laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'ש"ל

המונח "ש"ל" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו ש"ל (פירושונים). ה'ש"ל (5,330) ובקיצור ש"ל – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 1569 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 1570. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 4 שעות ו-1027 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 10 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 10 (סימנה ילאז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,501 לחורבן הבית, ושנת 1,881 לשטרות. כ"ג בתמוז - רבי משה קורדובירו, מחשובי מקובלי צפת במאה ה-16, מחבר ספרי קבלה ורבו של האר"י להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ש"ל
ה'שכ"ט

ה'שכ"ט (5,329) ובקיצור שכ"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1568 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1569. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 20 שעות ו-151 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 9 (סימנה טלזא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,500 לחורבן הבית, ושנת 1,880 לשטרות. גירוש יהודי מדינת האפיפיור: בצו האפיפיור פיוס החמישי גורשו היהודים משטחי מדינת האפיפיור (למעט מרומא ומאנקונה), וכן משטחים נוספים באיטליה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'שכ"ט
ה'שכ"ח

ה'שכ"ח (5,328) ובקיצור שכ"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1567 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1568. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 22 שעות ו-642 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 8 (סימנה חיהז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,499 לחורבן הבית, ושנת 1,879 לשטרות. כ"ה באדר ב' - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'שכ"ח
ה'שכ"ז

ה'שכ"ז (5,327) ובקיצור שכ"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1566 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 1567. המולד של תשרי חל ביום השבת, 13 שעות ו-846 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 7 (סימנה זידא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,498 לחורבן הבית, ושנת 1,878 לשטרות. רבי שלמה עדני, תלמיד רבי בצלאל אשכנזי, ומחבר פירוש "מלאכת שלמה" על המשנה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'שכ"ז
ה'שכ"ו

המונח "שכ"ו" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו שכ"ו (פירושונים). ה'שכ"ו (5,326) ובקיצור שכ"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 באוגוסט 1565 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1566. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 16 שעות ו-257 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 6 (סימנה ולגז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,497 לחורבן הבית, ושנת 1,877 לשטרות. רבי שבתי שפטל בן עקיבא הלוי הורוביץ - רב, רופא ומקובל מחכמי פראג בראשית המאה ה-17. מחבר הספר הקבלי "שפע טל" (נפטר ה'שע"ט). להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'שכ"ו
ה'שכ"ה

המונח "שכ"ה" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו שכ"ה (פירושונים). ה'שכ"ה (5,325) ובקיצור שכ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1564 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1565. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 7 שעות ו-461 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 5 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 5 (סימנה הלבא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,496 לחורבן הבית, ושנת 1,876 לשטרות. י"ח בכסלו - ראשית הדפסת ספר שולחן ערוך, חלק אורח חיים בוונציה (בחיי המחבר) י' בשבט – רבי מאיר קצנלנבוגן (מהר"ם פדובה), רב הקהילה האשכנזית וראש הישיבה בפדובה, ומגדולי הפוסקים בדורו. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'שכ"ה
ה'שכ"ד

ה'שכ"ד (5,324) ובקיצור שכ"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1563 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1564. המולד של תשרי חל ביום שישי, 22 שעות ו-665 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 4 (סימנה דיזז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,495 לחורבן הבית, ושנת 1,875 לשטרות. הקמת מוסד הצנזורה על הדפוס העברי. נוסדה החברה קדישא של קהילת פראג. כ"ג באייר – רבי אליהו לואנץ, רב ומקובל אשכנזי, רבן של מספר קהילות בגרמניה, ולבסוף אב"ד קהילת וורמייזא. (נפטר בה'שצ"ו) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'שכ"ד
יורו 1968

אליפות אירופה בכדורגל 1968, הידועה גם בשם יורו 1968 היא אליפות אירופה בכדורגל השלישית שמארגנת אופ"א. הטורניר נערך באיטליה בין ה-5 ביוני ל-10 ביוני 1968. הטורניר זכה לראשונה לשם אליפות אירופה, לאחר שבשתי המהדורות הראשונות הוא נקרא גביע אירופה לאומות. טורניר הגמר כלל אז ארבע נבחרות בלבד, שעלו מטורניר המוקדמות, ולכן שוחקו רק משחקי חצי הגמר, המשחק על המקום השלישי ומשחק הגמר. באותו הזמן ההכרזה על המדינה המארחת התקיימה רק בשלהי טורניר המוקדמות, הנבחרת המארחת לא העפילה אוטומטית לטורניר הגמר. למרות זאת, הצליחה איטליה להעפיל מהמוקדמות וליטול חלק בטורניר הביתי. בפעם היחידה בהיסטוריה של הטורניר, הושגה בו הכרעה באמצעות הטלת מטבע. היה זה במפגש חצי הגמר בין איטליה לברית המועצות, שהסתיים בשוויון 0-0 לאחר הארכה. בטורניר זה גם שוחק משחק הגמר פעמיים, בפעם היחידה בהיסטוריה של הטורניר. איטליה ויוגוסלביה לא הצליחו להשיג הכרעה במשחק הגמר שהסתיים בשוויון 1-1, ומשחק חוזר נקבע ליומיים לאחר מכן, ובו איטליה גברה על יוגוסלביה 2-0 משערים של לואיג'י ריבה ופייטרו אנסטסי, וזכתה בתואר לראשונה בתולדותיה. ערך מורחב – מוקדמות יורו 1968 טורניר מוקדמות יורו 1968 החל בשנת 1966. שיטת המוקדמות הוחלפה טרם הטורניר, ולראשונה נכלל בו שלב בתים. 31 הנבחרות החברות באופ"א חולקו לשמונה בתים בני ארבע נבחרות כל אחד (בית אחד כלל שלוש נבחרות בלבד), כך הנבחרות שסיימו בראש הבית הוגרלו לשלב רבע גמר במתכונת בית-חוץ. שלב זה שוחק כחודש לפני פתיחת טורניר הגמר, וארבע הנבחרות המנצחות העפילו לטורניר באיטליה. בטורניר המוקדמות ניצחה איטליה המארחת את בולגריה, לאחר שהפכה הפסד 3-2 במשחק הראשון עם ניצחון 2-0 בגומלין, והצליחה להעפיל לטורניר אותו אירחה. ספרד, האלופה המכהנת מיורו 1964, הודחה ברבע הגמר על ידי אנגליה ולא העפילה לטורניר הגמר. עבור נבחרות איטליה ואנגליה הייתה זו ההעפלה הראשונה בתולדותיהן לאליפות אירופה, ואליהן הצטרפו ברית המועצות ויוגוסלביה. 1 במודגש: זכתה בטורניר, בנטוי: מארחת הטורניר חמשת משחקי הטורניר נפרשו על פני שלושה אצטדיונים בשלוש ערים שונות. האצטדיון שנבחר לארח את גמר הטורניר היה סטאדיו אולימפיקו ברומא. תכולת האצטדיונים נכונה לזמן הטורניר. משחק חוזר 2 שערים יוגוסלביה דראגן ג'יאיץ' מדיה וקבצים בנושא יורו 1968 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יורו 1968 (באנגלית) יורו 1968 באתר הרשמי של אופ"א איטליה 1968, באתר וואלה, 3 ביוני 2004
ה'שכ"ג

ה'שכ"ג (5,323) ובקיצור שכ"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 1562 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1563. המולד של תשרי חל ביום ראשון, שעה אחת ו-76 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 3 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 3 (סימנה גיוא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,494 לחורבן הבית, ושנת 1,874 לשטרות. כ"ט בתשרי – רבי אליעזר מזיא, אב"ד ומרא דאתרא בפרידברג (אנ'), אביו של רבי יצחק מזיא בעל שו"ת 'יפה נוף', נרצח על קידוש השם. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'שכ"ג
ה'שכ"ב

ה'שכ"ב (5,322) ובקיצור שכ"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1561 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 1562. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 16 שעות ו-280 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 2 (סימנה בלהז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,493 לחורבן הבית, ושנת 1,873 לשטרות. רבי שלמה זלמן רונקיל (השני) - רב ולמדן מחכמי קראקא בדורו של הרמ"א. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'שכ"ב
ה'שכ"א

ה'שכ"א (5,321) ובקיצור שכ"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1560 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1561. המולד של תשרי חל ביום שישי, 7 שעות ו-484 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 1 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-191, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,492 לחורבן הבית, ושנת 1,872 לשטרות. לפי דברי רוב הראשונים שנה זו היא שנת היובל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי ט' בניסן - 26 במרץ 1561 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ראו למשל בעל המאור עבודה זרה ט: ה'שכ"א
ה'ש"ך

ה'ש"ך או ה'ש"כ (5,320) ובקיצור ש"ך או ש"כ – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1559 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1560. המולד של תשרי חל ביום השבת, 9 שעות ו-975 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשה. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 19 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 28 (סימנה כחיבז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,491 לחורבן הבית, ושנת 1,871 לשטרות. ביום ג סיון בשנה זו, כתב רבי משה איסרליש בפירושו 'דרכי משה' (אבן העזר, סי' קכ"ו, ס"ק ו') את נוסח הכתובה האשכנזית. רב ידידיה שלמה רפאל נורצי זצ"ל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'ש"ך
ה'שי"ט

ה'שי"ט (5,319) ובקיצור שי"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1558 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1559. המולד של תשרי חל ביום שלישי, שעה אחת ו-99 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 27 (סימנה כזיאא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,490 לחורבן הבית, ושנת 1,870 לשטרות. שרפת התלמוד בקרימונה: בהוראת האפיפיור פאולוס הרביעי הוחל בקרימונה הצו לשרפת התלמוד משנת ה'שי"ג, ונשרפו בה כ-12,000 ספרים עבריים. בהוראת פרדיננד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, מגורשים יהודי פראג וממלכת בוהמיה הדפסתו הראשונה של פירוש "מחיר יין" על מגילת אסתר מאתר הרמ"א, בקרימונה. חשוון – הדפסתו הראשונה של הספר שבילי אמונה מאת רבי מאיר אבן אלדבי, בריווא די טרינטו רבי יום-טוב צהלון (מהריט"ץ), פוסק הלכה ושד"ר, מחכמי צפת. (נפטר בה'שע"ט) א' בכסלו – רבי שלום שכנא מלובלין, ראש ישיבה בלובלין, תלמידו של רבי יעקב פולק וממפתחי שיטת הפלפול. גדול חכמי פולין בדורו, ורבם של הרמ"א ורבי חיים בן בצלאל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'שי"ט
ה'שי"ח

ה'שי"ח (5,318) ובקיצור שי"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 באוגוסט 1557 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1558. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 3 שעות ו-590 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 17 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 26 (סימנה כולזז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,489 לחורבן הבית, ושנת 1,869 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'שי"ח
ה'שי"ז

ה'שי"ז (5,317) ובקיצור שי"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1556 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 באוגוסט 1557. המולד של תשרי חל ביום שישי, 18 שעות ו-794 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 16 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 25 (סימנה כהלוא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,488 לחורבן הבית, ושנת 1,868 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'שי"ז
ה'שט"ז

ה'שט"ז (5,316) ובקיצור שט"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1555 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1556. המולד של תשרי חל ביום שני, 9 שעות ו-998 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 15 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 24 (סימנה כדידז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,487 לחורבן הבית, ושנת 1,867 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'שט"ז
אדגר אתלינג

אדגר אתלינג (באנגלו סקסונית: Edgar Ætheling;‏ 1052–1126) היה המלך הבלתי-מוכתר של אנגליה בשנת 1066. אדגר נולד בהונגריה, בשנת 1052 לאדוארד אתלינג (אדוארד הגולה)(אנ'), בנו הגולה של אדמונד השני, מלך אנגליה (משמעות השם האנגלו-סקסוני אתלינג היא "בן-מלך"), ולאגתה(אנ'), שמוצאה איננו ברור. סבו של אדגר, המלך אדמונד השני, מת ב-1016 ובנו אדוארד, שטרם מלאה לו שנה, הוגלה באותה שנה על ידי המלך קאנוט הגדול, שהשתלט על אנגליה. קאנוט, שהעדיף שלא להיות מעורב בפועל בהרג אדוארד, תכנן לשלוח אותו לרוסיה, שם יהרגוהו הדוכסים הויקינגים של נובגורוד. במקום זאת, הועבר אדוארד להונגריה, לחסותו של המלך סטפן הראשון. מנישואיו של אדוארד לבתו של סטפן נולד אדגר, וכן אחיותיו מרגרט(אנ') וכריסטינה(אנ'). אדוארד שהה בהונגריה שנים רבות, עד שב-1054 נודע למלך אדוארד המודה על היותו בחיים, והוא הזמינו לשוב לאנגליה. אדוארד שב לאנגליה עם משפחתו ב-1057, אך מת ימים ספורים לאחר מכן. דודו, המלך גידל במקומו את ילדי אחיינו, והכריז על אדגר הצעיר כיורשו. עם זאת, אדגר היה בן 14 בלבד עם מותו של אדוארד ב-1066, והויטנגמוט בחר בהרולד גודווינסון להיות למלך כדי שיוכל להדוף את פלישות הנורמנים. לאחר קרב הייסטינגס, שבו נהרג הרולד השני, נבחר אדגר אתלינג בידי הוויטנגמוט להיות למלך אנגליה, אך מעולם לא הוכתר באופן רשמי. הוא שם את מבטחו באדווין רוזן מרסיה(אנ') ובמורקאר רוזן נורת'מבריה(אנ') שיסייעו לו להישאר בשלטון, אך מספר שבועות לאחר מכן נכנע לויליאם דוכס נורמנדיה, שהשתלט על אנגליה. ויליאם התייחס לאדגר בכבוד, וביודעו על היתרון הפוליטי שבכך שמר עליו תחת פיקוח ולבסוף לקח אותו לנורמנדיה. עם זאת, הצטרף אדגר ב-1068 למרד שהנהיגו אדווין ומורקאר נגד ויליאם, וכשזה כשל, נמלט תחת חסותו של מלקולם השלישי מלך סקוטלנד. שנה לאחר מכן נשא מלקולם לאישה את מרגרט, אחותו של אדגר, והסכים לתמוך בטענתו לכתר האנגלי. אדגר כרת ברית עם סוויין אסטרידסון מלך דנמרק, שהיה אחיינו של קאנוט הגדול, ורצה את הכתר האנגלי לעצמו. כוחותיהם פלשו לאנגליה ב-1069 וכבשו את יורק, אך ויליאם שילם לדנים תמורת עזיבתם, ואדגר ברח לסקוטלנד בשנית. ב-1072 כרת ויליאם עם המלך מלקולם ברית, שאחד מתנאיה היה הגלייתו של אדגר. שנתיים לאחר מכן כרת אדגר ברית עם ויליאם, אך מעולם לא ויתר לחלוטין על שאיפותיו להשיב לעצמו את הכתר האנגלי. ב-1091 תמך אדגר ברובר השני, דוכס נורמנדיה במלחמתו נגד ויליאם השני, ונמלט לסקוטלנד פעם נוספת. בנוסף, תמך באחיינו אדגר במאבקו על הכתר הסקוטי כנגד דונלד השלישי. ב-1098 היגר אדגר לקונסטנטינופול, שם הצטרף למשמר הוואריאנגים (אנ') של האימפריה הביזנטית. מדיה וקבצים בנושא אדגר אתלינג בוויקישיתוף אדגר אתלינג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא אנגליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ה'שט"ו

ה'שט"ו (5,315) ובקיצור שט"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1554 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1555. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 12 שעות ו-409 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכז. היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 23 (סימנה כגיגא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,486 לחורבן הבית, ושנת 1,866 לשטרות. עלילת דם נגד יהודי רומא, ביוזמת המשומד חננאל דה פוליניו. העלילה בוטלה לאחר שבחקירת האפיפיור מרקלוס השני נמצא הרוצח. כ"ג בתמוז – האפיפיור פאולוס הרביעי הקים את הגטו הראשון ברומא הרב שמואל אליעזר הלוי איידלס, הידוע בראשי התיבות של שמו, מהרש"א, מגדולי האחרונים י"א בתשרי – הרב יוסף צרפתי, חתנו של המהרשד"ם להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'שט"ו
ה'שי"ד

ה'שי"ד (5,314) ובקיצור שי"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1553 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 1554. המולד של תשרי חל ביום שישי, 3 שעות ו-613 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחא. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 22 (סימנה כבלבז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,485 לחורבן הבית, ושנת 1,865 לשטרות. א' בתשרי – שרפת התלמוד ברומא: בהוראת האפיפיור יוליוס השלישי נשרפו בכיכר קמפו די פיורי ברומא ספרי תלמוד בבלי וירושלמי וספרים עבריים נוספים שהוחרמו מבתי היהודים. בהמשך השנה אירוע שרפות דומות בשאר ערי איטליה. כ"א בתמוז – התכנסות רבני איטליה בפרארה בעקבות שרפת התלמוד. נחקקו תקנות שונות שמטרתן לצמצם את האנטישמיות, כמו הגבלות על הלבוש היהודי. תקנה חשובה בכינוס זה היא חיובו של כל ספר עברי שנדפס לקבל הסכמה משלושה רבנים, במטרה ליצור צנזורה עצמית שתמנע שרפות ספרים נוספות. רבי יוסף קארו השלים את המהדורה השנייה של ספרו "בית יוסף". רבי יוסף מרוסהיים (יוסלמן), שתדלן בחצרות מלכי גרמניה, רב ומקובל מיהדות אלזס. רבי שלמה אבן וירגה, היסטוריון יהודי ספרדי ממגורשי ספרד, מחבר "שבט יהודה". להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'שי"ד
ה'שי"ג

ה'שי"ג (5,313) ובקיצור שי"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1552 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1553. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 18 שעות ו-817 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 21 (סימנה כאלאא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,484 לחורבן הבית, ושנת 1,864 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'שי"ג
ה'שי"ב

ה'שי"ב (5,312) ובקיצור שי"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1551 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1552. המולד של תשרי חל ביום שני, 21 שעות ו-228 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכז. היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 11 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 20 (סימנה כיוז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,483 לחורבן הבית, ושנת 1,863 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'שי"ב