המאה ה-16

המאה ה-16 היא התקופה שהחלה בשנת 1501 והסתיימה בשנת 1600. במהלך המאה התרחשו שינויים משמעותיים במפה הגאופוליטית העולמית, כאשר האימפריה העות'מאנית התחזקה וכבשה שטחים רבים במזרח התיכון, שיצרו חיץ בין אירופה לבין המזרח הרחוק. חיץ זה האיץ תופעה נוספת בה האימפריה הספרדית של בית הבסבורג, שהיה בעל אחיזה בממלכות ברחבי אירופה, השתלטה על שטחים באמריקה הדרומית, וכן יצרה רשת נמלים שהקיפה את אפריקה והמשיכה עד למזרח הרחוק, כנתיב סחר חלופי לזה היבשתי. 1500–1523 – עלייתן של שושלות בוכריות ואיראניות במרכז אסיה הביאה בהדרגה לנפילתה של השושלת הטימורית ששלטה על שטחים נרחבים באזור זמן ממושך 25 באפריל 1500 – "גילוי" ברזיל – הארמדה של פדרו קברל, שעשתה את דרכה מליסבון להודו עוגנת מול חופי ברזיל, באזור פורטו סגורו דהיום 1501 – השושלת הספווית משתלטת על פרס והופכת את האסלאם השיעי לדת מדינה 9 במאי 1502 – כריסטופר קולומבוס יוצא מספרד למסעו הרביעי והאחרון לעולם החדש 8 בספטמבר 1504 – הפסל דוד של מיכלאנג'לו הושלם 1507 – לאונרדו דה וינצ'י מצייר את המונה ליזה 1 בנובמבר 1512 – הקפלה הסיסטינית נפתחת לציבור לראשונה לאחר סיום ציור התקרה על ידי מיכלאנג'לו 1514 – התחילה הפקת הזהב בקריביים, על ידי האירופאים הקולוניאליסטים. זו נקודת ציון לראשית ניצול משאבי אמריקה לרווחת האימפריות האירופאיות, שהתעצמה לאורך המאה והמשיכה במאות שלאחר מכן. באזורים מסוימים, כמו פרו ובוליביה המודרניות, לווה ניצול האוכלוסייה בהגירה כפויה של צעירים לאזורי מכרות, מהלך ששינה את הדינמיקה החברתית המקומית. 1516 – מוקם הגטו היהודי הראשון בהיסטוריה בוונציה. 1517 – כיבוש הלבנט וחצי האי ערב בידי צבאותיו של הסולטאן העות'מאני סלים הראשון. 20 בספטמבר 1519 – פרדיננד מגלן מתחיל במסע סביב העולם. עם חמש ספינות הוא מפליג מפורטוגל לכוון איי הודו 8 בנובמבר – הרנאן קורטס נכנס לטנוצ'טיטלאן, ומלך האצטקים, מונטזומה, מקבל אותו 6 בספטמבר 1522 – הספינה "ויטוריה", אחת מספינותיו של פרדיננד מגלן, שבה לספרד ועל סיפונה 18 איש בלבד, מגלן עצמו נהרג במהלך המסע. בכך הפכה ה"ויטוריה" לספינה הראשונה אשר הקיפה את כדור הארץ 16 בנובמבר 1532 – ההרפתקן הספרדי פרנסיסקו פיסארו שובה את אטוואלפה, קיסר האינקה האחרון, וטובח את 6,000 חברי פמלייתו הלא-חמושים בקרב קחאמרקה בניית חומות ירושלים בשנים 1535–1538 על ידי סולימאן הראשון. 28 בספטמבר 1542 – חואן רודריגס קבריו הוא האירופי הראשון המגיע לשטח המזוהה עם קליפורניה כיום 1556-1552 – ממלכת רוסיה השתלטה על אזורי המפתח של חאנות קאזאן והביאה לסופה. בעקבות גישתה של רוסיה לים הכספי התגברה השפעתה הכלכלית, הצבאית והתרבותית עם אזור הקווקז ומרכז אסיה. 23 בינואר 1556 – רעידת אדמה במגניטודה 9.0 במחוזות שאאנשי וגאנסו בסין גורמת ל-850,000 הרוגים 20 במאי 1570 – האטלס המודרני הראשון יוצא לאור 1578 – רואה אור הבנקאו גנגמו (אנ'), אוגדן סיני שמאגד בתוכו את כל רשמיה של הרפואה הסינית, כולל מיונם של כ-1,000 צמחי מרפא 1578 או 1581 – מסעה הצבאי של האימפריה הרוסית מזרחה הצליח להכריע את צבאו של קוצ'ום חאן (אנ'), ששימש כגורם המארגן העיקרי ששלט בחאנות סיביר. ללא ההנהגה הצבאית, עד סוף המאה עברה סיביר לשליטת האימפריה הרוסית ללא התנגדות משמעותית. 27 ביולי 1586 – סר וולטר ראלי מייבא לראשונה טבק מאמריקה לאנגליה המרקנטליזם מגיע לשיאו בתקופה זו. במחצית השנייה של המאה החלה עלייתו של מודל חברות הצ'ארטר (אנ'), שפעלו כמונופולים של סחר או קולוניזציה מטעם ממשלות. ממשלות אנגליה, צרפת והולנד עמדו מאחוריי חברות בסגנון זה. בשנת 1555 נוסדה החברה המוסקבאית, שהייתה החברה הראשונה שפעלה במודל זה. במחצית השנייה של המאה התחזקו שיתופי פעולה פרסים ורוסים בהקשר אנטי עות'מאני, תוך ניסיונות – שלא הבשילו – לקיים ברית צבאית של ממש. הרפורמציה – ייסוד התנועות הנוצריות הנצרות הפרוטסטנטית והפוריטניות. הספרדים משתלטים על רוב יבשת אמריקה (להוציא את ברזיל, עליה משתלטים הפורטוגלים). האירופים משתלטים על השיט והמסחר באוקיינוס ההודי. בתחילה יוצרים הפורטוגלים לעצמם מונופול על המסחר האירופי עם הודו והמזרח הרחוק. בעקבותיהם מגיעים בשלהי המאה ה-16 לאזור גם ההולנדים והאנגלים. האירופים מגלים את אינדונזיה ואיי מרקיז ומשתלטים על המסחר באזורים אלה. תחילתו של סגנון הבארוק באירופה. ראשית הקולוניזציה של ברזיל על ידי הפורטוגלים. ניסיון כושל לכיבוש אנגליה הפרוטסטנטית על ידי ספרד – פליפה השני, מלך ספרד ופורטוגל שולח את "הארמדה הבלתי מנוצחת" לעבר חופי אנגליה. נקודת מפנה במאזן הכוחות באירופה. לונדון של העידן האליזבתני צומחת במאה זו מכמות תושבים אשר קטנה מ-60,000, עד לכ-215,000, והופכת לאחת משלושת הערים הגדולות באירופה, לצד פריז וקונסטנטינופול. התפשטותה של הנצרות למזרח הרחוק, ובמיוחד ליפן והודו. במחצית השנייה של המאה ממירים את דתם לנצרות כ-300,000 יפנים. שיאה של סובלנות של מנהיגים מוסלמים במרכז ודרום אסיה להתפתחותן של דתות סינקרטיסטיות, מעודד את התפתחותן של דתות אלו. בתקופתו של אכבר הגדול (1542–1605) התגברה המגמה במיוחד בעקבות שאיפתו ליצור דת אחת לכל האימפריה המוגולית. במאה זו שימוש בפטנטים מלכותיים הופך נפוץ באזורים מסוימים באירופה, ביניהם מדינות חצי האי האיטלקי ואנגליה. פטנטים אלו היו מעניקים מונופולים זמניים ליוצרים וחברות על מסחר במוצרים מסוימים. הפטנטים המלכותיים לא עסקו בזכויות היוצרים, אלא בהסדרת יכולתה של המדינה לקבל מיסים ולהשפיע על תוכן היצירות. מאה זו נמצאת בין שני הגלים של תקופת "עידן הקרח הקטן" ומאופיינת בהתחממות יחסית של הטמפרטורה. מומבאי (1507) צ'נאי (1522) ג'קרטה (1527) לימה (1535) בואנוס איירס (1536) בוגוטה (1538) סנטיאגו דה צ'ילה (1541) הלסינקי (1550) סאו פאולו (1554) ריו דה ז'ניירו (1565) מנילה (1571) ארכנגלסק (1584) היידראבאד (1592) מישל דה מונטן, פילוסוף צרפתי ממוצא יהודי, מחבר הספר "מסות" (1533–1592). מיכלאנג'לו בואונרוטי, פסל וצייר איטלקי (1475–1564). מיגל דה סרוואנטס, סופר ספרדי, מחבר הספר "דון קישוט" (1547–1616). ויליאם שייקספיר, מחזאי ומשורר אנגלי (1564–1616). פייטרו פרנקווילה, פסל צרפתי (1548–1615). לואיש דה קמואש, משורר פורטוגלי, מחבר היצירה האפית "הלוזיטנים" (1524–1580). לאונרדו דה וינצ'י, איש אשכולות איטלקי, מגדולי אמני הרנסאנס (1452–1519). גלילאו גליליי, מדען איטלקי (1564–1642). קלוד באשה, מתמטיקאי וחידונאי צרפתי (1581–1638). פדרו נונש, מתמטיקאי יהודי מומר פורטוגלי (1502–1578). טיכו ברהה, אציל ואסטרונום דני, המדויק מבין האסטרונומים שפעלו באמצעות עין בלתי מזוינת (1546–1601) יוהאנס קפלר, אסטרונום, מתמטיקאי ואסטרולוג גרמני, נחשב לדמות מפתח בהתפתחות האסטרונומיה והמדע המודרני במאה ה-17 (1571–1630). מנואל הראשון, מלך פורטוגל. שיגר להודו את הארמדות של ואסקו דה גאמה ופדרו קברל (מגלה ברזיל). הוציא אל הפועל בכפייה את הטבלת יהודי פורטוגל לנצרות. מרטין לותר, מייסד הנצרות הפרוטסטנטית (1483–1546). הרנאן קורטס, כובש מקסיקו בשמה של ספרד (1485–1547). תומאס מור, פוליטיקאי וסופר אנגלי (1478–1535). המלך הנרי השמיני מאנגליה, מייסד הכנסייה האנגליקנית (1491–1547). המלך פרנסואה הראשון, מלך צרפת, נחשב לשליט הרנסאנסי הראשון של ארצו (1494–1547). סולימאן הראשון, נקרא גם "סולימאן הגדול", שליט האימפריה העות'מאנית (1494–1566). קרל החמישי, הראשון שהוכרז כמלך ספרד (1500–1558). ז'ואו השלישי, מלך פורטוגל, הקים את האינקוויזיציה הפורטוגזית והוביל את הקולוניזציה הפורטוגלית בברזיל. פיליפ השני מלך ספרד, שהכריז על עצמו מנהיג הזרם הנוצרי שהתנגד לרפורמציה. אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה (1533–1603) המלך אנרי הרביעי מצרפת, מסיים את מלחמות הדת בצרפת, ואיחד את הממלכה תחת שלטונו (1553–1610). נוסטרדמוס, רופא ואסטרולוג צרפתי ממוצא יהודי (1503–1566). התפרסם לראשונה בזכות טיפול רפואי חדשני שלו למגפה שפרצה בשנת 1546, אך הוא ידוע בעיקר ככותב חרוזים של מאות בתים שהתיימרו לנבא את העתיד. גיום פוסטל (25 במרץ 1510 – 6 בספטמבר 1581) היה איש אשכולות, פוליגלוט, מזרחן ופילוסוף צרפתי, נוצרי-קתולי שחי בתקופת רנסאנס. עסק בחקר התאולוגיה היהודית והמוסלמית, בספרות הקבלה והמיסטיקה הקדומה והיה ידוע בתקופתו כמומחה לתרבות המזרח התיכון ולשפות שמיות. דיוקן דרושאוט מ-1623, אחד משני דיוקנאות שמזוהים בוודאות כדיוקנאות של שייקספיר גלילאו גליליי מרטין לותר, מייסד הנצרות הפרוטסטנטית הנרי השמיני, מלך אנגליה ניקולאוס קופרניקוס סולימאן הראשון ואסקו דה גאמה רבי יוסף קארו, מחבר שולחן ערוך (1488‏-1575). רבי משה איסרליש, מחבר "המפה" על שולחן ערוך (1520‏-1572). רבי יצחק לוריא או האר"י, גדול מקובלי צפת (1534‏-1572). רבי יהודה ליווא בן בצלאל – המהר"ל מפראג, רב, פוסק הלכה, מקובל והוגה דעות, מגדולי ישראל הבולטים בתחילת העת החדשה. (1512-1609) רבי שמואל די מדינה – המהרשד"ם – רב, דיין ומנהיג קהילתי, מגדולי ומחשובי הפוסקים באימפריה העות'מאנית (1506 -1589) רבי יעקב בן יצחק אשכנזי – פוסק ודרשן, שפרסם את הספר צאינה וראינה (1550‏-1624). ישעיה הלוי הורוביץ (המכונה השל"ה הקדוש) – מגדולי רבני אשכנז, מחבר היצירה בתחום המוסר היהודי "שני לוחות הברית" (1565‏-1630). דוד הראובני (1483‏-1538) הרפתקן ונוסע יהודי, אשר מאמצו העיקרי הושקע במגעים עם האליטה הנוצרית, במטרה להקים מדינה ליהודים בארץ ישראל. דונה גרציה נשיא (1510‏-1569) נדבנית ומדינאית יהודיה. הרננדו אלונסו, היהודי הראשון שידוע עליו ביבשת אמריקה (הגיע למקסיקו עם הקונקיסטאדור הרנן קורטס ב-1519). טכנולוגיית שריון הלוחות מגיעה לשיאה עם פיתוח שריון לוחות גותי (שהחל במאה ה-15) ושריון לוחות מקסימיליאן. עם זאת, בחלוף המאה השריון דעך עד שנעלם משדה הקרב עקב התפתחות כלי ירייה ונשק חם שיכלו לחדור שריון וניתן היה לתפעלם בקרב באופן סביר (מבחינת אמינות, משקל וקלות תפעול) ואפקטיבי (מבחינת טווח ירי, קטלניות ויכולת חדירת שריון). התפתחות כלי נשק: התותח, האקדח, הארקבוז (שהיה נפוץ במשך רוב המאה ה-16), המוסקט (שמאפיין בעיקר את המאה ה-17 ואילך). אנדריאס וסאליוס מפרסם את ספרו, De humani corporis fabrica (אנ'), ספר אנטומיה שפרץ דרך בכך שהצליח להשתחרר מטעויות נפוצות שהתקבעו בתפיסה (1543). גלילאו גליליי מגלה את שוויון הזמן של תנודות המטוטלת וממציא את המאזניים ההידרוסטטיים (1583‏-1587) ואת המדחום הראשון. ומבצע ניסויים בנפילת הגופים מעל המגדל הנטוי בפיזה (ב-1590‏-1591). המיקרוסקופ. גלגל הטוויה יוצר מהפך בייצור הטקסטיל. תירס, תפוחי אדמה, שוקולד ועגבניות יובאו לראשונה לאירופה במהלך המאה ה-16 מאמריקה. מסמכים בני התקופה מעידים על שימוש בטכניקה בסיסית של חיסון לאבעבועות שחורות בסין. אמברואז פרה, שנחשב לאבי הניתוחים המודרניים, ניצל את הידע החדש על אנטומיה כדי ליצור פריצת דרך ביעילות ניתוחים. ברוב מערב אירופה הייתה זו תקופת שלהי ימי הביניים והסגנון האדריכלי השולט היה אדריכלות גותית מאוחרת, כולל בתת-סגנונות מקומיים (כגון סגנון גותי ניצב באנגליה). לעומת זאת, באיטליה, זו הייתה תקופת הרנסאנס בה קמו לתחייה האמנויות הקלאסיות (בהן ציור, פיסול, פילוסופיה ומדעי הטבע). מבחינת אדריכלות, אדריכלות הרנסאנס התבטאה בתחייתה של האדריכלות הקלאסית ושילוב שלה עם אלמנטים של אדריכלות גותית. תקופה זו נחשבת לתחילתה של תקופת הציור המודרני בסין. יש הרואים בעבודותיו של שו וויי (אנ') את נקודת הפתיחה של תקופה זו. בשנת 1583 הגיע לסין הכומר האיטלקי, מטאו ריצ'י, והפגיש את סין עם מאפייני תרבות מערבית, ביניהם תפיסות דתיות ומדעיות וכן מוזיקה וציור מערבי. מפגש-תרבויות הוסיף גוונים חדשים לתרבות הסינית באזורים מסוימים. בצפון הודו תחת האימפריה המוגולית פריחה תרבותית באה לידי ביטוי, בעיקר במחצית השנייה של המאה, בבנייתם של מבנים מונומנטליים בולטים ובסגנונות ציור חדשניים. בארצות המוסלמיות, ובעיקר במזרחן, החלה מגמה חלוצית של ציור תוך התכתבות עם סגנונות היסטוריים. תקופה זו התאפיינה בקונפליקטים רבים בין רצונם של הציירים לחופש אומנותי לבין הגחמות המתחלפות של הפטרונים השונים. במזרח ארצות האסלאם כמה מהזרמים המרכזיים בתקופה זו עסקו בסגנונות של ציור מיניאטורי. לקראת סוף המאה אחד מהזרמים המשמעותיים היה ציור מיניאטורי ששם במרכז ידוענים, כמו משוררים, אנשי אצולה ואנשי חצר. באימפריה הספווית התאפיינו היצירות – ציורים, יצירות טקסטיל או שטיחים – מחד בצורות גאומטריות ומאידך בדמויות אנושיות או חייתיות. פריחה תרבותית באימפריה העות'מאנית: ראשיתו של סגנון האדריכלות העות'מאני, שבא לידי ביטוי גם במסגדים, מאוזוליאומים ומדרסות, וגם בהתפתחות עיצובם של מבנים ציבוריים חדשים. הסגנון שילב מאפיינים של סגנונות המזוהים הן עם הנצרות והן עם האסלאם, לצד מאפיינים שהושפעו מאדריכלות איטלקית מאותה התקופה, ובאופן כללי התאפיין בבנייה יעילה ופרגמטית. הבנייה העות'מאנית השפיעה על אזורים סמוכים דוגמת פרס, והושפעה ממנה חזרה. בתקופה זו נבנים כמה מהמבנים המזוהים עם קו הרקיע של איסטנבול גם בראשית המאה ה-21. בתקופה זו התגבשה תעשייה עות'מאנית אומנותית סביב ייצור עבודות מתכת ומשנהב, שטיחי אוסאק (אנ') וטכניקות חדשות לייצור טקסטיל. תעשייה זו השפיעה על עיצובם של חפצי נוי ואמנות דקורטיבית באירופה במשך מאות שנים. במאה זו פרח באזור טורקיה תיאטרון הצלליות, הקאראגוז, והתפשט בהדרגה לאזורים סמוכים נוספים. מדיה וקבצים בנושא המאה ה-16 בוויקישיתוף המאה ה-16, דף שער בספרייה הלאומית Interactive World History Atlas since 3000 BC, Geacron אמנות אסלאמית, באתר בריטניקה Interactive World History Atlas since 3000 BC, geacron Guillermo Guajardo, A History of Mining in Latin America: From the Colonial Era to the Present by Kendall W. Brown (review), Research Gate יחסי רוסיה איראן, באתר iranica היסטוריה של הרפואה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה היסטוריה של מרכז אסיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה סחר בינלאומי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה , The Columbia Encyclopedia חברת צ'ארטר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה London: Brighter Lights, Bigger City, BBC Christianity, britannica התפשטות ההינואיזם בדרום מזרח אסיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה פטנט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה זכויות יוצרים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה Jan Oosthoek, עידן הקרח הקטן היסטוריה של הרפואה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה , The College of Physicians of Philadelphia , New World Encyclopedia אמנות אסלאמית - אמנות מוגולית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה אמנות אסלאמית - ציור ספווי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה אמנות עות'מאנית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה אמנות אסלאמית - ריקוד ותיאטרון, באתר בריטניקה