יוסף שידא

יוסף שידא הוא שד המוזכר בתלמוד בבלי. בתלמוד בבלי ישנו נידון האם קיים איסור יציאה חוץ לתחום אף מעל עשרה טפחים. אחת מהוכחות הגמרא היא ממעשה שהיה: הני שב שמעתא דאיתאמרן בצפרא בשבתא קמיה דרב חסדא בסורא בהדי פניא בשבתא קמיה דרבא בפומבדיתא מאן אמרינהו לאו אליהו אמרינהו אלמא אין תחומין למעלה מעשרה לא דלמא יוסף שידא אמרינהו — תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף מ"ג, עמוד א' פירוש הדברים: שנאמרו שבע הלכות בשבת בבוקר לפני רב חסדא שהתגורר בסורא, ובאותה השבת קודם שיצאה נאמרו אותן ההלכות לפני רבא בפומבדיתא, ומאחר שאותו תלמיד חכם שאמר את ההלכות וודאי שמר שבת, האפשרות היחידה הוא שהוא לא עבר על איסור תחומין בהליכה זו הוא בכך שעשה את הדרך למעלה מעשרה טפחים. ראיה זו נדחית בגמרא בכך שאפשר שאותו אדם היה 'יוסף שידא'. רש"י מפרש שיוסף השד לא שמר שבת. מדברי רש"י ניתן להבין ששאר השדים הם שומרי שבת. בספר אור זרוע בשם רבי יהודה החסיד שהשדים מקיימים את כל מצוות התורה ויוסף שידא לא חילל שבת כיוון שיצר קשר עם שד אחר שסיפר לו את הדברים. הרב דוד יואל ווייס כתב שאפשר להבין ברש"י שהוא לא שמר שבת כשאר השדים. רבי אלעזר מגרמייזא הוכיח מיוסף שידא שאף שדים שומרים תורה ומצוות אם אינם שומרים שבת. הרב חיים אלעזר שפירא כתב שיוסף שידא שמר שבת והוא "קליפת נוגה". המאירי בפירושו במקום כותב שהגמרא עונה בבדיחה שאולי זה "יוסף שידא" - אדם רשע ומחלל שבת. מהר"ל מפראג בספרו נצח ישראל (כח) כתב שכוונת הגמרא אינה ששד הופיע אלא שההלכות המדוברות הגיעו ממקור לא טוב. יוסף שידא הוזכר על ידי רב יוסף ורב פפא במסכת פסחים: בנוגע להלכות זוגות. יש שביארו שרב יוסף אמר את הדבר בעצמו ולא בשם שד, כשהניסוח בא לבטא את כוחות הרע שבבן אדם. הרמ"ז כתב פירוש דומה: יוסף שידא הוא היצר הרע של רב יוסף. בספר הזוהר נכתב שיש שדים יהודים "שדין יהודאין" והם עוסקים בתורה, אחד מהם הוא "יוסף שידא" שנקרא כך מכיוון שילד אותו שד. בזוהר חדש רבי יהושע בן לוי מספר על היתקלות איתו: פַּעַם אַחַת נִקְלַעְתִּי לֶהָר שֶׁל הַסֶּלַע שֶׁל עֵיטָם, וּמָצָאתִי בִּשְׁנֵי צִדֵּי הַסֶּלַע שְׁנֵי גְבָרִים, וְדוֹמִים בִּשְׁתֵּי פִיּוֹת זֶה לְמַעְלָה מִזֶּה, וְהָיוּ מְדַבְּרִים זֶה עִם זֶה: בֹּא וְנַעֲבִיר אוֹתוֹ מִן הָעוֹלָם. הִזְדַּמֵּן לָהֶם אוֹתוֹ אִישׁ גָּדוֹל שֶׁל אַגְרַת בַּת מָחֲלַת, וּשְׁמוֹ יוֹסֵף הַשֵּׁד. אָמַר לָהֶם: זֶהוּ הָרַב הַגָּדוֹל, הָעֶלְיוֹן שֶׁל הַדּוֹר, שֶׁבִּגְזֵרַת פִּיו הֶעֱבִירַנִי מֵהַיִּשּׁוּב שֶׁל הָאָרֶץ, וְזֶהוּ שֶׁמַּכְרִיזִים עָלָיו בָּרָקִיעַ. רבי אברהם אזולאי כתב שביוסף שידא היו בחינות טובות, הוא הזדכך, וזכה לבחינה מסויימת של השארות הנפש כמעט כשל חסידי אומות העולם. על הגמרא המספרת על יונתן שידא כתב רש"י שייתכן והוא אדם הבקי בשדים. רבי לוי בן אברהם בן חיים כתב כך גם על יוסף שידא. הגמרא במסכת חולין מספרת שלרב פפא היה שד שהיה משמש אותו, יש שכתבו שהוא יוסף שידא. רבי חיים ויטאל גרס כך בגמרא בחולין. הרב יהודה אסאד כתב שלא ייתכן שלשד יש שם יהודי ועל כן טען שזה כינוי שניתן לו על ידי חז"ל. מנגד רבי צדוק הכהן מלובלין כתב ששדים נוצרים מפגם הברית ויוסף שידא נקרא "יוסף" מפני שהוא שד שנוצר בדרך קדושה. הרב יהודה יודל רוזנברג בספרו "נפלאות מהר"ל" מספר שהגולם מפראג נקרא "יוסלה" מפני שהוכנסה בו רוחו של יוסף שידא. יוסף שידא הוא מגיבורי הספר חרשתא שם הוא תלמיד חכם, בנו של אשמדאי, והתמנה לבסוף למלך השדים. הלכות שבת ועירובין אות קמז הרב דוד יואל ווייס, מגדים חדשים, ירושלים תשמ"א, עירובין מג. רבי אברהם ראובן הכהן סופר, עונג שבת, אות לט בשם ספר הקולות ספר דברי תורה, חלק ח, אות פח הובא גם בפרי צדיק, מקץ אות יד תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"י, עמוד א' הביאור נאמר גם בשל הבחנה בולטת: רב יוסף אומר בשם יוסף שידא נתנאל אריה, מיהו יוסף שידא?, אסיף, גיליון ה תשע"ח, עמ' 213 מקדש מלך, חלק ג, דף רעז. הרב יצחק גינזבורג כתב שהוא החלק הרע שביוסף, ראו: שיעורים והתוועדויות, תשע"ג א, עמ' קמה, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) ספר הזוהר, חלק ג', דף רנ"ג, עמוד א' בספר עמק המלך (שער יד פרק טז) גרס במקום "אוליד" "אוליף" והכוונה שלמד משד זוהר חדש, דף כ"ז, עמוד ב' בתרגום תורת אמת. רבי אברהם אזולאי, חסד לאברהם, אבן שתיה, עין גדי כ רש"י, מסכת יבמות, דף קכ"ב, עמוד א' חיים קרייסל, רבי לוי בן אברהם, לוית חן, סתרי האמונה, שער ההגדה, הוצאת אוניברסיטת בן גוריון, תשע"ד, עמ' 291, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) מכיוון שרב פפא ציטט אותו במסכת פסחים. ראו: הרב יהודה לייב אינדעך, זהרי הש"ס, חלק א, עירובין מג., באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) רבי חיים ויטאל, אבן השהם, ו (חו"מ), עמ' קלו, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) יהודה אסאד, תשובות מהרי"א <יהודה יעלה>, או"ח, סימן קצט, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) רבי צדוק רבינוביץ, צדקת הצדיק <נעימות הצדק>, אות קג, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) קטע זה ורוב סיפורי הגולם אינם קשורים כלל למהר"ל מפראג. היו שדנו דיונים הלכתיים בהקשר של הגולם ויוסף שידא, ראו: רבי מנשה קליין, משנה הלכות, ו, סימן ריח, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)