שאלות ותשובות

שאלות ותשובות (בראשי תיבות: שו"ת) היא אחת מהסוגות הענפות והפוריות בספרות התורנית, בעיקר בתחום ההלכה. השו"ת מכיל מאגר של שאלות ותשובות הלכתיות, אשר נשאלו על ידי הציבור הרחב, ונענו על ידי רב אחד או קבוצה של רבנים. נמצאות גם שו"ת בענייני קבלה, אגדה וכדומה (שאינם נוגעים להלכה). בקרב פוסקי ההלכה לאורך הדורות היו גישות שונות לגבי זכויות היוצרים של כותבי התשובות, והאם מותר להדפיסם ללא הסכמת כותביהם. בהיות עם ישראל בארצו, כאשר התעוררה שאלה הלכתית כלשהי ולא נמצא לה מענה בקרב הדיינים המקומיים, היו מעלים את השאלה לפוסקי הדור, אשר ישבו בסנהדרין (בירושלים, לאחר החורבן ביבנה ולאחר מרד בר כוכבא וחורבן הדרום, בגליל). לאחר שגלה עם ישראל מארצו והתפזר בגולה, נוצרו פוסקים מקומיים, אשר אליהם פנו בשאלות הלכתיות. נהוג היה כי השואל ישלח שאלה לרב, והרב יענה תשובה. מפעם לפעם יצא קובץ שאלות ותשובות כאלו בדפוס, ונודע בשם "שו"ת". תופעת השו"ת החלה להופיע כבר בספרות התנאים והאמוראים. ישנן עדויות מן התקופה ההיא לאגרות שנשלחו בין שני המרכזים, בבל וירושלים, וביניהם לבין תפוצות אחרות. יש מביניהן שהוכנסו לתלמוד כחלק ממנו. ספרות השו"ת הקיימת לפנינו מתחילה מתקופת הגאונים (תשובות הגאונים) וכוללת עד היום כ-3000 חיבורי שו"ת, מהם הכוללים מספר כרכים. (ראו דוגמאות לספרי שו"ת מתקופת האחרונים בערך פוסק). בראשית ימי השו"ת היו השאלות בעיקר שאלות קצרות ומעשיות, בספרות הגאונים השו"ת היא בעיקר ביאורים בתלמוד. בסוף ימי הגאונים ובימי הראשונים הונחו היסודות לשו"ת שעיקרם דיונים הלכתיים, אף שלא הוזנח ההיבט המעשי שלהם. לעומת זאת בספרות השו"ת של האחרונים נמצאים תשובות רבות שעיקרם דיונים תלמודיים שנידונו בין חכמים שונים. בתקופת הגאונים והראשונים, התשובות נערכו וקובצו לספר לאחר מיתת המחבר. מקובל לומר כי הראשון שערך והדפיס את תשובותיו בעצמו היה רבי בנימין בן מתתיה, בן המאה ה-15 - המאה ה-16 בעל שו"ת "בנימין זאב". עם המצאת הדפוס והדפסת ספרי שו"ת הפכה קטגוריית השו"ת לקטגוריה נוספת בספרות, ופרחה ספרות שו"ת שלא נשאלה מעולם, אלא כותבה העלה את השאלה ואת התשובה מדעתו. ניצנים כאלו נמצאו אף טרם המצאת הדפוס, כדוגמה הספר תרומת הדשן. המאפיין העיקרי של שו"ת שאין להם שואל הוא זוויות שונות לשאלה, שמאפשרות דיון בכל אחת מהם תחת מטרייה אחת, משום התוצאה המעשית שיש להם במקרה הנידון בשאלה. בדורות הראשונים היו גאוני בבל משיבים את תשובותיהם בעילום שם, וכך צמחה ספרות תשובות הגאונים שאין לה מחבר מסוים (אף שתשובות רבות ממנה חתומות בשם המשיב, וחלקן קובצו בדורות האחרונים לפי מחברן, כמו תשובות רב נטרונאי בר הילאי ורב שר שלום גאון). הרשב"א היה מגדולי המשיבים בדורו והשיב לפי עדות בני התקופה כ-10,000 תשובות, בידינו נכון לשנת 2013 כששת אלפים מתוכן. רדב"ז גם הוא השיב רבות בעיקר בלשונות רמב"ם, גם מתשובותיו נותרו רבות בכתב יד. בדורות האחרונים השיבו רבות הרב יחזקאל לנדא בספר נודע ביהודה, הרב משה סופר בספר שו"ת חתם סופר, הרב שלום מרדכי שבדרון מברעז'אן, הרב יוסף שאול נתנזון, הרב יצחק אלחנן ספקטור מקובנה, ועוד. בדור האחרון השיבו רבות הרבנים; הרב עובדיה יוסף, הרב אליעזר ולדנברג, הרב משה פיינשטיין, הרב יצחק יעקב וייס, הרב שמואל הלוי ואזנר, הרב משה שטרנבוך ועוד. עם כינוס ההלכה במאה ה-16 על ידי ר' יוסף קארו ואחרים בעקבותיו, שוקעה בה רבות מספרות השו"ת, הספר בית יוסף מתבסס הרבה על תשובות הרשב"א, המהרי"ק, הריב"ש, והתשב"ץ. לעומת דרכי משה של רבי משה איסרליש שמבוסס רבות על תשובות אשכנזיות ובעיקר על תשובות מהרי"ל. גם בהמשך התפתחות ההלכה מהווה ספרות השו"ת חלק מרכזי ממנה, כדוגמה הספר ילקוט יוסף המבוסס בעיקר על פסקי הרב עובדיה יוסף בתשובותיו. כאמור, נמצאות גם שו"ת בענייני אגדה, וכדומה (שאינם נוגעים להלכה). לדוגמה, בשו"ת הרשב"א נשאל: לתרץ לך המקראות החולקים בספר שמואל לדברי הימים שבשמואל כתיב (שמואל ב', כ"ד, י"ג) התבוא לך שבע שנים רעב בארצך וגומר ובדברי הימים כתיב (דברי הימים א', כ"א, י"ב) אם שלש שנים רעב... בשו"ת רב פעלים, של רבי יוסף חיים מבגדאד מוקדש חלק מכל ספר בסדרה לשו"ת בנושאי קבלה שונים הנקרא סוד ישרים. בדור האחרון, ההתפתחות הטכנולוגית מביאה עדנה לנושא השו"ת. בראשית נוסד פרויקט "שו"ת במראה הבזק", שעל ידי כולל ארץ חמדה של הרב שאול ישראלי (היום עומדים בראשותו הרב משה ארנרייך והרב יוסף כרמל). אברכי הכולל קיבלו שאלות מכל רחבי העולם והשיבו עליהן - באמצעות הפקס. לימים קובצו שאלות ותשובות רבות מאלו ויצאו לאור בסדרת ספרים, המכילה נכון להיום שמונה כרכים (כל תשובה שנשלחת מאברכי הכולל עברה בדיקה של ראשי הכולל וכן של הרב זלמן נחמיה גולדברג והרב נחום אליעזר רבינוביץ'). עידן המידע הנוכחי מזרז את נושא השו"ת עוד יותר, ואם שאלה שנשאלה לפני דור אחד בלבד נענתה רק לאחר שבועות רבים, ובפרויקט "מראה הבזק" נענתה תוך ימים. בימינו נפוץ השו"ת באתרי אינטרנט המאפשרים לשלוח שאלה בטופס פנייה ולקבל תשובה בדוא"ל תוך שעות ספורות. בנוסף נוצרה כתיבה של שו"ת בו עונים רבנים שונים (לדוגמה- שו"ת 'תשובה מקובצת'), ולא רב אחד, כבעבר. בנוסף, שכיח השו"ת גם בבמות פומביות כמו פורומים אינטרנטיים, שבהם השאלות ותשובות הרבנים משמשות בסיס לדיון גלוי בתגוביות. השו"ת באינטרנט מכונה לעיתים שאל את הרב, כינוי שאף נטמע באנגלית בתעתיקו העברי, בקרב קהילות יהודיות דתיות דוברות אנגלית. החל משנת תשמ"ז, 1986, החל להופיע פינת הלכה בצורת שו"ת בעלון פרשת השבוע שיחת השבוע בעריכת הרב יוסף שמחה גינזבורג בהם עונה על שאלות שנשלחו בענייני הלכה ומנהג, בשנת תשע"ג יצא שו"ת פינת ההלכה בשני כרכים ובהם למעלה מ-800 תשובות הלכתיות שענה הרב גינזבורג בעלון במשך השנים. החל משנת 2004 החל להופיע "שו"ת SMS" בעלון פרשת השבוע עולם קטן ולאחריו גם במעייני הישועה. במסגרת ה"שות סמס", יכול כל אדם לשלוח את שאלותיו במסרון לרבנים שמואל אליהו ושלמה אבינר, ולקבל תשובתם במסרון ישירות למכשירו. השאלות הנבחרות מתפרסמות בעלוני השבת. בשנת 2012 החלו להתפרסם במדור "שו"ת ברסלב" באתר ברסלב סיטי שאלות ותשובות שהופנו לרב אליעזר שלמה שיק ונענו על ידיו. השאלות והתשובות שעוסקות בתחומים רבים ובפרט בנושאים הקשורים לחסידות ברסלב קובצו לאחר מכן לסדרת ספרים באותו השם - "שו"ת ברסלב", המונה נכון להיום שלושה-עשר חלקים. מימד נוסף של הקידמה הטכנולוגית בא לידי ביטוי ב"פרויקט השו"ת" של אוניברסיטת בר-אילן. במסגרת הפרויקט, שהחל בתחילת שנות ה-70, הועלו לפורמט ממוחשב מאות ספרים ואלפי דפי שו"ת מתקופות שונות, החל בשו"ת רב האי גאון (תקופת הגאונים) וכלה בשו"ת שרידי אש (מתקופת השואה של הרב יחיאל יעקב ויינברג) ושו"ת "יביע אומר" ו"יחווה דעת" (של הרב עובדיה יוסף). פרויקט השו"ת מאפשר, הלכה למעשה, לכל רב למצוא פסיקות קדומות בנושאים רבים ומגוונים, ולהתאים את השאלה שבאה לפניו להיסטוריה ההלכתית המקובלת. בנוסף לתפקידו המקורי של השו"ת לפסיקת הלכה, משמש השו"ת כמקור חשוב להיסטוריה של עם ישראל. שמואל גליק, קונטרס התשובות החדש: אוצר ביבליוגרפי לספרות השאלות והתשובות, מראשית הדפוס ועד שנת תש"ס, מכון שוקן, מכון שכטר ואוניברסיטת בר-אילן, 2006. ידידיה צ' שטרן (עורך), ספרות השו"ת (שאלות ותשובות) - הגיור בראי הדורות, משכל (ידיעות אחרונות), סדרת עם הספר, תשס"ט 2008. שמואל גליק, אשנב לספרות השו"ת, בית המדרש לרבנים באמריקה, תשע"ב 2012. אביעד הכהן, "אתרא קדישא" – פסיקת הלכה ורבנות וירטואלית: מקורות, מגמות, תהליכים והשפעות", בתוך: רבנות: האתגר, י' שטרן וש' פרידמן עורכים, המכון הישראלי לדמוקרטיה ועם עובד, ירושלים תשע"א, עמ' 627–664 חיים סולובייצ'יק, שו"ת כמקור היסטורי, מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי, 1990 Irving A. Agus, Urban civilization in pre-Crusade Europe : a study of organized town-life in northwestern Europe during the tenth and eleventh centuries based on the Responsa literature, Leiden : E. J. Brill, 1965 שמחה גולדין, ‏השו"ת - אמצעי לשמירה על הזהות היהודית בגולה, באתר "תולדוט", 4 בפברואר 2013  שו"ת משפטי ארץ תשובות אקטואליות בדיני ממונות פרויקט השו"ת של אוניברסיטת בר-אילן לוי יצחק קופר, מאגרי שו"ת מקוונים: העם יקליד את דברו, מעשי משפט י"ב, 2021 שאלות ותשובות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בנימין בראון, 'תשובות בזק: לקראת ריאליזם הלכתי?', דיני ישראל לה (תשפ"ב), עמ' 148-111. שיטוט בשו"ת: פודקאסט הסוקר את ספרות השו"ת לדורותיה. שו"ת באתרי אינטרנט שונים שאל את הרב, באתר ישיבה שו"ת, באתר "מורשת" שו"ת, באתר "כיפה" שאל את הרב, באתר דין שאל את הרב באתר צעירי אגודת חב"ד חיפוש שו"ת, באתר בבא קמא [ שו"ת] של הרב שלמה אבינר, באתר "ספריית חוה" שו"ת הרב זכריה זרמתי בעניין מנהגי אמ"ת באתר תורת אמ"ת שו"ת בנושאי הדף היומי מפורטל הדף היומי שו"ת באנגלית באינטרנט של מכון ארץ חמדה שאלות ותשובות, בעיקר מאת הרב אהרן מוס, באתר BeitChabad.org.il שאל את הרב דואר נכנס. מדור נוסף באתר הנ"ל, משיבים שונים שאלות ותשובות ברשת וכן מדור לשליחת, שאלה לרב, באתר "דתי פייג'" שאלות ותשובות בנושאי דת, הלכה וחזרה בתשובה, באתר "רבניםנט" שו"ת ברסלב - שאלות ותשובות בעניינים אקטואליים ובעניינים הקשורים לחסידות ברסלב, באתר "ברסלב סיטי" פרופ' נחום רקובר, זכות היוצרים במקורות היהודיים זכויות יוצרים על תשובות שנשלחו בהתכתבות, 92. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"א-1991. מאיר בניהו, מבוא לשו"ת בנימין זאב מהדורת יד הרב נסים, ירושלים, ה'תשמ"ט, עמ' קסט ח"א, יב, באתר היברובוקס ראה חיים סולובייצ'יק שו"ת כמקור היסטורי, מרכז שזר