laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
במברג

במברג (בגרמנית: Bamberg) היא עיר בדרום גרמניה, במדינת בוואריה. מניין תושביה עומד על כ-70,000 נפש, כעשירית מהם אינם גרמנים. בשנת 1993 הוכרזה העיר כאתר מורשת עולמית. במברג נמצאת באזור פרנקוניה עילית, על גדות נהר הרגניץ ובקרבת שפכו לנהר המיין. ב-1993 נחשבה העיר העתיקה לאתר מורשת עולמית; היא הייתה מושב בישופות חשוב וישנם בעיר יותר מ-2200 בניינים היסטוריים. במברג היא אחת הערים היחידות בגרמניה שלא נפגעו בהפצצות בעלות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה. במברג היא עיר אוניברסיטאית ומרכז מנהלי לאזורים סביבה. היא גם מושב לבישופות הקתולית של במברג. בעיר מתגוררים כמה אלפי אזרחי ארצות הברית, בשל קרבתה לבסיס צבאי של צבא ארצות הברית. במברג מוזכרת לראשונה במקורות משנת 902 כעיירה בשם Babenberg המצויה ליד טירה של משפחה בשם זה. הטירה עברה לידי הסקסונים לאחר מכן. נזירים בנדיקטינים מן העיר פולדה המירו את דתה של האוכלוסייה לנצרות. ב-1007 הפכה במברג לבירתו של המלך היינריך השני והוא קבע את מושבו שם, עם אשתו. ב-1014 הוא הפך לקיסר האימפריה הרומית הקדושה, ובמברג הפכה לעיר חשובה בתקופתו. במאה ה-19 אוחדה במברג לתוך מדינת בוואריה. במברג ידועה בגרמניה בין היתר בשל מיני בירה מקומיים - הכוללים לתת מעושנת. תעשיית הבירה ממלאת תפקיד חשוב בכלכלת העיר, ולצד מבשלות קטנות, קיים גם מפעל לייצור חלקים למבשלות בירה ומכונות לייצור בירה תעשייתית. מבשלת של בירה "שלנקרלה" פועלת משנת 1405. בקתדרלת במברג נקבר בן העיר, האפיפיור קלמנס השני. קברו הוא קבר האפיפיור היחיד מצפון להרי האלפים. בעיר פועלת קבוצת הכדורסל ברוזה במברג, המשחקת בליגת העל הגרמנית בכדורסל ובליגת האלופות של פיב"א. במברג היא עיר בעלת היסטוריה מפוארת בחשיבות בינלאומית אשר ראשיתה החלה לפחות למאה השמינית, כאשר סביר להניח כי המוקד העתיק ביותר של העיר ממוקם באזור גבעת הקתדרלה. בראשית המאה העשירית הוזכר יישוב בשם באבנברג (Babenberg) שמקושר כיום לרוב לעיר במברג של ימנו. נוסף על כך, בשנת 973 אוטו השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה העניק את הטירה של היישוב באבנברג לידיו של אחיינו היינריך השני, דוכס בוואריה (הידוע בכינויו "הנרגן"). בשנת 1002 הוכתר היינריך השני כמלך על האימפריה הרומית הקדושה (אך עם זאת עדיין לא כקיסר)-היינריך בחר כבמברג כמקום אשר עתיד לבוא אליו עתיד גדול. עתיד זה שחזה היינריך אופיין בקתדרלה ענקית במרכזו, אשר בבוא הימים נהפכה להיות גם במקום משכבו. היינריך הוריד חלקים מהדיוכסות הקרובות ובהן דיוכסת וירצבורג ואייכשטשט למרות ההתנגדות שלהן להקריב משטחיהן בשביל הקמת הבישופות החדשה של במברג. אותה התקופה במברג הגיעה לשחקים כל כך גבוהים, ולרמה בינלאומית בצורה כל כך יוצאת דופן עד שקרא לה הנזיר גרהרד מסאון (Gerhard von Seeon) כבירת העולם: "זוהי בירת העולם, ערש כל הגדולה" המקור באנגלית it is the capital of the world, the cradle of all glory — Renate and Hanns Stejnhorst התואר 'בירת העולם' סובייקטיבי ויכול לעורר ספקות, אך אכן הייתה במברג לאחת הערים החשובות בעולם, הן מבחינה דתית עקב האוצרות ושרידי הקדושים הרבים שהביא היינריך השני אליה, והן מבחינה פוליטית כבירתה של האימפריה הרומית הקדושה של אותם הימים. במברג מדיה וקבצים בנושא במברג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של במברג (בגרמנית) במברג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) במברג (גרמניה), דף שער בספרייה הלאומית במברג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Renate and Hanns Stejnhorst, Bamberg; World Heritage Site, Elmar Hahn Verlag, 2011
דמויי חתול

דמויי החתול (שם מדעי: Feliformia) היא תת-סדרה בסדרת הטורפים והם כוללים את משפחות החתוליים, צבועיים, נמייתיים, טורפי מדגסקר, גחניים, לינסנגים אסייתיים וזבדי דקלים אפריקנים - משפחה שממנה שרד רק מין אחד כיום. דמויי החתול חיים בעיקר באפריקה ואסיה הטרופיים כשמעט מינים (בעיקר חתוליים) חיים באזורים נוספים. הם שונים מדמויי הכלב בלסתותיהם הקצרות והרחבות יותר ובכפותיהם הרחבות בעלות הטפרים הנשלפים, דבר העוזר למינים רבים לטפס על עצים וגם להרוג את טרפם ביעילות. כל בני קבוצה זו חיים על היבשה ולא בימים. בני משפחת הסטנופלסיקטיים (Stenoplesictidae) הנכחדת נחשבת היום לפוליפילטית וסוגיה משויכים לקבוצות אחרות. נמייה ננסית מצויה גחן מצוי יגואר צבוע נקוד דינוקרוקוטה נמיות צרות-פסים הופלופונאוס מהמין Hoplophoneus mentalis נמייה מצויה וחתול בית זבד דקלים אפריקני זבד דקל מסיכתי מדיה וקבצים בנושא דמויי חתול בוויקישיתוף דמויי חתול, באתר ITIS (באנגלית) דמויי חתול, באתר NCBI (באנגלית) דמויי חתול, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) דמויי חתול, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
כדור שלג

כדור שלג הוא גוש שלג שמעוצב בצורת כדור. עיצוב כדורי השלג נעשה, בדרך כלל, ביד. לחץ חזק על השלג, בעת שמעצבים את הכדור, יגרום לכך שכדור השלג יהיה בעל מרקם דחוס ומשקל רב יותר לכל סנטימטר קוב. לעומת זאת, לחץ עדין ייצור כדור שלג בעל צפיפות נמוכה ומרקם עדין. כדורי השלג משמשים לרוב במשחקי מלחמת כדורי שלג, לכן יש משמעות לדחיסותם, דחיסות המשנה את עוצמת הפגיעה. אפשר ליצור כדור שלג גדול על ידי גלגול כדור שלג קטן על משטח שלג. במהלך גלגולו מספח כדור השלג רובדי שלג נוספים וגדל בהתמדה. על התופעה הזאת מבוסס אפקט כדור השלג. איש שלג כדור שלג (קישוט)
ג'ון ווקר

האם התכוונתם ל... ג'ון ווקר (אתלט) – אלוף אולימפי בריצת 1500 מטר ממונטריאול 1976 ג'ון ווקר (כימאי) – כימאי בריטי, זוכה פרס נובל לכימיה בשנת 1997 ג'ון ווקר (מוזיקאי) – בסיסט להקת פאניק! אט דה דיסקו ג'ון ווקר (רוקח) – ממציא הגפרור בשנת 1827 ג'ון ווקר (ציונית) (אנ') – מנהיגה ציונית אמריקנית, נשיאת הדסה ויו"ר ועידת הנשיאים ג'ון ווקר-לינד (אל-קאעדה) – אמריקאי שלחם בשורות הטליבאן והורשע במעורבות בפיגועי 11 בספטמבר ובחברות באל-קאעדה. ג'ון אנתוני ווקר – מרגל אמריקאי ג'וני ווקר
מספר אוילר

האם התכוונתם ל... e – קבוע מתמטי הידוע גם בשם "מספר אוילר" מספרי אוילר – המקדמים של טור טיילור של סקאנט היפרבולי קבוע אוילר-מסקרוני – קבוע מתמטי הקשור בסדרה ההרמונית מספר אוילר (פיזיקה) – גודל חסר ממד המשמש במכניקת זורמים מאפיין אוילר – מספר המוצמד למרחב טופולוגי
אוטו שטרן

אוטו שטרן (בגרמנית: Otto Stern; ‏17 בפברואר 1888 – 17 באוגוסט 1969) היה פיזיקאי יהודי-גרמני שזכה בפרס נובל לפיזיקה לשנת 1943 על תרומתו לפיתוח שיטת הקרן המולקולרית ועל גילוי המומנט המגנטי של הפרוטון. שטרן נולד בעיר צורי (Żory או Sohrau) בקיסרות הגרמנית. כשהיה בן ארבע עבר עם משפחתו לעיר ברסלאו (כיום ורוצלב שבפולין), ושם אף למד באוניברסיטה מ-1906 עד לקבלת תואר דוקטור בכימיה פיזיקלית ב-1912. לאחר מכן הלך בעקבות אלברט איינשטיין לאוניברסיטת פראג ולמכון הטכנולוגי של ציריך. ב-1915 השלים עבודת פוסט-דוקטורט באוניברסיטת פרנקפורט, בה נשאר עד 1921, עם הפסקה לשירות צבאי קצר. לאחר מכן כיהן במשך כשנתיים כפרופסור באוניברסיטת רוסטוק (Rostock), משרה אותה עזב לטובת המכון לכימיה פיזיקלית שאך הוקם באוניברסיטת המבורג. שטרן עבד בהמבורג עד 1933, אז אולץ להתפטר בשל החוקים הנאציים החדשים. הוא היגר לארצות הברית שם מונה לפרופסור לפיזיקה במכון הטכנולוגי קרנגי בעיר פיטסבורג, ולאחר מכן, ב-1945, לפרופסור באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, שם נשאר עד פרישתו. עבודתו המוקדמת התרכזה בפיזיקה תאורטית, ובמיוחד בתרמודינמיקה סטטיסטית ובמכניקת הקוונטים. החל מ-1919 פנה לפיזיקה ניסויית. שיטת הקרן המתודית, אותה המציא, התגלתה ככלי שימושי למחקר תכונות של מולקולות, אטומים וגרעיני אטום. אחד היישומים הראשונים של שיטתו היה האישור האמפירי להתפלגות מקסוול בולצמן בגזים. בניסוי שערך עם וולטר גרלך ב-1922 בדקו השניים את ההסטה של אטומים על ידי שדה מגנטי ואת השפעתו על המומנט המגנטי שלהם. הם השתמשו בקרן של אטומי כסף, אותה הקרינו דרך שדה מגנטי לא אחיד לעבר משטח זכוכית, ומצאו כי הקרן מתפצלת לשתי קרנים נפרדות, במקום להתרחב לרצועה מתמשכת. הניסוי אישר את התאוריה לפיה אטומים יכולים להסתדר במרחב רק בכיוונים מסוימים (ספין), ובמקרה של הכסף - בשני כיוונים בלבד. בהמשך מחקריו מדד את המומנט המגנטי של חלקיקים תת-אטומיים, לרבות הפרוטון, לגביו גילה כי ערך המומנט גדול פי 2 וחצי מהערך התאורטי שחושב עד אז. בנוסף, עבודתו על התאבכות קרני מימן והליום הדגימה היטב את האופי הגלי של אטומים ומולקולות. על גילויו אלה זכה בפרס נובל לפיזיקה ב-1943, וזאת לאחר שהפרס לא חולק כלל במשך שלוש שנים רצופות. הוא קיבל את הפרס לבדו, וועדת הפרס נמנעה מלהזכיר את חלקו של גרלך בגילויים, משום שהיה עדיין פעיל בממסד הנאצי. מדיה וקבצים בנושא אוטו שטרן בוויקישיתוף אוטו שטרן, באתר פרס נובל (באנגלית) אוטו שטרן, אנשי סגולה - יהודים זוכי פרס נובל, באתר בית התפוצות. ביוגרפיה שיטת הקרן המולקולרית אוטו שטרן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אוטו שטרן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
פורמולה 1 עונת 1987

במסגרת פורמולה 1 של שנת 1987 נערכו 16 מרוצים. באליפות העולם זכה הברזילאי נלסון פיקה ובאליפות היצרנים זכתה קבוצת ויליאמס. עונה זו הייתה צמודה למדי כאשר לא פחות מחמישה נהגים ניצחו במרוצים השונים. מעניינת לא פחות הייתה העובדה כי פיקה אשר זכה באליפות ניצח בשלושה מרוצים בלבד, כאשר נייג'ל מנסל ניצח בשישה מרוצים אך סיים במקום השני בלבד. אירוע מעניין נוסף היה כאשר הנהג הצרפתי יאניק דאלמס (שנהג בקבוצת לולה-פורד) שסיים חמישי במרוץ אוסטרליה לא זכה בנקודות בעקבות העובדה כי קבוצתו רשמה רק מכונית אחת למרוץ. בעונה זו ובזו שאחריה הונהגה אליפות משנה בין היצרנים לדירוג הקבוצות שלא השתמשו במנועים בעלי מגדש טורבו. בעונה זו נלקחו בחשבון רק 11 התוצאות הטובות ביותר של כל נהג. עוד 7 נהגים התחרו לאורך העונה אך סיימו ללא נקודות אליפות ועוד 4 נהגים השתתפו במרוץ אחד או שניים ולא זכו בנקודות אליפות. הערה: התוצאה בסוגריים מציינת את סך הנקודות שצבר הנהג. התוצאה בלא סוגריים מציינת את הנקודות שנלקחו בחשבון עבור האליפות בהתאם לתקנון. שלוש קבוצות נוספות השתתפו באליפות, אך לא זכו באף נקודת אליפות. מדיה וקבצים בנושא פורמולה 1 עונת 1987 בוויקישיתוף תוצאות מרוצי העונה באתר Formula1.com. סיכום העונה באתר MotorSport Magazine.
אין ויטרו

בַּמַּבְחֵנָה, או אִין וִיטְרוֹ (בלטינית: in vitro; באופן מילולי: בתוך זכוכית) היא טכניקה לביצוע ניסוי, בדיקת מעבדה או הליך רפואי בסביבה מבוקרת מחוץ לאורגניזם חי בדרך כלל במבחנה או בכלים שונים. לעומת טכניקה זו ניצבת טכניקת אִין וִיווֹ - המבוצעת בתוך או על אורגניזם חי (בדרך כלל הכוונה לניסויים בבעלי חיים או לניסויים קליניים בבני אדם, או לבדיקות רפואיות הנעשות על גופו של הנבדק). ההבחנה בין אין ויטרו לאין ויוו היא יחסית. יש מי שעבורו כל ניסוי הנערך בתא שלם או ביצור רב תאי הוא ניסוי אין ויוו, ויש מי שעבורו רק ניסוי הנעשה באורגניזם ששלם וגדול ניסוי אין ויוו. לדוגמה: ניסוי בתרבית רקמה או בתולעים יכונה "אין ויוו" על ידי ביולוג של התא, אך יכונה "אין ויטרו" על ידי רופא. דוגמה נוספת: ניסוי עם אנזימים וסובסטרטים במבחנה הוא ניסוי אין ויטרו על פי כל הגדרה. לעומתו, ניסוי בתאי דם אנושיים או בחיידקים יוגדר על ידי ביולוג מולקולרי או ביוכימאי כניסוי אין ויוו, גם אם הוא נערך בתוך מבחנה. זאת משום שתא הוא יצור חי. אולם אדם העוסק במקצוע רפואי יגדיר ניסוי כזה כאין ויטרו משום שהתאים האנושיים או החיידקים הוצאו מחוץ לגוף. בדרך כלל, זול יותר ופשוט יותר לבצע ניסוי או בדיקה אין ויטרו מאשר אין ויוו. יש אף הטוענים[דרושה הבהרה] שניסויים אין ויטרו הם תחליף מלא לניסויים בבעלי חיים, אולם כנגדם טוענים[דרושה הבהרה] כי תהליכים רבים בביולוגיה או ברפואה לא ניתן לדמות במדויק, אם בכלל, במבחנה. לכן במחקרים רבים חייבים לבצע גם בדיקות על החי (אין ויוו). עם זאת חוקרים מחפשים שיטות להעברה של ניסויים נוספים לשיטה זו מתוך מניעים כלכליים ואתיים בחיים, אין ויוו באתר, אין סיטו אין סיליקו חלופות לניסויים בבעלי חיים The National Institutes of Health (NIH) and the U.S. Environmental Protection Agency (EPA) agreement as highlighted in the Feb. 15, 2008 issue of the journal "Science".
אין ויוו

בַּחַיִּים, אִין וִיווֹ (בלטינית: In vivo; באופן מילולי: בתוך החי) הוא טכניקה לביצוע ניסוי, או בדיקת מעבדה על אורגניזם חי המשמש אורגניזם מודל. בדרך כלל הכוונה היא לניסויים קליניים, פיזיולוגיים, פרמקולוגיים או מתחום איכות הסביבה בבני אדם, בחיות, בצמחים, בפטריות או בחד תאיים (כולל תאים סרטניים או תאי גזע מבני אדם וכולל בתרביות רקמה). ניסויים בבעלי חיים במסגרות אחרות, כמו פסיכולוגיה ניסויית, לא זוכים לכינוי זה. לעומת טכניקת אין ויוו ניצבת טכניקת אִין וִיטְרוֹ - ניסוי, בדיקת מעבדה או הליך רפואי המתבצעים בסביבה מבוקרת מחוץ לאורגניזם חי בדרך כלל במבחנה או בכלים שונים המכילים מולקולות ביולוגיות כגון חלבונים. יש ניסויים שקשה לסווגם כניסויים מסוג אִין וִיווֹ או אִין וִיטְרוֹ כמו ניסוי בגוויות (למשל ניסוי סוג חדש של רצועה תותבת על ידי השתלתה בברך של אדם מת והנעת הברך המתה אלפי פעמים בעזרת מנוע). ניסויים באורגניזמים לא אנושיים מקובלים בחקר ביולוגיה, רפואה, פסיכולוגיה, טכנולוגיה, חקלאות ואיכות הסביבה. ניסויים בבני אדם מקובלים בתחומי מחקר אלה ובתחומים רבים במדעי החברה. בדיקה או הליך רפואי אין ויוו על עובר ברחם מכונה אִין אוּטֶרו (לטינית: בתוך הרחם). ערך מורחב – ניסויים בבעלי חיים יצור חי המשתתף בניסוי יכול לייצג בניסוי את בני המין הטקסונומי שלו (למשל פרה המשתתפת בניסוי לשיפור תנאי הגידול של הפרות) או להשתתף בו כאורגניזם מודל (למשל עכבר המשתתף בניסוי לחיפוש תרופה עבור פרות). ניסויים המשתמשים ביצור חי אחד כמודל ליצור חי אחר חייבים להיעשות לאחר העלאת טעון משכנע על פיו המודל אכן דומה בתכונות הרלוונטיות למה שהוא מיצג. פעמים רבות טיעון כזה נשען על מחקר קודם, אך יש קבוצה גדולה של מחלות באדם ובבעלי חיים, שלא נחקרות ביצורים חיים אחרים כי טרם נמצא להם מודל מתאים. ניסוי בחיית מודל עשוי להיות פשוט יותר מבחינה טכנית מאשר ניסוי בחיה או באדם שאותם המודל מדמה. ניסוי כזה עשוי להיות גם אתי יותר מניסויים בבני אדם ובחיות הנתפסות כבעלות תודעה מפותחת יותר מזו של אורגניזם המודל. ניסוי בשמרים או תולעים, למשל, לא גורם סבל לבני אדם או לפרות ולא מונע טיפול רפואי מאנשים בקבוצת הביקורת. מעבר לזאת, להרבה ניסויים בבני אדם קשה למצוא מדגם גדול ומיצג וקשה גם לערוך ניסויים בבני אדם בתנאי מעבדה של ממש. תנאי מעבדה של ממש מצריכים שכל המשתתפים בניסוי יתחילו ויסיימו את הניסוי באותו תאריך, שיחיו באותה סביבה, יאכלו אותו מזון ושלא יקבלו שום טיפול רפואי אחר בבעיה הנחקרת. ניסוי הנעשה על איבר אמיתי של חיה, אך הוא נקצר ממנה לפני הניסוי. אין ויטרו אין סיליקו אין סיטו חלופות לניסויים בבעלי חיים
שער הנגב

האם התכוונתם ל... מועצה אזורית שער הנגב – מועצה אזורית בצפון מערב הנגב, סמוך לרצועת עזה בית חינוך שער הנגב – בית ספר מקיף במועצה האזורית שער הנגב צומת שער הנגב – מפגש כביש 34 וכביש 232 השער לנגב – מרכז מבקרים הפועל מאז 2017 בבאר שבע ומתאר את הנגב הגרעין שהקים לבסוף את כפר סאלד ישב בתחילתו במחנה בשם "שער הנגב" בגדרה.
אגורקריטוס

אגוֹרָקְרֵיטֹוס (ביוונית: Ἀγοράκρειτος), פָסַל יווני בן המאה החמישית לפנה"ס, תושב העיר פָרוס. היה תלמידו של פידיאס. שרידים מפסלו "נמסיס" נמצאו ליד רמנוס, אטיקה. תחילה הוא ניסה לפסל את אפרודיטה, אך משלא הצליח פנה לפסל את נמסיס. הוא גם יצר את פסל השיש המפורסם "אם האלים" שנמצא באגורה הגדולה שבאתונה, אך זה נהרס בזמן לא ידוע, וכיום קיימים רק העתקים שלו. העתק רומי של פסל נמסיס רמנוס במוזיאון הארכאולוגי הלאומי באתונה העתק רומי של אם האלים במוזיאון הארכאולוגי הלאומי באתונה חלק מתבליט אתנה יושבת ממקדש אתנה ניקה מיוחס לסדנה של אגורקריטוס מוצג במוזיאון האקרופוליס אגורקריטוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פסלים (מקצוע) ובנושא יוון העתיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חן ליפין

חן ליפין (נולד ב-4 בנובמבר 1965) הוא כדורסלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הרכז ומתנשא לגובה 1.84 מטר. ליפין שיחק במשך שמונה עונות החל משנת 1984 במכבי תל אביב תחת הגופיה מספר 10, במהלכם זכה, יחד עם קבוצתו, בשמונה אליפויות הליגה הלאומית בכדורסל ושישה גביעי מדינה. ליפין קלע 490 נקודות במדי מכבי תל אביב באירופה וכן שיחק בנבחרת ישראל. החל מקיץ 1988 הציב אותו צביקה שרף בעמדת הרכז הקבוע של מכבי תל אביב, במקומו של מוטי ארואסטי שפרש. בעונתו הראשונה במפעל האירופי, הוא הצטיין ובלט לטובה, באחת העונות הטובות ביותר של מכבי תל אביב (עונת 1988/1989 - בה סיימה מכבי במקום הראשון בבית הגמר, והפסידה את גביע אירופה במשחק הגמר ליוגופלסטיקה ספליט), תוך שאת משחקו כרכז אפיין "כדרור סבלני". באחד ממשחקיו הבולטים במדי מכבי תל אביב בעונת 1988/1989, מול פזארו, בו הצטיין וקלע 21 נקודות, הכריע את המשחק בשלשה בשניות הסיום של ההארכה, ובכך הביא לניצחונה של מכבי 93:92 - שהבטיח את עלייתה לפיינל פור במינכן. לאחר שעזב את שורות מכבי תל אביב בשנת 1992 שיחק בשורות מכבי ראשון לציון כשהקבוצה שיחקה באירופה במסגרת גביע מחזיקות הגביע, ועונה לאחר מכן שיחק בהפועל גליל עליון - ומיד לאחריה פרש ממשחק פעיל. ליפין שיחק במדי נבחרת ישראל בשני טורנירי יורובאסקט (1985, 1987) ובטורניר אליפות העולם בכדורסל 1986. בסך הכל שיחק במדי הנבחרת 59 פעמים וקלע 229 נקודות. פרופיל, באתר פיב"א אריה ליבנת, חן ליפין עוד זוכר את הימים בהם רכז היה רכז ומכבי היתה מכבי, באתר הארץ, 15 במרץ 2018 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אגורה

האם התכוונתם ל... אגורה (מטבע) – חלק ממערכת המטבע הישראלית פרויקט אגורה – אתר אינטרנט לשיתוף חפצים אגורה (מקום כינוס) – מקום כינוס אספת העם של הפוליס ביוון העתיקה. אגורא (סרט) – סרט קולנוע משנת 2009 המבוסס על קורותיה של הפילוסופית והמתמטיקאית היפאטיה אגורה (ישיבה) – צורת ישיבה יפנית
מרקוס מאניליוס

מרקוס מאניליוס (בלטינית: Marcus Manilius, המאה הראשונה לספירה), משורר ואסטרולוג רומי שנודע כמחברה של הפואמה "אסטרונומיקה". מרקוס מאניליוס נולד בצפון אפריקה, והיה תושב או אזרח רומא בתקופתם שלטונם של אוגוסטוס קיסר או של טיבריוס. על חייו ידוע מעט מאד. הפואמה "אסטרונומיקה" מחולקת לחמישה ספרים: ספר ראשון מתאר את השמים ואת מערכות הכוכבים ספר שני מוקדש לגלגל המזלות ספר שלישי מסביר כיצד לערוךהורוסקופ ספר רביעי כולל תיאור של כדור הארץ ושל יושביו, ומתאר את השפעת הכוכבים עליהם עם מסקנות המתייחסות לאופיים ספר חמישי מסביר כיצד משתנה השפעת הכוכבים בהתאם לתנועתם ולמיקומם ברקיע פואמה זו כמוה כעבודת מחקר, שבה מציג מאניליוס את דעותיהם של האסטרולוגים בני העת העתיקה. לעיתים קרובות הוא מחקה את לוקרטיוס. בסוף הספר הראשון מתואר קרב יער טויטובורג, שבו הובס צבא רומא בפיקודו של פובליוס קווינקטיליוס וארוס בידי השבטים הגרמאנים בפיקודו של מנהיגם ארמיניוס (9 לספירה). שני כתבי יד של הפואמה, שנעשו בידי נזירים במאה העשירית ובמאה האחת עשרה, נתגלו על ידי פוג'ו בראצ'וליני לא רחוק מן העיר קונסטנץ (כיום בגבול שווייצריה וגרמניה) כאשר השתתף בוועידת קונסטנץ של הכנסייה הקתולית ב- 1416 או ב- 1417. הפואמה הופיעה בדפוס לראשונה בנירנברג ב- 1473. תרגומה הראשון לאנגלית נעשה בידי המתרגם תומאס קריץ' ב- 1697. ב- 1739 היא הופיעה בלטינית בעריכתו של החוקר האנגלי ריצ'רד בנטלי. המשורר והחוקר האנגלי אלפרד אדוארד האוסמן ערך אותה שוב בלטינית בחמישה כרכים בין 1903 ו-1930. מאניליוס כותב: אנו מכירים בכך כי הכוכבים שבקצווי הרקיע שולטים בנו באמצעות חוקיהם הנסתרים, כי העולם כולו מתנועע בהתאם לסדר מחזורי, וכי גורלנו תלוי באותות ובמופתים מסוימים. מרקוס מאניליוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
Waterloo (שיר)

Waterloo (בעברית: ווטרלו; במקור נקרא Honey Pie) הוא הסינגל הראשון באלבום השני של הלהקה השוודית אבבא הנושא את אותו השם. שיר זה זכה בתחרות האירוויזיון של 1974 וסלל את דרכה של הלהקה להצלחה בינלאומית. השיר זכה בתחרות שיר היובל באירוויזיון שנערכה בשנת 2005 בדנמרק. השיר ווטרלו נכתב לקראת תחרות האירוויזיון של 1974, לאחר ששיר קודם של הלהקה (Ring Ring) הגיע רק למקום השלישי בתחרות המלודיפסטיבלן בשנת 1973. תחילה נכתב עם מקצב רוק-ג'אז, אך זה הוחלף במקצב דיסקו מהיר. הלהקה העדיפה שיר זה על פני שיר אחר שנכתב על ידי חבריה באותה העת, Hasta Mañana, משום שהודגשה בו שירתן של בנות הלהקה, אנייטה פלטסקוג ואנני-פריד לינגסטאד. השיר עוסק בנערה העומדת להיכנע לאהבתה, כשם שנפוליאון נכנע בקרב ווטרלו ב-18 ביוני 1815 (בניגוד לאמור בשיר, נפוליאון אמנם הובס בקרב ווטרלו, אך לא נכנע, אלא חזר לפריז וב-22 ביוני התפטר). השיר זכה בתחרות הקדם-אירוויזיון של שוודיה בפברואר 1974 ולאחר מכן, ב-6 באפריל, זכה במקום הראשון בתחרות האירוויזיון עם 24 נקודות, כאשר השיר האיטלקי שהגיע למקום השני משתרך אחריו עם 18 נקודות (שיטת הניקוד אז הייתה שונה מזו המקובלת כיום). השיר ווטרלו היה הזוכה הראשון בתחרות האירוויזיון ששבר את מסורת הבלדה השקטה הן מבחינה מוזיקלית והן מבחינת ההופעה - התלבושות הססגוניות, המקצב המהיר, והכוריאוגרפיה (פשוטה, אך חסרת תקדים). השיר הגיע למקום הראשון במצעדים של אירלנד, בלגיה, גרמניה, דרום אפריקה, הממלכה המאוחדת, נורווגיה, פינלנד, שווייץ, למקום השני במצעדים של אוסטריה, הולנד וזימבאבווה (אז רודזיה), למקום השלישי בניו זילנד, ספרד, צרפת ושוודיה, למקום הרביעי במצעד האוסטרלי, למקום השישי במצעד של המגזין האמריקאי בילבורד, ולמקום הארבעה-עשר במצעד האיטלקי (יש אומרים שמיקום זה נובע מן העובדה שהשיר האיטלקי בתחרות האירוויזיון של 1974, Si בביצועה של ג'יליולה צ'ינקווטי, הגיע למקום השני). זהו השיר היחיד שהשתתף בתחרות אירוויזיון והגיע לעשירייה הפותחת במצעדים של 15 מדינות. בשנת 1994 נכלל השיר, יחד עם להיטים אחרים של הלהקה, בפסקול של הסרט "חתונתה של מיוריאל". הסינגל יצא בשנית בשנת 2004, לכבוד חגיגות ה-30 והגיע למקום ה-20 במצעד הבריטי. ב-22 באוקטובר 2005, במסגרת תחרות שיר היובל באירוויזיון, נבחר השיר לטוב ביותר בהיסטוריה של התחרות. השיר זכה למספר גדול של גרסאות כיסוי מאז זכייתו. בין הידועות שבהן היא זו שנעשתה בשנת 1998 על ידי בננאראמה. השיר שולב במחזמר "מאמה מיה!" ואף באחד מן הפרקים של סדרת הטלוויזיה "הסימפסונים". על צדו השני של הסינגל "Waterloo" נמצא השיר Watch Out. מדיה וקבצים בנושא Waterloo בוויקישיתוף מידע על היצירה "Waterloo" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Waterloo" באתר Discogs גרסאות נוספות ל"Waterloo" באתר SecondHandSongs ABBA - Waterloo (Official Music Video), בערץ היוטיוב של להקת אבבא איתמר זהר, אירוויזיון: לפני 50 שנה השיר הזה הזניק את אבבא לקריירה מפוארת, באתר הארץ, 30 באפריל 2024 ABBA's 'Waterloo' Named Best Eurovision Song, Billboard
מאיה הפנר

מאיה הפנר (נולדה ב-23 באוגוסט 1970) היא תסריטאית טלוויזיה ישראלית. הפנר למדה שנה אחת בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב, שאחריה החלה את הקריירה שלה בערוץ הילדים. ב-1998 כתבה במשותף עם אביה, הסופר ואיש הקולנוע אברהם הפנר, את המיני-סדרה "ארץ קטנה איש גדול". בשנת 2003 כתבה מאיה הפנר לסדרה "אהבה מעבר לפינה" במשך שתי עונותיה. בשנת 2005 החלה לכתוב לסדרה "השיר שלנו" ובשנת 2007 הפכה לתסריטאית ראשית וכתבה במשותף עם אסף ציפור את עונתה הרביעית של הסדרה "השיר שלנו". הפנר כתבה פרקים לעונה הראשונה של "בטיפול", וכן הייתה מכותבי "השמיניה". בנוסף הייתה הפנר התסריטאית הראשית בסדרה "תיבת נח" של רשת. בשנת 2009 כתבה עם שחר מגן את התסריט לסדרה "חשופים" ב-HOT. כתבה את התסריט לסדרה "מונא" עם מונא חוה, בכאן 11 בשנת 2018. הפנר נמצאת בזוגיות עם הבמאי עמית גורן. מאיה הפנר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית מאיה הפנר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) גילי איזיקוביץ, התסריטאית מאיה הפנר: "יש משהו ב'מונא' שמאוד מתעסק בנשיות, ונשיות אני יודעת לספר", באתר הארץ, 17 בפברואר 2019 איתי שטרן, בטיפול. קבוצתי. על יאכטה, באתר nrg‏, 26 בנובמבר 2007 נירית אנדרמן, פוליטיקאים ניסו לסגור את קרן מקור לסרטי קולנוע וטלוויזיה. המנכ"ל עמית גורן יצא למלחמה, באתר הארץ, 6 במאי 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דפנה לוין

דפנה לוין (נולדה ב-14 ביוני 1968) היא במאית ותסריטאית טלוויזיה ישראלית. לוין היא בוגרת בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה, ירושלים, שם ביימה כפרויקט גמר את הסרט הקצר "לכל דבר מחיר". ב-2001 כתבה וביימה את הדרמה "שלוש אצבעות" במסגרת הסדרה הטלוויזיונית "שיעור מולדת". ב-2007 הייתה מועמדת במשותף עם עודד רסקין ומיכל ליבדינסקי לפרס הטלוויזיה לבימוי על "בשורות טובות". כתבה פרקים בסדרת הדרמה "בטיפול" ואף זכתה ב-2005 בפרס הטלוויזיה יחד עם צוות תסריטאי העונה הראשונה. כמו כן ביימה את הסדרה "עד החתונה" של רשת ואת הסדרה "אופוריה". יחד עם טום סלמה יצרה את סדרת הטלוויזיה "מיגל" בכיכובו של רן דנקר שעלתה לשידור בשנת 2018 ב-HOT. ב-26 בספטמבר 2019 עלתה לשידור סדרת הטלוויזיה "חמישים" אותה ביימה. גרושה של הבמאי עודד דוידוף. דפנה לוין, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית דפנה לוין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דפנה לוין, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי דפנה לוין, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) גילי איזיקוביץ, "אופוריה": התבגרות עם סמים ובלי הורים, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2012 רות אשור, "מכניקת השבר", באתר "מעלה", ספטמבר 2023 על "דלפין" שני ליטמן, דפנה לוין: "הנוער לא נהיה אכזרי יותר. הוא רק נהיה יותר משוכלל ויותר יצירתי", באתר הארץ, 11 ביולי 2024 רותה קופפר, הדרמה הרגה את כוכב הטלנובלה, באתר הארץ, 30 באוקטובר 2007 ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סטמאטיס ספאנודאקיס

סְטַמָֿאטִיס סְפַּאנוּדַֿאקִיס (ביוונית: Σταμάτης Σπανουδάκης; נולד ב-11 בדצמבר 1948) הוא מלחין יווני. ספאנודאקיס נולד ב-1948 באתונה. בגיל צעיר למד נגינה בגיטרה. האזנה לשירי הביטלס הובילה אותו למשך תקופת-מה למוזיקת פופ, ושנים אחדות ניגן בלהקות באתונה, פריז ולונדון, שם הוציא את אלבומיו הראשונים. לאחר זמן חזר למוזיקה קלאסית והמשיך בלימודים בקונסרבטוריון של וירצבורג, אצל ברטולד הומל (אנ') ואחר כך באתונה אצל קונסטנטינוס קידוניאטיס. בהמשך פנה למוזיקה ביזנטינית, ומכאן המשיך לשירים יווניים מסורתיים. במוזיקה שלו השתדל לאחד את שלוש ההשפעות החשובות בחייו - המוזיקה הקלאסית, הקלה והביזנטינית. ספאנודאקיס כתב מספר רב של שירים לגדולי הזמרים ביוון. כן חיבר מוזיקה לסרטי קולנוע ולמחזות תיאטרון וטלוויזיה. בין השאר כתב את המחזמר "מלך השיש",[דרוש מקור] העוסק בכיבוש קונסטנטינופול ונפילתה בידי האימפריה העות'מאנית: הקיסר קונסטנטינוס האחד עשר יצא בראש הצבא היווני להגנת העיר ונפל בקרב האחרון, שאחריו נפלה העיר בידי הכובשים; האגדה מספרת, שגופתו הייתה לשיש, וכי ברבות הימים ישוב מלך השיש לחיים ויצא בראש צבא לשחרר את קונסטנטינופול ולהשיבה לעם היווני. סטמאטיס ספאנודאקיס הקליט והוציא למעלה מחמישים אלבומים. אתר האינטרנט הרשמי של סטמאטיס ספאנודאקיס (באנגלית) סטמאטיס ספאנודאקיס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סטמאטיס ספאנודאקיס, באתר AllMovie (באנגלית) סטמאטיס ספאנודאקיס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) סטמאטיס ספאנודאקיס, באתר MusicBrainz (באנגלית) סטמאטיס ספאנודאקיס, באתר Discogs (באנגלית) ביוגרפיה באנגלית.