משפחת מושקאט

משפחת מושקאט (יידיש: די פאמיליע מושקאט) הוא רומן מאת יצחק בשביס-זינגר. הרומן נכתב במקורו ביידיש והיה ספרו הראשון של בשביס-זינגר שפורסם באנגלית. הרומן רחב היריעה, בן 65 פרקים, מתאר את המציאות היהודית בפולין במשך כ-27 שנים, החל משנת 1912 בקירוב ועד תחילתה של מלחמת העולם השנייה. נושאים עיקריים ברומן הם התבוללות, אורתודוקסיה לעומת מודרניזם קומוניזם, וציונות. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מחציתו הראשונה של הרומן מתרחשת בעיקר בוורשה, בשנתיים שקדמו למלחמת העולם הראשונה, ומחציתו השנייה משתרעת על פני עשרים שנה, מסוף מלחמת העולם הראשונה ועד לתחילת מלחמת העולם השנייה בוורשה המופצצת. העלילה מתמקדת בתהפוכות ובדעיכה ההדרגתית של משפחה עשירה של סוחרים יהודים מוורשה, משפחת מושקאט, בראשות אבי המשפחה הקשיש משולם מושקט. משולם חוזר לוורשה ממקומות מרפא, יחד עם אשתו השלישית ובתה איידל. בהנהגתו של משולם נהנים בני המשפחה מביטחון כלכלי ומעושר רב. שבעת בניו ובנותיו הם למעשה חסרי יכולת ובזבזנים, שרק מחכים למותו כדי לחלוק את ירושתו הגדולה. משולם מתאר זאת: "היו לי שתי נשים, שבעה ילדים, נתתי נדוניה, מזונות לחתנים, זה עלה לי במיליונים. ומה יש לי? חבורה של שונאים, זללנים, טיפשים, פראים. דור שפל גידלתי!" במקביל, איש האמון של משולם, קופל ברמן, היחיד מחוץ למשולם שיודע את התקדמות העסק, מנסה לנצל את חוסר האמון של משולם במשפחתו לבניית עמדה כלכלית בטוחה, באמצעות גנבה לפני מותו של משולם. על רקע מצב זה נכנס עוזר־השל הצעיר, שבא לוורשה מעיירה ענייה בגליציה, והיה מנוכר ממשפחתו. הוא מתעניין מאוד בפילוסופיה, ובפרט בתורתו של שפינוזה, ובמדעים, ומתכוון ללמוד באוניברסיטה בשווייץ. עם זאת, היעדר הכנה מוצקה ועוד יותר היעדר כסף מגבילים כוונה זו. הוא פוגש במקרה את אברם שפירא, חתנו של משולם, שמקבל אותו בברכה למשפחה, ורואה בו עילוי. הדסה, נכדתו של משולם, ועוזר־השל מתאהבים זה בזה. הם מתכננים לברוח לשווייץ, אך הדסה נכשלת בכך ובני משפחתה מחתנים אותה עם סוחר חסידי אמיד. עוזר־השל מגיע לשווייץ ומתחיל שם בלימודים, ונושא לאישה את איידל, בתו החורגת של משולם. במקור פורסם הרומן בהמשכים בשנים 1945–1948 בעיתון היידי הניו יורקי "פארווערטס". הוא נדפס לראשונה ב-1950. הרומן תורגם לשפות רבות: אנגלית, איטלקית, פולנית וספרדית, גרמנית, צרפתית, שוודית, נורווגית, הונגרית, רומנית ורוסית. לתרגום לאנגלית נוסף תרשים של אילן יוחסין, שבו יותר מארבעים דמויות שברומן והקשרים ביניהן. מתרגום זה הושמט הפרק האחרון של הרומן, המתאר קבוצה קטנה של חלוצים הבורחים מפולין ועולים לארץ ישראל כשבפיהם השיר "שם בארץ חמדת אבות". הרומן תורגם פעמיים מיידיש לעברית: משפחת מושקאט: רומאן, תרגם יעקב אליאב (קויפמן), שלושה כרכים, תל אביב, עם עובד, תשי"ג-1953 משפחת מושקאט, תרגם צבי ארד, הוצאת זמורה ביתן, תשנ"א-1991 הסופר ומבקר הספרות הספרדי, חוסה מריה גואלבנזו (ספ') כתב על הרומן: תודעה יהודית שוררת בספר, אך תהיה זו טעות לחשוב שאנו קוראים ספר בנושא יהודי. כוחו של הרומן הזה טמון באוניברסליות שלו. כמו כל כך הרבה יצירות גדולות המבוססות על מהות המצב האנושי של ימינו ושל כל הזמנים, לא המקום, הגזע או האמונה הם שהופכים אותם לגדולים ומעוררים את הערצתנו, אלא יכולתם לחדור ללבם של בני אדם. מלכה שקד, חוליות ושלשלת: הרומן העברי על תולדות משפחה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1990, עמ' 48–54. אברהם בלאט, קורות משפחה אחת, הצופה, 5 בדצמבר 1952, המשך ברוך קרוא, 'משפחת מושקט', הַבֹּקֶר, 30 בינואר 1953 עמנואל בן-גריון, יצחק בשוויס: משפחת מושקאט, דבר, 13 בפברואר 1953 אברהם נוברשטרן, גבולות הזיכרון: ורשה היהודית ברומן של יצחק בשביס "משפחת מושקאט", זמנים, 125, חורף 2014, עמ' 80–91, באתר JSTOR די פאמיליע מושקאט - כרך ראשון של הספר ביידיש, ניו יורק, 1950 די פאמיליע מושקאט - כרך שני ביידיש, תל אביב, 1992 הספר "משפחת מושקאט", באתר "סימניה" משפחת מושקאט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) The Family Moskat, by Isaac Bashevis Singer, Commentary Magazine, February 1951 Milton Hindus, A Monument With a Difference, New York Times, March 14, 1965 Nasrullah Mambrol, Analysis of Isaac Bashevis Singer’s The Family Moskat, Literary Theory and Criticism, October 11, 2022 יצחק בשביס-זינגר, משפחת מושקאט, תרגם צבי ארד, הוצאת זמורה ביתן, 1991, עמ' 99 די פאמיליע מושקאט, בעיתון "פארווערטס", 1945–1948 אברהם נוברשטרן, גבולות הזיכרון: ורשה היהודית ברומן של יצחק בשביס "משפחת מושקאט", זמנים, 125, חורף 2014, עמ' 80–91, באתר JSTOR Milton Hindus, A Monument With a Difference, New York Times, March 14, 1965 (באנגלית) José María Guelbenzu, El dominio de la trama, El Pais, 9 ENE 2010 (בספרדית)