laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כריסטה מקאוליף

כריסטה מקאוליף (באנגלית: Christa McAuliffe;‏ 2 בספטמבר 1948 – 28 בינואר 1986) הייתה מורה ואסטרונאוטית אמריקאית מניו המפשייר שנספתה כאשר מעבורת החלל צ'לנג'ר, שבה המריאה, התפוצצה בעת שיגורה. מקאוליף למדה לתואר ראשון באנובריסטת המדינה בפרמינגהאם במדינת מסצ'וסטס. לאחר מכן היא לימדה בחטיבת ביניים במדינת מרילנד ולמדה לתואר שני בחינוך באוניברסיטת המדינה בבואי. היא עברה עם בעלה לניו המפשייר ולימדה שם בתיכון מדעי החברה והיסטוריה אמריקאית. נשיא ארצות הברית רונלד רייגן הכריז בשנת 1984 כי נאס"א תשגר מורה לחלל. המטרה הייתה למצוא מורה מחונן שיוכל לתקשר עם התלמידים מן המסלול בחלל. כשמקאוליף שמעה שנאס"א מחפשת מורה כדי לשבצו בטיסת מעבורת חלל היא הגישה את מועמדותה, יחד עם עוד 11,000 מועמדים. נאס"א בחרה במקאוליף לתפקיד זה ב-19 ביולי 1985 ובמורה נוספת בשם ברברה מורגן, ששימשה כגיבוי למקרה שמקאוליף לא תהיה כשירה לטוס. בסתיו של אותה שנה לקחו השתיים שנת שבתון והתאמנו לקראת משימה STS-51-L. מקאוליף הוכשרה כמומחית מטען והייתה אמורה ללמד שיעורים מן החלל. לאחר שנבחרה להיות המורה הראשונה בחלל רואיינה מקאוליף לתוכניות טלוויזיה רבות, לרבות אלו של לארי קינג, ג'וני קרסון, דייוויד לטרמן ורג'יס פילבין. בעקבות זאת קיבל פרויקט "המורה בחלל" תשומת לב ציבורית נרחבת. נוכחותה של מקאוליף על הצ'לנג'ר הייתה אחד הגורמים להשפעה הרגשית הגדולה שהייתה לאסון על אזרחי ארצות הברית. לאחר אסון הצ'לנג'ר יועדה מורגן, המחליפה של מקאוליף, לפרויקט מורה בחלל. מורגן אכן המריאה לחלל, אך לא כמורה. בשנת 1998 החלה מורגן את אימוניה כאסטרונאוטית, ובשנת 2007 השתתפה במשימה STS-118 כמומחית משימה. כריסטה מקאוליף, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) כריסטה מקאוליף באתר נאס"א (באנגלית) כריסטה מקאוליף, באתר "Find a Grave" (באנגלית) כריסטה מקאוליף, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אמריקאים ובנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רב קטינא

רב קטינא היה אמורא בדור השני לאמוראי בבל. מוסרים בשמו רבה בר רב הונא ורב חסדא. רב קטינא התייחס למשך זמן קיום העולם. לדעתו, העולם יהיה קיים שישה אלפי שנה, ובאלף השביעי יהא חרב, כנלמד מהפסוק ”וְנִשְׂגָּב ה' לְבַדּוֹ בַּיּוֹם הַהוּא” (ישעיהו ב יא). אביי חלק עליו וסבר כי העולם יהא חרב במשך אלפיים שנה, שנאמר ”יְחַיֵּנוּ מִיֹּמָיִם בַּיּוֹם הַשְּׁלִישִׁי יְקִמֵנוּ וְנִחְיֶה לְפָנָיו” (הושע, ו', ב'). בתלמוד הובאה ראיה תומכת בדברי רב קטינא מברייתא האומרת: ”כשם שהשביעית משמטת שנה אחת לז' שנים כך העולם משמט אלף שנים לשבעת אלפים שנה שנאמר ונשגב ה' לבדו ביום ההוא ואומר מִזְמוֹר שִׁיר לְיוֹם הַשַּׁבָּת יום שכולו שבת ואומר. כִּי אֶלֶף שָׁנִים בְּעֵינֶיךָ כְּיוֹם אֶתְמוֹל כִּי יַעֲבֹר” בגמרא במסכת מנחות מסופר כי רב קטינא היה לבוש בסדין (בגד פשתן) הפטור מציצית. ”אמר לו מלאך: קטינא, קטינא, ציצית מה תהא עליה. המלאך הסביר לו שאף על פי שהבגד שלבש אין בו חובת ציצית (והרי ציצית היא חובת הבגד ולא חובת האיש), קיימת טענה עליו בדין שמים מדוע הוא מחפש דרכים לפטור את עצמו ממצוות ציצית. שאל אותו רב קטינא: האם אתם עונשים על ביטול מצוות עשה? ענה לו המלאך, שבזמן בו מתעוררת מידת הדין בשמים "עידנא דריתחא” עונשים גם על ביטול מצוות עשה כמו אי לבישת ציצית, למרות שלא חייבים בה מעיקר הדין. רב קטינא החמיר בביטול תלמוד תורה והוא קבע כי אין הגשמים נעצרין אלא בשביל ביטול תורה שנאמר ”בַּעֲצַלְתַּיִם יִמַּךְ הַמְּקָרֶה”, - בשביל עצלות שהיה בישראל שלא עסקו בתורה נעשה שונאו של הקב"ה (לשון נקייה על הקב"ה) מך, ואין מך אלא עני שנאמר וְאִם מָךְ הוּא מֵעֶרְכֶּךָ וְהֶעֱמִידוֹ לִפְנֵי הַכֹּהֵן וְהֶעֱרִיךְ אֹתוֹ הַכֹּהֵן עַל פִּי אֲשֶׁר תַּשִּׂיג יַד הַנֹּדֵר יַעֲרִיכֶנּוּ הַכֹּהֵן. ואין 'מקרה' אלא הקב"ה שנאמר הַמְקָרֶה בַמַּיִם עֲ‍לִיּוֹתָיו הַשָּׂם עָבִים רְכוּבוֹ הַמְהַלֵּךְ עַל כַּנְפֵי רוּחַ. עוד אמר כי ליצנות גורמת למיעוט פרנסה ברווח: כל המתלוצץ מזונותיו מתמעטין שנאמר מָשַׁךְ יָדוֹ אֶת לֹצְצִים. רב קטינא סיפר על האהבה הגדולה של הקדוש ברוך הוא לעם ישראל שניכרה בזמן שבית המקדש היה קיים: בשעה שהיו ישראל עולין לרגל, מגללין להם את הפרוכת ומראין להם את כרובים שהיו מעורים זה בזה, ואומרים להן ראו חבתכם לפני המקום כחבת זכר ונקבה. הרב אהרן הימן, "רב קטינא", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט תלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף מ"ד, עמוד ב' תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ע"ט, עמוד א' תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"ז, עמוד א'. ספר תהילים, פרק צ"ב, פסוק א' ספר תהילים, פרק צ', פסוק ד' תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ל"א, עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף מ"א, עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ז', עמוד ב'. מגילת קהלת, פרק י', פסוק י"ח ספר ויקרא, פרק כ"ז, פסוק ח' ספר תהילים, פרק ק"ד, פסוק ג' ספר הושע, פרק ז', פסוק ה' תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י"ח, עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף נ"ד, עמוד א'.
גיחון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... גיחון – מעיין חשוב בעיר ירושלים גיחון (נהר מקראי) – נהר מקראי המוזכר בספר בראשית חברת הגיחון – חברת המים והביוב של ירושלים מרדכי גיחון – ממקימי המודיעין הצבאי בצה"ל, ארכאולוג ופרופסור אמריטוס בחוג ללימודים קלאסיים באוניברסיטת תל אביב אמו דריה – נהר במרכז אסיה ששמו הערבי הוא גַ'יְחוּן שהוא גרסה ערבית של גיחון המקראי. חיחון
קיסלובודסק

קיסלובודסק (ברוסית: Кисловодск) המכונה "עיר השמש" היא עיר במחוז סטברופול ברוסיה. היא הוקמה ב-1803 כבסיס צבאי והוכרזה כעיר 100 שנים לאחר מכן, ב-1903. היא עיר מרפא ונופש ידועה ברוסיה. באוגוסט 1920, במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה הייתה קיסלובודסק בחזית. העיר נכבשה במלחמת העולם השנייה על ידי הנאצים באוגוסט 1942, ומיד ביצעו הנאצים מפקד של יהודי העיר. בספטמבר 1942 נלקחו היהודים למינרלנייה וודי שם חוסלו ביריות ונקברו בקבר המוני. החל מנובמבר 1942 הייתה העיר בקו החזית של הקרבות בין הצבא האדום והצבא הגרמני, עד לכיבושה של העיר בידי הצבא האדום על פי הודעה של ברית המועצות ב-11 בינואר 1943. קיסלובודסק היא עיר מרפא של מעיינות, שהראשי שבהם, ה"גארזאן" הוא בעל ריכוז חומצת פחמן גבוה מכל מעיינות אירופה. העיר היא גם נקודת יציאה של מטפסי הרים המעפילים אל שיאי אלברוס. הטמפרטורות בעיר נמוכות לרוב, ויורדות מתחת לאפס מעלות צלזיוס באופן תדיר בחורף. נדירים המקרים בהם הטמפרטורה יורדת אל מתחת ל־15 מעלות צלזיוס מתחת לאפס, אך אפשריים. בחודשים אפריל–אוקטובר הטמפרטורות יחסית גבוהות ועלולות לעלות אל מעל ל־30 מעלות צלזיוס. חודשים אלו הם גם הגשומים ביותר. בשנה ממוצעת יורדים 673.8 מילימטרים של משקעים. ארצות הברית מוסקאטין (אנ'), איווה, ארצות הברית צרפת אקס לה בן, צרפת הפיליפינים בגיו, הפיליפינים ישראל קריית ים, ישראל רוסיה נזראן, רוסיה בולגריה ולינגראד, בולגריה מדיה וקבצים בנושא קיסלובודסק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קיסלובודסק (ברוסית) קיסלובודסק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קיסלובודסק במיזם "הסיפורים שלא סופרו - אתרי רצח יהודים בשטחי ברית המועצות הכבושים", באתר "יד ושם" (באנגלית) אתר הרצח של יהודי קיסלובודסק בתקופת השואה, באתר "יד ושם" (באנגלית) ברחבי הממלכה, הצפירה, 31 ביולי 1905 טענת אליבי של זינובייב, הארץ, 30 באוקטובר 1924 אני הייתי בנאלצייק שבקווקז, המשקיף, 31 בדצמבר 1942 בקוקז, הארץ, 1 בספטמבר 1920 טבח טבח הנאצים ביהודי, מינראלניה וודי, הארץ, 8 באפריל 1943 קיסלובודסק במיזם "הסיפורים שלא סופרו - אתרי רצח יהודים בשטחי ברית המועצות הכבושים", באתר "יד ושם" (באנגלית) צילום־בזק של הפעולות בגיזרת דון—קווקאז, הַבֹּקֶר, 15 בינואר 1943 הצבא האדום כובש והולך, דבר, 12 בינואר 1943 מנשה פוליני, לפתחי-עולם של קאוקאז, הארץ, 10 בנובמבר 1941 "Климат Кисловодска" (ברוסית). נבדק ב-27 בדצמבר 2022. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים ברוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שחמט אומגה

שחמט אומגה היא וריאציית שחמט, העושה שימוש בלוח גדול יותר (10x10 עם עוד ארבע משבצות בצדדים) ושני כלים אגדתיים. המשחק הומצא בשנת 1992, על ידי דניאל מקדונלד מטורונטו. חוקי המשחק זהים לחוקי השחמט הרגילים, למעט השינויים הבאים: שחמט אומגה כולל שני כלים נוספים: Wizard‏ - כלי שנע שלושה צעדים בכיוון ישר, ואז צעד אחד בכיוון ניצב. (כמו שפרש הוא {1,2} wizard הוא {1,3}) לחלופין הוא יכול לנוע צעד אחד באלכסון. Champion‏ - כלי שנע משבצת אחת בכיוון ישר, או קופץ 2 משבצות בכיוון כלשהו (ישר או אלכסוני). בנוסף הוא כולל שינויים בחוקים הרגילים, עקב הגדלת הלוח: הרגלי יכול לנוע במהלך הראשון שניים או שלושה צעדים, בנוסף לתנועה של צעד אחד (בניגוד לשחמט רגיל, בו הוא יכול לנוע רק צעד אחד או שניים). שאר התנועה כרגיל, כולל הכתרה (לכל כלי שהוא, מלבד המלך). הכאה דרך הילוכו אפשרית, וכאשר הרגלי עושה שלושה צעדים, אפשר לבצע אותה בין אם הרגלי היריב עמד שורה אחת מעליו או שתי שורות מעליו. הצרחה אפשרית. כל התנאים הרגילים צריכים להתקיים, ואז המלך נע, כרגיל, שתי משבצות לעבר הצריח שמדלג מעליו. בהצרחה קטנה הוא מגיע לטור h, ובגדולה - לטור d. סידור הכלים בהתחלה - כרגיל, כאשר מצדדי הצריחים נוספים כלי champion מכל צד, ומעליהם שני רגלים נוספים, ו-wizard בפינה. (ראו דיאגרמה משמאל) גם בשחמט אומגה ניתן לבצע מט סנדלרים: 1.ו4 ו5 2.רג4 רג5 3.מהי5 פז7?? 4.מה:ז#8 דוגמה למשחק אלכס שרזר - יהודית פולגאר: 1.f4 d5 2.Nd2 Ng7 3.Wa2 Cc7 4.Ng2 f7 5.Wj2 Wa7 6.e4 de4 7.Ne4 Bb4+ 8.Be1 Nd7 9.c3 Be7 10.Wi5 O-O 11.d4 Cc6 12.Bd3 b5 13.b4 Wd6 14.Cc2 Wj7 15.Ch2 Wi4 16.Nh4 Wh5 17.Wd1 We3 18.Kg0 c7 19.i4 Wg4 20.Be2 Wd5 21.Rc0 Bb7 22.Nc5 Nc5 23.bc5 Qd8 24.Qh3 Wh4 25.Bh4 Bh4 26.Wh4 Ch7 27.Wg2 Ce4 28.Ce4 We4 29.Qj3 j7 30.i5 i6 31.Wg7 hg7 32.Ri3 Ki8 33.Qj4 Rh9 34.Rj3 Ci7 35.Re0 Qf6 36.Bc0 e6 37.Bb1 Wf5 38.Wf5 ef5 39.Re8 Rh8 40.Rje3 g6 41.Qi3 Qg7 42.j4 b4! 43.R8e5 bc3 44.Rc3 Bh1 45.Kh1 Rb1 46.Ra3 Ch7 47.Ra8 Ch5 48.Ra9 Qh7 49.Ree9?? Cj3! 50.Qj3 Qh2+ 0-1 למשחק שחמט אומגה קיימת גרסה נוספת המכונה "שחמט אומגה מתקדם" לגרסה מספר חוקים נוספים: נוסף לכל צד כלי חדש: Fool‏ - כלי שלא מוצב בתחילת המשחק על הלוח, אלא ניתן להציב אותו במקום התור, לאחר שכלי מסוים נע בפעם הראשונה, למשבצת המוצא של אותו כלי. התנועה של ה-fool היא על פי הכלי היריב שזז אחרון. אם לדוגמה היריב שיחק בפרש, אז בתור לאחר מכן ה-fool יכול לזוז כמו פרש (קיימים סייגים רבים, לדוגמה: fool כרגלי אינו יכול לבצע הכתרה, מסע כפול/משולש או הכאה כדרך הילוכו, fool לא יכול לבצע הצרחה וכן הלאה). ניתן לבצע הצרחה גם עם המלכה. ההצרחה נעשית באותו אופן (המלכה זזה שני צעדים לכיוון הצריח והוא מדלג מעליה) בתנאי ששניהם לא זזו מעמדותיהם המקוריות והמשבצות ביניהם פנויות). חוקים אופציונליים נוספים: ה-fool מסוגל "להקפיא" את מי שעומד בסמוך אליו (באחת מארבע המשבצות מעליו, מתחתיו ובצדדים). כל כלי שנמצא באחת מהמשבצות האלה אינו יכול לזוז. קיים כלי נוסף בשם "Templar Knight" שנע כמו פרש, אך לאחר התנועה יכול לזוז צעד נוסף באלכסון, לאותו כיוון. מדיה וקבצים בנושא שחמט אומגה בוויקישיתוף שחמט אומגה, האתר הרשמי
אייל דנון

אייל דנון (נולד ב-13 בספטמבר 1972 ברמת השרון) הוא צלם ישראלי ומנהל המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית בחולון משנת 2010, והאוצר הראשי שלו משנת 2001. דנון למד אמנות בלונדון, והתמחה בצילום סטילס ב"קמרה אובסקורה" בתל אביב. בשובו לישראל עסק בהוראת צילום בבתי ספר לאמנות, בהם בית ברל והמרכז הבין תחומי שפעל ברחוב ירמיהו 16 בחולון. ב-2001 נוסד באותו בניין - תחילה בחדר אחד - המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית, בניהולה של גלית אילת, ודנון הצטרף אליו ב-2002. עם העברת המרכז הבין תחומי, הועמד הבניין כולו לרשות המרכז לאמנות דיגיטלית. דנון מונה למנהל המרכז עם עזיבתה של אילת ב-2010. בשנת 2008 דנון הקים יחד עם דני מאיר ואורי קצנשטיין את תחנת הרדיו "רדיו חלאס" במרכז לאמנות דיגיטלית בחולון, שמטרתה לשלב מוזיקה אלטרנטיבית, אמנות וקהילתיות. בשנת 2013 נכנס לרשימת "100 המשפיעים בתרבות בישראל" של עיתון "הארץ", תחת תחום האומנות. מבין עשרת המשפיעים ביותר באומנות, דורג דנון במקום ה-8. דנון מרבה לשתף פעולה עם מוזיאונים וגלריות בחו"ל. בנוסף לתערוכות שאצר במרכז לאמנות דיגיטלית, יזם וניהל פרויקטים אמנותיים, חברתיים ואף פוליטיים. ברובם, המגמה היא להוציא את האמנות מכותלי המוזיאון, לקרב את האמנים אל הקהילה, ואף להניע שינוי חברתי. עם הפרויקטים נמנים: פרויקט הארכיון הנייד של המרכז (מאז 2007, עם גלית אילת ואווה בירקנשטוק) - עותק מארכיון הווידאו של המרכז, הכולל יותר מאלף יצירות ומוצג בגלריות ובתערוכות בערים שונות. עד 2011 הוצג, בין השאר, בגדנסק, מילאנו, סאו פאולו, בזל וגלאזגו. השוק השחור לידע ולאי ידע שימושיים מס' 12 (ספטמבר 2009) - גרסה ישראלית של פרויקט בינלאומי. במרכז הערבי-יהודי ביפו התכנסו מאה מומחים מתחומים שונים, לאירוע שבו ניתן היה לרכוש שיחה אישית בת חצי שעה עם אחד המומחים. פרויקט ג'סי כהן (2010 - 2011) - בשכונת ג'סי כהן בחולון פועלים אמנים, המקיימים עם התושבים פעילויות שונות, בהן תיעוד סיפוריהם של תושבים, עיצוב דירות, רדיו שכונתי, סדנאות ידע מקומי, כנסים והרצאות. בקיץ נערכו גם מופעי מוזיקה, תחת השם "קיץ חם בג'סי". לדברי דנון, מטרת הפרויקט היא ליצור היכרות מעמיקה עם התושבים ולהביא לשינוי מהותי בשכונה. "לאן" (2010 - 2012, עם רן קסמי-אילן ואודי אדלמן) - סדרת מפגשים, איסוף מוצגים ותערוכה פוליטית, שמטרתה להציג אלטרנטיבות שונות לחזון הציונות. השם נלקח מן הסיפור "לאן?" מאת מרדכי זאב פיארברג, שהתפרסם ב-1899. מפגן ויצמן (ספטמבר 2010) - אירוע מרכזי לפתיחת עונת התערוכות בחולון. בשמונה מופעים בכיכר ויצמן הוצגו תפקידי כיכר העיר ההיסטורית, ובהם מצעדי ראווה, הפגנות, נאומים, מופעי תיאטרון נודד וחגיגות המוניות. דניאל זילברברג‏, תל אביב הקטנה: ראיון עם אייל דנון, מנהל המרכז לאמנות דיגיטלית חולון, באתר וואלה, 2 בספטמבר 2010 אייל דנון, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל אייל דנון, דף שער בספרייה הלאומית אתר בית ברל אלי ערמון אזולאי, גלית אילת - עוזבת לתרבות אחרת, באתר הארץ, 14 במרץ 2010 נויה כוכבי, עכבר העיר אונליין, האלטרנטיבה החולונית, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2008 ארכיון הווידאו של המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית. אתר האינטרנט של הארכיון הנייד. ‏ Blackmarket experts באתר Mobile Academy Berlin. שוק שחור לידע ואי ידע בפורטל יפו. האתר הרשמי של פרויקט ג'סי כהן דנה גילרמן, משיחת יתר - עושים שכונה, באתר כלכליסט, 2 באוגוסט 2010. פרויקט "לאן" באתר המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית.
המכון הלאומי לכינויי מקור

המכון הלאומי לכינויי מקור (בצרפתית: L'Institut national de l'origine et de la qualité; בראשי תיבות: INAO) הוא ארגון צרפתי הממונה על הסדרתם של מוצרי תוצרת חקלאית ביחד עם חוק האיחוד האירופי של המעמד הגאוגרפי המוגן (Protected Geographical Status; בראשי תיבות:‏ PDOs). הוא באחריותה של ממשלת צרפת, כחלק ממשרד החקלאות. הארגון נוסד ביחד עם הברון פייר לה רואה, יצרן יין שאטונף-די-פאף. כינוי מקור מבוקר (Appellation d’origine contrôlée‏; בראשי תיבות: AOC), הוא המונח הצרפתי המקביל למונח PDOs של האיחוד האירופי ונקבע בהתאם לחוקים אותם קבע המכון הלאומי לכינוי מקור. מכיוון שמטרתו העיקרית היא לפקח על שימוש לא נאות בשמות המוצרים, אחת ממשימותיו העיקריות היא לתחום את יצור המוצרים. עבור יינות הוא מפקח על הכרמים, אולם הארגון גם מסדיר את מקומות ותהליכי ייצורם ויישונם. פיקוח ממשלתי על המוצרים החל עם החוק שנקבע ב-1 באוגוסט 1905, שהעניק לממשלה את הסמכות להגדיר את גבולות הייצור של מוצרים חקלאיים מסוימים. בתחילה, לא נועדו האפלאסיונים (האזורים המפוקחים) לקביעת איכות המוצר ולא הצליחו לפתור את הבעיה של תפוקת יתר של היין, בעיה שממשיכה עד עצם היום הזה. חוק שני, שעבר ב-6 במאי 1919, נתן לבתי המשפט את הכוח לפעול במקרים שלא ממלאים אחר התקנות. בתחילה היה זה כישלון, מכיוון שתהליכי ההעמדה לדין היו ארוכים מדי ונתקלו בקשיים. בניסיון לפתור את הבעיות של תעשיית היין, הוקם המכון לפי צו מ-30 ביולי 1935, על-מנת לשלוט על כל ההיבטים המנהליים, המשפטיים והמקצועיים של הפיקוח על האפלאסיון. בתחילה תיפקד המכון כמועצה יותר מאשר מכון. חוקי כינויי המקור המבוקר הראשונים נקבעו ב-1936, ורוב היינות הקלאסיים מבורדו, בורגון, שמפניה ועמק הרון קיבלו את תקנות כינוי המקור המבוקר הראשונות שלהם לפני תום שנת 1937. ב-1990, ההצלחה הכלכלית של האפלאסיונים הובילה את הפרלמנט לקבוע חוק ב-2 ביולי שירחיב את כוחו של המכון לכל המוצרים החקלאיים. ב-1 בינואר 2007, שינה המכון את שמו ל"המכון הלאומי למקור האיכות" (Institut National de l'Origine et de la Qualité) והוא גם מפקח על הקטגוריות האורגנית ותווית הרוזה. למרות שהשם שונה הוא שמר על ראשי התיבות INAO בהם ידוע המכון. אתר האינטרנט הרשמי של המכון הלאומי לכינויי מקור (בצרפתית)
BNP פריבה

BNP פריבה (באנגלית: .BNP Paribas S.A) היא קבוצת בנקאות גלובלית, בעלת מטה בינלאומי ראשי בפריז ומטה בינלאומי נוסף בלונדון. באוקטובר 2010 BNP פריבה דורגה על ידי בלומברג ופורבס כחברה והבנק הגדולים ביותר בעולם מבחינת נכסים, עם נכסים בשווי מעל ל-3.1 טריליון דולר. החברה הוקמה באמצעות המיזוג של Banque Nationale de Paris ו-Paribas בשנת 2000. באפריל 2009, BNP פריבה רכשה נתח של 75% מבנק פורטיס הבלגי, ובכך נהפך BNP לבנק הגדול ביותר בגוש האירו מבחינת הפקדונות אותם הוא מחזיק. BNP פריבה חמקה ממשבר האשראי העולמי יחסית בלי פגע, בדיווחה על רווחים נטו בסך 3 מיליארד אירו עבור שנת 2008, ו-5.9 מיליארד אירו עבור שנת 2009, בעיקר בזכות רווחים מחטיבת התאגידים וההשקעות של הבנק, BNPPCIB. חברת BNP פריבה היא בעלת דירוג אשראי מהגבוהים ביותר עבור חברות מהקטגוריה שלה, עם דירוג חוב לטווח ארוך עבור הקבוצה של AA לפי סטנדרד אנד פורס, Aa2 לפי מודי'ס ו-AA- לפי סוכנות פיץ'. הפירמה היא למעשה בנק בינלאומי המפוצל לשלוש יחידות עסקיות אסטרטגיות: יחידת בנקאות פרטית, יחידת בנקאות תאגידית ובנקאות השקעות, ויחידת פתרונות השקעות (יחידה שכוללת ניהול נכסים, שירותי משמורת, ושירותי נדל"ן). ארבעת השווקים המקומיים של BNP פריבה הם צרפת, איטליה, בלגיה ולוקסמבורג. כמו כן, לבנק פעילות בנקאות פרטית בארצות הברית, פולין, טורקיה, אוקראינה וצפון אפריקה, כמו גם פעילות של בנקאות השקעות בהיקפים גדולים בניו יורק, לונדון, הונג קונג וסינגפור. בשנת 2014 שילמה הקבוצה קנס של כ-9 מיליארד דולר על הפרת הסנקציות של ארצות הברית נגד סודאן, איראן וקובה. סכומים ניכרים הועברו על ידי הקבוצה לשליט סודאן עומר אל-בשיר ושימשו, בין השאר, למימון רצח העם בדארפור. בדו"ח של ועדת ה-FBI שחקרה את פעילויות הקבוצה נכתב: "החברה צפצפה במכוון על החוק ואפשרה למדינות סוררות, במיוחד לסודאן, גישה חיונית למערכת הפיננסית העולמית, שסייעה לשלטון הדיקטטורי לרדוף ולהרוג את בני עמו. עלינו להקפיד על כך שמוסדות פיננסיים ייענשו בחומרה על מקרים של הפרת חוקי הסנקציות, המסכנים את האינטרסים של הביטחון הלאומי שלנו." מדיה וקבצים בנושא BNP פריבה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של BNP פריבה BNP פריבה, ברשת החברתית פייסבוק BNP פריבה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) BNP פריבה, ברשת החברתית אינסטגרם BNP פריבה, ברשת החברתית LinkedIn BNP פריבה, סרטונים בערוץ היוטיוב BNP פריבה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
איריס שטיין

איריס שטיין כרמי (שם נעוריה: איריס כרמי, נולדה ב-1961), טניסאית שולחן, 10 פעמים אלופת ישראל ליחידות, 9 פעמים אלופת ישראל לזוגות נשים ו-10 פעמים אלופת ישראל לזוגות מעורבים עם 5 שותפים שונים (מנחם שטיין, דרור פולק, יוסי בוגן, חמי גרינברג ויוסף שיפמן), יותר מכל שחקנית טניס שולחן ישראלית אחרת. השתתפה ב-3 אליפויות עולם (נובי סאד 1981, טוקיו 1983 וגטבורג 1985) כשחקנית בנבחרת ישראל. בעלת חמש מדליות זהב משתי מכביות (1981, 1985). שטיין החלה לשחק בטניס שולחן בהיותה בת 10 בקבוצת מכבי צפון תל אביב, בהדרכתו של אלוף ישראל, מנחם שטיין, לימים בעלה. בשנת 1976 בהיותה בת 15 זכתה לראשונה באליפות ישראל בטניס שולחן ליחידות. שנה לאחר מכן, הייתה לשחקנית הראשונה ששיחקה בליגה העליונה לגברים, כיוון שבאותם ימים לא הייתה ליגה לנשים. באליפות העולם בטניס שולחן שנערכה בנובי סאד, לשעבר יוגוסלביה בשנת 1981 הגיעה שטיין לשלב 64 השחקניות האחרונות. [1] באליפות העולם בטניס שולחן שנערכה בגטבורג, שוודיה בשנת 1985 הגיעה שטיין להישג השיא שלה, בניצחון, יחד עם דרור פולק, על זוג קוריאני, לי סו יה וקים קי טק, שהיו מדורגים מקום 3 בעולם כזוג, וכל אחד מהם במקום ה-3-5 ביחידים ויחידות, דבר שהוביל אותם עד לשמינית הגמר. [2] בשנת 1987 הובילה שטיין את נבחרת הנשים של ישראל לשלב רבע הגמר באליפות צרפת הפתוחה, שבו הפסידה לנבחרת סין החזקה. בשנת 1988 פרשה שטיין מתחרויות לאחר לידת בנה הבכור. בשנת 2009, חזרה שטיין להשתתף בתחרויות והצטרפה למועדון הישגי כרמיאל, בליגת העל לנשים. היא סיימה עם קבוצתה במקום ה-4 בליגה והעפילה לגמר גביע המדינה. בשנת 1988 נישאה למאמנה מנחם שטיין. כיום, נשואה ואם ל-3 בנים, היא רכזת פרויקט אתנה (פרויקט קידום נערות ונשים) בטניס שולחן ומזכירה במשרד עורכי דין. בסך הכל זכתה שטיין בתואר אלופת ישראל בטניס שולחן ביחידות 10 פעמים. בסך הכל זכתה שטיין בתואר אלופת ישראל בטניס שולחן בזוגות נשים 9 פעמים. בסך הכל זכתה שטיין בתואר אלופת ישראל בטניס שולחן בזוגות מעורבים 10 פעמים. איריס שטיין(הקישור אינו פעיל), באתר איגוד טניס שולחן בישראל ברוריה ביגמן, איריס כבר לא רצה לתואר, מעריב, 15 באפריל 1987 שבוע שכולו מסיבות, מעריב, 31 במרץ 1988
היום בספורט (רדיו)

היום בספורט הייתה תוכנית יומית בנושא ספורט שנוסדה בשנת 1970 ושודרה במשך שנים רבות ברשת ב' של קול ישראל. התוכנית, שנמשכה קרוב לרבע שעה, שודרה בימי חול בשעה 18:45, ובה שודרו חדשות וכתבות לסיכום אירועי היום בספורט בישראל ובעולם. בין עורכי ומגישי התוכנית נמנו גדעון הוד, דני דבורין ובני פייסיק. ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אתלטיקה באולימפיאדת אנטוורפן (1920)

אולימפיאדת אנטוורפן (1920) נערכה באנטוורפן, בלגיה. תחרויות האתלטיקה נערכו בין ה-15 באוגוסט לבין ה-23 באוגוסט 1920. נערכו 29 תחרויות באתלטיקה במשחקים אלו, בהשתתפות 509 משתתפים מ-25 מדינות. לראשונה במשחקים האולימפיים נבחרת פינלנד (פינלנד) זכתה ב-9 מדליות זהב כמו נבחרתה של ארצות הברית (ארצות הברית). פאבו נורמי (פינלנד פינלנד) שזכה ב-4 מדליות, מהן 3 מדליות זהב ומדליית כסף אחת. צ'ארלי פדוק (ארצות הברית ארצות הברית) שזכה ב-3 מדליות מהן שתי מדליות זהב כולל בריצה היוקרתית ביותר ל-100 מטר ומדליית כסף אחת. אלברט היל (בריטניה בריטניה) שזכה ב-3 מדליות מהן 2 מדליות זהב בריצת 800 מטר ובריצת 1500 מטר ומדליית כסף אחת. בוויל ראד ( דרום אפריקה) שזכה ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. אוגו פריג'ריו ( איטליה) שזכה בשתי מדליות זהב בהליכה. ז'וזף גיימו (צרפת צרפת) שזכה ב-2 מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת 5000 מטר לפני נורמי, למרות שריאותיו נפגעו קשה בקרב בו עשו הגרמנים שימוש בנשק כימי. ומדליית כסף אחרי נורמי בריצת 10000 מטר. אריק בקמן (שוודיה שוודיה) שזכה ב-4 מדליות, מדליית כסף אחת ו-3 מדליות ארד. פאבו נורמי מנצח באולימפיאדת אנטוורפן 1920 הלגה לובלנד מנצח בקרב עשר (זריקת דיסקוס) באולימפיאדת אנטוורפן 1920 מדיה וקבצים בנושא אתלטיקה באולימפיאדת אנטוורפן בוויקישיתוף אתלטיקה באולימפיאדת אנטוורפן (1920), באתר סימוכין ספורט אולימפי
האנדרטה לזכר החיילים היהודים בצבא האדום במלחמת העולם השנייה

האנדרטה לזכר החיילים היהודיים בצבא האדום במלחמת העולם השנייה היא אתר הנצחה בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים לזכר הלוחמים היהודיים שנפלו במהלך שירותם בצבא האדום של ברית המועצות בין השנים 1941–1945 במהלך מלחמת העולם השנייה. האנדרטה הוקמה ביוזמת יהודי ארגון החיילים המשוחררים של הצבא האדום במלחמת העולם השנייה. את האנדרטה עיצב האדריכל יצחק רחלין והמהנדס זאב קריב והיא נחנכה בתאריך י"ד בחשוון תש"ן 12 בנובמבר 1989. בצמוד אל האנדרטה מצויה האנדרטה לזכר החיילים היהודים בצבא הפולני במלחמת העולם השנייה. האנדרטה משופעת מכיוון דרום אל צפון על גבי צלע ההר ומעוצבת בתור קיר שגובהו 3 מטרים המחולק לשלושה חלקים: בצידו הימני קיר שגובהו 5 מטרים העשוי אבן ערד אדומה הניצב בצורה אופקית ובראשו מנורה בעלת שבעה קנים ובתחתיתו חקוקה הכתובת: לזכר מאתיים אלף הלוחמים היהודים שנפלו בשורות הצבא האדום במלחמת העולם השנייה. בחלקו האמצעי של הקיר חומה המצופה אבן ירושלמית מעובדת ועליה כתובות באותיות מתכת הפסוק: למען דעת דורות בני ישראל - שופטים ב', מתחת לפסוק כתוב ברוסית: "לוחמים יהודים שנפלו בקרבות נגד הנאצים בשורות הצבא הסובייטי". בחלקו השמאלי של הקיר מעוצבות בשש אבני ערד אדומות הספרות "200,000". לפני הקיר ניצבת רחבת טקסים ובצדה השמאלי קבועות אבנים מסותתות ההולכות ונעשות קטנות - סמל לאנשים שהיו לעפר ולידה קסדה עם רובה, לידו מצוי תא ובו ספר עם שמות הנופלים. בסמוך לרחבה ניצב גרם מדרגות ולצידם שתי אבנים מוגבהות ועליהן מסותתות הכתובת "1941-1945 תש"א-תש"ה" מתחת לתאריך מצויים סמלי חילות הצבא האדום עשויים מתכת. אתר הנצחה נוסף לזכר חללי הצבא האדום, אנדרטת הניצחון, נמצא בעיר נתניה. הצבא האדום מדיה וקבצים בנושא האנדרטה לזכר החיילים היהודים בצבא האדום במלחמת העולם השנייה בוויקישיתוף חיילים שלחמו בצבא האדום כתבה באתר "Jewish Daily forward"
בנסון

בנסון (Benson) הוא שם משפחה שמקורו באנגלית ומשמעותו בנו של בן. האם התכוונתם ל... אמבר בנסון – שחקנית, סופרת, במאית ומפיקת קולנוע אמריקנית אשלי בנסון – שחקנית ודוגמנית אמריקנית בוב בנסון – כדורגלן אנגלי מייקל בנסון – נגן רוק וחבר בלהקת משינה בנסון (סדרת טלוויזיה) – סדרת טלוויזיה אמריקנית ששודרה בשנות השמונים מצוק בנסון – מצוק ברכס בריטניה שבאנטארקטיקה קרחון בנסון
טרוול סרוויס

טרוול סרוויס היא חברת תעופה צ'כית שבסיסה המרכזי נמצא בנמל התעופה ואצלב האוול שבפראג. החברה מפעילה טיסות שכר ליעדי נופש ומחכירת מטוסים עם צוותם לחברות תעופה אחרות. רוב פעילות החברה מרוכזת תחת מותג חברת הבת סמארט וינגס. בשנת 2017 נודע כי החברה עתידה לרכז את כלל פעילותה תחת המותג "סמארט וינגס" . בנוסף, בשנת 2017 השלימה החברה את רכישת 98% ממניותיה של חברת התעופה הלאומית צ'ק איירליינס. . צי המטוסים של החברה, נכון לאוקטובר 2018: החברה מפעילה בין 3-4 טיסות שכר שבועיות בקו פראג-תל אביב בעונת הקיץ ו-3 טיסות שבועיות סדירות מפראג באמצעות החברה הבת סמארט ווינגס כל השנה באמצעות מטוסי 737-800/900ER/MAX 8. בנוסף, החברה מפעילה 2 טיסות שכר שבועיות עונתיות בין בודפשט לתל אביב וטיסת שכר שבועית עונתית בין ברטיסלאבה לתל אביב אשר מופעלת באמצעות חברת הבת סמארט ווינגס. מדיה וקבצים בנושא טרוול סרוויס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טרוול סרוויס "Czech Airlines has new owner as Travel Service ups stake". ch-aviation (באנגלית). 2017-10-06. נבדק ב-2018-10-15. "Travel Service to acquire almost all of Czech Airlines". flightglobal (באנגלית). 2017-10-09. נבדק ב-2018-10-15. "Travel Service fleet".