1915 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1915. הסתיימו חפירות במאצ'ו פיצ'ו (אתר מורשת עולמית) שהחלו ב-1911 19 במרץ - במצפה הכוכבים לוול מתקבל צילום של כוכב הלכת פלוטו מבלי שהמחפשים אחריו במצפה מזהים שזהו כוכב הלכת ההיפותטי X גילוי פרוקסימה קנטאורי על ידי רוברט אינס, הכוכב הקרוב ביותר לכדור הארץ מלבד השמש. התאוריה החדשה של אלברט איינשטיין על תורת היחסות הכללית מאפשרת להסביר את המסלול המוזר של כוכב הלכת חמה שסטייתו מהמסלול הניוטוני הטרידה אסטרונומים עוד מימי אורבן לה-ורייה. קרל שוורצשילד מפרסם את הפתרון המדויק הראשון למשוואות השדה של איינשטיין, שהגדיר את מאפייני החומר בכוכבים מסיביים ובפרט את גודלו של רדיוס שוורצשילד - רדיוסו של אופק האירועים המקיף חור שחור וולטר קנון, ביולוג אמריקאי טובע את המונח הילחם או ברח כדי לתאר תגובה לאיום אצל בעלי חיים כחלק ממנגנון הישרדות אבולוציוני תומאס הנט מורגן פרסם מחקר על מוטציות גנטיות דה נובו אצל זבוב הפירות (דרוזופילה) ובכך שמט את הקרקע תחת הפסאודו-מדע הפופולרי באותה עת, האאוגניקה אלפרד וגנר מפרסם את ספרו "מקור היבשות והאוקיינוסים" ומציג בו יבשת-על המכילה את כל היבשות, מאוחר יותר קורא לה פנגיאה. היבשות של תקופתנו נצרו ממנה במהלך 200 מיליון שנים במנגנון של נדידת היבשות 22 במאי - התפרצות געשית של פסגת לָאסֶן ברכס קסקייד צפון קליפורניה, עמוד של אפר געשי וגזים התרומם לגובה של מעל ל-10 קילומטר ונשר במרחק של למעלה מ-300 קילומטרים מזרחית מההר. להאר וזרם פירוקלסטי גרמו להרס רב בסביבה. ואצלב שרפינסקי פרסם את מחקריו בהקשר למשולש שרפינסקי, אחת הדוגמאות המפורסמות לפרקטל. אלברט איינשטיין מפרסם את תורת היחסות הכללית. ארנולד זומרפלד מפרסם שיפור של תאוריית נילס בוהר על מבנה האטום. אמי נֶתֶר מוכיחה את משפט נתר הקושר בין סימטריות של מערכת פיזיקלית וחוקי שימור שהיא מקיימת. ז'ורז' קלוד (Georges Claude) מקבל פטנט על נורת ניאון לשימוש בפרסום. אירווינג לאנגמיור משפר בצורה משמעותית את אורך החיים והיעילות של נורת הליבון על ידי ליפוף תיל הטונגסטן ששימש חוט להט לסליל הדוק, ומילוי הנורה בגז אציל כגון ארגון. ייצור הפיירקס, זכוכית בורוסילקאט (מכילה בורון) על ידי חברת קורנינג. בארצות הברית מוקמת הוועדה הלאומית המייעצת לאווירונאוטיקה, המוסד שיהפוך ב-1958 לנאס"א. שימוש ראשון במתאם ירי בלוחמה אווירית, שימוש במטוסי קרב מונעי סילון סתם את הגולל על טכנולוגיה זו. תחילת מגפה של סוג דלקת המוח (אנצפאליטיס לתארגיקה) שנמשכה עד לשנת 1926. פרס נובל: פרס נובל לפיזיקה - ויליאם הנרי בראג וויליאם לורנס בראג, על תרומתם לאנליזה של גבישים באמצעות קרני רנטגן פרס נובל לכימיה - ריכרד וילשטאטר, על מחקריו בנושא פיגמטים צמחיים פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה - לא חולק 21 בינואר – אנדרה ליכנרוביץ', מתמטיקאי צרפתי, עסק בגאומטריה דיפרנציאלית ומתמטיקה פיזיקלית (נפטר ב-1998) 5 בפברואר – רוברט הופסטדטר, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה, על עבודתו בתחום פיזור אלקטרונים מגרעין האטום וחקר מבנה הנוקליאונים (נפטר ב-1990) 11 בפברואר – ריצ'רד המינג מתמטיקאי אמריקאי, לעבודתו היו השלכות רבות על מדעי המחשב וטלקומוניקציה, השתתף בפרויקט מנהטן, אחד מתפקידיו היה לחשב את האפשרות שפיצוץ אטומי יצית את אטמוספירת כדור הארץ (נפטר ב-1998) 28 בפברואר – פיטר מדאוור, ביולוג בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על עבודתו בנושא דחיית איברים (נפטר ב-1987) 5 במרץ – לורן שוורץ, מתמטיקאי צרפתי, זכה במדליית פילדס על תרומתו בתחום תורת ההתפלגויות (נפטר ב-2002) 11 במרץ – ג'יי סי אר ליקלידר, מדען מחשב אמריקאי, שחזה ופיתח את המחשוב האינטראקטיבי, מאבות רשת מיתוג מנות הראשונה (נפטר ב-1990) 16 במרץ – קוניהיקו קודאירה, מתמטיקאי יפני, זכה במדליית פילדס (נפטר ב-1997) 15 ביוני – תומאס הקל וולר, וירולוג אמריקאי, חתן פרס נובל לביולוגיה או רפואה, אחד המפתחים של שיטה לגידול תרבית של נגיף הפוליו (נפטר ב-2008) 24 ביוני – פרד הויל, אסטרונום בריטי (נפטר ב-2001) 28 ביולי – צארלס טאונס, פיזיקאי אמריקאי חתן פרס נובל לפיזיקה על עבודתו במכניקת הקוונטים שהובילה לפיתוח מייזר-לייזר (נפטר ב-2015) 27 באוגוסט – נורמן רמזי, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה על המצאת שיטת השדה האוסצילטורי הנפרד והשימוש בה במייזר המימן ובשעונים אטומיים אחרים (נפטר ב-2011) 7 בספטמבר – קיושי איטו, מתמטיקאי יפני, תרומתו המרכזית, הלמה של איטו עוסקת באינטגרציה של תהליך סטוכסטי (נפטר ב-2008) 8 בספטמבר – יהושע בר-הלל, פילוסוף, מתמטיקאי ובלשן ישראלי, נודע בעיקר במחקרו החלוצי בתחום תרגום באמצעות מכונה (נפטר ב-1975) 23 בספטמבר – קליפורד שוּל (Clifford Shull), פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה על תרומה חלוצית לפיתוח טכניקות עקיפה של נייטרונים לחקירת מצב מעובה (נפטר ב-2001) 19 בנובמבר – ארל וו. סת'רלנד, הבן, ביולוג ופרמקולוג אמריקאי, חתן פרס נובל לביולוגיה או רפואה על תגליותיו בשטח מנגנוני פעולה הורמונליים במיוחד פעילות של אפינפרין אמצעות השליח השניוני, cAMP (נפטר ב-1974) 30 בנובמבר – הנרי טאובה, כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל על עבודתו על מנגנוני תגובות העברת אלקטרונים (נפטר ב-2005) 21 במרץ – פרדריק וינסלאו טיילור, מהנדס אמריקאי שעסק בעקרונות הניהול, ופיתח את גישת הטיילוריזם (נולד ב-1856) 22 ביולי: סנדפורד פלמינג (Sandford Fleming), מהנדס וממציא קנדי יליד סקוטלנד, היציע את החלוקה העולמית לאזורי זמן, עסק במדידות, קרטוגרפיה ובניית מסילות ברזל (נולד ב-1827) 10 באוגוסט – הנרי מוזלי, פיזיקאי אנגלי, מנסח "חוק מוזלי" הקושר את אורך הגל של קרינת X עם מספרו האטומי של היסוד. נהרג, בגיל 27 שנים בלבד, בקרב גליפולי (נולד ב-1887) 20 באוגוסט – פאול ארליך מדען גרמני יהודי חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, נודע בזכות מחקריו בהמטולוגיה, אימונולוגיה וכימותרפיה. חזה את התופעה האוטואימונית וכן לזכותו נזקפת ההוכחה הניסיונית הראשונה של מחסום דם-מוח (נולד ב-1854) 11 באוקטובר – ז'אן-אַָנרי קזימיר פָאבְּר, אנטומולוג וסופר צרפתי (נולד ב-1823) 19 בדצמבר: אלויס אלצהיימר, נוירופתולוג ופסיכיאטר גרמני (נולד ב-1863) מדיה וקבצים בנושא 1915 במדע בוויקישיתוף