laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חזקה (קניין)

חֲזָקָה הוא מושג משפטי המתאר שליטה אפקטיבית בנכס, יהא זה נכס מקרקעין או נכס מיטלטלין. מושג החזקה נפרד ממושג הבעלות ותיתכן חזקה שאינה מלווה בבעלות. שכירות ועכבון הם סוגי חזקה כדין הנפרדים מן הבעלות. חזקה שלא כדין הנפרדת מהבעלות היא עקב גזל או גנבה. שיטות משפט שונות מקנות לחזקה חשיבות כה רבה, עד שידועה האימרה האנגלית העתיקה לפיה "החזקה היא תשע עשיריות מהחוק" ("Possession is nine points in the Law" או בלשון מודרנית יותר "possession is nine-tenths of the law"). במשפט הישראלי, ישנם מקרים מסוימים בהם חזקה רבת שנים במקרקעין מקנה בעלות. כאן יש להבחין בין טענה לבעלות מהותית בנכס, לבין הטענה שתקופת התביעה התיישנה, ולכן לא ניתן לתבוע את סילוק יד התופס מן הנכס. במקרה האחרון, ההתיישנות היא דיונית בלבד, והבעלות על הנכס נותרת של הבעלים המקוריים, אך הוא אינו יכול לפעול לקבלת החזקה לידיו. לפי סעיף 78 לחוק הקרקעות העות'מאני, מי שעיבד קרקע מסוג מירי במשך 10 שנים רצופות, זכה לבעלות עליה. במקרקעין לא מוסדרים לאחר 15 שנים יכול המחזיק לטעון להתיישנות, אך לא יוכל להרשם כבעלים במרשם המקרקעין. על פי סעיף 51 לפקודת הסדר מקרקעין, מי שמוכיח לפקיד ההסדר בעת ההסדר כי הוא מחזיק בקרקע מעבר לתקופת ההתיישנות, רשאי יהיה להרשם כבעליה. זכות זו נקראת במשפט "חזקת שנים". במקרקעין מוסדרים אין התיישנות, וגם מי שמחזיק בהם שנים רבות לא יזכה לקבל בעלות עליהם. קביעת המחזיק בנכס היא חשובה במגוון של הקשרים משפטיים. כך, למשל, מוקנות למחזיק בנכס מקרקעין, בפרק ב' של חוק המקרקעין, זכויות רבות שנועדו להגן על החזקתו, לרבות הזכות לנקוט בכוח לסילוק פולש. כן חשוב איתורו של המחזיק לצורכי חיוב בארנונה. על פי כללי הסמכות העניינית תביעות הנוגעות לחזקה במקרקעין (וכן תביעות הנוגעות לחזקה במיטלטלין הכרוכות בתביעות הנוגעות לחזקה במקרקעין), הן בסמכותו של בית משפט השלום. במשפט העברי, מהווה החזקה ראיה למחזיק בנסיבות מסוימות. על פי המשפט העברי כל אדם שהחזיק בנכס במשך שלוש שנים בידיעת הבעלים, ולא ערער הבעלים על חזקתו בבית-דין, ויש לו טענה מדוע הוא נמצא בנכס, הרי שהחזקה עצמה מהווה ראיה שהנכס בבעלותו. לפי המשפט העברי החזקה אינה מהווה דרך לקנות את הנכס, אלא רק להביא ראיה לבעלות על הנכס, ואם המחזיק מודה שלא הייתה כל הקניה אחרת (כגון על ידי כסף), הרי שאין בהחזקתו ממש. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי. בעלות, דף שער בספרייה הלאומית
אזור מרכז ומערב הונג קונג

מרכז ומערב הונג קונג (בסינית: 中西區) הוא תחום מנהלי בהונג קונג. אוכלוסייתו בשנת 2006 הגיעה ל-261,884 נפש. המרכז הוא האזור המסחרי של העיר, המערב הוא יותר אזור מגורים, והיה אחד מהאזורים המפותחים הראשונים בהונג קונג. שניהם ממוקמים בצדו הצפוני של האי הונג קונג. תחום המרכז היה האזור הראשון בו תוכנן פיתוח עירוני בהונג קונג. בו גם שכנה המושבה ההונגקונגית הראשונה בתקופת שלטון הבריטים - ויקטוריה סיטי, שהייתה אף עיר הבירה של הקולוניה באותו זמן. הבריטים החלו למכור את אדמות הונג קונג ביוני 1841, 6 חודשים אחרי הנפת הדגל הבריטי בפוססיישן פוינט (נקודת אחיזה - אזור במערב הונג קונג, בו עגנו לראשונה חיל הים הבריטי קודם לחתימת חוזה נאנקינג). 51 חלקות אדמה נמכרו, ו-23 בתי סוחרים (להקמת משרדים). באותו זמן רק שני רחובות אלבני נולה (כיום רחוב גרדן) וגלניליי נולה (כיום רחוב גלניליי) הוקצו לשימוש בריטי, שני רחובות אלו הוכרו כ"גבעה הממשלתית". ב-1857 הרחיבה הממשלה הבריטית את ויקטוריה סיטי, וחילקה אותה ל-7 תחומים, אשר כיום מוכרים כולם כאזור מרכז ומערב הונג קונג. האזור הוכר כאזור אירופי, עד שבשנת 1860 החלו גם סוחרים סינים לקנות נכסים באזור, באזור רחובות פוטינגר ווולינגטון. אזור המרכז היה אזור עסקים אירופי, בו הוקם לראשונה הבנק העולמי HSBC (בנק הונג קונג - שנגחאי). כשאזור המערב שימש אזור מסחרי לסוחרים הסינים. כשערך האזור גדל, נקבעה אספה בפברואר 1866 כדי ליסד את "כוח השמירה האזורי" של המשטר, להגנה על האזור הספיציפי. ב-1890 הגיעה אוכלוסיית התחום ל-200,000 תושבים רובם באזור ויקטוריה סיטי. מועצת התחום בהונג קונג, הוא בעיקר גוף מייעץ בממשלת הונג קונג עם אפשרויות מאוד מוגבלות. אפשרויותיהם מצומצמות לבניית וניהול פארקים עירוניים, פעילויות בידור, פעילויות תרבות ופיתוח תיירות. אחת לארבע שנים נערכות בחירות לראשות המועצה. הבחירות האחרונות התקיימו ב-23 בנובמבר 2003, למנהל שהתחיל ב-1 בינואר 2004. 15 חברי מועצה נבחרו, ו-4 מונו על ידי הממשלה. סנטרל (מרכז) Central 中環 מזרח הרמות האמצעיות Mid-Levels East 半山東 רחוב קסטל Castle Road 衛城道 פסגת ויקטוריה Peak 山頂 האוניברסיטה University 大學 קריית קנדי והר דייוויס Kennedy Town 堅尼地城 and Mount Davis 摩星嶺 קְוֻון לוּנְג Kwun Lung 觀龍 סַאי וַואן Sai Wan 西環 בֶּלְצֶ'ר Belcher 寶翠 שֵׁק טוֹנְג צוֹי Shek Tong Tsui 石塘咀 סַאי יִינג פּוּן Sai Ying Pun 西營盤 טוּנְג וַוה Tung Wah 東華 רחוב מרכז Centre Street 正街 רחוב מים Water Street 水街 במפקד האוכלוסין שנערך בשנת 2001, מנה התחום 261,884 נפש, ו-89,545 משקי בית. מבין 18 התחומים, אזור המרכז והמערב הוא השני מבחינת הכנסה למשק בית (25,350$HK לחודש) אחרי וואן צ'אי. מבחינת כמות האוכלוסין לפי משקי בית, היא השלישית הקטנה ביותר (2.8) אחרי וואן צ'אי ויאו צים מונג. שטחו הכולל של התחום הוא 12.4 קמ"ר. התחום כולל בתוכו את צידו הצפון מערבי של האי הונג קונג, ומוקף על ידי וואן צ'אי ממזרח, דרום הונג קונג מדרום, נמל ויקטוריה במערב. התחום אף כולל בתוכו את "אי ירוק" ו"אי ירוק קטן", שני איים לא מיושבים במערב הונג קונג. אזורים ממערב למזרח על גדות נמל ויקטוריה: קריית קנדי, סאי יינג פון, שֶׁנְג וַואן, מרכז (סנטרל) ואדמירלטי. מדיה וקבצים בנושא אזור מרכז ומערב הונג קונג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אזור מרכז ומערב הונג קונג אתר המועצה (באנגלית) Sanderson, Edgar. [1897] (1897) The British Empire in the Ninteenth Century: Its Progress and Expansion at Home and Abroad. Blackie publishing. No ISBN digitalized doc from Stanforf university
ענבי הגפן בענבי הגפן

ענבי הגפן בענבי הגפן (דבר נאה ומתקבל), היא אמרת חז"ל שהשתרשה בשפה העברית, ומתארת שידוך הולם בין גבר לאישה. מקור האמרה הוא בתלמוד: לעולם ימכור אדם כל מה שיש לו, וישא בת תלמיד חכם, וישיא בתו לתלמיד חכם, משל לענבי הגפן בענבי הגפן, דבר נאה ומתקבל; ולא ישא בת עם הארץ, משל לענבי הגפן בענבי הסנה, דבר כעור ואינו מתקבל. — תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף מ"ט, עמוד א' לפי פירוש המהרש"א, האמרה מכוונת גם כלפי זיווג בת כהן עם גבר כהן. המשמעות המילולית של הביטוי היא הרכבת זמורה משיח גפנים משובח ("ענבי גפן") בכנה משיח גפנים משובח, והאמרה מציינת שהכלאה זו מניבה פרי מוצלח - "דבר נאה ומתקבל". מופע נוסף של הביטוי קיים גם בילקוט שמעוני פרשת יתרו: "נשא אדם בת תלמיד חכם סוף שיהו בניו תלמידי חכמים. משלו משל ענבי הגפן בענבי הגפן". יש שפירשו את הביטוי כרומז על צאצאים מוצלחים מזיווג ראוי שכזה, משום שכשם שהגפן, קרי היין, ראוי וזוכה לברכה משל עצמו, המשמשת לרוב בטקסים דתיים, כך ראויים בניהם של אלו. על פי המצוין בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ד, עמוד א' שבנותיו של רב חסדא (שהיה כהן) לא נישאו לכוהנים; "..עיר אחת הייתה בארץ ישראל וגופנית שמה שהיו בה שמנים זוגות אחים כהנים נשואים לשמנים זוגות אחיות כהנות ובדקו רבנן מסורא ועד נהרדעא ולא אשכחו בר מבנתיה דרב חסדא דהוו נסיבן לרמי בר חמא ולמר עוקבא בר חמא ואע"ג דאינהי הוו כהנתא אינהו לא הוו כהני" ופי' המהרש"א שם, וז"ל "שהיו מדקדקים כ"כ ביחוס שכהן ישא כהנת, כדאמרינן פרק אלו עוברין 'בת כהן לישראל אין זווגן עולה יפה'. ואפשר שלכך נקרא העיר 'גופנית' על שם אשתך כגפן פריה וגו' כענבי הגפן בענבי הגפן"
מזרח הונג קונג

אזור מזרח הונג קונג (בסינית מפושטת: 東區) הוא תחום מנהלי בהונג קונג. בשנת 2000 מנתה האוכלוסייה 620,800 נפש. התחום ממוקם בצפון מזרח הונג קונג (ראו מפה), וכולל בתוכו את האזורים הנקודה הצפונית (North Point) הקטע המזרחי של מפרץ קוֹזוֶוי (Causeway Bay) מפרץ קְוַוארִי (Quarry Bay) שַאוו קֶה וַואן (Shau Kei Wan) הֶנְג פַה צ'וּאֶן (Heng Fa Chuen) צַ'אי וַואן (Chai Wan) משנת 2011 פועל באזור מרכז השואה והסובלנות של הונג קונג. אתר האינטרנט הרשמי של מזרח הונג קונג מזרח הונג קונג, ברשת החברתית פייסבוק
הרו ולאנדרוס

הרו ולאנדרוס (ביוונית: Ηρώ και Λέανδρος) הוא מיתוס יווני, המגולל את סיפורם של הרו, כוהנת לאלה אפרודיטה שהתגוררה במגדל-מצודה בססטוס, על גדת ההלספונטוס, ושל לאנדרוס - עלם מהעיר אבידוס אשר מעברו השני של המצר. לאנדרוס היה מאוהב בהרו, ומדי לילה חצה בשחייה את ההלספונטוס כדי לשהות במחיצתה. הרו הייתה מדליקה מנורה במרומי המגדל כדי להנחותו בדרכו. הרו נכנעה למתק שפתיו של לאנדרוס ולדבריו כי אפרודיטה, אלת האהבה, בזה לפולחנה של בתולה, ועל כן נאותה לתנות עמו אהבים. כך נמשך הדבר כל הקיץ. אך בליל חורף סוער אחד טלטלו הגלים את לאנדרוס, הרוחות כיבו את אורה של הרו, ולאנדרוס תעה בדרכו וטבע. כאשר גילתה זאת הרו, בצערה כי רב השליכה את עצמה ממרומי המגדל הימה ומתה גם היא. שירם של דן אלמגור ומשה וילנסקי "מגדלור" מבוסס על אגדה זו. מדיה וקבצים בנושא הרו ולאנדרוס בוויקישיתוף הרו ולאנדרוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דרום הונג קונג

אזור דרום הונג קונג הוא תחום מנהלי בהונג קונג. אוכלוסייתו בשנת 2000 הגיעה ל-282,400 איש. אַבֶּרְדִין Aberdeen אַפּ לֵי צַ'או - אי שמחובר לאברדין באמצעות גשר אפ לי אפ ליי צ'או כף דה אגווילר (אנ') מפרץ מים עמוקים (אנ') פּוֹק פוּ לַם (אנ') מפרץ רִיפַּלְז (אנ') שֶׁק אוֹ (אנ') גבעת שַׁאווסוֹן (אנ') סְטֶנְלִי (אנ') וַוה פוּ (אנ') אפ ליי צ'או קַאו פֵּי צַ'או (אנ') לוֹ צַ'או (סי') לוּנְג שַאן פַּאי (קנ') אי מגזין (אנ') האי האמצעי (אנ') נְגְ פַאן צַ'או (שו') האי העגול (אנ') טַאי טַאו צַ'או (אנ') טאו צ'או (Tau Chau) אתר האינטרנט הרשמי של דרום הונג קונג
ואן צ'אי

וואן צ'אי (בסינית: 灣仔區 וַואן צַאי, "תחום המערה") הוא תחום מנהלי בהונג קונג. אוכלוסייתו הגיעה בשנת 2000 ל-190,300 איש. הוא גם נודע כאזור עשיר, אחד מכל חמישה אנשים מחזיק ביותר ממיליון דולר הונג קונגי. האזור המכונה בדרך כלל וואן צ'אי כולל בתוכו את האזור המוקף ברחוב טונוקי, ואשר שוכנת בו תחנת MTR בשם זה, הממוקם בין מפרץ קוזווי ממזרח לאדמירלטי ממערב. "צפון וואי צ'אי", היכן שממוקם מרכז הכנסים והתערוכות הונג קונג, מתייחס בדרך כלל לאזור מצפון לרחוב גלוססטר, שיובש מהים אחרי שנות השבעים והוא מקבץ של בנייני ענק ומלונות. התחום המנהלי וואן צ'אי כולל בתוכו את האזורים הבאים: וואן צ'אי צפון וואן צ'אי מפרץ קוזווי האפי וואלי (עמק שמח) מצפה ג'רדיין רחוב סטאבס ווֹנְג נַאי צ'וּנְג גַאפּ טַאי הַנְג במועצה המנהלית חברים 11 חברי מועצה שנבחרו בבחירות חופשיות, ו-3 שמונו בידי הממשלה. ראש המועצה הוא אֲדַה ווֹנְג. מדיה וקבצים בנושא ואן צ'אי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ואן צ'אי 平均每25人便有一人家财百万-搜狐财经 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דגל סרביה ומונטנגרו

דגל סרביה ומונטנגרו אומץ ב-27 באפריל 1992 כדגל הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה. מאוחר יותר הוא שימש כדגל האיחוד המדיני של סרביה ומונטנגרו. השימוש בדגל פסק עם פירוק האיחוד והכרזתן של סרביה ושל מונטנגרו כשתי מדינות עצמאיות. הדגל היה טריקולור בצבעי הלאומיות הכלל-סלאבית אדום, לבן וכחול, צבעי הלאומיות הכלל-סלאבית עוצבו בהשראת דגל רוסיה, שעוצב בתורו בהשראת הטריקולור של הולנד. הדגל בוסס על דגל ממלכת יוגוסלביה, ששימש גם כדגל הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה בתוספת הכוכב האדום. מדיה וקבצים בנושא דגל סרביה ומונטנגרו בוויקישיתוף דגל סרביה ומונטנגרו, באתר דגלי העולם (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים ובנושא יוגוסלביה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'ונתן קו

ג'ונתן קו (באנגלית: Jonathan Coe; נולד ב-19 באוגוסט 1961 בברמינגהאם שבבריטניה) הוא סופר בריטי. לקו תואר ראשון מטריניטי קולג' קיימברידג' ותואר שני ודוקטור מאוניברסיטת נורוויק. לאחר לימודיו עבד באקדמיה שם היה עיתונאי ומבקר ספרות. קו כתב מגוון רומנים בהם "בית השינה" שסיפורו סובב סביב אנשים בעלי הפרעות שינה, ו"מועדון האידיוטים" שעוסק בההתבגרות בברמינגהם של שנות השבעים על רקע גל השביתות שקדם למרגרט תאצ'ר ופיגועי המחתרת האירית. ספרים אלו תורגמו גם לעברית. בספריו מרחיב קו בענייני קולנוע, פוליטיקה, מוזיקה ועוד. ספרו "בית השינה" זיכה אותו בפרס מדיסיס לסופר זר לשנת 1998. מדיה וקבצים בנושא ג'ונתן קו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ג'ונתן קו (באנגלית) ג'ונתן קו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'ונתן קו, ברשת החברתית Goodreads מאשה צור-גלוזמן, "הפרטיות האיומה של מקסוול סים" מאת ג'ונתן קו, לא מקושר, באתר הארץ, 17 באוגוסט 2011 מאמר אודות "בית השינה" באתר e-mago ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סופר מריו

האם התכוונתם ל... מריו האחים סופר מריו האחים סופר מריו (סדרה)
קורבן יולדת

קורבן יולדת הוא קורבן שהובא על ידי יולדת לבית המקדש, בזמן שהיה קיים. הקרבת הקורבן היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות. קורבן היולדת מאפשר לאישה לאכול בשר קורבן, או להיכנס אל בית המקדש, דברים שאסורים לה משעה שילדה. קורבן היולדת מובא 40 יום לאחר לידת בן, ו-80 יום לאחר לידת בת. הקורבן מתחלק לשני חלקים - עולה וחטאת. לקורבן העולה מביאה האישה כבש בן שנה, ואם היא ענייה, היא מביאה תור או בן יונה. לקורבן החטאת מביאה האישה תור או בן יונה, בין ענייה ובין עשירה. קורבן היולדת מפורט בתחילת פרשת תזריע (ספר ויקרא, פרק י"ב, פסוקים ו'–ח'): וּבִמְלֹאת יְמֵי טָהֳרָהּ, לְבֵן אוֹ לְבַת, תָּבִיא כֶּבֶשׂ בֶּן-שְׁנָתוֹ לְעֹלָה וּבֶן-יוֹנָה אוֹ-תֹר לְחַטָּאת, אֶל-פֶּתַח אֹהֶל-מוֹעֵד אֶל-הַכֹּהֵן. וְהִקְרִיבוֹ לִפְנֵי ה' וְכִפֶּר עָלֶיהָ, וְטָהֲרָה מִמְּקֹר דָּמֶיהָ: זֹאת תּוֹרַת הַיֹּלֶדֶת, לַזָּכָר אוֹ לַנְּקֵבָה. וְאִם-לֹא תִמְצָא יָדָהּ דֵּי שֶׂה--וְלָקְחָה שְׁתֵּי-תֹרִים אוֹ שְׁנֵי בְּנֵי יוֹנָה, אֶחָד לְעֹלָה וְאֶחָד לְחַטָּאת, וְכִפֶּר עָלֶיהָ הַכֹּהֵן וְטָהֵרָה. ספר החינוך מסביר שהקורבן נועד לעורר את היולדת להודות לאל על כך שעשה לה נס והציל אותה מחבלי הלידה. על קורבן החטאת שמביאה היולדת ישנה שאלה מפורסמת: וכי מה חטאה היולדת שעליה להביא קורבן הבא בדרך כלל על חטא? לשאלה זו הוצעו תשובות שונות. בתלמוד הבבלי מובא הסברו של רבי שמעון בר יוחאי, לפיו הקורבן נועד לכפר על שבועת ביטוי של האישה: ”שאלו תלמידיו את רבי שמעון בן יוחי: מפני מה אמרה תורה יולדת מביאה קרבן? אמר להן: בשעה שכורעת לילד, קופצת ונשבעת שלא תזקק לבעלה, לפיכך אמרה תורה תביא קרבן”. דבריו של רבי שמעון בר יוחאי זכו לביקורת של האמורא רב יוסף: ”מתקיף לה רב יוסף: והא מזידה היא, ובחרטה תליא מילתא! ועוד, קרבן שבועה בעי איתויי!”. כלומר: קורבן חטאת מכפר על חטאים שנעשו בשוגג, ואילו שבועה זו שמתאר רבי שמעון בר יוחאי נעשתה במזיד. בנוסף, אם אכן המטרה היא לכפר על השבועה - היה על היולדת להביא כבשה או שעירה, כדין חטאת שבועה. לפי המדרש, קורבן החטאת בא לסמל את גדלות האל, ולעומתו את קטנות האדם, הבאה לידי ביטוי בלידה. הרד"צ הופמן מסביר כי את קורבן החטאת מביאים כל אלה שהיו מרוחקים בבית המקדש, ובכללם היולדת. זמן הקרבת הקרבן הוא 40 יום לאחר לידת זכר ו-80 יום לאחר לידת נקבה. את יום הלידה עצמו מחשיבים בספירה, ויש להשלים את ימי הספירה עד תומם כדי להקריב את הקרבן. לפיכך, בהלכה מקובל להגדיר את זמן הקרבן כיום הארבעים ואחד לזכר ויום השמונים ואחד לנקבה. היולדת נחשבת למחוסרת כפרה, כלומר לכזו שלא יכולה לאכול קדשים גם לאחר שטבלה ונטהרה, כל זמן שלא הקריבה את קורבן החטאת. אמנם, אם הקריבה את החטאת וטרם הקריבה את העולה - כבר לא נחשבת למחוסרת כפרה, ויכולה לאכול קדשים. טומאת יולדת נחמה ליבוביץ', עיונים חדשים בספר ויקרא, קורבן היולדת. (ירושלים תשמ"ג) הערך "עולת יולדת", באנציקלופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה הרמב"ם, ספר המצוות, עשה עו ספר מצוות גדול, עשה רכ ספר החינוך, פרשת תזריע, מצווה קסח הרמב"ם, משנה תורה, הלכות מחוסרי כפרה, פרק ראשון הרב אליעזר מלמד, פניני הלכה טהרת המשפחה, פרק ח סעיף ט - טומאת היולדת וטהרתה מאמרים בנושא קורבן יולדת, באתר ספריית אסיף ספר החינוך, מצווה קס"ח תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף ל"א, עמוד ב' מדרש רבה לפרשת תזריע, ומדרש ילמדנו שם משנה תורה לרמב"ם, ספר קרבנות, הלכות מחוסרי כפרה, פרק א', הלכה ה' משנה תורה לרמב"ם, ספר קרבנות, הלכות מחוסרי כפרה, פרק א', הלכה א'
הפונקט הגדול

הפונקט הגדול הוא כינוי לסלקציה כללית של 50 אלף מיהודי הערים בנדין, סוסנוביץ ודומברובה גורניצ'ה באזור זגלמביה, פולין, שערכו שלטונות גרמניה הנאצית ב-12 באוגוסט 1942. הפעולה נעשתה באמצעות תרגילי הסחה בקנה מידה רחב לצורך הטעיית היהודים. הגרמנים מיינו את היהודים וניפו מהם באמצעות "טיהור" כ-12,500 בני אדם אשר נחשבו "בלתי פרודוקטיביים" (לא יצרניים, כלומר בעלי כושר עבודה נמוך). עם אנשים אלה נמנו בעלי משפחות גדולות, ילדים, נתמכי סעד, נכים, חולים וזקנים. כל אלה גורשו לאושוויץ להשמדה השיטתית שהחלה במאי 1942. היתר נשלחו לעבוד במפעלים גרמניים. לפעולה רבת היקף זו קדמו טיהורים בקנה מידה קטן יותר, וגם לאחריה נערכו טיהורים נוספים, עד שקהילות יהודי זגלמביה חוסלו לגמרי. לזכרם של הנספים ניטע "יער קדושי זגלמביה", ליד מודיעין. אביהו רונן, ‏"הפונקט הגדול" - 12.8.1942: הגירוש ההמוני של יהודי זגלמביה, משואה י"ז, 1989, עמ' 147-102 ערך זה הוא קצרמר בנושא השואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תפריט

תפריט (מלשון "פירוט") במסעדנות הוא רשימת מאכלים שמהם הסועד יכול לבחור את ארוחתו. לעיתים מוצגים רק שמות המאכלים ולעיתים מפורטים גם מרכיביהם. לצד המנות מוצג מחירן. במסעדות גורמה מוגש תפריט עם תמחור[דרושה הבהרה]. במסעדות ובבתי קפה, המאכלים בתפריט מוצגים לרוב בחלוקה לקטגוריות שונות. קטלוג נפוץ הוא למתאבנים, סלטים, מרקים, מנות עיקריות, קינוחים, משקאות (ובחלוקת משנה: משקאות קלים, חמים, אלכוהוליים). התפריט עשוי לאפשר בחירה בין כל מרכיביו או בחירה בין ארוחות שלמות (שיטה המכונה בישראל "ארוחה עסקית"). ישנן מסעדות המציעות תפריטים שונים לארוחות השונות במהלך היום. בחלקן תפריט ארוחת הצהריים עשוי להכיל חלק מפריטי ארוחת הערב, במחירים זולים יותר. בחדרי אוכל של בתי מלון וספינות נוסעים, באולמות אירועים, בכנסים וכדומה התפריט עשוי להיות תיאור של הארוחה שתוגש, ללא בחירה או עם בחירה מועטת. בבתי מלון רבים נמצא בחדרי המלון תפריט "שירות חדרים" המאפשר לאורחים להזמין טלפונית ארוחה לחדרם. תפריט זה לרוב מצומצם ויקר יחסית. התפריט עשוי להכיל מִדף בודד עד ספרון. הוא עשוי להיות מודפס על סוגי נייר שונים, החל מנייר פשוט וכלה בנייר מהודר, מעוצב במגוון אופני עיצוב גרפי, כרוך במגוון חומרים, החל מפלסטיק וכלה בעור או עץ, כל זאת בהתאם לתדמית ויוקרת המסעדה. באזורי תיירות מוצגים לעיתים תפריטים רב-לשוניים. במסעדות מזון מהיר ושירות עצמי רבות לא מגישים תפריט לסועדים. פירוט המנות, לרוב בליווי צילומיהן, מצוי על לוח התלוי מאחורי דלפק ההגשה. במסעדות פועלים לעיתים אין תפריט והמלצר מפרט בפני הסועדים מהן מנות היום. כיום למסעדות רבות אתרי אינטרנט והן מציגות גם בהם את תפריטיהן. מסעדות המבצעות משלוחים או מאפשרות איסוף עצמי מציעות לפעמים תפריט משלוחים השונה מתפריטן הרגיל (למשל, מכיל רק חלק מהמבחר). בישראל מסעדות רבות מציעות בפסח תפריט זמני השונה מהרגיל כדי לעמוד בדרישות הכשרות לפסח. המונח תפריט משמש גם לתיאור תכנון ארוחה, כך בונים תפריט כשמזמינים קייטרינג, כשמתכננים מסיבה או כשמתכננים ארוחה ביתית. בבתי המעמד הגבוה לפני המאה ה-20 תפריט הארוחות נבנה לרוב על ידי בעלת הבית בהתייעצות עם מנהלת משק הבית או הטבחית. המונח תפריט משמש גם דיאטנים ובעלי מקצועות משיקים ברפואה ובספורט שבונים תוכניות תזונה לטווח ארוך עבור לקוחותיהם. תפריט כזה אינו כולל בהכרח מנות מפורטות, אלא עשוי לכלול קטגוריות כגון "מנת לחם" (הכוונה ללחם ולתחליפים אפשריים, לחמניות, קרקרים וכדומה), "מנת פחמימות" (כגון אורז, תפוחי אדמה, פסטה), ומנת פרי. התפריט כולל גם המלצה על מספר המנות מכל סוג המומלצות במהלך יום, ו/או מספר הקלוריות או שיטות חישוב אחרות, וכן המלצה על אופן בישול המזון, עיתוי צריכתו, חלוקתו על פני היום ועוד. איסוף תפריטים הוא תחביב שאינו נפוץ, העיתונאי אורי דן היה אספן תפריטים של סעודות חגיגיות. כשמדובר על המושג "תפריט" שלא במסעדנות, הכוונה היא דומה: ריכוז של פריטים. למשל במחשוב, תפריט התחלה של מכשיר מאפשר ריכוז של כפתורים ויישומים במקום אחד. תפריט התחל תכנון תפריט למסעדה (אורכב 30.09.2007 בארכיון Wayback Machine), מאתר המומחים של ישראל בניית תפריט לדיאטת הרזייה על פי פירמידת המזון, באתר "דוקטורס" תפריטים, דף שער בספרייה הלאומית ליאורה הכהן, שרון לא שכח, באתר nrg
פרס אבל

פרס אָבֶּל (בנורווגית: Abelprisen) הוא פרס המוענק מדי שנה על ידי מלך נורווגיה מאז 2003, למתמטיקאים מכל העולם בעלי הישגים בולטים ויוצאי דופן. הפרס נחשב כיוקרתי ביותר מבין הפרסים הבינלאומיים המוענקים למתמטיקאים (לצד מדליית פילדס, שמוענקת לצעירים בלבד) ונחשב מקביל לפרס נובל (שאינו כולל קטגוריית מתמטיקה). ב־1897, סמוך להופעתו של פרס נובל, ביקש המתמטיקאי הנורווגי סופוס לי לייסד קרן לזכר נילס אבּל, שתעניק פרס מתמטי אחת לחמש שנים; לי מת ב־1899, לפני שהספיק להוציא את הרעיון אל הפועל. שלוש שנים אחר-כך, לרגל שנת המאה להולדתו של אבל, אימץ אוסקר השני, אז מלך שוודיה ונורווגיה, את הרעיון; ואולם, בעקבות הפיצול בין שתי המדינות ב־1905, לא יצאה התוכנית אל הפועל. המדינאי הנורווגי פריטיוף ננסן כתב אז כי "פרס אבל עלה השמימה יחד עם האיחוד". מאה שנים אחר-כך נוערו התוכניות הישנות ואושרו על ידי ממשלת נורווגיה, והחל משנת 2003 האקדמיה הנורווגית למדעים ולאמנויות מכריזה מדי שנה על הזוכה שנבחר על ידי ועדה של חמישה מתמטיקאים בינלאומיים. הפרס הכספי לזוכה הוא 7.5 מיליון כתר נורווגי, נכון ל־2021 שוויו כ־2.9 מיליון ש"ח. מדליית פילדס פרס וולף מדיה וקבצים בנושא פרס אבל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פרס אבל (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של פרס אבל (בנורווגית) פרס אבל, באתר MathWorld (באנגלית) פרס אבל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) IREG Observatory on Academic Ranking and Excellence. IREG List of International Academic Awards (PDF). Brussels: IREG Observatory on Academic Ranking and Excellence. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2019-03-12. נבדק ב-3 במרץ 2018. {{cite book}}: (עזרה) Zheng, Juntao; Liu, Niancai (2015). "Mapping of important international academic awards". Scientometrics. 104 (3): 763–791. doi:10.1007/s11192-015-1613-7. אסף רונאל, פרופ' הלל פורסטנברג מהאוניברסיטה העברית זכה בפרס אבל למתמטיקה, באתר הארץ, 18 במרץ 2020 אסף רונאל, פרס אבל למתמטיקה לשנת 2021 הוענק לאבי ויגדרזון מישראל ולסלו לובאס מהונגריה, באתר הארץ, 18 במרץ 2021 "2022: Dennis Parnell Sullivan". THE ABEL PRIZE (באנגלית). נבדק ב-2022-03-25.{{cite web}}: תחזוקה - ציטוט: url-status (link) הניו יורק טיימס, הזוכה בפרס אבל לשנת 2022: המתמטיקאי מניו יורק, דניס סאליבן, באתר הארץ, 23 במרץ 2022 "Citation - Luis A. Caffarelli". THE ABEL PRIZE (באנגלית). גרדיאן, הזוכה בפרס אבל לשנת 2023 הוא המתמטיקאי הארגנטינאי לואיס קפארלי, באתר הארץ, 23 במרץ 2023 גדעון לב, פרס אבל לשנת 2024 הוענק למישל טלגרן מצרפת על קידום הבנת תהליכים אקראיים בטבע, באתר הארץ, 20 במרץ 2024
עוגת חג המולד

עוגת חג המולד (באנגלית: Christmas cake) היא עוגת פירות מעוטרת המוגשת כקינוח בסיום ארוחת ערב חג המולד מדי חג המולד בממלכה המאוחדת, אירלנד ומדינות חבר העמים הבריטי. העוגה מכילה פירות יבשים, צימוקים שקדים ודובדבנים ומעוטרת במרציפן או זיגוג סוכר. יש המוסיפים לעוגה אלכוהול. הגרסה הסקוטית של העוגה נקראת "עוגת דנדי" על שם העיר דנדי בסקוטלנד, בה נוצרה גרסה זו המכילה ויסקי. גרסאות אחרות של העוגה מכילות קרם תפוחים או תפוחים פרוסים. נהוג להכניס לתוך העוגה מטבע או טבעת והמוצא אותה יכול להביע משאלה, או לפי אמונה אחרת, יזכה למזל טוב בשנה שלאחר מכן. פנפורטה פנטונה שורטברד עוגת המלך קק לאפיס סראוואק מדיה וקבצים בנושא עוגת חג המולד בוויקישיתוף מתכון לעוגת דנדי מתכון באתר מתכונים.נט עוגת חג המולד באתר שגרירות בריטניה
קייזו אושיו

קייזו אושיו (ביפנית: 牛尾啓三; באנגלית: Keizo Ushio; נולד ב-20 באוקטובר 1951, פוקוסאקי, יפן) הוא פסל באבן וגרניט שנודע ביצירותיו המונוליטיות, המשלבות פשטות חזותית ברעיונות גאומטריים מורכבים. טכניקת הגילוף שלו מושפעת מהמתמטיקה של רצועת מוביוס, המכונה בדרך כלל משטח חד צדדי וחד-צדדי, שקשה ליצור עם חומרים בעלי משקל וצפיפות רבה. אושיו זכה בעשרות פרסים בתחום הפיסול, ועבודותיו מוצגות במדינות רבות, ביניהן יפן, ארצות הברית, איסלנד ניו זילנד ספרד נורווגיה וישראל. הוא למד באוניברסיטת קיוטו עד לשנת 1974 ולאחר סיום הלימודים המשיך ללמוד עוד שנתיים בבית הספר לאמנות. בשנת 1979 הוא זכה בפרס ראשון בתערוכה ביפן. בשנת 2003 הוא זכה בתחרות להצבת פסל בכניסה לגשר מיתרים הגדול בעולם, גשר אקשי-קייקיו. קייזו אושיו, ברשת החברתית פייסבוק אתר הבית של הפסל KEIZO USHIO, sculpure by the sea ערך זה הוא קצרמר בנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלקנת הצבעים

אלקנת הצבעים (שם מדעי: Alkanna tinctoria) היא מין בסוג אלקנה שבמשפחת הזיפניים, עשבוני רב שנתי. שורשה של אלקנת הצבעים מעוצה, ותחת קליפתו הוא אדום. גבעוליו הרכים שרועים וגובהו הכללי נע בין 10 ל-40 ס"מ. חלקי הצמח ירוקים מכוסים שערות רכות שבבסיסן נקודה בהירה. הענפים לא מסתעפים. העלים מוארכים – התחתונים מחודדים בצידם המחובר לגבעול והעליונים חובקים אותו מעט. הפריחה בסוף החורף – תחילת האביב. התפרחת מתארכת, הפרחים יוצאים מחיק חפים ירוקים הגדולים מגביעו של הפרח. הגביע משונן בשפתו. הפרחים צינוריים, אורכם כ-10 מ"מ, רוחבם כ-8 מ"מ, צבעם כחול עז או לעיתים רחוקות לבן, ובתחתיתם כתם זהוב. הפרי הוא אגוזית כהה, צרה בחלקה התחתון, מעוגלת ומגובששת בחלקה העליון. אלקנת הצבעים נפוצה באזור הים תיכוני. בארץ היא צומחת על חולות יציבים באזור החוף, או על אדמות חול-חמרה. שמו העברי והמדעי, אלקנה, הוא שיבוש של שמו הערבי אל-חנא – על שם הצבע האדום המשמש לחינה שהיו מיצרים משורשיו האדומים. מן הצמח מופקים כיום חומרים המשמשים כחומרי צבע בתעשיית המזון והקוסמטיקה. ברפואה הקלאסית שימשו שורשי הצמח לריפוי כוויות, כיבים מודלקים, צרכת ובעיות בטחול ובמערכת השתן. כן שימשו השורשים מרכיב בתכשיר להפלת עוברים. ברפואה העממית בימינו משמש השורש לריפוי בעיות במערכת העיכול, להורדת נפיחויות ולשיכוך כאבי פרקים ודלקות. לעיתים השורש משמש גם להכנת פתיליות לריפוי דלקות ברחם. בשל צבעו האדום משמש גם לצביעה ולייצור ממתקים. אלקנת הצבעים, באתר ITIS (באנגלית) אלקנת הצבעים, באתר NCBI (באנגלית) אלקנת הצבעים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אלקנת הצבעים, באתר צמח השדה אלקנת הצבעים, באתר צמחיית ישראל וסביבתה אלקנת הצבעים, באתר Tropicos (באנגלית) אלקנת הצבעים, באתר GBIF (באנגלית) אלקנת הצבעים, באתר The Plant List (באנגלית) אלקנת הצבעים, באתר IPNI (באנגלית) צחי אבנור, אלקנת הצבעים בישראל, פליקר אפרים לב וזהר עמר, סממני המרפא המסורתיים בארץ ישראל, ירושלים, תשס"ב, עמ' 78.