מלחמת חרבות ברזל

מלחמת "חרבות ברזל" היא מלחמה של מדינת ישראל נגד ארגוני הטרור החברים בחדר המבצעים הפלסטיני המשותף ברצועת עזה ובראשם חמאס, אשר פתחו במתקפת פתע רחבה על יעדים צבאיים ואזרחיים בישראל בשבת, שמחת תורה ה'תשפ"ד, 7 באוקטובר 2023. לצד מוקד הלחימה ברצועת עזה, למלחמה חזיתות נוספות, הנגזרות מההסכסוך האיראני-ישראלי וכתוצאה של טבעת האש האיראנית: בגבולות ישראל עם לבנון וסוריה, ביהודה ושומרון, עיראק, תימן ומול איראן. ישראל הכריזה בראשית המלחמה על שלוש מטרות: חיסול התשתית הצבאית של חמאס, הסרת שלטונו ברצועה והחזרת החטופים שנלקחו מישראל במתקפת הפתע. ב-17 בספטמבר 2024 הוסיפה ישראל מטרה רביעית למלחמה: השבת תושבי הצפון לבתיהם בבטחה. במתקפת הפתע שהציתה את המלחמה חדרו לשטח ישראל אלפי מחבלים שטבחו, אנסו והתעללו באופן שיטתי באוכלוסייה אזרחית. חלק מהאזרחים ביישובים שהותקפו נותרו נצורים בבתיהם, ונלחמו על חייהם עם חברי כיתות הכוננות במשך שעות ארוכות ללא סיוע צבאי. יום זה היה הקטלני ביותר ליהודים מאז השואה. בנוסף חטפו המחבלים 251 בני אדם, ביניהם חיילים, ילדים, נשים, מבוגרים, חלקם ניצולי השואה, לרצועת עזה. עוד במהלך המתקפה, הכריזה מדינת ישראל על מלחמה וקבעה את מטרותיה. צה"ל גייס למילואים למעלה מ-360,000 חיילים, גיוס המילואים הגדול בתולדות המדינה, ואלפי כלי רכב אזרחיים. עם תחילת המלחמה, פינתה ישראל 29 יישובים בעוטף עזה מיושביהם. תושבי 22 יישובים בצפון ישראל קיבלו המלצה מהרשויות להתפנות, בעקבות חשש שארגון הטרור חזבאללה יעצים גם הוא את תקיפותיו. ישראל פינתה כ-80,000 תושבים מיישובים בעומק של שני קילומטר מגבול ישראל–לבנון, והם נותרו שוממים למעט חיילי צה"ל וכיתות כוננות. הלחימה ברצועת עזה, אשר הוגדרה כזירה הראשית בלחימה, החלה בטיהור שטח עוטף עזה ממחבלים, ביצוע תקיפות אוויריות וימיות, סיכולים ממוקדים ופשיטות קרקעיות נקודתיות. לאחר פינוי האוכלוסייה מצפון הרצועה, בוצע תמרון קרקעי מלא והשתלטות על מוקדי טרור, ולאחר הפוגה קצרה בלחימה במקביל לעסקת חטופים בוצע תמרון קרקעי גם בדרום הרצועה ובמרכזה, וטיהור האזורים שנכבשו ממחבלים. לאחר מכן אופיינה הלחימה בפשיטות מבוססות מודיעין. הלחימה כללה השמדת תשתיות טרור רבות, בהן מנהרות טרור ותוואי תת-קרקע, פירי מנהרות, משגרי רקטות מוטמנים, מחסני אמל"ח, מוצבים, מפקדות, מחנות אימונים ומבנים ששימשו ללחימה. כמו כן, חולצו 8 בני ערובה חיים וכן גופות של חטופים שהוסתרו ברצועה. הלחימה בחזית הצפון מתקיימת בין ישראל לארגון הטרור האסלאמיסטי-שיעי חזבאללה וארגוני טרור נוספים בגבול ישראל–לבנון ובגבול ישראל–סוריה. חילופי ירי, שכללו רקטות מונחות, פגזי ארטילריה, תקיפות מל"טים, ירי ארטילרי, טילי נ"ט ותקיפות מהאוויר, נמשכו לאורך המלחמה. חזבאללה מטווח את היישובים הנטושים באופן יום-יומי בירי נשק מדויק נגד טנקים הגורם להרס שיטתי של בתים, ונזק ואבדות נגרמו לבסיסי צה"ל. צה"ל הגיב בסיכול ממוקד של מחבלים בלבנון, תקיפת בסיסי מחבלים ותקיפה אווירית של חוליות משגרי נ"ט לפני ירי. במהלך ספטמבר 2024 החל החלק השני בלחימה בזירה זו עם התפוצצות זימוניות של פעילי חזבאללה במבצע שיוחס לישראל, ותחילת מבצע חיצי הצפון. המבצע הגיע לשיאו בהפצצת המפקדה המרכזית של חזבאללה שהביאה להריגתו של מנהיג הארגון חסן נסראללה והתמרון הקרקעי של צה"ל בדרום לבנון. בזירת יהודה ושומרון הגבירו ארגוני טרור פלסטיניים, בעיקר חמאס, את מאמציהם ליזום פיגועים ולגרום לתסיסה ציבורית על רקע אירועי המלחמה. כוחות צה"ל פעלו באופן נרחב למיגור וסיכול תשתיות הטרור ברחבי יהודה ושומרון. מבצע מחנות קיץ אשר נפתח בסוף אוגוסט 2024 במחנות הפליטים שבג'נין, נור שמס שליד טול כרם, טובאס ופארעה שבצפון מזרח השומרון היה הגדול בפעולות צה"ל עד כה ונועד להשמיד תשתיות טרור פלסטיני. החות'ים שהכריזו מלחמה על ישראל כתמיכה בארגוני הטרור ברצועת עזה, הטילו מצור ימי על ישראל ושיתקו את נמל אילת, בתקיפת אוניות סוחר שהפליגו במצר באב אל-מנדב, וגרמו לפגיעה בסחר הימי העולמי ולמשבר בים סוף. בנוסף שיגרו טילים בליסטיים, טילי שיוט, וכלי טיס בלתי מאוישים לעבר מטרות בישראל, שרובם יורטו או לא גרמו לנזק משמעותי. ביולי 2024, התפוצץ כטב"ם בתל אביב, וגרם להרג אדם אחד ולעשרה פצועים. בתגובה במבצע יד ארוכה תקפו מטוסי קרב של צה"ל מטרות צבאיות של החות'ים במערב תימן. בספטמבר 2024 חיל האוויר תקף בשנית את נמלי אל-חודיידה וראס עיסא, וכן מתקני נפט ותחנות כוח, בתגובה לשיגור טילים של החות'ים לעבר מרכז הארץ. איראן מעורבת במלחמה באמצעות השפעה פוליטית על כל הכוחות התוקפים את ישראל, לצד אספקת הכשרה ונשק ללוחמיהם, ומימון ותיאום פעולותיהם. ביניהם נמנים חמאס והג'יהאד האסלאמי בעזה, חזבאללה בלבנון, החות'ים בתימן, מיליציות בעיראק, ושליחים נוספים. איראן מתאמת מהלכים מדיניים מול מדינות נוספות האוהדות את חמאס, כמו סוריה וטורקיה. ישראל ביצעה תקיפה אווירית על מבנה הקונסוליה האיראנית בדמשק והצליחה להתנקש במפקד כוח קודס בסוריה ובלבנון ובכיר במשמרות המהפכה האסלאמית. בתגובה תקפה איראן את ישראל באופן ישיר לראשונה בתולדותיה, ונבלמה בהצלחה רבה בזכות שיתוף פעולה צבאי בין-לאומי. ישראל הגיבה בתקיפת מתקנים צבאיים של משמרות המהפכה באיראן. באוקטובר 2024, תקפה איראן בשנית את ישראל כתגובה להריגת בכירים בחזבאללה ובמשמרות המהפכה, שביצעה ישראל בשטחי איראן ולבנון. המלחמה הציתה הפגנות תמיכה ומחאה סוערות ברחבי העולם וגל אנטישמיות. נעשה שימוש חסר תקדים בלוחמה משפטית נגד ישראל, ששיאה בתלונה שהגישה דרום אפריקה לבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ) בגין רצח עם. במקביל, הוחזקו עשרות עד מאות אזרחים ישראליים בידי ארגוני טרור, לעיתים ללא כל ידיעה על מצבם, ורבים מהם נרצחו בשבי. לאירועים אלה הייתה השפעה מרחיקת לכת על החברה הישראלית ועל יהדות התפוצות. עוד בזמן קיומה, נחשבת המלחמה לאחת מהגדולות במלחמות ישראל במספר מדדים וביניהם משך הלחימה, היקף הפגיעה בעורף, ומספר חזיתות הלחימה הגבוה ביותר מאז מלחמת העצמאות. ערך מורחב – מתקפת הפתע על ישראל (2023) בשנים שקדמו למלחמה, התפשטה תפיסה בקרב רבים בצמרת המדינית והביטחונית בישראל, בהם ראש הממשלה, בנימין נתניהו, שלפיה ארגון הטרור חמאס נעשה פרגמטי בנוגע ליחסיו עם ישראל. במסגרת תפיסה זו העניקה המדינה הטבות לחמאס ולתושבי רצועת עזה, בהן אישורי עבודה בישראל ואישור להכנסת הספקה וכסף מטעם ממשלת קטר לרצועה. גם במערכת הביטחון סברו ש"שקט ייענה בשקט" ושההקלות לעזה ימנעו הסלמה. צה"ל הוציא כוחות מאזור עוטף עזה, לקח את רוב כלי הנשק מכיתות הכוננות ביישובי המועצה והפחית את אימוני הרבש"צים.בתחילת 2021 העריך אמ"ן שחמאס דבק באסטרטגיית ההסדרה עם ישראל. האתגרים המרכזיים בהגנה על הגבולות הוגדרו כניסיונות לאתגר את המכשול התת-קרקעי בעזה, ירי רקטות ופצמ"רים מרצועת עזה בידי ארגונים סוררים, לוחמה אלקטרונית, ופעולות טרור כלפי ישראל מצד ארגוני פרוקסי וסוררים. בדיעבד הצהירו גורמים בחמאס כי הארגון נקט בהונאה מתוחכמת ופיתה את ישראל לחשוב שהוא עוסק בעניינים אזרחיים בלבד, בעוד שלמעשה תכנן מתקפת פתע. חמאס החל בהיערכות מבצעית למתקפה לפחות שנה לפני הוצאתה לפועל. בסוף שנת 2022 איתרה יחידה 8200 את התוכנית המבצעית של חמאס, שקיבלה את השם "חומת יריחו" והגיעה למודיעין אוגדת עזה. תוכנית זו תורגלה עד לביצועה ביום המתקפה, וכללה תרגילים שדימו פשיטה על קיבוצים, מוצבים ובסיס הדרכה בעוטף עזה. אימונים לצד הגדר נערכו במשך חודשים ומטעני חבלה הונחו בצמוד לגדר במסווה של התפרעויות. תאריך המבצע נשמר בסודיות רבה, וגם הכוחות שאומנו לכך לא ידעו שמטרת האימון היא פלישה ומתקפת פתע. תצפיתניות שהשקיפו על הגבול העידו שהבחינו בפעולות לא שגרתיות והתריעו באוזני מפקדיהן, אך נענו בביטול. במהלך שנת 2023 פנה תת-אלוף עמית סער, ראש חטיבת המחקר באגף המודיעין של צה"ל, במספר מכתבים לראש הממשלה, בנימין נתניהו, שבהם התריע על ירידה בכושר ההרתעה לנוכח המשבר הפנימי בישראל. הוא הזהיר כי איראן, חזבאללה וחמאס רואים במצב הפוליטי בישראל "הזדמנות לייצר סערה מושלמת, משבר פנימי, הסלמה רחבה בזירה הפלסטינית ואתגור מזירות נוספות, שייצרו לחץ רב-ממדי ומתמשך". לטענת גורמים ממשלתיים, בימים שלפני מתקפת הפתע העריכו בכירים בצה"ל בפני הדרג המדיני שחמאס מורתע ואינו מעוניין בהסלמה. מערכת הביטחון הייתה מודעת לאפשרות של פריצת עימות אזורי, אך לא היה כל מיקוד ברצועת עזה ובאיום מהסוג שהתממש. האלוף (מיל') יצחק בריק, שהתריע שנים קודם לכן בנוגע לאי מוכנותו של צה"ל למלחמה, הזהיר כשבועיים טרם המתקפה כי ישראל קרובה למלחמה אזורית כפי שלא הייתה מאז מלחמת יום הכיפורים. הוא ציטט את אזהרות שר הביטחון, הרמטכ"ל ואגף המודיעין מפני מלחמה אזורית קרובה, ופנה לראש הממשלה נתניהו בקריאה להכריז על מצב חירום לאומי. גם אל"ם (מיל') יגאל כרמון, נשיא מכון ממרי, כתב בסוף אוגוסט 2023 על "סימנים מעידים לאפשרות מלחמה בספטמבר–אוקטובר", אך התמקד בעיקר בגבול הצפון וביהודה ושומרון. לפי דיווחים בוול סטריט ג'ורנל, גורמים ביטחוניים באיראן עזרו לחמאס להיערך למתקפת הפתע נגד ישראל. הם אישרו את תוכנית המתקפה בסדרת פגישות שנערכו בביירות, והדריכו ואימנו כ-500 מחבלים פלסטינים מחמאס וגא"פ במתקנים צבאיים באיראן. לפי בכירים בחמאס וחזבאללה, קצינים במשמרות המהפכה שיתפו פעולה עם חמאס מחודש אוגוסט 2023 בסיוע לתכנון פרטי המתקפה. איראן הכחישה את הדברים. על פי מסמך סודי שאותר ברצועת עזה במהלך המלחמה, בחמאס האמינו כי איראן התחייבה שהציר כולו יצטרף למערכה גדולה נגד ישראל. בדו"ח של קהילת המודיעין האמריקאית הוערך שההנהגה האיראנית לא הייתה מעורבת בתכנון מתקפת הפתע וכי לא היה לה מידע מוקדם על המתקפה. כוחות חמאס הסתכמו ב-24 גדודים בביצוע המתקפה. באותה עת היקף הכוחות באוגדת עזה היה שלושה גדודי חי"ר וגדוד שריון. צה"ל היה מצוי בחופשה מרוכזת ("הדממה"), ולכן יחידות רבות ביצעו רק פעילות מבצעית וכוננות. חלק ניכר מהחיילים שאיישו את גבול עזה יצאו לחופשה. בליל 6 באוקטובר, מספר שעות לפני המתקפה, עודכנו הרמטכ"ל, הרצי הלוי, וראש השב"כ, רונן בר, במידע שהעיד על כוונת פעולה של החמאס. כל אחד מהם קיים התייעצויות בעניין עם אנשי מטהו, אולם לא ננקטו אמצעים לקדם את פני המתקפה. צוות מיוחד של השב"כ הגיע לעוטף עזה לפנות בוקר, בשל ההערכה כי מדובר בניסיון חטיפה מקומי. לפי לשכת ראש הממשלה, עודכן המזכיר הצבאי של ראש הממשלה, אלוף אבי גיל, בפרטים בשעה 6 בבוקר, כחצי שעה לפני תחילת המתקפה. ב-7 באוקטובר 2023, בשעה 06:29, בוקר שבת וחג שמחת תורה, אזעקות נשמעו ברחבי הארץ בשל שיגור אלפי רקטות לעבר ישראל, מדימונה בדרום ועד לוואדי עארה בצפון ולירושלים במזרח. פגיעות נצפו במקומות רבים וחלקן גרמו לאבדות בנפש, רובן בפזורה הבדואית, הלא ממוגנת. בחסות ירי הרקטות פלשו לעוטף עזה כ-6,000 מחבלי חמאס, הג'יהאד האסלאמי וארגוני טרור נוספים מרצועת עזה בחזית של כ-60 ק"מ. המחבלים, שהיו חמושים בנשק רב, חדרו מרצועת עזה לשטח ישראל דרך היבשה, בעיקר על גבי טנדרים ואופנועים, לאחר שפרצו את גדר המערכת המקיפה את רצועת עזה בכ-120 מקומות, וכן בסירות דרך הים, ובאמצעות מצנחים ממונעים דרך האוויר. כדי להכשיר את הקרקע למתקפה, פגעו המחבלים בטנקים שהיו בעמדות סמוך לגדר, בחיישנים, באמצעי תשתית, תקשורת, תצפית ומצלמות. הם הפעילו רחפנים, שהטילו פצצות מאולתרות על מערכות התקשוב המותקנות על אנטנות ליד הגדר ובבסיסים הסמוכים ועל מערכות "רואה יורה", שמטרתן לירות אל עבר מי שמתקרב אל הגדר. חמאס פגע ב-37 אתרי תקשוב מתוך 40 שנפרסו סביב רצועת עזה. פגיעות חמאס בתשתיות צה"ל הקשו על קבלת מידע אודות הפשיטה והיקפה, ועל התקשורת בין יחידות הצבא. מאות מחבלים, בקבוצות של כ-15 מחבלים, נכנסו לבסיסי צה"ל במעבר ארז, במוצב נחל עוז, במפקדת אוגדת עזה, במוצב כיסופים ובמוצב מגן. הם נטרלו את מערכות הקשר והשתלטו על רוב הבסיסים. שמונה מוצבים נכבשו לחלוטין, וחיילים נלקחו בשבי. מפקדת אוגדת עזה נכבשה, והמחבלים הרגו וחטפו חיילים וחיילות, עד שצה"ל השתלט מחדש על הבסיס. מפקד האוגדה וחייליו הסתגרו בבונקר, ולא יכלו לפקד או להעביר תמונת מצב מדויקת לצבא. המחבלים רצחו אזרחים שנסעו בכבישי העוטף ושהתחבאו בתוך מיגוניות, ובמקביל ארבו המחבלים בצמתים ובכבישים כדי לעצור תגבורות צה"ליות שהגיעו לאזור. מול הכוחות התוקפים היו פרוסים על גבול עזה קרוב לארבעה גדודים קרביים: גדוד 13 וגדוד 51 מחטיבת גולני, גדוד סיירת נח"ל מחטיבת הנח"ל מתוגבר בכוחות מגדוד 50, וגדוד שריון 77 מחטיבה 7. חלק ניכר מהחיילים בגדודים היו בחופשת חג, כך שהלוחמים מנו כ-600 איש. בשל הנחיתות בכוחות ובנשק של הכוחות המגינים והאיחור בהגעת כוחות עתודה, לא היה מי שימנע מהמחבלים לחדור לשטח ישראל ולתקוף מעל 20 יישובים בעוטף עזה, כולל הערים שדרות ואופקים. עם זאת, כוחות מג"ב וכוחות נוספים הצליחו לחסום ולסכל את תוכנית החמאס להגיע לערים נוספות כמו אשקלון, אשדוד וקריית גת. במשך שעות ארוכות התבצע טבח באזרחים באזור עוטף עזה. בטבח נרצחו קרוב ל-800 אזרחים, כמחציתם בפסטיבל נובה ליד רעים, שבו השתתפו אלפי צעירים. תושבים נרצחו ביישובים ניר עוז, חולית, בארי, נחל עוז, עין השלושה, נתיב העשרה, כפר עזה, ניר יצחק, נירים, כיסופים, לאחר שמקצתם נכבשו בידי המחבלים. אירועים אלה, בעיקר בקיבוץ בארי, זכו לסיקור תקשורתי רחב ביותר, ובכלי התקשורת נשמעו עדויות בזמן אמת אף מעומק השטח שכבש חמאס. ברבים ממוקדי העימות הצליחו מחבלי חמאס לחטוף אזרחים, חיילים ואף גופות. 251 אנשים, רובם ישראלים, ובכללם נשים, ילדים וקשישים, נחטפו לרצועת עזה. מוחמד דף, ראש הזרוע הצבאית של חמאס, קרא לתושבי איו"ש ולערביי ישראל להצטרף למתקפה, אך אלו לא נענו לקריאותיו. המתקפה הסתיימה לאחר 3 ימים, עם החזרת השליטה ביישובים הישראלים לידי צה"ל ולכידת רוב המחבלים שהסתננו לישראל. הלחימה המתמשכת המרכזית נגמרה ב-8 באוקטובר. כמה קרבות נמשכו ב-9 באוקטובר, ומחבלים רבים שהסתגרו בבתים ונלחמו בצה"ל נהרגו באותו יום. בנוסף על כך, מחבלים הופיעו באזור זיקים ונלחמו בצה"ל גם ב-11 באוקטובר ומחבלים נוספים נהרגו בזיקים ב-12 באוקטובר. הייתה זו המתקפה הקטלנית ביותר של ארגון טרור על מדינת ישראל, והיא נחשבת על ידי רבים לאסון הגדול ביותר שקרה לעם היהודי מאז השואה. בשעה 08:00 בבוקר המתקפה הכריז צה"ל על מצב כוננות מלחמה, ושר הביטחון יואב גלנט אישר גיוס מילואים נרחב. בשעה 11:30 פרסם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו סרטון בטוויטר ובו הכיתוב "אנחנו במלחמה". הקבינט המדיני-ביטחוני התכנס לדיון משעה 14:45 עד 16:20. בשעה 22:16 מסר נתניהו הודעה ראשונה לתקשורת אודות ההיערכות למלחמה. ב-16 באוקטובר אישר קבינט המלחמה ארבע מטרות למלחמה: מיטוט שלטון חמאס והשמדת יכולותיו הצבאיות והשלטוניות. הסרת איום הטרור מהרצועה על ישראל. מאמץ מרבי לפתרון סוגיית החטופים. הגנה על גבולות המדינה ואזרחיה. ב-29 באוגוסט 2024 קיים שר הביטחון יואב גלנט דיון חשיבה אסטרטגי עם הרמטכ"ל ובכירי מערכת הביטחון על הצורך להוסיף למטרות המלחמה את השבת תושבי הצפון לבתיהם. ראש הממשלה נתניהו פרסם בתגובה כי הצהיר על כך פעמים רבות וכי חזרת תושבי הצפון הביתה היא חלק ממטרות המלחמה. ב-17 בספטמבר 2024 עדכן הקבינט המדיני-ביטחוני את מטרות המלחמה והוסיף את היעד "השבת תושבי הצפון לבתיהם בבטחה". ערך מורחב – חזיתות מלחמת חרבות ברזל ערך מורחב – הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל רצועת עזה היא זירת הלחימה המרכזית, והוגדרה מראש כלחימה בשלושה שלבים. השלב הראשון בלחימה החל ב-7 באוקטובר והסתיים ב-27 באוקטובר. המערכה החלה בתקיפת אלפי יעדי טרור על ידי חיל האוויר הישראלי, שאליו הצטרפו בהמשך חיל הים הישראלי וחילות היבשה. פעולות צה"ל בשלב זה התמקדו בהריגה של כ-1,600 מחבלים בשטח ישראל, טיהור עורף ישראל ממחבלים ויצירת יציבות בקו הגבול. ב-13 באוקטובר יזמה ישראל את פינוי צפון רצועת עזה על מנת למנוע פגיעה באוכלוסייה אזרחית בשל לחימה בשטח בנוי מאוכלס וצפוף. צה"ל הודיע לאו"ם ולתושבי רצועת עזה, באמצעות כרוזים בערבית, כי על כל האנשים המתגוררים צפונה לנחל הבשור בחלקו העזתי להתפנות דרומה בתוך 24 שעות, וכי תושבים שלא יתפנו יהיו בסכנת פגיעה. הוראה זו קראה לפינויים של כ-1.1 מיליון איש ממטרופולין עזה. ההוראה ניתנה במסגרת מנהלת התיאום והקישור. חמאס, שהאינטרס שלו היה שתושבי צפון הרצועה יישארו בבתיהם כמגן אנושי, קרא להם להימנע מפינוי וטען כי הוראות צה"ל נועדו לגרום לנכבה שנייה. הארגון ירה לכיוון תושבים שניסו להימלט מצפון הרצועה, כדי למנוע את פינוי האזור, ואף ירה לעבר בתי החולים, המשמשים מגן אנושי למפקדותיו. למרות אזהרות חמאס, עד 15 באוקטובר התפנו מאות אלפי תושבים דרומה. למרות פקיעת האולטימטום, הכריז צה"ל על חלון זמן נוסף באותו היום, שבו התאפשר מעבר בטוח דרך כביש צלאח א-דין, החוצה את הרצועה. קריאות צה"ל לנוע לדרום נמשכו גם לאחר מכן. בניגוד לתוכניות צה"ל, הפינוי ארך כמה שבועות והתקיים בחלקו לצד שלב הלחימה השני. יותר מ-1.5 מיליון עזתים התפנו דרומה לנחל הבשור והתרכזו ברפיח ומערב ח'אן יונס. עם הידוק הכיתור הישראלי את צפון עזה, פתחה ישראל מסדרונות הומניטריים בכביש צלאח א-דין ודרך א-רשיד, שאפשרו יציאה מהעיר לכיוון דרום, ומאות אלפי תושבים נוספים התפנו דרומה. במקביל לפינוי וללחימה הזרימה ישראל סיוע הומניטרי לתושבים המפונים. ב-27 באוקטובר החל השלב השני בלחימה: תמרון קרקעי בשילוב אש מהאוויר, מהקרקע ומהים, במטרה לטהר את רצועת עזה ממחבלים ולמוטט את התשתית הצבאית של חמאס באמצעות חילות הרגלים והצנחנים, התותחנים, ההנדסה הקרבית והשריון. ראשית החלו פשיטות קרקעיות לעומק רצועת עזה כדי להכין את השטח למערכה המרכזית. אוגדות משוריינות וצוותי קרב חטיבתיים של צה"ל החלו בתמרון קרקעי בצפון רצועת עזה, במטרה לכתר ולכבוש את העיר עזה ומחנות הפליטים שסביבה ולטהר אותם מתשתיות טרור. ב-28 באוקטובר נכנסו כוחות אוגדה 162 לצפון רצועת עזה דרך ציר החוף, ופתחו את קרב ג'באליה. בחצות, 29 באוקטובר, חצו כוחות אוגדה 252 את גדר הגבול והחלו את קרב בית חאנון. בימים שבין סוף אוקטובר לתחילת נובמבר נכנסו גם כוחות אוגדה 36 דרך מסדרון נצרים והקיפו את העיר עזה מדרום במסגרת המאמץ העיקרי של קרב עזה. כוחות צה"ל נעו בקצבים שונים; אלה שתקפו מצפון–מערב הגיעו למחנה הפליטים שאטי, הצמוד לחוף עזה, והכוחות המכתרים את עזה מדרום הגיעו ללב שכונות זייתון ואל-פורקאן. בעיר שאוכלוסייתה הוערכה כ-1.2 מיליון איש, כולל בפרווריה הצמודים, נותרו לפי הערכות הצבא מאות אלפים בודדים של תושבים שלא התפנו. צה"ל הודיע כי השלים את כיתור העיר מדרום ב-2 בנובמבר. בתחילת השבוע החמישי למלחמה, ב-4 בנובמבר, הושלם ביתור הרצועה לשני חלקים. ב-9 בנובמבר פשטו כוחות צה"ל על הרובע הביטחוני של חמאס בעזה, בשילוב מדויק של תקיפות מהאוויר על ידי חיל האוויר הישראלי, במטרה "לסכל כמה שיותר איומים ביטחוניים בטווח הזמן המיידי". ב-19 בנובמבר חשפו כוחות צה"ל מנהרת טרור מתחת לבית החולים שיפא, ותמונות ממצלמות אבטחה בבית החולים הראו מחבלים חמושים מגיעים למקום עם אזרחים שנחטפו ב-7 באוקטובר. כוחות מיוחדים פשטו על בית החולים וטיהרו אותו מתשתיות טרור. עד סוף נובמבר פעלו הכוחות ברוב צפון הרצועה, כולל בבית חאנון וברובה של העיר עזה. לוחמי יחידת אגוז בסמטאות ח'אן יונס כחלק מהשמדת סמלי השלטון של חמאס, כוחות צה"ל הרסו את הפסל המפאר את אסון הנגמ"ש בשג'אעייה בו נחטף אורון שאול. צולם בקרב שג'אעייה (2023). לוחם חטיבת הקומנדו יורה במקלע נגב NG7 בלחימה בג'באליה, 19 בנובמבר 2023. בין 24 בנובמבר ל-1 בדצמבר נערכה עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס שהושגה בתיווך קטר. העסקה כללה הפוגה הדדית בלחימה, שחרור אסירים ביטחוניים תמורת שחרור חטופים ישראלים וזרים, בעיקר נשים וילדים, והכנסת דלק וסיוע הומניטרי לרצועת עזה. במסגרת העסקה חמאס התחייב לשחרר 50 ישראלים שנחטפו במתקפת הפתע על ישראל, בתמורה לכל משוחרר התחייבה ישראל לשחרר שלושה אסירים ביטחוניים פלסטיניים. הצדדים התחייבו להפוגה של ארבעה ימים בלחימה ברצועת עזה, וישראל התחייבה לאפשר הכנסת סיוע הומניטרי ודלקים. הצדדים הסכימו שניתן יהיה להאריך את ההפוגה, בתמורה לשחרור חטופים נוספים, עד עשרה ימים ממועד סיום הפעימה הראשונה. ביצוע העסקה החל בהפוגה הדדית בלחימה ב-24 בנובמבר בשעה 7:00 בבוקר. העסקה הוארכה פעמיים ביומיים, בהם שוחררו 40 חטופים נוספים. בפועל ההפוגה בלחימה נמשכה שבע יממות ושוחררו במסגרתה 80 ישראלים תמורת שחרור 210 אסירים. בנוסף שוחררו שלא במסגרת העסקה ישראלי אחד בעל אזרחות רוסית, ו-24 בעלי אזרחות זרה (23 תאילנדים ופיליפיני אחד) שנחטפו מישראל. בדצמבר, מיד בתום ההפוגה, הרחיב צה"ל את פעילותו הקרקעית לאזור ח'אן יונס ונכנס לשכונת שג'אעייה ולעומק העיר ג'באליה. הלחימה התחלקה למספר קרבות עיקריים: קרב שג'אעייה, קרב ח'אן יונס והעמקת קרב ג'באליה. בקרבות אלו נהרגו כ-200 חיילי צה"ל. נהרגו גם יותר מ-8,000 מחבלים, בהם מפקדים בכירים בדרגי המג"ד והמח"ט, דבר שלמעשה פירק את גדודי חמאס בצפון הרצועה. תשתיות טרור רבות – בהן מנהרות לחימה ברצועת עזה, מוצבים, מפקדות, מחנות אימונים, משגרי רקטות, מחסני אמל"ח וסמלי שלטון חמאס – הושמדו. לבתים באזורי הלחימה נגרם נזק כבד. השלב השני הסתיים רשמית ב-7 בינואר 2024. קרב ח'אן יונס, בהובלת אוגדה 98 של צה"ל, החל בתקיפות אוויריות ובארטילריה ב-2 בדצמבר 2023, והמשיך בתמרון מלא בלילה שבין 4 בדצמבר ל-5 בדצמבר והסתיים ב-7 באפריל ביציאת אוגדה 98 מחאן יונס. הקרב כלל גם את מבצע כתר המערב בו פשטו כוחות צה"ל על מדינת חמד. בקרב ח'אן יונס נהרגו 37 חיילי צה"ל. מנגד, כוחות צה"ל הרגו כ-3,000 מחבלים ועצרו 1,500 מחבלים, בהם מחבלי נוח'בה רבים. בקרב הושמדו מספר מנהרות טרור גדולות ועמוקות במיוחד, חלקן תוכנן במטרה לשמש כמקלט לשהייה ממושכת בעת חירום. למרות פינוי האוכלוסייה מצפון רצועת עזה, בדצמבר התרבו הדיווחים על התאוששות בקרב חמאס ותושבי עזה. בכל אזור שבו הוכרע הגדוד המרחבי של חמאס, הייתה פעילות מחודשת בהיקף מוגבל. מחבלים הוסיפו להגיע דרך מנהרות, ולצד זאת הייתה הגירה פנימית חוזרת של אזרחים, למרות ממדי ההרס. השלב השלישי בלחימה כלל מעבר מפשיטות של אוגדות לפשיטות חטיבתיות ממוקדות בצפון הרצועה והמשך הלחימה בדרום ומרכז הרצועה. נקבע כי השלב השלישי צפוי לכלול את סיום התמרון הקרקעי, צמצום כוחות, שחרור אנשי מילואים ומעבר לפשיטות ממוקדות. נוסף לכך, הוחלט שתוקם מעין רצועת ביטחון ברצועת עזה. במקביל, חיל ההנדסה הקרבית סלל את כביש 749 במסדרון נצרים והקים את בסיס נצרים בתוך הציר. בתחילת פברואר 2024 היו בצפון רצועת עזה 150,000–200,000 פלסטינים שנשארו בבתיהם, חלקם בלחץ חמאס וחלקם מחשש להרס בתיהם. כחצי מיליון אזרחים התרכזו סביב העיר עזה ובאזור מחנות הפליטים במרכז הרצועה. כ-150,000 פלסטינים שהו סביב העיר ח'אן יונס, ו-1.3 מיליון אזרחים היו ממוקמים ברפיח, במרחק של מטרים בודדים מציר פילדלפי. ב-12 בפברואר 2024 כוחות משולבים של ימ"מ, שב"כ וצה"ל חילצו מרפיח שני חטופים ישראלים במבצע יד זהב. במהלך השבוע העשרים למלחמה (18–24 בפברואר), הוצאה חטיבת המילואים האחרונה בחאן יונס, חטיבה 646, וצוות הקרב של חטיבה 401 פשט על שכונת זייתון בעיר עזה. במהלך השבוע העשרים ושניים למלחמה (3–9 במרץ) צה"ל הרחיב את הלחימה בח'אן יונס לשני מוקדים נוספים שאליהם לא הגיע עד אז. היה מדובר בעיירה אל-קרארה שבמזרח ח'אן יונס, וב"מדינת חמד" פתחו לוחמי אוגדה 98 במבצע "כתר המערב". כמו כן, הסתיים המבצע הצבאי בשכונת זייתון. ב-11 במרץ הרג צה"ל את מרואן עיסא, סגנו של מוחמד דף ומספר 3 של חמאס ברצועה. ב-18 במרץ, בעקבות מידע מודיעיני על כך שמחבלי חמאס וגא"פ חזרו להתבסס בבית החולים שיפא והקימו בו מחדש תשתיות טרור, פתח צה"ל במבצע ניתוח מקומי בו כוחות מיוחדים של שייטת 13, יחידה 504 ושב"כ פשטו בהפתעה על בית החולים אחרי שצק"ח 401 כיתר אותו בתמרון מהיר. במבצע זה נהרגו 400 פלסטינים, מתוכם 200 מחבלים, חלקם בכירים, נעצרו עוד כ-500 מחבלים, ונתפס חומר מודיעיני רב. מבצע יד זהב בו כוחות הביטחון של ישראל חילצו שני חטופים מרפיח. תיעוד ממצלמת קסדה של לוחם ימ"מ, 12 בפברואר 2024. אמצעי לחימה שנתפסו בבית החולים שיפא, בהם רובה צלפים ע'ול, רובי סער ותחמושת לוחמי אוגדה 162 פועלים במזרח רפיח, מאי 2024 ב-6 במאי 2024 החל קרב רפיח בשכונות המזרחיות של רפיח. עד אז היו נפת רפיח ונפת דיר אל-בלח שתי הנפות היחידות מבין נפות רצועת עזה שלא נכבשו במסגרת התמרון. תקיפות אוויריות ברפיח התרחשו לאורך כל מלחמת חרבות ברזל. לאחר כיבוש ח'אן יונס ישראל הצהירה כי בכוונתה להיכנס קרקעית גם לרפיח ולציר פילדלפי, אך קרב זה נדחה בין היתר עקב לחצים בין-לאומיים על ישראל להימנע מהתמרון, וכן בעקבות העובדה כי בשל הלחימה בצפון הרצועה שהו ברפיח כ-1.5 מיליון עקורים מרחבי הרצועה, ולא היה ניתן לתמרן בעיר ללא פינוי נרחב של האוכלוסייה האזרחית. בלחימה נכבש הצד הפלסטיני של מעבר רפיח בידי כוחות צה"ל. לפי הערכות כ-950 אלף מתושבי האזור התפנו למתחמים הומניטריים ייעודיים שהוכנו מראש, בעיקר במערב חאן יונס ובדיר אל-בלח שבמרכז הרצועה. ב-29 במאי צה"ל השיג שליטה מבצעית על ציר פילדלפי כולו מלבד חלק קטן מאוד ליד החוף באזור תל א-סולטאן שנשלט מרחוק על ידי הכוחות. 20 מנהרות אותרו על הציר שחלקן חוצות בין רצועת עזה לשטח מצרים, ובהם 82 פירים. ב-17 ביוני העריכו בצה"ל ששני גדודי חמאס מתוך הארבעה שפעלו בחטיבת רפיח פורקו כמעט לחלוטין. צה"ל אחז ב-60%–70% מהשטח ברפיח. החל מיולי 2024 צה"ל התקדם בפעילותו בעיר כנגד גדודי רפיח הצפוניים יותר, והפעילות הורחבה לכל העיר רפיח, לצד שליטה מלאה והרחבת "ציר פילדלפי", כולל שליטה על מעבר רפיח. נכון ל-12 בספטמבר 2024 כוחות צה"ל הרגו מעל 2,000 מחבלים ברפיח. במקביל ללחימה ברפיח, כוחות צה"ל פשטו בשנית על אזורים בצפון ומרכז הרצועה בהם חזר חמאס לפעול וניסה לשקם את תשתיותיו: ג'באליה, שג'אעייה וח'אן יונס. בקרבות אלו נהרגו מאות מחבלים. ב-13 ביולי 2024 ביצע צה"ל סיכול ממוקד נגד מתחם סודי של חמאס בו הסתתרו מוחמד דף – ראש הזרוע הצבאית של החמאס – וסגנו ראפע סלאמה, מח"ט ח'אן יונס – שניהם נהרגו בסיכול הממוקד. בשבוע השלושים ושניים למלחמה (12–18 במאי) צה"ל פתח במבצע באזור ג'באליה שבצפון הרצועה – קרב ג'באליה השני. ב-8 ביוני נערך מבצע ארנון – כוחות צה"ל, ימ"מ, ושב"כ חילצו במבצע ארבעה חטופים חיים ממחנה נוסיראת – נועה ארגמני, שלומי זיו, אלמוג מאיר ואנדרי קוזלוב. במבצע החילוץ נפל לוחם ימ"מ פקד ארנון זמורה. לטענת חמאס יותר מ-274 פלסטינים נהרגו בתקיפות של צה"ל במחנה הפליטים נוסייראת – משם חולצו ארבעת החטופים. בחודש אוגוסט צה"ל נכנס לאזורים שהיו אזורים הומניטריים עקב מודיעין על גופות של חטופים, בלילה בין 19 באוגוסט ל-20 באוגוסט במבצע של צה"ל והשב"כ נמצאו במרחב ח'אן יונס הגופות של החטופים אלכס דנציג, יורם מצגר, אברהם מונדר, חיים פרי, יגב בוכשטב ונדב פופלוול. ב-27 באוגוסט, כוחות צה"ל ושב"כ חילצו את החטוף קאיד פרחאן אלקאדי בחיים ממנהרה בדרום רצועת עזה. ב-28 באוגוסט, במבצע בפיקוד אוגדה 162, חולצה גופתו של לוחם צה"ל שנהרג ונחטף ב-7 באוקטובר. ב-31 באוגוסט בערב צה"ל חילץ 6 גופות של החטופים הרש גולדברג-פולין, עדן ירושלמי, אורי דנינו, אלכס לובנוב ואלמוג סרוסי, אשר נחטפו מהמסיבה ברעים, וכרמל גת אשר נחטפה מבארי מאותו מרחב ממנו חולץ ב-27 באוגוסט את קאיד פרחאן. גופות החטופים נמצאו במנהרה במרחק קילומטר מהמנהרה בה נמצא קאיד. צה"ל דיווח שהחטופים נרצחו על ידי מחבלי חמאס מספר ימים לפני שצה"ל מצא את המנהרה. בסוף ספטמבר 2024, בצה"ל אמרו כי הזרוע הצבאית של חמאס הוכרעה במונחים צבאיים – ואיבדה את יכולות התפקוד שלה כארגון צבאי. הזרוע הצבאית של חמאס למעשה, לפי צה"ל, הפכה לארגון גרילה וטרור. עם זאת, נמסר כי הייתה עוד דרך לפירוק חמאס כארגון גרילה – ובצבא הוערך כי מדובר באירוע ארוך. ערך מורחב – החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל החלק הראשון במלחמה בחזית הצפונית התנהל במשך כ-11 חודשים, מ-8 באוקטובר 2023 ועד 16 בספטמבר 2024. עיקרה של פעילות החזבאללה כנגד ישראל ב-11 החודשים הראשונים של המלחמה כוונה כלפי אזור הגבול, הגליל העליון, הגליל המערבי ורמת הגולן. חזבאללה תקף עמדות, מוצבים, בסיסים, כלי רכב ואף בתים אזרחיים, בעיקר באמצעות רקטות, טילי נ"ט וכטב"מים מתאבדים. פעילויות חזבאללה נועדו להחליש את ישראל במטרה לגרום לה לרתק כוחות לצפון, להסיט את הקשב, ולהפריע לה בלחימה ברצועת עזה ואף לנסות להפסיקה. ישראל בתגובה בתחילת המלחמה תיגברה את הכוחות בצפון מאוגדה אחת לשלוש אוגדות, פינתה את היישובים הסמוכים לגבול, הציבה מגננה מפלישה, ותקפה, בעיקר בתותחים, טנקים, כטב"מים, טילי נ"ט ומטוסים, עמדות תצפית, מחסני נשק, מפקדות, והרגה לוחמים ובכירים מהדרג הבינוני בחזבאללה ובמשמרות המהפכה בתוך שטח לבנון. את מדיניות ישראל מול חזבאללה צה"ל כינה "מגננה התקפית". בהמשך הלחימה בוצעו מספר פיגועי חדירה על ידי חזבאללה והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, ומדי פעם שוגרו רקטות וכטב"מים מלבנון ומסוריה. עיקר המתקפות שביצע חזבאללה היה ירי טילי נ"ט על יישובים ואזרחים, ועל מוצבים וכוחות צה"ל. צה"ל הגיב בירי ארטילרי ובתקיפת עמדות חזבאללה באמצעות כלי טיס לרבות מסוקי קרב וכטב"מים. כ-25 שעות לאחר תחילת המלחמה נורו רקטות מדרום לבנון להר דב. מוצב צה"ל ניזוק, ללא נפגעים. צה"ל הגיב בהתקפה ארטילרית, ובהריסת אוהל של חזבאללה שנבנה בשטח ישראל. ניסיון של מחבלי חזבאללה להקים מחדש את האוהל הופסק בירי אזהרה. ב-24 באוקטובר 2023 שוגרו רקטות מסוריה לעבר ישראל והופעלו אזעקות בדרום רמת הגולן, צה"ל תקף בסוריה ונהרגו כ-11 אנשי צבא סורים. ב-9 בנובמבר חזבאללה בסוריה שיגר כטב"מ שחצה מסוריה דרך ירדן, תוך כדי שהוא לא מזוהה על ידי המערכות, חדר לישראל באזור דרום הערבה והתרסק על בית הספר צאלים באילת ללא התרעה. אף על פי שבבית הספר שהו 37 תלמידים, האירוע עבר ללא נפגעים מלבד מספר נפגעי חרדה. ב-22 בנובמבר נהרג עבאס מחמוד רעד, מפקד מרחב בינת ג'בל ובנו של יו"ר סיעת חזבאללה בפרלמנט הלבנוני. עם פריצת המלחמה ופתיחת החזית הצפונית בעקבות תקיפות חזבאללה את ישראל, החריפה ישראל את תקיפותיה בסוריה והחלה לתקוף גם על מנת להרוג ולא רק לפגוע בציוד ואמצעי לחימה. לפי מקורות מודיעין, אם בעבר ישראל ביצעה ירי אזהרה לפני תקיפת שיירות נשק, אחרי 7 באוקטובר התקיפות בוצעו ללא אזהרה ונהרגו בהן מחבלים, בהם לפחות 19 פעילי חזבאללה. במהלך המלחמה, הרבתה ישראל לתקוף בסיסים של משמרות המהפכה בסוריה כחלק מהלחימה בשטח סוריה. בין ה-12 ל-22 באוקטובר 2023, ישראל פתחה בשלוש התקפות על שדות תעופה בסוריה, במיוחד אלו של דמשק וחלב. ב-24 באוקטובר תקפה ישראל בנפת דרעא בדרום סוריה, תקיפה שגרמה למותם של שמונה חיילים סורים ולפציעות של שבעה אחרים, לפי סוכנות הידיעות הממשלתית של סוריה SANA. הלחימה נעצרה בעיקרה במקביל להפוגה בת השבוע בדרום. ב-1 בדצמבר התחדשה הלחימה בכמה התרעות על חדירת כלי טיס עוין וירי רקטות ביישובים הסמוכים לגבול, ובמקרים אחדים גם רחוק יותר בגליל העליון. חיל האוויר הרג חוליית מחבלים שפעלה סמוך למושב זרעית. לאחר ההפוגה, חזבאללה מפרסם בכל יום את מספר ההתקפות שביצע כנגד ישראל, מספר העומד על כ-13 התקפות בכל יום (שיגורי טילים, ירי נ"ט ועוד). ב-20 בדצמבר צה"ל הרחיב את היקף התקיפות כנגד לבנון וסוריה. בוצעו מגוון תקיפות בדרום לבנון (כפר מרכבא) ובסוריה. ב-25 בדצמבר צה"ל הרג בסיכול ממוקד מפקד בכיר במשמרות המהפכה בסוריה, רזא מוסאווי. ב-2 בינואר 2024 נהרג בסיכול ממוקד סאלח אל-עארורי ברובע הדאחייה בביירות. עארורי היה סגן ראש הלשכה המדינית של חמאס ומפקד הזרוע הצבאית של חמאס ביהודה ושומרון. איתו נהרגו בתקיפה עוד מספר בכירים ופעילי חמאס. בתגובה חזבאללה שיגר ב-6 בינואר מטח של עשרות רקטות לעבר הגליל המערבי והר מירון ותקף את יב"א 506 בהר מירון ברקטות וטילי קורנט נ"ט וגרם לנזק, אבל לא לאבדות בנפש. ב-8 בינואר נהרג בסיכול ממוקד מפקד כוח רדואן, ויסאם א-טוויל. היה גם גיסו של מזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה. למחרת ב-9 בינואר תקף חזבאללה את בסיס פיקוד הצפון בצפת באמצעות כטב"ם. באותו יום נהרג עלי חסין ברג'י, מפקד היחידה האווירית של חזבאללה בדרום לבנון. ב-26 בפברואר הפיל חזבאללה כטב"ם זיק באמצעות טיל קרקע-אוויר. בתגובה צה"ל תקף לראשונה מטרות בעומק לבנון בהם באזור בעלבכ. ב-29 בפברואר נהרג בבניאס רזא זארעי, קצין בדרגה המקבילה לקולונל בצי הימי של משמרות המהפכה האיראנים. יחד איתו נהרגו מספר בכירים בחזבאללה. ב-1 באפריל בוצעו תקיפות נרחבות בסוריה ובעיקר בדמשק, בה נפגעו איראנים ופעילי מיליציות וטרור. לקראת ערב הותקף בניין הקונסוליה האיראנית בדמשק. בתקיפה נהרגו לפחות שבעה, בהם מוחמד רזא זאהדי מפקד בכיר בכוח קודס של משמרות המהפכה האיראנים, וסגנו מוחמד האדי רחימי. בתגובה פתחה איראן במתקפה על ישראל ב-13 באפריל. עד 17 באפריל 2024 נהרגו כ-30 מפקדים בכירים בחזבאללה. בתחילת יוני חלה הסלמה בחזית הצפונית. ב-1 ביוני הסתיים גל התקפות של צה"ל שנמשך 72 שעות ובו הותקפו 40 מטרות ו-10 חוליות, לפחות 4 מחבלים של חזבאללה נהרגו בגל התקיפות. במקביל חזבאללה הפיל כטמ"ם הרמס 900 (כוכב) של צה"ל שפעל בשמי לבנון. ב-2 ביוני התחיל עוד גל התקפות שנמשך במהלך היום כתגובה להפלת הכטמ"ם ביום הקודם. לראשונה מזה חודשים נרשמו אזעקות בעכו ובנהריה.ב-3 ביוני שיגר חזבאללה יותר מ-100 רקטות אל שטח ישראל, הרקטות התפוצצו ביערות שונים בצפון ישראל וגרמו לשריפות ענק בכל הצפון. כ-10,000 דונם עלו באש עד שמכבי האש, בסיוע 6 מטוסי כיבוי, וצה"ל הצליחו להשתלט על השריפות כעבור 20 שעות. ב-5 ביוני, כעשרה בני אדם נפצעו מפגיעה ישירה של כטב"ם במגרש כדורגל ביישוב חורפיש שבגליל המערבי. צוותי הצלה הוזנקו לזירה – ונפגעו מפגיעה ישירה נוספת. כלי תקשורת בלבנון דיווחו כי כתוצאה מירי פגזים של צה"ל, נגרמו שרפות בכפרים עייתרון ומארון א-ראס. ב-11 ביוני תקפה ישראל מבנה בכפר ג'ויא שבדרום לבנון, באזור צור. בתקיפה זו נהרג טאלב סאמי עבדאללה (אבו טאלב), מפקד יחידת "א-נסר" בחזבאללה, שפועלת באזור דרום לבנון, מהגבול עם ישראל ועד הליטאני. אבו טאלב היה המפקד הבכיר ביותר בחזבאללה שישראל הרגה מתחילת המלחמה. ביחד איתו נהרגו בתקיפה עוד שלושה מפקדים בארגון חזבאללה: מוסטפא סופאן, חסין חמיד ומוחמד סברא. בתגובה, בבוקר חג השבועות, חזבאללה ירה מאות רקטות לאזור הגליל, ואזעקות הופעלו לראשונה מזה חודשים רבים גם באזור הכנרת, טבריה וראש פינה. ב-27 ביולי רקטת פלק-1 ששיגר ארגון הטרור חזבאללה פגעה במגרש כדורגל במג'דל שמס שברמת הגולן, וגרמה למותם של 12 ילדים ופציעתם של 34 נוספים. בתגובה הרגה ישראל בדאחיה בביירות ב-30 ביולי 2024 את פואד שוכר (אל-חאג' מוחסן), המפקד הצבאי של חזבאללה ויועצו של נאסראללה. בבוקר 25 באוגוסט, לאחר השעה 04:00, זיהתה ישראל שחזבאללה נערך למתקפה רקטית כבדה על ישראל. ישראל החליטה להגיב במתקפת מנע וחיל האוויר פתח ביעף התקפי כבד כדי להשמיד את האיום העומד בפתח. לאחר מכן, הופעלו התרעות בזו אחר זו על ירי רקטות וחדירת כלי טיס בשורת יישובים בגליל, ובהם גם מירון וגם נווה זיו ועבדון שליד נהריה. בהמשך התרחב הטווח, והופעלו התרעות גם בעכו ובעין המפרץ, ותושבים באזור דיווחו על הפסקות חשמל כתוצאה מפגיעת יירוט בקו מתח גבוה. לקראת השעה 06:00 הופעלו התרעות גם בגולן, ובאזור צפת ומעלות. כשעה לאחר תחילת המתקפה, חזבאללה הודיע בהודעה רשמית כי זו חלק מהתגובה להריגתו של פואד שוכר. מטוסי קרב של חיל האוויר תקפו מאות מטרות טרור של חזבאללה. לפי ניו יורק טיימס, במתקפת המנע ישראל פגעה במשגרים שתוכננו לירות לתל אביב ב-5:00 בבוקר – וכל היעדים הושמדו". מצה"ל נמסר כי חלק מהמשגרים אכן תוכננו לפגוע במרכז – אך רובם תוכננו לפגוע בצפון הארץ. ערכים מורחבים – מבצע חיצי הצפון, התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל ב-17 בספטמבר 2024 התחיל החלק השני בלחימה בצפון, כאשר הקבינט עדכן את מטרות המלחמה והוסיף את השבת תושבי הצפון לבתיהם בבטחה כיעד נוסף למלחמה. בשעות אחר הצהריים, אירע פיצוץ מתואם של אלפי מכשירי זימונית (בִּיפֶּרים) מרשת הקשר של פעילי חזבאללה. פעילי חזבאללה שנשאו את הזימוניות על גופם, נפצעו בדאחייה בביירות בירת לבנון, ובאזורים נוספים ובהם הר הלבנון, וגבולה הדרומי עם ישראל. אחד מהפצועים היה שגריר איראן בלבנון. חזבאללה תיאר את ההתפוצצות כמתקפת סייבר שאותה ייחס לישראל, כחלק מלחימתה בחזית הצפון במלחמת חרבות ברזל. לפחות 39 אנשים נהרגו ועוד כ-4,000 נפצעו, מהם לפחות 400 באופן קשה, כתוצאה מפיצוץ מכשירי הקשר. לפי דיווחים בסוריה 18 מפקדים בחזבאללה נפצעו מהתפוצצות המכשירים, 6 מהם במצב קשה ו-7 נהרגו, בנוסף לפי אותם דיווחים לפחות 19 חיילים של משמרות המהפכה נהרגו. ב-18 בספטמבר החל מהשעה 17:00 התחיל גל שני של פיצוצים, התפוצצו מכשירי קשר רבים בדאחייה בביירות ובדרום לבנון, מדגם שונה מהזימוניות שהתפוצצו יום לפני כן. בסך הכול ביום זה נהרגו לפחות 25 אנשים ונפצעו כ-608. לאחר המתקפה מחבלי חזבאללה נצפו תוקפים ומגרשים את כוח האו"ם מלבנון. משרד הבריאות הלבנוני קרא לאזרחים להתרחק ממכשירים בעלי הגישה לאינטרנט ולהימנע מהתכנסויות. בנאום שנשא נסראללה, כינה את מה שקרה "רצח עם", ואמר כי רק הפסקת הלחימה בעזה תוביל לעצירת הלחימה מצד חזבאללה ולחזרת תושבי הצפון לבתיהם. הוא הודה שחזבאללה ספג "מכה קשה", שיכולה להיחשב כהכרזת מלחמה, ושיהיה על כך עונש קשה. בזמן הנאום מטוסי חיל האוויר חגו מעל ביירות ותקפו מטרות בדרום ועומק לבנון. ב-19 בספטמבר צה"ל החל במבצע חיצי הצפון באופן רשמי ברצף סיכולים ממוקדים. ב-20 בספטמבר חיל האוויר ביצע את ההתנקשות באבראהים עקיל, מפקד מערך המבצעים בחזבאללה, בסיכול ממוקד ברובע הדאחייה בביירות, ביחד עם שרשרת הפיקוד של כוח רדואן שאחד מיעדיה המרכזיים הוא כיבוש הגליל ביום פקודה. משרד הבריאות הלבנוני הודיע כי בבניין שחרב בתקיפה נהרגו 37 בני אדם, בהם שלושה ילדים ושבע נשים. בנוסף ב-21 בספטמבר צה"ל התחיל בגלי תקיפות בלבנון, בגל הראשון דווח על 180 הפצצות, ובגל השני דווח על 300 הפצצות, בשני הגלים בסך הכול הושמדו אלפי משגרים ולפחות 8,000 רקטות. ב-23 ספטמבר צה"ל השתלט על שידורי תחנות רדיו ודרש מאזרחי דרום לבנון שנמצאים בכפרים בהם חזבאללה שומר נשק להתפנות, בנוסף נשלחו מסרים בווצאפ ודרך אתרים נוספים. מספר שעות לאחר מכן יותר מ-150 מטוסי קרב של חיל האוויר תקפו 800 מטרות בכל מרחב בדרום לבנון, בלבנון דווחו על פיצוצים ענקיים. דווח על שני בכירים שנהרגו, השייח' עלי אבוריא ומוחמד סאלח. לפי הערכות של צה"ל עשרות אלפי רקטות וכטב"מים הושמדו, לאחר סיום התקיפות צה"ל תקף בהרים מצפון לביירות. לאחר התקיפות שר החינוך הלבנוני, עבאס אלחלבי, הודיע על השבתת כל בתי הספר והאוניברסיטאות בדרום לבנון, בבקעה ובפרוורים הדרומיים של ביירות בעקבות התקיפות הנרחבות של חיל האוויר על יעדי חזבאללה ושבתי ספר רבים יהפכו למקלטים עבור אזרחים הנמלטים מהלחימה. בדרום לבנון לאחר התקיפות נראו אלפי אזרחים בדרום לבנון עוברים צפונה ועוד עשרות אלפים מתכוננים להתפנות. בשעות הצהריים תקף חזבאללה בתגובה לראשונה בשטחי השומרון. לקראת הערב צה"ל תקף באזור דאחייה בביירות דירה בה שהה עלי כרכי, שנהרג מאוחר יותר בתקיפת מפקדת חזבאללה בביירות במהלך מבצע סדר חדש. משרד הבריאות הלבנוני מסר שבתקיפות ביום זה זה נהרגו כ-492 בני אדם, בהם 35 ילדים ו-58 נשים. כ-1,645 נפצעו. ב-24 בספטמבר בשעות אחר הצהריים הרג צה"ל את אבראהים קובייסי, ראש מערך הטילים של חזבאללה ואת שאר צמרת יחידת הטילים של חזבאללה, בדאחייה של ביירות. וב-26 בספטמבר הרג צה"ל את מפקד היחידה האווירית של חזבאללה מוחמד חוסיין סרור וחלקים גדולים מצמרת היחידה. ב-27 בספטמבר 2024 – במבצע סדר חדש – צה"ל תקף את המפקדה המרכזית של חזבאללה בלבנון שנמצאת ברובע הדאחייה בביירות. בתקיפה קרסו לפחות 6 מבנים ולפי הערכות כ-300 אנשים נהרגו. לפי צה"ל התקיפה נועדה לפגוע בנסראללה, בנוסף דווח כי בכירים אחרים בחזבאללה נהרגו. ב-28 בספטמבר צה"ל אישר שמזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה ומפקד חזית הדרום ומספר 3 בחזבאללה עלי כרכי נהרגו. יחד איתם נהרגו עלי נאיף איוב, האחראי על ניהול האש בחזבאללה, והגנרל האיראני עבאס נילפורושאן, מפקד כוח קודס בלבנון. לאורך שעות הלילה שבין 30 בספטמבר ל-1 באוקטובר החל התמרון הקרקעי בלבנון עם כניסת כוחות של אוגדה 98 לדרום לבנון. ב-1 באוקטובר בשעה 1:53 אחרי חצות, יצא דובר צה"ל בהצהרה כי "כוחות צה"ל החלו בפעולה קרקעית ממוקדת ומתוחמת נגד יעדי טרור של חזבאללה במרחב הסמוך לגבול בדרום לבנון". חיל האוויר המשיכו לתקוף יעדים בלבנון. במקביל, נמשך הירי הרקטי של חזבאללה. בבוקר שאחרי הכניסה הקרקעית הראשונה לשטח לבנון, נורה מטח של רקטות לעבר מרכז הארץ – בפעם השנייה מתחילת המלחמה. במהלך הבוקר צה"ל התחיל לתפוס שטחים בדרום לבנון ולהילחם במחבלי חזבאללה במרחבי דרום לבנון שצמודים לגבול. בנוסף צה"ל דרש מאזרחים בעשרות כפרים בדרום לבנון להתפנות. בביירות צה"ל תקף באופן ממוקד אתרי ייצור אמצעי לחימה ותשתיות נוספות של ארגון הטרור חזבאללה. לאחר תחילת הפשיטות ראש ממשלת לבנון ביקש מהאו"ם עזרה הומניטרית בסכום 426 מיליון דולר. בבוקר 2 באוקטובר הודיע דובר צה"ל כי אוגדה 36 מצטרפת לתמרון בלבנון. בין 3 ל-4 באוקטובר צה"ל קרא לפנות בניינים בביירות, ולאחר זמן קצר נשמעו פיצוצים בדאחייה. יעד התקיפה היה האשם ספי א-דין, ראש המועצה המבצעת של חזבאללה ובן דודו של נסראללה, שסומן כמחליפו. לפי דיווחים גם ראש אגף המודיעין של חזבאללה וגם מפקד כוח קודס, אסמאעיל קאאני שהו עם האשם ספי א-דין. לא ברור מה עלה בגורלם. בין 8 ל-9 באוקטובר תקף צה"ל דירה בדמשק, בזמן שהתקיימה בדירה פגישה בין בכירים איראניים לבכירי חזבאללה. לפחות שלושה בכירים איראניים ושישה בכירים בחזבאללה נהרגו בתקיפה. בין 1 ל-10 באוקטובר צה"ל כבש את מיס אל ג'בל, מארון א-ראס, כפר כילא, עייתא א-שעב ואל-עדייסה. ב-11 באוקטובר איראן מינתה את מוחמד רזא פלאח זאדה, קצין איראני במשמרות המהפכה, למזכ"ל החדש של חזבאללה. נכון לצהרי 4 באוקטובר נהרגו בלבנון למעלה מ-250 מחבלים, מהם 5 מג"דים, והושמדו 2,000 מטרות חזבאללה. בנוסף פורסם כי כוחות צה"ל התחילו להשיג שליטה מבצעית על הכפרים השיעים בדרום לבנון. על פי גורמים לבנוניים רשמיים למעלה ממיליון ומאתיים אלף בני אדם נעקרו מבתיהם, ולמעלה משלוש מאות אלף עברו מלבנון לסוריה. ערך מורחב – זירת יהודה ושומרון במלחמת חרבות ברזל על פי נתוני השב"כ בשנת 2023 הייתה הסלמה בפעילות טרור של פלסטינים, שביצעו באזור איו"ש וירושלים 1,446 פיגועי טרור משמעותיים שכללו ירי, מטעני חבלה וניסיונות חטיפה. בפיגועים נרצחו 38 אנשים ונפצעו 113 נוספים. באוקטובר 2023, לאחר מתקפת הפתע, מספר הפיגועים החודשי כמעט שולש ביחס לחודשים הקודמים בשנה זו, והגיע ל-567 פיגועים. על פי כתבה בשיחה מקומית מ-2 בנובמבר, כ-850 פלסטינים מכמה קהילות רועים בשטחי C גורשו בידי מתנחלים בחודש הראשון למלחמה, כאשר חלה עונת המסיק. בתגובה צה"ל הגביר את עצימות פעולותיו באיו"ש. צה"ל החמיר[דרושה הבהרה] את הוראות הפתיחה באש להפרות הסדר, ואף הפעיל כטב"מי תקיפה ומטוס קרב. ב-12 בדצמבר פתחו צה"ל והשב"כ במבצע צבאי חטיבתי בג'נין שנמשך כ-60 שעות ובו נהרגו עשרה מחבלים ונעצרו 60, הוחרמו אמצעי לחימה והושמדו מעבדות נפץ וחמ"לי תצפית. עד ליום ה-100 למלחמה בוצעו מעל 150 פעילויות צבאיות במחנות הפליטים שהפכו לקיני טרור, בהן נהרגו יותר מ-130 מחבלים ונעצרו מעל 500 מבוקשים. מאז תחילת המלחמה בוצעו גם תקיפות מוגברות של כלי טיס נגד יעדי טרור באיו"ש: מעל 35 תקיפות אוויריות שבהן נהרגו למעלה מ-60 מחבלים. בפברואר 2024 אמר מפקד חטיבת שומרון, אלוף-משנה שמעון סיסו, כי "יש מה שהיה בשומרון עד 7 באוקטובר ומה שקורה אחרי. המצב כעת הרבה יותר שקט מאשר לפני המלחמה. מפיגוע ירי כל יומיים בממוצע, עברנו לאירוע כזה פעם בחודש. ... נראה לי שהפלסטינים רואים בעזה ש'בעל הבית', כלומר צה"ל, 'השתגע', והם קצת בהלם ממה שקורה". במהלך הרמדאן נכשל חמאס בניסיונו להביא להתקוממות אלימה של הפלסטינים בירושלים, ביהודה ושומרון ובישראל. בין האמצעים שננקטו: מעצרים מקדימים, הזמה מהירה של פייק ניוז, סיכול באמצעות טכנולוגיות לזיהוי פנים, ומתן אישור לתפילות המוניות בהר הבית. בבוקר 12 באפריל נעדר הנער בנימין אחימאיר, רועה צאן ממאחז מלאכי השלום. יממה לאחר מכן נמצאה גופתו סמוך למאחז, ונקבע כי נרצח בפיגוע על רקע לאומני. ב-28 באוגוסט 2024, פתח צה"ל במבצע מחנות קיץ במטרה להשמיד תשתיות טרור פלסטיני. המבצע מתנהל במחנות הפליטים שבג'נין, נור שמס שליד טול כרם, טובאס ופארעה שבצפון מזרח השומרון. במבצע נהרגו וסאם חאזם, ראש התארגנות הטרור של חמאס בג'נין, ומוחמד ג'אבר "אבו שוג'אע", מנהיג גדודי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטולכרם. נוסף על כך נהרגו עשרות מחבלים ובמחנה הפליטים בלאטה כ-15 מחבלים של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הסגירו את עצמם למנגנוני הביטחון הפלסטיניים מחשש שישראל תצא לפעולה צבאית באזור ותהרוס את המחנה. לפי שירות הביטחון הכללי, מאוקטובר 2023 ועד יוני 2024, התרחשו מעל ל-3,966 תקיפות בידי פלסטינים נגד אזרחים ואנשי כוחות הביטחון ביהודה ושומרון, ובהם בין היתר: 1,870 אירועי יידויי אבנים, 998 בקבוקי תבערה, 645 מטעני צינור, 231 אירועי ירי, 175 הצתות, 15 מעשי דריסה ו-32 אירועי דקירות. תקיפות אלו גרמו להרג של 21 אזרחים ואנשי כוחות ביטחון ישראליים, ולפציעתם של עוד כ-200. מתחילת המלחמה עצרו כוחות צה"ל יותר מ-5,261 מבוקשים ברחבי אוגדת יהודה ושומרון וחטיבת הבקעה והעמקים, מעל 800 משוייכים לחמאס. על פי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, נכון ל-30 בספטמבר 2024, מתחילת המלחמה היו 1,423 תקיפות מתנחלים נגד פלסטינים. 140 מהן הובילו להרוגים ולפצועים פלסטינים, ב-1,135 מהן נגרם נזק לרכוש פלסטיני ו-148 כללו הן נפגעים והן נזק לרכוש. ממשלת ארצות הברית וממשלות נוספות הטילו סנקציות על מספר מתנחלים שיוחסה להם הפעלת אלימות נגד פלסטינים וכן על שני מאחזים שהיו בבעלות שניים מהם. החזית המזרחית במלחמה (או בשמותיה הנוספים: הלחימה מול "השלוחים האיראנים" והלחימה במדינות "המעגל השלישי") כוללת איומים על ישראל מצד שלושה גורמים ב"ציר ההתנגדות" הפועל בהובלת איראן: החות'ים בתימן, מיליציות פרו-איראניות ושליחים אחרים בעיראק, ואיומים ישירים מצד איראן עצמה. הלחימה התנהלה ברובה על ידי חיל האוויר, כוחות אמריקאים ומספר קואליציות בין-לאומיות, הן בהגנה והן בהתקפה, מכיוון שמדינת ישראל ומדינות אלו אינן חולקות גבול יבשתי משותף. ערכים מורחבים – מעורבות החות'ים במלחמת חרבות ברזל, המשבר בים סוף החות'ים, ארגון טרור שיעי השולט בצפון תימן ונתמך וממומן על ידי איראן, ומשמש להם כשליח במלחמותיהם באזור, ניסו לתקוף את דרום ישראל מספר פעמים במהלך המלחמה, בטילים בליסטיים, טילי שיוט, וכלי טיס בלתי מאוישים בכדי להפריע לה במלחמה בעזה. ספינות חיל הים האמריקני ומערכות הגנה אווירית ומטוסי חיל האוויר הישראלי יירטו את הטילים והכטב"מים. לאחר שהתברר לחות'ים שלא הצליחו במשימה זו, הם הטילו מצור ימי על ספינות סחר שהפליגו לנמלי ישראל. ספינות חיל הים האמריקאי פעלו בים סוף בתחילה להקרנת כוח והרתעה אסטרטגית ובהמשך תקפו ביחד עם בעלי ברית נוספים בסיסים של החות'ים בתימן. ב-19 באוקטובר 2023 ספינת מלחמה אמריקאית USS Carney ששטה בים סוף יירטה ארבעה טילי שיוט ו-15 מל"טים שככל הנראה שוגרו על ידי החות'ים מתימן לכיוון ישראל. טיל נוסף יורט על ידי ערב הסעודית. ב-27 באוקטובר לפנות בוקר זוהה איום ממרחב הים האדום והוזנקו מטוסי קרב שיירטו מספר מטרות עוינות. שני כטב"מים פגעו בנואיבה ובטאבה שבסיני, מרחק קצר מהגבול הישראלי ומאילת. ככל הנראה גם אלה שוגרו על ידי החות'ים. ב-31 באוקטובר הופעלה התרעה בשטח אילת, אילות ופארק התעשייה שחורת על חדירת כלי טיס עוין מכיוון הים האדום. ככל הנראה מדובר בכטב"ם ששוגר על ידי החות'ים, והוא יורט בהצלחה מעל הים האדום. נוסף על כך יורטו טילי שיוט בידי מטוסי F-35I אדיר של חיל האוויר הישראלי, ויורט טיל בליסטי באמצעות מערכת "חץ 2". ב-9 בנובמבר, לאחר שהופעלו אזעקות במרחב העיר אילת, טיל בליסטי ששוגר לשטח ישראל זוהה ויורט בהצלחה במרחב ים סוף הרחק מאילת, בידי לוחמי ההגנה האווירית, באמצעות מערכת "חץ 3". היה זה יירוט הבכורה של המערכת. ב-14 בנובמבר יירט "חץ 2" טיל בליסטי נוסף ששיגרו החות'ים לעבר אילת. בעקבות כישלונם לפגוע בישראל באמצעות טילים, הכריזו החות'ים על מצור ימי נגד ישראל והחלו בתקיפת אוניות סוחר. בנוסף לכך, החות'ים חטפו והשתלטו על מספר ספינות בים האדום, רובן לא בבעלות ישראלית. ב-19 בנובמבר הם חטפו ספינה בבעלות ישראלית חלקית בים האדום והשתלטו על 22 אנשי הצוות ששהו שם, אך לאחר מכן התברר כי לא היו ישראלים על הספינה. ב-11 בדצמבר חטפו החות'ים ספינה נוספת בים האדום, באזור באב אל-מנדב. זהות הספינה עדיין לא הייתה ברורה סופית, אבל ככל הנראה היה מדובר במכלית נפט שעשתה את דרכה מהמפרץ הפרסי לכיוון ים סוף ותעלת סואץ. היא הותקפה על ידי כלי טיס בלתי מאויש (כטב"ם) שגרם לשריפה על הסיפון. בתקיפות החות'ים נהרגו שלושה מלחים, 25 אזרחים נלקחו בשבי, ושתי ספינות טובעו. שני חיילי צבא ארצות הברית נהרגו בהגנה על הספינות. בעקבות ריבוי התקיפות החות'יות על ספינות סוחר בים האדום ובעיקר באזור באב אל-מנדב, הודיע מזכיר ההגנה של ארצות הברית, לויד אוסטין, בביקורו בישראל ב-18 בדצמבר 2023 על הקמת קואליציה צבאית המשלבת את כוחות חיל הים מ-20 מדינות בהובלת ארצות הברית ומבצע שומר השגשוג במטרה לאבטח ספינות מסחריות הנעות בנתיב השיט בים האדום ובמפרץ עדן מפני ניסיונות תקיפה של החות'ים במסגרת מעורבותם במלחמה. עם זאת, המבצע היה הגנתי בעיקרו ודעך עד מהרה, כאשר ציים מרכזיים סירבו להשתתף בו והחליטו לדאוג כל אחד לספינות ארצו. בנוסף למבצע שומר השגשוג ביצעו ארצות הברית ובריטניה מספר גלי תקיפות בתימן. ב-12 בינואר בלילה שבין חמישי לשישי פתחו צבא ארצות הברית וצבא בריטניה במתקפה האווירית בתימן נגד החות'ים, שבמסגרתה הותקפו עשרות מטרות בבירה צנעא, כולל שדה התעופה, וכן באל-חודיידה ובערים נוספות. בימים שלאחר כן ביצעו כוחות הקואליציה תקיפות נוספות נגד החות'ים בתימן. בתקיפות הושמדו מתקני מכ"ם וטילים נגד ספינות שהיו מוכנים לשיגור. ב-22 בינואר, פתחו צבאות ארצות הברית ובריטניה במבצע קשת פוסידון שבו נערכה מתקפה משולבת מהאוויר ומהים במספר מחוזות בתימן, בעיקר בבירה צנעא ובאל-חודיידה. התקיפה בוצעה באמצעות שיגור טילי טומהוק לעבר מחסני נשק ומשגרים של החות'ים. תקיפה זו נחשבת לתקיפה העוצמתית ביותר מתחילת המבצע. ב-26 בפברואר פורסם כי החות'ים מימשו את איומם ופגעו בכבלי תקשורת תת-ימיים שעוברים באזורם ומחברים בין אפריקה לאסיה. בליל 9 באפריל יירטה לראשונה מערכת כיפת ברזל ימית שמותקנת על ספינת סער 6 מטרה אווירית מעל מפרץ אילת. ב-9 באפריל 2024, משלוח גדול של אמצעי לחימה מאיראן לחות'ים נלכד ונשלח לאוקראינה. על פי הערכת הפנטגון, באמצע יוני 2024 התקפות החות'ים חתכו ב-90% את תנועת המכולות בים האדום, ואילצו לפחות 29 חברות אנרגיה וספנות מ-65 מדינות לשנות את נתיביהן. ב-12 ביולי, ספינה ששומשה להברחת חלקי טילים מאיראן לתימן דווחה כנעדרת. על פי פרסום של "אל העין", על הספינה היו גם מומחים איראניים. באותו יום נחשף דוח אמריקאי המפליל את איראן בהפצת נשק המשמש את החות'ים לצורך מתקפות על נתיבי הסחר הימי הבין-לאומי. החות'ים תקפו מספר פעמים ספינות באמצעות טילים בליסטיים. בתקיפות אלה שהן ראשונות מסוגן בהיסטוריה, הם אף הצליחו בתחילת 2024 להטביע ספינה אזרחית. ב-19 ביולי התפוצץ כטב"ם מדגם סמאד-3 שנורה על ידי החות'ים על דירה בתל אביב, במתקפה זו נהרג אזרח אחד ונפצעו אחדים. ב-20 ביולי הותקפו, במבצע יד ארוכה של חיל האוויר הישראלי, מטרות צבאיות של החות'ים באזור העיר אל-חודיידה שבמערב תימן. מטוסי קרב תקפו מתקני זיקוק, תחנת כוח לייצור חשמל, יעדים צבאיים בהם מחסני כטב"מים וטילים, מאגרי דלק ואת הנמל שמהווה עורק כלכלי חשוב לחות'ים. את התקיפה ביצעו מטוסי קרב מדגם F-35I אדיר ואיתם מטוסי F-15 בגל שני. את מטוסי הקרב ליווה מטוס תדלוק מדגם בואינג 707 "ראם". בנוסף, לקחו חלק במבצע מטוסי ביון מסוג "נחשון" מטייסת 122. התקיפה גרמה נזק רב לחות'ים והשביתה את הנמל לתקופה ארוכה. לאחר המתקפה החות'ים הגיבו שעשרות נהרגו ונפצעו ושתהיה תגובה קשה למתקפה. ב-15 בספטמבר בשעה 6:30 בבוקר שיגרו החות'ים טיל קרקע-קרקע לכיוון ישראל. השיגור הפעיל התראות בשורת ערים במרכז הארץ. מספר מיירטי חץ וכיפת ברזל שוגרו לעבר הטיל הטיל אך הוא לא הושמד במלואו. כתוצאה מהיירוט החלקי, הטיל התפרק באוויר וחלקיו נפלו בשטחים פתוחים. ב-29 בספטמבר חיל האוויר הישראלי תקף בשנית את נמלי אל-חודיידה וראס עיסא, וכן מתקני נפט ותחנות כוח, בתגובה לשיגור הטילים של החות'ים לעבר מרכז הארץ. ערך מורחב – מעורבות איראן במלחמת חרבות ברזל איראן מעורבת במלחמה באמצעות נשק, כסף, אימון, תיאום והשפעה פוליטית על כל הכוחות התוקפים את ישראל, ובהם חמאס והג'יהאד האסלאמי בעזה, חזבאללה בלבנון והחות'ים בתימן. כמו כן איראן מתאמת מהלכים מדיניים מול מדינות נוספות האוהדות את חמאס, כמו סוריה וטורקיה. איראן גם שולחת מיליציות הפועלות נגד ישראל וארצות הברית בלבנון, סוריה, עיראק ותימן. מיליציה איראנית בשם "חטיבת האימאם חוסיין" פועלת בדרום לבנון מתחילת המלחמה. לוחמי המיליציה הגיעו מעיראק דרך סוריה כדי לחזק את חזבאללה. ב-15 באוקטובר נפגש שר החוץ של איראן, חוסיין אמיר עבדאללהיאן, בקטר עם מנהיג חמאס, איסמעיל הנייה, ובהמשך נועד בביירות ובדמשק עם נסראללה, בשאר אל-אסד ועם ראשי חמאס. שר החוץ איים כי טהרן ובני חסותה, ובראשם חזבאללה, עשויים להצטרף למלחמה אם ישראל לא תחדל מפעולותיה בעזה. ב-17 באוקטובר מנהיג איראן, עלי חמינאי איים גם הוא על ישראל אם תמשיך בלחימה. קנצלר גרמניה קרא לחזבאללה ואיראן להישאר מחוץ ללחימה. ב-5 בנובמבר הזהיר שר ההגנה האירני כי אם ארצות הברית לא תקדם הפסקת אש מהירה, היא תוכה "מכה חזקה". ב-6 בנובמבר, על פי דיווח בניו יורק טיימס, בממשל ביידן העבירו מסרים לאיראן וחזבאללה דרך מתווכים אזוריים על כך שארצות הברית נערכת להתערב צבאית בלחימה נגדם אם הם יפתחו במתקפה נגד ישראל. ב-18 בדצמבר עמדו איראן וחזבאללה מאחורי מתקפת סייבר על בית החולים זיו. בתגובה, ישראל פתחה בתקיפת סייבר על איראן שעל פי דיווחים שיבשה את פעילותן של תחנות דלק במדינה. ב-23 בדצמבר איראן עצמה תקפה ספינה מקושרת לישראל ששטה בקרבת הודו. ב-1 באפריל 2024, סמוך לשעה 17:00, נערכה התנקשות במוחמד רזא זאהדי. לפי מקורות, ביצעו את התקיפה לפחות שני מטוסי F-35I אדיר ששיגרו 6 טילי אוויר-קרקע מדויקים שפגעו רק במבנה הקונסוליה האיראנית ולא במבנים סמוכים. היעד היה "פגישה סודית" של גורמי מודיעין איראניים בכירים מכוח קודס, לצד בכירים בג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. בתקיפה נהרג מוחמד רזא זאהדי, מפקד כוח קודס בסוריה ולבנון, ששימש בעברו כמפקד כוחות היבשה וכמפקד כוחות האוויר של משמרות המהפכה האיראניים וכן שימש כסגן מפקד אגף המבצעים במשמרות המהפכה האיראניים. לפי דיווח נהרג גם סגנו, ראש מטה כוח קודס בסוריה ולבנון. לטענת איראן, בתקיפה נהרגו 7 איראנים, פעילי משמרות המהפכה, ועוד 6 סורים. לפי פרסום של המרכז הסורי לזכויות אדם ב-2 באפריל, בתקיפה נהרגו 14 בני אדם: 7 חיילים וקצינים במשמרות המהפכה, יועץ איראני, 5 אנשי מיליציות סוריות פרו-איראניות ופעיל חזבאללה. איראן וסוריה האשימו את ישראל בתקיפה, בנוסף למקורות בין-לאומיים נוספים אשר ייחסו את התקיפה לישראל. המנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי קרא לתגובת נגד קשה. בכמה ערים ברחבי איראן, בהן הבירה טהראן, תבריז ואיספהאן, יצאו הפגנות בקריאה לנקמה. בליל 14 באפריל 2024 התקיפה איראן את ישראל. במסגרת התקיפה שיגרה איראן לעבר ישראל כ-185 כלי טיס בלתי מאוישים, כ-110–130 טילים בליסטיים ו-36 טילי שיוט. החל מהשעה 00:30 ב-14 באפריל, נסגר המרחב האווירי של מדינת ישראל לטיסות בין-לאומיות ופנים ארציות. נמל התעופה רמון נסגר לתנועה עוד לפני כן. מוקדם יותר, גם מצרים וירדן הודיעו על מצבי חירום וסגירה זמנית של המרחב האווירי שלהן. בשעה 01:42 שוגרו מאיראן לישראל 110–130 טילים בליסטיים – מדגמי ח'ייבר שכן, שיהאב-3 ועימאד – ובמקביל החלו להישמע אזעקות בשורת יישובים ברחבי ישראל, בין השאר באזור באר שבע והנגב, רמת הגולן, ירושלים, יהודה, השומרון ועוד. 99 אחוזים מהאיומים אשר כוונו לעבר מדינת ישראל יורטו על ידי חיל האוויר הישראלי וקואליציית ההגנה האווירית. הקואליציה שיתפה פעולה לראשונה. במבצע הגנה נרחב, שקיבל את השם מבצע מגן ברזל, יירטו כוחות ההגנה של צה"ל והקואליציה הצבאית, 99 אחוזים מהאיומים אשר כוונו לעבר מדינת ישראל. כאשר כל כלי הטיס וטילי השיוט יורטו מחוץ לגבולות מדינת ישראל על ידי מטוסי חיל האוויר הישראלי והשותפות מהקואליציה. הקואליציה עבדה יחד תחת מטרייה אמריקנית, עם מודיעין משותף ומטרות משותפות. מלבד ישראל וארצות הברית, הקואליציה שפעלה כללה גם מטוסים מבריטניה, מצרפת ומירדן והתבססה על מערכות גילוי אמריקניות בכל מרחבי המזרח התיכון, ובתוך כך קטר, עיראק, סעודיה ואיחוד האמירויות. חלק מטילי היירוט שוגרו מספינות אמריקניות שהפליגו במפרץ הפרסי אך מאמץ היירוט התנהל ברובו במרחב האווירי של ירדן ועיראק. רוב מכריע של הטילים הבליסטיים יורטו על ידי מערכות ההגנה האוויריות הישראליות בהובלת מערכת החץ. פגיעות בודדות זוהו בבסיס נבטים עם נזק קל לתשתית שלא פגע בתפקוד הבסיס, וכן נגרם נזק בציר במרחב החרמון, ילדה אחת בת 7 נפצעה באורח קשה בפזורה הבדואית בנגב כתוצאה משברי יירוט. עוד בליל התקיפה האיראנית, פורסם כי נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן קרא לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בשיחת טלפון שלא לתקוף באיראן, ואף הודיע כי מדינתו לא תתמוך במתקפה כזו ולא תשתתף בה. מאוחר יותר פורסם כי הנשיא ביידן אמר בשיחה שהיירוט הנרחב הוא הצלחה שיצרה "מרחב וגמישות להחלטות על הצעדים הבאים". הוא יעץ לישראל "להאט את הקצב ולחשוב היטב". בעקבות התקיפה האיראנית הודיע היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית, ג'ייק סאליבן, כי ארצות הברית צפויה להטיל סנקציות על תוכניות הטילים והכטב"מים של איראן, בתיאום עם מדינות ה-G7 שצפויות להצטרף למהלך. גם האיחוד האירופי הצטרף. ב-19 באפריל 2024, בלילה שבין חמישי לשישי, בסמוך לשעה ארבע בבוקר, הגיבה ישראל בתקיפה של מתקנים צבאיים של משמרות המהפכה על אדמת איראן באספהאן ובנתנז, ובעיראק. לפי תמונת לוויין, נגרם נזק לסוללת טילי קרקע-אוויר מסוג S-300 האחראית על הגנת המתקן הגרעיני בנתנז. ב-24 באפריל דיווחה AFP מפי גורם המקורב לחזבאללה כי האיראנים החליטו להסיג את כוחותיהם מדרום סוריה, כולל מקוניטרה ומדראע הסמוכים לרמת הגולן. איראן החליטה לשמור על נוכחות בסוריה בחלקים אחרים של המדינה שמהם לא תיסוג. לפי הפרסום, איראן כבר התחילה בהסגת כוחותיה בתחילת השנה, לאחר הריגת חמישה מאנשי משמרות המהפכה בדמשק ב-20 בינואר, בהם ראש המודיעין הסורי של הארגון וסגנו. בליל ה-31 ביולי 2024 בוצעה ההתנקשות באסמאעיל הנייה בטהראן. הנייה הגיע לטהראן לטקס השבעת הנשיא החדש של איראן ושם גם נועד עם המנהיג העליון עלי חמינאי ובכירים נוספים בציר האיראני. אף שישראל לא לקחה אחריות על ההתנקשות, חמאס ואיראן האשימו את ישראל ואיימו בנקמה. ב-21 באוגוסט הרג צה"ל את ח'ליל אל מקדאח, איש כוח קודס של משמרות המהפכה האסלאמית, שהכווין פיגועים באזורי יהודה ושומרון. בליל ה-7 בספטמבר, פורסם שחיל האוויר תקף במערב סוריה ב-4 מרחבים שונים מבנים של משמרות המהפכה האסלאמית במסיאף ובמרחב חמאת מרכז מחקר האחראי על פיתוח אמצעי לחימה של משמרות המהפכה, בתקיפות נהרגו 25 אנשים, 12 מהם איראנים ונפצעו עוד עשרות. לפי פרסומים בתקשורת הזרה, במהלך התקיפה הישראלית כוחות מיוחדים ישראלים ביצעו פשיטה על מתקן של משמרות המפכה האיראניים. דווח כי המבצע החל בתקיפות אוויריות על המרחב. מסוקים צבאיים הנחיתו כוחות מיוחדים ישראלים שהשתלשלו ממסוקים באמצעות חבלים במקום, בהגנת מסוקי קרב וכטב"מים שמנעו מכוחות צבא סוריה להתקרב לאזור. הפעולה נמשכה כשעה, במהלכה הכוחות לקחו בשבי בין 2 ל-4 קצינים איראנים ואספו ציוד ומסמכים חשובים איראניים במתקן ולאחר מכן מיקשו אותו מבפנים – והשמידו אותו. במספר מקרים במהלך ספטמבר 2024, הגברת הלחימה מול חזבאללה גררה הרג של בעלי בריתו מאיראן. לפי הפרסומים, לפחות 19 חיילים במשמרות המהפכה נהרגו מפיצוץ הביפרים בסוריה ובעת ההתנקשות באבראהים עקיל, יחד עם עקיל נהרג גם סגן מפקד כוח קודס, האיראני מוחמד רדא. בתקיפת מפקדת חזבאללה בביירות נהרגו בכירים בחזבאללה וכן האלוף עבאס נילפורושאן, מפקד כוח קודס בלבנון. בערב 1 באוקטובר בתגובה להריגת הנייה, הריגת עבאס נילפורושאן והריגת נסראללה איראן שיגרה למעלה מ-180 טילים בליסטיים לעבר ישראל. רוב הטילים יורטו ולא דווחו נפגעים בישראל. במערכת הביטחון הגיבו שאיראן תצטער על התקיפה, הרמטכ"ל הגיש לממשלה אפשרויות לתגובה, לפי הדיווחים אחת מהאפשרויות כללה תקיפה של כל המפעלים הגרעיניים של איראן על מנת לסיים את תוכנית הגרעין ותקיפה נוספת של אזורים חשובים לכלכלה. בין 3 ל-4 באוקטובר צה"ל קרא לפנות בניינים בביירות, ולאחר זמן קצר נשמעו פיצוצים בדאחייה. יעד התקיפה היה האשם ספי א-דין, ראש המועצה המבצעת של חזבאללה ובן דודו של נסראללה, שסומן כמחליפו. בזמן תקיפה גם מפקד כוח קודס אסמאעיל קאאני שהה עם האשם ספי א-דין, לאחר התקיפה גורמים באיראן אמרו כי מאז התקיפה הוא נעדר. בין 8 ל-9 באוקטובר תקף צה"ל דירה בדמשק, בזמן שהתקיימה בדירה פגישה בין בכירים איראניים לבכירי חזבאללה. לפחות שלושה בכירים איראניים ושישה בכירים בחזבאללה נהרגו בתקיפה. ב-11 באוקטובר איראן מינתה את רזא פלחזאדה למזכ"ל החדש של חזבאללה, רזא הוא קצין איראני במשמרות המהפכה. מאז נובמבר 2023, המיליציות הפרו-איראניות בעיראק לקחו אחריות על התקפות מל"טים וטילים נגד מטרות בתוך ישראל כנקמה על הלחימה ברצועת עזה. המיליציות הצהירו כי ימשיכו "להכות במעוזי האויב" כל עוד הלחימה בעזה נמשכת. המיליציות טענו כי תקפו באילת, ים המלח, רמת הגולן, אסדת כריש, מפרץ חיפה, אשדוד, קריית שמונה ותל אביב, טענות שרובן התגלו כשקריות. ב-18 באוקטובר הותקפו בסיסים אמריקאים בצפון עיראק ובמזרח סוריה על ידי רחפנים. ההתקפות בוצעו על ידי מיליציות שיעיות פרו-איראניות ותומכות משטר אסד. בין 17 באוקטובר ל-16 בנובמבר ביצעו מיליציות בתמיכת איראן לפחות ארבעים התקפות שונות, ובהן התקפות מל"טים ורקטות, נגד בסיסים בשימוש כוחות ארצות הברית בעיראק ועל בסיס אמריקאי בדרום מזרח סוריה. במתקפות השתתפו גם כוחות אל-קודס האיראניים. בתגובה למתקפות על בסיסיה, תקפו מטוסי קרב של ארצות הברית מתקנים ומחסני נשק של משמרות המהפכה האירנית בסוריה והרגו מספר פעילים. צבא ארצות הברית המשיך לתקוף באזור גם בשבועות הבאים, כך, ב-4 בינואר, נהרגו בבגדאד בהפצצה אמריקאית, מספר בכירים במיליציית א-נוג'בא ובהם מושתק טאלק א-סעידי, סגן מפקד אל-חשד א-שעבי בבגדאד. ב-28 בינואר בתקיפה פרו-איראנית על כוחות אמריקאים בגבול ירדן–סוריה, נהרגו 3 חיילים אמריקאים ונפצעו עוד 34. נכון ל-28 בינואר, בוצעו כ-158 תקיפות נגד כוחות אמריקניים בסוריה ועיראק. ב-22 בדצמבר ארגון גדודי חזבאללה, מליציה עיראקית פרו-איראנית שיגרה כטב"מ לעבר אילת שיורט על ידי צבא ירדן מעל שטחה. בליל 1 באפריל 2024 הותקף מחסן בבסיס חיל הים באילת על ידי כטב"מ ששוגר מעיראק על ידי המיליציה הפרו-איראנית "ההתנגדות האיסלאמית בעיראק". בתחילת אוקטובר, נהרגו 2 חיילים ונפצעו 24 חיילים נוספים בעקבות שיגור כטב"ם מעיראק לצפון רמת הגולן. ב-26 באוקטובר החל צה"ל בפשיטות קרקעיות לפאתי רצועת עזה. לפי צה"ל, פירוק המסגרת הצבאית של חמאס הורכב מחמישה יעדים: הריגת המפקדים, טיהור המרחב ממחבלים, איסוף מודיעין בשטח, איתור והשמדת רקטות, והשמדת היכולת התת-קרקעית של ארגון הטרור. כעבור כשבוע החל צה"ל בתמרון קרקעי מלא, שבו כוחות קומנדו, חיל הרגלים, חיל השריון וחיל ההנדסה הקרבית נכנסו אל תוך הערים, העיירות ומחנות הפליטים והחלו בטיהורם באופן רגלי וממוכן תוך הריגת אלפי מחבלים והריסת תשתיות טרור. בתמרון נעשה שימוש רב בכלים משוריינים כבדים בהם נגמ"ש מרכבה (נמ"ר), נמ"ר הנדסי וטנק מרכבה סימן 4מ, שלושתם מצוידים במערכת הגנה אקטיבית לטנקים "מעיל רוח" שמיירטת טילי נ"ט. בנוסף נעשה שימוש בכלי רק"ם ישנים יותר, טנקי מרכבה סימן 3, נגמ"שי אכזרית ורכב הנדסה קרבית פומ"ה, וכן בנגמ"ש האיתן האופני. לצד התנועה באמצעות כלי רכב משוריינים, לחימה רבה נעשית על ידי לוחמי חי"ר ולוחמי הנדסה שמחפים על הטנקים, סורקים מבנים והורגים חוליות מחבלים שתוקפות את הכוחות. כחלק מהתמרון הקרקעי והלחימה בשטח הבנוי נעשה שימוש רב בדחפורי D9 משוריינים למגוון מטרות – הן התקפיות והן הגנתיות. הדחפורים מובילים את טורי השריון והחי"ר ומשתמשים בכף הכבדה שלהם לפריצת צירים ופיצוץ מטעני חבלה שהטמינו המחבלים. לפני כניסה קרקעית לכל תא שטח מתבצע ריכוך ארטילרי באמצעות חיל התותחנים וכתישת ביצורים ומטרות טרור באמצעות הפצצה על ידי מטוסי קרב. אחרי הכתישה, דחפורי D9 וכלי הנדסה נכנסים לפלס דרך, כאשר הדחפורים מגרדים את האספלט מהכבישים על מנת לחשף ולנטרל מטעני גחון שהטמינו המחבלים. בנוסף, הדחפורים מבצעים חישוף בשטח שמטרתו הגנה על הכוחות, שלילת מטענים, השמדת תשתיות טרור (כולל הריסת מבנים) ואיתור משגרי רקטות מוטמנים ופירי מנהרות. פלסי חיל ההנדסה הקרבית ניהלו קרבות מול המחבלים בלחימה רגלית וממוכנת, אספו אמצעי לחימה, מודיעין צבאי, השמידו מבני ותשתיות טרור באמצעות חבלה התקפית: פיצוץ ממוקד באמצעות חומר נפץ, מוקשים ישנים ומטעני הריסה. יהל"ם, היחידה המובחרת של חיל ההנדסה הקרבית למשימות מיוחדות, הובילה את המאמץ התת-קרקעי של לוחמת מנהרות. לוחמי היחידה, ובעיקר לוחמי פלגות סמו"ר, איתרו והשמידו מנהרות, כאשר את חלקן הם סרקו רגלית ואף נלחמו בהן והרגו מחבלים שהסתתרו והתבצרו בתוכן. בנוסף להשמדת המנהרות, הלוחמים חקרו אותן ותיעדו אותן, הן לשם הפקת מודיעין קרבי והן לשם מאמץ ההסברה. כוחות צה"ל תוקפים מטרות טרור וחוליות מחבלים במגוון אמצעים: לוחמי החי"ר ולוחמי ההנדסה תוקפים באש נק"ל ומקלעים, ירי רימוני נפץ 40 מ"מ ממטול רימונים M203 ובנוסף לוחמי הח"יר השתמשו בשיגור רקטות כתף נגד מבנים; נעשה שימוש רב בצלפים של חי"ר וקומנדו, שהציבו מארבים מעמדות שולטות ומתוך מבנים ("אלמנת קש") והרגו מחבלים רבים בצליפה מדויקת; כוחות חיל השריון תוקפים באמצעות טנקים בירי פגזי "חצב" ו"כלנית" מתותח הטנק אך גם בירי מקלעים באמצעות הבראונינג 0.5 והמאג. בנוסף, כוחות היבשה מסמנים מטרות לחיל האוויר הישראלי באמצעות מערכת צי"ד 750, והוא תוקף אותן מהאוויר באמצעות חימוש מונחה מדויק שמשוגר על ידי מטוסי קרב, מסוקי קרב וכלי טיס בלתי מאוישים. חוליות נ"ט עם טילי קורנט על הגגות מושמדות באמצעות רקטות מדויקות מדגם "רומח" של חיל התותחנים. נוסף על כך צה"ל מתמודד עם רחפנים תוקפים ורחפנים מתאבדים באמצעים שונים, ובהם מיגון, שיבוש ויירוט. כלקח ממלחמת אוקראינה–רוסיה הותקנו על כלי רכב משוריינים גגונים ("פרגולות") על מנת להגן עליהם מפני רחפנים מטילים. ג'ון ספנסר, ראש תחום לוחמה אורבנית בווסט פוינט (האקדמיה הצבאית של ארצות הברית), שיבח את הישגי צה"ל בלחימה ברצועת עזה וקבע שההתקדמות וטיהור המטרות מתבצעים במהירות שיא ובמספר אבדות נמוך בהרבה ממה שהעריכו בלחימה בתא שטח רווי מנהרות, מלכודות ומטעני חבלה. כמו כן הוא שיבח את צה"ל על המאמצים הרבים שהוא עושה על מנת למנוע פגיעה באזרחים בלתי מעורבים, יותר מכל צבא אחר בהיסטוריה, וציטט להשוואה ניתוחים כמותיים של קרבות בולטים בשטח בנוי שבהם נהרגו הרבה יותר אזרחים. באוגוסט 2024 פורסם תחקיר בעיתון "הארץ" לפיו צה"ל מפעיל אזרחים פלסטינים שאינם חשודים בטרור בתור מגנים אנושיים לסריקת מנהרות ומבנים במהלך הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. באחד המקרים נפגע פלסטיני מפעילות זו. באוקטובר 2024 תחקיר של הניו יורק טיימס קבע כי אזרחים פלסטינים, ביניהם קטינים, שימשו כמגנים אנושיים עבור צה"ל. השימוש במגנים אנושיים נעשה לפחות ב–11 חוליות בחמש ערים ברצועה, לעיתים קרובות בהשתתפות קצינים מסוכנויות הביון הישראליות. חיילים ישראלים שצפו או השתתפו בפרקטיקה העידו כי היא הייתה שגרתית, נפוצה או מאורגנת עם תמיכה לוגיסטית משמעותית וידיעת המפקדים בשדה הקרב. במהלך המלחמה חזר צה"ל להשתמש בדוקטרינת הסיכולים הממוקדים וביצוע סיכולים ממוקדים רבים בכל הגזרות, בהם נהרגו טרוריסטים בכירים לצד מפקדים בדרגי השטח בארגוני הטרור חמאס, חזבאללה, הג'יהאד האסלאמי, ועדות ההתנגדות העממית, גדודי חללי אל-אקצא, משמרות המהפכה האסלאמית וארגונים נוספים. מרבית הסיכולים בוצעו בסדרת תקיפות אוויריות בביצוע מטוסי קרב, מסוקי קרב וכלי טיס בלתי מאוישים. במהלך מלחמת חרבות ברזל, אמצעי לחימה רבים עברו טבילת אש מבצעית. באוקטובר 2023 נגמ"ש ה"איתן" הופעל מבצעית לראשונה במסגרת הלחימה נגד מתקפת הטרור והרג מספר מחבלים שחדרו לאזור זיקים באמצעות ירי מקלעים. במלחמה נעשה שימוש מבצעי ראשון בפצצת מרגמה "עוקץ פלדה" ותקיפה ימית מבצעית ראשונה של ספינת סער 6 באמצעות תותח אוטו מלרה 76 מ"מ. כמו כן נעשה שיגור מבצעי ראשון של רקטת "רומח" ממשגר מנתץ לעבר מטרה צבאית של חמאס בעזה, שפגעה ברמת דיוק גבוהה. לאחר מכן נעשה שימוש גם במשגר רקטות "להב" על מנת לשגר כ-100 רקטות "רומח" על מטרות ברצועה. במהלך התמרון הקרקעי נכנסו לשימוש טילי כתף אמריקאיים שצה"ל נתן להם את השמות "חולית" ו"יתד", והם בעלי רש"ק כבד יותר מה-M72 לאו והמטאדור. על פי הערכות של חוקרים השתמשה ישראל בטיל מסוג אנקור כחול או טיל דומה בתקיפתה באיראן בלילה בין 18 ל-19 באפריל 2024. בנוסף, נעשה שימוש מבצעי במקלע נגב NG7 (מכונה בצה"ל "נגב 7"), בכוונת "פגיון" (ששיפרה את דיוק הירי ב-350%) ובאמצעי ראיית הלילה "עידו". צה"ל הפעיל באופן נרחב צלפים שהיו חמושים ב-M24 צה"לי משודרג, ברק 338, בארט MRAD ובארט REC10 המותאמים ללוחמה בשטח בנוי והם הרגו מאות מחבלים בירי מדויק. יחידת האיסוף ניצן 636 מפעילה רחפנים מסוגים שונים. במהלך הלחימה בוצע שימוש מבצעי ראשון של רכב ממוגן מדגם "בארי". כחלק מהתמרון היבשתי נעשה שימוש רב בדחפורי D9 משוריינים מכל הדגמים (L,N,R) וכן שימוש מבצעי ראשון ב"פנדה" – דחפור D9 רובוטי נשלט מרחוק. בקרב ברפיח עשה צה"ל שימוש בנגמ"שי M-113 נשלטים מרחוק, שהיו חמושים ברקטות ובמצלמות תצפית 360 מעלות. הנגמ"שים משמשים כחימוש משוטט, לסיור ותצפית וכן למשימות לוגיסטיות. בד בבד עם שימוש בכלי נשק ומערכות חדשות, צה"ל השמיש מחדש טנקי מרכבה סימן 3, על מנת שיסייעו במגננה תוך פינוי אמל"ח מתקדם יותר ללחימה. טנקים אלה פעלו במסגרת יחידת עוף החול. מתחילת המלחמה ועד יוני 2024 העבירה ארצות הברית לישראל לפחות 14 אלף פצצות MK-84 במשקל 908 ק"ג (2,000 פאונד), 6,500 פצצות במשקל 225 ק"ג (500 פאונד), 3,000 טילי אוויר-קרקע מונחים מדגם "הלפייר", 1,000 פצצות חודרות בונקרים, 2,600 פצצות חכמות חודרות בונקרים שמוטלות מהאוויר ותחמושת נוספת. ביוני 2024 עצר ממשל ביידן זמנית אספקה של פצצות במשקל 2,000 פאונד, לאחר מספר תקריות בהן השתמשו בפצצות אלה באזורים מאוכלסים. ערך מורחב – חיל האוויר במלחמת חרבות ברזל חיל האוויר הישראלי הפעיל את כל טייסות הקרב, טייסות המסוקים וטייסות הכטמ"ם לתקיפת מטרות וסיוע באש לכוחות היבשה. מטוסי F-15 (רעם ובז), מטוסי F-35I אדיר ו-F-16 לסוגיו השונים יירטו איומים אוויריים בנוסף לתקיפות. מערך מסוקי הקרב הפעיל את כל מסוקי ה-AH-64 אפאצ'י במהלך המלחמה ובעקבות כך הוחלט על הזמנת טייסת אפאצ'י נוספת. כלי הטיס הבלתי מאוישים של חיל האוויר ביצעו גיחות תקיפה ומודיעין. חיל האוויר הישראלי ויחידה 5252 של חיל התותחנים הרבו להשתמש בכלי טיס בלתי מאוישים מסוג הרמס 450 "זיק" לתקיפת והשמדת חוליות טרור ותשתיות טרור, הן ברצועת עזה והן בגבול ישראל–לבנון. כ-500 מחבלים נהרגו בידי יחידה 5252. במהלך מלחמת חרבות ברזל התמודד מערך ההגנה האווירית בלחימה רב-זירתית עם מספר רב של איומים, ששוגרו מזירות שונות ברחבי המזרח התיכון. במטח הראשון שנורה מרצועת עזה לישראל כחלק ממתקפת הפתעה ב-7 באוקטובר בשעה 6:28 נורו בתוך 4 שעות כ-3,000 רקטות לעבר ישראל. מדובר במתקפה האווירית הגדולה ביותר לעורף מדינת ישראל אי פעם. עם כניסת הכוחות הקרקעיים לתמרון ברצועה, נראתה ירידה משמעותית בכמות שיגור הטילים וקצב השיגורים מעזה פחת מכ-1,000 רקטות בממוצע בימים הראשונים לסביבות 100–150 ביממה בהמשך החודש הראשון. בסה"כ נורו לעבר שטח מדינת ישראל כ-9,500 שיגורים במהלך החודש הראשון למלחמה. במהלך המלחמה, מערך ההגנה האווירית נפרס בפריסה הגדולה והרחבה ביותר שלו אי פעם, המכוונות הן לזירה הצפונית והן לזירה הדרומית. לראשונה, כלל אמצעי ההגנה האווירית של צה"ל נפרסו והופעלו בפריסת שיא של סוללות הגנה אויירית ברחבי הארץ, ובהם סוללות כיפת ברזל, יהלום (פטריוט), חץ, קלע דוד (שרביט קסמים) וכיפת מגן (כיפת ברזל ימית המופעלת על ידי חה"י), לצד אמצעי הגנה נוספים כמו לוחמה אלקטרונית, שהפילו מטרות עוינות בשמיים. במלחמה נעשה שימוש מבצעי ראשון במערכות ההגנה האווירית "חץ 2" ו"חץ 3": ב-31 באוקטובר חץ 2 יירט מעל הים האדום טיל בליסטי ששיגרו החות'ים מתימן וב-4 בנובמבר יירט רקטת קרקע-קרקע מדגם עיאש 250 ששיגר חמאס מרצועת עזה לעבר אילת; ב-9 בנובמבר יירט חץ 3 מחוץ לאטמוספירה טיל בליסטי ששיגרו החות'ים. לצד מערכות ה"חץ" נעשה שימוש רב בכיפת ברזל וקלע דוד ליירוט רקטות ארטילריות וכלי טיס בלתי מאוישים עוינים. ב-8 באפריל 2024 מערכת כיפה ימית על גבי סער 6 רשמה יירוט בכורה כשהפילה כטב"ם ליד אילת. מערכת ה"חץ" רשמה יירוטי בכורה מבצעיים באמצעות מיירטי חץ 2 וחץ 3, כולל יירוטים של טילים בליסטיים מחוץ לאטמוספירה. הפעילות הגיעה לשיא בתקיפה האיראנית על ישראל ב-13 ו-14 באפריל 2024, שבה יירט מערך ההגנה האווירית לצד מטוסי חיל האוויר טילים בליסטיים, טילי שיוט וכטב"מים שלראשונה שוגרו מאדמת איראן. מערכות ההגנה האווירית הישראליות יחד עם קואליציית ההגנה האווירית הבין-לאומית רשמו 99% הצלחה, דבר שנחשב להישג היסטורי בתולדות הלוחמה האווירית. ב-30 באפריל 2024, הודיע חיל האוויר על סגירת סוללות היהלום (פטריוט) במערך ההגנה האווירית. ב-21 במאי 2024, הודיע צה"ל על פתיחתו מחדש של גדוד 139 במערך ההגנ"א כגדוד "כיפת ברזל" נוסף לאור הצורך המבצעי לחַלק את מרחבי הפיקוד בצורה שתאפשר ניהול לחימה מותאם לגזרות הפעילות השונות. נכון לתאריך ה-10 ביוני 2024, מתחילת המלחמה שוגרו לעבר מדינת ישראל מעל 19,000 שיגורים מכלל הזירות, בנוסף מעל 150 כטב"מים יורטו על ידי מערך ההגנה האווירית. ערך מורחב – שימוש במגן אנושי בידי חמאס: מלחמת חרבות ברזל אחרי מתקפת הפתע על ישראל המשיך חמאס בניסיונות חדירה דרך היבשה והים. מחבלי חמאס השתמשו במגוון רובי סער, הן רובי קלשניקוב למיניהם (AK-47 ו-AK-74), הן רובים סיניים מדגמי AK-56 (אנ') ונורינקו QC (אנ') (שהוא העתק סיני לא מורשה של ה-M16 האמריקאי). האחרון שימש בעיקר את יחידת הנוח'בה והקומנדו של חמאס. המחבלים עשו שימוש רב ב-RPG-7 והעתקים לא מורשים שלו, לצד שימוש בטילי נ"ט מתקדמים יותר. כמו כן, חמאס החל להשתמש ברחפנים לצורכי תקיפה, וצה"ל יירט אותם. לאחר המתקפה, המשיך חמאס בירי רקטות על עוטף עזה, השפלה וגוש דן, מולם השתמשה ישראל בכיפת ברזל. ב-13 באוקטובר שיגר רקטת עיאש 250 לעבר הצפון, אך זו יורטה על ידי קלע דוד. ב-4 בנובמבר שיגר רקטת עיאש 250 לעבר אילת, אך היא יורטה בידי מערכת חץ 2. חמאס משתמשים גם בטיל נ"ט מונחה מתוצרת סין. טיל הנ"ט HJ-8L הוא חלק ממשפחת טילי HJ-8 הסינית שמיוצרת מאז 1985, כאשר האות L משקפת את המילה "Light" (קל). משגר HJ-8L יכול לכלול שני טילים: אחד בעל טווח של 3 ק"מ ואחד גדול יותר ל-4 ק"מ. חמאס פיתח רשת מנהרות לחימה ברצועת עזה. כאשר צה"ל נכנס לרצועת עזה, חמאס הפיץ סרטונים שבהם אנשיו מגיחים ממנהרות נסתרות כשהם חמושים ברקטות נ"ט (לרוב מדגם RPG-7) וטילי נ"ט (לרוב מדגם קורנט) ומטענים, מְשגרים את הנ"ט על הכלים ומצמידים מטענים לכלי הרכב המשוריינים של צה"ל. מערכת "מעיל רוח" הישראלית יירטה טילים אלו. בישראל פותחו כלים ללוחמת מנהרות ובפרט להריסתן של מנהרות. לכל אורך המלחמה, כולל במתקפת הפתע ובמהלך התמרון הקרקעי, חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הרבו להשתמש באזרחים ובתשתיות אזרחיות כמגן אנושי, כולל בתי חולים ובפרט בבית החולים שיפא, שבו הוחזקו חטופים ומתחתיו נחשפה רשת מנהרות טרור של חמאס. גם בבתי החולים רנתיסי וכמאל עדואן נחשפו תשתיות טרור. אמצעי לחימה ותחמושת, כולל רקטות ארטילריות, הוסתרו בבתים, מתחת למיטות ילדים, בגני ילדים, במסגדים ובבתי ספר ומשגרי רקטות מוקמו ליד תשתיות אזרחיות, כולל בצמוד למסגדים. חלק מהקרבות התנהלו כאשר מחבלים תקפו את כוחות צה"ל מתוך בתי ספר ומסגדים. בנוסף, אמצעי לחימה ותחמושת הוסתרו בתוך מבנים של אונר"א ובשקי סיוע הנושאים את סמל הארגון. כחלק מהלחימה, הם נהגו לצאת ממקומות המחבוא שלהם בבגדים אזרחיים או אימוניות - לפני שהם החלו לירות על חיילי צה"ל, או להצמיד מוקשים לרכב שלהם, או לירות רקטות ממשגרים באזורים אזרחיים. הם נהגו למלכד בתים נטושים בחומרי נפץ ובחוטי מעידה, לפעמים פיתו חיילי צה"ל להיכנס למבנים הממולכדים על ידי פיזור סימנים לנוכחות של חמאס. חזבאללה פעל בגבול ישראל–לבנון וביצע ירי נק"ל, צלפים, נ"ט ומרגמות על מוצבי צה"ל, על גדר המערכת, על מתקני תצפית ועל יישובים צמודי גדר. כמו כן אִפשר חזבאללה לחוליות טרור פלסטיניות לבצע פיגועי חדירה, מטעני חבלה וירי נגד ישראל בגבול הצפון, וכן לבצע ירי תלול מסלול לעבר ערים ויישובים ישראליים בצפון. בהמשך הגדיל חזבאללה את כמות פיגועי הנ"ט, וחוליות טרור שיגרו עשרות טילי נ"ט כל שבוע לכל אורך הגזרה, גם על מטרות אזרחיות, ורבות מהן נהרגו על ידי צה"ל. החל מאמצע נובמבר הגביר חזבאללה את כמות הירי הרקטי לעבר ישראל לעשרות שיגורים ליום, ואת התדירות של שליחת כטב"מים מתאבדים לתוך ישראל (רובם יורטו). החל מדצמבר הגדיל חזבאללה את כמות פיגועי הנ"ט ואף השתמש בטילי קורנט EM שלהם טווח של 10 ק"מ וטילי אלמאס 3 שלהם טווח של 16 ק"מ, על מנת לפגוע בבסיסים מרכזיים של צה"ל בצפון ובבתים של אזרחים ביישובים הסמוכים לגבול. בתגובה הגביר צה"ל את הסיכולים הממוקדים נגד מפקדי שטח בכירים של חזבאללה, ובפרט של כוח רדואן, והרג מספר מפקדים בכירים ויועצים איראנים. החות'ים נמצאים בתימן, מרחק של למעלה מאלף קילומטר מישראל, דבר שהקשה עליהם להיכנס לעימות ישיר עם ישראל. מסיבה זו הם שיגרו טילים ארוכי טווח כגון טילים בליסטיים, טילי שיוט וכטב"מים מתאבדים מתוצרת איראנית. רובם יורטו בידי מערך ההגנה האווירית של ישראל, רובם מעל ים סוף מחוץ לשטח ישראל. בעקבות הכישלון לפגוע בישראל באמצעות טילים, החלו החות'ים בתקיפת אוניות אזרחיות בטענה שהן בבעלות ישראלית ואף פרסמו שמות של ישראלים שלכאורה היו על הסיפון. בהמשך הרחיבו את הפגיעות גם לאוניות שאינן בבעלות ישראלית אך עושות דרכן לנמלים ישראליים, וגרמו לחברות ספנות גדולות לחדול משיט בים סוף. כהתמודדות עם פעילות חבלנית זו פתחה ארצות הברית במבצע שומר השגשוג, שבו כוח הגנה ימי רב-לאומי שומר על חופש התנועה בים סוף. בנוסף לארגוני הטרור הפלסטיניים, חזבאללה והחות'ים, ארגוני טרור ומיליציות נוספות ביצעו מספר תקיפות נגד ישראל וארצות הברית. עם הארגונים הללו נמנים אמל, אל-חשד א-שעבי וגדודי חזבאללה. ערך מורחב – ארצות הברית במלחמת חרבות ברזל ב-8 באוקטובר אמר מזכיר ההגנה האמריקאי, לויד אוסטין, שצבא ארצות הברית מקדם את נושאת המטוסים ג'רלד פורד (CVN-78), הנמצאת בים התיכון עם צי ספינות התקיפה שלה, אל חופי ישראל כדי לסייע לה במידת הצורך. כמו כן, ארצות הברית החלה בהספקת ציוד, תחמושת ואספקה צבאית רבה לישראל ברכבת אווירית. בבוקר 15 באוקטובר הודיעה ארצות הברית על שליחת נושאת מטוסים שנייה לאזור ישראל, קבוצת התמיכה ההתקפית השנייה (IKECSG) בהובלת נושאת המטוסים דווייט אייזנהאואר. ב-16 באוקטובר יצא כוח התערבות מהירה המורכב מ-2,000 חיילי מארינס אמריקאים לכיוון חופי ישראל. ב-23 באוקטובר שלח נשיא ארצות הברית את לוטננט גנרל ג'יימס פ. גלין בראש משלחת קצינים אמריקאים, לייעץ לצה"ל במלחמה. ביידן הבטיח סיוע צבאי וכלכלי חסר תקדים של 10 מיליארד דולר שעלה בהמשך ל-14.3 מיליארד דולר. עד ל-6 בנובמבר שלחה ארצות הברית לישראל, באמצעות מטוסי תובלה ואניות מטען, חימוש וציוד צבאי במשקל של כ-10,000 טונות. במקביל פרסה ארצות הברית באזור המזרח התיכון ארבע טייסות של מטוסי קרב מדגמי F-35,‏ F-15,‏ F-16 ו-A-10 ונושאת מטוסים. ב-5 בנובמבר הודיעה ארצות הברית כי הצוללת הגרעינית פלורידה מסדרת אוהיו, הנושאת כ-150 טילי שיוט מסוג טומהוק, הגיעה לתחום פיקוד מרכז (סנטקו"ם). ספינות יירוט אמריקניות נפרסו בים התיכון ובים האדום לראשונה בהיסטוריה, לצורך הרחבת מטריית ההגנה על ישראל וסיוע בגילוי, סיווג ויירוט של האיומים, ובכך במהלך המלחמה התנהל סנכרון מבצעי מלא עם כוחות פיקוד מרכז (סנטקו"ם) של צבא ארצות הברית. הכוחות האמריקניים בסוריה ובעיראק היו מאז אמצע אוקטובר תחת מתקפה שכללה התקפות על בסיסי ארצות הברית במזרח התיכון על ידי רקטות וכטב"מים ששיגרו לעברם מיליציות פרו-איראניות, כחלק מלחץ איראני להביא להפסקת אש בין ישראל לחמאס. האמריקאים תקפו אותם בתגובה. בעקבות ריבוי תקיפות החות'ים על ספינות סוחר בים האדום ובעיקר באזור באב אל-מנדב, הקימה ארצות הברית כוח ימי בין-לאומי והכריזה על מבצע שומר השגשוג על מנת להבטיח את חופש השיט בים האדום. 5 לוחמים של ארצות הברית נהרגו, מתוכם 2 בתימן ו-3 בגבול ירדן–סוריה שם נפצעו עוד כ-40 חיילים. עסקת נשק גדולה נחתמה בסוף ינואר 2024 בין ארצות הברית לישראל. במסגרתה יסופקו לישראל שתי טייסות מטוסי קרב וטייסת מסוקי קרב אחת וכן חימושים רבים. ב-7 במרץ 2024 הכריז נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן על הקמת מזח צף לחופי העיר עזה. המזח הוקם על ידי צבא ארצות הברית במטרה לספק סיוע הומניטרי לתושבי רצועת עזה בעקבות המשבר ההומניטרי ברצועת עזה שנוצר בעקבות הלחימה. התכנון האמריקאי היה לספק לרצועת עזה דרך המזח כ-2 מיליון מנות מזון יומיות, לכ-2.3 מיליון תושבי הרצועה. ב-16 במאי הודיע פיקוד המרכז של צבא ארצות הברית כי המזח הזמני הושלם, בחוף א-שאטי, מצפון למסדרון נצרים. ב-17 במאי בסביבות השעה 09:00 בבוקר החלו משאיות הנושאות סיוע הומניטרי לנוע לחוף מהרציף הזמני בעזה. צבא ארצות הברית סיפק את המזון, אך אישור חלוקת המזון היה באחריות צה"ל. חלוקת המזון הייתה אמורה להיעשות על ידי ארגוני הסיוע, אך צה"ל טען כי הארגונים נתונים לאיומי חמאס, שרוצה לראות בכישלון הפרויקט, ואילו ארגוני הסיוע טענו כי צה"ל אינו מספק אבטחה למשאיות המובילות את הסיוע. פיקוד המרכז של צבא ארצות הברית הודיע כי מ-17 במאי ועד 28 ביוני עברו דרך המזח לחוף עזה 8,831 טונות של סיוע הומניטרי. המזח נותק מחוף עזה ונגרר לנמל אשדוד. נכון לסוף יוני 2024, אספקת מזון באמצעות המזח הופסקה. צבא ארצות הברית הודיע על סיום פעילות המזח ב-17 ביולי 2024. ב-26 באוגוסט 2024 משרד הביטחון עדכן כי נחת בישראל המטוס ה-500 במסגרת רכבת אווירית נרחבת של ציוד צבאי וחימושים מארצות הברית. מתחילת המלחמה הובאו לישראל יותר מ-50 אלף טונות של ציוד צבאי, ב-500 הטסות ו-107 השטות. שווי הסיוע הצבאי שארצות הברית סיפקה לישראל מאז תחילת המלחמה ועד יוני 2024 הוא כ-6.5 מיליארד דולר. במתקפת הפתע נרצחו ונהרגו כ-1,145 ישראלים וזרים, ביניהם כ-766 אזרחים, 334 חיילי צה"ל, 60 שוטרי משטרת ישראל ועשרה אנשי שירות הביטחון הכללי. בין האזרחים הזרים שנרצחו נמנים אמריקאים, צרפתים, ארגנטינאים, תאילנדים, נפאלים, אוקראינים ואזרחי מדינות נוספות.מעדויות חיילים וכוחות זק"א, ההרג רובו בוצע בירי, אך ניכר שחלק מגופות ההרוגים הושחתו, כולל תיאורים של עריפת ראשים, שיסוף גרונות, מלכוד גופות במִטענים, ברימונים ושריפת גופות. כמו כן התגלו עדויות למקרי אונס והתעללות מינית בנשים בטרם נרצחו. פעולות הטבח תועדו בשידור חי ובסרטונים שהופצו ברשתות החברתיות. בחלק מהעדויות צפו ללא צנזורה גם גורמים מדיניים. בעוד שתחקירים של "ידיעות אחרונות" ו"הארץ" אישרו כי צה"ל הפעיל נוהל חניבעל ב-7 באוקטובר, המספר המדויק של ישראלים שנהרגו מכוחות צה"ל אינו ידוע. בלוחמה ברצועת עזה נהרגו עוד 364 חיילי צה"ל, בהם 12 שנהרגו במהלך פיגועים ופעולות ביהודה ושומרון, ו-39 שנהרגו בתקיפות חזבאללה בגבול ישראל–לבנון. 28 אזרחים נהרגו בתקיפות חזבאללה, בהם אזרח הודי אחד. יותר מ-18,421 פצועים הובאו לבתי חולים, בהם המרכזים הרפואיים סורוקה, קפלן, שמיר, שיבא, ברזילי, בילינסון, וולפסון ואיכילוב. ערך מורחב – החטופים הישראלים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל לרצועת עזה נחטפו 251 בהם אזרחים ישראלים וזרים. בכללם נשים, ילדים ותינוקות וקשישים. מספר החטופים לא היה ידוע במשך ימים רבים, בין השאר משום שהיו גופות שלא זוהו כך שאי אפשר היה לדעת אם נעדר הוא הרוג או חטוף. ב-28 באוקטובר 2023 הודיע חמאס כי בידיו בין 200 ל-250 חטופים. באותו יום פרסם חמאס גם סרטון ראשון של חטופה ישראלית.[דרושה הבהרה] בין החטופים היו כ-35 עובדים זרים (רובם מתאילנד), ותיירים בעלי אזרחות זרה. בנוסף, לרבים מהאזרחים הישראלים החטופים ישנה בנוסף אזרחות זרה, בין היתר ממדינות אלו: ארגנטינה, ארצות הברית, רוסיה, צרפת, איטליה וגרמניה. ב-8 באוקטובר הוקם מטה משפחות החטופים והנעדרים על ידי חלק מהמשפחות, במטרה לפעול להשבת החטופים, לאיתור הנעדרים וכן לטיפול בעניינים רפואיים, משפטיים ואחרים הנוגעים לחטיפה ולהשלכותיה. איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל פנו לנשיאת הוועד הבין-לאומי של הצלב האדום ולמשלחת של הארגון בישראל בדרישה להגביר את המאמצים לשחרור החטופים שמוחזקים בעזה, בעקבות דיווחים על אונס ופגיעות מיניות בחטופות. מנכ"לית איגוד מרכזי הסיוע, אורית סוליציאנו, ציינה כי ידוע לארגון על פשעי מלחמה של אונס ופגיעות מיניות בחטופים. מערך הרפואה במטה משפחות החטופים והנעדרים פרסם דוח שלפיו חטופים חשפו עדויות על תקיפות מיניות אלימות שסבלו גברים ונשים בשבי. לפי פרסום אחר, מדובר בעשרה לפחות מתוך 110 ששוחררו עד אז. לפני ההפוגה בלחימה, במהלכה ואחריה שוחררו 117 חטופים. בנוסף, עד אוקטובר 2024 הושבו ארצה גופותיהם של עוד 37 חטופים שנהרגו לפני החטיפה עצמה או במהלך השבי (כולל שלושה חטופים אשר נהרגו בשוגג מידי כוחות צה"ל בעת שניסו למלט עצמם מהשבי) בשבי נותרו 97 חטופים, מתוכם 33 חטופים שמותם נקבע, ו-64 חטופים שלא ידוע בוודאות האם הם בחיים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. במהלך מתקפת הפתע, גרמו המחבלים במכוון נזק בהיקף נרחב לבתים ולרכוש ביישובי עוטף עזה, בשטחים הפתוחים סביב העוטף, וכן ביישובים ברחבי הדרום והמרכז. עם תחילת המתקפה החלו המחבלים בשיגור אלפי רקטות ופצצות מרגמה לעבר יישובים אזרחיים, שגרמו להרס של מבנים ורכוש ולשריפות בדרום הארץ ובמרכזה. נכון ל-10 בנובמבר שיגרו ארגוני הטרור בעזה למעלה מ-10,000 רקטות ופצצות מרגמה. ביישובים שאליהם פלשו המחבלים הם גרמו הרס רב למבנים באמצעות ירי של רקטות RPG, והפעלת מטעני נפץ. מחבלים בזזו בתים לאחר שרצחו וחטפו את תושביהם, בבארי, בניר עוז, בכפר עזה וביישובים נוספים. במקרים רבים הם העלו באש את הבתים לאחר שבזזו אותם. בפעולות הביזה והשריפה השתתפו מאות אזרחים עזתים בהם ילדים, נשים וזקנים. בקיבוץ בארי לדוגמה, העריכו במס רכוש כי 189 בתים סובלים מפגיעות קשות, ויהיה צורך לבנות אותם מחדש. נכון ל-25 באוקטובר מספר המבנים שהיה ידוע שנפגעו עמד על 8,402. ההערכה היא שנזקים נגרמו ללמעלה מ-10,000 כלי רכב. במסיבת הנובה, לצד הרציחות שביצעו המחבלים, הם גרמו להרס נרחב לאחר שירו על מכוניות וכלי רכב של משתתפי המסיבה והעלו אותם באש.[דרוש מקור] במהלך מתקפת הפתע, גרמו המחבלים נזקים בהיקפים רחבים בענפי החקלאות ביישובי העוטף, ביניהם שדות, רפתות, תשתיות חקלאיות שונות, לולים ועוד. המחבלים ירו במכוון לעבר מיכלי החלב ברפתות, הציתו מתקנים חקלאיים, וגרמו נזק כבד למפעלים. בין הנזקים שנגרמו הם חוסר החשמל ואספקות המים הסדירים, מה שגרם לקשיים עבור החקלאים ביישובים ולחוסר עבודה במשך ימים רבים לאחר מכן. הנזקים הצפויים בענף החקלאות ביישובים מוערכים בעשרות מיליוני שקלים. מוערך כי הנזק הכולל שנגרם בעוטף עזה, שווה עשרות רבות של מיליארדים, וכי הזמן המוערך לשיקום העוטף הוא כשנתיים עד שלוש שנים. בעקבות מתקפת הטרור ולקראת המשך המערכה פונו תושבים רבים ביישובים ישראליים מבתיהם ומהשטחים החקלאיים שברשותם, הן בעוטף עזה ובדרום הארץ והן בגבול הצפוני של מדינת ישראל. הפינוי מקשה ומונע מהתושבים לעבד את האדמה ולהפיק תוצרת חקלאית. על פי הערכות של רשות המיסים מסוף דצמבר 2023 היקף הפיצויים שידרשו ליישובי הצפון נאמד בין 300 מיליון לחצי מיליארד. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ישראל פינתה 29 יישובים קרובים לגדר המערכת סביב רצועת עזה מתושביהם. לנוכח האיום הגובר בגזרת הצפון, ביום השני ללחימה המליצו המועצות האזוריות מטה אשר, מבואות חרמון והגליל העליון לתושבי 21 מיישוביהן להתפנות מהאזור. גם במטולה הומלץ לתושבים להתפנות. ביום השישי למלחמה, 12 באוקטובר, ביקש ראש עיריית שדרות מהממשלה לפנות את תושבי העיר, ולמחרת הוחלט שתושבי שדרות שיבחרו בכך יוכלו להתפנות מהעיר, תחילה למשך שבוע לפחות. ב-20 באוקטובר (14 יום מתחילת הלחימה) הוחלט על פינוי העיר קריית שמונה. ב-22 באוקטובר (16 ימים מתחילת הלחימה) החליטו רשות החירום הלאומית וצה"ל לפנות עוד 14 יישובים, בהם רמות נפתלי, דן, מצובה ועוד. המפונים שוכנו בבתי הארחה ומלונות במימון המדינה. מהלך הפינויים התעכב לעיתים עקב מחסור בחדרים במלונות שאושרו לפינוי. התאחדות המלונות מסרה שכל בתי המלון פתחו את שעריהם למפונים, למעט המלונות שבבעלות אלפרד אקירוב. בהמשך אישרה המדינה תוכנית לפינוי תושבי עוטף עזה[דרושה הבהרה] ומענקים לתושבים. בסך הכול נאלצו כ-330,000 איש לעזוב את בתיהם ביישובי עוטף עזה וביישובים הקרובים לגבול ישראל–לבנון. כמחציתם לא שבו לביתם גם לאחר חודשים רבים, ויש הרואים בהם עקורים. על פי נתוני דובר צה"ל, נהרגו מעל 19,346 מחבלים פלסטינים בכלל הגזרות מתחילת המלחמה. מתוכם מעל 17,000 מחבלים נהרגו ברצועת עזה ומעל 1,609 מחבלים מעזה נהרגו בשטח ישראל בעקבות מתקפת הפתע. ביהודה ושומרון נהרגו מעל 690 מחבלים. מקורות ישראליים העריכו שחמאס מסתיר הרוגים רבים שלו, ומשרד הבריאות של רצועת עזה אינו מונה אותם בדיווחים הרשמיים. לפי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, מעל 44,337 פלסטינים נהרגו. מספר הפצועים עלה על 103,090. על פי נתוני משרד הבריאות של רצועת עזה שבשליטה של חמאס, במלחמה נהרגו מעל 41,965 פלסטינים, ביניהם לפחות 16,500 ילדים ובני נוער, 11,100 נשים, 855 אנשי צוותי רפואה ו-168 עיתונאים ובלוגרים שדיווחו מעזה. מעל ל-10,000 נעדרים מתחת להריסות המבנים. לעיתים, אמינות דיווחי משרד הבריאות של רצועת עזה נחשבת בצד הישראלי למפוקפקת עקב שיוכו לממשל חמאס, ונטען גם שמספרי ההרוגים שפורסמו על ידיו הכילו שגיאות סטטיסטיות. אך גורמים בין-לאומיים רבים רואים בו מקור אמין, בהם האומות המאוחדות וארגון הבריאות העולמי. בחודש הראשון למלחמה, כחלק מפינוי צפון רצועת עזה, צה"ל הטיל כרוזים המורים על "פינוי מיידי", כאשר מי שלא יתפנה עלול להיות מזוהה כ"שותף לארגון טרור". במרץ 2024 פורסם תחקיר בעיתון הארץ, בו נטען כי רבים מההרוגים שקוטלגו כ"מחבלים" היו למעשה אזרחים בלתי חמושים. בדומה לתחקיר ב"הארץ", ביולי פורסם ב"שיחה מקומית" כי חיילים שלחמו ברצועת עזה העידו על מקרים רבים של הרג וירי באזרחים לא חמושים, שחלקם קוטלגו בתור "מחבלים". מאידך, תיעודים אחרים חשפו כי חלק ממחבלי חמאס מתחפשים לאזרחים, ובתוך כך נלחמים נגד כוחות צה"ל, ודבר זה מקשה בין השאר על החלוקה בין מחבלים לאזרחים הרוגים. ביוני 2024 ארגון "Save the Children" (אנ') העריך לפי פרסומי האו"ם כ-21,000 ילדים נעדרים בעזה, מתוכם "רבים לכודים מתחת להריסות, עצורים, קבורים בקברים לא מסומנים או הופרדו ממשפחותיהם". הארגון מעריך כי כ-4,000 ילדים לכודים תחת ההריסות, וכן מספר לא ידוע של ילדים קבורים בקברי אחים. באותו החודש דווח כי לפחות 30 ילדים מתו כתוצאה מתת תזונה. לפי חמאס, נכון ל-19 ביוני, יותר מ-40 ילדים מתו מרעב בעזה עקב המלחמה. מספר ההרוגים ביהודה ושומרון עומד לכל הפחות על 716 (מהם מעל 690 מחבלים), ומספר הפצועים על למעלה מ-5,500. בחזית הלבנונית, נהרגו לפחות 16 מחבלים מחמאס ו-31 מחבלים מהגא"פ. חזבאללה הודה ב-511 הרוגים משורותיו. מעל 73 פעילים צבאיים במפלגת אמל נהרגו. מעל 361 מחבלים, חיילים ואזרחים סורים נהרגו בתקיפות ישראליות בסוריה בתגובה לשיגורי הרקטות על ישראל. מספר האזרחים ההרוגים עומד על לפחות 388 בלבנון ולפחות 30 בסוריה. ערך מורחב – מעצרי פלסטינים וערביי ישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל כחלק מהמלחמה שהכריזה ישראל על ארגון הטרור חמאס, כוחות הביטחון בישראל ובשטחי הרשות הפלסטינית עצרו כ-9,261 פלסטינים, מתוכם כ-4,000 נעצרו ברצועת עזה, במהלך שנועד למנוע טרור פלסטיני והסתה. במבצע נרחב למעצרי פלסטינים וערביי ישראל, אלפי פועלים מרצועת עזה שקיבלו היתר כניסה לישראל נעצרו ונחקרו, לאחר חקירתם של הפועלים, במטרה לבדוק האם היה להם מידע מוקדם אודות מתקפת הפתע, שחררה ישראל ב-3 בנובמבר לרצועת עזה כ-3,200 פועלים פלסטינים שהיו עצורים במשך כשלושה שבועות. בנוסף נעצרו פלסטינים החשודים בפעילות טרור וערבים ישראלים החשודים בפרסום דברי הסתה. הועלו טענות ועדויות להתעללות ועינויים בפלסטינים עצורים. צה"ל אישר כי חיילים ישראלים הודחו בעקבות שימוש בכוח מופרז, אך דחה טענות להתעללות שיטתית. לפי נתונים שפרסם צה"ל, עד יוני 2024 הצבא מנהל חקירה פלילית נגד חיילים ב-48 מקרי מוות של פלסטינים, רובם שבויים שנתפסו ברצועת עזה. עם מקרי המוות הידועים נמנים 36 עצורים במחנה שדה תימן. ב-31 ביולי דו"ח של משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם קבע כי לפחות 53 פלסטינים מתו במעצר ישראלי במהלך המלחמה, וכי העצירים הפלסטינים עברו צורות שונות של התעללות ועינויים, כולל עדויות לאלימות מינית נגד נשים וגברים, מכות חשמל, שחרור כלבים וכיבוי סיגריות על עצורים. לפי הדו"ח, אלפי עצירים פלסטינים מוחזקים על ידי ישראל באופן שרירותי, בתנאים מחפירים ורובם ללא אישום או משפט. בין העצירים יש נשים, ילדים, רופאים, עיתונאים, פעילי זכויות אדם, חולים ותושבים שנמלטו מהלחימה ברצועת עזה. בתחילת אוגוסט 2024 ארגון "בצלם" פרסם עשרות עדויות של עצירים שנכלאו מאז פרוץ המלחמה, כאשר רובם שוחררו בסופו של דבר מבלי שהועמדו לדין. הדו"ח הצביע על "מציאות של עינויים, פגיעות מיניות, אלימות, השפלה, הרעבה ומניעת טיפול רפואי הולם". בנוסף, הדו"ח מנה לפחות 60 מקרי מוות של כלואים פלסטינים מאז פרוץ המלחמה, ביניהם 48 עצורים תושבי עזה שמתו במתקני מעצר של הצבא ועוד 12 שמתו במשמורת שב"ס, חלקם בנסיבות המעלות "חשד כבד להתעללות ולמניעת טיפול רפואי מכוונים". הדו"ח כלל עדויות רבות המתארות פגיעות מיניות, ובהן הכאת איברי מין, שימוש באלות וכלי מתכת כדי להסב כאב באיברי המין, אחיזה באיברי מינם של האסירים, צילום אסירים עירומים, וביצוע חיפוש על גופם כשהם בעירום מלא. עדויות אחרות בדו"ח כוללות בין היתר תיאורי אלימות שהופעלה באמצעות גז פלפל, רימוני הלם, מקלות, אלות עץ וברזל, טייזר, מכות ואגרופים. הרס נרחב ביותר נגרם למבנים ולתשתיות ברצועת עזה. בסוף דצמבר 2023, הוול סטריט ג'ורנל דיווח כי כ-70% מהבתים וכמחצית מהבניינים ברצועת עזה נהרסו או נפגעו מתחילת המלחמה. לפי הדיווח, כ-300,000 בתים ניזוקו מתוך 439,000, ישראל הטילה 29,000 פצצות על הרצועה, ובין היתר נפגעו גם כנסיות ביזנטיות ומסגדים עתיקים, מפעלים, קניונים, מלונות, תיאטראות ויותר משני שלישים מבתי הספר. בנוסף, לפי הדיווח, את רוב תשתיות המים, החשמל, התקשורת והבריאות שנפגעו במלחמה לא ניתן לתקן. לפי ניתוחי לוויין של אוניברסיטת העיר ניו יורק ושל אוניברסיטת אורגון, עד 80% מהבתים בצפון הרצועה ניזוקו או נהרסו – הרס נרחב יותר משהיה בדרזדן במלחמת העולם השנייה. דו"ח של הבנק העולמי מאמצע ינואר 2024 העריך שכ-45% ממבני המגורים ברצועת עזה נהרסו ועוד מעל 15% ניזוקו בצורה משמעותית. כן נקבע שכ-80% ממבני הציבור ברצועת עזה ניזוקו או נהרסו. על פי הממשלה הפלסטינית יותר מ-73% מהתשתית הכלכלית ברצועה נהרסה עד לחודש ינואר, ו-83% מבתי המסחר בה נהרסו. ב-31 בינואר פורסם תחקיר בעיתון "הארץ", לפיו צה"ל הצית בתים ברצועת עזה, בהוראת קצינים שהובילו את הלחימה, ובצורה שאינה מאפשרת לדיירים לשוב ולגור בהם. ממידע שהגיע לידי "הארץ" נטען כי הצתת הבתים נעשית ללא האישור המשפטי הדרוש. ב-2 במאי 2024, דו"ח של האו"ם קבע כי שיקום הבתים והתשתיות שנהרסו במתקפה הצבאית של צה"ל ברצועת עזה יעלה כ-40 מיליארד דולר ועלול להימשך עד המאה הבאה. לפי הדו"ח, מאז פרוץ המלחמה נפגעו כ-370 אלף בתים בעזה ו-79 אלף מהם נהרסו לגמרי, לצד הרס כמעט מוחלט של תשתיות, בתי חולים ובתי ספר. הדו"ח קבע כי "היקף ההרס בעזה כה עצום, שהסיוע שיידרש לשיקום יהיה בקנה מידה שלא נראה מאז 1948". ב-30 בספטמבר 2024 משרד ההסברה הממשלתי ברצועה פרסם נתונים לפיהם 201 משרדים ממשלתיים נהרסו בידי צה"ל, וכן 125 בתי ספר, מכללות ואוניברסיטאות נהרסו כליל ו-337 באופן חלקי. כ-611 מסגדים נהרסו כליל ו-214 באופן חלקי, 150 אלף יחידות דיור נהרסו כליל, 80 אלף אינן ראויות עוד למגורים ו-200 אלף נהרסו חלקית. 34 בתי חולים ו-80 מרכזים רפואיים הוצאו מכלל שירות. עוד נהרסו כ-3,130 ק"מ של רשת חשמל, 330,000 מטר של רשת המים, 655,000 מטר של רשת הביוב ו-2,835,000 מטר דרכים וכבישים. לפי דו"חות שפרסם האו"ם, רוב התשתיות החקלאיות בעזה נהרסו, ובכלל זה חממות, מערכות השקיה, רפתות ודירים, מטעים, מכונות חקלאיות ומחסנים. על פי ארגון "Action Against Hunger" (אנ'), המעניק סיוע לקהילה החקלאית ברצועה, חקלאים עזתים שהצליחו להגיע לאדמתם מצאו אותה פעמים רבות כשהיא פגועה או חרבה. על פי הערכות האו"ם מחודש ינואר 2024, כ-1.9 מיליון מתושבי הרצועה התפנו מבתיהם. מספר העקורים בלבנון עומד על למעלה מ-1.2 מיליון. על פי הערכות פלסטיניות כ-200 אלף פועלים איבדו את מקורות פרנסתם בארבעת חודשי המלחמה. הנזק הכלכלי הוערך ב-2.3 מיליארד דולר. לפי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, מאז 7 באוקטובר ועד 30 בספטמבר רשויות ישראליות הרסו, תפסו או אילצו להרוס 1,768 מבנים בבעלות פלסטינית ברחבי הגדה המערבית. אירועים אלו הובילו לעקירתם של למעלה מ-4,455 פלסטינים, בהם 1,910 ילדים. ערך מורחב – תגובות בין-לאומיות למלחמת חרבות ברזל בעקבות מתקפת הפתע של חמאס על ישראל, הגיב העולם המערבי בהזדהות עם ישראל ובגינוי חריף של פעולות חמאס. ארצות הברית, בריטניה, צרפת, גרמניה ואיטליה פרסמו הצהרה משותפת התומכת בישראל ומכירה בזכותה להגן על עצמה. נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, נשא מספר נאומים שבהם גינה בתקיפות את הטרור הפלסטיני והזוועות שביצע חמאס, שאותן הוא השווה לדאעש, וגינה את מטרתו המוצהרת של הארגון שהיא רצח יהודים. הבית הלבן ובניינים בניו יורק (בהם בניין אמפייר סטייט) הוארו בצבעי דגל ישראל. ברחבי העולם נערכו הפגנות תמיכה בישראל, ורכבת אווירית של ראשי מדינות הגיעה לישראל לאות הזדהות וסולידריות עם העם הישראלי. מסמך שפרסם משרד החוץ ב-8 באוקטובר מנה 82 מדינות שתמכו באופן חד משמעי בישראל. בנוסף לתמיכה מדינית, ארצות הברית שלחה לישראל סיוע צבאי שכלל הצבת נושאת מטוסים וצוללת גרעינית כדי להרתיע גורמים נוספים במזרח התיכון מניצול המצב, ומשלוח תחמושת ומיירטי כיפת ברזל. ביידן הצהיר כי ארצות הברית ניצבת לצד ישראל ותוודא שישראל תקבל כל מה שהיא צריכה למלחמה. בריטניה שלחה כוחות לאזור הים התיכון. גרמניה שלחה לישראל שני כטב"מים של צבא גרמניה מסוג Heron TP שפותחו בישראל, ופורסם כי גרמניה תספק כעשרת אלפים פגזי טנקים לישראל. עמנואל מקרון אף הציע להקים קואליציה נגד הטרור. נשיא צרפת עמנואל מקרון מחבק את הנשיא יצחק הרצוג, ירושלים, 24 באוקטובר ראש ממשלת בריטניה רישי סונאק עם ראש הממשלה נתניהו, ירושלים, 19 באוקטובר ראש הממשלה נתניהו עם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בביקורו בישראל, 18 באוקטובר 2023 ביקור אולף שולץ, קאנצלר גרמניה, בישראל, 17 באוקטובר 2023 מנגד, חלק מהתגובות הרשמיות של ארצות ערב ומדינות מוסלמיות כללו גינוי של המבצע הישראלי ברצועת עזה ושבחים כלפי פעולת חמאס, בייחוד מצד איראן. הליגה הערבית, הרפובליקה העממית של סין, רוסיה וטורקיה הביעו עמדה נייטרלית או שתמכו בפלסטינים. על רקע המלחמה המתמשכת חלה התדרדרות במעמדה הבין-לאומי של ישראל. ב-11 בנובמבר אמר נשיא צרפת עמנואל מקרון כי "ישראל חייבת להפסיק להרוג תינוקות ונשים בעזה", אך גורם צרפתי בכיר הבהיר בהמשך כי מקרון לא התכוון לטעון שישראל פוגעת באזרחים בכוונה. מנהיגים ופרלמנטים לאומיים הכריזו כי ישראל מבצעת רצח עם ברצועת עזה, ביניהם אלו של ברזיל, קולומביה, ונצואלה, קובה, לבנון, טורקיה ובנגלדש. ההתדרדרות במעמדה של ישראל באה לידי ביטוי בהכרה של ספרד, נורווגיה ואירלנד במדינה פלסטינית; החלטה של מדינות אחדות, בהן ארצות הברית, בריטניה וגרמניה, לצמצם ייצוא אמצעי לחימה לישראל, והחלטה של ממשלת צרפת לאסור השתתפות של חברות ישראליות בתערוכת יורוסאטורי של תעשיית הנשק; חרם על יצוא מטורקיה לישראל, החלטה של קולומביה להפסיק יצוא פחם לישראל; והחלטה של אוניברסיטאות בעולם לנתק את קשריהן עם אוניברסיטאות בישראל. פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לשכתב אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא שיש לקצר, לאחר העברת המידע המלא לערך המורחב. מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש גינה את מעשי חמאס ב-7 באוקטובר, אך טען: "המתקפה של חמאס על ישראל לא התרחשה בחלל ריק, העם הפלסטיני נתון ל-56 שנים של כיבוש חונק". דבריו פורשו כהצדקה למעשי חמאס ועוררו ביקורת חריפה. ב-27 באוקטובר 2023 התקבלה בעצרת הכללית של האו"ם החלטה ES-10/21 לגינוי פעולות ישראל במלחמת חרבות ברזל וקריאה ל"הפסקת אש הומניטרית מיידית ומתמשכת ולהפסקת מעשי האיבה". ההחלטה התקבלה במושב החירום העשירי של העצרת הכללית ותמכו בה 121 מדינות, לעומת 14 מדינות שהצביעו נגד ו-44 שנמנעו. מספר משקיפים מיוחדים מטעם האו"ם (אנ') האשימו את ישראל ברצח עם ברצועת עזה(אנ'), בהם הדווחית המיוחדת מטעם האו"ם לשטחים הפלסטיניים הכבושים, הדווחית המיוחדת מטעם האו"ם לאלימות נגד נשים, הדווחית המיוחדת מטעם האו"ם לזכות לבריאות והדווח המיוחד מטעם האו"ם לזכות למזון. ב-15 בנובמבר הצביעה מועצת הביטחון של האו"ם בעד החלטה 2712 שקראה להפוגות הומניטריות בעזה, להגברת הסיוע ההומניטרי ולשחרור מיידי וללא תנאי של בני הערובה שנחטפו לעזה. עד אז נבלמו הצעות באמצעות וטו של רוסיה או של ארצות הברית. ב-8 בדצמבר הפעיל מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש את סעיף 99 לאמנת האו"ם בשל מה שראה כסכנה לשלום ולביטחון העולמיים ו"המצב הקטסטרופלי" בעזה. בעקבות זו התכנסה מועצת הביטחון לדון בהפסקת אש מיידית, אך ההצעה נדחתה בווטו אמריקאי. ב-29 בדצמבר 2023 הגישה דרום אפריקה תלונה נגד ישראל בגין רצח עם בפני בית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ). הדיונים הפומביים התקיימו בארמון השלום בהאג, הולנד, ב-11 וב-12 בינואר 2024. ישראל יוצגה על ידי מלקולם שו כפרקליט ואהרן ברק במותב השופטים. הצוות המשפטי של דרום אפריקה כולל את ג'ון דוגארד (אנ'), ווהאן לואו (אנ') וטמבקה נגקוקאיטובי (אנ') כעורכי דין ואת דיקגאנג מוסנקה (אנ') כשופט אד הוק. ב-26 בינואר 2024 הוציא בית הדין שישה צווים זמניים בהם הורה לישראל לנקוט בכל האמצעים כדי למנוע מעשה שעלול להיחשב כרצח עם, להגן על הפלסטינים, להעביר סיוע הומניטרי ולדווח על כך בתוך חודש. עם זאת, בית המשפט לא הורה על הפסקת אש. ב-11 בינואר הצביעה מועצת הביטחון של האו"ם בעד דרישה מהחות'ים לחדול ממתקפותיהם בים סוף. ב-10 במאי 2024 ביקשה דרום אפריקה מבית הדין הבין-לאומי לצדק להוציא צווי מניעה חדשים נגד ישראל בעקבות הכניסה הקרקעית למזרח העיר רפיח. בעקבות הבקשה, חשפה ישראל כי ברפיח נחשפו כמעט 700 פירי מנהרות, מתוכן 50 פירים של מנהרות הברחה שחוצות למצרים. מאז תחילת המלחמה שוגרו מרפיח יותר מ-400 רקטות ארטילריות, מתוכן 120 רק בשבועיים האחרונים ו-600 אתרי שיגור זוהו באזור רפיח, מוסתרים בקרבת תשתיות אזרחיות. ב-24 במאי 2024 פסק בית הדין כי ישראל חייבת להפסיק לאלתר את הפעולה הצבאית ברפיח. השופטים פסקו ברוב של 13 לעומת 2 כי יש לעצור "כל פעולה שעלולה לפגוע באוכלוסייה הפלסטינית". ב-20 במאי 2024 הצהיר תובע בית הדין הפלילי הבין-לאומי, כרים קאן, כי ביקש משופטי בית הדין להוציא צווי מעצר לאישים ישראלים ופלסטינים בשל פשעי מלחמה. צווי המעצר נועדו לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, לשר הביטחון יואב גלנט, ולראשי חמאס איסמעיל הניה, יחיא סינוואר ומוחמד דף. בין העילות למעצר נכללה האשמה של ישראל בהרעבה המונית של האוכלוסייה הפלסטינית ברצועת עזה. הבקשה עברה להחלטתם של שופטי בית הדין. צרפת, ספרד ומדינות נוספות באירופה תמכו בבקשה להוצאת הצווים. ישראל, ארצות הברית ובריטניה, שאינן מכירות בבית הדין, ביקרו את הבקשה וכפרו בלגיטימיות שלה. הקונגרס האמריקאי בתגובה אישר בתחילת יוני 2024 הצעת חוק להטלת סנקציות שונות על שופטי בית הדין הפלילי בהאג ובני משפחותיהם. מדינות אחרות באירופה, כגרמניה, איטליה ופולין מחו על ההשוואה בין ישראל הדמוקרטית לארגון הטרור חמאס, אך עקרונית תמכו בעצמאותו של בית המשפט. ביוני 2024 הוכנסה ישראל ל"רשימה השחורה" של האו"ם של מדינות וארגונים הפוגעים בילדים באזורי סכסוך. ב-19 ביולי 2024 פורסמה חוות הדעת של בית הדין הבין-לאומי לצדק בנושא מדיניות ישראל בשטחים הפלסטיניים הכבושים. ב-5 באוגוסט 2024 הודה האו"ם כי תשעה עובדי אונר"א השתתפו בטבח ב-7 באוקטובר 2023. מזכ"ל אונר"א הודיע כי החליט לסיים מיידית את עבודתם. ב-18 בספטמבר 2024 עברה בעצרת הכללית של האו"ם הצעה שהעלתה הרשות הפלסטינית הקוראת להטיל סנקציות על ישראל ואמברגו נשק נגד ישראל. ההחלטה היא הצהרתית בעיקרה ואינה מחייבת. היא קוראת לישראל לצאת מהשטחים הפלסטיניים הכבושים בתוך שנה. כחודש לאחר תחילת המלחמה, אמר ראש הממשלה נתניהו כי האחריות הביטחונית הכוללת על המתרחש ברצועת עזה תהיה בידי ישראל לאחר המלחמה, למשך תקופת זמן בלתי מוגבלת. בריאיון אחר אמר ראש הממשלה כי הרצועה "מפורזת ותחת ממשלה אזרחית, אך יידרש כוח מהימן שייכנס ויהרוג את הרוצחים כך שלא תופיע ישות כמו חמאס". לראשי הרשויות בנגב המערבי אמר כי צה"ל ימשיך להחזיק ברצועת עזה גם אחרי המלחמה לתקופה מסוימת ושאחרי חיסול חמאס תהיה שליטה ביטחונית ישראלית כוללת על רצועת עזה, כולל פירוז מלא. ב-11 בנובמבר הביע נתניהו התנגדות לאפשרות שהרשות הפלסטינית תשלוט אזרחית ברצועה. במענה לשאלה בדבר אפשרות להחזרת ההתיישבות היהודית לרצועה בצורה זו או אחרת, התנגד ואמר שאינו רואה בכך יעד ריאלי. סוגיית גורלה של רצועת עזה ביום שאחרי המלחמה נידונה בממשל האמריקאי ובמדינות נוספות. בדצמבר 2023 פורסם כי ארצות הברית, צרפת ומדינות ערביות קיימו דיונים שקטים עם לבנון. בין הצעדים שנידונו היו הרחקת חזבאללה צפונה אל מעבר לנהר הליטאני והכנסת כוח בין-לאומי לחוות שבעא שבהר דב ולצפון הכפר ע'ג'ר. פורסם גם כי גורמים ישראלים סיפרו כי האמריקנים בחנו את האפשרות לתהליך הסדרה והסכם בין ישראל ללבנון, בדומה להסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון. המטרה הייתה הרחקה קבועה של חזבאללה מהגבול באמצעים דיפלומטיים. בהמשך חודש דצמבר פורסם כי אנשי הפת"ח ובכירים מהלשכה המדינית של חמאס החלו במשא ומתן על היום שאחרי המלחמה בניגוד לעמדת בכירי חמאס בעזה, בראשם יחיא סנוואר. נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, הציגה חמישה עקרונות בסיסיים ליום שאחרי המלחמה בין ישראל לחמאס. היא אמרה שלישראל יש זכות להגן על עצמה בשעה שחמאס התחבא בבונקרים והסליק נשק מתחת למחנות פליטים ולתשתיות אזרחיות. את השימוש של חמאס בפלסטינים חפים מפשע ובבני הערובה כמגינים אנושיים הגדירה כרשע טהור. כמאה ימים לאחר תחילת המלחמה, דיבר שר הביטחון גלנט על הצורך בהכרעה הצבאית ואמר שסופה של המערכה הצבאית חייב להיות מעוגן במעשה מדיני. לדבריו, המחשבה המדינית היא המובילה את המעשה הצבאי וחוסר החלטה מדינית עלול לפגוע בהתקדמות הפעולה הצבאית. בינואר 2024, ראש הממשלה הפלסטיני מוחמד אשתייה הודיע על תחילת יישומה של תוכנית רפורמה ברשות הפלסטינית, בהנחיית הנשיא הפלסטיני מחמוד עבאס. לפי בכירים ברשות, התוכנית פורסמה בהמשך לדרישה האמריקאית לעריכת שינויים במערך הניהולי של הרשות, שעלתה בשיחות שקיימו הצדדים סביב המלחמה. בסוף פברואר 2024, הממשלה הפלסטינית התפטרה בעקבות לחץ של ארצות הברית ומדינות האזור, מתוך כוונה להקים ממשלת טכנוקרטים שתשלוט בשטחי הרשות הפלסטינית ועזה יחדיו. בפברואר 2024 הציג ראש הממשלה נתניהו לקבינט את הצעתו ל"יום שאחרי חמאס". היא כללה ניהול של גורמים מקומיים. כחצי שנה לאחר תחילת המלחמה, פורסם כי ראש הממשלה נתניהו מונע דיון אסטרטגי על יעדי המלחמה לאור אופן התקדמותה, בניגוד לסיכום בקבינט המלחמה. ב-12 במאי פורסם כי צמרת צה"ל דורשת מרה"מ הכרעה בסוגיית ה"יום שאחרי". ב-15 במאי כינס שר הביטחון גלנט מסיבת עיתונאים בה הטיח ביקורת בראש הממשלה נתניהו על כך שהוא דוחה את ההתעסקות בשאלת ה"יום שאחרי" ברצועת עזה. שר הביטחון קרא לראש הממשלה להודיע שישראל לא תשלוט בעזה, והביע את התנגדותו לממשל צבאי ברצועה. דבריו עוררו ביקורת בקרב גורמים בקואליציה ובאופוזיציה, וזכו לתמיכת יו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ. במאי 2024 פורסם כי הרשות הפלסטינית ומדינות ערב קידמו תוכנית לטיפול ברצועת עזה והתקדמות לכינון מדינה פלסטינית, שכונתה ה"חזון הערבי". התכנית נדחתה על הסף על ידי ארצות הברית. ב-23 ביולי התקשורת הממלכתית בסין הודיעה כי 14 פלגים פלסטיניים שקיימו פסגה בבייג'ינג חתמו על הסכם להקמת ממשלת ביניים של "פיוס לאומי" כדי שזו תשלוט ברצועה אחרי המלחמה. בספטמבר פורסם שגורם בחמאס טענו כי הם הגיעו להסכמות - ופתח הוא זה שיהיה אחראי על הניהול האזרחי של הרצועה, ועל המעברים. גורם בפת"ח שלל זאת. ב-24 ביולי נאם ראש הממשלה בנימין נתניהו בקונגרס האמריקאי ותיאר את חזונו לרצועת עזה לאחר המלחמה: "עזה מפורזת מנשק וללא קיצוניות. אנחנו לא רוצים להתיישב בעזה אבל נצטרך לשמור על אחריות ביטחונית שם. היא צריכה להיות מנוהלת על ידי גורמים פלסטינים שלא רוצים להשמיד את ישראל. דור חדש של פלסטינים צריכים לא ללמוד יותר לשנוא יהודים אלא לחיות איתנו בשלום. לאחר הניצחון שלנו, בעזרת שותפים מהאזור, פירוז עזה וסיום הקיצוניות בעזה, נוכל להביא לעתיד של שלום ושגשוג". באוקטובר פורסם שארצות הברית ומדינות ערביות דנו עם איראן על הצעה להפסקת אש בכל הגזרות. לא היה ברור מה מקומה של הרצועה בהצעה שהתגבשה אז. ערך מורחב – המערכה על דעת הקהל העולמית במלחמת חרבות ברזל בראשית המלחמה, דעת הקהל העולמית נטתה לכיוון תמיכה בישראל יותר מאשר התמיכה בה לפני המלחמה. לפי סקר דעת קהל שערך עיתון האקונומיסט רוב הציבור בעולם מזדהה עם ישראל ותומך בה, אף על פי שברשתות החברתיות המקוונות יש יותר פוסטים פרו-פלסטיניים. סקרים של עיתונים נוספים תמכו בתוצאות הסקר של האקונומיסט. סקרים שבוצעו במדינות אירופה מלמדים שהתמיכה בישראל עלתה מאז מתקפת הפתע על ישראל, ובעקבות הפחד שהטרור האסלאמי באירופה יתגבר כתוצאה ממתקפת הפתע או הפסד צבאי ישראלי לארגון טרור אסלאמי. בעולם התקיימו עשרות הפגנות, חלקן אלימות, לתמיכה בפלסטינים ובחמאס.[דרושים מקורות] ההפגנות נערכו גם במדינות שמתנגדות לישראל בפומבי, דוגמת מדינות ערב, וטורקיה, שם לעיתים הן אף אורגנו על ידי ההנהגה, אך גם במדינות תומכות ישראל דוגמת ארצות הברית, בריטניה, צרפת, אוסטרליה ומדינות נוספות באירופה וצפון אמריקה. ההפגנות התרכזו בערים גדולות, דוגמת לונדון, פריז וניו יורק, שם הן אורגנו בין היתר על ידי מהגרים מוסלמים, אך גם בערים ועיירות קטנות יותר. בארצות הברית נערכו הפגנות בקמפוסים, שאורגנו על ידי צעירים וסטודנטים שהושפעו מרשתות חברתיות. בניו יורק בלטה השתתפותם של חרדים אנטי-ציונים כמו נטורי קרתא. המפגינים קראו להפסקת אש בעזה, ל"שחרורה של פלסטין" ואף להשמדת מדינת ישראל וטבח ביהודים. ההפגנות גררו ביקורת רבה מצד אזרחים ופוליטיקאים, בין היתר בגלל אופיין האלים ותמיכתן בטרור ובאנטישמיות. באנגליה נערכה הפגנה פרו-פלסטינית גדולה בלונדון ביום הזיכרון הבריטי שגררה ביקורת רבה וכללה עימותים אלימים עם חוליגנים שטענו לחילול היום. לעיתים נערכו הפגנות תמיכה בישראל ובפלסטין במקביל, דבר שהוליד לעיתים קרובות להתנגשויות בין המפגינים והצריך התערבות של כוחות הביטחון המקומיים.[דרושים מקורות] בתחילת אפריל 2024 דווח כי על פי סקרי דעת קהל עדכניים מארצות הברית ואירופה, ישראל איבדה את כל האהדה שזכתה לה בדעת הקהל אחרי 7 באוקטובר 2023. התמיכה בישראל פחתה מאוד ולמעשה חזרה למקום שבו הייתה לפני 7 באוקטובר, וממשיכה להיות במגמת ירידה. הירידה בתמיכה בישראל התרחשה על רקע מספר ההרוגים הגבוה בעזה והחוסר במערך הסברה ישראלי יעיל. חלק מהסיבות לירידה בתמיכה בישראל הן החשיפה בדעת הקהל לתמונות מהמלחמה בעזה, הדיווחים על משבר הומניטרי, רעב ופגיעה בילדים, העובדה שישראל לא הציגה תוכנית ליום שאחרי המלחמה והחיכוכים עם נשיא ארצות הברית. התקשורת הייתה שחקן בולט במלחמה זו, מסיקור הטבח שביצע החמאס ועד לליווי כוחות צה”ל לתוך רצועת עזה ושידור ישיר של הלוחמה בשטח האויב. למעלה מ-4,000 עיתונאים בינלאומיים הגיעו לישראל לסיקור המלחמה במה שהפך לאירוע התקשורתי הגדול ביותר מקום המדינה. בשבועות הראשונים למלחמה ולאחר מתקפת הפתע על ישראל סיקור המלחמה תפס את הכותרות הראשיות בתקשורת העולמית, הסיקור התמקד תחילה בטבח 7 באוקטובר ועם הזמן הסיקור העולמי עבר להתמקד בלחימה ברצועת עזה ובמאמצים להשגת הפסקת אש. עיתונאים בינלאומיים הגיעו ממגוון מדינות ברחבי העולם, המדינות המובילות בשליחת כתבים לסיקור המלחמה הן ארצות הברית, בריטניה, צרפת וגרמניה. מאות רבות של כתבים ישראלים וזרים עמדו בגבול רצועת עזה, וסיקרו בשידור חי את הקרבות. שני הצדדים עשו שימוש רב בתקשורת לצורכי לוחמה פסיכולוגית. כמו כן, הוציא מערך ההסברה הלאומי החל מהשבוע הראשון קרוב ל-60 סיורים והקרנות של "סרט הזוועות" בשיתוף דו"צ. בסיורים השתתפו אלפי כתבים זרים בעיקר בשדרות, בקיבוצים כפר עזה, בארי, ניר עוז, נתיב העשרה ובאתר המסיבה ברעים. הרשתות החברתיות, אשר בהן הועברו מידע ומסרים בזמן אמת, תפסו מקום מרכזי בסיקור התקשורתי של המלחמה והיו במקרים רבים המקור הראשוני שבו הופצו הידיעות אשר שודרו לאחר מכן בתקשורת הממוסדת. על פי מחקר שפורסם במרץ 2024 כמחצית מהאזרחים בחברה היהודית בישראל ציינו כי צרכו חדשות דרך פייסבוק כמקור מידע העיקרי בימי המלחמה וכ-40% מהאזרחים בחברה היהודית בישראל צרכו חדשות בקביעות דרך טלגרם בימי המלחמה. ה-BBC ספג טענות להטיה מצד פרו-ישראלים ופרו-פלסטינים בימים הראשונים שלאחר מתקפת הפתע. בתחילת המלחמה, הציג ה-BBC את פעילי חמאס בתור "חמושים" (באנגלית: militants) ולא בתור מחבלים (באנגלית: terrorists). הטיעון לעניין זה הוא כי כך נשמרת האובייקטביות בדיווח - העיתונאים אינם נוקטים צד בשאלה אם מדובר בטרוריסטים או בפעילים בארגון מחתרת הנאבק למען שחרור לאומי. ראש ממשלת בריטניה רישי סונאק ביקר את סיקור המלחמה בתקשורת הבריטית וטען כי "חמאס אינם לוחמים, והם אינם לוחמי חופש. הם טרוריסטים". בעקבות הלחץ הציבורי שנוצר ה-BBC הפסיק להתייחס לחמאס בתור "חמושים". במהלך המלחמה, פרסם ה-BBC מספר ידיעות שקריות עליהם נאלץ להוציא התנצלות בסופו של דבר. בין הידיעות שפורסמו היו: קביעה כי ישראל אשמה בפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי בעזה אף על פי שהגורם היה רקטה פלסטינית, ידיעה לפיה כוחות צה"ל תקפו צוותים רפואיים ודוברי ערבית בבית החולים שיפא בעזה וידיעה לפיה צה"ל הוציא להורג 137 אזרחים. בהתנצלות נכתב שמקור הידיעה הוא טענת חמאס והיא לא אומתה. רשת השידור הבין-לאומית אל-ג'זירה, הנחשבת לאחד מגופי התקשורת הגדולים בעולם סיקרה את המלחמה באופן נרחב ביותר, כולל דיווחים מפי כתבים אשר נמצאים בעזה ובישראל. לטענת ישראל, סיקור המלחמה של אל-ג'זירה מוטה לטובת מחבלים פלסטינים. אל-ג'זירה דחתה את האשמה זו, בטענה כי היא שומרת על "נייטרליות ואובייקטיביות" ומציגה גם את הנרטיב הישראלי. ב-20 באוקטובר 2023 על רקע המלחמה אישרה הממשלה תקנות לשעת חירום שיאפשרו את סגירת התחנה, לאחר הצגת הוכחות כי היא מסייעת לאויב, משדרת תעמולה בשירות החמאס בערבית ובאנגלית לצופים בכל העולם, ואף מעבירה מידע רגיש לחמאס. התקנה הוארכה כל ב-30 יום עד שהחוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה אושר בכנסת ב-1 באפריל 2024 וב-5 במאי 2024 אושרה ההחלטה לסגור את ערוץ אל-ג'זירה בישראל בישיבת הממשלה. ב-16 בנובמבר 2023, פורסם כי מירב לשם גונן, אימה של רומי גונן שנחטפה, התראיינה לאל-ג'זירה במטרה להעביר מסר לעולם הערבי. העיתונאי שראיין אותה, שאל אותה כי האם יש הוכחות למאורעות 7 באוקטובר,[דרוש מקור] ולאחר מכן אותו מראיין צירף את האיש האחראי על תיק האסירים בחמאס, לריאיון עמה. הדבר התקבל בכעס רב בקרב משפחות החטופים הישראלים. ב-12 ביוני התפרסם סרטון וידאו של תושב נוסייראת, בו הוא בוכה ומקלל את הנהגת חמאס שהמיטו אסון על עמם, כשהדובר עצמו פצוע עקב מבצע ארנון, בו נהרגו מעל 200 (לפי פרסומי חמאס). עם זאת, באל-ג'זירה הוצג הסרטון כשהוא ערוך, והוסרו ממנו הקטעים בהם הוא מאשים את הנהגת חמאס בנעשה, בצורה שנראה שהוא מאשים את ישראל. ערך מורחב – ההסברה הישראלית במלחמת חרבות ברזל כשבוע לאחר מתקפת הפתע נסגר משרד ההסברה הישראלי, והשרה העומדת בראשו, גלית דיסטל-אטבריאן, צוטטה באומרה כי "משרד ההסברה התרוקן מסמכויות ומהווה בזבוז של כספי ציבור, ולא יכול לתרום למדינה תרומה משמעותית". מאז תפקיד הסברת פעולות ישראל נמצא באחריות משרד החוץ ומשרד התפוצות. משרד החוץ ציין כי עד 20 באוקטובר נרשמו יותר ממיליארד חשיפות לתכני ההסברה שלו. שגריר ישראל באומות המאוחדות גלעד ארדן הופיע עם טלאי צהוב לדיון במועצת הביטחון של האומות המאוחדות. במשרד החוץ אמרו בתגובה כי חרג מהמסרים שישראל מעוניינת לקדם בדבר מטרות המלחמה ויו"ר הנהלת יד ושם אמר כי הטלאי מסמל תקופה אחרת, שבה לא הייתה מדינה יהודית עצמאית עם צבא, האחראית לגורלה. ראש הממשלה נתניהו פרסם ב-30 באוקטובר הצהרה לתקשורת הזרה על קרב בין כוחות הציוויליזציה לבין כוחות הברבריות בעזה. צה"ל שותף מרכזי במאמץ ההסברתי, ודובר צה"ל פונה רבות לתקשורת הזרה באנגלית ומפרסם סרטוני זוועה וכן סרטוני גבורה רבים. כמו כן, הופצו סרטונים מחקירות המחבלים שמודים בביצוע הזוועות ובתכנונן מראש כחלק מתוכנית התקיפה. למרות צנזור התיעודים הקשים ביותר בפני הציבור, יצרו צה"ל ומשרד החוץ סרט באורך 47 דקות שהורכב מאוסף צילומים גולמיים מהטבח בעוטף עזה במתקפת הפתע על ישראל וכולל בעיקר קטעים שצולמו ממצלמות גוף שלבשו מחבלי החמאס במתקפת הפתע, ומכיל סצנות של עינויים, רצח והשחתת גופות להצגה בפני עיתונאים בעולם, המכונה "סרט הזוועות". ב-1 בנובמבר 2023 חשף צה"ל שיחה שבה תועד חמאס גונב 1,000 ליטר של דלק מבית חולים. ב-13 בנובמבר חשף צה"ל הוכחות לשימוש של חמאס בבית החולים א-רנתיסי למטרותיו הצבאיות. ב-19 בדצמבר 2023 פורסם תיעוד החקירה בשב"כ של אחמד כחלות, מנהל בית החולים כמאל עדואן שבג'באליה. כחלות חשף שחמאס גייס אותו לתפקיד בדרגה מקבילה לתת-אלוף והפך את בתי החולים ברצועת עזה למתקנים צבאיים ותשתיות טרור, שבהם הסתתרו בכירי חמאס. בנוסף, חלק מעובדי בית החולים והצוות הרפואי היו פעילי חמאס, וחמאס הפעיל אמבולנסים פרטיים להברחת בכירים וחטופים. אזרחים רבים, בהם משפיעני רשת, וכן תומכי ישראל ברחבי העולם, החלו לפעול למען הסברת ישראל, במיוחד ברשתות החברתיות וברחבי האינטרנט. הוקמו פרויקטים לתיעוד ושימור עדויות מהמתקפה. אלה קינן, בלוגרית טיולים, הגתה בתחילת המלחמה את ההאשטאג "#HamasIsISIS". ב-9 באוקטובר הוקם מטה ההסברה האזרחי כארגון הסברה פרו-ישראלי ללא מטרות רווח, המפיץ תוכני הסברה פרו-ישראליים מקוריים באמצעות הרשתות החברתיות. תוך מספר ימים מתחילת ההתארגנות הצטרפו למאגר ההפצה קרוב ל-30,000 חברים, וכשלושת אלפים מתנדבים הצטרפו לתפעול המערך בתפקידים שונים: מתורגמנים, אנשי קריאייטיב ותוכן, עורכי וידאו וגרפיקאים, אנשי תחקיר והפקה, פסיכולוגים ועובדים סוציאליים. בנוסף, שלטים עם תמונותיהם של החטופים והכיתוב "נחטף על ידי חמאס" הופצו ברחבי העולם. פוליטיקאים מהעבר ומפורסמים רבים פעלו להגנה על עמדת ישראל, בעיקר בטלוויזיה העולמית. בין האישים והפוליטיקאים הבולטים במאמץ ההסברה הישראלי: ראש ממשלת ישראל לשעבר נפתלי בנט, דאגלס מארי, מסעב חסן יוסף, אילון לוי, פעיל ההסברה יוסף חדאד, יוצרי ארץ נהדרת, וכן אזרחים כמו אלה קינן ודני בולר, לצד ידוענים ומשפיענים רבים נוספים. עם הזמן, חל פיחות באהדה ובסבלנות כלפי ישראל וממשלת ישראל גם מצד מדינות ידידותיות. אמירות קיצוניות של נציגים ישראלים רשמיים על עזה הקשו על מאמצי ההסברה. ישראל החלה להדגיש בפני העולם את מעורבותה בהכנסת סיוע הומניטרי לרצועת עזה, בניסיון לשמר תמיכה ולגיטימציה בין-לאומית לפעולה הצבאית נגד חמאס. ב-12 בדצמבר 2023, תחקיר של "הארץ" טען כי צה"ל מפעיל לוחמה פסיכולוגית על אזרחי ישראל, וכי מחלקת ההשפעה באגף המבצעים של צה"ל, האמונה על מבצעי לוחמה פסיכולוגית נגד האויב וקהלים זרים, מפעילה ערוץ טלגרם בשם "72 בתולות – ללא צנזורה" המכוון לקהל הישראלי ומציג גופות של מחבלים פלסטינים ושל ההרס בעזה בליווי קללות, גידופים ומסרים קיצוניים. תחילה, דובר צה"ל הכחיש כי ערוץ "72 בתולות" הופעל מטעם הצבא. בפברואר 2024, בעקבות בדיקה נוספת בעניין, צה"ל הודה שהערוץ הופעל מאגף המבצעים ללא אישור ושלא בסמכות וכי האירוע טופל. ערך מורחב – מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל במהלך המלחמה הופצו ידיעות כזב שונות ברשתות החברתיות, שמקורן אינו ידוע. חברת Cyabra דיווחה על עשרות אלפי פרופילים פיקטיביים ברשתות החברתיות, אשר משמשים להעברת מידע שקרי, הפצת תאוריות קשר, ניסיונות להשפיע על דעת הקהל ולהסיח את השיח לטיעונים על אלימות מצד ישראל כלפי פלסטינים. לפי תחקיר שנערך, חלק נכבד מידיעות הכזב הופצו על ידי רוסיה. חמאס השקיע מאמצים אינטנסיביים במישור התקשורתי-תודעתי כדי לייצר מצג שווא בתקשורת הערבית והבין-לאומית ולמצב את עצמו בעמדת הקורבן. הוא ניסה להדהד פגיעה ישראלית לכאורה בבתי חולים ובבתי ספר, ועיוות את תמונת המציאות על מנת להציג תמונה שקרית של משבר הומניטרי גדול ברצועה. כמו כן נטען שמשרד הבריאות העזתי מזייף מספרי הרוגים. מנהיגים בחמאס אמרו בריאיון לניו יורק טיימס כי מטרת המתקפה לא הייתה שיפור המצב ברצועה, אלא החזרת הסוגיה הפלסטינית לראש סדר היום העולמי, ושישראל תהיה ב"מצב קבוע של מלחמה" כדי שמדינות נוספות באזור יצטרפו למאבק נגדה. ב-1 בנובמבר 2023 אמר ראזי חמד, דובר ממשלת חמאס לשעבר, כי "אנו נחזור על התקפת 7 באוקטובר שוב ושוב עד שישראל תושמד". עקב הפצת דיסאינפורמציה רבה בידי החמאס בפייסבוק ובפלטפורמות נוספות, הטיל האיחוד האירופאי אחריות על חברת מטא לטפל בנושא ואיים בהטלת סנקציות וקנסות אם הנושא לא יטופל. האיחוד האירופי התלונן לאילון מאסק כי הרשת החברתית אקס (לשעבר טוויטר) משמשת להפצת דיסאינפורמציה על המלחמה בישראל וכי "תוכן אלים וטרוריסטי לא הוסר מהרשת החברתית". האיחוד איים בהטלת עיצומים כספיים על הרשת. לפי בדיקה שערך הניו יורק טיימס, חמאס הצליח למנף את קשיי אכיפת מדיניות התוכן של אקס, ולהפיץ סרטונים אלימים בתפוצה רחבה וזאת במטרה לעורר אימה. לטענת מומחים, בוטים וחשבונות מזויפים שמופעלים על ידי איראן, חמאס והג'יהאד האיסלאמי מפיצים פייק ניוז ונרטיבים שמשרתים את חמאס. בתגובה אמרה מנכ"לית אקס לינדה יאקרינו, כי הרשת הסירה מאות חשבונות שקשורים לחמאס ומחקה או תייגה עשרות אלפי תכנים מאז פרוץ המלחמה. ערך מורחב – אנטישמיות בתקופת מלחמת חרבות ברזל עם תחילת הקרבות החלה התעוררות אנטישמית של הפגנות נגד ישראל, השחתה, אלימות, עד כדי רצח אזרח יהודי אמריקאי, פול וקסלר, שהפגין בעד ישראל. מספר האירועים האנטישמיים גדל פי חמישה לעומת השנה הקודמת. יהודים בעלי חזות חרדית הותקפו בשכונה יהודית בניו יורק. בנובמבר מסרה הליגה נגד השמצה כי מאז תחילת הלוחמה חל זינוק של יותר מ-919% בתוכן אנטישמי ב-X, ובפייסבוק עלייה של 28% אחוז. אירועים אנטישמיים התרחשו גם בארצות שנחשבות אוהדות ישראל. אנטישמיות זו גרמה להגברת הביקוש לעלייה לארץ. נוסף להפגנות, למדיה החברתית ולחלק מערוצי התקשורת המרכזיים, גם מוסדות אקדמיים הפכו בטוחים פחות ליהודים. נשיא הטכניון פרופ' אורי סיון אמר כי "נוכח תגובות רפות של חלק לא מבוטל מנשיאי אוניברסיטאות מובילות בצפון אמריקה, אירופה ואוסטרליה, סטודנטים וחוקרים יהודים וישראלים רבים נתונים היום לאיומים פיזיים ומילוליים המצרים את צעדיהם ומונעים את השתתפותם בפעילות האקדמית באותם מוסדות". מתוך כך הטכניון מציע "מפלט אקדמי" לקליטה מהירה של סטודנטים ומרצים. בספקס שבתוניסיה הוצתה חצר בית הכנסת הנטוש שהוקמה בשנת 1955. ערך מורחב – העורף הישראלי במלחמת חרבות ברזל מיד עם היוודע על מתקפת הפתע על ישראל וברקע הידיעות על הטבח בדרום, הייתה התגייסות גדולה של ארגוני סיוע, ארגונים התנדבותיים אחרים שהסבו את משאביהם לצורכי השעה, וכן אזרחים יחידים. קמו חמ"לים אזרחיים לסיוע בתחומים שונים: תמיכה במשפחות הנפגעים והנופלים, סיוע באיתור נעדרים, חילוץ מאזורי העימות בחזית, סיוע נפשי לנפגעי חרדה, אירוח משפחות שפונו מאזורי העימות, תרומות דם וסיוע בבתי חולים, שמרטפות לילדיהם של חיילי מילואים, ועבודה חקלאית התנדבותית במשקים שנמצאו ללא עובדים לאחר שאלפי פועלים זרים עזבו את ישראל עם פרוץ המלחמה. אזרחים רבים תרמו כספים וציוד לשם אספקת ביגוד ומזון למפונים ולחיילים, ואף לרכישת והטסת ציוד אישי וצבאי חסר לחיילים בבסיסי צה"ל. גם חברות עסקיות נרתמו לעזרה ביוזמות רבות ומגוונות. בין האזרחים שנרצחו ונחטפו במתקפת הפתע היו גם ערבים ישראלים. במהלך הטבח ביצעו אזרחים ערבים פעולות הצלה ויזמו התארגנויות לאיתור נעדרים, חילוץ משטחי אש ומתן טיפול רפואי תוך סיכון חייהם של המחלצים, שחלקם נהרגו במסגרת פעילותם. אזרחים מהפזורה הבדואית התנדבו לחיפוש נעדרים בשטחי העוטף, והביעו את רצונם להתנדב לצה"ל ולמשטרה בתפקידי לחימה ולסייע בכל דרך אפשרית. מועצת כפר קאסם הזמינה משפחות מהדרום להתארח בעיר, וחבר הכנסת אחמד טיבי הקים מוקד סיוע לאזרחים יהודים וערבים שמופעל על ידי מתנדבים יהודים וערבים. עם תחילת המלחמה הוקמו כיתות כוננות ברשויות מקומיות רבות ותוגברו קיימות. לראשונה נפתחו כיתות כוננות גם בערים וכן בקרב החברה החרדית. עד דצמבר 2023 הוקמו למעלה מ-800 כיתות כוננות ברחבי הארץ. השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר עודד את המהלך ומינה את ניצב בדימוס שמעון לביא כפרויקטור מיוחד עבורו. במקביל הוקלו הקריטריונים למתן רישיון נשק. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יש להוסיף מידע על היקף גיוס המילואים, תחזית לעתיד, וחוקים או תקנות בנושא. מיומה הראשון של המלחמה התנהלו גיוס מילואים נרחב לצה"ל ואימון של הכוחות. תהליך זה נתקל בקשיים שאיתם התמודדו המתגייסים כדי להגיע לאזורי הכינוס. ביום הראשון לא פעלה כלל מערכת התחבורה הציבורית בגלל השבת, וחיילים נותרו שעות ארוכות ללא יכולת להגיע לבסיסים. לאחר מכן פעלה המערכת חלקית ואף בסופי השבוע, בשל הצורך להסיט משאבים לצורכי הלחימה. ישראלים ששהו בחו"ל בזמן פרוץ המלחמה חזרו לישראל בטיסות של אל על כדי להצטרף ללחימה. המלחמה פרצה בתקופה שבה הפטור לציבור החרדי מגיוס לצה"ל נמצא חסר עיגון משפטי. ביולי 2023 פקעו התיקונים המסדירים את מעמדם המיוחד בחוק, ומפלגת יהדות התורה איימה כי תפרוש מהממשלה אם לא תחל חקיקה לעיגון הפטור מיד עם תחילת מושב החורף של הכנסת באוקטובר 2023. לאחר פרוץ המלחמה, הנושא עורר תשומת לב ותרעומת ציבורית מוגברת. בג"ץ הוציא צווי ביניים המחייבים את הממשלה לנמק מדוע לא יגויסו בני הישיבות, ולהפסיק לתקצב את הישיבות שתלמידיהן אינם מתגייסים. בחודש מרץ הוכן מתווה לחקיקת "חוק הגיוס", שקבע דרישות מחמירות מבעבר להגדרת אלו שתורתם אומנותם והעמיד בחירה עבור אלו שאינם עומדים בדרישות בין שירות בצבא לבין שירות במסגרות חלופיות כגון איחוד הצלה, משטרת ישראל וכדומה. מתווה זה קיבל לראשונה הכרה פומבית מצד רבני הציבור החרדי. באוגוסט החלה הממשלה במשלוח צווי התייצבות לכמה מאות בחורים חרדים, אך מאמצים אלה נתקלו בשיעור התייצבות נמוך והפגנות סוערות מצד חרדים המתנגדים לגיוס. ב-19 באוקטובר 2023 הוקמה מנהלת תקומה במטרה לשקם את יישובי עוטף עזה שנפגעו במתקפת הפתע. הבחירות לרשויות המקומיות, שהיו אמורות להתקיים בסוף חודש אוקטובר, נדחו בעקבות המלחמה ל-30 בינואר 2024 ולאחר מכן נדחו בשנית ל-27 בפברואר 2024. מספר חברי כנסת ערבים גינו את מתקפת הפתע ונרתמו להתגייסות האזרחית. חבר הכנסת איימן עודה גינה מעל דוכן הכנסת את המתקפה ואת הקריאה של הנהגת חמאס לציבור הערבי בישראל להצטרף לטבח באזרחים חפים מפשע. הוא שיבח את היהודים והערבים שבחרו להתנדב בסיוע לקורבנות. חבר הכנסת מנסור עבאס גינה את מתקפת חמאס ופנה לאזרחי המדינה הערבים בבקשה שלא לעודד גורמים קיצוניים ושוליים בחברה הערבית לאור המתיחות שיצרה המלחמה. עם פרוץ המלחמה קרא ראש הממשלה בנימין נתניהו לראשי האופוזיציה להצטרף לממשלת חירום. ב-11 באוקטובר הכריז יו"ר סיעת המחנה הממלכתי, בני גנץ, על הצטרפות סיעתו לממשלה. באותו ערב הוקם קבינט המלחמה שהורכב משלושה חברים בעלי זכות הצבעה ושלושה משקיפים. החברים: ראש הממשלה נתניהו, שר הביטחון יואב גלנט, ויו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ, שצורף לממשלה כשר בלי תיק. המשקיפים: חבר הכנסת מהמחנה הממלכתי גדי איזנקוט, גם הוא שר בלי תיק, יו"ר מפלגת ש"ס אריה דרעי, והשר לעניינים אסטרטגיים רון דרמר. ב-13 במאי התפצלה מפלגת תקווה חדשה בראשות גדעון סער מסיעת המחנה הממלכתי ופרשה מהממשלה. ב-9 ביוני הודיע בני גנץ כי גם מפלגתו פורשת מהממשלה. ב-17 ביוני פורק הקבינט. במהלך המלחמה נסגרו ארבעה משרדי ממשלה: משרד ההסברה, המשרד לחיזוק וקידום קהילתי, המשרד לקידום מעמד האישה ומשרד המודיעין. מספר מחאות אזרחיות פרצו על רקע המלחמה וכללו הפגנות והפרות סדר. הבולטות שבמחאות היו: קריאה לביצוע עסקת חטופים, קריאה להתפטרותו של נתניהו והקדמת הבחירות, הפגנות בעד הגברת הלחץ הצבאי על חמאס והמשכת הלחימה, חסימת משאיות הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה, הפגנות בקריאה להתיישבות יהודית ברצועת עזה, הפגנה למען שוויון בנטל וגיוס בני ישיבות, הפגנות חרדים נגד גיוס בני ישיבות ונגד שיתוף פעולה עם צה"ל, והפגנה להחזרת המפונים לבתיהם. ההתארגנויות הידועות ביותר שנוצרו בעקבות המלחמה הן פורום משפחות החטופים ופורום תקווה. שני הפורומים הוקמו כדי להוות קבוצות לחץ באמצעות הפגנות, הפצת חומרי הסברה, ופגישות עם פוליטיקאים. במהלך מתקפת הפתע ניזוקו בישראל 8,402 מבנים ולמעלה מעשרת אלפים כלי רכב. ב-24 באוקטובר 2023 הורידה חברת דירוג האשראי S&P את תחזית דירוג האשראי של ישראל מ"יציבה" ל"שלילית", והודיעה כי דירוג האשראי יֵרד אם העימות הצבאי יתרחב ויגדיל את הסיכונים הביטחוניים והגאופוליטיים שאיתם מתמודדת ישראל. במהלך 2024 שלוש חברות דירוג האשראי הגדולות (מודי'ס, פיץ' ו-S&P) הורידו את דירוגי האשראי של ישראל. באוגוסט 2024 התריע פרופ' צבי אקשטיין כי המשך הלחימה והתעצמותה יגררו השלכות מרחיקות לכת על כלכלת ישראל, מבחינת צמיחה כלכלית, גירעון תקציבי, חוב חיצוני, תעסוקה, מצב ההיי-טק בישראל וכל היבט כלכלי אפשרי. להערכתו המדינה לא ערוכה לתרחישים אלה. בספטמבר 2024 מודי'ס הורידה שוב את דירוג האשראי של ישראל באופן חריג בשתי דרגות והוסיפה תחזית דירוג שלילית. בדוח חריף ציינה מודי'ס את ההוצאות העצומות של המלחמה בשתי חזיתות ואת היעדרם של צעדים משמעותיים ומספקים מצד הממשלה כדי לטפל בגירעון. לפי שר האוצר בצלאל סמוטריץ', הלחימה בעזה עולה כ-246 מיליון דולר ביום. בנוסף לכך, לפי בנק ישראל, עלות המלחמה למשק הישראלי בשל היעדרות מעבודה מגיעה ל-600 מיליון דולר בשבוע, אובדן של כ-6% מהתמ"ג השבועי. בעקבות מתקפת הפתע נפתחו ברחבי הארץ מוקדים טלפוניים לתמיכה נפשית. בעמותת נט"ל הזהירו את הציבור שלא להיחשף לתכנים מעוררי טראומה כמו תמונות וסרטוני סנאף. חשיפה כזו נקשרה בעבר לדיכאון, חרדה, ופוסט-טראומה. בסקר שבוצע באפריל 2023 עלה כי 63% מבני הנוער נחשפו ברשת לתכנים קשים הקשורים למלחמה כמו תמונות, סרטונים, התכתבויות ופוסטים המכילים תיאורים גרפיים של הטבח שביצעו מחבלי החמאס. מחקר אורך (אנ') מצא שבריאותם הנפשית של הישראלים נפגעה באופן משמעותי. שיעור הפרעת הדחק הפוסט-טראומטית עלה מ-16% באוגוסט 2023 ל-30% בנובמבר 2023. חלה עלייה גם בשיעור הסובלים מחרדה ודיכאון. בעקבות המלחמה נרשמה עלייה בתקריות האלימות במשפחה. בשלושת החודשים הראשונים למלחמה דווח על עלייה של 37% בפניות למוקד האלימות נגד ילדים. הדיווחים כללו פגיעה מינית, הזנחה ואלימות פיזית. המלחמה הביאה להשבתה זמנית של הלימודים הפרונטליים במערכת החינוך בישראל, ותלמידים רבים נאלצו לעבור למודל של למידה מרחוק. נמצא כי 26% ממוסדות החינוך בישראל אינם ממוגנים כראוי. התקיימו ניסיונות לשמור על רצף לימודי באמצעות חלוקה של מחשבים ניידים לתלמידים שפונו מבתיהם והקמת בתי ספר חדשים במקומות המרכזיים אליהם התפנו. משרד החינוך החליט לקבוע בשיתוף עם מנהלי בתי הספר תוכניות מותאמות לתלמידים שחוו אובדן משפחתי במהלך המלחמה. כתב אישום הוגש נגד 13 ערבים ישראלים, רובם תושבי סכנין, באשמה שהיו שותפים בחוליית טרור שתכננה לבצע פיגועים בשיתוף פעולה עם חמאס. מספר מצומצם של עובדים ערבים ובהם אנשי רפואה, סטודנטים, נשות חינוך והשחקנית מאיסה עבד אלהאדי, נעצרו לאחר שהביעו תמיכה בחמאס ובמעשי הטבח שביצע. חלקם הודחו מעבודתם או ממוסדות הלימוד שבהם למדו, וחלקם נחקרו במשטרה בחשד לתמיכה בטרור. היו שטענו כי חלק מהמעצרים בוצעו בשל הזדהות עם האוכלוסייה האזרחית בעזה, ציטוט פסוקים מהקוראן או הבעת תמיכה כלשהי בפלסטינים. על רקע המשבר ההומניטרי והרעב ההמוני ברצועת עזה, התארגנו יוזמות רבות בחברה הערבית לאיסוף סיוע שהסתכם ביותר ממאה משאיות ועשרות טונות של מוצרי מזון, היגיינה וחומרי ניקוי. עם זאת, הממשלה החליטה להתיר רק סיוע שנתרם מחו"ל או סחורות שקנו סוחרים עזתים מסוחרים בגדה המערבית, בכפוף לתיאום ולבדיקה של הרשויות בישראל, ולכן הסיוע לא הגיע ליעדו. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. אנדרטאות נוספות הוקמו בינתיים ואינן מוזכרות, יש למזג את יצירות האומנות בתוך הרצף הכרונולוגי, ולהסביר את חשיבותן. ערך מורחב – הנצחת קורבנות מתקפת הפתע על ישראל לאחר הטבח בפסטיבל נובה, נותרו מאות מכוניות פזורות בצידי כביש 232, רבות מהן שרופות כליל. המכוניות השרופות נאספו אל מגרש ליד מושב תקומה, ונערמו למעין קיר שהפך לאנדרטת "קיר המכוניות" לזכר הנרצחים. בחניון רעים, שבו נערך הפסטיבל בלילה שקדם למתקפה, הוקמה באופן ספונטני אנדרטת נרצחי פסטיבל נובה. במקום הוצבו בזנטים שעליהם תמונות הנרצחים בטבח, ובט"ו בשבט תשפ"ד (ינואר 2024) נטעו עובדי הקרן הקיימת לישראל יחד עם משפחות הנרצחים שתילי עצים לזכרם של קורבנות הטבח. בהמשך נוספו במקום אמצעי הנצחה נוספים. מאז הטבח הגיעו לאתר אלפים רבים, וקבוצות מאורגנות של תלמידי בית ספר, אנשי כוחות הביטחון, משלחות מחו"ל ועוד, מגיעות באורח קבע למתחם. ב-6 בדצמבר 2023 נחנכה בכפר המכביה אנדרטה בשם "פסל עוטף ישראל" לזכר נרצחי מתקפת הפתע. הפסל נוצר על ידי הפסלת דינה רקנאטי, ונתרם לאחר מותה על ידי משפחת רקנאטי. עיריית פתח תקווה החליטה להקים בעיר גשר ואנדרטה לזכר קורבנות מתקפת הפתע וחללי מלחמת חרבות ברזל. בישיבת ממשלה שנערכה ב-17 במרץ 2024, אישרה הממשלה פה אחד כי בכ"ד בתשרי בכל שנה יתקיים יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל. יום הזיכרון יוקדש לאירועי מתקפת הפתע ולמלחמה בשני טקסים ממלכתיים: טקס לזכרם של האזרחים שנרצחו בפעולות האיבה, וטקס לזכרם של הלוחמים שנהרגו במלחמה. עוד הוחלט כי בשנה הראשונה לציון יום הזיכרון הלאומי, ייערך באופן חד פעמי טקס גם בתאריך הלועזי, 7 באוקטובר, בשל הדומיננטיות של תאריך זה בתודעה הציבורית. במאי 2024, לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, השיק תאגיד השידור הישראלי מוזיאון וירטואלי אינטראקטיבי בשם כאן 7.10.360 להנצחת מאורעות מתקפת הפתע והשלכותיה. ערכים מורחבים – מלחמת חרבות ברזל במוזיקה, מלחמת חרבות ברזל בספרות אירועי הטבח של השבעה באוקטובר והמלחמה הביאו אמנים רבים להעלות יצירות הקשורות למלחמה: אמנות רחוב: אמנים רבים ציירו גרפיטי וציורי קיר במרחב הציבורי והעירוני בישראל, לחיזוק המורל הלאומי ותמיכה בחיילי צה"ל שנלחמים בחזית. הסרט התיעודי #NOVA של Yes הטלוויזיה בלוויין על הטבח במסיבת הנובה, היה הסרט התיעודי הנצפה ביותר בתולדות yes‏. הסרט "זעקות ואז שתיקה" סוקר את ההתעללות המינית שארעה בטבח 7 באוקטובר ומפרט את המאורעות באזור פסטיבל נובה. הסרט הוא בבימוי ענת סטלינסקי ובהשתתפות שריל סנדברג, מנהלת התפעול של מטא לשעבר. מוזיקאים הוציאו שירים וגרסאות כיסוי בהשפעת המלחמה: שירים להעלאת המורל, שירים לזכר הרוגים, שירים למען שחרור החטופים ושירי מחאה על המחדל שגרם לטבח. אושר כהן הופיע לאלפי אנשים עם השיר תרקדי המסלול לתנועה וכוריאוגרפיה של מכללת ספיר חזר ביוני 2024 לשדרות לחבר בין אמנות לבין חברה לבין ריפוי. מפרוץ המלחמה, אומנים רבים הופיעו בהתנדבות בפני חיילים ובבסיסים, ביניהם ניתן למצוא את חנן בן ארי, שלמה ארצי, עומר אדם, ביני לנדאו, הראל טל ורבים אחרים. כ-1,000 מוזיקאים ביצעו את השיר הביתה למען החזרת החטופים. ד"ר לירם קובלנץ שטנצלר, סיכולים ממוקדים, באתר מערכות, 2024 ישראל במלחמה – עדכונים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 7 באוקטובר 2023 מתקפת פתע על ישראל בחג - עדכונים, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 מתקפת פתע של חמאס – עדכונים, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2023 עזה פתחה במלחמה - עדכונים, באתר וואלה, 7 באוקטובר 2023 יומן אירועים – כל העדכונים, התיעודים והדיווחים האחרונים, באתר צה"ל, 7 באוקטובר 2023 חללי "חרבות ברזל", באתר צה"ל, 7 באוקטובר 2023 חרבות ברזל, באתר gov.il יומן מלחמה מיוחד: מה שקרה בשבוע האחרון. שרשרת האירועים, סרטון בערוץ "הפצות צה"ל", באתר יוטיוב (אורך: 05:06), 14 באוקטובר 2023 מעין רודה ורעות מרים כהן, הנופלים והנרצחים במלחמה: כל הנתונים, באתר ynet, 27 בנובמבר 2023 תמונת מצב המלחמה, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי סיכום שנת 2023, באתר השב"כ איך נראית הלחימה בשטח? עושים סדר - תמונת מצב מיוחדת, באתר צה"ל, 6 בינואר 2024 עדכון דובר צה"ל: סיכום 3 חודשי לחימה, סרטון בערוץ "עדכוני צה"ל", באתר יוטיוב (אורך: 17:36), 6 בינואר 2024 רוני לינדר, 40 זוגות אחים ו-22 נרצחים מחולון: המספרים שאסור לנו לשכוח ולהשכיח, באתר הארץ, 5 באפריל 2024 מבט מל"מ 97, מאי 2024 יואב זיתון, עוד לפני הסטת הכוחות לצפון: כך חמאס משתלט מחדש על עזה, באתר ynet, 25 בספטמבר 2024 שִׁבְעָה בְּאוֹקְטוֹבֶּר – סיקור מיוחד באתר ynet שבת, 06:29 - היום שבו הכול השתנה: שבועיים למתקפת הפתע | יומן מלחמה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 20 באוקטובר 2023 Emily Crane, Israel starts raids inside of Gaza—what a full scale ground invasion will include and how it could play out, New York Post, ‏14 באוקטובר 2023 ניר דבורי, ‏התקדמות בקצב ה-D9: כך מתנהלת הלחימה הקרקעית של צה"ל ברצועה, באתר ‏מאקו‏, 1 בנובמבר 2023 יניב קובוביץ, ככה נראית מלחמה, ככה נשמעת מלחמה: מסע עם צה"ל לתוך רצועת עזה, באתר הארץ, 4 בנובמבר 2023 עמיר כהן, ממתקפת הפתע ועד לקרבות בעזה: חודש למלחמה, באתר חדשות 13, 4 בנובמבר 2023 יואב זיתון, הכתר על העיר עזה הולך ומושלם, המטרה: מצור שיחנוק את בכירי חמאס, באתר ynet, 5 בנובמבר 2023 דני קושמרו, ‏עזה, סרט מלחמה: דני קושמרו בלב הקרבות, הכי קרוב לבית החולים שיפא, באתר ‏מאקו‏, 10 בנובמבר 2023 אדוה דדון, ‏זה אולי האתגר הכי גדול של צה"ל במלחמה: "יש מנהרות שהבריחו בהן משאיות, טילים בגודל של חדר", באתר ‏מאקו‏, 12 בנובמבר 2023 אל"ם (מיל') יוסי תורג'מן, תפקידו של חיל השריון במלחמה הנוכחית, אתר מערכות, 2023 יואב קרן וגיל יוחנן, עזה, 100 מטר מאיתנו – מלחמה | צפו בתיעוד היתקלות של כוח צנחנים בשג'אעיה, באתר ynet, 9 בדצמבר 2023 אספנו כמה מהחידושים שנכנסו לפעולה ב-100 ימי מלחמה, באתר צה"ל, 14 בינואר 2024 Israel Builds Buffer Zone Along Gaza Border, Risking New Rift With U.S., וול סטריט ג'ורנל, 25 בינואר 2024 The Vicious Cycle Driving Gaza’s North to Famine, אתר WSJ יואב זיתון, יעל צ'כנובר, מתן צורי, יאיר קראוס, ישראל מושקוביץ, הזירות התקועות, החטופים, המפונים: 200 ימים למלחמה, תמונת מצב מכל החזיתות, באתר ynet, 23 באפריל 2024 התמרון היה טבילת האש עבורם - הנה כמה מכלי המלחמה, באתר צה"ל, 24 באפריל 2024 יואב זיתון, נעים באיטיות, בתוך הסמטאות הצפופות של מעוז חמאס: "250 מחבלים חוסלו כאן", באתר ynet, 23 במאי 2024 נתיבי הברחת הנשק החשאיים של איראן - והמטרה: "להציף את יהודה ושומרון בנשק", באתר ynet, 9 באפריל 2024 במילותיו, באתר ynet חישוב מסלול מחדש – שנה לתחילת המלחמה באתר וואלה מערכת ישראל היום, צפו: 50 ימי הלחימה בתמונות, באתר ישראל היום, 25 בנובמבר 2023 התמונות שמסכמות את השבוע האחרון, באתר צה"ל, 16 בדצמבר 2023 ערוץ 12: היום הראשון של מלחמת חרבות ברזל, 07.10.2023 (א), סרטון באתר יוטיוב (אורך: 8:30:54) צחנת גופות, סלון שספג טיל נ"ט ושובל דם: דיווח מקיבוץ התופת בארי, סרטון בערוץ "ynet", באתר יוטיוב (אורך: 08:11) היום התשעה עשר למלחמה: תקיפות עוצמתיות, חיסולים ושיגורים לאילת, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 02:04), 25 באוקטובר 2023 600 מטרות הותקפו בתוך יממה: הפעולה הקרקעית בעזה מתרחבת, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 03:52), 30 באוקטובר 2023 תיעודים מיוחדים: כך נראים ימי הקרב הראשונים בתוך עזה, סרטון בערוץ "חדשות 13", באתר יוטיוב (אורך: 04:16), 1 בנובמבר 2023 טילים מהצפון, נפילות במרכז וחיסול עשרות מחבלים: סיכום היום ה־63 למלחמה, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 4:34), 8 בדצמבר 2023 צה"ל השלים את כיבוש בית חאנון, לוחמי דובדבן בחאן יונס: היום ה-73 למלחמה, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 03:41), 18 בדצמבר 2023 תיעוד מיוחד מלב עזה: עיר הטרור של מוחמד דף ויחיא סינוואר נחשפת, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 04:50), 20 בדצמבר 2023 צה"ל ממשיך בהתקפות בכל רחבי הרצועה - וקרא לתושבים להתפנות דרומה, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 03:38), 25 בדצמבר 2023 הקרב על השכונה האחרונה בצפון הרצועה: היום ה-88 למלחמה, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 03:47), 2 בינואר 2024 כ-16,000 מחבלים חוסלו בעזה מפרוץ המלחמה: כך פועל צה"ל ברחבי הרצועה, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 03:03), 17 באוגוסט 2024 בצה"ל ננקטה גם הצורה "מבצע חרבות ברזל". שני חיילים נהרגו בים האדום ועוד שלושה מפגיעת כטב"ם מתאבד בירדן "טיהור" או "טיהור שטח" בהקשר הצבאי הוא ניטרול כל האיומים בתא השטח, ולרוב כולל את הריגת כל כוחות האויב שנמצאים בו. יומן המלחמה, באתר צה"ל; מערכת אתר חיל-האוויר, ‏מלחמת "חרבות ברזל" היום ה-16, באתר חיל האוויר הישראלי, 22 באוקטובר 2023 ... "חרבות ברזל" דובר צה"ל: מיד עם תחילת מבצע "חרבות ברזל", תוך ..., בערוץ הטלגרם צה"ל – הערוץ הרשמי סוריה במלחמת "חרבות ברזל": תומכת סמלית, נמנעת מהסלמה, באתר INSS, ‏20 בדצמבר 2023 ※ סיכום 2023, באתר השב"כ. לאחר מכן נהרגו 17 חיילים נוספים, חללי ופצועי צה"ל במלחמה, באתר צה"ל, 19 בינואר 2024, ו-4 אזרחים (אחד בפיגוע בוואדי חרמיה (2024), אחת בפיגוע המשולב ברעננה ו-2 בחזית הצפונית. הנתון 1,631 הוא לפי INSS ומעודכן ל-24 ביולי 2024. ※ 740 חללי המלחמה ששמותיהם הותרו לפרסום, באתר צה"ל, 14 באוקטובר 2024 ※ לפי INSS ומעודכן ל-24 ביולי 2024. בר פלג ואמיר תיבון, מקורות המעורים במו"מ: השיחות על עסקה כוללות גם חטופים לא ישראלים, באתר הארץ, 28 ביולי 2024 ※ נכון ל-25 באוקטובר, הוערך מספר ההרוגים בכ-1,400, ראו מלחמת "חרבות ברזל" (תמונת מצב נכון ל-25 באוקטובר 2023, 13:00), באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 25 באוקטובר 2023. בעקבות זיהוי גופות נוספות השתנתה ההערכה, ראו ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 8 בנובמבר 2023 ※ חללי ופצועי צה"ל במלחמה, באתר צה"ל, 22 ביוני 2024 (כולל חללים מתאונות מבצעיות) ※ המכון למחקרי ביטחון לאומי, ישראל במלחמה - תמונות מצב, שקף מס' 4, מעודכן ל-11 באוקטובר 2024. ※ המכון למחקרי ביטחון לאומי, ישראל במלחמה - תמונות מצב, שקף מס' 4, מעודכן ל-11 באוקטובר 2024. המכון למחקרי ביטחון לאומי, יהודה ושומרון וירושלים - תמונות מצב, שקף מס' 5, מעודכן ל-8 בספטמבר 2024. ※ המכון למחקרי ביטחון לאומי, יהודה ושומרון וירושלים - תמונות מצב, שקף מס' 5, מעודכן ל-8 בספטמבר 2024. ※ עדכון של OCHA מ-1 במאי 2024. לפי INSS (שקף 2), מעודכן ל-9 באוקטובר 2024. ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024 ※ לפי INSS (שקף 2), מעודכן ל-9 באוקטובר 2024. ※ עדכון מצב הומניטרי מס' 189 - הגדה המערבית, באתר משרד האו״ם לתיאום עניינים הומניטריים, ‏13 ביולי 2024 ※ המכון למחקרי ביטחון לאומי, יהודה ושומרון וירושלים - תמונות מצב, שקף מס' 5, מעודכן ל-8 בספטמבר 2024 ※ עדכון של OCHA מ-1 במאי 2024. ※ המכון למחקרי ביטחון לאומי, ישראל במלחמה - תמונות מצב, שקף מס' 4, מעודכן ל-11 באוקטובר 2024. ※ תמונת מצב של המלחמה באתר INSS, תקיפות חזבאללה נגד ישראל - שקף 3. מעודכן ל-26 בספטמבר 2024 אך לא כולל את הרוגי מבצע חיצי הצפון שטרם פולחו. ※ מבט לטרור: חזבאללה, לבנון וסוריה (23 - 30 בספטמבר 2024), באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 30 בספטמבר 2024 ※ רז צימט, ‏איראן ומדיניות הסיכולים המיוחסת לישראל: בין איומים לאילוצים, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 26 בינואר 2024 Death toll update | 14 people killed in Israel attack on building of the Iranian embassy in Damascus - The Syrian Observatory For Human Rights, The Syrian Observatory For Human Rights, ‏2 באפריל 2024 יעד החיסול בסוריה: "קצין בכיר במשמרות המהפכה שהיה אחראי על הברחות דרך הים", באתר ישראל היום, 2 במרץ 2024, "Following military movements by Israeli forces near ceasefire line: Israel attacks position in Al-Qunaitrah countryside". Syrian Observatory for Human Rights. 3 באוקטובר 2024. נבדק ב-3 באוקטובר 2024. {{cite news}}: (עזרה) נכון ליוני 2024 היו 32 הרוגים חות'ים[דרוש מקור]. במבצע יד ארוכה ב-20 ביולי 2024 נהרגו לפחות עוד 14 חות'ים. "Following military movements by Israeli forces near ceasefire line: Israel attacks position in Al-Qunaitrah countryside". Syrian Observatory for Human Rights. 3 באוקטובר 2024. נבדק ב-3 באוקטובר 2024. {{cite news}}: (עזרה) הקבינט החליט: השבת תושבי הצפון תוגדר כאחת ממטרות המלחמה, באתר ערוץ 7 הנשיא ביידן: "ה-7 באוקטובר הפך ליום הקטלני ביותר עבור העם היהודי מאז השואה, המחבלים לא ינצחו", באתר מעריב אונליין, 19 באוקטובר 2023 דובי בן גדליהו, ‏צה"ל "גייס" אלפי כלי רכב אזרחיים מתחילת המלחמה. כך זה עובד, באתר גלובס, 5 בנובמבר 2023 איתי בלומנטל חן ביאר אורלי אלקלעי, תוכנית הפינוי של צה"ל בצפון | רשימת היישובים המלאה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 16 באוקטובר 2023 המשמעות של מלחמה בניגוד לתפיסה ולמשאבים – עפר שלח וגל פרל, באתר צה"ל, 6 באוקטובר 2024 עדי חשמונאי, תקדים הנ"ט של חיזבאללה: צליפה והרס שיטתי של בתים בצפון, באתר הארץ, 9 בינואר 2024 דין שמואל אלמס, ‏6,000 פגזים בדקה: הפתרון היצירתי של ישראל לכטב"מים של חיזבאללה, באתר גלובס, 3 ביוני 2024 ב. ניסני, ‏מתחילת המלחמה: ביהודה ושומרון חוסלו יותר מחבלים ממבצע "חומת מגן", באתר כיכר השבת, 27 בדצמבר 2023 יואב זיתון, רועי רובינשטיין, חגי לפ, ליאור בן ארי, הכטב"ם "יפו" התרסק על דירה בת"א, אדם נהרג. צה"ל: "אירוע רע, היה צריך להפילו", באתר ynet, 19 ביולי 2024 אנה ברסקי, אבי אשכנזי, ‏דקות מורטות עצבים: כך נראו רגעי הדרמה בבור בקריה במהלך התקיפה, באתר מעריב אונליין, 20 ביולי 2024 יובל אראל ואלעד שמחיוף, ‏הסתיים החלק הראשון בדיון נגד ישראל בבית הדין הבין-לאומי בהאג, באתר ‏מאקו‏, 11 בינואר 2024 מיכאל מילשטיין, חרבות ברזל היא מלחמה שכמותה לא חווינו, באתר ynet, 6 ביולי 2024 חצי שנה לשבעה באוקטובר: מלחמת חרבות ברזל במספרים, באתר מעריב אונליין, 7 באפריל 2024 אור צעידי, עשרות מיליארדי שקלים: כמה מלחמת חרבות ברזל עלתה למדינה?, באתר עכשיו 14, 1 ביולי 2024 דנה ירקצי, ירידה חדה בכמות העסקים שנפתחו: השפעת מלחמת חרבות ברזל על הכלכלה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 5 באוגוסט 2024 קסניה סבטלובה, אדוני הסטטוס קוו: האבולוציה של חמאס, באתר זמן ישראל, 17 באוגוסט 2022 נועם אמיר, ‏מחדל המודיעין הגדול בתולדות המדינה, בעיתון מקור ראשון, 7 באוקטובר 2023 יניב קובוביץ, צה"ל לקח בשנים האחרונות את רוב כלי הנשק מעוטף עזה, וחימש את ההתנחלויות באלפים, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2023 הנקודות המעניינות בהערכת המצב השנתית של אמ"ן, באתר נציב.נט, ‏9 בפברואר 2021 גיא אלסטר‏, התרגילים ו"ההתמקדות" בכלכלה: כך הרדים חמאס את ישראל לקראת מתקפת הפתע, באתר וואלה, 10 באוקטובר 2023 שרית מגן, אילנה דיין, ‏המסמך שתיאר את מתקפת 7 באוקטובר אחד לאחד - בדיוק שנה לפני כן | חשיפה, באתר ‏מאקו‏, 4 בינואר 2024 עמוס הראל, "סיימנו לרצוח את כל תושבי הקיבוץ": המשפט שנקלט ב-8200 חודשים לפני הטבח, באתר הארץ, 27 בנובמבר 2023 אילנה דיין, ‏חשיפת "עובדה": פרטי התכתובת הדרמטית מתוך יחידה 8200: "מוות בקיבוץ, בכל מחיר", באתר ‏מאקו‏, 27 בנובמבר 2023 ניר דבורי, ‏תוכננה במשך כשנה: כך התרחשה מתקפת הפתע של חמאס – שלב אחר שלב, באתר ‏מאקו‏, 11 באוקטובר 2023 לי נעים, ‏התצפיתניות התריעו – המפקדים התעלמו: "חמאס חבורה של ערסים, הם לא יעשו כלום", באתר ‏מאקו‏, 16 באוקטובר 2023 ציוץ של אסף ליברמן ברשת החברתית אקס (טוויטר), 25 באוקטובר 2023 חיים לוינסון, אמ"ן הזהיר את נתניהו במכתבים: "איראן, חיזבאללה וחמאס מזהים הזדמנות לסערה מושלמת", באתר הארץ, 20 בנובמבר 2023 יואב זיתון, עינב חלבי, בימים שלפני מתקפת הפתע: בכירים בצה"ל אמרו לדרג המדיני שחמאס מורתע, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 יואב זיתון וירון דרוקמן, נציב הקבילות מזהיר מליקויים במוכנות למלחמה: "תיפלו מהרגליים מהדו"חות", באתר ynet, 25 ביוני 2018 יצחק בריק, נתניהו, המלחמה הבאה קרובה. הכרז על מצב חירום לאומי, באתר הארץ, 23 בספטמבר 2023 י. כרמון, סימנים מעידים לאפשרות מלחמה בספטמבר – אוקטובר, המכון לחקר תקשורת המזרח התיכון, 1 בספטמבר 2023 The Wall Street Journal, ‏איראן עזרה לתכנן את מתקפת הפתע נגד ישראל במשך כמה שבועות, באתר גלובס, 9 באוקטובר 2023 גיא אלסטר‏, בפגישה חשאית בביירות: "איראן סייעה לחמאס לתכנן את המתקפה - ונתנה אור ירוק", באתר וואלה, 8 באוקטובר 2023 נעמה פרי שרית מגן אילנה דיין, ‏"הלילה נכבוש את מחסום ארז": המסמכים מהדיונים הפנימיים – והסימנים המקדימים | תיק אוקטובר, עובדה, באתר ‏מאקו‏, 7 במרץ 2024 ברק רביד‏, קהילת המודיעין האמריקנית: "שרידותו של נתניהו כרה"מ בסכנה", באתר וואלה, 12 במרץ 2024 לוח החופשות בצה"ל לשנת 2023, באתר צה"ל, 1 בינואר 2023 יוסי יהושוע, בלילה שלפני מתקפת הפתע: ראש השב"כ הוקפץ למטה, באתר ynet, 12 באוקטובר 2023 שבת, 06:29 - היום שבו הכול השתנה: שבועיים למתקפת הפתע | יומן מלחמה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 20 באוקטובר 2023 ג'קי חוגי, עדן סולומון, עידו אפרתי ורן שמעוני, לפחות 250 ישראלים נהרגו מהבוקר, בהם שישה ילדים, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2023 עמרי מניב, ‏11 חודשים אחרי: נתונים חדשים חושפים את היקף מתקפת 7 באוקטובר, באתר ‏מאקו‏, 31 באוגוסט 2024 אמיר בוחבוט‏, ברגל, באופנועים ובסירות: מתקפת חמאס, שלב אחר שלב, באתר וואלה, 7 באוקטובר 2023 אמנון לורד, קריאת מלחמה: תא"ל (מיל') גיא חזות חושף בספר חדש את היקף השאננות וה"מבסוטיזם" לפני 7 באוקטובר, באתר ישראל היום, 8 באוגוסט 2024 אמיר בוחבוט‏, מהיבשה, מהים ובאוויר: חמאס תפס את צה"ל בהפתעה גמורה, באתר וואלה, 7 באוקטובר 2023 יוסי יהושוע, מחדל 23: צה"ל נתפס בהפתעה מוחלטת, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 בתום שעות של קרבות: צה"ל השיג שליטה על מפקדת אוגדת עזה שבמחנה רעים, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 יניב קובוביץ, ממתקפת הפתע עד בואו של צה"ל: השעות הראשונות של המלחמה, שלב אחרי שלב, באתר הארץ, 13 באוקטובר 2023 עמית סגל, ניר דבורי, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב | פרסום ראשון, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024 מאיר תורג'מן, מפקד המחוז עבר לשדרות רק חודש לפני הטבח, נפצע מירי - אך המשיך להילחם: "ניצחנו - וננצח", באתר ynet, 20 באוקטובר 2023 ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 7 באוקטובר 2023 צוות אפוק, "היו פה ממש קרבות בתוך האוגדה, מחדר לחדר, בין משרדי המפקדות, עד שהצלחנו להדוף אותם", באתר אפוק, ‏10 באוקטובר 2023 מתן צורי, תושבת קיבוץ בארי בדמעות: "מחבלים מנסים לפרוץ לי הביתה, למה אין עזרה?", באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 איליה יגורוב, נטע בר, ירון דורון, עדויות תושבי העוטף ממתקפת הפתע על ישראל: "טובחים כאן בתינוקות", באתר ישראל היום, 7 באוקטובר 2023 ערן נבון, תושבת קיבוץ בארי בזעקה מחרידה: "תעזרו לי - חטפו את אבא שלי!", באתר ישראל היום, 7 באוקטובר 2023 עינב חלבי, מוחמד דף על מתקפת הרקטות: ישראל חיללה את אל-אקצא, קורא לערביי ישראל להצטרף, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 אנה ברסקי, ‏הרצוג לקהילה הבינלאומית: "מאז השואה לא נרצחו כל כך הרבה יהודים ביום אחד", באתר מעריב אונליין, 9 באוקטובר 2023 איתמר אייכנר, נתניהו בהצהרה ראשונה: אנחנו במלחמה, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 בנימין נתניהו, אנחנו במלחמה, באתר טוויטר, ‏7 באוקטובר 2024 אורי משגב, נתניהו לקה בשיתוק ב–7 באוקטובר, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2023 קובי עוזיאלי, קבינט המלחמה אישר ארבע מטרות למלחמה, באתר בחדרי חרדים, 16 באוקטובר 2023 יואב זיתון, גלנט: להרחיב את המטרות ולכלול את השבת תושבי הצפון. נתניהו: "מובן מאליו", באתר ynet, 29 באוגוסט 2024 ברק רביד‏, הקבינט עדכן את מטרות המלחמה: החזרת תושבי הצפון לבתיהם נקבע כיעד נוסף, באתר וואלה, 17 בספטמבר 2024 עינב חלבי, יואב זיתון, "זו אזהרה - התפנו מיד": כרוזים לתושבים בעזה פוזרו בטעות בראש העין ובשומרון, באתר ynet, 21 בדצמבר 2023 עינב חלבי, יואב זיתון, צה"ל פיזר כרוזים, חמאס מזכיר את הנכבה ודורש מתושבי עזה לא להתפנות: "1948 לא תחזור", באתר ynet, 13 באוקטובר 2023 עינב חלבי והסוכנויות, בעזה נערמות הגופות, חמאס "משבש את הפינוי". יש מי שמתעקש להישאר: "נמות עם כבוד", באתר ynet, 15 באוקטובר 2023 צה"ל לתושבי אחת השכונות הגדולות בעזה: "למען ביטחונם - צאו לדרום הרצועה", באתר מעריב אונליין, 16 באוקטובר 2023 עינב חלבי, אוחזים דגלים לבנים - ומתפנים: מאות תושבי שכונת זייתון בעזה עזבו את בתיהם | תיעוד, באתר ynet, 7 בנובמבר 2023 אמיר בוחבוט‏, גורם ביטחוני בכיר: חמאס משגר פחות רקטות בגלל הלחץ הצבאי, באתר וואלה, 6 בנובמבר 2023 הצהרת מפקד אוגדה 162, תא"ל איציק כהן | את"צ, סרטון בערוץ "עדכוני צה"ל", באתר יוטיוב פעילות חטיבת המילואים 551 במרחב בית חאנון, באתר צה"ל, 11 בנובמבר 2023 פקודת ההתקפה של מאו"ג 36 ללוחמיו. צפו, באתר צה"ל, 2 בנובמבר 2023 יואב זיתון, ניזונים ממנות קרב, ישנים בטנקים: האגרוף הקרקעי במעוזי חמאס ברצועה, באתר ynet, 1 בנובמבר 2023 כתבי ישראל היום, היום ה-27 למלחמה: תקיפות נרחבות ברצועה; דובר צה"ל: "כיתור העיר עזה הושלם", באתר ישראל היום, 2 בנובמבר 2023 אמיר בוחבוט‏, מחבל שיימלט, ייתקל באש כבדה: צה"ל על סף כיתור מוחלט של העיר עזה, באתר וואלה, 5 בנובמבר 2023 חשיפת מנהרת הטרור מתחת לשיפאא' - מעיני לוחמת חילוץ, באתר צה"ל, 14 בדצמבר 2023 נחשפה מנהרת טרור מתחת לבית החולים שיפאא' - תיעוד מבפנים, באתר צה"ל, 19 בנובמבר 2023 יואב זיתון, מנהרה תת-קרקעית, חדר פיקוד של חמאס ואמל"ח במחלקת הלב: תיעוד הגילויים החדשים בשיפא, באתר ynet, 19 בנובמבר 2023 יואב זיתון, מצלמות האבטחה חשפו: מחבלי חמאס הובילו בכוח חטופים בתוך שיפא | התיעוד, באתר ynet, 19 בנובמבר 2023 נועם (דבול) דביר, במסגרת העסקה המתגבשת: אלו החטופים שצפויים להשתחרר בפעימות הראשונות, באתר ישראל היום, 21 בנובמבר 2023 החלטות ממשלה 1077: שחרור אסירים מטעמים של ניהול יחסי החוץ של המדינה וביטחונה, ‏21 בנובמבר 2023 טל לב רם, ‏דובר צה"ל: "הושלם פירוק המסגרת הצבאית של חמאס בצפון הרצועה", באתר מעריב אונליין, 6 בינואר 2024 יואב זיתון, אין יותר כוחות מתמרנים בעזה: אוגדה 98 יצאה מחאן יונס, רק חטיבה אחת נותרה ברצועה, באתר ynet, 7 באפריל 2024 עמוס הראל, ההתנקשות בבכיר משמרות המהפכה מסמנת: ישראל מאבדת סבלנות מול איראן, באתר הארץ, 27 בדצמבר 2023 אמיר בוחבוט‏, ישוחררו מילואימניקים, ביסוס רצועת ביטחון ותקיפות ממוקדות: בצה"ל מתכוננים לשלב הבא, באתר וואלה, 21 בדצמבר 2023 אמיר בוחבוט‏, צה"ל עבר רשמית ל"שלב ג'" במלחמה ברצועת עזה, באתר וואלה, 7 בינואר 2024 זאב קם, נתניהו לשרים: השלב השלישי בלחימה ברצועה ייקח כחצי שנה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 בינואר 2024 אמיר בוחבוט‏, התוכנית של צה"ל למניעת חזרת חמאס לצפון הרצועה - והביקורת: "תסכן חיילים", באתר וואלה, 4 בפברואר 2024 ניר דבורי, ‏בצה"ל מזהים: מאות רבות של מחבלים נמלטו מרפיח לאזור ההומניטרי, באתר ‏מאקו‏, 17 ביוני 2024 אורי איזק, ‏פרטים חדשים מהמבצע ברפיח: הלחימה ב"לב הפועם", והקרבות עם מחבלים בתוך המנהרות, באתר ‏מאקו‏, 17 ביוני 2024 162 הכריעה את חטיבת רפיח של חמאס. התיעודים והמספרים, באתר צה"ל, 12 בספטמבר 2024 גל פרל, איפה התחבולה?, מערכות, גיליון 503, ספטמבר 2024, עמ' 22–27. יואב זיתון, אילנה קוריאל ואלכסנדרה לוקש, חולצו מעזה גופות אלכס דנציג, יורם מצגר, אברהם מונדר, חיים פרי, יגב בוכשטב ונדב פופלוול, באתר ynet, 20 באוגוסט 2024 במבצע חילוץ מיוחד אמיץ ומורכב חילצו כוחות צה"ל ושב"כ את החטוף פראחן קאדי, באתר צה"ל, 27 באוגוסט 2024 הותר לפרסום: צה"ל חילץ גופת חטוף, באתר "סרוגים", 28 באוגוסט 2024 יואב זיתון, צה"ל: איתרנו גופות בעזה, הכוחות עדיין פועלים לחלץ ולזהות אותן, באתר ynet, 31 באוגוסט 2024 יואב זיתון, צה"ל: יש תוכניות לתמרון בעומק לבנון; חמאס הוכרע צבאית, החטופים דחופים יותר, באתר ynet, 27 בספטמבר 2024 אמיר בוחבוט, אלי אשכנזי, גיא אלסטר‏, הסלמה גם בצפון: חזבאללה תקף בהר דב, צה"ל הרס את אוהל המחלוקת, באתר וואלה, 8 באוקטובר 2023; כתבי ynet, רקטות נורו מדרום לבנון, צה"ל תקף בתגובה את אוהל חיזבאללה | תיעוד, באתר ynet, 8 באוקטובר 2023 יואב זיתון, אלישע בן קימון, לירן תמרי, יאיר קראוס והדר עדי, רקטות נורו מדרום לבנון, צה"ל תקף בתגובה את אוהל חיזבאללה | תיעוד, באתר ynet, 8 באוקטובר 2023 חזית חדשה בצפון: מחבלים ירו לעבר הר דב, צה"ל תקף בלבנון, באתר ערוץ 7, 8 באוקטובר 2023 אמיר בוחבוט, אלי אשכנזי, גיא אלסטר‏, הסלמה גם בצפון: חיזבאללה תקף בהר דב, צה"ל הרס את אוהל המחלוקת, באתר וואלה, 8 באוקטובר 2023 יאיר קראוס, הדר עדי, רשויות בצפון ממליצות לתושבים: "מי שנוכחותו לא נדרשת שיתפנה מהיישוב", באתר ynet, 8 באוקטובר 2023 ליאור בן ארי, מפקד בכוח רדואן ובן של בכיר: חוסלו 5 מחבלי חיזבאללה בלבנון, באתר ynet, 23 בנובמבר 2023 אסף רוזנצוייג, ‏ישראל בגל תקיפות חסר תקדים בסוריה: הותקפו משאיות ותשתיות שסיפקה איראן, באתר ‏מאקו‏, 8 בינואר 2024 Emanuel Fabian, Syria says 8 soldiers killed in Israeli strikes, The Times Of Israel, ‏25 באוקטובר 2023 (באנגלית) ליאור בן ארי, איתמר אייכנר, איראן: מפקד בכיר במשמרות המהפכה נהרג בתקיפה ישראלית בסוריה, באתר ynet, 25 בדצמבר 2023 לא כטב"מ: כך בוצע החיסול של מפקד כוח רדואן בחיזבאללה | פרטים חדשים, באתר מעריב אונליין, 8 בינואר 2024 גיא ורון, ‏חיזבאללה תקף את פיקוד הצפון: "תגובה על החיסולים בלבנון", באתר ‏מאקו‏, 9 בינואר 2024 שמעון הללי, דובר צה"ל מאשר: "חיסלנו את ראש מערך הכטב"מים של חיזבאללה", באתר עכשיו 14 גורמים ישראלים: סינוואר נמצא בעזה; דיווח: ישראל מוכנה לשחרר 15 אסירים פלשתינים בעלי פרופיל גבוה במסגרת עסקת חטופים, באתר ישראל היום, 26 בפברואר 2024 ליאור בן ארי, רויטרס, התקיפה החריגה בסוריה: "יועץ משמרות המהפכה חוסל, לצד מפקדים בחיזבאללה", באתר ynet, 1 במרץ 2024 שחר קליימן, יעד החיסול בסוריה: "קצין בכיר במשמרות המהפכה שהיה אחראי על הברחות דרך הים", באתר ישראל היום, 1 במרץ 2024 שחר קליימן, האיראני הבכיר ביותר בסוריה ובלבנון: זהו המפקד בכוח קודס שחוסל בדמשק, באתר ישראל היום, 1 באפריל 2024 ניר דבורי, גיא ורון, ‏שבעה מפקדים בדרג "אלוף-משנה": אלו בכירי חיזבאללה שחוסלו במלחמה, באתר ‏מאקו‏, 17 באפריל 2024 אדר גיציס, ‏9 פצועים מפגיעה ישירה של שני כטב"מים בחורפיש, אחד מהם במצב אנוש, באתר ‏מאקו‏, 5 ביוני 2024 יאיר קראוס, יואב זיתון, איתמר אייכנר, עינב חלבי, אדיר ינקו, קובי נחשוני, 12 פצועים במתקפת כטב"מים בחורפיש, בלי שהופעלה אזעקה; כוחות הצלה נפגעו, באתר ynet, 5 ביוני 2024 ספיר ליפקין, ‏בלבנון מדווחים: שרפות גדולות הוצתו, המצב ממשיך להתחמם - "ההסלמה חסרת תקדים", באתר ‏מאקו‏, 5 ביוני 2024 ליאור בן ארי, יואב זיתון, איתן גליקמן, תקיפה דרמטית בלבנון: "חוסל המפקד הכי בכיר בחיזבאללה מתחילת המלחמה", באתר ynet, 12 ביוני 2024 יואב זיתון, עינב חלבי, ליאור בן ארי, ליאור אל-חי, ישראל מושקוביץ, אדיר ינקו, איתמר אייכנר ומורן אזולאי, 12 ילדים ונערים נרצחו בפגיעה ישירה במגרש כדורגל במג'דל שמס, באתר ynet, 27 ביולי 2024 ניר דבורי ספיר ליפקין, ‏בתגובה על האסון במג'דל שמס: צה"ל תקף בביירות מפקד בכיר של חיזבאללה, באתר ‏מאקו‏, 30 ביולי 2024 צה"ל מודיע באופן רשמי: מספר 2 בחיזבאללה, פואד שכר אבו מוחסן - חוסל, באתר ישראל היום, 31 ביולי 2024 דיווח: חזבאללה תכנן לבצע מתקפה של מאות רקטות וטילים לעבר מרכז הארץ, בשעה 5:00, באתר זמן ישראל, 25 באוגוסט 2024 מתקפת המנע בלבנון: גלנט הכריז על מצב מיוחד בעורף, ההנחיות המעודכנות, באתר ‏מאקו‏, 25 באוגוסט 2024 ליאור בן ארי, תקיפה ישראלית בשידור חי, בשופר חיזבאללה | התיעוד - ורשימת כל היעדים, באתר ynet, 25 באוגוסט 2024 כתבי N12, ‏דיווח בלבנון: מכשירי קשר של פעילי חיזבאללה התפוצצו, כ-2,800 נפגעו, באתר ‏מאקו‏, 17 בספטמבר 2024 פאדי אמון, ג'קי חורי, יניב קובוביץ ורויטרס, 11 הרוגים וכ-4,000 פצועים בפיצוץ מכשירי קשר של פעילי חיזבאללה בביירות ובדרום לבנון; חיזבאללה: ישראל אחראית, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2024 דיווחים בסוריה על 18 מפקדים בחיזבאללה שנפצעו מהתפוצצות מכשירי הקשר בכמה אזורים במדינה - המחדש | כל החדשות והעדכונים, באתר hm-news.co.il דיווח סעודי: 19 אנשי משמרות המהפכה נהרגו בפיצוץ מכשירי הביפרים בסוריה, באתר חדשות 0404‏, 18 בספטמבר 2024 חיסולי צמרת: השבועיים הקטלניים של הנהגת חיזבאללה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 27 בספטמבר 2024 ספיר ליפקין, ‏הכאוס בלבנון והאיומים: "כללי העימות התרסקו, עומדים בפני שלב חדש", באתר ‏מאקו‏, 19 בספטמבר 2024 בדרך למלחמה? חיזבאללה מגרש את האו"ם מלבנון, באתר "סרוגים", 18 בספטמבר 2024 שלום כלפון, צבא לבנון: קוראים לתושבים להימנע מהתכנסויות בעקבות הפיצוצים, באתר עכשיו 14 ליאור בן ארי, אלישע בן קימון, נסראללה: ספגנו מכה חסרת תקדים. זה יכול להיקרא הכרזת מלחמה, יהיה עונש קשה, באתר ynet, 19 בספטמבר 2024 ליאור בן ארי, כל הבכירים שחוסלו בתקיפה בדאחייה - ומי מפקדי החיזבאללה שנותרו בחיים?, באתר ynet, 21 בספטמבר 2024 ההסלמה בצפון: צה"ל השמיד כ-180 מטרות בלבנון; שריפות בצפת לאחר מטחי ירי, באתר ישראל היום, 21 בספטמבר 2024 שמעון הללי, כ-300 מטרות הותקפו בלבנון תוך יממה, אלפי קני שיגור הושמדו, באתר עכשיו 14 ציוץ של יוני בן מנחם yoni ben menachem ברשת החברתית אקס (טוויטר), 23 בספטמבר 2024 כתבי "הארץ", היום ה-353 למלחמה | צה"ל ניסה להתנקש בבכיר בחיזבאללה בביירות; לבנון: 492 נהרגו בתקיפות היום, באתר הארץ, 23 בספטמבר 2024 אבי אשכנזי, משה כהן, ‏מעגל של 24 שנה נסגר: הבכיר שחוסל - תכנן את החטיפה בהר דב, באתר מעריב אונליין, 24 בספטמבר 2024 עוזי ברוך, צה"ל מאשר: חוסל מפקד היחידה האווירית של חיזבאללה, באתר ערוץ 7, 26 בספטמבר 2024 עמוס הראל, יניב קובוביץ, פאדי אמון, יהונתן ליס, בן סמואלס, עופר אדרת ורויטרס, צה"ל תקף את המפקדה של נסראללה בביירות, דיווח: אבד קשר עם הנהגת הארגון, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2024 כלכליסט ו-ynet, בישראל מעריכים: נסראללה היה במפקדה שהותקפה; כינוס חירום אצל חמינאי, באתר כלכליסט, 27 בספטמבר 2024 אוגדה 36 מצטרפת לפעילות הקרקעית הממוקדת, באתר צה"ל, 2 באוקטובר 2024 אבי אשכנזי, ‏דיווח: דירה הותקפה בדמשק; היעד: מפקד בכיר בחיזבאללה, באתר מעריב אונליין, 8 באוקטובר 2024 מתחת לאף: איראן מינתה מחליף לנסראללה בחיזבאללה, באתר מעריב אונליין, 11 באוקטובר 2024 4 ימי פעילות ממוקדת - במספרים. פירוט החיסולים עד כה, באתר צה"ל, 4 באוקטובר 2024. איתי בלומנטל כרמלה מנשה, צה"ל משיג שליטה מבצעית בכפרים השיעים בדרום לבנון, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 4 באוקטובר 2024 דוחות חודשיים ושנתיים של פעילות טרור באיו"ש, באתר השב"כ אורן זיו, "כמו נכבה שנייה": 800 פלסטינים ברחו מבתיהם מתחילת המלחמה, באתר "שיחה מקומית", 2 בנובמבר 2023 100 ימי מלחמה בטרור - הנתונים מאחורי הפעילות באיו"ש נחשפים, באתר צה"ל, 10 בינואר 2024 עמיר רפפורט, ‏טור של עמיר רפפורט: הסיפור האמיתי של המחדל המודיעיני והניצחון של צה"ל על החמאס, באתר "IsraelDefense‏", 29 בפברואר 2024 רון בן ישי, כך נכשלה תוכנית הרמדאן של חמאס, באתר ynet, 13 באפריל 2024 כתבי ynet, חוסל ראש התארגנות הטרור של חמאס בג'נין, שני פעילי הארגון סוכלו מהאוויר | תיעוד, באתר ynet, 30 באוגוסט 2024 אלחנן מזוז, המחבלים ברחו מהמבנה וחוסלו בידי הימ"מ: פרטים חדשים על המבצע, באתר עכשיו 14, 29 באוגוסט 2024 יואב זיתון, חילופי אש בטול כרם: 5 מחבלים חוסלו, בהם יוזם הפיגוע שבו נרצח אמנון מוכתר, באתר ynet, 29 באוגוסט 2024 עינב חלבי, הפלסטינים: עשרות חמושים הסגירו את עצמם מחשש לפעולה צבאית בשומרון, באתר ynet, 29 באוגוסט 2024 עינב חלבי, יואב זיתון, מחשש למבצע של צה"ל: מחבלים במחנה בלאטה ליד שכם הסגירו את עצמם לרשות, באתר ynet, 29 באוגוסט 2024 ※ המכון למחקרי ביטחון לאומי, יהודה ושומרון וירושלים - תמונות מצב, שקף מס' 5, מעודכן ל-8 בספטמבר 2024 נעצרו 46 מבוקשים, מתוכם 30 פעילים בחמאס, באתר צה"ל, 1 בנובמבר 2023 עדכון מצב הומניטרי מס' 225 | הגדה המערבית, באתר משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, ‏2 באוקטובר 2024 איתמר אייכנר, אלישע בן קימון, "אלימים ומערערים את היציבות באזור": ארה"ב בסבב סנקציות שלישי נגד מתנחלים, באתר ynet, 14 במרץ 2024 רון בן ישי, האיראנים בחרו בחות'ים ויצרו קואליציה: ישראל, ארה"ב וסעודיה, באתר ynet, 31 באוקטובר 2023 הספינה האמריקנית יירטה טילים וכטב"מים מתימן במשך 9 שעות | פרטים חדשים, באתר ynet, 20 באוקטובר 2023 טיל אחד יורט על ידי סעודיה, החות'ים שיגרו 30 כטב"מים | פרטים חדשים על הירי מתימן, באתר ynet, 24 באוקטובר 2023 כטב"מים מתימן שכוונו לאילת הם אלו שפגעו בטאבה ונואיבה בסיני, באתר ynet, 27 באוקטובר 2023 25 יום למלחמה, בוקר, באתר ynet, 30 באוקטובר 2023 באמצעות מערכת "חץ": חיל האוויר סיכל איום אווירי במרחב ים סוף, באתר חדשות 0404‏, 31 באוקטובר 2023 יירוט ראשון מסוגו במלחמה: כך נבלמה המתקפה של החות'ים מדרום, באתר ‏מאקו‏, 31 באוקטובר 2023 אמיר בוחבוט‏, צה"ל: הטיל שנורה לאילת יורט באמצעות מערכת "חץ 2", באתר וואלה, 14 בנובמבר 2023 טל לב רם, אנה ברסקי, ‏בלב הים האדום: החותים השתלטו על ספינה בבעלות ישראלית; 22 שבויים על הסיפון, באתר מעריב אונליין, 19 בנובמבר 2023 ליאור בן ארי, איתמר אייכנר, יואב זיתון, רועי רובינשטיין, החות'ים השתלטו על אוניית משא "ישראלית" בים האדום, באתר ynet, 19 בנובמבר 2023 שודדי הים החות'ים חטפו עוד ספינה בים סוף, באתר "סרוגים", 12 בדצמבר 2023 שחר קליימן, חשש: החות'ים חטפו ספינה נוספת בים האדום, באתר ישראל היום, 12 בדצמבר 2023 אסף גלעד, ‏זה היה אחד האיומים של החות'ים, אמש הוא כנראה התממש לראשונה, באתר גלובס, 26 בפברואר 2024 רונית זילברשטיין, לראשונה: מערכת כיפת ברזל ימית יירטה מטרה מעל אילת | צפו בתיעוד, באתר ישראל היום, 9 באפריל 2024 הפנטגון: התקפות החות'ים חתכו ב-90% את תנועת המכולות בים האדום, באתר כלכליסט, 14 ביוני 2024 דיווח: ספינה שהעבירה טילים מאיראן לחותים - נעלמה, באתר hamal.co.il שני טילים בליסטיים וכטב"ם פגעו בספינות בים האדום, בצל הפעלת הכוח הרב-לאומי, באתר ynet, 15 בדצמבר 2023 ארה"ב: החות'ים תקפו 2 ספינות באמצעות טילים בליסטיים, איש לא נפגע, באתר ynet, 7 בפברואר 2024 לראשונה: ספינה שתקפו החות'ים טבעה בים האדום; חשש מאסון סביבתי, באתר ynet, 2 במרץ 2024 יואב זיתון, איתמר אייכנר, ליאור בן ארי, הרוגים ופצועים בתקיפה ישראלית בתימן, פיצוצים אדירים בנמל חודיידה, באתר ynet, 20 ביולי 2024 ספיר ליפקין, ‏אחרי פגיעת הכטב"ם בתל אביב: מטוסי קרב של חיל האוויר תקפו בתימן, באתר ‏מאקו‏, 20 ביולי 2024 לילך שובל, 20 מטוסי קרב בטיסה במרחק 1,700 ק"מ מישראל: מאחורי הקלעים של התקיפה בתימן, באתר ישראל היום, 20 ביולי 2024 ציוץ של איתי בלומנטל 🇮🇱 Itay Blumental ברשת החברתית אקס (טוויטר), 20 ביולי 2024 אור הלר, אלון בן דוד, אלעד זיני, ליאור ורוצלבסקי, מוריה אסרף, נריה קראוס, רן מאיר, ישראל תקפה בתימן; היערכות ל"חילופי מהלומות" עם החות'ים, באתר חדשות 13, 20 ביולי 2024 יואב זיתון, המעקב מרגע השיגור מתימן, ההשמדה החלקית - והקביעה בצה"ל: "לאויבינו אין טיל היפר-סוני", באתר ynet, 15 בספטמבר 2024 שחר קליימן, צה"ל מאשר: מיליציה איראנית פועלת נגדנו בגבול לבנון, באתר ישראל היום, 2 בנובמבר 2023 רויטרס, פסגת רשע בדוחא: מנהיג חמאס נפגש עם שר החוץ של איראן, באתר ynet, 15 באוקטובר 2023 חמינאי מאיים: "אם פשעי הציונים יימשכו - איש לא יעצור את המוסלמים. אנחנו חייבים להגיב", באתר ynet, 17 באוקטובר 2023 Iran says US 'will be hit hard' if no ceasefire in Gaza, Tasnim reports, רויטרס, 5 בנובמבר 2023 (באנגלית) איתמר אייכנר, ליאור בן ארי, אלישע בן קימון, איריס ליפשיץ קליגר, המתקפה האיראנית החלה - מאות כטב"מים שוגרו לישראל, גם טילי שיוט, באתר ynet, 13 באפריל 2024 עוזי ברוך, מאות כטב"מים וטילים שוגרו לעבר ישראל משטח איראן, באתר ערוץ 7, 13 באפריל 2024 זה השם שניתן למבצע יירוט וסיכול המתקפה האיראנית בליל שבת, באתר מעריב אונליין, 15 באפריל 2024 ניר דבורי, ‏"99% יירוט" מתוך מאות שיגורים: סוד ההצלחה של מבצע ההגנה האווירי מול המתקפה האיראנית, באתר ‏מאקו‏, 14 באפריל 2024 איתי אילנאי, מאחורי הקלעים: כך נבנתה המטרייה האווירית של ישראל, באתר ישראל היום, 18 באפריל 2024 דובר צה"ל בנבטים: הבסיס נפגע, אבל מתפקד, באתר מעריב אונליין, 15 באפריל 2024 מתקפת כטב"מים וטילים בליסטיים מאיראן: הרוב יורטו, נזק קל לבסיס צה"ל, באתר כלכליסט, 14 באפריל 2024 ברק רביד‏, ביידן בשיחת הטלפון לנתניהו: ארצות הברית לא תתמוך בתקיפה ישראלית באיראן - ולא תשתתף בה, באתר וואלה, 14 באפריל 2024 Biden counsels Netanyahu to ‘slow things down’ after Iranian attack שמעון הללי, זו התגובה של ארה"ב וחלק ממדינות אירופה למתקפה האיראנית, באתר עכשיו 14, 17 באפריל 2024 בשל המתקפה: האיחוד האירופי מרחיב את הסנקציות על איראן, באתר ynet, 17 באפריל 2024 גורמים ישראליים אישרו: ישראל תקפה באיראן, באתר ‏מאקו‏, 19 באפריל 2024 רון בן ישי, מסר ישראלי גם לרוסיה? צילומי לוויין מעידים על נזק לסוללת S-300 בתקיפה באיראן, באתר ynet, 20 באפריל 2024 אסף רוזנצוייג, ‏דיווח: מחשש לתקיפות ישראליות - איראן הסיגה את כל אנשיה מדרום סוריה, באתר ‏מאקו‏, 24 באפריל 2024 ינון שלום יתח, הכווין פיגועים ביו"ש עם איראן: צה"ל מאשר שחיסל בצידון את המחבל ח'ליל אל מקדאח, באתר i24news, ‏21 באוגוסט 2024 דיווח: לוחמי שלדג פשטו על המתקן בסוריה, ישראל עדכנה את ממשל ביידן מראש במבצע הנועז, באתר ‏מאקו‏, 12 בספטמבר 2024 ליאור בן ארי, דיווח סעודי: 19 אנשי משמרות המהפכה נהרגו בפיצוץ הביפרים במזרח סוריה, באתר ynet, 18 בספטמבר 2024 חזקי ברוך, בישראל מגיבים: איראן תצטער על המתקפה, באתר ערוץ 7, 1 באוקטובר 2024 הלם באיראן: "הוא הגיע ללבנון ומאז נעלמו עקבותיו", באתר "סרוגים", 6 באוקטובר 2024 מיכאל ר. גורדון, ננסי א. יוסף, וגורדון לובולד, ‏מיליציות איראניות בגל התקפות חדש על רקע תמיכת ארה"ב בישראל, באתר גלובס, 25 באוקטובר 2023 בן סמואלס, ארה"ב תקפה מתקנים של משמרות המהפכה בסוריה, דיווח: תשעה פעילים נהרגו, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2023 3 חיילים אמריקנים נהרגו מפגיעת כטב"ם איראני, סנאטורים אמריקנים לביידן: "תקוף באיראן", באתר ‏מאקו‏, 28 בינואר 2024 יואב זיתון, ליאור בן ארי, כטב"ם ששוגר מעיראק פגע בבסיס חיל הים באילת | תיעוד, באתר ynet, 1 באפריל 2024 יואב זיתון, ליאור בן ארי, סמל דניאל אביב חיים סופר ורב"ט טל דרור נהרגו מפגיעת כטב"ם מעיראק בצפון הגולן, באתר ynet, 4 באוקטובר 2024 ניר דבורי, ‏התקדמות בקצב ה-D9: כך מתנהלת הלחימה הקרקעית של צה"ל ברצועה, באתר ‏מאקו‏, 1 בנובמבר 2023 אמיר בוחבוט‏, "כוח המחץ" של צה"ל בעזה: נהגי הדחפורים שמרסקים מכשולים ומפלסים את הדרך ללוחמים, באתר וואלה, 2 בנובמבר 2023 שי לוי, ‏סיכלו מתקפת נוח'בה בחסות החשיכה: הצצה לפעילות הצלפים של צה"ל בעזה, באתר ‏מאקו‏, 1 במרץ 2024 יואב זיתון, ניזונים ממנות קרב, ישנים בטנקים: האגרוף הקרקעי במעוזי חמאס ברצועה, באתר ynet, 1 בנובמבר 2023 עמי רוחקס דומבה, ‏שנתיים לתוך המלחמה באוקראינה: גם בישראל התאימו רשתות לטנקים נגד רחפנים, באתר "IsraelDefense‏", 31 באוקטובר 2023 כתב מקור ראשון, ‏הוול סטריט ז'ורנל: ישראל מנצחת במלחמה, בעיתון מקור ראשון, 6 בפברואר 2024 (המאמר המקורי באנגלית ב-WSJ). סוכנויות הידיעות, ‏מומחה אמריקאי על הלחימה בעזה: "קצב ההתקדמות מהיר באופן היסטורי", באתר מעריב אונליין, 29 בינואר 2024, מהר יותר מארה"ב ומרוסיה: ההישג חסר התקדים של ישראל במלחמה, באתר מעריב אונליין, 11 בפברואר 2024 "מהיר באופן היסטורי": המומחה האמריקני ללוחמה בשטח בנוי נדהם מההישגים של צה"ל, סרטון בערוץ "עכשיו 14", באתר יוטיוב (אורך: 04:00), 1 בפברואר 2024 יניב קובוביץ ומיכאל האוזר טוב, תחקיר "הארץ": צה"ל מפעיל פלסטינים כמגינים אנושיים לסריקת מנהרות בעזה, באתר הארץ, 13 באוגוסט 2024 ניו יורק טיימס, "החיילים הישראלים שלחו אותי כמו כלב לדירה ממולכדת", באתר הארץ, 14 באוקטובר 2024 אמיר בוחבוט‏, טבילת האש הראשונה: נגמ"ש "האיתן" חיסל מחבלים בחוף זיקים, באתר וואלה, 18 באוקטובר 2023 הצצה מקרוב לנגמ"ש הראשון מסוגו בעולם, באתר צה"ל, 19 באוקטובר 2023 IDF Commando Soldiers Conduct First Operational Use of the New “Iron Sting” Weapons System in History, באתר צה"ל, 14 באוקטובר 2023 ספינות הטילים מדגם ׳סער 6׳ בתקיפה מבצעית, באתר צה"ל, 16 באוקטובר 2023 שגיא כהן, משוגר ממטוס, אוטונומי ומתביית על מכ"מים: מה ידוע על הטיל שפגע באיראן?, באתר TheMarker‏, 21 באפריל 2024 יואב זיתון, טילי כתף עוצמתיים מארה"ב ומקלע קטלני: הנשקים שעוברים טבילת אש בעזה, באתר ynet, 28 בנובמבר 2023 אמצעי לחימה חדשים נכנסו לשימוש מבצעי ברצועת עזה, באתר צה"ל, 30 בנובמבר 2023 ארנולד נטייב, ‏היחידה בצה"ל שמפעילה רחפנים בלב רצועת עזה, באתר מעריב אונליין, 30 בנובמבר 2023 יואב זיתון, נגמ"ש בשלט רחוק, D-9 בלי נהג ורחפן יורה: אלה הכלים הלא-מאוישים של צה"ל בעזה, באתר ynet, 24 בפברואר 2024 דין שמואל אלמס, ‏"טקטיקה ששימשה בעיראק": צה"ל שולף נשק חדש במערכה ברפיח, באתר גלובס, 2 ביוני 2024 רויטרס, 14 אלף פצצות 908 ק"ג, אלפי טילים מונחים: הסיוע האמריקני מאז 7/10 נחשף, באתר ynet, 29 ביוני 2024 שי לוי, ‏היחידה שמחזיקה במספר שיא של חיסולים מאומתים: "הכל מתועד", באתר ‏מאקו‏, 15 בנובמבר 2023 יואב זיתון, פריסת שיא, ברית אזורית ופגיעה "ברזל בברזל": הגנה אווירית חסרת תקדים, ותרחישי הקיצון, באתר ynet, 5 בנובמבר 2023 מאחורי הרגעים בהם לראשונה - כל מערך ההגנה האווירית יירט, באתר צה"ל, 5 בדצמבר 2023 יואב זיתון, מבוססת על כיפת ברזל, מיועדת להגן גם על האסדות: תיעוד מהיירוט הראשון של "כיפה ימית", באתר ynet, 9 באפריל 2024 ניר דבורי, ‏מוצבת על ספינה ומיירטת מטרות חשודות: זאת כיפת ברזל הימית, באתר ‏מאקו‏, 9 באפריל 2024 אודי עציון‏, חסכונית וניידת: ההברקה מאחורי כיפה ימית שהוכיחה את עצמה, באתר וואלה, 9 באפריל 2024 יואב זיתון, מאיר אוחיון, עינב חלבי, חמאס שיגר טיל לטווח 250 ק"מ לעבר הערבה, שיורט על ידי מערכת חץ | תיעוד, באתר ynet, 4 בנובמבר 2023 מנחם הלפגוט, לראשונה: מטרה אווירית חשודה יורטה באמצעות מערכת "כיפה ימית", באתר עכשיו 14, 8 באפריל 2024 'סער 6' יירטה לראשונה כטב"ם באמצעות מערכת "כיפה ימית", באתר צה"ל, 9 באפריל 2024 מוצב של כיפת ברזל בלב הים: תיעוד מספינת הטילים המתקדמת ביותר של צה"ל, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 04:31), 10 באפריל 2024 מערכת הנשק 'פטריוט' מסיימת את שירותה בחיל האוויר, באתר צה"ל, 30 באפריל 2024 התקיים טקס הקמת גדוד 139 של מערך ההגנה האווירית, באתר צה"ל, 21 במאי 2024 ניר דבורי, ‏מתחילת המלחמה: 19 אלף רקטות נורו לעבר ישראל, יותר מ-150 כטב"מים יורטו, באתר ‏מאקו‏, 10 ביוני 2024 דין שמואל אלמס, ‏נחשף טיל הנ"ט הסיני שבו חמאס משתמשים נגד צה"ל, באתר ‏מאקו‏, 30 ביוני 2024 אסף גלעד, ‏איך נראית עיר המנהרות של עזה ואיך צה"ל יכול להילחם בה, באתר גלובס, 1 בנובמבר 2023 עודד ירון, כך מגינה מערכת "מעיל רוח" על טנקים ונגמ"שים מירי טילי נ"ט בעזה, באתר TheMarker‏, 8 בנובמבר 2023 רורי ג'ונס, ענת פלד ודייוויד ס' קלאוד The Wall Street Journal, ‏רובוטים ומכליות מלאות חומר נפץ נוזלי: כך מנסה צה"ל לאלץ את המחבלים לצאת מהמנהרות, באתר גלובס, 19 בנובמבר 2023 שחר קליימן, בלבוש אזרחי עם רובים מאולתרים וסיניים: איום הצלפים של חמאס בעזה, באתר ישראל היום, 29 באוגוסט 2024 Gaza ground attack: US Lt. Gen. James Glynn who will advise Israel on urban warfare, editorji.com, 24 October 2023 (באנגלית) בשווי מיליארדי דולרים: חבילת הסיוע שהנשיא ביידן דורש עבור ישראל, באתר מעריב אונליין, 20 באוקטובר 2023 אבי שרף, רכבת אווירית חסרת תקדים: כך נשלח הנשק מארה"ב לישראל, באתר הארץ, 7 במרץ 2024 דביר אריאלי, רכבת אווירית לצה"ל: מטוס החימוש ה-200 נחת בישראל, באתר עכשיו 14, 6 בדצמבר 2023 אורי לורי, צוללת גרעינית אמריקנית עם 154 טילי טומהוק הגיעה לתעלת סואץ, באתר עכשיו 14, 6 בנובמבר 2023 רון בן ישי, ליאור בן ארי, 4 פעילי חיזבאללה נהרגו בסדרת הפצצות בגבול סוריה-עיראק. הערכה: ישראל אחראית, באתר ynet, 30 בדצמבר 2023 ניר דבורי, ‏הסכם נשק דרמטי בין ארצות הברית לישראל במהלך המלחמה | פרסום ראשון, באתר ‏מאקו‏, 25 בינואר 2024 חיים איסרוביץ, ‏הפנטגון: ארבע ספינות נוספות יצאו כדי להשתתף בהקמת המזח הימי מול חופי עזה, באתר מעריב אונליין, 12 במרץ 2024 דני מולכו, יוסי מצרי, ארה"ב: הושלמה הקמת מזח הסיוע לעזה. הערכה בצה"ל: יפעל ממחר, באתר חדשות 13, 16 במאי 2024 היום ה-224 למלחמה | דיווח בלבנון: תקיפה חריגה של צה"ל באזור צידון, באתר ‏מאקו‏, 17 במאי 2024 אנשיל פפר, הכוונות הטובות שבהקמת המזח טובעות בעזה, באתר הארץ, 2 ביולי 2024 David Vergun,, Floating Pier to Return to Israel After Successful Gaza Aid Delivery, U.S. Department of Defense, ‏28 ביוני 2024 US removes Gaza aid pier due to weather and may not put it back, officials say, AP News, ‏2024-06-28 (באנגלית) יואב זיתון, המטוס ה-500 ברכבת האווירית לשינוע ציוד צבאי וחימושים נחת בישראל, באתר ynet, 26 באוגוסט 2024 ynet, אחרי טענות נתניהו: בארה"ב חשפו את היקף הסיוע לישראל - ומסבירים את "צוואר הבקבוק", באתר ynet, 27 ביוני 2024 ※ נכון ל-25 באוקטובר, הוערך מספר ההרוגים בכ-1,400, ראו מלחמת "חרבות ברזל" (תמונת מצב נכון ל-25 באוקטובר 2023, 13:00), באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 25 באוקטובר 2023. בעקבות זיהוי גופות נוספות השתנתה ההערכה, ראו ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 8 בנובמבר 2023 לפחות 1,300 נרצחו, ישראלים בחו"ל הוזהרו מ"יום זעם", באתר חדשות 13, 12 באוקטובר 2023 צוות "זמני ישראל", 14 ילדים בני פחות מ-10, 25 קשישים בני יותר מ-80: מידע עדכני על קורבנות השביעי באוקטובר הידועים, באתר The Times of Israel איתמר אייכנר, בין הנרצחים והחטופים במלחמה: אזרחים זרים רבים, באתר ynet, 8 באוקטובר 2023 רועי אבן, ‏העולם נחרד מהזוועות בכפר עזה: "ערפו ראשים של ילדים", באתר ‏מאקו‏, 11 באוקטובר 2023 שרי שיין, ‏אנשי זק"א על מבצע חילוץ הגופות: "שרפו ילדים, תינוקות", באתר ‏מאקו‏, 11 באוקטובר 2023 אנה ברסקי, ‏נתניהו: "ישראל מאוחדת"; גנץ: "אם יהיה צורך - גם בלבנון ירגישו את עוצמתנו", באתר מעריב אונליין, 11 באוקטובר 2023 פנינה שרביט ברוך ותמי קנר, המתקפה הרצחנית של החמאס על ישראל – היבטים משפטיים, מבט על, גיליון 1769, 12 באוקטובר 2023, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי "עשרות תינוקות נשחטו": העולם כולו נחרד מהזוועות שמתגלות ביישובי הדרום, באתר מעריב אונליין, 10 באוקטובר 2023 שרון כידון, ניר כהן, העדויות המזעזעות של מפקד יחידות מיוחדות בזק"א: "אנחנו מחזיקים בתמונות קשות", באתר ynet, 30 בנובמבר 2023 אמיר בוחבוט‏, גלנט הציג לשרי ההגנה של נאט"ו סרטון לא מצונזר של זוועות חמאס: "ראשים נערפו", באתר וואלה, 12 באוקטובר 2023 רונן ברגמן, יואב זיתון, ההוראה: למנוע ממחבלים לחזור לעזה "בכל מחיר", גם אם יש איתם חטופים, באתר ynet, 11 בינואר 2024 יניב קובוביץ, מסמכים חושפים: צה"ל הפעיל נוהל חניבעל על חיילים ואזרחים ב–7 באוקטובר, באתר הארץ, 7 ביולי 2024 ※ חללי ופצועי צה"ל במלחמה, באתר צה"ל, 22 ביוני 2024 (כולל חללים מתאונות מבצעיות) המכון למחקרי ביטחון לאומי, יהודה ושומרון וירושלים - תמונות מצב, שקף מס' 5, מעודכן ל-8 בספטמבר 2024. ※ המכון למחקרי ביטחון לאומי, ישראל במלחמה - תמונות מצב, שקף מס' 4, מעודכן ל-11 באוקטובר 2024. ※ המכון למחקרי ביטחון לאומי, ישראל במלחמה - תמונות מצב, שקף מס' 4, מעודכן ל-11 באוקטובר 2024. ※ לפי INSS ומעודכן ל-24 ביולי 2024. ראובן כספי, התמונה משתפרת: משרד הבריאות בעדכון אודות מצב הפצועים, באתר בחדרי חרדים, 20 באוקטובר 2023 עינב חלבי, חמאס: יש בעזה בין 200 ל-250 שבויים מישראל, נשחרר בעלי אזרחות כפולה "כשיתאפשר", באתר ynet, 16 באוקטובר 2023 הלוחמה הפסיכולוגית של חמאס: פרסם סרטון של חטופה, באתר ערוץ 7, 16 באוקטובר 2023 ורד פלמן, ישראל במלחמה | הדיווחים על נשים שנאנסו בעזה - והפנייה לצלב האדום, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 11 באוקטובר 2023 נוב ראובני קטי דור, לאחר המסמך המטלטל של עדויות החטופים: במשרד הבריאות שוקדים על דוח נפרד, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 10 בדצמבר 2023 At least 10 freed hostages were sexually abused in Hamas captivity, doctor says, The Times of Israel, 6 December 2023 מתחילת המלחמה - 10,000 שיגורים מעזה; כמה יירוטים באזור אילת, באתר כלכליסט, 9 בנובמבר 2023 רותם שטרקמן, 1.5 מיליון שקל לבית, 90 אלף שקל לתכולה שלו. מאחורי הקלעים של קרן מס רכוש, באתר TheMarker‏, 24 בנובמבר 2023 זיו גולדפישר, 8,402 מבנים נפגעו מאז תחילת המלחמה, 12,700 תביעות הוגשו לקרן הפיצויים, באתר Magdilim,‏ 25 באוקטובר 2023 דובי בן גדליהו, ‏מספר תביעות נזקי מלחמה לרכבים עשוי להיות גבוה מעשרת אלפים, באתר גלובס, 10 בנובמבר 2023 מלחמת יום הכיפורים מול מתקפת הפתע של החמאס בעוטף עזה, באתר "בא לי לטייל" מתן צורי, החקלאים שנשארו בעוטף עזה: "בנוסף לאסון, יהיה נזק של עשרות מיליונים", באתר ynet, 9 באוקטובר 2023 דרור ניר קסטל, ‏"הנזקים הם של עשרות רבות של מיליארדים. ייקח לפחות שנתיים-שלוש לשקם את כל עוטף עזה", באתר ‏מאקו‏, 22 באוקטובר 2023 יוסף ארנפלד, בוכים על חלב שנשפך, באתר ערוץ 7, 9 בנובמבר 2023 יובל ניסני, ‏עם נזקים של חצי מיליארד שקל לפחות: זה המקום הכי מופגז היום בישראל, באתר גלובס, 27 בדצמבר 2023 עדי דברת, "הצפון מדמם בלי שבכלל נפתחה חזית צפונית באופן רשמי, וזה מטריד מאוד", באתר TheMarker‏, 27 בדצמבר 2023 עמי רוחקס דומבה, ‏עדכוני מלחמה - חרבות הברזל: פינוי יישובי העוטף, באתר "IsraelDefense‏", 8 באוקטובר 2023 ראש העיר שדרות בקריאה לממשלה: "לפנות את כל תושבי העיר", באתר ynet, 12 באוקטובר 2023 איליה יגורוב, לילך שובל, לאחר כמעט שבוע של לחימה: תושבי שדרות יצאו מהעיר במימון המדינה, באתר ישראל היום, 13 באוקטובר 2023 עידן אבני, חנן גרינווד, ההתחממות בצפון: תושבי קרית שמונה יפונו לבתי הארחה במימון המדינה, באתר ישראל היום, 20 באוקטובר 2023 לילך שובל, עליית מדרגה: 14 יישובים נוספים בגבול הצפון יפונו, באתר ישראל היום, 22 באוקטובר 2023 ישי אלמקייס, ‏בשל המחסור בחדרי אירוח: מפונים שלא יתארחו במלון יקבלו "דמי כלכלה", בעיתון מקור ראשון, 22 באוקטובר 2023 איריס ליפשיץ-קליגר, התאחדות המלונות נגד אלפרד אקירוב: "סגר את שערי מלונותיו ולא סייע בקליטת מפונים", באתר ynet, 25 באוקטובר 2023 כאן חדשות, דובר צה"ל הציג: חוברת הדרכה של דאעש נמצאה על מחבל חמאס, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 12 באוקטובר 2023 דפנה אבירם-ניצן, רועי קנת פורטל, כ-330 אלף ישראלים פונו או התפנו מבתיהם בעקבות מלחמת "חרבות ברזל", באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 19 באוקטובר 2023 רוית תלמי-כהן, סבטלנה צ'אצ'אשווילי-בולוטין, פליטים בארצם (עקורים) בישראל בעקבות מלחמת "חרבות ברזל": תמונת מצב ועקרונות ראשוניים, באתר המכון להגירה ושילוב חברתי במרכז האקדמי רופין, ‏27 באוקטובר 2023 ※ לפי INSS (שקף 2), מעודכן ל-9 באוקטובר 2024. ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024 ※ יואב זיתון, אלישע בן קימון, עינב חלבי, ההטעיה לפני חיסול המחבלים הבכירים בטול כרם - והמחבלת שהתחפשה לפרמדיקית | התיעודים, רגע לפני התקיפה, באתר ynet, 23 ביולי 2024, המכון למחקרי ביטחון לאומי בכירי ארגוני הטרור שחוסלו, שקף 1, מעודכן ל-7 באוקטובר 2024. How Hamas Manipulates Gaza Fatality Numbers: Examining the Male Undercount and Other Problems | The Washington Institute, www.washingtoninstitute.org (באנגלית) Hostilities in the Gaza Strip and Israel, משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, ‏19.5.2024 לפי INSS (שקף 2), מעודכן ל-9 באוקטובר 2024. ג'קי חורי, משרד הבריאות שבשליטת חמאס: יותר מ–40 אלף בני אדם נהרגו ברצועת עזה מתחילת המלחמה, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2024 ※ עדכון של OCHA מ-1 במאי 2024. יובל אברהם, הצבא בדק ומצא שדיווחי ההרוגים במשרד הבריאות בעזה – מהימנים, באתר "שיחה מקומית", 24 בינואר 2024 דוד ברון, ניתוח סטטיסטי חושף: כך מפברק חמאס את מספר ההרוגים בעזה, באתר ישראל היום, 8 במרץ 2024 גלי וינרב, ‏כיצד מחשבים את מספר ההרוגים בעזה והאם אפשר להאמין לנתונים?, באתר גלובס, 20 בנובמבר 2023 אדם טיילור, למה סוכנויות ידיעות והאו"ם מסתמכים על משרד הבריאות של עזה במספרי הרוגים, באתר וושינגטון פוסט, ‏23 בנובמבר, 2023 (באנגלית) Israeli army threats ordering residents of northern Gaza to leave may amount to war crimes, Amnesty International, ‏2023-10-25 (באנגלית) יניב קובוביץ, עדויות: כך יורים חיילי צה"ל על כל מי שנכנס ל"שטחי ההשמדה" ברצועת עזה, באתר הארץ, 31 במרץ 2024 אורן זיו, עדויות חיילים: ירינו בלי הבחנה, שרפנו בתים, הותרנו גופות ברחוב, באתר "שיחה מקומית", 8 ביולי 2024 התיעוד של חמאס חושף: זו הסיבה למספר האזרחים ההרוגים בעזה • צפו, באתר JDN‏ Hamas Fighting in Civilian Clothes | Compilation, סרטון בערוץ "Israel Defense Forces", באתר יוטיוב (אורך: 10:00) Why Hamas Wears T-Shirts & Jeans in Combat, סרטון בערוץ "Israel Defense Forces", באתר יוטיוב (אורך: 00:40) Gaza's missing children: Over 20,000 children estimated to be lost, disappeared, detained, buried under the rubble or in mass graves, Save the Children, ‏24 ביוני 2024 (באנגלית) Emma Graham-Harrison, Children die of malnutrition as Rafah operation heightens threat of famine in Gaza, The Guardian, ‏2 ביוני 2024 חמאס: יותר מ-40 ילדים נהרגו מרעב בעזה עקב המלחמה, באתר אל-קודס, ‏19 ביוני 2024 ※ המכון למחקרי ביטחון לאומי, יהודה ושומרון וירושלים - תמונות מצב, שקף מס' 4, מעודכן ל-22 בספטמבר 2024. ※ יואב זיתון, אלישע בן קימון, עינב חלבי, ההטעיה לפני חיסול המחבלים הבכירים בטול כרם - והמחבלת שהתחפשה לפרמדיקית | התיעודים, רגע לפני התקיפה, באתר ynet, 23 ביולי 2024, המכון למחקרי ביטחון לאומי בכירי ארגוני הטרור שחוסלו, שקף 1, מעודכן ל-7 באוקטובר 2024. ※ עדכון מצב הומניטרי מס' 189 - הגדה המערבית, באתר משרד האו״ם לתיאום עניינים הומניטריים, ‏13 ביולי 2024 ※ הארגונים הפועלים לצד חזבאללה בלבנון בלחימה נגד ישראל, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 29 באוגוסט 2024; מבצע "חיצי צפון": תגובות בלבנון ומשמעויות, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 26 בספטמבר 2024; מבט לטרור: חזבאללה, לבנון וסוריה (23 - 30 בספטמבר 2024), באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 30 בספטמבר 2024 ※ תמונת מצב של המלחמה באתר INSS, תקיפות חזבאללה נגד ישראל - שקף 3. מעודכן ל-26 בספטמבר 2024 אך לא כולל את הרוגי מבצע חיצי הצפון שטרם פולחו. ※ הארגונים הפועלים לצד חזבאללה בלבנון בלחימה נגד ישראל, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 29 באוגוסט 2024; מבט לטרור: חזבאללה, לבנון וסוריה (2 - 9 בספטמבר 2024), באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 9 בספטמבר 2024; מבט לטרור: חזבאללה, לבנון וסוריה (23 - 30 בספטמבר 2024), באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 30 בספטמבר 2024 "Following military movements by Israeli forces near ceasefire line: Israel attacks position in Al-Qunaitrah countryside". Syrian Observatory for Human Rights. 3 באוקטובר 2024. נבדק ב-3 באוקטובר 2024. {{cite news}}: (עזרה) צבא סוריה: מספר החיילים ההרוגים בתקיפה הישראלית עלה ל-11, באתר מעריב אונליין, 25 באוקטובר 2023 ※ At least 2,023 people killed by Israeli attacks on Lebanon, health ministry says, Middle East Eye, ‏4 באוקטובר 2024 (באנגלית) Homs | Israeli airstrikes target trucks loaded with food supplies sent to aid people affected by Israeli airstrikes in Lebanon, The Syrian Observatory For Human Rights, ‏6 באוקטובר 2024 ※ מספרי הכניעה: יותר מ-500 מחבלים נכנעו ברצועת עזה, באתר "סרוגים", 11 בדצמבר 2023, יניב קובוביץ, צה"ל מנהל חקירה פלילית ב-48 מקרי מוות של עזתים במלחמה, רובם היו עצורים, באתר הארץ, 3 ביוני 2024. ראו מעצרי פלסטינים וערביי ישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל#עדויות להתעללות למידע מפורט מוזיקה רועשת ועדויות על התעללות בחקירות: ביקור במתקן המעצר בשדה תימן, באתר הארץ, 6 ביוני 2024 UN report: Palestinian detainees held arbitrarily and secretly, subjected to torture and mistreatment, משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם, ‏31 ביולי 2024 הגר שיזף, עשרות פלסטינים העידו על אלימות קשה, פגיעות מיניות ומקרי מוות בבתי הכלא הישראליים, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2024 70% מהבתים בעזה נפגעו במלחמה: "מימדי הרס שמזכירים את דרזדן", באתר ynet, 30 בדצמבר 2023 הארץ, וול סטריט ג'ורנל: כ-70% מהבתים וכמחצית מהבניינים ברצועת עזה נהרסו או נפגעו מתחילת המלחמה, באתר הארץ, 30 בדצמבר 2023 תני גולדשטיין, 45% מהבתים בעזה אינם ראויים למגורים, באתר זמן ישראל, 21 בינואר 2024 ג'קי חורי, מוחמד מוסטפא הציג לעבאס את הממשלה הפלסטינית החדשה בגדה, באתר הארץ, 28 במרץ 2024 יניב קובוביץ, צה"ל מצית בתים ברצועת עזה, בהוראת קצינים שמובילים את הלחימה, באתר הארץ, 31 בינואר 2024 ניו יורק טיימס, גרדיאן, שיקום עזה יעלה כ-40 מיליארד דולר, ועלול להימשך 80 שנה, באתר TheMarker‏, 3 במאי 2024 דלית הלוי, עזה: נזקי המלחמה נאמדים ב-33 מיליארד דולר, באתר ערוץ 7, 30 בספטמבר 2024 צבי בראל, המשבר ההומניטרי בעזה עלול להתפוצץ בפניה של ישראל, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2024 שירין פלאח סעב, ללא מים, מרפאות או חקלאות: 3 עזתים מספרים על המאבק להמשיך לחיות ברצועה, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2024 משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים בשטח הפלסטיני הכבוש | מעשי איבה ברצועת עזה ובישראל | עדכון בזק מס' 82, באתר משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים בשטח הפלסטיני הכבוש, ‏2024-01-02 Jem Bartholomew, First Thing: Six people killed in Israeli strike on central Beirut as 1.2 million in Lebanon displaced by invasion, The Guardian, ‏3 באוקטובר 2024 תמר טוניק, זעזוע בעולם: "המתקפה היא טרור בצורתו הנתעבת ביותר", באתר כלכליסט, 7 באוקטובר 2023 רכבת תמיכה אווירית של מנהיגים מהעולם תנחת בישראל, באתר משרד החוץ, ‏12 באוקטובר 2023 דוד ברון, בחזרה לימי ברית המועצות? מוסקבה הסירה את המסיכות, באתר ישראל היום, 10 באוקטובר 2023 לא רק במילים אלא גם במעשים: התמיכה העצומה של ביידן בישראל, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 02:44) ביידן בנאומו בישראל: "בשואה העולם ראה ולא עשה כלום - אנחנו לא נעמוד מנגד ", סרטון בערוץ "עכשיו 14", באתר יוטיוב (אורך: 15:30) אסף אוני, ‏תמיכה נוספת מגרמניה: תספק תחמושת טנקים מדויקת לישראל, באתר גלובס, 16 בינואר 2024 איתמר אייכנר, מקרון הציע להקים קואליציה נגד הטרור, נתניהו: "מסרבים שדאעש יהיו בגבול שלנו", באתר ynet, 24 באוקטובר 2023 בעולם גינו את מתקפת הטרור נגד ישראל. איראן בירכה על פעולת חמאס, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2023 יובל קרני, מורן אזולאי, גלעד כהן, AFP, נשיא ברזיל: ישראל מבצעת רצח עם כמו היטלר. נתניהו: הוא חצה קו אדום, באתר ynet, 18 בפברואר 2024 ישראל לפקוביץ, קולומביה האשימה את ישראל ב"רצח עם" בעזה והשעתה הסכמי רכישת נשק, באתר בחדרי חרדים, 1 במרץ 2024 סוכנויות הידיעות, ‏"אידיאולוגיה מסוכנת מהנאציזם": הנשיא הדרום-אמריקאי במתקפה על ישראל, באתר מעריב אונליין, 7 בנובמבר 2023 נשיא קובה: ישראל מדינת טרור, באתר News1 מחלקה ראשונה, 27 בדצמבר 2023 Wassim Saifuldine, Lebanon calls for ending Israeli war on Gaza, www.aa.com.tr, ‏3 ביולי 2024 ארדואן נגד ישראל: "התקיפות בעזה - בהיקף של רצח עם", באתר ‏מאקו‏, 20 באוקטובר 2023 Burak Bir, What's happening in Gaza is genocide: Bangladeshi premier, www.aa.com.tr איתמר אייכנר, משבר מדיני: ספרד, נורבגיה ואירלנד הכירו יחד במדינה פלסטינית, באתר ynet, 22 במאי 2024 איתמר אייכנר, דיווח: ממשל ביידן מעכב משלוח נשק לישראל, באתר ynet, 5 במאי 2024 אמיר תיבון, בריטניה הודיעה על הקפאת שורה של משלוחי נשק לישראל, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2024 אורי בלאו, חשיפת שומרים: גרמניה עצרה את ייצוא הנשק לישראל, באתר "שומרים", 15 בספטמבר 2024 נמרוד הלפרן, רויטרס, בגלל הפעולה ברפיח: צרפת ביטלה השתתפות חברות ישראליות בתערוכת נשק חשובה, באתר TheMarker‏, 31 במאי 2024 דין שמואל אלמס, ‏בעקבות הפעולה ברפיח: צרפת הרחיקה את ישראל מתערוכת נשק יוקרתית, באתר גלובס, 31 במאי 2024 סמי פרץ, החרם על ישראל כבר כאן — ומתגבר; אבל לממשלה הנוכחית אין תשובות, באתר TheMarker‏, 2 ביוני 2024 סוכנות הידיעות, קולמביה עוצרת יצוא הפחם לישראל "עד שייפסק רצח העם" | אלו המשמעויות, באתר ynet, 8 ביוני 2024 שחר אילן, חרם אקדמי ראשון: אוניברסיטה בנורבגיה מקפיאה חילופי הסטודנטים עם ישראל, באתר כלכליסט, 14 בפברואר 2024; אסף אוני, ‏בלגיה והולנד בחרם אקדמי על ישראל, ותוכנית המיליארדים בסכנה, באתר גלובס, 15 במאי 2024; אבי בר-אלי, "החרם פשט באיטליה, בלגיה והולנד", התריע השקף — אבל את מי זה מעניין?, באתר TheMarker‏, 4 ביוני 2024 בן סמואלס, יהונתן ליס, מזכ"ל האו"ם: "מתקפת חמאס לא התרחשה בחלל ריק, הפלסטינים נתונים ל-56 שנות כיבוש", באתר הארץ, 24 באוקטובר 2023 גרדיאן ורויטרס, דו"ח של האו"ם קובע: ישראל מבצעת פעולות של רצח עם, יש להטיל עליה אמברגו נשק, באתר הארץ, 26 במרץ 2024 Israel has a ‘deliberate plan to kill children and women’: UN official, Al Jazeera, ‏4 במאי 2024 ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 22 באפריל 2024 Nina Lakhani, Israel is deliberately starving Palestinians, UN rights expert says, The Guardian, ‏27 בפברואר 2024 שירז תקווה, מועצת הביטחון קוראת להפוגות הומניטריות בעזה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 15 בנובמבר 2023 ברק רביד‏, מועצת הביטחון קראה להפוגות הומניטריות בעזה ושחרור כל החטופים, ארצות הברית לא הטילה וטו, באתר וואלה, 15 בנובמבר 2023 US vetoes resolution on Gaza which called for ‘immediate humanitarian ceasefire’ | UN News, news.un.org, ‏2023-12-08 (באנגלית) איתמר אייכנר, דרום אפריקה מאשימה את ישראל ב"רצח עם" - ופנתה להאג. משרד החוץ: חמאס זה שניסה לעשות זאת ב-7 באוקטובר, באתר ynet, 29 בדצמבר 2023 ברק רביד‏, דרום אפריקה: לפתוח בהליך נגד ישראל על ביצוע רצח עם בעזה, באתר וואלה, 29 בדצמבר 2023 איתמר אייכנר, גם בדרום אפריקה מאשרים: הדיונים בהאג - בחמישי ושישי הבאים, באתר ynet, 2 בינואר 2024 "3 January press release" (PDF). אבישי גרינצייג ועמיחי שטיין, מומחה בריטי למשפט בינ"ל: האיש שייצג את ישראל בהאג, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 4 בינואר 2024 נטעאל בנדל, שירית אביטן כהן ויהודה שלזינגר, באישור היועמ"שית ונתניהו: אהרן ברק יהיה השופט מטעם ישראל בביה"ד הבינלאומי בהאג, באתר ישראל היום, 7 בינואר 2024 רוריסנג קגוסאנה (5 בינואר 2024). "The 'A-team' lawyers representing South Africa at the world court against Israel". Times Live. נבדק ב-2024-01-10. {{cite web}}: (עזרה) The Court indicates provisional measures, בית הדין הבין-לאומי בהאג, ‏26 בינואר 2024 איתמר אייכנר, בית הדין בהאג לא דרש את עצירת הלחימה בעזה - אך פרסם שורת צווי אזהרה לישראל, באתר ynet, 26 בינואר 2024 נטעאל בנדל, הישג לישראל בהאג: ביה"ד דוחה את הבקשה המרכזית של דרום אפריקה לעצירת המלחמה, באתר ישראל היום, 26 בינואר 2024 איתמר מרגלית, מועצת הביטחון של האו"ם: על החות'ים לחדול ממתקפותיהם בים האדום, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 11 בינואר 2024 איתמר אייכנר, ישראל ענתה לדרא"פ: 700 מנהרות זוהו רק ברפיח, בהן 50 למצרים. חטופים מוחזקים בעיר, באתר ynet, 17 במאי 2024 ישראל חשפה בהאג: כמה מנהרות חמאס חוצות מרפיח למצרים, באתר ‏מאקו‏, 17 במאי 2024 יובל אראל קרן בצלאל, ‏בית הדין בהאג הוציא צווים לעצירת הלחימה ברפיח: "להפסיק כל פעילות צבאית שעלולה לפגוע באוכלוסייה", באתר ‏מאקו‏, 24 במאי 2024 איתמר אייכנר, התובע הראשי בהאג: "ביקשתי צווי מעצר נגד נתניהו וגלנט, סינוואר, הנייה ודף", באתר ynet, 20 במאי 2024 אביעד גליקמן, נריה קראוס, גיל תמרי, בלינקן: "נגבש תגובה הולמת להחלטת בית הדין בהאג", באתר חדשות 13, 21 במאי 2024 ניצן גרידינגר, איתמר אייכנר, תמר שבק, פריז, צרפת תומכת בהחלטת התובע מהאג ועקצה את ישראל: "הזהרנו" | ומי לצידנו? התגובות בעולם, באתר ynet, 21 במאי 2024 דניאל אדלסון, ארה"ב תוקפת את התובע בהאג: "השוואה מבישה בין ישראל לחמאס שמסכנת עסקה", באתר ynet, 20 במאי 2024 עומדים לצד ישראל: הקונגרס העביר הצעת חוק להטלת סנקציות על בית הדין בהאג, באתר מעריב אונליין, 5 ביוני 2024 נטע בר, תומכים או מגנים? המערב חלוק בדעותיו לגבי החלטת בית הדין בהאג, באתר ישראל היום, 21 במאי 2024 אמיר תיבון, ישראל נוספה לרשימת האו"ם של מדינות הפוגעות בילדים במלחמה, באתר הארץ, 7 ביוני 2024 אסף רוזנצוייג, ‏בית הדין בהאג: המדיניות הישראלית בשטחים לא חוקית - סיפוח דה-פקטו, באתר ‏מאקו‏, 19 ביולי 2024 אריאל כהנא, מתוך חקירה של 19 חשודים: האו"ם הודה תשעה עובדי אונר"א השתתפו בטבח 7 באוקטובר, באתר ישראל היום, 5 באוגוסט 2024 אנה ברסקי, ‏העצרת הכללית של האו"ם אישרה את הצעת הרש"פ על אמברגו נשק לישראל, באתר מעריב אונליין, 18 בספטמבר 2024. יהונתן ליס, עצרת האו"ם אימצה החלטה הקוראת לישראל לצאת מהשטחים הפלסטיניים הכבושים בתוך שנה, באתר הארץ, 18 בספטמבר 2024 שליטה ברצועה, גורל החטופים ועוד: מה אמר נתניהו בריאיון לאי.בי.אס, בעיתון מקור ראשון, 7 בנובמבר 2023 נתניהו ל"פוקס ניוז": סינוואר עדיין בעזה, ונגיע אליו, באתר ynet, 10 בנובמבר 2023 נתניהו ל"פוקס ניוז": "אין לישראל כוונה לשלוט ברצועה", באתר מעריב אונליין, 10 בנובמבר 2023 יניר יגנה, טל שלו‏, נתניהו לראשי הרשויות בעוטף: "צה"ל יחזיק ברצועה גם אחרי המלחמה", באתר וואלה, 10 בנובמבר 2023 נתניהו: ישראל תשלוט בעזה כל זמן שצריך, נמשיך ולא נעצור עד לניצחון, באתר וואלה, 8 בנובמבר 2023 שידור חי: ראש הממשלה נתניהו, שר הביטחון גלנט והשר גנץ מקיימים מסיבת עיתונאים, סרטון בערוץ "IsraeliPM", באתר יוטיוב (אורך: 39:25) איתמר מרגלית עמיחי שטיין, ביידן שואף לבצע שינויים ליצירת "רשות פלסטינית מחודשת", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 בנובמבר 2023 הרש"פ תשלוט בעזה? סגנית נשיא ארה"ב בנאום על "היום שאחרי המלחמה", באתר ‏מאקו‏, 2 בדצמבר 2023 אהוד יערי, ‏המשא ומתן להרחקת חיזבאללה מגבול הצפון: הסעיפים שעל הפרק, באתר ‏מאקו‏, 2 בדצמבר 2023 נדב איל, ארה"ב מנסה למנוע מלחמה: בוחנת הסדרה בגבול לבנון - והרחקת חיזבאללה, באתר ynet, 6 בדצמבר 2023 Hamas Starts Planning for End of Gaza War, The Wall Street Journal, 20 December 2023 אהוד יערי, ‏אבו מאזן ושאלת היום שאחרי - אלו התנאים שהציב לחמאס, באתר ‏מאקו‏, 6 במרץ 2024 הארץ, נשיאת הנציבות האירופית הציגה מפת דרכים ליום שאחרי המלחמה בעזה, באתר הארץ, 6 בנובמבר 2023 יעל צ'כנובר, גלנט: חוסר החלטה מדיני יפגע בצבא. הרמטכ"ל: אין אסטרטגיה ליום שאחרי, באתר ynet, 15 בינואר 2024 ג'קי חורי, בעקבות הלחצים האמריקאיים, הממשלה הפלסטינית הודיעה על רפורמה כוללת ברשות, באתר הארץ, 29 בינואר 2024 דלית הלוי, ממשלת הרשות הפלסטינית אישרה תוכנית רפורמה, באתר ערוץ 7, 29 בינואר 2024 עינב חלבי, בעקבות לחץ ארה"ב, הממשלה הפלסטינית התפטרה: "נמשיך בעימות עם הכיבוש", באתר ynet, 26 בפברואר 2024 ירון אברהם, ‏נתניהו הציג לפני הקבינט המדיני-ביטחוני את הצעתו ל"יום שאחרי חמאס", באתר ‏מאקו‏, 23 בפברואר 2024 מוריה אסרף וולברג, בניגוד לסיכום בקבינט: נתניהו מונע דיון אסטרטגי על יעדי המלחמה, באתר חדשות 13, 21 באפריל 2024 יוסי יהושוע, ביקורת בצה"ל בצל המבצע בג'באליה: "חוזרים לאותם מקומות שוב ושוב", באתר ynet, 11 במאי 2024 יעל צ'כנובר, גלנט בביקורת חריפה על נתניהו: יש מגמה מסוכנת לממשל צבאי ואזרחי ישראלי בעזה, באתר ynet, 15 במאי 2024 אהוד יערי, ‏בלעדי: תוכנית "החזון הערבי", הסירוב האמריקני והכעס של אבו מאזן, באתר ‏מאקו‏, 3 במאי 2024 עינב חלבי, חמאס ופתח חתמו על הסכם בסין: "ממשלת אחדות תשלוט בעזה", באתר ynet, 23 ביולי 2024 עינב חלבי, דיווח: חמאס הגיע להסכמות - ופתח ישלוט אזרחית ברצועה וינהל את המעברים, באתר ynet, 26 בספטמבר 2024 עינב חלבי, גורם ברש"פ: "אין הסכמה בין פתח לחמאס בנוגע לניהול הרצועה ביום שאחרי", באתר ynet, 10 באוקטובר 2024 ברק רביד‏, נתניהו בקונגרס על היום שאחרי: "פירוז ברצועת עזה - שיוביל לשגשוג ושלום", באתר וואלה, 24 ביולי 2024 ירון אברהם, ‏פרסום ראשון: המו"מ החשאי להפסקת אש כוללת, באתר ‏מאקו‏, 8 באוקטובר 2024 גל רקובר, ‏סקרי דעת קהל בעולם: רוב הציבור מזדהה עם ישראל, למרות מה שמשתקף ברשתות החברתיות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 בנובמבר 2023 אסף אוני, ‏סקרים מלמדים: רוב האירופאים דווקא תומכים בזכות של ישראל להגן על עצמה, באתר גלובס, 30 באוקטובר 2023 איתמר אייכנר, סקרים בעולם: ישראל איבדה את כל התמיכה שקיבלה ב-7 באוקטובר, באתר ynet, 10 באפריל 2024 למעלה מ-4,000 עיתונאים בינלאומיים הגיעו לישראל לסיקור המלחמה, באתר פספורטניוז, ‏2024-04-07 שירז תקווה, כיצד מסקרים את המלחמה ברחבי העולם?, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 5 בנובמבר 2023 אלכס נירנבורג, 100 ימי "חרבות ברזל": המלחמה דרך עיני התקשורת העולמית, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 בינואר 2024 גל יעבץ, מסכי ברזל – צריכת מידע ומדיה בזמן מלחמת חרבות ברזל, באתר מסגרות מדיה, ‏2024-03-24 Alexandra Topping, Caroline Davies, BBC gets 1,500 complaints over Israel-Hamas coverage, split 50-50 on each side, The Guardian, ‏16 באוקטובר 2023 אלעד שמחיוף, ‏ב-BBC מתקפלים: חמאס "הוכרז בידי ממשלת בריטניה כארגון טרור", באתר ‏מאקו‏, 21 באוקטובר 2023 דובר צה"ל מסר עדכון, אך ב-BBC סילפו את הדיווח: "פוגעים בצוות רפואי", באתר ‏מאקו‏, 15 בנובמבר 2023 מערכת ישראל היום, ההתנצלות של ה-BBC: הדיווח שישראל "מוציאה להורג" עזתים שגוי, באתר ישראל היום, 9 בינואר 2024. אורן פרסיקו, ב"אל-ג'זירה" משיבים לטענות המדינה: מציגים תמונה מלאה, אפילו השר יריב לוין צופה בנו כדי לדעת מה קורה, באתר העין השביעית, 12 במאי 2024 צבי זרחיה, "מסייעת לאויב": הממשלה אישרה תקנות לסגירת שידורי אל-ג'זירה בישראל, באתר כלכליסט, 20 באוקטובר 2023 גיל משעלי, ‏"זה היה אמבוש": אם החטופה פוצצה ריאיון לאל-ג'זירה, באתר ‏מאקו‏, 16 בנובמבר 2023 אלג'זירה נתפסת על חם בזיוף סרטון של עזתי שתוקף את חמאס ללא מעצורים על רקע המשך שפיכות הדמים, לו חמאס אחראית, באתר אבו עלי אקספרס, ‏12 ביוני 2024 הנה הגרסה המקוצצת שהציגה אלג'זירה לעוקביה. שימו לב לקטיעה הגסה של הסרטון בשניה ה-00:10 ואילך, באתר אבו עלי אקספרס, ‏12 ביוני 2024 אבי בר-אלי, משרד ההסברה נסגר. עכשיו נותרו עוד עשרה לסגור (ולהרגיע את כבוד הנשיא), באתר TheMarker‏, 23 באוקטובר 2023 צבי זרחיה, גלית דיסטל מתפטרת מתפקיד שרת ההסברה: "בזבוז כספי ציבור", באתר כלכליסט, 12 באוקטובר 2023 דיפלומטיה ציבורית, באתר משרד החוץ רפאל קאהאן, משרד החוץ מציג ברשתות תמונות מדממות כדי לנצח במלחמת ההסברה, באתר ynet, 20 באוקטובר 2023 אמיר תיבון, כדי לשמר את התמיכה בעולם, ישראל שינתה גישה ומבליטה את הסיוע ההומניטרי לעזה, באתר הארץ, 31 באוקטובר 2023 איתמר אייכנר, במשרד החוץ תוקפים את ארדן: "הטלאי הצהוב - גימיק זול שלא משרת אותנו", באתר ynet, 31 באוקטובר 2023 מחזק את הלגיטימציה לפעולות בהמשך: המהלך ההסברתי המטורף של דובר צה"ל | צפו, באתר חדשות 0404‏, 23 באוקטובר 2023 נועם אמיר, ‏כל האמת בפנים: הקרב על ההסברה העולמית בצה"ל עולה שלב, בעיתון מקור ראשון, 23 באוקטובר 2023 צה"ל במסע הסברה: הציג סרט של 40 דקות של הזוועות שחוללו מחבלי חמאס, באתר ‏מאקו‏, 23 באוקטובר 2023 צה"ל חשף שיחה בין מפקד בחמאס למנהל בית חולים בעזה בנוגע להעברת דלק למטרותיו, באתר ynet, 1 בנובמבר 2023, טל לב רם, ‏"תמלא את מכל הדלק, אם לא - יירו עלינו": כך לוקח חמאס דלק מבתי החולים ברצועה | האזינו, באתר מעריב אונליין, 1 בנובמבר 2023 ניר דבורי, ‏דובר צה"ל: חשד שחטופים ישראלים הוחזקו בבית החולים רנתיסי בעזה, באתר ‏מאקו‏, 13 בנובמבר 2023 מנהל ביה"ח ב'גבאליה מודה שחמאס הפך את המקום למתקן צבאי, באתר צה"ל, 19 בדצמבר 2023. לילך שובל, מנהל בית חולים בג'בלייה מודה: "חמאס הפך את בתי החולים למתקנים צבאיים, הבכירים נוהגים להסתתר בהם", באתר ישראל היום, 19 בדצמבר 2023; מנהל בי"ח חשף בחקירה: גויסתי לחמאס ב-2010 בדרגת תת-אלוף, חלק מעובדיי - פעילים צבאיים. צפו, באתר ‏מאקו‏, 19 בדצמבר 2023. דוד ורטהיים‏, ראיונות ליוון וסרטונים לארגנטינה: ההסברה הישראלית לא קיימת, ומפעלי הסברה פרטיים נולדים, באתר וואלה, 10 באוקטובר 2023 הקרב בזירת ההסברה: השחקנים ומשפיעני הרשת מתגייסים, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 04:59) "היד ושם של 2023" - האנשים שהחליטו לתעד את סיפורי הזוועות, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 09:42) איתמר אייכנר, בנט בבליץ ראיונות לתקשורת הזרה | צפו בעימות עם המראיין: "תתבייש, שמעתי מספיק", באתר ynet, 12 באוקטובר 2023 איתמר אייכנר, מתמיכה והזדהות ב-7/10, לביקורת וגינויים: כך ישראל איבדה את הלגיטימציה מהעולם, באתר ynet, 10 במרץ 2024 "שר הפצצות הגרעיניות": בעולם לא נשארו אדישים לדבריו של עמיחי אליהו, באתר מעריב אונליין, 5 בנובמבר 2023 אלעד שמחיוף, ‏שתיקתם תגן עלינו, באתר ‏מאקו‏, 19 בנובמבר 2023 יניב קובוביץ, "להדביר את הג'וקים, לה פמיליה גיבורים": צה"ל מפעיל לוחמה פסיכולוגית על אזרחי ישראל, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2023 יניב קובוביץ, בצה"ל מודים: ערוץ טלגרם שפרסם תעמולה לקהל הישראלי הופעל מאגף המבצעים, באתר הארץ, 4 בפברואר 2024 יובל מן, מלחמה ברשת: "מה שקורה זה תוהו ובוהו", באתר ynet, 11 באוקטובר 2023 רפאל קאהאן, מכת פייק ניוז וקונספירציות ברשתות החברתיות - כך תזהו אותן, באתר ynet, 8 באוקטובר 2023 מילאן צ'רני, ‏פוטין כבר לא "חבר": כך פעלה מתקפת הסייבר והפייק של רוסיה נגד ישראל, באתר ‏מאקו‏, 15 בדצמבר 2023 ספיר ליפקין, ‏"תקיפות חסרות תקדים בעזה", חמאס מייצר מצג שווא - ומונע את פינוי האוכלוסייה דרומה | תיעוד, באתר ‏מאקו‏, 5 בנובמבר 2023 ABRAHAM WYNER, How the Gaza Ministry of Health Fakes Casualty Numbers בכירים בחמאס: המטרה היא לא לשפר את המצב בעזה, מקווים שהמלחמה תהפוך לקבועה, באתר ynet, 8 בנובמבר 2023 Behind Hamas’s Bloody Gambit to Create a ‘Permanent’ State of War, ניו יורק טיימס (באנגלית) 'We will repeat October 7 again and again' - Hamas official, The Jerusalem Post, ‏2023-11-01 (באנגלית) (באנגלית) אושרי אלקסלסי, ‏עכשיו האיחוד האירופי נותן למטא 24 שעות לטפל בפייקים של החמאס, באתר Geektime‏, 12 באוקטובר 2023 ניסן צור, האיחוד האירופי למאסק: הסר דיסאינפורמציה על ישראל, באתר ערוץ 7, 11 באוקטובר 2023 עומר כביר, ליטל סמט, אירופה למאסק: יש לך 24 שעות להגיב על פייק ניוז שמופץ ב-X הקשור למלחמה בישראל, באתר כלכליסט, 11 באוקטובר 2023 חדשות חוץ, מנכ"לית X: "הסרנו מהפלטפורמה מאות חשבונות הקשורים לחמאס", באתר כלכליסט, 12 באוקטובר 2023 דקלה אהרן שפרן, "נרצח כי הוא יהודי": זעזוע לאחר מותו של פול וקסלר בארה"ב, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 7 בנובמבר 2023 אסף גולן, מדאיג: עלייה דרמטית של 500 אחוז באנטישמיות בעולם מתחילת מלחמת חרבות ברזל, באתר ישראל היום, 30 באוקטובר 2023 "אגרופים ובעיטות": חרדים הותקפו בפלטבוש, באתר ערוץ 7, 26 בנובמבר 2023 לירן וינשטיין, ‏אברהם פריד: "רואים את השנאה ברחוב, יש פחד", באתר "סרוגים", 13 בנובמבר 2023 סשה ברון כהן וכוכבים יהודים נזפו בבכירי טיקטוק: "יוצרת תנועה אנטישמית", באתר ynet, 17 בנובמבר 2023 יניב פוהורילס, איתמר אייכנר, אין מקום בטוח: המתקפה העולמית נגד היהודים, באתר ynet, 7 בנובמבר 2023 אריאל כהנא, בעקבות גל האנטישמיות בעולם: זינוק משמעותי בביקוש לעלייה לארץ ממדינות מערביות, באתר ישראל היום, 13 בנובמבר 2023 ynet, סערה בבריטניה: 300 אלף מפגינים נגד ישראל בלונדון – דווקא ביום הזיכרון, באתר ynet, 11 בנובמבר 2023 ynet, אחרי שהפך לטרנדי בטיקטוק, "הגרדיאן" הסיר את מכתבו של אוסמה בן לאדן, באתר ynet, 16 בנובמבר 2023 נטע בר, שוב אנטישמיות ב-BBC: העובדים הונחו שלא להשתתף בצעדה נגד שנאת יהודים, באתר ישראל היום, 24 בנובמבר 2023 הסטודנטים היהודים בארה"ב בחשש: "אנשים צועקים 'יש רק פתרון אחד - אינתיפאדה'", באתר ‏מאקו‏, 29 באוקטובר 2023 אלחנן שפייזר, ‏נשיאות אוניברסיטאות בארה"ב: קריאות ל"רצח עם ביהודים" לא מפירות את הכללים, בעיתון מקור ראשון, 6 בדצמבר 2023 ישי אלמקייס, ‏בשל האנטישמיות: הטכניון יוזם "מפלט אקדמי" לסטודנטים וחוקרים מהעולם, בעיתון מקור ראשון, 15 בנובמבר 2023 איתמר אייכנר, תוניסיה: חצר בית כנסת הוצתה בעיר ספקס, באתר ynet, 26 בפברואר 2024 ארי ליבסקר, שדות של תקווה, באתר כלכליסט, 26 באוקטובר 2023 מירב כהן‏, למען תושבי הדרום והחיילים: כל יוזמות ההתנדבות לסיוע לקו חזית המלחמה, באתר וואלה, 8 באוקטובר 2023 עמיר קורץ, בארגוני המחאה התייצבו לדגל, ויצאו ביוזמות סיוע לאזרחים בדרום, באתר כלכליסט, 7 באוקטובר 2023 אירוח, הסעות ושמרטפות: היוזמות האזרחיות למען תושבי הדרום ונפגעי המלחמה, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 ליאת שניידר, ‏כל הארץ מתגייסת: היוזמות העסקיות והאזרחיות למען החיילים ותושבי הדרום, באתר מעריב אונליין, 16 באוקטובר 2023 אילנה קוריאל, עאמר ניסה להציל את אודיה ובנותיה - ונרצח: "במקום לברוח בחר לעזור", באתר ynet, 24 באוקטובר 2023 נהג בדואי הציל 30 אנשים מהטבח תוך סיכון חייו, באתר בחדרי חרדים, 20 ביולי 2016 שרון כידון, ניר כהן, יוסף מרהט חילץ 30 איש מהמסיבה: "הייתי חייב להציל אותם, כולנו מדינה אחת", באתר ynet, 16 באוקטובר 2023 נטע אחיטוב, משמרות של יהודים וערבים, זה לצד זה: הפעם, יש מי שיעשו הכל כדי ששומר חומות לא יחזור, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2023 פעילות בדואים במהלך מתקפת הפתע על מדינת ישראל, באתר פייסבוק, 14 באוקטובר 2023 ארנולד נטייב, ‏"תגייסו אותנו": תושבי הדרום הבדואים שמבקשים להצטרף ללחימה, באתר מעריב אונליין, 8 באוקטובר 2023 עיריית כפר קאסם פרסמה: עיריית כפר קאסם ומוסדותיה ערוכים לקלוט משפחות מהדרום שיתקבלו על ידי תושבי העיר והעירייה, באתר רוטר כיתות כוננות יורחבו לכל הארץ, באתר ערוץ 7 עדי רובינשטיין, "דרוכים מתמיד": מאות כיתות כוננות הוקמו בערי ישראל בשבועיים, באתר ישראל היום, 22 באוקטובר 2023 צפת: חברי כיתת הכוננות התאמנו בתוך בית ספר, באתר JDN‏ מעל 800 כיתות כוננות חדשות הוקמו ברחבי הארץ, באתר משטרת ישראל עמיר קורץ, מונה פרויקטור לחלוקת נשק לכיתות כוננות: ניצב בדימוס שמעון לביא, באתר כלכליסט, 10 באוקטובר 2023 נעה שפיגל, הוועדה לביטחון לאומי אישרה תקנות המקילות קבלת רישיונות נשק, באתר הארץ, 16 באוקטובר 2023 נטע סרוסי, ‏משרדו של בן גביר לא התייעץ עם רשות האסדרה על תקנות הנשק, באתר גלובס, 15 בנובמבר 2023 רועי רובינשטיין, חיילים מדווחים על כאוס תחבורתי: "לוקח שעות להגיע לבסיסים, אין עדכונים", באתר ynet, 9 באוקטובר 2023 תגבור תנועת הרכבות בסוף השבוע יפעת ראובן, דניאל שמיל, באופן חריג: הרכבת והאוטובוסים יפעלו במתכונת חירום בשבת, באתר TheMarker‏, 12 באוקטובר 2023 אסף זגריזק, ‏התחבורה הציבורית פועלת במתכונת מצומצמת, אבל ברכבת הקלה יבצעו עבודות תחזוקה, באתר גלובס, 12 באוקטובר 2023 מהטיול אחרי צבא לשדה הקרב: המשוחררים הטריים חוזרים למדים, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 03:38) קובי נחשוני, עריקים, ואין אכיפה: חוק הגיוס פקע, החרדים נותרו בלי מעמד ובלי פתרון, באתר ynet, 2 ביולי 2023 סולימאן מסוודה, "אין זכות קיום לממשלה ללא חוק הגיוס", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 4 באוגוסט 2023 בג"ץ 6198/23 התנועה למען איכות השלטון בישראל ואחרים נ' שר הביטחון ואחרים, ניתן ב־26 בפברואר 2024 בג"ץ 6198/23 התנועה למען איכות השלטון בישראל ואחרים נ' שר הביטחון ואחרים, ניתן ב־28 במרץ 2024 חנני ברייטקופף, ‏מסתמן: זה חוק הגיוס המהפכני שגדולי ישראל הליטאיים יסכימו עליו - בשיתוף עם ש"ס, באתר כיכר השבת, 14 במרץ 2024 שילֹה פריד, ההתפרעויות ופריצת החרדים הקיצונים לבקו"ם: 21 נעצרו, הושחתו עצים לזכר נופלים, באתר ynet, 6 באוגוסט 2024 "הצעת חוק לדחיית הבחירות הכלליות לרשויות המקומיות, התשפ"ד-2023". knesset.gov.il. 24 באוקטובר 2023. נבדק ב-24 באוקטובר 2023. {{cite web}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link) עודה נגד טבח אוקטובר: "לא יכול לקבל את זה", באתר "סרוגים", 15 בנובמבר 2023 איימן עודה: אסור בתכלית האיסור לקבל כל פגיעה באזרחים חפים מפשע, מגנה בכל תוקף את הקריאה של חמאס לציבור הערבי להצטרף למאבק נגד ישראל, באתר רוטר סולימאן מסוודה, מנסור עבאס: "לשחרר את האסירים הישראלים", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 9 באוקטובר 2023 דקלה אהרן שפרן, מנסור עבאס במסר לאזרחים הערבים: "עלינו לחסום גורמים קיצוניים ולהוות גשר לשלום בין העמים", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 30 באוקטובר 2023 מורן אזולאי, איתמר אייכנר, לפיד קרא לממשלת חירום; נתניהו: הצעתי לו ולגנץ להיכנס כמו לפני ששת הימים, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023 דפנה ליאל עמית סגל, ‏נתניהו וגנץ בהודעה משותפת: הוקמה ממשלת חירום לאומית, באתר ‏מאקו‏, 11 באוקטובר 2023 יהודה שלזינגר ואמיר אטינגר, פירוק השותפות: אושר פיצול סיעתו של סער - שתקרא "הימין הממלכתי", באתר ישראל היום, 13 במרץ 2024 מורן אזולאי, לאחר שלא צורף לקבינט המלחמה, סער פורש מהממשלה: "לא באנו לחמם כיסאות", באתר ynet, 26 במרץ 2024 יובל קרני ומורן אזולאי, גנץ פרש ממהממשלה: "נתניהו מונע מאיתנו להתקדם לניצחון אמיתי", באתר ynet, 9 ביוני 2024 אורי סלע‏, אלפים מפגינים ברחבי הארץ בקריאה לקיים בחירות: "להחליף את אנשי הכישלון", באתר וואלה, 10 בפברואר 2024 רוני גרין שאולוב, אלפים בעצרת בי-ם: "צוואת הנופלים - להמשיך לניצחון המוחלט", באתר ynet, 8 בפברואר 2024 אריאל כהנא, "נכנס סיוע שמחליש את כל המערכה": מפגינים הגיעו לחסום משאיות סיוע לרצועה בנמל אשדוד, באתר ישראל היום, 1 בפברואר 2024 מיכל בקשי, רבבות השתתפו בצעדת עזה בשדרות: העם דורש חזרה לעזה עכשיו!, באתר עכשיו 14, 14 במאי 2024 מתן וסרמן, ‏ההפגנה למען השוויון בנטל: יותר מעשרת אלפים משתתפים מחו בת"א, באתר מעריב אונליין, 14 במרץ 2024 שלומי הלר, יקי אדמקר‏, אלפי חרדים הפגינו נגד חוק הגיוס לצה"ל; רכבו של גולדקנופף נרגם באבנים, באתר וואלה, 30 ביוני 2024 אבי כהן, מרב סבר, כעבור כמעט שלוש שעות: הפגנת החרדים במחאה על חוק הגיוס הגיעה לסיומה, באתר ישראל היום, 1 באפריל 2024 יאיר קראוס, "המדינה מאבדת את הצפון": המחאה של התושבים וראשי הרשויות, ביום העצמאות, באתר ynet, 14 במאי 2024 מגדילים, 8,402 מבנים נפגעו מאז תחילת המלחמה, 12,700 תביעות הוגשו לקרן הפיצויים, באתר מגדילים התחדשות עירונית, ‏2023-10-25 ליאל קייזר, בעקבות המלחמה: תחזית דירוג האשראי של ישראל שונתה ל"שלילית", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 25 באוקטובר 2023 אדריאן פילוט, פרופ' צבי אקשטיין: "מלחמה רב זירתית תביא קטסטרופה כלכלית", באתר כלכליסט, 21 באוגוסט 2024 גד ליאור, מכה קשה למשק: מודי'ס הורידה שוב את דירוג האשראי של ישראל - בשתי דרגות, באתר ynet, 27 בספטמבר 2024 هزینه روزانه 246 میلیون دلاری جنگ غزه برای اسرائیل, www.aa.com.tr "War is costing economy some $600m a week due to work absence — Bank of Israel". Times of Israel. התמודדות עם חרדה: תמיכה טלפונית, כלים להורים וסרטוני הסברה, באתר האגף לבריאות הנפש, משרד הבריאות שירי, לשמור על האינטרס של הציבור, באתר העין השביעית, 10 באוקטובר 2023 נטע הלפרין, סרטוני הזוועות של חמאס הם טראומה לכל דבר. במקום לצפות, דברו על התופת, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2023 אורלי הררי, סקר השפעת הלחימה: 63% מבני הנוער נחשפו ברשת לתכנים קשים הקשורים למלחמה, באתר ערוץ 7, 4 באפריל 2024 הדר גיל-עד, מדיכאון ועד פוסט טראומה: שיעור הקשיים הנפשיים הוכפל במלחמה, באתר ynet, 7 בדצמבר 2023 נועם (דבול) דביר, "המדינה לא עמדה במבחן ההגנה על הילדים": אלימות, לחץ ומחסור במענים פסיכולוגיים אחרי שבעה באוקטובר, באתר ישראל היום, 3 במרץ 2024 הנתונים הקשים על מצב הילדים בצל המלחמה: "המדינה נכשלה", באתר חדשות 13, 3 במרץ 2024 יעל סבג אנה, רזניקובסקי-קוראס, טל ארזי, השפעות מלחמת חרבות ברזל על ילדים ובני נוער בישראל, באתר מאיירס ג'וינט ברוקדייל, ‏ינואר 2024 עידן אבני, מישל מכול, פרשה ביטחונית חמורה: תושבי סכנין הקימו תא חמאס בגליל ותכננו להוציא פיגועים, באתר ישראל היום, 10 במרץ 2024 שילה פריד, ‏מנהל מחלקת טיפול נמרץ לב בבי"ח השרון הודח בשל תמיכתו בחמאס, בעיתון מקור ראשון, 19 באוקטובר 2023 אלון חכמון, ‏אחרי ששיבחה והיללה את חמאס: השחקנית הישראלית נעצרה, באתר מעריב אונליין, 24 באוקטובר 2023 שקד שדה, ‏"אפס סובלנות": סטודנטים הביעו תמיכה בחמאס וכך הגיבו באוניברסיטה, באתר מעריב אונליין, 11 באוקטובר 2023 תומר גנון, שמונה ימים למלחמה: כ-100 ערבים ישראלים נחקרו בחשד לתמיכה ודברי שבח לטרור החמאס, באתר כלכליסט, 15 באוקטובר 2023 הילו גלזר ואיתי משיח, מעצרי שווא, פיטורים בנימוקים הזויים: כך נראית הרדיפה של ערביי ישראל, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2023 ג'קי חורי, בחברה הערבית גייסו עשרות טונות של סיוע לעזה, אך ישראל אינה מאפשרת את הכנסתו, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2024 אייל לוי, "הכמות כאן מייצגת את המסה של הרוע": מגרש המכוניות שממחיש את זוועות 7 באוקטובר, באתר ישראל היום, 18 בינואר 2024 משפחות הנרצחים מפסטיבל הנובה נטעו עצים במקום בו איבדו את יקיריהן, באתר ערוץ 7, 21 בינואר 2024 הפרחים ישובו לפרוח: אתר מסיבת הנובה הפך למוקד עלייה לרגל, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 בפברואר 2024 משה כהן, ‏באופן רשמי: האנדרטה הראשונה שהוקמה בארץ לזכר חללי "השבת השחורה", באתר מעריב אונליין, 6 בדצמבר 2023 קורבנות מלחמת ה-7 באוקטובר יונצחו באנדרטה ליד הפארק הגדול פתח תקווה, באתר "פתח תקווה NEWS", ‏30 באוקטובר 2023 קביעת אירועי הזיכרון הלאומי השנתיים לציון מלחמת חרבות ברזל (שם זמני) ותיקון החלטת ממשלה, החלטה מספר 1525 של ממשלת ישראל השלושים ושבע, משנת 2024, באתר של משרד ראש הממשלה שירית אביטן כהן, ממשלת ישראל אישרה: יום זיכרון לאומי לאסון 7 באוקטובר, באתר ישראל היום, 17 במרץ 2024 פרויקט הנצחה אינטראקטיבי של מפת העוטף ב-7 באוקטובר 2023, באתר תאגיד השידור הישראלי הסרט התיעודי #NOVA הוא הדוקו הנצפה ביותר בתולדות yes, באתר וואלה, 24 בדצמבר 2023 Screams Before Silence, סרטון בערוץ "Screams Before Silence", באתר יוטיוב (אורך: 56:56) יובל סער, "אדמה" חוזרת לשדרות, חוזרת לגוף, באתר מגזין פורטפוליו, ‏18 ביוני 2024 טליה ירון, פרויקט הדגל הארצי למען החזרת החטופים, באתר פייסבוק, ‏27 בדצמבר 2023