laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
י"ז באדר

י"ז באדר הוא היום השבעה עשר בחודש השישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השבעה עשר בחודש השנים עשר למניין החודשים מניסן. פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ז אדר תלוי האם בר המצווה נחוג בשנה פשוטה או מעוברת והאם הוא נולד בשנה פשוטה או מעוברת. עבור ילד שנולד באדר א' או שבר המצווה שלו חל בשנה פשוטה, פרשת בר המצווה היא, ברוב השנים, פרשת כי תשא. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת ויקהל (בשנים מקביעות השא או השג) או פרשת ויקהל-פקודי (בשנים מקביעות הכז). עבור ילד שנולד באדר ב' או בשנה פשוטה, ובר המצווה חל בשנה מעוברת, פרשת בר המצווה, ברוב השנים, היא פרשת שמיני. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת צו. ה'תש"ג (אדר א') – אנשי הוורד הלבן מוצאים להורג בגרמניה ה'תשי"א (אדר א') – נפתחת בתל אביב התערוכה הראשונה של "קבוצת העשרה" ה'תשמ"ב – הטלוויזיה הישראלית משנה את לוח השידורים שלה כדי לאפשר לשר יעקב מרידור להודיע על מיזם האנרגיה המהפכני שלו ה'תשמ"ה – 12 חיילי צה"ל נהרגים בפיגוע מכונית תופת ליד מטולה ה'תשס"ה (אדר א') – 5 הרוגים בפיגוע התאבדות במועדון ה-Stage בתל אביב ה'תשס"ו – מקרה ראשון של התפרצות שפעת העופות התגלה בישראל – בקיבוצים חולית ועין השלושה שבדרום הארץ, ובמושב שדה משה שבחבל לכיש. ה'תרכ"ו – רבי יוסף שאול אלישר מירושלים, מחבר, ויוסף שאול, איש ציבור ואיש עסקים ירושלמי, נשיא ועד העדה הספרדית בירושלים, ממייסדי שכונת זיכרון משה בעיר, וחבר אספת הנבחרים הראשונה (נפטר ה'תש"ח). ה'תרס"ב (אדר ב') – חיים משה שפירא, ממנהיגיה של הציונות הדתית (נפטר ה'תש"ל) ה'תרס"ד – יוזף שמידט, טנור וחזן (נפטר ה'תש"ג) ה'תשכ"ב (אדר א') – אליעזר זנדברג, שר וחבר הכנסת מטעם צומת ושינוי ה'תשל"ג (אדר ב') – גיא זו-ארץ, שחקן ישראלי ה'תשל"ו (אדר ב') – עדי קול, חברת כנסת ממפלגת יש עתיד. ה'תשמ"ד (אדר ב') – יהודה שלזינגר, עיתונאי ישראלי ה'תשס"א – אנה זק, זמרת ודוגמנית ישראלית ה'תרמ"ג (אדר ב') – הרב שמעון סופר בן החת"ם סופר, רב ואב"ד קראקא (נולד י"ג בטבת ה'תקפ"א) ה'תרע"ז – רבי יצחק מבויאן, בעל "פחד יצחק", האדמו"ר הראשון של חסידות בויאן ה'תש"ב – רבי מאיר שלמה יהודה ממעזריטש בעל "זיכרון משל"י", נפטר בגטו ורשה. ה'תשט"ו – אלכסנדר פלמינג, מגלה הפניצילין (נולד ה'תרמ"א) ה'תשי"ט (אדר א') – יהודה ארזי, ממפקדי ההגנה (נולד ה'תרס"ח) ה'תש"ח (אדר ב') – זרובבל הורביץ, לוחם פלמ"ח, זכה בעיטור הגבורה ה'תשס"ה (אדר ב') – רבי אברהם מנחם דנציגר האדמו"ר השישי בשושלת אלכסנדר מכונה האמרי מנחם על שם ספרו. ה'תשס"ט – הרב ברוך שמעון סלומון – הרב הראשי ואב בית דין בפתח תקווה וראש ישיבת נחלת דוד. ט"ז באדר – י"ח באדר אדר
חומצה אוקסלית

חומצה אוקסלית (חומצה אתאנדיואית) היא תרכובת כימית שנוסחתה H2C2O4. חומצה אוקסלית היא חומצה דו-קרבוקסילית HOOC-COOH, כלומר מכילה שתי קבוצות חומציות, כמודגם באיור משמאל. חומצה אוקסלית היא חומצה חזקה בהשוואה לחומצות אורגניות אחרות; ערכו של קבוע דיסוציאציה של הקבוצה החומצית הראשונה, p K a 1 {\displaystyle pKa_{1}} , הוא 1.23, בהשוואה ל-4.8 בחומצה אצטית (חומצת חומץ). קבוע הדיסוציאציה עבור הקבוצה החומצית השנייה, p K a 2 {\displaystyle pKa_{2}} , הוא 4.19. חומצה אוקסלית נקייה מופיעה כגבישים לבנים. המסה המולרית 90.03 גרם/מול הצפיפות 1.9 גרם/סמ"ק (עבור ההידרט C 2 H 2 O 4 ∙ 2 H 2 O {\displaystyle C_{2}H_{2}O_{4}\bullet 2H_{2}O} הצפיפות 1.653 גרם/ סמ"ק). המסיסות במים: 9.5 גרם ל-100 סמ"ק מים ב 15°C, 14.3 גרם ל-100 סמ"ק מים ב 25°C, 120 גרם ל-100 סמ"ק מים ב 100°C. מסיסות באתנול - 237 גרם בליטר (ב 15°C) טמפ' התכה 101-102°C מספר CAS - 144-62-7 האניון אוקסלט C 2 O 4 − 2 {\displaystyle C_{2}O_{4}^{-2}} הוא ליגנד בי-דנטטי ליוני מתכת בתמיסה, כלומר הוא תורם 2 זוגות אלקטרונים לא קושרים ליצירת 2 קשרים קואורדינטיבים עם אותו יון, כך שמתקבלת טבעת מחומשת שקודקודיה הם יון המתכת, אטום חמצן של האוקסלט, 2 אטומי פחמן ואטום חמצן מהקבוצה החומצית השנייה. ליון האוקסלט נטייה ליצור מלחים קשי תמס עם יוני מתכת דו-ערכיים. כך נוצרים בגוף גבישים של סידן-אוקסלאט, ברזל אוקסלאט או מגנזיום אוקסלאט, ששוקעים כאבני כליה. בשל הקישור היעיל של החומר ליוני סידן, צריכה גבוהה של חומצה אוקסלית במזון עשויה להביא לחוסר סידן. השימוש בחומצה אוקסלית נפוץ בתכשירי ניקוי, משום שיון האוקסלאט יוצר קומפלקס מסיס עם ברזל וכך מוסרים כתמי חלודה, דם ודיו. ניתן לייצר חומצה אוקסלית על ידי חמצון של סוכרוז בעזרת חומצה חנקתית בנוכחות הזרז ונדיום פנטה-אוקסיד. בתעשייה, מייצרים חומצה אוקסלית כמלח (כימיה) נתרן אוקסלאט, על ידי ספיחה של פחמן חד-חמצני (CO) בלחץ לנתרן הידרוקסיד (NaOH). חומצה אוקסלית מצויה בריכוז גבוה בחמציצים, ששמה של החומצה נגזר משמם Oxalis. בארץ נפוץ מאוד החמציץ הנטוי (Oxalis pes-caprae), בעל הפרחים הצהובים. חומצה אוקסלית מצויה גם בחומעה, טארו, מנגולד, אגוזים, פלפל שחור, קרמבולה, פטרוזיליה, גפנית מחומשת, פרג, תרד, קקאו (ושוקולד) וקטניות. מדיה וקבצים בנושא חומצה אוקסלית בוויקישיתוף חומצה אוקסלית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ראו, למשל, שימוש בחומצה אוקסלית להסרת כתמי חלודה ב>פטנט אמריקני 6,297,208 ובפטנט אמריקני 4,828,743
י"ח באדר

י"ח באדר הוא היום השמונה עשר בחודש השישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמונה עשר בחודש השנים עשר למניין החודשים מניסן. ה'תרע"ח – זאב ז'בוטינסקי ויוסף טרומפלדור מקימים את הגדוד העברי באלכסנדריה ה'תש"ח (אדר א') – מוקמת חטיבת כרמלי ה'תשכ"ט – מלחמת ההתשה: גמאל עבד אל נאצר מודיע על ביטול הפסקת האש בין ישראל ומצרים ה'תשמ"ח – הפיגוע באוטובוס האמהות ה'תש"ן – ממשלת יצחק שמיר נופלת בהצבעת אי אמון בכנסת במסגרת מה שמכונה "התרגיל המסריח" ה'תשנ"ח – האפיפיור יוחנן פאולוס השני מתנצל באופן רשמי על אי-פעילותה של הכנסייה הקתולית כנגד השמדת היהודים בשואה ה'תשס"ב – 11 הרוגים בפיגוע התאבדות בשכונת בית ישראל בירושלים ה'תשפ"ד (אדר א') – הבחירות לרשויות המקומיות בישראל ה'תקצ"ח – יואל משה סלומון, ממיסדי העיתונות העברית, ממקימי נחלת שבעה ופתח תקווה (נפטר ה'תרע"ב) ה'תרכ"ז (אדר ב') – ארטורו טוסקניני, מנצח איטלקי. ניצח על הקונצרט הראשון של התזמורת הפילהרמונית הישראלית (נפטר ב-ה'תשי"ז) ה'תרפ"ז (אדר א') – גרשום הרפנס, סופר ועורך חרדי (נפטר בה'תשע"ג) ה'תרפ"ט (אדר א') – פרנק גרי, אדריכל אמריקאי יהודי ה'תרצ"ד – דניאל כהנמן, פסיכולוג ישראלי, חתן פרס נובל לכלכלה ה'תשט"ו – איוב קרא, חבר הכנסת מטעם הליכוד ה'תשכ"ב (אדר ב') – ריטה, זמרת ישראלית ה'תקנ"ד (אדר ב') – רבי אלכסנדר זיסקינד מהוראדנא, רב, מקובל בעל יסוד ושורש העבודה. ה'תר"ל (אדר ב') – רבי חנוך הניך הכהן לוין, אדמו"ר מאלכסנדר לודז', בעל חשבה לטובה. ה'תר"נ – הרב אברהם דוד לבוט, מחסידי חב"ד, רב העיר ניקולייב. ה'תשמ"ד (אדר א') – מיכאיל שולוחוב, סופר רוסי, חתן פרס נובל לספרות (נולד ה'תרס"ה). ה'תש"ס (אדר א') – עפרה חזה, זמרת ישראלית (נולדה ה'תשי"ח). ה'תש"ס (אדר א') – הרב משה ובר, היה מראשי ישיבות "חת"ם סופר" ו"אוהל משה", מחזיר בתשובה ומשפיע חב"די בישראל. (נולד תרע"ד) ה'תשס"א – הרב יצחק שלמה זילברמן, רב, מחנך ומייסד "שיטת זילברמן" בלימוד תורה (נולד ה'תרפ"ט). י"ז באדר – י"ט באדר אדר
י"ט באדר

י"ט באדר הוא היום התשעה עשר בחודש השישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשעה עשר בחודש השנים עשר למניין החודשים מניסן. תענית ציבור קהילתית ביהדות פרנקפורט, לקראת פורים וינץ מחר (בשנה מעוברת באדר א'). ה'תרפ"ו – פנחס רוטנברג מקבל זיכיון לשימוש במי הירדן והירמוך להפקת חשמל ה'תש"ג (אדר א') – מוקם גטו סלוניקי ה'תש"ו (אדר ב') – עבר הירדן מוכרזת כמדינה עצמאית, משוחררת משלטון בריטניה ה'תש"ח (אדר ב') – מלחמת העצמאות – מבצע השמד של חטיבת גבעתי לתקיפת "צבא ההצלה" הערבי ביבנה ה'תש"י – ברית המועצות מכריזה שיש לה פצצת אטום ה'תשל"ג (אדר א') – חיל האוויר מפיל מטוס לובי שחדר לתחומי מדינת ישראל ולא הזדהה, 108 מ-113 נוסעי המטוס נהרגו ה'תשס"ג (אדר ב') – במסגרת דיוני ועדת אור אחד העדים מותקף על ידי אביו של אחד מקורבנות אירועי אוקטובר 2000. הדיונים מופסקים לשבועיים ומתחדשים לאחר התקנת מחיצה משוריינת בין הקהל והעדים ה'תקס"ט – רבי מאיר ליבוש וייזר (מלבי"ם), מגדולי פרשני המקרא בתקופת האחרונים, פוסק, ורב בקמפן, בבוקרשט ובקניגסברג. (נפטר בא' בתשרי ה'תר"ם) ה'תר"כ – הרב נפתלי יוסף פריינד, רב ופוסק בערים קאנדי ורוז'אן, ומחבר הספר שו"ת "פני לוי" ה'תרל"ט – אלברט איינשטיין, פיזיקאי יהודי, ממפתחי תורת היחסות (נפטר ה'תשט"ו) ה'תרנ"ט – זלמן ארן, שר החינוך והתרבות וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ה'תש"ל) ה'תש"ח – אהובה עוזרי, זמרת, יוצרת ומלחינה ישראלית (נפטרה ה'תשע"ז) ה'תשט"ו – ידידיה צ' שטרן, פרופסור למשפטים וסגן נשיא המכון הישראלי לדמוקרטיה ה'תשל"ה – מוקי (דני ניב), זמר ושחקן ישראלי ה'תשל"ו (אדר ב') – ירון ברלד, שחקן וקומיקאי ישראלי ה'תל"ז (אדר א') – ברוך שפינוזה, פילוסוף יהודי-הולנדי (נולד ה'שצ"ג) ה'תקפ"ו (אדר ב') – רבי יעקב כהנא, מתלמידי הגר"א, מחבר הספר "גאון יעקב" על מסכת עירובין ה'תרפ"ז אדר ב' – יצחק ליפקין, סוחר ומקים שכונות בירושלים שכונת שערי ירושלים ושכונת אהל שלמה ה'תר"ץ – ארתור בלפור, פוליטיקאי בריטי, נתן את הצהרת בלפור (נולד ה'תר"ח) ה'תרצ"ב (אדר ב') – הרב יוסף חיים זוננפלד, מנהיג העדה החרדית בראשית המאה העשרים ה'תש"ו (אדר א') – אברהם כהנא, חוקר מקרא ויהדות ה'תשל"ו (אדר א') – רנה קאסן, משפטן יהודי-צרפתי, חתן פרס נובל לשלום (נולד ה'תרמ"ח) ה'תשמ"א (אדר ב') – יונתן רטוש, משורר, מתרגם, ומקים תנועת העברים הצעירים ("הכנענים") (נולד ה'תרס"ט) ה'תשמ"ח – הנריק שרינג, כנר יהודי-פולני-מקסיקני (נולד ה'תרע"ט) ה'תשס"ד – נתן יונתן, משורר ישראלי (נולד ה'תרפ"ד) י"ח באדר – כ' באדר אדר
כ' באדר

כ' באדר הוא היום העשרים בחודש השישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים בחודש השנים עשר למניין החודשים מניסן. יום טוב המוזכר במגילת תענית בעקבות ירידת גשם לאחר בצורת ממושכת, בזכות תעניות גשמים ותפילתו של חוני המעגל. פורים וינצנץ ביהדות פרנקפורט (בשנה מעוברת באדר א'), לזכר שיבת היהודים לעיר (ראה לקמן). מעשה חוני המעגל וירידת הגשמים – בימי שמעון בן שטח בתקופת בית שני היו בארץ ישראל רעבון ובצורת במשך 3 שנים וביום זה ירדו גשמים רבים ה'שע"ו – היהודים הורשו לשוב לפרנקפורט דמיין (לאחר שגורשו בכ"ז באלול ה'שע"ד), בעקבות הוצאתו להורג של וינצנץ פטמילך בידי מתיאס, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. ה'תרס"ב (אדר א') – נוסד בנק אנגלו-פלשתינה, לימים בנק לאומי ה'תרצ"ב (אדר ב') – נפתחה המכביה הראשונה ה'תש"ד – מלחמת העולם השנייה: חנה סנש וצנחנים נוספים צונחים בקרואטיה ה'תרכ"ו – הרב משה מרדכי אפשטיין, מייסד ישיבת חברון (נפטר ה'תרצ"ד) ה'תרמ"ד – נחום ניר-רפאלקס, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשכ"ח) ה'תרצ"ח – מרים אלון, אשת רדיו וסופרת ילדים ישראלית (נפטרה ה'תשע"ב) ה'תרנ"א (אדר א') – הרב יעקב קמינצקי, ראש ישיבת תורה ודעת בארצות הברית (נפטר ה'תשמ"ו) ה'ת' – רבי יואל סירקיש, מן האחרונים בפולין ומחשובי הפוסקים, בעל ה"בית חדש" על ארבעה טורים ה'תק"ס – רבי דוד מג'אר, מקובל, מחבר "חסדי דוד" ה'תרנ"ט – מרדכי זאב פיארברג, סופר עברי (נולד ב-ה'תרל"ה) ה'תרפ"ט – (אדר ב') הרב שבתי ליפשיץ, רב באירשבה ומחבר ספר "סגולות ישראל" (נולד ב-ה'תר"ה) ה'תרצ"ה – (אדר ב') שלמה הכהן אהרונסון, רבה האשכנזי הראשון של תל אביב ה'תשכ"ו – ויקטור בראונר, צייר יהודי-רומני (נולד ה'תרס"ד) ה'תש"ל (אדר ב') – נתן אלתרמן, משורר ישראלי (נולד ה'תר"ע) ה'תרצ"ח (אדר ב') – דוד שוב, ממייסדי המושבות ראש פינה יסוד המעלה ומשמר הירדן (נולד ה'תרי"ד) ה'תשנ"ה (אדר א') – הרב שלמה זלמן אוירבך, מחשובי פוסקי ההלכה במאה ה-20 (נולד ה'תר"ע) ה'תשס"ג (אדר א') – שלמה ארגוב, דיפלומט ישראלי (נולד ה'תר"ץ) ה'תשס"ח (אדר א') – דן שומרון, הרמטכ"ל ה-13 של צה"ל (נולד ה'תרצ"ז) ה'תשע"ב – רבי משה יהושע הגר, האדמו"ר החמישי מוויז'ניץ (נולד ה'תרע"ו) י"ט באדר – כ"א באדר אדר
כ"א באדר

כ"א באדר הוא היום העשרים ואחד בחודש השישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ואחד בחודש השנים עשר למניין החודשים מניסן. ה'תש"ח (אדר א') – אנשי ההגנה מחבלים במסילת הברזל של רכבת העמק ה'תשי"א (אדר ב') – יוליוס ואתל רוזנברג מורשעים באשמת ריגול על סודות האטום האמריקאים לטובת ברית המועצות ה'תשכ"ח – כוח צה"ל מבצע את פעולת כראמה בירדן ה'תשל"ג – נגזר דינם של אודי אדיב ושאר חברי חוליתו אשר ריגלו על ישראל למען סוריה ה'תשס"ד – עשרה נרצחים בפיגוע התאבדות כפול בנמל אשדוד ה' תרט"ז (אדר א') – הרב משה שמואל גלזנר מרבני טרנסילבניה (נפטר ב-כ"ב בתשרי ה'תרפ"ה) ה'תרנ"ז (אדר א') – מרדכי נמיר, מזכ"ל ההסתדרות, ראש עיריית תל אביב, שר העבודה וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ה'תשל"ה) ה'תרצ"ג – פיליפ רות, סופר יהודי-אמריקאי ה'תרצ"ד – יעקב שבתאי, סופר ומחזאי ישראלי (נפטר בה'תשמ"א) ה'תשכ"ט – אורי גוטליב, שחקן וקומיקאי ישראלי ה'תרע"ח – שלמה לורינץ, חבר הכנסת ויושב-ראש ועדת הכספים (נפטר בה'תש"ע) ה'תרפ"ב – אביבה אורי, ציירת ישראלית ה'תרפ"ט (אדר א') – הרב מרדכי אליהו, רב מקובל, פוסק הלכה ומנהיג רוחני (נפטר בכ"ה בסיוון ה'תש"ע) ה'תשט"ו – קורין אלאל, זמרת ומלחינה ישראלית ה'ת"א – הרב מאיר שיף, "מהר"ם שיף", רב ופוסק בגרמניה, חיבר פירוש על התלמוד. ה'תצ"ג – רבי אברהם אבן מוסה, ראש ישיבה ומקובל ה'תקמ"ז – רבי אלימלך מליז'נסק (נולד ה'תע"ז) ה'תרנ"ו – הרב יצחק אלחנן ספקטור (נולד ה'תקע"ז) ה'תרע"ט (אדר א') – קורט אייזנר, מדינאי יהודי-גרמני (נרצח) (נולד ה'תרכ"ז) ה'תשל"ג (אדר ב') – חיים הזז, סופר ומחזאי עברי (נולד ה'תרנ"ח) ה'תשל"ח (אדר א') – הרב שלמה יוסף זוין, מייסד ועורך האנציקלופדיה התלמודית וחתן פרס ישראל (נולד ה'תרמ"ו) ה'תשס"ה (אדר א') – צבי מלחין, איש המוסד שלכד את אדולף אייכמן (נולד ה'תרפ"ח) ה'תשע"ד (אדר ב') – רבי זיידא שמואל שמעלקא, האדמו"ר מביטשקוב. (נולד בי"ד בטבת ה'תשי"ב) כ' באדר – כ"ב באדר אדר
טרנזיסטור IGBT

טרנזיסטור IGBT (אנגלית: Insulated Gate Bipolar Transistor) הוא סוג של טרנזיסטור שבו שילוב תכונות של טרנזיסטור MOSFET וטרנזיסטור BJT. הדבר מושג על ידי שילוב של שער אפקט שדה וטרנזיסטור הספק ביפולארי, המשמש כמפסק, בהתקן יחיד. טרנזיסטורים מסוג זה משמשים בעיקר ביישומי אספקת כוח ובקרת מנועים חשמליים. טרנזיסטור ה-IGBT הוא המצאה חדשה יחסית. הדור הראשון של התקנים אלו הופיע בשנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 של המאה ה-20. זמן המיתוג של התקנים אלו היה ארוך יחסית והם נטו לסבול מתקלות כמו "היתפסות" מתח וכשלים הנובעים מחום. התקנים מהדור השני היו אמינים יותר, והתקני הדור השלישי מהווים שיפור ניכר כאשר לאחרונים זמני מיתוג דומים לאלה של טרנזיסטורי MOSFET, אמינות מצוינת ועמידות טובה לעומס יתר. התקני IGBT מהדור השלישי מתאימים גם ליצירה של פולסים חשמליים חזקים בתחומי כמו פיזיקת חלקיקים ופלזמה, כשהם מחליפים בהדרגה טכנולוגיות ישנות יותר. הואיל ומחירי ההתקנים מסוג זה נמוכים יחסית, גם חובבים עושים בהם שימוש בניסויים כמו סליל טסלה, הדורשים הספקים גדולים בתדר גבוה. יישום נוסף שהתאפשר בזכות תפוצתם הרחבה של טרנזיסטורי IGBT הוא כלי רכב חשמליים. הדגם ההיברידי פריוס מתוצרת חברת טויוטה עושה שימוש בממיר חשמלי בהספק של 50 קילוואט המבוסס על טרנזיסטורי IGBT ליצירת המתח הדרוש למנוע החשמלי של המכונית. מדיה וקבצים בנושא טרנזיסטור IGBT בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כ"ב באדר

כ"ב באדר הוא היום העשרים ושניים בחודש השישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושניים בחודש השנים עשר למניין החודשים מניסן. פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ב אדר תלוי האם בר המצווה נחוג בשנה פשוטה או מעוברת והאם הילד נולד בשנה פשוטה או מעוברת. עבור ילד שנולד באדר א' או שבר המצווה חל בשנה פשוטה, פרשת בר המצווה היא פרשת ויקהל-פקודי בשנים מהקביעויות זשג, בחג, בשה, גכה, והכז, פרשת כי תשא לשנים מקביעות זחא או זחג ופרשת ויקהל לשנים פשוטות מקביעות השא ולשנים מעוברות מהקביעויות זשה, בחה, בשז, גכז, החא והשג. עבור ילד שנולד באדר ב' או בשנה פשוטה, ובר המצווה חל בשנה מעוברת, פרשת בר המצווה, ברוב השנים, היא פרשת שמיני. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השג) פרשת בר המצווה היא פרשת תזריע. ד'תתק"ז – מסע הצלב השני: פרעות ביהודי וירצבורג בעקבות עלילת דם, לאחר שנתגלתה בעיר גופת נוצרי; כארבעים מבני הקהילה נהרגו על קידוש השם ה'פ"ח – לאחר מותו של שארל הרביעי, מלך צרפת ונווארה, פרצו פרעות ביהודי נווארה. בין ההרוגים משפחתו של רבי מנחם בן זרח. ה'תרצ"ג – בגרמניה מוקם מחנה הריכוז הראשון: דכאו ה'תרצ"ח (אדר א') – נמל תל אביב נפתח לתנועת נוסעים ה'תר"ס (אדר ב') – אריך פרום, פסיכואנליטיקאי יהודי (נפטר ה'תש"ם) ה'תרפ"א (אדר א') – אברהם יוסף שפירא, חבר הכנסת מטעם אגודת ישראל, "מנכ"ל המדינה" (נפטר ה'תש"ס) ה'תרפ"ג – שמואל תמיר, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשמ"ז) ה'תשי"א (אדר א') – אלי מויאל, ראש עיריית שדרות ה'תשי"ד (אדר א') – גבי אשכנזי, הרמטכ"ל ה-19 של צה"ל ה'תשמ"ו (אדר א') – מיכאל מושונוב, שחקן ישראלי ה'תקצ"ב (אדר א') – וולף היידנהיים (רוו"ה), חוקר מסורה ובלשן ה'תקצ"ב – רבי חיים מאיר זאב זלנפריינד (נולד תקכ"ט), רבה של סעליש, טארלא, ראצפערט ונאדאוודוואר. מחבר הספר "שערי חיים". ה'תרס"ח (אדר ב') – רבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, בעל ערוך השולחן (נולד ב-ה'תקפ"ט) ה'תש"ג (אדר א') – הרב אברהם דוב כהנא שפירא, רבהּ האחרון של קהילת קובנה ומחבר הספר "דבר אברהם", נספה בגטו קובנה (נולד ב-ה'תרל"א) ה'תשי"ח – הרב רפאל ראובן גרוזובסקי, ראש ישיבה בישיבות כנסת בית יצחק שבליטא, תורה ודעת בניו יורק ובית מדרש עליון במונסי, ויושב ראש מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בארצות הברית (נולד ב-ה'תרמ"ז) ה'תשי"ט (אדר א') – זלמן בן יעקב, חבר הכנסת מטעם אגודת ישראל בכנסת השנייה והשלישית ה'תש"ס (אדר א') – קריאל גרדוש, הידוע יותר בשם העט דוש, קריקטוריסט ישראלי (נולד ב-ה'תרפ"א) ה'תשס"ג (אדר ב') – הרב ישראל משה דושינסקיא, גאב"ד העדה החרדית בירושלים (נולד ב-ה'תרפ"ב) ה'תשס"ח (אדר א') – אהרן אמיר, סופר, משורר ומתרגם ישראלי (נולד ב-ה'תרפ"ג) ה'תש"ע – רבי משה גולדמן (מלחין), מגדולי המלחינים בציבור החסידי. כ"א באדר – כ"ג באדר אדר
כ"ג באדר

כ"ג באדר הוא היום העשרים ושלושה בחודש השישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושלושה בחודש השנים עשר למניין החודשים מניסן. פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ג אדר תלוי האם בר המצווה נחוג בשנה פשוטה או מעוברת והאם הילד נולד בשנה פשוטה או מעוברת. על פי הלוח העברי הקבוע, עבור ילד שנולד באדר א' ובר המצוה היא בשנה מעוברת, פרשת בר המצווה היא לרוב פרשת ויקהל, אך היא פרשת פקודי אם בר המצווה בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השג). אם בר המצווה חלה בשנה פשוטה, פרשת בר המצווה היא, ברוב השנים, פרשת ויקהל-פקודי. אבל אם בר המצוה חלה בשנה פשוטה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא), פרשת בר המצוה היא פרשת פקודי. עבור ילד שנולד באדר ב' או בשנה פשוטה, ובר המצווה חל בשנה מעוברת, פרשת בר המצווה, ברוב השנים, היא פרשת שמיני. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת תזריע. הוקם המשכן על ידי משה רבנו במדבר והחלו שבעת ימי המילואים ד'תרפ"ב (אדר ב') – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'ת"ז (אדר א') – בקראקא נדפס לראשונה הספר שפתי כהן על שולחן ערוך יורה דעה מאת רבי שבתי הכהן. ה'תרע"ח – ייסוד מפלגת הפועלים הגרמנית, שממנה תצמח מאוחר יותר המפלגה הנאצית ה'תש"ב – תענית ציבור ביהדות סלובקיה בשל התחלת הגיורשים למחנות ההשמדה כחלק משואת יהודי סלובקיה ה'תש"ח (אדר ב') – החל מבצע נחשון, הנחשב לנקודת מפנה במלחמת העצמאות ה'תשי"ט (אדר ב') – ליל הברווזים – תרגיל לגיוס מילואים מושמע ברדיו במפתיע וגורם למתיחות רבה בין ישראל ושכנותיה ה'תשל"ה – הפיגוע במלון סבוי בתל אביב ה'תשל"ט – הכנסת מאשרת את הסכם השלום בין ישראל למצרים ה'תשפ"ב (אדר א') – תחילת הפלישה הרוסית לאוקראינה ה'תקפ"ט (אדר א') – לוי שטראוס, ממציא מכנסי הג'ינס (נפטר ה'תרס"ב) ה'תרצ"ח (אדר ב') – הרב יצחק חיים פרץ, פוליטיקאי ישראלי ורבה הראשי של רעננה ה'תש"ד – אמנון ליפקין-שחק, רמטכ"ל שר וחבר כנסת לשעבר (נפטר בה'תשע"ג) ה'תשי"ד (אדר א') – יולי תמיר, שרה וחברת הכנסת מטעם העבודה ה'תרכ"ו – רבי יצחק מאיר אלתר, האדמו"ר הראשון של חסידות גור (נולד ב-ה'תקנ"ט) מכונה החידושי הרי"ם על שם ספרו ה'תרנ"א (אדר ב') – רבי יעקב רקח, רב בטריפולי, מחבר ספר שלחן לחם הפנים (נולד ב-ה'תק"ס) ה'תרס"ה (אדר ב') – רבי יצחק יעקב רבינוביץ, בעל דברי בינה, האדמו"ר הראשון של חסידות ביאלא (נולד ב-ה'תר"ז) ה'תרפ"א – רבי רפאל שפירא, רב העיירה וראש ישיבת וולוז'ין ה'תשכ"ה (אדר א') – אליה שמואל הרטום, מנהל בית המדרש לרבנים ברומא ומחבר "תנ"ך קאסוטו" (נולד ב-ה'תרמ"ז) ה'תשל"ג (אדר א') – רבי יהודה משה דנציגר האדמו"ר החמישי בשושלת אלכסנדר מכונה האמונת משה על שם ספרו ה'תשל"ד – לואי קאהן, אדריכל יהודי ממוצא אמריקאי (נולד ב-ה'תרס"א) ה'תשס"ז – הרב ישראל גרוסמן, ראש ישיבת פינסק קרלין (נולד ב-ה'תרפ"ג) ה'תשע"ג – הרב מנחם פרומן, רב ההתנחלות תקוע, פעיל שלום ומשורר (נולד ב-ה'תש"ה) התשע"ד (אדר א') – מנשה הראל, פרופסור לגאוגרפיה וחתן פרס ישראל לחקר ידע ארץ ישראל (נולד ב-ה'תרע"ז) כ"ב באדר – כ"ד באדר אדר
כ"ד באדר

כ"ד באדר הוא היום העשרים וארבעה בחודש השישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וארבעה בחודש השנים עשר למניין החודשים מניסן. פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ד אדר תלוי האם בר המצווה נחוג בשנה פשוטה או מעוברת והאם הוא נולד בשנה פשוטה או מעוברת. עבור ילד שנולד באדר א' או שבר המצווה שלו חל בשנה פשוטה, פרשת בר המצווה היא, ברוב השנים הפשוטות פרשת ויקהל-פקודי. בשנים פשוטות מקביעות השא פרשת בר המצווה היא פרשת פקודי לבד ובשנים פשוטות מקביעות הכז היא פרשת ויקרא. בשנים מעוברות, עבור ילד שנולד באדר א', פרשת בר המצווה היא פרשת ויקהל, ברוב השנים המעוברות, אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (בשנה מקביעות השג) פרשת בר המצווה היא פרשת פקודי. עבור ילד שנולד באדר ב' או בשנה פשוטה, ובר המצווה חל בשנה מעוברת, פרשת בר המצווה, ברוב השנים, היא פרשת תזריע. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת שמיני. היום השני של שבעת ימי המילואים ד'תתקמ"ח (אדר ב') – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'תש"ח (אדר ב') – פורץ קרב משמר העמק במלחמת העצמאות ה'תש"י – הכנסת מעבירה את ישיבותיה לבית פרומין, שישמש אותה במשך 16 השנים הבאות ה'תשי"ד (אדר ב') – בעקבות טבח מעלה עקרבים כוח צנחנים בפיקודו של אריאל שרון פשוט על הכפר נחאלין שבסביבות בית לחם ה'תשל"ד – מסתיים משבר האנרגיה העולמי שיזם אופ"ק והחריף במהלך ולאחר מלחמת יום הכיפורים ה'תרס"ג – הרב אברהם אלקנה זקס, היה ראש כולל הו"ד ועסקן ירושלמי ה'תרע"ב – שמחה זיסל ברוידא, היה ראש ישיבת חברון וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה ה'תש"ג (אדר א') – זאב בנימין בגין, שר וחבר הכנסת מטעם הליכוד ותקווה חדשה ה'תשכ"ב (אדר א') – צחי גראד, שחקן ובמאי קולנוע ישראלי ה'תשל"ה – מיכל אמדורסקי, שחקנית וזמרת ישראלית ה'תרצ"ח (אדר א') – הרב בן ציון וזל רבה של טורדה בטרנסילבניה  (נולד י"ז בתמוז ה'תרכ"ד) ה'תשל"א – פרץ ברנשטיין, ממנהיגי הציונות הכללית, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל (נולד ה'תר"ן) ה'תשנ"ט – יהודי מנוחין, כנר (נולד ה'תרע"ו) ה'תשס"ח (אדר ב') – רבי אליהו ברוך פינקל, ראש ישיבת מיר, (נולד י"ב טבת ה'תש"ח) ה'תשע"א – נתיבה בן-יהודה, סופרת, אשת רדיו ומילונאית ה'תשע"ט (אדר ב') הרב משה יהודא ליב לנדא, רב העיר בני ברק כ"ג באדר – כ"ה באדר אדר
כ"ה באדר

כ"ה באדר הוא היום העשרים וחמישה בחודש השישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וחמישה בחודש השנים עשר למניין החודשים מניסן. בזמן שבית המקדש היה קיים, ביום זה החלו לשבת שולחנות במקדש לגביית מחצית השקל, והחלו למשכן את מי שלא שילם עדיין (משנה, מסכת שקלים, פרק א', משנה ג'). בריאת העולם – היום הראשון מששת ימי בראשית לפי רבי יהושע בן חנניה. היום השלישי של שבעת ימי המילואים ה'ק"ט (אדר א') – טבח שטרסבורג: כ-2,000 יהודים נשרפים למוות בעיר שטרסבורג, כחלק מאנטישמיות בימי המוות השחור ה'שכ"ח (אדר ב') – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'תרס"ב (אדר א') – נוסדה תנועת "המזרחי" ה'תש"ו (אדר א') – התקפת שדות התעופה הבריטיים: במסגרת פעילות תנועת המרי העברי, אנשי אצ"ל ולח"י מפוצצים עשרות מטוסים של הצבא הבריטי בשדות התעופה בלוד, קסטינה וסירקין ה'תש"ז – משה ברזני, מחברי מחתרת הלח"י, מועלה למשפט, נמצא אשם ונגזר דינו לעונש מוות בגרדום. הוא מתאבד כחודש לאחר מכן לפני ביצוע העונש. ה'תרס"א – חיה מושקא שניאורסון, אשתו של רבי מנחם מנדל שניאורסון, האדמו"ר השביעי והאחרון של חסידות חב"ד (נפטרה ה'תשמ"ח) ה'תרס"ב (אדר ב') – ישעיהו ברנשטיין, מראשוני "הפועל המזרחי" והאידאולוג של התנועה, מהוגי הדעות של תנועת הציונות הדתית ועורך עיתון "הצופה" (נפטר ה'תשמ"ח) ה'תרפ"ט (אדר ב') – אנדרה פרווין, פסנתרן, מלחין ומנצח יהודי ה'תרצ"ו – דן צלקה, סופר ישראלי (נפטר ה'תשס"ה) ה'תש"ו (אדר א') – אורי אליצור, פובליציסט ועיתונאי ישראלי (נפטר ה'תשע"ד) ה'תש"י – דודו גבע, אמן, מאייר וקריקטוריסט (נפטר ה'תשס"ה) ה'תשי"ז (אדר א') – צחי הנגבי, שר וחבר הכנסת מטעם הליכוד וקדימה ה'תשכ"ה (אדר ב') – אלישבע גרינבאום, משוררת ומחזאית ישראלית (נפטרה ה'תשס"ה) ה'תשמ"ו (אדר ב') – שרון דוידוביץ', שדרן, עיתונאי, במאי טלוויזיה ומגיש ספורט ישראלי ג'שס"ה (על פי המקרא והמסורת היהודית) – נבוכדנצר מלך בבל, במקומו מלך בנו אויל מרדך (על פי ירמיהו, נ"ב, ל"א, ראו רש"י). ה'תקכ"א (אדר א') – רבי אברהם גרשון מקיטוב, רב בגליציה וגיסו של הבעש"ט, מראשי עליית החסידים. ה'תר"ד – רבי בנימין דיסקין, רב ליטאי, ראב"ד הורדנה ומרא דאתרא בוולקוביסק ולומז'ה. (נולד בה'תקנ"ח) ה'תרצ"ה – רבי בצלאל יאיר דנציגר, בנו של האדמו"ר הזקן מאלכסנדר ואחיו של הישמח ישראל. ה'תש"ג – הרב אליהו דב ברקובסקי משגיח ליטאי. ה'תש"ל (אדר ב') – רבי יצחק אבוחצירא, אשר כונה "הבבא חאקי" ושימש כרב ברמלה ולוד, נהרג בתאונת דרכים. ה'תשל"ח – רבי יחזקאל דוד בן רבי בנציון הלברשטאם, האדמו"ר מפאקשיווניץ בבורו פארק. ה'תשס"ג (אדר א') – הרב ישראל יעקב פישר, רב שכונת זיכרון משה בירושלים, וראב"ד העדה החרדית. ה'תשס"ה (אדר ב') – סול בלו, סופר אמריקאי יהודי, זוכה פרס נובל לספרות. (נולד בה'תרע"ה) ה'תשס"ח (אדר ב') – מוסקו אלקלעי, שחקן ישראלי. חתן פרס האקדמיה לקולנוע על מפעל חיים ויו"ר אמ"י לשעבר. כ"ד באדר – כ"ו באדר אדר תוספות, מסכת ראש השנה, דף ח', עמוד א', ד"ה לתקופות.