אבני נזר

אבני נזר הוא ספר שאלות ותשובות מאת רבי אברהם בורנשטיין מסוכטשוב, מחשובי המשיבים בדורו. הספר כתוב בסגנון למדני ונחשב למייצג את שיטת הלימוד של המחבר. הספר היה מקובל מאוד בעיקר ביהדות פולין וכיום בקהילות יוצאי פולין, כאחד מספרי הפסיקה והלימוד החשובים. הספר מכיל 1,689 תשובות הלכתיות המסודרות לפי ארבעת חלקי השולחן ערוך שנכתבו במשך כ-55 שנים למגוון שואלים; רובם לתלמידים ורבנים מפולין הקונגרסאית, וחלקם גם לשואלים מהמדינות הסמוכות. בין המכותבים בולטים ידידיו ותלמידיו הקרובים, בהם הרבנים: חיים אלעזר וקס, ישראל יהושע מקוטנא, יצחק פייגנבוים, יואב יהושע וינגרטן ואריה צבי פרומר. בנוסף, ישנם סימנים שנכתבו כנושא בפני עצמו ללא שנשאל על כך. התשובות שהועתקו בחיי המחבר סודרו ונערכו לדפוס על ידי בנו יחידו רבי שמואל בורנשטיין שהקדים את הדפסתם לכתביו האחרים של המחבר מפני נחיצותם הלכה למעשה. בכמה מקומות הוסיף רבי שמואל גם הערות. כמה מהתשובות חורגות מסדר הגודל של תשובה הלכתית ונכתבו כקונטרס בנושא מסוים. המפורסמות שבהם: קונטרס "שש מעלות לכיסא" בנושא ירושת משרת רבנות, ובעניין "מצות ישוב א"י בזה"ז". המחבר נחשב כיוצר שיטה חדשה בדרך הלימוד שהייתה נפוצה בפולין. הוא היה מהראשונים ששללו את סגנון הפלפול המקובל בפולין, ודגל בעיון הפשטני והיסודי, תוך בירור וחישוב שיטות הראשונים שאותם החשיב מאוד, כדרך הלימוד האמיתית. שיטתו התפתחה במקביל לשיטת בריסק שהפיץ רבי חיים מבריסק באותן שנים בישיבות ליטא. מלבד שלילת הפלפול וסגנונו הביקורתי, התפרסם הרב בורנשטיין בהיקשים למדניים בין נושאים שונים לחלוטין ברחבי הש"ס. הוא הדגיש פעמים רבות שיש לעיין בדבריו "כמו בדברי הראשונים". על אף שבדרך כלל הוא מקפיד שלא לערב הלכה ואגדה זה בזה, לעיתים נדירות הרב בורנשטיין מביא לחידושיו סיוע גם מדברי אגדה, ולפעמים משתדל להתאים אותם גם לתורת הקבלה. בשל סגנונו המקצר וחידושיו הראשוניים, ישנן תשובות רבות בספר שנשלחו כתגובה להשגות וקושיות על דבריו. בשל סגנונו הלמדני והחידושים הרבים הממלאים אותו, נפוץ לימודו של הספר אף שלא לצורך הלכה למעשה. תלמידיו וחסידיו ייחדו מדור ליישוב תמיהות והשגות על דבריו בקובץ התורני "בית אברהם" שהוציאו לאור לזכרו בפולין. הספר מפורסם בלשונו הקצר והתמציתי, שלרוב חוסך משפט שלם בהדגשת מילה. בכל זאת סגנונו בהיר ורהיט, ומציע כל קושיא ותירוץ בבירור, בלי רמזים והבלעת דברים. באופן כללי, היה הרב בורנשטיין שמרן בפסיקותיו, והתנגד לכל שינוי הלכתי. כך אסר מצות מכונה כדעת רבו הרב יצחק מאיר אלתר, התנגד לפתרונו של הרב גרשון חנוך הניך ליינר בהצבת דלתות בשערי הערים כהיתר לטלטול ברשות הרבים. ועוד, וכלשונו ”והחדש אסור מן התורה בכל מקום ובכל זמן”. עם זאת, הספר מתאפיין בחידושים רבים, חלקם יוצאי דופן. מהבולטים שבהם: היתר לאכילת אפיקומן אחרי חצות הלילה, חיוב בניית סוכה לפני שבת שחלה בין הימים שבין יום כיפור לסוכות, משום אין מעבירין על המצוות, ועוד. אבני נזר, באתר ויקיטקסט אבני נזר, באתר אוצר הספרים היהודי השיתופי חלק א-ב (אורח חיים), פיוטרקוב ה'תרע"ב, חלק ג-ד (יורה דעה), פיוטרקוב תרע"ג, חלק ה-ו (אבן העזר), לודז' ה'תרפ"ו, חלק ז (חושן משפט), פיוטרקוב ה'תרצ"ד, באתר היברובוקס הרב יהודה מאירוביץ, "תורת אמת היתה בפיהו", בתוך: קובץ תורני נזר התורה, גליון כ"א, ירושלים תש"ע, עמ' רנ"ה–שי"ב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים). הרב יעקב משה הלבני, "אגלי הטל של האבני נזר", בתוך: קולמוס (המוסף התורני של משפחה), גליון 84, עמ' 12, באתר אוצר החכמה. אבני נזר, יורה דעה, סימן שי"ב, באתר אוצר הספרים היהודי השיתופי. אבני נזר, יורה דעה, סימן תנ"ב, באתר אוצר הספרים היהודי השיתופי. אבני נזר, יורה דעה, סימן מ"ב, אות ב, באתר אוצר הספרים היהודי השיתופי.