פרא

הפרא (שם מדעי: Equus hemionus), המכונה גם חמור הבר האסייתי, הוא מין בתת-סוג חמור. הפרא דומה לקיאנג, חמור הבר הטיבטי, וקטן במידתו מהערוד, חמור הבר האפריקני. צבע פרוותו חום בהיר-אפרפר. צבעי בטנו, שולי פיו, אחוריו והצד הפנימי של רגליו לבנים. בפרא ידועים כיום ובעבר שישה תת-מינים: פרא אנטולי (נכחד; Equus hemionus anatoliensis) פרא מונגולי (Equus hemionus hemionus) פרא פרסי (Equus hemionus onager) פרא הודי (Equus hemionus khur) פרא טורקמני (Equus hemionus kulan) פרא סורי (Equus hemionus hemippus) – נכחד בשנות העשרים של המאה ה-20 בעבר סיווגו את הקיאנג, חמור הבר הטיבטי, כתת-מין של הפרא, אך כיום הוא נחשב למין נבדל ממנו. הפרא חי בעדרים קטנים בערבות אסיה. מקום מחיה אופייני: נוף פתוח במדבר, נחלים עתירי צומח עשבוני ושיחי, עם מקורות מים קבועים. אורך ההיריון הוא 11 חודשים והנקבות ממליטות בממוצע אחת לשנתיים, אם כי קיימים גם מקרים שבהם הנקבה מתעברת שוב מיד לאחר ההמלטה. העַיִר יונק מאימו כ-10 חודשים, וממשיך להיות תלוי בה כחודשיים נוספים. בגיל שנתיים עוזב העַיִר את העדר ומצטרף לעדר הזכרים. הנקבה הצעירה נשארת תמיד בעדר אימה. כסותו של הפרא מתאימה למדבריות אסיה שבהם שוררים חום בקיץ וקור בחורף. בחורף הוא מגדל שיער חום עבה וצפוף ובקיץ שערו הופך לקצר ובהיר. בעבר נחשבו הפראים לבעלי מבנה חברתי של הרמון (עדר הכולל זכר דומיננטי ומספר נקבות) בדומה לסוסים, אך מחקרים מתקדמים יותר בארץ ובעולם הראו כי הפראים חיים במבנה חברתי אשר נקרא fission-fusion. במבנה זה הנקבות חיות כל חייהן בקבוצות אשר משתנות בגודלן ומורכבות מנקבות בעלות צאצאים ונקבות ללא צאצאים, ואילו הזכרים עוזבים עם הגיעם לבגרות את העדר שבו נולדו, ומצטרפים לעדרי רווקים או חיים כבודדים (סוליטריים) ואז הם נחשבים דומיננטיים ובעלי טריטוריות. מחקרים חישוביים וגנטיים על אוכלוסיית הפראים בארץ הראו כי הזכר הדומיננטי הוא בעל הגישה העיקרית לנקבות וכי שלטונו נמשך מספר שנים. הקרבות בין הזכרים אכזריים מאוד, וזכרים אף עלולים לאבד חלק מזנבם או חלקים מאוזניהם, וגם אין זה נדיר לראות פראים בעלי צלקות על צווארם. הפראים נלחמים בפרסות ובשיניים, וכל אחד מהם מנסה לנשוך את צוואר יריבו. הפרא חשוף לסיכון חמור של הכחדה בטבע. גודל האוכלוסייה בעולם מוערך בכמה עשרות אלפי פרטים. הסיבה העיקרית להתמעטות אוכלוסייתו היא ציד בשל בשרו ועורו ותחרות עם עדרי בקר וצאן מבויתים על מקורות מים. הפרא הסורי, תת-המין שהתקיים בעבר באזור המדברי, נעלם לגמרי מנופי ארץ ישראל. הפרט האחרון בגני חיות מת ב-1927 ומעריכים כי באותה תקופה נכחד גם הפרט האחרון בטבע. הדבר קרה בעקבות ציד מוגזם של התושבים באותה תקופה. ב-1968 הובאו מאיראן 11 פרטים של פרא פרסי ופרא תורכמני לישראל בתמורה ל-20 צבאים ישראליים מאוספו הפרטי של אורי צאן בחדרה. העדר שוחרר בחי בר יטבתה והתאקלם בהצלחה רבה. תהליך ההשבה לטבע החל בשנת 1982 בקרבת עין סהרונים במכתש רמון, ובתוך עשור שוחררו 14 זוגות פראים החיים על שטח המשתרע על פני 3,500 קמ"ר. כתוצאה מריבוי טבעי ומשחרורים נוספים של פראים שהובאו מן החי בר, גדלה אוכלוסיית הבר ופרויקט השבת הפראים לטבע הוכתר בהצלחה. נכון לתחילת 2016, מוערכת אוכלוסיית הפראים בכלמעלה מ-500 פראים. שטח התפוצה שלהם מתפרס מצפון הר הנגב ועד לפארן. כיוון שתת-המינים שהושבו לארץ גדולים יותר מתת המין הסורי, נראה כי אין להם טורפים טבעיים בארצנו. עם זאת ייתכן כי פרטים צעירים נמצאים בסיכון מצד הזאב המצוי. כִּי אַרְמוֹן נֻטָּשׁ הֲמוֹן עִיר עֻזָּב עֹפֶל וָבַחַן הָיָה בְעַד מְעָרוֹת עַד עוֹלָם מְשׂוֹשׂ פְּרָאִים מִרְעֵה עֲדָרִים: — ספר ישעיהו, פרק ל"ב, פסוק י"ד וּפְרָאִים עָמְדוּ עַל שְׁפָיִם שָׁאֲפוּ רוּחַ כַּתַּנִּים כָּלוּ עֵינֵיהֶם כִּי אֵין עֵשֶׂב: — ספר ירמיהו, פרק י"ד, פסוק ו' פֶּרֶה לִמֻּד מִדְבָּר, בְּאַוַּת נפשו שָׁאֲפָה רוּחַ--תַּאֲנָתָהּ, מִי יְשִׁיבֶנָּה; כָּל-מְבַקְשֶׁיהָ לֹא יִיעָפוּ, בְּחָדְשָׁהּ יִמְצָאוּנְהָ: — ספר ירמיהו, פרק ב', פסוק כ"ד כִּי הֵמָּה עָלוּ אַשּׁוּר פֶּרֶא בּוֹדֵד לוֹ אֶפְרַיִם הִתְנוּ אֲהָבִים: — ספר הושע, פרק ח', פסוק ט' יַשְׁקוּ כָּל חַיְתוֹ שָׂדָי יִשְׁבְּרוּ פְרָאִים צְמָאָם: — ספר תהלים, פרק ק"ד, פסוק י"א הֲיִנְהַק פֶּרֶא עֲלֵי דֶשֶׁא אִם יִגְעֶה שּׁוֹר עַל בְּלִילוֹ: — ספר איוב, פרק ו', פסוק ה' וְאִישׁ נָבוּב יִלָּבֵב וְעַיִר פֶּרֶא אָדָם יִוָּלֵד: — ספר איוב, פרק י"א, פסוק י"ב מִי שִׁלַּח פֶּרֶא חָפְשִׁי וּמֹסְרוֹת עָרוֹד מִי פִתֵּחַ: — ספר איוב, פרק ל"ט, פסוק ה' לפי הפירושים המסורתיים, הערוד הנזכר בתנ"ך הוא בעצם שם אחר לפרא, כך שהערוד הנזכר בספרות חז"ל מספר פעמים (ראו כאן), הוא בעצם הפרא. במינוח המודרני משתמשים בשם ערוד לחמור הבר האפריקני, שהוא מין נבדל מהפרא. מדיה וקבצים בנושא פרא בוויקישיתוף פרא, באתר ITIS (באנגלית) פרא, באתר NCBI (באנגלית) פרא, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) פרא, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פרא, באתר GBIF (באנגלית) אורי צאן, חלום שהתגשם, עולם החי של ארץ התנ"ך "חי-בר", עמ' 73, הוצאת אר-אין, 1990 זהר עמר, פרא וחמור — ומה שביניהם, באתר האקדמיה ללשון העברית אילון גלעד, אז איזו מן חיה היא פֶּרֶא?, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2016 רועי צ'יקי ארד, האם הפראים שהועלו לישראל מאיראן הם תקוות הר הנגב או אסון אקולוגי?, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2017 אילנית אדלר, ‏צפו: תיעוד מדהים של עדר פראים הנמצא בסכנת הכחדה, באתר ‏מאקו‏, 19 במרץ 2022 פרא באתר הרשימה האדומה של IUCN C. Feh, B. Munkhtuya, S. Enkhbold, T. Sukhbaatar, Ecology and social structure of the Gobi khulan Equus hemionus subsp. in the Gobi B National Park, Mongolia, Biological Conservation 101, 2001-09-01, עמ' 51-61 doi: 10.1016/S0006-3207(01)00051-9 P. Kaczensky, O. Ganbaatar, H. Von Wehrden, C. Walzer, Resource selection by sympatric wild equids in the Mongolian Gobi, Journal of Applied Ecology 45, 2008-12-01, עמ' 1762-1769 doi: 10.1111/j.1365-2664.2008.01565.x David Saltz, Mary Rowen, Daniel I. Rubenstein, The Effect of Space-Use Patterns of Reintroduced Asiatic Wild Ass on Effective Population Size, Conservation Biology 14, 2000-12-18, עמ' 1852-1861 doi: 10.1111/j.1523-1739.2000.99227.x Sharon Renan, Gili Greenbaum, Naama Shahar, Alan R. Templeton, Stochastic modelling of shifts in allele frequencies reveals a strongly polygynous mating system in the re-introduced Asiatic wild ass, Molecular Ecology 24, 2015-04-01, עמ' 1433-1446 doi: 10.1111/mec.13131 Equus hemionus (Asian Wild Ass, Asiatic Wild Ass), www.iucnredlist.org The Donkey Companion