כיכר רבין

כיכר רַבִּין (או בשמה המלא כיכר יצחק רבין) היא אחת הכיכרות העירונית המרכזיות של תל אביב ואחת הכיכרות החשובות בישראל. הכיכר, שצורתה מלבנית, נתחמת על ידי בית העירייה מצפון ורחוב אבן גבירול ממזרח. היא נקראה בעבר כיכר מלכי ישראל ושמה הוסב ב-11 בנובמבר 1995 לזכרו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין, שנרצח בתום עצרת שנערכה בה ב-4 בנובמבר 1995. שטח הכיכר הוא כ-17 דונם, והוערך כי יש לה תפוסה של כ-30,000 בני אדם. רוב שטחה מרוצף. בחלקה הדרומי של הכיכר נמצאת אנדרטת השואה והתקומה, יצירתו של הפסל יגאל תומרקין. האנדרטה היא בצורת פירמידה הפוכה (ניצבת על קודקודהּ), עשויה ברזל חלוד וזכוכית. חלקה הצפוני של הכיכר נמצאת רחבה מוגבהת, המחברת את הכיכר לבניין העירייה. כאשר מתקיימות עצרות בכיכר, משמשת רחבה זו את הנואמים. בהיותה אחת הכיכרות הגדולות של העיר, היא שימשה לעצרות מסוגים שונים: חגיגות יום העצמאות, הפגנות, קונצרטים פתוחים, עצרות בחירות ועוד. כמו כן היא שימשה לירידים שונים, שהבולטים שבהם הם שבוע הספר העברי ויריד ארבעת המינים. הסרט התיעודי "הזירה" (2001) עוסק בתפקידה של הכיכר בעיצוב המרחב הציבורי הישראלי. בנובמבר 2021 הופקעה מחצית משטח הכיכר לטובת שטח התארגנות לקו הירוק של הרכבת הקלה המיועדת להקמת תחנה תת-קרקעית. על כן מאז אירועים המוניים עברו למקומות אחרים בעיר. אזור הכיכר היה בתקופת המנדט אזור של פרדסים. כבר בתוכנית גדס תוכננה במקום כיכר ציבורית גדולה. לקראת סוף שנות הארבעים החלו לעקור את הפרדסים ולבנות סמוך לאזור הכיכר. בחלקה הצפוני של הכיכר ניצבה בריכת ההשקיה של הפרדס, ששימשה לאחר עקירתו כבריכת השחייה העירונית הראשונה של תל אביב, ובה התאמנו אגודות הספורט וכן ילדי בתי הספר למדו בה שחיה. בריכה זו נהרסה כשהוקם בניין העירייה. לקראת בניית הכיכר נערכו שלוש תחרויות שעיצבו את המקום. התחרות הראשונה התקיימה בשנת 1947 על תכנון בינוי ערים לכיכר. התחרות הייתה ברמת הגושים בלבד וזכו בה האדריכלים חנן פבל, דן טנאי ודוד קיסין (שזכו באותה תחרות במקום הרביעי עם הצעה נוספת למתחם). התוכנית הזוכה הציעה את שורת הבניינים המקיפה את הכיכר כשבקומתם הראשונה מיועד השטח למסחר והמעבר הוא מקורה. מרכז הככר מגונן ובו בריכת מים עם מזרקה. מספר שנים לאחר מכן התקיימה תחרות לתכנון עיצוב הכיכר עצמה. בתחרות זו זכו האדריכלים אברהם יַסקי ושמעון פובזנר. התחרות השלישית שהוכרזה על המתחם, נסובה על תכנון בניין העירייה שתוכנן מצפון לכיכר. בתחרות זו זכה בשנת 1957 האדריכל מנחם כהן. לקראת חנוכת בניין העירייה ב-1965, רוצף שטח הכיכר ונבנו המזרקות בהתאם לתוכנית. בשנת 1975 הוצב בכיכר פסל השואה של תומרקין. בשנת 2001 החלו דיונים בהצעה להקים מתחת לכיכר חניון תת-קרקעי בן חמש קומות, ובו 2,000 מקומות חניה. תוכנית זו מעוררת התנגדות רבה מצד אלה החוששים מהמפגעים הסביבתיים הכרוכים בחניון ענק כזה. בעתירה בעניין זה (עת"מ (ת"א) 1320/03 'ישראל גודוביץ ונתן זך נ' רון חולדאי ושמואל לסקר'), שנדונה בבית המשפט לעניינים מנהליים בתל אביב–יפו, טענו העותרים: "כיכר רבין היא אתר לאומי. עוד בעבר כאשר נקראה 'כיכר מלכי ישראל' יצא שמה למרחוק כמקום להצהרות ולהפגנות, אירועים, מופעים וכיוצא בזה ברמה הארצית, לא מעט לאור העובדה כי לא קיים כל אתר חליפי לו בנושאים אלו. לאחר הירצחו של ראש הממשלה יצחק רבין ז"ל בכיכר זו, שונה שמה לכיכר רבין, והפכה היא בחלקה הצמוד לכניסה לעיריית תל אביב לאתר הנצחה ומוקד עלייה לרגל למוקירו, והתחזק מעמדה ככיכר לאומית 'של כל העם'." בשנת 2010 נערך שיפוץ בכיכר. במשך שנים היוותה המזרקה בדרום הכיכר מחסום בין רחוב אבן גבירול לכיכר. במסגרת השיפוץ נחתכו קירות הבריכה ונוצרה בריכה אקולוגית. כמו כן שוחזר מבנה המזרקה מתמונות שהיו בעיריית תל אביב. בנוסף, שופצה האנדרטה לשואה ולגבורה: הורדו ממנה לוחות הפרספקס והגן סביבה אף הוא הוסר כדי לאפשר גישה חופשית לאנדרטה. בניגוד לעבודות שיפוץ אחרות בתל אביב, עבודות אלו היו בתכנון ויוזמת האגף לשיפור פני העיר של עיריית תל אביב ולא של אדריכל חיצוני. בשנת 2016 הזמינה עיריית תל אביב שבעה צוותי תכנון לתחרות חדשה לתכנון הכיכר. המתכננים נדרשו להתייחס לשלושה אלמנטים מרכזיים: הקמת תחנת רבין כחלק מהקו הירוק של הרכבת הקלה (אחת מארבע התחנות התת־קרקעיות לאורך הקו), מרפסת רבין וחניון תת־קרקעי (שאושר על אף מחאה שהוביל מהנדס העיר לשעבר ישראל גודוביץ).. בעשור השני של המאה ה-21 עיריית תל אביב אפשרה לגורמים מסחריים להשתמש בכיכר רבין למטרותיהם, לעיתים עבור הסכם חסות לאירועים עירוניים גדולים (מרוץ המרתון השנתי, למשל). ב-2017 נחשף כי בשנה החולפת הייתה הכיכר "תפוסה" למטרות מסחריות במשך 50 יום. במהלך תקופה זו, הוקמו מאהלים מסחריים גדולים של החברות המעורבות (סמסונג, אדידס ועוד), כך שהגישה לכיכר החשובה נחסמה לציבור למשך כמעט חודשיים בשנה, נתונים שפרסומם הביא לביקורת על העירייה. בסך הכל, התקיימו באותה שנה 68 אירועים שונים בכיכר - כולל אירועים לא-מסחריים, כמו הפגנות, עצרות וחגיגות, שחסמו אותה ל-118 יום. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. לא ברור מדוע נבחרו דווקא העצרות הרשומות כאן. 29 במרץ 1962, במהלך חגיגת פורים בכיכר נזרקה על החוגגים פצצת זרחן. 20 איש נפצעו והזורק לא נתפס. 7 באפריל 1977: קבוצת הכדורסל של מכבי תל אביב זוכה לראשונה בגביע אירופה לאלופות. המוני חוגגים גדשו את הכיכר במשך הלילה, ורבים קפצו לבריכת המים הרדודה שבצפון הכיכר. 27 ביוני ו-28 ביוני 1981: נערכו עצרות הבחירות המסיימות של מערכת הבחירות לכנסת העשירית של המערך והליכוד במסגרתן ארעה תקרית הצ'חצ'חים של דודו טופז שנחשבה בעלת השפעה על תוצאות הבחירות. 25 בספטמבר 1982: "הפגנת הארבע מאות אלף" בארגונה של "שלום עכשיו", במחאה על אירועי סברה ושתילה. מארגניה הכריזו שזו העצרת הגדולה ביותר שהתקיימה בכיכר מעולם, ואמדו בתקשורת את מספר המשתתפים ב-400,000 איש (כ-10% מתושבי המדינה באותה עת). אפריל 1990: הפגנה בכותרת "מושחתים נמאסתם!", שנערכה בעקבות "התרגיל המסריח", ובה קראו עשרות אלפי אזרחים לשנות את סדרי השלטון במדינה. 4 בנובמבר 1995: עצרת תמיכה בתהליך השלום, שבסיומה נרצח יצחק רבין. מאז עצרת זו נערכות מדי שנה במוצאי שבת הקרוב ליום השנה לרצח עצרות זיכרון בהן משתתפים רבבות אנשים. בעקבות רצח זה שוּנה שמה של הכיכר מ"כיכר מלכי ישראל" ל"כיכר רבין", על שמו של יצחק רבין. 12 בנובמבר 1995: 200-250 אלף איש בעצרת הזיכרון ליצחק רבין במלאת שבוע להירצחו. 10 במאי 1998: התארגנות חגיגית ספונטנית בעקבות זכייתה של הזמרת דנה אינטרנשיונל שייצגה את מדינת ישראל בתחרות האירוויזיון. בשל היותה של אינטרנשיונל אישה טרנסג'נדרית, רבים מהחוגגים היו חברי קהילת הלהט"ב. בהמשך הצטרפו אליהם גם אוהדי בית"ר ירושלים, שחגגו את זכיית קבוצתם באליפות המדינה בכדורגל. 22 במאי 1998: דגל הגאווה מונף בכיכר על התורן המרכזי של עיריית תל אביב בשיא הפגנת מחאה של הומוסקסואלים ולסביות לאחר הפסקת אירועי הוויגסטוק בידי המשטרה; האירוע נחשב לאירוע מכונן במאבק הקהילה ההומוסקסואלית בישראל. 11 באוגוסט 2005: 200-250 אלף איש מפגינים נגד תוכנית ההתנתקות . 12 בנובמבר 2005: עצרת 10 שנים להירצחו של יצחק רבין, כולל שחזור העצרת מ-4 בנובמבר 1995, שחזור שירת "שיר לשלום" ובהשתתפות ביל קלינטון. 3 במאי 2007: לאחר פרסום דו"ח הביניים של ועדת וינוגרד החליטו אישי ציבור כסגן הרמטכ"ל לשעבר, עוזי דיין, ביחד עם סופרים, אישי רוח וארגונים מימין ומשמאל לארגן עצרת המונים בקריאה להתפטרות הממשלה בראשות אהוד אולמרט ועמיר פרץ. ההפגנה, תחת הכותרת "כישלונרים - הביתה", הצליחה מעל המשוער והביאה, על פי הערכות, בין 200 ל-250 אלף איש לכיכר. 30 ביוני 2007: לאחר הפרסום בתקשורת על עסקת הטיעון בין מני מזוז לנשיא משה קצב, הוחלט על ידי ארגוני הנשים בישראל ועל ידי התנועה לאיכות השלטון לקיים הפגנה בכיכר רבין על מנת להביע מחאה כנגד העסקה ולנסות למנוע אותה. לעצרת זו הגיעו גברים ונשים, כ-20 אלף במספר. 17 בנובמבר 2007: עצרת המונים לתמיכה במורים, בעקבות קיצוצים במשרד החינוך, פיטורי מורים וקיצוץ נרחב בשכר המורים. הגיעו לכיכר כ-80 אלף מורים, תלמידים והורים כדי להביע תמיכה במורי ומחנכי ישראל. 4 באפריל 2009: מופע הפתיחה לחגיגות המאה לתל אביב. במופע נכחו כ-250,000 איש והושקע בו סכום כסף חסר תקדים של יותר מ-4 מיליון ש"ח.. 8 באוגוסט 2009: עצרת הזדהות למען נפגעי הרצח בברנוער, כשבוע לאחר הירי, שבה נכחו כ-70 אלף איש. בעצרת דיברו אחותו של ניר כץ, שנרצח באירוע ביחד עם ליז טרובישי, ושניים מפצועי הירי, בהם המדריך חן לנגר שישב על כיסא גלגלים עקב הפציעה ומירר בבכי בזמן שקרא את דבריו וסיפר על הזיכרונות מהאירוע שרודפים אותו. מלבדם הופיעו אמנים חברי הקהילה ותומכיה, ונאמו אישי ציבור ובהם נשיא המדינה שמעון פרס, שרים וחברי הכנסתם. 16 בספטמבר 2009: במסגרת חגיגות 100 שנה לתל אביב שלחה עיריית בריסל 500.000 פרחים מהם נבנה מרבד ענק בכיכר. במחווה למרבד זה הוקם בקרבת הכיכר שטיח אריחים קטן בדוגמאות האריחים שריצפו את בתי הראשונים בתל אביב. 27 בנובמבר 2013: הזמר אריק איינשטיין הובא למנוחות בטקס אשכבה ציבורי בנוכחות עשרות אלפי בני אדם. 12 במאי 2018: חגיגות בעקבות זכייתה של ישראל באירוויזיון עם השיר "Toy" בביצועה של נטע ברזילי. במהלך החגיגות אלפי אנשים רקדו לשיר שזכה ואף קפצו לבריכת המים שבכיכר 25 ביוני 2018: עצרת "משיח בכיכר" שאורגנה על ידי האגודה למען הגאולה האמיתית והשלימה. העצרת נערכה תוך הפרדה בין גברים לנשים. קודם העצרת, הודיע ראש העיר תל אביב רון חולדאי שלא יאפשר את קיום העצרת בהפרדה, וזאת בעקבות פניה של שדולת הנשים בישראל. בעתירה שהגישה האגודה למען הגאולה האמיתית והשלימה לבית המשפט לעניינים מינהליים בתל אביב הורה השופט קובי ורדי לאפשר את קיום העצרת בהפרדה. עיריית תל אביב הודיעה בעקבות זאת שלא תאשר מעתה והלאה קיום אירועים בהפרדה 22 ביולי 2018: בהפגנה למען זכויות להט"ב ובמחאה על חוק הפונדקאות, נכחו כ-80,000 בני אדם. ההפגנה התקיימה בסוף יום של הפגנות ומחאות להט"ב ברחבי הארץ, ובין השאר נשאו בה דברים יעל דיין, אורנה בנאי, יו"ר האגודה למען הלהט"ב חן אריאלי ופעילים נוספים בקהילה הגאה. מלבדם הופיעו אומנים כריטה, דנה אינטרנאשיונל ועילי בוטנר 4 באוגוסט 2018: מחאה של בני העדה הדרוזית ותומכיהם נגד חוק הלאום המגדיר את ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי בלבד, עשרות אלפי בני אדם נכחו בעצרת. 1 בספטמבר 2018 מחאת ארגון שומרי הבית וארגוני סביבה נוספים כנגד הקמת אסדת הגז לווייתן לחופי ישראל ובדרישה להרחיקה 120 קילומטרים מהחוף. בעצרת נכחו אלפי בני אדם. ההפגנה הייתה ההפגנה הסביבתית הגדולה ביותר שנערכה בישראל אי פעם 4 בדצמבר 2018 מחאת הנשים. עשרות אלפי נשים וגברים הפגינו בכיכר במחאה על אלימות נגד נשים בעבר נערכו בכיכר אירועים נוספים. לפני ריצוף הכיכר ועוד הרבה לפני שבניין העירייה נבנה התארחו במקום קרקסים. במשך שנים התקיימה בכיכר מדי שנה תצוגת כלים של חיל השריון הישראלי. בשנות השבעים נערך טקס יום השואה העירוני (מול האנדרטה) וכן התקיים בכיכר יריד משחקים וצעצועים שנתי. 2020 המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש. אלפי אנשים מפגינים תוך ריחוק חברתי. בעבר יצא מכיכר רבין מצעד הגאווה, שהוציא אל הרחובות עד כ-100,000 צועדים. המצעד היה מסתיים בהפנינג גדול בפארק הירקון ובו נאומים, הופעות של אמנים רבים ודוכנים שונים. בשנים האחרונות יוצא המצעד מהמרכז העירוני לקהילה הגאה, הצמוד לגן מאיר. שבוע הספר העברי בתל אביב התקיים לרוב בכיכר רבין, אם כי הועבר משם בין השנים 2001 ו-2007 עקב הצורך באבטחה מוגברת שנוצר בעקבות פיגועי ההתאבדות של האינתיפאדה השנייה, אבטחה שהיה קושי לבצעה בכיכר הפתוחה לכל עבר. מדי שנה בסמוך ליום הזיכרון ליצחק רבין התקיימה בכיכר עצרת המונית לזכרו. בליל יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל נערך מופע "שירים בכיכר", שבו משתתפים זמרים ששרים לזכר הנופלים. לקראת חג סוכות נערך בכיכר יריד ארבעת המינים. נערך מופע "Israel calling" בו מגיעות משלחות ממדינות שונות באירופה למין מיני- אירוויזיון. מלחמת מים המונית נערכת ביום שישי הראשון בחודש יולי, כשהמים נלקחים אך ורק מהמזרקה במקום. הקפות שניות במוצאי שמחת תורה. מדי-פעם נערכו בכיכר אירועים חברתיים שונים, כגון קרבות כריות, רכיבות אופניים המוניות ותצפיות רחוב אסטרונומיות. מבט על הכיכר מהבריכה האקולוגית מראה הכיכר ב-1980 אנדרטה לשואה ולתקומה לפני השיפוץ בניין עיריית תל אביב-יפו המזרקה שבמרכז הבריכה האקולוגית פרחים ודגים בבריכה האקולוגית האנדרטה לזכר יצחק רבין שלט הסבר על שטיח האריחים שטיח האריחים - דגם מוקטן של מרבד הפרחים ששלחה עיריית בריסל לכבוד חגיגות ה-100 לעיר אירוע שבוע הספר 2016 מדבקות שהודבקו במרצפות הכיכר, על מנת לשמור על הנחיות הריחוק החברתי בזמן התפרצות נגיף הקורונה בישראל מתחם חיסונים בכיכר, ינואר 2021 בזמן התפרצות נגיף הקורונה בישראל מחאת הלהט"ב בכיכר בשנת 2018 צילום אוויר של כיכר רבין, באתר Google maps תמונות של כיכר רבין באירוע "live earth 2007" מערכת האנציקלופדיה העירונית, כיכר מלכי ישראל (כיכר רבין), באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה" שירות גלובס, ‏פוטו רצח - יום השנה לרצח יצחק רבין, באתר גלובס, 4 בנובמבר 2009 טלי חתוקה, ‏רגעי תיקון: כיכר רבין כמרחב של משא ומתן תרבותי, תיאוריה וביקורת 24, אביב 2004 הסתיים שיפוץ ושיקום המזרקה והבריכה האקולוגית בכיכר רבין, הודעה לעיתונות מטעם עיריית תל אביב יפו, 29 בדצמבר 2010 מיכאל יעקובסון, חולות רבין: מה קורה בכיכר של המדינה, באתר Xnet‏, 7 ביולי 2011 "וואלה הבנתי" - כמה אנשים באמת נכנסים בכיכר רבין?, באתר וואלה, 15 במרץ 2015 "כיכר רבין 2022" - סרטה של יהודית בהט על כיכר רבין לפני ובזמן החפירות לרכבת קלה, סרטון באתר יוטיוב נדב רוזמן, כיכר מלכי ישראל - כיכר יצחק רבין | ההכרזה על שינוי שם הכיכר, באתר YouTube אבי אשכנזי ודנה ירקצי‏, כמה מפגינים באמת נכנסים בכיכר רבין?, באתר וואלה, 8 במרץ 2015. ראו הזירה באתר הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה; שחר מגן, רצח בכיכר ביום שבת, באתר ynet, 29 באוקטובר 2001. עבודות הרכבת הקלה מגיעות לכיכר רבין, באתר עיריית תל אביב נעמה ריבה, עיריית תל אביב עורכת תחרות לתכנון מחודש של כיכר רבין, באתר הארץ, 7 בפברואר 2016 "למה כיכר רבין תפוסה 118 ימים בשנה?". טיים אאוט. 2017-04-05. נבדק ב-2018-06-10. ישראל 50 בעמוד על שנת 1962 דנה אינטרנשיונל: אין לאף אחד מונופול על אלוהים ואלוהים הוכיח את עמדתו, באתר גלובס, 11 במאי 1998 אסף פרי, ‏כולם אנטישמים: חמש מהדרמות הגיאו-פוליטיות של תחרות הזמר הגדולה בעולם, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 10 באפריל 2018 מועצת יש"ע: נצא עם ילדינו לגוש קטיף, באתר וואלה, 12 באוגוסט 2005 עידן דורנר‏, מוצ"ש: הפגנה נגד עסקת הטיעון עם קצב, באתר וואלה, 28 ביוני 2007 מופע פתיחת שנת המאה באתר הרשמי של העירייה ליה פן‏, תל אביב חגגה מאה לעיני רבע מיליון צופים, באתר וואלה, 4 באפריל 2009 צפו בתקציר הטקס: עצרת הגאווה בכיכר רבין, באתר ‏מאקו‏, 10 באוגוסט 2009 אסף קמר, חגיגות הניצחון בכיכר: "סוף סוף אפשר לשמוח", באתר ynet, 15 במאי 2018 איתי בלומנטל ואטילה שומפלבי, אחד ממארגני עצרת "משיח בכיכר": "האירוע יתקיים, לא נבטל הפרדה בין גברים לנשים", באתר ynet, 19 ביוני 2018 טל שניידר, ‏מחאת הלהט"בים: 80 אלף איש הפגינו למען שוויון בכיכר רבין, באתר גלובס, 22 ביולי 2018 בר פלגו נעה שפיגלו ג'קי חוריו יהונתן ליס, עשרות אלפים הפגינו נגד חוק הלאום: "נלחמנו על קיום המדינה ונילחם על אופייה", באתר הארץ, 4 באוגוסט 2018 בר פלגו צפריר רינת, אלפים הפגינו בת"א למען הרחקת אסדת הגז לווייתן מחוף הים, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2018 הילה ויסברג, ‏אלפים מוחים נגד אלימות כלפי נשים; שיבושים בנתב"ג: המשטרה עוצרת מפגינות בת"א, באתר גלובס, 4 בדצמבר 2018 נערכו כמה הפגנה בכיכר בזמן הגל הראשון