laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הנס פנאקן

הנס פנאקן (בהולנדית: Hans Vanaken; נולד ב-24 באוגוסט 1992 בפלט שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת קלאב ברוז' מליגת העל הבלגית ובנבחרת בלגיה. פנאקן גדל במחלקות הנוער של אנדרלכט ולומל יונייטד. הוא ערך 80 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של לומל יונייטד במסגרת ליגת המשנה הבלגית, בהן הבקיע 21 שערים. ב-28 ביולי 2013 חתם פנאקן בלוקרן מליגת העל הבלגית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 76 הופעות ליגה והבקיע 19 שערים. ב-29 במאי 2015 חתם פנאקן בקלאב ברוז' מליגת העל הבלגית. ב-7 בספטמבר 2018 ערך פנאקן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בלגיה, בניצחון 4-0 על נבחרת סקוטלנד במשחק ידידות. ב-30 במרץ 2021 הבקיע את שערי הבכורה שלו בנבחרת, צמד שערים בניצחון 8-0 על נבחרת בלארוס במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. הוא היה חלק מסגל נבחרת בלגיה בטורניר יורו 2020 בשנת 2021, וערך הופעה אחת בטורניר. נכלל בסגל נבחרת בלגיה לטורניר מונדיאל 2022. לוקרן הגביע הבלגי (1): 2013/2014 קלאב ברוז' אליפות (6): 2015/2016, 2017/2018, 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022, 2023/2024 הסופר קאפ הבלגי (4): 2016, 2018 2021, 2022 אישיים כדורגלן השנה בבלגיה: 2018, 2019 מדיה וקבצים בנושא הנס פנאקן בוויקישיתוף הנס פנאקן, ברשת החברתית אינסטגרם הנס פנאקן, באתר Transfermarkt הנס פנאקן, באתר Soccerway הנס פנאקן, באתר BDFutbol הנס פנאקן, באתר WorldFootball.net הנס פנאקן, באתר National Football Teams הנס פנאקן, באתר FootballDatabase.eu הנס פנאקן, באתר ESPN Club Brugge reached an agreement in principle to land Hans Vanaken באתר הרשמי של קלאב ברוז', 29 במאי 2015 (באנגלית) Roberto Martinez selects 26 devils for the World Cup באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית, 10 בנובמבר 2022 (באנגלית)
חוק חיילים משוחררים

חוק חיילים משוחררים, התשמ"ד-1984 אושר בכנסת העשירית וקבע הטבות לחיילים משוחררים. בשנת 1994 הוחלף החוק בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד-1994. החוק אושר בכנסת ב-2 ביולי 1984 ונכנס לתוקף עם פרסומו, ב-11 ביולי 1984. דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את מטרתו: מטרתה של הצעת החוק לסייע לחיילים משוחררים בקליטתם בחיים האזרחיים בכך שיקל עליהם להתקבל לעבודה, להכשרה מקצועית ולמוסדות להשכלה, במתן סיוע בהלוואות לצורכי שיכון ולימוד ובהגדלת הזיכוי ממס הכנסה. בתיקון לחוק נדחתה, מחמת מצוקה תקציבית, כניסתו לתוקף של הסעיף העוסק בהשלמת השכלה תיכונית ל-1 בספטמבר 1987. בתיקון מס' 2 הוגדלה התקופה שבה ניתנות הזכויות לחייל משוחרר משלוש שנים לארבע שנים. חוק חיילים משוחררים בוטל ב-28 באפריל 1994, עם חקיקתו של חוק קליטת חיילים משוחררים, שהעניק לחיילים משוחררים זכויות רחבות יותר. החוק מגדיר חייל משוחרר כמי ששוחרר לאחר ששירת שירות חובה בצה"ל או במשמר הגבול על פי חוק שירות ביטחון תקופה של שנתיים לפחות – בגבר, ותקופה של שנה וחצי לפחות – באישה, וכן מי ששוחרר לפני תקופה כאמור מחמת נכות. החוק קובע שמי שסיימה תקופת שירות של שנתיים לפחות בשירות לאומי רואים אותה כחייל משוחרר לעניין חוק זה. החוק העניק לחייל משוחרר זכויות שיינתנו לו במשך ארבע שנים מהיום שבו נעשה חייל משוחרר. זכויות אלה הן: קדימות בשליחה לעבודה על ידי לשכות התעסוקה לפי חוק שירות התעסוקה, התשי"ט-1959, בכל עבודה מועדפת שחלה עליה זיקת חובה ללשכות שירות התעסוקה לפי החוק כאמור. במכרז לקבלת אדם לעבודה המתקיים על פי חיקוק תינתן עדיפות לחייל משוחרר המשתתף במכרז לעומת מי שאינו חייל משוחרר, ובלבד שמתקיימים בו דרישות הכשירות שפורטו במכרז והוא בעל נתונים הנוגעים לעניין שאינם נופלים מנתוני שאר המשתתפים. (א) קדימות, על פני מי שאינו חייל משוחרר, בקבלה להכשרה מקצועית שנותנת המדינה או הניתנת מטעמה, ובלבד שמתקיימים בו התנאים לקבלה לאותה הכשרה. (ב) פטור חלקי משכר הלימוד בעד הכשרה מקצועית, לפי תנאים שיקבע שר העבודה והרווחה בהסכמת שר האוצר; ניתנה ההכשרה שלא מאת המדינה או מטעמה, יישא אוצר המדינה בסכום שבו ניתן הפטור לחייל המשוחרר; הפטור והשתתפות אוצר המדינה כאמור יהיו במסגרת הסכום שנקבע למטרה זו בחוק התקציב לאותה שנת כספים. השתתפות של אוצר המדינה ב-75% משכר הלימוד שמשלם חייל משוחרר המשלים את השכלתו התיכונית במוסד חינוך המתנהל בפיקוחו או באישורו של משרד החינוך והתרבות. עדיפות, לעומת מי שאינו חייל משוחרר, בקבלה למסלול לימודים פלוני ולמעונות סטודנטים במוסד להשכלה גבוהה, ובלבד שמתקיימים בו תנאי הכשירות הנהוגים במוסד לאותו מסלול ולאותם מעונות. חייל משוחרר שנתקבל ללימודים במוסד להשכלה גבוהה או במוסד על-תיכוני אחר ששר החינוך והתרבות הכיר בו לעניין זה, יהיה זכאי להלוואה בסיוע למימון שכר הלימוד. חייל משוחרר הזכאי להלוואה מאת המדינה או מטעמה לצורכי שיכון, יוגדל סכום ההלוואה בשיעורים ובתנאים שקבע שר הבינוי והשיכון בהסכמת שר האוצר. בתיקון עקיף הגדיל החוק את הזיכוי ממס הכנסה שניתן לחייל משוחרר. חוק חיילים משוחררים, התשמ"ד-1984, באתר "נבו" היסטוריית החקיקה של חוק חיילים משוחררים, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת חוק חיילים משוחררים, התשמ"ד-1984, ס"ח 1121 מ-11 ביולי 1984 הצעת חוק חיילים משוחררים, תשמ"ד-1984, ה"ח 1687 מ-4 ביוני 1984 חוק חיילים משוחררים (תיקון), התשמ"ו-1986, ס"ח 1193 מ-13 באוגוסט 1986 חוק חיילים משוחררים (תיקון מס' 2), התשנ"ב-­1992, ס"ח 1387 מ-12 במרץ 1992
זרם זליגה

זרם זליגה או זרם דלף הוא זרם חשמלי שאינו עובר במעגל החשמלי בו הוא מתוכנן לזרום אלא דולף מנתיבו המתוכנן בתווך שסביב המעגל, כך שהמעגל נסגר בדרך עקיפה, למשל תוך מעבר הזרם בריהוט או דרך המבנה. המעבר "דרך" התווך אינו בהכרח כתוצאה מפריצת הבידוד, ויכול להיגרם מסיבות רבות, למשל כתוצאה מפגיעה מכנית שמבטלת את הבידוד בנקודת המעבר או סביבה לחה. על מנת שיתקיים זרם הדלף, חייב להיווצר מעגל חשמלי שמקום התקלה הוא חלק ממנו. כך למשל, אם נוצרה תקלה בבידוד של מכשיר עשוי מתכת, אך מכשיר זה מבודד לחלוטין (למשל: מקרר שעומד על רפידות גומי) לא ייווצר זרם דלף עד אשר ייסגר מעגל, בדוגמה שלנו למשל כאשר אדם יחף יגע בגוף המקרר. גם מגע ישיר של מוליך בקרקע אינו מבטיח היווצרות זרם דלף. לקרקעות שונות יש מוליכות חשמלית שונה, וייתכן כי הקרקע עצמה תהווה בידוד ולא תאפשר סגירת המעגל (קרקע חולית, למשל, היא קרקע בעלת מוליכות נמוכה במיוחד). למעשה, בכל מעגל חשמלי קיים זרם דלף כל הזמן, אולם במעגלים תקינים עוצמתו של זרם זה זניחה לחלוטין. מעבר לזליגה ממוליכים, קיימים סוגי זליגה ייחודיים לרכיבים מוליכים למחצה. בשל תופעת המנהור צמתים אינם מבודדים לחלוטין. ניתן לצמצם את הזליגה על ידי אילוח כבד יותר ובידוד בעל מקדם דיאלקטרי גבוה, אך לא למנוע אותה לחלוטין. הזליגה מהווה מכשול עיקרי בהמשך המזעור והגדלת מהירות השעון של רכיבים. זרם הזליגה הוא זרם חשמלי לכל דבר, וסכנתו זהה לסכנה הנובעת מכל זרם חשמלי אחר בעוצמה זהה. הבעיה העיקרית בזרמי הזליגה היא שבניגוד לקצר חשמלי, הערכים אליהם מגיע הזרם הם "מתונים" יחסית, ולכן קשה יותר לאתר אותם. זרם הדלף במקרה של תקלה אמיתית יכול להיות של אמפרים בודדים או אף פחות מאמפר – זרם הנחשב נורמלי במעגלי מכשירים ביתיים – אך עם זאת מספיק חזק על מנת לגרום לשרפה או התחשמלות בעוברו בתווך לא מתוכנן. הזליגה (בניגוד, למשל, לנזילת מים) איננה נראית לעין, ומגע אקראי בנתיב הזרם הזולג עלול לגרום להתחשמלות. זליגה של עשרות מיליאמפרים עלולה להיות קטלנית. ישנן שתי דרכים להגנה בפני זרם דלף: הארקה – חיבורם של רכיבים מתכתיים שעלולים לבוא במגע עם מוליך חשמלי לאדמה, תוך הבטחת מוליכות טובה בכל מסלול אפשרי של זרם הדלף. שיטת הגנה זו נותנת פתרון לבעיית ההתחשמלות, היות שבמקרה תקלה יזרום הזרם לאדמה דרך מוליכים טובים לאין ערוך מגוף האדם, אך שיטה זו אינה מספיקה למניעת שריפות, היות שזרמי דלף בערכים נמוכים יכולים לזרום באין מפריע ולהביא להתחממות של רכיבים במסלול הזרימה עד להצתתם. ממסר פחת – רכיב זה מנתק את מקור הזינה של המעגל ברגע הופעת זרם הדלף. את ערכו המינימלי של הזרם שינתק את המעגל קובעים כך שלא יסכן חיי אדם. השילוב של ממסר פחת עם הארקה תקינה מבטיח ניתוק של כל מעגל ברגע הופעת התקלה. לשיטה זו חיסרון מסוים: בשל זרמי הדלף שכאמור קיימים תמיד, ייתכנו "אזעקות שווא" שכרוכות בניתוקים. שיטה זו אינה יעילה גם בהגנה על קווים ראשיים בשל בעיית ניתוקי הקו. לכן, אם מעוניינים להגן על קווים כאלה (למשל כאשר יש ריכוז של קווים העובר בקרבת חומרים דליקים) משתמשים בממסרי זליגה - רכיבים הדומים בפעולתם לממסר פחת אך מאפשרים ויסות של עצמת הזרם המפעילה את ההגנה על הקו (ובכך למעשה אינם מהווים הגנה בפני התחשמלות).
בלוס

בלוס (ביוונית: Βῆλος, מכנענית 𐤁𐤏𐤋, בעל) היה שליט מצרים במיתולוגיה היוונית. פסאודו־אפולודורוס סיפר שאינכוס (אנ') הוליד את איו, והיא נדדה בעולם והולידה מזאוס את אפפוס (אנ') במצרים, ולאחר שהות בגבל שניהם שבו למצרים, ואפפוס הוליד עם ממפיס (אנ') (האפונים של ממפיס העיר) את ליביה (אנ'), האפונים של ארץ ליביה (Libya – צפון אפריקה). ליביה ילדה מפוסידון את בלוס ואת אגנור. בעוד אגנור עבר לפיניקיה, שלט בה והפך ל"אבי הסחר הגדול", בלוס נשאר לשלוט במצרים, התחתן על אנכינואה (אנ') בת היאור והוליד ממנה תאומים: איגיפטוס (אנ') ודנאוס (אנ'), ולפי אוריפידס נולדו להם גם קפאוס ופינאוס. דנאוס הושב על־ידי בלוס בלוב (צפון אפריקה), ואייגיפטוס בערביה (אזורי המדבריות שממזרח למצרים, מסוריה עד סיני וחצי האי ערב), אך איגיפטוס שִעבד את "ארץ המלנפודים" וקרא לה על שמו. לפי יואנס צצס, בני בלוס הם נינוס (הוא אבי נינוה), אגנור, פויניקס, איגיפטוס, דנאוס ופינאוס; אחרים מחשיבים את אגנור לאחי בלוס; צצס מאמין שאגנור האח ואגנור הבן היו אנשים שונים, כאשר אגנור שחשק באנטיופה בת בלוס היה האח. כמו רבים מבני משפחתו, בלוס מגלה זיקה בתולדות חייו ואף בשמו למזרח אגן הים התיכון, ומקור שמו הוא בגרסה יוונית לשם הכנעני "בעל". צורה יוונית לשם הכנעני זאת מופיעה גם בשם הנחל בלוס, בשם המלך בעל־בלוס (אנ') (בלטינית Belus) אבי דידו, ובפולחן בלוס (כלומר הבעל, כבסיפור המקראי; ביוונית (בהטיה) Βελίαν) שהנהיגה איזבל אצל יוסף בן מתתיהו. פסאודו־אפולודורוס, ביבליותקה, 2.1.4–2.1.5 יואנס צצס, כיליאדס, 7.159–7.165 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית) גיא דרשן, אחר המבול, מוסד ביאליק, עמ' 67 Edward Lipiński (2004). Itineraria Phoenicia. Peeters Publishers. p. 15. ורגיליוס, אינאיס, ספר 1 (ראו במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית) שו' 621, 729–730 יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, 8.13.1 (ראו במקור היווני ובתרגום) ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה ובנושא מצרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אליזבת, נסיכת הפפאלץ

אליזבת, נסיכת הפפאלץ (בגרמנית: Elisabeth von der Pfalz;‏ 26 בנובמבר 1618 – 11 בפברואר 1680) הייתה בתו השלישית של פרידריך החמישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ, ולאחר מכן מלך בוהמיה (לתקופה קצרה). אליזבת הייתה מלומדת, פילוסופית ואם מנזר. היא מפורסמת בעיקר בזכות התכתבותה עם הפילוסוף הצרפתי רנה דקארט. הנסיכה אליזבת הייתה בתם השלישית של פרידריך החמישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ מבית ויטלסבאך, ושל אליזבת סטיוארט, נסיכת אנגליה וסקוטלנד, בתו של ג'יימס הראשון, מלך אנגליה. היא נולדה בהיידלברג שבגרמניה, אך בעקבות מלחמת שלושים השנים גלתה עם משפחתה להולנד. הנסיכה הצעירה רכשה ידע נרחב באמנות, שפות, מתמטיקה, פילוסופיה, אסטרונומיה ומדעים. בין השנים 1636-1633 יועדה להינשא למלך פולין, ולדיסלאב הרביעי. אך הנישואים לא יצאו אל הפועל, בשל סירובה של אליזבת להמיר את דתה מפרוטסטנטיות לקתוליות. בין הנסיכה לדקארט נוצר קשר מכתבים. ההתכתבות התחילה ב-1643 על ידי אליזבת, בעקבות קריאתה את ספרו הגיונות על הפילוסופיה הראשונית, ונמשכה עד מותו של דקארט ב-1650. חמשת המכתבים הראשונים מבין המצויים בידינו עוסקים בבעיית הגוף־נפש, שלושת הבאים בגאומטריה, והאחרים בפיזיקה, אתיקה, מדיניות, פילוסופיה, וגם בנושאים אישיים יותר. במהלך ההתכתבות הקשר בין השניים הלך והעמיק, מתוך הערכה הדדית. דקארט אף הקדיש לאליזבת את ספריו הבאים, עקרונות הפילוסופיה ורגשות הנפש - כשהאחרון נכתב למענה. כעשר שנים לאחר מותו של דקארט עברה אליזבת למנזר לותרני בווסטפאליה, ומילאה תפקיד חשוב בהפצת ההגות הקרטזיאנית בגרמניה. היא סיימה את חייה כאם המנזר, ששימש בהנהגתה כמפלט עבור הסובלים מרדיפות דתיות. גם בתפקידה זה המשיכה אליזבת בפעילותה האינטלקטואלית: בין השאר התכתבה קצרות עם הפילוסוף הצרפתי ניקולא מלבראנש, והייתה בקשר עם האלכימאי והרופא פרנסיס ואן הלמונט ועם הפילוסוף הגרמני לייבניץ. את המכתב הראשון שלחה אליזבת לדקארט במאי 1643, בעקבות קריאת ההגיונות. בהגיונות ביסס דקארט את השקפתו הדואליסטית, לפיה הנפש והגוף הם שני עצמים נבדלים ומובחנים: הנפש היא עצם לא-חומרי וחושב (במובן הרחב - מטיל ספק, שולל, מחייב, מרגיש וכדומה); ואילו הגוף הוא עצם חומרי ולא חושב - כלומר עצם שיש לו רק אורך, גובה, רוחב ויכולת לנוע. אליזבת שואלת את דקארט כיצד הנפש, בהיותה לא חומרית, יכולה להניע את הגוף. שאלה זו נודעה בהמשך בפילוסופיה כבעיית הגוף-נפש. לשאלה זו התייחס דקארט רק במכתביו (לאליזבת ולאחרים), ולא בספריו. תשובתו של דקארט לא סיפקה את אליזבת, אך יש בה כדי להעמיד באור שלם יותר את תפיסתו של דקארט בנושא. בשלושת המכתבים הבאים מבין המצויים בידינו, הציג דקארט לאליזבת את בעיית שלושת המשיקים: מציאת מעגל שהיקפו משיק לשלושה מעגלים אחרים נתונים. אליזבת פתרה את הבעיה לפני דקרט, אם כי הפתרון שלו היה אלגנטי וחסכוני יותר. סופיה מהנובר Lisa Shapiro, The Correspondence between Princess Elisabeth of Bohemia and René Descartes, University of Chicago, 2007 מדיה וקבצים בנושא אליזבת, נסיכת הפפאלץ בוויקישיתוף Elisabeth, Princess of Bohemia, באתר האנציקלופדיה לפילוסופיה של סטנפורד רנה דקארט, ד״ר רז חן-מוריס (עורך), רגשות הנפש, תל אביב: רסלינג, 2007, עמ' 141
חלוקת יחידה

בטופולוגיה ובגאומטריה דיפרנציאלית חלוקת יחידה (נקרא גם פיצול יחידה) היא אוסף של פונקציות אי שליליות ממרחב כלשהו שסכומן הוא זהותית אחד, כאשר כל פונקציה לא מתאפסת רק באזור קטן שמוגדר מראש. חלוקת יחידה משמשת להרחבת אלמנטים שמוגדרים באופן מקומי (רק על סביבה קטנה) לאלמנטים שמוגדרים באופן גלובלי. אוסף פונקציות { ψ i } i ∈ I {\displaystyle \left\{\psi _{i}\right\}_{i\in I}} ממרחב טופולוגי X למספרים הממשיים נקרא חלוקת יחידה אם מתקיימים ארבעת התנאים: לכל   x ∈ X {\displaystyle \ x\in X} ולכל   i ∈ I {\displaystyle \ i\in I} מתקיים   0 ≤ ψ i ( x ) ≤ 1 {\displaystyle \ 0\leq \psi _{i}(x)\leq 1} . לכל i התומך של   ψ i {\displaystyle \ \psi _{i}} שהוא הסגור של קבוצת כל הנקודות בהן   ψ i {\displaystyle \ \psi _{i}} לא מתאפס - הוא קומפקטי. כלומר:   s u p p ( ψ i ) = c l { x ∈ X : ψ i ( x ) ≠ 0 } {\displaystyle \ supp(\psi _{i})=cl\left\{x\in X:\psi _{i}(x)\neq 0\right\}} היא קבוצה קומפקטית. לכל   x ∈ X {\displaystyle \ x\in X} קיימת סביבה U כך שלכל   i ∈ I {\displaystyle \ i\in I} חוץ ממספר סופי של אינדקסים ולכל   p ∈ U {\displaystyle \ p\in U} ,   ψ i ( p ) = 0 {\displaystyle \ \psi _{i}(p)=0} . סכום כל הפונקציות הוא 1 בכל נקודה. מהדרישה הקודמת סכום זה הוא סופי בכל נקודה ולכן אין בעיה של התכנסות טורים: ∑ i ∈ I ψ i ( x ) = 1 {\displaystyle \sum _{i\in I}\psi _{i}(x)=1} כאשר נתון כיסוי { U i } i ∈ I {\displaystyle \left\{U_{i}\right\}_{i\in I}} , אם לכל i קיים j כך שהתומך של הפונקציה ה-i מוכל בקבוצה ה-j בכיסוי, נאמר שחלוקת היחידה משועבדת לכיסוי. כאשר ההכלה היא יותר מדויקת כלומר לכל i, התומך של הפונקציה ה-i בחלוקת היחידה מוכל בקבוצה ה-i בכיסוי (או בסימונים   s u p p ( ψ i ) ⊂ U i {\displaystyle \ supp(\psi _{i})\subset U_{i}} ) נאמר שחלוקת היחידה משועבדת לכיסוי עם אותם אינדקסים. אם כל הפונקציות בחלוקת היחידה הן פונקציות רציפות חלוקת היחידה נקראת חלוקת יחידה רציפה. ביריעה חלקה חלוקת יחידה היא חלקה (או C ∞ {\displaystyle C^{\infty }} ) אם כל הפונקציות שלה הן חלקות. בצורה דומה, ביריעה אנליטית חלוקת יחידה היא אנליטית אם כל הפונקציות שלה הן אנליטיות. תנאי מספיק לקיום חלוקת יחידה במרחב טופולוגי נורמלי הוא שהמרחב יהיה פרקומפקטי. כך לדוגמה ליריעות הטופולוגיות כמעט תמיד יש חלוקת יחידה רציפה (למעט מספר מצבים פתלוגיים). חלוקת יחידה, באתר MathWorld (באנגלית)
2020 במדע

3 בינואר – גילוי פעילות וולקנית על נגה 22 בינואר – שחרור מידע רב שהתקבל מצ'אנג-אה 4. 14 בפברואר – דיווח שבהירות של ביטלג'וז ירדה פי 2.5 15 באפריל – גילוי קפלר-1649c, כוכב לכת דומה מאוד לכדור הארץ 24 באפריל – גילוי שרידים אורגניים במטאוריט ALH 84001 שהגיע ממאדים 30 במאי – טיסה מאוישת ראשונה של חללית מדגם דרגון 2 1 בינואר – הפיזיקאי האמריקאי רונלד מאלט (אנ') הציע דרך תאורטית לבניית מכונת זמן. 1 ביולי ביצוע ניסוי LHCb וגילוי טטראקווארק. 22 במאי באוסטרליה הושגה מהירות של 44.2 טרהביט בשנייה בהעברת מידע באינטרנט 5 בינואר בסין פוענח גנום של SARS-CoV-2 11 במרץ ארגון הבריאות העולמי הכריז על התפתחות פנדמיה בעקבות SARS-CoV-2 11 באוגוסט ברוסיה אושר חיסון חיסון ספוטניק V נגד COVID-19. רק בנובמבר דווח על תוצאות שלב שלישי של בדיקות. 5 באוקטובר – גילוי וריאנט דלתא של נגיף הקורונה 11 בדצמבר – אישור חיסון פייזר-ביונטק נגד COVID-19 בארצות הברית ובאירופה 18 בדצמבר – אישור חיסון מודרנה נגד COVID-19 בארצות הברית ובאירופה 18 בדצמבר – גילוי וריאנט בטא של נגיף הקורונה 30 בדצמבר – אישור חיסון אסטרהזניקה נגד COVID-19 בבריטניה 3 ביוני – גילוי שרידים של מבנה של מאיה מלפני כ-3000 שנים 22 ביולי – גילוי הוכחה לנוכחות אנשים באמריקה לפני כ-33 אלף שנה 13 בינואר – גילוי שעליית הטמפרטורה של האוקיינוסים בשנת 2019 שברה שיא 15 בינואר – גילוי וולונג בסין. הוא היה חי לפני כ-120 מיליון שנים ויכול להסביר קשר בין ציפורים לדינוזאורים. 16 בינואר – פרסום דוח שלפיו פגיע ויצירת מכתש צ'יקשולוב היו סיבה להקכדת הדינוזאורים 5 בפברואר – גילוי שלפני כ-70 מיליון שנים משך השנה היה 372 ימים 24 בפברואר – דיווח שבמהלך גל השרפות באוסטרליה (2019–2020) נשרפו 21% מיארות באוסטרליה. 13 במאי – גילוי שירד של פרוקי-רגליים שחי לפני 425 מיליון שנה, השריד העתיק הידוע עד כה פרס נובל: פרס נובל לפיזיקה החוקר ריינהרד גנצל מארצות הברית על גילוי של אובייקט קומפקטי סופר מסיבי במרכז הגלקסיה שלנו רוג'ר פנרוז מבריטניה על גילוי כי היווצרות חורים שחורים היא ניבוי חזק של תורת היחסות הכללית פרס נובל לכימיה – עמנואל שרפנטייה וג'ניפר דאודנה על פיתוח שיטה לעריכת גנום פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – הארווי אלטר ומייקל האוטון על גילוי נגיף הפטיטיס C פרס אבל – הלל פורסטנברג, גריגורי מרגוליס- על השימוש החלוצי של שיטות מתורת ההסתברות והדינמיקה בתורת החבורות, תורת המספרים וקומבינטוריקה 5 בפברואר – סטנלי כהן, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1922) 29 במרץ – פיליפ אנדרסון, פיזיקאי מאריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1923). 21 במאי – אוליבר ויליאמסון, כלכלן אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב -1932) 12 בנובמבר – מסטושי קושיבה, פיזיקאי יפני, חתן פרס נובל (נולד ב-1926) מדיה וקבצים בנושא 2020 במדע בוויקישיתוף גילוי סימנים לפעילות וולקנית בנגה ידידת בהירות של ביטלג'וז גילוי כוכב לכת חדש גילויים במטאורטי שהגיע ממאדים מכונת זמן, האם אפשרי? מהירות שיא בהעברת מידע פענוח גנום וירוס קורונה החלטת ארגון הבריאות העולמי גילוי מבנה עתיק גילוי נוכחות בני אדם באמריקה עליית טמפרטורה של האוקיינוסים פגיע על ידי מטאוריט והקכדת הדינוזאורים משך השנה בעבר גילוי שרידים עתיקים
ריצ'רד נוויל, הרוזן מווריק

ריצ'רד נוויל, הרוזן ה-16 מווריק (באנגלית: Richard Neville, 16th Earl of Warwick;‏ 22 בנובמבר 1428 – 14 באפריל 1471), שכונה "ממליך המלכים", היה אציל אנגלי, מנהלן ומנהיג צבאי בתקופת מלחמות השושנים באמצע המאה ה-15. כוחו, עושרו ומעמדו הקנו לו מעמד מרכזי בתקופה זו של מלחמות שושלתיות. בתחילה תמך בבית יורק, אך לאחר מכן עבר לתמוך בבית לנקסטר, ובשל מעורבותו בהדחתם של שני מלכים, אדוארד הרביעי, מלך אנגליה והנרי השישי, מלך אנגליה כונה "ממליך המלכים". בסופו של דבר הובס בקרב בארנט ונהרג באפריל 1471. ברומן "דם ואש" של הסופר ג'ורג' ר. ר. מרטין דמותו של סר קריסטון קול ממשמר המלך מבוססת על ריצ'רד נוויל, ואף מכונה גם הוא "ממליך המלכים". מדיה וקבצים בנושא ריצ'רד נוויל, הרוזן מווריק בוויקישיתוף biography/Richard-Neville-16th-earl-of-Warwick ריצ'רד נוויל, הרוזן מווריק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאמר

מאמר הוא יצירה עיונית כתובה, קצרה יחסית. מאמר חדשות הוא מאמר המפורסם בדפוס או במדיום האינטרנט, שיכול להופיע בעיתון, מגזין או אתר חדשות, ועיסוקו בחדשות אקטואליות או עניין כללי או ספציפי אחר. מאמר המערכת הוא מאמר שבו מוצגת עמדתה של מערכת העיתון בנושא הנמצא על סדר היום הציבורי. מאמרים מתפרסמים בעיקר בכתבי עת, אך לעיתים גם בספרים הכוללים אוסף מאמרים בעלי נושא משותף. ישנו גם סוג מאמר הנקרא "מאמר וידאו" שמוגש לא בכתב, אלא בעל פה בדרך שמשלבת אמצעים ויזואליים. מאמרים אילו נפוצים בעיקר באתר יוטיוב ובנושאי קולנוע בעיקר. וידאו בלוג (באנגלית: Video Blog) או יומן וידאו, בדרך כלל מקוצר למילה ולוג (באנגלית: Vlog) הוא סוג של בלוג שעבורו המדיום הוא וידאו, והוא סוג של טלוויזיה באינטרנט. ערכי ולוג משלבים לעיתים קרובות וידאו משובץ (או קישור וידאו) עם טקסט תומך, תמונות ומטא דאטה אחרים. ניתן להקליט רשומות בטייק אחד או לחתוך אותו למספר חלקים. קטגוריית ולוגים פופולרית בפלטפורמת שיתוף הווידאו YouTube. יומני וידאו (ולוגים) מנצלים לעיתים קרובות את הסינדיקציה באינטרנט כדי לאפשר הפצה של וידאו דרך האינטרנט באמצעות פורמטי ה־RSS או ה־Atom, לצורך צבירה והפעלה אוטומטית במכשירים ניידים ובמחשבים אישיים. תוכן שלעיתים קרובות נועד למשוך את הקורא לאתר או מוצר מסחרי. מטרתו העיקרית היא להאדיר מותג או ארגון מסוים ולהציגו כטוב יותר מהמתחרים. בדרך כלל הוא לא מכיל ביטוים שליליים או חסרונות של המוצר אלא מתמקד בנקודות חיוביות וביתרונות. לעיתים מאמר שיווקי משווה בין מותג או ארגון אחר, ואף מביא עליו ביקורת שלילית, ומוכיח כי הוא מוצלח יותר. ערך מורחב – מאמר מדעי מאמר מדעי הוא מאמר שמקורו במחקר של מחברי המאמר. מעמדם של חוקר ושל מוסד אקדמי תלוי בדרך כלל בכמות המאמרים שפרסמו, ובמספר הפעמים שמאמרים אלה צוטטו במאמרים אחרים. מאמר מדעי מתפרסם בדרך כלל בכתב עת מדעי, בקובץ המאמרים של כנס מדעי, או בקובצי מאמרים אחרים, כגון ספר שיצא לאור לכבודו של חוקר שהגיע לגיל פרישה. על פי רוב בעת פרסומו מלווה המאמר בתקציר המציג את תמציתו של המאמר ובביבליוגרפיה המכילה את רשימת המקורות שעליהם הוא התבסס. מאמר מדעי הוא מאמר שנכתב על ידי חוקר או קבוצת חוקרים, ומשקף את תוצאותיו של מחקר שבו עסקו. מאמר מדעי נכתב בדרך כלל על ידי חברי הסגל האקדמי באוניברסיטה, במכללה או במכון מחקר, וכן על ידי תלמידים לתארים מתקדמים. מאמר מדעי שונה מכתבה או מבלוג בכך שהוא עובר עריכה מדעית ונתון לביקורת מתמדת. טקסט הבעה בכתב מסה (חיבור עיוני) ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צ'נגדו יי-לונג-1

צ'נגדו יי-לונג-1 (בסינית: 翼龙-1; בפין-יין: Yì-Lóng-1; מכונה גם Chengdu GJ-1 או Wing Loong 1) הוא כלי טיס בלתי מאויש לגובה בינוני (MALE), שפותח על ידי התאגיד הסיני התעשייה האווירית צ'נגדו. הוא מיועד לשימוש כפלטפורמת מעקב וסיור אווירי, ומסוגל לשאת נשק אוויר-קרקע. תוכנן ופותח על ידי המכון לעיצוב מטוסים של צ'נגדו (CADI), חטיבה של תאגיד תעשיית התעופה של סין (AVIC), הוא בעל דמיון מובהק במראה למשפחת המל"טים Predator ו Reaper שפותחו על ידי ארצות הברית. יי-לונג מצויד במגוון חיישנים, כולל צריח אינפרא אדום צופה קדימה ומכ"ם מפתח סינתטי. בנוסף, המל"ט מסוגל לשאת נשק. קיבולת המטען הכוללת שלו עבור חיישנים וכלי נשק היא 200 ק"ג. לפי CADI, היי-לונג1 עבר בדיקות טיסה והוכיח את עצמו כמוצלח, כאשר תוכנית ניסויי הטיסה כוללת ניסויי נשק של פצצות וטילי אוויר-קרקע. דגם של יי-לונג1 הוצג בתערוכת התעופה והחלל הבינלאומית של סין 2010 בג'והאי, ההכרה הפומבית הראשונה לתוכנית. עם זאת, נטען על ידי AVIC כי המל"ט הוצג בתערוכת האוויר של 2008. המל"ט אושר לייצוא על ידי הרשויות הסיניות; היי-לונג1 הוערך על ידי פקיסטן, אך לא נבחר לרכש. ידוע שדגם אחת מהסוג אבד בתאונה במהלך 2011. חטיבת הייצוא הביטחוני של סין מנהלת את הייצוא של המל"ט ו-100 פריטים יוצאו נכון לסוף 2018. מספר לא ידוע של מל"טים נרכשו על ידי ערב הסעודית במאי 2014. מאז 2011, סין מכרה את ה-יי-לונג1 גם לכמה מדינות באפריקה ובמזרח התיכון, כולל ניגריה, מצרים ואיחוד האמירויות הערביות, בסכום מוערך של מיליון דולר ליחידה. מדיה וקבצים בנושא צ'נגדו יי-לונג-1 בוויקישיתוף Wong, Edward. (2013, September 21). "Hacking U.S. Secrets, China Pushes for Drones," The New York Times, p.A1 ff. Wall 2010 Minnick 2010 Zeitler 2011, p.25. "Chinese Predator UAV look-alike crashes". "China: roll-out ceremony for 100th export of Pterodactyl-1, or Yilong-1, drone | January 2019 Global Defense Security army news industry | Defense Security global news industry army 2019 | Archive News year". Armyrecognition.com. נבדק ב-2020-06-09. Saudi Arabia signs deal for China's Pterodactyl drone (אורכב 13.05.2014 בארכיון Wayback Machine) - WantChinatimes.com, 6 May 2014 Joseph E. Lin (20 במרץ 2015). "China's Weapons of Mass Consumption". Foreign Policy. {{cite web}}: (עזרה)
הנקל (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הנקל – חברה גרמנית למוצרי צריכה אישים: הייקה הנקל – אתלטית גרמניה ריינר הנקל – שחיין מערב גרמני היינקל הקל