laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שאריבקה

שאריבקה (באוקראינית: Шарівка; בפולנית: Szarawka; ברוסית: Шаровка) היא עיירה במחוז חמלניצקי שבאוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית. שאריבקה נזכרת מתחילת המאה ה-16, ובאמצע המאה ה-17 נפגעה בידי הטטרים. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-650 יהודים, כרבע מתושביה, ותחת המשטר הסובייטי עבדו חלקם בקולחוז שהוקם בסמוך לעיירה. ב-8 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ועד מהרה הגיעו אליה פליטים יהודים משטחי פולין הכבושה ומבסרביה, כמו גם יהודים מכפרי הסביבה. בהמשך, רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, בו נצטוו לענוד טלאי צהוב, להעביר לשלטונות סכומי כופר ולהתייצב לעבודות כפייה. בשל תנאי המחיה הקשים בגטו, מתו רבים מיושביו ברעב וממחלות. בסוף קיץ 1941 הובאו לגטו שבעיירה יהודים נוספים מגטו פרמפול. באוקטובר 1942 ריכזו שוטרים מקומיים בפקודת הגרמנים את כל הגברים הצעירים מהגטו שבעיירה, ורצחו אותם במחצבה סמוכה. יתר יושבי הגטו נרצחו עד תחילת נובמבר שלאחר מכן. מדיה וקבצים בנושא שאריבקה בוויקישיתוף שרובקה (Sharovka), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם "שאריבקה", באתר JewishGen (באנגלית)
נווה קיץ

נווה קיץ (אנגלית: A Summer Place) הוא סרט מלודרמה רומנטית אמריקאי משנת 1959. התסריט מבוסס על ספר בשם זה מאת סלואן וילסון שפורסם ב-1958. הסרט הצליח מאוד בזמנו בעיקר אצל צעירים היות שעסק בבעיית יחסי מין אצל מתבגרים ובתפקידים הראשיים שיחקו שני צעירים יפים ובלונדינים שהיו אז מושא להערצה - סנדרה די וטרוי דונהיו. נעימת הנושא של הסרט זכתה לפרסום רב בביצוע של תזמורתו של פרסי פיית' והייתה במשך תשעה שבועות בראש הבילבורד הוט 100 בשנת 1959. בארט הנטר (ארתור קנדי) הוא בעל אחוזה ב"אי האורנים" בחוף מיין. בעבר הייתה משפחתו אמידה אבל לאחר מות אביו הוא נסחף לאלכוהוליזם ומצבו הכלכלי הידרדר עד שנאלץ להשכיר חלק מחדרי האחוזה לנופשים בחודשי הקיץ. אתו גרים במקום אשתו סילביה (דורותי מקגוויר) ובנו ג'ון (טרוי דונהיו). משפחת יורגנסון מגיעה למקום בקיץ לחופשה. אב המשפחה הוא קן יורגנסון (ריצ'רד איגן), אשתו הלן (קונסטנס פורד) ובתם מולי (סנדרה די). קן מכיר את המקום. הוא עבד שם לפני עשרים שנה כמציל כדי לממן את לימודיו. כבר אז הכיר את סילביה והתחרה על ליבה מול בארט הנטר, אבל משפחתה של סילביה לחצה עליה שתעדיף את בארט העשיר על קן העני. קן עזב את המקום הפך למיליונר בתעשייה הכימית, נישא להלן והוליד את מולי. חיי הנישואים של קן והלן אינם טובים. הם ישנים בחדרים נפרדים ורבים כל הזמן בעיקר בעניין התנהגותה של מולי עם בחורים שאינה מוצאת חן בעיני אמה. גם היחסים בין סילביה ובארט הנטר גרועים, בעיקר בגלל שתיינותו של בארט. כשסילביה נפגשת בקן נדלקת שוב האהבה ביניהם, עובדה שלא נעלמת מעיניה הבולשות של הלן. ג'ון ומולי יוצאים לשיט בסירה ונקלעים לסערה. סירתם מתהפכת והם נחלצים בקושי, מגיעים לחוף ומתגלים בבוקר על ידי משמר החופים. הלן מכריחה את מולי לעבור בדיקה גניקולוגית לראות שהיא עדיין בתולה. היא מתקיפה את קן ואומרת לו שהכל בגלל הדם השוודי שלו הזורם בעורקיה של מולי כי בשוודיה מתרחצים עירומים זכרים ונקבות. קן משיב בחזרה כי כעת היא הכניסה את השוודים לרשימה של אנשים שהיא שונאת, הכוללת יהודים, כושים, קתולים, היספנים, איטלקים, פולנים, ילדים קטנים ועוד. בתגובה מגלה הלן לכולם את הרומן בין קן וסילביה. הדבר מסתיים בגירושים צורמים. מולי וג'ון נשלחים לקולג'ים המרוחקים זה מזה. קן וסילביה חוזרים לאי האורנים כזוג נשוי ומזמינים את מולי וג'ון. הזוג הצעיר מתייחד ומולי נכנסת להריון. הם מבקשים להתחתן ובית המשפט מאשר זאת לבסוף למרות גילם הצעיר. הזוג הצעיר חוזר לירח דבש לבית החוף של קן וסילביה באי האורנים. "נווה קיץ", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "נווה קיץ", באתר נטפליקס "נווה קיץ", באתר AllMovie (באנגלית) "נווה קיץ", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "נווה קיץ", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "נווה קיץ", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון לסרט נווה קיץ, באתר יוטיוב נעימת הנושא מהסרט נווה קיץ בביצוע תזמורתו של פרסי פיית', באתר "יוטיוב"
שחף ורוד

שחף ורוד (שם מדעי: Rhodostethia rosea) הוא מין של שחף קטן החי באזורים הארקטיים. זהו המין היחיד בסוגו, אם כי לעיתים משייכים אותו לסוג אחד עם שחף גמדי. באנגלית הוא קרוי על שם חוקר הקוטב הצפוני והדרומי, ג'יימס קלארק רוס. זהו שחף המזכיר במראהו ובגודלו את השחף הגמדי, אם כי הוא יותר גדול ומוארך בצורתו. הכנפיים מחודדות בקצה, הרגליים אדומות, הפנים לבנות והמקור קטן ושחור. בקיץ מופיעה רצועה שחורה סביב הצוואר ובחורף צבעה משתנה ללבן. אך בחורף צבעה לבן. הצעירים נוטים לצבעים כהים יותר, בדרך כלל אפורים. השחף הורוד חי באזורים הצפוניים של ארצות הברית, קנדה, צפון אירופה ורוסיה. בחורף הפרטים שטים או עפים בים או ליד מפרצים מגוננים. הם לא נוטים לנדוד רחוק מאוד, אך בתצפית אחת התגלה שחף ורוד ליד ימת סלטון שבקליפורניה. בקיץ הם מתרבים בטונדרה בין העשבים, חזזיות, שיחים וערבות ננסיות. הם מטילים ביצים על הקרקע במושבות קטנות ומבודדות בדרך כלל. לעיתים טורפים ומזג אוויר גורמים לפגיעה בחלק מהמושבות. השחפים צדים בים דגים, סרטנים ודיונונים וכן עופות ים צעירים. בקיץ הם בדרך כלל ניזונים מנחילי חרקים ארקטיים. מדיה וקבצים בנושא שחף ורוד בוויקישיתוף שחף ורוד, באתר ITIS (באנגלית) שחף ורוד, באתר NCBI (באנגלית) שחף ורוד, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) שחף ורוד, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) שחף ורוד, באתר GBIF (באנגלית) שחף ורוד באתר הרשימה האדומה של IUCN
שי-לי עטרי

שי-לי עטרי (נולדה ב-2 באוקטובר 1989) היא זמרת, שחקנית במאית קולנוע ועורכת וידאו ישראלית. עטרי היא בתם של יוסי, ד"ר להנדסה גרעינית, ואביבה, מפקחת במשרד החינוך. אביה, בן למשפחת עטרי, בת שבעה ילדים, אח של השחקנית יונה עטרי, הזמרת גלי עטרי ושדרנית הרדיו שוש עטרי. היא שירתה בצה"ל בלהקת חיל החינוך והנוער. לאחר השחרור למדה עטרי מוזיקה בבית ספר רימון, אך עזבה את הלימודים בשל חוויה אישית קשה שעברה, ונרשמה ללימודי משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב. הופעת הבכורה שלה כשחקנית הייתה בשנת 2015 כאשר גילמה את ענת בסדרה "זגורי אימפריה". מאוחר יותר באותה השנה גילמה את יעל בסדרה "ג'וני ואבירי הגליל". בשנת 2015 הוציאה עטרי אלבום בשם "באמת שרציתי", המכיל 9 שירים. הסינגלים שיצאו מתוך האלבום הם: "סוסים שקופים", "תיילל", "אצלנו בגן", "אהבה גונבת", "אמילי" ו"דואט פרידה". "נעורים", סרט הביכורים של שי לי עטרי, שמספר את סיפורה האישי, התקבל לפסטיבל הקולנוע בקאן. במהלך לימודיה בסטודיו למשחק הכירה את יהב וינר, בן קיבוץ כפר עזה, ולאחר מכן השניים נישאו. בשנת 2016 עברה שי-לי תאונת דרכים קשה, ובעקבותיה נגרמו לה חבלת ראש ופציעה קשה ברגל, אשר הצריכו שיקום ארוך והותירו אותה עם נכות כרונית. בדצמבר 2022 סיפרה בכאן 11 על אונס אלים שעברה. במהלך הטבח בכפר עזה ב-7 באוקטובר 2023 במסגרת מתקפת הפתע על ישראל הסתגרו שי-לי ובעלה יהב עם בתם בת החודש בביתם שבכפר עזה. בזמן שמחבלים ניסו לפרוץ את חלון הממ"ד שהתחבאו בו, הדף יהב את המחבל בעוד שי-לי ברחה עם בתם. שלושה ימים מאוחר יותר קיבלה עטרי את הבשורה כי בעלה נרצח. שי-לי עטרי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית שי-לי עטרי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שי-לי עטרי, באתר שירונט שי-לי עטרי, באתר ספוטיפיי שי-לי עטרי, באתר MusicBrainz (באנגלית) אביבית מיסניקוב, ‏אחרי זיהוי הגופה, המאבק, והתקווה – זרעו של יהב וינר ז"ל התברר כלא-שמיש עוד, באתר ‏מאקו‏, 11 באוקטובר 2023 יעקב בר-און, ‏"גפילטע פיש מעורב בסחוג": הזמרת־שחקנית שי־לי עטרי מוציאה אלבום ראשון, באתר מעריב אונליין, 27 בדצמבר 2015 עטרי עברה אונס אלים אך לא סיפרה עליו אלא שנים מאוחר יותר בראיון לכאן 11) יעקב בר-און, ‏"הסיפור האישי שלי": הסרט של שי-לי עטרי התקבל לפסטיבל קאן, באתר מעריב אונליין, 26 ביולי 2020 בפנים גלויות: שי-לי עטרי מספרת על האונס האלים ששינה את חייה, סרטון באתר יוטיוב רן בוקר, הזמרת שי-לי עטרי: "שיה בת החודש לא אכלה 27 שעות. בכל בכי שלה מחבלים ירו לעברנו", באתר ynet, 9 באוקטובר 2023 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שרקובשצ'יזנה

שרקובשצ'יזנה (בבלארוסית: Шаркоўшчына, שרקואושצ'ינה; בפולנית: Szarkowszczyzna; ביידיש: שאַרקוישטשינע) היא עיירת במחוז ויטבסק שבבלארוס, על גדות נהר דיסנה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. שרקובשצ'יזנה נזכרת לראשונה בשנת 1503, ובמשך השנים הייתה בבעלות משפחות אצולה פולניות. בשנת 1767 הוענקו לשרקובשצ'יזנה זכויות עיר. בחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית. לאחר מלחמת העולם הראשונה, ובהתאם להסכם ריגה משנת 1921, נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה, בנפת דז'יסנה שבפרובינציית וילנה. בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,007 יהודים, ובשנת 1921 נמנו בה 1,036 יהודים. בין מלחמות העולם התקיימה בעיירה פעילות של המפלגות הציוניות ושל הבונד, ופעלו בה בית מדרש, בית ספר עברי ובית ספר יידי. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939. ב-30 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו החלו מיד בביצוע מעשי שוד ביהודיה, תוך הטלת גזירות שונות עליהם, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, הגבלות תנועה, תשלום סכומי כופר וגיוס לעבודות כפייה משפילות. כעבור זמן מה הוצאו להורג 11 יהודים מהעיירה שהואשמו בקומוניזם. באוקטובר 1941 רוכזו יהודי העיירה בשני גטאות מגודרים שהוקמו בה, אליהם הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה (בהם הרמנוביצ'ה, בילדזיוגי (בלא'), נובי פהוסט (בלא') ושקונציקי (בלא')), ואשר מספר יושביהם הגיע לכ-1,900 איש. רבים מיושבי גטאות אלו מתו ברעב וממחלות, ומאביב 1942, החריפה התמותה בהם לאחר שהגרמנים הגבילו את אספקת הלחם לגטאות לעובדי הכפייה בלבד. ב-17 ביולי 1942, לאחר שראש היודנרט המקומי, הירש ברקאן (Berkan), חשד כי הגרמנים מתכננים אקציה בעיירה, הוא ארגן בריחה מהגטאות בה. כשהתקרבו הגרמנים לשערים, הציתו יושבי הגטאות את בתיהם, וכמה מאות מהם הצליחו להימלט ליערות הסביבה. כ-1,200 היהודים שנותרו בגטאות נרצחו באותו היום. שמואל ספקטור וברכה פרוינדליך (עורכים), פנקס הקהילות: פולין, כרך שמיני: מחוזות וילנה-ביאליסטוק-נובוגרודק, עמ' 625–627 (הערך נכתב בידי רחל גרוסבאום-פסטרנק). מדיה וקבצים בנושא שרקובשצ'יזנה בוויקישיתוף שרקובשצ'יזנה (Szarkowszczyzna), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם "שרקובשצ'יזנה", באתר השטעטל הווירטואלי "שרקובשצ'יזנה", באתר JewishGen (באנגלית) גנאדי ויניצה ומרטין דין (אנ'), שרקובשצ'יזנה, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1289–1291), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) גנאדי ויניצה ומרטין דין (אנ'), שרקובשצ'יזנה, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1289–1291), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
שחף כסוף אדום-מקור

שחף כסוף אדום-מקור (שם מדעי: Chroicocephalus novaehollandiae scopulinus) הוא תת-מין של שחף כסוף, והוא בעל מקור אדום שנתן לו את שמו . הוא חי בטבע בניו זילנד ואיים מרוחקים כמו איי צ'טהאם ואיים ליד אנטארקטיקה. כפי ששמו מרמז מקורו של השחף אדום, ובנוסף הוא בעל טבעת-עין צרה ואדומה. הרגליים אדומות והכנפיים אפורות בהירות. לצעירים יש מקור חום כהה עם קצה אדום, מה שמקשה להבדיל בינם לבין שחף בולר (Chroicocephalus bulleri). זהו השחף הקטן ביותר בניו זילנד, והוא נחשב בעבר למין עצמאי של שחף, אך כיום רוב הרשימות מכירות בו כתת-מין של השחף הכסוף (Chroicocephalus novaehollandiae) מאוסטרליה, הדומה לו מאוד. השחפים הם עופות חברתיים המקננים יחדיו בלהקות גדולות בחופים סלעיים שונים. הם ניזונים מדגים קטנים, צדפות, סרטנים וצבי ים צעירים, אך גם אוכלים נבלות וחוטפים מזון מעופות ים אחרים. לעיתים הם עלולים להתקיף גם אנשים שהסיגו גבול. מדיה וקבצים בנושא שחף כסוף אדום-מקור בוויקישיתוף שחף כסוף אדום-מקור, באתר GBIF (באנגלית) שחף כסוף אדום-מקור באתר nzbirds
שחף כסוף

שחף כסוף (שם מדעי: Chroicocephalus novaehollandiae) הוא מין של עוף ימי ממשפחת השחפיים. עוף זה חי בחופי הים של אוסטרליה והאיים בסביבתה והוא השחף הנפוץ ביותר בה. אורכו הממוצע 40–45 ס"מ, מוטת כנפיו עד 94 ס"מ. הוא בעל מקור אדום מעט, אך לא כמו קרובו הניו זילנדי שחף אדום-מקור. מין זה הוא בעל עיגולים אדומים סביב העיניים ורגליים אדומות בוהקות. הנוצות אפורות בהירות מעט והזנב שחור. שחף זה מצוי בחופי אוסטרליה בכל המדינות. הם נפוצים גם בפארקים עירוניים ואף במזבלות, שם הם מחפשים שיירי מזון. הם מקננים לאורך החוף בחופים מוגנים שונים. בני הזוג מקננים ושומרים יחד והם יתקפו כל טורף או מסיג גבול. הם עצמם ניזונים מדגים, סרטנים, דיונונים, תולעים, חלזונות, חוליתיניים ופגרים. הם גם רודפים אחרי עופות ים אחרים, הנושאים טרף, וגוזלים אותו מהם. תת-מינים: C. n. forsteri C. n. gunni שחף כסוף אדום-מקור מדיה וקבצים בנושא שחף כסוף בוויקישיתוף שחף כסוף, באתר ITIS (באנגלית) שחף כסוף, באתר NCBI (באנגלית) שחף כסוף, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) שחף כסוף, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שחף כסוף, באתר GBIF (באנגלית) Museum specimen שחף כסוף באתר הרשימה האדומה של IUCN
שחף האנדים

שחף האנדים (שם מדעי: Chroicocephalus serranus) הוא מין של שחף החי בדרומה של אמריקה הדרומית. ראשו של שחף האנדים שחור, והוא שייך לסוג כרויקוצפלוס. השחף חי באזור הרי האנדים כפי ששמו מרמז. הוא נמצא בארגנטינה, בוליביה, צ'ילה, קולומביה, אקוודור ופרו. בשונה מרוב השחפים, שחף זה חי בדרך כלל באזורים יבשתיים ומקנן בין ההרים. הוא נפוץ גם בשדות מרעה, בריכות, נהרות ואגמים. זהו השחף הגדול ביותר בסוגו, והוא מגיע לאורך 45–48 ס"מ בממוצע. הוא בעל ראש שחור, מקור אדום, רצועה אדומה מסביב לעיניים ורגליים אדומות. הנוצות לבנות-ואפורות בכנפיים והקצוות שחורים. השחף ניזון מדגים, חרקים, זוחלים קטנים, תולעים, אפרוחים של עופות אחרים ונבלות, והוא גם מחטט באשפה. מדיה וקבצים בנושא שחף האנדים בוויקישיתוף שחף האנדים, באתר ITIS (באנגלית) שחף האנדים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שחף האנדים, באתר GBIF (באנגלית) שחף האנדים באתר neotropical.birds
שחף סיני שחור-ראש

שחף סיני שחור-ראש (שם מדעי: Chroicocephalus saundersi) הוא מין של שחף החי בסין ומזרח אסיה ומצוי בסכנת הכחדה. הוא קרוי גם שחף סאונדרס על שם החוקר הווארד סאונדרס. בעבר נחשב למין יחיד בסוג Saundersilarus, אך כיום הוא משויך לסוג כרויקוצפלוס. אורכו של שחף זה רק 33 ס"מ, הקטן ביותר מבין השחפים לאחר שחף גמדי. העורף והראש של השחף שחורים לגמרי וגם המקור שחור ומעוקל בקצהו. הכנפיים אפורות בהירות ולבנות בקצותיהן. הזנב שחור-לבן לסירוגין והרגליים שחורות. השחף חי באזורי חופים, שפכי נהרות, ביצות ואגמים ברחבי מזרח סין, הונג קונג, יפן, קוריאה הצפונית וקוריאה הדרומית, מקאו, רוסיה, טאיוואן ווייטנאם. שחפים אלה בסכנה כתוצאה מפגיעה בבית גידולם על ידי שינוי תוואי החוף למטרות חקלאות ימית וכן בגלל זיהום סביבתי וירי בעופות בכמה מהמדינות בהם הם חיים. סיבה נוספת היא חיסול גוזלים על ידי טורפים. מדיה וקבצים בנושא שחף סיני שחור-ראש בוויקישיתוף שחף סיני שחור-ראש, באתר NCBI (באנגלית) שחף סיני שחור-ראש, באתר GBIF (באנגלית) שחף סיני שחור-ראש באתר הרשימה האדומה של IUCN
שאדק

שאדק (בפולנית: Szadek; ביידיש: שאדיק) היא עיירה במחוז זדונסקה וולה שבפרובינציית לודז' בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית. שאדק נזכרת לראשונה בשנת 1295, ובשנת 1401 הוענקו לה זכויות עיר. מהמאה ה-16 נודעה העיירה בשל היותה מרכז טקסטיל, הגם שבמאה ה-17 נפגעה ממגפות וממלחמות. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיירה בתחום שליטת פרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית. בכתב זכויות שהוענק לעיירה בשנת 1624 נאסרו בה מגורי יהודים, והקהילה ביישוב התפתחה לאחר ביטול הגבלות אלה בידי המשטר הפרוסי בשנת 1802. מהמחצית השנייה של המאה ה-19 התקיימה בעיירה קהילה יהודית עצמאית. רב הקהילה הראשון, הרב נחום לעווי, עלה ארצה בשנת 1844. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-500 יהודים, והתקיימה בה פעילות ציונית. עם הכיבוש הגרמני בתחילת מלחמת העולם השנייה גורשו כ-100 מיהודי העיירה לזדונסקה וולה. 410 היהודים שנותרו בעיירה רוכזו בגטו שהוקם בה, אשר ב-14 באוגוסט 1942 שולחו כל יושביו למחנה ההשמדה חלמנו. מדיה וקבצים בנושא שאדק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שאדק שאדק באתר מרכז מורשת יהדות פולין שדק (Szadek), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם "שאדק", באתר השטעטל הווירטואלי יולנטה קריימר, שאדק, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק A, עמ' 107–108), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) שדיק (פולין), דף שער בספרייה הלאומית
כרויקוצפלוס

כרויקוצפלוס (שם מדעי: Chroicocephalus) הוא סוג במשפחת השחפיים ובו מינים בעלי ראש כהה בדרך כלל, מקור דק אדום או שחור, רגליים אדומות וכנפיים צרות ואפורות-בהירות. הם נוטים לחיות באזורים יותר יבשתיים משאר השחפים. בעבר נכללו בסוג שחף, בו נמצאים רוב השחפים, אך הם יותר קטנים וכהים מהם. שחף חום-ראש (Chroicocephalus brunnicephalus) שחף שחור-מקור (Chroicocephalus bulleri) שחף אפור-ראש (Chroicocephalus cirrocephalus) שחף צר-מקור (Chroicocephalus genei) שחף הארטלוב (Chroicocephalus hartlaubii) שחף כסוף (Chroicocephalus novaehollandiae) שחף חום-עורף (Chroicocephalus maculipennis) שחף בונפרטה (Chroicocephalus philadelphia) שחף האגמים (Chroicocephalus ridibundus) שחף סיני שחור-ראש (Chroicocephalus saundersi) שחף אדום-מקור (Chroicocephalus scopulinus) שחף האנדים (Chroicocephalus serranus) שחף הואינה (Chroicocephalus utunui) - נכחד מדיה וקבצים בנושא כרויקוצפלוס בוויקישיתוף כרויקוצפלוס, באתר ITIS (באנגלית) כרויקוצפלוס, באתר NCBI (באנגלית) כרויקוצפלוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) כרויקוצפלוס, באתר GBIF (באנגלית)
שוויירז'ה

שוויירז'ה (בפולנית: Świerże; ביידיש: סווערשטש, סווערזש) הוא כפר במחוז חלם שבפרובינציית לובלין בפולין, על גדת נהר הבוג המערבי וגבול אוקראינה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. שוויירז'ה נזכר לראשונה במחצית הראשונה של המאה ה-15 כיישוב בבעלות אצולה. בשנת 1822 הוענקו ליישוב זכויות עיר, אך אלו ניטלו ממנו בהמשך בעקבות מרד ינואר. התיעוד הראשון לישיבת יהודים בכפר הוא משנת 1550, ומאמצע המאה ה-18 התקיימה בו קהילה מאורגנת, אליה השתייכו יהודים נוספים מכפרי הסביבה. בשנת 1897 נמנו בכפר 653 יהודים, ובין מלחמות העולם התגוררו בו כ-300 יהודים, כ-80% מתושביו. עם כיבוש הכפר בידי הגרמנים בספטמבר 1939, החלו אלו בשוד רכוש יהודיו ובחטיפתם לעבודות כפייה. עם הבאת והגעת יהודים נוספים ליישוב, נמנו בו בסוף שנת 1939 כ-800 יהודים. בהמשך רוכזו יהודים אלו בגטו שהוקם בכפר, בו מונה יודנרט, בראשות משה פרלשטיין, אשר נצטווה להסדיר את התייצבות היהודים לעבודות הכפייה. בסתיו 1942 שולחו כל יושבי הגטו שבכפר למחנה ההשמדה סוביבור. מדיה וקבצים בנושא שוויירז'ה בוויקישיתוף שווייז'ה באתר מרכז מורשת יהדות פולין שוויירז'ה (Świerże), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם "שוויירז'ה", באתר השטעטל הווירטואלי "שוויירז'ה", באתר JewishGen (באנגלית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שוויירז'ה".
עמל אהבה לשווא

עמל אהבה לשווא (תורגם גם שווא עמל האהבה, ייסורי אהבה לתוהו; באנגלית: Love's Labour's Lost) היא קומדיה מאת ויליאם שייקספיר, שנכתבה כנראה סביב 1596 והוצגה לכל המאוחר בחג המולד 1597, בפני אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה. המחזה מתאפיין במשלב לשוני גבוה, בחידודים רבים וגם בסרבול; הסצנה הרציפה הארוכה ביותר בכל עבודותיו של שייקספיר, למעלה מ-900 שורות, נכללת בו, כמו גם המילה הארוכה ביותר: המילה הלטינית "Honorificabilitudinitatibus", צורת הרבים של "להיות במצב מסוגלות להשיג כבוד". סרבול זה תרם לכך שזוהי אחת מהיצירות הפחות מבוצעות בקאנון השייקספירי. בניגוד לרוב ההצגות האחרות של הכותב, מקורות ההשראה ל"עמל אהבה לשווא" נותרו לא ברורים, אם כי מוחוור שהדמויות הראשיות מבוססות על אישים היסטוריים: מלך נווארה הוא אנרי הרביעי, ברון הוא שארל דה בירון, דומן הוא שארל מלורן, דוכס מיין, ולונגוויל על אנרי, דוכס לונגוויל. חוקרים העריכו כי ההקשר הקומי של הדמויות היה ברור לקהל הרחב באנגליה כל ימי מלכותו של אנרי הרביעי, אך הלך ונחלש עם הזמן. פרדיננד מלך נווארה מחליט להקדיש את עצמו ללימוד והגות, ולפיכך נודר להתענות ולהימנע מנשים במשך שלוש שנים. חצרניו ברון, לונגוויל ודומן מצטרפים אליו, והארבעה כופים את חומרותיהם על הסביבה: נאסר על נשים להתקרב למרחק של פחות ממיל מן הארמון. המבקר הספרדי דון אדריאנו דה ארמאדו מוסר למלך על פרשת אהבים בין האיכר קוסטארד לצעירה ז'קנטה בניגוד לחוק החדש, וקוסטארד נענש. ארמאדו מתוודה שהוא מאוהב בז'קנטה בעצמו ומוסר לאיכר מכתב מגושם אליה. נסיכת צרפת ושלוש המלוות שלה מגיעות לנווארה כדי לדון בשאלת הבעלות על אקוויטניה, אך נאלצות לחנות מחוץ לטווח האיסור. המלך ושלושת האצילים מגיעים כדי לקבל את פניהן ומתאהבים בהן, בהתאמה, עד כלות. ברון נותן לקוסטארד שהשתחרר זה עתה מהצינוק מכתב לעלמה רוזלין, והאיכר מתבלבל בין האגרות שקיבל ומוסר אותו לז'קנטה תחת זה של ארמאדו. היא מביאה אותו לשני מלומדים, הולופרנס ונתנאל, כדי שיקראו לה אותו, והם מסיקים שברון חיבר את המכתב ומורים לה לספר למלך שהלה הפר את שבועתו. בינתיים, בשרשרת טעויות, המלך ושלושת רעיו שומעים במקרה איש את חברו, מלבד ברון, מתוודים על רגשותיהם בלא ידיעה שמאזינים להם. ברון מאשים את שלושת האחרים בהפרת הנדר, ואז נכנסים ז'קנטה וקוסטארד ומספרים על המכתב. המלך מתרתח, אך ברון משכנע את כולם שעליהם לזנוח את ההתנזרות ולספר לנסיכה הצרפתייה ולעלמותיה על מה שהם חשים. הגברים מחליטים להתחפש למוסקובים ולחזר בהיחבא אחרי הנשים. הצרפתי בואייה מצותת להם וחושף את מזימתם בפני הנסיכה, והיא ומלוותיה מערימות על הנווארים כשהן מתחזות זו לזו. לאחר הבלבול והמבוכה, המלך ואציליו מתנצלים. הם מבקשים את הולופרנס, קוסטארד והאחרים להציג מחזה על תשעת המכובדים כדי לשעשע את כולם. קוסטארד מגלה באמצע ההצגה שארמאדו עיבר את ז'נקטה והשניים כמעט ומתקוטטים. הקהל לועג לביצוע. בסוף, מגיע שליח המוסר כי מלך צרפת מת. הנסיכה מוסרת לפרדיננד כי עליו להמתין במשך שנת האבל כדי להוכיח את אהבתו, והוא ואנשיו מסכימים. מדיה וקבצים בנושא עמל אהבה לשווא בוויקישיתוף Love's Labour's Lost בוויקיטקסט ויליאם שייקספיר, עמל אהבה לשווא, תרגום לעברית: דורי פרנס, באתר "שייקספיר ושות'" שווא עמל האהבה, באתר "שקספיר – מימין לשמאל" - אוסף דן אלמגור עמל אהבה לשווא, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
יאמונה

יאמונה (בהינדית: यमुना, באנגלית: Yamuna) הוא הנהר הגדול ביותר מבין הנהרות המזינים את הגנגס בצפון הודו. מקורו בקרחון ימונוטרי בגובה 6,387 מטרים ואורכו 1,376 קילומטרים. אגן הניקוז שלו חולש על שטח של 366,223 קמ"ר (מעל 40% מאגן הניקוז של הגנגס כולו). מי הנהר מגיעים לניו דלהי בתעלת מונאק. מדיה וקבצים בנושא יאמונה בוויקישיתוף
בלוז לכחולי המדים

בלוז לכחולי המדים (באנגלית: Hill Street Blues) היא סדרת טלוויזיה מסוגת דרמה-פשע משטרתית אמריקאית, של רשת NBC, ששודרה בשנים 1981–1987. הסדרה מתארת את חייהם של אנשי צוות בתחנת משטרה ברחוב הבדיוני היל בעיר גדולה בארצות הברית. "בלוז" (Blues - כחולים) הוא מונח סלנג המתאר את השוטרים, שמדיהם כחולים. הסדרה זכתה לביקורות חיוביות, והשפיעה על סדרות דרמה דומות אחרות ששודרו בהמשך בצפון אמריקה. בעונה הראשונה זכתה הסדרה ב-8 פרסי אמי (רק הסדרה "הבית הלבן" זכתה בהישג דומה בפרסי האמי בעונתה הראשונה). בסך הכול זכתה הסדרה לאורך השנים ב-98 מועמדויות לפרסי אמי. בשנתיים הראשונות לשידורה זכתה גם בשני פרסי גלובוס הזהב לסדרת הדרמה הטובה ביותר. מדיה וקבצים בנושא בלוז לכחולי המדים בוויקישיתוף "בלוז לכחולי המדים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "בלוז לכחולי המדים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "בלוז לכחולי המדים", באתר Metacritic (באנגלית) "בלוז לכחולי המדים", באתר דיסני+ סדרות (באנגלית) "בלוז לכחולי המדים", באתר Hulu סדרות (באנגלית) "בלוז לכחולי המדים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) בלוז לכחולי המדים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מסנן ND

מסנן צפיפות נייטרלי או מסנן ND (באנגלית, קיצור של Natural Density) הוא מסנן מקטב אשר משמש בצילום. הוא מורכב על עדשת המצלמה ומפחית או משנה את עצמת כל אורכי הגל של האור באופן שווה, כך שאין שינוי בגוון או בתירגום הצבעים. באופן זה מתאפשר לצלם לבחור שילובים של אורך מוקד, זמן חשיפה ורגישות שללא המסנן היו גורמים לחשיפת יתר. זה נעשה על מנת לקבל אפקט של עומק שדה רדוד או טשטוש תנועה של נושא בטווח רחב יותר של מצבים ותנאי מזג אוויר. לדוגמה: ניתן לצלם מפל במהירות תריס נמוכה על מנת ליצור טשטוש של תנועת המים. הצלם יכול להחליט שכדי להשיג אפקט מסוים דרושה מהירות תריס של עשר שניות. ביום בהיר, עלול להיות אור כה רב כך שאפילו בצילום עם מהירות סרט מזערית וגודל צמצם מזערי, אור רב מדי יכנס לעדשה והתמונה תהיה חשופה יתר על המידה. במצב זה, שימוש במסנן ND מתאים, הוא שווה ערך להפחתת כמות האור ב'סטופ' אחד או יותר, כך שמתאפשר לצלם במהירות תריס נמוכה יותר ולהשיג את האפקט המבוקש. להלן, עבור מסנן ND עם צפיפות אופטית d וכמות של כוח אופטי העובר דרך המסנן, ניתן לחשב לפי הלוגריתם של היחס של העצמה המדידה (I) אחרי השימוש במסנן ND, לבין עצמת האור הטבעית: d = − log 10 ⁡ I I 0 {\displaystyle d=-\log _{10}{\frac {I}{I_{0}}}} קיימים מסננים בעלי דרגות עוצמה שונות, אלו מסומנים בהתאם לטבלה: מסנן יכול להיות בעל דרגת עוצמה קבועה או משתנה. מדיה וקבצים בנושא מסנן ND בוויקישיתוף Neutral Density Filter Calculation Chart ND Filters: Everything You Need to Know Neutral Density Filters and Graduated ND Filters Neutral Density Filters: What are they & when to use them ? Neutral Density Filter FAQ at Digital Grin Photography Forum
ריינהארט קוזלק

ריינהארט קוֹזֶלֶק (בגרמנית: Reinhard Koselleck.‏ 23 באפריל 1923 - 3 בפברואר 2006) היה היסטוריון גרמני, ונחשב לאחד ההיסטוריונים החשובים במאה 20. עמדותיו של קוזלק היו חריגות בתחום, והוא לא השתייך לאף אסכולה היסטורית. במחקריו עסק, בין השאר, בהיסטוריה מושגית (Begriffsgeschichte), האפיסטמולוגיה של ההיסטוריה, בלשנות, אנתרופולוגיה של ההיסטוריה ושל ההיסטוריה החברתית, ההיסטוריה של המשפט וההיסטוריה של הממשל. קוזלק שירת במלחמת העולם השנייה כחייל גרמני. לקראת סוף המלחמה נשבה על ידי כוחות סובייטים והוצעד עד למחנה ההשמדה אושוויץ, ולאחר מכן נשלח לקזחסטן שם הוחזק בשבי ל-15 חודשים עד שהוחזר לגרמניה מסיבות רפואיות. הוא טען כי חוויותיו האישיות במלחמה הן שעיצבו את דרכו האקדמית מאוחר יותר, ובפרט את עיסוקו ב"משבר" וב"קונפליקט" ואת עמדתו הספקנית ביחס לרעיונות "אידאולוגיים" של אוניברסליזם מוסרי ורציונלי ושל הקִדמה בהיסטוריה. הוא טען גם כי ניסיון חייו בצד המובס, הן מבחינה תרבותית והן מבחינת לאומית, הוא שאפשר לו הבנה היסטורית רפלקסיבית יותר, ושנקודות הראות המעניינות ביותר בכתיבה היסטורית מקורן לא פעם דווקא בצד המובס ולא בצד המנצח. בהמשך חייו פיתח קוזלק עניין בחקר אנדרטאות מלחמה ופרסם מאמרים בנושא. הוא השתתף בדיון הציבורי במהלך שנות ה-90 של המאה העשרים בדבר הקמת אנדרטת השואה בברלין. הוא טען כי לגרמניה כאומה יש "אחריות מיוחדת" להמשיך להכיר בשואה ולזכור אותה, אבל שהאנדרטה עצמה צריכה להנציח את כל קורבנות השואה ולא להתמקד רק בנרטיב היהודי. Futures Past: On the Semantics of Historical Time (Studies in Contemporary German Social Thought.), Columbia University Press, 2004 מדיה וקבצים בנושא ריינהארט קוזלק בוויקישיתוף