רות ארנון

רות ארנון (נולדה ב-1 ביוני 1933) היא ביוכימאית מומחית לאימונולוגיה, פרופסור מן המניין במכון ויצמן למדע, נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים בין השנים 2010–2015 וכלת פרס ישראל למדעי הרפואה לשנת ה'תשס"א (2001). רות ארנון, בתם של אלכסנדר ושרה רוזנברג, נולדה בתל אביב ב-1933 וגדלה בשכונת נווה צדק, אביה היה מהנדס חשמל ואמה מורה. בבית הספר היסודי הוקפצה כיתה ובגיל 13 החלה לימודיה בגימנסיה הרצליה, לאחר שמשפחתה שכנעה את מנהל הגימנסיה, ברוך בן-יהודה, לקבלה בגיל כה צעיר. היא הייתה חברה בתנועה המאוחדת ורצתה להמשיך עם בני מחזורה לגרעין נח"ל, אולם מפאת גילה לא הסכים הצבא לגייסה. ארנון פנתה ללימודים אקדמאים והחלה ללמוד כימיה באוניברסיטה העברית. לאחר שנת הלימודים הראשונה, הצטרפה לעתודה האקדמית, המשיכה לתואר שני בביוכימיה אותו סיימה ב-1955 ושירתה כקצינה בצה"ל. ב-1957 הייתה לסטודנטית הראשונה של דוקטור מיכאל סלע במכון ויצמן למדע וקיבלה את תואר הדוקטור ב-1960. עבודת הדוקטורט שלה עסקה בתכונות אימונולוגיות של חלבונים. את הפוסט-דוקטורט עשתה באוניברסיטת רוקפלר בניו יורק, ולאחר מכן חזרה למכון ויצמן, מונתה לחוקרת בכירה ב-1966 ולפרופסור מן המניין ב-1975. במהלך השנים שימשה במגוון תפקידים במכון: הייתה ראש המחלקה לאימנולוגיה כימית, מנהלת המרכז לביולוגיה מולקולרית, דיקן הפקולטה לביולוגיה וסגנית הנשיא. במקביל שימשה בתפקידים ציבוריים בכירים בישראל ובעולם, בהם נשיאת האגודה הביוכימית הישראלית, חברה בוועדת ההיגוי של ארגון הבריאות העולמי (WHO), וחברה בוועדת מומחים לחומרים ביולוגיים של אונסק"ו, הייתה נשיאת הפדרציה האירופית של האגודות האימונולוגיות, ומזכ"ל הארגון הבינלאומי לאימונולוגיה. ב-1991 מונתה לחברה באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ומשנת 1995 משמשת כראש החטיבה למדעי הטבע באקדמיה וסגנית הנשיא. בשנת 2000 מונתה לסגנית הנשיא של איגוד האקדמיות למדעים באסיה, ומשמשת גם כיועצת לנשיא המדינה לענייני מדע וטכנולוגיה. ב-21 ביוני 2010 נבחרה ארנון באספה הכללית של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים לנשיאת האקדמיה, וכיהנה בתפקיד מספטמבר 2010, אז סיים מנחם יערי את כהונתו, עד יוני 2015. ארנון הייתה הנשיאה התשיעית של האקדמיה והאישה הראשונה שכיהנה בתפקיד זה. ארנון היא ממייסדות המועצה המדעית של בריטניה וישראל וב-2017 מונתה ליו"ר-משותפת שלה לצד פרופ' לורד רוברט וינסטון. בנוסף, מכהנת כדירקטורית מדעית במכון לביומתמטיקה רפואית שנוסד על ידי צביה אגור. ארנון פרסמה קרוב ל-400 מאמרים בכתבי עת מדעיים ופרקים בספרים. עבודתה המדעית עסקה בתחומי פיתוח תרכיבי חיסון מלאכותיים, הכוונה של תרופות וחקר תגובת החיסון נגד הטפיל הגורם לבילהרציה. במשך שנים רבות עסקה במחקר בתחום פיתוח תרופה למחלת הטרשת הנפוצה, עליו עבדה יחד עם מיכאל סלע ודוקטור דבורה טייטלבאום. המחקר הביא לפיתוחו של החומר קופולימר 1, פולימר סינתטי, שהיה הבסיס לתרופה פורצת הדרך, הקופקסון, המיוצרת על ידי חברת טבע משנת 1995. בשנת 1998 זכתה בפרס וולף יחד עם מיכאל סלע, על גילויים מכריעים בתחום האימונולוגיה, בפרט על הראשוניות בשימוש בפוליפפטידים סינתטיים בחקר תורת החיסון, ובפוליפפטידים ליניאריים ומסועפים כאנטיגנים. נכון לשנת 2023 ממשיכה במחקר בנושא הקשור למחלת אלצהיימר. ביוני 2023 ציינה האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים את יום הולדתה ה-90 בערב עיון מיוחד שנערך לכבודה. ב-2007 הונפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב חברת ביונדווקס שעסקה בפיתוח חיסון לנגיף השפעת בהובלת ארנון, באוקטובר 2020 החברה הודיעה על כישלון מוחלט בניסוי וזנחה את פיתוח החיסון. רות ארנון הייתה נשואה עד לפטירתו לד"ר אוריאל ארנון ואם לשני ילדים - מיכל ויורם. פרס רוברט קוך למחקר בתחום הביו-רפואי - 1979 פרס חימנס דיאס בספרד - 1986 אות לגיון הכבוד הצרפתי - 1994 פרס הדסה לרפואה - 1997 פרס וולף לרפואה - 1998 (יחד עם מיכאל סלע) פרס רוטשילד לביולוגיה - 1998 פרס ישראל למדעי הרפואה - 2001 (יחד עם מיכאל סלע) תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בן-גוריון - 2007 עמיתת כבוד זרה באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים -2017 תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן - 2022 ארנון תרמה רבות בתחומי החינוך המדעי, הבריאות והתרבות. ביניהם סייעה לבית החולים איכילוב בהקמת מחלקה פנימית גריאטרית ובחידוש ציוד למערך הקרדיולוגי, תרמה לתזמורת הקאמרטה הישראלית, לאופרה הישראלית החדשה, לעמותת ארתור רובינשטיין ולהקמת המשכן החדיש של מרכז שוורץ/רייסמן, מרכז עירוני ללימודי בגרות בפיזיקה ובכימיה, הנותן שרות ל-14 תיכונים ברחובות ובנס ציונה. עמוד הבית באתר מכון ויצמן למדע נימוקי השופטים בהענקת פרס וולף פרופ' רות ארנון, באתר פרס ישראל רות ארנון באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים אליס שלוי, רות ארנון, באנציקלופדיה לנשים יהודיות (באנגלית) שירות הידען, ‏הצלחה לחיסון לשפעת פרי פיתוחה של פרופ' רות ארנון, באתר "הידען", 7 בדצמבר 2009 גלי וינרב, ‏ממציא הקופקסון: "עברו 30 שנה מאז שהמצאנו את המוצר; יש מוצרים שעשויים להיות יותר טובים", באתר גלובס, 25 במרץ 2013 דיאנה בחור ניר, "אם אני לא אספיק, אז אני לא אספיק", באתר כלכליסט, 21 בינואר 2016 יורם יובל, שיחת נפש עם רות ארנון, החינוכית, 22 במרץ 2016 ענת ג'ורג'י, שגיא כהן, הניסוי המכריע של פרופ' רות ארנון: "אם זה יצליח, נמנע את המגפה הבאה", באתר TheMarker‏, 28 באפריל 2020 רות ארנון (1933-), דף שער בספרייה הלאומית איתי נבו, הגברת הראשונה של המדע הישראלי חוגגת 90, באתר ynet, 3 ביוני 2023 דיאנה בחור ניר, בכל שבת בבוקר אמי היתה מעירה אותנו: "קומו מוקדם לסדר את הבית, אולי יבוא מישהו לבקר", באתר כלכליסט, 28 בנובמבר 2015 מטעם מכון וייצמן למדע, דבר, 16 ביוני 1961 המועצה המדעית של בריטניה וישראל | British Council, באתר www.britishcouncil.org.il איתי נבו, הגברת הראשונה של המדע הישראלי חוגגת 90, באתר ynet, 3 ביוני 2023 הניסוי המכריע נכשל: מניית ביונדווקס שהקימה רות ארנון צללה ב-86% בוול סטריט, באתר TheMarker‏, 23 באוקטובר 2020