קראטס ממאלוס

קְרַאטֶס ממאלוס (ביוונית: Κράτης ὁ Μαλλώτης; סביבות 220 לפנה"ס - סביבות 140 לפנה"ס) היה מדקדק פילוסוף סטואי יווני, מנהיג האסכולה הספרותית ומנהל הספרייה של פרגמון. הוא תואר בתור קראטס ממאלוס (אנ') כדי להבדיל אותו מפילוסופים אחרים באותו השם. עבודתו העיקרית הייתה פרשנות ביקורתית ופירושים של הומרוס. הוא גם התפרסם כמי שבנה את הגלובוס המוקדם ביותר של כדור הארץ. הוא נולד במאלוס (אנ') שבקיליקיה, וחונך בטרסוס, ואחר כך עבר לפרגמון, ושם חי בחסותם של אאומנס השני (אנ'), ואטלוס השני (אנ'). הוא היה המייסד של האסכולה של הדקדוק של פרגמון, ונראה שלמשך תקופה הוא עמד בראש ספריית פרגמון. בין חסידיו היו הרמיאס (Κρατήτειος Ἑρμείας), זנודוטוס ממאלוס והרודיקוס מבבל. הוא ביקר ברומא כשגריר של אאומנס, בשנת 168 לפנה"ס, או אטלוס בשנת 159 לפנה"ס. לאחר ששבר את רגלו לאחר שנפל לביוב פתוח, הוא נאלץ להישאר ברומא זמן מה ונשא הרצאות שנתנו את הדחף הראשון לחקר הדקדוק וביקורת הספרות בקרב הרומאים. קראטס הדגיש את ההבדל בין ביקורת הספרות ודקדוק, את האחרון הוא ראה ככפוף לראשונה. מבקר, לפי קראטס, צריך לחקור כל מה שיכול להאיר את הספרות; המדקדק היה רק ליישם את כללי השפה כדי להבהיר את המשמעות של קטעים מסוימים, ולהסדיר את הטקסט, המשקל, ההדגשה וכו'. מחלק זה של המערכת שלו, קראטס קיבל את הכינוי קריטיקוס. כמו אריסטרכוס מסמותרקיה, העניק קראטס את תשומת הלב הגדולה ביותר ליצירותיו של הומרוס, ומשום כך הוא כונה גם הומריקוס. הוא כתב פרשנות על האיליאדה והאודיסיאה בתשעה ספרים. חלק מהפרגמנטים של פרשנות זו נשמרו על ידי המלומדים וסופרים עתיקים אחרים. עקרונותיו היו מנוגדים לאלה של אריסטרכוס, שהיה מנהיג האסכולה האלכסנדרונית. קראטס היה הנציג הראשי של התיאוריה האלגורית של הפירוש, וטען כי הומרוס התכוון לבטא אמיתות מדעיות או פילוסופיות בצורה של שירה. מלבד עבודתו על הומרוס, כתב קראטס פירושים על התאוגוניה של הסיודוס, על אוריפידס, על אריסטופאנס, וכנראה על מחברים קדומים אחרים; עבודה על יוונית אטית; ועבודות על גאוגרפיה, ידיעת הטבע וחקלאות, שרק חלקים בודדים מהם קיימים. לפי סטראבון, תכנן קראטס כדור המייצג את כדור הארץ, שהוא לפיכך הגלובוס המוקדם ביותר הידוע המייצג את כדור הארץ: כעת איתרנו על משטח כדורי את האזור שבו אנו אומרים שהעולם המיושב נמצא; והאדם שיקרב אל האמת בצורה הכי קרובה לפי החישובים חייב בהכרח לקבל שהארץ היא כדור כמו זה של קראטס, ולהניח עליו את המרובע, ובתוך המרובע להניח את מפת העולם המיושב. אבל מכיוון שהצורך של כדור גדול, כדי שהקטע המדובר (בהיותו חלק קטן מהכדור) עשוי להיות גדול מספיק כדי לקבל באופן מובהק את החלקים המתאימים של העולם המיושב ולהציג את המראה הראוי לצופים, עדיף עבורו לבנות כדור בגודל הולם, אם הוא יכול לעשות זאת; ושיהיה בקוטר לא פחות משלושה מטרים. — סטראבון, גאוגרפיקה, ii.5.10 בעקבות התאוריה של חמישה אזורי אקלים (אנ'), חשב קראטס שהאזור הלוהט תפוס על ידי האוקיינוס וכי, באנלוגיה, אפשר לדמיין אנשים שחיים מעבר לאזור הלוהט: שכן קראטס, בעקבות צורת ההדגמה המתמטית בלבד, אומר שהאזור הלוהט "תפוס" על ידי אוקיינוס ושמשני צידיו של אזור זה נמצאים האזורים הממוזגים, האחד בצד שלנו, ואילו השני נמצא בצד השני. ממנו. כעת, כשם שהאתיופים הללו בצד שלנו של אוקיינוס, הפונים דרומה לכל אורכה של הארץ המיושבת, נקראים הנידחים ביותר מקבוצת העמים האחת, שכן הם שוכנים על חופי אוקיינוס, כך גם חושב קראטס, עלינו להעלות על הדעת שגם בצד השני של האוקיינוס יש אתיופים מסוימים, הנידחים ביותר מבין קבוצת העמים האחרת באזור הממוזג, שכן הם שוכנים על חופי אותו אוקיינוס; ושהם נמצאים בשתי קבוצות ו"נחצו לשניים" על ידי אוקיינוס. — סטראבון, גאוגרפיקה, i.2.24 השרטוט הקלאסי של הכדור מציג את העולם הידוע, או אויקומנה (אירופה, צפון אפריקה ואסיה), עם שלוש יבשות נוספות, המכונות Perioeci‏, Antipodes ו-Antioeci. אפשר לטעון שה-Perioeci וה-Antipodes של קראטס קיימים, ומקבילים בערך לאמריקה הצפונית ולאמריקה הדרומית בהתאמה, אבל יבשת Antioeci, טרה אוסטרליס, לא, למעט בקטעים (אוסטרלאסיה ודרום אפריקה). ולכדור הארץ יש למעשה טבעת מים סביבו, אבל בקו הרוחב של 60 מעלות דרום, לא בקו המשווה. מפרץ קראטס (אנ') קרוי על שמו של קראטס ממאלוס. מדיה וקבצים בנושא קראטס ממאלוס בוויקישיתוף קראטס ממאלוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Smith, William, ed. (1870). "Crates (bio 3)". Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Crates (grammarian), 1911 Encyclopædia Britannica Ravenstein, E.G. (1911), "Map § History of Cartography", in Chisholm, Hugh (ed.), Encyclopædia Britannica, vol. 17 (11th ed.), Cambridge University Press, p. 635 ערך זה כולל קטעים מתורגמים מהמהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה, הנמצאת כיום בנחלת הכלל