laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אורל (כדורגל)

מועדון הכדורגל "אורל" (ברוסית: ФК Урал) הוא מועדון כדורגל רוסי מהעיר יקטרינבורג (שבהרי אורל), המתמודד בליגה הרוסית הראשונה. הקבוצה מייצגת את העיר יקטרינבורג ומחוז סברדלובסק באליפות הרוסית והוא קיים משנת 1930. הקבוצה התמודדה בליגת העל הסובייטית בעונת 1969 בלבד ומעולם לא זכתה בתואר לאומי. הקבוצה התמודדה בליגת העל הרוסית בכדורגל בשנים 1992–1996 ובשנים 2013–2024. הישגי השיא של הקבוצה הם העפלה לגמר הגביע הרוסי בכדורגל בעונות 2017, 2019 וההעפלה לגמר גביע אינטרטוטו בשנת 1996. מגרש הבית של הקבוצה הוא האצטדיון המרכזי ביקטרינבורג. המועדון הוקם ב-1930 כמועדון הכדורגל של מפעל אורלמשסטרוי, כאשר חמש שנים לאחר מכן המועדון זכה בתואר הראשון שלו: אליפות העיר סברדלובסק. באליפות ברית המועצות המועדון לא נחל הצלחה רבה, אף על פי שהצליח 3 פעמים להעפיל לרבע גמר הגביע הסובייטי. בשנים 1933–1946 נקרא "אורלמאשזבוד". משנת 1960 נתמך המועדון על ידי מפעל המכונות "אורלמאש" ועל שמו נקראה הקבוצה עד שנת 2002. רק עם נפילת ברית המועצות הצליח המועדון להגיע לליגת העל הרוסית. בשנים 1992–1996 הקבוצה שיחקה בליגה הבכירה, כשהישג השיא שלה היה מקום שמיני. בשנת 1996 השתתפה הקבוצה בגביע האינטרטוטו. אורל ניצחה את היברניאנס פאולה המלטזית 2-1, גברה על צסק"א סופיה הבולגרית באותה תוצאה, השוותה 1-1 מול שטרסבורג הצרפתית והביסה את קוצ'אליספור הטורקית 0-2 בדרך לחצי הגמר מול סילקבור הדנית שהדיחה את הנציגה הרוסית מן הטורניר. באותה שנה נשרה הקבוצה לליגת המשנה שם שיחקה עד שנת 2002, עת שינתה שמה לקבוצת הכדורגל אורל (או "פ.צ. אורל"). בגביע הרוסי, המועדון העפיל בעונת 2008 לחצי גמר, אחרי ניצחון על לוקומוטיב מוסקבה, קובאן קרסנודר וסאטורן ראמנסקו. המסע החלומי נגדע באיבו, כשהקבוצה הודחה מהגביע אחרי הפסד לאמקאר פרם בחצי הגמר. בעונת 2012/2013 זכתה באליפות הליגה הרוסית הראשונה והעפילה לליגת העל הרוסית. בעונת 2016/2017 גברה על רובין קאזאן בחצי גמר הגביע הרוסי בכדורגל והעפילה לגמר הגביע לראשונה בתולדותיה. היא שחזרה את הישג זה גם בעונת 2018/2019 עם המאמן דמיטרי פרפיונוב, אך בעונת 2019/2020 התקשתה לשחזר את ההישג והודחה במפתיע בחצי גמר על ידי חימקי ופרפיונוב התפטר לאחר שהתקשה להצעיד את הקבוצה למקום שמוביל למפעלים האירופיים. בתום עונת 2023/2024, הפסידה בטורניר מבחן לאקרון טוליאטי וירדה לליגת המשנה, אחרי 11 שנים בליגה הבכירה. פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לעדכן אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הקבוצה מארחת את משחקיה ביקטרינבורג ארנה המכיל 35,696 מושבים. לקבוצה גם אצטדיון משני בשם בנק SKB ארנה, המכיל 10,000 מושבים. אורל מפעילה קבוצת מילואים בשם "אורל-2" המתמודדת בליגת הכדורגל המקצוענית של רוסיה. ברוסיה: ליגת העל הרוסית בכדורגל: מקום 8 (1993, 1995, 2016) הליגה הרוסית הראשונה: זכייה (2013/2012) גביע ליגת הכדורגל הלאומית: זכייה (2012, 2013, 2018) הגביע הרוסי בכדורגל: גמר (2017, 2019) באירופה: גביע אינטרטוטו: חצי גמר (1996) בברית המועצות: הגביע הסובייטי: רבע גמר (1966, 1968, 1991) אליפות העיר סברדלובסק: זכייה (1935) סמל הקבוצה מאז 2003 סמל אורלמש, 1960-2003 נכון ל-16 ביולי 2022 אורל (כדורסל) מדיה וקבצים בנושא אורל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אורל (ברוסית) אורל, ברשת החברתית פייסבוק אורל, ברשת החברתית אינסטגרם אורל, ברשת החברתית VK אורל, סרטונים בערוץ היוטיוב פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר WorldFootball.net
ערכין

האם התכוונתם ל... ערכין (יהדות) – צורה של נדר, התחייבות לתרומה כספית לבית המקדש לפי הערך הצמוד לאדם מסוים מסכת ערכין – המסכת במשנה העוסקת בדיני ערכין ערך (פירושונים)
יוסף משה כהנא

יוסף משה כהנא הוא גראמער, מפיק ראשי של עשרות אלבומי חסידות בעלזא, ומפיק עצמאי. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. כהנא הוא חסיד בעלזא, ומתגורר בקריית בעלזא בירושלים. עומד בראש "לחיים הפקות" המפיקה את מקהלת המבוגרים "לחיים" ומקהלת הילדים "פרחי לחיים". כהנא הפיק סדרת אלבומים בשם לחיים טיש, בהם מבצעים מיטב הזמרים החרדיים שירים חסידיים יהודיים עתיקים, ביניהם אלבומים של ניגוני חב"ד, הסדרה זכתה להצלחה רבה עקב מומחיותו להציג שירים עתיקים בביצוע מוצלח כשל שירים חדשים, ונמכרה בעשרות אלפי עותקים. הסדרה היא בביצוע זמרים חסידיים מובילים ובעלי מנגנים חסידיים, בהם: יעקב יהודה דסקל, אייזיק האניג, אהרלה סמט, זאנוויל ויינברגר, מוטי ויזל (אהרון הלוי), דודי קאליש, יואלי פולקוביץ, משה דמן, שלמה דסקל לוי פולקוביץ ונוספים ובהשתתפות מקהלות חסידיות בהם מקהלת מלכות, מקהלת "לחיים", מקהלת הילדים שבח, מקהלת הילדים של מוישי קרויס והאחים ויינברגר. בסדרת האלבומים לחיים טיש מופיעים ניגוני ליל שבת ויום שבת, פורים, פסח, חנוכה, סוכות, שבועות ועוד. ב-2017 הפיק כהנא דיסק בשם "לחיים מזרח טיש" שבו מבוצעים שירים מזרחיים שורשיים בביצוע ובהברה חסידית, כאשר לדבריו “הגיע הזמן לעצור את האפליה, הציבור הספרדי חשוף כיום לכל הלהיטים החסידיים ובקי בהם, אבל הציבור החסידי והליטאי אינם מכירים את נכסי צאן הברזל של המוזיקה המזרחית”. כהנא מומחה ביצירת חרוזים לשירים, והפיק את סדרת "לחיים אידן", בביצוע הזמר והמלחין הרב ירמיה דמן. כהנא הוא מפיק ראשי של עשרות אלבומי חסידות בעלזא ואף הפיק אלבומים של חסידויות נוספות, כמו סקולען, אבל למרות זאת איננו מצטייר כזמר ואינו אוהב להיכנס לקטגוריה של "זמרים חסידיים". הוא סבור שנגינה "חסידית" היא רק שירים ששרים החסידים עם רבם בטיש ומשום כך הקים את "לחיים הפקות". בנוסף לכך הפיק כהנא עשרות אלבומים נוספים בהפקה עצמית וסדרות מוזיקליות נוספות. בגלל אבות, 2008 א אידישע מאמע, 2016 לחיים חסידים, 2019 אוסף לחיים טיש ויז'ניץ, 2000 לחיים טיש ל"ג בעומר, 2010 לחיים טיש, תורה, 2012 לחיים זיץ (השבעתי), 2012 לחיים קומזיץ 2, 2015 קומזיץ מיט לחיים (3), 2018 קומזיץ 4, 2020 קינדער פארברענגען 4, 2017 אתר האינטרנט הרשמי של לחיים הפקות שלמה ארצי שר שיר של יוסף משה כהנא יוסף משה כהנא, באתר MusicBrainz (באנגלית) שטורעם על ביצוע השיר "עסן עסט זיך". הרה"צ ר' ישראל הגר שליט"א עם הרב יוסף משה כהנא, באתר בחדרי חרדים, 11 בדצמבר 2007 לא כולם מופיעים בכל אלבומי הסדרה. הרב יוסף משה כהנא מציג: "חנוכה טיש", באתר חדשות 24, יום ראשון י"ב בכסלו תש"ע קוביס, “מזרח טיש”- הלהיטים המזרחיים הגדולים, באתר ערוץ 7, ‏י' בכסלו תשע"ח
מילה שמורה

מילים שמורות (מאנגלית: reserved words, לעיתים מכונה keywords) הן סוג של מבנה דקדוקי בשפות תכנות. למילים השמורות יש משמעות מיוחדת כאשר הן מופיעות בשפה והן מוגדרות היטב בתיאור הפורמלי של שפת התכנות. על פי רוב המילים השמורות כוללות מילות בקרה המגדירות לולאות, התניות, מעבר לתוויות, שמות טיפוסי נתונים פרימיטיביים ועוד. רשימת המילים השמורות מוגדרת עוד כאשר השפה נמצאת בפיתוח אך לעיתים מילים שמורות יופיעו לצורך שימוש עתידי בלבד. לדוגמה ב-Java, המילים const ו-goto הן מילים שמורות ולא ניתן להשתמש בהן לצורך תהליך הפיתוח עצמו למשל כשמות משתנים ופונקציות, אף על פי שאין להן אף משמעות ב-Java. על ידי שמירת המילים הללו, שמרו לעצמם מפתחי השפה את הזכות להשתמש בהן בעתיד מבלי לפגוע בתאימות לאחור של השפה. מספר המילים השמורות משתנה עם שפת התכנות. בעוד ש-Java ושפות אחרות שהתפתחו מ-C כוללות סדר גודל של כ-50 מילים שמורות, COBOL מכילה כ-400 כאלו. בקצה השני של הספקטרום ניתן למצוא את PL/I ופרולוג שאינן כוללות אף מילה שמורה. לא ניתן להסיק דבר על איכותה של השפה ממספר המילים השמורות שבה, שכן המספר נובע בעיקר מהצרכים שלשמה פותחה השפה. מילים שמורות בשפת C++, ויקיספר
גזבר

גזבר הוא אדם המנהל את ענייניו הכספיים של ארגון. מקורו של המונח בגזבר בית המקדש שהיה אחראי על אוצרותיו. גזבר המדינה עומד בראש משרד האוצר שהוא המיניסטריון האחראי על כלכלתה ומימונה של המדינה. הגזבר נחשב לראש משרד האוצר, אף על פי שמדינות רבות בוחרות בכינוי אחר לתפקיד זה כגון מזכיר האוצר של ארצות הברית, שר האוצר של בריטניה, שר האוצר של ישראל ועוד. באוסטרליה ובמדינות רבות אחרות הגזבר נחשב לתפקיד השני בחשיבותו לראש הממשלה. בישראל המונח גזבר נפוץ בארגונים קטנים יותר, בייחוד מוסדות ללא כוונת רווח כגון ועדי בית, עמותות וכדומה. באחריות הגזבר לעקוב אחר הוצאת המשאבים הכלכליים של הארגון, בדרך כלל בהתאם לתוכנית תקציבית המוגדרת בתחילת שנה, ולוודא שמצב מקורות ההכנסה מספק את צרכיו. עליו להתריע מפני שימוש בזבזני וחריגות תקציביות. כמו כן כל רשות מקומית מחזיקה אדם בתפקיד גזבר (גזבר המועצה, גזבר העירייה, גזבר הקיבוץ וכן הלאה). הגדרת תפקיד גזבר הרשות נקבעה בחוק הרשויות המקומיות וזו מטילה על הגזבר את האחריות לביטחון קופתה של הרשות המקומית. לא ניתן לספק התחייבות כספית כלשהי מצד הרשות ללא התחייבות החתומה בידי ראש הרשות והגזבר יחד. גזבר הרשות המקומית, משרד הפנים של ישראל ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שרגא פייבל הינדס

הרב שרגא פייבל הינדס (תרל"ח, 1878 - י"ג באב תרצ"ו, 1 באוגוסט 1936) היה רב, מנהל ור"מ בישיבת שער התורה בגרודנה, חתנו של ראש הישיבה רבי שמעון שקופ. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. נולד לרב שניאור זלמן הינדס. למד בישיבת סלבודקה, ביחד עם הרב אליעזר יהודה פינקל, והיה שם מבחירי התלמידים. באותם ימים התפרסם בשם "העילוי מסלוצק". בשנת ה'תרס"ו, הוצע על ידי הרב נתן צבי פינקל ה"סבא מסלובודקה", לרבי שמעון שקופ כחתן לבתו בריינא. רבי שמעון נסע לסלוצק על מנת לבחון את המועמד בבית הרב איסר זלמן מלצר. לאחר נישואיו התמנה כר"מ בישיבת תורת חסד בלודז', בתפקידו זה כיהן עד מינויו בשנת ה'תרע"ב בידי חמיו לשמש כר"מ בישיבתו בבריינסק. בשנת ה'תרפ"ד נקרא לשמש כר"מ ומנהל כספים בישיבת שער התורה בגרודנה, שחמיו עמד בראשה. הוערך על ידי גדולי דורו, בהם רבי חיים עוזר גרודזנסקי. היה עסקן פעיל למען המוסדות היהודיים בעיר, והיה מראשי אגודת ישראל, בעירו. נפטר בליל שבת בי"א באב, ה'תרצ"ו, בן חמישים ושש בלבד. אשתו, בנו יהושע ובנותיו יהודית ורחל נספו בשואה. בת נוספת הייתה חברת הכנסת פייגה אילנית, אמו של החייל אורי אילן. רבי שמואל רוזובסקי רבי יצחק דוב קופלמן רבי ישראל זאב גוסטמן רבי זיידל אפשטיין חיים רוזנטל, תורה יבקשו מפיהו. ישיבת "שער התורה" בגרודנה / הרב זעליג עפשטיין, באתר www.daat.ac.il
נתן החכם (פירושונים)

האם התכוונתם ל... נתן החכם – מחזה מאת גוטהולד אפרים לסינג "נתן החכם" - כינויו של נתן אלתרמן בידי דוד בן-גוריון רחוב נתן החכם – רחוב בתל אביב
שמואל מאיר

שמואל אליעזר (שמוליק) מאיר (ג' בתמוז תשי"ד, 4 ביולי 1954 - כ"ב בכסלו תשנ"ז, 3 בדצמבר 1996) היה סגן ראש עיריית ירושלים מטעם המפד"ל. שמואל מאיר נולד ב-1954 בעיר בני ברק למשפחה שהייתה מצאצאי מייסדי העיר. בן משפחתו היה ראש עיריית בני ברק יצחק מאיר. בצעירותו למד בישיבת ירושלים לצעירים והיה פעיל בתנועת הנוער עזרא. את שירותו הצבאי עשה במסגרת סיירת גולני. לאחר שחרורו למד בישיבת מרכז הרב ועבד בהדרכה. לאחר לימודיו האקדמיים החל לכהן כמנהל אולפנת צביה בירושלים. תחת ניהולו התרחבה האולפנה ופתחה סניפים נוספים בעפולה, הרצליה ובית שמש. בבחירות למועצת עיריית ירושלים בשנת 1989 עמד מאיר בראש רשימת המפד"ל. תחילה כיהן כחבר מועצה ומאוחר יותר כסגן ראש העיר ומחזיק תיק הכספים. במסגרת תפקידו יצר קשרי חברות עם רבים מאנשי המועצה, בהם גם כאלו הרחוקים מהשקפת עולמו הפוליטית כטדי קולק, ארנן יקותיאלי ואהוד אולמרט. אולמרט המשיך לשמור על הקשרים המיוחדים עם משפחת מאיר גם לאחר מותו. מאיר היה פעיל בפיתוח ההתיישבות היהודית במזרח העיר. כדי לקדם פעילות זאת הקים גוף בשם "הפורום למען ירושלים" שכלל גופים שונים שעסקו בנושא זה. ב-1992 הקים אוהל מחאה מול בניין האוריינט האוס במסגרת מאבקו בפעילות אש"ף בירושלים. היה שותף ליוזמות שונות שנועדו ליצור רצף התיישבות יהודית מצפון העיר ועד לדרומה, בהם: הרחבת שכונת פסגת זאב, בניית טיילת בדרך העופל שלמרגלות הר הזיתים, עבודות לפיתוח עמק יהושפט, בנייה באזור שער הפרחים, פיתוח מנהרות הכותל, שיקום בית כנסת החורבה, בניית שכונת הר חומה ושכונת מעלה הזיתים. למאיר ולארנן יקותיאלי היה חלק בחשיפת מעשיו הפליליים של אריה דרעי שכיהן כשר הפנים. בכ"ב בכסלו תשנ"ז (1996) נהרג מאיר בתאונת דרכים סמוך לאדם והובא למנוחות בהר הזיתים. לאחר מותו הוא הונצח בכמה אתרים בעיר. על שמו נקראה שכונת חומת שמואל ("הר חומה"). כן נקראים על שמו בית הכנסת של עיריית ירושלים בכיכר ספרא, הטיילת בשכונת פסגת זאב, ומבנה פנימייה בישיבת נתיב מאיר. אשתו הייתה רות פיק בתו של ד"ר פנחס פיק, מעורכי האנציקלופדיה העברית, וחנה פיק-גוסלר, חברתה של אנה פרנק. לזוג נולדו שמונה ילדים. אחד מהם, אבי מאיר, הוא מנכ"ל משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיות. רויטל שנור, על החומה - בגליון השבוע, באתר ערוץ 7, 26 בינואר 2005 הסרט 'איש ושמו ירושלים', 'בכל יום ויום מורגש החסר הגדול', באתר ערוץ 7, 14 בדצמבר 2006 יוני קמפינסקי, חלומו של שמואל מאיר ז"ל מתגשם, באתר ערוץ 7, 1 בפברואר 2010 שמואל רבי, אולמרט מגיע: ז'בוטינסקי במצור, באתר בחדרי חרדים אריה דיין, המעיין המתגבר, עמ' 280. יואל ניר, אריה דרעי, עמ' 152 ו-245. אתר עיריית ירושלים אתר שכונת הר חומה אתר עיריית ירושלים אתר עיריית ירושלים ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
החופש הפריזי

החופש הפריזי (בפריזית: Fryske frijheid) הוא כינוי לטענה פריזית לחירות מפאודליזם ומכל אדון מלבד הקיסר שניתנה להם לטענתם על ידי קרל הגדול; ולמוסדות השלטוניים שצמחו עקב טענה זו. המיתוס הפריזי מספר על דמות בשם "ליבר פריזו" (הפריזי החופשי) שהצליח, יחד עם שותפיו לדרך, לשוב מאיטליה מנצח במאה ה-9, עם הישג זה. על פי האגדה, הפריזים היו מן המשתלטים על רומא, באומץ לב רב, עבור קרל הגדול. קרל הגדול נתן להם בתמורה את מתת החירות מאדון פאודלי. ייתכן וקיים גרעין של אמת במיתוס, וכי קרל השמן (ולא קרל הגדול) העניק לפריזים זכויות ב-855, לאחר שנלחמו עבורו נגד הנורמנים[דרוש מקור]. מעבר למיתוס הפריזי, הייתה קיימת בהיסטוריה הפריזית מחלוקת לגבי זכויות האדונים, שהובילה לחיכוכים בין הפריזים לאצולה ההולנדית ולרוזני הולנד והיו קיימים מוסדות שלטוניים עצמאיים בפריזיה בחלק מן התקופות. היחס של שליטי האימפריה הרומית הקדושה ושל האצולה המקומית לרעיון ה"חופש הפריזי" היה שונה משליט לשליט. בשנת 993 נרצח ארנולף, רוזן הולנד על ידי הפריזים, לאחר שניסה לשלוט בהם ביד רמה. ב-3 בנובמבר 1248 הכיר ויליאם השני, רוזן הולנד ב"חופש הפריזי" לאחר שהפריזים סייעו לו במצור על אאכן. ב-1417 הכיר זיגמונד, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ב"חירות הפריזית". לעומת זאת, לודוויג הרביעי העדיף להעניק את השליטה על פריזיה לרוזני הולנד. ה"חופש הפריזי" הסתיים סופית ב-1498, כשצבא הלנדסקנכט, שכירי החרב הגרמנים של אלברכט, דוכס סקסוניה, הביס את הפריזים. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מנוחת צהריים (ציור)

"מנוחת צהריים" (1926) הוא ציור שמן על בד מאת הצייר הישראלי נחום גוטמן. הציור מתאר פלאחים ערבים בשדה ונחשב לאחת היצירות החשובות באמנות הישראלית. החל משנת 1983 מצוי הציור באוסף מוזיאון תל אביב לאמנות. במרכז הציור נראות דמויותיהם של שני פלאחים ערבים בשדה. הדמות הגברית ישנה, שוכבת על גבה ומכסה את עיניה במטפחת מנוקדת. לרגליה אבטיח. תווי הפנים שלה מודגשים מאוד, כמעט כבאיור או בקריקטורה. מאחוריה יושבת דמות נשית, לבושה שמלה בצבע תכלת. היא מפנה את פניה הצידה. ברקע נראות דמויות נוספות, תיאור נוף של השדה, וכן תיאור של אזור ירוק, מעין בוסתן. סגנון הציור מושפע מן האמנות הפוסט-אימפרסיוניסטית ומסגנונם של אנרי רוסו, פול גוגן ואחרים, בעיקר התיאור האתנוגרפי של הדמויות וסקאלת הצבעים החמה של הציור. הדמויות הכבדות מתוארות בקו גס וכללי. ניתוח של הקומפוזיציה עשוי אף להצביע על קשר בין הגוף הכבד של הפלאחים לבין תיאור הנוף. בעיקר מתבטא הדבר בדמיון שבין רגלי הגבר לבין ערמות החציר או הגבעות. נושאת האלומות "מנוחת צוהריים(הקישור אינו פעיל)" באתר מוזאון תל אביב לאמנות
ימין אורד

יְמִין אוֹרְד, על שם אורד וינגייט, הוא כפר נוער פנימייתי דתי לאומי בשולי הכרמל, סמוך ליישובים ניר עציון, עין הוד ועין חוד. כפר הנוער מצוי בבעלותה ותחת אחריותה של הוועדה לעליית הנוער הדתי שהקימה תנועת הקיבוץ הדתי. המקום נוסד ב-1953 ונקרא תחילה "כפר וינגייט". גרים בו כ-500 בני נוער עולים מחבר המדינות, מאתיופיה, מאמריקה הלטינית, צרפת ועוד. הכפר שואף לחזק את אישיותם של החניכים תוך כבוד והבנה לרקע התרבותי שממנו באו, וללוותם כבוגרים. בשטח הכפר וכחלק ממנו פעל מכון שבות עם, להנחלת זהות יהודית ולליווי בגיור. בשנת 2000 הוקמה על ידי צוות כפר הנוער המכינה הקדם-צבאית ימין אורד. בשרפה בכרמל ב-2010 ניזוקו רבים ממבני הכפר, ותושביו פונו. מנהל הכפר בשנת 2015 היה שמולי בינג. בשנים 1961–1979 בראש הכפר עמד יצחק מאיר. בין השנים 1979–2006 עמד בראש הכפר ד"ר חיים פרי, שפיתח ומימש בו את שיטת החינוך "דרך הכפר" וזכה על פועלו בפרסים כגון "עולם הילדים" (אנ') פרס "מגן הילד" והשתתפות בטקס הדלקת המשואות. משנת 2020 מנהל הכפר הוא בועז שוורץ. מדיה וקבצים בנושא ימין אורד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ימין אורד כפר הנוער ימין אורד באתר "אנשים ישראל" מיכאל יעקובסון: סקירה אדריכלית על בניין בית הכנסת בימין אורד, באתר 'חלון אחורי', 29.4.2015 אורלי גולדקלנג, ‏לא עוצרים בירוק, בעיתון מקור ראשון, 18 במרץ 2019 ניר כהן, בית היתומים נשרף: "זה כל מה שיש להם בעולם", באתר ynet, 5 בדצמבר 2010, רפי ברבירו, נס החנוכה של ימין אורד, באתר ynet, 7 בדצמבר 2010 . יואב איתיאל, דרך הכפר לפרס יוקרתי בארצות הברית באתר מגזין המושבות, 31 באוקטובר 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משפט ההעתקה הפתוחה

משפט ההעתקה הפתוחה הוא משפט חשוב באנליזה פונקציונלית הנוגע לאופרטורים. את המשפט ניסח והוכיח סטפן בנך. יהי A : X → Y {\displaystyle A\colon X\to Y} אופרטור ליניארי חסום בין מרחבי בנך שהוא על Y {\displaystyle Y} . אזי A {\displaystyle A} העתקה פתוחה, כלומר: לכל קבוצה פתוחה V ⊂ X {\displaystyle V\subset X} תמונתה A ( V ) {\displaystyle A(V)} היא קבוצה פתוחה ב- Y {\displaystyle Y} . מאחר שכל קבוצה פתוחה במרחב X {\displaystyle X} מכילה כדור, מספיק להראות שעבור כל כדור פתוח D {\displaystyle D} שמרכזו נקודת האפס של X {\displaystyle X} , התמונה A ( D ) {\displaystyle A(D)} היא קבוצה פתוחה. לשם כך מספיק להראות ש- 0 {\displaystyle 0} היא נקודת פנים של A ( D ) {\displaystyle A(D)} (לגבי שאר הנקודות זה נכון בגלל הזזה). כדי להראות ש- 0 {\displaystyle 0} היא אכן נקודת פנים משתמשים במרכז של קבוצה. מרכז של קבוצה הוא כל נקודות המרכז שלה. נקודת מרכז של קבוצה K {\displaystyle K} היא נקודה x {\displaystyle x} המקיימת, לכל y {\displaystyle y} במרחב, קיים מספר חיובי α {\displaystyle \alpha } כך שקטע מהישר [ x , α y ) ⊂ [ x , y ) {\displaystyle [x,\alpha y)\subset [x,y)} מוכל כולו ב- K {\displaystyle K} . היתרון בהגדרה זו היא הליניאריות שבה ואפשר להראות שהמרכז של קבוצה הוא אינווריאנטי תחת פעולות ליניאריות. כעת, ניעזר במשפט ליפשיץ: משפט ליפשיץ: עבור קבוצה σ {\displaystyle \sigma } -קמורה, המרכז של הקבוצה שווה לפנים שלה (וכן למרכז של הסגור שלה ולפנים של הסגור שלה). כעת, נוכיח ש- 0 {\displaystyle 0} היא נקודת מרכז של A ( D ) {\displaystyle A(D)} . בהינתן נקודה y ∈ Y {\displaystyle y\in Y} עלינו להראות שקיים קטע   [ 0 , α y ) {\displaystyle \ [0,\alpha y)} המוכל ב- A ( D ) {\displaystyle A(D)} , עבור ערך α {\displaystyle \alpha } כלשהו. מאחר ש- A {\displaystyle A} על קיים x ∈ X {\displaystyle x\in X} כך ש- A ( x ) = y {\displaystyle A(x)=y} . מאחר שכדור הוא קבוצה פתוחה ובפרט קבוצה σ {\displaystyle \sigma } -קמורה נובע ש- 0 {\displaystyle 0} נקודת מרכז של הכדור, ולכן קיים קטע של הישר [ 0 , A α x ) {\displaystyle [0,A\alpha x)} שמוכל כולו ב- D {\displaystyle D} . כעת, אם נפעיל את A {\displaystyle A} על הקטע נקבל ש- [ 0 , α y ) = [ 0 , α A x ) ⊂ A ( D ) {\displaystyle [0,\alpha y)=[0,\alpha Ax)\subset A(D)} (השוויון השמאלי נובע מהפעלת A {\displaystyle A} על x {\displaystyle x} ומליניאריות). לכן, 0 {\displaystyle 0} היא נקודת מרכז של A ( D ) {\displaystyle A(D)} וממשפט ליפשיץ גם נקודת פנים שלה. לכן A ( D ) {\displaystyle A(D)} קבוצה פתוחה. מאחר שהראנו שההעתקה A {\displaystyle A} מעבירה כדור פתוח לכדור פתוח נובע שהיא העתקה פתוחה. משפט ההעתקה ההופכית: אם A : X → Y {\displaystyle A\colon X\to Y} הוא אופרטור ליניארי חח"ע ועל רציף בין שני מרחבי בנך, אזי האופרטור ההופכי A − 1 {\displaystyle A^{-1}} הוא רציף גם כן. משפט הגרף הסגור: אם A : X → Y {\displaystyle A\colon X\to Y} הוא אופרטור ליניארי סגיר (admit closure) בין מרחבי בנך ("סגיר", כלומר: לכל סדרה x n → 0 {\displaystyle x_{n}\to 0} ב- X {\displaystyle X} שמקיימת A x n → y {\displaystyle Ax_{n}\to y} נובע ש- y = 0 {\displaystyle y=0} ) אזי A {\displaystyle A} הוא גם אופרטור רציף. קבוצה פתוחה נקודת מרכז נקודת פנים משפט הגרף הסגור
צלילה ינאי

צלילה-הילה ינאי-שפר היא מדבבת, שחקנית וציירת ישראלית. הופיעה בארצות הברית בצמד המרגניות יחד עם לאה לופטין. ב-1981 שיחקה בתפקיד משני בסרט "מסג'יסט הצמרת". בשנים 1982‏-1989 הפעילה את הבובה "נולי" בפרפר נחמד. הפרק האחרון בו השתתפה היה "עץ עץ". ב-1988 דיבבה בגרסה העברית של סדרת האנימה היפנית "היי! בינבה" ששודרה בישראל בטלוויזיה החינוכית. בשנות ה-90 הייתה כתבת בכירה ברשת עיתוני "קול הכפר" - "קול הכפר", "קול רענן" ו"קול הרצליה". תערוכת היחיד שלה, "לעוף בכנפים שבורות", הוצגה בבית מפעל הפיס בתל אביב ב-2015. צלילה ינאי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית צלילה ינאי, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מצר קוריאה

מצר קוריאה הוא מצר ים הגובל מצפון בקוריאה הדרומית ומדרום באי קיושו של יפן ומחבר את ים יפן לים סין המזרחי. באמצע המצר נמצא האי צושימה המחלק את המצר למצר מערבי הגובל בקוריאה ומצר מזרחי הנקרא מצר צושימה וגובל ביפן. אורך המצר כ-280 קילומטר, רוחב המצר כ-180 קילומטר ושטחו כ-75,000 קמ"ר. עומקו נע בין 50–150 מטר ברובו הגדול, עם ממוצע עומק של 101 מטר ומקסימום עומק של 227 מטר. באופן כללי, המצר המערבי הוא עמוק יותר ממצר צושימה. טמפרטורת המים במצר מושפעת מחלק מזרם הקורושיאו העובר דרך המצר. בחורף טמפרטורת המים הממוצעת היא 14 מעלות, באביב היא בין 18–21 מעלות ובקיץ היא מגיעה ל-25 מעלות. המצר משמש כנתיב שיט בעיקר עבור יפן, קוריאה, רוסיה וארצות הברית. ברית המועצות השתמשה במצר בעיקר עבור אוניות צי האוקיינוס השקט היושבות בבסיס ולדיווסטוק. ברוב מדינות העולם השם "מצר קוריאה" מתייחס לכלל המצר הכולל את מצר צושימה ואת המצר המערבי. אולם מאחר מלחמת העולם השנייה ועד 1981 יוחד השם מצר קוריאה ביפן למצר המערבי בלבד. החל משנת 1981 משתמשים ביפן בשם "מצר צושימה" לציון כלל המצר, בניסיון להטמיע שם זה במקום השם "מצר קוריאה". במהלך הפלישות המונגוליות ליפן חצה צי משותף קוריאני-מונגולי את המצר אולם לא הצליח לחדור ליפן. החל מתחילת המאה ה-20 דובר על מנהרה באורך של 128 קילומטר שתעבור מתחת לים ותחבר את קוריאה עם יפן, דרך האי צושימה. בשנות ה-80 נעשה סקר נרחב לבדיקת המשמעויות של מנהרה כזאת. מדיה וקבצים בנושא מצר קוריאה בוויקישיתוף מצר קוריאה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Chi-Young Pak, The Korean straits, Martinus Nijhoff Publishers, 1988, page 3 Chi-Young Pak, The Korean straits, Martinus Nijhoff Publishers, 1988, page 7 Chi-Young Pak, The Korean straits, Martinus Nijhoff Publishers, 1988, page 13 Chi-Young Pak, The Korean straits, Martinus Nijhoff Publishers, 1988, page 1 Steve Levenstein, Japan-Korea Undersea Tunnel May Join Old Rivals WALTER SULLIVAN, PROGRESS IN TECHNOLOGY REVIVES INTEREST IN GREAT TUNNELS, NY TIMES, June 24, 2986
פרידריך פון אינגנול

גוסטב היינריך ארנסט פרידריך פון אינגנול (בגרמנית: Gustav Heinrich Ernst Friedrich von Ingenohl;‏ 30 ביוני 1857 – 19 בדצמבר 1933) היה אדמירל בצי הקיסרי הגרמני, שנודע בעיקר כמפקד צי הים הפתוח, עיקרו של הצי הגרמני, בתחילת מלחמת העולם הראשונה. אינגנול נולד ב-30 ביוני 1857 בנויוויד, והצטרף לחיל הים הקיסרי כצוער ב-12 באפריל 1874. ב-19 בנובמבר 1878 הוסמך כקצין ימי. לאחר שמילא כמה תפקידים הוא מונה ב-1 במאי 1888 למפקד ספינת הטורפדו S 34. מאוקטובר 1888 עד אפריל 1889 הוא למד באקדמיה הימית, ולאחר מכן מילא תפקידי פיקוד ומטה שונים בצי. לאחר מכן פיקד על סירת התותחים אילטיס במהלך מסעה לשנגחאי, ובמהלך המסע הביתה מהונג קונג הוא הועלה ב-13 באפריל 1896 לדרגת קורבטנקפיטן. לאחר ששירת בפיקוד העליון של הצי וכקצין ראשון באוניית השריון ורת הוא מונה ב-25 בספטמבר 1897 לראש מחלקה במחלקה לשאלות צבאיות הנוגעות לבניית ספינות ואימוני נשק עד 30 בספטמבר 1901. לאחר מכן הוא הועבר בחזרה למזרח אסיה ושימש כמפקד האוניות הקיסרית אוגוסטה והרטה. במהלך שירותו שם הועלה אינגנול לדרגת קפיטן צור זי ב-15 במרץ 1902. הוא חזר לגרמניה בינואר 1904, והתמנה לראש מחלקה במטה האדמירליות. ב-4 באוקטובר 1904 הוא הפך למפקד היאכטה הקיסרית הוהנצולרן וב-30 בספטמבר 1908 הוא הועלה לדרגת קונטרה-אדמירל ומונה לסגן מפקד שייטת הסיירות ה-1 וה-2. ב-18 במאי 1909 מונה למפקד שייטת מזרח אסיה וב-27 בינואר 1910 הועלה לדרגת ויצה-אדמירל. ב-6 ביוני 1910 הוא התחיל את המסע הביתה דרך צינגטאו, וב-25 בספטמבר 1910 מונה למפקד השייטת ה-2. ב-30 בינואר 1913 הוא מונה למפקד צי הים הפתוח, וב-15 בנובמבר 1913 הוא הועלה לדרגת אדמירל. עם תחילת המלחמה שאף אינגנול להגיע במהירות לקרב מכריע מול הצי המלכותי הבריטי, אך הפיקוד העליון הגרמני התנגד לכך. בשל כך החל הצי הגרמני בפיקודו לשאוף ליזום קרבות קטנים, שבהם יגיב הצי הבריטי בפזיזות, יסבול אבדות, וכך ישחק יתרונו המספרי. מטרה זו לא הושגה; ב-29 באוגוסט 1914 התחולל הקרב הראשון במלחמה מול הצי הבריטי, קרב מפרץ הלגולנד. בקרב איבדו הגרמנים שלוש סיירות קלות ומשחתת, לעומת אבדות קלות בהרבה לבריטים. גם בקרבות הבאים לא הצליח אינגנול להביא לשחיקה הבריטית לה ייחל; בפשיטה על סקרבורו, הרטליפול וויטבי ב-16 בדצמבר 1914 הצליחה שייטת סיירות המערכה של צי הים הפתוח בפיקודו של תת אדמירל פרנץ פון היפר להפגיז ערי חוף באנגליה ולחמוק מסיירות המערכה הבריטיות של תת-אדמירל דייוויד ביטי וחמש אוניות מערכה שנלוו אליהן. ואולם, הגרמנים החמיצו הזדמנות בלתי חוזרת: צי הים הפתוח, בפיקודו של אינגנול, היה סמוך לזירה והיה בעל עדיפות מספרית מכריעה, שיכולה הייתה להביא להשמדת האוניות הבריטיות. השמדת השייטות הללו יכולה הייתה להביא את הגרמנים לשוויון מול הבריטים, אך אינגנול לא ניצל את ההזדמנות: הוא פעל תחת הגבלות כבדות שהוטלו עליו על ידי הפיקוד הגרמני והקיסר עצמו, וחשש להתקדם לכיון השייטת הבריטית. אדמירל אלפרד פון טירפיץ, מפקד הצי הקיסרי הגרמני, העיר שגורלה של גרמניה היה נתון בידיו של אינגנול. ב-24 בינואר 1915 יצא היפר שוב לתקיפת כוחות בריטיים קלים בים הצפוני. מידע מודיעיני מוקדם שהיה לבריטים איפשר לביטי לארוב לו. בקרב שהתפתח, קרב שרטון דוגר, הוטבעה הסיירת המשוריינת "בליכר", ושאר אוניותיו של היפר חמקו רק בשל טעויות בריטיות. בעקבות כישלון זה ויתר אינגנול על תפקידו, וב-2 בפברואר הוחלף בידי אדמירל הוגו פון פול. אינגנול נפטר בברלין ב-19 בדצמבר 1933. מדיה וקבצים בנושא פרידריך פון אינגנול בוויקישיתוף