ארטק

ארטק (ברוסית: Арте́к) הוא כפר נופש והעשרה לילדים מחוננים. הכפר הוא מרכז בינלאומי, הגדול בעולם, הממוקם על שפת הים השחור בחצי האי קרים שנמצא בשליטת רוסיה. לארטק מתקבלים ילדים בגילאי 7–17, בעלי הישגים גבוהים בתחומים שונים: מדע, ספרות, אמנות, מוזיקה, ספורט, חברה וכדומה. בארטק 10 מחנות, חמישה פועלים כל השנה וחמישה נוספים פועלים במהלך הקיץ בלבד. המרכז מקבל עד כ-30,000 ילדים בשנה, כאשר משך כל מחזור הוא 21 יום. מטרות הכפר הן הבראה וחופש לצד השכלה והעשרה לילדים המחוננים. כיום משתרע ארטק על שטח של 2,500 דונם, 1,200 דונם מתוכם גנים. כמו כן, תופס ארטק קו לאורך שפת הים באורך 7 ק"מ. השטח כולל חופי ים מוסדרים הנועדים לפעילות ומנוחה של הילדים - לכל מחנה חוף ים משלו. מבני המגורים, הבריכות, מגרשי הספורט והתשתיות של המרכז עומדים בסטנדרטים הגבוהים ביותר. בשנת 2014 הושקע כסף רב בשיקום ובחידוש של כפר הנופש. עבודות הבנייה נמשכו שנה וחצי. לכל ילד בארטק אפשרות לבחור בעיסוקים לפי נטייתו ורצונו, ולבחור מבין חוגים רבים. המחנות מתחלקים לפי מגמות, כגון: תיאטרון, יצירה, אמנות, עיתונאות, קולנוע, ספורט, תיירות, עסקים, מוזיקה וכדומה. הילד יכול לעסוק בסוגי ספורט מגוונים; רכיבה על סוסים, משחקי טניס, כדורסל, חתירה, ועוד סוגי ספורט רבים. השטח של ארטק כולל מגרשי ספורט רבים, אצטדיון המכיל כ-7,000 איש, 3 בריכות ענק וכו'. הפעילות במתחם כוללת ביקור וסיור בחצי האי. בארטק ישנו סטודיו לסרטים וערוץ טלוויזיה משלו. הילדים מוזמנים לעבוד ולהשתלם במקצועות הקולנוע בהדרכת אנשי המקצוע במקום. בכפר נערכים מדי יום פסטיבלים ותחרויות אליהם מוזמנים גם אורחים מבחוץ. המקום מושך מפורסמים מרחבי העולם. ארטק הוא מקום הבראה. הילדים מקבלים 5 ארוחות ביום עם שפע פירות וירקות. מושם דגש על בריאות המזון ואיכותו. ארטק עוסק גם בחינוך. משימתו של צוות העובדים היא לעזור לילד לגלות ולפתח את הפוטנציאל הגלום בו. לדוגמה, ילד שלא העז להופיע על במה, חווה את הצלחתו הראשונה וזוכה למחיאות כפיים מהקהל באולם הגדול. המחנכים מכוונים את הילדים לנסח לעצמם את היעדים היצירתיים והאינדיבידואליים שלהם, ולחתור להשגתם בצורה יעילה. בשנת 2014 גובשה תוכנית חינוכית ייחודית שלפיה עובד ארטק כיום. התוכנית נקראת תפיסת הפיתוח 2.0. במרכזה של התוכנית עומד רעיון העצמת המסוגלות של הילד, כך שכאשר הוא יגדל הוא יוכל לממש את הפוטנציאל שלו ולהוביל את החברה בה הוא חי בתחום שבו הוא מצטיין. מנכ"ל המתחם, אלכסיי קספרז'ק מגדיר זאת כך "אנו חותרים לכך שכל מי שהשתתף בתוכנית יגדל להיות אדם שמודע לכוח שלו ויודע כיצד להשתמש בו בצורה אנושית וסובלנית על מנת לייצר לעצמם הזדמנויות לקידום הרעיונות שלהם." "ארטק" נוסד כמחנה סנטוריום לילדים הסובלים משחפת, ביוזמת יו"ר אגודת הצלב האדום הרוסי (אנ') זינובי סולוביוב. המחנה בשנת 1925 והיה מורכב מארבעה אוהלי בד גדולים. קבוצת הילדים הראשונה הגיעו 80 ילדים חולי שחפת ממוסקבה ומחצי האי קרים. בהמשך הובאו למטרת שיקום והבראה של ילדים נפגעי מלחמות, לדוגמה ילדים ספרדים ממלחמת האזרחים בספרד, ועוד. ארטק גדל ורכש שם עולמי, כמחנה לשיקום ילדים. הוא נתפש כסמל לילדות מאושרת. פוליטיקאים ידועים, שחקנים, ספורטאים, אמנים מפורסמים ומשלחות שונות מכל העולם ביקרו במרכז, נפגשו עם הילדים ותרמו רבות לחיי ארטק. הקוסמונאוט הראשון, יורי גגארין, הקים שם את המוזיאון הראשון לאסטרונאוטיקה לילדים, אשר קיים עד היום. כאשר מדינת אוקראינה קיבלה את עצמאותה וקמה בשנת 1991, עבר חצי האי קרים לרשותה, כולל מחנה ארטק הממוקם בו. מדינת אוקראינה הצעירה נדרשה להמשיך לממן את המחנה בעצמה. מחנה ארטק שינה ייעוד: המשרדים הממשלתיים שהיו אחראים עליו קבעו כי חלק ניכר מהילדים המגיעים למחנה יהיו ילדים מבתים עם הכנסה נמוכה וממשפחות גדולות וכן יתומים, ילדים נכים. בשנת 2004 הוא הוכר רשמית על ידי אונסק"ו כאתר ליישום פרויקטים חינוכיים בינלאומיים. ממשלת אוקראינה התקשתה לממן את פעילויות המחנה, ובסוף שנת 2008 היה המקום על סף פשיטת רגל בהיעדר מימון. לאור זאת, בשנת 2009 קבע הפרלמנט האוקראיני חוקים שונים בעניין מחנה ארטק, ביניהם מחיקת חובות של יותר מ-2 מיליון דולר (ועוד חובות במיסים שלא שולמו), אסר על הפרטה של אדמות המחנה וחייב סוכנויות ממשלתיות לשלם את הוצאותיהם של 15,000 ילדים מדי שנה באמצעו מלגות. בנוסף החל המרכז לעבוד על בסיס מסחרי, ומספר הילדים בו הצטמצם. בנוסף למחזורים הרגילים, אורגנו פסטיבלים בינלאומיים לילדים כדי לעודד את המשך פעילות המרכז. בפסטיבלים אלו השתתפו גם משלחות ישראליות מכרמיאל, בת ים ואשדוד. בשנת 2014, עם סיפוח חצי האי קרים על ידי רוסיה, עבר גם מחנה הילדים ארטק לידיים רוסיות. המחנה קיבל מעמד של מרכז לימודים, החל להיות ממומן על ידי הפדרציה הרוסית ולהמצא תחת פיקוח משרד החינוך והמדע הרוסי. צוות המחנה עבר רשמית מקרים לבוקובל בהרי הקרפטים . המרכז החדש שם קיבל את השם הבינלאומי לילדים "ארטק-קרפטים" והורכב משלושה מחנות "אגם", "יער" ו"הר". בינתיים, האתר המקורי בקרים נשאר פתוח. באוקטובר 2014 הקצתה ממשלת רוסיה 21 מיליארד רובל (568 מיליון דולר) לשיקום ופיתוח. ב-16 ביוני 2014, בצו של ממשלת הפדרציה הרוסית, הוקם מוסד החינוך התקציבי של המדינה הפדרלית "המרכז הבינלאומי לילדים "ארטק". בסתיו 2014, ארטק החל לעבוד על שיפור השטח, שיקום ותיקוני מבנים גדולים. כ-5 מיליארד רובל הוקצו מהתקציב הרוסי לשיקום ארטק. בשנים 2014–2015 בוצע שחזור רחב היקף של המחנה, כולל השלמת מבנים לא גמורים, בניית מבנים חדשים ומתקני תשתית אחרים. בתוך הבניינים שונו קווי השירות, נמסרו רהיטים חדשים, חדר האוכל שוחזר, ומגרש ספורט צויד במגוון רחב של ציוד ספורט. גם בריכות השחייה שופצו, והמחנה צויד במחשבים חדישים. ב-27 בפברואר 2015 הופעלו 4 מבנים של מחנה "לזורני". ישנן שלוש דרכים להגיע לארטק: להישגים מיוחדים במדע, תרבות, ספורט; זכייה בתחרות של ארגון שותף; או בסכום העולה על 80,000 רובל. יותר מ-6,300 ילדים מ-87 מדינות זרות התארחו בארטק בין השנים 2014-2020. לפי טענות ממשלת אוקראינה וכתבים שונים בעיתוני המערב, במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה בשנת 2022, הוחזקו במחנה ארקט בניגוד לרצון הוריהם, ילדים אוקראינים בין הגילאים 6 עד 16 מאזורים כבושים באוקראינה. לפי טענות אלה, הילדים למדו את הנרטיב הרוסי על המלחמה, כולל הטענה שמחוזות חרסון וזפוריז'יה סופחו ולכן הם חלקים מרוסיה. ממשלת רוסיה אישרה את הימצאות הילדים שם, אך טענה כי השמתם שם היא על מנת להצילם ונעשתה לבקשתם. באוקטובר 2022, סוכנות הידיעות הרוסית TASS הצהירה כי ישנם כ-4,500 ילדים ממחוז חרסון וזפוריז'יה במחנות הקיץ של קרים. הרשויות ברוסיה טענו שהילדים מוגנים מפני הקרבות המתמשכים. לדברי נציב זכויות האדם באוקראינה, דמיטרו לובינץ, זה היה חלק ממאמץ רוסי למחוק את הזהות האוקראינית. מדיה וקבצים בנושא ארטק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ארטק ארטק, ברשת החברתית פייסבוק ארטק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ארטק, ברשת החברתית אינסטגרם ארטק, ברשת החברתית VK ארטק, סרטונים בערוץ היוטיוב תפיסת הפיתוח של ארטק ריאיון עם מנכ"ל ארטק מנכ"ל ארטק מדבר על עתיד ארטק Koshiw, Isobel (2022-12-27). "Weeks turn to months as children become stuck at camps in Crimea". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2023-08-26.