laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חקלאות תעשייתית

חקלאות תעשייתית היא חקלאות המיישמת טכנולוגיות מתקדמות להגדלת תפוקת הייצור, שהחלה לצמוח באופן הדרגתי החל מאמצע המאה ה-19, והתפתחה באופן משמעותי במאה ה-20. כיום מהווה החקלאות התעשייתית את רובה המכריע של חקלאות החי בעולם המערבי, והולכת ומתפשטת במהרה גם בשאר העולם. כמה מהמאפיינים הבולטים של תיעוש החקלאות הם: עלויות ייצור זולות. תוצרת בכמויות גדולות בהרבה מתוצרת חקלאות מסורתית (אנ'). היקף רחב: תיעוש המשקים הביא להגדלה ניכרת בכמות בעלי־החיים המגודלים בכל משק, אשר עשוים להגיע לכמה מאות בכל רגע נתון. במשקים מסוימים, כגון לולי ביצים, לולי תרנגולות לבשר, ובריכות לגידול דגים, המספר עשוי להגיע אף עשרות אלפים. שליטה מוחלטת בסביבה: משקים מתועשים יוצרים סביבות מלאכותיות לגידול בעלי־החיים, בהם יש לחקלאים שליטה על כל תנאי הגידול. למעט עדרים המגודלים לבשר, היוצאים למרעה למשך חלק מחייהם, רוב בעלי-החיים בחקלאות התעשייתית חיים כל חייהם בסביבה מעשי ידי אדם, בניתוק מוחלט מהטבע. השליטה בתנאי הסביבה מתאפיינת גם בהפעלה של מניפולציות סביבתיות, כגון שינוי בתנאי התאורה במטרה לעורר באופן מלאכותי תהליכים הורמונליים טבעיים בגוף בעלי־החיים. חלוקת שלבי העבודה: בניגוד לחקלאות המסורתית, שבה לא הייתה הפרדה בין שלבי הגידול בעלי־החיים, בחקלאות המתועשת חל תהליך של התמחות, ושלבי גידול שונים, כגון הרבייה, ההדגרה (בעופות), הגידול עד לבגרות, הפיטום והשחיטה, מתבצעים באופן מופרד, לעיתים במשקים שונים, המתמחים כל אחד בתחומו. ברירה מלאכותית: חקלאות מתועשת מתבססת על שימוש בזנים שעברו ברירה מלאכותית מרחיקת־לכת, במטרה לחזק בהם תכונות גנטיות שונות הרצויות לחקלאים, כגון גדילה מהירה, ובפרט של חלקי גוף בעלי ערך כלכלי גבוה יותר לתעשיית הבשר, תפוקה מוגדלת של ביצים או של חלב, והתאמה לתנאי סביבה שונים. חברות טיפוח מתמחות ביצירת גזעי בעלי־חיים המותאמים גנטית לצרכים שונים. כך, למשל, גזעי תרנגולות שונים משמשים בתעשיית הבשר ובתעשיית הביצים, כשכל גזע פותח עם התכונות הרצויות לתעשייה המתאימה. ערכים מורחבים – זכויות בעלי חיים, רווחת בעלי חיים, צער בעלי חיים שיטות החקלאות התעשייתית נתונות לביקורת רבה מצד ארגוני זכויות בעלי חיים ורווחת בעלי חיים. לטענת ארגונים אלה, שיטות חקלאות אלו גורמות סבל לבעלי חיים, בעלי החיים מוחזקים בתנאים אשר נוגדים את טבעם ולא הולמים את צורכיהם. בנוסף, ביקורת נשמעת על כך שבשל המספר העצום של הפרטים הקיים בכל משק, לא ניתן לטפל באופן פרטני בבעיותיה האינדיבידואליות של כל חיה וחיה. טענות נוספות המופנות כנגד החקלאות התעשייתית הן לנזקים בריאותיים וסביבתיים. קיימת טענה נגד שימוש רב שנעשה באנטיביוטיקה (בעיקר בתעשיית העופות), המסייע להתפתחותם של חיידקים עמידים יותר כנגדה ובעצם מוריד את יעילותה. עוד טענה רווחת מתמקדת בבזבוז משאבים טבעיים ונזקים אקולוגיים הנגרמים על ידי חקלאות זו. בין היתר הביקורת היא על בזבוז מים, בזבוז אנרגיה, כריתת יערות גשם לשטחי מרעה, גידול מזון רב להאבסת בעלי חיים והעלאת אפקט החממה. ביקורת זו התבטאה גם בדו"חות בינלאומיים, בהם נטען כי החקלאות התעשייתית היא אחד הגורמים העיקריים למשבר האקלים. מדיה וקבצים בנושא חקלאות תעשייתית בוויקישיתוף ארי ליבסקר, החקלאות התעשייתית תהרוס את העולם. הגיע הזמן לעצור אותה, באתר כלכליסט, 28 באוקטובר 2021 מבט ביקורתי על חקלאות תעשייתית, מתוך אתר אנימלס לימור אלוף, החקלאות התעשייתית הורסת את הקרקעות. האם נתעשת לפני שנביא לאסון?, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2019
ראובן הקר

ראובן פלגי הקר (נולד ב-2 ביולי 1952) הוא במאי סרטים דוקומנטריים ותסריטאי ישראלי ופרופסור חבר נלווה לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב. הקר למד בבית הספר הריאלי שבחיפה והיה חניך הפנימייה הצבאית לפיקוד. עם גיוסו לצה"ל התנדב לצנחנים. בצנחנים עבר הקר מסלול הכשרה כלוחם והשתתף באימונים ופעילות מבצעית במסגרת הגדוד והחטיבה, וכן עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. לאחר סיום הקורס שב לחטיבה, שימש כמפקד מחלקה ולחם במלחמת יום הכיפורים. בהמשך שימש כמפקד פלוגת צנחנים והשתתף ב-1976 במבצע אנטבה. לאחר מכן שימש כסגן מפקד גדוד הנח"ל המוצנח בין היתר במבצע ליטני ובמבצע שלכת. לאחר מכן השתחרר מצה"ל בדרגת רב-סרן. בשירות המילואים כיהן כמפקד גדוד צנחנים. לאחר שחרורו למד קולנוע באוניברסיטת תל אביב והיה לבמאי סרטים דוקומנטריים ולתסריטאי. בנוסף המשיך בקריירה אקדמית והיה לפרופסור ולראש החוג לקולנוע באוניברסיטת תל אביב. בין הסרטים שביים ניתן למנות את "בוקיטו", "רובאים" ו"פיונים". בין היתר לקח חלק ביצירת הסרט התגנבות יחידים. אחיו הגדול הוא תא"ל שמעון נוה. ראובן הקר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית ראובן הקר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ראובן הקר, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי ראובן הקר, באתר ספר הקולנוע הישראלי גלעד אמיליו שנקר, ריאיון עם ראובן הקר, בתוכנית "חי בסרט", הטלוויזיה החינוכית סימה קדמון, דור של נכים, מעריב, ‏ 19 בינואר 1990. ראובן הקר, באתר "בהשקט ובבטחה". איתן הבר, ישעיהו בן-פורת, זאב שיף, מבצע אנטבה, טיסה 139, תל אביב, 1991, עמוד 390. משה (בוגי) יעלון, דרך ארוכה קצרה, ידיעות ספרים, 2008, עמוד 223. מבצע שלכת - מהלך המבצע, באתר סיירת צנחנים. סימה קדמון, דור של נכים, מעריב, ‏ 19 בינואר 1990. מתן שירם, ‏החלו צילומי הסרט "התגנבות יחידים" ע"פ ספרו של יהושע קנז, באתר גלובס, 3 במרץ 2009. סדרה על מלחמת לבנון בערוץ 8, באתר וואלה, 4 ביוני 2002. אביחי בקר, בניגוד לאווירת הנכאים הציבורית, הארץ, ‏ 13.03.1998, כפי שהועלה באתר פרש. הילו גלזר, גרסת הדובר: האם דובר קוסאשווילי שונא נשים?, באתר nrg‏, 24 ביולי 2012.
מצר דולפין ויוניון

מצר דולפין ויוניון (באנגלית: Dolphin and Union Strait) הוא מצר ים בנונאווט ובטריטוריות הצפון-מערביות של קנדה, המפריד בין האי ויקטוריה לבין היבשת ומחבר את מפרץ אמונדסן (Amundsen Gulf) מצפון-מערב עם מפרץ קורוניישן (Coronation Gulf) מדרום-מזרח. המצר הוא אחד המעברים במעבר הצפון-מערבי. מדיה וקבצים בנושא מצר דולפין ויוניון בוויקישיתוף המסלול הוא כדלהלן (ממזרח למערב או ממפרץ באפין לים בופור): לנקסטר סאונד (Lancaster Sound), מצר בארו (Barrow Strait), פיל סאונד (Peel Sound), מצר פרנקלין (Franklin Strait), לארסן סאונד (Larsen Sound), מצר ויקטוריה, מפרץ הנסיכה מוד (Queen Maud Gulf), מצר דיז (Dease Strait), מפרץ קורוניישן (Coronation Gulf), מצר דולפין ויוניון ומפרץ אמונדסן (Amundsen Gulf). ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של קנדה ובנושא גופי מים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלי ברדה

אליהו (אלי) ברדה (נולד ב-כ"ז בשבט ה'תשי"ז 29 בינואר 1957) הוא פוליטיקאי ישראלי שכיהן כראש עיריית מגדל העמק משנת 1998 עד לשנת 2024. ברדה נולד בטבריה. בנערותו עברה משפחתו להתגורר במגדל העמק. ברדה בעל תואר ראשון בהיסטוריה של המזרח התיכון מאוניברסיטת חיפה ותואר שני ביחסים בינלאומיים מאוניברסיטת חיפה. ברדה שירת בצה"ל במשך 22 שנים כקצין ההדרכה של חטיבת גולני וקצין הדרכה בפיקוד הצפון. ב-1998 השתחרר משירות הקבע בדרגת סגן-אלוף. בנובמבר 1998 התמודד בבחירות המקומיות בראשות רשימת מפלגת גשר וכמועמדה לראשות העיר מגדל העמק. הוא ניצח בסיבוב השני את סוזן עמור, רעייתו של ראש העיר היוצא שאול עמור. ב-2002 עבר למפלגת הליכוד, יחד עם ראש המפלגה דוד לוי. הוא נבחר לראשות העיר גם בבחירות 2003, 2008 (ברוב של 64%) ב-2013 (ברוב של 70%) לאחר שניצח את עמוס גלם וב-2018 (ברוב של 56.97%) לאחר שניצח את יקי בן חיים. ברדה דגל בפרויקטים של התנדבויות, עליהם קבלה העיר פרסים והוקרה לאורך השנים. בשנת 2009 הוקמה היחידה להתנדבות עירונית בהובלת אילנה פרץ עייש. היחידה הפכה מודל למערך המתנדבים לשעת חירום שאומץ ברמה הארצית, ייצוג משרד הרווחה בגרמניה ופולין בנושא הפעלת מתנדבים ועוד. בפעם העשירית יזם בשנת 2022 במגדל העמק את הבאת האנימציה והקומיקס לגליל באירוע של פסטיבל האנימיקס. לקראת הבחירות המקומיות בשנת 2024 הודיע על פרישתו מהחיים הפוליטיים, בבחירות נבחר יקי בן חיים לראשות העיר. בשנות כהונתו זכתה עיריית מגדל העמק בפרסים מהם: מגן שר הרווחה 2017 אות קהילה מתנדבת מאי 2022 אות 'עשות משפט ואהבת חסד' מ-2014 הוא כיהן בנוסף גם כיו"ר האספה הכללית של מרכז השלטון המקומי וכחבר בחבר הנאמנים של הסוכנות היהודית. בשנת 2005 נחשד בהטרדה מינית כלפי אישה כבת 30, שעבדה עם ברדה בתקופת מערכת הבחירות לראשות העיר בנובמבר 2003. בשנת 2016 נחקר שפרסם אודות חוב של עמוס גלם בעת שהתמודד מולו בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013. ברדה נשוי לרותי, ואב לארבעה. בנו איתי ברדה, הוא מנכ"ל חברת הגמל והפנסיה של בית ההשקעות הלמן-אלדובי (מונה לתפקיד בינואר 2015). מדיה וקבצים בנושא אלי ברדה בוויקישיתוף אלי ברדה באתר מגדל העמק כתב מקומונט, פרס 'אות קהילה מתנדבת' לשנת 2017 הוענק למגדל העמק, באתר מקומונט קריות: חדשות מקומיות של הצפון, חיפה, קרית ביאליק, קרית אתא, קרית מוצקין וקרית חיים, ‏2018-01-18 ישראל מושקוביץ, מחפשים את ג'קי - חוגגים 60 שנה למדור "הציור השבועי לילד", באתר ynet, 1 ביוני 2022 עיריית מגדל העמק, מגדל העמק זכתה באות "עשות משפט ואהבת חסד", באתר עיריית מגדל העמק, ‏15/05/2022 ירון דרוקמן, ראש עיריית מגדל העמק חשוד בהטרדה מינית, באתר ynet, 21 בספטמבר 2005 מסתמן: תיק החקירה נגד ראש העיר מגדל העמק ייסגר, באתר חדשות 0404‏, 17 בינואר 2016
תעלת פארי

תעלת פארי (באנגלית: Parry Channel) היא מצר ים במרכזו של הארכיפלג הארקטי הקנדי. שני שלישים ממנה משתייך מבחינה מנהלית לנונאווט, ואילו שליש (החלק המערבי, ממערב לקו אורך 110 מערב (אנ')) לטריטוריות הצפון-מערביות. רוחבה בנקודה הצרה ביותר הוא כ-45 ק"מ, ואורכה – למעלה מ-1,000 ק"מ. התעלה שנמצאת על דרך המעבר הצפון-מערבי מפרידה בין איי המלכה אליזבת (יותר ספציפית, האיים ממזרח למערב: דבון, קורנוואליס, באת'ורסט, מלוויל והנסיך פטריק) מצפון לבין שאר שטחי הטריטוריות הצפון-מערביות ונונאווט (דהיינו, איי הארכיפלג הארקטי הקנדי ממזרח למערב: באפין, סומרסט הנסיך מוויילס, סטפנסון, ויקטוריה ובנקס) מדרום, ומקשרת בין מפרץ באפין במזרח לים בופור במערב. היא מורכבת מארבעה מקטעים (ממזרח למערב): לנקסטר סאונד (Lancaster Sound), מצר בארו (Barrow Strait), ויקונט מלוויל סאונד (Viscount Melville Sound) ומצר מקקלור. התעלה קרויה על שמו של אדמירל משנה אנגלי וחוקר האזור הארקטי ויליאם אדוארד פארי (William Edward Parry; ‏1790–1855). מדיה וקבצים בנושא תעלת פארי בוויקישיתוף תעלת פארי, באתר האנציקלופדיה הקנדית (באנגלית) כפר אינואיטים בדרומו של האי קורנוואליס (Cornwallis Island), לחצו לצפייה בתמונת הכפר משנת 1997 . בין האי קורנוואליס מצפון לבין האי סומרסט (Somerset Island) מדרום. האי ששטחו 6,995 קמ"ר שוכן בין האי דבון ממזרח לבין האי באת'ורסט (Bathurst Island) ממערב. אי בלתי מיושב ששטחו 16,042 קמ"ר. האי סומרסט הוא אי גדול, בלתי מיושב ששטחו 24,786 קמ"ר, השוכן מדרום למצר בארו (Barrow Strait), בין האי באפין ממזרח לאי הנסיך מוויילס ממערב. האי (Stefansson Island) ששטחו 4,463 קמ"ר שוכן בסמוך לאי ויקטוריה. ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של קנדה ובנושא גופי מים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קתלין האנה

קתלין האנה (באנגלית Kathleen Hanna;‏ נולדה ב-12 בנובמבר 1968) היא מוזיקאית, פעילה פמיניסטית ופאנקיסטית אמריקאית. בשנות ה-90 הייתה הסולנית של להקת הפאנק ביקיני קיל, והייתה אחת הנשים הבולטות בתנועת הריוט גירל בתחילת דרכה. קתלין נולדה בפורטלנד, אורגון בשנת 1968 ועברה עם משפחתה למרילנד בשנת 1971. לאחר גירושי הוריה, חזרה לפורטלנד שם למדה בבית הספר התיכון. אחרי שסיימה את התיכון, עברה להתגורר באולימפיה, וושינגטון שם למדה באוורגרין סטייט קולג'. באותן שנים עבדה קתלין כחשפנית. קתלין וסטודנטית נוספת באוורגרין סטייט קולג' הקימו תערוכת צילומים שעסקה בסקסיזם ובאיידס, אך מנהלת הקולג' הסירה את התמונות לפני שהתערוכה התקיימה. בתגובה לצנזורה, הקימה קתלין יחד עם שתי חברות גלריית אומנות פמיניסטית עצמאית בשם Reko Muse. בהמשך הקימו שלוש הנשים להקה בשם Amy Carter, שקיימה הופעות לפני התערוכות בגלריה. בהמשך החלה קתלין לכתוב ולהופיע עם קטעי ספוקן וורד שעסקו בסקסיזם ובאלימות נגד נשים, נושאים שנחשפה אליהם כשהתנדבה בארגון הנאבק באלימות במשפחה, ולאחר כשנתיים נטשה את הספוקן וורד לטובת עיסוק נרחב יותר במוזיקה. בשנת 1989 הקימה קתלין את הלהקה Viva Knievel ויצאה איתה לסיבוב הופעות של חודשיים ברחבי ארצות הברית. זמן קצר לאחר מכן התפרקה הלהקה, וקתלין שבה לאולימפיה, שם הכירה והחלה לשתף פעולה עם טובי וייל, סטודנטית נוספת באוורגרין קולג' שהייתה באותו הזמן חברה בלהקת הפאנק The Go Team', ויחד איתה הקימה את להקת ביקיני קיל. עד לשנת 1997 הייתה קתלין הסולנית של להקת ביקיני קיל, שלימים נודעה כאחת מחלוצות תנועת הריוט גירל. רבים משירי הלהקה עסקו בסוגיות פמיניסטיות, בגזענות, התנגדות לתרבות המיינסטרים ובמהפכנות. הלהקה הוציאה בשנות פעילותה שני אלבומים, מספר סינגלים ושני אוספים. שנה לאחר התפרקות הלהקה יצא אלבום נוסף תחת השם The Singles, שכלל מספר סינגלים שהוקלטו בין השנים 1993–1995. לאחר ההתפרקות של ביקיני קיל, המשיכה קתלין את הקריירה המוזיקלית שלה עם הלהקות Le Tigre ו-The Julie Ruin. בשנת 2016 שיחקה בתפקיד קטן בקומדיה הרומנטית "הרומן של מגי" בבימויה של רבקה מילר. קתלין החלה להתעניין בפמיניזם בגיל תשע, לאחר שצעדה עם אמה בוושינגטון בצעדה בה דיברה הפעילה הפמיניסטית גלוריה סטיינם. אירוע זה השאיר רושם רב על קתלין, שבהמשך החלה להזדהות כפמיניסטית רדיקלית. במהלך השנים לקחה קתלין חלק פעיל בתנועה הפמיניסטית. בהופעות רבות של להקת ביקיני קיל העלתה את גישת "נשים מקדימה", לפיה נשים צריכות לתפוס באופן אקטיבי מקום בקדמת הבמה, מתוך ניסיון לאפשר לנשים להרגיש יותר רצויות בהופעות, ולמנוע הטרדות מיניות והצקות מצד גברים. מדיה וקבצים בנושא קתלין האנה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קתלין האנה (באנגלית) קתלין האנה, הבלוג הרשמי קתלין האנה, ברשת החברתית Goodreads קתלין האנה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קתלין האנה, באתר Last.fm (באנגלית) קתלין האנה, באתר AllMusic (באנגלית) קתלין האנה, באתר MusicBrainz (באנגלית) קתלין האנה, באתר Discogs (באנגלית) קתלין האנה, באתר Songkick (באנגלית) קתלין האנה, באתר Genius צפי סער, מפגש הפאנק, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2012
אייר (סקוטלנד)

אייר (בסקוטית: Ayr; בגאלית סקוטית: Inbhir Àir – "שפך הנהר אייר") היא עיר המהווה את המרכז המנהלי של מחוז דרום איירשייר שבסקוטלנד. אייר נוסדה על ידי ויליאם הראשון, מלך סקוטלנד ב-1205. מאז 1261 התקיימו בעיר ירידים שנתיים. בתקופה ההיא מנתה אוכלוסייתה 1,500 תושבים ופעל בה נמל מרכזי בחוף המערבי של סקוטלנד. בין השנים 1301 – 1312, במהלך מלחמות העצמאות של סקוטלנד, היא נכבשה על ידי אנגליה. ב-26 באפריל 1315, התכנס באייר הפרלמנט הראשון של סקוטלנד בראשותו של רוברט הראשון, מלך סקוטלנד. מאוחר יותר, בתקופתו של אוליבר קרומוול, שימשה העיר כבסיס וכמבצר לחלק מאנשיו. קרומוול בנה חומה ענקית סביב לאזורים מסוימים בעיר, שאת רובם ניתן עדיין לראות עד היום והם מהווים את מצודת העיר. מגדל סנט ג'ון היה במקור חלק מכנסייה, אך זו נחרבה. כיום המגדל מוגן על ידי תושבי האזור המבוצר במסגרת אגודת ידידים. עם השלמת בנייתם של מחנות צבאיים באזור המצודה ב-1795 החלה להיות במקום נוכחות צבאית קבועה. אייר היא עיר חוף השוכנת על שפך הנהר אייר. נהר זה נשפך לשפך הנהר קלייד. מחופו של האי אראן הסמוך ניתן לראות ביום בהיר את הקצה הצפוני של צפון אירלנד. רוב השטח סביב לעיר שטוח ומשמש לגידול בקר למשק החלב. מדרום לאייר השטח גבוה יותר מרוב שטחי המחוז. אייר שוכנת כ-55 ק"מ מדרום-מערב לגלאזגו. כלכלת אייר פרחה במשך השנים בעיקר בשל סמיכותה של העיר לנהר אייר. ספינות שנבנו על שפך הנהר במאה ה-18 שיפרו את כלכלת העיר. בין השנים 1833 – 1901, נבנו 143 ספינות ודוברות על ידי חברת בניית הספינות של סמואל ב, נייט. ב-1960 הופסקה עבודת תיקוני הספינות באייר כאשר החברה העביר את פעילותה לעיר טרון. חלקו הצפוני של הנהר עדיין פועל כנמל מסחרי בימינו, בעיקר לייצוא פחם. בנוסף, שימשו נהר אייר והנהר דון לדיג של דגי סלמון. אלה יוצאו דרך נמל אייר. תוצרי ענף הטקסטיל, כמו שטיחים ובטנות, היו חשובים לכלכלת העיר עד שבשנות השבעים של המאה ה-20 נסגרו בתי החרושת. בכך נגרמה אבטלה נרחבת באייר. רבים מבתי החרושת הישנים עדיין עומדים על תילם וניתן לראותם בשדרות מק'קאלס וברחוב ווקר שבצפון העיר, אף שרבים מהמבנים הללו נטושים ובלתי בטוחים. כמו כן היה קיים בעיר מפעל גדול לייצור דשנים ושאר מוצרים חקלאיים וגם מפעל זה נסגר, אך חלקים ממנו מושכרים לעסקים מקומיים. אייר גם הייתה מרכז מסחרי לדרום סקוטלנד כאשר נפתחה בה חנות הכלבו הראשונה ב-1896. בשנות השבעים של המאה ה-20, פרחה אייר כאשר נפתח בה סניף של רשת מרקס אנד ספנסר וב-1988 נפתח בה מרכז הקניות הראשון, מרכז קייל. ב-1993 נפתחו באייר מרכזי קניות פתוחים וב-2006 נפתח מרכז הקניות המרכזי של העיר עם חניון תת-קרקעי של 500 מכוניות. במהלך המאות ה-19 וה-20 הפכה אייר ליעד תיירות פופולרי, הודות לחופיה החוליים ולמסילת הברזל שנסללה ב-1840 וקישרה אותה לגלאזגו. צרפת סן זרמן א-ליי, צרפת מדיה וקבצים בנושא אייר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אייר Ayr - City Population Tim Lambert, A BRIEF HISTORY OF AYR, SCOTLAND, AYR IN THE MIDDLE AGES
Diva

Diva (בעברית: דיווה) הוא שיר של הזמרת האמריקאית ביונסה מאלבומה השלישי I Am... Sasha Fierce. השיר יצא כסינגל השלישי מן האלבום יחד עם השיר "Halo" ב-20 בינואר 2009. השיר נכתב והופק על ידי ביונסה, שונדרא קרוופור ושון גראט. זהו שיר מסוג R&B עם נגיעות של Hip hop, ונושא גמגומי פעימה. השיר מדבר על עצמאותה של אישה ועל העצמה נשית. Diva זכה לביקורות מעורבות ממבקרי המוזיקה. השיר הגיע למקום ה-19 במצעד הבילבורד הוט 100 של ארצות הברית, והגיע למקום ה-3 במצעד ההיפ הופ וה-R&B של ארצות הברית. השיר הגיע למעמד זהב בארצות הברית עם מכירות של מעל ל-500 אלף עותקים. למרות שהשיר שוחרר באופן רשמי רק בארצות הברית, השיר הופיע במצעדי סינגלים באוסטרליה, אירלנד, הולנד, ניו זילנד, ובריטניה. לשיר יצא וידאו קליפ בו נראית ביונסה רוקדת יחד עם רקדניות ריקוד המזכיר לזה של "Single Ladies (Put a Ring on It)", ואף מחליפה כמה וכמה תלבושות במהלך הקליפ. גם הקליפ השיר קיבל ביקורות. נכון למרץ 2018 לקליפ השיר מעל ל-170 מיליון צפיות בערוץ ה-vevo של ביונסה. מידע על היצירה "Diva" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Diva" באתר יוטיוב
Ego (שיר של ביונסה)

Ego (בעברית: אגו) הוא שיר של הזמרת האמריקאית ביונסה מאלבומה השלישי I Am... Sasha Fierce. השיר יצא כסינגל החמישי מן האלבום ב-19 במאי 2009. השיר נכתב על ידי אלביס ויליאמס, הורלד לילי וביונסה, והופק על ידי בלאק אלביס וביונסה. זהו שיר מסוג R&B. לשיר יצא גם גרסת רמיקס רשמית בשיתוף אמן ההיפ הופ קניה וסט. תחילה תוכנן השיר לצאת בינואר 2009 יחד עם השיר "Halo", אך לבסוף השיר בוטל כסינגל והוחלף על ידי "Diva". "Ego" נכתב במקור עבור זמרת מישל כריסאט, אך נדחה. לאחר מכן הציעו כותביו את השיר לביונסה, שנענתה לבקשה, והכניסה את השיר לגרסת הדלוקס של I Am... Sasha Fierce. בשיר ביונסה שרה על אהבתה ל"אגו גדול" בענייני אהבה. השיר קיבל ביקורות טובות ממבקרי המוזיקה, ששיבחו את ביצועיה הקוליים של ביונסה בשיר ואת בחירתה להציג כמה ממגבלות הקול שלה בחלק מהשיר. כמו כן, מבקרים גם ציינו שהשיר משלב אלמנטים משני הצדדים של האישיות המוזיקלית המפוצלת של ביונסה שמהם בנויים האלבום. גרסת הרמיקס של השיר הייתה מועמדת לפרס שיתוף הפעולה הראפ הטוב ביותר בטקס פרסי גראמי ה-52. "Ego" הפך לשיר החמישי ברציפות מהאלבום של ביונסה שהגיע לטופ 40 במצעד הבילבורד הוט 100 של ארצות הברית, כשהגיע למקום ה-39. בנוסף, השיר הגיע למקום השלישי במצעד ההיפ הופ וה-R&B של ארצות הברית, והגיע למעמד סינגל זהב בארצות הברית עם מכירות של מעל 500 אלף עותקים, ואף הגיע למעמד זהב גם בניו זילנד. אף על פי שהשיר לא יצא רשמית במקום אחר מלבד ארצות הברית, הוא הגיע למקום ה-11 במצעד הפזמונים של ניו זילנד, ולמקום ה-60 בבריטניה. לשיר יצא וידאו קליפ שביים פרנק גטסון ג'וניור. ביונסה הייתה שותפה בבימויו, וזהו היה הבימוי הראשון שלה לקליפ שלה. גם לגרסת הרמיקס צולם וידאו קליפ בהשתתפותו של קניה וסט. מידע על היצירה "Ego" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Ego" באתר יוטיוב
תחזית

האם התכוונתם ל... חיזוי (או ניבוי) – הערכת ההסתברות שמאורע כלשהו יתרחש במסגרת זמן עתידית מסוימת חיזוי מזג האוויר – פעילות העוסקת במתן תחזיות על מזג האוויר הצפוי פרוגנוזה – תחזית של הרופא באשר להתפתחות מחלתו של החולה ובאשר לסיכויי החלמתו תחזית עונתית – תחזית ארוכת-טווח שמטרתה לחזות את אופי העונה כולה
ספיחה תחילית

בבלשנות, סְפִיחָה תְּחִלִּית (בלועזית: פְּרוֹתֵזָה או פְּרוֹסְתֵזָה), או סְפִיחַת הֶגֶה תְּחִלִּי, היא הוספה של צליל או הברה לפני מילה מבלי לשנות את משמעותה של המילה. בכך שונה הספיחה התחילית מן התחילית המוספית. הספיחה התחילית נוספת ביצירת מילים אשר מקורן בשפה קדומה יותר או בשפה זרה. במקרים רבים מקלה הספיחה התחילית על הגיית המילה הנפתחת בצרור עיצורים. הספיחה התחילית הנפוצה ביותר בשפה העברית היא א' מקדימה (א' פרוסתטית). א' זו קיימת עוד מתקופת העברית המקראית, וישנן מילים אשר נכתבות עם הא' המקדימה ובלעדיה במקומות שונים במקרא. שתי דוגמאות לכך הן המילים "אתמול" ו"אצעדה": ”וַיְהִי לְפָנָיו כְּאֶתְמוֹל שִׁלְשׁוֹם” (ספר שמואל א', פרק י"ט, פסוק ז') לעומת ”...וְלֹא-שֹׂנֵא הוּא לוֹ מִתְּמוֹל שִׁלְשׁוֹם” (ספר יהושע, פרק כ', פסוק ה'), וכן הפסוק המקביל בתורה: ”וְזֶה֙ דְּבַ֣ר הָרֹצֵ֔חַ אֲשֶׁר־יָנ֥וּס שָׁ֖מָּה וָחָ֑י אֲשֶׁ֨ר יַכֶּ֤ה אֶת־רֵעֵ֙הוּ֙ בִּבְלִי־דַ֔עַת וְה֛וּא לֹא־שֹׂנֵ֥א ל֖וֹ מִתְּמֹ֥ל שִׁלְשֹֽׁם"” (ספר דברים, פרק י"ט, פסוק ד'). ”אֶצְעָדָה וְצָמִיד, טַבַּעַת, עָגִיל וְכוּמָז” (ספר במדבר, פרק ל"א, פסוק כ') לעומת ”הַפְּאֵרִים וְהַצְּעָדוֹת וְהַקִּשֻּׁרִים” (ספר ישעיהו, פרק ג', פסוק כ'). שמות זרים אחרים, כמו המלך חשירש אשר הפך במקרא לאחשוורוש, נשאלו מן השפה הפרסית. במשך הדורות שימשה הא' גם ביצירה של מילים שאולות, לרוב שמקורן ביוונית, לעיתים לאחר שהתגלגלה מן היוונית אל הערבית ומשם אל העברית. דוגמאות לכך הן המילים אצטדיון ואסכולה, אשר הד להיעדר הא' המקדימה במקור ניכר בגלגוליהן אל השפה האנגלית: stadium ו-school, בהתאמה. בתחילת המאה העשרים הייתה מקובלת בעברית הצורה "אספורט" במקום הצורה "ספורט" הנהוגה כיום. בערבית מופיעה גם כן אליף מקדימה בצורת הציווי בבניין فَعَلَ (בניין 1), בצורות העבר, הציווי והמקור בבניינים إِنْفَعَلَ (7), إِفْتَعَلَ (8), إِفْعَلَّ (9) ו-إِسْتَفْعَلَ (10) וב"עשרת השמות", קרי, עשר מילים המתחילות ב-إِ (إسم, إست, إبن ו-إبنة, إثنان ו-إثنتان, إمرؤ ו-إمرأة, إيمن الله ו-إيم الله). כאשר צורות אלה באות באמצע המשפט, הופכת ההמזה על האליף המקדימה מהמזת אל-קטע להמזת אל-וסל, והאליף הופכת להיות אות שותקת. כמו בעברית, גם מילים שאולות ושמות זרים עשו את דרכן אל הערבית תוך הוספת האליף המקדימה, לדוגמה שם הפילוסוף אפלטון, שם אשר התגלגל בצורה זו אל העברית. בשפות הרומאניות נוספה e מקדימה למילים שבמקורן הלטיני מתחילות באות s ולאחריה עיצור. למשל, המילה status בלטינית הפכה ל-estado בספרדית ו-état או été בצרפתית. האנגלית, אשר שאלה מילים אלה, השמיטה את הספיחה התחילית. א' פרוסתטית, באתר "השפה העברית" ”האספורט טופח בהצלחה רבה ובתחילתו על ידי הסתדרויות אחרות ואחראיות” (מסע לפולניה בשנת תרצ"ד, נחום סוקולוב)
פרת' (סקוטלנד)

פרת' (באנגלית: Perth, בגאלית סקוטית: Peairt) היא עיר במרכז סקוטלנד השוכנת על גדות הנהר טאי (אנ'). העיר היא המרכז המנהלי של מחוז פרת' וקינרוס ושל המחוז ההיסטורי פרת'שייר. פרת' ידועה בכינוי The Fair City ("העיר ההגונה"), בעקבות פרסום סיפורו של הסופר הסקוטי, סר וולטר סקוט, "העלמה ההגונה מפרת'" (The Fair Maid of Perth) ב-1828. במהלך ימי הביניים המאוחרים העיר נקראה "סנט ג'ון טון (St. John's Toun או Saint Johnstoun) על ידי תושביה בהקשר לכנסייה הראשית שלה שהוקדשה ליוחנן המטביל. שם זה השתמר בשמה של קבוצת הכדורגל המקומית, סט. ג'ונסטון. מקורו של השם פרת' מהמילה בשפתם של הפיקטים, שמשמעותה "עץ" או "חורשה". המקום היה מיושב מאז התקופות הפרהיסטוריות ושכן על תל שהתרומם מעל מישור ההצפה של הנהר טאי, במקום בו ניתן היה לחצות את הנהר כאשר מימיו ירדו לשפל. האזור המקיף את העיר המודרנית ידוע כאזור שיושב על ידי ציידים-לקטים מהתקופה המזוליתית שהגיעו לכאן לפני יותר מ-8,000 שנה. בקרבת מקום ניצבים אבנים ומעגלי אבנים מהתקופה הנאוליתית המתוארכים כבני 6,000 שנה לערך, לתקופה בה החלה החקלאות באזור. מנזר סקון (Scone Abbey), שבה ניצבה אבן סקון, שהייתה אבן ההכתרה של מלכי סקוטלנד, הגדילה את חשיבותה של העיר עוד בימים קדומים. פרת' הייתה ידועה כבירת סקוטלנד, עקב היותה מקום המגורים התדיר של חצר המלכות הסקוטית. בראשית המאה ה-12 הוענק לה מעמד של "עיר מלכותית" (Royal burgh) על ידי ויליאם הראשון, מלך סקוטלנד. העיר הייתה לאחת העשירות בסקוטלנד שקווי המסחר שלה הגיעו לצרפת, לארצות השפלה ולמדינות הבלטיות והיא סחרה במוצרים כמו משי ספרדי ויין צרפתי. חלק חשוב באירועי הרפורמציה הסקוטית התרחשו בפרת'. לאחר חקיקתו של חוק ההסדר 1701 התרחשו כאן המרידות היעקוביטיות. העיר נכבשה על ידי תומכי היעקוביטים בשלושה מקרים (1689, 1715 ו-1745). הקמתה של אקדמיית פרת' ב-1760 סייעה להבאתם של ענפי ייצור חשובים לעיר, כמו בדי פשתן, עור, מלבינים וויסקי. עקב מיקומה, הפכה פרת' לצומת דרכים חשוב לרשת מסילות הברזל ותחנת הרכבת הראשונה שלה נפתחה ב-1848. כיום משמשת פרת' כמרכז לסחר קמעונאי לסביבתה. לאחר ירידת היקף יצור הויסקי בפרת', עברה כלכלת העיר למגוון עיסוקים כמו ביטוח ובנקאות. עקב מיקומה, מכונה העיר "השער להיילנדס". על שמה של פרת' קרויה העיר האוסטרלית, פרת'. מדיה וקבצים בנושא פרת' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פרת' United Kingdom: Council Area and Major Cities in Scotland "Perth - gateway to the highlands - Picture of Perth, Perth and Kinross". TripAdvisor. 2011-09-25. Retrieved 2013-10-02.
לוכגילפהד

לוכגילפהד (באנגלית: Lochgilphead, בגאלית סקוטית: Ceann Loch Gilb) היא עיירה המהווה את המרכז המנהלי של מחוז ארגייל וביוט שבסקוטלנד. העיירה שוכנת בקצהו של לוך גילפ, שהוא סעיף של לוך פיין ועל גדות תעלת קירנן. לוכגילפהד הוקמה ב-1790, זמן קצר לאחר השלמת סלילתה של הדרך בין אינוורארי לבין קמפבלטאון. מאז התפתחה העיירה וגדלה. לאחר השלמת כרייתה של תעלת קרינן ב-1801, הפכה העיירה לצומת דרכים חשוב. ב-1830 קושרה לוכגילפהד לעיירה אובן. ב-1831 נבנה בעיירה רציף שסייע לקשר אותה לגלאזגו ולערים ראשיות אחרות. ב-1975, עקב מיקומה המרכזי, נבחרה לוכגילפהד להיות המרכז המנהלי של המחוז, במסגרת ארגון מחדש של השלטון המקומי. מדיה וקבצים בנושא לוכגילפהד בוויקישיתוף לוכגילפהד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Lochgilphead - City Population ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של סקוטלנד ובנושא יישובים בממלכה המאוחדת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.