תחנות רכבת בישראל

לחצו כדי להקטין חזרה לחצו להגדלה בשטחי מדינת ישראל פזורות עשרות רבות של תחנות רכבת אשר נבנו בתקופות שונות ומשמשות למטרות שונות. הידועות שבהן הן תחנות רכבת הנוסעים המודרניות, אך קיימים גם מסופי מטען, תחנות רכבות תפעוליות, ותחנות רכבת היסטוריות שהשימוש בהן פסק. התחנות מבטאות את צורכי התחבורה של הארץ בעבר, בהווה ובעתיד, מהרכבת של סוף המאה ה-19, דרך מסילות הברזל העות'מאניות והבריטיות של מלחמת העולם הראשונה, הרכבת המנדטורית ולבסוף רכבת ישראל לתקופותיה, מתחילתה כדור הבא של הרכבת המנדטורית, דרך הדעיכה בשנות ה-70, ועד הצמיחה מחדש מסוף שנות התשעים, שניתן לראות את ביטויה במספר הגבוה של תחנות חדשות אשר נבנו מאז. בישראל פעילות בין 60 ל-70 תחנות רכבת נוסעים. מאז תחילת המאה ה-21 מספרן גדל כמעט בכל שנה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. בישראל פעילים מספר מסופי משא / מטען עם שלוחות אלהם: בית שאן כי"ל חיפה מכון תמ"י כי"ל (בית חרושת דשנים) שלוחה ומסוף אוברסיז (ליד סדנאות אפרים) נמל חיפה שלוחה ומסוף בנמל קישון שלוחה ומסוף דפולוג (מסוף רכבת פרטי) שלוחה ומסוף ברציף המרכזי של הנמל - המסוף נסגר, השלוחה לא בשימוש שלוחה ומסוף ברציף המזרחי של הנמל שלוחה ומסוף ברציף הכרמל - תוכנית עתידית מסוף ממגורות דגון נמל המפרץ שלוחה לנמל המפרץ (בבניה). תחנת מטענים מיון אשדוד מסוף גופרית (שייך לכי"ל) מסוף פרידנזון (מסוף פרטי) שלוחה ומסוף בנמל אשדוד שלוחה ומסוף ברותם דשנים מסוף אוברסיז (מסוף רכבת פרטי) מסוף קונטרם (מסוף רכבת פרטי) מסוף 207 בע"מ (מרין קונטיינרס) (מסוף רכבת פרטי) שלוחה ומסוף לטחנת קמח שטיבל בני ברק - רמת החייל שלוחת מכולות אשפה שלוחה ומסוף בממגורות רמיד חדרה - מזרח שלוחה ומסוף בממגורות אמבר צפון חדרה - מערב שלוחה למסוף פלדה ולממגורות בקריית גת אמבר דרום (דבירה) רמת חובב כיל רותם במישור רותם (צפע) אורון פוספטים בנגב בהר צין שלוחה לפי גלילות - שימשה להובלת גז מילובר (אזור תעשייה מילואות, נעמן), דרומית לעכו מילובר אזור תעשייה צפונית לנהריה שלוחה לקריית הפלדה שלוחה לקיבוץ בצת שלוחה למפעל הארגז ולבסיס צבאי בצריפין תחנת הכוח רוטנברג באשקלון שלוחה למחצבת בנימינה שלוחה לבית אריזה בכפר סבא שלוחה למחצבות ברקת שלוחה למפעל מלט הר טוב שלוחה למפעל נשר רמלה ערך מורחב – תחנות תפעוליות של רכבת ישראל בישראל קיימות כמה עשרות תחנות המיועדות לתפעול מערכת הרכבות. בנוסף, חלק מתחנות הנוסעים והמשא משמשות כתחנות תפעוליות בנוסף לתפקידן העיקרי. בישראל קיימות עשרות תחנות שהשימוש בהן הופסק והן נמצאות ברמות שימור שונות - חלקן מוזנחות וחרבות, חלקן משומרות כמוזיאונים, וחלקן אף חזרו לפעילות מחודשת (לרוב תוך חידוש מבנה התחנה או העתקתו לאזור סמוך). תחנת הרכבת הישנה פתח תקווה (על שלוחה של מסילת הירקון) תחנת הרכבת הטורקית (באר שבע) על מסילות ללוד ולרפיח תחנת הרכבת ניצנה חלק מתחנות מסילת יפו-ירושלים פעילות כיום כתחנות נוסעים (כפר חב"ד, לוד, רמלה, בית שמש) או תחנות תפעוליות, אך לא כולן. יפו - כיום "מתחם התחנה" תל אביב דרום - תפעולית ומשמשת להדרכה נען - תפעולית; צומת רכבות חשוב נחל שורק - תפעולית סג'ד בר גיורא - תפעולית בתיר - תפעולית ירושלים (החאן) - כיום "מתחם התחנה הראשונה" מלחה מבין תחנות המסילה המזרחית שתיים פעילות כתחנות נוסעים (לוד וראש העין צפון), שתיים אחרות כתחנות משא, והשאר לא פעילות (המצב צפוי להשתנות עם ביצוע פרויקט המסילה המזרחית החדשה): חדרה מזרח - פעילה כתחנת תפעולית ותחנת משא אחיטוב (קאקון) טולכרם אייל (קלקיליה) ראש העין (דרום) - פעילה כתחנת משא רינתיה שוהם (כפר ג'יניס) מסילת לוד-אשקלון מתקופת המנדט כללה מספר תחנות (רפיח, עזה, דיר סניד, אל מג'דל, איסדוד, רחובות, ביר סלאם) אך על רוב אלה שבשטח בשליטת ישראל נבנו תחנות הפעילות היום, מלבד: דיר סניד עם פיתוח מסילת החוף ובנית תחנות חדשות בה נסגרו מספר תחנות ישנות (חלקן עדיין פעיל כתחנות תפעוליות): עין הים בוסתן הגליל חצרות יסף שבי ציון כפר סמיר החותרים זכרון יעקב כפר ויתקין שפיים רבות מתחנות רכבת העמק (שעל תוואי קרוב לשלה חודשה מסילת העמק) היו תחנות עצירה בלבד, אך השאר היו תחנות מלאות, ומתוכן שתיים (חיפה מרכז וחיפה מזרח) עדיין מקיימות פעילות: תחנת כרמל (על שמה שכונת תחנת הכרמל) המושבה הגרמנית (חיפה מרכז היא תחנת נוסעים פעילה) המרכז המסחרי היהודי חיפה מזרח (פעילה כתחנה תפעולית למעט שירותי שאטלים מחיפה מרכז למוזיאון במהלך אירועים וחגים) משטרה חוואסה תל חנן ביטחון נשר היישוב נשר - המפעל משק יגור נחלת יעקב יגור מסילאים ג'למי ק"מ 13 אלרואי קריית חרושת תל א-שמאם (כפר יהושע) כפר ברוך עפולה עין חרוד תל יוסף שאטה "השדה" ביסאן (בית שאן) חמדיה בית יוסף גשר נהריים דלהמיה (אשדות יעקב) חניית ארלוזורוב עמק הירדן סמח' (צמח) אל חמה קו מסילת השומרון שבגדה המערבית נבנה במלחמת העולם הראשונה על ידי הטורקים והגרמנים ונסגר סופית לאחר מלחמת העולם השנייה. תחנות שבגדה המערבית: עפולה (חיבור עם רכבת העמק) ג'נין עראבה סילת א-ד'הר מסעודיה סבסטיה שכם ענבתא נור א-שמס טולכרם (חיבור עם המסילה המזרחית) קו מסילת רפיח - באר שבע הבריטית ממלחמת העולם הראשונה חדל לפעול ב-1927 ורוב תחנות האמצע עליו נמחקו: שיח' נוראן (נשארו שרידים) אימרה כארם קמלה / אל גמלי (שלוחה לחרבת חשיף) מסילת נחל שורק - קוסיימה הייתה מסילה עות'מאנית שנבנתה ופורקה במהלך מלחמת העולם הראשונה. א-טינה תחנה באזור נחל גוברין תחנה באזור עיראק אל-מנשייה תחנה באזור תל שרע באר שבע ביר אל מחטה תחנה באזור אשלים תחנת שדה פקועה (תמילת ראשד) ניצנה עזוז מסילת נחל שורק - עזה הייתה מסילה עות'מאנית שתפקדה במלחמת העולם הראשונה. א-תינה סוואפירים בית חנון הוג' (שלוחה) רכבת ישראל עוברת תהליך פיתוח מהיר מאז סוף שנות ה-90, וכמעט כל שנה נוספות תחנות. התהליך צפוי להמשיך, אם בהוספת תחנות על קווים קיימים ואם בפתיחת קווים חדשים. חלק מתחנות אלה נמצאות בשלבי בניה, חלק בשלבי תכנון או אישור, וחלק הן תוכניות תאורטיות שאולי לא יתממשו לעולם. כחלק מהזזת המסילה במערב חיפה נשקלים ביטול תחנות קיימות והוספת תחנה או שתיים באזור העיר התחתית. במסגרת תוכנית הכפלת מסילת החוף בקטע סדנאות אפרים - שפיים הועלו ארבע תחנות חדשות. סביוני ים חיפה – בית המכס זכרון יעקב בנימינה - אור עקיבא נתניה מכללות (או אוניברסיטה, או אצטדיון) שפיים גלילות צפון קו מסילת העמק החדש נפתח עם ארבע תחנות; תחנה נוספת שתוכננה בו לא נבנתה עקב מחלוקת על המיקום שלה: נשר תחנות המתוכננות להיבנות במסילת לוד-אשקלון או בקרבתה: רחובות – ששת הימים בני דרום אשדוד – צפון (על אחת ההסתעפויות של השלוחה מהמסילה לכיוון הנמל) תחנת הרכבת שפירים היא תחנה שתוכננה להיות מוקמת במסגרת פרויקט הנתיב המהיר בכביש 1. לפי התוכנית, התחנה הייתה אמורה לקום בצמוד לחניון "חנה וסע" ממזרח למחלף שפירים. לאור התנגדויות לא הוקמה התחנה, וכיום אינה נכללת בתוכנית הפיתוח של רכבת ישראל. בבניית קו הרכבת לנמל התעופה בן-גוריון תוכננה תחנת רכבת ממערב למנהרת שפירים, שתשמש תחנת החלפה בין הקווים ללוד, באר שבע, בן-גוריון, וקו הרכבת המהיר לירושלים, אך רעיון זה לא התממש בגלל העלות הרבה והסמיכות לקווי רכבת עמוסים ופעילים.[דרוש מקור] בשנת 2005, הצליחו ארגוני הירוקים לשכנע את משרד התחבורה לבנות תחנת רכבת ממזרח למחלף, כחלק מחניון חנה וסע של פרויקט הנתיב המהיר בין מחלף בן-גוריון למחלף קיבוץ גלויות. בניית הנתיב הסתיימה בשנת 2010 אך תחנת הרכבת בחניון לא הוקמה. לאור התנגדות רכבת ישראל להפעלת שתי תחנות גם במחלף שפירים וגם בכפר חב"ד, בשל קרבתן (תחנת הרכבת כפר חב"ד הנוכחית ממוקמת כקילומטר מהמיקום המוצע של תחנת שפירים), והתנגדות מצד תושבי כפר חב"ד, שסירבו להשלים עם סגירת תחנת הרכבת כפר חב"ד לטובת הפעלת תחנה בשפירים. בשנת 2012, דיווחה חברת שפיר הנדסה, זכיינית הנתיב המהיר בכביש 1, כי הגיעה להסכם על פיו תבוטל התחנה בכפר חב"ד ובתמורה תתחייב החברה לספק לתושבים הסעות חינם בתדירות גבוהה לתחנה בשפירים, אך התחנה לא נבנתה. גדרה גזר / רג"מ הקטע המערבי של מסילת ראשון לציון – מודיעין יחבר את שתי תחנות ראשון לציון הקיימות (משה דיין והראשונים) דרך תחנה חדשה. החלק המזרחי ייפרס בין ראשון לבין אזור מחלף ענבה, שם יהיה פיצול למסילות לירושלים ולמודיעין, ויכלול תחנה נוספת. ראשון לציון - מעוין שורק רמלה דרום חידוש המסילה המזרחית מחדרה ללוד יכלול הכפלת המסילה הפעילה (כיום בעיקר למטענים) מראש העין דרומה וסלילת מסילה בחלק הצפוני, בתוואי דומה למסילה המזרחית ההיסטורית. התחנות המתוכננות בתוואי (בנוסף לראש העין צפון ולוד, הפעילות כיום): חדרה מזרח (תחנת משא פעילה ותחנת נוסעים היסטורית; מתוכנן חידוש שירות הנוסעים) אחיטוב (תחנה היסטורית; מתוכננת החזרה לפעילות) טייבה טירה-כוכב יאיר כפר סבא צפון ראש העין דרום (תחנת משא פעילה ותחנת נוסעים היסטורית; מתוכנן חידוש שירות הנוסעים) אלעד שוהם (תחנה היסטורית; מתוכננת החזרה לפעילות) לוד צפון מסילת מנשה תחבר את מסילת העמק למרכז הארץ דרך המסילה המזרחית, במסלול שיחסוך את המעבר בתחנות חיפה ובמסילת החוף. בתוואי מתוכננות שתי תחנות: חריש באקה אל גרבייה-ג'ת הקו הושלם בין תל אביב לירושלים אך קיימות תוכניות להאריך אותו תת-קרקעית מתחנת יצחק נבון מזרחה לתוך העיר, ומשם דרומה לאזור החאן ואולי אף לתחנת מלחה. ירושלים מרכז ירושלים החאן (תחנה חדשה, תת-קרקעית, באזור התחנה ההיסטורית) בהצעות קודמות נשקל להמשיך את הקו אל מתחת לעיר העתיקה ולבנות שם תחנה נוספת - ירושלים הכותל. בתוכנית להארכת המסילה מכרמיאל לקריית שמונה כלולות שלוש תחנות: מירון (ליד צומת חנניה) חצור הגלילית קריית שמונה המסילה הושלמה בין חיפה לבית שאן אך קיימת תוכנית להאריך אותה צפון מזרחה עד הגבול עם ירדן, ולבנות שם תחנת מעבר לנוסעים ולסחורות: נהר הירדן מסילת עפולה-טבריה מתוכננת כהתפצלות ממסילת העמק באזור עפולה וצפויה לכלול שתי תחנות חדשות: כפר תבור טבריה במקור תוכננה מסילת ראש העין - אריאל כחלק מרשת המסילות הארצית (הסתעפות מהמסילה המזרחית באזור תחנת ראש העין צפון), אך במקום זאת נבחנת אפשרות להקמת רכבת קלה בתוואי. תחנות חדשות בתוכנית המקורית: אלקנה ברקן אריאל מסילת באר שבע - ערד צפויה להתפצל ממסילת הדרום ממזרח לבאר שבע ולכלול את התחנות: ערד כסייפה, או תחנה אחרת באזור היישובים הבדואים נבטים מסילת דימונה - ירוחם צפויה לכלול תחנה חדשה אחת: ירוחם התוכניות לבניית קו רכבת לאילת עברו תהפוכות רבות לאורך העשורים האחרונים, והדבר תקף גם למספר התחנות ולמיקומן. ספיר קטורה נמל התעופה רמון אילת נמל אילת בהצעה קודמת הועלו תחנות נוספות - חצבה, פארן, יהל, יטבתה ושחורת (אולם ללא קטורה). את בירת ישראל שירתו בעבר שלוש תחנות בשני קווים נפרדים (כיום רק קו אחד פעיל, הקו המהיר) - תחנה תת-קרקעית (יצחק נבון) בכניסה לעיר על הקו המהיר לתל אביב דרך נתב"ג ושתי תחנות (גן החיות התנ"כי ומלחה) בדרום מזרח העיר על מסילה המקושרת לבית שמש בתוואי הישן, במסלול איטי והררי. (קו זה פעיל רק עד תחנת בית שמש, עקב ירידה חדה בשימוש בו אחרי הפתיחה של הקו המהיר) בהמשך הקו פעלה תחנת ירושלים ההיסטורית מ-1892 (חלק מקו הרכבת הראשון בארץ) בשכונת בקעה שבמרכז העיר. בעבר תוכנן שהקו המהיר יימשך מזרחה עד לעיר העתיקה כמעין קו רכבת תחתית כבדה, ויכלול מספר תחנות נוספות (מרכז, ממילא, הר הבית והכותל). אך חשש מפגיעה בעיר העתיקה ובחומותיה ביטל את התכנון הזה ובמקומו הוחלט להמשיך את הקו לתחנת הרכבת החאן, תחת רחוב יפו. התוואי הצפוי עתיד להיות: תחנת ירושלים מרכז בסמוך לכיכר הדוידקה, חתנה חדשה ותת־קרקעית בסמוך לתחנת החאן. ייתכן והקו ימשיך עד לתחנת מלחה ואף לגן החיות אך זה לא בתכנון. תחנת יצחק נבון סמוכה לתחנת האוטובוסים המרכזית של ירושלים. כרונולוגיה: תחנת ירושלים נפתחה ב-1892 ונסגרה ב-1998, אחרי פעילות כמעט רצופה של כמאה שנה. תחנת ירושלים – גן החיות התנ"כי נפתחה ב-1996[דרוש מקור] וחודשה ב-2005 ונסגרה ב-2020. תחנת ירושלים – מלחה נפתחה ב-2005 ונסגרה ב-2020 תחנת ירושלים – יצחק נבון (שמה בזמן התכנון היה "ירושלים – האומה") נפתחה ב-2018. בין נתיבי איילון ממוקמות ארבע תחנות המכונות תחנות תל אביב (מצפון לדרום: אוניברסיטה, סבידור מרכז, השלום, ההגנה), והן התחנות הפעילות ביותר במדינה מבחינת תנועת נוסעים (סבידור מרכז, הוותיקה מביניהן, והשלום הן הפעילות ביותר באופן מובהק), אם משום שכמעט כל קווי הרכבת עוצרים בכולן ואם בגלל מרכזיות העיר מבחינה תעסוקתית ותרבותית. עם זאת קיימות מספר תחנות נוספות הנמצאות בשטח העיר או בצמוד לה - בני ברק - רמת החייל (שכונתה בעבר "תל אביב צפון") על מסילת הירקון ותחנות חולון (צומת חולון וחולון – וולפסון), גם הן בין נתיבי איילון, על מסילת תל אביב – פלשת, וכמו כן תל אביב דרום, ששכנה באזור בית הדר והועברה לאזור מחלף קיבוץ גלויות, והיום משמשת למטרות תפעוליות ולהכשרת עובדי רכבת, ותחנת יפו ההיסטורית מ-1892 (חלק מקו הרכבת הראשון בארץ) שהוסבה ל"מתחם התחנה". תחנת ההגנה נמצאת במרחק מספר דקות הליכה מהתחנה המרכזית החדשה של תל אביב, שהיא תחנת האוטובוסים המרכזית הגדולה והמשמעותית ביותר בישראל. תחנת סבידור מרכז סמוכה למסוף 2000. כרונולוגיה: תחנת יפו נפתחה ב-1892 ונסגרה ב-1948. תחנת תל אביב דרום (במקור "סרונה" ומיד לאחר מכן "תל אביב") נפתחה ב-1920. ב-1949 הוסף לשמה "דרום". ב-1970 הועברה מבית הדר למיקומה הנוכחי. ב-1993 נסגרה לתנועת נוסעים ונשארה כתחנה תפעולית. תחנת בני ברק - רמת החייל (במקור "תל אביב צפון") נפתחה ב-1949 בחיבור ללוד, חוברה למסילת החוף ודרכה לצפון הארץ ב-1953, הפסיקה לשרת נוסעים בשנות ה-90 עם פתיחת מסילת איילון ונפתחה מחדש ב-2000, אז שונה שמה ל"בני ברק". ב-2016 הוסף לשמה "רמת החייל". תחנת תל אביב – סבידור מרכז (במקור "תל אביב מרכז") נפתחה ב-1954 בחיבור צפונה. ב-1988 חוברה דרומה ולשמה הוסף "סבידור". תחנת תל אביב – השלום נפתחה ב-1996. תחנת תל אביב – אוניברסיטה נפתחה ב-2000. תחנת תל אביב – ההגנה נפתחה ב-2002. תחנות צומת חולון וחולון - וולפסון נפתחו ב-2011. בשטח העיר חיפה או בצמוד לו קיימות 7 תחנות נוסעים פעילות ותחנה היסטורית/תפעולית, כולן על מסילת החוף (אף שהוקמו בתקופות שונות). שלוש משבע התחנות מכונות על שם חיפה (מדרום-מערב לצפון ולמזרח: חוף הכרמל, בת גלים, מרכז – השמונה). הארבע הנוספות בהמשך הקו הן מרכזית המפרץ, חוצות המפרץ, קריית חיים וקריית מוצקין, הממוקמת על גבול חיפה עם הקריה. שתי תחנות המפרץ הן היחידות בארץ[דרוש מקור] שהוקמו במימון של יזמים פרטיים, אולם הרחבת תחנת לב המפרץ למרכזית המפרץ (שכלל חיבור לתחנת האוטובוסים ולמסילת העמק) לא מומנה על ידי היזם. התחנה האחרת (חיפה מזרח, מ-1904) הייתה התחנה הראשונה של חיפה, ואף שכנו בה משרדי הנהלת הרכבת; התחנה בוטלה כתחנת נוסעים והמשרדים עברו לתל אביב אך היא משמשת כתחנה תפעולית חשובה ולידה נמצא מוזיאון הרכבת, כמו גם משרדי הרכבת בחיפה. בנוסף היו בחיפה מספר תחנות היסטוריות על קו רכבת העמק, כגון תחנת כרמל (שנותרה שכונה על שמה). מאחר שהמסילה בחיפה מפריעה לגישה לרוב החוף של העיר נשקלות מגוון אפשרויות להעברתה לתוואי אחר; ייתכן שתוקם תחנה בקריית הממשלה (בית המכס) ואולי אחת נוספת בקריית אליעזר במקום תחנות מרכז - השמונה ובת גלים. חיפה היא עיר נמל ותעשייה, ומתקיימת פעילות ענפה של רכבות משא באזור המפרץ. יש מספר מסופים בנמל חיפה, ומספר שלוחות מסילה מתפצלות ממסילת החוף לעומק הנמל. תחנת מטען פעילה בממגורות דגון. קיים גם מסוף מטענים מצפון למתחם "סדנאות הקישון" (ממערב לתחנת חוצות המפרץ). שלוחת מסילה המתפצלת באזור צומת ידין (ומגיעה למתחם דשנים שבשטח קריית אתא) מספקת גישה למסוף באזור התעשייה של בתי הזיקוק. תחנת חוף הכרמל סמוכה לתחנת האוטובוסים מרכזית חוף הכרמל. תחנת מרכזית המפרץ משולבת בתחנת האוטובוסים מרכזית המפרץ. תחנת בת גלים סמוכה לתחנת העבר מרכזית בת גלים, הנטושה כיום. תחנת מרכז - השמונה סמוכה לאולם הנוסעים של נמל חיפה ולתחנה של הכרמלית, והיא ייחודית בישראל בשני ההיבטים האלה. כרונולוגיה: תחנת חיפה מזרח (במקור "חיפה") נפתחה ב-1904. ב-1937 הוסף לשמה "מזרח". נסגרה לתנועת נוסעים (אך לא מטענים) בסוף שנות ה-90. בתקופת קיום רכבת העמק היו בחיפה מספר תחנות נוספות. התחנות בוטלו בהמשך, או עם פתיחת תחנת חיפה מרכז ב-1937 או עד להשבתה הסופית של הקו ב-1951. תחנת חיפה מרכז – השמונה (במקור "חיפה מרכז") נפתחה ב-1937. ב-2007 הוסף לשמה "השמונה". תחנת קריית מוצקין נפתחה ב-1937. תחנת חיפה – בת גלים נפתחה ב-1975. תחנת קריית חיים נפתחה בשנות ה-90, אם כי שימשה כתחנת עצירה ("Halt") עוד בשנות ה-30. תחנת חיפה – חוף הכרמל נפתחה ב-1999. תחנת מרכזית המפרץ (במקור "לב המפרץ") נפתחה ב-2001. ב-2018 חוברה למסילת העמק ושמה שונה ל"מרכזית המפרץ". תחנת חוצות המפרץ נפתחה ב-2001. את נתניה משרתות שלוש תחנות נוסעים - נתניה, נתניה - ספיר ובית יהושע, הנמצאת מחוץ לשטח נתניה אך משרתת את דרום העיר במקביל לתחנת ספיר, שמעט פחות נגישה לכבישים ראשיים ושנפתחה כ-60 שנה לאחר שתי התחנות האחרות. כרונולוגיה: תחנת בית יהושע נפתחה ב-1953. תחנת נתניה נפתחה ב-1954. תחנת נתניה – ספיר נפתחה ב-2016. בבאר שבע קיימות שתי תחנות נוסעים פעילות - צפון / אוניברסיטה ומרכז. המסילות מהתחנה הצפונית מתפצלות כך שיש לה ארבע תחנות שכנות (להבים-רהט, דימונה, באר שבע מרכז, אופקים, וגם המסוף ברמת חובב), והיא ייחודית בכך מחוץ לתל אביב. תחנת מרכז, הסמוכה לתחנת האוטובוסים המרכזית, היא נקודת הסיום של כל רכבות הנוסעים המגיעות לדרום מלבד הרכבות לדימונה. בנוסף קיימת תחנה היסטורית (תחנת הרכבת הטורקית, מ-1915) באזור העיר העתיקה. כרונולוגיה: תחנת באר שבע נפתחה ב-1915 בחיבור צפונה, חוברה לרפיח ב-1918 ונסגרה ב-1927. תחנת באר שבע – צפון / אוניברסיטה (במקור "באר שבע") נפתחה ב-1956 והועברה למיקום חדש (כ-350 מטר מהמקורי) ב-2005. תחנת באר שבע – מרכז נפתחה ב-2000. בפתח תקווה קיימות שתי תחנות נוסעים פעילות (סגולה וקריית אריה) על מסילת הירקון, קרוב לקצה הצפוני של העיר. בנוסף קיימת תחנה היסטורית (תחנת הרכבת הישנה פתח תקווה, מ-1922). כרונולוגיה: תחנת פתח תקווה נפתחה ב-1922 כתחנת משא ונסגרה ב-2000. תחנת פתח תקווה – סגולה נפתחה ב-2000. תחנת פתח תקווה – קריית אריה נפתחה ב-2008. בלוד קיימות שתי תחנות - לוד ולוד - גני אביב. התחנה הוותיקה, ששורשיה בימי העות'מאנים, מהווה גם היום מרכז תפעולי חשוב הכולל צומת רכבות מרכזי, מוסכים ומשרדים. חשיבותה ארוכת השנים ניכרת בשכונה הסמוכה הנקראת על שמה. התחנה השנייה נמצאת בקצה הצפון מערבי של העיר, בסמוך לשכונת גני אביב. במודיעין קיימות שתי תחנות - פאתי מודיעין, הסמוכה לאזור תעשייה, ומודיעין - מרכז, הסמוכה לתחנת האוטובוסים המרכזית שבמרכז העיר. את חולון משרתות ארבע תחנות הגובלות בשטחה - צומת חולון וחולון - וולפסון בצפונה, הגובלות בתל אביב, ושתי תחנות בת ים (יוספטל וקוממיות) במערבה. בבת ים גובלות ממזרחה שתי תחנות (יוספטל וקוממיות) הצמודות גם לחולון. כמו כן תחנת חולון - וולפסון סמוכה לצפון בת ים. ברעננה גובלות מדרומה שתי תחנות (דרום ומערב) הממוקמות בין נתיבי כביש 531. התחנה הדרומית, שהיא למעשה בעיקר מזרחית לתחנת מערב, נמצאת בתוך מחלף רעננה דרום, בקצה הדרום-מזרחי של העיר. את הרצליה משרתות שתי תחנות - הרצליה הנמצאת על נתיבי איילון המפרידים בין הרצליה פיתוח למזרח העיר, ורעננה מערב, הגובלת במזרח הרצליה מצפונה. בין כפר סבא והוד השרון נמצאות שתי תחנות (כפר סבא - נורדאו והוד השרון - סוקולוב) הממוקמות בין נתיבי כביש 531 המפריד בין שתי הערים. למרות שמותיהן, שתי התחנות נמצאות בשטח השיפוט של הוד השרון. תחנה נוספת המשרתת את שתי הערים היא רעננה - דרום, הסמוכה לקצה הדרום-המערבי של כפר סבא, וקרובה לצפון-מערב הוד השרון, מעבר לכפר רמות השבים. בראשון לציון קיימות שתי תחנות נוסעים פעילות אך הן נמצאות על מסילות שונות - משה דיין על מסילת תל אביב – פלשת והראשונים על שלוחה שיוצאת ממסילת לוד-אשקלון בבאר יעקב (התחנות ממוקמות במחלף משה דיין, בין נתיבי איילון, ובמחלף ראשונים, בין נתיבי כביש 431). כתוצאה מכך אין שום קו רכבת שעובר בין שתי התחנות, בניגוד לשאר הערים שיש בהן יותר מתחנה אחת (מלבד ירושלים ויבנה). עם זאת כחלק ממסילת ראשון לציון – מודיעין יחוברו התחנות ואף תוקם תחנת הרכבת ראשון לציון - מעוין שורק. ביבנה קיימות שתי תחנות נוסעים פעילות אך הן נמצאות על מסילות שונות - יבנה - מערב על מסילת תל אביב – פלשת ויבנה - מזרח על מסילת לוד - אשקלון. כתוצאה מכך אין שום קו רכבת שעובר בין שתי התחנות, בניגוד לשאר הערים שיש בהן יותר מתחנה אחת (מלבד ירושלים וראשון לציון). בראש העין קיימות שתי תחנות - תחנת הנוסעים ראש העין – צפון והתחנה הוותיקה ראש העין דרום (נקראה בעבר בפשטות "ראש העין"), שהייתה בעבר תחנת נוסעים אך כעת היא תחנת משא. שתי התחנות נמצאות על המסילה המזרחית. התחנה הצפונית נמצאת מעבר למחלף קסם, במיקום לא נגיש לאזורי מגורים ותעסוקה, בניגוד לתחנה הדרומית הסמוכה למערב העיר. קיימות תוכניות לחדש את שירות הנוסעים בתחנה הדרומית כחלק מחידוש המסילה המזרחית. בחדרה קיימות שתי תחנות, אולם רק אחת מהן (חדרה – מערב) פעילה. התחנה השנייה (חדרה - מזרח) הייתה בעבר תחנת נוסעים אך כעת היא משרתת רק רכבות משא בודדות. התחנות נמצאות על מסילות שונות (מסילת החוף והמסילה המזרחית). קיימות תוכניות לפתוח את התחנה המזרחית מחדש כחלק מחידוש המסילה המזרחית או כחלק ממסילה עתידית לעפולה. באשדוד קיימת רק תחנת נוסעים אחת - אשדוד – עד הלום, על כביש 4 ממזרח לעיר - אך יש מספר מסופי מטען בנמל אשדוד, ומספר שלוחות מסילה מתפצלות לעומק הנמל ממסילה המתחברת לשאר הרשת בצומת פלשת. ארבע תחנות מסילת העמק משרתות יישובים שלהם היו תחנות גם ברכבת העמק ההיסטורית (מעבר לחיפה שצוינה כבר): ליד בית שאן קיימות תחנת בית שאן הפעילה ותחנת בית שאן (הישנה) ההיסטורית. בעפולה קיימות תחנת עפולה הפעילה ותחנת עפולה (הישנה) ההיסטורית. ליד כפר ברוך קיימות תחנת מגדל העמק – כפר ברוך הפעילה ותחנת כפר ברוך ההיסטורית. ליד כפר יהושע קיימות תחנת יקנעם – כפר יהושע הפעילה ותחנת כפר יהושע ההיסטורית. התחנות החדשות ממוקמות במרחקים משתנים יחסית לתחנות הישנות. קווים ותחנות, באתר רכבת ישראל מפת קווי מטענים, באתר רכבת ישראל (מתוך עמוד פרסומי של חטיבת המטענים) התחנה הישנה, פרויקט מיפוי תחנות ישנות בישראל, באתר "היסטוריה על המפה" מספרי עולים ויורדים - 2019 והרבע הראשון של 2020, בפורום תחבורה ציבורית, אתר תפוז רכבת ישראל: החל פרויקט הנחת המסילות לחיבור נמלי הים החדשים, אתר אינטרנט פורט2פורט, 21.11.2023 פזגז - מהסואץ ברכבת, דבר, 23 בפברואר 1962 דיון והחלטת ות"ל מ-5 במרץ 2018 תוכנית לתחנת רכבת בשפיים, באתר גלובס, 19 במאי 2002 אבי בר-אלי, פרויקט הנתיב המהיר לת"א: בניית מתחם חנה וסע הותנתה בהקמת תחנת רכבת, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2007 דניאל שמיל, שנה אחרי: ההצלחות והכשלונות בנתיב המהיר לת"א, באתר TheMarker‏, 4 בינואר 2012 כמה אנחנו מרוויחים מהנתיב המהיר כל שנה, בבלוג "הרוכב לאוטובוסים" | רויטל חובל, כך הפסיד הציבור את תחנת הרכבת בכניסה לנתיב המהיר, באתר כלכליסט, 16 בינואר 2011 סוניה גורודיסקי, ‏התחנה הבאה אריאל: ישראל כ"ץ אישר הקמת רכבת בעיר, באתר גלובס, 15 במרץ 2018 במקרה שתחנה נסגרה לתנועת נוסעים לתקופה משמעותית ולאחר מכן נפתחה מחדש - תאריך הפתיחה המחודש הפעם הראשונה שהתחנה נפתחה במיקומה הנוכחי או קרוב אליו ולא כתחנת "Halt" בנייה של תחנה חדשה ללא הפסקה קבועה של שירות נוסעים האם התחנה נמצאת על הקו הראשי של רכבת ישראל מאפשר מיון על הקו הראשי מאפשר מיון על הקו המערבי הכולל את מסילת החוף ואיילון, מסילת תל אביב - פלשת, חלק ממסילת לוד-אשקלון, מסילת אשקלון - באר שבע והשלוחה לבאר שבע מרכז מאפשר מיון של הקווים המזרחיים, מצפון לדרום