מישקולץ

מישקולץ (בהונגרית: Miskolc) היא עיר תעשייתית גדולה בצפון-מזרח הונגריה, ובירת מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן. עם אוכלוסייה של כ-160,000 נפש היא העיר הרביעית באוכלוסייתה בהונגריה והשלישית במספר האוכלוסין אם כוללים גם את הפריפריה. העיר יושבת למרגלות הרי ביק, שהם חלק מהרי הקרפטים ממערב, בקצה הצפוני של המישור ההונגרי הגדול, ועל גדותיו של הנהר שאיו, העובר ממזרח. מיקומה של העיר הפך אותה לצומת תחבורה וצומת מסחר כבר בתקופה קדומה. ברחובותיה העתיקים מבני בארוק רבים. בחלקה המערבי נמצא מבצר דיושג'ר (Diósgyőr). האזור התיישב על ידי ההונגרים במהלך המאה ה-9. העיר הוזכרה לראשונה בשנת 1210. בשנת 1335 לעיר הוענקו זכויות אופידום על ידי לאיוש הראשון. באותה תקופה גם שודרג מבצר באזור דיושג'ר. בשנת 1544 האזור נכבש על ידי האימפריה העות'מאנית. מספר פעמים היא עברה מיד ליד עד לשנת 1687 הטורקים גורשו סופית. באותה תקופה סביב העיר התפתח אזור גידול ענבים וייצור יין. במהלך המאה ה-16 רוב אוכלוסיית העיר עברה לנצרות פרוטסטנטית. בשנת 1640 בעיר הוקמה הגימנסיה הפרוטסטנטית שפועלת עד היום. בתחילת המאה ה-18 האזור היה מרכז מאבק הונגרי לעצמאות ופרנץ ראקוצי החזיק בו מטה. בשנת 1707 העיר נכבשה על ידי כוחות של הבסבורג ונהרסה. העיר שוקמה במהירות ונבנו בה בנייני ציבור חשובים. בשנת 1786 התגוררו בה כ-15 אלף תושבים. לאחר מלחמת העולם הראשונה העיר קושיצה עברה לצ'כוסלובקיה ומישקולץ הפכה לעיר הגדולה של צפון הונגריה. בשנת 1949 בעיר הוקמה אוניברסיטה. אבאש (Avas) גבעה בגובה 234 מ', בראשה אנטנת טלוויזיה, כנסייה עתיקה (המבנה העתיק ביותר במישקולץ העומד על תילו), ושיכוני מגורים. העיר העתיקה ליד הנהר. מרכז העסקים העירוני ומקבץ בתים עתיקים שמורים לצד מבנים מודרניים. העיר האוניברסיטאית. האוניברסיטה המקומית נחנכה ב-1949, ולכן אין בשטח העיר האוניברסיטאית מבנים עתיקים (או בעלי ייחוד). לילפורד (Lillafüred) לשעבר כפר שנבלע אל תוך העיר. במקום מלון מפואר ומפל מים. טפולצה (Tapolca) מרחצאות מינרלים חמים טבעיים בתוך מערה הונגרים – 95.7% גרמנים – 0.3% צוענים – 2.2% סלובקים – 0.3% אחרים – 0.1% לא השיבו – 4.1% קתולים – 49% קלויניסטים – 22.5% לותרנים – 1.4% אחרים – 1.1% אתאיסטים – 14.9% לא השיבו – 10.9% ערך מורחב – בית הכנסת במישקולץ תיעוד על ישיבת יהודים בעיר יש מתחילת המאה ה-18. בתחילת המאה ה-20 כיהן בה הרב אברהם שמואל בנימין שפיצר. על פי מפקד האוכלוסין משנת 1920, מנתה האוכלוסייה היהודית של העיר 10,000 תושבים שהיוו 16.5% מתושבי העיר. כרב העיר כיהן הרב אליעזר ברגר, שנהג גם במנהגי אדמו"רות. לאחר עלייתו ארצה הקים קהילה שהתפתחה לחסידות מישקולץ. ב-1941 מנתה אוכלוסייתה היהודית של העיר 10,421 נפש שרובם נספו בשואה. חלקם במחנות שרות העבודה, (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) חלקם בגטו המקומי ורובם נשלחו לפולין, בעיקר לאושוויץ. לזכרם הוצבו לוחות שיש בכניסה הצדדית לבית הכנסת, מכיוון רחוב דריינה. לאחר השואה נרצחו מספר יהודים בעיר בתקריות אנטישמיות ("פוגרום מישקולץ"). על פי מפקד האוכלוסין משנת 2001 התגוררו בעיר כ-500 יהודים. ינה ואמוש, במקור ויינר (1882 – 1950) היה סוציולוג, וטרינר, יהודי-הונגרי יועץ לבריאות בעלי חיים. שנדור פרנצי במקור פרנקל (1873 – 1933) היה פסיכואנליטיקאי הונגרי-יהודי, תאורטיקן מרכזי של האסכולה הפסיכואנליטית ומקורבו של זיגמונד פרויד. ד"ר דז'ה פלדש (1880 – 1950) היה סייף יהודי-הונגרי. אלוף אולימפי בעל שתי מדליות זהב בחרב. נוסף לכך היה רופא. ארנה ברודי (1873 – 1961) היה עורך דין, פוליטיקאי, חבר האספה הלאומית של הונגריה, הונגרי-יהודי, אחת הדמויות הבולטות ביהדות הונגריה בין שתי מלחמות העולם. אחיינו של הסופר המפורסם שאנדור ברודי. טיבור בנדק במקור בנדיקט (1911 – 1963) היה שחקן יהודי-הונגרי, מנחה קברט. בנו מיקלוש בנדק הוא שחקן גם הוא, נכדו טיבור בנדק (אנ') (1972–2020), היה שלוש פעמים אלוף אולימפי בכדורמים. שאנדור ואנדור, במקור ונטיאנר (1901 – 1945) היה אספרנטיסט, מנצח יהודי-הונגרי, מלחין שנספה בשואה. אדולף אלנבוגן (1814 – 1886) היה כנר, מנצח, מלחין יהודי-הונגרי. ז'יגמונד ברודי (1840 – 1906) היה עיתונאי, עורך ומוציא לאור יהודי-הונגרי, חבר הבית העליון של הפרלמנט ההונגרי. לאיוש ברודי, במקור מאיר לזר ברודי (1858 – 1939) היה עיתונאי, עורך עיתון יהודי-הונגרי אחיו של ז'יגמונד ברודי. שמעון אדלר (1861 – 1930) היה מורה לחינוך מיוחד יהודי-הונגרי. ליפוט אראני, במקור גולדמן (1855 – 1945) היה עיתונאי יהודי-הונגרי, עורך עיתון. וילמוש בורשודי, במקור ויינברגר (1857 – 1904) היה שחקן, מנהל תיאטרון, לחשן יהודי-הונגרי. ינה בארשון, במקור עד 1906 בורנשטיין (1894 – 1969) דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, רופא נשים, פרופסור באוניברסיטה, בעל דוקטורט Ph.D. בנימין זאב ברודי או בנימין וולף ברודי (1770 – 1841), היה פילנתרופ יהודי-הונגרי, נשיא הקהילה היהודית בעיר, סבו של חבר הפרלמנט ארנה ברודי. אימרה פרסבורגר או אמריק פרסבורגר (1902 – 1988) היה תסריטאי זוכה פרס אוסקר, במאי קולנוע ומפיק ממוצא יהודי-הונגרי בבריטניה. אדה רמני במקור הופמן (1828 – 1898) היה מלחין, כנר הונגרי-יהודי בעל שם עולמי. בודוג דיק (1893 – 1848) היה עיתונאי יהודי-הונגרי, קצרן, עורך עיתון ומנכ"ל הוצאה לאור. איגנץ שוגאר (1860 – 1917) היה דוקטור למשפטים יהודי-הונגרי, מזכיר לשכת המסחר והתעשייה של העיר מישקולץ. מור קורח או מאוריציו קורח וגם מרצ'לו קורה (1888 – 1975). מהנדס כימיה יהודי-הונגרי שזכה בפרס קושוט, חבר באקדמיה ההונגרית למדעים. שאנדור פראגו, במקור פרידמן (1886 – 1933) היה שחקן יהודי-הונגרי, מנהל תיאטרון. יוליוס לאופולד קליין במקור דיולה קליין (1804 – 1876) מחזאי יהודי-הונגרי-גרמני, פובליציסט והיסטוריון ספרות. חבר חיצוני באקדמיה ההונגרית למדעים. ארנה סנש במקור שוורץ (1889 – 1945) היה שחקן תיאטרון, שחקן קולנוע, קומיקאי יהודי-הונגרי שנספה בשואת יהודי הונגריה. טיבור האזי במקור הופמן (1912 – 1999) היה שחקן טניס שולחן יהודי-הונגרי ואמריקאי, אלוף עולם, דניאל וארנאי במקור דז'ה וייס (1881 – 1962) היה פוליטיקאי, סופר, עיתונאי, מתרגם ספרותי יהודי-הונגרי. חבר האספה הלאומית ההונגרית. לאסלו קוזמה (במקור קוהן (כהן), 1902 – בודפשט) היה מהנדס חשמל יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה. לילי היידו במקור הוכמן, 1891 – 1960) הייתה רופאה ראשית, פסיכיאטרית, פסיכואנליטיקאית יהודייה-הונגרייה. לאיוש גימש (במקור גולדברגר 1886 – מחנה הריכוז בוכנוולד, 1945) היה צייר יהודי-הונגרי. ברטלן סטילר (1837 – 1922) היה רופא, מומחה לרפואה פנימית יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים. אימרה ואש (במקור עד 1918 ויינברגר, 1898 – 1966) היה דוקטור לרפואה (MD) רופא ריאות, ינה פירס, במקור פרידמן, 1881 – אושוויץ, 1944) היה דוקטור לרפואה יהודי-הונגרי, רופא עור, אורולוג, רופא ראשי ומנהל מחלקה בית החולים. דיולה פנייש, במקור גלאנץ, 1896 – 1964) היה רופא עור יהודי-הונגרי, רופא פנימי, רופא ראשי בבית החולים. אדולף אונודי (במקור דויד פינקלשטיין, 1857 – 1919) היה רופא אף אוזן גרון יהודי-הונגרי, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים. שאלאמון קליין (1845 – 1937) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, רופא עיניים. פרופסור באוניברסיטת וינה. פטר בירוש (1976) הוא אלוף אולימפי הונגרי, שלוש פעמים בכדורמים. בלה ינבאך (במקור יעקבוביץ או יעקובוביץ', 1871 – 1943) היה שחקן ותמלילן יהודי-הונגרי-אוסטרי. צ'כיה אוסטרבה, צ'כיה גרמניה אשפנבורג, גרמניה צרפת ואלנסיין, צרפת בולגריה בורגס, בולגריה רוסיה וולוגדה, רוסיה פינלנד טמפרה, פינלנד סלובקיה קושיצה, סלובקיה פולין קטוביץ, פולין קוריאה הדרומית אסאן, קוריאה הדרומית ארצות הברית קליבלנד, אוהיו, ארצות הברית טורקיה קייסרי, טורקיה חסידות מישקולץ פנקס הקהילות הונגריה, עמוד 359–364 מונוק, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 228–230. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944) רנדולף ל. ברהם, מישקולץ, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 352–353), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא מישקולץ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מישקולץ (בהונגרית) אתר האינטרנט הרשמי של מישקולץ (באנגלית) על מישקולץ, באתר יד ושם מישקולץ (Miskolc), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם "מישקולץ", באתר JewishGen (באנגלית) מישקולץ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קהילת מישקולץ, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" מישקולץ (הונגריה), דף שער בספרייה הלאומית מישקולץ, ברשת החברתית אקס (טוויטר) המפקד איפשר לכל נפקד להשתייך ליותר מלאום/קבוצה אתנית אחת. לכן, סכום האחוזים יכול לעבור את ה-100%. אוכלוסייה היסטורית, 1870 - 2001, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ההונגרית KSH A Detailed Gazetteer of the Republic of Hungary, 2012