ברית הכהונה

במונחי התורה וחז"ל, ברית הכהונה עם בית אהרן היא ברית נצחית של עבודות הכהונה שנתן הקדוש ברוך הוא לאהרן ופינחס וזרעם הכהנים אחריהם. ברית זו תקפה גם לאחר גניזת ארון הברית ושמן המשחה, חורבן בית ראשון וגם לאחר ביטול רוב עבודות הכהונה עם חורבן בית שני. במקרא, הברית מכונה גם "ברית מלח עולם" או בשם "חוקת עולם", ביטויים שמסמלים כריתת ברית מוחלטת ואמינה. בדברי חז"ל, הובאה "ברית הכהונה" כאחת מחמשה עניינים שעליהם נכרתו ברית. הרמב"ם, בספרו משנה תורה, מסביר שיעקב אבינו הבדיל את בנו לוי משאר בניו, ופיקד עליו ללמד ולהורות דרכי עבודת השם ומצוות אברהם אל אחיו. הוא גם ציווה לבניו שישמרו על הסדר זה שיתקיים אצל בני לוי בהמשך הדורות. אודות הרקע שבו בחר יעקב את בנו לוי לתפקיד הקודש מופיע במדרשי חז"ל[דרוש מקור]. תרגום יונתן בן עוזיאל מספר שכשעבר יעקב את נחל יבוק בדרכו מבית לבן הארמי, פגשו מלאך שדרש ממנו את המעשר שהבטיח לתת לקדוש ברוך הוא טרם יציאתו מארץ ישראל. המלאך תבע ממנו לעשר אחד מבניו והוא מיד הפריש ארבעה הבכורים: ראובן בכור לאה, יוסף בכור רחל, גד בכור זלפה, דן בכור בלהה. נשאר עם שמונה. התחיל למנות מבנו שמעון וגמר השאר והתחיל שוב משמעון עד שהגיע ללוי. במדרש, מובא שעמרם בן קהת בן לוי היה המנהיג הרוחני של קהל בני יעקב בגלות מצרים. התמנות זו, ירש בכורו אהרן אחריו. אהרן, כמנהל החיים הרוחניים של בני ישראל בעת עבדותם במצרים וגם אחרי ביאת משה וגאולת העם מעבדותם, היה מוכר בעיני העם כמורה הוראה, כאיש חסד, וכמטיל שלום בין בעלי ריב. עד עת בחירת אהרן לכהן הייתה מוסכמת בציבור הישראלי, שכמו כל מקצוע ועסק אשר יש אנשים שמוכשרים לעבודתם הפרטית למיניהם - שהאיש הנבחר לעבודת האלהות הנהו הבכור הפטר רחם, שהוא רצוי באישיותו יותר מכל סוגי בני אדם ומסוגל בטבעו להצלחה בעבודת הכהונה כשליח ציבור. ואכן, בעת יציאת ישראל ממצרים היו הבכורים נבחרים לעסוק בהעלת קרבנות בכוונה להפעיל תקשורת בין האל להציבור. לפי משמעות "תרגום רב יוסף" לספר דברי הימים, הייתה הכהונה גדולה נחלתם של בני ראובן, עד חטא העגל אז הועברה הכהונה אל אהרן ובניו. לפי מסורת התורה, בעת חטא העם בעשיית העגל ביקש ה' להשמיד את עם ישראל. אבל, במעמד תפילת משה ונקמת בני-לוי מגורמי החטא, שכך תוקף אף הבורא ונשאר בפשרה יחסית. אולם, עקב החרון הגדול החליט הבורא שלא עוד תתקיים עבודת הכהונה עם בכורי כל משפחה בנפרד אלא יועבר כללות הכהונה מהם ויתרכז בתוך משפחה יחידה בתורת ירושה ונחלה מאב אל בנו. ככל הנראה, הבחירה באהרן לעבודות הכהונה הייתה החלטת חד-צדדית - בלתי הסכמת הקהל. החלטה זו לא התקבלה על דעת חלק גדול מהקהל, ולא עבר הרבה זמן עד שהתקומם בהתנגדות ניכרת, התקוממות שכללה התנגדות קרח ועדתו ובני המרי שהתלוננו אחריו. למרות זאת, לפי דעתו של הכלי יקר, זכות הכהונה ניטלה מהבכורים מיעקב אבינו בעצמו בעת שחטא לו ראובן בכורו. לפי הכלל שאין דרך של הקדוש ברוך הוא ליטול מתנה שנתן יש מסבירים שלעולם לא נתן הקדוש בורך הוא את עבודות הכהונה אל הבכורים, אלא בני אדם בעצמם קבעו מנהג זו וכתוצאה מכך אין קפידה שהקדוש ברוך הוא יבחר את הכשר בעיניו לשרתו בקודש. למרות החטא החמור של הקרבת קרבנות אל עגל הזהב - עבודה זרה, הבכורים נשארו בקדושתם. וזאת כי הבכורה לוקחת לעצמה אחת מהחמש מקומות בתורה שאמר הקדוש ברוך הוא המילה "לי". פרשני המדרש מסבירים כי אף על גב שהבכורים נדחו מעבדות הכהונה מחמת חטאם לא פקעה קדושתם לגמרי כי הם זקוקים להיפדות - לצאת מקדושתם. בנוסף, יש מסבירים כי הבכורים נשארו בקדושתם בזאת שהם חייבים להיות בקיים בתורה ולעסוק בתלמודה כל ימי חייהם יותר משאר העם. בעת הקמת המשכן ציווה הקדוש ברוך הוא את משה לקרב את אהרן ובניו לכהן לו כתנאי להשראת שכינתו במשכן ובתוך העם: ”ואת אהרן ואת בניו אקדש לכהן לי ושכנתי בתוך בני ישראל והייתי להם לאלהים וידעו כי אני ה' אלהיהם אשר הוצאתי אתם מארץ מצרים לשכני בתוכם..” (שמות, כ"ט, מ"ד–מ"ו). עם הנראה שאהרן הכהן מצד עצמו היה ראוי לזכות הכהונה במדרש כתוב שאין כהונת אהרן - מצד עצמותו ואישיותו - רצויה מאת הקדוש ברוך הוא אלא דווקא על ידי תמיכת משה שחינכו והכניסו לעבודתו זו. פרשני התורה הלכו איש כפי דרכו להבהיר טעם להחלטת הקדוש ברוך הוא להעביר את עבודת הכהונה אל אהרן ובניו. מתוך הפרשנים, יש מסבירים, כי החלטת הקדוש ברוך הוא לרכז את הכהונה במשפחה יחידה היא כדי שאבי המשפחה ילמד את בניו עבודות הכהונה, והבנים יגדלו תוך בית שכולו בנוי ומשוקע מסביב לרעיון עבודות הכהונה, - למען יצליחו בעבודת הכהונה, דבר שבלתי אפשרי עם הבכורים, כי ייתכן שבכור ייוולד לאב שאיננו בכור לגמרי. בנוסף, יש מסבירים שכבר מקדם נבחר והוקדש בן אחד מבניו של יעקב אבינו על ידיו לעבודת הקודש. בתוספתא מבואר הרעיון שריכוז עבודת שימוש המלך בקבוצת אנשים מצומצים נחשב כשבחו של מלך. תרגום הירושלמי מסביר את בחירת אהרן בגלל זכות יוכבד ומעשיה, שהצילה ילדי ישראל הזכרים מגזר דין מוות שהטיל פרעה על העבריים. המדרש רבה מסביר שבזכות שקהת זכה להיות מטועני הארון ואהרן בעצמו היה הבכור מבין נכדיו זכה לעבודת הכהונה ולהיקרא קודש קודשים. בנוסף, יש פרשנים שהסבירו שאהרן הכהן בעצמו - ובניו אחריו - הם נבחרו לעבודת הכהונה מאת בריאת העולם. הספורנו בפירושו על מילי התורה ולעמוד לפני העדה לשרתם מסביר שאחת מכוונות בחירת שבט לוי הייתה להקניט את העדה על השתתפותם בחטא העגל. התורה - שקרואה תורה נצחית, אוסרת על "איש זר אשר לא מזרע אהרן" מלהקטיר את קטורת הסמים על מזבח הפנימי, וגם מזהירה את בני אהרון לשמור בקפדנות על קדושת המזבח ולמנוע קריבת זר אליה. התורה גם קוראת לברית הכהונה "ברית כהונת עולם". בנבואת מלאכי מסופר אודות הופעתו הפתאומית של הקדוש ברוך הוא אל ירושלים ואל בית המקדש ועיסוקו המיידי לטהר את משרתיו בני לוי; הנני שולח מלאכי ופנה דרך לפני ופתאם יבוא אל היכלו האדון אשר אתם מבקשים ומלאך הברית אשר אתם חפצים..וישב מצרף ומטהר כסף וטהר את בני לוי וזקק אתם כזהב וככסף והיו לה' מגישי מנחה בצדקה וערבה לה' מנחת יהודה וירושלם כימי עולם.. — ספר מלאכי, פרק ג', פסוקים א'–ד' בדברי חז"ל מתוארה ברית הכהונה כאחת מחמשה בריתות הנאמרות בתורה, וגם נימנית עם שש ברכות מיוחדות שעתיד הקדוש ברוך הוא להחזיר לעם ישראל. גם מונים את כהונת אהרן ובניו כאחד מהחמשה מקומות בתורה שאמר הקדוש ברוך הוא את המילה לי - מילה שמסמנת בחירה עולמית. חז"ל גם מסבירים שלעתיד לבוא לא יצטרך אהרן ובניו להימשח שוב פעם לעבוד במקדש אלא המשחתם בדור המדבר נחשבת כעדיין בתוקפה. הספרא והתלמוד ירושלמי מסבירים שלא ניתן לומר שכמו שנפסלו הבכורים ייפסלו גם הכהנים לעתיד לבוא, אלא הכהונה היא נכס נצחי של זרע אהרן. בתלמוד בבלי, מתבטאת נצחיות ברית הכהונה עם זרעו של אהרן בכך שלעתיד לבוא יופיע אהרן בעצמו ויתנו לו תרומות. בתוספתא, מסופר שבעת שגנז יאשיהו את ארון הברית גנז עמו את מקלו של אהרן (עם שקדיה ופרחיה). נוסף להביטוי התורני ברית כהנת עולם, מובא בדברי חז"ל גם מובא שכשהקדוש ברוך חולק גדולה לאדם הוא גדולה נצחית, ולא יועבר את עבודת המקדש משבטו של לוי כמו שהועבר העבודה מן הבכורות. על החזרת הביטוי (שלשה פעמים) של המילים וכהנו לי מבאר הבעל הטורים כסימן שיעבדו בני אהרן בבית השלישי. אולם מובן מפירושו של בעל הטורים שהכהונה לא תחזור לבית אהרן עד אחר ביאת המשיח. בעת חורבן בית ראשון, התלמוד מספר שעלו פרחי הכהונה - עם מפתחות ההיכל בידם- לגג ההיכל ואמרו: "ריבונו של עולם, הואיל ולא זכינו להיות גזברים נאמנים, יהיו המפתחות מסורים לך". משסיימו את דבריהם, זרקו את המפתחות כלפי מעלה. יצאה כעין פיסת יד מהשמים וקיבלה את המפתחות, והם קפצו ונפלו לתוך האש. כהמשך לחורבן הבית וביטול עבודות הכהונה אשר בתוכה - וגם הפסקה לממשלת מלכות בית דוד - קמה דוברים בעם והכריזו שמאס הקדוש ברוך הוא בשתי המשפחות הללו - בית אהרן ובית דוד, וכפי שמסופר בספר ירמיהו; ”הלא ראית מה העם הזה דברו.. שתי המשפחות אשר בחר השם בהם וימאסם” (ירמיהו, ל"ג, כ') כתגובה לטענה זו ניבא ירמיהו ששייכות ברית הכהונה אל בית אהרן היא נצחית ולא ימוט לעולם, ועוד יחזרו הכהנים למעמדם ביתר שאת; ”כה אמר השם, אם תפרו את בריתי היום ואת בריתי הלילה ולבלתי היות יומם ולילה בעתם.. גם בריתי תופר..את הלוים הכהנים משרתי ..אשר לא יספר צבא השמים ולא ימד חול הים כן ארבה ..את הלוים משרתי אתי” (ירמיהו, ל"ג, כ'), נבואה זו, קישר ירמיהו הנביא עם עצם קיומו של עם ישראל; ”אם ימשו החקים האלה מלפני נאם ה' גם זרע ישראל ישבתו מהיות גוי לפני כל הימים” (ירמיהו, ל"א, ל"ה). יש מסבירים שנבואה זו לא נתקיימה כלל בימי בית שני, אלא היא כולה נבואה על כהונת בית אהרן בבית המקדש השלישי ומלכותו של המשיח מבית דוד, כנבואת ירמיהו ”אָז תִּשְׂמַח בְּתוּלָה בְּמָחוֹל וּבַחֻרִים וּזְקֵנִים יַחְדָּו ..וְרִוֵּיתִי נֶפֶשׁ הַכֹּהֲנִים דָּשֶׁן וְעַמִּי אֶת טוּבִי יִשְׂבָּעוּ נְאֻם ה'” (ירמיהו, ל"א, י"ב–י"ג). בספר יחזקאל מופיעה נבואה מחודשת שלא נמצאת בשאר כתבי קודש. הנביא יחזקאל מנבא שבבית המקדש השלישי יכהנו הכהנים בני צדוק לכל ענייני הקרבת חלב ודם על המזבח, וגם יזכו ללשכה מיוחדת בין שאר לשכות המקדש. וכל זאת בזכות שלא נכנעו לעבוד עבודה זרה בעתים ששאר העם - ואפילו שאר הכהנים - נכנעו לעבודה זו. אף על פי שבדמות המקראית ברורה שהכהונה היא נחלתו של בית אהרן, בכתבי רבי חיים ויטל מובא מתורת רבו רבי יצחק לוריא מסופר שבזמן העתיד לבוא יזדככו הנשמות שהם משורש של קין שהם נשמות בכורי ישראל והלויים, ויזכו לעבוד בבית המקדש השלישי. הנחה זאת מבוססת על מאמר הקדוש ברוך הוא אל קין אם תטיב שאת, כלומר שכשתטיב מעשיך תזכה לכהונה הנקראת שאת. גם בעל התניא מצטט את אותו הרעיון והרעיון נשנה ביד בנו אדמו"ר האמצעי ונשלש על ידי אדמו"ר הצמח צדק. וכך גם מסביר האור החיים, רבי חיים בן עטר על אמירת יעקב אבינו אל בנו ראובן בכורי אתה - שלעתיד לבוא יעבדו הבכורים עם הכוהנים במקדש. כמו כן, בעל ספר סמוכים לעד (איתמר הכהן) כותב שלעתיד לבוא יתוקן חטא העגל וישתתפו הבכורים עם הכהנים בעבודת המקדש. לפי פירושו של יונתן אייבשיץ הכהנים בני צדוק יהיו כהנים גדולים ובכורי ישראל ישמשו ככהנים הדיוטים. יש הסבורים כי אין להבין את דברי רבי יצחק לוריא וסיעתו - שהבכורים ישמשו ככהנים בבית השלישי - כפשוטם, וזאת כי הבנה כזו סותרת לעשרות הבנות "פשוטו של מקראות" ומאמרי חז"ל. על מנת לשלב חידוש קבלי זה עם פסוקי התורה ומאמרי חז"ל הנפוצים, יש שהסבירו שמאמרי חלק הנסתר שבתורה מחדשות שכוחות רוחניות עליונות הנקראות בשם סטרא דגבורה ייכנסו אל תוך רוח נשמתם של הכהנים מזרע אהרן, ובכוחות אלו יעבדו הכהנים. אמנם, מפירוש אור החיים לספר שמות נראה שסובר רבי חיים שלעתיד לבוא יתוקן חטא העגל באופן שבכורי ישראל יעבדו בעבודות הקלות שבמקדש, וכהמשך הסבר זו יש מסבירים את הכוונה ש"לעתיד עבודה יחזור לבכורות" - שהבכורים ישתתפו לעתיד לבוא בעשיית העבודות במקדש הכשרות בזר. לפי פירוש הרד"ק לספר יחזקאל, לעתיד לבוא ייתכן שישרת יחזקאל הנביא (הכהן) ככהן גדול שתי דוגמאות: "וחגרת אתם אבנט אהרן ובניו וחבשת להם מגבעת והייתה להם כהנה לחקת עולם" - שמות, כ"ט, ט' וכן ברית הכהונה גם מבוטא במילים עד עולם "ויבדל אהרן להקדישו קדש קדשים הוא ובניו עד עולם להקטיר לפני ה' לשרתו ולברך בשמו עד עולם" - דברי הימים א', כ"ג, י"ג. מדרש הנעלם לזוהר חדש דף ד עמוד ב ועוד רמב"ם הלכות עבודה זרה א, טו? תרגום יונתן לבראשית, ל"ב, כ"ה, פרקי דרבי אליעזר פרק ל"ז ד' שכט-ל, ראו גם מדרש תנחומא פרשת קרח פרק יב. היה בכור.-ב מדבר רבה ד' צ"ד, רשב"ם שמות, ט"ו, כ', רמב"ן שמות, ט"ו, כ', אבן עזרא שמות, כ"ד, י"ד, "ותיקח מרים הנביאה אחות אהרן".. הוא אחיה הגדול.. דרך הכתובים ליחס אל גדול האחים. אם שלפי המסורת הבכורות העלו קרבנות לא מצאנו ששרתו את העם בשאר ענייני עבודות הכהונה כענייני דת ונימוס. "ובחללו יצועי אביו נתנה בכרתו לבני יוסף..כי יהודה גבר באחיו ולנגיד ממנו" 'לוי הוה חסידא ולא חבו בעגלא ואישתקילת כהונתא רבתא מבנוי דראובן ומטולתהון מכלהון בוכריא ואתיהיבת לאהרן ובנוי ומטרת קודשא לליואי' - דברי הימים א', ה', א'–ב'. הספורנו לספר דברים, י', ח' על הפסוק "בעת ההיא הבדיל" מסביר שמשה ניסה לשכנע הקדוש ברוך הוא שיישאר את הכהונה עם בכורי ישראל, אך לא הצליח יותר מזה שהקדוש ברוך הוא לא ישחית את בני ישראל לגמרי אמר רבי לוי שבר ה' מטה רשעים (ישעיה, י"ד) - אלו הבכורות, שהקריבו לעגל תחילה - תלמוד ירושלמי מסכת מגילה א יא (דף יד:). כך מנסח הספרא על הפסוק "(חזה התנופה ואת שוק התרומה) לקחתי מאת בני ישראל"(ויקרא, ז', ל"ד): ראויים היו לישראל, וכשנתחייבו ניטלו מהם וניתנו לכהנים. יכול כשם שנתחייבו נטלו מהם, כך אם זכו ינתנו להם, תלמוד לומר "ואתן אותם לאהרן הכהן ולבניו לחק עולם" - נתונים לכהן מתנה לעולם - ספרא חלק א דף שמג (דפוס "התורה והמצוה" להמלבי"ם). שתי דוגמאות לסוברים כך: רמב"ן במדבר, ט"ז, ט"ז, ש"ך על התורה חלק א דף תקמו. לפי המסופר בפרשת קרח "כי אות היא לבני מרי..". כי עלית משכבי אביך על כן אינך ראוי לכהונה כי הכהונה ענינה להשרות השכינה בבית המקדש שנקרא משכבי אביך שבשמים..ואתה גרמת סילוק השכינה על ידי מעשה בלהה על כן אינך ראוי לכהונה.. נקט משכבי לשון רבים כי שלשה מקדשים יהיו לעתיד חוץ ממשכן - כלי יקר בראשית, מ"ט, ד'. אין ראוי למלך המלכים למי שנתן מתנה להעבירה ממנו (עניית אות אלף להקב"ה למה לא באת לבקש שיבראו בו עולמו) - זוהר חדש, רות, דף פח:. וכן בגמרא: משמיא יהבי יהבי, מישקל לא מישקלי. (כל מקום שנאמר לי) אינו זז לעולם לא בעולם הזה ולא לעולם הבא..בבכורות כתיב "כי לי כל בכור" - ויקרא רבה ב ב. פירוש "עץ יוסף" ופירוש ה"מהרי"פ" לויקרא רבה ב ב. ש"ך על התורה. חזקוני על התורה ראו רמב"ם (המסומן לעיל) הלכות עבודה זרה א:טו. רבי נחמיה אומר ..שאין שבחו של מלך להיות שנים עשר משמשין אותו אלא שנים עשר משמשין את האחד והאחד משמש את המלך - תוספתא בבא בתרא ב:ד,(ובפירוש החסדי דוד שם). "ויהי כי יראו המילדת את האלהים ויעש להם בתים" מתרגם: "..מרים נסבת כליל דמלכותא ויכבד נסבת כליל כהונתא רבתה" - תרגום ירושלמי שמות ב:כא בכורי הלוים לא טעו בעגל נתנה הכהונה לאהרן שהיה בכור ..והלא גרשון היה בכור? ..הקדים.. קהת.. לפי ש.. היה מטועני הארון..ושהוא קדש הקדשים ויצא ממנו אהרן הכהן שהוא קדש הקדשים - במדבר רבה ו ב כך ניסח בעל הש"ך על התורה: "לא יאמרו כי קודם הייתה העבודה בבכורות ואחר שעשו העגל נפסלו וניתנה לאהרן, אינו כן אלא מהיצירה היא שלו בטבע מוטבע..ואין לה ביטול עולמית" - ש"ך על התורה חלק ב דף שנה ספורנו במדבר טז ט. י"ג עיקרי האמונה להרמב"ם. ספר במדבר, פרק י"ז, פסוק ה'. ספר במדבר, פרק י"ח, פסוק ז'. במדבר, פרשת פנחס לעתיד לבא אין הקב"ה נזקק אלא לשבטו של לוי מ"ט "וישב מצרף ומטהר כסף וטהר את בני לוי וזקק אותם (מלאכי ג)" ..כאדם שהוא שותה בכוס נקי - תלמוד ירושלמי מסכת יבמות ח, ג (ד' מט:). בחמשה עניינים נאמר ברית.. ברית מילה..ברית הקשת..ברית המלח..ברית היסורין.. ברית הכהונה שנאמר "והייתה לו ולזרעו אחריו ברית כהונת עולם" - מדרש הנעלם מתוך ספר "זוהר חדש" דף ד עמוד ב. עתיד הקב"ה ליתן שש מדות טובות..כהונה - מכילתא דרבי ישמעאל, פרשת יתרו א. כל מקום שנאמר לי קיים לעולם ולעולמי עולמים, בכהנים הוא אומר "וכהנו לי" (שמות כח)" - ספרי דף קסז. יכול יהיו אהרן ובניו צריכין לשמן המשחה לעתיד לבא, תלמוד לומר "זאת משחת אהרן ומשחת בניו". - ספרא חלק א (ספרא עם פירוש המלבי"ם) דף שמג. ראיין היו לישראל וכשנתחייבו ניטלו מהן וניתנו לכהנים יכול כשם שנתחייבו וניטלו מהן וניתנו לכהנים כך אם יזכו יחזירו להן תלמוד לומר "ואתן אותם לאהרן ולבניו חק עולם" מה מתנה אינה חוזרת אף אילו אינן חוזרין - ירושלמי יבמות ח ו -"(חזה התנופה ואת שוק התרומה)לקחתי מאת בנ"י (וזלד )" ראוים היו לישראל וכשנתחייבו ניטלו מהם וניתנו לכהנים יכול כשם שנתחייבו נטלו מהם כך אם זכו יינתנו להם תלמוד לומר "ואתן אותם לאהרן הכהן ולבניו לחק עולם" נתונים לכהן מתנה לעולם - ספרא ח"א דף שמג. תחיית המתים מן התורה שנאמר והרמיתם ממנו תרומת ה' לאהרן הכהן וכי אהרן לעולם קיים? ..עתידים ליתן לו תרומה.. - מסכת סנהדרין ורש"י שם. תוספתא למסכת סוטה יג ב רבי אלעזר אמר רבי חנינא בשעה שפוסקים גדולה לאדם פוסקים לו ולזרעו עד סוף כל הדורות שנאמר "לא יגרע מצדיק עיניו ואת מלכים לכיסא" (איוב לו:נא - מסכת זבחים דף קב. במדבר רבה ד, ח ובפירוש "אשד הנחלים" שם. בעל הטורים לשמות כח, א (מספרי בהעלותך יא טז) כך מנסח בפירושו על הפסוק "יזה שבע פעמים" ומקשרו לפסוק "כן יזה גוים רבים" (ספר ישעיהו, פרק נ"ב, פסוק י"ג)" ..כשיבוא מלך המשיח תחזור גם כן משפחת כהונה לעבודתה - בעל הטורים לויקרא, ט"ז, י"ד הכוונה על משפחות בית דוד ובית אהרן הגם שכתוב יעקוב - רד"ק ירמיהו, ל"ג, כ' (ובפסוק י"ח: "ולכהנים הלוים לא יכרת איש מלפני מעלה עולה ומקטיר מנחה ועשה זבח כל הימים" - ירמיהו, ל"ג, י"ח מכיוון שאז, לא חזרה המלכות לבית דוד וגם הכהונה לא הייתה בשלימותה. לשכתם מיוחדת בזאת שפתיחתה לכיוון צפון לעומת שאר הלשכות שפתיחתם לכיוון דורם כתבי האר"י חלק ז דף ר"מ, חלק י (שער הגלגולים) דף ק"ד ודף קנ"ג, ספר הגלגולים פרק כ"ג ד' יט טור א. לעתיד שהעולם יתעלה יהיו הם הכהנים וכמו שכתב האריז"ל על הפסוק "והכהנים הלוים", ספר התניא פרק נ (בסוגריים); העבודה לעתיד יהי' בבכורים - מאמרי אדמו"ר הזקן "ואת גביעי גביע הכסף" תקע"ב ; לעתיד דווקא הוא שיתעלו הגבורות והיינו דווקא אחר שנכנעו להחסדים - ליקוטי תורה פרשת קרח דף נ"ד ; מוכרח להיות צמצום קודם ההשפעת חסד וזה טעם שלע"ל יהיה הלויים כהנים - מאמרי אדמו"ר הזקן תקס"ו דף רסא; (כמקביל להנ"ל): "כהן שמום בו לא יגש אל הפרוכת ואל המזבח, ברם אכילת קדשים יכול לקיים כי נפשו בפנימיות (מ"ה דחכמה) היא בשלימות ויכול לכפר על הבעלים באכילתו שצ"ל בעמידה דהיינו ביטול במציאות של מ"ה דחכמה כמו שמו"ע אך מצד שנפגע בחיצון מצד פגימת הלבנה אינו יכול לקרב למזבח עד שימלא פגימת הלבנה ויהיה לו רפואה ג"כ" - מאמרי אדמו"ר הזקן על מאמרי רז"ל ד' רכט. לע"ל יהיה העבודה בבכורים ולא בכהנים - מאמרי אדמו"ר האמצעי בראשית דף שז: ; לע"ל יהיה בחי' הגבורות דאו"ח למע' מהחסדים דאו"י והוא הזדככות החומר בתכלית..והוא יתרון מעלת הזהב על הכסף שיהיה לע"ל וכן הלוים יהיו כהנים - מאמרי אדמו"ר האמצעי שמות חלק ב דף תרלא ; לעת"ל יבורר קו השמאל דגבו' דקדו' ויבוער רוח הטומאה לגמרי ..אז יהיה יתרון מעלה לגבו' ..על קו הימין דחסד עד שהלוים יהיו כהנים וכהנים לוים כיתרון מעלת הזהב על הכסף - מאמרי אדמו"ר האמצעי דברים חלק ב דף תתיא ; הבכור שייך לכהן מטעם הנ"ל דעכשיו והוא ימשל בך (אבל לעתיד..) - שם דף שטז ; (כמקביל לכל הנ"ל:) "בעוה"ב ותה"מ..יש מ"ד שגם אז אין המצות בטילות... ויהיה אהרן ובניו כהנים ויעבדו עבודות המקדש..כמ"ש ביומא (ה:).. בגדי כהונה כיצד מלבישן לע"ל יבא משה..יהיו במדריגה ..יותר מימות המשיח - מאמרי אדמו"ר האמצעי במדבר ב דף תשעו ספר הליקוטים חלק ב דף 304 (הובא ממקץ שדמ-688),יחזור להיות העבודה בבכורים..בכור שקדושתו מהאם יעלה מסביר את המילים בכורי אתה כנבואה שעתידה עבודת הכהונה לחזור אל הבכורות - אור החיים לבראשית מט:כח. אולם האור החיים - בפירושו לספר במדבר - מברר שעם החזרת הבכורות למעמדם לא ירדו בני לוי מהיות נחלתו של הקדוש ברוך הוא בקודש - אור החיים לספר במדבר ג, מה לעתיד בתחיית המתים שעתיד מלך המשיח לבא עם אדם הראשון והאבות כארז"ל שיחיה אותם ויבא עמהם, תחזור העבודה גם בבכורות משום שאז נתקן עון העגל - ספר סמוכים לעד דף י. אהבת יונתן הפטרת אמור. אגרות קודש של האדמו"ר מליובאויטש, חלק כג דף רע"ד בל תאמר כיון שנתפר עון העגל .. תחזור העטרה ליושנה ויעבדו הבכורות.. לזה אמר.. עבודת הלוים ..עבודה זו אינו אלא ללוים ..כל שבט לוי בין הכהנים בין הלוים - אור החיים שמות לח:כא כלומר כל עבודה חוץ מהארבע עבודות שהזר חייב עליו מיתה: זריקת הדם, הקטרת החלבים, ניסוך המים, וניסוך היין (משנה תורה הלכות ביאת מקדש ט, ג). יחזקאל..לעתיד יהיה הוא כהן גדול ואף על פי שיהיה אהרן שם או יהיה הוא משנה לו.-רדק יחזקאל מג:יט.