laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'ע"ט

ה'ע"ט (5079) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1318 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1319. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'ע"ט
ה'ע"ח

ה'ע"ח (5078) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1317 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1318. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ע"ח
ה'ע"ז

ה'ע"ז (5077) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1316 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1317. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ע"ז
ה'ע"ו

ה'ע"ו (5076) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1315 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1316. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לדעת רוב הראשונים זוהי שנת היובל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ראה למשל בעל המאור עבודה זרה ט: ה'ע"ו
ה'ע"ה

ה'ע"ה (5075) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 1314 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1315. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ע"ה
ה'ע"ד

ה'ע"ד (5074) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1313 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1314. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ע"ד
ה'ע"ג

ה'ע"ג (5073) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1312 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1313. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. עצירת גשמים בארצות אירופה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. שו"ת הרא"ש, כלל ד', סימן י'. ה'ע"ג
ה'ע"ב

ה'ע"ב (5072) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1311 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1312. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. רבי שמשון בן צדוק, תלמידו המובהק של מהר"ם מרוטנבורג, ומחבר ספר תשב"ץ קטן על הנהגותיו של רבו. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'ע"ב
ה'ע"א

ה'ע"א (5071) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 באוגוסט 1310 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1311. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'ע"א
דגל זנזיבר

דגל זנזיבר הוא הדגל המשמש את המחוז האוטונומי של זנזיבר מאז ה-9 בינואר 2005. מאז איחודה של זנזיבר עם טנגניקה והקמתה של טנזניה ב-1964 ועד אימוצו של דגל זה, לא היה לזנזיבר דגל נפרד. הדגל מורכב מ-3 פסים אופקיים, כחול, שחור וירוק, כדגלה של הרפובליקה קצרת הימים של זנזיבר, בהבדל אחד - בפינה השמאלית העליונה הוסף דגלה של טנזניה, המורכב מפסים אלכסוניים, ירוק שחור וכחול, המופרדים בפסים צהובים. הדגל הוצג לראשונה על ידי נשיא זנזיבר, אמאני קארומה, והנפתו לוותה במטח כבוד של 21 יריות. לפי חוקי זנזיבר, העונש על ביזוי הדגל הוא 5 שנות מאסר או קנס של 700,000 שילינג טנזני. מדיה וקבצים בנושא דגל זנזיבר בוויקישיתוף דגל זנזיבר, באתר דגלי העולם (באנגלית) דגל זנזיבר באתר הרשמי של ממשלת זנזיבר
ווטפורד (כדורגל)

מועדון הכדורגל ווטפורד (באנגלית: .Watford F.C) הוא מועדון כדורגל מהעיר ווטפורד שבאנגליה המשחק בצ'מפיונשיפ. המועדון הוקם על ידי הנרי גרוברנד שגם שיחק בעמדת הבלם עבור המועדון בראשית ימיו. המועדון ידוע בכינויו "הצרעות". צבעי המועדון הם צהוב-אדום. המועדון נוסד בשנת 1881 בשם "ווטפורד רוברס" והפך למקצועני בשנת 1897. קבוצת הכדורגל של המועדון משחקת באצטדיון "ויקארג' רואד" שהוקם בשנת 1922 והוא מכיל 21,577 מקומות לאחר שעברה מהאצטדיון הקודם שלה "קאסיו רואד". האצטדיון עבר לידי בעלות הקבוצה בשנת 2002, אך זמן לא רב לאחר מכן הם נאלצו למכור אותו בחזרה עקב קשיים כלכליים. בשנת 2004 האוהדים פתחו במבצע שביקש תרומות מאוהדי הקבוצה, לרבות האוהד מספר 1 אלטון ג'ון. מירב התרומות נאספו בעזרת מופע צדקה שערך אלטון ג'ון ובשנת 2004 הקבוצה הצליחה לקנות בחזרה את האצטדיון ולהחזירו לידי בעלות הקבוצה. הקבוצה ידועה גם בזכות נשיא המועדון לשעבר, הזמר המפורסם אלטון ג'ון, שפרש מהתפקיד בנובמבר 2011, לאחר חילוקי דעות עם חברי הנהלת המועדון. בעונת 1983/1984 הקבוצה הגיעה לגמר הגביע האנגלי. בשנים 99–1997 שיחקו בקבוצה הכדורגלנים הישראלים רוני רוזנטל ואלון חזן. ב-21 במאי 2006 העפילה ווטפורד לפרמייר ליג (הליגה הבכירה באנגליה) לאחר ניצחון בגמר פלייאוף ליגת המשנה, 3-0 על לידס יונייטד. בסוף אותה עונה חזרה ווטפורד לליגת המשנה, לאחר שסיימה במקום האחרון בפרמייר ליג. ב-25 באפריל 2015 העפילה לפרמייר ליג לאחר שמונה שנים, בניצחון 0–2 על ברייטון אנד הוב אלביון. בעונת 2018/2019 הקבוצה הגיעה שוב לגמר הגביע האנגלי, 35 שנים לאחר שעשתה זאת בפעם האחרונה. המשחק הסתיים בתבוסה 0–6 למנצ'סטר סיטי. בתחילת עונת 2019/2020, לאחר פתיחה רעה וכשהקבוצה במקום האחרון בפרמייר ליג, פוטר חאבי גרסיה ב-7 בספטמבר 2019, ובמקומו מונה קיקה סנצ'ס פלורס,אך גם הוא לא הצליח לשנות את המצב ופוטר בעצמו בתחילת חודש דצמבר, במקומו מונה נייג'ל פירסון שפוטר גם הוא ביולי 2020, כמה ימים לפני סיום העונה. ב-26 ביולי 2020 ווטפורד הפסידה לארסנל במחזור הסיום של הפרמייר ליג ובעקבות כך הקבוצה ירדה לליגת המשנה לאחר חמש עונות רצופות בפרמייר ליג. בסיום עונת 2020/2021, לאחר כשנה בליגת המשנה, שבה הקבוצה חזרה לפרמייר ליג, ושוב ירדה לצ'מפיונשיפ אחרי עונה אחת. נכון ל-1 בפברואר 2024 גביע ה-FA: סגנות (2): 1984, 2019 מדיה וקבצים בנושא ווטפורד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ווטפורד ווטפורד, ברשת החברתית פייסבוק ווטפורד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ווטפורד, ברשת החברתית אינסטגרם ווטפורד, ברשת החברתית טיקטוק ווטפורד, ברשת החברתית LinkedIn ווטפורד, סרטונים בערוץ היוטיוב פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר WorldFootball.net פרופיל, באתר FootballDatabase.eu דרמת ענק: ווטפורד עלתה לגמר הגביע האנגלי, באתר ynet, 7 באפריל 2019 הראשון בפרמיירליג: חאבי גרסיה פוטר מווטפורד, קיקה סאנצ'ס פלורס מונה, באתר וואלה, 7 בספטמבר 2019 ‏כפיות טובה? "ווטפורד פיטרה את נייג'ל פירסון", באתר ספורט1, 19 ביולי 2020
אפוסטרוף

האַפּוֹסְטְרוֹף (’ או ') הוא סימן פיסוק המשמש במערכות אלפביתיות המבוססות על האלפבית הלטיני. במערכות אלפבית של שפות מסוימות האפוסטרוף, או סימן הדומה לו, הוא אות בזכות עצמה, לדוגמה: גוארני, טונגאית, טופי עתיקה ועוד. בהוואית קיים סימן דומה לאפוסטרוף המכונה ”אוקינה“ (ʻokina) אשר נחשב לאות באלפבית. מקור המונח במילה היוונית ἀπόστροφος (אפוסטרופוֹס), שמשמעותה בקירוב ”הפניית גב“. יש להבחין בין האפוסטרוף =’, (וכן דומיו הגרש הלטיני והמרכאות = '-'’‘) לבין הגרש העברי = ׳, שהוא קו אלכסוני ומוצב נמוך יותר ביחס לאות, ואשר משמש כסימן דיאקריטי לציון ההגייה החלופית של האותיות ג, ז ו־צ כ־ג׳, ז׳ ו־צ׳ וכסימן פיסוק לציון קיצורים או מספרים עבריים. כמו כן, יש להבדיל בין הגרש הרגיל לבין הגרש התנ״כי, שהוא טעם מקרא. לאפוסטרוף כסימן פיסוק שני שימושים עיקריים: ציון הישמטות אותיות וציון יחסת השייכות. באנגלית משמש האפוסטרוף במקרים נדירים בצורות ריבוי. דוגמאות: בקיצור it's לציון הישמטות האות i מתוך הצירוף it is בקיצור 'twas לציון הישמטות האות i מתוך הצירוף it was בקיצור l'église לציון הישמטות האות a בשרשורן של המילים la église בקיצור qu'il לציון הישמטות האות e בשרשורן של המילים que il דוגמאות: צעצועי הילד: the boy's toys; צעצועי הילדים: the boys' toys לציון יחסת השייכות בשמות המסתיימים באות s או x: אביו של מקס: Max' Vater באנגלית מקובל להשתמש באפוסטרוף לציון ריבוי של אותיות יחידות: Be sure to dot your i's Learn your ABC's בריבוי של אותיות גדולות משתמשים באפוסטרוף רק בתחילת משפטלמניעת ריבוי משמעויות: I got three A's in my exams. A's are the highest marks achievable in these exams. בכתיב אנגלי הוספת אפוסטרוף תשנה הגייה[דרוש מקור] של s ל z משמש גם עבור מילים/שמות שמסתיימים ב-s, -se, -z, -ze, -ce, -x,-xe. ליצירת צליל שונה. St James' נהגה כ סאינט ג'ימז for convenience' sake for goodness' sake for appearance' sake for compromise' sake גרש טילדה מדיה וקבצים בנושא אפוסטרוף בוויקישיתוף apo–. + streb(h)- (American Heritage® Dictionary) תרגום: שימו לב להוספת נקודה באותיות ה- i תרגום:למד/י את ה"אלף בית" שלך פרט לאותיות S ו-C בהן יש תמיד שימוש באפוסטרוף "Purdue University Online Writing Lab Archive: The Apostrophe". אורכב מ-המקור ב-2016-10-01. נבדק ב-2016-09-27.
ה'ע'

ה'ע' (5070) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1309 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1310. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. כ"ב באלול – רבי יהושע הנגיד, נגיד יהודי מצרים ודור חמישי לרמב"ם. אחרון הנגידים המיימונים במצרים. (נפטר בה'קט"ו) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ע'
ה'ס"ט

ה'ס"ט (5069) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1308 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1309. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ה'ס"ט מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי י"ד בניסן - 26 במרץ 1309 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). ה'ס"ט
ה'ס"ח

ה'ס"ח (5068) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1307 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1308. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ס"ח
ה'ס"ז

ה'ס"ז (5067) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1306 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1307. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. ד' באדר – קבורתו של מהר"ם מרוטנבורג בבית הקברות היהודי בוורמייזא, כ-14 שנים לאחר שנפטר בהיותו בכלא וקבורתו נאסרה. רבי שלמה גרסיאן-חן, דיין יהודי ספרדי, מחברי בית דינו של הרשב"א בברצלונה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'ס"ז
ה'ס"ו

ה'ס"ו (5066) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1305 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1306. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. י' באב – גירוש צרפת הגדול: בפקודת פיליפ הרביעי, גורשו כ-100,000 יהודי צרפת להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. כפתור ופרח לרבינו אשתורי הפרחי, הוצאת בית המדרש להלכה בהתיישבות, פרקים מ"א-ס', ירושלים תשנ"ט, פרק נ"א, עמוד רי"ג. ה'ס"ו
ה'ס"ה

ה'ס"ה (5065) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1304 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1305. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. ד' באב – פולמוס הרבנים אודות לימוד הפילוסופיה: בשבת חזון, פורסם חרם חמור מבית דינו של הרשב"א על כל המפיצים דעות פילוסופיות ה"מגלות פנים בתורה שלא כהלכה". כן נגזר חרם למשך 50 שנה על המלמדים פילוסופיה לבחורים למטה מגיל 25, ונגזרה שרפה על הספרים המוציאים את דברי התורה מפשטה. על החרם חתומים חכמי ברצלונה, בהם רבי שלמה גרסיאן-חן. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ס"ה
ה'ס"ד

ה'ס"ד (5064) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 1303 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1304. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. פרוץ פולמוס הרבנים אודות לימוד הפילוסופיה, בעקבות פניית רבי אבא מרי הירחי אל הרשב"א בבקשה שיאסור על לימוד הפילוסופיה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'ס"ד
ה'ס"ג

ה'ס"ג (5063) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 1302 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1303. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. הרא"ש נמלט עם בני משפחתו מאשכנז לספרד ומתיישב בטולדו להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ס"ג
ה'ס"ב

ה'ס"ב (5062) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1301 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1302. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ס"ב
ה'ס"א

ה'ס"א (5061) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1300 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 1301. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ס"א
ה'ס'

ה'ס' (5060) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1299 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1300. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'ס'
ה'נ"ט

ה'נ"ט (5059) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1298 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1299. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. המשיכו פרעות רינדפלייש בקהילות היהודיות בדוכסות בוואריה. י"ב בחשוון – טבח ביהודי היילברון להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'נ"ט
ה'נ"ח

ה'נ"ח (5058) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1297 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1298. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. פרעות רינדפלייש בשטחי דוכסות בוואריה והסביבה, בשל עלילת חילול לחם הקודש: ז' באייר – הפרעות מתחילות בטבח קהילת רוטינגן (אנ'). י"ב בתמוז – פרעות בקהילות נוישטט (אנ') ווינדסהיים (אנ') י"ג בתמוז – פרעות ביהודי איפהופן (אנ'). י"ד בתמוז – פרעות ביהודי רוטנבורג על הטאובר. י"ח–י"ט בתמוז – פרעות ביהודי מרגנטהיים (אנ'), אוכסנפורט (אנ') וקיצינגן (אנ'). ח' באב – פרעות חוזרות ביהודי רוטנבורג. חלק מיהודי העיר נמלטו למבצר סמוך, ונתפסו ונשרפו חיים בי"ב באב. י"ג באב – פרעות בוירצבורג, שנהרגו בה כאלף יהודים, מבני הקהילה ומאורחים שהיו בה. י"ד באב – יהודי טאוברבישופסהיים (אנ') נלקחו לגאמבורג (גר') הסמוכה ושם נשרפו חיים, כ-125 יהודים. כ"ב באב – טבח קהילת נירנברג, שנהרגו בה כ-600 יהודים. י"ב באב – רבי מאיר הכהן מרוטנבורג, בעל "הגהות מיימוניות", נשרף עם שארית בני קהילתו רוטנבורג על הטאובר, בפרעות רינדפלייש כ"ב באב – רבי מרדכי בן הלל נרצח יחד עם משפחתו ועם קהילת נירנברג בפרעות רינדפלייש להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'נ"ח
ה'נ"ז

ה'נ"ז (5057) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 1296 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1297. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. י"ג באדר ב' – בפוגרום נהרג משה בן אברהם מוירצבורג על קידוש השם. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. אברהם (רמי) ריינר, "עד הגל ועדה המצבה: לרגל הופעת הספר 'מצבות וירצבורג מן התקופה הקודמת למגפת המוות השחור'", ירושתנו ו (תשע"ב), עמ' שכד. ה'נ"ז
ה'נ"ו

ה'נ"ו (5056) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 1295 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 1296. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'נ"ו
ה'נ"ה

ה'נ"ה (5055) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1294 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1295. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'נ"ה