Dance Me to the End of Love

"Dance Me to the End of Love" (בעברית: "הרקידי אותי עד קץ האהבה") הוא שיר של לאונרד כהן משנת 1984, אחד משיריו המפורסמים ביותר. הוא בוצע לראשונה באלבומו השביעי Various Positions (בעברית: "תנוחות שונות") שיצא לאור באותה שנה. במהלך השנים הוקלטו גרסאות של השיר על ידי אומנים נוספים. השיר נתפס אצל רבים כשיר אהבה, אך למרבה הפרדוקס הוא נכתב בהשראת השואה, כפי שסיפר לאונרד כהן על הרקע לכתיבת השיר ומשמעותו בריאיון לרשת השידור הקנדית באנגלית CBC בשנת 1995: מסקרן לדעת איך שירים מתחילים להיווצר, מהו המקור של השיר, כי לכל שיר יש מעין גרעין או זרע שמישהו נותן לך, או שהעולם נותן לך, ומשום כך התהליך של כתיבת שיר הוא כל כך מיסתורי. אבל זה בא רק משמיעה או קריאה או ידיעה שבמחנות המוות, לצד הקרמטוריום בכמה ממחנות המוות, רביעיית מיתרים אולצה לנגן בזמן שהזוועה הזאת התרחשה. אלה היו האנשים שגם גורלם היה הזוועה הזאת, והם היו צריכים לנגן מוזיקה קלאסית בזמן שהרגו ושרפו את חבריהם האסירים. וכך, המנגינה הזאת, "הרקידיני אל יופייך לנגינת כינור נשרף", משמעותה שהיופי שם הוא של הגשמת החיים, הקץ של הקיום הזה ושל יסוד התשוקה בהגשמה הזאת. אבל זו אותה שפה שבה אנחנו משתמשים כדי למסור את עצמנו לידי מי שאנחנו אוהבים, כך שלא חשוב אם מכירים את ראשית היווצרות השיר, כיוון שאם השפה מגיעה מהמשאב הזה של התשוקה, הוא יהיה מסוגל לאמץ כל פעילות של תשוקה. לאונרד כהן לא תיאר את הזוועה והאימה במילים בוטות, אלא חיפש ביטויים פואטיים בתוך הברבריות. כפי שלאונרד כהן אמר על השיר בציטטה שלעיל, אותה שפה שמשמשת לתיאור הסיטואציה הקשה משמשת גם בביטוי של התמסרות לאהבה. במילות השיר ניתן לראות שילוב של מילים וביטויים הנוגעים בשני הקטבים של הפרדוקס: קוטב אחד של תשוקה לחיים, לשלום לאהבה ולמשפחה, וקוטב מנוגד של אימת מוות וחידלון. בקוטב האחד נמצאים הפועל לרקוד, היופי, המקום הבטוח, ענף עץ הזית, היונה שעפה לכיוון הבית, האהבה, החתונה, הילדים, הנשיקות, מקום המקלט, מגע היד, הריקוד העדין מאוד והארוך מאוד. בקוטב המנוגד נמצאים הכינור העולה באש, החרדה, קץ האהבה, היעלמות העדים, בָּבֶל המסמלת את הקינה על החורבן, הילדים שמבקשים להיוולד (ולא ייוולדו), החוטים הקרועים של אוהל המקלט. לפרדוקס שבא לידי ביטוי במילים יש ביטוי גם במנגינת השיר. המילים "הרקידי אותי אל יופייך לנגינת כינור שעולה באש" באות לידי ביטוי בעצם הצמדת פסקול המנגינה הרומנטית של השיר לסיטואציה של זוועה ואימה. זה תואם לחלוטין את המצב שבו נגינת מוזיקה מלווה הובלת אנשים אל מוות אכזרי. הלחן הוא דוגמה יפה ליכולתו של לאונרד כהן לשאוב השראה מההשפעות התרבותיות שאליהן נחשף במהלך חייו ולשלבן ביחד בלחן אחד. בלחן של השיר הזה אפשר להבחין בהשפעה של ריקוד החסאפיקו היווני, שאותה ספג ככל הנראה מהתקופה שבה חי ויצר על האי הידרה שביוון. השפעה זו מורגשת במיוחד במקצב של שירת הזמרים. עם זאת, ניתן להרגיש בלחן בבירור נימה של מוזיקת כליזמרים, שמקורה במוצאו היהודי המזרח-אירופי. היא באה לידי ביטוי במיוחד בנגינה של הכינור וגם בפתיח הקצר שקודם לתחילת שירת הזמרים. נגינה בכפייה בשואה תזמורת הנשים באושוויץ תזמורת על תנאי מידע על היצירה "Dance Me to the End of Love" באתר מיוזיק בריינז גרסאות נוספות ל"Dance Me to the End of Love" באתר SecondHandSongs השיר בביצוע לאונרד כהן (עם כותרות דברי רקע ותרגום לעברית) מילות השיר המקוריות באנגלית אחד מתרגומי מילות השיר לעברית דברי הסבר ומילות השיר בעברית ובאנגלית, אתר "my private collection" DrHGuy, Leonard Cohen Reveals Death Camps As Origin Of “Dance Me To The End Of Love”, Cohencentric, ‏17.8.2016 (באנגלית)(הקישור אינו פעיל) Mark Steyn, Dance Me To The End Of Love - Steyn's Song of the Week, Steyn online, ‏13.11.2016 (באנגלית) Byron Dean, An Introduction to Leonard Cohen: 10 Essential Songs, Spinditty, ‏1.6.2017 (באנגלית) Leonard Cohen: Dance Me to the End Of Love, YouTube - דברי ההסבר בכותרות בעברית בתחילת הסרטון לפני התרגום, ‏27.8.2016