laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פול רמון

פול רֶמוֹן (בצרפתית: Jules Narcisse Paul Rémond; ‏1873, סאלן-לה-בן (צר')‏ – 1963, ניס) היה הבישוף של ניס וחסיד אומות העולם מצרפת. רמון נולד למשפחה קתולית אדוקה בחבל פראנש-קונטה ולמד במכללה קתולית בבזאנסון, באוניברסיטת בזאנסון ובאוניברסיטת פריבור בשווייץ. הוא קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה בשנת 1899 ותואר דוקטור לתאולוגיה בשנת 1900. בשנה זו התמנה בתור כומר בדיוקסיה של בזאנסון. לאחר מכן כיהן במשרות כמורה שונות באזור מזרח צרפת. רמון היה פטריוט צרפתי, דמוקרט וליברל, ופעל במסגרות פוליטיות דמוקרטיות וליברליות. במלחמת העולם הראשונה גויס לצבא ושירת בתור כומר צבאי. בשנת 1921 מונה לתפקיד הכומר הצבאי של צבא הכיבוש הצרפתי של חבל הריין (אנ') וכן של כוחות צרפת ששהו בחבל הרוהר. במסגרת תפקידו שהה במיינץ עד השתלטות גרמניה על חבל הרוהר (אנ') בשנת 1936. מאז היה רמון מתנגד חריף של גרמניה הנאצית. רמון היה הבישוף של ניס משנת 1930. לפני מלחמת העולם השנייה השתתף רמון בפעולות מחאה נגד האנטישמיות. רמון העריץ את המרשל פטן והאיץ בקהילתו לתמוך בפטן. עם זאת, רמון תעב את הגרמנים והתנגד למדיניות האנטישמית של משטר וישי. בספטמבר 1943, לאחר כניעת איטליה לבעלות הברית, כבשו הגרמנים את אזור ניס. מוסה עבאדי החל לפעול להצלת ילדים יהודים בסיועו של רמון. רמון סיפק לעבאדי שם בדוי, מרסל, ומינה את עבאדי בשמו הבדוי למפקח כללי על מוסדות החינוך של הבישופות בכל אזור ניס. עבאדי-מרסל הקים את רשת מרסל (צר'), שפעלה להצלת ילדים יהודים נוכח המצוד שקיים איש האס אס אלויס ברונר אחרי היהודים. רמון סייע לעבאדי בהבטיחו שכל המוסדות הקתוליים שבתחום הבישופות שלו יפתחו את שעריהם בפני פליטים יהודים. הוא הבטיח לעבאדי חדר בכנסייתו וכן את סיועם של אנשי הצוות שלו-עצמו בזיוף מסמכי זהות נוצריים על מנת לספקם ליהודים וכך להגן עליהם מפני גירוש. כך הצליחה רשת מרסל להציל מעל 500 ילדים יהודים, במסתורים במעונות ובבתי ספר קתוליים ובחסות תעודות זהות מזויפות. בשנת 1950 מונה רמון על ידי האפיפיור פיוס ה-12 לתפקיד ארכיבישוף. בשנת 1991 הוכר רמון על ידי יד ושם בתור חסיד אומות העולם. מדיה וקבצים בנושא פול רמון בוויקישיתוף על רמון, באתר יד ושם (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא השואה ובנושא אנשי דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מוריס ברז'ה

מוריס ברז'ה (בצרפתית: Maurice Berger; ‏1901, פריז – 27 באפריל 1945, קז'פניצה (Křepenice), צ'כיה) היה שוטר, פעיל בתנועת ההתנגדות הצרפתית וחסיד אומות העולם מצרפת שנרצח על ידי הנאצים. ברז'ה גויס למשטרה הצרפתית ב-1926 וקיבל מספר אותות הצטיינות על פועלו. ברז'ה היה ז'נדרם בריום (Riom) שבמחוז פואי-דה-דום (צר'), ליד קלרמון-פראן. הוא היה פעיל בתנועת ההתנגדות הצרפתית. ב-26 באוגוסט 1942, בהמשך לפעילות משטרת צרפת בגירוש היהודים מפריז ביולי, בוצעו מעצרים נרחבים בקרב יהודי אזור שאטונף-לה-בה (Châteauneuf-les-Bains). במסגרת המעצרים נעצר צעיר יהודי ממוצא גרמני בשם הרברט הרץ. הוא הובא לתחנת המשטרה אך ברז'ה שחררו. בדצמבר 1942 הזהיר ברז'ה, תוך הפרת הוראות מפקדיו, שמונה בני משפחה יהודית מפני מעצרם, שאמור היה להתבצע למחרת היום. הגרמנים מצאו את שמו של ברז'ה ברשימת חברי תנועת ההתנגדות הצרפתית, עצרו אותו ושלחו אותו למספר מחנות ריכוז: אושוויץ, בוכנוואלד, פלוסנבירג וכן למחנה באזורי צ'כיה הכבושים בידי הגרמנים. ברז'ה מת מטיפוס יום לפני שחרור המחנה בקרפניצה בו היה כלוא. שחקן קולנוע צרפתי אריק ברז'ה הוא נכדו. בשנת 1948 הוענק לברז'ה, אחרי מותו, אות לגיון הכבוד הצרפתי, צלב מלחמת העולם השנייה (צר') ואותות כבוד צרפתיים נוספים. בשנת 1996 הוכר ברז'ה על ידי יד ושם בתור חסיד אומות העולם. על שמו של ברז'ה נקרא רחוב בריום (צר') שליד קלרמון-פראן. מדיה וקבצים בנושא מוריס ברז'ה בוויקישיתוף על מוריס ברז'ה, באתר יד ושם (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא השואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עמוד האש (יציאת מצרים)

עמוד האש בתנ"ך הוא אחד מהנסים שנעשו לעם ישראל על ידי אלוהים במהלך יציאת מצרים. על פי הכתוב בחומש שמות עמוד האש הפיץ אור ואפשר לעם ישראל לנוע בלילה במהלך יציאת מצרים. עמוד האש מקביל לעמוד הענן שהתגלה ביום, ושניהם יחד היוו (מעבר לתועלת המעשית שבהם) תזכורת לנוכחותו התמידית והמיטיבה של אלוהים בקרב בני ישראל. ספר שמות, פרק י"ג, פסוקים כ"א–כ"ב - ”וַה' הֹלֵךְ לִפְנֵיהֶם יוֹמָם בְּעַמּוּד עָנָן לַנְחֹתָם הַדֶּרֶךְ וְלַיְלָה בְּעַמּוּד אֵשׁ לְהָאִיר לָהֶם לָלֶכֶת יוֹמָם וָלָיְלָה. לֹא יָמִישׁ עַמּוּד הֶעָנָן יוֹמָם וְעַמּוּד הָאֵשׁ לָיְלָה לִפְנֵי הָעָם.” ספר שמות, פרק י"ד, פסוק כ"ד - ”וַיְהִי בְּאַשְׁמֹרֶת הַבֹּקֶר וַיַּשְׁקֵף ה' אֶל מַחֲנֵה מִצְרַיִם בְּעַמּוּד אֵשׁ וְעָנָן וַיָּהָם אֵת מַחֲנֵה מִצְרָיִם.” ספר במדבר, פרק י"ד, פסוק י"ד - ”וְאָמְרוּ אֶל יוֹשֵׁב הָאָרֶץ הַזֹּאת שָׁמְעוּ כִּי אַתָּה ה' בְּקֶרֶב הָעָם הַזֶּה אֲשֶׁר עַיִן בְּעַיִן נִרְאָה אַתָּה ה' וַעֲנָנְךָ עֹמֵד עֲלֵהֶם וּבְעַמֻּד עָנָן אַתָּה הֹלֵךְ לִפְנֵיהֶם יוֹמָם וּבְעַמּוּד אֵשׁ לָיְלָה.” ספר דברים, פרק א', פסוק ל"ג - ”הַהֹלֵךְ לִפְנֵיכֶם בַּדֶּרֶךְ לָתוּר לָכֶם מָקוֹם לַחֲנֹתְכֶם בָּאֵשׁ לַיְלָה לַרְאֹתְכֶם בַּדֶּרֶךְ אֲשֶׁר תֵּלְכוּ בָהּ וּבֶעָנָן יוֹמָם.” ספר נחמיה, פרק ט', פסוק י"ב - ”וּבְעַמּוּד עָנָן הִנְחִיתָם יוֹמָם וּבְעַמּוּד אֵשׁ לַיְלָה לְהָאִיר לָהֶם אֶת הַדֶּרֶךְ אֲשֶׁר יֵלְכוּ בָהּ.” ספר נחמיה, פרק ט', פסוק י"ט - ”וְאַתָּה בְּרַחֲמֶיךָ הָרַבִּים לֹא עֲזַבְתָּם בַּמִּדְבָּר אֶת עַמּוּד הֶעָנָן לֹא סָר מֵעֲלֵיהֶם בְּיוֹמָם לְהַנְחֹתָם בְּהַדֶּרֶךְ וְאֶת עַמּוּד הָאֵשׁ בְּלַיְלָה לְהָאִיר לָהֶם וְאֶת הַדֶּרֶךְ אֲשֶׁר יֵלְכוּ בָהּ.” בתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ג, עמוד ב' מופיע תיאור של תיאום הפעילות בין עמוד האש לעמוד הענן: "'לא ימיש עמוד הענן יומם ועמוד האש לילה' - מלמד שעמוד ענן משלים לעמוד האש ועמוד האש משלים לעמוד הענן", ומפרש רש"י: "עמוד הענן של יום משלים אורו לעמוד האש, שהיה עמוד האש בא קודם שישקע עמוד הענן". על הפסוק ”מִי זֹאת עֹלָה מִן הַמִּדְבָּר כְּתִימֲרוֹת עָשָׁן” (מגילת שיר השירים, פרק ג', פסוק ו') כתב רש"י: "כשהייתי מהלכת במדבר והיה עמוד האש והענן הולכים לפני והורגים נחשים ועקרבים ושורפין הקוצים והברקנים לעשות הדרך מישור". כשרדפו המצרים אחרי בני ישראל, המס עמוד האש את קרקע הים והפכה לטיט רותח שהטביע את מרכבות המצרים (בעל הטורים, שמות, פרק י"ד, פסוק כ"ד). עמוד האש מוזכר גם כאחד מסימני ההשגחה המיוחדת של ה' על עמו, מה שמנגיד אותו לאירועי הגלות. עמוד הענן מדיה וקבצים בנושא עמוד האש בוויקישיתוף עמוד אש וענן, באתר "מחלקי המים" מלבי"ם תהילים סח, פסוק ג ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תעלת סולינה

תעלת סולינה (ברומנית: Brațul Sulina או Canalul Sulina) היא התעלה הישרה והקצרה ביותר בין שלוש התעלות דרכן נשפכת הדנובה לים השחור והיוצרות יחד את הדלתה של הדנובה. תעלת סולינה היא הצפונית מבין שתי הזרועות המתפצלות מתוך תעלת טולצ'אה, הפיצול הדרומי יותר היא תעלת גאורגה הקדוש. אורכה של תעלת סולינה הוא כ-71 קילומטרים והיא נשפכת לים השחור ליד סולינה ומכאן שמה. התעלה מוסדרת ומתוחזקת לשיט של ספינות עם שוקע של עד 7 מטרים. העבודות להסדרת התעלה לשיט החלו לאחר מלחמת קרים ונמשכות כל הזמן, כי הסחף של הדנובה יכול לגרום נזקים לתעלה. ב-1991 נחסמה תעלת סולינה לשיט בגלל קרקוע הספינה האוקראינית רוסטוק בתעלה. עבודות חילוץ הספינה והחזרת התעלה לשיט רגיל הסתיימו ב-2005, לאחר 14 שנים ובמחיר חייהם של שני צוללנים. בשטח אוקראינה הוקמה תעלת בסטרויה שמתחרה בתעלת סולינה. מדיה וקבצים בנושא תעלת סולינה בוויקישיתוף Constantin Ardeleanu, International Trade and Diplomacy at the Lower Danube: The Sulina Question and the Economic Premises of the Crimean War (1829–1853) (באנגלית)
רייקה (זמרת)

כריסטינה מריה רידר (באנגלית: Christina Maria Rieder; נולדה ב-13 במרץ 1986) הידועה בשם הבמה רייקה (Rykka), היא זמרת קנדית-שווייצרית. רידר נולדה בעיר ונקובר, בפרובינציה קולומביה הבריטית שבקנדה. סבה הוא שווייצרי במקורו. בגיל 15 למדה לנגן בגיטרה והייתה משתתפת בפסטיבלים מקומיים. לאחר סיום לימודיה בקולג' עברה לטורונטו שם הקליטה את אלבומה הראשון "Straight Line" שיצא בשנת 2010. בשנה בה הושק האלבום בשווייץ הופיעה רידר תחת שם הבמה "כריסטינה מריה" (Christina Maria). רייקה הופיעה בטלוויזיה השווייצרית ובגרמניה. עם יציאת אלבומה "Kodiak" התפרסמה הזמרת תחת שם הבמה "רייקה" (המשמש אותה כיום). בשנת 2016 השתתפה בתחרות לבחירת הנציג השווייצרי (Die grosse Entscheidungs Show) לתחרות האירוויזיון של אותה שנה, מול חמישה מתחרים מטעם רשות השידור דוברת הגרמנית SRF/RTR שמתוכם היא ושני מתחרים נוספים העפילו לסיבוב הגמר. בגמר שהתקיים ב-13 בפברואר השתתפו המעפילים משלוש רשויות השידור של שווייץ (הגרמנית: SRF/RTR, הצרפתית: RTS, האיטלקית: RSI). בתום ההצבעה רייקה זכתה בגמר עם השיר "The Last Of Our Kind" (האחרון מסוגנו) וייצגה את שווייץ באירוויזיון 2016. בחצי הגמר השני של האירוויזיון שהתקיים ב-12 במאי, הופיעה רייקה שלישית בסדר ההופעות, וכשלה בניסיונה להעפיל אל הגמר לאחר שסיימה במקום האחרון. רייקה היא ילידת קנדה השלישית המייצגת את שווייץ בתולדות התחרות. Map Inside -2012 The Brink - 2012 Blackie - 2013 Electric - 2014 Movies - 2015 The Last of Our Kind - 2016 מדיה וקבצים בנושא רייקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רייקה רייקה, ברשת החברתית פייסבוק רייקה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) רייקה, ברשת החברתית אינסטגרם רייקה, באתר ספוטיפיי רייקה, באתר AllMusic (באנגלית) רייקה, באתר MusicBrainz (באנגלית) רייקה, באתר דיזר רייקה, באתר Discogs (באנגלית) רייקה, באתר Songkick (באנגלית) רייקה, באתר Genius
V602 בשדרית

V602 בשדרית (V602 Carinae) הוא כוכב הוא על-ענק אדום משתנה סדיר למחצה הנמצא בקבוצת הכוכבים שדרית במרחק של כ-6,500 שנות אור. הכוכב בעל בהירות נראית מדרגה 8.39, טמפרטורה של 3,432 קלווין, מסה של 17.7 מסות שמש ורדיוס של 1,050 רדיוסי שמש. עוצמת הארתו של הכוכב גדולה פי 138,000 מאשר עוצמת ההארה של השמש והוא מסוג ספקטרלי M3Ia. הכוכב מאבד מסה בקצב של ‎1.9×10-6‎ מסות שמש בכל שנה. קיים עודף פליטת גלים ארוכים מהכוכב בנוסף לפליטה של כמות קטנה של צורן מה שיכול להעיד על כך שהכוכב עשוי להיות מוקף על ידי ענן רחב של אבק. הכוכב הוגדר ככוכב משתנה רק משנת 2006. V602 בשדרית, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
מונופול ממשלתי

מונופול ממשלתי הוא צורה של מונופול בה גוף ממשלתי הוא היחיד שמספק סוג מסוים של מוצר או שירות. זהו מונופול שנוצר על ידי הממשלה ומתאפשר בזכות איסור בחוק על תחרות. מונופול ממשלתי שונה ממונופול טבעי הנוצר על ידי היותו היעיל או זול ביותר בשוק, מונופול ממשלתי לעומת זאת נוצר בזכות חסות ממשלתית או קיים בזכות חסם כניסה לשוק, במיוחד בכלכלות פרוטקציוניסטיות או מרקנטליסטיות. בישראל נקבעו בחוקים מונופלים בתחומים שונים. לעיתים המונופול מופעל על ידי חברה ממשלתית. חברת החשמל לישראל היא החברה היחידה שיכולה לספק שירותי אנרגיה במדינת ישראל מכוח חוק החשמל.[דרושה הבהרה] ניתנים אישורים לגורמים פרטיים למכור חשמל בנוסף אבל המונופול של חברת החשמל עומד בעינה. מפעל הפיס, מאוגד כחברה לתועלת הציבור השייכת למדינת ישראל ומנוהלת על ידי הממשלה, ויש לה מונופול על ההימורים (ביחד עם טוטו – מונופול על הימורי ספורט). זהו למעשה דואופול. חברת מקורות היא החברה היחידה שמורשת להפיק ולהפיץ מים לבתים בישראל, החברה היא מונופול במשק המים והשפכים בישראל. משרד החינוך הוא היחיד שיכול להרכיב תוכניות לימוד לבתי ספר. בתי ספר פרטיים הם דבר נדיר במדינת ישראל, כאשר קיומן פרטי באופן חלקי. בעבר הממשלה הייתה הגורם היחיד שהפעיל נמלים בישראל אך כיום קיימים גם נמלים ומסופים פרטיים בישראל. דואר ישראל היא חברה ממשלתית האחראית על הפצת דואר בישראל ונמצאת תחת תהליך הפרטה. למונופולים ממשלתיים עשויים להיות יתרונות מסוימים לחברה: מונופולים ממשלתיים נוטים יותר לציית לחוקים ואסדרה (ציות למס, חוק סביבתי, תקנות בטיחות). המחירים של מוצר או שירות עשויים להיות יציבים יותר, או במחיר מוגדר. אין בזבוז כספים על פרסום ותחרות בחברות אחרות. עלייה ברווחים של המדינה. מקל על תכנון השוק על ידי הממשלה. למונופולים ממשלתיים יש סיכונים מסורתיים של מונופולים רגילים וחברות ממשלתיות: ניצול לרעה של כוחם והעלאת מחירים. חוסר ביעילות בשל מחסור בתחרות. יתר על כן, ישנה סכנה להתנהלות של החברה לפי מניעים פוליטיים במקום ממניעים כלכליים. ערך מורחב – הרפורמה במשק החשמל בהתאם להודעת השר אלי כהן החל מה-5 ביולי 2024 צרכנים יוכלו לבחור מאיזה ספק לרכוש חשמל ולחסוך לפי הערכות בין 5-20% במחיר החשמל. הרפורמה מחלישה את המונופול של חברת החשמל בתחום מכירת החשמל לשוק הפרטי. הרפורמה בנמלי הים בישראל מהפכת החשמל – רפורמת החשמל יוצאת לדרך: שוק החשמל נפתח לתחרות!, באתר gov.il משרד התקשורת מודיע כי המכרז להפרטת דואר ישראל הגיע לסיומו אותו החשמל בפחות כסף, לא תיקחו? | כלכליסט, באתר calcalist, ‏2024-06-23
ליליאן קייסינדורף קייווי

ליליאן קייסינדורף קייווי (באנגלית: Lillian Kasindorf Kavey;‏ 19 ביולי 1889, ניו יורק – 10 במאי 1986, פורט צ'סטר) הייתה בנקאית ופעילה חברתית אמריקאית ממוצא יהודי, שקידמה נושאים של יהדות קונסרבטיבית בארצות הברית. היא הייתה דמות משמעותית למהגרים שברחו ממזרח אירופה ועזרה לרבים מהם להגיע לארצות הברית. קייווי נישאה בשנת 1908 לאברהם ה. קוויץ, סוחר בגדים ומוכר נעליים. הם התגוררו בעיירה פורט צ'סטר במדינת ניו יורק. מספר שנים לאחר נישואיה, פתחה קייווי עסק הנותן שירותי משכון, ובנוסף מספק הלוואות למהגרים האירופאים שעבדו במפעלים באזור פורט צ'סטר. היא גילתה עם הזמן כי מהגרים רבים שומרים מזומנים מתחת למזרן, מתוך אי-אמון בבנקים וכדי להביא את הקרובים שלהם מאירופה. כתוצאה מכך החליטה להפוך את העסק שלה לחברת הלוואות ותיירות, שתקל על הציבור להביא את קרוביהם לארצות הברית. לקוחות השאירו אצלה כסף שצבר ריבית, וכשמספיק כסף נצבר, ארגנה קיווי את הכרטיסים וטיפלה בבירוקרטיה כדי לעלות את קרובי לקוחותיה לארצות הברית. העיסוק שלה בנושא יצר היכרות ומודעות אליה במסדרונות השלטון, דבר אשר עזר לה לפתח את העסק ולהצליח לתת שירות טוב ללקוחותיה. קייווי הצליחה בעסק שהקימה גם בזכות היכולות השפתיות הגבוהות שלה. היא דיברה עם לקוחותיה שהיו מהגרים (חלקם חדשים וחלקם מספר שנים בארצות הברית), בשפות רוסית, פולנית, גרמנית וצ'כית. כדי לדבר עם לקוחותיה האיטלקיים, שהיו קבוצת הלקוחות הגדולה ביותר שלה, היא לקחה שיעורים פרטיים באיטלקית אצל כומר קתולי איטלקי. בשנת 1913, היא הייתה האישה הראשונה שקיבלה רישיון לבנקאות בניו יורק. בעלה שראה את הצלחת העסק של אשתו, מכר את העסק שניהל בשנת 1916, והקים יחד איתה בנק פרטי שנשא את שמם של שניהם. בשנת 1940 הצטרפו אליהם שני בניהם. הבנק פעל עד שנת 1955 ולבסוף התמזג עם מוסד פיננסי גדול אחר באזור. החל משנות ה-20 פעלה קייווי באתיופיה; ביחד עם הרב ישראל גולדשטיין עזרה למשפחות יהודיות לקנות ציוד חקלאי, ובהמשך עשתה שתדלנות כדי שיהודי אתיופיה יוכלו לעלות לישראל. במהלך חופשותיה באזורי הים התיכון והים הבלטי, בשנת 1930, היא הצליחה לארגן 125 משפחות של אנשי עסקים יהודים ולסייע להם לעזוב את ארצם ולעבור לארצות הברית. משפחות אלו היו ממצרים, מרוקו, איטליה, פולין וסקנדינביה. קייווי הקימה ומימנה את שני מרכזים לצעירים בפורט צ'סטר, ופעלה רבות למען נוער וצעירים באזור. Kavey, Lillian Kasendorf. “The Falashas Revisited.” Woman’s League Outlook 39 (Fall 1968): 18–19; Shargel, Baila R., and H.L. Drimmer. The Jews of Westchester: A Social History (1994). מידע מאתר הארכיון לנשים יהודיות מידע מאתר הארכיון לנשים יהודיות ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ליליאן קייסינדורף קייווי".
אירה לוסקו

אירה לוסקו (במלטזית: Ira Losco; נולדה ב-31 ביולי 1981) היא זמרת מלטזית. ייצגה את מלטה באירוויזיון 2002 עם השיר "7th Wonder" שהגיע למקום השני בגמר. לוסקו ייצגה בשנית את מלטה באירוויזיון 2016 שנערך בשוודיה עם השיר "Walk on Water" שהגיע למקום ה-12 בגמר. לוסקו זכתה ביותר מ-20 פרסי מוזיקה אישיים. היא הופיעה בארצות שונות. היא הופיעה מול קהלים הנעים בין 1,000 ל -80,000, ושיחקה לצד שחקנים מפורסמים כמו אלטון ג'ון, קייטי מלואה, Maroon 5, Akon, מל C, רונאן קיטינג, בוב גלדוף, טוקיו הוטל, גיגי D`Alessio. היא החלה את הקריירה שלה עם להקה בשם "Tiara", אבל הם נפרדו וחודשים ספורים. לאחר מכן היא ייצגה את ארצה באירוויזיון בשנת 2002 שהתקיים בטאלין, בירת אסטוניה. ובו זכתה במקום השני עם השיר 7th Wonder. בשנת 2003, היא נבחרה לבצע שיר בשם "Reaching Highe" שהיה השיר הרשמי של "Xth Games of the Small States of Europe Malta" באותה השנה. היא זכתה בתחרות קדם של מלטה עבור תחרות האירוויזיון בשנת 2016, עם השיר "Chameleon". בהמשך החליטה השדרנית המלטזית TZM להחליף את השיר ל-Walk on Water. אירה תומכת בזכויות להט"ב במלטה, וגם תומכת בבית להומלסים. היא גם פעילה חברתית בנושא העצמה עצמית, מבקרת בבתי הספר ומרצה בפני תלמידים. אירה ייצגה את מלטה באירוויזיון 2002 עם השיר "7th Wonder". היא הגיעה למקום השני, בתוצאה הגבוהה ביותר של מלטה אי פעם בתחרות עד שנת 2005. בחודש דצמבר 2015, נחשף כי אירה הגישה שני שירים לתחרות של מלטה לבחירת השיר לאירוויזיון 2016. שני השירים שלה, "Chameleon" ו-"That’s why I love you" היו מועמדים בחצי-הגמר ולבסוף, התברג "Chameleon" לשלב הגמר. ב-23 בינואר, זכתה לוסקו בקדם הלאומי עם יותר מ-40% מקולות המצביעים. בעקבות הזכייה של אירה בקדם אירוויזיון מלטה 2016, היא ציינה שהיא פתוחה לרעיון של ביצוע שיר אחר מאשר "Chameleon" באירוויזיון וכי צריכים לשפר את הסיכויים של מלטה לזכייה. הכללים הסופיים הלאומיים שנקבעו איפשרו לזוכה להחליף את השיר. ב-19 בפברואר 2016, הוחלטו כי חבר שופטים בינלאומי, המורכבים מנציגים מעשר מדינות לצד מומחים מקומיים ממלטה, יציגו מספר שירים, כולל גרסה חדשה של "Chameleon", ואז יקבע השיר אותו תשיר באירוויזיון. ב-14 במרץ 2016, הוכרז כי לוסקו תבצע את השיר "Walk on Water" באירוויזיון 2016. בחצי-גמר האירוויזיון, נבחר שירה של לוסקו להעפיל לשלב הגמר. עם תום הקראת הנקודות שהוענקו לשירים, התברר שאת מופע הגמר סיימה במקום ה-12. מדיה וקבצים בנושא אירה לוסקו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אירה לוסקו אירה לוסקו, ברשת החברתית פייסבוק אירה לוסקו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אירה לוסקו, ברשת החברתית אינסטגרם אירה לוסקו, סרטונים בערוץ היוטיוב אירה לוסקו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אירה לוסקו, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אירה לוסקו, באתר ספוטיפיי אירה לוסקו, באתר Last.fm (באנגלית) אירה לוסקו, באתר AllMusic (באנגלית) אירה לוסקו, באתר MusicBrainz (באנגלית) אירה לוסקו, באתר דיזר אירה לוסקו, באתר Yandex.Music (ברוסית) אירה לוסקו, באתר Discogs (באנגלית) אירה לוסקו, באתר Songkick (באנגלית) אירה לוסקו, באתר Genius Roxburgh, Gordon (23 ינו' 2016). "Malta sends Ira Losco to Stockholm". eurovision.tv. {{cite web}}: (עזרה) Granger, Anthony (17 במרץ 2016). "Tonight: Malta Reveals "Walk on Water"". Eurovoix. {{cite web}}: (עזרה)
אני בנמל מאדים בלי הילדה

אני בנמל מאדים בלי הִילדה (באנגלית: I'm in Marsport Without Hilda, בתרגום אחר: בלי שושנה) הוא סיפור מדע בדיוני קצר שנכתב על ידי אייזק אסימוב בשנת 1957. הסיפור תורגם לעברית בשנת 1972 בקובץ 'מחר כפול תשע', ושוב בקובץ כתבי אייזק אסימוב חלק 2. סוכן חלל בשם מקס נמצא בנמל מאדים ללא אשתו, הילדה, לראשונה זה זמן רב. הוא מתכנן לבקר אישה יפה עמה יש לו היכרות בשם פלורה, אך תוכניותיו משתבשות כאשר חופשתו נקטעת והוא מקבל משימה לא צפויה. המפקד שלו מודיע לו כי אחד משלושת האח"מים המגיעים לנמל בחללית הבריח סם מסוכן, המיוצר מסם אותו נוטלים כל הטסים בחלליות. שלושת האח"מים נראים כמסוממים, אם כי אחד מהם מזייף את מצבו. מאחר שמדובר באנשים חשובים, מקס אינו יכול לעורר שערורייה ולערוך עליהם חיפוש. עליו לגלות מי מהם הוא המבריח על ידי דיבורים בלבד, ואם ייכשל - ייענש קשות. מקס מנסה בעזרת שיחה לגלות מי אינו מסומם, אבל הנוכל חכם מספיק כדי להעמיד פנים. זמנו של מקס הולך ואוזל, ובייאושו הוא מתאר לאח"מים את פגישתו המיוחלת עם פלורה. שני המסוממים אינם מגיבים, אך המתחזה מגיב לתיאור הציורי של פלורה, ומקס עוצר אותו. מקס מקבל בתמורה למשימה סכום כסף נכבד, והוא משתמש בו כדי ליישר את ההדורים עם פלורה, שכעסה על שלא הגיע לפגישתם. בדיוק כשהוא בדרכו לפלורה מגיעה אשתו הילדה לנמל מאדים ואומרת לו ששמעה כי הרוויח סכום גדול של כסף.
EV בשדרית

EV בשדרית (EV Carinae) הוא כוכב על-ענק אדום משתנה סדיר למחצה בעל סיווג ספקטרלי M4Ia, הכוכב ממקום בקבוצת הכוכבים שדרית. הוא קרוב לוודאי חבר ב-OB2 בתוך ערפילית קארינה. עם רדיוס של 1,168 רדיוסי שמש, EV בשדרית הוא אחד מהכוכבים הגדולים הידועים לאנושות ולו היה ממוקם במרכז מערכת השמש הוא היה מגיע כמעט עד למסלולו של צדק. EV בשדרית ממוקם במרחק של 8,200 - 13,700 שנות אור (2,500 - 4,200 פארסק) מכדור הארץ הוא בעל בהירות נראית ממוצעת של 7.89 שמשתנה באופן סדיר למחצה עם זמן מחזור ממוצע של 347 ימים. הטמפרטורה של הכוכב היא 3,574 קלווין ועוצמת הארתו של הכוכב גדולה פי 200,000 מזו של השמש. EV בשדרית, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
הבה נתכנס

הבה נתכנס (בתרגום אחר: בואו נפגש; באנגלית: Let's Get Together) הוא סיפור מדע בדיוני קצר שנכתב על ידי אייזק אסימוב בשנת 1957. הסיפור תורגם לעברית בקבצים בארץ הרובוטים וכתבי אייזק אסימוב כרך 4. בשונה משאר סיפורי הרובוטים של אסימוב, בסיפור זה מתוארים רובוטים ככלי מלחמה (בניגוד לשלושת חוקי הרובוטיקה) וכן, מתוארת סביבה בה אין שלום עולמי בין עמים מאוחדים. המלחמה הקרה נמשכת כבר מאה שנים, ובינתיים יש שלום רעוע בין "אנחנו" (הגוש המערבי ובראשו ארצות הברית) ו"הם" (הגוש המזרחי ובראשו ברית המועצות). סוכן חשאי חוזר ממוסקבה לארצות הברית ומדווח על עשרה רובוטים דמויי אדם ש"הם" שלחו לארצות הברית, וברגע שייפגשו - יתפוצצו בעוצמה של כמה פצצות אטום. גדולי המדענים של הגוש המערבי, מכל שטחי מדעי הטבע, נקראים לכנס מיוחד כדי למצוא אמצעי זיהוי לרובוטים. אולם ראש לשכת הרובוטיקה מבין ש"הם" החליפו עשרה מדענים (שביקרו בכנסים בצד השני) ברובוטים זהים, בהנחה שכשיגיעו לכינוס, יתפוצצו וכך יהרגו בבת אחת את גדולי המדענים של הגוש המערבי. הוא מבין גם שהסוכן החשאי עצמו, שהציע את הוועידה, מעורב בתוכנית ווידא שכל עשרת המתחזים הוזמנו לוועידה. ראש לשכת הרובוטיקה עוצר את הסוכן החשאי ומתכנן לבדוק גופנית כל מדען בכניסה לעיר וכך לזהות את הרובוטים, אבל עשרת הרובוטים משמידים את עצמם. ראש הלשכה תוהה כיצד ידעו על התוכנית שלו, וברגע של השראה הוא מבין שהסוכן החשאי עצמו הוא הרובוט האחד־עשר. הוא יורה בסוכן החשאי, ומגופו זב "לא דם, כי אם שמן מכונות".
אלירן סיימון

אלירן סיימון (נולד ב-2 בספטמבר 1988) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם והקשר האחורי. אלירן סיימון הוא בנו של גדעון סיימון, כדורגלן עבר ששיחק בהפועל כפר סבא. סיימון התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל כפר סבא. ב-5 במאי 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 2-0 למ.ס. אשדוד. לאחר שבעונת 2007/2008 ירדה כפר סבא לליגה הלאומית ועזבו אותה מספר שחקנים, הפך סיימון לשחקן הרכב במועדון. בקיץ 2012 חתם בהפועל ראשון לציון לעונה אחת בה כבש 2 שערים ב-21 הופעות. בקיץ 2013 חזר לכפר סבא שירדה לליגה א'. סיימון היה שותף לחזרה של המועדון לליגה הלאומית ושנה לאחר מכן לליגת העל כאשר סיימון כבש את השער השני במשחק העלייה של הקבוצה בו ניצחה 1-3 את הפועל רמת-גן גבעתיים. במהלך משחק הליגה נגד הפועל תל אביב שנערך ב-19 במרץ 2016 נקלעה כפר סבא לפיגור 3-0 עוד לפני הירידה להפסקה, לכן מאמן הקבוצה שרון מימר החליט להחליף את סיימון כבר בדקה ה-34. סיימון שלא אהב את החילוף לא לחץ את ידו של מימר וניתק קשר עם אנשי המועדון. לאחר כשבוע סיימון התנצל, אך אנשי המועדון החליטו לשחרר אותו. ב-19 ביוני 2016 סיימון חזר להפועל ראשון לציון כאשר חתם לעונה אחת. ב-28 באוגוסט 2019 חזר להפועל כפר סבא, שעלתה בתום עונת 2018/2019 לליגת העל. אלירן סיימון, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אלירן סיימון, באתר Transfermarkt אלירן סיימון, באתר Soccerway אלירן סיימון, באתר FootballDatabase.eu גל ברקן, ‏סיימון שוחרר מכפ"ס: להאשמות אין קשר למציאות, באתר ONE‏, 5 באפריל 2016 מערכת ONE, ‏אלירן סיימון חתם לעונה בהפועל ראשון לציון, באתר ONE‏, 19 ביוני 2016 גיל לוין, ‏חזר הביתה: אלירן סיימון חתם בהפועל כפר סבא, באתר ערוץ הספורט, 28 באוגוסט 2019
בארץ הרובוטים

בארץ הרובוטים (באנגלית: The Rest of the Robots) הוא קובץ של שמונה סיפורי מדע בדיוני שנכתבו על ידי אייזיק אסימוב וקובצו יחד ב-1964. בחלק מהמהדורות באנגלית הקובץ כלל גם את הספרים מערות הפלדה ושמש עירומה. הספר תורגם לעברית על ידי הוצאת מסדה ב-1975. הסיפורים בקובץ זה עוסקים ברובם ברובוטים פוזיטרונים הכפופים לשלושת חוקי הרובוטיקה, וקשורים לסדרת הרובוטים של אסימוב. רובוט אל-76 תעה בדרכו ניצחון שלא בכוונה החוק הראשון הבה נתכנס שביעות רצון הלקוח מובטחת לני סיכון המגיה הספר "בארץ הרובוטים", באתר "סימניה" בארץ הרובוטים, באתר OCLC (באנגלית)