץ אדמית, 1979-1980 חדר אוכל, קיבוץ כרמיה, 1979-1980 בית הארחה ע"ש בן-גוריון, מדרשת שדה בוקר, (עם האדריכל יוסי מסטצ'קין), 1979-1980 תיאטרון (עם האדריכל יוסי מסטצ'קין), אולם ספורט ובריכת שחייה, קיבוץ עין גדי, 1981-1983 חדר אוכל, קיבוץ יקום, 1982-1983 ספריית סמינר גבעת חביבה בתכנון האדריכל בוגר ה'באוהאוס' שמואל מסטצ'קין לול תרנגולות בקומות בקיבוץ מזרע (כיום מבנה מסוכן ולקראת הריסה), 2/10 נווה זוהר, שנות ה-60 (כיום נטוש) חדר אוכל בקיבוץ המעפיל משנת 1957 חדר האוכל בקיבוץ רוחמה שתוכנן בשנת 1981 מגדל בית הספר לקציני ים (לא הושלם), ראשית שנות ה-50, שדות ים, 7/09 חזית חדר האוכל בקיבוץ יקום, 11/09 מרכזית טלפונים בנוה זוהר משכן ברנר וחבריו - מרכז הנוער העובד והלומד, רחוב קיבוץ גלויות 120, תל אביב (1968) בית ילדים בקיבוץ מזרע בית הקיבוץ הארצי חזית חדר האוכל בקיבוץ שובל חזית חדר האוכל בעין דור חזית חדר האוכל בקיבוץ מגן אמפיתיאטרון גבעת רם בירושלים חדר האוכל באדמית קטע מחזית חדר האוכל בשער הגולן חדר האוכל בקיבוץ דן חדר האוכל בקיבוץ רבדים חדר אוכל בקיבוץ דליה חדר אוכל בקיבוץ יד מרדכי מוקי צור ויובל דניאלי: לבנות ולהיבנות בה, ספר שמואל מסטצ'קין – אדריכלות הקיבוץ בישראל, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2008. פרדי כהנא: לא עיר לא כפר, האדריכליות של הקיבוץ 1990-1910, יד טבנקין, הוצאת ספריית יהודה דקל, המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 2011. צבי אפרת: הפרויקט הישראלי - בנייה ואדריכלות 1973-1948, מוזיאון תל אביב לאמנות, 2004. אסתר זנדברג, בקיבוץ לא בנו סתם בניינים, באתר הארץ, 3 ביולי 2008 מיכאל יעקובסון, הכי קרוב אליך, וילה: קיבוץ מעברות זורק את המורשת לטובת נדל"ן, באתר Xnet‏, 7 בספטמבר 2017 מיכאל יעקובסון, אוצרות נטושים: מקולנוע "שרון" בנתניה עד מפעל ברוטליסטי בנצרת עילית, באתר Xnet‏, 21 באפריל 2019 רשימת מאמרים על מבנים בתכנונו של שמואל מסטצ'קין, באתר 'חלון אחורי' מאת מיכאל יעקובסון מוקי צור ויובל דניאלי, לבנות ולהיבנות בה, הקיבוץ המאוחד אסתר זנדברג, שמואל מסטצ'קין, 2004-1908, באתר הארץ, 3 ביוני 2004