laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מייקל נגאטה

מייקל נגאטה (באנגלית: Michael K. Nagata‏) הוא קצין בדימוס בדרגת לוטננט גנרל אמריקאי. בתפקידו האחרון שירת כראש מחלקה במרכז הלאומי למלחמה בטרור. שימש כמפקד המבצעים המיוחדים בפיקוד מרכז של ארצות הברית. נגאטה נולד וגדל באלכסנדריה כבנם של הורים יוצאי הוואי. אביו היה קצין מודיעין בצבא ארצות הברית. הוא בעל תואר ראשון בפיזיותרפיה מטעם אוניברסיטת המדינה של ג'ורג'יה. במהלך לימודיו השלים קורס קצינים במסגרת העתודה האקדמית של צבא ארצות הברית והוסמך כסג"ם. עם סיום לימודיו בשנת 1982 התגייס לצבא ועבר הכשרה כלוחם, קורס קציני חי"ר. שירת כמפקד מחלקה בדיוויזיית החי"ר השנייה בקוריאה הדרומית. ב-1984 עבר את מסלול ההכשרה של הכוחות המיוחדים של צבא ארצות הברית ושירת בקבוצת הכוחות המיוחדים הראשונה. לאחר מכן הוצב ביחידת התמיכה במודיעין למבצעים המיוחדים ולחם, בין היתר, בקרב מוגדישו. פיקד על גדוד ההכשרות של הכוחות המיוחדים ובשנת 2000 מונה למפקד גדוד ביחידת התמיכה במודיעין. בתפקידו הבא שירת במשרד תת-מזכיר לענייני מודיעין במחלקת ההגנה. ב-2005 מונה למפקד יחידת התמיכה במודיעין ופיקד עליה במשך שלוש שנים. לאחר מכן שירת כסגן מפקד המרכז למלחמה בטרור ב-CIA. בשנים 2009–2011 שירת בשגרירות ארצות הברית באיסלמאבאד שבפקיסטן. ולאחר מכן שימש יועץ למפקד פיקוד המבצעים המיוחדים המשולבים. בשנים 2013-2015 שימש כמפקד המבצעים המיוחדים בפיקוד מרכז של ארצות הברית, במסגרת זו היה אחראי על תוכנית לאימון וציוד אלפי מורדים במלחמת האזרחים בסוריה, אך התוכנית נכשלה ובפועל אומנו רק כמה עשרות. ב-2016 מונה לראש מחלקת תכנון במרכז הלאומי למלחמה בטרור. ב-2019 פרש מהשירות הצבאי. נשוי לברברה ואב לחמישה. מדיה וקבצים בנושא מייקל נגאטה בוויקישיתוף ביוגרפיה (אורכב 09.06.2020 בארכיון Wayback Machine) אריק שמידט, ניו יורק טיימס, לא רק בשדה הקרב: ארה"ב מתמקדת בשיווק ובפסיכולוגיה של דאעש בחיפוש אחר דרכים להביסו, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2014. Meet the Shadow Warrior Leading the Fight Against the Islamic State, ‏Foreign Policy, ‏1 במאי 2015 Seán D. Naylor, Meet the Shadow Warrior Leading the Fight Against the Islamic State, Foreign Policy, 01.05.2015. רויטרס‏, ארה"ב: נתחיל בהקמת בסיסי אימונים לכוחות הלוחמים בדאעש, באתר וואלה, 24 בינואר 2015. New Role for General After Failure of Syria Rebel Plan, הניו יורק טיימס, 19 באוקטובר 2015 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
העולם האבוד

האם התכוונתם ל... ארתור קונן דויל העולם שאבד (ספר) – ספר שנכתב על ידי ארתור קונאן דויל העולם שאבד (סרט, 1925) – סרט מ-1925 המבוסס על ספרו של קונאן דויל העולם שאבד (סרט, 1960) – סרט מ-1960 המבוסס על ספרו של קונאן דויל העולם שאבד (סרט, 1992) – סרט מ-1992 המבוסס על ספרו של קונאן דויל העולם שאבד (סרט, 1998) – סרט מ-1998 המבוסס על ספרו של קונאן דויל העולם שאבד (סרט, 2001) – סרט מדע בדיוני המבוסס על הספר של קונאן דויל העולם שאבד (סדרת טלוויזיה) – סדרת טלוויזיה מ-2002 ששודרה בערוץ DirecTV מייקל קרייטון העולם האבוד (ספר) – הספר השני שנכתב על ידי מייקל קרייטון ועובד לסרט העולם האבוד: פארק היורה – הסרט השני בסרטי פארק היורה שמבוסס על ספר אחר סוניק העולם האבוד – משחק מחשב מבית סוניק הקיפוד עולם אבוד – סדרת טלוויזיה של ערוץ ההיסטוריה
חוות וגונר

חוות וגונר (למפת ארצות הברית מוגדלת)   וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י ה ש ק ט מפרץ מקסיקו קנדה מקסיקו איי בהאמה חוות וגונר (למפת ארצות הברית רגילה)   וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י ה ש ק ט מפרץ מקסיקו קנדה מקסיקו איי בהאמה חוות וגונר (למפת טקסס רגילה)   אוסטין יוסטון סן אנטוניו דאלאס פורט וורת' אל פאסו קורפוס כריסטי פלאנו לארדו לאבק אמרילו בראונסוויל קילין וייקו אבילין מידלנד סן אנג'לו לו. ארק. אוקלהומה ניו מקסיקו מקסיקו מפרץ מקסיקו חוות וגונר (למפת טקסס מוגדלת)   אוסטין יוסטון סן אנטוניו דאלאס פורט וורת' אל פאסו קורפוס כריסטי פלאנו לארדו לאבק אמרילו בראונסוויל קילין וייקו אבילין מידלנד סן אנג'לו לו. ארק. אוקלהומה ניו מקסיקו מקסיקו מפרץ מקסיקו חוות וגונר חוות וגונר (באנגלית: Waggoner Ranch) היא חווה היסטורית בצפון-מערב טקסס שהוקמה לראשונה בשנת 1899. היא כוללת מטעים, משק חי של כבשים ורביית סוסים וכן ייצור שמן. היא החווה הגדולה ביותר בארצות הברית המגודרת בגדר אחת. בחווה כ-1,000 בארות נפט. החווה ממוקמת ליד ויצ'יטה פולס שבטקסס, דרומית לוורנון, וליד הנהר האדום. שטחה הכולל הוא קצת מעל 2,100 קילומטרים רבועים, גדולה יותר משטחן של הערים ניו-יורק ולוס אנג'לס יחדיו או כ-10% משטח מדינת ישראל. החווה הועמדה למכירה מספר פעמים. באוקטובר 2015 היה תג המחיר 750 מיליון דולר. חוות קינג אתר האינטרנט הרשמי של חוות וגונר (באנגלית) For $725 Million, You Can Buy a Texas Ranch That's the Size of a Small Nation, באתר בלומברג, יולי 2015 waggonercowboys.com - אתר הספר "בוקרי חוות וגונר" (COWBOYS OF THE WAGGONER RANCH) ערך זה הוא קצרמר בנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דוכסות סקסוניה-ויטנברג

דוכסות סקסוניה-ויטנברג, (מגרמנית: Herzogtum Sachsen-Wittenberg) הייתה דוכסות באימפריה הרומית הקדושה במהלך ימי הביניים, שהתפצלה בשנת 1296 מדוכסות סקסוניה, ובשנת 1326 שודרגה לנסיכות הבוחר. לאחר מותו של מגנוס, דוכס סקסוניה ללא ילדים, מונה לותאר זופלינבורג לדוכס סקסוניה. בשנת 1112 ניסה היינריך החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה להדיחו מהשלטון, אך לבסוף גבר עליו לותאר בשנת 1115. לאחר מותו של היינריך החמישי בשנת 1125, נבחר לותאר למלך גרמניה ולקיסר האימפריה הרומית הקדושה. לאחר מותו של לותאר בשנת 1137, ירש אותו חתנו היינריך העשירי, דוכס בוואריה מבית ולף, אך בשנת 1138 הדיח אותו קונראד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ומסר את הדוכסות לאלברכט "הדב" מבית אסקניה. בנו של היינריך - היינריך הארי לא ויתר על תביעתו לירושתו, ובשנת 1142 השיב קונראד את סקסוניה לידיו. בשנת 1174 סירב היינריך הארי לסייע פרידריך ברברוסה במלחמתו בלומברדיה, ובעקבות כך הדיחו פרידריך בשנת 1180 מנחלותיו, ומסר את דוכסות סקסוניה המוקטנת לברנהרד הראשון, רוזן אנהלט, בנו של אלברכט "הדב". לאחר מותו של ברנהרד בשנת 1212 עלה לשלטון בנו אלברכט הראשון, דוכס סקסוניה, ולאחר מותו בשנת 1260 ירשו אותו במשותף בניו יוהאן הראשון ואלברכט השני. לאחר מותו של יוהאן הראשון, ירשו אותו במשותף שלושת בניו; אלברכט השלישי, אריך הראשון, ויוהאן השני, שהמשיכו לשלוט בשיתוף עם דודם עד לשנת 1296. בשנת 1296 חולקה הנחלה בין אלברכט השני לבניו של יוהאן הראשון; אלברכט קיבל את דוכסות סקסוניה-ויטנברג, ואילו בניו של יוהאן קיבלו את דוכסות סקסוניה-לאוונבורג. בשנת 1298 מת אלברכט השני, ובמקומו עלה לשלטון בנו רודולף הראשון, דוכס סקסוניה-ויטנברג. בין רודולף לבני דודו דוכסי סקסוניה-לאוונבורג, התפתח מאבק למי שמורה זכות הבחירה של מלכי גרמניה. בשנת 1308 לאחר רצח אלברכט הראשון, מלך גרמניה, תמך רודולף בהיינריך השביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. בשנת 1314 תמכו בני דודו בלודוויג הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה מבוואריה, ואילו רודולף תמך בפרידריך השלישי, דוכס אוסטריה מבית הבסבורג. רודולף השתתף בלחימה כנגד לודוויג הרביעי, והיה שותף לתבוסה בקרב מיהלדורף בשנת 1322. בשנת 1346 תמך רודולף בקרל הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, וכהוקרה על פעולותיו שודרגה הדוכסות בשנת 1356 לנסיכות הבוחר מסקסוניה בהסדר של בולת הזהב של 1356. מדיה וקבצים בנושא דוכסות סקסוניה-ויטנברג בוויקישיתוף
דיק קאוץ'

דייק קאוץ' (באנגלית: Dick Couch; נולד ב-1948) הוא סופר וקצין שדה ב-CIA. קאוץ' נולד וגדל במיסיסיפי וגדל בעיירה מרטינסוויל שבאינדיאנה. בשנת 1965 החל קאוץ' את לימודיו באקדמיה הימית של ארצות הברית. בשנת 1967, בסיום לימודיו, הוסמך כקצין בצי ארצות הברית. קאוץ' שירת כקצין במשחתת ובשנת 1968 מכן התנדב ליחידת הקומנדו הימי האמריקני, "אריות הים" (Navy SEALs), שם שימש כלוחם ומפקד. קאוץ' לחם במלחמת וייטנאם כמפקד מחלקה בצוות 1 של הקומנדו הימי. בשנת 1970 ביצע צוות בפיקודו את אחת הפשיטות המוצלחות הבודדות באותה מלחמה לחילוץ שבויי מלחמה אמריקנים. בשנת 1972 פרש מן השירות בצי והצטרף לשורות ה-CIA. קאוץ' שירת כקצין שדה למבצעים ימיים ובאגף לפעולות מיוחדות. לאחר שפרש מן הסוכנות בשנת 1990 הפך לסופר ופרסם מספר ספרי היסטוריה צבאית אודות יחידות הכוחות המיוחדים האמריקנים וספרי מתח. קאוץ' הוסיף לשרת במילואי הצי ופרש בדרגת קפטן. בריאן למב, שאלות ותשובות עם דיק קאוץ', C-SPAN, ‏ 06.05.2011.
נענע חריפה

נענע חריפה (שם מדעי: Mentha × piperita, ידועה בעברית גם כמנטה או נענע-מנטה, באנגלית נפוצה כ-Peppermint - "נענת הפלפל") הוא מין של צמח עשבוני פורח מהסוג נענע, בן כלאיים בין נענע קרחת (Mentha spicata, ספירמינט) ונענת המים (Mentha aquatica). הצמח גדל בר באזורי המזרח התיכון ואירופה. נענע חריפה היא צמח רב-שנתי המפתח שורשים מעובים ומצמיח מהם גבעולים, בדומה לכל נענע. גובה הגבעול הוא עד 30 ס"מ בדרך כלל. העלים באורך 4–9 ס"מ וברוחב 1.5-4 ס"מ, גוון ירוק כהה עם עורקים אדומים. הפרחים סגולים ומסודרים בתפרחת חרוטית, ולכל פרח 4 עלי כותרת מאוחים למחצה. הצמח עקר (כמו בני כלאיים רבים) ואינו מניב זרעים אלא מתרבה מייחורים. הנענע החריפה מעדיפה קרקעות לחות ושמש חלקית כדי לשגשג. לנענע החריפה אחוז גבוה של מנתול בעלים, שנותן לה את טעמה וריחה החזקים. נענע חריפה משמשת כחומר טעם וריח נפוץ בתעשיית המזון. בין המאכלים הנפוצים בטעם נענע חריפה ניתן למנות גומי לעיסה, סוכריות וחומר טעם לתה. שמן נענע חריפה הוא שמן אתרי עם שימושים רבים, מבושם וחומר ריח בתעשיית התמרוקים ועד בדיקת תקינות צינורות (שכל דליפה בהם תסומן בריח נענע חזק). עם עליית הפופולריות של נענע חריפה פותחו לה זנים רבים למטרות גינון, ולהם מופע, טעם וריח שונים במקצת מהמין המקורי. בין הזנים הבולטים ניתן למנות: Candymint - נענע מתוקה, הגבעולים אדומים מאוד. Chocolate Mint - נענע בטעם שמזכיר שוקולד-מנטה, הפריחה נפתחת הדרגתית מלמטה למעלה. Citrata - נענע הדרים, עם ריח שמזכיר במעט לימון או אשכולית Crispa - נענע עם עלים מקומטים Lavender Mint - נענע בניחוח אזוביון Lime Mint - נענע בניחוח ליים Variegata - נענע עם עלים בכמה גוני ירוק וצהוב מדיה וקבצים בנושא נענע חריפה בוויקישיתוף נענע חריפה, באתר ITIS (באנגלית) נענע חריפה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נענע חריפה, באתר Tropicos (באנגלית) נענע חריפה, באתר GBIF (באנגלית) נענע חריפה, באתר The Plant List (באנגלית) נענע חריפה, באתר IPNI (באנגלית) נענע חריפה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
רק שתבואי

"רק שתבואי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית קרן פלס. השיר יצא לאור ב-29 בספטמבר 2013, כסינגל חמישי מתוך האלבום איך שהשמש תזרח (2013), על ידי חברת התקליטים הישראלית הד ארצי. במקור השיר נכתב לבנה של פלס, אורי, כאשר בתחילת ההיריון הרופא אמר לה שהיא מצפה לבת. לאחר כתיבת השיר היא התבשרה שהעובר הוא בן והשיר הוקדש לביתה. את השיר שרה פלס בסיבוב ההופעות של "איך שהשמש תזרח". את השיר היא שרה לראשונה בהופעה שלה בהבימה, במהלכה חשפה את הריונה וסיפרה על השיר. בהמשך סיבוב ההופעות היא שרה את השיר וסיפרה על כתיבתו ועל הקדשתו לביתה. טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה פלס לערוץ היוטיוב שלה ב-29 בספטמבר 2013, את האודיו הרשמי של השיר. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל. ב-15 באוקטובר 2013, הוציאה פלס לשיר את הווידאו קליפ, כשבועיים לאחר יציאת הסינגל. הקליפ עצמו צולם במהלך הופעתה של פלס בהבימה. סרטון השיר "רק שתבואי" באתר יוטיוב מילות השיר "רק שתבואי" באתר שירונט קרן פלס בסינגל חדש - "רק שתבואי" אסף נבו, ‏קרן פלס ציפתה לבת: "רק שתבואי", באתר ‏מאקו‏, 2 ביולי 2013 שי ארזואן, באמצע ההופעה קרן פלס הודיעה: אני בהריון, באתר ynet, 16 באוגוסט 2013 קרן פלס - הערוץ הרשמי (2013-03-03), קרן פלס -רק כשתבואי, נבדק ב-2020-03-03 רק שתבואי: צפו בקרן פלס בהופעה, באתר ynet, 15 באוקטובר 2013
טום מקארתי

תומאס (טום) מקארתי (באנגלית: Tom McCarthy, נולד ב-7 ביוני 1966) הוא שחקן, תסריטאי ובמאי קולנוע אמריקאי. זוכה פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר על סרטו "ספוטלייט". מקארתי גדל בניו ג'רזי. למד בבוסטון קולג' ובבית הספר לדרמה של אוניברסיטת ייל. כשחקן הופיע בין השאר בסרטי הקולנוע "פגוש את ההורים", "גיבורי הדגל", "ממותה", "המופלא החדש", "שנת הכלב", "משחק כפול", "מבט מגן עדן", "2012", "משחק הוגן" ו"פגוש את הפוקרס הקטנים". כמו כן הופיע בתפקידי מפתח בסדרות הטלוויזיה "בוסטון פאבליק" ובעונה החמישית של "הסמויה". בנוסף ערך הופעות אורח בסדרות רבות אחרות. ב-2003 יצא סרטו הראשון כבמאי, "אנשי התחנה", עבורו כתב גם את התסריט. הסרט זכה בקטגוריית בחירת הקהל לדרמה הטובה ביותר בפסטיבל סאנדנס. מקארתי זכה בפרס באפט"א לקולנוע עבור התסריט המקורי הטוב ביותר, בפרס אינדפנדנט ספיריט לתסריט ראשון, ובפרס ג'ון קסאווטס לסרט שתקציבו קטן מחצי מיליון דולר. ב-2007 כתב וביים את הסרט "האורח", וזכה על כך בפרס סטלייט לתסריט המקורי הטוב ביותר ובפרס אינדפנדנט ספיריט לבמאי הטוב ביותר. ב-2009 היה שותף לכתיבת התסריט לסרט ההנפשה "למעלה". ב-2011 ביים וכתב את דרמת הספורט "ווין ווין". ב-2014 כתב את התסריט לסרט "יד בשווי מיליון דולר" שביים קרייג גילספי. כתב וביים את הסרט "הסנדלר" שיצא ב-2014. מקארתי כתב וביים את הסרט "ספוטלייט" שיצא ב-2015 וזכה בפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר ובפרס אינדפנדנט ספיריט. עבור כתיבת התסריט זכה מקארתי יחד עם שותפו ג'וש סינגר בפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר, בפרס באפט"א, בפרס סטלייט, בפרס אינדפנדנט ספיריט ובפרס גילדת התסריטאים לתסריט המקורי הטוב ביותר. כמו כן זכה בפרס סטלייט ובפרס אינדפנדנט ספיריט לבמאי הטוב ביותר. הוא המפיק והבמאי של סדרת הטלוויזיה "13 סיבות" ושל סדרת הטלוויזיה "אלסקה דיילי". בשנת 2020 עלה סרטו "טימי פיילייר: טעויות קורות", אותו כתב וביים ועלה בבכורה ב-7 בפברואר 2020 בשירות דיסני+. ב-2021 יצא סרטו "מים שקטים", דרמת פשע בכיכובם של מאט דיימון ואביגייל ברסלין. מדיה וקבצים בנושא טום מקארתי בוויקישיתוף טום מקארתי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טום מקארתי, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי טום מקארתי, באתר AllMovie (באנגלית) טום מקארתי, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) טום מקארתי, באתר Box Office Mojo (באנגלית) טום מקארתי, באתר Metacritic (באנגלית) טום מקארתי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) טום מקארתי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
תרבות סאמרא

תרבות סאמרא היא תרבות ארכאולוגית מהתקופה הנאוליתית שהתפתחה בצפון מסופוטמיה ומתוארכת לבין השנים 5500-4800 לפנה"ס לערך. התקופה התקיימה בחלק מהזמן במקביל לתרבות חסונה (Hassuna) ותחילת תרבות עובייד. תרבות סאמרא, הייתה הרחבה של תרבות חסונה והמשיכה אותה, ולעיתים חוקרים מתייחסים לתרביות אלה יחד, כאל תרבות חסונה-סמארא. התרבות הזאת זוהתה לראשונה בחפירות הארכאולוגיות שקיים הארכאולוג היהודי-גרמני ארנסט הרצפלד בסאמרא שבעיראק של ימנו, בשנים 1914-1911. האתר נתן לתרבות את שמה. תרבות זאת נמצאה באתרים נוספים כמו תל שמשרה (Tell Shemshara) השוכן ליד נהר הזב הקטן במחוז סולימאניה, תל א-סוואן (Tell es-Sawwan) במחוז סלאח א-דין, צ'וגה מאמי וירים-טפה (Yarim Tepe). בתל א-סוואן נמצאו עדויות למערכת השקיה כולל גידולי פשתן. ממצאים אלה מעידים על מערכת תרבותית מפותחת, משגשגת ומאורגנת. התרבות ידועה בעיקר כבעלת כלי קרמיקה איכותיים עשויים ביד ומעוטרים בבעלי חיים מסוגננים, כולל ציפורים ועיטורים גאומטריים על רקע כהה. זוהי התרבות העתיקה ביותר של כלי קרמיקה צבועים בצפון מסופוטמיה. סגנון זה נעשה נפוץ במקומות נוספים ויצר סגנון יחסי אחיד של קרמיקה במזרח הקרוב העתיק. תרבות זאת הקדימה ובישרה את בואה של תרבות עובייד. תרבות חסונה תקופת עובייד מסופוטמיה מדיה וקבצים בנושא תרבות סאמרא בוויקישיתוף Samarran Irrigation Agriculture at Choga Mami in Iraq מאמרו של Hans Helbaek באתר JSTOR צילום כלי מתרבות סאמרא תמונה של קנקן מתרבות סאמרא במוזיאון סולימאניה צלחת מתרבות סאמרא פרופ' Thorkild Jacobsen, הדת המסופוטמית, אנציקלופדיה בריטניקה ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יונת סמואה

יונת סמואה או יוֹנָה שִׁנָּנִית (שם מדעי Didunculus strigirostris) היא מין של יונה גדולה הנמצאת בסכנת הכחדה חמורה. אנדמית לאיי סמואה שבדרום האוקיינוס השקט, וקרובת משפחתם של הדודו ושל הסוליטר רודריג שנכחדו. היא המין היחיד שנותר בתוך הסוג Didunculus. את שמה קיבלה בגלל גודל המקור שלה וצורתו דמוית השן. היונה נמצאת בסכנת הכחדה חמורה עקב אובדן בתי גידול, ציד, סופות ציקלונים ובית גידול קטן. הקליידוגרמה שיצרה בת' שפירו, פרופסור לאבולוציה ואקולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז,, בשיתוף פעולה עם עמיתים למחקר בשנת 2002, מצביעה על קשרי המשפחה הקרובים של יונת סמואה בתוך משפחת היוניים. קליידוגרמה דומה התפרסמה בשנת 2007. בקליידוגרמה זו התחלפו המיקומים בין יונת הכתר ויונת סמואה ונוספו בבסיסה יונת הפסיון (Otidiphaps nobilis) ויונת-קרקע דקת-מקור (Trugon terrestris). מדיה וקבצים בנושא יונת סמואה בוויקישיתוף יונת סמואה, באתר ITIS (באנגלית) יונת סמואה, באתר NCBI (באנגלית) יונת סמואה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) יונת סמואה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) יונת סמואה, באתר GBIF (באנגלית) יונת סמואה באתר הרשימה האדומה של IUCN יונה שיננית במילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית קליידוגרמה של יונת כתר, על פי שפירו 2002 The Dodo and the Solitaire: A Natural History, Jolyon C. Parish, Indianan university press, 2013, עמ' 340 Mitochondrial and Nuclear DNA Sequences Support a Cretaceous Origin of Columbiformes and a Dispersal-Driven Radiation in the Paleogene ‏ באתר עיתון אוקספורד
ברקודה (טורפדו)

הברקודה (בגרמנית: Barracuda, על שם הדג האימתני), הוא טורפדו גרמני הנעזר בטכנולוגיית הסופרקביטציה (Supercavitation) כדי לנוע במהירויות חסרות תקדים לקליע תת-מימי - לטענת המפתחים מעל 400 קילומטר לשעה. הוא הוצג לראשונה ב-2005 בכנס IMDEX שבסינגפור על ידי החברה הגרמנית Diehl BTG Defence לאחר שעבר סדרה של ניסיונות מוצלחים. לטענת המפתחים, הברקודה לא רק מעט מהיר יותר מקודמו הרוסי ה-Shkval, אלא גם בעל יכולת תמרון גבוהה יותר ודיוק רב יותר. מהמידע המועט שנחשף, עולה כי מנוע הטורפדו הוא מסוג מנוע דלק מוצק, והטורפדו מצויד במערכת ניווט אינרציאלית וביחידת ביות. במהלך התנועה התת-מימית הברקודה מייצר סביבו מעטפת של בועות אוויר (המכונה Cavitation bubble), אשר מורידה באופן משמעותי את גרר המים, ובעזרת המנוע הרקטי רב העוצמה שלו הוא מסוגל לשייט במהירות העולה על 400km/h. מאפיין אחד המבדיל את הטורפדו מאחרים הוא מערכת הניהוג המשוכללת שלו, המצוידת בגירוסקופים מסוג סיב אופטי ובמערכת ביות אוטומטית. על פי המפתחים, במהלך ניסויים הברקודה הדגים "תנועה יציבה גם בקו ישר וגם במהלך מסלול עקום". German torpedo missile Barracuda
נבחרת אוסטריה בכדורגל עד גיל 21

נבחרת אוסטריה בכדורגל עד גיל 21 היא נבחרת הכדורגל הצעירה של אוסטריה, המייצגת אותה בתחרויות בינלאומיות לנבחרות צעירות, ומנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל האוסטרית. הנבחרת האוסטרית עד גיל 21 העפילה לאליפות אירופה לנבחרות צעירות שהתקיימה באיטליה ובסן מרינו בשנת 2019. מדיה וקבצים בנושא נבחרת אוסטריה בכדורגל עד גיל 21 בוויקישיתוף
איך שהשמש תזרח (סיבוב הופעות)

איך שהשמש תזרח הוא שמו של סיבוב הופעות של הזמרת-יוצרת קרן פלס. סיבוב ההופעות נתמך על האלבום הרביעי של פלס, איך שהשמש תזרח וכן על אלבומיה הקודמים ושירים שכתבה לאחרים (מירי מסיקה, הראל סקעת ועוד). סיבוב ההופעות החל בהופעה ב-16 באוגוסט בהבימה והמשיך כשנתיים, במהלכן עבר בכל רחבי הארץ. הסיבוב היה אמור להסתיים ב-17 בספטמבר 2015 אך עקב הביקוש הרב נוספו עוד שלוש הופעות אחרונות ולבסוף הוא הסתיים ב-3 בנובמבר. אם אלה החיים לייק וואנקה שיר לאסף כל הציפורים שיר אהבה פירטי איתי לשם ואת רק שתבואי מי היה מאמין רצה הביתה אורח בעולם פיז'ו 92 רק אלוהים ישפוט אותי (החל מיציאת הסינגל) נובמבר הדרן גם אני מבול איך שהשמש תזרח אודי שמחון-גיטרה קרן טפרברג-תופים אבנר קלמר-כינור/פסנתר מיכאל פרוסט-בס (החל מ-2015 רק חלק מההופעות) סלעית להב-חליל/פסנתר (מ-2015) אסף רוט-כלי הקשה (חלק ממהופעות) קרן פלס-פסנתר במהלך הופעת הבכורה סיפרה פלס כי היא בהיריון. היא המשיכה להופיע בזמן ההיריון עד שהגיעה לחודש תשיעי. היא חזרה להופיע זמן קצר יחסית לאחר הלידה ומאז המשיכה להופיע. פלס אירחה זמרים רבים במהלך ההופעות ביניהם: דני סנדרסון - התארח פעמיים באמפי שוני. שרו ביחד שירים שכתב ושר סנדרסון וכן שירים של קרן. מתי כספי - התארח ב-26 ביולי 2014 בעומר וכן ב-22 באוגוסט ביחד עם נורית גלרון. נורית גלרון - התארחה ב-22 באוגוסט 2014 ביחד עם מתי כספי. עומר אדם - התארח במופע בהבימה בשנת 2015. שרו ביחד את השיר של עומר אדם "תל אביב" וכן את השירים "פיז'ו 92" ו"ואת" שכתבה והלחינה פלס. מירי מסיקה - התארחה באמפי שוני. במהלך ההופעה הן שרו שירים של קרן, שירים של מירי וכן שירים שקרן כתבה למירי. בנוסף, קרן שרה לבד באותו המופע את השיר "אף אחת" של מסיקה. בין הביקורות שנכתבו על המופע: בהריון או לא, פלס נראית נהדר, מצוין, נפלא. מלאת עזוז והתלהבות לתת בראש, במבערי קול פתוחים עד הקצה, והיא עושה זאת עם ההרכב המחומש שלה אפילו יותר מבתקופת לואי להב בחייה — אתר הבמה, ביקורת מאת עמוס אורן לפעמים העיניים אומרות הכל. והעיניים של קרן פלס נצצו היום על הבמה בתיאטרון "הבימה", במופע ההשקה של האלבום והמופע החדש "איך שהשמש תזרח". העיניים האלה קרנו מאושר ואמרו "חזרתי, ובגדול". החיוך הרחב שהתפשט לה על הפנים מאוזן לאוזן בא בעקבותיהם. אין הרבה מראות יפים יותר בעולם מאמן שמצא את דרכו מחדש וכעת הוא מלבלב, עוד רגע פורח, נושא עמו פירות טריים וטעימים אין הרבה מראות יפים יותר בעולם מאישה מאושרת, שלמה עם עצמה, שמצאה את אושרה בחיים, עומדת שם, יפה, סקסית, מתפקעת מכריזמה, שופכת את הקהל מצחוק ושרה לו את חייה. גם מי שמתקשה להתרגש מקרן פלס התרגשות אמיתית, לא יכול שלא להעריך את הרגע הזה, שבו הכל מתחבר לה. הנגנים, השירים, העיבודים, הביצועים, הבדיחות. השמש שוב זורחת, קרן פלס שוב איתנו. כמה כיף לכתוב את זה — מאקו, ביקורת מאת אסף נבו פלייליסט מתוך מופע הבכורה (16.8.13), רשימת השמעה, באתר יוטיוב רק אלוהים ישפוט אותי (17.9.15), צילום: שי קרן, סרטון באתר יוטיוב קרן פלס מארחת את מירי מסיקה 22.5.2015, סרטון באתר יוטיוב מפתיע: איך נשמע שיתוף פעולה בין עומר אדם לקרן פלס? אסף נבו, ‏השמש זורחת: קרן פלס חזרה בגדול, באתר ‏מאקו‏, 16 באוגוסט 2013 עדי ששון, ‏מזרח ומערב: קרן פלס ועומר אדם על במה אחת, באתר ‏מאקו‏, 29 במרץ 2015 עמוס אורן, אלבום והופעה: קרן פלס
רבקה מגן

רבקה מגן (31 במאי 1934 - 21 בפברואר 2018) הייתה סופרת ילדים ונוער, מורה ומפקחת חינוכית ישראלית. רבקה מגן נולדה בתל אביב, עברה עם משפחתה לחיפה, שם התחנכה וסיימה את לימודיה במכללת גורדון. כבר בילדותה החלה לכתוב סיפורים. בעלת תואר ראשון במקרא, לשון וספרות עברית מטעם אוניברסיטת חיפה. הקריירה הספרותית של מגן התחילה בכך שנתפרסמה מודעה בעיתון הקוראת לכל מי שיש לו יצירה בנושא "הים" לשלוח אותה לתחרות ספרותית נושאת פרסים. היא שלחה בעילום שם את יצירתה "איש המעלות", וזכתה במקום הראשון בפרס ע"ש שבי מאור. עסקה בהוראה בבתי ספר יסודיים ועל-יסודיים. לימדה בבית הספר הריאלי ובבית הספר ליאו בק בחיפה. ב-1971 הצטרפה למערכת "הארץ שלנו" כעורכת המדור "רן הספרן" וככתבת בכירה. ספרה "הצמיד של אופירה" מבוסס על זיכרון ילדות שקרה לה. בשנת 1974 נתמנתה למפקחת חינוכית במחוז הדרום של משרד החינוך והתרבות, ועברה להתגורר בעומר. מ-1993 התגוררה בחיפה. בהמשך עברה לתל אביב. מגן נפטרה ב-21 בפברואר 2018. הותירה אחריה בעל, שתי בנות, שישה נכדים ונינים. בשנת 1971 זכתה בפרס שב"י מאור בשנת 1980 בפרס יעקב אשמן לסיפור קצר בשנת 1997 זכתה בפרס זאב לספרות ילדים ונוער זכתה פרס הצילינדר הנודד מטעם אמנות לעם. ספרה "הכדור הוא ה…גול!" נבחר כספר האהוב ביותר ב"מצעד הספרים" 2004. לוחמים מספרים, שנת 1974 ראשונים מספרים, שנת 1977 הצמיד של אופירה שנת 1981 פרס אשמן הומחז בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער וזכה בפרס הבמה להצגות ילדים ונוער כהצגה הטובה של השנה. הסיפור "התפקיד הראשי" מתוך הספר "הצמיד של אופירה" הומחז והועלה בשנת 2013 כהצגה בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער. שלום לאבא שנת 1983 חרב חדה, שנת 1990 ציפור במלכודת, שנת 1995 האם אגלה למור 1997, זכה בפרס זאב לספרות ילדים ונוער אמא אל תבואי בהוצאת כתר 2000 הכדור הוא ה...גול! בהוצאת כתר 2003 מקום ראשון במצעד הספרים זכה בתואר "ספר זהב" מטעם התאחדות הוצאות הספרים בישראל. מעשה בצב, כלב ושני ילדים בהוצאת קוראים 2005 לרקוד עם עדן בהוצאת כתר 2007 הומחז והועלה בשנים 2012 ו-2013 כהצגה בתיאטרון אורנה פורת. הכדור הוא ה...גול חוזר בגדול בהוצאת כתר 2013 אתר הבית של רבקה מגן רבקה מגן, במיזם "סופרים קוראים" של המרכז לספריות וספרות בישראל ספרה הכדור הוא ה-גול באתר מט"ח רבקה מגן, באתר המכון לתרגום ספרות עברית (באנגלית) רבקה מגן, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" רבקה מגן, ב"לקסיקון הסופרים העברים בהווה" הספרים של רבקה מגן, באתר "סימניה" רבקה מגן מקריאה קטע מהסיפור "הצמיד של אופירה", רבקה מגן (1934-2018), דף שער בספרייה הלאומית רבקה מגן, בלקסיקון הספרות העברית החדשה ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.