laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מחלף קישון

מחלף קישון הוא מחלף ראשי באזור הצ'ק פוסט שבמזרח חיפה, הקרוי על שם נחל קישון. חלק מהמחלף הוא צומת "צומת לב המפרץ", הקרוי בשם זה על שם הקניון הסמוך. מחלף קישון וצומת לב המפרץ מהווה מפגש דרכים המחבר בין: כביש 4 - עורק התחבורה העיקרי בכיוון צפון-דרום, קרוי באזור זה שדרות ההסתדרות, ומוביל צפונה לעבר הקריות, עכו, ודרומה לעבר מחלף הצ'ק פוסט, חיפה ונשר. כביש 22 - נתיבי המפרץ - דרך פרוורית מהירה המחברת בין מרכז העיר התחתית של חיפה, אזור התעשייה של חוף שמן, הקריות ופאתי עכו ("עוקף קריות"). כביש 75 - במזרח הצומת, הקרוי דרך העמקים - עורק תחבורה בינעירוני בכיוון מערב-מזרח, המוביל לעבר מחלף יגור, יוקנעם, נצרת, עפולה וטבריה. המחלף מאפשר נסיעה ללא מעבר בצמתים מכביש 22 מערב לכיוון כביש 75 מזרח, ובכיוון ההפוך. בעתיד מתוכנן חיבור של המחלף עם מנהרות הכרמל. המחלף אינו שלם ואינו מאפשר חיבור בכל הכיוונים בין הדרכים השונות. כך למשל אין חיבור בין כביש 4 וכביש 22 (כך שאין אפשרות נסיעה מאזור לב המפרץ לכביש 22 מערב או מזרח), וכן אין חיבור בין כביש 22 מזרח לכביש 75 מזרח, כך שלנוסעים מהקריות לכיוון מחלף יגור (ובכיוון ההפוך) מתחייב סיבוב פרסה דרך מחלף גשר פז. גשר המחלף חולף מעל מסילת החוף, מרכזית המפרץ וצומת לב המפרץ, שהיא הצומת המחברת בין כביש 4 וכביש 75, ובנוסף מחברת בין כבישים אלו ובין קניון לב המפרץ, ומרכזית המפרץ. מחלף קישון סמוך מאוד לשני מחלפים אחרים על כביש 22, מחלף מבוא כרמל המחבר בין כביש 22 מערב ודרך יגאל ידין (שהיא המשך של ציר אורך ראשי בקריות), ומחלף גשר פז המחבר את כביש 22 עם אזור הדר, החלק המזרחי של העיר התחתית, אזור נווה שאנן ודרך נחל הגיבורים. בשנת 2013 נבנה מעט מדרום לגשר המחלף גשר נוסף, אשר משמש כחלק מ"מסילת העמק". עד לפתיחת הצומת, עברה כל התחבורה מזרחה דרך צומת הצ'ק פוסט וכביש 752 המוביל לנשר, שהיה התוואי הקודם של כביש 75. בראשית שנות ה-90 נפתח בסמוך לצומת קניון "לב המפרץ", ונסלל כביש 75 בחלק שבין צומת יגור וצומת לב המפרץ, שחסך את הצורך במעבר דרך נשר ואזור המסחר והתעשייה הסמוך לה. בשנת 2002 נחנכה ליד הקניון תחנת "מרכזית המפרץ". אל הצומת התנקזה מדרום תחבורה מחיפה, אזור הצ'ק פוסט ונשר, המגיעה מצומת הצ'ק פוסט. עד לסוף 2009 עברה דרך צומת קישון כל תנועת האוטובוסים אל מסוף מרכזית המפרץ וממנו. עקב עומס התחבורה שנוצר, הוחלט לסלול כביש גישה עוקף כמחצית הקילומטר לפני הצומת, אליו מתנקזים כל האוטובוסים המגיעים מהעיר (מדרום) וחלק מהאוטובוסים המגיעים מנשר (ממזרח) דרך צומת הצ'ק פוסט. השימוש בדרך זו נפסק, עם שדרוגה של מרכזית המפרץ בקיץ 2013. בשנים 2010–2011 נבנה גשר חיבור מעל הצומת, שחיבר בין כביש 75 מזרח וכביש 22 מערב, ואיפשר חיבור ישיר בין אזור העיר התחתית וכביש 75. בכך צמצם מעט את נפח התנועה בצומת. צומת הקישון בהצטלבות שדרות ההסתדרות ודרך העמקים, מבט מדרום הצומת טרם תחילת בניית המחלף. מבט לדרום-מערב, אפריל 2009 מדיה וקבצים בנושא מחלף קישון בוויקישיתוף
נזיר מג'לי

נזיר מג'לי (בערבית: نظير مجلي; נולד ב-1952) הוא סופר ועיתונאי ערבי ישראלי. בין השנים 2008–2016 הגיש את מגזין החדשות בערבית "השבוע" של חברת החדשות של ערוץ 2. מג'לי נולד בנצרת לאב בדואי, יליד ביסאן, אשר שירת כגשש במשטרה הבריטית, ולאחר מכן כשוטר במשטרת ישראל, ולאם סורית. מג'לי שהוא מוסלמי, התחנך במוסדות הכנסייה הפרנציסקנית. החל בקריירה עיתונאית בשנת 1974 בעיתון רק"ח בשפה הערבית אל-איתיחאד, ובין השנים 1992 ל-1999 שימש כעורך העיתון. תחת הנהגתו נעשה תהליך של ליברליזציה בעיתון - האוריינטציה המפלגתית הופחתה והוכנס תוכן חדש כגון מדור ספורט, ניסיון זה באה לקיצו ב-1999 כאשר מג'לי פוטר בעקבות פרסום כתבה ביקורתית על מזכ"ל המפלגה מוחמד נפאע וויכוח על הקו האידאולוגי שהעיתון צריך לנקוט. כיום הוא משמש כפרשן לענייני ישראל בעיתון הלונדוני "א-שרק אל-אווסט", וברשת אל-ערביה. הוא גם חבר מערכת כתב העת "ארץ אחרת" וכותב לעיתים בהארץ. לימד ניהול קונפליקטים באוניברסיטת בן-גוריון. במאי 2003 הוביל ביחד עם הכומר אמיל שופאני, מסע של אישי ציבור ערבים ויהודים למחנה אושוויץ. הוא השתתף בהקמת עמותת מ"זיכרון לשלום", יוזמה המקדמת היכרות של הציבור הערבי בישראל עם ההיסטוריה והפחדים של הציבור היהודי, וכך לשפר את הקשר בין האזרחים הפלסטינים למדינה בה הם חיים. מהצד היהודי מטרתה להעמיק את ההבנה לאירועי הנכבה של העם הפלסטיני על מנת לקרב את החברה היהודית לאזרחים הפלסטינים במדינה. מג'לי הוא ראש תחום חברה ערבית של מכון שחרית. בשנת 2022 יצא לאור סיפרו של מג'לי "האחריות של המיעוט" (הוצאת שחרית – בית יוצר ישראלי וספרי חמד) העוסק בסוגיית מעמדו של המיעוט הערבי בישראל. מג'לי מתגורר בנצרת. נשוי לאבתהאג' ואב לשלושה ילדים. נזיר מג'לי, ‏סיפור לא אישי, ארץ אחרת 16 נזיר מג'לי, באתר "שחרית" אני רוצה שמדינת ישראל תהיה חזקה כי רק כך היא תוכל ללכת בדרך השלום, ריאיון עם נזיר מג'לי, עמיר פריימן תוכנית חדשות ערוץ 2 בהגשת מג'לי, באתר חדשות ערוץ 2 כרמית ספיר ויץ, ‏"אני עושה משהו שנכון לעתיד כולנו וגם לעתיד ילדיי ונכדיי", באתר מעריב אונליין, 18 במאי 2022 מכון שחרית, עמיתים, באתר מכון שחרית (ארכיון)
אין הנחתום מעיד על עיסתו

אין הנחתום מעיד על עיסתו הוא ביטוי שנטבע בצורתו זו בספרות העברית החדשה ומשמעותו היא שלא ראוי שאדם יעיד על איכות מוצריו מכיוון שהוא אינו אובייקטיבי. בספרות חז"ל ישנו מקור המופיע מספר פעמים ועוסק בנחתום ועיסתו. כך למשל: ”אמ' ר' חייה רבה. עלובה העיסה שנחתומה מעיד עליה שהיא רעה” (בראשית רבה, פרשה ל"ד, סימן י'). הרעיון שהתהילה של האדם צריכה לבוא מאנשים זרים, שרואים את התוצאות האמיתיות של המעשים שלו, ולא מפיו שלו עצמו, שכן הוא לא יכול להעריך את פעולותיו באופן אובייקטיבי מובע גם במשלי: ""יְהַלֶּלְךָ זָר וְלֹא פִיךָ, נָכְרִי וְאַל שְׂפָתֶיךָ". לביטוי משמעות דומה לזה של "יהללך זר ולא פיך", אך, כפי שמובא למעלה, הוא יכול לשמש גם במקרים בהם האדם מעיד על יצירתו שהיא גרועה. לביטוי משמעות נוספת, לפיה אין להסיק מהמוניטין של אדם (או, במובנים מודרניים יותר, המוניטין של חברה או של מותג) על איכות מוצריו, אלא יש לשפוט כל מוצר במנותק מהיצרן. בעיתון "על המשמר" משנת 1943 נכתב: "בדרך כלל מקובל כי אין הנחתום מעיד על עיסתו. אולם כפי הנראה שאמרה זו מופנית רק כלפי פשוטי העם... מה שאין כן רמי היחש והמעלה. הם מעידים השכם והערב על טיב עיסתם: 'אני הנני הלוחם הוותיק והיחיד לאחדות, לאחווה, חירות ודמוקרטיה, אני ואין בלתי...". ב"מעריב" משנת 1986 מופיעה כתבה על דוד מגן. כשנשאל איזה ראש עירייה היה, הוא ענה: "אין הנחתום מעיד על עיסתו... אבל לא שכח להזכיר שלאחרונה נבחר בקולותיהם של יותר משבעים אחוז מהמצביעים". ב"הארץ" משנת 2018, בכתבתה של חברת הכנסת מירב בן-ארי, טוען יולי אדלשטיין כלפי האשמותיו של העיתונאי גדעון לוי: "אמנם אין הנחתום מעיד על עיסתו, אך את מה שהספקתי לעשות בקדנציה הזאת, שהיא הראשונה שלי, לא יוכל לוי לקחת ממני. בשלוש השנים האחרונות שיניתי את החיים לאנשים במדינה...". "י דע עץ הזית סובב בעולם", מעריב, 20 באוקטובר 1967 (כתבת פרסומת) מילון אבן שושן ראו לעיל בקישורים חיצוניים פ. טובין, "המעמידים פנים", על המשמר, 28 בדצמבר 1943 "אלוהים אחד ואין שני", מעריב, 26 בספטמבר 1986 מירב בן-ארי, "ומה עם מצב הנשים בעוטף עזה?", הארץ, 3 ביוני 2018
אנרי פוסר

אנרי פּוּסֵר (בצרפתית: Henri Pousseur;‏ 23 ביוני 1929, מלמדי (אנ') – 6 במרץ 2009, בריסל) היה מלחין ומורה למוזיקה בלגי. פוסר למד באקדמיות למוזיקה בליאז' ובבריסל בשנים 1947–1953. הוא התרועע עם פייר פרואדביז ואנדרה סורי. כתוצאה מפגישותיו עם פייר בולז, קרלהיינץ שטוקהאוזן ולוצ'אנו בריו הקדיש את חייו לחקר האוונגרד. משנת 1960 בקירוב שיתף פעולה עם מישל בוטו במספר מיזמים, שהידועה בהם היא האופרה "שלכם פאוסט" (1961-68). פוסר לימד בקלן, בבזל, בארצות הברית - באוניברסיטה של מדינת ניו יורק בבאפאלו - וכן במולדתו בלגיה. משנת 1970 עד לפרישתו ב-1989 לימד באוניברסיטה ובקונסרבטוריון של ליאז', שם גם ייסד את המרכז לחקר המוזיקה הוואלונית ולעיצובה (Centre de recherches et de formation musicales de Wallonie). הוא מת בגיל 79, בבוקר 6 במרץ 2009, מדלקת ריאות. המוזיקה של פוסר, הנחשב לחבר באסכולת דרמשטאדט בשנות ה-50 של המאה ה-20, עושה שימוש בסריאליזם, בצורות ניידות ובאליאטוריה, מתווכת לא פעם בין סגנונות שלמראית עין אינם עולים בקנה אחד, כמו סגנון שוברט וזה של וברן ב"שלכם פאוסט", או סגנונו הסריאלי של פוסר עצמו ושיר המחאה "We shall overcome" ב-Couleurs croisées. יצירתו האלקטרונית "Scambi" (חילופין), שיצאה לפועל באולפן הפונולוגיה במילאנו ב-1957, חריגה במדיום המוקלט משום שהיא מיועדת בפירוש להרכבה בדרכים שונות לפני ההאזנה. כשנוצרה לראשונה, יצאו לפועל גרסאות אחדות שלה, שתיים של לוצ'אנו בריו, אחת של מארק וילקינסון ושתיים של המלחין עצמו (סאבה, 175,ׂ1977 n 86). מאז 2004 מתמקד מיזם "סקאמבי", בניהולו של ג'ון דאק במרכז לנסדאון לאמנויות אלקטרוניות באוניברסיטת מידלסקס, ביצירה זו ובאפשרויות הביצוע המרובות שלה. נוסף לפעילויות ההלחנה וההוראה שלו, הוציא פוסר לאור מאמרים רבים ועשרה ספרים על מוזיקה. Fragments Théorique I: sur la musique expérimentale (Brussels: Université Libre de Bruxelles, 1970) Schumann le Poète: 25 moments d'une lecture de Dichterliebe (Paris: Klincksieck, 1993) Musiques croisées (Paris: L'Harmattan, 1997) Composer's website: http://www.henripousseur.net/ Scambi Project: http://www.scambi.mdx.ac.uk/ Listen to Scambi: http://www.scambi.mdx.ac.uk/listenScambi.html Machart, Renaud. 2009. "Henri Pousseur, compositeur". Le Monde (10 March). Sabbe, Herman. 1977. Het muzikale serialisme als techniek en als denkmethode: Een onderzoek naar de logische en historische samenhang van de onderscheiden toepassingen van het seriërend beginsel in de muziek van de periode 1950–1975. Ghent: Rijksuniversiteit te Gent. Vantroyen, Jean-Claude. 2009. "Le compositeur belge Henri Pousseur est décédé". Le Soir (6 March). Whiting, John. 2009 "Henri Pousseur: Avant-garde composer seeking a synthesis of sound and image". The Guardian (11 March אנרי פוסר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אנרי פוסר, באתר ספוטיפיי אנרי פוסר, באתר קומפוניסטן דר גגנווארט אנרי פוסר, באתר MusicBrainz (באנגלית) אנרי פוסר, באתר דיזר אנרי פוסר, באתר Discogs (באנגלית) אנרי פוסר, באתר Songkick (באנגלית) אנרי פוסר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דו-ערכיות

דוּ-עֶרְכִּיּוּת (בלועזית: אַמְבִּיוָולֶנְטִיוּת) היא מצב שבו מתקיימים בו-זמנית רגשות, רעיונות, עמדות או דרכי-פעולה מנוגדות (או שמיוחס להן יחד ערך חיובי ושלילי) כלפי מישהו או משהו. אנשים שונים זה מזה במידת מודעותם לאמבווילנטיות הקיימת בתוכם. אנשים שנוטים להדחיק קונפליקטים מתוך רצון למנוע עמימות ומתוך שאיפה לשלמות יתקשו יותר מאחרים לקבל סתירות פנימיות הנמצאות בתוכם. דוגמה נפוצה לכך היא הרגשת אהבה ושנאה כלפי אדם מסוים. המונח מתייחס גם למצבים שבהם נחווים "רגשות מעורבים" מסוג כללי יותר, או כשאדם חווה אי-ודאות או הססנות ביחס למשהו. הביטויים "חצוי בדעתו", "פוסח על שתי הסעיפים", "יושב על הגדר" משמשים לעיתים קרובות לתיאור דו-ערכיות. על פי תפיסתו של פרויד כל אדם חש רגשות אמבוולינטים כלפי האנשים הקרובים לו, ויכולת להכיל רגשות מנוגדים אלו מסייעים לחוסנו הנפשי של האדם. לעיתים הרגשות האמבוולינטים חבויים בלא מודע ויכולים להביא לנוירוזה, אם לא מעלים אותן על פני השטח. ניתן לעיתים לראות דו-ערכיות או אמביוולנציה פתולוגית בתמונה הקלינית של מצב פסיכוטי חריף או ממושך של סכיזופרניה שנובעת לעיתים מתוך חוסר יכולת להכיל ניגודים. היא מופיעה בסממנים של סכיזופרניה שתוארו על ידי בלוילר. לא מודע דו ערכיות, דף שער בספרייה הלאומית על פי האקדמיה ללשון העברית: דּוּ-עֶרְכוּת. http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/ambivalence http://www.merriam-webster.com/dictionary/ambivalence ערך זה הוא קצרמר בנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הוקי

הוקי (באנגלית ובשפות אחרות: Hockey) הוא שם כולל למשפחת ענפי ספורט קבוצתיים, המשוחקים בעזרת מקלות, בדרך כלל מעוקלים בקצותיהם, המשמשים לחבטת עצם - כדור או דיסקית - לשער הקבוצה היריבה על מנת להבקיע אותו. משחקי הוקי שונים משוחקים בעונות שונות, בקיץ או בחורף; ועל משטחים שונים - משטח קרח, משטח דשא תחת כיפת השמיים, משטח קשה באוויר הפתוח או באולם סגור, ומשטחים נוספים. חלקם משתמשים במחליקיים - עבור משטח קרח או גלגיליות מסוגים שונים עבור משטחים קשים; חלקם משוחקים ללא מחליקיים ומערבים ריצה או שחייה וצלילה. הוקי קרח – משחק המשוחק עם דיסקית (אנ') תוך החלקה על גבי משטח קרח. הוקי רולר – משחק המבוסס על הוקי קרח המשוחק על משטח קשה תוך החלקה על רולרבליידס. הוקי גלגיליות (קואד) – משחק כדור על גבי מגרש אספלט תוך החלקה על גלגיליות קואד (גלגיליות קלאסיות בעלות שני זוגות גלגלים). הוקי שדה – משחק כדור על גבי משטח דשא. הוקי רצפה – משחק המבוסס על הוקי קרח המשוחק על רצפה במקום משטח קרח, ללא מחליקיים מסוג כלשהו. הוקי אוויר – משחק המשוחק על גבי שולחן שפולט אוויר. בנדי (הוקי רוסי) - משחק המבוסס על כדורגל והוקי קרח. הוקי מים - משחק המשוחק עם דיסקית על קרקעית בריכה, תוך כדי צלילה מתחת למים. פארא הוקי קרח (הוקי מזחלות) - ענף פאראלימפי המבוסס על הוקי קרח, משוחק על משטח קרח ועל גבי מזחלות ייעודיות. ישנם משחקים נוספים שבהם ישנם מספר מאפיינים דומים, אך הם אינם נכללים בדרך כלל במשפחת משחקי ההוקי. כך לדוגמה הרלינג, שינטי ולקרוס. האטימולוגיה של המילה "הוקי" אינה ברורה. ישנה טענה כי כבר ב-1363 יש אזכור למשחק כדור בשם זה באנגליה, בפקודה שהוציא המלך אדוארד השלישי ובה אסר על משחקי כדור, כולל הוקי, אך השם "הוקי" מופיע למעשה רק בתרגומים מודרניים לאנגלית, ובפקודה המקורית בלטינית לא מופיעה התייחסות למשחק בשם זה. ב-1527 נאסרו משחקי כדור מסוימים גם בחוקי העיר גולוויי שבאירלנד, כולל "הטלת כדור קטן עם מקלות או קרשי הוקי" (hockie במקור). האזכור הראשון המתועד למשחק בשם "הוקי" באנגלית ובכתיב הידוע היום הוא מתוך ספר בשם "ספורט ועיסוקי פנאי לצעירים" (באנגלית: Juvenile Sports and Pastimes) שפורסם באנגליה ב-1776 וכלל פרק בשם "שיפורים חדשים בדבר משחק ההוקי" (באנגלית: New Improvements On the Game of Hockey). בפרק מופיע גם תיאור ידוע ראשון ואיור ידוע ראשון של משחק בשם הוקי (למעשה גלגול מוקדם של הוקי שדה), והוא מאוזכר כמשחק ששוחק כבר בשנות ה-40 של המאה ה-18. שימוש בשם המקוצר "הוקי" מבטא בדרך כלל את המשחק הפופולרי ביותר במקום בו נעשה שימוש בשם מבין משחקי ההוקי השונים. כך לדוגמה בקנדה, בארצות הברית, ברוסיה ובמדינות נוספות בהן הוקי קרח הוא ענף פופולרי, שימוש בשם "הוקי" מכוון להוקי קרח (אם כי ברוסיה הוא יכול להתייחס גם לבנדי). במדינות בהן הוקי שדה הוא ענף פופולרי - כגון בריטניה, הולנד, אוסטרליה, ניו זילנד, הודו, פקיסטן וארגנטינה - הביטוי "הוקי" מכוון בדרך כלל להוקי שדה. Robert Burns Morgan (1923). Readings in English Social History. p. 150 מתוך אתר RugbyFootballHistory.com מתוך Journal of Galway Archeological and Historical Society מתוך מחקר של ה-Society of International Hockey Research
אפרון (פירושונים)

אפרון (לועזית: Efron או Ephron) הוא שם משפחה יהודי אשכנזי. האם התכוונתם ל... אישים ששמם אפרון: אברהם אפרון – סוחר וחוקר תלמוד ממוצא ליטאי, מחבר "ספר מקור ההלכות והדינים" איליה אפרון – מדפיס ומוציא לאור נודע ברוסיה שלפני המהפכה, מוציא "המילון האנציקלופדי ברוקהאוס ואפרון" ו"ייברסקיה אנציקלופדיה"; בנו של אברהם אפרון זאק אפרון – שחקן וזמר יהודי אמריקאי יהושע אפרון – פרופסור אמריטוס להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטת תל אביב, חוקר תקופת בית שני בעידן החשמונאים נורה אפרון – תסריטאית הוליוודית אחר: אפרון (ידוע גם בשם מיכלזון) – מנוף מתנייע המילון האנציקלופדי ברוקהאוס ואפרון – מילון אנציקלופדי רוסי בן 86 כרכים מתקופת פן דה סייקל עפרון (פירושונים)
אטול ראה

ראה (בדיבהי: މާޅޮސްމަޑުލު އުތުރުބުރި) הוא אטול באיים המלדיביים, נמצא במחוז צפון. האטול כולל 88 איים מתוכם 15 מיושבים, בירת האטול היא האי אונגופרו, מדרום לו נמצא האטול באה מצפון האטול הא דאלו וממזרח האטולים נונו ושאביאני. באטול 19,003 תושבים ובראשו עומד הצ'יף סאוד אבדוללה. מדיה וקבצים בנושא אטול ראה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא איים ובנושא גאוגרפיה של אסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דיסוציאציה (כימיה)

בכימיה, דיסוציאציה (הִתְפָּרְדוּת) היא תהליך בו צורון יוני מתפרק לרכיבים קטנים יותר, יונים או רדיקלים. על פי רוב תהליך זה הפיך. דיסוציאציה היא מקרה פרטי של המסה, ייחודו הוא בכך שההתפרקות היא ליונים ורדיקלים. דוגמה נפוצה לתהליך זה היא דיסוציאציה או התפרדות חומצית: כאשר חומצה (על פי הגדרות ברונסטאד ולאורי) מובאת במגע עם מים, הקשר הקוולנטי בין אטום המימן לאטום האלקטרושלילי הסמוך לו נשבר באופן הטרוליטי (כלומר חלוקה לא שווה של האלקטרונים). תוצרי תגובה זאת הם יון שלילי ויון מימן חיובי. במקרה והמגיב המתפרד הוא מוצק, תקפה ההגדרה של מכפלת מסיסות. במקרה ותגובת הדיסוציאציה היא תגובת שיווי משקל, תקפה ההגדרה של קבוע שיווי משקל. ישנם גדלים רבים שתפקידם לציין את כמות הממס שניתן להמיס במומס מסוים, אחת הנהוגות היא מסיסות מולרית - מספר מולי המומס שניתן להמיס בליטר אחד של ממס. מדיה וקבצים בנושא דיסוציאציה בוויקישיתוף דיסוציאציה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) דיסוציאציה, דף שער בספרייה הלאומית הִתְפָּרְדוּת לְיוֹנִים במילון הנדסה כימית [כימיה] (תשמ"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אטול באה

באה (בדיבהי: މާޅޮސްމަޑުލު ދެކުނުބުރި) הוא אטול באיים המלדיביים, נמצא במחוז צפון. האטול כולל 75 איים מתוכם 13 מיושבים וחמישה נוספים פותחו כבתי מלון. שאר האיים אינם מיושבים. באטול באה יש מגוון ביולוגי משמעותי כולל ריכוזים של כרישי לוויתן וקרני מנטה וגם מגוון ייחודי של אלמוגים הידרוזואניים ורודים נדירים (Distichopora nitida), Bryozoans (Bugula) ושבלולי ים (Tambja olivaria). באטול באה קיים אחד האזורים הגדולים ביותר של המנגרובים בחלק המרכזי של רשת האטול המלדיבית. בירת האטול היא האי אידפושי, מדרום לו נמצא האטול אליף אליף מצפון האטול ראה וממזרח האטולים לביאני וקאפו. באטול 12,132 תושבים ובראשו עומד הצ'יף מוחמד מאהיר. אתר האינטרנט הרשמי של אטול באה About Baa Atoll, BAA ATOL UNESCO BIOAPHERE RESERVE MALDIVES ערך זה הוא קצרמר בנושא איים ובנושא גאוגרפיה של אסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נונו

האם התכוונתם ל... אישים ששם משפחתם "נונו" איברהים דאוד נוּנוּ (نونو; יליד 1960) – איש עסקים ופוליטיקאי יהודי-בחרייני דוארטה נוּנוֹ, דוכס ברגנסה (Nuno‏; 1907–1976) – היה התובע לכס המלוכה של פורטוגל בשנים 1920–1976 הודא עזרא נוּנוּ (نونو; ילידת 1964) – אשת עסקים ופוליטיקאית יהודייה-בחריינית לואיג'י נוֹנוֹ (Nono‏; 1924–1990) – היה מלחין אוונגרד איטלקי חשוב פדרו נוּנוֹ (Nuno‏; יליד 1995) – כדורגלן פורטוגזי אישים שכינוים "נונו" נוּנוּ (זמרת) (ילידת 1998) – שם הבמה של הזמרת-יוצרת הישראלית נעמי אהרוני-גל נוּנוֹ אלוויטס (אנ') (Nuno‏, "נוּנוֹ"; ?–1028) – היה רוזן פורטוגל בשנים 1017–1028 נוּנוֹ מנדס (אנ') (Nuno‏, "נוּנוֹ השני"; ?–1071) – היה רוזן פורטוגל בשנים 1050–1071 אחר אטול נוּנוּ – אטול באיים המלדיביים נוֹנוֹ (מחזה) (Nono) – מחזה משנת 1905 מאת סשה גיטרי נוּ-נוּ (Noo-Noo) - דמות בדיונית בסדרת הילדים הבריטית "טלטאביז", ראו טלטאביז#דמויות משנה אישים ששמם הפרטי הוא נונו נ (האות) נו (פירושונים)
אוסטין פאוורס

אוסטין דיינג'ר פאוורס (באנגלית: Austin Danger Powers) הוא הדמות הראשית בסדרת סרטי "אוסטין פאוורס" – פרודיה על סרטי מרגלים משנות השישים (בעיקר סרטי ג'יימס בונד) ועל תרבות שנות השישים בכלל. את הדמות מגלם השחקן מייק מאיירס, המגלם במקביל דמויות נוספות בכל אחד מהסרטים. הסרטים בסדרה הם: אוסטין פאוורס: מרגל עם סגנון (1997) אוסטין פאוורס: המרגל שתקע אותי (1999) אוסטין פאוורס - גולדממבר (2002) מלבד היותו פרודיה לדמותו של ג'יימס בונד, אוסטין פאוורס מייצג גם את המוד הארכיטיפי של שנות השישים בשל אהדתו העזה לאהבה חופשית, נטייתו לבצע חיקויים של אישים חסרי חשיבות והסגנון של בגדיו (כולל חליפות קטיפה ומגפי הביטלס אותן הוא לובש - תחפושת שאותה לבש גם ג'ורג' לייזנבי כאשר גילם את ג'יימס בונד). אישיותו המוחצנת והופעתו המצועצעת באופן מכוון מבליטים אותו מסביבתו - אם כי באופן קבוע ובלתי מוסבר הוא אף פעם לא מתגלה כאשר הוא מסווה את עצמו. במקרים רבים לאורך הסרט אוסטין נוהג להתפשט, וחושף חזה שעיר יתר על המידה. ניתן להגדיר גם את מערכות היחסים של אוסטין עם נשים כפרודיה על חוסר האשמה אותה חש ג'יימס בונד לגבי אובדן הנשים שאיתו. לדוגמה, לאחר שהוא מגלה כי בת זוגו ונסה קנזינגטון היא למעשה רובוטית אשר מתפוצצת במהלך ירח הדבש שלהם, אוסטין בוכה בתחילה, לאחר מכן צועק בעליזות - "רק רגע... זה אומר שאני רווק שוב!" כאשר לאחר מכן הוא רוקד בחדר המלון בעירום. חלק מכישוריו כוללים סוג של היפנוזה אותה הוא למד מגורו בשם שאסטרי בזמן מסעותיו להודו. בסרט הראשון בסדרה מציין אוסטין שרק שני דברים מפחידים אותו - מלחמה גרעינית ואנשי קרקס. פאוורס נולד ב-12 בנובמבר 1939. אוסטין הוא בנו של נייג'ל פאוורס (מגולם על ידי מייקל קיין), ואחיו של דגלאס "דאגי" פאוורס, הידוע גם בשם ד"ר רשע. אמם של אוסטין ודאגי נהרגה בעקבות ניסיון התנקשות בעודם תינוקות – מאורע אשר בעקבותיו נפרדו דרכם. אוסטין גדל לבד עם אביו, ובהמשך למד בפנימיה של בית ספר לביון יחד עם דאגי, שותפו לחדר, מבלי שידע שהוא למעשה אחיו. בזמן שאוסטין למד בפנימיה, הוענק לו התואר "איש מסתורין בינלאומי", למרות שדאגי היה אמור לזכות בתואר. אירוע זה הרס את היחסים בין השניים וגרם להם להיות אויבים. לאחר לימודיו, פאוורס החל לעבוד במשרד הביטחון הבריטי והפך למרגל נודע. לאחר ששיגר את ד"ר רשע לחלל החיצון, אוסטין הוקפא בהקפאה קריוגנית בשנת 1967 למקרה שד"ר רשע יחזור מהחלל בעתיד. בסופו של דבר, ד"ר רשע חוזר ואוסטין מופשר ומצוות לשותפה מיס קנזינגטון, בתו של שותפתו בשנות השישים הגברת קנזינגטון. לאחר שהוא מופשר, אוסטין חווה הלם תרבות ומנסה להסתגל לתרבות העכשווית. לאחר שונסה מתה (לאחר שמתגלה שהיא הייתה בעצם רובוטית), אוסטין חוזר להיות רודף נשים, עד אשר הוא מתאהב בסוכנת ביון אמריקנית בשם פליסיטי שגוול (מגולמת על ידי הת'ר גראהם). בין השניים מתפתחת מערכת יחסים במהלך אירועי הסרט השני בסדרה. אף על פי כן, פליסטי נעדרת מהסרט השלישי בסדרה כאשר נרמז כי השניים נפרדו בתקופת הזמן שבין הסרט השני לשלישי. בסרט השלישי אוסטין מנהל מערכת יחסים עם שותפה מינית מעברו, פוקסי קלאופטרה (ביונסה נואלס). מדיה וקבצים בנושא אוסטין פאוורס בוויקישיתוף "אוסטין פאוורס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
ראשקטרס ביי

ראשקטרס ביי (באנגלית: Rushcutters Bay) הוא פרוור בסידני. ראשקטרס ביי מנוהל על ידי עיריית סידני (The City of Sydney). ראשקטרס ביי ממוקם לחופו של מפרץ ראשקטרס, שלוחה של מפרץ ג'קסון. הוא מהפרוורים הקטנים בסידני, בגודל הדומה לרוקס, וגובל בפדינגטון בדרום, אליזבת' ביי במערב ואדג'קליף במזרח. רוב שטחו הוא פארק ציבורי - ראשקטרס ביי פארק, המשקיף על המפרץ. ראשקטרס ביי סמוך לקו הרכבת סיטירייל, בין התחנות קינגז קרוס ואדג'קליף. קו גבולו הדרומי הוא הדרך המהירה ניו סאות' הד, החוצה את סידני וממשיכה מזרחה לכיוון וטסונס ביי. ראשקטרס ביי נקרא על שם ביצה עטורת שיחים קוצניים וסבוכים שהקיפה את המפרצון בתקופת ההתיישבות האירופאית הראשונה. המפרצון נקרא ראשקטרס מהצורך לחתוך ולגזום בסבך על מנת להגיע אליו. במאה ה-19 הביצה יובשה, השיחים נעקרו והאזור הוכשר למטרות שעשועים. הוקם בפרוור גן ציבורי גדול, ובסמוך לו אצטדיון סידני, ששימש למשחקים ואף קרבות אגרוף, והושיב כ-10,000 צופים. אצטדיון זה נהרס ב-1973 כדי לפנות מקום לקו סיטירייל לכיוון הפרוורים המזרחיים, וכיום נותר במקום בו עמד רק אנדרטה ולוח. הפרוור כולל בעיקר בתי מגורים ישנים, ואינו מאופיין במוסדות תרבות פרט לפארק ולמעגן הסירות במפרץ. מדיה וקבצים בנושא ראשקטרס ביי בוויקישיתוף ראשקטרס ביי באתר "Dictionary of Sydney" ראשקטרס ביי באתר "Sydney Suburbs" (אורכב 10.08.2011 בארכיון Wayback Machine)
מזל טוב

"מזל טוב" היא ברכה בעברית המקובלת אצל יהודים כדי להביע איחולים לאירוע משמח ומשמעותי. שפת היידיש שימשה כשפתה העיקרית של יהדות אשכנז ויהדות מזרח אירופה. השפה שילבה מילים רבות מהספרות התורנית עם מילים שמקורן בשפות גרמאניות. המילה "מזל" מופיעה בתנ"ך פעם יחידה, בספר מלכים: "וְהִשְׁבִּית אֶת הַכְּמָרִים אֲשֶׁר נָתְנוּ מַלְכֵי יְהוּדָה... וְאֶת הַמְקַטְּרִים לַבַּעַל לַשֶּׁמֶשׁ וְלַיָּרֵחַ וְלַמַּזָּלוֹת וּלְכֹל צְבָא הַשָּׁמָיִם". מזל מוזכרת במשנה, ומשמעותה "קבוצת כוכבים" או "גורל". מילה זו קיבלה ביידיש את משמעותה המודרנית, המציינת אירוע חיובי. כך נוצרה הברכה "מזל טוב", שהפכה לנפוצה בקרב יהדות אשכנז ויהדות מזרח אירופה. בתקופת מלחמת העולם השנייה, במדינות תחת השלטון הנאצי, אדם שהיה משתמש בביטוי זה היה נעצר ונחקר.[דרוש מקור] אף על פי שהמילים "מזל" ו"טוב" הן מילים בעברית, הביטוי "מזל טוב" מקורו בשפת היידיש, והוא שולב מאוחר יותר בעברית המודרנית. המילה "מזל" נהגית ביידיש "מַזֶל" (Mazel), עם הטעמה מלעלית, בעוד שבעברית היא נהגית "מַזָּל" עם הטעמה מלרעית. הביטוי "מזל הטוב" מקובל גם בקרב דוברי אנגלית, והוא הופיע לראשונה במילונים בשפה האנגלית בשנת 1862. המילה "מזל" קיימת גם בשפה הגרמנית (massel) וההולנדית (mazzel), והמילה "טוב" (tof/toffe) משמעותה בהולנדית "נחמד, נהדר". השימוש בביטוי "מזל טוב" הוא ברכה על אירוע מוצלח שקרה. משמעותו היא "אני שמח שקרה לך דבר טוב!" לעומת זאת, הביטוי "בהצלחה" משמש כדי לאחל לדבר טוב בעתיד. בקרב יהדות התפוצות משתמשים בביטוי "מזל טוב" בעיקר באירועים כמו בר מצווה, הולדת בן או בת, או חתונה. בישראל משתמשים בברכה "מזל טוב" גם לאירועים קטנים יותר, כמו קבלת רישיון נהיגה, יום הולדת, או תחילת עבודה חדשה. כמו כן קיים בישראל מנהג להכריז "מזל טוב" כאשר נשברת באופן מקרי כוס או צלחת. ניתן לשער שהדבר קשור למנהג צעקת הברכה בזמן שבירת הכוס בחתונות של חילונים. התכלית של המנהג איננה ברורה. הביטוי מופיע בסידורים של כמעט כל העדות, כחלק מהלחשים הנאמרים ונשנים שלש פעמים בסוף טקס קידוש לבנה: ”דוד מלך ישראל חי וקיים” ואחריו: ”סימן טוב ומזל טוב יהא לנו ולכל ישראל אמן.” בצורה זו הוא הולחן ומושר בקהילות שומרות מסורת, בשמחות של מצווה: הולדת בן או בת, בר מצווה וחתונה. הביטוי מופיע כבר בספר חסידים (סימן תתתרז - קישור): "אשה שיושבת על המשבר, אם היא בחדר ובני אדם בבית יבקשו עליה רחמים ועל הילד שיוולד במזל טוב". השימוש בביטוי כאיחול מופיע בשו"ת מהר"ם מינץ סימן ק"ט, שלאחר קידושין אומרים כל הנוכחים בחופה מזל טוב. בספרות התורנית עוסקים בשאלה האם איחול זה עומד בסתירה לכלל ש"אין מזל לישראל". מדיה וקבצים בנושא מזל טוב בוויקישיתוף יעקב עציון, מגיע לכם כוכב טוב, אתר דעת. הכו את המומחה!, באתר mako, ‏2012-02-07 סימנטוב ומזלטוב בלחן חסידי מסורתי (עם שגיאה אפיינית לישראלים המחקים יידיש: וְמזלטוב במקום וּמזלטוב. הערוץ הרשמי של מייק בורשטיין) דוד מלך ישראל... סימן טוב ומזל טוב יהא לנו בביצוע הרב שלמה קרליבך (בערוץ הרשמי על שמו ביוטיוב) בלחנו של הרב קרליבך בביצוע אהוד בנאי (בערוץ הרשמי שלו ביוטיוב) דיון על כך בפורם אוצר החכמה
IPS

האם התכוונתם ל... המכון למדיניות ואסטרטגיה – מכון באוניברסיטת רייכמן, ידוע גם בראשי תיבות שמו באנגלית, IPS מערכת למניעת חדירות – תוכנה המנטרת מערכת או תעבורת הרשת, חושפת מתריעה וחוסמת פעולות חשודות, באנגלית: Intrusion Prevention System בראשי תיבות: IPS האגודה הישראלי לפיזיקה – באנגלית: The Israel Physical Society בראשי תיבות: IPS In Panel Switching – בראשי תיבות IPS, טכנולוגיה במסכי LCD