מספור בקר

מספור בקר (בגרמנית: Bekker-Zählung; באנגלית: Bekker numbering) היא מערכת פילולוגית המהווה את צורת הציטוט הסטנדרטית ליצירותיו של אריסטו. המערכת מבוססת על מספרי העמודים המשמשים במהדורת האקדמיה הפרוסית למדעים של יצירותיו השלמות של אריסטו Aristotelis Opera edidit Academia Regia Borussica. מערכת המספור נקראת על שם עורך אותה מהדורה, הפילולוג הגרמני אוגוסט עמנואל בקר (אנ'). מכיוון שהאקדמיה בה פעל בקר הייתה ממוקמת בברלין, המערכת מכונה לעיתים גם מספור ברלין. מספורי בקר מורכבים משלוש קואורדינטות מסודרות: מספר, האות a או b ומספר נוסף, המתייחסים בהתאמה למספר העמוד של המהדורת בקר בטקסט היווני של יצירותיו של אריסטו, עמודת העמוד (בעמוד סטנדרטי של המהדורה של בקר יש בדיוק שתי עמודות), ומספר השורה (סה"כ שורות בדרך כלל נע בין 20–40 בעמודה או עמוד נתון במהדורה של בקר). לדוגמה, מספור בקר המציין את תחילת האתיקה הניקומכאית של אריסטו הוא 1094a1, התואם לעמוד 1094 במהדורה של בקר, עמודה ראשונה (עמודה a), שורה 1. כל המהדורות המדעיות והתרגומים המודרניים של אריסטו משתמשים במספור בקר, בנוסף או במקום מספרי עמודים. חוקרים בני זמננו הכותבים על אריסטו משתמשים במספור בקר כך שהקוראים יוכלו לבדוק את הציטוטים של המחבר מבלי להשתמש באותה מהדורה או תרגום שהמחבר השתמש בהם. בעוד מספורי בקר הם השיטה השלטת המשמשת להתייחסות ליצירותיו של אריסטו, תאולוגים קתולים או תומיסטים משתמשים לעיתים קרובות בשיטת ההתייחסות של ימי הביניים לפי ספר, פרק ומשפט, אם כי בדרך כלל בנוסף למספרי בקר. שיטות מקבילות למספור בקר הן "עימוד סטפנוס" להתייחסות ליצירותיו של אפלטון, ומספור דילס-קרנץ לפילוסופיה קדם-סוקרטית. בניגוד לעימוד סטפנוס, המבוסס על תרגום בן שלושה כרכים של יצירותיו של אפלטון ואשר ממחזר מספרי עמודים נמוכים על פני שלושת הכרכים, המציג את האפשרות לעמימות אם היצירה או הכרך האפלטוני אינם מצוינים, מספרי העמודים של בקר עוברים במחזוריות מ-1 עד לסוף הקורפוס ללא קשר לכרך. לפיכך יש למספור בקר יתרון בכך שהסימון שלו חד משמעי כמידע מספרי קומפקטי, אף על פי שהוא מסתמך על הסדר של יצירותיו של אריסטו כפי שהוצג במהדורה של בקר. כדי לצטט יצירה של מהקורפוס האריסטוטלי ניתן לשלב מספור בקר עם מספרי ספרים, פרקים ושורות כדי לתת התייחסות מדויקת. על פי מוסכמה אקדמית, וללא קשר לסגנון הציטוט האקדמי בו נקוטים. לדוגמה, ההפנייה Metaphysics, 1.9,991b9-20 היא לשורות 9–20 בעמוד 991b של פרק 9 בספר הראשון של המטאפיזיקה. הכותרות ניתנות בהתאם לתקן שנקבע על ידי תרגום אוקספורד המחודש. בטבלה מצוינים גם כותרים לטיניים, שעדיין משתמשים בהם לעיתים קרובות על ידי חוקרים. הרשימה כוללת גם יצירות שכיום אינן מיוחסת לאריסטו. חיבורים שמקורייתם מוטלת בספק מסומנים ב-"*". יצירות שכיום אינן מיוחסות לאריסטו מסומנות בקו חוצה. חוקת האתונאים (או Athenaiōn Politeia ) לא נכלל במהדורה של בקר מכיוון שהוא נערך לראשונה בשנת 1891 מתוך גלילי פפירוס שנרכשו בשנת 1890 על ידי המוזיאון הבריטי. ההתייחסות הסטנדרטית אליו היא לפי מספרי סעיפים (ותת-סעיפים). קטעים ששרדו מיצירותיו האבודות הרבות של אריסטו נכללו בכרך החמישי של המהדורה של בקר, בעריכת ולנטין רוז. עם זאת, אלה אינם מצוטטים על ידי מספור בקר, אלא על פי מספרי פרגמנט. Aristotelis Opera edidit Academia Regia Borussica, ex recognitione Immanuelis Bekkeri, 5 voll. Berlin, Georgium Reimerum, 1831-1870 (the last volume contains the Index Aristotelicus by Hermann Bonitz) עימוד סטפנוס מספור דילס–קרנץ Aristotelis Opera. Edited by Immanuel Bekker (PDF with Table of Contents) Aristotelis Opera edidit Academia Regia Borussica, ex recognitione Immanuelis Bekkeri, 5 voll. Berlin, Georgium Reimerum, 1831-1870 (the last volume contains the Index Aristotelicus by Hermann Bonitz) Jonathan Barnes, The Cambridge Companion to Aristotle, Cambridge 1995 xxi "Citing Plato and Aristotle: Stephanus and Bekker Numbers". Proofed (באנגלית אמריקאית). 2019-11-23. נבדק ב-2021-03-16. The Complete Works of Aristotle, edited by Jonathan Barnes, 2 vols., Princeton University Press, 1984.