laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יוסל'ה קמצן קדוש

סיפורו של יוסל'ה קמצן קדוש (בגרסאות אחרות ישראל גוי קדוש) היא אגדה יהודית מפורסמת. לסיפור גרסאות רבות ושונות אולם המוטיב המרכזי – מצוות מתן בסתר של העשיר – נשמר בכולן. הסיפור זכה לפרסום רב גם בעקבות רבי שלמה קרליבך שסיפר אותו בהופעותיו בליווי נגינת גיטרה, ובהמשך בקלטת שיצאה כחלק מסיפוריו. על פי האגדה[דרוש מקור: היכן לראשונה הובא] בתחילת שנות ה'ת' בעיר קראקא שבפולין היה יהודי בשם יוסל'ה, עשיר אך קמצן, הוא סירב בתוקף לתמוך בעניים ובמטרות הקהילה. למרות בקשות חוזרות ונשנות מהרב כי יואיל לתרום לכל הפחות כאחד מכולם הוא סירב. הוא זכה לקיתונות של בוז מהקהילה בימי חייו וכינו אותו "יוסל'ה קמצן". כשהזדקן ועמד על ערש דווי, הודיעה לו החברה קדישא כי אם ברצונו להיקבר עליו לשלם סכום גבוה, אך הוא סירב גם לזה. לאחר מותו קברו אותו במקום מבוזה מחוץ לגדר. משחלף זמן הגיעו לרב (לפי גרסאות מסוימות היה זה התוספות יום טוב) נזקקים רבים שביקשו את עזרתו, וכשבירר הרב לפשר הכמות הגדולה של הנזקקים שהופיעו לפתע, התגלה לו כי יוסל'ה תמך בהם בסתר והתנה עמם לבל יספרו (לפי גרסאות אחרות הוא הביא להם כסף במעטפות ושקים של מזון בכל ערב שבת בלי שידעו שהוא זה שהביא). הרב נרעש והיצר על מקום קבורתו ובזיונו של יוסל'ה, והורה שיכתבו על מצבתו "פ"נ יוסל'ה קמצן קדוש" וביקש כי לאחר מותו יקברו אותו בסמוך לקברו של יוסל'ה. הסופר מרדכי בן יחזקאל הביא בספר המעשיות שלו את הסיפור בשינויים שונים כשהוא מסתמך בעיקר על פנקס הקהילה של קראקא שצוטט בספר "פאר וכבוד", מונקאטש תרע"א, וכשגיבור האגדה נקרא "ישראל גוי קדוש". בספר אחר הרב המוזכר הוא הרבי מבעלז ולא התוספות יום טוב. בגרסתו של ר' שלמה קרליבך לרב קראקא קוראים רבי קלמן. אכן ככל הידוע לא קבור ליד התוספות יום טוב בבית החיים היהודי בקראקא אף אחד בשם יוסל'ה קמצן קדוש . החוקר הרב יהושע מונדשיין כתב כי ייתכן בהחלט והסיפור לא באמת התרחש. הסיפור זכה לעיבודים רבים, גם כספרונים לילדים. הוא הומחז והוסרט בגרסאות שונות. ב-2015, הפיקה איילת ריפס מחזמר על בסיס הסיפור. את המחזה כתב שי להב וביים אורי אומנותי, ומשחקים בו יעקב כהן, עודד מנשה, אסי צובל, אבישי שטרית וכן מתן צור מאנדרדוס. בינואר 2021 הודיע הבמאי יהודה גרובייס כי הוא מתכנן חזרה לעולם הקולנוע (לאחר שפרש בשנת 2011) עם סרט על יוסל'ה קמצן קדוש. יוסל'ה קמצן קדוש, בתוך: נתן אופיר (אופנבכר), הרב שלמה קרליבך; חייו, משנתו והשפעתו, ידיעות-חמד-משכל, 2017, עמ' 274–277. יוסל'ה קמצן קדוש, בביצוע שלמה קרליבך, סרטון באתר יוטיוב הרב יהושע מונדשיין "גלגולם של קמצנים קדושים". באתר שטורעם נט. דודו כהן, סיפור לשבת: סייג לתרומה שתיקה. באתר מאקו הוצאת דביר תל אביב, תשי"ז–תשי"ט במדור "מעולם האמת" היכן נטמן יוסל'ה הקמצן הקדוש? אתר הידברות. הרב יהושע מונדשיין, גלגולם של קמצנים קדושים, באתר שטורעם נט. קובי פינקלר, הצגה חדשה: "יוסל'ה קמצן קדוש", באתר ערוץ 7, 18 בנובמבר 2015 יהודה גרובייס: "קרנות הקולנוע לא סופרות את החרדים", באתר ערוץ 7
אלפרד אינוק

אלפרד לואיס אינוק (באנגלית: Alfred Lewis Enoch; נולד ב-2 בדצמבר 1988) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלי. ידוע בשל גילום דמותו של דין תומאס בסדרת סרטי "הארי פוטר", ולאחר מכן בתור ווס גיבינס בדרמה המשפטית "המדריך לרוצח" (2014–17) של רשת ABC. אינוק נולד ב-2 בדצמבר 1988 ברובע הסיטי של וסטמינסטר בלונדון. בנם של השחקן וויליאם ראסל (אנ') ושל אשתו השנייה, אתלין מרגרת לואיס, רופאה ברזילאית-ברבדית. יש לו שלושה אחים למחצה מנישואיו הקודמים של אביו, והוא מחזיק באזרחות בריטית וברזילאית כפולה. הוא התחנך בבית הספר וסטמינסטר (אנ'), בית ספר ציבורי היסטורי בשכונת וסטמינסטר. לאחר מכן סיים את לימודיו בקווינס קולג' (אנ') של אוניברסיטת אוקספורד עם תואר ראשון בשפות מודרניות. אינוק הוא דובר שוטף של אנגלית, צרפתית, פורטוגזית וספרדית. ב-2001 לוהק בתור דין תומאס בסרט "הארי פוטר ואבן החכמים". הוא גם דיבב את הדמות במשחק הווידאו שמבוסס על החלק הראשון של הסרט. לאחר סרטי הארי פוטר, הופיע אינוק במספר הצגות בכל רחבי לונדון כולל "קוריולנוס", "טימון איש אתונה" ו"אנטיגונה". הוא גילם את ביינברידג', בפרק השני של העונה השלישית של הסדרה הבריטית "שרלוק". ביולי 2011, הגיע השחקן לקומיק קון של לונדון. ב-2014, הוא לוהק לתפקיד הראשי של ווס גיבינס בסדרת הדרמה המשפטית של רשת ABC, "המדריך לרוצח". מדיה וקבצים בנושא אלפרד אינוק בוויקישיתוף אלפרד אינוק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אלפרד אינוק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אלפרד אינוק, באתר AllMovie (באנגלית) אלפרד אינוק, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Patti Greco, Alfred Enoch on Abandoning His British Accent, Emma Watson, and "Legally Blonde", OCT 2, 2014, cosmopolitan.com
גם אני

"גם אני" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית קרן פלס. השיר יצא לאור ב-2 ביוני 2013, כסינגל רביעי מתוך האלבום, איך שהשמש תזרח (2013), על ידי חברת התקליטים הישראלית הד ארצי. עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-5 במצעד השבועי של גלגלצ. השיר מתאר סיטואציות מחיי היומיום, ומתאר נקודות חולשה ופגיעוּת של פלס. במהלך השיר היא פונה לשני המינים: בחלק מהמשפטים בלשון זכר ובחלק בנקבה. פלס התארחה בעונה השנייה של תוכנית הטלוויזיה "פרויקט הלהקה" בערוץ הילדים בשנת 2014. המשתתפים בתוכנית חולקו לשתי קבוצות. אחת מהן קיבלה משימה לביצוע, בה נדרשה להקליט את השיר ולצלם לו קליפ. את השיר שרה פלס לראשונה קצת אחרי צאת הסינגל הראשון מהאלבום, בהופעה שלה בינואר 2013 בצוותא. היא שרה את השיר בליווי פסנתר בלבד. השיר נכלל בסיבוב ההופעות שלה "איך שהשמש תזרח". היא שרה אותו כהדרן. השיר הופיע גם במסגרת הופעות בשנים 2021–2022, והושר בהופעה של פלס באמפי קיסריה ב-2 ביוני 2022. טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה פלס לערוץ היוטיוב שלה ב-1 ביוני 2013, את האודיו הרשמי של השיר. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל. ב-15 ביוני 2013, פרסמה פלס בעמוד היוטיוב שלה רמיקס שעיבדו די ג׳י מאש וחנן דרוב. גם אני, בביצוע קרן פלס, סרטון באתר יוטיוב מילות השיר באתר "שירונט" LIMKTONE קרן פלס - גם אני אסף נבו, ‏קרן פלס מודה: "גם אני מכורה לשגרה, טלוויזיה ומין", באתר ‏מאקו‏, 3 ביוני 2013 גם אני - קרן פלס, בביצוע חברי פרויקט הלהקה 2 גם אני - קרן פלס, צילום: טל אשכנזי קרן פלס - הערוץ הרשמי (2013-03-03), קרן פלס - גם אני, נבדק ב-2020-03-03 גם אני (MASH & DROUB REMIX), בביצוע קרן פלס, סרטון באתר יוטיוב
ג'ק פלאהי

ג'ק ראיין פלאהי (באנגלית: Jack Ryan Falahee; נולד ב-20 בפברואר 1989) הוא שחקן וזמר אמריקאי. הוא התפרסם לקהל הרחב בשל תפקידו בתור קונור וולש בסדרת הדרמה המשפטית "המדריך לרוצח" (2020-2014) של רשת ABC. פלאהי נולד וגדל באן ארבור, מישיגן, לאמא קלינאית תקשורת ולאבא רופא. הוא התחיל לשחק כשהיה בבית הספר התיכון Huron. ב-2011, הוא סיים את לימודיו בבית הספר לאמנויות טיש של אוניברסיטת ניו יורק עם תואר ראשון בדרמה, שם למד משחק והופיע במספר הפקות, כולל "חלום ליל קיץ" ו"האבודה של העבודה של האהבה" של ויליאם שייקספיר. התפקיד הראשון שלו מול מצלמה היה ב-2012, עם תפקיד אורח בסדרת הרשת הקומית "Submissions Only". באותה השנה, הוא שיחק בתפקיד הראשי בסרט הקצר "Sunburn". הוא גם למד משחק בסדנת התיאטרון הבינלאומית באמסטרדם. בשנת 2013 פלאהי עשה את הבכורה שלו בטלוויזיה עם תפקיד אורח בסדרת הנעורים "יומני קארי" של רשת The CW, ומאוחר יותר הופיע בסדרה הקצרה של רשת NBC, "איירונסייד". הוא כיכב לצד השחקניות היילי לו ריצ'רדסון ומארי מק'קורמק בסרט הטלוויזיה "Escape from Polygamy" שהוקרן בבכורה ב-24 באוגוסט 2013. מאוחר יותר הוא קיבל תפקידים במספר סרטים עצמאיים, כולל "Hunter", "Blood and Circumstance" ו"Slider". ב-2014, הוא הופיע בסרט "טוקרב" לצד ניקולס קייג'. באותה השנה, גילם בתפקיד חוזר את צ'ארלי מק'ברייד בסדרת הנעורים "מסובך" של רשת ABC Family. ב-12 בפברואר 2014, לוהק פלאהי לתפקיד ראשי בסדרת הדרמה המשפטית של רשת ABC, "המדריך לרוצח". בסדרה מככבת ויולה דייוויס בתור פרופסור למשפטים, ופלאהי מגלם את דמותו של קונור וולש, סטודנט למשפטים. הסדרה עלתה לאוויר ב-25 בספטמבר 2014, עם ביקורות חיוביות ממבקרים ורייטינג גבוה מאוד של 14 מיליון צופים בפרק הבכורה. הסדרה שודרה במשך שש עונות מוצלחות עד שהאחרונה הסתיימה בחודש מאי 2020. בשנת 2016 לוהק לתפקיד של בנג'מין פרנקלין סטרינגפלו בסדרת הדרמה ההיסטורית "רחוב מרסי" של רשת TBS. בספטמבר 2019, פלאהי יחד עם חבר ילדות ודי ג'יי אלפנטה (אנ') הכריזו על השקת פרויקט המוזיקה שלהם - Diplomacy. הם הוציאו את סינגל הבכורה שלהם "Silver Lake Queen" ב-16 באוקטובר 2019, השיקו כרטיסים למסע הבכורה שלהם בינואר 2020 - שנדחה מאוחר יותר בגלל מגפת ה-COVID-19 - והוציאו את ה-EP שלהם ב-19 בפברואר 2020. פלאהי הוא הסולן של הפרויקט והצהיר שהוא כותב את רוב השירים שלהם על סמך רישומי היומן האישיים שלו. מדיה וקבצים בנושא ג'ק פלאהי בוויקישיתוף ג'ק פלאהי, ברשת החברתית פייסבוק ג'ק פלאהי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'ק פלאהי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'ק פלאהי, באתר AllMovie (באנגלית) ג'ק פלאהי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
ויקטור פונדלניק

ויקטור ולדימירוביץ' פונדלניק (ברוסית: Ви́ктор Влади́мирович Понеде́льник; ‏22 במאי 1937 ברוסטוב על הדון, ברית המועצות – 5 בדצמבר 2020, מוסקבה, רוסיה) היה כדורגלן סובייטי, ששיחק בעמדת החלוץ. פונדלניק נולד לאב עיתונאי ואם אחות בשירות צבאי. שם המשפחה פונדלניק, מדברי הסבתא רבתא של ויקטור, הופיע לאחר רפורמת 1861, כשהוריו ברחו לדון, לבלר שיכור רשם בשורה "שם משפחה" את היום בשבוע (פונדלניק ברוסית: יום שני). הוא שיחק בקבוצת הנוער "בורווסטניק" ובקבוצת הכדורגל של בית הספר לקצינים ברוסטוב (כשהיה צוער). בשנים 1956–1958 שיחק בטורפדו/רוסטסלמאש שאז הייתה בליגה השנייה. ב-1958 הפך לשחקן הראשון בהיסטוריית ברית המועצות שזומן לנבחרת ממועדון שלא מליגת העל. בין השנים 1959 ל-1965 שיחק בסק"א רוסטוב. ב-1960 לקח אליפות ביורו, כאשר הבקיע את שער הניצחון בדקה ה-113 מול יוגוסלביה (נגמר 1:2). זו הייתה הזכייה היחידה של ברית המועצות ביורו אי פעם. מאותו רגע הוא נחשב לאחד החלוצים הטובים במדינה. ב-1961 הועבר לצסק"א מוסקבה כנגד רצונו, ולאחר ויכוחים רבים עם ההנהלה ועזרה משרת התרבות, פונדלניק הצליח לחזור לסק"א רוסטוב. ב-1966 עבר לספרטק מוסקבה, השתתף במשחקי ידידות בישראל, זומן לנבחרת, אך לא הופיע באף משחק רשמי של ספרטק בשל השהייה. במאי הוא נאלץ לפרוש בשל עלייה במשקל וניתוח אפנדיציט. ב-1969 פונדלניק היה מאמנה של רוסטסלמאש. לאחר שנותיו ככדורגלן ומאמן פונדלניק עבד כעיתונאי ועורך ספורט. כמו כן הוא כתב 4 ספרים. היה נשוי עם 3 ילדים ו-4 נכדים. התגורר במוסקבה עד מותו. ברוסטוב על הדון נוסדה אקדמיית כדורגל על שמו. קבוצתיים ברית המועצות נבחרת ברית המועצות אליפות אירופה: 1960 מקום שני ביורו 1964 אישיים ברית המועצות סק"א רוסטוב חלוץ העונה בברית המועצות: 1960, 1961, 1962, 1963 החלוץ השלישי הטוב בברית המועצות: 1959 כדורגל, האהבה שלי רחבת העונשין הכדור - בשער וידוי החלוץ המרכזי מדיה וקבצים בנושא ויקטור פונדלניק בוויקישיתוף ויקטור פונדלניק, באתר Transfermarkt ויקטור פונדלניק, באתר National Football Teams ויקטור פונדלניק, באתר FootballDatabase.eu פרופיל באתר נבחרת רוסיה בכדורגל (ברוסית) ויקטור פונדלניק, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
מתן בסתר

ביהדות מתן בסתר נתינת צדקה בסתר היא מעלה והידור במצוות צדקה. הנותן אינו יודע מי המקבל. והנתמך אינו יודע מי התומך. לפי דברי הרמב"ם היא הצדקה השנייה המעולה בחשיבותה. במשלי נכתב "מַתָּן בַּסֵּתֶר יִכְפֶּה אָף וְשֹׁחַד בַּחֵק חֵמָה עַזָּה" לפי פירוש רש"י נתינת הצדקה בסתר, היא מצילה מחרון אף. הרמב"ם בהלכות צדקה, מדגיש את החשיבות בשמירה על כבודו של הנתמך וכותב כי ישנם שמונה מעלות לצדקה זו למעלה מזו. הדרגה הראשונה, המעולה והחשובה ביותר, היא לדאוג לאדם לפרנסה ושיוכל לעמוד על רגליו עצמאית. הדרגה השנייה היא מתן בסתר. ”הנותן צדקה לעניים ולא ידע למי נתן ולא ידע העני ממי לקח; שהרי זו מצווה לשמה. וקרוב לזה – הנותן לתוך קופה של צדקה...” גם בדרגות הבאות אחריהן המעולות יותר הן דומות למתן בסתר, לדוגמה שהנתמך אינו יודע מי התומך. מקורו של דין זה הוא בתלמוד ונכתב כי מצווה זו מצילה את האדם ממיתה משונה. האופן שבו ניתן לקיים בשלימות מתן בסתר היה בבית המקדש, שהייתה שם לשכת חשאין. אין אדם יודע מי וכמה תרם, ואין ידוע מי הנתמכים. נתינה לגבאי צדקה פחותה מעט בחשיבותה, בשל העובדה כי גבאי הצדקה יודע כמה האדם תורם, ומעורב בזה אלמנט של כבוד ואין זה מצווה לשמה. בעת המודרנית, עם קיומם של וועדות צדקה שאין קשר בין תורם לנתרם, והאפשרות לתרום אנונימית בכרטיסי אשראי. ניתן בקלות לקיים מתן בסתר. רמב"ם, משנה תורה, הלכות מתנות עניים, פ"י הלכות ז'–י"ד פרק כ"א, פסוק י"ד. רמב"ם, משנה תורה, הלכות מתנות עניים, פ"י הלכות ז'–י"ד בבא בתרא, פרק השותפין, דף י
אייז'ה נעמי קינג

אייז'ה נעמי קינג (באנגלית: Aja Naomi King; נולדה ב-11 בינואר 1985) היא שחקנית אמריקאית. התפרסמה לראשונה כאשר גילמה את קסנדרה קופלסון בדרמה-הקומית הרפואית "אמילי אוונס" (2012-13), ופריצתה הגיעה כאשר החלה לגלם את מקיילה פראט בסדרת הדרמה המשפטית של רשת ABC, "המדריך לרוצח" (2020-2014), תפקיד אשר הקנה לה שבחים וביקורות מהללות. קינג נולדה בלוס אנג'לס, קליפורניה. היא קיבלה תואר ראשון באמנות באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה, ותואר שני באמנויות הבמה בבית הספר לדרמה של אוניברסיטת ייל ב-2010. באוניברסיטת ייל, הופיעה קינג במספר הפקות, כולל "חלום ליל קיץ", "חנות קטנה ומטריפה" ו"מלאכים באמריקה". קינג הופיעה במספר סרטים קצרים בתקופה המוקדמת של הקריירה שלה. היא עשתה את הופעת הבכורה הטלוויזיונית שלה בשנת 2010 עם תפקיד אורח בסדרת הדרמה של רשת CBS, "שוטרים בדם", ומאוחר יותר שיחקה בסדרות "מבוקש" ו"הרשימה השחורה". היא עשתה את הופעת הבכורה הקולנועית שלה בסרט "עלמות במצוקה" משנת 2011 לצד גרטה גרוויג. הפריצה הגדולה שלה הייתה ב-2012 כאשר לוהקה לתפקיד של קסנדרה קופלסון, מתמחה כירורגית חדשה והאנטגוניסטית הראשית של הסדרה "אמילי אוונס". הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת ב-2013. בתחילת 2014, גילמה קינג תפקיד חוזר בסדרת הדרמה הרפואית "קופסה שחורה". הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת. בפברואר 2014, היא לוהקה לאחת הדמויות הראשיות בסדרת הדרמה המשפטית "המדריך לרוצח" שהופקה על ידי שונדה ריימס. בסדרה מככבת ויולה דייוויס בתור פרופסור למשפטים. קינג מגלמת את דמותה של מקיילה פראט, אחת מחמשת הסטודנטים המובילים, לצד קרלה סוזה, ג'ק פלאהי, אלפרד אינוק ומאט מקגורי. הסדרה עלתה לשידור ב-25 בספטמבר 2014 וזכתה לביקורות חיוביות ממבקרים ונצפתה על ידי 14 מיליון צופים. קינג קיבלה מועמדות לפרס NAACP Image ב-2015 על ביצועיה בסדרה. ב-2015, קיבלה קינג את התפקיד הראשי שלה, בסרט המדע הבדיוני "Reversion ". הסרט היה מוגבל לשחרור תיאטרלי ב-9 באוקטובר 2015. באותה השנה, היא לוהקה לתפקיד הנשי הראשי בסרט ההיסטורי "הולדתה של אומה", שמבוסס על מרד נט טרנר, מרד עבדים שהתקיים ב-1831. בסרט גם מככבים נייט פארקר, ארמי האמר וגבריאל יוניון. היא מגלמת את אשתו של נט טרנר, צ'רי. הסרט הוקרן לראשונה ב-25 בינואר 2016, וזכה לביקורות חיוביות ממבקרים. ביצועיה של קינג בתור עבדה צעירה התקבלה גם היטב. מגזין וראייטי מיקם אותה ברשימת "הביצועים פורצי הדרך הגדולים ביותר", וכתב כי "קינג הופכת את עצמה מנערת זוהר עכשווית לעבדה מהמאה ה-19 בסרט פורץ הדרך של נייט פארקר. סצנה מאוחרת בסרט לצד פארקר כאשר נייט טרנר חושף עומק וחוזק שקינג מעולם לא התבקשה לספק בעבודות הקודמות שלה על המסך הקטן, וכוכבת פוטנציאלית חדשה נולדה". בתחילת שנת 2020 נישאה קינג בחשאי לקבלן הבנייה האוסטרי, דן קינג. במרץ 2021, קינג פרסמה שהיא בהריון לאחר שחוותה בעבר שתי הפלות. ב-6 ביוני 2021 היא ילדה את בנה הבכור, קיאן. מדיה וקבצים בנושא אייז'ה נעמי קינג בוויקישיתוף אייז'ה נעמי קינג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אייז'ה נעמי קינג, ברשת החברתית אינסטגרם אייז'ה נעמי קינג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אייז'ה נעמי קינג, באתר AllMovie (באנגלית) אייז'ה נעמי קינג, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
גלובוסים של קורונלי

הגלובוסים של קורונלי או הגלובוסים של מרלי (בצרפתית: Globes de Coronelli או Globes de Marly) הם זוג גלובוסים האחד של כדור הארץ והשני של כיפת השמים בקוטר 4 מטרים לערך שנעשו על ידי הנזיר האיטלקי וינצ'נצו קורונלי וניתנו כשי ללואי הארבעה עשר, מלך צרפת בסוף המאה ה-17. הגלובוס של כדור הארץ מתעד את הידע הגאוגרפי של האירופאים בעשור 1670–1680 ואת היכרותם עם תרבויות ילידיות בשלוש היבשות: אסיה, אמריקה ואפריקה. הגלובוס השמימי מתאר את מצב הכוכבים ביום לידתו של לואי הארבעה עשר. החברה המלכותית הכריזה בזמנו על הגלובוסים שלו כ"מדויקים ואינפורמטיביים ביותר בעולם". לרגל הצגתם הקבועה לציבור ב-2006 בספרייה הלאומית של צרפת (BNF), מחלקת המפות הכניסה אותם לקטלוג הכללי של הספרייה תחת המספרים Ge A 499 לגלובוס השמימי ו-Ge A 500 לגלובוס הארצי. הכנת הגלובוסים מומנה על ידי הקרדינל ד'אסטרה, שגרירו של מלך צרפת לואי הארבעה עשר לותיקן. הקרדינל התרשם מהגלובוסים בקוטר מטר וחצי שיוצרו לדוכס מפארמה על ידי אותו נזיר. הגלובוסים יוצרו בפריז, כנראה מעץ אלון, בין השנים 1681 ל-1683 ומשקלם שתי טונות כל אחד. בנוסף הוכן ריהוט תצוגה משיש וארד במשקל 15 טון לכל גלובוס. יחד עם הריהוט גובה התצוגה היה 8 מטרים. הקרדינל נתן את הגלובוסים כשי למלך. הגלובוסים הוצגו בביתנים שתוכננו במיוחד לשם כך על ידי הארכיטקט ז'יל ארדואן-מנסר בטירת מארלי-לה-רואה ממערב לפריז, וכך נטבע שמם הנוסף: "הגלובוסים של מארלי". המבקרים, ביניהם אן, מלכת בריטניה, התרשמו מאוד מהמוצגים. לאחר ששהו במוזיאון הלובר והועברו לארמון ורסאי, מלחמת העולם הראשונה השכיחה אותם מעין כל. הם התגלו שוב בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 ושוחזרו. להצלחת השחזור תרמה העובדה שאחד השומרים על האוצר בתחילת המאה ה-18, פרנסואה לה לארז', העתיק בדייקנות את כל מאות הכתובות שעל זוג הגלובוסים. שטח שני הגלובוסים הוא מאה מטר רבוע(מ"ר). לשם השואה, שטחם גדול פי אחד וחצי מהתמונה החתונה בקנה שבמוזיאון הלובר. בין הציירים שאיירו את הגלובוס: ז'ן-בטיסט קורנֶי (Jean-Baptiste Corneille) . למעלה מ-600 ההסברים שמופיעים עליהם נערכו על ידי המומחים באותן השנים וחלקם ארוך מאוד, למשל הסבר על "מנהגי העמים בצ'ילה". ההסבר על נהר המיסיסיפי נכתב על ידי הקרטוגרף ז'ן-בטיסט פְרַנְקלֵן מקוויבק ומגלה הארצות רנה-רובר קוואלייה, אדון לה-סאל. היות שהגלובוס הארצי מייצג את הידע הגאוגרפי של התקופה, קליפורניה מיוצגת בו כאי. הגלובוס השמימי צויר על ידי ז'ן-בטיסט קורני וקבוצות הכוכבים מופיעות בו כחיות בדיוניות. שמות הקבוצות רשומים בארבע שפות: צרפתית, לטינית, יוונית עתיקה וערבית. שבעה כוכבים רשומים בערבית בלבד. הגלובוס גם מציין את מהלכם של כמה גופים שמימיים וביניהם מספר כוכבי שביט. הגלובוסים מוצגים במוזיאון גראן-פאלה (Grand Palais) בפריז הגלובוס הארצי פרטים מאמריקה הצפונית הגלובוס השמימי הגלובוס השמימי ארדאפפל גלובוס האנט-לנוקס מדיה וקבצים בנושא גלובוסים של קורונלי בוויקישיתוף Hellen Wallis, "Coronelli's Libro Dei Globi", Der Globusfreund, 18/20, pp. 124–129 הודעה לציבור n°FRBNF40771425 מטעם הספרייה הצרפתית הלאומית http://catalogue.bnf.fr/ark:/12148/cb40771425t הודעה לציבור n°FRBNF40771426 מטעם הספרייה הצרפתית הלאומית http://catalogue.bnf.fr/ark:/12148/cb407714265 וידאו קצר בצרפתית: פרק ראשון: ורסאי, אוגוסט 1914. טירה במלחמה, Château de Versailles, mai 2014.
השעות המתות

"השעות המתות" הוא הסינגל השלישי מתוך האלבום החמישי של הזמרת-יוצרת קרן פלס, איך שהשמש תזרח (2013). הסינגל יצא ב-21 באפריל 2013, כחודש וחצי לאחר יציאת הסינגל הקודם, "כלום לא טעים". השיר, כמו הסינגל שלפניו, מתאר את תהליך ההתגברות על הגבר הקודם בחייה בעזרת ממתקים אך מסתירה את השריטות ומוצאת אהבה בגבר אחר שאליו היא מתגעגעת בשעות המתות. השיר הגיע למקום השביעי במצעד של רשת ג'. הוא לא בוצע במסגרת סיבוב ההופעות לרגל יציאת הדיסק ולמעשה הוא בוצע בהופעות בודדות בלבד מאז שיצא. השעות המתות, בביצוע קרן פלס, סרטון באתר יוטיוב מילות השיר באתר "שירונט" LINKTONE קרן פלס - השעות המתות לדף השיר באתר הספרייה הלאומית אסף נבו, ‏השעות המתות בחייה של קרן פלס, באתר ‏מאקו‏, 21 באפריל 2013
הרי מאטרה

הרי מאטרה (בהונגרית: Mátra, בסלובקית: Matra, הוא רכס הרים בצפון הונגריה, בין הערים ג'נג'ש ואגר. הפסגה הגבוהה ביותר של הונגריה, קֵקֶשטֶה (1014 מ'), שייכת להרים אלה. הרי מאטרה הם חלק מהרי צפון הונגריה (עם מרכיב של הרי הקרפטים המערביים) ומשתייכים במקור לאזור הגדול באירופה של הרי געש צעירים, המורכבים בעיקר מטרכיט. הרי מאטרה נמצאים בין עמקי הנהר טארנה ולנהר זאג'ווה (Zagyva). הרים אלה היוו בזמנו אי בתוך ים הפאנוני הקדום שהלך והתייבש. במזרח מתחברים הרי מאטרה עם הרי ביק (Bükk) ובמערב עם גבעות צ'רהאט. הרי מאטרה מתחלקים לכמה חלקים ברורים: מאטרה המערבי (Nyugati Mátra): עם הפסגה מוז'לה, (805 מ') מאטרה המרכזי - המורכבים מרמת מאטרה-ברץ (Mátrabérc) וקבוצת החרוטים הגעשיים גאיאטֶטֶה (Galyatető) וקֵקֶשטֶטֶה (Kékestető). נמצאים בה לסירוגין מדרונים תלולים, מחוספסים, חלוקי אבן, שפיעי בלית, מפולות, מכוסים ביערות עצי אשור סגורים. מדרונים רכים יותר ובקעות מקבילות נשפכים דרומה, כשהבקעה הגדולה ביותר היא נאג' ולג' (Nagy-völgy -הבקעה הגדולה) הכניסה הראשית אל הרי מאטרה נוצרת במקביל לעמק נאג' פאטאק (הנחל הגדול), ומשתרעת ממאטראפירד (Matrafüred - מרחץ המאטרה) אל מאטרה-האזה (Mátrahaza - בית המאטרה) מהכרמים שלמרגלות המאטרה המטיילים יכולים להגיע כהרף עין אל ההרים עתירי היערות של עצי אלון ואשור. האזור מושך תיירים רבים בגלל אתרי קיט ומרחצאות ידועות במעינותיהם החמים. הידועות בעירות הקיט הן מאטראהאזה, מאטראפירד וגאיאטטה. הנהר הקטן זאג'ווה, יובל של הטיסה, מבוקש על ידי שייטי קאנו. בנוסף לתיירות הרי המאטרה מפורסמים ביינות המהווים אמצעי פרנסה חשוב של תושבי האזור. במדרונות הדרומיים - (מאטרה-אליה) של מאטרה הכוללים ריוליט, אך גם חוואר ולס מפיקים יינות רבים, הזוכים להערכה. בשנים הטובות מייצרים יינות מסוג טרמינר ומוסקט. האזור מפורסם במיוחד בזני הענבים "הארשלוולי" (בסלובקית - ליפובינה, בגרמנית - לינדנבלטריך), כלומר "עלי טיליה", הגדלים ביישוב דברה (Debrő). מאטרה המזרחי: אחרי מתלול פסגת שאשקֶה (סלע הנשר), בכיוון מזרח נראות זו אחר זו הפסגות של 650-700 מ' של הרי המאטרה המזרחיים (Keleti Mátra). מאטרה הצפוני - נקראת מאטראלאבה (Mátralába - רגל המאטרה). זהו אזור גבעתי מכוסה בחרוטים געשיים קטנים בעלי גובה של 400-250 מטר, עם שדות שרובם ראויים לחקלאות. מאטרה הדרומי הידוע כ"מאטרה-אליה" (Mátraalja - מרגלות המאטרה) - המכוסה בכרמים - מהווה את המעבר מההרים אל מישור האלפלד. ג'נג'ש - (Gyöngyös) (כולל Mátrafüred מאטראפירד) ג'נג'ש היא המרכז העירוני העיקרי של האזור, עם כ-30,000 תושבים. אחרי אגר היא העיר השנייה בגודלה במחוז הווש, שבו נמצאים הרי המאטרה. פאסטו - (Pásztó) פטרוואשארה - (Pétervására) באטונטרניה - (Bátonyterenye) בדגל הלאומי של סלובקיה מוצגות צלמיות של שלושה הרים, שלפי המסורת ההיסטורית הסלובקית קשורים לעמם: טאטרה, מאטרה ופאטרה. בימינו הרי המאטרה אינם חלק מסלובקיה אלא נמצאים כולם בשטח הונגריה העצמאית בלבד. מדיה וקבצים בנושא הרי מאטרה בוויקישיתוף אתר הונגרי המוקדש למאטרה הרי מאטרה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
כלום לא טעים

"כלום לא טעים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית קרן פלס. השיר יצא לאור ב-3 במרץ 2013, כסינגל שני מתוך האלבום, איך שהשמש תזרח (2013), על ידי חברת התקליטים הישראלית הד ארצי. עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-13 במצעד השבועי של רשת ג'. השיר נכתב והולחן על ידי פלס עצמה והופק על פילוני בעקבות חזרתה של פלס מטיול בניו זילנד. השיר עצמו מתאר את ההתמודדות של פלס עם הפרידה מבעלה ועל ההיכרות וההתאהבות עם נועם טור בטיול סקי באיטליה ולאחר מכן בטיול בוונציה. טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה פלס לערוץ היוטיוב שלה ב-3 במרץ 2013, את האודיו הרשמי של השיר. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ואף את מילותיו של השיר. על השיר סיפרה פלס: כשחזרתי מניו זילנד אף אחד לא חיכה לי בבית. רק כמה ממתקים שקנה פעם, שכבו מפוזרים על הפסנתר. לראשונה בחיי טעמתי טוויקס חמוץ. השוקולד שאני הכי אוהבת שנא אותי, כי לא יכולתי לסבול את החיים שלי בלעדיו. באותו לילה חסר תיאבון, כתבתי שיר על אהבה שנשאר ממנה רק טעם לוואי. לא סיימתי את השיר. יצא לי פזמון עם בית ריק. כמה חודשים לאחר מכן, טסתי לחופשת סקי באיטליה. שם פגשתי את הגבר השקט. לכולם זה היה ברור מייד, אבל לי לקח קצת זמן. שוב לא חיכה לי אף אחד בבית כשחזרתי, אבל אחד בכל זאת חיכה. רחוק ומלא סבלנות. השיר הזה עזר לי לשחרר את העבר ולבנות עתיד שהוא הבית שלי כיום. הממתקים כבר לא מדברים איתי עליו. הכול טעים. צריך להקשיב לגוף כשהוא מסמן לנו שהאהבה התקלקלה — קרן פלס "כלום לא טעים" הוא סינגל שהוקלט על ידי משתתף התוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון אלדד כהן. השיר יצא לאור ב-16 בינואר 2020, כסינגל מתוך האלבום שקופים של פלס, על ידי חברת התקליטים על ידי NMC יונייטד אנטרטיינמנט. במהלך שנת 2019 השתתף המתמודד אלדד כהן בתוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון וביצע את השיר בשלב האודישנים, פלס כל כך אהבה את הביצוע שאף החליטה לתת לו לבצע את השיר מחדש ולאחר התכנית, כהן הוציא את השיר בביצוע משלו. טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה פלס לערוץ היוטיוב שלה ב-16 בינואר 2020, את האודיו הרשמי של השיר בגרסתו של אלדד כהן. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ואף את מילותיו של השיר. כלום לא טעים, בביצוע קרן פלס, סרטון באתר יוטיוב מילות השיר באתר "שירונט" אסף נבו, ‏קרן פלס חושפת: כך התאהבתי בנועם טור, באתר ‏מאקו‏, 3 במרץ 2013 כלום לא טעים שירונט, ‏03 במרץ 2013 הדר זילברשטיין, האזינו: סינגל חדש לקרן פלס, באתר הארץ, 3 במרץ 2013 קרן פלס - הערוץ הרשמי (2013-03-03), קרן פלס - כלום לא טעים, נבדק ב-2020-03-03 LINKTONE קרן פלס - כלום לא טעים קרן פלס - הערוץ הרשמי (2020-01-16), אלדד כהן - כלום לא טעים, נבדק ב-2020-01-16