laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אופליה

אופליה היא דמות במחזהו של ויליאם שייקספיר, "המלט", אשת אצולה צעירה, בתו של פולוניוס, היועץ למלך קלאודיוס, אחותו של לארטס, וכלתו הפוטנציאלית של הנסיך המלט. עקב מעשיו של המלט, נטרפת עליה דעתה והיא משוטטת כסהרורית ולבסוף מתה בטביעה. אופליה היא אחת משתי הדמויות הנשיות היחידות במחזה המקור, יחד עם המלכה גרטרוד. אופליה היא בעלת אישיות תמימה ומתנהגת בחביבות לכולם. היא צייתנית מאוד לאביה ועושה כל שהוא מבקש, גם כאשר הוא אומר לה להפסיק לראות את המלט וכאשר הוא מורה לה לקבוע פגישה עם המלט, כדי שפולוניוס וקלאודיוס יוכלו לרגל אחריו. הדמותה משמשת גם להבלטת תכונותיהם והתנהגותם של המלט ולארטס, הן בניגוד אליהם והן בגורם להם. אהבתה התמימה להמלט נוגעת ללב בעיקר עקב התעללותו הצינית של האחרון בה. על אף שבתחילה מפגין המלט אהבה חסרת מעצורים לאופליה, במהלך המחזה הוא משנה את עורו בשביל להשיג את מטרותיו, וקורא לה "אל המנזר לכי! לא אהבתיך!" (יש לזכור כי באותה עת, המילה מנזר שימשה גם ככינוי לבית בושת). לאחר שהמלט רוצח את פולוניוס בטעות, מאחר שחשב שהוא קלאודיוס, דעתה נטרפת עליה בשל מה שהדמויות האחרות מפרשות כצער על מות אביה. היא מתהלכת כסהרורית (כפי שנהג שייקספיר לתאר דמויות שיצאו מדעתן, כמו למשל אצל ליידי מקבת'), מדברת בחידות ובחרוזים, ושרה כמה שירים "מטורפים" וטיפשיים על מוות ועל עלמה המאבדת את בתוליה ויוצאת מהבמה לאחר שאיחלה לכולם "לילה טוב". בהמשך, היא נראית בפעם האחרונה במחזה לאחר שלארטס מגיע לטירה כדי לקרוא תיגר על קלאודיוס בגין מותו של אביו, פולוניוס. אופליה שרה שירים נוספים ומחלקת פרחים, ומציינת את משמעויות הסמליות שלהם. לעצמה נוטלת אופליה רק את עשב המרפא רו (Rue), המוכר כמסמל חרטה, אולם הוא גם עשב מרפא המשמש לטיפול בכאבים וחבורות ובעל יכולות להפסקת הריון. בתמונה השביעית של המערכה הרביעית, מספרת המלכה גרטרוד, בהודעה אשר נחשבת כאחת מהכרזות המוות הפואטיות ביותר בספרות, כי אופליה טיפסה על עץ ערבה כדי לקטוף פרחים, והענף עליו עמדה נשבר והיא נפלה לתוך הנחל וטבעה, אולם בהלווייתה עולה השאלה האם הייתה זו התאבדות. לארטס והמלט מצהירים כל אחד עד כמה אהבו אותה, והמלט אף מנסה לקרוא תגר על אהבתו של לארטס לעומת אהבתו שלו, אך לאחר מכן דמותה לא מוזכרת יותר כלל. דמותה הטרגית, העדינה והתמימה של אופליה עוררה השראה לעיבודים וגרסאות שונים בשירה, בספרות, ובאמנות. על שמה קרוי אחד מירחיו של אורנוס: אופליה. אופליה - לאה גולדברג החלק הראשון בשיר הולחן על ידי נחום היימן. אופליה - מילים ולחן: נעמי שמר מילות השיר "אגדת אופליה", באתר שירונט - מילים (ציטוט מתוך המחזה): אהוד מנור, לחן: יהודית רביץ "אופליה הקטנה" - מילים:יהונתן גפן לחן: דני ליטני מילות השיר "אופליה", באתר שירונט - מילים ולחן: זאב נחמה מילות השיר "אופליה", באתר שירונט - בביצוע להקת אלמנה שחורה, מילים ולחן: אלי זולטא ויוחאי חורב יהושבע סמט-שינברג, אוֹפֶלְיָה של השירים, בעקבות דמותה של אופליה בשירה העברית, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, נובמבר 2018 מי שקורה לו לבוא - בביצועו של אריק ברמן. מילים ולחן: אריק ברמן. ארתור יוז, אופליה (1852) תומס פרנסיס דיקסי, אופליה (c. 1864) תומס פרנסיס דיקסי, אופליה (1865) ארתור יוז, אופליה (c. 1865) תומס פרנסיס דיקסי, אופליה (1873) ג'ולס בסטיאן לה-פאז', אופליה (1881) מרקוס סטון, אופליה (1888) ג'ולס ג'וזף לה-פבר, אופליה (1890) פרידריך וילהלם תיאודור הייזר, אופליה (1900) ג'ורג' קליירין, אופליה מדיה וקבצים בנושא אופליה בוויקישיתוף אופליה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) "Rue". Drugs.com. נבדק ב-11 בספטמבר 2016. {{cite web}}: (עזרה)
סנט-אמיליון

סנט-אמיליון (בצרפתית: Saint-Émilion) היא עיירה קטנה ליד בורדו שבצרפת. העיירה ידועה בשל מחוז ייצור היין בעל אותו שם שמקיף אותה. היא חלק מאתר מורשת עולמית בשם "אזור השיפוט של סנט-אמיליון", שהוכרז על ידי אונסק"ו ב-1999, בזכות העבר שלה ותעשיית היין שלה. נכון לשנת 2006 מנתה אוכלוסיית העיירה כ-2,100 תושבים. מבחינה מנהלתית, סנט-אמיליון היא קומונה של מחוז ז'ירונד שבחבל אקיטן החדשה, באזור אוקיטניה, צרפת. ההיסטוריה של סנט-אמיליון מתחילה עוד בזמנים פרהיסטוריים והיא אתר מורשת עולמית עם אדריכלות רומנסקית מרתקת ברחובותיה הצרים והמשופעים. הרומים שתלו בה גפנים עוד במאה ה-2 לספירה. במאה ה-4 המשורר הלטיני אוסוניוס הילל את פירותיהם המשובחים של גפני האזור. העיירה נקראה על שם הנזיר אמיליון, מוודה נודד, שהתיישב במבדד שסותת בסלע במאה ה-8. הנזיר שבא אחריו, היה זה שהחל את ייצור היין המסחרי באזור. סנט-אמיליון ממוקמת 35 ק"מ צפון-מזרחית לבורדו, בין ליבורן לקסטיליון-לה-באטיי, בגובה ממוצע של 23 מטר מעל פני הים. כנסייה רומנסקית. כנסייה מונוליתית, שנחצבה מצוק העשוי אבן גיר ועליה נבנה צריח מחודד גותי. סנט-אמיליון היא אחת מ-4 אזורי היין האדום הראשיים של בורדו (האחרים הם מדוק, גראב ופומרול). אותם סוגי ענבים מעורבבים במינונים ויחסים שונים, כאשר מרלו וקברנה פרנק שולטים ובעוד שמשתמשים רק בכמויות קטנות יחסית של קברנה סוביניון. המחוז קטן בהרבה ממדוק ומשתתף במחוז היין של פומרול. כמו במדוק, הייננים פיתחו מערכת של דירוג הגפנים. בעוד שהסיווג של מדוק נעשה ב-1855, הסיווג בסנט-אמיליון נעשה לראשונה רק ב-1878. השימוש במילה "לראשונה" חשוב, שכן לא כמו הסיווג של מדוק שמעולם לא שונה (למעט הקידום של שאטו מוטון רוטשילד מגידול שני לגידול ראשון במחלקת גראנד קרו Grand Cru Classe), הסיווג של סנט-אמיליון עובר בחינה מחודשת כל 10 שנים. שאטו אוזון ושאטו שבאל בלאן הם 2 היינות שמסווגים כרגע (נכון ל-2007) כ-Premiers grands crus classes A. ישנם עוד 13 יינות ממחלקה שנייה ו-47 מחלקות נוספות. לסיווג מלא ראו: en:Classification of Saint-Emilion wine. יין בורדו יין צרפתי תוכנית בורדו מחוזות היין של בורדו מדיה וקבצים בנושא סנט-אמיליון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סנט-אמיליון (בצרפתית) אתר רשמי של לשכת התיירות סיור וירטואלי אווירי בסנט-אמיליון צילומי אוויר של סנט-אמיליון ואקוויטניה
מרשם

האם התכוונתם ל... מרשם (ראייה) – מידת ליקוי ראייה מרשם רפואי – אישור הנכתב על ידי רופא לקבלת תרופה מרשם - ארגון המתמחים לרפואה – עמותת המתמחים לרפואה בישראל מרשם האוכלוסין – גוף של משרד הפנים שמטרתו לרשום את פרטי המידע הנוגעים לתושבי מדינת ישראל מרשם המקרקעין – גוף העוסק ברישום בעלות על קרקעות נטע (יישוב) – ישוב אשר שמו היה "מרשם" ברוב שלבי הקמתו, הנבנה בחבל לכיש כפתרון למפוני גוש קטיף מתכון – רשימת החומרים הנדרשים וההוראות להכנת מוצר
ברתולומאו אאוסטקיו

ברתולומאו אֶאוּסטַקיוֹ (באיטלקית: Bartolomeo Eustachio, ‏ 1500 או 1514 - 27 באוגוסט 1574), נודע גם בשמו הלטיני אֶאוּסטַקיוּס, היה רופא ומלומד איטלקי, נמנה עם האבות המייסדים של מדע האנטומיה של גוף האדם. אאוסטקיו גדל בסאן סברינו, ליד מצ'רטה, באיטליה, והיה בן-זמנו של וסאליוס, עמו הוא חולק את מוניטין יסוּד מדע האנטומיה. אאוסטקיו נודע כמי שתמך בתורתו של הרופא הקדמוני גלנוס. והרחיב את ידיעותינו על האוזן הפנימית על ידי גילוי מחדש ותיאור בדיוק רב את חצוצרת השמע, שנקראה על שמו. הוא הראשון שתיאר את השרירים הפנימיים והקדמיים של הפטיש והסטאפדיוס, ואת צורתו המורכבת של שבלול האוזן. הוא היה הראשון שחקר בדיוק רב את האנטומיה של השיניים, ואת תופעת התפתחות שיני החלב ושיני הבינה. לזכותו של אאוסטקיו נזקף אף גילוי בלוטות יותרת הכליות, עליו דיווח בשנת 1563. יצירתו הגדולה ביותר, שאותה לא פרסם, הייתה תחריטיו האנטומיים. העבודה עליהם נשלמה בשנת 1552, כעשור לאחר שווסאליוס פרסם את האטלס האנטומי הנודע שלו, ובשל המתקפות הקשות שספג וסאליוס עקב כך, גנז אאוסטקיו את התחריטים בגין חששו מחרונה של הכנסייה הקתולית. אאוסטקיו מת בפוסומברונה, איטליה. מדיה וקבצים בנושא ברתולומאו אאוסטקיו בוויקישיתוף דפים מעבודתו Historical Anatomies on the Web: Eustachi: Author & Title Description, www.nlm.nih.gov ערך זה הוא קצרמר בנושא רופאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עורב הודי

עוֹרֵב הוֹדִי (שם מדעי: Corvus splendens) הוא מין בסוג עורב, הנפוץ בדרום-מזרח אסיה (בדרום מערב תאילנד), בתת-היבשת ההודית, באיים המלדיביים והלקדיביים ובחופי דרום איראן. הוא הגיע, בעזרת האדם, למזרח אפריקה, באזור זנזיבר וסודאן, לרוטרדם שבהולנד ולאוסטרליה, שם הודבר. במקומות בהם אינו מין מקומי, הוא רודף עופות מקומיים ומאיים עליהם בהכחדה. העורב ההודי חולק את אזורי המחיה שלו עם האדם - הוא חי בהתיישבויות של האדם, מכפרים קטנים ועד לערים. הוא ניזון משאריות האדם ומבעלי חיים קטנים הנמצאים בסביבה האנושית - עכברים, שממיות וכדומה. צבעו שחור, והצוואר והחזה אפורים, כאשר מידת הכהות של האזור האפור משתנה בהתאם לתת-המין. בישראל, הוא עוף פולש, המופיע בצורה סדירה באזור מפרץ אילת, השרון ובערבה. עיריית אילת הגישה בקשה לירות בעורבים פולשים עקב תוקפנותם לאנשים ובעיקר לילדים. עקב תקופת המעבר של הממשלה שאינה מאפשרת לספק אישורי ירי המשרד להגנת הסביבה פרסם הוראת שעה לתקופה בת שנתיים, אשר מגדירה את העורב ההודי כמין מוגן, וזאת על מנת להעביר את הסמכות הירי בעורבים מהמדינה לרשות הטבע והגנים שיוכלו לספק רישיונות ציד ולדלל את מספרם.. עורב ניזון מדג מת Eudynamys scolopaceus + Corvus splendens מדיה וקבצים בנושא עורב הודי בוויקישיתוף עורב הודי, באתר ITIS (באנגלית) עורב הודי, באתר NCBI (באנגלית) עורב הודי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עורב הודי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) עורב הודי, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) עורב הודי, באתר GBIF (באנגלית) יגאל מוסקו, ‏מכות, שריטות והטרדות: הציפורים שמטילות אימה על אילת, באתר ‏מאקו‏, 31 במאי 2014 דר. אסף רוזנטל, ‏עורב פולש, באתר "הידען", 29 במרץ 2015 אלמוג בן זכרי, העורב ההודי שחי עד כה רק באילת, עושה את דרכו צפונה, באתר הארץ, 13 ביוני 2019 עורב הודי באתר הרשימה האדומה של IUCN ליטל דוברוביצקי, עיריית אילת לבג"ץ: "מבקשים אישור לירות בעורבים התוקפניים", באתר כלכליסט, 11 באוגוסט 2019 אילנה קוריאל, תקנה חוקית תאפשר להגן על העורב ההודי - כדי לירות בו, באתר ynet, 7 בדצמבר 2019
ברסלב (עיר)

בְּרֶסְלַב (באוקראינית: Брацлав או Браслав, מבוטא "בְּרַצְלַוו" ו"בְּרַסְלַוו", בהתאמה; פולנית: Bracław; יידיש: בראָסלעוו) היא עיירה השוכנת בקרבת נהר הבוג הדרומי בדרום-מזרח פודוליה, בנפת נמירוב שבמחוז ויניצה באוקראינה. העיר, שבימי הביניים ובתחילת העת החדשה הייתה מרכז אזורי חשוב, שקעה ואיבדה את השפעתה במהלך המאות ה-19 וה-20. בשנת 1926 מנתה אוכלוסיית העיירה 7,842 נפש. בשנת 2019 מנתה אוכלוסייתה כ-5,250 איש. האזכור הכתוב הראשון של ברסלב מתוארך לשנת 1362. העיר זכתה לזכויות מגדבורג ב-1564. ברסלב השתייכה לדוכסות הגדולה של ליטא עד לאיחוד לובלין בשנת 1569, אז הפכה למרכז וויוודת ברצלב באיחוד הפולני-ליטאי, והיוותה מוצב הגנה חשוב. בעת מרד חמלניצקי בשנת 1648, הפכה ברסלב לעיר במדינה הקוזאקית, בחסות צאר רוסיה. בחוזה אנדרוסובו בשנת 1667, הושבה העיר לפולין. לאחר החלוקה השנייה של פולין בשנת 1793 הפכה העיר לחלק מן האימפריה הרוסית, יחד עם יתר הגדה הימנית של אוקראינה (השטח שממזרח לנהר דנייפר). תחת השלטון הרוסי הייתה ברסלב מרכז מחוז בגוברניית פודוליה. מאחר שלא הייתה לעיר גישה למסילת ברזל, פחתו חשיבותה ואוכלוסייתה בהדרגה. העיר ברסלב ידועה בעולם היהודי כמקום שבו חי ולימד רבי נחמן מברסלב. בראשית המאה העשרים חיו בעיר כ-6,000 יהודים – יותר ממחצית אוכלוסייתה. בפוגרומים של כנופיות אוקראינים בין מאי 1919 לאפריל 1921 נרצחו בה יותר מ-450 יהודים. בעקבות הפרעות עזבו יהודים רבים את ברסלב ומספרם ירד לרבע ממספרם קודם לכן. הגרמנים כבשו את ברסלב ב-22 ביולי 1941. העיירה נכללה בתחום טרנסניסטריה. בספטמבר 1941 הוקם בעיר גטו. בינואר 1942 הועברו רוב היהודים למחנה הריכוז פצ'ורה. באוגוסט 1942 הוקמו בברסלב שני מחנות עבודה גרמניים. מפעם לפעם נעשו במחנות סלקציות, אך בסוף 1943 עדיין נותרו בהם עובדים יהודים. לאחר השחרור חיו בברסלב כ-200 יהודים מקומיים וכ-30 יהודים מרומניה. מדיה וקבצים בנושא ברסלב בוויקישיתוף ברסלב - מתוך האנציקלופדיה של אוקראינה ברצלב (Bratslav), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם ברצלב במיזם "הסיפורים שלא סופרו - אתרי רצח יהודים בשטחי ברית המועצות הכבושים", באתר "יד ושם" (באנגלית) ברסלב (אוקראינה), דף שער בספרייה הלאומית Columbia-Lippincott Gazetteer.
עורב מזרע

עוֹרֵב הַמִּזְרָע (שם מדעי: Corvus frugilegus) הוא מין של עורב. צבעו שחור עם כתם לבן (למעשה, אזור חשוף מנוצות ליד המקור). גודלו 44–46 ס"מ. עורב המזרע הוא ציפור חובבת קור - על אף שהוא נמנע משלג ומקרח, הוא מעדיף אזורים קרים ונמנע מאזורים חמים, פרט לחורף. למין שני תת-מינים: תת-המין הראשון Corvus frugilegus frugilegus נפוץ בכל רחבי אירופה, פרט לסקנדינביה, ובחלקה המערבי של אסיה הקטנה. תת-המין השני, Corvus frugilegus pastinator, נפוץ בצפון אסיה, כולל סיביר, יפן, קוריאה וצפון סין. בישראל מופיע כעובר-אורח בחורף. ניזון בעיקר מחרקים ותולעים ומדגנים מתורבתים. עורבים אלו חברותיים מאוד, וחיים בלהקות. בחורף מתאחדות מספר להקות ויוצרות להקות ענק - דווח על להקה של 65,000 פרטים בסקוטלנד. בתום החורף, העורבים חוזרים ללהקותיהם הקטנות לצורך רבייה. במהלך החיזור, הזכר 'רוקד' מסביב לנקבה וקורא. לאחר מכן הוא עשוי להביא לה תשורת מזון, ואז תתקיים ההזדווגות. לאחר מכן, כל זוג עורבים מקים לעצמו קן מזרדים, בו יוטלו 3–5 ביצים, ומגן על הטריטוריה סביב לו. הנקבה דוגרת על הביצים במשך 18 יום, שבהם הזכר מספק לה אוכל. הגוזלים מגיעים לגודל מלא בגיל 40 יום, אך תלויים במזון שמביאים הוריהם עד גיל חודשיים, ואינם עצמאיים לחלוטין עד גיל חמישה חודשים. כמו רבים ממשפחת העורביים, לעורב המזרע מיוחסות מספר תכונות על-טבעיות: יש המאמינים כי קהילת עורבי מזרע ננטשת מביאה מזל רע לבעלי האדמה שבה גרו. מיוחסות להם תכונות של חיזוי מזג אוויר ומוות. עורבי מזרע, לפי אמונות מסוימות, מלווים נשמות צדיקים לגן עדן. עורב מזרע, באתר ITIS (באנגלית) עורב מזרע, באתר NCBI (באנגלית) עורב מזרע, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עורב מזרע, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) עורב מזרע, באתר GBIF (באנגלית) עורב מזרע, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) עורב מזרע באתר הרשימה האדומה של IUCN עורב מזרע באתר הרשימה האדומה של IUCN
אאופוליס

אֵאוּפּוֹלִיס (ביוונית: Εύπολις,‏ סביבות 446 לפנה"ס – 411 לפנה"ס) היה משורר ומחזאי אתונאי בסוגת הקומדיה היוונית העתיקה, שפרחה ושגשגה בימי המלחמה הפלופונזית. דבר אינו ידוע לנו על תולדות חייו האישיים. באשר למותו, נאמר שהוא הושלך לים על ידי אלקיביאדס, שאותו תקף באחד ממחזותיו, אך סביר יותר להניח שהוא מצא את מותו בעודו לוחם בעבור מדינתו.[דרוש מקור] הוא מתואר על ידי הורטיוס, יחד עם קראטינוס ואריסטופאנס, בתור הכותב הגדול ביותר בתחומו. בסגנונו השופע ומלא החיים, הפגין אאופוליס שיקול דעת מעשי וראוי. הוא זכה למוניטין כשקול לאריסטופאנס במידת האלגנטיות והטוהר של הדיקציה שלו ולקראטינוס במידת שליטתו באירוניה ובסרקזם. הגם שלכתחילה היו יחסיו עם אריסטופאנס טובים למדי, הרי שיחסיהם הורעו בהמשך הדרך, והם הטיחו זה בזה האשמות הדדיות, בניסוחים ארסיים ביותר, על חיקויים וגנבות ספרותיות. מבין 17 המחזות שיוחסו לאאופוליס, ואשר הקנו לו את המוניטין המשובחים, רק רסיסים נותרו. מבין אלה, הנודעים ביותר הם: הקולאקס, ובו הוקיע את קאליאס הפזרן, שהשחית את משאביו לריק על סופיסטים וטפילים למיניהם. מאריצאס, מתקפה על היפרבולוס, יורשו של קליאון, תחת שם בדוי. הבפטאי, נגד אלקיביאדס ומועדוניו, בהם הונהגו מעשי הפקרות והוללות. מושאים אחרים של מתקפותיו היו סוקרטס וקימון. הדמוי והפולאיס היו מחזות פוליטיים, שעסקו במצבה הנואש של המדינה ובערי-המדינה המסונפות לה. ברומן ההיסטורי של טום הולט, "The Walled Orchard", משמש אאופוליס בתור הגיבור והמספר. מדיה וקבצים בנושא אאופוליס בוויקישיתוף אאופוליס, באתר "Find a Grave" (באנגלית) אאופוליס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה כולל קטעים מתורגמים מהערך Eupolis מהמהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה, הנמצאת כיום בנחלת הכלל ערך זה הוא קצרמר בנושא יוון העתיקה ובנושא משוררים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סוואנית

סוואנית (ლუშნუ ნინ/შკა̈ნ - לוּשנוּ נין; גאורגית: სვანური ენა - סוואנוּרי אֶנה) היא השפה המדוברת בצפון-מערב גאורגיה. לשפה זו אין מעמד רשמי במדינה ורוב דובריה שולטים גם בגאורגית. הסוואנית היא שפתם של כ-30,000 סוואנים שהם אתנית גאורגים, ומתגוררים במחוז ההיסטורי ההררי, סוואנתי, בנפות מסטיה ולנטחי, לאורך הנהרות, אנגורי, צחניסצקאלי וקודורי. חלק מדוברי הסוואנית מתגוררים ברפובליקה הבדלנית אבחזיה הגובלת במחוז ההיסטורי. קשה לאמוד את מספר דוברי הסוואנית באבחזיה, יש הטוענים כי מספר זה נע סביב 2,500 איש. לשפה אין תקן כתוב או מעמד רשמי. רוב דובריה דוברים גם גאורגית, השפה הרשמית גאורגיה, ומשתמשים בסוואנית בשפה הספרותית והתקשורת העסקית. אין בנמצא ספר הדרכה לשפה הסוואנית, ומספר דובריה נמצא בירידה עקב פיזור האוכלוסייה, העלייה ברמת החיים והפיתוח התחבורתי המקטין את הבידוד של ההתײשבות בסוואנתי. השפה צוינה כשפה בסכנת הכחדה, כיוון שבקיאות בה היא נחלת מעטים. השפה הסוואנית נבדלת מיתר השפות הכרתװליות ולא ניתן להבינה ביתרן (גאורגית, לאזית ומגרלית). הסברה הרווחת היא כי השפה נפרדה מהשפה הפרוטו-כרתװלית המשותפת באלף השני לפני הספירה או מוקדם יותר (כאלף שנה בטרם התפצלה השפה הלאזית-מגרלית מהגאורגית וכ-3,000 שנה לפני שזו האחרונה התפצלה לשתי שפות נפרדות). לא ברור לגמרי אם היה אלפבית סוואניתי, אולם כיום משמש האלפבית הגאורגי לכתיבה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסוואנית מחולקת לניבים ולתת-הניבים הבאים: באלית עלית (כ-15,000 דוברי הניב): אושגולית, קאלאית, איפארית, מולאכֿית, מסטית, לנזרית, לאטאלית. באלית תחתית (כ-12,000 דוברי הניב): בצ'וית, צכֿומרית, אצרית, פארית, צ'ובכֿית, לאכֿאמית לאשחית לנטכֿית: כֿלדית, כֿופורית, רצכֿמלורית, צ'ולורית האזורים בהם נהוג ניב הבאלית (עלית ותחתית) הם: נפת מסטיה, מעלה אגן אינגורי, צפון מזרח אבחזיה ומעלה ומרכז ערוץ קודורי. קווין טואיטה (1997),, ISBN 3895861545, (באנגלית) סוואנית, באתר אתנולוג סוואנית, במסד נתונים TITUS פרויקט שפות כרתװליות בסכנת הכחדה, כולל קטעי וידאו של דיבור בשפה , אתר של מרינה קויצ'ינדזה הוליסקי, קווין טואיטה והווארד איזק ארונסון (2003),, עמ' 373, ISBN 1588114619, (אנגלית) סוואנית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אופרוניוס (צייר)

אֶוּפרוֹניוֹס (ביוונית: Ευφρόνιος) היה קדר וצייר יווני של כדים בסגנון "הדמות האדומה" (red-figure pottery), אשר פעל באתונה בשנים 520 – 470 לפנה"ס, בזמן מלחמות פרס-יוון. לבד ממה שניתן להסיק מן הכדים שבחתימתו, הידיעות אודותיו מעטות ביותר. סך הכל שרדו שמונה-עשר כדים מעשה ידיו, שמונה מהם נושאים את שמו כמי שעיטרם ושנים-עשר נושאים את שמו כקדר. אופרוניוס היה כנראה אחד מציירי-הכדים המובילים באתונה כבר בראשית דרכו, ויש הרואים בו את החשוב מבין ציירי "קבוצת החלוצים" (Pioneer Group), השם שהעניק המחקר המודרני לציירי כלי-חרס משלהי התקופה הארכאית, אשר פיתחו את טכניקת "הדמות האדומה". הוא נערץ בעיקר בשל האופן בו העניק תחושת עומק לדמויותיו. על כדיו המאוחרים חתם כקדר ולא כצייר, והם עוטרו על ידי ציירי-כדים חשובים אחרים בני זמנו. כפי הנראה היה בשנותיו המאוחרות עשיר ומצליח מספיק כדי להחזיק בית-מלאכה משל עצמו, שחתימתו הייתה סמלו המסחרי. קדרות יוון העתיקה מדיה וקבצים בנושא אופרוניוס בוויקישיתוף אופרוניוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
1983 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1983. שימוש ראשון בנוגדנים חד-שבטיים לצורכי הרפואה גילוי הנגיף של איידס קארי מוליס מפתח PCR 4 באפריל – טיסה ראשונה של מעבורת החלל צ'לנג'ר בניית מצלמת וידאו ביתית ראשונה על ידי סוני ו-JVC 21 ביולי – רישום שיא הקור על כדור הארץ - באנטארקטיקה נרשמה טמפרטורה של 89.2 מעלות מתחת לאפס 1 בינואר – תחילת שימוש ב-Internet Protocol והקמת האינטרנט 27 בספטמבר – מוכרז פרויקט GNU לפיתוח מערכת הפעלה חופשית דמוית UNIX על ידי ריצ'רד סטולמן 20 בנובמבר – שחרור גרסה ראשונה של שפת התכנות טורבו פסקל נובמבר – הפצת הגרסה ראשונה של מעבד התמלילים Microsoft Word תחילת השימוש בשפת תכנות ++C 21 באוקטובר – הגדרה מחדש של מטר, יחידת המידה התקנית למדידת מרחק (אורך) במערכת היחידות הבינלאומית, הגדרתו העדכנית של מטר אחד היא המרחק שעובר האור בריק במשך זמן של 1/299,792,458 שנייה גילוי בוזוני W ו-Z על ידי קרלו רוביה, וסימון ואן דר מיר פרס נובל פרס נובל לפיזיקה – סוברהמניאן צ'נדראסקאר ארצות הברית, על המחקר התאורטי של התהליכים הפיזיקליים הנוגעים למבנה ולהתפתחות של הכוכבים; ויליאם אלפרד פוֹלֶר, פיזיקאי אמריקאי, על מחקריו התאורטיים והניסויים של התגובות הגרעיניות הנוגעות ליצירת היסודות הכימיים ביקום פרס נובל לכימיה – הנרי טאוב, ארצות הברית, על עבודתו על מנגנוני תגובות העברת אלקטרונים פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ברברה מק'קלינטוק, ארצות הברית, על גילוי הניידות של אלמנטים גנטיים ("הגנים הקופצים" - הטרנספוזונים) פרס טיורינג – קן תומפסון ודניס ריצ'י על פיתוחה של תורת מערכות ההפעלה, ובאופן ספציפי ליישום של מערכת ההפעלה יוניקס פרס ישראל היסטוריה – שאול פרידלנדר, אברהם סולטמן 17 במרץ – הלדן קפלר הרטליין (Haldan Keffer Hartline), פיזיולוג אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1967) על חלקו בתיאור הסוגים השונים של תאים רגישים לאור בעין והדרך שבה אור משפיע עליהם 20 במרץ – איוואן וינוגרדוב, מתמטיקאי סובייטי, מצא פתרון להשערת גולדבך (נולד ב-1891) 22 במאי – אלבר קלוד, דוקטור לרפואה וחוקר תאים, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1974) על חלקו בתיאור המבנה והפעולה של האברונים בתאים ביולוגיים בעזרת פיתוח השיטות העיקריות של הפרדה וניתוח מרכיבים של תאים חיים (נולד ב-1899) 10 בספטמבר – פליקס בלוך, פיזיקאי יהודי אמריקאי יליד שווייץ, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1952 על פיתוח השיטות למדידה מדויקת של המגנטיות הגרעינית והתגליות שנעשו בעזרת שיטות אלה (נולד ב-1905) 23 בספטמבר – שלום מנדלברוט, מתמטיקאי יהודי-צרפתי יליד פולין, עסק בעיקר באנליזה מתמטית (נולד ב-1899) 7 באוקטובר – ג'ורג' אייבל, אסטרונום אמריקאי, עסק במחקר אסטרונומי, בניהול, ובחינוך למדע (נולד ב-1927) 26 באוקטובר – אלפרד טרסקי, מתמטיקאי, לוגיקן ופילוסוף יהודי-פולני (נולד ב-1901) 18 בדצמבר – ויקטור טרנר, אנתרופולוג בריטי, שהשפיע רבות על לימודי הדתות (נולד ב-1920) מדיה וקבצים בנושא 1983 במדע בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1985 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1985. 1 בספטמבר – גילוי שרידים של הטיטניק, אניית פאר עצומת ממדים שהוצגה כשיא בטיחותי וטבעה בהפלגת הבכורה 20 ביולי – גילוי השרידים של אונייה ספרדית משנת 1622 על יד חופי פלורידה. התגלה אוצר בהיקף של 400 מיליון דולר גילוי פולרן על ידי הארי קרוטו, רוברט קורל וריצ'רד סמולי 1 בינואר – תחילת רישום של סיומת אינטרנט 18 באוקטובר – Nintendo Entertainment System מגיע לארצות הברית שימוש ראשון בפוסטסקריפט במדפסות המצאת CD-ROM 20 בנובמבר – שחרור של גרסה ראשונה של Microsoft Windows 16 במאי – גילוי הידלדלות שכבת האוזון 4 במרץ – תחילת חובה של בדיקת איידס לתורמי דם פרס נובל פרס נובל לפיזיקה – קלאוס פון קליצינג גרמניה, על גילוי אפקט הול הקוונטי פרס נובל לכימיה – הרברט האופטמן, ג'רום קרל ארצות הברית, על הישגיהם בפיתוח שיטות ישירות לקביעת מבנה גבישי פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – מייקל ס. בראון, ג'וזף גולדשטיין ארצות הברית, על תיאור ויסות מטבוליזם הכולסטרול פרס טורינג – ריצ'רד קארפ, ראשון שתיאר את מחלקת הסיבוכיות NPC פרס ישראל רפואה – הנרי נ' נויפלד, ברוך פדה 3 במרץ – יוסף שקלובסקי היה אסטרונום ואסטרופיזיקאי סובייטי, ממוצא יהודי, (נולד ב-1916) 20 באפריל – צ'ארלס ריכטר, גאולוג אמריקאי (נולד ב-1900) 28 במאי – ז'ורז' דֶוֶרֶה, פסיכואנליטיקאי,אנתרופולוג וחוקר תרבויות צרפתי-אמריקאי יליד אוסטרו-הונגריה, יהודי במוצאו. מייסד האתנופסיכיאטריה (נולד ב-1908) 30 ביולי – ג'וליה רובינסון, מתמטיקאית אמריקאית. ידועה בעיקר בשל עבודתה בתחום בעיות הכרעה ובפרט בשל תרומתה לפתרון הבעיה העשירית של הילברט (נולדה ב-1919) 31 באוגוסט – פרנק מקפרלן ברנט (Macfarlane Burnet) חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (1960) על חלקו בגילוי כי מערכת החיסון של העובר לומדת כיצד להבחין בין עצמה לבין מה שמחוצה לה (נולד ב-1899) 6 בספטמבר – רודני ר. פורטר, ביוכימאי בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1972 על גילוי המבנה הכימי שלמולקולת הנוגדן (נולד ב-1917) 7 בספטמבר – ג'ורג' פוליה, מתמטיקאי הונגרי ממוצא יהודי פעל בשווייץ ואחר כך בארצות הברית. נודע בשל עבודתו בתחום הקומבינטוריקה, עסק רבות בשיטות לחינוך מתמטי (נולד ב- 1887) 9 בספטמבר – פול פלורי (Paul Flory), כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (1974) על עבודתו הבסיסית, תאורטית וניסיונית, בכימיה הפיזיקלית של מקרומולקולות (נולד ב-1899) 30 בספטמבר – צ'ארלס ריכטר, גאולוג אמריקאי שהתמחה בסייסמולוגיה, על שמו נקרא סולם ריכטר, לכימות עוצמתן של רעידות אדמה (נולד ב-1900) 5 באוקטובר קרל מנגר, מתמטיקאי אמריקני ממוצא אוסטרי, עסק באלגברות, בעקומות, בתורת הממדים ובגאומטריות. כמו כן תרם לתורת המשחקים ולמדעי החברה (נולד ב-1902) 8 באוקטובר – גורדון ולצ'מן, מתמטיקאי בריטי ומפענח צפנים בתקופת מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1906) 24 בנובמבר – לסלו בירו, ממצאי עט כדורי הונגרי (נולד ב-1899) 27 בדצמבר – דיאן פוֹסי, זואולוגית אמריקאית, חקרה ביסודיות מספר קבוצות של גורילות, ביערות של ההרים ברואנדה (נולדה ב-1932) מדיה וקבצים בנושא 1985 במדע בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תשבץ מספרים

תשבץ מספרים הוא תשבץ שבו יש לשבץ מספרים (בדרך כלל מספרים שלמים גדולים מ-9). את המספרים משבצים באותה דרך שבה משבצים מילים בתשבץ רגיל, על-פי ההגדרות הנתונות, במאוזן ובמאונך. להבדיל מתשבץ רגיל בעברית, המספור במסגרת תשבץ המספרים מסודר משמאל לימין, כמקובל בעולם המספרים. רבות מההגדרות למספרים, שהפותר אמור לשבץ בתוך המסגרת, ניזונות זו מזו, כמו בהגדרה "6 מאוזן במהופך ועוד 1 מאונך". בנוסף להגדרות מסוג זה מקובל להציב כמה הגדרות ידע, כמו "השנה שבה נערכה מלחמת ששת הימים" או "מספר השעות ביממה", כדי לתת קצה חוט לפותר. בדרך כלל נדרשים הפותרים לידע בשש פעולות חשבון: חיבור, חיסור, כפל, חילוק, העלאה בחזקה והוצאת שורש ריבועי. סוג מיוחד של תשבץ מספרים הוא התשבץ החשבוני. בתשבץ חשבוני, צריך לשבץ, כמו בתשבץ המספרים, מספרים בני 2 ספרות ויותר, אך ההגדרות בתשבץ חשבוני הן פעולות חשבון שצריך לבצע כדי לקבל את התוצאה המבוקשת. לדוגמה, ההגדרה היא 7*5*7-3*5*4*3 והתשובה היא 305. לפתרון נכון של תשבץ חשבוני, יש להקפיד על הסדר הנכון של הפעולות החשבוניות, בהתאם לכללי קדימות אופרטורים, כמקובל במתמטיקה.