ארגוני חסד בישראל

ארגוני חסד הוא שם כולל לארגונים שפועלים למען מתן עזרה באופן וולונטרי, ממניעים א-פוליטיים, סוציולוגיים או מגדריים, לרוב מתוך אידאולוגיה של צדקה וגמילות חסדים. בישראל פועלים ארגונים התנדבותיים רבים הפועלים למען מטרות צדקה מגוונות: מתן אוכל לרעבים, איסוף צעצועים לילדים עניים, חלוקה של בגדים לנזקקים ועוד. חלק ניכר מהארגונים אינו נתמך על ידי הממשלה. בישראל ישנן כ-16 אלף עמותות פעילות, כ-16 אחוז מהן עוסקות ברווחה ובריאות. באופן מסורתי, בתחום הרווחה פועלים ארגונים דתיים רבים ואלה מתרכזים בסיוע כספי וחומרי, המשך לתרבות הצדקה שאפיינה את החברה היהודית גם בגולה. בדרך כלל תורמים הארגונים הדתיים כספים או מוצרים לבני אדם, בעוד שארגונים לא דתיים בתחום הרווחה נטו להקים ארגוני פילנתרופיה, שנתנו כספים לקידום מטרות כמו חינוך ובריאות. במגזר הערבי בולט חסרונן של עמותות המטפלות במצוקה חומרית בשנים האחרונות, על אף המצוקה הכלכלית הקשה במגזר זה. פרופ' בנימין גדרון, מנהל המרכז הישראלי לחקר המגזר השלישי, משער שייתכן שארגונים איסלאמיים שאינם רשומים כעמותות ממלאים חלק מהחסר. ארגוני החסד בישראל מקיפים מגוון רחב מאוד של דרכי סיוע לצרכים, אנשים וגופים שונים. בית היתר ניתן למנות את התחומים הבאים: ארגוני צדקה - עזרה לנזקקים ולמשפחות במצוקה, בתמיכות כספיות, בחלוקות מוצרי יסוד וביגוד ובליווי וייעוץ כלכלי. רפואת חירום והצלת חיים - סיוע בהגשת שירותי רפואת חירום מהירים על ידי חובשים, פרמדיקים ורופאים הפזורים במרחב האזרחי. חילוץ ושינוע - הגשת שירותי חילוץ במקרי חירום ממקומות סכנה, שינוע ופינוי חולים. סיוע רפואי - ייעוץ וליווי רפואי, תמיכה בחולים ובני משפחותיהם ועוד. עזרה בדרכים - סיוע לאנשים במקרי תקר או תקלה ברכב בדרכים. עזרה לנפגעים - עזרה במקרי פגיעה נפשית, מינית ופיזית, מקלטים לנפגעי אלימות ועוד. מוקדי מצוקה - מוקדים אינטרנטיים וטלפוניים למענה במצוקות נפשיות, פגיעות וקשיים שונים. סיוע לחלשים - הגשת עזרה לאנשים בתקופה או במצב מאתגר, כגון חיילים בודדים, יוצאים לשאלה, חוזרים בתשובה ועוד. הלוואות - ארגוני גמ"ח וקרנות המעניקות הלוואות ללא ריבית. הרבה מן העמותות בישראל מגישות סיוע ביותר מאחד מהתחומים הנזכרים. עמותות בתחום שירותי רווחה מחולקות לתתי תחום: שירותי רווחה לאוכלוסיות שונות: עמותות המעניקות תמיכה וסיוע בשלבים שונים של מעגל החיים, החל מסיוע לילדים (כולל סיוע לילדים עם לקויות למידה, אימוץ ואמנה) המשך בטיפול בנוער בסיכון, וכלה בסיוע לקשישים. סיוע לאנשים עם מוגבלויות. תמיכה בחיילים ובשוטרים. סיוע והקלה במצבי חירום. סיוע לנזקקים, עמותות המסייעות לאנשים מעוטי יכולת כלכלית על ידי מתן ביגוד, מזון, ריהוט, הלוואות ללא ריבית, תלושי קניה וכו׳. לרבות בתי תמחוי ומרכזי חלוקת בגדים. נכון לשנת 2018, בישראל כ-15 אלף עמותות פעילות, כ-11 אחוז מהן עוסקות ברווחה ובריאות. תחום שירותי רווחה הוא תחום ריכוזי, כך ש-94% מהפעילות הכלכלית שלו מרוכזת ברבע מהעמותות. התחום כולל עמותות שונות מאוד בגודלן ובאופי הפעילות שלהן: תתי התחום שירותי רווחה לאוכלוסיות שונות וסיוע לאנשים עם מוגבלויות כוללים יחד כ-300 עמותות שרובן גדולות למדי, הן עתירות עבודה ונסמכות במידה רבה על הכנסות מהמדינה, וכן על מכירות לגורמים פרטיים; לעומת זאת, תת-תחום סיוע לנזקקים כולל יותר מ-800 עמותות קטנות, והוא תת-תחום עתיר מתנדבים, נסמך בעיקר על תרומות מישראל ומחו״ל וכמעט שאין בו הכנסות מהמדינה. 1794 עמותות פעלו בתחום שירותי רווחה בשנת 2018, והכנסותיהן בשנה זו הסתכמו ב-9.9 מיליארד שקלים חדשים, מתוכם גויסו בתרומות 3.5 מיליארד ש"ח. שליש מעמותות שירותי רווחה (588 עמותות) פועלות בפריסה ארצית; 412 פועלות באזור ירושלים, 313 באזור המרכז ועוד 206 באזור תל אביב. בכל אחד מהאזורים האחרים: הצפון, הדרום, יהודה ושומרון וחיפה, פועלות פחות מ-162 עמותות. בקרב הארגונים החרדיים יש שיעור נמוך של ארגונים שמתמקדים במתן שירותים לקשישים ושיעור גבוה יותר של ארגונים שמתמקדים באברכים, בילדים ובנוער ומשפחות. נראה כי חלקם של הארגונים המתמקדים באנשים עם מוגבלויות הוא קטן בקרב הארגונים החרדיים והארגונים הערביים בהשוואה לחלקם של ארגונים אלו בקרב הארגונים האחרים. שיעור ארגוני הרווחה החרדיים (23 אחוזים) גבוה מגודלה של אוכלוסייה זו בחברה הישראלית (12 אחוזים). חמישית מהארגונים החרדיים מספקים שירותים לאוכלוסיית האברכים, כלומר מספקים מענה הממוקד באוכלוסייה החרדית. במחקר נמצא כי באוכלוסיות החרדית והערבית רק מיעוט מארגוני החברה האזרחית מתמקדים באנשים עם מוגבלות, בהשוואה לארגוני החברה האזרחית הפועלים באוכלוסייה היהודית (ללא חרדים). רק 7 אחוזים מכלל ארגוני הרווחה הרשומים הם ערביים, שיעור נמוך במיוחד ביחס לחלקה של קבוצה זו בחברה הישראלית (21 אחוזים). ממצא זה עשוי להעיד על ההישענות של האוכלוסייה הערבית בישראל על מענים אחרים בתחום הרווחה, ובהם המשפחה המורחבת, ארגוני דת והתארגנויות קהילתיות שאינן מאוגדות בצורה רשמית. בשנת 2018, ארגון "לתת״ קיבל את סך התרומות מישראל הגבוה ביותר (94 מיליון ₪); ו״יד אליעזר״ ו״הקרן לידידות״ קיבלו את סכומי התרומות מחו״ל הגבוהים ביותר (168 מיליון ₪ ו-153- מיליון ₪ בהתאמה). עמותות אלה העסיקו 73 אלף עובדים בשכר, וגם 197 אלף מתנדבים. נכון לשנת 2018, שיעור גדול מאוד מן המתנדבים פעילים בשני ארגונים אשר בולטים במיוחד בהיקף כוח האדם בהם: "חסדי נעמי", שבו כ-200 מועסקים וכ-58 אלף מתנדבים, ואוכלוסיית היעד שלו היא "משפחות"; "ויצו", שבו כ-5,000 מועסקים וכ-40 אלף מתנדבים, ואוכלוסיית היעד שלו היא "מבוגרים בגילאי העבודה". כשלא מביאים בחשבון את שתי העמותות הללו, שיעור המתנדבים בקרב עמותות המתמקדות במשפחות הוא 12 אחוזים, ובקרב עמותות המתמקדות במבוגרים בגילי העבודה – אחוז אחד בלבד. אשר למועסקים, נראה כי המספר הגבוה ביותר נרשם בתחום הטיפול בקשישים: כ-33 אחוזים מכלל המועסקים בארגוני החברה האזרחית בתחום הרווחה מועסקים בארגונים המתמקדים בטיפול בקשישים. להלן רשימת ארגוני חסד שמחזור הפעילות השנתית שלהם בשנת 2010 עלה על 10 מיליון ש"ח, לפי הדיווח באתר גיידסטאר. אורי בלאו, לאן באמת הולכים כספי התרומות? מוסף "הארץ" בדק את הדו"חות של 32 עמותות רשומות, באתר הארץ, 2 בינואר 2010 רותי סיני, במצב כל כך גרוע, גם החילונים מקימים ארגוני צדקה, באתר הארץ, 25 במרץ 2003 ריכז: הגולש אונפייר, ארגוני עזרה ברשת, באתר ynet, 30 באפריל 2003 טלי חרותי-סובר, מתקני עולם (בעזרת השם), באתר ynet, 3 בינואר 2007 תני גולדשטיין, בתי תמחוי: "הממשלה הפכה את החרפה לשיטה", באתר ynet, 12 באוקטובר 2005 כתבי "ידיעות תקשורת", פסח של נזקקים: "החג הכי קשה מזה 25 שנה", באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 1 באפריל 2009 אתר מידות דירוג אפקטיביות בעמותות רשם העמותות, שנתון העמותות בישראל 2018, באתר גיידסטאר, ‏ספטמבר 2020 רותי סיני, במצב כל כך גרוע, גם החילונים מקימים ארגוני צדקה, באתר הארץ, 25 במרץ 2003 שנתון העמותות לשנת 2018 מתוך תמונת מצב של מרכז טאוב, יולי 2018