laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טושימה

טושימה (ביפנית: 豊島区) הוא רובע במרכז העיר טוקיו שביפן. ברובע נמצאת תחנת רכבת מרכזית גדולה במיוחד וכמו גם אזור מסחר בולט המכונה "איקהבוקורו". הרובע נוסד ב-15 במרץ 1947, ואוכלוסיית הרובע הגיע לשיא בשנת 1965 כאשר הרובע הכיל בסביבות 370,000 תושבים. מאז ואילך כמות התושבים ברובע הולכת ודועכת ונכון ל-1 במאי 2015 אוכלוסיית הרובע מנתה כ-298,250 תושבים, בעוד שצפיפות האוכלוסין של הרובע הייתה 22,920 נפש לקמ"ר. הרובע משתרע על פני 13.01 קמ"ר. כ-47% מהשטחים של הרובע הם אזורי מגורים, וכ-20% מהשטחים של הרובע הם אזורים מסחריים וציבוריים. אוכלוסיית הרובע כללה ב-2015 כ-19,868 תושבים לא יפנים, המהווים כ-7.42% מסך תושבי הרובע, ועל כן טושימה הוא מהאזורים הכי קוסמופוליטיים בטוקיו. מתוך התושבים הלא יפנים שגרים בטושימה כ-56% הם ממוצא סיני, כ-20% הם ממוצא קוריאני, וכל היתר הם בעיקר ממוצא פיליפיני ואירופאי. אזור המסחר איקהבוקורו תחנת איקהבוקורו גורדי השחקים של איקהבוקורו שבטושימה תיאטרון המטרופולין של טוקיו בטושימה אתר האינטרנט הרשמי של טושימה טושימה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טושימה, סרטונים בערוץ היוטיוב Ohnishi Hiroshi (13 בפברואר 2017). "Briefing note for fiona hyslop, cabinet secretary for culture,tourism and external affairs" (PDF). Nagasaki University: 55. {{cite journal}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סומידה

סומידה (ביפנית: 墨田区) הוא רובע במרכז ההיסטורי של העיר טוקיו שביפן. רובע זה ידוע במיוחד בשל פסטיבל הזיקוקים שמתקיים בו במהלך הקיץ, ובשל אצטדיון הסומו הראשי של טוקיו שממוקם בו (קיונגוקו קוקוגיקאן) בו נערכים טורנירים של סומו שלוש פעמים בשנה. באזור זה נמצא גם מגדל "עץ השמיים" (Tokyo Skytree) אשר הוא המגדל הגבוה ביותר בעולם, והמבנה השני בגובהו בעולם אחרי בורג' חליפה. נכון ל-1 במאי 2015 אוכלוסיית הרובע מנתה כ-257,300 תושבים, וצפיפות האוכלוסין ברובע הייתה 18,690 נפש לקמ"ר. הרובע משתרע על פני 13.75 קמ"ר. רובע סומידה נוסד ב-15 במרץ 1947 כתוצאה ממיזוג הרבעים הונג'י ומיקוג'ימה. מגדל "עץ השמיים" (Tokyo Skytree) זירת הסומו ריוגוקו תצלום של נהר סומידה שנלקח מגשר ריוגוקו מוזיאון אדו טוקיו אתר האינטרנט הרשמי של סומידה סומידה, ברשת החברתית פייסבוק סומידה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סומידה, ברשת החברתית אינסטגרם סומידה, סרטונים בערוץ היוטיוב Wayback Machine, web.archive.org ערך זה הוא קצרמר בנושא יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אייר

אִיָּר (מאכדית: ayyāru), הוא חודש בלוח הבבלי ובלוח העברי, השני במספר לפי המסורת המקראית והשמיני לפי המסורת החז"לית. חודש זה חל בשיא האביב בארץ ישראל. על פי הלוח העברי הקבוע, בחודש אייר יש תמיד 29 ימים ("חודש חסר"). א' באייר יכול לחול בימים שני, שלישי, חמישי ושבת. שמו של החודש, כשמותיהם של שאר החודשים בלוח העברי, הובא מגלות בבל. מקורו במלה "אָיָרוּ" באכדית, שמשמעותה "אור". בלוח גזר אשר נמצא בחפירות תל גזר בשנת 1908, נקרא חודש זה "ירח קציר שעורים". (בכתיב חסר: יֶרַח קְצִר שְׂעֹרִם) בתנ"ך מופיע, בהשפעת שמות החודשים הפיניקיים ובהקשר של תיאור בניית המקדש, תיאור שופע במונחים פיניקיים בעקבות השפעות בנאי המקדש הפיניקים על כתיבתו, השם "חדש/ירח זִו" (זיו). לפני חורבן בית המקדש היו שליחים יוצאים מירושלים להודיע על קביעת ראש חודש מפני פסח שני, שבו מקריבים קורבן פסח מי שהיה טמא או מי שהיה בדרך רחוקה. מזלו של חודש אייר הוא מזל שור. בלוח השנה במגילות קומראן מזלו הוא מזל תאומים. חודש זה חל בתוך ימי ספירת העומר, הנחשבת ביהדות לאחת משתי תקופות אבלות שבלוח השנה העברי (השנייה היא ימי בין המצרים). יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל יום העצמאות יום הרצל פסח שני ל"ג בעומר יום השחרור וההצלה יום ירושלים בא' באייר – נצטווה משה לפקוד את ישראל. בב' באייר – שלמה המלך מתחיל בבניית בית המקדש (בשנה הרביעית למלכותו). בז' באייר – חנוכת חומת ירושלים בתקופת בית שני. בח' באייר – מוזכרים שמות הקדושים שנהרגו בשפיירא במסע הצלב הראשון. בי' באייר – נפטר עלי הכהן הגדול, ונשבה ארון הקודש על ידי הפלשתים. בי"ד באייר – נערכה שחיטת פסח שני לטמאים, ולבאים מארץ רחוקה. בי"ז באייר – המבול (לדעת רבי יהושע בן חנניה). בי"ח באייר – צום יהושע. בי"ח באייר – ל"ג בעומר. בכ' באייר – בני ישראל נסעו מהר סיני, בשנת ב' אלפים תמ"ט לבריאת העולם. בכ"ג באייר – פנוי החקרא מחיל המצב היווני. בכ"ז באייר – ביטול ה"עטרות" – מס בצורת עטרות זהב שעליו ויתר דמטריוס השני. בכ"ז באייר – לפי דעת רבי יהושע, יבשה הארץ ממימי המבול. בכ"ח באייר – נפטר שמואל הנביא, ויש שהיו נוהגים לצום. ביום זה שוחררה ירושלים בזמן מלחמת ששת הימים, הוא מכונה 'יום ירושלים'. תכנים לחודש אייר במרכז הפדגוגי הווירטואלי של רשת מורשה הערך "אייר", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה חודשי השנה העברית, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏8 בספטמבר 2015 W. Muss-Arnolt, The Names of the Assyro-Babylonian Months and Their Regents, Journal of Biblical Literature 11, 1892, עמ' 72–94 doi: 10.2307/3259081 על כך מעיד אף תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה, פרק א', הלכה ב'. לוח גזר מלכים א', ו', א' ול"ז יצחק אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, א. רובינשטיין, 1979, עמ' 142 משנה, מסכת ראש השנה, פרק א', משנה ג'. ספר יצירה פרק ה' משנה ח' אין צמים אותו בימינו
טופלו (הונגריה)

טופלו (בהונגרית: Tófalu) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. האזור מיושב מסביבות המאה ה-14, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1352. הכפר נהרס בזמן שלטון הטורקים ויושב מחדש. במהלך מלחמת העולם השנייה פוצצו הגרמנים את הכנסייה הישנה בטופלו. בשנת 1950 התאחד הכפר עם אלדברה ונקרא טודברה (Tódebrő) ובשנת 1958 חזרו כל כפר לעצמאותו. 35 יהודים חיו בטופלו בשנת 1880 ובשנת 1944 נרצחו כ-20 מהם בשואת יהודי הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה גם בטופלו מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 668 תושבים ובשנת 2021 רק 553 תושבים. מדיה וקבצים בנושא טופלו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טופלו נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 תיעוד יהודי טופלו שנרצחו בשואה
אוילרינצפלווה

אוילרינצפלווה (בהונגרית: Újlőrincfalva) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית. כמו יישובים רבים באירופה גם באוילרינצפלווה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 270 תושבים ובשנת 2021 רק 198 תושבים. האזור מיושב מסביבות המאה ה-13, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1261. יהודים בודדים חיו באוילרינצפלווה במאה ה-19 ובמאה ה-20. בשנת 1944 נרצח לפחות יהודי אחד מהכפר בשואת יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא אוילרינצפלווה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוילרינצפלווה (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי אוילרינצפלווה שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
פטרוואשארה

פטרוואשארה (בהונגרית: Pétervására) היא עיר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בה קהילה יהודית. כמו יישובים רבים באירופה גם בפטרוואשארה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 2,611 תושבים ובשנת 2021 רק 2,021 תושבים. על פי עדויות ארכאולוגיות האזור מיושב מהתקופה הפרהיסטורית. פטרוואשארה עצמו מוזכר לראשונה בתעודות משנת 1247 ומאז הוא מיושב לסירוגין. הכפר הפך לעיר רשמית ב-1 במרץ 1989. יהודים התיישבו בפטרוואשארה לראשונה בתחילת המאה ה-19. בשנת 1885 נעשו כפופים לקהילה יהודים שישבו ב-18 כפרים בסביבה. בפטרוואשארה כיהנו שלושה רבנים בזה אחר זה ובמקום היה בית כנסת שהורחב בשנת 1878. בימי מלחמת העולם השנייה גויסו יהודי הונגריה לעבודות כפייה במסגרת צבאית ובשנת 1940 נעשתה פטרוואשארה מרכז לגיוס יהודים לעבודות כפייה. במאי 1944, כחודשיים לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הובלו יהודי המקום לאזור מכרות פחם ליד אגרצ'הי, שם רוכזו כ-2,000 יהודי מחוז הווש בצפיפות ומחסור חמור במזון ובתרופות. על היהודים נאסר לקבל עזרה מקרוביהם שמחוץ למקום. ביוני הובלו לבית חרושת ללבנים בקרצ'נד, וכעבור ימים אחדים שולחו לאושוויץ קהילת פטרוואשארה בפנקס קהילות הונגריה. פטרוואשארה, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 315. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944) מדיה וקבצים בנושא פטרוואשארה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פטרוואשארה (בהונגרית) קהילת פטרוואשארה, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי פטרוואשארה שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
חה

`חה` (何, פיניין: Hé) הוא שם משפחה סיני נפוץ האם התכוונתם ל... חה יינג-צ'ין – פוליטיקאי סיני חה פנגשאן – דיפלומט סיני חה קשין – מתעמלת סינית חה שיאנגג'יאן – איש עסקים סיני חי חחח
בלאדי מורי

בלאדי מורי היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגה קומדיה רומנטית העוסקת ברווקות מאוחרת, שיצרה סתיו אידיסיס, ועלתה לשידור בשנת 2022 ביס. הקומדיה זכתה בפרס הקומדיה הטובה ביותר בפסטיבל סירייס מאניה - צרפת (2022). בספטמבר 2023 פורסם שהסדרה תחודש לעונה שנייה שתשודר ב-2025. עלילת הסדרה עוסקת במורי (נעמי לבוב), מרצה לקולנוע, ודנה (רותם סלע), רופאה מתמחה בגינקולוגיה ומיילדות; חברות טובות מימי התיכון ושותפות לדירה, המתמודדות עם רווקותן המאוחרת. בתחילת הסדרה, מורי עוברת תאונת דרכים ופוגעת ברכב אספנות. הבחור ברכבו היא פגעה, ליאור, מאתר את כתובתה ומגיע לביתה. במהלך ההיכרות הראשונית הוא מתאהב דווקא בדנה למורת רוחה של מורי. הסדרה צולמה בחלקה במחלקת היולדות בבית חולים איכילוב. 2022 הקומדיה הטובה ביותר בפסטיבל סירייס מאניה - צרפת אתר האינטרנט הרשמי של בלאדי מורי "בלאדי מורי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טריילר רשמי, סרטון באתר יוטיוב בלאדי מורי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית רועי אבן, ‏הסדרות החדשות של yes לשנת 2022, באתר ‏מאקו‏, 28 בדצמבר 2021 יהודה לוי ו"בלאדי מורי" הישראלית זכו בפסטיבל סירייס מאניה, באתר ynet, 25 במרץ 2022 גיל משעלי, ‏עכשיו זה רשמי: "בלאדי מורי" חוזרת לעונה שנייה, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2023 גיא פינס, ‏"איבדתי מלא דם והתעלפתי - זו הייתה חוויה טראומתית", באתר ‏מאקו‏, 5 בדצמבר 2021 פְרָסֵי הַטֵלֵוִיזְיָה 2022 – תָכְנִּיַת הַגְמָר, באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
מי שמע על חווה ונאווה

מי שמע על חווה ונאווה היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגה דרמה קומית, שיצרו גלית חוגי ונועה ארנברג ועלתה לשידור ב-13 באוקטובר 2022 ביס. בשנות ה-70 היו נאווה (חנה לסלאו) וחווה (קרן מור) צעירות מוכשרות ושאפתניות ששירתו יחד בלהקה צבאית. כארבעים שנה לאחר מכן, הן נפגשות שוב ומגלות שאף אחת מהן לא הגשימה את חלומותיה. אתר האינטרנט הרשמי של מי שמע על חווה ונאווה מי שמע על חווה ונאווה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית "מי שמע על חווה ונאווה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רועי אבן, ‏הסדרות החדשות של yes לשנת 2022, באתר ‏מאקו‏, 28 בדצמבר 2021
פייר קונדה

פייר קונדה מאלונג (בצרפתית: Pierre Kunde Malong; נולד ב-26 ביולי 1995) הוא כדורגלן קמרוני המשחק בעמדת הקשר באטרומיטוס. קונדה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של אלקובנדס. ב-11 בנובמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-2 נגד פריסו. ב-3 במרץ 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד אתלטיקו לאונס דה קאסטייה. בקיץ 2013 קונדה חתם באתלטיקו מדריד והצטרף לקבוצת הנוער של המועדון. עונה לאחר מכן, הצטרף לקבוצת המילואים של המועדון. בקיץ 2016 הושאל לאקסטרמדורה עד לסיום העונה, במדיה רשם 11 שערים ב-33 משחקי הליגה. ב-25 ביולי 2017 הושאל לגרנאדה עד לסיום העונה. ב-6 ביולי 2018 חתם לארבע שנים במיינץ 05 מהבונדסליגה. ב-22 ביוני 2021 חתם לשלוש שנים באולימפיאקוס מליגת העל היוונית. ב-6 בינואר 2023 חזר לגרמניה והושאל לבוכום עד לסוף העונה. בצעירותו, קונדה שיחק בנבחרות הצעירות של קמרון. ב-27 במאי 2018 קונדה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 1-0 לבורקינה פאסו. נכלל בסגל נבחרת קמרון לטורניר מונדיאל 2022. מדיה וקבצים בנושא פייר קונדה בוויקישיתוף פייר קונדה, ברשת החברתית אינסטגרם פייר קונדה, באתר Transfermarkt פייר קונדה, באתר Soccerway פייר קונדה, באתר BDFutbol פייר קונדה, באתר WorldFootball.net פייר קונדה, באתר National Football Teams פייר קונדה, באתר FootballDatabase.eu פייר קונדה, באתר ESPN Squad Announcement בחשבון הטוויטר הרשמי של נבחרת קמרון, 8 בנובמבר 2022
ירוסלאב קנטוש

ירוסלאב קנטוש (בסלובקית: Jaroslav Kentoš; נולד ב-14 במאי 1974) הוא כדורגלן עבר סלובקי ששיחק בעמדת הבלם וכיום משמש כמאמן הנבחרת הצעירה של סלובקיה. קנטוש התחיל את הקריירה שלו בטטרן פרשוב. ב-28 במרץ 1992 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–3 לויטקוויצה. בינואר 1996 הצטרף למכבי חיפה מישראל. ב-27 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–5 נגד מכבי יפו. ב-2 במרץ 1996 הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 0–3 נגד הפועל ראשון לציון. בקיץ 1996 חתם בבוהמיאנס 1905 מליגת העל הצ'כית. בהמשך, שיחק סלובן ברטיסלאבה, דוקלה באנסקה ביסטריצה, הפועל כפר סבא, פוטורה הומנה וספורט פודברזובה. עם פרישתו בקיץ 2007 קנטוש הפך למאמן בקבוצת המילואים של ספורט פודברזובה. כיום מאמן את הנבחרת הצעירה של סלובקיה. ירוסלאב קנטוש, באתר Transfermarkt ירוסלאב קנטוש, באתר Soccerway ירוסלאב קנטוש, באתר WorldFootball.net ירוסלאב קנטוש, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ירוסלאב קנטוש".
מאחורי הסורגים 2

מאחורי הסורגים 2 הוא סרט דרמה ישראלי משנת 1992 בבימויו של אורי ברבש ותסריט של בני ברבש, עם ארנון צדוק ומוחמד בכרי בתפקידים הראשיים. זה סרט המשך ל"מאחורי הסורגים" משנת 1984 ובו שני הגיבורים הראשיים מהסרט הראשון, יהודי וערבי, משתפים שוב פעולה כדי לברוח מבית הכלא ולמרות הפיתויים הם אינם נפרדים עד לסוף הטראגי. הסרט לא הצליח בהשוואה לקודמו בביקורות ובקופות. בועז שרעבי שהתפרסם בסרט הראשון עם "תני לי יד" שר בסרט הזה את "ציפור חפשיה" למילים של חמוטל בן זאב וללחן שלו. מוחמד בכרי זכה בפרס השופטים לשחקן הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים בולנסיה. אורי מזרחי (ארנון צדוק) מתייצב לפני ועדת שחרורים של בית הכלא בו הוא כלוא בתא נפרד ארבע שנים על שוד. הוא מבקש להשתחרר לאחר ריצוי שני שלישים מעונשו אבל מפקד הכלא (אורי לוי) משיב לו בשלילה. אורי חוזר לתאו, מתפרע ושובר את כל החפצים, מכה בסוהרים עד שהוא מוכרע. כעבור זמן מזמן המפקד את אורי ומודיע לו כי מתקיימת תחרות בין להקות על העלאת מחזות ומבקש ממנו להקים להקת אסירים כזאת. אורי מסכים כי הוא רואה בכך הזדמנות לברוח. את תוכניתו לבריחה הוא מעביר לידידו העבריין פיטוסי (רמי דנון). אורי משכנע את עיסאם (מוחמד בכרי) לעזור לו בכתיבת המחזה בהעלתו בעזרת המדריכה מיה (גיליה שטרן). הם מקיימים את ההופעה במתנ"ס הדר יוסף שבסופה שר "הזמיר" (בועז שרעבי) עם כולם את "ציפור חופשית" לתשואות הקהל כשאורי ועיסאם עומדים באמצע אזוקים אחד לשני. אורי רוצה לפתוח את האזיקים אך עיסאם זורק את המפתח ושניהם נאלצים להימלט ביחד. אנשיו של פיטוסי מתגברים על המאבטחים בחוץ אך מגיעה מיד משטרה ופיטוסי שאמור להסיע את אורי נמלט מהמקום. אורי ועיסאם מתחילים את הבריחה כשהם אזוקים אחד לשני. אורי מתקשר לפיטוסי ומודע על מקומו. מיד מתחיל מרדף גדול של שוטרים, כלבנים ויחידה למלחמה בטרור בפיקודו של נמרוד (שלמה תרשיש). נמרוד וסגנו שי (אברהם אבוטבול) מגיעים לבית הבושת של פיטוסי ובמכות נמרצות הוא מגלה להם על שיחתו עם אורי ועל מיקומו. בינתיים אורי ועיסאם מגיעים לדירתם של משפחת פלדמן. מר פלדמן (עזרא דגן) ואשתו (לבנה פינקלשטיין) ושני ילדיהם פוחדים מהם אבל כעבור זמן קצר נשבר הקרח והם מתחבבים על ידי המשפחה ואוכלים ביחד. בינתיים אנשי היחידה למלחמה בטרור גולשים מהגג אך מר פלדמן מצליח למלט את השניים דרך הצינור של קבלן השיפוצים בדירתם. הם מגיעים לחברם לשעבר יחיאל (רוברטו פולק) שמשחרר אותם משרשרת האזיקים ומזעיק את פיטוסי. פיטוסי התככן מציע לאורי תוכנית מילוט. הוא יסגיר את עיסאם תמורת מתן רשות לאורי לעזוב את ישראל לשיקגו, שם יחכה לו ידיד. אורי מהסס אך בתחילה מסכים להסגיר את עיסאם תמורת שחרורו מהכלא. אורי הולך לפני כן לפגוש את בתו סיגי (דנה כץ) ונכדו ולאחר הפגיעה המכאיבה הוא מחליט לקשור את גורלו בזה של עיסאם. הם לובשים מדים של קציני צה"ל ופיטוסי מסיע אותם בטנדר של חב"ד לכפרו של עיסאם בשטחים. אנשי הכפר רוגמים אותם ואחד יורה בעיסאם ופוצע אותו קל. לבסוף מתברר להם שמדובר בעיסאם והם מובילים אותו לביתו שם הוא נפגש עם אשתו מהא (דליה בגר). אורי ועיסאם לא רוצים לסבך אותם ועוברים מחוץ לכפר שם הם מתגלים ליחידה למלחמה בטרור. החיילים פותחים עליהם באש והורגים את שניהם. "מאחורי הסורגים 2", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מאחורי הסורגים 2", באתר ספר הקולנוע הישראלי "מאחורי הסורגים 2", באתר אידיבי "מאחורי הסורגים 2", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מאחורי הסורגים 2, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית קדימון למאחורי הסורגים 2, באתר יוטיוב מאחורי הסורגים 2, בספר הקולנוע הישראלי בועז שרעבי, ציפור חופשית, באתר יוטיוב
כיסא

כיסא הוא רהיט המשמש לישיבה. יש עוד רהיטים המשמשים לישיבה, כגון כורסה וספה. ישנם סוגים שונים של כיסאות, בהתאם למשך הישיבה בהם, סביבת הישיבה ותנאים נוספים של השימוש. כיסאות רבים ניצבים ליד שולחנות ומהווים עמם מערכת אחת. הכיסא בנוי בדרך כלל, ממשטח ישיבה, ארבע רגליים, משענת גב ("מסעד") ובחלק מהמקרים גם ידיות (שגם הן נקראות לעיתים קרובות "מסעד"). הכיסאות בנויים מחומרים מגוונים כמו עץ, פלסטיק, או מתכת. לעיתים יש להם גם ריפוד. המטרה החשובה והעיקרית של הכיסא היא לאפשר ישיבה נוחה - שמהווה מעין תחליף לעמידה, כצורה בה היושב נשאר זקוף ועם זאת לא מתעייף. כיסא בנוי נכון עוזר לשילוב בין מנוחה-זקיפות-ותנוחה נכונה של הגב. הכיסא מיועד למבנה העצמות של בני האדם, שכן שימושו מחייב כיפוף ברכיים, והעברת מרכז מסתו של המשתמש אחורנית. כיסא משמש במצבים העיקריים הבאים: ישיבה לשולחן לסעודה בפינת האוכל או במטבח. למידה פורמלית ועבודה: קריאה, כתיבה, ניהול ישיבות, עבודה טכנית על יד שולחן, עבודה עם מחשב, עבודה אל מול מסמכים (כגון דיון בבית משפט, מליאה בעת הצבעה וכדומה), תצפית ממושכת כמו מציל בבריכה ועוד. פעילויות פנאי למחצה: אכילה, נסיעה ונהיגה ברכב, ישיבה לתספורת או לטיפול שיניים ועוד. פעילויות פנאי: צפייה במסכים (כגון מחשבים, טלוויזיות, בקולנוע), צפייה בהצגת תיאטרון או אירוע ספורט, משחק לוח ועוד. כיסא לפינת אוכל כיסא למטבח שזלונג כיסא נוח כס פוף כיסא נדנדה כיסא תינוק כיסא בר כיסא ים (מכונה גם כיסא סיפון) כיסא ספרים (כיסא מספרה) כיסא גיימינג כיסא מנהלים כיסא אורתופדי עיצובים שונים של כיסאות: כיסא אדום וכחול כיסא אדירונדק כיסא במאים כיסא בועה כיסא פרפר כיסא קיאברי מלכים ושליטים ישבו על כיסאות מפוארים, מוגבהים ויקרים שנועדו להבהיר לכל הבאים אל המלך או השליט מי המנהיג ומי האדם הפשוט. בתנ"ך מצויים אזכורים של כיסאות מלוכה - כס המלך. לדוגמה: וְאֵהוּד בָּא אֵלָיו וְהוּא יֹשֵׁב בַּעֲלִיַּת הַמְּקֵרָה אֲשֶׁר לוֹ לְבַדּוֹ וַיֹּאמֶר אֵהוּד דְּבַר אֱלֹהִים לִי אֵלֶיךָ וַיָּקָם מֵעַל הַכִּסֵּא. — ספר שופטים, פרק ג', פסוק כ' בדומה לרהיטים אחרים, גם הכיסאות מופיעים בציורים רבים ובפסלים. הידועים שבהם: כיסא - פסל רחב ממדים בוושינגטון בירת ארצות הברית כיסא שבור - פסל הניצב בז'נבה שבשווייץ למול ארמון האומות כיסא חשמלי - אמצעי הוצאה להורג כיסא גלגלים - כלי המסייע לאנשים המתקשים ללכת כיסא מפלט - מושב במטוסי קרב שמאפשר חילוץ מהיר של איש הצוות גיליון המוקדש לנושא "כיסא", משקפיים 10, אוגוסט 1990 יובל סער, קיצור תולדות הכיסאות: אני יושב משמע אני קיים, באתר כלכליסט, 6 באוקטובר 2016 כיסא, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
RQ-4 גלובל הוק

RQ-4 גלובל הוק (באנגלית: RQ-4 Global Hawk, כונה "טיר-2 פלוס" במהלך פיתוחו) הוא כלי טיס בלתי מאויש (כטב"ם) ארוך טווח לשהייה ארוכה באוויר ממשפחת High Altitude Platforms תוצרת נורת'רופ גראמן (לשעבר ראיין אירונאוטיקל) המשמש את חיל האוויר האמריקני למשימות איסוף מודיעין. הוא דומה בייעודו ובתכנונו ל-U-2 ונבנה כמחליפו. הגלובל הוק הוא הכטב"ם הראשון שהורשה על ידי מנהל התעופה הפדרלי (FAA) להשתמש בנתיבים אוויריים אזרחיים בארצות הברית ללא דיווח מוקדם. אבות טיפוס של הגלובל הוק פעלו במלחמת אפגניסטן ובמלחמת עיראק. ב-24 באפריל 2001 הגלובל הוק טס ללא הפסקה מבסיס חיל האוויר אדוארדס בארצות הברית לבסיס חיל-האוויר המלכותי האוסטרלי אדינבורו באוסטרליה, ובכך היה לכטב"ם הראשון שחצה את האוקיינוס השקט. הטיסה ארכה 22 שעות. ב-19 ביוני 2019 הפילה איראן גלובל הוק ימי אמריקאי באזור המפרץ הפרסי. הגלובל הוק נושא מטען ייעודי (מטע"ד) מכ"ם מִפְתָּח סינתטי (SAR) המספק הדמאה של פני השטח גם כאשר הם מוסתרים על ידי עננות או עשן, ומסוגל לזהות גם מטרות קרקעיות נעות (GMTI). בנוסף, מצויד הגלובל הוק במטע"ד אלקטרואופטי/אינפרה אדום. שני המטע"דים פותחו על ידי חברת ריית'יאון. הגלובל הוק יכול לנווט אוטונומית באמצעות מערכת ניווט אינרציאלית (INS) ומערכת הניווט הלווינית GPS. הגלובל הוק משדר את המידע הנאסף לתחנה קרקעית באמצעות תקשורת לווינית. קיימים שני דגמים עיקריים של הגלובל הוק, ה-RQ-4A, שהוא הדגם המקורי, וה-RQ-4B, שהוא דגם גדול יותר, היכול לשאת מטען גדול ב-50%. חיל האוויר האמריקני מתמקד כיום יותר בגרסה החדשה הזו. סקיילד קומפוסיטס ונורת'רופ גרומן מציעים גם גרסה מוקטנת ב-50% של ה-RQ-4A, הידוע כמודל 396, כחלק מתוכנית "האנטר-קילר". גרמניה שקלה לרכוש גרסה של ה-RQ-4B (המכונה "אירו הוק") המצוידת במערכת לאיסוף מודיעין אותות (סיגינט) מתוצרת חברת EADS להחלפת מטוס האטלנטיק. קנדה היא לקוחה פוטנציאלית נוספת, הבוחנת אפשרות לרכוש את הגלובל הוק למשימות סיור ימי וקרקעי כתחליף לצי מטוסי הסיור CP-140 אורורה או בנוסף להם. הצי האמריקני הזמין שתי דוגמאות להערכת יכולות סיור ימית. ב-28 במרץ 2006 נמסרה הגרסה הימית של ה-RQ-4A גלובל הוק, הידועה כ-N-1, לצי האמריקני. איתן (כטב"ם) לוקהיד U-2 מדיה וקבצים בנושא RQ-4 גלובל הוק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של RQ-4 גלובל הוק (באנגלית) חלק מהנתונים בתבנית נלקחו מהערך המקביל באנגלית
גיא שמיר

גיא שמיר (נולד ב-9 בינואר 1978) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר. גיא, הוא בנו של מאיר שמיר. בעל תואר ראשון מהקריה האקדמית אונו. שמיר התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה. ב-23 במרץ 1996 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-1 נגד צפרירים חולון. ב-14 בפברואר 1998 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד מכבי פתח תקווה. בעונת 1999/2000 רשם את עונת השיא שלו בקריירה כאשר רשם 31 הופעות, 5 שערים ושני בישולים. בקיץ 2005 עזב שמיר את פתח תקווה וחתם במ.ס. אשדוד, אך בינואר 2006 חתם בהפועל פתח תקווה. ב-13 ביולי 2006 שמיר חתם במכבי תל אביב, בה שיחק רק שני משחקים. בינואר 2007 חתם במכבי הרצליה בה שיחק עד לסיום העונה בה פרש מכדורגל. גיא שמיר, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל גיא שמיר, באתר Transfermarkt גיא שמיר, באתר WorldFootball.net גיא שמיר, באתר FootballDatabase.eu פרופיל, באתר הפועל פתח תקווה אור שפונדר, ‏גיא שמיר חתם לשנה במכבי תל-אביב, באתר ONE‏, 13 ביולי 2006
גדודנית

גְּדוּדָנִית (שם מדעי: Spodoptera) הוא סוג של עש ממשפחת התנשמיתיים. שמה העברי נגזר מכך שהזחלים הצעירים חיים בקבוצות גדולות וכשהם גדלים מתפזרים ופושטים כגדודים על שדות שלמים. גדודנית פרודניה Spodoptera littoralis גדודנית לפיגמה Spodoptera exigua גדודנית הדגן Spodoptera cilium גדודנית פולשת Spodoptera frugiperda - פולש מדרום אמריקה מדיה וקבצים בנושא גדודנית בוויקישיתוף גדודנית, באתר ITIS (באנגלית) גדודנית, באתר NCBI (באנגלית) גדודנית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) גדודנית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) גדודנית, באתר GBIF (באנגלית) מילון בעלי חיים: עשים (תשפ"ב), 2021, באתר האקדמיה ללשון העברית החלטות האקדמיה בישיבתה האחרונה (טבת תשפ"ב, דצמבר 2021) - האקדמיה ללשון העברית, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏4 בנובמבר 2021
התפרצות X

התפרצות X הוא רומן פסיכולוגי (אנ') מאת עדנה מזי"א שיצא לאור בשנת 1997 במסגרת "הספריה החדשה". העלילה מסופרת בצורת זרם מחשבותיו של גיבור הרומן, אילן בן-נתן. הספר תורגם לגרמנית, איטלקית, אנגלית וצרפתית, ובשנת 2010 עובד לסרט באותו שם. אילן בן נתן הוא פרופסור לאסטרופיזיקה בטכניון, בן 47. הוא נשוי לנעמי, מאיירת ספרים הצעירה ממנו ב-22 שנים. כאשר נעמי נעדרת מהבית עולה בו חשש שיש לה מאהב. הוא עוקב אחריה ומגלה שאכן היא בוגדת בו עם מאהב המתגורר בבית נטוש בוואדי סאליב. הוא אינו מספר לנעמי על הגילוי, וממשיך בחייהם הרגילים. ערב אחד הוא סר לביתו של המאהב, עודד ספרא, ומשוחח אתו. נודע לו שעודד הוא צלם של סרטי טבע הנוסע מפעם לפעם לחו"ל. בהתקף זעם פתאומי אילן חונק למוות את המאהב. כדי להסתיר את הפשע הוא משאיר במכונת הכתיבה של עודד מכתב המופנה אל נעמי, ובו עודד מספר שיצא בבהילות למשימה בניו זילנד. אילן לוקח את גופתו של עודד במכוניתו ומנסה בלי הצלחה להסתירה במקומות שונים. בייאושו הוא פונה לעזרת אמו, וזו מציעה פתרון: הם נוסעים לבית הקברות שדה יהושע, שבו נקברה ימים מעטים קודם לכן הגננת של אילן, והם מוסיפים את גופתו של עודד לקברה הטרי. אילן חוזר לשגרת חייו בטכניון ועם נעמי, אך כל אירוע פעוט מעורר בו חרדה שסודו התגלה. הוא שם לב שנעמי נרגשת לכל מכתב שמגיע מחו"ל, ומבין שהיא מצפה למכתב מעודד. נעמי יוזמת בילוי שלהם בצימר בגליל, לציון יום הולדתו של אילן, ומזמינה למסיבה את אנטון, ידידו מילדות של אילן, שהוא חוקר במשטרה. אנטון מספר להם כי "קיבל מכתב אנונימי מאשה שכותבת שהמאהב שלה, שגר בוואדי סאליב, נעלם והיא חושדת שקרה לו משהו". החרדה של אילן גוברת והוא שוקל התאבדות. הוא מגלה שנעמי בהיריון ואינו יודע מי האב, אך אומר לנעמי שהוא רוצה את הילד הזה. נעמי, ואחריה אילן, קוראים בעיתון שנמצאה גופתו של עודד ספרא, ושהחוקר, רב-פקד אנטון כראם, מבטיח שיהיו מעצרים. לשניהם ברור מי הרוצח. אנטון מגיע לביתם של אילן ונעמי, ושניהם בטוחים שהגיע כדי לעצור את אילן, אך אנטון מספר להם שאמו של אילן, שהייתה חולה, התאבדה בבליעת כדורים, ובמכתב ההתאבדות היא מספרת ששכרה רוצח שכיר שירצח את עודד, משום שכאבו לה ייסורי הקנאה של אילן. ברומן 30 פרקים. הוא מציג את זרם התודעה של גיבור הרומן, אילן בן-נתן, ובהתאם לכך נקודה של סוף משפט מופיעה בו רק בסוף פרק, ואילו בגוף הפרק קטעי מחשבה מופרדים בפסיקים. שם הספר מציג את נושא מחקרו של אילן, שאותו הוא מסביר לעודד בפגישתם, שהוא התפרצות של קרני X במהלך חייו של כוכב כפול. עדנה מזי"א עיבדה את ספרה לתסריט, שהפך בשנת 2010 לסרט בשם "התפרצות X" בבימויו של איתן צור ובכיכובם של יוסי פולק כאילן, מלאני פרס כנעמי, רמי הויברגר כעודד ואורנה פורת כאמו של אילן. יהודית אוריין, "תסריט מושלם", ידיעות אחרונות, 16 במאי 1997, עמ' 26. נעמי גוטקינד, "לנסוע על ריק: 'התפרצות X' של עדנה מזי"א". הצופה, 9 במאי 1997, עמ' 6. אלאונורה לב, "מאחורי כל זה מסתתר טקסט גדול", הארץ, 10 ביוני 1997, עמ' 1, 35. על הספר: דורין מרגלית, החצר האחורית של המוח, עתון 77 214, דצמבר 1997, עמ' 15 על הסרט: התפרצות X, באתר של קרן הקולנוע הישראלי נירית אנדרמן, מלאני פרס, יוסי פולק והמאהב, באתר הארץ, 4 בפברואר 2009 לילך וולך‏, לשים X: ביקורת הסרט "התפרצות X", באתר וואלה, 16 בדצמבר 2010 שמוליק דובדבני, משתנה עם יותר מדי נעלמים, באתר ynet, 19 בדצמבר 2010 מאיר שניצר, העונש על התפרצות: על "התפרצות X", באתר nrg‏, 19 בדצמבר 2010 התפרצות X, באתר המכון לתרגום ספרות עברית (באנגלית)