laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
צ'ארלס בלגדן

סר צ'ארלס בריאן בלגדן (באנגלית: Charles Brian Blagden;‏ 17 באפריל 1748 – 26 במרץ 1820) היה מדען ורופא בריטי. שירת כקצין רפואה בצבא הבריטי (1776–1780), ולאחר מכן כיהן כמזכיר החברה המלכותית (1784–1797). זכה במדליית קופלי ב-1788, נבחר כחבר כבוד זר (FHM) באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים ולתואר "אביר" בשנת 1792. בלגדן מת בצרפת בשנת 1820, ונקבר בבית הקברות פר לשז שבצפון פריז. בלגדן ערך ניסויים וחקר את יכולת עמידתו של גוף האדם בטמפרטורות גבוהות. בדו"ח שלו לחברה המלכותית ב-1775, היה הראשון לזהות את תפקידיה של הזיעה ברגולציה התרמית האנושית. ניסוייו של בלגדן בנושא השפעת מומסים על נקודת הקיפאון של מים, הובילו אותו לגלות כי נקודת הקיפאון של תמיסה נמצאת ביחס ישר לריכוז התמיסה, חוק הידוע כחוק בלגדן: = K {\displaystyle =K} C P {\displaystyle {\tfrac {C}{P}}} . מדיה וקבצים בנושא צ'ארלס בלגדן בוויקישיתוף Wilson, George (1851). The Life of the Hon. Henry Cavendish. London: Harrison and Son. p. 131. "Book of Members, 1780–2010: Chapter B".American Academy of Arts and Sciences. Blagden, Charles (1775). "Experiments and Observations in an Heated Room". Philosophical Transactions (1683–1775) 65: 111–123. Mellor, Joseph William (1912). Modern Inorganic Chemistry New York: Longmans, Green, and Company. p. 161.
שאיין (פירושונים)

האם התכוונתם ל... שאיין – שבט ילידי באמריקה הצפונית שאיין (שפה) – שפתו של שבט שאיין שאיין (ויומינג) – בירת מדינת ויומינג בארצות הברית שאיין (אוקלהומה) – בירת מחוז רוג'ר מילס באוקלהומה מחוז שאיין – מחוז בקולורדו הר שאיין – הר בקולורדו הבונקר הגרעיני בהר שאיין – מתקן פיקוד ושליטה תת-קרקעי של חיל האוויר של ארצות הברית בהר שאיין לוקהיד AH-56 שאיין – מסוק אמריקאי שיין קאיין (פירושונים)
פרארי 488

פרארי 488 היא מכונית ספורט מבית פרארי שהושקה בשנת 2015 על מנת להחליף את הפרארי 458 איטליה. המכונית מונעת על ידי מנוע בנפח 3.9 ליטר בתצורת V8 מוגדש כפול (twin-turbocharged). מנוע זה קטן בנפחו אך בעל ביצועים חזקים יותר ממנועים קודמים של קודמותיה. ל-488 מנוע 3904 סמ"ק בתצורת V8 המספק 661 כוחות סוס ב-8,000 סל"ד ובעל מומנט מרבי של 75.5 קג"מ ב-8,000 סל"ד. המנוע מוגדש על ידי 2 מגדשים מקביליים של חברת IHI/Honeywell ביחד עם 2 כונסי אוויר נפרדים. התוצאה היא מנוע המפיק 169.4 כ"ס לליטר ובעל מומנט של 19.9 קג"מ לליטר, שניהם שיאים עבור מכונית פרארי. המכונית מגיעה עם תיבת הילוכים כפולת מצמד חצי אוטומטית בעלת 7 מהירויות המבוססת על תיבת ההילוכים של הפרארי 458 איטליה. הגרסה הראשונה של ה-488 שהוצגה הייתה ה-488 GTB, היורשת של ה-458 איטליה. גרסה זו היא ברלינטה (קופה) בעלת 2 מושבים. הדגם הושק ב-3 בפברואר 2015. פרארי טוענת שהביצועים של הדגם הזה הם: 0 ל-100 קמ"ש ב-3.0 שניות, 0 ל-200 קמ"ש ב-8.3 שניות ומהירות מרבית של 330 קמ"ש. ה-488 ספיידר היא דגם קבריולה בעלת 2 מושבים עם גג קשיח מתקפל, בדומה ל-458 ספיידר אותה היא מחליפה. ההשקה של המכונית הייתה בתערוכת הרכב בפרנקפורט בספטמבר 2015. הספיידר כבדה יותר ב-50 ק"ג מאחותה הסגורה (ה-GTB) וקלה יותר ב-10 ק"ג מה-458 ספיידר. למכונית אותו מנוע כמו של ה-GTB והיא בעלת ביצועים דומים לה: 0 ל-100 קמ"ש ב-3.0 שניות, 0 ל-200 קמ"ש ב-8.7 שניות ומהירות מרבית של 325 קמ"ש. ערך מורחב – פרארי 488 פיסטה המחליפה של גרסת הספאצילה (458). בעלת מנוע V8 המפיק 711 כ"ס, משקלה קטן ב-90 ק"ג מה-488 המקורית. גרסאות המירוץ של ה-488 הן המחליפות של ה-458 GTC ו-GT3 בהתאמה. השלדה שלהן יותר אגרסיבית ביחס ל-458 וזאת הודות לתקנות חדשות שנכנסו במרוצי ה-GTE ו-GT3 בשנת 2016. המנוע שלהן זהה לזה של ה-GTB, 3.9 ליטר בתצורת V8. פרארי J50- מכוניות ספורט רודסטר המבוססת על הפרארי 488, יוצרה בסוף שנת 2016. הייצור הוגבל ל-10 יחידות. מדיה וקבצים בנושא פרארי 488 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פרארי 488 רועי צוקרמן, פרארי 488 GTB - עם טורבו ו-670 כ"ס, באתר ynet, 4 בפברואר 2015 רועי צוקרמן, פרארי 488 נחתה בישראל. כמה עולה אקזוטיקה?, באתר ynet, 3 בינואר 2016 ניר בן-טובים‏, פרארי חדשה נולדה: 488 GTB, באתר וואלה, 4 בפברואר 2015 קובי ליאני‏, חלום באיטלקית: פרארי 488 GTB בישראל, באתר וואלה, 13 בינואר 2016
איינסלי

האם התכוונתם ל... בן איינסלי – שייט רוח בריטי ג'ון מארק איינסלי – טנור בריטי רוברט איינסלי – דיפלומט ומזרחן בריטי
יעקב ברסימסון

יעקב ברסימסון היה אחד מהמתיישבים היהודים הראשונים בניו אמסטרדם (כיום ניו יורק), ובין היהודים הראשונים ששכנו בגבולותיה הנוכחיים של מדינת ניו יורק. ברסימסון נשלח על ידי המנהיגים היהודים באמסטרדם שברפובליקה ההולנדית כדי לבחון אפשרות של הגירה יהודית נרחבת לניו אמסטרדם. עם נפילת ברזיל ההולנדית היה הכרח עבור היהודים לעזוב את אירופה כדי למצוא מקומות חדשים. הוא הגיע לנמל ב-22 באוגוסט 1654 על האונייה "De Pereboom", לאחר שעזב את הולנד ב-8 ביולי. ברסימסון הוחלף על ידי קבוצה של 23 יהודים שהגיעה לניו אמסטרדם מרסיפה שבברזיל על סיפונה של האונייה "St. Charles", והוקמה ההתיישבות היהודית הראשונה בארצות הברית. Samuel Oppenheim, "MORE ABOUT JACOB BARSIMSON, THE FIRST JEWISH SETTLER IN NEW YORK", Publications of the American Jewish Historical Society 29 (1925), pp. 39-52 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מלבורן סיטי

מועדון הכדורגל מלבורן סיטי, שנוסד בשנת 2009, הוא מועדון כדורגל באוסטרליה. קבוצת הכדורגל ממוקמת בעיר מלבורן, אוסטרליה. הקבוצה משחק באצטדיון המלבני שבמלבורן המכיל 30,050. המועדון נוסד בשנת 2009 כ"מלבורן הארט" והצטרפה לליגת העל האוסטרלית בעונת 2010/2011. במהלך שנת 2014 חברת ההחזקות קבוצת סיטי פוטבול רכשה חלק מבעלות הקבוצה, ושם המועדון השתנה ל"מלבורן סיטי". בשנת 2015 רכשה החברה את כל המניות. בעונת 2020/2021 זכתה לראשונה בתולדותיה באליפות אוסטרליה. ארון יוז תומאס סורנסן הארי נובילו פטריק קיסנורבו איוואן פראניץ' דמיאן דאף דויד ויאה רוברט קורן קיו ג'אלינס ג'ושואה קנדי ליאם מילר מייקל מיפסוד מייקל ביצ'אמפ מדיה וקבצים בנושא מלבורן סיטי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מלבורן סיטי מלבורן סיטי, ברשת החברתית פייסבוק מלבורן סיטי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מלבורן סיטי, ברשת החברתית אינסטגרם פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא אוסטרליה ובנושא מועדוני כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
4K

רזולוציית 4K (נקראת גם 2160p) היא רזולוציה לאמצעי צילום ותצוגה כגון טלוויזיות, מצלמות ומסכי מחשב, המציגה סדר גודל של כ-4,000 פיקסלים לרוחב המסך. באופן מדויק רזולוציה העומדת על 3840 על 2160. הטכנולוגיה קיימת במספר טלוויזיות והתקני צילום. בענף הקרנת הסרטים, יוזמות קולנוע דיגיטלית (DCI) היא תקן 4K הדומיננטי. בטלוויזיה ובצרכנות התקשורת, 4K UHD או UHD-1 הם תקני 4K דומיננטיים. בגלל שבמסכים דיגיטליים התמונה מורכבת ממספר גדול של נקודות צבע הנקראות "פיקסלים", מספר פיקסלים גבוה יותר משמעותו תמונה חדה ומציאותית יותר. רזולוציית ה-4k הגיעה לתפוצה רחבה לאחר שהטכנולוגיה הנפוצה הקודמת הייתה HD ועמדה על כרבע מכמות הפיקסלים בהשוואה ל-4k. בשוק התקשורת בישראל נכון ל-2018 טכנולוגיית השידור הנפוצה היא HD (בעברית: "הבחנה גבוהה"). HD מציגה 1,920 פיקסלים לרוחב על 1,080 פיקסלים לאורך, רבע מאשר ב-4K תקן שידור ה-HD בישראל אצל החברות Yes ו-HOT הוא 1080p ו-50 פריימים לשנייה. תאגיד השידור הישראלי הצהיר שיחל לשדר בטלוויזיה ובדיגיטל ברזולוציית 4K וב-1 בנובמבר 2017 הפיץ לראשונה סרטון באיכות 4K בערוץ היוטיוב של כאן ובערוץ הטלוויזיה כאן 11 ושידר את כל משחקי מונדיאל 2018 ב-4K. חברת yes מספקת סדרות מקור שמוצגות באיכות 4K ומציעה ממיר תואם אשר תומך ברזולוציה. כמו כן חברת HOT מציעה ממיר תומך וחברת פרטנר TV מספקת ממיר 4K לכל לקוחותיה. בין ספקיות התוכן באירופה וארצות הברית המשדרות ב-4K נמצאות נטפליקס, אמזון, סקיי וה-BBC. סוני מהחלה בדצמבר 2017 שירות VOD בארצות הברית באיכות 4K. באוקטובר 2017 פיפ"א הודיעה שכל שידורי מונדיאל 2018 יהיו באיכות 4K HDR‏. עבור גיימרים (שחקני מחשב) ה-4K מהווה הבטחה מיידית יותר, לפחות על הנייר, כיוון שמשחקים יכולים לעבוד תאורטית בכל רזולוציה. אבל פה קיימת מגבלה אחרת – עוצמת העיבוד הגרפי שנדרשת כדי להציג משחקים עכשוויים ב-4K היא אדירה אפילו יחסית לדור האחרון של החומרה. סוני כבר הצהירה שפלייסטיישן 4 תוכל אמנם להציג סרטים וצילומים ב-4k אבל לא תריץ משחקים ברזולוציה זו, ומיקרוסופט טוענת שחלק ממשחקי Xbox One יוכלו לתמוך בה; הדגמים העדכניים יותר של הקונסולות הנ"ל (Xbox One X ו-Playstation 4 Pro) מאפשרים הרצת משחקים ברזולוציה זו, בעוד הדגמים החדשים (כדוגמת Playstation 5) צפוי לתמוך גם ברזולוציית 8k. בקונסולות, עלייה ברזולוציה תמיד תגיע במחיר ירידה בקצב הפריימים (60FPS ברזולוציית 1080P לעומת 30FPS ברזולוציית 4K). החל מהעשור השני של המאה ה-21 נעשה שימוש נרחב בתקן 4K UHD בהפצת סרטי קולנוע ישנים על גבי מדיה מגנטית, על מנת לשמר את הרלוונטיות של סרטים בעלי ערך תרבותי ואת הדיון בהם. רזולוציה חדה יותר דורשת פס רחב יותר עבור תעבורת נתונים לטלוויזיה. כבל מסוג HDMI 2.0 תומך בצורה מלאה ב-4K ויכול להכיל בצורה חלקה וידאו באיכות 2160p בקצב של 60 פריימים בשנייה. Ultra HD 8K מדיה וקבצים בנושא 4K בוויקישיתוף דיגיטל - הסבר על 4K, ערוץ היוטיוב של כאן תאגיד השידור הישראלי צחי הופמן, בדיקת "גלובס": מסכי טלוויזיה 4K - איכות צפייה שלא ראיתם, באתר Globes יונתן כיתאין, ‏בתאגיד "כאן" נערכים לשדר את המונדיאל באיכות 4K, באתר גלובס, 1 בנובמבר 2017 עוברים ל 4K, באתר כאן Julian Clover, All World Cup 2018 matches in Ultra HD, broadband TV news, ‏26 באוקטובר 2017 McClannahan, Sean (May 28, 2021). Fistful of Features explores the 10th anniversary 4K UHD release of J.J. Abrams’s “Super 8.”. Elements of Madness. Retrieved May 28, 2021 McClannahan, Sean (February 9, 2021). FISTFUL OF FEATURES – VIGILANTE, THE MAN FROM HONG KONG, THE UNINVITED, AND MORE. Screen Invasion. Retrieved May 28, 2021
מאור האפלה

מאור האפלה (בשפת המקור: נור אלצ'לאם. מכונה גם דרש בן ישעיה, ומדרש האור) הוא פירוש על פי הגישה הרציונלית על חמישה חומשי תורה, שמובאים בו דברי פירוש לפסוקים, דברי הלכה, ודרשות. מחברו הוא רבי נתנאל בן ישעיה, מגדולי חכמי תימן במאה ה-14. הפירוש נכתב מקצתו בערבית יהודית ומקצתו בעברית בסביבות שנת 1640 לשטרות (ה'פ"ט, 1329). בתקופה זו נתחברו ספרים רבים בהגות על ידי חכמי תימן, כגון כתאב אלחקאיק, סראג אלעקול (שמביא בכמה מקומות בספרו את מאור האפלה) ותשובות רבנו פרחיה בן משולם. הספר היה נפוץ בתימן, ולכן קיימות הרבה העתקות שלו. הספר הוא ספר פירושים (בלשון יהודי תימן: דרשות) על התורה, כפי שהיה מקובל בתקופות הקדומות, תקופות האמוראים והגאונים, שהדרשה נועדה רק כדי למשוך את השומעים לדברי ההלכה. הספר משלב בתוכו דברי הלכה ודברי אגדה על סדר פרשות השבוע, ובכך מזכיר את ספר השאילתות דרב אחאי גאון. המחבר שילב בספר את מניין המצוות, וכל מצווה שהגיע למקומה בכתוב ציין עליה "זו מצוות עשה" או "זו מצוות לא תעשה". רבי נתנאל שילב ודרש בספרו מנהגי קריאה ומסורות כתיבה ייחודיים ליהדות תימן, שחלקן נעלמו בדורות הבאים. הוא הביא דרשות רבות שאינן ידועות מחוץ לתימן, שניכר עליהן שהן פרי עטם של תנאים ואמוראים, ונשתמרו רק אצל יהודי תימן (כמו הדרשות שהביא רבי דוד עדני במדרש הגדול). נוסחאות הדרשות שהביא מאירות לא פעם את דברי חז"ל. על חלק מהדרשות ניכר שהן חידושיהם של חכמי תימן הקדמונים, שדרשו אותן על פי שלושים ושתים מידות דרבי יוסי. רבי נתנאל הלך ברוב הדברים בשיטתו של הרמב"ם ומניין המצוות שבספרו תואם למניין שבספר המצוות לרמב"ם. במקרים רבים הוא מצטט את דברי הרמב"ם בשלל כתביו: משנה תורה, מורה הנבוכים, איגרות וכתביו הרפואיים. במובאות ארוכות ציטט במדויק ובאחרות שלא במדויק, ומכאן שציטט את דברי הרמב"ם בעל פה. שילב בספרו גם רעיונות מתורתם של רבי יהודה הלוי והרמב"ן, ורעיונות קבליים, למרות שספרות הקבלה לא פשטה בזמנו בתימן. לדעת הרב יוסף קאפח, כרציונליסט, רבי נתנאל התנגד לגישת הפרשנות האליגורית שגורסת שהסודות הם כוונתו הראשונית של המקרא, ולדעתו רעיונות הסוד הם בגדר דרש ורמז בלבד. עוד לשיטת הרב יוסף קאפח הסיבה שהביא הרב נתנאל בחיבורו גם ענייני לחשים ואגדות עם, היא כדי למשוך את המוני העם ללימוד התורה, וכראיה הוא מציין את דברי המחבר בהקדמתו בה הוא מודיע כי בחיבורו כתב גם דברים המתאימים להמוני העם. הספר יצא לאור לראשונה על ידי הרב קאפח בשנת ה'תשי"ז (1957), המקור הערבי ותרגום טור מול טור, בהוצאת האגודה להצלת גנזי תימן, ולאחר מכן בהוצאת מכון משנת הרמב"ם. רבי נתנאל בן ישעיה, מאור האפלה, באתר אוצר החכמה בסוף הקדמתו כתב שהתחיל בט"ו בתמוז אותה שנה אבל בפרשת בהר הוא מחשב את השנים ביובל בשנת ה'פ"ח שהיא 1639 לשטרות הרב יוסף קאפח, מאור האפלה - מבוא, ירושלים, ה'תשי"ז (1957)
דאליבור סטבנוביץ'

דאליבור סטבנוביץ' (בסלובנית: Dalibor Stevanović; נולד ב-27 בספטמבר 1984) הוא כדורגלן עבר סלובני ששיחק בעמדת הקשר. סטבנוביץ' התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אולימפיה ליובליאנה אך הוא לא זכה להגיע לקבוצה הבוגרת. בגיל 18 חתם בדומז'אלה. בשתי עונותיו הראשונות במועדון עלה בעיקר כמחליף, אך בעונת 2004/2005 רשם את עונת הפריצה שלו עם 11 שערים ב-26 הופעות. בינואר 2006 חתם בריאל סוסיאדד תמורת מיליון אירו. בעונתו הראשונה במועדון רשם 15 הופעות, אך בשתי העונות שלאחר מכן החלה ירידה במעמדו ובינואר 2008 הושאל לדפורטיבו אלאבס. בקיץ 2008 חתם במכבי פתח תקווה מליגת העל אך לא עלה על הציפיות ושוחרר מהמועדון. בינואר 2009 חתם בויטסה ארנהם עד לסיום העונה עם אופציה לשנתיים נוספות, ובתום העונה החליטה ויטסה לממש עליו את האופציה. בקיץ 2011 חתם בווהלין לוצק מליגת העל האוקראינית. בינואר 2012 חתם בשלונסק ורוצלב מליגת העל הפולנית עימה זכה באליפות ראשונה בקריירה. בקיץ 2014 חתם בטורפדו מוסקבה וכעבור עונה חתם במורדוביה סרנסק. ב-28 בפברואר 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובניה במשחק ידידות נגד קפריסין שנגמר בניצחון 0-1. ב-14 באוקטובר 2009 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-3 נגד סן מרינו במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010. סטבנוביץ' נכלל בסגל הנבחר לקראת מונדיאל 2010. שלונסק ורוצלב ליגת העל הפולנית: 2011/2012 הסופר קאפ הפולני: 2012/2013 דאליבור סטבנוביץ', באתר Transfermarkt דאליבור סטבנוביץ', באתר Soccerway דאליבור סטבנוביץ', באתר BDFutbol דאליבור סטבנוביץ', באתר WorldFootball.net דאליבור סטבנוביץ', באתר National Football Teams דאליבור סטבנוביץ', באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt לי בוץ, מכבי פ"ת: בלומשטיין חתם, סטבנוביץ' הצטרף, באתר ynet, 25 בספטמבר 2008 לי בוץ, סטבנוביץ' חתם בוויטסה ארנהיים, באתר ynet, 20 בינואר 2009
מדרש הביאור

מדרש הביאור (אלביאן) הוא מדרש תימני על חמישה חומשי תורה, על ההפטרות ועל מגילות אסתר ואיכה, שחיבר בשנת 1441 הרב סעדיה בן דוד אלד'מארי. חלקים מהמדרש מכונים בקטלוגים "צפנת פענח", ומזוהים כחיבור של סעדיה בן דוד אלעדני, סופר ומעתיק שעבר מתימן לסוריה. בנימין ריצ'לר שיער שמדובר בשמות שונים של אותו מחבר, או שאלעדני ביצע פלגיאט לספרו של אלדמארי, כפי שייתכן שעשה במקרה אחר. הספר עוסק בענייני אגדה, הלכה, פרשנות, פילוסופיה ואלגוריה. הוא מרבה לצטט מהתלמודים והמדרשים (בעיקר מדרש הגדול, מדרש רבה, ומספריו של הרמב"ם, וכן ממדרש החפץ לזכריה הרופא, מדברי ר' יונה אבן ג'נאח ומ"מאור האפלה" לרבי נתנאל בן ישעיה. כלולים בו מדרשים עתיקים שאבדו, למשל מכילתא דברים. הרב דוד הלוי חמדי נעזר בו בכתיבת "אלוג'יז אלמוגני". שרד כתב יד שלם יחיד של המדרש, ומספר כתבי יד חלקיים. חלקים מהמדרש הודפסו בכרכי הסדרה "תורה שלמה" של הרב מנחם מנדל כשר. הספר יצא במלואו בשנת ה'תשנ"ח, במכון משנת הרמב"ם, בתרגום ובביאור של הרב יוסף קאפח. בנימין ריצ'לר, 'על "מדרש הביאור" התימני ומחברו', עלי ספר ב (תשל"ו), עמ' 91–96 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה). מדרש הביאור, באתר אוצר החכמה בנימין ריצ'לר, 'על "מדרש הביאור" התימני ומחברו', עלי ספר ב (תשל"ו), עמ' 91–96 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) LOUIS FINKELSTEIN, "FRAGMENT OF AN UNKNOWN MIDRASH ON DEUTERONOMY", Hebrew Union College Annual 12/13 (1937–1938), p. 524 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) יהודה רצהבי, "מלואים לקטע ממדרש אלמוני על דברים", Hebrew Union College Annual 25, עמ' א (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) פינקלסטיין, עמ' 524 מנחם כהנא, "מדרשי תימן ושימושם במדרשי ההלכה", דברי הקונגרס העולמי למדעי היהדות חטיבה ג, כרך ראשון, תשמ"ט 1989, עמ' 33 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'יימס ג'ונס (סופר)

ג'יימס ראמון ג'ונס (באנגלית: James Ramon Jones;‏ 6 בנובמבר 1921 – 9 במאי 1977) היה סופר אמריקאי, מחבר "הקו האדום", "מעתה ועד עולם" ושורת ספרים רבי מכר נוספים. ג'ונס נולד וגדל בעיירה רובינסון שבמדינת אילינוי. בשנת 1939 התגייס לצבא ארצות הברית ושובץ לחיל הרגלים. ג'ונס שירת כלוחם ברגימנט ה-27 שבאוגדת חיל הרגלים ה-25. תחילה הוצב ג'ונס בהוואי, שם חווה על בשרו את המתקפה היפנית על פרל הארבור. לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה לחם בגואדלקנאל. ג'ונס נפצע במהלך הלחימה ועוטר בלב הארגמן. בשנת 1944 שוחרר משירות צבאי בדרגת רב-טוראי. כעיתונאי סיקר את מלחמת וייטנאם. השפעת שירותו הצבאי ניכרת בספריו ובהם "מעתה ועד עולם", בו עסק במתקפה בפרל הארבור, ו"הקו האדום", שתיאר את הלחימה כנגד היפנים בגואדלקנאל. מעתה ועד עולם, 1951 (From Here to Eternity) יצא בתרגום אליעזר כרמי. תל אביב : א' זלקוביץ, 1954. יצא בתרגום אריה חשביה. תל אביב : זמורה, ביתן, מודן, תשמ"א 1981. עובד לסרט קולנוע - מעתה ועד עולם בשנת 1953. הקו האדום, 1962 (The Thin Red Line) יצא בתרגום מרים קראוס. לוד : זמורה-ביתן, תשס"ב 2001. עובד לסרט קולנוע - הקו האדום בשנת 1998. האקדח, 1959 (The Pistol) יצא בתרגום שרגא גפני. תל אביב : א' זלקוביץ, 1961. אחדים באו במרוצה, 1957 (Some Came Running) יצא בתרגום ר' טל. תל אביב : א' זלקוביץ, תשי"ט 1959. ג'יימס ג'ונס, ברשת החברתית Goodreads ג'יימס ג'ונס, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ג'יימס ג'ונס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ג'יימס ג'ונס (1921-1977), דף שער בספרייה הלאומית רן, לוחם שייטת, ניר הוא הקו האדום שלי, באתר ynet, 8 במאי 2011. הקו האדום, באתר הארץ, 6 באפריל 2003.
הספרייה המרכזית למדעי היהדות

הספרייה המרכזית למדעי היהדות (בפולנית: Centralna Biblioteka Judaistyczna) הייתה ספרייה יהודית ברחוב טְלוֹמַצקה בוורשה. מבנה הספרייה שרד אך היא אינה פעילה עוד. במקומו של המכון למדעי היהדות שפעל אף הוא במבנה, הוקם המכון היהודי ההיסטורי בוורשה, המציג אוספים הקשורים להיסטוריה של היהדות והיהודים בפולין. זכרה של הספרייה מונצח על ידי המכון ההיסטורי באמצעות אתר האינטרנט "הספרייה המרכזית למדעי היהדות" (פול') המנגיש ספרים ואוספים משל יהדות פולין לגולשי המרשתת ברחבי העולם כולו. הספרייה המרכזית למדעי היהדות נוסדה בין השנים 1879–1880 כספריית בית הכנסת הגדול בוורשה ביוזמת לואי נתנזון, לפי תוכנית שהציג כבר בשנת 1860. הקמת הספרייה התאפשרה באמצעות גיוס כספים ציבורי, ותקציבה השוטף התאפשר מתמיכה של נדבנים פרטיים כגון איגנאצי (יצחק) ברנשטיין וסיוע של קופת בית הכנסת. במשך שנים רבות פעלה ועדה מיוחדת בראשות שמואל פוזננסקי לגיוס ספרים ורכישת כתבי יד, אוספים וארכיונים פרטיים. הספרן הראשי היה משה מושקובסקי. בשנת 1927, ביוזמת משה שור, החל ועד הספרייה לעבוד על הקמת מושב קבע. ב-1936 נכנסה הספרייה למושב הקבע שלה בבניין רחב ידיים ברחוב טלומצקה (אנ') בוורשה, מקום מושבו של המכון למדעי היהדות (רו'). בימי מלחמת העולם השנייה (נובמבר 1940 – מרץ 1942) עמד הבניין בגבול גטו ורשה והתרכזה בו פעילות סיוע ועזרה הדדית של יהודי הגטו. הספרייה נבזזה בידי הנאצים וחלק מהספרים הושבו לאחר המלחמה. הבניין היה אחד הבודדים ששרדו אחרי חיסול הגטו, הוא נשרף, אך קירותיו שרדו וכך ניתן היה לשקמו. כתובת החזית בעברית ובפולנית הוסרה במהלך השיקום שלאחר המלחמה. הבניין משמש כיום כמשכנו של המכון היהודי ההיסטורי בוורשה, שבו נמצא גם ארכיון רינגלבלום ("עונג שבת"). פעילות הספרייה המרכזית למדעי היהדות ממשיכה כמפעל הנצחה באמצעות פורטל האינטרנט "הספרייה המרכזית למדעי היהדות" (פול'). מדיה וקבצים בנושא הספרייה המרכזית למדעי היהדות בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הספרייה המרכזית למדעי היהדות על הספרייה המרכזית היהודית, באתר השטעטל הווירטואלי (באנגלית)
רוני קורבט

רונלד בלפור "רוני" קורבט (באנגלית: Ronald Balfour "Ronnie" Corbett‏; 4 בדצמבר 1930 - 31 במרץ 2016) היה סטנדאפיסט, שחקן, כותב ושדרן רדיו סקוטי. עיקר פרסומו מתוכניתו המשותפת עם רוני בארקר, The Two Ronnies, אשר שודרה ב-BBC. קורבט נולד ב-1930 באדינבורו לוויליאם בלפר קורבט, אופה, ולאנני אליזבת קורבט. הוא למד בתיכון המלכותי של אדינבורו, ולאחר שסיים את בית הספר החל לשחק, בלי שהלך ללמוד באוניברסיטה. הוא שירת בחיל האוויר המלכותי עד 1952. קורבט שיחק במספר תוכניות טלוויזיה קומיות מפורסמות, בהן בתוכנית The Frost Report לצידם של בארקר, דייוויד פרוסט וג'ון קליז, ובתוכנית The Two Ronnies, יחד עם רוני בארקר (בין השנים 1971 - 1987) . ב-2016 נפטר קורבט בגיל 85. מדיה וקבצים בנושא רוני קורבט בוויקישיתוף רוני קורבט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רוני קורבט, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) רוני קורבט, באתר MusicBrainz (באנגלית) רוני קורבט, באתר Discogs (באנגלית) רוני קורבט, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
גבתון (עיר מקראית)

גִּבְּתוֹן הייתה עיר מקראית בנחלת שבט דן אשר ניתנה ללויים, ויש המזהים את העיר עם "תל מלוט", אשר נמצא צפונית מערבית לעיר בית שמש ומערבית לעיר גזר. העיר נזכרת בספר מלכים א', פרק ט"ו, פסוק כ"ז, כעיר פלישתית בה הכה בעשא משבט יששכר את נדב בן ירבעם מלך ישראל. יש המזהים את גבתון עם יישובים הנמצאים באזור הצפוני של השפלה הפלישתית. על פי הכתוב בספר מלכים, ממלכת ישראל ניסתה פעמיים לכבוש את העיר. ניסיון ראשון התרחש בתקופת המלך נדב בן ירבעם, שנרצח כאן בידי בעשא בן אחיה שירש את כסאו (מלכים א', ט"ו, כ"ז). ניסיון שני נעשה בתקופת בנו של בעשא, המלך אלה, שנרצח בתרצה, בירת הממלכה, על ידי עבדו זמרי כאשר שר הצבא עמרי צר על גיבתון (מלכים א', ט"ז, ט"ו–י"ז). עם רצח המלך אלה, הפסיק עמרי את המצור על גבתון, הטיל מצור על תרצה, הביא להתאבדות זמרי והשתלט על הממלכה. מהמסופר במקרא נראה כי העיר נותרה בשליטת הפלשתים. המושב גִּבְּתוֹן הוא מושב עובדים ליד רחובות ושייך למועצה אזורית ברנר נקרא על שם העיר המקראית. תל מלוט הוא תל ארכאולוגי בשפלת יהודה. התל ממוקם בין היישובים יציץ, פדיה ומזכרת בתיה ומשקיף על עיינות גבתון. מצפון לשמורת עיינות גיבתון נמצא 'תל מָלוֹט' שנהוג לזהותו עם העיר גבתון הפלשתית, שעל שמה קרויים המעיינות. בחפירות בקרבת התל התגלה בשנות ה-90 של המאה העשרים מטמון המטבעות הגדול ביותר שאותר בישראל, ובו 26 אלף מטבעות ארד ביזנטיים. על התל הוקם בשנת 2010 מצפור על שם רפנאל מוסקל, לוחם יחידת אגוז שנהרג במלחמת לבנון השנייה. מדיה וקבצים בנושא גבתון בוויקישיתוף פולינה סביבק, תל מלוט, חדשות ארכיאולוגיות, גיליון 126, באתר רשות העתיקות, 25 בדצמבר 2014 ספר יהושע, פרק י"ט, פסוק מ"ד יחזקאל קויפמן, ספר יהושע, קריית ספר, ירושלים, 1963, עמ' 227. בוסתנאי עודד, עולם התנ"ך: מלכים א', דוידזון עתי, תל אביב, 1996, עמ' 160. משה גלעד, שמורה מפתיעה שמסתתרת בין שתי מסילות ברזל לכביש סואן, באתר הארץ, 10 בנובמבר 2021 ישראל שפירא, ‏מלחמת אחים? הביקור ב'עֵינוֹת גִּיבְּתוֹן' שמעביר מסר חריף לראשי האומה, באתר כיכר השבת, 28 במרץ 2023
אמה קאניף

אמה קאניף (באנגלית: Emma Cunniffe; נולדה ב-3 ביולי 1973) היא שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה אנגלייה. בין התפקידים ששיחקה קאניף בטלוויזיה היו אֶמָה בסדרה "האגמים" (BBC, בשנים 1997 ו-1999), בִּידִי ב"תקוות גדולות", עיבוד טלוויזיוני לספרו של דיקנס, בדרמה "כל אנשי המלך", "Clash of the Santas" לצדם של רובסון גרין ומארק בנטון, בסדרה "לדפוק שעון" (של ה-BBC), וב-"Flesh and Blood" יחד עם כריסטופר אקלסטון. קאניף הופיעה בתפקיד אורח בפרק "Night Terrors" בעונה השישית של סדרת המדע בדיוני "דוקטור הו" לצדו של מאט סמית שגילם את הדוקטור האחד עשר. היא הופיעה בסרט הדוקומנטרי "The Genius of Mozart". בתפקיד אשתו של מוצרט, קונסטנצה. ב-2000 גילמה את קרול בוינטון בעיבוד לספר "פגישה עם המוות" מאת אגאתה כריסטי בעונה ה-11 של הסדרה "פוארו". בשנת 2014 שיחקה בתפקיד סמלת בילוש הותורן באופרת הסבון "קורוניישן סטריט", בה חקרה את מקרה התקיפה של טינה מקינטייר (בגילומה של מישל קיגן) ואחר כך את מותה. בינואר 2015 גילמה את הדמות של אליסה, אמה של קנזי קאלהון, בסדרה "דרך ווטרלו". בתיאטרון שיחקה קאניף במחזה "אלוף הבונים" וזכתה על הופעתה בפרס התיאטרון הבריטי לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה לשנת 2000. עוד בתיאטרון הופיעה במחזה "Tales from Hollywood, Losing Louis" בטרפלגר סטודיוס בלונדון. ב-2006 שיחקה במחזה "Women Beware Women" עבור הלהקה השייקספירית המלכותית בסטרטפורד-אפון-אייבון. ב-2011 הייתה מועמדת לפרס "what's on stage" על הופעתה בתפקיד אליזבת פרוקטור במחזה "ציד המכשפות" בתיאטרון הפתוח בריג'נט פארק. ב-2015 הופיעה קאניף בתפקיד מייבל גרייסון בסדרת הטלוויזיה "האב בראון" של ה-BBC בפרק "The Truth in the Wine". באותה שנה שיחקה במחזה "המלכה אן" מאת הלן אדמונדסון בהפקת הלהקה השייקספירית המלכותית. אמה קאניף, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אמה קאניף, באתר AllMovie (באנגלית) אמה קאניף, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Emma Cunniffe". Drama Faces. BBC. אורכב מ-המקור ב-2006-06-23. נבדק ב-2016-04-01. "UK Theatre Awards Previous Winners". 1999. UK Theatre Association. נבדק ב-11 במרץ 2015. {{cite web}}: (עזרה) http://www.rsc.org.uk/queen-anne/cast-and-creative
ילד על הירח

ילד על הירח היא להקת אינדי ורוק ישראלי שהוקמה בשנת 2011. חברי הלהקה הם מאור אלוש, זיו זק, לירן פרידמן, טל שטורם ודניאל עצטה. ילד על הירח הוקמה על ידי מאור אלוש וזיק זק. בשנת 2011 עברו לתל אביב והחלו לעבוד באולפן על מה שבסופו של דבר ייהפך לאלבום הבכורה של ילד על הירח. את האלבום יצרו השניים לבד תוך עיסוק בכתיבה, הלחנה, עיבוד, הקלטה ומיקס. באלבום היו שותפים גם לירן פרידמן, שלימים נהיה קלידן קבוע בהרכב, איגי דיין, מתופף להקת משינה, שניגן תופים ב״השד, אתה והעתיד״ ואחרים. האלבום יצא לאור באוקטובר 2012 ולאחריו החלה הלהקה להופיע ברחבי הארץ עם הצטרפותם של עידו זילברמן על התופים ורון מרקוביץ' על גיטרה בס. במהלך 2013 קיבלה הלהקה דחיפה משמעותית מהזמר אביב גפן, שהמליץ על שירי הלהקה, וכמו כן הלהקה שימשה כמופע חימום להופעותיו. ב-2014 רון מרקוביץ' עזב את הלהקה וטל שטורם החליפו, הלהקה החלה לעבוד על אלבומה השני ״כאן ועכשיו״. האלבום השני הוקלט בצורה חיה באולפני ״קקטוס״ ועובד במשך למעלה מחצי שנה על ידי חברי הלהקה. הסינגל הראשון מתוכו ״מנגינה מוכרת״ יצא בספטמבר 2014 ונכנס לפלייליסט גלגל״צ, מה שנתן חשיפה גדולה להרכב. בינואר 2015 יצא האלבום רשמית ונחנך בהופעה מיוחדת. במהלך אותה תקופה עזב את הלהקה עידו זילברמן והצטרף דניאל עצטה במקומו בתפקיד המתופף. לקראת סוף 2015 שחררה הלהקה ביצוע משותף עם הזמרת רוני פרי לשירה של להקת מוניקה סקס ״דם״ שזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו השונות והגיע למקום השלישי במצעד של רשת ג'. מאור אלוש (שירה וגיטרות) זיו זק (גיטרות וקולות) לירן פרידמן (קלידים וקולות) טל שטורם (בס) דניאל עצטה (תופים) ילד על הירח, סרטונים בערוץ היוטיוב ילד על הירח, באתר ספוטיפיי ילד על הירח, באתר בנדקמפ