laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פריוויני היילו

פריוויני היילו (באנגלית: Freweyni Hailu; נולדה ב-12 בפברואר 2001) היא אתלטית אתיופית, אלופת העולם באולם (גלאזגו 2024) בריצת 1500 מטר וסגנית אלופת העולם באולם (בלגרד 2022) בריצת 800 מטר. היילו נולדה וגדלה באתיופיה. באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיימה במקום רביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:57.60 דקות. באליפות העולם באולם שנערכה בבלגרד, סרביה במרץ 2022 זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בשיא אישי חדש של 2:00.54 דקות, אחרי אג'יי וילסון מארצות הברית (1:59.09 דקות) ולפני האלימה נאקאי מאוגנדה (2:00.66 דקות). באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית בחודש יולי סיימה במקום רביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:01.28 דקות ובמקום 11 בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:00.11 דקות. באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו, הממכלה המאוחדת ב-3 במרץ 2024 זכתה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:01.46 דקות, לפני ניקי הילץ (4:02.32 דקות) ואמילי מקיי (4:02.69 דקות), שתיהן מארצות הברית. אצטדיון ריצת 800 מטר: 1:57.57 דקות (2021) ריצת 1500 מטר: 3:56.28 דקות (2021) ריצת 2000 מטר: 5:25.86 דקות (2021) שיא אתיופיה אולם ריצת 800 מטר: 2:00.46 דקות (2023) ריצת 1500 מטר: 4:02.50 דקות (2022) ריצת 3000 מטר: 8:46.92 דקות (2023) מדיה וקבצים בנושא פריוויני היילו בוויקישיתוף פריוויני היילו, באתר olympedia.org פריוויני היילו, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
K-pop (שיר)

"K-pop" הוא שיר של הראפר האמריקאי טראוויס סקוט, הראפר הפוארטו ריקני באד באני והזמר הקנדי דה ויקנד. השיר יצא לאור באמצעות קקטוס ג'ק רקורדס ואפיק רקורדס כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן הרביעי של סקוט, Utopia, ב-21 ביולי 2023. השיר נכתב לצד בוי-1דה, ג'האן סוויט ו-BNYX מ-Working on Dying, שהפיק את השיר לצד אילאנג'לו. סקוט הכריז על שיתוף הפעולה ברשתות החברתיות שלו ב-19 ביולי 2023. באד באני ודה ויקנד נמנו קודם לכן בין האמנים המשתתפים באלבום Utopia, כשסקוט הציג שיתוף פעולה עתידי עם באד באני במועדון במונקו במאי 2023. באד באני אמר בראיון עם רולינג סטון במהדורת יולי/אוגוסט 2023 שהוא וסקוט "עבדו על זה לפני כמה זמן". וידאו קליפ נלווה לשיר פורסם ב-21 ביולי 2023. בקליפ סקוט נראה באצטדיון כדורגל ריק ממותג במיתוג האלבום Utopia. בנוסף, הוא רומז על סיבוב הופעות פוטנציאלי לתמיכה באלבום עם שילוט בו כתוב "Stadium Tour Rehearsal", כשהוא חולק מבט על שיתוף הפעולה שלו עם אייר ג'ורדן לנעלי ספורט. באד באני נראה עושה את דרכו למועדון לילה, ודה ויקנד נראה נהנה מארוחה עם סקוט באחוזה מוקפת בנשים. הקליפ כולל הופעות קמע של מת'יו ויליאמס, פארל ויליאמס וסיזה. מידע על הסינגל "K-pop" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "K-pop" באתר Discogs מידע על השיר "K-pop" באתר iTunes מידע על השיר "K-pop" באתר ספוטיפיי Harrison, Scoop (19 ביולי 2023). "Travis Scott Announces New Single "KPOP" Featuring Bad Bunny and The Weeknd". Consequence. ארכיון מ-21 ביולי 2023. נבדק ב-20 ביולי 2023. {{cite web}}: (עזרה) Corcoran, Nina (19 ביולי 2023). "Travis Scott, Bad Bunny, the Weeknd Announce New Song 'Kpop'". Pitchfork. ארכיון מ-21 ביולי 2023. נבדק ב-20 ביולי 2023. {{cite web}}: (עזרה) Caraan, Sophie (19 ביולי 2023). "Travis Scott Announces New Single "Kpop" With Bad Bunny and The Weeknd". Hypebeast. ארכיון מ-21 ביולי 2023. נבדק ב-20 ביולי 2023. {{cite web}}: (עזרה) Armstrong, Megan (19 ביולי 2023). "Travis Scott Will Launch The Utopia Era With His 'KPop' Single With The Weeknd And Bad Bunny". Uproxx. ארכיון מ-21 ביולי 2023. נבדק ב-20 ביולי 2023. {{cite web}}: (עזרה) "The Travis Scott x Jordan Cut the Check Will Release Later This Year". Hypebeast. 13 ביולי 2023. ארכיון מ-22 ביולי 2023. נבדק ב-21 ביולי 2023. {{cite web}}: (עזרה) Santiago, Elliot (21 ביולי 2023). "Travis Scott, Bad Bunny and The Weeknd Release the "K-pop" Music Video". Hypebeast. ארכיון מ-22 ביולי 2023. נבדק ב-21 ביולי 2023. {{cite web}}: (עזרה) Espinoza, Joshua (21 ביולי 2023). "Travis Scott, The Weeknd, and Bad Bunny Unite in Video for "K-Pop"". Complex. ארכיון מ-22 ביולי 2023. נבדק ב-21 ביולי 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Top 40/M Future Releases". AllAccess. אורכב מ-המקור ב-21 ביולי 2023. נבדק ב-21 ביולי 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Top 40/Rhythmic Future Releases". AllAccess. אורכב מ-המקור ב-21 ביולי 2023. נבדק ב-21 ביולי 2023. {{cite web}}: (עזרה)
IAR-80

IAR-80 (או IAR-81 בדגם המתקדם) הוא מטוס קרב ותקיפה קלה תוצרת תעשיית התעופה הלאומית של רומניה, על בסיס מטוס PZL P-24 הפולני. הוא יוצר בין השנים 1940–1944 בכמות של כ־400 יחידות, והיה בשירות עד שנת 1952 בחיל האוויר הרומני. עקב צורכי הביטחון של רומניה והרצון לשמור אותה עצמאית ככל האפשר מבחינה זאת מבחינה תעשייתי וכלכלית. בעוד רוחות מלחמה החלו מנשבות מעל אירופה. הוחלט ברומניה בסוף שנות ה–30 על פתיחת פרויקט ליצור מטוס קרב מקומי. בראש צוות הפרויקט עמדות פרופ' יון גרוסו, יון קושריאנו, אינג' ג'ורגה זוטה, ויזירו גרוסו ויון וולנר. לבסוף הוחלט כי המטוס החדש יהיה מבוסס על PZL P-24 שיוצר ברישיון אותו יחליף כמטוסי קו ראשון. עיקר השינויים שהוכנסו היו הכנף החדשה לחלוטין, תא הטייס שחלו בו שינויים בנוסף לסגירתו והרחקתו לאחור, בעוד החימוש והמנוע השתנו לא הרף. לעומת זנב המטוס בו לא יכול שינוי גם בדגמים המתקדמים. הפרויקט שהתקדם באיטיות הניב פרי באפריל 1939 עם טיסת המבחן של האב-טיפוס שהשיגה תוצאות חיוביות מלבד כמה בעיות קלות שהתגלו בבדיקות תוקנו במהלך השנה הבאה. אב הטיפוס המשופר של IAR-80 התחרה אל מול ההיינקל 112 הגרמני שהגיעה זה עתה לקראת הזמנה ומלבד ביצועי המנוע והחימוש IAR-80 הוכיח את עדיפותו. חיל האוויר הרומני התרשם והזימן את ה–100 היחידות על חשבון ההזמנה של המטוס הגרמני. מטוס זה שהיה יכול בתחילת דרכו להוות אתגר גם למטוסים הטובים ביותר של אותה התקופה (כמו: המסרשימיט והספיטפייר) "לא הגשים את חזונו" במלואו עקב הקשיים שהוצבו בפני תעשיית התעופה הצעירה של רומניה והצורך שלה לבחור צד בסכסוך הבין מעצמתי, מה שהוביל לבסוף גם העדפה ביבוא מאשר יצור מקומי. מטוס זה ראה יחסית פעילות מוגבלת אבל מגוונת בין היתר בחזית המזרחית במבצע ברברוסה ובהגנה על נכסים אסטרטגים בשטח האווירי של רומניה מפני הפצצות בעלות הברית מדיה וקבצים בנושא IAR-80 בוויקישיתוף I. A. R. 80, a Romanian fighter of World War Two, web.archive.org, ‏1999-04-20 aviatori.ro - contribuţiile d-voastră - articole, www.aviatori.ro WorldWar2.ro - IAR-80/81, www.worldwar2.ro ערך זה הוא קצרמר בנושא מטוסים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ניר רייכמן

ניר רייכמן (נולד ב-24 בספטמבר 1975) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי. רייכמן התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים. ב-27 בנובמבר 1993 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 2-0 להפועל באר שבע. ב-4 במרץ 1995 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2-2 נגד הפועל חיפה. בקיץ 1996 הושאל להפועל טייבה ובינואר של אותה עונה הושאל להפועל כפר סבא. בעונת 1997/1998 חזר לבית"ר עמה זכה באליפות. בפברואר 2000 הושאל להפועל ירושלים עד לסיום העונה. לאורך הקריירה שלו רייכמן סבל מפציעות חוזרות ונשנות ופרש מכדורגל בגיל 26 בלבד. לאחר פרישתו שימש כאיש צוות במחלקות הנוער של בית"ר ירושלים והפועל קטמון ירושלים. בית"ר ירושלים אליפות ישראל: 1997/1998 ניר רייכמן, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ניר רייכמן, באתר Transfermarkt ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ניר רייכמן".
Out of Space

"Out of Space" (בעברית: "מחוץ לחלל") הוא שיר של להקת המוזיקה אלקטרונית הפרודיג'י משנת 1992. השיר הופיע באלבום בכורה של הלהקה Experience ויצא כסינגל הרביעי מאלבום זה. השיר סימפל מהשיר Chase the Devil משנת 1976 של הזמר מקס רומיאו כמו ומספר שורות מהשיר Critical Beatdown של הזמר Kool Keith משנת 1988. השיר נחשב למצליח ביותר מתקופתה המוקדמת של הלהקה ומתחילת דרכה, ולעיתים קרובות נוגן בהופעה חיה על ידי הלהקה. איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי קיבע את השיר למעמד של זהב במאי 2021. בשנת 2005 הוציאה Audio Bullys הבריטית את השיר כרימיקס לסינגל Voodoo People / Out of Space מתוך אלבום האוסף Their Law: The Singles 1990–2005. בפרשנות השבועית שלו במצעד הסינגלים הבריטי, אמר ג'יימס מאסטרטון כי "השיר הזה ללא ספק הוא הכי מסחרי שלהם עד כה. השיר אולי לא ממש קידם אותם יותר מידי הלאה, אך יחד עם זאת זהו השיר הרביעי שלהם שנכנס למצעד הסינגלים הבריטי בשנה הזו, וזה לא משהו שכדאי לרחרח בו (להקל בו ראש)." צ'אלרס ארון ממגזין המוזיקה האמריקאי Spin כתב: "השיר מתפתל ומשתנה כל הזמן, וזה הטכנו ש"מכופף" את דעתך ומדגדג לך את הבטן." צבעי הנגטיב בקליפ, בבימויו של ראסל קרטיס, הציגו את הלהקה משתוללת בסביבה כפרית. קית' פלינט הולבש בתלבושת רייבר, נראה לבוש בסרבלים לבנים, מסיכת פנים וכפפות פלואורסצנט ונראה מרחרח את ה-"Vicks VapoRub". הקליפ גם הציג צילומים של הופעות חיות של הלהקה באותה תקופה וגם יענים. הקליפ הוצג פעמים רבות ב-MTV אירופה. מידע על היצירה "Out of Space" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Out of Space" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Out of Space" באתר Discogs סרטון השיר "Out of Space" באתר יוטיוב
אתהלך

אתהלך הוא ספרו האוטוביוגרפי של אהרן מרגלית. הספר מתאר את התמודדותו בילדותו עם נגיף הפוליו והנכות שבעקבותיו, עם גמגום כבד בנערותו, ובבגרותו עם סרטן מסוג אנגיו-סרקומה בדרגה 5 בראש וסרטן מסוג לימפומה בדרגה 3 ברגל. הספר נותן עצות, כלים וחיזוקים לחולים במחלות אלו וקרוביהם, לחולים בכלל ולהתמודדויות בכלל. הספר נכתב בידי משה גוטמן, ונערך על ידי חנוך ריגל. הוא יצא לאור בכסלו ה'תשע"א בהוצאות 'המודיע' ו'פלדהיים', ונמכר בלמעלה מ-140,000 עותקים. בתוך שנה מהוצאתו הודפסו תשעה מהדורות, כל אחת גדולה מקודמתה, ונכון לאב ה'תשפ"ג הודפסו למעלה משלושים מהדורות. הספר תורגם לאנגלית, יידיש, צרפתית ורוסית. מספר שנים לאחר הוצאת 'אתהלך' יצא ספר בשם 'בעקבות אתהלך', ובו סיפוריהם של אנשים שחייהם השתנו בעקבות קריאת הספר 'אתהלך' או מפגש עם מרגלית. בהמשך יצא כרך נוסף ('בעקבות אתהלך 2'). שני הכרכים תורגמו לאנגלית ויידיש. אהר'לה (4 כרכים, הוצאת יפה נוף) – לאחר הוצאת 'אתהלך', עבר הספר עיבוד לילדים בצורת קומיקס. הכרך הראשון מתאר את ההתמודדות עם הפוליו והנכות, השני את ההתמודדות עם הגמגום, והכרכים השלישי והרביעי מתארים התמודדויות של ילדים שקבלו תמיכה ממרגלית. הספרים עובדו בידי הדס אירנשטיין וצויר בידי דוד גולד. ארבעת הכרכים תורגמו לאנגלית ויידיש. לא מכין קפה למלאך המוות – 'אתהלך' בעיבוד המיועד לקהל יעד חילוני. יצא בשנת ה'תשע"ז, בעריכת עינת יקיר ובהוצאת עם עובד. הספר עובד להצגה על ידי תיאטרון 'נקודה טובה'. קטעים מתוך הספר שולבו בסרט 'מי את'. אתר האינטרנט הרשמי של אתהלך החיים קשים? רק אל תגידו את זה לרב אהרן מרגלית כתבה באתר הידברות הערך אהרון מרגלית באתר המכלול הספר אתהלך בידי הרב חיים קנייבסקי ד"ר גיל יוסף שחר, שני הספרים שישנו לכם את החיים, באתר המרכז לרפואת הרמב"ם, ‏2 באפריל 2021 על פי הקדמת הספר (מהדורה תשיעית ואילך) לא מכין קפה למלאך המוות – הרב אהרון מרגלית, באתר הידברות שופס מבט לגיא צלמוות – ביקורת הצגה, באתר ערוץ 7 ההצגה אתהלך, באתר נ"קודה טובה" מי את?, באתר מרכז הבמה, ‏25 במאי 2018
וו שאוקונג

וו שאוקונג (במנדרינית: 吴少聪; נולד ב-20 במרץ 2000) הוא כדורגלן סיני המשחק בעמדת המגן השמאלי בגנצ'לרבירלי. וו התחיל לשחק כדורגל בקבוצות כדורגל מקומיות בבייג'ינג. בשנת 2018 הצטרף למחלקת הנוער של שימיזו ס-פולסה היפנית. ב-3 בפברואר 2019 חתם בגואנגג'ואו אוורגראנד והושאל מיידית לקיוטו סנגה. וו לא הצליח להשתלב בקבוצה וחזר במהלך העונה לגואנגג'ואו. ב-1 בדצמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-3 נגד שאנגחאי שנחווה. ב-16 באוקטובר 2020 וו כבש את השער הראשון שלו בקריירה בניצחון 1-3 נגד חביי צ'יינה פורצ'ן במסגרת רבע גמר פלייאוף ליגת העל הסינית. ב-10 בינואר 2023 וו חתם לשנתיים וחצי באיסטנבול בשאקשהיר מליגת העל הטורקית והפך לכדורגלן הסיני הראשון שמשחק במדינה. ב-17 במאי 2023 וו ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בתיקו 1-1 ביתי מול אומרנייספור. ב-18 ביולי 2023 הושאל לגנצ'לרבירלי מהליגה הטורקית הראשונה. ב-24 ביולי 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סין בתיקו 0-0 נגד יפן. נכלל בסגל נבחרת סין לטורניר גביע אסיה 2023. גנצ'לרבירלי ליגת העל הסינית: 2019 וו שאוקונג, באתר Transfermarkt וו שאוקונג, באתר Soccerway וו שאוקונג, באתר WorldFootball.net וו שאוקונג, באתר National Football Teams וו שאוקונג, באתר FootballDatabase.eu 中国男足亚洲杯集训名单出炉 唯一新面孔是个门将 באתר China Youth Net, ‏ 12 בדצמבר 2023 (בסינית)
המרכז הגאה רמת גן

המרכז הגאה רמת גן הוא מרכז קהילתי עירוני המיועד לקהילה הלהט"בית ברמת גן. המרכז מנוהל על ידי מחלקת הקהילה הגאה בעיר ומציע שירותים חברתיים, זהותיים ותרבותיים לקהילה הגאה בעיר. המרכז הוקם בספטמבר 2022 על ידי עיריית רמת גן, והוא שוכן בקומה הראשונה של בית האזרח שברמת גן. המרכז מפעיל פעילויות ואירועים שונים כדי לתת מענה לצורכי הקהילה הגאה לכל גווניה וסוגיה. את הפעילות במרכז ניתן לסווג לשלושה סוגים: קבוצות ייעודיות לאוכלוסיות שונות (האוכלוסייה הדתית, הגיל השלישי, הקהילה הטרנסית, הקשת הביסית, הורים לילדים גאים). קבוצות גאות סביב תחומים שונים (ספורט, משחקי קופסה). אירועים חד-פעמיים לגיבוש וחיזוק הזהות הגאה של הקהילה בעיר (טיולים, ערבי סרט וסדנאות). כמו כן, מחלקת קהילה גאה, אשר מובילה את המרכז, מקדמת שיתוף פעולה עם מחלקות אחרות בעיר לשיפור השירותים הניתנים לקהילה הגאה. השיתוף מתבצע מול מספר מחלקות: מחלקת בריאות - פתיחת מרפאה גאה, העברת סדנאות לרופאים עם רופא המותאם לקהילה, הפצת מידע בנוגע למחלת אבעבועות קוף. אגף חינוך - קידום סדנאות של חוש"ן בכל בתי הספר בעיר, חלוקת דגלי גאווה בבתי ספר. מחלקת תרבות - הפקת אירוע הגאווה המרכזי על כל היבטיו, פרסום אירועים שונים במרחב הציבורי. מחלקת ספורט - עזרה וסיוע למרכז הגאה ברכישת ציוד ספורט, ייעוץ לפעילויות ספורט, שימוש בנכסי מחלקת הספורט כדי לקדם סדנאות ואירועים עבור הקהילה הגאה. מחלקת קשרי קהילה - מקיימת בשת"פ סדנאות וסיורים למעורבות עירונית ברמת גן. הפעילות של המרכז נעשית בשיתוף פעולה הדוק עם ארגוני הקהילה הגאה בעיר (האגודה, חוש"ן, איגי, מעברים, חברותא, בת קול, האחווה הסטודנטיאלית הגאה, מועדון הספורט הגאה, תהל"ה וברית הלביאות). בשנים 2022 ו-2023 הופיעה העיר רמת גן ברשימת הערים שקידמו במידה הרבה ביותר את צורכי הקהילה במדד הגאווה של האגודה למען הלהט"ב. המרכז הגאה רמת גן, ברשת החברתית אינסטגרם המרכז הגאה רמת גן, ברשת החברתית פייסבוק המרכז הגאה רמת גן, ברשת החברתית LinkedIn דף מידע באתר עיריית רמת גן המרכז הגאה רמת גן, ברשת החברתית אינסטגרם נועם (דבול) דביר, לראשונה מהפך: גבעתיים, רמת גן וראשל"צ הן העיריות המובילות ביחס לקהילה הגאה, באתר ישראל היום, 16 במאי 2023
דנקוב (פירושונים)

האם התכוונתם ל... דנקוב – פרוור של העיר אוסטרובייץ שוויינטוקז'יסקי בפולין ניקולאי דנקוב – מדען ופוליטיקאי בולגרי, בין היתר ראש ממשלת בולגריה ספירו דנקוב – איש ציבור וחסיד אומות העולם בולגרי
אולי עוד פעם (שיר)

"אולי עוד פעם" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1984 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה העשירית וכשיר הנושא של אלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם. "אולי עוד פעם" נכתב והולחן על ידי שמרית אור והנרי בראטר, שגם הפיק אותו. זהו השיר הראשון של אילנית שהופק עבורו וידאו קליפ רשמי. הוא צולם בוואדי א-זרקא שבשומרון במסגרת התכנית "שביל באמצע שביל בצד" של הטלוויזיה החינוכית. "אולי עוד פעם" זכה להצלחה גבוהה במצעד של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום השני. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השביעי. מידע על היצירה "אולי עוד פעם" באתר מיוזיק בריינז אולי עוד פעם באתר סטריאו ומונו אילנית - אולי עוד פעם, כאן מוזיקה, יוטיוב
בואו בואו

"בואו בואו" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1984 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הראשונה של אלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם. "בואו בואו" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-27 במרץ 1984 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-22. ב-22 במאי עלה למקום הרביעי, שיאו במצעד הנוכחי. לבסוף, ב-24 ביולי יצא מהדירוג לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השביעי. מידע על היצירה "בואו בואו" באתר מיוזיק בריינז אולי עוד פעם באתר סטריאו ומונו המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 27 במרץ 1984. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 22 במאי 1984. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 24 ביולי 1984. פזמונט
חדר משלו

חדר משלו – סרט קולנוע שביים מתן יאיר שגם כתב את התסריט. הסרט בכיכובם של גלעד לדרמן וירדן בר-כוכבא הוצג לראשונה בפסטיבל ירושלים לקולנוע ב-2023. אורי (גלעד לדרמן) הוא ילד מופנם החי במשפחה על סף פירוק. אמו ישנה בחדרו לאחר שיחסיה עם האב (ישראל ברייט) עלו על שירטון. אורי מנסה להצטרף למשלחת השכבה היוצאת למסע לפולין, וזאת במסגרת יחסיו הקרובים עם רכז השכבה עמית רוקמן (דרור קרן) שמרכז את המשלחת. בינתיים האב עוזב את הבית למקום לא ידוע. חוסר האפשרות של אורי להשיג את חתימת האב על טופס היציאה מסבך את אפשרותו להצטרף למשלחת ומסבך אותו ביחסיו עם רוקמן. ברקע כל זה אורי מקבל צו ראשון. המאבחנת הצבאית שמה לב לחריגותו של אורי והוא נדרש לאיבחון אצל קצין בריאות הנפש. בסיר הלחץ המשפחתי נמצאת גם אחותו הגדולה של אורי (נטע רוט) שנוהגת לארח את בן זוגה בחדרה. את התסריט כתב מתן יאיר שגם ביים את הסרט. לדבריו התסריט מבוסס במידה רבה על חוויותיו האישיות מתקופת ההתבגרות, תקופה שבה הוא חלק חדר עם אימו על רקע דומה. מתן יאיר גם חיבר ספר בשם זהה – "חדר משלו" שיצא לאור בשנת 2009. "חדר משלו", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) חדר משלו, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית פודקאסט וכתבה על הסרט באתר עיתון ישראל היום הקישור באתר קרן הקולנוע הישראלי ביקורת על הסרט בבלוג של איתן
קרן יוסט

קרן יוסט-רוזנבלום (נולדה ב-24 ביוני 1974) היא עורכת דין ישראלית. החל מיולי 2023 משמשת פרקליטת מחוז ירושלים (אזרחי) (כולל אזור יהודה ושומרון) בפרקליטות המדינה. נולדה בארצות הברית לחיה ופרופ' ישראל יוסט (1936–2024), ששימש מנהל מחלקה פנימית בבית החולים איכילוב. בעלת תואר ראשון ושני במשפטים, וכן תואר שני במנהל עסקים בהצטיינות, שלושתם מאוניברסיטת בר-אילן. כן בוגרת קורס מנהלים באוניברסיטת הרווארד, בוגרת תוכנית מעוז ועמיתה פעילה בה. בשנת 1999 התמחתה יוסט תחת עורכת הדין נעמי שטרן, פרקליטת מחוז ת"א (אזרחי). עסקה בדיני עבודה (ובכלל זה סכסוכים קיבוציים), דיני מקרקעין (תביעות הבעלות של המושבים על קרקעות המדינה), משפט מינהלי ומשפט מסחרי (חובות עיריית טייבה, פירוק חברת אגרקסקו והתביעה להרמת מסך כנגד המדינה) ועוד. בשנת 2016 מונתה למנהלת המחלקה המינהלית בפרקליטות מחוז תל אביב, והקימה מחדש את המחלקה. במסגרת עבודתה ייצגה את המדינה בעתירות ביטחוניות מסווגות ועתירות חופש מידע, מינהל אוכלוסין, תכנון ובניה ומכרזים, וכן בתחומי מעמד אישי ופסיכיאטריה, עתירות דוגמת תחבורה ציבורית בשבת, תמ"א 38 ועוד. בתקופת מגפת הקורונה הובילה הבאת תינוקות שנולדו בפונדקאות בחו"ל, בתקופות מורכבת של סגרים ברחבי העולם. בשנת 2020 מונתה למנהלת מחלקת המקרקעין. במסגרת עבודתה הובילה טיפול בתיקי מקרקעין בעלי השלכות רוחב, תוך ייצוג רשות מקרקעי ישראל והרשות לרישום מקרקעין, עסקה בהגשת תביעות להשבת קרקע במקרים של שינויי ייעוד, פינוי פולשים והריסת מבנים, הפסקת שימושים בלתי חוקיים במקרקעין, תשלום דמי שימוש ודמי הרשאה, ותביעות פיצוי בשל שימוש במקרקעי המדינה ללא הרשאת רמ"י. הובילה אישית את הטיפול בתיקי הגוש הגדול (שדה דב) בתביעות פינוי משמעותיות. משמשת כמרצה מן החוץ בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן ומעבירה הרצאות לגופים שונים בשירות המדינה. ביולי 2023 נבחרה יוסט לתפקיד פרקליטת מחוז ירושלים (אזרחי) (כולל אזור יהודה ושומרון), במקומה של עורכת הדין כוכבית נצח-דולב. יוסט נשואה בשנית לעו"ד יוסי רוזנבלום (שותף במשרד עו"ד שטיינמץ, הרינג, גורמן ושות') ואם לשניים. מתגוררת בגבעת שמואל. אחותה היא פרופ' שלומית יוסט-כץ, מנהלת היחידה לנוירו-אונקולוגיה במרכז דוידוף לסרטן במרכז הרפואי רבין. קרן יוסט ברשת החברתית פייסבוק רן רזניק, פרופ' יוסט דווקא בסדר, באתר הארץ, 19 בספטמבר 2001 קרן יוסט - Maoz, באתר Maoz, ‏23 באוגוסט 2021 הדס מגן, ‏כל המינויים ברשות המסים מוקפאים, באתר גלובס, 15 בפברואר 2007 יסמין גואטה, הנאמן לא דיווח על חוב של 50 מיליון שקל בהסדר הנושים בטייבה, באתר TheMarker‏, 4 בנובמבר 2013 מיטל יסעור בית-אור, למה תבע בי"ח וולפסון את המנתח הבכיר שלו?, באתר ynet, 16 בספטמבר 2009 נתיב נחמני, פארס: מפריע לי ששיקרתי לאייזנקוט, באתר nrg‏, 16 בפברואר 2011 איתמר ב"ז, "פגיעה נוספת בזכות הציבור לדעת שאין להיעתר לה", באתר העין השביעית, 7 באוקטובר 2018 ערן נבון, "לא נוותר לעולם", באתר ישראל היום, 2 בפברואר 2017 מאבק מתמשך בין עיריית הרצליה למדינה מעכב מכרז של 733 דירות בעיר, באתר רשויות, ‏13/09/2022 יאסר ואקד, ‏הושגה פשרה בין רמ"י לארקיע בנוגע לקרקעות בשדה דב | בלעדי, באתר גלובס, 23 בינואר 2022 נדחה ערעור מנהלי "הגוש הגדול" – המדינה תקבל 50% מהזכויות על כל השטח, באתר מגדילים, ‏15.05.2023 עו"ד קרן יוסט, באתר הפקולטה למשפטים אוניברסיטת בר-אילן נציבות שירות המדינה בחרה: זו פרקליטת מחוז ירושלים החדשה, באתר אייס, 23 ביולי 2023
בנג'מין בייקר מואר

בנג'מין בייקר מואר (באנגלית: Benjamin Baker Moeur;‏ 22 בדצמבר 1869 – 16 במרץ 1937) היה רופא ופוליטיקאי אמריקאי מאריזונה, שכיהן כמושל אריזונה הרביעי בשנים 1933- 1937. בנג'מין בייקר מואר נולד בדצ'רד שבטנסי. הוא למד בבית הספר לרפואה בליטל רוק, ארקנסו. לאחר שסיים את לימודיו ב-1896. עבר מואר לטמפה, אריזונה והחל לעסוק שם ברפואה. ב-1910 הוא היה נציג מחוז מריקופה בוועידת החוקה של אריזונה. הוא גם היה חבר במועצת החינוך של טמפה ושימש כמזכיר מועצת החינוך של הקולג' למורים של אריזונה בטמפה, קודמתה של אוניברסיטת המדינה של אריזונה. בבחירות שנערכו בנובמבר 1932 נבחר מואר כמושל אריזונה הרביעי, והושבע לכהונתו בינואר 1933. במהלך תקופת כהונתו כמושל הוא הוא גייס את המשמר הלאומי של אריזונה כדי לעצור את בניית סכר פארקר, שנבנה בעיקר כדי להסיט יותר מים לכוון אזור לוס אנג'לס. גיוס המשמר הלאומי גרם למבוכה בחלקו, שכן הכוחות הגיעו באמצעות אוניית קיטור ישנה שננטשה. הכוחות ניצלו על ידי העובדים מקליפורניה שעבדו על הסכר. על כל פנים, המניע העיקרי של מואר הוצדק מאוחר יותר על ידי בית המשפט העליון של ארצות הברית כאשר הוא פסק שקליפורניה ולשכת הטיוב של ארצות הברית בנו את הסכר בניגוד לחוק, שכן הסכר מעולם לא עבר את תהליכי האישור המתאימים. חקיקה מאוחרת יותר תיקנה את השגיאה הזאת ועבודת הבנייה נמשכה במהירות. בנג'מין בייקר מואר כיהן כמושל עד ינואר 1937. הוא נפטר ב-16 במרץ 1937, 71 ימים לאחר תום כהונתו, בטמפה, שם הוא נטמן בבית הקברות דאבל ביוט. היה נשוי החל מ-1896 להונור ג. אנדרסון, אחותה של גס אלינור ביצ'ט, אורניתולוגית בהכשרה עצמית, שנודעה בכינוי "אשת הציפורים מטמפה". ב-1939, כמיזם של מינהל קידום העבודות, בנה הקולג' של טמפה (לימים אוניברסיטת המדינה של אריזונה), את בניין הפעילות על שם ב. ב. מואר בקמפוס המרכזי שלו. הבניין נועד בתחילה למרכז פעילות לנשים, ומאוחר יותר הפך לבניין משרד ההרשמה של האוניברסיטה. כיום הבניין מאכלס את מתקן הטיסה למאדים, מרכז מחקר שנוסד על ידי נאס"א. החל משנת 1901 כיבדה אוניברסיטת המדינה של אריזונה את מואר על ידי הענקת פרס על שמו. פרס מואר ניתן לסטודנט או סטודנטים שהשיגו את הציונים הגבוהים ביותר במסגרת סולם ה-GPA (אנ'), ולפיכך הוא נחשב לשווה ערך לכבוד שניתן לסטודנטים הנואמים את נאום הבוגרים בטקסי הסיום. על שמו של מואר הוקם ב-1933 פארק בטמפה. ב-1993 הכריזה עיריית טמפה על ביתו של מואר כאתר היסטוריה. Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 52-53. מדיה וקבצים בנושא בנג'מין בייקר מואר בוויקישיתוף בנג'מין בייקר מואר באתר אגודת המושלים הלאומית (באנגלית) בנג'מין בייקר מואר באתר האגודה ההיסטורית של טמפה (באנגלית) בנג'מין בייקר מואר באתר The Political Graveyard (באנגלית) בנג'מין בייקר מואר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) "Guess Eleanor Birchett (1881–1979)". Arizona Women's Hall of Fame. "B. B. Moeur Activity Building". Arizona State University. "Benjamin Baker Moeur Awards". ASU Alumni Association. Information on Moeur's historic home, listed on the Tempe Historic Property register
אם ובנה

"אם ובנה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1984 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השלישית של אלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם. "אם ובנה" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-3 ביולי 1984 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-23. ב-14 באוגוסט עלה למקום השלישי, שיאו במצעד הנוכחי. לבסוף, ב-11 בספטמבר יצא מהדירוג לאחר שמונה שבועות צעידה רצופה. במצעד סוף השנה של התחנה דורג השיר במקום ה-19. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השמיני. מידע על היצירה "אם ובנה" באתר מיוזיק בריינז אולי עוד פעם באתר סטריאו ומונו המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 3 ביולי 1984. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 14 באוגוסט 1984. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 11 בספטמבר 1984. פזמונט