laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
604

שנת 604 היא השנה הרביעית במאה ה-7. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. נֻעמאן השלישי, מלך אל-חירה (ממלכה ערבית על הגבול שבין מסופוטמיה לחצי האי ערב) מודח על ידי האימפריה הסאסאנית, ובכך נפתחת הדרך למוסלמים לפלוש לסהר הפורה. הקמת כנסייה במקום בו עומדת היום קתדרלת סנט פול. 12 במרץ – גרגוריוס הראשון, אפיפיור ממורי הכנסייה (נולד ב-540) 13 באוגוסט – ון, קיסר סין (נולד ב-541) 4 בנובמבר – יוהל איקנאל, שליטת עיר המאיה פלנקה להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 604‎ נפטרים ב-604‎ מדיה וקבצים בנושא 604 בוויקישיתוף
ועדת חקירה

ועדת חקירה היא ועדה המוקמת כדי לבחון אירועים חריגים. במדינת ישראל ישנם חוקים המורים את נוהלי הקמת ועדות חקירה ציבוריות. התפתחות מוסד החקירה החלה בבריטניה בסוף המאה ה-17. ישנן עדויות לכך שוועדה מיוחדת בפרלמנט הבריטי ערכה חקירה לאחר שמועות על בזבוז כספי ציבור בצי הבריטי. כמו כן, במאה ה-19 נערכו חקירות בנושאים הקשורים למלחמה עם צרפת ולמלחמת קרים. בשנת 1888 ניסו הבריטים לקיים חקירה שלא באמצעות ועדה פרלמנטרית, וזאת על ידי חוק שיצר ועדת חקירה מיוחדת, המורכבת ממשפטנים ובעלת סמכויות לזמן עדים שיופיעו בפניה ויציגו לפניה מסמכים. הציבור הבריטי הביע אמון רב בוועדה זו שלא הייתה פרלמנטרית, ובכך הביא למעשה לחקיקת חוק ועדות החקירה 1921 (Tribunals of Inquiry Act). החוק אפשר לממשלה הבריטית להקים ועדות חקירה במטרה לחקור נושא בעל חשיבות ציבורית דחופה באישור שני בתי הנבחרים. חודשיים לפני שחוקק בבריטניה חוק ועדות חקירה בשנת 1921, נחקקה בארץ ישראל המנדטורית פקודת ועדות החקירה. ועדת החקירה הייתה מוסד מייעץ אשר עסק בנושאים כמו מצוקת הדיור ונוהלי העבודה של הנמלים. הנציב העליון היה בעל הסמכות להחליט על הקמת ועדת חקירה, שכן היה הרשות המחוקקת והמבצעת. פקודת ועדות החקירה נשארה גם במדינת ישראל, בשינויים קלים, עד לחקיקת חוק ועדות חקירה, תשכ"ט-1968. ועדת חקירה ממלכתית – ועדת חקירה ציבורית המוקמת על פי החלטת הממשלה או הוועדה לביקורת המדינה של הכנסת. את חברי ועדת החקירה הממלכתית ממנה נשיא בית המשפט העליון. ועדת חקירה פרלמנטרית – ועדת חקירה המוקמת בידי הכנסת כדי לחקור נושא העומד על סדר היום הציבורי. ועדת בדיקה ממשלתית – ועדת בדיקה ממשלתית בישראל היא ועדה ציבורית שמוקמת על-פי החלטתו של שר בממשלת ישראל לבדיקת נושא בתחום אחריותו. ועדת חקירה בצה"ל – בצה"ל, לשר הביטחון ולרמטכ"ל יש סמכות למנות ועדת חקירה שתחקור כל נושא הנוגע לצה"ל. אביגדור קלגסבלד, מדריך לוועדות חקירה, אוניברסיטת רייכמן וכנרת, זמורה, דביר, 2024 מדיה וקבצים בנושא ועדת חקירה בוויקישיתוף רן פוני, "בחיל האוויר כל טיסה מתוחקרת, גם בלי שקרה משהו דרמטי; צריך לנרמל את תרבות התחקיר", באתר ישראל היום, 6 במאי 2021 זאב סגל, ועדת חקירה מכוח חוק ועדות חקירה, תשכ"ט-1968, מעמדה הקונסטיטוציוני ומתחם הלגיטימיות לפעולתה, מחקרי משפט ג, 1984, עמ' 199-246. פקודת ועדות החקירה, ‏גיליון 35 של העִתון הרִשמי של ממשלת פלשתינה (א"י), מיום 15 בינואר 1921, באתר "נבו"
נמל התעופה הבין-לאומי אוסלו גרדרמואן

נמל התעופה הבינלאומי אוסלו גרדרמואן (בנורווגית: Oslo lufthavn Gardermoen) הוא נמל התעופה הגדול בנורווגיה, והשני בגודלו במדינות סקנדינביה. נמל התעופה משמש גם כבסיסן של החברות סקנדינביאן איירליינס, נורוויג'ן אייר שאטל, ו-Wideroe. בשנת 2014 עברו דרך נמל התעופה יותר מ-24 מיליון, הנמל נמצא במקום ה-21 ברשימת שדות התעופה העמוסים באירופה, ומועסקים בו כ-13,000 איש. במלחמת העולם השנייה, בנו הלופטוואפה במקום שדה תעופה, מוסך, ושני מסלולים. לאחר המלחמה חיל האוויר הנורווגי הפך את השדה לבסיסו הראשי, והוצבו בו שלוש טייסות קרב. בשנות החמישים שימש השדה בעיקר כתחלופה לנמל התעופה אוסלו Fornebu, וכשדה תעופה מקומי לתעופה כללית. בתחילת שנות השישים השתמשה SAS בנמל לטיסות שבוצעו במטוסי קרוול, מכיוון שמסלול הנחיתה בנמל התעופה אוסלו Fornebu היה קצר מידי למטוסי סילון. בשנת 1972 בשל מגבלות בקיבולת נמל התעופה Fornebu, הורו הרשויות להעביר את טיסות השכר לנמל התעופה גרדרמואן. עם זאת, החברות SAS ו-Braathens הורשו להמשיך להפעיל את טיסות השכר שלהם בנמל התעופה Fornebu, כדי שלא יצטרכו לפעול משני בסיסים. ההאנגר לשעבר שופץ והפך למבנה הטרמינל. בשנת 1974 עברו בנמל 269,000 נוסעים. בשנת 1983 גם החברות SAS ו-Braathens העבירו את טיסות השכר שלהם לנמל. מספר הנוסעים בשנה זו גדל ל-750.000. בשנת 1985 התנועה בנמל התעופה אוסלו Fornebu גדלה כל כך והפרלמנט הנורווגי התבקש למצוא נמל חלופי, ובשנת 1988 הוחלט להעביר את כל הטיסות הבינלאומיות לנמל גרדרמואן, משנות התשעים הורחב הנמל בצורה משמעותית. נמל התעופה נמצא במרחק של 50 קילומטר ממרכז העיר אוסלו. כביש האגרה Oppland, כביש E6 של הכביש האירופי, וכביש 35, מחברים את נמל התעופה לאוסלו. מספר קווי רכבת עוצרים בנמל. שירותי מוניות ואוטובוסים נפוצים גם הם בשדה התעופה. בנמל פועלות שש חברות תעופה נורווגיות ו-30 חברות תעופה זרות הטסות לאירופה, צפון אמריקה, אפריקה, ואסיה. חברת התעופה נורוויג'ן אייר שאטל מפעילה 2 טיסות שבועיות בין הנמל לתל אביב. אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה הבין-לאומי אוסלו גרדרמואן אתר הנמל תמונות מנמל התעופה באתר Airliners.net
619

שנת 619 היא השנה ה-19 במאה ה-7. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 23 בדצמבר – בוניפקיוס החמישי נעשה לאפיפיור "שנת הצער" באסלאם – שנת מותם של חדיג'ה – אשתו הראשונה של מוחמד ושל אבו טאלב – דודו של מוחמד ומגדלו, אביו של עלי, מייסד השיעה. להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 619‎ נפטרים ב-619‎ מדיה וקבצים בנושא 619 בוויקישיתוף
624

שנת 624 היא השנה ה-24 במאה ה-7. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 13 במרץ – בקרב בדר מנצח מוחמד בראש צבא קטן של 300 לוחמים לראשונה את אנשי מכה משבט קורייש בראשותו של אבו ג'הל שנהרג בקרב ואבו סופיאן מבית אומיה (אביו של הח'ליף החמישי מועאויה) 17 בפברואר – וו דזה טיין, האישה היחידה שנשאה בתואר קיסר סין (נפטרה ב-705) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 624‎ נפטרים ב-624‎ מדיה וקבצים בנושא 624 בוויקישיתוף
איטרטור

איטרטור הוא אובייקט במדעי המחשב המאפשר מעבר על איברי קבוצה נתונה. המעבר מתבצע באמצעות ממשק שאינו תלוי במימוש הפרטני של מבנה הנתונים המממש את הקבוצה. רבות משפות התכנות מאפשרות להגדיר אלגוריתמים דרך פעולתם על איטרטורים. האלגוריתם המתקבל מסוגל לפעול על כל מבנה נתונים התומך באיטרטורים. נציין, כי על מנת להשתמש באיטרטורים חובה להגדיר סדר טוב על המבנה: עבור כל איבר, חייב להיות מוגדר האיבר הבא לו והאיבר הקודם לו. נשים לב כי עלולה להיווצר בעיה, כאשר אנו מעוניינים להתקדם לאיבר הבא מהאיבר המוגדר כ"אחרון" או לסגת לאיבר הקודם מהאיבר המוגדר כ"ראשון". באופן פרטני יותר, ניתן לבצע באמצעות האיטרטור את הפעולות הבאות: בקש ממבנה הנתונים איטרטור לאיבר הראשון. בקש ממבנה הנתונים איטרטור לאיבר האחרון. קדם את האיטרטור לאיבר הבא. הסג את האיטרטור לאיבר הקודם במבנה (רק בחלק ממבני הנתונים). החזר למשתמש את המידע שנמצא בתוך האיבר עליו מצביע האיטרטור. בהכללה, נניח שקיימים m {\displaystyle m} מבני נתונים שונים, ו- n {\displaystyle n} אלגוריתמים. שימוש באיטרטורים מאפשר כתיבת m + n {\displaystyle m+n} קטעי קוד, במקום m × n {\displaystyle m\times n} קטעי קוד (אחד לכל שילוב אפשרי של אלגוריתם ומבנה נתונים). זהו הבסיס לרבות מספריות מבני הנתונים והאלגוריתמים העדכניות (למשל בשפת התכנות ++C). נקח כדוגמה אלגוריתם פשוט: חיפוש ליניארי. באלגוריתם זה יש לעבור איבר איבר על איברי קבוצה נתונה, עד שמוצאים איבר המתאים לקריטריון כלשהו. השאלה היא מהי המשמעות של "לעבור איבר איבר": במערך יש לקדם מצביע כך שיצביע לאיבר הבא במערך. ברשימה מקושרת יש לעקוב אחרי המצביע לחוליה הבאה בחוליה הנוכחית. בעץ חיפוש בינארי ישנה חוקיות מסובכת יותר (המתחילה בכלל: אם לצומת יש בן ימני, יש לעבור אליו, ולהמשיך לרדת שמאלה ככל האפשר). השימוש באיטרטורים מאפשר להגדיר אלגוריתם יחידי לחיפוש ליניארי, המתאים לכל אחת מאפשרויות אלו: בקש ממבנה הנתונים איטרטור לאיבר הראשון; קבע את האיטרטור הנוכחי כאיטרטור עליו מצביעים כרגע. בקש ממבנה הנתונים איטרטור לאיבר האחרון. כל עוד האיבר המוצבע על ידי האיטרטור הנוכחי אינו ממלא את הקריטריון, בדוק האם הוא שקול לאיטרטור האחרון. אם כן, האיבר המבוקש אינו נמצא במבנה שלנו. אם לא, קדם את האיטרטור לאיבר הבא. שימו לב כי מדובר באלגוריתם כללי שאינו תלוי במבנה הנתונים. איטרציה
מאורע

בתורת ההסתברות, מאורע הוא מצב שניתן לייחס לו הסתברות. באופן פורמלי יותר, מאורע הוא קבוצה השייכת לסיגמא-אלגברה שעליה מוגדרת מידת הסתברות. בהינתן מרחב הסתברות ( Ω , F , Pr ) {\displaystyle (\Omega ,{\mathcal {F}},\Pr )} , קבוצה E ∈ F {\displaystyle E\in {\mathcal {F}}} נקראת מאורע. קבוצת כל המאורעות F {\displaystyle {\mathcal {F}}} היא סיגמא-אלגברה, ולעיתים מכונה "שדה המאורעות". לפי אקסיומות ההסתברות, לכל מאורע E {\displaystyle E} מתקיים 0 ≤ Pr ( E ) ≤ 1 {\displaystyle 0\leq \Pr(E)\leq 1} . נבחן את המקרה של הטלת קובייה הוגנת. מרחב המדגם של הטלת קובייה הוא המרחב האחיד { 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 } {\displaystyle \{1,2,3,4,5,6\}} . כל תת-קבוצה של קבוצה זו הוא מאורע. בעזרת העובדה שלכל תוצאה סיכוי של 1 / 6 {\displaystyle 1/6} להתקבל ובזכות הסיגמא-אדיטיביות של פונקציית ההסתברות נוכל לחשב את ההסתברות לכל מאורע: המאורע "תוצאת ההטלה היא 6 {\displaystyle 6} " הוא הקבוצה { 6 } {\displaystyle \{6\}} וההסתברות שלו היא 1 / 6 {\displaystyle 1/6} . המאורע "תוצאת ההטלה זוגית" הוא הקבוצה { 2 , 4 , 6 } {\displaystyle \{2,4,6\}} וההסתברות שלו היא 1 / 2 {\displaystyle 1/2} . המאורע "תוצאת ההטלה היא 7 {\displaystyle 7} " הוא הקבוצה הריקה (כי 7 {\displaystyle 7} אינו במרחב מדגם) וההסתברות שלו היא 0 {\displaystyle 0} . המאורע "תוצאת ההטלה היא מספר" הוא הקבוצה { 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 } {\displaystyle \{1,2,3,4,5,6\}} שהיא מרחב המדגם כולו וההסתברות שלו היא 1 {\displaystyle 1} . כאשר מרחב המדגם הוא בדיד (דיסקרטי), כלומר הוא סופי או בן מנייה, מספיק להגדיר את ההסתברות לכל מאורע פשוט, דהיינו לכל יחידון במרחב המדגם, כדי להגדיר את ההסתברות של כל תת-קבוצה של מרחב המדגם. על כן במרחב שכזה ניתן להגדיר את שדה המאורעות להיות קבוצת החזקה של מרחב המדגם. לעומת זאת, במרחבים אחרים כגון הישר הממשי לא תיתכן מידת הסתברות המוגדרת לכל תת-קבוצה של המרחב, ולכן ביחס למידת הסתברות נתונה, לא כל תת-קבוצה היא מאורע. לכל מאורע E {\displaystyle E} קיים מאורע משלים E c {\displaystyle E^{c}} שהוא קבוצת המשלים של המאורע ביחס למרחב המדגם. מהגדרת פונקציית ההסתברות נובע כי Pr ( E c ) = 1 − Pr ( E ) {\displaystyle \Pr(E^{c})=1-\Pr(E)} . זוג מאורעות A , B {\displaystyle A,B} נקראים בלתי תלויים ביחס למידת הסתברות נתונה, אם מתקיים Pr ( A ∩ B ) = Pr ( A ) ⋅ Pr ( B ) {\displaystyle \Pr(A\cap B)=\Pr(A)\cdot \Pr(B)} . המשמעות היא שהתרחשות אחד איננה משפיעה על התרחשות השני. אם השוויון לא מתקיים המאורעות נקראים תלויים. בהינתן שני מאורעות A , B {\displaystyle A,B} כאשר B {\displaystyle B} מאורע לא זניח ( Pr ( B ) > 0 {\displaystyle \Pr(B)>0} ), ניתן להגדיר את ההסתברות המותנית Pr ( A ∣ B ) = Pr ( A ∩ B ) Pr ( B ) {\displaystyle \Pr(A\mid B)={\frac {\Pr(A\cap B)}{\Pr(B)}}} . הסתברות זו משקפת את הסיכוי שמאורע A {\displaystyle A} יתרחש בהינתן ש- B {\displaystyle B} התרחש. מאורע, באתר MathWorld (באנגלית)
מרקוס אולפיוס טראיאנוס

מרקוס אולפיוס טראיאנוס (Marcus Ulpius Traianus Maior) (נולד בסביבות 30 לספירה ומת לפני 100) היה סנאטור מושל ומפקד צבאי ממשפחה רומית (משפחת אולפיה) שהתיישבה בספרד, בעיר איטליקה בפרובינקיה הרומית היספניה בייטיקה (כיום סמוך לסביליה). הוא פיקד על לגיון בגרמניה תחתית. לאחר מכן היה הלגאטוס של הלגיון העשירי פרטנסיס בארץ ישראל בעת מלחמתו במרד הגדול של היהודים נגד הרומאים, ושמו נזכר מספר פעמים בספרו של יוסף בן מתתיהו: מלחמת היהודים. בין השאר, הוא כבש והחריב את יפיע ומקומות נוספים. בתקופה זו התקרב אל אספסיאנוס מפקד הרומאים במלחמה. הוא פיקד על הלגיון עד המחצית השנייה של שנת 70. לאחר מכן היה מושל של מחוזות שונים, בהם מחוז הולדתו. בנו הוא מרקוס אולפיוס נרווה טראיאנוס שהיה קיסר האימפריה הרומית משנת 98 ועד 117. הוא מת כנראה לפני שבנו מונה לקיסר. מדיה וקבצים בנושא מרקוס אולפיוס טראיאנוס בוויקישיתוף Julian Bennett, Trajan Optimus Princeps, pp.20 ערך זה הוא קצרמר בנושא רומא העתיקה ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לייני קאזאן

לייני קאזאן (באנגלית: Lainie Kazan; נולדה ב-15 במאי 1940) היא שחקנית קולנוע וזמרת יהודיה אמריקאית. התפרסמה בזכות הופעותיה בקומדיות "החתונה היוונית שלי" ו"אל תתעסקו עם הזוהן". הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב על הופעתה בסרט "שנת חיי היפה ביותר". קאזאן נולדה בברוקלין, ניו יורק למשפחה יהודית. אמא, קרול קאזאן, היא יהודיה-ספרדייה ממוצא טורקי-ספרדי, אשר משפחתה עברה לגור בירושלים. אביה, בנג'מין לוין, הוא אשכנזי ממוצא רוסי. למדה עם ברברה סטרייסנד באותו בית ספר, "תיכון ארסמוס" שבברוקלין, והייתה חברה בארגון החברתי היהודי "בני ברית". סיימה את לימודיה האקדמיים בהצלחה באוניברסיטת הופסטרה. הופעת הבכורה שלה על בימת ברודוויי הייתה ב-1961, במחזה "הנערה השמחה בעולם". מאוחר יותר שימשה כמחליפה של סטרייסנד במחזה "מצחיקונת". למרות הצלחתה על בימות התיאטרון, החליטה קאזאן, בעידוד אמה, לנטוש את תחום המשחק ולהתחיל לבסס את מעמדה כזמרת. לאחר שהתפרסמה החליטה להצטלם למגזין פלייבוי של יו הפנר. צילומיה למגזין פתחו לה הזדמנות להופיע במועדוני לילה מובילים שבבעלות הפנר. קאזאן התפרסמה לראשונה על מסכי הקולנוע ב-1982 בסרט מוזיקלי של פרנסיס פורד קופולה, "אחד מהלב". לאחר מכן הופיעה בקומדיה "שנת חיי היפה ביותר" בתור בל קרוצ'ה, הופעה עליה הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב. קאזאן שיחקה גם במחזה המבוסס על הסרט שיצא 10 שנים לאחר מכן והייתה מועמדת לפרס הטוני. בהמשך שיחקה בדרמה "נאטי גאן". בסרטו של מנחם גולן "מחץ הדלתא" גילמה את סילביה גולדמן, אחת החטופות. שיחקה גם בקומדיה "הארי והאנדרסונים" ובדרמה הקומית "חופים", בה גילמה את לאונה בלום. הייתה מועמדת בשנת 1988 לפרס אמי על תפקידה בסדרת הטלוויזיה "מקום אחר". ב-1998 השתתפה בקומדיית האקשן "ביג היט" בה גילמה את ג'ני, אמה של פאם (כריסטינה אפלגייט). את הופעתה המפורסמת ביותר ערכה קאזאן ב-2002 בקומדיה שוברת הקופות "החתונה היוונית שלי", בה גילמה את מריה פורטוקלוס, אמה היווניה המסורתית של טולה (ניה ורדלוס). בשנה לאחר מכן הופיעה בפלופ הקולנועי "אהבה מחוץ לחוק". בשנת 2008 שיחקה בקומדיה "אל תתעסקו עם הזוהן" בתור גייל, אמו היהודייה של מייקל, המארחת בביתה את סוכן המוסד זוהן דביר (אדם סנדלר). בשנים 2010–2011 השתתפה בסדרת הדרמה הקומית "עקרות בית נואשות", בה גילמה את דמותה את מקסין, ששוכרת בית מסוזן ובמקביל מנהלת אתר אינטרנט בו נראות בחורות צעירות מנקות את הבית בתחתונים. אחד מהלב (1982) שנת חיי היפה ביותר (1983) נאטי גאן (1985) מחץ הדלתא (1986) הארי והאנדרסונים (1987) חופים (1988) סיבוב שני לאהבה (1993) אהבה זה כל מה שיש (1996) שותף סמוי (1996) ביג היט (1998) חצות קבוע (1998) הצוות (2000) מה מתבשל? (2000) החתונה היוונית שלי (2002) אהבה מחוץ לחוק (2003) משחקים נסתרים (2005) מרוץ של תקווה (2005) כיפה אדומה (2006) בראץ: הסרט (2007) אל תתעסקו עם הזוהן (2008) מצפים למרי (2010) Pearly Gates ‏(2015) החתונה היוונית שלי 2 (2016) המרוץ אחר הגלימה (1986-1985) לשרת ולהגן (1999) החיים עם פראן (2006) בוסטון ליגל (2008) שיטת קומינסקי (2018) צער גידול בנות - הדור הבא (2018) מדיה וקבצים בנושא לייני קאזאן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לייני קאזאן לייני קאזאן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לייני קאזאן, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי לייני קאזאן, באתר AllMovie (באנגלית) לייני קאזאן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) לייני קאזאן, באתר AllMusic (באנגלית) לייני קאזאן, באתר MusicBrainz (באנגלית) לייני קאזאן, באתר Discogs (באנגלית) לייני קאזאן, באתר Songkick (באנגלית) לייני קאזאן, באתר בילבורד (באנגלית)
יחוסי תנאים ואמוראים

יחוסי תנאים ואמוראים הוא ספר תולדות התנאים והאמוראים, שנכתב על ידי רבי יהודה בן קָלוֹנִימוּס (ריב"ק) משפיירא, מבעלי התוספות באשכנז במחצית השנייה של המאה ה-12. זהו הספר הראשון שנכתב בנושא זה. הספר היה ספון בכתב יד ולא התפרסם במשך מאות שנים, עד המאה ה-19. המשך כתב היד נדפס מאוחר יותר בשם ערכי תנאים ואמוראים. בכתבי היד לא צוין שם המחבר, אולם מתוך הספר הסיק המהדיר רבינוביץ שהוא היה אחד מבעלי התוספות באשכנז ושהיה חי במחצית השנייה של המאה ה-12. מסקנה זאת נובעת מכך שבערך הלל בריה דר"ש בר נחמני כתוב: "ואני קבלתי מן ר' יהודה חסיד בן רבנא שמואל דוד אמי". ובערך חייא בר רב כתב: "וע"ז שלח לי אני הסודר הרב ר' ברוך בר' יצחק מרעגנשפורק והאיר עיני בזה ואני הסודר כתבתי לרב מה שכתב אדוני נר' לפענ"ד כו'". ובערך טבלא כתוב: "ושמעתי כי לפני הרג רב שהיה בשנת תתנ"ו נהגו ליתן מתנות כהונה במגנצא." הרב יהודה לייב מימון טען שהמחבר הוא רבי יהודה בן קלונימוס משפיירא. הספר מסודר על פי שמות התנאים והאמוראים. כתבי היד של הספר הידועים כיום חסרים בתחילתם ובסופם: הספר מתחיל בסוף האות ב, בערך "בר ליואי", ומסתיים באות כ בערך "כרוספדאי". גם האות ד' חסרה, וחלקים מאותיות ג, ה. מכיוון שהספר חסר בתחילתו אין לדעת כיצד קרא המחבר לספרו. ברשימת כתבי היד בספריית אופנהיימר, בה הוחזק כתב היד, נקרא הספר "יחוסי תנאים ואמוראים", ורוב הספר פורסם בשם זה. ערכי האות י' יצאו לאור בידי מהדיר אחר, תחת השם "ערכי תנאים ואמוראים". יש אומרים כי השם הנכון הוא "סדר תנאים ואמוראים", מאחר שהמחבר מכנה את עצמו פעמים רבות "הסודר", אך אין לבלבלו עם החיבור המכונה כיום סדר תנאים ואמוראים. בכל ערך אסף המחבר את מאמריו של החכם נשוא הערך ודן בתולדותיו. פעמים רבות הוא נכנס למשא ומתן הלכתי נרחב על הסוגיה בה מופיע שמו של החכם, ויש בדבריו שפע של פירושים מקוריים, כמו גם גרסאות שאינן ידועות ממקורות אחרים. בשנת תרל"ד (1874) פרסם הרב רפאל נתן נטע רבינוביץ, מחבר דקדוקי סופרים, את האות ב', על ידי חברת מקיצי נרדמים (ליק, 1874). אותיות ג-ז פורסמו ב'סיני', שנה ב' תרח"ץ ואילך. לאחר מכן יצאו לאור האותיות ב-ז כספר, על ידי הרב יהודה לייב מימון (ירושלים, תש"ב), ושוב לאחר פטירתו, עד האות ט (ירושלים, תשכ"ג). אות י' יצאה לאור על ידי הרב משה יהודה בלוי בשני כרכים (ניו יורק, תשנ"ד) בשם "ערכי תנאים ואמוראים". אות כ' עדיין לא פורסמה. מכון אופק הודיע בעבר על הוצאת מהדורה מחודשת של הספר בארבעה כרכים, כולל מקורות וביאורים, אך נכון לשנת 2023, היא טרם יצאה לאור. רפאל נתן נטע רבינוביץ, יחוסי תנאים ואמוראים, ליק, תרל"ד 1874, באתר היברובוקס משה יהודה בלוי, ערכי תנאים ואמוראים ח"א, 1994, באתר היברובוקס משה יהודה בלוי, ערכי תנאים ואמוראים ח"ב, ניו יורק, 1994, באתר היברובוקס הרב יהודה לייב מימון, יחוסי תנאים ואמוראים, 1963, באתר אוצר החכמה יחוסי תנאים ואמוראים, ליק תרל"ד 1874, באתר היברובוקס ירמיהו מלחי, חכמי שפיירא ויצירתם הרוחנית, שנתון "שאנן", כרך ט"ו, תש"ע מכון אופק לכתבי יד עבריים, באתר אוצר החוכמה מדור "סדר הדורות, הגות ומוסר", באתר הוצאת אופק (ארכיון)(הקישור אינו פעיל)
יהודה בן קלונימוס משפיירא

רבי יהודה בן קלונימוס משפיירא (ריב"ק) היה מבעלי התוספות באשכנז במחצית השנייה של המאה ה-12. רבי יהודה היה בן לרבי קלונימוס בן רבי מאיר ממשפחת קלונימוס, שהיגרה מאיטליה לאשכנז במאה ה-10 ונטלה חלק פעיל בהקמת מרכז התורה באשכנז במשך מאות בשנים. רבותיו היו: דודו, רבי אברהם בן שמואל (אחיו של רבי יהודה החסיד), רבי אפרים מרגנשבורג, וכנראה גם רבי שמריה בן רבי מרדכי. מתלמידיו: רבי אלעזר מוורמייזא, בעל ספר "הרוקח" ורבי שמחה משפיירא. יהודה לייב מימון יחס לו את חיבור הספר יחוסי תנאים ואמוראים. הוא חיבר גם את "ספר האגרון", כעין מילון לריאליה תלמודית, ובו שמות צמחים, בעלי חיים וכדומה, המוזכרים בתלמוד. וחיבר גם ספר על נוסח הברכות, ספרים אלו לא שרדו. כמו כן כתב תוספות לכמה מסכתות, ופסקים בהלכות ברכות. ירמיהו מלחי, חכמי שפיירא ויצירתם הרוחנית, שאנן טו (תש"ע), עמ' 62–64. הרב יהודה ליב הכהן פישמן, ר׳ יהודה בר׳ קלונימוס (בר׳ מאיר) משפירא (ריב״ק), אנציקלופדיה לגדולי ישראל, חלק ג', עמ' 682–684, באתר היברובוקס יחוסי תנאים ואמוראים, ליק תרל"ד 1874, באתר היברובוקס ערכי תנאים ואמוראים ח"א, באתר היברובוקס ערכי תנאים ואמוראים ח"ב, באתר היברובוקס אין לבלבל בינו לבין קרובי משפחתו: רבי יהודה בר קלונימוס, אביו של הרוקח וסבו, רבי יהודה בן קלונימוס הזקן כן כתב תלמידו הרוקח בסימנים, ריג, ריז, רס לדיון על הגירת משפחת קלונימוס לגרמניה, מועדה ומשמעותה ראו: אשר פרישמן, האשכנזים הראשונים, הקיבוץ המאוחד תשס"ח, עמ' 124–126, בספרייה הדיגיטלית "כותר".
627

שנת 627 היא השנה ה-27 במאה ה-7. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 627 - קרב הח'נדק (השוחה): 10,000 מאנשי מכה צרים על העיר אל מדינה, אשר נשלטה על ידי המוסלמים בהנהגתו של הנביא מוחמד, אך נאלצים לסגת כתוצאה ממחסור באספקה. להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 627‎ נפטרים ב-627‎ מדיה וקבצים בנושא 627 בוויקישיתוף
מקנה

מִקְנֶה הוא שם כולל לבהמות מבויתות המשמשות במשק החי של האדם. שם כולל לעדרים של צֹאן, בקר ובהמות-עבודה (סוסים, חמורים וגמלים) שיש לאדם. המקנה היה עיקר רכושו של הנווד בימי קדם, וחשיבותו הייתה רבה גם ביישוב החקלאי הקבוע. במלחמות המתוארות במקרא פירטו רשימות השלל את מספר בהמות המקנה שנלקחו מן האויבים. מְגדְלֵי צאן ובקר נקראים "אנשי מקנה", "יושב אוהל ומקנה". הביטוי הכולל "מקנה" מופיע פעמים רבות בסיפורי התורה: בסיפורי האבות (בספר בראשית), בתקופת המגורים במצרים (בספר שמות), ובזמן יציאת מצרים (בספר שמות, במדבר ועוד). בקר צאן סוסים מדיה וקבצים בנושא מקנה בוויקישיתוף מקנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) משק החי, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מקום

האם התכוונתם ל... מרחב (פיזיקה) – ה"מקום" שבו מתרחשים כל האירועים הפיזיקליים מיקום (גאוגרפיה) – איתור וזיהוי נקודה מוגדרת במרחב מקום גאומטרי – מונח במתמטיקה המתאר את אוסף כל הנקודות המקיימות תכונה/ות או משוואה/ות מסוים/ות טרנספר או מיקום מחדש - העברת אוכלוסין מארץ לארץ מיקום התנועות – מיקום הלשון בפה בהגיית המילים המקום - כינוי לאלוהים ביהדות מקור שליטה או מיקום שליטה (באנגלית: Locus of control) - אמונתו של אדם לגבי מקור הטוב והרע בחייו מקום (אלבום) – אלבום של שלמה ארצי מקום, בהשאלה - הוא היכולת של העצמי להכיל בדעתו דברים נוספים ואחרים, או את מציאות הזולת
סדר דין מיוחד בתובענה לפינוי מושכר בלתי מוגן

בישראל נקבעה המרצת פתיחה מיוחדת שתכליתה להפוך הגשת תובענות במקרים של פינוי מושכר שחוק הגנת הדייר לא חל עליו, לפשוטה וקלה יותר. אחת הבעיות שהעיקו על בעלי בתים בישראל והרתיעו השקעה בבניה להשכרה הייתה הקושי שהיה לפנות דיירים מדירות שכורות, גם כאלו שהפסיקו לשלם את שכר הדירה, גם כאלו שתקופת הסכם השכירות שלהם הסתיימה ולא רצו לעזוב את הדירה ובעיקר כאלו שאין להם טענת הגנה כלשהי מפני פינויים מהדירה. על פי תקנות סדר הדין האזרחי (תיקון מס' 2), תשס"ח-2008, בעל דירה הנרתע מהעלויות והזמן הכרוכים בהגשת תובענה רגילה לפינוי מושכר יכול (אך לא חייב) לעשות שימוש בסדר דין מיוחד. על התובע להגיש את תביעתו עם כותרת המציינת כי מדובר ב"תביעה לפינוי מושכר". לכתב התביעה עליו לצרף תצהירי עדות ראשית של עדים, חוות דעת מומחה, אסמכתאות משפטיות ואת כל המסמכים הנוגעים לעניין (הנתבע אינו צריך לבקש בקשה לגילוי מסמכים). כתב ההגנה של הנתבע יכלול גם הוא את כל התוספות הנ"ל, והוא יוגש תוך 30 יום מהיום שבו המציא לו התובע את כתב התביעה. התובע אינו יכול לתבוע בכתב התביעה שלו סעדים שאינם פינוי המושכר (אך הוא יכול להגיש תביעה נפרדת בסדר דין רגיל מבלי לבקש היתר פיצול סעדים), כמו כן הנתבע לא זכאי להגיש תביעה שכנגד או הודעה לצד שלישי. הדיון מתקיים בתוך 30 יום מהמועד להגשת כתב ההגנה האחרון, ועד 7 ימים לפני מועד הדיון רשאים הצדדים להגיש אסמכתאות משפטיות ועיקרי טיעון. הדיון עצמו יסתיים תוך יום אחד, והסיכומים יעשו בעל פה ביום הדיון (בניגוד לפרקטיקה המקובלת בהליכים אזרחיים להגיש סיכומים בכתב). פסק הדין ניתן בתוך 14 יום. הרפורמה בתקנות סדר הדין האזרחי, חוברת שפורסמה על ידי לשכת עורכי הדין, 2021, עמודים 70-71 עורך דין ניסים שופן, ‏תביעה לפינוי מושכר - כל המידע הנדרש, באתר מעריב אונליין, 26 בספטמבר 2021 פינוי דייר (שוכר) מדירה מושכרת בהליך מהיר ומזורז, באתר כל זכות
טרינידד חימנס

טרינידד חימנס גרסיה אררה (Trinidad Jiménez García-Herrera נולדה ב-4 ביוני 1962) היא פוליטיקאית ספרדית, חברת מפלגת הפועלים הסוציאליסטית הספרדית (PSOE). שרת החוץ של ספרד בשנים 2010 - 2011. חימנס נולדה ב-1962 במאלגה, שלישית בין תשעה אחים. בילדותה עברה המשפחה למדריד כאשר אביה מונה לשופט בבית המשפט העליון. למדה משפטים באוניברסיטה האוטונומית של מדריד והתמחתה ביחסים בינלאומיים. הצטרפה למפלגת הפועלים הסוציאליסטית הספרדית והייתה חברה בארגוני צעירים וסטודנטים מפלגתיים וכלליים בהם מילאה תפקידים רבים הקשורים ליחסי חוץ וקשרים בינלאומיים. חימנס נישאה לדיפלומט והתגוררה איתו בגינאה, ישראל וקמרון לפני שהתגרשה וחזרה לספרד. בין השנים 1996–2000 הייתה אחראית על הקשרים עם אמריקה במזכירות לקשרי חוץ של המפלגה הסוציאליסטית, ומ-2000 ל-2004 הייתה חברה בוועד הפועל של המפלגה ומזכירה לעניינים בינלאומיים. ב-2003 הייתה מועמדת המפלגה הסוציאליסטית לראשות עיריית מדריד. היא הפסידה בבחירות אך הגבירה את כוחה של המפלגה במועצת העירייה. היא כיהנה במועצה עד 2006, אז מונתה לסגנית שר (Secretario de Estado) במשרד החוץ לענייני אמריקה הלטינית. ב-7 באפריל 2009 מונתה לשרת הבריאות והמדיניות החברתית בממשלתו של חוסה לואיס רודריגס ספאטרו ובלטה בטיפולה בהתפרצות שפעת החזירים ואכיפת האיסור לעישון במקומות ציבוריים. ב-20 באוקטובר 2010 מונתה לשרת החוץ במקומו של מיגל מורטינוס, במסגרת סבב מינויים נרחב שביצע ספאטרו בממשלתו בשל ירידה חדה בפופולריות שלה, וכיהנה עד סיום כהונת הממשלה, ועלית ממשלת מריאנו רחוי השמרנית. מדיה וקבצים בנושא טרינידד חימנס בוויקישיתוף Siempre sonriente, Trinidad se define como una mujer de pocos excesos, hiperactiva y ordenada. זעזוע בספרד: שינויים נרחבים בממשלה