laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מלאכי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אישים מלאכי – מאחרוני הנביאים מלאכי הקדוש – קדוש נוצרי מאירלנד רבי מלאכי הכהן – מחבר ספר הכללים "יד מלאכי" אליעזר רפאל מלאכי (אנגלמן) – ביבליוגרף של הספרות העברית צבי מלאכי – מייסד ומנהל מכון הברמן למחקרי ספרות והמוזיאון למורשת עדות ישראל תרז מלאכי (אנגלרד) – חוקרת תיאטרון ישראלית אחר צומת מלאכי – צומת מרכזי במישור חוף יהודה קריית מלאכי – עיר בנפת באר שבע מלאכי (דג) – סוג של אמנון קטן מלאכי רביב – מין דג מהסוג מלאכי מלאך מליחי (שם משפחה, עוברת לפעמים למלאכי) אישים ששמם הפרטי הוא מלאכי
יחסי ישראל–סלובקיה

יחסי ישראל–סלובקיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמים שבין מדינת ישראל לבין סלובקיה. לישראל יש שגרירות בבירת סלובקיה, ברטיסלאבה, ולסלובקיה יש שגרירות בתל אביב-יפו. החל מאוגוסט 2021, שגריר ישראל בסלובקיה הוא איתן לבאון. ישראל הכירה בסלובקיה לאחר שהיא הכריזה על עצמאותה ב-1991. שגריר ישראל בפראג כיהן בתחילה גם כשגריר ישראל בסלובקיה. לאחר מכן הועבר הטיפול ביחסי ישראל-סלובקיה לידי שגרירות ישראל בווינה. מאז החלטתה של ישראל למנות שגריר תושב רשמי בברטיסלאבה, נמצא שגריר ישראלי רשמי בסלובקיה, ושגריר סלובקי רשמי בישראל. באוקטובר 2000 ביקר סגן שר הביטחון אפרים סנה בסלובקיה. במסגרת הביקור נבדקו אפשרויות לשיתוף פעולה בתחום התעשיות הביטחוניות בין שתי המדינות. הביקור הרשמי הראשון בין שתי המדינות היה של שר החוץ הסלובקי בינואר 1994. באותה שנה הגיע לישראל שר ההגנה הסלובקי. באפריל 2000 ביקר ראש עיריית ברטיסלאבה בירושלים במסגרת כנס ראשי ערים. בפברואר 2000 ביקר בישראל נשיא סלובקיה, רודולף שוסטר עם שר החוץ שלמה בן עמי. בין השנים 1994–1996 ביקרו מספר שרים ישראליים בסלובקיה. במהלך הביקורים נחתמו הסכמי תעופה ותחבורה, הסכמי בריאות והסכמי סחר חופשי. ב-30 בספטמבר 2016 השתתף ראש ממשלת סלובקיה רוברט פיצו בהלוויית שמעון פרס. ביקור נשיאותי נוסף נערך במרץ 2017 עת ביקר נשיא סלובקיה אנדריי קיסקה בישראל, נפגש עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו וביקר בטכניון. בינואר 2020 ביקרה בישראל נשיאת סלובקיה זוזנה צ'פוטובה במסגרת אירועי פורום השואה העולמי החמישי שהתקיים בירושלים. באפריל 2022 ביקרו בישראל שר החוץ הסלובקי איוואן קורצ'וק, שר העבודה, הרווחה והמשפחה מילאן קראיניאק וסגן נשיא המועצה הלאומית של הרפובליקה הסלובקית גאבור גרנדל ובמהלך ביקורם נחנך "המכון הסלובקי בירושלים". יוסף גוברין, רישומים משליחותי כשגריר ישראל באוסטריה, סלובניה וסלובקיה, הוצאת מאגנס, 2016 מדיה וקבצים בנושא יחסי ישראל–סלובקיה בוויקישיתוף יהודית גלילי ואביטל אפל, הרפובליקה הסלובקית, באתר הכנסת, ‏2 בספטמבר 2001 שגרירות ישראל בסלובקיה, באתר משרד החוץ מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 188 של הממשלה מיום 01.08.2021, באתר משרד החוץ אריק בנדר, ‏בהזמנת ריבלין: 41 מנהיגים מהעולם יתאחדו בישראל למען זיכרון השואה, באתר מעריב אונליין, 7 בינואר 2020 דנה זילברמן, “במקום שבו אנחנו עומדים נוצרות בריתות היסטוריות כבר אלפי שנים”, באתר חדשות מבזק לייב, ‏2022-04-13
קורפוס האס אס השישי

קורפוס האס אס השישי (בגרמנית: VI. SS-Freiwilligen-Armeekorps) היה קורפוס של הוואפן אס אס שלחם במלחמת העולם השנייה. הקורפוס הוקם ב-8 באוקטובר 1943, וכמפקדו הראשון מונה קרל פפר-וילדנברוך. הקורפוס נשלח לחזית המזרחית, ובינואר 1944 נכלל במסגרת הארמייה ה-16 שהייתה חלק מקבוצת ארמיות צפון. הקורפוס נלחם לכל אורך השנה בקרבות באזור פסקוב, לעיתים תחת הארמייה ה-16 ולעיתים תחת הארמייה ה-18. ביולי של אותה שנה, בעקבות מבצע פסקוב-אוסטרוב נסוג הקורפוס לליבוניה ובעקבות מבצע בגרטיון כותרה כל קבוצת הארמיות בקורלנד שבלטביה. היטלר סירב להרשות לה להתפנות, ושמה של הקבוצה שונה לקבוצת ארמיות קורלנד. הקבוצה נותרה מכותרת בקורלנד עד סיום המלחמה. אובר-גרופנפיהרר קרל פפר-וילדנברוך (8 באוקטובר 1943 - 11 ביוני 1944) אובר-גרופנפיהרר פרידריך יקלן (11 ביוני 1944 - 21 ביולי 1944) גרופנפיהרר קרל פון פישר-טרויינפלד (21 ביולי 1944 - 25 ביולי 1944) אובר-גרופנפיהרר ולטר קריגר (25 ביולי 1944 - 22 במאי 1945) קורפוס האס אס השישי באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)
לנגור אפור

לנגור אפור (שם מדעי: Semnopithecus) הוא סוג של פרימטים ממשפחת קופים בעלי זנב הנפוצים בדרום אסיה. בסוג זה 8 מינים. אלו קופים בינוניים בעלי ראשים כהים ופרווה אפורה או לבנה על גופם. הם בעלי זנב ארוך היודע להיתפס בדברים והם קפצנים טובים. רבים מהם חיים בהודו וסביבותיה, אך גם בהרי ההימלאיה או בסרי לנקה. כמו רוב הפרימטים הם אוכלי כל אך מעדיפים פריטי מזון צמחוניים, כמו פירות. באזור מחייתו, בין הלנגור האפור לצבי מתקיים יחסי הדדיות מיוחדים. כאשר הלנגור נמצא על עצים גבוהים(בעזרת כושר טיפוסו המעולה) הוא מזהיר את הצבי מפני טורפים תודות לעמדת התצפית שלו. כאשר הלנגורים על הקרקע, שומרים עליהם בעזרת חושיהם החדים הצבאים מפני אותם טורפים. חלק מהלנגורים חיים במקדשים הודיים וחלקם חוטפים חפצים או מאכלים לאנשים. לנגור נפאלי (Semnopithecus schistaceus) Semnopithecus ajax Semnopithecus hector לנגור מצוי (Semnopithecus entellus) לנגור שחור-כפות (Semnopithecus hypoleucos) לנגור המישורים הדרומיים (Semnopithecus dussumieri) - כנראה נכלל במין לנגור מצוי לנגור נילגירי (Semnopithecus johnii) לנגור מצויץ (Semnopithecus priam) לנגור סגול-פנים (Semnopithecus vetulus) מדיה וקבצים בנושא לנגור אפור בוויקישיתוף לנגור אפור, באתר ITIS (באנגלית) לנגור אפור, באתר NCBI (באנגלית) לנגור אפור, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) לנגור אפור, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לנגור אפור, באתר GBIF (באנגלית)
לוטונג

לוטונג (שם מדעי: Trachypithecus) הוא סוג של פרימטים הנפוצים בהודו, סרי לנקה ודרום-מזרח אסיה ביערות גשם טרופיים. קופים אלה הם קרובי משפחתם של הלנגור ושל הלנגור האפור ומצויים על עצים ביערות. הם בעלי פרוות שחורות או כהות, למעט מספר מינים אדמוניים. הפנים בצבע לבן עם סימנים לבני מסביב לעיניים וגם על השפה העליונה. הם בעלי שערות ציצה ופיאות רחבים. הם בעלי זנבות ארוכים וכפות חזקות והם טובים בקפיצות. תזונתם העיקרית של קופי הלוטונג היא על עלים, ניצנים ופירות. לוטונג ג'אווה (Trachypithecus auratus) לוטונג כסוף (Trachypithecus cristatus) Trachypithecus germaini Trachypithecus barbei לוטונג ממושקף (Trachypithecus obscurus) לוטונג פייר (Trachypithecus phayrei) לנגור הכיפה (Trachypithecus pileatus) Trachypithecus shortridgei לנגור זהוב (Trachypithecus geei) Trachypithecus francoisi Trachypithecus hatinhensis לוטונג פוליוצפלוס (Trachypithecus poliocephalus) Trachypithecus laotum Trachypithecus delacouri Trachypithecus ebenus לנגור פופאיי (Popa langur monkey) (אנ') מדיה וקבצים בנושא לוטונג בוויקישיתוף לוטונג, באתר ITIS (באנגלית) לוטונג, באתר NCBI (באנגלית) לוטונג, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) לוטונג, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לוטונג, באתר GBIF (באנגלית)
1700 בצרפת

שנת 1700 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 713 שנות לאום. מונרך – לואי הארבעה עשר, מלך צרפת 19 בנובמבר – ג'ין-אנטוני נולה - פיזיקאי צרפתי ידוע. (נפטר ב-1770) אין תאריך מדויק - ברתולומאו רסטרלי - אדריכל רוסי-איטלקי-צרפתי ידוע שעיצב ארמונות רבים ברוסיה ובמדינות הבלטיות (נפטר ב-1771). 15 בספטמבר – אנדרה לה נוטר - אדריכל ידוע וגננו האישי של המלך לואי הארבעה עשר. מדיה וקבצים בנושא 1700 בצרפת בוויקישיתוף Francesco Bartolomeo Rastrelli, saint-petersburg.com
מנגבי מצוייץ

מנגבי מצוייץ (שם מדעי: Lophocebus) הוא סוג של קופים מתת-משפחת הגנונים שבמשפחת קופים בעלי זנב החיים רק ביערות מערב אפריקה המשוונית. הם קרוביהם של המנגבים האמיתיים (Cercocebus) ובעבר נחשבו לחלק מהם. בסוג זה ישנם 6 מינים. אלו קופים שחורים בעלי ציצת שערות ופנים שחורות. הם חיים על העצים ועל הקרקע ובעלי זנב ארוך וכפות חזקות. כמו רוב הפרימטים הם אוכלי כל וניזונים מהחי והצומח. מנגבי אפור-לחיים (Lophocebus albigena) מנגבי שחור-כיפה (Lophocebus aterrimus) Lophocebus opdenboschi מנגבי אוגנדי (Lophocebus ugandae) Lophocebus johnstoni Lophocebus osmani בעבר היה שייך לסוג המין היחידי קיפונג'י (Rungwecebus kipunji). מדיה וקבצים בנושא מנגבי מצוייץ בוויקישיתוף מנגבי מצוייץ, באתר ITIS (באנגלית) מנגבי מצוייץ, באתר NCBI (באנגלית) מנגבי מצוייץ, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) מנגבי מצוייץ, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מנגבי מצוייץ, באתר GBIF (באנגלית)
מערת הלל

מערת הלל היא מערת קבורה הממוקמת במירון, סמוך למתחם קבר הרשב"י. המערה ידועה גם בשמות "מערת הלל ותלמידיו" ו"מערת הלל ושמאי". על פי מסורות המתועדות החל מסוף המאה ה-11, המערה מיוחסת לקבורתם של הלל הזקן, בית הלל, שמאי הזקן, אשתו של שמאי ובית שמאי. הלל הזקן היה נשיא הסנהדרין בירושלים בשלהי תקופת בית שני, בתקופה שסביב תחילת הספירה הנוצרית. היה מייסד וראש בית הלל, זרם הלכתי בשלהי תקופת בית שני שהיה בעימות עם בית שמאי, מיסודו של שמאי הזקן. פועלו של הלל הזקן מוזכר בהקשר לאלכסנדריה המצרית, ירושלים ויריחו, ואין כל אזכור במקורות קדומים לפועלו באזור הגליל או למקום קבורתו. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. האזכור הראשון לקברי הלל ושמאי בגליל הוא במגילת אביתר שחיבר רבי אביתר גאון, שנת 1083, ומתאר את קבורת אביו רב אליהו הכהן גאון בדלתון, מקום שסביבו קבורים צדיקים רבים מתקופת התנאים, ביניהם מוזכרים הלל ושמאי. אזכור למערה בסמוך למירון מופיע ב'מסעות רבי בנימין' מאת בנימין מטודלה (1168-1170 לערך). במקור זה מוזכרת מערה שבה קבר הלל, שמאי וקברם של 20 מתלמידיהם. תיאור דומה מתקופה קרובה מוזכר גם בחיבורו של פתחיה מרגנסבורג (1170-1180 לערך). תיאורים נוספים של המערה מוזכרים בכתבים רבים מימי הביניים, אצל יעקב בן נתנאל הכהן (1153-1187, שמואל ב"ר שמשון (1210-1211 לערך), מנחם החברוני (1215 לערך), יעקב השליח (המאה ה-13), תוצאות ארץ ישראל (1270-1320 לערך), אשתורי הפרחי (1313 לערך), מסע המיוחס ליצחק חילו (1333 לערך) ועוד. אתר מערת הלל סמוך מאוד לאתר קבר רבי שמעון בר יוחאי כיום, אך בשני המקורות הראשונים כלל לא נזכר קבר הרשב"י בסמוך, ובאחרים מוזכר אתר קבר הרשב"י כמשני או מקביל למערת הלל ושמאי. בהשפעת ספר הזוהר ועליית מגורשי ספרד בסוף ימי הביניים עבר מרכז החשיבות באתרי מירון ממערת הלל לקבר הרשב"י. בחלק ניכר מהמקורות סביב מערת הלל מוזכר פלא של נביעת מים בתוך המערה, לראשונה בחיבורו של פתחיה מרגנסבורג, המייחס אותם רק לבואו של אדם הגון. בתיאור ב'תוצאות ארץ ישראל' מוזכרת עליה לאתר בפסח שני ותפילה בו, ויציאת מים מהמערה בעקבות התפילה, דבר הנחשב לסימן טוב להתקבלות התפילה. במקורות שונים מובאת עובדת השתתפותם של ערבים מקומיים בתפילות אלו יחד עם היהודים, ואגירת כמות קטנה של המים שנבעו מהמערה כסגולה בעשור השני של המאה ה-21[דרוש מקור], סודרה גישה אל תוך המערה, הותקנה בה תאורה חשמלית וכיום היא פתוחה לציבור. מערת הלל(הקישור אינו פעיל), אתר 'אהלי צדיקים' סוף שנת 1083, או תחילת 1084 אוצר מסעות, החיבור "מסע דפליסטינא", עמ' 64 הלל בנוסח מירון, זאב ארליך, אביב 2006, מקור ראשון
מנגבי

מַנְגַּבִּי (שם מדעי: Cercocebus) הוא סוג של קופים מתת-משפחת הגנונים שבמשפחת קופים בעלי זנב החיים רק ביערות אפריקה המערבית ואפריקה המזרחית. בסוג שישה מינים והוא קרוב משפחתם של מנגבי הרמות והמנגבי המצוייץ. למנגבים פרווה עבה בצבע חום-כתום, זנב ארוך ועור פנים חשוף וכהה בעל כתמי עיניים לבנים. המנגבים חיים באפריקה הטרופית באזורים הטרופיים וחיים בסביבות יער או שפלות לחות. הם טובים בטיפוס על עצים, אך יכולים לרדת לקרקע. הם ניזונים מצמחייה, פירות, נבלות ובעלי חיים קטנים. מנגבי לבן-עורף (Cercocebus atys) מנגבי אדום כיפה (Cercocebus torquatus) Cercocebus agilis Cercocebus chrysogaster מנגבי טאנה (Cercocebus galeritus) Cercocebus sanjei מדיה וקבצים בנושא מנגבי בוויקישיתוף מנגבי, באתר ITIS (באנגלית) מנגבי, באתר NCBI (באנגלית) מנגבי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) מנגבי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מנגבי, באתר GBIF (באנגלית) מַנְגַּבִּי במילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
2016 בצרפת

שנת 2016 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 1,029 שנות לאום. נשיא - פרנסואה הולנד ראש ממשלה - מנואל ואלס 26 בפברואר – טקס פרסי סזאר ה-41. 11-22 במאי - פסטיבל קאן לשנת 2016. 10-10 ביולי - יורו 2016 שנערך בצרפת. 2-24 ביולי - טור דה פראנס לשנת 2016. 14 ביולי – פיגוע הדריסה בניס: כ־84 בני אדם נרצחו ו-306 נפצעו בעיר החוף הצרפתית ניס כאשר מחבל צרפתי-מוסלמי ממוצא תוניסאי דרס באמצעות משאית הובלה שכורה קהל שחגג את יום הבסטיליה. נהג המשאית פתח גם באש לעבר הקהל ובסופו של דבר נורה ונהרג על ידי כוחות הביטחון. 26 ביולי – הפיגוע בכנסייה בנורמנדי: 2 מחבלים מארגון "המדינה האסלאמית", החזיקו בני ערובה בכנסייה בנורמנדי, ערפו את ראשו של כומר הכנסייה ופצעו אנושות את אחד מבני הערובה. שוטרים שהגיעו למקום חיסלו את שני המחבלים. 5-21 באוגוסט - 177 ספורטאים מייצגים את צרפת באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו. 11-16 באוקטובר - מופע הספורט המוטורי של פריז. 6 בדצמבר – ראש ממשלת צרפת מנואל ואלס התפטר והודיע כי יתמודד בבחירות הקרובות על נשיאות צרפת. במקומו מינה הנשיא פרנסואה הולנד את ברנאר קזנב. (קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-2016) 4 בינואר – פייר בולז, מלחין ומנצח צרפתי מפורסם. (נולד ב-1925) 31 בינואר – בניוט ויוליר, שף צרפתי מפורסם. (נולד ב-1971) 5 במאי – מריוס סינט, קריקטוריסט צרפתי. (נולד ב-1928) מדיה וקבצים בנושא 2016 בצרפת בוויקישיתוף
1701 בצרפת

שנת 1701 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 714 שנות לאום. מונרך - לואי הארבעה עשר, מלך צרפת מרץ - פריצת מלחמת הירושה הספרדית בה לחמו צרפת וספרד כנגד הממלכה המאוחדת ואוסטריה. 24 ביולי – הקמת דטרויט כקומונה צרפתית. 2 ביוני – מדלן דה סקודרי, סופרת צרפתייה מפורסמת. (נולדה ב-1607) מדיה וקבצים בנושא 1701 בצרפת בוויקישיתוף
קורפוס הפאנצר אס אס השביעי

קורפוס הפאנצר אס אס השביעי (בגרמנית: VII. SS-Panzerkorps) היה קורפוס משורין של הוואפן אס אס שלחם במלחמת העולם השנייה. הקורפוס הוקם ב-3 באוקטובר 1943, וכמפקדו מונה מתיאס קליינהייסטרקאמפ. הקורפוס כלל את דיוויזיית פאנצר אס אס העשירית "פרונדסברג" ודיוויזיית פאנצרגרנדיר אס אס ה-17 "גץ פון ברליכינגן". הקורפוס הוצב ככוח עתודה בגרמניה, ומטהו היה בעיר אולם. ב-30 ביוני 1944 סופח לתוך קורפוס הפאנצר אס אס הרביעי. קורפוס הפאנצר אס אס השביעי באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית) קורפוס הפאנצר אס אס השביעי באתר Axis History (באנגלית) קורפוס הפאנצר אס אס השביעי(הקישור אינו פעיל) באתר zweiter-weltkrieg-lexikon (בגרמנית)
משפט הרציפות של קולמוגורוב

בתורת ההסתברות ובפרט בתהליכים מקריים, משפט הרציפות של קולמוגורוב הוא משפט המבטיח שתהליך מקרי שהמומנטים שלו מקיימים תנאי מסוים, ניתן להתייחס אליו כאל תהליך מקרי רציף, במובן זה שהוא שווה לתהליך רציף בהסתברות 1. יהי ( S , d ) {\displaystyle \left(S,d\right)} מרחב מטרי. יהי X t : Ω → S {\displaystyle X_{t}:\Omega \to S} תהליך מקרי המוגדר עבור t ∈ [ 0 , ∞ ) {\displaystyle t\in \left[0,\infty \right)} . נניח כי לכל T > 0 {\displaystyle T>0} קיימים קבועים ממשיים וחיוביים α , β , K {\displaystyle \alpha ,\beta ,K} , כך שמתקיים לכל 0 ≤ s , t ≤ T {\displaystyle 0\leq s,t\leq T} , E [ d ( X t , X s ) α ] ≤ K ⋅ | t − s | 1 + β {\displaystyle \mathbf {E} \left[d\left(X_{t},X_{s}\right)^{\alpha }\right]\leq K\cdot \left|t-s\right|^{1+\beta }} אזי קיימת "גרסה" של { X t } t ∈ [ 0 , ∞ ) {\displaystyle \left\{X_{t}\right\}_{t\in \left[0,\infty \right)}} שהיא תהליך רציף. כלומר, קיים תהליך מקרי { Y t } t ∈ [ 0 , ∞ ) {\displaystyle \left\{Y_{t}\right\}_{t\in \left[0,\infty \right)}} שהוא רציף במשתנה t {\displaystyle t} , כך שמתקיים כי P ( X t = Y t ) = 1 {\displaystyle \mathbb {P} \left(X_{t}=Y_{t}\right)=1} לכל t ≥ 0 {\displaystyle t\geq 0} . יתרה מזו, המסילות Y t {\displaystyle Y_{t}} מקיימות את תנאי הלדר לכל קבוע 0 < γ < α β {\displaystyle 0<\gamma <{\frac {\alpha }{\beta }}} . משפט זה משמש באחת הבניות של תנועה בראונית, יחד עם משפט ההרחבה של קולמוגורוב. משפט ההרחבה מאפשר בנייה של תהליך מקרי המקבל ערכים במרחב האוקלידי R n {\displaystyle \mathbb {R} ^{n}} שהתפלגותו היא כשל תנועה בראונית, ומשפט הרציפות מבטיח כי מתוך התהליך המתקבל ממשפט ההרחבה ניתן לקבל תהליך שהוא אכן רציף. Fabrice Baudoin, Lecture 6. The Kolmogorov continuity theorem
דוסטלי מולדר

דוסטלי מולדר (בהולנדית: Dustley Mulder; נולד ב-27 בינואר 1985) הוא כדורגלן עבר קוראסאואי ששיחק בעמדת המגן הימני. מולדר גדל באקדמיה לכדורגל של פיינורד ובגיל 19 הצטרף לקבוצת הבוגרים של אקסלסיור רוטרדם, היריבה העירונית. בקיץ 2006 מולדר חתם בוואלבייק ל-5 שנים. ב-30 ביוני 2010 מולדר חתם לשנתיים בלבסקי סופיה מליגת העל הבולגרית. יום לאחר מכן ערך את משחק הבכורה שלו בקבוצה במשחק ידידות נגד מטאליסט חרקוב. ב-22 ביולי הוא ערך את הופעת הבכורה הרשמית שלו במועדון במוקדמות הליגה האירופית נגד דאנדוק האירית. ב-8 בדצמבר 2011 האריך את חוזהו בלבסקי עד קיץ 2013. ב-25 באוגוסט 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד מונטנה. בתום העונה שוחרר מהמועדון לאחר שסיים את חוזהו, אך חזר זמן קצר לאחר ששוחרר. ביולי 2014 חתם באפולון לימסול הקפריסאית לעונה עם אופציה לעונה נוספת. ב-21 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד לוקומוטיב מוסקבה במסגרת פלייאוף העלייה לשלב הבתים של הליגה האירופית. ב-27 במרץ 2015 מולדר ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קוראסאו בניצחון 1-2 נגד מונטסראט במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018. דוסטלי מולדר, באתר Transfermarkt דוסטלי מולדר, באתר Soccerway דוסטלי מולדר, באתר National Football Teams דוסטלי מולדר, באתר FootballDatabase.eu
המפלגה החוקתית של מלטה

המפלגה החוקתית של מלטה הייתה מפלגה פרו-בריטית שפעלה בפרלמנט המלטזי. למפלגה היו נציגים בפרלמנט ובממשלה המלטזית בין 1921–1945, ושוב בין 1950 ל-1953, והיא הרכיבה את הממשלה בין 1927–1930 יחד עם מפלגת העבודה. למפלגה החוקתית הפרוגרסיבית, שהתפצלה מזו, היו נציגים בפרלמנט בין 1962 ל-1966. מדיה וקבצים בנושא המפלגה החוקתית של מלטה בוויקישיתוף The Maltese Cross: a Strategic History of Malta, 2006 "מקור". אורכב מ-המקור ב-7 בספטמבר 2008. נבדק ב-11 בספטמבר 2008. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא מפלגות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יחסי ישראל–סלובניה

יחסי ישראל–סלובניה הם היחסים הדיפלומטיים בין סלובניה לבין ישראל. לסלובניה יש שגרירות רשמית בתל אביב-יפו, אולם לישראל אין שגרירות קבועה בסלובניה, והנציגות הדיפלומטית הישראלית האמונה על סלובניה היא שגרירות ישראל בווינה, והשגריר הוא שגריר נייד היושב בירושלים. השגריר הישראלי בסלובניה הוא שגריר שאינו תושב. נכון לשנת 2022, השגריר הוא זאב בוקר והוא נמצא בירושלים. קונסול הכבוד של סלובניה בישראל הוא עדי רוזנפלד. ב-2024, הצטרפה לתביעה נגד ישראל בהאג שנפתחה ב-2022 בעוון "הכיבוש, ההתנחלות והסיפוח של שטחים פלסטיניים מאז 1967; מאמצי ישראל לשנות את הדמוגרפיה, האופי והסטטוס של ירושלים וכן אימוץ חקיקה וצעדים המפלים נגד פלסטינים" [1] ביוני 2024, הודיע ראש ממשלת סלובניה רוברט גולוב על החלטה להכיר במדינה פלסטינית. היחסים בין ישראל לסלובניה כוננו בשנת 1992 לאחר התפרקות יוגוסלביה. מדינת ישראל הכירה בסלובניה כמדינה עצמאית ותמכה במועמדותה לחברה באומות המאוחדות. פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לעדכן אותו. היקף הסחר בין שתי המדינות עמד בשנת 2005 על 100 מיליון דולרים ובשנת 2006 הסחר עמד על 85.6 מיליון דולרים בשנה. ב-31 בדצמבר 2007 חתמה מדינת ישראל עם סלובניה הסכם למניעת כפל מס. לישראל ולסלובניה יש קורסים ופרויקטים משותפים בנושא חקלאות. בשנת 1996 רכשה סלובניה ספינת סיור אחת לצי שלה מסוג דבורה סימן 2 מהתעשייה האווירית לישראל, שהיה הכלי שיט הקרבי הראשון של הצי שלה. ביולי 2006 חתם המדען הראשי במשרד התמ"ת עם סלובניה הסכם תמיכה במחקר ופיתוח התעשייתי המשותף לשתי המדינות. בינואר 2016 הודיעה רשת המרכולים הגדולה בסלובניה, מרקטור, כי תסיר ממדפיה מוצרים ישראלים בעקבות לחצי ה-BDS. הרשת חזרה בה כעבור יומיים. סלובניה יחסי החוץ של ישראל יוסף גוברין, רישומים משליחותי כשגריר ישראל באוסטריה, סלובניה וסלובקיה, הוצאת מאגנס, 2016 מדיה וקבצים בנושא יחסי ישראל–סלובניה בוויקישיתוף חתימת הסכם למניעת כפל מס עם סלובניה, באתר משרד החוץ, ‏30 בינואר 2007 אנה ברסקי, ‏זאב בוקר מונה לתפקיד שגריר ישראל לסלובניה ומלטה, באתר מעריב אונליין, 29 באפריל 2022 אורה קורן, "חובב הסוסים מעמק יזרעאל", באתר TheMarker‏, 10 באוקטובר 2004 איתמר אייכנר, חרם הפומלה: רשת המרכולים הגדולה בסלובניה הורידה תוצרת ישראלית, באתר ynet, 19 בינואר 2016 איתמר אייכנר, סלובניה: תוצרת ישראל חזרה למדפים, באתר ynet, 21 בינואר 2016
סרטני נהרות

סרטני נהרות (שם מדעי: Astacoidea) הם קבוצת פרוקי-רגליים מסדרת מעשירי רגל השייכים למחלקה סרטנים עילאיים. הם קרובי משפחה של הלובסטר ושל החסילונים, אך חיים רק במים מתוקים ברחבי העולם. הם אינם חיים בישראל בצורה טבעית. בסתיו 2022 נתגלו סרטני נהרות בנחל בצת שבגליל המערבי, והם מוגדרים מין פולש. סרטני הנהרות חיים בתוך המים ונושמים בעזרת זימים דמויי נוצה. חלק מהמינים חיים בנהרות מהירים ושוחים היטב. אחרים חיים באגמים שונים, ביצות, תעלות ושדות אורז והם אינם יכולים לחיות במים מזוהמים. לסרטנים צבתות גדולות איתם הם תופסים את מזונם המורכב מצמחייה, נבלות, תולעים ובעלי חיים קטנים נוספים כמו רכיכות ודגים קטנים. סרטני נהרות מגודלים גם כחיות מחמד, אך יש לגדלם בנפרד עקב יכולתם להיות קניבלים. על-משפחה סרטני נהרות (Astacoidea) משפחה Astacidae סוג Astacus סוג Austropotamobius סוג Pacifastacus משפחה Cambaridae סוג Barbicambarus סוג ומין יחיד Bouchardina robisoni סוג Cambarellus סוג Cambaroides סוג Cambarus סוג Distocambarus סוג Fallicambarus סוג Faxonella סוג Hobbseus סוג Orconectes סוג Procambarus סוג ומין יחיד Troglocambarus maclanei מדיה וקבצים בנושא סרטני נהרות בוויקישיתוף סרטני נהרות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) סרטני נהרות, דף שער בספרייה הלאומית קרל זימר, הניו יורק טיימס, מאפס למיליונים ב-25 שנה: סרטני הנהרות משכפלים את עצמם ומשתלטים על אירופה, באתר הארץ, 6 בפברואר 2018 נעם לויתן, הסרטן שמשתלט על העולם, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 12 בפברואר 2018 מייבשים את נחל בצת, באתר הפורטל לחקלאות טבע וסביבה, ‏4 בפברואר 2023
יורחליס רודריגס

יורחליס רודריגס (בספרדית: Yorgelis Rodríguez; נולדה ב-25 בינואר 1995) היא אתלטית קובנית המתחרה בקרב שבע. רודריגס נולדה בגוואנטאנמו שבקובה. ב-2011 זכתה במדליית כסף בקרב שבע באליפות העולם באתלטיקה עד גיל 18, ב-2012 זכתה במדליית זהב באליפות העולם עד גיל 20 בתוצאה של 5966 נקודות. באליפות העולם באתלטיקה 2013 שהתקיימה במוסקבה סיימה במקום ה-12 בתוצאה של 6148 נקודות. ב-2014 זכתה במדליית כסף באליפות העולם באתלטיקה עד גיל 20 בתוצאה של 6006 נקודות לאחר המנצחת מורגן לייק. כמו כן השתתפה בתחרות הקפיצה לגובה אך לא עברה את שלב המוקדמות. במשחקי מרכז אמריקה והאיים הקריביים זכתה במדליית זהב בתוצאה של 5984 נקודות. באליפות העולם עד גיל 20 סיימה במקום ה-14. ב-2015 זכתה במדליית זהב במשחקים הפאן-אמריקאיים בשיא אישי ושיא תחרות של 6332 נקודות. באליפות העולם באתלטיקה סיימה במקום ה-21. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו סיימה במקום השביעי בשיא קובה של 6481 נקודות, במהלך התחרות שיפרה גם את שיאיה האישים בהטלת כידון וריצת 800 מטר. באליפות העולם באתלטיקה 2017 סיימה במקום הרביעי בשיא קובה של 6594 נקודות. באליפות העולם באתלטיקה באולם 2018 זכתה במדליית ארד בקרב חמש בתוצאה של 4637 נקודות. היא התחרתה גם בקפיצה לגובה וסיימה במקום ה-13. באולימפיאדת טוקיו פרשה בתחילת התחרות. ריצת 100 מטר משוכות: 13.48 שניות, 2018 קפיצה לגובה: 1.95 מטר, 2017 הדיפת כדור ברזל: 14.95 מטר, 2018 ריצת 200 מטר: 23.96 שניות, 2018 קפיצה לרוחק: 6.50 מטר, 2017 הטלת כידון: 48.89 מטר, 2016 ריצת 800 מטר: 2:10.48 דקות, 2017 קרב שבע: 6,742 נקודות, 2018, שיא קובה ריצת 800 מטר: 2:17.70, 2018 קפיצה לגובה: 1.88 מטר, 2018 קפיצה לרוחק: 6.29 מטר, 2018 הדיפת כדור ברזל: 14.15 מטר, 2018 קרב חמש: 4,637, 2018, שיא קובה מדיה וקבצים בנושא יורחליס רודריגס בוויקישיתוף יורחליס רודריגס, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי יורחליס רודריגס, באתר olympedia.org יורחליס רודריגס, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית יורחליס רודריגס באתר אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו
טרגדיית האדם

טרגדיית האדם (הונגרית: Az ember tragédiája) הוא מחזה טרגי-היסטורי שנכתב על ידי הסופר ההונגרי אימרה מדאץ'. הצגה זו נחשבת לפסגת הספרות ההונגרית ולאחת היצירות המשפיעות ביותר בה. המחזה עוקב אחר הדמויות של אדם, הדמות המקראית, ולוציפר, השטן באמונה הנוצרית, כשבכול סצנה הם נמצאים בתקופה אחרת בזמן, כאשר לוציפר טוען כי האנשים ואדם ירצו להפוך להיות אלים ולהפיל את יוצרם, האל. חוה מופיעה יחד עם אדם ולוציפר ברוב הסצנות, אך היא אינה בעלת תפקיד מרכזי במחזה ואינה יוצאת מתפקידה ההיסטורי, בניגוד לאדם ולוציפר אשר מופיעים בכל סצנה מההתחלה שלה, ותמיד מוצאים אחד את השני כאדם ולוציפר, לא משנה מה התפקיד ההיסטורי של שניהם. בשנת 2011, המחזה עובד לסרט אנימציה בשפה ההונגרית, בעל אותו שם. במחזה יש 15 סצנות, כאשר 10 מתוכן נמצאות ברגעים היסטוריים חשובים. סצנה 1: ב"עולם הבא", ישירות לאחר בריאת העולם. סצנה 2: בגן עדן, בתחילת הזמן. סצנה 3: מחוץ לגן עדן, בתחילת ההיסטוריה האנושית. סצנה 4: מצרים העתיקה, 2650 לפנה"ס, אדם הוא פרעה, ככל הנראה ג'וסר, לוציפר הוא עוזרו, וחווה היא אשתו של עבד. סצנה 5: אתונה, 489 לפנה"ס, אדם הוא מילטיאדס הצעיר, לוציפר הוא שומר, וחווה היא אשתו של מילטיאדס. סצנה 6: רומא, 67 לספירה, אדם הוא רומאי עשיר, לוציפר הוא חברו וחווה היא זונה. סצנה 7: קונסטנטינופול, 1096, אדם הוא טנקרד, נסיך הגליל, לוציפר הוא נושא כלים, חווה היא אצילה שנהפכת ללא רצונה לנזירה. סצנה 8: פראג, 1615, אדם הוא יוהאנס קפלר, לוציפר הוא תלמידו, חווה היא אשתו, ברברה. סצנה 9: פריז, 1796, אדם הוא ז'ורז' דנטון, לוציפר הוא מוציא להורג, חווה מופיעה בשתי דרכים: פעם ראשונה כאריסטוקרטית שעומדת להיהרג, ובפעם השנייה כענייה. סצנה 10: פראג, 1615, אדם הוא יוהאנס קפלר, לוציפר הוא תלמידו, חווה היא אשתו, ברברה. (כמו בסצנה 8) סצנה 11: לונדון, המאה ה-19, אדם ולוציפר הם אנגליים חסרי-שם, וחווה היא אישה צעירה ממעמד הביניים. סצנה 12: פאלאנקס (קומונה חקלאית טכנולוגית אוטופית) בעתיד, אדם ולוציפר הם כימאיים נודדים, וחווה היא עובדת שמוחה כאשר מפרידים אותה מתינוקה. סצנה 13: חלל, אדם ולוצפיר הם עצמם, חווה לא מופיע בסצנה הזו. סצנה 14: בעידן קרח בעתיד, בערך 6000 לספירה, אדם הוא אדם זקן, לוציפר הוא עצמו, חווה היא אשתו של אסקימואי. סצנה 15: מחוץ ל"עולם הבא", בתחילת הזמן. מדיה וקבצים בנושא טרגדיית האדם בוויקישיתוף