ולאכים

וְלאכים (ביחיד: וְלאך) (ברומנית: Vlahi, ביוונית: Βλάχοι, בסלובנית: Vlahi, באלבנית: Vllehët = ולהט, בבולגרית ובסרבית וקרואטית: Власи - ולאסי, בהונגרית: Vlachok = ולאכוק, בפולנית: Wołosi, באוקראינית: Волохи - ווֹלוֹכי, סלובקית: Valasi - ואלאסי) או ואלאכים (ברומנית: Valahi) הוא השם בו כונו האוכלוסיות שעברו רומניזציה במרכז ובמזרח אירופה. בין האוכלוסיות האלה נכללים הרומנים, הארומנים, האיסטרורומנים והמגלנורומנים, אוכלוסיות שמוצאן במתיישבים רומאים או בתושבים מקומיים שעברו תהליך של רומניזציה. הוולאכים הם כנראה העם שעומד מאחורי התופעה התרבותית סטצ'ק - מצבות ייחודיות מימי הביניים אשר נכנסו ב-2016 לרשימת אתרי מורשת עולמית של אונסק"ו. מקור המילה Vlah הוא במילה הגרמנית "wallach" ששימשה לציון אוכלוסיות ממוצא רומאי. מאותו מקור נוצרו גם המילים וולש ו-ולוניה המקובלים בחלקים אחרים של אירופה לאותה מטרה. מהגרמנים עברה המילה לסלאבים ומהסלאבים ליוונים. בעבר כונו הרומנים בגרמנית "walachen", באיטלקית "valacchi", בצרפתית "valaques", באנגלית "wallachians", ביוונית "valahos", בהונגרית "olah", בבולגרית "власи" ובפולנית "wołosi". אלה היו כינויים חיצוניים בעוד שהאוכלוסיות האלה קראו לעצמם בשמות שמקורם במילה romanus ממנה נוצרו המילים rumâni, rumâri, armâni, arumâni, români. בקרואטיה "ולאך" נקרא גם סרבי אורתודוקסי החי בטריטוריה קרואטית. במשך תקופה ארוכה, בטרנסילבניה, למילה "ואלאך" היה מובן של אריס-צמית ובהשאלה שימשה המילה ככינוי מבזה. בעיני הרומנים השימוש במילים "ולאכי" ו"ולאכיה" היווה סמל לשיעבוד חיצוני, לכן כבר במהפכת 1848 ברומניה אחת מדרישותיהם הייתה שבכל המסמכים הרשמיים יכונו בשם ה"אמיתי" שלהם. במסמך מיום 5 במאי 1848 השתמש הקיסר פרדיננד בפעם האחרונה, באופן רשמי, בכינוי "ואלאך" ובשנת 1868 קיבלה גם החקיקה ההונגרית את השם "român" לכינוי הרומנים, אך במסמכים המשיכו ההונגרים להשתמש במילה "olah". מאז שהוקמה המדינה הרומנית המודרנית, רומניה, נשמר כינוי זה לוולאכים החיים מדרום לדנובה. העמים החיים בשכנות הארומנים משתמשים במילים שנוצרו על הבסיס "ולאכי" כדי לכנות אותם. Belivlasi (בלי-ואלסי - רומנים לבנים) הוא הכינוי שנתנו הבולגרים לרומנים החיים מדרום לדנובה, לעומת Caravlasi (כמו בכינוי הטורקי של ואלאכיה - קארא-איפלאק) או "צ'רני-ולאסי" (Cerni-vlasi) (רומנים שחורים), שהוא כינוי הרומנים החיים מצפון לדנובה. היוונים משתמשים בכינוי "קוצו-ולאכים" (Kutzovlahi), כינוי שמקורו לא ברור עבור הארומנים החיים באזור תסאליה. בחצי האי הבלקני המילה "ולאך" היא שם נרדף לרועה צאן נודד ולפי כך נקראו בשם "ולאכיה" מישורים ששימשו את רועי הצאן. הוולאכים של חצי האי הבלקני היו מרכיב חשוב בהקמת האימפריה הבולגרית השנייה, הקרויה גם "האימפריה הוולאכו-בולגרית" והאחים אסאן שעמדו בראשה היו ממוצא ולאכי. ואלאכיה (Valahia) או אונגרו-ולאכיה (Ungro-Valahia) נקרא המישור שבין הרי הקרפטים ובין הדנובה, מה שהיה מאוחר יותר לנסיכות ולאכיה או מונטניה או "הארץ הרומנית" (Țara Românească) ואלאכיה הקטנה (Valahia Mică) נקראה אולטניה. מולדו-ואלאכיה (Moldo-Valahia) נקראה נסיכות מולדובה ) ולאכיה העליונה (Vlahia de Sus) נמצאת באפירוס. ולאכיה הגדולה (Vlahia Mare) או מגאלי ולאכיה (Megale Vlachia) נמצאת בתסאליה (Tesalia). ולאכיה הקטנה (Vlahia Mică) או מיקרי ואלכיה נמצאת באטוליה (Etolia), אקארנאניה (Acarnania), דורידה (Dorida) ולוקרידה (Locrida). ולאכיה השחורה - ראו קומניה. ואלאכיה הישנה (Valahia Veche) או סטארה ולאשקה (Stara Vlaška) נמצאת בבוסניה. ואלאכיה הלבנה (Valahia Albă) נמצאת במואסיה (Moesia). ואלאכיה השחורה (Valahia Neagră) או מורלאכיה (Morlachia) נמצאת בדלמטיה. ואלאכיה סירמיום (Valahia Sirmium) נמצאת באזור נחל סאווה (Sava). ואלאכיה המורבית (Valahia Moraviană) נמצאת בהרי הבסקידים (Beskidy) בצ'כיה. מדיה וקבצים בנושא ולאכים בוויקישיתוף משרד הסטטיסטיקה המרכזי של מקדוניה ולאכים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)