laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תזמורת רדיו ברלין

תזמורת רדיו ברלין (בגרמנית: Rundfunk-Sinfonieorchester Berlin) היא תזמורת סימפונית שמקום מושבה בברלין, גרמניה. בברלין, התזמורת מגישה קונצרטים בקונצרטהאוס של ברלין ובאולם הפילהרמונית של ברלין, והיא מופיעה גם בערים אחרות בגרמניה כמו אשאפנבורג, אסן, האלה, אולדנבורג וויסבאדן. התזמורת נוסדה בשנת 1923 כתזמורת רדיו, והיא תזמורת הרדיו הפעילה הוותיקה ביותר בגרמניה. ברונו זיידלר-וינקלר היה המנצח הראשי הראשון, מ-1926 עד 1932. במהלך שנותיה הראשונות, יצאו לתזמורת מוניטין על עבודתה עם מלחינים מן המאה ה-20. מלחינים שהופיעו כמנצחים-אורחים עם התזמורת הם פאול הינדמית, ארתור הונגר, דריוס מיו, סרגיי פרוקופייב, ריכרד שטראוס, ארנולד שנברג ואיגור סטרווינסקי, כמו גם קשישטוף פנדרצקי, ולטר שארטנר ואודו צימרמן. אחרי חלוקת גרמניה בשנת 1949, הייתה התזמורת תחת פיקוחו של רדיו גרמניה המזרחית. מאז 2017, המנצח הראשי של התזמורת הוא ולדימיר יורובסקי. ברונו זיידלר-וינקלר - 1932-1926 אויגן יוכום - 1934-1932 סרג'יו צ'ליבידאקה - 1946-1945 הרמן אבנדרות 1956-1953 רולף קליינר - 1973-1959 היינץ רגנר - 1993-1973 רפאל פריבק דה בורגוס - 2000-1994 מארק ינובסקי - 2002 -2015 ולדימיר יורובסקי - 2017 - ממשיך אתר האינטרנט הרשמי של תזמורת רדיו ברלין תזמורת רדיו ברלין, באתר ספוטיפיי תזמורת רדיו ברלין, באתר MusicBrainz (באנגלית) תזמורת רדיו ברלין, באתר Discogs (באנגלית) תזמורת רדיו ברלין, באתר Songkick (באנגלית)
כף אגאסי

כף אגאסי (באנגלית: Cape Agassiz) הוא לשון יבשה בהקצה המזרחי של חצי האי הוליק-קניון, דורבן צר, שקוע בקרח, הנשלח מזרחה מצר ההר המרכזי של חצי האי האנטארקטי בין מפרצון מובילויל למפרצון רביל. הכף הוא הקצה המזרחי של קו מכף ג'רמי, המפריד בין אזור ארץ גרהאם לאזור ארץ פאלמר בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה. הכף התגלה בדצמבר 1940 על ידי השירות האנטארקטי של ארצות הברית ( United States Antarctic Service (בראשי תיבות: USAS)). שמו המקורי של הכף ניתן לו על ידי השירות האנטארקטי של ארצות הברית, אשר קרא לכף על שמו של דבליו. אל. ג'י. ג'אורג (W.L.G. Joerg), גאוגרף וחוקר קטבים בעל שם עולמי. לבקשתו של ג'אורג, שונה שם הכף. והוא נקרא הכף על שם לואי אגאסי, חוקר טבע וגאולוג בעל שם עולמי, אמריקאי ממוצא שווייצרי, שהעלה לראשונה את תאוריית היווצרות הקרחונים היבשתיים (Études sur les Glaciers, נוישאטל, 1840). מידע כללי כף אגאסי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי
אורח חיים (שולחן ערוך)

המונח "אורח חיים" מפנה לכאן. לערך העוסק במשמעויות אחרות, ראו אורח חיים (פירושונים). אורח חיים (בראשי תיבות או"ח) הוא החלק הראשון בספר ארבעה טורים של רבי יעקב בן אשר ושל החלק המקביל לו בשולחן ערוך. יצא לאור לראשונה בוונציה שכ"ה-שכ"ו. ה"אורח חיים" עוסק במכלול הדינים של סדר היום ומעגל השנה של היהודי וכולל את הלכות התפילות, ברכות, שבת, עירובין, חגים וצומות. הכינוי "אורח חיים" משמש במובן הרחב ככינוי להלכות אלו, ובספרות האחרונים משמש הכינוי "אורח חיים" בספרי הלכה ושות"ים, לאותו חלק מהספר המתייחס לנושאי היום יום ומעגל השנה היהודי. אורח חיים נחשב בעל קדימות בלימוד הלכה, כפי הסברו של רבי ישראל מאיר הכהן מראדין בתחילת ספרו משנה ברורה, מכיוון שרוב ההלכות הנידונות בו נוגעות לחיי היום יום בזמן שאין לאדם אפשרות לעיין בספר ועל כן יש לו ליודען מבעוד מועד. באר הגולה - לרבי משה רבקש. מגן אברהם - לרבי אברהם אבלי גומבינר. ט"ז (טורי זהב) - לרבי דוד הלוי סגל. ביאור הגר"א - להגאון מווילנה. מחצית השקל - לרבי שמואל הלוי קעלין - פירוש על מגן אברהם. יד אפרים - לרבי אפרים זלמן מרגליות אב"ד בראד - ביאור לחיבורי המגן אברהם והט"ז. באר היטב - לרבי יהודה אשכנזי מטיקטין. שערי תשובה - לרבי חיים מרדכי מרגליות. לבושי שרד - לרבי דוד שלמה אייבשיץ אב"ד סורוקא ובסוף ימיו בצפת. דגול מרבבה - לרבי יחזקאל לאנדא. הגהות רעק"א - לרבי עקיבא איגר. חכמת שלמה - לרבי שלמה קלוגר. חתם סופר - לרבי משה סופר. עטרת זקנים - לרבי מנחם מנדל אוירבך. אורח לחיים - לרבי מיכאל זאב זבדבסקי, אב"ד בוסק. אליה זוטא (על הלבוש) לרבי אליה שפירא. אליה רבה (על הלבוש) לרבי אליה שפירא. אשל אברהם - לרבי אברהם אופנהיים. אשל אברהם - לרבי אברהם דוד מבוטשאטש. בית מאיר - לרבי מאיר פוזנר. ברכי יוסף - לרבי חיים יוסף דוד אזולאי החיד"א. הגהות - לרבי ברוך תאומים פרנקל. מחזיק ברכה - לרבי חיים יוסף דוד אזולאי החיד"א. חידושי אבן העוזר - לרבי בנימין עוזר מקלימנטוב. טור ברקת - להרב חיים הכהן מארם צובא. ישועות יעקב - לרבי יעקב משולם אורנשטיין. כנסת הגדולה - לרבי חיים בנבנישתי. כף החיים - לרבי יעקב חיים סופר. לבוש החור (מהלכות שבת ואילך) לרבי מרדכי יפה. לבוש התכלת (עד הלכות שבת) לרבי מרדכי יפה. מאמר מרדכי - לרבי מרדכי כרמי. מגן גיבורים - לרבי יוסף שאול הלוי נתנזון. מור וקציעה - לרבי יעקב עמדין. מטה יהודה - לרבי יהודה עייאש. מקור חיים - לרבי יעקב לורברבוים. משנה ברורה - לרבי ישראל מאיר הכהן מראדין. ביאור הלכה - לרבי ישראל מאיר הכהן מראדין. נתיב חיים - לרבי נתנאל ווייל, בעל קרבן נתנאל. עקרי דינים (עקרי הד"ט) - לרבי דניאל טירני. פרי מגדים - לרבי יוסף תאומים. פתח הדביר - לרבי חיים בנימין פונטרימולי. פרי חדש - לרבי חזקיה די סילוה. שתילי זיתים - לרבי דוד משרקי. שלחן גבוה - לרבי יוסף מולכו. שולחן ערוך הרב - לרבי שניאור זלמן מלאדי, בעל התניא. ערוך השולחן - לרבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין אב"ד נאוואהרדאק. שולחן ערוך משנה ברורה שולחן ערוך אורח חיים, טקסט דיגיטלי באתר ספריא אורח חיים, באתר HebrewBooks הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
טסקו לוטוס

טסקו לוטוס (באנגלית: Tesco lotus) היא רשת מרכזי קניות הפועלת בתאילנד, כיום הרשת מונה כ-1,400 סניפים[דרושה הבהרה] הפרוסים בכל רחבי המדינה. החברה החלה לפעול ב-1994 כרשת חנויות של תאגיד תאי. ב-1998 נמכרה הזיכיון לרשת הסופרמרקטים הבריטית "טסקו" שמיתגה מחדש את שם הרשת לשמה הנוכחי. החנויות פתוחות בכל שעות היממה ובכל ימות השבוע. החנויות הגדולות של הרשת בנויות כקניונים וכוללות דוכני מזון וחנויות למוצרים שונים וכן מגרש חניה גדול. טסקו לוטוס גם מציע מגוון רחב של שירותים קמעונאיים ופיננסיים, כולל תשלום חשבונות, הלוואות אישיות, כרטיס אשראי טסקו ויזה, מגוון רחב של מוצרי ביטוח בהם ביטוח רכב, ביטוח דירה וביטוח חיות מחמד. החל מאפריל 2013, אפשרה טסקו לוטוס קניות באינטרנט. סבן אילבן מדיה וקבצים בנושא טסקו לוטוס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טסקו לוטוס טסקו לוטוס, ברשת החברתית פייסבוק טסקו לוטוס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ערך זה הוא קצרמר בנושא תאילנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנדריי מיאחקוב

אנדריי וסילייביץ' מיאחקוב (ברוסית: Андре́й Васи́льевич Мягко́в;‏ 8 ביולי 1938 – 18 בפברואר 2021) היה שחקן ובמאי תיאטרון רוסי. שיחק בעיקר בסרטיו של אלדר ריאזנוב, כגון "צחוק הגורל", "רומן בעבודה", "רומנטיקה אכזרית" ועוד. מיאחקוב נולד בעיר לנינגרד (כיום סנקט פטרבורג). אביו, וסילי מיאחקוב, היה פרופסור ועבד בתור מרצה באקדמיה הפוליטכנית של סנקט פטרבורג. מיאחקוב הצעיר גילה עניין בתיאטרון בגיל 14, כאשר הצטרף לחוג דרמה בבית הספר בו למד. למרות זאת, לאחר שסיים את לימודיו בבית הספר בחר ללמוד כימיה, אך התחרט ופרש מלימודי הכימיה לאחר כשנה. בשנת 1961 החל לימודיו באקדמיה לאומנויות התיאטרון במוסקבה. בשנת 1964 סיים את לימודיו והחל לעבוד, בתחילה בתור שחקן, בתיאטרון סוברמניק במוסקבה. בתיאטרון שיחק לצד שחקנים מפורסמים כגון אולג טבקוב ו-ולנטין גאפט. מיאחקוב התקדם במהרה וכבר בשנת 1965 הפך לאחד המפיקים הראשיים של התיאטרון וכבר באותה שנה ביים שני מחזות. בשנת 1967, כאשר כבר היה מיאחקוב במאי ידוע בתיאטרון, הזמין אותו אלדר ריאזנוב לשחק בסרט שהפיק. במהרה התגלה מיאחקוב גם כשחקן קולנוע מוצלח, ועד שנת 1973 שיחק בכ-7 סרטים, בעיקר של ריאזנוב. בשנת 1972 הוא הצטלם בסרט "רב-אמן". הסרט שהפך את מיאחקוב למפורסם בכל רחבי ברית המועצות היה סרטו של אלדר ריאזנוב "צחוק הגורל", שיצא ב-31 בדצמבר 1975. על משחקו בסרט הזה בתפקיד ראשי זכה מיאחקוב ביחד עם ברברה ברילסקה בפרס ברית המועצות ובעוד שני פרסים יוקרתיים. בשנת 1977 פרש מיאחקוב סופית מתיאטרון סוברמניק ועבר לעבוד בתיאטרון האומנותי של מוסקבה בתור במאי ראשי. במקביל המשיך לשחק בסרטי קולנוע. בשנת 1990 החל לעבוד בתור מרצה באקדמיה לאומנויות התיאטרון במוסקבה, בה למד 30 שנה קודם לכן. בשנת 1992 קיבל את התואר "פרופסור לאומנות התיאטרון". מיאחקוב שיחק בכ-50 סרטים וביים כ-10 מחזות בתיאטרון. מאז שנת 1991 היה מיאחקוב המנהל האומנותי של התיאטרון האומנותי של מוסקבה. מיאחקוב היה נשוי מאז שנת 1964 לשחקנית הקולנוע אנסטסיה ווזנסנסקיה. לזוג מעולם לא היו ילדים. מיאחקוב מיעט מלהתראיין וב-15 השנים האחרונות לחייו מיעט להופיע בטלוויזיה, למעט בסרט "צחוק הגורל 2" בו שיחק בשנת 2007. הוא מת במוסקבה ב-18 בפברואר 2021. מדיה וקבצים בנושא אנדריי מיאחקוב בוויקישיתוף אנדריי מיאחקוב, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אנדריי מיאחקוב, באתר AllMovie (באנגלית) אנדריי מיאחקוב, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אנדריי מיאחקוב, באתר MusicBrainz (באנגלית) אנדריי מיאחקוב, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Soviet star and New Year's icon Andrei Myagkov dies at 82, France 24, ‏18 בפברואר 2021 (באנגלית)
ביוגרדסקה גורה

ביוגרדסקה גורה (מונטנגרית: Biogradska Gora) הוא הקטן מבין ארבעת הפארקים הלאומיים במונטנגרו. הוא נמצא ליד העיירה קולאשין, בין הנהרות טארה ולים (אנ'). כאשר שוחרר אזור קולאשין משלטון העות'מאנים ב-1878 ניתן האזור במתנה לניקולא הראשון, מלך מונטנגרו ומאז היה מוגן. הוא הוכרז כפארק לאומי ב-1952 (קטגוריה II של IUCN). הפארק משתרע על שטח של 54 קמ"ר וכולל יער גדול, פסגות עד 2,000 מטרים ושישה אגמים קרחוניים שהיפה ביניהם הוא אגם ביוגרדסקה (Biogradsko jezero), הנמצא בכניסה לפארק. הפארק משמש למטרות מחקר. יש בו עשרות סוגים של פרחים, עצים, ציפורים ובעלי חיים. בלב הפארק משתרע יער שהוא אחד מהיערות הראשוניים האחרונים באירופה, בשטח של 16 קמ"ר ובו כ -2000 מינים ותת-מין של עצים בני מאות שנים שלא הושפעו מפעילות אדם. יותר מ 700 מינים של פטריות זוהו עד כה בפארק הלאומי. הפארק נחשב גם למיוחד בכך שהוא מציג כמה מיני הפטריות שנמצאות ברשימה האדומה האירופית (אנ') הנמצאות בסכנת הכחדה בינלאומית. גם 38 מיני יונקים וכ- 350 מיני חרקים זוהו בפארק. שלט בכניסה לפארק אגם ביוגרדסקה מדיה וקבצים בנושא ביוגרדסקה גורה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ביוגרדסקה גורה (בסרבו-קרואטית) ביגרדסקה גורה, באתר visit montenegro משה גלעד, טיול בשמורת ביוגרדסקה גורה במונטנגרו, באתר הארץ, 10 ביוני 2018 תיאור הפארק ביוגרדסקה גורה באתר אונסק"ו
אודי בר-עוז

אהוד (אודי) בר-עוז (נולד ב-19 בינואר 1964) הוא מנהל נמל התעופה בן-גוריון וקצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. כיהן בצה"ל כמפקד כנף 15 (שדה דב) ומפקד בח"א 27 – בסיס חיל האוויר לוד. בר-עוז גדל בגני יהודה בנם של ציונה ואורי בר-עוז. היה חניך, מדריך וראש גדוד בתנועת הצופים, התגייס לצה"ל במהלך מלחמת לבנון הראשונה והתנדב לקורס טיס אותו סיים במגמת קרב. שירת במשך שנה כטייס סקייהוק בטייסת נשר הזהב עד סגירתה ולאחר מכן מספר חודשים בטייסת הכנף המעופפת. הוא נשלח לקורס מדריכי טיסה אך במהלך הקורס הוחלט שיעבור הסבה לטייס תובלה. כטייס תובלה שירת כטייס דורניר DO-28 ("עגור") בטייסת הגמל המעופף וטייס הרקולס C-130 בטייסת אבירי הציפור הצהובה. כטייס הרקולס השתתף בשלושה ממבצעים להעלאת יהודי אתיופיה מסודאן ובמבצע שלמה. לאחר מכן שירת כסמ"ט ב' וסמ"ט א' בטייסת הגמל המעופף, בתקופה בה נקלטו מטוסי הצופית. בהמשך יצא ללימודי תואר ראשון בכלכלה ולוגיסטיקה באוניברסיטת בר-אילן אותם סיים בהצטיינות יתרה, פיקד על טייסת מתקדם תובלה בבית הספר לטיסה ומונה למפקד טייסת הגמל המעופף. לאחר לימודי תואר שני במנהל עסקים למנהלים (EMBA) באוניברסיטת תל אביב אותם סיים כמצטיין דיקאן מונה למפקד טייסת הפילים. במאי 2002 מונה למפקד כנף 15 בשדה דב וב-2004 מונה למפקד בסיס חיל האוויר לוד. במהלך כהונתו קלט הבסיס את מטוסי הנחשון. הוא שירת בתפקיד עד סוף 2006 כולל במהלך מלחמת לבנון השנייה. לאחר המלחמה מונה לראש צוות חיל האוויר לתחקור המלחמה. לאחר שחרורו המשיך לשרת במילואים כטייס תובלה בטייסת הפילים ומפקד תא שליטה בחירום. בשנת 2013 נסגרה זמנית טייסת הפילים ובר-עוז עבר לטוס במילואים בטייסת אבירי הציפור הצהובה. ב-2008, לאחר שוויתר על תפקיד מנכ"ל נמל תל אביב מונה לסמנכ"ל מבצעים ברשות שדות התעופה. במסגרת תפקידו כסמנכ"ל מבצעים הוביל תהליכים ופרויקטים רבים לשיפור בטיחות ויעילות התעופה האזרחית בישראל. הוביל מהבחינה המבצעית את פרויקט שדרוג מערך המסלולים בנתב"ג, בניית מגדל פיקוח חדש בנתב"ג, מכ"ם קרקעי לניהול תנועת מטוסים ורכבים על המסלולים בנתב"ג (ASMGCS), מערכת לאיתור עצמים זרים - FOD על מסלול ההמראה הראשי - 26/08 בנתב"ג, תהליכי נחיתת מכשירים למסלול 30, 08, 21 בנתב"ג ולמסלול 21R בעובדה, איזרוח מגדל הפיקוח בחיפה, רכש תוכנה ושדרוג מערך תכנון נתיבים ומרחב אווירי, החלפת כל המערכות המטאורולוגיות בשדות התעופה של מדינת ישראל, רכש של מגוון מערכות טכנולוגיות לשיפור ניהול תעבורה אווירית (סטריפים אלקטרונים EFS, מידע מבצעי לפקח IODS, מערכות ניהול קשר וטלפוניה ועוד). בנוסף הוביל בר-עוז שינוי ארגוני ומקצועי תוך הוספת כמות פקחי טיסה, רכש מאמנים (סימולטור) לאימון פיקוח טיסה במקצועות המכ"ם וה"סוכה" על-מנת לקצר ולשפר את יכולת ההדרכה העצמאית, הוספת ממלאי תפקידים, מערך הבטחת איכות, ניהול הדרכה וניהול בטיחות. בינואר 2023 מונה למנהל נמל התעופה בן-גוריון. בר-עוז מתגורר בתל אביב, נשוי לעדי ציבלין בר-עוז ואב לארבעה. ליאת בלומברגר, ‏איש של אנשים, באתר חיל האוויר הישראלי אור יעקב ונתנאל שלומוביץ, ‏שינויים בהרגלי הטיסה, באתר חיל האוויר הישראלי רוני ווינקלר, ‏שינויים בהרגלי הטיסה, באתר חיל האוויר הישראלי זוהר בלומנקרנץ, הטייס של חולדאי ויתר על נמל תל אביב: אודי בר-עוז מונה לסמנכ"ל המבצעים של רשות שדות התעופה, באתר TheMarker‏, 11 באפריל 2008 מנהל חדש לנמל התעופה בן גוריון, באתר Port2Port, ‏1 בינואר 2023
יהושע שני

יהושע ("שיקי") שני (נולד בברית המועצות בשנת 1945) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, כיהן כמפקד בסיס חיל האוויר לוד ונספח חיל האוויר בארצות הברית. שימש כמוביל מבנה ההרקולסים במבצע יונתן. שני שהה כתינוק במחנה שארית הפליטה ברגן-בלזן. סיים קורס טיס במגמת תובלה ב-1965 ולאחר הקורס נותר להדריך בבית הספר לטיסה. ב-1971 היה חבר במשלחת חיל האוויר לארצות הברית לקליטת מטוסי ההרקולס C-130 ושירת כסמ"ט א' בטייסת הציפור הצהובה, בתפקיד זה הטיס את מטוס ההרקולס לאתיופיה שהביא לישראל 12 ערודים. במלחמת יום הכיפורים פיקד על טייסת 120, טייסת מטוסי בואינג 707 ובמקביל הטיס במשימות מבצעיות מטוסי הרקולס במסגרת טייסת הציפור הצהובה. בהמשך שירת כמפקד טייסת הציפור הצהובה והוביל אותה במהלך מבצע יונתן בו הנחיתה ארבעה מטוסי הרקולס באנטבה. ב-1977 מונה ראש ענף במחלקת קצינים של להק כוח האדם וב-1978 מונה למפקד בסיס חיל האוויר לוד והיה בכך לטייס התובלה הראשון בתפקיד. ב-1982 יצא ללימודים בבית הספר לפיקוד ומטה בארצות הברית, עם שובו מונה לראש מחלקת קצינים. ב-1985 מונה לנספח חיל האוויר בארצות הברית בדרגת תת-אלוף. בתום כהונתו עוטר באות לגיון ההצטיינות האמריקאי. ב-1989 השתחרר משירות הקבע. הוא המשיך לשרת כטייס הובלה במילואים עד שנת 2000. מכהן כמנכ"ל לוקהיד מרטין בישראל. מדיה וקבצים בנושא יהושע שני בוויקישיתוף יואב רוזן, ‏המוביל הלאומי, באתר חיל האוויר הישראלי יהושע(שיקי) שני, בשחזור מבצע אנטבה, שבוצע בשנת 2001, לציון 25 שנים למבצע, בערוץ היו טיוב של ארכיון צה"ל] יובל אזולאי, ‏"איך קיבלנו את החמקן? נדחפנו, נדחפנו ונדחפנו עוד קצת", באתר גלובס, 25 בנובמבר 2016 דברי ראש הממשלה נתניהו בחנוכת תערוכת הקבע החדשה 'שואה' בבלוק 27, הביתן היהודי, במחנה אושוויץ-בירקנאו, אתר משרד ראש הממשלה, 13 ביוני 2013 דודי חורי, ‏אנחנו זן נדיר, באתר חיל האוויר הישראלי מירב הלפרין, אהרון לפידות, חליפת לחץ - דפים בספר הטיסות של חיל האוויר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, הפרק "לאנטבה ובחזרה", עמ' 255–262 יובל אזולאי, ‏לוקהיד מרטין ובינת בפרויקט בישראל במיליארד שקל, באתר גלובס, 4 ביוני 2013
פרדס רימונים (פירושונים)

פרדס רימונים הוא שמם של מספר ספרים בארון הספרים היהודי. מקור השם הוא בשיר השירים (ד, יג) "שלחיך פרדס רימונים עם פרי מגדים". האם התכוונתם ל... פרדס רימונים - פירושו הרציונליסטי לאגדות חז"ל שבתלמוד של שם טוב אבן שפרוט פרדס רימונים – חיבור קבלי מקיף של רבי משה קורדובירו פרדס רימונים - ספרו של הרב משה יצחק אביגדור, מספרי היסוד העוסקים בהלכות נידה פרדס רימונים שו"ת מאת הרב יואל כץ רב העיר ארדוד(אנ') פרדס רימונים - ספר השו"ת של הרב רפאל מסעוד אבן מוחא, רבה של מרקש
אמזלג

אמזלג (לעיתים: אמזאלג, או אמזלאג או אמזלאק), הוא שם משפחה יהודי הנפוץ בקרב יהודים ספרדים. ומשמעו תכשיטן (כמו השם אסייג). האם התכוונתם ל... אברהם עילם-אמזלג (יליד 1941) – חלילן, מלחין, מוזיקולוג, אתנומוזיקולוג ומנצח ישראלי אליהו אמזלג (נפטר ב–1969) – רב בצפת חיים אמזלאג (או "אמזלאק"; 1828–1916) – איש עסקים ומנהיג קהילתי יהודי ארצישראלי, ממייסדי ראשון לציון, פתח תקווה ושכונת נווה צדק בתל אביב יפו, וכן חצר אמזלאק בירושלים יוסף אמזלג (פילנתרופ) – נדבן וגביר מהתורמים לבניית בית הכנסת החורבה ו"האיש העשיר ביותר בירושלים" בזמנו יוסף אמזלג (ראש הקהל) – גביר עשיר ונדבן ראש הקהל בסאפי מרוקו ונשיא הקהילה היהודית בה למעלה מ-50 שנה עד מגוריו בערוב ימיו בפאריס צרפת יוסף אמזלג (?~1768) – דיין וראש ישיבת כנסת ישראל בירושלים במאה ה-18 יצחק חיים אמזלג (1933–2011) – שם הלידה של יעקב ז'אק אמיר, שהיה חבר הכנסת וראש עיריית דימונה משה בן-שבת אמזאלג (1892–1978) – כלכלן יהודי-פורטוגזי מפורסם, ראש האקדמיה למדעים של פורטוגל, ונשיא הקהילה היהודית בה למעלה מ-50 שנה ניסים אמזלג (יליד 1962) – ביולוג, בוטניקאי והיסטוריון ישראלי סלומון שלמה אמזלג (1922–2008) – שם הלידה של סמי אלמגריבי, שהיה זמר, חזן ומלחין יהודי מרוקאי רפי אמזלג (יליד 1963) – שחקן ישראלי מי אני ומה שמי - שמות פרטיים, שמות משפחה ומשמעותם אביו, יוסף אמזלאג, הקים את "מלון אמזלאג" בירושלים, ראו מלון אמדורסקי.
יונת אלם

האם התכוונתם ל... ספר של מנחם עזריה מפאנו (לקריאה) ספר של יונה קרפילוב
מרסדס מקיימברידג'

קרלוטה מרסדס אגנס מקיימברידג' (באנגלית: Carlotta Mercedes Agnes McCambridge; ‏16 במרץ 1916 – 2 במרץ 2004) הייתה שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית זוכת פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ופרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר לשנת 1949 על תפקידה בסרט "כל אנשי המלך". מקיימברידג' נולדה בעיר ג'ולייט שבאילינוי למשפחה נוצרית קתולית, בתם של מרי וג'ון פטריק מקיימברידג'. בוגרת "מכללת מאנדליין". מקיימברידג' החלה את דרכה כשחקנית רדיופונית. מקיימברידג' פרצה לתודעה בשנת 1949 בתפקיד הבכורה הקולנועי שלה בדרמה של רוברט רוסן "כל אנשי המלך". בסרט היא שיחקה בתור סיידי בורק העוזרת הפוליטיקאי ווילי סטארק (ברודריק קרופורד) וזכתה בעבור הופעתה בפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ופרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר. מקיימברידג' מינפה את זכייתה באוסקר לכדי קריירה מרשימה בשנות ה-50 בהן הופיעה במערבון "ג'וני גיטאר" של ניקולאס ריי בתפקיד אמה סמול יריבתה של בעלת המסבאה ויינה (ג'ואן קרופורד) ובדרמות "ענק" של ג'ורג' סטיבנס בתפקיד לוץ בנדיקט עליו הועמדה שנית לפרס האוסקר,"פתאום, בקיץ האחרון" בתור גרייס אמה של גרייס הולי (אליזבת טיילור) ו"הקץ לנשק". לאחר שנות ה-50 מעמדה הוליוודי של מקיימברידג' החל לדעוך והיא הופיעה בעיקר על בימות תיאטרון ובמספר מצומצם של סרטים: המערבון "סימארון" של אנתוני מאן בתפקיד שרה וייט ובסרט האימה הקלאסי של ויליאם פרידקין "מגרש השדים" בו דיבבה מקיימברידג' את קולו של השד מתוך הילדה הרדופה רייגן. מקיימברידג' שתרמה את קולה להפקה תבעה מהבמאי הסרט להכיר בתרומתה לפרויקט. בשנת 1972 הועמדה מקיימברידג' לפרס טוני על משחקה במחזה "The Love Suicide at Schofield Barracks". מקיימברידג' נישאה לבעלה הראשון ויליאם פייפיילד בשנת 1939, לזוג נולד ילד אחד והם התרגשו ב-1946. בנה היחיד של מקיימברידג' ג'ון מרקל רצח בסוף שנות ה-80 את אשתו, את שתי בנותיו והתאבד. מקיימברידג' נישאה בשנית בשנת 1950, למפיק והבמאי בקנדי פלטצ'ר מרקל. מקיימברידג' סבלה בחייה האישיים מאלכוהוליזם ונשלחה פעמים רבות לגמילה. היא התגרשה ממרקל בשנת 1962 לאחר 12 שנות נישואין. מקיימברידג' נפטרה ב-2 במרץ 2004 בשכונת לה חויה שבסן דייגו, קליפורניה בנסיבות טבעיות כשהיא בת 87. למקיימברידג' שני כוכבים על שמה קולנוע וטלוויזיה בשדרת הכוכבים של הוליווד. כל אנשי המלך (1949) ג'וני גיטאר (1954) ענק (1956) הקץ לנשק (1957) מגע של רשע (1958) פתאום, בקיץ האחרון (1959) סימארון (1960) תינוק מלאך (1961) מרקיז דה סייד: ג'וסטין (1969) הצד האחר של הרוח (1972) מגרש השדים (1973) שדה תעופה 79 (1979) מדיה וקבצים בנושא מרסדס מקיימברידג' בוויקישיתוף מרסדס מקיימברידג', במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מרסדס מקיימברידג', באתר AllMovie (באנגלית) מרסדס מקיימברידג', במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מרסדס מקיימברידג', באתר Discogs (באנגלית) אורי קליין, מתה השחקנית מרסדס מקיימברידג'(הקישור אינו פעיל), וואלה, 22 מרץ 2004 מרסדס מקיימברידג', באתר "Find a Grave" (באנגלית)
עובדיהו

המונח "עובדיהו" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו עובדיהו (פירושונים). עֹבַדְיָהוּ דמות מקראית, מימי אחאב מלך ישראל. מופיע בספר מלכים א'. עבדיהו נשא בתפקיד ”אֲשֶׁר עַל הַבָּיִת”. נאמר עליו כי ”הָיָה יָרֵא אֶת ה' מְאֹד”. על עבדיהו מסופר כי החביא מאה מנביאי ה' במערה ובכך הציל אותם מיד איזבל. עובדיהו נהג בכבוד וביראה בעת פגישתו עם אליהו. מהכתוב עולה כי מתוקף תפקידו ”אֲשֶׁר עַל-הַבָּיִת” הייתה לו השפעה בממלכת ישראל. לפי המסופר בספר מלכים א', פרק י"ח, ציווה ה' את אליהו: ”לֵךְ הֵרָאֵה אֶל אַחְאָב וְאֶתְּנָה מָטָר עַל פְּנֵי הָאֲדָמָה.” איזבל הכריתה את נביאי ה', ועובדיהו החביא את הנביאים במערה וכלכלם בלחם ומים. בעת הבצורת ששררה בארץ בזמנו של אחאב, נשלח עובדיהו על ידי אחאב לדרוש חציר לבהמה. בדרכו פגש עובדיהו את אליהו, ובהכירו את אליהו פנה אליו ואמר: ”הַאַתָּה זֶה אֲדֹנִי אֵלִיָּהוּ?”. לפי זאת סברו חז"ל כי עובדיהו הוא הנביא עובדיה שעל שמו נקרא אחד מספרי תרי עשר, אך יש השוללים זיהוי זה. אליהו דרש מעובדיהו ללכת אל אחאב: ”לֵךְ אֱמֹר לַאדֹנֶיךָ, הִנֵּה אֵלִיָּהוּ”. עובדיהו חשש לקבל עליו את השליחות שהוטלה עליו, שמא אחאב יחשוב שהוא הסתיר את אליהו כל הזמן הזה וירצה להרוג אותו. רק לאחר שקיבל את הבטחת אליהו: ”חַי ה' צְבָאוֹת אֲשֶׁר עָמַדְתִּי לְפָנָיו, כִּי הַיּוֹם אֵרָאֶה אֵלָיו”, פנה עובדיהו לאחאב. אז גם הוסיף עובדיהו וציין באוזני אליהו : ”וְעַבְדְּךָ יָרֵא אֶת ה' מִנְּעֻרָי”., ובכך התכוון כי חששו לא היה לשווא, אלא מתוך אמונה שלמה בה', שהרי את נאמנותו לה' הוכיח כבר כאשר החביא את נביאי ה' מפני איזבל. חוקר המקרא הרמן גונקל סבר כי מטרת סיפורו זה של עובדיהו במקרא היא לשקף את העתיד לקרות, כך שפגישת עובדיהו עם אליהו היא רמז מקדם לפגישת אחאב ואליהו העתידית, שהיא עיקר הסיפור. אוריאל סימון בניגוד לגונקל, טוען כי האירוע עומד בפני עצמו ולו חשיבות רבה. אוריאל סימון, קריאה ספרותית במקרא: סיפורי הנביאים, ירושלים, מוסד ביאליק, 1997, עמ' 278-207. פרופ' יצחק אבישור ופרופ' מיכאל הלצר, השרים העיקריים בחצר המלך ותפקידיהם : אשר על הבית, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח ספר מלכים א', פרק י"ח ספר מלכים א', פרק י"ח, פסוק ז' תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ל"ט, עמוד ב' מרדכי כוגן, מקרא לישראל: עובדיה, ירושלים, מאגנס, 1992, עמ' 3. ספר מלכים א', פרק י"ח, פסוק ח' ספר מלכים א', פרק י"ח, פסוק ט"ו ספר מלכים א', פרק י"ח, פסוק י"ב אוריאל סימון, קריאה ספרותית במקרא: סיפורי הנביאים, ירושלים, מאגנס, 1997, עמ' 210.
יצחק ברנדט

יצחק (איקה) ברנדט (נולד ב-27 ביוני 1948) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, שירת כמפקד כנף 15 (שדה דב), מפקד בסיס חיל האוויר לוד (בח"א 27) ומפקד היחידה לשיתוף פעולה. ברנדט למד בבית הספר לקציני ים עכו. התגייס לצה"ל ב-1966 ושירת בחיל הים בבית הספר שבו למד. ב-1970 החליט לחזור לשירות הצבאי והתנדב לקורס טיס אותו סיים במגמת תובלה. הוא שירת כטייס בטייסת הגמל המעופף ובטייסת מלכי האוויר. שימש מדריך בבית הספר לטיסה ומונה למפקד טייסת הדקוטה, זאת מבלי שהיה קודם לכן סגן מפקד טייסת. בפברואר 1988 מונה למפקד טייסת הפילים. בהמשך שירותו הצבאי פיקד על כנף 15 (בסיס שדה דב), על בסיס חיל האוויר לוד ועל היחידה לשיתוף פעולה. השתחרר ב-1997. במילואים המשיך לשרת כטייס הרקולס C-130 עד 2006 וכמדריך בבית הספר לטיסה. במהלך מלחמת לבנון השנייה פיקד על תא שליטה קדמי של חיל האוויר בפיקוד הצפון. כשנאלץ להפסיק לטוס מפאת גילו החל להתנדב למילואים כנהג משאית סמי טריילר ובשנת 2014 הצטרף לפלוגת מובילי טנקים וצמ"ה בה הוא משרת במילואים וגויס בצו 8 למבצע צוק איתן ולמלחמת חרבות ברזל. לאחר שחרורו עבד כקברניט בואינג 747-200 באל על. מכהן כחבר במועצת איגוד הטייסים הישראלי וכסגן נשיא IFALPA לאזור המזרח התיכון. ברנדט מתגורר במודיעין-מכבים-רעות. ערן בלכר, ‏מערך התובלה נפרד מטייסים ותיקים, באתר חיל האוויר הישראלי ישראל מושקוביץ, ‏באוויר, בים וביבשה, באתר "ידיעות אחרונות", 16 במרץ 2015 (הקישור אינו פעיל) אמיר אורן, מבצע ליטני בטעם איראני, באתר הארץ, 25 ביולי 2006
עובדיהו (פירושונים)

עובדיהו הוא שם פרטי, המשמש גם כשם משפחה. האם התכוונתם ל... עובדיהו הנביא – נביא, לפי אחת הדעות הוא עובדיהו אשר על הבית עובדיהו אשר על הבית – דמות מקראית, מימי אחאב מלך ישראל אישים ששם משפחתם עובדיהו מרדכי עובדיהו (גוטסדינר) – סופר עברי, עיתונאי, עורך פרסומים ומזכירו של חיים נחמן ביאליק שמואל עובדיהו – צייר ישראלי עובדיה (פירושונים)
בר-עוז

האם התכוונתם ל... אברהם בר-עוז – משורר וצייר ישראלי אהרון בר-עוז – איש חינוך ישראלי אודי בר-עוז – קצין צה"ל וטייס בחיל האוויר גיא בר-עוז – פרופסור מן המניין בחוג לארכאולוגיה באוניברסיטת חיפה ומומחה לארכאוזואולוגיה