laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ג'ורדן כהן

ג'ורדן כהן (באנגלית: Jordan Cohen; נולד ב-31 ביולי 1997) הוא כדורסלן אמריקאי-ישראלי המשחק בעמדת הרכז במכבי עירוני רמת גן מליגת העל בכדורסל. כהן נולד בטרזנה, לוס אנג'לס, קליפורניה, למשפחה יהודית אמריקאית. הוא למד בתיכון קמפבל הול בסטודיו סיטי, קליפורניה. ב-2017 שיחק בנבחרת ארצות הברית במשחקי המכביה העשרים יחד עם טרוויס ווריק, וזכה עימה במדליית זהב. כהן שיחק כדורסל מכללות באוניברסיטת להיי, שם התמחה בכלכלה. בעונתו הראשונה, עונת 2016/17, רשם 5.4 נקודות, 2.1 ריבאונדים ו-2.1 אסיסטים בממוצע למשחק, וכסופומור העלה את ממוצעיו ל-9.3 נקודות, 3.6 ריבאונדים ו-2.4 למשחק. בשתי העונות האחרונות שלו שימש כקפטן הקבוצה, ובשתיהן נבחר לחמישיית העונה השלישית בפטריוט ליג לאחר שרשם ממוצעים של 13.6 נקודות, 3.9 ריבאונדים ו-3.6 אסיסטים למשחק בעונתו השלישית ו-14.2 נקודות, 3.5 ריבאונדים ו-4.2 אסיסטים למשחק בעונתו הרביעית והאחרונה. כמו כן, הוא נבחר לקבוצת המצטיינים האקדמיים בפטריוט ליג בשלוש השנים האחרונות שלו. באוגוסט 2020 חתם כהן לשנה במכבי חיפה מליגת העל בכדורסל, אך בנובמבר שוחרר מבלי ששיחק בקבוצה וחתם במכבי אשדוד מהליגה הלאומית. הוא שיחק במדיה בעונות 2020/2021 ו-2021/2022, בסיומה ירדה אשדוד לליגה הארצית. בקיץ 2022 כהן חתם במכבי מעלה אדומים, אך בפברואר 2023 עבר למכבי עירוני רמת גן, עימה זכה באליפות הליגה הלאומית לעונת 2022/2023. הוא המשיך עם הקבוצה גם בעונת 2023/2024 בליגת העל בכדורסל, וב-29 בינואר 2024 קלע שיא קריירה של 28 נקודות בניצחון 89–77 על הפועל גליל עליון ונבחר למצטיין המחזור. הוא נבחר לשחקן הישראלי המצטיין של חודש ינואר בליגה ובסיום העונה נבחר לשחקן השישי בליגת העל בכדורסל לאחר שהעמיד ממוצעים של 11 נקודות, 3.2 ריבאונדים ו-2.9 אסיסטים למשחק. פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל משה הליקמן, ג'ורדן היהודי: על המתאזרח של העונה בליגת העל, באתר Sports Rabbi, ‏10 בינואר 2024 סתיו איפרגן, "בגלל המצב הביטחוני המשפחה לא רצתה שאחזור, אבל פחדתי לזרוק הכל", באתר ynet, 3 בפברואר 2024 Jordan Cohen signs professionally with Maccabi Haifa Basketball Club, The Brown and White, ‏27 באוגוסט 2020 פרופיל, באתר Max Preps Maccabi USA Announces The Open Men's Basketball Team For The 20th World Maccabiah Games, Maccabi USA, ‏24 במאי 2017 Patriot League Announces Men's Basketball Scholar-Athlete of the Year and Academic All-League Team, פטריוט ליג, ‏4 במרץ 2020 סטטיסטיקות מכללות, באתר Sports-Reference.com A humble leader, Jordan Cohen looks back on his basketball career, The Brown and White, ‏30 באפריל 2020 כפיר אדר, ‏המתאזרח ג'ורדן כהן חתם לעונה במכבי חיפה, באתר ONE‏, 27 באוגוסט 2020 ליאב אחאבן, כדורסל: ג׳ורדן כהן חתם במכבי אשדוד, באתר כאן דרום - אשדוד, ‏26 בנובמבר 2020 תומר גבעתי, ליגה לאומית: ג׳ורדן כהן חתם במכבי רמת גן, באתר ישראל היום, 6 בפברואר 2023 ביכולת טובה: עירוני רמת גן ניצחה את גליל עליון, באתר ONE‏, 29 בינואר 2024 שחקן החודש הישראלי: ג'ורדן כהן, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏1 בפברואר 2024 ג'ורדן כהן הוא השחקן השישי של העונה, באתר ערוץ הספורט, 28 במאי 2024 פרופיל, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
לייב רוטבלאט

לייב (לוטק) רוטבלאט (בפולנית: Lejb Rotblat;‏ 14 באוקטובר 1918 – 8 במאי 1943) היה פעיל ההתנגדות היהודית בשואה בפולין. רוטבלאט התגורר ברחוב טוורדה שבוורשה יחד עם אימו שניהלה שם בית יתומים. הוא ואימו הסתירו קבוצת ילדים יהודים באחד מהבתים בו גרו בזמן הגירוש למחנה ההשמדה טרבלינקה. אריה וילנר היה אחד מאלה שמצאו מקלט בדירתם. רוטבלאט גדל כבן יחיד לאימו, שהתאלמנה בגיל צעיר. כאשר התארגן הקן הוורשאי מחדש, עברו כמה מדריכים מקן "הנוער הציוני" אל "עקיבא". גם לייב בא מהנוער הציוני, זמן מה עבר עם קבוצות העבודה מטעם היודנראט לצד הארי, אחר כך הלך לעבוד בהנהלת נקודת הפליטים בדזיקה 3, ושם חלה בטיפוס. לאחר המחלה היה חלש מכדי להמשיך בעבודתו וקיבל הצעה לנהל את אחת החנויות של צרכנית עובדי היודנראט. בצרכנייה זאת עבדה גם פרידה זיגמן, חברי הפלוגה בנאלבקי 10 היו גם נסגרים שם עם כלב כשומרים בלילות, תמיד היה לוטק לחוץ בתפקידיו השונים, היה עוזר לאימו בבית היתומים, עובד למחייתו והיה מסור לעבודתו החינוכית. לייב היה פעיל בתנועת ההתנגדות היהודית והשתתף במרד גטו ורשה כחלק מלוחמי אי"ל ברחוב מילא 18, היה מעורב ביצור נשק בגטו, ועזר לאסוף נשק בזמן המרד, הוא נמנה למפקד קבוצתו של חברי בני עקיבא והם נלחמו באזור הגטו המרכזי, ב-8 במאי 1943 לייב ואימו התחבאו בבונקר, לאחר שהבונקר נתפס על ידי הגרמנים, הלוחמים חששו מנפילה בשבי, ובפקודתו של אריה וילנר רוב הלוחמים התאבדו וכך גם לייב ולאחר שירה באימו כבקשתה. רוטבלאט נקבר בקבר אחים יחד עם לוחמי אי"ל אך מקום קבורתם אינו ידוע. שמו של רוטבלאט נחרט בשנת 2006 על האובליסק הממוקם באנדרטת מילא 18 ("תל אנילביץ'"), שם נהרג. מדיה וקבצים בנושא לייב רוטבלאט בוויקישיתוף מלך ניישטט, חורבן ומרד של יהודי וארשה: ספר עדויות ואזכרות, תל אביב-יפו: ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל, תש"ז (1946) הלה רופאייזן-שיפר, פרדה ממילה 18: סיפורה של קשרית, לוחמי הגטאות: בית לוחמי הגטאות, 1990 Ruta Sakowska, Ludzie z dzielnicy zamkniętej. Warsaw: Wydawnictwo Naukowe PWN, Wydawn. Naukowe PWN, 1993, עמ' 204, ISBN 83-01-11147-X. (בפולנית)
הגביע השוודי בכדורגל נשים

הגביע השוודי בכדורגל נשים (בשוודית: Svenska Cupen) הוא טורניר כדורגל נשים המאורגן על ידי התאחדות הכדורגל השוודית המשוחק בשיטת הנוק אאוט, ונחשב לשני בחשיבותו בשוודיה אחרי הליגת העל השוודית לנשים. מחזיקת הגביע הנוכחית היא פיטאה, וזו הזכייה הראשונה בתולדותיה. הקבוצות המעוטרות ביותר בתולדות המפעל הן אוקסבק ורוזנגארד אשר זכו בגביע 6 פעמים כל אחת. סיבוב ראשון – 44 קבוצות (ליגה שלישית ומטה) סיבוב שני – 36 קבוצות (22 הקבוצות שנותרו מהסיבוב הראשון + 14 קבוצות מהליגה השנייה) סיבוב שלישי – 32 קבוצות (18 הקבוצות שנותרו מהסיבוב הראשון + 14 קבוצות מהליגה הראשונה) סיבוב רביעי – שמינית גמר סיבוב חמישי – רבע גמר סיבוב שישי – חצי גמר סיבוב שביעי – גמר מדיה וקבצים בנושא הגביע השוודי בכדורגל נשים בוויקישיתוף
יום המים העולמי

יום המים העולמי מצוין מדי שנה ב-22 במרץ ועוסק, כמתבקש משמו, במים. היום נקבע על פי החלטה של האו"ם מ־1992, בכנס בריו דה ז'ניירו. אונסק"ו, שיזמה את היום, מזמינה את המדינות החברות באו"ם לציין את היום כפי שמתאים לכל מדינה. 178 מדינות משתתפות בציון יום זה ביניהן גם מדינת ישראל. אחת מן המטרות שהציב לעצמו ארגון האו"ם היא להבטיח כי עד שנת 2030, לא יהיה בעולם אדם שאין לו גישה מסודרת ובטוחה למקור זמין של מי שתייה. יום המים עוסק בעיקרו בחשיבות שבחיסכון במים, בכל שנה היום סובב סביב נושא אחר הקשור במים, לדוגמה, ב-2014 היום עסק בקשר בין אנרגיה למים. הנושא בשנת 2021 הוא כיצד אנו מעריכים מים מעבר למחירם. הוא קובע כיצד הוא מנוהל ומשותף. המשמעות של מים קשורה בין משקי בית, תרבות, בריאות, חינוך, כלכלה ושלמות הסביבה הטבעית שלנו. אם אנו מתעלמים מכל אחד מהערכים הללו, אנו מסתכנים בניהול לא נכון של משאב סופי, שאין לו תחליף, על פי ארגון האו"ם. לנהל את משק המים הבינלאומי תוך ראיה הוליסטית ואינטגרטיבית. ליצור בסיס נתונים ברמה בינלאומית מקיפה, אשר יעריך את האיכות של מקורות המים ואת ההיצע שלהם ושל כלל הפעילות שמבצעים בני האדם, שמשפיעה על כמות המים ועל איכותם. כל זה על מנת להתמודד בצורה ארוכת טווח עם תופעות של בצורות, שיטפונות, סביבה, זיהום ומדבור. להגן על מקורות המים הטבעיים מפני מפגעים וזיהומים למיניהם. לבחון את ההשלכות של ההתחממות הגלובלית של כדור הארץ על נושא אספקת המים ואיכותם. טיהור מים מיחזור מים משבר מים חג המים - יום המים בישראל מדיה וקבצים בנושא יום המים העולמי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יום המים העולמי יום המים העולמי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) לקט נתונים לרגל יום המים העולמי 2023, אתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 20.3.2023 דוח פיתוח מים עולמי של האו"ם יום המים הבינלאומי, באתר מים - פורטל המים של ישראל יום המים הבינלאומי, באתר איכות הסביבה, ‏2018-03-22 Igor Todorović, World Water Day 2021: How do you value water?, balkangreenenergynews.com, ‏19-3-2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא איכות הסביבה ובנושא האומות המאוחדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בריוורסט

בריוורסט (בגרמנית: Brühwurst; "נקניקייה חלוטה" או "נקניקייה מבושלת") הוא השם הכולל למספר סוגי נקניקיות (ונקניקים) לפי הסיווג הגרמני. הם נקניק/נקניקייה מבושלים שצרובים או חלוטים, בניגוד למצב נא של הנקניקייה. הם מוכנים בדרך כלל מבשר נא שקצוץ דק, לפעמים מעושנים ומוגשים בדרך כלל חמים. בעולם דובר האנגלית נקניקיות כאלה מחולקות בדרך כלל לשתי מחלקות: נקניקיות מבושלות (למשל נקניקיות בלחמנייה) ונקניקיות מעושנות מבושלות (למשל קילבסה). המרקם של הנקניקייה הצרובה תלוי ביכולת קשירת המים של הבשר. זה גבוה במיוחד מיד לאחר השחיטה, כך שנקניקיות יוצרו באופן מסורתי מבשר "עדיין חם ונשחט טרי". בתקופות עכשוויות, נקניקיות מיוצרות בעיקר באמצעות בשר מצונן או מיושן. בנוסף, ייצוב שומן ויצירת המבנה (גֶ'לַצִיָה, כלומר מעבר ג'ל, היא היווצרות של ג'ל ממערכת עם פולימרים) הם גורמים מכריעים בנקניקיה מבושלת. על פי ההנחיות הגרמניות, נקניקיות מבושלות מחולקות לבשר ולמוצרי בשר, בחלוקה כללית לארבע קבוצות: נקניקיות מבושלות ( פרנקפורטרים, דברצני) נקניק מבושל, טחון (ליון, נקניקייה לבנה), קציץ בשר, בורנוורסט - Burenwurst) נקניק מבושל גס (נקניק מעושן, נקניק קריינר, נקניק בירה, קרקאואר) נקניק מבושל עם תוספות (קזהקריינר, נקניק חזיר). סוגים נוספים של בריוורסט כוללים את Bierschinken, Knackwurst ו-Bierwurst. בריוורסט שימש במזון הצבאי כמזון שאינו מתכלה (שאינו דורש קירור) וכמזון בעל תכונות דומות למוצרים טריים. רשימת נקניקיות מדיה וקבצים בנושא בריוורסט בוויקישיתוף Gosting, D.C.; Doyle, E.; Institute, F.R. (1991). Food Safety 1990: An Annotated Bibliography of the Literature. Food safety. Elsevier Science. p. 444. ISBN 978-1-4831-0019-7. "Bulletin of Hygiene". Volume 6. Bureau of Hygiene and Tropical Diseases (London, England). 1931. p. 284. "Deutsche Lebensmittelbuch" [German food guidelines]. Federal Ministry of Food and Agriculture (Germany). אורכב מ-המקור ב-8 בספטמבר 2015. נבדק ב-22 באוגוסט 2015. {{cite web}}: (עזרה)
ג'והאן גזאלי

ג'והאן (ג'וג'ו) גזאלי (באנגלית: Johan Ghazali; נולד ב-13 בנובמבר 2006) הוא לוחם מואי טאי. ג'וג'ו נולד ב-13 בנובמבר 2006 בקואלה לומפור שבמלזיה. התיישב בקאג'אנג, סלנגור לאחר שנולד ועבר לקוצ'ינג, סארוואק בשנת 2015. הוא השני מבין ארבעה אחים. הוא בנם של זופליקאר מוחמד גזאלי וג'ננה ג'ונסון, אזרחית ארצות הברית. את השכלתו המוקדמת קיבל בסנט. תומאס, קוצ'ינג. הוא החל להתחרות בענף המואי טאי בגיל 10 כי רצה ללכת בעקבות הוריו שמתרגלים את אמנות ההגנה העצמית של מואי טאי. ג'וג'ו החל קרבות עם לוחמים מבוגרים ממנו בגיל 16, ובמהלך שנה ניצח בכל 5 הקרבות שהשתתף בהם בנוק-אאוט מהיר, ואחד מהם אף סיים תוך 16 שניות. "Johan "Jojo" Ghazali". ONE Championship – The Home Of Martial Arts. 22 בפברואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Bintang Muda Dalam Sukan Muay Thai, Ini Biodata Johan Ghazali". www.iloveborneo.my. 3 ביוני 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Biodata Johan Ghazali (Jojo), Atlet Muay Thai Malaysia". iluminasi. 15 באוגוסט 2023. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ג'והאן גזאלי". ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מוטי חטיאל

מוטי חטיאל (נולד ב-13 באוקטובר 1970) הוא ראש המועצה המקומית ראש פינה. נולד וגדל במושב אליפלט. למד בבית הספר היסודי החיד"א באליפלט ובתיכון אמי"ת צפת. בשנת 1988 התגייס לצה"ל ושירת כקצין בחיל האוויר. לאחר הצבא שימש כזכיין של רשת האופנה דפנה. בשנת 1996 עבר להתגורר בראש פינה. בשנת 2003 התמודד מטעם סיעת "גיא אוני" על תפקיד ראש המועצה המקומית ראש פינה מול ראש המועצה המכהן אביהוד רסקי ועוזי בלום והפסיד לרסקי לאחר שזכה ב־17.50% מהקולות לעומת 76.64% לרסקי. סיעתו זכתה ל-2 מנדטים במועצה. בשנים 2003—2009 שימש כחבר מועצה בראש פינה. בשנים 2009—2018 שימש כמזכיר המועצה של ראש פינה. בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו באוקטובר 2018 התמודד לראשות המועצה בשנית וקיבל בסיבוב הראשון 34.38% מהקולות ועלה לסיבוב שני מול אהרון ברנזון בו ניצח עם 55.69% לעומת 44.31% לברנזון. בבחירות ב-2024, התמודד לראשות המועצה מול רועי כהן וניצח, כאשר קיבל 65.27%, לעומת 34.73% לכהן. רשימת "ראש פינה של כולנו" בראשותו זכתה בארבעה מנדטים. הוא נשוי ואב לחמישה. מתגורר בראש פינה. מדיה וקבצים בנושא מוטי חטיאל בוויקישיתוף מוטי חטיאל, ברשת החברתית פייסבוק מערכת חדש בגליל, ראיון חג עם ראש מועצה מקומית ראש פינה, מוטי חטיאל, באתר חדש בגליל, 26 במרץ 2021 מוטי חטיאל, ברשת החברתית פייסבוק הבחירות המוניציפאליות 2003: לא צפויים זעזועים, באתר ynet, 24 באוקטובר 2003 תוצאות הבחירות לרשויות המקומיות לפי שמות היישובים (ע-ת), באתר הארץ, 28 באוקטובר 2003 "100 יחידות דיור זה אולי שני בניינים בצפת, אבל בראש פינה זה משמעותי מאוד", באתר גלובס, 8 במרץ 2019 הודעות בדבר תוצאות הבחירות לרשויות המקומיות, לראש הרשות ולמועצת הרשות, ילקוט הפרסומים 8019, עמ' 3824 הודעות בדבר תוצאות הבחירות לרשויות המקומיות, לראש הרשות ולמועצת הרשות, ילקוט הפרסומים 12164, התשפ"ד, 7 במרץ 2024, עמ' 4483
ילדי העננים

ילדי העננים (באנגלית: Cloudbabies) היא סדרת טלוויזיה בריטית לילדים בהנפשה ממוחשבת שנוצרה על ידי שרה לג באראט. הסדרה שודרה בבריטניה בערוץ CBeebies החל מ-19 במרץ 2012 עד שנת 2013. בישראל הסדרה שודרה בערוץ לולי בדיבוב עברי במהלך שנת 2013. הסדרה היא בת עונה 1 ו-52 פרקים באורך 10 דקות. שיר הפתיחה בעברית בוצע על ידי לורה שופוב ועומר שטיינברג. העלילה עוסקת בארבעה ילדים שקוראים להם: צהבהבית, ורודית, כחולי, וירוקי. הילדים שומרים על השמיים כאשר הם רוכבים על סוסים. בכל פרק הם יצאו לטפל בשמיים בעזרת תמיכה, חברות ושיתוף פעולה. צהבהבית (Baba Yellow): ילדה לבושה בצהוב, תפקידה לצבוע את הקשת. רוכבת על סוס צהוב. על קשתה מצוירת שמש. ורודית (Baba Pink): ילדה לבושה בורוד. היא רוכבת על סוס ורוד, תפקידה הוא לנקות את השמש ועל קשתה מצויר כוכב. כחולי (Baba Blue): ילד לבוש בכחול, תפקידו לנקות את הירח מקורי עכביש. הוא רוכב על סוס כחול ועל קשתו מצויר ירח. ירוקי (Baba Green): ילד לבוש בירוק, תפקידו הוא להרדים את הכוכבים, רוכב על סוס ירוק ועל קשתו מצויר ענן. בובו לבן (Bobo White): שדון, שיערו וחיתולו לבנים, הוא הקטן בחבורה מה שגורם לו לגרום לצרות בשל תמימותו. הוא רוכב על חמור בצבעי קשת בענן. ענני (Fuffa Cloud): עננה ורודה הנראית כצמר גפן מתוק. ירח (Moon): ירח סגול, לעיתים נדבקת בקורי עכביש. כוכב קטנטון (Little Star): כוכב צהוב, כמו בובו לבן גם הוא גורם לצרות בשל תמימותו. לעיתים הוא נופל מהשמיים. מר קשת (Rainbow): קשת בענן שלעיתים צבעיו יורדים. מר שמש (Sun): שמש שלעיתים מתלכלך. הדיבוב העברי הופק על ידי יעל אללוף ובוים על ידי עמי מנדלמן. "ילדי העננים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ילדי העננים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) ילדי העננים, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
בוקוורסט

בוקוורסט (בגרמנית: Bockwurst) היא נקניקייה גרמנית העשויה באופן מסורתי מבשר חזיר או עגל טחון (נוטה יותר לכיוון בשר עגל, שלא כמו הברטוורסט). בוקוורסט מתובל במלח, פלפל לבן ופפריקה. לעיתים קרובות מוסיפים גם עשבי תיבול אחדים, כמו מיורן, עירית ופטרוזיליה, ובגרמניה מעשנים לעיתים קרובות גם את הבוקוורסט. במקורות נאמר כי בוקוורסט נאכל עם בירה בוק (בירה גרמנית חזקה, בדרך כלל לאגר כהה). בבוואריה ובברלין הוא נמכר בעונת בירות הבוק. כיום, ניתן לקנות אותו בכל ימות השנה כמעט בכל מקום בגרמניה באטליז, במסעדות עממיות, בדוכני רחוב, כמה מאפיות ותחנות דלק. כנקניקיית מעטפת טבעית (ממעי), היא מבושלת בדרך כלל על ידי בעבוע או אידוי, אם כי ניתן גם לצלות אותה.יש להימנע מרתיחה, כיוון שהמעטפת עלולה להתפצל והבוקוורסט עשויה להיראות לא מעוררת תיאבון וגם מאבדת טעם למי הבישול. מנה רגילה מורכבת מבוקוורסט אחד עם חרדל לחמנייה או סלט תפוחי אדמה בצלחת. עם זאת, לפעמים הבוקוורסט מוגשת ישירות בלחמנייה ומצופה בחרדל. באזורים מסוימים בגרמניה מרק תפוחי אדמה מוגש עם בוקוורסט. בוקוורסט המיוצרות גם בארצות הברית, גם מבשר עגל וחזיר, ודומה יותר לנקניקייה לבנה הבווארית בצבע ובטעם, אם כי פטרוזיליה משמשת לעיתים רחוקות בגרסה זו. הבוקוורסט הוזכרה לראשונה בבוואריה ב-1827 כשם לנקניקיות שהוכנו ונצרכו בעונת הבירה של בוק. במילון הבווארי שפורסם ב-1827, כינה יוהאן אנדריאס שמלר (אנ') את בירת הבוק עם בוקוורסט כ"ארוחת בוקר פופולרית ממינכן הישנה". אף על פי כן, אגדה אורבנית בברלין טוענת שהוא הומצא ב-1889 על ידי בעל המסעדה ר' שולץ מברלין. רשימת מנות חזיר רשימת נקניקיות רשימת מזונות מעושנים רשימת מנות עגל מדיה וקבצים בנושא בוקוורסט בוויקישיתוף Johann Andreas Schmeller (1827), Bayrisches Wörterbuch. Sammlung von Wörtern und Ausdrücken (בגרמנית), vol. Band 1, Stuttgart und Tübingen: Cotta, p. 151 "Bockwurst". Digitales Wörterbuch der deutschen Sprache. "Skalitzer Straße". berlinische-monatsschrift.de. אורכב מ-המקור ב-3 באוגוסט 2012. נבדק ב-29 במרץ 2015. {{cite web}}: (עזרה)
אנדוי

אנדוי (בצרפתית: Andouille) הוא נקניק מעושן עשוי מבשר חזיר, שמקורו בצרפת. בצרפת, במיוחד בברטאן ובנורמנדי, המרכיבים המסורתיים של האנדוי הם בעיקר חלקי חזיר, מעי חזיר, בצל, יין ועשבי תיבול. הוא בדרך כלל אפור ויש לו ריח מיוחד. נקניקייה דומה, אך לא מעושנת וקטנה יותר, נקראת andouillet, מילולית: "אנדוי קטן". סוגי אנדוי מסוימים משתמשים בכל מערכת העיכול של החזיר. לאזורים צרפתיים שונים יש מתכונים משלהם. נדיה, סלמי חזיר הניתן למריחה מקלבריה, מקורו כנראה בווריאציה של האנדוי, שהוצג במקור באיטליה במאה ה-13 על ידי בית אנז'ו הצרפתי-הסיציליאני (אנ'). בארצות הברית, הנקניקייה מזוהה לרוב עם המטבח של לואיזיאנה מטבח קייג'ון, שם היא נקניק מעושן, גס גרגר, עשוי באמצעות בשר חזיר, שום, פלפל, בצל, יין ותבלינים. לאחר מילוי המעטפת, הנקניק מעושן שוב (מעושן כפול). העיירה לה פלאס, לואיזיאנה, על נהר המיסיסיפי, שזכתה לכינוי "בירת האנדוי של העולם", ידועה במיוחד בזכות ה-Cajun andouille שלה. אזור Cajuns ממערב לאפייט, לואיזיאנה, עושה אנדוי דומה לצרפתים. הם מתבלים את מעי החזירים במלח ופלפל קאיין, משרים אותם באמבט מים וחומץ למשך הלילה, ואז שוטפים אותם היטב לפני שדוחסים אותם אחד לשני לאורך. הם חותכים וקושרים אותם לחוליות ארוכות בחוט ותולים אותם הנקניק בבית העישון. אף על פי שהוא דומה במקצת, אין לבלבל את האנדוי עם "הוט לינקס" (קישורים חמים), נקניקייה חריפה של ניו אורלינס, או נקניקיות דומות טחונות דק, עתירות שומן ומפולפלות. מדיה וקבצים בנושא אנדוי בוויקישיתוף רשימת נקניקיות רשימת מזונות מעושנים מטבח והתמחויות של נורד פאס דה קאלה "Produits alimentaires | Produit en Bretagne". www.produitenbretagne.bzh. "L'andouille". leporc.com (בצרפתית). נבדק ב-2020-04-08. "What Is Nduja and Why Is It Suddenly on Every Menu?". Bloomberg (באנגלית). 15 במאי 2019. נבדק ב-16 במאי 2019. {{cite web}}: (עזרה) "Andouille sausage (Gastronomy) – Definition" (various), MiMi.hu, 2006, webpage: Hu-Andou. "Dining & Bars". NOLA.com. נבדק ב-2014-01-13. "Andouille". Louisiana's River Parishes. נבדק ב-2020-06-26.
ג'אמע אל-תוואריח'

ג'אמע אל-תוואריח' (בערבית: جامع التواريخ, בפרסית: مجموعه تاريخ; מילולית: "אוסף הכרוניקות", נקרא גם היסטוריה אוניברסלית) היא יצירה ספרותית והיסטורית, שנכתבה באימפריה המונגולית, תחת השושלת האילח'אנית. היצירה נכתבה על ידי היהודי שהתאסלם רשיד א-דין המדאני (1247–1318) בתחילת המאה ה-14, והיקף הנושאים הנרחב שלה הביא לכינויה "ההיסטוריה העולמית הראשונה". היצירה המקורית כללה שלושה כרכים, והיא פורסמה בגרסאות בערבית ובפרסית. החלקים ששרדו מהיצירה המקורית כוללים כ-400 עמודים. היצירה מתארת תרבויות ואירועים מרכזיים בהיסטוריה העולמית, מסין ועד אירופה. בנוסף, היא מכסה את ההיסטוריה המונגולית, כאמצעי לבסס את המורשת התרבותית שלהם. האיורים והקליגרפיה המפוארים דרשו את מאמציהם של מאות סופרים ואמנים, מתוך כוונה שכל שנה ייווצרו שני עותקים חדשים (אחד בפרסית ואחד בערבית) ויחולקו לבתי ספר ולערים ברחבי האימפריה, במזרח התיכון, במרכז אסיה, באנטוליה ובתת היבשת ההודית. כ-20 עותקים מאוירים של היצירה נוצרו במהלך חייו של רשיד א-דין, אך רק חלקים מעטים נותרו, והטקסט המלא לא שרד. העותק העתיק ביותר שידוע הוא בגרסה הערבית, שממנו אבד חצי, אך סט אחד של עמודים נמצא כיום באוסף חלילי לאמנות האסלאם, הכולל 59 דפים מהכרך השני של היצירה. סט נוסף של עמודים, עם 151 דפים מאותו כרך, נמצא בבעלות ספריית אוניברסיטת אדינבורו. שני עותקים בפרסית מהדור הראשון של כתבי היד שרדו בספריית ארמון טופקאפי באיסטנבול. כתבי היד המאוירים המוקדמים מייצגים יחד "אחת מהדוגמאות החשובות ביותר ששרדו לאמנות האילח'אנית בכל מדיום", והם הקובץ הגדול ביותר ששרד של דוגמאות מוקדמות של המיניאטורה הפרסית. היצירה ג'אמע אל-תוואריח' מורכבת מארבעה חלקים עיקריים באורכים שונים: כרך ראשון, תולדות ר'אזאן (تاريخ الغازان), החלק הנרחב ביותר, הכולל: השבטים המונגולים והטורקיים: ההיסטוריה, הגנאלוגיות והאגדות שלהם ההיסטוריה של המונגולים מג'ינגיס חאן ועד למותו של מחמוד ר'זאן (1271–1304) כרך שני, הכולל את: תולדות שלטונו של מוחמד אולג'ייטו (أولجايتو) עד 1310 (לא קיים עותק ידוע) תולדות העמים שאינם מונגולים מאזור אירואסיה. חלק זה מקיף את ההיסטוריה העולמית משחר האנושות, בהתאם לארגון החומר של ההיסטוריון אל-טברי בספרו "היסטוריה של הנביאים והמלכים", ולחיבור של ההיסטוריון הפרסי קאזי בייזאי (בפרסית: قاضی بیضاوی): אדם הראשון והאבות מלכי איראן הקדם-אסלאמית מוחמד והח'ליפים (הראשידון, בית אומיה, בית עבאס והפאטימיים) השושלות האסלאמיות של פרס (ר'אזנווים, השאה של ח'ווארזם, המדינה האסמאעילית) העמים הטורקיים ההיסטוריה של סין ההיסטוריה היהודית הפרנקים (כלומר, אירופה, בעיקר מדינת האפיפיור והאימפריה הרומית הקדושה) ההודים כרך שלישי, "חמש גנאלוגיות, של הערבים, היהודים, המונגולים, הפרנקים והסינים". טקסט זה קיים בשני עותקים של כתב היד בספריית ארמון טופקאפי באיסטנבול, אך פורסם רק על גבי מיקרופילם. ובנוסף, סיכום גאוגרפי. שלא שרד באף כתב יד ידוע. אמנות אסלאמית תיאוריו של מוחמד
קשת בענן (שיר)

"קשת בענן" הוא שיר עברי שכתבה המשוררת לאה גולדברג והלחין המלחין מוני אמריליו. בשנת 1960 נערך "פסטיבל הזמר והפזמון" הראשון. כעשור לאחר מכן נוספו לו עוד שלושה פסטיבלי זמר שנתיים חדשים, "פסטיבל הזמר החסידי", "פסטיבל הזמר המזרחי", ו"פסטיבל שירי הילדים". ארבעת הפסטיבלים הגדולים זכו להצלחה גדולה. בעקבות זאת החלו בהמשך שנות השבעים יוזמות לפסטיבלים ייעודיים נוספים לצידם. כך נוסדו "ערב שירי משוררים", "פסטיבל שירי התנ"ך", "פסטיבל שירי יידיש", "פסטיבל שירי לדינו", ו"פסטיבל שירי ירושלים". בשנת 1974, היה מעין ניסיון לאיחוד בין "ערב שירי המשוררים" לבין "פסטיבל שירי הילדים". מצד אחד הטקסטים היו של משוררים ידועים כמו ב"ערב שירי המשוררים", ומצד שני התקיימה תחרות בין המבצעים השונים, כשלכל ביצוע של המבצעים המקצועיים היה ביצוע של ילדי הפסטיבל, כמו ב"פסטיבל שירי הילדים". הפסטיבל, שזכה לשם "פסטיבל שירי משוררים לילדים" התקיים בחג הפורים של אותה השנה, כשהשירים בוצעו בלי להסגיר את שמות המלחינים השונים. שני שירים של המלחין מוני אמריליו השתתפו בתחרות. האחד, "אני אוהב לשרוק", למילים של משוררת צעירה, נורית זרחי, ומבצעת וותיקה, יפה ירקוני. והשני" "קשת בענן", למילים של משוררת וותיקה, לאה גולדברג, ומבצע צעיר, עוזי פוקס. שני השירים זכו להצלחה. השיר נכלל בשנת 1974 גם באלבום הפסטיבל וגם באלבום הבכורה של עוזי פוקס, "כן כן", שיצאו באותה השנה. האלבום של פוקס כלל שלושה להיטים גדולים, "אין לך מה לדאוג", "ילדונת" ו"כן כן לא אז לא" שאת שלושתם הלחין ועיבד קובי אשרת שנבחר לעבד גם את השיר "קשת בענן", ואכן, השיר דומה בסגנונו לשלושת הלהיטים. מוני אמריליו הלחין מספר שירים שכתבה לאה גולדברג, "קשת בענן" הוא הראשון שהתפרסם. שנה מאוחר יותר ילחין אמריליו ל"צוות הווי חטיבת הצנחנים" את השיר "בארץ אהבתי השקד פורח", שיהפוך לאחד משיריה המולחנים הידועים והחשובים ביותר של המשוררת. מילות השיר באתר שירונט "קשת בענן" - עוזי פוקס, 1974, סרטון באתר יוטיוב תרבות אמנות תרבות, על המשמר, 13 במרץ 1974
דיוויזיית הפרשים השישית (האימפריה הגרמנית)

דיוויזיית הפרשים השישית (בגרמנית: 6. Kavallerie-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה במהלך המלחמה. הדיוויזיה הוקמה באוגוסט 1914 עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, וכמפקדה מונה אגון פון שמטו. הדיוויזיה הוקצתה בתחילה לקורפוס הפרשים הרביעי, ולחמה עמו בחזית המערבית כחלק מהארמייה החמישית במהלך המערכה על הגבולות ובקרב איפר הראשון. בנובמבר 1914 הועברה הדיוויזיה לחזית המזרחית, שם לחמה בקרב לודז' ובקרבות נוספים, ובשנת 1916 הועברה לרומניה שם השתתפה בקרבות השונים ובלכידת בוקרשט. בינואר 1917 היא הועברה שוב לחזית המערבית, וב-30 באפריל 1918 פורקה הדיוויזיה והפכה לדיוויזיית רובאי הפרשים ה-6. אגון פון שמטו (2 באוגוסט 1914 – 29 באוגוסט 1915) הרמן היידבורן (30 באוגוסט 1915 – 7 ביולי 1916) גאורג זינגר (8 ביולי 1916 – 30 באפריל 1918) Histories of two hundred and fifty-one divisions of the German army which participated in the war (1914-1918) p. 29-32.
חבורת אבאדס

חבורת אבאדס (באנגלית: Abadas, מילולית: אבאדס) היא סדרת טלוויזיה בריטית–אירית מונפשת לילדים, שנוצרה בידי החברות Dinamo Productions ו-Kavaleer Productions. הסדרה משודרת בבריטניה ובאירלנד בערוץ CBeebies משנת 2011, ובישראל בערוץ לולי בדיבוב עברי משנת 2012. לסדרה עונה אחת בת 52 פרקים. שיר הפתיחה בדיבוב העברי בוצע על ידי נירית מיליס, נועה קליין, טליה ברקאי וטובל ישראלי. בן הוא ילד הגר בבית בחוף הים, בתוך חדרו ישנו ספר פופ-אפ ובו גרות להן שלוש חיות: טאטי, היפי ואלה. בכל פרק הן מלמדות את הצופים מילה ראשונה שקשורה לחוף הים או נושא אחר. במהלך כל פרק שרים את "שיר החברים". בן (Ben): ילד, הוא אחראי על המילה בשביל האבאדס. טאטי (Seren): עטלפה סגולה, אחת מחבורת האבאדס. מומחית בתעופה. הדרך הקסומה שלה לצאת מהספר כוללת כוכבים סגולים. היפי (Hari): היפופוטם כחול, אחד מחבורת האבאדס. מומחה בשחייה והדרך הקסומה שלו לצאת מהספר כוללת עיגולים כחולים. אלה (Ela): שועלה כתומה, אחת מחבורת האבאדס. בעלת חוש ריח מפותח. הדרך הקסומה שלה לצאת מספר כוללת עקבות כתומות. הדיבוב העברי הופק על ידי עוזי פוקס, יורם שרתוק ואורין בן שלום ובוים על ידי טליה ברקאי. "חבורת אבאדס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "חבורת אבאדס", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית מידע על הסדרה