laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אברהם פלאג'י

הרב אברהם פאלאג'י (י"ג בחשוון ה'תקס"ט, 3 בנובמבר 1808, איזמיר טורקיה – כ"ג בטבת ה'תרנ"ט, 5 בינואר 1899, איזמיר) היה רב העיר (חכם באשי) איזמיר בטורקיה. בנו הגדול של רבי חיים פלאג'י. נולד לאסתרולה רבי ולרבי חיים, שהיה גם הוא רבה של איזמיר. למד בישיבת 'בית יעקב רבי' באיזמיר. כאביו, גם הוא החל מגיל צעיר בכתיבת חיבורים. עזר לאביו בכתיבת תשובותיו ובהדפסת ספריו. ברבים מספרי אביו נזכרים דברי תורה בשמו. עם פטירת אביו מונה רבי אברהם לרבה הראשי של איזמיר, תפקיד שמילא במשך כשלושים שנה עד פטירתו. חתם את שמו בסוף תשובותיו להלכה בשם אפ"י, ראשי תיבות אברהם פלאג'י יצ"ו, וכך הוא מכונה לעיתים בספרי הפוסקים: רב אפ"י. כעשרים מספריו נדפסו. כתבים נוספים שלו נשרפו בשרפה הגדולה באיזמיר, בי"א באב ה'תר"א (1841), שבה נשרפו גם מכתבי היד של אביו ושל רבים מחכמי דורו. היה נשוי לשרה (שרותה) בת הגביר שלמה חי אינריקיס. לבני הזוג נולדו שני בנים ושתי בנות: שלמה דוד פאלאג'י (תקצ"ט-תרע"ד), הרב ושוחט. ניסים שלום פאלאג'י (תר"ח-תרס"ה), פעיל ציבורי בקהילה. ג'ויה (נפטרה בשנת תרל"ה), אשת הרב משה הכהן נהר, בעל הספר כסא דברכתא, וחמיו של הרב ישמעאל הכהן מצפת. וידה אסתרולה (תר"ה-תרפ"ד), אשת הגביר עובדיה עבדאללה ענתיבי-עדס. עם מות אשתו בשנת תרל"ה, נשא אשה שנייה בשם רחל. כאביו, הכניס לתוך שמות רוב ספריו את שמו "אברהם", ורבים מספריו נושאים שמות בלתי מצויים המבוססים על פסוקי ספר בראשית בהם נזכר השם אברהם. שמע אברהם חלק א', חלק ב' – שו"ת על שולחן ערוך חושן משפט, איזמיר תרמ"ט שמו אברהם, חלק א', באתר היברובוקס, (מערכות בענייני אברהם אבינו) איזמיר, תרכ"ז. לקט מספר זה הודפס בספר 'אברהם ראש לאבות', ירושלים התש"ע. שמו אברהם - חלק ב', באתר היברובוקס, (על הספרא), אזמיר תרנ"ו אברהם אזכור, מהדורת איזמיר תרמ"ט, באתר היברובוקס אברהם אנוכי חלק א', מהדורת איזמיר תרמ"ט, באתר היברובוקס אברהם אנוכי חלק ב', מהדורת איזמיר תרמ"ט, באתר היברובוקס אברהם את ידו, מהדורת איזמיר תרמ"ו, באתר היברובוקס אברהם את עיניו, חידושי הלכות ואגדות על הש״ס, מהדורת איזמיר תרמ"ו, באתר היברובוקס ברך את אברהם, מהדורת שאלוניקי תרי"ז, באתר היברובוקס וימהר אברהם, מהדורת איזמיר תרמ"ד, באתר היברובוקס זכותיה דאברהם, מהדורת איזמיר תר"נ, באתר היברובוקס ויקרא אברהם, מהדורת איזמיר תרמ"ד, באתר היברובוקס פדה את אברהם, מהדורת איזמיר תרנ"ד, באתר היברובוקס צוואה מחיים – צוואת אביו עם מאמר של הבן, איזמיר תרכ"ח אברהם שנית, איזמיר תרמ"ט ואברהם זקן, דרושים לכל חג, איזמיר תרנ"ט והוכיח אברהם, דרשות מוסר (בלדינו), חלק א' שאלוניקי תרי"ג, חלק ב' שם תרכ"ב. בתרל"ז נדפסו שני החלקים יחד באיזמיר. ויוסף אברהם (עם אחיו הרב יוסף פלאג'י), מעלות יוסף הצדיק בלדינו ועברית, איזמיר תרמ"א. מהדורה חדשה ירושלים תשס"ח. וישכם אברהם (על תהילים), איזמיר תרמ"ה ויען אברהם (שו"ת), איזמיר תרמ"ו כבוד יעקב – שו"ת בעניינים שונים לזכר יעקב עקריש, בעריכת הרב פלאג'י, איזמיר תרנ"ב מבוא לספר אוצר הישועות-נפשי תערוג מו"ל יפה נוף-פלדהיים. בתוך ספר תולדות החבי"ף אנציקלופדיה לחכמי טורקיה, ירושלים תשס"ו, עמודים 94–97 פדה את אברהם, חלק א, ירושלים תשס"ב, עמודים ד-יא תפארת אברהם על הגדה של פסח, ירושלים תשס"ח, מבוא על קורות חייו וקהילתו מדיה וקבצים בנושא אברהם פלאג'י בוויקישיתוף חכם אברהם פאלאג'י, באתר "החכם היומי" עיתון "לה בואינה איספיראנסה", שנה 1, גיליון 37, כא בסיון תרל"ה. פדה את אברהם, דרוש ג לשבת כלה, דף לה, ע"ב.
רחמים נסים יצחק פלאג'י

רבי רחמים נסים יצחק פלאג'י ((פאלאג'י) רנ"י וכן בספרי חכמי דורו יצחק ירנ"ן, כ"א בשבט ה'תקע"ד, 1814 – ד' בניסן ה'תרס"ז, 1907) היה רב, אב בית דין ופוסק באיזמיר, מחבר ספר יפה ללב. נולד באיזמיר לרבי חיים פאלאג'י, רבה המפורסם של העיר, בנו השני לאחר הרב אברהם פלאג'י. נישא לקאדין רחל, נכדתו של הרב סעדיה הלוי המכונה 'מירקאדו', מחבר הספר "נוה הצדק", שנפטרה בשנת 1837. נישא בשנית לרבקה רחל, בתו של הרב מנחם פיג'ון. מנכדיו: יוסף בן גיאת, הרב בכור חיים אמאדו. לימד גם בישיבת "בית הלל" בעיר, בין היתר את הספר אבות דרבי נתן. ספרו הגדול הוא "יפה ללב" בתשעה כרכים ובו חידושים, הערות וחקירות בדברי הטור והשולחן ערוך. ספר זה נחשב בפסיקה, ומובא רבות בפוסקים האחרונים. בשנת תשע"ז נסדר הספר מחדש בשילוב כל חלקיו, ועליו נלווה מדור "חוקר לב" הכולל הערות מחכמי דור המחבר ועד פוסקי זמננו, ונכללו בו הערות מגיליונות היפה ללב של הרב עובדיה יוסף. אבות הראש פירוש למסכת אבות דרבי נתן ב3 חלקים: חלק א', (שאלוניקי תרכ"ב) חלק ב' (אזמיר תרכ"ט) חלק ג' (אזמיר תרל"ח). יפה ללב - חידושים ופסקים על שולחן ערוך ב9 חלקים: חלק א' (אזמיר תרל"ב), חלק ב' (אזמיר תרל"ו), חלק ג' (אזמיר תר"ם), חלק ד' (אזמיר תרמ"ב), חלק ה' (אזמיר תרמ"ד) חלק ו' (אזמיר תרמ"ט), חלק ז' (אזמיר תרנ"ג) חלק ח' (אזמיר תרנ"ו), חלק ט' (אזמיר תרס"ו). שיירי הספר הודפסו בסוף ספר ברך את אברהם, לאחי המחבר הרב אברהם. ר' רחמים נסים יצחק פלאג'י, יפה תלמוד – ג' חלקים, מהדורות איזמיר, ח"א תרל"ו, ח"ב תרמ"ד, ח"ג תר"נ, באתר היברובוקס על הש"ס. נפש היפה, איזמיר תרל"ח (כרוך בתוך אבות הראש ח"ג). עין יפה (כרוך בתוך יפה תלמוד ח"ג). אנ״ך יפה, (איזמיר תרנ"ג) - חידושים ונימוקים על התנ"ך חלק יפה, איזמיר תרמ"ח - הערות פירושים ורמזים על התנ"ך, השלמה לספר אנ"ך יפה. ויקרא יצחק (איזמיר תרס"ה) - השמטות מספריו על התנ"ך, דרושים ועל הש"ס. תולדות החבי"ף, עמוד 115 רחמים נסים יצחק פלאג'י, באתר "החכם היומי" רחמים נסים יצחק בן חיים פאלאג'י (1814-1907), דף שער בספרייה הלאומית תורתו וחידושיו על סדר זרעים ומסכת ברכות בשם ספר יַפֶה תַּלְמוּד וספר יַפֶה לַעֵינַיִם, נסדר מחדש בספר רֹב הוֹנִּים על ידי 'א"א סופר ני"ו (בהגרי"ח)' איש ירושלים תובב"א ברך את אברהם, מסעי, דרוש ב' בבר המצוה שלו דרש הרנ"י בשנת התרל"ג, יפה ללב חלק ג ויקרא יצחק דף י"ז עמוד א אבות הראש חלק ב', שער הספר
יוסף פלאג'י

רבי יוסף פלאג'י (איזמיר, ה'תקע"ה (1815) - איזמיר, י"ב בתמוז ה'תרנ"ו (1896)) היה בנו השלישי ובן זקוניו של רבי חיים פלאג'י. הוא מוזכר בספרי אביו כמי שעזר בהדפסתם והגהתם. שני אחיו הבכירים היו הרב אברהם פלאג'י והרב רחמים נסים יצחק פלאג'י. ויוסף אברהם, מהדורת איזמיר התרמ"א, באתר היברובוקס - על יוסף הצדיק. נכתב עם אחיו הרב אברהם פלאג'י, בלדינו ובעברית. נדפס מחדש בירושלים ה'תשס"ח. יוסף את אחיו, מערכות ע"פ הא-ב (הרב נפטר באות ה') מהדורת איזמיר תרנ"ו, באתר היברובוקס עשרת הדפים האחרונים המאירי, מנחם בן שלמה, קריית ספר, אזמיר 1884, באתר היברובוקס. חמשת הדפים האחרונים מספר יד הנהר - הספד ממנו. ויוסף אברהם, באתר hathiTrust יוסף פלאג'י, באתר "החכם היומי" יש"י חסידה, רבי חיים פאלאג'י וספריו, ירושלים: הוצאת מוקירי מרן החבי"ף, תשכ"ח, עמ' קלב ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים ובנושא האימפריה העות'מאנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
השוק הבין-לאומי של רנז'יס

השוק הבין-לאומי של רנז'יס (בצרפתית: Marché International de Rungis) הוא השוק הסיטונאי העיקרי של פריז, הממוקם בקומונה של רנז'יס, בפרווריה הדרומיים. זהו שוק המזון הגדול בעולם. מאז ראשיתו במאה ה-10, היה השוק העיקרי של פריז ממוקם במרכז העיר, בשטח בן 100 דונם בלה אל. השוק נעשה קטן מכדי לאכלס את דרישות העסקים, וב-1969, הועבר לפרוורים. הקומונה של רנז'יס נבחרה בשל הגישה הקלה אליה ברכבת ובכביש המהיר ובשל קרבתה לנמל התעופה אורלי. השוק הוא רכושה של הממשלה הצרפתית והוא מנוהל בידי Semmaris ‏(Société d'Economie Mixte d'Aménagement et de gestion du marché d'intérêt national de Rungis). מספר הסיטונאים רב והתחרות קשה. השוק נפתח בשעה אחת אחרי חצות ונסגר בשבע בבוקר. הלקוחות הם אנשי מקצוע, מפיצים ומסעדות. יש פיקוח וטרינרי ובטיחותי קפדני. פסולת השוק ממוחזרת ומשתמשים באנרגיה שלה כדי להפעיל את הכבשן שמחמם את השוק ואת שדה התעופה אורלי הסמוך. בשנת 2000 זכתה חברת Semmaris המפעילה את השוק, יחד עם שותפים ישראלים במכרז לתכנון שוק סיטונאי חדש סמוך למחלף מסובים, במקום השוק הסיטונאי בתל אביב. התוכנית לא יצאה לפעול לבסוף. קבוצת המבנים מכסה שטח של 2320 דונם; במקום עובדים 13,000 אנשים מדי יום; לשוק נכנסים 26,000 כלי רכב מדי יום (מתוכם 3,000 הם משאיות כבדות); מדי שנה מובאים 1,698,000 טונות של מוצרים; זהו השוק הסיטונאי בעל המחזור הגדול ביותר בעולם. מדיה וקבצים בנושא השוק הבין-לאומי של רנז'יס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של השוק הבין-לאומי של רנז'יס (בצרפתית) האתר הרשמי של שוק רנג'יס (באנגלית) האתר הרשמי של שוק רנג'יס (בצרפתית) דליה טל, ‏שוק סיטונאי חדש, ליד מסובים, באתר גלובס, 29 באוקטובר 2000 עמר כהן, ‏כישלון בסיטונאות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 במאי 2019
אליהו רוזנהיים

אליהו רוזנהיים (1 באוגוסט 1931 – 11 בספטמבר 2011) היה פסיכולוג קליני ישראלי ופרופסור לפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בר-אילן. אליהו רוזנהיים נולד לישראל יצחק (בנו של הרב יעקב רוזנהיים) ורבקה רוזנהיים, בעיר פרנקפורט דמיין שבגרמניה. ב-1936 עלה לישראל עם משפחתו, והם התיישבו בירושלים. רוזנהיים היה מרצה בפסיכולוגיה קלינית באוניברסיטאות תל אביב ובר-אילן, מדריך בתוכנית לפסיכותרפיה בחוג לרפואה באוניברסיטת תל אביב, וכן הרצה במכללת "אורות ישראל". בספריו עסק רוזנהיים בין השאר בחוויית האדם במהלך פסיכותרפיה, וכן בפסיכולוגיה בראי היהדות. בין השאר עסק בניתוח כתבי חז"ל והבנת עמדותיהם בתחומים שונים בפסיכולוגיה. "אדם נפגש עם עצמו: פסיכותרפיה: החוויה ותהליכיה", 1990, הוצאת שוקן "תצא נפשי עליך: הפסיכולוגיה פוגשת ביהדות", 2001, הוצאת ידיעות אחרונות "שיח מטופלים: חדר הפסיכולוג - מבט מבפנים", בשיתוף עם קלרה יוכטמן, 2005, הוצאת מודן (קישור לפרק מתוך הספר, באתר פסיכולוגיה עברית) "פסיכולוגיה בהוויית היהדות", 2008, הוצאת מודן "קריאות פסיכולוגיות במאמרי חכמים", 2009, הוצאת שוקן מדיה וקבצים בנושא אליהו רוזנהיים בוויקישיתוף רשימת הפרסומים של אליהו רוזנהיים, בקטלוג הספרייה הלאומית יונתן גלזר-איתן, נחמהו בדברים - על ספרו "קריאות פסיכולוגיות במאמרי חכמים", באתר הארץ, 1 ביולי 2009 אילנה מסר, מדריך חז"ל ליחסי מין - על ספרו "תצא נפשי עליך", באתר ynet, 29 באפריל 2003 עקרונות הפסיכולוגיה במשנת חז"ל, ריאיון עם רוזנהיים, שיחת השבוע 866, 8 באוגוסט 2003, באתר חב"ד אליהו רוזנהיים, הלכות אבלות בדיני ישראל: תפקודים פסיכולוגיים, באתר מועצת מטה בנימין אליהו רוזנהיים, דף שער בספרייה הלאומית אתר "Billiongraves" ערך זה הוא קצרמר בנושא פסיכולוגים ובנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אף מלה למורגנשטיין

אף מלה למורגנשטיין הוא מחזמר של אפרים קישון שהועלה על ידי להקת "בצל ירוק" ב-1959, בבימויו של שמואל בונים. את המוזיקה חיברו משה וילנסקי ואלכסנדר ארגוב, הפזמונים מאת דן אלמגור ואת ההדרכה הבימתית ערכה נעמי פולני. היה זה המחזמר הראשון שהפיק אברהם דשא (פשנל). השיר המפורסם ביותר מתוכו הוא "ונצואלה" (מילים: דן אלמגור, לחן: משה וילנסקי). ההפקה הקולנועית, מ-1963, התבססה תחילה על המחזמר, אולם עברה תלאות רבות, לרבות ארבע גרסאות לתסריט (בהשתתפות גבריאל דגן, אפרים קישון ואריקה עוזרמן), שנה וחצי של הסרטה, שלושה במאים (בסופו של דבר הקרדיט ניתן לבנימין קורצקי, לצד אריה אליאס ובן עוזרמן), תביעות משפטיות, פשיטת רגל ועוד. בסרט מסופר על שלושה סטודנטים המנסים לגנוב את שאלון הבחינה מהפרופסור המפוזר שלהם. הם מנסים להגיע אל התיק הנחפץ באמצעות הנשים בחייו של איש האקדמיה. את המצב מציל בסופו של דבר טכנאי טלפון המתאהב בבת הפרופסור. משתתפים: אברהם בן-יוסף, גילה אלמגור, יוסי בנאי, יעקב בודו ואילן דר. "אף מלה למורגנשטיין", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אף מלה למורגנשטיין", באתר ספר הקולנוע הישראלי "אף מלה למורגנשטיין", באתר אידיבי "אף מלה למורגנשטיין", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "אף מלה למורגנשטיין", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית רינה בן-שחר, מה זה יוצאף? יוצא לו מן האף, באתר הארץ, 25 באפריל 2002 אלי אשד, “ונצואלה” על פי דן אלמגור, באתר "יקום תרבות", 10 במאי 2013 אורי קליין, צדדיו הנסתרים של אריה אליאס, באתר הארץ, 14 במאי 2015 ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Moves like Jagger

"Moves like Jagger" (בעברית: "מהלכים כמו ג'אגר") הוא סינגל של להקת הרוק האמריקנית מארון 5 וזמרת הפופ האמריקנית כריסטינה אגילרה. השיר יצא לאור ב-21 ביוני 2011, השיר נכלל מאוחר יותר בהוצאה מחודשת של אלבום האולפן השלישי של הלהקה, "Hands All Over". באותו יום של צאת השיר הופיעו מארון 5 ואגילרה בהופעה חיה של השיר בתוכנית הכישרונות The Voice. השיר הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100, וכן זה מה שהפך אותו להיות ה"טופ" סינגל הראשון של הלהקה מאז צאת השיר "Makes Me Wonder" משנת 2007. השיר הגיע למקום הראשון במצעדים בארצות הברית, קנדה, דנמרק, אירלנד, הולנד, פינלנד, נורווגיה וניו זילנד. "Moves like Jagger" הוא שיר מסוגת דיסקו-פופ ואלקטרופופ, עם אלמנטים של רוק וסול. הוא כולל "פעימות" סינטיסייזר, קצב מהיר ותופים אלקטרוניים. המילים של השיר מתייחסות ליכולת של הגבר להרשים אישה עם תנועות הריקוד שלו, שבו הוא משווה אותן לשל סולן הרולינג סטונז, מיק ג'אגר. השיר קיבל הערכה ביקורתית חיובית, כשרבים מהמבקרים החמיאו לכימיה בין הקול של לוין לקולה של אגילרה. הקליפ הועלה ליוטיוב ב-9 באוגוסט 2011. בתחילת הקליפ נראים רקדנים מתלבשים ומתאפרים ואת ההכנות לצילום הקליפ. לאחר מכן נראה קטע מריאיון עם ג'אגר משנת 1964 שבו הוא אומר כי "מעולם לא חשבתי שאני אעשה את מה שאני עושה עכשיו (מוזיקה) במשך שנתיים" השיר עצמו מתחיל אחרי דקה, במהלך הקליפ מראים את לוין שר על רקע דגל בריטניה כאשר רקדנים מחקים את תנועותיו של ג'אגר, אגילרה מצטרפת לשירה בדקה ה-3:15 ולאחר מכן נפרס דגל ארצות הברית, במהלך כל הקליפ משולבים קטעי וידאו ישנים של ג'אגר מהופעות עם הרולינג סטונז. הקליפ מסתיים בקטע נוסף מריאיון עם ג'אגר בו הוא אומר "אני מקווה להישאר בעולם המוזיקה לפחות עוד שנה". ביל לאמב מהאתר "About.com" נתן לשיר סקירה חיובית, והעניק לו ארבעה וחצי מתוך חמישה כוכבים. לאמב כתב כי השיר הוא: קליל, ופאנקי להפליא. האירוח הווקאלי של העמיתה לשיפוט (The Voice), כריסטינה אגילרה הוא פשוט הדובדבן שבקצפת. קיימת כימיה אמיתית בין קולה של אגילרה וקולו של לוין. — ביל לאמב, About.com מידע על היצירה "Moves like Jagger" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Moves like Jagger" באתר מיוזיק בריינז מידע על השיר "Moves like Jagger" באתר AllMusic מידע על היצירה "Moves like Jagger" באתר Discogs מילות השיר "Moves like Jagger" באתר Genius סרטון השיר "Moves like Jagger" באתר יוטיוב מידע על הרצועה "Moves like Jagger" באתר ספוטיפיי Moves like Jagger, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Lamb, Bill. "Maroon 5 -Moves like Jagger featuring Christina Aguilera". About.com. The New York Times Company. אורכב מ-המקור ב-16 בספטמבר 2012. נבדק ב-12 ביולי 2011. {{cite web}}: (עזרה) Bill Lamb, Maroon 5 - "Moves like Jagger" featuring Christina Aguilera מצעד הפזמונים הבינלאומי 2011 [1] [2] מידע על Moves like Jagger, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על Moves like Jagger, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון מידע על Moves like Jagger, באתר המצעד הגרמני מידע על Moves like Jagger, באתר מצעד דנמרק מידע על Moves like Jagger, באתר המצעד הנורווגי מידע על Moves like Jagger, באתר המצעד של ניו זילנד מידע על Moves like Jagger, באתר המצעד הספרדי מידע על Moves like Jagger, באתר המצעד הפיני מידע על Moves like Jagger, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון מידע על Moves like Jagger, באתר המצעד השוודי
דליה והמלחים

דליה והמלחים הוא סרט קומי ישראלי משנת 1964, בבימויו של מנחם גולן ובכיכובם של "שלישיית גשר הירקון" ו"רביעיית מועדון התיאטרון" (שמעון בר פרש בתקופה זו והוחלף על ידי חנן גולדבלט) והשחקנית הצרפתייה ורוניק ונדל (אנ'). דליה, צעירה יפהפייה מתגנבת כנוסעת סמויה בקוויבק שבקנדה לאוניית משא ישראלית, שיעדה העיר חיפה. דליה, שנולדה בישראל, עברה בילדותה עם משפחתה להתגורר בקנדה, ומאז מתגעגעת לשוב לארץ מולדתה. לאחר שהמלחים מגלים שחפציהם האישיים נעלמים בזה אחר זה, הם מניחים שיש גנב באונייה ולאחר גישושים הם פוגשים בדליה "הנוסעת הסמויה". המלחים עושים הכל כדי להסתירה מהקברניט הקשוח, וכמובן - כדי לזכות בתשומת לבה ואהבתה וגם להביאה לישראל. שלישיית גשר הירקון, שחבריה השתתפו בסרט, ליוותה גם את הפסקול שלו. השיר "שייק", פארודיה על הביטלס, בוצע כשחברי השלישייה עוטים פיאות נוכריות בסגנון "החיפושיות". היה זה גם השיר הראשון של השלישייה שנכנס למצעד הפזמונים של גלי צה"ל. בסרט הם שרים גם את "לילה בחוף אכזיב" שכתבה והלחינה נעמי שמר. רביעיית מועדון התיאטרון מבצעת את השיר כתובת קעקע. מדיה וקבצים בנושא דליה והמלחים בוויקישיתוף הסרט המלא לצפייה בתשלום באתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים "דליה והמלחים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "דליה והמלחים", באתר ספר הקולנוע הישראלי "דליה והמלחים", באתר אידיבי "דליה והמלחים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הסרט המלא לצפייה ישירה באתר וואלה VOD ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים ישראליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תסמונת הנעילה

תסמונת הנעילה (נקראת גם תסמונת נעול-בפנים), או - Locked-in syndrome, היא תסמונת בה קיימת פגיעה באספקת הדם לאזור במוח הנקרא פונס (pons) המצוי בגזע המוח. תסמונת זו דומה לקומה ואף קרויה לעיתים גם פסאודו-קומה, היות שהחולים בה משותקים לחלוטין. אולם, בשונה מקומה, חולים אלו נמצאים בהכרה מלאה ויכולים להניע את עיניהם על פי פקודה. תסמונת זו קרויה גם "תסמונת מונטה-כריסטו" על שם התיאור המפורט בסיפור הרוזן ממונטה כריסטו, בה לוקה נאורטיה דה וילפור בתסמונת זו, כאשר הוא מוצג כמשותק בכל חלקי גופו ומתקשר עם הסביבה באמצעות עיניו בלבד. תיאורי מקרה מפורסמים של תסמונת זו מצביעים על החשיבות שבאפיון מצב זה לעומת מצב של קומה. תסמונת הנעילה מאופיינת בקוואדריפלגיה (שיתוק של כל ארבעת הגפיים) וחוסר יכולת לדבר, אולם עם הכרה וקוגניציה שמורות. ניתן לתקשר באמצעות מצמוץ או תנועות עיניים בלבד, שלרוב אינן נפגעות בתסמונת זו. בשונה ממצב ווגטטיבי, שבו החלקים הגבוהים של המוח פגועים, בתסמונת זו אין פגיעה בתפקודים גבוהים של המוח אלא רק באזורים נמוכים במוח ובגזע המוח. סיבות למצב זה יכולות להיות- פגיעת ראש כתוצאה מטראומה מחלות במערכת הדם מינון יתר של תרופות מסוימות נזק לנוירונים עצביים, בעיקר הרס של עטיפת המיאלין, הנגרם על ידי מחלה (כגון מצב בו יש תיקון מהיר של היפונתרמיה המביא ל- central pontine myelonolysis. שבץ או דימום תוך מוחי, לרוב של העורק הבזילרי המספק את אזור ה- pons. האזור האחראי על ההכרה בגזע המוח - תצורה רשתית, נמצא אנטומית מעל רמת האמצע של הפונס. פגיעה מתחת לרמה זו, כגון פגיעת ראש, גידול, אנצפליטיס, דימום או חסימה כאמור לעיל, תביא לפגיעה במסלולים נוירונליים יורדים ולגרום לשיתוק מוטורי מלא ואילמות, אולם עם הכרה שמורה. ה-EEG של חולים אלו הוא תקין, ויש לבקש מהם להרים את המבט למעלה, לפתוח את העיניים ולהזיזן כדי לאבחן את רמת ההכרה. הפרוגנוזה משתנה בהתאם לפגיעה ולסיבה שהביאה לפגיעה עצמה. תמותה, כתוצאה מדלקת ריאות, מתרחשת בקירוב אצל כ- 70% מן החולים שהסיבה למצבם הייתה סיבה ווסקולרית (למשל, שבץ) ואצל 40% מן החולים שהסיבה למצבם לא הייתה ווסקולרית. לא קיים טיפול סטנדרטי למצב זה, אולם קיימים ניסיונות לשפר את יכולת התקשור של החולה עם הסביבה באמצעים טכנולוגיים שונים המתרגמים את תנועות העיניים לתקשורת מובנת. לכך למשל, חוקרים ממכון וויצמן פיתחו מכשיר אשר פועל על ביצוע פעולות של רחרוח מהאף. הסרט הפרפר ופעמון הצלילה סובב סביב אדם שלקה בתסמונת הנעילה ומתאר את חוויותיו לפני ואחרי שלקה בתסמונת. בנוסף, פרק 19 בעונה החמישית של סדרת הדרמה הרפואית האוס עוסק במטופל הסובל מהתסמונת, ומבוסס באופן רופף על דמותו של גיבור הסרט. New Invention at the Weizmann Institute Enables Severely Disabled People to Communicate and Steer a Wheelchair by Sniffing - Weizmann Wonder Wander - News, Features and Discoveries, Weizmann Wonder Wander - News, Features and Discoveries from the Weizmann Institute of Science, ‏2010-07-27 (באנגלית) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אלדורדו (סרט, 1963)

אלדורדו הוא סרט ישראלי מ-1963 בבימויו של מנחם גולן על פי ספרו ומחזהו של יגאל מוסינזון שהועלה בהצלחה חסרת תקדים לאותן שנים בתיאטרון "האהל" ב-1955. זהו סרטו הראשון של גולן כבמאי ואף זיכה אותו בפרס כינור דוד באותה שנה. בני שרמן, צעיר עבריין, המבלה את לילותיו וימיו במועדוני ההימורים והביליארד של יפו, מנסה להשתקם תוך הינתקות מהסביבה בה הוא גדל במחיצת פושעים ופרוצות. אולם הדרך אל העולם המתוקן אינה קלה, בעיקר בגלל הדעות הקדומות והאפליה שבהן הוא נתקל. למעשה, מדובר בגרסה נוספת של מוסינזון לנושאים שהעסיקו אותו עוד ב-1954 במחזהו קזבלן: פער העדות, הבדלי המעמדות ותפיסת האחר הסטריאוטיפית היוצרת מתחים חברתיים קשים בישראל עולת-הימים. בנובמבר 2013 העלה גולן על הבמה בשנית את "אלדורדו" בגרסת מחזמר וכתב לו טקסט ושירים מקוריים חדשים (לחנים: מירון מינסטר). הפקה זו כללה קאסט של כ-20 שחקנים (ביניהם מני פאר, מירי אלוני ומוצי אביב) ורקדני בלט "פאנוב אשדוד". מכיוון שהמחזמר הועלה על ידי מנחם גולן ללא היתר וקבלת רישיון מבעלת הזכויות הבלעדית חנה מוסינזון, אלמנתו של יגאל מוסינזון ומנהלת עיזבונו, המחזמר הועלה רק פעם אחת כפרימיירה (בקרית מוצקין) והורד מהבמות לאחר מכן. "אלדורדו", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אלדורדו", באתר AllMovie (באנגלית) "אלדורדו", באתר ספר הקולנוע הישראלי "אלדורדו", באתר אידיבי "אלדורדו", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "אלדורדו", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית הסרט המלא לצפייה בתשלום באתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים זאב רב-נוף, "אלדוראדו" גורף זהב, דבר, 8 בספטמבר 1963 זאב רב-נוף, שטח הפקר, דבר, 13 בספטמבר 1963 (ביקורת) אורי קליין, יובל לסרטו הראשון של מנחם גולן, "אלדורדו", באתר הארץ, 30 ביוני 2013 (ביקורת) הקרנת בכורה לסרט הישראלי החדש ״אלדורדו״, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1963 נדב מנוחין‏, אחרי 50 שנה: "אלדורדו" חוזר כמחזמר עם מירי אלוני ומני פאר, באתר וואלה, 30 בספטמבר 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים ישראליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רק בלירה

רק בלירה הוא סרט קולנוע ישראלי מ-1963 מסוגת קומדיה בבימויו של יורם גרוס. במרכז העלילה עומדים גידי הארוך וג'קו הקצר, שני חסרי בית, שמתפרנסים ממכירת מוצרי "הכל בלירה" וחיים על ספסל בגן ציבורי. כשהספסל קורס יום אחד, הם מחפשים אתר חלופי. במפגש מול הייצוג של ה"נורמליות", המתווך, שבעצמו מסוכסך עם רשויות המס, נולדות סיטואציות קומיות שונות המפגישות בין שרידי תקופת הצנע של שנות ה-50 לישראל המלבלבת של שנות ה-60. משתתפים: גדעון זינגר, יעקב בן-סירא, שמוליק סגל, רחל אטאס, שמואל רודנסקי, שרגא פרידמן, ג'טה לוקה, מיכאל גור, שושנה רביד, ברכה נאמן. המימון לסרט הגיע מחברת פנורמה, שהייתה בבעלות של משפחת גרידינגר, בעלי בתי קולנוע ידועים. תסריט: יורם גרוס, משה הדר. צילום: ניסים לאון (ניצ'ו). עריכה: דני שיק. מוזיקה: אדי הלפרין. בסרט צפו למעלה מ-230,000 צופים והוא החזיר ההשקעה הבסיסית בו. "רק בלירה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "רק בלירה", באתר ספר הקולנוע הישראלי "רק בלירה", באתר אידיבי "רק בלירה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "רק בלירה", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית קטע קצר מן הסרט, באתר "יוטיוב" ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מדליית מתנדבי המילואים של המלכה

מדליית מתנדבי המילואים של המלכה (באנגלית: Queen's Volunteer Reserves Medal או בר"ת: QVRM) הוא עיטור מדרגה שלישית אשר ניתן עבור שירות ראוי לשבח או גבורה יוצאת דופן תוך מילוי התפקיד, בקרב מתנדבים לשירות המילואים מבין כל הזרועות, בשירות הכוחות המזוינים של בריטניה. העיטור אושר לשימוש בשנת 1999 וניתן מאז על ידי המלכה. העיטור מוגבל ל-13 הענקות בלבד בשנה. העיטור מורכב ממדליה בצורת דיסק עשויה כסף. מצידה האחד מאויר ראשה של המלכה אליזבת חבושת כתר וסביבה נכתב תוארה המלכותי. מהצד השני נכתב שם העיטור על גבי מגילה (Queen's Volunteer Reserves Medal). המדליה תלויה על סרט צהוב בעל שני פסים ירוקים רחבים במרכזו, תצורה זאת נהוגה גם באות העיטור. אות העיטור הוא גרסה מוקטנת של העיטור אשר נענדת לא באירועים פורמליים ומורכבת בדרך כלל ממרובע בדפוס הסרט של העיטור. מדיה וקבצים בנושא מדליית מתנדבי המילואים של המלכה בוויקישיתוף מתוך אתר ארגון מקבלי העיטור, נכון לינואר 2011.
דלקת המוח

המונח "דלקת המוח" מפנה לכאן. לערך העוסק בדלקת של קרומי המוח, ראו דלקת קרום המוח. אנצפליטיס (Encephalitis; בעברית: דלקת המוח) היא דלקת חריפה של המוח. אנצפליטיס המשולב עם מנינגיטיס קרוי מנינגו-אנצפליטיס. ויראלי – אנצפליטיס ויראלי מתרחש כתוצאה ממעורבות של וירוסים, או באופן ישיר, או כהתפרצות לטנטית לאחר שהאדם הודבק בעבר בווירוס. הווירוס המקושר ביותר לאנצפליטיס ויראלי הוא הרפס סוג I, אולם קיימים וירוסים נוספים העלולים לגרום לכך, דוגמת נגיפי משפחת ה- Flaviviruses; וירוס קדחת מערב הנילוס ועוד. אנצפליטיס מתווכת חיסונית (Immune mediated encephalomyelitis) – הוא מצב שמופיע לאחר זיהומים ויראליים כגון שפעת, חצבת, או אבעבועות רוח וקשה להבדילו מאנצפליטיס ויראלית. במצב זה יש פגיעה נוירולוגית פרוגרסיבית מספר ימים לאחר הזיהום, אך הפגיעה יכולה להתחיל גם סימולטנית (תוך כדי המחלה) וגם מספר שבועות לאחר הזיהום. הפגיעה נובעת מתהליך בו מתבצעת דה-מייאלינזציה (הרס של שכבות המייאלין) שעלולה לפגוע קשות בגזע המח. בניקור מותני יש ריבוי של לימפוציטים ועליית חלבון קלה. חיידקי או אחר – אנצפליטיס עלול להיגרם כתוצאה מזיהום חיידקי, כגון מנינגיטיס חיידקי אשר התפשט באופן ישיר למוח, או כסיבוך של זיהום חיידקי ממקור אחר בגוף. טפילים, כגון Toxoplasma gondii,‏ Plasmodium falciparum ו-Naegleria fowleri יכולים לגרום לאנצפליטיס, במיוחד אצל אנשים שמערכת החיסון שלהם חלשה יותר. התסמינים העיקריים של אנצפליטיס כוללים כאב ראש, חום, בלבול ועייפות. סימנים מתקדמים וחמורים יותר כוללים פרכוסים או התכווצויות, רעד, הזיות ובעיות זיכרון. בקרב ילדים, בפרט תינוקות, התסמינים הנפוצים הם עצבנות הכוללת חוסר תיאבון וחום. אנשים מבוגרים עם אנצפליטיס מדגימים תמונה קלינית של חום, כאבי ראש, בלבול ולעיתים פרכוסים. בבדיקה נוירולוגית ניתן להבחין לעיתים בכך שהחולה שרוי במצב של בלבול. נוכחות של קשיון עורף בבדיקה יכולה לרמז על מעורבות של קרומי המוח כגון מנינגיטיס או מנינגו-אנצפליטיס. אבחון הפתוגן אשר גרם למחלה נעשה באמצעות ניקור מותני. דלקת מוח מקרציות דלקת מוח מפושטת חריפה מדיה וקבצים בנושא דלקת המוח בוויקישיתוף דלקת המוח, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.