אריסטרכוס מסאמוס

אַרִיסְטרכוֹס מסאמוס (ביוונית: Ἀρίσταρχος;‏ 310 לפנה"ס - 230 לפנה"ס) היה אסטרונום ומתמטיקאי יווני, אשר נולד באי סאמוס ביוון העתיקה. אריסטרכוס היה מהראשונים להציע מודל הליוצנטרי של מערכת השמש, כלומר מודל הממקם את השמש ולא את כדור הארץ במרכז היקום הידוע (וזו גם הסיבה שהוא ידוע לפעמים כקופרניקוס היווני). רעיונותיו האסטרונומיים נדחו והוחלפו באלו של אריסטו ותלמי, אך כמעט אלפיים שנה מאוחר יותר זכו לתחייה, כשפותחו על ידי קופרניקוס. על שמו קרוי מכתש אריסטרכוס. זהו המכתש הבוהק ביותר על הירח, וניתן לזהותו אף בעין בלתי מזוינת. אריסטרכוס הקדים את קופרניקוס בכ-1,700 שנה בכך שסבר שהשמש, ולא כדור הארץ, נמצאת במרכז היקום. כל שיש בידינו אודות המודל שלו הוא ציטוט של ארכימדס, שמצא לנכון לציין: ”אתה גאלון המלך יודע כי "יקום" הוא הכינוי בו נוקטים רוב האסטרונומים לכדור שמרכזו כמרכז הארץ, שרדיוסו כמרחק בין מרכז הארץ למרכז השמש. זה התיאור שתשמע מרוב האסטרונומים. אבל אריסטרכוס הודיענו בספר, בו הציג היפותזה שעל פי הנחות מסוימות, היקום גדול הרבה מה"יקום" שבו דיברנו. ההיפותזה היא שהשמש והכוכבים אינם נעים, ושהארץ נעה על היקפו של מעגל, שבמרכזו ישנה השמש, ושהכדור של הכוכבים הקבועים, שמרכזו כמרכז השמש, ושהיקפו כה כביר עד שהיחס בין ההיקף למרחק הארץ מההיקף זהה כמעט”. רק ספר אחד של אריסטרכוס שרד, והוא עוסק בגודל ובמרחק של הירח והשמש. הספר עליו מדבר ארכימדס אינו בידינו. אף על פי כן ניכר מדבריו שאריסטרכוס היה האסטרונום הראשון שהבין עד כמה כבירים ממדי היקום בהשוואה לסולם המידות המקובל. כאמור, השקפתו של אריסטרכוס נדחתה על ידי בני זמנו. ללא רעיון כוח-המשיכה, קשה היה להצדיק מודל בו הארץ אינה במרכז ואילו במודל הגאוצנטרי הציעו כתחליף לכוח המשיכה חוק-טבע פשוט, והוא ש"טבעם של כל הגופים להמשך למרכז היקום" (שזהה עם מרכז הארץ). הישג כביר של אריסטרכוס היה מדידה של יחס הגדלים בין הארץ לירח. בזכות מדידה זו יכול היה להעריך הן את גודל הירח (שכן היו כבר הערכות לגבי גודל כדור הארץ) והן את המרחק לירח - על ידי חישוב המרחק בו עצם בגדלו של הירח יראה בגודל זוויתי של כ-30 שניות. לצורך המדידה נדרשו שעון חול וליקוי ירח. הרעיון של אריסטרכוס היה שמאחר ובעת הליקוי הירח חולף בצל כדור הארץ, יחס הזמנים בין התכסות בצל הארץ לבין יציאה ממנו הוא גם יחס הגדלים. המדידה הניבה תוצאה מדויקת כמעט - אריסטרכוס מדד יחס זמנים של 5 ל-19, שקרוב מאוד (כדי 97%) ליחס האמיתי. הישג גדול נוסף של אריסטרכוס היה מדידת היחס בין המרחק ארץ-ירח למרחק ארץ-שמש. הוא התבסס על עבודותיהם של תאלס ואנכסגורס ולפיהן קבע שבעת שאנו צופים בחצי ירח (היינו, רביע ראשון או רביע שלישי של חודש סינודי) חייבת להיות זווית בת 90 מעלות בין השמש לירח ולארץ. נותר לו למדוד את הזווית בין השמש לירח כפי שהיא נראית מהארץ. במדידה זו שגה אריסטרכוס והגיע לתוצאה השגויה של 87 מעלות, בעוד שבפועל הזווית היא 89.85 מעלות. לכן שגה בתוצאה והסיק שהשמש רחוקה פי 19 מהירח, בעוד שבפועל היא רחוקה פי 375 לערך. עם זאת, מדידה זו היא מופת קדום לשיטה מדעית בפעולה, על אף שגיאת המדידה. ארכימדס כתב שהזווית שאריסטרכוס מדד בין השמש לירח כפי שנראית מהארץ קרובה הרבה יותר לגודל הזווית במציאות, כדי דיוק של חצי מעלה. ככל הנראה ספרו של אריסטרכוס שבידינו נכתב בתחילת מחקריו, ובהמשך שכלל את מדידותיו והתקרב הרבה יותר לתוצאה הנכונה ואל המדידות האלה נחשף ארכימדס. כך גם ניתן להבין מאין שאב את רעיונותיו על ממדיו הכבירים של היקום. מדיה וקבצים בנושא אריסטרכוס מסאמוס בוויקישיתוף אריסטרכוס מסאמוס, באתר MacTutor (באנגלית) אריסטרכוס מסאמוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אריסטרכוס מסאמוס, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית) הגיית השם ביוונית: אריסטרכוֹס, במלעיל דמלעיל (ההטעמה בהברה השלישית מהסוף).