laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רות כהנוב

רות כהנוב היא דיפלומטית ישראלית, שכיהנה כשגרירת ישראל ביפן. כהנוב סיימה לימודים לתואר ראשון בלימודי מזרח אסיה באוניברסיטה העברית בירושלים ולימודי אסיה באוניברסיטת הונג קונג. הצטרפה לסגל משרד החוץ ומילאה בו תפקידים שונים ובהם סגנית שגריר ישראל בסין בעת ייסוד היחסים עם מדינה זו, ראש משרד הייצוג הלא-רשמי של ישראל בטאיוואן, ממלאת מקום הקונסול דיפלומטי הכללי בהונג קונג ושגרירת ישראל בניו זילנד ושגרירה לא תושבת למספר מדינות איים באוקיינוס השקט. לאחר מכן כיהנה כסמנכ”ל משרד החוץ לענייני אסיה והפסיפיק. בינואר 2013 אישרה הממשלה את מינויה של כהנוב לשגרירת ישראל ביפן, והיא החלה בתפקידה באוגוסט אותה שנה. בשנת 2017 סיימה את כהונתה ביפן. הוחלפה על ידי יפה בן ארי. באפריל 2018 נבחרה להדליק משואה ביום העצמאות ה-70 למדינת ישראל כנציגת המרכז לשיתוף פעולה בינלאומי במשרד החוץ. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנטולי קוזנצוב

אנטולי ואסיליביץ' קוזנצוב (ברוסית: Анатолий Васильевич Кузнецов)‏ 18 באוגוסט 1929, קייב - 13 ביוני 1979, לונדון) היה סופר סובייטי שתיאר את חוויותיו בקייב תחת שלטון גרמניה הנאצית במהלך מלחמת העולם השנייה ואת הרצח בבאבי יאר בספרו: "באבי יאר" (Бабий яр. Роман-документ). הספר פורסם במקור ברוסית תחת צנזורה בשנת 1966. הוא תורגם לעברית על ידי שלמה אבן שושן ויצא לאור ב-1966 בהוצאת עם עובד. ב-1971, לאחר עריקתו של קוזנצוב למערב, יצא תרגום מחודש של אבן שושן על פי כתב היד המקורי. קוזנצוב נולד בקורניבקה, פרבר של קייב הסמוך לאתר באבי יאר, לאב ממוצא רוסי ולאם ממוצא אוקראיני. בדרכונו נרשם מוצאו כרוסי. בגיל 14 החל לתעד במחברתו את האירועים ואת העדויות ששמע אודות הרצח בבאבי יאר. בבגרותו הוא התנסה בלימודים בתחום האמנות כגון: בלט, מוזיקה, ציור ומשחק ועסק בעבודות כפיים שונות כולל עבודה בפרויקטים לאומיים על נהר הדנייפר ובאירקוצק שבסיביר. ב-1955 הצטרף למפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות והחל ללמוד ספרות במכון גורקי לספרות (אנ') שבמוסקבה. הוא סיים את לימודיו ב-1960, הצטרף לאיגוד הסופרים הסובייטי והחל לפרסם נובלות. ספרו הראשון, "סוף האגדה" (או בתרגום העברי "המשכה של אגדה"), זכה להצלחה ואף תורגם לשפות זרות. תוך זמן קצר הפך לאחד מהשמות המבטיחים בספרות הסובייטית ולאחד ממפתחי הסוגה של רומן תעודה. היצירה "באבי יאר" התפרסמה במגזין הספרות הסובייטי "יונוסט" (אנ') ב-1966 כשהיא מצונזרת. קטע מתוך עדות של ניצולה מבאבי יאר, דינה פרוניצ'בה, מתוך ספרו של קוזנצוב, "באבי יאר", באתר יד ושם. מכּתביו: באבי יאר, דבר, 30 בספטמבר 1966 באבי יאר, דבר, 7 באוקטובר 1966 המשך הניצב, באתר "פרויקט הסיפור הקצר" אנטולי קוזנצוב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אנטולי וסילביץ' קוזניצוב, דף שער בספרייה הלאומית אריה ל. אבנרי, כל האמת על באבי-יאר, דבר, 19 בנובמבר 1971 באבי יאר, דבר, 30 בספטמבר 1966 לצנזורה סיבות רבות, ראו אריה ל. אבנרי, כל האמת על באבי-יאר, דבר, 19 בנובמבר 1971 ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משה זילברמן

משה זילברמן (1927 - 9 בנובמבר 2011) היה מחנך, אשר כיהן כראש העירייה הרביעי של באר שבע, מאז קום המדינה (לא כולל מושל צבאי וראש ועדה קרואה) בין 1986 ל־1989. זילברמן נולד בבלארוס. בתקופת מלחמת העולם השנייה ברח מהגרמנים ועבד במכרות כבול. לאחר מכן המשיך לאוזבקיסטן ולסיביר, שם עבד כמסגר במפעל לפגזים. בשנת 1946 עבר עם משפחתו לפולין. הוא למד באוניברסיטת ורוצלב, בה קיבל תואר שני בפיזיקה, ובמקביל עבד כמרצה בבית ספר לטכנאי בנין. ב־1957 עלה לישראל והתיישב בבאר שבע. זילברמן החל לעבוד כמורה לפיזיקה ולאחר מכן מונה כסגן מנהל בבית הספר תיכון עירוני מקיף א', שנחשב אז מוסד מרכזי בעיר. בשנת 1965 ייסד את תיכון עירוני מקיף ג' וניהל אותו 13 שנים. אחד מתלמידיו במקיף ג' היה אילן רמון, לימים האסטרונאוט הישראלי. זילברמן היה מורהו לפיזיקה, ולאחר שרמון נהרג באסון מעבורת החלל קולומביה נשא דברים בלווייתו. בשנת 1978 נבחר למקום השני ברשימת אש"ל בראשותו של אליהו נאוי, שהייתה מזוהה עם מפלגת העבודה, ובבחירות נכנס למועצת העיר. בשנים 1979‏-1986 שימש סגן וממלא מקום ראש העירייה ומ־1986 עד 1989, לאחר פרישתו של נאווי, כיהן כראש עיריית באר שבע. במשך תקופת כהונתו לא הצליח להפוך לדמות פופולרית. הוא בחר שלא להתחרות מול יצחק רגר, מייסד קניון הנגב. במקומו רץ בנ"ץ כרמל, חבר מועצה ותיק של מפלגת העבודה. אחרי פרישתו מהעירייה נטש את הפוליטיקה ועבד כמרכז צוות מדענים במשרד החינוך. זילברמן שימש כיו"ר עמותה בבאר שבע לסיוע לעולים נזקקים. בשנת 1999 זכה זילברמן באות יקיר באר שבע. זילברמן נפטר ב-9 בנובמבר 2011, בגיל 84. דני בלר, ב"ש: נפטר ראש העירייה לשעבר משה זילברמן, באתר nrg‏, 12 בנובמבר 2011
Find My

"מצא את..." (באנגלית: Find My) הוא יישום סלולרי ושירות הניתן על ידי חברת אפל, המאפשר מעקב מרחוק אחרי מיקומם של מכשירי iOS (טלפון, טאבלט, שעון ועוד), מחשבי מקינטוש, מכשירי מעקב (airtags) ומכשירים נוספים דרך צד שלישי. השירות זמין עבור מכשירים עם מערכת ההפעלה iOS 5 ומעלה ומחשבים בעלי מערכת ההפעלה OS X 10.7.2, או מאוחר יותר באמצעות iCloud. היישום מוצע עם מערכת ההפעלה הבסיסית כאשר יש למשתמש חשבון iCloud פעיל. ניתן להוריד את היישום גם דרך חנות ה-App Store. "מצא אייפון" פורסם לראשונה כאפליקציה ביוני 2010 למשתמשים של שירותי הענן MobileMe. בחודש נובמבר 2010 עם גרסה iOS 4.2, "מצא אייפון" היה זמין בחינם למכשירים מסוימים. עם שחרורו של ה-iCloud באוקטובר 2011, הפך השירות לחופשי לכל משתמשי ה-iCloud. כמו כן, השירות היה זמין כ"מצא את המק שלי" למחשבי Mac OS X המריצים את גרסה 10.7.2 או מאוחר יותר באמצעות iCloud. מאז ספטמבר 2019, אוחדו ליישום אחד כל יישומי המעקב הנפרדים הקודמים (מצא מכשירים, מצא חברים ומצא חפצים). "מצא אייפון" מאפשר למשתמש לאתר את מכשיר ה-iOS שלו באמצעות האפליקציה במכשיר או באמצעות האתר iCloud.com במחשב. בנוסף לאיתור המכשיר, השירות מספק שלוש תכונות עיקריות: השמע צליל: במצב זה, נשמע צליל במכשיר בעוצמה מרבית, גם אם הוא מושתק וגם אם עוצמת הקול שלו היא נמוכה. תכונה זו שימושית במקרה שהמכשיר אובד או נגנב. כמו כן, תכונה זו לא ניתנת להפסקה עד לפתיחת המכשיר. מצב איבוד (גרסה iOS 6 והלאה): מצב זה נותן למשתמש את האפשרות לנעול את מכשירו עם סיסמה. אם המשתמש נועל את המכשיר, יש באפשרותו לשגר הודעה שתוצג במסך הנעילה של המכשיר, שבה ניתן לכתוב מספר שורות וכן מספר טלפון להתקשרות, במקרה של מציאת המכשיר. מחק iPhone: מצב זה מוחק לחלוטין את כל התוכן וההגדרות. האפשרות זו שימושית אם קיים על המכשיר חומר פרטי ו/או תמונות אישיות, אבל המכשיר לא יוכל להימצא, כלומר האפליקציה לא תוכל לזהות את מיקומו לאחר ביצוע פעולה זו. העדכון לגרסת מערכת ההפעלה iOS 6, נתן את האפשרות לבדוק את רמת הסוללה של המכשיר. החל מינואר 2013, השירות נתמך גם על אייפוד טאץ', אייפד ומחשבי מק המריצים את גרסה OS X 10.7.2 והלאה. בנוסף למכשיר תואם, חשבון iCloud נדרש כדי להשתמש ביישום "מצא אייפון". בחודש נובמבר 2011, במשטרת לוס אנג'לס, קליפורניה הצליחו למצוא חשוד בשוד מזוין באמצעות יישום "מצא אייפון" על ידי השמעת צליל באייפון של הקורבן לגנבה. בחודש ספטמבר 2012, שני חשודים נעצרו באטלנטה, ג'ורג'יה בשל שוד של חמש נשים באיומי אקדח. המשטרה הצליחה לאתר את החשודים באמצעות "מצא אייפון" כדי למצוא את אחד ממכשירי ה-iPhone הגנובים. אתר האינטרנט הרשמי של Find My מצא אייפון באתר אפל (באנגלית) שיפורים ב-מצא אייפון (באנגלית)
הפגנות ירוואן (1965)

ההפגנות בירוואן התקיימו ב-24 באפריל 1965 בעיר ירוואן שברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הארמנית שהייתה אז חלק מברית המועצות, לציון חמישים שנה לרצח העם הארמני. הפגנות אלה נחשבות כצעד הראשון ולתחילת מאבקו של העם הארמני בדרישה להכרה של אומות העולם ברצח העם הארמני על ידי האימפריה העות'מאנית, שאירע בשנת 1915. ב-24 באפריל 1915 עצרה ממשלת הטורקים הצעירים כ-250 אינטלקטואלים ומנהיגים ארמנים באיסטנבול, אירוע שסימל את תחילת הרצח ולפיכך הפך ליום סמלי להנצחתו. ההפגנה, שהחלה כמחאה עממית, הפכה עד מהרה להפגנה סוערת ומהומות, שבעקבותיהן נעצרו מפגינים. הפגנה זו הייתה הראשונה מסוגה שהתקיימה בכל רחבי ברית המועצות. השתתפו בה כ-100,000 איש, שהפגינו במשך 24 שעות מול בניין האופרה של ירוואן (Yerevan Opera Theater) לציון 50 שנה לרצח העם, בדרישה שהשלטון הסובייטי יכיר ברצח העם הארמני שנעשה על ידי האימפריה העות'מאנית, ובדרישה להקמת אתר זיכרון בעיר הבירה ירוואן שינציח את זכרם של הקורבנות. ההפגנות התקיימו מחוץ לבניין האופרה בכיכר החרות, בעת שבתוך המבנה ציינו פקידים ונכבדים ארמנים את הרצח באירוע שקט וסולידי. בהפגנה הונפו כרזות שקראו לתת פתרון לבעיה הארמנית וכן כרזות לאומניות שעסקו בשטחים הנתונים במחלוקת עם מדינות שכנות כמו נגורנו קרבאך ממזרח, נחיצ'יבאן בדרום מערב, ושטחים ממערב ארמניה. המפגינים קראו גם קריאות כמו "האדמה שלנו, האדמות שלנו". הפגנה הגדולה הייתה תחילת ההתעוררות הציבורית הראשונה של התודעה הארמנית בארמניה הסובייטית. בעקבות ההפגנות החליט הקרמלין, בשיתוף שלטונות ארמניה ואנשי הכנסייה הארמנית, להקים אתר הנצחה בהתאם לדרישת המפגינים. אתר ההנצחה הוקם על גבעה המשקיפה על ירוואן שנקראת Tsitsernakaberd. מהגבעה ניתן לראות את הר אררט השוכן בטורקיה. אתר ההנצחה כלל שלוש אנדרטאות זו לצד זו: אנדרטה בצורת אובליסק, אנדרטה בצורת חרוט קטום וקיר הנצחה. ליד האנדרטאות הוקם בשנת 1995, לאחר התפרקות ברית המועצות, המוזיאון לרצח העם הארמני שהוא חלק ממתחם ההנצחה. ההפגנה בירוואן סימנה את תחילתן של הפגנות רבות דומות שנערכו ברחבי העולם במקומות שבהם יש קהילה שמוצאה ארמני. ההפגנות ממשיכות להתקיים לאורך השנים בדרישה להכרת אומות העולם ברצח העם הארמני. אתר ההנצחה הפך להיות חלק מכללי הטקס הדיפלומטיים בעת ביקור משלחות זרות בארמניה. בכל שנה, ב-24 באפריל, שהוכרז כיום הזיכרון לרצח העם הארמני והוא יום חג לאומי בארמניה, מתקיים מצעד שבו משתתפים עשרות אלפי אנשים ההולכים לכיוון אתר ההנצחה כדי להניח זרי פרחים ליד אש התמיד באנדרטת החרוט. המוזיאון לרצח העם הארמני מדיה וקבצים בנושא יום הזיכרון לרצח העם הארמני בוויקישיתוף Cultural Clash: Development of Genocide memorial area brings controversy to Armenian public סיפורה של ההפגנה באתר ‏ The Armenian reporter
דוכן העיתונים (יישום)

Apple News הוא יישומון חדשות חינמי מתחרה ל-Flipboard וגוגל חדשות של חברת אפל. החברה מציעה גם שירות בתשלום בשם Apple News+ המציע תכנים בלעדיים, את רוב כתבי העת המובילים בעולם ותצוגה מרשימה ועתידנית של כל תוכניהם. השירות מוצע במספר מדינות נבחרות בלבד. בתחילה היישום נועד רק להורדה ולהצגת גרסאות דיגיטליות של עיתונים ומגזינים והיה נקרא Newsstand. כאשר הוא נפתח רואים מדף חזותי, ישירות במסך הבית, בדומה לסגנון של iBooks. היישום מדמה חנות עיתונים במדפים מדומים שמחזיקים ומציגים כל עיתון ומגזין שהורד לצפייה ולקריאה, באותו מקום. סמליל היישום מתעדכן עם העטיפות האחרונות של המהדורות החדשות. קיים גם מקש Shop בפינה הימנית למעלה, כדי לנווט לקטגוריית דוכן העיתונים ב-App Store, היכן שהעיתונים והמגזינים מורדים בחינם. מנויים בתוך היישום או כתבי עת בודדים ניתן לרכוש עם חשבון iTunes, כדי להוריד ולספק ברקע את המהדורה האחרונה של החדשות באופן אוטומטי. שמות העיתון והמגזין הפופולריים והגדולים ביותר מפורסמים בתור תוכן דיגיטלי שתוכנן במיוחד עבור התקנים ניידים ומחשבי לוח, ולעיתים קרובות כולל תוכן אינטרקטיווי שאינו זמין בטופס מודפס. למותגי עיתונים ומגזינים יש אפשרות להעביר יישומי iOS לתוך יישום דוכן העיתונים. לפני שיצא היישום, מותגים רבים הוציאו יישומים משלהם וזה העניק את האפשרות לשלב יישומים אלו לתוך דוכן העיתונים. אחד היישומים הראשונים שעשו את זה היה יישום הניו יורק טיימס, שעבר מיישום iOS ייעודי להיות חלק מ"דוכן העיתונים", ביום הוצאת היישום. היישום זמין למכשירי iOS מאז שהותאמה ל-iOS 5 ועובדת עם iCloud, שניהם בסנכרון להורדה מחדש של העיתונים והמגזינים. טכנית, תאימות דוכן העיתונים נקבעת על ידי הערך הבוליאני "UINewsstandApp" במידע של היישום. ב-2016 השתנה ייעודו של היישום ל-Apple News המוכר היום. אתר האינטרנט הרשמי של דוכן העיתונים האתר הרשמי של היישום Inside iTunes - Newsstand provides a home for your magazine and newspaper subscriptions (באנגלית) Adrian Covert, iOS 5’s Newsstand Is More Awesome than it Seems, ‏‏12 באוקטובר 2011 (באנגלית) Darrell Etherington, iOS 5: Newsstand, ‏‏12 באוקטובר 2011 (באנגלית) Jeff Sonderman, Apple introduces Newsstand today at iPhone event, available Oct. 12 with iOS 5, ‏‏4 באוקטובר 2011 (באנגלית) (ארכיון)
פמיניזם (פירושונים)

האם התכוונתם ל... תפיסות עולם בפמיניזם פמיניזם – תפיסת עולם שעל פיה יש להיאבק בדיכוי נשים ובאפליה כנגדן בחברה פמיניזם אפריקאי פמיניזם רדיקלי – מטרתו לשנות את תפיסת האישה ומעמדה בחברה באופן מהותי מרחיק לכת פמיניזם ליברלי – נוצר ומושפע מתוך ההגות הליברלית פמיניזם פוסטמודרני – מושפע מההגות הפוסט-מודרנית פמיניזם מרקסיסטי – ברוח המרקסיזם והמאבק בשיעבוד הקפטילסטי פמיניזם לסבי פמיניזם תרבותי – מדגיש את ההבדלים המנותיים לשיטתו בין נשים לבין גברים פמיניזם דתי (יהדות) – מבקש לשלב ערכים פמיניסטיים עם המחשבה וההלכה היהודיים פמיניזם מזרחי – עוסק בנשים מזרחיות ומקומן בחברה הישראלית פמיניזם אסלאמי – מושפע מדת האסלאם וההלכה האיסלאמית פמיניזם זה לכולם פמיניזם משפטי בתאוריה ובפרקטיקה פמיניזם שחור פמיניזם לפי מקום פמיניזם בישראל – תולדות התנועה הפמיניסטית בישראל ראו גם התנועה הפמיניסטית הגל השלישי של הפמיניזם אנטי-פמיניזם – תפיסות עולם אחדות המנוגדות לתפיסות פמיניסטיות אחדות אנרכו-פמיניזם פוסט-פמיניזם פרוטו-פמיניזם אקופמיניזם
פשיטת גראן סאסו

פשיטת גראן סאסו הוא כינויה של פעולת הקומנדו שבה שחררו צנחנים גרמנים את רודן איטליה המודח בניטו מוסוליני ממעצרו בהרי האפנינים ב-12 בספטמבר 1943, במהלך מלחמת העולם השנייה. ב-13 במאי 1943 נכנעו לבעלות הברית הכוחות הגרמנים והאיטלקים בצפון אפריקה. ב-9 ביולי פלשו כוחות בעלות הברית לאי סיציליה וב-19 ביולי הנחיתו הפצצה כבדה על רומא בירת איטליה. אירועים אלו היוו את שיאן של שנים של תבוסות שנחלו הכוחות האיטלקים בחזיתות המלחמה באפריקה ובבלקן. נוכח אלו התכנסה המועצה הפשיסטית העליונה ב-24 ביולי, ולמחרת החליטה ברוב קולות להדיח את מוסוליני מתפקידו כראש הממשלה. המלך ויטוריו אמנואלה השלישי, עמו ביקש מוסוליני להיפגש, הדיח אותו והורה לאוסרו. במקומו מונתה ממשלה בראשותו של המרשל פייטרו באדוליו. ממשלת באדוליו קיימה משא ומתן עם בעלות הברית וב-3 בספטמבר חתמה על הסכם שביתת נשק עמן. באותו לילה החלה פלישת בעלות הברית לאיטליה. בתגובה על הסכם שביתת הנשק פקד רודן גרמניה אדולף היטלר על הצבא הגרמני לפלוש לאיטליה ולפרוק את הצבא האיטלקי מנשקו. הארץ עברה למעשה לשלטון גרמני. בהמשך פקד היטלר לשחרר את מוסוליני ממעצרו. לאחר מעצרו הועבר מוסוליני על ידי אנשי ממשלת באדוליו שהחזיקו בו ממקום מעצר אחד לאחר. לאחר שנתן היטלר את הוראתו, אותר מקום המעצר של מוסוליני באותה עת על ידי הגרמנים באמצעות האזנה לתשדורות רדיו. היה זה המלון באתר קמפו אימפרטורה (Campo Imperatore), אתר סקי בהר גראן סאסו שברכס הרי האפנינים, כ-100 קילומטרים מצפון-מזרח לרומא. הפקודה לשחרר את מוסוליני הועברה לגנרל הצנחנים הגרמני קורט שטודנט. הוא הטיל את המשימה על אנשי דיוויזיית הצנחנים הגרמנית ה-2. אל כוח המשימה הצטרף איש הקומנדו של הואפן אס אס אוטו סקורצני. האתגר בפעולה היה לשחרר את מוסוליני לפני שיספיקו שומריו לפגוע בו. על כן הוחלט להנחית חיילים בקרבת המלון בהפתעה תוך שימוש בדאונים. הכוח יצא ליעדו ב-12 בספטמבר 1943 בתשעה דאונים גרמניים מדגם DFS 230 (דגם ששימש את הגרמנים בקרב במצודת אבן אמאל ובקרב על כרתים). הדאונים ובהם כ-80 חיילים נחתו על ההר בקרבת בית המלון בשעה 14:00 לערך. שומריו האיטלקים של מוסוליני הופתעו. עם הגרמנים הגיע גם הגנרל האיטלקי פרננדו סולטי, אשר קרא לשומריו של מוסוליני להיכנע, ואכן הם נכנעו ללא קרב. סקורצני פנה אל מוסוליני בברכה: "דוצ'ה, הפיהרר שלח אותי לשחרר אותך!" ועל כך ענה מוסוליני "ידעתי כי חברי לא ינטוש אותי!". כדי להוביל את מוסוליני מהאתר נחת בקרבת המלון מטוס קישור גרמני קל מדגם Fieseler Fi 156 Storch. מוסוליני וסקורצני הצטרפו לטייס. בגלל הצטרפות הנוסע השלישי כמעט והתרסק המטוס, אך הוא הוביל את מוסוליני בשלום אל שדה תעופה צבאי ליד רומא. שם עלה מוסוליני על סיפונו של מפציץ מדגם היינקל He 111 והוטס לווינה. הוא זכה שם לקבלת פנים כשל גיבור. למחרת הוטס לגרמניה לפגישה עם היטלר. הפעולה, שצולמה מקרוב על ידי הצלם הצבאי טוני שניידרס (Toni Schneiders) היוותה הצלחה אשר מכונת התעמולה הגרמנית ניצלה היטב במשך חודשים. היא גם העלתה מאוד את המוניטין של סקורצני כאיש מבצעים מיוחדים. הוא הועלה בדרגה וזכה לעיטור. בעקבות שחרורו היה מוסוליני לשליט הרפובליקה הסוציאלית האיטלקית (מדינת בובות, שהוקמה בחלקה הצפוני של איטליה בחסות הצבא הגרמני) ומנהיג המפלגה הפשיסטית הרפובליקנית. הוא הנהיג את המדינה והמפלגה עד מותו ב-28 באפריל 1945. מדיה וקבצים בנושא פשיטת גראן סאסו בוויקישיתוף ג'ון גאלבין, "היורדים לקרב", הוצאת מערכות, 1972, עמודים 143-149.
יוסי חורי

יוסי חורי (נולד ב-10 בינואר 1940) הוא זמר, מוזיקאי ומלחין ישראלי ומייסד צמד הפרברים. נולד בבגדאד. משפחתו עלתה לישראל ב-1943 בעקבות הפרהוד, וחזרה לעיראק לאחר חצי שנה. לאחר מכן, ב-1951, היא עלתה לישראל באופן סופי בעלייה ההמונית, והתיישבה בתל אביב. בשל קשיי שפה, לא למד חורי בבית ספר ממלכתי, אלא בסנט ג'וזף ביפו. חורי התקשה בלימודיו, נשר מבית הספר בגיל 17, והתגייס בגיל זה לצה"ל כאלחוטן. הוא לא קיבל הכשרה מוזיקלית ובמהלך שירותו הצבאי למד לנגן בגיטרה בעצמו. לאחר שירותו הצבאי עבד כמוכס בנמל יפו, עבודה ממנה פוטר תוך זמן קצר. בגיל 20, בשנת 1960, הקים את צמד הפרברים יחד עם ניסים מנחם. בשנת 1977 החליף אורי הרפז את מנחם. בשנת 2015 החליף חגי רחביה את הרפז. הצמד ממשיך להופיע בכל רחבי הארץ. חורי, המתגורר בתל אביב, הוא אסטרונום חובב, המתמחה בבניית טלסקופים ובצילום אסטרונומי. בת אחיינו היא הפעילה החברתית וחברת הכנסת לשעבר סתיו שפיר, שקיבלה את שמה מתוך השיר "ציפורים נודדות" (שבו הפזמון החוזר מתחיל במילים "זה היה עם בוא הסתיו") שבביצוע הצמד. חורי גרוש ואב לבן ובת. יוסי חורי, באתר Discogs (באנגלית) יוסי חורי, באתר סטריאו ומונו יוסי חורי, דף שער בספרייה הלאומית הפרברים, האתר הרשמי הפרברים באתר "סטריאו ומונו" לחנים שכתב יוסי חורי באתר שירונט יוסי חורי, הפרויקט של מפעל הפיס לתיעוד יוצרים במוזיקה הישראלית, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 1:11:05) עם יואב קוטנר, אוגוסט 2016 יעקב בר-און, ‏יוסי חורי מ"צמד הפרברים": "הציידים הדתיים לקחו את שותפי להרכב", באתר מעריב אונליין, 21 באוגוסט 2018 על פי דבריו של יוסי חורי באלבום האוסף "המיטב", NMC, ‏ 2007 צילומיו האסטרונומיים של יוסי חורי, באתר אוניברסיטת תל אביב הערב יהיו כאן | סתיו שפיר, ליטל שוורץ ועדן ועודד מנשה, בערוץ יוטיוב של כאן 11 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יציבות

האם התכוונתם ל... יציבות האוויר – גורם מרכזי בתופעות מזג האוויר יציבות האטום – מידת נטייתו של גרעין האטום להתפרק יציבות אקולוגית – מדידת ההסתברות שאוכלוסייה תחזור למצבה הקודם או תיכחד יציבות הגמונית – תאוריה הטוענת כי נדרשת מדינה כדי להשליט סדר חברתי יציבות נפשית – מצב נפשי שבו נפשו של אדם בריאה יציבות גוף האדם – שמירה על שיווי משקל יציבות כיוונית – הנטייה של גוף לשמור על מצבו הזוויתי בהשפעת הפרעות במהלך תנועה ביחס לתווך יציבות כלי טיס – ענף במכניקת הטיס ובהנדסת אווירונאוטיקה העוסק בהתנהגות העצמית של כלי טיס יחסית להפרעות בצירי התנועה של הכלי. מקרים פרטיים: יציבות סטטית יציבות אורכית יציבות רוחבית יציבות (תוכנה) – מידת האמינות של התוכנה, והיותה נקייה מבאגים וקריסות יציבות BIBO – הפלט חסום עבור כל קלט חסום יציבות (כימיה) (אנ') - יציבות חומר כימי יציבות במובן ליאפונוב – יציבות של משוואות דיפרנציאליות עבור מערכת דינמיות. יציבות נומרית – באנליזה נומרית, מציינת את מידת דיוק האלגוריתם ושגיאת הקירוב המוערכת שלו. יציבה – מנח איברי הגוף של אדם או בעל חיים שחלקו או כולו מוחזק בדרך כלשהי, הנשאר קבוע יחסית במבנהו הבסיסי בתנוחות שונות. שיווי משקל
פסגת כדור הארץ

פסגת כדור הארץ הנקראת גם ועידת ריו (אנגלית: Rio Conference or Earth Summit) הייתה ועידת פסגה של או״ם שהתקיימה בריו דה ז'ניירו מה-3 ביוני ועד ה-14 ביוני 1992. כ-172 ממשלות השתתפו וכ-108 שלחו את ראשי הממשלה או ראשי המדינה שלהם. כ-2,400 נציגים של ארגונים חוץ ממשלתיים לקחו חלק באירוע. הוועידה התקיימה במרכז ריוסנטרו בעיר. בחינה מפורטת של שיטות ייצור - בעיקר של מרכיבים רעילים, כגון עופרת ובנזין, או פסולת רעילה כגון כימיקלים רדיואקטיביים מקורות חלופיים היכולים לשמש כתחליף לדלק מאובנים, ולכן קשורים לשינוי האקלים הסתמכות ותלות במערכות תחבורה ציבורית להפחתת פליטת כלי רכב ועומס בערים, והבעיות הבריאותיות הנגרמות כתוצאה מזיהום אוויר ועשן. המחסור הגובר במים אחד ההישגים של האירוע היה ההסכמה על כנס בנושא שינוי האקלים, שהוביל לפרוטוקול קיוטו. הסכמה נוספת הייתה לא לבצע שום פעילות אל אדמתם אנשים ילידים שתוכל לגרום לנזק סביבתי או שתהיה לא הולמת מבחינה תרבותית. באותו היום הוחלט על כנס בנושא מגוונים ביולוגיים, שהביא להתחלת חשיבה נגד הרס למטרות צמיחה כלכלית. כ-12 ערים צוינו לשבח על תוכניותיהן החדשניות לשיפור איכות הסביבה. ביניהן היו סדברי (כיום גרייטר סדברי) מקנדה - על נחישות הארגון להפחית נזקים סביבתיים הנגרמים מתעשיית הכרייה באזור, אוסטין מארצות הברית - על אסטרטגיית הבנייה הירוקה שלהם, וקיטקיושו מיפן - על שיתוף פעולה בחינוך והכשרה לתוכנית לוויסות הזיהום. אג'נדה 21 הצהרת ריו בנושא סביבה ופיתוח עקרונות יער בנוסף לכך, נחתמו שני הסכמים חדשים: האמנה למגוון ביולוגי (CBD) ואמנת מסגרת של האו"ם בנושא שינוי אקלים (UNFCCC) (אנ'). GCI ‏(Green Cross International) הוקם בעקבות הכנס לביסוס מטרותיו. המסמך אזהרת מדעני העולם לאנושות נכתב בעקבות הוועידה. ביקורות טוענות שרבים מן ההסכמים וההחלטות שנקבעו בריו, בנושאים חשובים כגון הלחימה בעוני ושיפור האיכות הסביבה לא מומשו[דרוש מקור]. אתר נוסף על הכנס פסגת כדור הארץ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Martella, Roger, and Kim Smaczniak, "Introduction to Rio + 20: A Reflection on Progress Since the First Earth Summit and the Opportunities that Lie Ahead.", Sustainable Development Law & Policy 12, no. 3 (2012): 4-7, 50.
שקית אשפה

שקית אשפה או שקית זבל זהו כינוי כולל למגוון שקיות פלסטיק וחומרים דומים שנועדו להכיל אשפה, בדרך כלל ביתית. השקית בדרך כלל מוכנסת לתוך מיכלי אשפה למיניהם, כדי למנוע מהחלק הפנימי שלהם מלהתלכלך. השקית עצמה היא חד פעמית ומושלכת יחד עם האשפה אל מקום איסוף הפסולת. שקיות האשפה נפוצות מאוד בקרב הציבור בגלל עלותן הנמוכה ותכונות נוספות כגון: התאמת הנפח והחוזק לשימוש המתאים, אטימות לנוזלים ועוד. שקיות הזבל נמכרות במגוון גדלים ובאריזות שונות: קופסאות, גלילים ושקיות. שקיות אשפה שבראשן חוט להידוק פתח השקית לאחר מילואה - נפוצות מאוד אף הן. רעיון השימוש בשקית פלסטיק כמיכל לאיסוף אשפה שייך לשלשה קנדיים: הארי ואסיליק, לארי הנסן ופרנק פלומפ. רשת הטלוויזיה CBC הקנדית הכתירה את ההמצאה כבין "חמישים ההמצאות הקנדיות הגדולות". החסרונות בשימוש בשקית, כגון זיהום הסביבה בחומרים בלתי-מתכלים ומניעת פירוק החומרים האורגניים שבתוך השקית והפיכתם לזבל, מעלות התנגדות בשימוש בשקית הסטנדרטית בקרב התנועות לשימור הסביבה. כחלופה, הם מציעים, שקית העשויה מחומרים מתכלים, כגון נייר. מדיה וקבצים בנושא שקית אשפה בוויקישיתוף
הנרי ליטולף

הנרי צ'ארלס ליטולף (אנגלית: Henry Charles Litolff;‏ 7 בפברואר 1818 - 5 באוגוסט 1891) היה פסנתרן, מלחין ומוציא לאור מוזיקלי אנגלי. מוכר בעיקר בגלל הסקרצו לפסנתר ותזמורת שלו. אביו היה כנר מאלזס שהצטרף לצבא נפוליאון, הובא לאנגליה כשבוי מלחמה, נשאר באנגליה ונישא לאשה ממוצא סקוטי. הוא לימד את בנו נגינה בפסנתר וב-1830 הביא אותו לאיגנץ מושלס. מושלס התרשם כל כך מכישרון הנגינה של ליטולף עד שהסכים ללמד אותו ללא תשלום. ב-1835 בהיותו בן 17 התחתן למרות התנגדות הוריו, עם נערה בת 16. הם עברו לפריז ובהמשך לבריסל. ליטולף התפרסם כווירטואוז ומורה לפסנתר. הוא ניגן ולימד בוורשה ובדרזדן שם לימד פסנתר את הנס פון בילוב הצעיר. לאחר שנפרד מאשתו, התיישב בברונסוויק, שם הכיר אלמנה של מו"ל למוזיקה ובהנהלתו הפכה הוצאת התווים שלו לאחת המובילות באירופה. הוא הספיק להתחתן עוד פעמיים כשאשתו הרביעית הייתה בת 17. ליטולף חיבר יצירות לפסנתר סולו, מוזיקה קאמרית, יצירות לתזמורת מתוכן חמישה קונצרטים סימפונים (אחד אבד), שירים, יצירות למקהלה ו-13 אופרות. היצירה המוכרת והמושמעת ביותר של ליטולף היא הסקרצו לפסנתר ותזמורת מתוך קונצ'רטו סימפוני מס' 4. שאר יצירותיו פחות ידועות ומנוגנות. בכך הוא שייך למלחינים המוכרים בעולם בזכות יצירה אחת מכל יצירותיהם. מדיה וקבצים בנושא הנרי ליטולף בוויקישיתוף הנרי ליטולף, באתר AllMusic (באנגלית) הנרי ליטולף, באתר MusicBrainz (באנגלית) הנרי ליטולף, באתר Discogs (באנגלית) הסקרצו של ליטולף מתוך קונצ'רטו סימפוני מס' 4 אופוס 102 בביצוע קליפורד קרזון רשימת יצירותיו של הנרי ליטולף אמנם הוא נולד וחי באנגליה עד גיל 17 אבל אחר-כך חי בגרמניה, צרפת ועוד. ברוב הוויקיפדיות מקוטלג כמלחין אנגלי, כשבצרפתית צרפתי. קנת וואלרי מקליש:מוזיקה קלאסית, מדריך למאזין, עמ' 197, הוצאת אחיאסף, 1994
קריירה חברתית

קריירה חברתית היא פעילות חברתית שמשלבים אנשי מקצוע לצד התפתחות הקריירה המקצועית שלהם. קריירה חברתית לרוב משיקה לתחום מומחיותם של אנשים הבוחרים לשלב אותה בעיסוקיהם, ובכך היא עשויה ליצור עבורם ערך אישי וכן תרומה משמעותית לחברה. דוגמאות לקריירות חברתיות הן למשל אנשי עסקים שעומדים בראש עמותות, פעילות בתוכניות לשילוב מנהלים מהמגזר העסקי בוועדים-מנהלים של עמותות, תוכניות לקידום מנהיגות מתנדבת או יוזמות פרטיות. ארגונים רבים בעולם מעודדים פעילות פרו בונו ושילוב של אנשי מקצוע במגזר השלישי, ומשלבים את בוגריהם בפעילות חברתית התנדבותית, במסגרת מומחיותם המקצועית. תוכניות כגון אלו מביאות להתפתחות קריירות חברתיות רבות יותר, ובכך תורמות להעצמת המגזר השלישי והגדלת משאביו. ברחבי העולם פועלים בתחום זה ארגונים כגון "אשוקה", המאגד יזמים חברתיים מובילים בעולם ותומך בהם באמצעות מלגות ופיתוח מודלים כלכליים המאפשרים לעסק "חברתי" לשמור על רווחיות. בישראל פועלים ארגונים כגון עמותת נובה, עמותה המחברת את המגזר החברתי, העסקי והאקדמי במטרה לשפר את יכולות הניהול וההשפעה של עמותות במגזר השלישי. כדוגמת תוכניות הבוגרים באוניברסיטאות הרווארד וסטנפורד בארצות הברית אשוקה ישראל