laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נחש אותי נחש

נחש אותי נחש הוא טרנד ישראלי שהתפתח ברשתות החברתיות בשנת 2023 עקב פרסום הודעה קולית ששלח פועל למעסיקו. הטרנד כלל ביצוע ליפ סינק להודעה וכן יציאה לאור של גרסאות ושירים המבוססים עליה. באמצע שנת 2023 פורסמה הקלטת וואטסאפ ששלח פועל למעסיקו ובה הוא מתנצל במבטא ערבי כבד ושיבושי עברית כי לא יוכל להגיע לעבודה באותו יום. ההקלטה הפכה לטרנדית בתחילת מלחמת חרבות ברזל ברשתות החברתיות בישראל, בעיקר ברשת הטיקטוק, שכלל ביצוע נרחב של ליפ סינק להקלטה על ידי משתמשים. ב-19 בנובמבר 2023, משתמש טיקטוק בשם עודד דוידוב פרסם גרסת רמיקס ל"נחש אותי נחש", שמשלב אותו יחד עם השיר של הצמד המוזיקלי האמריקאי סיימון וגרפונקל, "The Sound of Silence". הרמיקס צבר פופולריות רבה ברשתות החברתיות, קובי אריאלי מ"ישראל היום" כתב כי "היצירה הפכה להמנון לאומי". ב-28 בנובמבר 2023, חברת האנימציה הישראלית שרוטונים פרסמה גרסה משלה להקלטה בשילוב סרטון אנימציה. באותו חודש, בוצע השיר על ידי הקומיקאים אלי פיניש ודניאל חן עם הזמר איזי, וב-3 בדצמבר 2023 יצא לאור קאבר לשיר בביצוע רוני מלר ודניאל חן, שעובד והופק בידי רוני מלר. ב-14 בדצמבר 2023, הזמר הישראלי דודו פארוק פרסם שיר המבוסס על מילות ההקלטה הקולית. השיר נכתב על ידי פארוק והולחן בידי פארוק, אלון רנצר ורומי קופלמן. ב-28 בדצמבר פרסמו גלגלצ סרטון של סיימון וגרפונקל ערוך כך שנראה שהם שרים את מילות ההקלטה באנגלית. "נחש אותי נחש" הוזכר גם בתוכנית הבידור "זהו זה!". אלעד ערב טוב מה נשמע? תשמע אני הייתי מתחת העץ של הטין, אולי נכש אותי נחש, אולי קרץ אותי קרץ.. ואני נבוח. ב-29 בנובמבר 2023 פרסמה האקדמיה ללשון העברית גרסה מתוקנת מבחינה לשונית של ההקלטה. כך, למשל, במקום "אולי נחש אותי נחש" תיקנו האקדמיה ל"אולי הכיש אותי עכסן". "טין" (تين) היא המילה הערבית לתאנה כנראה תוצאה של בלבול עם המילה "נשך" ככל הנראה מגיע מהמילה הערבית قرص (מבוטא qurs) שפירושה עקץ כנראה הכוונה לנפוח במשמעות של פריחה נחש - נושך או מכיש? גלו את התשובה, סרטון בערוץ "ירעם נתניהו", באתר יוטיוב (אורך: 00:36) קובי אריאלי, נחש קרץ בגשם מיטפטף: שלאגר המלחמה שנותן לנו שיעור מאלף על עצמנו, באתר ישראל היום, 6 בדצמבר 2023 יפתח כרמלי, ‏נחש אותי נחש: מה נסגר עם ההקלטה שהפכה ללהיט?, באתר ‏מאקו‏, 23 בנובמבר 2023 ישראל בידור, אלעד האמיתי ״נחש אותי נחש״ - איך הכל התחיל?, באתר יוטיוב, ‏10 בדצמבר 2023 יפתח כרמלי, ‏מצאנו את האיש מאחורי "נחש אותי נחש" ושאלנו אותו מה לעזאזל הוא חשב לעצמו, באתר ‏מאקו‏, 30 בנובמבר 2023 שרוטונים, אלעד ערב טוב מה נשמע, באתר יוטיוב, ‏28 בנובמבר 2023 מוזיקה מזרחית, #נחשאותינחש, באתר טיקטוק, ‏28 בנובמבר 2023 רוני מלר ודניאל חן - נחש אותי נחש (אלעד מה נשמע), סרטון בערוץ "רוני מלר Roni Meller", באתר יוטיוב (אורך: 02:21) אורי קומאי - קרס אותי קרץ (לייב) // Ori Comay - Karatz (live), סרטון בערוץ "DuduFaruk", באתר יוטיוב (אורך: 02:38) Snake of silence - Simon & Garfunkel (נחש אותי נחש הגרסה המקורית של סיימון וגרפונקל), סרטון בערוץ "גלגלצ, הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב (אורך: 01:19) נחש אותי נחש, סרטון בערוץ "Tamir Schen", באתר יוטיוב (אורך: 00:18) ירעם נתניהו, טין, קרץ, נבוח - הסבר המילים מהשיחה המפורסמת לאלעד: "אולי נחש אותי נחש, אולי קרץ אותי קרץ ואני נבוח", באתר טיקטוק, ‏27 בנובמבר 2023 "אולי הכיש אותי עכסן": האקדמיה ללשון במחווה ללהיט ששבר את הרשת, באתר כיפה, 4 בדצמבר 2023 האקדמיה ללשון העברית, @dorin.mendel @Oded Davidov #האקדמיה_ללשון_העברית #לומדים_עם_טיקטוק, באתר טיקטוק, ‏29 בנובמבר 2023
חרב הזהב לאומץ

חרב הזהב לאומץ (ברוסית: Золотое оружие "За храбрость") היה פרס רוסי לגבורה. הפרס נוסד ב-27 ביולי 1720 על ידי פיטר הגדול, ובוטל ב-1917. מ-1913 עד 1917 שונה שם הפרס לחרב ג'ורג' הקדוש ונחשב לאחת מהדרגות של מסדר סנט ג'ורג'. מדיה וקבצים בנושא חרב הזהב לאומץ בוויקישיתוף
מארה וילסון

מארה אליזבת וילסון (באנגלית: Mara Elizabeth Wilson; נולדה ב-24 ביולי 1987) היא שחקנית יהודיה-אמריקאית. וילסון התפרסמה בילדותה על התפקידים שהיא גילמה בסרטים ידידותיים לכל המשפחה, בהם הסרט "גברת דאוטפייר" משנת 1993, הסרט "נס ברחוב 34" משנת 1994, ובסרט "מטילדה" משנת 1996 אשר בו היא גילמה את התפקיד הראשי. לאחר שנת 2000 וילסון לקחה הפסקה של 12 שנים מתחום המשחק על מנת להתמקד בקריירה בתחום הכתיבה. היא חזרה לתחום המשחק ב-2012 ומאז היא בעיקר מדבבת סדרות אנימציה ומשחקת בסדרות רשת. מארה וילסון נולדה בלוס אנג'לס לאם יהודייה ולאב ממוצא אירי. ווילסון היא הבכורה מבין חמישה ילדים - יש לה שלושה אחים ואחות. וילסון מגיל צעיר גילתה עניין רב באמנויות הבמה. פריצת הדרך של וילסון הגיעה ב-1993 כאשר גילמה את דמותה של נטלי הילארד, הבת הצעירה של דמותו של רובין וויליאמס, בסרט המצליח גברת דאוטפייר. בעקבות הצלחתה ב"גברת דאוטפייר" כיכבה וילסון בשנת 1994 בגרסה מחודשת לסרט הקלאסי "נס ברחוב 34" בו גילמה את הדמות סוזאן ווקר. ב-1996 וילסון כיכבה בתפקיד הדמות הראשית בסרט "מטילדה" שהוא עיבוד לספר הילדים הפופולרי של רואלד דאל. בגיל ההתבגרות וילסון החליטה להתרחק מתחום המשחק על מנת להתמקד בלימודיה ובכתיבה. בעקבות כך היא למדה בבית הספר לאמנויות טיש באוניברסיטת ניו יורק. במהלך השנים, החיבורים והמאמרים שלה הופיעו בין היתר במגזינים Elle, ו-McSweeney's, ובעיתון הניו יורק טיימס. ב-2016 פרסמה ווילסון את הספר האוטוביוגרפי "Where Am I Now?: True Stories of Girlhood and Accidental Fame", בו היא מספרת על החוויות שלה בתעשיית הבידור בילדות, על האתגרים שבאו כתוצאה מהפרסום הרב לו זכתה בילדותה, ועל החלטתה להתרחק ממשחק. ב-2012, וילסון חזרה לשחק, אם כי הפעם היא בחרה להתמקד בעיקר בדיבוב סדרות אנימציה ובמשחק בסדרות רשת. וילסון היא בת דודתו של הפרשן הפוליטי ואיש התקשורת בן שפירו. למרות שוילסון גדלה בבית יהודי, היא מגדירה את עצמה כיום כאגנוסטית. 2004 – חלום ליל קיץ 2005 – סינדרלה 2009 – Weren't You That Girl? 2014 – What Are You Afraid Of? 2013 – Sheeple (מחזה) 2016 – Where Am I Now?: True Stories of Girlhood and Accidental Fame 2023 – Good Girls Don't מדיה וקבצים בנושא מארה וילסון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מארה וילסון מארה וילסון, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מארה וילסון, ברשת החברתית אינסטגרם מארה וילסון, ברשת החברתית Goodreads מארה וילסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מארה וילסון, באתר AllMovie (באנגלית) מארה וילסון, באתר Metacritic (באנגלית) מארה וילסון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מארה וילסון, באתר MusicBrainz (באנגלית) מארה וילסון, באתר Songkick (באנגלית) Kaufman, Amy (15 בספטמבר 2016). "Actress Mara Wilson has a memoir. She's not Matilda anymore". Los Angeles Times. נבדק ב-4 באוקטובר 2016. {{cite web}}: (עזרה) @MaraWritesStuff (27 במאי 2012). "I'm half Jewish and a quarter Irish. I BURN. RT @Pixiebybirth Do you burn, tan or none of ze above?" (Tweet) – via Twitter. {{cite web}}: (עזרה) @MaraWritesStuff (2 בפברואר 2012). "@rare_basement He is short, half-Jewish, dark-haired, acted in an adaptation of a British kids' book and has a nickel allergy. HE IS ME" (Tweet) – via Twitter. {{cite web}}: (עזרה) מארה וילסון, בביצוע Mara Wilson Interview Pt. 2 — Running Late with Scott Rogowsky, סרטון באתר יוטיוב
קרפטקה

קרפטקה (בפולנית: Karpatka) הוא פאי שמנת פולני מסורתי במילוי פודינג חלב וניל או חביצה. לפעמים הוא מורכב משני סוגי מאפה שונים; שכבת הבסיס יכולה להיות עשויה מבצק רבוך או מקלתית וניתן לכסות אותה דק עם ריבה ושמנת סמיכה, ולאחר מכן מעליה עוד עלה של בצק רבוך. הקינוח קיבל את שמו מצורת הקפלים דמוית ההרים של הבצק הרבוך המכוסה באבקת סוכר, שדומה לפסגות המושלגות של הרי הקרפטים – Karpaty, בפולנית. המנה מאובקת לרוב כאמור באבקת סוכר. מקורות הקינוח אינם ברורים; סביר להניח שהוא הופיע בתחילת שנות ה-50 וה-60, אבל הפופולריות שלו התפשטה רק בשנות ה-70 וה-80. השם הרשמי "קרפטקה" נטבע או תועד לראשונה ב-1972 על ידי קבוצת סטודנטים לפילולוגיה. באופן מסורתי, פרוסה אחת גדולה מהקינוח מוגשת עם קפה או תה. יש תערובות אפייה "קרפטקה" בחנויות ברחבי פולין. בשנת 1995, "Karpatka" הפך לסימן מסחרי שנרשם במשרד הפטנטים הפולני עבור חברה בשם Delecta להגנה על אבקת הקרם שלה. אתר האינטרנט הרשמי של קרפטקה מדיה וקבצים בנושא קרפטקה בוויקישיתוף "Karpatka - Polish 'Mountain' Cake". 3 באפריל 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Famous Polish Desserts: Karpatka". www.tasteatlas.com. Wschodni, Dziennik. "Językowo i widelczykiem. Karpatka stała się bohaterką artykułu z zakresu językoznawstwa". Dziennik Wschodni. S.A, Wirtualna Polska Media (28 באוקטובר 2019). "Karpatka". kuchnia.wp.pl. {{cite web}}: (עזרה)
יפים ברונפמן

יפים ברונפמן (באנגלית: Yefim Bronfman; נולד ב-10 באפריל 1958) הוא פסנתרן ישראלי-אמריקאי יליד אוזבקיסטן, ברית המועצות. ברונפמן נולד בטשקנט, אוזבקיסטן ועלה לישראל בגיל 15. היה תלמידו של אריה ורדי באקדמיה למוזיקה ע"ש רובין בתל אביב. בהמשך היגר לארצות הברית, שם המשיך את לימודיו בג'וליארד, בבית הספר למוזיקה ופסטיבל מרלבורו ובמכון קרטיס למוזיקה, אצל רודולף פירקושני, ליאון פליישר ורודולף סרקין. הופעתו הבינלאומית הראשונה הייתה בשנת 1975, עם התזמורת הסימפונית של מונטריאול בניצוח זובין מהטה. בשנת 1977 הופיע עם הפילהרמונית הישראלית הצעירה כסולן בסיור בדרום אפריקה בקייפטאון, דרבן ויוהנוסברג. הסיור ארך שבועיים. בשנת 1989 הופיע לראשונה בקרנגי הול ובשנת 1991 ניגן בסדרת רסיטלים עם אייזק שטרן. ברונפמן זכה בפרס גראמי בשנת 1997 על הקלטת שלושת הקונצ'רטי לפסנתר של בארטוק עם אסה-פקה סאלונן והתזמורת הפילהרמונית של לוס אנג'לס. ברונפמן הוא נגן נלהב של מוזיקה קאמרית וניגן עם הרבה הרכבים קאמריים ונגנים בכלים שונים. במרץ 2006 ניגן ברונפמן את הקונצ'רטו לפסנתר מס' 1 של שוסטקוביץ' עם התזמורת הסימפונית של סן פרנסיסקו בניצוח מסטיסלב רוסטרופוביץ'. ברונפמן היה בעבר אמן הבית של התזמורת הפילהרמונית הישראלית. מדיה וקבצים בנושא יפים ברונפמן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יפים ברונפמן (באנגלית) יפים ברונפמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) יפים ברונפמן, באתר AllMusic (באנגלית) יפים ברונפמן, באתר MusicBrainz (באנגלית) יפים ברונפמן, באתר Discogs (באנגלית) יפים ברונפמן, באתר Songkick (באנגלית) יוטיוב, יפים ברונפמן מנגן את הקונצ'רטו הרביעי לפסנתר של בטהובן 22 בנובמבר 2017 אופוס 3 ארטיסטס, ביוגרפיה של יפים ברונפמן הפילהרמונית הישראלית, יפים ברונפמן אופוס 3 ארטיסטס, ביוגרפיה של יפים ברונפמן ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ללא דרך בשחקים

ללא דרך בשחקים (באנגלית: No Highway in the Sky) הוא סרט קולנוע בריטי בשחור-לבן משנת 1951 בבימויו של הנרי קוסטר, עם ג'יימס סטיוארט ומרלן דיטריך בתפקידים הראשיים. התסריט מבוסס על הספר "No Highway" מאת נוויל שוט משנת 1948. זה אחד מהסרטים הראשונים שדנו בתופעת עייפות מתכת שגרמה להתרסקות מטוסים רבים. בעיה זו נחקרה במרכז התכנון והמחקר Royal Aircraft Establishment (RAE) (אנ') שנמצא בשדה התעופה פרנבורו (אנ') בבריטניה. המטוס שנחקר בסרט הוא מטוס פיקטיבי בשם Rutland Reindeer שמודל שלו נבנה באולפן. דניס סקוט (ג'ק הוקינס) הוא מהנדס חומרים ב-RAF. הוא מודאג מתאונה בה התנתק זנב מטוס ריינדיר מגוף המטוס בלברדור. המטוס צבר 1440 שעות טיסה וההנהלה מאשימה את הטייס אך הוא חושד שהמדובר ב"עייפות מתכת" ונפגש עם המדען תאודור האני (ג'יימס סטיוארט) החוקר את הבעיה. האני הוא אדם קצת מוזר. אשתו נהרגה מפגיעת טיל V2 והוא מגדל לבד את בתו אלפת' (ג'נט סקוט) בת ה-12. האני שקוע כל הזמן בחישובים מתמטיים ופיזיקליים מסובים ומבצע מבחני ויברציה ממושכים על מודל של זנב מטוס המחובר לגוף מטוס כדי לראות מתי הוא ייפרד ממנו. סקוט מבקש מהאני לטוס ללברדור במטוס ריינדיר כדי לחקור את ההתרסקות. תוך הטיסה מתברר להאני שהמטוס שנאמר שלו שצבר רק 500 שעות טיסה, צבר למעשה 1422 שעות ולפי חישוביו הוא אמור להתפרק. הוא מעלה את חששותיו לטייס (ניאל מק'גיניס), לטייס המשנה (קנת' מור) לדיילת הראשית (גליניס ג'ונס) ולבסוף גם לשחקנית המפורסמת מוניקה טינסייל (מרלן דיטריך). הטייסים מתייחסים אליו בתחילה בזלזול אך הוא משכנע אותם לבצע נחיתת חרום בנמל התעופה גנדר. עד הנחיתה הוא מתידד עם מוניקה, מספר לה את צרותיו ומדריך אותה היכן להיות בשעה שהמטוס יתרסק. הנוסעים יורדים בגנדר והצוות בודק את המטוס וקובע שהוא כשיר לטיסה. האני מתנגד, עולה למטוס, מושך בידית וגורם לנזק לכן נסע של המטוס שקורס ולא יכול להמשיך בטיסה. האני מוחזר לבריטניה ביחד עם מרג'ורי שהתאהבה בו ורוצה להשגיח על בתו. הנהלת החברה רוצה שילך לבדיקה פסיכיאטרית אך הוא מסרב ומודיע שהוא מתפטר וכי ידאג ששום מטוס ריינדיר ימריא. לבסוף המטוס בלברדור ממריא והזנב ניתק בגלל "עייפות מתכת" וגם הניסיון של הויברציה במפעל מצליח. מרג'ורי מטפלת בביתו ומביעה רצונה להינשא לו. מדיה וקבצים בנושא ללא דרך בשחקים בוויקישיתוף "ללא דרך בשחקים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ללא דרך בשחקים", באתר AllMovie (באנגלית) "ללא דרך בשחקים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "ללא דרך בשחקים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון ללא דרך בחקים, באתר יוטיוב שיחה על הסרט ועייות מתכת, באתר יוטיוב ללא דרך בשחקים (גרסה בצבע), באתר יוטיוב ללא דרך בשחקים, באתר TCM
פרחיה

האם התכוונתם ל... אהרן הכהן פרחיה – רב יווני יהודה חיים פרחיה – איש ציבור ישראלי מארי פרחיה – פסנתרן יהודי-אמריקאי פריחה
מורקופ

מורקופ (בהולנדית: Moorkop) הוא מאפה מסורתי מהולנד. המאפה מורכב מפרופיטרול, כלומר פחזנית (כדור מאפה צרפתי מלא במילוי מתוק ולח בדרך כלל של קצפת, רפרפת, קרם מאפה או גלידה) במקרה הזה במילוי קצפת. החלק העליון של הפחזנית מזוגג בשוקולד לבן או מריר. לעיתים קרובות יש קצפת גם למעלה, עם פרוסת קלמנטינה או חתיכת אננס. השם מורקופ מתורגם מילולית כ"ראש של מורי". כדי לא לגרום לעבירה כלשהי על ידי השימוש בשם, חלק מהקמעונאים מוכרים את המורקופ כיום תחת השם chocoladebol, כלומר כדור שוקולד. מדיה וקבצים בנושא מורקופ בוויקישיתוף "Moorkop | Traditional Sweet Pastry From Netherlands | TasteAtlas". www.tasteatlas.com. נבדק ב-2023-12-19. ראש של מורי (אנ') Pascoe, Robin (2020-02-06). "Heads will roll: Hema ditches 'moorkop' for 'chocoladebol'". DutchNews.nl (באנגלית). נבדק ב-2023-12-19.
איגרא

האם התכוונתם ל... אישים אליעזר איגרא (יליד 1954) – רב דתי לאומי, דיין בבית הדין הרבני הגדול יואב איגרא – יזם, אדריכל ובעלים-משותף של מלונות הרודס באילת משולם איגרא (1752–1801) – רב, פוסק, מגאוני המאה ה-18 בגליציה רמי איגרא – איש ביטחון ישראלי, לשעבר ראש חטיבת השבויים והנעדרים ב"מוסד" אחר מאיגרא רמא לבירא עמיקתא – ביטוי ארמי שהשתרש בשפה העברית, ומשמעותו המילולית היא "מגג גבוה לבור עמוק" אגרא (כתב עת) ("איגרא" בכתיב מלא) – אלמנך ישראלי לדברי ספרות ואמנות בעריכת נתן זך ודן מירון, בהוצאת כתר אגרה (פירושונים) ראו אגרא באתר הספרייה הלאומית.
נערי שובה אלי (שיר)

"נערי שובה אלי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני, מתוך אלבום הבכורה שלה, נערי שובה אלי (1986). הוא יצא לאור בשנת 1986, בהוצאת חברת התקליטים האחים ראובני, כסינגל מתוך האלבום וכסינגל הבכורה שלה. את השיר כתב והלחין דני שושן להפקה מוזיקלית של ניסים בן חיים. במרוצת השנים, הפך "נערי שובה אלי" לנכס צאן ברזל בסצנת המוזיקה המזרחית ולאחד משירי החותם של צנעני. הוא הוקלט עשרות פעמים, בידי מוזיקאים שונים ביניהם נמנים: נטע ברזילי, ספיר סבן, משתתפי "לא נפסיק לשיר", הפרויקט של רביבו, אברהם טל, טיפקס, מומי לוי, וזהבה בן. בשנת 2012, יצא "נערי שובה אלי" מחדש. הוא זכה להצלחה מחודשת ודורג במקום השמיני במדיה פורסט והתשעה-עשר במצעד העברי השבועי של רשת ג'. השיר נכתב והולחן על ידי דני שושן והופק על ידי ניסים בן חיים. מרגלית צנעני הייתה זמרת עוד לפני יציאתו של "נערי שובה אלי". הפריצה הגדולה שלה כזמרת סולנית הגיעה רק בשנת 1986, כשהופיעה בתוכנית הבידור הפופולרית של ליל שבת "סיבה למסיבה", בהגשת רבקה מיכאלי, בערוץ הראשון, שהיה אז ערוץ הטלוויזיה היחיד (ועל כן זכה לאחוזי צפייה גבוהים במיוחד). בתוכנית היא שרה את השיר, שכתב והלחין לה שושן, והעידה על עצמה: ”אני זמרת חתונות, אשכרה חַבָּר”. שיר זה הפך ללהיט ענק ובהמשך גם לשיר המזוהה במיוחד עם צנעני. באותה השנה הוציאה את אלבומה הראשון, הנושא את שם השיר, נערי שובה אלי, בעזרתם של יהודה קיסר והמעבד המוזיקלי חיים חדד. האודיו של "נערי שובה אלי" שהועלה ליוטיוב ב-17 ביולי 2011 צבר למעלה מ-1.5 מיליון צפיות בסך הכול. סרטון השיר "נערי שובה אלי" באתר יוטיוב מרגול - נערי שובה אלי, נבדק ב-2023-12-22 דודי פטימר, ‏צלילים ראשונים: שירי הבכורה הישראלים הטובים בכל הזמנים, באתר מעריב אונליין, 26 במאי 2023 נריה קראוס, "נערי שובה אליי": מרגול מספרת על השיר שהביא אותה לקדמת הבמה, באתר חדשות 13, 11 באפריל 2021 אור ראשון | נטע ברזילי "נערי שובה אליי", נבדק ב-2023-12-22 ספיר סבן - נערי שובה אליי | 💙🤍💙 אקס פקטור לאירוויזיון 2022, נבדק ב-2023-12-22 נערי שובה אליי - משתתפי "לא נפסיק לשיר" (מתוך "לא נפסיק לשיר" - חוגגים עצמאות), נבדק ב-2023-12-22 הפרויקט של רביבו- ״נערי שובה אליי״, נבדק ב-2023-12-22 מרגול ואברהם טל - נערי שובה אלי, נבדק ב-2023-12-22 מרגול וטיפקס - נערי שובה אלי, נבדק ב-2023-12-22 מומי לוי - נערי שובה אליי, נבדק ב-2023-12-22 זהבה בן ומרגול - נערי שובה אלי, נבדק ב-2023-12-22 10.12.2009 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il נערי שובה אלי par מרגלית צנעני sur Apple Music (בצרפתית), 1986-01-01, נבדק ב-2023-12-22 מרגול - נערי שובה אלי, נבדק ב-2023-12-22 Margalit Tzanani – נערי שובה אליי מרגלית צנעני - נערי שובה אלי 2012, נבדק ב-2023-12-22
אלפונס אמאדה

אלפונס אנטוניו צ'יקו אמאדה (בפורטוגזית ובגרמנית: Alfons António Chico; נולד ב-12 בנובמבר 1999 בהיידלברג שבגרמניה) הוא כדורגלן מוזמביקי-גרמני המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת אוסטנדה מליגת המשנה הבלגית ובנבחרת מוזמביק. אמאדה גדל במחלקות הנוער של SSV פוגלסטאנג, וולדהוף מנהיים והופנהיים. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצת המילואים של הופנהיים. ב-2 במרץ 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בהפסד 3-2 לאיינטרכט פרנקפורט במסגרת המחזור ה-24 בבונדסליגה לעונת 2018/2019. זו הייתה הופעת הליגה היחידה שלו במדי המועדון. ב-5 ביולי 2019 הושאל אמאדה לאיינטרכט בראונשווייג מהליגה הגרמנית השלישית למשך עונת 2019/2020. הוא ערך ארבע הופעות ליגה במדי המועדון. ב-20 ביולי 2021 חתם אמאדה באוסטנדה מליגת העל הבלגית. ב-24 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 3-0 לשרלרואה במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022. ב-18 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-1 על בירסחוט במסגרת המחזור השמיני בליגה. בתום עונת 2022/2023 נשר עם המועדון לליגת המשנה הבלגית. אמאדה נולד בגרמניה למשפחה ממוצא מוזמביקי. הוא שיחק בנבחרת גרמניה עד גיל 17 ובנבחרת גרמניה עד גיל 19. נכלל בסגל נבחרת מוזמביק לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023. ב-6 בינואר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מוזמביק, בניצחון 2-0 על נבחרת לסוטו במשחק ידידות. ב-8 בינואר הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בתיקו 1-1 נגד נבחרת בוטסואנה במשחק ידידות. הוא ערך שלוש הופעות במסגרת גביע אפריקה לאומות 2023. מדיה וקבצים בנושא אלפונס אמאדה בוויקישיתוף אלפונס אמאדה, באתר Transfermarkt אלפונס אמאדה, באתר Soccerway אלפונס אמאדה, באתר WorldFootball.net אלפונס אמאדה, באתר National Football Teams אלפונס אמאדה, באתר FootballDatabase.eu סגל הנבחרת לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023 בחשבון הפייסבוק הרשמי של פדרציית הכדורגל המוזמביקית, 22 בדצמבר 2023 (בפורטוגזית)
סנטיאגו קסטרו

סנטיאגו תומאס קסטרו (בספרדית: Santiago Tomás Castro; נולד ב-18 בספטמבר 2004 בסן מרטין שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ולס סארספילד מליגת העל הארגנטינאית. קסטרו גדל במחלקת הנוער של ולס סארספילד. בשנת 2021 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הארגנטינאית. ב-30 בינואר 2024 חתם על חוזה בבולוניה שמשחקת בסרייה א', וב-20 במאי באותה שנה כבש את שערו הראשון בקבוצה מול יובנטוס. קסטרו נכלל בסגל נבחרת ארגנטינה עד גיל 20 בטורניר אליפות אמריקה הדרומית עד גיל 20 בשנת 2023, וערך שלוש הופעות בטורניר. סנטיאגו קסטרו, באתר Transfermarkt סנטיאגו קסטרו, באתר Soccerway סנטיאגו קסטרו, באתר WorldFootball.net סנטיאגו קסטרו, באתר FootballDatabase.eu
ליליאן בראסייה

ליליאן בראסייה (בצרפתית: Lilian Brassier; נולד ב-2 בנובמבר 1999 בארז'נטיי שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת ברסט מליגת העל הצרפתית. בראסייה גדל במחלקות הנוער של ואל ד'ארז'נטיי, RFC ארז'נטיי וסטאד רן. בשנת 2017 החל לשחק בקבוצת המילואים של סטאד רן. ב-20 ביוני 2019 הושאל בראסייה לואלנסיין מליגת המשנה הצרפתית. ב-2 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד נאנסי במסגרת המחזור השני בליגה לעונת 2019/2020. בסך הכל ערך 24 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה. ב-5 באוקטובר 2020 הושאל בראסייה לברסט מליגת העל הצרפתית למשך עונת 2020/2021. ב-21 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4-1 על סנט אטיין במסגרת המחזור ה-11 בליגה. ב-13 במרץ 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 3-1 לאולימפיק מרסיי במסגרת המחזור ה-29 בליגה. בתום העונה חתם על חוזה קבוע במועדון. מדיה וקבצים בנושא ליליאן בראסייה בוויקישיתוף ליליאן בראסייה, באתר Transfermarkt ליליאן בראסייה, באתר Soccerway ליליאן בראסייה, באתר BDFutbol ליליאן בראסייה, באתר WorldFootball.net ליליאן בראסייה, באתר FootballDatabase.eu Lilian Brassier to join Valenciennes on loan באתר Get French Football News, ‏ 20 ביוני 2019 (באנגלית)
אוואן גסאן

אוואן לודוביק גסאן (בצרפתית: Evann Ludovic Guessand; נולד ב-1 ביולי 2001 באז'אקסיו שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ניס מליגת העל הצרפתית. גסאן גדל במחלקות הנוער של ASPTT מרסיי וניס. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצת המילואים של ניס, ובשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הצרפתית. בעונת 2020/2021 הושאל ללוזאן מליגת העל השווייצרית, במדיה ערך 34 הופעות ליגה והבקיע שבעה שערים, ובעונת 2022/2023 הושאל לנאנט מליגת העל הצרפתית, במדיה ערך 30 הופעות ליגה והבקיע שלושה שערים. מדיה וקבצים בנושא אוואן גסאן בוויקישיתוף אוואן גסאן, באתר Transfermarkt אוואן גסאן, באתר Soccerway אוואן גסאן, באתר BDFutbol אוואן גסאן, באתר FootballDatabase.eu Evann Guessand prêté au FC Nantes ! באתר הרשמי של נאנט, 12 ביולי 2022 (בצרפתית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אוואן גסאן". ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לוקאס בראלדו

לוקאס לופס בראלדו (בפורטוגזית: Lucas Lopes Beraldo; נולד ב-24 בנובמבר 2003 בפיראקיקאבה שבברזיל) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת פריז סן-ז'רמן מליגת העל הצרפתית ובנבחרת ברזיל. בראלדו גדל במחלקות הנוער של אוניאו ברברנסה, XV דה פיראקיקאבה וסאו פאולו. בשנת 2022 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של סאו פאולו במסגרת ליגת העל הברזילאית. בעונת 2023 זכה עם המועדון בגביע הברזילאי. ב-1 בינואר 2024 חתם בראדלו בפריז סן-ז'רמן לשלוש וחצי שנים. ב-23 במרץ 2024 ערך בראלדו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ברזיל, בניצחון 1-0 על נבחרת אנגליה במשחק ידידות. נכלל בסגל נבחרת ברזיל לטורניר קופה אמריקה 2024. סאו פאולו הגביע הברזילאי (1): 2023 פריס סן ז'רמן אליפות צרפת (1): 2023/2024 הסופר קאפ הצרפתי (1): 2023 לוקאס בראלדו, ברשת החברתית אינסטגרם לוקאס בראלדו, באתר Transfermarkt לוקאס בראלדו, באתר Soccerway לוקאס בראלדו, באתר BDFutbol לוקאס בראלדו, באתר WorldFootball.net לוקאס בראלדו, באתר National Football Teams לוקאס בראלדו, באתר FootballDatabase.eu לוקאס בראלדו, באתר ESPN Brazil name Copa América squad with Casemiro dropped באתר OneFootball, ‏ 10 במאי 2024 (באנגלית)
פאטמה אקנוגלו

פאטמה אקנוגלו (Fatma Ekenoğlu) (נולדה ב-1956, פאפוס) היא פוליטיקאית קפריסאית טורקית והנשיאה הראשונה של האספה הרפובליקנית של הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין. אקנוגלו נולדה בשנת 1956 בכפר אלטינסיק בפאפוס, סיימה את לימודיה בפקולטה לרפואה צ'ראפאשה של אוניברסיטת איסטנבול בשנת 1983. אקנוגלו, שסיימה את התמחותה במחלקה הפנימית של אותה פקולטה בשנת 1988, עבדה במרפאה משלה עד 1994, ולאחר תאריך זה עבדה בבית החולים צ'נגיז טופל. אקנוגלו, שהחליטה להיכנס לפוליטיקה ב-1993, הפכה למועמדת של אזור ה-CTP ניקוסיה בבחירות הכלליות המוקדמות ב-1993, אך לא הצליחה להיכנס לפרלמנט. היא השתתפה בבחירות הכלליות ב -6 בדצמבר 1998, שוב כנציגה של מהמפלגה הטורקית הרפובליקנית, הפעם מאזור גוזליורט שנפתח לאחרונה, והצליחה להיבחר כחברת פרלמנט. היא שחזרה את הצלחתה בבחירות הכלליות ב-14 בדצמבר 2003 וכיהנה כנשיאת האספה של הרפובליקה בין ה-14 בינואר 2004 ל-6 במאי 2009. בהתאם לסעיף 105 של חוקת צפון קפריסין, היא כיהנה כנשיאה ממלאת מקום "במקרה שנשיא הרפובליקה ייעדר זמנית מתפקידו". היא נשואה ואם לשני ילדים. האתר הרשמי של אספת הרפובליקה של צפון קפריסין Yeni başkan Bozer, KIBRIS POSTASI (בטורקית) סעיף 105, באתר חוקת הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין, ‏אוחזר 2008-04-23
פרס זיו

פרס זיו לעיתונאים ניתן מטעם עמותת צדק-מדות-מוסר בראשות הרב שאר ישוב כהן. הפרס הוענק משנת 1983 מדי שנה לעיתונאים שהיטיבו לתאר ולהציג את החיוב וההישגים שבחיים בישראל, בצורה מעניינית ומשכנעת. הפרס הוענק בטקס חגיגי על ידי אישיות אחרת מהבכירים ביותר בישראל בהם נשיא המדינה. מטרת הפרס היא להעמיק את המודעות של הציבור להתנהגות שיש בה התחשבות בזולת, להציג את הטוב והיפה שבחברה, לעודד את הגאווה ואהבת ישראל. הפרס ניתן לכתבות מצטיינות, בעיתונות הישראלית הכתובה, ברדיו ובטלוויזיה, שפורסמו בעברית, באנגלית או בערבית. גובה הפרס לכל אחד מהתחומים נקבע על ידי הנהלת צדק-מדות-מוסר. העיתונאים הזוכים בפרסים נבחרו על-ידי ועדת שופטים מקצועיים, עיתונאים במקצועם או בניסיונם, שנבחרו לתפקיד זה על ידי הנהלת העמותה. פרס זיו הראשון הוענק ב-1983 כהקדש של סידני זיו לזכר אחיו אברהם זיו, שנפטר בטרם עת והיה פעיל בצדק-מדות-מוסר. בשנת 1969 בהוראתו של הרבי מלובביץ' ייסד הרב שאר ישוב כהן את צדק-מדות-מוסר יחד עם עורכת הדין רבקה כץ וכיהן כנשיא עד יום מותו בשנת 2011. העמותה פורקה בשנת 2016. צדק-מדות מוסר. האגודה לקידומם מחקרם והוראתם בעם ובעולם, באתר "גיידסטאר ישראל" פרס "זיו" ל-4 עיתונאים, דבר, 27 באפריל 1983 מי שבא בא - "פרס זיו" שחילק הנשיא יצחק נבון, מעריב, 13 במאי 1983 ב. מיכאל, ילד טוב פוליצר - טכס חלוקת פרס זיו ל"עיתונות חיובית", חדשות, 10 באפריל 1984 העיתונאי צבי לביא זכה בפרס השלטון המקומי, מעריב, 18 ביוני 1986 אילנה באום, פרס זיו ליובב כץ, מעריב, 17 ביוני 1986 יאיר לפיד, להבליט את הצד החיובי של המציאות, מעריב, 8 ביוני 1988 יאיר לפיד, חריש רומז: קינן לא יינקה בדין, מעריב, 8 ביוני 1988 השופט דב לוין: שפה בוטה ופוגעת היא כרטיס כניסה למודרי התקשורת, מעריב, 12 ביולי 1991