laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תחמוצת

תחמוצת (בלועזית: אוקסיד, Oxide) היא תרכובת של יסוד או חומר עם חמצן. מקור השם "תחמוצת" הוא מהמילה "חמצן". תחמוצות רבות נוצרות בתהליך הבעירה. שמות התחמוצות בעבר היו בפורמט של דו-תחמוצת הפחמן, למשל; מאז שנות ה-70 נהוג להשתמש בפורמט פחמן דו-חמצני. תחמוצת של יסוד אנאורגני נקראת אנהידריד (אם כי במונח זה משתמשים בעיקר לציון תחמוצות אורגניות). תרכובות ידועות רבות הן תחמוצות. חול, זכוכית וקוורץ, למשל, מורכבים מאותו החומר: צורן דו-חמצני. חומר זה, הקרוי גם סיליקה, מופיע בלא פחות מ-17 צורות גבישיות שונות, רבות מהן אבנים יקרות למחצה, כגון אופאל. חלודה גם היא תחמוצת: ברזל חמצני; היא נוצרת כשברזל "בוער" באטיות, כלומר – מתרכב עם החמצן שבאוויר. גופרית דו-חמצנית נוצרת בשרפה בלתי-מלאה של תרכובות גופרית הנמצאות בדלק ישן. גז זה נפלט לאוויר ומתרכב עם מים ליצירת חומצה גופריתית; חומצה זו חודרת לאדמה כשהיא מעורבת בגשם תוך גרימת נזקים סביבתיים, תופעה הנקראת גשם חומצי. חנקן חמצני הוא מולקולת איתות בעלת חשיבות עליונה ביצורים חיים. באדם הוא משמש כנוירוטרנסמיטר (כלומר, משמש להעברת אותות כימיים בין נוירונים – תאי עצב) וכן הוא גורם להתרחבות של כלי הדם ולפיכך – להורדת לחץ הדם בשעת הצורך. פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה ניתן ב-1998 לשני מדענים שגילו את תפקידיו אלו של החנקן החמצני בגוף. סידן חמצני ידוע יותר בשם סיד יבש או ליים. זוהי האבקה ממנה מכינים את נוזל הצביעה הלבן. תרמיט חומצה תחמוצת, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) תחמוצות, דף שער בספרייה הלאומית
ויקיפדיה ישראל

האם התכוונתם ל... ויקיפדיה העברית (ולא "ישראל") – גרסת ויקיפדיה שבשפה העברית, החלה לפעול ב־2003. הגם שיש בעורכיה וקוראיה ישראלים, לא מובנית בה אוריינטציה ישראלית. ויקימדיה ישראל (ולא "ויקיפדיה") – עמותה ישראלית שהוקמה ב־2007 כאגודת צ'פטר מקומית של קרן ויקימדיה העולמית, הקרן המפעילה את ויקיפדיה ומיזמי האחות שלה. גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
קיטקט

קיטקט (באנגלית: KitKat) הוא חטיף הכולל ופל ושוקולד, אשר נוצר במקור על ידי חברת Rowntree's (אנ') ביורק שבממלכה המאוחדת. החטיף מיוצר כיום ברחבי העולם על ידי תאגיד נסטלה (שרכש את חברת Rowntree's ב-1988), מלבד בארצות הברית, שם הוא מיוצר ברישיון על ידי חברת HB Reese Candy Company, חטיבה של חברת הרשי (בעקבות הסכם משנת 1970 בין חברת Rowntree's לחברת הרשי). חטיף הקיטקט הסטנדרטי כולל ארבע "אצבעות", המורכבות משלוש שכבות של וופל מצופה בשוקולד. החטיף נמכר בטעמים שונים, כגון שוקולד חלב, שוקולד לבן, ושוקולד מריר. החטיף החל להימכר לראשונה בספטמבר 1935 בבריטניה, תחת השם "Rowntree's Chocolate Crisp". שם החטיף שונה ל"Kit Kat Chocolate Crisp" בשנת 1937, ורק לאחר מלחמת העולם השנייה שונה שם החטיף לקיטקט. חטיף קיטקט הגיע ליפן לראשונה בשנת 2000, והפך במהרה להצלחה גדולה במדינה. על פי הערכות בכל יום נמכרים ביפן (אנ') כ-4 מיליון חטיפי קיטקט. בנוסף, החטיף מיוצר שם בכ-300 טעמים שונים, מרביתם ייחודיים למדינה. בשנת 2002 הגישה נסטלה בקשה לבלעדיות על צורת החטיף בעל ארבע האצבעות. כעבור ארבע שנים זכתה החברה בסימן המסחרי. ערעור שהגישו יצרניות שוקולד מתחרות, בהן ומונדלז, הוביל לדיונים משפטיים שנמשכו למעלה מעשור. לבסוף, בשנת 2018 דחה בית הדין האירופי לצדק את הבקשה של נסטלה. מדיה וקבצים בנושא קיטקט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קיטקט (באנגלית) קיטקט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "Nestlé UK Website – History of Rowntree". אורכב מ-המקור ב-18 במרץ 2007. נבדק ב-4 באפריל 2007. 1988 – Nestlé SA buys Rowntree plc. {{cite web}}: (עזרה) "In Japan, the Kit Kat Isn't Just a Chocolate. It's an Obsession". The New York Times. נבדק ב-8 ביוני 2022. {{cite news}}: (עזרה) שירות כלכליסט, נסטלה פתחה ביפן חנות לאוהבי קיט קט: בחרו לבד את הטעם האהוב עליכם, באתר כלכליסט, 7 בנובמבר 2018 Big in Japan, New York Times, 24 October 2018 שירות כלכליסט, ביה"ד האירופי דחה את הערעור של נסטלה לבלעדיות על צורת האצבעות של קיטקט, באתר כלכליסט, 25 ביולי 2018
טרפדת V4

SMS V4 הייתה סירת טורפדו מסדרת V1 של הצי הקיסרי הגרמני. הספינה נבנתה על ידי AG Vulcan, והושלמה בשנת 1912. היא שירתה במלחמת העולם הראשונה וטבעה בקרב יוטלנד ב-1 ביוני 1916. בשנת 1911, הצי הקיסרי הגרמני הזמין 12 ספינות טורפדו כחלק מתוכנית בניית הספינות שלו לאותה שנה, כאשר שש הוזמנו מ- AG Vulcan ושש מ-Germaniawerft. ספינות הטורפדו משנת 1911 היו קטנות יותר מאלו שהוזמנו בשנים הקודמות על מנת שיהיו ניתנות לתמרון וכך לפעול טוב יותר עם הצי, מה שהביא להפעלה מחדש של המספור של ספינות הטורפדו. הירידה בגודל הביאה לכך שכושר הים של הספינות הושפע לרעה. V4 הושקה במספנת AG Vulcan בשטטין ב-23 בדצמבר 1911 ונכנסה לשירות ב-15 ביוני 1912. V4 הייתה באורך כולל של 71.1 מטרים (233 רגל 3 אינץ') ו-70.2 מטרים (230 רגל 4 אינץ') בקו המים, עם רוחב של 7.6 מטרים (24 רגל 11 אינץ') ושוקע של 3.11 מטרים (10 רגל 2 אינץ'). הדחק האונייה היה 569 טונות (560 טונות ארוכות) בתפוסה סטנדרטית ו-697 טונות (686 טונות ארוכות) במעמס מלא. שלושה דוודי צינור מים המופעלים על ידי פחם ודוד צינור מים אחד המופעל על ידי נפט הזינו קיטור לשתי טורבינות קיטור עם הנעה ישירה בדירוג של 17,000 כוחות סוס (13,000 קילוואט), והעניקו לה מהירות של 32 קשרים (59 קמ"ש). 107 טונות (105 טונות ארוכות) של פחם ו-78 טונות (77 טונות ארוכות) של נפט נישאו בספינה, מה שהעניק לה טווח של 1,190 מיילים ימיים (2,200 ק"מ) במהירות של 17 קשרים (31 קמ"ש) או 490 מיילים ימיים (910 ק"מ) במהירות של 29 קשרים (54 קמ"ש). החימוש כלל שני תותחים ימיים 8.8 ס"מ (3.5 אינץ') SK L/30 בצריחים בודדים מלפנים ומאחור, יחד עם ארבעה צינורות טורפדו בקוטר 50 ס"מ (19.7 אינץ') עם טורפדו לטעינה חוזרת שנישא. ניתן היה לשאת עד 18 מוקשים. בשנת 1916 הוחלפו תותחי ה-L/30 בתותחי 8.8 ס"מ חזקים יותר SK L/45. בספינה היו 74 קצינים ומלחים. במאי 1914 הייתה V4 חלק ממחצית השייטת ה-10, שייטת סירות הטורפדו החמישית. ב-28 באוגוסט 1914, כוח בריטי של משחתות וסיירות הנתמכות בסיירות מערכה ביצעו גיחה לתוך מפרץ הלגולנד במטרה לארוב לסירות טורפדו גרמניות בסיור, מה שגרם לקרב מפרץ הלגולנד. שייטת סירות הטורפדו החמישית, כולל V4, נשלחו מהלגולנד כדי לחקור תצפיות של צוללות בריטיות (שנפרסו כפיתיון כדי למשוך ספינות גרמניות), ונתקלו בכמה משחתות בריטיות. לאחר מכן הסתובבה השייטת כדי לנסות להימלט מהמלכודת, אך V1, הספינה האחות של V4 לא הצליחה להפליג במלוא המהירות ונפגעה מספר פעמים על ידי פגזים בריטיים לפני הגעת הסיירת הגרמנית שטטין שאפשרה לשייטת החמישית להימלט. עם זאת, הוטבעו שלוש סיירות קלות גרמניות (אריאדנה, קלן ו"מיינץ" וסירת טורפדו אחת של המסך החיצוני הגרמני (V187)‏. V4 נכחה גם בקרב שרטון דוגר ב-24 בינואר 1915. בקרב יוטלנד ב-31 במאי עד 1 ביוני 1916, V4 נשארה חלק ממחצית השייטת ה-10, שייטת סירות הטורפדו החמישית, ופעלה לתמיכה בצי הקרב הגרמני הראשי. בסביבות השעה 03:15 שעון CET (כלומר 02:15 שעון GMT) השייטת החמישית ליוותה את הצי הגרמני במסעו חזרה לבסיס כאשר פיצוץ תת-מימי גדול, כנראה עקב מוקש צף, העיף את החרטום של V4, הרג 18 ופצע ארבעה. לאחר שהניצולים חולצו, הספינה האחות V6 הטביעה את V4 באש פגזים וטורפדו.
ז'יגה פרליך

ז'יגה פרליך (בסלובנית: Žiga Frelih; נולד ב-6 בפברואר 1998 בליובליאנה שבסלובניה) הוא כדורגלן סלובני המשחק בעמדת השוער. פרליך גדל במחלקות הנוער של נ.ק. קרשקו ודומז'אלה. הוא שיחק בקבוצות נ.ק צליה, דומז'אלה, נ.ק. קרשקו ואולימפיה ליובליאנה במסגרת ליגת העל הסלובנית, אינטר זאפרשיץ' במסגרת ליגת העל הקרואטית וז'יל ויסנטה וג.ד. שאביש במסגרת ליגת העל הפורטוגלית. ב-3 בפברואר 2023 חתם פרליך במירנדס מהליגה הספרדית השנייה. ב-1 ביולי 2023 עזב את המועדון, לאחר הופעת ליגה אחת. פרליך זומן מספר פעמים לסגל נבחרת סלובניה, אך לא ערך הופעה במדי הנבחרת עד כה. ז'יגה פרליך, באתר Transfermarkt ז'יגה פרליך, באתר Soccerway ז'יגה פרליך, באתר WorldFootball.net ז'יגה פרליך, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ז'יגה פרליך".
ידיעות חדשות

ידיעות חדשות (בגרמנית: Neuste Nachrichten) היה עיתון יומי בגרמנית שיצא לאור בישראל החל משנת 1935 ועד סוף שנת 1973. לעיתון היו סניפים בתל אביב, ירושלים וחיפה. קוראי העיתון היו דוברי גרמנית בישראל שעלו בעלייה החמישית. את העיתון ייסד זיגפריד שלום בלומנטל, עולה מברלין, בשנת 1935. העיתון, שפורסם תחילה תחת השם "החדשות האחרונות של בלומנטל" (Blumenthal's Neuste Nachrichten) שינה את שמו ל"ידיעות חדשות". הוא היה בין העיתונים הנפוצים ביותר בישראל של שנות החמישים והופץ גם בגרמניה, אוסטריה ושווייץ. בין צוות כותביו נמנים הסופר והמלחין היהודי יליד פראג מקס ברוד והסופר היהודי-גרמני ארנולד צוויג. מלבד הכתבות והסיפורים השונים בעיתון שפורסמו בשפה הגרמנית, היו גם חברות ועסקים (רובם היו בבעלות של עולי גרמניה ואוסטריה) שפרסמו מודעות בגרמנית ופנו בעיקר לקהילת העולים היקים. לעיתון היו מספר שמות לאורך השנים. בשנות השלושים של המאה העשרים: ״ידיעות חדשות״ ש. בלומנטל ובגרמנית Blumenthal's "Neuste Nachrichten", בשנות הארבעים של המאה העשרים נוסף לשם הזה הקיצור של השם בגרמנית BNN. בהמשך נקרא העיתון רק ״ידיעות חדשות״ - "Neuste Nachrichten" - ״Jedioth Chadashoth". העיתון נסגר בסוף שנת 1973. בשנת 2021 הוקם אתר אינטרנט שהוקדש לעיתון. האתר כולל את אודות וקורות העיתון וגיליונות סרוקים. ציר זמן, באתר עיתון בגרמנית ידיעות חדשות Neuste Nachrichten Facebook, www.facebook.com
Mr. Bungle (אלבום)

Mr. Bungle הוא אלבום הבכורה של ההרכב הנסיוני מיסטר באנגל, שהוקלט בשנת 1991. האלבום יצא לאחר כשבע שנות פעילות של ההרכב (משנת 1984). עד לצאת האלבום הוציאו חברי ההרכב מספר קלטות דמו. אותם דמואים בנוסף להופעות הייחודיות של ההרכב ולעובדה שהסולן מייק פאטון זכה להצלחה רבה עם להקת פיית' נו מור גרמו למיסטר באנגל להפוך לאחד ההרכבים המוכרים בסצנה האלטרנטיבית, עוד טרם צאת אלבום הבכורה. כמו ביתר שירי ההרכב ניתן למצוא באלבום שילוב בין מספר רב של סגנונות, החל ממטאל ועד למוזיקה של קרקס. באלבום נמצא גם השיר היחיד של ההרכב שיצא לו וידאו קליפ רשמי, Quote Unquote. הקליפ מעולם לא שודר עקב טענת MTV כי התמונות המוצגות בו גרפיות מדי. שיר נוסף באלבום, My Ass Is On Fire, זכה גם הוא לווידאו קליפ שהוכן בצורה עצמאית על ידי מעריץ של הלהקה. בקליפ נראית הלהקה בהופעה כאשר על פניהם מסיכות ולקראת סוף השיר הם הורסים את כלי הנגינה וציוד ההגברה על הבמה תוך כדי נגינה. בגרסאותיו המוקדמות של האלבום נקרא השיר הראשון בו "Travolta", על שם שחקן הקולנוע המפורסם ג'ון טרבולטה, אך שמו שונה כדי למנוע תביעה משפטית מצידו של טרבולטה. השם החדש של השיר לקוח משמה של הביוגרפיה הבלתי-רשמית של טרבולטה, "Quote Unquote". מייק פאטון – זמר טרבור דאן – בס טריי ספרואנס – גיטרה דני חפץ – תופים קלינטון "Bar" מק'קינון – סקסופון ת'יאו לנגייל – סקסופון מידע על האלבום Mr. Bungle באתר MusicBrainz מידע על האלבום Mr. Bungle באתר AllMusic האלבום Mr. Bungle באתר Discogs האלבום Mr. Bungle באתר ספוטיפיי
קוטאצו

קוטאצו (ביפנית: 炬燵) הוא שולחן עץ יפני נמוך המכוסה במצע פוטון, או שמיכה עבה, ומעליה מונח משטח השולחן. מתחת לשולחן מותקן מכשיר חימום חשמלי. בדרך כלל נהוג לשבת על הרצפה עם הרגליים מתחת לשולחן כאשר השמיכה מכסה את הרגליים. עבור רבים ביפן הקוטאצו מהווה דרך זולה להתחמם במהלך עונת החורף. שולחנות הקוטאצו קיימים כמעט אך ורק ביפן, אם כי ישנם שולחנות דומים במקומות אחרים בעולם, כמו שולחן הקורסי(אנ') באיראן. קוטאצו יפני מודרני התחתית של קוטאצו חשמלי. ניתן להבחין המכשיר החימום החשמלי המחובר במרכז השולחן מדיה וקבצים בנושא קוטאצו בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הרולד כהן

הרולד כהן (1 במאי 1928 - 27 באפריל 2016) היה אמן יהודי בריטי, שיצר את AARON, תוכנת מחשב שנועדה לייצר אמנות באופן אוטונומי. עבודתו במפגש בין בינה מלאכותית לאמנות משכה תשומת לב רבה, והובילה לתערוכות במוזיאונים רבים, כולל בגלריה טייט בלונדון, ולרכישות של עבודות רבות. כהן נולד בלונדון, בן להורים יהודים פולנים-רוסים, והתחנך שם בבית הספר סלייד לאמנות. כהן ייצג את בריטניה בביאנלה בוונציה ב-1966 כהן עבר לארצות הברית כמרצה אורח באוניברסיטת קליפורניה, סן דייגו ב-1968. מאוחר יותר הוא קיבל דרגת פרופסור ושהה באוניברסיטת סן דייגו במשך כמעט שלושה עשורים, חלק מהזמן כיו"ר המחלקה לאמנות חזותית. בנוסף, שימש כמנהל המרכז למחקר במחשוב ואמנויות באוניברסיטה בין השנים 1992 ל-1998. כהן לימד באוניברסיטת סן דייגו מ-1968 עד 1994. לאחר פרישתו, הוא המשיך לעבוד על AARON ולהפיק יצירות אמנות חדשות בסטודיו שלו באנסיניטס, קליפורניה. בשנת 2014 קיבל כהן פרס מפעל חיים. בתחילת 2016, כהן החל בפרויקט חדש עם AARON בשם Fingerpainting for the 21st Century . בפרויקט זה השתמש כהן במסך מגע כדי לצבוע ולסיים יצירות אמנות באופן דיגיטלי. בפרויקטים קודמים של AARON. עבודתו של כהן על AARON החלה ב-1968 באוניברסיטת קליפורניה, סן דייגו. הוא כתב בתחילה את AARON בשפת התכנות C אך בסופו של דבר המיר אותה לשפת Lisp, מאחר שלדעתו שפת C הייתה "לא גמישה ספיק, חסרה, וחסרת יכולת להתמודד עם משהו מורכב מבחינה רעיונית כמו צבע". 35 artworks by or after Harold Cohen at the Art UK site אתר האינטרנט הרשמי של הרולד כהן Harold Cohen at Victoria and Albert Museum HÉDER, Mihály. AARON. In: Frana, P L; Klein, M J (Eds.) Encyclopedia of Artificial Intelligence: The Past, Present, and Future of AI. Santa Barbara (CA), USA: ABC-CLIO (2021) 378 p. pp. 1-2. Profile on webpage about AARON Harold Cohen, artist – obituary, The Telegraph, 22 May 2016 "Center for Human Imagination". imagination.ucsd.edu. נבדק ב-2022-01-15. "UC San Diego Visual Arts Exhibition Honors Art and Computing Pioneer Harold Cohen". ucsdnews.ucsd.edu. נבדק ב-2022-01-15. Archived at Ghostarchive and the Wayback Machine: ACM SIGGRAPH Awards - Harold Cohen, Distinguished Artist Award for Lifetime Achievement. "Archived copy" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-17 בינואר 2018. נבדק ב-16 בינואר 2018. {{cite web}}: (עזרה); (עזרה) Cohen, Harold. "Toward Diaper-Free Autonomy". aaronshome.com. אורכב מ-המקור ב-1 ביולי 2015. נבדק ב-29 ביוני 2015. {{cite web}}: (עזרה) Cohen, Harold. ""A Sorcerer's Apprentice" Talk at the Tate Modern". aaronshome.com. אורכב מ-המקור ב-1 ביולי 2015. נבדק ב-29 ביוני 2015. {{cite web}}: (עזרה)
עימראן ולאד עומר

עימראן ולאד עומאר (בהולנדית: Imran Oulad Omar, בערבית: عمران ولاد عمر, בתעתיק מדויק: עמראן ולאד עמר; נולד ב-11 בדצמבר 1997) הוא כדורגלן הולנדי-מרוקאי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בנוח. ולאד עומאר נולד וגדל באמסטרדם, הולנד, החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת אכילס 29 מליגת המשנה ההולנדית. בהמשך שיחק בקבוצות א.ס. טרנצ'ין מליגת העל הסלובקית, דן בוס מליגת המשנה ההולנדית, אקדמיקה קליניצן מליגת העל הרומנית, לוקומוטיב טביליסי מליגת העל הגאורגית ורוטור וולגוגרד מהליגה הרוסית הראשונה. ב-1 ביולי 2022 חתם בדינמו טביליסי מליגת העל הגאורגית. הוא ערך 37 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 21 שערים. ב-21 בספטמבר 2023 חתם בהפועל באר שבע מליגת העל הישראלית. ב-20 באפריל 2024, הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, במשחק נגד מכבי חיפה דינמו טביליסי אליפות גאורגיה (1): 2022 הסופר קאפ הגאורגי (1): 2023 עימראן ולאד עומר, באתר Transfermarkt עימראן ולאד עומר, באתר Soccerway עימראן ולאד עומר, באתר WorldFootball.net עימראן ולאד עומר, באתר FootballDatabase.eu תומר לוי, ‏רשמי: אולאד עומאר חתם בהפועל ב"ש, באתר ערוץ הספורט, 21 בספטמבר 2023 סיקור משחק מכבי חיפה נגד הפועל באר שבע, 20/04/2024 - ערוץ הספורט, באתר m.sport5.co.il
פאול ראוד

פאול ראוד (באנגלית: Paul Raud;‏ 10 באוקטובר 1865 - 22 בנובמבר 1930) היה צייר אסטוני. ראוד נולד באוקטובר 1865 באסטוניה, האימפריה הרוסית. ראוד למד במשך כחצי שנה באוניברסיטת טרטו תולדות האומנות. לאחר שירות צבאי, החל ללמוד באקדמיה לאמנות דיסלדורף ב-1888, והושפע מעבודתו של אדוארד פון גבהרדט. הוא קשור לבית הספר לציור בדיסלדורף. ב-1894 חזר ראוד לאסטוניה, לעבוד עבור פטרוניתו הברונית חובבת האמנות נטלי פון אוקסקול. לאחר שובו של ראוד לאסטוניה, צייר במשך זמן מה בעיקר עבודות דיוקן, לפני שנסע עם אחיו קריסטיאן ראוד ועם אמנדוס אדמסון לאיים מוהו ופקרי ב-1896. עבודותיו בתקופה זו מזכירות את עבודותיו של מקס ליברמן. ב-1899 חזר לגרמניה, ואימץ כמה מהמאפיינים הסגנוניים של האימפרסיוניזם. באותה העת עבד עם איליה רפין, מה שהשפיע על סגנונו המאוחר. בהמשך הקריירה שלו, בעיקר במהלך מלחמת העולם הראשונה ואחריה, הוא החל ללמד, ועבד כמדריך רישום במכון המסחר של טאלין ומ-1923 בבית הספר הממלכתי לאמנות תעשייתית בטאלין. יצירותיו של ראוד שמורות במוזיאון לאמנות של אסטוניה, טאלין. אחיו התאום היה הצייר קריסטיאן ראוד. כנסייה שדה פרחים עירום דיוקן עצמי איש צבא מדיה וקבצים בנושא פאול ראוד בוויקישיתוף Biography "From one Century to the Next: Exhibition of works by Kristjan and Paul Raud in Kumu Art Museum June 22–October 8, 2006 Works by Paul Raud
ג'יידן הארדי

ג'יידן אמרה הארדי (באנגלית: Jaden Amere Hardy; נולד ב-5 ביולי 2002) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת דאלאס מאבריקס מליגת ה-NBA, בעמדת הקלע. הארדי נולד בדטרויט, מישיגן, ובילדותו עבר עם משפחתו לעיר הנדרסון שבנבדה. בסיום שנתו האחרונה בתיכון, 2021, נבחר להשתתף הן במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן והן בנייקי הופ סאמיט. לקראת עונת 2021/2022 בחר הארדי לוותר על לימודים אקדמיים, לטובת השתתפות בליגת הפיתוח של ה-NBA, עם קבוצת ג'י ליג איגנייט. ב-12 משחקיו עם הקבוצה העמיד ממוצעים של 17.7 נקודות, 4.6 ריבאונדים ו-3.2 אסיסטים למשחק. הארדי נבחר בבחירה ה-37 של דראפט ה-NBA‏ 2022, על ידי סקרמנטו קינגס, ומיד הועבר בטרייד לדאלאס מאבריקס. לאורך עונת הרוקי שלו שותף ב-48 משחקים עם המאבריקס, וקלע 8.8 נקודות בממוצע למשחק – כולל תשעה משחקים בהם קלע מעל 20 נקודות. במקביל, הציג יכולת גבוהה עם קבוצת הבת של דאלאס מליגת הפיתוח, טקסס לג'נדס, במדיה קלע 28.8 נקודות בממוצע למשחק. ג'יידן הארדי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA
אייר חיפה

אייר חיפה היא חברת תעופה ישראלית המפעילה טיסות מנמל התעופה חיפה, לאילת, קפריסין ואיי יוון. צי המטוסים של החברה מורכב מדגם ATR 72-600. הטיסה הראשונה המריאה ב-30 בספטמבר 2024. החברה נרשמה ב-20 במרץ 2023 וכל הדירקטורים שלה מונו עד תחילת חודש יוני, אייר חיפה הוקמה על ידי ניר צוק, שי באב"ד, רפי דניאלי - מנכ"ל צים לשעבר, גונן אוסישקין ובכירי אל על לשעבר מיקי שטרסבורגר - סמנכ"ל קשרים תעופתיים וליאור יבור - סמנכ"ל המבצעים. בספטמבר 2023 אישר משרד התחבורה ל"אייר חיפה" להפעיל טיסות מסחריות לאילת, לאיי יוון ולקפריסין. ב-26 ביולי 2024 נמסר לחברה המטוס הראשון מדגם ATR 72-600, בנמל התעופה טולוז-בלאנייק שבטולוז. ב-28 ביולי הגיע המטוס לישראל ונחת בנמל התעופה חיפה. ב-25 בספטמבר 2024 קיבלה החברה את רישיון ההפעלה המבצעי ממשרד התחבורה שמאפשר לה להפעיל את הטיסות המסחריות. בשל סגירת המרחב האווירי מחיפה צפונה במהלך מבצע חיצי הצפון, הטיסה הראשונה של החברה המריאה ב-30 בספטמבר 2024 מנמל התעופה בן-גוריון לנמל התעופה ע"ש אילן ואסף רמון ליד אילת. הטיסה הראשונה מחיפה לאילת מתוכננת להמריא ב-14 באוקטובר ובאותו יום גם מתוכננת הטיסה הראשונה מחיפה לקפריסין. מדיה וקבצים בנושא אייר חיפה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אייר חיפה אייר חיפה, ברשת החברתית פייסבוק אייר חיפה, ברשת החברתית אינסטגרם אייר חיפה, ברשת החברתית LinkedIn יולן כהן, ‏פרסום ראשון: חברה תעופה ישראלית חדשה יוצאת לדרך, באתר ‏מאקו‏, 18 בספטמבר 2023 חברת תעופה חדשה בישראל: מי יקח אתכם בלואו קוסט לחו"ל?, באתר אייס, 20 ביולי 2023 נירית קופל-וונדרמן, לואו קוסט מנמל התעופה בחיפה? • הושקה חברת 'אייר חיפה', באתר חי פה, ‏19 ביולי 2023 איריס ליפשיץ-קליגר, הלואו-קוסט החדשה בשכונה: "אייר חיפה" קיבלה אישור חשוב בדרך לתחילת פעילות, באתר ynet, 19 בספטמבר 2023 ספיר פרץ זילברמן, חברת התעופה הישראלית "אייר חיפה" של ניר צוק יוצאת לדרך, באתר Passportnews, ‏18 ביולי 2023 יותם אביטן, אילו מטוסים תפעיל חברת התעופה החדשה "אייר חיפה"?, באתר חדשות תעופה, ‏26 בספטמבר 2023 סתיו ליבנה, ‏חברת הלואו קוסט החייפאית החדשה תתחיל לפעול בשבוע הבא, ולא מחיפה, באתר גלובס, 25 בספטמבר 2024 ערוץ 7, טיסת הבכורה של אייר חיפה המריאה מנתב"ג, באתר ערוץ 7, 30 בספטמבר 2024 ספיר פרץ זילברמן, חברת התעופה הישראלית "אייר חיפה" של ניר צוק יוצאת לדרך, באתר Passportnews, ‏18 ביולי 2023 חברת תעופה חדשה הוקמה בעיר: אייר חיפה, באתר כלבו – חיפה והצפון, 19 ביולי 2023 יולן כהן, ‏פרסום ראשון: חברה תעופה ישראלית חדשה יוצאת לדרך, באתר ‏מאקו‏, 18 בספטמבר 2023 איריס ליפשיץ-קליגר, חגיגה בצרפת: המטוס הראשון של אייר חיפה נמסר להנהלת החברה, באתר ynet, 26 ביולי 2024 איריס ליפשיץ-קליגר, 198 שקל לאילת ו-145 דולר ללרנקה: אייר חיפה קיבלה את רישיון ההפעלה, באתר ynet, 25 בספטמבר 2024 אילת, באתר אייר חיפה חיפה, באתר אייר חיפה עדכונים חשובים | אייר חיפה, באתר airhaifa.com לרנקה, באתר אייר חיפה
ניקוס יאנאקופולוס

ניקוס יאנאקופולוס (ביוונית: Νίκος Γιαννακόπουλος; נולד ב-19 בפברואר 1993 בטריפולי שביוון) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדת השוער בקבוצת אקנה מליגת העל הפינית. יאנאקופולוס שיחק בקבוצות פאניוניוס, פנאתינאיקוס, קרקירה, פאנטוליקוס ואפולון סמירניס מליגת העל היוונית, ואריס לימסול מליגת העל הקפריסאית. ב-27 ביולי 2022 חתם בזימברו קישינב מליגת העל המולדובית. הוא ערך 22 הופעות ליגה במדי המועדון. ב-28 בספטמבר 2023 חתם בהפועל פתח תקווה מליגת העל הישראלית. ניקוס יאנאקופולוס, באתר Transfermarkt ניקוס יאנאקופולוס, באתר Soccerway ניקוס יאנאקופולוס, באתר FootballDatabase.eu תומר חבז, ‏רשמית: ניקוס ינאקופולוס חתם בהפועל פ"ת, באתר ONE‏, 28 בספטמבר 2023 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ניקוס יאנאקופולוס".
Stop!

"Stop!" (בעברית: עצור!) הוא שיר של הזמרת האנגלייה סאם בראון מאלבום הבכורה שלה בעל אותו שם (Stop!) משנת 1988. השיר נכתב על ידי סאם בראון, גרג סוטון ופטי סמית'. stop! הגיע למקום ה-52 במצעד הסינגלים הבריטי כאשר יצא לראשונה. לאחר הוצאתו מחדש ב-1989 הגיע השיר למקום הרביעי, הפך לסינגל המדורג גבוה ביותר של בראון, ובילה 12 שבועות במצעד. בנוסף, "Stop" הגיע לראש המצעדים בבלגיה, איסלנד, הולנד ונורווגיה, תוך שהוא הגיע לחמישייה הראשונה באוסטרליה, אוסטריה, פינלנד, צרפת, אירלנד ושווייץ. השיר הופיע בפסקול של הסרט ירח מר משנת 1992. המגזין הפאן-אירופאי מוזיקה & מדיה בחר בstop! בתור סינגל השבוע, כשהחמיאו ל"כישרון חדש ומרשים שסינגל הבכורה הבולט שלו לא משאיר אותנו ללא ספקות לגבי עתידה". הם הוסיפו כי ה"שירה הפיקודית שלה מצליחה היטב בבלדה הרגשית והעוצמתית הזו, המתאימה לכל סוגי פורמטי הרדיו." עם ההוצאה המחודשת ב-1989, בטי פייג' מהRecord Mirror כתבה: "פעם שנייה מזל, בבקשה, עבור בלדת ה-רית'ם אנד בלוז העוצמתית של סאם (שיצאה בפעם הראשונה בשנה שעברה) מאלבום הבכורה שלה שהתעלמו ממנה באכזריות. מדובר בברנזטורמר של הופעה ווקאלית - אמיץ אך פגיע באופן מוזר בו זמנית. איזו אישה. היא כבר עשתה את זה בגדול באירופה, אז הגיע הזמן שהרבה שם בחוץ ישימו לב ויתעוררו לכישרונות הנכבדים שלה." דייוויד קבאנה מהמגזין Sounds תיאר את השיר כ"מצוין לחלוטין" ו"זהב סולידי". הוא הוסיף, "סאם ללא ספק פראיירית בשביל דאסטי ספרינגפילד והיא מצוידת בקול טוב להדהים." סאם בראון - זמרה (שירה מובילה), עיבודי מיתרים. ג'אקו ג'קסזיק - גיטרה. גווין האריסון - תופים. אד פול - גיטרה בס. קווין מלפאס - אורגן האמונד, עיבודי מיתרים. בוב אנדרוס - סולו של אורגן האמונד. אנדי פרייס - כינור ראשון. מארק וולטן - כינור שני. קייט מוסקר - ויולה. פטר אסווד - צ'לו. ויקי בראון - קולות רקע. מרגו בוצ'אנן - קולות רקע. הזמרת האנגלית ג'מיליה (Jamelia) ביצעה קאבר ל"Stop!" לאחר שיוצרי הסרט ברידג'ט ג'ונס: עובדות החיים משנת 2004 פנו אליה כדי להקליט אותו כדי להמחיש חלק בלתי נפרד מהסרט. ג'מיליה קיבלה מיד את ההצעה והסבירה עד כמה היא מעריצה את הדמות ואת הסרט הראשון (יומנה של ברידג'ט ג'ונס. סימן הקריאה בסוף הכותרת של השיר נמחק עבור המהדורה של ג'מיליה. השיר הוצא לאור כצד א' וצד ב' כפול ביחד עם שירה של ג'מיליה "DJ" ב-1 בנובמבר 2004. הסינגל הגיע למקום התשיעי במצעד הסינגלים הבריטי והפך לכניסה הרביעית ברציפות לטופ 10 של ג'מיליה, כשהשיר בילה 12 שבועות במצעד. זה גם הפך לסינגל הרביעי ברציפות שלה בטופ 40 באוסטרליה, והגיע לשיא במקום ה-37. הפורמטים של "DJ" ו"Stop" יצאו לאור בצורה מדורגת. ב-1 בנובמבר 2004 2004 יצא התקליטור בן שני הרצועות יחד עם הוצאת התקליטור "DJ". בגלל אילוצי זמן, לא ניתן היה להוסיף את הקליפ "Stop" (בבימויו של אלכס המינג) בזמן כדי להגיע לתאריך היציאה של ה-1 בנובמבר ולכן התקליטור השני פורסם שבוע לאחר מכן ב-8 בנובמבר 2004. זה גם היה ה-DVD סינגל הראשון שהוצא לאור על ידי ג'מיליה. מהדורת הסינגל הכילה גם קאבר לשיר Last Christmas של Wham!. מידע על היצירה "Stop!" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Stop!" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Stop!" באתר יוטיוב [1] Page, Betty (28 January 1989). "45". Record Mirror. p. 29. Retrieved 25 August 2021. Cavanagh, David (28 January 1989). "Singles". Sounds. p. 43. :: Jameila :: Stop, web.archive.org, ‏2007-01-06
נסיר ליטל

נסיר שמאי ליטל (באנגלית: Nassir Shamai Little; נולד ב-11 בפברואר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת פיניקס סאנס מליגת ה-NBA, בעמדת הסמול פורוורד. ליטל נולד בעיר פנסקולה שבפלורידה. בשנת 2018 השתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, ואף זכה בתואר ה-MVP של המשחק, לאחר שקלע 28 נקודות. בקיץ 2018 החל ללמוד באוניברסיטת קרוליינה הצפונית, והצטרף לקבוצת הכדורסל שלה לצד קמרון ג'ונסון וקובי וייט. בעונתו היחידה בליגת המכללות העמיד ממוצעים של 9.8 נקודות ו-4.6 ריבאונדים למשחק. ליטל נבחר בבחירה ה-25 של דראפט ה-NBA‏ 2019, על ידי פורטלנד טרייל בלייזרס. ב-1 בפברואר 2021 קלע שיא קריירה של 30 נקודות, במשחק מול מילווקי באקס. בעונתו השלישית בפורטלנד, 2021/2022, קלע 9.8 נקודות בממוצע למשחק, ובסיומה חתם על הארכת חוזה בפורטלנד ל-4 עונות נוספות עבור כ-28 מיליון דולר. מדיה וקבצים בנושא נסיר ליטל בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN