laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יום-טוב עהרליך

יום-טוב שמחה עהרליך (תרע"ה, 1914 – כ"ז בתמוז תש"ן, 1990) היה מלחין, משורר עממי וזמר חסידי ביידיש. נולד בעיירה קוז'נהורודוק וגדל בעיר דויד-הרדוק. היה דור שביעי של חסידי קרלין-סטולין. אביו, משה, היה אף הוא מוזיקאי ובעל תפילה בחצר קרלין. במלחמת העולם השנייה, כשנכבשה מזרח פולין בידי הרוסים, הוגלה עהרליך עם רבים אחרים לסמרקנד שבאוזבקיסטן, שם שהה בשנות המלחמה. המאורעות שחווה בשנים אלו מצאו את ביטויים בשיריו, בעיקר באלבום חבלי משיח. לאחר המלחמה היגר לארצות הברית ושם נישא לחנה ונולדו להם חמישה ילדים. בשנת תשמ"ז (1986) עלה לישראל והתיישב בירושלים, שבה גר עד פטירתו בתמוז תש"ן (1990) מהתקף לב ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים. עהרליך הרבה להביע בשיריו געגועים לעיירה היהודית הישנה ויצא כנגד נזקי הטכנולוגיה המודרנית. כמו כן, הוא התנגד לקומוניזם. והשקפות אלו מוצאות את ביטוין בשיריו. עהרליך הוציא לאור סדרת קלטות תחת השם "יידיש נחת" הכוללת 36 תקליטים של שירים שרובם הולחנו על ידו. שיריו הם כולם ביידיש, ותוכנם גדוש סיפורי חסידים. הוא ביקש מבנו, אלימלך, להפיק תקליט משיריו בעברית תחת השם "הלו זאת ירושלים?". מבחר משיריו יצא לאור בתקליט "איך האב געװאַרט" של הזמר החסידי מרדכי בן-דוד. תשעה עשר משיריו הושרו על ידי הזמר החסידי אברהם פריד בשני תקליטים בשם "יידישע אוצרות" ובתרגום לעברית בתקליטים "אוצרות יהודיים". בשנת תש"ע הוציא ירמיה דמן אוסף משיריו בתקליט בשם "עהרליכע ניגונים" (במשמעות כפולה ביידיש, ניגוניו של עהרליך וניגונים כשרים). בשנת תשפ"ג הזמר לוי פולקוביץ הוציא אלבום בשם "א עהרליכן ליד", ובו 10 משירי יום טוב עהרליך. שיריו של עהרליך הפכו לנכסי צאן ברזל בעולם הזמר היידישאי. האדמו"ר מסאטמר רבי יואל טייטלבוים התבטא עליו: "היכן שהולך נהיה יום טוב (=חג), ובכל מקום שהוא נמצא כולם ב"שמחה" וכל מעשיו כראוי ביראת שמים (ביידיש: עהרליך)". נחת יהודי תורה תשובה שמע בני אמריטשקע אמונה שבת לוקסוס (2 חלקים) חבלי משיח (2 חלקים) שבחי ירושלים מידות די שלא עשני גוי קול מבשר יציאת מצרים (2 חלקים) חסד אליהו הנביא שבת עם האדמו"ר האדמו"ר מסאטמר (2 חלקים) ביטחון הבעל שם טוב (3 חלקים) אשרינו (2 חלקים) שושנת יעקב אמונת צדיקים (2 חלקים) רננו צדיקים (2 חלקים) שירי ר' יום טוב באתר קול הלשון יום-טוב עהרליך, באתר שירונט יום-טוב עהרליך, באתר MusicBrainz (באנגלית) יום-טוב עהרליך, באתר Discogs (באנגלית) יום-טוב עהרליך, דף שער בספרייה הלאומית
בן גרדאן

בן גרדאן (בערבית: بنقردان; בצרפתית: Benguerdene) היא עיר בדרום מזרח תוניסיה, במחוז מדנין. בעיר התקיימה קהילה יהודית ותיקה. דרומית לעיר נמצא הפארק הלאומי סידי א-טווי. בבן גרדאן פעלה קהילה יהודית קטנה. הרב אבא שאול חדאד פעל בעיר וכיהן כרבה הראשי החל מאמצע שנות ה-20 ועד סוף שנות ה-30 של המאה ה-20. אחריו כיהן בתפקיד הרב נסים הכהן. ולאחריו היה הרב חויתה אוזן זצוק"ל שהיה בתפקיד רב הקהילה היהודית בן גארדן שבתוניסיה. בה שימש כרב ושוחט עד עלייתו ארצה יחד עם בני הקהילה. מדיה וקבצים בנושא בן גרדאן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בן גרדאן (בערבית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של תוניסיה ובנושא יישובים בצפון אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אגנה סימונסון

אגנה סימונסון (בשוודית: Agne Simonsson;‏ 19 באוקטובר 1935 – 22 בספטמבר 2020) היה כדורגלן ומאמן שוודי, ששיחק בעמדת החלוץ. סימונסון נולד ב-19 באוקטובר 1935 בגוטבורג שבשוודיה. כנער שיחק ב-BK רנה לפני שחתם בארגריטה בשנת 1949. הוא עשה את הופעת הבכורה שלו עימה ב-1953 בזמן שהקבוצה שיחקה בליגה השלישית בשוודיה. סימונסון עזר לארגריטה להעפיל לליגה השנייה ב-1955 וב-1958 לליגה הראשונה תחת המאמן-שחקן גונאר גרן. שנה אחר כך ב-1959 הוא סיים במקום החמישי בכדור הזהב ונבחר לכדורגלן השנה בשוודיה. סימונסון היה נחשב לחלוץ המרכזי הטוב ביותר בעולם בזמנו לאחר הופעות מרשימות שרשם בנבחרת שוודיה, והוא חתם בריאל מדריד בשנת 1960. למרות זאת הוא שיחק רק שלושה משחקי ליגה כשהוא כובש שער אחד בלבד לאורך כל עונת 1960/61 עקב התחרות על המקום בהרכב עם אלפרדו די סטפנו שהיה לאחד הטובים בעולם אז. ב-1960 זכה עימה בגביע הבין-יבשתי ובעונת 1962/63 באליפות נוספת. נכון ל-2020, סימונסון הוא השחקן השוודי היחידי ששיחק במדי הבלאנקוס אי פעם. הוא היה בתקופת השאלה בריאל סוסיאדד למשך עונת 1961/62 כשהוא כובש שמונה שערים ב-22 משחקי ליגה. קבוצתו כשלה וירדה לליגה השנייה בספרד לאחר שסיימה מקום אחד לפני האחרון. סימונסון חזר ב-1963 לקדנציה שנייה בארגריטה כשהוא משחק לצד רון בורז'סון. בסך כבש במדיה 206 שערים ובכך הוא הכובש הגדול ביותר בהיסטוריית הקבוצה. במדים הלאומיים ערך את הופעתו היחידה עבור נבחרת שוודיה עד גיל 21 ב-22 בספטמבר 1957 במשחק ידידות נגד פינלנד, שנגמר בתוצאה 0–7 עם שלושער שלו. בנבחרת הבוגרת עשה את הופעת הבכורה חודש אחר כך ב-13 באוקטובר נגד נורווגיה בה כבש צמד בניצחון 2–5. סימונסון היה שותף להגעתה לגמר מונדיאל 1958 בטורניר שנערך בשוודיה כשהוא כובש בדרך שלושה שערים, צמד נגד מקסיקו בשלב הבתים ואחד נגד ברית המועצות ברבע הגמר. בגמר עצמו שוודיה הפסידה לברזיל 5–2 כשהוא כובש את אחד משני שערי נבחרתו בדקה ה-80'. אחרי המונדיאל הציג יכולת טובה במשחק נגד אנגליה שהיה ב-28 באוקטובר 1959. שוודיה ניצחה בתוצאה 2–3 באצטדיון וומבלי כשסימונסון כובש צמד ומבשל שער נוסף. הופעתו האחרונה עבור הנבחרת הייתה ב-10 באוגוסט 1967 בניצחון 0–2 על פינלנד, הופעה שהייתה ל-51 בסך שלו ביחד עם 27 שערים. במהלך שנות השבעים ושנות השמונים היה למאמן כדורגל. בשנת 1982 אימן את BK הקאן השוודית ששיחקה בפעם הראשונה בהיסטוריית הקבוצה בליגה הראשונה. עם ארגריטה הוא זכה באליפות ב-1985, אליפות ראשונה מאז 1913. סימונסון נפטר ב-22 בספטמבר 2020 בגיל 84 כתוצאה מסיבוכים בריאות. ארגריטה הליגה הרביעית השוודית: 1957/58 ריאל מדריד אליפות ספרד (2): 1960/61, 1962/63 הגביע הבין-יבשתי: 1960 נבחרת שוודיה סגנית גביע העולם: 1958 אישיים כדורגלן השנה בשוודיה: 1959 הישגים מלך שערי ארגריטה בכל הזמנים: 206 שערים BK הקאן הליגה השלישית השוודית: 1977 ארגריטה אליפות שוודיה: 1985 מדיה וקבצים בנושא אגנה סימונסון בוויקישיתוף אגנה סימונסון, באתר Transfermarkt אגנה סימונסון, באתר National Football Teams אגנה סימונסון, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
הלמוט ואנמרי זל

ד"ר הלמוט זל (בגרמנית: Helmuth Sell;‏ 1898–1956) ואשתו אנמרי (בגרמנית: Annemarie;‏ 1896–1972) היו מצילי שואה גרמנים שחיו בברלין בתקופת הרייך השלישי. בשנת 1981 קיבלו את אות חסיד אומות העולם על ידי יד ושם בטקס שנערך בירושלים. זל היה בעל מפעל קטן לחלקים מכניים בשכונת דאהלם בברלין. במרץ 1943 שכר כנער שליח, נער יהודי שחי באופן בלתי חוקי ברחובות ברלין מאז מאי 1942. ד"ר זל לא הבין אז שהילד, שהופיע לבוש במדי הנוער ההיטלראי, היה יהודי מוסווה. שלושה שבועות לאחר מכן הודה הילד עזרא בן גרשום בזהותו האמיתית. זל הגיב בכך שהזדהה כסוציאל-דמוקרט ותיק ואויב מושבע של המשטר הנאצי. מכר סידר לילד תעודות נסיעה מזויפות, אשר התיימרו להוכיח שהוא נוסע לווינה בהוראת תעשיית החימוש הגרמנית. בלילות האחרונים לפני המסע, זל הגן על גרשום בביתו שבפוטסדאם, וסיפק לו אוכל ועזרה. אשתו של ד"ר זל, אנמרי, הייתה שותפה למעשה ההצלה. ב-28 במאי 1981 הכיר יד ושם בד"ר הלמוט ואנמרי זל כחסידי אומות העולם. דף מידע אודות בני הזוג הלמוט ואנמרי זל, באתר יד ושם (באנגלית) "709-gerechte-unter-den-voelkern-gedenktafel-fuer-das-ehepaar-sell nov 2015". 709-gerechte-unter-den-voelkern-gedenktafel-fuer-das-ehepaar-sell. "taggespiegel potsdamer neuste nachrichten". "yadvashem.org sell family".
וולוו קונספט יו

וולוו קונספט יו (באנגלית: Volvo Concept You) היא מכונית קונספט, בתצורה מכונית סלון קופה פסטבק מתוצרת יצרנית הרכב השוודית וולוו אשר הוצגה בשנת 2011. דגם "וולוו קונספט יו" קיבל השראת עיצוב חיצוני מהדגמים: וולוו PV544 (יוצר בין השנים 1966 – 1958) ודגם וולוו אמזון (יוצר בין השנים 1967 – 1956). דגם "וולוו קונספא אסטייט" הוצג לראשונה בתערוכת הרכב הבינלאומית של שאנגחאי באפריל 2011. 4 דלתות - פסטבק ("Fastback" (אנ')). 4 נוסעים. מנוע קדמי V6 צילינדרים, 3.0 ליטר. סוג הנעה: הנעה אחורית 4x2. דלתות אחוריות - "דלתות התאבדות" (ציר פתיחת הדלת מנוגד לכיוון התנועה). גלגלי האלומיניום המלוטשים, הגריל ופנסי הראש 21 אינץ' קיבלו השראה מעבודותיו של בית העיצוב הדני ג'ורג' ג'נסן ("Georg Jensen A/S" (אנ')). באב-טיפוס, כל הכפתורים בלוח המחוונים הוחלפו במסך מגע השולט בכל פונקציות המכונית באמצעות פקודות מגע. "וולוו קונספט יו" "וולוו קונספט יו" "וולוו קונספט יו" "וולוו קונספט יו" "וולוו קונספט יו" "וולוו קונספט יו" "וולוו קונספט יו" וולוו ונוס בילו וולוו GTZ / GTZ 3000 וולוו קונספט אסטייט מדיה וקבצים בנושא וולוו קונספט יו בוויקישיתוף וולוו קונספט יו, סרטון באתר יוטיוב פסטבק - הוא מאפיין של עיצוב רכב המוגדר על ידי החלק האחורי של המכונית בעל שיפוע יחיד מהגג לפגוש האחורי "וולוו קונספט יו" (באיטלקית) autoblog.it/post/35123/volvo-concept-you "וולוו קונספט יו" media.volvocars.com/global/en-gb/models/concept-you/2011 "וולוו קונספט יו" media.volvocars.com/at/de-at/media/pressreleases "וולוו קונספט יו" newatlas.com/volvo-concept-you "וולוו קונספט יו" media.volvocars.com/us/en-us/models/concept-you
כושרות (עמותה)

כושרות הוא מכון מחקר תורני שהוקם בשנת תשס"ג (2003) וייעודו הוא העלאת המודעות לכשרות בקרב הציבור באמצעות פעילות ליישום, הסברה והדרכה בנושא הכשרות. במכון פועלים רבנים, מדענים[דרושה הבהרה], ואנשי שטח מתחום הכשרות. המכון אינו פועל כגוף כשרות, למעט הכוונה לכשרות באירועים ספציפיים כדלהלן. המכון חבר בפורום חותם. המכון הוקם ומנוהל על ידי רבנים המזוהים עם הזרם הדתי לאומי, אך הוא מקיים קשרים גם עם רבנים מהמגזר החרדי. בנשיאות המכון עומד הרב אליקים לבנון המתווה את דרכו של המכון. הנהלת המכון פועלת ממשרדים באלון מורה. ראש המכון הוא הרב משה כ"ץ, ופעילים בו גם הרב מרדכי וולנוב (רב היישוב אלון מורה), הרב יצחק דביר, הרב צבי בן ראובן והרב מרדכי אביצור. פעילות המכון מתחלקת למספר תחומים: חינוך - המכון מעביר שיעורים, סדנאות וקורסים בנושאי כשרות שונים. כמו כן, המכון עורך קורס להכשרת משגיחי כשרות, על פי סילבוס של הרבנות הראשית לישראל, כהכנה למבחן חיצוני להסמכת משגיחי כשרות הנערך על ידי הרבנות הראשית. מחקר - המכון מפרסם מחקרים בנושאי כשרות. לרוב, המחקרים מתפרסמים לראשונה בכתב העת אמונת עתיך או באתר המכון, ואחת לכמה שנים, המחקרים שהצטברו מתפרסמים במרוכז בספרי 'כשרות כהלכה' בהוצאת המכון . נכון לקיץ תשפ"ד, יצאו לאור שלושה כרכים. ייעוץ והדרכה בכשרות - המכון מציע שירותי ייעוץ והדרכה בכשרות על ידי מדריכים מטעם המכון לאירועים חד־פעמיים (כגון חתונות באולמי אירועים) וכן ייעוץ והכוונה לכשרות באירועים שאינם מפוקחים על ידי המכון. שירותים אלו נוספים לשירות ההשגחה הקבוע של הרבנות המקומית על אולמי אירועים המחזיקים בתעודת כשרות, כאשר המכון מתבקש בדרך כלל לוודא הקפדה על רמת כשרות ע"פ נוהלי הכשרות של הרבנות הראשית, ולבצע השגחה קפדנית יותר. ייעוץ והכוונה - המכון מפעיל מוקד טלפוני ואתר אינטרנט לצורך בירורים ושאלות שונות בנושאי כשרות, לאנשים פרטיים ולבעלי עסקים. בקרה - המכון מחזיק מאגר מידע ובו תיעוד עסקים המזייפים תעודת כשרות. מעבדה לבדיקת הימצאות חרקים במזון - המכון מפעיל מעבדה העורכת בדיקות מדגמיות להימצאות חרקים בירק המשווק כירק נקי ללא תולעים, ולהימצאות שאריות חומרי הדברה בירקות אלו. המכון ממפרסם מפעם לפעם דו"ח על תוצאות בדיקות אלו. שו"ת ווטסאפ - לכושרות מספר רב של קבוצות בהן נענות על ידי רבני המכון שאלות רבות מדי יום. חקיקה ומדיניות - המכון מפעיל מערך הסברה, שהציג מספר חוקים לקידום הכשרות במדינת ישראל, בנוסף המכון היה פעיל מאוד ודומיננטי בעת חקיקת חוק ייעול הכשרות של השר מתן כהנא בשנת 2021[דרושה הבהרה]. סרט לילדים - המכון הפיקה בשיתוף ערוץ מאיר לילדים פרק בסדרה הפופולרית 'אבא ליום אחד', הפרק זמין לצפייה ביוטיוב תחת השם 'אבא ליום אחד בכושרות'. אתר האינטרנט הרשמי של כושרות ספרי כשרות כהלכה באתר רמבי"ש ספרי כשרות כהלכה בספריית אסיף יואל יעקבי, השגחה כללית, בשבע, גיליון 302, 24 ביולי 2008 כשרות בכף היד - כתבה בערוץ 7 כתבה על דו"ח כושרות על מחדלי כשרות בירושלים כושרות, באתר "גיידסטאר ישראל" תומר בן צבי, "שקר רפורמת הכשרות: המדינה תרוויח, הצרכן יפסיד" | טור, באתר ynet, 24 באוקטובר 2021 רפורמת הכשרות: 'אנשים אפילו לא יידעו שאכלו לא כשר' - תומר בן צבי בערוץ 7 רפורמת הכשרות תעלה את המחירים - כושרות מי אנחנו? | כושרות - ייעוץ והכוונה בכשרות, באתר www.kosharot.co.il יחדשהו שבט תשפד.pdf, באתר Google Docs
שרון טל (ספורטאית)

שרון טל (נולדה ב-9 בדצמבר 2002) היא אתלטית וספורטאית ישראלית. מאז 2018 טל היא היחידה המייצגת את ישראל בקרב חמש מודרני. טל הגיעה למקום השישי בתחרות גביע אירופה שנערכה ב-2018 בטביליסי שבגאורגיה וייצגה את ישראל בתחרות גביע אירופה שנערכה בפראג שבצ'כיה. טל היא אלופת ישראל לשנת 2020 במרוצי שדה, אלופת ישראל בריצת 1500 מטר (עד גיל 20) ובירי באקדח. שרון טל נולדה בכפר ויתקין (דור רביעי במושב), אחות תאומה לכרמל. לשתיים אחות צעירה נוספת בשם תמר. בגיל 10 החלה שרון טל להתאמן אצל המאמנת נועה ברקמן. בעזרתה הכירה לספורטאית בקרב חמש מודרני. בהיותה הספורטאית היחידה בענף בישראל ולצורך יצירת שגרת אימונים מחייבת מתאמנת שרון טל במועדונים שונים ביניהם: מועדון רצי רמת השרון בהדרכת זהבה שמואלי מועדון הקליעה "הפועל מעברות" בהדרכת גיא סטריק ואלמוג גרון הפועל עמק חפר בשחייה הפועל כפר סבא בסייף בהדרכת אוהד בלוה בשנת 2018 ייצגה שרון את ישראל בתחרות גביע אירופה בטביליסי שבגאורגיה והגיעה למקום השישי. בשנת 2019 ייצגה שרון את ישראל בגביע אירופה בפראג שבצ'כיה. בשנת 2020 בשל מגפת הקורונה בוטלו התחרויות הבינלאומיות באירופה. באותה שנה הגיעה שרון טל למקום הראשון באליפות ישראל במרוצי שדה עד גיל 20 (U-20), למקום הראשון באליפות ישראל בריצה 1500 מטר עד גיל 20 (U-20), ולמקום הראשון בירי אקדח (U-20). אתר האינטרנט הרשמי של שרון טל ספורטאית השבוע שרון טל בשוונג
אשליות קטלניות

אשליות קטלניות (ברוסית: Смертельные иллюзии) הוא סרט מתח רוסי שביים הבמאי אולג אסדולין ומככבים בו אנדריי בורקובסקי, פאבל צ'ינאריוב, דנילה יאקושב, אגליה טראסובה, סמיון טרסקונוב ואלכסנדר גאליבין. במקור הסרט תוכנן לצאת לאקרנים ב-11 ביוני 2020, אך בהמשך יציאתו נדחתה ל-19 בנובמבר 2020. הסרט הופק בשיתוף פעולה עם האחים ספרונוב, קוסמי במה ידועים ממוסקבה ששימשו כמפיקים לסרט. הקוסמים המפורסמים, האחים רומנוב, מגישים לציבור את המופע הגרנדיוזי שלהם, ואחריו הם הולכים לסיים את הופעותיהם המשותפות בשל סכסוכים שהצטברו. במערכה הראשונה, כאשר העוזרת נעלמת ממיכל מלא מים, משהו משתבש – היא לא מופיעה במקום הנכון. ממש שם, באוזניות הבמה של האחים, קולו של אלמוני אומר שהנערה איתו. הוא גם שינה את אופן הפעולה של מנגנוני הטריקים המורכבים. ועכשיו המופע מהווה איום על חיי האחים. אבל אם התוכנית לא תימשך, "הקול" יהרוג את העוזרת שהיא אהובתו של אחד האחים והאימרה 'המופע חייב להימשך' מקבלת משמעות מצמררת. אנדריי בורקובסקי – דניס רומנוב פאבל צ'ינאריוב – איליה רומנוב דנילה יאקושב – ויקטור רומנוב אגליה טראסובה – קטיה, עוזרת סמיון טרסקונוב – יגור, מנהל סרגיי ספרונוב – מפיק יצירתי אלכסיי קראווצ'נקו – מנהל המופע מרינה פטרנקו – אירינה אלכסנדר גאליבין – איסטומין אירינה בזריאדנובה – ליזה, עוזרת קונסטנטין מזקו – מאבטחו של איסטומין אלכסנדר סמיונוב – איוואן, רופא אתר האינטרנט הרשמי של אשליות קטלניות (ברוסית) "אשליות קטלניות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אשליות קטלניות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "אשליות קטלניות", באתר kinopoisk.ru קדימון הסרט, קדימון הסרט באתר יוטיוב "אשליות קטלניות" באתר נתוני ההכנסות של קרן הקולנוע הרוסי
קונגרס פיפ"א

קונגרס פיפ"א הוא הגוף המנהל של הפדרציה הבינלאומית לכדורגל (פיפ"א). הקונגרס מתקיים בכל שנה במדינה אחרת ומיוצגות בו כל התאחדויות הכדורגל החברות בארגון. בקונגרס מתקיימות הצבעות על אירוח אליפות העולם בכדורגל ובחירת נשיא פיפ"א, לרוב במפגש הראשון שלאחר קיום אליפות העולם. הקונגרס הראשון התקיים ב-1904 בפריז שבצרפת והיו בו נציגות של 5 התאחדויות בלבד, וככל שהארגון גדל הצטרפו אליו נציגים נוספים. מ-1904 עד 1932 התקיים המפגש בכל שנה, מ-1932 עד 1998 התקיים בכל שנתיים, ומ-1998 חזר להתקיים בכל שנה. בשנים 1915–1922 לא התקיימו מפגשים עקב מלחמת העולם הראשונה, ובשנים 1939–1945 עקב מלחמת העולם השנייה. בנוסף למפגשים הקבועים ישנם גם מפגשים מיוחדים היכולים להתקיים לבקשת מועצת פיפ"א ובתמיכתם של לפחות חמישית מהחברות בארגון. מ-1904 התקיימו 8 מפגשים כאלו. כל מפגש מתקיים במדינה אחרת למעט 2 המפגשים הראשונים שהתקיימו בפריז שבצרפת, מפגשים 36 ו-37 שהתקיימו בגוודלחרה ומקסיקו סיטי שבמקסיקו, ומפגש 53 והמפגש המיוחד ב-2002 אשר התקיימו בסיאול שבקוריאה הדרומית. המפגש ה-70 של הקונגרס היה אמור להתקיים ב-2020 באדיס אבבה שבאתיופיה, אך עקב מגפת הקורונה התקיים ברשת האינטרנט. פיפ"א מועצת פיפ"א אתר האינטרנט הרשמי של קונגרס פיפ"א (באנגלית)
אלכסנדר קלוורט

אלכסנדר קלוורט (באנגלית: Alexander Calvert; נולד ב-15 ביולי 1990) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה קנדי. מוכר בשל תפקידו כג'ק קלין בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "על טבעי". יליד ונקובר, קלוורט למד תיאטרון מוזיקלי וריקוד היפ הופ עד גיל 15, אז התחיל להתעניין במשחק. הוא הופיע בכמה סרטים וסדרות טלוויזיה, כולל סדרת הטלוויזיה של ניקלודיאון "החבורה", ו"החצי האפל". הוא גילם את ג'סטין הצעיר בסרט "Kickin 'It Old Skool". שיחק בעונה הרביעית של סדרת הטלוויזיה "החץ". בשנת 2017 לוהק קלוורט כג'ק, בנו של לוציפר בסדרת הטלוויזיה "על טבעי". הוא הופיע לראשונה בסוף עונה 12, ומאז היה חבר צוות השחקנים הקבוע בעונות ה-13, 14 ו-15. בשנת 2018 גילם את צ'אד בסרט הקומדיה "החבילה" שהפיק בן סטילר, ובשנת 2019 גילם את דניאל בסרט "ילדים טובים" שהפיק סת' רוגן. מדיה וקבצים בנושא אלכסנדר קלוורט בוויקישיתוף אלכסנדר קלוורט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אלכסנדר קלוורט, ברשת החברתית אינסטגרם אלכסנדר קלוורט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Tannenbaum, Emily (8 בדצמבר 2017). "Supernatural's Alexander Calvert Has the Greatest Cat Instagram on the Internet". Elle. נבדק ב-9 בנובמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) Fitzpatrick, Kevin (17 ביולי 2015). "'Arrow' Season 4 Casts Alexander Calvert as Batman's Villain Anarky". Screen Crush. {{cite news}}: (עזרה) Highfill, Samantha (9 באוגוסט 2017). "Supernatural: Alexander Calvert upped to series regular for season 13". Entertainment Weekly. {{cite news}}: (עזרה)
קופיף

קופיף או טרסיוס (שם מדעי: Tarsius) הוא סוג במשפחת הקופיפיים שבתת-סדרת הקופיפים. בעבר הייתה המשפחה מסווגת בתת-הסדרה טרום קופים, אולם היום מקובל לסווגה כתת-סדרה בפני עצמה, השייכת לקבוצת הקופים. לקופיפים עיניים ענקיות ביחס לגודלם ורגליים ארוכות. מקור שמם באורכן יוצא הדופן של עצמות השוק (tarsus) שלהם. אורך גופם של הקופיפים כ-10–15 סנטימטרים, ואורך זנבם 13–26 סנטימטרים. משקלם בין 80 ל-160 גרם, והם חיים בטבע 8–13 שנים. אורך ההריון בנקבת הקופיף הוא 178 ימים (ארוך יחסית לקטנם). בדרך כלל נולד צאצא אחד, המגיע לבגרות בגיל שנה. הקופיפים ניזונים בעיקר מחרקים, עליהם הם מזנקים ממרחק שיכול להגיע עד לפי עשרה מאורך גופם. הם צדים ואוכלים גם נחשים וציפורים. בעבר היו מיני הקופיף מצויים באסיה, אירופה וצפון אמריקה, אולם היום נותרו מהם שרידים רק בכמה איים בדרום-מזרח אסיה: הפיליפינים, בורנאו, סומטרה והאי סולאווסי. מספר הקופיפים החיים בטבע מוערך בכמה אלפים לכל היותר, והם נתונים בסכנת הכחדה. קופיף ממושקף (T. tarsier) קופיף דיאנה (T. dentatus) קופיף לאריאג (T. lariang) קופיף האי פלנג (T. pelengensis) קופיף האי סנגיהה (T. sangirensis) קופיף ננסי (T. pumilus) קופיף וולאס (T. wallacei) קופיף גורסקי (T. spectrumgurskyae) קופיף מקאסאר (T. fuscus) קופיף ניימיץ (T. niemitzi) קופיף ג'נטה (T. supriatnai) קופיף סיאאו (T. tumpara) Tarsius eocaenus - נכחד Tarsius sirindhornae - נכחד לעיתים נכללים בסוג גם המינים קופיף פיליפיני וקופיף מערבי, אך הם נחשבים ליחידים בסוגם בדרך כלל. קופיף, באתר ITIS (באנגלית) קופיף, באתר NCBI (באנגלית) קופיף, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) קופיף, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קופיף, באתר GBIF (באנגלית) מילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
רוברט קר (סופר)

רוברט קר (באנגלית: Robert Kerr‏; 20 באוקטובר 1757 – 11 באוקטובר 1813) היה מנתח סקוטי, סופר בנושאים מדעיים ואחרים ומתרגם. קר נולד בשנת 1757 בבוטרידג' (Bughtridge), בנפת רוקסבורושייר (Roxburghshire), בנו של ג'יימס קר, יצרן תכשיטים, שכיהן כחבר פרלמנט באדינבורו 1747–1754, ואשתו אליזבת. הוא נשלח לבית הספר התיכון באדינבורו. הוא למד רפואה באוניברסיטת אדינבורו ועבד בבית החולים פאונדלינג (Foundling Hospital) באדינבורו כמנתח. הוא נבחר לחבר של החברה המלכותית של אדינבורו (אנ') בשנת 1788. מציעיו היו אלכסנדר פרייזר טייטלר (אנ'), ג'יימס ראסל ואנדרו דלזל (אנ'). באותה תקופה הוא גר ברחוב "פורסטרס ווינד" (Forrester's Wynd) המסתעף מהמייל המלכותי באדינבורו. הוא תרגם כמה עבודות מדעיות לאנגלית, כמו את ספרו של אנטואן לבואזיה משנת 1789, יסודות הכימיה (אנ') (Traité Élémentaire de Chimie), שפורסם תחת הכותרת "אלמנטים של כימיה בסדר שיטתי חדש המכיל את כל התגליות המודרניות" בשנת 1790. בשנת 1792 פרסם את "ממלכת בעלי החיים" (The Animal Kingdom), שני הכרכים הראשונים של תרגום של ארבעת הכרכים עבי-הכרס של Systema Naturae (אנ') ("מערכת הטבע") של קארולוס ליניאוס, שלעיתים קרובות מצטטים כסמכות הטקסונומית עבור מינים רבים (הוא מעולם לא תרגם את שני הכרכים הנותרים). בשנת 1794 עזב את תפקידו כמנתח, רכש וניהל בית חרושת לנייר ביישוב הקטן אייטון (Ayton) בנפת ברוויקשייר (אנ') בדרום סקוטלנד. בית החרושת היה הפסדי והוא איבד הרבה מהונו בשל מפעל זה. מתוך צורך כלכלי הוא התחיל לכתוב שוב בשנת 1809, ופרסם מגוון של עבודות קטנות, למשל "מבט כללי על החקלאות של ברוויקשייר" (General View of the Agriculture of Berwickshire). עבודתו האחרונה הייתה תרגום של ספרו של ז'ורז' קיווייה "Recherches sur les ossements fossiles de quadrupeds", שפורסם לאחר מותו של קר תחת הכותרת "מאמרים על תאוריית האדמה". עבודותיו האחרות כללו מחקר היסטורי נרחב שכותרתו "היסטוריה כללית ואוסף מסעות והפלגות" (A General History and Collection of Voyages and Travels) בשמונה עשרה כרכים. קר החל את הסדרה בשנת 1811, והקדיש אותה לאדמירל הסקוטי סר אלכסנדר קוקרן (אנ'). הפרסום לא פסק לאחר מותו של קר ב־1813; הכרכים האחרונים פורסמו בשנות ה-20 של המאה ה-19. הוא נפטר בביתו, הופ פארק האוס (Hope Park House), ממזרח למדוז (Meadows) באדינבורו, שם התגורר מאז 1810, ונקבר בבית הקברות גרייפריארס קירקיארד (אנ') במרכז אדינבורו כנגד הקיר המזרחי. האבן שלו מתווספת לאנדרטת אבן מקושטת הרבה יותר מוקדמת (1610). בנו, דייוויד וורדרוב קר (David Wardrobe Kerr‏; 1796–1815), קבור יחד איתו. מדיה וקבצים בנושא רוברט קר בוויקישיתוף Significant Scots: Robert Kerr, באתר ElectricScotland.com כתבי רוברט קר בפרויקט גוטנברג (באנגלית) Seccombe, Thomas (2004). McConnell, Anita (ed.). "Kerr, Robert (1757–1813)". Oxford Dictionary of National Biography (Online ed.). Oxford University Press. Lavoisier, Antoine (1790). Elements of Chemistry.
ארז רותם

ארז רותם (נולד ב-10 בינואר 1966) הוא עיתונאי ישראלי. מנכ"ל ועורך ראשי של "אופוס מדיה", חברת תוכן וידאו. לשעבר כתב פלילים בחדשות ערוץ 2. ארז רותם הוא בוגר תואר ראשון במשפטים ממכללת שערי משפט. החל את הקריירה העיתונאית שלו ב-1991. עבד ככתב משפטי וככתב לענייני ביטחון במעריב, וב-1999 עבר לעבוד ככתב תחקירים בידיעות אחרונות. בין השנים 2001–2008 שימש ככתב משטרה ופלילים ותחקירן בחדשות ערוץ 2. בין הישגיו בחדשות ערוץ 2: ראיון בלעדי עם רעות רובין, עדת המדינה המרכזית במשפט הרצח שנערך לבני משפחת אבוטבול במקום מחבואה מחוץ לישראל; תחקיר הרעלים בתע"ש רמת השרון, חשיפת קלטת האלימות של חבר הכנסת יורם מרציאנו במועדון בהרצליה; חשיפת יחידת הלוויין של צה"ל וחשיפת התמונות וההאזנות בפרשת חיים רמון. ספג ביקורת על הראיון עם משה וגילה קצב בעמידה בחצר גינתם. ב-2008 התמנה לשליח קרן קיימת לישראל לקנדה. בתפקיד זה, בו שימש כשלוש שנים היה אחראי, בין היתר, על הקשר עם הקהילה היהודית בקנדה ועל גיוס כספים. החל מ-2012 משמש כמנכ"ל ועורך ראשי של "אופוס מדיה", חברת חדשות ותוכן המתמקדת במיתוג בווידאו. הוא מתמחה באסטרטגיית המדיה השיווקית. רותם מתגורר בעמק חפר, נשוי ואב לשלושה. ארז רותם, ברשת החברתית פייסבוק ארז רותם, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ארז רותם, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אודות ארז רותם, באתר המרכז הבינלאומי לדיפלומטיה ציבורית והסברה ישראלית הרצאה של ארז רותם במכללה האקדמית נתניה, באתר Youtube, ‏6 ביוני 2016 אתר חברת אופוס מדיה, שאילן רותם מנהל חגית ברונסקי, ‏ארז רותם: "איפה אנס? מי אנס? במקום משה קצב הייתי תוקע תביעת דיבה לכל אחד מאמצעי התקשורת", באתר גלובס, 1 ביוני 2008 גלי ארזי, סליחה שראיינתי, באתר ynet, 11 ביוני 2008 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים ובנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ארז רותם".