ישיבת סורא

ישיבת סורא הייתה אחת משתי הישיבות הגדולות בבבל, מתחילת תקופת האמוראים ועד לסוף ימי הגאונים, במקביל לישיבת פומבדיתא. הוקמה על ידי האמורא רב, תלמידו של רבי יהודה הנשיא. עם החכמים המפורסמים שעמדו בראש הישיבה נמנו רב הונא, רב חסדא, רב אשי, רב יהודאי גאון, רב נטרונאי גאון, רב סעדיה גאון, ועוד. האמורא רב הגיע לסורא וראה את חיי הציבור הדתיים שאינם מפותחים, ומשום שחרד להמשכה של קהילת היהודים בבבל, עזב את נהרדעא ואת חברו שמואל, והחל ליצור גרעין של ישיבה בסורא. לאחר בואו של רב לסורא, נהרו לישיבתו החדשה תלמידים רבים (לאו דווקא מסורא, אלא גם ממקומות אחרים). הקמת ישיבת סורא הייתה בשנת 225 לספירה, וכ-6 או כ-7 שנים לאחר בואו לבבל. מדי זמן, הועברה ישיבת סורא ל"מתא מחסיא", פרברים של העיר סורא, שלאחר זמן רב הוקם גם בהם מרכז של תורה. ישיבת רב כללה בזמנו כ-1,200 תלמידים, ומפני הקהל הרב, החלה הישיבה להתחלק לכמה חלקים: "אכסדרא" (מעין מבוא לישיבה, המהווה חציצה בין רחובות העיר לישיבה), "קיטון" (חדרים קטנים בישיבה, שהיו משמשים לצרכיהם המיוחדים של רבני ומורי הישיבה), "גינתא" (גינת ירק, שתנובותיה היו משמשים לכלכלת הישיבה ותלמידיה) ו"ציפי" (מחצלאות ששימשו לישיבה לשם מנוחה ונופש). זמן קצר לאחר היווסדה של ישיבת סורא, היא עלתה גם על ישיבת נהרדעא. על פי רב שרירא גאון, סורא עצמה היא העיר מתא מחסיא המוזכרת בתלמוד, ואולם, מתא מחסיא, המוזכרת בתלמוד, מובאת שם פעמים רבות כעיר סמוכה או כפרבר של העיר סורא, והישיבה שהתקיימה במתא מחסיא הועברה או שימשה מעת לעת כסניף נוסף לישיבת סורא. מסופר כי רב משרשיא שלח את בניו ללמוד בישיבת מתא מחסיא, כשהוא מזהיר אותם כי עדיף להתגורר בבית חרב וישן במתא מחסיא, מאשר להתגורר בארמון בפומבדיתא, שכן בעיר מתא מחסיא היו תלמידי חכמים מופלגים וראויים להוראה, ויראי שמים במיוחד, לעומת העיר פומבדיתא. בשנת 1038 החלו להיסגר ישיבות חשובות בבבל, וביניהן נסגרה גם ישיבת סורא. לפי השערותיו של פרופ' רוני אלנבלום, סגירת הישיבות נבעה מגל קור קיצוני שנמשך משנת 1027 ועד 1060, שהשפיע באופן עקבי על גידולי החקלאות וגרם לרעב גדול, מגפות ותופעות של נוודים אלימים שחיפשו מזון וכרי מרעה פוריים במקביל לפשיטות ביזה על יישובים. תקופת האמוראים: רב (מייסד הישיבה) רב הונא (ראש הישיבה לאחר רב, כ-40 שנה) רב חסדא רבה בר רב הונא רב אשי רב יימר / מרימר רב אידי בר אבין (השני) רב נחמן בר רב הונא מר בר רב אשי רבה תוספאה רבינא האחרון תקופת הסבוראים: רב עינא רב מר בר רב הונא - 591 רב חנניה (חיננאי) - בערך 610 רב הונא (הונאי) - בערך 650 רב ששנא (משרשיא בר תחליפא) - בערך 670 תקופת הגאונים: רב חנניה הכהן מנהר פקוד (חיננאי) - 694-689 רב נהילאי (הילאי) הלוי מנרש - 712-694 רב יעקב הכהן מנהר פקוד - 730-712 רב שמואל גאון מפומבדיתא, נכדו של רב רבה - 748-730 רב מרי הכהן מנהר פקוד - 756-748 רב אחא גאון - ב-756 רב יהודאי בן נחמן - 761-757, מחבר הספר הלכות פסוקות רב אחונאי (אהונאי) כהנא בן פפא - 769-761 רב חנינאי כהנא בן הונא - 774-769 רב מרי הלוי בן משרשיא - 778-774 רב ביבוי הלוי בר רבא מנהר פקוד - 778–789 רב הילאי בן מרי - 798-789 רב יעקב הכהן בן מרדכי- 798 רב איבומאי אחיו של רב מרדכי רב צדוק בן אשי (יצחק בן ישי) - 812-810 רב הילאי בן חנניה - 816-812 רב קימוי בן אשי - 820-816 רב משה (משרשיא) גאון בר רב יעקב - 820–830 שנתיים ללא גאון רב כהן צדק בן איבומאי - 843-832 רב שר שלום בן בועז - 853-843 רב נטרונאי גאון בן הילאי - 853–861 רב עמרם גאון בן ששנא - 861–872, כתב את סידור התפילה הראשון רב נחשון בן צדוק - 879-872 רב צמח בן חיים - אחיו של רב נחשון מאמו, 886-879 רב מלכא - ב-886 רב האי בן נחשון בן צדוק - 886–896 רב הילאי בן נטרונאי בן הילאי - 896–904 רב שלום בן מישאל - 904 רב יעקב בן נטרונאי - 924-911 רב יום טוב כהנא בן יעקב - 924 רב סעדיה גאון בר רב יוסף אלפיומי, היה במחלוקת עם ראש הגולה דוד בן זכאי 928-942 רב יוסף בן יעקב בר סטיא 930 בקירוב הישיבה נסגרה כ-45 שנה רב צמח צדק - בן יצחק בן פלטוי - 990 בקירוב-998 בקירוב רב שמואל הכהן בן חפני 998 בקירוב-1012, היה חותנו של רב האי גאון וחיבר ספרים רבים. רב דוסא גאון - 1013-1017, בנו של רב סעדיה גאון רב ישראל הכהן בן שמואל בן חפני - 1018–1033 רב עזריה הכהן בן ישראל בן שמואל רב יצחק - גאון אחרון בסורא ישיבת פומבדיתא נהרדעא סורא, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" ד"ר יהושע הורוביץ, הישיבה בתקופת הגאונים, מחניים, סיון תשכ"ג, באתר דעת Ronnie Ellenblum, Climate Change and the Decline of the Eastern Mediterranean, 950–1072, Cambridge 2012 יואל פלורסהיים, ייסודן וראשית התפתחותן של ישיבות בבל - סורא ופומבדיתא - הקדמה, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח סורא, אנציקלופדיית דעת תלמוד בבלי, מסכת הוריות, דף י"ב, עמוד א'. היסטוריה ושינויי אקלים - 05, דקות 17:50-4:06 התאריכים בפסקה זו הם על פי "ממלכת ישראל בתקופת הגאונים", פרופ' משה גיל, התשנ"ז-1997. חלק מן המידע בעניין התאריכים מסתמך על מקורות עובדתיים, אבל חלקו מסתמך על השערות, בהיעדר מקורות מוסמכים או בשל סתירה בין מקורות. לכן ישנם חילוקי דעות בין החוקרים בנוגע לחלק מן התאריכים, ולא הכול מוסכם. ספר אוצר הגדולים אלופי יעקב לר' נפתלי יעקב הכהן, חלק ח', אות צ', ערך כ"ח