שימון קמן

שימון קמן (במקור עד 1989 שמעון קוהן, הגרסה האוסטרית הונגרית של כהן, בהונגרית: Kemény Simon;‏ טאש, 19 באוגוסט 1882 – בודפשט, 27 בינואר 1945) היה משורר יהודי-הונגרי, סופר, עיתונאי, עורך עיתון. שמעון קוהן (כהן) נולד במשפחה יהודית ענייה ממעמד הביניים והתייתם בגיל צעיר. הוריו היו שאנדור קוהן וקרולינה פולק. תחילה הפך לפקיד ולאחר מכן לעיתונאי בבודפשט: הוא עבד עבור בודפשטי נפלו (יומן בודפשט), כתב ביקורות, היה גם דרמטורג ולאחר מכן עבד כעוזר עורך בעיתון היומי "אשט". לאחר מכן הפך לעורך הראשי שלו מ-1930. ספר שיריו הראשון, "קינות", ראה אור ב-1909. שיריו פורסמו גם בכתבי העת A Hét, בכתב העת הספרותי היוקרתי ניוגט וב-Új Idők, אך הוא עצמו לא השתייך לאף אחת מהקבוצות הספרותיות. ב-17 במאי 1924, ברובע 1 של בודפשט, הוא נשא לאישה את רוזליה (1888–1972), בתם של קארוי אויפאלושי ושל אנה מדאראס, אלמנתו של הבמאי ומנהל תיאטרון אדולף מראי. אשתו פתחה חנות טקסטיל ברחוב ואצי מהירושה שהותיר לה בעלה המנוח, אך עבודתו הקבועה והיציבה של קמן איפשרה להם לנהל חיים בורגניים נוחים. בשנת 1936, בגיל 54 המיר את דתו לקתולית, אך יחד עם זה עם פרסום החוקים היהודיים פוטר מעבודתו לאחר שנכנסו לתוקף החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי. ב-27 בינואר 1945 פרצו גברים חמושים, בריוני מפלגת צלב החץ ככל הנראה, לביתו ברחוב הרמן אוטו וירו בו ובאחיו בראשם בחצר. גופותיהם הושלכו לגינה. "הוא אימפרסיוניסט בדם, מוקסם מכל היופי שבחיים, ספרות ואמנויות יפות, קצת צייר בעצמו, אמן קסום וחולם של מילים צבעוניות ודקויות יוצאות דופן של ערך." כתב עליו אאורל קרפטי. יש הבדל גדול בין תחילת הקריירה שלו לבין השקפתו הרגועה על החיים בשנותיו האחרונות. שירתו המוקדמת זכתה להצלחה בשל חירותה היחסית, המוטיבים שנחשבו לדקדנטיים והנושאים המאתגרים שלה, אך הוא זעם על מבקריו השמרנים יותר. מאוחר יותר, תחושת החיים שלו הפכה יותר ויותר טראגית, הוא הביט בעולם המיואש במרירות ובכעס. במקביל, החריזה שלו נעשתה פשוטה יותר והתקרבה לצורות הקלות של שירי עם. "אם אנחנו רוצים לתייג אותו, אנחנו יכולים לומר שהוא היה משורר דקדנטי ומשורר l'art pour l'art; אם אנחנו רוצים להודות בזה, אנחנו יכולים גם לומר שהוא אובססיבי בתמימות ליופי והאהבה. (...) למעשה, זוהי שירה של חרדה, אפילו אימה, מעוטרת בפאר צבעוני מדי, מעורפלת, אך עדיין בולטת שוב ושוב." קינות (שירים, בודפשט, 1909) באינטרנט עלי קיץ. צידה לדרך לחברים הקטנים שלנו; אגודת בית ההבראה והנופש של המורים ההונגריים, בודפשט, 1912 (ספריית ילדים) מרפסת (שירים, בודפשט, 1914) באינטרנט כך אני חי את עולמי (שירים, בודפשט, 1922) ילקוט השטן (שירים, בודפשט, 1931) בריחה חסרת תקווה (שירים, בודפשט, 1934) שדים, פיות (סיפורים קצרים, בודפשט, 1936) באינטרנט של שבעה דליי עץ (שירים, בודפשט, 1938) גרגר של ערמון בר. שירים ; ספרותי, בודפשט, 1961 יומן, 1942–1944 ; פרולוג מאת בלה קובאץ'; הוצאת Magvető, בודפשט, 1987 (עובדות ועדים) Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 461. o. Online elérés (לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש) Pintér Jenő: A magyar irodalom története: tudományos rendszerezés Budapest, 1930–1941; 8. kötet. A költészet / Impresszionisták, szimbolisták c. alfejezet. (CD-ROM: Arcanum Kiadó) (ינה פינטר: תולדות הספרות ההונגרית) Hegedüs Géza. "A magyar irodalom arcképcsarnoka". נבדק ב-2014-04-27. (גזה הגדוש: היכל התמונות של הספרות ההונגרית) Ormos Mária: Kemény Simon. Dicsőítették, elárulták, meggyilkolták, rágalmazták, elfelejtették. Múlt és Jövő, 2015.február 28. 36–52. o. (מריה אורמוש: שימון קמן. היללו אותו, בגדו בו, רצחו אותו, השמיצו אותו. עבר ועתיד 2015) Kemény Simon arcképe (fotó) Szász Anna: Párhuzamos olvasmányok 2011-07-10. Galamuscsoport.hu. (Idézetek Kemény Simon háborús naplójából) Gyáni Gábor: „A városban ma mindenki arról beszél…” Archiválva 2021. március 16-i dátummal a Wayback Machine-ben (A szerző Kemény Simon naplóját mint a háborús hétköznapok történeti forrását ismerteti) Blaha Lujza emlékalbum. Szerk. Porzsolt Kálmán. Budapest, Blaha Lujza Emlékbizottság, 1927. Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János Humorlexikon. Szerk. Kaposy Miklós. Budapest, Tarsoly Kiadó, 2001. Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. Budapest, Béta Irodalmi Rt., 1937. Magyar Hírlapírók Országos Nyugdíjintézetének ... évi jelentése. Budapest, 1940-1943. Magyar színművészeti lexikon: A magyar színjátszás és drámairodalom enciklopédiája. Szerk. Schöpflin Aladár. I–IV. kötet. Budapest: Az Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete. 1929–1931. Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Budapest, Magyar Könyvklub. Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1994. מדיה וקבצים בנושא שימון קמן בוויקישיתוף שימון קמן, באתר "Find a Grave" (באנגלית) A Belügyminisztérium 1898. évi 116215. sz. rendelete.MNL-OL 30797. mikrofilm 677. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1898. év 86. oldal 49. sor. "Halotti bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári halotti akv. 1155/1945. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-28. "Házasságkötési bejegyzése a Budapest I. kerületi polgári házassági akv. 304/1924. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-28. "Ujfalusi Rozália halotti bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári halotti akv. 1194/1972. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-28. [1]Ormos Mária: Kemény Simon. Dicsőítették, elárulták, meggyilkolták, rágalmazták, elfelejtették. Múlt és Jövő, 2015.február 28. 36–52. o. Szász Anna: Párhuzamos olvasmányok 2011-07-10. Galamuscsoport.hu Házassági bejegyzése alapján 1936-ban tért át a római katolikus vallásra. Kárpáti Aurél: Kemény Simon In: Bóka László Magyar mártír írók antológiája Cserépfalvi, 1947, 129. o. Hegedüs Géza i. m.