laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
העתק (פירושונים)

האם התכוונתם ל... העתק – מונח בגאולוגיה מבנית המתאר סדק שנוצר בסלעים של קרום כדור הארץ עקב לחצים הגורמים בנוסף גם לתזוזה בגושי הסלע שמשני צדי הסדק זה לעומת זה העתק (פיזיקה) – וקטור שינוי המיקום העתק (הכפלה) – יצירה שאינה מקורית, אך משקפת בנאמנות ניכרת את היצירה המקורית רֶפּליקה (אנ') העתק והדבק – במחשב: פקודות לממשק המשתמש המורות ליצור עותק נוסף של אובייקט (טקסט, תמונה וכו')
עקרון השלישי הנמנע

עקרון השלישי הנמנע (או כלל השלישי הנמנע, לטינית: tertium non datur) אומר כי כל טענה היא אמיתית או שהשלילה שלה אמיתית, ואין אפשרות שלישית. כלל זה שקול לחוק האי-סתירה. לדוגמה, או שיורד גשם או שלא יורד גשם. בהתאם לכך, המשפט "יורד גשם או לא יורד גשם" נכון מעצם צורתו. העיקרון נוסח לראשונה על ידי הפילוסוף היווני פארמנידס בפרגמנט 2 (תרגום: שמואל שקולניקוב): "האחת – שהווה ואי-אפשר לא להיות, היא נתיב השכנוע (כי מלווה הוא לאמת); האחרת – שאיננו וחיוב הוא לא להיות. וזאת אני מוֹרֶה לְךָ שבלתי-בת-הבחנה היא מכל-וכל." עקרון השלישי הנמנע מאפשר להוכיח טענות בדרך השלילה: מבקשים להוכיח טענה P. מוכיחים ששלילת P מביאה לסתירה. לפי עקרון השלישי הנמנע, רק אחת משתי האפשרויות – P או שלילתה – נכונה. מכיוון שהשלילה מביאה לסתירה, אות הוא ש-P עצמה נכונה. האינטואיציוניזם מתנגד לכך, וטוען שבכך נפסלת רק אי-נכונות. ויתור על העיקרון משמש להתמודדות עם הקשיים בתורת הקבוצות הנאיבית. התנגדות נוספת לעקרון השלישי הנמנע מגיעה מבעיות רצף, כדוגמת פרדוקס הערימה או השאלה מתי גוון של כחול הופך לגוון של צבע אחר. הרעיון הוא כדלקמן: פרדוקס הערימה מורכב משלוש הנחות: מספר כלשהו של גרגרי חול מרכיב ערימה מעט מדי גרגרים אינם מהווים ערימה אם x גרגרי חול אינם ערימה, לא ייתכן ש־x+1 הם ערימה לפי עקרון השלישי הנמנע, הדבר יביא לכאורה לכך שניתקל בסתירה. בדוגמת הצבעים, בקצה האחד ישנו צבע כחול, בקצה האחר ירוק - ובספקטרום ביניהם הגוונים הולכים ומתקרבים לצבע בצד השני. בדומה לפרדוקס הערימה, גם כן הוצע פתרון לראות בחלק מהגוונים כלא קבועים, לעניין השאלה האם הם כחולים או ירוקים. התכונה הזו מהווה דוגמה נגדית לעקרון השלישי הנמנע, באשר לא ניתן לומר כי אותם גוונים הם כחולים אך גם שהם אינם כאלה. לוגיקה עמומה אפילו לא שגוי דיכוטומיה ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אל-כופרה

אל-כופרה (למפת לוב מוגדלת)   טריפולי בנגאזי מיסראתה אל-ביידא רדאמס סבהא תוניסיה אלג'יריה ניז'ר צ'אד סודאן מ. הים התיכון אל-כופרה (למפת לוב רגילה)   טריפולי בנגאזי מיסראתה אל-ביידא רדאמס סבהא תונ. אלג'. ניז'ר צ'אד סו. מ. הים התיכון אל-כופרה אל-כופרה (בערבית: الكفرة; בתעתיק מדויק: אלכֻּפֿרָה) היא שקע ונווה מדבר במחוז כופרה בדרום-מזרח קירנאיקה בלוב. בסוף המאה ה-19 הייתה כופרה למרכזו של המסדר הסנוסי. המקום שימש כזירת קרבות במהלך מלחמת העולם השנייה. בקרב על אל-כופרה בתחילת שנת 1941 כבשו כוחות צרפת החופשית את אל-כופרה מידי כוחות איטליה הפשיסטית. שקע אל-כופרה שוכן במקום מבודד, לא רק בשל מיקומו בלב מדבר הסהרה, אלא בהיותו מוקף משלושת עבריו בשקעים נוספים. הודות לכך הוא שולט על נתיבי המעבר במדבר ממזרח למערב. בתקופת השלטון הקולוניאלי האיטלקי הייתה אל-כופרה תחנה חשובה בתעבורה האווירית מצפונה של לוב למושבות איטליה במזרח אפריקה. כיום היא משמשת תחנה בדרכם של פליטים ומבקשי עבודה מאפריקה לחופי לוב ולאירופה. הקרב על אל-כופרה (בצרפתית: Bataille de Koufra) הוא קרב שנערך במלחמת העולם השנייה, ב-31 בינואר–1 במרץ 1941 בין כוחות איטליה הפשיסטית ששלטו בלוב, ובין כוחות צרפת החופשית בפיקודו של הקולונל פיליפ לקלרק שהסתייעו ביחידת קבוצת המדבר ארוכת הטווח של הצבא הבריטי. הקרב הסתיים בכיבוש נווה המדבר האסטרטגי אל-כופרה בדרום מזרח לוב על ידי כוחות צרפת החופשית. במבצע הסכמה בין התאריכים 13 עד 14 בספטמבר 1942 כלל כוחות היבשתיים במבצע הגיעו מנאת המדבר אל-כופרה במסע ארוך שעקף את קווי צבא גרמניה הנאצית מדרום. נערך ניסיון להנחית כוחות קומנדו מהים. עיקר הכוח היבשתי הבריטי התחפש ל"שבויי מלחמה" שעליהם "שמרו" חיילים מקבוצת החקירה המיוחדת (SIG) הלבושים כחיילים גרמנים. הלוחמים נסעו בכלי רכב גרמניים. הנחיתה מהים נכשלה, והכוח היבשתי נאלץ להילחם מול כוחות איטלקים וגרמנים עדיפים. רוב הכוח הבריטי נהרג או נשבה ורק מעטים (ובהם קפטן באק מפקד היחידה וחלק מאנשי יחידת SIG) הצליחו לחזור לקווי הבריטים. מדיה וקבצים בנושא אל-כופרה בוויקישיתוף אל-כופרה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של לוב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אליעזר ניצברג

הרב אליעזר ניצברג (ה'תר"ט, 1849 – ה'תרצ"ה, 1935) מהזרם הליטאי, נחשב לאחד מגדולי דורו בתורה, בחריפות ובבקיאות. חיבר את הספרים: "דמשק אליעזר", יד אליעזר", "תורת אליעזר", "דבר אליעזר". ניצברג נולד בשנת ה'תר"ט בעיר פרוז'ני שבפלך גרודנו שבליטא לאביו הרב דוד יהודה ואמו רלה. משחר נעוריו ניכרה שקידתו העזה לתורה. נישא ובגיל 26 כבר שימש כאב"ד בעיירה קטנה הולינקה שבפלך סובאלק שם היו לו התנאים להתמסר ללימודים ולחיבור ספריו. בהיותו בן 34 סיים הרב את כתיבת ספרו הראשון "דמשק אליעזר" (כרך ראשון, וילנה, תר"נ). הספר הוא פרוש לחושן משפט וכולל חידושים וביאורים בעניינים הנוגעים להלכה. בספר חידושים אמיתיים שהתקבלו בברכה ולהסכמה מפוארת של גדולי הדור ההוא. כ-30 שנה שימש הרב ניצברג אב"ד בהולינקה, שם סיים את כרך ב' של הספר "דמשק אליעזר" (וילנה תרנ"ז), ואת "דברי אליעזר" בשני כרכים (וילנה תרס"ג, תרע"א) - חידושים וביאורים על שולחן ערוך אבן העזר. בשנת תרע"א (1911) נבחר לשמש כאב"ד בעיר קובל שבמחוז ווהלין שנחשבה בימים ההם עיר גדולה ובה כ- 13,000 יהודים וכ- 40 בתי כנסת. הרב התחבב על כל שכבות הציבור למרות שרוב תושבי העיר היו חסידים, והחלה אז לנשב רוח הציונות. לדרשותיו ולפסיקותיו של הרב יצאו מוניטין למרחוק. בשנת 1921 עם כיבוש קובל על ידי הפולנים אסרוהו היות שסירב למסור לשלטונות על הקומוניסטים שבין היהודים. בלחץ הקהל הוא שוחרר. בקובל הדפיס הרב ניצברג עוד 3 ספרים. "תורת אליעזר" (וילנה תרפ"ה) ובו חידושים וביאורים על שולחן ערוך ואורח חיים, ואת הספר "יד אליעזר" בשני כרכים (ורשה תרצ"א) העוסק בחידושים וביאורים על שולחן ערוך יורה דעה. לפני פטירתו חיבר ספר נוסף שלא זכה לסיימו. בתו אידה נישאה לסופר ההוגה קלמן גוטנבוים. בט"ז בשבט תרצ"ה נפטר הרב. בתי המסחר היהודיים בקובל נסגרו לרגל מותו וכל יהודי העיר והרבנים מהסביבה השתתפו בהלוויית הצדיק. על דמותו. ספר קובל, עמ' 239-240. מספרי העמודים על פי הספר מתוך ספרו "יד אליעזר", מבוא- עמ' 17-22 רשימת הפרסומים של אליעזר ניצברג, בקטלוג הספרייה הלאומית
בועל ארמית

בספרות ההלכה, בועל ארמית הוא יהודי המקיים יחסי מין עם גויה. קיימים איסורים מדאורייתא ומדרבנן על מעשה זה. קיימות מספר דרגות חומרה באיסור בעילת ארמית: ערך מורחב – נישואי תערובת ביהדות איסור נישואין עם גוי. התורה כותבת ”וְלֹא תִתְחַתֵּן בָּם, בִּתְּךָ לֹא תִתֵּן לִבְנוֹ וּבִתּוֹ לֹא תִקַּח לִבְנֶךָ”. לפי חלק מהפוסקים איסור זה חל רק על שבעת העממים, ולפי הרמב"ם הוא חל על כל הגויים, בתלמוד הועלתה אפשרות שהאיסור חל רק כאשר הגוי הוא הגבר, והיהודייה צפויה להימשך אחריו., אך הרמב"ם פוסק שהאיסור קיים בשני המצבים של נישואי תערובת. ערך מורחב – קנאים פוגעים בו על בעילת גויה בפרהסיא למדו חכמים בתלמוד ממעשהו של פינחס ש"קנאים פוגעין בו", אמנם אף שהיא הלכה, אין מורין כן. בעילת גויה אסורה גם בצנעה. יש הסוברים שהאיסור בצנעה הוא מדרבנן, איסור שנגזר על ידי בית הדין של החשמונאים, ויש הסוברים שהאיסור הוא מהתורה, וכך הוכיח הרב שאול מורטירה. לשיטה זו התקנה הייתה להעניש את העובר במכת מרדות. העונש על איסור זה הוא מכת מרדות. כאשר לא קיבל העובר על האיסור מלקות בידי בית דין, נאמר בתלמוד שעונשו הוא כרת, לפי הכתוב בנביא: ”בָּֽגְדָ֣ה יְהוּדָ֔ה וְתוֹעֵבָ֛ה נֶעֶשְׂתָ֥ה בְיִשְׂרָאֵ֖ל וּבִירוּשָׁלָ֑͏ִם כִּ֣י ׀ חִלֵּ֣ל יְהוּדָ֗ה קֹ֤דֶשׁ ה' אֲשֶׁ֣ר אָהֵ֔ב וּבָעַ֖ל בַּת־אֵ֥ל נֵכָֽר.” טעם התקנה הוא מפני חשש לאיסור עבודה זרה גזרו שהעובר על האיסור לקה כאילו עבר 4 עברות, לפי רב דימי, שסימנן נשג"א: נידה - הגויות אינן מקפידות על טהרתן ועל נידתן, ואם כן עלול הוא לבוא גם לידי בעילת יהודייה נידה. שפחה - שמא יבוא לבעול שפחה, האסורה מהתורה מדין "לא תהיה קדשה". מי שאינו מקפיד על בעילת מי שאינה יהודייה, עלול גם לבוא לידי בעילת שפחה. גויה - שמא מתוך קיום יחסי מין עם הגויה, יבוא גם להתחתן עימה, ולעבור בכך איסור מהתורה "ולא תתחתן בם", כדלעיל. אשת איש - בבעילת גויה נשואה קיים גם חשש שיבוא לבעול אשת איש יהודייה שאיסורה מדאוריתא, ודינה ביהרג ואל יעבור, למרות שאין יהודי נהרג על בעילת אשת איש גויה. לפי רבין, הסיבה הרביעית היא "זונה" - מכיוון שיש גויות נשואות המזנות מתחת בעליהן, וכאשר הבועל הוא כהן קיים חשש שמתוך בעילת הגויה יבוא גם לבעול זונה יהודייה, האסורה לכהן מהתורה. בעקבות איסור זה, בעילת גויה בפרהסיא אסורה ביהרג ואל יעבור, מכיוון שהיא נחשבת כאביזרייהו של גילוי עריות שהם כל איסורי יחסי מין שעונשם מיתה. האנציקלופדיה התלמודית, בועל ארמית, כרך ג' עמ' י"ד - ט"ז "בועל ארמית", מתוך מיקרופדיה תלמודית הערך "בועל ארמית", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה הרב דוד כוכב, איסור התורה בבועל ארמית, באתר פורטל הדף היומי הרב אוהד פיקסלר, חשש חתנות - נישואי תערובת, באתר ישיבת הר עציון ספר דברים, פרק ז', פסוק ג'. תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ל"ו, עמוד ב' משנה תורה לרמב"ם, הלכות איסורי ביאה, פרק י"ב, הלכה א' תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף פ"ב, עמוד א' ראו למשל במגיד משנה (אישות פרק א הלכה ד), בהשגות הרמ"ך שם, ובארבעה טורים (אבן העזר טז). הרב דוד כוכב כתב שניתן לפרש את דברי המגיד משנה והטור כמתייחסים לעונש ולא לאיסור ראו למשל בחידושי הר"ן לסנהדרין פב עמוד א מובא בבאר הגולה לאבן העזר סימן טז חידושי הר"ן סנהדרין פב עמוד א תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף פ"ב, עמוד א', מובא להלכה בדברי הרמב"ם הלכות איסורי ביאה, פרק י"ב, הלכה ו' ספר מלאכי, פרק ב', פסוק י"א מלחמות השם לרמב"ן על מסכת סנהדרין פב א
ג'ייסון תומפסון

ג'ייסון קרלטון תומפסון (באנגלית: Jason Carlton Thompson; נולד ב-22 ביוני 1985) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בקבוצת פנרבחצ'ה. הוא שיחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת ריידר עד שנת 2008, ובאותה שנה הוא נבחר בדראפט ה-NBA בבחירה מס' 12 על ידי סקרמנטו קינגס. תומפסון נולד במאונט לורל אשר במדינת ניו ג'רזי ולמד בתיכון לאנייפ המקומי. בשנתו הרביעית במכללת ריידר הציב תומפסון ממוצעים של 20.4 נקודות, 12.1 ריבאונדים, 2.7 חסימות וחטיפה אחת למשחק. תומפסון הוביל את מכללתו למאזן מצוין של 20 ניצחונות מול 13 הפסדים, אך הקבוצה לא הצליחה להעפיל לשלבים הבאים בליגת המכללות. תומפסון נבחר בבחירה ה-12 בדראפט 2008 על ידי סקרמנטו קינגס. בעונת 2008/2009 שיחק תומפסון את כל 82 המשחקים, וקבע ממוצעים של 11.1 נקודות ו-7.4 ריבאונדים למשחק. העונה הבאה הייתה עונת שיא של תומפסון שקבע בה שיא קריירה למשחק של 27 נקודות ושיא בממוצעי קריירה של 12.5 נקודות ו-8.5 ריבאונדים, ב-31.4 דקות למשחק. בעונות הבאות יכולתו של תומפסון ירדה, וב-10 ביולי 2015, אחרי 6 שנים בסקרמנטו מבלי להגיע לפלייאוף ה-NBA פעם אחת, נשלח תומפסון בטרייד לפילדלפיה 76' עם קארל לנדרי, ניק סטאוסקאס ובחירת סיבוב ראשון בתמורה לזכויות על ארטוראס גודאיטיס ולוקה מיטרוביץ'. ב-31 ביולי העבירו הסיקסרס אותו בטרייד לגולדן סטייט ווריורס בתמורה לג'רלד וולאס. ב-22 בפברואר 2016, לאחר כחצי עונה בגולדן סטייט, שוחרר תומפסון מהווריורס. כשבוע לאחר מכן חתם בטורונטו ראפטורס על חוזה עד לסיום עונת 2015/2016. באוגוסט 2016 חתם תומפסון בשנדונג גולדן סטארס מליגת ה-CBA הסינית. נכון לסוף עונת 2015/2016.‏ בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד מדיה וקבצים בנושא ג'ייסון תומפסון בוויקישיתוף ג'ייסון תומפסון, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'ייסון תומפסון, ברשת החברתית אינסטגרם פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) פרופיל באתר NBA.com גולדן סטייט משחררת את תומפסון, באתר הרשמי של גולדן סטייט ווריורס תומפסון חותם בטורונטו, באתר הרשמי של טורונטו ראפטורס Jason Thompson is a newcomer at Shandong Bulls, asia-basket.com, Aug 30, 2016 Jason Thompson career stats באתר NBA.com הדקות, הריבאונדים, האסיסטים, החטיפות, החסימות והנקודות הם בממוצע למשחק.
יונה רוזנפלד (סופר)

יונה רוזנפלד (ביידיש: ראזענפעלד; 1880 – 9 ביולי 1944) היה סופר יידיש שהתפרסם בשל הנובלות הפסיכולוגיות שלו. רוזנפלד נולד בשנת תרמ"א בעיירה סטארי צ'ורטוריסק שבווהלין. למד בחדר ובישיבה, אך נאלץ לנטוש את לימודיו עם מות הוריו מכולרה בשנת 1893. אחיו הנכה לא יכול היה לתמוך בו כלכלית והוא נאלץ להתגורר ולעבוד כשוליה אצל חרט באודסה, עבודה בה עבד והתייסר כעשר שנים. סיפורו הראשון, סיפור אוטוביוגרפי, "השוליה", פורסם בשנת 1904 בעידודו של הסופר י.ל. פרץ. בגיל 23 עזב רוזנפלד את עבודתו והקדיש את עצמו לכתיבה. בשנים 1909–1912 פרסם שני כרכים בשם "כתבים" (שריפטן) ובהם סיפורו המפורסם "מתחרים" (קאנקורענטען). בעיצומה של המהפכה הרוסית, עזב את קייב וחזר לקובל שבווהלין, שם המשיך ביצירתו ונישא. רוזנפלד היגר לארצות הברית בשנת 1921, המשיך שם בכתיבה, אך תמיד (כפי שסיפר) כתב על נושאים המתרחשים מהמקום ממנו בא, מילדותו, מווהלין, מקובל: "אני אומנם חי בניו יורק, אבל לנגד עיני אני רואה את פולין ורוסיה". בשנת 1928 ביקר באירופה, תחילה בברלין ואחר כך בוורשה. במרץ-מאי 1929 שהה בארץ ישראל. שישה כרכים, "אוסף כתובים" (געזאמעלטע שריפטן), פורסמו ב-1924 בניו יורק והספר "עבודות נבחרות" (געקליבענע ווערק) יצא לאור ב-1929 בווילנה. הספר "הוא והם - יומן של סופר לשעבר" (ער און זיי: א טאג בוך פון א געוועזענעם שרייבער) פורסם בניו יורק 1927 והספר "מיומני" (פון מעיין טאג בוך) שראה אור ב-1924 נחשבו בעיניו לעבודתו המובחרת. רוזנפלד כתב סיפורים באופן קבוע ליומון היידי האמריקני פארווערטס עד שבאמצע שנות ה-30 הסתכסך עם העורך אברהם קאהאן והקשר ניתק. "בודד לנפשו" (איינער אליין) הוא ספרו המפורסם ביותר אותו החל לכתוב בשנת 1937 וסיימו ב-1940. רוזנפלד כתב את הספר תוך כדי סבל גופני עז ממחלה ממארת שפקדה אותו. הספר זכה לשבחים רבים בעיתונות היידית. ספר זה תורגם לעברית בידי יעקב דוד אברמסקי וראה אור בשנת 1964. יונה רוזנפלד נפטר בניו יורק ונטמן בבית הקברות "הר הכרמל החדש" שבקווינס. בפגישה עם הסופר יוחנן טברסקי בניו יורק, בעצם ימי מחלתו (1937), סיפר רוזנפלד על החומרים המרכיבים את סיפוריו: עקב חייו האפורים בעיירה נידחת, מר גורלו ועבודתו כשוליה - פגישותיו עם הבריות היו מצומצמות ואין לו מבחר גדול של טיפוסים. רוזנפלד המשיך: "אנוס אני להסתפק במצבים השונים שאני מעמיד בהם את כל אחד מגיבורי, ומתוך כך מפסיק כל טיפוס מלהיות טיפוס, כי לאמיתו של דבר אין מין זה בנמצא כלל! כלומר, הטיפוס ישנו, אלא שאין טיפוסיותו קיימת אלא כל זמן שנתון במצב כתיקונו. במצבים מורכבים, מסובכים, אנו יכולים לראות אפילו את הגיבורים הגדולים ביותר חסרי-ישע ואת החכמים הגדולים ביותר חסרי עצה." שריפטן, בשני כרכים, 1909-1912, קייב געזאמעלטע שריפטן, בשישה כרכים, 1924, ניו יורק פון מעיין טאג בוך, 1924, ניו יורק ער און זיי: א טאג בוך פון א געוועזענעם שרייבער, 1927, ניו יורק געקליבענע ווערק, 1929, וילנה איינער אליין, 1940, ניו יורק. מהדורה עברית יצאה לאור ב-1964 רשימת הפרסומים של יונה רוזנפלד, בקטלוג הספרייה הלאומית יונה רוזנפלד, באתר "Find a Grave" (באנגלית) הכתבה "יונה רוזנפלד" מאת יוחנן טברסקי מתוך ספר קובל, עמ' 198-207. מספרי העמודים על פי הספר יעקב פיכמן, יונה רוזנפלד, דבר, 5 באפריל 1929 יונה רוזנפלד, מחותנים, הצופה, 7 במאי 1948; המשך יונה רוזנפלד (1880-1944), דף שער בספרייה הלאומית יונה רוזנפלד בברלין, הצפירה, 31 ביולי 1928 יונה רוזנפלד בוורשה, הצפירה, 7 באוגוסט 1928 בספרות ובאמנות, דבר, 23 בספטמבר 1928 בין הבאים, דבר, 19 במרץ 1929 בין היוצאים לחו"ל, דבר, 31 במאי 1929
אומפטמפה

אוּמְפַּטַמְפָּה (באנגלית: Umpatampa) הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור בנובמבר 1994, על ידי חברת התקליטים IMP דאנס בע"מ. האלבום הגיע למעמד של אלבום פלטינה על מכירות של למעלה מ-45,000 עותקים, הישג שאף זמרת לא הגיעה אליו עד אז, מלבד הזמרות ריטה וירדנה ארזי. ארבעת הסינגלים שהופצו מתוך האלבום נכנסו למצעד הפזמונים העברי השנתי תשנ"ה: "ישנן בנות" (מקום רביעי), "אני לא יכולה בלעדיך" (מקום חמישי), "נוסעת לפטרה" (מקום 25) ו"בתולה" (מקום 34). פרט לשלישי שצוין, כולם דורגו במקום הראשון במצעד העברי השבועי של רשת ג' וזכו להצלחה ארצית. האלבום יצא בארבע מהדורות שונות. בראשונה לא נכלל "לילה טוב אירופה", איתו הגיעה אינטרנשיונל למקום השני בקדם-האירוויזיון 1995. בשנייה צורף השיר כרצועת בונוס, אף שלא הופיע ברשימת הרצועות. ההבדל היחיד בין השלישית והרביעית היה פס צהוב אופקי שצויר בחלקה העליון של העטיפה, והסתיר חלק משיערה של אינטרנשיונל. "לילה טוב אירופה" היה השיר איתו אינטרנשיונל התחרתה ב-1995 בתחרות קדם-האירוויזיון, אך הגיעה למקום השני. הרצועה העוקבת, "פטראנס" היא גרסה דאנסית לשיר "נוסעת לפטרה", אשר מופיע באלבום. ב"פטראנס" הושמטו מילים ושורות וגם הפזמון, שהופיעו בשיר המקורי. "אני לא יכולה בלעדיך" הוקלט בשתי גרסאות שונות. הראשונה היא גרסתו הרגילה והשנייה (המכונה "פאוור דאנס") מקוצרת והמקצב שלה מהיר יותר. את "ישנן בנות" ביצעה במקור להקת הנח"ל בתוכניתה "הנח"לאים באים הנח"לאים באים" מ-1967, כשהסולנית היא שולה חן. בגרסתה של אינטרנשיונל, שהייתה יותר קצבית ולוותה בווידאו קליפ, שולבה נעימת מארש צה"ל, אותה חיבר יואב תלמי. במופע "ארץ ישראל המתחדשת" שהוקלט ב-1996 ויצא על גבי אלבום, ביצעה אינטרנשיונל את השיר בדואט עם חן. "Umpatampa" הוא קטע כלי שזכה להצלחה בישראל ודורג במצעד השנתי של רשת ג'. "Qu'est-Ce Que C'est?" הופץ בנובמבר 1994 כסינגל מתוך אומפטמפה ובשנת 1995 הופץ מחדש כסינגל מאיפיטמפה. "Right Now" הוא קטע כלי נוסף. "100% גבר" נכתב על ידי יונה וולך, שהייתה ידועה בכתיבתה הארוטית והמינית. הוא מתאר את אהבת הגברים לנשים מנקודת מבט של אישה, ומסתיים בשורה "כשאני מתנהגת כמו לא אישה הוא לא אוהב" – כלומר, אישה צריכה להאדיר את נשיותה על מנת שבן-זוגה לא ייפרד ממנה. "בתולה" הוא שיר הומוריסטי שמדבר על נערה יפה שמפתה גברים אך מתעקשת לשמור על בתוליה. הערות "Umpatampa" מעוצב כ-"UMPATAMPA". "Qu'est-Ce Que C'est?" מעוצב כ-"QUE'EST – QUE C'ESST". "Right Now" מעוצב כ-"RIGHT NOW". "Zomba" מעוצב כ-"ZOMBA". מידע על האלבום אומפטמפה באתר MusicBrainz האלבום אומפטמפה באתר Discogs דודי פטימר, ‏ויוה לדיווה: 20 שנה לניצחון שסימל חירות, סובלנות ועוצמה נשית, באתר מעריב אונליין, 7 במאי 2018 "אומפטמפה". Dana International community. נבדק ב-2018-09-10. אומפטמפה – פזמונט, באתר pizmonet.co.il דיסקוגרפיה של אינטרנשיונל באנגלית, עם הסבר על המהדורות של "אומפטמפה" קדם אירוויזיון ב"אתר הפסטיבלים" אני לא יכולה בלעדיך, באתר Dana International community Ofer Nissim Featuring Danna - אומפטמפה = Umpatampa (באנגלית), 1994, נבדק ב-2023-08-01 Ofer Nissim Featuring Danna - אומפטמפה = Umpatampa (באנגלית), 1994, נבדק ב-2023-08-01
נפות ירדן

12 המחוזות של ירדן מחולקים ל-52 נפות. מחוז אירביד נפת אירביד נפת בני עביד נפת אל-מזאר א-שמאלי נפת א-רמת'א נפת בני כנאנה נפת אל-כורה נפת אל-אע'ואר א-שמאליה נפת א-טייבה נפת אל-וסטייה מחוז בלקא נפת בלקא נפת א-שונה אל-ג'נובייה נפת דיר עלא נפת עין אל-באשא נפת מאחס ואל-פוחייס מחוז ג'רש נפת ג'רש מחוז זרקא נפת זרקא נפת א-רוסייפה נפת אל-האשמייה מחוז טפילה נפת טפילה נפת בוסיירא נפת אל-חסא מחוז כרכ נפת כרכ נפת אל-מזאר אל-ג'נובי נפת אל-אע'ואר אל-ג'נובייה נפת אל-קסר נפת ע'ור אל-מזרעה נפת פקוע נפת עי נפת מואב נפת אל-קטראנה נפת אל-מוג'ב מחוז מידבא נפת מידבא נפת דיבון מחוז מעאן נפת מעאן נפת פטרה נפת שובכ נפת חוסיינייה מחוז מפרק נפת מפרק נפת א-רוויישד נפת אל-באדיה א-שמאליה נפת אל-באדיה א-שמאליה אל-ע'רביה מחוז עג'לון נפת עג'לון נפת כופרנג'ה מחוז עמאן נפת עמאן נפת מארכא נפת אל-קויסמה נפת אל-ג'אמעה נפת ואדי א-סיר נפת נאעור נפת סחאב נפת אל-ג'יזה נפת אל-מוקר מחוז עקבה נפת ואדי ערבה נפת קוויירה נפת עקבה מחוזות ירדן
נפות ישראל

מדינת ישראל מחולקת ל-16 נפות, שהן הדרג השני של המנהל המקומי. הממשל המרכזי מחולק למחוזות, ומחוזות מחולקים לנפות. שבעת מחוזות ישראל (עם מחוז יהודה ושומרון), המהווים יחידות מנהליות ראשיות במדינה, מחולקים לנפות - יחידות מנהליות משניות. אין בישראל מערכת שלטון נפתי תת-מדיני אלא כל משרד ממשלתי מרכזי הנדרש לקיים פעילות ברמה המקומית, מקיים מערך של נציגויות במחוזות ובנפות לפי שיקולים פנימיים של המשרד, ולחלופין מקיים מערך שירותים מקומיים באמצעות שותפות עם השלטון המקומי.  לשלושה מחוזות יש נפה אחת החופפת את שטחי המחוז, ליתר המחוזות יותר מנפה אחת. גבולות המחוזות והנפות נקבעו בהחלטת ממשלה ומתפרסמים בשנתון הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. לחצו כדי להקטין חזרה לחצו להגדלה נפת רמת הגולן (קצרין) נפת צפת נפת עכו נפת כנרת (טבריה) נפת יזרעאל (עפולה) לחצו כדי להקטין חזרה לחצו להגדלה נפת חיפה נפת חדרה לחצו כדי להקטין חזרה לחצו להגדלה נפת רמלה נפת השרון (נתניה) נפת פתח תקווה נפת רחובות לחצו כדי להקטין חזרה לחצו להגדלה נפת תל אביב-יפו נפת ירושלים לחצו כדי להקטין חזרה לחצו להגדלה נפת אשקלון נפת באר שבע נפת יהודה ושומרון מדיה וקבצים בנושא נפות ישראל בוויקישיתוף הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסייה ודמוגרפיה >אוכלוסיית ישראל >אוכלוסייה לפי חלוקות גאוגרפיות >מחוז נפה
קאווה

קאווה (בספרדית: Cava) הוא יין מבעבע ספרדי, המיוצר בעיקר באזור קטלוניה. יין הקאווה יכול להגיע כיין לבן או כיין רוזה. זני הענבים העיקריים המשמשים להכנת קאווה הם מקבאו, פרלדה ושארל-לו. רק יינות המוכנים בשיטת ההכנה המסורתית יכולים להיקרא בשם 'קאווה', בעוד יתר היינות המבעבעים המיוצרים בספרד יכולים להיקרא רק 'יין מבעבע' (vinos espumosos). כ-95% מכלל יינות הקאווה מיוצרים בפנדס (Penedès) שבדרום קטלוניה, ובפרט, רבים מבתי הייצור הגדולים מרוכזים בכפר סנט סאדורני ד'אונאייה שבאזור זה. שני בתי הייצור הגדולים ביותר לייצור קאווה הם קודורניו ו- פרשנאט. בעבר, הייתה מכונה הקאווה בשם 'שמפניה ספרדית', מה שאינו אפשרי יותר לפי חוק האיחוד האירופי, מאז ששמפניה הוכרזה כבעלת מעמד גאוגרפי מוגן (PGS), בנוסף להצטרפותה של ספרד לאיחוד האירופי בשנת 1986. עם זאת, בספרדית ובקטלאנית מדוברת הקאווה ממשיכה להיות מכונה בשם שמפניה (champaña או xampany בהתאמה). ליין הקאווה מקום משמעותי כחלק מהמסורת המשפחתית הספרדית והקטלאנית, והוא לרוב נצרך באירועים חגיגיים כגון הטבלות, חתונות, סעודות, ארוחות ערב ומסיבות. משמעותה של המילה קאווה (cava) בקטלאנית היא 'מערה' (cave, באנגלית), או 'מרתף'. מקור שם זה נמצא בשימוש הקדום של יינות הקאווה במטרה לשמר או ליישן יין. יצרני היינות הקטלאנים אימצו את השם קאווה, על פני השימוש הקודם בשם שמפניה, בשנות ה-70, וזאת כדי להבחינו מהשמפניה הצרפתית. לפי החוק הספרדי, ניתן לייצר קאווה באחד משמונה אזורי כרמים: אראגון, חבל הבסקים, קסטיליה ולאון, קטלוניה, אקסטרמדורה, לה ריוחה, ולנסיה ו-נווארה. כדי להכין קאווה רוזה, מוסיפים בתהליך ההכנה כמויות קטנות של יין אדום מזני ענבים כגון קברנה סוביניון, גרנאש ומורוודרה. מלבד ענבי המקבאו, הפרלדה והשארל-לו, מייצרים קאווה גם מענבי שרדונה, פינו נואר ומלווסיה. השימוש הראשון בענבי שרדונה לצורך הכנת קאווה, נעשה בשנת 1981. מדיה וקבצים בנושא קאווה בוויקישיתוף עמית יריב, הכל אודות קאווה, מסע אחר נטשה חיימוביץ', המרענן האלכוהולי של הקיץ: קאווה, השמפנייה של הספרדים, באתר ynet, 3 ביולי 2008
כריס היוניס

כריס היוניס (Chris Heunis; נולד בשם יאן כריסטיאן היוניס,‏ Jan Christiaan Heunis‏; 20 באפריל 1927 – 27 בינואר 2006) היה פוליטיקאי ועורך דין אפריקאנר, חבר המפלגה הלאומית של דרום אפריקה, ושר בממשלות ג'ון פורסטר ופיטר וילם בותה. נולד ביוניונדייל שבפרובינציית הכף המערבי. למד משפטים והוסמך כעורך דין בשנת 1951. במקביל עסק בפוליטיקה. כיהן כראש המפלגה הלאומית במחוז ג'ורג' בכף המערבי ובשנת 1959 נבחר למועצת הפרובינציה של ג'ורג'. בשנת 1970 נבחר לפרלמנט של דרום אפריקה. ב-1974 מונה לשר לענייני הודו ולתיירות בממשלת ג'ון פורסטר. ב-1975 מונה לתפקיד שר לעניינים כלכליים. בשנת 1979 מונה כחבר בוועדה הממשלתית לבדיקת החוקה ובשנת 1982 מונה לשר לרפורמה חוקתית בממשלת פיטר וילם בותה. בתפקידו זה היה אחראי להקמת מבנה פרלמנטרי בן שלושה בתים, שבמסגרתו פעל לצד בית לנבחרים לבנים בלבד גם בית שני עבור "צבעוניים" ובית שלישי עבור הודים. הוא אף שכנע את מנהיג מפלגת העבודה של הצבעוניים אלן הנדריקסה לתמוך ברפורמה. במהלך כהונתו אף היה מעורב במגעים חשאיים בין המפלגה הלאומית לבין הקונגרס הלאומי האפריקני. בספטמבר 1986 נבחר פה אחד למנהיג המפלגה הלאומית בפרובינציית הכף. בתחילת 1989 כיהן כנשיא בפועל למשך 100 ימים כאשר בותה לקה בשבץ מוחי. היוניס פרש מהחיים הפוליטיים בשנת 1989 וחזר לעסוק בעריכת דין בסומסרט ווסט (פרבר של קייפטאון) ביחד עם בנו. קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת סטלנבוש, דרגת לויטננט קולונל לשם כבוד במשטרה, אזרחות כבוד של ג'ורג', ועיטור כבוד של ממשלת סין. נפטר בסומרסט ווסט לאחר מחלה ממושכת.
מוזות - בית ספר תיכון לאמנויות

מוזות הוא בית ספר תיכון לאמנויות ביפו העתיקה. בית הספר מיועד לבני נוער שלא השתלבו בבית הספר, ורוצים לשלב לימודי אמנות עם לימודים לתעודת בגרות. עד 2022 שכן בבית מרכז האמנויות ובשנה זו עבר למשכן חדש ברחוב יפת 44. בית הספר הוקם בספטמבר 2005 ביפו העתיקה. על ידי "עמותת טופז לקידום ולרווחת ילדים ובני נוער". הלימודים בבית הספר מתחילים בכיתה י' ונמשכים שלוש שנים. בכל שכבה לומדים כ-30 תלמידים. התלמידים לומדים בכיתה ובאופן פרטני, יוצרים ולומדים אמנות, משתתפים במפגשים חברתיים ויוצאים להתנדב במקומות שונים בקהילה. כל התלמידים לומדים לקראת בגרויות במקצועות העיוניים ובמגמות: אמנות, מוזיקה תיאטרון או קולנוע. בשנת הלימודים 2016 -2017 נפתחה בבית הספר מגמת קולנוע, שהיא התוספת הראשונה לשלוש המסורתיות שהיו קיימות שם קודם. בית הספר נתמך על ידי גופים רבים: משרד החינוך, משרד הרווחה, עיריית תל אביב-יפו - ועל ידי מתנדבים. שלט הכניסה לבית הספר סטודיו אמנות בבית הספר מדיה וקבצים בנושא מוזות - בית ספר תיכון לאמנויות בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מוזות - בית ספר תיכון לאמנויות מוזות - בית ספר תיכון לאמנויות, ברשת החברתית פייסבוק מוזות - בית ספר תיכון לאמנויות, סרטונים בערוץ היוטיוב אודות מוזות, באתר בית הספר