laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יד לחללי חיל הים

יד לחללי חיל הים היא אנדרטה בעיר אשדוד, המנציחה את זכרם של חללי החיל. כיום מונצחים על גביה שמותיהם של 421 חללים. האנדרטה שוכנת בשטח גן אלישבע ברובע א' בצפון-מערב העיר, בקרבת הנמל. היא הוקמה בראשית שנות השבעים לזכר חללי המשחתת אילת, שטובעה על ידי מצרים בשנת 1967. בשנת 1973 הוחלט לעשותה לאנדרטה לכל חללי החיל. האנדרטה תוכננה על ידי כרמלי פלדמן, איש חיל הים, והיא נבנתה בהתנדבות על ידי ניצול המשחתת, מוטי ורובבל באמצעות כספי תרומות. מדי שנה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, צה"ל עורך באנדרטה את "טקס ההתייחדות לזכר חללי זרוע הים". האנדרטה היא רחבה מרוצפת באורך של 18 מטרים וברוחב של 10 מטרים, המוקפת במעקה בטון נמוך. היא מעוצבת בדמותה של אונייה: בצידה הימני ניצב מבנה בטון דמוי גשר פיקוד, ובו עמוד דמוי אנטנת מכ"ם; בצידה השמאלי של הרחבה ניצבים תורני דגלים ונטועה גינה – כמו נמל שלחופו עגנה כביכול האונייה. אל הקיר האחורי של מתחם האנדרטה הוצמדו לוחות שיש שחורים שעל גביהם נחרתו שמות החללים. מעל הלוחות נקבע שלט ועליו הפסוק ”בים דרכך ושביליך במים רבים ועקבותיך לא נודעו” (ספר תהלים, פרק ע"ז, פסוק כ'). על גבי מבנה גשר הפיקוד הוצב שלט הנושא את המלים "כשעצובים הולכים לים, לכן הים מלוח" ”כשעצובים הולכים לים, לכן הים מלוח” (השיר "לבכות לך" מאת אביב גפן). האנדרטה עוצבה על ידי האדריכל כרמלי פלדמן. ב-2007 התווספו לה אבני הנצחה שעיצב ראובן ג'יאמבשו. האנדרטה הוקמה בסיועו הכספי של חיל הים, ולאחר מאבק מול ראש עיריית חיפה שתכנן שתקום בעירו. ראש עיריית אשדוד צבי צילקר שיכנע את נציגי חיל הים כי אשדוד מתאימה יותר כמיקום להקמתה משום שהיא תוכל להיבנות אל מול לים וללא חוצץ, ומפני שתוכל להוות השראה לעולים החדשים – המשתכנים במרכז קליטה בית קנדה הסמוך לגן – בעיר לתרום למולדת אליה שבו בעלייתם. לרגל יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ב-1979, עיצב צבי נרקיס בול דואר הנושא ציור את של האנדרטה.[דרוש מקור] עמוד המכ"ם רשימת החללים סמלי המשחתות תורני הדגלים אנדרטה לזכר בני אשדוד שנפלו במערכות ישראל אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאות אנדרטת הנר מדיה וקבצים בנושא יד לחללי חיל הים בוויקישיתוף האנדרטה באתר יזכור אגם תותחני, זוכרים את כולם: זרוע הים מוקירה ומנציחה את 444 חלליה בטקס הזיכרון הזרועי שאירע אמש בגן אלישבע, באתר חיל הים, ‏15 בספטמבר 2022 אבן-פינה לאנדרטה לחללי המשחתת "אילת", מעריב, 18 באוקטובר 1968 בועז רענן, אשדוד 2000, אשדוד: החברה להגנת הטבע, סניף אשדוד, 2000, עמ' 64 טקס התייחדות לזכר חללי זרוע הים, באתר צה"ל, 15 בספטמבר 2022 משה דרור, אריאלה ברמכר (ע), הקדנציה הראשונה, צילקר – אשדוד שאהב, אשדוד: אבי אלעד, 2022, עמ' 88-89
קוודריגה

קוודריגה (בלטינית: Quadriga;‏ quadri - ארבע, ו-jungere - להוביל) היא מרכבה המובלת על ידי ארבעה סוסים אשר שימשה ביוון העתיקה במשחקים האולימפיים ומאוחר יותר במרוצי מרכבות ברומא העתיקה. המרכבה סימלה את מרכבות האלים והן תוארו על גבי כדים ותבליטים כמרכבות המשוכות על ידי ארבעה סוסים. מרכבתו של אפולו, אל השמש, הנושא את אור היום בשמים מתוארת כקוודריגה. כל פסלי הקוודריגות המודרניים מבוססים על סוסי מרקוס הקדוש - פסל יחיד שנותר מהעת העתיקה. פסל זה, שעמד במקורו בהיפודרום קונסטנטינופול, ככל הנראה על קשת ניצחון, נבזז על ידי צלבנים ונציאנים במהלך מסע הצלב הרביעי בשנת 1204 והועברה למרפסת של בזיליקת סן מרקו בוונציה. בשנת 1797 נבזז הפסל על ידי נפוליאון שהעבירו לפריז, אולם הושב לוונציה עם תבוסתו של נפוליאון בשנת 1815. בשנת השמונים של המאה ה-20 הוחלף הפסל על מרפסת הבזיליקה בהעתק בשל נזקי זיהום האוויר, והמקור הועבר למוזיאון. קוודריגת ברלין תוכננה על ידי יוהאן גוטפריד שדו בשנת 1793 כקוודריגת ניצחון וסמל לשלום. הקוודריגה שנהגה בה אלת ניצחון נושאת ענף זית הוצבה בראש שער ברנדנבורג בברלין שבגרמניה. הקוודריגה נבזזה על ידי נפוליאון בשנת 1806 אולם הושבה בשנת 1814. ענף עץ הזית הוחלף מאוחר יותר בצלב ברזל. במהלך מלחמת העולם השנייה ניזוק הפסל. צלב הברזל אשר זוהה עם המיליטריזם של פרוסיה והפשיזם הוחלף על ידי השלטון הקומוניסטי של גרמניה המזרחית לאחר מלחמת העולם. בשנת 1990, לאחר איחוד גרמניה שוחזר הפסל. קוודריגת הפנתר בסמפרופר בדרזדן קוודריגת ולינגטון קשת ולינגטון בלונדון, אנגליה. תוכננה על ידי אדריאן ג'ונס 1912. קוודריגת הקארוסל ממוקמת בראש שער הניצחון קרוסל בפריז שבצרפת. הקשת עצמה נבנתה על ידי נפוליאון להנציח את ניצחונותיו, אולם הקוודירגה הוקמה על יד הבארון פרונסואה ג'וסה בוסיו להנציח את ההשבה למלוכה של שושלת בורבון. בפוסל רואים את אלת הניצחון נוהגת בקוודריגה, ולצידה שתי אלות ניצחון. התקדמות המדינה בבירת מדינת מינסוטה היא ייחודית בכך שהיא מכוסה כולה זהב, ובכך שהיא ממוקמת על כניסה לבניין ולא על שער ניצחון. הקוודריגה פוסלה על ידי דניאל צ'סטר פרנץ' ואדואר קלארק פוטר והוקמה בשנת 1906. קוודריגה ורוכבה על גבי אמפורה יוונית מסוף המאה ה-6 לפנה"ס במוזיאון הארכאולוגי הלאומי באתונה מדיה וקבצים בנושא קוודריגה בוויקישיתוף
Vala

Vala היא שפת תכנות מונחית־עצמים אשר מטרתה ליצור שפת תכנות חדישה למפתחי GNOME ללא תלויות וללא שימוש ב־API שונה לעומת יישומים וספריות שנכתבו בשפת C. valac, מהדר Vala, מתרגם קוד Vala לקוד בשפת C. הוא משתמש במערכת GObject ליצירת מחלקות וממשקים המוצהרים בקוד המקור של Vala. Vala נועדה לאפשר גישה לספריות קיימות הכתובות בשפת C (בעיקר לספריות מבוססות GObject), ללא צורך בהסבתן. כל מה שצריך הוא קובץ API המכיל את הצהרות הפונקציות והמחלקות בתחביר Vala. Vala משוחררת תחת הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו (GNU LGPL) גרסה 2.1. תחביר Vala דומה לתחביר C#‎, אך שונה כדי להתאים למערכת GObject. בין תכונותיה של Vala ניתן למצוא תכונות המאפיינות שפות חדשות רבות: ממשקים מאפייני מחלקות (Properties) אותות לולאות מבוססות טווח (לולאת "Foreach") תחשיב למדא זיהוי אוטומטי של סוג טיפוס ערך (Type inference) תכנות גנרי (כתיבת תוכניות שאינן תלויות בטיפוסי המשתנים) הגדרת משתנים ריקים (שערכם Nothing) איסוף זבל (ניקוי זיכרון עצמים שאינם בשימוש) טיפול בחריגות דוגמה פשוטה לתוכנית "שלום עולם" ב־Vala: int main() { print("Hello, world !\n"); return 0; } הידור הקוד מתבצע באמצעות valac, מהדר Vala, דרך המסוף (בהנחה שקוד המקור נמצא בקובץ "helloworld.vala"): valac helloworld.vala דוגמה מורכבת יותר המציגה מספר תכונות מונחות עצמים של Vala, המהודרת באותה הצורה: using GLib; public class Sample : Object { public void run() { stdout.printf("Hello, world !\n"); } static int main(string[] args) { var sample = new Sample(); sample.run(); return 0; } } דוגמה לתוכנית "שלום עולם" באמצעות GTK+‎: using Gtk; int main(string[] args) { Gtk.init(ref args); var window = new Window(); window.title = "שלום עולם !"; window.border_width = 10; window.window_position = WindowPosition.CENTER; window.set_default_size(350, 70); window.destroy.connect(Gtk.main_quit); var label = new Label("שלום עולם !"); window.add(label); window.show_all(); Gtk.main(); return 0; } הידור הקוד, באמצעות המסוף, מתבצע עם הוספת אפשרות המכלילה את הספרייה GTK+‎ (בהנחה שקוד המקור נמצא בקובץ "helloworld.vala"): valac --pkg gtk+-3.0 helloworld.vala פייתון, שפת תכנות מפורשת מונחית עצמים מדיה וקבצים בנושא Vala בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Vala (באנגלית) GTK+ for Windows, מיזם המספק, בין השאר, קבצים בינאריים של Vala לחלונות המדריך הרשמי (אנגלית), עברית Valide, סביבת פיתוח משולבת ל־Vala Vala Toys for gEdit, תוסף לעורך הטקסט Gedit המוסיף תמיכה להשלמה אוטומטית ומספר תכונות נוספות לקוד Vala תיעוד ה־API של מרבית ספריות התוכנה הקיימות עבור Vala רשימת תוכניות Vala Vala למתכנתי Java Vala למתכנתי C#‎ אודות Vala באתר הרשמי.
פיירבטיסטה פיצבאלה

פיירבטיסטה פיצבאלה (Pierbattista Pizzaballa; נולד 21 באפריל 1965) הוא נזיר פרנציסקני איטלקי, המכהן מאז 24 באוקטובר 2020 כפטריארך הלטיני של ירושלים. ב-30 בספטמבר 2023, הועלה פיירבטיסה לדרגת קרדינל ע״י האפיפיור פרנסיסקוס הראשון בטקס חגיגי בקריית הוותיקן ברומא. זוהי הפעם הראשונה בהיסטוריה שהפאטריאך הלטיני של ירושלים מועלה לדרג קרדינל. . פיצבאלה נולד בקולוניו אל-סריו (Cologno al Serio) ליד ברגאמו שבאיטליה, והחל את הסמכתו במסדר הפרנציסקני באמיליה-רומאניה בשנת 1984. הוא הוסמך כנזיר ב-5 בספטמבר 1989 וככומר ב-15 בספטמבר 1990. פיצבאלה סיים את לימודי התואר הראשון בתאולוגיה ברומא. הוא החל לשרת במשמורת ארץ הקודש ב-1997, השתלם בלימודי תיאולגיה בבית הספר הפרנציסקני למקרא (Studium Biblicum Franciscanum) בירושלים והשלים את לימודי התואר השני במקרא באוניברסיטה העברית. בין השנים 2001–2004 עמד בראש מנזר סן סימון בירושלים, וב-15 במאי 2004 הוא מונה לכהונת קוסטוס למשך שש שנים. כהונתו הוארכה ב-2010 בשלוש שנים נוספות, ושוב ב-2013. בנוסף שימש בין השנים 2005–2008 כמשנה לפטריארך הלטיני מישל סבאח לענייני הקהילה הנוצרית-קתולית דוברת העברית, ומאז 18 במרץ 2008 הוא חבר בנציבות ליחסי נצרות-יהדות של הוותיקן. עם מינויו כקוסטוס, הביע פיצבאלה דאגה מההגירה המתגברת של נוצרים העוזבים את ארץ הקודש, בעיקר את השטחים הנתונים למרותה של הרשות הפלסטינית, והביע את דעתו כי הנוצרים בארץ הקודש הם יעד לשנאה המוסלמית, וכי הרשות הפלסטינית אינה מענישה את המתנכלים לנוצרים עוד התייחס לבעיית המחסור בדיור, למחסור בכוח אדם במסדר הפרנציסקני, ולהתפלגות והסתגרות חבריו בהתאם ללשונותיהם. בשנת 2016 הוסמך לכהונה כארכיבישוף ומונה למנהל מטעם האפיפיור של הפטריארכיה הלטינית של ירושלים, תואר שמשמעותו ממלא מקום הפטריארך. ארבע שנים לאחר מכן, ב-24 באוקטובר 2020, מונה לפטריארך הלטיני של ירושלים. ב-9 ביולי 2023 הודיע האפיפיור פרנציסקוס על כוונתו למנותו לקרדינל בחודש ספטמבר הקרוב, ובכך הפך לקרדינל הראשון בתולדות הכנסייה הקתולית שמקום מושבו הוא ירושלים. פיצבאלה דובר אנגלית, איטלקית, ערבית ועברית. La presenza francescana in Terra santa, Franciscan Printing Press, 2005, ISBN 978-88-6-24000-91 Terra Santa, con intervista di Giorgio Acquaviva, Editrice La Scuola, Brescia, 2008, pp. 122, ISBN 978-88-35023-142 מדיה וקבצים בנושא פיירבטיסטה פיצבאלה בוויקישיתוף פיירבטיסטה פיצבאלה, ברשת החברתית פייסבוק תולדות חייו באתר הפטריארכיה הלטינית של ירושלים דבריו עם קבלת מינויו לפטריארך של ירושלים (בעברית) הרצאתו של פיירבטיסטה פיצבאלה באוניברסיטת תל אביב בנושא אנטישמיות (אפריל 2022) Pope appoints Archbishop Pizzaballa Patriarch of Jerusalem - Vatican News, www.vaticannews.va, ‏2020-10-24 (באנגלית) Archbishop Pierbattista Pizzaballa appointed Latin Patriarch of Jerusalem, Latin Patriarchate of Jerusalem (באנגלית) «Noi cristiani in Terra Santa bersaglio dell' odio islamico». Challenges of New Franciscan Custodian of Holy Land Archbishop Pierbattista Pizzaballa [Catholic-Hierarchy], www.catholic-hierarchy.org Catholic.co.il, www.catholic.co.il
יוסף כהן-צדק (ירושלים)

יוסף כהן-צדק (י' בחשון תרס"ה, 19 באוקטובר 1904 וילנה - י"ד בטבת תשנ"ב, 21 בדצמבר 1991) היה מחנך, מתמטיקאי, מוזיקאי ואספרנטיסט ישראלי. יקיר העיר ירושלים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. כתב ותרגם עשרות שירים, בעיקר מרוסית (כגון "קפיטן, קפיטן") ומיידיש, ואף הלחין מנגינות (למשל, לשיר תל-חי). מבין שירי הילדים מוכר שירו "לרותי יום הולדת", וקצת פחות מוכר השיר "לדודי ישנה קרחת". את שני השירים הלחין יצחק לוי. הוא התמסר לחקר הפולקלור המוזיקלי היהודי, ליקט מאות שירים וניגונים של בני עדות שונות ותיעד אותם בתווים. כך גם רשם ניגוני זמירות ופרקי תפילה ששמע מפי חזנים בבית הכנסת בווילנה בימי ילדותו. כמו כן כתב מאמרים על נושאים שונים בזמר העממי היהודי ("אליהו הנביא בזמר העממי"; "השלום בזמר עם"; "האבות והאימהות בזמר", ועוד). בתוּרוֹ אחר שירים המשקפים מציאות והווי, הגיע עד לשירי רחוב ובתי מרזח. כך, למשל, פרסם לראשונה את המילים והתווים של "אין יאטקעווער געסל" ("בסמטת האטליזים"), שיר של אנשי העולם התחתון בווילנה. הלחין את המנגינה למלא השיר של שטיינר "ארור האומר פה גזורו" (ראה אתר "זמרשת"). משנות ה-60 הקדיש את מרב עתותיו לאספרנטו. הוא תרגם לאספרנטו יצירות מן השירה העברית והארצישראלית, בהן את ההמנון הלאומי "התקווה", את "בארץ אהבתי" של לאה גולדברג, את "עוד לא אהבתי די" של נעמי שמר, ועוד. על מפעל חייו, בעיקר בתחום החינוך, זכה בתואר יקיר העיר ירושלים. היה מורה בגימנסיה העברית "רחביה" שבירושלים. כהן-צדק היה קרוב-משפחתו של עמנואל כ"ץ, אשר תרגם עמו את השיר קפיטן קפיטן. יוסף כהן-צדק הלך לעולמו ב-1991, בן 87 במותו. הוא הובא לקבורה בהר המנוחות בירושלים. מדיה וקבצים בנושא יוסף כהן-צדק בוויקישיתוף יוסף כהן-צדק, באתר זמרשת יוסף כהן-צדק, באתר MusicBrainz (באנגלית) יוסף כהן-צדק, דף שער בספרייה הלאומית דוד תדהר (עורך), "יוסף כהן-צדק (כ"ץ)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ה (1952), עמ' 2124 האזנה ל"שיר הרועה (אורכב 04.06.2020 בארכיון Wayback Machine)" לחן יוסף כהן-צדק באתר "היו ימים (אורכב 11.08.2014 בארכיון Wayback Machine)" מילות השיר "קפיטן, קפיטן" והאזנה לו, באתר זמרשת. המצבה ומקום הקבר של יוסף כהן צדק, באתר "פרויקט גלעד".
אברהם קלמן קליקשטיין

אברהם קלונימוס (קלמן) קליקשטיין (תרפ"ט, 1929 - ז' באייר תשמ"ז, מאי 1987) היה פיזיקאי יהודי אמריקאי. נולד לאיטקא ולרב יחזקאל קליקשטיין, שהיה חסיד טריסק, בפולין. בילדותו עבר במחנות ההשמדה בפולין. בגיל 10 היה במחנה ההשמדה לחמה. הוא הציג את עצמו כנפח וקיבל עבודה בציפוי זכוכית לצינורות, וכך ניצל. לאחר מכן עבר לבית ילדים יהודי בצרפת, שם היה חבר של הסופר אלי ויזל, ומשם היגר לארצות הברית. למד בישיבת תורה ודעת של הרב יעקב קמנצקי, נישא לרחל בתו של רבי יונה שטנצל והוליד ארבעה ילדים. הוא נפטר בגיל 58 לאחר מחלה קשה. לימד במכללת האנטר בניו יורק. קליקשטיין חיבר קונטרס בשם "הערות מתמטיות על הלכות קידוש החודש" במטרה ליישב את הסתירות שמעלה החזון איש בדברי הרמב"ם. הוא קיבל הסכמה מרבי יעקב קמנצקי. [1](הקישור אינו פעיל) [2] בארזים נפלה שלהבת - מאמר לזכרו [3](הקישור אינו פעיל) סיפור הצלתם של אלי ויזל ופרופסור קליקשטיין ממחנה ההשמדה ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הדרקון האדום (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הדרקון האדום – מפלצת מיתולוגית המזוהה עם ויילס. הדרקון האדום הגדול – סדרת ציורים בצבעי מים מאת ויליאם בלייק מהשנים 1805-1810. הדרקון האדום (ספר) – ספר משנת 1981 מאת תומאס האריס. דרקון אדום (סרט) – סרט משנת 2002 בכיכובו של אנתוני הופקינס.
דוד ענבר

דוד ענבר (25 במרץ 1939 - 19 באוגוסט 2009) היה דוקטור ללימודי ארץ ישראל, ארכאולוג וחוקר מקרא. ענבר נולד ברחובות וגדל בקיבוץ רמת הכובש. הוא שירת כקצין קבע בחיל ההנדסה. ב-1966 נפצע קשה בתקרית בית מרסים, בדרום הר חברון, פציעה שגרמה לאובדן ידו השמאלית. על תפקודו בקרב זה זכה בעיטור העוז. תיאור המעשה: בתקרית בית מירסים, ביום ה-10 במאי 1966, גילה סרן דוד ענבר כושר מנהיגות ויכולת אישית תחת אש האויב, הראויים לציון, וזאת על אף התנאים הקשים ולמרות שנפגע בעת הקרב, פעמיים. סרן דוד ענבר המשיך להלחם גם לאחר פציעתו, וכאשר אזלה התחמושת לנשקו, מצא לעצמו כלי נשק אחר והמשיך לחפות על חייליו ולהדריכם. על מעשה זה הוענק לו : עיטור העוז ניסן תשל"ג אפריל 1973, דוד אלעזר, רב-אלוף, ראש המטה הכללי. — עיטור העוז לדוד ענבר לאחר פציעתו שירת ענבר באגף המודיעין, היה ראש המדור הצבאי בענף 2 (ירדן), ולאחר מכן היה ראש ענף 2 (ירדן) בחטיבת המחקר. הוא השתחרר בדרגת סגן-אלוף ופנה ללימודי ארכאולוגיה. את עבודת הדוקטורט שלו על עמק בית שאן כתב באוניברסיטת בר-אילן תחת הדרכתו של פרופסור אנסון רייני. בשנת 1988 הופיע ספרו הראשון: "מסע אל העבר המקראי". דוד ענבר נפטר ממחלה קשה ב-2009. השאיר אחריו אישה, רחל, שלושה ילדים. ב־2012 יצא הספר "איפכא מסתברא", שאת כתיבתו הספיק ענבר לסיים מעט לפני מותו. המשנה יוצאת הדופן שמציג ענבר בספר זה היא סדורה ועקבית, ומבוססת על קריאה מדוקדקת בתנ"ך כולו כמקור היסטורי אמין, בממצאי הארכאולוגיה ומחקרי ההיסטוריה הישראלית והכלל עולמית, ובבדיקה דקדקנית של שמות יישובים ואתרים ברחבי אפריקה ואסיה. עיקרי החידושים שמופיעים בספר הם: תיארוך מחודש של כל תקופת האבות, מועד הירידה למצרים, יציאת מצרים וכיבוש ארץ כנען, כאלפיים שנה לפני המקובל. ניתוח מחודש של תקופת יוסף ובניו במצרים תוך זיהויו של מנשה בן יוסף כמלך המצרי מנס, נערמר, וזיהוי של צאצאיו עם מלכים פרעוניים אחרים. איתור עקבותיו של האירוע הקוסמי האדיר שגרם למכות מצרים ולחציית ים סוף. שרטוט מסלול יציאת מצרים, לא דרך מדבר סיני, כמקובל, אלא דרך אפריקה ואסיה וכיבוש ארץ כנען דרך סוריה וירדן. תיאור כיבוש ארץ ישראל המקראית והצגת גבולותיה כאימפריה אדירה, המשתרעת משני עברי הירדן ואף בתחומיהן של סוריה לבנון, עיראק סעודיה ואנטוליה. מדיה וקבצים בנושא דוד ענבר בוויקישיתוף יציאת מצרים זה לא מה שחשבתם - זאב גלילי מראיין את דוד ענבר בעוז רוחם - סרן דוד ענבר שושלת הפרעונים העבריים - ד"ר דוד ענבר מתי חי דוד המלך? - אלבום מגן דוד ספריו של דוד ענבר באתר סימנייה דוד ענבר (1939-2009), דף שער בספרייה הלאומית http://www.gvura.org/a4114-סרן-דוד-ענבר
קתרינה בוודן

קתרינה בוודן (באנגלית: Katrina Bowden ; נולדה ב-19 בספטמבר 1988) היא שחקנית אמריקאית. התפרסמה בזכות תפקידה בתור סרי בסיטקום "רוק 30" (2006–2013) ומהופעתה בתור פלורנס "פלו" פולטון באופרת הסבון של CBS, "היפים והאמיצים" (2019–2022). בוודן נולדה ב-19 בספטמבר 1988 בעיירה ווייקוף (אנ') שבניו ג'רזי. היא למדה בית הספר התיכון הקתולי הפרטי "אקדמיית הארט אימקולייט" בעיירה הסמוכה וושינגטון (אנ'). בשנת 2006, בוודן זכתה בתפקיד המשחק הראשון שלה בת שני פרקים באופרת הסבון של ABC, "לחיות את החיים" בתור בריטני. בהמשך הגיחה לתפקידי אורח בסדרות הטלוויזיה "חוק וסדר: מדור מיוחד", "בטי" ו"בניחוש חוקר". תפקידה המשמעותי הראשון של בוודן הגיע כאשר לוהקה כדמות חוזרת בסדרת הטלוויזיה עטורת הפרסים "רוק 30", שעלתה לראשונה ב-11 באוקטובר 2006 ברשת NBC. היא גילמה את סרי, פקידת הקבלה של ליז (טינה פיי), ועם צוות השחקנים קיבלה שבע מועמדויות לפרס גילדת שחקני המסך וזכייה אחת. היא הופיעה בסדרה עד לסיום הסדרה שלה בינואר 2013. בשנת 2008 ערכה את הופעתה הקולנועית הראשונה בקומדיה "סקס דרייב". ב-2010 הופיעה בקומדיית האימה "טאקר ודייל נגד הרשע" בתפקיד הסטודנטית אליסון. ב-2012 השתתפה בסרט "אמריקן פאי: האיחוד", הרביעי בסדרת "אמריקן פאי", בתפקיד מיה חברתו הדוגמנית של אוז (כריס קליין). במאי 2013 נישאה בוודן למוזיקאי והזמר בן יורגנסן (אנ'), סולן להקת הרוק "Armor for Sleep". הם התגרשו בדצמבר 2020. היא התארסה לבן זוגה, אדם טיילור, בפוזיטנו, איטליה, בספטמבר 2023. מדיה וקבצים בנושא קתרינה בוודן בוויקישיתוף קתרינה בוודן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קתרינה בוודן, ברשת החברתית אינסטגרם קתרינה בוודן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קתרינה בוודן, באתר AllMovie (באנגלית) קתרינה בוודן, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) קתרינה בוודן, באתר Metacritic (באנגלית) קתרינה בוודן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) לירון סיני, "סרטי אימה לא מפחידים כשמצלמים אותם", באתר ynet, 19 ביוני 2012
מספר פסאודו-ראשוני

בתורת המספרים, מספר פסאודו-ראשוני הוא מספר פריק החולק תכונה כלשהי עם כל המספרים הראשוניים. עיסוק מרכזי בתורת המספרים, בעל השלכות רבות לקריפטוגרפיה, הוא חקר מבחני ראשוניות הבודקים האם מספר נתון הוא ראשוני או פריק. מבחני ראשוניות רבים בוחנים תכונה המתקיימת בכל הראשוניים, אך ייתכן גם שהיא מתקיימת במספרים פריקים מסוימים. אם מספר כלשהו לא מקיים תכונה שכזו, הוא בהכרח פריק, אך אם מתגלה שמספר מסוים מקיים את התכונה, אין ודאות אם הוא ראשוני או פסאודו-ראשוני ביחס לתכונה. מבחן ראשוניות יעיל הוא מבחן ששכיחות המספרים הפסאודו-ראשוניים ביחס אליו נמוכה. ישנם מבחני ראשוניות, כגון מבחן AKS, שמזהים ראשוני בוודאות מוחלטת ואין מספר פסאודו-ראשוניים ביחס אליהם. עם זאת, לצרכים מעשיים מעדיפים את השימוש במבחנים מהירים יותר, כגון אלגוריתם מילר-רבין, שיש סיכוי שיזהו כראשוני מספר שהוא פסאודו-ראשוני, אך ניתן להקטין את הסיכוי הזה באופן בלתי מוגבל. הסוג המוכר ביותר של מספרים פסאודו-ראשוניים הם המספרים הפריקים המקיימים את המשפט הקטן של פרמה. מספר פריק n {\displaystyle n} נקרא פסאודו-ראשוני פרמה בבסיס a אם מתקיים n ∣ a n − a {\displaystyle n\mid a^{n}-a} (n מחלק את an-a). מספר שהוא פסאודו-ראשוני פרמה בכל בסיס נקרא פסאודו-ראשוני פרמה מוחלט או מספר קרמייקל. הדוגמה הקטנה ביותר למספר כזה היא 561. כבר במאה ה-6 לפנה"ס שיערו מתמטיקאים סינים ש- n {\displaystyle n} ראשוני אם ורק אם n ∣ 2 n − 2 {\displaystyle n\mid 2^{n}-2} . ב-1819 נתגלתה הדוגמה הנגדית הקטנה ביותר: 341 ∣ 2 341 − 2 {\displaystyle 341\mid 2^{341}-2} , על אף ש- 11 ⋅ 31 = 341 {\displaystyle 11\cdot 31=341} הוא מספר פריק. אם p {\displaystyle p} ראשוני, ומספר מרסן M p = 2 p − 1 {\displaystyle M_{p}=2^{p}-1} פריק, אז M p {\displaystyle M_{p}} הוא פסאודו-ראשוני בבסיס 2. כמו כן כל מספר פרמה פריק הוא גם כן פסאודו-ראשוני בבסיס 2. לא קשה לבנות סדרה אינסופית עולה של פסאודו-ראשוניים בבסיס 2. אם n {\displaystyle n} מספר פסאודו-ראשוני בבסיס 2, אז גם M n {\displaystyle M_{n}} כזה. כדי לראות זאת נשתמש בתכונה בסיסית של מספרי מרסן, שאם k ∣ n {\displaystyle k\mid n} , אז M k ∣ M n {\displaystyle M_{k}\mid M_{n}} . n {\displaystyle n} פריק ולכן קיים k ∣ n {\displaystyle k\mid n} לא טריוויאלי. מכאן ש- M k ∣ M n {\displaystyle M_{k}\mid M_{n}} ו- M n {\displaystyle M_{n}} פריק. כמו כן מכך ש- n {\displaystyle n} פסאודו-ראשוני נובע שקיים r {\displaystyle r} כך ש- r n = 2 n − 2 {\displaystyle rn=2^{n}-2} , ולכן 2 M n − 2 = 2 r n + 1 − 2 = 2 M r n {\displaystyle 2^{M_{n}}-2=2^{rn+1}-2=2M_{rn}} . כלומר M n ∣ 2 M r n = 2 M n − 2 {\displaystyle M_{n}\mid 2M_{rn}=2^{M_{n}}-2} כנדרש. מספר פסאודו-ראשוני, באתר MathWorld (באנגלית) מספר פסאודו-ראשוני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דות'ראקית

דות'ראקית היא שפה מתוכננת המדוברת בפי הילידים הדות'ראקים, תושבי ואיז דות'ראק, בסדרת הטלוויזיה "משחקי הכס" של HBO, המבוססת על סדרת ספרי הפנטזיה "שיר של אש ושל קרח". את השפה יצר דייוויד פיטרסון, חבר החברה ליצירת שפות. הדות'ראקית נוצרה אמנם עבור הסדרה, אולם היא ממשיכה להתפתח, ופיטרסון ממשיך לפרסם מילים חדשות. השפה תוכננה כך שתתאים לתפיסה המקורית של ג'ורג' ר. ר. מרטין של השפה, בהתבסס על המשפטים והמילים הקיימים בסדרת הספרים. נכון ל-21 בספטמבר 2011 היו 3,163 מילים שנוצרו בלקסיקון, אם כי רוב המילים רחוקות מלהיות ידועות לציבור. עם זאת, יש קהילה הולכת וגדלה של חובבי השפה, עם אתרים המציעים מידע על מצב השפה. אוצר המילים בשפה נוצר על ידי פיטרסון זמן רב לפני העיבוד הטלוויזיוני של הסדרה. HBO שכרה את החברה ליצירת שפות כדי ליצור את השפה, ואחרי תהליך השמה אשר כלל יותר משלושים בלשנים, דייוויד פטרסון נבחר לפתח את השפה הדות'ראקית. הוא הציג 1700 מילים ל-HBO לפני תחילת צילומי הסדרה. פיטרסון שאב השראה מתיאוריו של ג'ורג' ר. ר. מרטין של השפה, כמו גם משפות כמו רוסית, טורקית, אסטונית, אינוקטיטוט וסוואהילית. דייוויד פיטרסון ופיתוח השפה הדות'ראקית הופיעו בפרק של התוכנית "The Next List" של CNN ב-8 באפריל 2012. השפה הדות'ראקית פותחה תחת שתי מגבלות משמעותיות. ראשית, השפה הייתה חייבת להתאים לשימוש שכבר היה בה בספרים. שנית, על השפה להיות קלה ללימוד ולהגייה על ידי השחקנים בסדרה. שני האילוצים האלו השפיעו על הדקדוק והפונולוגיה של השפה: למשל, אין הבחנה פונמית בין עיצורים מנושפים לעיצורים לא מנושפים, בדומה לאנגלית. דייוויד פיטרסון אמר כי "אתם יודעים, רוב האנשים כנראה לא ממש יודעים איך באמת נשמעת ערבית, כך שלאוזן לא מיומנת, דות'ראקית אולי נשמעת כמו ערבית. אך למישהו שמבין ערבית, זה לא נשמע כך. אני נוטה לחשוב על הצליל כמו שילוב בין ערבית (למעט עיצורים לועיים ייחודיים) וספרדית, בשל עיצורים שיניים". משפט לדוגמה: נֶאבַאחִי וֶחַה הַא מַעַן: רַקֶּה, מַעַרֶסַקֶאַה נוֹרְתִ'י פִיטֶּה. בכתיב אנגלי: Nevakhi vekha ha maan: Rekke, m'aresakea norethi fitte. פונטית: /ˈn̪evaxi ˈvexa ha maˈan̪ ˈrekke ˈmaɾesakea ˈn̪oɾeθi ˈfit̪t̪e/ מילולית: יש מקום בשבילו: שם, עם קצרי-השיער הפחדנים. לילידים הדות'ראקים עצמם אין מערכת כתב עקב היעדר אוריינות. כך גם לרבים מהעמים השכנים (למשל ילידי לזרין). אך אילו היו דוגמאות כלשהן בכתב דות'ראקי ביקום של "שיר של אש ושל קרח", הן היו מבוססות על מערכת הכתב שפותחה בערים החופשיות או באזור קרוב והותאמה לשימוש דות'ראקי. אתר האינטרנט הרשמי של דות'ראקית אתר ללימוד השפה הדות'ראקית מערכת ערוץ התרבות, ‏אנגלית זה לחלשים: מבוא לדותראקית, באתר ‏מאקו‏, 3 באפריל 2014 http://www.dothraki.com/2011/09/the-header-script עיצוב השפה הדות'ראקית, 21/09/11 Official HBO Press Release, 12 באפריל 2012 "Creating Dothraki - An Interview with David J Peterson and Sai Emrys", 22 באפריל 2012 להבין דות'ראקית "ריאיון עם יוצר השפה באתר מעריצים רוסי". 24 ביוני 2010. {{cite web}}: (עזרה)
כפר אלדד

כפר אלדד הוא התנחלות קהילתית בהרי יהודה השייכת למועצה אזורית גוש עציון. היישוב נמצא דרומית-מזרחית להרודיון וצופה על מדבר יהודה. היישוב נקרא על שמו של ד"ר ישראל אלדד, ממנהיגי לח"י. היישוב שוכן צפונית-מערבית למאחז מעלה רחבעם וצפונית-מזרחית לנוקדים. כפר אלדד הוקם ב-1994 במקום בו הוקם היישוב נוקדים ב-1982. היישוב שכן בקרוואנים, וב-1992 הוקמו מבני הקבע עבור נוקדים מדרום-מזרח ליישוב, והמקום ננטש. בחלק הישן של היישוב קרוואנים שבעבר היו שייכים לסוכנות היהודית ובהם התגוררו תושבי נוקדים הראשונים. בתחילת העשור השני של המאה ה-21 הוקמה שכונת 'ארץ הצבי' על שם מזכיר היישוב צבי אנוש. בשנת 2021 נבנו עוד כ-80 יחידות דיור בשכונת 'עלי דפנה', על שם דפנה מאיר. נכון לשנת 2023 נבנית שכונת מדורגים בשם 'עלי זית'. היישוב כלול באופן רשמי בשטח היישוב נוקדים. תוכנית הבנייה העתידית של הכפר, כוללת את חיבורו עם היישוב הסמוך נוקדים תוך בניית יותר מ-2,000 יחידות דיור. הגרעין הראשון שיישב את המקום ב-1982 נקרא בתחילה "אל-דוד" על שמם של שניים מתושבי תקוע: אליהו פרסמן, שנפל במלחמת לבנון הראשונה ודוד רוזנפלד, שנרצח בעת שאירח בדואים מהסביבה תוך כדי עבודתו כשומר בהרודיון, אך השם הקבוע של הנקודה היה נוקדים. עם הקמת היישוב מחדש ב-1994 הוא נקרא כפר אלדד, על שם ישראל אלדד, ממנהיגי הלח"י. אוכלוסיית היישוב מורכבת מילידי הארץ ומעולים, בעיקר מרוסיה, ובהם חילונים ודתיים. ביישוב מתגוררות (נכון לשנת 2023) כ-280 משפחות. את פרנסתם מוצאים מרבית התושבים בירושלים, המרוחקת כשבעה קילומטרים בקו אווירי. ביישוב שלושה בתי כנסת, מקווה, ספריה, משחקייה, גני שעשועים, שתי כיתות מעון וארבעה גני ילדים. בחודש נובמבר מתקיימת פריחה נרחבת של פרח החלמונית בוואדי אבו מוחרייב שבין כפר אלדד למעלה רחבעם. רחובו הראשי של כפר אלדד נקרא רחוב החלמונית והפרח אף מצוי על סמל הכפר. מדיה וקבצים בנושא כפר אלדד בוויקישיתוף כפר אלדד - באתר המועצה האזורית גוש עציון