laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רם סטי

רם סטי (נולד ב-5 בינואר 1977) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק במספר קבוצות בעמדות הקשר ההתקפי והחלוץ, ומזוהה בעיקר עם קבוצת הפועל ירושלים, שם גדל ובילה את רוב הקריירה שלו. סטי נולד וגדל בירושלים, והצטרף למחלקת הנוער של הפועל ירושלים בהיותו ילד בגיל 9. בגיל 18 נכלל בסגל הקבוצה הבוגרת, ואחרי עונה החל לשחק בה באופן קבוע. בקיץ 2006, אחרי עשר שנים בהפועל ירושלים ולראשונה בקריירה - עבר סטי מהפועל ירושלים, להפועל עירוני קריית שמונה תחת המאמן רן בן שמעון, איתה עלה לליגת העל לראשונה בתולדותיה. לאחר מכן עבר סטי למכבי אחי נצרת, ובתום שתי עונות בקבוצה, גם היא עלתה לליגת העל לראשונה בתולדותיה. בקיץ 2009 חתם סטי בקבוצת הפועל ניר רמת השרון, בה התקרבה למשחקי המבחן אך לא הצליחה לסיים במקום השלישי שהיה מוביל אותה למשחקי המבחן לעלייה. בקיץ 2010 חזר סטי לקבוצת המקור שלו הפועל ירושלים שביקשה ממנו לחזור ולחזק אותה על מנת לעלות לליגה הלאומית ממנה ירדה בעונה החולפת, והוא נענה לבקשתה וחזר לקבוצת ילדותו בגיל 33. בתום עונת 2010/2011 העפילה הפועל ירושלים חזרה לליגה הלאומית כשסטי משחק בקבוצה ומבקיע 7 שערים לעונה זו. סטי המשיך לשחק בקבוצה עוד 2 עונות, ובתום עונת 2012/2013, הודיע סטי על פרישה מכדורגל פעיל בגיל 36 וחצי, אחרי 25 שנות קריירה ו-14 עונות סך הכל במדי הפועל ירושלים. רם סטי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל רם סטי, באתר Transfermarkt רם סטי, באתר FootballDatabase.eu ניר גרוסמן‏, רם סטי נולד מחדש, באתר וואלה, 11 באוגוסט 2006 דורון בן דור, ‏רמה"ש מכוונת לליגת העל: רם סטי חתם בקבוצה, באתר ONE‏, 16 ביולי 2009 עילם מילוא, ‏רם סטי הודיע על פרישה: זו הייתה זכות גדולה, באתר ONE‏, 31 באוקטובר 2013
אהובי (שיר של נסרין קדרי)

אהובי הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת ערבייה-ישראלית נסרין קדרי. השיר יצא לאור ב-19 באפריל 2021, על ידי חברת התקליטים "קדרי הפקות". זהו הסינגל הראשון של קדרי לאחר שעזבה את חברת התקליטים "ליאם הפקות". מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי כתב על השיר כי ”הטקסט שטחי, נדוש, מתבסס על צירופים שחוקים של "לב" ו"כאב". נסרין קדרי ממחזרת את עצמה במקום להתקדם למוזיקה מקורית יותר ובעיקר – אמינה יותר. זה אינו השיר הזה”. חרסונסקי העניק לשיר 2.5 כוכבי זהב מתוך חמישה. סרטון השיר "אהובי" באתר יוטיוב מידע על השיר "אהובי" באתר ספוטיפיי לדף השיר באתר הספרייה הלאומית מערכת mako מוזיקה, ‏חוזרת ובגדול: נסרין קדרי מציגה את "אהובי", באתר ‏מאקו‏, 19 באפריל 2021 נסרין קדרי אהובי
אונס במהלך רצח העם הארמני

אונס במהלך רצח העם הארמני בוצע על ידי האימפריה העות'מאנית שבראשה עמדה מפלגת הטורקים הצעירים ובוצע על ידי הצבא הטורקי, מיליציות ואנשי ציבור. עוד לפני ביצוע רצח העם הארמני שימשה השפלה מינית כשיטה להפחדת האוכלוסייה הארמנית המקומית. נשים ונערות צעירות לא רק היו קורבן לאונס אלא גם נאלצו להתחתן בכפייה, להיות חלק ממעגל זנות כפויה ועבדות מינית. מפקדים צבאיים אמרו לחייליהם "לעשות [לנשים] מה שתרצו", מה שהביא להתעללות מינית רווחת. מגורשות הוצגו עירומות בדמשק ונמכרו כשפחות-מין באזורים מסוימים, כולל מוסול על פי דיווחו של הקונסול הגרמני שם, דבר שהיווה מקור חשוב של הכנסה לחיילים המלווים. רוסלר, הקונסול הגרמני בחלב בזמן רצח העם, שמע מארמני "אובייקטיבי" שבערך רבע מהנשים הצעירות שמראיהן היה "נאה פחות או יותר", נאנסו באופן קבוע על ידי שוטרים, וש"היפות עוד יותר" נאנסו על ידי 10–15 גברים. כתוצאה מכך נערות ונשים הושארו מאחור למות. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. במקביל לפרוץ מלחמת העולם הראשונה החל רצח העם הארמני שבו האוכלוסייה הארמנית נשלחה לצעדות מוות ולבסוף הורעבו למוות ועונו. במהלך הצעידות אנסו הטורקים את מעט הנשים, הילדות הצעירות והנערים ששרדו את אותן צעידות מוות. במהלך רצח העם הארמני, אונס הנערות הצעירות היה דבר שתוכנן לפני ביצועו, במרבית המקרים הוחלט לתקוף את הנערות בבתיהם עוד בטרם יגורשו מהכפר או במהלך צעדות המוות שהתרחשו ברחבי המדבר הסורי. לדברי עדי ראייה ממעשי האונס כל נערה שהייתה מעל גיל שתים עשרה נאנסה, לעיתים גם צעירות יותר נאנסו. הנשים נאנסו כחלק מאונס קבוצתי וחלקן אף התאבדו לאחר מכן. ההשתוללות במונטה קאסינו Herzog 2011, p. 47. Miller & Miller 1999, p. 24. Ball 2011, p. 18. Smith 2013, p. 94.
שאנדור אולמן

שאנדור אוּלמן, אביר אֶרֵינִי (בהונגרית: lovag Erényi Ullmann Sándor, ידוע גם כ-Alexander de Erény Ullmann, ‏ 18 בפברואר 1850 פשט – 1 באוגוסט 1897 באד אישל) היה משפטן, כלכלן, נדבן ופוליטיקאי יהודי-הונגרי. שאנדור אולמן נולד בשנת 1850 בפשט כבנו השלישי מבין ארבעת ילדיהם של קארוי אולמן (1809–1880), מייסד חברת הביטוח הראשונה בהונגריה וסגן יושב ראש בנק המסחר של פשט, ושל אשתו, שרולטה (שלרוטה). הוא התחנך בבודפשט ובווינה, בה סיים בשנת 1872 את התואר "דוקטור למשפטים". בשנת 1873 התקבל ללשכת עורכי הדין. בשנת 1879 נבחר ל"ועד עיר הבירה". בשנת 1880 אחרי מות אביו זכתה המשפחה לתואר אצולה מידי הקיסר פרנץ יוזף של האימפריה האוסטרו-הונגרית. יחד עם אחיו תרם קרן של 3000 פורינט עבור האקדמיה ההונגרית למדעים. בשנים 1884–1892 ייצג אולמן את מחוז הבחירות אלשוארפאש (בימינו ארפאשו דה ז'וס (קומונה) ברומניה) בפרלמנט ההונגרי בבודשפט. אולמן כתב מאמרים ומסות בסוגיות משפטיות וכלכליות בעיתונים פסטר לויד, "אלנר" (Ellenör - "המפקח") ונויצייט (Neuzeit - זמן חדש) וכן בכתב העת היהודי Egyenlőség ("שוויון") החל משנת 1885 היה פעיל בהנהגת האגודה לסיוע לסופרים ההונגרים. כמו כן השתתף בהקמת האיגוד "פוליקליניקה" לבריאות והיה חבר בהנהגתו. בשנת 1897 נפטר אולמן משבץ בבאד אישל, בגיל 47. לפי הזמנתו נבנה בשנת 1884 בבודפשט בדרך אנדראשי 11 פינת דיולה קאלדי, הבניין התלת -קומתי המכונה "ארמון אולמן" שתוכנן בסגנון נאו-רנסאנס על ידי האדריכל וילמוש פרוינד. אולמן היה נשוי לבטי לבית פריש ונולד להם בן בשם אנדור. 1877 - A Részvényes Kereseti Jogáról - על הזכויות המשפטיות של בעלי המניות 1879 - A Kényszeregyezség Kérdéséhez - "על סוגיית ההסדרים הכפויים" 1880 - Az Ipartörvény Reviziója - על תיקון חוקי התעשייה 1882 - A Magyar Kereskedelmi és Iparkamarák Reformja - על הרפורמה של לשכות המסחר והתעשייה ההונגריות 1888 - Zsidó Felekezeti Ügyek Rendezése - על הסדר העניינים הדתיים היהודים מדיה וקבצים בנושא שאנדור אולמן בוויקישיתוף Isidore Singer, Lajos Venetianer "Alexander Ullmann de Ereny" in Jewish Encyclopaedia הערך Ullmann Family באנציקלופדיית YIVO של יהדות מזרח אירופה באתר Arcanum Digitheca על הסופרים ההונגרים בלקסיקון היהודי ההונגרי בעריכת פטר אויווארי, 1929 באתר mazsihisz באתר Geni Ereny באתר הגנאלוגי geni
Allegro

אלגרו (בפולנית: Allegro) היא פלטפורמת מסחר אלקטרוני בשפה הפולנית. החברה מעסיקה כ-2,100 עובדים ברחבי פולין והמטה החברה ממוקם בעיר פוזנן. על פי דירוג אלקסה, האתר הוא בין 250 האתרים הנפוצים ביותר בעולם ודורג במקום החמישי בפולין. חברת אלגרו הוקמה בשנת 1999 על ידי חברת סרף סטופ שופ (Surf Stop Shop) ונרכשה מיד לאחר מכן על ידי אתר המכירות הפומביות המקוונות QXL Ricardo. בשנת 2007 מותג האתר מחדש ושונה שמו לטרדוס (Tradus). בשנת 2008 רכשה חברת נספרס (Naspers) את קבוצת אלגרו לשלשת קרנות ההשקה סינבן (Cinven), פרמירה (Permira) ומיד-יורופ (Mid Europa Partners). בשנת 2011, רשמה החברה ציון דרך כאשר מנתה כ-11 מיליון משתמשים ובשנת 2017 הגיעה אף ל-20 מיליון משתמשים. מדיה וקבצים בנושא Allegro בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Allegro (בפולנית) Allegro, ברשת החברתית פייסבוק Allegro, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Allegro, ברשת החברתית אינסטגרם Allegro, סרטונים בערוץ היוטיוב Allegro, באתר פינטרסט ג'יימס שוטר, פיננשל טיימס, אמזון הפולנית עשויה להפוך להנפקה הגדולה בוורשה, באתר כלכליסט, 15 בספטמבר 2020 allegro.pl Competitive Analysis, Marketing Mix and Traffic - Alexa, www.alexa.com YouTube, Google i Ceneo mocno w górę, Instagram i Snapchat w dół (Gemius/PBI z października), www.wirtualnemedia.pl (בפולנית) 11,5 mln użytkowników Allegro, CRN, ‏26 באוגוסט 2011
יחסי טורקיה–סומליה

יחסי טורקיה–סומליה (בטורקית: Somali-Türkiye ilişkileri; בערבית: العلاقات التركية الصومالية) הם היחסים הדיפלומטיים בין רפובליקת טורקיה לבין הרפובליקה הפדרלית של סומליה. שתי המדינות הן בעלות ברית בתחומים רבים דוגמת בריאות, חינוך צבא וביטחון. בתקופת ימי הביניים, שמרו סולטנות אג'וראן וסולטנות אדאל על יחסי מסחר וביטחון איתנים עם האימפריה העות'מאנית. סולטנות אג'וראן מכרה באופן קבוע לעות'מאנים כלי ירייה דרך נמל מוזאפפר במוגדישו. בתמורה, העות'מאנים סיפקו לאג'וראנים סיוע צבאי נרחב בעת מלחמת אג'וראן–פורטוגל. במהלך המאה ה-16 המתיחות בין האג'ורים לפורטגזים הסלימה. היחסים הפוריים בין סולטנות אג'וראן לעות'מאנים הדאיגו את הפורטוגזים, שכן יפסידו בלחימה נגדם. העות'מאנים אף התקיפו ספינת לוחמה של הפורטוגזים, בעת שניסו להפציץ את העיר מוגדישו. שיתוף הפעולה של האג'ורים והעות'מאנים נגד הפורטוגזים הגיע לנקודת שיא בשנות ה-80 של המאה ה-16, כאשר האג'ורים הצטרפו ללחימה של הערבים והסווהילים נגד השלטונות הפורטגזיים. האג'ורים שלחו מברק לשודד הים העות'מאני מיר עלי בג, הקורא לו להצטרף למלחמה. עלי בג נענה בחיוב, ושלח צי עות'מאני גדול שתקף את הקולוניות הפורטוגזיות בדרום-מזרח אפריקה. המתקפה הזו צלחה, גירשה פורטוגזים רבים מערים גדולות דוגמת פייט, מומבסה וקילווה קיסיוואני, והקטינה את חוג ההשפעה של פורטוגל באוקיינוס ההודי. לאורך המאה ה-16 וה-17, סולטנות אג'וראן התריסה נגד המונופול הכלכלי של פורטוגל באוקיינוס ההודי, תוך שימוש במטבעות חדשים בדומה לאלו של האימפריה העות'מאנית. הדבר גרם לעיצום היחסים הכלכליים בין שני העמים. במלחמת אתיופיה–אדאל, העניקו העות'מאנים סיוע צבאי נרחב לסולטנות אדאל, שהפסידו בלחימה. בשנת 1969, טורקיה וסומליה נמנו במדינות המייסדות של "הארגון לשיתוף פעולה אסלאמי" (OIS). טורקיה החזיקה שגרירות רשמית בבירת סומליה, אך זו נסגרה ב-1991 בשל מלחמת האזרחים בסומליה. על אף סגירת השגרירות, הרשויות הטורקיות תיקשרו עם ממשלת המעבר הלאומית החדשה וממשלת המעבר הפדרלית של סומליה באמצעות השגרירות הטורקית באדיס אבבה, בירת אתיופיה. במחצית שנת 2011, ממשלת טורקיה פתחה מחדש את השגרירות במוגדישו, לאחר ביקורו של ראש ממשלת טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן. טורקיה נחשבת למדינה הראשונה שחידה את יחסיה הדיפלומטיים עם סומליה לאחר מלחמת האזרחים. בינואר 2015, ראשיהם של שתי המדינות חנכו פרויקטים חדשים באדמת סומליה במימון טורקי. באותה שנה הוקם מחנה TURKSOM בעיר מוגדישו. מדיה וקבצים בנושא יחסי טורקיה–סומליה בוויקישיתוף סלג'ן הוג'אולו, בלומברג, הרבה השפעה — וגישה לחלל: מה מחפשת טורקיה בסומליה?, באתר TheMarker‏, 11 בספטמבר 2024 The Portuguese period in East Africa, עמ' 112 ג'יי.אס.פי, COINS FROM MOGADISHU, c. 1300 to c. 1700, הוצאת Freeman-Grenville, עמ' 36 ג'רמי בלייק, Cambridge Illustrated Atlas, Warfare: Renaissance to Revolution, 1492-1792, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג', 1996, עמ' 9, ISBN 0521470331 Somalia reaps rewards of Ankara’s investment Why Turkish aid model is proving to be a success in Somalia and elsewhere Press Release: Erdogan’s Somalia Visit
יבנאל (עיר מקראית)

יַבְנְאֵל הייתה עיר בנחלת שבט נַפְתָּלִי, והיא נזכרת ברשימת האתרים שבגבול הדרומי של הנחלה (מצפון לנחלת יִשָּׂשכָר) בין אֲדָמִי הַנֶּקֶב לבין לַקּוּם: ”לִבְנֵי נַפְתָּלִי יָצָא הַגּוֹרָל הַשִּׁשִּׁי לִבְנֵי נַפְתָּלִי לְמִשְׁפְּחֹתָם. וַיְהִי גְבוּלָם מֵחֵלֶף מֵאֵלוֹן בְּצַעֲנַנִּים וַאֲדָמִי הַנֶּקֶב וְיַבְנְאֵל עַד לַקּוּם וַיְהִי תֹצְאֹתָיו הַיַּרְדֵּן.” (ספר יהושע, פרק י"ט, פסוקים ל"ב–ל"ג). יש להבחין בין יַבְנְאֵל זו ליַבְנְאֵל שבנחלת יְהוּדָה הסמוכה לים, והמזוהה עם יַבְנֶה. התלמוד הירושלמי מזהה את יַבְנְאֵל עם כְּפַר יַמָּה המזוהה עם ח'רבת ימה שליד המושבה יַבְנְאֵל של ימינו, ושבה נמצאו בעיקר חרסים מהתקופה הרומית והביזנטית (כלומר בימי עריכת התלמוד) ומתקופות מאוחרות יותר, אך לא מתקופת המקרא. לעומת זאת בתל אֶ-נַּעַם\יִנְעָם (כ-1.5 ק"מ מצפון לימה - ראו במפה) נמצאו שרידים מתקופת המקרא (ברונזה וברזל), וההשערה היא שלפני התקופה הרומית היישוב נדד ממקומו המקורי בתל אֶ-נַּעַם אל האתר הסמוך בימה. תל אֶ-נַּעַם יושב בסמוך לדרך החורנים הקדומה שחיברה בין עכו לצפון עבר-הירדן, ולידו נובע מעין. התל הוא נמוך וקטן (פחות מ-100 מ"ר) וכנראה עבר בלייה טבעית לאורך הדורות בו היה נטוש. במספר חפירות שנערכו בתל ובאתרים סמוכים לו, נמצאו בין השאר עדויות ליישוב גדול וצפוף מהתקופה הכנענית (ברונזה) הכוללים חרסים, פסלים וחפצים קטנים, מבנה גדול המשוער כבית השליט המקומי, ומבנים נוספים סביבו. עיר זו חרבה ועל חורבותיה הוקמה שוב עיר בתקופת הברזל (הישראלית), שגם היא נבנתה בצפיפות. באתר נמצאו עוד עדויות ליישוב גדול מהתקופה הפרסית, ולהתיישבות מוגבלת יותר גם בתקופות מאוחרות. יבנאל ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק י"א תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה, פרק א', הלכה א'. מתוך ויקיטקסט. אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, הערך על יַבְנְאֵל, כרך ג', עמ' 455 יבנאל, תל ינעם. אדווין ק"מ ון דן ברינק. חדשות ארכיאולוגיות חפירות וסקרים בישראל, גיליון 129 לשנת 2017. באתר רשות העתיקות יוחנן אהרוני, ארץ ישראל בתקופת המקרא: גאוגרפיה היסטורית, הוצאת יד בן-צבי, 1987, עמ' 48-47
תומאס הרקר

תומאס ו. הרקר (באנגלית: Thomas W. Harker) הוא פקיד ממשל אמריקאי, ששירת במחלקה לענייני חיילים משוחררים של ארצות הברית ובמחלקת ההגנה של ארצות הברית. הרקר מונה על ידי הנשיא דונלד טראמפ כעוזר מזכיר הצי לניהול פיננסי ולביקורת. מינוי זה אושר ב-20 בדצמבר 2017, והוא הושבע לתפקידו ב-2 בינואר 2018. ב-26 ביוני 2020 מונה הרקר כתת-מזכיר ההגנה לביקורת. ב-20 בינואר 2021 הושבע הרקר כמזכיר הצי בפועל בממשלו של הנשיא ג'ו ביידן. הוא כיהן בתפקיד זה עד להשבעתו ב-9 באוגוסט 2021 של מזכיר הצי הקבוע, קארלוס דל טורו. מדיה וקבצים בנושא תומאס הרקר בוויקישיתוף תומאס הרקר באתר צי ארצות הברית (באנגלית) "PN1028 - Nomination of Thomas Harker for Department of Defense, 115th Congress (2017-2018) - Congress.gov - Library of Congress". Congress.gov. Justin Katz (January 2, 2018). "Harker sworn in as Navy comptroller". InsideDefense.com. Mehta, Aaron (July 6, 2020). "Harker takes over as acting Pentagon comptroller". Defense News. Thomas W. Harker Secretary of the Navy (Acting) - U.S. Navy Office of Information "Carlos Del Toro". www.navy.mil.
נורית קרלין

נורית קרלין (26 בדצמבר 1938 – 30 באפריל 2019) הייתה קריקטוריסטית, מאיירת וסופרת ילדים ישראלית. נודעה בקריקטורות שפרסמה במגזין "הניו יורקר". נורית קרלין נולדה בשנת 1938 בשכונת טלביה בירושלים, הצעירה מבין שלוש בנות, לאב בנקאי ואם עקרת בית. שירתה בצה"ל ביחידת הקישור לאו"ם ואחר כך הייתה מ"כית בבסיס צריפין. בשנים 1958–1961 למדה במחלקה לעיצוב גרפי ב"בצלאל", ולאחר מכן עבדה בתל אביב במשרד פרסום ובסטודיו "קרמן/קרמן"של אריק ודני קרמן. בשנת 1964 נסעה ללמוד אנימציה ב-School of Visual Arts (אנ') בניו יורק, והתגוררה בסנטרל פארק וסט במנהטן. לאחר סיום לימודיה עבדה אצל המעצב הגרפי אלן פלטשר, ובמקביל עבדה כאנימטורית עצמאית עם מותגים ידועים, ובין השאר יצרה פרסומות עבור Fruit of the Loom (אנ') ועבור חברות נדל"ן והשקעות. פרסמה קריקטורות ואיורים בכתבי עת בולטים, בהם "ניו יורק טיימס", "פלייבוי" ו"ניוזוויק". בשנת 1974 הצטרפה לצוות "הניו יורקר" כקריקטוריסטית קבועה, ועסקה בכך במשך 14 שנים. היא הייתה המאיירת היחידה במגזין במשך מספר שנים. הקריקטורות שלה התאפיינו בקווים פשוטים, ובדרך כלל היו ללא מילים. קרלין השפיעה על מאיירות נוספות, בהן לייזה דונלי, אניטה קונץ (אנ') ורוז צ'אסט (אנ'). בשנת 1978 יצא לאור ספרה "No Comment" ובו מבחר מעבודותיה שפורסמו ב"ניו יורקר". באותה שנה יצא לאור (באנגלית) ספר ילדים מאת דייוויד קליבלנד, "הארנבות של חודש אפריל", עם איוריה של קרלין. הספר תורגם לצרפתית ויפנית, ובשנת 2021 יצא לאור תרגום לעברית של הספר. לאחר סיום עבודתה ב"ניו יורקר" כתבה ואיירה ספרי ילדים שזכו להצלחה ותורגמו לשפות רבות, בהם: "The Tooth Witch" ‏(1985) "The Dream Factory" ‏(1988) "A Train for the King" ‏(1989) "The Blue Frog" ‏(1989) "Little Big Mouse" ‏(1991) "Ten Little Bunnies" ‏(1994) "The Fat Cat Sat on the Mat" ‏(1996) "I See, You Saw" ‏(1997) קרלין הייתה רווקה וללא ילדים. בשנת 2004 חזרה לישראל והתגוררה בתל אביב. היא נהגה לצייר קריקטורות פוליטיות, אותן פרסמה בחוג מצומצם של מכרים. במקביל התנדבה במשך עשר שנים בעמותת "יש דין". נפטרה ב-30 באפריל 2019. ארכיונה נמסר לאוניברסיטת קולומביה. ביולי 2019 התקיים בפסטיבל אנימיקס פאנל בשם "בין ניו יורק לתל אביב" לכבודה של נורית קרלין, בהנחיית גלית גאון. מדיה וקבצים בנושא נורית קרלין בוויקישיתוף נורית קרלין, ברשת החברתית Goodreads נעמה ריבה, המאיירת הישראלית שסללה את הדרך לקריקטוריסטיות ב"ניו יורקר", באתר הארץ, 10 במאי 2019 נטע הלפרין, בניו יורק היא הגיעה לפסגת השאיפות של כל מאייר וקריקטוריסט. בארץ לא שמעו את שמה, באתר הארץ, 22 באפריל 2021 דני קרמן, נורית קרלין – קריקטוריסטית נפלאה שהלכה מאיתנו, 20 במאי 2019 Donnelly, Liza (3 במאי 2019). "The Pioneering Cartoons of Nurit Karlin". The New Yorker. נבדק ב-25 במאי 2019. {{cite news}}: (עזרה) Sandomir, Richard (7 במאי 2019). "Nurit Karlin, Who Found Her Voice in Wordless Cartoons, Dies at 80". The New York Times. נבדק ב-25 במאי 2019. {{cite news}}: (עזרה) המוזיאון נפרד מהקריקטוריסטית והמאיירת נורית קרלין 1938-2019, באתר המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס נטע הלפרין, בניו יורק היא הגיעה לפסגת השאיפות של כל מאייר וקריקטוריסט. בארץ לא שמעו את שמה, באתר הארץ, 25 באפריל 2021 עטרה אופק, הארנבות של חודש אפריל בין ניו יורק לת"א - נורית קרלין, באתר סינמטק תל אביב, ‏יולי 2019
יחסי אורוגוואי–טורקיה

יחסי אורוגוואי–טורקיה הם יחסי החוץ בין אורוגוואי לטורקיה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1929. בשנת 2019 ביקרו בטורקיה 7,191 תיירים מאורוגוואי. נפח הסחר בין שתי המדינות הסתכם ב-341.4 מיליון דולר בשנת 2019 (ייצוא / יבוא טורקי: 42.8 / 298.6 מיליון דולר). טורקיה מיוצגת באורוגוואי באמצעות שגרירותה בבואנוס איירס, ארגנטינה. אורוגוואי מחזיקה בטורקיה קונסוליה כללית באיסטנבול. מדיה וקבצים בנושא יחסי אורוגוואי–טורקיה בוויקישיתוף "Relations between Turkey and Uruguay". Ministry of Foreign Affairs of Turkey.
ג'ון פ. רות'

ג'ון פ. רות' (באנגלית: John P. Roth) הוא פקיד ממשל אמריקאי, שכיהן כמזכיר חיל האוויר של ארצות הברית בפועל החל מ-20 בינואר ועד 28 ביולי 2021 והחל מ-2 בפברואר 2018 ועד 20 בינואר 2021 שימש כעוזר מזכיר חיל האוויר לניהול פיננסי וביקורת. מ-1 ביוני ועד 18 באוקטובר 2019 הוא שימש כתת-מזכיר חיל האוויר. מ-20 בינואר ועד 1 ביוני 2017 הוא שימש כתת-מזכיר ההגנה של ארצות הברית לביקורת. רות' סיים את לימודיו ב-1974 באוניברסיטת וירג'יניה, שם קיבל תואר בוגר אוניברסיטה. ב-1977 הוא סיים לימודי מוסמך אוניברסיטה במנהל ציבורי באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון. מדיה וקבצים בנושא ג'ון פ. רות' בוויקישיתוף ג'ון פ. רות' באתר מחלקת ההגנה של ארצות הברית (באנגלית) ג'ון פ. רות' באתר חיל האוויר של ארצות הברית (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אמריקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אהרן רבינוביץ (עיתונאי)

אהרן רבינוביץ (נולד ב-15 בינואר 1987, ט"ו בטבת ה'תשמ"ז) הוא עיתונאי חרדי ישראלי, כתב "הארץ" לענייני דת וחרדים. רבינוביץ הוא בנם של לבנה ועיתונאי "יתד נאמן" בני רבינוביץ. הוא למד בישיבת קול תורה. רבינוביץ החל את דרכו העיתונאית כעורך באתר "JDN" עם הקמתו, לאחר מכן שימש כעורך באתר "כיכר השבת" במשך כשנתיים וחצי, וב-2016 עבר להיות עורך באתר "בחדרי חרדים". ביוני 2017 מונה לכתב החרדים של "הארץ" במקומו של יאיר אטינגר. במרץ 2021 חשף יחד עם העיתונאית שירה אלק, שורה של עדויות על עבירות מין של יהודה משי זהב שהיה אז יושב ראש זק"א . בעקבות התחקיר התפטר משי זהב מהארגון, ויתר על פרס ישראל שהיה צפוי להיות מוענק לו ואף התאבד. בנובמבר 2021 פרסם רבינוביץ, שוב עם שירה אלק, תחקיר לפיו הסופר החרדי חיים ולדר קיים יחסי מין עם מספר קטינות ומטופלות בוגרות שבאו לקבל ממנו ייעוץ. ולדר הכחיש את הטענות כלפיו, אך החליט לפרוש מתפקידיו הציבוריים. בהמשך, בדצמבר 2021, על רקע פרסום עדויות נוספות וזימונו לבית דין רבני, התאבד. נבחר לרשימת "40 מתחת ל-40" לשנת 2021 על ידי האתר אייס. נובמבר 2021 (שהוענק במאי 2022) פרס המכון הישראלי לעיתונות ע"ש יחזקאל צבי קלצל לשנת 2021, יחד עם שירה אלק, על תחקירם בעניינו של יהודה משי זהב מתגורר בירושלים. מדיה וקבצים בנושא אהרן רבינוביץ בוויקישיתוף אהרן רבינוביץ, ברשת החברתית פייסבוק אהרן רבינוביץ, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מאמרי אהרן רבינוביץ, באתר "הארץ" אהרן רבינוביץ יחליף את יאיר אטינגר: ישמש ככתב לענייני חרדים ב'הארץ', באתר פשקוויל אהרן רבינוביץ ושירה אלק, עדויות חושפות: יהודה משי זהב תקף וניצל מינית ילדים, נערים, נערות ונשים, באתר הארץ, 11 במרץ 2021 אהרן רבינוביץ ושירה אלק, נשים מעידות: הסופר ואיש החינוך חיים ולדר ניצל אותנו מינית כשהיינו קטינות, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2021 אהרן רבינוביץ, 40UNDER40 - הצעירים המבטיחים 2021 - אייס, באתר Ice בר פלג, פרס המכון הישראלי לעיתונות הוענק לעיתונאי "הארץ" אהרן רבינוביץ ושירה אלק, באתר הארץ, ‏2.5.22 דוד ורטהיים‏, פרס המכון לעיתונות 2021 על תחקיר יהודה משי זהב, באתר וואלה, 28 בנובמבר 2021
אהרן רבינוביץ

האם התכוונתם ל... גדליה אהרן רבינוביץ (1815–1878) – האדמו"ר הרביעי של חסידות ליניץ יוסף אהרן רבינוביץ (1853–1921) – רב ליטאי-חסידי, מחבר ספרי פרשנות על התורה ועל התלמוד הבבלי אהרן ליטאי (רבינוביץ) (1878–1952) – עיתונאי, פובליציסט, מתרגם ועורך לשוני, חבר מערכת "הארץ" אהרן רבינוביץ (פעיל ציוני) (1901–1945) – פעיל ציוני אהרן רבינוביץ (משורר) (1911–2000) – משורר ישראלי אהרן רבינוביץ (עיתונאי) (יליד 1987) – כתב הארץ לענייני חרדים
איוואן קונדרייב

איוון קונדרייב (Ivan Kondrayev) (29 באוגוסט 1915 - 22 ביוני 2005) מחסידי אומות העולם, שהחביא יהודים וסיפק להם מזון במהלך מלחמת העולם השנייה ובכך הציל את חייהם. איוואן קונרייב נולד בכפר סופינו ברוסיה. לפני פרוץ המלחמה למד קונדרייב בניית כבישים ושדות תעופה. בימים הראשונים של המלחמה נפל בשבי ולאחר חמישה חודשים הצליח לברוח לאזור רוז'ישצ'ה, שם מצא עבודה בתור שומר במחלבה שליד הגטו. בזמן הכיבוש הנאצי והקמת הגטו חרף את נפשו כדי להציל יהודים בכך שסיפק להם מסתור ומזון. קונדרייב הציל את צלינה בייטש (16.7.1923 – 20.6.2009) ויהודים נוספים. חלק מהיהודים שניצלו בעזרתו של קונדרייב היגרו לאחר המלחמה לארצות הברית. באוגוסט 1942 קונדרייב מסר לצלינה כי הגרמנים מתכננים לחסל את הגטו והציע לה מקום מסתור במרתף תת-קרקעי, שם הסתתרה עד פברואר 1944. איוון קונדרייב וצלינה שוחררו בפברואר 1944 על ידי הסובייטים. לאחר השחרור לחם בחזית האוקראינית שם נפצע בראשו טרם סיום המלחמה. קונדרייב אושפז בבית חולים בעיר באקו. בשנת 1946 חזר לרוזישצ'ה, שם התחתן עם צלינה, אותה הציל במהלך המלחמה. לזוג נולדו בן ובת החיים כיום באוקראינה. איוון עלה לישראל בשנת 1990 והתיישב בנתניה יחד עם רעייתו היהודייה, צלינה. ביוני 2005, במהלך ביקור משפחתי באוקראינה, מת איוואן ונקבר באוקראינה. UKRAINE - .Righteous Among the Nations Honored by Yad Vashem by 1 January 2018 UKRAINE NAME № YEAR - [PDF Document], vdocuments.site (באנגלית) https://www.yadvashem.org/yv/pdf-drupal/ukraine.pdf, באתר יד ושם.
יחסי אורוגוואי–אינדונזיה

יחסי אורוגוואי–אינדונזיה הם יחסי חוץ בין אורוגוואי לאינדונזיה. בשנת 1959 ביקר סוקרנו באורוגוואי, במהלך ביקורו באמריקה הלטינית, ובשנת 1965 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים עם פתיחת קונסוליית כבוד אינדונזית במונטבידאו. סך הסחר בין שתי המדינות בשנת 2012 הסתכם ב-58.16 מיליון דולר, כאשר הייצוא מאינדונזיה לאורוגוואי הסתכם ב-38.16 מיליון דולר, ואילו היבוא מאורוגוואי לאינדונזיה ב-20 מיליון דולר. אורוגוואי מיוצגת באינדונזיה באמצעות שגרירותה בהאנוי, וייטנאם. אינדונזיה מיוצגת באורוגוואי באמצעות שגרירותה בבואנוס איירס, ארגנטינה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד במונטבידאו. מדיה וקבצים בנושא יחסי אורוגוואי–אינדונזיה בוויקישיתוף דו"ח על היחסים בין המדינות
קאמי דמולן

לוסי סמפליס קאמי בנואה דמולן (Lucie Simplice Camille Benoist Desmoulins‏; 2 במרץ 1760 – 5 באפריל 1794), עיתונאי ופוליטיקאי צרפתי בתקופת המהפכה הצרפתית. דמולן נולד בגיז שבאן (פיקרדי), או-דה-פראנס. אביו היה שופט. בגיל 14 עבר לפריז, שם למד באותו בית ספר עם רובספייר. לאחר סיום לימודיו כעורך דין נכנס בשנת 1785 לפרלמנט הצרפתי. במהלך אירועי המהפכה הצרפתית פעל דמולן בשיתוף פעולה הדוק עם ז'ורז' דנטון, עמו היה חבר במועדון הקורדליירים. ב-29 בדצמבר 1790 נשא את לוסיל דמולן (אנ'). במהלך שלטון הטרור, דמולן כתב ביקורות על הטרור ועל המלחמה שצרפת ניהלה באותה תקופה מה שגרם לו להישפט לצד דנטון במשפט ראווה. רובספייר הציע בהתחלה לדמולן לשרוף את הביקורת שלו בפומבי אך דמולן סירב. דמולן הוצא להורג ב-5 באפריל 1794 בגיל 34 בגיליוטינה. אשתו לוסיל הוצאה להורג שמונה ימים אחר כך ב-13 באפריל 1794. מדיה וקבצים בנושא קאמי דמולן בוויקישיתוף קאמי דמולן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דורותי דיליי

דורותי דיליי (באנגלית: Dorothy DeLay‏; 31 במרץ 1917, קנזס, ארצות הברית – 24 במרץ 2002, ניו יורק) הייתה מורה לכינור בבית הספר למוזיקה ג'וליארד. היא לימדה גם בקולג' שרה לורנס, בקונסרבטוריון למוזיקה של אוניברסיטת סינסינטי וקונסרבטוריון ניו אינגלנד, בין השאר. דורותי דיליי החלה את דרכה כאסיסטנטית למורה הרוסי הנודע איוון גלאמיאן, ובהמשך ביססה לה מוניטין משלה כמורה לכינור. דרכה החינוכית נחשבת למהפכנית, ורבים רואים אותה כבעלת ההשפעה הרבה ביותר מבין מורי הכינור האמריקאים במאה ה-20. דיליי היא גם מייסדת שלישיית סטויבסאנט (Stuyvesant Trio), שפעלה בשנים 1939 -1942. בין תלמידיה נמנים רבים מכנרי הצמרת של שלהי המאה ה-20, כמו יצחק פרלמן, מידורי גוטו, שרה צ'אנג, צ'ו-ליאנג לין, נדיה סולרנו-זוננברג, נייג'ל קנדי, מארק קפלן, שלמה מינץ, גיל שחם והכנר והוויולן הישראלי יהונתן בריק. דורותי דיליי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
יחסי ארמניה–פינלנד

יחסי ארמניה–פינלנד הם היחסים בין ארמניה ופינלנד. שתי המדינות חברות בארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה, במועצת אירופה ובאו"ם. שתי המדינות היו חלק מהאימפריה הרוסית עד לשנת 1918. ב-30 בדצמבר 1991 הכירה פינלנד בעצמאות ארמניה, וב-25 במרץ 1992 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים. כ-1,000 ארמנים חיים בפינלנד. ארמניה מיוצגת בפינלנד באמצעות שגרירותה בסטוקהולם, שוודיה. פינלנד מחזיקה בארמניה קונסוליית כבוד בירוואן. יחסי ארמניה–פינלנד, באתר משרד החוץ הפיני