יוסף אגסי

יוסף אגסי (7 במאי 1927 – 22 בינואר 2023) היה פילוסוף ישראלי, פרופסור בחוג לפילוסופיה של אוניברסיטת תל אביב. אגסי תרם אקדמית בעיקר בתחומי הלוגיקה, השיטה המדעית והפילוסופיה של המדע, אבל עסק גם בשאלות חברה ולאום. יוסף אגסי נולד וגדל בקהיר למשפחה חרדית מהיישוב הישן בירושלים. אביו, שמואל מאיר בירנבאום, יליד ברגסס (כיום באוקראינה), עלה לארץ ישראל לאחר מלחמת העולם הראשונה ושימש כמורה במקצועות שונים בבתי ספר תיכוניים בירושלים. סבו, אבי אמו, יהושע מאיר רייכמן, היה עסקן ציבור ביישוב הישן בירושלים, ממנהלי ישיבת עץ חיים ובית החולים ביקור חולים. אחותו הייתה אשת החנוך שרה בץ. בן דודו היה יוסי הראל (אימהותיהם היו אחיות תאומות). המשפחה התגוררה בשכונת הבוכרים בירושלים. בילדותו התחנך ב'חדר' חרדי והמשיך בבית הספר תחכמוני, ובנעוריו למד בישיבת מרכז הרב והיה תלמידו של הרב שלום נתן רענן. במשך תקופה למד אצל הרב רענן בכיתה פרטית בת שני תלמידים – אגסי והרב שאר ישוב הכהן. בגיל חמש עשרה עזב את הדת. בשנים 1946–1951 למד פיזיקה, מתמטיקה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת 1952 קיבל תואר מוסמך בפיזיקה. אגסי סיפר לימים שהשתתף בכינוס בו הביע בשעת השאלות את העמדה שהמדע אינו כופה על האדם להאמין בשום דבר ואיש הישר בעיניו יעשה. הוא טען שבעקבות זאת, גרשם שלום אמר שיעשה כל שלאל ידו למנוע מאגסי לקבל משרה באוניברסיטה העברית. בעת לימודיו הכיר את אשתו לעתיד, יהודית, נכדתו של מרטין בובר, בת בנו רפאל. באותה תקופה הצטרף לקבוצה פוליטית-מרקסיסטית, שבין חבריה נמנו יהודית בובר, שמואל אטינגר, אליעזר פרמינגר, ואשר רשף. כעבור זמן ההתלהבות מהרעיון המרקסיסטי הלכה והצטננה וחברי הקבוצה החליטו לפרקה מרצון. בשנים 1952–1956 קיבל דוקטורט בבית הספר לכלכלה של לונדון בהנחיית הפילוסוף של המדע קרל פופר. אגסי ערך את המהדורה העברית של ספרו של פופר החברה הפתוחה ואויביה. בשנות השישים שימש ראש החוג לפילוסופיה באוניברסיטת הונג קונג. בשנים 1971–1996 כיהן כפרופסור מן המניין לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. כן החזיק במשרת פרופסור באוניברסיטת בוסטון ואחר כך באוניברסיטת יורק שבטורונטו. לקראת הבחירות לכנסת ה-18 שובץ במקום ה-5 ברשימת מפלגת הישראלים לכנסת זו. בשנת 2008 הצטרף יחד עם אשתו לקבוצת אזרחים ישראלים שהגישה עתירה לבית המשפט בדרישה לשנות את רישום הלאום בתעודת הזהות מ"יהודי" ל"ישראלי". בית המשפט המחוזי בירושלים דחה את העתירה וטען כי הסוגיה "אינה שפיטה". הערעור בפני בית המשפט העליון נדחה גם הוא בפסק דין עוזי אורנן נגד משרד הפנים. אגסי ראה עצמו כתלמידם של סוקרטס ואפלטון תחילה, ולאחר מכן כתלמידו, ממשיכו ומבקרו של פופר. הוא ניסה לחדד את דעותיו תוך הוספת שינויים קלים. היה נשוי ליהודית בובר אגסי, נכדתו של מרטין בובר, עד מותה בשנת 2018. לשניים נולדו בן, אהרון, ובת, תרצה, שנפטרה ממחלת הסרטן. נפטר ב-22 בינואר 2023 בגיל 95. המדע תלוי בבחינות האמפיריות של תורותיו. אך אישוש אמפירי של ניבויים אינו קריטי במדע כלל, אלא רק במסגרת הטכנולוגיה המדעית. המטפיזיקה חשובה עבור המחקר המדעי הרבה יותר מהאישוש האמפירי אך פחות מהפרכות. התפתחות של רעיונות במדע חשובה גם כשלעצמה, אך גם משום שהיא מולידה ניסויים ותצפיות אשר הפרכתן מעוררת חשיבה מחודשת. האמת המדעית אינה אמת מוחלטת אלא קירוב לה. על-כך פופר הסכים עם איינשטיין כהיסק מהמהפכה האיינשטיינית. הידע המדעי הוא תאוריה אודות העולם, ראי שלו, הגם שאינו ראי מדויק. המדע הוא גם תוכנית-מחקר אינסופית לצמצום אי-הידע. מבחינה זאת רעיונותיו של אגסי דומים לרעיונות שפיתחו לאחר מכן מתמטיקאים, כמו ממציא תורת הפרקטלים, בנואה מנדלברוט והמתמטיקאי ואיש המחשבים סטפן וולפרם: מושג היסוד המתמטי אינו הנוסחה או המשוואה, אלא התוכנית. הוא היה סבור למשל כי ניתן לתאר את היקום טוב יותר כתוכנת מחשב מאשר כנוסחת תנועה מסוימת. אגסי המליץ על כתיבה מדעית ביקורתית. לשם כך עליה להכיל שאלה ודיון סביבה. חידוד השאלה הוא חלק חשוב של מחקר מדעי. אחר כך רצוי אם אפשר להציג לפחות שתי תשובות מנוגדות לשאלה ואפילו רצוי, אם אפשר, שאחת מהתשובות תהיה מנוגדת לדעת הכותב. כפי שאיינשטיין ציין, ניצני האלטרנטיבה האיינשטיינית לניוטון התקיימו אצל לייבניץ מאתיים שנה לפני כן. חלק גדול מהמחקר הקלאסי בפיזיקה היה ניסיון לשלב בין דעותיהם של ניוטון ולייבניץ, בלי לומר זאת במפורש (כמו במחקרים של מופורטואה ושל המילטון). החשיבה הדיכוטומית נובעת ממוגבלות פוזיטיביסטית. בדיון ברוב השאלות העומדות על הפרק, העולם אינו נראה שחור ולבן, אלא ספקטרלי. הנטייה לראות את העולם בשחור ולבן מקורה בדיכוטומיה היוונית בין אמת לפי הטבע ואמת לפי המוסכמות ותורת העצם הבנויה עליה. דיכוטומיה זו ותורה זו חשובות ביותר אך ברטרנד ראסל ואיינשטיין ביטלו אותה לחלוטין. בכך בטל גם הפוזיטיביזם. אגסי היה מודרניסט ביקורתי. הוא האמין כי הפוסטמודרניזם הוא ניסוח מחודש של הרומנטיקה. שניהם מהווים פתרון לבעיה אמיתית ועמוקה שהמודרניזם הדוגמטי שלפני איינשטיין לא הצליח לפתור: ידיעה מדעית ללא וודאות כיצד היא מן האפשר? יוסף אגסי, המהפכה המתמדת: מיוון ועד איינשטיין. תל אביב, הוצאת דביר, תשל"ז יוסף אגסי, מכתבים לאחותי: אודות הפילוסופיה בת זמננו, בהדגשה על הפילוסופיה של החינוך ושל המדע, ועל אודות מלחמת יום הכיפורים. עומר, 1977. מהדורה חדשה, תל אביב, עורך חמי בן-נון. הוצאת ידיעות אחרונות, 2000 יוסף אגסי, דב רפל. פילוסופיה של החינוך. תל אביב, משרד הביטחון, אוניברסיטה משודרת, תשל"ט 1979 יוסף אגסי, בין דת ולאום: לקראת זהות לאומית ישראלית. תל אביב: פפירוס, מהדורה ראשונה 1984, מהדורה שנייה 1993. מהדורה שלישית בהוצאת עלו-עט, 2019. יצא בתרגום לאנגלית בהוצאת Franklin Classics Trade Press ב-2013. משה ברנט, יוסף אגסי, יהודית בובר אגסי. תודעה לאומית ישראלית. תל אביב, המרכז לפיתוח על שם פנחס ספיר, 1988 יוסף אגסי, אלברט איינשטיין אחדות וריבוי. משרד הביטחון – ההוצאה לאור, אוניברסיטה משודרת, 1989 יוסף אגסי, הפילוסופיה של הטכנולוגיה. תל אביב, משרד הביטחון, אוניברסיטה משודרת, תש"ן 1990 יוסף אגסי ויהודית בובר אגסי, משה ברנט. מיהו ישראלי. רחובות, כיוונים, תשנ"א 1991 יוסף אגסי, תולדות הפילוסופיה מביקון עד קנט 1600–1800, קורס מבוא. תל אביב, רמות, תשנ"ג, 1993 יוסף אגסי, מבוא לפילוסופיה מודרנית. משרד הביטחון, תשנ"ו 1996 ישעיהו ליבוביץ, יוסף אגסי. שיחות על הפילוסופיה של המדע, עורך: חמי בן-נון. משרד הביטחון, אוניברסיטה משודרת, תשנ"ו 1996 חמי בן-נון, מגבלות השכל: על מחשבה, מדע ואמונה, ישעיהו ליבוביץ ויוסף אגסי משוחחים, מבוא: חמי בן-נון. ירושלים, הוצאת כתר, 1997 יהודה פריד ויוסף אגסי, פרנויה: עיונים בדיאגנוזה. תל אביב, הוצאת הקיבוץ המאוחד 1997 קרל פופר, החברה הפתוחה ואויביה. עורך יוסף אגסי. ירושלים, הוצאת שלם, תשס"ג 2003 יוסף אגסי, הנאורות החדשה, הוצאת מודן, אוניברסיטה משודרת, 2012.(הספר בקטלוג ULI) חיים אסא ויוסף אגסי, על המלחמה, הוצאת ידיעות ספרים, 2020 תרגום: קרל פופר, היגיון התגלית המדעית - תורת-הידיעה של מדע הטבע המודרני, תרגם יוסף אגסי, הוצאת עלו-עט, 2017 Towards an Historiography of Science, History and Theory, Beiheft 2, 1963; facsimile reprint, Middletown: Wesleyan University Press, 1967 The Continuing Revolution|The Continuing Revolution: A History of Physics From The Greeks to Einstein, New York: McGraw Hill, 1968 Faraday as a Natural Philosopher, Chicago, Chicago University Press, 1971 Science in Flux, Boston Studies in the Philosophy of Science, Dordrecht, Reidel, 28, 1975 (with Yehuda Fried) Paranoia: A Study in Diagnosis, Boston Studies in the Philosophy of Science, 50, 1976 Towards a Rational Philosophical Anthropology, The Hague: Martinus Nijhoff, 1977 Science and Society: Studies in the Sociology of Science, Boston Studies, 65, 1981 (with Yehuda Fried) Psychiatry as Medicine, Dordrecht: Kluwer, 1983 Liberal Nationalism for Israel: Towards an Israeli National Identity, Jerusalem and New York: Gefen. Translation from the Hebrew book of 1984 Technology: Philosophical and Social Aspects, Dordrecht: Kluwer, 1985 The Gentle Art of Philosophical Polemics: Selected Reviews and Comments, LaSalle IL: Open Court, 1988 (with Nathaniel Laor) Diagnosis: Philosophical and Medical Perspectives, Dordrecht: Kluwer, 1990 The Siblinghood of Humanity: Introduction to Philosophy, Delmar NY: Caravan Press, 1990, 1991 Radiation Theory and the Quantum Revolution, Basel: Birkhäuser, 1993 Science and Culture, Boston Studies in the Philosophy of Science, 231, 2003 (with I. C. Jarvie) A Critical Rationalist Aesthetics, Series in the Philosophy of Karl R. Popper and Critical Rationalism, Amsterdam: Rodopi, 2008 (with Abraham Meidan) Philosophy from a Skeptical Perspective, NY and Cambridge: Cambridge University Press, 2008 A Philosopher's Apprentice: In Karl Popper's Workshop, Series in the Philosophy of Karl R. Popper and Critical Rationalism, Amsterdam and Atlanta GA: Editions Rodopi, 1993. Second edition, 2008. Contents Science and Its History: A Reassessment of the Historiography of Science, Boston Studies in the Philosophy of Science, 253, 2008. (This includes a corrected reprint of Towards an Historiography of Science, History and Theory) (with Abraham Meidan) Beg to Differ: The Logic of Disputes and Argumentation, Springer, 2016 נורמליזציה ישראלית לפי יוסף אגסי, מאת יהושע רש, בתוך כיוונים, 27, 1985 אתר האינטרנט הרשמי של יוסף אגסי יוסף אגסי, ברשת החברתית LinkedIn יוסף אגסי, באתר ResearchGate יוסף אגסי, באתר גוגל סקולר יוסף אגסי, באתר יוטיוב כתבי יוסף אגסי בפרויקט בן-יהודה מאמרי יוסף אגסי, באתר "הארץ" אברהם פלג, צא ולמד | "צה"ל דמוקרטי יותר מן האוניברסיטה", מעריב, 29 במרץ 1972 האתגר של הטכנולוגיה המודרנית בכללה, פרק א', הפילוסופיה של הטכנולוגיה דליה טל, ‏"ההפקרות היא מוחלטת", באתר גלובס, 8 בינואר 2004 - ריאיון עם אגסי אדם חופשי, פרק ב', אלברט איינשטיין אחדות וריבוי "הפילוסוף הישראלי", מטפורה 6, אביב 2006 יוסף אגסי, על הנאורות החדשה: איך לחיות "מדעית", גליליאו, 7 בינואר 2010 דליה קרפל, דין וחשבון מלנכולי: הפילוסוף יוסף אגסי מפנה אצבע מאשימה, באתר הארץ, 20 בספטמבר 2012 חמי בן-נון, ‏כשאת אומרת "הפרדת דת ומדינה" למה את מתכוונת? "הפרדת דת ומדינה" בהגותם של ישעיהו ליבוביץ ויוסף אגסי, שערי משפט ג' 2, 2003 יוסף אגסי - מאמרים באתר מחשבות הרצאה של פרופסור יוסף אגסי על קרל פופר והפילוסופיה של המדע, סרטון באתר יוטיוב יוסף אגסי, ‏כשתיאוריה פוגשת את המציאות, באתר גלובס, 31 במאי 2017 אגסי על ישראל כמדינה יהודית דמוקרטית, סרטון באתר יוטיוב נדב הלפרין, האדם הבוחר: שיחה עם הפילוסוף יוסף אגסי. "אש זרה", פודקסט (הסכת), באתר תאגיד השידור הישראלי פרופ' יוסף אגסי, סרטון בערוץ "אישי רחוב", באתר יוטיוב (אורך: 41:40) סיפור חייו של הפילוסוף פרופ יוסף אגסי ויהודית בובר-אגסי ז"ל | הפקה על ידי פרויקט "תולדות ישראל" - 2020, סרטון בערוץ "פרופ' יוסף אגסי | Prof. Joseph Agassi", באתר יוטיוב (אורך: 02:34:33) מחשבה תחילה, פרק 26# פרופ' יוסף אגסי, הראיון האחרון - ישראל צריכה חוקה, סרטון בערוץ "המכון למחשבה ישראלית", באתר יוטיוב (אורך: 45:44) עופר אדרת, מת הפילוסוף יוסף אגסי, תלמידו של קרל פופר, באתר הארץ, 23 בינואר 2023 יוסף אגסי (1927-), דף שער בספרייה הלאומית פליקס לאוב, האיש שהפגיש בין המדע לפילוסופיה, באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 25 בפברואר 2023 דליה קרפל, דין וחשבון מלנכולי: הפילוסוף יוסף אגסי מפנה אצבע מאשימה, באתר הארץ, 13 בספטמבר 2012 כפייה בין מדענים, דבר, 25 במרץ 1977 חגי חיטרון, אם אני קצת צודק, אז אתה סתם מקשקש, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2001 שירי לב-ארי, קרל הגדול ואויביו, באתר הארץ, 9 במרץ 2003 יוסף אגסי, יש זהות לאומית ישראלית, באתר הארץ, 1 בינואר 2014 דליה קרפל, עוזי אורנן עדיין לא ויתר על חלום הלאום הישראלי, באתר הארץ, 21 במאי 2015 בנימין בית-הלחמי, צנוע מרטוש, אלגנטי מפלד, כותרת ראשית, 4 באפריל 1984 יגאל בן-נון, האם צה״ל מזיק לביטחון ישראל?, באתר זמן ישראל, 12 בספטמבר 2020