laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ממשק

האם התכוונתם ל... ממשק (תורת המערכות) – חלק ממערכת שבא במגע עם גורמים שמחוץ למערכת ממשק משתמש – סך האמצעים שדרכם אנשים מתקשרים עם תוכנה, מכונה, מכשיר, כל כלי מורכב אחר או כל מערכת ממשק משתמש גרפי – ממשק משתמש לתוכנה או לאתר אינטרנט, המבוסס על עיצוב גרפי של המסך המוצג למשתמש. ממשק חומרה – חלק ממכשיר המקשר בין שני חלקים אחרים שלו. לדוגמה, שקע של USB ממשק תוכנה – קטע תוכנה המקשר בין חלקי תוכנה או בין תוכנה לחומרה עליה היא רצה ממשק שער משותף – ממשק תוכנה של שרת אינטרנט ממשק (תכנות) – מחלקה מכלל התוכנות המחולקת על פי תפקידה ממשק תכנות יישומים – ספריות קוד, פקודות, פונקציות ופרוצדורות מן המוכן, בהן יכולים המתכנתים לעשות שימוש מבלי להידרש לכתוב אותן בעצמם ממשק שורת הפקודה – מעטפת שמספק המחשב למשתמש על מנת שזה יוכל להקיש פקודות טקסטואליות ממשק שיווק שיתופי – פלטפורמת אינטרנט לסחר על משותף על ידי סוחרים שונים ממשק חשמלי – התקן לחיבור מעגלים חשמליים, כגון כבלים ומחברים חשמליים ממשק (שיווק) – נקודת מפגש קריטית בין עסק לבין לקוח, הן בעסקים המתנהלים במרחב האינטרנטי והן בעסקים המתנהלים במפגש פנים אל פנים
כ"ד בשבט

כ"ד בשבט הוא היום העשרים וארבעה בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וארבעה בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ד שבט היא, ברוב השנים, פרשת משפטים. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת יתרו. ג'ת"י (לפי המקרא והמסורת היהודית) – נבואתו של זכריה הנביא ובה הבטחת ה' לבנות שנית את ירושלים החרבה ואת בית המקדש (ספר זכריה, פרק א', פסוק ז' ואילך) ה'תש"ז – שר המושבות הבריטי, ארנסט בווין, מודיע כי שאלת ארץ ישראל תובא להכרעת האו"ם ה'תשי"א – השבועון לילדים "הארץ שלנו" יוצא לאור לראשונה ה'תשמ"ג – ועדת כַּהַן לחקירת טבח סברה ושתילה מגישה את המלצותיה ה'תרי"ד – אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ', סופר ומשורר ישראלי (נפטר בה'תש"ה) ה'תרנ"ה – ברוך אגדתי, צייר, רקדן, מאבות תעשיית הקולנוע והמחול בארץ ישראל (נפטר ה'תשל"ו) ה'תר"ע – משה צ'רניאק, אלוף ישראל בשחמט (נפטר ה'תשמ"ד) ה'תש"י – מקסים לוי, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשס"ג) ה'תש"י – הרב יוסף יצחק אופן, משפיע בישיבות חב"ד ועומד בראש מרכז חמ"ש. ה'תשי"ג – שימי תבורי, זמר מזרחי ישראלי ה'ת"כ – רבי שאול בן יוסף הלוי מורטירה, רב בקהילה הספרדית-פורטוגזית באמסטרדם, דרשן, ורבו של ברוך שפינוזה (נולד ב-ה'שנ"ו) ה'תרמ"ח – הרבנית מנוחה רחל סלונים, בתו של אדמו"ר האמצעי מליובאוויטש, מכונה "אם היישוב היהודי בחברון" (נולדה ב-ה'תקנ"ט) ה'תרפ"ב – אהרן דוד גורדון, הוגה דעות ציוני, ומנהיג רוחני של החלוצים בני העלייה השנייה והשלישית. (נולד בו' בסיוון ה'תרט"ז) ה'תשכ"ט – פלטיאל דייקן, חוקר משפט עברי (נולד ב-ה'תרמ"ה) ה'תשל"ו – הרב איסר יהודה אונטרמן, הרב הראשי לישראל בשנים ה'תשכ"ד-ה'תשל"ג (נולד ב-ה'תרמ"ו) ה'תשל"ח – יזהר הררי, חבר הכנסת מטעם המפלגה הפרוגרסיבית, המפלגה הליברלית והמערך, יוזם החלטת הררי (נולד ב-ה'תרס"ח) ה'תשפ"ד – רבי אלתר, מוזיקאי, כוכב ילדים ומלמד חרדי ישראלי (נולד ב-ה'תש"ח) כ"ג בשבט – כ"ה בשבט שבט
מייקל רוזנבאום

מייקל אוון רוזנבאום (באנגלית: Michael Owen Rosenbaum; נולד ב-11 ביולי 1972) הוא שחקן יהודי אמריקאי, שידוע בעקבות תפקידו כלקס לות'ר בסדרת הטלוויזיה סמולוויל וכן בדיבובו של פלאש בסדרות וסרטי האנימציה של חברת DC קומיקס. רוזנבאום נולד למשפחה יהודית באושן סייד שבניו יורק וגדל בניובורג שבאינדיאנה. לאחר שהשלים תואר ראשון בתיאטרון, עבר לניו יורק, והחל בקריירת משחק. כיום הוא מתגורר בלוס אנג'לס. רוזנבאום השתתף במספר סרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה, אך עיקר פרסומו הגיע ב-2001, כאשר לוהק לתפקיד לקס לות'ר בסדרה "סמולוויל", תפקיד אותו גילם עד 2008 ואז עזב. תפקיד זה הקנה לו בשנת 2002 את פרס סאטורן בקטגוריית שחקן המשנה בסדרת טלוויזיה. בשנת 2012 שיחק בסרט האקשן של הבמאי דקס שפרד, "לפגוע ולברוח" לצד קריסטן בל. החל משנת 2015 שיחק בסדרה אין לו אלוהים בתפקיד הראשי כבאדי דובס. הסדרה בוטלה לאחר שתי עונות. בנוסף על משחק, רוזנבאום מדבב מאז שנת 1999 דמויות שונות בסדרות אנימציה ובמשחקי מחשב, כמו רוקט פאוור, הרפתקאות ג'קי צ'אן, באטמן הדור הבא, באטמן: האמיצים והנועזים, סטטיק שוק, לוליפופ צ'יינסו, את קולו של תניס חצי-אלף בסרט האנימציה רומח הדרקון - דרקונים של דמדומי הסתיו וכן את קולו של הפלאש וולי וסט בסדרות ליגת הצדק, הטיטאנים והסרט "ליגת הצדק: אבדון". 1997 - The Devil & the Angel 1997 - The Day I Ran Into All My Ex-Boyfriends 1997 - Midnight in the Garden of Good and Evil 1998 - אגדה עירונית 1999 (1998) 2000 - Eyeball Eddie 2000 - Batman Beyond: Return of the Joker 2001 - Sweet November 2001 - Rave Macbeth 2001 - נוכלים 2002 - שיגעון של בנות 2003 - מיוחד 2003 - Bringing Down the House 2005 - הקללה 2005 - Racing Stripes 2007 - בסגנון הישן 2007 - רומח הדרקון - דרקונים של דמדומי הסתיו 2008 - Shear Love 2011 - מלכוד 44 2012 - לפגוע ולברוח 2014 - Back in the Day 2017 - שומרי הגלקסיה: חלק 2 2018 - השכן 2001-1999 - זואי, דנקן, ג'ק וג'יין 2004-2000 - הלם סטטי (דיבוב) 2001–2011 - סמולוויל - לקס לות'ר 2005 - פילדלפיה זורחת - קולין (תפקיד אורח) 2012-2011 - הפריצה 2015-2016 - אין לו אלוהים - באדי דובס 2017 - Hunted - בתפקיד הקריין מדיה וקבצים בנושא מייקל רוזנבאום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מייקל רוזנבאום (באנגלית) מייקל רוזנבאום, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מייקל רוזנבאום, באתר AllMovie (באנגלית) מייקל רוזנבאום, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) מייקל רוזנבאום, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מייקל רוזנבאום, באתר MusicBrainz (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כ"ה בשבט

כ"ה בשבט הוא היום העשרים וחמישה בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וחמישה בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ה שבט היא, ברוב השנים, פרשת משפטים. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת תרומה. יום הזיכרון לחללי הלח"י ה'תרנ"ב – רודולף דיזל רושם פטנט על מנוע הדיזל ה'תש"ב – אברהם שטרן (יאיר), בין מייסדי הלח"י, נרצח בידי הבריטים ה'תש"ט – נחתם ברודוס הסכם שביתת הנשק עם מצרים ובכך הסתיימה מלחמת העצמאות ה'תשס"ג – הבחירות לכנסת השש עשרה ה'תקט"ז – וולפגנג אמדאוס מוצרט, מלחין אוסטרי (נפטר ב-ה'תקס"ב) ה'תקס"ו – רבי יצחק אייזיק מקומארנא, אדמו"ר השני בשושלת קומארנא ה'תרנ"ה – יצחק אולשן, נשיאו השני של בית המשפט העליון (נפטר בה'תשמ"ג) ה'תרצ"ד – אילנה רובינא, זמרת ישראלית ה'תש"ב – אהוד ברק, רמטכ"ל וראש ממשלת ישראל ה'תש"ט – רזי ברקאי, איש תקשורת ישראלי ה'תקס"ז – רבי מאיר פוזנר, רב בדנציג, חיבר פירוש על הש"ס בשם בית מאיר (נולד ה'תפ"ה). ה'תר"ו – רבי דוב בעריש הרציגר רבה של העיר בנדין שבדרום מערב בפולין ה'תרמ"ג – רבי ישראל מסלנט, מייסד תנועת המוסר (נולד ו' בחשוון ה'תק"ע) ה'תש"ב – נרצח אברהם שטרן (יאיר), מייסד ומפקד לח"י ה'תש"ן – ורדינה שלונסקי, מלחינה ופסנתרנית ישראלית (נולדה ב-ה'תרס"ה) ה'תשנ"ג – עמוס גוטמן, במאי קולנוע ישראלי ה'תשפ"א – הרב חיים מאיר ואזנר, אב"ד בני ברק, רבה של שכונת זכרון מאיר וראש ישיבת חכמי לובלין, בנו של הרב שמואל וואזנר. ה'תשפ"ב – הרב דוד משה ליברמן, רב קהילת "שומרי הדת" באנטוורפן שבבלגיה וממיסדי וחבר נשיאות מרכז רבני אירופה כ"ד בשבט – כ"ו בשבט שבט
כ"ו בשבט

כ"ו בשבט הוא היום העשרים ושישה בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושישה בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ו שבט היא פרשת משפטים. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת תרומה. ה'תקט"ז – טקס אורגיה של הפרנקיסטים מתגלה, מלשינים עליהם ומוסרים אותם לידי השלטונות ה'תרע"ד – מלחמת השפות: חברת "עזרה" מודיעה כי שפת הלימוד בטכניון שעתיד לקום תהיה עברית ה'תש"א – ייצור ראשון של פלוטוניום ה'תשי"ג – ברית המועצות מנתקת את היחסים הדיפלומטיים עם ישראל ה'תשס"ג – הליכוד בראשות אריאל שרון מנצח בבחירות לכנסת השש עשרה ה'תרס"א – נחום נרדי, מלחין ופסנתרן ישראלי (נפטר בה'תשל"ח) ה'תרפ"ב – פנינה זלצמן, פסנתרנית ישראלית (נפטרה ב-ה'תשס"ז) ה'תרפ"ז – הרב דוד צבי הילמן חוקר תורני (נפטר כ"ז באלול ה'תש"ע) ה'תש"ד – יעקב פרי, ראש השב"כ, מנהל ואיש עסקים, שר המדע, הטכנולוגיה והחלל בכנסת התשע עשרה ה'תש"ח – דודו ברק, משורר ופזמונאי ישראלי ה'תשי"א – הרב הלל פלסר - מייסד והעומד בראש תלמוד תורה מורשה, וישיבה קטנה מורשה. ה'תשס"א – דוד מזוז, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי-יהודי ה'תכ"ח – הרב דוד הלוי סגל, מחבר ה"טורי זהב" (הט"ז), מגדולי הפוסקים האשכנזיים ה'תרפ"ט – רבי מרדכי יוסף אלעזר ליינר – האדמו"ר הרביעי של חסידות ראדזין. ממייסדי תנועת אגודת ישראל, וסגן נשיאה מיום הווסדה ועד לפטירתו ה'ת"ש – הרב שאול בראך רב העיר קושיצה, ממתנגדי התנועה הציונית (נולד כ"ט בשבט ה'תרכ"ה) ה'תשל"ג – יעקב דורי, הרמטכ"ל הראשון ה'תשמ"ו – הרב יעקב לנדא, רבה האשכנזי של העיר בני ברק ואב"ד בין השנים 1936–1986. ה'תש"ן – הרב אפרים בורודיאנסקי, ראש כולל "שבט מיהודה" להכשרת דיינים, עורך האנציקלופדיה התלמודית וראש ישיבת באר יעקב. ה'תשס"ג – אפרים וולף, יו"ר אגודת חסידי חב"ד בישראל ומנהל ישיבות חב"ד בישראל ה'תשע"ג – השופט פרופ' מנחם אלון, המשנה לנשיא בית המשפט העליון. ה'תשפ"א – שלמה הלל, חבר כנסת מטעם מפא"י, יושב ראש הכנסת האחת עשרה ושר הפנים והמשטרה בממשלת ישראל. חתן פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה לשנת תשנ"ח-1998 (נולד ה'תרפ"ג). כ"ה בשבט – כ"ז בשבט שבט
כ"ז בשבט

כ"ז בשבט הוא היום העשרים ושבעה בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושבעה בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, ברב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ז שבט היא פרשת משפטים. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת תרומה. ה'תש"ט – מלחמת העצמאות: הצבא המצרי נסוג מכיס פלוג'ה ה'תשמ"ג – רימון יד שנזרק לעבר מפגיני "שלום עכשיו" מביא למותו של אמיל גרינצווייג ה'תשמ"ח – נחקק חוק יסוד: מבקר המדינה – חוק יסוד המסדיר את מעמדו של מבקר המדינה במדינת ישראל ה'תרל"ג – רבי מרדכי יוסף אלעזר ליינר – האדמו"ר הרביעי של חסידות ראדזין. ממייסדי תנועת אגודת ישראל, וסגן נשיאה מיום הווסדה ועד לפטירתו ה'תרס"ט – הרב ד"ר שלמה טל, מהדיר סידור רינת ישראל (נפטר בה'תשנ"ח) ה'תשי"ד – מיכאל מלכיאור, רב, חבר הכנסת ויו"ר מפלגת מימד ה'תצ"ז – רבי אלכסנדר סנדר שור, מחבר הספר תבואות שור מספרי היסוד של הלכות שחיטה וטריפות. ה'תקצ"ז – רבי אלעזר לעוו, מחבר ספר שמן רוקח. רב במוראביה, בוהמיה ובהונגריה. ה'תקצ"ז – רבי משה קוניץ, מחבר ספר בן יוחאי, רב באובן ישן. ה'תרי"ב – מיכה יוסף לבנזון, משורר יהודי, מאנשי תנועת ההשכלה (נולד ב-ה'תקפ"ח) ה'תר"ם – אדולף כרמיה, מדינאי יהודי-צרפתי (נולד ב-ה'תקנ"ו) ה'תרפ"ז – רבי יוסף ישראל דייטש, רבה של בלשגיארמט והגלילות – הונגריה (נולד בהתר"ג) ה'תרע"ט – הרב יוסף זונדל הוטנר, רבה של איישישוק ה'תשמ"ג – אמיל גרינצווייג, נרצח בהפגנה של "שלום עכשיו" ה'תשס"ז – רוברט אדלר ממציא משותף של השלט הרחוק האלחוטי לטלוויזיה ה'תשע"ה – אורי אורבך עיתונאי, סאטיריקן, ח"כ ושר. (נולד ב-ה'תש"ך) ה'תשע"ו – ענת דולב שדרנית ברשת ב' ומגישה תוכניות בערוץ 1. ה'תשע"ז – הרב יעקב אדלשטיין, דיין ופוסק חרדי, רב העיר רמת השרון. כ"ו בשבט – כ"ח בשבט שבט
כ"ח בשבט

כ"ח בשבט הוא היום העשרים ושמונה בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושמונה בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ח שבט היא ברוב השנים פרשת תרומה. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים. יום טוב במגילת תענית על עזיבת אנטיוכוס את ירושלים ה'תרצ"ט – ועידת השולחן העגול לפתרון הסכסוך היהודי-ערבי ננעלת ללא תוצאות ה'תש"א – שביתה כללית בהולנד במחאה על צעדי הנאצים נגד היהודים ה'תשכ"א – גילוי היסוד הכימי לורנציום ה'תשכ"ג – ניתן פסק הדין בבג"ץ פונק שלזינגר, שקבע כי על פקיד הרישום במשרד הפנים לרשום נישואים אזרחיים שנערכו מחוץ לישראל ה'תשנ"ז – אסון המסוקים באזור קיבוץ שאר ישוב בו נהרגו 73 חיילים ה'תרי"ז – רוברט באדן פאוול, מייסד תנועת הצופים (נפטר ב-ה'תש"א) ה'תרמ"ח – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית (נפטר ב-ה'תשי"ד) ה'תרצ"ח – מיכאל בר-זוהר, סופר, היסטוריון וחבר הכנסת מטעם המערך ה'תש"א – יונה טפר, סופרת ישראלית ה'תשמ"ט – ישי ריבו, זמר-יוצר ישראלי ה'תרפ"ד – וודרו וילסון, הנשיא העשרים ושמונה של ארצות הברית (נולד ב-ה'תרי"ז). ה'תשמ"ב – חוקר הקבלה גרשם שלום. ה'תשנ"ד – הווארד מרטין טמין, גנטיקאי אמריקאי-יהודי (נולד ב-ה'תרצ"ה). ה'תשס"ה – אדיר זיק, שדרן רדיו ישראלי (נולד ב-ה'תרצ"ט). ה'תשס"ו – שלמה ניצן, סופר ומתרגם ישראלי. ה'תשס"ח – הרב שמואל ברנבוים ראש ישיבת מיר בארצות הברית. כ"ז בשבט – כ"ט בשבט שבט החוקרים חלוקים באיזה אנטיוכוס מדובר. רוב החוקרים מזהים אותו עם אנטיוכוס החמישי, שיצא מירושלים בשנת 163 לפני הספירה. יש המזהים אותו עם אנטיוכוס הרביעי, או עם אנטיוכוס השביעי. ראו:ורד נעם, מגילת תענית - הנוסחים, פשרם ותולדותיהם בצירוף מהדורה בקורתית, ירושלים: הוצאת יד בן צבי, תשס"ד, עמודים 291–291
כ"ט בשבט

כ"ט בשבט הוא היום העשרים ותשעה בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ותשעה בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט שבט היא ברוב השנים פרשת תרומה. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים. יום כיפור קטן ה'תרצ"ה – ניסוי ראשון בפוליגרף ה'ת"ש – הוקם גטו לודז', הגטו השני שהוקם במלחמת העולם השנייה ה'תשל"ז – מכבי תל אביב מנצחת את צסק"א לראשונה ה'תשס"ג – מעבורת החלל קולומביה, ובתוכה אילן רמון, מתפרקת עם כניסתה לאטמוספירת כדור הארץ ושבעת האסטרונאוטים נספים ה'תשס"ה – פסגת שארם א-שייח' המביאה לסיום האינתיפאדה השנייה ה'תק"ג – מאיר אנשל רוטשילד, אבי שושלת רוטשילד (נפטר ב-ה'תקע"ג) ה'תרכ"ה – הרב שאול בראך פוסק בממלכת הונגריה (נפטר כ"ו בשבט ה'ת"ש) ה'תרמ"ב – הרב יעקב משה חרל"פ, תלמיד חכם ירושלמי (נפטר בה'תשי"ב) ה'תרנ"ב – הרב יצחק מהרשן (מהרסן) רבה של האג, נספה בשואה (ה'תש"ג) ה'תרס"ג – אורד צ'ארלס וינגייט, קצין בצבא הבריטי ותומך בציונות (נהרג ה'תש"ד) ה'תרס"ו – יוסף סרלין, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-ה'תשל"ד) ה'תרס"ז – שמשון יוניצ'מן, ממנהיגי בית"ר וחבר הכנסת מטעם חרות (נפטר ב-ה'תשכ"א) ה'תשי"ט – יצחק ג'קי אדרי, פעיל חברתי ישראלי (נפטר ב-ה'תשפ"ב) ה'תשמ"ו – אגם רודברג, שחקנית ודוגמנית ישראלית ה'תרס"ד – רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים, האדמו"ר השני של חסידות סיגט. (נולד בו' בסיוון ה'תקצ"ו) ה'תרפ"ה – הרב יצחק ירוחם דיסקין, ממנהיגי הקהילה האשכנזית ביישוב הישן בירושלים. (נולד בכ"ב בשבט ה'תקצ"ט) ה'תרפ"ז – רבי נתן צבי פינקל, מייסד וראש ישיבת סלובודקה, מחשובי הוגי תנועת המוסר. (נולד בה'תר"ט) ה'תשמ"ו – ישראל גלילי, ראש המפקדה הארצית של "ההגנה" ושר בממשלת ישראל. (נולד בה'תרע"א) ה'תשס"ג – אילן רמון, האסטרונאוט הישראלי הראשון, נספה בהתרסקות מעבורת החלל קולומביה. (נולד בה'תשי"ד) ה'תשע"ה – הרב אלחנן היילפרין, רב בגולדרס גרין בלונדון ונשיא התאחדות קהילות החרדים. (נולד בכ"ה בכסלו ה'תרפ"ב) כ"ח בשבט – ל' בשבט שבט
ל' בשבט

ל' בשבט הוא היום השלושים בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלושים בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בל' שבט היא, ברוב השנים, פרשת תרומה. אבל אם בר המצווה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים. א' דראש חודש אדר (ובשנה מעוברת – א' דראש חודש אדר א') "יום המשפחה" – במדינת ישראל חוגגים את "יום האם" שהורחב ל"יום המשפחה" ה'תכ"א – טקס הוצאה להורג לאחר המוות נערך לאוליבר קרומוול, 3 שנים לאחר מותו ה'תקנ"ו – אחרי למעלה מ-60 שנה, יורד קיסר סין, צ'יינלונג, מכס השלטון ה'תקנ"ז – בנק אנגליה מנפיק את שטר הליש"ט (פאונד) הראשון ה'תרנ"ו – התפרסם ספרו של בנימין זאב הרצל, "מדינת היהודים" ה'תש"ו – טריגווה לי נבחר למזכ"ל האו"ם הראשון ה'תשכ"ז – מאושר התיקון ה-25 לחוקת ארצות הברית, המסדיר את העברת סמכויות הנשיא לסגנו ה'תשס"ד – 8 הרוגים בפיגוע התאבדות באוטובוס סמוך לגן פעמון הדרור בירושלים ה'תר"ה – הרב יעקב דוד וילובסקי (הרידב"ז), פוסק הלכה נחשב, ורבן של סלוצק ושל צפת (נפטר בתשרי ה'תרע"ד) ה'תרכ"ט – אלזה לסקר-שילר, משוררת יהודייה גרמניה (נפטרה ב-ה'תש"ה) ה'תרצ"ז – הרב אליעזר ולדמן, ראש ישיבת ההסדר "ניר קריית ארבע", ממייסדי ההתנחלות בחברון וחבר הכנסת מטעם התחיה ה'תש"ם – קלמי סבן, כדורגלן ישראלי ה'תקפ"ז – רבי מנחם מנדל משקלוב, רב ומקובל, תלמיד הגר"א ומראשי עליית תלמידי הגר"א. לאחר עלייתו היה מנהיג הפרושים בצפת ובירושלים. ה'תרנ"ה – הרב שמואל אברהם אבא הגר, אדמו"ר בהורודנקה משושלת חסידות ויז'ניץ. (נולד בה'תרכ"ה) ה'תרס"ה – רבי אברהם אבא הורוביץ ממעליץ, האדמו"ר הראשון משנדישוב. (נולד בה'תקפ"ג) ה'תרצ"א – הרב יעקב איסקולסקי, רב ליטאי-אמריקאי ה'תרצ"ד – הרב ירוחם פישל פערלא, רב בוורשה, ומחבר חיבור מקיף על מניין המצוות שלרס"ג. (נולד בה'תר"ו) ה'תרצ"ד – הרב אהרן הכהן, מחכמי תימן, דיין וראש ישיבת בית שרעבי. (נולד בה'תר"א) ה'תש"ט – הרב מאיר סטולביץ, רב ליטאי בסוף ימיו בשכונת זיכרון משה בירושלים ה'תשט"ז – עזריאל קרליבך, עיתונאי ופובליציסט, מייסד ועורך "מעריב". (נולד בה'תר"ע) ה'תשע"ג – הרב פרופ' דוד הרטמן. (נולד בה'תרצ"ב) ה'תשע"ט – אריק רודיך, מוזיקאי ישראלי. כ"ט בשבט – א' באדר שבט
כ' בתמוז

כ' בתמוז הוא היום העשרים בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. כ' בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה. כ' בתמוז, יום פטירת בנימין זאב הרצל הוצע על ידי הציונות הרוויזיוניסטית כ"יום העבודה" במקום אחד במאי. יום קורבן עצים של בני דוד בן יהודה ימי בין המצרים ה'כ"ז – מספר יהודים נהרגו על קידוש השם ב"גזרת פפורצהיים", בעקבות עלילת דם. חלקם שחטו את עצמם. ה'תמ"ג – פרעות ביהודי אונגריש ברוד, בידי מורדים הונגרים בשלטון בית הבסבורג ה'תר"ף – קיבוץ קריית ענבים עולה על הקרקע ה'תרצ"ח – קיבוץ מעלה החמישה עולה על הקרקע במסגרת חומה ומגדל ה'תש"א – נרצחו יהודי טלז בליטא על ידי הגרמנים, וכן החלה רציחת יהודי קולנה בבורות ירי ה'תש"ח – מתקיים יום המדינה. מתקיים מצעד צה"ל הראשון, צה"ל נשבע אמונים למדינת ישראל; יעקב דורי ממונה לרמטכ"ל הראשון ה'תש"ט – מתקיים מצעד צה"ל במקום המצעד ביום העצמאות שלא צעד ה'תש"י – אושר בכנסת חוק השבות ה'תשס"ו – רקטת פג'ר, ששיגר חזבאללה מלבנון, פגעה במוסך של רכבת ישראל בחיפה וגרמה למות שמונה עובדים ה'תרנ"ב – ולטר בנימין, מבקר ספרות וסופר (נפטר ב-ה'ת"ש) ה'תרע"ד – הרב צבי מגנצא רב קהילת "בית המדרש הגדול" בסנט לואיס, מיזורי שבארצות הברית, מחבר ספר "מגן צבי – ספר קדושת הארץ" העוסק בעניינים הקשורים בארץ ישראל (נפטר ב' באדר ב' ה'תשמ"ט) ה'תשל"ב – קובי אריאלי, עיתונאי וסאטיריקן חרדי ה'תשמ"ד – שי גבסו, זמר ישראלי ה'תשמ"ט – דניאל רדקליף, שחקן בריטי ממוצא יהודי, המוכר בעיקר שגילם את הארי פוטר ה'תמ"ג – הרב נתן נטע הנובר, היסטוריון ומקובל, מחבר הספר "יון מצולה" העוסק בתיאור גזרות ת"ח ת"ט ה'תמ״ט – רבי מנחם מנדל אוירבך, רב ודיין בווינה מחבר ספר עטרת זקנים (נולד ב-ה'ש״פ) ה'תרס"ד – בנימין זאב הרצל, חוזה מדינת היהודים (נולד ב-ה'תר"ך) ה'תש"א – הרב אברהם יצחק בלוך, ר"מ ישיבת טלז (נולד ב-ה'תר"ן) ה'תשי"ד – רבי אברהם חיים נאה (בעל השיעורים), מחבר הספרים "שיעורי תורה" ו"קצות השולחן" (נולד ב-ה'תר"ן) ה'תשל"ג – חנה חושי, פעילה בארגוני פועלים בחיפה, מייסדת ויו"ר ארגון אמהות עובדות בחיפה, אשתו של אבא חושי (נולדה ב-ה'תרס"ג) ה'תשנ"א – אפרים אלימלך אורבך, חוקר מדעי היהדות (נולב ב-ה'תרע"ב) ה'תשס"א – הרב חיים שאול קרליץ, מנהיג ציבורי חרדי ליטאי ופובליציסט, ראש בד"צ שארית ישראל (נולד ב-ה'תרע"ב) ה'תשע"ה – רבי אליעזר הגר, האדמו"ר השני בשושלת סרט ויז'ניץ (נולד ב-ה'תרפ"ה) י"ט בתמוז – כ"א בתמוז תמוז שמעון ברנפלד, ספר הדמעות, ברלין תרפ"ד, עמ' שיג–שיד, ושם שכב–שכה.
עמית לעמית

ברשתות תקשורת מחשבים, רשת עמית לעמית (באנגלית: Peer to Peer או בקיצור P2P), היא רשת תקשורת בה כל אחד מהקצוות מתפקד הן כלקוח והן כשרת, וכל אחד מהקצוות מסוגל ליזום או לסיים התקשרות וכן לספק או לדרוש שירותים. בהשוואה לרשת שרת–לקוח בה יש הבחנה ברורה בין הצדדים השונים ברשת, ברשת עמית לעמית אין הבחנה כזו, והרשת מתפקדת באופן מבוזר, ללא צורך בתיווך או תלות בגורם מרכזי כלשהו. רשתות עמית לעמית משמשות בעיקר ברשתות שיתוף קבצים, בהן כל משתמש מאפשר לשאר המשתמשים להוריד קבצים מהמחשב שלו, ומקבל בתמורה גישה לקבצים ממחשבי המשתמשים האחרים. שיתוף קבצים ברשתות עמית לעמית Workgroup נאפסטר קאזה גנוטלה ביטורנט ביטקוין מדיה וקבצים בנושא עמית לעמית בוויקישיתוף עמית לעמית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רשתות מחשבים, Peer-to-peer, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרימום נון נוקרה

הביטוי פרימום נון נוקרה (בלטינית: Primum non nocere; בתרגום מילולי: ראשית, אל תזיק) מבטא את אחד מעקרונות האתיקה הרפואית. הביטוי משמש לפחות מאז 1860 תזכורת לעוסקים ברפואה, שלפעולות הנעשות מתוך כוונות טובות עשויות להיות תוצאות לא רצויות. העיקרון התקבע כיסוד חשוב באתיקה הרפואית המודרנית בעיקר בזכות היותו אחד מארבעת עקרונות-העל שניסחו טום ביצ'מפ וג'יימס צילדרס בספרם "Principles of Biomedical Ethics "‏. מכיוון שלא ניתן לפעול על פי העיקרון באופן אבסולוטי (כיוון שאי אפשר כמעט לטפל ללא אפשרות, ולו זניחה, של נזק), מקובל להתייחס למושג כאל דרישה לפעול לטובת החולה. שלא כאמונה הרווחת, מקור הביטוי אינו שבועת היפוקרטס. לרוב הביטוי מתואר כפרפרזה של גלנוס על ביטוי של היפוקרטס, אף שגלנוס כתב ביוונית ואין אזכור ידוע של הביטוי בכתביו. הטקסט הקרוב ביותר במשמעותו לביטוי בכתבי היפוקרטס הוא "לעזור, או לפחות לא לגרום נזק" (מתוך אפִּידֶמִיוֹן, ספר ראשון, חלק חמישי). אחת הדעות גורסת כי הראשון שהשתמש בביטוי "פרימום נון נוקרה" בתרבות הרפואית האמריקאית והבריטית היה רופא אמריקאי, וורתינגטון הוקר (Worthington Hooker) בספרו שיצא לאור ב־1847. אותו רופא ייחס את המקור לפתולוג והקלינאי הפריזאי אוגוסט פרנסואה שומל (Auguste François Chomel,‏ 1788–1858), אשר השתמש בביטוי בהרצאותיו. מתברר שהוקר לא השתמש בביטוי זהה לזה המשמש היום; באפריל 2005 פרסם הפרמקולוג סדריק סמית את ממצאיו בחַפְּשוֹ את מקור הביטוי: סמית גילה שהביטוי כפי שהוא מוכר היום, בצורתו הלטינית, יוחס לרופא הבריטי תומאס סידנהם (1624–1689 ,Thomas Sydenham) בספרו של תומאס אינמן (Thomas Inman) שפורסם ב־1860. הספר והייחוס בתוכו צוטט באותה שנה על ידי "כתב העת האמריקאי למדע הרפואה" (American Journal of Medical Science), והביטוי שב והופיע באותו כתב עת ב־1879 וב־1906. מכאן, ובמהלך סוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, הפך השימוש בביטוי "פרימום נון נוקרה" לנפוץ ואף החל לשמש לא רק בהקשרו הרפואי. עקרון אי גרימת הנזק primum non nocere בטיפול רפואי הוחלף בגישות מציאותיות יותר, כגון ארבעה עקרונות ביו-אתיקה של דו"ח בלמונט משנת 1978 ואילך: אוטונומיה, רצון חופשי ופעולה עצמאית; יעילות; צדק בחלוקה חברתית של משאבים מוגבלים ועקרון עשיית הטוב, המשית חובה לא להזיק, ולמעשה החליף את העיקרון הקודם. השינוי נעשה בעקבות ההכרה בכך שהדרך היחידה להימנע מנזק כלשהו היא אי-התערבות, מאחר שכל הליך רפואי כולל סיכונים כלשהם. ארבעת העקרונות די מקובלים אך אינם אוניברסליים. יש חלופת אתיקה ממקור פמיניסטי, פופולרית בסיעוד, שהיא מטרנליסטית ולכן לא לגמרי אוטונומית, ואין נוסחה מאזנת של העקרונות שהיא מקובלת על הכל. עם זאת, נראה שהאוטונומיה מובילה מלבד במקרים הנוגעים לבטיחות הציבור, כמו מחלות זיהומיות ואלימות. Tom L. Beauchamp and James F. Childress, Principles of Biomedical Ethics. Oxford University Press. ISBN 019508537X Smith CM, Origin and uses of primum non nocere--above all, do no harm! Journal of clinical pharmacology, 2005;45(4):371-7 PMID 15778417
כ"א בתמוז

כ"א בתמוז הוא היום העשרים ואחד בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ואחד בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. כ"א בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". ימי בין המצרים ה'תרצ"ז – ייסוד הקיבוץ טירת צבי ה'תשי"א – היאחזות הנח"ל הראשונה "נחלאים א'", (לימים נחל עוז) עלה על הקרקע ה'תשכ"א – ישראל שיגרה את שביט 2, רקטה דו שלבית למחקר מטאורולוגי, שהגיעה לגובה 80 ק"מ ה'תשל"ג – פרשת לילהאמר: סוכני המוסד ירו למוות בלילהאמר שבנורווגיה באחמד בושיקי, מלצר ממוצא מרוקאי, לאחר שחשבו שהוא עלי חסן סלאמה – ראש ארגון "ספטמבר השחור" ה'תשנ"ה – שלושה בני נוער נמחצו למוות באסון פסטיבל ערד ה'תשפ"ד – פגיעת הרקטה במג'דל שמס והירצחם של 12 נערים ונערות בגילאי 10–16 ה'תרל"ח – יאנוש קורצ'אק, סופר, רופא ומחנך יהודי (נספה ב-ה'תש"ב) ה'תרפ"ו – הרב פנחס מנחם אלתר האדמו"ר השישי בחסידות גור (נפטר בה'תשנ"ו) ה'תרצ"ב – אסתר שטרייט-וורצל, סופרת ישראלית ה'תרצ"ד – הרב זאב דב סלונים, רב מרכז ירושלים וחבר בית דין רבני חב"ד בישראל (נפטר בה'תשע"ח) ה'תרצ"ז – גדעון עזרא חבר הכנסת ושר מטעם הליכוד וקדימה ה'תש"ז – אריה מוסקונה, שחקן, מדבב וזמר ישראלי ה'תש"י – הרב יעקב מדן, ראש ישיבת הר עציון ה'תשי"ח – ציפי לבני, חברת הכנסת ושרה בממשלות ישראל ה'תש"מ – יואל רזבוזוב, פוליטיקאי ישראלי ואלוף ג'ודוקא ה'נ"א – רבי תנחום הירושלמי, מילונאי עברי ופרשן מקרא שחי בארץ ישראל ובפוסטאט. חיבר מילון למשנה תורה לרמב"ם. ה'תרצ"ג – רבי אברהם מתתיהו פרידמן (הצדיק משטפנשט), האדמו"ר השני והאחרון של חסידות שטפנשט (נולד ב-ה'תר"ז) ה'תרצ"ד – חיים נחמן ביאליק, משורר שכּונה "המשורר הלאומי" (נולד ב-ה'תרל"ג) ה'תשכ"א – רבי לוי יצחק לייפר, אדמו"ר מנדבורנא אראד (נולד ב-ה'תרנ"ה) ה'תשנ"ב – יעקב חזן, פוליטיקאי ישראלי, חבר הכנסת, חבר קיבוץ ומחנך (נולד ב-ה'תרנ"ט) כ' בתמוז – כ"ב בתמוז תמוז