laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הפלישה ממאדים

הפלישה ממאדים (באנגלית: Mars Attacks!) הוא סרט פולחן מדע בדיוני פרודי, המבוסס על סדרת קלפי אספנות, אשר בוים על ידי טים ברטון והשתתפו בו מיטב שחקני הקולנוע האמריקאי, בהם: ג'ק ניקולסון, גלן קלוז, אנט בנינג, פירס ברוסנן, מייקל ג'יי פוקס ודני דה ויטו. הסרט, שהופץ על ידי האחים וורנר והפקתו מומנה בחלקה על ידי רשת השכרת הסרטים "בלוקבסטר", עלה לאקרנים ב-12 בדצמבר 1996. העלילה מתרחשת בארצות הברית בסוף המאה העשרים. צי חלליות ממאדים מגיע לכדור הארץ עם מטרות לא ברורות. בתחילה נעשה ניסיון להתיידד עמם באמצעות קיום מפגש במדבר נבדה. החייזרים מצהירים כי פניהם לשלום, אך משהם מבחינים ביונה שמשוחררת כאות לידידות הם יורים בה, פותחים במתקפה רבתי, הורגים עשרות בני אדם, חוטפים אישה ועורכים עליה ניסויים. למרות כל זאת, נחוש נשיא ארצות הברית להתיידד עם החייזרים, והוא שולח להם מסר ידידותי. כאשר מתקבלת התנצלות רשמית, נקבע כי שגריר החוצנים ינאם בפני הקונגרס האמריקני. כאשר השגריר ניצב בפני חברי הקונגרס, הוא שולף את נשקו, הורג את כל הנבחרים ומצליח להימלט בחזרה לחללית כשהוא חוטף אדם נוסף. לאחר שניסיון התנקשות בחייו של הנשיא מסוכל, מתחילים החוצנים את "הפלישה הגדולה". הם נוחתים ברבבותיהם בכל העולם ומשמידים את כל העומד בפניהם. לאחר שכל שרי הממשלה נהרגים, כמו גם נשיאי צרפת וארצות הברית, מגלים נער אמריקני וסבתו בדרך מקרה כי כאשר משמיעים לחייזרים שיר מסוים, ראשם מתפוצץ. המוזיקה מושמעת בכל תחנות הרדיו, והצבא מסיע מכוניות עם רמקולים ברחובות, וכך מנוצחים החייזרים לבסוף. הסרט מתפרש על פני מוקדי התרחשות רבים ופורש מספר רב של עלילות משנה. מוקדים נוספים של העלילה הם קזינו בלאס וגאס ומשפחתו של מתאגרף לשעבר שעובד בקזינו. סדרת הקלפים Mars Attacks צוירה בשנת 1962 על ידי וואלי ווד, נצבעה על ידי נורמן סאונדרס והודפסה על ידי חברת הדפסת הקלפים האמריקנית "טופס". ב-55 הקלפים סופר על פלישת חייזרים ממאדים במטרה לכבוש את כדור הארץ ולהשמיד את כל בני האדם החיים בו. הסרט הוא פרודיה על סרטי המדע הבדיוני בארצות הברית, והדבר מודגש בעיקר בהצגת מראם החיצוני של החוצנים ובכך ששפתם מורכבת כולה מצפצופים ("ביפ, ביפ"). בנוסף, נמתחת בסרט ביקורת על מדיניות החוץ ההססנית שמפגינה ארצות הברית: נשיאה מעוניין בעיקר ברושם החיצוני שנוצר לממשל על ידי הפלישה ובהשפעתה על דעת הקהל, מגלה הססנות בשימוש בנשק גרעיני ותומך בהמשך ההתדיינות עם החייזרים גם לאחר שהם טובחים עשרות אנשים. כאשר יצא לאקרנים לראשונה, קיבל הסרט ביקורות נוקבות, אך עם השנים הפך לסרט קאלט פופולרי ביותר. מדיה וקבצים בנושא הפלישה ממאדים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הפלישה ממאדים (באנגלית) "הפלישה ממאדים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הפלישה ממאדים", באתר נטפליקס "הפלישה ממאדים", באתר AllMovie (באנגלית) "הפלישה ממאדים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "הפלישה ממאדים", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "הפלישה ממאדים", באתר Metacritic (באנגלית) "הפלישה ממאדים", באתר אידיבי "הפלישה ממאדים", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "הפלישה ממאדים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
ראומה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... רְאוּמָה – דמות מקראית מספר בראשית, פילגשו של נחור אחי אברהם רַאוּמַה ראומה (פינלנד) – עיר קטנה בפינלנד ראומה העתיקה – רובע עתיק של מבני עץ בעיר ראומה ראומה (נורווגיה) – רשות מקומית בנורווגיה ראומה (נהר) – נהר בנורווגיה
I Want to Be Wanted

I Want to Be Wanted (בעברית: אני רוצה להיות רצויה) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית ברנדה לי, מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, This Is...Brenda. השיר יצא לאור ביולי 1960, על ידי חברת התקליטים דקה רקורדס, כסינגל הראשון והיחיד מתוך האלבום. השיר הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 והיה לאחד מהלהיטים הגדולים ביותר בשנות ה-60 של המאה ה-20. השיר נכתב על ידי קים גאנון, פינו ספוטי ואלברטו טסטה והופק על ידי אוון בראדלי. הוא הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 במצעד שפורסם ב-24 באוקטובר 1960 ונשאר שם במשך שבוע. "I Want to Be Wanted" היה שירה השני של לי שכבש את פסגת המצעד, כשהקודם שעשה זאת היה "I'm Sorry". כמה עשורים לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה ממיליון מיליון השמעות. אנדי ויליאמס הקליט את "I Want to Be Wanted" כבי-סייד של "Stranger on the Shore". כמו כן, הקליטה אותו הזמרת הבריטית-אוסטרלית אוליביה ניוטון-ג'ון עבור אלבומה, Back to Basics: The Essential Collection 1971–1992 שיצא לאור בשנת 1992. מידע על היצירה "I Want to Be Wanted" באתר מיוזיק בריינז גרסאות נוספות ל"I Want to Be Wanted" באתר SecondHandSongs Brenda Lee – This Is Brenda (1960, Vinyl) (באנגלית), נבדק ב-2021-06-02 Brenda Lee, Billboard Brenda Lee – I Want to Be Wanted, נבדק ב-2021-06-02 I Want To Be Wanted (Per Tutta La Vita), נבדק ב-2021-06-02 Andy Williams – Stranger On The Shore (1962, Vinyl) (באנגלית), נבדק ב-2021-06-02 Olivia Newton-John - Back To Basics (The Essential Collection 1971 - 1992), Discogs (באנגלית)
סנצ'ה

סֵנצָ'ה (ביפנית: 煎茶) הוא סוג של תה ירוק, המיוצר ביפן. השם בא מהביטוי "חליטת תה" (ביפנית: 煎じ茶). עד אמצע המאה ה-18 טחנו היפנים עלי תה למאצ'ה, או קלו אותם בווק ע"פ הטכניקה הסינית (כיום נקרא תה המיוצר כך קאמאיריצ'ה). פיתוחו של תהליך אידוי התה במקום קלייתו שינתה את טעמו, והתה החדש הפך במהרה לפופולרי. תפקיד חשוב בהפצת המשקה החדש מילא הנזיר לשעבר בּאייסָאוֹ (1675–1763), שהחל לסחור בתה בגיל 60. בשנת 1742 הוא ביקר במטעו של נָגָטָאנִי סוֹאֵן ליד אוג'י. ארבע שנים קודם לכן, לאחר 15 שנים של ניסיונות, נגטאני שיכלל את שיטת אידוי התה ששימשה כבר לייצור מאצ'ה והתאים אותה לתה לא טחון. בייסאו התרשם מהטעם והריח שלו, והחל לפרסם אותו בכל דרך אפשרית. לאחר מותו המשיכו את מאמציו קִימוּרָה קֵנקאדוֹ ואוּאֵדָה אָקינארי. בסוף המאה ה-18 התפתח גם סביב שתיית סנצ'ה טקס הסֵנצָ'ה-דוֹ בדומה לטקס התה היפני עם מאצ'ה, אם כי פחות פורמלי. בשנת 1970 התקיימה הצגה פומבית של טקס הסנצ'ה-דו בתערוכה העולמית באוסקה, הדבר ציין את הכרתה הרשמית כאמנות יפנית מסורתית. מגדלי התה היפניים החלו בפיתוח זני תה איכותי במאה ה-19, ובתחילת המאה ה-20, והמדינה עודדה ניסויים בהכלאת זנים קיימים. בתחילת שנות ה-1950 סיים מגדל תה סוּגיאָמָה היקוֹסאבוּרוֹ משיזואוקה לפתח את זן היאבּוּקיטָה (שהוא עסק בשיפורו מאז 1908). בשנות ה-2010 הוא מהווה כ -80% מסך הסנצ'ה שגדל ביפן. זן זה אינו תובעני ומתאים היטב לקטיף מכני, מכיוון שעלים צעירים צומחים ישירות כלפי מעלה. בתחילת המאה ה-21, עלה הביקוש לסנצ'ה ביפן על ההיצע, ולכן מיובא לשם גם סנצ'ה סיני באיכות ירודה. סנצ'ה נקטף לאורך כל הקיץ. הסוג שִינצָ'ה (新茶, "תה חדש", קטיף אפריל) נקטף לפני העונה העיקרית ומצטיין בטעם עדין במיוחד. התה שנקטף בחודשים מאי-יוני נקרא «אִיצִ'יבָּנצָ'ה» (יפ. 一番茶, תה של הקטיף הראשון) . התה שנקטף בחודש הבא (סוף יוני) נקרא «נִיבָּנצָ'ה» (יפ. 二番茶, תה של הקטיף השני) הקטיף השלישי (החל מאמצע אוגוסט) נקרא «סָנבָּנצָ'ה» (יפ. 三番茶, תה של הקטיף השלישי). השמות מבוססים על מספרים יפניים 1, 2, 3. לאחר הקטיף התה מועבר למפעל, שם הוא עובר טיפול באדים על מנת למנוע חמצון, מגולגל לצורה גלילית, המעניקה לו מראה של מחטים, ומיובש באוויר חם. לייצור פוקמושיצ'ה עלי התה מאודים לפחות במשך דקה, פי 2–3 מהסנצ'ה הרגיל. סנצ'ה הוא התה הנצרך ביותר ביותר ביפן (71% מסך ייצור התה הירוק במדינה בשנת 2006). בהתאם לזן, הוא נחלט במים בטמפרטורה של 50 ° C עד 80 ° C, בדרך כלל כ־80 ° C מדיה וקבצים בנושא סנצ'ה בוויקישיתוף מילון 2015, Hitachi George L. van Driem (2019). The Tale of Tea: A Comprehensive History of Tea from Prehistoric Times to the Present Day (באנגלית). Leiden: Brill. pp. 205–225. Will Battle (2017). The World Tea Encyclopaedia: The world of tea explored and explained from bush to brew (באנגלית). Troubador Publishing Ltd. p. 157. Michael Harney (2008). The Harney & Sons Guide to Tea (באנגלית). Penguin. Mary Lou Heiss; Robert J. Heiss (2011). The Story of Tea: A Cultural History and Drinking Guide (באנגלית). Potter/Ten Speed/Harmony/Rodale.
9 PM (Till I Come)

"9 PM (Till I Come)" הוא סינגל של התקליטן הגרמני, ATB, בשיתוף פעולה עם יולנדה ריברה. הסינגל הופיע באלבום הבכורה שלו מ-1999, Movin' Melodies‏. ה-Daily Record הסקוטי אמר כי: "פתח חלון בביתך, עצור ברמזורים או צא לחופשה - אתה שומע את המנגינה הזו. המנון דאנס מאסיבי עם מילים סקסיות וקרוס סינתיסייזר ממריא." העיתון כתב גם כי: "קיץ מעולם לא נשמע כל כך טוב עם וו הגיטרה הספרדי בשיר הזה. זה יזכיר לך לנצח את הקיץ האחרון של האלף." גרסה מחודשת לשיר של ATB, בשיתוף פעולה עם התקליטן הגרמני, טופיק, והזמר השוודי, A7S, יצאה, על ידי וירג'ין רקורדס, ב-15 בינואר 2021. מידע על היצירה "9 PM" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "9 PM" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "9 PM" באתר Discogs סרטון השיר "9 PM" באתר יוטיוב מידע על הרצועה "9 PM" באתר ספוטיפיי "9 P.M. (Till I Come) by ATB Songfacts". ארכיון מ-2017-07-15. נבדק ב-28 בינואר 2010. {{cite web}}: (עזרה) "Chartslot". Daily Record. 23 July 1999. Retrieved 1 December 2020. "Chartslot". Daily Record. 30 July 1999. Retrieved 1 December 2020. "Your Love (9PM) - Single by ATB, Topic & A7S". Apple Music. 15 בינואר 2021. ארכיון מ-2021-03-03. נבדק ב-2021-06-02. {{cite web}}: (עזרה)
רועי נציה

רועי נציה (נולד ב-27 בנובמבר 1997) הוא כדורסלן ישראלי, משחק בעמדת הסמול פורוורד בהפועל גלבוע/גליל. נציה החל את דרכו במחלקת הילדים של מכבי רחובות, משם עבר בהמשך לנוער של הפועל תל אביב. בשנת 2015, חתם נציה במכבי אשדוד מליגת העל, ושיחק לסירוגין בהפועל באר טוביה מהליגה הארצית במסגרת הכרטיס הכפול. באשדוד לא הרבה נציה לקבל הזדמנויות, כאשר הוא שיחק בשני משחקים בלבד ועלה לדקה בכל אחד מהם. בשנת 2016, חתם נציה בהפועל באר שבע מהליגה הלאומית. בקיץ 2017, היה נציה חלק מסגל נבחרת העתודה שהגיעה עד לגמר אליפות אירופה וסיימה במקום השני. ב-20 באוגוסט 2017, חתם נציה במכבי עירוני רעננה. ברעננה שיחק נציה ב-22 משחקים ופתח במשחק אחד, והעמיד ממוצעים של 1.8 נקודות ו-0.8 ריבאונדים ב-8.1 דקות. ב-16 באוגוסט 2018, חתם נציה באליצור "איתו" אשקלון. באשקלון הוא שותף ב-29 משחקים ופתח ב-13 מהם, והעמיד ממוצעים של 5.4 נקודות, 2.2 ריבאונדים ו-1.0 אסיסטים ב-20.0 דקות. ב-24 ביוני 2019, חתם נציה במכבי עירוני קריית אתא. באותה עונה העמיד ממוצעים של 5.1 נקודות ו-2.0 ריבאונדים ב-20.9 דקות. ב-16 ביוני 2020, האריך נציה את חוזהו בקבוצה לעונה נוספת. באותה עונה נציה שיחק ב-31 משחקים ופתח בכולם, והעמיד ממוצעים של 7.0 נקודות, 3.9 ריבאונדים ו-1.9 אסיסטים ב-27.9 דקות. בתום העונה נבחר נציה לשחקן ההגנה של העונה בלאומית. ב-23 במאי 2021, חזר נציה לליגת העל כשחתם עד תום העונה בהפועל חיפה. נציה שיחק ב-3 משחקים בעונה הסדירה, והעמיד בהם ממוצעים של 2.7 נקודות ו-3.7 ריבאונדים ב-20.0 דקות. בנוסף, הגיע השחקן יחד עם הפועל חיפה לפלייאוף, שם הודחה הקבוצה בסיבוב הראשון לאחר הפסד 0–2 בסדרה להפועל אילת. בתחילת עונת 2021 חתם נציה בהפועל עפולה וזכה איתה בגביע הליגה הלאומית 2021/2022 ביולי 2022 האריך נציה חוזהו בקבוצה לעונה נוספת. ברעננה-חיזוק-גם-לכ/ הבמה שלהם: רועי נציה ברעננה, חיזוק גם לכפ"ס, באתר סלאומית, ‏20 באוגוסט 2017 כפיר חודרה, ‏ניב בלול חתם לעונה אחת בהפועל כפר סבא, באתר ONE‏, 16 באוגוסט 2018 רכש ראשון לקרית אתא, נתי כהן ימשיך בהוד"ש, באתר סלאומית, ‏24 ביוני 2019 קרית אתא: זר ראשון חתם, נציה ממשיך, באתר סלאומית, ‏16 ביוני 2020 רועי נציה חתם בהפועל חיפה עד תום העונה, באתר ONE‏, 23 במאי 2021
שלמה בן יהודה גאון

רבי שלמה בן יהודה (מכונה גם: שלמה בן יהודה אלפאסי) היה מחכמי ארץ ישראל, גאון וראש ישיבת "גאון יעקב", ופייטן. כיהן בגאונות גם לאחר מותו של הגאון הבבלי האחרון רב האי. רבי שלמה בן יהודה גאון נולד כנראה לאחת מהמשפחות החשובות בעיר פאס שבמרוקו. בצעירותו עלה לירושלים ובשנת 1016 הוא מונה לאב הישיבה בישיבת גאון יעקב במקום. משנת 1025 ועד לפטירתו בשנת 1051 הוא ישב על כס הגאונות בארץ ישראל. בשונה משאר הגאונים הוא לא החזיק ביחוס להלל הזקן או לרבי אלעזר בן עזריה, אלא מונה לתפקידים הציבוריים והרוחניים בזכות חכמתו ואישיותו. בין תלמידיו ידוע רבי ישעיה בן רבי יוסף הכהן, מחכמי מצרים. תקופת גאונותו הייתה קשה עבור יהודי הארץ. משנת 1024 ועד לשנת 1029 פקדו מגפות ורעב את היישוב בארץ, והשלטון הפאטמי הטיל מיסוי כבד על הקהילה היהודית בירושלים וברמלה. כתוצאה מהעוני והרעב רבים מהיהודים מתו בטרם עת ואחרים איבדו את עצמם לדעת. על מנת לחלץ את היהודים ממצוקותיהם נסע רבי שלמה מספר פעמים למצרים, ואף שלח את בנו לשם, על מנת לגייס למען היישוב בארץ את היהודים שהיו בעלי השפעה בחצרו של הכליף. מהאגרות שכתב ניכרים היטב מאמציו הכבירים להשכין שלום, מידת הסתפקותו במועט וענוותנותו. הוא פעל בקרב יהודי מצרים להשקיט את המחלוקת על רבי אפרים בן שמריה. הוא כותב להם על כך: ”אחינו! ראוי לנו להסיר הקנאה מבינותינו ולהסיר השנאה מנפשותינו, ולהוכיח איש את אחיו לאמור: הלא אב אחד לכולנו, הלא אל אחד בראנו, מדוע נבגוד איש באחיו לחלל ברית אבות. דיינו שנאת הגויים אויבינו המבקשים נפשותינו, עד אשר נאכל איש בשר זרועו... המולו לה' והסירו ערלת לבבכם.” במכתב אחר הוא כותב: ”כל תאוותי וכל רצוני שלום ישראל. גלוי לאל כי לו נשלח (כסף הנדבה) על ידי המחלוקת - לא אקבלם.” בשנת 1034 התרחשה רעידת אדמה בארץ ישראל ובתים רבים נחרבו בירושלים וברמלה. בצל המאורעות החלו הקראים להציק לרבנים בגיבוי מלא של השלטונות. באמצעות מגעים רבים הביא רבי שלמה לשלום ולהבנה עם הקראים. בשנת 1040, בעיצומה של תקופת גאונותו, יצא כנגדו רבי נתן בן אברהם הראשון (אנ'), אחיינו של אב הישיבה בירושלים. לאחר מספר שנים ששהה רבי נתן בקירואן שבתוניסיה, שם למד רבי נתן אצל רבנו חושיאל בן אלחנן ואף הסדיר ענייני ירושה משפחתית, הוא שב לארץ ישראל וביצע מחטף של משרת אב הישיבה ו"נתכנה בשם גאונות". המחלוקת שפרצה בעקבות מעשיו של רבי נתן פילגה את היישוב, ופקידי השלטון ברמלה צידדו ברב נתן. מצדדי הגאון השפיעו על הח'ליף הפאטמי במצרים שהורה למושל ברמלה לתמוך ברבי שלמה בן יהודה. בשנת 1043 הושג הסכם בין השניים והם כיהנו בגאונות זה לצד זה. רבי שלמה הניח שני בנים: רבי אברהם ורבי יחיא. שניהם למדו אצל רב האי גאון. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. כפייטן, נחשב רבי שלמה בן יהודה גאון לאחד מממשיכיו של רב סעדיה גאון. מפיוטיו הגיעו לידינו קדושתא לחג השבועות, מספר קרובות י"ח לתעניות, קדושתת י"ח לחנוכה ויוצר לפורים. יהדות פאס ישיבת גאון יעקב משה גיל, ארץ ישראל בתקופה המוסלמית הראשונה (634–1099), אוניברסיטת תל אביב, תל אביב תשמ"ג, כרך א, עמ' 549–560. מרדכי מרגליות, אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, תל אביב תשי"ב, עמ' 324–325. גליה סדן, סדר עולם לשבועות מאת ר' שלמה גאון על פי כתבי יד מן הגניזה, עבודה לתואר מוסמך, אוניברסיטת תל אביב תשס"ג. שלמה בן יהודה גאון, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" שלמה בן יהודה באתר: encyclopedia.com (באנגלית) שלמה בן יהודה גאון, דף שער בספרייה הלאומית שולמית אליצור, ‏שוב לשאלת האסכולה הפייטנית של רב סעדיה גאון, פעמים 145, ‏145 (סתיו תשע"ו), עמ' 20, 32.
ביל וטד

האם התכוונתם ל... ההרפתקה המצוינת של ביל וטד – סרט קולנוע אמריקאי משנת 1989 מסע הכזבים של ביל וטד – סרט קולנוע אמריקאי משנת 1991 ביל וטד שורפים ת'זמן – סרט קולנוע אמריקאי משנת 2020
גירושין נוסח אמריקה

גירושין נוסח אמריקה (באנגלית: Strange Bedfellows) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1965, בבימויו של מלוין פרנק, עם רוק הדסון, ג'ינה לולובריג'ידה וגיג יאנג בתפקידים הראשיים. זה סרטם השני של הדסון ולולובריג'ידה לאחר "בבוא ספטמבר" (1961). קרטר הריסון (רוק הדסון) הוא מנהל בכיר בתאגיד נפט אמריקאי ענק. באחד מנסיעותיו ללונדון, הוא נפגש בטוני וינסנט (ג'ינה לולובריג'ידה), ציירת איטלקייה ופעילת ציבור. הם מתאהבים מיד ונישאים בנישואי בזק. האופי שלהם שונה, טוני היא אימפולסיבית ונוטה להתלהב וקרטר יותר סולידי ומנומס. הם רבים כל הזמן וטוני זורקת עליו חפצים עד שהוא נמלט מלונדון וממשיך את עיסוקיו בנפט בעיקר עם ערבים. כעבור שבע שנים הם נפגשים שוב בלונדון במטרה לממש את הגירושין. לטוני יש כעת בן זוג, הארי ג'ונס (אדוארד ג'אד). קרטר מלווה במנהל יחסי הציבור של התאגיד, ריצ'רד ברומוול (גיג יאנג). בפגישה הראשונה שלהם אצל עורך הדין מתבונן קרטר בטוני ומתאהב בה מחדש ומתחיל לחזר אחריה והיא נענית לו לדאבונו של הארי. מנהל התאגיד, ג'.ל. סטיבנס (הווארד סט. ג'ון) מתקשר לקרטר ומודיע לו על רצונו למנות אותו למנהל קשרי החוץ של התאגיד עם משכורת שמנה ורכב יוקרה. קרטר מופתע לטובה אבל ברומוול אומר לו כי הבוס לא מעוניין שבתפקיד זה יעמוד גרוש אלא אדם סולידי בעל משפחה וממריץ בו לבטל את תהליך הגירושין. טוני ממשיכה בפעילות לזכויות האדם ומארגנת הפגנה גדולה בשגרירות ארצות הברית נגד הכוונה לאסור הצגת פסל של פסל איטלקי אינו "צנוע". טוני מתכוונת להגיע לשגרירות בבגד גוף חושפני על סוס לבן כמו ליידי גודייבה ולמסור שם איגרת תקיפה לשגריר. הבעיה היא שבאותו הזמן יגיע למקום גם מנהל התאגיד ותפרוץ שערורייה. קרטר קונה פרחים ורוצה לשלוח לטוני. הוא נכנס לחנות "משלוחים" אך לא מבין שזה משרד לקברנים והקברן (טרי תומאס) משתתף בצערו ומציע לו ארונות... קרטר וברומוול מכינים תוכנית בו נוסע קרטר למקום מסוכן ומבקש מטוני שתלווה אותו, כל זה כדי שלא תשתתף בהפגנה. הארי מטרפד את התכנית ומגלה לטוני את המזימה והיא רוכבת על הסוס לשגרירות ומחוללת מהומה בה היא נעצרת עם קרטר. הם עומדים למשפט על הפרעה לציבור. קרטר מודה כי הוא אשם וכי הוא מתפטר מהתאגיד כי הוא אוהב את טוני. היא מתאהבת בו שוב והם חוזרים ביחד והבוס שהחליט בתחילה לפטר אותו, מקבל אותו שוב. "גירושין נוסח אמריקה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "גירושין נוסח אמריקה", באתר נטפליקס "גירושין נוסח אמריקה", באתר AllMovie (באנגלית) "גירושין נוסח אמריקה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "גירושין נוסח אמריקה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון לגירושין נוסח אמריקה, באתר יוטיוב גירושין נוסח אמריקה, באתר ארכיון המדינה
לא רק בלונדינית 2

לא רק בלונדינית 2 (באנגלית: Legally Blonde 2: Red, White & Blonde) הוא סרט קומדיה אמריקאי מ-2003 המהווה סרט המשך לסרט "לא רק בלונדינית". אל וודס מעוניינת שברוזר, כלב הצ'יוואווה שלה ייתאחד עם אמו מכיוון שהיא מעוניינת להזמין את אמו לחתונה שלה עם אמט. היא שוכרת בלש על מנת למצוא את אמא שלו. היא מגלה שהבעלים של האמא הם C'est Magnifique, חברת קוסמטיקה המשתמשת באמו על מנת לבצע בה ניסויים. היא מגלה שמשרד עורכי הדין בו היא עובדת מייצג חברה זו. היא רבה עם הקולגות שלה לעבודה על מנת שהחברה תפסיק להיות מיוצגת אצלם ולאחר מכן היא מתפטרת. היא מחליטה לעזוב את בוסטון ועוברת לוושינגטון הבירה. היא נסערת כשהיא מגלה שאמו של הכלב נמצאת במעבדה לניסוי באיפור ומחליטה לשמש כ"הקול של מי שאינו יכול לדבר" ולנסות להוציא מחוץ לחוק ניסויים בבעלי חיים. בניגוד לסרט הקודם, הסרט זכה לביקורות שליליות עם יציאתו ב-2 ביולי 2003 בארצות הברית. הסרט קיבל 37% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes מתוך 157 ביקורות, בביקורת באתר נכתב: "בדיחה על בלונדינית היא פחות מצחיקה בפעם השנייה בסביבה". באתר Metacritic הסרט קיבל 47 מתוך 100 המבוסס על 39 ביקורות. באתר אנטרטיינמנט ויקלי הסרט זכה במקום ה-21 ברשימת "25 סרטי ההמשך הגרועים שאי פעם נוצרו". הסרט יצא לאקרנים יומיים לפני 4 ביולי והרוויח 40 מיליון דולר. בסוף הסרט הרוויח 90 מיליון דולר בארצות הברית והפך להצלחה. אתר האינטרנט הרשמי של לא רק בלונדינית 2 "לא רק בלונדינית 2", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "לא רק בלונדינית 2", באתר נטפליקס "לא רק בלונדינית 2", באתר AllMovie (באנגלית) "לא רק בלונדינית 2", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "לא רק בלונדינית 2", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "לא רק בלונדינית 2", באתר Metacritic (באנגלית) "לא רק בלונדינית 2", באתר אידיבי "לא רק בלונדינית 2", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) לא רק בלונדינית 2 במסד הנתונים של Rotten Toamtoes "Legally Blonde 2: Red, White & Blonde". Metacritic. נבדק ב-24 במאי 2020. {{cite web}}: (עזרה) Nashawaty, Chris (2007-12-22). "The 25 Worst Sequels Ever Made". Entertainment Weekly.
באר שבע (פירושונים)

האם התכוונתם ל... באר שבע – עיר בצפון הנגב הפועל באר שבע – מועדון כדורגל ישראלי עיריית באר שבע קרב באר שבע – קרב מכריע במהלך המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה תיאטרון באר שבע – תיאטרון ישראלי השוכן בבאר שבע תל באר שבע – גן לאומי הנמצא באזור המפגש של נחל חברון עם נחל באר שבע, מזרחית לעיר באר שבע באר שבע (ספר) – פירוש לתלמוד וספר שו"ת מאת רבי יששכר בר איילנבורג באר שבע הגלילית – יישוב קדום בגליל גלידה באר שבע
טיסבץ'

טיסבץ' (בהונגרית: Tiszabecs) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג על גדות נהר טיסה שבצפון מזרח הונגריה. הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-12. יהודים חיו בטיסבץ' בתקופות זמן שונות. ליד בית העלמין המרכזי קיים בית קברות יהודי ישן. בדף הקהילה שנכתב במסגרת מפקד קהילות הונגריה כתבו התושבים כי קיימים בכפר 62 יהודים ורב הקהילה הוא הרב של פהרגיארמט. בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה. טיסא-באץ', בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 178. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944) מדיה וקבצים בנושא טיסבץ' בוויקישיתוף נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי בית הקברות היהודי בטיסבץ' דף הקהילה של טיסבץ' במפקד קהילות הונגריה תיעוד יהודי טיסבץ' שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
הגרעין הפאראוונטריקולרי

הגרעין הפאראוונטריקולרי (באנגלית: Paraventricular nucleus ובראשי תיבות PVN) הנמצא במוח, הוא צביר תאי עצב בהיפותלמוס המייצר הורמונים ומוליכים עצביים ובהם וזופרסין ואוקסיטוצין. זו קבוצה של נוירונים שמתעוררת לפעולה בעקבות שינויים פיזיולוגיים, ובכללם לחץ. הגרעין הפאראוונטריקולרי נמצא סמוך לחדר השלישי במוח. הוא נמצא באזור הפריוונטריקולרי. אין לבלבל בין הגרעין הפאראוונטריקולרי לבין הגרעין ההפריוונטריקולרי, שנמצא מדיאלית יותר, מתחת לחדר השלישי. ה-PVN מרושת בכלי דם רבים ומוגן על ידי מחסום דם־מוח, למרות שהתאים הניאנדונדוקריניים מתפשטים לאתרים מעבר למחסום הדם-מוח. מדיה וקבצים בנושא הגרעין הפאראוונטריקולרי בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טיסצ'צ'ה

טיסצ'צ'ה (בהונגרית: Tiszacsécse) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג על גדות נהר טיסה שבצפון מזרח הונגריה בסמוך לגבול עם אוקראינה. בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית טיסצ'צ'ה קטנה בעשרות השנים האחרונות, מ-303 תושבים בשנת 1990 עד 213 תושבים בשנת 2020. הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-12. יהודים חיו בטיסצ'צ'ה בתקופות זמן שונות. בחצר של בית פרטית בכפר קיימות שלוש מצבות שהיו שייכות לבית קברות יהודי בכפר בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא טיסצ'צ'ה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טיסצ'צ'ה (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי בית הקברות היהודי בטיסצ'צ'ה תיעוד יהודי טיסצ'צה שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
אימרה סקיי (פסנתרן)

אימרה סקיי (בהונגרית: Székely Imre; מטיובו כיום אוקראינה, אז ממלכת הונגריה, 8 במאי 1823 – בודפשט, 8 באפריל 1887) היה פסנתרן, מלחין יהודי-הונגרי. אימרה סקיי נולד במשפחה יהודית בזקרפטיה. הוא היה תלמידו של יוז'ף מרקל. כבר כאמן צעיר, בשנת 1836, הופיע ב"שעשועי הקול" של הקזינו הלאומי בבודפשט. בראשית שנות ה-40 של המאה ה-19 הוא היה המורה למוזיקה של משפחת טלקי (משפחת אצולה ותיקה שהחזיקה בתואר רוזן מטעם הקיסרות הרומית הקדושה מאז 1697) בדיומרה (Gyömrő) ובשנת 1845 הציג את עצמו גם כמלחין בקונצרט בתיאטרון הלאומי של בודפשט. בשנת 1846 נסע לטרנסילבניה ולאחר מכן לחו"ל. במהלך נסיעותיו בחו"ל הוא שהה בפריז עם אדה רמני בשנת 1847 והתגורר בלונדון תקופה ארוכה יותר, שם הופיעו גם יצירותיו. הוא חזר לפשט בשנת 1852 ושב ללונדון לתקופה קצרה. בשנת 1853 התיישב לצמיתות בפשט. הוא היה המורה הפרטי של ילדי הארכידוכס אלברכט, דוכס טשן ומשנת 1879 ועד מותו היה מורה לפסנתר ב"מוזיקה הלאומית". בעיקר יצירות לפסנתר: קטעי "מוזיקת סלון" (אידליות הונגריות, חלומות בהקיץ הונגרים) פרפרזות אטיודים יצירות קונטרפונט (למשל 15 המצאות, פרלודים ופוגות הונגרים) יצירה תזמורתית אחת או שתיים מוזיקה קאמרית וקונצ'רטו לפסנתר לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1969 יאנוש קירי: ביוגרפיה של אימרה סקיי (פסנתרן) (1823-1887), רשימת חלומות בהקיץ הונגרים ויצירותיו האחרות. עבודת דוקטורט (DLA), באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט, 2015. לקסיקון מוזיקלי ברוקהאוס-רימן. עורך דלהאוס, קרל ואגנברכט, הנס היינריך. המהדורה ההונגרית מהדורה. אנטאל בורונקאי, הוצאת מוזיקה, 1985-1983. לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. אימרה סקיי לקסיקון מוזיקלי הונגרי. מדריך אנציקלופדי. ערך וכתב יוז'ף שאג. 1880. לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. עורך ראשי. לאסלו מרקו. מועדון ספרים הונגרי בנצה סאבולצ'י-אלדאר טוט: לקסיקון מוזיקלי I-III. מהדורה חדשה מתוקנת. עורך ראשי. ד"ר. דינש ברטה, עורכת מרגיט טוט. חברת הוצאת מוזיקה, 1965. מדיה וקבצים בנושא אימרה סקיי בוויקישיתוף
מאון (ספרד)

מאון (בקטלאנית: Mahón), המוכרת גם בשם מאו (בקטלאנית: Maó), היא הרשות המקומית השנייה בגודלה במנורקה, האיים הבלאריים, ספרד. באזור הרשות המקומית, נמצאים נמל התעופה מנורקה (אנ') ורציף פורט מאון (אנ'). גבינת מאון (אנ') נקראת על שם הרשות המקומית. העיר נקראה במקור "מגן" או "מג", על שם מאגו ברקה. הרשות המקומית נמצאת כ-143 ק"מ מבירת האיים הבלאריים, פלמה דה מיורקה, וכ-682 ק"מ מבירת ספרד, מדריד. איטליה קרביה (אנ'), איטליה מדיה וקבצים בנושא מאון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מאון Mahón · Balearic Islands, Spain, Mahón · Balearic Islands, Spain (באנגלית) Jenkins, Steven. 1996. Cheese Primer. New York: Workman Publishing Company, Inc. 186-188. נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפִניקיות - אוסף שיָרי ספרות כנען, דביר, תש"ב, עמ' 151 Coordinate Distance Calculator, boulter.com Coordinate Distance Calculator, boulter.com "Valores Climatológicos Normales. Menorca / Aeropuerto". בנובמבר 2015. ארכיון מ-2021-01-19. נבדק ב-2021-06-03. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרד ובנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.