laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
האנסמבל הגאה

האנסמבל הגאה היא קבוצת תיאטרון קהילתי של צעירים להט"ביים הפועלת במרכז הגאה. האנסמבל הגאה הוקם במרכז הגאה ב-2009 על ידי טליק ניניו ודניאל שושני, כהמשך ישיר של פעילות להקת הנוער הגאה הכוכבים של איגי שפעלה בין השנים 2004-2009. המטרה הייתה לייסד קבוצת תיאטרון קהילתית לחברות וחברי הקהילה (אך לא רק) בשנות ה-20 וה-30 לחייהם, אשר יעלו תכנים גאים הקשורים לנושאים המעסיקים בנות ובני גילאים אלו. טליק ניניו היה במאי האנסמבל בין השנים 2009–2015. בשנת 2016 החליפה אותו כבמאית האנסמבל רקפת בנימין. מנהל האנסמבל בין השנים 2009-2011 היה דניאל שושני. החליף אותו דקל נוי בין השנים 2012–2015. המנהל הנוכחי של האנסמבל הוא יריב בראלי. בנוסף לכך האנסמבל מפיק בכל יום השואה את טקס יום הזיכרון לקורבנות הקהילה הגאה. בין חברות וחברי האנסמבל לאורך השנים: אתר האינטרנט הרשמי של האנסמבל הגאה האנסמבל הגאה, ברשת החברתית פייסבוק מערכת Mako גאווה, תיאטרון גאה: הקמת האנסמבל הגאה ותיאטרון הומו-לסבי, באתר Mako, ‏24/12/11 אירועי יום הזיכרון לשואה ולגבורה 2019, באתר המרכז הגאה(הקישור אינו פעיל)
אישטוואן אורקני שטרסר

אִישְטוַואן אוֹרְקֵנִי שְטרַסֶר (בהונגרית: Örkényi Strasser István; סנטש, הונגריה 6 בפברואר 1911 – קִישְקוּנְהַלֹש, 11 באוקטובר 1944) היה פסל הונגרי-יהודי, שנספה בשואה. אורקני שטרסר נולד במשפחה יהודית בעיר סנטש בדרומו של המישור ההונגרי הגדול. אמו מתה מוקדם בילדותו. אביו, שאנדור שטרסר, שימש כיועץ המס של עירית סנטש. כישרונו של הנער בא לביטוי כבר בגיל מוקדם ובאמצעות מלגה עירונית למד במכללה לאומנויות בבודפשט בשנים 1933-1932. משנת 1935 השתתף בתערוכות. בשנים 1935, 1937 ו 1938 הוענקו לו מספר פרסים חשובים. הוא השתתף גם בתערוכה של האגודה החדשה לאמנים (KÚT) בסלון הלאומי. בשנת 1940 הוצגו יצירותיו בהיכל האמנות (בודפשט) ומאוחר יותר, בשל יהדותו, רק בתערוכות האמנות של האיגוד הלאומי לתרבות יהודית הונגרית אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך (OMIKE). הוא יצר כמה דיוקנאות בהזמנה. משכר הטרחה שקיבל פתח בשנת 1939 בית ספר פתוח לאמנות שפעל עד 1943. את בית ספר הערב, שניהל בשותפות עם בֶּרְנַט אַאוּרֶל, פקדו בעיקר צעירים שבגלל מוצאם היהודי החוקים נגד היהודיים לא אפשרו להם להיכנס ללימודים בקולג'. משנת 1941 הוא נקרא מספר פעמים לשירות עבודה (עבודות כפייה ליהודים במסגרת הצבא ההונגרי). בשרותו בקייב הוא עיצב דיוקנאות של קציני צבא, ולכן שוחרר מהעבודה הפיזית הקשה. בשנת 1944 הוא היה חלק מפלוגת שרות העבודה שחבריה נרצחו ב -11 באוקטובר על ידי חיילי אס. אס. בתחנת הרכבת של קישקונהאלאש בהונגריה. בשנת 1947 הוצגה תערוכת עבודותיו לזכרו (יחד עם עבודותיו של דוד ינדי) בגלריה פוקוס בבודפשט ובשנת 1969 בעיר הולדתו ב"מוזיאון קוסטה יוז'ף" בסנטש. הלקסיקון לאומנות (בהונגרית) Művészeti lexikon. Fel. szerk. Lajta Edit. Bp., Akadémiai Kiadó, 1965-1968. הלקסיקון החדש לקורות חיים (בהונגרית) Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. האתר הרשמי של אומיקה (בהונגרית) הלקסיקון לקורות חיים (בהונגרית) Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. חלוקי זיכרון. השואה באומנות ההונגרית 1938–1945 S. Nagy Katalin. Emlékkavicsok. Holocaust a magyar képzőművészetben 1938–1945.. Budapest: Glória Kiadó, 170–171. o. (2006). ISBN 963-9283-99-1 אישטוואן אורקני שטרסר - קורות חיים Nagy Ildikó: Örkényi Strasser István – életrajz. Hetedhét Játékmúzeum. (Hozzáférés: 2014. augusztus 7.) ראיון על המורשת של האומן (בהונגרית) במגזין "עבר ועתיד" Götz Eszter (interjúja az Örkényi Strasser István-hagyatékról): Porból vétettünk…. (Hozzáférés: 2014. augusztus 3.) Múlt és Jövő 1994. 3. szám, 107–109. o. http://www.mke.hu/about/hallgatoi_adatbazis.php/s סטודנטים של האקדמיה לאומנות ס Randolph L. Braham. A népirtás politikája: a holocaust Magyarországon, ford. Zala Tamás és mások, Budapest: Belvárosi Kvk., 348. o. (1997). Hozzáférés ideje: 2014. augusztus 6 ספרו של רנדולף בראהם: מדיניות של השמדת עם. השואה בהונגריה.
עננה (חברה)

עננה היא חברה המייצגת אמנים בתחום המוזיקה, והיא מו"ל המוזיקה הגדול בישראל. החברה הוקמה על ידי יניב דוידסון ב-1998. בין היתר יצגה החברה לאורך השנים את טיפקס, פישי הגדול, מירי מסיקה, מיקי גבריאלוב, שמעון בוסקילה, קובי אשרת, איה כורם, טונה, הדג נחש ומרסדס בנד. ב-2009 מכרה תרצה אריאל, אלמנתו של מאיר אריאל לחברה 50% מזכויות היוצרים על יצירותיו תמורת כחצי מיליון שקל. בשנת 2010 יצאה איה כורם למאבק משפטי נגד חברת התקליטים "עננה" במטרה להשתחרר מחוזה למשך 18 שנה עליו הייתה חתומה החל מ-2005. בשנת 2013 דחה בית המשפט המחוזי את תביעת כורם. בדיון הערעור שהתקיים באוקטובר 2014 הפנה בית המשפט העליון את הצדדים לגישור ולסיים את ההתקשרות עם חברת התקליטים תוך 90 יום ובינואר 2015 תם הליך הגישור בין הצדדים כך שכורם שוחררה ממחויבותה לחוזה מעתה והלאה. בעקבות מאבקה האישי יזמה כורם, בשיתוף חברי הכנסת דב חנין ועמרם מצנע, הצעת חוק שתגביל חוזים בתעשיית המוזיקה לפרק זמן של שבע שנים. החוק זכה לכינוי "חוק איה כורם". ב-2010 צמצמה עננה את פעילותה וחלק מהאמנים שהיו חתומים לה השתחררו מהחוזה. באותה שנה תבעה החברה 150 מיליון שקל מחברות הסלולר סלקום, פרטנר ופלאפון תקשורת בשל הפרה לטענתה של זכויות יוצרים בשל שימוש החברות בשנים 2006–2009 ברינגטונים ובמוזיקה של אמנים המיוצגים על ידי החברה. בסוף 2017 הגיעו החברות להסכם פשרה שבו שילמו לחברה 15 מיליון שקל. ב-2016 הפסיקה מירי מסיקה להיות מיוצגת על ידי עננה. בסוף אותה שנה תבעו מיקי גבריאלוב וקובי אשרת את החברה בטענה לייצוג כושל. באוקטובר 2018 הודיע גבריאלוב על כוונתו לסיים את הסכם הניהול עם החברה. מנגד תבעה עננה את גבריאלוב בטענה להפרת הסכם. ב-2019, לאחר סכסוך עבודה, הפסיק טונה להיות מיוצג על ידי עננה. לאחר ששני אלבומיו הקודמים הופקו בחברה, אלבומו השלישי "ועכשיו לחלק האינטרגלקטי" הופק על ידי חברת התקליטים ועד הוייב. לאחר שהפסיק להיות מיוצג, הוא הוציא את שיר בשם "לאן שאפנה מבטי" שבו הוא מדבר על הסכסוך בהרחבה. במהלך אותו השיר הוא חושף ששיר אחר שלו בשם בסיבוב, נכתב בעצם על הדרך שבה יניב דוידסון ניצל אותו לכאורה. עננה, באתר Discogs (באנגלית) אמיתי זיו, חברות הסלולר ישלמו 15 מיליון שקל לעננה בגין שימוש במוזיקה של החברה, באתר TheMarker‏, 5 בינואר 2018 סיון קלינגבייל, האיש הכי חזק במוזיקה הישראלית יעשה הכל כדי שלא תדעו מי הוא, באתר הארץ, 13 ביוני 2019 נועה הרשקוביץ‏, נדחתה תביעתה של איה כורם נגד עננה, באתר וואלה, 16 באוקטובר 2013 חיים הר־זהב, הצמיתה מהפלייליסט, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 2 באוקטובר 2014 שגיא בן נון‏, פרסום ראשון: תם הסכסוך בין איה כורם ליניב דוידסון; כורם בתגובה ראשונה: "קשה לי לעכל שאני ממש חופשיה", באתר וואלה, 4 בינואר 2015 נועה הרשקוביץ‏, "אמרגן תופס אמן צעיר ומחתים אותו לעשור. מה אכפת לאמרגן?", באתר וואלה, 29 במאי 2014 שגיא בן נון‏, החוק להגנה על זכויות מוזיקאים עבר בקריאה ראשונה, באתר וואלה, 9 בדצמבר 2014 יהונתן ליס, אושר "חוק איה כורם" למניעת חוזים משעבדים למוזיקאים, באתר הארץ, 13 בפברואר 2017 טל פרי, ‏5 הטרנדים החמים במוזיקה הישראלית בשנה החולפת, באתר גלובס, 3 באוגוסט 2010 מאת רז שכניק, גבריאלוב ואשרת נגד המנהל האישי שלהם, באתר ynet, 25 בינואר 2017 ליטל דוברוביצקי, בלעדי לכלכליסט חברת האמרגנות "עננה" תובעת חצי מיליון שקל מהזמר מיקי גבריאלוב, באתר כלכליסט, 19 בפברואר 2019 טונה יוצא למלחמה מול מנהל חברת התקליטים לשעבר, באתר mako, ‏2019-08-16
איגוד תעשיית ההקלטות השוודי

איגוד תעשיית ההקלטות השוודי (בשוודית: Grammofonleverantörernas förening) הידוע גם כ-GLF הוא ארגון המייצג את תעשיית הקלטות המוזיקה של שוודיה. בין היתר, איגוד זה אחראי מאז שנת 1975, למצעדי הפזמונים הפועלים בשוודיה, וכך גם למצעדי האלבומים. בנוסף לכך, מעניק הארגון תוארי זהב ופלטינה עבור אלבומים, ותוארי זהב, פלטינה ויהלום עבור שירים. איגוד זה כולל בתוכו חברות תקליטים שונות כמו; סוני BMG שוודיה AB, יוניברסל מיוזיק שוודיה AB והאחים וורנר שוודיה AB. מאז שנת 1986, מפעיל הארגון את "Grammotex". מדיה וקבצים בנושא איגוד תעשיית ההקלטות השוודי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של GLF
ארצות מאדים

ארצות מאדים הן אזורים על מאדים שלהם ניתן השם טרה (בלטינית: Terra), ברבים טראה (בלטינית: Terrae) והם שטחים סלעיים גדולים, שלעיתים קרובות השטחים הללו כוללים תעלות זרימה, מכתשים ו"שטחים כאוטיים". בניגוד לאזורי המישור הנקראים פלניטיה (בלטינית: Planitia; לדוגמה: אמזוניס פלניטיה) ובניגוד לאזורי ה"ימות" הנקראים מארה (בלטינית: Mare; לדוגמה: מארה אריתראיום). כל האתרים על מאדים - מאתר MIT אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א MIT, כל האתרים על מאדים(הקישור אינו פעיל) 4,000 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 3873.48 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א 5,100 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 4851.74 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א 5,400 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 5855.87 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א 2,600 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 2,733.22 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א 4,800 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 5,519.45 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א 3,300 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 3,244.3 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א 4,700 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 4,688 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א 3,900 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 3,635.18 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א 2,753 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 1954.94 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א 2,300 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 2,470.14 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א 2,465 ק"מ על פי אתר גוגל מארס 1,867.65 ק"מ על פי אתר USGS - הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ונאס"א
אוטקם

אוטקם (בצרפתית: Hautacam) הוא אתר סקי בהרי הפירנאים הצרפתיים, רכס רכס הרים המפריד את חצי האי האיברי מאירופה ומהווה גבול בין ספרד לצרפת, כ-200 קילומטרים מדרום-מערב לטולוז בחבל מידי-פירנה. בענף אופני הכביש, הטיפוס לאוטקם נחשב מהטיפוסים הקשים ביותר, ולכן רוכבי תחרות הטור דה פראנס מטפסים לפסגתו מפעם לפעם (נכון ל-2019, טיפסו על ההר 5 פעמים, בפעם האחרונה ב-2014). קטע הטיפוס מתחיל בעירייה הקטנה ארז'לס גזוסט (Argelès-Gazost) בת כ-3,000 התושבים שלמרגלות רכס ההפירנאים (ברום של 465 מטרים), כשמשם עולה דרך באורך כ-17.3 קילומטרים עד לכ-1,635 מטרים מעל גובה פני הים. הטיפוס המצטבר הוא כ-1,200 מטרים עם שיפוע ממוצע של 6.8% (שיפוע מקסימלי של 10%). בטור דה פראנס ב-2008 ו-2014 טיפסו רוכבי הטור דה פראנס עד לרום מרבי של 1,520 מטרים, ובשנים שלפני עד לגובה של 1,560 מטרים. הסיבה לכך היא שהטור דה פראנס מתחיל את הטיפוס בארוס ארבוקס (Ayros-Arbouix), ממנה יוצאת דרך באורך 13.6 קילומטרים עם שיפוע ממוצע של 7.8%. ב-1994 טיפס הטור דה פראנס לראשונה על ההר בקטע ה-11 שהסתיים על האוטקם, וניצח בו הרוכב הצרפתי לוק לבאן (Luc Leblanc) לאחר 6:58:04 שעות רכיבה. מאז 1994 הטור טיפס את האוטקם ארבע פעמים נוספות, בפעם האחרונה ב-2014 בסיומו של קטע 18, אותו ניצח הרוכב האיטלקי וינצ'נצו ניבאלי מקבוצת אסטנה, שגם זכה בטור באותה שנה (זוכה הוואלטה אספניה והג'ירו ד'איטליה במהלך קריירת הרכיבה). בטיפוס על אוטקם בקטע ה-10 של הטור בשנת 2000 זכה בחולצה הצהובה (מוביל המירוץ הכללי) הרוכב האמריקאי לאנס ארמסטרונג, אותה המשיך להחזיק עד הסיום בפריז (תואר שנשלל ממנו ב-2012 עקש שימוש בסמים וסימום שיטתי של חברי קבוצתו). את הקטע, שנערך בתנאי מזג אוויר קשים, רכב אמסטרונג לבדו בחצי השעה האחרונה של המירוץ עד לפסגה, כשהוא מותיר את יריבו העיקרי יאן אולריך, לשעבר אלוף העולם במרוצים נגד השעון, אלוף אולימפי ומנצח הטור ב-1997 מאחוריו. את הקטע ניצח הרוכב הבסקי חוויאר אוטצ'ואה (Javier Otxoa), היחיד שהצליח "לשרוד" בקבוצת הבריחה עד הסיום. טבלת מנצחי הקטעים שהסתיימו על פסגת האוטקם טור דה פראנס אלפ ד'ואז מדיה וקבצים בנושא אוטקם בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוטקם ביטוי השם בצרפתית, אתר פורבו מנצחי קטעי הטיפוס על האוטקם בטור דה פראנס ופרופיל הטיפוס מ-2014, מתוך אתר ledicodutour.com, (בצרפתית) מידע על הטיפוס, מתוך אתר climbbybike.com (באנגלית) רשימת המנצחים בקטע 11 בשנת 1994 בטור דה פראנס, מתוך האתר memoire-du-cyclisme.net (בצרפתית) קטע 10 בטור 2000, מתוך youtube.com (בספרדית) אלוף העולם נגד שעון ב-1995 ואלוף אולימפי באטלנטה 1996 נשלל ב-2012 עקב שימוש בסמים ספורטיביים אלוף העולם ב-2009
טורניר לזכר גרנטקין

טורניר לזכר גרנטקין, רשמית "הטורניר הבינלאומי לנבחרות נוער בכדורגל לזכר סגן נשיא פיפ"א ולנטין גרנטקין" (ברוסית: Международный турнир юношеских команд по футболу памяти первого вице-президента ФИФА В. А. Гранаткина) הוא טורניר כדורגל שנתי שנערך בסנקט פטרבורג, מאז שנת 1981 ומהווה טורניר ידידות שנערך לזכר ולנטין גרנטקין, כדורגלן סובייטי ופעיל ספורט שכיהן כסגן נשיא פיפ"א בשנים 1946—1950 ובשנים 1955—1979. בטורניר משתתפות נבחרות כדורגל עד גיל 18 ועד גיל 19 מכל העולם. הטורניר הראשון אורגן בשנת 1981 במוסקבה ביוזמת נשיא פיפ"א דאז ז'ואאו האבלנז' כשנה וחודשיים לאחר מותו של גרנטקין. בתחרות השתתפו שש נבחרות כדורגל: שתי נבחרות ברית המועצות וארבע נבחרות זרות. מאז 1983 הטורניר נערך בסנקט פטרבורג. בשנים 1993—2000 הוא לא נערך וחודש בשנת 2001. בשנים 2004 ו-2005 הטורנירים נערכו במוסקבה. עד 2011 השתתפו בטורניר שמונה נבחרות שהתמודדו בשני בתים בני ארבע נבחרות שהעפילו לפלייאוף. בשנת 2012 השתתפו בטורניר 12 נבחרות, ב-2013 — 16. בטורנירים השונים השתתפו כדורגלנים רבים שהתפרסמו בהמשך כמו אנדראס מולר, אוליבר בירהוף, קרסטן יאנקר, מרסל דסאי, איגור קוליבנוב, אלכסנדר מוסטובוי ואחרים. מדיה וקבצים בנושא טורניר לזכר גרנטקין בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טורניר לזכר גרנטקין טורניר לזכר גרנטקין, ברשת החברתית VK
רעות יהודאי

רעות יהודאי (נולדה ב-6 ביוני 1979) היא זמרת-יוצרת ישראלית. רעות יהודאי גדלה במושב שדה משה. למדה בבית ספר למוסיקה רימון. ב-2006 שיתפה פעולה עם הרכב הדאנס האלקטרוני Tanto Project (ארז קינן, גיל פוקס וגל ברמי) בהקלטת הסינגל Perfect Color. השיר נכלל בהמשך באלבומם Perfect Colors שיצא ב-2010, ובו השתתפה גם במספר שירים נוספים. בשנת 2007 ביצעה את השיר "דבש" בדואט עם ארי גורלי. השיר שנכלל באלבום של גורלי, זכה להצלחה רבה ונבחר כשיר השנה של גלגלצ לשנת תשס"ח (2008). בשנת 2009 הוציאה את אלבומה הראשון "המהירות משתנה". ארי גורלי היה היועץ האמנותי של האלבום שהופק מוזיקלית על ידי יאיא כהן אהרונוב. בשנת 2013 יצא אלבומה השני באנגלית, "Fire Under Water" שכלל שירים באנגלית". בשנת 2014 השתתפה בשלב האודישנים בעונה השלישית של דה וויס. היא ביצעה את השיר "דבש", אך לא הצליחה להעפיל לתוכנית. בשנת 2015 הקליטה שיר במסגרת האלבום שהופק על ידי המיזם ילדי בית העץ. לקחה חלק בפרויקט "הלובי של קובי" יחד עם המחבר והפזמונאי קובי לוריא. ב-2017 חזרה לשתף פעולה עם Tanto Project והוציאה יחד איתם סינגל בשם Gotta Love Me. יהודאי ניהלה מוזיקלית את הפרויקט "עולים לאוויר" בהנחיית יואב קוטנר בשיתוף גלי צה"ל. יהודאי בעלת אולפן הקלטות ביתי ומשמשת כמעבדת מוזיקלית. היא מלמדת הפקה מוזיקלית בבית הספר רימון ומופיעה במסגרת ההרכב "ארבעתנו". היא שיתפה פעולה עם דוד ד'אור, ארקדי דוכין, ומיקי גבריאלוב, ומשמשת כזמרת ליווי בהופעותיה של הזמרת גליקריה מהירות משתנה (2009) Fire Under Water‏ (2010) אתר האינטרנט הרשמי של רעות יהודאי רעות יהודאי, ברשת החברתית פייסבוק רעות יהודאי, סרטונים בערוץ היוטיוב פרויקט תגלית, באתר nrg‏, 26 בספטמבר 2008 בכורה: רעות יהודאי - "זו שעומדת מולך", באתר וואלה, 8 בנובמבר 2009 צפו: רעות יהודאי מבצעת את "What If", באתר וואלה, 10 בדצמבר 2013 גלית עדות, לזמרת מ"הכל דבש" יש אלבום חדש והיא מפיצה אותו בדרך מקורית, באתר מעריב, 4 בדצמבר 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דירוג הרים HC (אופני כביש)

דירוג הרים HC (בצרפתית: Hors catégorie, מילולית: "מעבר לדירוג") הוא מונח צרפתי בשימוש בתחרויות אופניים לתיאור דרגת טיפוס (קושי) הקשה ביותר (אחרי דירוגים 1–4, כאשר 4 הקל ביותר ו-1 הקשה ביותר מבין הטיפוסים המדורגים). דירוג קושי נקבע לרוב לפי שיפוע המסלול ואורכו, אך יכול להיות מושפע גם ממיקומו בקטע, כך שלמשל טיפוס בדרגה 1 יכול להיהפך ל-HC אם הוא גם סיום הקטע. חשיבות הדירוג היא לתחרות "מלך ההר" (אחד מקטוגוריות המובילים המקובלות, בנוסף למנצח בדירוג הכללי, המוביל הצעיר וה"ספרינטר"), כשכמות הנקודות המחולקת גבוהה משמעותית בדרגת HC. בטור דה פראנס (בין השנים 2012-2016) דורגו העליות באורך ממוצע של 16.1 קילומטרים ושיפוע ממוצע של 7.4% כטיפוסי HC, עם כ-7 טיפוסי HC בכל טור. בשנותיו הראשונות של הטור דה פראנס הייתה רק קטגורית טיפוס אחת, כאשר הנקודות של תחרות "מלך ההר" חולקו לעשרת הרוכבים הראשונים שחצו את הפסגה, החל מ-10 נקודות לרוכב הראשון, 9 לשני ועד נקודה אחת לרוכב העשירי. בטור הראשון שלאחר מלחמת העולם השנייה ב-1947 (אחרי הפסקת התחרות מ-1939) פוצלה התחרות לשתי קטגוריות, דירוג 1 ודירוג 2, כשדרגה 1 העניקה נקודות באופן זהה לטורים שלפני פרוץ המלחמה, בעוד קטגוריה 2 העניקה רק 5 נקודות לרוכב הראשון. לאור הצלחת החלוקה, נוספה קטגוריה שלישית בטור ב-1949, שהעניקה 3 נקודות לרוכב הראשון, בפסגות נמוכות ופשוטות יותר לטיפוס באופן יחסי. ב-1962 נוספה הקטגוריה הרביעית, וחלוקת הנקודות השתנתה: 15 נקודות הוענקו לרוכב הראשון בקטגוריה הראשונה, 10 נקודות לקטגוריה השנייה, 5 נקודות לקטגוריה השלישית ו-3 נקודות לקטגוריה הרביעית. בין השנים 1962-1978 נשארו ארבע הקטגוריות עם שינויים קלים בלבד בחלוקת הנקודות. ב-1979 הוחלט להוסיף קטגוריה נוספת, אך הפעם לא "קטגוריה 5" כי אם "קטגוריה בלתי מדורגת" (HC). אלפ ד'ואז מעבר גאליבייה מעבר טורמאלה מון ונטו מעבר איסראן אוטקם ואל טורנס מעבר סן ברנאר הגדול טור דה פראנס ניתוח נתוני הטיפוסים בטור דה פראנס בין 2006-2016, מתוך אתר danskebjerge.dk, (באנגלית)
אלכסנדר ריאזנצב

אלכסנדר אלכסנדרוביץ' ריאזנצב (ברוסית: Александр Александрович Рязанцев; נולד ב-5 בספטמבר 1986) הוא כדורגלן רוסי, המשחק כקשר התקפי בטורפדו מוסקבה. ריאזנצב הוא בוגר בית הספר לכדורגל של טורפדו מטאלורג. הוא עלה לקבוצה הבוגרת ב-16 באוקטובר 2004 והופיע בהופעת בכורה במשחק נגד לוקומוטיב מוסקבה. בתחילת 2006 עבר לרובין קאזאן ובמדי הקבוצה הטטארית עלה לראשונה ב-19 במרץ 2006 במשחק נגד רוסטוב. במהלך העונה הופיע 15 פעמים במדי הקבוצה, 8 מהם בהרכב הפותח. את שער הבכורה הבקיע ב-2007 בדקה ה-11, כשהבקיע נגד קבוצתו הקודמת מוסקבה. במהלך העונה הוא הבקיע 6 שערים ב-19 הופעות וגם הופיע במדי רובין במשחק גביע אינטרטוטו נגד ראפיד וינה, שגם נגדה הבקיע. אף על פי שבתחילת עונת 2007/2008 רובין מכרה שחקנים רבים, ריאזנצב נשאר, הוא הופיע ב-22 משחקים והיה שחקן מפתח בקבוצה וזכור במיוחד בהבקעת שער הבכורה של רובין בליגת האלופות, כשהבקיע ב-30 באוקטובר 2009 נגד ברצלונה כבר בדקה השנייה למשחק, שהסתיים באופן סנסציוני בהפסד ברצלונה 1–2. בדצמבר 2009 האריך את חוזהו עד 2013. ב-18 ביולי 2013 הוא קיבל כרטיס אדום בשל משחק אלים והורחק לשלושה משחקים. בספטמבר אותה שנה הודיע להנהלת הקבוצה על כוונתו לא לחדש את החוזה. במדי רובין זכה בשתי אליפויות לאומיות ובשני גביעים לאומיים. בינואר 2014 חתם בזניט סנקט פטרבורג לחוזה עד 2018. הוא הופיע במדי זניט לראשונה במשחר נגד טום טומסק ב-9 במרץ 2014 ושיחק 74 דקות. את שער הבכורה לזכות זניט הבקיע לראשונה ב-8 בנובמבר אותה שנה כשהבקיע לטרק גרוזני. הוא גם הבקיע שער במשחק רבע גמר הליגה האירופית נגד סביליה. למרות הרושם הראשוני הטוב בעונת הבכורה רמת המשחק שלו התדרדרה ובפברואר 2016 הוחלט להשאילו לאורל. בקיץ 2017 הושאל לאמקאר פרם במדיה הבקיע שלושה שערים ב-19 הופעות ולאחר סיום עונת 2017/2018 עזב את זניט ועבר בספטמבר 2018 לשחק בחימקי מוסקבה מהליגה הלאומית. ביוני 2019 חתם למשך עונה אחת בטורפדו מוסקבה, שאך זה הבטיחה מקום בליגה הלאומית. ביוני 2020 האריך את חוזהו בקבוצה לשתי עונות נוספות. הוא זומן לראשונה לסגל נבחרת רוסיה בנובמבר 2010 אבל הופיע לראשונה במדי הנבחרת הלאומית רק ביוני 2011 במשחק ידידות נגד נבחרת קמרון בכדורגל והוחלף בדקה ה-55. הוא לא הבריק במדי הנבחרת והבקיע שער אחד בלבד ב-5 הופעות. רובין קאזאן אליפות רוסיה: 2008, 2009 הגביע הרוסי בכדורגל: 2011/2012 הסופר קאפ הרוסי: 2010, 2012 זניט סנקט פטרבורג אליפות רוסיה: 2014/2015 הסופר קאפ הרוסי: 2015, 2016 אלכסנדר ריאזנצב, באתר Transfermarkt אלכסנדר ריאזנצב, באתר Soccerway אלכסנדר ריאזנצב, באתר WorldFootball.net אלכסנדר ריאזנצב, באתר National Football Teams אלכסנדר ריאזנצב, באתר FootballDatabase.eu АЛЕКСАНДР РЯЗАНЦЕВ ПРОДЛИЛ КОНТРАКТ С «ТОРПЕДО»
עננה

האם התכוונתם ל... עֲנָנָה – אוסף עננים בלשון המקרא, ראו ענן עננה (חברה) – חברה ישראלית לייצוג מוזיקאים הפועלת משנת 1998 עננה (רומן) (Thunderhead) – רומן לנוער משנת 2018 מאת הסופר האמריקאי ניל שוסטרמן עננת אורט – אזור העוטף את מערכת השמש
נונאטאק סקוט

נונאטאק סקוט (באנגלית: Scott Nunatacs) היא קבוצה של נונאטאקים בולטים, שנמצאים כ-18 ק"מ מזרחית לקרחון ריכטר ומהווים את הקצה הצפוני של הרי אלכסנדרה בארץ אדוארד השביעי, אנטארקטיקה. תצורת הסלעים התגלתה בשנת 1902 על ידי משלחת דיסקברי לאנטארקטיקה בראשות קפטן רוברט פלקון סקוט. לויטננט קריסטיאן פרסטרוד, מנהיג קבוצת המזחלות המזרחית של משלחת הקוטב הדרומי של אמונדסן (1912-1910), שטיפסה על הנונאטאק תוך כדי חקר חצי האי אדוארד השביעי, קרא לנונאטאק על שם קפטן סקוט בשנת 1911. גלעד פרסטרוד הוא גלעד אבנים קטן, שהקים קריסטיאן פרסטרוד ב-3 בדצמבר 1911 לרגלי הכף העיקרי בצדם הצפוני של הנונאטאקים, במהלך משלחת הקוטב הדרומי של אמונדסן. הגלעד הוכרז כאתר היסטורי או מונומנט (HSM66), בעקבות הצעה של ניו זילנד, נורווגיה והממלכה המאוחדת לועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. רשימת אתרים היסטוריים ומונומנטים שאישרה הוועדה המייעצת (ATCM) (2012)
שטח כאוטי

שטח כאוס או שטח כאוטי (באנגלית: chaos terrain; או chaotic terrain) הוא מונח באסטרוגאולוגיה המתאר סוג של פני שטח המאופיינים בשילוב לא סדיר של רכסים, בקעים, ומישורים, המעורבבים וצמודים אחד לשני. שטח כאוס הוא מאפיין בולט בכוכבי הלכת מאדים וחמה, באירופה (אחד מירחי צדק), ובכוכב הלכת הננסי פלוטו. בשטחים מעין אלה משתמשים במילה "כאוס" כחלק משם האתר (לדוגמה: "כאוס אוראום" על מאדים). מפת טופוגרפית של אזור אוקסיה פאלוס על מאדים. המפה מראה את המיקום של מספר אזורי כאוס. מפה שמציגה את מיקום של כאוס ארסינאוס (בשמאל המפה), כאוס איאני, כאוס אוראום, כאוס מרגריטיפר, ואזורי כאוס נוספים בסביבתם מפה של רביע מרגריטיפר סינוס; כאוס אוראום מופיע בחלק העליון של המפה. קניונים ענקיים באוראום כאוס; באזור רביע מרגריטיפר סינוס. איאני כאוס, כפי שצולם על ידי THEMIS . באזור רביע מרגריטיפר סינוס. מפת רביע אוקסיה פאלוס. בחלקה התחתון של המפה כאוס אראם. כאוס אראם בתצלום שצולם על ידי THEMIS. כאוס אראם כאוס אראם מזרח כאוס אראם כאוס הידראוטס ברביע אוקסיה פאלוס כאוס הידאספיס ברביע אוקסיה פאלוס כאוס אאוס ברביע אוקסיה פאלוס מפת רביע פתונסיס, כאוס גרוגרונום בחלק העליון של המפה כאוס גרוגונום כאוס אטלנטיס כאוס איסטר ברביע לונאה פאלוס כאוס איסטר שטח כאוטי ברביע מרגריטיפר סינוס אגן קלוריס הגורמים להיווצרותם של שטחי כאוס עדיין לא ברורים. מספר כוחות אסטרולוגיים שונים הוצעו כגורמים של כאוס. על פי מחקר של אוניברסיטת טקסס באוסטין משנת 2011 נטען כי אזורי הכאוס בירח אירופה מצויים מעל אגמים נוזליים מתחת לקרח המכסה את פני השטח, אירועי פגיעה וחדירת גופים מבעד לקרח אל תוך האגמים, הם גורם אפשרי לאזורי הכאוס. משערים שאזורי הכאוס של מאדים נוצרו מהשתחררות של כמויות אדירות של מי קרח אל פני השטח. אזורי הכאוס מופיעים במקומות רבים על מאדים, וניתן לראות כי דבר מה הזיז את פני השטח בפתאומיות. חוקרים סבורים כי אזורי כאוס נוצרו לפני זמן רב. באמצעות ספירת מכתשים (יותר מכתשים בכל אזור נתון פירושו אזור ישן יותר), מדענים הגיעו למסקנה שהאזורים נוצרו לפני 2.0 עד 3.8 מיליארד שנה. Robert Roy Britt, "Chaos on Mars," Space.com
גביע המדינה בכדורגל נשים 2015/2016

גביע המדינה בכדורגל נשים לעונת 2015/2016 היא התחרות ה-18 מאז היווסדה. משחקי התחרות החלו ב-8 בדצמבר 2015 ומשחק הגמר נערך ב-18 במאי 2016 והסתיים בניצחון של מ.ס. קריית גת על אס"א תל אביב בדרך לזכייה ראשונה בתואר. בתחרות השתתפו 8 קבוצות ליגת נשים ראשונה (לפי התקנון האקדמיה לכדורגל בנות לא לוקחת חלק בגביע המדינה) ו-4 קבוצות מליגת נשים שנייה. קבוצת בנות אילת לא השתתפה בתחרות בעונה זו. לפי תקנון התחרות, בעונה זו התקיימו 4 סיבובים. כל הקבוצות (ליגות נשים ראשונה ושנייה) החלו להשתתף בסיבוב הראשון פרט לשתי קבוצות שהוגרלו להתחיל בסיבוב השני. כיוון שלסיבוב זה שהיה גם רבע הגמר העפילו 7 קבוצות, אחת הקבוצות מאלו שהעפילו לשלב זה קיבלה כרטיס חופשי לחצי הגמר. הסיבוב הראשון בתחרות היה למעשה שמינית הגמר. בסיבוב זה השתתפו 10 קבוצות. קבוצות הפועל באר שבע ומ.ס. קריית גת קיבלו בהגרלה כרטיס חופשי לסיבוב הבא. אל רבע הגמר העפילו 5 הקבוצות שניצחו בשמינית הגמר ושתי הקבוצות שקיבלו בהגרלה כרטיס חופשי לשלב זה. כיוון שהעפילו לשלב זה 7 קבוצות, התקיימו רק שלושה משחקי רבע גמר. מ.כ. רמת השרון קיבלה בהגרלה את המקום הנוסף בחצי הגמר. משחקי חצי הגמר התקיימו ב-26 באפריל במתכונת של הצגה כפולה באצטדיון רמת גן. עונת 2015/2016 בליגת כדורגל נשים ראשונה עונת 2015/2016 בגביע המדינה בכדורגל נשים, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ynet ספורט, נשים: קריית גת זכתה בגביע המדינה, באתר ynet, 19 במאי 2016
קרחון ריכטר

קרחון ריכטר (באנגלית: Richter Glacier) הוא קרחון חופי במדרון נמוך הנמצא 18 ק"מ מערבית לנונאטאק סקוט בצד הצפוני של חצי האי אדוארד השביעי. תוואי הנוף מעמיס על קרחון באטלר וזורם לצפון-מערב אל הים, שם הוא יוצר לשון קרח קטנה. הקרחון והלשון מתוארים על מפת משלחת בירד לאנטארקטיקה, 1930-1928. המפה מציינת, שקבוצת הנחיתה מקיינאן מארו (שיראז) חצתה את הקרחון הזה ועלתה אל פסגת נונאטאק סקוט בינואר 1912. הקרחון מופה בפרוטרוט על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית (USGS) מסקרי קרקע וצילומי אוויר של צי ארצות הברית, 1965-1959. הקרחון נקרא על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים (US-ACAN) על שם גרגורי ד. ריכטר, המטאורולוג הראשי וראש המדענים של משלחת החורף בתחנת בירד 1968.