laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פינגפונג

פינגפונג הייתה להקת פופ ישראלית אשר ייצגה את ישראל באירוויזיון 2000 עם השיר "שמייח". השיר גרף תגובות רעות בארץ ובעולם בגלל התוכן שלו, בגלל זיופים בשירת חברי הלהקה וגם בגלל הנפת הדגל הסורי באמצע השידור החי על בימת האירוויזיון. חברי הלהקה היו: גיא אסיף, אהל עדן, רועי ארד ויפעת גלעדי (שהייתה ב-1989 חברה בלהקת הפאנק "שרמוטה מעופפת בהרים"). הלהקה ידועה בעיקר בזכות השיר "שמייח" אותו ביצעה באירוויזיון 2000. מילות השיר התייחסו בין היתר לנערה מקיבוץ אשר אוחזת סיגר, "רוצה מלפפון" (כשהיא שרה למיקרופון דמוי מלפפון), ויש לה "חבר חדש מדמשק" שהיא "רוצה לעשות את זה איתו כל היום". שניים מחברי הלהקה מתנשקים על הבמה, ובתום השיר הלהקה מניפה דגלי סוריה יחד עם דגלי ישראל במהלך החזרות ובווידאו קליפ של השיר לפני התחרות עצמה, דבר שהוביל לאיומים מצד רשות השידור לבטל את השתתפות הלהקה באירוויזיון. חברי הלהקה הניפו את הדגל הסורי גם בעת השידור החי באירוויזיון עצמו, וזאת לטענתם כדי לעודד את תהליך השלום בין סוריה לישראל שהחל בשנת 2000. השיר זכה לבסוף במקום ה-22 מתוך 24 בתחרות עם שבע נקודות בלבד. כשחזרה הלהקה לישראל היא התקבלה בבוז גדול, ובנוסף רשות השידור הודיעה כי היא דורשת לקבל החזר על כל הוצאות המשלחת, דבר שלא קרה לבסוף. ועדת החינוך של הכנסת התכנסה במיוחד כדי להכריז שהלהקה היא "בזיון לישראל ולתרבות הישראלית". הלהקה הוציאה אלבום אחד, "בין מוסר לאופנה" בשנת 2000 בהוצאת הד ארצי, אשר לא זכה לאהדה ברדיו. פינגפונג, באתר MusicBrainz (באנגלית) פינגפונג, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) חבר הלהקה רועי ארד, עשור לתקרית פינג פונג באירוויזיון - הזווית האישית שלי, באתר "רשימות" אלון ויינשטוק, סיפור שמייח - סרט דוקומנטרי על הופעת הלהקה באירוויזיון 2000, אתר יוטיוב פרוטוקול הדיון בוועדת החינוך של הכנסת
חבלה

האם התכוונתם ל... חֲבָלָה (פגיעה בגוף, פצע): טראומה היא פגיעה בגוף או בנפש, שמקורה, בדרך כלל, חיצוני. טראומה גופנית טראומה נפשית תשלומי חובל – התשלומים שעל אדם החובל בגופו שלאחר לשלם לו על פי המשפט העברי וההלכה חַבָּלָה (השחתה, נזק): ונדליזם השחתת רכוש מכוונת סבוטז' פגיעה מכוונת בדבר או בתהליך על ידי בעל גישה לגיטימית לדבר חבלה (פעילות מלחמתית) – פעולה צבאית לפגיעה במתקני אויב, לרוב באמצעות חומר נפץ חבלה כלכלית – פעילות שמטרתה לפגוע בכלכלה של מדינה או ארגון כלשהו מלאכי חבלה – ספר הזוהר מבחין בין מלאכי שרת למלאכי חבלה, בין מלאכי חסד למלאכי דין חבלנות: חבלה וסילוק פצצות – עבודת החבלן, המפרק מטעני חבלה ופצצות חבלה התקפית – פעולה צבאית לפגיעה במתקני אויב ופריצת מכשולים, לרוב באמצעות חומר נפץ מטען חבלה – מתקן הכולל חומר נֶפֶץ, נָפַץ ומנגנון השהייה ומטרתו היא גרימת נזק על ידי פיצוץ לבנת חבלה – מטען חבלה צבאי תקני שנועד לביצוע הריסות קטנות רובוט חבלה – רובוט המשמש את החבלן לחבלה וסילוק פצצות מערך החבלה של משטרת ישראל אחר: חבלה (נפת קלקיליה) – יישוב פלסטיני הסמוך לקלקיליה וצמוד ליישוב הישראלי מתן סבוטז' (פירושונים) טרור – מאבק אלים, המופנה בעיקר כלפי אזרחים, לשם השגת מטרות פוליטיות-חברתיות נזק
אינטראקציית חלבון-חלבון

אינטראקציית חלבון-חלבון היא שם כולל למגוון של תגובות כימיות בין שני חלבונים בתאים חיים. זהו נושא מרכזי בביוכימיה, בחקר מעבר אותות ובחקר רשתות בקרה. תגובות בין חלבונים חשובות לפעולות ביולוגיות רבות. דוגמה חשובה לכך היא תהליך מעבר אותות, שבו אותות המגיעים מהסביבה החיצונית של התא מועברים לפנים התא על ידי אינטראקציות חלבון-חלבון בין מולקולות האיתות ומולקולות חלבון על קרום התא. תהליך זה תופס תפקיד מרכזי בתהליכים ביולוגיים רבים ומחלות רבות. חלבונים יכולים להשתתף בתהליך אינטראקציה ארוך כחלק מקומפלקס חלבונים, חלבון אחד יכול לשאת חלבון אחר (לדוגמה: מהציטופלסמה אל גרעין התא או להפך במקרה של אימפורטיני נקב הגרעין (importin nuclear pore)), או שחלבונים יכולים להשתתף בתהליך אינטראקציה קצר עם חלבון אחר די כדי לשנותו (לדוגמה: חלבון קינאז אשר יוסיף זרחן לחלבון המטרה). שינוי זה של חלבונים יכול בעצמו לשנות אינטראקציות חלבון-חלבון. למשל חלבונים מסוימים עם רצף SH2 נקשרים לחלבונים אחרים רק כאשר הם מזורחנים בחומצת אמינו טירוזין. מדיה וקבצים בנושא אינטראקציית חלבון-חלבון בוויקישיתוף קשרי חלבון-חלבון, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הוכחה בנפנופי ידיים

הוכחה בנפנופי ידיים היא כינוי לטיעון שמטרתו לשכנע את השומעים, ללא הוכחה פורמלית ומלאה. הכינוי נפוץ בתחומי המתמטיקה והפיזיקה ומקורו בנטייה ללוות טיעונים מקורבים בתנועות ידיים רחבות, לשם המחשה. הסבר בנפנוף ידיים מאפשר לעיתים להסביר בעיה מורכבת ואת פתרונה, כזו שקשה לקבל מתוך עיון בהוכחה הארוכה והפורמלית. לצד זה, המונח משמש פעמים רבות לגנאי ולשם ביקורת על ניסוח תאוריה מדעית, תאוריה מתמטית או הוכחה שלה שאינן מנוסחת באופן מסודר וברור ולפעמים מדובר בתאוריה או הוכחות שגויות. פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: הדוגמאות אינן ברורות לא בצד ההסבר ולא בצד של מדוע ההסבר אינו נכון. המשפט האחרון של פרמה. המתמטיקאי הצרפתי פייר דה פרמה ניסח בשנת 1637, את מה שמכונה כיום המשפט האחרון של פרמה, (המילה "אחרון" מציינת שזה המשפט האחרון של פרמה שנותר להוכחה) אך לא נמצאה בכתביו הוכחה לכך. "גיליתי הוכחה נפלאה למשפט זה, אך שוליים אלו צרים מלהכילה", כתב פרמה בשולי ספרו של דיופנטוס, "אריתמטיקה". במשך מאות שנים דרבנה הערה זו מתמטיקאים וחובבי מתמטיקה לחפש הוכחה לטענתו של פרמה. המשפט הוכח על ידי אנדרו ויילס בשנת 1995. הטענה של פרמה היא דוגמה קיצונית לניסיון הוכחה בנפנופי ידיים - שבה עלינו להאמין לו רק על סמך המוניטין של הדובר ללא ההוכחה עצמה. את הצורך במאיצי חלקיקים ובאנרגיות גבוהות על מנת לחקור חלקיקים אלמנטריים ניתן להסביר כך: ככל שחלקיקים מוגבלים למקום מוגבל ומוגדר היטב, כך על-פי עקרון האי-ודאות אי הוודאות בתנע שלהם גדולה יותר, ולכן כדי לקשור חלקיקים אלו יחד יש צורך באנרגיות גבוהות. מכאן ככל שחלקיקים קטנים יותר כך על מנת לחקור את המבנה שלהם יש צורך באנרגיות גבוהות יותר. זו דוגמה לניסיון הוכחה בנפנופי ידיים שכן היא מסבירה אינטואיטיבית למה זה נכון אבל לא מוכיחה פורמלית. ישנם מקרים של הוכחות שבזמנן נחשבו לתקינות, אך כיום הן נחשבות להוכחות בנפנופי ידיים. דוגמה לכך הוא החשבון האינפיניטסימלי, כפי שפותח בתחילה על ידי אייזק ניוטון וגוטפריד וילהלם לייבניץ, שההוכחות שבהן הם השתמשו (שנראו באותה התקופה כפורמליות במידה מספיקה) נחשבות כיום להוכחות בנפנופי ידיים, שכן, כפי שהראו ג'ורג' ברקלי ודייוויד יום, היסודות הלוגיים שלהן היו רעועים. התורה שעליה התבססה מרבית המתמטיקה החל מסוף המאה ה-17, בנויה סביב מושגים כגון מושג הגבול, שנוסחו לראשונה באופן ריגורוזי רק במאה ה-19 על ידי אוגוסטן לואי קושי (ראו: הגדרת הגבול לפי קושי). הוכחה חישוב על גב מעטפה ריגורוזיות טרחן כפייתי תאוריה מדעית מיכאל גורודין, הוכחות מהסוג השלישי, באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 17 ביולי 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוסף גולדשמידט

יוסף גולדשמידט (30 באפריל 1907 – 25 ביולי 1981) היה איש ציבור ישראלי, חבר הכנסת השביעית מטעם מפד"ל, סגן שר הפנים וסגן ראש העיר ירושלים. כיהן כסמנכ"ל משרד החינוך והתרבות. גולדשמידט נולד בשנת 1907 ללאה ולרב יעקב אליעזר, ממייסדי קהילת "עדת ישורון" האורתודוקסית של ר' שמשון רפאל הירש בפרנקפורט שבגרמניה. בעיר הולדתו למד בישיבת ברויאר ובאוניברסיטת פרנקפורט. לאחר מכן למד במינכן ובלונדון והוסמך להוראה במקצועות ביולוגיה, כימיה וגאוגרפיה. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל ועד לשנת 1942 שימש מורה בבתי הספר התיכוניים "חורב" ו"אוולינה דה רוטשילד" בירושלים. לאחר מכן מונה למפקח על בתי הספר היהודיים בארץ, תפקיד בו שימש עד קום המדינה. עם הקמת משרד החינוך והתרבות מונה גולדשמידט למפקח הארצי על בתי הספר של תנועת "המזרחי". בשנת 1952 קודם לתפקיד סמנכ"ל המשרד וכעבור כשנה מונה למנהל האגף לחינוך דתי (1953–1968). בשנת 1969 הושבע כחבר הכנסת בכנסת השביעית, בעקבות פרישתו של יוסף בורג מהמפד"ל. כעשרה חודשים, במהלך 1969–1970, היה סגן שר הפנים משה חיים שפירא. לאחר פטירתו של שפירא סיים את תפקידו ומונה ליו"ר ועדת חוקה, חוק ומשפט. עם סיום כהונתו בכנסת נבחר בשנת 1973 למועצת העיר ירושלים ומונה לסגן ראש העיר, תפקיד בו כיהן עד שנת 1978. גולדשמידט היה נשוי פעמיים. רעייתו הראשונה הייתה אלישבע גולדשמידט. לשניים נולדו בן ובת: אליעזר גולדשמידט, פרופסור למדעי הצמח, וימימה בן-מנחם, פרופסור לפילוסופיה ולימים כלת פרס ישראל. לאחר מותה של אלישבע, נשא לאשה ב-1973 את הספרנית רות לבית להמן, שעלתה באותה שנה לישראל מבריטניה. נכדתו שירה, בתה של ימימה בן מנחם, נישאה למשה שפירא, נכדו של השר חיים משה שפירא (שקרוי על שמו), שתחתיו כיהן כסגן שר הפנים. נינו, ענר אליקים שפירא, בנם של שירה ומשה, נרצח במתקפת הפתע על ישראל ב-2023, כשהדף בידיו את הרימונים שהושלכו על ידי המחבלים לעבר המיגונית שבה שהה, ובכך הציל את שאר השוהים בה. יוסף גולדשמידט, באתר הכנסת יוסף גולדשמידט, באתר כנסת פתוחה דר' יוסף גולדשמידט - במעלה יוסף גולדשמיט (1907-1981), דף שער בספרייה הלאומית הגיבור של מסיבת הטבע: תקף את המחבלים והגן בגופו על המבלים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 17 באוקטובר 2023 ערך זה הוא קצרמר בנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בן-ציון רובין

בן-ציון רובין (נולד ב-6 בינואר 1939) הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם מפד"ל ותמ"י בכנסת התשיעית ובכנסת העשירית. כיהן כסגן וממלא מקום ראש העיר נתניה בין השנים 1969-1978. רובין נולד בטריפולי שבלוב ועלה לישראל ב-1949 למעברת "שבות עם" ומשם עבר עם משפחתו לנתניה. למד מדעי הרוח באוניברסיטה העברית, לימודי עיתונות באוניברסיטת תל אביב ובעל תעודת הוראה מבית הספר לחינוך שליד האוניברסיטה העברית. הוא עבד כמורה בתיכון בר-אילן ובמדרשיית "נועם" בנתניה ובשנת 1961 הצטרף למפד"ל והחל בפעילות מפלגתית. רובין נבחר לכהן כחבר מועצת העיר נתניה בקדנציות השישית, השביעית והשמינית. ובין השנים 1969 עד 1978 שימש כסגן ומ"מ ראש העירייה. רובין עסק רבות בתחום החינוך, היה מהוגי ויוזמי מרכז הספורט "אליצור" בנתניה. דאג להבאת אבן המצבה ממדבר התועים בחצי האי סיני לבית יד-לבנים, ופעל להקמת בתי כנסת על גגות גני-ילדים[דרושה הבהרה], תוך ניצול השטח ושילוב פעילות קהילתית. ליווה את הקמת "כפר עידוד" לאוכלוסייה בעלת צרכים מיוחדים. בשנת 1977 נבחר לכנסת התשיעית. כהונתו נמשכה גם לאורך הכנסת העשירית, לאחר שפרש אל תמ"י והיה מראשיה. רובין פעל כחבר בוועדות הכנסת השונות בתחומי החינוך והחברה. בממשלת ישראל התשע עשרה ובממשלת ישראל העשרים כיהן כסגנם של שרי העבודה והרווחה אהרן אבוחצירא ואהרן אוזן. בנוסף, שימש כיו"ר ארגון יוצאי לוב וממשיך בפעילות למען הקהילה. בשנת 2005 עיריית נתניה בחרה להעניק לרובין את תואר "יקיר העיר נתניה". מדיה וקבצים בנושא בן-ציון רובין בוויקישיתוף בן-ציון רובין, באתר הכנסת בן-ציון רובין, באתר כנסת פתוחה ערך זה הוא קצרמר בנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הודעה בדבר תוצאות הבחירות למועצת ערית נתניה, ילקוט הפרסומים 1577, עמוד 558
שירונט

"שִירוֹנֶט" הוא אתר אינטרנט ישראלי המכיל מילים לשירים לועזיים ועבריים. בנוסף יש בו גם טריוויה, רינגטונים, תאריכי ימי הולדת של כוכבים ומידע כללי על אודותם, וידאו קליפים, תמונות אמנים, תמונות עטיפות אלבומים ומודעות על הופעות קרבות. האתר הוקם בסוף 2002 על ידי עידן טל אשר גם ניהל אותו במשך שנים רבות. תחילה פעל האתר ללא רישיון להצגת השירים. החל משנת 2003 האתר פועל תחת בעלות חברת "די.אי.סי טכנולוגיות רשת" בע"מ. לחברה רישיון מאקו"ם, והיא מעבירה תמלוגים לאקו"ם וליוצרים בגין השימוש ביצירותיהם באתר. ב-2012 החל האתר לפעול כחלק מהאתר "mako" של "שידורי קשת". החיפוש בשירונט נגיש ובולט בעמוד הפתיחה, ואפשר לחפש בו שיר לפי שם השיר, שם האמן או הלהקה המבצעת, לפי המחבר, המלחין ולפי מילים מתוך השיר. כמו כן, יש אפשרות לחפש לפי נושא השיר או לפי האינדקס (שמשייך את השיר לשירי להקות צבאיות, שירים לגיל הרך, שירי פסטיגלים ופסטיבלים וכדומה) לא בתוך פעילות החיפוש המוגדרת של שירונט. אתר האינטרנט הרשמי של שירונט עידו קינן, חפשו אותה, באתר nana10‏, 14 בנובמבר 2003 שירונט - דף תקנון ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סעיד

האם התכוונתם ל... אדוארד סעיד – אינטלקטואל ומבקר ספרותי פלסטיני יונה סעיד – כלת פרס ישראל על מפעל חיים בעמל כפיים מוחמד סעיד פאשה – ממנהיגי מצרים סייד – תואר כבוד מוסלמי אישים ששמם הפרטי הוא סעיד
ג'ינאן

גִ'ינָאן (בסינית מפושטת: 济南; בסינית מסורתית: 濟南; בפין-יין: Jǐnán; מילולית: "מדרום לנהר ג'י (אנ')") היא תת-מחוז עירוני ובירת מחוז שאנדונג שבמזרח הרפובליקה העממית של סין. תת-המחוז משתרע על פני 10,219 קמ"ר במערב מחוז שאנדונג, כ-360 ק"מ דרום-מזרחית לבייג'ינג בירת סין. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020 התגוררו בתת-המחוז העירוני כ-9.2 מיליון תושבים, מתוכם כ-8.35 מיליון בשטח האורבני. תת-המחוז העירוני ג'ינאן מחולק ל-10 מועצות ושתי נפות: מועצת לִישְׂיָה (历下区/Lìxià Qū) מועצת שְׁה-ג'וֹנְג (市中区/Shìzhōng Qū) מועצת חְוָואיִין (槐荫区/Huáiyìn Qū) מועצת טְייֵנְצְ'יָאוֹ (天桥区/Tiānqiáo Qū) מועצת לִיצֶ'נְג (历城区/Lìchéng Qū) מועצת צָ'אנְגְצִ'ינְג (长清区/Chángqīng Qū) מועצת גָ'אנְגְצְ'יוּ (章丘区/Zhāngqiū Qū) מועצת גִ'י-יָאנְג (济阳区/Jìyáng Qū) מועצת לָאיווּ (莱芜区/Láiwú Qū) מועצת גָאנְגְצֶ'נְג (钢城区/Gāngchéng Qū) נפת פִּינְג-יִין (平阴县/Píngyīn Xiàn) נפת שָׁאנְגְחֶה (商河县/Shānghé Xiàn) ישראל כפר סבא, ישראל (מ־16 ביולי 2007) גרמניה אאוגסבורג, בוואריה, גרמניה (מ־29 בינואר 2004) אנגליה קובנטרי, מערב המידלנדס, אנגליה (מ־5 במאי 1983) בולגריה קאזאנלק, סטארה זאגורה, בולגריה (מ־21 בינואר 2013) אוקראינה חרקוב, חרקוב, אוקראינה (מ־31 ביולי 2006) טורקיה מרמריס, מולה, טורקיה (מ־19 בספטמבר 2011) רוסיה ניז'ני נובגורוד, ניז'ני נובגורוד, רוסיה (מ־22 בספטמבר 1994) פפואה גינאה החדשה פורט מורסבי, פפואה גינאה החדשה (מ־29 בפברואר 1988) ברזיל פורטו וליו, רונדוניה, ברזיל (מ־19 בספטמבר 2011) כף ורדה פראיה, סנטיאגו, כף ורדה (מ־9 באפריל 2009) קנדה רג'יינה, ססקצ'ואן, קנדה (מ־29 בינואר 1985) צרפת רן, ברטאן, צרפת (מ־24 במרץ 2000) ארצות הברית סקרמנטו, קליפורניה, ארצות הברית (מ־2 באוקטובר 1984) קוריאה הדרומית סוואן, קיונגי, קוריאה הדרומית (מ־16 ביוני 1993) פינלנד ונטה, אוסימה, פינלנד (מ־22 בדצמבר 2000) בלארוס ויטבסק, ויטבסק, בלארוס (מ־17 באוגוסט 2009) יפן וקאיאמה, וקאיאמה, יפן (מ־20 באפריל 1982) יפן ימאגוצ'י, ימאגוצ'י, יפן (מ־22 במרץ 1985) הודו נאגפור, מהאראשטרה, הודו (מ־8 בדצמבר 2017) מדיה וקבצים בנושא ג'ינאן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ג'ינאן ג'ינאן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) China: Shāndōng (Prefectures, Cities, Districts and Counties) - Population Statistics, Charts and Map, www.citypopulation.de המועצות לאיוו וגאנגצ'נג, הרכיבו נציבות עירונית בשם לאיוו (אנ'), ובינואר 2019, הנציבות לאיוו, שהורכבה משתי המועצות, הפכה להיות חלק מג'ינאן. ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בסין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דירוג האצטדיונים של אופ"א

דירוג האצטדיונים של אופ"א משמש לחלוקת האצטדיונים באירופה לקטגוריות שונות לפי קריטריונים שנקבעו על ידי אופ"א, אשר מנהלת את הכדורגל באירופה. הקריטריונים פורסמו בתקנון אצטדיוני אופ"א. לפי הקריטריונים שבתקנון, האצטדיונים נכנסים לקטגוריה 1, 2, 3 או 4 (בעבר "עילית"). שיטה זו החליפה ב-2006 את שיטת הכוכבים שחילקה את האצטדיונים לכוכב אחד עד חמישה כוכבים. החלוקה לקטגוריות עוזרת לקביעת האצטדיונים הרשאים לארח משחקים רשמיים של מפעלי אופ"א השונים (ליגת האלופות, הליגה האירופית ואליפות אירופה) לפי הקטגוריה בה האצטדיון נמצא. קטגוריה 1 - לא ייערכו משחקים רשמיים של מפעלי אופ"א באצטדיונים אשר בקטגוריה זו. קטגוריה 2 - משחקי הסיבוב הראשון והשני של מוקדמות ליגת האלופות והליגה האירופית. קטגוריה 3 - משחקי הסיבוב השלישי של מוקדמות ליגת האלופות, משחקי הסיבוב השלישי, הפלייאוף ומשחקי סיבוב הבתים של הליגה האירופית ומשחקי מוקדמות אליפות אירופה. קטגוריה 4 - משחקי הפלייאוף של המוקדמות עד לשלב חצי הגמר של ליגת האלופות, משלב 32 הגדולות עד לשלב חצי הגמר של הליגה האירופית ומשחקי טורניר הגמר של אליפות אירופה. לאירוח גמר ליגת האלופות וגמר הליגה האירופית על האצטדיון להיות בקטגוריה 4 ולעמוד בתנאים נוספים אשר יקבעו לפני בחירת האצטדיון המארח. לכל קטגוריה מספר רב של קריטריונים אשר נמצאים במלואם בתקנון אצטדיוני אופ"א. בנוסף, ישנם קריטריונים אשר חלים על כל האצטדיונים בכל הקטגוריות, ובניהם: משטח דשא טבעי או סינתטי, אשר עליו להיות חלק ושטוח. מערכת ניקוז למניעת הצפות. מערכות שונות אשר יוודאו אפשרות משחק בכל עונת המשחקים של אופ"א (כמו מערכות חימום למשטח במדינות מושלגות). חל איסור על מיקום חפצים שונים בגובה 21 מטר או פחות מגובה הדשא (כמו גג האצטדיון). אזור חימום לשחקנים מחליפים לצד קו החוץ או מאחורי השערים. שלושה שערים תקניים (2 למשחק ואחד להחלפה במידת הצורך). שני ספסלים מקורים לשחקנים המחליפים עם מקום ל-13 שחקנים בכל אחד, אשר נמצאים במרחק של 5 מטר לפחות מקו החוץ. שני חדרי הלבשה המכילים לפחות 5 מקלחות, 3 תאי שירותים, 25 מקומות ישיבה, שולחן עיסוי ולוח טקטי בכל אחד. אזור חניה לקבוצות ובעלי תפקידים עם מקום לשני אוטובוסים ו-10 רכבים לפחות. ציוד עזרה ראשונה. חדר לבדיקות סמים. בכל הקריטריונים, למעט גודל המגרש, המספרים המצוינים מייצגים את הגודל ומספר המקומות המינימלי בכל קריטריון. אצטדיונים בישראל שקיבלו את דירוג אופ"א המרבי (דירוג 4 כוכבים) למשחקי כדורגל בינלאומיים באירופה: אצטדיון טדי, אצטדיון סמי עופר, אצטדיון בלומפילד, אצטדיון טרנר, אצטדיון נתניה ואצטדיון המושבה. שיטת הדירוג של אופ"א תקנון אצטדיוני אופ"א (PDF) באתר אופ"א (באנגלית).
מילר (חברה)

מחלבת אלואיס מילר בע"מ (בגרמנית: Molkerei Alois Müller GmbH & Co. KG), אשר מוצריה נודעים בישראל בשם מולר, היא חברה גרמנית לייצור מוצרי חלב. החברה נוסדה על ידי לודוויג מולר, שפתח מחלבה קטנה על שמו בשנת 1896 בכפר בדרום גרמניה. כיום החברה היא תאגיד מזון בינלאומי, שהגיע ב-2007 למחזור מכירות של 2.1 מיליארד אירו. בתחילת פברואר 2008 החלו מחלבות "טרה" לייצר ולשווק בישראל יוגורט עם קציפת פרי, בזיכיון מטעם "מולר". ארגון גרינפיס הגרמני יצא למאבק נגד השימוש של "מולר" בחלב שמקורו בפרות שאכלו מזון מהונדס גנטית. במשך עשרות שנים, תיאו מולר והחברה התמודדו עם האשמות בכך ששמרו על קשרים עם מפלגות ימין קיצוני וסיפקו להן תמיכה כספית. שמועות על תמיכה ב-NPD הנאו-נאצית (כיום מפלגת המולדת) מקרנות שחורות הופצו לעיתים כמכתבי שרשרת, אך הוכחשו על ידי החברה בהודעות לעיתונות בשנים 2007 ו-2009 ומעולם לא ניתן היה לאמת אותן. כבר ב-1989 נודע כי מולר תמך במפלגת הימין הקיצוני "הרפובליקנים" באמצעות תרומות רבות למפלגה. הניסיון לאסור את הדיווח על ידי בתי המשפט נכשל. ב -2023 מולר נאלץ להודות בפני עיתון גרמני ההנדלסבלאט שהיו לו חילופי דברים קבועים עם פוליטיקאית AfD אליס וידל, כולל בארוחת ערב פרטית בקאן. הוא גם אישר כי זו לא הייתה הפגישה הראשונה ולא האחרונה. "במהלך הדיונים עם ד"ר וידל, התעניינתי בתוכנית של AfD כמו גם בהשקפתה האישית על הפוליטיקה הנוכחית", אמר מולר. עם זאת, הוא הדגיש כי הפגישה התקיימה באופן פרטי וכי הוא אינו תומך ב-AfD באמצעות תרומות. הוא גם לא מצא שום ראיה המצביעה על אידאולוגיה נאצית, שהייתה עבורו "איסור מוחלט". לאחר היוודע הטענות, הגולשים, רובם מהקשת הימנית, הביעו הזדהות פומבית עם החברה ברשתות החברתיות וקראו לרכוש את המוצרים. מדיה וקבצים בנושא מילר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מילר האתר הרשמי של מולר ישראל אורנה יפת, טרה תשווק את מוצרי החלב של המותג מולר בישראל, באתר ynet, 21 בדצמבר 2006 מתוך אתר גרינפיס ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון ובנושא גרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלונקה

אלונקה (או נרוד) היא אמצעי שנועד להעביר נפגעים או חסרי יכולת תנועה ממקום למקום. האלונקה נישאת בדרך כלל על ידי שני אנשים, כשהפצוע או הנפגע שכוב על גב האלונקה. לעיתים נקשר הנפגע ברצועות אל האלונקה כדי למנוע את נפילתו והחמרת פגיעתו. אלונקות שימשו להובלת פצועים בשדות קרב כבר בתקופות קדומות, בתנאי שטח בהם לא ניתן היה לפנות נפגעים בכלי רכב גלגליים, כעגלות. האלונקות הפשוטות היו מורכבות מיריעת קנבס ושני מוטות נשיאה, מושחלים בתוך היריעה. אלונקות כאלה היו בשימוש עד למאה העשרים. אלונקות רפואיות מודרניות באמבולנסים הן אלונקות משוכללות המאפשרות העברת הנפגע מזירת האירוע אל בית החולים. אלונקות אלו כוללות גלגלים להקלת התנועה ומנגנון התאמת גובה, וכן מתקן נעילה בתוך האמבולנס למניעת טלטול האלונקה. למנגנון התאמת הגובה חשיבות מרובה מאחר שהוא מאפשר הן הכנסה מהירה של הנפגע אל האמבולנס, והן העברה של הנפגע אל מיטה בחדר המיון. אלונקות הנמצאות בשימוש צבאי נקראות אלונקות שדה. בראשית בתקופת מלחמת העולם השנייה וכן במלחמת העצמאות היו בשימוש אלונקות המורכבות משני מוטות עץ המושחלים בתוך יריעת קנבס. שתי זרועות מתכת מתקפלות חיברו את שני המוטות. רק בשנות השישים החל השימוש באלונקות אלומיניום מתקפלות. אלונקות אלו מתקפלות לרוחבן ולאורכן כדי לאפשר את נשיאתן על גב החייל בשיגרה. בשעת אירוע המחייב שימוש באלונקה, נפרשות אלונקות אלה, ולאחר השכבת הנפגע על גבן נושאים אותן בדרך כלל ארבעה חיילים. בצה"ל מקובל לתרגל נשיאת אלונקות ופינוי פצועים משדה הקרב במסגרת מסע הנקרא מסע אלונקות. על פי דברי סא"ל מיכה בן ארי (קפוסטה), עד 1955 לא היו אלונקות בשימוש בצה"ל. קיימות אלונקות אורתופדיות מיוחדות המשמשות להרמת נפגעים ללא טלטולם. אלונקות אלו מתפצלות לשני חלקים, המוחדרים מתחת לגב הפצוע השכוב על הקרקע. לאחר החדרתם, מחוברים החלקים שוב. גב האלונקה עשוי מחומר פלסטי קשיח, ובצורה זו מקובע הנפגע ונמנע ממנו טלטול העלול לגרום לפגיעה נוספת כמו נזק לעמוד השדרה. פינוי נפגע תוך מניעת טלטולו אלונקה אורתופדית אפריון קרש גב "תמיד ידעתי שבכל מצב, החברים שלי קמים אחרי ומסתערים קדימה", באתר נכי צה"ל (נלקח מ"עיתון הלוחם" גיליון 200 מהיוני ב-2006) השוו ל: אורי דן, אנו יוצאים להתקיף את האויב, מעריב, 11 באוקטובר 1959
תאודור מורל

תאודור גילברט מורל (גרמנית: Theodor Gilbert Morell;‏ 22 ביולי 1886 - 26 במאי 1948), היה רופאו האישי של אדולף היטלר. מורל למד רפואה בגרנובל ובפריז, ובשנת 1913 הוסמך כרופא. במלחמת העולם הראשונה שירת כרופא צבאי. בשנת 1919 פתח מרפאה בברלין, ושנה לאחר מכן נישא לשחקנית עשירה. הוא מיקד עצמו בשיטות רפואיות בלתי מקובלות, ודחה הזמנות לשמש רופא אישי של השאה הפרסי ומלך רומניה. עם עליית הנאצים לשלטון בשנת 1933 היה מורל בבעיה: רבים ממטופליו היו יהודים, וגם חזותו החיצונית דמתה לסטריאוטיפ הנאצי של יהודי. הוא פתר את הבעיה בכך שהצטרף למפלגה הנאצית באפריל 1933, העביר את מרפאתו למקום יוקרתי בברלין, ופרסם עצמו כמומחה לטיפול במחלות מין. בשנת 1936 טיפל מורל בהיינריך הופמן, צלמו האישי של היטלר, שחלה בזיבה. האסיסטנטית של הופמן בסטודיו לצילום הייתה אווה בראון, והיא הציגה אותו להיטלר. היטלר התרשם מהשיטות הבלתי מקובלות של מורל ומינה אותו לרופאו האישי, תפקיד שאותו מילא כמעט עד סיום מלחמת העולם השנייה. כשגרמניה הובסה מורל הצליח לברוח מברלין לדרום גרמניה באחת הטיסות האחרונות שיצאו משם. הוא נתפס על ידי האמריקנים, והובא לחקירות במחנה מעצר אמריקני באתר מחנה הריכוז בוכנוואלד. הוא לא הואשם בשום פשע. בריאותו התדרדרה במהירות, והוא מת משבץ מוחי ב-26 במאי 1948. היטלר סבל מפריחה בעור הרגליים, מעוויתות בקיבה, מגזים בבטן ומירידה במשקל. מורל טיפל בו בתכשירים של ויטמינים שונים ובחיידקי קולי. היטלר הרגיש הקלה, הפריחה נעלמה ומשקלו עלה. אמונו במורל גבר ונשאר עד לימים האחרונים בפיהררבונקר בברלין ב-1945. מורל רצה לטפל גם ביתר הצמרת הנאצית, אך הם זלזלו בו והחשיבו אותו כרופא אליל. הרמן גרינג כינה אותו בלעג "אמן המזרקים של הרייך". אלברט שפר סיפר בזיכרונותיו כי בשנת 1936 פנה אל מורל בגלל עוויתות קיבה. לאחר בדיקה שטחית רשם לו מורל טבליות של חיידקי מעיים, דקסטרוז, ויטמינים והורמונים. שפר לא לקח טיפול זה, ונועץ בפרופסור לרפואה פנימית בברלין אשר קבע כי התסמינים של שפר נובעים מעבודת יתר. לאחר שהוריד שפר מעומס העבודה אכן נעלמו התסמינים, אך כדי לא לפגוע בהיטלר הוא הודיע לו שהריפוי היה בזכותו של מורל והיטלר נהג לצטט תכופות קביעה זו. במרץ 1939 הוזעק נשיא צ'כיה אמיל האכה לברלין, והופעל עליו לחץ פסיכולוגי מצד היטלר ועוזריו כדי שיחתום על כתב כניעה. האכה לא עמד בלחץ, והתעלף. מורל, שהיה בחדר סמוך, הוזעק והזריק לו זריקת מרץ. האכה חזר להכרה וחתם על כניעת צ'כיה. ב-20 ביולי 1944 נפצע היטלר וניצל מהתנקשות בחייו, באירוע שנודע כ"קשר ה-20 ביולי". ד"ר מורל הוזעק וטיפל בו. היטלר סבל מכוויות ברגליו, חתכים במצחו ועור תוף קרוע באוזנו. ד"ר ארווין גיזינג, מומחה לאף אוזן גרון, נקרא לטפל בו. שמיעתו באוזן הימנית נפגעה, והפגיעות באוזן הפנימית פגעו בשיווי משקלו כך שבשעת הילוכו ניכרה בו הטיה לצד ימין. ב-22 באפריל 1945 היה היטלר במצב של התמוטטות עצבים, לאחר שהבין שהמצב אבוד. הוא נסגר בחדרו שפוף ומדוכדך. מורל נכנס לחדרו ורצה לתת לו גלוקוז בלתי מזיק, אך היטלר הגיב בהתפרצות משולחת רסן והאשים את מורל בניסיון לסמם אותו במורפיום. הוא איים להוציא להורג את מורל הרועד מפחד, ופיטר אותו בחמת זעם. את מקומו תפס רופא האס אס ד"ר לודוויג שטומפפגר, שהמית כעבור מספר ימים את ילדיו של יוזף גבלס בכמוסות ציאניד. איאן קרשו:היטלר, נמסיס הוצאת עם עובד, 2005. מדיה וקבצים בנושא תאודור מורל בוויקישיתוף תאודור מורל, באתר "Find a Grave" (באנגלית)