אורי שרקי

הרב אוּרי עמוס שֶׁרְקִי (נולד ב־14 בספטמבר 1959, י"א באלול ה'תשי"ט) הוא הוגה דעות, ר"מ במכון מאיר, רבהּ של קהילת "בית יהודה" בקריית משה בירושלים, יו"ר ברית עולם - המרכז העולמי לבני נח, מחבר ספרים וכותב מאמרים. ביולי 2019 מונה לרב תנועת הנוער עזרא. נולד בשנת 1959 באלג'יריה הצרפתית. סבו, עזר שרקי, היה נשיא הפדרציה הציונית של אלג'יריה וציר בקונגרס הציוני. אביו, חיים גדליה, היה דוקטור לכלכלה. אמו, בתיה אלברטין לבית סטג, הייתה ניצולת שואה. אחיה, אדי סטג, היה רופאם של כמה מנשיאי צרפת. בני הזוג הכירו בצרפת ועברו להתגורר באלג'יריה, שם נולדו ילדיהם. לאחר מכן עברו שוב למספר שנים לצרפת, ועלו לישראל בשנת 1972. למד בישיבה התיכונית "נתיב מאיר". בגיל 16 החל להשתתף בקביעות בשיעוריו של הרב צבי יהודה הכהן קוק, שלימים היה לרבו המובהק. לאחר לימודיו התיכוניים למד בישיבת מרכז הרב במסגרתה שירת בחיל התותחנים. בין רבותיו נמנים הרב יהודא ליאון אשכנזי (מניטו), הרב מאיר יהודה גץ, הרב שלמה בנימין אשלג והרב צבי ישראל טאו. הרב שרקי משמש עשרות שנים כר"מ במכון מאיר. בעבר היה יו"ר המחלקה הישראלית במכון. הוא מעביר שיעורים במקומות שונים. לימד מספר שנים בטכניון בחיפה ובישיבת עטרת ירושלים. בשנת תשע"ה לימד בישיבת בינות ברעננה. הוא אחד מרבני ארגון ראש יהודי ומעביר קורסים למפיצי יהדות על מנת שתהיה להם יכולת הידברות עם חילונים. עמד בראש מכללת צפירת תפארה ובראש מרכז יאיר (ע"ש הרב אשכנזי). מקים ויו"ר "ברית עולם – המרכז העולמי לבני נח", המבקש לעורר את המודעות לשבע מצוות בני נח ולקיומן על ידי אומות העולם. במוקד פעילות הארגון עומד מערך הסברה בקרב קהילות בני נח וקבוצות ב־72 מדינות שונות בעולם. מדי מספר חודשים הוא טס לחו"ל ונפגש עם קהילות ופעילי המרכז ברחבי העולם. חבר בוועדת ההיגוי של ענף תודעה יהודית מטעם ראש אכ"א ובוועדה להענקת התואר "יקיר ירושלים". קיבל את "פרס ברקאי" למנהיגות קהילתית לשנת 2018 מטעם מרכז ברקאי. בעבר תמך הרב שרקי בחטיבת "מנהיגות יהודית" במפלגת הליכוד, אך לקראת הבחירות לכנסת העשרים ב־2015 הודיע על תמיכתו ברשימת הבית היהודי. במאי 2023 השתתף בתוכנית הטלוויזיה התיעודית "מדורות השבטים" של כאן 11. הרב שרקי נשוי לרונית, דוקטור לביולוגיה. לזוג שבעה ילדים, והם מתגוררים בשכונת גבעת שאול בירושלים. אחד מילדיו הוא העיתונאי יאיר שרקי. ב־15 באפריל 2015 נרצח בנו, שלום יוחאי שרקי, בפיגוע דריסה בירושלים, בליל יום הזיכרון לשואה ולגבורה. אחיו של הרב אורי שרקי הוא המזרחן אליעזר שרקי. גיסו הוא הרב ברוך כהנא. פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לשכתב אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא פירוט מוגזם וחוסר במקורות. משנתו של הרב שרקי מושפעת במידה רבה מתורתם של הראי"ה קוק והרב יהודה ליאון אשכנזי. משנתו, הנלמדת ברובה בשיעורים בעל־פה, מתאפיינת בהיקף נרחב של נושאים ומקורות (תורה, פילוסופיה, מדע ועוד) ובניסוחים חדים ובהירים.[דרוש מקור] לדעת הרב שרקי, מהותה של הגאולה המתוארת במקורות היהדות אינה גאולה רוחנית או מיסטית, אלא שחרור של עם ישראל משעבוד פיזי. ראשית הציונות מהווה את האתחלתא דגאולה ששיאה בהצהרת בלפור, בעוד שהקמת מדינת ישראל מהווה את סיום תהליך הגאולה, ומבחינה הלכתית טהורה אנו נמצאים כעת ב"ימות המשיח", ומכאן שכעת על עם ישראל להתחיל לממש את ייעודו האוניברסלי. עם זאת, אנו עדיין מתפללים ל"גאולה שלימה", כלומר, להשלמת התהליך כולו, הן בדברים התלויים בידי אדם (העמדת מלך, הקמת מקדש, ייסוד סנהדרין) והן בדברים התלויים בידי שמים (חזרת הנבואה לעם ישראל). כביטוי לתפיסה זו, פסק הרב שרקי (במאמר "כליל התקדש חג"), כמו הרב גורן, כי ביום העצמאות יש לומר הלל שלם בברכה גם בלילה, אף על פי שלא נהגו כך ברוב הקהילות בארץ. לדעת הרב שרקי, יהודי הוא תמיד חלק מעם ישראל הנמצא בארץ ישראל. תורת ישראל אינה "דת", אלא המשך הברית שכרת ה' עם האבות על העם ועל הארץ. כל המצוות כולן הן לאומיות ומטרתן המוצהרת היא קיום עם ישראל בארצו, ולמעשה אין משמעות לקיומן על ידי יהודים בחו"ל, מעבר לשמירת המסורת. תפיסת היהדות כ"דת" בלבד היא חידוש הקשור בגלות. תפיסה זו ראשיתה בימי עזרא, היא התעצמה אחרי חורבן הבית השני, והגיע לשיאה אצל הוגים רפורמים, ואנטי־ציוניים במהלך המאה ה־19, בעקבות האמנציפציה ותהליכי החילון, ואצל הוגים אורתודוקסים, כתוצאה מהסתגרות וקיפאון של ההלכה והמחשבה. הרב שרקי מצדד בניהול ענייני המדינה כמדינת הלכה ובה המשפט העברי יוכר הלכה למעשה כמשפט לגיטימי, ולסנהדרין תהיה סמכות לפסול חוקים. לדעת הרב שרקי הייעוד של עם ישראל נקבע בדברי ה' לאברהם: ”וְנִבְרְכוּ בְךָ כֹּל מִשְׁפְּחֹת הָאֲדָמָה”, מיד לאחר שאברהם מתברך בכך שיקום לאום מזרעו. מכאן שמימוש הייעוד מותנה בקיומו של לאום המביא ברכה לאנושות כולה (=אוניברסליות), ולא בקיומה של אחווה או של דת כלל־אנושית המתעלמת מהיסוד הלאומי (=קוסמופוליטיות). מראשית התהוות העם ועד לימינו ישנו מאבק רעיוני בין שתי ההשקפות האלו בתוך עם ישראל עצמו. לאחר הקמת מדינת ישראל, ובייחוד לאחר מלחמת ששת הימים, נראה כי העולם כולו מתייחס לעם ישראל כישות לאומית־פוליטית ולא כאוסף של מאמיני הדת היהודית ("ישראלים" ולא "יהודים"). אחת הראיות לכך הוא העיסוק הבלתי־פרופורציונלי של האומות בעם ישראל, ובפרט דרישות מוסריות־צדקניות מצידן בנושא יחסה של מדינת ישראל כלפי הפלסטינים. למעשה זהו ביטוי של התביעה התת־מודעת הכלל־עולמית מעם ישראל לממש את ייעודו להיות "אור לגויים". לדעת הרב שרקי, הלך הרוח המודרני מניח כי הפילוסופיה הרציונלית היא הדבר הטבעי לאדם, ומכאן נובע יחס של ביטול לאמונות העמים הקדמונים, ובכללם לנבואה בעם ישראל. לפי הניתוח של הרב שרקי, ההיסטוריה מראה כי הלך רוח זה התחיל במאה ה־5–6 לפני הספירה. בתקופה זו קמו לפתע בכל העולם תנועות שייסדו פילוסופיות או דתות (=הפיכת חוויה רוחנית לדוגמה פילוסופית). קודם לכן, האמין העולם כולו במה שמכונה "מיתולוגיה" (ובעם ישראל "נבואה"), ומושגים פילוסופיים כמו אתאיזם או דת לא היו קיימים כלל. בדיוק בתקופה זו חרב בית המקדש הראשון, ולפי המקרא וחז"ל "הסתלקה השכינה", כלומר נעלמה האימננטיות האלוהית בעולם. דבר זה יכול להסביר את הופעת הפילוסופיה כמחליפת המיתולוגיה, וכן את הופעת החכמים במקום הנביאים בעם ישראל. הרב שרקי טוען כי העמים הקדמונים הגיעו לרמות מתקדמות בכל תחומי החיים, כגון אסטרונומיה, אדריכלות, ממשל וסחר בינלאומי. לכן אין זה סביר שדווקא בתחום הרוחני, שהיה המרכזי ביותר בחייהם, הם האמינו בהבלים. למעשה איננו יכולים להבין את מה שהם חוו, כיוון שהאימננטיות האלוהית חסרה בעולמנו. אלא שבניגוד לעמים אחרים, שחכמיהם זנחו את מורשת אבותם (ובצדק מבחינתם), השכילו חכמי ישראל לשמר את חשיבותה של הנבואה גם לאחר שהסתלקה. לכן, על עם ישראל מוטלת החובה לשמר את השאיפה לנבואה, כלומר את השבת ההתגלות האלוהית לעולם. לדעת הרב שרקי, אמונה משמעה הבנה ודאית של האדם כי דבר מסוים הוא אמת. לא תיתכן אמונה בדבר שלא הוכח או הוברר לאדם, ואף בני ישראל לא האמינו למשה עד שה' "נאלץ" כביכול להתגלות אליהם בהר סיני. מכאן שהאמונה במציאות ה', למשל, מבוססת על התגלות ה' לישראל (שהיא עצמה אירוע היסטורי שנמסר מדור לדור וקבע את זהותו הלאומית של העם) ולא על ספקולציה פילוסופית. לדעת הרב שרקי, החול הוא עולם הטבע, והוא נועד להיות "זירת ההתמודדות" של הקודש – הקודש יכול להתגלות דווקא בו. בניגוד לתפיסה הרווחת לפיה החול מזוהה עם הטומאה, ומהווה את ההפך מן הקודש, המזוהה עם הטהרה: ישנו חול טהור (למשל פיזיקה) ומנגד ישנו קודש טמא (עבודה זרה, למשל). באופן דומה, גם הזהות הרווחת בין חול לגשמיות ובין קודש לרוחניות אינה במקומה – ישנו חול רוחני (למשל מוזיקה) וישנו קודש גשמי (בשר קרבן, למשל). כאשר החול והקודש מתאחדים זהו מצב הנקרא "קודש קודשים" – כך בקודש הקודשים במקדש נמצא ארון הברית, שחיבר בין התורה (= קודש) שבתוכו ובין אהבת האיש והאישה, שהתבטאה בחיבור שני הכרובים (= חול) שמעליו. לכן הגדיר גם רבי עקיבא את מגילת שיר השירים "קודש קודשים", שהרי כל תוכנה הוא אהבת האיש והאישה, שהיא עצמה אהבת ה'. אחת ההשלכות המעשיות של תפיסה זו היא החיוב שהעיסוק בפוליטיקה יוטל על אנשי קודש, כדי שערכי הקודש יתממשו בעולם החול. לדעת הרב שרקי, הקודש העליון חייב להתגלות בשלושה ממדים: הממד הדתי – הקודש הגלוי, הממד הלאומי – הציונות, והממד האוניברסלי של הפניה לאומות העולם. לדעת הרב שרקי, לא תיתכן סתירה בין תורה למדע, כיוון שבורא העולם הוא נותן התורה. תורת משה שבידינו אינה מכילה ידע מדעי, ובוודאי שלא רמוזות בה כל הידיעות המדעיות וכדומה. מאמרי חז"ל המדברים על "התורה" שבה הסתכל ה' וברא את העולם, מתייחסים לתורה העליונה הכתובה "אש שחורה על גבי אש לבנה", וזו אינה התורה שבידינו, ואף חכם מחכמי ישראל מעולם לא למד מדעים דרך התורה, אלא דרך ספרות מדעית. עם זאת, לעיתים ישנה הקבלה בין רעיונות מדעיים לבין דברי התורה, שהרי שניהם באים ממקור אחד, וידיעה אנושית שלמה יותר של העולם תוביל לידיעה שלמה יותר של בורא העולם. לדעת הרב שרקי, תיאור הבריאה בספר בראשית אינו תיאור פיזיקלי, שהרי חז"ל הגדירו את מעשה בראשית כסוד שאסור בלימוד בחברותא, וכפי שאין לפרש פסוקים המגשימים את הבורא כפשוטם, כך אין לפרש פסוקים אלו כפשוטם. שרקי טוען כי ספר בראשית הוא תיאור מטפיזי בעל משמעויות מוסריות. ששת הימים המתוארים שם הם רבדים רוחניים הנוגעים לקדימות מוסרית (אור לפני חושך וכדומה), ולא תקופות זמן כרונולוגיות. גם מעשה עץ הדעת והנחש לא התרחש כפשוטו אלא מתאר את הפיצול הקיים בנפש האדם בין הטבע (כלומר הנחש) לבין המוסר, וכן הלאה. ההתייחסות של התורה לעולם הפיזי המוכר לנו מתחילה רק ברגע שהישות המוסרית הראשונה (האדם) קיבלה גוף פיזי, כמתואר בפסוק: ”וַיַּעַשׂ ה' אֱלֹהִים לְאָדָם וּלְאִשְׁתּוֹ כָּתְנוֹת עוֹר וַיַּלְבִּשֵׁם”. מכאן שאין כל מניעה להסביר שהגוף הפיזי בו נפח ה' רוח חיים היה "קוף/אדם קדמון" כלשהו, לאחר מיליוני או מיליארדי שנים של קיום פיזי של העולם. לדעת הרב שרקי, תפקידה של הציונות הדתית אינו מסתכם במעמד של "ספקי פולקלור" של העם היהודי. על לומדי התורה בציבור להתמודד עם קביעת הנורמות, הן בשיח הפילוסופי והן בשיח התרבותי במדינת ישראל.[דרוש מקור] בריאיון עמו, הרב שרקי מצר על רדידות השיח העדתי בחברה: "לצערי, היום מדברים על המזרחיות כעל תוספת רגש וחום, וזו בעצם עמדה של מסכנות והתחשבות בעממיות. אני לא רואה את הספרדיות באופן כזה. אני חושב שיש בה שדר של נורמליות. המתחים הפנימיים שעברה היהדות האשכנזית גרמו לעיוותים רבים ולמאבקים – בין חסידות להתנגדות, בין משכילים לבית המדרש, ובין ציונים לחרדים. הרבה מאוד מתחים הצטברו שם, ודרוש מסר של שלמות פנימית והרמוניה. אני חושב שהיהדות הספרדית תורמת את הנקודה הזאת ביהדות הארץ־ישראלית שנבנית עכשיו, וזה מה שכדאי לקלוט ממנה". בהתאם לשיטתו המבכרת לימוד מפי רב על לימוד מתוך ספרים, עיקר מאמציו של הרב מוקדשים להעברת שיעורים בעל פה. הוא מעביר כ־20 שיעורים בשבוע (גם בצרפתית) במסגרות שונות. רוב השיעורים מתווספים למאגרים שלו בארכיון של מכון מאיר ובאתר של הרב שרקי. במאגרים אלה ישנם כ־6,000 שיעורים מוקלטים. לעמוד היוטיוב של הרב שרקי כ־14 אלף מנויים וכ־3 מיליון צפיות בשיעורים. תלמידיו הוציאו חוברות המבוססות על שיעוריו. כמה מספריו יצאו ב"הוצאת אורים" שהקימו תלמידיו. חירות ואור – על חנוכה (תשנ"ח) טוב הארץ – על ט'"ו בשבט (תשנ"ח) שירת האידיאות – על שיר השירים (תשנ"ח) התורה והמצוה – על מהות תורה שבעל פה (סיוון תשנ"ח) שואה ושאלה – לעשרה בטבת – יום הקדיש הכללי (תשנ"ט) ואמונתך בלילות – ברורים בעניין אמירת הלל בליל יום העצמאות (תשס"ב) גאל ישראל – על גאולה ראשונה וגאולה אחרונה (לזכרו של הרב יהודה ליאון אשכנזי) (תשס"ו) עיון תפילה – על ברכות ק"ש ותפילת עמידה (תשס"ו) בהמצאו – על ענייני תשובה (אלול תשס"ז) סדרת אופקים: שורשי החיים – על יסודי אמונת ישראל, תורה משמים, ביקורת המקרא ועוד (מנחם־אב תשס"ט) ניצני החיים – על סוגיית הבחירה החופשית, היצר הרע, החוויה הדתית ועוד (תשרי ה'תשע"א) אימהות – על האימהות: שרה, רבקה, רחל, לאה, דינה, בלהה, זלפה. (ניסן ה'תשע"א) סידור בית מלוכה – ליום העצמאות ויום ירושלים, בשלושה נוסחים, נוסח עדות המזרח, נוסח ספרד ונוסח אשכנז, ארז הוצאה לאור, תשנ"ט זית רענן – אוסף מאמרים על מועדי ותקופות השנה (שפורסמו בחוברות) של הרב, ארז הוצאה לאור, סיוון תשס"ח על שמונה פרקים לרמב"ם – (עורך: עוז בלומן), בהוצאת אורים, אלול תשס"ח שיעורים בספר כוזרי, חלק א – (עורך: צוריאל גביזון), בהוצאת אורים, אלול תשע"א שיעורים בספר כוזרי, חלק ב – (עורך: צוריאל גביזון), בהוצאת אורים, סיוון תשע"ג קדושה וטבע – אסופת מאמרים בשורשי הקיום (עורכים: עוז בלומן, שדמה קדר ומיאל מסורי), בהוצאת אורים, שבט תשע"ד דעה צלולה – עולם ואדם במשנת הרב קוק, הוצאת אורים, אייר תשע"ה שיעורים במסילת ישרים – בהוצאת אורים, אלול תשע"ה בעוד מועד – חשיפת שורשי המועדים, בהוצאת אורים והוצאת מגיד, תשע"ו ברית עולם – סידור לבני נח, תשע"ו ואני תפילה – עיונים בסידור התפילה (עורכת: שדמה קדר), הוצאת אורים, תשע"ז חידוש גדול – הארות מתורתו של הרב שרקי, בעריכת דן סתר, הוצאת אורים, תשע"ח 350 מילה – אסופת מאמרים על הפרשות וההפטרות השבועיות, הוצאת אורים, תשע"ח מקדם לעין – עיונים בפרק חלק, שני כרכים, הוצאת אורים, תשפ"א ברית שלום – שולחן ערוך לבני נח, תשפ"ב ניפגש בפרשה – שיחות בין הרב אורי שרקי לאראל סג"ל, הוצאת אורים, תשפ"ב שיבת ציון נס לעמים – סיפרו של הרב ד"ר אברהם ליבני, תרגום מצרפתית, תשנ"ה מענה לשון – חוברת הכוללת מאמרים מהספר "הדיבור והכתב" של הרב יהודא ליאון אשכנזי (מניטו), תרגום מצרפתית, תשפ"ב הרב שרקי ערך הגדה של פסח עם תרגום לצרפתית. אתר האינטרנט הרשמי של אורי שרקי (בעברית, בצרפתית ובאנגלית) אורי שרקי, ברשת החברתית פייסבוק אורי שרקי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אורי שרקי, סרטונים בערוץ היוטיוב אורי שרקי, ברשת החברתית Goodreads אורי שרקי, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) שיעורי הרב שרקי באתר "מכון מאיר" קבוצת תלמידי הרב אורי שרקי בפייסבוק, ואתר שנוסד בעקבות פעילות הקבוצה שיעורי הרב שרקי להורדה בקובצי MP3 באתר "הרב אורי עמוס שרקי – האתר הבלתי רשמי" תוכנית שבועית (פודקאסט) בנושאי אקטואליה באתר sound cloud אורי עמוס שרקי (1959-), דף שער בספרייה הלאומית תוכניות וראיונות אריאל הורוביץ, "הרמקול שלנו כלפי האנושות נפתח מחדש", ראיון, מקור ראשון, מוסף "שבת" רשימת המאמרים של אורי שרקי, באתר רמבי"ש תוכניות הרב והפרופסור ובין קבלה לפילוסופיה (אורכב 04.07.2011 בארכיון Wayback Machine) בערוץ אורות נטעאל בנדל, ‏דברים שלא ידעתם על הרב אורי שרקי, באתר כיפה, 3 באפריל 2013 הבלוג של טל הרוש 'רב הנסתר' בו מצויים שעורי הרב אורי שרקי שניתנו בת"א ynet, הרב שרקי: "מעדיף ללמד חילונים על פני דתיים", 9 בפברואר 2012 תוכנית 'נקודת מפגש' בהשתתפות הרב שרקי וד"ר מאיר בוזגלו ביקורת בבלוג של אריאל סרי־לוי על הספר 'על שמונה פרקים לרמב"ם' ליאת רגב מדברת עם הרב שרקי על אוניברסליות של היהדות בערוץ 1 אלישיב רייכנר, אביו של שלום שרקי: "אנו מתכחשים לכך שאנו במלחמה", באתר nrg‏, 1 במאי 2015 ריאיון עם הרב שרקי לאחר השבעה, מורדי מילר, שבועון עולם קטן, ערב שבת בהר 8/5/2015 ובבלוג MORE-D אסף גולן,"גשר בין הדתות": בכירים מוסלמים אירחו את הרב שרקי באיחוד האמירויות, באתר ישראל היום כל הכתבות על הרב אורי שרקי, באתר ערוץ 7 המונח "גאולה" משמש במקרא לתיאור השבת דבר לבעליו המקוריים. לפי דעת הרמב"ם, שפסק כדעת חכמים שנאמרה בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ד, עמוד ב', לפיה "ימות המשיח" מוגדרים כתקופה בה יוסר שעבוד המלכויות מעל עם ישראל, וקריטריון זה כבר התממש. סוקרטס ביוון, גאוטמה בודהה בהודו, קונג־פו־דזה ולאו־דזה בסין וזרתוסטרה בפרס. על פי מדרש חז"ל הכרובים היו בצורת נער ונערה "מעורים זה בזה". בניגוד לאמונה הרווחת המסתמכת בין היתר על המאמר "הפוך בה והפוך בה דכולא בה". לטענתו המאמר הוצא מהקשרו, שהרי הוא מדבר על הדרכות מוסריות (כמוכח מהקשר המסכת ומהמשך הדברים עצמם: "...שאין לך מידה טובה הימנה") ולא על ידיעות מדעיות כלשהן. איך מבטאים את שם הרב, באתר הרב אורי שרקי, ‏י"ז בניסן ה'תש"ע חילופי תפקידים בין הרב אורי שרקי לרב דוד סתיו והרב יוסף וייצן, באתר "סרוגים", 11 ביולי 2019 רבקי גולדפינגר, עניין אישי והפעם עם הרב אורי שרקי, באתר ערוץ 7, ‏כ"א בכסלו תשפ"ג, 15 בדצמבר 2022 אלישיב רייכנר, אביו של שלום שרקי: "אנו מתכחשים לכך שאנו במלחמה", באתר מקור ראשון, ‏1 במאי 2015 המרכז העולמי לבני נח, באתר ברית עולם הרב אורי שרקי זכה בפרס מפעל חיים לרב קהילה, באתר "סרוגים", 18 ביוני 2018 רעות הדר, הרב שרקי עזב את הליכוד לבית היהודי, באתר ערוץ 7, 29 בפברואר 2015 סדרה תיעודית חדשה 📽️ מדורות השבטים | פרק 1 - הסדר יחזור על כנו: שנים 1993 עד 2000, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 54:42) הרב שרקי: הפמיניזם הדתי מתסכל נשים, באתר ynet, 22 בינואר 2014 לפי הסדר, הבן הבכור מיכאל, שלום יוחאי הי"ד, אסתר, יאיר, שלומציון, אמיתי וישי. שלום יוחאי שרקי, באתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה רועי ינובסקי, חשד לפיגוע: גבר נדרס למוות בתחנת אוטובוס בי-ם, באתר ynet, 15 באפריל 2015 יואב שורק, עלייתם ונפילתם של פייגלין ו'מנהיגות יהודית', באתר מקור ראשון, ‏16 בינואר 2015 שיעור לצפייה: תקופתנו מהי מדינת הלכה - הלכה המדינה? (סיכום שיעור), באתר הרב אורי שרקי ספר בראשית, פרק י"ב, פסוק ג' שם ב תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף נ"ד, עמוד א' משנה, מסכת אבות, פרק ה', משנה כ"ב. תלמוד ירושלמי, מסכת שקלים, פרק ו', הלכה א' משנה, מסכת חגיגה, פרק ב', משנה א' ספר בראשית, פרק ג', פסוק כ"א שיעורים קבועים של הרב אורי שרקי ערוץ היוטיוב של הרב שרקי