laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אמנם כן

אָמְנָם כֵּן יֶצֶר סוכֵן בָּנוּ הוא פיוט סליחה, המיוחס לרבי יום טוב בן יצחק מיואני. בקהילות אשכנז (בענף המזרחי בלבד) ומזרח אירופה נהוג לומר את הפיוט בתפילת ערבית של יום הכיפורים, לאחר תפילת עמידה. הפיוט מסודר על פי סדר אלפביתי, כאשר בכל שורה מתחילה אות חדשה. כל בית מורכב משתי שורות, והוא חותם במילה "סלחתי". בבית הראשון חתם המחבר יום-טוב את שמו, כאשר השורה הראשונה פותחת במילה "יום" והשורה הראשונה פותחת במילה "טוב". בנוסח אשכנז נשמט בית זה, והוא שרד רק בכתבי יד של נוסח צרפת. לכן, הוא אינו מופיע ברוב מחזורי התפילה, והפיוט מכונה על שם הבית השני. משקל הפיוט הוא ספרדי, בכל שורה 3 בתים, שני הראשונים בעלי שתי הברות (לדוגמה: אמ/נם/כן) והאחרון בעל שתי הברות (לא כולל הברות קצרות). כל שורה בעלת חריזה פנימית (לדוגמה: אמנם כן יצר סוכן), ושתי המילים האחרונות בכל שורה שבאותו הבית מתחרזות ביניהן (לדוגמה: יצר סוכן בנו... רב צדק ועננו). ישראל חיים טביוב כתב על הפיוט: "הפזמון היפה באומנותו אבל לא בשפתו וסגנונו". אחד הלחנים המוכרים ביותר לחלק מבתי הפיוט ("פנה לעלבון..." עד "ריב ריבי...") הוא לחנו של משה צבי גולדמן מחסידות באבוב. הלחן זכה לביצועים רבים, בהם של ישיבת אלון מורה, יעקב שוואקי, אודהליה ברלין, תזמורת שלהבת, אברימי רוט ועוד. לחנים נוספים הם של חסידות חב"ד, חסידות ברסלב, חסידות ויז'ניץ, יוסי קליימן, נחמן שתיל, ברוך שור ועוד. "אמנם כן" באתר בית לזמר העברי הפיוט במהדורה מדעית עם ביאור, בתוך: דניאל גולדשמידט, מחזור לימים הנוראים לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם, כרך ב: יום כפור, ירושלים (ה'תש"ל), עמ' 29–30. הפיוט אמנם כן, באתר הפיוט והתפילה מילות השיר "אמנם כן" והאזנה לו, באתר זמרשת אמנם כן, בביצוע יוסי פוירליכט, סרטון באתר יוטיוב ספר ישעיהו, פרק נ"ח, פסוק ב': "וְאוֹתִי יוֹם יוֹם יִדְרֹשׁוּן" ספר נחום, פרק א', פסוק ז': "טוֹב ה' לְמָעוֹז בְּיוֹם צָרָה" ספר ירמיהו, פרק כ"ה, פסוק ל': "ה' מִמָּרוֹם יִשְׁאָג וּמִמְּעוֹן קָדְשׁוֹ יִתֵּן קוֹלוֹ". ספר תהלים, פרק י"ח, פסוק י"ט: "וַיְהִי ה' לְמִשְׁעָן לִי" על פי תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ט"ו, עמוד א': אברהם אבינו. ספר תהלים, פרק פ"ו, פסוק ה': "כִּי אַתָּה ה' טוֹב וְסַלָּח". ספר איוב, פרק ה', פסוק י"ח: "כִּי הוּא יַכְאִיב וְיֶחְבָּשׁ" ספר מיכה, פרק ז', פסוק י"ט: "יָשׁוּב יְרַחֲמֵנוּ יִכְבֹּשׁ עֲו‍ֹנֹתֵינוּ וְתַשְׁלִיךְ בִּמְצֻלוֹת יָם כָּל חַטֹּאותָם" על פי ספר תהילים, פרק ס"ה, פסוק ב': "לְךָ דֻמִיָּה תְהִלָּה אֱלֹהִים בְּצִיּוֹן" על פי ספר ישעיה, פרק מ"ג, פסוק כ"ה: "אָנֹכִי אָנֹכִי הוּא מֹחֶה פְשָׁעֶיךָ לְמַעֲנִי" על פי ספר שמות, פרק ל"ד, פסוק ז': "נֹשֵׂא עָו‍ֹן וָפֶשַׁע וְחַטָּאָה" על פי ספר תהילים, פרק קי"ט, פסוק קנ"ד "רִיבָה רִיבִי וּגְאָלֵנִי לְאִמְרָתְךָ חַיֵּנִי" שתי שורות אלו על-פי: ספר ישעיה, פרק מ"ד, פסוק כ"ב: "מָחִיתִי כָעָב פְּשָׁעֶיךָ" ספר דברים, פרק ל"ג, פסוק כ"ט: "אַשְׁרֶיךָ יִשְׂרָאֵל מִי כָמוֹךָ עַם נוֹשַׁע בַּה'" דוידזון, אוצר השירה והפיוט, חלק ב עמ' 337 מס' 1775 וחלק ד עמ' 398. רפאל הלפרין, אטלס עץ חיים חלק ה סעיף 1781. דניאל גולדשמידט, מחזור ליום הכיפורים, עמ' 28. אוצר השירה והמליצה, מבוא, עמ' XXXIV. פנה לעלבון | ישיבת אלון מורה, נבדק ב-2023-09-02 באתר יוטיוב באתר יוטיוב באתר יוטיוב באתר יוטיוב ראו ערך ניגון ע"ז (אמנם כן), אתר חב"דפדיה אמנם כן, בביצוע תמיר גרנות, סרטון באתר יוטיוב אמנם כן - אצל האדמו"ר מתולדות אהרן, אתר "שער ברסלב" אמנם כן, בביצוע קיבוץ בית ישראל, סרטון באתר יוטיוב אמנם כן, בביצוע יוסי קליינמן, סרטון באתר יוטיוב אמנם כן, בביצוע נחמן שתיל, סרטון באתר יוטיוב
רשות ניקוז ים המלח

רשות ניקוז ים המלח היא רשות ניקוז ותאגיד סטטוטורי הכפוף למשרד לאיכות הסביבה ואחראי על ניקוז המים ובכל הקשור לשיטפונות באזור ים המלח. הרשות פועלת בהתאם לחוק הניקוז משנת 1957. הקמת הרשות עצמה ובמנה שלה נקבעו צו הניקוז וההגנה מפני שיטפונות משנת 1960. השטח שמטופל על ידי הרשות הוא כ-3,006,955 דונם הפרוסים על שש רשויות מקומיות: ירושלים, ערד, תמר, מצפה רמון, רמת נגב וערבה תיכונה. שטח הרשות כולל את הנחלים אוג, קדרון, דרגה, ערוגות, חבר, צאלים, יעלים, זוהר, חימר וצין. הרשות אינה פועלת בשטח המועצות האזוריות מטה בנימין ומגילות ים המלח, מכיוון שחוק הניקוז אינו תקף ביהודה ושומרון. הרשות מנוהלת על ידי מליאה בת 7 חברים הכוללת את נציגי המשרד לאיכות הסביבה, משרד הבריאות, משרד החקלאות ונציגי הרשויות ערד (ראש העיר ניסן בן חמו), תמר (ראש המועצה ניר ונגר), ירושלים (חבר מועצת העיר אריה קינג) ומצפה רמון (ראש המועצה רוני מרום). יושב ראש הרשות הוא ניר ונגר והמנהל הכללי הוא איתי פרימן. אתר האינטרנט הרשמי של רשות ניקוז ים המלח רשות ניקוז ים המלח, ברשת החברתית פייסבוק אודות רשות ניקוז ים המלח, באתר הרשות צו הניקוז וההגנה מפני שטפונות (הקמת רשויות ניקוז), תש"ך–1960, באתר נבו בעלי תפקידים, באתר הרשות
קליימקס CR1

קליימקס CR1 (באנגלית: Climax CR1) היא מכונית ספורט רודסטר מתוצרת Climax Cars Ltd, אשר יוצרה בשנת 2015 בבריטניה "קליימקס CR1" הוצגה כמכונית קונספט שהופיעה לראשונה בפסטיבל "Goodwood Festival of Speed" (אנ') בשנת 2007. עוצבה על ידי שלושה בוגרי אוניברסיטת קובנטרי בעיר קובנטרי במערב בריטניה. בהשראת העיצוב של דגם "קופר קלימקס F1" מתוצרת "Cooper Car Company" (אנ') משנות ה-50. דגם הקונספט מונע על ידי מנוע ארבעה צילינדרים המופעל באמצעות אתנול עם תיבת הילוכים ידנית בת 5 הילוכים מייצר 270 כ"ס ב-6,500 סל"ד ויכול להאיץ בין 97 ל -0 קמ"ש תוך 3.4 שניות עם מהירות מרבית של 257 קמ"ש 2 נוסעים מנוע מרכזי, מנוע שטוח 4 צילינדרים של סובארו המפיק 300 כ"ס ב-6,000 סל"ד, תמסורת ידנית 6 הילוכים עם העברה מצמד אוטומטית וכן דיפרנציאל מוגבל החלקה סוג הנעה: הנעה אחורית המרכב עשוי משילוב של אלומיניום וסיבי פחמן הגה מתפרק אופציונלי: האפשרויות כוללות מיזוג אוויר ומערכת סאונד תאוצה בין 0–97 היא 4.0 שניות מכונית קונספט "קליימקס CR1" מכונית קונספט "קליימקס CR1", שנת 2007 מכונית קונספט "קליימקס CR1" "קליימקס CR1" "קליימקס CR1" "קליימקס CR1" מדיה וקבצים בנושא קליימקס CR1 בוויקישיתוף היצרן Climax Cars Ltd find-and-update.company-information.service.gov.uk/company קליימקס CR1 coventrytelegraph.net/news/coventry-news/climax-cafe-racer-make-public קליימקס קונספט evo.co.uk/news/evonews/209978/concept_climax מכונית קונספט קליימקס autocar.co.uk/car-news/concept-cars/meet-coventrys-climate-friendly-climax קונספט 2007 קליימקס רודסטר supercars.net/blog/1999-comptech-nsx-2 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קליימקס CR1".
רוברטה (סרט)

רוברטה (באנגלית: Roberta) הוא סרט מוזיקלי אמריקאי משנת 1935, בבימויו של ויליאם סייטר, עם פרד אסטר, ג'ינג'ר רוג'רס, איירין דאן ורנדולף סקוט בתפקידים הראשיים. התסריט מבוסס על המחזמר "רוברטה" של ג'רום קרן ואוטו הרבך שהועלה בברודוויי ב-1933. עיבוד נוסף לרוברטה הופק ב-1952 בשם "Lovely to Look At" בבימויו של מרווין לרוי. מהשירים התפרסמו "אתמול" ("Yesterday"), שיר נוגה אותו שרה איירין דאן וכן "עשן חודר לעינייך" ("Smoke gets in your eyes"), שיר זה זכה להצלחה עצומה בשנת 1958 בביצוע להקת הפלאטרס והוא מושמע עד היום. גם הוא מושר בפי איירין דאן ולצליליו רוקדים פרד אסטר וג'ינג'ר רוג'רס. השיר "Lovely to Look At" היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר. האק היינס (פרד אסטר) מגיע עם להקתו וידידו ג'ון (רנדולף סקוט) לנמל לה הבר כדי להופיע במועדון של אלכסנדר ווידה (לואיס אלבני) בפריז. ווידה מקבל אותם בכעס כי הוא הזמין קבוצת אינדיאנים ולא אנשים לבנים מאינדיאנה שאינו רוצה בהם. ג'ון אומר כי בפריז יש לו דודה עשירה בשם מיני (הלן ווסטלי) בעל סלון אופנה יוקרתי בשם "רוברטה". הם מגיעים לפריז ובבית דודתו פוגש ג'ון את סטפניה (איירין דאן), העוזרת הראשית שלה ומתאהב בה. האק פוגש שם את ליזי (ג'ינג'ר רוג'רס) שמתפארת בתואר של רוזנת אך הוא מכירה אותה כשהיו זוג בארצות הברית. היא מארגנת לקבוצה הופעה במועדון רוסי כדי שהאק לא יחשוף אותה. האר מופיע שם עם ליזי והם שרים "I Won't Dance". הדודה נוטה למות וסטפני שרה לה את השיר העצוב "Yesterday" שבסופו היא מתה ומורישה את בית האופנה לג'ון שאין לו מושג איך לנהל אותו. לג'ון יש חברה בארצות הברית בשם סופי (קלייר דוד) והיא מגיעה לפריז לאחר ששמעה על הירושה. האק וסטפני טומנים לה מלכודת ומציעים לה שמלה חשופה שג'ון דוחה אותה. היא נפרדת בכעס מג'ון. סטפני מגיעה למועדון עם השוער של "רוברטה", ולדיסלב (ויקטור וארקוני) שג'ון חושד שהוא המאהב שלה. היא שרה לבקשתו של ולדיסלב את "Smoke gets in your eyes". בינתיים מנהלים האק וסטפני את "רוברטה" ומתכננים תצוגת אפנה מפוארת בה הם רוקדים ושרים. ג'ון מגיע ומתברר לו שולדיסלב הוא בן דוד של סטפני. הוא מתוודה בפניה על אהבתו והם מתנשקים. מדיה וקבצים בנושא רוברטה בוויקישיתוף "רוברטה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "רוברטה", באתר AllMovie (באנגלית) "רוברטה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "רוברטה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון לרוברטה, באתר יוטיוב רוברטה, באתר TCM איירין דאן שרה Yesterday, באתר יוטיוב איירין דאן שרה Smoke get in your eyes, באתר יוטיוב איירין דאן שרה Lovely to look at, באתר יוטיוב I Won't Dance, באתר יוטיוב אסטר ורוג'רס שרים ורוקדים Smoke gets in your eyes, באתר יוטיוב
ריביירה סקרה

ריביירה סקרה (בגליסית: Ribeira Sacra) הוא אזור גאוגרפי בדרום גליסיה הכולל את גדותיהם של הנהרות קבה (Cabe), סיל ומיניו. האזור שוכן בדרום מחוז לוגו וצפון מחוז אורנסה. מונפורטה דה למוס משמשת כבירתו הבלתי רשמית של האזור והיא גם העיר הגדולה באוכלוסייתה באזור זה. בשנת 2019 הגיש משרד התרבות הספרדי את מועמדותו של האזור להכרזתו כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו והיא נידונה בכינוס ה-45 של ועדת המורשת העולמית, בשנת 2022, אך לא התקבלה. משמעותו המילולית של שם האזור היא "גדת הנהר הקדושה" וזאת, ככל הנראה כאזכור למנזרים הרבים אשר שכנו על גדות הנהרות באזור. עדות כתובה ראשונה לשמו של האזור נמצאה במסמך מ-21 באוגוסט 1124, במנזר במונטדרמו (Montederramo) שבמחוז אורנסה. שמו של האזור החל להיות נפוץ לאחר שהוזכר בכתבי ההיסטוריון הספרדי אנטוניו דה יפס (1552–1618). קניון נהר סיל, המשמש גבול טבעי בין מחוז לוגו למחוז אורנסה, הוא אחד המאפיינים הבולטים של האזור. על גדות הקניון מערכת אקולוגית עשירה ונופים מרהיבים. במקום הוקמו מצפורים המשמשים לתצפית על הנוף. חלק ניכר משטחי ריביירה סקרה הוכרזו שטחי Natura 2000, אזורים להגנת הטבע בתחום האיחוד האירופי. 18 מבני מנזרים עדיין עומדים על תילם באזור הריביירה סקרה ומשמשים אתרי תיירות, אחד הבולטים שבהם הוא מנזר סנטו אסטבו (Mosteiro de Santo Estevo de Ribas de Sil) על גדתו הדרומית של קניון נהר סיל. חלק ממבנה המנזר הוכשר כמלון יוקרה ברשת Paradores de Turismo de España. היינות המיוצרים בריביירה סקרה זכו להגנת כינוי מקור ומהווים חלק מן המטבח הגליסיאני ומופקים בעיקר מענבי מנסיה (Mencía). הכרמים באזור מרוכזים על הגדות התלולות של הנהרות והגפנים גדלות בטרסות אבן. הגישה הקשה לכרמים היקנו לייננות בריביירה סקרה מעמד של "ייננות הרואית" (Heroic Viticulture). אזור זה נודע ביינותיו עוד בתקופה הרומית והמסורת באזור מספרת כי יין אמנדי מריביירה סקרה הובא לארמונו של יוליוס קיסר ברומא. אזור ריביירה סקרה נודע בזכות שבילי ההליכה המסומנים הרבים בו. שביל ההליכה הבולט הוא דרך סנטיאגו החורפית (Camino de Invierno). עולי הרגל לסנטיאגו, המבקשים להימנע מחציית רכסי ההרים המושלגים בגבולה של גליסיה, סוטים מן "הדרך הצרפתית" בפונפרדה, חוצים את קניון נהר הסיל בדרכם למונפורטה דה למוס ומשם לסנטיאגו דה קומפוסטלה, במסלול שאורכו 275 ק"מ. שביל זה הוכר רשמית כאחד מנתיבי העלייה לרגל, לצורך קבלת "קומפוסטלה", בשנת 2016. מדיה וקבצים בנושא ריביירה סקרה בוויקישיתוף מועצת התיירות של ריביירה סקרה La Ribeira Sacra ya es candidata a patrimonio de la humanidad. La Voz de Galicia, April 06, 2019 A Centre for the Heroic Viticulture
מהומן

מְהוּמָן הוא דמות מקראית, אחד מסריסי המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר. יש האומרים ששמו במקור הוא "מהימנא" שפירושו סריס. יש חוקרים הסוברים ששמו של מהומן מגיע משורש עברי, אמן, ופירושו של השם הוא נאמן או סריס. יש חוקרים שמשווים את מהומן לשמו של אחד המלאכים הגדולים בדת זרתוסטרא, ששמו היה Vahu manah שפירושו הגות טובה, מחשבה טובה. חלק מהחוקרים סוברים גם שמהומן הוא ממוכן שהיה אחד מרואי פני המלך. מהומן נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משבעת הסריסים שנשלחו להביא את ושתי במהלך המשתה שארגן אחשוורוש: ”בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי כְּטוֹב לֵב הַמֶּלֶךְ בַּיָּיִן, אָמַר לִמְהוּמָן, בִּזְּתָא, חַרְבוֹנָא, בִּגְתָא וַאֲבַגְתָא, זֵתַר וְכַרְכַּס, שִׁבְעַת הַסָּרִיסִים הַמְשָׁרְתִים אֶת פְּנֵי הַמֶּלֶךְ אֲחַשְׁוֵרוֹשׁ”. ושתי סירבה לבוא, ובעקבות כך נגזר עליה עונש מוות. ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ד מגילת אסתר, פרק א', פסוק י'. ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כרשנא

כַּרְשְׁנָא הוא דמות מקראית, אחד משרי פרס ומדי של המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר. כרשנא נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משרי פרס ומדי שחשבו מה לעשות לושתי, לאחר שלא הגיע למשתה שעשה אחשוורוש. ”וְהַקָּרֹב אֵלָיו כַּרְשְׁנָא שֵׁתָר אַדְמָתָא תַרְשִׁישׁ מֶרֶס מַרְסְנָא מְמוּכָן שִׁבְעַת שָׂרֵי פָּרַס וּמָדַי רֹאֵי פְּנֵי הַמֶּלֶךְ הַיֹּשְׁבִים רִאשֹׁנָה בַּמַּלְכוּת.” יש החוקרים הסבורים ששמו מגיע מהמילה האווסטית karasna, שפירושה תמיר. חוקרים אחרים חושבים שהמקור לשמו של כרשנא הוא המילה karsha, שבאה מן הפועל Karsh שפירושו ח.ר.ש, בצירוף עם המילה har שפירושה אדם. כלומר, לפי חוקרים אלו, פירוש שמו של כרשנא הוא החורש. יש הסוברים שהסריסים והשרים הם אותם בני אדם, רק בהיפוך סדר השמות. לפי חוקרים אלו, כרשנא הוא גם כרכס, והשם כרשנא הוא במקור כרכס אך הוא שונה בהשפעת השם מרסנא. במדרש אבא גוריון נאמר שכרשנא היה מאפריקה. מגילת אסתר, פרק א', פסוק י"ד ראו אנציקלופדיה מקראית, כרך ד מדרש אבא גוריון א אוצר אישי התנ"ך, האות כ', עמוד רלב ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שתר

שֵׁתָר הוא דמות מקראית, אחד משרי פרס ומדי של המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר. שתר נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משרי פרס ומדי שחשבו מה לעשות לושתי, לאחר שלא הגיעה למשתה שעשה אחשוורוש. ”וְהַקָּרֹב אֵלָיו כַּרְשְׁנָא שֵׁתָר אַדְמָתָא תַרְשִׁישׁ מֶרֶס מַרְסְנָא מְמוּכָן שִׁבְעַת שָׂרֵי פָּרַס וּמָדַי רֹאֵי פְּנֵי הַמֶּלֶךְ הַיֹּשְׁבִים רִאשֹׁנָה בַּמַּלְכוּת.” רוב החוקרים סוברים ששמו לקוח מהמילה האווסטית Šoiθra. חוקרים מסוימים פירשו את המילה הזאת בתור המילה "מלוכה" וחוקרים אחרים פירשו אותה בתור המילה מחוז או מושב. החוקרים שסוברים שפירוש המילה היא מחוז, סוברים אז שפירוש שמו של שתר הוא תושב. מגילת אסתר, פרק א', פסוק י"ד ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ח ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אדמתא

אַדְמָתָא הוא דמות מקראית, אחד משרי פרס ומדי של המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר. אדמתא נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משרי פרס ומדי שחשבו מה לעשות לושתי, לאחר שלא הגיעה למשתה שעשה אחשוורוש. ”וְהַקָּרֹב אֵלָיו כַּרְשְׁנָא שֵׁתָר אַדְמָתָא תַרְשִׁישׁ מֶרֶס מַרְסְנָא מְמוּכָן שִׁבְעַת שָׂרֵי פָּרַס וּמָדַי רֹאֵי פְּנֵי הַמֶּלֶךְ הַיֹּשְׁבִים רִאשֹׁנָה בַּמַּלְכוּת.” יש חוקרים הסוברים ששמו לקוח מהמילה הארית adamâyita, שפירושה בלתי מנוצח. חוקרים אחרים סבורים שהשם לקוח מהמילה הפרסית admat שפירושה שר צבא או מנהיג. בסרט לילה אחד עם המלך, זומם אדמתא לבצע הפיכה ולהפוך למלך. מגילת אסתר, פרק א', פסוק י"ד ראו אנציקלופדיה מקראית כרך א ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אבו טאלב

אבּו טַאלִב בּן עָבְּד אל-מֻטָלִבּ (בערבית: أبو طالب بن عبد المطلب,  535 – 619) היה אביו של האימאם הצחאבי הח'ליפה עלי בן אבי טאלב, ודודו של הנביא מוחמד. אף על פי שהוא היה ידוע כאבו טאלב, שמו האמיתי נתון למחלוקת. יש האומרים ששמו היה עמראן, בעוד אחרים מאמינים כי שמו היה עבד אל-מנאף. אביו של אבו טאלב היה עבד אל-מטלב בן האשם, ואמו הייתה פאטמה בנת עמרו בן עאיד' בן עמראן בן מח'זום. אחותו הייתה צפייה, ואחיו היו אל-עבאס, אל-חארת', עבדאללה, אל-זובייר, חמזה, ואבו להב. אבו להב ואשתו (של אבו להב) הם הנושא בו עוסקת סורת אל-מסד. אשתו של אבו טאלב הייתה פאטמה בנת אסד, וילדיהם היו טאלב, עקיל, ג'עפר, עלי, פאח'יתה, ג'ומאנה, ורייטה. לפי מקורות שונים, היה לאבו טאלב בן נוסף מאישה אחרת, ושמו היה טולייק. ההיסטוריונים חלוקים בדעותיהם בנוגע להשקפתו הדתית של אבו טאלב, יש האומרים שהוא היה פוליתאיסט שדחה את האסלאם, בעוד אחרים גורסים כי הוא היה מונותאיסט. אהל אל-בית מוסלמים ג'עפר בן אבי טאלב מדיה וקבצים בנושא אבו טאלב בוויקישיתוף אבו טאלב, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Abu Talib ibn Abd al-Muttalib Biography - leader of Banu Hashim, a clan of the Qurayshi tribe of Mecca (c.535-c.619), pantheon.world (ב־) N. L. Podcast, N. L. Giveaway, N. L. Prediction, Talk Zone, Sell Bitcoin/Gift Card, JUMAAT MUBARAAK!! What Is The Name Of Prophet Muhammad's Family Member That Never Accepted Islam But Supported His Mission? » Naijaloaded, Naijaloaded | Nigeria's Most Visited Music & Entertainment Website, ‏2020-01-10 (באנגלית אמריקאית) Abu Talib as, www.duas.org Abu Talib ibn ‘Abd al-Muttalib Early life, Protecting Muhammad, Death, Views, The Free Encyclopedia, www.wikiy.org the-other-sons-of-abu-talib Diane Morgan, Essential Islam : a comprehensive guide to belief and practice, Santa Barbara, Calif.: Praeger/ABC-CLIO, 2010, ISBN 0-313-36026-X Razwy, Sayed Ali Asgher, A Restatement of the History of Islam & Muslims, עמ' 40
תרשיש (מגילת אסתר)

תַרְשִׁישׁ הוא דמות מקראית, אחד משרי פרס ומדי של המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר. שרים אלו היו היחידים שיכלו לבוא אל המלך כל יום. תרשיש נזכר במגילת אסתר פעם אחת, כאחד משרי פרס ומדי, שאיתם התייעץ אחשוורוש בשאלה מה לעשות לוושתי לאחר שלא הגיעה למשתה שערך: ”וְהַקָּרֹב אֵלָיו כַּרְשְׁנָא שֵׁתָר אַדְמָתָא תַרְשִׁישׁ מֶרֶס מַרְסְנָא מְמוּכָן שִׁבְעַת שָׂרֵי פָּרַס וּמָדַי רֹאֵי פְּנֵי הַמֶּלֶךְ הַיֹּשְׁבִים רִאשֹׁנָה בַּמַּלְכוּת.” יש חוקרים הסוברים ששמו מגיע מהמילה בפרסית עתיקה tršus שפירושה בעל תאוה. חוקרים אחרים סבורים שהמקור לשם הוא מהמילה tršaiča, שנגזרת מהמילה trša שפירושה לפחד. במדרש אבא גוריון נאמר שמוצאו היה מארץ "קרשון". עמנואל הרומי, א' פסוק יד', פרוש על אסתר מגילת אסתר, פרק א', פסוק י"ד ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ח שלמה בובר העיר שיש נוסחאות אחרות: "קרשון – בכ"י ק', ובנדפס מן תרסיס, ובכ"י ב"מ מן תרשיש, ובכ"י ל' מן טרשין, ובת"ש תרשיש מן מצרים, וביב"ע בראשית י' ד' תרגם תרשיש טרסס, וגם בכ"י פ' וכ"י א' נאמר לנכון תרשיש מטרסוס, וכן במדרש פנים אחרים תרשיש מן תרסוס" ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יאקוב גריננוולד

יאקוב גריננוולד (בגרמנית: Jakob Grünenwald‏; 30 בספטמבר 1821 – 26 בספטמבר 1896) היה צייר ומאייר ז'אנרי גרמני משוואביה. יעקב גריננוולד היה ילדו השמיני של בעל חווה יוהאן גיאורג גריננוולד ואשתו רוזינה. בשנת 1840 החל את הכשרתו כצייר היסטוריה בבית הספר לאמנות של שטוטגרט אצל ברנהרד פון נאר ויוהאן פרידריך דיטריך, שם העדיף להתמקד בנושאים דתיים. בשנת 1853 עבר למינכן, מקום מושבה של האקדמיה לציור, המעוז האמנותי באותה תקופה, שם עבד עם קרל אברט, אנטון בריית' ואלברט קאפיס ועם אמנים ממינכן כמו קרל שפיצווג. בשנת 1855 נישא למריה דורותיאה ראפ משטוטגרט. גריננוולד קיבל עבודות ציבוריות שונות והיה מיוצג בתערוכות רבות ברחבי גרמניה עד שנת 1881 – בדרזדן, ברלין ובארמון הזכוכית של מינכן. כששהה במינכן התמסר בעיקר לציור ז'אנר ויצר את מרבית יצירותיו הידועות. כאשר דעך העניין בעבודתו במינכן, הוא מונה לפרופסור בבית הספר לאמנות בשטוטגרט בשנת 1877 בתיווכו של מורו לשעבר נאר, כך שהפרנסה שלו הובטחה. הוא עבד שם כראש כיתת הרישום עד מותו. תלמידיו כללו קרל באואר, קרל הרטמן והרמן פלויר. כחבר בוועדה של "האגודה לאמנות נוצרית בכנסייה האוונגליסטית בוירטמברג", הוא השפיע על האמנות הדתית באותה העת, שעמדה גם במוקד עבודתו המוזמנת בתקופה זו. גריננוולד נקבר בבית העלמין בשטוטגרט בקבר עם סלע פשוט. במשך תקופה ארוכה גריננוולד נשכח כצייר, אף שהיה פופולרי מאוד במהלך חייו וכמה מציורי הז'אנר שלו (בעלת הבית, החתן והכלה השוואביים זוכים לברכת הסבתא) שימשו באופן נרחב כהדפסים נפוצים. רק בשנות השמונים, כאשר ציורי הז'אנר שוב זכו לפופולריות רבה יותר, התגלה גריננוולד מחדש. הוא מיוצג גם עם עבודות במוזיאון לנדס וירטמברג. אוסף מעבודותיו נמצא במוזיאון העירוני של אברסבאך "אלטה פוסט" והורחב לקראת יום הולדתו ה-200 מדיה וקבצים בנושא יאקוב גריננוולד בוויקישיתוף Historische Commission bei der königl. Akademie der Wissenschaften, Allgemeine Deutsche Biographie, Bd. 49, 1., München/Leipzig: Duncker & Humblot, 1904, Allgemeine Deutsche Biographie, עמ' 597 Petra Scheible-Schober, Jürgen Helmbrecht: Jakob Grünenwald 1821–1896. Ein schwäbischer Genremaler. Anton H. Konrad Verlag, Weißenhorn 1996
מרס (דמות מקראית)

מֶרֶס הוא דמות מקראית, אחד משרי פרס ומדי של המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר. מרס נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משרי פרס ומדי שחשבו מה לעשות לושתי, לאחר שלא הגיעה למשתה שעשה אחשוורוש. ”וְהַקָּרֹב אֵלָיו כַּרְשְׁנָא שֵׁתָר אַדְמָתָא תַרְשִׁישׁ מֶרֶס מַרְסְנָא מְמוּכָן שִׁבְעַת שָׂרֵי פָּרַס וּמָדַי רֹאֵי פְּנֵי הַמֶּלֶךְ הַיֹּשְׁבִים רִאשֹׁנָה בַּמַּלְכוּת.” יש חוקרים הגוזרים את שמו מהמילה Mansā שפירושה מבחן או ניסיון. חוקרים אחרים גוזרים את שמו מהשם מהאווסטי Marsha-Van שהוא רוח הגורמת לשכחה, ואז פירוש שמו של מרס הוא השכחן. מגילת אסתר, פרק א', פסוק י"ד ראו אנציקלופדיה מקראית, כרך ה ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרסנא

מַרְסְנָא הוא דמות מקראית, אחד משבעת שרי פרס ומדי של המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר. מרסנא נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משרי פרס ומדי שחשבו מה לעשות לושתי, לאחר שלא הגיעה למשתה שעשה אחשוורוש. ”וְהַקָּרֹב אֵלָיו כַּרְשְׁנָא שֵׁתָר אַדְמָתָא תַרְשִׁישׁ מֶרֶס מַרְסְנָא מְמוּכָן שִׁבְעַת שָׂרֵי פָּרַס וּמָדַי רֹאֵי פְּנֵי הַמֶּלֶךְ הַיֹּשְׁבִים רִאשֹׁנָה בַּמַּלְכוּת.” בסרט לילה אחד עם המלך המגולל את סיפור מגילת אסתר, דמותו של מרסנא מגולמת על ידי השחקן אסיף בסרה (אנ'). ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יחסי מלזיה–תוניסיה

יחסי מלזיה–תוניסיה הם יחסי חוץ דו-צדדיים בין מלזיה לתוניסיה. יחסים דיפלומטיים בין המדינות כוננו ב-1957. היחסים הם בעיקר יחסים כלכליים עם כמה הסכמים שנחתמו. בשנת 1993, יחסי הסחר בין שתי המדינות עמדו על 16.47 מיליון MYR עם ייצוא מלזי הגיע ל-12.49 מיליון MYR ואילו הייצוא התוניסאי הגיע לכ-3.98 מיליון MYR‏. בשנת 2013 תוניסיה הזמינה השקעות של החברות המלזיות במיוחד בפיתוח עירם בספקס. בנוסף לכך, תוניסיה מעוניינת להשקיע במלזיה במיוחד במוצרי בנקאות אסלאמית ומוצרי חלאל. תוניסיה הציעה מקומות לסטודנטים מלזיים באוניברסיטת א-זיתונה ואילו מלזיה סיפקה מקומות לסטודנטים תוניסאים באוניברסיטה הבינלאומית לאסלאם במלזיה. מלזיה מיוצגת בתוניסיה באמצעות שגרירותה באלג'יר, אלג'יריה. תוניסיה מיוצגת במלזיה באמצעות שגרירותה בג'קרטה, אינדונזיה. Farush Khan (25 במאי 1994). "Malaysia, Tunisia to step up trade and bilateral relations". New Straits Times. נבדק ב-19 במרץ 2014. {{cite web}}: (עזרה)Farush Khan (25 May 1994). "Malaysia, Tunisia to step up trade and bilateral relations". New Straits Times. "Tunisia invites investment in development of RM61bil city". The Star. 18 באפריל 2013. נבדק ב-19 במרץ 2014. {{cite web}}: (עזרה) "Tunisia keen to invest in Malaysia —Husni". The Borneo Post. 21 במאי 2012. נבדק ב-19 במרץ 2014. {{cite web}}: (עזרה) "Embassy of Tunisia in Jakarta". Ministry of Foreign Affairs, Malaysia. נבדק ב-19 במרץ 2014. {{cite web}}: (עזרה)
יחסי גינאה המשוונית – קוריאה הצפונית

יחסי גינאה המשוונית–קוריאה הצפונית הם היחסים הנוכחיים וההיסטוריים בין גינאה המשוונית לקוריאה הצפונית. יחסים דיפלומטיים בין הרפובליקה של גינאה המשוונית ובין הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה (הידועה כצפון קוריאה) כוננו ב-1969, שנה אחת לאחר הכרזת העצמאות של גינאה המשוונית מספרד. מנהיגה הראשון של המדינה, פרנסיסקו מסיאס נגמה שלאחר מכן הפך לנשיא וכיהן בתפקיד זה עד הוצאתו להורג, היה מנהיג של אחד המשטרים הכי אכזריים ביבשת האפריקאית. למרות גישתו האנטי-קומוניסטית, הוא שמר על יחסים קרובים עם ברית המועצות ועם מדינות פרו-סובייטיות אחרות, כשקוריאה הצפונית הייתה אחת מהן. כמו המשטר בזאיר של מובוטו ססה סקו, קוריאה הצפונית תמכה במסיאס נגמה למרות ההתנגדות האידאולוגית שלו לקומוניזם. בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, גינאה המשוונית חתמה על הסכמים צבאיים, טכנולוגיים וכלכליים עם מדינות סוציאליסטיות רבות, כשאחת מהן הייתה צפון קוריאה. חיילים מצבא העם הקוריאני גם נשלחו כיועצים לצבא גינאה המשוונית. בהשראת מפלגת הפועלים של קוריאה, המפלגה החוקית היחידה במדינה, שונתה שמה של "המפלגה הלאומית המאוחדת" ל"מפלגת הפועלים הלאומית המאוחדת" ביולי 1971. לאחר שפרנסיסקו מסיאס נגמה הודח משלטונו והוצא להורג על ידי האחיין שלו תאודורו אוביאנג נגמה מבאסוגו ב-1979, משפחתו ברחה לפיונגיאנג, שם שלושת ילדיו גודלו על ידי הממשלה הצפון קוריאנית. אחת מהם, מוניק, עזבה את קוריאה הצפונית ב-1994 אחרי 15 שנה. ב-2013 היא פרסמה את זיכרונותיה, בספר "אני מוניק, מפיונגיאנג". למרות זאת, יחסים קרובים המשיכו להתקיים גם אחרי ההפיכה, ונשארו פעילים. ב-2011 יאנג היונג-סופ, סגנית נשיא אספת העם העליונה, הגיעה לביקור בן ארבעה ימים בגינאה המשוונית. ב-2013 הנשיא תאודורו אוביאנג נגמה מבאסוגו קיבל את "הפרס הבינלאומי הראשון של קים ג'ונג-איל" על ידי משלחת צפון קוריאנית. ב-2016, קים יונג-נאם מצפון קוריאה ביקר בגינאה המשוונית וניהל שיחות חביבות עם הנשיא תאודורו אוביאנג. ב-2018, גינאה המשוונית דיווחה שהיא ניתקה את קשריה הכלכליים עם צפון קוריאה והחזירה עובדים צפון קוריאנים למולדתם בהתאם לסנקציות של האומות המאוחדות. למרות זאת, צפון קוריאה דיווחה על המשך יחסי הידידות. גינאה המשוונית אינה מיוצגת בקוריאה הצפונית לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה. קוריאה הצפונית מחזיקה בגינאה המשוונית שגרירות במלאבו. יחסי החוץ של קוריאה הצפונית מדיה וקבצים בנושא יחסי גינאה המשוונית – קוריאה הצפונית בוויקישיתוף שגרירות קוריאה חוגגת 45 שנה ליחסים עם גינאה המשוונית מודלים סוציאליסטים של התפתחות אפריקה: יבשת גולמית: המאבק על פרס הנפט של אפריקה וול אוילד: נפט וזכויות אדם בגינאה המשוונית ילדות במלחמה הקרה: בתו של דיקטטור אפריקני בפיונגיאנג ביקורה של סגנית נשיא הרפובליקה של קוריאה נשיא הרפובליקה מקבל את פרס קים ג'ונג-איל בעלות הברית האפריקאיות של צפון קוריאה גינאה המשוונית מחזירה עובדים צפון קוריאנים, מנתקת קשרים חקלאיים