מריוס סאלה

מריוס סאלה (ברומנית: Marius Sala, ‏ 8 בספטמבר 1932 בוואשקאו, במחוז ביהור - 19 באוגוסט 2018) היה בלשן רומני, שהתמחה בשפות הרומאניות, ביניהם חקר גם את הלאדינו של היהודים הספרדים ברומניה. סאלה חבר האקדמיה הרומנית משנת 2001 ומשנת 2005 סגן יושב ראשה. מריוס סאלה מנהל, החל משנת 1994, את המכון לבלשנות ע"ש יורגו יורדאן ואלכסנדרו רוסטי. מריוס סאלה נולד בטרנסילבניה במערב רומניה, בעיירה ושקאו, המחוז ביהור, ב-8 בספטמבר 1932. סבו מצד אביו, ואסילה סאלה, היה כומר אורתודוקסי, מורה וחוקר פולקלור מוערך (1862–1942) שמקורו היה בכפר דרגנשט באותו מחוז ביהור. בין השנים 1943–1951 למד בבית הספר התיכון "סמואיל וולקאן בעיר ביוש. בהמשך נסע לבוקרשט על מנת להשתלם בדומה לסבו לחקר הפולקלור הרומני. כפי שהעיד מאוחר יותר, נשבה לבסוף בקסם הבלשנות הודות לשיעוריו המרתקים של אלכסנדרו גראור, בלשן רומני דגול, יהודי, תלמיד של החוקר הצרפתי אנטואן מייה. בהמשך התמחה בדיאלקטולוגיה תחת הדרכתו של אלכסנדרו רוסֶטי וכבר כסטודנט בשנה ב' התקבל לעבוד כחוקר במכון לבלשנות של האקדמיה הרומנית בבוקרשט שהוא כיום המנהל שלה החל משנת 1994. סיים את לימודיו בפקולטה לפילולוגיה של אוניברסיטת בוקרשט בשנת 1955. אחרי שעסק בדיאלקטולוגיה כעשר שנים, לפי המלצתו של פרופ' יורגו יורדאן, התחיל להתעמק בחקר השפות הרומניות. (רומניסטיקה), במיוחד התעניין בהשוואה השיטתית בין הרומנית ובין שאר השפות הרומניות. בהשראת מורה דגול אחר, אמיל פטרוביץ', השתמש בשיטות סטרוקטורליסטיות. תוך הכרות עם משפחתו של אמיל פטרוביץ', שבתו הייתה נשואה ליהודי ספרדי, התחיל מריוס סאלה לחקור את העגה של שפת הלדינו השגורה בפי יהודי בוקרשט ועשה עבודת דוקטורט בתחום זה בשנת 1967 : "הפונטיקה והפונולוגיה של השפה היהודית –ספרדית בבוקרשט", זאת תחת הדרכתו של יורגו יורדאן. בין השאר חקר מריוס סאלא את בעיית התחרות שהתעוררה בקרב היהודים הספרדים בבוקרשט בין השפה הלדינו ואחותה - השפה הרומנית סאלא השתתף בעריכת החיבור המקיף על תולדות השפה הרומנית של אלכסנדרו רוסטי- בפרק על שלב ה"רומנית המשותפת" (מהמאות 8 - 12). מאמרים שלו בתחום הפונטיקה ההיסטורית -במיוחד על השינוי הפונטי הקרוי רוטציזם של העיצור n ברומנית ובשפות רומניות אחרות זיכו טת מריוס סאלה לראשונה, בשנת 1971 בפרס האקדמיה הרומנית. (המאמר "רומניה המערבית ורומניה המזרחית - בנוגע לטיפול בסוננטים") שיטתו בהסבר תופעת הרוטציזם התקבלה בחוגים רחבים של חוקרים בעולם. במאוחר יותר זכה פעמיים נוספות בפרסים של האקדמיה הרומנית. בשנת 1975 יחד עם שלושה עמיתים כתב ספר על אוצר המלים הילידי בספרדית האמריקאית, שזכה בתחרות "פרס המאה" (סנטנאריו) של האקדמיה המקסיקנית. גם ספרם המשותף על הספרדית האמריקאית - אוצר מילותיה- ב-1200 עמודים, שהוצא לאור בבוגוטה בשנת 1982, התקבל בהערכה רבה בקרב החוקרים בתחום. בשנות ה-80–90 הקדיש סאלה את עבודתו לתחום "השפות במגע" במיוחד בנוגע לרומנית ולשפות ההיספאניות - ספרדית וספרדית אמריקאית. מריוס סאלה יזם כתיבה בצוותא של שלשה ספרי יסוד תוך התייחסות אל השוואת השפה הרומנית עם אחיותיה הרומניות: "אוצר המלים הייצוגי של השפות הרומניות" (1988), "אנציקלופדיית השפות הרומניות" (1989) ו "אנציקלופדיית השפה הרומנית" (2001). ספרון שלו "מהלטינית אל הרומנית" (2001), שלמרות קוצר יריעתו (165 עמודים) הוא היקר ללבו. עבודת סינתזה זו בתחום ההשוואה בין הרומנית לשפות הרומניות האחרות עוררה עניין רב ותורגמה עד כה לשש שפות כולל יפאנית. מריוס סאלה לימד במספר אוניברסיטאות ברומניה – אוניברסיטת בוקרשט, האוניברסיטה הנוצרית " דימיטריה קנטמיר" בבוקרשט שם מכהן כפרופסור, באוניברסיטת "וסט" ובמכון טיביסקוס בעיר טימישוארה. כמו כן הוזמן כפרופסור אורח באוניברסיטאות בהיידלברג , מקסיקו סיטי, קלן, פרנקפורט, אוביידו, מאלגה, מדריד ו אודינה. מריוס סאלה לקח כעורך חלק חשוב במספר עבודות יסוד של חקר השפה הרומנית : "מילון השפה הרומנית" "המילון האטימולוגי של השפה הרומנית", "תולדות השפה הרומנית,, "מילון אקדמי מקוצר ". הוא ייסד וניהל את עריכת הסדרות "אטימולוגיקה" ו " השפה הרומנית" ב"הוצאה לאור האנציקלופדית אוניברס" בבוקרשט. ערך 27 ערכים באנציקלופדיה בריטניקה - מיקרופדיה. מריוס סאלה היה שותף במועצת ההנהלה של כתבי העת הבינלאומיים Revue de linguistique romane (1974-1980, 1989-2001)(כתב העת לבלשנות רומאנית -בצרפתית ) (1980 "Iberoromanica" (Tübingen, ("איברו-רומאניקה" מטובינגן, גרמניה), {Anuario de lingüística hispánica ,Valladolid, 1985 ),(שנתון לבלשנות היספאנית, וייאדוליד), Beiträge zur romanischen Philologie (Berlin, 1988) (תרומות לפילולוגיה הרומאנית. ברלין,),(Lexis, Peru, 2002 ) ושל הסדרה Trier ,Patronymica Románica ,(פטרונימיקה רומאניקה, טריר). החל משנת 1990 הוא מנהל הסניף הרומני של ,"האיחוד הלטיני" . כמו כן היה מנהל ביתן רומניה בתערוכה העולמית "אקספו 92" בסביליה והנציב הכללי של ביתן רומניה בתערוכה העולמית "אקספו 98" בליסבון. כעת הוא סגן יושב ראש האקדמיה הרומנית. Contribuţii la fonetica istorică a limbii române, Bucureşti, 1970 תרומות לפונטיקה ההיסטורית של השפה הרומנית, בוקרשט 1970 {תורגם לצרפתית 1976) Estudios sobre el judeo-español de Bucarest, Ciudad de México, 1970 מחקרים על השפה היהודית-ספרדית בבוקרשט, מקסיקו סיטי 1970 Phonétique et phonologie du judéo-espagnol de Bucarest, Haga, 1971 הפונטיקה והפונולוגיה של השפה היהודית-ספרדית של בוקרשט, האג, 1971 Le judéo-espagnol, Haga, 1976 היהודית הספרדית, האג, 1976 El problema de las lenguas en contacto, Ciudad de México, 1988 שאלת השפות במגע, מקסיקו סיטי, 1988 L'unité des langues romanes, Bucureşti, 1996 אחדות השפות הרומאניות, בוקרשט, 1996 Limbi în contact, Bucureşti, 1997 Lenguas en contacto, Madrid, 1998 שפות במגע, בוקרשט 1997 שפות במגע, מדריד, 1998 De la latină la română, Bucureşti, 1998 מהלטינית אל הרומנית, בוקרשט 1998 (תורגם לצרפתית 1999יפאנית 2001, ספרדית 2002, Introducere în etimologia limbii române, Bucureşti, 1999; reeditare, Bucureşti, 2005 מבוא לאטימולוגיית השפה הרומנית, בוקרשט, 1999, מהדורה חוזרת 2005 Contemporanul lor, contemporanul lui, Bucureşti, 2002 בן זמנם, בן זמנו, בוקרשט, 2002 Aventurile unor cuvinte româneşti, Bucureşti, 2005 גלגוליהן של כמה מילים מרומנית, בוקרשט, 2005 Portrete, Suceava, 2006 תמונות דיוקן, סוצ'אבה, 2006 El léxico indígena del español de América. Apreciaciones sobre su vitalidad, Ciudad de México, 1977 אוצר המלים הילידי של הספרדית של אמריקה. הערכות על חיוניותו. מקסיקו סיטי, 1977. Limbile lumii. Mică enciclopedie, Bucureşti, 1981 Les langues du monde. Petite encyclopédie, Paris, 1984 שפות העולם. אנציקלופדיה קטנה. בוקרשט1981, פריז 1984 (בצרפתית ) El Español de América, I. Léxico, Bogotá, 1982 הספרדית של אמריקה, אוצר מילים, בוגוטה, 1982 Etimologia şi limba română, Bucureşti, 1987 האטימולוגיה והשפה הרומנית, בוקרשט, 1987 Vocabularul reprezentativ al limbilor romanice, Bucureşti, 1988 אוצר המלים הייצוגי של השפות הרומאניות, בוקרשט 1988 Enciclopedia limbilor romanice, Bucureşti, 1989 אנציקלופדיית השפות הרומאניות, בוקרשט, 1989 May we introduce the Romanian Language to you?, Bucureşti, 2000 נא להכיר עם השפה הרומנית, בוקרשט 2000, (באנגלית), Să facem cunoştinţă cu limba română, Cluj, 2001 קלוז' 2001 (ברומנית) תרגום לאנגלית 2000 בוקרשט, תרגום לצרפתית בוקרשט, 2001) Enciclopedia limbii române, Bucureşti, 2001 אנציקלופדיית השפה הרומנית, בוקרשט, 2001 Limbile Europei, Bucureşti, 2001 שפות אירופה, בוקרשט, 2001 חבר בהתכתבות – מ-1993, חבר מלא באקדמיה הרומנית – מ-2001 חבר בהתכתבות של האקדמיה המלכותית הספרדית, 1978 חבר המכון המקסיקני לתרבות, 1981 חבר האקדמיה לספרות של אורוגוואי 1994 חבר באקדמיה ללשון של פרו 2004 חבר במערכת כתבי העת הרומניים Studii şi cercetări lingvistice" (מ-1957, כעת עורכו הראשי מ 2005) "Revue roumaine de linguistique” כתב העת הרומני לבלשנות, (עורכו הראשי מ 2005) "השפה הרומנית" (מ-1971, כעת עורכו הראשי) Limba română Bulletin de la Société roumaine de linguistique romane הבולטין של החברה הרומנית לבלשנות רומאנית. הפרס ע"ש בוגדן פ. חשדאו של האקדמיה הרומנית, 1970 הפרס ע"ש טימוטיי צ'יפאריו של האקדמיה הרומנית, 1981, פרס המאה (של הסנטנריו) של האקדמיה המקסיקנית 1975 עיטור לגיון הכבוד של צרפת - 2011 http://www.acad.ro/cv2006/birou_vice04Sala.htm אתר סגן יושב ראש האקדמיה הרומנית http://cis01.ucv.ro/relatii_internationale/dhc_files/70.pdf נאום אוטוביוגרפי לרגל קבלת תיאר דוקטור כבוד באוניברסיטת קריובה - ברומנית. "Cómo contribuye una lengua románica a la desaparición de otra," Estudios sobre el judeoespañol de Bucarest, trad. Flora Bottón-Burlá (México: Universidad Nacional Autónoma, 1970), págs. 74-77. Sobre poblaciones rumanas donde existían comunidades sefarditas, המאמר "איך תרמה שפה רומאנית אחת להיעלמותה של השנייה", מחקר על השפה יהודית -ספרדית של בוקרשט - הוצאת אוניברסיטה האוטונומית של מקסיקו,1970, ע 74–77 - על יישובים רומנים בהם חיו קהילות ספרדיות