laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סנרק (תורת הגרפים)

בתורת הגרפים, סנרק הוא כינוי לגרף ללא גשרים שלכל קודקודיו דרגה 3, ושלא ניתן לצבוע את קשתותיו ב-3 צבעים (לפי משפט ויזינג כל גרף כזה הוא 4-צביע). הגרפים נקראים כך על שם היצור החמקמק מן הבלדה "ציד הסנרק" של לואיס קרול, על פי הצעתו של מרטין גרדנר. הראשון שחקר גרפים מסוג זה היה פיטר טייט (Tait), שניסה להוכיח את משפט ארבעת הצבעים, וב-1880 הראה שדוגמה נגדית מוכרחה להיות סנרק שהוא גרף מישורי [1]. עד 1973 היו ידועות רק ארבע דוגמאות לסנרקים (הראשונה: גרף פטרסן מ-1898). מאז נבנו כמה משפחות אינסופיות, ופותחו פעולות הבונות משני סנרקים נתונים סנרק גדול יותר. גשר בגרף הוא קשת שהסרתה מהגרף מגדילה את מספר רכיבי הקשירות (הגדרה אלטרנטיבית לגשר היא קשת שלא משתתפת בשום מעגל). אם בגרף קשיר אין אף קבוצה בגודל k של קשתות כך שהסרתן מהגרף מגדילה את מספר רכיבי הקשירות, נאמר שהגרף k-קשיר. אם סנרק אינו 3-קשיר, או אם יש בו מעגל באורך 2, 3 או 4, אז אפשר ליצור ממנו בקלות סנרק קטן יותר. מסיבה זו, יש המגדירים סנרק כגרף מדרגה 3, בעל מותן 5 לפחות, שהוא בעל קשירות קשת ציקלית של 4. גרף מדרגה 3 ניתן ל-3-צביעה אם ורק אם יש בו זרימה לא מתאפסת עם ערכים בחבורת הארבעה של קליין   Z 2 × Z 2 {\displaystyle \ \mathbb {Z} _{2}\times \mathbb {Z} _{2}} . (זרימה היא התאמה של ערכים (שאינם אפס) מחבורה לקשתות, באופן שסכום הקשתות בכל קודקוד הוא אפס. מכיוון שבחבורה זאת   x = − x {\displaystyle \ x=-x} , אין משמעות לכיוון הקשתות). יש כמה השערות ידועות בתורת הגרפים, שאם אינן נכונות צריכה להיות להן דוגמה נגדית שהיא סנרק: ויליאם טאט (Tutte), 1954: בכל גרף נטול גשרים יש זרימת-5 לא מתאפסת גאורגה סקרש Szeckers, 1973: כל גרף נטול גשרים אפשר לפרק למעגלים באופן שכל קשת שייכת בדיוק לשני מעגלים. פאלקרסון Fulkerson 1971: כל גרף נטול גשרים מדרגה 3 אפשר לפרק לאיחוד של שישה שידוכים כך שכל קשת שייכת בדיוק לשני שידוכים. ידוע שיש סנרקים שהם 6-קשירים. משערים שאין סנרקים 7-קשירים. מדיה וקבצים בנושא סנרק בוויקישיתוף סנרק, באתר MathWorld (באנגלית)
גרהם סימסיון

גרהם סימסיון (באנגלית: Graeme C. Simsion) הוא סופר, תסריטאי, מחזאי ומנהל מערכות מידע אוסטרלי ממוצא ניו זילנדי. סימסיון נולד באוקלנד שבניו זילנד בשנת 1956 ומתגורר כיום באוסטרליה. הוא בעל תואר שני בכלכלה ותואר דוקטור מטעם אוניברסיטת מלבורן. במהלך חייו כתב תסריטים, סיפורים קצרים ומחזות, וכן התמחה בייעוץ עסקי וניהול מערכות מידע. בשנת 1982 הקים חברת ייעוץ מצליחה, Simsion Bowles & Associates, שהעסיקה 70 עובדים ב-3 ערים שונות ונמכרה בשנת 1999. הוא פרסם שני ספרים וכן מאמרים שעסקו בניהול מערכות מידע והרצה בנושא ברחבי העולם. בנוסף הקים סימסיון חברה לייבוא יינות בשם Pinot Now יחד עם סטיבן נוטון. פרויקט רוזי הוא ספר הפרוזה הראשון של סימסיון. הרומן זכה להצלחה חסרת תקדים עוד בטרם פורסם, כאשר נמכר ליותר משלושים וחמש מדינות בעולם וגרף מקדמות של כשני מיליון ליש"ט. כתב היד של הרומן זכה בשנת 2012 בפרס Victorian Premiere's Unpublished Manuscript, המוענק ליצירות הרואות אור באוסטרליה. הספר השני, ספר המשך ל"פרויקט רוזי",נקרא בשם אפקט רוזי, יצא לאור באנגלית ב-2014, וב-2015 הגיע לישראל. הספר השלישי, הכל בגלל רוזי הוא "רומן חכם, מצחיק ומעורר מחשבה על גידול ילדים בימינו, על האופן שבו נתפסת שוֹנוּת אישיותית, ועל התוויות שהחברה ממהרת להצמיד לאנשים שלא עומדים בנורמות המקובלות". סימסיון נשוי לאן בויסט (Anne Buist), פרופסור לפסיכיאטריה, ולהם 2 ילדים. פרויקט רוזי (The Rosie Project), בהוצאת אחוזת בית (2013), תורגם לעברית על ידי סיון בסקין. אפקט רוזי (The Rosie Effect), בהוצאת אחוזת בית (2014). תורגם לעברית על ידי סיון בסקין. צעד ועוד צעד- יחד עם אשתו אן בויסט (Two Steps Forward) בהוצאת תכלת (2018) תורגם לעברית על ידי מור רוזנפלד. הכל בגלל רוזי (The Rosie Result), בהוצאת אחוזת בית (2019). תורגם לעברית על ידי דנה טל. Data Modelling Essentials by Graeme Simsion & Graham Witt, 2004 3rd ed, Morgan Kaufmann, San Francisco ISBN 0126445516 Data Modelling: Theory and Practice by Graeme Simsion, 2007, Technics Publications, ISBN 978-0977140015 Simsion, Milton and Shanks: Data Modeling: Description or Design?, May, 2012. Moody, D and Simsion, G: Justifying Investment in Information Resource Management, Australian Journal of Information Systems, September, 1995. A Structured Approach to Data Modelling, Australian Computer Journal, August,1989. Simsion, G.C and Symington, J.A: A Comparison of Network and Relational Database Architectures in a Commercial Environment, Australian Computer Journal, November, 1981. מדיה וקבצים בנושא גרהם סימסיון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גרהם סימסיון (באנגלית) עמיחי שלו, גרהם סימסיון: "אספרגרים שונים, לא נחותים", באתר ynet, 21 במרץ 2015 גרהם סימסיון, פרק מהספר הכל בגלל רוזי, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2019 רן בן-נון, "הרבה אנשים אמרו לי שהם אובחנו כאוטיסטים בגלל הספר שלי", באתר "ידיעות אחרונות", 17 באוקטובר 2019 רשימת הפרסומים של גרהם סימסיון, בקטלוג הספרייה הלאומית גרהם סימסיון, ברשת החברתית Goodreads Graeme Simsion, ב"textpublishing.com". Pinot Now - Who are we. גרהם סימסיון, באתר אחוזת בית. 4=גרהם סימסיון, באתר אחוזת בית PROF ANNE BUIST, באתר אוניברסיטת מלבורן.
קליק (מותג)

קליק הוא חטיף שוקולד מבית 'יוניליוור ישראל' (לשעבר מחברת 'ורד הגליל'). את השם נתן הפרסומאי שמואל ורשבסקי.[דרוש מקור] קליק התחיל כחטיף דגני בוקר מצופה בשוקולד, אך לאורך שנות קיומו יצא בצורות רבות כגון: ביסקוויטים מצופים, דגני בוקר (מסוגים שונים) מצופים וופלים מצופים. קליק מוצע לשיווק בארבע צורות: צורות התפזורת - שקית ובתוכה חטיף הקליק על מגוון סוגיו. בכל שקית יש 65 גרם (75 גרם עד שנת 2020 ו-100 או 200 גרם עד שנת 2003 ב-5 הטעמים הראשונים). הטעמים המקוריים הם כדורים וכדורים חום לבן. לאחר מכן הצטרפו עוד טעמים רבים כגון: ביסקויט, שקדים ועוגי. וכיום מוציאה החברה עוד מגוון מארזים וטעמים, כגון: קליק Party Mix (המשלב סוגים שונים של קליק בשקית אחת), קליק חטיפי גלידה, קורנפלקס, גליליות, כריות ועוד. חטיף קליק ארוך - חטיף (אישי) מאורך, בצורה גלילית או מלבנית המצופה מבחוץ שוקולד ומבפנים ממולא במגוון טעמים כגון: קרם נוגט, קרם חלב, קרמל, צ'לי, צ'וקולדה ועוד. טבלאות XL - מגיעות בצורה מלבנית וגדולה (90 גרם) ובנויות מכדורים ממגוון מאכלים (ופל, דגני בוקר וכו') מצופים שוקולד. טעמים לדוגמה: שוקולד חלב עם עוגיות וכדורי דגנים, שוקולד חלב עם אגוזים וופל, שוקולד לבן עם שקדים וכדורי דגנים. שוקולד קליק למריחה. בשנים הראשונות יוצר הקליק על ידי חברת ורד הגליל בצפת (יעקב דנקמפ בתפקיד המנכ"ל) בהכשר הרבנות המקומית. מותג נוסף בשם "גליק" (אושר ביידיש) נמכר במקביל החל מ-1992 בריכוזי אוכלוסייה חרדיים כשהוא מיוצר תחת השגחת בד"ץ העדה החרדית והרבנות המקומית. ב-2003 לאחר שכל מוצרי ורד הגליל עברו להשגחת הבד"ץ בוטל מותג זה והמותג קליק משווק כיום בהשגחת הרבנות צפת ובד"ץ העדה החרדית. אתר האינטרנט הרשמי של קליק קליק, ברשת החברתית פייסבוק טעמנו את טעמי השוקולד החדשים של קליק, באתר ‏מאקו‏, 8 ביולי 2018 איילה צורף, יוניליוור מוחקת את מותג השוקולד החרדי "גליק"; תשווק במגזר את המותג "קליק", באתר TheMarker‏, 18 במאי 2003 הלך הגליק: יוניליוור תשווק את קליק גם למגזר החרדי, באתר ynet, 18 במאי 2003
פדרו חואן קבאיירו

פדרו חואן קבאיירו (בספרדית: Pedro Juan Caballero) היא בירת מחוז אממבאי בפרגוואי. העיר שוכנת על הגבול של פרגוואי עם ברזיל, מול העיר פונטה פוראו, במרחק של כ-536 קילומטרים[דרוש מקור][דרושה הבהרה] מצפון לבירת פרגוואי, אסונסיון. נמל התעופה הבינלאומי דוקטור אוגוסטו רוברטו פוסטר משרת את העיר. ברזיל קמפו גראנדה, מאטו גרוסו דו סול, ברזיל מדיה וקבצים בנושא פדרו חואן קבאיירו בוויקישיתוף פדרו חואן קבאיירו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים באמריקה הדרומית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאונט איסה

מאונט איסה (באנגלית: Mount Isa) היא עיר בצפון-מערב מדינת קווינסלנד שבאוסטרליה. העיר ממוקמת במרחק של 1,830 ק"מ מצפון-מערב לבירת המדינה בריזביין. העיר הוקמה בשל מרבצי המינרלים הנרחבים שנמצאו בסביבתה. המכרות של מאונט איסה הם מהמכרות הפרודוקטיביים ביותר בהיסטוריה העולמית ומהם מופקים עופרת, כסף, נחושת ואבץ. מאונט איסה היא המרכז המנהלי, המסחרי והתעשייתי של צפון-מערב קווינסלנד. למרות היותה שוכנת באזור צחיח, האגם המלאכותי מונדרה (Lake Moondarra), שנוצר כתוצאה מסכירתו של נהר לייכהרדט (Leichhardt), מספק לעיר את מי השתייה שלה ומשמש כאתר לספורט ימי, לצפרות ולנופש. המקומיים מכנים את העיר "האיסה" ("The Isa"). אוכלוסיית העיר מנתה 20,569 תושבים במפקד 2011. האזור סביב למיקומה הנוכחי של מאונט איסה היה משכנו של שבט הקלקדון (Kalkadoon) האבוריג'יני. השבט הצליח להתקיים באזור עד שהגיעו המתיישבים הלבנים שהתייחסו לשטח כאל אדמת מרעה ומקור למחצבים. עם התגבר הלחץ של המתיישבים כלפי השבט, הם ניהלו את אחת ממלחמות הגרילה המוצלחות ביותר בתולדות אוסטרליה. הצלחתם המשיכה בקרב עקוב מדם שנוהל בשנת 1884. השבט תקף עמדה מבוצרת בכוחות גדולים וסבל אבדות כבדות. השבט, שנחלש לאחר הקרב, התקשה להגן על אדמותיו ואיבד חלק ניכר מהן. סיורים חמושים של המתיישבים שרדפו אחרי בני השבט ששרדו את הקרב, החלישו אותו עוד יותר. ב-1923 התגלו במקום מרבצי כסף ועופרת עשירים ביותר ובשנת 1931 הוקמה העיירה. בשנת 1942 התגלו מרבצי כסף ועופרת ובשנות החמישים התגלו מרבצי נחושת. היישוב התפתח ובשנת 1968 הוכרזה מאונט איסה כעיר. בשנים 1964–1965 פרצו בעיר מהומות עקב סכסוכי עבודה והוכרז בה משטר צבאי. מדיה וקבצים בנושא מאונט איסה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מאונט איסה (באנגלית) על מאונט איסה באתר אוניברסיטת קווינסלנד מאונט איסה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Mount Isa at Australian Explorer מאונט איסה במפקד 2011
המעי העיוור

המעי העיוור (caecum, צקום), או המעי האטום, נמצא בחלק הימני התחתון של הבטן, 2.5 ס"מ מרצועת המפשעה. הוא מתחיל בחיבור למעי הדק והמשכו הוא המעי הגס העולה. עמו נכלל גם התוספתן, שהוא איבר קטן דמוי תולעת. המעי העיוור הוא מעין כיס בתוך צינורות המעי, ומאחר שאין לו יציאה כלשהי ושהוא נסגר על ידי שסתומים הנמצאים בסוף המעי הדק ותחילת הכרכשת, הוא נקרא "עיוור". אורכו של המעי העיוור הוא 7.5 ס"מ, וכך גם רוחבו. הוא עטוף כמעט כולו בצפק, אף שאינו בעל מצע מעי. אם המעי מתמלא בצואה או בגזים, ניתן למשש אותו מצדה הימני הקדמי של הבטן. המונח caecum מגיע מלטינית ומשמעותו עיוור. הוא ניתן למעי העיוור משום שאינו מוביל לשום מקום אלא מסתיים בתוספתן. מדיה וקבצים בנושא המעי העיוור בוויקישיתוף המעי העיוור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מנהל עיזבון

מנהל עיזבון הוא אדם, תאגיד או האפוטרופוס הכללי, אשר ממונה על ידי בית משפט לצורך כינוס נכסי עיזבון, ניהולם, סילוק חובות העיזבון ולבסוף חלוקת נכסי העיזבון ליורשים. "חוק הירושה התשכ"ח - 1965" מסדיר את הכללים הנוגעים להסדרת עיזבון של אדם שניפטר וניהול עיזבונו. החוק מורה על חובת הדיווח של מנהל העיזבון שמונה על ידי בית המשפט ומסמיך את האפוטרופוס הכללי לפקח על מנהל העיזבון ועל פעולותיו בנוגע לניהול העיזבון. על פי המשפט העברי, כוחו של בית הדין למנות מנהל עיזבון כאשר ישנם ילדים קטנים אשר לא יכולים לעשות זאת הוא מתוקף התפיסה כי בית דין הוא "אביהם של יתומים". מנהל העיזבון ממונה על ידי בית המשפט, על פי בקשת יורש או נושה של עיזבון, או על פי בקשה של אפוטרופוס כללי או היועץ המשפטי לממשלה. תפקידיו מפורטים בסעיף 82 לחוק הירושה והוא כפוף להוראות בית המשפט, לפיהן הוא צריך לבצע פעולות לצורך כינוס נכסי העיזבון, ניהולם, שמירתם וביטוחם, סילוק החובות וחלוקת יתרת נכסי העיזבון בין היורשים לפי צו ירושה או לפי צוואה. לצורך מילוי תפקידו מבצע מנהל העיזבון פעולות משפטיות, כגון הגשת בקשות לבית המשפט, ופעולות מנהליות כגון כינוס הנכסים ותשלום חובות. קיימת הבחנה בין "מנהל עיזבון זמני" לבין "מנהל עיזבון קבוע": מנהל עיזבון זמני - ממונה לפני מתן צו קיום צוואה או צו ירושה, כאשר קיים צורך ממשי ודחוף לבצע פעולות לצורך שמירת נכסי העיזבון. מנהל העיזבון הזמני ממונה על ידי הרשם לענייני ירושה או בית המשפט לענייני משפחה. הוא ממונה בדרך כלל לתקופה של 6 חודשים, ולעיתים ניתנת הארכת התקופה בנסיבות מיוחדות, או עד מתן צו קיום צוואה או צו ירושה (המוקדם בהם). מנהל העיזבון הזמני מכנס את נכסי העיזבון, מפרסם הודעות לנושים, משלם את חובות העיזבון, שומר ומבטח את נכסי העיזבון ומבצע כל פעולה שנדרשת לשם כך לפי הוראות בית המשפט. מנהל עיזבון קבוע - ממונה בד בבד או לאחר מתן צו ירושה או צו קיום צוואה של הנפטר. המנהל המיוחד ממונה רק במידה והוכח כי קיים צורך ממשי למינויו, כמו במקרים של סכסוך בין היורשים, ריבוי של יורשים, קיום מטרה ציבורית על פי הוראות הצוואה, כאשר בין היורשים יש נעדרים, או שבצוואה יש הוראות ביחס לקטין או חסוי, ויש צורך לפקח על ביצוען ואין כל דרך אחרת לעשות כן. תפקידיו של מנהל העיזבון הם לכנס את נכסי העיזבון, לפרסם הודעות לנושים, לפרוע את חובות העיזבון, לנהל את נכסי העיזבון כגון בהשקעת כספים בהתאם להוראות תקנות הירושה (דרכים להשקעת כספי עיזבון), התש"ס - 2000, לחלק את נכסי העיזבון או את תמורתם בין היורשים על פי צו הירושה או הצוואה, לבצע את חובות הדיווח לאפוטרופוס הכללי עליו ולבצע כל פעולה שנדרשת על פי הוראות בית המשפט. כאמור, חוק הירושה התשכ"ח - 1965, מסמיך את האפוטרופוס הכללי לפקח על פעולותיו של מנהל העיזבון. מכוח סמכותו האפוטרופוס מקבל לידיו דוחות ממנהלי העיזבון על הכספים והרכוש שהם מנהלים בעיזבון, בודק את הדיווחים ומפקח על פעולות מנהל העיזבון. שכרו של מנהל העיזבון נפסק על ידי בית משפט על פי סעיף 91 לחוק הירושה. ניהול עיזבונות, באתר משרד המשפטים אלינור ליבוביץ, ‏מה הגדרת תפקידו וסמכויותיו של מנהל עיזבון?, באתר גלובס, 14 בספטמבר 2017 עורך דין רוני אילן, תפקידיו של מנהל עיזבון, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏09/09/2013 נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 288-290: בית דין - אביהם של יתומים. אתר דעת
פאולה מלקומסון

פאולה מלקומסון (באנגלית: Paula Malcomson; ‏נולדה ב-1 ביוני 1970) היא שחקנית צפון אירית. ידועה בעיקר בשל השתתפותה בסדרות הטלוויזיה "דדווד" ו"ריי דונובן" ובסרטי הקולנוע "משחקי הרעב" ובהמשכו "משחקי הרעב: התלקחות". מלקומסון נולדה בבלפסט, צפון אירלנד. שיחקה לראשונה כשחקנית מקצוענית בשנת 1993 במערבון "טומבסטון עיר ללא חוק" בתפקיד איילי אשתו של המארשל וירג'יל ארפ (סם אליוט). בשנת 2000 הופיעה בעיבוד המודרני לדרמה השייקספירית "המלט" בתפקיד מרסלה. זכתה להכרה לראשונה בזכות תפקידה בסדרת הדרמה "דדווד" בתור הפרוצה טריקסי. בהמשך דרכה הופיעה בסדרת הדרמה "ER" בתפקיד מג ריילי ובסדרה המדע בדיונית "קאפריקה" בתור אמנדה אשתו של דניל גרייסטון (אריק סטולץ). ב-2010 הופיעה בעונה השלישית של הסדרה המצליחה "ילדי האנרכיה" בתפקיד מורין אשבי. בשנת 2012 השתתפה מלקומסון בסרט המצליח "משחקי הרעב" בתפקיד אמה של קטניס אוורדין (ג'ניפר לורנס), תפקיד עליו חזרה גם בסרטי ההמשך "התלקחות", ו"עורבני חקיין (חלקים א', וב')" משנת 2013 משחקת מלקומסון בסדרת הפשע "ריי דונובן" בתפקיד אבי אשתו של ריי דונובן (לייב שרייבר). בשנת 2018 שיחקה בסרט "תמיד גרנו בטירה" לצד טאיסה פרמיגה וסבסטיאן סטן, הסרט אשר מבוסס על ספר באותו שם משנת 1962 שנכתב על ידי שירלי ג'קסון. טומבסטון עיר ללא חוק (1993) גרין מייל (1999) המלט (2000) משחקי הרעב (2012) התלקחות (2013) הרץ במבוך (2014) הרץ במבוך: מבחני הכוייה (2015) The Cured‏ (2017) החצי השני (2017) Battlecreek‏ (2017) All Summers End‏ (2017) Axis‏ (2017) - דיבוב תמיד גרנו בטירה (2018) דדווד: הסרט (2019) - סרט מקורי של HBO דדווד (2004–2006) ג'ון מסינסינטי (2007) חוק וסדר: מדור מיוחד (2008, 2019) קפריקה (אנ') (2009–2010) ילדי האנרכיה (2010) שקר לי (2011) מרפאה פרטית (2011) פרינג' (2011) חוק וסדר: לוס אנג'לס (2011) החשוד העיקרי (2011) ארצ'ר (2012) - דיבוב ריי דונובן (2017-2013) קריפטון (2018) Lawmen: Bass Reeves‏ (2023) מדיה וקבצים בנושא פאולה מלקומסון בוויקישיתוף פאולה מלקומסון, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פאולה מלקומסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פאולה מלקומסון, באתר AllMovie (באנגלית) פאולה מלקומסון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
פדרה

פדרה (ביוונית עתיקה: Φαίδρα, פַיידרה) היא דמות במיתולוגיה היוונית של נסיכה מהאי כרתים. שמה נגזר מהמילה היוונית φαιδρός (פאידרוס), שמשמעותה "בהיר". לסיפורה של פדרה מספר גרסאות: פדרה הייתה בתו של מינוס, רעייתו של תזאוס ואמם של דמופון מאתונה ואקמאס. פדרה מתאהבת בבנה החורג היפוליטוס (בנם של תזאוס ושל מלכת האמזונות, היפוליטה). היא מנסה לשדל אותו לאהוב אותה, אולם הוא סירב. כנקמה, פדרה משקרת לתזאוס שהיפוליטוס אנס אותה. כנקמה הוא קילל את בנו שסוסיו ייקחו אותו לים, למותו, וכך היה, לאחר שראו מפלצת ים מפחידה של פוסידון. גרסה אחרת אומרת שתזאוס הרג אותו במו ידיו, ושפדרה התאבדה מרוב אשמה. גרסה שלישית טוענת שהיה זה דיוניסוס שגרם למותו בכך שהפחיד את סוסיו בשור אימתני. גרסה נוספת טוענת שהיפוליטוס היה נאמן לאפרודיטה, ובהעבירו את נאמנותו לארטמיס, גרמה לאירועים האלה. גרסה חמישית טוענת שהסיפור כלל לא היה טרגי: אחותה של פדרה סיפרה להיפוליטוס שהיא מאוהבת בו, והוא לא סיפר לה על כך שהוא יודע. דמותה של פדרה מופיעה במספר מקורות שהידועים ביניהם הם המחזה היווני מהמאה החמישית לפנה"ס "היפוליטוס", מאת אוריפידס, המחזה הרומאי מהמאה הראשונה לספירה "פדרה" מאת סנקה, המחזה הצרפתי מהמאה ה-17 הקרוי גם הוא "פדרה" מאת ז'אן רסין, והמחזה הבריטי מסוף שנות ה-20 "פדרה מאוהבת" מאת שרה קיין. Some Velvet Morning מדיה וקבצים בנושא פדרה בוויקישיתוף
פדרה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פדרה – דמות מהמיתולוגיה היוונית פדרה (סנקה) – מחזה מאת סנקה המבוסס על סיפורה של פדרה פדרה (רסין) – מחזה מאת רסין המבוסס על סיפורה של פדרה פדרה (סרט) – סרט של הבמאי ז'יל דאסן המבוסס על סיפורה של פדרה פדרה מאוהבת – מחזה מאת שרה קיין פדר פודרה
הצילני נא

הצילני נא הוא ניגון יהודי-רוסי עתיק, אשר הושר כתפילה על גזרת הקנטוניסטים - חטיפת ילדי היהודים לצבא הצאר. מאיר שמעון גשורי מתאר ניגון זה כ"ניגון הספוג עצבות ויגון". מילות הניגון הם מספר בראשית, מתפילתו של יעקב אבינו להנצל מאחיו עשו: ”הַצִּילֵנִי נָא מִיַּד אָחִי מִיַּד עֵשָׂו כִּי יָרֵא אָנֹכִי אֹתוֹ פֶּן יָבוֹא וְהִכַּנִי אֵם עַל בָּנִים. וְאַתָּה אָמַרְתָּ הֵיטֵב אֵיטִיב עִמָּךְ ” (ספר בראשית, פרק ל"ב, פסוק י"ב) ולפי חלק מהגרסאות גם את הפסוק שאחריו: ”וְשַׂמְתִּי אֶת זַרְעֲךָ כְּחוֹל הַיָּם אֲשֶׁר לֹא יִסָּפֵר מֵרֹב” (ספר בראשית, פרק ל"ב, פסוק י"ג). הניגון השתמר בשלוש שושלות חסידיות שמוצאן מהאימפריה הרוסית, חסידות חב"ד, חסידות קרלין וחסידות סלונים, בניואנסים שונים. בחסידות קרלין ברוסיה היה נהוג לשיר את הניגון בשבתות החורף, אז היו מתחילות חטיפות הילדים. בחסידות חב"ד הניגון משמש גם כתפילה על מלחמת היצר, אשר עשו מסמלו. כך גם בחסידות סלונים, מושר הניגון לפני תפילת נעילה בליל יום הכיפורים. הניגון מופיע בספר הניגונים חב"ד מס' רנ"א (251), בחוברת כתב יד של מאיר שמעון גשורי מס' 35, ב"מוזיקלישער פנקס" מאת אברהם משה ברנשטיין עמ' 71 ובתקליטי אוסף פנימי של חסידות סלונים, ניגוני ימים נוראים 2, שיר מס' 2. הניגון מופיע בסולם מינורי. לפי גרסת חב"ד בסולם פריגיש ולפי נוסח קרלין בסולם מינור הרמוני עם חריגה בסיום כל קטע לסולם פריגיש. לפי נוסח סלונים (וכן היו בחב"ד ששרו כך) הניגון מופיע בסולם פריגיש אך משולבת בו ההגבהה של הדרגה השביעית, כבסולם הרמוני. כמו כן, ישנם שינויים לא משמעותיים נוספים, אך המבנה של הניגון שווה. סיום הניגון מהמילים "ואתה אמרת היטב" (תיבה 17 בתווים להלן), שנוי בגרסאות שונות. על פי נוסח קרלין הוא מסתיים כמו סיום הקטע הראשון של הניגון, בחריגה קודרת לסולם פריגיש. בנוסח סלונים, הוא עובר לסולם מז'ורי, בנימה אופטימית יותר וחוזר בסיום לסולם המקורי, ואילו בנוסח חב"ד הסיום הוא ניגון עצמאי, עליז ומהיר, אשר מוכר בנוסח שונה כניגון פורים מחצרות קרלין-סלונים "ונהפוך הוא אשר ישלטו היהודים המה בשונאיהם". תווי הניגון על בסיס נוסח סלונים - סיום הניגון (4 התיבות האחרונות) בנוסח קרלין: הסיום על פי נוסח סלונים: הסיום על פי נוסח חב"ד: "הצילני נא" באתר בית לזמר העברי "הצילני נא" במספר גרסאות, אתר היכל מנחם (חב"ד) הקלטה אתנוגרפית של יעקב מזור מטיש של ערב יום הכיפורים בישיבת בית אברהם סלונים (1988), בארכיון הצליל בספרייה הלאומית. (הניגון הצילני נא בדקה 47:20) אדון הסליחות מאיר שמעון גשורי, אוסף ניגוני קרלין (חוברת כתב יד הנמצאת באוניברסיטה העברית בירושלים), שיר מס' 35 מפי קלמן גולדרייך. כמו כן קיימות הקלטות של יעקב מזור מטיש של ערב יום הכיפורים בישיבת בית אברהם סלונים (1988), בארכיון הצליל בספרייה הלאומית. מתיבה 15 בתווים המופיעים למעלה, עוברים לקטע זה. מתיבה 17 עוברים לקטע זה.
עצמאות (לוגיקה מתמטית)

בלוגיקה מתמטית, טענה שלא ניתן להוכיח אותה, וגם לא את שלילתה, מתוך מערכת נתונה של אקסיומות, היא טענה עצמאית ביחס לאותה מערכת. מערכת הוכחה נתונה היא שלמה, אם אין לה טענות עצמאיות. ישנן כמה דוגמאות מפורסמות לטענות עצמאיות: אקסיומת המקבילים, הקובעת שדרך כל נקודה מחוץ לישר עובר קו מקביל אחד ויחיד - עצמאית ביחס לאקסיומות האחרות של גאומטריית המישור (ראו גם גאומטריה לא-אוקלידית). אקסיומת הבחירה עצמאית מהאקסיומות הרגילות של תורת הקבוצות, אקסיומות צרמלו פרנקל. השערת הרצף עצמאית מאקסיומות צרמלו פרנקל יחד עם אקסיומת הבחירה. המתמטיקאי האוסטרי-אמריקאי קורט גדל הוכיח ב-1931 שבכל תורה אפקטיבית עקבית המבוססת על שפה מסדר ראשון שיש בה מספיק מושגים כדי לנסח טענות על כפל במספרים השלמים, יש נוסחאות שלא ניתן להוכיח אותן או את שלילתן. מכאן ששפה אפקטיבית חזקה מספיק, אינה יכולה להיות עקבית ושלמה, וחייבות להיות בה טענות עצמאיות. חוק זה נקרא משפט האי-שלמות הראשון של גדל, ובעקבותיו השתנתה ההתייחסות לתוכנית הילברט לבסס את כל המתמטיקה על קבוצה סופית של אקסיומות. משפט האי-שלמות השני של גדל טוען שלא ניתן להוכיח את העקביות של תורה (אפקטיבית וחזקה מספיק) במסגרת האקסיומות של התורה עצמה. לפעמים אפשר להוכיח את העקביות של מערכת על ידי בניית מודל שלה במסגרת מערכת אחרת. למשל, אקסיומות פאנו מתארות את המספרים השלמים, וניתן לבנות מודל שלהן במסגרת תורת הקבוצות. לכן, אם תורת הקבוצות חסרת סתירות, אז כך גם מערכת פאנו.
ממלכת פולין

האם התכוונתם ל... ממלכת פולין (1025–1385) – המדינה הפולנית תחת שלטון שושלת פיאסט, מ-1025 ועד נישואי הנסיכה הפולנית הדוויג לנסיך הליטאי יגלו ב-1385, נישואין שהביאו לעולם את ממלכת פולין היגלונית ממלכת פולין (1385–1569) – ממלכה בשליטת השושלת היגלונית שהתקיימה מ-1385 ועד 1569, עת אוחדה עם הדוכסות הגדולה של ליטא ליצירת האיחוד הפולני-ליטאי ממלכת פולין כחלק מהאיחוד הפולני-ליטאי - בשנים 1791-1569 פולין הקונגרסאית – מדינה פולנית אוטונומית שהייתה במעמד של אוניה פרסונלית עם האימפריה הרוסית (1831-1815), אשר בעקבות התקוממות כנגד האימפריה איבדה את האוטונומיה שלה בשנת 1832, ובעקבות התקוממות נוספת (1863) איבדה את נפרדותה וסופחה במלואה לאימפריה הרוסית ממלכת פולין (1916–1918) – מדינה שהוכרזה ב-1916 על ידי מעצמות המרכז בשטחה של פולין הקונגרסאית, שהייתה מדינת חסות של הקיסרות הגרמנית; ואשר התקיימה עד 1918 חלוקת פולין
אנקרנסיון

אנקרנסיון (בספרדית: Encarnación) היא בירת מחוז איטפואה בפרגוואי. העיר נמצאת על גדת נהר פרנה, מול העיר פוסאדאס שבארגנטינה, במרחק של 365 קילומטרים מבירת פרגוואי אסונסיון. העיר נחשבת לבירת התיירות של פרגוואי. היא נמצאת במרחק של כ-30 קילומטרים מאתר המורשת העולמית בלה סנטיסימה טרינידאד דה פרנה וחסוס דה טוורנגה. האב רוקה גונסאלס דה סנטה קרוס הקים עיירה ששמה היה אנונסיאסיון דה איטפואה ב-1615, במקום בו היום נמצאת העיר פוסאדאס בארגנטינה, אך אחרי 10 שנים העיירה זזה לצדו השני של נהר הפרנה, וקיבלה שם חדש: אנקרנסיון דה איטפואה. בעיר נמצאת האוניברסיטה הלאומית של איטפואה. נמל התעופה טניינטה אמין איוב גונסאלס נמצא במרחק של כ-12 קילומטרים מהעיר והוא השלישי בחשיבותו במדינה. העיר מקושרת דרך גשר סן רוקה גונסאלס דה סנטה קרוס לפוסאדאס שבארגנטינה, מעברו השני של נהר פרנה. מדיה וקבצים בנושא אנקרנסיון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנקרנסיון אנקרנסיון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ליים קווט

ליים קווט (באנגלית: Limequat, שם מדעי: Citrus aurantifolia או Fortunella japanica), הוא הכלאה בין קי ליים וקומקוואט עגול. ההכלאה נוצרה בשנת 1909 על ידי ד"ר ולטר טניסון סווינגל (אנ') . מן ההכלאה מתקבל עץ קטן מניב פרי ננסי דמוי לימון. הפרי מבשיל כל החורף והוא חמוץ, עסיסי ודל גרעינים. העץ רגיש לתנאים סביבתיים. עלול למות מחוסר או עודף מים ויגיב גם לחוסר ברזל או רמה גבוהה של גיר בקרקע. Kumquats and kumquat hybrids
קאסל (צרפת)

קאסל (צרפתית: Cassel; פלמית: Kassel) היא עיר בחבל או-דה-פראנס בצפון צרפת. העיר ממוקמת בין בירת החבל ליל ודנקרק. עוד לפני הגעת הרומאים הייתה העיר אופידום ראשי של המורינים (עם גאלי בלגי) ונקראה Castellum morinorum. העיר שינתה את שמה ל-Castellum menapiorum (קאסטלום מנפיורום), שפירושה "הארמון של המנפים", שבט בלגי שקיבל את העיר מידיו של גאיוס קארינס, מושל גאליה, שאף זכה למצעד ניצחון ברומא על כך שהתיישב באזור, וזו הייתה העיר החשובה שלהם. בעקבות הכיבוש הרומי, העיר החלה להתפתח. בימי הביניים הייתה העיר בשלטון רוזנות פלנדריה, כאשר בלדווין השלישי, רוזן פלנדריה בנה את הארמון במאה העשירית. בהמשך שימשה העיר זירה לקרבות רבים: 1070–1071 - רובר הראשון, רוזן פלנדריה כבש את האזור מידי אחיו בלדווין הרביעי, רוזן פלנדריה. 1328 - פיליפ השישי, מלך צרפת כבש את קאסל מידי הפלמים בקרב קאסל 1677 - במהלך המאה השישה עשר העיר הייתה עיר גבול בין צרפת וארצות השפלה הספרדיות והייתה מקום לקרבות רבים ביניהם. ב-1645 הספרדים כבשו את העיר והחזיקו בה עד שנת 1677 בו פיליפ, דוכס אורלאון אחיו של לואי הארבעה עשר, כבש את העיר מידיו של יורש העצר האנגלי ויליאם. ב-1848 נבנה קו הרכבת בין ליל ודנקרק. הרכבת שעברה בעיר תרמה לפיתוחה. במלחמת העולם הראשונה קבע המרשל פרדיננד פוש את מיקום צבאו בעיר כנקודה אסטרטגית ליד חזית פלנדריה. לקראת סוף המלחמה הגנרל הרברט פלומר שהייתה מפקד הארמייה השנייה של בריטניה, קבע את מפקדתו בעיר. במאי 1940 הופגזה העיר על ידי חיל האוויר הגרמני, הכוחות הבריטיים שהוצבו בעיר הצליחו להחזיק מעמד במשך שלושה ימים, דבר שסייע לפינוי הפצועים הבריטים והאמריקאים בדרך דנקרק. מתחילת המאה ה-19 ירדה חשיבותה של העיר, ולכן האוכלוסייה קטנה מ-5,000 תושבים ב-1793 ל-2,278 ב-2011. מדיה וקבצים בנושא קאסל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קאסל (בצרפתית)
בת יפתח (סרט)

בת יפתח: טרגדיה תנ"כית (באנגלית: Jephtah's Daughter: A Biblical Tragedy), הוא סרט ראינוע אמריקאי בשחור-לבן משנת 1909. הסרט, בכיכובה של השחקנית והשחיינית אנט קלרמן (בשמה המלא: Annette Marie Sarah Kellerman;‏ 1886-1975), נכתב על ידי מדיסון סי. פיטרס, עבור אולפני ויטגרף. "בת יפתח", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "בת יפתח", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הסרט בת יפתח באתר "עידן השקט" ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים אמריקאיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.