יום-טוב לוינסקי

יום-טוב לוינסקי (בכתיב יידי: לעווינסקי; ד' באב תרנ"ט, יולי 1899 – כ"א באדר ה'תשל"ג, 23 בפברואר 1973) היה מורה וסופר ישראלי, ד"ר להיסטוריה ולתרבות המזרח וחוקר פולקלור יהודי, ממייסדי חברת "ידע עם" לפולקלור יהודי. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. לוינסקי נולד בשנת 1899 בזמברוב שבאימפריה הרוסית (בתחומי פולין של ימינו) למשפחה יהודית אורתודוקסית, בנם של צפורה בת ר' נחמן יעקוב מזמברוב וישראל מרדכי לוינסקי, משכיל ופעיל ציוני, מנהל בית ספר עברי בעיר. בשנת 1913 החל לוינסקי ללמוד בישיבת לומז'ה, אך לאחר שנה עבר ללמוד בגימנסיה העברית, וכן למד הוראה בסמינר למורים של "תרבות" בווילנה. בשנת 1924 נסע לבלגיה ללמוד היסטוריה ומדעי המזרח באוניברסיטאות בריסל ולייז'. בתום לימודיו קיבל תואר דוקטור. בשנת 1929 ערך את כתב העת היידי "דיא יידישע צייטונג", שבועון לספרות ולשאלות חברתיות, וכן נמנה עם עורכי את כתב-העת העברי שיצא לאור בבלגיה - "מאזניים". בשנים 1930–1931 היה עורכו הראשי של "דער בעלגישער טאג", שיצא באנטוורפן. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל. ב-1942 נמנה עם מקימי החברה העברית ל"ידע-עם", כשבמהרה הפך למוביל דרכה. החברה מנתה באותה עת מאות פעילים שעסקו בתעוד הפולקלור היהודי בתפוצות ישראל, וכן הפולקלור שהתהווה בארץ, כמו-גם העלאתם על-נס של מנהגים יהודיים שונים. במסגרת פעילותה של החברה נהג לוינסקי להרצות בנושאי הפולקלור היהודי (מועדים, חגים ומנהגי מעגל החיים היהודי) בפני קהלים שונים בארץ, וכן ייצג את החברה בכנסים מדעיים בחוץ-לארץ. בנוסף לעריכת כתב העת "ידע-עם" שגליונו הראשון ראה אור ב-1948, לקח לוינסקי חלק בעריכת מאספי 'רשומות' - סדרה שנייה בין השנים 1945–1953 (יחד עם דב סדן; את הסדרה הראשונה ערכו אלתר דרויאנוב, חיים נחמן ביאליק ויהושע חנא רבניצקי). כמו כן ערך את כרכי ספר המועדים ובהמשך את האנציקלופדיה להווי ומסורת ביהדות. בנוסף נטל חלק בחיבור מילונים מהשפה העברית לשפות רוסית, יידיש, אנגלית, צרפתית, ספרדית, גרמנית וגאורגית. בנוסף לפעילותו הפולקלוריסטית לוינסקי עסק בפעילות חינוכית מגוונת שכללה הוראה בבתי ספר יהודיים בארץ ובעולם. בשנת (תשל"ב (1972) זכה בפרס רמת גן לפולקלור ע"ש ש. אנסקי, עבור מפעל חייו וספרו "אלה מועדי ישראל". היה נשוי ליוטה בת רבי הלל לרמן מפינסק עד מותה בשנת 1959, אב לשתי בנות: שולמית חרובי ואסתר לוי, וסב לנכדים. נכדו הוא חוקר יחסי צבא-חברה, פרופסור יגיל לוי. נכדתו נירה נשואה לישראל ברטל, פרופסור בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים, חוקר יהדות מזרח אירופה. לוינסקי נפטר בתל אביב בחורף 1973, בן 73 במותו. נקבר בבית העלמין קריית שאול. ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית. כיצד הכו את המן בתפוצות ישראל: ילקוט פולקלורי לפורים, תל אביב: החברה העברית לידע עם, תש"ז (כתבי ידע עם, א) הגדה של פסח: כוללת נוסחי ההגדות לכל עדות בני ישראל, מעוטרת בציורים מהגדות עתיקות; התקינה לדפוס והוסיף הארות ופירושים יום-טוב לוינסקי, תל אביב: ידיעות אחרונות, תש"ך שבתות מיוחדות בלוח השנה, תל אביב: תרבות וחינוך: משרד החינוך והתרבות – המרכז לטיפוח התודעה היהודית, תשכ"ט אנציקלופידה של הווי ומסורת ביהדות: אוצר ידיעות על ערכי יסוד, הליכות חיים, מטבעות לשון, נימוסים ומנהגי העדות בישראל, 2 כרכים, תל אביב: דביר, תש"ל אלה מועדי ישראל; איורים: א’ כרמלי, תל אביב: אחיאסף, תשל"א 1971 יצחק ליב ברוך ויום טוב לוינסקי (אספו וערכו), ספר המועדים: פרשת מועדי ישראל, ערכם, גילוייהם והשפעתם בחיי עם ישראל ובספרותו מימי קדם ועד היום הזה, תל אביב: אגודת עונג שבת על ידי דביר, תש"ז 1946 – תשט"ו 1954. (התוכן: כרך א: ראש השנה ויום הכפורים, תש"ז; כרך ב: פסח, תש"ח; כרך ג שבועות, תש"י; כרך ד: סוכות, תשי"א; כרך ה: ראש חודש, חנוכה, חמישה עשר בשבט, תשי"ד; כרך ו: פורים, ל"ג בעמר, חמישה עשר באב, תשט"ו; כרך ז. סדר תעניות, חורבן בית ראשון, חורבן בית שני, תשעה באב; כרך ח: מחורבן לחורבן, זכר לחורבן אחרון, חג העצמאות) דניאל פרסקי, קול המועד: ילקוט פיליטונים למועדי ישראל (לוקט בידי יו"ט לוינסקי), תל אביב: דביר, 1957 (ספריית דביר לעם) חנוכה: חג האורים, מקורות לבתי הספר הממלכתיים; ליקט והקדים מבואות קצרים יום טוב לוינסקי, ירושלים: משרד החינוך והתרבות – המרכז לטיפוח התודעה היהודית, תשכ"ח. (חוברת; "משלים את חוברת ההדרכה למורים בבתי הספר הממלכתיים, שיצאה לאור לקראת ימי החנוכה תשכ"ז") יום טוב לוינסקי (עורך), עטרת צבי: גלעד לזכר צבי בר’ בן ציון מצמן, תל אביב: בהוצאת אשתו, האחים והקרובים (דפוס המרכז), תשל"ב. (דברים משלו ולזכרו) ספרי יזכור: יום-טוב לוינסקי (עורך), ספר זיכרון לקהילת לומזה, תל אביב: ארגון עולי לומזה בישראל, תשי"ג 1952. יום טוב לוינסקי (עורך), ספר זאמברוב: זעמבראווע זיכרון לקהילת הקודש שהושמדה: צום אנדענק דער פארטיליקטער קהילה, תל אביב: הארגונים של יוצאי העיר בארצות הברית, ארגנטינה וישראל, תשכ"ד 1963. (עברית, יידיש, מעט אנגלית) ספרות יפה: אנה לנגפוס, גפרית ומלח; מצרפתית: אלה אמיתן; ערוך בידי יו"ט לוינסקי, 2 כרכים, תל אביב: מור, תשכ"ג 1963 מילונים: יום-טוב לוינסקי (עורך), מילון רב-לשוני: עברית, יידיש, אנגלית, צרפתית, ספרדית, גרמנית, רוסית, תל אביב: עדי, תשל"ב יום-טוב לוינסקי (עורך), מילון עברי-רוסי; תרגום לרוסית: יוסף גורי, ירושלים: ברית עברית עולמית על ידי ביבלוס, תשל"ג. (עברית ורוסית עמודה מול עמודה) יום טוב לוינסקי, גרשון מגרלישוילי, יצחק דוד, מלון עברי-גרוזי, תל אביב: הלשכה הכלארצית של עולי גאורגיה ע"ש יוסף טרומפלדור בארגון הבינלאומי "בני ברית", תשל"ו 1976. (עברית וגרוזינית עמודה מול עמודה) "על הישיבה הגדולה בלומז'ה לפני יובל שנים", בתוך: עמנואל אטקס ושלמה טיקוצ'ינסקי (עורכים), ישיבות ליטא פרקי זכרונות, ירושלים: מרכז זלמן שזר ומרכז דינור, 2004 עדי שרצר, Yom-Tov Levinsky, Jewish Ritual, and Exile in Israeli Culture, פולין, 2023. גצל קרסל, "שני חוקרי-פולקלור (עם הסתלקותם של ד"ר יום-טוב לוינסקי ויעקב צדקוני)", הדאר נב (תשל"ג), 279–280 ישראל ברטל, "תרבות לאומית ו"ידע עם" (לדמותו של ד"ר יום טוב לוינסקי ז"ל)", מאזנים, לז (תשל"ג), 54–57 "לזכרו של ד"ר יום-טוב לוינסקי ז"ל", ידע-עם יז, 41–42 (תשל"ה), 3–16 דוד דוידוביץ, "תרומתו של ד"ר יום טוב לווינסקי לחקר הפולקלור היהודי", בצרון סו (תשל"ה), 176–178 רשימת הפרסומים של יום-טוב לוינסקי, בקטלוג הספרייה הלאומית רשימת המאמרים של יום-טוב לוינסקי באתר רמב"י דוד תדהר (עורך), "ד"ר יום-טוב לוינסקי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1391 ארכיון החברה הישראלית לפולקלור "ידע עם", 1942-1992 באתר הספרייה הלאומית מרים שיר, עקרת הבית וחג הפורים, דבר, 4 במרץ 1958 ג. קרסל, כתבי עת, דבר, 28 בדצמבר 1962 מת חוקר הפולקלור ד"ר יום־טוב לוינסקי, דבר, 25 בפברואר 1973 מת חוקר הפולקלור היהודי יום־טוב לוינסקי, מעריב, 25 בפברואר 1973 ג. קרסל, שני חוקרי פולקלור: עם הסתלקותם של ד"ר יום־טוב לוינסקי ויעקב צדקוני, דבר, 19 במרץ 1973 יורם מלצר, יום-טוב לוינסקי והתוכניות הראשונות ל"יד ושם", בלוג הספרייה הלאומית בארכיון האניטרנט, 8 באפריל 2013 יום-טוב לוינסקי, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי", (באנגלית) יום-טוב לוינסקי, דף שער בספרייה הלאומית ספריו הגדה לפסח עם נוסחי כל העדות (אתר ספרי עברית) ספר המועדים, כרך א': ראש השנה ויום הכפורים, באתר היברובוקס ספר המועדים כרך ב' - פסח. נאסף על ידי יצחק ליב ברוך בלוך ונערך בידי יו"ט לוינסקי, הוצ' עונג שבת (דביר), ה'תש"ח (אתר ספרי עברית) ספר המועדים כרך ג' - שבועות. נאסף ונערך בידי יו"ט לוינסקי, הוצ' דביר, ה'תש"י (אתר ספרי עברית) ספר המועדים כרך ד' - סוכות. נאסף ונערך בידי יו"ט לוינסקי, הוצ' דביר, ה'תשי"א (אתר ספרי עברית) ספר המועדים כרך ה' - ראש חודש, חנוכה וט"ו בשבט, נאסף ונערך בידי יו"ט לוינסקי, הוצ' דביר, ה'תשי"ז (אתר ספרי עברית) ספר המועדים כרך ו' - פורים, ל"ג בעומר וט"ו באב, נאסף ונערך בידי יו"ט לוינסקי, הוצ' דביר, ה'תשי"ט (זוהי מהדורה שנייה. הראשונה הודפסה בתשט"ו), אתר ספרי עברית) ספר המועדים כרך ז' - סדר תעניות, חורבן בית ראשון ובית שני ותשעה באב, נאסף ונערך בידי יו"ט לוינסקי, הוצ' דביר, הודפס במקור בה'תשט"ז (אתר ספרי עברית) ספר המועדים כרך ח' - מחורבן לחורבן, זכר לחורבן, יום העצמאות. נאסף ונערך בידי יו"ט לוינסקי, הוצ' דביר, מהדורה שנייה, הראשונה הודפסה ה'תשט"ז (אתר ספרי עברית) מפרי עטו יום-טוב לוינסקי, ‏בעקבות עשרת השבטים, באתר "דעת" יום-טוב לוינסקי, ‏מנהגות ליד הכותל המערבי, באתר "דעת" ספר המועדים (כרך ב': פסח), מהדורה סרוקה באתר ספרי עברית חג נבּי מוּסה, דבר, 21 באפריל 1938 עם תקופת תמוז, דבר, 20 ביולי 1938 לכבוד חנוכה (מתוך ילקוט מנהגים לימי חג ומועד), דבר, 23 בדצמבר 1946 ימי זכור לשואה (מתוך דברים שנאמרו בכינוס "יד ושם" לחקר השואה, בירושלים), דבר, 27 ביולי 1947 פסח של בהמות, חיות ועופות, דבר, 23 באפריל 1948 צא וראה איך העם נוהג (לצורת חג העצמאות), דבר, 21 באפריל 1950, המשך "מעוז צור" בפי העם, דבר, 8 בדצמבר 1950 מאכלי חלב בשבועות על שום מה?, דבר, 29 במאי 1952 לשמוע קול שופר, דבר, 27 בספטמבר 1954 מועד הגשם ושמחת האילן, דבר, 31 בינואר 1964 הוחלט על פרסי רמת־גן לתשל"ב, דבר, 4 בספטמבר 1972 הודעה על פטירתו, דבר, 25 בפברואר 1973 ארכיון יום-טוב לוינסקי, בספרייה הלאומית ראו: ע. ב. ג., ערים ואמהות, דבר, 20 בפברואר 1953; עבר הדני, ספר זכרון לקהילת לומזה, דבר, 19 ביוני 1953