מגהמיט

מָגְהֶמִיט הוא מינרל אוקסידי אחד מסוגי תחמוצות הברזל הניחן במגנטיות בולטת. במקורן של יונים יש מבנה תלת־ממדי של תאי עצבים המכילים את המינרלים מגהמיט ומגנטיט העוזר להן לנווט את דרכן. נוסחת המבנה הכימי של המגהמיט היא γ-Fe+32O3. ניתן להתייחס למגהמיט כאל מגנטיט נטול ברזל בערכיות 2 בנוסחה: ( F e 8 I I I ) A [ F e 40 / 3 I I I ◻ 8 / 3 ] B O 32 {\displaystyle (\mathrm {Fe} _{8}^{\mathrm {III} })_{A}[\mathrm {Fe} _{40/3}^{\mathrm {III} }\square _{8/3}]_{B}\mathrm {O} _{32}} כאשר ◻ {\displaystyle \square } מייצג מקום פנוי, A {\displaystyle A} מייצג מיקום טטרהדרלי ו- B {\displaystyle B} מייצג מיקום אוקטהדרלי. המטיט (α-Fe+32O3) הוא פולימורף של המגהמיט. המגהמיט מתגבש במערכת הקובייתית, חבורת סימטריות נקודתית "טטרטואידלית" 23 {\displaystyle 23\,\!} וחבורת סימטריות מרחבית P213. הפרמטר של תא היחידה הוא: Å‏a=8.33. למגהמיט יש גם תא על (Supercell) שצורתו טטרגונלית וחבורת הסימטריות המרחבית שלו היא P41 או P43 והפרמטרים של תא היחידה הם Å‏a=8.33, ו-c=24.99Å.‏ המינרל מופיע לעיתים נדירות כגבישים אוקטהדרליים או כצמיחה מחטית, בדרך כלל המינרל מופיע כגוש חסר צורה (מסיבי) או כשהוא מצפה דפנות של חללים בסלעים כשהוא מחליף מגנטיט. אין למינרל פצילות, והוא נשבר לחלקים מעוגלים למחצה (שבירה תת-קונכייתית). קשיותו בינונית-גבוהה - 6 בסולם מוס, ומשקלו הסגולי הוא בממוצע 4.86. המינרל הוא פרומגנטי והמגנטיות שלו חזקה. אופטית המינרל הוא איזוטרופי. גבישי המגהמיט אטומים (אם כי בשקף מנוסר המגהמיט הוא שקוף). צבעם חום, שחור כחלחל. הברק של המגהמיט עמום עד מתכתי. המינרל נתגלה לראשונה ב-1927 במכרה איירון מאונטיין (Iron mountain), כ-15 קילומטרים צפונית מערבית לרדינג (Redding) מחוז שסטה (Shasta) בקליפורניה שבארצות הברית. השם הוא הלחם של שמות שני מינרלים - מגנטיט והמטיט - בהתייחס למגנטיות החזקה של המינרל ולהרכבו הכימי. המגהמיט הוא בדרך כלל תוצר של התחמצנות בחום נמוך של ספינלים המכילים ברזל בערכיות 2, בדרך כלל מגנטיט או מגנטיט המכיל טיטניום. מקומות בהם מוצאים מגהמיט כוללים את מכרה איירון מאונטיין (Iron mountain), כ-15 קילומטרים צפונית מערבית לרדינג (Redding) מחוז שסטה (Shasta) בקליפורניה שבארצות הברית (המקום בו נתגלה המינרל לראשונה); במרבצי הברזל של אגם סטיפ רוק (Steep Rock Lake) בפרובינציה אונטריו שבקנדה; צפונית לפטוס דה מינאס (Patos de Minas) במדינת מינאס ז'ראיס בברזיל; במתחם בושוולד בטרנסוואל שבדרום אפריקה; בהר הגעש הכבוי קצנבוקל (Katzenbuckel) שברכס ההרים אודנוולד (Odenwald) במדינת באדן-וירטמברג בגרמניה; ובמכרה טקנוקורה במחוז פוקושימה, ובמכרה קומנו במחוז ימאגוצ'י ביפן. בישראל ניתן למצוא מגהמיט בתצורת חתרורים בבקעת חתרורים מזרחית לערד. מקורו של המינרל בהתמרה של פיריט לתחמוצת ברזל, והוא מופיע כתרכיזים כדוריים מגנטיים בקוטר של כמה ס"מ שגונם צהוב-ירוק, השקועים בסלעי החוואר המותמרים של תצורת טקיה. מחקר שנערך באוניברסיטת פרנקפורט גילה כי במקורם של יוני דואר יש מבנה תלת־ממדי של תאי עצבים המכילים מגהמיט ומגנטיט המאפשרים להם ניווט תוך שימוש בשדה המגנטי של כדור הארץ. R. M. Cornell, Udo Schwertmann, The iron oxides: structure, properties, reactions, occurrences, and uses, Wiley-VCH, 2003, ISBN 3527302743 David J. Dunlop, Özden Özdemir, Rock magnetism: fundamentals and frontiers, Cambridge University Press, 2001, ISBN 052100098X מדיה וקבצים בנושא מגהמיט בוויקישיתוף אתר WebMineral אתר Mindat פרויקט rruff מגהמיט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) R. M. Cornell and Udo Schwertmann: The iron oxides: structure, properties, reactions, occurrences, and uses, pp 32. Wiley-VCH, 2003 אתר Webmineral. באתר rruff אין קביעה לגבי חבורת הסימטריות הנקודתית וחבורת הסימטריות המרחבית היא P4132 או P4332 אתר rruff לרשימה המלאה ניתן להיעזר בקישור לאתר Mindat. אבי בורג; יהושע קולודני, סלעים בוערים בישראל - בית חרושת טבעי למלט ולבטון, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח Mag-Nav - Bearings in the Beak