ראובן ריבלין

ראובן (רוּבִי) ריבלין (נולד ב-9 בספטמבר 1939, כ"ה באלול ה'תרצ"ט) הוא מדינאי, פוליטיקאי ועורך דין ישראלי. כיהן כנשיאהּ העשירי של מדינת ישראל, בין השנים 2014–2021. קודם לכן כיהן כחבר הכנסת מטעם מפלגת הליכוד, כיושב ראש הכנסת וכשר התקשורת. ריבלין נולד בירושלים לפרופסור יוסף יואל ריבלין, מזרחן ומתרגם מערבית, ולרחל (ריי) ריבלין, שהקימה את בית החולים לפצועי לח"י ואצ"ל. דור שמיני בארץ לשני הוריו, בני משפחת ריבלין, שעלתה לירושלים בעליית תלמידי הגר"א. בנעוריו למד בגימנסיה העברית רחביה, והיה תלמידם של המשוררים דן פגיס ויהודה עמיחי. היה חניך בשבט מצדה של תנועת הצופים. בשנת 1957 התגייס לצה"ל ושירת במודיעין קרבי. בשנת 1958 סיים קורס קצינים, שירת כקצין מודיעין בגייסות השריון וקמ"ן אילת. בשירות המילואים שירת כעוזר קמ"ן חטיבה 16, קמ"ן אוגדת יהודה ולאחר מכן ביצע תפקיד במנהלת התרגילים של צה"ל תחת פיקודו של משה בר כוכבא. במלחמת ששת הימים השתתף כקצין מילואים בחפ"ק חטיבה 55 שלחמה בקרב על ירושלים. במלחמת יום הכיפורים הוצב ביריחו, ובהמשך, כשקיבל דרגת רב-סרן, עבר לשרת באוגדה מרחבית 720. ריבלין השתחרר משירות מילואים כשהוא בדרגת רב-סרן. ריבלין למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. ריבלין כיהן כחבר מועצת העיר ירושלים בין השנים 1978–1983. הוא המשיך בפעילות פוליטית, ושימש יו"ר סניף תנועת החרות בירושלים בשנת 1986, ויו"ר ארגון הליכוד בשנים 1988–1993. בין השנים 1981–1986 כיהן ריבלין כחבר מועצת המנהלים של אל על, ובין השנים 1985–1988 היה יו"ר המוסד לבטיחות ולגיהות. ריבלין שימש יועץ משפטי לאגודת הספורט בית"ר ירושלים, יו"ר האגודה ומנהל קבוצת הכדורגל. בהמשך השתתף ריבלין כחבר צוות בתוכנית הסאטירה "אין עם מי לדבר", ששודרה בערוץ 2 בין השנים 1993–1995. ב-1987 היה יו"ר סניף תנועת החרות בירושלים ופטרונה הפוליטי של בית"ר ירושלים והתמודד על ראשות מרכז תנועת החרות הארצי מול אריאל שרון. בשנת 1988, כאשר כיהן כסגנו של טדי קולק, הצהיר ריבלין על רצונו להתמודד על ראשות עיריית ירושלים. הוא התמודד בבחירות הפנימיות בסניף הליכוד בירושלים על ראשות הרשימה, והיו שהעריכו[דרושה הבהרה] שהיו לו סיכויים טובים לנצח את קולק בבחירות לראשות העיר. חבר הכנסת אהוד אולמרט תמך ביריבו של ריבלין, שמואל פרסבורגר, ואף קרא לאנשיו בסניף לבחור בו ולא בריבלין. פרסבורגר ניצח בבחירות הפנימיות והפסיד לקולק בבחירות על ראשות העיר. ב-12 באוגוסט 1991 החליטה מועצת סניף הליכוד בירושלים להדיח את ריבלין מתפקידו כיו"ר הסניף. ריבלין תלה זאת בליברלים וביו"ר מזכירות התנועה, משה ארנס. בשנת 1992, משכשל ריבלין בניסיונו לשוב ולהיבחר לכנסת, סייע לו הקבלן דוד אפל במציאת עבודה כעו"ד בפרויקטים בתחום הנדל"ן של מגדל הזוהר וחברת צביון שהיו קשורים לאפל. בשנת 1993 ריבלין התמודד שנית בבחירות הפנימיות בסניף הליכוד, לקביעת מועמדה לראשות העיר ירושלים, אך הפסיד לאהוד אולמרט, שנבחר חודשיים לאחר מכן לראשות העיר ירושלים. אולמרט החליט שלא לשבץ את ריבלין ברשימה למועצת העיר, זאת למרות היותו של ריבלין דמות מפתח בסניף ולמרות הציפיות שישבץ אותו במקום השני. בשנת 1984 ריבלין ניסה לראשונה להתמודד לכנסת בסיועו של חבר המרכז והקבלן דודי אפל ממחנהו של דוד לוי. ריבלין נבחר לראשונה לכנסת ה-12 בשנת 1988, ושימש בה יושב ראש הוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול. כמו כן ריבלין היה חבר בוועדת הכנסת, בוועדת החוץ והביטחון ובוועדת חוקה חוק ומשפט. ריבלין חזר לתפקיד חבר הכנסת ב-1996, בכנסת ה-14, במקומו של אליהו בן-אלישר, שמונה לשגריר. בתקופה זאת, שימש בין היתר כחבר בוועדה מיוחדת לעניין לקחי אסון גשר המכביה, בוועדה לבחירת שופטים, בוועדה משותפת לתקציב הביטחון, בוועדת החינוך והתרבות ובוועדה משותפת לעניין הכרזה על שעת חירום. בכנסת ה-15 שימש גם כיושב ראש סיעת הליכוד וכנציג האופוזיציה בוועדה לבחירת שופטים. נוסף על כך ריבלין היה חבר בשתי ועדות חקירה פרלמנטריות: ועדת חקירה פרלמנטרית בעניין המצוקה הכספית המתמשכת של הרשויות המקומיות וועדת חקירה פרלמנטרית בנושא האלימות בספורט. כמו כן ריבלין החל לשמש בכנסת זו גם כסגן יושב ראש הכנסת. בספטמבר 2000 היה ריבלין אחד מחברי הכנסת שהתלוו לאריאל שרון בביקורו בהר הבית שקדם למה שכונה "מהומות הר הבית". כשהורכבה ממשלת הליכוד ב-2001 נאלץ ריבלין לוותר על תיק המשפטים כיוון שהתנהלו נגדו שבעה תיקי חקירה בנוגע ליחסיו עם הקבלן דודי אפל. באחד מהם המליצה המשטרה להעמידו לדין. שלוש וחצי שנים מאוחר יותר נסגרו שישה מהתיקים על ידי היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, מפאת חוסר אשמה ואילו התיק השביעי בחשד לשיבוש מהלכי חקירה בפרשת איציק מרדכי נסגר בעילות של חוסר עניין לציבור וחוסר ראיות מספיקות. ריבלין נאלץ להסתפק בתפקיד שר התקשורת, ובתגובה לסגירת התיקים אמר ”מי יחזיר לי ולמשפחתי שלוש שנים וחצי קשות שלקחו לי. איך אפשר לחגוג כשאני יודע שיש המון אזרחים שלהם אין יכולת להתמודד מול מערכת הרשע הזאת?!”. ב-19 בפברואר 2003, י"ז באדר א' ה'תשס"ג, נבחר לכהן כיושב ראש הכנסת ה-16. בעקבות הכרזה של שופט בית משפט השלום, דוד רוזן, על ביטול סעיף בחוק של הכנסת (פסק דין הנדלמן), ביקר ריבלין את נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק על "המהפכה השיפוטית" שהוביל כנשיא בית המשפט העליון, שלדבריו התפתחה להפיכה שלטונית המכרסמת ב"יסודותיה המקודשים ביותר של הדמוקרטיה הישראלית", ריבלין הוא שטבע את הביטוי "כנופיית שלטון החוק" בהקשר זה. ריבלין התנגד לתוכנית ההתנתקות, ובעקבות דחייתה במשאל מתפקדי הליכוד פעל בסיעת הליכוד ובכנסת לסכלה. במקביל נהג לקרוא לכל הצדדים המעורבים לשמור על איפוק, לציית לחוק ולמנוע קרע בעם. ריבלין גם השתתף בהלוויה המונית שנערכה לקבורים שהועברו מבית העלמין של גוש קטיף להר הזיתים. בכנסת ה-17 היה חבר בוועדת הכספים, בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, בוועדה לזכויות הילד, בשדולה למען ירושלים ובשדולה למען הדרוזים והצ'רקסים. ריבלין היה יושב ראש של שתי ועדות משנה: ועדת המשנה בעניין עובדי אינטל וועדת המשנה בעניין שנת שמיטה. כמו כן ריבלין היה חבר בוועדת משנה בעניין מיגון יישובי עוטף עזה ומיגון מוסדות החינוך שבהם ובוועדת חקירה פרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי. בפברואר 2007 הכריז ריבלין באופן רשמי כי בכוונתו להתמודד על תפקיד נשיא מדינת ישראל לאחר סיום כהונתו של משה קצב. בסיבוב הראשון של ההצבעה לנשיאות בכנסת, שהתקיימה ב-13 ביוני 2007, הגיע ריבלין למקום השני כשלמקום הראשון הגיע שמעון פרס (37 קולות לעומת 58 קולות לפרס). בעקבות זאת ריבלין החליט להסיר את מועמדותו לנשיאות, הכריז בהתרגשות ”יחי נשיא המדינה, תחי מדינת ישראל” וקרא לחברי הכנסת לתמוך בפרס פה אחד. ב-30 במרץ 2009 נבחר לכהן בפעם השנייה כיושב ראש הכנסת ה-18. בכנסת זו שימש גם יושב ראש ועדת הפירושים. בתקופת כהונתו זו נודע ריבלין בזכות יחסיו החמים עם חברי הכנסת הערבים, על אף דעותיו המדיניות. בין היתר ריבלין התנגד ליישום המלצת הוועדה הפרלמנטרית להדיח את חברת הכנסת חנין זועבי בעקבות השתתפותה במשט לעזה. בשנת 2012 ריבלין קיבל את אות אביר איכות השלטון מטעם התנועה למען איכות השלטון בישראל במסגרת הרשימה המאוחדת, הליכוד ישראל ביתנו, שובץ ריבלין במקום ה-11 לקראת הבחירות לכנסת ה-19. בכנסת זו כיהן ריבלין כחבר בוועדת הכספים ובוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות. כמו כן ריבלין היה חבר בוועדה המשותפת לקידום התחרות בענף המזון ושימש יו"ר שדולת ירושלים וכחבר בשדולה לחיזוק הקשר עם העם היהודי. במהלך כהונתו בכנסת ה-19 שימש יושב ראש משלחת הכנסת ל-OECD. פעמים רבות התבטא בזכות הכרה ישראלית רשמית ברצח העם הארמני. ב-10 ביוני 2014 נבחר לנשיא העשירי של מדינת ישראל ברוב של 63 קולות מול 53 קולות ליריבו בסבב ההצבעה השני, ח"כ מאיר שטרית. ראש הממשלה בנימין נתניהו התנגד למועמדותו של ריבלין, ואף ניסה לבטל את מוסד הנשיאות, אך לאחר סיום הגשת המועמדויות הודיע על תמיכתו בריבלין. ב-24 ביולי 2014 הושבע ריבלין לנשיא המדינה ונכנס מיד לתפקיד, ארבעה ימים לפני המועד הרשמי. ב-10 באוגוסט 2014 סגר היועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, את הבדיקה שנפתחה בעניינו של ריבלין בחשד לקבלת כספים מקבלן הבניין ופעיל הליכוד, דודי אפל, לאחר ש"לא נמצא בסיס עובדתי לטענות שהועלו". בתחילת כהונתו היה ריבלין הנשיא הישראלי הראשון שהשתתף באירוע לזכר טבח כפר קאסם. באוגוסט 2014 שיגר איגרת ברכה לנישואים של ערבי עם יהודיה שהתאסלמה. בנובמבר 2014 ביטל הופעה מתוכננת של הזמר עמיר בניון במשכן הנשיא, זאת בשל השיר "אחמד אוהב ישראל" של בניון, אשר לדעת ריבלין נחשב פוגעני. ריבלין הביע התנגדות להצעת חוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי, בניגוד לעמדת ראש הממשלה בנימין נתניהו אשר תמך בחוק. בעקבות זאת הוא ספג גינויים מפעילי ימין ואף הופצה תמונה שלו לבוש מדי אס אס. בדצמבר 2014 בחר העיתון הבריטי הגארדיאן בריבלין כאחד מגיבורי השנה של שנת 2014, משום ש"הפך למצפון הלאומי". ב-18 במאי 2015 העניקה אוניברסיטת בר-אילן לנשיא ריבלין תואר דוקטור לשם כבוד. בשנת 2018 קיבל תואר ד"ר לשם כבוד גם מאוניברסיטת פיראוס. ב-7 ביוני 2015 נשא בכנס הרצליה את "נאום השבטים". ריבלין תיאר את החברה בישראל כמפוצלת לרוב חילוני ציוני מוצק, ולמיעוטים דתי, חרדי וערבי ההולכים ונדמים לו בגודלם, כאשר תהום תרבותית, דתית וזהותית פעורה בין המגזרים ומאיימת על החברה הישראלית. ריבלין קרא לייצר סדר ישראלי חדש על בסיס החלפת תפיסת הרוב והמיעוט הרווחת בתפיסה של שותפות, ועורר בכך דיון ציבורי נרחב. בהמשך החלה לפעול תוכנית תקווה ישראלית. לאחר הפיגוע בדומא, התבטא ריבלין בתקיפות נגד האירוע. בפוסט שפרסם בדף הפייסבוק שלו כתב "אני חש כאב... על שבני עמי בחרו בדרך הטרור ואיבדו צלם אנוש. דרכם אינה דרכי. דרכם אינה דרכינו. דרכם אינה דרכה של מדינת ישראל ואינה דרכו של העם היהודי". האמירה "בני עמי בחרו בדרך הטרור" גררה גל של תגובות וגינויים מימין. ב-13 בדצמבר 2015 נאם ריבלין בכנס של "הארץ" והקרן החדשה לישראל בארצות הברית. השתתפותו עוררה מחלוקת ומחאה מאחר שבכנס השתתף גם נציג של "שוברים שתיקה". ריבלין לא ביטל את השתתפותו בכנס בתגובה למחאה אך כן הביע הסתייגות מ"שוברים שתיקה". ב-24 בפברואר 2016 ערך ריבלין מפגש בבית הנשיא עם ראשי הרשויות המקומיות הערביות אך סירב לאפשר לחבר הכנסת ג'מאל זחאלקה מבל"ד להשתתף עקב מפגשו של האחרון עם משפחות מחבלים פלסטיניים ועמידת דקת דומייה לזכרם. בשנת 2017 ריבלין אירח מספר מנהיגים בינלאומיים חשובים, בהם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ וראש ממשלת הודו נרנדרה מודי. ב-14 ביולי 2017 גינה ריבלין את הפיגוע בהר הבית שביצעו מחבלים ערבים-ישראליים ואת תגובת ההנהגה הערבית לפיגוע ואמר ש"השתיקה והתגובות הרפות של חלק מהמנהיגות הפוליטית הערבית מקוממות. טרור חייב להיות מוקע ללא תנאי וללא התפתלויות. מי שאינו מוקיע טרור, משתף איתו פעולה". ב-14 בספטמבר אמר באזכרה לקודמו הנשיא פרס כי כל ישראלי חב לפרס בכל הקשור לנושא התרומה לביטחון ישראל. ב-23 באוקטובר 2017, נאם ריבלין בישיבת הפתיחה של המושב הרביעי של הכנסת העשרים. בנאומו, הוא ביקר את אובדן הממלכתיות לטענתו בישראל. במהלך המשבר הפוליטי בישראל עשה ריבלין מספר מאמצים לייסד ממשלת אחדות יציבה על ידי גישור בין גושים מנוגדים. ביוני 2021 חודש לפני סיום כהונתו העניקה לו אוניברסיטת אריאל בשומרון תואר ד"ר לשם כבוד. ביולי 2021, סיים את כהונתו כנשיא המדינה והוחלף על ידי יצחק הרצוג. סך הכל, ריבלין קיבל כ-8,682 בקשות חנינה מחודש יולי 2014 ועד חודש אפריל 2021 אך נעתר רק ל-1,797 מהבקשות. בפרסום מאוחר יותר נודע כי ריבלין העניק עד חודש יולי של אותה שנה כ-1,830 חנינות. בשנת 2015 הוגשו לנשיא 1,948 בקשות חנינה, ומתוכן אושרו 151 בקשות. ב-25 באוקטובר 2015, באירוע לציון 20 שנה להירצחו של יצחק רבין, התייחס ריבלין ליגאל עמיר: "כל עוד אני נשיא מדינת ישראל, לא יצא הרוצח לחופשי. תיבש ימיני, אם אחתום אי-פעם על חנינה לאיש הארור הזה. לעולם לא". עם בקשות החנינה הבולטות שנמסרו לריבלין נמנות בקשות החנינה של קובי פרץ, יואל קרויס ויונתן היילו, שלהן נענה, ובקשות החנינה של משה קצב ואלאור אזריה, שאותן דחה. ריבלין דחה את בקשתו של אהוד אולמרט לקיצור תקופת מאסרו, אך ביטל את המגבלות אשר הוטלו עליו לאחר שחרורו מהכלא. עם סיום כהונתו עבר ריבלין להתגורר בדירת שרד בירושלים שהמדינה שכרה למענו (נשיא לשעבר זכאי לדירת שרד למשך שבע שנים מסיום כהונתו). באוגוסט 2021 מונה ריבלין לנשיא חברת אלקטריאון וירלס, העוסקת בפיתוח ציוד לטעינה אלחוטית של כלי רכב חשמליים, ותפקידו יהיה, בין היתר, "לקדם שיתופי פעולה של החברה עם ממשלות וחברות גלובליות וכן לחשוף את פעילותה למקבלי ההחלטות ברחבי העולם". בספטמבר 2021 מונה ריבלין ליו"ר כבוד של המכון הישראלי לדמוקרטיה. באפריל 2024 תרם את קולו למסע פרסום של חברת יכין. ריבלין גר בירושלים בשכונת יפה נוף. היה נשוי ליפה וילף עד לסוף שנות ה־60, אז התגרשו. בשנת 1971 נישא בשנית, לנחמה, ממנה התאלמן ב-4 ביוני 2019. הוא אב לארבעה. בנו הבכור, יואל, נולד מאשתו הראשונה. החל משנת 2021 ריבלין בזוגיות עם שרית צמח. ריבלין הוא בן-דודה של אורה קפלן, אשתו של הבמאי אירווינג קפלן ואמם של הזמר ירמי קפלן והבמאי אהרן קפלן. בצעירותו הפסיק לאכול בשר בקר, לאחר שצפה בשחיטת בעלי-חיים בבית-מטבחיים ובשנת 2013 חדל גם מאכילת עופות, בעקבות צפייה בחקירה סמויה של עמותת אנימלס, ששודרה בתוכנית כלבוטק וחשפה התעללות בתרנגולים במשחטה של זוגלובק. במהלך כהונתו כנשיא הביע ריבלין תמיכה בפעילות להגנת בעלי חיים ולעידוד הפחתת אכילת בשר. ב-2015 אירח בבית הנשיא את פעיל זכויות בעלי החיים אלכס הרשאפט ואת מיקי חיימוביץ', מובילת קמפיין שני צמחוני (כבר לפני כניסתה לפוליטיקה). ב-2016 ערך לראשונה יום אימוץ כלבים בבית הנשיא, בשיתוף עם עמותות תנו לחיות לחיות ונח. כמו כן, ריבלין הנהיג עריכת מנגל צמחוני כחלק מטקסי יום העצמאות הנערך בבית הנשיא מדי שנה, במקום ארוחה בשרית. ריבלין מאמין בזכותה של ישראל לספח בנוסף למזרח ירושלים ורמת הגולן גם את יהודה, שומרון ועזה, וזאת בגישת פתרון המדינה האחת אך לא ציין מה יהיה מעמדם החוקי והאזרחי של הפלסטינים הגרים באותם מקומות והאם תהיה להם זכות הצבעה. ריבלין מאמין בתורת זאב ז'בוטינסקי ובהדר הבית"רי. הוא מאמין בשוויון זכויות אזרחי מלא ובפרט בשיתוף מלא של ערביי ישראל בציבוריות הישראלית. הוא שם דגש על הממלכתיות הישראלית, כפי שהיא מתבטאת במוסדות המדינה והממשל, ובראשם הכנסת. הוא ידוע ברגשנותו ובחשיבות הרבה שהוא מעניק לדגל ישראל, להמנון מדינת ישראל ולטקסים ממלכתיים ובפרט לטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות (שבו נאם מספר פעמים כיושב ראש הכנסת). ב-1993 השתתף כחבר פאנל בתוכנית הסאטירית אין עם מי לדבר בערוץ 2. ב-2012 השתתף בסדרת המערכונים "הפרלמנט" בתפקיד עצמו. ב-2018 התראיין בסדרת הדוקו "יומני קירשנבאום". באפריל 2018 השתתף ביחד עם רעייתו נחמה במערכון של תוכנית הסאטירה "ארץ נהדרת", שצולם במשכן הנשיא, לכבוד יום העצמאות ה-70 למדינת ישראל. ב-2019, בסיום הקלטת הקליפ "שבט אחים ואחיות" מופיע ריבלין, מצטט את פזמון השיר. ב-2021 השתתף ריבלין בעונה השנייה של סדרת הדרמה "פלמ"ח" (בערוץ טין ניק, yes), שצילומיה, בין היתר, נערכו בבית הנשיא. כחיבור בין עבר והווה, גילם ריבלין בתפקיד אורח שנכתב במיוחד עבורו, את דמותו של נשיא מדינת ישראל הראשון חיים ויצמן. אביר הצלב הגדול של השמש של פרו (23 במאי 2005) מפתח הזהב של מדריד (נובמבר 2017) דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן (18 במאי 2015) דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אריאל בשומרון (2021) דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית בירושלים (2016) דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת יונסיי דוקטור לשם כבוד ממכון ויצמן למדע דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת פיראוס נובמבר 2022 - "פרס תיאודור הרצל" מאת הקונגרס הציוני על תרומתו של ריבלין לתמיכה הבינלאומית במדינת ישראל, ההיסטוריה והתרבות היהודית ראובן ריבלין בפרלמנט האירופי, יוני 2016. ראובן ריבלין נפגש עם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, מאי 2017. ראובן ריבלין נפגש עם ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי, יולי 2017. ראובן ריבלין נפגש עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין. עם הרב הראשי לישראל הראשון לציון הרב יצחק יוסף. ריבלין ורעייתו נחמה במרכז הגאה בתל אביב במלאת שמונה שנים לרצח בברנוער. מימין יו"ר המרכז העירוני לקהילה הגאה איתי פנקס וראש עיריית תל אביב-יפו רון חולדאי, אוגוסט 2017. ריבלין בקריקטורה מאת רענן לוריא, 2014. ראובן ריבלין בביקור פרידה אצל נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, יוני 2021. אתר האינטרנט הרשמי של ראובן ריבלין ראובן ריבלין, באתר הכנסת ראובן ריבלין, ברשת החברתית פייסבוק ראובן ריבלין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ראובן ריבלין, ברשת החברתית אינסטגרם ראובן ריבלין, באתר כנסת פתוחה ראובן ריבלין כנשיא המדינה, באתר הכנסת פרוטקול מליאת הכנסת, דיון על בחירת יושב-ראש הכנסת השש עשרה, באתר הכנסת דבר יו"ר הכנסת, ריבלין, בערב יום העצמאות ה-57, התשס"ה, באתר הכנסת כמה שעות ביום עובד נשיא המדינה? | מקצועות במספרים, סרטון בערוץ "כאן", באתר יוטיוב (אורך: 3:48), 9 בספטמבר 2019 "ארץ ישראל חשובה אפילו מביבי": פוקוס עם נשיא המדינה לשעבר ראובן ריבלין, סרטון בערוץ "כאן", באתר יוטיוב (אורך: 43:05), 3 באפריל 2024 ארי שביט, אני קרוע, באתר הארץ, 3 ביוני 2003 הגר רם, ‏"יש אנשים שאומרים שאני טמבל", באתר ‏מאקו‏, 1 באפריל 2009 לירון מרוז, רובי ריבלין לא ייתן לקדנציה הקודמת שלו בראשות הכנסת לקלקל את זו הנוכחית, באתר הארץ, 8 במאי 2009 ריאיון עם יו"ר הכנסת ראובן ריבלין, "עורך הדין", כתב העת של לשכת עורכי הדין, ינואר 2012 יאיר נתיב, ‏"כשהייתי קטן פחדתי מאלוהים", באתר ‏מאקו‏, 25 באוקטובר 2012 חן שליטא, ‏"אם גם בפעם השנייה מוליכים אותי שולל, אז כנראה אני טיפש", באתר גלובס, 6 ביולי 2013 ראובן ריבלין, שלום לכם מירושלים: תחנות חייו של הנשיא העשירי ראובן ריבלין, באתר nrg‏, 10 ביוני 2014 נאום ניצחון: "תחי הדמוקרטיה הישראלית", באתר ישראל היום, 10 ביוני 2014 טל שניידר, ‏תג מחיר, באתר ‏מאקו‏, 30 באוקטובר 2014 אור קשתי, הבשורה על פי ריבלין הופכת לתוכנית אופרטיבית: לא כור היתוך, אלא מפגש, באתר הארץ, 26 ביוני 2015 יאיר ניצני, "אני לא חושש לחיי", באתר ישראל היום, 7 באוגוסט 2015 יהונתן ליס, הנשיא ריבלין: העיקרון עליו בנויה מדיניות החוץ הישראלית הוא היחסים עם ארה"ב, באתר הארץ, 7 באוגוסט 2015 אלי ברק, הנשיא ריבלין ל-nrg: יום ירושלים - לא רק של ימנים ודתיים, באתר nrg‏, 5 ביוני 2016 ערוץ הכנסת - ראיון חגיגי עם הנשיא ראובן ריבלין, 15.9.16, ערוץ היוטיוב של ערוץ הכנסת, 15 בספטמבר 2016 חגי עמית, "ישראל יכולה ללמוד הרבה מהסובלנות הרב-תרבותית בהודו", באתר TheMarker‏, 24 בנובמבר 2016 גדעון אלון, "הדיון בחנינות מחייב אותך להיות מעבר לכל השפעה, אבל אין אדם שאינו מושפע", באתר ישראל היום, 9 במרץ 2017 יועז הנדל, "חוק הלאום אינו ביטוי של ריבונות אלא של פחד. מטרתו ליצור עליונות של האזרחים היהודים. בסוף כולנו נפגעים ממנו. גם מדינת ישראל נפגעת", באתר "ידיעות אחרונות", 26 באוגוסט 2018 יובל מלחי, ריאיון עם נשיא המדינה רובי ריבלין – מיהו גיבור? , באתר "קטעים בהיסטוריה", 7 במרץ 2020 יוסף אדרעי, ברעם, נשיא לא יכול להסתתר מאחורי פופולריות ונחמדות, באתר הארץ, 12 בינואר 2021 צה"ל נפרד מנשיא המדינה: "בספינה, בטנק או בדת"ק – אין קווי שבר, ואין שבטים - יש צבא אחד", אתר צה"ל, 06.07.2021 מסמכים של סבו ואביו של ראובן ריבלין באתר הארכיון הציוני, יולי 2021 הנשיא ריבלין בראיון בלעדי במלאת שנה לתום נשיאותו: לא נגזר עלינו לחיות יחד, נועדנו לחיות יחד, הקוגיטו – אברום בורג משוחח עם אנשים מעוררי מחשבה, באתר All•in ראובן בן אליעזר ריבלין, דף שער בספרייה הלאומית אריה בנדר, ההגדה לבית ריבלין, מעריב, 4 במאי 1984 ירון דרוקמן, מבית"ר ירושלים לבית הנשיא: מי אתה רובי ריבלין?, באתר ynet, 10 ביוני 2014 ריבלין יוסף יואל (בן ראובן ריבלין ואיטה רבקה שפירא) וריבלין רחל "ריי" (בת אליהו יוסף ריבלין ואלטע זיסענוויין)(הקישור אינו פעיל, 23.10.2021) באתר משפחת ריבלין. רועי צ'יקי ארד, רובי ריבלין בעקבות הרומנטיקה הירושלמית, באתר הארץ, 8 במאי 2013 ראיון בתוכנית "ברוורס". בדקה 41, מוזכרים פגיס ועמיחי. בראיון מאוחר של ריבלין, הוא סיפר על החוויות מן השיעורים עימם בגימנסיה, באתר יוטיוב "בצופים הכרתי את אהבתי הראשונה ששברה את ליבי", באתר ‏מאקו‏, 8 בספטמבר 2013 ראובן (רובי) ריבלין, המנורה שנמצאה בהר הבית: סמל לעם שלא מרפה, באתר nrg‏, 10 בספטמבר 2013 אפי מלצר ורון כתרי, "בנושא האיראני המערכת המבקרת של הכנסת שואלת שאלות וגם מקבלת תשובות"(הקישור אינו פעיל, 23.10.2021), מבט מל"מ 64, אוקטובר 2012 עו"ד ראובן ריבלין חוזר - לייצג את בית"ר ירושלים בביה"ד העליון, מעריב, 24 ביולי 1974 הנהלת בית"ר ירושלים גינתה את המתפרעים, מעריב, 16 ביוני 1969 יוסף חריף, לכאורה, כל שר יוכל לזכות בנחלתו. אבל כל מחנה רוצה גם להכשיל את היריב בהצגת מועמד נגדי מושך, מעריב, 27 במרץ 1987; מתוך מוסף "שבת", עמ' 2 ערב חדש עם דן שילון, הטלוויזיה החינוכית, 13 באוגוסט 1991 איתמר לוין, אין ממצאים מחשידים בקשרי ריבלין-אפל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 10 באוגוסט 2014 ענת רואה ועלי ואקד, ביקור שרון בהר הבית: מהומות ופצועים, באתר ynet, 28 בספטמבר 2000 ברוך קרא, היועץ המשפטי סגר את כל תיקי החקירה על קשרי ריבלין-אפל, באתר הארץ, 9 באפריל 2004 טל רוזנר, מזוז סגר 7 תיקים נגד ריבלין בחשד לטובת הנאה מאפל, באתר ynet, 8 באפריל 2004 מזוז סגר 7 תיקים נגד ריבלין, באתר ערוץ 7, 9 באפריל 2004 ריבלין: בג"ץ מוביל הפיכה שלטונית, באתר ערוץ 7, 25 במאי 2003 אמנון מרנדה, ריבלין הודיע רשמית: אני רץ לנשיאות, באתר ynet, 5 בפברואר 2007 אמנון מרנדה, אחרי הסיבוב הראשון: ריבלין פרש בדמעות, באתר ynet, 13 ביוני 2007 אמנון מרנדה, ריבלין נבחר ליו"ר הכנסת ללא מתנגדים, באתר ynet, 30 במרץ 2009 ראובן ריבלין - אביר איכות השלטון 2012, סרטון בערוץ "התנועה לאיכות השלטון", באתר יוטיוב (אורך: 1:50), 5 בינואר 2013 יהונתן ליס, מבוכה לטורקים: ריבלין הורה לציין בכנסת מדי שנה את רצח העם הארמני, באתר הארץ, 31 במאי 2011 עמית סגל, ‏נתניהו מציע לבטל את מוסד הנשיאות, באתר ‏מאקו‏, 4 במאי 2014 זאב קם, ראובן ריבלין - הנשיא העשירי של מדינת ישראל, באתר nrg‏, 10 ביוני 2014 חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (תיקון מס' 14), התשע"ד-2014 בחתימת נשיא המדינה ראובן ריבלין, ילקוט הפרסומים, חוברת 2461, 24 ביולי 2014 חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 39), התשע"ד-2014 בחתימת נשיא המדינה ראובן ריבלין, ילקוט הפרסומים, חוברת 2461, 24 ביולי 2014 חוק קרן לאזרחי ישראל, התשע"ד-2014 בחתימת נשיא המדינה ראובן ריבלין, ילקוט הפרסומים, חוברת 2460, 24 ביולי 2014 הודעת שמעון פרס על סיום תפקידו, 25 ביולי 2014 אחיה ראב"ד, ריבלין: "לא קל להתחיל קדנציה בניחום אבלים", באתר ynet, 25 ביולי 2014 נשיא המדינה ראובן (רובי) ריבלין קיים ביקורי תנחומים אצל משפחות חיילים שנפלו במבצע "צוק איתן", הודעת בית הנשיא, 27 ביולי 2014 נשיא המדינה ראובן (רובי) ריבלין נשא דברים על קברו של זאב ז'בוטינסקי במלאת 74 שנים לפטירתו, הודעת בית הנשיא, 27 ביולי 2014 אביאל מגנזי ואלי סניור, היועמ"ש החליט לסגור בדיקה שהתקיימה נגד ריבלין, באתר ynet, 10 באוגוסט 2014 חסן שעלאן, ריבלין בטקס להרוגי כפר קאסם: "הרג נפשע", באתר ynet, 26 באוקטובר 2014 נועם דביר ורן בוקר, הנשיא ריבלין ביטל הופעת עמיר בניון, באתר ynet, 25 בנובמבר 2014 יניב קובוביץ' ורויטל חובל, הפרקליטות הורתה למשטרה לחקור פרסום תמונות הנשיא ושרים לבושים במדי SS, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2014 ה"גרדיאן" בחר בריבלין כאחד מגיבורי שנת 2014, באתר nrg‏, 31 בדצמבר 2014 אוניברסיטת בר - אילן חוגגת 60 שנה להיווסדה ומעניקה 14 תוארי 'דוקטור לשם כבוד'. בין מקבלי התארים: נשיא המדינה ובני גנץ., באתר ערוץ 7, 13 במאי 2015 נועם דביר, ריבלין: בישראל 4 שבטים והעוינות ביניהם גוברת, באתר ynet, 7 ביוני 2015 אברום תומר, לא שבטים ולא יער, באתר השילוח, ‏6 במרץ 2016 אהרן רבינוביץ, ‏הנשיא ריבלין: "בני עמי בחרו בדרך הטרור ואיבדו צלם אנוש", באתר כיכר השבת, 31 ביולי 2015 מתקפה נגד ריבלין בשל גינוי רצח הפעוט: "נשיא של ערבים", באתר וואלה, 1 באוגוסט 2015. הרשת זועמת בעקבות האשמת ריבלין כי "בני עמי בחרו בדרך הטרור", באתר קול חי. אריק בנדר, ‏57% מהציבור לא מסכים עם אמירת ריבלין: "בני עמי בחרו בדרך הטרור", באתר מעריב אונליין, 6 באוגוסט 2015. יורי ילון, ריבלין: "אף פעם לא הסכמתי עם דעות מערכת 'הארץ'", באתר ישראל היום, 13 בדצמבר 2015 אסף נחום, ‏פוסט חריף של ערוץ 20 נגד ריבלין ותגובות נאצה: "איבד את הבושה", באתר מעריב אונליין, 14 בדצמבר 2015 קלמן ליבסקינד, ‏משהו רע עובר על נשיא המדינה: ריבלין הולך ומתנתק, באתר מעריב אונליין, 15 בדצמבר 2015 איתמר אייכנר, נשאר בחוץ: ח"כ זחאלקה לא הוכנס לבית הנשיא, באתר ynet, 24 בפברואר 2016 יעל פרידסון ואיתמר אייכנר, מודי לריבלין: "ישראל היא חברה אמיתית", באתר ynet, 5 ביולי 2017 אלי סניור, הסרטון המשטרתי מהפיגוע: ירי מתוך מתחם הר הבית, באתר ynet, 14 ביולי 2017 אריק בנדר, ‏ריבלין: השתיקה של חלק מהמנהיגות הפוליטית הערבית מקוממת, באתר מעריב אונליין, 16 ביולי 2017 אמרי לוי סדן‏, ריבלין באזכרת פרס: "אין ישראלי שלא חב לך על תרומתך לביטחון", באתר וואלה, 14 בספטמבר 2017 מורן אזולאי, ריבלין נגד נתניהו: ״השליט הוא גם הקורבן״, באתר ynet, 23 באוקטובר 2017 גיא עזרא, ‏הנשיא ריבלין קיבל תואר ד"ר לשם כבוד, באתר "סרוגים", 22 ביוני 2021 טל שלו ויקי אדמקר‏, הרצוג הושבע לנשיא ה-11 של ישראל: "הפצעים שנפערו בחברה שותתי דם. עלינו להתחיל לתקן", באתר וואלה, 7 ביולי 2021 ליה ספילקין, ‏הנתונים המלאים נחשפים: לכמה בקשות חנינה נענה ריבלין?, באתר ‏מאקו‏, 4 ביולי 2021 איתמר אייכנר, ריבלין קיבל 1,948 בקשות חנינה - ונענה ל-151, באתר ynet, 30 בינואר 2017 אריק בנדר, ‏ריבלין: "תיבש ימיני אם אי פעם אחתום על חנינה ליגאל עמיר", באתר מעריב אונליין, 25 באוקטובר 2015 טל שלו וגלי גינת‏, הנשיא ריבלין דחה את בקשת החנינה של ראש הממשלה לשעבר אולמרט, באתר וואלה, 27 במרץ 2017 יניב קובוביץ, רויטל חובל ויהונתן ליס, ריבלין ביטל את ההגבלות על שחרורו של אולמרט, באתר הארץ, 4 ביולי 2017 איתמר אייכנר, נערכים לעזיבת הנשיא: פסלים הוזזו, ריבלין כבר שכר דירה, באתר ynet, 3 באפריל 2021 כהונתו של נשיאה העשירי של מדינת ישראל, מר ראובן (רובי) ריבלין, כנשיא החברה, באתר "מאיה", 8 באוגוסט 2021 הנשיא העשירי, ראובן (רובי) ריבלין מצטרף למכון הישראלי לדמוקרטיה, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 5 בספטמבר 2021 היאלי יעקבי-הנדלסמן, "בתקווה לאחדות ושגשוג עם ישראל": הקמפיין החדש של רובי ריבלין, באתר ישראל היום, ‏8 באפריל 2024 ליאורה גולדנברג-שטרן, ‏האישה שכמעט הפכה לגברת הראשונה של ישראל, באתר מעריב אונליין, 22 ביוני 2014(הקישור אינו פעיל, 23.10.2021) משה שטיינמץ‏, המושבניקית שהמיסה את לבה של מלניה טראמפ, באתר וואלה, 6 ביולי 2017 אסף נבו, צומת קפלן: ירמי חוגג 60, באתר ישראל היום, 25 במרץ 2021 לפי עדותו מעל בימת הכנסת, 28 באוקטובר 2009: ”אני צמחוני. הכלב שלי נלקח לאיזו מכלאה, כי הוא נשך, או היה נדמה למישהו שהוא נשך אותו, וזה היה ליד בית-מטבחיים, הקרנטינה. כשראיתי איך שוחטים בעלי-חיים – מאז נהייתי צמחוני. זה כבר נושא של יותר מ-40 שנה”. דנה ירקצי‏, הצמחונים מרוצים: "ריבלין יקרב עוד אנשים לרעיון", באתר וואלה, 11 ביוני 2014 - כולל קטע בנושא זה מראיון בערוץ הכנסת עם נחמה דואק כפי שהעידה אשתו של ריבלין בדבריה בריאיון שערכה נחמה דואק עם בני הזוג ריבלין, אשר פורסם במוסף "המוסף לשבת" של ידיעות אחרונות ב-13 ביוני 2014, עמ' 6–9. מתוך הדברים בעמוד 9: ”ריבלין עבר לתפריט צמחוני אחרי שיום אחד הגיע עם כלבו, סטפן, לפנסיון שלידו הייתה משחטה. 'מאותו רגע הפסקתי לאכול בשר אדום של חיות יונקות', הוא מספר. 'ואחרי שראה את התחקיר של 'כלבוטק' על התרנגולות, הפסיק גם לאכול עוף. הוא רק אוכל דגים', אומרת אשתו”. דדי שי, רובי ריבלין, הנשיא הצמחוני הראשון של ישראל, באתר אנימלס, 24 ביולי 2014 יונתן עשת, דיווח: הנשיא נפגש עם מייסד התנועה לזכויות בע"ח, הטלוויזיה החברתית, 4 במאי 2015 איתמר אייכנר, כל כלבי הנשיא: יום האימוץ של רובי ריבלין, באתר ynet, 22 במרץ 2016 אורטל ברובין-חן, יום העצמאות - מנגל בריא יותר, באתר News1 מחלקה ראשונה, 7 במאי 2019 איתמר אייכנר, המחווה המוזיקלית של רובי, באתר ynet, 7 במאי 2016 צבי זינגר, ריבלין: בין הירדן לים תוכל להתקיים רק מדינה אחת, באתר מגפון, 28 באוקטובר 2011 שבט אחים ואחיות - שבט אחים ואחיות (A tribe of brothers and sisters), נבדק ב-2021-05-13 איתמר אייכנר, צפיית הנשיא, ידיעות אחרונות 10.5.2021 גיליון 25091, עמ' 36 דניאל אדלסון, ניו יורק, ריבלין על המצב הפוליטי: סכנה גדולה לישראל, באתר ynet, 11 בנובמבר 2022.