laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אפילפסיה כללית אידיופתית

אפילפסיה כללית אידיופתית (IGE - Idiopathic generalized epilepsy) היא קבוצה של מחלות אפילפטיות שיש הסבורים שיש מאחוריהן בסיס גנטי חזק. חולים שיש להם IGE הם רגילים מכל בחינה ואין להם חריגויות אנטומיות במוח. לעיתים קרובות יש לחולים אלה היסטוריה משפחתית של אפילפסיה ונראה שיש רגישות גנטית להתקפים. IGE מתגלה, בדרך כלל, בין הילדות המוקדמת וגיל ההתבגרות למרות שהוא יכול להיות מאובחן מאוחר יותר. הסיבה הגנטית של סוגי IGE אחדים היא ידועה למרות שההורשה לא נוהגת תמיד לפי מכניזם פשוט של פגם גנטי. סוג זה של אפילפסיה הוא נדיר ושכיחותו פחות מ-1%. הוא נפוץ פי 2 אצל בנים בהשוואה לבנות. גיל התחלת התקפים הוא בין 5 חודשים ו- 5 שנים. ילדים שיש להם הליקוי הזה סובלים, לעיתים קרובות, מצניחת ראש וקפיצה קצרה של הזרוע. למרות שסבורים שיש בסיס גנטי למחלה זאת לא מצאו קשר גנטי כזה. אפילפסיה כללית עם פרכוסי חום פלוס (GEFS+) היא מטרייה לתסמונות רבות אחרות החולקות גנים הגורמים להן לחלות. חולים חווים פרכוסי חום מוקדם בילדות וכשהם גדלים הם חווים סוגים אחרים של התקפי פרכוס. גנים ידועים הגורמים ל GEFS+ הם תעלת הנתרן α וגנים בתת-יחידה SCN1A ו- SCN2A ותת יחידה β בגן SCN1B. מוטציות בקולטן ה- GABAA γ תת-יחידה GABRG1 גם הם גנים הגורמים למחלה זו. אפילפסיה נדירה זאת יש לה טווח גילאים רחב בהם היא מתגלה (מהשנה הראשונה לחיים עד גיל העשרה המוקדם). אפילפסיה זו מאופיינת בהתקפי ניתוק ובו בזמן קפיצות מיוקלוניות המתרחשות, בדרך כלל, כמה פעמים ביום. לא תיארו עדיין את הגנטיקה של המחלה הזאת. התקפים הנובעים ממחלה זאת פוסקים, לעיתים קרובות, תוך 5 שנים. במקורה נקראה תסמונת דוז (Doose syndrome), אפילפסיה עם התקפים מיוקלוניים-אסתטיים מהווה כ- 2% מן האפילפסיות של הילדות. לילדים הסובלים ממחלה זאת יש קפיצות מיוקלוניות קצרות מאוד (פחות מ-100 מילישניות) שאחריהן יש איבוד טונוס שרירים קצר באותה מידה, שתוצאתו היא, לפעמים, נפילות קשות. לחולים אחדים יש התקפים הרבה יותר ארוכים מסוג זה. לרבים מן החולים במחלה זאת יש גם התקפי ניתוק. סבורים שזאת מחלה פוליגנית. ידועה גם כפיקנולפסיה, אפילפסיה של התקפי ניתוק בילדות (CAE - Childhood absence epilepsy). מייצגת כ- 10% מהילדים שיש להם אפילפסיה. היא מתבטאת בתחילה בגילאים 8-4 כתקופות קצרות של חוסר הכרה (ניתוק). אפילפסיה של ניתוק בגיל הנעורים דומה ל CAE אך תחילת התפרצותה היא בגילאים בין 9 ל-13. שינויים אחרים הם בכך שלחולים בעלי ליקוי זה יש התקפי ניתוק לעיתים רחוקות יותר אבל ארוכים יותר מאשר לאלה שיש להם CAE.יש כמה אתרי גן אפשריים לליקוי זה למרות שלא נמצאו שום גנים הגורמים למחלה זו. ערך מורחב – אפילפסיה מיוקלונית של גיל הנעורים ידועה גם כתסמונת יאנץ. אפילפסיה מיוקלונית של גיל הנעורים (JME) היא צורה שכיחה של אפילפסיה והיא אחראית ל-10% מכל המקרים ול- 25% של סוגי האפילפסיה הכללית אידיופתית. ילדים רבים שיש להם CAE מפתחים JME. אפילפסיה מיוקלונית של גיל הנעורים מתגלה לראשונה בין הגילאים 12 ו- 18 בהתקפים מיוקלוניים בולטים. התקפים אלה מתרחשים בדרך כלל בבוקר. לחולים שיש להם JME יכול לקבל גם התקפים כלליים והתקפי טוני-קלוני וכן התקפי ניתוק. הראו קשר לליקוי זה במוטציות בגנים GABRA1, CACNB4, CLCN2, GABRD2 ו- EFHC1. סוג זה של אפילפסיה כללית אידיופתית יכולה להתפרץ כמעט בכל גיל וקשה לאפיין אותה. בשל הגדרתה הלא מדויקת אין זה אפשרי לספק הערכה מדויקת של שכיחותה. כפי שמשתמע משמה יש לחולים אלה רק התקפי טוני-קלוני. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אבין

האם התכוונתם ל... אמוראים: רבי אבין – אמורא מתלמידי רבי יוחנן, לדעתו של היימן מדובר ברבין רבי אבין (השני) – מוזכר רבות בירושלמי, אביו מוזכר רבות "אבוה דרבי אבין" והיה תלמידו של רבי זירא רבי אבין נגרא – אביהם של רב חייא בר אבין ורב אידי בר אבין אישים: סיגל אבין – תסריטאית ובמאית ישראלית שירה אבין – מראשי עיריית רמת השרון אביאן (מחוז) – מחוז בדרומה של תימן ראו גם אבון (פירושונים)
אל וניקי

אל וניקי (מוכרים גם כאלדר וניגאר) הם צמד זמרים אזרים. הצמד ניצח בפעם הראשונה עבור אזרבייג'ן באירוויזיון 2011 שנערך ב-14 במאי עם השיר "Running Scared". אלדר גסימוב (באזרית: Eldar Qasımov; נולד ב-4 ביוני 1989) הוא זמר פופ אזרי. גסימוב החל לשיר בגיל צעיר, והוא השתתף במספר תחרויות שירה שנערכו באזרבייג'ן וברוסיה. בין השנים 2001 ל-2005 הוא קיבל אימון מוזיקלי מקצועי, והוא אף למד לנגן בפסנתר. גסימוב למד גאוגרפיה ויחסים בינלאומיים באוניברסיטת באקו. בשנת 2010 הוא קיבל תואר מתקדם ביחסים בינלאומיים. הוא מדבר גרמנית בצורה שוטפת. ב-16 באפריל 2012 נבחר גסימוב להנחות את אירוויזיון 2012. ניגאר ג'מאל (באזרית: Nigar Camal; נולדה ב-1 בספטמבר 1980) היא זמרת R&B ופופ אזרית. ג'מאל מתגוררת בצפון לונדון שבבריטניה מאז שנת 2005. ג'מאל החלה בלימודי מנהל וכלכלה בשנת 1997 באוניברסיטת כסר שבעיר באקו, והיא סיימה בשנת 2001. ג'מאל קיבלה השראה מוזיקלית מכריסטינה אגילרה, אלישה קיז, ברנדי נורווד, קרייג דייוויד וכריס בראון. ג'מאל נשואה לטיירון ג'מאל, ויש להם שתי בנות. אל וניקי השתתפו בקדם האירוויזיון האזרי 2011 (Milli Seçim Turu 2011). הם העפילו לגמר ביחד עם שלושה מבצעים אחרים. הצמד ניצח בגמר שנערך ב-11 בפברואר, ובכך זכו לייצג את אזרבייג'ן באירוויזיון 2011 שנערך בעיר דיסלדורף שבגרמניה. תחילה רק אחד מהם אמור היה להיבחר לייצוג אזרבייג'ן, אולם מאוחר יותר הוחלט ששניהם יתמודדו באירוויזיון כצמד. באירוויזיון עצמו הם הופיעו כצמד תחת השם "אל וניקי". השיר שלהם "Running Scared" נכתב על ידי סטפן אורן, סנדרה ביורמן וליין פרגוהנסון משוודיה. לאחר שהגיעו בשלב חצי הגמר למקום השני, אל וניקי התמודדו בשלב הגמר כשהם מופיעים בתור שיר מספר 19. בסוף ההצבעה הוכרזה אזרבייג'ן כמנצחת, ובכך זכתה לארח את אירוויזיון 2012, תחרות האירוויזיון הראשונה שתיערך בשטחה. מדיה וקבצים בנושא אל וניקי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אל וניקי (באנגלית) אל וניקי, באתר MusicBrainz (באנגלית) אל וניקי, באתר Discogs (באנגלית) Azerbaijan win Eurovision as Blue and Jedward finish mid-table באתר Guardian,‏ 15 במאי 2011 Singer Ell: Music is All That Makes me Live באתר Echo,‏ 12 בנובמבר 2010 Eldar Gasimov Disclosed Details of Private Life באתר 1news,‏ 11 בפברואר 2011 Nigar & Eldar get gold in Azerbaijan באתר Eurovision.tv, אתר האירוויזיון הרשמי, 11 בפברואר 2011 Michael Hogan, ‏Eurovision Song Contest 2011: review, The Telegraph, 15 May 2011 Azerbaijan sends Eldar Gasimov and Nigar Jamal to Eurovision באתר EscToday,‏ 11 בפברואר 2011 Boybands get Eurovision Blues באתר thesun,‏ 15 במאי 2011
רבי אבין (השני)

רבי אבין (השני) היה אמורא בדור הרביעי והחמישי, המוזכר רבות בתלמוד ירושלמי כ"רבי בון" או "רבי אבין". הוא היה תלמידו של רבי יוסי בר אבין, בנו של רבי אבין הראשון שהיה תלמידו של רבי יוחנן. אודות לידתו מובא כי ”ביום שמת רבי אבון נולד רבי אבין בריה וקראו עליו וזרח השמש ובא השמש”. גם אביו של רבי אבין היה אמורא, אך הוא מוזכר על שם בנו, ”תני אבוה דרבי אבין”. הרב אהרן הימן, "רבי אבין", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט בראשית רבה, פרשה נ"ח, פסקה ב'
Thinking of You

Thinking of You (בעברית: חושבת עליך) הוא שיר של זמרת הפופ קייטי פרי שיצא לאור כסינגל השלישי מאלבום האולפן השני שלה, One of the Boys. השיר הוא הסינגל השלישי מן האלבום, תוכנן תחילה להיות הראשון. לסינגל צולם קליפ באפריל 2008 אך נמחק והוחלף בקליפ חדש לאחר הוצאתו המחודשת של השיר. בקליפ לשיר החבר של קייטי נהרג במלחמה ובינתיים יש לה כבר חבר חדש אך היא עדיין לא מסוגלת להתגבר על אובדן אהובה. הסינגל דורג במקום ה-14 במצעד האייטונס ומכר כ-864,000 הורדות דיגיטליות. השיר הגיע למקום ה-29 במצעד הסינגלים של ארצות הברית, בילבורד הוט 100. השיר הוא הסינגל הכי פחות מצליח של פרי לפי מצעדי ארצות הברית ובריטניה. השיר לא הגיע למקומות גבוהים גם במצעדים אחרים ונחשב לכישלון. מידע על היצירה "Thinking of You" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Thinking of You" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Thinking of You" באתר Discogs סרטון השיר "Thinking of You" באתר יוטיוב מידע על Thinking of You, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על Thinking of You, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון מידע על Thinking of You, באתר המצעד הגרמני מידע על Thinking of You, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון מידע על Thinking of You, באתר המצעד השוודי
נחום נריה

הרב נחום נריה (נולד בב' בחשוון תש"ב, 23 באוקטובר 1941) הוא ראש ישיבת "תורה בציון" בשכונת רמות בירושלים, ומייסד ארגון "משואה". לשעבר ר"מ בישיבת הכותל. בנו של הרב משה צבי נריה. שימש בעבר כסמכות הרוחנית של מכון "צורבא מרבנן" בירושלים, וחבר הוועדה של קרן אחד לאחד שהקים בנו. נולד בכפר הרא"ה לרחל ולרב משה צבי נריה, ששנתיים קודם לכן הקים את ישיבת כפר הרא"ה. למד בישיבת כפר הרוא"ה, בישיבת קול תורה ובישיבת פוניבז'. בשנת תשכ"ה נישא לרבקה, בת הרב יצחק אפשטיין, אב"ד בתל אביב. לאחר נישואיו למד בכולל פוניבז' ובכולל להוראה "שבט מיהודה" בתל אביב. הוסמך לרבנות על ידי ראש הכולל, הרב אפרים בורודיאנסקי. התגייס לצה"ל, ובמילואים שימש כרב צבאי. בסוף שנות ה-60 התמנה לר"מ בישיבת הכותל. באמצע שנות ה-70 נסע עם משפחתו לשליחות חינוכית במדינות דרום ומרכז אמריקה. הקים את ישיבת "בני דוד" בארגנטינה והיה רב קהילה במקסיקו סיטי. כמו כן ייסד ועמד בראש ארגון "משואה", לחיזוק הזהות היהודית בקרב צעירים יהודים יוצאי דרום אמריקה. בתחילת שנות האלפיים שימש כראש הגרעין התורני באשקלון. בשנת 2007 ייסד את בית המדרש "תורה בציון" – ישיבה לישראלים ובני חו"ל דוברי אנגלית וספרדית, בדרגות שונות של זהות יהודית ורמה דתית. הרב נריה הוא ראש הישיבה, ועל צוות הר"מים נמנה בנו הרב יצחק, שהצטרף ב-2008 אל ראשות הישיבה. בשנת 2009 היה בין המועמדים שהתמודדו בפורום המקדים שבחר את מועמד הציונות הדתית לרבנות העיר ירושלים, אך פרש לפני קיום ההצבעה. בשנת 2011 קיבל בכנס ירושלים את "פרס ירושלים" על פעילותו ל"קירוב רחוקים". עסק בעריכת כתבי אביו, וערך את ספרו "נר למאור" על סדר פרשיות השבוע וכתבים נוספים. מתגורר בשכונת טלביה בירושלים, אב לשבעה ילדים. שיעוריו לשמיעה מאמרים של הרב נחום נריה, באתר ספריית אסיף נחום בן משה צבי נריה (1941-), דף שער בספרייה הלאומית כל הכתבות על הרב נחום נריה, באתר ערוץ 7 אישים ומוסדות, הצופה, 25 במרץ 1965, עמ' 4 אתר ישיבת תורה בציון.
רבקה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... רבקה – דמות מקראית, השנייה בארבע האמהות של עם ישראל, אשתו של יצחק רבקה (ספר) – ספר מאת דפנה דה מוריאה רבקה (סרט, 1940) – סרט קולנוע בבימויו של אלפרד היצ'קוק, על פי ספרה של דפנה דה מוריאה רבקה (מיני-סדרה, 1979) – עיבוד משנת 1979 לספר "רבקה" מאת דפנה דה מוריאה רבקה (מיני-סדרה, 1997) – עיבוד משנת 1997 לספר "רבקה" מאת דפנה דה מוריאה רבקה (סרט, 2020) – עיבוד קולנועי לרומן "רבקה" מאת דפנה דה מוריאה רווקה אישים ששמם הפרטי הוא רבקה
קוצו של יוד

הביטוי קוצו של יו"ד משמש לתיאור עיסוק בפרטי פרטים או הקפדה על פרטים קלי ערך לכאורה. התגים הם סימני ההיכר הבולטים ביותר של כתב סת"ם שבו נכתבים ספרי התורה ספרי הנביאים והמגילות. לפי ההלכה היהודית יש שני סוגי אותיות מתויגות, יש אותיות שמתויגות בשלושה תגין ויש אותיות המתויגות בתג אחד בלבד. בהלכה מובא הכלל הבא: האותיות שעטנ"ז ג"ץ מתויגות בשלושה תגין, בעוד שהאותיות חי"ה בד"ק מתויגות בתג אחד בלבד. קוצו של יוד, במשמעות שבה מופיע הביטוי בתלמוד, פירושו שסופר סת"ם נדרש לדקדק בכתיבת התגין באופן שלא יגעו אחד בשני, ובכלל זה גם בתג (קוץ) של האות יו"ד, הקטנה שבאותיות. ביטוי מפורסם המבוסס על מטלה זו הוא הביטוי "מדקדק על קוצו של יוד", שפירושו שסופר הסת"ם נדרש לדקדק עד לפרט הקטן ביותר, שהוא התג היחיד של האות יו"ד (אחת מאותיות חי"ה בד"ק). ארבע פרשיות שבתפילין מעכבות זו את זו ואפילו כתב אחד מעכבן. פשיטא?! אמר רב יהודה אמר רב לא נצרכא אלא לקוצו של יו"ד. פירוש: אפילו החסרת אות אחת באחת מהפרשיות בקלף התפילין פוסל את כל התפילין. זה הרי מובן מאליו?! אמר רב יהודה אמר רב, כוונת המשנה היא שאפילו החסרת קוצו של יו"ד פוסל. בספרות ההשכלה החל הביטוי לשמש בהשאלה לתיאור של דקדוק יתר על עניין שולי. שימוש בולט לכך נעשה בשירו של י"ל גורדון, "קוצו של יוד" ("אִשָּׁה עִבְרִיָּה מִי יֵדַע חַיָּיִךְ?") משנת תרל"ח, שבשורות הסיום שלו מובעת מחאה על רבני היהדות האורתודוקסית שפוסלים את הגט בגלל אי הקפדה על שלמות היוד בשם שמופיע בגט: כִּמְעַט הָיִיתִי בְּכָל טוֹב אֲנִי וִילָדַי וְכִנְשֵׁי הַתַּעֲנֻגוֹת חָיִיתִי גַּם אָנִי – אַךְ קוֹצוֹ שֶׁל יוּד הוּא הֲרָגָנִי. בתורת הסוד קוץ של אות הוא משנה רחבה והוא פרט במשפחת הטנת"א (טעמים, נקודות, תגין, אותיות). בדרשה על ההר מובא בשם ישו כי אין בכוונתו לפגוע בקיום חוקי התורה, ולו ביו"ד אחת: אַל תַּחְשְׁבוּ שֶׁבָּאתִי לְבַטֵּל אֶת הַתּוֹרָה אוֹ אֶת הַנְּבִיאִים; לֹא בָּאתִי לְבַטֵּל כִּי אִם לְקַיֵּם. אָמֵן. אוֹמֵר אֲנִי לָכֶם, עַד אֲשֶׁר יַעַבְרוּ הַשָּׁמַיִם וְהָאָרֶץ אַף יוֹד אַחַת אוֹ תָּג אֶחָד לֹא יַעַבְרוּ מִן הַתּוֹרָה בְּטֶרֶם יִתְקַיֵּם הַכֹּל. — הבשורה על-פי מתי, ה',17-18 במקור היווני הופיעה האות יוטא. המילה תג, במקור היווני κεραία, מתורגמת לעברית לעיתים כתג או גרש ולעיתים גם כקוץ. בהקשר הזה נוצר גם הביטוי האנגלי: "not one iota of difference", המקביל ל"קוצו של יוד" העברי. תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ל"ד, עמוד א' מילות הפואמה "על קוצו של יוד" באתר פרויקט בן-יהודה. Strong's Greek: 2762. κεραία (keraia) - a little horn
גיל רונן

גיל רונן (19 באוקטובר 1964 – 1 במרץ 2019) היה פובליציסט, איש תקשורת ופעיל חברתי ישראלי. בשנת 1987 הקים את עמותת "אור אדום" נגד אלימות שוטרים ובשנת 2005 הקים את עמותת "תנועת המשפחה - הפמיליסטים" למען זכויות הגבר וקידום ערכי הפמיליזם. רונן שימש כעורך מדור 'הקרב על המשפחה' בערוץ 7. רונן נולד בירושלים, בן בכור לאליעזר, רופא, ואילנה, בעלת חנות תכשיטים. בגיל שבע נסע עם הוריו לארצות הברית וחזר לישראל כעבור עשר שנים. התגייס לגלי צה"ל בשנת 1983. שירת ככתב השטחים הראשון של התחנה ובהמשך שימש ככתב התחנה בכנסת. במקביל גילם את דמותו של "חזקל מוסרי" בתוכנית הרדיו ההומוריסטית "מה יש". רונן כתב את הטקסטים של עצמו, בניגוד לחלק משאר הדמויות שאת תפקידיהן כתבו ארז טל ואברי גלעד. בשנים 1986–1991 כתב בעיתונים "כותרת ראשית" ו"העיר", ועבד בעריכה בעיתונים "ידיעות אחרונות" ו"הארץ". במקביל למד במסלול הבינתחומי למצוינים באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1987 הקים בסיוע חברי הכנסת יוסי שריד ודדי צוקר את עמותת "אור אדום", שהעלתה למודעות הציבור את בעיית אלימות השוטרים, ובמיוחד שמה לה למטרה להילחם נגד אלימות המשטרה כלפי פלסטינים. פעילות העמותה הובילה ב-1991 להקמת המחלקה לחקירות שוטרים במשרד המשפטים. עמותת "אור אדום" קיבלה תרומות מהקרן החדשה לישראל, אשר שלחה את רונן לארצות הברית להרצות בפני תומכיה. כעבור שנים שינה את דעותיו הפוליטיות, והחל להתנגד לעמדות הקרן. בשנת 1991 נסע לאפריקה, השתקע על גבול קניה-אוגנדה והתחתן עם אזרחית קניה. בשנת 1995 חזר לישראל עמה ועם שני ילדיהם, וכעבור חמש שנים נפרדו. בעקבות גירושיו שינה את דעותיו והחל לפעול כנגד הזכויות העודפות לדעתו, של ארגוני הנשים. בשנה וחצי האחרונות לחייו התגורר בקיבוץ נתיב הל"ה ועסק בכתיבה ובעריכה עבור ערוץ 7. בתו תמר רונן היא שחקנית ורקדנית מקצועית, ומורה לריקוד בסגנון היפ הופ. בנו ארז רונן הוא שחקן, וגילם את מיילו בסדרת ערוץ הילדים "האי". ב-1 במרץ 2019 שם קץ לחייו. בשנת 2005 הקים את עמותת "הפמיליסטים", הפועלת לחיזוק מוסד המשפחה המסורתי עם דגש על שמירה על מעמדם של אבות גרושים. רונן הפך לנציג הבולט של ההתנגדות לתנועה המגדרית, אשר לדבריו היא תנועה נאו-מרקסיסטית. בשנים 2005–2010 פרסם רונן יותר מ-100 מאמרי דעה בנושאי מגדר וזכויות גברים וילדים, וזכה לחשיפה תקשורתית, בין השאר בתוכניות הטלוויזיה "משעל חם" בערוץ 2, "פוליטיקה" בערוץ 10 ובסרט בן 45 דקות בתוכנית "מבט שני" שהוקדש לפעילותו של רונן ולעימותים בינו לבין בילי מוסקונה-לרמן. פמיליסטים, אתר תנועת המשפחה של גיל רונן גיל רונן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית גיל רונן, ילד צריך גם אבא, באתר ynet, 8 בנובמבר 2005 גיל רונן, ‏דעה: אבות מושחרים - לא, לא כולנו פדופילים ורוצחי ילדים, באתר גלובס, 1 באוגוסט 2012 יהודה יפרח, ‏סערת חייו ומותו של פעיל זכויות הגברים, בעיתון מקור ראשון, 17 במרץ 2019 תחיה ברק, ‏מותו אינו פתרון, באתר ‏מאקו‏, 13 ביוני 2019 תחיה ברק, ‏מותו אינו פתרון, באתר ‏מאקו‏, 13 ביוני 2019 תנועת המשפחה - הפמיליסטים (ע"ר), באתר "גיידסטאר ישראל" אלעד בן דוד, ריאיון עם גיל רונן: "תמכתי בפמיניזם, עד שראיתי את האכזריות שלו במו עיניי", באתר זווית אחרת, ‏17 בדצמבר 2017 גיא עזרא, ‏אברי גלעד ספד לחברו: "לא זכה לאכול את פירות עמלו", באתר "סרוגים", 7 במרץ 2019
עוד

עוּד (בערבית: عود) הוא כלי מיתר קדום העשוי מעץ. הוא נפוץ בעיקר בחצי האי ערב, במזרח התיכון, בצפון אפריקה, בחלקים בדרומה ובבלקן. מקור שמו בשפה הערבית, שבה משמעות המילה "עוד" היא "מקל". העוד הוא מכלי הנגינה הקדומים ביותר, ומוצאו ממסופוטמיה. התיעוד הראשון של העוד הוא בחותם גליל בן האלף ה-3 לפנה"ס מארך, אשר מתאר נערה כורעת עם כלי הנגינה שלה על סירה, ומנגנת בידה הימנית. השימוש בעוד היה נפוץ ומתועד היטב בהיסטוריה המסופוטמית כמו גם במצרים העתיקה. ניתן לראות דוגמאות לכך במוזיאונים המטרופוליטניים של ניו יורק, פילדלפיה, קליבלנד והמוזיאון הבריטי בלוחות חימר ונייר פפירוס. הכלי הזה, או קרוביו, היה חלק מהתרבות המוזיקלית של כל אחת מהתרבויות שהתקיימו באזור הים התיכון והמפרץ הפרסי, כולל השוּמֶרים, האכדים, הפרסים, הבבלים, האשורים, היוונים, המצרים והרומאים. במחזה האוגריתי הולדת שחר ושלם, המכיל הודעות במה שונות, נמצאה ההוראה "שבע ידות יונעם על עוד, וערבי־קול יענון" – העוד שם (באוגריתית, בכתיב חסר: 𐎓𐎄, "עד") משמעותו כנראה דומה ל"נבל" בימינו. על-פי מסורת פרסית, המוזכרת על ידי אל-פאראבי, העוד הומצא על ידי למך, ונוצר על-פי צורת גופתו של בנו המת, אשר נתלתה על עץ. למערב הגיע העוד דרך אנדלוסיה. העוד ידוע כאביו הקדמון של הלאוטה (קתרוס) האירופי. שמו שאול מן המילה הערבית العود -"העץ"- כנראה על שם העץ ממנו הפיקו את הכלי. העוד עשוי כולו מעץ ולו תיבת תהודה גדולה שבחזיתה בין 1-3 חורי תהודה, צוואר קצר ללא סריגים, וראש כיוון בעל 11 או 12 מפתחות. במקור היה בעל 4 זוגות מיתרים בעלי כיוון זהה לכל זוג ובהמשך נוספו עוד זוג מיתרים ובס או שניים נוספים– בסך הכל 11 או 12. ישנן שני כיוונים: הכיוון הערבי הנפוץ הוא (מהצליל הגבוה לנמוך) דו, סול, רה, לה, פה, דו. בנוסף קיים גם כיוון טורקי שבו המיתרים כולם מכוונים באותו היחס בדיוק רק בקפיצה של טון למעלה רה, לה, מי, סי, סול, רה. הפריטה נעשית בעזרת מפרט ארוך וצר אשר במקורו נעשה מנוצת נשר. כיום נהוג להכינו מפלסטיק גמיש. העוד, בדומה לכלי קשת ובניגוד לכלי פריטה רבים, הוא בעל צוואר ללא סריגים. מבנה זה מאפשר לנגן גמישות רבה על ידי גלישות ותרטיטים ("ויברטו"). הוא גם מאפשר לנגן ביתר קלות את המיקרוטונים של מערכת המקאם. להוציא מקרים חריגים, לעוד יש אחד עשר מיתרים. עשרה מהם מצורפים יחד במתכונות של שניים בכל צירוף. האחד-עשר, המיתר הנמוך מבין כולם, נותר לבדו. תיבת הכוונון של העוד נשענת אחורנית בזווית של 45°-90° החל מצוואר הכלי. לגופו של העוד יש גב מוטה ודמוי-קערה הדומה לצדו החיצוני של חצי-אבטיח, בניגוד לגבה השטוח של הגיטרה. הקערה הזו מאפשרת לעוּד ליצור תהודה ולהפיק צליל מורכב יותר. לעוד יש בדרך כלל אחד עד שלושה חורי צליל. מוזיקה ערבית - מונחים מוזיקה אנדלוסית קלאסית קאנון רשימת נגני עוד פסטיבל העוד מדיה וקבצים בנושא עוד בוויקישיתוף עוד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) היסטוריית העוד, באתר של ויסאם ג'ובראן (אנגלית) עוד טיונר אונליין מאמרים וסרטונים בנושא העוד מידע נוסף באתר אל-עוד צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996, עמ' 402
השאלה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... השאלה – מסירת חפץ לשימוש זמני, ללא תשלום מטפורה (גם: השאלה (לשונית)) – שימוש במושג או מילה שלא במשמעותם המקורית השאלה (ספורט) – העברה זמנית של ספורטאי מקבוצתו לקבוצה אחרת השאלה בין-ספרייתית – הוא שירות בו לקוח מספרייה אחת מבקש ספר מספרייה אחרת השאלה (קומיקס) – דמות קומיקס השאל-החכר – אמצעים כלכליים שנקטה ארצות הברית במלחמת העולם השנייה שאלה הלוואה
קרייס

האם התכוונתם ל... קרייס – בגרמנית: מחוז ממחוזות גרמניה ג'ייסון קרייס – גדורגלן ומאמן כדורגל אמריקאי וילהלם קרייס – אדריכל גרמני יצחק קרייס – מנהל המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר. בעברו כיהן כקצין רפואה ראשי בצה"ל ענבל קרייס – ראש פרויקט "חץ 3", אשתו של יצחק קרייס
מעלה רומאים

מעלה רומאים היא דרך רומית מהיישוב אמאוס ניקופוליס בשפלה לירושלים, ששרידים ממנה נשתמרו עד ימינו. המעלה יוצא מהישוב אמאוס שבשפלה, ממשיך לכיוון אבו גוש, משם עובר באפיק נחל שורק במוצא, ומשם עולה לירושלים בוואדי שבין הר המנוחות להר נוף לכיוון לשכונת גבעת שאול, משם לגבעת רם ומסתיים בשער יפו שבעיר העתיקה. נכון ל-2011 הדרך מוזנחת ונפגעה קשות במהלך עבודות בניה שנעשו בירושלים וכן בעת פיצוץ צינור ביוב שעובר לאורכה, וטרם נעשו בה עבודות שימור. דו"ח על מעלה רומאים של רשות העתיקות ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דנבלו

דנבלו (Danablu) או דנית כחולה היא גבינה כחולה בעלת ניחוח עז העשויה מחלב פרה. במרקמה היא גבינה חצי רכה והיא לרוב מעוצבת בצורת תוף או לבנה. גוונה לבן או צהבהב, היא לחה מעט, והיא בעלת ציפוי אכיל. מכילה 25–30 % שומן (50–60 % יבשה) ועוברת תהליך ייבוש במשך 8–12 שבועות. בטרם תחילת תהליך היישון, משתמשים בחוטי או מוטות נחושת כדי לחרוץ את הגבינה ולפזר בתוכה באופן אחיד את עובש הרוקפור. ניתן לראות את החורים גם לאחר שפורסים את גלגל הגבינה המוכן. דנית כחולה הומצאה בראשית המאה ה-20 על ידי יצרן גבינות דני בשם מריוס בואל במטרה לחקות גבינה בסגנון רוקפור. לדנית כחולה יש טעם עדין יותר מהרוקפור, אך היא מלוחה במיוחד. לרוב מגישים את הגבינה מפוררת מעל סלט או כקינוח של גבינה עם פירות. בדנמרק נהוג להגיש אותה על לחם או ביסקוויטים. הדנית הכחולה היא אחת משתי הגבינות היחידות המאושרות על ידי האיחוד האירופי כקניינה הרוחני של דנמרק. משמעות האישור היא שרק בדנמרק ניתן לייצר את הגבינה וכן רק עם חלב דני במחלבות מאושרות המייצרות את הגבינה בהתאם להגדרות הגבינה שהובאו כאן. גבינה כחולה הווארטי מדיה וקבצים בנושא דנבלו בוויקישיתוף
אליפות אירופה בכדוריד

אליפות אירופה בכדוריד לגברים (European Men's Handball Championship) מנוהלת על ידי איגוד הכדוריד האירופאי, ונערכת אחת לשנתיים החל משנת 1994. אליפות זו משמשת גם כמוקדמות אליפות העולם בכדוריד. שיאנית הזכיות בטורניר היא נבחרת שוודיה עם חמש זכיות. האלופה הנוכחית (2024) היא נבחרת צרפת. מעודכן לאחר אליפות אירופה בכדוריד 2024 נבחרת ישראל שיחקה פעם אחת ויחידה באליפות אירופה, בשנת 2002, בה שובצה בבית 2 מול פורטוגל, רוסיה ודנמרק. הנבחרת הפסידה בכל משחקיה והודחה מהמשך הטורניר. אתר האינטרנט הרשמי של אליפות אירופה בכדוריד
Waking Up in Vegas

Waking Up in Vegas (בעברית: מתעוררת בוגאס) הוא שיר של זמרת הפופ קייטי פרי, השיר הוא הסינגל הרביעי והאחרון מאלבום האולפן שלה, One of the Boys. השיר יצא לאור ב-21 באפריל לתחנות הרדיו בארצות הברית ונכתב על ידי קייטי פרי, דזמונד צ'ילד ואנדרס קארלסון. השיר דורג במקום התשיעי במצעד בילבורד הוט 100. הקליפ לשיר נוהל על ידי ג'וזף קאהן וצולם בלאס ווגאס ב-26 במרץ 2009. הקליפ יצא ב-28 באפריל 2009 באוסטרליה, אנגליה וארצות הברית. קליפ השיר מתאר את חייה של פרי ובן זוגה שנעשו עשירים במשחק הימורים, כאשר באמצע הקליפ חייהם של פרי ובן זוגה משתנים לרעה, הם מאבדים את כל כספם ולבסוף סצנת הפתיחה חוזרת כאשר הם מהמרים עם מטבעם האחרון וזוכים שנית. בתחילת הקליפ ניתן לראות זוג (קייטי פרי והחבר שלה), אשר מכניסים אסימון למכונת הימורים וזוכים בפרס הגדול. לאחר מכן הם מתחילים את חוויית חיי הפאר, מהמרים בכל לילה, קונים דברים יוקרתיים, שותים ושוהים בבתי מלון רבים. לאחר מכן מצבם מתחיל לדעוך כאשר הם לא מפסיקים להפסיד את כספם בהימורים (יש סצנה שבה ניתן לראות את פרי ובן זוגה מהמרים על היהלום האחרון שלהם ומפסידים אותו, ואז פרי מנסה לחטוף את היהלום בחזרה ולברוח ולא מצליחה), ולבסוף הם מפסידים הכל וניתן לראות את קייטי לוקחת אוכל שהושארו לכלבים מחוץ לבית מלון. בסופו של הקליפ ניתן לראות את אותה הסצנה מההתחלה, את קייטי ובן זוגה מהמרים על האסימון האחרון שנשאר להם ושוב זוכים בפרס הגדול רק שאחרי הזכייה הזאת הם יודעים מה קורה בחיי הפאר. מידע על היצירה "Waking Up in Vegas" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Waking Up in Vegas" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Waking Up in Vegas" באתר Discogs סרטון השיר "Waking Up in Vegas" באתר יוטיוב מידע על Waking Up in Vegas, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על Waking Up in Vegas, באתר המצעד של ניו זילנד
כביש 398

כביש 398 הוא כביש אורך המחבר את הגן הלאומי הרודיון ואזור גוש עציון המזרחי לירושלים. הכביש מתחיל בדרום ירושלים בכביש 60 מזרחית לגבעת המטוס, עובר בין הר חומה לצור באהר, חוצה את גדר ההפרדה ב"מעבר הר חומה", עוקף את בית סאחור ממזרח, עובר ליד בסיס שדמה החולש על הכביש, מערבית לזעתרה מתעקל דרומית-מערבית ומסתיים ב"כיכר הרודיון" במפגש עם כביש 356. הכביש מוכר גם בשם כביש עוקף בית סאחור, כביש עוקף זעתרה ולעיתים בשם ״כביש ליברמן״. טרם סלילת כביש 398 הנוכחי, החל כביש 398 את דרכו מזרחית לבית סאחור, סמוך לאפיק נחל דרגה. משם המשיך צפון-מזרחה ועבר דרך היישובים הפלסטינים חוג'ילה, ואדי אל-עראיס ועובידייה. משם פנה הכביש צפונה, חצה את אפיק נחל קדרון, התעקל צפון-מערבה סמוך ליישוב ג'וב א-רום והמשיך עד למפגש עם כביש 417 באזור אבו דיס. כביש 356, שקישר בין קריית ארבע וחברון לבין ירושלים, שימש בתור ציר האורך היחיד במזרח גוש עציון, אולם תוואי כביש 356 היה בעייתי לתנועת ישראלים, שכן קטעים ממנו עברו בתוך היישובים הפלסטינים זעתרה ובית סאחור. לפיכך על מנת להגיע בבטחה לירושלים, נאלצו תושבי מזרח גוש עציון לעשות מעקף ולנסוע דרך כביש 3157 מערבה ומשם לפנות צפונה לכביש 60 סמוך לאפרת, דבר אשר האריך בכ-40 דקות את נסיעתם. בלחץ תושבי גוש עציון ובראשם אביגדור ליברמן שגר בנוקדים, הוחלט על סלילת הכביש. בינואר 1999, זכתה חברת בירי בראשי במכרז לסלילת הכביש בהיקף של כ-22 מיליון שקל. אך הליך הפקעת האדמות מהכפרים לאורך תוואי הכביש עכבו את סלילתו, והעבודות חדשו רק בסוף שנת 2002, בעלות של כ-65 מיליון שקלים. עקב התמשכות העבודות אושר בשנת 2004 תקציב נוסף. לאחר תקופה ארוכה של עבודה נפתח בשנת 2007 כביש 398 לתנועה. במסגרת סלילת הכביש החדש בוטל תוואי כביש 398 הישן שעבר דרך שטחי A ו-B, וכן קוצץ אורכו של כביש 356 שמחבר כעת בין "כיכר הרודיון" לבין הצומת שמוביל ליישובים איבי הנחל ומעלה עמוס. ישראל אטלס הכבישים של מפה מהדורת 2011, עמ' 31, 37 מדיה וקבצים בנושא כביש 398 בוויקישיתוף פתיחת כביש 398, באתר מועצת יש"ע פתיחת כביש 398 באתר מועצת יש"ע. הכביש מקשר ישירות בין הגן הלאומי הרודיון לירושלים ומהווה חלק מציר ארוך יותר שהמשכו בכביש 356, המקשר את ירושלים לישובי מזרח גוש עציון. בירי בראשי - צבר ההזמנות גדל ב-%130, באתר גלובס, 10 בינואר 1999 עוזי בנזימן, מפת הדרך של שרון, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2002 גל ניסים, ‏מע"ץ תשקיע בכבישי יש"ע 118 מיליון שקל ב-2004 - 8% מתקציבי הפיתוח, באתר גלובס, 25 באפריל 2004 גן לאומי הרודיון באתר iNature. כך מופיע במפת כבישי ישראל משנת 2000, שמצורפת לספר כל מקום ואתר בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, עמ' 362, 368.