laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אגסילאוס (מדינאי)

אגסילאוס (ביוונית: Ἀγησίλαος; המאה ה-3 לפנה"ס) היה נואם ומדינאי ספרטני בולט, שהכשיל למעשה את הרפורמות שניסה ליזום אגיס הרביעי. פלוטרכוס מתאר את אגסילאוס כ"נואם רב עוצמה אם כי נשי ורודף בצע בגלוי." אחותו נישאה למלך האוריפונטידי אאודומידס השני וילדה לו את אגיס הרביעי. אגיס תכנן רפורמה מקיפה שנועדה לשנות לחלוטין את המצב בספרטה. אגיס רצה לזכות בתמיכת אמו לשם כך, שכן היא הייתה אשה עשירה ורבת השפעה בספרטה. אולם ידע שהיא לא תסכים לעשות זאת. על כן הוא פנה אל אגסילאוס אחי אמו בבקשת עזרה. אגסילאוס לא התלהב מהרעיון של אחיינו, אולם הוא היה שקוע בחובות כבדים ושמיטת החובות שתכנן אגיס קרצה לו. על כן הוא הסכים למהלך ויחד עם אגיס שכנע את אחותו לתמוך בכספה בתוכניותיו של בנה. בהמשך מונה אגסילאוס לראש האפורים ותמך בשמיטת החובות שארגן אגיס. אולם לאחר שהתוכנית עברה הוא עיכב את אגיס מלבצע את שאר הרפורמות המתוכננות. למזלו שליט הליגה האכאית אראטוס מסיקיון ביקש מאגיס לבוא לסייע לו נגד האיטולים. אגסילאוס תמך בהצעה וקיווה כך להשהות את ביצוע התוכניות הנוספות של אגיס. הוא הושאר כעוצר בספרטה בזמן שאגיס יצא למסע. אולם שלטונו היה מושחת ורודני, ומתנגדו של אגיס לאונידס השני חזר לספרטה וביצע הפיכה. אגסילאוס נמלט מהעיר יחד עם בנו היפומדון. דוד גולן, תולדות העולם ההלניסטי, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשמ"ג (מהדורה ראשונה) תשמ"ז (מהדורה שנייה). אלכסנדר פוקס, מדינה וחברה ביוון: מחקרים בתולדות יוון הקלאסית וההלניסטית. ירושלים: מוסד ביאליק, תשל"ו 1976. Paul Cartledge and Antony Spawforth, Hellenistic and Roman Sparta, Routledge, second ed, 2002. F. W. Walbank, E. A. Astin, M. W. Frederiksen, R. M. Ogilvie (ed), The Cambridge Ancient history, vol 7, Cambridge university press, 1984. F. W. Walbank, A Historical Commentary on Polybius, 3 vols (1957, 1967, 1979). F. W. Walbank, The Hellenistic World, Harvard University Press, 1981. Peter Green. Alexander to Actium: The Historical Evolution of the Hellenistic Age. Los Angeles, ,California: University of California Press 1990 Plutarch. Lives. Translated by Bernadotte Perrin. Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1914-1926. 11 vols. Digitized copy in: penelope.uchicago.edu Pausanias. Description of Greece. Translated by Jones, W. H. S. and Omerod, H. A. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann, 1918. Digitized copy in: Theoi. Smith, William "Dictionary of Greek and Roman Antiquities edited",Little, Brown Co, 1870 פלוטרכוס, "חיי אגיס", 6. פלוטרכוס, "חיי אגיס", 7. דוד גולן, "תולדות העולם ההלניסטי", עמ' 347. פלוטרכוס, "חיי אגיס", 16.
אהוד דקטר

אהוד דקטר, שחיין עבר, אלוף ישראל ושיאן ישראל בשחייה. אלוף המכביה (1997) במשחה ל-200 מטר חופשי. דקטר גדל בעומר ושחה בקבוצה הפועל המקומית. בהמשך התאמן בהדרכתו של המאמן הלאומי לאוניד קאופמן בפנימיית המחוננים בווינגייט ושחה בקבוצת הפועל ירושלים. באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 1994 זכה דקטר בשתי מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:58.04 דקות, אחרי מורן זומרפלד ממכבי נהריה (1:56.08 דקות) ולפני דימה ריבינסקי מהפועל ירושלים (1:59.91 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:11.73 דקות, אחרי מורן זומרפלד (4:07.06 דקות) ולפני לירן אורן מהפועל נהריה. באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 1995 זכה דקטר בשתי מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.25 דקות, לפני מורן זומרפלד (4:06.51 דקות) ובמשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:38.30 דקות, לפני מיקי חליקה מהפועל ירושלים (16:44.19 דקות). בתחרויות השחייה של המכביה ה-15 שנערכו ביולי 1997 הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:54.03 דקות, לפני אלכסיי קורמקוב (1:54.13 דקות) ואלכס גרינברג (1:54.26 דקות), שניהם מארצות הברית. באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 2002 זכה דקטר בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית ארד אישית, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:55.99 דקות, אחרי שי לבנת ממכבי חיפה (1:54.59 דקות) וארי לימור ממכבי קריית אונו (1:55.21 דקות). מדליית זהב, במשחה שליחים 4x200 מטר, ביחד עם שילו איילון, יואב גת ומיקי חליקה בשיא ישראלי חדש של 7:39.43 דקות, שיפור לשיא הוותיק בן ה-13 שנים שנקבע במכביה ה-13 ועמד על 7:39.99 דקות. דקטר בוגר תואר ראשון בכלכלה במכללת פרדו בארצות הברית ובעל תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בן-גוריון. הוא עבד בבנק ההשקעות ובפועלים שוקי הון. באוגוסט 2010 הוא התמנה לסמנכ"ל מכירות ופיתוח עסקי בחברת HighView. נשוי למיטל ואב לשתי בנות. מתגורר בנס ציונה. רמי היפש, הפועל י-ם קבעה שיא ישראלי חדש ב-200X4 חופשי, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2002 עידו סולומון, אהוד דקטר מונה לסמנכ"ל מכירות ופיתוח עסקי בחברת HighView; אסנת גולן מונתה לסמנכ"ל תקשורת בשטראוס, באתר TheMarker‏, 6 באוקטובר 2010
אופירה אשל

אופירה אשל, שחיינית עבר, אלופת ישראל בשחייה. אשל התאמנה בקבוצת הפועל קריית טבעון בהדרכתו של אנדריי טוט. באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 1994 זכתה אשל ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:12.08 דקות, לפני אניה גוסטומלסקי ממכבי חיפה (2:12.20 דקות) ושרון גורסקי מהפועל גבעתיים (2:12.34 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:35.73 דקות, לפני אביטל ברסלר ממכבי ראשון לציון (4:35.98 דקות) ושרון גורסקי. מדליית כסף, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:24.56 דקות, אחרי שרון גורסקי (9:23.08 דקות) ולפני אביטל ברסלר (9:29.94 דקות). באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 1995 זכתה אשל בשתי מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:35.07 דקות, לפני אניה גוסטומלסקי ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:30.58 דקות. גולן חזני, 13 שנים חיכו למאירי, ידיעות אחרונות, 14 באוגוסט 1994 גולן חזני, שיא לקינוח, ידיעות אחרונות, 15 באוגוסט 1994 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלפרד ברנהיים

אלפרד ברנהיים (בגרמנית: Alfred Bernheim;‏ 11 ביולי 1885 – 16 במרץ 1974) היה צלם ישראלי יליד גרמניה. אלפרד ברנהיים נולד בכפר טינגן (Tiengen) שבדרום גרמניה בשנת 1885. הוא היה הצעיר מבין ששת ילדי משפחה שומרת מצוות. אביו עסק בסחר בנדל"ן ושימש כראש הקהילה היהודית בכפר. בגיל 10 נפטר אביו והמשפחה עברה להתגורר בעיר קרלסרוהה. בתקופת מלחמת העולם הראשונה שוחרר משרות צבאי, כנראה בשל לקות בראייתו. על פי השערות ביקש ברנהיים לעסוק באדריכלות, אולם החל לעסוק בצילום כאוטודידקט. בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20 למד צילום אצל וולטר הגה בוויימאר ואמנות שימושית בפפורצהיים. במקביל עבד כמתלמד-מתנדב בבית חרושת לכלי כסף בעיר. בשנת 1933 פתח סטודיו בברלין ואף לימד שבעה תלמידים בו. בשנת 1934, בעקבות עליית המפלגה הנאצית לשלטון בגרמניה, עלה לארץ-ישראל והתיישב בירושלים. הוא הקים בביתו מעבדת צילום והתפרנס מתצלומים מוזמנים למוסדות שונים ובעיקר בית הנכות הלאומי בצלאל והאוניברסיטה העברית. בשנת 1956 הצטרפה הצלמת ריקרדה שוורין לסטודיו של ברנהיים ונטלה חלק פעיל בעבודתו. לאחר פטירתו של ברנהיים המשיכה שוורין לנהל את הסטודיו עד לפרישתה לגמלאות בשנת 1982. עיקר יצירתו של ברנהיים התמקדה ביצירת דיוקנאות ובצילומי אדריכלות. בשנותיו הראשונות בארץ ישראל עסק גם בצילום מסחרי בסגנון "הצילום החדש". עיזבונו של ברנהיים, הכולל כ-20,000 נגטיבים, נמצא באוסף מוזיאון ישראל, ירושלים. דיוקן איזידור אשהיים דיוקן מרדכי נרקיס ראש רחביה, 1937-1936 המרכז הרפואי הדסה בהר הצופים, 1939-1936 קפה טעמון, ירושלים מדיה וקבצים בנושא אלפרד ברנהיים בוויקישיתוף אלפרד ברנהיים, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל אלפרד ברנהיים, דף שער בספרייה הלאומית
מילטיאדס הצעיר

מילטיאדס (לערך 550 - 489 לפנה"ס) ממפקדי צבא אתונה, האיש שהוביל את הצבא לניצחון בקרב מרתון. מילטיאדס נולד בערך בשנת 550 לפני הספירה למשפחה אתונאית אצילה. כשהתבגר מונה על ידי טיראן אתונה, היפיאס, למושל בחצי האי כרסונסוס (גליפולי של היום) ליד הלספונטס. הוא הכיר שלטונו של מלך פרס, דריווש הראשון, כשפרס כבשה את תרקיה, ואף היה בין מפקדי המסע הפרסי נגד הסקיתים. אחרי שהשתתף במרד האיוני (שנת 500) מילטיאדס נמלט לאתונה והפך לאחד מעשרת הסטראטגוי של הצבא האתונאי. בשנת 490 לפני הספירה הפרסים נחתו במפרץ מרתון, ומילטיאדס שכנע את הפיקוד היווני לכפות על הפרסים קרב מוקדם ככל האפשר, משום שחשש ממריבות פנימיות בתוך המחנה היווני. הקרב נערך ביום שהיה תורו של מילטיאדס להיות מפקד מתוך עשרת הסטראטגוי. לפי התכנון של מילטיאדס היוונים החלישו בכוונה את העומק במרכז המערך שהתייצב מול הפרסים בשדה הקרב ליד מרתון ושמרו על אורכו. מאידך מילטיאדס החליט לעבות את האגפים וכששני הצבאות התנגשו, תחילה חשו הפרסים כי ידם תהיה על העליונה אחרי שפרצו את המרכז החלש של היוונים, אך בשלב מאוחר יותר האגפים היווניים המעובים הכריעו את גורל המערכה וסגרו על הפרסים, אשר נאלצו לנוס מזירת הקרב. לפיכך היה מילטיאדס איש השעה בקרב מרתון. הוא בחר את התזמון הנכון לקיום הקרב, מכיוון שקרא היטב את מפה הפוליטית ביוון עצמה. מילטיאדס גם בחר אסטרטגיית קרב שהצדיקה את עצמה, והפגין כישרון צבאי מרשים. ניצחונו בקרב מרתון נחשב לאחד הגדולים ומפורסמים בעת העתיקה, והוא הרחיק את הפרסים מאתונה למשך כעשר שנים. עם זאת, שנה מאוחר יותר, בשנת 489 לפנה"ס, נכשל בכיבוש פארוס והואשם בבגידה על ידי קסאנתיפוס, הושלך לכלא ושם מת (כנראה מנמק). מדיה וקבצים בנושא מילטיאדס הצעיר בוויקישיתוף מילטיאדס הצעיר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מילטיאדס הצעיר, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית) דוד אשרי, מילטיאדס, האנציקלופדיה העברית 23, 1973, עמ' 203
ברנהיים

ברנהיים (Bernheim) הוא שם משפחה. האם התכוונתם ל... אלפרד ברנהיים – צלם ישראלי יליד גרמניה ארנסט ברנהיים (אנ') – היסטוריון יהודי-גרמני ז'יל ברנהיים – רב צרפתי, רבה הראשי של צרפת (2009–2013)
מארק ברנאוס

מארק ברנאוס קאנו (בקטלאנית: Marc Bernaus Cano, נולד ב-2 בפברואר 1977) הוא כדורגלן עבר אנדורי ששיחק בעמדת המגן השמאלי. למרות היותו אנדורי, במשך כל הקריירה שלו שיחק בקבוצות ספרדיות. ברנאוס התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ברצלונה ושיחק בקבוצת המילואים של המועדון אך לא זכה לשחק עבור קבוצת הבוגרים. במהלך תקופתו בברצלונה, קרע את הרצועה הצולבת, דבר שגמר לו את הקריירה המקצועית. ברנאוס שיחק גם בטולדו, טראסה, ז'ימנסטיק, לאס פאלמס, חטאפה, אלצ'ה, פולידפורטיבו אחידו, ז'ירונה ויאגוסטרה ב'. ברנאוס שיחק בנבחרות הצעירות של ספרד, אך כאשר הגיע לגיל הבוגרים העדיף לייצג את אנדורה מולדתו. ב-13 באוקטובר 2004 הבקיע את שער הניצחון של נבחרתו נגד מקדוניה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2006, שהיה גם הניצחון הראשון של נבחרתו במסגרת כלשהי. מדיה וקבצים בנושא מארק ברנאוס בוויקישיתוף מארק ברנאוס, באתר Transfermarkt מארק ברנאוס, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) מארק ברנאוס, באתר Soccerway מארק ברנאוס, באתר BDFutbol מארק ברנאוס, באתר WorldFootball.net מארק ברנאוס, באתר National Football Teams מארק ברנאוס, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רמאללה ואל-בירה (נפה)

נפת רמאללה ואל-בירה (בערבית: محافظة رام الله والبيرة) היא אחת מ-16 נפות הרשות הפלסטינית ובירתה העיר אל-בירה. לפי דיווחי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה התגוררו בנפה בשנת 2007 275,981 תושבים. שטח הנפה הוא 844 קמ"ר. ב-2010 מינה נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס לתפקיד מושל הנפה את ד"ר לילה רנאם. בנוסף לבירת הנפה, אל-בירה, כוללת הנפה גם את הערים רמאללה וביתוניא וגם את העיר החדשה רוואבי. הכפר נעלין, שהתפרסם בעקבות המאבק על מעבר גדר ההפרדה בשטחו, נמצא אף הוא בשטח הנפה. בשטח הנפה גם שלושה מחנות פליטים, הגדול שבהם הוא קלנדיה. פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: צריך לסדר לפי א-ב, בנוסף ההגדרות העירוניות אינם מדויקות, ניתן לראות בערך באנגלית. אל-בירה רמאללה ביתוניא רוואבי אל איתיחאד בני זייד בית ליקיא ביר זית דיר עמאר דיר דיבוואן דיר ג'ריר ח'רבת אל-מצבאח מזרעה א-שרקיה נעלין סילואד סינג'יל תורמוס עיא מזרעה אל-קיבליה אבו קש אום צפא ביתין בלעין בית סירא בית עור אל-פוקא בית עור א-תחתא בודרוס בורקה דיר איבזי דיר אבו משעל דיר א-סודאן דיר קדיס דורא אל-קרע אל ג'אנייה ג'יפנה ג'לג'יליא כפר עין כפר מאליכ כפר ניעמה ח'ירבת אבו פלאח כובאר א-לובן אל-ע'רבי אל מידיה אל מוע'ייר נבי סאלח עבוין עג'ול עאבוד עין עריכ עין קיניא עין יברוד קראוות בני זייד קיביה רמון רנתיס ראס כרכר סאפא סורדא שוקבא טייבה אל-עמרי קלנדיה ג'לזון מדיה וקבצים בנושא רמאללה ואל-בירה בוויקישיתוף Ramallah & Al Bireh Governorate Population Estimates, 2007-2016 הרשות הפלסטינית ממנה לראשונה מושלת נפה (באנגלית)
בסיס קציעות

מיקום הבסיס (למפת צפון הנגב מוגדלת)   בסיס קציעות (למפת צפון הנגב רגילה)   בסיס קציעות (למפת ישראל רגילה)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בסיס קציעות (למפת ישראל מוגדלת)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בסיס קציעות בסיס קציעות הוא בסיס האימונים החטיבתי (בא"ח) של חטיבת גבעתי. הבסיס ממוקם בנגב על כביש באר שבע-ניצנה ובסמוך לגבול ישראל-מצרים. בספטמבר 1953 הוקמה באזור היאחזות נח"ל בשם "גבעת רחל" ולאחר מכן "קציעות". ב-1968 הוסבה לבסיס אימונים של הגדנ"ע. לאחר הסכם השלום בין ישראל למצרים עברו לבסיס חטיבה 460 מאזור ביר תמדה, אוגדה 440 מאזור רפיח ומחנה של המשטרה הצבאית ששכן קודם ברפידים. עם הקמת חטיבת גבעתי הוקם במקום בסיס האימונים החטיבתי. כיום מתקיימות בבסיס הכשרות ואימונים של לוחמי חטיבת גבעתי וגדוד הסיור המדברי. מדיה וקבצים בנושא בסיס קציעות בוויקישיתוף קציעות באתר הנח"ל נטע לוי, בתוך שנתיים: בא"ח חדש ומשופר לגבעתי, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 2 באפריל 2015 איתמר אביב, בא"ח גבעתי, באתר מתגייסים, ‏7 במרץ 2018
דרייפר

דרייפר הוא שם משפחה שהוראתו סוחר בדים. האם התכוונתם ל... אישים ג'ון ויליאם דרייפר – מדען אמריקאי, הנשיא הראשון של האגודה האמריקנית לכימיה דון דרייפר – דמות בדיונית, גיבור סדרת הטלוויזיה מד מן, מגולם על ידי השחקן ג'ון האם דונטה דרייפר – כדורסלן אמריקאי-קרואטי הנרי דרייפר – רופא אמריקאי, ואסטרונום חובב (בנו של ג'ון ויליאם דרייפר) צ'ארלס סטארק דרייפר – מהנדס ומדען אמריקאי פולי דרייפר (אנ') – שחקנית אמריקאית מדליית הנרי דרייפר – מדליה המוענקת על ידי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית עבור תרומות יוצאות דופן באסטרופיזיקה נקודת דרייפר – טמפרטורה של 798 מעלות קלווין (כ- 525 מעלות צלזיוס) בה חומר מוצק קורן בתחום האור הנראה, על שם ג'ון ויליאם דרייפר מכתש דרייפר – מכתש על הירח, על שם הנרי דרייפר
וואלה! שופס

וואלה! שופס הוא אתר סחר אלקטרוני המשמש לרכישת מוצרים ושירותים שונים אונליין. האתר בבעלות משפחת לבנת (באמצעות החזקתה בחברת תקשוב). האתר מציע 28 קטגוריות מסחר ביניהן: מוצרי חשמל, סמארטפונים וטלפונים ניידים, מוצרים לבעלי חיים, אופנה, הנעלה, ריהוט, אלקטרוניקה וכדומה. האתר פותח ומופעל על ידי חברת שופמיינד בע"מ. החברה הוקמה בסוף שנת 1999 כמיזם משותף של חברת וואלה! תקשורת ובית התוכנה קומרסמיינד ונרשמה כחברה על ידי אורי נדלר ששימש כמנכ"ל החברה הראשון. האתר עלה לאוויר באוגוסט 2000 ובשנת 2004 הפך לאחד מאתרי המסחר האלקטרוני המובילים בישראל. בשנת 2003 הוקם אתר וואלה!טורס, המשמש כסוכנות נסיעות אינטרנטית, בשותפות עם חברת איסתא. בשנת 2006 השיקה החברה עוד 2 אתרים, וואלה!Buy, זירת מסחר חופשית בדומה ל-eBay ווואלה!Pay, אתר המאפשר סליקת תשלומים במודל PayPal. בשנת 2011 השיקה החברה את אתר עיצוב אלבומי התמונות ומוצרי הדפוס האישיים - וואלה!פרינט, שמאפשר עיצוב אלבומי תמונות ולוחות שנה ללא צורך בהורדת תוכנה. באוגוסט 2018 נמכר האתר לבעלותה המלאה של משפחת לבנת. בספטמבר 2023 נרכשה וואלה! שופס על ידי קבוצת היי ביז המפעילה את מועדון הצרכנות הייטקזון. וואלה! שופס מאפשרת רכישה מקוונת של מוצרים ושירותים הן במכירה ישירה באתר והן על ידי רכישת קופונים למימוש בחנויות. בשנת 2006 הכריזה החברה על אמנת השירות שלה, מתוך הבנה שהגולש הישראלי סובל מבעיית אמון בכל הקשור לאתרי מסחר אלקטרוניים. אמנת השירות כללה: ערבות לכספי הלקוחות, התחייבות למסחר הוגן וגילוי נאות וקניה מאובטחת תוך שמירה על הפרטיות. במהלך 2015 השיקה החברה את אפליקציית mobipic - אפליקציה המאפשרת יצירת אלבום דיגיטלי או לוח שנה ישירות מהסמארטפון. אתר האינטרנט הרשמי של וואלה! שופס רועי גולדנברג, ‏וואלה שופס: הקנייה הממוצעת מהטאבלט גבוהה ב-60% מהמחשב, באתר גלובס, 14 בינואר 2014 אמיתי זיו, וואלה שופס מתחילה למכור מזון וציוד נלווה לחיות, באתר TheMarker‏, 16 ביוני 2013 Nexter, אתרי הקניות הטובים בישראל, באתר [1], 5 בספטמבר 2009 יעל גאוני, ‏גידול של 25% במחזור המכירות של וואלה!שופס - ל-270 מיליון שקל, באתר גלובס, 14 בדצמבר 2004 עודד ירון‏, וואלה!שופס משיקה רשמית את וואלה!ביי, באתר וואלה, 23 במרץ 2006 גולן חזני, משפחת לבנת קונה בעלות מלאה בוואלה שופס, באתר כלכליסט, 16 באוגוסט 2018 אורנה יפת, מפעילת מועדון הצרכנות הייטקזון רוכשת את וואלה שופס בכ-20 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 29 בספטמבר 2023 ערן טל, האם אתרי המסחר סוף סוף מגלים אחריות?, באתר ynet, 21 בנובמבר 2005 אריק שיינר, ‏האפליקציה שתצעק עליכם אם לא תעמדו במשימות, באתר ‏מאקו‏, 18 ביוני 2015
אוריה הכהן (כהן גדול)

אוּרִיָּה הַכֹּהֵן היה הכהן הגדול שכיהן בימי אחז. על פי סדר עולם זוטא, אוריה מזוהה ככהן גדול שלא היה משושלת הכהנים בני צדוק. על פי זיהוי זה, אביו של אוריה היה יותם, ובנו של אוריה, יורש הכהונה הגדולה, היה הושעיהו. על פי מצודות דוד, אוריה מזוהה עם אמריה (כנראה השני) שבשושלת הכהנים בני צדוק. על פי זיהוי זה, אביו של אוריה היה עזריה, והיה לאוריה בן בשם אחיטוב. בשנת 738 לפנה"ס, על פי האבן עזרא והמצודות, אוריה חתם על נבואת ישעיהו בתור עד נאמן, כנראה בשל צדקותו (חז"ל מזהים את האוריה שבישעיהו באוריהו בן שמעיהו). באותה שנה, אחז ציווה עליו לבנות בבית המקדש מזבח בתבנית המזבח שראה בדמשק. אוריה פיקח על הבניה, כך שכשחזר אחז מדמשק לירושלים המזבח היה כבר מוכן. הוא ציווה על אוריה שיקריב את כל הקרבנות על המזבח החדש, ואוריה עשה את כל מה שצווה. לפי הזיהוי של האר"י, אוריה הכהן נקבר קרוב למירון במקום שנמצא כיום בתוך יער בעש"ט, כ-100 מטר מזרחה מקבר רב ייבא סבא התנא. לא ברור מי בדיוק אוריה הכהן שעליו האר"י דיבר, ויש אומרים שמדובר באוריהו בן שמעיהו, ולא באוריה הכהן הגדול. על פי שושלת הכהנים הגדולים שבסדר עולם זוטא ה-ו שבהשוואה בינה לבין שושלת בני צדוק שבדברי הימים א ה כז-מא רואים שבין ימי אביה עד ימי יאשיהו הכהנים הגדולים היו משושלות אחרות על פי שושלת הכהנים הגדולים שבסדר עולם זוטא ה-ו, והעיקרון שבתלמוד הירושלמי (יומא א א) שאומר שבימי בית ראשון היו משמשין הוא ובנו ובן בנו מצודות דוד מלכים ב טז י ספר דברי הימים א', פרק ה', פסוק ל"ז אבן עזרא ישעיהו ח ב מצודות דוד ישעיהו ח ב ספר ישעיהו, פרק ח', פסוק ב' תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף כ"ד, עמוד ב' ספר מלכים ב', פרק ט"ז ספר מקום קבורת הצדיקים קבר אוריה הכהן.
לואיזה, נסיכת פרוסיה (1808–1870)

לואיזה אוגוסטה וילהלמינה אמליה, נסיכת פרוסיה (בגרמנית: Luise Auguste Wilhelmine Amalie von Preußen; ‏1 בפברואר 1808, קניגסברג - 6 בדצמבר 1870, ווסנאר) הייתה נסיכה פרוסית, בתו של פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה. לואיזה נולדה ב-1 בפברואר 1808 בקניגסברג (כיום קלינינגרד) בפרוסיה המזרחית לפרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה ואשתו המלכה לואיזה. ב-21 במאי 1825 התחתנה לואיזה עם בן דודה פרדריק, נסיך הולנד. לזוג נולדו ארבעה ילדים. לואיזה מתה בעיר ווסנאר שבהולנד ב-6 בדצמבר 1870. מנישואיה לפרדריק, נסיך הולנד נולדו לה 4 ילדים: לואיזה, נסיכת הולנד (1828–1871), התחתנה עם קרל החמישה עשר, מלך שוודיה פרדריק (1833–1834) וילם (1836–1846) מריה, נסיכת הולנד (1841–1910), התחתנה עם וילהלם, נסיך ויד מדיה וקבצים בנושא לואיזה, נסיכת פרוסיה בוויקישיתוף לואיזה, נסיכת פרוסיה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
אחימלך בן אביתר

אֲחִימֶלֶךְ או אֲבִימֶלֶךְ בֶּן־אֶבְיָתָר היה הסגן של צדוק ואביתר הכהנים הגדולים. אביו היה אביתר הכהן הגדול, מצאצאי בית עלי. שמותיו מביעים שאחי, אבי (כינויים לה') הוא מלך. על פי רוב הפרשנים, דוד אחימלך וצדוק חילקו את הכהנים ל-24 בתי אבות, והטלת הגורלות שקבעה את הסדר של המשמרות הייתה בנוכחותם. אחימלך שימש באותו מעמד כנציג בית איתמר הכהן. אולם, רבי נחמיה פירש שהמעמד נעשה על ידי משה ושאחימלך בן אביתר הוא אחד משמותיו הרבים של משה. ספר דברי הימים א', פרק י"ח, פסוק ט"ז מצודות דוד שמואל ב ח יז ספר דברי הימים א', פרק כ"ד, פסוק ג' ספר דברי הימים א', פרק כ"ד, פסוק ו' ויקרא רבה ויקרא א ג
אורבן

האם התכוונתם ל... אורבאן – מזקק ברזל ויוצק תותחים הזכור במיוחד בגלל יצירת תותח-על, ששימש בכיבוש קונסטנטינופול אישים ששם משפחתם אורבן: אדולף אורבן – כדורגלן גרמני אהרן בראנד-אורבן – רופא ישראלי, שכיהן כיושב ראש המועצה הארצית של ההסתדרות הרפואית בישראל אוטו אורבן – משורר, מתרגם ומסאי יהודי-הונגרי איגנץ אורבן – בוטנאי גרמני בנג'מין ד'אורבן – גנרל בריטי ששימש כמושל אנטיגואה, גיאנה הבריטית ומושבת הכף ויקטור אורבן – ראש ממשלת הונגריה יאן אורבן – כדורגלן פולני לוקאס אורבן – כדורגלן ארגנטינאי מילו אורבן – סופר סלובקי צ'ארלס אורבן – מפיק קולנוע בריטי קארל אורבן – שחקן ניו זילנדי קית' אורבן – זמר אוסטרלי אורבנוס אורבניזם עירוני
Miss Jackson

Miss Jackson הוא שיר של הלהקה האמריקאית פאניק! אט דה דיסקו. השיר יצא לאור ב-15 ביולי 2013 כסינגל הראשון מאלבום האולפן הרביעי של הלהקה, Too Weird to Live, Too Rare to Die!. בשיר משתתפת הזמרת האמריקאית לולו. השיר מכר מעל ל-56,000 עותקים דיגיטליים בשבוע הראשון להוצאתו, ומוקם במקום ה-68 במצעד הסינגלים האמריקאי בילבורד הוט 100. בינואר 2015 הגיע השיר למעמד זהב בארצות הברית. לדברי ברנדון יורי, סולן הלהקה, השיר היה אמור להיקרא במקור "Bad Apple", ולכלול קטע מהשיר "Every Single Night" של הזמרת פיונה אפל, אך זו סרבה לעשות שימוש בשיר שלה, ולבסוף שונה השיר והוחלט לקרוא לו "Miss Jackson". השיר נקרא על שם הזמרת ג'נט ג'קסון, והוא מכיל ייחוס ללהיט שלה "Nasty" בפזמון. בראיון ב-MTV אמר יורי כי תוכן השיר מבוסס על חוויותיו האישיות: "'Miss Jackson' הוא על משהו שבאמת קרה לי כשהייתי צעיר. אף פעם לא דיברתי על זה, והרגשתי שאם לא, אמשיך לחשוב על זה, וזה ישגע אותי. כשהייתי צעיר יותר עשיתי שטויות, יכולתי לשכב עם בחורה לילה אחד, ועם חברה בלילה הבא, ולא היה לי אכפת מאיך שהן הרגישו, או איך שגרמתי להן להרגיש. ואז זה קרה לי. ידעתי שהייתי צריך להשתנות, כי לא רציתי להרגיש כך שוב, או לגרום לאנשים אחרים להרגיש כך. אז כתבתי את השיר". מידע על היצירה "Miss Jackson" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Miss Jackson" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Miss Jackson" באתר Discogs Miss Jackson, בביצוע פאניק! אט דה דיסקו, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב Fiona Apple refused to let Panic! at the Disco sample “Every Single Night” Exclusive: Panic! At The Disco Talk Dark, Decadent Too Rare To Die!, באתר MTV
אריק קורנל

אריק אלין קורנל (באנגלית: Eric Allin Cornell; נולד ב־19 בדצמבר 1961) הוא פיזיקאי אמריקאי שיחד עם קארל וימן הדגימו לראשונה את עיבוי בוז-איינשטיין בשנת 1995. על מאמציהם קיבלו וימן וקורנל, יחד עם וולפגנג קטרלה, את פרס נובל לפיזיקה. קורנל נולד בפאלו אלטו, שם למדו הוריו לתארים מתקדמים באוניברסיטת סטנפורד. בגיל שנתיים עבר לקיימברידג', בה אביו עבד בתור פרופסור להנדסה אזרחית במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. הוא גדל עם אח ואחות צעירים ממנו. המשפחה התגוררה שנה בברקלי ושנה בליסבון, שם אביו שהה בשנת שבתון. בקיימברידג' למד בבית הספר רינדג' אנד לטין. שנה לפני תום לימודיו עבר לקליפורניה עם אימו וסיים שם את בית ספר התיכון לואל לתלמידים מחוננים. בסיום בית הספר התיכון למד באוניברסיטת סטנפורד, בה פגש את אשתו לעתיד, סלסט לנדרי. בשנותיו הראשונות באוניברסיטה התפרנס כעוזר לקבוצות מחקר בטמפרטורות נמוכות בקמפוס. הוא הצטיין בעבודתו במעבדות ונראה שצפויה לו קריירה בפיזיקה. עם זאת, היו לו ספקות בבחירת הקריירה בין פיזיקה לספרות או בפוליטיקה. במהלך לימודיו נסע לסין ולטאיוואן לתשעה חודשים כדי ללמד אנגלית מדוברת וללמוד סינית. הוא הגיע למסקנה שזה לא הדבר שבו הוא ממש מוכשר וחזר לכישרונו העיקרי – פיזיקה. הוא סיים את לימודיו בהצטיינות בשנת 1985. כדי ללמוד לתואר מתקדם, הוא חזר ל־MIT. שם הצטרף לקבוצה של דייוויד פריצ'רד, שערכה ניסוי במדידת מסה של ניטרינו של אלקטרון מקרינת בטא של טריטיום. אף שלא הצליח למצוא את המסה של הניטרינו, קורנל קיבל תואר דוקטור ב־1990. אחרי שקיבל את תואר הדוקטור הצטרף לקארל וימן באוניברסיטת קולורדו בתור חוקר בפוסט־דוקטורט בניסוי קטן בקירור באמצעות לייזרים. במהלך שנתיים בפוסט־דוקטורט תכנן שילוב של קירור באמצעות לייזרים עם קירור באידוי במלכודת מגנטית כדי ליצור עיבוי בוז-איינשטיין. בעקבות ההצעה הזאת קיבל משרה קבועה ב־JILA והמכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה בבולדר. על ההדגמה הלכה למעשה של עיבוי בוז-איינשטיין לראשונה, שנים רבות לאחר הניבוי התאורטי של קיומו, קורנל ווימן קיבלו יחד עם וולפגנג קטרלה את פרס נובל לפיזיקה ב־2001. כיום קורנל הוא פרופסור באוניברסיטת קולורדו בולדר ופיזיקאי במכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה של מחלקת המסחר של ארצות הברית. המעבדה שלו נמצאת ב־JILA. ב־1998 הוענקה לו מדליית לורנץ והוא עמית האגודה האמריקאית לקידום המדע. ב־2005 נבחר לעמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ומדעים. קורנל נישא לסלסט לנדרי ב־1995, מספר חודשים לפני הצלחת ניסוי עיבוי בוז-איינשטיין. בתם הראשונה, אלייזה, נולדה ב־1996, ובתם השנייה, סופיה, נולדה ב־1998. באוקטובר 2004 זרועו וכתפו השמאליות נכרתו כדי למנוע נמק זיהומי (Necrotizing fasciitis). הוא שוחרר מבית החולים באמצע דצמבר אחרי החלמה מהזיהום וחזר לעבוד במשרה חלקית ב־2005. Frängsmyr, Tore (2002). Les Prix Nobel: The Nobel Prizes 2001. Stockholm: Nobel Foundation. נבדק ב-2007-09-19. מדיה וקבצים בנושא אריק קורנל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אריק קורנל (באנגלית) אריק קורנל, באתר פרס נובל (באנגלית) אריק קורנל, באתר גוגל סקולר Eric Cornell webpage באתר אוניברסיטת קולורדו Bose–Einstein Condensate website באתר המכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה Eric Allin Cornell Patents אריק קורנל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
האקדמיה לעירוניות

האקדמיה לעירוניות הוא מכון מחקר ולימוד אקדמי ללא כוונת רווח בלונדון, המתמחה בתכנון עירוני ומכשיר תלמידים ועוסק בהשתלמויות בתחום. הוא פועל באירופה ומקומות נוספים ברחבי העולם ביחד עם ארגונים נוספים הקשורים בתחום. האקדמיה מעסיקה 500 אנשי מקצוע העוסקים במקצועות שונים הקשורים בתחום התכנון העירוני והמוטו הראשי של המוסד הוא: "להכיר, לעודד, ולחגוג מקומות גדולים". המוסד מעביר סדנאות, הרצאות, מפעיל אתר אינטרנט ומוציא מגזין. בנוסף, מקיימת האקדמיה פסטיבל נושא פרסים ועורכת קונגרסים ברחבי בריטניה מדי שנה ומפעילה פעילות התנדבותית. אתר האינטרנט הרשמי של האקדמיה לעירוניות האקדמיה לעירוניות, ברשת החברתית אקס (טוויטר)