laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פרידריך החמישי, דוכס שוואביה

פרידריך החמישי, דוכס שוואביה מהוהנשטאופן (16 ביולי 1164 - בסביבות 1170) היה דוכס שוואביה משנת 1167 ועד מותו. פרידריך היה בנם הבכור של פרידריך הראשון ברברוסה וביאטריס הראשונה, רוזנת בורגונדיה. באפריל 1165 התארס פרידריך עם אלינור, בתם של הנרי השני, מלך אנגליה ואשתו אלינור מאקוויטניה. הנישואים, לעומת זאת, מעולם לא התקיימו עקב מותו המוקדם של פרידריך. באוגוסט 1167 מת פרידריך הרביעי, דוכס שוואביה במערכה באיטליה. מאחר שהיה בנו היחיד של קונראד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ולא היו לו ילדים, נחלותיו ותאריו הועברו לפרידריך ברברוסה. הקיסר מינה את בנו פרידריך בן השלוש לדוכס החדש של שוואביה. ביוני 1169 במהלך ההופטאג בבמברג, אחיו הצעיר של פרידריך החמישי היינריך נבחר למלך הרומאים והוכתר ב-15 באוגוסט בקתדרלת אאכן. ניתן להניח שפרידריך החמישי נעקף בירושה המלכותית מכיוון שהיה חלש מאז לידתו ולא היה צפוי לשרוד את הינקות. שני מקורות מימי הביניים מאשרים שפרידריך החמישי עדיין היה בחיים כשאחיו נבחר למלך הרומאים. מאחר שארוסתו אלינור התחתנה עם אלפונסו השמיני, מלך קסטיליה בשנת 1170, ההנחה היא כי הוא מת באמצע 1169 או בתחילת 1170. פרידריך החמישי נקבר במנזר לורך, הנקרופוליס המלכותי של שושלת שטאופן, שנתרם על ידי סבא רבא שלו פרידריך הראשון, דוכס שוואביה. בשנת 1475 העביר אב המנזר ניקולאוס שנק פון ארברג את שרידיהם של כל בני שושלת שטאופן שנקברו בלורך למצבה גותית מאוחרת, שנמצאת כעת בספינה המרכזית של מנזר לורך. לאחר מותו עבר שמו של פרידריך החמישי לבנו השלישי של ברברוסה, שנקרא במקור קונרד, שירש את אחיו המנוח בתור פרידריך השישי, דוכס שוואביה; בדרך זו, הוא קיווה לשמר את השם של פרידריך. מכיוון שאוטו, בנו הבא של ברברוסה שנולד אחרי קונרד/פרידריך השישי, נולד כנראה במהלך יוני–יולי 1170, פרידריך החמישי בוודאי מת זמן מה לפני כן, אחרת שינוי השם הדי חריג של קונרד היה חסר מטרה, משום הקיסר יכול היה פשוט לקרוא לבן הבא פרידריך (במקום אוטו). מדיה וקבצים בנושא פרידריך החמישי, דוכס שוואביה בוויקישיתוף Decker-Hauff 1977, p. 355. Weller 2004, pp. 101–102 and p. 107. Baaken 1968, p. 65. Weller 2004, p. 100. Weller 2004, p. 107. Burial of the Staufer in the Lorch Abbey in: schloesser-und-gaerten.de (German site). Retrieved 18 January 2020. Baaken 1968, p. 75. Assmann 1977, p. 459.
נרו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... נרו 1 – משגר לוויינים קוריאני-רוסי קפה נרו – רשת בתי קפה בריטית Nero – חברת תוכנה גרמנית Nero (להקה) – שלישיית תקליטנים ומפיקים מוזיקליים מבריטניה. אנשים בשם זה: פרנקו נרו – שחקן איטלקי נירון – קיסר רומי ששמו הלועזי הוא נרו נר (פירושונים) נור (פירושונים)
סעידי יאנקו

סעידי יאנקו (באנגלית: Saidy Janko; נולד ב-22 באוקטובר 1995) הוא כדורגלן גמביאני המשחק בעמדת המגן הימני ביאנג בויז ברן. יאנקו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של פ.צ. ציריך ובקיץ 2013 יאנקו הצטרף לאקדמיה של מנצ'סטר יונייטד. ב-26 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק במסגרת גביע הליגה האנגלי בו הפסידה יונייטד 4-0 למילטון קינס דונס. ב-2 בפברואר 2015, יאנקו הושאל לבולטון וונדררס מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ עד לסיום העונה. 8 ימים לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה בניצחון 1-3 נגד פולהאם, בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה. ב-1 ביולי 2015, יאנקו חתם לארבע שנים בסלטיק מליגת העל הסקוטית. חודש לאחר מכן, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 2–0 נגד רוס קאנטרי. ב-31 באוגוסט 2016, הושאל לשנה לבארנסלי. ב-13 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-4 נגד וולברהמפטון וונדררס. ב-7 ביולי 2017, חתם לארבע שנים בסנט אטיין מליגת העל הצרפתית. כעבור שנה חתם לחמש שנים בפורטו, אך זמן קצר לאחר מכן הושאל לנוטניגהאם פורסט. ב-1 ביולי 2019, יאנקו חתם ביאנג בויז ברן מליגת העל השווייצרית, עמה זכה בדאבל בסיום העונה. ב-1 באוקטובר 2020, הצטרף לארבע שנים לריאל ויאדוליד מליגת העל הספרדית. בקיץ 2022 יאנקו הושאל לבוכום מהבונדסליגה. ב-30 ביוני 2023 יאנקו חזר ליאנג בויז ברן. יאנקו היה זכאי לייצג 3 מדינות: שווייץ מולדתו, איטליה מולדת אימו וגמביה מולדת אביו. בין השנים 2012 עד 2015 שיחק בנבחרות הצעירות של שווייץ. בשנת 2021 החליט לייצג את גמביה. ב-9 באוקטובר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-2 נגד סיירה לאון. השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2021. נכלל בסגל נבחרת גמביה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023. סלטיק ליגת העל הסקוטית: 2015/2016, 2016/2017 הגביע הסקוטי: 2016/2017 יאנג בויז ברן ליגת העל השווייצרית: 2019/2020 הגביע השווייצרי: 2019/2020 אישיים כדורגלן השנה באקדמיה של מנצ'סטר יונייטד: 2013/2014 מדיה וקבצים בנושא סעידי יאנקו בוויקישיתוף סעידי יאנקו, באתר Transfermarkt סעידי יאנקו, באתר Soccerway סעידי יאנקו, באתר WorldFootball.net סעידי יאנקו, באתר National Football Teams סעידי יאנקו, באתר FootballDatabase.eu CAF announces Final Squad List for TotalEnergies Africa Cup of Nations Cote d'Ivoire 2023 באתר הרשמי של קונפדרציית_הכדורגל_של_אפריקה, 6 בינואר 2024 (באנגלית)
יהושע אברהם קריספין

הרב יהושע (יאושע) אברהם קריספין (? - ט"ו בתמוז ה'תרט"ו, 1855) היה רב, פרשן, דיין, פוסק, וחכם באשי באזמיר. למד בישיבת בית יעקב רבי יחד עם הפרד"ס, הרב חיים יאודה אברהם (מחבר ספר אחי וראש) ועוד. כיהן כ-18 שנה בתפקיד דיין באזמיר, בחלקן יחד עם הרב חיים פאלאג'י. נתמנה בשנת תר"ז (1847) לחכם באשי באזמיר. שכל שני בנים ובת שהייתה מעוברת בחייו. שמו המקורי הוא אברהם, והשם יהושע נוסף לו בעקבות מחלתו. היה בקשרי תורה עם הרב חיים דוד חזן. רצה מאוד לעלות ארצה, אך לא עלה בידו בעקבות קשיים כספיים וסיבות נוספות, ולכן שלח להביא לו מעפר ארץ ישראל, וציווה לבניו שיכסוהו בעפר זה בעת קבורתו, וכך עשו. נפטר בט"ו בתמוז התרט"ו. בצוואתו כתב שלא יספידוהו, בניגוד למנהג הרווח באזמיר בו מניחים את ארונו של 'מרביץ התורה' לבית הכנסת ושם דורש רב בהספדו ולאחר מכן מוליכים אותו לבית הקברות, שם נספד בשנית, וכן בכל שבעת ימי האבלות בביתו, וכן מקדישים לו את דרשות ארבע שבתות, וביום השנה ובתשלום י"ב חודש. השאלה הגיעה לפתחו של רבי חיים פאלאג'י, שפסק לדרוש את שתי הדרשות הראשונות משום כבוד החיים, וכך נעשה כשהוא עצמו דרש בבית הכנסת לפני הארון, אך את ההספד השני מנעו ממנו לומר ילדיו של רבי אברהם. על מצבתו נכתב: "עטרת ראשינו מורינו ורבינו מר קשישא כמוהר"ר יהושע אברהם קריספין זלה"ה בעל ספר אברהם במחזה". הרב אהרן קריספין, שנפטר בשנת תרי"ד בחיי אביו. מחבר הספר "בית אהרן" (איזמיר תרכ"ג). רבי יום טוב קריספין, נפטר בשנת תרמ"ט. מחבר הספרים "בן אברהם" (איזמיר תרל"ה) ובגדי יום טוב, שני כרכים (איזמיר תרל"ד-תרמ"ז). הרב יצחק קריספין, נפטר בשנת תר"ס בערך. מחבר ספר "שמו יצחק" (איזמיר תרנ"ג) ורבו המובהק של רבי חיים הלוי, רבה של מילאס. הרב שמואל קריספין, שנפטר בשנת תקצ"ב בחיי אביו. מחבר ספר "משק ביתי" (שאלוניקי תקצ"ו). בתו מרים המכונה קאדין, נישאה לרב בנימין רודיטי בשנת תקפ"ה. נפטרה בחיי אביה, בשנת תקצ"ב. בתו לאה נישאה לרב חיים בנימין פונטרימולי, מחבר ספר פתח הדביר. נפטרה בשנת תקמ"ג. ג'ויה, נישאה לבן-ציון רודיטי, נפטרה בשנת תרע"ד. רבקה. אברהם במחזה (אזמיר תרכ"ט) - דרושים להספדים, לשבת הלבשה, שבת זכור, שבת הגדול, שבת כלה, שבת תשובה, אור לי"ד ולנישואין. וישב אברהם (אזמיר תרנ"ג) - שו"ת וחידושים על הש"ס על סדר הא'-ב'. בסוף הספר נדפסו חידושים מבן המחבר, הרב יצחק ונקראו שמו יצחק. שיטה על מסכת מגילה (כת"י) יהושע אברהם קריספין, באתר "החכם היומי" אברהם קריספין, דף שער בספרייה הלאומית חיים גרבר ויעקב ברנאי, יהודי איזמיר במאה התשע־עשרה, ירושלים תשמ"ה, עמ' 23-21. נדיב לב, אבן העזר, סימן י"א שו"ת חיים ביד סימן ק"ה מצבות רבני וחכמי אזמיר, בתוך: א' פריימן, ענייני שבתי צבי, ברלין תרע"ג, אות פ"ה, עמ' 149. שפתי ישנים, מכון שובי נפשי, גיליון 56, הערה י״ג אברהם במחזה, דרוש ד לנישואין
רמת אלמוגי (חיפה)

רמת אלמוגי היא שכונה בדרום חיפה, בחלקה ההררי של העיר, שהוקמה החל מ-1994. רמת אלמוגי גובלת בשכונות רמות רמז, סביוני דניה, אחוזה ורמת גולדה. השכונה ידועה עקב המאבק בן 20 השנים של התושבים נגד אתר האנטנות שהיה בשכונה. השכונה מערבת בניינים רבי קומות ובניינים נמוכים. תושבי השכונה הם בני מעמד הביניים והמעמד העליון. נכון לשנת 2019, מספר התושבים בשכונה עומד על 1,956 שהם כ-0.68% מכלל תושבי העיר. השכונה נוסדה בשם הלא-רשמי (והמטעה) "אחוזה הצפונית", על אדמות "מנורה", בעברן המזרחי של שדרות אבא חושי. היא גובלת במזרח ברמת אלון וברמות רמז, בדרום בסביוני דניה, בצפון באחוזה ובמערב ברמת גולדה, וצופה אל מפרץ חיפה. בנייתה החלה ב-1994 ונבנו בה מבנים מגוונים של 3–4 קומות, שתי דירות בקומה, ולפעמים דופלקסים. בראשית המאה ה-21 נמשכה הבנייה, ובשנת 2002 נבנו בה רבי-קומות ב"עמק השמש" שלאורך דרך בירם. השכונה נקראה על שם ראש העיר יוסף אלמוגי, שנפטר 3 שנים לפני הקמתה. בנייתן של צמד השכונות גולדה-אלמוגי לאורך סוף המאה ה-20 השלימה את ניצול השטחים הפתוחים לאורך "הציר" בין דניה והכרמל הצפוני. בנופן האדריכלי, כמו גם החברתי, הן מהוות חוליה המשכית בין רמת בגין לדניה א', ומקיימות חיבור אורבני בין תתי-הרבעים השונים. על השכונה משקיף "מצפור זייד" על שם שאול זייד שנמצא בשדרות אבא חושי, סמוך לבית מס' 50, זוהי מרפסת התצפית בולטת וממנה יורדות מדרגות לגן ציבורי עם ספסלים למנוחה ומתקני שעשועים. בשנת 2017 הוקם מרכז מסחרי קטן ברחוב איינשטיין. בעמק השמש נמצא תיכון אליאנס על שם רוטשילד, שעבר משכונת הדר בסוף שנות ה-70. על רמת אלמוגי העיב מתחם אנטנות שידור של צה"ל, שהוקם עוד בימי המנדט הבריטי ושנמצא כי הוא פולט קרינה דבר שגרם לתושבים להאבק כנגד מיקומו. המחלוקת שניטשה משנת 1995 ועד תחילת המאה ה-21 כללה ערוצים משפטיים, מאבקי הורים והתערבות של הכנסת לצד עתירות למשרדי הממשלה השונים. העתירות התמקדו תחילה ברמות הקרינה בבית ספר איינשטיין, ולאחר שינויים שנערכו בכיוון הקרינה שפלטו האנטנות, עברו העתירות להתמקד בבתים סביב יקינטון 51. בשנת 2010 דווח כי אתר האנטנות פורק. אך התברר כי אנטנה אחת נשארה בשכונה, ולאחר שנוספו תלונות נגד האנטנה, פורקה האנטנה האחרונה בשנת 2015. לאחר פירוק כל האנטנות בשכונה, הקרינה בשכונה ירדה משמעותית והערך הממוצע של בתים בשכונה עלה. כיום, ובגלל הצלחת התכנית להקמת מתחם המדרגים ברחוב יקינטון, רמת אלמוגי היא אחת מהשכונות היקרות ביותר בחיפה. נכון לשנת 2019, אוכלוסיית השכונה מונה כ-2,000 נפשות. בדומה לרמת גולדה היא מאוכלסת במשפחות צעירות רבות. בשכונה כ-600 משפחות, ממעמד בינוני-גבוה. מדד השכונה: כמה תושבים יש ברמת אלמוגי וכמה ארנונה הם משלמים, באתר כלבו – חיפה והקריות, ‏2021-10-14 מסמך רקע לדיון, מאת מרכז המחקר של הכנסת דותן לוי, חיפה: אתר האנטנות ברמת אלמוגי ייהפך למתחם מגורים, באתר כלכליסט, 14 בפברואר 2010 מערכת חי פה-חדשות חיפה, פורקה האנטנה באיינשטיין, באתר חי פה - חדשות חיפה, ‏26 בדצמבר 2015
MQ-28 גוסט באט

בואינג MQ-28 גוסט באט (באנגלית: MQ-28 Ghost Bat), הידוע כפרויקט וינגמן הנאמן, הוא כטמ"ם חמקני רב-תכליתי המפותח על ידי בואינג אוסטרליה עבור חיל האוויר המלכותי האוסטרלי. הוא מתוכנן כמטוס מכפיל כוח המסוגל לטוס לצד כלי טיס מאוישים לתמיכה ולביצוע משימות אוטונומיות באופן עצמאי תוך שימוש בבינה מלאכותית. המטוס יהיה מטוס הקרב הראשון שתוכנן ופותח באוסטרליה מזה למעלה מיובל. ב-21 בספטמבר 2021, חשפה בואינג אוסטרליה את השקת מתקן ייצור חדש עבור המטוס הבלתי מאויש שלה בנמל התעופה בקווינסלנד. החיל האוויר האוסטרלי תכננה בתחילה לקנות שלוש מערכות כחלק מתוכנית הפיתוח המתקדם של וינגמן. שלושת המל"טים נבנו בפס ייצור אוטומטי בבריסביין, קווינסלנד. קו הייצור הוא הוכחה לקונספט לייצור בקנה מידה מלא. ההזמנה הוגדלה לשש עם חוזה של 115 מיליון דולר אוסטרלי לאחר הטיסה הראשונה. הMQ-28 הוא כלי טיס בלתי מאויש המשלב בינה מלאכותית ומשתמש חרטום מודולרי בה ניתן להסיר כל אף המוטס ולהחליף במהירות באף אחר עם סט אחר של ציוד או חימוש למשימות שונות: לחימה, סיור ולוחמה אלקטרונית. תפקידו יהיה לתמוך במטוסים מאוישים של חיל האוויר המלכותי האוסטרלי כגון F-35, F/A-18F ו- E-7 למטרת הגנה ומעקב. המל"ט יתוכנן לפעול כמל"ט שנשלט על ידי מטוס אב כדי לבצע משימות כמו חיפוש או תקיפת אויבים אם יותקף וכן לפעול באופן עצמאי. מדיה וקבצים בנושא MQ-28 גוסט באט בוויקישיתוף Drone MQ-28A Ghost Bat Royal Australian Air Force (RAAF) | Australia's deadly MQ-28A Ghost Bat, נבדק ב-2022-03-24 נחשף מטוס לא מאויש Loyal Wingman של בואינג המיוצר באוסטרליה, באתר mako, ‏2020-05-07 Tyler Rogoway, Everything We Learned From Boeing About Its Potentially Game-Changing Loyal Wingman Drone, The Drive (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כלי טיס צבאיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בן לדרמן

בן לדרמן (באנגלית ובפולנית: Ben Lederman; נולד ב-8 במאי 2000 בלוס אנג'לס שבקליפורניה, ארצות הברית) הוא כדורגלן יהודי פולני המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ראקוב צ'נסטוחובה מליגת העל הפולנית. לדרמן נולד בארצות הברית, להורים יורדים ישראלים, דני ותמי. ב-2011, בגיל 11 זוהה לדרמן על-ידי סקאוטים של אקדמיית מועדון הכדורגל ברצלונה. הוא הוזמן להתאמן בלה מאסיה, והצטרף תוך זמן קצר למחלקת הנוער של המועדון. בין השנים 2015–2017 שיחק באקדמיית IMG האמריקאית, וב-23 בינואר 2017 חזר למחלקת הנוער של ברצלונה. ב-30 ביולי 2018 עבר למחלקת הנוער של גנט הבלגית. בחודש ינואר 2020 עזב לדרמן את גנט, והצטרף לתקופת מבחן בבית"ר ירושלים מליגת העל הישראלית. הוא לא קיבל חוזה במועדון, וחתם בהכח עמידר רמת גן מליגה א'. ב-14 בפברואר 2020 ערך לדרמן את הופעתו היחידה במדי המועדון, כששיחק 65 דקות בהפסד למכבי שעריים במסגרת הליגה. ב-27 בפברואר 2020 שוחרר לדרמן מהכח עמידר רמת גן, על-מנת לחתום בראקוב צ'נסטוחובה מליגת העל הפולנית. ב-20 ביוני הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3–1 על ויסלה קרקוב במסגרת הליגה הפולנית. ייצג את נבחרות הנערים של ארצות הברית עד גיל 15 ועד גיל 17.[דרוש מקור] בחודש מאי 2021 זומן למחנה אימונים של הנבחרת הצעירה של פולין עד גיל 21 בוורקא. זימונו הרשמי הראשון לנבחרת הצעירה של פולין עד גיל 21 הגיע בחודש נובמבר 2021, לקראת משחקי מוקדמות אליפות אירופה לנבחרות צעירות עד גיל 21 לשנת 2023, נגד נבחרות של גרמניה ולטביה. ב-24 במרץ 2022 רשם את הופעתו השנייה במדי נבחרת פולין הצעירה, כאשר עלה כמחליף בדקות הסיום של משחק הגומלין מול נבחרת ישראל עד גיל 21 שהסתיים בתיקו 2–2, במסגרת מוקדמות יורו לנבחרות צעירות עד גיל 21 - 2023. ראקוב צ'נסטוחובה ליגת העל הפולנית (1): 2022/2023 הגביע הפולני (2): 2020/2021 2021/2022 הסופר קאפ הפולני (2): 2021, 2022 מדיה וקבצים בנושא בן לדרמן בוויקישיתוף בן לדרמן, באתר Transfermarkt בן לדרמן, באתר Soccerway בן לדרמן, באתר FootballDatabase.eu Borden, Sam (2013), "An American Boy Wonder in Barcelona", The New York Times, נבדק ב-24 ביוני 2020 {{citation}}: (עזרה) An American Boy Wonder in Barcelona באתר הניו יורק טיימס, 7 בנובמבר 2013 (באנגלית) אופיר סער‏, בעקבות דלילות הסגל: בן לדרמן הגיע להתרשמות בבית"ר ירושלים, באתר וואלה, 20 בינואר 2020 מבארסה ועד לליגה א': בן לדרמן חתם בהכח, באתר ערוץ הספורט, 12 בפברואר 2020 U-21: POWOŁANIA NA ZGRUPOWANIE SELEKCYJNE W WARCE באתר PZPN, ‏ 7 במאי 2021 (בפולנית) U-21: POWOŁANIA NA MECZE Z NIEMCAMI I ŁOTWĄ באתר PZPN, ‏ 29 באוקטובר 2021 (בפולנית) יגאל גולדשטיין, ‏לדרמן: "רוצה לשחק בפולין, מאמינים בי", באתר ערוץ הספורט, 25 במרץ 2022 Israel U21 vs. Poland U21 - 24 March 2022 - Soccerway, int.soccerway.com
חרוט צ'סטר

חרוט צ'סטר או קונוס צ'סטר (באנגלית: Chester Cone) היא גבעה, שאינה מכוסה קרח בחלקו המרכזי של חצי האי ביירס, באי ליווינגסטון שבאיי שטלנד הדרומיים באנטארקטיקה. גובהה של הפסגה 188 מטרים מעל פני הים. הפסגה מתנשאת מעל אגם מידג' שמצפון-מערבה לה. פסגת חרוט צ'סטר ממוקמת 8.56 קילומטרים דרומית-מזרחית לנקודת סטארט, 6.32 קילומטרים צפונית-מזרחית לנקודת דבילז, ו-4.2 קילומטרים ממערב לגבעת צ'אמבלאק. הפסגה נקראת על שם קפטן צ'סטר, האמריקאי, אשר היה רב החובל של אוניית ציד כלבי הים אסקס (Essex), אשר הגיעה לאיי שטלנד הדרומיים בעונת הקיץ האנטארקטי 1821–1822. תצלום לוויין של אזור הגבעה, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix
קודמן

האם התכוונתם ל... קודמן (כימיה) – תרכובת המשתתפת בתגובה כימית ליצירת תרכובת אחרת קודמן (לשון) – מילה או צירוף אליו מתייחס כינוי גוף או רכיב אנאפורי אחר
קישדומבג'האז

קישדומבג'האז (בהונגרית: Kisdombegyház) הוא כפר קטן בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. זהו היישוב השני בגודלו במחוז. הכפר הוקם בשנת 1946 לאחר שבמשך שנים היה השכונה הצפונית של דומבג'האז. כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בקספר נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 605 תושבים, ובשנת 2023 רק 370 תושבים. מדיה וקבצים בנושא קישדומבג'האז בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קישדומבג'האז (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
קונאגוטה

קונאגוטה (בהונגרית: Kunágota) הוא כפר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית קטנה. כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בקונאגוטה נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 3,197 תושבים, ובשנת 2023 רק 2,322 תושבים. הכפר מיושב מהמאה ה-15 והוא מוזכר בכתבים משנת 1463. יהודים חיו בקונאגוטה במאה ה-19. בעקבות הקרע ביהדות הונגריה הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי. בבעלות הקהילה היו בית כנסת ומקווה. בתקופת הטרור הלבן היו פרעות ביהודי קונאגוטה, ובמהלכן נשדד רכושם והוצתו בתיהם וחנויותיהם. בדף הקהילה משנת 1944 נכתב שבקהילה יש 67 חברים ורב הקהילה הוא ד"ר פינקס דורשלאג באפריל 1944 רוכזו יהודי הכפר בחווה שבקרבת מגיארבאנהגייש, ומשם שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ שם נרצחו כחלק משואת יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא קונאגוטה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קונאגוטה (בהונגרית) קהילת קונאגוטה, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי דף קהילת קונאגוטה במפקד יהדות הונגריה תיעוד יהודי קונאגוטה שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
וודוויל (פירושונים)

האם התכוונתם ל... וודוויל – סוג של מופע אליזבת וודוויל – מלכת אנגליה, רעייתו של אדוארד הרביעי קתרינה וודוויל – אשת אצולה אנגלית
משה צבי בוחבוט

הרב משה צבי ברוך בוחבוט (ו' בתשרי ה'תשכ"ד, 24 בספטמבר 1963 – כ"א באדר ב' ה'תשפ"ב, 24 במרץ 2022) היה רבה הספרדי של טבריה ומחבר ספרים בהלכה. נולד בקזבלנקה, מרוקו לפנינה ולרב יחיאל בוחבוט, שכיהן בהמשך כרב העיר קריית שמונה. בסביבות שנת תש"ל עלה יחד עם משפחתו לישראל. למד בישיבת תורה אור אצל הרב חיים פינחס שיינברג, לאחר נישואיו, למד בכולל בית שמעיה ובכולל חזון איש. הוסמך להוראה ודיינות, ושימש כראש בית מדרש גבוה להוראה ודיינות 'חלקת מחוקק' ומו"ץ במערב העיר בני ברק. במשך כ-25 שנה כיהן כראש כוללים לדיינות ורבנות בבני ברק וראש כולל חושן משפט באלעד. לאחר פטירתו של הרב דוד פרץ נבחר בב' בכסלו ה'תשע"ח (20 בנובמבר 2017) לרב העיר טבריה. סבל ממחלת הסרטן במשך כמה שנים, עד שנפטר בליל כ"א באדר ב' ה'תשפ"ב, הוא נקבר בבית העלמין "טוהר רחל" בטבריה. פניני ים על סוגיות הש"ס, תשנ"ב, בני ברק בצל החכמה על שו"ת רבינו בצלאל אשכנזי, בני ברק, תשנ"ב ימין משה על פסחים ועוד, ישראל, תשע"ז בשנת ה'תשנ"ט הוציא לאור מהדורה חדשה לספר מנחת כהן לרבי אברהם הכהן פימנטל עם קונטרס 'שיעורי דעת' על יורה דעה ביאור בשיטות הפוסקים. הרב משה צבי ברוך בוחבוט, סרטונים בערוץ היוטיוב הרב המקדים: הרה"ג הרב משה צבי בוחבוט שליט"א - פרשת ויגש תשע"ט, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 8:09) אבי רבינא, איך כבש הרב בוחבוט את טבריה?, אתר כל הזמן כסלו תשע"ח יחיאל גלאי, יש גורמים שדרכי כרב העיר לא נוחה להם, ונציגיהם צעקו לי בוז, אתר חרדים 10, טבת תשע"ט ישי כהן, ‏הגאון רבי משה בוחבוט - נבחר לרבה של טבריה, באתר כיכר השבת, 20.11.2017 לאחר שנאבק במחלה קשה: רבה של טבריה נפטר, באתר ערוץ 7, 24 במרץ 2022
סיגל בר-קובץ

סיגל בר-קובץ (נולדה ב-17 ביוני 1966) היא סופרת, עיתונאית ועורכת ישראלית. בר-קובץ גדלה בראשון לציון. החלה את דרכה העיתונאית ככתבת נוער במעריב לנוער בגיל 15. את שירותה הצבאי עשתה כמדריכת חבלה ומיקוש בחיל הנדסה. תוך כדי לימודיה לתואר ראשון בקרימינולוגיה באוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בתקשורת באוניברסיטה העברית, עבדה ככותבת, עורכת ורכזת כתבים במגזין הנוער ראש אחד. הטור השבועי שפרסמה בו במשך שלוש שנים "ידידים", הפך לספרה הראשון (1992, כתר). כיום עובדת כעיתונאית ועורכת בידיעות תקשורת וב-Mynet. "ידידים", הוצאת כתר, 1992 "ספר האהבה", הוצאת כתר, 1994 "קניון האשליות", הוצאת כתר, 1998 "מחר אולי תשתני", הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2017 "אישה אובדת", הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2022 מדיה וקבצים בנושא סיגל בר-קובץ בוויקישיתוף סיגל בר-קובץ, ברשת החברתית פייסבוק סיגל בר-קובץ-דינר, דף שער בספרייה הלאומית "מחר אולי תשתני": חפשו אותן בראשון, באתר ynet, 20 במאי 2017 "הנשים שעושות שינוי". לימור סימון, 24.5.2017 Mynet זהר נוי, ביקור בית עם הסופרת סיגל בר-קובץ. 5.6.2017 readbooks.co.il "אנשים בורחים משינוי כי הוא מפחיד אותם, מגזין אישה על מסרים נוקבים מהחיים, בכיוון הרוח ספר חדש ונוגע, נאו שיק, 12.4.2022 עלית קרפ, "מחר אולי תשתני": מפגש עצוב ואופטימי, באתר הארץ, 30 ביוני 2017 הספר "אישה אובדת": כשהבוס הופך למלכודת של הטרדה מינית. 23.3.22 Mynet משבר גיל ה-40: קראו פרק ראשון מהספר "אישה אובדת", באתר ynet, 31 במרץ 2022
הלבנט בונדד

ה"לבנט בונדד" - החברה המזרחית למחסני ערובה בערבון מוגבל (The Levant Bonded Warehouses Co. LTD) היא חברה למחסני ערובה שנוסדה ביולי 1922, כחברת בת של החברה המצרית למחסני ערובה בערבון מוגבל (The Egyptian Bonded Warehouses). לחברה היו סניפים ביפו ובחיפה. בתחילת המאה ה-20 שימש נמל יפו כמרכז יצוא ההדרים מישראל. בעת כיבוש הארץ על ידי הבריטים היה הנמל במצב התפוררות. עוד בימי הממשל הצבאי, דרשו סוחרי יפו להוסיף שטחי פריקה ואחסון. שלטונות המנדט הבריטי החליטו לבנות נמל עמוק-מים בשטחי ארץ ישראל. סוחרי יפו עמלו רבות בשכנוע הבריטים לבנות את הנמל ביפו, אולם לאחר בחינה מדוקדקת הוחלט לבנות את הנמל בחיפה. עם זאת בוצעו שיפורים הדרגתיים גם בנמל יפו. ביוזמת הממשל הבריטי פתחה החברה המצרית למחסני ערובה ב-1919 שני סניפים בארץ ישראל - ביפו ובחיפה. ב-1922 נוסדה חברת הבת - "החברה המזרחית למחסני ערובה", שקבעה את משרדיה הראשיים בחיפה. ההון הבסיסי של החברה היה 20,000 לירות מצריות. מחצית מהמניות נרכשו על ידי החברה האם ומחצית נמכרו בארץ בעיקר לבנק אנגלו-פלשתינה. עם הקמת החברה ומיד לאחר מינוי ההנהלה, הוקמה ועדה מקומית שתפקח על העבודה. בין חברי הוועדה היו אליעזר הופיין, שהיה גם סגן נשיא החברה, ושמואל פבזנר. המחסנים הוקמו ביפו ובחיפה. במסמך שהודפס מטעם החברה ב-1924 נכתב שהמחסנים נמצאים באזור בית המכס עם גישה למסילות ברזל והם "מרווחים, מוארים למדי וגם מכונות לכיבוי אש בשעת סכנה נקבעו בהם". בחיפה נבנו שני בניינים מברזל שעלו כ 7,500 לירות מצריות, וביפו נבנה בניין מאבן ובטון מחוסם במחיר של 8,000 לירות מצריות. החברה פעלה כמחסן ערובה. היא יצגה את הבנקים כלפי הלקוחות, קִבלה על עצמה פדיון סחורות בהתאם להצגת חשבונות מתאימים, שִמשה כסוכן לסוחרים מרחבי העולם ואף הציעה ביטוח כנגד אש וביטוח ימי בהיותה נציגה בארץ של חברה בריטית ותיקה. הלבנט בונדד תרמה רבות לפעילות הכלכלית בארץ. במשך שלושים שנים דאגה לקבל את כל מטעני העולים מגרמניה ושלחה את החשבונות לסוכנות היהודית. בימי מלחמת העולם השנייה אִרגנה הלבנט בונדד, יחד עם אחרים, משלוחי סחורות מטורקיה לדרומה באמצעות מסילת הברזל דרך סוריה, צמח, ועד לחיפה. מחיפה נשלחו סחורות רבות למצרים ואף נשלח טבק לאוסטרליה. הלבנט בונדד הפכה לסוכן התחבורה של הצבא הבריטי בעיראק וארגנה הובלת אספקה דרך המדבר. בין היתר, נשלחו בכל חורף מארץ ישראל לעיראק כ-4000 טונות תפוזים. ב-1927 יזם אליעזר הופיין הקמת רכבל מהים אל המחסנים שנבנו על הגבעה מעל לנמל, כדי להקל על הטענת משלוחי התפוזים. הוא רתם למיזם את משה נובומייסקי ופנחס רוטנברג שהסכימו להקים חברת רכבל משותפת. הופיין קיבל את הסכמת חברת האם המצרית לתוכנית. הוא פנה למהנדס ארפד גוט שיתכנן את המתקן. ארפד גוט הציג תוכנית מפורטת, אולם בסופו של דבר המיזם לא יצא לפועל. עם קום מדינת ישראל עברו חלק מהמניות, שהיו בידי החברה המצרית למחסני ערובה, לידי משרד האוצר. בשנת 1955 נמכרה הלבנט בונדד לחברה יהודית שווייצרית. יצחק רוקח, פרדסים מספרים, רמת גן: הוצאת מסדה, 1970 שמואל גילר, "נמל יפו בשלהי התקופה העות'מאנית ובראשית שנות המנדט הבריטי", מרחבים 7, החוג לגאוגרפיה וסביבת האדם אוניברסיטת תל אביב, 2016 י. גד, "'לבנט בונדד' בחיפה לידיים חדשות", עיתון מעריב, 25.7.1955, עמ' 3 החברה המזרחית למחסני ערובה בערבון מוגבל, תל אביב: דפוס איתן-שושני, התרפ"ד (באתר הספרייה הלאומית) הארכיון הציוני S3/473 הארכיון הציוני L51/197