laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
היפוליטה (מארוול קומיקס)

היפוליטה (באנגלית: Hippolyta) היא דמות בדיונית של גיבורת-על המופיעה בחוברות הקומיקס תור ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Thor #127 מאפריל 1966 ונוצרה בידי הכותב סטן לי והמאייר ג'ק קירבי. הדמות מבוססת על מלכת האמזונות היפוליטה מהמיתולוגיה היוונית. היפוליטה היא בתם של אל המלחמה ארס ואותררה האמזונה וכן אחותו החורגת של פובוס. היא ואחיותיה האמזונות היו עוזרות לחרחר מלחמה, וגונבות את הילדות מאימותיהן כדי להגדיל את צבאן. הקבוצה הגנה על האלה העגלה איו כטובה לסבה זאוס. אחרי שנים רבות בהם שלטה באמזונות, היפוליטה פגשה את הרקולס כאשר הוא, יאסון והארגונאוטים נחתו ליד העיר הבצורה שלה תמיסקירה. הם ניסו לגנוב את האבנט הקסום של היפוליטה וכן כמה שיותר עבדים שיוכלו למצוא. אחותה של היפוליטה, אנטיופה, חששה לחיי אחותה והתחזתה אליה מרצונה החופשי. יאסון חשב שמדובר במלכת האמזונות, חטף אותה והפך אותה לכלתו. לשניים נולד תינוק בשם היפוליטוס, שנקרא על שם אחותה האהובה. בתחילה, היפוליטה נטרה להרקולס טינה על פלישתו אך בסופו של דבר התאהבה בו. במשך העידנים היא ניסתה לזכות בליבו, אך ללא הועיל. עקב כך נוצרה בין השניים מערכת יחסים של אהבה/שנאה. בתקופת העידן המודרני של הקומיקס, היפוליטה עזרה לפלוטו, האל הרומי של השאול, בתוכניתו לנקום בהרקולס. דרך מעשה תרמית, הוא קשר אותו לממלכתו האדס, אך תור נחלץ לעזרתו. היפוליטה גם הקימה דור חדש של אמזונות לוחמות להן קראה ה"בקאיה", שהיו מורכבות מנשים חסרות בית מהעיר ניו יורק. הקבוצה נכנסה לעימותים עם ארבעת המופלאים ואקס-מן. מאוחר יותר, הדמות מופיעה בדפי חוברות Incredible Hercules כשהיא מבקרת את אביה ארס בניסיון לרתום אותו לאחת ממזימותיה של הרה. ארס מנער אותה מעליו, וכאשר היא חוזרת היא נרצחת בידי בתה ארטום, שעייפה מהאובססיה של אמה להרקולס. במהלך קשת הסיפור "שלטון אפל", היפוליטה היא אחת מהאנשים המתים של ארבוס כאשר הרקולס מגיע לשאול. בהמשך, הלה מקימה את היפוליטה מהמתים כדי לעזור לולקיריור להביס את עלמות המגן מאבדון. היפוליטה, שכעת ידועה בכינוי "האישה הלוחמת", מצטרפת לקבוצת הדפנדרס חסרות הפחד. להיפוליטה יש כוחות, מהירות וסיבולת על-אנושיים והיא אלמותית, מה שאומר שהיא אינה מזדקנת. כמו כן, היא מיומנת בקרב פנים אל פנים ומחזיקה בכפפת השריון של ארס, שמגבירה את כוחותיה לאין שיעור. היפוליטה (DC קומיקס) - גרסת הדמות בחברת DC קומיקס המתחרה דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס Incredible Hercules #121 Incredible Hercules #129 Fearless Defenders #2, March 2013 Fearless Defenders #3, April 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרארי GTC4Lusso

פרארי GTC4 לוסו (באנגלית: Ferrari GTC4lusso) היא מכונית ספורט גראן טוריסמו שיוצרה על ידי יצרנית הרכב האיטלקית פרארי בין השנים 2016–2020. הלוסו הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה ב-8 בפברואר 2016, והגיעה לישראל ב-18 באפריל 2016. משמעות השם "Lusso" הוא "יוקרה" בשפה האיטלקית. העיצוב החיצוני משלב מראה של מכונית סטיישן עם קופה ומבוסס על הפרארי FF. הפנסים האחוריים בסגנון עיצוב עגול שנראה לאחרונה על פרארי F430. המושבים הקדמיים ברכב מעוצבים בסגנון המזכיר תא טייס כפול (Dual Cockpit). בין מושב הנהג למושב הנוסע ישנה הפרדה רחבה שיוצרת תחושה של ישיבה בתא טייס של מטוס קרב בכל אחד מהמושבים. בחברת פרארי הצליחו לייצר כרית אוויר קומפקטית, דבר שאיפשר להקטין את גלגל ההגה. שינויי העיצוב החיצוניים יוצרים מכונית אירודינמית יותר עם שבכה קדמית חדשה, כונס אוויר חדש על הכנף האחורית, וספוילר אחורי מחודש. המכונית כוללת מנוע V12 אטמוספירי בנפח 6262 סמ"ק המספק 690 כוחות סוס ב-8,000 סיבובים לדקה. המכונית מאיצה מ-0 ל-100 קמ"ש בתוך 3.4 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 335 קילומטרים לשעה. תיבת ההילוכים היא רובוטית כפולת מצמד עם שבעה יחסי העברה. במכונית מותקנת מערכת בקרה להנעה הכפולה ומערכת הגבלת החלקה של הדיפרנציאלים. שתי המערכות משולבות עם היגוי לגלגלים האחוריים. דגם ה-GTC4 לוסו T הוצג בתערוכת הרכב של פריז בשנת 2016. המכונית כוללת מנוע V8 טורבו בנפח 3,855 סמ"ק המספק כ-610 כוחות סוס ב-7,500 סיבובים לדקה. המכונית מגיעה למהירות מרבית של 320 קילומטרים לשעה והיא מאיצה מ-0 ל-100 קמ"ש בתוך 3.5 שניות. ב-31 באוגוסט 2020 הודיעה פרארי על סיום הייצור של ה-GTC4 לוסו. בשנת 2021 על בסיס מכונית זו נוצרה מכונית פרארי BR20. פרארי חשפה כי דגם חדש העונה לשם פרארי פורוסנגווה שיוצג בשנת 2022 אשר יהיה קרוסאובר יחליף את הלוסו. מדיה וקבצים בנושא פרארי GTC4Lusso בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פרארי GTC4Lusso אתר האינטרנט הרשמי של פרארי GTC4Lusso T 2016 פרארי GTC4 לוסו, באתר cartube, ‏08 בפברואר 2016 פרארי GTC4 Lusso בישראל החל מ-2.65 מיליון שקל, באתר cartube, ‏18 באפריל 2018 רועי צוקרמן, פרארי מחליפה FF ב-GTC4Lusso, באתר ynet, 8 בפברואר 2016 גיל מלמד, שלום לפרארי FF. מעתה אמרו GTC4 Lusso, The Car‏, 8 בפברואר 2016 מחליפת הפרארי FF עם 690 כ"ס, באתר motor1 מנוע הפרארי GTC4Lusso, באתר carfolio ה-GTC4Lusso מאיצה מ-0 ל-100 בתוך 3.4 שניות, באתר fastestlaps סרטון של הפרארי GTC4Lusso במהירות של 344 קמ"ש, באתר יוטויוב ביצועי ה-GTC4Lusso, באתר carfolio פרארי GTC4Lusso T, באתר carfolio פרארי GTC4 Lusso T רק עם 610 כ"ס, באתר cartube, ‏22 בספטמבר 2016 מנוע ה-GTC4Lusso T, באתר carfolio ביצועי ה-GTC4Lusso T, באתר carfolio פרארי מכריזה על סיום הייצור של ה-GTC4Lusso, באתר autoblog, ‏1 בספטמבר 2020 Will Sabel Courtney, The Ferrari Purosangue SUV: Everything You Need to Know, Gear Patrol, ‏2021-09-11 (באנגלית אמריקאית) 2023 Ferrari Purosangue Future Cars: The Ferrari of SUVs, MotorTrend, ‏2021-08-19 (באנגלית)
בקונאנה

בקונאנה (בהונגרית: Bakonynána) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה. באזור בקונאנה נמצאו תגליות של התיישבות פרהיסטורית מהתרבות האוריניאקית שייתכן והייתה קיימת במשך 2,500 שנה. בזמן הכיבוש הטורקי ננטש הכפר ויושב מחדש מתחילת המאה ה-18 על ידי מתיישבים גרמניים. בבקונאנה חיו יהודים בתקופות זמן שונות. זוג יהודי ששרד בכפר עד למלחמת העולם השנייה אולצו בשלב מסוים לענוד טלאי צהוב ולאחר מכן נלקחו לגטו בפאפה עם ילדתם הקטנה. ישנו תיעוד של יהודים ילידי הכפר שנרצחו בשואה. מדיה וקבצים בנושא בקונאנה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בקונאנה (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודים מבקונאנה שנרצחו בשואה באתר יד ושם מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
אלכסנדר קירכר

אלכסנדר קירכר (בגרמנית: Alexander Kircher‏; 26 בפברואר 1867 – 16 בספטמבר 1939) היה צייר ומאייר ימי ונוף אוסטרי-גרמני. קירכר נולד בטריאסטה, שהשתייכה באותה תקופה לאימפריה האוסטרו-הונגרית. כצעיר התכוון לבחור במקצוע של קצין ימי בצי האוסטרו-הונגרי. בגלל פציעה בכף הרגל בקשתו נדחתה. בשנת 1888 בחר ללמוד ציור באקדמיה בברלין, שם התרכז בעיקר בציור ימי מההתחלה. מוריו היו הנס גודה והרמן אשקה. קירכר ערך טיולי לימוד רבים ברחבי אירופה, אסיה, צפון אמריקה ומצרים. במהלך מסעות אלה הוא הכין ציורים, רישומים ואיורים חשובים. בשנת 1893 עבד על ציורי של מבנים בתערוכה העולמית בשיקגו וכן על פנורמות ודיורמות של הצייר הימי הנס פון פיטרסן. בנוסף, קירכר עבד כמאייר של כתבי עת גרמנים וזרים. אלה כוללים גם גלויות שיצר קירכר עבור הצלב האדום האוסטרי, משרד המלחמה או משרד הסיוע למלחמה וגם עבור הוצאת לאור של גלויות באנגליה ושוודיה. במשך זמן מה היה קירכר בעל יאכטת קיטור, אותה כינה רומנה - על שם אשתו. עם ספינה זו הוא יכול היה להגיע למקומות מעניינים ולתעד נופים ימיים. בין השנים 1895–1900 הוא היה פרופסור באקדמיה לאמנות בטריאסטה והתחתן עם רומנה סלמאסי ב־15 באוקטובר 1898. בנישואים אלה נולדו שלושה בנים ושלוש בנות. בשנת 1904, לאחר שהות קצרה בווינה, עבר קירכר מטריאסטה לדרזדן, שם התגורר עד שנת 1906 ושם הצטרף לקואופרטיב האמנות הגרמני הכללי כאמן עצמאי. בשנת 1906 עברה המשפחה למוריצבורג. ביוני 1935 נפטרה אשתו של קירכר. לאחר מכן עבר הצייר לקלוצ'ה. קירשר נפטר ב־16 בספטמבר 1939 בברלין, המקום האחרון בו עבד. הצייר הובא למנוחות בקבר המשפחתי במוריצבורג שבסקסוניה. אנשי האצולה המשפיעים וכמה תעשיינים - במיוחד מחוגי הניווט הימי - קידמו את האמן. בראשם הקיסר פרנץ יוזף הראשון והקיסר וילהלם השני. בשם שני המלכים האלה צייר קירכר תמונות רבות של הצי האוסטרו-הונגרי והצי הגרמני הקיסרי. ציוריו נמצאו גם בספינות הנוסעים הגדולות של אותם ימים, כמו גם במשרדי חברות ספנות ומספנות ידועות וגם בבעלות פרטית. במהלך מלחמת העולם השנייה, כמה תמונות הלכו לאיבוד או נעלמו. קירכר סיים את מפעל חייו בסדרה של מאה ציורים שתיעדו את התפתחות הספנות הגרמנית במשך אלפי שנים והיו תלויים במכון ובמוזיאון לאוקיינוגרפיה של אוניברסיטת ברלין. המיקום הנוכחי שלהן אינו ידוע. אבל הופיעו רפרודוקציות כמאסף תמונות (1934) ובצורת ספר (1939) ועל גבי תקליטור (2010). מדיה וקבצים בנושא אלכסנדר קירכר בוויקישיתוף Cartoline storiche di Istria, Quarnaro e Dalmazia, web.archive.org, ‏2015-01-10 Buonasera (1939), English: Excerpt from the ancestry certificate of Alexander Kircher and Romana Salmassi, נבדק ב-2021-01-15 Buonasera (1927), English: Anniversary edition 70 years North German Lloyd with the dedication of Alexander Kircher, נבדק ב-2021-01-15 Historische Uniformen Militaer Truppen Soldaten Regimenter Flaggen, www.historischer-bilderdienst.de
חצי האי ריסר-לארסן

חצי האי ריסר-לארסן או חצי האי רייסר-לארסן (באנגלית: Riiser-Larsen Peninsula; בנורווגית: Riiser-Larsenhalvøya) הוא חצי אי גדול, המסמן את הגבול בין חוף הנסיכה ראגנהילד וחוף הנסיך האראלד, בארץ המלכה מוד, שבאנטארקטיקה. חצי האי מהווה את הגבול המערבי של פתחו של מפרץ לוצו-הולם. גובהו של חצי האי 27 מטרים מעל פני הים. חצי האי התגלה על ידי קפטן היילמאר ריסר-לארסן, אשר גילה את חצי האי בטיסה מעליו, שיצאה מהאונייה נורווגיה (Norvegia), ב-21 בפברואר 1931. חצי האי נקרא על שם מגלהו. שטח של 4,540 דונמים של מדף הקרח הצמוד לחצי האי, וכן חצי האי, הוגדר כאזור ציפורים בעל חשיבות על ידי ארגון BirdLife International, מאחר שבמקום מושבה של כ-4,600 פינגווינים קיסריים, (נכון לשנת 2009, בהתאם לתצלומי לוויין של האזור). • (1979) Physical conditions of fast‐ice formation in East Antarctica, Polar Geography, 3:1, 1-15, DOI: 10.1080/10889377909377097 • Akiko Kato, Kentaro Watanabe, and Yasuhiko Naito Population changes of Ade´lie and emperor penguins along the Prince Olav Coast and on the Riiser-Larsen Peninsula, Polar Biosci., 17, 177-122 ,2004. חצי האי ריסר לארסן באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית חצי האי ריסר-לארסן באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור חצי האי ריסר-לארסן מפת אזור חצי האי ריסר-לארסן תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור חצי האי ריסר-לארסן מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי מידע על אזור הציפורים בעל החשיבות המיוחדת באתר birdlife
קרחון לטניצה

קרחון לטניצה (באנגלית: Letnitsa Glacier; בבולגרית: ледник Летница) הוא קרחון באי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, שבסמוך לאנטארקטיקה. אורכו של הקרחון 1.8 קילומטרים. הקרחון מנקז את המדרונות הדרום-מזרחיים של רכס אימאון, ממזרח לפסגת אורגנה, ומדרום לפסגת ריגס. הקרחון ממוקם מדרום-מערב לקרחון גראמאדה, ומצפון-מזרח להדום הקרח קרמנה. הקרחון זורם לכיון דרום-מזרח. הקרחון נשפך אל מפרצון חיסריה, הנפתח אל מצר אוסמר. הקרחון מופה לראשונה על ידי חוקרים בולגריים בשנת 2009. הקרחון נקרא על שם העיירה לטניצה שבצפון בולגריה. הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית) קרחון לטניצה באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה קרחון לטניצה באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור הקרחון, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של בולגריה מידע גאוגרפי והיסטורי הגאזט האנטארקטי הבולגרי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה, נכתב בטעות כי המיפוי בוצע בשנת 2008
מני עוזרי

מני עוזרי (נולד ב-22 בדצמבר 1982) הוא קומיקאי וסטנדאפיסט ישראלי. עוזרי נולד וגדל בחולון לאביבה ולבועז, הבן השלישי מבין ארבעה אחים. עוד בילדותו היה מבדר את חבריו בחיקויים של מורים ושחקני כדורגל. בשנת 2006, לאחר שחרור מצה"ל נרשם ללימודי ראיית חשבון, וכתחביב החל להופיע במועדון ה"קאמל קומדי קלאב". לאחר מכן, החל להופיע כמופע החימום של אורי חזקיה. בשנת 2010 אסף סביבו קהל עוקבים בעקבות סרטון יוטיוב בשם "במבוליאו", ליפ סינק לשיר Bamboléo (אנ') של להקת Gipsy Kings. אף על פי שצולם באיכות גרועה במצלמת הטלפון הנייד שלו, הוא זכה למיליוני צפיות. בהמשך השנה העלה סרטון נוסף לשיר "אנשים" שביצע עידן יניב. בקליפ השתתף יניב בעצמו, שאף ביצע את השיר "במבוליאו". בשנת 2010 החל להריץ מופע עצמאי. סגנון הסטנד-אפ שלו ייחודי, נקי מגסויות והקנטת הקהל. לאור זאת ציטוטים מהופעותיו הפכו לקאלט בסטנדאפ הישראלי. את קטעיו הידועים הוא שומר לסוף ההופעה, ומבצע את אלו שהקהל מבקש. עוזרי מדגיש לא רק את הטקסט ההומוריסטי, אלא גם את אופן ההגשה של בדיחותיו, הכולל מימיקה, קולות משעשעים, חיקויים, פאוזות קומיות וכן אלתורים. בשנת 2011 החל להופיע בטלוויזיה בערוץ 2 בתוכנית "קבלו אותם" בהנחייתם של אורי חזקיה ורועי לוי. הוא הוצג על ידי השחקן יעקב כהן כהבטחה בסטנד אפ הישראלי. עוזרי הופיע עם קטע הסטנד אפ "שלום שמי פנינה" אשר הגיע למיליוני צפיות ביוטיוב. עוזרי המשיך להפיץ חלק מקטעי הסנדאפ שלו ביוטיוב. בין השנים 2012 עד 2016 הפיץ את הקטעים: "אבל מה הקשר", "יופי! יופייי!", ו"זה אתה!" שזכו למיליוני צפיות. בשנת 2021 עוזרי היה חבר בפאנל התוכנית "סטנד-אפ NATION" ברשת 13, לצד שלום אסייג, ליטל שוורץ, שלומי קוריאט וקובי מימון. בפברואר 2024 החל להשתתף בתוכנית הסטנדאפ והמערכונים "מועדון הסטנד-אפ" שמשודרת בכאן 11. מדיה וקבצים בנושא מני עוזרי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מני עוזרי מני עוזרי, סרטונים בערוץ היוטיוב מני עוזרי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ענת סימן-טוב, מודל לחיקוי: תכירו את הסטנדאפיסט מני עוזרי, באתר ישראל היום "במבוליאו", ביוטיוב רשת 13, מני עוזרי, הסטנדאפיסט עם מילוני הצפיות: "תמיד אהבתי לעשות חיקויים", באתר חדשות 13, 11 בינואר 2021 ענת סימן-טוב, מודל לחיקוי: תכירו את הסטנדאפיסט מני עוזרי, באתר ישראל היום בשיתוף אתר קומי, לא מפסיקים לצחוק! 5 אומני סטנדאפ שיפילו אתכם מהרגליים, באתר ישראל היום, 26 באוגוסט 2021
מצדה 2000

מצדה 2000 (עד 2001 נקרא "ציון 2000") היה אתר אינטרנט אמריקאי שתוחזק על ידי אנשים מישראל, ברזיל, שווייץ וארצות הברית, חלק ניכרים מכלי התקשורת בעולם טענו ש"האתר מקדם עמדות ימין רדיקלי ואנטי-פלסטיניות" וגם לעיתים ספג ביקורת על ידי גורמים שטענו שהוא מקדם את דעותיו של מנהיג תנועת "כך", מאיר כהנא. האתר נקרא על שם מבצר מצדה שבנמצא בנגב הישראלי, במבצר מצדה במהלך המרד היהודי הגדול נגד האימפריה הרומית, נלחמה קבוצה המכונה סיקריים ברומאים, קבוצה זו החליטה לא להיכנע לצבא הרומי ולבסוף כל יושבי מצדה התאבדו, לדברי מייסדי האתר הארגון נועד כדי להתמודד עם אתרים שמציגים דעות אנטי-ישראליות", הם הוסיפו ואמרו כי האתר "יחשוף יהודים פרוגרסיביים העוסקים בצדק חברתי לכל אוכלוסיית המדינה מלבד הזו היהודית וכן יהודים שמבזים את היהדות". האתר התייחס לערביי ישראל ולפלסטינים כ"סרטן" והצהיר כי כותבי האתר תומכים בביצוע טיהור אתני וגירוש ערביי ישראל למדינות ערב, בנוסף לכך האתר היה ידוע בביקורתו כלפי אנשים שהם הגדירו כ"אוטואנטישמיים", בין אלו שהוצגו ככאלו היו הרב מיכאל לרנר, הבלשן האמריקאי נועם חומסקי, העיתונאית עמירה הס, מייסד ארגון השמאל הישראלי - בצלם, דדי צוקר, הכימאי ישראל שחק וכן אישים נוספים. האתר עצמו לא פעיל מאז 2007, אך אתרים ודפים אחרים בהנחה שהשם תפסו מאז את מקומו, והידוע ביותר הוא עמוד הפייסבוק של מצדה 2000. QAnon הגדה השמאלית (במת שמאל) Brian Whitaker (19 בינואר 2004). "Hate mail". The Guardian. נבדק ב-26 במרץ 2010. {{cite news}}: (עזרה) Menachem Wecker (במאי 2007). "In Defense of 'Self-Hating' Jews: Conversations with the Targets of Masada2000's S.H.I.T. List". Jewish Currents. אורכב מ-המקור ב-12 במרץ 2017. נבדק ב-21 ביולי 2007. {{cite web}}: (עזרה) Thomas O'Dwyer (18 במאי 2001). "Jewish Wolves on the Web". Haaretz. אורכב מ-המקור ב-11 במרץ 2007. נבדק ב-26 במרץ 2010. Calling Lerner 'America's baddest little JewBoy' and 'that despicable self-hating Jewish worm,' Masada2000 adds: 'If you're ever in the San Francisco area, drop in on him at his home at [full address and detailed driving instructions given]. One more thing... be sure to mention our Web site.' {{cite news}}: (עזרה) Thomas O'Dwyer (18 במאי 2001). "Jewish Wolves on the Web". Haaretz. אורכב מ-המקור ב-11 במרץ 2007. נבדק ב-26 במרץ 2010. Lerner is named and abused as one of the five most dangerous Jewish enemies of the Jewish people – the others on the arbitrary list are MK Dedi Zucker, former Hebrew University professor and Holocaust survivor, Israel Shahak, Noam Chomsky, and Woody Allen. {{cite news}}: (עזרה) https://www.richardsilverstein.com/2007/03/09/masada2000-webhost-takes-site-down/ https://www.facebook.com/Masada2000-162645423866831/ ערך זה הוא קצרמר בנושא טרור. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Nature Index

Nature Index הוא בסיס נתונים העוקב אחר מוסדות ומדינות והתפוקה המדעית שלהם מאז שהוצג בשנת 2016. מדד ה־Nature Index מדרג מדי שנה את המוסדות המובילים (שיכולים להיות אגודות, אוניברסיטאות, סוכנויות ממשלתיות, מכוני מחקר או ארגונים לא ממשלתיים) ומדינות לפי כמות המאמרים המדעיים המתפרסמים בכתבי עת מובילים. דירוג זה יכול להיות מסווג לפי תחומי מחקר בודדים: ביולוגיה, כימיה, מדעי כדור הארץ והסביבה, מדעי הבריאות או פיזיקה, כאשר מוסדות שונים מובילים בכל אחד מהם. המדד הוקם על ידי Nature Portfolio (אנ'), חטיבה בהוצאת האור המדעית Springer Nature (אנ'). בסך הכל יש למעלה מ־10,000 מוסדות הרשומים במדד. Nature Index מנסה למדוד באופן אובייקטיבי את התפוקה המדעית של מוסדות ומדינות, תוך התחשבות בהבדלים באיכות, לכן נספרים רק מאמרים שפורסמו ב־82 כתבי עת איכותיים נבחרים. כתבי עת אלה נבחרים על ידי ועדה עצמאית. אם יש מספר מחברים ממוסדות ו / או ממדינות המעורבים במאמר מדעי, הוא מתחלק בהתאם, בהנחה שכל החוקרים היו מעורבים באותה מידה במאמר. 25 המוסדות המובילים עם השיעור הגבוה ביותר של מאמרים שפורסמו בכתבי עת מדעיים על פי Nature Index 2023, התקף לשנה הקלנדרית 2022 (מ־1 בינואר 2022 עד 31 בדצמבר 2022): 25 המדינות המובילות עם השיעור הגבוה ביותר של מאמרים שפורסמו בכתבי עת מדעיים על פי Nature Index 2023, שתקף לשנה הקלנדרית 2022 (מ־1 בינואר 2022 עד 31 בדצמבר 2022): 25 המוסדות המובילים בישראל עם השיעור הגבוה ביותר של מאמרים שפורסמו בכתבי עת מדעיים על פי Nature Index 2023, שתקף לשנה הקלנדרית 2022 (מ־1 בינואר 2022 עד 31 בדצמבר 2022): המוסדות האקדמיים המובילים בישראל עם השיעור הגבוה ביותר של מאמרים שפורסמו בכתבי עת מדעיים על פי Nature Index 2023, שתקף לשנה הקלנדרית 2022 (מ־1 בינואר 2022 עד 31 בדצמבר 2022): סווג כללי למוסדות אקדמיים בעולם (ב־500 המקומות הראשונים): מכון ויצמן למדע (WIS) מדורג במקום 88, האוניברסיטה העברית בירושלים (HUJI) מדורגת במקום 164, אוניברסיטת תל אביב (TAU) מדורגת במקום 172, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (IIT) מדורג במקום 204 ואוניברסיטת בן-גוריון (BGU) מדורגת במקום 384. סווג לפי תחומי מחקר בודדים בעולם (ב־100 המקומות הראשונים): ביולוגיה: : מכון ויצמן למדע (WIS) מדורג במקום 50, האוניברסיטה העברית בירושלים (HUJI) מדורגת במקום 65, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (IIT) מדורג במקום 74. פיזיקה: מכון ויצמן למדע (WIS) מדורג במקום 57, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (IIT) מדורג במקום 87. כימיה: אין מדעי כדור הארץ והסביבה: אין מדעי הבריאות: אין אתר האינטרנט הרשמי של Nature Index Nature Index, FAQ, natureindex.com. Retrieved 2021-01-11. 2023 tables: Institutions 2023 tables: Countries 2023 tables: Institutions
קריית שרת

קריית שרת היא שכונת המגורים הגדולה בחולון, הממוקמת בדרום מזרח העיר. השכונה נקראת על שם ראש הממשלה השני של מדינת ישראל, משה שרת, שהיה גם שר החוץ הראשון של ישראל ומראשי הנהגת היישוב. קריית שרת היא מהשכונות הוותיקות ביותר בחולון, והשכונה הגדולה ביותר בה. השכונה ממוקמת בדרום מזרח העיר בסמוך לשכונת ח'-300, בין הרחובות שדרות ירושלים, אלופי צה"ל, דוד אלעזר ומפרץ שלמה. השכונה נחלקת לשני אזורים עיקריים: האזור הישן ובו בנייני רכבת ובניניים ישנים המצריכים התחדשות עירונית (כתמ"א 38), ואזור חדש ובו מבנים חדשים שבנייתם החלה בשנות ה-2000. הבנייה בשכונה רוויה, צפופה, ובה מבנים רבי קומות המאכלסים משפחות מרובות ילדים. בשכונה גם בניינים גבוהים יותר (בסביבות 8–10 קומות) משנות ה-80 וה-90. הרחובות הראשיים הם מפרץ שלמה, משה שרת, אלופי צה״ל, קרן היסוד, דוד אלעזר וגבעת התחמושת. נכון ל-2012, התגוררו בשכונה כ-20 אלף תושבים, מרביתם תושבי חולון ותיקים ומבוגרים. באזור הישן מתגוררים עולים ותיקים מעולי אתיופיה, מגאורגיה, ומרוסיה ועוד, שמעמדם החברתי-כלכלי הוא לרוב נמוך עד בינוני. באזור החדש מתגוררות משפחות צעירות, בשנות ה-30 לחייהם. בשכונה פועלים מוסדות ציבור רבים ובהם גני ילדים, קופות חולים, בתי אבות ומוסדות חינוך. בתי הספר היסודיים בשכונה הם משה שרת, שער האריות, ניב וניצנים, חטיבות הביניים הם ארן וחטיבת אלון ובתי הספר התיכוניים הם תיכון נעמ"ת, ותיכון קריית שרת שהוא הגדול בחולון עם 2,500 תלמידים. מבני ציבור נוספים הם בית שטיינברג המכיל אולם תיאטרון וספרייה והיכל ספורט הסמוך לו. ברחוב שרת פועל מרכז מסחרי, ובו מרכז קניות (שופרסל), מספרות, חנויות מזון, פיצוציות ודואר ישראל. אף על פי ששופץ מס' פעמים, המרכז סובל מהזנחה בדומה למרכזים אחרים בעיר (למשל בשכונת ג'סי כהן ובקריית בן-גוריון). בסמוך לשכונה, הוקם פארק פרס, פארק ציבורי ירוק רחב היקף. מדרומית לשכונה נמצא פארק המים ימית 2000, הגדול מסוגו בישראל. באזור זה נמצאים גם היכל טוטו חולון, מתחם החלקה על הקרח Ice Peaks ומוזיאון הילדים. בשנת 2014, הסתיימה הקמת מרכז עזריאלי חולון ובו 4 מגדלים רבי קומות, המאכלסים חברות רבות ובהן SAPIENS, טלדור, קידום, שבא, ואיילון חברה לביטוח. במרכז זה נמצאים גם משרדי דיסקונט ומרכנתיל הצפויים לעבור ב-2022 למתחם האלף בראשון לציון. השכונה ממוקמת בכניסה המזרחית לחולון, בסמיכות לכביש 4, כביש 1 ונתיבי איילון, ובכך מתאפשרת תנועה קלה ונוחה לערים הסמוכות ראשון לציון, בת ים ותל אביב. באזור ממקום מסוף קריית שרת המהווה מרכז תחבורתי אזורי חשוב. בשנת 2016, החלה במערב השכונה התחדשות עירונית ובה תמ"א 38, ומתוכננת הרחבה עתידית ח'-500 (על שם החלקה) בדומה לח'-300. עדינה חכם, מבוקשת אך זולה: שכונת קריית שרת בחולון, באתר ynet, 5 באוקטובר 2012 גלי שמיר, כיצד הפכה אחת השכונות הוותיקות בחולון לאטרקציה נדל"נית?, באתר השקמה, חולון, ‏11 בינואר 2018 מיכאל יעקובסון: סיבוב בשני קירות אמנות מקרמיקה שיצר משה סעידי בחולון ובעכו, באתר 'חלון אחורי', 28 בפברואר 2023 כיום שטחי מקוה ישראל הם חלק מפארק אריאל שרון יורם לוי, מה התחדש במרכז המסחרי בקריית שרת? כל הפרטים, השקמה חולון, 9 ביולי 2018 עירית אבישר, ‏דיסקונט ישקיע מיליארד ש' במטה חדש בראשל"צ | בלעדי, באתר גלובס, 3 בספטמבר 2018
הסופר קאפ הספרדי 2017

הסופר קאפ 2017 הוא המהדורה ה-34 במסגרת הסופר קאפ הספרדי. הטורניר נתן משחק קלאסיקו כשריאל מדריד הגיעה לאחר שזכתה בלה ליגה וברצלונה לאחר שזכתה בגביע הספרדי. ריאל מדריד זכתה בתואר בפעם ה-10 שלה כשניצחה 1–5 בסיכום שני המשחקים. עונת 2016/2017 בלה ליגה הקלאסיקו מדיה וקבצים בנושא הסופר קאפ הספרדי 2017 בוויקישיתוף
פונצ'ולינג

פונצ'ולינג (בדזונגקה: ཕུན་ཚོགས་གླིང་) היא עיירה שנמצאת ליד גבול בהוטן–הודו, במחוז צ'וקה (אנ'), בהוטן. ב-5 באפריל 1964 נרצח ראש הממשלה ג'יגמי פלדן דורגי (אנ') בפונצ'ולינג. העיירה ממוקמת כ-73 ק"מ מבירת בהוטן, טהימפהו. העיירה נמצאת ליד הנהר טורסה (אנ'). הטמפרטורה הממוצעת היא 19 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא אוקטובר (22 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא אוגוסט (14 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 4,062 מילימטרים בשנה. חודש יוני הוא החודש הגשום ביותר (964 מ"מ גשם), וחודש דצמבר הוא החודש היבש ביותר (4 מ"מ גשם). ערך מורחב – גבול בהוטן–הודו בגבול קיימת גדר עם שער בהוטני אחד. מקומיים יכולים לעבור את הגבול לעיתים אף ללא הצגת מסמכים. תיירים מהודו, בנגלדש, והמלדיביים לא נדרשים לוויזה לבהוטן, אך נדרשים להציג תעודה מזהה ואישור כניסה לפונצ'ולינג. תיירים זרים אחרים נדרשים להציג ויזה שנרכשת על ידי מדריך תיירים. מדיה וקבצים בנושא פונצ'ולינג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פונצ'ולינג פונצ'ולינג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Bhutan: Districts & Major Towns - Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information, www.citypopulation.de Phuentsholing, Phuentsholing (באנגלית) Coordinate Distance Calculator, boulter.com "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}: (עזרה) "NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)". NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פונקה

פּוּנָקָה (בדזונגקה: སྤུ་ན་ཁ་) היא עיירה במחוז פונקה (אנ'), בהוטן. כק"מ מהעיירה, נמצאת פונקה דזונג (אנ'), שמשמשת כמרכז הרוחני של תושבי המחוז. העיירה ממוקמת כ-28 ק"מ מבירת בהוטן, טהימפהו. בנוסף, העיירה נמצאת ליד נהר סנקוס (אנ') והנהר מו צ'ו (אנ'). הטמפרטורה הממוצעת היא 11 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא אוקטובר (14 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא ינואר (6 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 1,010 מילימטרים בשנה. חודש יולי הוא החודש הגשום ביותר (210 מ"מ גשם), וחודש נובמבר הוא החודש היבש ביותר (2 מ"מ גשם). מדיה וקבצים בנושא פונקה בוויקישיתוף פונקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Bhutan: Districts & Major Towns - Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information, www.citypopulation.de "Dzong at Punakha". נבדק ב-2010-04-01. The second oldest dzong in Bhutan, it was begun in 1637 also on the order of Shabdrung Ngawang Namgyal. The dzong was significantly expanded from 1744 to 1763 during the reign of the 13th desi (the secular ruler, as opposed to the Je Khenpo, who is the chief abbot of Bhutan, and who holds equal power), Sherab Wangchuk. "Punakha Dzong". Tourism:Government of Bhutan. אורכב מ-המקור ב-2017-09-07. נבדק ב-2010-04-01. Punakha, Punakha (באנגלית) Coordinate Distance Calculator, boulter.com "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}: (עזרה) "NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)". NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.