laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פרנולוגיה

הפְרֶנוֹלוֹגְיָה היא תאוריה פסאודו-מדעית הטוענת כי ניתן לקשר בין מבנה הגולגולת לבין אישיותו של האדם ותכונות אופי, כגון פשיעה. הפרנולוגיה פותחה על ידי פרנץ יוזף גאל באוסטריה בסביבות 1800 והייתה פופולרית מאוד במאה ה-19 באירופה וארצות הברית. הפרנולוג בודק את מבנה הגולגולת ועל סמך זה הוא מסיק לגבי מבנה המוח שמתחתיה. על פי התאוריה במוח ישנם 42 אזורים שכל אחד מהם אחראי על תכונה שונה באופי. למשל, היכולת להשוות בין דברים או מצבים, תקווה ואופטימיות וכדומה. ניתן לחלק את המוח לשבעה אזורים כלליים יותר: קליטת הנתונים; עיבוד נתונים; כישורי ביטוי; מוסר ואמונה; אגו; הישרדות; חברה ומשפחה. בעוד שחלק מהנחות היסוד של התאוריה מקובלות גם כיום - לכל אזור במוח יש התמחות בתפקוד מסוים - טענות התאוריה כי ניתן ללמוד על אופי האדם ממבנה הגולגולת הופרכו. ב-1931 פותח בארצות הברית הפסיכוגרף, מכשיר שנועד ליישם את עקרונות הפרנולוגיה. המכשיר הכיל קרוב לאלפיים חלקים, ונמכרו 33 מכונות מסוג זה. המכשיר שימש בעיקר כאטרקציה למשוך קונים לחנויות בזמן השפל הגדול בארצות הברית. המכשיר בחן ונתן ציון ל-32 נקודות שונות בגולגולת. תוצאות הבדיקה התיימרו לנתח את נקודות החוזק והחולשה של הנבדק. פיזיונומיה תורת הפנים מדד הראש ג'רי פודור קרניומטריה פרופ' אליעזר ויצטום וד"ר יעקב מרגולין, פרקים בהתפתחות הפסיכיאטריה. מדיה וקבצים בנושא פרנולוגיה בוויקישיתוף עפרי אילני ויותם פלדמן, בלבול מוח, באתר הארץ, 6 במרץ 2008 פרנולוגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קרניולוגיה, דף שער בספרייה הלאומית שחר שילוח, משהו סהרורי: מכשיר עתיק ידע לנבא את תכונות האישיות, באתר nrg‏, 3 בספטמבר 2009
מדריך

האם התכוונתם ל... אדם מדריך (מקצוע או תפקיד) – מי שעוסק בהדרכה מדריך נוער – תפקיד בתנועות נוער, מרכזים קהילתיים וכדומה מדריך (צה"ל): מדריך נוער (צה"ל) – תפקיד בחיל החינוך והנוער מדריך אוכלוסייה לשעת חירום – תפקיד בפיקוד העורף, ראו הדרכת אוכלוסייה לשעת חירום (צה"ל) מדריך תיירים ומטיילים – ראו מורה דרך מדריך כושר או מאמן – ראו אימון כושר אישי מדריך רוחני חונך ניהולי מדריך (פסיכולוגיה) אחר מדריך טיולים (ספר) – ספר שנועד לספק לתייר מידע על המקום בו הוא מטייל מדריך למשתמש – חוברת או ספר הנלווים למוצר ומסבירים מה אופן פעולתו וכיצד להשתמש בו מדריך ללומד (באנגלית: Tutorial) – עזר למידה המשמש להעברת מידע ללומד ספר יעץ מדריך א-ג
גלן

האם התכוונתם ל... אנטואן גלן – מזרחן ואספן עתיקות צרפת ג'ון גלן – אסטרונאוט ופוליטיקאי אמריקאי קלאודיוס גלנוס – רופא יווני קדום גילן אישים ששמם הפרטי הוא גלן
חדרי הארמיטאז'

חדרי הארמיטאז' (באנגלית: Hermitage Rooms) היו קבוצת חדרים בבית סומרסט בלונדון, שבהם הוצגו בשנים 2000–2007 תערוכות מתחלפות של אוספי מוזיאון הארמיטאז' שבסנקט פטרבורג שברוסיה. שיתוף הפעולה הסתיים והחדרים אינם מכונים עוד בשם זה, אך עדיין משמשים לתצוגות. פרויקט הצגת אוספי הארמיטאז' בלונדון החל בראשית שנות ה-90 ביוזמת הבארון ג'ייקוב רוטשילד. הפרויקט ממומן מתרומות ומדמי הכניסה שמשלמים המבקרים בו. לצורך הפרויקט הוקצו מספר חדרים באגף הדרומי של בית סומרסט. חדרים אלה שופצו בסגנון המזכיר את ארמון החורף, ונפתחו לציבור בשנת 2000. התערוכה הראשונה שהוצגה נקראה "אוצרותיה של יקטרינה הגדולה", ואחריה הוצגו תערוכות של יצירות אמנות, תמונות, כלי חרס ואמנות איסלמית. בשנת 2003 לקח על עצמו מכון קורטולד לאומנות את האחריות לניהול חדרי הארמיטאז'. מכון קורטולד לאומנות אוסף גילברט אתר רשמי, גרסת ארכיון באתר ארכיון האינטרנט
מאזניים (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מאזניים – מכשיר למדידת משקל מזל מאזניים – אחד המזלות בגלגל המזלות מאזניים (קבוצת כוכבים) – קבוצת כוכבים מאזנים (כתב עת) – כתב עת לשירה של אגודת הסופרים העבריים בארץ ישראל מאזניים (ספר) – ספר בנושא דקדוק שחבר רבי אברהם אבן עזרא מאזנים (הוצאה לאור) – הוצאה לאור ישראלית המתמקדת בתרגום ומחקר
וורוניה

מערת וורוניה (למפת גאורגיה מוגדלת)   טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור מערת וורוניה (למפת גאורגיה רגילה)   טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור מערת וורוניה מערת וורוניה (בגאורגית: კრუბერის გამოქვაბული) או מערת קרוברה-וורוניה היא המערה העמוקה ביותר הידועה בעולם. היא ממוקמת בארביקה מסיף של נפת גגרה, באבחזיה. שיא העומק של המערה מגיע ל-2,140 מטר (±9), יותר מעומקו של הגרנד קניון. המערה התגלתה בשנת 1960, על ידי חוקרי קרסט (סלע גיר) גאורגים. הם מצאו מערה וחקרו את עומקה עד לעומק של 180- מטר. בשנות ה-80 המוקדמות, משלחת מ"מועדון קייב", חקרה את המערה עד לעומק 340- מטר. באוגוסט 1999, הקבוצה אוקראינית "האצ'לון השני", גילו חלון (בתוך המערה) בעומק של 230- מטר, שהוביל לעומק של 490- מטר. שנה לאחר מכן, באוגוסט 2000, אותה הקבוצה הגיעה לעומק של 1,200- מטר. בספטמבר 2000, קבוצת אוקרסה (UkrSA) וקבוצת מטדה (MTDE), המשיכה לחקור והגיעה לעומק של 1,410- מטר. בינואר 2001, קבוצת אוקרסה וקבוצת כאבקס (Cavex), חקרו חלון במערה בעומק של 1,350- מטר, שהוביל אותם לעומק של 1,430- מטר. שם הם חפרו עוקה (sump), או גומה שנועדה לקליטת הסחף, ואז גילו מעבר צידי בגובה 1,420- שהוביל אותם לעומק של 1,710- מטר. באוגוסט 2003, קבוצת כאבקס וקבוצת מועדון קייב, חלפו על פני העוקה בעומק 1,440- מטר (נקראת גם "עוקה 1"), והגעו לעומק של 1,660- מטר בלבד. ביולי 2004, קבוצת כאבמקס המשיכה במאמציה והניחה עוקה חדשה בעומק של 1,810- מטר. באוגוסט 2004, הצליחה קבוצת אוקרסה בראשות אוסטרלי בשם אלן ווארילד (Alan Warild), להגיע לעומק של 1830- מטר. בכך הם חצו את השיא הקודם, של המערה העמוקה ביותר, משנת 2001, שעמד על עומק של 1,710- מטר, באותה מערה עצמה. לרף זה הגיעו כאשר ראש המשלחת בוחר נתיב חדש למסע. אלן עצמו ציין כי ישנם 3 דרגות במערה, וכי היא בוצית, ובחלק אחד צריך לצלול. הם חפרו עוקה בעומק 1,824- מטר. באוקטובר 2004, הצליחה קבוצת אוקרסה (הפעם ללא אלן ווארילד) לעבור את רף ה-2,000 מטר לראשונה בהיסטוריה של הספלאולוגיה (חקר המערות) והגיעו לעומק של 2,080- מטר. בינואר 2005, ההליקופטר, שהוביל את המשלחת של קבוצת כאבקס, בדרכם למערה, התרסק (ללא נפגעים). בפברואר 2005, קבוצת אוקרסה חפרה עוקה חדשה בעומק של 1980- מטר. ביולי 2005, נתגלה חלק חדש של המערה שלא נמצא, על ידי קבוצת כאווקס, והמערה הפכה לעמוקה יותר. המשלחת אישרה את העומק של המערה, שעומד כעת על 2,140 מטר (±9 ) שהוא השיא העולמי הנוכחי (2007). כדי להגיע לעומק זה היה צריך לחפור 3 עוקות. מדיה וקבצים בנושא וורוניה בוויקישיתוף עמי בן בסט, כמה נמוך אפשר לרדת, תקציר ממגין מסע אחר, 1 בנובמבר 2004 המשך הכתבה מערות בגאורגיה, אנגלית ג'סטין נורי, 28 באוגוסט 2004, He comes from a land down under, מאמר על מסעו של אלן ווארילד, באנגלית נשיונל ג'יאוגרפיק, המערה העמוקה ביותר, באנגלית קרוברה-וורוניה, ברוסית
תזמורת בולטימור

תזמורת בולטימור (באנגלית: Baltimore Symphony Orchestra) היא תזמורת אמריקאית שמקום מושבה הקבוע הוא בולטימור, מרילנד. התזמורת נוסדה בשנת 1916 והייתה בראשיתה מוסד עירוני. בשנת 1942 הייתה התזמורת למוסד פרטי. המנהל המוזיקלי משנת 1998 עד אמצע 2006 היה יורי טמירקאנוב. מנהלים מוזיקליים בעבר היו סרג'יו קומיסיונה (1966 - 1985) ודייוויד זינמן (1985 -1998). בזה אחר זה שינו את פני התזמורת להרכב בעל שם בינלאומי. בשנת 2005 התמנתה מרין אלסופ למחליפו של טמירקאנוב והייתה לאישה הראשונה בהיסטוריה בראש תזמורת אמריקאית גדולה. היא נכנסה לתפקיד בסתיו 2007. המינוי יצר חילוקי דעות בין ועד המנהלים לנגני התזמורת, שסברו כי לא הייתה התייחסות לעניינים הנוגעים להם בתהליך קבלתו של מנהל מוזיקלי חדש. משכנה העיקרי של תזמורת בולטימור הוא אולם הקונצרטים על שם ג'וזף מאיירהוף. ביתה המשני הוא מרכז המוזיקה בסטראתמור, במחוז מונטגומרי, מרילנד, במרחק 50 מייל מבולטימור. מנהיגותו של מנהל המבצעים של התזמורת, ג'ון גידוויץ (בין השנים 1984 ל-2003) היא שעמדה מאחורי התמורה שחלה בתזמורת מלהקה מחוזית למעמדה המודרני. על אף קשיים בסוף שנות ה-80' בנושא יחסי עבודה, תזמורת בולטימור נודעה עם הזמן כתזמורת האמריקאית הראשונה שיצאה לסיור מעבר למסך הברזל (בייחוד התפרסמה בתשואות הנלהבות שקיבלה בנגינת הדרנים של "טוויסט וצעקה"), ובהמשך, כאחת התזמורות הטובות בארצות הברית. היוזמה האחרונה של גידוויץ הייתה הקמת אולם סטראתמור. האולם, שנבנה בעזרה משמעותית ממדינת מרילנד ומוועד הנאמנים של התזמורת, מאפשר גישה לקונצרטים של התזמורת לפרבריה העשירים של וושינגטון הבירה, שהיו מעוזה המסורתי של התזמורת הסימפונית הלאומית של ארצות הברית. גוסטב שטרובה 1917 - 1930 גיאורג סימון 1930 - 1935 ארנסט שלינג 1935 - 1937 ורנר יאנסן 1937- 1939 הווארד בארלו 1939 - 1942 רג'ינלד סטיוארט 1942 - 1952 מאסימו פרצ'ה 1952 - 1959 פטר הרמן אדלר 1959 - 1968 סרג'יו קומיסיונה 1968 - 1984 דייוויד זינמן 1985 - 1998 יורי טמירקאנוב 2000 - 2006 מרין אלסופ - 2007 - 2021 ג'ונת'ן היוורד - 2023 - ממשיך אתר האינטרנט הרשמי של תזמורת בולטימור (באנגלית) תזמורת בולטימור, ברשת החברתית פייסבוק תזמורת בולטימור, ברשת החברתית אקס (טוויטר) תזמורת בולטימור, ברשת החברתית אינסטגרם תזמורת בולטימור, סרטונים בערוץ היוטיוב תזמורת בולטימור, באתר ספוטיפיי תזמורת בולטימור, באתר MusicBrainz (באנגלית) תזמורת בולטימור, באתר Discogs (באנגלית) תזמורת בולטימור, באתר Songkick (באנגלית) תזמורת בולטימור, באתר בילבורד (באנגלית)
גאנז

האם התכוונתם ל... Guns N' Roses – להקת רוק שיער אמריקאית GunZ – משחק רשת רב משתתפים גאנז (חברה) – חברת צעצועים אחר יאנז דרנובשק – פוליטיקאי סלובני (לעיתים מתועתק בטעות כ"ג'אנז דרנובסק") גנז (פירושונים) גנץ (פירושונים) גנס (פירושונים)
תא דם

תא דם נמצא בעיקר בדם אבל נוצר בתהליך שנקרא המטופוייזה המתרחש במח העצם ורק בצורתו הבוגרת מגיע לדם. הסוגים העיקריים של תאי הדם כוללים: תאי דם אדומים (RBC) – תאים שאיבדו את הגרעין בתהליך התמיינותם, יעודם העיקרי הוא הובלת חמצן והם מהווים 99% מכלל התאים בדם. תאי דם לבנים (WBC) – יעודם העיקרי הוא מלחמה בפתוגנים (מיקרואורגניזמים מעוררי מחלות), כחלק ממערכת החיסון. מהווים 0.2% מכלל התאים בדם. טסיות הדם (PLT) – גופים חסרי גרעין, הקטנים ביותר בזרם הדם ולהם תפקיד בתהליך קרישת הדם, נגזרים מהמגקריוציטים שבמח העצם. תאי הדם מהווים עד 45% מנפח הדם, 55% הנותרים מהווה נוזל הדם, הפלזמה. דם תאי דם, דף שער בספרייה הלאומית
Real Time PCR

Real Time PCR (בעברית: PCR בזמן אמת) הנקראת גם quantitative polymerase chain reaction או בקיצור qPCR (תגובת שרשרת פולימראזית מכמתת), היא שיטה להגברת DNA באמצעות PCR בנוכחות חומר פלואורסצנטי הזוהר בנוכחות רצף DNA ועירור על ידי אור. השיטה נבדלת מה-PCR המסורתי בכך שהיא כוללת קריאה של כמות ה DNA הנוצר כבר במהלך התגובה, ולא רק בסופה. Real Time PCR משמש לגילוי ולכימות של רצפי DNA. לשיטה זו חשיבות רבה בביולוגיה המולקולרית כאשר רוצים להשוות את הכמות היחסית של מולקולות mRNA ברקמה או בתא מסוים לכמות היחסית ברקמה אחרת או בתא אחר. כמו כן, לשיטה חשיבות רפואית-יישומית במחקר רפואי של עמידות לתרופות, כגון כימותרפיה ואנטיביוטיקה. ההבדל בין Real Time PCR לבין PCR רגיל הוא שבשיטת Real Time PCR נעשה ה-PCR במתקן ייחודי המאפשר לעקוב אחרי כמות מקטע ה-DNA שעובר הגברה (אמפליקון) בזמן התגובה עצמה, כך ניתן למצוא הבדלים בכמויות cDNA של דוגמאות שונות. כדי לקבוע את כמות האמפליקון בכל דוגמה, ריאקצית ה-PCR מבוצעת במבחנות חדירות לאור ובנוכחות פלואורופור – חומר פלואורסצנטי כדוגמת SYBR-GREEN המסתפח ל-DNA דו גדילי ביחס קבוע לאורך, ולמספר המולקולות הנמצאות במבחנות השונות. זיהוי סימון ה-DNA נעשה בעזרת מקור אור, דוגמת לייזר, הלוגן או לדים עם עוצמה גבוהה שגורמים לעירור (excitation) ובעקבותיו לפליטה פלואורסצנטית של הפלואורופור. הפליטה הפלואורסצנטית מזוהה על ידי גלאי, ומועברת למחשב לניתוח. במחשב מותקנת תוכנה המאפשרת לקבוע מהו מספר מחזורי ה-PCR שנדרש לדוגמה להגיע לרמת פלואורסצנציה משמעותית מעבר לרמת הרקע. ערך זה משמש להערכה כמותית של כמות הדוגמה. בבסיס השיטה עומדת ההנחה שבכל מחזור של ה-PCR מוכפלת כמות המולקולות של תוצרי ה-PCR פי 2 בדיוק, ניתן לאמת זאת על ידי הרצת מבחנות עם מיהולים ידועים של DNA ובחינה של הפרשי המחזורים ביניהם. למשל לאחר מהילה של דוגמה מסוימת פי 8, צפוי עיכוב של 3 מחזורים בדיוק בדוגמה במהולה ( 2 3 = 8 {\displaystyle 2^{3}=8} ) הערכה כמותית נעשית בשני אופנים: באופן עקיף, ביחס לדוגמה של גן שהתבטאותו חיונית house keeping gene (המכונה גן מנרמל - Normalizer) כגון אקטין. כאשר ההנחה היא שגן שמתבטא יותר, הפליטה שלו תעלה באופן משמעותי על פני פליטת הרקע במספר קטן יותר של מחזורי PCR. את התוצאה המתקבלת מנרמלים על ידי חלוקת מספר מחזורי ה-PCR שעברה הדוגמה עד לזהירה משמעותית במספר מחזורי ה-PCR שעבר הגן במבחנת הביקורת. באופן ישיר, ניתן לכמת בהתבסס על עקום כיול ספציפי לגן. כאשר מכניסים כמות ידועה של DNA למבחנות שונות, ומודדים את מספר המחזורים שלוקח לכל כמות של דוגמה להגיע לזהירה משמעותית. ישנן שיטות נוספות לכימות רמת ביטוי של רנ"א: בעבר השתמשו ב- תספיג רנ"א ומערכי DNA, שיטות אלו נעלמו מהמחקר עם התחזקות שיטות הריצוף והגישות החישוביות לניתוח נתונים, וכיום ניתן לרצף ברמת התא הבודד ואף לקבוע את מספר המולקולות המדויק בתא. אין לבלבל RT(real time) PCR עם RT(reverse transcriptase) PCR המשתמש באנזים ויראלי על מנת להפוך תחילה את גדילי הרנ"א שהופקו מהתאים לגדילי דנ"א. לריאקצית real time PCR הנדונה בערך זה, מוזנים גדילי cDNA מוכנים ולא RNA. מדיה וקבצים בנושא Real Time PCR בוויקישיתוף
סרגיי ויטה

הרוזן סרגיי יולייביץ' וִיטֵּה (ברוסית: Серге́й Ю́льевич Ви́тте; בהולנדית: Witte;‏ 29 ביוני 1849 – 13 במרץ 1915), נודע גם בתור סרגיוס ויטה היה מדינאי רב השפעה ומי שעמד בראש תיעושׂ האימפריה הרוסית. הוא חיבר את מנשר אוקטובר וקידם את החוקה הרוסית הראשונה. ויטה גם היה ראש מועצת השׂרים (ראש הממשלה הרוסית). הוא נולד בטביליסי שבגאורגיה בשנת 1849 במשפחה של גרמנים-בלטים. למד באוניברסיטת אודסה. לאחר הלימודים עבד במערכת מסילות הברזל. בתפקידו של ויטה כשׂר האוצר הרוסי מ-1892, ביצע רפורמות רבות ברוסיה שהראשונה ביניהן הייתה תיעושׂ המדינה. עזב את התפקיד בשנת 1903. בשנים 1905–1906 היה ראש הממשלה. במהלך מהפכת 1905 נאלץ להתפטר לטובת מחליפו איוואן גורמיקין. התחתן עם יהודייה שהתנצרה. באוגוסט 1903, לאחר פרעות קישינב, נפגש איתו תאודור הרצל. ויטה פתח בנאום אנטישמי: "היהודים מספקים די סיבות לאיבה. יש בהם שחצנות אופיינית, אולם רובם עניים, ומפני שהם עניים הם מלוכלכים ועושים רושם דוחה. הם גם עוסקים בכל מיני עיסוקים מכוערים, כרועי-זונות ומלווים בריבית. ומשום כך קשה כל-כך להגן עליהם. ובכל זאת, הנני ידיד היהודים". ויטה הוסיף כי קשה להגן עליהם משום ש"מיד יקומו ויאמרו כי קנו אותך בכסף". לדבריו, אמר לצאר המנוח אלכסנדר השלישי: "אילו היה אפשר להטביע שישה או שבעה מיליוני יהודים בים השחור, הייתי מצדד בכך בהחלט. אבל אם אי-אפשר הדבר, יש להניח להם לחיות". הרצל הציג את תוכניתו ליציאת היהודים וביקש מוויטה שהממשלה תנקוט "צעדים מסוימים של עידוד", וויטה השיב: "אך הרי מעודדים את היהודים להגירה, למשל בבעיטות באחוריים". הרצל הציג את בקשותיו, ובהן הסרת האיסור על רכישת מניות הבנק הציוני. ויטה הבטיח לעזור. מדיה וקבצים בנושא סרגיי ויטה בוויקישיתוף סרגיי ויטה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) סרגיי ויטה, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ס. י. ויטה (1849-1915), גרף,(סרגי יולויץ'), דף שער בספרייה הלאומית עמוס אילון, הרצל, עמ' 417–418. ערך זה הוא קצרמר בנושא האימפריה הרוסית ובנושא פוליטיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הזדמנות אחרונה לראות

הזדמנות אחרונה לראות (באנגלית: Last Chance to See) הוא ספר-יומן מסע שנכתב על ידי דאגלס אדמס ומארק קַרווארדיין ויצא לאור לראשונה בשנת 1990, כהשלמה לסדרת תסכיתי רדיו בעלת אותו השם ששודרה ב-BBC. הספר מבוסס על מסע אמיתי: ה"אוֹבּזֶרבֶר קולור מגזין" (Observer Colour Magazine) שלח בשנת 1985 את סופר המדע הבדיוני דאגלס אדמס ואת הזואולוג מארק קרווארדיין למדגסקר, בחיפוש אחר האיי איי - למור נדיר במיוחד, כפי שמתואר בפסקה הראשונה של הספר: זה לא מה שציפיתי לו, כלל וכלל לא. ב-1985, בשל תאונה עיתונאית כלשהי, נשלחתי למדגסקר יחד עם מארק קרווארדיין לחפש מין כמעט נכחד של למור איי-איי. איש משלושתנו לא פגש עד אז את השניים האחרים: אני מעולם לא פגשתי את מארק, מארק מעולם לא פגש אותי, וככל הידוע, איש לא ראה איי-איי זה שנים. — הזדמנות אחרונה לראות, עמ' 9 בארבע השנים שלאחר מכן - עד 1989 - התפתח מסע זה לסדרת מסעות ברחבי כדור הארץ בחיפוש אחר בעלי חיים בסכנת הכחדה או כאלה שכזו צפויה להם. הספר מגולל את מסעותיהם של השניים בחיפוש אחר: האיי איי - למור נדיר ממדגסקר. הכוח הענק ("הדרקון מקומודו"; Varanus komodoensis) באי האינדונזי קומודו. הקרנף רחב-השפה צפוני (Ceratotherium simum). גורילות הרים (Gorilla) בזאיר (כיום קונגו). הקאקאפו (Strigops habroptilus; תוכילֵיל) בניו זילנד. סקירת מאמצי השימור של קאקאפו באיים מיוחדים ללא טורפים. דולפין הנהרות הסיני (Lipotes vexillifer) בסין כנראה נכחד ב-2006. שועל-מעופף רודריג (Pteropus rodricensis) שהוא עטלף הפירות הנדיר בעולם, מאיי רודריג. תחש נהרות אמאזוני מאגן האמזוניה. - המסע שודר ברדיו אך לא נכלל בספר. דוב ים חואן פרננדס - המסע שודר ברדיו אך לא נכלל בספר. במהלך המסעות הם נתקלים בניסיונות לשימור חיות נוספות כגון בז מאוריציוס ופוקנה הודית. כבשאר ספריו, משלב אדמס בתיאור היבש של בעלי החיים שפגש במסעו גם הומור ושנינות, וכן תיאור והגיגים אודות האנשים והמערכות הבירוקרטיות בהם נתקל. אדמס העיד כי ספר זה הוא האהוב עליו מכל ספריו. הספר תורגם לעברית ויצא לאור בישראל בשנת 2004. בסופה של המהדורה העברית ישנה תוספת של מספר עמודים אותה כתב המתרגם ירון בן עמי, ובהם הוא מספר על השינוי במצבם של בעלי החיים המוזכרים בספר מאז שנכתב. בשנת 1992 יצא סט של שני תקליטורים בעקבות הספר, הכוללים תמונות רבות שצולמו במהלך המסע, קובצי קול של אדמס קורא את הספר כולו ושל קרווארדיין מספר עובדות על בעלי החיים שנמצאים בסכנת הכחדה, וכן קטעים מסדרת התסכיתים של ה-BBC. משה גלעד, הסופר דגלאס אדאמס חרד לגורלם של בעלי חיים הנתונים בסכנת הכחדה. ומה באמת קרה מאז?, באתר הארץ, 7 באפריל 2011 הזדמנות אחרונה לראות, באתר OCLC (באנגלית)
דיאמגנטיות

דיאמגנטיות (באנגלית: Diamagnetism) היא תכונה של חומר ליצור שדה מגנטי בכיוון מנוגד לכיוונו של שדה מגנטי חיצוני המופעל עליו. תופעה זו היא תוצאה של שינויים בתנועה האורביטלית של האלקטרונים. תיאור מדויק של התופעה מתקבל במכניקת הקוונטים באמצעות אפקט זימן. גם במסגרת של אלקטרומגנטיות קלאסית ולא קוונטית, ניתן להסביר את התופעה. הפעלת שדה מגנטי יוצרת כוח מגנטי על אלקטרון נע לפי כוח לורנץ. כוח זה משנה את הכוח הצנטריפטלי על האלקטרון, וגורם לו להאיץ או להאט בתנועה האורביטלית שלו. מהירות האלקטרון שהשתנתה משנה את המומנט המגנטי של האורביטל בכיוון מנוגד לשדה החיצוני שהופעל. כל החומרים מראים תגובה דיאמגנטית בתגובה לשדה מגנטי מושרה; אולם עבור חומרים המראים צורה אחרת של מגנטיות (כגון פרומגנטיות או פאראמגנטיות), הדיאגמנטיות מתבטלת לחלוטין. חומרים שמפגינים רק, או לרוב, התנהגות דיאמגנטית מכונים חומרים דיאמגנטיים, או דיאמגנטים. חומרים שנחשבים כדיאמגנטיים הם אלה שנחשבים בדרך כלל על ידי לא-פיזיקאים בתור "לא מגנטיים", וכוללים מים, DNA, רוב התרכובות האורגניות כגון שמן ופלסטיק, ומתכות רבות כגון כספית, גליום, זהב וביסמוט. חומרים דיאמגנטיים הם בעלי פרמיאביליות מגנטית שבאופן יחסי קטנה מ-1, ולפיכך בעלי סוספטיביליות מגנטית שלילית, וכתוצאה מכך נדחים על ידי שדות מגנטיים. אולם, כיוון שדיאמגנטיות היא תכונה כה חלשה השפעותיה אינן נצפות בחיי היומיום. לדוגמה, הסוספטיביליות המגנטית של חומר דיאמגנטי כגון מים היא ‎-9.05×10-6‎. החומר בעל הדיאמגנטיות החזקה ביותר הוא ביסמוט, ‎-166×10-6‎, אף על פי שלגרפיט פירוליטי עשויה להיות סוספטיביליות של ‎-400×10-6‎ במישור אחד. למרות הכל, גודלם של ערכים אלו קטן מהמגנטיות שמפגינים פאראמגנטים ופרומגנטים. מוליכי-על עשויים להיחשב כבעלי דיאמגנטיות מושלמת (1-), כיוון שהם דוחים כל שדה מהפנים שלהם בעקבות אפקט מייסנר. בשנת 1778 הפיזיקאי ההולנדי אנטון ברוחמאנס (Anton Brugmans) היה האדם הראשון שצפה בביסמוט ואנטימון נדחים על ידי שדות מגנטיים. אולם, המונח "דיאמגנטיות" נטבע על ידי מייקל פאראדיי בספטמבר 1845, כאשר הוא הבין שכל החומרים בטבע הם בעלי צורה מסוימת של תגובה דיאמגנטית לשדה מגנטי שמופעל עליהם. תאוריה נוספת מבוססת על תאוריה קוואנטית פותחה בשנת 1929 על ידי לב לנדאו. תופעה מרתקת במיוחד המערבת דיאמגנטים היא שהם יכולים לרחף בשיווי משקל יציב בשדה מגנטי. משפט ארנשו נראה כשולל את האפשרות של הרחפה מגנטית סטטית. אולם, משפט ארנשו תקף רק לגופים בעלי מומנט מגנטי קבוע, כגון פרומגנטים, שהאנרגיה המגנטית שלהם ניתנת על ידי מכפלת המומנט המגנטי בשדה המגנטי. פרומגנטים נמשכים לנקודת המקסימום של השדה, שלא קיימת בחלל חופשי. דיאמגנטיות היא צורה מושרית של מגנטיות, וכתוצאה מכך המומנט המגנטי פרופורציונלי לשדה המגנטי המופעל B. משמעות הדבר היא שהאנרגיה המגנטית של דיאמגנטים פרופורציונלית ל-B2, הצפיפות של השדה המגנטי. דיאמגנטים נמשכים גם למינימום של השדה, וייתכן מינימום ב-B2 בחלל חופשי (למעשה ∇ 2 B 2 ≥ 0 {\displaystyle \nabla ^{2}\mathbf {B} ^{2}\geq 0} ). חתיכה דקה של גרפיט פירוליטי, שהוא חומר דיאמגנטי חזק בצורה יוצאת דופן, יכולה לצוף ביציבות בשדה מגנטי, כגון זה הנובע ממגנטים קבועים העשויים מעפרות נדירות. דבר זה יכול להיעשות כאשר כל הרכיבים הם בטמפרטורת החדר, ויוצרים הדגמה נראית לעין אפקטיבית של דיאמגנטיות. סרטי וידאו של צפרדעים ודיאמגנטים אחרים המורחפים בשדה מגנטי חזק(הקישור אינו פעיל) סרט וידאו של הרחפת גרפיט פירוליטי סרט וידאו של מגנט ניאודימיום המורחף בין לוחות ביסמות דיאמגנטיות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
האסכולה הג'עפרית

האסכולה הג'עפרית (בערבית: المذهب الجعفري, בתעתיק עברי: אלמד'הב אלג'עפרי) היא האסכולה ההלכתית הנפוצה ביותר בקרב השיעים בעולם. האסכולה קרויה על שמו של האימאם השיעי ג'עפר א-צאדק אשר מת ונקבר בעיר מדינה בשנת 765. השיעים מקפידים לקרוא לה גם בשם אסכולת משפחת הנביא (מד'הב אהל אל-בית) כדי להבדיל אותה מן האסכולות ההלכתיות של הסונה והיות שהם מייחסים את ההלכה השיעית לאימאמים שהם צאצאי הנביא מוחמד. בניגוד לסונים, האסכולה אינה מכירה בסמכות קיאס (אנ') (היקש) כאשר היא מפרשת את המסורות הדתיות, ומסתמכת בעיקר על פסיקות הלכתיות שהתחברו על ידי האימאמים השיעים שלדעתם הם חסינים מטעויות ופועלים מתוך השראה אלוהית. על מנת להתאים את האסכולה לשינויים החברתיים וההיסטוריים בעקבות היעלמות האימאם האחרון, אימצה האסכולה את המנהג כשיטה משפטית כדי להתאים את החוקים הישנים למנהגים הרווחים אצל השיעים באותה תקופה. המעצב העיקרי של האסכולה הג'עפרית לאחר סיום תקופת האימאמים השיעים היה אבו ג'עפר א-טוסי (ابو جعفر الطوسي), שפעל במאה ה-11 בעיר נג'ף. א-טוסי היה חכם הלכה מן האסכולה השאפעית הסונית, שעבר לאסכולה הג'עפרית השיעית. א-טוסי אימץ שיטות משפטיות רבות שרווחו באסכולה הקודמת שלו, וכך הפכה האסכולה הג'עפרית להיות האסכולה הדומה ביותר לאסכולה השאפעית בקרב הסונים. כיום, מטעמים פוליטיים, מנצל המשטר האיראני את הדמיון הזה בין שתי האסכולות על מנת להציג את האסכולה הג'עפרית כאסכולה החמישית באסלאם, בנוסף לארבע האסכולות של הסונה, על מנת לקרב את האידאולוגיה האיראנית לסונים, שהם הרוב בעולם המוסלמי. האסכולה נפוצה בעיקר בקרב המוסלמים השיעים בדרום עיראק, באזרבייג'ן ובאזורים השיעיים בהודו ובאפגניסטן, והיא האסכולה ההלכתית הרשמית באיראן. מדיה וקבצים בנושא האסכולה הג'עפרית בוויקישיתוף
אמפליקון

אמפליקון (Amplicon) הוא גן שעובר שכפול במכשיר PCR. מקור המונח במילה האנגלית Amplify, שמשמעותה "להגביר" (במובן הביולוגי של "לשכפל"). אמפליקון הוא חתיכת DNA או RNA המהווה מקור ו/או תוצר של צירוף מלאכותי או אירועים חוזרים. ניתן להפקה באמצעות מגוון שיטות לרבות תגובות שרשרת פולימריות או שכפול גנים טבעי. אמפליקון הוא למעשה תפוקת של העתק אחד או יותר של חלק גנטי שמבוצע בו שימוש, בעיקר בתנאי מעבדה, כתוצר ממכשיר PCR והוא משמש לצורך מחקר בתחום הזיהוי הפלילי והרפואה. DNA פולימראז ביולוגיה מולקולרית ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רוורס טרנסקריפטאז

רוורס טרנסקריפטאז (באנגלית: Reverse Transcriptase; לפי האקדמיה: טְרַנְסְקְרִיפְּטָז הוֹפְכִי וכן מכונה בעברית בשם: "המשעתק במהופך") הוא אנזים שמקורו בנגיף מסוג רטרו וירוס, שיוצר עותק של DNA על בסיס mRNA בתהליך שנקרא שעתוק לאחור (Reverse Transcription). כיוון קריאת החומר הגנטי מתרחש בתא בדרך כלל מה-DNA אל ה-RNA, שמו של האנזים ניתן לו בשל כיוון פעולתו ההפוך. האנזים התגלה על ידי הווארד מרטין טמין, דייוויד בולטימור ורנאטו דולבקו, להם הוענק במשותף פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה ב-1975. אנזים זה נודע במיוחד בהקשר לנגיף ה-HIV הגורם למחלת האיידס שהוא רטרו וירוס. תרופות המשבשות את פעילותו של האנזים מהוות קו הטיפול העיקרי בטיפול התרופתי כנגד המחלה. בנוסף מהווה האנזים חלק עיקרי במחזור החיים של ווירוס ה-HBV - הגורם לצהבת נגיפית מסוג B, ואשר מקנה לו את הכרוניות האופיינית למחלה. בתאים אאוקריוטים (בעלי גרעין), משמש רוורס טרנסקריפטאז לפעילות של רטרוטרנספוזונים. כמו כן, אחראית גרסה של רוורס טרנסקריפטאז בשם טלומראז להארכת הטלומרים המגינים על קצות הכרומוזומים ברקמות עובריות או סרטניות. האנזים משמש בביוטכנולוגיה על מנת לייצר קטעי DNA לצורך אנליזה שלהם וכן למציאת מוטציות. cDNA RT-PCR איידס רוורס טרנסקריפטאז, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) טְרַנְסְקְרִיפְּטָז הוֹפְכִי במילון מיקרוביולוגיה (תשנ"ה), באתר האקדמיה ללשון העברית ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרוונית

פרוונית (שם מדעי: Chaetopelma) היא סוג של עכביש ממשפחת הפרווניתיים (טרנטולות) מהעולם הישן (הנבדלות מטרנטולות העולם החדש במספר מאפיינים). בסוג זה נמצא גם המין פרוונית שחורה, הטרנטולה היחידה המופיעה באופן טבעי בישראל, אם כי נכללים בו לפחות שלושה מינים נפרדים שטרם תוארו. ניתן למצוא מינים מסוג זה במזרח התיכון, בטורקיה ובקפריסין. Chaetopelma altugkadirorum גאלון, גבריאל וטנסלי, 2012 Chaetopelma arabicum סטרנד, 1908 Chaetopelma concolor סימון, 1873 Chaetopelma karlamani וולמר, 1997 פרוונית שחורה (Chaetopelma olivaceum) סי. אל. קוך, 1841 Chaetopelma webborum סמית', 1990 מדיה וקבצים בנושא פרוונית בוויקישיתוף פרוונית, באתר ITIS (באנגלית) פרוונית, באתר NCBI (באנגלית) פרוונית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) פרוונית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פרוונית, באתר GBIF (באנגלית) "פַּרְוָנִית (Chaetopelma)" באנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 2 – "חסרי חוליות יבשתיים", בעריכת גרשום לוי, הוצאת משרד הביטחון , עמ' 40 פרוונית שחורה באתר חרקים עולם קטן בגדול