דני קרוון

דני קרוון (7 בדצמבר 1930 – 29 במאי 2021) היה פסל, מעצב תפאורות וצייר ישראלי, חתן פרס ישראל לפיסול לשנת תשל"ז (1977), יקיר העיר תל אביב (2021), עטור פרסים בין-לאומיים על יצירותיו. קרוון נולד בתל אביב לזהבה ואברהם. אביו היה גנן העיר תל אביב במשך כארבעה עשורים ונחשב כאחד מאבות אדריכלות הנוף הישראלי. כבר בנערותו, נחשף לפיסול, אותו יצר עד לשנות חייו האחרונות. בשנות ה-20 לחייו, עבר קרוון לזמן מה, להתגורר בקיבוץ הראל, ושם הכיר את רעייתו חווה לבית פוגלר. השניים נישאו בשנת 1955, ונולדו להם שלוש בנות: נועה – מפיקה הנשואה למאייר יזהר כהן, תמר – צלמת אופנה, ויעל – כוכבת ילדים בעבר ושחקנית תיאטרון בפורטוגל. קרוון חי ועבד בתל אביב (ברחוב צבי הרמן שפירא הסמוך ל"גינת אברהם קרוון"), בפריז ובפירנצה. קרוון נפטר ב-29 במאי 2021, בגיל 90 ונקבר בבית הקברות של קיבוץ שובל. בשנת 1992, הוצב במקום ה-116 ברשימת מרצ בבחירות לכנסת השלוש עשרה, ב-1996, הוצב במקום ה-110, ב-2003, הוצב במקום ה-113, ובשנת 2015, הוצב במקום ה-108 בבחירות לכנסת העשרים. קרוון היה חבר המועצה הציבורית של בצלם. קרוון החל את דרכו האמנותית בגיל צעיר. בשנים 1943–1945 למד בסטודיה לציור ופיסול של אהרון אבני, ובשנים 1945–1947 למד בסטודיה של יחזקאל שטרייכמן ואביגדור סטימצקי, מגדולי הציירים הישראלים, וגם אצל האמנים מרסל ינקו, והאמן ומעצב הבמה דוד שניאור. באותן השנים, התמקד בציור ובציורי קיר, התמחות שהמשיכה אל לימודיו באקדמיה. ב-1949 למד ציור בבצלאל בירושלים. בין השנים 1956–1957 השתלם בטכניקת ציורי קיר (פרסקו) באקדמיה של פירנצה, במחלקה לרסטורציה (שימור) של גלריית אופיצי, ומאוחר יותר באקדמיה "גראנד שומיאר" בפריז. עבודותיו המוקדמות היו איורים לפרסומי תנועת "השומר הצעיר", עיצוב תפאורות ללהקת הנח"ל, ואיורים לעיתון "משמר לילדים", ותכנון תפאורות לתיאטראות וללהקות מחול בישראל ומחוצה לה, בהן "ענבל", "בת-שבע" ו"מרתה גרהם" בניו יורק. קרוון יצר עבור גופים שונים תבליטים וציורי קיר, ביניהם באונייה "שלום" של חברת "צים", במכון ויצמן, בהיכל בית המשפט בתל אביב, ועוד. בשנות ה-60, כחלק מזרם אמנות סביבתית ואדמה, התמקד בפיסול אנדרטאות בבטון. מאז שנות ה-80, בנה קרוון מספר עבודות אמנות אדריכליות בפריז. בשנת 1984, שימש כמרצה אורח ב"אקול דה בוז אר" בפריז. ב--2010, דרש לכסות את יצירתו בקיר הדרומי של מליאת הכנסת, במחאה על תיקון לפקודת האגודות השיתופיות, שיאפשר הקמתן של ועדות קבלה ביישובים קטנים, וטען שישראל הופכת למדינה עם חוקי גזע. בשנת 2018, עיצב קרוון את שער גיליון האמנות השנתי של "טיים אאוט". יצירותיו של קרוון, הן פסלים גדולי ממדים בעלי אופי אדריכלי המתאפיינים בקו נקי ומינימליסטי, מרשים ורב עוצמה. הוא הרבה להשתמש בבטון חשוף או בעל גוון בהיר, ויצר סגנון ייחודי משלו. פסליו מוצבים במרחבים פתוחים בישראל וברחבי העולם, ומזמינים את המתבוננים להסתובב בתוכם. עם המדינות בהן מוצגים פסליו נמנות ארצות הברית, צרפת, יפן, גרמניה, קוריאה הדרומית וספרד. אנדרטת חטיבת הנגב, באר שבע, 1963-1968[6] ב-1965, עיצב את הקיר הדרומי של אולם מליאת הכנסת [1] – המכונה "שאלו שלום ירושלם ישליו אהביך" (על פי תהילים, קכ"ו, ו'). היצירה הבנויה מאבני גלילית גדולות, מדמה את חומת ירושלים עם עיגול במרכז, המציג את "ירושלים של מטה", ומעין כיפה הפוכה למעלה המדמה את "ירושלים של מעלה". "כיכר לבנה", פארק אדית וולפסון, תל אביב 1976–1988 מגדל יד לשריון, לטרון קיר אמנות בכניסה לבניין כיתות, כפר תקווה, שנות ה-70 "הציר המרכזי" (Axe Majeur), סרז'י פונטואז, ליד פריס, 1980 (Cergy pontoise), שלאורכו מאירה קרן לייזר את שמי העיר, ואשר נחנך לאחר כ-30 שנות בנייה. "שעון שמש 1980", בגבעת רם שבירושלים "מעלות", בין קתדרלת קלן למוזיאון לודוויג, קלן, 1980–1986 "נתיב זכויות האדם", נירנברג, 1983–1989 "דרך האור", הפארק האולימפי בסיאול, 1986–1987 שדרת שארל דה-גול, לה דפאנס, 1989–2000 "צפון", דיסלדורף 1990 – דיסקת פלדה בכניסה הצפונית לבית הנבחרים של מדינת נורדריין-וסטפאליה "מעבר, מחווה לוולטר בנימין", פורבו, קטלוניה, 1990–1994 "הדרך אל הגן הנסתר", סאפורו, באי הוקאיידו, 1992–1999 "כיכר הסובלנות" (לזכר יצחק רבין), משרדי אונסק"ו, פריז, 1993–1996 "מעיין", מוזיאון האומנות של מחוז מיאזקי, 1993–1995 "גן המייסדים", חדרה, 1995–1999 "גן הזכרונות", דואיסבורג, 1996–1999 "נתיב השלום", ניצנה, 1996–2000 "מגדל הדמעות" באתר "יד לשריון" המשתלבת בבניין מצודת טגארט בלטרון, 1996 "בראשית", נפת קגושימה, באי קיושו, 2000 אתר הנצחה לשואת הצוענים, ברלין, 2000–2012 האנדרטה לזכר בית הכנסת ברגנסבורג, 2005 קיר העץ הקדמי של אודיטוריום הכנסת [2]. כיכר התרבות בתל אביב, 2011 האנדרטה לחללי חטיבת הראל במלחמת העצמאות, ירושלים, 2013 "יער האומנות מורו" מחוז נראה באי אונשו, יפן אנדרטת חטיבת הנגב, 1963–1938 באר שבע פסל ברזל, 1963–1967 היכל המשפט תל אביב סביבה פיסולית, 1963–1967 בית המשפט המחוזי, תל אביב-יפו מעץ הדעת לעץ החיים, 1964 מעונות הסטודנטים במכון ויצמן למדע, רחובות שאלו שלום ירושלם ישליו אהביך, 1966 מליאת הכנסת, ירושלים אנדרטה לזכר קורבנות השואה, 1972 ברונזה ואבן מכון ויצמן למדע, רחובות כיכר לבנה, 1977–1988 פארק וולפסון, תל אביב-יפו מעלות, 1980–1986 מוזיאון מחוז מיאזקי, יפן דרך זכויות האדם, 1989–1993 נירנברג, גרמניה מעבר, מחווה לוולטר בנימין, 1990–1994 פורטבו, ספרד נתיב השלום, 1996–2000 ניצנה מדבר, 1999 גן הפסלים ע"ש לולה בר אבנר, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב-יפו פרדס, 2007 מיצב ברחבת מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב-יפו "צפון" בכניסה לבית הנבחרים של מדינת נורדריין-וסטפאליה בדיסלדורף גן חטיבת פלמ"ח הראל, 2013 גן סאקר, ירושלים כיכר התרבות בתל אביב אתר הנצחה לצוענים שנרצחו במלחמת העולם השנייה, ברלין קיר אמנות בבניין משרדים בבזל, שווייץ קרוון הציג בחוצות, בגלריות ובמוזיאונים הנחשבים ביותר בישראל ומחוצה לה, וזכה בפרסים והוקרה רבים. בהם: פרס ראשון בתערוכת העשור בירושלים, על עיצוב בניין משרד הפיתוח (1958) פרס ישראל לפיסול (1977) פרס אונסק"ו : מדליית פיקאסו ומדליית חואן מירו (1994) אונסק"ו, פרס אמן לשלום (1996) פרס "טבעת הקיסר" הגרמני (1996) פרס "פרמיום אימפריאלה" מטעם קיסרות יפן (1998) דוקטור לשם כבוד לפילוסופיה – אוניברסיטת חיפה (1997) דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית (1999) בחורף 2007, נערכה לקרוון תערוכה רטרוספקטיבית מקיפה במוזיאון תל אביב לאמנות, שלוותה בקטלוג רחב היקף. דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בן-גוריון (2009) עיטור מסדר הכבוד של צרפת (2014) יום עיון על יצירתו של דני קרוון, שהוקדש לנחמה ריבלין, במעמד נשיא המדינה, המכללה האקדמית תל אביב-יפו, דצמבר 2019 ב-2021, יצא לאקרנים הסרט התיעודי "דני קרוון" בבימויו של ברק היימן. הסרט שודר בכאן 11 והיה מועמד לפרס אופיר. זמן קצר לפני מותו, קיבל קרוון את אות יקיר העיר תל אביב-יפו לשנת 2021 נובמבר 2021, "יפן של דני קרוון", תערוכה המתמקדת בעבודותיו המרכזיות ביפן 2022, "הקרוון השקט" – דואט של אנסמבל קייזר-אנטונינו בהשראת יצירות האמן. אנדרטת הנגב, ספר תלת לשוני: עברית, ערבית, אנגלית. הוצאת מרסל, 2016 תערוכת חג החומש: היצירה הסביבתית הראשונה של דני קרוון, מאת רון ברטוש, הוצאת לוין, 2022 דני קרוון: אנדרטת הנגב, עורכת: עדי אנגלמן, מרסל לקידום אמנות ותרבות, 2016 50 שנים לאנדרטת הנגב: 50 שנים לפיסול הציבורי של דני קרוון, מוזיאון הנגב לאמנות, 2014 דני קרוון - רטרוספקטיבה, עורך: מרדכי עומר, מוזיאון תל אביב לאמנות, 2007 דני קרוון - מעברים; מחווה לואלטר בנימין, מוזיאון תל אביב לאמנות, 1997 מדיה וקבצים בנושא דני קרוון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דני קרוון (באנגלית) דני קרוון, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל דני קרוון בביאנלה לאדריכלות בוונציה 2006 שלום מאת: אריה לובה אליאב, דני קרוון דני קרוון, כבשת הרש של ימינו דנה גילרמן, אני חייט לפי מידה, באתר הארץ, 3 במרץ 2008 טיפים לאמנים מתחילים עם דני קרוון, באתר הארץ, 12 בינואר 2010 אדריכלות בפריז: לגעת בשמש, לגעת ברוח – כתבה על עבודותיו של קרוון בפריז, באתר מסע אחר עקיבא אלדר, דני קרוון חוגג 80 במצב רוח לוחמני, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2010 מיכאל יעקובסון, האנדרטה לחטיבת הראל בגן סאקר, Xnet, 26 באפריל 2011. מיכאל יעקובסון: אחרי 65 שנה: אנדרטה לחללי חטיבת הראל נחנכה בגן סאקר, 16 ביוני 2013, Xnet צבי אלגת, "הכותל המזרחי של משכן הכנסת", מעריב, 12 באוגוסט 1966 יונת נחמני, איזה ריח יש לרמברנט?, באתר כלכליסט, 20 בספטמבר 2011 איילת שני, לא להיכנס לפניקה, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2013 יאירה יסמין, דני קרוון: "מצאתי את הסוד איך לא להתנפח", באתר אפוק טיימס ישראל, 13 אפריל, 2013 קובי מידן, ‏"אנשים בלילה" עם דני קרוון, באתר iCast‏, 25 במרץ 2014 הדר אוריאל, דני קרוון "שמורת טבע"(הקישור אינו פעיל, 30.5.2021) (אורכב 13.01.2015 בארכיון Wayback Machine), מעריב, 5 בינואר 2015 דני קרוון, להצביע נגד המלחמה הבאה, באתר הארץ, 23 בינואר 2015 נעמה ריבה, דני קרוון: ״רוצים צל? שיעשו חורשה״, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2015 מיכאל יעקובסון, בלב גטו ורשה, דני קרוון מקים גלעד לחסידי אומות העולם הפולנים, באתר Xnet‏, 29 בינואר 2018 נוף נתנזון, קרוון: "פעם היינו חברה שאפשר להתגאות בה, היום אני מתבייש", באתר Time Out תל אביב, 25 באפריל 2018 מיכאל יעקובסון: סיבוב באתר זיכרון לצוענים שנרצחו בשואה שיצר דני קרוון בברלין, באתר 'חלון אחורי', 12 בינואר 2019 אוריאל לוי, ‏הפרק הנשכח בחייו של יעקב אגמון: ימיו כמנהיג צעיר ורדיקלי בקיבוץ הראל, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 1 בינואר 2021 ברק הימן, דני קרוון, סרטון בערוץ סרטי האחים הימן, 2021 דני קרוון | כאן דוקו, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 53:50) נעמה ריבה, האמן והפסל דני קרוון מת בגיל 90, באתר הארץ, 29 במאי 2021 מיכאל יעקובסון, ‏"לא רוצה לשמש כרקע": חייו ויצירתו של דני קרוון, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 3 ביוני 2021 אברהם בלבן, התחושה המענגת של החול תחת הרגל היחפה לא עזבה אותו, באתר הארץ, 8 ביוני 2021 יונתן הירשפלד, הסולם והמלאכים, באתר הארץ, 8 ביוני 2021 אמיר קמינר, דני שלי, באתר "ידיעות אחרונות", 24 באוגוסט 2021 הפסל דני קרוון הלך לעולמו בגיל 90, באתר ynet, 29 במאי 2021 מונומנטים אדירים, קווים עדינים: יצירותיו הבולטות של דני קרוון בעולם, באתר ynet, 29 במאי 2021 דור גליק, דני קרוון נגד ועדות הקבלה: כסו יצירתי בכנסת, באתר ynet, 21 בנובמבר 2010 שני ליטמן, האמן דני קרוון: מתבייש בקיר שיצרתי בכנסת, ביקשתי שיוסר, באתר הארץ, 15 ביוני 2016 מאת מערכת טיים אאוט, דני קרוון ז"ל: האמן הסביבתי שהגדיר את תל אביב נפטר בגיל 90, באתר טיים אאוט, ‏2021-05-29 מיכאל יעקובסון, מיתוס כבר 50 שנה: זיכרון, אהבה, מוות ובטון באנדרטת חטיבת הנגב, באתר Xnet‏, 4 ביולי 2005 כרמלה טייכמן בשיחה עם דני קרוון, אמן(הקישור אינו פעיל, 30.5.2021), באתר "בית לאמנות ישראלית", ספטמבר 2015 ראו: רשימת מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד בשנות ה-90 של המאה ה-20, באתר האוניברסיטה העברית. אמיר רוזנבליט, תואר ד"ר לאות כבוד לפסל דני קרוואן, באתר News1 מחלקה ראשונה, 17 במאי 2009 מוזיאוני חיפה - שישה מוזיאונים במסגרת אחת, באתר www.hms.org.il נעמה ריבה, הסרט "דני קרוון" הוא כמו זיכרון לילד נצחי, באתר הארץ, 1 ביוני 2021