laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סקיאמוניס

סקיאמוניס (בליטאית: Skiemonys; בפי יהודיה: שקומיאן) היא עיירה במחוז המשנה אניקצ'ה, שבמחוז אוטנה, בצפון-מזרח ליטא. על פי מפקד האוכלוסין שנערך ב-2001, מונה אוכלוסיית העיירה 92 אנשים. לעיירה עבר יהודי, היה בה בית כנסת שנבנה בתרומת יהודי מהכפר בלטושובה הסמוך ובסיוע פריץ שכן, ובשנת 1921 נמנו בעיירה 150 תושבים יהודים. יהודי העיירה נרצחו כנראה באניקשט ב-29 באוגוסט 1941, ו' באלול ה'תש"א. דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), שקומיאן (סקיאמוניס), מחוז אוטיאן בתוך: יהדות ליטא: כרך ג, ספר ב: "ישובים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 369 טורים 1–2; 2. (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1622) שם, על חיסול היישוב היהודי בשקומיאן: כרך ד עמ' 372 טור 2. (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 2090) מדיה וקבצים בנושא סקיאמוניס בוויקישיתוף Statistikos Departamentas(Lithuania).
דניאל קופרברג

דניאל קופרברג (נולד ב-8 בדצמבר 1997) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הסנטר בקבוצת מכבי חיפה מהליגה הלאומית. נולד בסנקט פטרבורג שברוסיה, וכמה חודשים לאחר לידתו אומץ על ידי משפחה מחיפה. למד בבית הספר הריאלי. שיחק בקבוצת הנערים של מכבי חיפה, ובתיכון למד בתיכון נוצרי באריזונה. עם תיכונו האמריקאי זכה באליפות המקומית ונבחר למצטיין, אך לאחר שנה שב לישראל, ואף דחה הצעות לשחק במכללות אמריקאיות דוגמת אריזונה ו-UCLA. בשנת 2016 הוא התאמן עם שחקני ניז'ני נובגורוד, אך ויתר על חתימה בקבוצה מפני שהיה לפני צבא ובסופו של דבר חתם בקבוצה הבוגרת של מכבי חיפה ביולי 2016. בינואר 2018, הוא האריך את חוזהו במכבי חיפה ובמקביל שיחק במסגרת חוק הכרטיס הכפול בהפועל עפולה מהליגה הלאומית. ב-30 בדצמבר 2019 חתם לשלוש שנים בקבוצת הפועל תל אביב. ביוני 2021 חזר לשחק במכבי חיפה, הפעם לליגה הלאומית, ומונה לקפטן. קופרברג שיחק בנבחרת העתודה של ישראל. בטורניר הכנה לאליפות אירופה 2016 נבחר למצטיין. באליפות אירופה לנבחרות עתודה בשנת 2016 הוביל קופרברג את נבחרת ישראל הן בנקודות והן בריבאונדים, אך לא הצליח להוביל את הנבחרת, שסיימה במקום ה-12, להישגים. באליפות אירופה לנבחרות עתודה בשנת 2017, קופרברג והנבחרת זכו במדליית הכסף לאחר שהגיעו עד הגמר והפסידו לנבחרת יוון המארחת. הוא סיים את האליפות עם ממוצע של 10.7 נקודות ו-6.9 ריבאונדים למשחק. דניאל קופרברג, ברשת החברתית אינסטגרם פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר ESPN אריה ליבנת, דניאל קופרברג מכוון הכי גבוה שאפשר, באתר הארץ, 13 ביולי 2016 דף השחקן במנהלת הליגה דובי פיק, ‏סיבוב פרסה: דניאל קופרברג חתם במכבי חיפה, באתר ONE‏, 7 ביולי 2016 עמרי מנהיים, ‏קופרברג האריך חוזה במכבי חיפה עד 2020, באתר ערוץ הספורט, 9 בינואר 2018 אור שקדי‏, הפועל תל אביב: דניאל קופרברג חתם לשלוש שנים, באתר וואלה, 30 בדצמבר 2019 Julian Applebome, THE TOP TEN PERFORMERS AT THE 2016 FIBA U20 EUROPEAN CHAMPIONSHIP, Jul 27, 2016, DraftExpress ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עונת 2012/2013 בליגת העל בכדורסל

עונת 2012/2013 בליגת העל בכדורסל הייתה העונה ה-59 של תחרות ארצית בישראל והעונה ה-13 של ליגת העל. מספר הקבוצות היה 12. לקראת הסיבוב השלישי הקבוצות חולקו לבית העליון (6 קבוצות) ולבית התחתון (6 קבוצות). לאחר שלושה סיבובים שמונה קבוצות החלו בסדרות רבע גמר של הטוב מחמישה משחקים כאשר המנצחות העפילו לסדרות חצי הגמר ומשחק הגמר. המשחק על המקום השלישי בוטל. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלתה הפועל אילת (ששיחקה במקום מ.כ. הבקעה) והפועל תל אביב. העונה הסדירה החלה ב-15 באוקטובר 2012 והסתיימה ב-5 במאי 2013. העונה הסתיימה במשחק הגמר בו ניצחה מכבי חיפה את מכבי תל אביב ובכך זכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדות המועדון. בהתאם לתוצאות עירוני אשקלון ירדה ליגה. ג'רום דייסון מהפועל חולון היה מלך הסלים עם 20.4 סלים למשחק. גל מקל ממכבי חיפה היה מלך הסלים הישראלי עם 13.7 סלים למשחק גל מקל ממכבי חיפה נבחר לשחקן העונה. גביע המדינה בכדורסל 2012/2013 גביע ווינר בכדורסל 2012/2013 מידע מאתר מנהלת הליגה
שקודוויל

שקודוויל (בליטאית: Skaudvilė, סקודווילה) היא עיר במחוז המשנה טאורגה שבמחוז טאורגה במערב ליטא. לפני מלחמת העולם השנייה התקיימה בעיירה קהילה יהודית גדולה. ב-1950 קיבלה שקודוויל מעמד של עיר. יהודים מיוצאי העיירה: הרב מיכל דוד שלפוברסקי, ראש ישיבת תפארת צבי; הרב יצחק קאץ ראש בית מדרש לתורת ארץ ישראל בפתח תקווה; שופט בית המשפט העליון, משה זילברג, והרב חיים שטיין מישיבת טלז. העיירה שהייתה מרוחקת כ-35 קילומטרים מהגבול הגרמני, נכבשה ביום פרוץ המלחמה, 22 ביוני 1941. מספר גברים יהודים הוצאו להורג בסוף אותו חודש. ביולי הופרדו תושבי העיירה היהודים, כ-300 גברים נרצחו באוגוסט ביער פוז'אי המרוחק 4 קילומטרים מן העיירה, באותו חודש נרצחו כ-300 נשים ביער באטוק על שפת נהר אניצ'אי. בספטמבר נרצחו כ-1,000 נשים וילדים ביער גריאבלאוקאי ליד כביש טאורגה-שקודוויל. במחצית השנייה של 1941 נערך מצוד אחר היהודים השורדים בעיירה והם הובאו לעיירה אופיינה, הם נרצחו עם יהודי אופינה בכפר פואטקלניס הסמוך לאופינה. דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), שקודוויל (סקאודווילא), מחוז טאווריג בתוך: יהדות ליטא: כרך ג, ספר ב: "ישובים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 368 טורים 1–2. (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1622) שם, על חיסול היישוב היהודי בשקודוויל: כרך ד עמ' 372 טורים 1–2. (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 2090) מדיה וקבצים בנושא שקודוויל בוויקישיתוף שקודוויל (ליטא), דף שער בספרייה הלאומית
פקודת מבצע

פקודת מבצע (פָּקָ"ם, פַּקמָ״ב) היא מתן פקודה לביצוע, תוך העברה קצרה, תכליתית וברורה ככל הניתן של הרקע לפקודה ולמשימה, הצגת המטרה והבהרת אופן הביצוע לפרטיו, בגופי ביטחון כגון הצבא, המשטרה וגופים אחרים העוסקים בנושאים ביטחוניים. לרוב היא נעשית בצורת מסמך. כתיבת פקודת מבצע היא חלק מעבודת מטה (עָמָ״ט) הנעשית על ידי המפקד, לעיתים בסיוע המפקדה, בשלב ההכנות למבצע, לתרגיל, או לפעילות שוטפת. לאחר קבלת יעד, או משימה, מהרמה הממונה, נעשית הערכת מצב, שהיא חלק ממה שמכונה "שלב המֶחְשַׁב", במהלכה נבחנות דרכי פעולה אפשריות (דַפָּ״אוֹת) שונות. דרך פעולה אפשרית (דַפָּ״א) שנמצאת המתאימה ביותר היא דרך הפעולה הנבחרת (דַפָּ״ן), אשר מוצגת במסגרת הצגת תוכניות לדרג הממונה. לאחר שמאשר הדרג הממונה את הדפ"ן, נכתבת על פיה הפקודה ומוצגת בקבוצת פקודות (קַפָּ״ק) לכוחות, או למפקדיהם. לעיתים נכתבות פקודות מבצע ברמות ממונות ומהן נגזרות פקודות מבצע פרטניות ליחידות הבנות. בעבר נכתבו פקודות המבצע בצה"ל לפי מתכונת סדורה שנלקחה מהצבאות הבריטי והאמריקאי וראשי הפרקים של הפקודה נקראו "יכשמ"ש": ידיעות - רקע לפעולה ומידע על כוחותינו וכוחות אויב מולם. כוונה - מטרת הפעולה. שיטה - סעיף שהתחלק לשני סעיפי משנה: השיטה-כללי - כותרת קצרה המתארת את שיטת הביצוע. טבלת כוחות ומשימות - טבלה שבה פורטו כלל הכוחות המשתתפים בפעולה, משימתו של כל כוח וזמני הפעלתו. לוח הזמנים נגזר על פי "שעת ה-ש'", והזמנים נמנים עד אליה; לדוגמה ש' מינוס 3 - שלוש שעות לפני שעת ה-ש', ש' פלוס 1:30 - שעה וחצי לאחר שעת ה-ש', וכדומה. מנהלה - האמצעים הלוגיסטיים שישמשו להשגת המטרה. שליטה - אמצעי הפיקוח ומרשם קשר של הכוחות הפועלים. פקודת המבצע לבשה צורה שונה במהלך השנים, לפי מתכונת דומה של פרקים ומסתמן שהיו ויהיו התפתחויות נוספות: ידיעות - תשתית עובדתית ומידע שהנחה את מכין הפקודה בבחירת שיטת הפעולה. הידיעות יכולות להיות אודות כוחות אויב או כוחות אחרים, תיאור טופוגרפי של השטח, תנאי מזג האוויר, וגורמים אחרים שמשפיעים על השיטה. מטרה - תכלית הפעולה שלשמה הפקודה. מטרת הפעולה נגזרת מהמטרה של הדרג שמעל כותב פקודת המבצע. המטרה צריכה להשפיע על קבלת ההחלטות בעת הפעולה, כך שבמקרה הצורך ניתן יהיה לשנות את המשימה והשיטה (להלן) ועדיין לעמוד במטרה. משימה - המשימה שהוטלה על כותב הפקודה, שהיא חלקו בהשגת המטרה. שיטה - תיאור הסיבה, המשמעות, ואופן הביצוע של הפעולה: הרעיון המרכזי - תיאור בקצרה של הסיבה שבגללה נבחרה שיטת הפעולה על פי הידיעות שהוצגו, והמשמעות של הפעולה כלפי השגת המטרה. מימוש - תיאור פרטני של ביצוע הפעולה. כולל סעיפים רבים: כוחות, משימות משנה, שלבי ביצוע, גבולות גזרה, לוגיסטיקה, שליטה בכח, ושאר המאמצים בביצוע הפעולה. נספחים - מפות, תרשימים, רשימות, דגשי רפואה ובטיחות וכדומה. נוהל D-Day אל“ם יובל בזק וסא“ל בעז זלמנוביץ, ‏פקודת המבצע והרעיון המרכזי, מערכות 419, 2008 סא“ל בעז זלמנוביץ, ‏הפקודה לכתוב, מערכות 451, 2013 רוב ראשי התיבות בערך זה הם מתוך: צה"ל, מח' תו"ל, מפקדות, הדרכה ובטיחות, "מילון הקיצורים וראשי התיבות", אלול התש"ע אוגוסט 2010 אל"ם מתתיהו פלד, "עבודת מטה בצה"ל", מערכות 130, אוגוסט 1960, ע"ע 34-36 ר' Five paragraph order וכן Operations order סא"ל נפתלי, "על עבודת מטה", מערכות 167, מאי 1965, עמ' 43 באנגלית: SMEAC: Situation, Mission, Execution, Administration, Command סא"ל יעקב, "בעיה של מינוח: - שעת ה-"ש"", מערכות 227, ינואר 1973, ע"ע 22-23 סא"ל (מיל') ד"ר יהודה אלבק, "עברית צה"לית שפה קשה", מערכות 415, נובמבר 2007, ע"ע 61-62 סא“ל עידן ניר, ‏איכות היא שם המשחק - ייעול פקודת המבצע, מערכות 484, 2019
הארמייה ה-70 (ברית המועצות)

הארמייה ה-70 הייתה ארמייה סובייטית רב-זרועית, שמילאה תפקיד חשוב במהלך קרב קורסק, מבצע לובלין-ברסט ובקרב על ברלין. הארמייה הוקמה באוקטובר 1942 בעיר סברדלובסק, והורכבה בעיקר מאנשי משמר הגבול של הנ.ק.ו.ד., וקיבלה את השם "הארמייה ה-70". הארמייה כללה במקור שש דיוויזיות חי"ר במסגרת 2 קורפוסים, ומפקדה היה גנרל לוטננט הרמן טרסוב. הארמייה לחמה בקרב קורסק כחלק מהחזית המרכזית, ומילאה תפקיד חשוב בבלימת הארמייה התשיעית הגרמנית. בהמשך לחמה הארמייה במבצע בגרטיון ובמבצע לובלין-ברסט כחלק מהחזית הבלארוסית הראשונה, ולאחר מכן לחמה במבצע פרוסיה המזרחית ובקרב על ברלין כחלק מהחזית הבלארוסית השנייה. הארמייה ה-70 באתר samsv (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ברית המועצות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארמיית המשמר השישית

ארמיית המשמר השישית (ברוסית: гвардейская армия ‏я‏-6) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה. ארמיית המשמר השישית הוקמה ב-1 במאי 1943 על בסיס יחידות של הארמייה ה-21 תוך הוספת מספר יחידות שכבר קיבלו שם כבוד "משמר". ביולי 1943 הארמייה הוצבה בחזית וורונז' והחלה את השתתפותה בקרב קורסק. תוך שיתוף פעולה עם ארמיית הטנקים הראשונה היא לחמה נגד קורפוס הפאנצר ה-48. במהלך שישה ימים היא החזיקה את קווי ההגנה ובסוף המתקפה הגרמנית נעצרה. בהמשך, במהלך מתקפת נגד, ארמיית המשמר השישית השתתפה בשחרור בלגורוד וחרקיב. ב-30 בספטמבר 1943 היא הועברה לעתודה. ב-20 באוקטובר 1943 ארמיית המשמר השישית נכללה בכוחות של החזית הבלטית השנייה והוצבה באזור העיר נוול. בקיץ 1944 היא השתתפה במבצע בגרטיון ושחררה את העיר פולוצק. בהמשך של אותה שנה הארמייה נכנסה לשטח של ליטא הסובייטית והשתתפה בשחרור שבלי וקלייפדה. במרץ 1947 הארמייה פורקה. לאורך כל הזמן איוואן צ'יסטיאקוב היה מפקד הארמייה. ארמיית המשמר השישית באתר samsv (ברוסית)
שקוד

שקוד (בליטאית: Skuodas, סְקוּוֹדַס) היא העיר הגדולה והמרכז המנהלי של מחוז המשנה שקוד במחוז קלייפדה שבצפון-מערב ליטא סמוך לגבולה עם לטביה. העיר יושבת על הנהרות ברטובה (אנ'), לואובה (ליט') ואפשה (ליט'). העיר מחולקת לשני חלקים: "העיר הישנה" ו"העיר החדשה" המחוברות ביניהן בגשר. היישוב בשקוד התקיים כבר במחצית המאה ה-13, היא הוכרה כעיר ב-1572. היישוב היהודי בעיר ותיק, למן המאה ה-17, והיו בה בית כנסת ובית קברות בני מאות שנים. הקהילה היהודית גדלה בעקביות במשך השנים והגיעה לשיא גודלה בשנת 1921, אז נמנו בה 3853 יהודים. ערב פרוץ מלחמת העולם השנייה (1939) נמנו בעיר כ-2500 יהודים, 50% מכלל האוכלוסייה. בין רבני העיר היה הרב אליהו ברוך קמאי. נולדו בה הרב יוסף פיימר והרב צבי הירש ברוידא. בשואה נרצחו בעיר ובסביבותיה בידי הנאצים, משטרת העזר הליטאית ותושבים מקומיים, כ-1,200 יהודים. דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), שקוד (סקודאס), מחוז קראטינגה בתוך: יהדות ליטא: כרך ג, ספר ב: "ישובים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 367–368. (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1621–1622) שם, על חיסול היישוב היהודי בשקוד: כרך ד עמ' 371–372. (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 2089–2090) מדיה וקבצים בנושא שקוד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שקוד שקוד (ליטא), דף שער בספרייה הלאומית
עונת 2013/2014 בליגת העל בכדורסל

עונת 2013/2014 בליגת העל בכדורסל הייתה העונה ה-60 של תחרות ארצית בישראל והעונה ה-14 של ליגת העל. מספר הקבוצות היה 12. לקראת הסיבוב השלישי הקבוצות חולקו לבית העליון (4 קבוצות) ולבית התחתון (8 קבוצות). לאחר שלושה סיבובים שמונה קבוצות החלו בסדרות רבע גמר של הטוב מחמישה משחקים, כאשר המנצחות העפילו לסדרות חצי הגמר ומשחקי הגמר (בית וחוץ). על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלתה עירוני נס ציונה. העונה הסדירה החלה ב-14 באוקטובר 2013 והסתיימה ב-28 באפריל 2014. העונה הסתיימה במשחקי הגמר בהם מכבי תל אביב ניצחה תוך יתרון ביחס סלים. בכך היא זכתה באליפות בפעם ה-51 בתולדות המועדון. בגלל קשיים כלכליים אליצור מכבי ברק נתניה ירדה ליגה במקום מכבי אשדוד שסיימה את העונה במקום האחרון. מכבי אשדוד סיימה את העונה אחרונה אבל נשארה בליגת העל על חשבונה של אליצור מכבי ברק נתניה, שלא הצליחה להעמיד קבוצה לליגת העל בעונה הבאה בשל בעיות כלכליות קרלון בראון מהפועל תל אביב היה מלך הסלים עם 19.6 סלים למשחק. רביב לימונד מהפועל תל אביב היה מלך הסלים הישראלי עם 18.8 סלים למשחק דונטה סמית' ממכבי חיפה נבחר לשחקן העונה. גביע המדינה בכדורסל 2013/2014 גביע ווינר בכדורסל 2013/2014 מידע מאתר מנהלת הליגה
דיוויזיית הפאנצר השלישית (ורמאכט)

דיוויזיית הפאנצר השלישית הייתה דיוויזיה משוריינת של הורמאכט במהלך מלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה נחשבה לאחת מיחידות השריון האיכותיות והמנוסות בצבא גרמניה הנאצית והיא שירתה לאורך המלחמה במספר מערכות עיקריות, בהן המערכה בפולין, המערכה על צרפת והמערכה בחזית המזרחית. הדיוויזיה הוקמה ב-15 באוקטובר 1935, יחד עם הדיוויזיה הראשונה והשנייה. אלו שלוש דיוויזיות השריון הראשונות בצבא הגרמני תחת סמכות זרוע השריון הצעירה בורמאכט ותחת פיקוד ארנסט פסמן. יחידות הדיוויזיה השתתפו במלחמת האזרחים בספרד, באנשלוס ולאחר מכן בסיפוח חבל הסודטים בשנת 1938. בתחילת דרכה הורכבה דיוויזיית פאנצר השלישית מחטיבת רובאים (חי"ר) וחטיבת שריון. בכל חטיבה שני רגימנטים. בנוסף לרגימנט ארטילריה, ומספר יחידות סיוע דיוויזיוניות. עם תחילת מלחמת העולם השנייה והמערכה בפולין בספטמבר 1939, הייתה הדיוויזיה אחת מבין שש דיוויזיות משוריינות. הדיוויזיה השתייכה במהלך המערכה לקורפוס ה-19, כחלק מהארמייה הרביעית במסגרת קבוצת ארמיות צפון. הדיוויזיה נטלה חלק בלחימה במרכז פולין תחת פיקודו של לאו גייר פון שוופנבורג. ב-17 באוקטובר 1939 מונה הורסט שטומפף למפקד הדיוויזיה. במאי 1940 הדיוויזיה לחמה תחת הקורפוס ה-16 בפיקודו של אריך הפנר, כחלק מהארמייה השישית והשתתפה בקרב ז'מבלו. בשלב השני לחמה הדיוויזיה כחלק מהקורפוס הממונע ה-24 במסגרת הארמייה השישית. לאחר ניצחון המערכה בצרפת וארצות השפלה, רגימנט השריון השני שלה, צורף לדיוויזיה משוריינת חדשה (הדיוויזיה הקלה ה-5), ודיוויזיית פאנצר השלישית קיבלה במקומו את רגימנט הרובאים (חי"ר) ה-394. מהלך דומה התרחש ברוב דיוויזיות הפאנצר - שכן הפיקוד הגרמני העדיף להגדיל את מספר דיוויזיות הפאנצר תוך צימצום מרכיב השריון בדיוויזיות הקיימות. במהלך מבצע ברברוסה לחמה הדיוויזיה כחלק מהקורפוס הממונע ה-24 במסגרת ארמיית הפאנצר השנייה, והשתתפה בקרב סמולנסק ובכיתור הגדול בקייב. ב-1 באוקטובר 1941 מונה הרמן בריית למפקד הדיוויזיה, ובמהלך הקרב על מוסקבה לחמה הדיוויזיה כחלק מהקורפוס הממונע ה-24 במסגרת ארמיית הפאנצר השנייה. במרץ 1942 לחמה הדיוויזיה כחלק מהקורפוס ה-17, במסגרת הארמייה השישית באזור חרקוב. בקיץ 1942 השתתפה הדיוויזיה במבצע מקרה כחול, כחלק מהקורפוסים ה-51 וה-8, ולאחר מכן הועברה לקורפוס הפאנצר ה-40 במסגרת ארמיית הפאנצר הראשונה, עמו לחמה בקרב על קווקז. ב-1 באוקטובר 1942 מונה פרנץ ווסטהובן למפקד הדיוויזיה, ופיקד עליה במהלך הנסיגה מהקווקז ולאחר מכן במהלך קרב קורסק, כחלק מקורפוס הפאנצר ה-48 במסגרת ארמיית הפאנצר הרביעית. ב-25 באוקטובר 1943 מונה פריץ ביירליין למפקד הדיוויזיה, ופיקד עליה במהלך קרב דנייפר ומבצע דנייפר-קרפטי, כחלק מקורפוס הפאנצר ה-24, ובהמשך לחם עימה בקרב קורסון-צ'רקאסי כחלק מקורפוס הפאנצר ה-3. ב-5 בינואר 1944 מונה רודולף לאנג למפקד הדיוויזיה, וב-25 במאי החליפו וילהלם פיליפס. הדיוויזיה לחמה בקרבות באוקראינה, ובספטמבר 1944 הועברה לפיקוד הארמייה השנייה, ולחמה עימה בקרב על נארבה. ב-1 בינואר 1945 מונה וילהלם זות למפקד הדיוויזיה, ופיקד עליה בקרבות בהונגריה. ב-19 באפריל 1945 מונה פולקמאר שנה למפקד הדיוויזיה, ופיקד עליה בקרבות באוסטריה עד סוף המלחמה, אז נכנע לכוחות בעלות הברית. 1939: 1943: סמל הדיוויזיה לאורך השנים: ‏קרב קורסק ‏1943 Martin Windrow, The Panzer Divisions, UK: Osprey Publishing, 1972. אודות הדיוויזיה באתר Axis History. אודות הדיוויזיה באתר Feldgrau.
חוק שימור החומר

חוק שימור החומר (מכונה גם חוק שימור המסה) הוא חוק שימור מקורב, הקובע כי מסה במערכת חומרים אינה יכולה להופיע או להיעלם, אלא רק לשנות צורה. החוק נוסח לראשונה על ידי לבואזיה בן המאה ה-18, אם כי מדענים אחרים (כדוגמת לומונוסוב) הביעו אף הם רעיונות דומים מספר עשורים לפניו. שום דבר אינו נוצר על ידי האדם או הטבע. ואפשר להניח כמושכל ראשון שבכל פעולה שווה כמות החומר הקיימת לפני הפעולה לזו שאחריה. — אנטואן לבואזיה, Traité Élémentaire de Chimie על פי חוק שימור החומר, חומר אינו יכול להיהרס או להיווצר. את החוק אפשר לנסח באופן סטויכיומטרי, כאמירה שמספר האטומים של כל יסוד במגיבים יהיה תמיד זהה למספר האטומים של אותו היסוד בתוצריו רק בתגובות כימיות, שבהן אין התפרקות גרעינית של אטומים. תהליכים גרעיניים, בהם פליטה או בליעה של אנרגיה מאפשרת להתמיר גרעיני אטום מיסוד אחד ליסוד אחר, מתוארים בחוק שימור האנרגיה. מכיוון שאנרגיה שקולה למסה (לפי E=mc²), חוק שימור החומר הוא מקרה פרטי של חוק שימור האנרגיה, התקף בכל המקרים בהם מסה איננה הופכת לאנרגיה או להפך. חוק שימור החומר אינו מדויק לחלוטין, מכיוון שאינו מתייחס לאנרגיה הנפלטת או הנבלעת במסגרת התגובה הכימית. יחד עם זאת, השינוי במסה שיוצר השינוי באנרגיה זניח מאוד, ועל כן ניתן להתעלם ממנו ברוב היישומים של כימיה מעשית. מקרה נוסף שבו החוק אינו תקף הוא בתהליכים יחסותיים; כאשר עצמים נעים במהירויות המתקרבות למהירות האור, משתנה המסה שלהם בהשוואה למסת המנוחה. ארז גרטי, חוק שימור החומר, במדור "מאגר המדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 28 ביוני 2011 science/conservation-of-mass-energy חוק שימור החומר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
עונת 2003 בליגת העל הרוסית בכדורגל

קבוצות הפרמייר-ליג לעונת 2003   צסק"א ספרטק טורפדו לוקומוטיב דינמו טורפדו-מטאלורג קריליה סובייטוב אוראלאן אליסטה רוסטסלמאש רובין קאזאן רוטור סאטורן צ'רנומורץ ספרטק ולד' שיניק ירוסלבל זניט עונת 2003 בליגת העל הרוסית הייתה העונה השנייה של הפרמייר-ליג הרוסי במתכונתו החדשה והעונה ה-12, מאז 1991. העונה שוחקה מה-15 במרץ ועד ה-1 בנובמבר 2003. צסק"א מוסקבה זכתה לראשונה באליפות הליגה הרוסית, לאחר שהוליכה את טבלת האליפות לאורך כל העונה. העונה נפתחה עם 16 קבוצות ונערכה בשיטת טבלת אליפות בעלת 2 סבבים, בדומה לאליפויות הקודמות. בסיכום העונה הודחו אוראלאן אליסטה וצ'רנומורץ נובורוסיסק. במקומן העפילו אמקאר פרם וקובאן קרסנודאר. קבוצת רוסטסלמאש הפכה לרוסטוב. קבוצת טורפדו-זי"ל שינתה שמה ל"טורפדו-מטאלורג". הקבוצה סיימה את העונה במקום ה-14 פעם שלישית ברציפות. לראשונה, קבוצה שאך העפילה מליגת המשנה הרוסית סיימה את העונה במקום השלישי. עשתה זאת רובין קאזאן הטטארית. בעונת 2003 של הפרמייר-ליג הרוסי נטלו חלק הקבוצות הבאות: משחק הסופר קאפ הרוסי 2003 הפגיש בין אלופת רוסיה 2001 צסק"א מוסקבה ומחזיקת הגביע הרוסי בכדורגל 2001/2002 לוקומוטיב מוסקבה. המשחק נערך ב-8 במרץ 2003 בRZD ארנה, שאז נקרא אצטדיון לוקומוטיב. היה זה טורניר הסופר קאפ הרוסי הראשון שנערך אי פעם. הטורניר סימן את פתיחת עונת 2002 וזכתה בו לוקומוטיב מוסקבה לאחר שגברה על יריבתה בתוצאה 3:4 בבעיטות עונשין, לאחר שהמשחק הסתיים בשוויון 1:1. מק' - מיקום; מש' - משחקים; נצ' - ניצחונות; הפ' - הפסדים; ש"ז -שערי זכות; ש"ח - שערי חובה; ה"ש - הפרש שערים; נק' - נקודות Протокол матча по версии РФПЛ Отчет о матче в газете "Спорт-Экспресс"
עונת 2014/2015 בליגת העל בכדורסל

עונת 2014/2015 בליגת העל בכדורסל הייתה העונה ה-61 של תחרות ארצית בישראל והעונה ה-15 של ליגת העל. מספר הקבוצות היה 12. לאחר הסיבוב השלישי שמונה קבוצות החלו בסדרות רבע גמר של הטוב מחמישה משחקים, כאשר המנצחות העפילו לסדרות חצי הגמר ומשחקי הגמר (בית וחוץ). על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלתה עירוני נהריה. העונה הסדירה החלה ב-13 באוקטובר 2014 והסתיימה ב-10 במאי 2015. העונה הסתיימה במשחקי הגמר בהם הפועל ירושלים ניצחה בכך היא זכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדות המועדון. עונה זו הייתה הראשונה בהיסטוריה שבמשחקי הגמר לא הייתה קבוצה מתל אביב והפעם השנייה שמכבי תל אביב לא העפילה לגמר הליגה, לראשונה מאז עונת 1993. בהתאם לתוצאות הפועל גלבוע גליל ירדה ליגה. מארק ליונס מעירוני נהריה היה מלך הסלים עם 18.4 סלים למשחק. סילבן לנדסברג ממכבי תל אביב היה מלך הסלים הישראלי עם 14.9 סלים למשחק ליאור אליהו מהפועל ירושלים נבחר לשחקן העונה. גביע המדינה בכדורסל 2014/2015 גביע ווינר בכדורסל 2014/2015 מידע מאתר מנהלת הליגה
מגדל חוואגוו-יואן 1

מגדל חְוַואגְווׁ-יוּאֶן 1 הוא גורד שחקים אשר נמצא בעיר גווייאנג, בירת מחוז גוויג'ואו שבסין. המגדל מתנשא לגובה של 335 מטר (1,099.1 רגל) וכולל 74 קומות. בניית המגדל החלה בשנת 2012 והסתיימה בשנת 2020. ליד המגדל נבנה מגדל חוואגוו-יואן 2 אשר זהה לו כמעט לחלוטין.  http://skyscrapercenter.com/building/twin-towers-guiyang-east-tower/15030    ערך זה הוא קצרמר בנושא גורדי שחקים ובנושא סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בורג' אל-פיסליה

בורג' אל-פיסליה (בערבית: برج الفيصلية, בתעתיק מדויק: ברג אלפיצליה) הוא גורד שחקים ברובע העסקים של ריאד, בירת ערב הסעודית. זה המבנה הרביעי בגובהו בערב הסעודית לאחר בורג' ממלכה, בורג' ראפאל ואבראג' אל בית. בניית המבנה הושלמה ב-14 במאי 2000. גובהו 267 מטר, הוא כולל 44 קומות (מהם רק 30 מעל הקרקע), והוא תוכנן על ידי משרד האדריכלים הבריטי פוסטר ושות' ומשרד המהנדסים בורו האפולד. עיצובו של המבנה מבוסס על צורתו של עט כדורי. במפלס הקרקע, ישנו מרכז קניות בן שלוש קומות. ארבע הקורות שבפינות המבנה מצטרפות בחלק העליון לכדי כדור זהב, שבתוכו מסעדה. מתחת לכדור נקודת תצפית על סביבתו ועל העיר ריאד. בין השאר ניתן לראות ממנו גורד שחקים נוסף, בורג' ממלכה. זה הוא חלק מקומפלקס פייסליה, אשר מורכב מבית מלון, המגדל, ושני בניינים אחרים. המגדל כולל מספר מסעדות כמו 11a ו-The Globe, וכולל גם מרכז כנסים ודירות יוקרה. מדיה וקבצים בנושא בורג' אל-פיסליה בוויקישיתוף בורג' אל-פיסליה באתר ArchNet בורג' אל-פיסליה באתר Phorio Al Faisaliah Center, באתר SkyscraperPage קומפלקס פיסליה (אורכב 07.07.2016 בארכיון Wayback Machine) באתר משרד האדריכלים פוסטר ושות' Al Faisaliyah Center, באתר Emporis ערך זה הוא קצרמר בנושא גורדי שחקים ובנושא ערב הסעודית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איגוד הכדורשת הישראלי

איגוד הכדורשת הישראלי (Israel Catchball Association - ICA) הוא עמותה ללא מטרות רווח שהוקמה ב-2007 על ידי שמונה מייסדות, שחלקן משמשות חברות ועד מנהל של העמותה. זהו איגוד ספורט הנשים הגדול בישראל, על פי מספר הספורטאיות הבוגרות הרשומות בו. האיגוד מכשיר את העתודה המקצועית של הכדורשת הישראלי בשיתוף המכללה האקדמית וינגייט (קורס מאמני כדורשת, קורס מאמני כדורשת בכירים, קורס מדריכי כדורשת, קורס שופטי כדורשת וקורס רשמים). האיגוד גם משמש כרגולטור בכל הנוגע לחוקת הכדורשת ומפיק את טורניר הכדורשת הבינלאומי באילת בכל שנה במרץ. ענף הכדורשת אינו מוכר על ידי הממסד הישראלי כענף ספורט נתמך, אך המדינה (באמצעות רשם העמותות ומנהל התרבות והספורט), הכירה בעמותה כארגון הגג של פעילות הכדורשת בישראל הפועל כאיגוד לכל דבר ועניין. ליגות האיגוד מחולקות ומאורגנות על פי קריטריונים שונים: על פי רמת משחק - ליגה ארצית, ליגה לאומית וליגת על. מחוזות גאוגרפים - מחוז צפון, גליל, עמק יזרעאל, מרכז, שרון, פולג, שבעת הכוכבים, דן, דרום, לכיש, שפלה, אפק, גלבוע ומחוז מודיעין. פורמטים - ליגות עירוניות, ליגות אזוריות, ליגות ארציות. גילאים - ליגות נשים וליגת נערות. איגוד הכדורשת פועל בשיתוף פעולה עם מכבי ישראל, מכבי העולמית, עיריות, רשויות מקומיות, מתנ"סים, איגוד הכדורעף, אתנה, מנהל התרבות והספורט, עמותות ספורט, התאחדות איל"ת ועוד. פעילותו המרכזית של האיגוד היא הפעלת ליגות הכדורשת הישראליות וניהולן השוטף והמקצועי, ובמהלך העונה הוא מקיים אירועים נוספים, כגון טורנירים בחגים, קייטנות, אירועי כדורשת על הדשא, על חופי הים ועוד. הטורניר המרכזי של האיגוד הוא טורניר הכדורשת הבינלאומי באילת. הטורניר מתקיים משנת 2010 והוא אירוע ספורט הנשים הגדול ביותר בישראל. במהלך הטורניר מתקיים גם כנס הכדורשת הבינלאומי, בהשתתפות משלחות מקצועיות מהעולם. ענף הכדורשת מיוצא לחו"ל על ידי האיגוד הישראלי - ובשיתוף פעולה עם מכבי העולמי, ה-JCC וארגון corporate games העולמי. עם התרחבות הפעילות התקיימו מספר טורנירים בינלאומיים - באילת, בבוקרשט, בבוסטון, לאס וגאס, מונטנגרו וקנדה. האיגוד מפעיל ליגת נערות לגלאי חטיבת הביניים והתיכון ומשתף פעולה באירועים ארציים בהשתתפות עשרות קבוצות, כגון אולימפיאדת הילדים, וספורטירשת. סיירת כדורשת - פועלת בכל מקום ומפיצה את המשחק ללא תשלום. בשרון ובשומרון, בצפון ובדרום, בדגש על הפריפריה ואוכלוסיות מוחלשות. קבוצות ייחודיות - קבוצת ח-רשת (חירשות המשתלבות בליגה הסדירה), הרשות הפלסטינית (בשת"פ עם מרכז פרס לשלום). אירועים ייחודיים - טורניר אפרת (לזכר אפרת ארניאס) להגברת המודעות לבטיחות בדרכים בשיתוף העמותה לזכרה. שת"פ עם עמותות - בית קידר רעננה, העמותה להעלאת המודעות לאלימות מינית במשפחה (עם חברת רונית רפאל) ועוד. קורס מאמנים בצה"ל - הכשרת מדריכים. אתר איגוד הכדורשת הישראלי אתר איגוד הכדורשת הבינלאומי דף הפייסבוק של האיגוד בעברית דף הפייסבוק של האיגוד באנגלית
איג

האם התכוונתם ל... איג הגדול – בנו של רובר הראשון, מלך צרפת ואביו של איג קאפה, מלך צרפת אלכסנדר איג – בוטנאי ארץ־ישראלי