laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קסר עמרה

קסר עמרה (בערבית: قصر عمرة; תעתיק: קצר עמרה, שפירושו "מצודת עמרה") היא הידועה שבמצודות המדבר בירדן וממוקמת במרחק של 85 ק"מ מזרחית לעמאן. המצודה נבנתה בתחילת המאה ה-8, ככל הנראה בין 711 ל-715, על ידי הח'ליף וליד הראשון מבית אומיה; אך גרסה אחרת מייחסת את בנייתה לח'ליף וליד השני בשנות הארבעים של המאה ה-8. המצודה עצמה הרוסה, אך בית הכפר שלידה השתמר במצב טוב וסביר ששימש כמקום מנוחה לחליף או לבני משפחתו לתקופות שהות קצרות. במבנה אולם אירוח שבו שלוש ספינות ובית מרחץ בסגנון רומי, והוא מעוטר בפרסקאות עשירות המתארות סצינות ציד, היאבקות ורחצה, בעלי חיים, דמויות מלכותיות, נשים עירומות ועוד. על אחד מקירות בית המרחץ מצוירת מפה של השמיים בחצי הכדור הצפוני, לצידם של סימני גלגל המזלות, וזו נחשבת לאחד הניסיונות המוקדמים לשרטט את הייקום שלא באופן דו־ממדי. פרסקאות אלה בסגנון חילוני משמשים דוגמה לאמנות איסלאמית מוקדמת, ומראים כי האיסור על עשיית דמות התקבל באסלאם בשלב מאוחר יותר. באר בעומק של 36 מטר ומשאבה שהופעלה על ידי חמור צמודים למבנה מצפון וסיפקו לו מים לצורכי שתייה ולבית המרחץ. המצודה נעזבה ונתגלתה שוב ב-1898, על ידי אלואיס מוסיל, במצב של הזנחה ביחס למצודות אחרות, וכתובות גרפיטי פגעו בחלק מהפרסקאות. בשנת 1985 הכריז ארגון אונסק"ו על המצודה כאתר מורשת עולמית ונערך מבצע לשחזור המבנה. מדיה וקבצים בנושא קסר עמרה בוויקישיתוף קסר עמרה באתר Archnet
הורטיקולטורה

הוֹרְטִיקוֹלְטוּרָה (מלטינית: hortus – גן, cultura – תרבות; על פי האקדמיה ללשון העברית: בֻּסְתְּנָאוּת) היא האמנות, המדע, הטכנולוגיה והכלכלה של גידול צמחי תועלת ונוי. זהו ענף בתחום החקלאות, מקביל לענף היערנות וענף גידולי שדה, העוסק בגידול צמחים בגנים ובבתי-גידול. ההורטיקולטורה עוסקת בצמחים מניבים כגון עצי-פרי, ירקות, אגוזים, זרעים ועשבי-תבלין, כמו-גם בצמחים המשמשים לרפואה, בשמים, צבעים ועוד שימושים שאינם למאכל, וכן בצמחי נוי כגון מדשאות, עצים וצמחי-גן. בין היתר עוסקת ההורטיקולטורה בשתלנות (הרביית צמחים), מחקר גנטי וטיפוח זנים חדשים, אינטרודוקציה (איקלום צמחים), שימור הצומח ובתי הגידול הטבעיים, אתנובוטניקה, עיצוב גנים ונוף, הקמת גנים ואחזקתם, חינוך, גינון טיפולי, וייעוץ טכני. לימודי הורטיקולטורה כוללים בעיקר מדעים מדויקים ומדעי הטבע כגון ביולוגיה, בוטניקה, כימיה, קרקע ומים, גנטיקה, פיזיולוגיה של הצמח, אנטומולוגיה ועוד. בעוד שבחקלאות קלאסית, השטח מחולק למספר מועט של חלקות גדולות, בהורטיקולטורה שטח מחולק להרבה חלקות קטנות עם זנים ואף גידולים שונים. בישראל נלמד תחום זה במסגרת החוג למדעי הצמח, בפקולטה לחקלאות באוניברסיטה העברית, ברחובות. במכון המחקר וולקני מתבצע המחקר בהורטיקולטורה בשתי מחלקות: מחלקת עצי פרי. מחלקת צמחי נוי – הורטיקולטורה אורנמנטלית. גינון תירבות צמחי בר ערוגה מוגבהת מדיה וקבצים בנושא הורטיקולטורה בוויקישיתוף הורטיקולטורה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גננות (צמחים), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא חקלאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מקשר דינמי

מקשר דינמי (באנגלית: Dynamic linker) הוא סוג של טוען שטוען ומקשר בזמן הריצה (run-time) או הטעינה (load-time) ספריות משותפות (קובצי dll במערכת ההפעלה חלונות, so במערכת לינוקס) לתוכניות שנמצאות בזיכרון המחשב. הספריות המשותפות נמצאות בדרך כלל בקבצים נפרדים על גבי הכונן הקשיח. בזמן ההידור של תוכנה שמשתמשת בקישור דינאמי, מצטמצמת פעולת המקשר לרישום של שם הספרייה המשותפת ושם או מספר השגרה בספרייה שיש להפעיל. בזמן הריצה של התוכנה, המקשר הדינמי מאתר את קטעי הקוד הדרושים בספריות המתאימות וטוען אותן לשטח הזיכרון המוקצה לתהליכים. עיקר העבודה, אם כן, מתבצע בזמן הטעינה או זמן הריצה של התוכנה. בשיטה הישנה, לאחר שכל הספריות המשותפות נטענו לזיכרון, החליפו את כל ההפניות לספריות משותפות במצביעים שהורו על מיקום הספריות בזיכרון המחשב. בחלונות 3.11, לדוגמה, כל ההפניות לספריות היו מאורגנות ברשימות מקושרות, כך שניתן היה לעדכן את המצביעים לכל אחת מהספריות באופן סדרתי. כיום, רוב המערכות שמשתמשות בקישור דינאמי משתמשות בטבלת סמלים שבזמן ההידור כל המצביעים שלה ריקים. בזמן הטעינה, מעדכנים את המצביעים כך שיורו על מיקום הספריות בזיכרון. החיסרון בשיטה זו לעומת השיטה הישנה הוא שכדי להפעיל בזמן ריצה שגרה בספרייה משותפת צריך קודם כל לאתר את מיקומה בזיכרון בטבלת הסמלים. הספריות עצמן מכילות טבלאות קפיצה (jump table), שנקראות Procedure Linking Table (PLT), שמורות על מיקום השגרות בספרייה. כדי להפעיל שגרה בספרייה מסוימת, יש לאתר את מיקומה בטבלת הקפיצה על מנת לדעת את מיקומה בזיכרון המחשב. התקורה שנוצרת בשיטה זו בדרך כלל קטנה וזניחה. מקשר Dynamic-Link Library
1982 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1982. סטנלי פרוזינר מפרסם מאמר בנושא פריונים. הרעיון התקבל בביקורת קשה אך בסופו של דבר הוא קיבל פרס נובל על העבודה הומולין (Humulin), אינסולין אנושי שיוצר בטכניקה של DNA רקומביננטי אושר כתרופה 17 באוגוסט – ייצור מסחרי של תקליטור על ידי חברת פיליפס 1 באוקטובר – תחילת מכירת תקליטורים 14 בדצמבר – הוצאת פטנט על טרנזיסטור IGBT 8 באפריל – גילוי גביש כמו-מחזורי על ידי דן שכטמן 29 באוגוסט- יצירת מֵיטְנֶרְיוּם, יסוד מלאכותי ממתכות המעבר, סמלו הכימי Mt, מספרו האטומי 109, נקרא על שם ליזה מייטנר כתיבת וירוס מחשב ראשון אוגוסט – תחילת ייצור מחשב קומודור 64. בסך הכל נוצרו מעל 17 מיליון יחידות כנס סולווה ה-18 - פיזיקה של אנרגיות גבוהות 2 בדצמבר – ניתוח מוצלח ראשון של השתלת לב מלאכותי פרס נובל פרס נובל לפיזיקה – קנת וילסון (Kenneth G. Wilson) ארצות הברית, על התאוריה לתופעות קריטיות בהקשר למעברי פאזה פרס נובל לכימיה – אהרון קלוג בריטניה/דרום אפריקה, על פיתוח מיקרוסקופ האלקטרונים הקריסטלוגרפי פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – סונה ברגסטרם שוודיה, בנט סמואלסון שוודיה, ג'ון ר. ויין בריטניה, על גילוי הפרוסטגלנדינים מדליית פילדס – שינג-טונג יאו, אלאן קון, ויליאם ת'רסטן פרס טיורינג – סטיבן קוק על תרומתו לתורת הסיבוכיות פרס ישראל כימיה – יהושע יורטנר חקר ארץ-ישראל – רות עמירן 18 בינואר – חואנג שיאנפאן, היסטוריון, חוקר תרבות, אנתרופולוג, אתנולוג ובלשן סיני (נולד ב-1899) 28 במרץ – ויליאם פרנסיס ג'יוק, כימאי קנדי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1949 על עבודתו בחקר תכונות החומר בטמפרטורות הקרובות לאפס המוחלט (נולד ב- 1895) 9 באפריל – רוברט האבמן, כימאי גרמני, דיסידנט וחסיד אומות העולם (נולד ב-1910) 12 ביוני – קרל פון פריש, ביולוג אוסטרי חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 1973 על פענוח שפת הדבורים (נולד ב-1886) 29 ביוני – ולדימיר זבוריקין, ממציא אמריקאי-רוסי מחלוצי הטלוויזיה (נולד ב-1889) 18 ביולי – רומן יאקובסון, בלשן יהודי רוסי, היגר לצ'כוסלובקיה ולארצות הברית, דמות מובילה בחוג הבלשני של מוסקבה (נולד ב-1896) 2 באוגוסט – ניקולאי פיליוגין, מהנדס סובייטי וחלוץ בתחום פיתוח מערכות הנחיה ובקרה לטילים, משגרי לוויינים וחלליות (נולד ב-1908) 15 באוגוסט – אקסל הוגו תיאודור תיאורל, ביוכימאי שוודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 1955 על מחקר על אנזימים ופעולתם, במיוחד אנזימים מחמצנים (נולד ב- 1903) 23 באוגוסט – סטנפורד מור, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1972, על תרומתו להבנה של הקשר בין המבנה הכימי לפעילות הקטליטית של מולקולת הריבונוקלאז (נולד ב-1913) 1 בספטמבר – לודוויג גאורג ביברבך, מתמטיקאי גרמני, נודע כתומך המפלגה הנאצית, וטען לקשר בין גזע לבין דרך-חשיבה מדעית (נולד ב-1886) מדיה וקבצים בנושא 1982 במדע בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בניין ג'ין מאו

בניין ג'ין מאו או מגדל ג'ין מאו (金茂大厦 פירוש מסינית: "בניין השגשוג הזהוב") הוא גורד שחקים הנמצא ברובע פודונג בשאנגחאי שברפובליקה העממית של סין. גובהו של הבניין הוא כ-420 מטרים, ויש בו 88 קומות. הוא מאוכלס במשרדים ומלון של רשת הייאט (גראנד הייאט שאנגחאי (אנ')). כשנחנך בשנת 1999 היה השלישי בגובהו בעולם ועד 2008 היה המגדל הגבוה בסין, עת נחנך בסמוך אליו המרכז הפיננסי העולמי בשאנגחאי. ביחד עם מגדל פנינת המזרח ומגדל שאנגחאי המרכזי, ג'ין מאו הוא אחד מסימני ההיכר הבולטים בקו הרקיע של פודונג. הוא תוכנן בידי משרד סקידמור, אווינגס ומריל משיקגו, ששיווה לו עיצוב המרמז על מבנה הפגודה המסורתית, וכן על קנה הבמבוק, המסמל צמיחה והתחדשות במסורת הסינית. היחס בין חלקי הבניין סובב סביב המספר 8, המסמל שגשוג בתרבות הסינית (88 הקומות מחולקות ל-16 חלקים). המגדל יכול לעמוד בפני סופות טייפון במהירות של עד 200 קמ"ש ורעידות אדמה בעוצמה של עד 7 בסולם ריכטר. עלות התחזוקה היומית של הבניין היא 121,000 דולר. בבניין יש 61 מעליות מתוצרת מיצובישי. הדייר המרכזי בבניין הוא מלון גראנד הייאט שאנגחאי, המאכלס את קומות 53 עד 87. זה היה המלון בעל החדרים הגבוהים ביותר בעולם, עד שנחנך לידו ב-2008 המרכז הפיננסי העולמי שמאכלס מלון הייאט נוסף. הבניין הגבוה ביותר בעולם המשמש באופן בלעדי כמלון הוא בורג' אל-ערב. במשחק המחשב "טום קלנסי ספלינטר סל: סוכן כפול" ישנו שלב שבו גיבור המשחק צריך להתגנב לתוך המגדל. מדיה וקבצים בנושא בניין ג'ין מאו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בניין ג'ין מאו בניין ג'ין מאו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בניין ג'ין מאו, באתר גורדי השחקים העולמי (באנגלית)
אליפות העולם למועדונים 2005

אליפות העולם למועדונים 2005 נערכה בשנת 2005 ביפן מה-11 בדצמבר עד ה-15 בדצמבר, והיא הייתה אליפות העולם למועדוני כדורגל השנייה במספר. הטורניר נוצר כתוצאה מאיחוד של הגביע הבין יבשתי ושל הטורניר הקודם, גביע העולם בכדורגל לקבוצות. הגביע הבין יבשתי נערך מדי שנה מאז 1960 והפגיש בין האלופות של אירופה ודרום אמריקה ואילו גביע העולם בכדורגל לקבוצות התקיים רק פעם אחת בשנת 2000. כתוצאה מהאיחוד נערך הטורניר במתכונת קצרה יותר מהטורניר המקורי משנת 2000 שארך שבועיים, אך ארוך יותר מהגביע הבין יבשתי שכלל משחק אחד בלבד. שישה מועדונים הוזמנו לקחת חלק בטורניר, כשכל אחד מהם מייצג יבשת ואת התאחדות הכדורגל שלה. התחרות התקיימה בשיטת הנוק אאוט כך שכל קבוצה שיחקה שניים או שלושה משחקים. האלופות מארבעת האזורים ה"חלשים" יותר שיחקו בשלב רבע הגמר כשהמפסידות התמודדו ביניהן על המקום ה-5. המנצחות הצטרפו לאלופות אירופה ודרום אמריקה לשלב חצי הגמר. המפסידות בשלב חצי הגמר התמודדו על המקום השלישי והמנצחות עלו לגמר. המשחקים נערכו באצטדיון האולימפי בטוקיו, באצטדיון טויוטה ובאצטדיון הבינלאומי יוקוהמה שבו גם נערך הגמר. לצורכי שיווק ופרסום הטורניר נקרא גם "טורניר טויוטה". הקבוצות שהשתתפו בטורניר הן: משחקי רבע הגמר נערכו ב-11 בדצמבר: אל-איתיחאד - אל-אהלי: 0-1 סידני - דפורטיבו סאפריסה: 1-0 המשחק על המקום החמישי נערך ב-16 בדצמבר: סידני - אל-אהלי: 1-2 משחקי חצי הגמר נערכו ב-14 בדצמבר: אל-איתיחאד - סאו פאולו: 3-2 דפורטיבו סאפריסה - ליברפול: 3-0 המשחק על המקום השלישי נערך ב-18 בדצמבר: דפורטיבו סאפריסה - אל-איתיחאד: 2-3 משחק הגמר נערך ב-18 בדצמבר: סאו פאולו - ליברפול: 0-1 סאו פאולו זכתה באליפות העולם בכדורגל לשנת 2005. בתואר מלך השערים של הטורניר זכו מארקיו אמורוסו (סאו פאולו), מוחמד נור (אל-איתיחאד), פיטר קראוץ' (ליברפול) ואלבארו סבוריו (דפורטיבו סאפריסה) שהבקיעו שני שערים כל אחד. 11 שחקנים הבקיעו שער אחד בטורניר. גביע העולם בכדורגל הטורניר באתר פיפ"א
קתדרלת פלמה דה מיורקה

קתדרלת פלמה דה מיורקה, הידועה בשם Le Seu היא קתדרלה רומית-קתולית בפלמה דה מיורקה, ספרד. הקתדרלה נבנתה בסגנון גותי צרפתי והושלמה ב-1601. היא בנויה על אתר בו שכן פעם מסגד ערבי. הספינה הראשית מתנשאת לגובה 44 מטר, ובכך היא בעלת הקמרונות הגבוהים ביותר בספרד. היא מוקפת בתמיכות דואות בעלות 2 קומות, התומכים בקמרונות הגבוהים. החזית מורכבת מ-2 מגדלים עגולים וקטנים, ועליהם צריחים מחודדים. במרכז החזית רוזטה ומשני צידיה ניתן לראות תמיכות דואות עבות ומקושטות בקרוקטים (זיזים חדים הבולטים מהן). כ-50 שנה אחרי שהחל שיפוץ הקתדרלה הוזמן ב-1901 האדריכל אנטוני גאודי כדי להשגיח על הפרויקט. בעוד שמספר מרעיונותיו אומצו - כגון הזזת ספסלי המקהלה קרוב יותר למזבח, והוספת חופה גדולה - גאודי נטש את המיזם ב-1914 אחרי ויכוח עם הקבלן. הפרויקט בוטל זמן קצר לאחר מכן. ארמון אלמודיינה נמצא סמוך לקתדרלה. ארמון זה היה ארמון מוסלמי של בנו ע'אניה (אנ'), בקצה הנמל. הבניין נהפך לארמון בתחילת המאה ה-14. רשימת הקתדרלות בעלות הספינות הראשיות הגבוהות ביותר אתר האינטרנט הרשמי של קתדרלת פלמה דה מיורקה La Seu Cathedral La Seu Cathedral באתר www.mallorcawebsite.com תוכנית הקתדרלה La Seu ארמון אלמודיינה ערך זה הוא קצרמר בנושא כנסיות ובנושא ספרד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1981 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1981. 12 באפריל – שיגור ראשון מעבורת החלל קולומביה 12 באוגוסט – תחילת ייצור IBM PC המצאת עור מלאכותי ביצוע ראשון של השתלת לב והשתלת ריאה 5 ביוני – תחילת מגפה של איידס, כאשר מרכז אמריקאי לבקרת המחלות הודיע על חמישה מקרים לא ברורים של מוות בלוס אנג'לס פרס נובל פרס נובל לפיזיקה – ניקולס בלומברגן, ארתור שולוב, ארצות הברית, על תרומתם לפיתוח ספקטרוסקופיית לייזר; קאי סיגבאן שוודיה, על תרומתו לפיתוח ספקטרוסקופית אלקטרונים ברזולוציה גבוהה פרס נובל לכימיה – קניצ'י פוקוי יפן, רואלד הופמן, ארצות הברית, על התאוריות שפיתחו בעניין מהלכן של תגובות כימיות פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – רוג'ר ספרי, ארצות הברית, מחקרו על אונות המוח; דייוויד הובל ארצות הברית, טורסטן ויזל שוודיה, מחקר על עיבוד מידע ויזואלי במוח פרס טיורינג – אדגר קוד על עבודתו שהיוותה ציון דרך בהתפתחות מערכות המידע בכלל ובפרט מערכות ניהול בסיסי נתונים פרס ישראל מתמטיקה – יורם לינדנשטראוס, איליה פיאטצקי-שפירו 5 בינואר – הרולד יורי, כימאי אמריקאי חתן פרס נובל לכימיה (1934) על גילוי המימן הכבד, כחלק ממחקר פורץ דרך על איזוטופים. מילא תפקיד מרכזי בפיתוח פצצת האטום האמריקאית (נולד ב-1893) 9 במרץ – מקס דלבריק, ביופיזיקאי גרמני שהיגר לארצות הברית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1969 על מחקריו פורצי הדרך בביולוגיה מולקולרית על הבקטריופאג'ים (נולד ב-1906) 3 באפריל – ליאו קנר, רופא ופסיכיאטר יהודי אוסטרי-אמריקאי, עסק בהגדרה ומחקר של אוטיזם (נולד ב-1894) 11 במאי – אוד האסל, כימאי פיזיקלי נורווגי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1969 על חלקו בפיתוח הקונספט של קונפורמציה (נולד ב-1897) 5 באוגוסט – יז'י ניימן, מתמטיקאי וסטטיסטיקאי פולני-אמריקאי, עסק במושגים רווח בר-סמך והשערת האפס, ניסח את הלמה של ניימן ופירסון (נולד ב-1894) 13 בספטמבר – גאורג האז, זואולוג ישראלי, חוקר ומורה באוניברסיטה העברית בירושלים (נולד ב-1905) 8 בספטמבר – הידקי יוקאווה, פיזיקאי יפני חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1949 על ניבוי קיומם של מזונים (נולד ב-1907) 8 בספטמבר – צ'ארלס מורטרם שטרנברג, פלאונטולוג וצייד מאובנים אמריקאי-קנדי יהודי (נולד ב-1885) 22 בנובמבר – הנס אדולף קרבס ביוכימאי גרמני חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1953 על גילוי מעגל קרבס בנשימה תאית (נולד ב-1900) 6 בדצמבר – הארי הארלו, פסיכולוג אמריקאי, עסק בתחום הפסיכולוגיה ההתפתחותית (נולד ב-1905) מדיה וקבצים בנושא 1981 במדע בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קיריגואה

קיריגואה (בספרדית: Quiriguá) הוא אתר מתקופת המאיה שמרכזו כקילומטר בודד מגדותיו של נהר מוטגואה (Motagua) בגואטמאלה. האתר יושב משך כל תקופת תרבות המאיה הקלאסית, החל בסוף המאה ה-2 ועד שנת 850 לערך, ושימש כבירתה של מדינה אוטונומית שנשאה את שמו. במאה ה-8 ולאחר ניצחונה הצבאי על יריבתה קופאן ב-738, פקדה את קיריגואה תנופת בנייה משמעותית שלוותה בבנייה מונומנטלית. באתר פסלים רבים ואסטלות (stela; רבים stelae) בממדים גדולים במיוחד שכל אחת מהן נחצבה מגוש אבן בודד. הגדולה שבאסטלות בקיריגואה, "אסטלה E", נישאת לגובה של 10 מטר ושוקלת כ-60 טון, ונחשבת לאסטלה הגדולה ביותר שהותירו אחריהם בני המאיה. בנוסף יש באתר מספר מזבחים ודמויות בעלי חיים מיתולוגיים שפוסלו מפיסות סלע (Zoomorph), שהידוע שבהם משנת 736 סומן באות "P" ומכונה "הצב הגדול". מאמר ראשוני אודות האתר התפרסמו לראשונה ב-1840 וכלל רישומים של שתיים מהאסטלות. מחקר נוסף נערך באתר בשנת 1854 ושוב בשנות השמונים של המאה ה-19. מחקר אחרון זה הניב סקירה מעמיקה של כל המונומנטים הגלויים באתר באותה עת. ב-1910 הוגדר שטח של 120 דונם באתר ובסביבתו כאזור ארכאולוגי ומשלחות מחקר המשיכו ללמוד את הממצאים בו בתחילת המאה ה-20. עבודות המחקר בקיריגואה הגיעו לשיאן בין 1975 ל-1980, ובשנת 1981 היא הוכרזה כאתר מורשת עולמית. מדיה וקבצים בנושא קיריגואה בוויקישיתוף אודות קיריגואה הפארק הלאומי קיריגואה
ביאנלה

ביאנלה (מאיטלקית: biennale, בתרגום לעברית: דו-שנתי) היא אירוע אמנותי המתקיים אחת לשנתיים, ובעיקר כזה המוקדש לאמנות עכשווית. המילה "ביאנלה" הפכה למקובלת בשפות שונות, ובהן עברית, בזכות המוניטין של הביאנלה של ונציה – תערוכת אמנות עכשווית בינלאומית הנערכת החל מ-1895 בוונציה שבאיטליה. הביאנלה של ונציה נחשבת לאחת מהתערוכות החשובות והיוקרתיות ביותר בעולם האמנות ומכל מדינה נבחרים להשתתף בה אך ורק האומנים הבולטים ביותר בתחומם, אשר יוצרים יצירות אמנות במיוחד לקראתה. בעקבות הביאנלה של ונציה מתקיימות תערוכות אמנות עכשווית הנושאות את השם "ביאנלה" בערים רבות בעולם. בנובמבר 2022 זכתה שיר בר-חן, בוגרת המגמה לעיצוב אופנה מבית הספר רעות לאמנויות שבחיפה, במקום הראשון בביאנלה האיטלקית הרביעית לתיכונים שהתקיימה ברומא במעמד שר החינוך של איטליה. בישראל נערכו תערוכות אחדות שנשאו את השם "ביאנלה": הביאנלה הבינלאומית לצילום, במשכן לאמנות בעין חרוד, נערכה לראשונה בשנת 1986, ובהמשך בשנים 1988 ו-1991. הביאנלה הישראלית לרישום נערכה לראשונה בשנת 2002 בבית האמנים בירושלים, ומאז נערכה שוב בשנים 2005 ו-2007. הביאנלה הרביעית מתוכננת להיערך בדצמבר 2010. הביאנלה בהרצליה נערכה לראשונה בספטמבר 2007 בשנית באוקטובר 2009 ובשלישית באוקטובר 2011. באפריל 2008 התקיימה הביאנלה לאדריכלות הנוף העירוני – בת ים, בנושא "אירוח". הביאנלה השנייה בבת ים נערכה בספטמבר 2010, תחת הכותרת "הזדמנות - פעולה עירונית". הביאנלה של תל אביב-יפו, ARTLV, התקיימה לראשונה בספטמבר 2009 בכמה מתחמים, גלריות ומוזיאונים ביפו ותל אביב. הביאנלה הים תיכונית הראשונה בחיפה נערכה בין פברואר לאפריל 2010. הביאנלה הים תיכונית השנייה התקיימה בסכנין בין מאי לספטמבר 2013. הביאנלה של ערים ומתכנני ערים באירופה זהו אירוע בינלאומי המתקיים אחת לכמה שנים ברחבי אירופה ומוקדש לאדריכלות ותכנון ערים. הביאנלה לקרמיקה ישראלית במוזיאון ארץ ישראל בתל אביב הביאנלה לאומנות יהודית עכשווית בירושלים הביאנלה למעצבי עתיד בחינוך, של משרד החינוך וארגון ה-OECD התקיימה ב-31/5-2/6/2022 בבנייני האומה בירושלים. ביאנלה לאומנויות ולעיצוב במוזיאון ארץ ישראל, מרץ 2023 על הקסם שבמושג "ביאנלה" והיומרה הנלווית אליו נכתב במאמר ביקורת: הבחירה במונח "ביאנלה" צפויה בשל היומרנות והאופנתיות שבו. כלל לא ברור אם גוף כלשהו כבר התחייב לספק בכל שנתיים תקציב לאירוע שכזה, אך הדבר כנראה אינו חשוב. העיקר הוא הצליל, המלה שמגלגלת בינלאומיות נכספת על הלשון. — סמדר שפי, בלון נפוח ברחובות הרצליה, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2007 הקרן הבינלאומית לארגון ביאנלה גליה יהב, מסידני ועד מרקש: מי מרוויח מפריחת הביאנלות, באתר הארץ, 11 בינואר 2016 העתיד כבר כאן: בוגרת רעות זכתה במקום הראשון בביאנלה האיטלקית לעיצוב אופנה, באתר כלבו – חיפה והצפון, 4 בנובמבר 2022 הביאנלה הישראלית הראשונה לצילום באתר המשכן לאמנות בעין חרוד ביאנלה ישראלית שנייה לצילום באתר המשכן לאמנות בעין חרוד ביאנלה ישראלית שלישית לצילום באתר המשכן לאמנות בעין חרוד יונתן אמיר, אני זה הקו, הנייר הוא העולם באתר "מארב" (פורסם לראשונה במקומון "כל העיר") הביאנלה הארצית השלישית לרישום באתר בית האמנים בירושלים אירוח 2008 באתר הביאנלה בבת ים אתר הביאנלה בבת ים עכבר העיר אונליין, ARTLV - המדריך המלא לאירוע האמנות של תל אביב, באתר הארץ, 9 בספטמבר 2009 הביאנלה הים-תיכונית הראשונה של חיפה הביאנלה הים תיכונית בסכנין 2013 - אתר האירוע הביאנלה של ירושלים לאומנות יהודית עכשווית נעמה ריבה, לצייר בחול בלי להשאיר עקבות, באתר הארץ, 2 באפריל 2023
מייקל סטוארט בראון

מייקל סטוארט בראון (באנגלית: Michael Stuart Brown; נולד ב-13 באפריל 1941 בברוקלין, ניו יורק) הוא גנטיקאי וביוכימאי יהודי-אמריקאי, זוכה פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 1985, יחד עם ג'וזף גולדשטיין על תיאור מנגנון ויסות מטבוליזם הכולסטרול. מייקל בראון סיים בשנת 1962 תואר בוגר באוניברסיטת פנסילבניה ובשנת 1966 קיבל תואר דוקטור לרפואה מבית הספר לרפואה באותו המוסד. הוא עבר לעבוד במרכז למדעי הבריאות של אוניברסיטת טקסס יחד עם עמיתו, ג'וזף גולדשטיין. יחד חקרו את מטבוליזם הכולסטרול בגוף האדם וגילו כי בתאי אדם קיימים קולטנים לליפופרוטאין בעל צפיפות נמוכה (LDL) הקולטים כולסטרול מתוך זרם הדם. חוסר בקולטנים ל-LDL הוא הגורם למחלה הגנטית היפרכולסטרולמיה משפחית, החושפת את הלוקים בה לשורת מחלות הנגרמות מרמת כולסטרול גבוהה. בנוסף להסברים שסיפקו גולשטיין ובראון באשר לגורם העומד מאחורי התחלואה הקיימת באוכלוסיית אנשים להם רמות גבוהות של כולסטרול, כמו למשל מחלת לב כלילית, מחקריהם חשפו את חשיבותו של היבט יסודי בביולוגיה של התא ספיגת מולקולות לתוך התא בתיווך קולטנים. בנוסף לתרומתם הגדולה להבנתו את אופן פעולת התאים בגוף, תגליותיהם של גולדשטיין ובראון הובילו לפיתוח תרופות סטטיניות, תרופות המורידות את רמת הכולסטרול שבהן משתמשים היום מיליוני בני אדם בעולם והמשפרת את איכות חייהם. תרופות אלה עשויות להוריד באופן משמעותי את מספר מקרי המוות כתוצאה ממחלות הלב הכליליות ושבץ מוחי, בעתיד הקרוב. כהערכה לתגליותיו פורצות הדרך הוענקה לבראון, בשנת 1988, יחד עם עמיתו גולדשטיין, המדליה הלאומית למדעים של ארצות הברית. בשנות התשעים פרסמו בראון וגולדשטיין יחד עם עמיתי מחקר נוספים תיאור מורכב ביותר שבאמצעותו תאי הגוף מווסתים את רמות השומן והכולסטרול לנוכח תנאים סביבתיים משתנים. אף ששמו של בראון מוזכר לעיתים קרובות כמועמד למשרות ניהוליות בכירות ברמה הלאומית בארצות הברית, הוא מעדיף להמשיך ולעסוק במחקר יחד עם עמיתו גולדשטיין. יחד הם מובילים צוות מחקר ובו כ-12 דוקטורנטים ופוסט-דוקטורנטים. בראון וגולדשטיין הם מן החוקרים המאוזכרים ביותר בספרות המקצועית בתחומם. מדיה וקבצים בנושא מייקל סטוארט בראון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מייקל סטוארט בראון מייקל סטוארט בראון, באתר פרס נובל (באנגלית) מידע אישי על מייקל בראון באתר מעבדת בראון/גולדשטיין. מייקל סטוארט בראון, אנשי סגולה - יהודים זוכי פרס נובל, באתר בית התפוצות. מייקל סטוארט בראון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
משפט זוטא

משפט זוטא הוא הליך נפוץ במשפט פלילי, בו מתקיים משפט קטן בתוך המשפט הגדול (מארמית: משפט זוטא = משפט קטן). זהו הליך ביניים המתקיים כאשר במהלך דיון בבית המשפט עולה טענה כנגד קבילותה של הודאה, ומטרתו לפסוק האם היא קבילה. המקור עליו מתבסס ההליך במשפט האנגלי, והוא קיים במערכת המשפט בישראל עוד מימי המנדט הבריטי. על פי דיני הראיות, הודאה באשמה שמסר הנאשם במהלך חקירת משטרה, בפני חוקר, מוגשת לבית המשפט כראיה בצירוף עדות החוקר על אופן מסירת ההודאה ונכונותה. הודאה כזו מהווה ראייה מכרעת שעלולה לגרום להרשעת הנאשם באופן כמעט ודאי, שכן לא נותר לתביעה אלא להביא עוד דבר מה נוסף כראיה, כדי שיוכרע הדיון. במשפטים בהם עלול הנאשם להישלח לשנים רבות בכלא, נמצאים הסניגורים בעמדת נחיתות מול התביעה, ולעיתים קרובות כופרים בקבילותה של ההודאה ומעלים טענות על אי-חוקיותה, בעיקר בגלל אמצעי חקירה פסולים שגרמו לטענתם למסירת ההודאה. על פי החוק היא תהיה קבילה רק אם בית המשפט ראה שההודאה הייתה מרצון חופשי. הבקשה למשפט זוטא מוגשת לשופט לפני מסירת ההודאה כראיה, ואם החליט כי יש מקום לדון בקבילות - נעצר הדיון הגדול (בכתב האישום), ונפתח הדיון הקטן (זוטא). כדי להוכיח את קבילותה של ההודאה באשמה, על התביעה להביא ראיות שניתנה מרצונו החופשי של הנאשם. למעשה, בדיון כזה מתהפכות היוצרות – ההגנה היא התובעת ומביאה נימוקים לפסילה וטענות הנוגעות לאופן מסירת ההודאה, בעוד התביעה מגוננת עליהם. לאחר פסיקת השופט בהליך הביניים, חוזר המשפט להתנהל במסגרת הרגילה. הדיון במשפט הזוטא הוא אך ורק בנושא הקבילות – מבלי שהשופט חייב אפילו לעיין בתוכן ההודאה, אלא אם כן נוצרה סיבה מיוחדת לכך. כך גם החלטתו נוגעת לתקפותה של ההודאה – אין השופט יכול לומר מה משקלה מול כל הראיות האחרות, ואיך היא יכולה להשפיע עליהן. מתוך חשש להטיית דין העלולה להיווצר עקב תוצאות משפט הזוטא, למשל: הבעת דעה של השופט על אמינותו של הנאשם, נקבעו בפסיקה הלכות מחייבות לגבי המשמעות שיש לתת להליך הביניים ולהבדלתו המוחלטת מתוך המשפט עצמו. משפט זוטא מתנהל בדרך כלל כבר בפתיחת המשפט או במהלכו, אם כי קרו מקרים נדירים בהם התנהל ההליך גם בשלבים סופיים. ת"פ (שלום ת"א) 8806/00 מדינת ישראל נ' פלוני, ניתן ב-9 במרץ 2003 – הכרעת דין במשפט זוטא בנימין בלום, יורם רבין וברק אריאל, ‏אופן בחינת הודאות חשודים בדין הפלילי בישראל: בחינה מהותית ופרוצדורלית של היחס בין סעיף 12 לפקודת הראיות לדוקטרינת הפסילה הפסיקתית, משפטים ‏מ"ו, חוברת 3, נובמבר 2017, עמ' 815–843 סעיף 11 לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל"א–1971 סעיף 12 לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל"א–1971 ע"פ 3405/07 חגי (לב) כהן נ' מדינת ישראל, ניתן ב־13 במאי 2007, פסקה 4 לפסק דינה של השופטת ביניש ת"פ 377/04 מדינת ישראל נ' ירון וול ואחרים, ניתן ב-3 ביולי 2007, פסקאות 7–14 לפסק דינו של השופט שפירא