laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ליפוט

ליפוט (בהונגרית: Lipót) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. בליפוט חיו יהודים בתקופות זמן שונות. מדיה וקבצים בנושא ליפוט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ליפוט (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בית ספר טכנולוגי - עמל אנרג'י-טק חברת החשמל

בית ספר תיכון עמל אנרג'י-טק, הוא בית ספר טכנולוגי לאנרגיה, חשמל וסביבה בשיתוף קבוצת "עמל", חברת החשמל ובפיקוח משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ופועל בקריית ההדרכה הארצית לחשמל, אנרגיה וסביבה של חברת החשמל בחוות חפציבה בחדרה. בית הספר התיכון הטכנולוגי עמל אנרג'יטק הוקם בשנת הלימודים תשע"ח 2018 כבית ספר צומח, עם אוריינטציה לתחום האנרגיה, החשמל והסביבה על מנת לתת לבוגריו את הידע והכלים הנדרשים להשתלב כעובדים בתעשייה ובחברת החשמל. היסודות להקמת בית הספר הונחו באמצע שנות השישים, כאשר חברת החשמל הפעילה שני בתי ספר מקצועיים, האחד, בשיתוף עם עיריית חיפה, והשני, בשיתוף עם עירית תל אביב. בתי הספר הללו פעלו עד אמצע שנות השבעים ורבים מבוגריהם השתלבו בתפקידים שונים בחברה. בשנת הלימודים תש"פ למדו בבית הספר 124 תלמידים בכיתות י' – יב' וזו השנה הראשונה בה סיימו את הלימודים בוגרי המחזור הראשון של בית הספר. בית הספר מציע מסלולי לימוד משולבים לתעודה טכנולוגית הכוללת היבחנות במבחני בגרות במקצועות הליבה ובתחום המקצועי, וכן תעודות הסמכה מקצועיות המוכרות מטעם חברת החשמל ותעודת מקצוע רשמית מטעם משרד העבודה. הלימודים מתקיימים בכיתות קטנות בהוראת מורים מרשת עמל ומדריכים מקצועיים (מהנדסים) מחברת החשמל. המגמה מציעה לימודים של מערכות מיכון תעשייתיות ומקנה ידע עיוני ומעשי באחזקה מכנית של מפעלים תעשייתיים בדגש על מפעלים לייצור אנרגיה. הלימודים כוללים מכניקה, אוטומציה, גז טבעי, שרטוט והדפסה בתלת מימד, רובוטיקה, מסגרות, ריתוך ומקצועות נוספים הדרושים להכשרה לעבודה בתחום התחזוקה המכנית. התלמידים רוכשים תעודות מקצוע מטעם משרד העבודה בתחומים אלו. הלימודים במגמת חשמל כוללים נושאים כמו חשמל ביתי, חשמל תעשייתי, בית חכם, אנרגיות ירוקות ועוד, ובסיומם התלמידים נבחנים לקראת קבלת תעודת חשמלאי מוסמך מטעם משרד העבודה, ולאחר צבירת ניסיון מעשי, רכישת רישיון חשמלאי מתאים לעבודות תכנון, התקנה, פיקוח ואחזקה של מתקנים ורשתות חשמל, לרבות בדיקות ותיקונים. בית ספר מקצועי חינוך בישראל אתר האינטרנט הרשמי של בית ספר טכנולוגי - עמל אנרג'י-טק חברת החשמל כתבה באתר  mynet מאוגוסט 2019 כתבה ביישומון החדשות חמ"ל כתבה באתר השבוע בחדרה דוח קיימות תאגידית של חברת החשמל לשנת 2018 הפיקוח המקצועי פדגוגי במשרד העבודה דוח מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל - החינוך הטכנולוגי מקצועי: מגמות והתפתחות בשנים 2006 - 2014 מבט על החינוך הטכנולוגי-מקצועי: מוגש לוועדת החינוך התרבות והספורט בדצמבר 2018 מתוך אתר בית הספר
Hupigon

הפיגון (באנגלית: Hupigon; מוכר גם בשם: Graftor) הוא סוס טרויאני המשמש כדלת אחורית ומיועד למערכת ההפעלה חלונות, לינוקס ו-IOS. התוכנה מנסה לחדור למחשב תוך התחזות לתמימה, לאחר ההדבקה הראשונית מאפשרת לתוקף חיצוני להשתלט על מחשבו של הקורבן ולבצע פעולות בשמו. מטרתה העיקרית היא להדביק כמה שיותר מחשבים, לחבר אותם אל שרת שליטה ובקרה (C&C) ולהעביר אליו נתונים רגישים. הנוזקה התגלתה לראשונה בשנת 2008 בעקבות מחקר שנערך על ידי מעבדות קספרסקי. ניתוח של הסוס הטרויאני הפיגון, באתר Virustotal ניתוח של הסוס הטרויאני הפיגון, באתר Microsoft ניתוח של הסוס הטרויאני הפיגון, באתר Fireeye Securelist - Information about Viruses, Hackers and Spam - Backdoor.Win32.Hupigon.a, web.archive.org, ‏5 במרץ 2016 Backdoor:W32/Hupigon.OET Description | F-Secure Labs, www.f-secure.com (באנגלית)
רנו פרימהקטר

רנו פרימהקטר (בצרפתית: Renault Primaquatre) היא מכונית משפחתית מתוצרת יצרנית כלי הרכב הצרפתית רנו, אשר יוצרה בין השנים 1941–1931 בצרפת. 4 דלתות - סדאן 2 דלתות - קבריולה רודסטר 3 / 2 נוסעים 2 דלתות - קבריולה 5 / 4 נוסעים דור ראשון - יוצר בין השנים 1931–1935 דור שני - יוצר בין השנים 191–1936 "KZ6" - שנת 1931 "KZ8" - שנת 1932 "KZ10" - שנת 1933 "KZ18" - שנת 1934 "KZ24" - שנת 1935 "ACL1" - שנת 1936 "ACL2" - שנת 1937 "BDF1" - שנת 1938 "BDF2" - שנת 1939 "BDS1" - שנת 1940 "BDS2" - שנת 1941 "רנו פרימהקטר" דגם "ACL 1" - קבריולה רודסטר, 3 מושבים "רנו פרימהקטר" דגם "ACL 1" - קבריולה רודסטר, 3 מושבים "רנו פרימהקטר" דגם "ACL 2", שנת 1937 "רנו פרימהקטר", דגם "ACL 2" "רנו פרימהקטר", דגם "ACL 2" "רנו פרימהקטר" שנת 1937 "רנו פרימהקטר" דגם "BDS 2" (צולם בשנת 1950) "רנו פרימהקטר" דגם "KZ 10", שנת 1932 "רנו פרימהקטר" דגם "KZ 10" "רנו פרימהקטר", דור שני - קבריולה רודסטר "רנו פרימהקטר", דור שני - קבריולה רודסטר רנו NN רנו מונאקטר מדיה וקבצים בנושא רנו פרימהקטר בוויקישיתוף רנו פרימהקטר, סרטון באתר יוטיוב רנו פרימהקטר, סרטון באתר יוטיוב דגמי "רנו" בין השנים 1989 - 1899 / ראו : שנת 1931 : "רנו פרימהקטר" oldtimer-klassiker.de/renault "רנו פרימהקטר" classicandsportscar.com/guides/classic-cars-a-to-z/renault-primaquatre "רנו פרימהקטר" car.info/en-se/renault/primaquatre דגמים : "KZ6", "KZ8" web.archive.org/web/20070417042217 דגם "KZ10" web.archive.org/web/20070422051738 דגם "KZ18" web.archive.org/web/20061222062242 דגם "KZ24" web.archive.org/web/20070412111445 דגמים : "ACL2", "ACL1", "BDF1", "BDF2", "BDS1" web.archive.org/web/20040921012905 דגם "BDS2" web.archive.org/web/20070523110050
רסיסים (שיר של רביב כנר)

רסיסים הוא סינגל הבכורה מאלבום הבכורה של הזמר הישראלי רביב כנר "רסיסים", שיצא לאור ב-16 ביולי 2020. ב-17 באוגוסט 2020 עלה לערוץ היוטיוב של רביב כנר דואט בגרסה אקוסטית של השיר יחד עם קרן פלס. השיר הוכתר כשיר השנה לשנת ה'תשפ"א במצעד הפזמונים של ynet ורדיו תל אביב והגיע למקום השני במצעד של כאן גימל וגם במצעד של וואלה וגלגלצ. בצאת הסינגל סיפר כנר על החיבור ליוצרי השיר: "זה היה ברגע אחד. חיבור של כמה עולמות. קרן, מתן ואבי יחד איתי. הכל קרה מאוד מהר. הכרתי יוצרים מדהימים שקלעו בול לתחושות, לרגשות, ולמחשבות שעוברות לי בראש. "רסיסים" הוא שיר שמתאר סיטואציות שקרו לי, ויחד עם זאת כל אחד יכול להתחבר אליו מהזווית שלו". השיר נכתב על מבצע צוק איתן בו שירת כנר ואיבד ארבעה מחבריו. השיר זכה להצלחה רבה. במצעד הרשמי של גלגלצ שהה השיר במקום הראשון במשך 13 שבועות, מתוכם שבעה רצופים. זהו ההישג הרביעי בטיבו בתולדות מצעדי התחנה, אחרי "הללויה" של חלב ודבש (16 שבועות) ו"אבניבי" של יזהר כהן (15 שבועות), ואפס מאמץ (14 שבועות). במצעד השנתי לשנת תשפ"א שנערך בתחנה, הגיע השיר למקום השני. בנוסף, הוא הגיע למקום הרביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט. במצעד הישראלי השבועי של ספוטיפיי, הגיע השיר בשיאו למקום הראשון. נכון ליוני 2022, זכה הקליפ לכ-32.5 מיליון צפיות באתר יוטיוב. רסיסים, ברשת החברתית פייסבוק אקורדי השיר "רסיסים" באתר Tab4u סרטון השיר "רסיסים" באתר יוטיוב מידע על השיר "רסיסים" באתר iTunes "רסיסים" באתר של אקו"ם מידע על השיר "רסיסים" באתר ספוטיפיי מילות השיר "רסיסים" באתר שירונט רסיסים באתר דיזר רביב כנר כבש כל מצעד וריגש מדינה שלמה באתר מאקו בן שלו, מה הופך את "רסיסים" של רביב כנר ללהיט גדול כל כך?, באתר הארץ, 26 בדצמבר 2020 לדף השיר באתר הספרייה הלאומית רביב כנר - רסיסים, באתר יוסמיוסיק, ‏2020-07-16 וואלה! תרבות‏, ההבטחה הגדולה של "הכוכב הבא" מוציא שיר ראשון. צפו בקליפ, באתר וואלה, 16 ביולי 2020 רביב כנר וקרן פלס - רסיסים | אקוסטי, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:09) מהריאליטי לאולפן: קרן פלס סוגרת מעגל עם רביב כנר. צפו, באתר "סרוגים", 17 באוגוסט 2020 רביב כנר - רסיסים, באתר ‏מאקו‏, 16 ביולי 2020 מוזיקה - רביב כנר שובר אותנו לרסיסים, באתר פרוגי, ‏2020-07-16 יובל אראל‏, רביב כנר - רסיסים, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 16 ביולי 2020 צפו: מתמודד "הכוכב הבא" חושף את סיפרו כלוחם ב'אגוז', באתר "סרוגים", 16 ביולי 2020 ערוץ 7, רביב כנר הלוחם מ"אגוז" מוציא סינגל ראשון, באתר ערוץ 7, 17 ביולי 2020 על פי המידע שנאמר במצעד ששודר ב־21 בינואר 2021. רביב כנר - רסיסים, באתר www.linktone.co.il niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group, ‏שבוע 31 לשנת 2020 המצעד השבועי 2020 24.9, באתר glz.co.il היטליסט – מצעד המוזיקה הרשמי של ישראל, באתר מאקו, ‏19 בדצמבר 2023 אתם בחרתם: שיר השנה של ynet ורדיו תל אביב הוא "רסיסים" של רביב כנר, באתר ynet, 5 בספטמבר 2021 השיר "בית משוגעים" של רן דנקר הוא שיר השנה של גלגלצ ו-וואלה, באתר וואלה, 5 בספטמבר 2021
שי פרי

שי פרי הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר כיהן כמפקד עוצבת הרעם ויחידה 5252. פרי התגייס לצה"ל ושובץ בחיל התותחנים. בהמשך מונה למפקד סיוע אש אוגדת עזה בשנת 2009 מונה למפקד יחידה 5252 וכיהן בתפקיד עד שנת 2011. לאחר מכן מונה לסגן מפקד עוצבת עמוד האש. בהמשך הועלה לדרגת אל"ם ומונה בשנת 2014 למפקדה האחרון של עוצבת הרעם שנסגרה בשנת 2016. עוצבת הכרעה – תמיד תותחן ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איתן ארד

איתן ארד הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר כיהן כמפקד עוצבת הרעם ויחידה 5252. ארד התגייס לצה"ל ושובץ בחיל התותחנים. בשנים 1999–2001 פיקד על גדוד 334. בשנת 2002 מונה למפקד יחידה 5252 וכיהן בתפקיד עד שנת 2005. בהמשך הועלה לדרגת אל"ם ומונה בשנת 2005 למפקד עוצבת הרעם ארד הוביל את האגד במהלך מלחמת לבנון השנייה הוא סיים את תפקידו 2008. לאחר מכן מונה למפקד צוות במכללה לביטחון לאומי. ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
העיקר זה המוזיקה

העיקר זה המוזיקה הוא אלבום הופעה של הזמר-יוצר הישראלי יוני רכטר שיצא לאור בשנת 2012. האלבום מתעד את המופע "העיקר זה המוזיקה" שהיה חלק מפסטיבל הפסנתר בשנת 2010. לחני האלבום, העיבודים וניהולו המוזיקלי כולו של יוני רכטר שגם שר בחלק גדול מן השירים במופע. המוזיקה לשירים הולחנה על ידי יוני רכטר (למעט "שטח ההפקר" בו השתתף בלחן אלון נדל, ו"המסע הגדול" שהוא בלחן עממי ברזילאי). המוזיקה לשירים הולחנה על ידי יוני רכטר (למעט "כולם אומרים ששוב היא כאן" אותו הלחין שלומי שבן). שירה - מקהלת עדי, נתנאלה, אלי דג'יברי, איתי פרל, נעה לוי, יעל נחשון, יעל צבי, רונה קינן, יהודית רביץ, שלומי שבן, יוני רכטר פסנתר, קלידים, עיבודים, הפקה מוזיקלית - יוני רכטר גיטרה חשמלית - אהרוני בנארי קונטרבס וגיטרה בס - יוראי אורון תופים - טל כהן גיטרה אקוסטית - איתי פרל סקסופון - אלי דג'יברי רביעיית כלי מיתר - צביקה פלסר (צ'לו), יעל ברולסקי וחן שנהר (כינורות), עמית לנדאו (ויולה) פסנתר ואקורדיון - שלומי שבן הפקה והפצה - התו השמיני הפקה בפועל - אילנית חלימי-זנגביל עיצוב אלבום - סטודיו לי ותמר צילום תמונות מופע - אורית פניני ייעוץ לשון והגהה - סמדר כהן ייעוץ אומנותי למופע - מיקי גורביץ טכנאי סאונד - חגי בר תאורה - שקד באום הגברה ותאורה - סינקופה 2002 בע"מ טכנאי הקלטה - קובי חמוד, סינקופה הוקלט בפסטיבל הפסנתר 2010 העיקר זה המוזיקה, באתר של יוני רכטר העיקר זה המוזיקה, באתר Discogs
לאיוש ארנסט

לאיוש ארנסט (בהונגרית: Ernst Lajos; פשט, 29 באפריל 1872 – באביב 1937) היה אספן אמנות יהודי הונגרי, מצנט, מייסד מוזיאון ארנסט, יועץ ראשי לממשלה (משנת 1925). לאיוש ארנסט נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוחר מור ארנסט ושל ורוזה שטיינר. ככל הנראה לא למד מעולם היסטוריה של אמנות, הוא לימד את עצמו, כלומר היה אוטודידקט. בשנות ה-80 של המאה ה-19 החל לאסוף יצירות אמנות, והתעניין בעיקר ביצירות היסטוריות הונגריות. בסוף המאה הוא השאיל מיצירות האמנות שלו לתערוכה של גלריה ההונגרית להיסטוריה ולהצגת התערוכה הלאומית של האלף השני. הוא אסף יצירות אמנות הונגריות מתחילת המאה ה-20. הוא טיפח קשרים טובים עם האמנים (ביניהם ויקטור מדראס, ברטלאן סקיי, מור תאן, אוסקר גלאץ) הוא היה בהונגריה הראשון שהכיר בכך שגם שרטוטי הציורים המוגמרים עצמם הם בעלי ערך גדול והתחיל לאסוף אותם, בכך הוא ביצע בעצם גיבויים חשובים, לא נתן לאיואות, שרטוטים ואיורים ללכת לאיבוד. כבר בשנת 1894 הפך למייסד הסלון הלאומי, ובשנים 1901 עד 1909 היה מנהל העסקים שלו. בתפקיד זה ארגן כמה תערוכות חיים של יצירות ציירים גדולים של המאה ה-19. לאחר שהוזז מתפקידו הקים את המוזיאון הפרטי הראשון בהונגריה. במאי 1912, נפתח מוזיאון ארנסט בבודפשט, ברחוב נאג'מזה 8. בקומה הראשונה בבית דירות שנבנה באותה תקופה. באולם 14 הייתה תערוכה קבועה ובאחרים נערכו תערוכות מתחלפות. ארנסט המשיך לארגן תערוכות רטרוספקטיבות. קטלוגים מושקעים של התערוכות פורסמו בעריכת בלה לאזאר. בזמן שגשוג יצירות האמנות, בשנת 1917, החל ארנסט לארגן מכירות פומביות. עד סוף ימי חייו הוא קיים מכירה פומבית פעמיים בשנה. המצב הכלכלי השתנה דרמטית בסוף שנות ה-20 - כתוצאה מהמשבר הכלכלי העולמי ובשל רכישותיו המופרזות, לאיוש ארנסט קרס כלכלית. האוסף שלו היה משועבד במשכון, ולכן הוצגה תערוכה של עבודות שהושאלו בלהמוזיאון הלאומי של הונגריה בשנת 1933. רעייתו הייתה ארז'בט אקלר, איתו התחתן ב-8 בספטמבר 1901 בבודפשט. הם התגרשו בשנת 1918. לאחר שהמשא ומתן לרכישת האוסף שלו על ידי המדינה נמשך במשך שנים, ארנסט שם קץ לחייו באביב 1937 בגלל בעיות כלכליות. הוא נעלם ב-22 במרץ, וגופתו נמצאה ב-24 באפריל בראצקווה, עיירה שממוקמת בחלק הדרומי של האי צ'פל על הדנובה, דרומית לבודפשט. האוסף שלו נמכר במכירה פומבית שנתיים לאחר מותו בשנת 1939, ורובו נקנה על ידי מוזיאונים הונגריים. לאיוש ארנסט הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט. הסלון הלאומי אגודת פאל סיניאי מרשה אגודת אדן לכנר שולחן האמנים פֵסֶק (FÉSZEK) שולחן האמנים היפני טיוטה של יאנוש מיהאי הס להקמת האקדמיה ההונגרית לאמנויות יפות בשנת 1820. תואר על ידי לאיוש ארנסט (בודפשט, 1898) טיוטות של יאנוש שאוף משנת 1790 על מערכת העמודים הארצית ההונגרית. תואר על ידי לאיוש ארנסט. (בודפשט, 1900) הציור ההיסטורי ההונגרי (בודפשט, 1910) דיוקנאות של שנדור פטפי (בודפשט, 1922) לקסיקון אומנותי. אד. אנה זדור, איסטוואן גתון. כרך 1 בודפשט: אקדמית, 1965. ארנסט לאגוס. 638. עמ' אניקה רוקה:לאיוש ארנסט בגלריית מוזיאון התמונות, 2002 עמוד 241–242 ISBN 963-86222-4-5 אניקה רוקה: אוסף לאיוש ארנסט ומוזיאון ארנסט (הקישור אינו פעיל, 2018-11) מדיה וקבצים בנושא לאיוש ארנסט בוויקישיתוף "Születési bejegyzése a Pesti Neológ Izraelita Hitközség születési akv. 565/1872. folyószáma alatt". "Házasságkötési bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári házassági akv. 693. folyószáma alatt".
האלבומים המקוריים (אלבום של יוני רכטר)

האלבומים המקוריים - יוני רכטר הוא מארז תקליטורים (אנתולוגיה) של הזמר יוני רכטר, שיצא בשנת 2013 על ידי חברת NMC. האלבומים הכלולים במלואם במארז לפי סדר כרונולוגי: אגדה בחולות (1979) (אורך: 34:58) - יצירה שכתב יוני רכטר ב-1979 למופע של להקת המחול 'ענבל', המתארת את סיפורה של העיר תל אביב מראשיתה. מלבד הקטעים האינסטרומנטליים באלבום, יש בו גם שלושה שירים: 'נמה יפו', 'ילדי ההפקר' ו'הילד ניסים' (שני השירים האחרונים הוקלטו מאוחר יותר על ידי אריק איינשטיין). ממש עכשיו - מנגנים יוני רכטר (1991) (אורך: 1:00:20) - אלבום ג'אז אינסטרומנטלי ברובו של רכטר שיצא ב-1991 והיה קשה להשיגו בשוק. מחשבות ואפשרויות (1995) (אורך: 51:07) - האלבום השני של רכטר ועלי מוהר, השירים הבולטים: "כל עוד", "אהובתי היחידה", "אל תמהר", "שוב ושוב". עוד סיפור (2002) (אורך: 53:57) - אלבום הסולו הרביעי של רכטר משנת 2002. הוא מחולק לשלושה פרקים ואפילוג, ומכאן גם שמו (בנוי כמו סיפור). השירים הבולטים: "מחשבות של אהבה", "במקום כל זה", "הדרך אליה", "ולמות". המארז באתר "מוזיקה ישראלית" המארז באתר "דיסק סנטר"
מחלף גהה

מחלף גהה הוא מפגשם של כביש 4 ושל כביש 481 (ציר ז'בוטינסקי). המחלף נקרא על שם המרכז לבריאות הנפש גהה, שעמד בעבר בסמוך לצומת זה ופונה לטובת בניית המחלף שנפתח לתנועה ב-30 במרץ 1981‏. בשנת 1967 נפתח כביש שחיבר את הצומת צפונה לכיוון צומת גלילות. באותה הזדמנות הותקנה בצומת מערכת רמזורים. בשנת 1970 הוחל בעבודות ליצירת המחלף. במסגרת העבודות נחסמה דרך עפר שחיברה את שכונת גני גד בבני ברק עם כביש 481 והתושבים החילונים נותרו ללא מוצא משכונתם בשבת. ביולי 1970 פנו התושבים לבג"ץ אשר הוציא צו על תנאי בעניין. בדצמבר 1970 הושגה פשרה זמנית, על פיה העבודות במחלף גהה הוקפאו עד לדיון ומתן היתר של רשויות התכנון. המחלף מאפשר נסיעה רצופה ללא רמזורים או צמתים בכביש 4 בלבד, העובר בגשר מעל ציר ז'בוטינסקי. כמו כן מאפשר המחלף את כל שמונת כיווני המעבר האפשריים בין הדרכים. המחלף מהווה את הגבול בין פתח תקווה לבני ברק ומשמש כאחת הכניסות העיקריות של שתי ערים אלו. טרם בניית המחלף היה במקום צומת, ולכן המחלף נקרא בפי רבים עד היום "צומת גהה" וכן "גשר גהה". ב-25 בדצמבר 2003 התרחש במקום פיגוע התאבדות של החזית העממית לשחרור פלסטין בו נרצחו 4 אנשים ועשרות נפצעו. מדיה וקבצים בנושא מחלף גהה בוויקישיתוף ראובן שפירא, נחנכו מחלף וגשר בצומת גהה-פ"ת-ת"א, דבר, 31 במרץ 1981 כביש חדש ייפתח היום, מעריב, 24 באוגוסט 1967 יעקב העליון, בשבת, בשיכון, כלואים ללא מוצא, מעריב, 24 ביוני 1970 צע"ת נגד שרי העבודה והתחבורה, דבר, 24 בספטמבר 1970 תופסק עבודת הפיתוח בצומת כביש גהה, מעריב, 28 בדצמבר 1970 אבי כהן, ארבעה הרוגים בפיגוע בצומת גהה, באתר ynet, 26 בדצמבר 2003
איתי גדסי

איתי גדסי (נולד ב-6 בפברואר 1986) הוא איש תקשורת חרדי ישראלי, צפוי לשמש כראש המטה של הראשון לציון והרב הראשי לישראל הרב דוד יוסף. קודם לכן שימש ככתב ופרשן פוליטי ברדיו קול חי, ומגיש תוכניות אקטואליה ברדיו. גדסי נולד וגדל בבני ברק, למד בישיבת ברכת אפרים, ולאחר מכן בישיבת פוניבז' בבני ברק. בעל תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו. בינואר 2023 הוסמך כעורך דין. במרץ 2024 מונה ליו"ר ועדת משפט ותקשורת בלשכת עורכי הדין. את דרכו התקשורתית החל ב-2007 ככתב מוניציפלי ברשת קו עיתונות, בה סיקר את הרשויות החרדיות ואת העיר בני ברק. וכן כמגיש פינות ברדיו קול חי, וכפרשן בקווי הנייעס החרדים. ב-2009 מונה לדובר עיריית אלעד. ב-2011 התגייס לצה"ל ושירת בדובר צה"ל כמש"ק-דוברות לענייני שירות חרדים בצה"ל. בשנת 2013 חזר גדסי לרשת "קו עיתונות", שם שימש כעיתונאי ועורך משנה של הרשת וכעורך האתר כל הזמן. גדסי סיקר עבור העיתון את הבחירות המקומיות ברשויות המקומיות בטור שבועי "זירה מקומית". ב-2015 החל את עבודתו ככתב ופרשן פוליטי ברדיו קול חי, וכמגיש תוכניות אקטואליה. במהלך מערכות הבחירות לכנסת הגיש גדסי תוכנית בחירות לצד הזמר ישי לפידות. גדסי גם משמש כפרשן קבוע בקו הסקופים. בשנת 2024 עם כניסת הראשון לציון הרב דוד יוסף לתפקיד הרב הראשי לישראל והראשון לציון, מונה לשמש כראש המטה שלו. לצורך כך הוא פרש מעבודתו ברדיו קול חי. גדסי נשוי ואב לחמישה. מתגורר בבני ברק. איתי גדסי, ברשת החברתית פייסבוק איתי גדסי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אבי גרינצייג, ראיון באתר בחדרי חרדים - 'אחד על אחד' עם איתי גדסי איתי גדסי, טור באתר כיכר השבת על הפגנות הפלג הירושלמי איציק אוחנה, איש התקשורת אסף כסף והוקמה מציבה על קברו של ירחמיאל שניידר, באתר כיכר השבת איתי גדסי, גילויים חדשים על מבצע "אבק דרכים" – ניסיון הפיגוע ב'ניצנים', באתר כל הזמן דוד קליגר, המירוץ לבחירות: איתי גדסי וישי לפידות בתוכנית חדשה, באתר קול חי אלכסנדר כץ, דרעי, תכיר: איתי גדסי מונה לכתב הפוליטי של תחנת הרדיו החרדית קול חי, באתר אייס, 8 בנובמבר 2015 ציוץ של איתי גדסי ברשת החברתית אקס (טוויטר), 12 בינואר 2023 יפעת גדול, עו"ד איתי גדסי מונה ליו"ר ועדת משפט ותקשורת בלשכת עוה"ד, באתר News1 מחלקה ראשונה, 6 במרץ 2024 ישראל רובין, לקראת תפקיד חדש: איש התקשורת החרדי הבכיר עוזב, באתר בחדרי חרדים, 10 באוקטובר 2024
1700 ברוסיה

שנת 1700 ברוסיה היא השנה ה-153 לקיומה של רוסיה הצארית והשנה ה-18 לשלטונו של פיוטר הראשון והשנה הרביעית לשלטונו הבלעדי, לאחר מות איוואן החמישי, ארבעה שנים קודם לכן. מונרך - פיוטר הראשון 1 בינואר – רוסיה התחילה להשתמש בלוח היוליאני 12 בפברואר – נפתחת המלחמה הצפונית הגדולה עם פלישה משולבת לשוודיה, גרמניה ולטביה של כוחות דנמרק ופולין/סקסוניה. שוודיה משתלטת על הים הבלטי ומחזיקה בשטחי פינלנד, אסטוניה, לטביה וחלקים מצפון גרמניה. פיוטר הראשון נכנס לברית עם מלך פרדריק הרביעי מדנמרק ומלך פולין, אוגוסטוס השני. שליט שוודיה הוא קרל השנים-עשר. 13 ביולי - הסכם קונסטנטינופול, רוסיה הצארית שוחרר מתשלום המענק השנתי לחאנות קרים, ששולם מאז כיבוש מוסקבה על ידי אורדת הזהב. 18 באוגוסט – נחתם הסכם טראוונדל בין האימפריה השוודית, דנמרק–נורווגיה והולשטיין-גותורפ בטראוונדל. באותו יום אוגוסטוס השני ופיוטר הראשון מכריזים מלחמה על שוודיה. 30 בנובמבר - קרב נארווה, קרב במלחמת הצפון הגדולה בו הובס כוח מצור רוסי על ידי כח עזר שוודי בן 8,000 חיילים בפיקודו של קרל ה-12. אנסטסיה טרובצקאיה, אשת חצר (מתה בשנת 1755) 12 בפברואר – אלכסיי שיין, מדינאי (יליד 1662) 16 באוקטובר – הפטריארך אדריאן, מנהיג הכנסייה האורתודוקסית הרוסית (יליד 1627) מדיה וקבצים בנושא 1700 ברוסיה בוויקישיתוף
ארט היימן

ארתור ברוס "ארט" היימן (באנגלית: Arthur Bruce "Art" Heyman;‏ 24 ביוני 1941 – 27 באוגוסט 2012) היה כדורסלן יהודי אמריקאי, אשר שיחק בליגות ה-NBA וה-ABA בין השנים 1963–1970. נבחר בבחירה הראשונה של דראפט ה-NBA‏ 1963, אולם שיחק בליגה במשך כשנתיים וחצי בלבד בטרם עבר לשחק ב-ABA. ממוצעיו הכוללים לאורך 6 עונותיו בשתי הליגות הם 13.0 נקודות, 4.7 ריבאונדים ו-2.8 אסיסטים למשחק. היימן נולד בעיר ניו יורק, ובין השנים 1959–1963 למד ושיחק באוניברסיטת דיוק. במהלך משחק מול אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בפברואר 1961, התקוטט עם שחקני היריבה לארי בראון ודוני ולש, ולאחר המשחק שלושת השחקנים הושעו על ידי ליגת המכללות עד לסיום עונת 1960/1961. על אף השעייתו, נבחר היימן לחמישיית העונה של מחוז ACC, הודות לממוצעיו המרשימים שעמדו על 25.2 נקודות ו-10.9 ריבאונדים למשחק. בעונת 1962/1963 הוביל את הקבוצה, יחד עם ג'ק מולינאס, להעפלתה הראשונה אי פעם לשלב פיינל פור טורניר אליפות המכללות, עם ממוצעים של 24.9 נקודות ו-10.8 ריבאונדים למשחק. במשחק חצי הגמר מול אוניברסיטת לויולה קלע 29 נקודות, אך ה"בלו דבילס" הפסידו מול האלופה שבדרך בתוצאה 75–94. בסיום העונה זכה היימן בפרס אוסקר רוברטסון ובפרסי "השחקן המצטיין של ליגת המכללות" מטעם ה-Associated Press וה-Sporting News, אשר היו הפרסים היוקרתיים ביותר עד להצגת פרס נייסמית' ופרס ג'ון אר. וודן. לאורך קריירת המכללות קלע היימן 1,984 נקודות בסך הכול, אשר הציבו אותו באותה העת במקום הראשון בתולדות הבלו דבילס. בדראפט ה-NBA‏ 1963 נבחר היימן בבחירה הראשונה, על ידי ניו יורק ניקס. בעונתו הראשונה ב-NBA הציג יכולת טובה עם ממוצע של 15.4 נקודות למשחק, ואף נבחר לחמישיית הרוקיז של העונה, אך קבוצתו סיימה עם מאזן הניצחונות הגרוע ביותר בליגה; 22–58. בעונה העוקבת שימש כשחקן ספסל, ותרם 5.7 נקודות למשחק בלבד. בעונת 1965/1966 שותף ב-17 משחקים בסך הכול, במדי סינסינטי רויאלס ופילדלפיה 76', בטרם עזב את ה-NBA. בעונת 1966/1967 שיחק בקבוצות "וילמינגטון בלו בומרס" מ"ליגת ה-ABL" ו"הרטפורד קפיטולס" מליגת ה-EPBL. בקיץ 1967 החל לשחק עבור ניו ג'רזי אמריקנס מליגת ה-ABA, ובהמשך אותה עונה עבר לפיטסבורג פייפרס. בפלייאוף 1968 קלע 19.7 נקודות בממוצע למשחק, והוביל את הפייפרס, לצדם של קוני הוקינס וצ'ארלס ויליאמס, לזכייה באליפות עונת הבכורה של ה-ABA. בסיום עונת 1969/1970 פרש היימן ממשחק, בגיל 28. ב-27 באוגוסט 2012 נפטר היימן בעיר קלרמונט שבפלורידה, בגיל 71. מדיה וקבצים בנושא ארט היימן בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר ליגת ה-NBA ארט היימן, באתר "Find a Grave" (באנגלית) הסטטיסטיקות של היימן בליגות ה-NBA וה-ABA, באתר basketball-reference.com "הקטטה", באתר דיוק בלו דבילס, 11 בפברואר 2009 סטטיסטיקות המשחק בין דיוק ללויולה, באתר sports-reference.com הסטטיסטיקות של היימן בליגת המכללות, באתר sports-reference.com רשימת הנבחרים בדראפט 1963, באתר basketball-reference.com ארט היימן, כוכב דיוק, נפטר בגיל 71, באתר הניו יורק טיימס, 31 באוגוסט 2012
בית הספר המוסקבאי למתמטיקה וניווט

בית הספר המוסקבאי למתמטיקה וניווט (ברוסית: Школа математических и навигацких наук) היה מוסד השכלה רוסי שנוסד על ידי פיוטר הגדול בשנת 1701. היה ממוקם במגדל סוחארב והעניק השכלה טכנית ראשונה וחלק גדול מתוכנית הלימודים שלו הוקדשה להכשרת מלחים, מהנדסים, וקרטוגרפים כדי לתמוך בחיל הים והצבא המתרחב של פיוטר לרבות חיל ההנדסה של צבא רוסיה. הקמת בית הספר בישרה את כינונה של המערכת המודרנית לחינוך טכני ברוסיה. בשנת 1712, שיעורי התותחנים ושיעורי ההנדסה הועברו לפטרבורג כדי להקים את בית הספר להנדסה ובית הספר לתותחנים. אברם פטרוביץ' גניבל היה ראש בית הספר להנדסה הראשון. בשנת 1715 הועברו שיעורי הניווט לפטרבורג כדי להקים בה את האקדמיה הימית. בית הספר נסגר בשנת 1752. כמה מוסדות חינוך מודרניים טוענים להמשכיות עם בית הספר למתמטיקה וניווט במוסקבה, כולל האקדמיה הימית על שם קוזנצוב, האוניברסיטה להנדסה צבאית וטכנית ואקדמיית מיכאילובסקאיה לארטילריה. Stephen Timoshenko Engineering Education in Russia, McGraw-Hill Book Company, 1959
מבצע קלריון

מבצע קלריון (Operation Clarion;‏ 22–23 בפברואר 1945) היה מסע הפצצות אסטרטגיות נרחב של בעלות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה, בו הותקפו 200 יעדי תחבורה ותעשייה, וכן צמתי תקשורת גרמניים. מבצע קלריון היה הכנה ל"מבצע וריטאבל" ("מבצע ממשי", Veritable) (אנ') ול"מבצע רימון יד" (Grenade) (אנ'), שני מבצעים שהיו חלק מהפעולות המקדימות לקראת פלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה. 3,500 מפציצים וכמעט 5,000 לוחמים תקפו יעדים ברחבי גרמניה במאמץ להשמיד את אמצעי תחבורה. המטרות כללו "תחנות רכבת, דוברות, רציפים וגשרים", וכן מפעלים של התעשייה הצבאית, בין היתר באיברלינגן. Overy, Richard (2013). The Bombers and the Bombed: Allied Air War Over Europe, 1940-1945. New York: Viking. ISBN 978-0-670-02515-2. Bauer, Eddy (1972) [1966]. Illustrated World War II Encyclopedia. Vol. 15). H. S. Stuttman Inc. pp. 2059, 2068. ISBN 0-87475-520-4. Atkinson, Rick (2013). The Guns at Last Light. New York: Henry Holt. ISBN 978-0-8050-6290-8. ערך זה הוא קצרמר בנושא מלחמת העולם השנייה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1701 ברוסיה

שנת 1701 ברוסיה היא השנה ה-19 לשלטונו של פיוטר הראשון והחמישית לשלטונו הבלעדי. מונרך - פיוטר הראשון 14 בינואר – הקמת בית הספר המוסקבאי למתמטיקה וניווט. 23 בינואר – במסגרת השנה השנייה למלחמה הצפונית הגדולה, מתרחש קרב פצ'ורה, הצבא השוודי בסיוע 2,100 איש וכאלפיים איכרים בפיוקודו של יאקוב ספנס מביסים כוח רוסי של כ-6,000 איש, סמול לכפר פיצ'ורי. 23 ביוני – פיוטר הראשון חותם על צו לפירוק המשרד לענייני זרים (Иноземский приказ) שהיה קיים משנת 1623 ועסק בענייני זרים שהועסקו על ידי הצבא הרוסי. סמכויותיו הועברו לידי משרד הצבא. 15 בספטמבר – קרב ראוג: השוודים מביסים כוח רוסי בפיקודו של בוריס שרמטייב, שהיה מוצב בראוג, ליבוניה. הקמת מכון הצי הפטרבורגי מדיה וקבצים בנושא 1701 ברוסיה בוויקישיתוף