מרגיט גאשפאר

מרגיט גאשפאר (שמה הספרותי בין השנים 1924–1945 היה מיקלוש גאשפאר, גיטה גאשפאר וגיטה בוני גאשפאר, בהונגרית: Gáspár Margit; בודפשט, 1 באוגוסט 1905 - בודפשט, 29 באוגוסט 1994) מנהלת במה, מנהלת תיאטרון הונגרייה-יהודייה, עיתונאית, סופרת, מחזאית ומתרגמת זוכת פרס קושוט. מרגיט גאשפאר נולדה במשפחה יהודית, בתם של ארתור גאשפאר ואמה מרקוס. בגיל שלוש עשרה הופיע סיפור פרי עטה ב"עיתון המעניין" ומאוחר יותר כבר עבדה כעיתונאית ב"עיתון של פשט" (Pesti Hírlap). בעלה הראשון היה הרוזן האיטלקי מריו בוני, איתו התחתנה ב־11 בספטמבר 1926 בבודפשט, אך החזיקה לידו גם מאהב בדמותו של העתידן האיטלקי פיליפו תומאזו מארינטי. בגללו הצטרפה לארגון הפשיסטי של הזרים שחיו באיטליה. כשהבינה שכאישה לא תוכל לבטא עצמה כראוי כתביה פורסמו בשם מיקלוש גאשפאר עד 1945. לאחר מלחמת העולם השנייה הצטרפה למפלגה הקומוניסטית בהונגריה ומונתה למנהלת לשכת העיתונות של השר לענייני רכש זולטאן ואש (ויינברגר). משנת 1946 מונתה למנהלת האמנותית של "התיאטרון העירוני" (Városi Színház) בשנים 1947–1948 הייתה המנהלת האמנותית של התיאטרון ההונגרי ומשנת 1949 עד 1957 קיבלה על עצמה את ניהול תיאטרון האופרטה של בודפשט. שמה נקשר לחידוש התוכני-הדרמטורגי של אמנות האופרטה ההונגרית. בשנים 1948–1954 עמדה גם בראש החוג לאופרטה של האוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע בהונגריה. בנוסף להעלאת נושאים חברתיים במחזותיה, תפס חלק חשוב גם הפן הבידורי. במחזה שלה "המלט טועה" העלתה את בעיית פולחן האישיות. בנוסף לדרמות שלה, כתבה גם משחקי טלוויזיה ומשחקי קול לרדיו. תרגומיה המשמעותיים הם של היוצרים ויליאם סומרסט מוהם ולואיג'י פיראנדלו. בעלה השני היה הדרמטורג לאסלו שיץ'. מדליית הנצחה לשחרור; מדליית הכבוד של הרפובליקה העממית ההונגרית (1950) מסדר הכבוד של הרפובליקה העממית ההונגרית (1950) פרס קושוט (1951) מדליית העבודה דרג; כסף (1954) לביצועים מצטיינים - Für ausgezeichnete Leistungen 1957 עיטור העבודה דרגת זהב של מסדר הבוד (1965, 1970) עבור הונגריה סוציאליסטית (1980) מסדר הדגל של הרפובליקה העממית ההונגרית (1985) פרס פרו אורבה בודפשט (1989) מסע לעבר השמש [בשם מיקלוש גאשפאר]; 1924 גרגיי צ'יקי והצרפתים. G. Csiky auteur dramatique hongrois et ses modèles français; דברצן, 1928 (עבודות ספרות ובלשניות צרפתיות מסמינר צרפתי של אוניברסיטת דברצן) מהדורה יוצאת דופן (1933) לכל דבר יש מחיר (1936) קסם האש (1937) אשתו של קיסר. רוֹמָן [בשם מיקלוש גאשפאר מחזה (1946) האופרטה; נפסבה, 1949 מלחמת שמיים (1960) המלט טועה; 1963 ילד המוזות הלא מחונך. 1963 אם תגלה, אכחיש! משחק סאטירי, 1967 ניצוץ אלוהי. רוֹמָן; סיפורת, 1974 בת הסנדקות של הארלקין. רוֹמָן; סיפורת, 1978 הקיסר השחור. רומן פנטסטי (פנטסטי כמעט כמו המציאות) 1983 ממלכה בלתי נראית. סיפור אהבה; סיפורת, 1985 רב ראבי. דרמה בשני חלקים. נכתב על ידי מרגיט גאשפאר תוך שימוש בפרטי הרומן של מור יוקאי ובאוטוביוגרפיה של מתיאש ראבי; תיאטרון יוז'ף אטילה, 1988 במה וגיליוטינה. רוֹמָן; 1989 ש. לנגן: ספורט ואהבה (1928) סגררנץ: רופא הפלא של הריביירה (1928) מ. ברנד: ציד רדיפה (1929) מ. ברנד: מי יהיה השביעי? (1929) מ. ברנד: הבז האדום (1929) נ. סלבנסקי: פרח הלילה (1929) פ. בלאריו: אשת העננים (1930) ר. פורברס: עין בעין! (1930) ג'י מילאנזי: בת הפרעונים (1930) FR Nord: נפוחסה היפה בעולם (1930) א.ו. גנטילה: אהבה מתריסה (1931) הלר: ולהוביל אותנו לפיתוי! (1931) א.א מונטי: טריגו גיבור ההרפתקאות (1931) פ. סטנו: רוח הים (1931) א וראלדו: בעל הברית הבלתי נראה (1931) וו. דיאז: האהבה הטהורה ביותר (1932) פרקרולי: בנות אמריקאיות (1932) ר. ז'אן-פ. מריאל: הספינה הרדופה (1932) ר. מנדל: טייסי הכוכבים (1932) ג'יי מרטה: פרח שדות השלג (1932) פיטיגרילי: הבתולה בעלת 18 הקרט (1932) פ. סטנו: הקמע הקטלני (1932) א. ואראלדו: הנעליים האדומות (1932) ה. קורטס-מאהלר: אהבה ... שקר? (1933) אי דה מרטינו: אהבה מהירה (1933) ועוד עשרות תרגומים נוספים. מיהו מי בספרות ההונגרית? מאגרי ספרים מסת"ב 9638607106 סופרים הונגרים בני זמננו אישטוואן רמניי דיינש: האם אנו מכירים אותם? הונגרים מפורסמים ממוצא יהודי (הוצאת Ex Libris, בודפשט, 2000) ISBN 963-85530-3-0 מרגיט גאשפאר, באתר PORT.HU (בהונגרית) מרגיט גאשפאר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מרגיט גאשפאר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) 1934 és 1939 között főleg Max Brand regények fordítójaként használta az A. F., A. N., A. S., A. V., B. F., B. G., B. M., Gy. L., K. E., L. M., M. A., M. B., M. L., S. M. valamint a V. A. szignót is. Kortárs magyar írók 1945-1997 A házasságkötés bejegyezve a Budapest I. ker. polgári házassági akv. 574/1926. folyószáma alatt.