עמינדב

עַמִּינָדָב הוא מושב מדרום־מערב לירושלים השייך למועצה אזורית מטה יהודה. המושב שייך לתנועת המושבים. שמו של המושב נקרא על שמו של עמינדב אביהם של נחשון נשיא שבט יהודה ואלישבע אשת אהרון הכהן. ממערב למושב נמצאים: מצפה ארתור רובינשטיין ויד קנדי, אנדרטה גדולה ומרשימה בצורת גזע עץ שנגדע, לזכר נשיא ארצות הברית שנרצח ג'ון קנדי, וחורבת סעדים. היישוב הוקם ככפר עבודה בשנת 1950 על ידי עולים מתימן, על אדמות הכפר הערבי אל-ולג'ה, שהועסקו בטיפול בעצי הפרי שנותרו מיותמים. הכפר היה כמה מאות מטרים מהגבול וסבל בתחילתו מבעיות אספקה וביטחון. תחילה התגוררו התושבים באוהלים ובהמשך הובאו עבורם צריפים. ביולי 1951 התגוררו במושב 65 משפחות. מאמצע אוגוסט 1951 הופיעו בעיתונות דיווחים על מצב כלכלי קשה של תושבי עמינדב הסובלים חרפת רעב. בעיתונים המפלגתיים השונים הופיעו הסברים שונים לכך. היו שדווחו שהתושבים בקשו לעבור להתגורר ליד עיר, בהתאם להבטחות שקבלו מפוליטיקאים לפני הבחירות, סירבו להצעה להתיישבות קבע במקום והפסיקו לעבוד בכרמי הסביבה עד שיובטח להם מקום מגורים ליד העיר. ב"הבוקר" של הציונים הכלליים נטען שהתושבים הודרו מעבודה כי הצביעו על פי צו מצפונם וכי סבלו מהלנת שכר. צינור המים הביא למקום אך מעט מים ונשות הכפר שאבו מים מהבאר בכפר הנטוש וולג'ה. בנובמבר 1951 הועברו 17 משפחות מתושבי המקום למקומות יישוב אחרים, לאור סכסוך בין שתי חמולות במקום. הסכסוכים במקום נמשכו גם לאחר מכן והביאו לקטטה המונית בפברואר 1953. בסוף 1954 הונח צינור להובלת מים לעמינדב, אך בעיות המים שבו לעמינדב בעקבות תקלה במשאבה. בשנת 1955 הצטרפו עולים מצפון אפריקה ותושבים מהארץ אל המושב. בספטמבר 1956 נרצחה תושבת עמינדב, זהרה עומרי, בכפר הנטוש וולג'ה על ידי מסתננים מירדן. בעקבות הרצח בוצעה פעולת התגמול בחוסאן. ועדה של משרד החקלאות קבעה בתחילת 1961 כי אין טעם בהמשך קיומו של המושב כמושב חקלאי. ביישוב פועלת ישיבת "אבני קודש" בראשות הרב חיים מזרחי (בעלה של הרבנית ימימה מזרחי). מדיה וקבצים בנושא עמינדב בוויקישיתוף אלונים, חורבות, מים ונוף: טיול לעינות עמינדב, באתר ynet, 27 במאי 2011 שביל המעיינות ביער עמינדב אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך, מטח, 2010, עמ' 765 אל-ולג'ה באתר בצלם 10 יישובים חדשים הוקמו בחודש מאי, 9 ביוני 1950 זאב ענר, כל מקום ואתר: מדריך לכל מקום ואתר בארץ ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, עמ' 257 החיט סוזין הולך למעברה, מעריב, 17 בדצמבר 1950 עולים תימנים הפגינו בירושלים, קול העם, 15 בספטמבר 1950 תושבי וולג'ה רעבו ללחם בחג, הארץ, 15 בספטמבר 1950 אימת רוח ומים במשכנות הרי יהודה, הַבֹּקֶר, 16 בספטמבר 1951 מדריך מושב־עולים "מגרש" חבר־כנסת מ"שטח־שיפוטו", על המשמר, 11 ביולי 1951 תושבי מעברות בהרי יהודה מסרבים לעבור להתישבות־קבע, מעריב, 21 באוגוסט 1951 מחריף הסכסוך בין מושבי המעברות ומחלקת ההתיישבות של הסוכנות, הצופה, 22 באוגוסט 1951 עשרות תימנים ממעברות הפרוזדור דורשים עבודה מהסוכנות בירושלים, הצופה, 28 באוגוסט 1951 30 משפחות ממעברת עמינדב ללא פרנסה וסובלות רעב, הַבֹּקֶר, 30 באוגוסט 1951 תושבי מעברת עמינדב שרויים ללא כסף, עבודה ומים, הַבֹּקֶר, 5 בספטמבר 1951 הכפר שהוחרב" בפי הירדנים " עומד על תילו בשטח ישראל, הַבֹּקֶר, 9 באוגוסט 1954 17 משפתות הועברו ממעברת עמינדב, הַבֹּקֶר, 26 בנובמבר 1951 "ברכת פרידה" במעברת עמינדב בתגרות ידים וברגימות, הַבֹּקֶר, 25 בנובמבר 1951 9 נפצעו ו-23 נעצרו בעקבות קטטה המונית במושב "עמינדב", הארץ, 4 בפברואר 1953 נפצעו בכלי נפץ, הארץ, 7 בנובמבר 1954 מחסור במים במושב עמינדב, הַבֹּקֶר, 26 באפריל 1955 638 עולים הגיעו מצפון אפריקה, הצופה, 18 באפריל 1955 חוקרים התעללות בשרה עומרי, מעריב, 25 בספטמבר 1956 מנחם תלמי, 4 כפרים שהוקמו בטעות, מעריב, 30 בינואר 1961 ערך זה הוא קצרמר בנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.