גרשון שקד

גרשון שקד (8 ביולי 1929 – 28 בדצמבר 2006) היה חוקר ספרות עברית, בין הבולטים במבקרי הסיפורת העברית וחוקריה. היה חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, וחתן פרס ישראל לחקר הספרות העברית לשנת תשנ"ג (1993). יקיר ירושלים לשנת תש"ס (2000). שקד נולד בשנת 1929 בווינה בירת אוסטריה בשם גֶרהַרד מַנדֶל (Gerhard Mandel). הוריו היו פליטים לא משכילים, שהיגרו לווינה במלחמת העולם הראשונה. בעמל רב הפכו לבעלי חנויות בדים. לאחר האנשלוס, ב-1938, כששקד היה בן תשע, נאסר אביו על ידי הנאצים לתקופה ממושכת. בליל הבדולח עבר טראומה שנחרתה בזכרונו כילד. כעבור שנה, ב-1939, נשלח שקד לבדו לארץ ישראל במסגרת עליית הנוער, ובחמש השנים שלאחר מכן התחנך בפנימייה "משק ילדים" בפרדס חנה. הוריו, שהפכו בפעם השנייה לפליטים, הגיעו כמה חודשים אחריו ללא רכושם, התיישבו בשכונת פלורנטין בתל אביב ועסקו במסחר בסמרטוטים. כאשר סיים את הפנימייה בגיל 14 נשלח ללמוד בתיכון ליד האוניברסיטה בירושלים, והתגורר חלק מהזמן במשפחה אומנה בירושלים. לאחר מכן עבר לתל אביב, סיים את לימודיו בגימנסיה הרצליה ב-1948 ובאותה שנה התגייס לצה"ל לחיל התותחנים. חוויות ילדותו הקשות מונצחות בספרו "מהגרים" (2002). בשנת 1950 החל בלימודי ספרות באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת 1960 החל ללמד בחוג לספרות עברית. ב-1964 קיבל תואר דוקטור, ובין השנים 1964–1965 למד ספרות גרמנית, ואנגלית באוניברסיטת ציריך בשווייץ. בשנת 1971 הועלה לדרגת פרופסור חבר. ב-1975 הועלה לדרגת פרופסור מן המניין באוניברסיטה העברית. שימש ראש החוג לספרות עברית באוניברסיטה העברית בירושלים, וראש החוג לתיאטרון באוניברסיטת תל אביב. פרש לגמלאות מן האוניברסיטה העברית ב-1997, והחל ללמד באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. מפעלו הספרותי הגדול של שקד הוא סדרת הכרכים "תולדות הסיפורת העברית 1880–1980" – חמישה ספרי מחקר מקיפים שפרסם בין 1977 ל-1998. בספרי מחקר אלו טווה את המונח "עלילת העל הציונית", והצליח להתבונן על מרחב היצירה הספרותית בישראל ממעוף הציפור, ולחלץ את ההיגיון הפנימי של המערכת הספרותית כולה. מחקר זה זיכה אותו בפרס ביאליק ב-1986 ובפרס ישראל ב-1993.מחקריו על ספרויות יהודיות בלשונות לעז זיכו אותו בפרס בהט ב-1994. לפי ספרי "תולדות הסיפורת העברית" ערכה תמר לוטן את סדרת "לשון המראות" אודות הספרות העברית בטלוויזיה החינוכית. שקד היה חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. כתב כעשרים ספרי ביקורת ומחקר בתחום הסיפורת העברית, מאות מאמרים, וכן ספרות אוטוביוגרפית. חקר בין היתר את יצירות מנדלי מוכר ספרים וש"י עגנון, ואת המגמות הכלליות בספרות העברית לדורותיה – הן בראייה לאחור והן בעת התרחשותן. ב-9 בדצמבר 1989, הוצתו מכוניתו ודלת ביתו של שקד, לאחר שחתם על עצומת "הפורום המתון" שקראה לממשלה לנהל משא ומתן עם הפלסטינים. ארגון הימין הרדיקלי "הסיקריקים" לקח אחריות על המעשה. גרשון שקד נפטר בירושלים ב-28 בדצמבר 2006 בעת ניתוח לב, בגיל 77. הותיר אחריו את אשתו, חוקרת הספרות ד"ר מלכה שקד ושתי בנות, אחת מהן היא במאית הטלוויזיה והמפיקה דלית קימור, השנייה היא אפרת גולן, ניהלה בית ספר תיכון. ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית. על שמו של גרשון שקד, נקרא רחוב בירושלים, בחלק הדרומי של קמפוס האוניברסיטה בגבעת רם. בין שחוק לדמע: עיונים ביצירתו של מנדלי מוכר ספרים (ספרית מקור), אגודת הסופרים בישראל, ליד הוצאת מסדה, תל אביב, 1965. המחזה העברי ההיסטורי בתקופת התחייה, ירושלים, מוסד ביאליק, 1970. גל חדש בסיפורת העברית: מסות על סיפורת ישראלית צעירה, ספרית פועלים, תשל"א 1971 (מהדורה שנייה מורחבת: תשל"ד 1974). אמנות הסיפור של עגנון, ספרית פועלים, 1973. ללא מוצא, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1973. הסיפורת העברית 1980-1880, כרכים א'-ה', הוצאת הקיבוץ המאוחד וכתר, 1977–1998. גל אחר גל בסיפורת העברית, הוצאת כתר, 1985. אין מקום אחר (מהדורה שנייה מורחבת), הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1988. פנים אחרות ביצירתו של עגנון, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1989. על סיפורים ומחזות, הוצאת כתר, 1992. ספרות אז, כאן ועכשיו, הוצאת זמורה-ביתן, תשנ"ג 1993. מנדלי, לפניו ואחריו, הוצאת מאגנס, תשס"ה 2004. זהות: ספרויות יהודיות בלשונות לעז, (בעריכת גבריאלה אביגור-רותם), הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, תשס"ו 2006. הספר זיכה את שקד בפרס בהט. תמונה קבוצתית: היבטים בספרות ישראל ובתרבותה, בעריכת גדעון טיקוצקי ומלכה שקד, הוצאת דביר ומרכז הקשרים, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2010. אבנר הולצמן, "שקד, גרשון", לקסיקון הֶקְשֵרִים לסופרים ישראלים (תשע"ד 2014), עמ' 979–982. וולפגנג איזר, 'גרשון שקד על הסופרים היהודים בעת שקיעת הממלכה ההבסבורגית', בתוך: ספרות וחברה בתרבות העברית החדשה, 2000, עמ' 13–22. דן לאור, 'דיוקנו של המבקר כאיש פוליטי': ביקורת על גרשון שקד: "אין מקום אחר; על ספרות וחברה". רפי וייזר, והלל יפה, 'רשימת הפרסומים של גרשון שקד 1952–2000', בתוך: ספרות וחברה בתרבות העברית החדשה, 2000, עמ' 477–503. אמנון נבות, "לא אשנב, לא כניסה צדדית", עכשיו, 50, תשמ"ה-1985. אבנר הולצמן, 'דיוקנה של סיפורת ריאליסטית', על גרשון שקד, "הסיפורת העברית 1880–1980; [ד] בחבלי הזמן; הריאליזם הישראלי, 1938-1980", 1993, מדעי היהדות, 34, תשנ"ד-1994. זיוה שמיר, 'מפעל חלוצי', על הסיפורת העברית של גרשון שקד, ידיעות אחרונות, פברואר 1984. גבריאל מוקד, 'סיפורת עברית - הפיסגה והמישור, גרשון שקד, "הסיפורת העברית 1980-1880", כרך ב (1983)', עכשיו, 49, תשמ"ד-1984. רות וייס, 'חייו ומותו של מבקר ספרות ציוני', ארץ אחרת, אפריל-מאי 2007. אבנר הולצמן, עין בעין: על עשרים חוקרי ספרות, הוצאת כרמל, ירושלים, 2018, עמ' 79 - 119 גרשון שקד, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" כתבי גרשון שקד בפרויקט בן-יהודה גרשון שקד, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית" גרשון שקד, באתר המכון לתרגום ספרות עברית (באנגלית) כרטיס אישי ואודותיו, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים הספרים של גרשון שקד, באתר "סימניה" יורם קניוק, הסופר ששכח שהוא מבקר, באתר הארץ, 2 בינואר 2007 מירב קריסטל, הלך לעולמו פרופ' גרשון שקד, באתר ynet, 28 בדצמבר 2006 עמוס עוז, המיילד: דברים על קברו של גרשון שקד, באתר ynet, 7 בינואר 2007 שירי לב-ארי, ממסד ספרותי של איש אחד, באתר הארץ, 1 בינואר 2007 א.ב. יהושע, המהגר של "אין מקום אחר", באתר הארץ, 1 בינואר 2007 אורי פז, הזהות היהודית הנסתרת של פרופ' גרשון שקד, באתר פאזל, 3 בינואר 2007 אריאל הירשפלד, פתאום אפשר היה לראות ציור של בּוֹש בפיסקה של פוגל, באתר הארץ, 5 בינואר 2007 אלן מינץ, ר' גרשון ור' יודיל, באתר הארץ, 4 בינואר 2008 אבנר הולצמן, "תמונה קבוצתית: היבטים בספרות ישראל ובתרבותה" מאת גרשון שקד, שירת הברבור, באתר הארץ, 24 במרץ 2010 זיוה שמיר, גרשון שקד, באתר מב"ע - מחקרים בספרות עברית גרשון שקד, דף שער בספרייה הלאומית גרשון שקד, בלקסיקון הספרות העברית החדשה מפרי עטו: גרשון שקד, שבחי החמסין, באתר ynet, 12 באוגוסט 2001 - על ספרה של גבריאלה אביגור-רותם, "חמסין וציפורים משוגעות" גרשון שקד, אין מקום אחר, תל אביב: הקבוץ המאוחד, 1989 תואר דוקטור לפילוסופיה, דבר, 15 ביוני 1964 מינויים חדשים באוניברסיטה העברית, דבר, 29 באוגוסט 1971 אורי שטיין, פרופ' שקד: הימין אחראי להצתות כמו המציתים, חדשות, 10 בדצמבר 1989 יוסי לוי ואריה בנדר, חקירת פרשת הסיקריקים נמצאת במבוי סתום, מעריב, 10 בדצמבר 1989 ארכיון גרשון שקד, בספרייה הלאומית