laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'ק"ט

ה'ק"ט (5109) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-25 באוגוסט 1348 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1349. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. א' בחשוון – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בחודש חשוון גזירות ק"ט: ממשיכות ההאשמות כלפי יהודים בגרימת המוות השחור. בשנה הזו התפשטו הפרעות לשווייץ, אלזס, גרמניה, אוסטריה ופולין, ובקהילות רבות נערכו פרעות ביהודים שלא הסכימו להמיר את דתם. בפרט ידועים התאריכים הבאים: י"ט בשבט – טבח בזל: יהודי בזל שבשווייץ נכלאו בבקתה על אי בנהר הריין ושם נשרפו למוות. כ"ה באדר א' – טבח שטרסבורג: כ-2,000 יהודים נשרפים למוות בעיר שטרסבורג שבצרפת. י' באדר ב' – הריגת מאות יהודי וורמייזא. יום זה נקבע לאחר מכן כתענית ציבור קהילתית. א' בניסן – טבח ארפורט: כ-3000 מיהודי ארפורט נטבחו, חלקם הציתו על עצמם את בתיהם, והנותרים גורשו. ב' באייר – חורבן קהילת וירצבורג. כדי לא ליפול בידי הפורעים הציתו היהודים את בתיהם על עצמם. ט"ז באייר – שרפת היהודים בנורדהאוזן. היהודים נכנסו אל השוחה שנחפרה להם בשירה ובריקודים. ח' באלול – כ-6,000 יהודים נטבחו במגנצא. י"ז בתמוז – רבי יהודה בן הרא"ש, בנו וממלא מקומו של הרא"ש ברבנות ובראשות הישיבה בטולדו, מחבר שו"ת זכרון יהודה. (נולד בט' באב ה'נ') להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ק"ט
ה'ק"ח

ה'ק"ח (5108) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1347 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 באוגוסט 1348. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. כ"ח בתמוז - הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה י"ב בתמוז - הרב יעקב בן אשר, המכונה "בעל הטורים", מחבר "ארבעה טורים" להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ק"ח
ה'ק"ז

ה'ק"ז (5107) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1346 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1347. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ק"ז
ה'ק"ו

ה'ק"ו (5106) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1345 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1346. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ק"ו
ה'ק"ה

ה'ק"ה (5105) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1344 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1345. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. נגמרה כתיבתו של כתב יד פרמה של מגילת תענית. (כתב היד כולל כמה חיבורים, אולם הוא חשוב ביותר כעד נוסח של המגילה). להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ק"ה
ה'ק"ד

ה'ק"ד (5104) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1343 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1344. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. ו' באייר - לוי בן גרשום (נולד בשנת ה'מ"ח) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ק"ד
ה'ק"ג

ה'ק"ג (5103) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1342 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1343. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה. העתקתו של כתב יד מינכן 95, כתב היד השלם היחיד של התלמוד הבבלי י"ב בכסלו – השלמת העתקת התלמוד הבבלי בכתב היד י"ז בטבת – השלמת העתקת ששה סדרי משנה בכתב היד להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'ק"ג
ה'ק"ב

ה'ק"ב (5102) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1341 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1342. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. י"ב באלול – רבי שמעון בן הרא"ש נספה במגפה בטולדו להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ק"ב
ה'ק"א

ה'ק"א (5101) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1340 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1341. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. ג' בטבת – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ק"א
ה'ק'

ה'ק' (5100) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1339 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1340. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'ק'
כיכר טרפלגר

כיכר טרפלגר (באנגלית: Trafalgar Square) היא הכיכר המרכזית בלונדון. הכיכר מנציחה את ניצחונה של בריטניה על צרפת בקרב טרפלגר בשנת 1805. בעבר הייתה הכיכר חלק מהשטחים של האורוות המלכותיות. בשנת 1820 שכר ג'ורג' הרביעי, שהיה אז יורש העצר, את האדריכל ג'ון נאש לתכנן את הכיכר. עבודת התכנון הושלמה על ידי הארכיטקט סר צ'ארלס בארי בשנת 1845. הכיכר מוקפת כבישים משלושה צדדים (במקור הייתה מוקפת מארבעת צדדיה). בצפון - הגלריה הלאומית; במערב - בית קנדה; במזרח - הכנסייה הקהילתית המלכותית סנט מרטין בשדות; בדרום - רחוב המול המוביל, תחת קשת האדמירליות אל ארמון בקינגהאם, ורחוב וייטהול המוביל אל בניין הפרלמנט הבריטי. בשנת 2003 שונה מבנה הכיכר - הכביש שהקיף את הכיכר מצפון הפך למעבר להולכי רגל בלבד, וגרם מדרגות נבנה מן הכיכר אל הגלריה הלאומית. במרכז הכיכר ניצב עמוד נלסון, שעליו פסלו של הלורד אדמירל הוריישו נלסון, מפקד הצי הבריטי בקרב טרפלגר, מוקף על ידי ארבעה אריות עשויי ברונזה. בכיכר ארבעה מעמדי פסלים. על שלושה מן המעמדים ישנם פסלים: בפינה הצפון מזרחית - פסל המלך ג'ורג' הרביעי, הונח בשנת 1840. בפינה הדרום מזרחית - פסל הנרי הולוק, הונח בשנת 1861. בפינה הדרום מערבית - פסל סר צ'ארלס ג'יימס נאפייר, הונח בשנת 1855. במקור נועד מעמד זה לפסלו של המלך ויליאם הרביעי, אולם התקציב לבניית הפסל אזל בטרם נסתיימה בנייתו, ופסל זה לא הונח עליו מעולם. ב-1999 הציעה האגודה המלכותית לאומנות כי פסלים שונים יוצגו על המעמד, וכיום מוצגים עליו פסלים של אמנים בני זמננו המתחלפים מעת לעת. עד כה הוצגו: בשנת 1999 - "אקה הומו" - של הפסל מארק וולינגר בשנת 2000 - "בלא כל קשר להיסטוריה" - של הפסל ביל וודרו בשנת 2001 - "מונומנט" של הפסלת ריצ'ל וויטריד פסלה של וויטריד - מונומנט, היה העתק של המעמד מפלסטיק שקוף, שהונח הפוך על גבי המעמד, כמעין דמות ראי שלו. אף שהאכלת היונים הרבות הייתה חביבה במיוחד על התיירים הבאים לכיכר, בשל הנזק שהיונים גורמות לפסלים (לשלשת היונים היא חומצית במיוחד), נאסרה האכלת יונים בכיכר משנת 2003, ובקרבת הכיכר מגדלים נצים על מנת להרתיע את היונים. מדי שנה מאז 1947 מעניקה העיר אוסלו עץ אשוח לעיר לונדון, לאות תודה על עזרתה של בריטניה לנורווגיה במלחמת העולם השנייה. העץ ממוקם בכיכר. בתחילת אוגוסט 2010 העמידה עיריית לונדון במרכז הכיכר מבוך הבנוי מעציצים גבוהים. המשימה במבוך היא להיכנס מצדו הדרומי ולצאת מצדו הצפוני. בסמטאות המבוך נתלו שלטים הנושאים שמות של רחובות מפורסמים בלונדון. תחנות הרכבת התחתית של לונדון הקרובות לכיכר: תחנת צ'רינג קרוס - על הקווים: קו נורת'רן וקו בייקרלו תחנת אמבנקמנט - על הקווים: קו דיסטריקט וקו סירקל תחנת כיכר לסטר - על הקווים: קו נורת'רן וקו פיקדילי אתר האינטרנט הרשמי של כיכר טרפלגר מצלמה בכיכר טרפלגר עמוד הפסל הרביעי כיכר טרפלגר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ה'צ"ט

ה'צ"ט (5099) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1338 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 1339. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'צ"ט
ה'צ"ח

ה'צ"ח (5098) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1337 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1338. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. אדר ב' – הרלב"ג סיים את ביאורו לספר דניאל: ”והנה היתה השלמת הביאור הזה, בירח אדר שני של חמשת אלפים תשעים ושמונה. והתהילה לאל אשר עזרנו ברחמיו ובגודל חסדיו, יהי שמו מבורך על כל ברכה ותהילה אמן ואמן:” להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'צ"ח
ה'צ"ז

ה'צ"ז (5097) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1336 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1337. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ה'צ"ז מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. ו' בתשרי – הושלמה כתיבתו של "ילקוט תלמוד תורה", לקט מדרשים שערך רבי יעקב סקילי להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי כ"ג בניסן - 26 במרץ 1337 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'צ"ז
ה'צ"ו

ה'צ"ו (5096) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1335 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1336. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה. כ' באב – פרוץ פרעות ארמלדר להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'צ"ו
ה'צ"ה

ה'צ"ה (5095) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1334 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1335. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. עמנואל הרומי, איש אשכולות יהודי איטלקי[דרוש מקור] להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'צ"ה
ה'צ"ד

ה'צ"ד (5094) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1333 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1334. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'צ"ד
ה'צ"ג

ה'צ"ג (5093) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1332 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1333. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. יצחק חילו, נוסע יהודי מספרד, הגיע לארץ ישראל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'צ"ג
ה'צ"ב

ה'צ"ב (5092) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 1331 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1332. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. רבנו יששכר בן יקותיאל הלוי, תלמיד הרא"ש ומחבר החיבור האבוד "קיצור ספר התרומות" להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'צ"ב
ה'צ"א

ה'צ"א (5091) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1330 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1331. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'צ"א
ה'ץ'

ה'ץ' (5090) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 באוגוסט 1329 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1330. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. רבי אהרון הכהן מלוניל, פוסק ומחבר הספר ארחות חיים. הריטב"א, מגדולי ראשוני ספרד. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'ץ'
ה'פ"ט

ה'פ"ט (5089) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1328 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 באוגוסט 1329. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'פ"ט
ה'פ"ח

ה'פ"ח (5088) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1327 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1328. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. כ"ב באדר – לאחר מותו של שארל הרביעי, מלך צרפת ונווארה, פרצו פרעות ביהודי נווארה. בין ההרוגים משפחתו של רבי מנחם בן זרח. ט' בחשוון – רבי אשר בן יחיאל (הרא"ש), מבעלי התוספות ומחבר "פסקי הרא"ש", מספרי ההלכה המשפיעים ביותר. (נולד בה'י') להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'פ"ח
ה'פ"ז

ה'פ"ז (5087) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 1326 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1327. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'פ"ז
ה'פ"ו

ה'פ"ו (5086) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1325 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 1326. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'פ"ו
ה'פ"ה

ה'פ"ה (5085) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1324 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1325. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'פ"ה
ה'פ"ד

ה'פ"ד (5084) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1323 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1324. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'פ"ד
ה'פ"ג

ה'פ"ג (5083) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1322 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1323. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'פ"ג
ה'פ"ב

ה'פ"ב (5082) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 1321 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1322. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה. א' בתשרי - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'פ"ב
ה'פ"א

ה'פ"א (5081) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1320 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1321. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'פ"א
ה'ף'

ה'ף' (5080) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1319 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 1320. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ף'