laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'תרמ"ב

ה'תרמ"ב (5,642) ובקיצור תרמ"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 1881, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1882. המולד של תשרי חל ביום שישי, 18 שעות ו-494 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-297. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 14 (סימנה ידלוז) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,813 לחורבן הבית, ושנת 2,193 לשטרות. בשנה זו החלה העלייה הראשונה. עליית אעלה בתמר של יהדות תימן (אשר התחילה למעשה כבר בשנת ה'תרמ"א). כ' בטבת - כינוס קונגרס פוקשאן בעיר הרומנית פוקשאן. זה היה הקונגרס הציוני הראשון, ובשמו הרשמי: "קונגרס אגודות יישוב א"י על ידי עבודת-אדמה". א' בשבט - בחרקוב הקימו קבוצת צעירים יהודים משכילים את תנועת ביל"ו ("בית יעקב לכו ונלכה"), בעקבות הפרעות שנה קודם לכן. ט"ו באייר - הקיסר אלכסנדר השלישי חוקק את חוקי מאי שהגבילו את מקומות המגורים של היהודים, אסרו עליהם עבודה בימי א' וימי חג נוצריים. ט"ו באב - נוסדה ראשון לציון, מושבת העלייה הראשונה בארץ ישראל. י"ט בתמוז - חברי ביל"ו הגיעו לראשונה לארץ ישראל. ח' באב - אדמת ג'אוני (ראש פינה) נרכשה על ידי הוועד המרכזי ליישוב ארץ ישראל וסוריה של יהדות רומניה. ט' בטבת - ישראל דה האן, קורבן הרצח הפוליטי הראשון בישוב החדש בארץ ישראל (נרצח ה'תרפ"ד). י"ב בניסן - הרב משה אביגדור עמיאל, רב, דיין והוגה דעות. מראשי הציונות הדתית והזרם הדתי לאומי. כיהן כרבה הראשי של תל אביב (נפטר י"ד בניסן ה'תש"ו.) כ"ח בניסן - ארתור שנאבל, פסנתרן ומלחין פולני יהודי (נפטר ב-ה'תשי"א). כ' באייר - יוסף רוזנבלט, חזן ומלחין (נפטר ב-ה'תרצ"ג). ט"ו באב - איתמר בן-אב"י, בנו של מחיה השפה העברית אליעזר בן-יהודה והילד העברי הראשון. ט"ו בחשוון- רבי שמואל פרנקל מדאראג, בעל ה"אמרי שפר". (נולד תקע"ה). ז' באדר - מוריץ דניאל אופנהיים, צייר יהודי (נולד ה'תק"ס). י' באייר - רבי דוד טברסקי מטולנה, אבי חסידות טולנה. (נולד ה'תקס"ח). להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תרמ"ב
ה'תרמ"ג

ה'תרמ"ג (5,643) ובקיצור תרמ"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1882, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 באוקטובר 1883. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 3 שעות ו-290 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 19 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,814 לחורבן הבית, ושנת 2,194 לשטרות. ד' בחשוון - יצא לאור בברלין שבגרמניה ספרו של יהודה לייב פינסקר "אוטואמנציפציה!". כ"ה בכסלו - נוסדה המושבה זכרון יעקב. ב' בטבת - נוסדה המושבה ראש פינה. ט' בשבט- נוסדה המושבה נחלת ראובן, שבהמשך שונה שמה לנס ציונה. כ"ז באייר - לאופולד גוטליב, צייר יהודי-פולני (נפטר ב-ה'תרצ"ד) י"ח בתמוז - אלברט וורנר, מפיק וממקימי אולפני האחים וורנר (נפטר ב-ה'תשכ"ח) כ׳ בכסלו – אברהם צפרוני, פילולוג וחוקר יהדות וספרות עתיקה (נפטר ב-ה'תרצ"ג) י"ג בתשרי - רבי שמואל שניאורסון האדמו"ר הרביעי של חסידות חב"ד (נולד ב' באייר ה'תקצ"ד) כ"ה בשבט - רבי ישראל מסלנט, מייסד תנועת המוסר ו' באלול – רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, רבה של סיגט והאדמו"ר הראשון מסיגט (נולד ב-ה'תקס"ח) י"א באלול – רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (הראשון) (נולד ב-ה'תק"ף) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'תרמ"ג
ה'תרמ"ד

ה'תרמ"ד (5,644) ובקיצור תרמ"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 באוקטובר 1883, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1884. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 0 שעות ו-879 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 1 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 16 (סימנה יויאז) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,815 לחורבן הבית, ושנת 2,195 לשטרות. ט"ו בשבט - חידוש הנטיעות בארץ ישראל ט"ו באדר - המשקה קוקה-קולה נמכר לראשונה בבקבוקים ג' בטבת - בן-ציון דינור, שר, חבר הכנסת, היסטוריון ומחנך (נפטר ה'תשל"ג) כ' באדר - נחום ניר-רפאלקס, פוליטיקאי ישראלי, יושב ראש הכנסת (נפטר ב-ה'תשכ"ח) ט' באב - רבי יעקב אריה טברסקי, האדמו"ר מטריסק לונדון ג' באלול - שמואל יבנאלי (ורשבסקי) מפעילי תנועת הפועלים בארץ חקר את תולדות יהדות תימן, ושליחותו אליה ב–1911 עוררה גל של עליה משם כ"ב באלול - משה דפנא, מחנך ומשורר עברי (נפטר ב-ה'תשכ"ד) י"א בחשוון - רבי אברהם וינברג, מייסד חסידות סלונים, מחבר ספר "יסוד העבודה" כ"ד בטבת - הרב שמואל הלר מנהיגה של הקהילה האשכנזית בצפת במשך למעלה מארבעים שנה, פוסק, מורה ומרפא. (נולד ה'תקס"ג) ד' באב - הרב אלכסנדר סנדר קפלן - רב בוילקומיר ובקופישוק, מחבר "שלמי נדרים" על מסכת נדרים (נולד ב-ה'תקע"ה בערך). א' באלול - רבי חנוך העניך דב מייער האדמו"ר מאַלֶסק, בעל "לב שמח" להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'תרמ"ד
ה'תרמ"ה

ה'תרמ"ה (5,645) ובקיצור תרמ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1884, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1885. המולד של תשרי חל ביום השבת, 9 שעות ו-675 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 17 (סימנה יזלגא) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,816 לחורבן הבית, ושנת 2,196 לשטרות. י"ח בחשוון – ועידת היסוד של חובבי ציון בקטוביץ. כ"ו בכסלו – שני הביל"ויים הראשונים עולים על הקרקע בגדרה. י"ח בכסלו – יצחק בן-צבי, נשיא מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשכ"ג) ו' בניסן – הרב אריה לוין, רב האסירים. (נפטר ה'תשכ"ט). כ"ה באייר – רבי משה סופר, דיין בהונגריה, מחבר שו"ת "יד סופר" (נרצח באושוויץ ה'תש"ד) כ"ז באייר – פלטיאל דייקן, חוקר משפט עברי (נפטר ב-ה'תשכ"ט) כ"ה בתמוז – ארנסט בלוך, פילוסוף (נפטר ב-ה'תשל"ז) י"ד באב – אנדרה מורואה, שם עט של הסופר היהודי צרפתי אמיל הרצוג (נפטר ב-ה'תשכ"ח) י"ז בניסן – רבי יצחק טברסקי, מייסד חסידות סקווירא ט"ז באב – משה מונטיפיורי, נדבן יהודי, מיוזמי היציאה מחומות ירושלים (נולד ב-ה'תקמ"ה) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תרמ"ה
ה'תרמ"ו

ה'תרמ"ו (5,646) ובקיצור תרמ"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1885, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 בספטמבר 1886. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 18 שעות ו-471 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 3 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 18 (סימנה יחלדז) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,817 לחורבן הבית, ושנת 2,197 לשטרות. כ"ג בשבט – קרל בנץ רושם פטנט על המכונית ז' באדר א' – עיתון יומי ראשון בעברית, "היום", החל להופיע בסנקט פטרבורג י"ג בניסן – נדפס הכרך האחרון של ש"ס וילנא מן התלמוד הבבלי (מסכת נדה) בדפוס האלמנה והאחים ראם כ' בכסלו – רבי ישראל דב אודסר, ממנהיגי חסידות ברסלב (נפטר ב-ה'תשנ"ה) ו' באדר – הרב יחזקאל אברמסקי, מחבר הפירוש חזון יחזקאל על התוספתא (נפטר ב-ה'תשל"ו) ל' בכסלו – יוסף שפרינצק, פעיל ציוני, פוליטיקאי ישראלי ויושב ראש הכנסת הראשון (נפטר ב-ה'תש"ך) י"ח בתמוז – יצחק קצנלסון, מחנך ומשורר (נפטר ב-ה'תש"ד) ח' באלול – סיגפריד ששון, משורר בריטי (נפטר ב-ה'תשכ"ז) א' בניסן – רבי מנחם נחום טברסקי משפיקוב בן רבי יצחק מסקווירא כ"ח בתמוז – הרב שלמה גאנצפריד, מחבר הספר "קיצור שולחן ערוך" (נולד ב-ה'תקס"ד) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'תרמ"ו
ה'תרמ"ז

ה'תרמ"ז (5,647) ובקיצור תרמ"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 בספטמבר 1886, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1887. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 15 שעות ו-1060 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 19 (סימנה יטיהא) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,818 לחורבן הבית, ושנת 2,198 לשטרות. הרב ישראל ולץ – רב הונגרי-ישראלי, מחבר שו"ת "דברי ישראל". י"ז בתשרי – דוד בן-גוריון, ראש הממשלה הראשון של מדינת ישראל (נפטר ה'תשל"ד) כ"ח בכסלו – נולד פרנץ רוזנצווייג, פילוסוף גרמני ממוצא יהודי (נפטר ה'תר"ץ) כ"ט בכסלו – אברהם קריניצי, ראש עיריית רמת גן (נפטר ב-ה'תש"ל) ד' בטבת – ישראל רוקח, ראש עיריית תל אביב, חבר הכנסת ושר מטעם הציונים הכלליים (נפטר ה'תשי"ט) י"ח בטבת – יואל טייטלבוים, האדמו"ר מסאטמר ואב"ד ירושלים (נפטר ה'תשל"ט) מחבר ספרים "דברי יואל" "ויואל משה" ועוד כ"ט בטבת – ברל כצנלסון, ממנהיגיה הבולטים של תנועת העבודה בארץ ישראל (נפטר ה'תש"ד) ג' בשבט – ארתור רובינשטיין, מגדולי הפסנתרנים במאה ה-20 כ"ו באדר – צ'יקו מרקס, קומיקאי אמריקאי, מחברי האחים מרקס (נפטר ה'תשכ"ב) ז' באייר – אלן גורדון קנינגהם, איש צבא בריטי, אחרון הנציבים הבריטים בישראל (נפטר ב-ה'תשמ"ג) כ"ג בסיוון – אליה שמואל הרטום, חוקר המקרא (נפטר ב-ה'תרכ"ה) ט"ו בתמוז – מארק שאגאל, צייר (נפטר ב-ה'תשמ"ה) ה' באב – אליעזר זמנהוף מפרסם לראשונה את השפה הבינלאומית אספרנטו בספרו Lingvo internacia י"ח באב – שמואל יוסף עגנון, סופר ישראלי, חתן פרס נובל לספרות (נפטר ה'תש"ל) ח' בטבת - רבי ישראל זלמן אלכסנדרובסקי (נולד ה'תקפ"ב). ד' בתמוז - רבי מנחם נחום טברסקי (טריסק), אדמו"ר מטריסק (נולד ה'תקפ"ט). להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תרמ"ז
ה'תרמ"ח

ה'תרמ"ח (5,648) ובקיצור תרמ"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1887, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1888. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 0 שעות ו-856 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 5 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 20 (סימנה כיוז) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,819 לחורבן הבית, ושנת 2,199 לשטרות. י"ט בטבת - מרווין סטון רושם פטנט על קשית השתיה א' בחשוון - יצחק בראלי (איזיק ברודני) - פעיל ציוני, בנקאי, מנהל בנק הפועלים בתל אביב (1928-1956) (נפטר ב-13 באפריל 1956) כ"ד בטבת - יצחק טבנקין, מנהיג ציוני וחבר הכנסת מטעם מפ"ם ואחדות העבודה (נפטר ה'תשל"א) כ"ח בשבט - זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית (נפטר ה'תשי"ד) ז' באדר - רחל כהן-כגן, פוליטיקאית ישראלית (נפטרה ה'תשמ"ג) ב' באייר - עמנואל אולסבנגר, משורר, מתרגם, בלשן ופעיל ציוני, יוזם עלייתם של יהודי קוצ'ין (נפטר ה'תשכ"א) כ"ז באב - יצחק שמי, סופר עברי (נפטר ה'תש"ט) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תרמ"ח
ה'תרמ"ט

ה'תרמ"ט (5,649) ובקיצור תרמ"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1888, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 בספטמבר 1889. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 9 שעות ו-652 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 21 (סימנה כאלאא) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,820 לחורבן הבית, ושנת 2,200 לשטרות. כ"ח באדר ב' - נחנך מגדל אייפל ד' בתשרי - הרב נח גד וינטרוב, מחבר ספרים ומקובל כ"ז בכסלו - הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, הרב הראשי האשכנזי הראשון של מדינת ישראל י"ט באייר - הרב קלונימוס קלמיש שפירא, רב והוגה דעות פולני, האדמו"ר מפיאסצ'נה (נספה בשואה) י"ח בסיון - יוסף צבי רימון, משורר וסופר ישראלי (נפטר בתשי"ט) כ"ד באב - הרב ד"ר הרטוויג נפתלי קרליבך, רב גרמני-אמריקאי. אביו של "הרב המרקד" שלמה קרליבך א' בכסלו – אליעזר הלוי, מזרחן יהודי בריטי ממוצא גרמני, עוזרו ומזכירו של משה מונטיפיורי. (נולד בי' בתמוז ה'תקס"ט) י"ט בטבת – לורנס אוליפנט דיפלומט בריטי שהגה את התוכנית ליישוב יהודים בארץ ישראל כ"ז בטבת – הרב שמשון רפאל הירש, רב גרמני מאבות הנאו-אורתודוקסיה, מרא דאתרא בניקלשבורג ובקהילה הנפרדת בפרנקפורט, "עדת ישורון". (נולד בכ"ד בסיוון ה'תקס"ח) ב' בתמוז – רבי אברהם טברסקי, מייסד חסידות טריסק להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'תרמ"ט
ה'תר"ן

ה'תר"ן או ה'תר"נ (5,650) ובקיצור תר"ן או תר"נ – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 בספטמבר 1889, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1890. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 7 שעות ו-161 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 22 (סימנה כבלבז) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,821 לחורבן הבית, ושנת 2,201 לשטרות. ט"ו באב - נוסדה המושבה רחובות; לזכר אירוע זה קרוי כיום אחד מרחובות העיר בשם רחוב תר"ן. א' תשרי - רבי ישראל אבוחצירא, הבאבא סאלי, רב מקובל (נפטר ה'תשמ"ד) א' בכסלו - זלמן שזר, נשיאה השלישי של מדינת ישראל (נפטר ה'תשל"ה) ג' בטבת - יצחק פוירינג, מנהיג ציוני מגרמניה (נפטר ה'תרצ"ח) ט' בטבת - רבי יהושע משה יחזקאל, ראב"ד בגדאד, מחבר הספר, אוזני יהושע, קץ הימין (ביוגרפיית רבני עיראק), ורב העיר גבעתיים י"ד בשבט - שרה אהרונסון, מראשי מחתרת ניל"י (נפטרה ה'תרע"ח) י"ג באייר - רבי אברהם חיים נאה - "בעל השיעורים" - מחבר ספר שיעורי תורה, שיעור מקוה, שיעורי ציון, אבני צדק, קצות השלחן ועוד (נפטר ה'תשי"ד) כ"ד בסיוון - פרץ ברנשטיין, ממנהיגי הציונות הכללית, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל (נפטר ה'תשל"א) שמעון בן-צבי (רטגון), איש העלייה השנייה, ממייסדי גבעתיים וראש העיר הראשון שלה (נפטר ה'תשכ"ח) י"ח בכסלו – הרב מרדכי אלישברג מראשוני הציונות דתית. י"ח באדר – הרב אברהם דוד לבוט, מחסידי חב"ד, רב העיר ניקולייב. כ"ד בניסן – הרב ד"ר מאיר להמן, רבה של מגנצא, סופר נאו-אורתודוקסי-גרמני ועורך העיתון דער איזראעליט. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תר"ן
ה'תרנ"א

ה'תרנ"א (5,651) ובקיצור תרנ"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1890, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 באוקטובר 1891. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 15 שעות ו-1037 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 23 (סימנה כגיגא) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,822 לחורבן הבית, ושנת 2,202 לשטרות. ט"ו בשבט- נוסדה המושבה חדרה ז' בניסן - עלילת דם פורצת בקורפו ביון, עקב מציאת גופתה של ילדה יהודייה, הנוצרים חשבו שזו ילדה נוצרית ועשו מצור על השכונה היהודית שבסיומו הכו יהודים וגרמו לנטישת 1,500 יהודים את קורפו. ב' בתשרי - אביגדור המאירי, סופר ומשורר עברי (נפטר ה'תשל"א) י"ט בתשרי - רחל בלובשטיין, משוררת עברית (נפטרה ה'תרצ"א) י"ח בשבט - איליה ארנבורג, סופר יהודי-רוסי (נפטר ה'תשכ"ז) ט' באדר א' - אברהם הלוי פרנקל, מתמטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשכ"ו) כ' באדר א' - הרב יעקב קמינצקי, ראש ישיבת "תורה ודעת" בארצות הברית (נפטר ה'תשמ"ו) ט"ו בניסן - הרב צבי יהודה הכהן קוק, ראש ישיבת מרכז הרב ט"ז באייר - ויליאם אולברייט, מחשובי הארכאולוגים חוקרי ארץ ישראל (נפטר ב-ה'תשל"א) כ"ח באייר - אברהם הרצפלד, פעיל ציוני וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תשל"ג) ד' באב - שמואל דיין, חבר הכנסת (נפטר ב-ה'תשכ"ח) י"ח באב - ז'אק ליפשיץ, פסל יהודי (נפטר ב-ה'תשל"ג) ד' בטבת - רבי גרשון העניך לינער - האדמו"ר השלישי של חסידות ראדזין. נודע כ"בעל התכלת" על-שם יוזמתו החלוצית לחידוש השימוש ב"תכלת" ב"ציצית" י"א בטבת – שמואל יוסף פין, סופר וחוקר בן תנועת ההשכלה, מראשי הקהילה היהודית בוילנא, ומראשי "חובבי ציון" בליטא. (נולד בט"ו בתשרי ה'תקע"ט) כ"ג באדר ב' - רבי יעקב רקח, מגדולי חכמי לוב והתקופה בכלל. היה פעיל גם מעבר לקהילות יהדות לוב. ד' באלול - צבי גרץ, מגדולי ההיסטוריונים של עם ישראל וחוקר מקרא, מפעל חייו "תולדות היהודים מן הזמנים הקדומים ביותר ועד ימינו" להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'תרנ"א
ה'תרנ"ב

ה'תרנ"ב (5,652) ובקיצור תרנ"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 באוקטובר 1891, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1892. המולד של תשרי חל ביום השבת, 13 שעות ו-546 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 24 (סימנה כדידז) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,823 לחורבן הבית, ושנת 2,203 לשטרות. ט"ו בטבת - ג'יימס נייסמית' מפרסם את חוקי הכדורסל ה' בשבט - נסגרה ישיבת וולוז'ין בעקבות דרישת שר ההשכלה הרוסי שהישיבה תעמוד בדרישה של לימוד השפה הרוסית כ"ה בשבט - רודולף דיזל רושם פטנט על מנוע הדיזל רבי אברהם יהושע העשיל, האדמו"ר השישי מאפטא-זינקוב. כ"ה בתשרי - פאול גרינינגר, מחסידי אומות העולם (נפטר ב-ה'תשל"ב) כ"ו בתמוז - חיים ליברמן, חוקר חסידות, ביבליוגרף, מנהל ספריית חב"ד ומזכירו האישי של האדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון מחב"ד. ז' בטבת – רבי דוד מלובין תלמיד רבי שמואל מקאמינקא ד' באייר – רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק מבריסק, מחבר שו"ת "בית הלוי" ואבי שושלת בריסק. ז' בתמוז – רפאל יצחק ישראל, רבו של האי רודוס, ובסוף ימיו אב בית הדין הספרדי בירושלים. (נולד בה'תקס"ט) י"ג באלול – רבי אברהם יששכר בער רבינוביץ, החסד לאברהם, האדמו"ר השני בחסידות ראדומסק. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תרנ"ב
ה'תרנ"ג

ה'תרנ"ג (5,653) ובקיצור תרנ"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1892, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1893. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 22 שעות ו-342 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 10 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 25 (סימנה כהלוא) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,824 לחורבן הבית, ושנת 2,204 לשטרות. ה' בתשרי – ראשית הרכבת בישראל: נחנכה המסילה הראשונה בין יפו לירושלים, שאורכה היה 82 ק"מ וזמן הנסיעה 3 שעות ו-50 דקות. ג' באלול – לוח אחיאסף, האלמנך העברי הראשון, יוצא לאור לראשונה בעריכת בן אביגדור . ח' באלול – במשאל עם, נוסף תיקון לחוקת שווייץ האוסר על שחיטה כשרה בכל רחבי שווייץ כ"ד בטבת - הרמן גרינג, פושע מלחמה נאצי, מראשי משטרו של היטלר ומפקד הלופטוואפה (התאבד ה'תש"ז) י"ג בשבט - יצחק מאיר לוין, יו"ר אגודת ישראל ושר הסעד הראשון של ישראל (נפטר ה'תשל"א) הרב מנחם מנשה, מחבר הספר אהבת חיים. י"ג בכסלו - הרב דוד שלוש, ראש ישיבה מפורסם במרקש שבמרוקו. כ"א בסיוון - הרב שלמה שפירא בעל ה"שם שלמה", האדמו"ר הראשון לחסידות מונקאץ' (נולד ב-ה'תקצ"ב) כ"ח באב - הרב נפתלי צבי יהודה ברלין (הנצי"ב), ראש ישיבת וולוז'ין א' בכסלו - הרב חיים נתן דמביצר, ראב"ד קרקוב, מומחה להיסטוריה של עם ישראל וההיסטוריון של הקהילה היהודית בלבוב ושל ועד ארבע ארצות. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תרנ"ג
ה'תרנ"ד

ה'תרנ"ד (5,654) ובקיצור תרנ"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1893, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 בספטמבר 1894. המולד של תשרי חל ביום שני, 7 שעות ו-138 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשז. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 11 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 26 (סימנה כולזז) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,825 לחורבן הבית, ושנת 2,205 לשטרות. ד' בטבת - תחילת הקמתה של מסילת רכבת העמק כ"ט בטבת - ויליאם קנדי דיקסון רושם פטנט על סרט תמונות נעות י"ח בשבט - הרב אברהם זיידה הלר (נפטר ה'תשנ"א) ט"ו באב - לוין קיפניס, סופר ומשורר ילדים ישראלי. חתן פרס ישראל לספרות ילדים תשל"ח כ"ג באב - יצחק רפאל מלכו, עיתונאי, היסטוריון, מתרגם, פעיל ציוני, איש עסקים ואיש ציבור ישראלי י"ד בשבט – רבי יחיאל מאלכסנדר (דנציגר), האדמו"ר השני בחסידות אלכסנדר. (נולד בה'תקפ"ח) כ"ג בשבט – הרב יהושע רוקח, האדמו"ר השני בשושלת בעלז. (נולד בה'תקפ"ה) כ"ט באדר א' – חיים פרס, חוקר הלשון העברית וממחיי השפה, עורך כתב העת הירושלמי שערי ציון. (נולד בי"ב בחשוון ה'תר"ד) כ"ז בסיוון – רבי הילה וכסלר, רב בפרנקוניה, מאחרוני המקובלים ביהדות גרמניה. (נולד בה'תר"ג) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תרנ"ד
ה'תרנ"ה

ה'תרנ"ה (5,655) ובקיצור תרנ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 באוקטובר 1894, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1895. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 4 שעות ו-727 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-298. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 27 (סימנה כזיאא) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,826 לחורבן הבית, ושנת 2,206 לשטרות. ט' בטבת - משפט דרייפוס: דרגותיו של אלפרד דרייפוס נשללות ממנו והוא מוגלה למאסר עולם באי השדים י"ט בשבט - האחים לומייר רושמים פטנט על הסינמטוגרף בימים נוראים (בתאריך מדויק לא ידוע) - דוד כהן, "האבא" של הנוער העובד. ט"ו בתשרי - (סוכות) - משה שרת, ראש הממשלה השני (נפטר ה'תשכ"ה) כ"ד בתשרי - ישראל אלתר האדמו"ר הרביעי בשושלת אדמו"רי גור (נפטר ב-ה'תשל"ז) י"ד בטבת - קדיש לוז, יושב ראש הכנסת ושר החקלאות (נפטר ב-ה'תשל"ג) כ"ד בשבט - יצחק אולשן, נשיאו השני של בית המשפט העליון ז' באדר - רבי משה פיינשטיין, הפוסק החשוב של יהדות ארצות הברית (נפטר ה'תשמ"ו) א' בסיוון - מרסל ינקו, צייר ואדריכל יליד רומניה, ממייסדי תנועת הדאדא, חתן פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשמ"ד) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תרנ"ה