עיצומים בין-לאומיים בסכסוך האוקראיני-רוסי

עיצומים בין-לאומיים בסכסוך האוקראיני-רוסי הוטלו על רוסיה ובלארוס במהלך הסכסוך ביניהן, שהחל בסוף פברואר 2014. העיצומים הוטלו על ידי ארצות הברית, האיחוד האירופי, ומדינות וארגונים אחרים. העיצומים תרמו לקריסת הרובל הרוסי ולמשבר הפיננסי הרוסי. העיצומים של האיחוד האירופי וארצות הברית ממשיכים להיות בתוקף החל מפברואר 2022. בינואר 2022 הודיע האיחוד האירופי על הארכת העיצומים העדכניים עד 31 ביולי 2022. בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה בפברואר 2022, ארצות הברית, האיחוד האירופי, ומדינות אחרות, כולל סין, החלו או הרחיבו באופן משמעותי את העיצומים כך שיכללו את ולדימיר פוטין וחברי ממשלת רוסיה וקרובים אחרים, וניתקו את הבנקים הרוסיים מהאגודה העולמית לתקשורת פיננסית בין-בנקאית. בתגובה לסיפוח חצי האי קרים, כמה ממשלות וארגונים בין-לאומיים, בראשות ארצות הברית והאיחוד האירופי, הטילו עיצומים על אנשים ועסקים רוסיים. ככל שהתסיסה התרחבה לאזורים אחרים במזרח אוקראינה, ולאחר מכן הסלימה למלחמה המתמשכת באזור דונבאס, היקף העיצומים גדל. בסך הכל, הוטלו שלושה סוגים עיקריים של עיצומים: איסור על אספקת טכנולוגיה לחיפושי נפט וגז, איסור על מתן אשראי לחברות נפט רוסיות ולבנקים ממלכתיים, הגבלות נסיעה על האזרחים הרוסיים המשפיעים המקורבים לנשיא פוטין והמעורבים בסיפוח של קרים. ממשלת רוסיה רוסיה הגיבה בעין תחת עין, עם עיצומים נגד כמה אישים קנדים ואמריקאים, ובאוגוסט 2014, באיסור מוחלט על יבוא מזון מהאיחוד האירופי, ארצות הברית, נורווגיה, קנדה ואוסטרליה. ערך מורחב – המלחמה בדונבאס ערך מורחב – סיפוח חצי האי קרים (2014) ב-6 במרץ 2014, נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, הפעיל, בין היתר, את חוק הכוחות הכלכליים לשעת חירום וחוק החירום הלאומי, וחתם על צו ביצוע המכריז על מצב חירום לאומי והורה על עיצומים, לרבות איסורי נסיעה והקפאת נכסים בארצות הברית, נגד אנשים שלא פירט את שמם אבל אנשים אשר "הפעילו סמכות שלטונית באזור קרים ללא אישור ממשלת אוקראינה" ואשר פעולותיהם נמצאו, בין היתר, כדי "לערער תהליכים ומוסדות דמוקרטיים באוקראינה". ב-17 במרץ 2014, ארצות הברית, האיחוד האירופי וקנדה הורו על עיצומים ממוקדים במיוחד, למחרת משאל העם בחצי האי קרים וכמה שעות לפני חתימת נשיא רוסיה ולדימיר פוטין על צו המכיר בקרים כמדינה עצמאית, שמניחה את התשתית לסיפוחה של קרים על ידי רוסיה. העיצומים הללו היו העיצומים הרחבים ביותר שהופעלו נגד רוסיה מאז התפרקות ברית המועצות ב-1991. יפן גם הכריזה על עיצומים נגד רוסיה, שכללו השעיית השיחות בנושאי צבא, חלל, השקעות ועוד. מספר ימים לאחר מכן הרחיבה ממשלת ארצות הברית את העיצומים. ב-19 במרץ, אוסטרליה הטילה עיצומים נגד רוסיה לאחר סיפוח קרים. העיצומים הללו כוונו לעסקים פיננסיים ואיסורי נסיעה על מי שסייעו באיום הרוסי על ריבונות אוקראינה. העיצומים האוסטרליים הורחבו ב-21 במאי. בתחילת אפריל, אלבניה, איסלנד ומונטנגרו, כמו גם אוקראינה, הטילו את אותן הגבלות ואיסורי נסיעה כמו אלה של האיחוד האירופי. ב-10 באפריל, השעתה מועצת אירופה את זכויות ההצבעה של המשלחת הרוסית. לאחר מרץ 2014 כוחות הנתמכים על ידי רוסיה החלו להיות מעורבים בצורה נרחבת ביצירת ההתקוממות במזרח אוקראינה. התהליך התגבר משמעותית לאחר השתלטות ארגוני הבדלנים על הערים לוגנסק ודונייצק. ככל שהתברר שהמדינה הרוסית עומדת באופן ישיר מאחורי פעילות הבדלנים התרחב משטר העיצומים נגד רוסיה החל להתגבר ונכנסו לתוקף העיצומים הסקטוריאליים - עיצומים שכוונו נגד שלושה מגזרים מרכזיים בכלכלה הרוסית: פיננסים, אנרגיה ותעשיות ביטחוניות (בהן נכללת גם וטכנולוגיה דו-שימושית). החבילה הראשונה של עיצומים סקטוריאליים םנכנסה לתוקף ב-28 באפריל 2014 כאשר משרד המסחר האמריקאי הודיע כי הוא ירחיב את רשימת המוצרים שיהיו תחת מגבלות ייצוא. הדבר העניק ללשכת התעשייה והביטחון (BIS) לסרב לבקשות לרישיונות ייצוא לרוסיה או קרים למגוון רחב של מוצרים שיכולים לשמש את כוחות הביטחון. בכך ארצות הברית החלה הלכה למעשה בהטלת אמברגו נשק על רוסיה, על אף שלדבר הייתה השפעה מוגבלת הודות לייבוא המועט של רכיבים לתעשייה הצבאית של רוסיה מארצות הברית. החבילה הבאה של עיצומים סקטוריאליים הוטלו בין יולי לספטמבר 2014. ב-17 ביולי, נשיא ארצות הברית פרסם צו נשיאותי 13662 (נחתם באפריל), אשר הטיל עיצומים על מגזר הפיננסים והאנרגיה. העיצומים הללו אסרו על הנפקת חוב ארוך יותר מ-90 יום עבור חברות ממגזרים אלה. ב-31 ביולי האיחוד האירופי הטיל עיצומים דומים, שכללו בנוסף הגבלה על מסחר בתעשיות ביטחוניות וטכנולוגיה דו-שימושית במסגרת החלטה 2014/512/CFSP. בנוסף האיחוד האירופי הגביל מכירת ציוד למגזר תעשיית האנרגיה וטכנולוגיות ושירותים הקשורים לתעשיות קידוח נפט (החלטה 2014/512/CFSP). ב-8 בספטמבר 2014 האיחוד אף הגביל את הנפקת החוב ל-30 יום במקום 90. ב-16 בפברואר 2015, האיחוד האירופי הגדיל את רשימת העיצומים שלו ללמעלה מ-150 אישים רוסים. בספטמבר 2015, אוקראינה הטילה עיצומים על יותר מ-388 אנשים, ולמעלה מ-105 חברות וגופים אחרים. ערך מורחב – הפלישה הרוסית לאוקראינה לאחר שרוסיה פלשה לאוקראינה ב-24 בפברואר 2022, שתי מדינות שלא השתתפו בעבר בעיצומים, דוגמת קוריאה הדרומית, וטאיוואן שאיננה חברה באו"ם, עסקו בעיצומים נגד רוסיה. ב-28 בפברואר 2022, סינגפור הודיעה כי תטיל עיצומים בנקאיים נגד רוסיה בגין פלישתה לאוקראינה, ובכך הפכה למדינה הראשונה בדרום מזרח אסיה שמטילה עיצומים על רוסיה. ב-28 בפברואר 2022, הבנק המרכזי של הפדרציה הרוסית נחסם מלגשת ליותר מ-400 מיליארד דולר יתרות מטבע חוץ שהוחזקו בחוץ לארץ והאיחוד האירופי הטיל עיצומים על כמה אוליגרכים ופוליטיקאים רוסים. מדינות מערביות רבות החלו בזו אחר זו להטיל עיצומים על רוסיה לאחר שזו הכירה בעצמאותה של דונבאס, במטרה לשתק את הכלכלה הרוסית. העיצומים היו רחבי היקף, והם כוונו ליחידים, לבנקים, לעסקים, לחליפין כספיים, להעברות בנקאיות, ליצוא וליבוא. בעקבות הפלישה הרוסית, הודיעה נאט"ו על שליחת כוחות נוספים למדינות הסמוכות לאוקראינה וחברות בברית הצבאית. עם זאת, בנאט"ו ובארצות הברית הדגישו שנאט"ו לא תשלח חיילים לאוקראינה עצמה – אשר אינה חברה בברית. מזכ"ל נאט"ו, ינס סטולטנברג, אמר כי הברית הצבאית תמשיך לשלוח נשק לאוקראינה, כולל מערכות הגנה אווירית. בנוסף, הועלתה האפשרות לצירוף פינלנד ושוודיה לברית נאט"ו, והדבר גרר איומים ב"השלכות פוליטיות וצבאיות" מצד הקרמלין. מדינות מסוימות, ביניהן ישראל, העבירו את השגרירות ללבוב, ישנן מדינות שהעבירו שגרירות אף לפולין. ברחבי העולם התאספו מפגינים בערים מרכזיות כדי למחות נגד השגרירויות הרוסיות במדינתם (אנ'). בריטניה, פולין, בולגריה וצ'כיה הודיעו כי לא יאפשרו למטוסים רוסיים להמריא ולנחות בשטחן, כאות הזדהות עם הסבל האוקראיני. בנוסף, גם שרי התחבורה של המדינות הבלטיות הודיעו שיצטרפו לחרם על רוסיה. ב-27 בפברואר, הודיע האיחוד האירופי על איסור גורף של מעבר מטוסים רוסיים מעל המרחב האווירי של מדינות האיחוד. ארצות הברית ואחרות הצטרפו בהמשך. הרוגלטור הרוסי רצה שהתקשורת הרוסית "תשתמש במידע ובנתונים שהושגו על ידם רק ממקורות רוסיים רשמיים". רוסיה הגבילה את הגישה לפייסבוק בארצה. בהמשך דווח שהגישה לטוויטר הוגבלה. רגולטור התקשורת של רוסיה הורה לתקשורת העצמאית במדינה להסיר דיווחים המתארים את ההתקפה על אוקראינה כ"מתקפה, פלישה או הכרזת מלחמה". לפי ההנחיה, מי שלא יעשה כן ייחסם וייקנס. בהמשך אושר חוק שהעניש אנשים שמפיצים "חדשות מזויפות" בעד 15 שנות מאסר. הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי הודיע כי דחה רשמית את בקשת ההצטרפות הרוסית לארגון. ב-26 בפברואר הודיעה נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, כי הושגה הסכמה לניתוק מספר בנקים רוסיים ממערכת התשלומים Swift. ב-27 בפברואר רוסיה העלתה את הכוננות הגרעינית. ב-15 במרץ היא הטילה עיצומים על בכירים בארצות הברית. חלקם סמליים בעיקרם. טורקיה הודיעה כי היא נערכת לסגור את מצרי הבוספורוס והדרדנלים בפני ספינות מלחמה רוסיות ואוקראיניות, מכוחה של אמנת מונטרו משנת 1936. התובע בבית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג הודיע כי בכוונתו לפתוח בחקירה בחשד לביצוע פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות מצד רוסיה במהלך הפלישה. לאחר שנשיא רוסיה ולדימיר פוטין הכריז על סיפוח מחוזות באוקראינה, ארצות הברית הודיעה כי היא מטילה עיצומים על יותר מ־1,000 אזרחים וחברות רוסיים. האנשים עליהם הוטלו עיצומים: ראש הבנק המרכזי של רוסיה, אשת שר הביטחון ובנותיו, ועוד שורה של גורמים, בהם קרובי משפחה של בכירים רוסים, 278 חברי פרלמנט, 14 אזרחים בתעשייה הצבאית של רוסיה ושלושה גורמים מובילים בכלכלה הרוסית. הוחלט כי יוטלו גם הגבלות ויזה על 910 אזרחים. הפרלמנט האירופי הכריז על רוסיה כ־"נותנת חסות ממלכתית לטרור". הצהרת הפרלמנט של האיחוד האירופי הייתה סמלית אך הוא קרא לעיצומים חדשים ולבידוד נוסף של רוסיה. רבות מהחברות הבין-לאומיות הגדולות הפסיקו את פעילותן ברוסיה, ואף בבלארוס. קבוצת הכדורסל באיירן מינכן הודיעה על ביטול המשחק מול צסק"א מוסקבה במסגרת היורוליג. ברצלונה הודיעה שלא תשחק בסנקט פטרבורג מול הקבוצה המקומית. ז'לגיריס קובנה מליטא הודיעה שתחרים את כל משחקי היורוליג על אדמת רוסיה עד סוף העונה, לאחר מכן, הנהלת היורוליג הודיעה כי המשחקים של כל הרוסיות ביורוליג יידחו וכי אם המצב יימשך, יבוטלו כל המשחקים הללו והקבוצות הרוסיות יודחו. בכדורגל, נבחרת פולין הודיעה שלא תשחק על אדמת רוסיה, במשחק הפלייאוף המתוכנן מול הנבחרת המקומית כחלק ממוקדמות גביע העולם בכדורגל לשנת 2022, משחק שתוכנן במקור לסוף מרץ. בכפוף להחלטת פיפ"א הודחה רוסיה מהמוקדמות ופולין העפילה באופן אוטומטי. אלבניה הודיעה כי לא תשחק נגד רוסיה במסגרת ליגת האומות 2022/2023. גמר ליגת האלופות 2022 הועבר מגזפרום ארנה של זניט סנקט פטרבורג לסטאד דה פראנס של נבחרת צרפת. קבוצת הכדורגל שאלקה 04 הודיעה כי גזפרום הרוסית המשמשת ספונסרית החולצה של הקבוצה תרד מחולצת המועדון. דווח כי מנצ'סטר יונייטד ביטלה את הסכם החסות שלה עם חברת התעופה הרוסית אירופלוט והוחלט שמרוץ פורמולה 1 לא יתקיים בעיר הרוסית סוצ'י בספטמבר 2022 כפי שתוכנן. פיפ"א ואופ"א השעו את נבחרות רוסיה ואת הקבוצות הרוסיות מהמפעלים השונים. הוועד האולימפי הבינלאומי קרא לפדרציות הספורט להעביר או לבטל אירועי ספורט שמתוכננים להיערך ברוסיה ובלארוס. בהמשך המליצו כי אף ספורטאים או שופטים רוסיים ובלארוסיים לא יורשו להשתתף באירועי ספורט בינלאומיים. הגוף המפקח של איגוד השידור האירופי החליט להשעות את רוסיה מאירוויזיון 2022 (בו זכתה אוקראינה). איגוד הג'ודו העולמי הודיע כי החליט לשלול מוולדימיר פוטין נשיא רוסיה את תואר נשיא הכבוד של הארגון, שקיבל בשנת 2010. איגוד הטאקוונדו העולמי שלל את החגורה השחורה של פוטין. ב-3 במרץ הוחלט לבטל את השתתפותם של הספורטאים המייצגים את רוסיה ובלארוס במשחקים הפראלימפיים בבייג’ין, והם לא הורשו להשתתף גם תחת דגל נייטרלי. נגידת הבנק המרכזי של רוסיה אמרה באפריל, כי העיצומים המערביים, שעד אז פגעו בעיקר בשוקי הכספים, "יתחילו להשפיע עכשיו במידה גוברת על הכלכלה". הם "יגבילו את היבוא ואת הלוגיסטיקה של סחר החוץ, ובעתיד גם את היצוא", אמרה. ב-21 באפריל הכריז הנשיא האמריקני ג'ו ביידן כי אף ספינה תחת דגל רוסיה לא תורשה לעגון בארצות הברית. לאחר הטלת משטר העיצומים התגברה במערכת הפוליטית הרוסית תופעת בִּטְחוּן במסגרתה טווח רחב של מדיניות כלכלית נהייה לחלק מהשיח הביטחוני במדינה, דבר שעד אותה תקופה היה נתפס כדיון טכני כלכלי גרידא, שלא נוגע בהכרח בענייני ביטחון לאומי. הדבר כלל שאלות כגון מה הוא גובה יתרות מטבע החוץ של רוסיה, היקף הייבוא של מוצרי מזון ספציפיים, הנטייה הגאוגרפית של סחר החוץ של רוסיה ומידת התלות של רוסיה בייבוא של מכונות חקלאיות מחו"ל. ככל שהקונפליקט הגאופוליטי בין רוסיה והמערב התרחב על רקע העימות באוקראינה, קראו יותר ויותר מקבלי החלטות בממשלה הרוסית להתמקד בתלות עצמית ובניתוב מחדש של רוסיה עם הכלכלה העולמית. על מנת להיאבק בפעולות של ארצות הברית והאיחוד האירופי, בכירי השלטון החלו לקרוא לקיום מדיניות כלכלית שתעזור לשמר את הריבונות והעצמאות של רוסיה. כחלק מהרצון להקטין את התלות של רוסיה בייבוא ותלות ממדינות אלה, התפתח השימוש במושג תחליפי יבוא (ברוסית: Импортозамещение) וככל שהזמן עבר הדבר נעשה במקביל למאמצים של הממשלה הרוסית להגביר את הפעילות הכלכלית בתוך המדינה. ב-15 במרץ הודיעה רוסיה בתגובה לעיצומים של המערב נגדה, שהיא מטילה עיצומים על נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ובכירים נוספים בוושינגטון, שלא יורשו להיכנס לרוסיה. רשימת האישים שעליהם רוסיה הטילה עיצומים כוללת גם את המועמדת לשעבר לנשיאות ארצות הברית הילרי קלינטון, בנו של הנשיא האנטר ביידן (שקושר לפרשת טראמפ-אוקראינה לפני הבחירות ב-2020), דוברת הבית הלבן ג'ן סאקי, סגן היועץ לביטחון לאומי דליפ סינג, מנהלת הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי סמנתה פאוור, סגן מזכיר האוצר, וולי אדיימו ונשיאת הבנק לייבוא-ייצוא, רטה ג'ו לואיס. בהמשך הודיע משרד החוץ הרוסי כי עיצומים יוטלו גם על ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו ובכירים בממשלתו, וכי יחול איסור על ראש ממשלת בריטניה בוריס ג'ונסון להיכנס לשטח רוסיה. רוסיה החליטה לדרוש לשלם על גז המחצבים של חברת גזפרום הרוסית ברובל במקום לשלם ביורו או בדולר, כפי שהוסכם בחוזה עצמו. פולין ובולגריה, כמו גם שאר המדינות, סירבו. המלחמה הקרה השנייה הסכסוך האוקראיני-רוסי המשבר האוקראיני-רוסי (2021–2022) Russia’s rouble crisis poses threat to nine countries relying on remittances, the Guardian, ‏18 בינואר 2015 (באנגלית) Holland, Steve; Chalmers, John; Psaledakis, Daphne (2022-02-27). "U.S., allies target 'fortress Russia' with new sanctions, including SWIFT ban". Reuters (באנגלית). נבדק ב-2022-03-15. "Russia hits West with food import ban in sanctions row". BBC News (באנגלית בריטית). 2014-08-07. נבדק ב-2022-03-15. "UPDATE 4-Obama warns on Crimea, orders sanctions over Russian moves in Ukraine". Reuters (באנגלית). 2014-03-06. נבדק ב-2022-03-15. Bloomberg - Are you a robot?, www.bloomberg.com Japan imposes sanctions against Russia over Crimea independence, Associated Press, ‏24 במרץ 2015 (באנגלית אמריקאית) JnmJournal.com is for sale, HugeDomains (באנגלית) "Australia announces sanctions for Russians following Crimea annexation". ABC News (בAustralian English). 2014-03-19. נבדק ב-2022-03-15. Connolly 2018, p. 64. Connolly 2018, p. 66. IANS (2022-02-24). "Russia-Ukraine crisis: South Korea to support sanctions on Russia". Business Standard India. נבדק ב-2022-03-15. "Taiwan says it will join 'democratic countries' to sanction Russia". Financial Post (באנגלית). 2022-02-25. נבדק ב-2022-03-15. Singapore to impose banking, trade restrictions on Russia, Nikkei Asia (באנגלית בריטית) Cohen, Patricia; Smialek, Jeanna (2022-02-28). "The West's Plan to Isolate Putin: Undermine the Ruble". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-03-15. Melander, Ingrid; Baczynska, Gabriela (2022-02-24). "EU targets Russian economy after 'deluded autocrat' Putin invades Ukraine". Reuters (באנגלית). נבדק ב-2022-03-15. יום ראשון למלחמת רוסיה-אוקראינה: 137 הרוגים ו-100 אלף פליטים, באתר ynet, 24 בפברואר 2022 בריטניה וארה"ב: "ההתקדמות הרוסית מוגבלת". פיצוצים בחרקוב, באתר ynet, 25 בפברואר 2022 Putin reveals plan to dominate Europe beyond Ukraine: Neighbours Finland and Sweden are warned they will face 'military and political consequences' if they join NATO, דיילי מייל, ‏26 בפברואר 2022 (באנגלית) ארצות הברית מעבירה את השגרירות באוקראינה לפולין, באתר זמן ישראל, 24 בפברואר 2022 Canada announces stronger sanctions after Russia strikes Ukraine, CityNews Ottawa (באנגלית) צ'כיה, פולין, בריטניה ובולגריה יסגרו את השמיים בפני מטוסים רוסים, באתר dailysabah, ‏25 בפברואר 2022 (באנגלית) שמי האיחוד האירופי ייסגרו לגמרי למטוסים רוסיים, כולל מטוסי אוליגרכים, באתר ynet, 27 בפברואר 2022 רוסקומנדזור, Вниманию средств массовой информации и иных информационных ресурсов, rkn.gov.ru, ‏24 בפברואר 2022 הארץ, הדי פיצוצים נשמעים בקייב; ארה"ב הטילה סנקציות אישיות על פוטין, באתר הארץ, 26 בפברואר 2022 אפרת לכטר אוהד חמו עמית ולדמן, ‏דריכות ומתיחות שיא בקייב: "חשש אמיתי לנפילת הבירה", באתר ‏מאקו‏, 25 בפברואר 2022 Russell Brandom, Russia blocks Twitter as Ukraine invasion escalates, The Verge, ‏26 בפברואר 2022 (באנגלית) גרדיאן, התקדמות הפלישה הרוסית לאוקראינה: מה ידוע עד כה, באתר הארץ, 27 בפברואר 2022 יונתן אפולט, ‏ערך את הוויקיפדיה של פלישת רוסיה לאוקראינה - וצפוי לעונש מאסר, באתר ‏מאקו‏, 13 במרץ 2022 ה-OECD דחה רשמית את בקשת הצטרפות רוסיה לארגון, באתר ynet, 25 בפברואר 2022 רויטרס‏, האיחוד האירופי: רוסיה תנותק ממערכת SWIFT, באתר וואלה, 27 בפברואר 2022 צילומי לוויין מראים מאות רכבי צבא רוסיים ערוכים בשיירה מחוץ לקייב, באתר TheMarker‏, 28 בפברואר 2022 אזרח ישראלי נורה למוות באוקראינה; בניינים במחוז קייב נפגעו ישירות, באתר הארץ, 1 במרץ 2022 https://www.kan.org.il/item/?itemId=135493 European Parliament declares Russia a ‘state sponsor of terrorism’ as Putin launches fresh attacks on Ukraine, POLITICO, ‏2022-11-23 (באנגלית אמריקאית)  מאות חברות מחרימות את רוסיה בעקבות הפלישה לאוקראינה, באתר ויקיחדשות, 13 במרץ 2022 רשמי: רוסיה הושעתה מפיפ"א ומאופ"א עד להודעה חדשה, באתר ערוץ הספורט, 28 בפברואר 2022 רוסיה הושעתה מגביע העולם 2022, באתר ערוץ 7, 9 במרץ 2022 בעקבות המצב: גמר ליגת האלופות יערך בפריז, באתר ערוץ הספורט, 25 בפברואר 2022 אור שקדי‏, מיננקו: "אין לאן לברוח, אני דואגת". הברזילאים של שחטאר מתחננים לסיוע, באתר וואלה, 24 בפברואר 2022 בדשא ובמסלול המרוצים: הפלישה לאוקראינה פוגעת בספורט הרוסי, באתר כלכליסט, 25 בפברואר 2022 הודעה באתר אופ"א. בן גולדפריינד, ‏הוועד האולימפי הבינלאומי: "אל תאשרו כניסת רוסים ובלארוסים", באתר ‏מאקו‏, 28 בפברואר 2022 התגובה של מוסקווה: רוסיה סוגרת את השמיים ל-36 מדינות, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי בשל הלחימה: רוסיה לא תשתתף באירוויזיון השנה, באתר ynet, 25 בפברואר 2022 איגוד הג'ודו העולמי שלל תואר מפוטין, באתר ערוץ 7, 27 בפברואר 2022 "שיירה של הצבא הרוסי באורך 60 ק"מ נערכת ליד קייב; "70 חיילים אוקראינים נהרגו בהפגזה"". הארץ. נבדק ב-2022-03-01. הרוסים והבלארוסים מחוץ למשחקים הפראלימפיים, באתר ynet, 3 במרץ 2022 יואב קרני, ‏האם הסנקציות יעילות? יום הסגריר של ולדימיר פוטין, באתר גלובס, 21 באפריל 2022 בארה"ב דוחים את הטענה על נפילת מריופול: "האוקראינים ממשיכים להחזיק מעמד", באתר חדשות 13, 21 באפריל 2022 Connolly 2018, p. 69. Connolly 2018, p. 70. ynet והסוכנויות, התגובה של רוסיה: הטילה סנקציות על ביידן. זלנסקי מודה: "לא נהיה בנאט"ו", באתר ynet, 15 במרץ 2022 ארז רביב, ‏למרות האיומים, הקרמלין דחה את הפסקת הזרמת הגז לאירופה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 2 באפריל 2022 עדי זריפי, ‏מהלך נוסף של הרוסים במשחק השחמט מול אירופה: הדרישה החדשה של פוטין - והתגובה באיחוד, באתר ‏מאקו‏, 29 באפריל 2022 יוסף ישראל, פוטין עשה טעויות רבות באוקראינה – ייתכן שזאת הטעות הגדולה ביותר שלו, באתר חדשות 13, 29 באפריל 2022 Connolly, Richard (2018). Russia's Response to Sanctions. University of Birmingham. ISBN 9781108227346.