laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Netscape Navigator

Netscape Navigator היה דפדפן אינטרנט קנייני, והדפדפן המקורי של חברת נטסקייפ. הדפדפן היה מוצר הדגל של חברת נטסקייפ, ונחשב לדפדפן האינטרנט הדומיננטי ביותר בעולם מבחינת כמות המשתמשים במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20. בתחילת המאה ה-21 השימוש בדפדפן כמעט וחדל לחלוטין בעיקר בשל שימוש מוגבר בדפדפן אינטרנט אקספלורר של מיקרוסופט, וכן משום שהדפדפן לא המשיך להיות חדשני ומוביל טכנולוגית כפי שהיה במהלך שנות התשעים. בשנת 1997 חבילת התוכנות Netscape Communicator (אנ') הפכה לממשיכת דרכה של הדפדפן Netscape Navigator. קוד המקור 4.x של Netscape Communicator שימש כבסיס לחבילת היישומים של מוזילה, אשר פותחה על ידי חברת נטסקייפ, ואשר שמה שונה בהמשך ל־SeaMonkey (אנ'). חבילת היישומים של מוזילה שפיתחה נטסקייפ שימשה בהמשך גם כבסיס לדפדפן מוזילה פיירפוקס. בעוד שבשנת 2007 חברת AOL הכריזה שתְפַתחַ מהדורה תשיעית לדפדפן Netscape Navigator, ב-28 בדצמבר 2007 ביטלה AOL את הפיתוח המתוכנן. AOL מאפשרת כיום להורדת גרסאות ישנות של דפדפני האינטרנט של Netscape Navigator. מדיה וקבצים בנושא Netscape Navigator בוויקישיתוף נטסקייפ "Roads and Crossroads of the Internet History". NetValley.com. ארכיון מ-6 בפברואר 2015. נבדק ב-2014-09-08. {{cite web}}: (עזרה) Netscape's Brief History (אורכב 16.02.2009 בארכיון Wayback Machine) Retrieved on 02-16-2009 Clark, Jim (1999). Netscape Time. St. Martin's Press. ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שאנדור קובאץ'

שאנדור קובאץ' (עד 1890 שאנדור כהן; בהונגרית: Kovács Sándor; בודפשט, 24 בינואר 1886 – בודפשט, 24 בפברואר 1918) היה מורה לפסנתר יהודי-הונגרי, דוקטור במדעי הרוח, אסתטיקן, היסטוריון מוזיקה. הוא היה אחד ממורי הפסנתר ההונגרים הטובים ביותר. שאנדור כהן (קוהן) נולד במשפחה יהודית כבנם של סוחר המצבות קארוי כהן (קוהן) ושל קטלין סטרליסקי. כסטודנט של האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט, הוא היה תלמידו של ארפאד סנדי ושל יאנוש קוסלר. קובאץ' היה האדם הראשון בהונגריה שכתב את עבודת הדוקטורט שלו על תולדות המוזיקה. לאחר מכן קובאץ' עסק במחקר בתולדות סגנונות המוזיקה אצל המוזיקולוג הגרמני יוהנס וולף (Johannes Wolf) בברלין. בשנים 1910-1918 היה מורה בבית הספר למוזיקה של פודור (תלמידי בית הספר הם מילדי הגן ועד סטודנטים שמקבלים הכשרה תאורטית בכלי נגינה, שירה ונגינה אינסטרומנטלית וכן מצטרפים לעבודה של הרכבים שונים בבית הספר). קובאץ' היה הראשון ליישם את תוצאות הפסיכולוגיה המודרנית על הפדגוגיה המוזיקלית. הוא העמיד את מושגי השמיעה במרכז ההוראה. עסק בתולדות המוזיקה והאסתטיקה המוזיקלית. הוא הרעיל את עצמו, התאבד. שאנדור קובאץ' הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט. פרולגומנה להיסטוריה האבולוציונית של המוזיקה (בודפשט, 1907) בעיות אסתטיקה מוזיקלית (בודפשט, 1911) כיצד יש להכניס ילדים למוזיקה (בודפשט, 1916) כתביו המוזיקליים שהושארו מאחור (ליקט אנטל מולנאר, בודפשט, 1928) יצירות מוזיקליות, חיבורים, תמלילים, פרסומים Fodor Gyula: dr. Kovács Sándor (Zenei Szemle, 1918. 2. sz.) Kálmán György: Kovács Sándor (Crescendo, 1926. 4. sz.) Telegdi Bernát: Kovács Sándor (Zenei Szemle, 1928. 5–7. sz.) Brockhaus-Riemann zenei lexikon. Szerkesztette: Dahlhaus, Carl és Eggenbrecht, Hans Heinrich. A magyar kiadás szerkesztette: Boronkay Antal. Budapest, Zeneműkiadó, 1983-1985. A magyar muzsika könyve. Szerkesztette: Molnár Imre. Budapest, Havas Ödön, 1936. Új magyar életrajzi lexikon III. (H–K). Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub. 2002. ISBN 963-547-414-8 Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János Szabolcsi Bence – Tóth Aladár: Zenei lexikon II. (G–N). Főszerk. Bartha Dénes. Átd. kiadás. Budapest: Zeneműkiadó. 1965. נתוניו בקטלוג המוזיאון הספרותי פטפי לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת אגנש קניירש. ISBN 963056422X הדבקה כפולה Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 63909/1890. Forrás: Névváltoztatási kimutatások 1890. év 5. oldal 36. sor "Születési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség születési akv. 162/1886. folyószáma alatt". Halálesete bejegyezve a Bp. VI. ker. állami halotti akv. 511/1918. folyószám alatt. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שאנדור קובאץ'".
דניאל בר מוחא

הרב דניאל עמרם בר מוחא (כ"ב בחשוון ה'תשי"ז , 27 באוקטובר 1956 - כ"ח באייר ה'תשע"ז, 24 במאי 2017) היה רב ישראלי, כיהן כרבה של מצפה רמון במשך כ-39 שנה. נולד לשושנה והרב מרדכי בר מוחא, רבה של נשר, צאצא לשושלת רבנים ממרקש בהם רבי רפאל מסעוד אבן מוחא אב"ד מרקש והמקובל הרב אברהם בר מוחא. אחיו יוסי הוא מנכ"ל אגודת העיתונאים בתל אביב. למד בישיבת הרמב"ם בתל אביב אצל הרב אברהם חפוטא, ובישיבת פורת יוסף הוסמך לרבנות על ידי הרב עובדיה יוסף והרב שלמה גורן. באביב 1978, כשהיה כבן 22 בלבד, התמנה כרב היישוב מצפה רמון, תפקיד שמילא במשך כ-39 שנים, עד למותו. ב-24 במאי 2017 (כ"ח באייר ה'תשע"ז) נהרג בתאונת דרכים בגדרה, בעת שהרכב שבו נהג סטה ממסלולו. ההערכה היא שהתאונה ארעה בעקבות מפרצת שהרב בר מוחא לקה בה, בשל מחלת סרטן הריאה שממנה סבל. הוא נקבר באותו היום בבית העלמין בגדרה. על שמו נקרא בית הכנסת "אחוות דניאל" במצפה רמון. היה נשוי לקלוטילד, בתו של חלל צה"ל יצחק (חביבי) ממן, שנהרג בשכונת אבו תור בקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים, ואב לארבעה. הקבר של הרב דניאל בר-מוחה בבית הקברות בגדרה, באתר BillionGraves. ניקי גוטמן, "כל כולו לקהילה": נפרדים מהרב של מצפה רמון , באתר nrg‏, 25 במאי 2017 ראו אצל הרב יוסף משאש, "אוצר המכתבים" אלף תשכ"ג ראו מודעה לרגל היבחרו, מעריב, 7 באפריל 1978. משה ויסברג, ההרוג בתאונה הקשה: הרב דניאל עמרם בר-מוחא, רב מצפה רמון, באתר בחדרי חרדים, 24 במאי 2017 אלי רוטמן, ‏רבו של מצפה רמון: הרב דניאל בר מוחא ז"ל, באתר כיכר השבת, 24 במאי 2017 "אחוות דניאל ע"ש הרב דניאל עמרם בר מוחא זצ"ל", באתר "גיידסטאר ישראל" ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מריה: להציל את מוסקבה

מריה: להציל את מוסקבה (ברוסית: Мария. Спасти Москву) הוא סרט רוסי בבימויה של ורה סטורוז'בה, שהוקרן בבכורה ב־2 בדצמבר 2021. העלילה מתרחשת במהלך המלחמה הפטריוטית הגדולה ומתמקדת בקרב על מוסקבה. התסריט מבוסס על האגדה על פגישתו של סטלין עם האם הפטרונית של מוסקבה ערב הקרב על מוסקבה ב־1941. הדמות הראשית היא נערה סובייטית בשם מריה, שחייבת להוציא את אייקון טיחווין של אם האלוהים מהשטחים שנכבשו על ידי הנאצים. מריה לוגובאיה ארתור סמוליאנינוב סרגיי פוסקפליס איליה מלאקוב ולרי גורין הסרט צולם במוסקבה וברוסטוב. הצילומים הסתיימו בפברואר 2021 ויוצג בבכורה ב־2 בדצמבר של אותה שנה. הקרנת הבכורה מתוזמנת לחפוף עם יום השנה ה-80 לקרב מוסקבה. "מריה: להציל את מוסקבה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מריה: להציל את מוסקבה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Операция «Икона». История про Матрону и Сталина в фильме «Мария» Вышел трейлер военной драмы «Мария. Спасти Москву»
חיים בן-דור

חיים בן-דור (1 באפריל 1924 – 1 בינואר 1948) היה איש הפלמ"ח, שנפל בקרבות מלחמת העצמאות. שכונת בן-דור בעיר נשר נקראה על שמו. חיים בן-דור נולד בירושלים. למד בבית החינוך לילדי עובדים בעיר, ולאחר מכן המשיך בלימודים בבית הספר המחוזי בקיבוץ יגור. אז החל להיות פעיל בתנועת המחנות העולים. התבלט כבעל כושר כתיבה והבעה. סיים את לימודיו התיכוניים בקיבוץ גבעת השלושה ויצא עם קבוצה לקיבוץ בית השיטה. בשנת 1942 התגייס בן-דור לפלמ"ח ושירת בו כשנה. הידיעות על שואת יהודי אירופה גרמו לו לעזוב את הפלמ"ח ולהתגייס לשירות בצי המלכותי הבריטי. לאחר סיום שירותו שם עבד זמן מה בתעשיית הקולנוע, במסגרת הפקת הסרט "בית אביו". בשנת 1946 שב והתגייס לפלמ"ח. הוא התאמן במקומות שונים בארץ ולבסוף בקיסריה ויגור, כדי להכשיר את עצמו לשירות בפלוגה הימית. בעקבות טבח בתי הזיקוק בחיפה יצא הפלמ"ח לפעולת עונשין נגד הכפר בלד א-שייח' שליד נשר. יחידתו של בן-דור לא נועדה להשתתף בהתקפה, אך כיוון שהיה מזועזע מהטבח התעקש והשיג אישור לצאת. במהלך הפעולה, בשעות המוקדמות של 1 בינואר 1948, נפל בקרב. באותה פעולה נהרגו עוד שני אנשי פלמ"ח. חיים בן-דור נקבר בקיבוץ יגור. אביו, העיתונאי יצחק בן-דור, מת חמישה חודשים אחרי מות בנו, לאחר שנפגע בהפגזה בירושלים. שלוש שכונות בנשר נקראו על שם הנופלים בקרב בלד א-שייח' - חיים בן-דור, חנן זלינגר ועמוס גלילי. שמו של בן-דור הונצח על גבי האנדרטה לחללי נשר במערכות ישראל, באנדרטה בקיבוץ יגור וכן ב"גן הבנים" בעיר תל אביב ובבית יד לבנים שם. בשנות החמישים הוצב בנשר לוח זיכרון הנושא את שמותיהם של בן-דור וזלינגר, אך הוא נעלם בשנות ה-90 בעקבות עבודות בנייה באתר, ושב והתגלה בשנת 2016. בשנת 1949 פרסמה הוצאת הקיבוץ הארצי ספר ובו מבחר מעזבונו הספרותי הרחב, שכלל שירים, סיפורים, תרגומים, מכתבים, כתבים עיוניים וביקורת ספרות. כתבים משלו פורסמו גם במסגרת מפעל גווילי אש. בספרו של חיים גורי, "הספר המשוגע", שיצא לאור ב-1971, מופיעה דמותו של "חמדורי" המבוססת על דמותו של בן-דור. קברו של חיים בן-דור בבית הקברות של קיבוץ יגור לוח ההנצחה של חנן זלינגר וחיים בן דור במבנה הארכיון ההיסטורי של העיר נשר. צולם ב-7 בנובמבר 2021 ילדים ליד לוח הזיכרון לחיים בן-דור וחנן זלינגר בנשר, 1977 לוח מורשת של המועצה לשימור אתרים המנציח בעיר נשר את זכרם של חנן זלינגר חיים בן דור ועמוס גלילי שהוצב בהיכל התרבות של העיר נשר ב-16 במרץ 2022 חיים בן-דור, מבחר מכתבים ורשימות, מרחביה: הקיבוץ הארצי - השומר הצעיר, 1949 חיים גורי, הספר המשוגע, תל אביב: עם עובד, 1971 מדיה וקבצים בנושא חיים בן-דור בוויקישיתוף כתבי חיים בן-דור בפרויקט בן-יהודה חיים בן-דור, באתר יזכור חיים בן-דור, באתר עמותת דור הפלמ"ח הספר "מבחר מכתבים ורשימות" באתר פרויקט בן-יהודה אלה אהרונוב, החזרת זיכרון הביתה – "מרגישים כמו בסרט". לוח ההנצחה של חנן זלינגר ז"ל חזר לנשר, באתר חי-פה, 15 באפריל 2021 עמוס גלילי, באתר יזכור.
נחל קדם

נַחַל קֶדֶם הוא מהקטנים בנחלי מדבר יהודה, מבחינת אורכו, כ-7 ק"מ, ומבחינת שטח אגן ההיקוות שלו כ-12 קמ"ר. הנחל מתחיל את דרכו מצפון לרוג'ום א-נאקה, בעמק מדרום לראס א-שוקאף, ונשפך לים המלח כ-6 ק"מ מצפון לעין גדי. עד לבמת השוליים המזרחיים של מדבר יהודה הנחל רדוד והוא מתחתר בקירטון. עם הכניסה לבמת השוליים, הנחל מתחתר לעומק בערוץ גירני, ונוצרה לאורכו שורה של גבים קטנים, ולאחריהם המפל הגדול. גובהו של המפל כ-330 מטר, הוא הגבוה במפלי הארץ. המפל בנוי שתי מדרגות, וביניהן גומחה בקיר. בבסיס המפל מצוי גב גדול, אבל כיום הוא סתום בסחף. המפל יוצר פרסת מצוקים - מעין מפרץ במצוק ההעתקים, ברוחב של יותר מקילומטר. הנחל ממשיך לרדת בסדרה של מפלים נוספים (20, 8, 50 ו-30 מטר) אל חוף ים המלח. ערוצו התחתון של הנחל משופע במספר רב של מאובני אקסוגירה. בנחל מצויים שני פרטים בוטניים נדירים: אלה אטלנטית באפיק העליון של הנחל, גובהה כ-6 מטרים, והיקפה כמטר אחד. במדבר יהודה ישנם רק שני עצי אלה אטלנטית. מעל המפל הגדול צומח עץ תאנה, היחיד במדבר יהודה, מחוץ לנאות מדבר. שמו הערבי של נחל קדם הוא 'ואדי א-שוקאף', ומשמעותו 'נחל המצוקים'. מדיה וקבצים בנושא נחל קדם בוויקישיתוף
גרגורי אריקסון

גרגורי מ' אריקסון (באנגלית: Gregory M. Erickson; נולד ב-23 במרץ 1964 באנקורג', אלסקה) הוא מדען אמריקאי המתמחה בפלאוביולוגיה, פלאונטולוגיה וזואולוגיה בדגש על הארכוזאורים: דינוזאורים, תנינאים, עופות ופטרוזאורים. הוא פרופסור לאנטומיה ופלאונטולוגיה של בעלי חוליות באוניברסיטת המדינה של פלורידה. בנוסף, הוא אוצר מוזיאון הטבע של האוניברסיטה, עמית מחקר במספר מוסדות וכן מגיש ויועץ מדעי לתוכניות טבע ומדע פופולרי. הוא חקר את קצב הגדילה והאונטוגניה של דינוזאורים ובעיקר תרופודים וטירנוזאורוס, וחישב כיצד הם הגיעו לממדי ענק וכמה שנים חיו. בנוסף, הראה שמוצא העופות הוא מדינוזאורים מנוצים. הוא חקר את התנינאים ובמיוחד את הביומכניקה ועוצמת הנשיכה האדירה שלהם, שמהווה מרכיב חשוב בהצלחתם. במסגרת מחקר זה הוא מדד את עוצמת הנשיכה של מיני תנינאים רבים בשלבי גדילה שונים, ולפיהם העריך את עוצמת הנשיכה של תנינאי ענק דוגמת הדיינוסוכוס, שהגיעה ל-23,000 ליברות-כוח (100 קילוניוטון), ושל הטירנוזאורוס. הוא מדד עוצמת נשיכה של 3,700 ליברות-כוח (16 קילוניוטון) בתנין ים באורך 17 רגל (5.2 מטרים), שהייתה בזמנו שיא גינס (עד שד"ר בריידי באר מדד עוצמת נשיכה של 5,000 ליברות-כוח (22 קילוניוטון) בתנין היאור). הוא גילה, תיאר והגדיר מספר סוגי דינוזאורים בהם גואנלונג (2006) ולימוזאורוס (2009). דף החוקר של אריקסון באתר אוניברסיטת מדינת פלורידה Erickson, GM; Gignac PM, Steppan SJ, Lappin AK, Vliet KA, et al, "Insights into the Ecology and Evolutionary Success of Crocodilians Revealed through Bite-Force and Tooth-Pressure Experimentation", PLoS ONE 7(3), March 2012 בריאן הנדוורק, נשיכת התנין היא החזקה ביותר שנמדדה, נשיונל ג'יאוגרפיק, 23 באפריל 2012 גרגורי אריקסון, באתר ResearchGate Xu X.; Clark, J.M.; Forster, C. A.; Norell, M.A.; Erickson, G.M.; Eberth, D.A.; Jia, C. & Zhao, Q. (2006). "A basal tyrannosauroid dinosaur from the Late Jurassic of China" (PDF). Nature. 439 (7077): 715–718. Bibcode:2006Natur.439..715X. doi:10.1038/nature04511. PMID 16467836. S2CID 4424849. Xu, X.; Clark, J.M.; Mo, J.; Choiniere, J.; Forster, C.A.; Erickson, G.M.; Hone, D.W.E.; Sullivan, C.; Eberth, D.A.; Nesbitt, S.; Zhao, Q.; Hernandez, R.; Jia, C.-K.; Han, F.-L.; Guo, Y. (2009). "A Jurassic ceratosaur from China helps clarify avian digital homologies" (PDF). Nature. 459 (18): 940–944. Bibcode:2009Natur.459..940X. doi:10.1038/nature08124. PMID 19536256. S2CID 4358448. ארכיון (PDF) מ-22 בספטמבר 2017. נבדק ב-13 ביולי 2019. {{cite journal}}: (עזרה)
סף דפיברילציה

סף הדפיברילציה (באנגלית: Defibrillation threshold) הוא מונח המתאר את כמות האנרגיה המינימלית הדרושה להחזרת קצב תקין ללב שנמצא בהפרעת קצב. דוגמה לסף הדפיברילציה יכולה להיות כמות האנרגיה בג'ול הנדרשת כדי להפסיק פרפור עליות ולחזור למקצב סינוס תקין. סף הדפיברילציה ניתן להערכה בלבד (מכיוון שהדפיברילציה עצמה יכולה להתבצע רק פעם אחת) ומשתנה בהתאם להפרעת הקצב. דירוג סף הדפיברילציה הנדרש לפי הפרעת הקצב מהסף הנמוך לגבוה: טכיקרדיה חדרית רפרוף עליות פרפור עליות פרפור חדרים תרופות מסוימות, במיוחד סוטלול, נוטות להאריך להוריד את הסף הזה, בעוד שאחרות כגון אמיודארון עשויות להעלות אותו. בדיקת סף הדפיברילציה היא חלק אינטגרלי מקוצב לב מושתל או פנימי, הבדיקה מכונה לעיתים DFT הפרעת קצב דפיברילציה קוצב לב Stefan H Hohnloser, Paul Dorian, Robin Roberts, Michael Gent, Carsten W Israel, Eric Fain, Jean Champagne, Stuart J Connolly, Effect of amiodarone and sotalol on ventricular defibrillation threshold: the optimal pharmacological therapy in cardioverter defibrillator patients (OPTIC) trial, Circulation, 2006 ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Truth Social

Truth Social (מסוגננת גם כ-TRUTH Social) היא פלטפורמת מדיה חברתית המושקת על ידי חברת Trump Media & Technology Group, שבבעלות נשיא ארצות הברית לשעבר, דונלד טראמפ. הפלטפורמה הושקה בהשקה ציבורית מלאה ב-21 בפברואר 2022. נשיא ארצות הברית לשעבר, דונלד טראמפ, העלה הצעה בעבר לבנות פלטפורמת מדיה חברתית חדשה לאחר שנחסם בטוויטר בפייסבוק, באינסטגרם ובסנאפצ'ט ב-2021, בעקבות שמועות הקשורות להסתערות על הקפיטול ב-2021. במאי 2021, השיק טראמפ את "From the Desk of Donald J. Trump" (בתרגום חופשי: משולחן העבודה של דונלד ג' טראמפ), דף באתר שלו, שבו פרסם הודעות קצרות דמויות ציוץ. ה-USA Today דיווח בתחילת יוני 2021, כי הדף הושבת לאחר פחות מחודש. עם זאת, האתר עדיין פעיל. על פי דיווחים שונים, בתחילת דרכה הרשת סבלה מבאגים ותקלות טכניות רבות. נכון לאפריל 2022, האפליקציה הייתה זמינה במערכת אנדרואיד ובדפדפני אינטרנט, אך לא ניתן היה להירשם אליה ברוב המדינות מחוץ לארצות הברית. תוכניות ההנפקה של החברה נתקלו בבעיות, לאחר שנפתחה חקירה מטעם הרגולציה הפדרלית נגד חברת ההנפקה. מספר מנהלים בכירים עזבו את החברה. על פי נתונים שפורסמו ב-Daily Beast באפריל 2022, הרשת נמצאת במקום ה-28 ברשימת הרשתות החברתיות הפופולריות בחנות האפליקציות של אפל. באפריל 2022 עברה האפליקציה שדרוג בעקבות שיתוף פעולה ומעבר לשרתים של אתר ראמבל. לאחר שאילון מאסק רכש את טוויטר וטראמפ אמר שלא יחזור לטוויטר, אלא יתחיל להיות פעיל באפליקציה שלו בתוך שבוע, חזרה הרשת למקום הראשון ברשימת הרשתות החברתיות הפופולריות, לפני טוויטר. ב-29 באפריל 2022 חזר טראמפ לצייץ ברשת החברתית. החל מחודש מאי 2022 ניתן להתחבר ל-"Truth Social" דרך אתר האינטרנט של הרשת. ב-13 באוקטובר 2022 גוגל אישרו את הוספת האפליקציה "Truth Social" לחנות האפליקציות "Play Store". מדיה וקבצים בנושא Truth Social בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Truth Social (באנגלית) Truth Social, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Truth Social, ביישום טלגרם NEXTER, ‏הרשת החברתית החדשה של טראמפ מואשמת בגניבת קוד, באתר ‏מאקו‏, 25 באוקטובר 2021 טראמפ הכריז על רשת חברתית חדשה - ועל הנפקה בנאסד"ק, באתר כלכליסט, 21 באוקטובר 2021 טראמפ ממשיך להסתבך: הרשת החברתית בבעלותו לקראת התרסקות, באתר אייס, 28 באוגוסט 2022 שלי קרן, מה שלום הרשת החברתית של טראמפ? ממש לא טוב, תודה ששאלתם, באתר הארץ, 5 באפריל 2022. דיוון נונס באתר ראמבל דמיאן פצ'טר, הוא חזר: טראמפ שב לצייץ ברשת, באתר ישראל היום, 29 באפריל 2022 רועי האן, אור ירוק: הרשת החברתית של טראמפ זמינה בחנות האפליקציות של גוגל, באתר ynet, 13 באוקטובר 2022
שועל ארגנטינאי לבן

שועל ארגנטינאי לבן (שם מדעי:Lycalopex vetulus, בעבר - Pseudalopex vetulus) הוא מין בסוג שועל דרום-אמריקני האנדמי לברזיל. דמוי-שועל זה חי בעיקר במערכת האקולוגית הברזילאית בסראדו. השועל הארגנטינאי הלבן הוא בעל גוף רזה, קצר יחסית, חרטום מחודד וקצר ואוזניים גדולות. לשועל זה שיניים קטנות, פרווה קצרה ופסים כהים על גבו. אורך זנבו של השועל הארגנטינאי האפור 28-32 ס"מ, צבע קצה זנבו שחור ועל חלקו העליון של הזנב עובר פס כהה. אוזנייו והחלקים החיצוניים של רגליו בצבע אדמדם או חום-צהוב. חלקו העליון של גופם אפור ואילו צבע חלקו התחתון לבנבן או בעל גוון חום צהבהב. משקלו בין 2.7 ל-4 ק"ג. אורך הראש והגוף 58-64 ס"מ. השועל הארגנטינאי הלבן פעיל במהלך היום. הוא אוכל כל אך ניזון בעיקר מטרמיטים, חיפושיות זבל, חסרי חוליות קטנים וחרקים אחרים. תקופת הרבייה היא בתחילת הסתיו. ההיריון אורך כחודשיים ובסופו נולדים לרוב בין 2 ל-4 גורים. מדיה וקבצים בנושא שועל ארגנטינאי לבן בוויקישיתוף שועל ארגנטינאי לבן, באתר ITIS (באנגלית) שועל ארגנטינאי לבן, באתר NCBI (באנגלית) שועל ארגנטינאי לבן, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) שועל ארגנטינאי לבן, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) שועל ארגנטינאי לבן, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שועל ארגנטינאי לבן, באתר GBIF (באנגלית) שועל ארגנטינאי לבן באתר IUCN (באנגלית) Hoary Fox באתר canids.org Lioncrusher's Domain - Hoary Zorro שועל ארגנטינאי לבן באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צ'אן (כפר)

צ'אן (בהונגרית: Csány) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית. כמו יישובים רבים באירופה גם בצ'אן מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 2,256 תושבים ובשנת 2021 רק 2,087 תושבים. על פי עדויות ארכאולוגיות האזור מיושב לסירוגין מתקופת האבן עד ימינו, היישוב עצמו הוזכר לראשונה בכתבים משנת 1332. יהודים התיישבו במקום במחצית הראשונה של המאה ה-19, רובם התפרנסו מרוכלות וממלאכה. בעקבות הקרע ביהדות הונגריה הצטרפה הקהילה לזרם הניאולוגי שדגל בהשתלבות בחברה ההונגרית ותיקון סדרי החיים הדתיים. בית הכנסת נבנה בשנת 1891. בשנת 1942 נלקחו גברים יהודים בני 18–48 מצ'אן לעבודות כפייה ורובם ניספו בשדות המוקשים של אוקראינה. עם כניסת הצבא הגרמני להונגריה (מרץ 1944) נצטוו יהודי צ'אן להסתגר בבתיהם למשך שבועות ולא הורשו לצאת אפילו כדי לקנות מצרכי מזון. בתחילת יוני 1944 העברו לגיטו שהוקם בהטוון ובסוף אותו החודש שולחו למחנה אושוויץ. חמישה יהודים שחזרו לכפר אחרי המלחמה עזבו תוך זמן קצר, ובשנת 1947 בוטלה הקהילה רשמית. מדיה וקבצים בנושא צ'אן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של צ'אן קהילת צ'אן, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי צ'אן שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
Ego

האם התכוונתם ל... Ego (שיר של וילי ויליאם) Ego (שיר של ביונסה) Ego (שיר של אלה אייר) אגו
סטיבן אלפרד

סטיבן אלפרד (באנגלית: Steven Alfred; נולד ב-11 באוקטובר 1997) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת החלוץ בדינמו מינסק. אלפרד התחיל את קריירת המשחק שלו בסקסאן מהליגה השנייה במולדובה, ובינואר 2019 הצטרף לסוצ'י מהליגה השנייה ברוסיה. בתום העונה עלה המועדון לליגת העל הרוסית, אבל ב-5 ביולי 2019 הושאל אלפרד לפיוניק ירוואן מליגת העל הארמנית, ובתום העונה עבר אליה בהעברה חופשית. ב-26 בינואר 2021 הגיע עם הקבוצה להסכמה על התרת חוזהו, ועבר לשחק בסלוצק מליגת העל הבלארוסית. בינואר 2022 עבר להפועל חדרה מליגת העל. בתום העונה האריך את חוזהו בקבוצה בעונה נוספת. ב-29 ביוני 2023 חתם במכבי הרצליה. ב-5 ביולי 2024 חתם בדינמו מינסק מליגת העל הבלארוסית. מדיה וקבצים בנושא סטיבן אלפרד בוויקישיתוף סטיבן אלפרד, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל סטיבן אלפרד, באתר Transfermarkt סטיבן אלפרד, באתר Soccerway "Game Report by FNL". Russian Football National League. 16 במרץ 2019. {{cite web}}: (עזרה) "Սթիվեն Ալֆրեդը և Ալեքսանդր Գալիմովը' "Փյունիկի" ֆուտբոլիստներ". fcpyunik.am/ (בארמנית). FC Pyunik. 5 ביולי 2019. נבדק ב-11 ביולי 2019. {{cite web}}: (עזרה) "Stephen Alfred left Pyunik". fcpyunik.am. FC Pyunik. 26 בינואר 2021. נבדק ב-27 בינואר 2021. {{cite web}}: (עזרה) החלוץ הניגרי סטיבן אלפרד חתם בהפועל חדרה, באתר www.israelhayom.co.il סטיבן אלפרד חתם לעונה נוספת בהפועל חדרה: "תהיה קבוצה טובה", באתר וואלה, 22 במאי 2022 מיכאל וייסרמן, סטיבן אלפרד וסאקו דומביה חתמו במכבי הרצליה, באתר דאבל פס, ‏29 ביוני 2023 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איוה כפרי

איוה כפרי (נולדה ב-1981) היא אמנית ישראלית, המתמחה בציורים מופשטים ועבודות חומרים (כגון טפטים, ספריי, צבע אקרילי, נייר ופרספקס). זוכת פרס רפפורט לאמן הצעיר לשנת 2013. איוה כפרי נולדה ב-1981 בתל אביב. כפרי אומרת כי היא תמיד ציירה ויצירה תמיד הייתה חלק משמעותי בחייה. היא החלה ללמוד בשנת 2002 באקול נסיונל סופרייר דה בוזאר אשר מכונה בקצרה ENSBA, ולאחר שקיבלה משם תואר שני, החלה ללמוד במכללת האנטר, שם גם השיגה מלגה ב-2005. כפרי הציגה במשך השנים את יצירותיה בתערוכות יחיד ובתערוכות קבוצתיות בישראל ומחוצה לה. נכתב עליה במקומות רבים כי יצירתה ייחודית ומקורית והיא הופכת את הציור לחוויה בחלל ומרחיבה את גבולותיו מתוך שימוש חדש בחומרים חדשים. במהלך לימודיה במכללת האנטר עזבה כפרי את ז'אנר ציורי הקנווס לטובת ציורי מיצבים ועוד. ב-2013 זכתה בפרס על שם רות וברוך רפפורט לאמניות צעירות, טקס חלוקת הפרסים נערך ב-13 במרץ במוזיאון תל אביב לאמנות וכפרי זכתה ל-30 אלף דולר לצייר צעיר עד גיל 40. הנימוקיהם לזכייתה היו: "כפרי יוצרת מיצבי ציור מופשטים ופיוטיים, וביצירתה הייחודית והמקורית הופכת את הציור לחוויה בחלל, ומרחיבה את גבולותיו מתוך שימוש חדש בחומרים חדשים. החלל הציורי שמתקבל בעבודתה, המכונה מיצב-ציור, מזמין את הצופה לחדור לתוכו ולהימצא בתוך אירוע ציורי מרהיב, אך שברירי". — ynet, חבר השופטים להבאת פרס רפפורט הקיר, עשור לפרס רפפורט לאמן ישראלי צעיר/בכיר, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, אולם יוסף ורבקה מאירהוף הבניין הראשי, 2007. Multiplane, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, גלריות ז'נט אסיא, הבניין הראשי, 2014. תערוכת יחיד, גלריה רו-ארט, תל אביב, 2013. Multiplane, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, גלריות ז'נט אסיא, הבניין הראשי, 2014. המשכיות, גלריה רו-ארט, תל אביב, 2017. אתר האינטרנט הרשמי של איוה כפרי (באנגלית) פרס רפפורט- איוה כפרי, סרטון באתר יוטיוב איוה כפרי, זוכת פרס רפפורט לאמן ישראלי צעיר 2013 בתערוכה (Multiplane(s, סרטון בערוץ "Tel Aviv Museum of Art", באתר יוטיוב איוה כפרי | Iva Kafri, באתר www.israeliartists.co.il אלי ערמון אזולאי, פרס רפפורט לדוד ריב ואיוה כפרי, באתר הארץ, 10 בפברואר 2013 פרס רפפורט- איוה כפרי, נבדק ב-2021-10-25 CV, iva-kafri (באנגלית) מנחה נופה, איך שהזמן עובר: חגיגות העשור לפרס רפפורט, באתר הארץ, 16 במרץ 2017 מרב יודילוביץ', הוכרזו הזוכים בפרסי רפפורט לציור, באתר ynet, 11 בפברואר 2013 מוזיאון ישראל מרכז מידע לאמנות ישראלית - עבודות: כפרי, איוה, באתר museum.imj.org.il מוזיאון ישראל מרכז מידע לאמנות ישראלית - תערוכות: כפרי, איוה, באתר museum.imj.org.il
רו (אי, אנטארקטיקה)

האי רו (באנגלית: Roux Island) הוא אי הממוקם מצפון חצי האי ארוסמית', למול חוף לובה, החוף המערבי של ארץ גרהאם, בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה. האי ממוקם בצד המערבי של הכניסה לפיורד לאלמאנד. אורכו של האי 3.7 קיולמטרים ורוחבו של האי 0.9 קילומטרים. שטחו של האי 7 קילומטרים רבועים. שיא גובהו של האי 43 מטרים מעל פני הים. האי התגלה על ידי המשלחת הצרפתית הרביעית לאנטארקטיקה, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1908–1910, בפיקודו של ז'אן-באטיסט שארקו. שארקו נתן לאי את שמו. שארקו קרא לאי על שמו של ז'ול שארל-רו (Jules Charles-Roux). האי רו באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מפת אזור האי רו האי רו באתר marineregions מזג אוויר נוכחי עדכני באי רו תחית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור האי רו נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור האי רו סטטיסטיקות מזג אוויר עבור האי רו מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מידע על גובה האי