נישואים של זוגות מאותו המין בישראל

ישראל מכירה בנישואים של זוגות מאותו המין (נקראים גם נישואים גאים) אם נעשו במדינה אחרת, אך אינה מקיימת מערכת המאפשרת לבני אותו המין להינשא במדינה. לפי החוק בישראל, נישואים נערכים על ידי רשויות הדת הרשמיות, לפי הדין הדתי של הדת אליה רשומים בני הזוג (אשר אינם מקימים הליך נישואים לבני אותו המין). עם זאת המדינה מכירה בנישואים אזרחיים, כולל נישואים חד-מיניים, שנערכו מחוץ לישראל. החל מיולי 2022 בעקבות פסיקה בנושא, המדינה החלה להכיר גם בנישואים אזרחיים שנערכו בישראל ונרשמו במדינה זרה דרך האינטרנט ("נישואי זום"). בנוסף, בני זוג מאותו מין יכולים להיחשב לידועים בציבור, שמעמדם החוקי דומה לזה של זוגות נשואים. ערך מורחב – נישואים בישראל הסמכות להשאת בני זוג יהודים בישראל היא של רבנים שאושרו בידי הרבנות הראשית לישראל, גוף אורתודוקסי הפועל בהתאם לחוקי ההלכה, שאין בה נישואים חד מיניים. הרשות המוסמכת להשיא זוגות מוסלמים היא בית הדין השרעי, ומקבילים להם בתי הדין של העדה הדרוזית ובתי דין נוצריים שונים. בכל הרשויות הדתיות הללו אין נישואים בין זוגות מאותו מין. בני זוג מאותו מין המעוניינים בכך יכולים למסד בדרכים שונות את הקשר ביניהם, באופן שיטיל עליהם חובות וזכויות החלות בדרך-כלל על זוגות נשואים. בכל הנוגע ליחסים ביניהם, יכולים בני הזוג לכרות הסכם מחייב המגדיר את זכויותיהם וחובותיהם, באופן הדומה לחובותיהם של זוגות נשואים זה כלפי זה (למשל בנוגע למזונות). בני הזוג יכולים להיחשב ידועים בציבור, ובדרך זו לזכות במעמד חוקי דומה לזה של בני זוג נשואים. ידועים בציבור הם זוג המקיים יחדיו מסגרת משפחתית, אך אינם נשואים זה לזה. הדין בישראל השווה באופן חלקי את מעמדם של ידועים בציבור למעמדם של נשואים. כלומר, חלק מהחובות המוטלות על זוגות נשואים ומהזכויות המוענקות להם חל גם על ידועים בציבור. עם זאת, זכויות שונות הנתונות בישראל לבני זוג נשואים אינן מוקנות לבני זוג מאותו המין. כך, בני זוג כאלה אינם רשאים לפנות להליך של פונדקאות ואינם יכולים בדרך-כלל לפנות להליך של אימוץ (אלא אם המאומץ הוא צאצא ביולוגי של אחד מבני הזוג). בתי-משפט קבעו מספר פעמים כי זוגות מאותו מין יכולים להיחשב כידועים בציבור. הקושי הוא, כי נישואים מתחילים באופן ברור במועד החתונה, ואילו אצל ידועים בציבור קשה לעיתים לזהות אם אכן הגיעו לדרגה של קיום מסגרת משפחתית דמוית נישואים, ומתי הגיעו לכך. כדי להגביר את הוודאות בעניין זה, זוגות מאותו המין עורכים לעיתים טקסים אלטרנטיביים, אשר נועדו להביע את מחויבותם זה לזה ואת כניסתם למסגרת משפחתית דמוית נישואים. קיימים סוגים שונים של טקסים מסוג זה: לעיתים מדובר בטקסים דמויי חתונה המנוהלים על ידי אנשי דת חסרי סמכות חיתון, כגון רבנים רפורמיים. לעיתים מדובר בטקס אזרחי חילוני בעל סממנים חיצוניים של חתונה אזרחית. זוגות מאותו המין גם חותמים לעיתים על הסכמים, שבהם הם מביעים את מחויבותם זה לזה ומגדירים את היחסים ביניהם. גם הסכם שכזה יכול להוות ראיה לכך שהשניים הם ידועים בציבור. ערך מורחב – בג"ץ יוסי בן-ארי נגד מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים זוגות מאותו מין יכולים להינשא במדינה אחרת המתירה באופן רשמי נישואים של זוגות מאותו המין. בבואם ארצה, בני-הזוג אינם נחשבים נשואים, שכן הדין בישראל אינו מכיר בנישואים אלה. עם זאת, בני-הזוג יירשמו כ"נשואים" במרשם האוכלוסין הישראלי, וכך יירשם גם בתעודת הזהות שלהם. לרישום זה אין משמעות לפי החוק, והוא אינו הופך את בני הזוג לנשואים לפי הדין הישראלי. עם זאת, בפועל מסתמכים גופים רבים על הרישום בתעודת הזהות, ומתייחסים לבני-הזוג כאל נשואים לכל דבר ועניין. בעבר לא היה ברור אם משרד הפנים אכן נדרש לרשום במרשם האוכלוסין בני זוג מאותו מין שהתחתנו מחוץ לישראל בתור "נשואים". הדברים הובהרו ב-21 בנובמבר 2006 בפסק-דין של בית המשפט העליון. בפסק-הדין הורה בית המשפט למנהל האוכלוסין לרשום חמישה זוגות הומוסקסואלים ישראלים שהתחתנו בקנדה בתור "נשואים". בית המשפט גם הבהיר כי אין לרישום במרשם האוכלוסין ובתעודת הזהות השפעה על הסטטוס של בני הזוג כרווקים או נשואים, והותיר פתוחה את שאלת תוקפם של הנישואים הללו בישראל, שהתשובה עליה "קשה וסבוכה". ערך מורחב – ברית הזוגיות במסגרת הניסיון להנהיג בישראל נישואים אזרחיים גם בלי שירשמו קודם במדינה אחרת, עלתה לא פעם השאלה האם יש לכלול במסגרת זו גם נישואים של זוגות מאותו המין. חלק מהצעות-חוק ברית הזוגיות, שנועד להסדיר נישואים אזרחיים בישראל, כללו בתוכן זוגות מאותו המין, אולם רובן נמנעו מכך כדי להגביר את הסיכויים שהחקיקה תתקבל בכנסת. קהילת הלהט"ב התנגדה בדרך-כלל להוצאתה מהצעות החוק הללו, שכן הן כללו גם ביטול של מוסד הידועים בציבור, או לימדו על הגבלת הזוגיות המוכרת לכזו שבין גבר לאישה. בנוסף עלה החשש, שהסיכוי שהקהילה תצליח להעביר חקיקה פרטנית בעניינהּ קטן בהרבה מהסיכוי שתוכל לקבל הכרה כחלק מהסדר כולל, הנוגע גם לעניינם של מגזרים אחרים. חוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש"ע-2010‏, אשר התקבל לבסוף בכנסת ב-22 במרץ 2009 ונכנס לתוקף ב-22 בספטמבר 2010, אכן אינו חל על זוגות מאותו המין. ב-1 באפריל 2009 וב-23 בנובמבר 2009 הגיש חבר הכנסת ניצן הורוביץ הצעות חוק לנישואים וגירושים, שניתן לפרשן ככוללות גם זוגות מאותו המין. הצעות אלה לא הבשילו לכדי חוק. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ראו כאן. באוקטובר 2015 הגישה אגודת הלהט"ב עתירה לבג"ץ בדרישה לאפשר נישואים של זוגות מאותו המין בישראל. בחודש אוגוסט 2017 דחה בית-המשפט את העתירה. השופטים כינו בהחלטתם את המצב הקיים "אפליה מובהקת נגד קהילת הלהט"ב", ואחת השופטות אמרה כי מדובר בפגיעה בזכויות יסוד, אולם קבעו בהחלטתם כי הסמכות לשנות את המצב נמצאת בידי הכנסת. לפני הבחירות לכנסת ה-19 המפלגות הבאות הביעו תמיכה בנישואים של זוגות מאותו המין או ב'איחוד אזרחי' בין זוגות מאותו המין: יש עתיד, מפלגת העבודה, התנועה, מרצ וחד"ש. בנוסף לתמיכת המפלגות שצוינו לעיל, נישואים של זוגות מאותו המין נתמכו על ידי מספר בכירים במערכת הפוליטית הישראלית, ביניהם: יו"ר האופוזיציה יצחק הרצוג (וכן קודמתו בתפקיד שלי יחימוביץ'), שמעון פרס שהביע את תמיכתו בזמן היותו נשיא המדינה, משה יעלון ממפלגת הליכוד, שהביע את תמיכתו בזמן היותו המשנה לראש הממשלה ועוד. בדומה למדינות אחרות, גם בישראל נושא הנישואים של זוגות מאותו המין נמצא במחלוקת ציבורית, אולם סקרים מראים שרוב הציבור בישראל תומך במתן אפשרות לנישואים כאלה (בדומה לדעת הקהל במדינות רבות אחרות, בעיקר באירופה). על-פי סקר שהתפרסם בעיתון הארץ בחודש אוגוסט 2009, 61% מהציבור בישראל תומך במתן אפשרות לנישואים אזרחיים להומוסקסואליים ולסביות. מספר זה היה גבוה מהמקביל לו באיחוד האירופי. בספטמבר 2015 פרסמה עמותת חדו"ש שלפי סקר שערכה 64% מהיהודים בישראל תומכים בהכרה בנישואין חד מיניים או בברית זוגיות. בפילוח לפי הצבעה, נכללו בתומכים רוב מצביעי הליכוד, רוב מצביעי המחנה הציוני, וכל מצביעי מרצ. בפברואר 2016 ישראל חופשית פרסמה סקר על-פיו 70% מהישראלים שנשאלו באיזה אופן יש לאפשר נישואים אזרחיים בישראל, בחרו באפשרות לאפשרם כמסלול מקביל לנישואים ברבנות, או באפשרות לאפשרם רק לפסולי חיתון (כולל להט"ב). בשנת 2020, מספר ערים בישראל החלו ליישם הליך להכרת העירייה בזוגיות ובמשמורת על ילדי בן הזוג על סמך תצהיר שיוגש לעירייה, ללא תלות בעדכון מרשם האוכלוסין וללא תלות במין המצהירים. הראשונה בין הערים להודיע על קידום המהלך הייתה תל אביב, ואליה הצטרפו גבעתיים, רמת-גן, ראשון לציון וחיפה. עמית קמה ועוזי אבן, שנישאו בקנדה ונרשמו כנשואים בישראל, לא יכלו להתגרש בקנדה, משום שהליך הגירושים פתוח שם לתושבי המדינה בלבד. לפיכך פנו למערכת המשפט בישראל. עמדת משרד הפנים הייתה שהסמכות הבלעדית לעניין היא בתי הדין הרבניים, אולם בסוף 2012 הורה לו בית המשפט למשפחה ברמת גן למחוק את רישום נישואיהם. זכויות להט"ב בישראל הורות הומו-לסבית בג"ץ אל-על נגד דנילוביץ פסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה איחוד אזרחי מיסוד זוגיות חד-מינית, בפורטל השירותים והמידע הממשלתי כתבת וידאו: נישואים חד מינים בישראל פרשנות פסק הדין בעניין בן ארי, באתר GoGay פסק דין אורית מויאל-לפלר נ' מבטחים עומרי גולדשטיין וורד שפילמן, "אמא יש רק אחת?" – בעקבות ע"א 10280/01 ירוס-חקק נ' היועץ המשפטי לממשלה, הארת דין ב(2), תשס"ה תביעת גיורא רז נ' הביטוח הלאומי לשלם גמלת שארים לאלמן לאחר פטירת בן זוגו(הקישור אינו פעיל), באתר האגודה לזכויות האזרח דן יקיר ויונתן ברמן, נישואין בין בני אותו המין: האומנם הכרחי? האומנם רצוי?, מעשי משפט א', 2008, עמ' 169-177 אביטל אברהם ואיתי אפטר, ייבוא לישראל של הפוטנציאל הבינלאומי להכרה שיפוטית-ציבורית בתוקף נישואים חד-מיניים - מדע בדיוני?, הארת דין א(2), 2004 יובל מרין, נישואין בין בני זוג מאותו המין והכשל שבאלטרנטיבות לרגולציה משפטית של זוגיות חד-מינית, המשפט, יולי 2001 שי רודין, עוז אלמוג, דוד פז, ‏משפחה חד מינית בישראל, בארכיון האינטרנט של אתר "אנשים ישראל" סקירת המצב המשפטי בישראל בסוגיית הזוגות החד-מיניים הרחבה בנושא נישואין חד מיניים בישראל. מיכל טמיר, ‏"השפה העברית לא המציאה לי תואר" - על כבודן של משפחות אלטרנטיביות בישראל, קריית המשפט ח', תשס"ט בג"ץ 3045/05 בן-ארי נ' מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים, פסק-דין באתר בית המשפט העליון עו"ד רוזנר דרזנר, הכרה בסטטוס נישואין של בני זוג מאותו המין בישראל, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏29/08/2010 חוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש"ע-2010, ס"ח 2235 מיום 22.3.2010 הצעת חוק נישואין וגירושין, התשס"ט-2009 הצעת חוק נישואין וגירושין, התש"ע-2010 ג'ורג' אבני, ‏עתירה לבג"ץ: אשרו נישואים חד מיניים בישראל, באתר ‏מאקו‏, 1 בנובמבר 2015 בג"ץ 7339/15 האגודה לשמירת זכויות הפרט נגד משרד הפנים ואחרים, העתירה המלאה באתר אוניברסיטת תל אביב בג"ץ דחה העתירה הדורשת הכרה בנישואים חד מיניים: "המחוקק צריך לתקן המצב הקיים", 31 באוגוסט 2017, באתר נענע 10 פסק הדין המלא באתר אוניברסיטת תל אביב חדשות 2, ‏בחירות 2013: אילו מפלגות בעד נישואים חד-מיניים ומי מתנגד?, באתר ‏מאקו‏, 8 בינואר 2013 יאיר פרי, ‏ח"כים למען הקהילה הגאה: "מבטיחים שוויון - לא מצליחים לקיים", באתר ‏מאקו‏, 6 בינואר 2013 מערכת תכניות קשת, ‏בדיקה: מי מהח"כים תומך בנישואים גאים?, באתר ‏מאקו‏, 3 ביוני 2016 אופיר בר-זהר ואילן ליאור, הקהילה הגאה בישראל מברכת על דברי אובמה, באתר הארץ, 10 במאי 2012 אייל להמן, גוואדלחרה, נשיא המדינה פרס בעד נישואים חד-מיניים: "לכל אחד יש זכות להקים משפחה", באתר ynet, 1 בדצמבר 2013 השר בוגי יעלון: "יש לאפשר נישואים חד-מיניים בישראל", באתר גלובס, 14 במאי 2012 "Three-in-Five Israelis Back Same-Sex Marriage", מתוך ארכיון האינטרנט http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb/eb66/eb66_highlights_en.pdf מדד הדת והמדינה דוח מספר 7 עמוד 13 שני אשכנזי, ‏לראשונה בישראל: זוגות להט"ב יוכלו להצהיר על זוגיות בעיריית ת"א, באתר גלובס, 21 ביוני 2020 Ran Kunik, www.facebook.com אור רביד, ‏עיריית רמת גן אישרה הכרה בנישואים של זוגות להט"בים בעירייה, באתר ‏מאקו‏, 18 בנובמבר 2020 עיריית ראשון לציון תכיר בזוגות להט"ב: "צעד טבעי, מקבלים את כולם", באתר ynet, 14 בדצמבר 2020 מועצת חיפה אישרה: זוגות להט"ב יוכלו לקבל הטבות של זוגות נשואים, באתר ynet, 3 במרץ 2021 אילן ליאור, בית משפט אישר בפסיקה תקדימית גירושים של זוג הומואים, באתר הארץ, 2 בדצמבר 2012 דורון חלוץ, הצרה הבאה של הלהט"ב בישראל: איך מתגרשים?, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2015