laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קלאודיה רוזנצווייג

קלאודיה רוזנצווייג-קופפר משמשת פרופסור לספרות יידיש ו'אלט יידיש' (יידיש עתיקה) במחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן. רוזנצווייג נולדה ברומא, איטליה. למדה בגימנסיה על שם אלסנדרו מאנצוני במילאנו ואת לימודיה האקדמיים עשתה בחוג ללימודים קלאסיים באוניברסיטת מילאנו. עלתה לישראל בשנות השלושים לחייה וכתבה את עבודת הדוקטור שלה באוניברסיטה העברית בהדרכת חוה טורניאנסקי ואריקה טים מאוניברסיטת טריר, גרמניה. עבודת הדוקטור שלה עוסקת בחיבור בבא בוך, כינוי המקובל כיום לרומן אבירים שנכתב בידי אליהו בחור בין השנים 1507–1508, והיה לרומן האבירים הפופולרי ביותר בשפת היידיש. עיבוד של העבודה, בשם Bovo d’Antona by Elye Bokher - A Yiddish Romance, יצא לאור בשנת 2016 בהוצאת בריל בליידן. לימדה שנים אחדות באוניברסיטת תל אביב. ארגנה כנסים מדעיים בישראל ובחו"ל בתחומי התמחותה. פרסומיה בעברית, באנגלית ובאיטלקית עוסקים בעיקר ביידיש עתיקה, בספרות יידיש, בלשונות היהודים ובפילולוגיה של היידיש. תרגמה לאיטלקית אחדים מסיפורי שלום עליכם וש"י עגנון. קלאודיה רוזנצווייג, ברשת החברתית Goodreads קלאודיה רוזנצווייג, באתר גוגל סקולר קלאודיה רוזנצווייג, באתר Academia.edu קלאודיה רוזנצווייג באתר המחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן מידע על קלאודיה רוזנצווייג בקטלוג הספרייה הלאומית רשימת המאמרים של קלאודיה רוזנצווייג באתר רמב"י Oren Roman, Claudia Rosenzweig’s Bovo d’Antona by Elye Bokher. A Yiddish Romance: A Critical Edition with Commentary, In Geveb, MAY 25, 2017 Claudia Rosenzweig, Goodreads
י' בתשרי

י' בתשרי הוא היום העשירי בחודש הראשון בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשירי בחודש השביעי למניין החודשים מניסן. י' בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". יום הכיפורים: יום לחשבון נפש ולכפרת עוונות התכפר עוון העגל לבני ישראל במדבר ונקבע לדורות כיום כיפורי המקדש, הקודש, אוהל מועד, המזבח והכהנים וכל העם משה הוריד מהר סיני את לוחות הברית השניים ה'תרפ"ט – פרשת הכותל – אשר הביאה להקמת ועדת הכותל הבין-לאומית, ולהסלמה של מאורעות תרפ"ט ה'תש"א – ניתנה הפקודה להקמת גטו ורשה בפולין ה'תשל"ד – מלחמת יום הכיפורים פורצת כאשר מצרים וסוריה תוקפות את ישראל בצהרי יום הכיפורים ה'תשמ"ו – חוליית מחבלים משתלטת על יאכטה ישראלית בקפריסין; רוצחת שלושה אנשים ששהו עליה, ומסגירה עצמה לרשויות ה'תרפ"ה – הרב אליעזר הגר, האדמו"ר מסרט ויז'ניץ (נפטר בהתשע"ה) ה'תרפ"ז – אליעזר רפאלי, נגיד אוניברסיטת חיפה. היה ממקימיה וכיהן כנשיאה הראשון (נפטר התשע"ח) ה'תרצ"ב – הרב שמואל אוירבך, ראש ישיבת מעלות התורה בירושלים (נפטר התשע"ח) ה'תש"י – צביקה פיק, זמר ומלחין פופ ישראלי (נפטר בה'תשפ"ב) ה'תשל"ד – אופירה אסייג, עיתונאית וכתבת ספורט על פי המסורת הוא יום פטירתם של: זכריה בן יהוידע, כהן גדול בבית המקדש הראשון (נרצח) רבי עקיבא בן יוסף, מגדולי התנאים. סיפור הוצאתו להורג (עם שאר עשרת הרוגי מלכות) מתוארת בפיוט "אלה אזכרה", שיש הנוהגים לקוראו ביום זה על פי ספר היובלים – בלהה, כאשר שמעה שיוסף מת ד'רע"א – רב אחאי בריה דרבה בר אבוה, מחכמי הסבוראים (איגרת רב שרירא גאון) ה'תל"ז – שבתי צבי, משיח שקר ה'תרי"ח – הרב דוד חיים צבאח, רבה של מרקש ה'תרכ"ו – שמואל דוד לוצאטו (שד"ל), פרשן מקרא, בלשן עברי, מתרגם ופילוסוף (נולד א' באלול ה'תק"ס) ה'ת"ש – זיגמונד פרויד, אבי הפסיכואנליזה (נולד בה'תרט"ז) ה'תשט"ו – רבי יהודה לייב הלוי אשלג, בעל פירוש "הסולם" על ספר הזוהר (נולד ה' בתשרי ה'תרמ"ה) ה'תשנ"ג – יהושע בר-יוסף, סופר, מחזאי ועיתונאי עברי, זוכה פרס ביאליק (נולד בה'תרע"ב) ה'תש"ע – הרב שמעון נתן נטע בידרמן האדמו"ר מחסידות לעלוב (נולד בטבת ה'תרצ"א) התשע"א – הרב משה בּוֹצ'קוֹ, ראש ישיבת עץ חיים במונטרה (נולד בכ"א בניסן ה'תרע"ז) ט' בתשרי – י"א בתשרי תשרי
ד' באייר

ד' באייר הוא היום הרביעי בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הרביעי בחודש השני למניין החודשים מניסן. ד' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל היום התשעה עשר של ספירת העומר בשנה שה' באייר חל ביום שישי יחול ביום זה יום העצמאות ה'תש"ח (13 במאי 1948) – נפל גוש עציון במלחמת העצמאות ה'תשנ"ט – הוקם המאחז מגרון במזרח בנימין ה'תקס"א – רבי אברהם שאג-צוובנר, מתלמידי החתם סופר, רב וראש ישיבה בקוברסדורף שבשבע קהילות ובסוף ימיו בירושלים. (נפטר בכ"ט באדר ה'תרל"ו) ה'תרע"ג – הרב פרופ' בנימין זאב בנדיקט, רבן של האג ושל שכונת אחוזה בחיפה, דרשן, פוסק וחוקר מדעי היהדות. (נפטר בכ"ב בסיוון ה'תשס"ב) ה'תרצ"ח – הרב משה צוריאל, ר"מ ומשגיח, מהדיר ומחבר ספרים במחשבת ישראל. ה'תש"ח – הרב אלי סדן, מייסדה וראשה של מכינה קדם צבאית בני דוד. ה'תש"ט – אורציון ברתנא, סופר, משורר וחוקר ספרות ישראלי. ה'שצ"ד – יעקב ב"ש, ראש הקהל של יהדות פראג, אביר, ויהודי החצר של קיסרי האימפריה הרומית הקדושה. ה'תנ"ח – רבי יעקב ששפורטש מאמסטרדם, מגדולי הלוחמים בשבתאי צבי (נולד ב-ה'ש"ע). ה'תרנ"ב – רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, רב בבריסק ובסלוצק שבליטא ומחבר ספרי "בית הלוי" (נולד ב-ה'תק"פ) ה'תשט"ז – נחום ויינשטיין, ממייסדי תל אביב, שוחט ובודק והמוהל הראשון בתל אביב. (נולד בה'תרל"ו) ה'תשכ"ח – הרב שמחה הלוי, נשיא הסתדרות הרבנים דאמריקה. ה'תשמ"ד – רבי שמואל אליהו טאוב, האדמו"ר השלישי בשושלת מודז'יץ (נולד ב-ה'תרס"ה) ה'תשס"ח – שמואל כץ, חבר הכנסת מטעם חרות (נולד ב-ה'תרע"ה) ה'תשע"ז – שלמה פפנהיים, מעסקני העדה החרדית, מייסד "בית לפליטות" ואת בית ההחלמה ליולדות בקריית יערים. (נולד בי"ד באייר ה'תרפ"ו) ג' באייר – ה' באייר אייר כ-28.03% מכלל השנים.
רוזנות צווייבריקן

רוזנות צווייבריקן (בגרמנית: Grafschaft Zweibrücken) הייתה טריטוריה באימפריה הרומית הקדושה על שם צווייבריקן במדינת ריינלנד-פאלץ העכשווית. היא הוקמה בין 1182 ל-1190 במהלך מחלוקת ירושה של רוזנות זארבריקן והתקיימה עד 1394. בית זארבריקן דורג בתחילת המאה ה-12 בין המשפחות הבולטות ביותר בדרום מערב גרמניה, עם נחלות גדולות בלורן, אלזס, חבל הסאר וריינלנד-פפאלץ. כוחם מתאפיין בצורה הטובה ביותר בעובדה שבני המשפחה החזיקו פעמיים במאה ה-12 בתפקיד רב העוצמה של הארכיבישוף-הבוחר של מיינץ. לכאורה, זמן קצר לאחר שנת 1100 הם זכו לחסות על מנזר הורנבך עם נחלות קרקע גדולות בין בליס ליער פפאלץ. במעבר ה-Schwarzbach, וכנראה בערך ב-1150, נבנתה טירת המים של צווייבריקן. עם חלוקת ירושה במשפחת הרוזנים של זארבריקן, נפלה צווייבריקן לבן הצעיר היינריך הראשון, שייסד את שושלת הרוזנים של צווייבריקן. סביב הטירה הוקמה עיירה והיא קיבלה זכויות עיר ב-1352 יחד עם הורנבך. מערכת העדפת הבן הבכור עדיין לא נכנסה לשימוש נפוץ וחלוקות הירושה המתמשכות בדרום מערב גרמניה השפיעו על שטחים רבים שהובילו לדעיכתן. זה היה נכון לגבי רוזנות צווייבריקן. בסביבות 1237, הרוזן היינריך הראשון הוריש את נחלותיו לבנו היינריך השני. בשנת 1282 ירשו את היינריך השני שניים מבניו, אברהרד הראשון ו-וולרם הראשון, ששלטו ברוזנות במשותף. מכיוון שלא תמיד הסכימו, ב-1286 החליטו לחלק את השטח. אברהרד הראשון קיבל את הרוזנות של למברג ווולרם הראשון את האדנות של צווייבריקן. חלוקה זו שוכללה עוד ב-1295 והתגבשה ב-1333 עם חלוקת האחוזות המשותפות האחרונות, וכתוצאה מכך נוצרו שתי רוזנויות עצמאיים. החלק המערבי של הרוזנות לשעבר, המורכב מהשטח סביב צווייבריקן וכמה חלקים אחרים, נפל בידי וולרם הראשון ונשאר בידי צאצאיו. הרוזן האחרון של קו וולרמייד, אברהרד השני, לא היו לו ילדים והיה מרושש על ידי סכסוכים רבים, ולכן הבטיח את נחלותיו ב-1385 לרוזנים פלטין מהקו הפאלטיני של בית ויטלסבאך. לאחר מותו ב-1394 הם ירשו את נחלותיהם החדשות וכך שלטו לראשונה במערב פפאלץ. לאחר האיחוד עם רוזנות ולדנץ בשנת 1444, קמה נסיכות פפאלץ-צווייבריקן. החלק המזרחי של אדמות צווייבריקן, הברונות של למברג, נפלה בידי אברהרד הראשון. בשנת 1297, הוא החליף כמה מעיירותיו עם הדוכס פרידריך השלישי מלורן וקיבל בתמורה את הטירה והלורדות של ביטש. הוא ייסד את שושלת הרוזנים של צווייבריקן-ביטש ששלטה על הברונות של למברג וביטש עד שהקו הגברי נכחד ב-1570. של קו רוזני זארבריקן 1182–1237 היינריך הראשון 1237–1282 היינריך השני 1282–1309 וולרם הראשון 1282-1286 האחים אברהרד הראשון ווולרם הראשון בשלטון משותף לאחר מותו של אברהרד הראשון, האח וולרם הראשון, המשיך בתור הראשון בקו וולרמייד 1286-1309 וולרם הראשון 1309–1311 זימון 1311–1366 וולרם השני 1366–1394 אברהרד השני
שירת רחל (ספר)

שירת רחל הוא ספר שיצא בשנת 1935 בו כונסו כל כתביה של רחל המשוררת (רחל בלובשטיין), עם רישומים מאת אבא פניכל. הספר כולל את שני קובצי השירה: "ספיח" (1927) ו"מנגד" (1930) שפורסמו עוד בחייה, ואת קובץ השירים האחרון "נבו" שפורסם לאחר מותה (1932). בנוסף לשירים שכתבה רחל, הספר כלל גם תרגומי שירה ומסות ושירים אשר לא פורסמו בעבר כמו "אשה" או "בתו". השירים ב"שירת רחל" הודפסו לפי סדר כרונולוגי, וב"הערות" שבסוף הספר צוינו שינויים שהכניסה רחל לתוך שיריה. כריכתו של הספר עוצבה בהתאם לכריכה שבחרה רחל לקבצים הראשונים – כריכה לבנה ופשוטה, שנשמרה בכל המהדורות בהן יצא הספר. במלאת שבעים שנה לפטירתה, באפריל 2001, יצאה מהדורה מיוחדת של הספר. שירת רחל, באתר מכון ישראלי לארכיאולוגיה ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עירית גדולה

עִירִית גְּדוֹלָה (שם מדעי: Asphodelus ramosus) היא גאופיט רב שנתי, מין בסוג עירית, ממשפחת העיריתיים. שמות מדעיים נרדפים: Asphodelus microcarpus. שורש העירית הוא ציצת פקעות מוארכות. צבע הפקעות צהוב-חום, אורכן כ-15 ס"מ, ועוביין כ-2.5 ס"מ. עלי העירית ארוכים – עד כ-50 ס"מ, ורוחבם כ-2 ס"מ. לעלים חתך בצורת V, העוזר לעירית לאגור מים. מי הגשמים והטל מטפטפים אל מרכז העלה, משם למרכז הצמח, ונספגים בקרקע בסביבת השורשים. העלים מציצים בתחילת החורף; בתחילת האביב, מפברואר עד מאי, מתפתח עמוד התפרחת. עמוד התפרחת ארוך ומסתעף, גובהו עולה לעיתים על מטר אחד. בראשי הסעיפים מתפתחים הפרחים במכבדים גדולים. הפרחים בעלי עוקץ, 6 עלי עטיף כותרתיים, ו-6 אבקנים. הפרח נפתח בערב, האבקנים נפתחים בשתי קבוצות – אחת בבוקר, ואחת במהלך היום. לקראת ערב, נובל הפרח, ובמכבד נפתח פרח נוסף. הפרחים צופניים. הפרי הוא הלקט בצורת ביצה, הנפתח עם הבשילו. הרוח מפיצה את הזרעים השחורים לאזור הסמוך לצמח האם. משרעת התפוצה של העירית הגדולה היא מזרח ים-תיכונית, בארץ נפוץ באזורים ים-תיכוניים ואירנו-טורניים. צומח בעיקר בבתה ובגריגה, ולעיתים יוצר מרבדים צפופים. בולט בעיקר במקומות בהם ישנה רעייה אינטנסיבית, שכן הוא מוגן משיני בעלי החיים על ידי רעלים ורפידים (מחטים מיקרוסקופיות), הנמצאים בעלים הטריים. את פרחי העירית ניתן לאכול, וכמו כן את שורשיה. את השורשים מקובל לחלוט. אבו אל-עבאס א-נבאתי, רופא ועשבונאי אנדלוסי, ערך מסע בארץ ישראל בתקופה האיובית ותיעד בספרו את השימוש בשורשים טחונים של העירית הגדולה לצורך הכנת דבק בירושלים. דבורה מהסוג מדרונית אוספת צוף מפרח של עירית גדולה עירית גדולה בנגב המערבי שלבי הפריחה השונים של עירית גדולה. עירית גדולה בנחל השומר על רקע עומדים של הדס מצוי מבט על שום העירית עיריתיים עירית גדולה, באתר NCBI (באנגלית) עירית גדולה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) עירית גדולה, באתר צמח השדה עירית גדולה, באתר צמחיית ישראל וסביבתה עירית גדולה, באתר Tropicos (באנגלית) עירית גדולה, באתר GBIF (באנגלית) עירית גדולה, באתר The Plant List (באנגלית) עירית גדולה, באתר IPNI (באנגלית) עירית גדולה, באתר למטייל עירית גדולה, מדרשת שדה בקר עירית גדולה עוסאלן/סוואי עירית גדולה, מרכז הרופאים המומחים עירית גדולה, באתר "צמח השדה" אורי מאיר צ'יזיק, צמחי בר למאכל, מפה, 2010 זהר עמר, "אבו אלעבאס הנבאתי: עשבונאי אנדלוסי בארץ ישראל האיובית", אריאל 100-101, תשנ"ד, עמ' 235- 239
This Is What It Feels Like

This Is What It Feels Like (בעברית: ככה זה מרגיש) הוא המיני-אלבום השני של הזמרת-יוצרת האמריקאית גרייסי אברמס, שיצא לאור ב-12 בנובמבר 2021 על ידי חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס. המיני-אלבום הוא בעיקרו מסוג פופ וכולל אלמנטים של בדרום פופ ואינדי פופ. אברמס הייתה שותפה לכתיבת כל הרצועות, ולהפקת הרצועה "Feels Like", ששימשה כסינגל המוביל של הפרויקט. את עיקר המיני-אלבום הפיקו ארון דסנר, ג'ואל ליטל ובלייק סלטקין. במקום להוציאו כאלבום הבכורה הראשון שלה, בחרה אברמס לפרסמו כפרויקט, על מנת שתוכל להתפרסם יותר לפני שתוציא את אלבום הבכורה הרשמי שלה. מידע על האלבום This Is What It Feels Like באתר MusicBrainz Graves, Shahlin (2 בנובמבר 2021). "Gracie Abrams announces new project 'This Is What It Feels Like'". Coup De Main Magazine (באנגלית). נבדק ב-24 בינואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Gracie Abrams' 'This Is What It Feels Like' Is Painfully Relatable Songwriting at Its Finest / Ones To Watch". Ones To Watch. נבדק ב-24 בינואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Gracie Abrams And The Professionalization Of "Bedroom-Pop"". Stereogum (באנגלית). 2021-11-08. נבדק ב-24 בינואר 2023. {{cite web}}: (עזרה)
Good Riddance

Good Riddance (בעברית: בָּרוּך שֶׁפָּטַרנוּ) הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת האמריקאית גרייסי אברמס. האלבום יצא לאור ב-24 בפברואר 2023, על ידי חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס. ב-9 בינואר 2023 הכריזה אברמס על אלבום הבכורה שלה, Good Riddance, שיצא לאור ב-24 בפברואר 2023. ב-13 בינואר, יצא לאור הסינגל השני מתוכו, "Where Do We Go Now?". אברמס יצאה לסיבוב ההופעות "Good Riddance Tour"; סיבוב ההופעות השלישי שלה. הוא התקיים באמריקה הצפונית במשך 21 תאריכים. הוא החל ב-6 במרץ 2023 בשיקגו והסתיים ב-11 באפריל בברקלי, קליפורניה. מידע על האלבום Good Riddance באתר AllMusic האלבום Good Riddance באתר אפל מיוזיק האלבום Good Riddance באתר Last.fm Chan, Anna; Bowenbank, Starr (2023-01-09). "Gracie Abrams Announces Debut Album That 'Allowed Me to Let Go' & a Headlining Tour". Billboard (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-01-13. Ingle, Alex (2023-01-09). "Gracie Abrams has announced her debut album, 'Good Riddance'". Dork (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-01-13. McCarthy, Neive (2023-01-13). "Gracie Abrams has shared a new single, 'Where do we go now?', from her just-announced debut album". Dork (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-01-13. Rolling Stone, The 100 Best Albums of 2023, Rolling Stone, ‏2023-11-30 (באנגלית אמריקאית) The 50 Best Albums of 2023: Staff List, Billboard, ‏2023-12-06 (באנגלית אמריקאית) Release formats for Good Riddance on January 25, 2023: "Good Riddance Digital Album". Gracie Abrams Official Store. נבדק ב-25 בינואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Good Riddance CD". Gracie Abrams Official Store. נבדק ב-25 בינואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Good Riddance". Apple Music (US). 25 בינואר 2023. נבדק ב-25 בינואר 2023. {{cite web}}: (עזרה)
צפון-מערב רוסיה

צפון-מערב רוסיה (ברוסית: Северо-запад России) הוא אזור גאוגרפי בחלק הצפון מערבי של רוסיה. האזור חופף פחות או יותר לאזור המחוז הפדרלי הצפון-מערבי. האזור מכיל אזורים מיוערים עצומים, אגמים ונהרות רבים ומורשת תרבותית עשירה. הערים סנט פטרסבורג וארכנגלסק הן הערים הגדולות ביותר באזור צפון-מערב רוסיה. אזור זה גובל בנורווגיה, פינלנד, אוקיינוס הקרח הצפוני, רכס הרי אורל ונהר הוולגה. מבחינה היסטורית, זה היה האזור של הרפובליקות נובגורוד ופסקוב. סנקט פטרבורג הקרמלין של נובגורוד ויבורג הפארק הלאומי יוגיד ווה ערך זה הוא קצרמר בנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אמברוזיה (תפוח)

אמברוזיה הוא זן של תפוח שמקורו בקולומביה הבריטית, קנדה, מתחילת שנות ה-90. העץ המקורי טיפח לראשונה על ידי משפחת מננל מעמק סימילאמין, קולומביה הבריטית, שגילתה אותו גדל במטע שלהם. הפרי בינוני עד גדול, במשקל של כ-215 גרם, ובעל צבע אדום ומבריק לרוב, עם כתמים צהובים. יש לו בשר מוצק בצבע שמנת עם טעם מתוק המזכיר אגס וחומציות נמוכה. עצי האמברוזיה עמידים ועדיין לא זוהו בהם חסרונות גדולים. תפוחים אלה פורחים באמצע העונה המאוחרת, ונמצאים בקבוצת פרחים 4. אמברוזיה נפוצה ביותר בקולומביה הבריטית, שם היא התגלתה, והיא התפוח השלישי המיוצר ביותר במחוז. היא מיוצרת גם באונטריו ובנובה סקוטיה, כמו גם במקומות רבים אחרים ברחבי העולם. אמברוזיה היא זן מוגן בפטנט על ידי ארגון הקובע תקני איכות ומספק שיווק, בעוד הייצור שלה מוגבל. השם מעולם לא היה סימן מסחרי, והפטנט פג בקנדה ובארצות הברית. שליטה מרכזית אפשרה הגבלת וריאציות הצבע לוורוד/אדום, מכיוון שהזן ייצבע בצורה שונה באקלים חם יותר. הפטנט פג בקנדה ב-2015, בארצות הברית ב-2017, ובצ'ילה ב-2021. היא נשארת פעילה במדינות רבות אחרות עד לשנת 2034. בעודם תחת פטנט בקנדה, השיגו בני הזוג מנל זכויות למגדלי צמחים, וכל המגדלים הורשו, ושילמו תמלוגים של 2 דולר קנדי לנטיעת עץ אמברוזיה. בעוד שהם תחת פטנט בארצות הברית, מגדלי הצמח שילמו לפחות דולר אמריקאי אחד לנטיעת עץ או 1000 דולר לדונם, ודמי זיכיון בסך 1,000 דולר. מדיה וקבצים בנושא אמברוזיה בוויקישיתוף "Ambrosia Apple". British Columbia: Ministry of Agriculture. אורכב מ-המקור ב-2015-11-20. נבדק ב-2022-01-24. "Apple - Ambrosia - tasting notes, identification, reviews". Orange Pippin - all about apples and orchards. נבדק ב-2022-01-24. "Ambrosia Apples in Canada - Frequently Asked Questions". Ambrosia Apples (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-2016-12-02. נבדק ב-2016-12-02. בראון, סוזן; מלוני, קיי. אי. (2009). "Making Sense of New Apple Varieties, Trademarks and Clubs: Current Status". New York Fruit Quarterly (באנגלית) (17). וורנר, גראלדין (2015-06-18). "Ambrosia Restrictions to End". Good Fruit Grower (באנגלית). נבדק ב-2018-06-06. קורטני, רוס (2017-06-07). "Ambrosia apple patent opens up: 20-year U.S. patent ends on popular club variety". Good Fruit Grower (באנגלית). "Ambrosia apple patent will still be valid outside North America". Fresh Fruit Portal (באנגלית). 2017-06-09. נבדק ב-2018-06-06.
כריסטופר מקדונלד

כריסטופר מקדונלד (באנגלית: Christopher McDonald; נולד ב-15 בפברואר 1955) הוא שחקן אמריקאי. מקדונלד נולד בניו יורק למשפחה קתולית ממוצא אירי, אחיו היה השחקן דניאל מקדונלד, הוא סיים תואר בקולג', במהלך לימודיו שיחק פוטבול וגם היה חבר באחוות סטודנטים. ב-1980 שיחק לראשונה בקולנוע בסרט האימה "The Hearse", ב-1982 שיחק בסרט ההמשך של גריז, הוא גילם את בעלה של תלמה בסרט תלמה ולואיז. ב-1994 שיחק בסרטו של רוברט רדפורד חידון האשליות, ב-1995 שיחק בסרט הפעולה משחק הוגן, בסרט האימה סיוט בחדר המורים גילם את אביו של אחד התלמידים בבית הספר. הוא גילם את נשיא ארצות הברית בסרט ספיי קידס 2: אי החלומות האבודים. ב-2006 שיחק את אביו של סטיפלר בסרט אמריקן פאי מציגים: המייל העירום מסדרת אמריקן פאי. הוא דיבב בסרט ההנפשה ענק הברזל. כריסטופר מקדונלד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) כריסטופר מקדונלד, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי כריסטופר מקדונלד, באתר AllMovie (באנגלית) כריסטופר מקדונלד, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) כריסטופר מקדונלד, באתר Metacritic (באנגלית) כריסטופר מקדונלד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) כריסטופר מקדונלד, באתר Last.fm (באנגלית) כריסטופר מקדונלד, באתר MusicBrainz (באנגלית) כריסטופר מקדונלד, באתר Discogs (באנגלית) כריסטופר מקדונלד, באתר SecondHandSongs ערך זה הוא קצרמר בנושא שחקנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
התובע הכללי של אוגנדה

התובע הכללי של אוגנדה הוא היועץ המשפטי של ממשלת אוגנדה. התובע הכללי המכהן הוא קריווה קיוונוקה אשר מונה בתאריך 8 ביוני 2021. בעבר, משרד התובע הכללי היה משולב עם משרד המשפטים. מאוחר יותר נותקו שני התיקים ומונו שני שרים נפרדים בממשלה. קריווה קיוונוקה (אנ'): 2021 - ויליאם ביארוהנגה (אנ'): 2016 - 2021 פרד רוהינדי (אנ'): 2015 עד 2016 פיטר ניומבי (אנ'): 2011 עד 2015 קידו מקובויה (אנ'): 2005 - 2011 אמאמה מבבאזי (אנ'): 2004 - 2006 פרנסיס איומה (אנ'): 2001 - 2004 בארט מגונדה קטוריבה (אנ'): 1996 - 2001 ג'וזף קליאס אקמו (אנ'): 1994 - 1996 אבו מאיאנג'ה (אנ'): 1991 - 1994 ג'ורג' ויליאם קנייאיהמבה (אנ'): 1988 - 1991 ג'וזף מולנגה (אנ'): 1986 - 1988 סאם קוטסה: 1985 - 1986 סטיבן אמודינג אריקו: 1979 - 1985 ג'ורג' ויליאם קנייאיהמבה (אנ'): 1979 מתיה בזיטיה מטובו: 1977 - 1979 גודפרי לולה: 1974 - 1977 פיטר ג'יימס נקאמבו מוגרווה (אנ'): 1971 - 1974 לאמק לובווה: 1967 - 1971 גודפרי בינייסה: 1962 - 1967 ראלף לאונרד עמנואל דרשפילד: 1951 - 1962 גאי וילמוט מקלינטוק הנדרסון: 1948 -1951 ג'יימס ריאלי גרג: 1943 - 1947 ראלף הון (אנ'): 1937 - 1943 נוויל הארי טורטון: 1933 - 1936 קנת' אליסטון פויזר: 1928 - 1933 סידני סולומון אברהמס (אנ'): 1925 - 1928 אלן פרדריק הוג: 1918 - 1924 דונלד קינגדון (אנ'): 1912 - 1918 אליסון ראסל: 1906 - 1912 פוליטיקה של אוגנדה Samuel Muhimba, Kiryowa Kiwanuka appointed Attorney General in new cabinet, Nile Post, ‏2021-06-09 (באנגלית אמריקאית) Waswa, Sam (12 במרץ 2015). "Peter Nyombi Hands Over Attorney General Office". Kampala: Chimpreports.com. נבדק ב-12 באוקטובר 2016. {{cite web}}: (עזרה) Sadab Kitatta Kaaya, and Alex Nsubuga (4 במרץ 2015). "Uganda: Kadaga Happy With New Attorney General". Kampala. נבדק ב-12 באוקטובר 2016. {{cite web}}: (עזרה) Kiirya, Hillary (31 בינואר 2005). "Attorney General awaiting Zzimwe documents". Kamala. נבדק ב-12 באוקטובר 2016. {{cite web}}: (עזרה)
דילן דרור

דילן דרור (נולד ב-15 בינואר 2008) הוא יוטיובר, אושיית רשת, שחקן, זמר, מנחה ודוגמן ישראלי. דרור נולד במושב גן הדרום לוויקטור וטליה, ויש לו שני אחים צעירים. הוא החל לדגמן בגיל צעיר, ולפרסם סרטונים באתר יוטיוב ביולי 2020, בגיל 12. הוא פרסם סרטונים רבים בהשתתפות כוכבי רשת שונים, שצברו מיליוני צפיות, וביניהם בלטו אתגרים וניסיונות שבירת שיאי גינס שעוררו תגובה ציבורית בכלי התקשורת. עקב הפופולריות שצבר, דרור הוחתם בסוכנות של ליאו ניסים ורוברטו בן-שושן. בשנת 2021 החל בפעילות מוזיקלית והוציא את השיר "קחי נשימה", שזכה למעל לשני מיליון צפיות ביוטיוב. בפברואר 2022 עלתה גרסה מחודשת של השעשועון "ששטוס" בערוץ הילדים, אותה הנחה דרור לצד טל מוסרי, עומר חזן וירדן ויזל. בנוסף, עלתה תוכנית אירוח בהנחייתו בשם "דילנד". בהמשך השנה הוציא את השיר "תמיד חוזר אליי", שזכה אף הוא לאהדה וצבר למעלה ממיליון צפיות. בינואר 2023 פרסם את השירים "אי בודד" ו"חמש עשרה". באותה השנה שיחק בסדרת הטלוויזיה "רוני ותום" בניקלודיאון לצופי yes, המבוססת על ספרו של גיורא חמיצר בשם זה, בה מגלם דרור, בתפקיד הראשי, את הילד רוני לצד אמילי מדואל.ב-3 באוקטובר 2023 דילן הוציא שיר בשם "פסיכי". ב-29 באוקטובר 2023 בעקבות מלחמת חרבות ברזל, דרור הוציא חידוש לשיר הקיץ האחרון של שפיות זמנית (הבתים שונו לראפ והפזמון נשאר איך שהיה במקור). השיר פורסם בשם "תזכרו שהבטחתם". 2021: "קחי נשימה" 2022: "תמיד חוזר אליי" 2023: "אי בודד" 2023: "חמש עשרה" 2023: "משלימים לאחד" (ביחד עם אמילי מדואל) 2023: "נופל וקם" (ביחד עם שרק) (בוצע במקור על ידי שבק"ס') 2023: "פסיכי" 2023: "תזכרו שהבטחתם" (חידוש וראפ לשיר "הקיץ האחרון" של שפיות זמנית) 2024: "הלב במקום הנכון" מדיה וקבצים בנושא דילן דרור בוויקישיתוף דילן דרור, ברשת החברתית אינסטגרם דילן דרור, סרטונים בערוץ היוטיוב דילן דרור, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית נועם ארבל, הילד כוכב: הכירו את דילן דרור שכובש את הרשת, באתר פרוגי, ‏26 בינואר 2021 ג'וס ריבה, ‏כוכב הרשת בן ה-14: "יש כאלו שמפרגנים ויש כאלו שלא", באתר ‏מאקו‏, 1 בנובמבר 2022 יפעת הללי אברהם, ‏דילן דרור תמיד עשה בלגן. יום אחד הוא פשוט הוסיף לבלגן מצלמה, באתר ‏מאקו‏, 4 באפריל 2024 איך באמת הגעתי ל100 אלף סאבים?(חושף הכל!), סרטון בערוץ "Dylen Dror", באתר יוטיוב (אורך: 13:36) חני סולומון, דילן דרור ממושב גן הדרום, סוחף אחריו מאות אלפי מעריצים, באתר "כנס מדיה", 19 בינואר 2022 נועם אסולין ובר ציבלין, פריפריה, מיליוני צפיות וששטוס: דילן דרור הוא הרבה מעבר לילד פלא, באתר חדשות 13, 24 בפברואר 2022 מלאתי 40,000 כדורים בסלון שלי!!!😱 (עם דניס צ׳רקוב), סרטון בערוץ "Dylen Dror", באתר יוטיוב (אורך: 08:20) מי אתה דילן דרור?! + קטעים שירדו בעריכה!, סרטון בערוץ "Dylen Dror", באתר יוטיוב (אורך: 19:30) שי רגב, ‏בדרך לשבור שיא עולמי: כוכבי רשת ישראלים הכינו את "קערת הפסטה הגדולה בעולם", באתר מעריב אונליין, 27 במאי 2021 דילן דרור, באתר הסוכנות "רוברטו" דילן דרור - קחי נשימה (prod. by SIMON), סרטון בערוץ "Dylen Dror", באתר יוטיוב (אורך: 03:27) הכוכב דילן דרור כבש את המסך ואת הרשת עם השיר "תמיד חוזר אליי". - כל ישראל בעסקים, באתר כל ישראל בעסקים, ‏3 במאי 2022 דילנד : פרק ראשון - סדרת אירוח שלי בערוץ הילדים 😱(לא ששטוס!), סרטון בערוץ "Dylen Dror", באתר יוטיוב (אורך: 12:44) דילן דרור - תמיד חוזר אליי (Prod. by SIMON), סרטון בערוץ "Dylen Dror", באתר יוטיוב (אורך: 03:37) משה אבוטבול, פרסום ראשון: דילן דרור לוהק לסדרה של גיורא חמיצר, באתר פרוגי, ‏1 באפריל 2022
יחסי גבון–יוון

יחסי גבון–יוון הם יחסי החוץ בין גבון ויוון. היחסים בין שתי המדינות טובים, ושיתוף הפעולה הדו-צדדי והרב-צדדי משביע רצון. בינואר 2023 ביקר שר החוץ היווני ניקוס דנדיאס במדינות מערב אפריקה גבון, גאנה וחוף השנהב, ובביקורו בגבון נפגש דנדיאס עם מקבילו מייקל מוסא-אדמו, הנשיא עלי בונגו אונדימבה ושר המים, היערות, הים והסביבה, לי ג'יימס טיילור ווייט, שאיתו דן באירוח 'ועידת האוקיינוס שלנו 2024' באתונה. גבון מיוצגת ביוון באמצעות שגרירותה ברומא, איטליה. יוון מיוצגת בגבון באמצעות שגרירותה בקינשאסה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. מדיה וקבצים בנושא יחסי גבון–יוון בוויקישיתוף גבון באתר משרד החוץ היווני Greek Foreign Minister tours Gabon, Ghana and the Ivory Coast on Wednesday-Friday באתר tornosnews‏, 10 בינואר 2023 ערך זה הוא קצרמר בנושא יחסי חוץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ביארמוסוכוס

ביארמוסוכוס (שם מדעי: Biarmosuchus; מילולית: "תנין ביארד") הוא סוג של סינאפסיד אשר חי במשך הפרם שלפני 267 מיליון שנה ברוסיה. משמעות שמו הוא מהמונח ביארלנד (אנ') - השם הנורדי העתיק של הים הלבן. המאובנים שלו התגלו לראשונה ב-1960 במשקעי אבן חול עתיקים מהרי אורל ואלה תוארו בידי החוקר הרוסי פיוטר צ'ודינוב (Petr Konstantinovich Tchudinov) וכללו 2 גולגולות חלקיות. מין שני בסוג - Biarmosuchus tchudinovi, התגלה ב-1999 באודמורטיה, רוסיה. במראהו היה זה סינאפסיד בינוני בעל גולגולת מוארכת באורך 15 ס"מ עד 21 ס"מ בבגרו ואורכו הגיע כנראה לאורך 1.5 עד 2 מטרים. הוא היה טורף בעל רכסי ניבים בולטים בקדמת לסתותיו ומאחוריהם עוד מספר שיניים חותכות. היו לו עיניים קטנות מוקפות בליטה טבעתית. בצורתו דמה מעט לכלב או זאב בעל מראה לטאי והוא היה קרניבור שניזון מטרף, כנראה של זוחלים מקומיים וסינאפסידים קטנים יותר. הוא היה קרובו של הסוג אאוטיטאנוסוכוס (Eotitanosuchus) והסוג Ivantosaurus. שלושתם קרובים אך בעלי מספר מאפיינים מבדילים, המשמשים את החוקרים נגדם. מדיה וקבצים בנושא ביארמוסוכוס בוויקישיתוף ביארמוסוכוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ביארמוסוכוס, באתר GBIF (באנגלית)