laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נחמן דושנסקי

נחמן דושנסקי (בליטאית: Nachmanas Dušanskis, ברוסית: Нахман Ноахович Душанский; ‏29 בדצמבר 1919 בשאולאי - 20 בפברואר 2008 בחיפה) היה ישראלי שהיה בעברו קצין בסוכנויות הביטחון הנ.ק.ו.ד. והק.ג.ב. בברית המועצות למעלה משלושים שנה. הוא היה מעורב מאוד בדיכוי הפרטיזנים הליטאים, שלחמו נגד הכיבוש הסובייטי של ליטא. ברוסיה הוא נחשב לגיבור מלחמה וקיבל את מדליית האומץ, מסדר המלחמה הפטריוטית ועיטור לנין, ואילו הליטאים ראו בו פושע מלחמה. בשנת 1989 עלה לישראל. לאחר שליטא הכריזה על עצמאותה ב-1990, היא תבעה מממשלת ישראל להסגירו, אך ישראל סירבה. דושנסקי נולד ב-1919 בשאולאי. אביו התעוור במהלך מלחמת העולם הראשונה ולא יכול היה לפרנס את משפחתו הגדולה. לאחר שסיים את הכיתה השישית בבית הספר היסודי החל דושנסקי בעבודה. חשיפה מוקדמת זו לעבודת כפיים דחפה אותו לקומוניזם-סוציאליזם, ובשנת 1934 הצטרף לסניף הליטאי הבלתי חוקי של הקומסומול (איחוד הנוער הקומוניסטי) ועזר בחלוקת פרסומים קומוניסטיים מחתרתיים. בגין פעולות אלו נעצר ביוני 1936. בכלא הצטרף דושנסקי למפלגה הקומוניסטית הליטאית. הוא שוחרר עם כיבוש ליטא בידי ברית המועצות ביוני 1940. מאותו זמן הוא החל בעבודה כקצין ביטחון של הנ.ק.ו.ד. בטלז. תפקידיו כללו הבטחת הגבול ברית המועצות – גרמניה הנאצית. הוא היה מעורב במעצרים המוניים של מי שכונו אז "אויבי העם" ו"גירוש יוני" בו גורשו אלפי פעילים לאומיים ליטאים לתוככי ברית המועצות. עדויות סותרות קיימות על מעורבותו בטבח ביער רייני, בו נרצחו עשרות אסירים פוליטיים עם תחילת מבצע ברברוסה. לדברי דושנסקי, באותה תקופה הוא חזר מחופשה בקרים וניסה לפנות את משפחתו משאוליאי לרוסיה. עם זאת, הרכבת לא עזבה את התחנה והוריו ושלושת אחיו נספו בשואה. רק אחיו יעקב שרד. דושנסקי פונה ללנינגרד. הוא היה מוצב במוסקבה במהלך קרב מוסקבה. בין אביב 1942 לקיץ 1943, למד בקורסי הכשרה אינטנסיביים של ה-נ.ק.ו.ד. לזיהוי המרגלים, גיוס, וחקירה וזאת כהכנה לעבודה מאחורי הקווים הגרמניים. הוא הפך לסגן משנה בקג"ב בינואר 1943, סרן ב-1945, וסגן-אלוף ב-1956. הוא הוצב באזור סמולנסק כדי ללכוד קצינים גרמנים ומשתפי פעולה אחרים. דושנסקי וסוכנים אחרים היו מתלבשים במדים גרמניים, חוצים את הקו הקדמי ועוצרים קצינים גרמנים. לאחר המערכה במינסק חזר דושנסקי לליטא, שם הוטל עליו למלא תפקידים בדיכוי הפרטיזנים הליטאים שלחמו נגד הסובייטים. הוא היה מעורב בחיסול המפקדות של הפרטיזנים וחיסול כמה ממנהיגיהם, בהם אדולפס רמאנאוסקאס. היה מעורב גם במעצר של משתפי פעולה עם הנאצים, משתפי פעולה שרצחו יהודים ואנשי יחידות ביטחון ליטאיות שעבדו ביחד עם הנאצים. ב-1964 סיים את לימודי הפקולטה למשפטים באוניברסיטת וילנה. הוא פרש מסוכנות הביטחון הסובייטית ב-1971. דושנסקי עלה לישראל בשנת 1989, ממש ערב קריסת ברית המועצות. בשנת 1996 תבעה ממשלת ליטא העצמאית את הסגרתו מידי ישראל. הוא הואשם בדיכוי נגד הפרטיזנים הליטאים. לאחר התייעצות במשרד המשפטים הוחלט לסרב לבקשה הליטאית. ישראל טענה שלפחות 20 קצינים בכירים ממנו בשירותי הביטחון הסובייטיים שפעלו בליטא באותו זמן כלל לא נעצרו. וכן שלטענתו הוא כלל לא היה בליטא בזמן שקרו המקרים בהם הוא הואשם. ההנחה במשרד המשפטים הייתה שלנוכח הלחצים של ישראל על ליטא לטפל בסוגיית פושעי המלחמה שחיים על אדמתה, וחוסר הטיפול של ליטא בנושא, ביקשו הליטאים לטעון טענות כנגד ישראל לגבי מי שלדעתם ביצע פשעים בליטא נגד העם הליטאי. אפרים זורוף ורוטה ונאגייטה, מסע עם האויב, הוצאת ידיעות אחרונות, 2018, עמ' 124–126 יוסי מלמן, ליטא רוצה את נחמן דושנסקי, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2011
חניתן תניני

חניתן תניני או שפודני תניני. (שם מדעי: Tylosurus crocodilus) הוא מין של דג ממשפחת השפודניים והוא הדג הגדול ביותר במשפחתו וגם בסדרתו. לחניתן התניני גוף קטן וחסר עמוד שדרה, ולמרות זאת בסנפיר הגב שלו קיימים 25-21 קרניים ובסנפיר האנאלי 22-19 קרניים. לדג זה יש כ86-80 חוליות. ההבדל העיקרי בין החניתן התניני לבין מיני חניתאים אחרים הוא בהבדל בשיניהם. שיני החניתן התניני נוטות קדימה בזמן שהוא צעיר, לעומת זאת שיני כל המינים האחרים ישרות בכל הגילאים. לחניתן התניני יש גוף עבה, גלילי יותר וראשו קצר יותר מאשר שפודניים אחרים. גבו כחול כהה, צדדיו כסופים-לבנים ואזור בטנו לבן. גודלו של החניתן התניני הארוך ביותר הרשום הוא כ-150 סנטימטרים, והמשקל הרשום הגבוה ביותר הוא 6.35 קילוגרם. מינים שונים של חניתן תניני נמצאים באוקיינוס ההודי, האוקיינוס השקט, הים האדום, מהחוף של אפריקה הדרומית עד לפולינזיה הצרפתית, בצפון יפן ובצפון ניו סאות' ויילס שבאוסטרליה. באוקיינוס האטלנטי, בדרום- החניתן התניני ידוע מניו ג'רזי ועד לברזיל, ובצפון הוא ידוע מביוקו, קמרון, וליבריה לאסנשן. החניתן התניני יכול להימצא גם בקרבה לגינאה, סנגל וכף ורדה. מפני שהחניתן התניני הוא חיה שחיה בים הפתוח, הוא יכול להימצא גם מעל לגונות ושוניות אלמוגים, גם כבודדים וגם בקבוצות קטנות. החניתן התניני מטיל ביצים הנצמדות לעצמים במים בכוחות עצמן באמצעות קנוקנות הממוקמות על פני השטח של כל ביצה. דגים את החניתן לצורך ציד פנאי. ניתן לתפוס אותו באמצעות אורות מלאכותיים, בדומה לשפודניים אחרים. על אף שהוא נחשב דג למאכל, בני האדם לא מרבים לצוד אותו מכיוון שתפיסתו נחשבת למסוכנת בגלל גודלו ובגלל נטייתו לזנק מהמים ולגרום לפצעי נקב בעזרת המקור שלו, כאשר הוא מבוהל או נמשך לאורות המשמשים לתפיסתו. מדיה וקבצים בנושא חניתן תניני בוויקישיתוף חניתן תניני, באתר ITIS (באנגלית) חניתן תניני, באתר NCBI (באנגלית) חניתן תניני, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חניתן תניני, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חניתן תניני, באתר FishBase (באנגלית) חניתן תניני, באתר GBIF (באנגלית) חניתן תניני באתר הרשימה האדומה של IUCN קראו בכותר - לקסיקון החי והצומח של ארץ-ישראל - החי במים, כרך 3, באתר www.kotar.co.il
אלמנה לבנה (קנאביס)

האלמנה הלבנה (באנגלית: White widow) היא שילוב גנטי שווה בין קנאביס מסוג אינדיקה (מדרום הודו) וקנאביס מסוג סאטיבה (מברזיל). האלמנה הלבנה מתוארת כאחד הזנים של הקנאביס המפורסמים והנפוצים ביותר. זן הקנאביס "האלמנה הלבנה" זכה במקום הראשון בתחרות ה-Cannabis Cup ב-1995. ותואר כאחד מזני הקנאביס הכי פופולריים בעולם במגזין Popular science האמריקאי. טעמו מתואר כפירותי, מתקתק ומרענן. בעל טעם וריח אורנים חזק, צבעה של האלמנה הלבנה הוא ירוק אפרפר. צמח האלמנה הלבנה בעל פרחים מצופים בשרף לבן ונוצץ. אלה שהשתמשו בו תיארו את שימושו כתחושה חזקה של אופוריה. זמן הפריחה של הצמח הוא בין 8 ל-10 שבועות. יכולת הגידול שלו הוא עד 400 גרם למטר רבוע. האלמנה הלבנה משמשת לטיפול בפוסט טראומה, נדודי שינה, מתח נפשי, דיכאון, חרדות, כאבים כרוניים וכאבי שרירים. האלמנה הלבנה גורמת לתחושת נמנום, התרוממות רוח, היא מעוררת תיאבון ויצירתיות. קיים ויכוח בקרב מגדלי הקנאביס לגבי פיתוח הזן. חלק קטן מן המגדלים טוען כי אדם בשם ״אינגמר״ המציא את הזן, אך לעומת זאת, הרוב תומך בדעה כי מפתח זנים בשם ״שאנטי- באבא״ הוא האבא המקורי של האלמנה הלבנה. על פי הסיפור המקובל, באחד הטיולים של שאנטי- באבא למזרח, הוא הגיע למדינת קראלה שבדרום הודו. במהלך הטיול שאנטי-באבא מצא זן חדש של קנאביס. הוא הגיע אל הכפר שבו פיתחו את הזן הזה והביא אותו אל אירופה. אותו הזן הנקרא "אינדיקה", הונדס גנטית עם הזן "Manga Rusa" מסוג סאטיבה ברזילאית ששימש מקומיים למטרת טקסים מקומיים. מדיה וקבצים בנושא אלמנה לבנה בוויקישיתוף אלמנה לבנה באתר הישראלי ""קנאביס" https://www.cannabiscup.com/ האתר של התחרות (באנגלית) https://www.popsci.com/ האתר של המגזין (באנגלית) https://cannapedia.co.il/grower/better/white-widdow מתוך קנאפדיה
הר כמון

הר כמון הוא ההר הגבוה ביותר בהרי הגליל התחתון, ממוקם כחמישה קילומטר מזרחית לכרמיאל. זהו רכס הררי בעל מספר פסגות, המציע נקודת תצפית לכל האזור. הפסגה הגבוהה ביותר של הר כמון מתנשאת לגובה של 598 מטר מעל פני הים, והיא גבוהה במעט מפסגות הר חזון והר תבור. ממורדות הרכס ההרי יורד נחל כמון. הרכס ההררי ונחל כמון מוכרים כשמורת טבע ונקראים "שמורת כמון". השם הר כמון אינו קשור לתבלין כמון. מקור השם העברי הוא בשם הערבי של ההר, "ג'בל כמאנה", שמשמעותו מקום "מחבוא או מסתור". בחלקו העליון של רכס הרי כמון נמצאים בעיקר עצי חרוב מצוי ואלת המסטיק, ולאורך הנחל צומח חורש מוצל. באביב יש במורדות ההר פריחה צבעונית, הכוללת כלניות במגוון צבעים וניתן למצוא את כליל החורש. צמחיית השמורה כוללת עצי אלון מצוי, פורחים בה מיני סחלבים, צבעוני ההרים, דרדר כחול ודרבנית התבור. המדרון המזרחי של ההר מכוסה בחורש ים-תיכוני. על הר כמון ממוקמים כיום שלושה יישובים: כמון, מכמנים, וכמאנה. על המדרון המזרחי של הרכס שוכנת חורבת כמון ועל רכס ההר מצאו שרידי יישוב שננטש, מהתקופה ביזנטית והמאה ה-15-16. ההתיישבות היהודית בהר בעת החדשה החלה בשנות ה-80, עם הקמת היישובים הקהילתיים "כמון" ו"מכמנים". שמות היישובים נלקחו משם ההר. היישובים שייכים למועצה אזורית משגב. כמאנה הוא יישוב בדואי שהוכר באופן רשמי על ידי ממשלת ישראל בשנת 1995. נוודים בדואים בני שבט סואעד רעו את צאנם באזור ההר עוד במהלך התקופה העות'מאנית, והגיעו להר מעמק החולה. עם הקמת היישובים כמון ומכמנים על אדמות מדינה בתחילת שנות ה-80, תוכנן על ידי מינהל מקרקעי ישראל מהלך של ריכוז הנוודים הבדואים מפזורות הר כמון בכפר סלאמה. תושבים מעטים מהם אכן עברו ובנו את בתיהם בסלאמה, אך רוב הבדואים באזור סירבו לעזוב את השטח. אל היישובים השכנים "כמון" ו"כמונים" נסלל כביש והם חוברו למים וחשמל, אך לא הגיעו לבתי היישוב כמאנה, שהיו מפוזרים על רכס ההר. בשנת 1995 הוכרו בתים אלה כיישוב בפני עצמו, בשם "כמאנה". בעתיד מתוכננות לקום שכונות של העיר כרמיאל על הגבעות הנמוכות יותר במערב וצפוֹן מערב הר כמון. השכונה הראשונה "כרמי שרון" עתידה לקום בשנים הקרובות על גבעת צוף, ממערב ומתחת למכמנים. בחלק התחתון של ההר, יש מחשופי גיר ואבן חול מתקופת הקרטיקון התחתון. שביל יונתן הוא השביל הסובב את היישוב מכמנים. השביל קרוי על שמו של יונתן הדסי, אשר נפל במלחמת לבנון השנייה בשנת 2006. הר כמון, מכמנים ושביל יונתן מתוך אתר טיולי, 12 בנובמבר 2017 שמורת הר כמון, מתוך אתר iNature דובי זכאי, הר כמון, באתר ynet משה הרטל, Israel Antiquities Authority, חורבת כמון: חווה של יהודים בגליל
מורט מנדל

מורט (מורטון) מנדל (באנגלית: Morton Mandel;‏ 19 בספטמבר 1921 – 16 באוקטובר 2019) היה איש עסקים, יזם, פילנתרופ ומיליארדר יהודי-אמריקאי. בשנת 1940, הקים מנדל יחד עם אחיו, ג'ק וג'ו, את חברת פרמייר אינדסטריאל קורפוריישן, שהפכה במרוצת השנים לאחת החברות הגדולות בעולם לייצור והפצה של חלקים לשימוש בתעשייה כבדה ואלקטרוניקה. מנדל נודע בשל פעילותו הפילנתרופית הנרחבת בקליבלנד, בקהילה היהודית ובמוסדות ישראליים שונים. מנדל נולד לזוג הורים יהודיים, יוצאי גליציה שבפולין, שהחליטו להגר לארצות הברית. המשפחה סבלה ממחסור תמידי במשאבים, אך מנדל מתאר ילדות מאושרת בשיקגו, יחד עם שני אחיו ואחותו. בשנת 1938 החל מנדל ללמוד באוניברסיטה. את לימודיו בשנה הראשונה מימן בעזרת מלגה, ואת השנה השנייה מימן בכוחות עצמו על ידי מכירת חלקי חילוף למכוניות. הוא עבד אצל דודו, שהיה בעל עסק קטן של מכירת חלקי חילוף למכוניות. בעסק זה עבד גם אחיו ג'ק ששימש כאיש מכירות. בשלב מסוים, החליט הדוד לחזור לניו יורק ולא היה מעוניין לקחת עמו את המלאי שצבר בחנות. שלושת האחים מורט, ג'ק וג'ו אספו את כל חסכונותיהם שהיו סכום כולל של כ-900$ וקנו את העסק של דודם. מכיוון שעל כל הקופסאות של חלקי החילוף היה כתוב "פרמייר אוטומוטיב סופליי קומפני" הם החליטו לקרוא לחברה בשם זה שפירושו "פרימייר חלקי רכב". בשנת 1943 גויס מנדל לצבא, הפסיק את לימודיו, והאוניברסיטה הפכה לחלום רחוק. מנדל חזר בתום המלחמה בשנת 1945 והשתלב בעסק שפרנס את המשפחה בכבוד. לאחר שמנדל הבין כי העסק אינו מתפתח ונוסק, החליט לשאול את לקוחות העסק אילו חלקים הם צריכים. במשך שלושה חודשים הם לא עסקו במכירת החלקים שבחנות, אלא רק הסתובבו בין הלקוחות במטרה להבין מה הם החלקים שאינם בהישג ידם של הלקוחות. הם הכינו רשימה של חלקים קשים להשגה, השיגו אותם ומכרו אותם. בנקודה זו חלה תפנית והעסק הפך מעסק קטן, לחברה מצליחה. בשנת 2003 במטרה להשקיע ולתרום לתעשייה הישראלית הקים מנדל את קבוצת ההחזקות IEL, שמחזיקה בחברת פניציה מפעלי זכוכית, ביקורופא ותדביק מערכות. בשנת 1992 הקים את "קרן מנדל-ישראל" מתוך תחושת אחריות חברתית ורצון לתרום למדינה. המכונים עוסקים בפיתוח מנהיגות מקומית והכשרה, לקרן מנדל חמש יחידות: בית הספר מנדל למנהיגות חינוכית יחידת בוגרי מנדל מכון מנדל למנהיגות מרכז מנדל למנהיגות בנגב מרכז מנדל למנהיגות בצפון בנוסף, חיבר מנדל את הספר "הסוד טמון באנשים". הספר עוסק בניהול, במנהיגות, ובקורות חייו של מנדל. מנדל נפטר ב-16 באוקטובר 2019 בביתו שבפלורידה. כחודש לאחר מכן, נפטרה רעייתו, ברברה (אנ'), שכיהנה בשנים 1983–1987 כנשיאת המועצה הלאומית של נשים יהודיות. אטילה שומפלבי, רוטשילד פינת מנדל: המיליונר שתורם לישראל, באתר ynet, 6 בנובמבר 2015 טלי חרותי-סובר, מורט מנדל: "אני לא אוליגרך, אני לא שרי אריסון; זה לא בשבילי", באתר TheMarker‏, 10 במרץ 2010 מורט מנדל = ביוגרפיה מתוך אתר מנדל תקציר הספר הסוד טמון באנשים מתוך אתר מנדל קרן מנדל ישראל קובי מידן, חוצה ישראל - שיחה עם מורטון מנדל, הטלוויזיה החינוכית, 21 באפריל 2015 כך נזהרתי מאוד, והפכתי למיליארדר, באתר גלובס, 24 ביוני 2005 Mandel, Morton (2013) It’s All About Who You Hire, How They Lead,... and Other Essential Advice from a Self-Made Leader, San Francisco: Jossey-Bass Morton Mandel dies at age 98, Cleveland Jewish News, ‏16 באוקטובר 2019 (באנגלית)
מלאכי רביב

מַלְאָכִי רַבִּיב או סְקָלָר (שם מדעי: Pterophyllum scalare) הוא מין של דג מהסוג מלאכי שבמשפחת האמנוניים שהתגלה על ידי פרדריך שולץ, והוא דג בעל צורה משולשת. צבעו המקורי הוא אפור עם פסים כהים יותר, אבל ניתן למצוא דגים אלו בשלל גוונים וצורות עקב צורות גידול שונות של מגדלי דגים. רוב הפרטים עונים על הקריטריונים הבאים: אורך מקסימלי: כ-15 סנטימטרים גובה מקסימלי: 20 סנטימטרים טמפרטורת מים באזור המחיה: 24 עד 30 צלזיוס רמת חומציות המים באזור המחיה: 6.0-8.0pH מקום המחיה הטבעי של מלאכי רביב הוא באזור קולומביה, גיאנה, סורינאם, גיאנה הצרפתית, פרו וברזיל. הם מצויים גם בכמה מערכות נהרות וביניהם: אויפוק ריו, אסקויבו ריו, אוקיאלי ריו. על אף שקשה למצוא אותם מהטבע, מכיוון שכיום הם מגודלים בחוות באירופה ובמזרח הרחוק. רוב הזמן דגי מלאך יהיו אוכלי כל, הם לרוב אוכלים חסרי חוליות קטנים ויכולים גם לאכול אוכל דגים. הם בדרך כלל שלווים, אך עלולים לריב. הם חיים בקרב דגים אחרים, על אף שהם עלולים לאכול דגים קטנים יותר מהם. התנהגות יכולה להיות אינדיקטור טוב לתקופת ההתרבות – אגרסיביות וטריטוריאליות מצד הזכרים. כמות הפרטים בקבוצה שלהם, על מנת להבטיח סיכויים גבוהים ככל האפשר להתרבות, מגיעה ל-6 פרטים. דגי מלאך משריצים על משטחים מאונכים (אבנים, צמחים ואפילו זכוכית אקווריום). המזג תוך-מיני שקט ורגוע, ובזמן רבייה הזוג עלול לאכול את הביצים. דגים אלה מטילים כ-1,000 ביצים בכל עונת רבייה. מדיה וקבצים בנושא מלאכי רביב בוויקישיתוף מלאכי רביב, באתר ITIS (באנגלית) מלאכי רביב, באתר NCBI (באנגלית) מלאכי רביב, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) מלאכי רביב, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מלאכי רביב, באתר FishBase (באנגלית) מלאכי רביב, באתר GBIF (באנגלית) מילון בעלי חיים: דגי מים מתוקים (תשמ"א, 1981). האקדמיה ללשון העברית דג מלאך מתוך אתר אקווריום Freshwater angelfish מתוך אתר Fishbase (באנגלית) pterophyllum scalare מתוך אתר SeriouslyFish (באנגלית)
גזניה

גזניה (שם מדעי: Gazania) הוא צמח בעל פרחים רב-שנתי ממשפחת המורכבים המצוי באופן טבעי בדרום אפריקה. לצמח פריחה צבעונית והוא משמש צמח נוי. הפרח צומח באביב ובסתיו. צבעו העז של הפרח מושך ציפורים. הוא צורך מעט מים וקצב צמיחתו מהיר. במזרח מכונה הגזניה "פרח השמש". הפרח צבעוני וקישוטי בעל עלים מרוכזים. עליו צרים ונראים כאזמל. העלים הופכים לצרים יותר ביחס לבסיסם ככל שמתקרבים לפטוטרת. הקרקפות בקוטר 5–8 ס"מ והן בודדות ונישאות מעל עוקץ. צבע הפרחים הוא לבן, צהוב, כתום או אדום. צבעם של הפרחים הלשוניים הוא כתום, עם כתום שחור ונקודה לבנה במרכזו. בארץ ישראל נפוצים בגידול שני מינים וזנים רבים, השונים בצבע ובגוון העלים. מדיה וקבצים בנושא גזניה בוויקישיתוף גזניה, באתר ITIS (באנגלית) גזניה, באתר NCBI (באנגלית) גזניה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) גזניה, באתר Tropicos (באנגלית) גזניה, באתר GBIF (באנגלית) גזניה, באתר IPNI (באנגלית) גזניה מתוך אתר משתלת מלצר חנה נמליך, לקסיקון בוטני, הוצאת דביר, 1982.
סאנגיונג קירון

סאנגיונג קיירון (באנגלית: SsangYong Kyron) הוא SUV בינוני, בעל 2 סוגי הנעות: הנעה כפולה 4x4 והנעה 4x2, מתוצרת יצרנית הרכב הקוריאנית סאנגיונג אשר יוצר בין השנים 2005–2014. בנוסף, דגם ה"סאנגיונג קיירון" יוצר ברוסיה בין השנים 2005–2014. בין השנים 2006-2009 יוצר דגם ה"סאנגיונג קיירון" בעיר "Naberezhnye Chelny" (אנ') בטטרסטן ובין השנים 2009-2014 יוצר הדגם בעיר ולדיווסטוק במחוז פרימוריה על ידי "חברה רוסית "סולרס JSC". דגם ה"סאנגיונג קיירון" החליף את דגם ה"SsangYong Musso" (אנ'). בדגמי "סאנגיונג קיירון" 5 מושבים. מנוע בנזין ("G23D") מנוע דיזל (מנוע מרצדס בנץ) ("D20TDi") 2.0 XDi 2.7 XDi Comfort Comfort Plus Elegance Elegance Plus Elite Premium בין 0 -100 קמ"ש היא 16.2 שניות (מנוע טורבו דיזל 1,998 סמ"ק) בין 0 -100 קמ"ש היא 12.8 שניות (מנוע טורבו דיזל 2,696 סמ"ק) "סאנגיונג קירון" מתיחת פנים "סאנגיונג קירון" מתיחת פנים "סאנגיונג קירון" דגם ראשון "סאנגיונג קירון" דגם ראשון "סאנגיונג קירון", שנת 2010 סאנגיונג קיירון ראלי דקר, ניצח באחד המקצים בשנת 2009 סאנגיונג סאנגיונג איסטנה סאנגיונג WZ סאנגיונג קיירון - תמונות סאנגיונג קיירון - דף הרכב באתר סאנגיונג הבינלאומי מדיה וקבצים בנושא סאנגיונג קירון בוויקישיתוף עכעכ סאנגיונג קירון, סרטון באתר יוטיוב סאנגיונג קירון, סרטון באתר יוטיוב "סאנגיונג קירון" 4x4 whatcar.com/ssangyong/kyron/4x4/review "סאנגיונג קירון" web.archive.org/web/20090912142423 "סאנגיונג קירון" wroom.ru/en/cars/ssangyong/kyron "סאנגיונג קירון" ssangyong.unblog.fr/category/kyron
שכונת הפועלים

שכונת הפועלים היא שכונה בירושלים, שהוקמה בשנות העשרים של המאה ה-20 על ידי אנשי גדוד העבודה וכיום נמצאת בין שכונת בית הכרם לשכונת רמת בית הכרם. השכונה נמצאת בין רחוב החלוץ לרחוב הבנאי, מלבד רחובות אלו כל הרחובות והסמטאות בשכונה נקראות על שם בעלי מקצועות בענף הבנייה כמו: החוצב, הסוללים, הסתת. ב-1925 בעת פעולות של אנשי גדוד העבודה מפלוגת ירושלים החליטה קבוצת חברים מהגדוד לרכוש מספר חלקות בחלקה הדרומי של בית הכרם על מנת שיקימו שכונה נפרדת בצמוד אליה. לצורך ההקמה רכשו בתחילה שנים עשר דונם משטח שכונת בית הכרם ולאחר מכן חולקו כל אחת מהחלקות לדונם חלקה רגילה ו-6 דונם לצורכי חקלאות, מטרת הגישה הזו הייתה שכל חקלה שתוקם בשכונה תוקף בגידולים חקלאיים שיכולו לשמש למזון לתושבי השכונה. במהלך מאורעות תרפ"ט התכנסו מספר מתושבי השכונה וכן מספר תושבים מקריית משה, בית וגן ובית הכרם במבנה המכללה האקדמית לחינוך ע"ש דוד ילין על מנת לתפוס מחסה בזמן המהומות ושיטוט הפורעים הערבים בשכונה. התושבים על זקניהם וטפם השתכנו בכל חדרי הבניין, ובאולם, שלימים שימש אולם ההתעמלות, שוכנו הפרות והוא שימש רפת. על גג הבניין הוצבה עמדת שמירה וממנה נורתה אש רובים אל עבר דיר יאסין, הכפר שמעבר לוואדי ממערב, שתושביו ניסו להגיע אל השכונה ואל בניין הסמינר. התושבים התבצרו בבניין כשבוע ימים, עד חלוף הסכנה. בדצמבר 2007 אתר ארכאולוגי נמצא ברחוב הסתת שבשכונה, הכולל שתי מערות קבורה ותעלת מים, הממצאים בחפירה מתוארכים ברובם לסוף תקופת הברזל ולתקופה הפרסית. האתר נקבר תחת מבנה. שכונת הפועלים, כותר בית הכרם סיפור הקמת שכונת הפועלים, article מנחם ואפרים תלמי, גדוד העבודה, המרכז לטכנולוגיה חינוכית יעקב ביליג, ‏ירושלים, בית הכרם - דוח ראשוני, באתר "חדשות ארכיאולוגיות", גיליון 123, 7 באוקטובר 2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא ירושלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יחסי מלזיה–קרואטיה

יחסי מלזיה-קרואטיה הם היחסים הדו-צדדיים שבין קרואטיה לבין מלזיה. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות הוקמו ב-4 במאי 1992, לאחר שקרואטיה הכריזה על עצמאותה מיוגוסלביה. מלזיה פתחה את שגרירותה בזאגרב ביולי 1994, כאשר שנה לאחר מכן פתחה קרואטיה פתחה את שגרירותה בקואלה לומפור בנובמבר 1995. מלזיה אף תרמה למשימות שמירת השלום במהלך המלחמה ביוגוסלביה. בשנת 2008, היקף הסחר בין שתי המדינות הסתכם רק ב-70 מיליון דולר. כיום, שיתוף הפעולה מוגבל רק לחילופי תמיכה בתחומים רב-צדדיים, כגון תמיכה במועמדות של אחרים בארגונים בינלאומיים שונים, שיתוף פעולה בתחום ההשכלה הגבוהה, הכשרה וספורט. נשיא קרואטיה לשעבר, סטייפן מסיץ' אמר כי הוא מאמין שמלזיה צריכה להיות אחת השותפות העיקריות של קרואטיה בדרום מזרח אסיה ושיתוף הפעולה בין שתי המדינות צריך להתרחב למגזרים נוספים. בשנת 2002 נחתם הסכם בדבר מניעת מסי כפל והתחמקות פיסקלית, שנכנס לתוקפו בשנת 2005. קרואטיה מחזיקה שגרירות בקואלה לומפור. מלזיה מחזיקה שגרירות בזאגרב. יחסי החוץ של מלזיה יחסי בוסניה והרצגובינה-מלזיה "Malaysia-Croatia Bilateral Relations". Ministry of Foreign Affairs, Malaysia. נבדק ב-23 במאי 2014. {{cite web}}: (עזרה) "MALAYSIA COMES TO ZAGREB! Week-long Malaysian Cultural Festival will give Croatians a chance to catch a glimpse of Malaysia". Ministry of Foreign Affairs, Malaysia. 2009. אורכב מ-המקור ב-2017-12-11. נבדק ב-23 במאי 2014. {{cite web}}: (עזרה) "DIPLOMAT HOPEFUL OF BETTER CROATIA-MALAYSIA ECONOMIC TIES". Bernama. Yahoo! News. 11 במאי 2011. אורכב מ-המקור ב-2014-05-23. נבדק ב-23 במאי 2014. {{cite web}}: (עזרה) "AGREEMENT BETWEEN THE GOVERNMENT OF MALAYSIA AND THE GOVERNMENT OF THE REPUBLIC OF CROATIA FOR THE AVOIDANCE OF DOUBLE TAXATION AND THE PREVENTION OF FISCAL EVASION WITH RESPECT TO TAXES ON INCOME" (PDF). Inland Revenue Board of Malaysia. 18 בפברואר 2002. נבדק ב-23 במאי 2014. {{cite web}}: (עזרה) "Agreement between the Government of the Republic of Croatia and the Government of Malaysia for avoidance of double taxation and the prevention of fiscal evation with respect to taxes on income" (PDF). Big Haired. 18 בפברואר 2002. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2014-05-23. נבדק ב-23 במאי 2014. {{cite web}}: (עזרה) "Embassy of the Republic of Croatia in Malaysia". Ministry of Foreign and European Affairs, Croatia. נבדק ב-23 במאי 2014. {{cite web}}: (עזרה) "Official Website of Embassy of Malaysia, Zagreb". Ministry of Foreign Affairs, Malaysia. נבדק ב-23 במאי 2014. {{cite web}}: (עזרה)
רכס רם

רכס רם (באנגלית: Ram Range) הוא רכס הרים בהרי הרוקי הקנדיים. הרכס נמצא דרומית מזרחית לאגם אברהם וממשיך לכיוון דרום מזרח עד נהר רם.   שטח הרכס 834 קמ"ר. ברכס מצויים ההרים הבאים: • Jane G. Ferrigno, U.S. Geological Survey Professional Paper, P 228 מדיה וקבצים בנושא רכס רם בוויקישיתוף רכס רם באתר peakbagger ומפת הרכס רכס רם באתר summitsearch תחזית מזג אוויר עדכנית להרים השונים ברכס רם (לפי גבהים) תחזית מזג אוויר עדכנית עבור רכס רם סטטיסטיקות מזג אוויר עבור רכס רם מידע גאוגרפי באתר אנציקלופדיית ההרים הקנדית לפי מקור אחר 665 קמ"ר ולפי מקור שלישי 558 קמ"ר
יחסי ארגנטינה–קרואטיה

יחסי ארגנטינה–קרואטיה הם מערכת היחסים הבילטרלית שבין קרואטיה לבין ארגנטינה. היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו ב-13 באפריל 1992. לצד אלבניה, ארגנטינה היא בעלת הברית הגדולה ביותר של קרואטיה מחוץ לאירופה. בין 1991 ל-1995, ארגנטינה תחת שלטונו של הנשיא קרלוס מנם הייתה מוכרת נשק לקרואטיה במהלך מלחמת העצמאות של קרואטיה, דבר שהיה בלתי חוקי באותה עת משום שהרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה היה תחת אמברגו הנשק של האו"ם. קרואטיה מחזיקה שגרירות בבואנוס איירס וקונסוליות בקורדובה ובטוקומאן. ארגנטינה מיוצגת בקרואטיה באמצעות שגרירות הממוקמת בבודפשט, בירת הונגריה. יחסי ארצות הברית-קרואטיה מדיה וקבצים בנושא יחסי ארגנטינה–קרואטיה בוויקישיתוף משרד החוץ הקרואטי: רשימת הסכמים בילטרליים עם ארגנטינה השגרירות הקרואטית בבואנוס איירס MVEP • Veleposlanstva stranih država u RH • Argentina, Budimpešta, www.mvep.hr MVEP • Veleposlanstva RH u svijetu • Argentina, Buenos Aires, www.mvep.hr FRONTLINE/WORLD . Sierra Leone - Gunrunners . Gallery of International Arms Dealers . Jean Bernard Lasnaud | PBS, www.pbs.org
חומטיים

חומטיים (שם מדעי: Scincidae) היא המשפחה הגדולה ביותר בתת-סדרת הלטאות. המשפחה כוללת כ-1,760 מינים, והם נפוצים כמעט בכל רחבי העולם. אורך המינים הוא לרוב כמה עשרות סנטימטרים. בישראל, אין מין העולה על 50 ס"מ. באיי שלמה ניתן לראות את החומט הענק (corucia zebrata) שעשוי להגיע ל-80 ס"מ. הנפוץ ביותר בישראל הוא חומט פסים. החומטיים מופיעים בטבע כמעט בכל הצבעים, אולם בישראל, רק בין צהוב לחום. על גופם מופיעים פסים או דוגמה "נמרית" והם מבריקים. גופם ארוך וגלילי וראשם מופיע כהמשך של הצוואר והוא איננו רחב וגדול ממנו. על מנת להימנע מחדירת עפר לפי החומטיים, אצל חלק מהמינים הלסת התחתונה נמשכת מעבר לעליונה. חלק מהם יכולים לראות כשעיניהם עצומות עקב שקיפות העפעפיים. הלשון מפוצלת לשניים ועור הגוף מכוסה בקשקשים אשר מתחתם שריון קשיח. יש מינים בהם יש לפרט רק זוג רגליים אחורי ויש מינים להם רגליים מפותחות מאוד. החומטיים ניזונים מפרוקי רגליים ומהצומח. ככל שהמין גדול יותר כך טרפו עשיר יותר והוא יכול גם להיזון ממכרסמים קטנים, גוזלים וביצים. מלבד הטלת ביצים קיימים מינים משריצים, ואף קיימים מינים בהן הנקבות מגדלות את הצאצאים בגופן בדומה ליונקים. בישראל, רוב המינים יולדים חיים ולא מטילים ביצים. אצל זוחלים, לרוב, האם אינה שומרת על צאצאיה. עם זאת, הנקבות במשפחת החומטיים מגנות עליהם. מרבית החומטיים פעילים ביום ולא בלילה. כדי להתגונן מטורפים הם ניתקים מזנביהם (אשר מתחדשים תוך כמה חודשים) בעודו בפי הטורף וכן זריזותם מאפשרת להם ריצה והחלקה מהירה למקום מסתור. ניתן למצוא את הפריטים בקרקע ובתוכה וגם באזור אבנים. בישראל חיים 8 מינים: חומט מנומר (Eumeces schneideri) חומט גמד (Ablepharus kitaibelii) חומט פסים (Mabuya vittata) חומט רפואי (Scincus scincus) חומט נקוד (Ophiomorus latastii) נחושית עינונית (Chalcides ocellatus) נחושית נחשונית (Chalcides guentheri) נחושית חולות (Sphenops sepsoides). מדיה וקבצים בנושא חומטיים בוויקישיתוף חומטיים, באתר ITIS (באנגלית) חומטיים, באתר NCBI (באנגלית) חומטיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חומטיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חומטיים, באתר GBIF (באנגלית) חומטיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
יחסי סלובקיה–קרואטיה

יחסי סלובקיה-קרואטיה הם היחסים הדו-צדדיים בין קרואטיה לבין סלובקיה. צ'כוסלובקיה הכירה בקרואטיה ב-16 בינואר 1992. לאחר פירוק צ'כוסלובקיה, קרואטיה וסלובקיה, שהוקמו זה עתה, הכירו והקימו יחסים דיפלומטיים ב-1 בינואר 1993. שתי המדינות הן חברות מלאות באיחוד האירופי ובנאט"ו. קרואטיה מחזיקה שגרירות בברטיסלאבה. סלובקיה מחזיקה שגרירות בזאגרב, ויש לה קונסוליות כבוד באוסייק ובספליט. שגרירות קרואטיה בסלובקיה (בקרואטית וסלובקית) Uzajamni odnosi Republike Češke i Hrvatske Bilateralni odnosi