laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Unexpected Song

"Unexpected Song" (בעברית: "שיר לא צפוי"; מוכר כ-"The Unexpected Song") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האנגלייה שרה ברייטמן, מתוך פסקול המחזמר "שיר וריקוד". השיר יצא לאור בספטמבר 1984, כסינגל מתוך הפסקול על ידי חברת התקליטים RCA רקורדס. השיר הגיע למקום ה-76 במצעד הסינגלים הבריטי. השיר נכתב על ידי דון בלאק והופק על ידי אנדרו לויד ובר. הבי-סייד של השיר הוא השיר "Come Back With The Same Look In Your Eyes", אשר לקוח מאותו הפסקול Song and Dance, בו נכלל השיר "Unexpected Song", עצמו. מאוחר יותר, נכלל השיר בפסקול Surrender ובאלבום האוסף, The Andrew Lloyd Webber Collection. כמו כן, היה שימוש בשיר עבור המחזמר "ספר לי ביום ראשון", תוך שבוצע במספר מופעים שהתקיימו במסגרת המחזמר. תקליט 7 אינץ' "The Unexpected Song" - 2:56 "Come Back With The Same Look In Your Eyes" - 3:26 הזמרת ברנדט פיטרס, הקליטה את השיר מחדש במסגרת Song & Dance: Original Broadway Cast Recording. הזמר מייקל קרופורד ("פנטום האופרה") הקליט את השיר מחדש במסגרת Songs From the Stage & Screen. הזמר פול ג'ונס הקליט את השיר מחדש במסגרת The Andrew Lloyd Webber Collection. הזמרת קלייר ברט הקליטה את השיר מחדש במסגרת Aspects of Andrew Lloyd Webber Volume 2. הזמר מייקל בול הקליט את השיר מחדש במסגרת Julian Lloyd Webber's Unexpected Songs. הזמר אנתוני וורלאו הקליט את השיר מחדש במסגרת Best of Act One. הזמרת דניס ואן אוטן הקליטה את השיר מחדש במסגרת Tell Me On a Sunday. הזמרת מירה מלמברג הקליטה את השיר מחדש במסגרת Unexpected: Myrra Malmberg Sings Lloyd Webber. הזמר דייב ווילטס הקליט את השיר מחדש במסגרת The Musicals Unplugged. מידע על היצירה "Unexpected Song" באתר Discogs סרטון השיר "Unexpected Song" באתר יוטיוב Sarah Brightman - Unexpected Song, Discogs (באנגלית) SARAH BRIGHTMAN | full Official Chart History | Official Charts Company, www.officialcharts.com Andrew Lloyd Webber - Song & Dance, Discogs (באנגלית) The Andrew Lloyd Webber Collection, נבדק ב-2020-02-14 Surrender (The Unexpected Songs), נבדק ב-2020-02-14 BBC - London - Entertainment - Theatre - Tell Me On A Sunday, a first night review -, www.bbc.co.uk
מה אם נתנשק

מה אם נתנשק הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי נתן גושן. השיר יצא לאור ב-19 בינואר 2013, כסינגל השני מתוך אלבומו השני של גושן, בין כל הרעשים, על ידי חברת התקליטים אן אם סי יונייטד. השיר נכתב והולחן על ידי נתן גושן והופק על ידי יועד נבו, בדומה לשאר שירי האלבום. השיר הוא בסגנון הפופ, המאפיין שירים נוספים מתוך האלבום. הסינגל עצמו סוקר על ידי יוסי חרסונסקי, שציין את השיר בחיוב והעניק לו שלושה כוכבי זהב מתוך חמישה. טרם פורסם הווידאו קליפ המלא לשיר, העלה גושן לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר. האודיו מציג בתוכו את עטיפת הסינגל. נכון לפברואר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-13 מיליון. לדף השיר באתר הספרייה הלאומית נתן גושן - ומה אם נתנשק, באתר יוסמיוסיק, ‏2013-01-21 נתן גושן מה אם נתנשק Nathan Goshen, נבדק ב-2020-02-14
הר ליפליאן

הר ליפליאן (באנגלית: Lipalian Mountain) הוא פסגת הרים בגובה 2,682 מטרים (8,799 רגל) הממוקמת בפארק הלאומי באנף, ברכס סלייט של הרי הרוקי הקנדיים של אלברטה שבקנדה. הוא נקרא על ידי ויליאם קארות'רס גוסו בשנת 1958. ליפליאן היה שם לעידן גאולוגי שהציע הפליאונטולוג האמריקני צ'ארלס וולקוט לתקופה בה אין תיעוד של מאובנים במהלך תקופת הפיצוץ הקמבריוני. מאוחר יותר הופרכה התאוריה. כמו יתר ההרים בפארק באנף, ההר מורכב מסלע משקע שהונח בין תקופת הפרקמבריון לתקופת היורה. סלע משקע זה נוצר בים רדוד, נדחף מזרחה ומעל ראש סלע צעיר יותר במהלך האורוגנזה הלרמידית. בהתבסס על שיטת קפן למיון אזורי אקלים, ההר ממוקם באזור אקלים תת-ארקטי עם חורפים קרים ומושלגים וקיץ מתון. הטמפרטורות יכולות לרדת מתחת ל־20 מעלות צלזיוס עם אפקט צינון רוח מתחת ל־30 מעלות צלזיוס בחורף. אתר פארקים בקנדה: הפארק הלאומי באנף Gadd, Ben (2008). Geology of the Rocky Mountains and Columbias. Peel, M. C.; Finlayson, B. L.; McMahon, T. A. (2007). "Updated world map of the Köppen−Geiger climate classification". Hydrol. Earth Syst. Sci. 11: 1633–1644. ISSN 1027-5606.
אגם פטרמיגן (אלברטה)

אגם פטרמיגן (באנגלית: Ptarmigan Lake) הוא אגם הררי למרגלות פסגת פטרמיגן. כמה אתרי מחנאות עם נוף לאזור ממוקמים בסמוך לאגם, כמו גם בקתת הסקי סקוקי נמצאת מעל מעבר דספשן. הגישה העיקרית לאגם היא שביל ליד אתר הנופש בהר לייק לואיז. האגם מתנקז אל נהר בואו דרך עמק סקוקי. "Ptarmigan Lake". OutdoorAlberta.com.
צבי כהן

הרב צבי כהן (כ"ו באדר תש"ד מרץ 1944 - ט"ו בשבט תש"ף 10 בפברואר 2020) היה רב חרדי ליטאי מרבני מערב העיר בני ברק ומחבר ספרי הלכה רבים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. נולד לרב דב כהן, הרב הראשון של חיל האוויר, ולזהבה לבית רקובר, נכדת שמחה מנדלבוים. למד בתלמוד תורה יסודי התורה בתל אביב. לאחר מכן בישיבת אור ישראל לצעירים ובישיבת פוניבז' לצעירים. בישיבה גדולה למד בישיבת באר יעקב ובישיבת פוניבז'. בשנת תשכ"ו (1966) זכה בפרס משרד הדתות לחיבורים תורניים. בשנת תשכ"ז נישא לאיילה שוייצר. לאחר נישואיו למד בכולל שערי תורה בתל אביב. בט"ו בשבט תש"ן הוכתר לרב בית הכנסת אהל אברהם במערב העיר בני ברק המונה כ־200 מתפללים, שימש גם כרב בית הכנסת בתיכון הרוא"ה ברמת גן. נפטר בט"ו בשבט התש"ף. חיבר כחמישים ספרים בענייני הלכה ביניהם: ערב פסח שחל בשבת טבילת כלים הגעלת כלים לפסח פורים המשולש ברכת החמה ספירת העומר - מצותה בין פסח לשבועות קיצור דיני הגעלת כלים קיצור דיני טבילת כלים מפתח הלכות בשר בחלב תפילין - הלכה ומעשה - הנחת תפילין תפילין - הלכה ומעשה - יצור התפילין תפילין במדרשי חז"ל ציצית ותכלת במדרשי חז"ל ובמשנה הדורות הציצית כהלכתה הלכות שבכל יום - מצוות התלויות בארץ עירובין שמיטה פירות שביעית שמיטת כספים ופרוזבול שמיטת קרקעות פורים וחודש אדר חנוכה טריפות קידוש החודש הלוח העברי מפתח שולחן ערוך יורה דעה מגילת אסתר תרגום שני פסח שחל בשבת ט' באב שחל בשבת ט' באב שחל ביום ראשון בשנת תשמ"ו זכה בפרס הרב טולידאנו לספרות תורנית על ספריו "פסח שחל בשבת" ו"ט' באב שחל בשבת". אחיו הם הרב שמחה כהן והדיין הרב יקותיאל כהן (אב"ד באשדוד ומהדיר ספרי ראשונים). אחותו ביילה רחל נשואה לרב יהודה עדס, ראש ישיבת קול יעקב. מראה כהן: מדברי תורתו ומאורחותיו של אבינו הגאון רבי צבי כהן זצ"ל, בני ברק, תשפ"א. משה ויסברג, תיעוד: הרב שחיבר עשרות ספרים הובא למנוחות, באתר בחדרי חרדים, 10 בפברואר 2020 ברוך דיין האמת: הגאון המופלא ר' צבי כהן זצ"ל, 10 בפברואר 2020, באתר JDN מסע הלווית הגאון רבי צבי כהן זצ"ל • תיעוד, 10 בפברואר 2020, באתר JDN צבי בן דב כהן (1944-2020), דף שער בספרייה הלאומית משה ויסברג, הרב כהן בא בחלום לחסיד שיבקש סליחה מהרבי מגור, באתר בחדרי חרדים, 15 בפברואר 2020 תלמידי ישיבה מצטינים זכו בפרסים, הצופה, 3 באפריל 1966.
אגם הידן (אלברטה)

אגם הידן (באנגלית: Hidden Lake, "האגם הנסתר") הוא אגם קרחוני קטן בעמק סקוקי של הפארק הלאומי באנף, שבקנדה. הוא ממוקם ברכס סלייט של הרי הרוקי הקנדיים. ניתן להגיע לאגם דרך מסלול טרק באורך 8.4 קילומטרים המתחיל בפיש קריק, בבסיס אתר הנופש בהר לייק לואיז, ליד אגם לואיז. אתר מחנה נידח ממוקם כקילומטר לפני האגם. האגם הוא נקודת מוצא לטיפוס הרים, הר ריצ'רדסון, פסגת פיקה פסגת פטרמיגן. מימי הקרחונים של האגם מנוקזים על ידי נחל קריק דרך עמק סיקוקי אל נהר בואו. בריאן פאטון וברט רובינסון (1986). The Canadian Rockies Trail Guide (שלישית ed.). Summerthought. pp. 103–104.{{cite book}}: תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
כל מה שיש לי

כל מה שיש לי הוא סינגל הבכורה של נתן גושן. השיר יצא לאור ב-31 במרץ 2011, כסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה של גושן הנושא את שמו, על ידי חברת התקליטים אן אם סי יונייטד. השיר נכתב והולחן על ידי נתן גושן והופק על ידי לואי להב, בדומה לשאר שירי האלבום. הסינגל עצמו סוקר על ידי יוסי חרסונסקי, שנתן לשיר ביקורת מעורבת והעניק לו שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה. ב-31 במרץ 2011, הועלה האודיו הרשמי של השיר, בסמוך לצאת הסינגל. נכון לפברואר 2020, מונה הצפיות של האודיו עומד על כ-15 מיליון. ב-5 באוקטובר 2011 הועלה הווידאו קליפ המלא לשיר. נכון ליוני 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כמיליון. לדף השיר באתר הספרייה הלאומית כל מה שיש לי, באתר יוסמיוסיק, ‏2011-05-03 כל מה שיש לי - נתן גושן, נבדק ב-2020-02-14 נתן גושן כל מה שיש לי קליפ Natan Goshen, נבדק ב-2020-02-14
הפיה לילי

הפיה לילי (בגרמנית: Prinzessin Lillifee; בתרגום לעברית: הנסיכה ליליפי) היא סדרת ספרים גרמנית לילדות, שנכתבה ואוירה על ידי מוניקה פינסטרבוש. סדרת הספרים עוקבת אחר לילי, פיית פרחים שבכל ספר עוברת הרפתקה חדשה ולומדת ערכים חדשים יחד עם חבריה בעלי החיים בממלכת ורודיה. הספר הראשון בסדרת הספרים הופץ בשנת 2004, ונכון לשנת 2021 ישנם 17 ספרים בסדרה. לכל ספר יש עלילה מקורית משלו, אך יש קשר כרונולוגי בין הספרים. סדרת הספרים תורגמה למספר שפות, והופצה במעל 25 מדינות, ביניהן צרפת, ארצות הברית, הולנד, יפן וטורקיה. בישראל, הופצו שבעה ספרים מתוך סדרת הספרים על ידי הוצאת שוקן בתרגום לעברית שנעשה על ידי חגי ברקת, ארנו בר ויעל קליפר בהתאמה. בהשראת סדרת הספרים, הופצו כמעל 350 מוצרים נלווים שונים הכוללים מוצרי בית, בובות, צעצועים ומגזינים, כמו כן, הופקו סרטי קולנוע, סדרות טלוויזיה ועיבודים לתיאטרון. הפיה לילי - גיבורת סדרת הספרים. פיית פרחים. נסיכת ממלכת ורודיה. פיני החזיר - חזיר המחמד של לילי. חמדן ושובב. ורדית וכלנית - שתי עכברות תאומות שעובדות בארמון של הפיה לילי. חזי הקיפוד - חבר של הפיה לילי. קרלוס הצפרדע - צפרדע שגר ליד הארמון של הפיה לילי. חולם על נסיכה שתנשק אותו ותהפוך אותו לנסיך. בשנת 2007, הוצג לראשונה בגרמניה מחזמר פופ לכל המשפחה בשם "Prinzessin Lillifee und der Zauber der Rose" ("הפיה לילי וקסם הורד"). בשנת 2012, הוצג לראשונה בגרמניה המחזמר "Prinzessin Lillifee und die verwunschene Insel" ("הפיה לילי והאי הקסום"). בשנת 2009, הופץ לראשונה בקולנוע סרט ההנפשה "הפיה לילי". הסרט דובב לעברית והופץ בבתי הקולנוע בישראל באותה שנה. בשנת 2011, הופץ לראשונה בקולנוע סרט ההנפשה "הפיה לילי וחד הקרן". הסרט דובב לעברית והופץ בבתי הקולנוע בישראל בשנת 2012. בשנת 2009, שודרה לראשונה בגרמניה בערוץ KiKa סדרת הלייב אקשן "!‏Tanz mit Prinzessin Lillifee" ("לרקוד עם הפיה לילי!"). באפריל 2012, שודרה לראשונה בגרמניה בערוץ KiKa סדרת ההנפשה "הפיה לילי". הסדרה דובבה לעברית ושודרה בישראל בערוץ הופ! בשנת 2013. הופץ ספר אודיו בגרמנית שהושמע על ידי סיסי פרלינגר. החל משנת 2006, מופצים מגזינים בהשראת הספרים. בשנת 2014, לכבוד עשור לסדרת הספרים, הופץ באנדרואיד משחק המבוסס על סדרת הספרים. אתר האינטרנט הרשמי של הפיה לילי (בגרמנית)
חיכיתי

חיכיתי הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי נתן גושן. השיר יצא לאור ב-21 בנובמבר 2016 כסינגל השני מתוך האלבום הרביעי של גושן, שלושים, על ידי חברת התקליטים טדי הפקות. השיר נכתב והולחן על ידי נתן גושן והופק על ידי גלעד שמואלי, בדומה לשאר שירי האלבום. בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי. טרם פורסם הווידאו קליפ המלא של השיר. העלה גושן לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר, המציג בתוכו את עטיפת הסינגל, ואף את מילותיו של השיר. נכון לפברואר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-5.6 מיליון. לדף השיר באתר הספרייה הלאומית נתן גושן - חיכיתי, באתר Linktone Hikiti, נבדק ב-2020-02-14 Nathan Goshen נתן גושן - חיכיתי, נבדק ב-2020-02-14
נאוואטל

נָאווַאטְל (IPA: ‏['naː.watɬ]‏Ⓘ‏; תעתיק לטיני: Náhuatl‏) הוא שם כולל למספר שפות אצטקיות ממרכז מקסיקו. תחת "חוק כללי לזכויות לשוניות של העמים הילידיים" (Ley General de Derechos Lingüísticos de los Pueblos Indígenas) קיבלה נאוואטל, יחד עם 62 שפות "אמרינדיאניות" נוספות, מעמד רשמי כ"שפה לאומית" ושװה לספרדית. לעיתים קרובות משמש המונח לציון שפת נאוואטל הקלאסית, שהייתה שפת האימפריה האצטקית, ועל כן שמשה כלינגואה פרנקה בחלקים נרחבים ממרכז אמריקה מהמאה ה-7 לספירה ועד למאה ה-16, עת נכבש העולם החדש בידי הספרדים. המונח משמש גם לציון מספר שפות, חלקן ניבים של נאוואטל קלאסית, שעדין מדוברות בידי כ-1.5 מיליון איש בשטחה של מקסיקו. כל הניבים הללו הושפעו מהשפה הספרדית במידה זו או אחרת. הניבים המדוברים קרוב יותר לעמק מקסיקו קרובים יותר לנאוואטל הקלאסית, אם כי אינם זהים לה, מאשר אלו המרוחקים יותר. נאוואטל היא השפה הילידית המדוברת ביותר במקסיקו ובצפון אמריקה. בדומה לשאר השפות האמרינדיאניות, רוב דובריה הם דו-לשוניים השולטים גם בספרדית. בעבר, היו רוב הדוברים שהתגוררו מחוץ לעמק מקסיקו דו-לשוניים גם הם, ושלטו בשפתם המקומית בנוסף לנאוואטל. משערים כי זו הייתה שגורה גם בפי אבותיהם הקדמונים של האצטקים, כגון הטולטקים. מגוון של ניבים שונים של נאוואטל מדוברים כיום באזור המשתרע בין המדינות המקסיקניות דורנגו שבצפון וטבסקו שבדרום. ניב נוסף, שזכה לשם משלו ואשר קרוי פיפיל (Pipil), מדובר מדרום לאזור זה עד לאל סלוודור. לנאוואטל סממנים דקדוקיים האופייניים לשפות רבות של ילידי אמריקה, כגון הרכבת מילים (אינקורפורציה); עם זאת, יש קווי דמיון דקדוקיים לא מועטים בין נאוואטל לעברית. מערכת זמנים דקדוקיים פשוטה יחסית, צורות סומך ונסמך (אם כי הפוכות בתפקידיהן: calli "בַּיִת" ו-ocelotl "יגואר" יוצרות ocelo-calli "בֵּית הַיגואר"), כינויי שייכות פשוטים המוצמדים למילה (אם כי בראשיתה ולא בסופה כמו בעברית: nantli "אֵם" לעומת nonan "אִמִּי") ועוד. נאוואטל תרמה לספרדית מילים רבות, חלקן ייחודיות למקסיקו ומרכז אמריקה וחלקן מקובלות בשאר העולם דובר הספרדית. אחדות ממילים אלו, בעיקר שמות פירות וחיות, עברו גם לשפות אחרות דוגמת האנגלית והעברית. מילים עבריות משפת נאוואטל: שוקולד: מהמילה xocoatl "מים מרירים" (דהיינו משקה שוקולד). צירוף של xocotl "מריר" ו-atl "מים". קקאו: מהמילה cacahuatl, שם לפולי הקקאו. אבוקדו: מהמילה ahuacatl "אשך" (הפרי נקרא על פי צורתו). כמו כן המילה האנגלית tomato (עגבנייה) ודומותיה בשאר שפות העולם נגזרה מהמילה tomatl "שמנמן", שמציינת כל פרי עגול בצורתו. העגבנייה עצמה נקראה בשם xitomatl "שמנמן עם טבור" (מהמילה xitl "טבור") - שוב על שם צורתה. שמות גאוגרפים רבים נגזרו גם הם מנאוואטל, כגון מקסיקו (בנאוואטל mēxihco), גואטמאלה (בנאוואטל cuauhtēmallan) ושם הר-הגעש פופוקטפטל. דו"ח אתנולוגי על נאוואטל רשימת מקורות ללימוד נאוואטל בידי ריקרדו סלבדור הערות על נאוואטל קלאסית בידי דייוויד ג'ורדן מבוא לדקדוק בסיסי מילון בסיסי מנאוואטל לאנגלית מאת אקויהו ספרדית לנאוואטל, נאוואטל לספרדית (Ohui.net) שמות בנאוואטל ספרים בפרויקט גוטנברג בנאוואטל נאוואטל מודרנית מדוברת ללימוד, עם תרגום לעברית נאוואטל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) צירוף האותיות טל מסמן מכתשי מחוכך צדי אטום [1]
קאימקאם

קאימקאם (בטורקית: Kaymakam, בטורקית עות'מאנית: قائم مقام) היה תואר מנהלי באימפריה העות'מאנית, שניתן למושל קאזה, שהייתה יחידת משנה של סנג'ק. בהמשך, נמשך השימוש בתואר שלטוני זה גם בטורקיה ובצפון קפריסין. ערך מורחב – חוק הוילאייטים ב-8 בנובמבר 1864 אושר חוק הווילאייטים ובמסגרתו נקבעה חלוקה מנהלית חדשה לאימפריה העות'מאנית. האימפריה חולקה ל-27 וילאייטים ובראש כל אחד מהם הועמד ואלי. כל וילאייט חולק לסנג'קים, בראש כל אחד מהם משל מוטצאריף (אנ'). הסנג'קים נחלקו לקאזות (נהגה גם קָאדָה וברבים קאדות) שבראשן עמדו קאימקאמים, והללו היו נתונים לתחום שיפוטו של קאדי. הקאימקאם היה בעל דרגה צבאית המקבילה לקולונל בצבאות מערביים. הקאזה נחלקה לנאחיות ובראש כל נאחייה עמד מודיר. הנאחיות חולקו לכפרים ובראש כל כפר עמד מוח'תאר. מינוי הוואלים, המוטצאריפים והקאימקאמים היו באחריות השער הנשגב, כמו גם היתר השימוש בכספי המסים. בלבנון העות'מאנית מוסדה טרום חוק הוילאייטים שיטת ממשל אשר כונתה קאימקאמיה, והתבססה על מינוי שני קאימקאמים לכל נפה, האחד דרוזי והשני מרוני. ערך מורחב – חלוקה מנהלית של טורקיה ב-1941 חולקה טורקיה ל-7 מחוזות אשר חולקו ל-81 נפות. הנפות חולקו ל-923 תתי נפות (בטורקית: Ilçeler). כל תת-נפה מנוהלת על ידי קאימקאם, להוציא את תת-הנפה המרכזית בכל נפה, ובה שוכנים משרדיו של מושל הנפה כולה. חלוקה מנהלית זו הוחלה לאחר פלישת טורקיה לקפריסין והקמת צפון קפריסין. מדיה וקבצים בנושא קאימקאם בוויקישיתוף גדליה אורבך, יסודות השלטון המקומי, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, עמודים 31–40. חגי ארליך, מבוא להיסטוריה של המזרח התיכון בעת החדשה, חטיבה ג', הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1988 עמוד 52, באתר גוגל ספרים. Donald Quataert, The Ottoman Empire 1700-1922, Cambridge University Press, 2000, page 62.
גבולות הגיון

גבולות הגיון הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי נתן גושן. השיר יצא לאור ב-5 באוקטובר 2011 כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה של נתן גושן, על ידי חברת התקליטים אן אם סי יונייטד. השיר נכתב והולחן על ידי נתן גושן והופק על ידי לואי להב, בדומה לשאר שירי האלבום. השיר הוא בסגנון הפופ. הסינגל עצמו סוקר על ידי יוסי חרסונסקי, שציין את השיר בחיוב והעניק לו ציון של שלושה כוכבי זהב וחצי מתוך חמישה. טרם פורסם הווידאו קליפ המלא של השיר. העלה גושן לערוץ היוטיוב שלו את האודיו קליפ הרשמי של השיר, המציג את עטיפת הסינגל. נכון לפברואר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-4 מיליון. לדף השיר באתר הספרייה הלאומית כל מה שיש לי, באתר יוסמיוסיק, ‏2020-02-13 נתן גושן גבולות הגיון Nathan Goshen, נבדק ב-2020-02-14
Share My World

Share My World (בעברית: לחלוק את עולמי) הוא אלבומה השלישי של הזמרת מרי ג'יי בלייג', אשר יצא ב-22 באפריל 1997 על ידי MCA ואפטאון רקורדס. האלבום הגיע למקום הראשון בארצות הברית ונהיה לאלבום הראשון שלה לעשות זאת. בנוסף זה היה לאלבום הראשון בו שימשה כמפיקה בפועל לצד המפיק סטיב סטוט. באלבום מתארחים אמנים רבים ביניהם הראפרית ליל קים, הראפר נאז והזמר אר קלי. האלבום זכה לביקורות חיוביות ממבקרי המוזיקה ואף היה מועמד לפרס גראמי בקטגוריית "אלבום ה-R&B הטוב ביותר." בניגוד לשני אלבומיה הקודמים האלבום דורג בעשירייה הפותחת במצעדים נוספים כמו קנדה, שוודיה ובריטניה. בנוסף לכך, הוא דורג ב-40 הראשונים במדינות כמו ניו זילנד, גרמניה וצרפת. הוא זכה להצלחה רבה בארצות הברית כאשר מכר 3 מיליון עותקים ובכך הגיע למעמד פלטינה משולשת. מידע על האלבום Share My World באתר MusicBrainz מידע על האלבום Share My World באתר AllMusic האלבום Share My World באתר Discogs האלבום Share My World באתר ספוטיפיי האלבום Share My World באתר יוטיוב בייביפייס, ברייס וילסון, ג'ורג' פירסון, ג'יימס ג'יימס מטומה, ג'ימי ג'אם וטרי לואיס, מליק מנדלטון, פוק וטון, רודני ג'רקינס, אר קלי.
The Tour

The Tour (בעברית: סיבוב ההופעות) הוא אלבום הופעה חיה של הזמרת מרי ג'יי בלייג', אשר יצא לאור ב-28 ביולי 1998 על ידי MCA רקורדס. האלבום מכיל קטעים מתוך שתי הופעות שלה בלוס אנג'לס אשר התקיימו במהלך סיבוב ההופעות Share My World Tour באפריל 1998. ג'נס דו כתב רולינג סטון אמר: "האלבום בהחלט לוכד בחופשיות את האנרגיה ואת העושר של ההופעות של בלייג'". בנוסף הוא כינה אותה גם כ"מבצעת מעולה שבטוחה בעצמה" ו"כאחת שיודעת להופיע מול קהל". מאט דיהל ממגזין "בידור שבועי" כתב: "בעוד שהעיבודים לא תמיד היו כמו שצריך בלייג' פיצתה בשירה נלהבת ובביצועים מרשימים לשירי נשמה קלאסיים אשר שילבו מוטיבים שונים והראו את בלייג' כמוזיקאית מומחית". רוברט כריסטגאו ממגזין "The Village Voice" כינה את האלבום כאלבום ההופעה החיה הטוב ביותר ואף בשנת 2003 הסביר למה זה גם האלבום הכי אהוב עליו שלה: "זה לא היה בגלל הלהקה שניגנה במופע, לא בגלל בחירת השירים או עטיפת האלבום אלא בזכות הקהל המעודד בהתלהבות את בלייג' בתרועות רמות, אפילו שהיא מפספסת סולמות או אפילו שהיא לא רזה כמו הכוכבות האחרות וגם לא עושה שום דבר בנידון". מידע על האלבום The Tour באתר MusicBrainz מידע על האלבום The Tour באתר AllMusic האלבום The Tour באתר Discogs האלבום The Tour באתר ספוטיפיי The Tour (Live) by Mary J. Blige, Apple Music (באנגלית)
סיפור אחר (שיר)

סיפור אחר הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי נתן גושן. השיר יצא לאור ב-9 באוקטובר 2018 כשיר הנושא מתוך סרטו של אבי נשר, "סיפור אחר" וכסינגל המוביל מתוך פסקול הסרט. השיר נכתב והולחן על ידי נתן גושן והופק על ידי גלעד שמואלי, בדומה לשאר שירי הפסקול. בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר מעל למיליון השמעות. הווידאו קליפ הנלווה לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של גושן ב-9 באוקטובר 2018, בסמוך לצאת הסינגל. בקליפ ניתן לראות קטעים מתוך הסרט "סיפור אחר". נכון לפברואר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-3.5 מיליון. לדף השיר באתר הספרייה הלאומית נתן גושן - סיפור אחר, באתר ‏מאקו‏, 9 באוקטובר 2018 נתן גושן: "החיבור ביני לאבי נשר הוא מעל הטבע", באתר ynet, 26 באוקטובר 2018 סיפור אחר - שיר הנושא מתוך סרטו של אבי נשר, נבדק ב-2020-02-14 נתן גושן - סיפור אחר | שיר הנושא מתוך סרטו של אבי נשר, נבדק ב-2020-02-14
קטרינה קאזלי

קטרינה קאזלי (באיטלקית: Caterina Caselli; נולדה ב-10 באפריל 1946) היא מפיקה מוזיקלית איטלקייה. לשעבר זמרת, בסיסטית ושחקנית. קאזלי נולדה במודנה שבאיטליה. הופעת הבכורה שלה הייתה בשנת 1966 בפסטיבל סן רמו, עם השיר "Nessuno mi può giudicare", שסיים במקום השני. את השיר היה אמור לשיר הזמר אדריאנו צ'לנטנו, אך הוא ויתר עליו. התקליט נמכר ביותר ממיליון עותקים, והגיע למעמד של תקליט זהב. קאזלי זכתה להצלחה רבה גם עם גרסת כיסוי באיטלקית של השיר "Days of Pearly Spencer" של דייוויד מקוויליאמס, שהקליטה בשם "Il volto della vita". קאזלי היא הנשיאה של חברת התקליטים "Sugar Music", החברה שבה מקליט אנדראה בוצ'לי, מאז שגילתה אותו ב-1992. מדיה וקבצים בנושא קטרינה קאזלי בוויקישיתוף קטרינה קאזלי, ברשת החברתית פייסבוק קטרינה קאזלי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קטרינה קאזלי, באתר MusicBrainz (באנגלית) קטרינה קאזלי, באתר Yandex.Music (ברוסית) קטרינה קאזלי, באתר Discogs (באנגלית) קטרינה קאזלי, באתר Genius Murrells, Joseph (1978). The Book of Golden Discs (2nd ed.). London: Barrie and Jenkins Ltd. p. 202. ISBN 0-214-20512-6.
תהל (עמותה)

תהל – מרכז הסיוע לנשים וילדים דתיים הוא עמותה שהוקמה בשנת 1993 על מנת לעזור לנשים וילדים ממשפחות דתיות וחרדיות הנמצאים במצבי מצוקה ומשבר וזקוקים לתמיכה ולייעוץ. המרכז הוקם כמענה לנשים וילדים מציבורים אלה הנמנעים מפנייה למרכזי סיוע חילוניים. לטענת הארגון הוא פועל בהסכמת רבנים ונתמך על ידי משרד הרווחה. בשנת 2017 קיבלה מייסדת ומנכ"לית הארגון, דבי גרוס, את אות ההוקרה של השרה לשוויון חברתי בתחום המאבק באלימות נגד נשים. מרכז תהל מנהל קמפיינים לסיוע לנפגעי תקיפה מינית ובונה "תוכניות מוגנות" המסייעות בהתנהלות עם תקיפות מיניות לשילוב במוסדות חינוך דתיים. המרכז ליווה את המתלוננים במשפט נגד ראובן ישראל וולצ'ר, מטפל מטעם ארגון עצת נפש, שהורשע בביצוע מעשים מגונים במטופלים. מגן לקהילות היהודיות אתר האינטרנט הרשמי של תהל תהל, באתר "גיידסטאר ישראל" מנהלת תהל-מרכז הסיוע לנשים וילדים דתיים, אודות תהל - מרכז הסיוע לנשים וילדים דתיים, באתר איגוד ומרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית מנהלת תהל-מרכז הסיוע לנשים וילדים דתיים, אודות תהל - מרכז הסיוע לנשים וילדים דתיים, באתר איגוד ומרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית תהל - מרכז הסיוע לנשים וילדים דתיים (ע"ר) - תמיכות ממשלתיות, באתר www.guidestar.org.il לראשונה: אות הוקרה לפעילה דתייה נגד הטרדות מיניות, באתר "סרוגים", 9 בנובמבר 2017 יש לנו מגפה ואנחנו צריכים לעצור אותה - חדשות בארץ, באתר ערוץ 7 יאיר אטינגר, האינטרנט מספק לחרדים מידע על פרשות חמורות וחודר את מעטפת השתיקה, באתר הארץ, 27 במאי 2016 המטפל המתעלל יישב בכלא, הנער שהותקף: "הוא רצח אותי", באתר ynet, 28 בינואר 2020
תהל

האם התכוונתם ל... תהל (תיאטרון) – תיאטרון ישראלי שעוסק בתכנים הקשורים לקהילה הגאה ולמיעוטים אחרים בחברה תהל – מרכז הסיוע לנשים וילדים דתיים – עמותה תה"ל – חברת מפעלי מים תהל זה שם של מלכה וצריך להייתיחס אליה בכבוד תהל היא חכמה נחמדה וטובת לב
בית בלומנפלד (מרחביה)

בית בלומנפלד (טירת העמק) הוא מבנה אבן מפואר, שנבנה במושב מרחביה עבור אליהו בלומנפלד ומשפחתו על ידי האדריכל אלכסנדר ברוולד. הבית מוגדר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל. אליהו בלומנפלד נולד ב-1884 בעיר וילקובישקי שברוסיה הצארית (כיום בליטא) למשפחה אמידה בעלת בית מסחר לבדים במוסקבה. ב-1905 ביקר בארץ והחליט לקשור את גורלו פה. ב-1909, לאחר שהשלים לימודי אגרונומיה באוניברסיטת היידלברג שבגרמניה, עלה ארצה. בהיותו בעל אמצעים נענה לפנייתו של יהושע חנקין וסייע לרכישת קרקעות בעמק יזרעאל ממשפחת סורסוק, על ידי מימון רכישת כ-1,000 דונם בשכנות לקואופרציה במרחביה. ב-1910 הגיעה משפחתו של אליהו ארצה ואליהו ביקש מהאדריכל אלכסנדר ברוולד לתכנן את ביתו במרחביה. ב-1911 החלה בניית הבית ועם סיומה עברה המשפחה לגור בו. בתקופת מלחמת העולם הראשונה סבלה משפחת בלומנפלד מ"נחת זרועו" של הצבא העות'מאני שהחרים, בתחילה, סוסים, בהמות ותוצרת חקלאית ובהמשך התיישב בבית קצין טורקי ומשפחתו. בניגוד ליחסים הרעועים עם העות'מאנים יצרו בני המשפחה קשרים טובים עם צוותי האוויר של טייסת 304 הגרמנית שחנתה ליד מרחביה, והרגישו "כמעט" בבית בחברת בני הבית דוברי הגרמנית. ב-1917, בתקופת גירוש תל אביב, הגיעו מגורשים רבים גם לחווה זו ונוספו גם הם לקשיים הכלכליים שחוו בעלי הבית. במהלך המערכה על מגידו ב-1918 שוחררה מרחביה מעול השלטון העות'מאני והחיילים העות'מאנים והגרמנים ששהו במרחביה וסביבתה הופתעו מהמהלך המהיר שביצעו הכוחות הבריטים. רובם נפלו בשבי. לאחר המלחמה לא הצליח אליהו לשקם את נזקי המלחמה, השכיר את הבית במרחביה ועבר עם משפחתו לרעננה שם היה לו מגרש. בשנים בהן פעלה החווה עבדו בה מספר מנהלי עבודה כמו שמאי אלטשולר, הוריו של חיים לבקוב, איסר כצנלסון (אחיו של ברל כצנלסון) ועוד. ב-1973 משפחת אלניר (בלומנפלד לשעבר) מכרה את הבית למשפחת צפריר תוך הבטחה שהמבנה ישומר בצורתו המקורית ושתוצב אנדרטת זיכרון בחורשת האורנים. בתיאום עם המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל שיפץ הרוכש את הבית במשך כ-5 שנים, תוך שמירה על הצביון ההיסטורי של המבנה. המבנה העיקרי הוא בן 2 קומות והוא כולל 2 יחידות דמויות מגדל ומבנה עיקרי המחבר את המגדלים. הבית פונה לעמק יזרעאל והוא סוגר על חצר מוקפת חומה כשבצלע נוספת של החצר הוקמו מבני מחסנים. בחזית הבניין, הפונה לחצר, נבנתה מרפסת עמודים. בצד הבית נבנתה קליניקה לאשתו של אליהו, מרים. מבנה זה שימש בהמשך למגוריה של אמו של אליהו, הינדה. עם הקמת הבית נשתלה, בחצר האחורית, חורשת עצי אורן. ב-1915 עטו על השדות בארץ להקות ארבה ואיימו לאכול גם את הנטעים הצעירים של עצי האורן. מרים, אשתו של אליהו, פנתה לעזרתם של חבריהם מהטייסת הגרמנית 304 שהביאו בדים, כיסו את שתילי האורן והצילו אותם. מדיה וקבצים בנושא בית בלומנפלד בוויקישיתוף נדב מן, בית בלומנפלד: סיפורה של ה"טירה בעמק", באתר ynet, 2 באוקטובר 2009 בית בלומנפלד באתר "עמוד ענן" סיור של העמותה למורשת מלה"ע הראשונה בבית בלומנפלד, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 49:36) אחד מהמחסנים מכיל בית בד