laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יעקב נבו

יעקב נבו (מילנר) (ידוע בכינוי "יאק", 7 ביולי 1932 – 4 בספטמבר 1989) היה טייס קרב בחיל האוויר הישראלי, ההוגה והמפתח של תרגולות קרבות האוויר בחיל. עמד בראש הצוות שתכנן את מבצע מוקד שיצא לפועל בתחילת מלחמת ששת הימים. נולד בשנת 1932 בעפולה. למד בבית הספר החקלאי כדורי. עם גיוסו לצה"ל התנדב לקורס טיס והוסמך כטייס קרב, והוצב בטייסת ספיטפייר בפיקודו של מנחם בר בבסיס רמת דוד. נמנה עם הטייסים שהרכיבו את טייסת מטוסי הסילון הראשונה בחיל האוויר, מטוסי מטאור. לחם במלחמת סיני, במהלכה הפיל כטייס מיסטר מטוס מצרי מסוג מיג-15. לאחר המלחמה שימש כמפקדה בפועל של טייסת 101. נבו היה ממפתחי תורת קרבות האוויר בחיל, והאלוף מוטי הוד כינה אותו "המשורר של הקרב האווירי". בשנת 1958 יצא לצרפת יחד עם שלושה טייסים נוספים ללמוד את מטוסי סופר מיסטר B2 והיה אחראי על הבאתם ארצה. פיקד על טייסת 105 אשר קלטה את 18 מטוסי הסמב"ד והייתה לטייסת המובילה של החיל למשך שלוש שנים. באותה שנה הפיל נבו בקרב אוויר מיג-17 מצרי. לאחר מכן שימש כרע"ן מבצעים במטה חיל האוויר. בתפקידו זה תכנן בתחילת שנות ה-60, עם רפאל סברון ורפי הר-לב את מבצע מוקד. לאחר מכן השתלם בשנת לימודים בארצות הברית. בתקופת ההמתנה שלפני מלחמת ששת הימים חזר לישראל והשתתף בלחימה שבמהלכה הפיל מטוס מיג נוסף. במלחמת ההתשה פיקד על בסיס חצור. במלחמת יום הכיפורים נטל את הפיקוד על בסיס חיל האוויר שדה אופיר. לאחר המלחמה, השתחרר מצה"ל בדרגת אלוף-משנה. לאחר שחרורו, עסק במשך שנים בייעוץ בתחום התעופה ובעשור האחרון של חייו, החל לפסל פסלים קינטיים בעץ בסטודיו שלו בנמל יפו. נבו נפטר ב-4 בספטמבר 1989 מהתקף לב. בשל טעות באבחנה הרפואית, לא קיבל טיפול מתאים, ובעקבות כך נגרם נזק בלתי הפיך לשריר הלב. לאחר שלושה ימים במחלקת טיפול נמרץ, קיבל התקף לב נוסף ונפטר. היה נשוי לאהובה ואב לארבעה. אהוד יונאי, עליונות אווירית: סיפורו של חיל-האוויר הישראלי, הוצאת כתר, 1993, עמ' 162–169 נועם אופיר, ‏כרעם ביום בהיר, באתר חיל האוויר הישראלי, 1 ביוני 2002 דודי חורי, ‏מלכודת מעל קציעות, באתר חיל האוויר הישראלי, 27 בדצמבר 2004 יעקב נבו, באתר "50 שנה למלחמת יום הכיפורים" של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון אור קשתי, ‏חלף עם המיתוס, בטאון חיל האוויר 177, דצמבר 1990, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר יפתח ספקטור,"רם וברור", ידיעות ספרים, 2007, עמ' 118: "יעקב מילנר־נבו ז"ל, מתכננו של מבצע "מוקד". יאק, אבי קרבות האוויר בישראל, הגה את דרך הלחימה במטוסי קרב סילוניים, כתב אותה, ניסה אותה באוויר והטמיע אותה בחיל". אהוד יונאי,עליונות אווירית - סיפורו של חיל האוויר הישראלי, הוצאת כתר, 1993, עמ' 102 אורי דרומי, מפיל המיג הראשון, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2009 יפתח ספקטור,"רם וברור", ידיעות ספרים, 2007, עמ' 16 דודי חורי, ‏מלכודת מעל קציעות, באתר חיל האוויר הישראלי, 27 בדצמבר 2004 יפתח ספקטור,"רם וברור", ידיעות ספרים, 2007, עמ' 106–107 יפתח ספקטור,"רם וברור", ידיעות ספרים, 2007, עמ' 104–105 גיורא רום,"צבעוני ארבע", ידיעות ספרים, 2008, עמ' 11 נרי ליבנה, הסירובניק, באתר הארץ, 7 בספטמבר 2007 - יפתח ספקטור: "ליאק - יעקב מילנר נבו - שהשתחרר כאלוף-משנה, הייתה השפעה יותר גדולה על החיל, משום שעד ליאק חיל האוויר היה פרימטיווי, והוא הכניס את התחכום בלחימה".
פורמט קובץ

פורמט קובץ (על פי האקדמיה ללשון העברית תסדיר קובץ) הוא תקן למבנה קובץ, והאופן שבו הוא נכתב על גבי התקן האחסון. קיימים פורמטי קבצים שונים, אשר כל אחד מהם ייעודי למטרה נפרדת, לדוגמה פורמט PNG הוא פורמט תמונה, ו־MP3 הוא פורמט מוזיקה. הפורמטים מסומנים בדרך כלל על ידי סיומת. יש הרבה סוגי פורמטים כגון: JPEG, MP3, WMA, WAV, ASF, AMV, GIF, BMP, AVI. מידע דיגיטלי על התקן אחסון נכתב בצורת ביטים, ובשל כך המחשב חייב דרך כדי לאפיין ולהגדיר את הביטים כקבוצות ויחידות בעלות משמעות למערכת ההפעלה. פורמט הקובץ מגדיר למערכת ההפעלה כיצד להתייחס למידע הקיים. קיימים פורמטים שונים, בהם פורמטי מסמכים, מוזיקה, תמונות, דפי אינטרנט, קובצי הרצה ועוד. כתחומים רבים בתחום התוכנה קיימים פורמטי חופשיים, ומאידך כאלו קנייניים. Multipurpose Internet Mail Extensions ‏(MIME) מדיה וקבצים בנושא פורמט קובץ בוויקישיתוף תַּסְדִּיר במילון טכנולוגיית המידע: שפות תכנות (תשע"ה), באתר האקדמיה ללשון העברית ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אודמורטית

אוּדְמוּרְטִית (удмурт кыл; ברוסית: Удмуртский язык) היא שפה אוראלית המדוברת על ידי האודמורטים ברפובליקה אודמורטיה שבפדרציה הרוסית, שם היא שפה רשמית לצד הרוסית. היא כוללת אוצר מילים שאול רב בעיקר מן הרוסית והטטרית, אשר השפיע גם על הפונולוגיה והתחביר של השפה. מילים רבות הקשורות לטכנולוגיה, מדע ופוליטיקה שאולות מרוסית. נכתבת באלפבית קירילי בתוספת חמש אותיות (Ӝ/ӝ, Ӟ/ӟ, Ӥ/ӥ, Ӧ/ӧ, Ӵ/ӵ). מדיה וקבצים בנושא אודמורטית בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אמון

אמון הוא תודעה, המבטאת יחס כלפי המציאות, בו מאמין נותן האמון כי הגורם בו ניתן האמון, יכיל תכונה מוגדרת אחת או יותר בעתיד. לדוגמה, לרוב בני אדם ויצורים חיים אחרים, נוטים להעניק אמון בכוח המשיכה, כלומר, מניחים כי תכונת החפצים ליפול באין משען, תתקיים בעתיד. אמון בין בני אדם, הוא הנחה של נותן האמון כי האדם בו ניתן האמון מסוגל ליכולת מסוימת, יתנהג בצורה מסוימת בעתיד, או יחוש יחס מסוים כלפי המציאות. לדוגמה, אדם יכול לתת אמון ברעהו, כי הוא מסוגל לבצע מטלה מסוימת (יכולת), יסכים לבצעה (התנהגות מסוימת), וישמח לבצעה (יחוש יחס כלפי המציאות). באופן כללי, מניחים את קיומם של שני סוגי אמון: אמון נרכש הוא אמון, אותו מניח נותן האמון עקב צפייה במציאות שהוכיחה תכונה מסוימת על דרך האינדוקציה. לדוגמה, אדם עשוי לתת אמון נרכש בחברו, כי חבר זה יבוא לעזרתו בעת צרה, אילו חווה חוויות קודמות בהן נכון היה חברו לבוא לעזרתו. אמון נרכש ניתן לצמצום או לביטול אם המציאות תפעל על פי חוקיות שונה (לדוגמה, החבר יכזיב). אמון מקדמי הוא אמון הנתון להחלטה של האדם, מודעת או לא-מודעת, בתכונות כלליות התקפות לגבי כל בני האדם. לדוגמה, אדם עשוי לתת אמון בכך שקיימת אהבה, כלומר, להאמין כי כל אדם מסוגל לאהבה, אם יתרחשו התנאים הנכונים. עבור האמון המקדמי, יש הרואים באמון זה אמון נרכש, המוכל על כללים מקיפי כול, לדוגמה, האמונה כי אמון מקדמי באהבת בני אדם, מקורה באהבת אם לתינוק, שלא הכזיבה. על פי תפיסה זו, האמון המקדמי מושפע מאירועים מכוננים, כדוגמת יחס האם לתינוק בשנותיו הראשונות, או בגידה של בן זוג קרוב במיוחד. מנגד, יש הרואים באמון המקדמי תוצר של הכרעה ערכית של האדם, כנובע אך ורק מיחסו לעצמו. בדוגמה הקודמת, האמון באהבה נובע מהערכת בן האדם כי אהבה היא ערך בו הוא מאמין, על מנת להגדיר את מצבו הנפשי כמצב הומני. על פי תפיסה זו, כל שינוי באמון כרוך בשינוי בערכיו של האדם, והם מחייבים זה את זה. התפיסות השונות כלפי אמון מקדמי אינן סותרות בהכרח, אך מייצגות זוויות בחינה שונות. אמינות מבטח, דף שער בספרייה הלאומית What we don't understand about trust – הרצאה באנגלית של Onora O’Neill מאתר TED עם כתוביות בעברית
פרס הלוי

המונח "פרס עיריית תל אביב לאמנות הבמה" מפנה לכאן. לערך העוסק בפרס המחולק מ-1990, ראו פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה. פרס משה הלוי לאמנות הבמה הוא פרס לתיאטרון מטעם עיריית תל אביב-יפו המוענק משנת 1956 בהתאם להחלטת מועצת העיר משנת 1954. תחילה נקרא הפרס פרס רמח"ל לאמנות הבמה, ע"ש ר' משה חיים לוצאטו (רמח"ל), מראשוני המחזאים העבריים, אולם כעבור זמן קצר הושמט שמו בלחץ התנגדות מצד החוגים הדתיים, והפרס נקרא פרס לאמנות הבמה (בסתמי), עד שבשנת 1980 עודכן שמו ונקבע כי הוא יינתן לזכרו של במאי התיאטרון ומייסד תיאטרון "האהל" משה הלוי, כהוקרה על שייחד את חייו לפיתוח תודעת התיאטרון בישראל. הפרס ניתן למספר יוצרים ואמנים מדי כמה שנים. אתר האינטרנט הרשמי של פרס הלוי רשימת הזוכים בפרס (נכון לשנת 2017) י. בר-לוי, לאן נעלם רמח"ל? (לאחר הענקת פרס תל-אביב לתיאטרון "הבימה"), דבר, 17 באוקטובר 1958, המשך. ששה שחקנים יזכו בפרס רמח"ל: הזוכים: ד. ורדי, מ. מרגלית, א. מסקין, ח. מרון, א. פורת, וש. פינקל, דבר, 1 ביולי 1956; פרס רמח"ל של עירית ת"א הוענק לששה אמני התיאטרון העברי, דבר, 8 ביולי 1956; הוענק "פרס רמח"ל לאמנות הבמה", חרות, 8 ביולי 1956. "הבימה" חוגגת 40 שנה ליסודה, דבר, 8 באוקטובר 1958. שש., שלושה בעלי פרס רמח"ל, דבר, 5 באוגוסט 1960; חולק ופרסי עירית תל־אביב לאמנות הבמה: חתני הפרס: ת. רובינס, לביוש ומילוא, דבר, 7 באוגוסט 1960. פרידלנד, בונים וטורקוב – חתני פרס הבמה של עיריית ת"א, דבר, 11 באוקטובר 1966; פרידלנד, ש. בונים וטורקוב – חתני 'פרס הבמה' של עירית ת"א, מעריב, 11 באוקטובר 1966; מחר יחולק פרס תל־אביב לתיאטרון, דבר, 6 בדצמבר 1966. פרס לאמנות הבמה למ. ברנשטיין-כהן ול"צוותא", דבר, 27 במאי 1969; פרס אמנות הבמה למרים ברנשטיין-כהן ול"צוותא", דבר, 28 במאי 1969. תשעה פרסים של עיריית תל־אביב, דבר, 14 במאי 1973; חולקו פרסי תל־אביב, דבר, 22 במאי 1973; הוענקו פרסי עירית ת"א, דבר, 22 במאי 1973. חנה מרון וליאה קניג כלות פרס לאמנות הבמה, דבר, 24 במרץ 1977; פרס אמנות הבמה לחנה מרון וליא קניג, דבר, 30 במרץ 1977. חדשות נענע, פרס על מפעל חיים לנעמי פולני ויוסף כרמון, באתר nana10‏, 27 ביוני 2001(הקישור אינו פעיל, 11 בפברואר 2023) ציפי שוחט, פרס להלל מיטלפונקט ועדנה שביט, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2006; ציפי שוחט, עכבר העיר אונליין, הלל מיטלפונקט ועדנה שביט זכו בפרס עיריית תל אביב לאמנויות הבמה, באתר הארץ, 26 ביולי 2006; מרב יודילוביץ', פרסי משה הלוי יוענקו להלל מיטלפונקט לעדנה שביט, באתר ynet, 26 ביולי 2006
כרישוניים

כרישוניים (שם מדעי: Triakidae) הם משפחה בסדרת הכרישאים, ובה 40 מינים המחולקים ל-9 סוגים שונים. כרישוניים מתאפיינים בשני סנפירי גב, סנפיר ביב ועיניים אובליות עם קרום מצמוץ (nictitating eyelids). הם קטנים עד בינוניים בגודלם, בין 37 ס"מ ועד 220 ס"מ (בוגרים). הם נמצאים בכל העולם במים חמימים וממוזגים, ומזונם כולל דגים וחסרי חוליות הנמצאים על הקרקעית ובעמודת המים. בשיטות מיון מסוימות המשפחה מפוצלת לשני תתי-משפחה, בתת-משפחה Triakinae שלושה סוגים ובתת-משפחה Galeorhininae שישה. במשפחת הכרישוניים יש 9 סוגים: סוג ומין יחיד Furgaleus macki סוג ומין יחיד גלאורינוס גלאוס (Galeorhinus galeus) סוג ומין יחיד Gogolia filewoodi סוג Hemitriakis בו 6 מינים סוג ומין יחיד Hypogaleus hyugaensis סוג Iago בו 4 מינים (2 מהם בספק) סוג Mustelus בו 26 מינים, ביניהם כרישון כוכבני וכרישון משה סוג ומין יחיד Scylliogaleus quecketti סוג Triakis בו 5 מינים, בו כרישון מגלופטרוס וכרישון נמרי Mustelus canis Galeorhinus galeus Triakis scyllium Furgaleus macki Hemitriakis japanica Mustelus griseus מדיה וקבצים בנושא כרישוניים בוויקישיתוף כרישוניים, באתר ITIS (באנגלית) כרישוניים, באתר NCBI (באנגלית) כרישוניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) כרישוניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) כרישוניים, באתר GBIF (באנגלית) אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 4 – "החי במים", בעריכת לב פישלזון, הוצאת משרד הביטחון , עמ' 34 ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ריינג'ר 8

ריינג'ר 8 (באנגלית: Ranger 8) הייתה משימת חלל אמריקאית ששוגרה על ידי נאס"א ב-17 בפברואר 1965 במטרה לחקור את הירח במסגרת תוכנית ריינג'ר. מטרת הגשושית הייתה לשדר תמונות ברזולוציה גבוהה של פני הירח במהלך התרסקותה על פניו. ריינג'ר 8 התרסקה על הירח בהצלחה ב-20 בפברואר ותוך כדי התרסקותה שידרה תמונות של הירח. משימה זו הייתה המשימה המוצלחת השנייה בתוכנית ריינג'ר. ריינג'ר 8 הייתה חללית ריינג'ר מבלוק 3. החללית כללה בסיס משושה מאלומיניום ברוחב 1.5 מטרים, עליו הורכבו מערכות ההנעה והכוח, מעליהם הורכב חרוט קטום ראש שהכיל את מצלמות הטלוויזיה. שני לוחות סולאריים באורך 1.537 מטרים וברוחב 0.739 מטרים נפרשו ככנפיים משני צדדים נגדיים של הבסיס, כך שאורך החללית מקצה לקצה היה 4.6 מטרים. אנטנת צלחת לטווח רחוק הורכבה על אחד מקודקודי הבסיס, ואנטנה היכולה לשדר ולקלוט אותות מכל הכיוונים הורכבה בראש החרוט הקטום. גובהה הכולל של החללית היה 3.6 מטרים. ההנעה שנדרשה לתיקון המסלול סופקה על ידי מנוע הידרזין שהפיק דחף של 224 ניוטון. זווית הגישה נשלטה באמצעות 12 נחירי פליטה (שפלטו גז חנקן), שהיו כפופים להוראותיהם של 3 גירוסקופים, 4 חיישני שמש ראשיים ושניים משניים, וחיישן ארץ אחד. כוח חשמלי הופק על ידי הלוחות הסולאריים, ששטחם הכולל היה 2.3 מ"ר, שהפיקו 200 ואט. שתי בטריות בעלות קיבולת של 1.2 קילו-ואט-שעה (kW·h) שיכלו לספק חשמל במשך 9 שעות, סיפקו כוח חשמלי לכל אחד משני הסטים הנפרדים של מערכות הצילום והתקשורת. שתי בטריות בעלות קיבולת של 1 קילו-ואט-שעה (kW·h) שמרו אנרגיה לתפעול השוטף של החללית. חלליות הריינג'ר מבלוק 3 נשאו מערכת שכללה 6 מצלמות טלוויזיה, ועברו טיהור לפני שיגורם כדי למנוע זיהום של קרקע הירח. מערכת מצלמות הטלוויזיה שנשאו חלליות הבלוק 3 שקלה 173 ק"ג, והחליפה את קפסולת הסייסמוגרף שנשאו הריינג'רים מבלוק 2. מבין 6 המצלמות, 2 היו בעלות יכולת סריקה מלאה ו-4 בעלות יכולת סריקה חלקית. ריינג'ר 8 שוגרה ב-17 בפברואר 1965, 17:05 UTC, על גבי משגר אטלס-אג'ינה B מנמל החלל קייפ קנוורל, למסלול חנייה סביב כדור הארץ בגובה 185 ק"מ. 14 דקות לאחר מכן הופעלו שוב מנועי שלב האג'ינה למשך 90 שניות, והחללית נכנסה למסלול מעבר אל הירח. אחרי שנפרדה משלב האג'ינה נפרשו הלוחות הסולאריים של החללית, הופעלו מערכות הניווט, והתקשורת עברה לידי האנטנה לטווח הרחוק. יום אחר כך, ב-18 בפברואר, במרחק 160,000 ק"מ מכדור הארץ, בוצע תיקון המסלול שהושלם בהצלחה, למעט בעיות תקשורת שאירעו ב-27 הדקות בהם בוצע התמרון. ב-20 בפברואר 1965 הגיעה ריינג'ר 8 אל הירח. בשעה 9:34:32 UTC, כ-23 דקות לפני ההתרסקות, בגובה 2,510 ק"מ מפני הירח, צולמה התמונה הראשונה של הירח. במהלך 23 הדקות שעד להתרסקות שודרו בהצלחה 7,137 תמונות ברזולוציה הולכת וגדלה, כאשר התמונה האחרונה הייתה ברזולוציה של מטר וחצי. החללית התרסקה על הירח בתנועה ישרה על פני מסלול היפרבולי עם זווית אסימפטוטית נכנסת של 13.6°- מקו המשווה של הירח. נטיית מסלול ההתרסקות הייתה 16.5°. בשעה 9:57:36.756 UTC‏, 64.9 שעות לאחר שיגורה, התרסקה ריינג'ר 8 בים השלווה, (2°43′12″N 24°36′36″E﻿ / ﻿2.72000°N 24.61000°E﻿ / 2.72000; 24.61000), במהירות של כ-2.68 ק"מ לשנייה (9,648 קמ"ש). מדיה וקבצים בנושא ריינג'ר 8 בוויקישיתוף פרופיל המשימה באתר נאס"א (באנגלית) תצלומים מריינג'ר 8
חוגלה

האם התכוונתם ל... חוגלה (עוף) – סוג של עוף ממשפחת הפסיוניים חגלה (מושב) – מושב בעמק חפר חוגלה-קימברלי – חברה המתמחה במוצרי צריכה מתכלים, שאינם מתחום המזון, בישראל חגלה – אחת מחמש בנות צלפחד
חמש המ"מים

חמש המ"מים (או שאלות המ"ם) הן מושג בסיסי בתחומי איסוף המידע, בפרט בעיתונאות, במחקר ובחקירות משטרתיות. זוהי דרך מקובלת לסדר את השאלות החשובות להצגת הסיפור המלא על אודות נושא מסוים. בעיתונאות מקובל כי כדי שדיווח על אודות מקרה כלשהו ייחשב כשלם, על הדיווח לכלול תשובה מספקת לכל אחת מחמש השאלות הבאות, שכל אחת מהן מתחילה במילת שאלה מסוימת: מי מעורב במקרה? מה קרה? מתי זה קרה? מקום – היכן זה קרה? מדוע זה קרה? ניתן להוסיף גם שאלה שישית: כיצד זה קרה? ההנחה היא כי לכל שאלה ישנה תשובה עובדתית, וכל התשובות יחדיו מספקות את העובדות הנחוצות. ניתן להבחין כי על אף אחת מבין השאלות הנ"ל לא ניתן להשיב תשובה קצרה של כן/לא, ויחד הן יוצרות מסגרת לכתבה עיתונאית או לדיווח משטרתי. לרודיארד קיפלינג מיוחסת אמרה המקבילה למושג: "שישה עוזרים נאמנים לי, והם לימודוני כל אשר אדע, ואלו הם: מי ומה, מדוע ואיך, מתי והיכן". גם בצה"ל מתבצעים חקירות ותחקירים, בטיחותיים ומבצעיים המתבססים על חמש שאלות המ"ם, על מנת ליצור סדר בהצגת התרחיש או האירוע הבטיחותי. ביחידות מסוימות בצה"ל חמש המ"מים משמשות לקיצורים, המסייעים ללוחם בשדה הקרב. לדוגמה בחיל התותחנים חמש המ"מים יסייעו לקצין הפעלת האש בהכנות טרם יציאה לקרב ומסמנות את האמצעים הדרושים לטיווח הארטילריה (מצפן, משקפת, מפה, מכשיר קשר מד קואורדינטות). בסיטואציות מסוימות חמש המ"מים יורחבו לשש המ"מים, כאשר נוסיף אמצעי נוסף לטיווח הארטילריה, הוא המט"ל (מד טווח לייזר). שימוש נוסף בחיל התותחנים הוא בבניית התכנית ההתקפית או ההגנתית שבה מתוכנן ביצוע ירי ארטילרי. מפקד הסוללה ישאל את עצמו למי אני יורה, מה אני יורה (לא רק סוג התחמושת אלא גם אפקט הנזק לאויב), מאיפה (מיקום הסוללה הארטלריה) אני יורה, מתי (שעת ההפעלה) אני יורה, משך (לכמה זמן). חמש המ"מים עשויים לבוא לידי ביטוי ביחידות השונות בצה"ל ובווריאציות שונות, המשמשות את היחידה לפי נוחיותה. "Knowing What's What and What's Not: The Five Ws (and 1 "H") of Cyberspace". Media Awareness Network. נבדק ב-12 בספטמבר 2008. {{cite web}}: (עזרה) Journalism website. Press release: getting the facts straight. Work by Owen Spencer-Thomas, D.Litt. URL retrieved 24 February 2012. "The Five Ws of Online Help". by Geoff Hart, TECHWR-L. נבדק ב-12 בספטמבר 2008. {{cite web}}: (עזרה) "Five More Ws for Good Journalism". Copy Editing, InlandPress. נבדק ב-12 בספטמבר 2008. {{cite web}}: (עזרה)(הקישור אינו פעיל)
עולש

האם התכוונתם ל... עולש (צמח) – סוג של צמח. עולש (מושב) – מושב בעמק חפר.
חיים די לה רוזה

רבי חיים די לה רוזה (נולד בתאריך לא ידוע, נפטר ב-ו' בתמוז תקמ"ו, 1786) היה מקובל שהתגורר בארץ ישראל. היה מתלמידיו המובהקים ביותר של רבי שלום שרעבי, ראש ישיבת בית אל. היה סגפן ונהג לצום שלושה ימים רצופים ולערוך גלגולי שלג. חיבר ספר בשם "תורת חכם", מספרי היסוד של קבלת הרש"ש. כולל "תורת חכם" בירושלים, בראשות ר' יצחק מאיר מורגנשטרן, מקדיש חלק ניכר מפעילותו לעיון בחיבורו זה. לפני פטירתו ביקש מתלמידיו לעשות בו לאחר פטירתו ארבע מיתות בית דין כמנהג המקובלים. תלמידיו לא העזו לעשות זאת מפני כבודו וערכו את לווייתו ללא קיום בקשתו. באמצע הלוויה התנפלה עליהם קבוצת ערבים וחטפו את גופת רבי חיים. התלמידים התחבאו עד שהערבים הסתלקו וכשחזרו לגופה ראו שהערבים ביתרו ושרפו אותה, זרקו אותה בביזוי והשליכו עליה אבנים. על פי המסופר, התלמידים התאבלו על בזיון רבם עד שהגיע בחלום לאחד התלמידים ואמר לו שהוא שמח מכך שהתקיימה צוואתו. נקבר בחלקת המקובלים בהר הזיתים. שם משפחתו הוא שילוב של שם המשפחה, דלרז, עם שם יהוה - די לה רו זה. יקותיאל יהודה גרינוואלד, "תולדות חכמי ישראל". ספר תורת חכם, באתר Hebrew Books חיים די לה רוזה (נפטר 1786), דף שער בספרייה הלאומית
עולש (מושב)

עולש (עֹלֵש) הוא מושב באזור השרון השייך למועצה אזורית עמק חפר. המושב הוקם בדצמבר 1949 על ידי עולים מרומניה כ"בארותיים ב'" בצמוד למושב בארותיים א', על אדמות שהיו שייכות עד מלחמת העצמאות לכפר הערבי קאקון שתושביו נמלטו ממנו בעת התקפת אנשי "ההגנה" במהלך המלחמה. בשנת 1953 היישוב קלט עולים מארצות צפון אפריקה. בשנת 1954, שם המושב שונה ל"עולש" על שם צמח העולש הגדל בשטח היישוב. בשנת 1965 היישוב קלט תושבים בעלי רקע חקלאי מעמק בית שאן. במושב 100 משקים אשר מעובדים על ידי כ-15 חקלאים בעיקר מגדלי פרחים. בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 המושב הכפיל את אוכלוסייתו במסגרת הרחבת היישוב. המושב מנוהל בנפרד על ידי אגודה חקלאית וועד קהילתי מקומי. מדיה וקבצים בנושא עולש בוויקישיתוף אתר מושב עולש עולש (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 מושב חדש בשרון, דבר, 13 בדצמבר 1949 מועצת מושב עולש, שינוי בשם מושבנו, דבר, 20 באוקטובר 1954 רשימת שמות יישובים, ילקוט הפרסומים 489, 31 ביולי 1956, עמ' 1251
אהרונוביץ'

אהרונוביץ' או אהרונוביץ הוא שם משפחה יהודי מזרח אירופאי ומשמעו "בנו של אהרון". האם התכוונתם ל... דבורה בארון-אהרונוביץ – סופרת, עורכת ומתרגמת עברייה זלמן ארן (לשעבר אהרונוביץ') - מנהיג ציוני סוציאל-דמוקרטי, פוליטיקאי ומחנך ישראלי, חבר הכנסת מטעם מפא"י ושר החינוך בין 1955 ל-1960 ובין 1963 ל-1969 יוסף אהרונוביץ' – עיתונאי, עסקן ומנהיג ציוני, בעלה של הסופרת דבורה בארון יורי אהרונוביץ' – מנצח יצחק אהרונוביץ' – יו"ר דירקטוריון תעש מערכות בע"מ, השר לביטחון הפנים (לשעבר), חבר כנסת מטעם סיעת ישראל ביתנו, סגן מפכ"ל משטרת ישראל ומפקד משמר הגבול בדימוס יצחק (אייק) אהרונוביץ' – רב חובל וימאי ישראלי, ובעל חברת ספנות, ששימש כרב החובל של אוניות המעפילים "אקסודוס" ו"קיבוץ גלויות" פליקס אהרונוביץ' – מתעמל ישראלי ראובן אהרונוביץ' – ראש העירייה השלישי של בני ברק (1954 - 1966) צפורה אהרונוביץ – סופרת, מתרגמת ובתם היחידה של הסופרת דבורה בארון והעיתונאי והמנהיג הציוני יוסף אהרונוביץ אהרונוב
אפי

האם התכוונתם ל... אפוס – שירה נרטיבית המגוללת סיפור חיי גיבור או של קבוצת אנשים רמז אפי – פרט המופיע בסיפור, ומרמז לקוראים על התפתחותה הצפויה של העלילה איפה אפי? – סדרת ספרי ילדים תחרות אפי – תחרות בתחום השיווק והפרסום סרט אפי – ג'אנר קולנועי אפי - כינוי חיבה לשם אפרים אגודה ישראלית לפסיכומטריקה – (בכתיב מקוצר אפי) אגודה לקידום תחום הפסיכומטריקה בישראל. אף אופי (פירושונים) אישים ששמם הפרטי הוא אפי
לירי

האם התכוונתם ל... שירה לירית – ז'אנר ספרותי בו יש ביטוי משמעותי לרגש. לירי (נהר) – נהר הזורם במרכז איטליה ונשפך אל הים הטירני לירי (רומן) – מאת אמנון שמוש הוצאת מסדה 2016 מופשט לירי – סגנון של אמנות מופשטת, המביע בעוצמה רגשית גבוהה הלך רוח נפשי אישי ופרטי של הצייר. דן לירי – עיר נמל פרוורית, השוכנת במזרח אירלנד כעשרה קילומטרים דרומית לבירה דבלין. המרכז הלאומי לירי – הוקם בשכונת דאודורו שבריו דה ז'ניירו לקראת המשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בעיר ב-2007 אישים: דניס לירי – קומיקאי אמריקאי טימותי לירי – סופר ופסיכולוג אמריקאי ליר לירה
ניקוג'גה

נִיקוּגָ'גָה (ביפנית: 肉じゃが – בשר ותפוחי אדמה) הוא מאכל מהמטבח היפני העשוי בשר, תפוחי אדמה ובצל אשר מבושל כנזיד ברוטב סויה מתוק. לעיתים המאכל כולל גם קונג'אק וירקות. לרוב מהווים תפוחי האדמה את עיקר המנה, כשהבשר משמש רק מקור של טעם. הבשר מופיע בדרך כלל כפרוסות בשר בקר פרוס דק, אם כי בשר טחון אף הוא פופולרי. במזרח יפן משמש לעיתים קרובות בשר חזיר תחליף לבשר בקר. התבשיל מבושל עד שרוב הנוזל מתאדה. הניקוג'גה הוא מאכל ביתי שנפוץ בעיקר בימות החורף, והוא באופן מסורתי מוגש יחד עם קערת אורז ומרק מיסו. זו מנה נפוצה באיזקאיה, סוג של בר-מסעדה יפני. הניקוג'גה הומצא על ידי שפים של הצי הקיסרי היפני בסוף המאה ה-19. כצעד במסע פרסום מתמשך לקידום העיר מאזורו, הומצא סיפור שהיהאצ'ירו טוגו ציווה על טבחי חיל הים ליצור גרסה של תבשיל בשר בקר שהוגש בצי המלכותי הבריטי. מאזורו אירחה את בסיס הצי הקיסרי היפני ושם שהה טוגו. הממשל העירוני של קורה הגיב על סיפור זה בשנת 1998 בטענה כי טוגו הזמין את המנה בעת ששירת כרמטכ"ל של בסיס חיל הים בקורה. מדיה וקבצים בנושא ניקוג'גה בוויקישיתוף
גלדניים

גִּלדָניים (שם מדעי: Scyliorhinidae) הם משפחה מסדרת הכרישאים, המונה מעל 150 מינים ידועים. הגלדניים נמצאים ביַמִּים של מים טרופיים וממוזגים בכל העולם, מעומקים של קו השפל והגאות ועד עומקים של 2,000 מטר ויותר, תלוי במין. הגלדניים מובחנים בעיניים מוארכות דמויות עיני חתול ושני סנפירי גב קטנים הממוקמים הרחק מאחור. רוב המינים קטנים יחסית, ואורכם אינו עולה על 80 ס"מ; מעטים, כגון ה-Scyliorhinus stellaris, עשויים להגיע לאורך 1.6 מטר. לגופם של רוב המינים מראה תבניתי כגון פסים, טלאים או נקודות. הם ניזונים מחסרי חוליות ודגים קטנים. חלק מהמינים הם מטילי ביצי חיים (כמו המין Aplacental viviparous), אולם הרוב מטילים ביצים בתוך קליפה קשיחה, ומעין קנוקנת מסולסלת בכל קצה, הידועה בשם "ארנק בתולת הים". לכמה כרישים מהסוג Cephaloscyllium יש את היכולת למלא את קיבותיהם במים או אוויר כאשר הם מאוימים, כדי להגדיל את היקפם פי 2 או 3. משפחה הכוללת 17 סוגים ולמעלה מ-150 מינים, ההופכים אותה למשפחה הגדולה ביותר של כרישים. Apristurus Asymbolus Atelomycterus Aulohalaelurus Bythaelurus Cephaloscyllium – ובו גלדן נפוח סוג ומין יחיד Cephalurus cephalus Figaro Galeus Halaelurus Haploblepharus Holohalaelurus Parmaturus סוג ומין יחיד גלדן חד-סנפיר (Pentanchus profundicolus) Poroderma – ובו גלדן מפוספס Schroederichthys Scyliorhinus – ובו המין גלדן כלבי מדיה וקבצים בנושא גלדניים בוויקישיתוף גלדניים, באתר ITIS (באנגלית) גלדניים, באתר NCBI (באנגלית) גלדניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) גלדניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) גלדניים, באתר GBIF (באנגלית) גלדניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.