laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שומריה (מוסד חינוכי)

מוסד שוֹמריה הוא מוסד חינוכי בקיבוץ משמר העמק שבמועצה אזורית מגידו. המוסד הוקם בשנת 1931 והיה למוסד החינוכי הראשון של השומר הצעיר. יוזם הקמת המוסד היה מרדכי שנהבי, ומנהלו הראשון היה שמואל גולן (מילק), חבר קיבוץ משמר העמק, ועל שמו נקרא ביתן ה"מילקס" במוסד. בין מוריו היה המורה למוזיקה בנימין עומר (חתולי). בתחילת דרכו היו שותפים בו הקיבוצים משמר העמק, עין שמר, מרחביה וגן שמואל. במהלך השנים, עם פתיחתם של מוסדות חינוך נוספים ברחבי הארץ, הפך המוסד לנחלת תושבי האזור בלבד וכיום חברים בו בעיקר הקיבוצים משמר העמק, מגידו, וגבעת עוז, והמושבים היוגב, מדרך עוז ויקנעם המושבה. גם היום מוסיף המוסד להתקיים על פי המסורת הישנה, בה ישנים החניכים ביחד על פי קבוצות גיל, יוצרים, עובדים ומתחנכים במסורת השיתופית. בשונה מצורת הפעילות המקורית, בית הספר הופרד מן הפנימייה, וחניכי המוסד ישנים בו אך רובם הגדול לומד בבית הספר האזורי "מגידו", בקיבוץ עין השופט. הבניין המזוהה עם המקום הוא "הבית הגדול", אשר עבר שיפוץ מקיף ובשנת 2018 הפך לבניין משרדים. במוסד החינוכי שומריה נקראו המנהלים רכזים כחלק מהתנועה של הקיבוץ. רשימת בוגרי המוסד צפית (מוסד חינוכי) יצחק פלטק, המוסד: בית הספר הראשון של השומר הצעיר במשמר העמק 1931-1940, הוצאת יד טבנקין, 1989. מדיה וקבצים בנושא שומריה בוויקישיתוף הקיבוץ, פרק שני - אנו לך משמרת (12:25), תאגיד השידור הציבורי, סדרת תעודה של מודי בראון וענת זלצר על הולדתו של הרעיון הקיבוצי ושילובו בחברה הישראלית. מיכאל יעקובסון, "הבית הגדול" המיתולוגי של משמר העמק הפך לבית משרדים וספרייה, באתר Xnet‏, 14 ביוני 2018 ארכיוניי קבוץ משמר-העמק ומוסד חינוכי שומריה. נוסד מהשומר-הצעיר תנועה חברתית ציונית Kibbutz archive : רשימת רכזי מוסד חינוכי שומריה shomriya kibbutz culture education, באתר infocenters.co.il ערך זה הוא קצרמר בנושא חינוך ובנושא קיבוצים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האנציקלופדיה לפילוסופיה של ראוטלדג'

האנציקלופדיה לפילוסופיה של ראוטלדג' (אנגלית: Routledge Encyclopedia of Philosophy) היא אנציקלופדיה לפילוסופיה בעריכתו של אדוארד קרייג. היא יצאה לראשונה לאור בהוצאת ראוטלג' בשנת 1998. במקור היא פורסמה בעשרה כרכים וכן על גבי תקליטור. בשנת 2002 היא הפכה לזמינה מעל גבי האינטרנט למנויים בתשלום. הגרסה המקוונת מתעדכנת באופן קבוע במאמרים חדשים ובשיפורים למאמרים קיימים. היא נמנית עם האנציקלופדיות לפילוסופיה המעודכנות והמקיפות ביותר, עם כ-1300 תורמים שכתבו למעלה מ-2000 מאמרים אקדמיים. שתי מהדורות של האנציקלופדיה בכרך אחד בלבד יצאו לאור, "האנציקלופדיה התמציתית לפילוסופיה של רוטלדג'" ("The Concise Routledge Encyclopedia of Philosophy"), שיצאה לראשונה בשנת 1999, ו"האנציקלופדיה המקוצרת לפילוסופיה של ראוטלדג'" ("The Shorter Routledge Encyclopedia of Philosophy"), שיצאה בשנת 2005. בגרסה התמציתית מספר המאמרים זהה לזה שבגרסת עשרת הכרכים, אלא שכל מאמר בה הוא למעשה תקציר הנושא שקודם לכל מאמר בגרסת עשרת הכרכים. בגרסה המקוצרת יש למעלה מ-900 מאמרים, כל אחד מהם מעמיק יותר מהמאמר התואם לו (אם ישנו) במהדורה התמציתית. אתר האינטרנט הרשמי של האנציקלופדיה לפילוסופיה של ראוטלדג'
יחס טרנזיטיבי

המונח "טרנזיטיביות" מפנה לכאן. לערך העוסק במושג דקדוקי, ראו פועל יוצא. במתמטיקה ולוגיקה, חוק ההעברה הוא יחס המקיים את "כלל המעבר": אם a מתייחס ל-b ו-b מתייחס ל-c, אז גם a מתייחס ל-c. תכונה חשובה זו מתקיימת בכל יחס שקילות ובכל יחס סדר. מאידך, כל חוק העברה אפשר לתאר באמצעות יחס שקילות ויחס סדר על קבוצת המנה. ליחס המקיים חוק העברה קוראים יחס עוֹבְרָנִי (בלועזית: יחס טרנַזיטיבי). היחסים "עוקב", "צמוד ל", "ליד", "הבא בתור" או "בן-של" אינם טרנזיטיביים. היחס "בן-של" למשל אינו טרנזיטיבי, משום שמכך שאיתמר הוא בנו של אהרון ושאהרון בנו של עמרם, לא נובע שאיתמר הוא בנו של עמרם. לעומת זאת, היחס "x צאצא של y" הוא טרנזיטיבי (זהו "הסגור הטרנזיטיבי" של היחס הקודם - ראו להלן). היחס "צאצא" טרנזיטיבי ואינו סימטרי. יחס טרנזיטיבי ואי-רפלקסיבי הוא יחס סדר חזק. לכל יחס טרנזיטיבי ורפלקסיבי R על קבוצה X יש יחס שקילות   ≡ {\displaystyle \ \equiv } ויחס סדר חלש   ≤ {\displaystyle \ \leq } על מרחב המנה   X / ≡ {\displaystyle \ X/\!\equiv } , כך ש-   x R y {\displaystyle \ xRy} אם ורק אם   [ x ] ≤ [ y ] {\displaystyle \ [x]\leq [y]} . יחס השקילות   ≡ {\displaystyle \ \equiv } שווה לחיתוך   R ∩ R − 1 {\displaystyle \ R\cap R^{-1}} . תיאור דומה אפשר לתת לכל יחס טרנזיטיבי, בלי להניח רפלקסיביות: לכל יחס טרנזיטיבי R על קבוצה X יש יחס שקילות   ≡ {\displaystyle \ \equiv } , יחס סדר חלש   ≤ {\displaystyle \ \leq } על מרחב המנה   X / ≡ {\displaystyle \ X/\!\equiv } , ותת-קבוצה   X 0 ⊆ X {\displaystyle \ X_{0}\subseteq X} שכל אבריה סינגלטונים של   ≡ {\displaystyle \ \equiv } , כך ש-   x R y {\displaystyle \ xRy} אם ורק אם   [ x ] ≤ [ y ] {\displaystyle \ [x]\leq [y]} וכן (   x ≠ y {\displaystyle \ x\neq y} או   x = y ∉ X 0 {\displaystyle \ x=y\not \in X_{0}} ). (היחס רפלקסיבי אם ורק אם   X 0 {\displaystyle \ X_{0}} ריקה). חיתוך של יחסים טרנזיטיביים הוא טרנזיטיבי. כל יחס R ניתן להשלים ליחס טרנזיטיבי, שהוא היחס הטרנזיטיבי המינימלי המכיל את R. ההשלמה הזו נקראת הסגור הטרנזיטיבי של היחס המקורי ומסומנת   R t r {\displaystyle \ R^{tr}} . את הסגור הטרנזיטיבי של היחס R ניתן לקבל כחיתוך כל היחסים הטרנזיטיביים שמכילים את R (כיוון שהיחס המלא X × X {\displaystyle \,X\times X} הוא טרנזיטיבי - חיתוך זה אינו ריק) או לחלופין על ידי ההגדרה הבאה: לכל שני איברים x, y מתקיים:   x R t r y {\displaystyle \ xR^{tr}y} אם ורק אם קיימת שרשרת סופית של איברים   x = x 0 R x 1 R … R x n = y {\displaystyle \ x=x_{0}Rx_{1}R\dots Rx_{n}=y} . או באופן שקול:   R t r = ⋃ n ∈ N R n {\displaystyle \ R^{tr}=\bigcup _{n\in \mathbb {N} }R^{n}} כלומר איחוד כל ההרכבות החוזרות של היחס על עצמו. לדוגמה, יחס העקיבה המוגדר על המספרים הטבעיים: x עוקב ל-y אם x=y+1, אינו טרנזיטיבי (1 הוא עוקב של 0, ו-2 עוקב של 1 אך 2 אינו עוקב של 0); הסגור הטרנזיטיבי שלו הוא היחס < ("גדול מ-"). יחס שקילות רפלקסיביות סדר חלקי יחס טרנזיטיבי, באתר MathWorld (באנגלית) יחס טרנזיטיבי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) עוֹבְרָנִיּוּת במילון מתמטיקה (תשמ"ה, 1985), באתר האקדמיה ללשון העברית
דואר רקטי

דואר רקטי הוא דואר אשר נשלח על ידי רקטה או טיל. הרקטה נוחתת באמצעות מצנח פנימי אשר נפתח בעת ההגעה ליעד. השיטה נוסתה על ידי ארגונים שונים ברחבי העולם ונחלה מידה משתנה של הצלחה. השיטה לא נתפסה כשיטה רלוונטית להעברת דואר, בשל מחירה הגבוה ואחוז כישלונותיה הגבוה. איסוף חומר בולאי הקשור בדואר רקטי נחשב כענף מיוחד של בולאות אוויר המכונה אסטרו בולאות. בשנות ה-30 של המאה ה-20 ערך המהנדס הגרמני גרהרד צוקר ניסויי שילוח באמצעות רקטות אבקה הדומות לזיקוקין די-נור. בין 1931 ל-1933, נסע גרהרד ברחבי גרמניה והציג את הרקטה שלו בטענו שביכולתה להעביר דואר. לאחר שערק לממלכה המאוחדת, ניסה צוקר לשכנע את משרד הדואר הכללי של הממלכה המאוחדת ששיגור דואר באמצעות רקטות הוא בר השגה. ב-31 ביולי 1934 שוגרה רקטה לטווח של יותר מ-1600 מטרים. אורך הרקטה היה 1.07 מטרים וקוטרה היה כ-18 סנטימטרים. הרקטה הועמסה במטען של כ-1,200 מעטפות. איתרע מזלו של צוקר והרקטה התפוצצה על מטענה. סטפן סמית, מזכיר באגודת דואר האוויר ההודית, שילב את עבודתו בעניינו הרב ברקטות. השיגור הראשון שערך היה ב-30 בספטמבר 1934. הוא הספיק לערוך כ-270 ניסויים נוספים עד ל-4 בדצמבר שנת 1944. ב-80 מהניסויים הכילו הרקטות דואר. הוא זקף לזכותו את שיגור רקטת הדואר הראשונה מעל לנהר ואת שיגור הרקטה הראשונה שהכילה חבילה. חברת זיקוקין די-נור אוריאנטל סיפקה לסמית 16 רקטות בין ה-23 במרץ לבין ה-29 ביוני 1935. בשנת 1992 הוציאה ממשלת הודו בול על שמו של סמית והכריזה עליו כעל "מייסד הדואר הרקטי בהודו". השיגור המוצלח הראשון של דואר באמצעות רקטות, בארצות הברית, נערך ב-23 בפברואר 1936, כאשר צמד רקטות אשר שוגרו מניו ג'רזי נחתו בניו יורק, במרחק 300 מטרים מאתר השיגור. בשנת 1959 סייעה צוללת מדגם USS Barbero (SS-317) של הצי האמריקני, למחלקת הדואר של ארצות הברית (אשר קדמה לשירות הדואר של ארצות הברית), למצוא אמצעי שינוע יעיל יותר באמצעות טילים. מעט לפני הצהריים ב-8 ביוני 1959, שיגרה ברברו טיל רגולוס אשר ראשו הגרעיני הוחלף בשני מיכלי דואר. 22 דקות לאחר מכן פגע הטיל במטרתו. שירות הדואר של ארצות הברית הקים באופן רשמי סניף על ה"ברברו" והעביר אליו כ-3000 פרטי דואר לפני שהצוללת עזבה את נורפוק שבוירג'יניה. הדואר הכיל מעטפות זיכרון שמוענו לנשיא ארצות הברית דווייט אייזנהאואר ולבכירים אחרים. בולי הדואר שלהם היו חתומים בחותמת "USS Barbero Jun 8 9.30am 1959". בעת נחיתת הטיל, ציין המנהל הכללי של דואר ארצות הברית, ארתור סאמרפילד: "השימוש בטילים בעת שלום לצורך החשוב והמעשי של העברת דואר, הוא השימוש הרשמי הראשון שנעשה אי פעם לצורך זה בעולם." סאמרפילד הכריז על האירוע כעל "אירוע בעל חשיבות היסטורית לאנשים בכל העולם". הוא חזה ש"טרם יגיע האדם לירח, הדואר שלו יצליח להגיע ליעדו בתוך שעות ספורות מניו יורק אל קליפורניה, אל בריטניה, אל הודו או אל אוסטרליה, באמצעות טילים מונחים. אנו ניצבים בפתח תקופה שבה יורחב השימוש בדואר רקטי". מאז קץ המלחמה הקרה, רוסיה ערכה מספר שיגורי דואר רקטיים מצוללות גרעיניות בים אוחוצק לעבר מערב רוסיה. "Zucker Rocket" at Encyclopedia Astronautica. Accessed 4 September 2005. "Stephen Smith" at King George V Silver Jubilee. Accessed 5 September 2005. "Indian Rocket Mail Detail" at King George V Silver Jubilee. Accessed 5 September 2005. "100 Years of Sustained Power Flight History" at Federal Aviation Administration site. Accessed 5 September 2005. "ARS Chronology" at Encyclopedia Astronautica. Accessed 5 September 2005. מדיה וקבצים בנושא דואר רקטי בוויקישיתוף Video of Lake Greenwood Mail Rocket
Got to Be There

Got To Be There הוא אלבום הסולו הראשון של מייקל ג'קסון אשר יצא בהוצאת חברת התקליטים מוטאון רקורדס ב-24 בינואר 1972, כאשר ג'קסון היה בן 13 בלבד. במקביל היה חבר בהרכב חמישיית הג'קסונים, עם ארבעת אחיו הגדולים. השיר Got To Be There מקום 4 במצעד פופ ומקום 4 במצעד מוזיקת נשמה. Rockin' Robin מקום 2 במצעד פופ ומקום 2 במצעד מוזיקת נשמה. I Wanna Be Where You Are מקום 16 במצעד פופ ומקום 2 במצעד מוזיקת נשמה. בכל העולם: 4.1 מיליון בארצות הברית: 3.0 מיליון מידע על האלבום Got to Be There באתר MusicBrainz מידע על האלבום Got to Be There באתר AllMusic האלבום Got to Be There באתר Discogs האלבום Got to Be There באתר ספוטיפיי
מזנון (חנות)

מזנון הוא סוג של בית ממכר מזון, הממוקד במכירת ארוחות מוכנות, לרוב קלות, והוא אינו מעסיק מלצרים. זאת בניגוד לקיוסק שמוקד המלאי שלו הם ממתקים, חטיפים, עיתונים וסיגריות, ובניגוד למסעדה, בה המנות מושקעות ויוקרתיות והיא מעסיקה גם מלצרים. במזנון המכיל שולחנות אוכל, הסועדים מובילים את המנות אל השולחנות במגשים מדלפק המכירה. במזנונים רבים הארוחות הנמכרות הן מזון מהיר. ערך מורחב – מאכלי רחוב מזנונים ברחובות הערים מוכרים כריכים, עם כריכים מוכנים (בישראל נפוצים כריכי טונה, ביצה קשה, חביתה, גבינה או נקניק) או כריכים המוכנים לעיני הסועד, כגון נקניקייה בלחמנייה, פלאפל ושווארמה בפיתה, בלאפה או בבגט. למזנוני רחוב רבים אין מקומות ישיבה כלל, או מספר מקומות ישיבה בודדים, לרוב דלפק ו/או כמה שולחנות קטנים. חלק מהמזנונים בנויים כחנות קטנה, רבים אחרים אינם מאפשרים כניסת לקוחות אלא מוכרים את מוצריהם דרך חלונות הגשה, כמו קיוסק. ישנם מזנוני רחוב שהם דוכנים קטנים המתמקדים במכירת סוג מאכל יחיד. כאלו הם דוכניהם של מוכרי תירס חם בישראל או ערמונים במדינות אחרות. מזנונים אלו, ביניהם כאלו העוזבים את מקום המכירה עם תום העבודה, מוקמים גם בירידים, תערוכות, פסטיבלים ומסיבות, ומוכרים מוצרי חטיף כגון פופקורן, תפוחים מסוכרים ושערות סבתא או מזון מהיר כגון המבורגר ונקניקייה בלחמנייה. מזנונים במקומות עבודה מכונים לעיתים קפטריה (לועזית: Cafeteria). שם זה, ולעיתים מֶנזָה (לטינית: Mensa, שולחן) משמש גם מזנוני קמפוסים. מזנונים במחנות צבא בצה"ל כונו בעבר קַנטינה (מאיטלקית: Cantina), ובהמשך הוסב שמם לשִקמית (על שם השק"ם) ולשִקלית (על שם השק"ל שהחליף את השק"ם). מזנונים במקומות עבודה ובמוסדות להשכלה (אוניברסיטאות ומכללות) מופעלים פעמים רבות על ידי זכיין חיצוני. הם מוכרים ארוחות בוקר וארוחות צהריים במגוון מועט ולרוב בסגנון בסיסי. למזנונים אלו נלווה פעמים רבות חדר אוכל קטן, בו העובדים יכולים לאכול את ארוחתם. שיטת המכירה היא לרוב שירות עצמי - הלקוח אוסף את הפריטים שבחר, או שיטת המזנון - הלקוח הולך לאורך פס הגשה ובוחר מנות שיוגשו לו מהמבחר המוצג, או שילוב של השתיים (למשל, הלקוח בוחר לבדו בקבוק משקה ממקרר המשקאות אך מקבל את המנות מצוות המזנון). אין שירות של מלצרים והלקוח נושא את ארוחתו אל השולחן. לעיתים מזנונים אלו מסובסדים על ידי הנהלת החברה בה הם פועלים. מזנונים דומים לאלו של מקומות העבודה קיימים בבתי ספר במדינות שבהן מתקיים יום לימודים ארוך. מזנונים ניידים הם כלי רכב המותאמים למכירת מזון (מכילים מקרר ומכשירי חימום כגון תנור מיקרוגל, מצנם וכדומה), החונים באתרים שאינם בקרבת אזור מסחרי (למשל, בסיסי צבא, חופי רחצה או אתרי טיולים), ונהגיהם מוכרים כריכים, חטיפים, גלידות וכדומה, דרך חלון בחזיתם. בסלנג ישראלי מכונים "גזלן" (במלעיל) בשל יוקר מחיריהם. אלו מביניהם המתמחים במכירת גלידה מכונים אוטו גלידה. הם נוסעים ברחובות הערים כשהם משמיעים נעימה אופיינית, כדי לזמן את לקוחותיהם (ילדים בדרך כלל). ישנן מדינות בהן מזנון נייד מופעל על אופני משא - תלת אופן עם תיבה למכירת מזון בחלק הקדמי. דוכני מזון ברחוב במלזיה מנזה באוניברסיטה בגרמניה מזנון מאפים נייד על אופניים בג'קרטה, אינדונזיה מזנון למכירת פופקורן, צמר גפן מתוק, תפוחים מסוכרים ביריד מזון מזנון הכנסת מדיה וקבצים בנושא מזנון בוויקישיתוף תיקי גולן, לראשונה בארץ: עיריית רמת גן אישרה להציב משאיות אוכל בתחומה, באתר ynet, 27 במאי 2019
מזנון

האם התכוונתם ל... מזנון (רהיט) – סוג של שידה מזנון (ארוחה) – אופן הגשת ארוחה. נקרא על שם הרהיט מזנון (חנות) – סוג של קיוסק המתמקד בארוחות קלות מזנון (רשת מסעדות) – רשת מסעדות ישראלית של השף אייל שני מזנון הכנסת – שם כולל למסעדות הפועלות בכנסת ויקיפדיה:מזנון – דף מיזם המשמש לדיונים כלליים ולדיוני מדיניות
קקאו (עץ)

קקאו (שם מדעי: Theobroma cacao) הוא עץ קטן (גודלו בין 4.5 ל-7.5 מטרים) וירוק עד ממשפחת החלמיתיים. מוצאו מאמריקה הדרומית וממרכז אמריקה. כיום הוא מגודל בכל האזורים הטרופיים, ובעיקר במערב אפריקה שמשם מגיע כמחצית מין הגידולים החקלאיים. זרעיו של עץ הקקאו משמשים להכנת אבקת הקקאו – המרכיב העיקרי בשוקו ובשוקולד. בשונה מרוב הצמחים, הפרחים גדלים על גבי הגזע, תופעה המכונה קאוליפלורה. צמח הקקאו זקוק לתנאי אקלים של יערות גשם - טמפרטורות אחידות, לחות גבוהה, גשם בשפע ואדמה עשירה בחנקן. הקקאו יכול לגדול רק בטווח של כ־20 מעלות מצפון ומדרום לקו המשווה. שינויי אקלים המביאים לעליית הטמפרטורות, משפיעים על הלחות ועל הגשם, ומפחיתים את יכולת הקקאו לשגשג. שינויי האקלים מעודדים גם מזיקים ומחלות שבמקרים מסוימים הפחיתו את תפוקת היבולים בשיעור של עד 50%. בעבר הייתה ברזיל המגדלת הגדולה בעולם של קקאו. מחלה פטרייתית פגעה בגדולי הקקאו בברזיל בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 וצימצמה את היקפם. משרד החקלאות של ברזיל השיק ב-2023 תוכנית לייצור 400 אלף טונות קקאו עד 2030, לעומת 290 אלף ב-2023. ממשלת אקוודור הציבה יעד של 800 אלף טונות ב-2030, לעומת 420 אלף בשנת 2023. מחקר של הפאנל הבין־ממשלתי לשינויי אקלים הראה כי ללא הפחתת פליטות גזי חממה, מדינות כמו חוף השנהב וגאנה יתחממו עד אמצע המאה ה-21 בכ־2.1 מעלות וייתכן שהן לא יוכלו להמשיך לגדל קקאו באזורים המסורתיים. קקאו קפה (צמח) קקאו, באתר ITIS (באנגלית) קקאו, באתר NCBI (באנגלית) קקאו, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קקאו, באתר Tropicos (באנגלית) קקאו, באתר GBIF (באנגלית) קקאו, באתר The Plant List (באנגלית) קקאו, באתר IPNI (באנגלית) קקאו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קקאו (עץ), דף שער בספרייה הלאומית שני אשכנזי, בתנאי האקלים החדשים, הקקאו והקפה נקלעו לסכנה קיומית, באתר כלכליסט, 24 באפריל 2024 The Top Cocoa Producing Countries In The World, WorldAtlas, ‏2022-05-03 (באנגלית אמריקאית) "Cocoa bean production in 2018, Crops/Regions/World list/Production Quantity (pick lists)". UN Food and Agriculture Organization, Corporate Statistical Database (FAOSTAT). 2019. ארכיון מ-30 באוקטובר 2018. נבדק ב-15 ביוני 2020. {{cite web}}: (עזרה) בתנאי האקלים החדשים, הקקאו והקפה נקלעו לסכנה קיומית | כלכליסט, באתר calcalist, ‏2024-04-24 אקונומיסט. "הבוננזה של חקלאי הקקאו באמריקה הלטינית". TheMarker. נבדק ב-2024-05-06. ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ה'תש"ך

ה'תש"ך או ה'תש"כ (5,720) ובקיצור תש"ך או תש"כ – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 באוקטובר 1959, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1960. המולד של תשרי חל ביום שישי, 19 שעות ו-19 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 1 במחזור העיבור ה-302. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 8 (סימנה חיהז) במחזור השמש ה-205. שנה זו היא שנת 1,891 לחורבן הבית, ושנת 2,271 לשטרות. מדינת ישראל חגגה ביום העצמאות ה'תש"ך 12 שנות עצמאות. ד' בתשרי – הכרמלית, הרכבת התחתית של חיפה, מתחילה לפעול ב' בחשוון – מפא"י בראשות דוד בן-גוריון זוכה בבחירות לכנסת הרביעית ט"ז בכסלו – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל התשיעית בפני הכנסת ט"ו באדר – מפגש ראשון לאחר השואה, בין ראש ממשלה ישראלי (דוד בן-גוריון) למנהיג גרמני י"ד באייר – סוכני המוסד תופסים בארגנטינה את אדולף אייכמן כ"א בסיוון – הכור האטומי הראשון של מדינת ישראל מתחיל לפעול – נחל שורק ה' בתשרי – מואיז בן הראש, סופר ומשורר ישראלי י"ז בתשרי – ניר ברקת, חבר הכנסת מטעם הליכוד ובעבר ראש עיריית ירושלים ז' בכסלו – חנוך רוזן, פנטומימאי ישראלי י"ג בטבת – אלכסנדר אובארוב, כדורגלן ישראלי-רוסי כ' בטבת – נחום לנגנטל, חבר הכנסת מטעם המפד"ל י"ד באדר – ארז גרשטיין, מפקד יחידת הקישור ללבנון (נהרג ב-ה'תשנ"ט) כ''ט באדר - אורי אורבך, סופר, עיתונאי, סאטיריקן, חבר הכנסת ושר בממשלת ישראל. כ"ב באייר – גדי איזנקוט, הרמטכ"ל ה-21 של צה"ל ו' בסיוון – אמנון כהן, חבר הכנסת מטעם ש"ס י' בתמוז – מאיר בנאי, זמר-יוצר ושחקן ישראלי (נפטר ב-ה'תשע"ז) י"ג באב – דייוויד דוכובני, שחקן אמריקאי י"ח באב – דודי אמסלם, חבר הכנסת ושר התקשורת מטעם הליכוד ג' באלול – אברהם ישעיהו קושניר, מכונה אבי קושניר, שחקן, קומיקאי, ומנחה ישראלי ט' בתשרי – הרב יצחק זאב סולובייצ'יק (ידוע בשם הגרי"ז, או הרב מבריסק), רבה של העיר בריסק וראש ישיבתה בבריסק ואחר כך בירושלים (נולד כ' בתשרי ה'תרמ"ו) כ"ח בכסלו – שניאור זלמן חשין, שופט בית המשפט העליון (נולד ה'תרס"ג) י"ג בשבט – ויקטור קלמפרר, בלשן ועיתונאי גרמני ממוצא יהודי (נולד ה'תרמ"א) מקבלי פרסי ישראל לשנת תש"ך הם: אברהם חיים שליט – מדעי היהדות אברהם ארנון – חינוך שבתאי רוזן – מדעי המשפט יצחק מיכאלסון – רפואה אהרן מסקין – תיאטרון פרנץ זונדהיימר – מדעים מדויקים להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תש"ך
ה'תשכ"א

ה'תשכ"א (5,721) ובקיצור תשכ"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1960, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1961. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 3 שעות ו-895 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-302. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 9 (סימנה טלזא) במחזור השמש ה-205. שנה זו היא שנת 1,892 לחורבן הבית, ושנת 2,272 לשטרות. מדינת ישראל חגגה ביום העצמאות ה'תשכ"א 13 שנות עצמאות. ו' בטבת - "ועדת השבעה" מגישה את מסקנותיה בעניין העסק הביש כ"ג בטבת - הספינה "אגוז" (פיסצ'ס) טבעה בהפלגתה ה-13 כשעל סיפונה 44 עולים שיצאו בחשאי ממרוקו לישראל י"ב בשבט - נוסד תיאטרון חיפה י"ד בשבט - דוד בן-גוריון מתפטר מראשות הממשלה לאחר שלא קיבל את המלצת ועדת השבעה שחקרה את "העסק הביש" כ"ח בשבט - גילוי היסוד הכימי לורנציום י"ג בניסן - ישראל בר נעצר בעוון ריגול על מדינת ישראל לטובת ברית המועצות כ"ה בניסן - משפט אייכמן נפתח בירושלים כ"א בתמוז - ישראל משגרת את שביט 2, רקטה דו שלבית למחקר מטאורולוגי, שהגיעה לגובה 80 ק"מ ג' באלול - הבחירות לכנסת החמישית, בהן זוכה מפא"י בראשות דוד בן-גוריון א' בתשרי - יצחק הרצוג נשיא המדינה ה-11 ויושב ראש הסוכנות היהודית לשעבר כ"ט בחשוון - משה כחלון חבר הכנסת מטעם הליכוד ו' בטבת - טלב א-סאנע, חבר הכנסת מטעם מד"ע ורע"מ כ"א בשבט - שלמה בניזרי, שר וחבר הכנסת מטעם ש"ס ו' באדר - הרב יצחק אייזיק לנדא, רב העיר בני ברק וראש מערכת הכשר הרב לנדא כ"ט באייר - מיכל הרצוג, רעיית נשיא המדינה האחד עשר, יצחק הרצוג י"ד בתמוז - הרב אליעזר מלמד, רב היישוב הר ברכה, ראש ישיבת הר ברכה, מחבר סדרת ספרי ההלכה פניני הלכה ועוד ספרים כ"א בכסלו - הרב צבי פסח פרנק, רבה של ירושלים בימי המנדט הבריטי ה' בטבת - הרב אברהם יעקב פרידמן (השני), האדמו"ר מסדיגורה בעל ה'אביר יעקב. ט"ו בסיוון - בנימין מינץ, שר וחבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נולד בה'תרס"ד) י"ב בניסן - הרב יוסף שמן, מגדולי רבני תימן בדור האחרון, הרב הראשון של היישוב תעוז, והרב הספרדי הראשון של העיר הרצליה. מקבלי פרסי ישראל לשנת תשכ"א הם: שלמה גורן - ספרות תורנית יחזקאל קוטשר - מדעי הרוח יהודה בורלא - ספרות יפה אהרן קציר - מדעי החיים אורה קדם - מדעי החיים יעקב ואן דר הודן - חקלאות מנחם אבידום - מוזיקה להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ה' באייר חל ביום שישי, ולכן יום העצמאות מוקדם ליום חמישי ד' באייר ויום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מוקדם ליום רביעי ג' באייר. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תשכ"א
ה'תשכ"ב

ה'תשכ"ב (5,722) ובקיצור תשכ"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1961, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 בספטמבר 1962. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 12 שעות ו-691 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 3 במחזור העיבור ה-302. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 10 (סימנה ילאז) במחזור השמש ה-205. שנה זו היא שנת 1,893 לחורבן הבית, ושנת 2,273 לשטרות. מדינת ישראל חגגה ביום העצמאות ה'תשכ"ב 14 שנות עצמאות. י"ח בתשרי - הפיכה צבאית בסוריה שמה קץ לאיחוד בינה לבין מצרים, הרפובליקה הערבית המאוחדת כ"ג בחשוון - דוד בן-גוריון מציג את ממשלתו השמינית (העשירית במניין הממשלות) בפני הכנסת כ' בכסלו - תחילת מבצע יכין, העלייה ההמונית המאורגנת של יהודי מרוקו שהקיפה בשנים 1961–1964 כ־76,000 נפש ח' בטבת - אדולף אייכמן נמצא אשם בפשעי מלחמה, בבית משפט בישראל כ"ח בטבת - בניו יורק מתחילה הפעלתה של רכבת הנוסעים האוטומטית הראשונה ה' באדר א' - פיחות חד בשער הלירה הישראלית מביא לגל שביתות ולעליות מחירים כ"ה באייר - בית המשפט העליון דוחה את ערעורו של אדולף אייכמן על עונש המוות שנגזר עליו כ"ח באייר - אדולף אייכמן מוצא להורג כ"ו בתשרי - משה ליאון, ראש העיר ירושלים ד' בחשוון - שרית סרי, שחקנית ישראלית כ' בטבת - לאה נס, חברת הכנסת מטעם הליכוד כ"ח בטבת - הרלן קובן, סופר יהודי-אמריקאי י"ז באדר א' - אליעזר זנדברג, שר וחבר הכנסת מטעם צומת ושינוי כ"ד באדר א' - צחי גראד, שחקן ובמאי קולנוע ישראלי י"א באדר ב' - גיל חובב, מגיש טלוויזיה ועיתונאי י"ח באדר ב' - ריטה, זמרת ישראלית ז' בסיוון - יובל בנאי, מוזיקאי וסולן להקת משינה י"ז בסיוון - פאולה עבדול, זמרת ד' באלול - ירמי קפלן, זמר רוק ומתופף ישראלי י"ח בטבת - אוטו לוי, פרמקולוג יהודי-גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, מגלה האצטילכולין (נולד ב-ה'תרל"ג) י"ג באדר א' - ברונו ולטר, מנצח אוסטרי-יהודי (נולד ב-ה'תרל"ו) ד' בסיוון - אב"א אחימאיר, ממנהיגי ברית הציונים הרוויזיוניסטים ט' בתמוז - הרב יהודה לייב פישמן מימון - ממקימי תנועת המזרחי, מחותמי מגילת העצמאות ושר הדתות הראשון של ישראל מקבלי פרסי ישראל לשנת תשכ"ב הם: חנוך ילון - מדעי היהדות יוסף בנטואיץ' - חינוך יצחק קנב - מדעי החברה זאב לב - מדעים מדויקים צבי סליטרניק - רפואה אריה שרון - אדריכלות להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'תשכ"ב
ה'תשכ"ג

ה'תשכ"ג (5,723) ובקיצור תשכ"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 בספטמבר 1962, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1963. המולד של תשרי חל ביום השבת, 10 שעות ו-200 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-302. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 11 (סימנה יאיבא) במחזור השמש ה-205. שנה זו היא שנת 1,894 לחורבן הבית, ושנת 2,274 לשטרות. מדינת ישראל חגגה ביום העצמאות ה'תשכ"ג 15 שנות עצמאות. י"ז בתשרי - מתחיל משבר הטילים בקובה, נמשך 13 ימים ל' בתשרי - משבר הטילים בקובה מסתיים בשלום כ"ח בשבט - ניתן פסק הדין בבג"ץ פונק שלזינגר, שקבע כי על פקיד הרישום במשרד הפנים לרשום נישואים אזרחיים שנערכו בחו"ל ז' בניסן - איסר הראל מתפטר מתפקידו כ"ממונה על שרותי הביטחון" שכלל פיקוד על המוסד ואחריות על השב"כ כ"ז באייר - זלמן שזר מתמנה לנשיא מדינת ישראל כ"ד בסיוון - דוד בן-גוריון מתפטר מראשות הממשלה כ"ט בכסלו - אלי ישי, יו"ר מפלגת ש"ס, סגן ראש הממשלה ושר התמ"ת כ"ד בטבת - ישי לוי, זמר ישראלי כ"ח בטבת - מיכאל גורלובסקי, חבר הכנסת מטעם הליכוד ט' בסיוון - ארקדי דוכין, מוזיקאי ישראלי, סולן להקת החברים של נטאשה ה' באלול - אבי רן, שוער כדורגל ישראלי (נהרג ה'תשמ"ח) כ"ט באלול - אורי פינק, קומיקסאי ישראלי כ"ו בכסלו - הרב משולם ראטה, רב, דיין ופוסק הלכה, מחבר הספר "קול מבשר". כ"ט בניסן - יצחק בן-צבי, נשיאה השני של מדינת ישראל (נולד ה'תרמ"ה) ט"ז בסיוון - חיים בוגר (בוגרשוב), פעיל ציוני, מייסד הגימנסיה העברית הרצליה וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים מקבלי פרס ישראל לשנת תשכ"ג הם: הרב מנחם מנדל כשר - ספרות תורנית נתן רוטנשטרייך - מדעי הרוח אליעזר שטיינמן - ספרות יפה אברהם פאהן - מדעי החיים מרדכי ארדון - ציור להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תשכ"ג