יחידות מובחרות בצה"ל

מעגל היחידות המובחרות בצה"ל מאגד בתוכו את יחידות העילית, חטיבת הקומנדו, יחידות טקטיות מיוחדות ואת סיירות החי"ר. ערך מורחב – כוחות מיוחדים "המילון למונחי צה"ל", שהוציא לאור אגף ההדרכה ב-1988, מגדיר כך את הכוחות המיוחדים: "כוחות בעלי הכשרה קרבית מגוונת הדורשת התמחות מיוחדת, שכרגיל אינה אפשרית גם ביחידות נבחרות. כוחות אלה הם בעלי רמה גבוהה במיומנויות בסיסיות של הצבא. ייעודם הוא לבצע מבצעים מיוחדים, ולכן הם מאורגנים, מצוידים ומאומנים לצורך זה ביחידות קטנות ורב תכליתיות. הם כפופים כפיפות קבועה למטה הכללי. או לחלופין, למפקדה הצבאית העליונה או למפקדת זירת מלחמה, או למפקדה ראשית. כגון, מפקדת כוחות האוויר או מפקדת כוחות הים. בזמנים שאינם זמן מלחמה, הם מופעלים בדרך כלל ביוזמת הממשלה ושר הביטחון או באישורם. יחידות מיוחדות נבדלות מיחידות נבחרות אחרות בכוח אדם, משלב האיתור והגיוס וכלה בתהליכי הכשרה ארוכים ומורכבים, כמו-גם בשימוש באמצעי לחימה ומערכות המפותחים במיוחד. ובנוסף, במבנה ארגוני שונה מיחידות רגילות." היחידות המיוחדות הנמנות בכוחות המיוחדים בצה"ל הן: סיירת מטכ"ל, שייטת 13, יחידת שלדג, יחידה 669, יחידת מיתר, יחידת הניוד 5515, יחידת מורן, חטיבת עוז, יחידת עוקץ, יחידת הלוט״ר, יחידת רוכב שמיים, יחידת רפאים, יחידת יהל"ם. מקובל כי ההגדרה ליחידות הללו היא "יחידות לוחמות" (שאינן "כוח מיוחד"), הניכרות ברמתן המבצעית הגבוהה ובאיכות ביצועים הבולטת לעומת יחידות דומות רגילות, כגון סיירת בחטיבת רגלים. למסלול הגיוס, ההכשרה והשירות של היחידות המובחרות השונות, מספר מאפיינים אשר חלקם משותפים וחופפים, אך קיימים גם מאפיינים בלעדיים בהתאם לאופי וייעוד היחידה כמבואר במעט להלן: היחידות המיוחדות הן התנדבותיות. המיועדים לשירות ביטחון (מלש"בים) המעוניינים לשרת ביחידות מובחרות, לרוב מאותרים על ידי צה"ל במהלך הליכי הגיוס על פי רצונם ועל פי התאמתם. במהלך "יום סיירות" ובמהלך הגיבושים ליחידות השונות, צה"ל מסנן את המועמדים כדי לברור את אלה מהם שיגשו למסלול ההכשרה. חיילי היחידות המיוחדות מחויבים בדרך כלל בשליטה מעמיקה יותר בכל הנדבכים הבסיסיים של הלחימה, כגון: לוחמת חי"ר, רובאות וקליעה, ניווט, תנועה מבצעית ביחיד ובצוות, שימוש באמצעי לחימה שונים וגם באמצעים אחרים, שדאות, הסוואה צבאית, קרב מגע ואף בחוסן נפשי יוצא מן הכלל. לאור המורכבות הגדולה של המשימות המבצעיות בהן לוחמי היחידות המיוחדות נוטלים חלק מרכזי, מסלולי ההכשרה ארוכים במיוחד, ומחייבים חתימה על התחייבות לשירות קבע. לפיכך, לוחמי סיירת מטכ"ל, שייטת 13, יחידת עוקץ, יהל"ם, יחידת שלדג, יחידת מיתר, יחידת רוכב שמיים, לוחמי חטיבת הקומנדו, היחידה הטקטית לחילוץ מיוחד (669), יחידת הניוד המטכ"לית ושייטת הצוללות מחויבים בשירות קבע. כך-גם שגרת שירות המילואים של חיילי היחידות המובחרות ושל קציניהן, זו עשויה להיות עמוסה יותר מאשר בכלל צה"ל. זאת ועוד, כללי ביטחון המידע, מגבילים את החשיפה של היחידות המובחרות בכלל ושל היחידות המיוחדות בפרט לקהל הרחב. פרקים שלמים אודות הכשרתן ואודות פעילותן של היחידות המובחרות בשגרה ובחירום, עשויים להיות מסווגים כסודיים. עוד בתקופה שקדמה לקום המדינה, לוחמי הפלמ"ח של ההגנה היוו את הבסיס לכוחות המיוחדים של צה"ל. הפלמ"ח הצמיח דור שלם של מפקדים ותרם ליחידות המובחרות השפעה רבה, יחסית לגודלן, על כלל הכוחות המזוינים. דוגמה להמחשה לכך היא, פלוגת הים של הפלמ"ח (פלי"ם) אשר שימשה בסיס להקמת שייטת 13. עם הקמתה של המדינה, הסיירות החטיבתיות הסדירות הראשונות בצה"ל (סיירת צנחנים, סיירת שריון) לא הוקמו כיחידות מובחרות, ובמשך תקופה ארוכה לא זכו ליוקרה מבצעית. לעומתן, יחידה 101, שקמה ב־1953 לצורך ביצוע פעולות תגמול במדינות ערב שכנות ובשטחי הגדה המערבית תחת הכיבוש הירדני אחרי מספר פעולות כושלות של יחידות חי"ר סדירות, זכתה להערכה רבה ואף הכתיבה את אמות המידה לצה"ל כולו. ב־1955, בעקבות המיזוג של יחידה 101 לחטיבת הצנחנים, הוקמה סיירת צנחנים. הסיירות הפיקודיות (סיירת אגוז, סיירת שקד, סיירת חרוב) הוקמו באמצע שנות ה־50 של המאה ה־20 בהשראת ובעקבות הניסיון של יחידה 101, וקיבלו על עצמן משימות ביטחון שוטף ופעולות מעבר לגבול המדינה בגזרותיהן. אף הן, לא נהנו תחילה מעדיפות בגיוס כוח אדם או יוקרה מבצעית. במרוצת שנות ה־60 של המאה ה־20 הסיירות הפיקודיות פעלו בגזרות השונות, אך לאחר מלחמת יום הכיפורים הן פורקו לטובת תחזוקת יחידות חי"ר רגילות. כלקח מתוצאותיה של מלחמת יום הכיפורים, הוקמו יחידת שלדג, יחידה 669, יחידת עוקץ, ומאוחר יותר גם יחידת מגלן ויחידת מיתר. בשנות ה־70 של המאה ה־20 פעלה גם יחידת רימון, שתפקידה היה להילחם בטרור פלסטיני בעזה. השינוי שהפך את הסיירות ליחידות מובחרות ולתופעה ייחודית לצה"ל, נוצר ממספר גורמים במקביל. ראשית, פרסום יוקרתי (לא רשמי) של סיירת מטכ"ל (נגד טרור) בתחילת שנות ה־70 של המאה ה־20 (שאף היא הוקמה לצד הסיירות הפיקודיות) יצר הילה ויוקרה חברתית להשתייכות ליחידה מובחרת. שנית, חטיבת גולני טיפחה את סיירת גולני כיחידת עילית חטיבתית, והיוזמה המקומית הפכה למודל לחיקוי. שלישית, חקירת קרב תל פאחר ב־1967 העלתה כי סיירת גולני תפקדה בצורה יוצאת דופן בהשוואה לשאר הגדודים. מיוקרתן של סיירת מטכ"ל והסיירות החטיבתיות, השתרשה בקרב הציבור הרחב המילה "סיירת" כשם נרדף ליחידה מובחרת. בתחילת שנות ה־80 של המאה ה־20, במהלך מלחמת לבנון, הוקמו חטיבת גבעתי וחטיבת הנח"ל, ובהן סיירת גבעתי וסיירת נח"ל. ב־1982 קצין ההנדסה הראשי, תא"ל אבישי כ"ץ, הקים את סיירת יעל ככוח הנדסה קרבית מובחר לפעולות חבלה, קומנדו ומיקוש נגדי. ובכל זאת בסוף שנות ה־80 החל צה"ל לצמצם את השימוש בכוחות המיוחדים בלבנון, אם אפשר היה לבצע את המשימה על ידי מסוקי קרב או מטוסי קרב של חיל האוויר. בשנת 1981 היחידה למשימות תת־מימיות (ילת"ם) הוכרזה כיחידה עצמאית, אחרי שקמה בשנות ה־60 של המאה ה־20 ואוחדה עם שייטת 13 בשנות ה־70 של המאה ה־20. בשנת 1987 (טרם פרוץ האינתיפאדה הראשונה) הוקמה יחידת דובדבן אשר הוטל עליה למנוע פעולות טרור, ובהמשך הפכה ליחידת מסתערבים. בשנת 1993 הוכפפו יחידת מיתר ויחידת מורן לחיל התותחנים, אחרי שהוקמה בשנת 1984 בחטיבת הצנחנים כאחד הלקחים ממלחמת יום הכיפורים. בשנת 1995 הוקמה יחידת אגוז כחלק מחטיבת גולני, לצורך לחימת גרילה נגד ארגון החזבאללה ברצועת הביטחון שבדרום לבנון. באותה שנה אוחדו סיירת יעל והיחידה לסילוק פצצות (יחס"פ) של חיל ההנדסה הקרבית ליחידת הנדסה למשימות מיוחדות (יהל"ם). בשנת 1988, הוקמה יחידת הניוד, המתאפיינת בנהיגה מבצעית, כדי לתת מענה למשימות הדורשות זאת. ב־2001 אוחדו היחידות החטיבתיות (היח"טיות), ובהן הסיירות של חטיבות חיל הרגלים לגדודי סיור (גדס"רים) חטיבתיים. הסיירות הפכו לפלוגות סיור (פלס"רים). ב־2015 הוצאו יחידת מגלן, יחידת דובדבן, יחידת אגוז ויחידת רמון מחטיבות חיל הרגלים הסדירות והוכפפו לחטיבת עוז – חטיבת הקומנדו של זרוע היבשה. במאה ה־21, בעיקר עקב האינתיפאדה השנייה, יחידות מיוחדות ומובחרות רבות שמו דגש על לוחמה בטרור לצד מטרותיהן המקוריות. כך למשל, יחידת דובדבן ביצעה פעילות מסוערבת רבה כנגד המחבלים, ושייטת 13 לחמה בלב הערים הפלסטיניות לצד פשיטות ימיות על אוניות הברחת נשק ערביות ואיראניות. בשל הצורך הנרחב בסיוע הנדסי כנגד מטעני חבלה ומנהרות תת־קרקעיות גדלה יחידת יהל"ם באופן ניכר ונוספו לה פלגות נוספות המתמחות בפריצה, רובוטיקה ועוד, וכן פלגת סמו"ר שייעודה לפעול כנגד סליקים ומנהרות. היחידות המובחרות של צה"ל משתפות פעולה באופן נרחב גם עם השב"כ והיחידות המיוחדות של משמר הגבול, בהן הימ"מ (היחידה המבצעית ללוחמה בטרור, לפי החלטה מספר 900 של הממשלה מיום 02.01.2022) והימ"ס (יחידות מסתערבים). במתקפת הפתע על ישראל, ב-7 באוקטובר 2023 לוחמי היחידות המיוחדות נמנו עם הראשונים שהגיעו על מנת לבלום את המחבלים שפרצו לישראל. המחלקה הערבית – יחידה של הפלמ"ח ולאחר מכן יחידה במחלקת המודיעין של צה"ל בשם שירות מודיעין 18, שאנשיה עסקו בריגול וחבלה בקרב ערביי ישראל ובמדינות השכנות. היחידה פעלה משנת 1943 עד 1950. חיות הנגב - הייתה יחידה קטנה במלחמת העצמאות שפעלה כיחידת סיור וקומנדו במרחב הנגב, ועם הקמת גדוד 9 בחטיבת הנגב הפכה היחידה לפלוגת הסיור של הגדוד. היחידה פעלה כשנתיים בין 1947 ל-1949. שועלי שמשון - יחידה ממוכנת על גבי ג'יפים שפעלה במלחמת העצמאות כיחידת סיור במרחב הנגב תחת חטיבת גבעתי (תש"ח). היחידה פעלה כשנתיים בין 1947 ל-1949. יחידה 131 - יחידה צבאית שפעלה משנת 1949 עד 1963 במסגרת אגף המודיעין של צה"ל ומטרתה ביצוע פעולות מיוחדות בארצות אויב. בשנת 1955 שונה שמה ליחידה 188. ב-1963 הועברה לאחריות המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, בו אוחדה עם יחידת המבצעים המיוחדים ("מפרץ") תחת השם ”קיסריה”. יחידת קדם - 101 - יחידה מהגדוד הראשון של הנח"ל. פעלה ללא שם משנת 1950 עד 1953. עיקר פעילותה במתארי פשיטה ומארב מעבר לקווי האויב הירדני והמצרי. יחידה 101 – יחידת קומנדו לביצוע פעולות תגמול. מוזגה לתוך גדוד אפעה של חטיבת הצנחנים. יחידה 30 – יחידה מיוחדת של צה"ל, שפעלה בין השנים 1951–1952 במסגרת חטיבת הנגב. הוקמה כדי לטפל בבעיית המסתננים ובמקביל ערכה סיורים גאולוגים והנדסיים. יחידת תצ"מ 5707 – יחידת תצפיות מיוחדות של חיל האוויר שפעלה בין השנים 1974–2003. פעלה תחת מפקדת כוחות האוויר המיוחדים. סיירת אגוז – סיירת פיקודית של פיקוד הצפון. על שמה הוקמה יחידת אגוז של חטיבת הקומנדו. סיירת דוכיפת – בתחילה פלוגת נ"ט מוטסת אחר כך יחידת חירמ"כ. על שמה הוקם גדוד דוכיפת של חטיבת כפיר. סיירת שקד – סיירת פיקודית שפעלה בפיקוד הדרום בשנים 1955–1979. על שמה הוקם גדוד שקד של חטיבת גבעתי. סיירת 525 - סיירת אשר הוקמה בסוף שנת 1962 עקב התגברות חדירות בגבול מצרים וכדי להוריד את הנטל מסיירת שקד. הסיירת פעלה כשנתיים עד לאיחודה עם סיירת שקד בסוף שנת 1964. סיירת חרוב – סיירת פיקודית שפעלה בפיקוד המרכז בשנים 1966–1974. הוקמה מחדש בנובמבר 2016 כסיירת של חטיבת כפיר. יחידת שמשון – יחידת מסתערבים שפעלה ברצועת עזה. על שמה הוקם גדוד שמשון של חטיבת כפיר. יחידה 88 - דב לבן – יחידה בחיל השריון הישראלי. היחידה החלה לפעול בשנת 1969 כ"יחידת סיור ופשיטה אמפיבית", על מנת לאפשר תקיפת הפתעה דרך הים בעזרת כוחות שריון אמפיביים. במהלך מלחמת יום הכיפורים לחמה היחידה בסיני ומעבר לתעלת סואץ. ב-1974 פורקה היחידה. יחידה 707 – יחידת צוללים מיוחדת בחיל הים הישראלי. היחידה החלה לפעול בשנת 1963 כ"יחידת צלילה הגנתית" ובמהלך מלחמת ההתשה שונה שם היחידה ל"יחידת חבלה ימית". היחידה אוחדה עם שייטת 13 בשנת 1976. יחידת רימון – יחידת לוט"ר מסוערבת ששימשה מודל לדובדבן ולימ"ס. פעלה לסירוגין בין השנים 1970 עד 2005. יחידת סיור 252 – סיירת מדברית זעירת אנפין אשר הוקמה על ידי סרן רותם שני, תחת פיקודם של תתי-האלופים צביקה קן-תור ואורי אגמון. הסיירת עסקה בפעילות פח"ע, סיור מבצעי ואיסוף מודיעין בסבך השטח המדברי לאורכו, רוחבו ועומקו של גבול ישראל–מצרים–עזה בשנים 1990–1994. יחידת חרמ"ש – יחידת חי"ר מסוערבת מובחרת שפעלה בשטחי יהודה שומרון ועזה, והייתה תחת פיקוד המרכז ודרום בצה"ל. פעלה בין השנים 1988–1995. כוח 100 – יחידה מיוחדת ללוחמה בטרור במערך הכוחות המיוחדים של צה"ל, שייעודה העיקרי היה טיפול במצבי קיצון בבתי סוהר צבאיים בהם מוחזקים מחבלים. היחידה הוקמה באמצע שנות התשעים ונסגרה בשנת 2006. הוקמה מחדש בעקבות מתקפת הפתע על ישראל באוקטובר 2023. ינמ"מ – יחידה מובחרת לשעבר בצה"ל, שהתמחתה בהפעלת אמצעי נ"מ (נגד-מטוסים) ניידים מעבר לקווי האויב. היחידה נסגרה בשנת 2014. יחידת רימון – יחידה מובחרת לשעבר של חטיבת עוז, שהתמחתה במודיעין, סיור, לחימה בטרור, הסוואה, לחימה במדבר וביצוע משימות צבאיות בשטח האויב. ביוני 2018 היחידה נסגרה, והשתלבה כפלגת "רימון" ביחידת מגלן. את"ר קרקעי – יחידת דיה – יחידה מובחרת של חיל התותחנים בזרוע היבשה, המתמחה באיסוף קרבי, לוחמת חי"ר והכוונת אש. פורקה במרץ 2020 ולוחמיה שולבו ביחמ"מ 869. מתיל"ן יחידות מיוחדות של שב"ס אורי מילשטיין, "ההיסטוריה של הצנחנים – כרך ד', אביבי נעורים", הוצאת שלגי 1987. יאיר אנסבכר, "כצל ציפור", הוצאת ידיעות אחרונות, 2009 אל"ם רן בג, החזירו את הצבא למפקדיו, מערכות גיליון 412, מאי 2007 יועז הנדל, היחידות המיוחדות בצה"ל: ייעוד ותפישת ההפעלה, "עדכן אסטרטגי", גיליון 2, כרך 10, אוגוסט 2010 אמיר אורן, היחידות המיוחדות והמלחמה הבאה, באתר הארץ, 22 ביולי 2011 ליאור לוטן, היחידות המובחרות של צה"ל, מתוך אתר הירחון "ישראל דיפנס", 29 בספטמבר 2011 אמיר בוחבוט‏, לא רק אנשים: גם ג'יפים יוצנחו בלב שטח האויב, באתר וואלה, 10 באפריל 2012 אמיר בוחבוט‏, האחת ויחידה: דירוג היחידות המיוחדות בצה"ל, באתר וואלה, 25 במרץ 2013 הרמטכ"ל הורה על הקמת חטיבת קומנדו, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 6 ביולי 2015 אלכס פישמן, צבא העם בע"מ, באתר ynet, 20 ביולי 2017 אמיר אורן‏, יחידות נגד חידות: מה יעשו הכוחות המיוחדים של צה"ל במלחמה הבאה?, באתר וואלה, 16 במאי 2019 Creme De La Creme: How the IDF Picks its Most Elite Units, הבלוג הרשמי של צה"ל יאיר אנסבכר, נזקי תרבות המבצעים המיוחדים בישראל, באתר מרכז בגין־סאדאת למחקרים אסטרטגיים,12 ביולי 2020 יאיר אנסבכר, "תרומת הכוחות למבצעים מיוחדים למלחמות המודרניות: ישראל וארצות־הברית כמקרי בוחן", מערכות, ספטמבר 2021. אג"מ-תוהד, המילון למונחי צה"ל, תל אביב: צה"ל, 1998 אתר צה"ל, פלגת ארגמן אתר צה"ל, Special Forces כגון מבצע תיבת נוח ("קארין איי"), מבצע ארבעת המינים (פרנקופ), מבצע חוק ברזל (ויקטוריה) ומבצע חשיפה מלאה אמיר בוחבוט‏, "מפלצת של יחידה": צפו בלוחמי יהל"ם באימון מסכם, באתר וואלה, 4 באוגוסט 2012 רונן ברגמן, "ממה שאנחנו מבינים, התוכנית הייתה גדולה עוד יותר, וכללה משלוח חוליות מחבלים למרכז", באתר ynet, 13 באוקטובר 2023 לוחם/ת אתגרים חוצים גבולות: הכירו את היחידה לאבטחה בחו"ל, באתר עכשיו 14, 10 במאי 2022 תפקידים- לוחם קודקוד, באתר מתגיייסים עלון ל"סיים ולא עבר"- גיבוש חובלים, באתר מתגייסים עלון לשבוע ראיונות, באתר מתגייסים