ערד השקעות ופיתוח תעשייה

ערד השקעות ופתוח תעשייה היא חברת החזקות בשליטת שלמה אייזנברג המחזיקה בחברות "ישרס", "מלם תים" ו"חסין אש". החברה הוקמה בשם "ערד – מחצבות ודרכים" על ידי חברת רסקו, שהייתה בשליטת הסוכנות היהודית בשנת 1963, כדי לרכז את פעילות "רסקו" בתעשיות היסוד של ענף הבניין. אלו כללו את מחצבות ירושלים, החזקות (50%) בחברת החופר, מפעל "רסטרום" להקמת בתים טרומיים ושליש מהבעלות בבית החרושת למלט שמשון. בסוף שנת 1965 חנכה החברה את מחצבת הר טוב ובתחילת 1966 פתחה במפרץ חיפה את ברזברין לייצור חוטי פלדה. בתחילת 1967, בעקבות המצב הקשה אליו נקלעה "רסקו", בקשה ערד למכור את חלקה במחצבות ירושלים לאבן וסיד של סולל בונה. אולם המכירה לא יצאה אל הפועל, בגלל התנגדות העובדים. הסוכנות היהודית ביקשה באותה עת להיפטר מערד כולה, אולם לאחר שהחברה חזרה לרווחיות היא לא נמכרה. ב־1970, רסקו החזיקה ב־70% של ערד. בשנת 1977 חתמה החברה הסכם עם שמואל דוידוביץ להקמת אנרסול, מפעל משותף לייצור מערכות סולריות לניצול אנרגיית השמש. אנרסול ייצרה דודי שמש. בשנת 1978 שונה שמה של החברה לשמה הנוכחי. חברת ערד המשיכה להתנהל בשליטת "רסקו" עד סוף שנות ה־80, ובשנת 1986 החזיקה "רסקו" בכ־60% מחברת ערד. במשבר אמצע שנות ה־80 של רסקו הפסידה גם חברת ערד כסף, בעיקר בגלל הפסדי ברזברין. בשנת 1988 עמד איש העסקים שלמה אייזנברג בראש קבוצת משקיעים בשם קבוצת אג”ש (אייזנברג–גזונטהייט–שפיצר), יחד עם אברהם גזונטהייט ורודולף שפיצר, אנשי עסקים חרדים משווייץ, שהיו זכייני חברת האלקטרוניקה היפאנית סאניו באירופה. קבוצת אג”ש השתלטה על החברות הבורסאיות "ישרס חברה להשקעות בע”מ" ועל "ערד השקעות ופיתוח תעשייה", לאחר מאבק שליטה עם איש העסקים הדרום אפריקאי נתן (נייטי) קירש. בשנת 1990 רכשה ערד מחצית ממניות חברת "חסין אש תעשיות" בעלת מפעל לרעפים בבאר שבע, באמצעות חברת "ישקול סחר" שבה החזיקה ערד. בשנת 2000 רכשה ערד את מלוא הבעלות בחברה, לאחר סכסוך ממושך עם קבוצת עובדים שהחזיקה במחצית הבעלות. בשנת 1990 נרכשה גם חברת רסקו. כמו כן רכשה את השליטה בחברת תים מחשבים ומערכות בע"מ. במאי 1997 פרסמה ערד, ביוזמת אייזנברג, תשקיף הנפקת זכויות. במסגרתה גובשה עסקת ישרס–ערד, באוגוסט 1997. בה מכרה קבוצת אג”ש את החזקותיו בישרס, לערד, בדרך של הנפקת זכויות במחיר העולה ב־90% ממחירן בבורסה באותה עת (למרות ששוויה הבורסאי באותה עת של ישרס היה כ־110 מיליון דולר, המחיר שנקבע היה לפי שווי של 200 מיליון דולר). היות שערד היינה חברה ציבורית והיות שמדובר בעסקה בין חברה לנושא משרה בה, אייזנברג, דרשה העסקה אישור האספה הכללית של בעלי המניות, לרבות אישור מיוחד של שליש מקולות בעלי המניות שאינם בעלי עניין אישי בעסקה. העסקה עוררה התנגדות של המשקיעים המוסדיים ואייזנברג חשש שלא יכול להשיג את הרוב הדרוש לאישורה. לצורך כך הוא נקט ביחד עם מנהל תיקים, הרי ספיר, בשורה של פעולות שנועדו להשיג תמיכה לעסקה. ספיר רכש מניות של ערד לחשבונות לקוחותיו מבלי לידע את לקוחותיו. במקביל עשה אייזנברג מאמצים למצוא משקיעים שיצביעו בעד אישור האספה, לצורך כך נפגש עם בנימין יסלזון והציע לו לרכוש כ־7.5% ממניות ערד, שהחזיק באמצעות חברה בשליטתו בשם "אשרת יועצים פיננסיים בע"מ". בפגישה הציע אייזנברג ליסלזון להפוך ל"שותף אסטרטגי" בערד והוסכם, כחלק מתנאי העסקה, שיסלזון יצביע בעד ביצוע עסקת ישרס. ב־17 באוגוסט 1997 מכר אייזנברג ליסלזון, בעסקה מחוץ לבורסה, את אותם 7.5% ממניות ערד שהיו בידי "אשרת". עסקת המכירה בוצעה לפי שער הבורסה. בו ביום נמסר דיווח מיידי, לפיו חדלה "אשרת" להיות בעלת עניין בערד, בעקבות עסקת המכירה לא ניתן דיווח על יסלזון כבעל עניין, וזהותו כרוכש בעסקת המכירה של "אשרת" לא נחשפה. כתוצאה מכך, זהותו לא הייתה ידועה גם באספה הכללית. על המהלכים שעשה איזנברג כדי לאשר את הרכישה נגד התנגדות של בעלי מניות מיעוט בערד, הוא הורשע ונדון לשנת מאסר. חברת ניהול קרנות הנאמנות "אנליסט", שהייתה בעלת מניות בערד, הגישה תובענה ייצוגית כנגד בעלי השליטה בערד קבוצת אג”ש, להשיב את חלקם בעסקה. בשנת 1999 הגיעו להסכם פשרה לפיו הם ישיבו למחזיקי המניות מן הציבור כמות גדולה של מניות ערד. במסגרת הסכם הפשרה העביר גזונטהייט 224,417 מניות ערד, ועיזבון שפיצר העביר 118,808 מניות ערד, אך אייזנברג סירב להצטרף להסכם והוגשה נגדו תביעה נוספת. בשנת 2010 תבע אברהם גזונדהייט את שלמה אייזנברג בטענה שאייזנברג נמנע מחלוקת דיבידנד וכי קיימת בעיית סחירות במניות החברה, שהופכת את ההשקעה בערד לנכס לא סחיר ולא מניב. בעוד שאייזנברג בעצמו גובה שכר מופקע בסך 3 מיליון ש"ח בשנה מערד. לטענת גזונדהייט, הוא השקיע בקבוצת ערד מיליוני דולרים, ולאורך השנים עשה איזנברג שימוש בשליטתו כדי לקבוע לעצמו תנאי שכר מופקעים, בניגוד להסכם השותפים המקורי בקבוצת אג"ש. הסכסוך המשפטי נמשך מספר שנים עד שבשנת 2019 מכרה אלמנתו של אברהם גזונדהייט את החזקתה בחברה. ערד השקעות שולטת ישירות או בעקיפין בשורה של חברות ציבוריות ופרטיות ובנדל"ן. החזקותיה העיקריות, נכון לשנת 2018, כוללות את: ערד השקעות ופיתוח תעשייה בע"מ חסין אש תעשיות בע"מ (100%) מלם–תים בע"מ (55%) מלם מערכות בע"מ (100%) מלם שכר בע"מ (100%) קומטק בע"מ (100%) ישרס חברה להשקעות בע"מ (59% דרך ערד וב־10.5% מחזיק אייזנברג ישירות) רסקו חברה להתיישבות חקלאית ועירונית בע"מ (100%) רסקו מגורים בע"מ (לשעבר אוסיף השקעות ופיתוח בע"מ) (100%) עוגן נדל"ן מניב בע"מ (100%) א.ארנסון בע"מ ג.ט.י. הגן הטכנולוגי ירושלים בע"מ (74%) קריית התקשורת נווה אילן (100%) דוחות כספיים בלתי מבוקרים ל-30 ביוני 2012 ערד השקעות ופתוח תעשייה בע"מ, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב ערד השקעות ופתוח תעשייה בע"מ, באתר "מאיה" ערד השקעות ופתוח תעשייה בע"מ, באתר גלובס יובל מעוז, בעל מניות בערד: שלמה אייזנברג מנסה להשתלט על הדירקטוריון, באתר הארץ, 22 באוקטובר 2008 גולן חזני, מאבק השליטה בערד מתחמם: גזונדהייט חושש מהדחה, באתר כלכליסט, 22 באוקטובר 2008 הילה רז, שלמה אייזנברג נגד שותפו לשעבר: משך 14 מיליון שקל בניירות ערך ומזומנים מחשבון חברה בבעלותנו, באתר הארץ, 12 באוגוסט 2009 שלומית לן, הדס מגן, ‏הטלנובלה של גזונדהייט: אישה בת 92 מירושלים התעשרה בחצי מיליארד שקל - במזומן. כך זה קרה, באתר גלובס, 20 בספטמבר 2019 ערד השקעות ופיתוח תעשייה: נתונים כספיים באתר מאי"ה. רפאל בשן, חב' רסקו תגייס השנה, מעריב, 12 בדצמבר 1963 רסקו תגייס 3 מליון דולאר בחו"ל למחצבה בהר טוב, מעריב, 29 בינואר 1964 השקעות החברה בתעשייה, חרות, 18 בספטמבר 1964 נחנכה מחצבה גדולה בהר טוב, מעריב, 21 בנובמבר 1965 ביהח"ר ברזברין החל בייצור רקמות פלדה, דבר, 7 באוגוסט 1966 אבן וסיד רכשה את מחצבת מחצבות ירושלים, דבר, 26 בינואר 1967 מחצבות ירושלים לא יימכרו, מעריב, 7 במרץ 1967 דוד ליפקין, הסוכנות היהודית גנזה ב-1964 דו"ח ביקורתי על רסקו, דבר, 9 באוקטובר 1968 723 אלף ל"י רווח לערד, מעריב, 5 בנובמבר 1970 רסקו מגבירה פעילותה בניצול אנרגיית השמש, דבר, 17 באוגוסט 1977 עודד שורר, דודי שמש - השקעה כדאית, מעריב, 2 בפברואר 1979 תזכיר התאגדות של ערד השקעות ופיתוח תעשיה בע"מ, עמ' 1 מבנה השליטה ברסקו 1986, מעריב, 17 באפריל 1987 ירידה חדה בהפסדי חברת הבניה רסקו, מעריב, 23 בפברואר 1986 יואב יצחק, שלמה אייזנברג וחברה בריטית רכשו 26% ממניות ישרס, מעריב, 4 בספטמבר 1988 יואב יצחק, ישרס מבקשת צו קבוע למניעת מכירת חברת ערד, מעריב, 14 באוקטובר 1988 יואב יצחק, נדחתה האסיפה הכללית בישרס ־ כדי למנוע השתלטות על החברה, מעריב, 5 בספטמבר 1988 יואב יצחק, בית המשפט יתבקש להכריע בין שתי הקבוצות הניצות בהברת ישרס, מעריב, 8 בספטמבר 1988 אורי בינדר, חברת ערד רכשה מחצית השליטה בחסין אש, מעריב, 12 באוגוסט 1990 שלמה איזנברג מוכר לחסין אש את ישקול ב-7 מיליון שקל, באתר גלובס, 12 במרץ 2002 שלמה אייזנברג: "חסין מי שחסין אחרון", באתר גלובס, 17 בדצמבר 2000 אמיר אייזנברג, ‏ישרס-רסקו: צד הנדל"ן של שלמה אייזנברג, באתר גלובס, 10 בנובמבר 1997 ערד - הנפקת זכויות נוספת, באתר גלובס, 1 במאי 1997 שלמה פרידמן, ‏אייזנברג מנסה להכות בשנית: מעוניין להכניס את מניותיו בישרס לערד במחיר כפול ממחירן בבורסה, באתר גלובס, 11 באוגוסט 1997 שי שלו, ‏בני לא מפסיק להסתבך, באתר גלובס, 17 בדצמבר 1998 החשד: שלמה אייזנברג הציע ליסלזון "שותפות אסטרטגית" תמורת תמיכתו באסיפה הכללית, באתר גלובס, 6 בנובמבר 1997 אבי שאולי ואביב לוי, ‏הודות לשבריר אחוז: אושר שכר ב-2.7 מ' ש' לשלמה איזנברג, באתר גלובס, 14 בדצמבר 2011 ע"פ 3891/04 ערד השקעות ופיתוח תעשייה בע"מ נ' מדינת ישראל, ניתן ב־2 ביוני 2005 יצחק דנון, ‏נדחתה בקשת שלמה אייזנברג לעיכוב הליכים בתביעה בפרשת מניות ערד, באתר גלובס, 22 בינואר 1998 אסף ברגרפרוינד, שלמה אייזנברג: "לא התחייבתי להצטרף לפשרה בתביעה הייצוגית נגד ערד", באתר הארץ, 23 ביוני 2004 אמיר הלמר, אנליסט צפויה להגיש במהלך אוגוסט תביעה ייצוגית ונגזרת נגד שלמה אייזנברג בסכום של כ-80 מיליון שקל, באתר הארץ, 28 ביוני 2004 אסף ברגרפרוינד, אנליסט מבקשת מבית המשפט לבטל את העסקה בה מכר אייזנברג את חלקו בישרס לערד, באתר הארץ, 21 ביולי 2004 אברהם גזונדהייט: שלמה איזנברג מקפח את בעלי המיעוט בערד, באתר גלובס, 13 בינואר 2010 רע”א 3162/14 אברהם גזונטהייט נגד שלמה איזנברג ואח אביב לוי, ‏מניית ערד השקעות בשיא: שושנה גזונדהייט מבקשת למכור את מניותיה ב-700 מיליון שקל, באתר גלובס, 6 באוגוסט 2019 אביב לוי, ‏שיהיה לה לבריאות: שושנה גזונדהייט מכרה מניות ערד השקעות ביותר מחצי מיליארד שקל, באתר גלובס, 8 בספטמבר 2019 ערד השקעות ופיתוח תעשייה בע"מ - דוח תקופתי לשנת 2018, באתר מאי"ה