laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אוביידו

אוביידו (אסטורית: Uviéu, ספרדית: Oviedo, לטינית: Ovetus) היא עיר הבירה של הקהילה האוטונומית אסטוריאס בצפון ספרד. בשנת 761 הקימו הנזירים מקסימו ופרומסטנו את העיר על גבעה במרכז אסטוריאס. ההתיישבות במקום החלה לאחר בניית כנסייה קטנה שהוקדשה לקדוש ויסנטה. המלך פרולה הראשון, הרביעי בשושלת מלכי אסטוריאס, היה הפטרון הראשון של העיר ובנה בה ארמון וכנסייה. למרות זאת, חייבת אוביידו לאלפונסו השני (791-842) את הפיכתה לעיר בירה ולמושב המלוכה. הוא העביר לעיר את בית המשפט מפרביה, סלל את הדרך לסנטיאגו דה קומפוסטלה ובנה בה את קתדרלת סן סלבדור. בתקופה זו הפכה העיר למרכז אדריכלות מקורית ומיוחדת; מין שילוב של אדריכלות גותית, רומאית ונורדית, שהגיעה לשיא תפוצתה בתקופת שלטונו של רמירו הראשון. רמירו היה הפטרון של פרויקטים מיוחדים רבים, שכיום הפכו לסמליה של אוביידו. העברת חצר המלוכה ללאון לאחר מותו של אלפונסו השלישי, מלך אסטוריאס הפחיתה את חשיבות העיר, עיקר חשיבותה היה בשימור שאריות הקתדרלה ולצליינים שעברו בה לביקור בקתדרלה בדרך לסנטיאגו דה קומפוסטלה. בימי הביניים אוביידו התפתחה וחומותיה נבנו. בערב חג המולד בשנת 1512 פרצה בה שרפה שהרסה חלקים נרחבים מהעיר. במאה ה-16 נבנה מוביל המים המרכזי של העיר. במאה ה-17 ייסד פרננדו דה ולדז סאלאס את אוניברסיטת אוביידו בתור מכללה לאמנויות, וכתוצאה מכך התרחבה העיר רבות. במאות הבאות המשיכה העיר להתרחב; במאה ה-18 נבנו בה ארמונות, במאה ה-19 גדלה בה התעשייה והחלו להיבנות הפרברים. במאה ה-20 התפתחה אוביידו מסחרית ומנהלית. קתדרלת סן סלבדור שנבנתה ב-1388 על שרידי הקתדרלה הקודמת מהמאה השמינית. בקתדרלה נשמר סודריום של אוביידו. קמרה סנטה דה אוביידו, משנת 802. נמצא בתוך הקתדרלה. מוכר כאתר מורשת עולמית. היכל סנטה מריה דל נרנקו, מהמאה התשיעית. ביתן ציד שבנה המלך רמירו הראשון. אתר מורשת עולמית. סן מיגל דה לילו, כנסייה קטנה מהמאה התשיעית. אתר מורשת עולמית. בזיליקת סן חוליאן דה לוס פרדוס. אתר מורשת עולמית. לה פונקלדה, מהמאה התשיעית. אתר מורשת עולמית. אוניברסיטת אוביידו שנבנתה ב-1604 ונחנכה ב-21 בספטמבר 1608. בניין העירייה (קסה קונסיסטוריאל), משנת 1662. קפלת לה בלסקידה, מהמאה ה-13. מוקדשת לבתולת התקווה. קבוצת הכדורגל של העיר היא ריאל אוביידו. קבוצת הכדורסל היא "דומו רזידנקאל אוביידו". קבוצת הכדורגל ריאל אוביידו שיחקה שנים רבות מאוד בליגה הספרדית הראשונה אך בתחילת שנות האלפיים הידרדרה הקבוצה במורד הליגות עד הליגה הרביעית בספרד, כיום הקבוצה משחקת בליגה הספרדית השנייה. אוביידו היא מקום הולדתו של נהג המרוצים פרננדו אלונסו, אשר זכה בעבר באליפות הפורמולה 1 עם קבוצת רנו, אשר צבעיה מתאימים לצבעי דגל העיר, כחול וצהוב. העיר משמשת כאחד האתרים המרכזיים בסרט ויקי קריסטינה ברצלונה של וודי אלן. צ'ילה ולפראיסו, צ'ילה (מ־1976) גרמניה בוכום, גרמניה (מ־1979) ארגנטינה בואנוס איירס, ארגנטינה (מ־1983) מקסיקו וראקרוס, מקסיקו (מ־1983) צרפת קלרמון-פראן, צרפת (מ־1988) ארצות הברית טמפה, פלורידה, ארצות הברית (מ־1991) ספרד סנטיאגו דה קומפוסטלה, גליסיה, ספרד (מ־1993) קובה סנטה קלרה, קובה (מ־1995) ארצות הברית ג'רזי סיטי, ניו ג'רזי, ארצות הברית (מ־1998) אתר האינטרנט הרשמי של אוביידו (בספרדית) אתר העיר הרשמי תמונות מאוביידו אוניברסיטת אוביידו אוביידו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אהמט איופ טורקאסלאן

אהמט איופ טורקאסלאן (בטורקית: Ahmet Eyüp Türkaslan;‏ 11 בספטמבר 1994 – 6 בפברואר[דרושה הבהרה] 2023) היה כדורגלן טורקי ששיחק בעמדת השוער. טורקאסלאן גדל במחלקת הנוער של גזיאנטפספור. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בבוגסאשספור מהליגה הטורקית השלישית, במדיה ערך 40 הופעות ליגה. במהלך עונת 2016/2017 הושאל למשך תקופה קצרה לאוסמנילספור מליגת העל הטורקית, ובהמשך חתם על חוזה קבוע במועדון. בסך הכל ערך 29 הופעות ליגה במדי המועדון במסגרת ליגת העל הטורקית וליגת המשנה הטורקית. ב-9 בספטמבר 2020 חתם טורקאסלאן באומרנייספור מליגת המשנה הטורקית. בסך הכל ערך 16 הופעות ליגה במדי המועדון. ב-26 ביולי 2021 חתם טורקאסלאן על חוזה לעונה אחת בייני מלטיהספור מליגת העל הטורקית. בעונת 2021/2022, שהסתיימה בירידה של יני מלטיהספור לליגת המשנה הטורקית, ערך טורקאסלאן שתי הופעות ליגה. בעונת 2022/2023, עד למותו, שימש כשוער המחליף של הקבוצה, ולא ערך הופעות ליגה. ב-6 בפברואר 2023 דווח כי טורקאסלאן נלכד מתחת להריסות בניין מגורים לאחר רעידת האדמה בטורקיה. גופתו התגלתה למחרת, ב-7 בפברואר. אהמט איופ טורקאסלאן, באתר Transfermarkt אהמט איופ טורקאסלאן, באתר Soccerway אהמט איופ טורקאסלאן, באתר WorldFootball.net אהמט איופ טורקאסלאן, באתר FootballDatabase.eu Yeni Malatyaspor, Ahmet Eyüp Türkaslan'ı transfer etti - Futbol Haberleri - Spor באתר Fanatik, ‏ 26 ביולי 2021 (בטורקית) Yeni Malatyaspor'un kalecisi Ahmet Eyüp Türkaslan depremde enkaz altında kaldı באתר Gazete Duvar,‏ 6 בפברואר 2023 (בטורקית) Ahmet Eyüp Türkaslan hayatını kaybetti, acı haberi Yılmaz Vural duyurdu באתר Fanatik,‏ 7 בפברואר 2023 (בטורקית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אהמט איופ טורקאסלאן".
לעוף מעל לשקיעה

לעוף מעל לשקיעה (באנגלית: Flying Over Sunset) הוא מחזמר עם מילים לשירים מאת טום קיט, לחן מאת מייקל קורי ותסריט מאת ג'יימס לפין. המחזמר הוא תיאור בדיוני של מפגש בין אלדוס האקסלי, קלייר בות' לוס וקרי גרנט, בו הם השתמשו בסם LSD. קריאה של המחזמר התקיימה באוגוסט 2015 בפרויקט אומנויות הכרם (Martha's Vineyard). צוות הקריאה כלל את כריסטין אברסולה שגילמה את לוס, וצוות שחקנים בהשתתפות בויד גיינס, ג'וליה מורני, טאם מוטו ודייוויד טרנר. הצגות מקדימות של המחזמר החלו ב-11 בנובמבר 2021 בתיאטרון ויויאן באומונט (אנ'). ערב הפתיחה של המחזמר התקיים ב-13 בדצמבר 2021. ההפקה נסגרה ב-16 בינואר 2022, לאחר 36 הצגות מקדימות ו-35 הופעות רגילות. צוות השחקנים כלל את כרמן קוזאק בתפקיד קלייר בות' לוס, הארי האדן-פאטון בתפקיד אלדוס האקסלי וטוני יאזבק בתפקיד קרי גרנט. את המחזמר ביים לפין עם כוריאוגרפיה מאת מישל דורנס, עיצוב תפאורה מאת ביוולף בוריט, עיצוב תלבושות מאת טוני-לסלי ג'יימס, עיצוב תאורה מאת בראדלי קינג ועיצוב סאונד מאת דן מוזס שרייר. לעוף מעל לשקיעה היא יצירה בדיונית המתרחשת בשנות ה-50, אשר נוצרה בהשראת חייהם של שלושה אנשים יוצאי דופן והישגיים - הסופר אלדוס האקסלי; המחזאית, הדיפלומטית וחברת הקונגרס, קלייר בות' לוס; ואגדת הקולנוע קרי גרנט - שכל אחד מהם התנסה במציאות בסם ה-LSD. בצומת דרכים בחייהם מתכנסים השלושה ויוצאים לטיול בהשפעת הסם, בו הם מתעמתים עם מסתורי חייהם ועולמם. לעוף מעל לשקיעה באתר Playbill לעוף מעל לשקיעה באתר Broadway.com לעוף מעל לשקיעה באתר Internet Broadway Database לעוף מעל לשקיעה באתר מרכז לינקולן Lincoln Center Theater, Flying Over Sunset, Lincoln Center Theater (באנגלית) עמוד המחזמר באתר Playbill ROBERT VIAGAS, James Lapine, Tom Kitt and Michael Korie Working on New Musical About LSD, Playbill, ‏APRIL 14, 2016 Holly Nadler, ‘Flying Over Sunset’ lifts off at the Vineyard Arts Project, The Martha's Vineyard Times, ‏2015-09-02 (באנגלית אמריקאית) ANDREW GANS, Lincoln Center Theater's Flying Over Sunset Will Open This Fall; Intimate Apparel Sets 2022 Dates, Playbill, ‏MAY 13, 2021 OLIVIA CLEMENT, Carmen Cusack, Harry Hadden-Paton, and Tony Yazbeck to Lead Cast of New Broadway Musical Flying Over Sunset, Playbill, ‏AUGUST 20, 2019 LOGAN CULWELL-BLOCK, Clyde's, Company, SIX: The Musical Lead 2022 Drama Desk Awards; See the Full List of Winners, Playbill, ‏JUNE 08, 2022 ANDREW GANS, Nominees for 71st Annual Outer Critics Circle Awards Announced, Playbill, ‏APRIL 26, 2022 LOGAN CULWELL-BLOCK, 2022 Tony Award Nominations: A Strange Loop, MJ, Paradise Square Lead the Pack, Playbill, ‏MAY 09, 2022
Looking Back, Moving Forward

Looking Back, Moving Forward (בעברית: במבט לאחור, להתקדם קדימה) הוא אלבום האולפן השביעי של הזמרת-יוצרת הסקוטית מגי ריילי. האלבום יצא לאור בשנת 2009, על ידי חברת התקליטים רד ברי רקורדס, שלוש שנים לאחר יציאת האלבום הקודם שלה. אלבום זה הופץ בהוצאת חברת תקליטים שונה מזו הקודמת. במסגרת האלבום, הקליטה ריילי את "Everytime We Touch" מחדש, לכבוד 17 שנים ליציאתו. ב-7 בדצמבר 2011 הופצה מהדורה מחודשת של האלבום בפינלנד בלבד. את האלבום הפיצו בפורמט של תקליטור. מידע על האלבום Looking Back, Moving Forward באתר MusicBrainz האלבום Looking Back, Moving Forward באתר Discogs האלבום Looking Back, Moving Forward באתר ספוטיפיי Looking Back Moving Forward, 2009-01-01, נבדק ב-2023-02-07 Rowan, 2013-01-01, נבדק ב-2023-02-07 Maggie Reilly - Looking Back, Moving Forward (באנגלית), נבדק ב-2023-02-07
אין אדם דר עם נחש בכפיפה

אין אדם דר עם נחש בכפיפה (לעיתים: בכפיפה אחת) הוא כלל בדיני משפחה שבמשפט העברי, הקובע שאי אפשר לדרוש מאחד מבני הזוג להמשיך את קשר הנישואים עם בן הזוג האחר, כאשר לנוכח ניסיון העבר הוא צריך באופן תמידי להישמר מבן הזוג. הביטוי ממחיש זאת על ידי משל, לפיו אדם לא יסכים להתגורר עם נחש בתוך כפיפה, דהיינו סל, כיוון שגם אם יוכל לשמור על עצמו מהכשת נחש במרבית הזמן, בכל אופן הוא עלול מבלי משים להיות מוכש על ידי הנחש. ד"ר משה רענן מעלה השערה לפיה מקור הביטוי הוא במנהגם של מאלפי נחשים להניח את הנחשים (בעיקר מסוג צפע או קוברה) בסלים העשויים מנצרים, ולהראותם לקהל כרוקדים לצלילי חליל. עוברת על דת – יש מצבים בהם אישה שנוהגת לעבור על איסורים מסוימים בעלה יוכל לגרש אותה מבלי לשלם לה את הכתובה. בשניים ממקרים אלה נחלקו חכמים: לגבי אשה שאינה מקיימת הפרשת חלה, שהיא מכשילה את בעלה באיסור אכילת טבל, סובר רבי יהודה שאין לו הצדקה לגרש אותה, כיוון שיוכל להפריש בעצמו בכל פעם. אמרו לו חכמים: "אין אדם דר עם נחש בכפיפה", ופרש רש"י: ”שכשלא ישמר ישכנו, אף זה יבא לידי שתקלקלנו”. גם לגבי אשה שנודרת ואינה מקיימת אמר רבי מאיר שיוכל בעלה להתמודד עם נדריה על ידי שיקניט את אשתו ואז תחזור על נדרה ויוכל בעלה להפר אותם. וחכמים חלקו על כך מחמת טעם זה, שאין אדם דר עם נחש בכפיפה. בעל שמסרב לפרנס את אשתו – נחלקו האמוראים האם יש לחייב בעל שאומר לאשתו "איני זן ואיני מפרנס" לתת לה גט. לדעת רב יש לכוף אותו לגרש, ואילו לדעת שמואל אין טעם לחייב את הבעל לגרש את אשתו כאשר ניתן במקום זאת לחייב אותו לזון את אשתו. רב סובר שגם אם בסופו של דבר יפרנס בעל זה את אשתו, היא זכאית לכך שיכופו אותו לגט משום שאין אדם דר עם נחש בכפיפה. בהלכה זו פסקו הרמב"ם והשולחן ערוך כשמואל. אין נישואין לשוטה – בתלמוד מובאים דברי רמי בר חמא ששאל מה ההבדל בין חרש וחרשת, שחכמים תיקנו להם נישואין מדרבנן, לבין שוטֶה ושוטָה שלא תיקנו להם חכמים נישואין. והתשובה היא: ”חרש וחרשת דקיימא תקנתא דרבנן תקינו להו רבנן נשואין, שוטה ושוטה דלא קיימא תקנתא דרבנן, דאין אדם דר עם נחש בכפיפה אחת לא תקינו רבנן נשואין.” אשה אינה נשבעת על פילכה ועיסתה - רבי אליעזר סובר שאדם יכול להשביע את אשתו על רכוש הבית, וחכמים חלקו על דבריו בטענה שכך לא ישכון שלום בבית, "אמרו לו לרבי אליעזר: אין אדם דר עם נחש בכפיפה". הרב יהודה זולדן, עם נחש בכפיפה אחת, באתר פורטל הדף היומי ד"ר משה רענן, אין אדם דר עם נחש בכפיפה, באתר פורטל הדף היומי תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ע"ב, עמוד א' מסכת כתובות, דף ע"ז, עמוד א' משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק י"ב, הלכה ד', שולחן ערוך, אבן העזר, סימן קנ"ד, סעיף ד' מסכת יבמות, דף קי"ב, עמוד ב' מסכת כתובות, דף פ"ו, עמוד ב'
Just Like That

Just Like That הוא שיר של הזמרת האמריקאית בוני רייט ושיר הנושא של אלבום האולפן ה־18 שלה, Just Like That..., שיצא לאור ב-22 באפריל 2022, תחת הוצאת רדווינג רקורדס. השיר נכתב והופק על ידי רייט ומתאר באופן מילולי את סיפורה של אישה אותה מבקר המטופל שקיבל את ליבו של בנה, לאחר תרומת איבריו. בריאיון עם מגזין "American Songwriter", רייט הסבירה שההשראה הראשונית לשיר הגיעה לאחר שראתה בחדשות כתבה בשנת 2018 על אישה שתרמה את איברי בנה שנפטר ופוגשת את האיש שקיבל את ליבו. הכתבה ריגשה את רייט עד כדי כך שהיא כתבה שיר על המעשה, ואמרה ”פשוט איבדתי את זה. זה היה הדבר הכי מרגש ומפתיע. לא ציפיתי לזה. נשבעתי ממש אז שאני רוצה לכתוב שיר על זה. בכל פעם שאני שומעת על משפחה שתורמת איברים כשהילד שלה נהרג, או שיש איזשהו מוות פתאומי - כאילו אתה לא מספיק באבל ובשוק - שתהיה לך את הגישה, החמלה והאהבה להיות מסוגל להעביר את זה הלאה ככה זה כל כך מדהים”. רייט ציינה כי השיר נוצר בהשראת מותו של ידידה משכבר הימים והמוזיקאי ג'ון פרין, שנפטר בשנת 2020 לאחר סיבוכים של מחלת נגיף קורונה 2019. במהלך נאום הזכייה שלה בגראמי, היא הסבירה ”קיבלתי השראה עצומה לשיר הזה מהסיפור המדהים של האהבה והחסד והנדיבות של מישהו שתורם את איבריו של אהוביו כדי לעזור לאדם אחר לחיות והסיפור הזה היה כל כך פשוט וכל כך יפה לזמנים אלו”. "Just Like That" זכה בשני פרסי גראמי: שיר השורשים האמריקאי האמריקאי הטוב ביותר ושיר השנה בטקס פרסי גראמי ה-65. זכייתה של רייט בפרס "שיר השנה" הפך אותה לכותבת היחידה הראשונה שזכתה בפרס לאחר השיר "Rehab" של איימי ויינהאוס בשנת 2008. זכייתה של רייט על פני אדל, טיילור סוויפט, ביונסה, ליזו והארי סטיילס הפתיעה את המבקרים. Bonnie Raitt Announces New Album Just Like That…, Shares New Song, פיצ'פורק, ‏25 בפברואר 2022 Tina Benitez-Eves, Bonnie Raitt Inspires on Album ‘Just Like That...’, American Songwriter, ‏9 ביוני 2022 (באנגלית) Chris Barilla, Bonnie Raitt Won Song of the Year for "Just Like That," but What Does It Mean?, Distractify, ‏6 בפברואר 2023 (באנגלית) Hafsa Khalil, No one was expecting Bonnie Raitt to win Song of the Year, least of all the singer herself, CNN, ‏6 בפברואר 2023 (באנגלית) עומר טסל, גראמי 2023: ביונסה שברה את שיא הזכיות עם 32 פסלונים, באתר ynet, 6 בפברואר 2023 Condé Nast, Bonnie Raitt Wins Song of the Year for “Just Like That” at 2023 Grammys, פיצ'פורק, ‏6 בפברואר 2023 (באנגלית) Bonnie Raitt Is As Shocked As The Rest Of The Internet Upon Receiving Her Grammy, הפינגטון פוסט בריטניה, ‏6 בפברואר 2023 (באנגלית)
סמארה ג'וי

סמארה ג'וי מקלנדון (באנגלית: Samara Joy McLendon; נולדה ב-11 בנובמבר 1999) היא זמרת ג'אז אמריקאית. ג'וי נולדה ב-11 בנובמבר 1999 ברובע הברונקס בניו יורק למשפחה מוזיקלית. היא זכתה בפרס הווקאליסט הטוב ביותר בEssentially Ellington: תחרות ופסטיבל להקות הג'אז של בתי הספר התיכוניים. בשנת 2019, היא זכתה בתחרות הג'אז הבינלאומית על שם שרה ווהן. היא עבדה עם המפיק מאט פירסון ובעודה סטודנטית בקולג' והקליטה את אלבום הבכורה שלה. בשנת 2021 היא סיימה את לימודיה בהצטיינות יתרה. ביולי היא הוציאה לאור את אלבום הבכורה שלה, Samara Joy. בספטמבר 2022 היא הוציאה את אלבומה השני, Linger Awhile. בשנת 2023 היא זכתה בשני פרסי גראמי: אלבום הג'אז הווקאלי הטוב ביותר על Linger Awhile ובפרס תגלית השנה בטקס פרסי גראמי ה-65. Samara Joy (2021) Linger Awhile (2022) מדיה וקבצים בנושא סמארה ג'וי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סמארה ג'וי (באנגלית) סמארה ג'וי, ברשת החברתית פייסבוק סמארה ג'וי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סמארה ג'וי, ברשת החברתית אינסטגרם סמארה ג'וי, ברשת החברתית טיקטוק סמארה ג'וי, סרטונים בערוץ היוטיוב סמארה ג'וי, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) סמארה ג'וי, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) סמארה ג'וי, באתר ספוטיפיי סמארה ג'וי, באתר AllMusic (באנגלית) סמארה ג'וי, באתר MusicBrainz (באנגלית) סמארה ג'וי, באתר דיזר סמארה ג'וי, באתר Discogs (באנגלית) סמארה ג'וי, באתר בנדקמפ סמארה ג'וי, באתר אמזון מיוזיק עומר טסל, גראמי 2023: ביונסה שברה את שיא הזכיות עם 32 פסלונים, באתר ynet, 6 בפברואר 2023 2024 GRAMMY Nominations: See The Full Winners & Nominees List | GRAMMY.com, grammy.com
קצת דיפלומט

קצת דיפלומט הוא אלבום הסולו החמישי והאחרון של המוזיקאי הישראלי יצחק קלפטר. את האלבום הוציאה לאור חברת התקליטים NMC בשנת 2008. בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 עבד קלפטר על סקיצות באולפנים שונים. ב-2006 פגש בארעי את יוחאי ובר, פסנתרן בוגר האקדמיה למוזיקה בתל אביב, שניהל עבורו קמפיין במהלכו פנה למשקיעים פרטיים, גייס מוזיקאים להשלמת ההקלטות ולבסוף השתתף עצמו באלבום. את האלבום הפיצה חברת התקליטים NMC. רוב מוחלט של הביקורות על האלבום היו חיוביות, אך הוא לא זכה להצלחה מסחרית כלל, מה שנבע אולי מכך שקלפטר בחר שלא לערוך סיבוב הופעות לקידום האלבום, זולת הופעה בערב מחווה לשיריו שנערך בתוכנית "כוכב נולד" באותה שנה. האלבום כולל גרסת כיסוי של קלפטר לשיר "אני אוהב", שהלחין ב-1978 לאלבום "הכבש השישה עשר". יצחק קלפטר - שירה, גיטרות, עיבודים והפקה מוזיקלית יוחאי ובר - פסנתר, עיבודים והפקה מוזיקלית ליאור גולדנברג - עיבודים עידו אגמון - גיטרה אקוסטית פיטר רוט - גיטרה בס אלון הלל - תופים וכלי הקשה דפנה ביאליסטוק - כלי הקשה משה לוי - המונד אלונה טוראל - פנדר רודס ניצן עין הבר - כלי נשיפה מאיה אברהם - קולות הדס פרמינגר - קולות נועה גולדנברג - קולות עינן פרל - קולות בראד ונס - מאסטרינג עמית ישראלי - צילום עטיפה
1991 באסטרונאוטיקה

במהלך השנה בוצעו 91 שיגורים מהם 61 (כ-67%) על ידי ברית המועצות 5 באפריל – שיגור מצפה קרני הגמא קומפטון. 15 במאי – גשושית מגלן השלימה שלב ראשון של בסדרת מיפויים של נוגה והחלה בשלב השני. שיגורים שנכשלו מסומנים באדום. שיגורים מאוישים מסומנים בירוק. מדיה וקבצים בנושא 1991 באסטרונאוטיקה בוויקישיתוף ריכוז נתונים על שיגורים בזמן הטיסה היה אזרח ברית המועצות שימוש במשגר של האיחוד האירופי
קרל וניג

קרל וניג (ברוסית: Карл Вениг; ‏ 26 בפברואר 1830 - 6 בפברואר 1908) היה צייר בלטי-גרמני של סצנות היסטוריות ודתיות. במשך שנים רבות היה פרופסור באקדמיה האימפריאלית לאמנויות. אביו, גוטליב (1804-1874), היה מורה למוזיקה ונגן עוגב בכנסיית סנט ניקולס. אמו, אגתה (1808–1895), הייתה אמנית חובבת ודודתו של פטר קארל פברג'ה. מ-1844 עד 1853 וניג למד באקדמיה הקיסרית לאמנויות אצל פיודור ברוני. במהלך שהותו שם זכה במספר מדליות, ביניהן מדליית זהב על הציור "אסתר ואחשוורוש". עם סיום לימודיו הוענקה לו מלגה שאפשרה לו להמשיך את לימודיו ברומא, שם שהה שש שנים. בשנת 1860 הוענק לו התואר "אקדמאי" על ציורו "הקבר". שנתיים לאחר מכן, הוא הוכר כאמן ציור היסטורי בזכות תיאורו של "שני מלאכים המכריזים על הרס סדום". הוא החל ללמד ציור באקדמיה באותה שנה. בשנת 1869 הוא הפך לפרופסור חבר וקודם לפרופסור מלא בשנת 1876. לאחר 1871, כיהן כחבר במועצת המנהלים של האקדמיה. בנוסף לבדי הקנבס שלו, הוא יצר כמה ציורי קיר ואייקונים דקורטיביים בקתדרלת ישו המושיע. גם אחיו, בוגדן וניג ופיוטר וניג (1849–1888) הפכו לציירים. מדיה וקבצים בנושא קרל וניג בוויקישיתוף Directory of the Imperial Academy of Arts 1915, p. 36. Biographical notes Archived 2019-10-08 at the Wayback Machine @ RusArtNet. Вениг Карл Богданович - Биография, www.biografija.ru
גרינשפון

האם התכוונתם ל... האנק גרינשפון – עיתונאי אמריקאי הרצל גרינשפון – תעשיין ישראלי פואה גרינשפון – מוזיקאי ישראלי גרינשפן
אבא קונסטנטין שפירא

אַבָּ"א (אָשֵׁר בֶּן אֵלִיָּהוּ) קוֹנְסְטַנְטִין אָלֶכְּסַנְדְרוֹבִיץ' שַׁפִּירָא (היגוי: שפירוֹ; ברוסית: Константин Александрович Шапиро‏; 1839 – 1900) היה צלם ומשורר עברי רוסי יהודי מומר. נולד בגרודנו שבאימפריה הרוסית. קיבל השכלה תורנית. בבית המדרש התחבר עם אברהם שלום פרידברג, חברות שהחזיקה מעמד עד מותו. שפירא התוודע לספרות חולין וניסה לכתוב שירה. אביו שגילה זאת הענישו בחומרה, ולכן ברח מהבית, עזב את מנהגי הדת והפך למשכיל. לצורך פרנסה למד צילום, שהה זמן מה בווינה, וכששמע על משרת צלם בסנקט פטרבורג, מיהר לשם, אולם עד שהגיע המשרה אוישה. לאחר תקופה שבה היה מובטל התקבל לעבודה אצל צלם יהודי, וכעבור כשנתיים שבהן התפרסם, הפך לצלם עצמאי. במהלך התקופה, כאשר חלה וחשש שקצו קרב, המיר בהשפעת בת-זוגו הנוצרייה את דתו, אולם שמר על קשר עם היהדות והיהודים, ובביתו התארחו סופרים ואנשי רוח רוסים ויהודים. נולדו לו שני בנים שהוטבלו בינקותם. נפטר בסנקט פטרבורג ונקבר כנוצרי בכפר שממנו באה אשתו. הוריש חלק ניכר מרכושו לטובת "הוועד האודסאי", שתמך במושבות העלייה הראשונה. שיריו שייכים לזרם "שירת חיבת ציון" הציוני, שירה עברית הממוקמת בין "ההשכלה" ו"התחייה". משיריו הידועים: "בשדמות בית לחם" ו"קבר רחל" (על רחל אמנו). ק"א שפירא, שירים נבחרים; עם תמונתו ומאמר ע"ד תולדותיו וערכו הספרותי מאת יעקב פיכמאן, ורשה: תושיה, תרע"א 1911. חיים תורן, 'אבא קונסטנטין שפירא: מונוגרפיה', מאזנים יז (תש"ד), 143–151. אלחנן אינדלמן, 'הדמות הטראגית של המשורר העברי קונסטאנטין אבא שפירא (לרגל מלאת מאה שנים לפרסום שיריו הראשונים)', הדאר נו (תשל"ז 1977), 214–215. שלמה הראל, 'על יסוד ה"חזרה (בתשובה)" כעקרון סטרוקטורלי וכתבנית אידאית ב"מחזיונות בת עמי" לק"א שפירא', מחקרי ירושלים בספרות עברית ו (תשמ"ד), 47–60. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) מדיה וקבצים בנושא אבא קונסטנטין שפירא בוויקישיתוף אבא קונסטנטין שפירא, דף שער בספרייה הלאומית אבא קונסטנטין שפירא, בלקסיקון הספרות העברית החדשה כתבי אבא קונסטנטין שפירא בפרויקט בן-יהודה רשימת הפרסומים של אבא קונסטנטין שפירא, בקטלוג הספרייה הלאומית "אבא קונסטנטין שפירא", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) אבא קונסטנטין שפירא, במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית) ז. שניאור, קונסטנטין שפירא ואחרים (שיחות ספרותיות), הצפירה, 2 באוגוסט 1917 אבא קונסטנטין שפירא; מתוך יצחק עוגן (עורך), "שירה עברית מרמח"ל עד פינס", מעריב, 22 באוקטובר 1948 ישורון קשת, על קונסטאנטין א. שפירא, מולד ו (תשל"ה), 503–505 רות בקי-קולודני, בשדמות בית לחם בדרך פטרבורג, באתר הארץ, 8 בדצמבר 2012 קונסטנטין אלכסנדרוביץ' שפירא, באתר Photographer.ru (ברוסית) בשדמות בית לחם בביצוע יהורם גאון, באתר MOOMA אליהו הכהן, מסע בעקבות 'בשדמות בית לחם', בבלוג "עונג שבת", 15 בספטמבר 2023 מילות השיר "בשדמות בית לחם" והאזנה לו, באתר זמרשת. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
י"ב בחשוון

י"ב בחשוון הוא היום השנים עשר בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השנים עשר בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. י"ב בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ב חשוון היא פרשת וירא, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת לך לך אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת. יום הזיכרון ליצחק רבין ה'מ"ו – עלילת דם במינכן, יהודים רבים נרצחו על קידוש השם ה'נ"ט – יהודי היילברון נרצחו בטבח כחלק מפרעות רינדפלייש ה'תרנ"ט – בנימין זאב הרצל, "חוזה המדינה", ביקר בירושלים ונפגש עם הקיסר הגרמני וילהלם השני ליד מקוה ישראל, במטרה לקדם את רעיון "ארץ ישראל ליהודים" ה'תשי"ב – חברת האוטובוסים אגד מוקמת ממספר חברות תחבורה ה'תש"ן – איחוד גרמניה: נפילת חומת ברלין ה'תשנ"ו – נרצח ראש ממשלת ישראל, יצחק רבין ה'תשס"ד – חשיפת "פרשת רמדיה": משרד הבריאות מודיע כי הגורם לתחלואה הקשה והמסתורית של תינוקות ברחבי הארץ הוא מחסור בתיאמין (ויטמין B1) בתחליף החלב הצמחי של חברת רמדיה ה'תר"ד – חיים פרס, חוקר הלשון העברית וממחיי השפה, עורך כתב העת הירושלמי שערי ציון. (נפטר בכ"ט באדר א' ה'תרנ"ד) ה'תרל"א – לורד הרברט לואיס סמואל, הנציב העליון הראשון של בריטניה בארץ ישראל (נפטר ב-ה'תשכ"ג) ה'תרע"ה – רבי משה טייטלבוים, האדמו"ר של חסידות סאטמר (נפטר ב-ה'תשס"ו) ה'תרמ"א – זאב ז'בוטינסקי, ראש בית"ר מצביא האצ"ל ונשיא הצה"ר (נפטר ב-ה'ת"ש) ה'תשט"ז – ביל גייטס, יזם אמריקאי שנחשב לאדם העשיר בעולם ה'תשי"ב – פיני גרשון, כדורסלן ומאמן כדורסל ישראלי ה'תקמ"ט – רבי זאב וולף קיציס ממז'יבוז', תלמיד הבעל שם טוב. ה'תרכ"ו – רבי נחום לעווי משאדיק, רב בשאדיק שבפולין וראש כולל פולין בירושלים. ה'תרל"ה – אברהם גייגר, ממייסדי היהדות הרפורמית ואבות חכמת ישראל, ראש בית המדרש הגבוה למדעי היהדות. (נולד בכ' באייר ה'תק"ע) ה'תרע"ג – יואל משה סלומון, שד"ר ועיתונאי בן היישוב הישן, ממובילי היציאה מן החומות וממייסדי נחלת שבעה ופתח תקווה. (נולד בי"ח באדר ה'תקצ"ח) ה'תשנ"ב – הרב יהודה צדקה, ראש ישיבת פורת יוסף ורב בולט במגזר החרדי-ספרדי, ממקימי רשת החינוך מעיין החינוך התורני. (נולד ב-ה'תר"ע) ה'תשנ"ו – נרצח יצחק רבין, ראש ממשלת ישראל והרמטכ"ל השביעי של צבא ההגנה לישראל. (נולד בא' באדר ה'תרפ"ב) ה'תשע"ב – שמואל בן ארצי, סופר, משורר ואיש חינוך, אביה של אשת ראש ממשלת ישראל שרה נתניהו וחמיו של ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו. (נולד בי"ד בטבת ה'תרע"ה) י"א בחשוון – י"ג בחשוון חשוון כ-71.4% (בדיוק: 5 שביעיות) מכלל השנים. כ-28.6% (בדיוק: 2 שביעיות) מכלל השנים.
י' באייר

י' באייר הוא היום העשירי בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשירי בחודש השני למניין החודשים מניסן. י' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". היום העשרים וחמישה של ספירת העומר על פי מגילת תענית בתרא והשולחן ערוך, ראוי להתענות, מפני שלוש צרות: "מת עלי, ושני בניו, ונשבה ארון ה' " יום הרצל על פי המסורת, תבוסת ישראל בקרב אבן העזר. בקרב זה נהרגו "שלושים אלף רגלי", בהם חפני ופינחס, שני בני עלי הכהן, ונשבה ארון הברית על ידי הפלשתים. בהיוודע לעלי הכהן גודל האסון, נפל מכיסאו, שבר את מפרקתו ומת. הרב שמואל קרויזר-ירושלמי קבע שתאריך זה הוא גם יום חורבן משכן שילה. לציון אירועים אלה, מתקיים (מאז שנת ה'תשע"ה), כנס לימוד תורה בשילה. כמו כן, מתקיים הילולה בציון קברו של עלי הכהן, סמוך לשילה הקדומה. ה'תש"ח – מלחמת העצמאות – כוח פלמ"ח בפיקוד דוד אלעזר פורץ לרובע היהודי בירושלים דרך שער ציון. ה'תר"ך – בנימין זאב הרצל, חוזה המדינה ומייסד הציונות (נפטר בה'תרס"ד) ה'תרכ"ד – נתן בירנבוים, הוגה דעות יהודי אוסטרי (נפטר בה'תרצ"ז) ה'תרל"ד – רבי בנציון הלברשטאם, האדמו"ר השני מבאבוב ומקים רשת ישיבות עץ חיים בגליציה. ה'תש"ט – בילי ג'ואל, מוזיקאי וזמר אמריקאי ממוצא יהודי ה'תשי"ב – משה גפני, יו"ר סיעת דגל התורה וח"כ. עלי הכהן ושני בניו (שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"פ, סעיף ב') ד'תתס"ג – הרי"ף (רבי יצחק אלפסי), ראש ישיבה בצפון אפריקה ובספרד ומגדולי פוסקי ההלכה הראשונים, נודע בשל חיבורו הלכות רב אלפס. (נולד בד'תשע"ג) ה'תמ"א – רבי משה בן אברהם מגזע צבי, מחבר "תפארת למשה". ה'תקנ"ב – רבי יוסף תאומים, מחבר "פרי מגדים" על ה"שולחן ערוך" ה'תקע"ד – אליקים בן אברהם, רב, פילוסוף ומקובל יהודי־אנגלי ה'תרל"ד – רבי יצחק יהודה יחיאל ספרין, האדמו"ר מקומרנא ה'תרמ"ב – רבי דוד טברסקי מטולנה, אבי חסידות טולנה. ה'תרע"ו – שלום עליכם, מגדולי הסופרים ביידיש ה'תרפ"ה – הרב יהודה ליב גורדין, הגאון מלומז'ה ה'תש"ד – יצחק קצנלסון, משורר בלארוסי יהודי, נרצח באושוויץ ה'תש"ה – הרב צבי הירש הורוביץ, רב בדרזדן שבגרמניה ומחוקרי התלמוד ירושלמי (נולד ב-ה'תרל"ב) ה'תשכ"ה – הרב יצחק אייזיק קרסילשציקוב, מחבר הפירוש "תבונה" על תלמוד ירושלמי ה'תשס"ד – שמעון אבן, מחלוצי מדעי המחשב בישראל ה'תשס"ה – בתיה גור, סופרת ישראלית (נולדה ב-ה'תש"ז) ה'תשע"ח – הרב חיים ישעיהו הדרי, ראש הישיבה הראשון של ישיבת הכותל במשך למעלה משלושים שנה ולאחר מכן כיהן כנשיא הישיבה (נולד ב-ה'תרצ"ד) ט' באייר – י"א באייר אייר י' באייר, באתר ויקיטקסט ארועי י' באייר, באתר ויקיטקסט שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"פ, סעיף ב' בספר "מעם לועז" על ספר שמואל בני טוקר, כתבה וריאיון בנושא, באתר ערוץ 7, 30 באפריל 2015