laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נחל אזוב

נַחַל אֵזוֹב הוא נחל אכזב היורד בחיפה מהמורדות המערביים של רכס הכרמל. גיא הנחל מפריד בין שכונת כרמליה מצפון, ושכונת אחוזה מדרום. מצפון לו זורם נחל שיח. לנחל מספר יובלים קצרים. מוצא הנחל מצפונו ובצמוד לפתח הכניסה המערבי של מנהרות הכרמל ולשרידי חורבת קסטרא. בנחל מסלול טיול מוסדר שתחילתו ברחוב אופקים וסופו במוצא הנחל. הצמחייה בנחל היא של חורש ים תיכוני הכולל עצי אלון מצוי חלקם טבעיים וחלקם נטועים, עצי ער אציל ועצי חרוב מלווים בשיחים שונים כגון רתמה קוצנית, מרווה משולשת ואלת המסטיק. בנוסף צומח במוצא הנחל חלבלוב השיח שהוא צמח נדיר בארץ וצומח רק בנחל אזוב ונחל שיח. במוצא הנחל צומחים פרחי חצב מצוי, נרקיסים, חבצלת קטנת פרחים ועוד. בסקר ארכאולוגי שנערך בנחל נמצאה על המדרון המשתפל אל יובל הנחל מחצבה קדומה שסביבה חרסים מהתקופה הביזנטית וכן כבשן סיד בקוטר 4.5 מטר. ביובלו הדרומי של הנחל נבנה בעבר מכון טיהור שפכים שאינו פעיל. במוצא הנחל על הצלע בצידו הצפוני של הואדי הרחב נבנו בעבר מבנים עגולים של אכסניית נוער, המבנים נטושים. לאורך הגדה הדרומית של הנחל עובר שביל אופניים שהוקם לכבוד אליפות אירופה באופני הרים שנערכה באזור בחודש יולי 2010. מתחת לוואדי עוברת מנהרת הכרמל בקטע שבין הכניסה הדרומית לכניסה בנווה שאנן. תוכניות בנייה בוואדי של שכונה וכביש הביאו למאבק ציבורי על שמירת השטחים הירוקים בכרמל. המאבק החל באוקטובר 2011 ונכון לאמצע 2012 עדיין לא הסתיים. במסגרת המאבק שוקם ביחד עם החברה להגנת הטבע שביל הטיול בנחל. מדיה וקבצים בנושא נחל אזוב בוויקישיתוף נחל אזוב ועין שיח באתר טבע ונופים בישראל אתר המאבק הציבורי על נחל אזוב פעילות התושבים למען נחל אזוב באתר החברה להגנת הטבע
1831 במדע

ערך מורחב – 1831 היינריך שוואבה מפרסם תיאור ראשון של הכתם האדום הגדול על הצדק תחילת חקר פלנקה על ידי חואן גלינדו חפירות וחקר מדעי ראשון של אל טחין, אתר מורשת עולמית 1 ביוני – גילוי הקוטב הצפוני המגנטי על ידי ג'יימס רוס. 27 בדצמבר – צ'ארלס דרווין התחיל את מסעו באונייה "ביגל" 29 באוגוסט – מייקל פאראדיי מציג את תופעת השראה אלקטרומגנטית בישיבת החברה המלכותית אנטואן ביסי (Antoine Bussy) גילה שיטה לבידוד מגנזיום 26 בינואר – היינריך אנטון דה ברי, ביולוג גרמני (נפטר ב-1888) 3 במרץ – ג'ורג' פולמן, תעשיין וממציא אמריקאי (נפטר ב-1897) 16 במאי – דייוויד יוז David Edward Hughes, ממציא בריטי (נפטר ב-1900) 13 ביוני – ג'יימס קלרק מקסוול, מתמטיקאי בריטי (נפטר ב-1879) 20 באוגוסט – אדוארד סואס (Eduard Suess), גאולוג אוסטרי (נפטר ב-1914) 6 באוקטובר – ריכרד דדקינד, מתמטיקאי בריטי (נפטר ב-1916) 29 באוקטובר – עותניאל צ'ארלס מארש, פלאונטולוג אמריקאי (נפטר ב-1899) 27 ביוני – סופי ז'רמן, מתמטיקאית צרפתייה (נולדה ב-1766) מדיה וקבצים בנושא 1831 במדע בוויקישיתוף
מפגש בברלין

מפגש בברלין הוא ספר מתח מאת מישקה בן דוד, שיצא לאור בהוצאת מעריב בשנת 2006. בן דוד שירת ב"מוסד" בתפקידי שטח, מודיעין ופיקוד. הגיע לדרגה גבוהה במוסד. בין היתר כיהן כראש מחלקת המודיעין של אגף המבצעים במוסד. הספר מתמקד בקונפליקט שבו נתון עובד בכיר ב"מוסד", בנם של ניצולי שואה המוצב בגרמניה. עלילת הספר נפתחת עם הצבתו של דור ליטווין, בכיר באגף המבצעים של המוסד, בשליחות הארגון בגרמניה כאיש הקשר של הארגון עם שירות הביון הפדרלי הגרמני. ליטווין הוא בנם של ניצולי שואה, אשר בעברו שירת כלוחם ומפקד בצנחנים ושימש כלוחם ומפקד ביחידה מבצעית במוסד. על שלושה מן המבצעים בהם השתתף בעברו הוענק לו צל"ש. בעקבות מידע על קבוצת צעירים ישראלים הרוצים לבצע פיגוע טרור בברלין ולפוצץ מכונית תופת בקרבת עצרת שעורכים גורמים ניאו נאצים לציון היום בו התאבד היטלר, נדרש ליטווין בהוראת ראש המוסד לשתף פעולה עם השירות החשאי הגרמני ולהביא ללכידתם של הישראלים. הדבר מציב בפני ליטווין קונפליקט מורכב ובמהלכו הוא נאלץ להתמודד עם סוגיות כגון גרמניה שלאחר השואה ומלחמת העולם השנייה, הרצון לנקמה בעם הגרמני ומורשת השואה. פתיחת הספר "מפגש בברלין", נענע 10 הספר "מפגש בברלין", באתר "סימניה" נעמה לנסקי (צילומים: אי.פי, רויטרס), האיש שלנו במוסד, באתר ישראל היום, 20 באוגוסט 2010. "עם שלא יודע לכבד את גיבוריו, לא יהיו לו גיבורים", באתר הארץ, 31 ביולי 2006 מישקה בן דוד, "מפגש בברלין ", הוצאת כתר, 2006, עמוד 28. מישקה בן דוד, "מפגש בברלין ", הוצאת כתר, 2006, עמוד 8.
מרחב המסרק

בטופולוגיה, מרחב המסרק (המסרק ההרמוני) הוא תת מרחב של המרחב הטופולוגי R 2 {\displaystyle \mathbb {R} ^{2}} , אשר דומה למסרק. למרחב המסרק תכונות טופולוגיות מעניינות, והוא מהווה דוגמה נגדית נוחה במקרים רבים. משפט היינה-בורל, ומשפטים חזקים נוספים, מאפשרים לתאר את הקבוצות הקומפקטיות במרחב האוקלידי. אפילו במקרה זה, המבנה של קבוצות קשירות מורכב יותר. לדוגמה, כל מרחב האוסדורף קומפקטי הוא קומפקטי מקומית, ועם זאת, מרחב קשיר אינו חייב להיות קשיר מקומית, אפילו אם מדובר על תת-מרחב של המרחב האוקלידי (ראו מרחב המסרק באיור משמאל). נתבונן ב- R 2 {\displaystyle \mathbb {R} ^{2}} עם הטופולוגיה הסטנדרטית. תהי K {\displaystyle K} הקבוצה { 0 } ∪ { 1 / n ∣ n ∈ N } {\displaystyle \{0\}\cup \{1/n\mid n\in \mathbb {N} \}} . קבוצת המסרק C {\displaystyle C} מוגדרת: C = ( K × [ 0 , 1 ] ) ∪ ( [ 0 , 1 ] × { 0 } ) {\displaystyle C=(K\times [0,1])\cup ([0,1]\times \{0\})} הקבוצה הראשונה באיחוד היא ה"שיניים" של המסרק, ואילו הקבוצה השנייה היא ה"ידית" שלו. הקבוצה C {\displaystyle C} עם הטופולוגיה המושרית היא מרחב המסרק (המסרק ההרמוני). מרחב המסרק (המסרק ההרמוני) הוא דוגמה למרחב קשיר שאינו מרחב קשיר מקומית. עקומת הסינוס של הטופולוגים
כנות (מוסד חינוכי)

כַּנּוֹת הוא מוסד חינוכי באזור הדרום ליד גדרה השייך למועצה האזורית באר טוביה. המוסד שייך לארגון נעמת ומשמש ככפר נוער. מקור שם המוסד הוא “כנה” שפירושו שתיל מתחדש, השם ניתן לו משום אופי הכפר שעבר גלגולים ושינויים רבים ומתוך אמונה בערכי שורשיות וחדשנות. אבן פינה למוסד הונח באוגוסט 1951. המוסד נפתח באוקטובר 1952 עם כ-100 תלמידים, בשתי כיתות מכינות ושתי כיתות תיכון מטעם עליית הנוער, על ידי מועצת הפועלות של ההסתדרות הכללית, הודות לתרומה של "פיונרן פרויען" מארצות הברית. ב-3 בדצמבר 1952 התקיים טקס פתיחה רשמי בנוכחות בבה אידלסון, אברהם הרצפלד ומשה קול מעליית הנוער, בהובלת המנהלת הראשונה של בית הספר, אסתר פכהולץ. בשנת הלימודים השנייה עלה מספר התלמידים ל-115. ב-2 באוגוסט 1955 התקיים טקס סיום של המחזור הראשון של בית הספר. דווח אז שכל הבוגרים מתכוונים להתגייס לנח"ל. בשנת 1956 הגיע מספר התלמידים בבית הספר לכ-150. מחזור ראשון לסיים ארבע שנות לימוד בבית הספר, סיים באוגוסט 1956. רוב הבוגרים הצטרפו לגרעין נח"ל בעין גב. ארבעה בוגרים פנו ללמוד בפקולטה לחקלאות ברחובות. בשנת 1958 הוסכם על הקמת כיתת יום ללא פנימיה בבית הספר. בוגרי בית הספר החקלאי כנות - רשימת בוגרי המוסד החינוכי שנכתבו עליהם ערכים בוויקיפדיה העברית מדיה וקבצים בנושא כנות בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של כנות כנות, ברשת החברתית פייסבוק כנות, באתר "גיידסטאר ישראל" בבה אידלסון בטקס הקמת כנות, יומני כרמל אוגוסט 1951 (התחלה 3:04) כנות לחקלאות בדרום, על המשמר, 1 בפברואר 1957 פ. עזאי, כנות בית ספר חקלאי בדרום, הארץ, 26 בינואר 1959 אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 אודות הכפר, באתר כפר הנוער כנות, ‏22.3.2024 נורתה אבן פינה לבי"ס חקלאי חדש של מועצת הפועלות בדרום, על המשמר, 6 באוגוסט 1951 כנות בית ספר חקלאי לנוער - יפתח השנה, על המשמר, 5 באוגוסט 1952 נפתחו בתיה"ס החקלאיים בעין הכרם ו"כנות", דבר, 29 באוקטובר 1952 הרחבת החינוך החשלאי - צו השעה, הצופה, 27 ביוני 1951 כנות - בית ספר חקלאי חדש, על המשמר, 4 בדצמבר 1952 הרחבת בתה"ס החקלאיים החדשים, דבר, 8 בינואר 1954 מחזור ראשון לביה"ס החקלאי כנות, דבר, 3 באוגוסט 1955 בית ע"ש שרה פדר נחנך בביה"ס כנות, דבר, 6 במאי 1956 מחזור ראשון סיים ביה'ס החקלאי "כנות", דבר, 5 באוגוסט 1956 שולמית לבני, פעולתה החינוכית של מועצת הפועלות - לקראת צמצום, למרחב, 29 באוקטובר 1956 כיתות־יום בבתי"ס חקלאיים, דבר, 12 באוגוסט 1958 ערך זה הוא קצרמר בנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שמריהו יוסף קרליץ (כולל חזון איש)

הרב שמריהו יוסף קרליץ (תרע"ח, 1918 - תשס"א, 2001) היה ממייסדי כולל חזון איש בבני ברק וראשו הראשון. נולד בווילנה, בנם של הרב מאיר קרליץ ומרים, בתו של הרב שלמה הכהן, בעל ה"חשק שלמה" מווילנה. למד בישיבת נובהרדוק בפינסק אצל הרב שמואל וינטרוב ודודו הרב יעקב ישראל קניבסקי, בישיבת כנסת בית יצחק בקמניץ אצל הרב ברוך בר ליבוביץ ובישיבת קלצק אצל הרב אהרן קוטלר. ערב מלחמת העולם השנייה עלה עם משפחתו לארץ ישראל. עם בואו נכנס ללמוד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה. בשנת תרצ"ו (1936) ייסד דודו, הרב אברהם ישעיהו קרליץ ("החזון איש"), כולל אברכים. הכולל, "עטרת יוסף", פעל תחילה בבני ברק וכעבור זמן הועתק לתל אביב. בשנות ה-40 נקרא הרב שמריהו יוסף קרליץ על ידי החזון איש לייסד מחדש את כולל האברכים בבני ברק, במקביל לפעילות כולל "עטרת יוסף" בתל אביב. הוא נענה לבקשה, ולשם כך נסע לארצות הברית ושהה שם במשך מספר שנים לצורך גיוס משאבים להקמת הכולל. כמו כן פעל לגיוס מימון לבניית דירות מגורים לאברכי הכולל, לימים שיכון חזון איש. כששב הרב שמריהו יוסף קרליץ מארצות הברית פעל להקמת המבנה של הכולל. הוא עמד בראשו וניהל אותו במשך מספר שנים. הוא הוציא את הקובץ התורני "שימוש חכמים", שבו קובצו חידושי תורה של חברי הכולל. במקביל שימש כר"מ בישיבת תפארת ציון. בשנת תשי"ד (1953) נפטר החזון איש, ובעקבות זאת הוסב שם הכולל על שמו - "כולל חזון איש". שנה לאחר מכן נפטר אביו, הרב מאיר קרליץ. זמן קצר לאחר מכן החליט לפרוש מראשות הכולל. תחתיו התמנה הרב נחום מאיר קרליץ. בשנת תשט"ז (1956) יצא לשליחויות רבניות במספר מדינות, ובהן: ארצות הברית, קנדה, ונצואלה, ברזיל ובלגיה, שבה כיהן כרבה הראשי של בריסל. הוא כיהן בהן כרב בפרקי זמן שונים, ובסך הכול נמשכה תקופת רבנותו בחו"ל ארבעים וחמש שנה. נפטר בארצות הברית בשנת תשס"א. ארונו הובא לישראל, והלווייתו יצאה מכולל חזון איש. נקבר בבית הקברות שומרי שבת בבני ברק. בשנת תשי"ג (1953) נישא למאשה, בתו של הרב שמואל וינטרוב, רבו בישיבת נובהרדוק בפינסק, שנפטר תשע שנים לפני כן, בשנת תש"ב (1942). שנה לפני פטירתו עמד הרב וינטרוב[דרושה הבהרה] בנשיאות כולל "עטרת יוסף" שייסד החזון איש ואשר הועבר לתל אביב. הרב קרליץ שימש גם כחבר הנהלת כולל "עטרת יוסף" בתל אביב. בניו: הרבנים שמואל ואיסר קרליץ. בנו, מאיר, נפטר בצעירותו. אישים ומוסדות, הצופה, 17 בנובמבר 1965 אברהם רותם, שמעון לוריא, המאושפז בבלגיה לאחר רצח היהלומן מייטלס, נתן גט לאשתו, מעריב, 10 בינואר 1966.
1832 במדע

ערך מורחב – 1832 תחילת מחקר של שנתים שבוצע על ידי ז'אן פרדריק וולדק באזור פלנקה איזידור סיינט חילאיר החל בפרסום מחקריו היו בסיס לפיתוח טרטולוגיה. 21 באפריל משלחת צרפתית בראשות קיריל פייר לפלס לחקר האוקיינוס השקט חזרה לנמל הבית. המסע החל ב-30 בדצמבר 1829 בניית גנרטור לייצור חשמל בזרם חילופין על ידי איפוליט פיקסי (צרפת). פרסום עבודות של אווריסט גלואה בנושא תורת גלואה יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה מפרסם הוכחה של המשפט האחרון של פרמה ל N=14. יאנוש בויאי פרסם עבודה בנושא גאומטריה לא-אוקלידית מייקל פאראדיי ניסח חוקים של אלקטרוליזה. תיאור ראשון של לימפומת הודג'קין. 17 ביוני – ויליאם קרוקס, פיזיקאי בריטי (נפטר ב-1919) 16 באוגוסט – וילהלם וונדט, פסיכולוג גרמני (נפטר ב-1920) 12 בדצמבר – פטר סילוב, מתמטיקאי נורווגי (נפטר ב-1918) 15 בדצמבר – גוסטב אייפל, מהנדס צרפתי (נפטר ב-1923) 13 במאי – ז'ורז' קיווייה, חוקר טבע צרפתי (נולד ב-1769) 31 במאי – אווריסט גלואה, מתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1811) 24 באוגוסט – סאדי קרנו, מתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1796) 2 בספטמבר – פרנץ פון זאך, אסטרונום גרמני (נולד ב-1754)
סולם מי שברך

סולם מי שברך הוא שטייגר מוזיקלי, פופולרי במוזיקה היהודית, הרומנית וכן במוזיקת כליזמר. שמות נוספים הוא "סולם דורי אוקראיני" ו-"סולם אב הרחמים". במוזיקה ערבית הוא מכונה מקאם נָגְרִיז (نِكْرِيز). הסולם מבוסס על מודוס דורי אך הדרגה הרביעית מוגבהת, או באפשרות אחרת: סולם מינור הרמוני המבוסס על הדרגה הרביעית (בדוגמה המצורפת: סולם לה מינור הרמוני המבוסס על רה). מרווחי הסולם הם: טון, חצי טון, טון וחצי, חצי טון, טון, חצי טון, טון. האקורדים המנוגנים בדרך כלל בסולם זה הם: דרגה ראשונה, שנייה ושלישית. מלבד השימוש בסולם זה כבסיס לשיר, הוא משמש רבות כקטע מעבר או חריגה בשיר בסולם המינורי שבטוניקה שלו (למשל בדוגמה המצורפת, שירים בסולם רה מינור הרמוני, יכולים לעבור או לחרוג לסולם זה). דוגמה לשיר בסולם זה הוא השיר המפורסם "הבן יקיר לי" של החזן שמואל מלבסקי, והיצירה "מריה המתוקה" של ברט קמפרט.[דרושה הבהרה] סולם פריגיש ניגון קול דודי של בעל התניא, הכתוב בסולם זה. ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סמסונג גלקסי S I

Samsung Galaxy S הוא טלפון סלולרי מבית סמסונג, מסדרת סמסונג גלקסי, והראשון מסדרת סמסונג גלקסי S, מבוסס גוגל אנדרואיד שהוכרז במרץ 2010. ה-Galaxy S כולל מעבד בעל מהירות שעון 1GHz, מסך מגע בגודל 4 אינץ', מצלמת 5 מגה-פיקסל וזיכרון הבזק פנימי בנפח 8GB או 16GB. ה-Galaxy S החל להימכר ב-25 ביוני 2010, ובישראל שווק תחילה ברשת אורנג' ב-4 בנובמבר 2010, ומאוחר יותר ברשתות פלאפון וסלקום. עד לינואר 2011 נמכרו כ-10 מיליון יחידות ברחבי העולם. נכון ליוני 2012 נמכרו כ-24 מיליון יחידות ברחבי העולם. המכשיר מבוסס על ערכת שבבים "Hummingbird" של סמסונג, וכולל מעבד של Galaxy S הוא S5PC110, מבוסס ARM Cortex 8, המשלב טכנולוגיית 45nm ותדר 1GHz, ומעבד גרפי מסוג PowerVR SGX 540. למכשיר זיכרון RAM נדיף בגודל 512MB, זיכרון פלאש פנימי בגודל 8GB או 16GB, ואפשרות להרחבת זיכרון האחסון באמצעות כרטיס microSD (עד 32 ג'יגה-בייט). ל-Galaxy S מסך מגע קיבולי מסוג Super AMOLED בגודל 4 אינץ' ברזולוציה 800x480 פיקסלים (WVGA). בנוסף, המסך תומך בשיטת הזנה Multi-Touch ומצופה Gorilla Glass. Galaxy S פועל בטכנולוגיית GSM, ותומך בתדרים 850 / 900 / 1800 / 1900, וגם ב-HSDPA 900 / 1900 / 2100. למכשיר קישורית Wi-Fi כולל תמיכה בתקן 802.11n, חיבור USB 2 באמצעות פלאג microUSB, וגם Bluetooth בגרסה 3.0. גם אנטנת GPS כלולה במכשיר עם תמיכה ב-A-GPS. ל-Galaxy S מצלמה עיקרית ברזולוציה 5 מגה-פיקסל, כולל פוקוס אוטומטי, זיהוי חיוך, פוקוס על ידי נגיעה ותיוג במפה על ידי קואורדינטות גאוגרפיות. אך מצלמה זו חסרת נורת פלאש לצילום בתאורה נמוכה. מצלמה זו מסוגלת להקליט וידאו באיכות של עד HD 720p. בגרסאות מסוימות קיימת גם מצלמת VGA קדמית לשיחות וידאו. במכשיר הותקנה מערכת ההפעלה Android 2.1 Eclair, אך מאוחר יותר הוא סופק עם Android 2.2 FroYo, התומכת באדובי פלאש, או Android 2.3 Gingerbread. למכשיר נוסף גם ממשק ה-TouchWiz 3.0 של סמסונג. על המכשיר הותקן נגן מדיה שהציג אודיו ווידאו בפורמטים: MP3, WAV, AAC, MP4, WMV, DIVX וסרטי וידאו בהפרדה גבוהה (HD). תוכנות נוספות היו מקלדת וירטואלית, עורך קובצי Office, ארגונית, עורך תמונות/וידאו, תוכנות של חברת גוגל (Gmail, חיפוש בגוגל, מפות, יוטיוב, פיקאסה, ועוד), תזכורות קוליות ורדיו FM. מדיה וקבצים בנושא סמסונג גלקסי S I בוויקישיתוף
מגזר כלכלי

המושג מגזר כלכלי (בלועזית: סקטור כלכלי) מתאר הקבצה של תחומי פעילות כלכלית בעלי מכנה משותף. חלוקה נפוצה של הפעילות הכלכלית היא לשלושה מגזרים: המגזר הציבורי: חלק הפעילות הכלכלית העוסק במתן השירותים הציבוריים לתושבים. מגזר זה כולל את הפעילות הנעשית על ידי המדינה, בתחומים כגון ביטחון, חינוך ורווחה, והפעילות הנעשית על ידי הרשויות מקומיות, בתחומים כגון ניקיון, חינוך ורווחה. המגזר העסקי או המגזר הפרטי: כלל הגופים (חברות, שותפויות, עצמאים וכו') הפועל למטרות רווח. המגזר השלישי: הפעילות הכוללת את הארגונים הפועלים ללא כוונת רווח (עמותות, חברות לתועלת הציבור ועוד) ואינם חלק ממוסדות המדינה והשלטון המקומי. בעבר נהוג היה להתייחס בישראל למגזר נוסף במסגרת חלוקה זו, המגזר ההסתדרותי, שכלל את מפעלי ההסתדרות, בהם כאלה שפעלו למטרת רווח (חברת העובדים) וכאלה שפעלו ללא מטרת רווח (כגון הפועל). עם מכירת מרבית נכסיה של ההסתדרות בשנות ה-90 של המאה ה-20 פסקה ההתייחסות למגזר זה. הפרטה מעבירה פעילות מהמגזר הציבורי למגזר העסקי (ולעיתים למגזר השלישי) ואילו הלאמה מעבירה פעילות בכיוון ההפוך. הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לסטטיסטיקה מציגה חלוקה אחרת של המשק כולו למגזרים: חברות לא-פיננסיות חברות פיננסיות ממשלה מלכ"רים פרטיים משקי בית כל חמשת המגזרים מייצגים את המשק כולו. תאוריית שלושת המגזרים מחלקת את המשק למגזרים לפי מעגלי הייצור: מגזר ראשוני: עוסק בהפקת חומרי גלם מהטבע, כגון חקלאות, כרייה ודיג. מגזר שניוני: עוסק בהפיכת חומרי הגלם למוצרים כגון תעשייה ובנייה. מגזר שלישוני: עוסק במתן שירותים לציבור. מגזר ציבורי מגזר השירותים ענף כלכלי מדיה וקבצים בנושא מגזר כלכלי בוויקישיתוף ניסים כהן ושלמה מזרחי, מבוא למינהל וניהול ציבורי, רעננה: האוניברסיטה הפתוחה, 2017 מגזר ותת-מגזר, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה Zoltan Kenessey. "The Primary, Secondary, Tertiary and Quaternary Sectors of the Economy" (PDF). The Review of Income and Wealth.
לא פעם, בקיץ

"לֹא פַּעַם, בַּקַּיִץ" הוא שיר מאת רחל המשוררת שחובר ב"סוף תרפ"ח", קיץ 1928. השיר הוקדש על ידי המשוררת "לזכר ש. פ.", שרה פרוז'ינין, חברתה של המשוררת. השיר הולחן לראשונה על ידי משה ביק ובוצע בלחנו על ידי יוכבד טראוב-לוריא ואחרים. כיום הלחן הידוע של השיר הוא זה של שולמית ליפשיץ משנת 1966. בין מבצעי השיר בלחנה: אריק איינשטיין, עדנה גורן, יהודה פוליקר, אריק סיני ואסתר עופרים. המשוררת נתנה בשיר ביטוי לגעגועים אל דמויות ואתרים בתקופות קודמות בחייה. השיר "לא פעם, בקיץ" מוקדש לחברת ילדות של המשוררת, שרה פוז'ינין, אשר רחל פונה אליה בגוף שני. השיר מתרפק על זכרונות מימים קודמים, בהם הייתה החברה נוהגת לשיר שיר אחר מסוים, שמשפט נבחר ממנו מצוטט בשיר. הבית הראשון בשיר מתאר את ימי הילדות של המשוררת. "לֹא פַּעַם, בַּקַּיִץ, עִם רֶדֶת הַיּוֹם, לְאוֹר הַשְּׁקִיעָה הַדּוֹעֵךְ, הָלַכְתִּי אֵלַיִךְ וְעֵת אֲרֻכָּה הִקְשַׁבְתִּי לְקוֹל זִמְרָתֵךְ". "זמרתך" - הכוונה לזמרתה של חברתה בשיר המצוטט, המבטא מעבר למילותיו גם את עצם ימי הילדות, ימים של אושר, חֶברה ובריאות. הבית השני בשיר מתאר את השפעת זיכרון הדברים כיום. "וְחַי בִּי הַזֵּכֶר הַזֶּה הַנּוֹהֵר, הַשֶּׁקֶט הַזֶּה וְהָרֹךְ". זכרונות ילדותה עיצבו את חייה, מתקיימים בהם גם בבגרותה ומאירים אותם. הבית השלישי בשיר מתאר את מצבה של המשוררת כיום, מצב של בדידות וחולי. אך גם בזמנים עצובים אלה, "עִם רֶדֶת הַיּוֹם, בִּשְׁלֹט בִּי תּוּגַת־דִּמְדּוּמִים", עולות בה לעיתים נגינות הילדות, המתבטאות בציטוט שיר הילדות ומעלות בה רגשות חיוביים. "קטן הוא ודל הוא חדרי, ואני בו שרוי ערירי" הוא הציטוט משיר הילדות המוזכר בשיר, שהושר בעבר ביידיש על ידי חברתה, ומסמל את ימי הילדות שחלפו. הציטוט מתורגם על ידי המשוררת רחל מיידיש. ייתכן שאותו שיר היה מוכר בתקופה שבה כתבה רחל את השיר, וייתכן שהשפיע עליה אישית או שהיה זכור לה. מעבר לתוכן, שבו מוזכר קיום השיר והציטוט ממנו, גם המילים "ואני בו שרוי ערירי" שנכתבו בלשון זכר מבהירות שמדובר בציטוט משיר אחר. שירתה של רחל המשוררת היא אישית, והיא לא כתבה על עצמה בלשון זכר. עם זאת, ייתכן כי הבחירה של המשוררת לצטט מתוך אותו שיר את המילים "קטן הוא ודל הוא חדרי, ואני בו שרוי ערירי", מבטאת את תחושותיה בהווה. רחל המשוררת התגוררה בגפה בחדר בתוך בית דירות שיתופי בתל אביב בשנותיה האחרונות, בדלות, כשהיא חולה, ערירית ובודדה. את דירתה פקדו ידידים מועטים בלבד, כגון ברל כצנלסון שסייעו לפרסום שיריה בעיתון דבר. היא נפטרה משחפת בשנת 1931, שלוש שנים לאחר פרסום השיר. כאשר הוחלט בבנק ישראל בשנת 2011 להציב את דיוקנה של המשוררת רחל על שטר כסף של 20 שקלים חדשים, עם ציטוט של אחד משיריה, הוצע בתחילה כי המילים "קטן הוא ודל הוא חדרי, ואני בו שרוי ערירי" יופיעו על גבי השטר. אלא שמילים אלה אינן מילותיה של המשוררת עצמה, אלא מהוות ציטוט אשר בחרה משיר אחר. לכן נבחרו מילים אחרות לעיטור השטר. רחל בלובשטיין, [לֹא פַּעַם, בַּקַּיִץ, עִם רֶדֶת הַיּוֹם,], שירת רחל, תל אביב: הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' פח. לא פעם, בקיץ, באתר ויקיטקסט "לא פעם, בקיץ" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "לא פעם, בקיץ" והאזנה לו באתר זמרשת "קטן הוא ודל הוא חדרי, רבקה מיכאלי מראיינת את קובי לוריא על שירה של רחל המשוררת "לא פעם בקיץ", 103FM‏, 29 ביולי 2016 על פי הביוגרפיה של רחל מאת אורי מילשטיין, אחיינה
סמולן (ברידג')

סמולן (באנגלית: Smolen) היא קונבנציה בברידג' המשלימה את סטיימן (ברידג'). היא נקראת גם Smolen Transfer. קונבנציית סמולן מתייחסת למצבים בהם למשיב להכרזת 1NT או 2NT יש לפחות חמישה קלפים באחת מסדרות המייג'ור וארבעה קלפים בסדרת המייג'ור השנייה והפותח שלל רביעייה במייג'ור. הקונבנציה קרויה על שמו של ממציאה, שחקן הברידג' האמריקאי מיכאל סמולן (1940-1992). קונבנציית סמולן מאפשרת למשיב להראות את חלוקת היד שלו בצורה מדויקת לאחר הכרזת הפותח, תוך שמירה על הגמישות במציאת החוזה הטוב ביותר. המהלך העיקרי בקונבנציה הוא הכרזת הסדרה הנגדית (הארוכה פחות) ולאחר מכן הכרזת סדרת החמישה קלפים על ידי הפותח, אם יש לו תמיכה. שימוש בקונבנציה זו מסייע להימנע מבעיות בכניסות לידיים ולעיתים קרובות מוביל לחוזים בטוחים יותר ברמות גבוהות. הכרזה זו מתבצעת לאחר ששחקן אחד (להלן: הפותח) פתח בהכרזת 1NT (ללא שליט) או 2NT. על ההכרזה הזו של עונה שותפו (להלן: המשיב) ♣2 או ♣3 בהתאמה. הפותח מכריז ♦2 או ♦3 בהתאמה ועל ידי כך שולל רביעייה במייג'ור. אם למשיב יש מספיק נקודות למשחק מלא הוא משתמש בקונבנציית סמולן. ההכרזה הבאה של המשיב ייחודית לקונבנציה זו. המשיב מכריז את סדרת המייג'ור הקצרה יותר בקפיצה. לאחר פתיחה של 1NT ♥3 מתאר יד עם ארבעה קלפים בסדרת ה ♥ וחמישה קלפים בסדרת ה ♠. ♠3 מתאר יד עם חמישה קלפים בסדרת ה ♥ וארבעה קלפים בסדרת ה ♠. לאחר פתיחה של 2NT לאחר פתיחה של 2NT מכריזים את המייג'ור שבו ארבעה קלפים ללא קפיצה. ♥3 מתאר יד עם ארבעה קלפים בסדרת ה ♥ וחמישה קלפים בסדרת ה ♠. ♠3 מתאר יד עם חמישה קלפים בסדרת ה ♥ וארבעה קלפים בסדרת ה ♠. ההכרזה השנייה של הפותח היא: בגובה ארבע במייג'ור שבו לשותפו חמישה קלפים כאשר יש לו שלושה קלפים באותה סדרה 3NT כאשר יש לו שני קלפים בלבד באותה סדרה. לאחר הכרזת 3NT המשיב עשוי להכריז Pass עם חמישה קלפים ו ♦4 עם שישה קלפים בסדרת המייג'ור. הכרזת ♦4 היא הכרזת טרנספר על מנת ששותפו יכריז את סדרת המייג'ור הזו בגובה ארבע. לאחר שבאמצעות קונבנציית סטיימן לא נמצאה התאמה של ארבעה קלפים בסדרת מייג'ור, מאפשרת קונבנציית סמולן, לחפש התאמה של חמישה קלפים מול שלושה קלפים בסדרת מייג'ור. השחקן שלו חמישה קלפים בסדרת מייג'ור אחת וארבעה קלפים בסדרה המייג'ור השנייה, מכריז דווקא בסדרה עם ארבעה קלפים, על מנת ששותפו המחזיק ברוב המקרים ביד חזקה יותר, יהיה זה שישחק והוא עצמו יהיה בדומם. בהקשר זה, הרעיון דומה לרעיון בהכרזת ג'קובי טרנספר. כאשר לא נמצאה התאמה ויש חמישה קלפים מול שני קלפים בסדרת מייג'ור אחת וארבעה קלפים מול שלושה קלפים בסדרת המייג'ור השנייה החוזה עשוי להיות ללא שליט. מהלך ההכרזה: ג'קובי טרנספר סטיימן Support double Smolen Convention, Bridge Guys Smolen Transfer, Bridge Hands Smolen, ACBL Smolen, fourseasonsbridge Smolen or Jacoby?, bridgevaria יש כאלה המכריזים את סדרת המיג'ור הקצרה ללא קפיצה, כלומר: בגובה 2 אחרי פתיחה של 1NT עם 8-9 נקודות ועם קפיצה עם 10 נקודות או יותר. שחקנים מומחים עשויים בכל זאת להעדיף בחלק מהמקרים חוזה במייג'ור עם ארבעה קלפים מול שלושה קלפים בסדרה או עם חמישה קלפים מול שני קלפים
תקוה דרוויש-לקר

תקוה דרוויש-לקר (18 באוגוסט 1945 - 10 באוקטובר 2002) הייתה פרופסורית ישראלית, ילידת עיראק. הייתה כלכלנית, שימשה כיועצת הנשיא לתפקידים מיוחדים וכסגנית ראש המחלקה לכלכלה באוניברסיטת בר-אילן. דרוויש-לקר נולדה בבגדאד למאיר, מנהל בתי קולנוע, ולמרסל, עובדת בחברת טבע תעשיות פרמצבטיות. עלתה לישראל בגיל ארבע וגדלה ברמת גן. בוגרת תיכון אוהל-שם ברמת גן (מחזור כב, 1963). לימדה 30 שנה ומונתה לפרופסור חבר בשנת 1999 במחלקה לכלכלה באוניברסיטת בר-אילן ושימשה שם במגוון תפקידים ניהוליים. הייתה יועצת ומילאה תפקידים ציבוריים שהוטלו עליה על ידי שרים בממשלות ישראל. בני דודיה הם ניצב בדימוס יאיר יצחקי והמלחין והמנצח פרופ' גיל שוחט. דרוויש-לקר השלימה את חוק לימודיה בכלכלה וסוציולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת בר-אילן. עבודת התזה שלה (1970) עסקה ברפורמה אגררית ותפקידה בצמיחה כלכלית. עבודת הדוקטורט שלה שהושלמה בשנת 1982 עסקה בכלכלת מיעוטים דרך ניתוח המקרה של המיעוט היהודי בעיראק ערב עלייתו לישראל. על ספרה שהתבסס על עבודת הדוקטורט זכתה בפרס נפתלי למדעי הכלכלה והחברה בשנת 1987. בין השנים 1990–1998 הייתה מרצה בכירה באוניברסיטת בר-אילן ובאוניברסיטת תל אביב. בשנת 1999 מונתה לפרופסור חבר במחלקה לכלכלה באוניברסיטת בר-אילן. דרוויש-לקר הייתה מומחית לכלכלת מיעוטים והגירה, והתמקדה בתחום היישומים של תאוריה מיקרו-כלכלית. היא שימשה כיועצת הנשיא לתפקידים מיוחדים, וכסגנית ראש המחלקה לכלכלה. בין היתר עמדה בראש המכון לכלכלה יהודית וכיהנה כנציבת תלונות להטרדה מינית באוניברסיטה. דרוויש-לקר הייתה חברת בית-הדין להגבלים עסקיים, חברה בוועדה המייעצת לביטוח וכן חברה במספר דירקטוריונים ממשלתיים. בנוסף עבדה כיועצת הכלכלית של הרשות להגנת הצרכן. במסגרת התפקיד שימשה כנציגת ישראל וכמשקיפה בוועדה לפיתוח בר-קיימא באו"ם. לדרוויש-לקר הייתה תרומה נכבדת לפעילות השלוחות והמכללות האזוריות. הייתה פעילה וחברת הנהלה בארגונים שונים של קהילת יוצאי עיראק בישראל. 1987. יהודי עיראק בכלכלה: טרם עלייתם ארצה ואחריה. רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן. 1991. (עם יהודה דון וארנסט קראוס). יהודי עיראק בישראל: בחברה ובכלכלה. המכון לחקר יהדות בבל, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן. 2002. יוצאי אסיה ואפריקה בישראל: ציוני דרך של תוכן המחקר ועיקר ממצאיו. רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן. 1987. פרס נפתלי למדעי הכלכלה והחברה לובל, ד"ר שבתאי. דצמבר 2002, כסלו-טבת התשס"ג. "דברים לזכרה של פרופ' תקוה לקר ז"ל במלאת 30 לפטירתה". עלון אירועים ומאורעות בין כותלי האוניברסיטה, המחלקה ליחסי ציבור וקשרי פנים, אוניברסיטת בר-אילן. מאמר לזכרה מאת פרופ' נאוה כהנא, בכתב העת 'נהרדעא', סתיו 2003 'נר לתקוה'- ביוגרפיה מורחבת מאת אירוס זריני(הקישור אינו פעיל) תקוה לקר-דרויש, דף שער בספרייה הלאומית