חוות השומר

חוות השומר הוא בסיס טירונים צבאי השייך לחיל החינוך והנוער. הבסיס שוכן בגליל התחתון בקרבת היישוב אילניה. המשרתים בבסיס מכשירים טירונים משני סוגי אוכלוסיות מיוחדות: חוסן - המאופיינת בחוסר מוטיבציה לשירות, ומקא"ם - חיילים בעלי קשיי הסתגלות, שנקראים גם חיילי איתן. החיילים מוכשרים לרמת רובאות 02. מסלול טירונות זה ארוך יותר מיתר מסלולי הטירונות המיועדים לאוכלוסיות המיוחדות, ואורך בין עשרה לאחד-עשר שבועות. לאחר תקופת הטירונות יש אפשרות להמשיך בתחום הבסיס לשני מסלולים ייחודיים: מחלקת קרביים- מהווה הכנה לשירות קרבי מבחינה פיזית ומנטלית על ידי מפקדים מהיחידות הקרביות השונות, שמסיימיה משתבצים לתפקידים כגון: עובדי רסר, טכנאי טנ"א, נהג בטש, נהג משא כבד, וכו'. בעבר נקרא המיזם בשם "נערי רפול", על-שם מקימו רפאל איתן. מאז נעשו שינויים רבים בבסיס, כשבראשם התאמת החייל למערכת הצבאית הסדירה, והוצאתו לשירות סדיר משמעותי. ערך מורחב – חוות סג'רה בתחומה של "חוות השומר" נמצאת חוות סג'רה. אדמות החווה נרכשו ב-1899 על ידי חברת יק"א מיסודו של הברון הירש. החווה הוקמה ב-1900 כחווה להכשרה חקלאית בניהולו של אליהו קראוזה. החווה מהווה ציון דרך בתולדות היישוב: ארגון השמירה "בר גיורא", שהוקם כדי להעביר את השמירה על ההתיישבות העברית לידי יהודים, נטל על עצמו בשנת 1907 את כיבוש השמירה על הקולקטיב בחוות סג'רה מידי השומרים הצ'רקסים. המשימה הושלמה בהצלחה, וחוות סג'רה הפכה גם למרכז הארגון. ארגון זה היווה את הגרעין המייסד של ארגון השומר, שנוסד באפריל 1909 בכפר תבור. ומכאן שמה הנוכחי של החווה. בינואר 1940 עלה לחווה גרעין "מצפה הגליל" של הפועל המזרחי שחכר את המקום באופן זמני, עד הקמת יישוב הקבע שלו, שדה אילן, בשנת 1949. ב-1948 הייתה החווה חלק ממערך ההגנה הקדמי במלחמת השחרור. בקרבות סג'רה כוחות קאוקג'י תקפו את החווה פעמים רבות אך נהדפו. על חומת החוות יש טבלת זיכרון ל-22 לוחמי גדוד 24 בחטיבת כרמלי שנפלו בקרבות אלה. המוסד החינוכי "חוות השומר" נוסד בשנת 1956, ופעל כמוסד חינוכי דתי, שהשתייך לארגון "הפועל המזרחי" עד שנת 1981. חומת החווה ושער הכניסה הם משנת 1900. צמוד לחומה ישנה עמדת שמירה מבוצרת שנבנתה במאורעות תרצ"ו. המקום משמש כבסיס לטירונים מאוכלוסיות מיוחדות בעלי קשיי הסתגלות. מטרת המסלול היא להעניק לחייל סביבה "מוגנת" בה יוכל לפתח יכולת הסתגלות, כל זאת תחת הסיסמה ודרך החיים של הבסיס - "בזכות האמונה באדם" - מונח המייחד את הבסיס משאר בסיסי הצבא תוך שימת דגש על החייל במרכז, טיפול מיוחד בתנאים. בבסיס שלוש פלוגות טירונים: ארי, איתן וברק, ופלוגת עוז- פלוגת המפקדה. שתי הפלוגות ארי וברק מתגייסות במקביל, ומכשירות לסירוגין חיילים משתי האוכלוסיות: מקא"ם וחוסן. פלוגת איתן מתגייסת בנפרד, ומכשירה חיילי חוסן וסהר בנים עם סעיפים נפשיים. מדי כמה מחזורים מועבר בבסיס גם מחזור של "מחלקת שחר" - מחזור מקוצר של טירונות שנייה, לחיילים שלא הצליחו לצלוח את הטירונות הראשונה מסיבות שונות. הטירונים מקבלים תוכני חינוך מגוונים, הנוגעים לשואה, לערכים כלליים ולמלחמות ישראל. כמו כן יוצאים החיילים לסיורים בירושלים ובאתרי מורשת במדינה. חוות השומר מהווה גם בסיס האם של יחידת תצפית ובית ספר סיב"ה - יחידות של חיל חינוך שאחראיות על הסברה וסדנאות פיקוד בכלל יחידות צה"ל. מדיה וקבצים בנושא חוות השומר בוויקישיתוף חוות הושמר, באתר מתגייסים רותה קופפר, גאווה זהירה: שתי סדרות חדשות על צה"ל, באתר הארץ, 12 בפברואר 2009 דוד זוהר, בעשרה ימים של שיחות נעימות ללא פקודות מוכנסים הטירונים בהדרגה למישטר צבאי, מעריב, 21 באוגוסט 1985 נלחמים על הילדים, כתבה ששודרה בתוכנית "המערכת" בערוץ 2 על בסיס חוות השומר מסיבת סיום שנת הלימודים בחוות השומר, הצופה, 26 ביולי 1956