laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פירמידה (גאומטריה)

פִּירָמִידָה היא פאון תלת-ממדי המורכב ממצולע שנקרא בסיס הפירמידה, מנקודה מחוץ למישור של המצולע שנקראת קודקוד הפירמידה, ומכל הקטעים המחברים בין הקודקוד לבין הקודקודים של מצולע הבסיס. באופן שקול, פירמידה מורכבת מפאת הבסיס שהיא מצולע כלשהו, מקודקוד מחוץ למישור הבסיס, ומפאות משולשיות שהן כל המשולשים המוגדרים על ידי שני קודקודים סמוכים במצולע הבסיס ביחד עם קודקוד הפירמידה. מספר הצלעות של מצולע הבסיס מעניק לפירמידה את שמה, ובהתאם לכך יש פירמידה משולשת, פירמידה מרובעת וכו'. פירמידה משולשת משוכללת (כלומר כזו עם ארבע פאות שהן משולשים חופפים ושווי צלעות), קרויה גם טטראדר (בעברית: "ארבעון"), וזהו אחד מחמשת הפאונים המשוכללים. כל אחד מהקטעים המחברים את קודקוד הפירמידה עם אחד מקודקודי הבסיס נקרא מקצוע צדדי. צלע הבסיס נקראת מקצוע בסיס. גובה הפירמידה הוא הקטע היורד מקודקוד הפירמידה אל מישור הבסיס וניצב למישור הבסיס. יש המכנים פירמידה שבה כל המקצועות הצדדיים שווים באורכם פירמידה ישרה. באופן שקול, פירמידה ישרה היא פירמידה שבה כל הפאות המשולשיות (פרט, אולי, לבסיס) הן שוות-שוקיים כאשר השוקיים השוות הן המקצועות הצדיים. בפרט, בפירמידה ישרה כל קודקודי הבסיס נמצאים על אותו מעגל (תנאי הכרחי זה תמיד מתקיים בפירמידה משולשת, אך החל בפירמידה מרובעת הוא לאו דווקא מתקיים), והגובה יורד אל מרכז המעגל החוסם את הבסיס. נפח הפירמידה (בדומה לנפח החרוט) שווה לשטח הבסיס כפול הגובה חלקי 3, כלומר שליש מנפח מנסרה בעלת אותו בסיס ואותו גובה ( V = S ⋅ h 3 {\displaystyle V={\tfrac {S\cdot h}{3}}} ). נוסחה זו ניתן להוכיח באמצעות עקרון קאוואליירי או באמצעות חשבון אינטגרלי. פירמידה (מבנה) - על מבנים דמויי פירמידה מדיה וקבצים בנושא פירמידה בוויקישיתוף הסבר על הפירמידה, מתוך המילון לגאומטריה של משרד החינוך קישור לאתר שמסביר על הפירמידה https://www.m-math.co.il/3d-geometry/pyramid/(בעברית) פירמידה, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
י"ב בתמוז

י"ב בתמוז הוא היום השנים-עשר בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השנים-עשר בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. י"ב בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". ה'תרפ"ז – רבי יוסף יצחק שניאורסון האדמו"ר השישי של חב"ד קיבל אישור שחרור מהכלא לאחר שנאסר בט"ו בסיוון התרפ"ז בעבור פעלו הרב לשמירת גחלת היהדות בהגבלות השלטון הקומוניסטי. יום זה נחגג בחסידות חב"ד. ה'תש"ז – נוסדה בצפון הנגב קבוצת סעד, קבוצת בני עקיבא הראשונה ה'תש"י – מוקם היישוב יָגֵל (בלועזי 27 ביוני 1950) ליד המושבים השכנים לו: אחיעזר מדרום וזיתן ממזרח, על ידי יהודים עולים מעיראק. מיקום המושב ליד העיר לוד וליד נמל התעופה בן-גוריון השייך למועצה אזורית שדות דן (שם קודם: עמק לוד), נקראה בראשיתה לוד ב' ה'תשמ"ב – מוקם היישוב נוקדים שבמזרח גוש עציון ה'תשנ"ב – יצחק רבין מציג את ממשלתו בפני הכנסת, ומתחיל כהונה שנייה כראש ממשלת ישראל ה'תר"ם – רבי יוסף יצחק שניאורסון האדמו"ר השישי בשושלת אדמו"רי חב"ד (אדמו"ר הריי"צ), (נפטר ב-ה'תש"י) ה'תרצ"ה – דן אלמגור, מהיוצרים הבולטים בתחום הזמר העברי והמחזאות הישראלית ה'תרצ"ט – משה בר-אשר, נשיא האקדמיה ללשון העברית ה'תש"א – ישראל (פולי) פוליאקוב, שחקן וקומיקאי ישראלי. מחברי הגשש החיוור ה'תשכ"ט – איילת זורר, שחקנית ודוגמנית ישראלית ה'ק"ח – הרב יעקב בן אשר (בעל הטורים), מחבר "ארבעה טורים" ה'תרע"ז – הרב אליהו ברוך קמאי, רב העיר מיר וראש ישיבת מיר (נולד ב-ה'ת"ר) ה'תרצ"ח – אלכסנדר זייד (השומר על הסוס), נרצח על גבעות שיך אבריק בעמק יזרעאל ה'תש"ט – מנשה מאירוביץ, אחרון הביל"ויים (נולד ב-ה'תר"ך) י"א בתמוז – י"ג בתמוז תמוז
י"א בתמוז

י"א בתמוז הוא היום האחד עשר בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום האחד עשר בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. י"א בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז". ה'תרפ"ז – רעידת אדמה שמרכזה באזור יריחו בעוצמה של 6.2 בסולם ריכטר; 300 הרוגים ה'תרפ"א – חנה סנש, משוררת יהודייה וצנחנית בשירות הצבא הבריטי בזמן מלחמת העולם השנייה (הוצאה להורג ב-ה'תש"ה) ה'תשי"ט – הרב אבי רט, איש חינוך, מרצה ליהדות ואיש תקשורת ישראלי ה'תשכ"ז – יעל אבקסיס, שחקנית, דוגמנית ומנחה ישראלית ה'תשכ"ט – יניב פולישוק, שחקן, תסריטאי ובדרן ישראלי ה'תשל"ב – יובל שם-טוב, שחקן וכוכב ילדים המשחק את דמותו של "יובל המבולבל" ה'ש"ע – רבי יצחק חיות, רב וראש ישיבה בפראג ובפרוסטיץ. ה'תקצ"א – רבי צבי הירש מזידיטשוב, האדמו"ר הראשון ומייסדה של חסידות זידיטשוב ה'תרי"ב – הרב אהרן משה טויבש, רב ביאס ומחבר הספר "קרני ראם" (נולד ב-ה'תקמ"ז) ה'תרצ"ה – אלפרד דרייפוס, קצין צבא צרפתי יהודי (נולד ב-ה'תר"ך) ה'תש"א – הרב אלחנן וסרמן, מגדולי הרבנים החרדים באירופה בין מלחמות העולם ומחבר "קובץ שיעורים" על הש"ס, נספה בשואה (נולד ב-ה'תרל"ה) ה'תש"א – הרב יהודה לייב צירלסון, הרב הראשי של חבל בסרביה ושל העיר קישינב שבמולדובה, נהרג בהפצצה של הגרמנים במלחמת העולם השנייה (נולד ב-ה'תר"ך) ה'תשי"ז – שלום אש, סופר יהודי פולני (נולד ב-ה'תרמ"א) י' בתמוז – י"ב בתמוז תמוז
י' בתמוז

י' בתמוז הוא היום העשירי בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשירי בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. י' בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". תענית ציבור קהילתית עד חצות היום ביהדות פרנקפורט לזכר השרפה בשנת ה'ת"ף. פורים שני לקהילה היהודית בצפת. ה'ת"ף – שרפה פרצה בפרנקפורט דמיין, אך בתי היהודים ניצלו. ה'תקצ"ד – אבראהים פאשא משחרר את צפת מידי המורדים הפלאחים, מסיים את הפרעות ביהודי צפת ומעניש את הפורעים ה'תרצ"ט – הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל נבחר להיות הראשון לציון ה'תש"ח – מדינת ישראל מכריזה על ירושלים המערבית כחלק משטחה ה'תש"ס – עזר ויצמן מסיים את כהונתו כנשיא המדינה ה'תשע"ד – החל מבצע צוק איתן. ה'תקס"ט – אליעזר הלוי, מזרחן יהודי בריטי ממוצא גרמני, עוזרו ומזכירו של משה מונטיפיורי. (נפטר בא' בכסלו ה'תרמ"ט) ה'תש"י – ניצה שאול, שחקנית ישראלית ה'תש"ך – מאיר בנאי, זמר-יוצר ושחקן ישראלי (נפטר ב-ה'תשע"ז) ה'תקנ"ב – רבי דוד בן חסין מגדולי המשוררים במרוקו. ה'תרצ"ה – הרב שלמה אהרן ורטהיימר, חוקר תורני, דיין וראש ישיבה מהיישוב הישן בירושלים, ראשון מפרסמי גניזת קהיר. (נולד בי' בכסלו ה'תרכ"ז) ה'תשכ"ד – משה אריה מירקין, מחבר הפירוש המנוקד והמבואר למדרש רבה על התורה (נולד ב-ה'תרנ"ז) ה'תש"ל – הרב יהושע קניאל, רב העיר חיפה ותלמידו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק (נולד ב-ה'תרנ"ו) ה'תשמ"ח – הלל סלובק, מוזיקאי ישראלי, חבר להקת רד הוט צ'ילי פפרז (נולד ב-ה'תשכ"ב) ה'תשס"ד – אריק לביא, זמר ושחקן ישראלי (נולד ב-ה'תרפ"ז) ה'תשע"ב – יצחק שמיר, ממפקדי הלח"י, ראש הממשלה השביעי של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרע"ו) ט' בתמוז – י"א בתמוז תמוז
ט' בתמוז

ט' בתמוז הוא היום התשיעי בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשיעי בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. ט' בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". יש שאמרו שראוי להתענות ביום זה תענית צדיקים, בשל הבקעת חומות ירושלים ערב חורבן בית ראשון (ראו להלן). ג'של"ט (לפי הכרונולוגיה המקראית והמסורתית) – נפרצו חומות ירושלים על ידי הבבלים, בתום המצור על ירושלים, ערב חורבן בית המקדש הראשון ד'תרפ"ה – נהרגו עשרה רבנים ונלקח בשבי שבתי דונולו הילד בכיבוש העיר אוריה על ידי הפאטמים ה'ד' (לפי גרסה אחת) – שריפת התלמוד: בפריז נשרפו מאות ספרי תלמוד בתום משפט פריז. ה'תשט"ו – משה שרת מציג את ממשלתו השנייה (השישית במנין הממשלות) בפני הכנסת תשל"ב – מבצע ארגז לחטיפת הגנרלים הסוריים משטח לבנון בידי סיירת מטכ"ל. ה'תשנ"ז – אסון המכביה – התמוטטות גשר מעל נחל הירקון; נהרגו ארבעה ונפצעו 69 ספורטאים ה'תק"ז – מרכוס הרץ, רופא ופילוסוף יהודי-גרמני. (נפטר ה'תרס"ג) ה'תרנ"ט – הרב יעקב ישראל קניבסקי (או הסטייפלר) מבני ברק, ממנהיגי הציבור החרדי-ליטאי בישראל (נפטר בה'תשמ"ה) ה'תרפ"ג – רבי חיים פרידלנדר, איש חינוך ומחשבה, מנהל רוחני בישיבות פוניבז' והנגב (נפטר בה'תשמ"ו). ה'תרצ"ה – הרב משה יהודא ליב לנדא, אב"ד בבני ברק ה'תש"א – פרופ' אוריאל רייכמן, משפטן ישראלי, מייסד המרכז הבינתחומי הרצליה ה'תש"י – משה יעלון, רמטכ"ל צה"ל ושר הביטחון ה'תשכ"ב – ירון מזוז, חבר הכנסת מהליכוד וסגן שר הפנים ה'תשכ"ט – מיכל רוזין, חברת כנסת מטעם מרצ ה'תש"א – רבי משה רוקח, בנו של רבי אהרן רוקח, האדמו"ר מבעלז, נרצח בשואה. (נולד בה'תרס"ג) ה'תשי"א – ארנולד שנברג, מלחין. (נולד בה'תרל"ה) ה'תשי"ט – ארנסט בלוך (מלחין), מלחין יהודי-שווייצרי. (נולד בה'תר"ם) ה'תשכ"ב – הרב יהודה לייב פישמן מימון, ממקימי תנועת המזרחי, מחותמי מגילת העצמאות ושר הדתות הראשון של ישראל. (נולד בה'תרל"ו) ה'תשכ"ו – הרב זלמן סורוצקין (הרב מלוצק), אב"ד לוצק שבאוקראינה ויושב ראש מועצת גדולי התורה בארץ ישראל. (נולד בה'תר"ם) ה'תשמ"ה – הרב יוסף שלמה דיין, מקובל ומאתר קברי צדיקים. (נולד בה'תרפ"ד) ה'תשנ"ד – רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם (השפע חיים), האדמו"ר מצאנז-קלויזנבורג. (נולד בה'תרס"ה) ח' בתמוז – י' בתמוז תמוז רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר, מגן אברהם, אורח חיים, סימן תקמ"ט, סעיף ב'. ספר ירמיהו, פרק ל"ט, פסוק ב'; ספר ירמיהו, פרק נ"ב, פסוקים ו'–ז'; וכן בתלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"ח, עמוד ב' ובתלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ח, עמוד ב'. אולם, בתלמוד ירושלמי, מסכת תענית, פרק ד', הלכה ה' נאמר שהדבר אירע באמת בי"ז בתמוז, ומשום קשיי המצור נתבלבלו חשבונות התאריכים.
ח' בתמוז

ח' בתמוז הוא היום השמיני בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמיני בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. ח' בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". ה'תקנ"ו – שרפה פרצה ברחוב היהודים בפרנקפורט כתוצאה מהתקפת צבא צרפת במלחמת הקואליציה הראשונה. נגרם נזק רב לבתי מגורים ולרכוש, אך לא נגרמו אבדות בנפש ובית הכנסת לא נפגע. ה'תרפ"ד – נוסדה המושבה נווה יעקב מצפון לירושלים ה'תש"ח – הקרב על בארות יצחק במלחמת העצמאות ה'תשס"ב – הפיגוע בקו 32א', 19 הרוגים בפיגוע התאבדות בצומת פת בירושלים ה'תשס"ג – ויקיפדיה העברית החלה לפעול ה'תרפ"ו – רחבעם זאבי, אלוף במילואים, חבר הכנסת ושר (נרצח ב-ה'תשס"ב) ה'תרס"ו – אסתי לאודר, חלוצת קוסמטיקה (נפטרה ב-ה'תשס"ד) ה'תש"ב – יורם ארבל, שדרן ספורט וזמר ישראלי ה'תשי"ז – ברי סחרוף, זמר ומלחין ה'תשל"ה – אלי פיניש, שחקן ובדרן ישראלי ה'תשמ"ד – סיון קליין, דוגמנית, מנחת טלוויזיה ומגישת רדיו ישראלית ה'תרל"ז – רבי מאיר הורוביץ (האמרי נועם), האדמו"ר השני בשושלת דז'יקוב (נולד ב-ה'תקע"ט) ה'תרנ"ט – הרב אליהו מני, רב העיר חברון (נולד ב-ה'תקע"ח) ה'תשל"ג – בן-ציון דינור, שר, חבר הכנסת, היסטוריון ומחנך (נולד ב-ה'תרמ"ד) ה'תשמ"ג – שמחה ארליך, פוליטיקאי ישראלי (נולד ב-ה'תרע"ה) ה'תשנ"א – יצחק וולפסון, איש עסקים ופילנתרופ יהודי-בריטי (נולד ב-ה'תרנ"ח) ה'תשפ"ב – הרב חיים גדליה צימבליסט, היה רב ליטאי ישראלי ודיין בבית הדין הרבני הגדול. ז' בתמוז – ט' בתמוז תמוז
שמן נים

שמן נים (נכתב גם שמן הנים) הוא שם כולל לשמנים שונים שמופקים מחלקיו השונים של עץ הנים (אזדרכת הודית, Azadirachta indica). ככלל השמנים מופקים מעלי העץ, פירותיו וזרעיו. לשמן נים טהור גוון חום-ירוק כהה, ריח חזק מאוד, וטעם מר מאוד. השמן עשיר במגוון חומרים כימיים, חלקם רעילים במינון גבוה (ראו להלן). ברפואה האלטרנטיבית בכלל וברפואה ההודית בפרט נהוג לצרוך את השמן במריחה על העור (לעיתים בשילוב עם שמנים נוספים בשל ריחו החזק) לטיפול במגוון בעיות עור וכן בקדחת, צרעת, מלריה ועוד. שמן נים יכול להכיל סטרואידים ומליאון של טריטרפנאודים (ביניהם אזדרכטין) אשר נותנים לו את טעמו המר מאוד. השימוש הפסאודו רפואי בשמן בעיקרו טופיקאלי (כלומר, כרוך במריחת השמן או שמפואים, סבונים ומשחות ממנו על העור). בשמן עצמו משתמשים לרוב בעד 5 מ"ל (לערך חצי כפית) עד פעמיים-שלוש ביום על העור; שימוש תכוף מדי או בכמות גבוהה מדי יכול לגרום לתופעות לוואי ושימוש בבליעה אינו מומלץ. בשל ריחו החזק של השמן, הוא משמש בכמויות קטנות לתיבול מאכלים (תיבול ארומטי). שמן נים משמש גם כחומר הדברה טבעי להדברת מזיקים (בפרט חרקים). תופעות לוואי של צריכת השמן בכמויות גדולות מדי הן הקאות, התכווצויות שרירים ואנצפלופטיה טוקסית. שימוש בשמן עשוי לפגוע בכבד בילדים. השמן אסור לשימוש לנשים בהיריון. ככלל יש להשתמש בשמן שימוש טופיקאלי או רוקחי בלבד, לטיפול בבעיות עור ושיער במינון מתון. מדיה וקבצים בנושא שמן נים בוויקישיתוף המונח "שמן הנים" עם ה' הידיעה הוא מונח שיווקי הנפוץ בקרב חלק מהמשווקים בישראל אך שונה מן השם האנגלי Neem oil אף שמדובר באותו מוצר בדיוק. Ajay Mishra, Nikhil Dave, "Neem oil poisoning: Case report of an adult with toxic encephalopathy" Indian J Crit Care Med. 2013 Sep-Oct; 17(5): 321–322. Sudaravalli N, Bhastkar Raju B, Krishnamoorthy KA, 1952 "Neem Oil Poisoning", Indian J Pediat 49:375–359 Neem Oil Monograph". Drugs.com. Retrieved 26 January 2016. ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ז' בתמוז

ז' בתמוז הוא היום השביעי בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השביעי בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. ז' בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". פורים שני של קהילת אוסטראה לזכר ההצלה בשנת ה'תקנ"ב (ראו להלן) ה'תקנ"ב – צבא האימפריה הרוסית בפיקודו של אלכסנדר סובורוב שצר על אוסטרוה בימי חלוקת פולין חדל מלהפציץ את העיר ונכנס לתוכה, לאחר שתושביה הפולנים נמלטו. ה'תר"ף – נוסדה קרן היסוד בלונדון בעת כינוס הקונגרס הציוני ה'תש"ב – בטירת צבי שבארץ ישראל נרשמת הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנמדדה אי פעם ביבשת אסיה (54.3 מעלות צלזיוס) ה'תש"ב – הקמת הבריגדה היהודית בצבא הבריטי ה'תרל"ד – הרב שלמה זלמן פינס למדן אוטודידקט ומחבר ספרים פורה (נפטר י' בחשוון ה'תשט"ו) ה'תרמ"א – דב בר בורוכוב, מראשי הציונות הסוציאליסטית וממקימי פועלי ציון (נפטר ב-ה'תרע"ח) ה'תשי"א – מרים פיירברג, ראש עיריית נתניה ה'תשכ"ד – עופר לוי, זמר מזרחי ישראלי ה'תשכ"ט – אחינועם ניני, זמרת ישראלית ה'תשכ"ט – יריב לוין, שר המשפטים, יושב ראש הכנסת וחבר הכנסת מטעם הליכוד ה'תשל"ד – מריאנו אידלמן, שחקן ישראלי ה'תשמ"ח – עומרי כספי, שחקן כדורסל ישראלי ה'תשנ"ה – דולב חזיזה, כדורגלן ישראלי ה'תק"ן – רבי שאול מאמסטרדם, נכד החכם צבי, רב העיר אמסטרדם ומחבר הספר "בנין אריאל" ה'תקפ"ח – רבי ברוך תאומים-פרנקל, רב בלייפניק, חיבר פירושים על הש"ס והשולחן ערוך (נולד ב-ה'תק"ך) ה'תרנ"ב – רבי רפאל יצחק ישראל, רבו של האי רודוס, ובסוף ימיו אב בית הדין הספרדי בירושלים. (נולד בה'תקס"ט) ה'תשכ"ה – משה שרת, ראש הממשלה השני של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרנ"ה) ה'תשל"ט – הרב גדליה שור, ראש ישיבת תורה ודעת בארצות הברית (נולד ב-ה'תר"ע) ה'תשנ"ב – רבי שמחה בונים אלתר (הלב שמחה), האדמו"ר החמישי בשושלת גור, (נולד ב-ה'תרנ"ח) ה'תשנ"ג – הרב יחזקאל דאום רב המושב רמת מגשימים, ור"מ בישיבת הגולן. ה'תשנ"ד – יוחנן בדר, חבר הכנסת מטעם חרות (נולד ב-ה'תרע"ה) ה'תשנ"ד – רבי שלום איפרגן (הבאבא שלום) ה'תשס"ד – נעמי שמר, מלחינה, משוררת, פזמונאית וזמרת ישראלית (נולדה ב-ה'תר"ץ) ו' בתמוז – ח' בתמוז תמוז
ו' בתמוז

ו' בתמוז הוא היום השישי בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישי בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. ו' בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה. תענית ציבור קהילתית בקהילה היהודית באוסטראה. ה'ב' (לפי אחת המסורות) – שריפת התלמוד: בפריז נשרפו מאות ספרי תלמוד בתום משפט פריז. ה'ת"ח – נטבחו יהודי הקהילות בטולטשין והומיה בגזירות ת"ח ת"ט ה'תשי"ג – אתל ויוליוס רוזנברג מוצאים להורג בארצות הברית אחרי שהורשעו בריגול לטובת ברית המועצות ובמסירת סודות הגרעין האמריקאיים ה'תשל"ו – חטופי מטוס אייר פראנס באנטבה משוחררים במבצע יונתן ה'תשנ"ד – ישראל והוותיקן מכוננות יחסים דיפלומטיים מלאים ה'תרפ"ו – אבשלום חביב, חבר האצ"ל ואחד מעולי הגרדום (נהרג בה'תש"ז) ה'תשי"ד – רמי פורטיס, זמר ומלחין ה'תשל"ב – מיכל ינאי, שחקנית ומגישת טלוויזיה ישראלית ה'תקט"ז – רבי ישראל יעקב אלגאזי, הראשון לציון ורבה הספרדי של ירושלים (נולד ב-ה'ת"ם) ה'תקמ"ו – רבי חיים די לה רוזה, מקובל מתלמידי הרש"ש ומחבר ספר "תורת חכם" העוסק בענייני קבלה ה'תרמ"ה – הרב יעקב ספיר, שד"ר, תייר מחבר "אבן ספיר" על יהדות תימן ה'תרפ"ה – רבי משה הגר מקוסוב, האדמו"ר הרביעי בשושלת קוסוב ומחבר הספר "לקט עני" (נולד ב-ה'תרט"ו) ה'תשל"ו – סא"ל יוני נתניהו (יוני), מפקד כוח הפריצה במבצע לחילוץ חטופי מטוס אייר פראנס באנטבה, אשר נקרא לבסוף על שמו – מבצע יונתן (נולד ב-ה'תש"ו) ה' בתמוז – ז' בתמוז תמוז
מגדל הבנק של סין

מגדל הבנק של סין הוא גורד שחקים הנמצא במרכז העיר הונג קונג. במגדל שוכנים משרדי הבנק של סין (הונג קונג), אחד הבנקים הגדולים והחשובים בהונג קונג. הוא תוכנן על ידי האדריכל איי אם פיי ונבנה בשנים 1989–1990. הבניין כולל 70 קומות ומתנשא לגובה של 315 מטר. בזכות שתי אנטנות רדיו נוספות שבראשו הוא מגיע לגובה של 369 מטר. עד שנת 1992 הוא היה גורד השחקים הגבוה ביותר באסיה אך מאז נבנו גורדי שחקים גבוהים ממנו בערים מרכזיות רבות. המבנה בנוי כולו כמסבך זיזי שלם המחובר לרצפה המקנה לו יציבות רבה. קורותיו הראשיות יוצרות מבנה הבנוי מצורות מרחביות הקרובות לטטרהדרון ופירמידות מרובעות היוצרות את מבנהו השלם. במבט מלמעלה הוא נראה כ-'X' אשר כל רבע, הנראה כמשולש ישר-זווית ושווה-שוקיים, מגיע לגובה שונה בכל צד. צורת המגדל מדמה צמיחת קני במבוק, כסמל לחיות ולשגשוג. מומחי פנג שווי, במיוחד בהיבטיו המיסטיים ביקרו את מבנה המגדל וטענו כי המגדל מקרין אנרגיות שליליות בגלל צורתו המזכירה סכין וצורות ה-'X' שלו. לפני תחילת הבנייה אף ביצע פיי שינויים קלים בזויות הבניין בעקבות ביקורת זו אך הדבר לא מנע את הטענות כי צורת הסכין המכוונת לבניין HSBC נועדה כביכול להטיל קללה על הבנק המתחרה ועל בניין הממשל של הונג קונג (בניין הממשל טרם מסירת הונג קונג לידי סין ב-1997). מגדל הבנק של סין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מעקה

מעקה הוא רכיב שתפקידו למנוע נפילה בין שני מפלסים שונים. מעקים מוקמים בין השאר בבניינים, כלי שיט וצוקים. מעקה נבנה לרוב בדופן מרפסת, חלון בעל סף נמוך או לאורך מדרגות. אל מעקה מדרגות שנועד למנוע נפילה מקובל לחבר מאחז יד שנועד לסייע לאנשים לעלות במדרגות על ידי היאחזות בו בכוח ידיהם. בעברית מקובל לכנות גם מסילה כזו בשם "מעקה" אפילו כאשר היא מחוברת לקיר חדר המדרגות ולא למעקה. לפי תקן ישראלי 1142, גובה מעקה צריך להיות לפחות 105 ס"מ, למעט לאורך מהלך המדרגות (החלק המשופע), שם גובהו צריך להיות לפחות 90 ס"מ. הגובה נמדד מהמפלס הסמוך ביותר למעקה, היכול לשמש כמדרך רגל. המרווח בין רכיבי המעקה לבין עצמם ובינם לבין הבניין יכול להיות עד 10 ס"מ, כך שכדור קשיח בקוטר 10 ס"מ לא יוכל לעבור דרכם. ערך מורחב – מעקה (הלכה) מצוות מעקה היא מצוות עשה ומצוות לא תעשה, המופיעה בספר דברים (כב, ח): ”כִּי תִבְנֶה בַּיִת חָדָשׁ וְעָשִׂיתָ מַעֲקֶה לְגַגֶּךָ, וְלֹא תָשִׂים דָּמִים בְּבֵיתֶךָ כִּי יִפֹּל הַנֹּפֵל מִמֶּנּוּ:” בספרי מובא מידות המעקה ”כמה הוא מעקה? מעגילו שלשה טפחים, בית דורסו עשרה” לפירושו של הרמב"ם גובה המעקה לא פחות מעשרה טפחים (כ-80 ס"מ) לדעת הראב"ד מספיק רק שחלקו של המעקה יהיה עשרה טפחים והשאר שלשה טפחים. גדר מדיה וקבצים בנושא מעקה בוויקישיתוף לייף סטייל נענע 10, מעקות זכוכית: להיט חולף או סמל סטטוס?, באתר חדשות 13, 21 בדצמבר 2016 ספר המצוות, עשה קפ"ד ספר המצוות, לאו רצ"ח כי תצא רכט משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות רוצח ושמירת נפש, פרק י"א, הלכה ג' ערך זה הוא קצרמר בנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ברומטר

ברומטר הוא מכשיר מדידה המודד את הלחץ האטמוספירי. ברומטר (בעברית: מד לחץ) כספית סטנדרטי מורכב מגליל זכוכית באורך של כ־76 ס"מ, שבצידו האחד הוא סגור ובסיסו מוביל למכל כספית פתוח. כשהלחץ האטמוספירי גבוה הוא מפעיל כוח כלפי מטה על הכספית במכל הפתוח וגורם לכספית בגליל להגיע לנקודה גבוהה יותר. בצורה דומה, כשהלחץ האטמוספירי נמוך, עולה מפלס הכספית במכל ומפלס הכספית בגליל יורד. ברומטר הכספית הראשון הומצא בשנת 1643 על ידי אוונגליסטה טוריצ'לי, תלמידו של גלילאו גליליי. טוריצ'לי ניסה ליצור מכשיר המודד את לחץ האוויר על ידי יצירת ריק (ואקום) מושלם. הוא הצליח ליצור את הריק בגליל מלא כספית, והבחין כי מפלס הנוזל בגליל משתנה מעט בכל יום. טוריצ'לי הסיק כי שינוי זה נגרם כתוצאה משינוי הלחץ באטמוספירה. על ידי סימון שנתות על גבי הגליל, ניתן למדוד את הלחץ האטמוספירי ביחידות של מילימטר כספית (או אינץ' כספית בארצות הברית). 1 אטמוספירה שווה בערך ל־760 מ"מ כספית. מרבית הברומטרים מודדים בטווח שבין 710 לבין 790 מ"מ כספית (28–31 אינץ' כספית). ערך מורחב – מד גובה אנרואיד הוא מכשיר לקביעת גובה על ידי תרגום לחץ האוויר ליחידות מטריות, האנרואיד מותקן במטוסים ויש צורך לכייל אותו לפני כל טיסה. רמת הדיוק של האנרואיד היא מטרים בודדים, חיסרון נוסף של האנרואיד הוא שהגובה שמתקבל הוא הגובה מפני הים ולא הגובה מפני הקרקע. השימוש באנרואיד במהלך הטיסה משמש כיום לנוחות הנוסעים בטיסות אזרחיות, כאשר הצוות שמטיס את המטוס משתמש במכשירים מדויקים יותר. ברומטר אנרואידי, משתמש בקופסת מתכת קטנה וגמישה הנקראת "תא אנרואידי". קופסה זו נאטמת לאחר שמוצא ממנה חלק מהאוויר, וכתוצאה מכך שינויים קלים בלחץ האטמוספירי גורמים לה להתרחב או להתכווץ. שינויים בצורת התא האנרואידי מפעילים מנגנון מכני המציג את רמת הלחץ האטמוספירי על פני הברומטר. ברומטר משמש לרוב לחיזוי מזג אוויר – לחץ אטמוספירי גבוה מראה על מזג אוויר נוח, ולחץ נמוך על מזג אוויר סוער. מנומטר רשם לחץ ברומטר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אבשלום לניאדו

אבשלום לניאדו (נולד ב-1963) הוא פרופסור בחוג להיסטוריה כללית באוניברסיטת תל אביב. לניאדו נולד וגדל ברמת אביב. למד לתואר ראשון באוניברסיטת תל אביב ואת התואר השני עשה באוניברסיטת ברמינגהאם שבאנגליה. את הדוקטורט עשה באוניברסיטה הראשונה של פריז ואותו סיים בשנת 1995. נושא הדיסרטציה היה "נכבדי הערים באימפריה הביזנטית המוקדמת" והיא יצאה בשנת 2002 כספר. מחקריו עוסקים בתקופה הביזנטית המוקדמת, מראשית המאה הרביעית לספירה עד אמצע המאה השביעית לספירה. באחד ממחקריו שואל לניאדו מדוע בעלי תפקידים במאות החמישית והשישית נושאים שמות רבים (לעיתים אף שלושה עשר שמות לבעל תפקיד אחד). בהסתמך על מקור משפטי מן המאה השישית הוא טוען כי בחלק מהמקרים מדובר בהוספת שמו של אדם בכיר לשמותיו של בעל תפקיד כהכרת תודה על סיועו בקבלת התפקיד, או כמעשה חסד מצדו של הבכיר, או תמורת תשלום. Recherches sur les notables municipaux dans l'empire protobyzantin, Paris, 2002. ממאמריו: על ההיסטוריה הכנסיתית של אוסביוס בעברית, קתרסיס 3, אביב תשס"ה 2005 האימפריה הביזנטית בימי הביניים המוקדמים לפי ספר לימוד של האוניברסיטה הפתוחה, קתרסיס 4, סתיו תשס"ו 2005 עבר ללא מחקר, קתרסיס מאמרי אבשלום לניאדו באתר Academia.edu אמנון ז'קונט, זמנים רבעון להיסטוריה - גיליון מס' 90, אביב 2005, באתר הארץ, 14 ביוני 2005
מרציפן

מרציפן או בצק שקדים הוא מרקחת המורכבת בעיקר מסוכר ושקדים טחונים. משמש הרבה להכנת ממתקים בצורות שונות. המרציפן משמש בעיקר כממתק, המיוצר בצורות וטעמים מגוונים כגון: חטיף מרציפן מצופה שוקולד, חטיפי מרציפן בתוספת תמציות פרי וכתוספת לנוגט ומיני מתאבנים וקינוחים. בתעשיית העוגות המרציפן משמש בעיקר לקישוט ולציפוי עוגות חתונה מסורתיות, עוגות יום-הולדת ועוגות לאירועים מיוחדים. יתרונו הבולט מתבטא בקשיותו, המאפשרת כיתוב או הדפס בצבעי מאכל על-גבי העוגה. הודות למרקם הגמיש אך הנוקשה של המרציפן, ניתן לעצבו ולצבעו לשם הנוי והאמנות שבדבר. במדינות רבות בעולם קיימת מסורת האמנות במרציפן. לדוגמה: באיטליה (ובמיוחד בפלרמו), נהוג לעצב ולצבוע המרציפן בדמויות קטנות של חיות במהלך חג המולד. בפורטוגל, נוהגים לעצב את המרציפן בצורות של פירות וכך נוהגים גם בספרד. בקרב יהודי ונציה רווח המנהג לאכול כדורי מרציפן תוצרת בית בפורים. המתכון המקובל כולל שקדים קלופים מיובשים וטחונים מעורבים באבקת סוכר ובביצה. נהוג לייחס את מוצא המרציפן לפרס, שממנה הובא לראשונה לאירופה על ידי הטורקים, אך למעשה קיימות שלוש גרסאות עיקריות שונות לגבי מקורו: הראשונה תומכת בסברה כי המרציפן הראשון יוצר בעיר ליבק על גדות הים הבלטי, שבה עדיין מיוצר מרציפן בעל שם עולמי על-פי המסורת. הגרסה השנייה טוענת כי מקור המרציפן מטולדו, ספרד, משנת 850–900 לספירה, מתקופת שלטונו של אלפונסו השביעי, מלך קסטיליה במאה ה-12. שורש גרסה זו נעוץ בהשפעה המוסלמית בתרבות הספרדית במהלך הרקונקיסטה - בלילות הרמדאן נהגו המוסלמים לאכול ממרח שקדים כדי לעורר את תאבונם. הגרסה השלישית רואה בסין את מייסדת המרציפן, ולפיה המתכון הסיני נדד למזרח התיכון ומשם לאירופה. לנוכח היעדר ההתאמה בין הגרסאות השונות, טוענות ערים רבות ברחבי אירופה לחזקה על מקור המרציפן ובחלק ניכר מהן עדיין מיוצר מרציפן בהתאם למסורת הייחודית הנהוגה בכל עיר במשך מאות שנים. כיום, עם התפתחות התעשייה, טכנולוגיות הייצור והמודעות לבריאות, מוסיפים למרציפן גלוקוזה לשם הקשייתו, שמן שקדים ומי ורדים להדגשת טעמו הייחודי ושיפור ערכו התזונתי. היות ששקדים יקרים מסוכר, היחס בין השקדים הטחונים ובין הסוכר קובע את טיב המרציפן ואת מחירו. מקובלים שלושה מתכונים נפוצים: המתכון האיטלקי, שבו השקדים מהווים כשליש (33%) מהעיסה. המתכון ההונגרי, שבו השקדים מהווים כמחצית (54%) מהעיסה. המתכון הגרמני, שבו השקדים מהווים כשני שלישים (67%) מהעיסה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. במחוז סמולנד בשוודיה נהוג לאכול מרציפן ביום חמישי הראשון בחודש מרץ. יום זה והמרציפן מסמלים את ההבדל בהיגוי בין השוודית הרשמית לזו של סמולנד. בשוודית העיצור RS נהגה כשין ימנית ובסמולנד כשין שמאלית. מרציפן ביום חמישי ראשון בחודש מרץ נאמר בשוודית "marsipan i första torsdagen i mars " ובסמולנד "massipan i fössta tossdagen i mass" ממתקי מרציפן בחנות בפריז מרציפן בצורת פירות שונים, בחנות הרודס בלונדון מרציפן בצורת פירות בסיציליה מרציפן בצורת צפרדע עוגת חתונה מעוטרת בפרחי מרציפן דוד אסף‏, איך נולד המרציפן? זיכרון מתוק מדליה למדני, בבלוג "עונג שבת", 7 באפריל 2017 יעל גרטי, הדבר האמיתי: איך מכינים מרציפן ביתי, באתר ynet, 13 באפריל 2008 מרציפן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Fössta tossdan i mass firas med massipantårta, ערוץ חדשות של הטלוויזיה השוודית SVT NYHETER, ‏5 במרץ 2020
טנגה

האם התכוונתם ל... סוג של תחתונים טנגה – מטבע קזחי טאנגה – עיר בטנזניה קנזו טנגה – אדריכל יפני טונגה
קב

האם התכוונתם ל... קב (אביזר) – רגל תותבת קב (מידת נפח) – מידה נפח מתקופת המשנה והתלמוד. האל המצרי קֶבּ - ראו גב (אל)
מה שאת עושה לי (אלבום)

"מה שאת עושה לי" הוא אלבום הבכורה של דניאל זילברשטיין. האלבום יצא לאור לחנויות בדצמבר 2006 בהפקת רוי אדרי, מומי לוי וחגי מזרחי, בחברת התקליטים הליקון. טרם יציאת האלבום יצאו לאור ממנו הסינגלים "אלייך", "זמן" ו"מה שאת עושה לי", שזכו להצלחה רבה מצד התקשורת, הרדיו וערוץ 24.