laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יוסי בן יוחנן

יוסי בן יוחנן איש ירושלים (על פי כתב יד קאופמן: יוֹסֵה) היה אב בית הדין הראשון מתקופת הזוגות. בן זוגו, נשיא הסנהדרין, היה יוסי בן יועזר. במחלוקת הגדולה בתקופת הזוגות אודות הסמיכה ביום טוב מוזכר שמו כמצדד בדעה לסמוך. בצירוף העובדה כי הוא הראשון לחלוק במחלוקת זו והמסורת כי זו המחלוקת הראשונה המתועדת בהלכה היהודית, נמצא שיחד עם יוסי בן יועזר הוא הראשון לחלוק בתולדות ההלכה. המימרא הידועה ביותר שלו היא המוזכרת בפרק הראשון במסכת אבות: "יהי ביתך פתוח לרווחה, ויהיו עניים בני ביתך, ואל תרבה שיחה עם האשה. באשתו אמרו, קל וחומר באשת חברו". יחד עם יוסי בן יועזר גזר טומאה על ארץ העמים ועל כלי זכוכית. לאחר מותם של יוסי בן יועזר ויוסי בן יוחנן נאמר עליהם: "משמת יוסף בן יועזר איש צרידה ויוסף בן יוחנן איש ירושלים בטלו האשכולות - איש שהכל בו". המשנה במסכת אבות מונה את יוסי בן יועזר ויוסי בן יוחנן, אחרי אנטיגנוס איש סוכו, ואומרת עליהם: "קבלו מהם" ובחלק מהגרסאות "קבלו ממנו". בהסתמך על הגרסה "מהם", כותב נחמן קרוכמל, שיוסי בן יוחנן למד גם אצל שמעון הצדיק, אותו הוא מזהה כשמעון השני, וגם אצל אנטיגנוס איש סוכו. יצחק אייזיק הלוי כותב שיוסי בן יוחנן מונה לאב בית דין לאחר מותו של אנטיגנוס איש סוכו, בשעה שעדיין לא היה תפקיד של נשיא הסנהדרין. לטענתו, משרת הנשיא אויישה רק כשני עשורים יותר מאוחר כאשר חוניו השני העביר את התפקידים השלטוניים לידי יוסף בן טוביה החוכר, ועלה צורך בדמות בסנהדרין שתטפל בתפקידים שבעבר היו באחריות הכהן הגדול ולא טופלו על ידי חוניו השני. לדבריו, זאת הייתה הסיבה שהעדיפו את יוסי בן יועזר הכהן לתפקיד נשיא הסנהדרין, אף על פי שיוסי בן יוחנן היה הרבה יותר מבוגר. יצחק אייזק הלוי גם קובע את פטירתו של יוסי בן יוחנן בימי חוניו השלישי. משה יהודה בלוי (עורך), "יוסף בן יועזר ויוסי בן יוחנן", יחוסי תנאים ואמוראים, ברוקלין ה'תשנ"ד, עמודים ת"י - תט"ו, באתר היברובוקס הרב אהרן הימן, "יוסי בן יועזר איש צרידה ויוסי בן יוחנן איש ירושלים", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ב, עמודים 731-729, באתר היברובוקס יוסי בן יוחנן, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף ט"ז, עמוד א'. רש"י מסכת חגיגה ט"ז "וזו היא מחלוקת ראשונה שהייתה בחכמי ישראל" משנה, מסכת אבות, פרק א', משנה ה' תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף י"ד, עמוד ב' תלמוד בבלי, מסכת תמורה, דף ט"ו, עמוד ב' משנה, מסכת אבות, פרק א', משנה ד' נחמן קרוכמל, מורה נבוכי הזמן, עמוד 103 יצחק אייזיק הלוי, דורות ראשונים, חלק ראשון, פרק י"ב, עמ' 199-201
פלאש 90

פלאש 90 בע"מ היא סוכנות צילום ישראלית. פלאש 90 הוקמה ב-1990 כעסק פרטי על ידי הצלם נתי שוחט, והיא מעסיקה צלמים שכירים ועצמאיים. החברה נרשמה ברשם החברות ב-2002. החברה מצלמת ברחבי ישראל, כולל יהודה ושומרון ורצועת עזה. מרבית העיתונים בישראל ועיתונים רבים בעולם מפרסמים תמונות השייכות לחברה. לחברה אתר אינטרנט בו היא מעלה את תמונות שבבעלותה, ובו אלפי תמונות המסקרות אירועים חדשותיים ואירועי יום יום בחברה הישראלית. עיקר הכנסותיה הם ממכירת רישיונות שימוש בתמונות. בין הצלמים העובדים בחברה: משה שי, אוליבייה פיטוסי, דורון הורוביץ, חן ליאופולד, שלומי כהן, ג'מאל עוואד ועוד. החברה הגישה תביעות נגד גופים ואישים רבים על הפרת זכויות יוצרים, בהם: אלי ציפורי, אהוד ברק, רן רהב, משרד התיירות, עיריית נוף הגליל, גלי צה"ל, תל"ם, הקונגרס הישראלי יהודי בע"מ, מפלגת חד"ש, אריה מליניאק, ערוץ 10, שח"ם ועוד. ב-2018 החברה שלחה מכתבים לפני תביעה למספר שרים וחברי כנסת שפרסמו תמונות שלהם ללא רישיון, לאחר סכסוך ארוך הכנסת שילמה פיצויים וכל ח"כ קיבל אפשרות לפרסם 15 תמונות בחודש. לחברה גם בית ספר לצילום מקצועי. אתר האינטרנט הרשמי של פלאש 90 CheckId, פלאש 90 בע"מ - 513213363, באתר CheckId אודות, באתר פלאש 90 סער גרשוני, פלאש 90 - זכויות יוצרים בהפרת תמונות, באתר gershoni & co, ‏28 באוגוסט 2023 צלמים, באתר פלאש 90 אביחי דלאל, אלי ציפורי נתבע, סוכנות הצילומים תוקפת: "הוא שור מועד", באתר אייס, 14 בספטמבר 2021 אורן פרסיקו, "דרישות כספיות מופרזות ומנופחות", באתר העין השביעית, 9 במרץ 2024 טל שניידר, ‏סוכנות פלאש 90 הגישה תביעה נגד ח"כ יואב קיש, באתר גלובס, 8 באוגוסט 2018 אורן פרסיקו, תביעה נגד יו"ר הכנסת אדלשטיין בגין הפרת זכויות בצילום, באתר העין השביעית, 8 באוגוסט 2018 אלכסנדר כץ, בצל פיזור הכנסת: הח"כים יוכלו להשתמש בתמונות של פלאש 90, באתר אייס, 27 בדצמבר 2018; מכתב היועמ"ש של הכנסת לחברי הכנסת באתר הכנסת פלאש 90 - בית הספר לצילום מעשי, באתר הצלם
זה היה ביתי

"זה היה ביתי" הוא שיר שכתב והלחין הזמר-יוצר הישראלי מני בגר, כרצועה שנייה מאלבום הסולו "רוק תל אביב" על ידי חברת התקליטים סי.בי.אס. השיר הגיע למצעדים השנתיים בשני ביצועים שונים: המקורי של בגר, וגרסת כיסוי של הילה הררי, בגר וכלא 6, שהוציאו את גרסת החידוש שלהם בעקבות תוכנית ההתנתקות. את השיר עיבד ירוסלב יעקובוביץ'. במאי 1981, מני בגר הוציא לאור את אלבום הסולו "רוק תל אביב", וברצועתו השנייה נכלל השיר "זה היה ביתי". השיר נכנס למצעדי הפזמונים של רשת ג' ושהה שם במשך שבועיים. לאחר מכן, בשיאו הגיע למקום הרביעי, ובמצעד שנתי של רשת ג' דורג במקום ה-18. מני בגר – רוק תל-אביב (1981), באתר סטריאו ומונו
בן כהן (פוליטיקאי)

בן כהן (נולד ב-5 בנובמבר 1985) הוא פוליטיקאי ישראלי, ראש מועצה אזורית באר טוביה. כהן נולד ברמת גן וגדל בקיבוץ בית ניר, שם למד בבית ספר "שדות" עד כיתה ד'. לאחר מכן עבר לגור במושב תלמי יחיאל ולמד בבית הספר "מבואות" בבאר טוביה בכיתות ה–ו. בתיכון למד בבאר טוביה. בשנת 2004 התגייס לצה"ל שירת כלוחם בחיל התותחנים בגדוד 411 ולאחר השחרור מצה"ל למד לתואר ראשון במנהל עסקים וכלכלה. במהלך לימודיו לכלכלה ומנהל עסקים, עבודת הגמר שלו זכתה בפרס הצטיינות מנגיד בנק ישראל דאז סטנלי פישר. במקביל החל לעבוד במשק המשפחתי בגידול רימונים והקים בית אריזה ליצוא רימונים. ב-2011 הקים את חברת המיון והשיווק החקלאי BCA. ומייצאת תוצרים למדינות רבות ברחבי אירופה, ארצות הברית ודרום אפריקה. ב-2013 נבחר ליושב ראש איגוד מגדלי הרימונים בישראל ושימש בתפקיד עד 2018. בשנים 2019–2023 שימש יושב ראש האגודה החקלאית במושב אביגדור בו הוא מתגורר. ב-2021 נבחר בשנית, ליו"ר האגודה החקלאית באביגדור. בשנים 2023-2022 שימש יו"ר הנהגת ההורים בבית הספר היסודי שדות. בבחירות לרשויות המקומיות ב-2024 התמודד לראשות המועצה וזכה בסיבוב הראשון ב-34% מן הקולות. הוא עלה לסיבוב השני מול ראש המועצה לשעבר דרור שור, שהודיע על פרישתו מהמירוץ ושלא יתמודד בסיבוב השני ובכך כהן נותר מועמד יחיד ונבחר לכהן כראש המועצה האזורית באר טוביה. נשוי לשירן ואב לשלושה. מתגורר באביגדור. בן כהן, ברשת החברתית פייסבוק חן מור אטיאס, "ילדיי שמעו בבית הספר שאני עבריין סוחר סמים": ראיון עם בן כהן, ראש המועצה הנכנס של באר טוביה, כאן דרום - אשקלון, 15 במרץ 2024
סון (מאכל)

  סון (מאכל) (בקוריאנית: 선; בכתיב לטיני: Seon) הוא שם כללי למאכל עשוי מירקות מאודים כמו קישואים, מלפפון, חצילים או כרוב סיני וממולא בבשר. על אף שהמונח הוא מקביל לג'ים (צורת בישול) - קטגוריה של מאכלים שמכינים על ידי אידוי של בשר או מאכלי ים - הרעיון אינו מוגדר בבירור. מנות אחרות הדומות לסון כוללים גאיסון (가지선, חציל מאודה), גוצ'וסון (고추선, פלפל צ'ילי מאודה), דונגוואסון (동과선, מלון חורף מאודה), מוסון (무선, צנון מאודה) ודובוסון (טופו מאודה). להכנת הובאקסון (호박선) או אויסון (오이선), חותכים מלפפון (או קישואים) לחתיכות של כ-4 עד 5 ס"מ. באורך ואז לרבעים. את החתיכות ממליחים קלות ואז סוחטים מעט כדי לנקז מהם מים. קוצצים ומערבבים בשר בקר או עוף, יחד עם בצל ותבלינים להכנת המלית. לאחר מכן, חתיכות מוכנות של המלפפון ממולאות בבשר ומוכנסות לסיר, יוצקים מרק הירקות על המרכיבים עד שהם מכוסים חלקית בנוזל. המלפפון הממולא מבושל או מאודה עם הרוטב כ-5–10 דקות. המנה מוגשת עם פרוסות סאוגי (석이), צ'ילי וקישוט ביצים. לפי Eumsik dimibang, ספר בישול קוריאני שנכתב באמצע שושלת ג'וסון, המתכון ההיסטורי של הדונגוואסון (동과선, מגוון של סונים שנעשו עם דונגה (מלון חורף)) שונה מאוד מהגרסה של היום. פרוסות עבות של מלון חורף מבושלות קלות במים ומוכנסות לקערה עם התערובת המבושלת של גאניאנג, מים ושמן. בקערה חדשה מערבבים רוטב סויה מבושל עם זנגביל טחון ואז יוצקים על הירקות. דונגוואסון (Donggwaseon) מוגש עם חומץ שנמרח על המנה. כיום, המונח "סון" מתייחס למאכל העשוי מירקות ממולאים. אוי-סון (מלפון ממולה) Eoseon (לחמניות דגים) סוג אחר של אוי-סון Baechu-seon (לחמניות כרוב סיני ממולאות) הובק-סון (קישוא קוריאני ממולה) Jjim Bokkeum Mandu (dumpling) * המטבח הקוריאני רשימת מאכלים מאודים מדיה וקבצים בנושא סון בוויקישיתוף מתכון Oiseon בסיאטל טיימס (in Korean) מתכון Dobuseon ב-casa.co.kr "Seon (선 膳)" (בקוריאנית). EncyKorea. נבדק ב-2008-05-27. "Oiseon". triptokorea.com. "Hobakseon". triptokorea.com.
פה יבש

פה יבש או יובש פה (Xerostomia) הוא תסמין המבטא את התחושה הסובייקטיבית של יובש בפה, לרוב כתוצאה מתת-פעילות של בלוטות הרוק. התסמין יכול להיות ביטוי של מחלות, כגון תסמונת שגרן, תוצאה של הרגלים כמו נשימה מהפה, ושכיח למצוא אותו כתופעת לוואי של תרופות. כתופעת לוואי יובש פה נקשר לרוב לתרופות המפעילות את מערכת העצבים הסימפתטית, כגון תרופות הנקשרות לקולטנים אדרנרגיים, ותרופות החוסמות את מערכת העצבים הפאראסימפתטית, כגון תרופות אנטיכולינרגיות. תסמין זה מפריע מאוד לכושר הדיבור, כושר הבליעה וכושר הרטבת השפתיים, ומודגש ומורגש אצל קשישים, או אנשים הסובלים מקושי לבלוע (למשל Lewis Body Dementia). מדיה וקבצים בנושא פה יבש בוויקישיתוף Dry mouth, Mayo Clinic, ‏19 בדצמבר 2023 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי. ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלפטרי סיניקליו

אלפטרי סיניקליו (4 באוקטובר 1895, יקימוביצ'י, אורחיי – המאה ה-20) היה אגרונום ופוליטיקאי מבסרביה, חבר הפרלמנט המולדובי (1917–1918). ב-1917 השתתף בקונגרס המקומי שנערך בקישינב. ב-27 במרץ/9 באפריל 1918 הצביע בעד איחוד בסרביה עם רומניה. הוא היה קצין בצבא בסרביה ובשנת 1919 ארגן את הארטילריה של פרובינציה זו. Gheorghe E. Cojocaru, Sfatul Țării: itinerar, Civitas, Chişinău, 1998,מסת"ב 9975-936-20-2 Mihai Taşcă, Sfatul Țării şi actualele authorităţi locale, " Timpul de dimineaţă ", לא. 114 (849), 27 ביוני 2008 (עמוד 16) Arhiva pentru Sfatul Tarii Deputaţii Sfatului Ţării şi Lavrenti Beria לא להתבלבל עם סרביה
שאבייר אנדרסון

שאבייר קונסייסאו אנדרסון (בפורטוגזית: Anderson Conceição Xavier; נולד ב-22 בינואר 1980) הוא כדורגלן עבר ברזילאי ששיחק בעמדת הקשר האחורי. את הקריירה המקצוענית שלו פתח אנדרסון בקבוצת ויטוריה, במדיה שיחק עד גיל 25 ובשורותיה כבש תשעה שערים. בשנת 2005 הצטרף לקבוצת קורינתיאנס אך לא הצליח לתפוס מקום בהרכב הקבוצה. בתחילת עונת 2006/2007 הגיע אנדרסון לישראל והצטרף לקבוצת מכבי חיפה. את משחקו הרשמי הראשון במדי האלופה הישראלית, ערך אנדרסון בהפסד 2-1 לליברפול במסגרת מוקדמות ליגת האלופות. במשחק הגומלין, שהסתיים בתיקו 1-1, ביצע אנדרסון את המהלך שהוביל לשערו של רוברטו קולאוטי. במשחקים שלאחר מכן נשמעו קולות לפיהם יש להחליפו ושאינו מתאים לקבוצה, אך לאחר מספר שבועות כבש אנדרסון את שערו הראשון, בנגיחה, במשחק מול פרטיזן בלגרד במסגרת שלב הבתים של גביע אופ"א. בעונת 2007/2008 הושאל לואסקו דה גאמה. בספטמבר 2008 חזר אנדרסון למכבי חיפה לאחר שלא מצא קבוצה אחרת, אך במהרה עזב וחזר לברזיל. לאחר שהגיע ל-3 קבוצות שונות ב-2009 אך בכולן כשל, החליט אנדרסון לתלות את נעליו. גביע בהייה: 1996, 1997, 1999, 2000, 2002, 2003, 2004 הגביע הצפוני של ברזיל: 1997, 1999 טורניר ריו - סאו פאולו: 2005 הליגה הברזילאית: 2005 גביע הטוטו: 2007 שאבייר אנדרסון, באתר Transfermarkt שאבייר אנדרסון, באתר FootballDatabase.eu
עלי אל-עאיד

עלי חמדאן עבד אל-קאדר אל-עאיד (בערבית: علي حمدان عبد القادر العايد; נולד ב-2 בינואר 1963) הוא משפטן ודיפלומט ירדני שכיהן כשר במספר ממשלות בירדן. בין השנים 2006–2010 שימש שגריר ירדן בישראל. אל-עאיד קיבל תואר ראשון במשפט ציבורי מאוניברסיטת ירדן ב-1985, ותואר שני במשפט בין-לאומי ב-1988 מאוניברסיטת אדינבורו שבבריטניה. בשנת 1991 הצטרף אל-עאיד לצוות משרד החוץ הירדני, ומאז מילא את התפקידים הבאים: השתתף במשלחת המשא ומתן הירדנית עם ישראל (1992–1994); יועץ פוליטי בשגרירות ירדן בקהיר (1994–1997); סגן השגריר בשגרירות ירדן בוושינגטון (1997–2001); מנהל המשרד לנושאים מיוחדים במשרד החוץ הירדני (2001–2004); הממונה על שגרירות ירדן בישראל (2004–2005); יועץ תקשורת לראש ממשלת ירדן (2005); מנהל המחלקה המדינית במשרד ראש ממשלת (2005–2006); שגריר ירדן בישראל (2006–2010); שר התקשורת בממשלתו הראשונה של סמיר זיד א-ריפאעי מ-28 ביולי עד 24 בנובמבר 2010; שר התקשורת בממשלתו השנייה של סמיר זיד א-ריפאעי מ-24 בנובמבר 2010 עד 1 בפברואר 2011; שגריר ירדן במצרים ונציגה הקבוע של ירדן בליגה הערבית (2017–2020); שר המידע בממשלת בישר אל-ח'סאונה מ-12 באוקטובר 2020 עד 7 במרץ 2021; שר התרבות מ-7 במרץ עד 11 באוקטובר 2021; יושב ראש הדירקטוריון של השידור הציבורי בירדן, החל מ-24 אוקטובר 2021. "موقع خبرني : السير الذاتية لوزراء حكومة الخصاونة". موقع خبرني. مؤرشف من الأصل في 2020-10-15. اطلع عليه بتاريخ 2020-10-15. من هو وزير الاعلام علي العايد, مدار الساعة (בערבית) أسماء وزارء حكومة د. بشر الخصاونة الجديدة في الأردن.. تفاصيل, رؤيا الأخباري (בערבית) معالي السيد علي حمدان عبدالقادر العايد - رئاسة الوزراء, www.pm.gov.jo علي العايد رئيسا لمجلس قناة المملكة.. (اسماء الاعضاء), كرمالكم, ‏2021-10-24 (בערבית)
דודו כהן (ראש עירייה)

דודו כהן (נולד ב-5 באפריל 1977) הוא ראש עיריית טירת כרמל. נולד וגדל בטירת כרמל. לאורי כהן ובתיה למשפחת עפרוני שעלו ממרוקו ומעיראק. הבכור מבין ארבעה אחים. למד בבית הספר ממ"ד אריאל (כיום אפרים צמח) ובית ספר דגניה בעיר. בתיכון דתי יבנה בחיפה ובבית הספר הטכני של חיל האוויר. התגייס לצה"ל שירת במערך ההגנה האווירית של חיל האוויר, כקצין בקבע שימש במגוון תפקידי פיקוד ומטה במערך הנ"מ פיקד על עשרות חיילים ביחידות שדה ובהמשך שימש כקצין פרויקט במספר פרויקטים מרכזיים במטה החיל ועסק באפיון ורכש של מערכות נשק מתקדמות. השתחרר לאחר 8 שנים בדרגת סרן. לאחר שירותו הצבאי התגייס לשב"כ שם שירת במשך 18 שנים כרכז מודיעין גאוגרפי ובתפקידים נוספים. עמד בראש קהילת אם הבנים בטירת כרמל. היה פעיל במתנ"ס בהיבטים של אומנות, תרבות, מוזיקה ואקטואליה והיה ממקימי "סוסיתא בר" הפאב הקהילתי שפעל במרכז המסחרי בעיר. ביולי 2023 הודיע כהן על מועמדותו לראשות עיריית טירת כרמל, רץ עצמאית ברשימת "טירת כרמל שלנו" וזכה בסיבוב הראשון ב-36.8% מן הקולות. בסיבוב השני התמודד מול אלי כהן וניצח לאחר שזכה ב-61.5% מהקולות. רשימתו זכתה לארבעה מנדטים בבחירות. הוא בעל תואר שני בממשל והתמחות במדיניות ציבורית ושיווק פוליטי מאוניברסיטת רייכמן בהרצליה ובעל תואר ראשון במדעי המדינה ומזרחנות מאוניברסיטת חיפה. גרוש ומתגורר בטירת כרמל. מדיה וקבצים בנושא דודו כהן בוויקישיתוף דודו כהן, ברשת החברתית פייסבוק טירת הכרמל הולכת לסיבוב שני • דודו כהן מול אלי כהן, באתר חדשות חיפה והסביבה, 28 בפברואר 2024
יאיר שטבון

יאיר שֶטבּוּן (נולד ב-28 בדצמבר 1982) הוא פוליטיקאי, מנהל ואיש ציבור ישראלי, המשמש ראש עיריית אריאל. שטבון נולד למשפחת עולים יהודים צרפתיים. אביו הוא ד"ר ישראל שטבון, קרדיולוג בכיר בבית החולים מאיר בכפר סבא, ואמו היא דבורה, אופטומטריסטית שעלתה ממרוקו. אחיו, הוא חבר הכנסת לשעבר יוני שטבון. בימי נערותו, למד בישיבת בני עקיבא נתניה ובישיבה לצעירים בירושלים, ולאחר מכן בישיבה הגבוהה באיתמר כשנתיים, והתגייס לצה"ל. שירת ביחידת דובדבן ויצא לקורס קצינים, ולאחר שירות קבע כמפקד הוא המשיך להתנדב למילואים כסגן מפקד גדוד בחטיבת הקומנדו ביהודה ושומרון ולאחר מכן ברצועת עזה במהלך מלחמת חרבות ברזל. ב-2021, נבחר על ידי מפקד האוגדה כמצטיין יום העצמאות. לאחר שחרורו מצה"ל, שטבון למד מספר שנים בישיבה לבוגרי צבא בעלי, ובמקביל פנה לתחום החינוך הבלתי פורמלי. בין היתר, היה בין המקימים הרבים של פרויקט "מסע ישראלי". לאחר שלמד תואר ראשון בחינוך, שטבון החל לעבוד כמורה וכמחנך בישיבה תיכונית בנתניה, ובחלוף הזמן התקדם לתפקיד רכז חברתי וסגן מנהל. מאוחר יותר, הצטרף לרשת "אמית" והחל לנהל את בית הספר השש שנתי, חטיבת ביניים ותיכון, "אמית אלירז" בפתח תקווה, ממחזור ב' ועד למחזור ח'. לאחר שבע שנים, שטבון עזב את בית הספר לטובת הקמת קריית חינוך בשומרון, "אמית ברוכין". בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו ב-2018, שטבון התמודד למועצת העיר אריאל בראשות סיעה מקומית של "הבית היהודי" שזכתה לשני מושבים. בבחירות שנערכו ב-2024, שטבון הציג את מועמדותו לראשות העיר ורץ בסיעה עצמאית חדשה בשם "אריאל – הדור הבא". בבחירות למועצת העיר, רשימתו זכתה למספר הקולות השני הגבוה ביותר וקיבלה 3 מושבים (מתוך 13). בבחירות לראשות העיר, שטבון זכה למספר הקולות השני הגבוה ביותר עם 24% תמיכה, לאחר אורן חזן שהשיג 25% ולפני רועי מוסט שהשיג 23%. בזכות פער של 92 קולות ממוסט, שטבון עלה לסיבוב השני מול חזן – בו הוא זכה לתמיכת כל שאר מועמדי הסיבוב הראשון, וניצח עם 63.4% לעומת 36.6% לחזן. ב-31 במרץ 2024 נשבע אמונים לתפקיד ראש עיריית אריאל, יחד עם הקואליציה שבנה: שירה דקל כץ ואירנה רבינוביץ' מסיעתו "אריאל – הדור הבא"; אלה ויינר, עמי אברמן ואיריס אלון מטעם "הסיעה לעשייה" ויחיאל טוהמי, חבר מועצה בודד שפרש מסיעת "אריאל אחת בראשות רועי מוסט". חברי האופוזיציה הם אורן חזן, נעמי ירקוני ויוסי שמאי מסיעת "אריאל חזקה בראשות אורן חזן" ורועי מוסט מ"אריאל אחת בראשות רועי מוסט". שטבון נשוי למוריה, מדענית ואחות, ואב לחמישה. מתגורר באריאל. מדיה וקבצים בנושא יאיר שטבון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יאיר שטבון יאיר שטבון, ברשת החברתית פייסבוק יאיר שטבון, ברשת החברתית טיקטוק הודיה כריש חזוני, ‏"יש לנו מדרחוב שנראה כמו בשנות השבעים, ויכול להיראות כמו פריז", בעיתון מקור ראשון, 10 באפריל 2024 שמעון כהן, רס"ן יאיר שטבון, סמג"ד בחטיבת הקומנדו: "ביו"ש נתקלנו במחבלים יותר מבחאן יונס", באתר ערוץ 7, 11 בפברואר 2024 גיא עזרא, ‏יאיר שטבון נבחר לראשות העיר אריאל, באתר "סרוגים", 10 במרץ 2024
אמנון סעד

אמנון סעד (נולד ב-23 באוקטובר 1961) הוא ראש עיריית יהוד-מונוסון. נולד וגדל באור יהודה. ביסודי למד בבית הספר "אורים" באור יהודה ו"רוקח" בתל אביב. למד בתיכון מקיף פרקאוף. בשנת 1980 התגייס לצה"ל ושירת בחיל השריון. ב-1983 עם שחרורו מצה"ל עבר להתגורר ביהוד-מונסון. נבחר לראשונה למועצת העיר יהוד בשנת 2003, אז הוצב במקום השני ברשימת "לצידך", והחל משנת 2006 שימש כסגן ראש העיר, תחת ראש העיר יוסי בן-דוד. בבחירות בשנת 2008 התמודד לראשונה לראשות העיר יהוד-מונוסון והגיע למקום השני מתוך ארבעה מועמדים. באותן בחירות ניצח שוב יוסי בן-דוד. התמודד לראשות העיר בשנת 2013, ולאחריהם מונה לסגן ראש העיר, ובשנת 2018, אז לא עלה לסיבוב השני. בבחירות לרשויות המקומיות בישראל שנערכו בפברואר 2024, התמודד לראשות העיר יהוד-מונוסון מטעם סיעת "יעד בראשות אמנון סעד". בסיבוב הראשון זכה ב-35% מהקולות, יותר מכל מועמד אחר, אך נדרש לסיבוב שני, שבו התמודד מול ראש העיר המכהנת, יעלה מקליס, וניצח עם 61.4% מהקולות. ניהל חברת לוגיסטיקה להטמעת מוצרים ברשתות שיווק. נשוי לגלית, אב לשלושה וסב לשתי נכדות. מתגורר ביהוד-מונסון. מדיה וקבצים בנושא אמנון סעד בוויקישיתוף אמנון סעד, ברשת החברתית פייסבוק עידן וינגרטן בחירות 2023: הכר את המתמודד – מי אתה אמנון סעד?, באתר אונו ניוז, 9 בפברואר 2023 תוצאות בחירות מקומיות משרד הפנים מהפך ביהוד: ראש העיר הודחה לאחר עשור בתפקיד, באתר מעריב אונליין, 11 במרץ 2024
גיל חנניה

גיל חנניה (נולד בשנת 1969) הוא ראש המועצה המקומית בנימינה-גבעת עדה. נולד וגדל בבנימינה. סבו וסבתו נמנו על מייסדי שכונת יעקב במושבה. כיהן כראש שבט "עומר" בבנימינה והיה שותף בהקמת שבט "גפן" בגבעת עדה. היה חבר בוועדת ההדרכה הארצית של תנועת הצופים במסגרתה יצר את התוכניות החינוכיות של תנועת הצופים "המסע בצופים". שימש כראש הנהגת "דרור" החולשת על יישובי לב השרון. הוביל בין היתר פרויקטים ארציים בהם ייזום וביצוע שת"פ עם פרויקט שיגור החללית "בראשית" של Space IL. היה חבר בצוות "בכירים לקיימות" שהוביל את המהפכה בחינוך לקיימות בתנועה. בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2024 התמודד לראשות המועצה ונתמך בידי המפלגות המחנה הממלכתי ויש עתיד בסיבוב הראשון זכה ב-33.9% מן הקולות. בסיבוב השני התמודד מול מיכל אורון עזאני וניצח לאחר שזכה ל-62.8% מהקולות לעומת אורון עזאני, שקיבלה 37.2%. הוא בעל תואר הנדסאי אדריכלות, מורשה נגישות – מבנים, תשתיות וסביבה. בוגר קורסים שונים בתחומי ניהול פרויקטים ובוגר קורס דירקטורים מטעם אוניברסיטת רייכמן. נשוי לטלי אב לארבעה. מתגורר בבנימינה. מדיה וקבצים בנושא גיל חנניה בוויקישיתוף גיל חנניה, ברשת החברתית פייסבוק גיל חנניה מתמודד לראשות מועצת בנימינה – גבעת עדה: "נייצר מציאות שתגשים חלומות. קטנים כגדולים", באתר מגדלור ניוז, 16 ביולי 2023
יוני חכימי

יוני חכימי (נולד ב-28 בדצמבר 1959) הוא ראש המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור. איש עסקים ומחנך ישראלי. נולד וגדל בשכונת רמז בפרדס חנה-כרכור. למד בבית הספר היסודי "מרחבים" בפרדס חנה. בתיכון למד בבית הספר הטכני של חיל האוויר. ב-1977 התגייס לצה"ל ושירת ברמת דוד כטכנאי מטוסים, ובמהלך שירותו הצבאי נפצע בעינו. לאחר סיום לימודיו, פנה בחזרה לחינוך ולימד בני נוער מקצועות טכנולוגיים בבית הספר התיכון. ניהל להקות מחול ומופעי תרבות בפרדס חנה-כרכור. בשנת 1995 הקים עם רעייתו את חברת ההלבשה "בנוגע לגוף" שבהמשך הצטמצמה לחנות אחת במרכז המושבה אותה השניים מנהלים ביחד, בנוסף לניהול חברת "החצר" לשירותים לוגיסטיים. הוא עוסק גם בתחום הייבוא, אחסנה והפצה.  ב-2018 התמודד לראשונה למועצת פרדס חנה כרכור מטעם רשימת ״מושבה אחת״ ונבחר כאשר קיבל מנדט אחד. במהלך חמש השנים הבאות היה חבר מועצה באופוזיציה. בבחירות לרשויות המקומיות בישראל שנערכו בפברואר 2024, חבר אליו אייל כגן לרשימה משותפת בשם ״האיחוד״, כאשר חכימי הוא המועמד לראשות המועצה. הרשימה נתמכה בידי מפלגת ״תקווה חדשה״. רשימתו זכתה בבחירות לארבעה מושבים. בסיבוב הבחירות הראשון הגיע חכימי לשוויון באחוזי ההצבעה לטובתו מול ראש המועצה המכהנת הגר פרי יגור של 29.1% מהקולות, ועלה לסיבוב שני מולה, בו ניצח עם 60.7% מהקולות. חכימי בעל תואר הנדסאי מכונות ממכללת מנשה. חכימי נשוי לחלי ואב לארבעה. מתגורר בפרדס חנה. מדיה וקבצים בנושא יוני חכימי בוויקישיתוף יוני חכימי, ברשת החברתית פייסבוק שירי בלומברג, מהפך בפרדס חנה-כרכור: יוני חכימי הדיח את ראשת המועצה המכהנת, באתר "שקוף", 11 במרץ 2024
דובי שפלר

דּוֹבִי שָׁפְלֶר (נולד בט"ו באלול ה'תשכ"ג, 4 בספטמבר 1963) הוא ראש המועצה המקומית אפרת. נולד וגדל בחולון. למד בבית הספר ממ"ד ישורון חולון כיתות א - ו, בחטיבת ביניים ישיבת בני עקיבא גבעת שמואל, בוגר ישיבת אור עציון במרכז שפירא וישיבת הסדר ניר קריית ארבע. באפריל 1982 התגייס לצה"ל במסגרת ישיבות ההסדר ושירת בחיל השריון בהמשך יצא לקורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. במסגרת שירות המילואים שירת בחטיבה 8 והגיע לדרגת אלוף-משנה. בין השנים 2004–2008 שימש כחבר מועצה באפרת. בתקופת כהונתו של ראש המועצה אלי מזרחי. שימש כמנכ"ל ישיבת ניר קריית ארבע (1999–2010), מנכ"ל ישיבת שיח יצחק (2011–2015), ומנכ"ל אולפנת חורב (2015–2024). לקראת הבחירות המקומיות של 2013 התמודד ברשימת "יחד" למועצת אפרת שזכתה ב-3 מנדטים. לקראת בחירות 2018 חברה הרשימה למפלגת הבית היהודי, בה הוא משמש חבר מרכז, וזכתה לשני מנדטים. במסגרת תפקידו שימש יו"ר ועדות בכל תחומי העשייה של המועצה והתנדב כעשור בסיירת הורים של אפרת. לאחר שהודיע בספטמבר 2023 על כוונתו להתמודד על ראשות מועצת אפרת, בבחירות המקומיות ב-2024 גבר בסיבוב שני על ראש המועצה עודד רביבי וניצח בפער של 6.6 אחוז שהם כ-290 קולות. סיעתו זכתה במנדט אחד במועצה. למד תואר במכללת הרצוג, בוגר קורס מנהלי יישובים של מרכז השלטון המקומי. נשוי לברכה ואב לשישה. מתגורר באפרת. אחד מבניו נשוי לבתו של חבר הכנסת לשעבר דודו רותם. מדיה וקבצים בנושא דובי שפלר בוויקישיתוף דובי שפלר, ברשת החברתית פייסבוק דובי שפלר, ברשת החברתית אינסטגרם עטרה גרמן, ‏רביבי מזיע: הבית היהודי תרוץ כרשימה נפרדת באפרת, באתר "סרוגים", 28 באוגוסט 2018 מועמד נוסף לראשות מועצת אפרת, באתר XooX חדשות, ‏8 בספטמבר 2023 לאחר 15 שנה: מהפך באפרת, באתר ערוץ 7, 10 במרץ 2024
טורטולה

טורטולה (באנגלית: Tortola) הוא הגדול והמיושב ביותר מבין איי הבתולה הבריטיים. האי מצוי באיי הבתולה שבים הקריבי. אורכו כ-18 ק"מ ורוחבו כ-5 ק"מ. האי טורטולה הוא אי הררי שנוצר על ידי פעילות געשית. פסגת האי הוא ההר סייג' (Mount Sage) שגובהו 582 מטרים. נכון ל-2010 מתגוררים באי כ-23,491 תושבים, כ-9,400 מתוכם מתגוררים בבירת איי הבתולה הבריטיים – העיר רואוד טאון שהיא היישוב הגדול באי. איי הבתולה הבריטיים מהווים אתר מרכזי לבנקאות ולשירותים פיננסיים. שירותי בנקאות ופיננסים אלה מהווים מרכיב מרכזי בכלכלת האי. בשל חוק עסקי החברות הבינלאומי שנחקק באי בשנות ה-80 של המאה ה-20, הפך האי למקלט מס, ובהמשך, בשל הפעילות העסקית הרבה בו, לאחד האיים העשירים ביותר בים הקריבי. התיירות משמשת אף היא מרכיב חשוב בכלכלת האי. מבקרים לאי נוחתים באי ביף ומשם חוצים את גשר המלכה אליזבת לטורטולה. חופי האי מהווים אתר תיירות פופולרי. על אף שהאיים מהווים טריטוריה בריטית, המטבע הרשמי באיי הוא הדולר האמריקאי. מדיה וקבצים בנושא טורטולה בוויקישיתוף מפת האי טורטולה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)