laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
עלילות ספיידרוויק - מדריך שימושי

עלילות ספיידרוויק - מדריך שימושי (באנגלית: Arthur Spiderwick's Field Guide to the Fantastical World Around You) הוא ספר פנטזיה משנת 2003 שנכתב על ידי טוני דיטרליצי והולי בלק ואויר על ידי טוני דיטרליצי. הוא הספר הראשון בסדרת עלילות ספיידרוויק. הספר ראה אור בארצות הברית בהוצאת סיימון אנד שוסטר ב-2003 ובישראל בהוצאת מטר בשנת 2004, והפך במהירות לרב מכר בישראל. בשנת 2008 יצא סרט המבוסס על ספר זה ועל ספרי ההמשך שלו. יחד עם הסרט יצא משחק וידאו המבוסס גם הוא על הסדרה. ג'ארד, סיימון, מאלורי ואמם עוברים לאחוזה שקיבלו מלוסינדה (דודתם של אמם) שם הם מגלים עולם שלם של יצורים קסומים ושונים בשבילם, ועומדים בפני דילמה קשה. הכל התחיל כאשר ג'ארד מוצא את המדריך השימושי ומתחיל לקרוא בו, בעקבות כך נעצוץ העוזרן מתחיל להציק לו. לאחר כמה זמן הוא משכנע את סיימון לחקור איתו והם מוצאים פתק בעליית הגג. במהלך הסיפור הם פוגשים עוזרן (בראוני) בשם נעצוץ שעוזר להם במהלך הסיפור. בפתק של ארתור ספיידרוויק שמצאו ג'ארד וסיימון נכתב: "על הרי אררט תוכל למצוא את סודי למין האנושי כולו בין אמת לשקר אין הבדל על כן בקרוב מתהילתי תתפעל מעלה מעלה ושוב אל על חבר יקר, שיהיה במזל" הפרק הראשון בספר הראשון "מדריך שימושי" האתר הרשמי של סדרת הספרים האתר הרשמי של מחבר ומאייר הספרים טוני דיטרליצי האתר הרשמי של מחברת הספרים הולי בלק ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שפתיים

השפתיים הן איבר המהווה את הפתח של חלל הפה אצל בני אדם ויונקים רבים אחרים. תפקידי השפתיים הם: סיוע בקליטת המזון, כחלק ממערכת העיכול. מאפשרות את ההגייה של חלק מההברות בכל השפות אצל בני האדם ואצל יונקים אחרים. חלק מבני האדם סובלים משפה עליונה קשורה, אשר יכולה להשפיע על מנח השיניים והלסת העליונה בזמן חיוך ומנוחה. שותפות ביצירת תקשורת ההבעה אצל האדם ואצל הקופים. עקב היותן אזור רגיש עשיר בקצות עצב השפתיים משמשות גם כאיבר מיני, ובפרט משמשות לנשיקה. בתרבות מיוחסות לשפתיים תכונות ארוטיות. המוצר המזוהה ביותר עם השפתיים הוא השפתון המשמש להגנתן מיובש או כאיפור לצביעתן. ערך זה הוא קצרמר בנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מפגש ראשון

מפגש ראשון או מגע ראשון (באנגלית: First contact) הוא מונח המשותף ליצירות מדע בדיוני, המתייחס למפגש הראשון שבין אדם לבין חיים מחוץ לכדור הארץ, או כל מפגש ראשון בין כל שני גזעים תבוניים, האחד עם השני. נושא זה מאפשר לכותבי מדע בדיוני לחקור נושאים כגון שנאת זרים, טרנסצנדנטליזם, ובלשנות בסיסית על ידי התאמת הנושא האנתרופולוגי של הקשר הראשון לתרבויות חוצנים. המושג "מגע ראשון" מתרחב לתחומי פילוסופיה, במיוחד כאשר דנים כיצד המין האנושי יגיב לאירועים כאלה בהקשר של עולם אמיתי. החלוקה העיקרית של סוגת המפגש הראשון מתייחסת למקום המפגש. יש 3 אפשרויות למפגש: על כדור הארץ, על "כוכב הבית" של החוצנים, או כל אפשרות שאינה שתי הראשונות. החלוקה המשנית היא טיב היחסים בין האנושות לחוצנים, עוין/לא עוין. משתי החלוקות האלו נגזרת העלילה של סיפור המפגש. מפגש עוין על כדור הארץ או פלישה מהחלל הוא נושא עיקרי ושכיח. אחת היצירות המוקדמות בתחום היא מלחמת העולמות של הרברט ג'ורג' ולס, שיצאה לאור ב-1898, והמתארת פלישה של חוצנים ממאדים וניסיון לכבוש את כדור הארץ. החוצנים תוארו כבעלי עליונות טכנולוגית מכרעת על האנושות, אך מובסים לבסוף על ידי חיידקים. ולס לא הסביר כיצד תרבות מתקדמת טכנולוגית אינה מודעת לנגיפים ולחיסונים שכבר היו מוכרים בתקופתו. שתי יצירות בולטות של מפגש ראשון עוין ופלישה לכדור הארץ הן מדרך רגל של לארי ניבן וג'רי פורנל (1985), וסדרת "מלחמת הפורמיקים" של אורסון סקוט קארד (2012-2014). ביצירות אלו שמו הסופרים דגש על הצד המדעי-טכני של ההתמודדות עם החוצנים, כמו גם על החוצנים עצמם - צורתם, התנהגותם ותרבותם. מפגש שאינו עוין, מודגם ביצירתו של ארתור סי. קלארק קץ הילדות. גם ביצירה זו מתוארים חוצנים הנהנים מעליונות טכנולוגית, אך הם מנצלים עליונות זו על מנת לחנך את האנושות ולהטמיע בה מנהגים מוסריים יותר. הסוגיה העיקרית במפגש ראשון עם חוצנים על כוכב הבית שלהם היא שאלת העוינות. שאלה זו קריטית לדרך הפעולה בה יבחרו נציגי האנושות במפגש. ישנן דוגמאות רבות לעלילות מפגש כזה, להלן כמה בולטות מהן: נאהבים מאת פיליפ חוזה פארמר (1952) - החוצנים נחותים טכנולוגית, אינם עוינים אך גם לא תמימים. נציגי האנושות מתכננים את השמדתם והשתלטות על הכוכב. הקיסם בעינו של אלוהים מאת לארי ניבן וג'רי פורנל (1974) - החוצנים עליונים טכנולוגית, אינם עוינים אך עליונותם מהווה סכנה קיומית פוטנציאלית על האנושות. קול למתים מאת אורסון סקוט קארד (1986) - עלילת הספר מתרחשת אמנם שנים מספר לאחר המפגש, אך עוסקת בתהליך ההיכרות שמתרחש בין החוצנים לבין האנושות, תהליך שמהווה במידה רבה את מהות המפגש הראשון. החוצנים, הנקראים פקיניוס, נחותים טכנולוגית מהאנושות ואינם עוינים אך מהווים סכנה ביולוגית בהיותם נשאים של נגיף קטלני. ארץ לא נודעת מאת קוני ויליס (1994). החוצנים נחותים טכנולוגית ואינם עוינים, ומהווים רק רקע לעלילה שלחלוטין עוסקת בגיבוריה האנושיים. הסתברות לבנה מאת ננסי קרס (2000) - החוצנים נחותים טכנולוגית, נציגי האנושות מסייעים להם להתגבר על בעיותיהם. בשלושת הדוגמאות האחרונות, קול למתים, ארץ לא נודעת והסתברות לבנה, התייחסות ניכרת לאופנות העוסקות בסוגיות כגון סביבתנות, שימור על כל הנושאים הקשורים אליו, מגדר ועוד. המחברים משתמשים בעלילה על מנת לבחון תוצאות אפשריות של גישות בתחומים אלו. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. קונטקט (סרט) פרויקט סט"י "Encyclopedia of Extraterrestrial Encounters" by Ronald Story (2001) ISBN 0-451-20424-7(It was the result of a collaborative Extraterrestrial Encyclopedia Project (ETEP); excerpts online)
קרחון

קרחון הוא גוש קרח ענקי, המורכב ממים שקפאו. הקרחונים מכילים את מרבית המים המתוקים הנמצאים בכדור הארץ. יש להבחין בין שני סוגים של קרחונים: קרחון יבשתי (glacier): תצורה של קרח הנמצאת על-פני היבשה, בראשי ההרים הגבוהים, בקטבים, ובאזורי היבשת הקרובים לקטבים. קרחון ימי (iceberg): גוש קרח ענק שצף בים. ערך מורחב – קרחון יבשתי קרחון יבשתי הוא למעשה נהר קרח הנוצר משכבות דחוסות של שלג ונע באיטיות כתוצאה מכוח הכבידה. בתנועתו מעצב הקרחון היבשתי תבניות נוף כדוגמת עמקים קרחוניים שהם עמקים בעלי חתך אופייני בצורת האות "U". דוגמה לעמקים כאלו הם פיורדים. דוגמה נוספת היא מורנה, תבנית נוף שבה נוצרים רכסי סלע בצידי ובקצה הקרחון. קרחונים יבשתיים נמצאים בכל אחת מהיבשות, מלבד אוסטרליה. קרחונים אלה מתקיימים במשך תקופות ארוכות, של אלפי שנים ויותר. באזור קו המשווה הם נמצאים רק בראשי ההרים הגבוהים, וככל שמתרחקים מקו המשווה לכיוון הקוטב נמצאים הקרחונים במקומות פחות ופחות גבוהים. גרינלנד, בקרבת הקוטב הצפוני, ואנטארקטיקה, סביב הקוטב הדרומי, מכוסים קרחונים עצומי ממדים, על-פני מיליוני קמ"ר. עם זאת, גם באזורים קרים מאוד יש שטחי אדמה שאינם מכוסים בקרחונים, משום שאין שם מספיק משקעים שישמשו ליצירת קרחון. ערך מורחב – קרחון ימי קרחון ימי הוא גוש קרח ענק, שניתק מקרחון יבשתי או ממדף קרח וצף בים. בדרך כלל 1/9 מהקרחון בולטת מעל פני המים, ושאר הקרחון נמצא עמוק מתחת לפני המים. דבר זה נגרם עקב האנומליה של המים, צפיפותו של הקרח קטנה משל המים הנוזליים, דבר המייחד את הקרחון משקלו הסגולי הקטן משל המים ומאפשר לו לא לשקוע בהם. מכיוון שרק קצהו גלוי לעין, קשה לשער את מלוא גודלו וצורתו של הקרחון. קרחון גרינדלוולד העליון בשווייץ קרחון ימי בקרבת אנטארקטיקה קרחון ימי שוברת קרח גאומורפולוגיה קרחונית כיפת קרח קרחון ימי שדה קרח מדף קרח הדום קרח מפל קרח שדה שלג ברוק לארמר, הקשר בין קרחונים לאנשים, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 143, אפריל 2010 משה גלעד, גארט פישר (אנ'): התפקיד שלי הוא לתעד את הגסיסה, באתר הארץ, 18 במאי 2021 רויטרס, גוש קרח עצום שהתנתק מאנטרקטיקה הפך לקרחון הצף הגדול ביותר בעולם, באתר הארץ, 19 במאי 2021 יום כדור הארץ: מחקר חדש מראה באיזו מהירות הקרחונים באנטארטיקה נמסים, באתר "הידען", 22 באפריל 2023 קרחונים, דף שער בספרייה הלאומית
דניס וייז

דניס פרנק וייז (באנגלית Dennis Frank Wise נולד ב 16 בדצמבר 1966) הוא כדורגלן עבר אנגלי ומאמן כדורגל. וייז שיחק בתפקיד קשר במרכז המגרש והתפרסם בין היתר בשל סגנון המשחק התחרותי והאגרסיבי שאפיין אותו לאורך הקריירה. וייז שיחק במהלך הקריירה במספר קבוצות בליגה האנגלית כמו וימבלדון ומילוול אך את מיטב שנותיו העביר במדי צ'לסי. במדי צ'לסי זכה וייז בגביע אנגלי, גביע הליגה האנגלית ובגביע למחזיקות גביע והיה לקפטן המוצלח ביותר של המועדון מבחינת זכייה בתארים עד לתקופתו של ג'ון טרי. וייז היה חבר בסגל נבחרת אנגליה בין השנים 1991-2000 במדיה כבש שער אחד ב-21 הופעות. וייז החל את קריירת הבוגרים בווימבלדון בשנת 1986 ושיחק בקבוצה 5 עונות. וייז סייע לקבוצה לזכות בגביע האנגלי בשנת 1988 כאשר וימבלדון גברה 1-0 על ליברפול בשלב הגמר. וייז בישל את שער הניצחון באותו משחק ללורי סנצ'ס. ב-3 ביולי 1990 חתם דניס וייז על חוזה בצ'לסי תמורת סכום שיא למועדון דאז של 1.6 מיליון פאונד. וייז שיחק במדי צ'לסי במשך 11 שנים שהיו הפוריות והמוצלחות בקריירה שלו. כקפטן צ'לסי הוליך וייז את הקבוצה לזכייה בגביע האנגלי ב-1997 ו-2000, זכייה בגביע הליגה האנגלית בשנת 1998 וזכייה בגביע אירופה למחזיקות גביע בשנת 1998. וייז הופיע במדי צ'לסי בכ-445 משחקים וכבש 76 שערים. ביוני 2001 נמכר דניס וייז ללסטר סיטי על ידי המנגר האיטלקי קלאודיו ראניירי אשר רצה להצעיר את סגל הקבוצה. התקופה של וייז בלסטר סיטי זכורה לרעה בשל נושאים מחוץ למגרש הכדורגל. לסטר החליטה לזרוק את וייז מהקבוצה בעקבות קטטה במחנה האימונים של הקבוצה. וייז החליט להיכנס למאבק משפטי כנגד הדחתו מהקבוצה, אך הפסיד בסופו של דבר. וייז שיחק במדי לסטר 17 משחקים בלבד. בספטמבר 2002 חתם וייז על חוזה בקבוצת מילוול מהליגה הראשונה, והתמנה למאמן-שחקן בשנת 2003. מילוול תחת הנהגתו של וייז הייתה לקבוצה הראשונה מאז 1992 שמעפילה לגמר הגביע האנגלי כאשר היא לא משחקת בפרמייר ליג. במשחק הגמר הפסידה מילוול למנצ'סטר יונייטד בתוצאה 3-0, אולם בעקבות ההשתתפות של מנצ'סטר בליגת האלופות זכתה מילוול בכרטיס להשתתפות במעפלים האירופאים לראשונה בתולדות המועדון. מילוול הודחה בסיבוב הראשון של גביע אופ"א על ידי פרנצווארוש ההונגרית לאחר הפסד 4-2 בסיכום שני המשחקים, כאשר וייז כובש את שני השערים לטובת מילוול. בשנת 2005 עזב וייז את תפקידו במילוול לאחר מחלוקות עם הנהלת המועדון. עד לפרישתו בשנת 2006 הספיק וייז לשחק עונה אחת בסאות'המפטון ועונה אחת בקובנטרי סיטי. וייז שיחק 21 משחקים במדי נבחרת אנגליה וכבש שער אחד במשחק מול נבחרת טורקיה במוקדמות יורו 1992. וייז היה חבר בסגל הנבחרת האנגלית לטורניר יורו 2000 ושיחק בכל המשחקים בטורניר בו הודחה אנגליה בשלב הבתים. ב-2006 מונה וייז למאמן סווינדון טאון מהליגה השנייה באנגליה. הקבוצה סיימה את העונה במקום השלישי ועלתה ליגה. בסוף אותה עונה מונה וייז למאמן לידס יונייטד מהליגה הראשונה. בסיום אותה עונה לידס ירדה ליגה אחרי שסיימה במקום האחרון (לקבוצה הופחתו 10 נקודות כעונש על בעיות פיננסיות). וייז אימן את הקבוצה במשך חצי עונה נוספת עד לינואר 2008 לאחר שקיבל הצעה לשמש מנהל מקצועי בניוקאסל יונייטד. וימבלדון גביע אנגלי 1988 צ'לסי גביע אנגלי: 1997 הגביע למחזיקות גביע: 1998 הסופרקאפ האירופי: 1998 גביע הליגה האנגלית: 1998 גביע אנגלי: 2000 מגן הצדקה: 2000 מדיה וקבצים בנושא דניס וייז בוויקישיתוף דניס וייז, באתר Transfermarkt דניס וייז, באתר BDFutbol דניס וייז, באתר WorldFootball.net דניס וייז, באתר National Football Teams דניס וייז, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
אנדרטת הרוכבים

אנדרטת הרוכבים (אנגלית: Mounted Memorial) היא אנדרטה הניצבת בקנברה, בירת אוסטרליה ומוקדשת לזכרם של חיילי יחידות הפרשים של אוסטרליה וניו זילנד, שנפלו בקרבות בסיני, בארץ ישראל ובסוריה במלחמת העולם הראשונה. אנדרטה זו היא הראשונה שהוצבה בטור האנדרטאות המזרחי בשדרת המצעדים אנזא"ק, השדרה הטקסית של העיר. האנדרטה כוללת פסל ברונזה הניצב על כן. הוא מתאר סוס פרשים הנפגע וכורע תחתיו, כשרוכבו יורד או נופל ממנו, ורוכב אחר וסוסו הבאים לעזרתו משמאל. שני הפרשים פוסלו כלבושים במדי הפרשים האוסטרלים במלחמת העולם הראשונה. לוח הזיכרון על גבי האנדרטה מעיד כי הפסל המקורי שבה היה חלק מאנדרטה שהוצבה בפורט סעיד שבמצרים בשנת 1932. הפסל הוקדש לזכר חללי הפרשים הקלים האוסטרלים, הרובאים הרכובים של ניו זילנד, גיס הגמלים האימפריאלי וחיל התעופה האוסטרלי, שנפלו בשנים 1916–1919 במצרים, ארץ ישראל וסוריה. הוא ניזוק ללא תקנה במהלך משבר תעלת סואץ בשנת 1956 ושבריו הובאו לאוסטרליה. שני העתקים ממנו נוצרו ואחד מהם הוצב בשנת 1964 על גבי בסיסו המקורי של הפסל בעיר אולבני שבמערב אוסטרליה. ההעתק האחר הוצב בשדרת אנזא"ק. הוא נחנך ב-19 באפריל 1968 על ידי ראש ממשלת אוסטרליה דאז, ג'ון גורטון. לוח זיכרון נוסף בסמוך לאנדרטה מנציח את שירותו בכוח האימפריאלי האוסטרלי של גנרל סר הנרי ג'ורג' שובל. הוא פיקד על בריגדת הפרשים הקלה ה-1 ועל הדיוויזיה האוסטרלית ה-1 במהלך מערכת גליפולי ב-1915. בהמשך פיקד על דיוויזיית אנזא"ק הרכובה ועל הגיס הרכוב המדברי בקרבות בסיני, ארץ ישראל וסוריה. טקסי זיכרון נערכים ליד האנדרטה מדי שנה ביום אנזא"ק וכן ב-31 באוקטובר – יום השנה להסתערות הפרשים האוסטרלים על באר שבע ב-1917. המרכז להנצחת חיילי אנז"ק בבאר שבע פארק החייל האוסטרלי תמונת מתקפת הפרשים בקרב באר שבע מדיה וקבצים בנושא אנדרטת הרוכבים בוויקישיתוף
Kisses on the Bottom

Kisses on the Bottom (בעברית: נשיקות בתחתית) הוא אלבום האולפן ה-15 של פול מקרטני. האלבום מכיל גרסאות כיסוי שונות לשירי פופ נודעים בתוספת שני שירים מקוריים של מקרטני: "My Valentine" (בהשתתפות אריק קלפטון), ו-"Only Our Hearts" (בהשתתפות סטיבי וונדר). הווידאו קליפ לשיר "My Valentine" שוחרר באפריל 2012, ומופיעים בו השחקנים ג'וני דפ ונטלי פורטמן. האלבום יצא לראשונה לשווקים ב-6 בפברואר 2012 בבריטניה וב-7 בפברואר בארצות הברית. האלבום הגיע למקום ה-3 במצעד האלבומים של בריטניה, למקום וה-5 במצעד האלבומים האמריקני. במסגרת קידום האלבום מקרטני ביצע את השיר "My Valentine" בטקס פרסי גראמי של שנת 2012 יחד עם דיאנה קראל וג'ו וולש. I'm Gonna Sit Right Down and Write Myself a Letter Home (When Shadows Fall) It's Only a Paper Moon More I Cannot Wish You The Glory of Love We Three (My Echo, My Shadow and Me) Ac-Cent-Tchu-Ate the Positive My Valentine Always My Very Good Friend the Milkman Bye Bye Blackbird Get Yourself Another Fool The Inch Worm Only Our Hearts מידע על האלבום Kisses on the Bottom באתר MusicBrainz מידע על האלבום Kisses on the Bottom באתר AllMusic האלבום Kisses on the Bottom באתר Discogs האלבום Kisses on the Bottom באתר ספוטיפיי האלבום Kisses on the Bottom באתר דיזר האלבום Kisses on the Bottom באתר אפל מיוזיק האלבום Kisses on the Bottom באתר טיידל ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלחנן הלפרן

אלחנן הלפרן (19 בנובמבר 1914 – 6 באפריל 1995) היה צייר ומורה לציור ישראלי. פעיל הלח"י וברית הבריונים בצעירותו. יו"ר אגודת הציירים והפסלים בישראל בשנים 1967-1963. הלפרן נולד בעיירה גוֹניוֹנְדְז (Goniądz) שבפולין ב-1914, ועלה לארץ ישראל, לתל אביב, עם משפחתו, בשנת 1921. למד בבית ספר יסודי "תחכמוני" ואחר כך ב"תיכון אליאנס", שניהם בתל אביב. כבר בתקופה זו החל לצייר כאוטודידקט. בשנת 1932 החל ללמוד בסמינר בית הכרם בירושלים, שם השתתף בכיתת ציור של אהרן שאול שור. בשנת 1933, בן 19 הצטרף הלפרן ל"ברית הבריונים" ובהמשך היה לאחד מלוחמי הלח"י. כחבר הלח"י הוא אף נכלא במחנה המעצר בלטרון ואחר כך בכלא עכו. בין השנים 1948-1945 שימש כעורך לילה בביטאון האצ"ל, "חרות". בשנת 1950 החל לעבוד במרכז החקלאי, שם המשיך במשך כעשרים וחמש שנים, עם הפסקות קצרות כאשר שימש כשליח מטעם הסוכנות היהודית בתוניס וכשנסע לפריז, צרפת, ב-1953, להשתלם בציור. כשחזר מפריז היה ממקימי "קבוצת העשרה", שניסתה דרך אלטרנטיבית לציור המקומי, מול קבוצת אופקים חדשים, שדגלה בציור אוניברסלי ומופשט. ב-1960 זכה בפרס דיזנגוף. בין השנים 1967-1962 כיהן כיו"ר אגודת הציירים והפסלים בישראל ובין השנים 1967-1963 היה חבר נבחר בוועד הציירים הבינלאומי שעל יד אונסק"ו. ב-1975 פרש מעבודתו במרכז החקלאי והתמסר לציור. הוא לימד ציור במדרשה לאמנות ברמת השרון ובמכון אבני. עבד בטכניקות האקוורל והשמן וצייר בעיקר ציורי נוף של ארץ ישראל. אלחנן הלפרן; עריכה והפקה: רמי הלפרן; תצלומים: רובין טרי, ישראל: המשפחה, 1997. (יצא לאור לזכרו על ידי בניו ובנותיו: רמי הלפרין, לאה שחם, ציפי שפירא ואפי הלפרין.) מידע על אלחנן הלפרן בקטלוג הספרייה הלאומית אלחנן הלפרן, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל אלחנן הלפרן, באתר עיריית תל אביב-יפו אלחנן הלפרן, דף שער בספרייה הלאומית בבית זה - סיור עצמאי: הצפון החדש א', באתר עיריית תל אביב-יפו.
Hard coding

בתכנות, hard coding (הארד קודינג; בתרגום מילולי: "תכנות נוקשה") היא הכללה ישירה בקוד המקור או בקובץ ההרצה של התוכנית, של מה שעשוי להחשב (אולי רק בדיעבד), כמה שנכון יותר שיתקבל בצורה של נתוני קלט או דרך קובץ קונפיגורציה; או השימוש בנתונים קבועים מראש, במקום לקבל את הנתונים ממקורות חיצוניים. Hard coding נחשב ל-anti-pattern - שיטת עבודה הנחשבת כלא יעילה או לא פרודוקטיבית (בניגוד ל-design pattern). שימוש ב-hard coding דורש לשנות את קוד המקור בכל פעם שרוצים לשנות את נתוני הקלט, בעוד שלמשתמש הקצה כנראה יהיה נוח יותר לשנות פרטים מסוג כזה בדרך שונה, מחוץ לתוכנית עצמה. לעיתים נדרש שימוש ב-hard coding. ייתכן שמתכנת יידרש לשחרר גרסת תוכנה עוד לפני שהספיק לפתח ממשק משתמש דינמי, ואז הוא יוציא גרסת תוכנה שכוללת hard coding. בדרך כלל זהו פתרון זמני לטווח קצר, אבל הוא מאפשר לספק קוד בתנאיי לחץ זמן. מאוחר יותר יבוצע soft-coding, מה שיאפשר למשתמש הקצה להעביר לתוכנה פרמטרים ובכך להשפיע על תוצאות הריצה שלה. לדוגמה, במקרה והתוכנית עושה שימוש במחרוזת המציינת את המיקום של קובץ שהתוכנית עושה בו שימוש, ניתן להימנע מ-hard coding של נתיב לקובץ מסוים, על ידי יצירת משתנה בשם filePath, ולאפשר למשתמש לקבוע את הערך שלו על ידי שימוש בחלון "עיון..." (browse for file), המאפשר לו לבחור את הקובץ. במקרים רבים, ערך hard-coded יחיד, כמו גודל של מערך, עשוי להופיע כמה פעמים בקוד המקור של התוכנית. ערך כזה מכונה "מספר קסם". לעיתים קרובות זה יכול לגרום לבאגים בתוכנה במידה ומשנים חלק מהמופעים של הערך הזה, אבל לא את כולם. באג כזה קשה לאיתור והוא עשוי להישאר בתוכנית לאורך זמן. בעיה דומה יכולה להגרם אם אותו ערך hard-coded משמש כערך עבור יותר מפרמטר אחד. לדוגמה, הגדרה של מערך בגודל 6, ואורך מינימלי של מחרוזת של 6 תוים. מתכנת עשוי בטעות לשנות את כל המופעים של הערך (לעיתים קרובות על ידי שימוש באפשרות "חפש-והחלף" של עורך הטקסט), מבלי לבדוק בקוד כדי לראות מה השימוש שנעשה בכל אחד מהמופעים של הערך. ניתן להימנע משתי השגיאות על ידי שימוש בקבועים (constants), המשייכים שמות לערכים, ואז להשתמש בשמות של הקבועים בכל פעם שעושים שימוש באותו ערך בקוד. כתוביות מובנות בסרט גם נקרא hardcoded subs. מספר קסם (תכנות)
מרדכי קפלן (מו"ל)

מרדכי קפלן (בכתיב יידי: קאַפּלאַן; 1881 – שנות ה-40?) היה מו"ל יהודי בוורשה, מראשי "תושיה", מייסד הוצאת "השחר" ומייסד-שותף של סינדיקט ההוצאה לאור "צנטראל". מרדכי קפלן נולד בשנת 1881 בעיירה סֶרניק שליד פינסק, בפלך מינסק של האימפריה הרוסית. במשך שנים רבות כיהן כמנהל הוצאת הספרים העברית "תושיה" של א"ל שלקוביץ (בן אביגדור). ב-1908 ייסד ברח' רימרסקה (Rymarska)‏ 16 בוורשה את בית המסחר והוצאת הספרים "השחר", שהוציאה יצירות ביידיש משל מרדכי ספקטור, רחל פייגנברג-אמרי, זלמן שניאור, יצחק קצנלסון, דוד פינסקי, מאיר להמן, זוסמן סגלוביץ' ויצחק דב ברקוביץ, מקראה לילדים מאת יהודה גור וכן מאסף ספרותי בשם "שוואַלבען" (1909) שערך זלמן שניאור. בשנת 1910 התאחדה הוצאת הספרים הקטנה של קפלן עם הוצאת "פּראָגרעס" (פּרוֹגרֶס) של יעקב לידסקי. בהמשך היה קפלן יוזם יסוד סינדיקט ההוצאה לאור "צנטראל" (צֶנטרָל, נקראה גם בעברית: "מרכז"). בהוצאת הספרים המאוחדת התאגדו, מלבד הוצאת "השחר" שלו ו"פּראָגרעס" של לידסקי (שהופקד על הפרסומים ביידיש, כשהעורך תחתיו הוא דוד קאסל), הוצאת שרעבערק (שרֶבֶּרק) של שלמה שרברק, ההוצאה העברית "תושיה" של א"ל שלקוביץ (שהיה מנהל המחלקה העברית) והוצאת ב. שימין (כל החמישה ליטאים וכולם תושבי ורשה, למעט שרברק, שישב בווילנה). בהוצאה המאוחדת, שישבה ברח' נוֹבוֹליפּקי 7, ראו אור יצירותיהם של גדולי הסופרים, ההיסטוריונים והפדגוגים העבריים והיידיים, כמו גם סדרת ספרי ילדים, סדרת ספרי נוער וכן ספרי לימוד ומקראות. "צנטרל" הייתה ההוצאה לאור היהודית הראשונה שקשרה קשרים עם קהילות יהודיות מחוץ לרוסיה (כולל בארצות הברית), והביאה להפצת ספריה ברחבי העולם. מלבד ספרים הוציאה "צנטרל" דברי דפוס שונים, כמו לוח שנה שבו הופיעו ציורים בנושאים מקראיים, תצלומים של ארץ ישראל ואישים ידועים וכדומה, ואשר היה פופולרי ברחבי העולם היהודי במשך יותר מרבע מאה, וכן הגדות של פסח ואף כרטיסי "שנה טובה" אמנותיים שזכו להצלחה. כשקיבל הסינדיקט ב-1914 את הוצאת העיתון "דאס לעבען" ("דער פריינד"), נרשם קפלן כעורכו הרשמי. ב-1926 היה קפלן ממייסדי הקואופרטיב "ביכער" ('ספרים'), מיסודם של "צנטראל" ו"ב. קלעצקין", והיה מנהל שותף שלו. הייתה זו יוזמה חשובה שנעשתה במטרה לחזק את מערך ההפצה של הספרים היהודיים עם התפתחות המו"לות היהודית במרוצת שנות ה-20. הקואופרטיב, שפעל בשיתוף פעולה עם הוצאות יהודיות ברחבי העולם, היה מרכז ההפצה של ספרים יהודיים החשוב ביותר בפולין. הקטלוג המאויר הגדול של "ביכער", שיצא מדי רבעון, הופץ בכל רחבי העולם היהודי, וכלל פרסומים של עשרות הוצאות לאור יהודיות מפולין, מאמריקה ומארצות נוספות של התפוצה היהודית. בקטלוג משנת 1931 נטען כי הוא מציג כ-90% מהפרסומים ביידיש שראו אור באותה שנה. מרדכי קפלן נספה בשואה, בהיותו כבן 60. בתו של אחיו לייב, יהודית, הייתה אמו של משה קול, חבר הכנסת ושר בישראל. מדיה וקבצים בנושא מרדכי קפלן בוויקישיתוף זלמן רייזען, קאַפּלאַן מרדכי, בספרו: לעקסיקאָן פון דער ייִדישער ליטעראַטור, פּרעסע און פילאָלאָגיע, מהדורה 2, כרך ג, וילנה: ווילנער פערלאג פון ב. קלעצקין, תרפ"ט 1929, עמודות 498–499, בארכיון האינטרנט האַלינאַ שימין-שניַידערמאַן, זכרונות וועגן בנימין שימין און אַנדערע וואַרשעווער פֿאַרלעגערס, יִיוואָ-בלעטער 42 (1962), 246, באתר היברובוקס. ז. סעגאלאָוויטש, טלאָמאצקע 13: (פון פארברענטן נעכטן), בואנוס איירס: צענטראל-פארבאנד פון פוילישע יידן אין ארגענטינע ('דאס פוילישע יידנטום'), 1946, עמ' 124, בארכיון האינטרנט.
האספה הלאומית

האם התכוונתם ל... האספה הלאומית (צרפת) – בית הנבחרים הצרפתי בן זמננו האספה הלאומית בעת המהפכה הצרפתית – גוף מחוקק זמני שהתקיים בעת המהפכה הצרפתית ב-1789 האספה הלאומית של כווית – הפרלמנט של כווית האספה הלאומית של ארמניה – הפרלמנט של ארמניה האספה הלאומית של מונקו – הפרלמנט של מונקו האספה הלאומית של בלארוס – הפרלמנט של בלארוס האספה הלאומית (אלבניה) – הפרלמנט של אלבניה האספה הלאומית (הונגריה) – הפרלמנט של הונגריה האספה הלאומית (אזרבייג'ן) – הפרלמנט של אזרבייג'ן האספה הלאומית הבולגרית – הפרלמנט של בולגריה האספה הלאומית של פקיסטן – הפרלמנט של פקיסטן האספה הלאומית של קוריאה הדרומית – הפרלמנט של קוריאה הדרומית האספה הלאומית של פרנקפורט האספה הלאומית הגדולה
מסלסל חמאה

מסלסל חמאה הוא כלי מטבח המיועד לגלף חמאה מסולסלת מגוש חמאה על מנת להגישה בצורה נוחה ודקורטיבית למטרת מריחה על לחם או מאפה אחר. סלסול החמאה הוא אלמנט דקורטיבי בלבד, ומטרתו להגיש חמאה המיועדת למריחה בצורה נאה יותר מאשר הגשת קוביות חמאה למטרה זו. הכלי משמש גם ליצירת גילופי שוקולד או שעווה. להקלה על השימוש, החומר המיועד לגילוף צריך להיות קר, ואת הכלי טובלים במים חמים. סכין חמאה
מקלף

מַקְלֵף או קולפן הוא כלי מטבח המשמש לקילוף ירקות ופירות. הכלי בעל ידית העשויה לרוב פלסטיק אך גם עץ או מתכת, ובחלקו העליון של הכלי להב מתכת המשמש לקילוף הקליפה של הפרי או הירק. הכלי משמש בעיקר לקילוף ירקות קשים כגון מלפפונים, גזרים ותפוחי אדמה ופירות קשים כגון תפוחי עץ ואגסים. קולפן עשוי גם לשמש להכנת עיטורי מזון, כגון סלילי קליפת פרי הדר כעיטורי קוקטייל. הקילוף בקולפנים ידיים מתבצע על ידי העברת הקולפן לאורך הפרי או הירק, ולאחר מכן סיבובו של הפרי והירק על מנת לקלף רצועה נוספת מהקליפה. בצורה זו מקלפים בכל מעבר רצועה אחת (לרוב ברוחב של כסנטימטר אחד), דבר הדורש מספר מעברים לרוחבו של הפרי או הירק כתלות בעוביו. בקולפן מסוג לנקשייר (Lancashire), בקולפן אוסטרלי ובקולפן צרפתי מסוג "אקונום" (Econome), הסכין מהווה המשך לידית, בדומה לסכין מטבח רגילה. על מנת לעשות שימוש בקולפן זה יש להטות את הקולפן על מנת שיהיה ניצב לירק. בקולפן בצורת האות Y, הסכין נמצא בין שתי זרועות האות Y, והקילוף מתבצע כאשר הקולפן מקביל לירק או הפרי ולא בניצב לו. בקולפן שווייצרי מסוג "גצה" (götze), ניתן לקלף את הפרי/ירק מלמטה למעלה וגם מלמעלה למטה, זאת בזכות השן השווייצרית הכפולה. בקולפן ניצב, הקולפן מונח על השולחן, והפרי או הירק מסובבים באמצעות ידית, כאשר הסכין מהווה חלק מהמתקן המוצב. מסלסל חמאה מדיה וקבצים בנושא קולפנים בוויקישיתוף
דוראפור

דּוּרַאפּוֹר (באנגלית: Durapore) הוא חומר חבישה רפואי בצורת גליל דביק של בד בסגנון משי חזק וקשיח. באנגלית הוא מוכר בעיקר בשם הגנרי שלו הוא silk tape. הדוראפור, בשונה מהמיקרופור, הוא דביק, חזק וקשיח יותר ואינו ניתן לחיתוך בקלות יחסית למיקרופור. הדוראפור מתאים יותר למקרים בהן צריך הידוק חזק ועמידות בפני לחץ (לעומת המיקרופור שאינו עמיד בפני לחץ). ללא לטקס, והיפואלרגני. קיימים גדלים שונים לדוראפור: החל מ-0.5 ועד 3 אינץ'. כמו מוצרי חבישה רבים המצויים בבתי חולים הוא נקי אך לא סטרילי, והחברה מציעה להפוך אותו לסטרילי בעזרת אתילן אוקסיד, חומר אורגני המשמש בין היתר לחיטוי של ציוד רפואי. לדורפור חיי מדף של 5 שנים בתנאים נאותים. הדורפור בדומה למיקרופור, הומצא לראשונה במאה הקודמת על ידי חברת 3M, ומאז זכה להצלחה רבה ברחבי העולם והפך לאחד ממוצרי היסוד בחבישה. כיום, מייצרות חברות רבות ברחבי העולם את הדוראפור תחת שמות אחרים; בישראל אין חברה המיצרת דוראפור והחומר מיובא מִחוץ לארץ. משמעות השם דוראפור (Durapore), הוא הלחמה של המילים הלטיניות דורה (קשיח) פור (נקב). מכיוון שהוא סרט הדבקה קשיח ונושם כמו שאר אחיו במשפחת סרטי ההדבקה בטכניקת הנקבובים הזעירים (ראו מיקרופור למשל) המאפשרים לעור לנשום וכן מאפשרים להתאיידות של רטיבות ולחות. [מתוך אתר החברה: https://www.3m.com/3M/en_US/company-us/all-3m-products/~/3M-Durapore-Surgical-Tape/?N=5002385+3293321938&rt=rud "Duct Tape for Everything"]. All The Tropes Wiki (באנגלית). נבדק ב-2018-06-02. {{cite news}}: Check |url= value (עזרה) 3M, [https://multimedia.3m.com/mws/media/82085O/common-questions-durapore-surgical-tapes.pdf 3M™ Durapore™ Surgical Tapes Commonly Asked Questions], https://multimedia.3m.com/mws/media/82085O/common-questions-durapore-surgical-tapes.pdf dura, מילון לטיני-אנגלי ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דוראפור".