laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אורורה (מיתולוגיה)

אָוּרוֹרָה (בלטינית: Aurora, משמעותה 'שחר') היא אלת השחר במיתולוגיה הרומית ובשירה הלטינית. אורורה היא בת-השוואה לאלה היוונית אאוס, הגם שאורורה אינה טומנת בחובה תהודה כלשהי לאלה קדמונית אדירה. אלת השחר ההינדית היא אוּשַאס. במיתולוגיה הרומית, אורורה, אלת השחר, מחדשת את עצמה בכל בוקר ובוקר ונוסקת לרוחב השמים, בהכריזה על הגעת החמה. יש לה שני אחים: אח (סוֹל, השמש) ואחות (לוּנַה, הירח). מיתוס שנלקח מאגדות האלה היוונית אאוס על ידי משוררי הלטינית מגולל את סיפורו של אחד ממאהביה, נסיך טרויה, טיתונוס. טיתונוס היה בן-תמותה, ואמור היה להזדקן ולבסוף למות. ברצותה לחיות עם אהובה לנצח נצחים, אורורה ביקשה מיופיטר (המקביל לזאוס) להעניק חיי אלמוות לטיתונוס. יופיטר נענה למשאלתה, אולם המשאלה הייתה פגומה ולא כללה את שמירת מראהו הצעיר לנצח. כתוצאה מכך, טיתונוס הוסיף להזדקן לעד, ואורורה הפכה אותו לבסוף לחגב. באחת מן הגרסאות של היפהפייה הנרדמת נקראה היפהפייה הנרדמת אורורה. האסטרואיד 94 Aurora (אנ') שהתגלה ב-1867 על ידי ג'יימס קריג ווטסון נקרא על שמה. השם הלועזי של זוהר הקוטב זה אורורה. אאוס מדיה וקבצים בנושא אורורה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוריסטאנו

אוריסטאנו היא עיר ורשות מקומית באי סרדיניה השייך לאיטליה. בעיר כ-30,000 תושבים וכלכלתה מבוססת בעיקר על דיג. העיר היא בין היתר מושבה של הארכיבישופות של הכנסייה הקתולית של אוריסטאנו. אוריסטאנו היא בירת נפה באותו שם, ומצויה בצפון מערב רמת קמפידנו, על שפך נהר הטירסו, הנהר הארוך ביותר בסרדיניה, שלעיתים מכונה "הנילוס של סרדיניה". בתקופה הביזנטית, אוריסטאנו נקראה אריסטיאניס והוקמה בקרבת היישוב הפיניקי אותוקה (כיום סנטה ג'וסטה). ב-1070 החלה אריסיאניס לצבור חשיבות, כשהארכיבישוף טורקוטוריו הפך אותה למושב הבישופות, במקום העיר תארוס שהייתה ממוקמת באזור החוף והייתה נתונה למתקפות "סרצנים" (מוסלמים). העיר הפכה לבירת הג'ודיקאטו (מקבילה לדוכסות) של ארבוראה. בתקופה זו תוכננו ביצורים. מדיה וקבצים בנושא אוריסטאנו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוריסטאנו (באיטלקית) אוריסטאנו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא איטליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מינטונז פליי האוס

מינטונז פליי האוס (בתרגום חופשי: בית המשחקים של מינטון) הוא מועדון ג'אז ותיק בהארלם שבניו יורק. המועדון נבנה בכספו של נגן הסקסופון הנרי מינטון ב-1938. המועדון מפורסם בעיקר בהיותו מקום המצאת הבי בופ. בשנות הארבעים היו קני קלארק, דיזי גילספי ות'לוניוס מונק מבצעים שם ג'מים עם צ'ארלי פארקר. מתוך אלתורים אלו צמח לימים הבי בופ, שהוא הבסיס לכל הג'אז המודרני. עוד לפני פארקר החל הגיטריסט צ'ארלי כריסטיאן להתנסות שם במוזיקה חדשנית. ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1992 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1992. תחילת חפירות בתל דן. גילוי ראשון של כוכב לכת חוץ-שמשי. גילוי גוף שככל הנראה מהווה חלק של חגורת קויפר. הצגת טלפון חכם ראשון על ידי חברת IBM. 3 בדצמבר – נשלח מסרון ראשון בעולם. לפי הערכה - מספר משתמשי האינטרנט מגיע למיליון איש. תחילת שימוש בדפו פרוברה פרס נובל פרס נובל לפיזיקה - ז'ורז' שרפק צרפת, על המצאה ופיתוח של גלאי חלקיקים, ובמיוחד התא הפרופורציונלי הרב חוטי. פרס נובל לכימיה - רודולף מרקוס, ארצות הברית, על תרומותיו לתאוריה של תגובות העברת אלקטרונים במערכות כימיות. פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - אדמונד ה. פישר שווייץ/ארצות הברית, אדווין קרבס, ארצות הברית, על גילוי כיצד הוספת זרחה (PO4) לחלבונים מאפשרת ויסות תהליכים ביולוגיים. פרס טיורינג - באטלר לאמפסון (Butler W. Lampson) פרס ישראל מדעי היהדות - שאול ישראלי, יהודה קיל, דניאל שפרבר מדעי החברה - משה ליסק, ראובן פוירשטיין מדעי החיים - דוד ארליק, יצחק ואהל 1 בינואר – גרייס הופר, מדענית מחשב אמריקנית, ואדמירל משנה בצי האמריקני מחלוצי המחשוב המתכנתת הראשונה על המחשב הרווארד סימן 1 ומפתחת המהדר הראשון לשפת תכנות (נולדה ב-1906) 28 בינואר – נחמן אביגד, ארכאולוג ישראלי (נולד ב- 1905) 13 בפברואר – ניקולאי בוגוליובוב, פיזיקאי ומתמטיקאי סובייטי, התמחה בתחום פיזיקה גרעינית (נולד ב- 1909) 22 במרץ – ארתור קרונקויסט בוטנאי אמריקאי, התמחה בחקר משפחת המורכבים, יצר את מערכת המיון של קרונקויסט (נולד ב- 1919) 6 באפריל – אייזק אסימוב, ביוכימאי וסופר יהודי אמריקאי יליד ברית המועצות, התפרסם ככותב ספרי מדע בדיוני (נולד ב-1920) 6 באפריל – הרמן מארק, כימאי וקריסטלוגרף אוסטרי-אמריקאי ממוצא יהודי, תרומתו העיקרית הייתה בפיתוח מדע הפולימרים (נולד ב-1895) 10 באפריל – פיטר מיטשל, ביוכימאי בריטי, חתן בפרס נובל לכימיה (1978) על גילוי המנגנון הכימואוסמוטי (chemiosmosis) של סינתזת ATP (נולד ב-1920) 24 ביולי – גבריל איליזרוב היה רופא אורתופד יהודי-רוסי שפיתח מתקן להארכת גפיים וטכניקה ניתוחית הנושאים את שמו (נולד ב-1921) 4 באוקטובר – זולטן באי, פיזיקאי גרעין הונגרי אמריקאי, חסיד אומות העולם (נולד ב-1900) 27 באוקטובר – דייוויד בוהם (נולד ב-1917), פיזיקאי יהודי-אמריקאי, תרם רבות לתחומים שונים בפיזיקה תאורטית, פילוסופיה, נוירופסיכולוגיה ופילוסופיה, השתתף בפרויקט מנהטן 29 באוקטובר – מאור מנדס (נולד ב-1913), רופא ישראלי, למחלות ריאה ומומחה למחלת השחפת, ממדבירי השחפת בישראל 5 בנובמבר – יאן אורט, אסטרונום הולנדי, מחלוצי הרדיו-אסטרונומיה (נולד ב-1900) 26 בדצמבר – ג'ון קמני (נולד ב-1926), מתמטיקאי ומדען מחשב יהודי-אמריקאי יליד הונגריה, מממציאי שפת התכנות BASIC, חלוץ השימוש במחשבים לחינוך במכללות. ב-1972 פתח את שערי דארטמות' קולג' לנשים מדיה וקבצים בנושא 1992 במדע בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארתור בלאנק

ארתור מ. בלאנק (באנגלית: Arthur M. Blank) (נולד ב-27 בספטמבר 1942) הוא איש עסקים יהודי אמריקאי, מייסד שותף של הום דיפו. בלאנק הוא בעליהן של קבוצות הפוטבול האמריקאיות - אטלנטה פלקונס בליגת NFL והג'ורג'יה פורס בליגת הפוטבול באולמות (AFL). ידוע גם בזכות פעילותו הפילנתרופית. ארתור בלאנק נולד ב-27 בספטמבר 1942 וגדל בפלאשינג, ניו יורק למשפחה יהודית. הוא גר עם אביו מקס, אימו מולי ואחיו הבכור מייקל. בלאנק למד במכללת באבסון ולאחר שלוש שנים, ב-1963 סיים תואר ראשון במדעים עם תעודה במינהל עסקים. לאחר סיום הלימודים במכללה ארתור הועסק על ידי Handy Dan Hardware, והחל לעלות במעלה סולם התפקידים עד שהגיע לתפקיד מנהל אזורי, אך בשנת 1978 פוטר בגלל ויכוח עם המנהלים. בשנת 1978, יחד עם ברני מרקוס (מנהל לשעבר ב-Handy Dan Hardware) ובעזרתו של בנקאי השקעות מניו יורק, קן לנגון שאסף קבוצת משקיעים פתחו חנות בשיטת "עשה זאת בעצמך" ובשנת 1979 השניים שיווקו מחסן להרכבה עצמית שהפך את הבעלים למיליארדרים. במשך 19 שנים בלאק שימש כרואה החשבון של החברה ולאחר מכן החליף את מרקוס בתור המנכ"ל. הוא פרש מהחברה בשנת 2001 בתפקיד של יושב-ראש שותף. בשנת 2002 בלאנק קנה את ארגון האטלנטה פלקונס (קבוצת פוטבול ב-NFL) מטיילור סמית ובשנת 2004 קנה את קבוצת ה-AFL ג'ורג'יה פורס. בלאנק החזיר את הקבוצה לאטלנטה מפרבר שהקבוצה מוקמה בו במשך כמה שנים. מ-2017 הוא מחזיק בקבוצת הכדורגל אטלנטה יונייטד מליגת הMLS האמריקאית. כיום בבעלותו שתי קבוצות פוטבול אמריקני והוא גם הנשיא והמנכ"ל של קבוצת AMB ושל קרן "משפחת בלאנק". בלאנק נשוי ולו שישה ילדים. ב-21 בספטמבר 2006 הונו הוערך בכ-1.3 מיליארד דולר. הוא מתגורר בבאקהד, אטלנטה. מדיה וקבצים בנושא ארתור בלאנק בוויקישיתוף
אצטדיון פארקן

אצטדיון פארקן הוא אצטדיון כדורגל המשמש את פ.צ. קופנהגן ונבחרת דנמרק, האצטדיון נבנה בין השנים 1990–1992 ויכול להכיל עד 38,050 צופים למשחק כדורגל ועד כ־55,000 צופים להופעות חיות. האצטדיון נחנך ב-9 בספטמבר 1992 בהפסד של נבחרת דנמרק 2-1 לנבחרת גרמניה במשחק ידידות. בעבר, היה מסוגל האצטדיון להכיל כ-42,000 צופים, אך בעקבות סדרת שיפוצים שעבר האצטדיון, שבמסגרתם הותקנו בו תאי צפייה, ירדה קיבולת האצטדיון ל-38,050 מושבים. באצטדיון התקיימה תחרות האירוויזיון לשנת 2001. הוא גם נבחר לארח ביורו 2020 שלושה משחקים של נבחרת דנמרק בשלב הבתים ומשחק אחד בשמינית הגמר (ספרד נגד קרואטיה בו ניצחה ספרד 3-5 אחרי הארכה). אתר האינטרנט הרשמי של אצטדיון פארקן (בדנית) אצטדיון פארקן באתר WorldStadiums
אוגוסט (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אוגוסט – החודש השמיני בלוח השנה הגרגוריאני מרד אוגוסט (גאורגיה) – מרד לא מוצלח נגד השלטון הסובייטי ברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של גאורגיה ב-1924 לילות אוגוסט החמים – אירוע חגיגי של תצוגת מכוניות ישנות ומופעים של מוזיקת רוק המתקיים ברינו מבצע סערת אוגוסט – קרב במלחמת העולם השנייה, שהחל בפלישה סובייטית למדינת החסות של יפן, מנצ'וקוו אוגוסט (סרט) – סרט שיצא למסכים ב-2008 אוגוסט: מחוז אוסייג' (מחזה) – מחזה משנת 2007 אוגוסט: מחוז אוסייג' (סרט) – סרט שיצא למסכים ב-2013 אישים: אוגוסט הראשון (1526–1588) – נסיך בוחר של סקסוניה אוגוסט השני – נסיך בוחר של סקסוניה ומלך פולין פיליפ השני, מלך צרפת – פיליפ אוגוסט, מלך צרפת ראו גם: אוגוסטוס (פירושונים) אישים ששמם הפרטי הוא אוגוסט
תרנגולי הודו

תרנגולי הודו (שם מדעי: Meleagridini) הוא שבט של עופות ממשפחת הפסיוניים המכילה את המינים הגדולים ביותר בסדרת התרנגולאים. בעבר שבט זה השתייך לתת-משפחה עצמאית (Meleagridinae), אך לאחרונה הועבר לתת-משפחת הפסיונים לאחר בדיקות פילוגנטיות חדשות. תרנגול ההודו קיבל את שמו בעברית עקב הטעות של מגלים אמריקה שחשבו שהגיעו להודו. באותו אופן הכינוי האנגלי "turkey", התפתח בשל בלבול בין תרנגול ההודו לבין הפנינייה, שמקורה באפריקה והיא נודעת כנראה לאנגלים דרך סוחרים טורקיים. עופות אלה קיימים החל מהמיוקן והם אנדמיים לאמריקה הצפונית. הגדול שבהם הוא תרנגול הודו מצוי, אשר בפרטים המבויתים יכול להגיע למשקל 40 ק"ג. הזנים המבויתים אינם מסוגלים לעוף אך פרטי הבר הם זריזים הן על הקרקע והן באוויר. בעונת הרבייה הזכרים מגדלים נוצות זנב ארוכות המזכירות זנבות טווסים ונועדו להתפאר לנקבות. סוג תרנגול הודו (Meleagris) מין תרנגול הודו מצוי (Meleagris gallopavo) מין תרנגול הודו עינוני (Meleagris ocellata) מין תרנגול הודו קליפורני (Meleagris californica) - נכחד מין Meleagris crassipes - נכחד סוג ומין יחיד Proagriocharis kimballensis - נכחד סוג ומין יחיד Rhegminornis calobates - נכחד מדיה וקבצים בנושא תרנגולי הודו בוויקישיתוף תרנגולי הודו, באתר ITIS (באנגלית) תרנגולי הודו, באתר NCBI (באנגלית)
חוגלות

חוגלות (שם מדעי: Perdicinae) היא קבוצה מבוטלת של פסיוניים מסדרת התרנגולאים, בה המינים הקטנים ביותר במשפחה. כיום רואים בתת-משפחה זו קבוצה מבוטלת, מאחר שמיניה בעלי מאפיינים של מינים מתת-משפחות אחרות. לפי מחקר מ-2021 רואים כיום בחוגלות קבוצה פוליפילטית והמינים שנכללו בה כלולים כיום בשלושה תת-משפחות אחרות: פסיונים, רולוליים וטווסים. החוגלות כוללות עופות קטנים יחסית ופחות מקושטים מהפסיונים אך עדיין הזכרים בעלי נוצות מפוארות כדי למשוך נקבות בעונת הרבייה. הם מצויים במגוון אזורי חיות, בעיקר בסוואנות ובערבות עשב, לאורך העולם הישן וכמה מינים חיים גם באוסטרליה. מספר מינים כמו חוגלית אפורה הופצו גם בערבות אמריקה הצפונית. סוג חוגלה (Alectoris) סוג קורא (Ammoperdix) סוג בו מין יחיד שליו הר השלג (Anurophasis monorthonyx) סוג חוגלת הרים (Arborophila) סוג חוגלית אסיה (Tropicoperdix) סוג שליו במבוק (Bambusicola) סוג בו מין יחיד חוגלה חלודית (Caloperdix oculeus) סוג שליו (Coturnix) סוג פרנקולין (Francolinus) סוג פרנקולין קטן (Peliperdix) סוג בו מין יחיד פרנקולין מצויץ (Dendroperdix sephaena) סוג פרנקולין מפוספס (Scleroptila) סוג פרנקולין חוגלתי (Pternistis) סוג תרנגול דרבני (Galloperdix) סוג בו מין יחיד חוגלת ראש-ארגמן (Haematortyx sanguiniceps) סוג בו מין יחיד חוגלת שלג (Lerwa lerwa) סוג בו מין יחיד חוגלה מדגסקרית (Margaroperdix madagarensis) סוג בו מין יחיד חוגלה שחורה (Melanoperdix niger) סוג בו מין יחיד שליו ההימלאיה (Ophrysia superciliosa) סוג שליו שיחים (Perdicula) סוג חוגלית (Perdix) סוג ריזוטרה (Rhizothera) סוג בו מין יחיד חוגלה מצויצת (Rollulus rouloul) סוג תרנגול שלג (Tetraogallus) סוג חוגלה פסיונית (Tetraophasis) סוג חוגלת טנזניה (Xenoperdix) חוגלות, באתר ITIS (באנגלית) חוגלות, באתר NCBI (באנגלית) חוגלות, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
חוגלה (עוף)

חָגְלָה (שם מדעי: Alectoris) היא סוג של עופות ממשפחת הפסיוניים, בסדרת התרנגולאים. גובהה כ-30 ס"מ. המקור והרגליים אדומים; כנפיה מפוספסות בצבעי לבן, חום ושחור; הצוואר בהיר ומוקף פס שחור, והחזה בצבע אפור-תכול. החוגלה היא עוף חברתי החי בלהקות המונות בין 10–20 פרטים, כאשר בעונת הדגירה (לרוב בחודש פברואר) הלהקה נפרדת לזוגות. בעונה זו מתרחשים משחקי חיזור של הזכרים מול הנקבות. לאחר מכן, עם בוא תקופת הדגירה, הנקבה חופרת גומה באדמה, אותה היא מרפדת בעלים, ומטילה בה ביצים. הזכר נשאר עם הנקבה בתקופה זו, ולאחר כחודש, עם בקיעת הביצים, הוא עוזב ומצטרף ללהקת זכרים. החוגלה מהירה למדי בריצה, אך אינה מסוגלת לעוף למרחק רב בשל כובד משקלה. יש המזהים את ה"קורא" המקראי עם החוגלה. במשנה נזכר "קורא זכר" שלדעת ר' אליעזר חייב במצות שילוח הקן (חולין יב ב). כבר הקדמונים כמו אריסטו ידעו שהזכר של החוגלה דוגר לעיתים על הביצים כמו הנקבה. החוגלה, וגם מיני החוגלית המצויים באירופה, הם עופות כשרים, והייתה להם מסורת כשרות פעילה בקהילות רבות כמו ארץ ישראל, ספרד, מרוקו, אנגליה וגרמניה. החוגלה מצויה כמעט בכל רחבי ארץ ישראל, בעיקר באזורים ההרריים. בסוג נמנים המינים הבאים: חוגלה ברברית (Alectoris barbara) חוגלת סלעים (Alectoris chukar), המין היחיד המצוי בישראל: מין יציב, נפוץ מאוד בצפון הארץ ובמרכזה. תת-המין A. sinaica נפוץ באזורים המדבריים בדרום הארץ. חוגלה יוונית (Alectoris graeca) חוגלת פז'בלסקי (Alectoris magna) חוגלה ערבית (Alectoris melanocephala) חוגלת פילבי (Alectoris philbyi) חוגלה אדמונית (Alectoris rufa) מדיה וקבצים בנושא חוגלה בוויקישיתוף חוגלה, באתר ITIS (באנגלית) חוגלה, באתר NCBI (באנגלית) חוגלה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חוגלה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חוגלה, באתר GBIF (באנגלית) זהר עמר, מסורת העוף, תל אביב תשס"ד, עמ' 239-241
תפזורת

תפזורת היא חידת חיפוש וסימון במסגרת נתונה. בחידת תפזורת הפותר צריך לחפש, לאתר ולסמן, בתוך בליל האותיות שבמסגרת הנתונה, רצפים של אותיות המרכיבים את המילים הנתונות מתחת למסגרת. כיוון קריאת המילים יכול להיות מימין לשמאל, משמאל לימין, מלמעלה למטה ומלמטה למעלה. בתפזורות מסוימות (לא בכל התפזורות) יש גם מילים שכיוון קריאתן הוא באלכסון, משמאל לימין או מימין לשמאל, כלפי מעלה או כלפי מטה. יש תפזורות בהן כל המילים המבוקשות קשורות לנושא מסוים, למשל: הלבשה, כלי נשק, פרחים וכדומה. בהוראות הפתרון מקובל לציין מה הם כיווני הקריאה (האם כוללים אלכסונים או לא) או לסמן אותם על ידי צומת חיצים. לפי אותו עיקרון בו פועלת חידת התפזורת הרגילה, יש גם חידת תפזורת מספרים. בתפזורת מספרים, להבדיל מהתפזורת הרגילה, צריך למצוא מספרים (במקום המילים) בתוך בליל של ספרות (במקום אותיות). את המספרים החבויים בתוך בליל הספרות קוראים לפי אותם הכיוונים, כמו המילים בתפזורת רגילה. תשבץ
הג'רה

ההִיג'רה (בערבית: هجرة) הוא מונח בערבית המתאר את הגירתו של מוחמד, מייסד האסלאם, מהעיר מכה לעיר ית'רב, שאחר כך החלה להיקרא אל-מדינה (קיצור של "מדינת א-נבי", "עיר הנביא"). ההג'רה התרחשה בשנת 622 לספירה ונקבעה מאוחר יותר כנקודת ההתחלה למניין השנים המוסלמי. מוחמד היגר עם קומץ מאמינים (מוהאג'רון) מן העיר מכה לעיר אל-מדינה, משום שבמכה לא קיבלו את רעיונותיו והטפותיו ואף רדפו אותו. מעבר זה נמשך מספר ימים, כך שלמעשה אין להג'רה תאריך מדויק. עם זאת, המוסלמים קבעו את היום השמיני לחודש רביע אל-אוול, היום שבו הגיע מוחמד לקובא שבפאתי אל-מדינה (לימים ההיג'רה), ויום זה מצוין כחג על ידי המוסלמים. באל-מדינה התקבלו מוחמד ופמלייתו על ידי תומכיהם, ה"אנצאר", ושם ביסס מוחמד את עצמו ואת דתו החדשה, ותוך שמונה שנים בלבד הוא כבש את מכה ונכנס אליה כמנצח. ההיג'רה נקבעה כנקודת ההתחלה של הלוח המוסלמי, הקרוי גם "הלוח ההיג'רי", בשל חשיבותה כנקודה שממנה הפך הנביא ממטיף לראש קהילה דתית ופוליטית – האומה האסלאמית. היא נקבעה כנקודה זו על ידי עומר בן אל-ח'טאב, הח'ליף השני, בשנת 638, שנהייתה שנת 17 להיג'רה. רועי מרום, גישות מחקריות בחקר ראשית האסלאם: ההג'רה בראי ההיסטוריוגרפיה המערבית, ג'מאעה כ"ג (סתיו 2017), עמ' 89–130 הג'רה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קלדרון

האם התכוונתם ל... אצטדיון ויסנטה קלדרון – אצטדיונה הביתי של אתלטיקו מדריד אישים: ארמנדו קלדרון סול – נשיא אל סלוודור בין 1994 ל-1999 אשר קלדרון – מעצב גרפי, מאייר וצייר ישראלי הדס קלדרון – שחקנית ישראלית חוסה וסקונסלוס קלדרון – הוגה דעות, סופר ופוליטיקאי מקסיקני (1882 - 1959) חוסה מנואל קלדרון – שחקן כדורסל ספרדי המשחק בעמדת הרכז קבוצת קליבלנד קאבלירס מליגת ה-NBA ובנבחרת ספרד טגו קלדרון – ראפר פורטוריקני מרי קלדרון – רופאה ופעילה ציבורית אמריקאית נסים קלדרון – פרופסור לספרות פדרו קלדרון דה לה ברקה – מחזאי ספרדי בן המאה ה-17 פליפה קלדרון – נשיא מקסיקו בין 2006 ל-2012 רוני קלדרון – כדורגלן עבר ישראלי רות קלדרון – חוקרת תלמוד, אשת חינוך ומייסדת מכללת עלמא, וכן חברת הכנסת מטעם יש עתיד רפאל אנחל קלדרון פורנייר – נשיא קוסטה ריקה בין 1990 ל-1994 שמואל קלדרון – שחקן, במאי ומפיק
לאופרד

האם התכוונתם ל... לאופרד 1 – טנק מערכה עיקרי מתוצרת גרמניה. נכנס לשירות בשנות השישים של המאה ה-20 לאופרד 2 – טנק מערכה עיקרי מתוצרת גרמניה. נכנס לשירות בשנות השמונים של המאה ה-20 לאופרד 6 ליטר רודסטר – מכונית ספורט מתוצרת פולין נמר – בעל חיים ממשפחת החתוליים, נקרא בלועזית "לאופרד"
פסיונים

פסיונים (שם מדעי: Phasianinae) היא תת-משפחה במשפחת הפסיוניים שבסדרת התרנגולאים. עופות אלה חיים על הקרקע והם בולטים בצבעיהם ובנוצותיהם הראוותניות, בהם משתמשים הזכרים כדי להרשים את הנקבות אשר בניגוד אליהם, קטנות יותר ובעלות נוצות עמומות ופשוטות. מינים מפורסמים מקבוצה זו כוללים את הטווס ההודי, הארגוס הגדול – העוף בעל הזנב הארוך ביותר ותרנגול בנקיבה, ממנו בוית תרנגול הבית. ב-2021 הוחלט לצרף לקבוצה זו מינים רבים, שנחשבו קודם לבני תת-משפחות אחרות ביניהם כל בני הקבוצות תרנגולי הודו ושכווים ששויכו במקור לתת-משפחות נפרדות וכן מיני חוגלות רבים: שבט Lerwini סוג ומין יחיד חוגלת שלג (Lerwa lerwa) שבט Ithaginini סוג ומין יחיד פסיון דם (Ithaginis cruentus) שבט Lophophorini סוג טרגופן (Tragopan) סוג חוגלה פסיונית (Tetraophasis) סוג מונאל (Lophophorus) שבט Pucrasiini סוג ומין יחיד פסיון קוקלאס (Pucrasia macrolopha) שבט תרנגולי הודו (Meleagridini) סוג תרנגול הודו (Meleagris) שבט שכווים (Tetraonini) סוג ומין יחיד שכווי הצווארון (Bonasa umbellus) סוג שכווי הלענה (Centrocercus) סוג שכווי מזרחי (Dendragapus) סוג שכווי אורנים (Falcipennis) סוג שכווי לבן (Lagopus) סוג שכווי (Tetrao) סוג שכווי יערות (Tetrastes) סוג שכווי ערבות (Tympanuchus) שבט Rhizotherini סוג ריזוטרה (Rhizothera) שבט Phasianini סוג חוגלית (Perdix) סוג שובל (Syrmaticus) סוג אפודי (Chrysolophus) סוג פסיון (Phasianus) סוג ומין יחיד פסיון ואליש (Catreus wallichii) סוג אוזני (Crossoptilon) סוג פסיון אדום-גב (Lophura) אפודי הזהב שכווי הצפון אפודי סהרוני פסיון סווינהו תרנגול הודו מצוי מונאל ההימלאיה חוגלית אפורה פסיון ואליש טרגופן פניני פסיונים, באתר ITIS (באנגלית) פסיונים, באתר NCBI (באנגלית) פסיונים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
שכווים

שֶׂכְוִוים או שֶׂכְוִיֵּי יְּעָרוֹת (שם מדעי: Tetraonini) הוא שבט של עופות שוכני קרקע ממשפחת הפסיוניים. בעבר השכווים נחשבו לתת-משפחה (Tetraoninae), אך כיום משוייכים לתת-משפחת הפסיונים לאחר בדיקות פילוגנטיות חדשות. השכווים נפוצים רק בחצי הכדור הצפוני באירופה, אסיה ואמריקה הצפונית, לרוב סביב אקלים ממוזג. אלו עופות קרקע בעלי דלדל מפואר וכיסי גרון גדולים אצל הזכרים, המתנפחים בעונת הרבייה כדי למשוך נקבות ולהרתיע יריבים. רבים מהם מתאספים יחדיו בבימות זירה. הנקבות לעומתם אפורות ודהויות והן אלו שמטפלות בקן, בביצים ובאפרוחים. סוג בו מין יחיד שכווי הצווארון (Bonasa umbellus) סוג שכווי הלענה (Centrocercus) סוג שכווי מזרחי (Dendragapus) סוג שכווי אורנים (Falcipennis) סוג שכווי לבן (Lagopus) סוג שכווי (Tetrao) סוג שכווי יערות (Tetrastes) סוג שכווי ערבות (Tympanuchus) שכווי לענה גדול שכווי ענק שכווי השלג שכווי כחול שכווי ערבות ענק מדיה וקבצים בנושא שכווים בוויקישיתוף שכווים, באתר ITIS (באנגלית) שכווים, באתר NCBI (באנגלית) שכווים, באתר GBIF (באנגלית) שכווים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
חופמיים

חופמיים (שם מדעי: Charadriidae) היא משפחה בסדרת החופמאים. עופות אלה שוכנים בחופי ימים, בשדות ובערבות והם בעלי רגליים קצרות ומקור קצר. הם חוטפים תולעים, רכיכות וחרקים מהחול או הבוץ. הם אינם יודעים לשחות. החופמים מקננים על הקרקע ומסווים את ביציהם ואת קינם בדוגמאות מורכבות של אבנים מנומרות. סוג בו מין יחיד חופמי עקום-מקור (Anarhynchus frontalis) סוג חופמי (Charadrius) סוג בו מין יחיד תמירון אוסטרלי (Cladorhynchus leucocephalus) סוג בו מין יחיד חופמי שחור-סינר (Elseyornis melanops) סוג בו מין יחיד קיווית אדומת-ברך (Erythrogonys cinctus) סוג בו מין יחיד חופמי כתום-חזה (Oreopholus ruficollis) סוג בו מין יחיד חופמי אוסטרלי (Peltohyas australis) סוג בו מין יחיד חופזי לבן-גבה (Phegornis mitchellii) סוג חופזי (Pluvialis) סוג Thinornis סוג קיווית (Vanellus) בישראל מופיעים 16 מינים ממשפחת החופמיים: בנוסף המין חופמי תלת-צווארון נצפה לראשונה בישראל באפריל 2020. חופמי אסיה (Charadrius asiaticus) חופזי אמריקאי קיווית נפחית Charadrius montanus Thinornis novaeseelandiae חופמי כפול צווארון חופמי גדות חופמי חוף (Charadrius leschenaultii) חופמי מונגולי (Charadrius mongolus) חופמי אלכסנדרי (Charadrius alexandrinus) חופמי אפריקני (Charadrius pecuarius) חופמי צווארון חופמי ערבה (Charadrius morinellus) חופזי מנומר (Pluvialis squatarola) חופזי זהוב (Pluvialis apricaria) חופזי קטן (Pluvialis fulva) קיווית מצוייצת קיווית אדומת משקפיים סיקסק קיווית לבנת זנב (Vanellus leucurus) קיווית להקנית (Vanellus gregarius) מדיה וקבצים בנושא חופמיים בוויקישיתוף חופמיים, באתר ITIS (באנגלית) חופמיים, באתר NCBI (באנגלית) חופמיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חופמיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חופמיים, באתר GBIF (באנגלית) אילנה קוריאל, לראשונה: חופמי תלת צווארון נצפה בישראל, באתר ynet, 13 באפריל 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ונרה 6

ונרה 6 הייתה הגשושית השישית בתוכנית ונרה הסובייטית ששימשה למחקר כוכב הלכת נוגה. היא שוגרה ב-10 בינואר 1969 מ-"טיאז'ולי ספוטניק" ("לוויין כבד" בתרגום מרוסית) לעבר נוגה במטרה להשיג מידע אטמוספירי בהמשך לקודמותיה ונרה 4 ו-5 ששוגרו לנוגה במטרה דומה. מסתה היבשה במסלול הייתה 1130 ק"ג. הגשושית נבנתה בדומה לוונרה 4 אך שוב כמו ונרה 5 היא עוצבה באופן שעשה אותה חזקה ויציבה יותר. כשהתקרבה לאטמוספירה של נוגה שחררה הגשושית קפסולה במשקל 405 ק"ג עם ציוד מחקר מדעי. בזמן הירידה לעבר נוגה נפתח מצנח כדי להאט את ירידתה לעבר פני כוכב הלכת. הגשושית נכנסה לאטמוספירה של נוגה במהירות של כ -11.17 ק"מ בשנייה בשעה 06:05 UT ב-17 במאי 1969. ב-17 במאי 1969 במהלך הירידה המואטת שאיפשר המצנח הגשושית החזירה מידע במשך 51 דקות על האטמוספירה של נוגה. היא נחתה בנקודות הציון 5° דרום 23° מזרח. הגשושית גם נשאה מדליון ועליו סמל ברית המועצות ותמונה של לנין על רקע צידה האפל של נוגה. על סמך הנתונים שהתקבלו ממשימות ונרה 4, 5, ו-6, חשפו החוקרים מידע נוסף. מדידות מדויקות יותר של הרכב האטמוספירה התבצעו בעזרת ניסויים כימיים. משהתברר שהאטמוספירה צפופה הרבה יותר ממה ששיערו בעבר צוידה הגשושית במצנחים קטנים יותר כדי שתוכל לאסוף מידע כמה שיותר קרוב לפני השטח. האטמוספירה כללה 97 אחוז דו־תחמוצת הפחמן, פחות משני אחוז חנקן ופחות מ-0.1 אחוז חמצן. מדיה וקבצים בנושא ונרה 6 בוויקישיתוף מידע מאתר נאס"א Venera 6, Nasa Science - SOLAR SYSTEM EXPLORATION, ‏25-2-2019
מפסק

מַפְסֵק, בּוֹרֵר או מֶתֶג (חשמלי) הוא מנגנון מכני שיכול למַתֵּג (לפתוח ולסגור) מעגל חשמלי, לעיתים תוך הפסקת זרם חשמלי. המפסק נועד לאפשר מספר אופני פעולה של המערכת בהתאם לרצונו של המפעיל או בהתאם לתנאים נמדדים (למשל בהתאם לטמפרטורה). מפסקים מופעלים באופן ידני או על ידי אות חשמלי (למשל שער לוגי), בדרך כלל. למפסק שני מצבים אפשריים: פתוח, בו המעגל מנותק ולא יכול לזרום בו זרם, וסגור, בו המעגל מחובר וייתכן בו זרם. עוצמת הזרם והמתח החשמלי אותו המפסק מנתק קובעת את גודלו הפיזי של המפסק. בחלק מהמפסקים, בעת פתיחה של המפסק נוצרת קשת חשמלית. רוב מכריע של המפסקים פועלים על ידי ניתוק פיזי של מוליכים חשמליים והרחקתם זה מזה. יוצאי דופן הם מפסקי מצב מוצק הפועלים על ידי הפיכת תווך מוליך לתווך מבודד. על מנת שמפסק יהיה יעיל, המרחק בין המוליכים במצב פתוח צריך להיות כזה שלא יאפשר פריצה על ידי קשת חשמלית. מכיוון שמרחק הפריצה יחסי למתח המעגל, הרי שגודל מפסקים נגזר העיקר מהמתח החשמלי. כאמור, בפתיחה של מעגל חשמלי נוצרת קשת, ומפסק שנועד לבצע פעולה כזאת צריך להיות מסוגל לספוג את האנרגיה הנובעת מהקשת עד לכיבויה. מפסקים לעוצמות זרם גבוהות מכילים אמצעים מיוחדים לכיבוי הקשת. מפסקים למתח מעל 1000 וולט נדרשים להתמודדות עם קשתות חשמליות רבות עצמה, ולכן בעלי מבנה מיוחד המבטיח ניתוק המעגל וכיבוי מהיר של הקשת מבלי שהמפסק יינזק. המאפיינים הבסיסיים של מפסקים הם: מספר קטבים (לרוב בין 1 ל-4) המתח הנומינלי עבורו נועד המפסק - שימוש במפסק תחת מתח גבוה מזה לו הוא נועד יגרום לפריצת חומר הבידוד ולקצר במפסק. זרם עבודה - הזרם המקסימלי אותו יכול המפסק לסבול בעת פתיחתו, מבלי שייגרם נזק למפסק. כושר ניתוק - הזרם המקסימלי שהמפסק מסוגל לנתק. זרם זה עלול להסב נזק למפסק. מנגנון הפעלה - ידני, אוטומטי (פתיחה וסגירה), חצי אוטומטי (פתיחה אוטומטית וסגירה ידנית). למפסקים המיועדים להפעלה ידנית שתי תצורות נפוצות: מפסק "טוגל" (Toggle), הבנוי כמנוף שניתן להסיט לשני מצבים (קיימים גם מפסקים עם שלושה מצבים). הדוגמה הנפוצה והמוכרת למפסקי טוגל היא מפסקי התאורה הביתיים. מפסק פקט או מפסק בורר - מפסק בעל מבנה סיבובי המאפשר מספר רב של מצבים. תצורה נפוצה פחות למפסקים היא לחצן. נהוג לחלק מפסקים לפי התפקוד לו נועדו: "מפסק" משמש בדרך כלל לתיאור מפסק שנועד לפתוח מעגל בו זורם זרם חשמלי. מנתק הוא בדרך כלל מפסק שנועד לפתוח מעגלים שלא בעת זרימת זרם, או מעגלים שלא אמור לזרום בהם זרם (למשל חיבורי הארקה). ממסר הוא מפסק הנשלט באמצעות אות חשמלי. בזרמים חזקים יקרא הממסר "מגען". מפסק חצי אוטומטי הוא מפסק שנועד לפעול באופן אוטומטי בעת תקלה במעגל. מפסקים חשמליים (כולל סרגל בצד שמאל, לצורך קנה מידה) מפסק טוגל במצב סגור מפסק בורר למד מתח מיתוג מדיה וקבצים בנושא מפסק בוויקישיתוף נתיך זה לא סתם חוט, באתר מוזיאון המדע בירושלים ציוד מיתוג חשמלי, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.