laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מרק בייקון

מרק בייקון הוא מרק המוכן עם בייקון, והוא מרכיבו המרכזי. בדרך כלל מתווספים למרק מספר ירקות ולרוב חומרים מסמיכים כגון גריסים, עדשים או עמילן תירס. ניתן להוסיף אותם למינסטרונה האיטלקי כדי לשפר את הטעם. קיימות וריאציות רבות, העשויות לכלול מרכיבים עיקריים כגון כרוב, שעועית, תפוח אדמה, עדשים, תרד, אפונה, כרובית, ברוקולי, כרישה, דלעת ואורז. בייקון הוא תוספת נפוצה למרקים רבים כולל מרקים קרמיים, במיוחד כאלה עם טעם עדין שלא ישתלט על טעמו של הבייקון. Kaminsky, P.; Rama, M. (2013). Bacon Nation: 125 Irresistible Recipes (בספרדית). Workman Publishing. pp. 58–59. ISBN 978-0-7611-6582-8. נבדק ב-12 בפברואר 2015. {{cite book}}: (עזרה) Hanson, B.J.; Hanson, J. (2002). The Everything Soup Cookbook. F+W Media. p. 270. ISBN 978-1-60550-571-8. נבדק ב-12 בפברואר 2015. {{cite book}}: (עזרה) Tablet to Table Vol 1 Issue 3. Tercio Publishing. Johnson, F.K. Delicious Soup Recipes (בספרדית). Fraser Keith Johnson. נבדק ב-24 בינואר 2015. {{cite book}}: (עזרה) Norris, A. (2014). Yummy Soup Cookbook: A Collection of Tasty and Simple Homemade Soup Recipes. MaxHouse. נבדק ב-24 בינואר 2015. {{cite book}}: (עזרה) Larsen, L.J. (2009). Knack Soup Classics: Chowders, Gumbos, Bisques, Broths, Stocks, and Other Delicious Soups. Globe Pequot Press. pp. 74–75. ISBN 978-0-7627-6154-8. נבדק ב-2015-02-12. Patch, Gooseberry (2012). Our Favorite Soup & Bread Recipes Cookbook: 2 Cookbooks in One...Soup in One Half, Bread in the Other. Our Favorite Recipes Collection. Gooseberry Patch. p. 40. ISBN 978-1-62093-061-8. נבדק ב-12 בפברואר 2015. {{cite book}}: (עזרה) Media, A. (2013). Bacon!: From Bacon Tacos to Bacon Mac N' Cheese, 50 Sizzling Recipes!. F+W Media. p. 24. ISBN 978-1-4405-6535-9. נבדק ב-12 בפברואר 2015. {{cite book}}: (עזרה) Williams, E.J. (2011). Yenni in the Rhythm of Everyday. Q-Press Publishing. p. 27. ISBN 978-0-9871695-4-9. נבדק ב-12 בפברואר 2015. {{cite book}}: (עזרה) Bacon!: From Bacon Tacos to Bacon Mac N' Cheese, 50 Sizzling Recipes!. Adams Media. 2013.
ערפד מדומה גדול

ערפד מדומה גדול (שם מדעי: Megaderma lyra) הוא מין של עטלף מהסוג ערפד מדומה שבמשפחת הערפדים המדומים החי בדרום אסיה ודרום-מזרח אסיה. עטלף זה הוא קרובו לסוג של ערפד מדומה זוטר, אם כי לעיתים הוא משויך לסוג ומין יחיד - Lyroderma. זהו מין עטלף בגודל של 6.5 עד 9.5 ס"מ ומשקל 40 עד 60 גרם בממוצע. הוא בעל פרווה צפופה בצבע כחול-אפור כהה והוא חסר זנב ובעל אוזניים גדולות. הוא בעל עלה-אפי גדול בקצה החוטם ובעל שיניים חדות מותאמות ללעיסת בשר. העטלף הוא צייד פעיל לילה הניזון בעיקר מחרקים ושאר פרוקי-רגליים גדולים אך לא יהסס לטרוף גם חולייתנים כמו עכברים, זוחלים, עופות קטנים ואף עטלפים אחרים שאותם הוא הורג בנשיכה חזקה. בימים הוא נח במערות או בחללי עצים. תפוצת העטלף היא באזורים הטרופיים של דרום ודרום מזרח אסיה בין אפגניסטן עד תאילנד. מדיה וקבצים בנושא ערפד מדומה גדול בוויקישיתוף ערפד מדומה גדול, באתר ITIS (באנגלית) ערפד מדומה גדול, באתר NCBI (באנגלית) ערפד מדומה גדול, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ערפד מדומה גדול, באתר GBIF (באנגלית) ערפד מדומה גדול באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערפד מדומה זוטר

ערפד מדומה קטן (שם מדעי: Megaderma spasma) הוא מין של עטלף מהסוג ערפד מדומה שבמשפחת הערפדים המדומים החי בדרום אסיה ודרום-מזרח אסיה. עטלף זה הוא קרובו לסוג של ערפד מדומה גדול. עטלף זה מגיע לאורך של 7 עד 10 ס"מ בממוצע ובעל מוטת כנפיים של 30 ס"מ. הוא בעל פרווה שעירה ואפורה או חומה עם כנפיים צהובות ובעל פנים ורודות בעל אוזניים בולטות, עלה-אפי מחודד בקצה אפו ולסתות חזקות בעלות שיניים חדות מותאמות ללעיסת בשר. העטלף הוא פעיל לילה המחפש באמצעות אקולוקציה בעיקר חרקים גדולים כמו חגבים או עשים אך הוא לא יהסס לטרוף גם חולייתנים אחרים. ביום העטלף ישן במערות, חללי עצים או נקיקים בחבורות של עד 30 פרטים. תפוצתו היא לאורך דרום אסיה בין הודו וסרי לנקה עד אינדונזיה והפיליפינים. להקות העטלפים מועילות לאדם עקב כך שהם מחסלים מזיקים שונים, אף שלעיתים הם גם מפיצים מחלות מידבקות. מדיה וקבצים בנושא ערפד מדומה זוטר בוויקישיתוף ערפד מדומה זוטר, באתר ITIS (באנגלית) ערפד מדומה זוטר, באתר NCBI (באנגלית) ערפד מדומה זוטר, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) ערפד מדומה זוטר, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ערפד מדומה זוטר, באתר GBIF (באנגלית) ערפד מדומה זוטר באתר הרשימה האדומה של IUCN
מרק בירה

מרק בירה הוא מרק שבדרך כלל מבוסס רביכה ונעשה עם בירה. באירופה של ימי הביניים, הוא הוגש כמרק לארוחת בוקר, ולפעמים נמזג על לחם. וריאציות על המתכון משתמשות בעמילנות של תפוחי אדמה כמסמיך. ישנה גרסה סורבית מתוקה למרק, אשר אליה נוספים שמנת וצימוקים. .The Soup Book - Louis P. De Gouy - Google Books. Page 79 מדיה וקבצים בנושא מרק בירה בוויקישיתוף Lennert, Joachim (2003). Culinary guidebook: Germany. Hueber Verlag. p. 103. ISBN 978-3-19-006382-6. 1,001 Foods to Die For - Andrews McMeel Publishing, Madison Books - Google Books Alper, Nicole; Lynette Rohrer (1996). Wild women in the kitchen: 101 rambunctious recipes & 99 tasty tales. Red Wheel. p. 23. ISBN 978-1-57324-030-7.
אוקיינוס (אלבום)

אוקיינוס הוא אלבום האולפן השביעי של הזמרת-יוצרת הישראלית מירי מסיקה. האלבום יצא לאור ב-5 בינואר 2021, על ידי חברת התקליטים הליקון. השיר "בכרם תימן" שיצא לאור כבר בשנת 2018 יצא כסינגל המוביל מהאלבום, בנוסף להיותו גרסת כיסוי לשירה של עפרה חזה. ביום יציאתו של האלבום, הופץ הסינגל "מרק צח". זהו אלבומה הראשון של מסיקה מאז צאת אלוהי הדברים הקטנים בשנת 2017. באפריל 2018 הופץ הסינגל המוביל מהאלבום, "בכרם תימן", שהוא מעין גרסת כיסוי לשירה של עפרה חזה. באוקטובר באותה השנה, יצא לאור הדואט "מפחד עלייך" בהשתתפות איזי, שהפך לאחד מהלהיטים המצליחים ביותר בישראל בין שנת 2018 לשנת 2019. הרמיקס הרשמי שלו שנעשה על ידי עופר ניסים הופץ בהמשך, כמו גם גרסה אקוסטית שלו. שיר הנושא "אוקיינוס" שתיפקד כסינגל השלישי מהאלבום, הופץ בפברואר 2019 ביחד עם וידאו קליפ נלווה. ביולי 2019 יצא לאור הסינגל "זוכרת את הים", שלא נכלל לבסוף באלבום אך היה לשיר הנושא של סדרת הטלוויזיה "זה לא הגיל". לקראת סוף אותה השנה, יצא הסינגל הרביעי "כמה כמה" שזכה להצלחה נאה בתחנות הרדיו. בתחילת 2020 הוציאה מסיקה את "חוה", כסינגל החמישי מהאלבום. הקליפ הרשמי שלו זכה להצלחה כאשר צבר למעלה מחצי מיליון צפיות. "חוה" ספג ביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה השונים. הסינגל הבא, "משה", הוא דואט עם הזמרת-יוצרת הישראלית נרקיס. "משה" הוא בלדת פופ, שנכתבה והולחנה על ידי נרקיס. בספטמבר 2020 יצא הסינגל השביעי, "יש לך אותך", שבוצע על ידי מסיקה ומיקה משה מתוך משדר "לתת", השיר הגיע להישגים מרשימים ברשתות החברתיות וגורף אינספור תגובות מרגשות ומעצימות מהקהל הרחב בהופעות ובמרחב הדיגיטלי. ביוטיוב כבר צבר מעל 4.4 מיליון צפיות, באפל מיוזיק ובספוטיפיי הגיע לפלייליסטים ולמצעדים והוא השיר המושמע ביותר בשירותי הסטרימינג אצל מירי ומיקה. נעשו לו מאות קאברים, אלפי שיתופים, עשרות קעקועים ואינספור מכתבים מרגשים של נשים שהחליטו לעשות שינויים משמעותיים בחייהם בזכות המסר המעצים ומעורר ההשראה שקיבלו מהשיר. הסינגל השמיני, "אמא", נלקח מ"המחברת של אליה". ב-5 בינואר 2021, יום צאתו של האלבום, הופץ הסינגל התשיעי "מרק צח", שנכתב על ידי דיקלה. האלבום אוקיינוס באתר ספוטיפיי אוקיינוס, נבדק ב-2021-08-04 בכרם תימן, נבדק ב-2021-08-04 מפחד עלייך, נבדק ב-2021-08-04 מפחד עלייך (OFFER NISSIM REMIX), נבדק ב-2021-08-04 מפחד עלייך (אקוסטי), נבדק ב-2021-08-04 אוקיינוס, נבדק ב-2021-08-04 מירי מסיקה - אוקיינוס - קליפ - Miri Mesika, נבדק ב-2021-08-04 מירי מסיקה - זוכרת את הים - קליפ, נבדק ב-2021-08-04 כמה כמה, נבדק ב-2021-08-04 חוה, נבדק ב-2021-08-04 מירי מסיקה - חוה, נבדק ב-2021-08-04 שחר אמאנו, חוה של מירי, באתר הכותל הישראלי, ‏2020-03-05 (באנגלית) "את אדם, יא חוה": קבלו את השיר החדש של מירי מסיקה, באתר וואלה, 5 במרץ 2020 דסק קשת 12, ‏מירי מסיקה - חוה, באתר ‏מאקו‏, 5 במרץ 2020 משה, נבדק ב-2021-08-04 מירי מסיקה ומיקה משה - יש לַךְ אותַךְ, נבדק ב-2021-08-04 מירי מסיקה - אמא (מתוך המחברת של אליה), נבדק ב-2021-08-04 (feat. מירי מסיקה - מרק צח (מארק אליהו, נבדק ב-2021-08-04
מרק טאקו

מרק טאקו הוא סוג של מרק, המורכב ממרכיבים דומים לאלו הנמצאים בתוך טאקו: בקר טחון, עגבניות, צ'ילי ירוק קצוץ, בצל, תירס, שעועית וחבילת תיבול לטאקו. גרסות צמחוניות משלבות שעועית עם שאר המרכיבים, למעט הבשר הטחון. לאחר הבישול, אפשר לפזר מעל המרק גבינה, שמנת חמוצה, בצל חי, אבוקדו או שבבי טורטיות. טאקו Crider, Kitty (29 בינואר 2003), "Flavors of traditional foods can make some tasty soups", The Spokesman-Review: 33, נבדק ב-18 באפריל 2012 {{citation}}: (עזרה) "How to Make Taco Soup". Mahalo.com, Inc. 2007. נבדק ב-18 באפריל 2012. {{cite web}}: (עזרה)
דוד גלפיאן

דוד גלפיאן (בארמנית Դավիթ Գալֆայան נולד ב-31 באוקטובר[דרושה הבהרה] 1970 בירבאן, ארמניה הסובייטית) הוא פעיל חברתי ארמני־ישראלי, אחד ממייסדי ומנהליי "נויאן טאפאן" – מרכז לתרבות וחינוך ארמני בעיר פתח תקווה, סופר, פובליציסט, אומן תלת מימד, מרצה לאנימציה תלת־ממדית במכללת "סלע" בינלאומית, מנהל פורטל המדיה "ישרארמדיה", חבר באיגוד הסופרים של ארמניה.[דרוש מקור] דוד עלה לישראל בשנת 1997. בשנת 2007 סיים את לימודיו בפקולטה לאנימציה תלת-ממדית במכללת "סלע". כעבור שנה הוזמן להצטרף לצוות המרצים. בישראל זכה להעביר בהצלחה רבה מספר תערוכות תלת מימד עם יצירותיו. הנושאים העיקריים ביצירותיו הם ההיסטוריה של ארמניה ותכנים שונים של כתבי הקודש, ומיתולוגיה ארמנית טרם קבלת הנצרות. הנושא האחרון היווה השראה לספר "תעלומות ארץ אררט" שנכתב יחד עם מנדל קורסונסקי, ויצירותיו של דוד גלפיאן היו חלק בלתי נפרד בספר. עבודותיו של דוד מקשטות את מנזר ניקולאס הקדוש ביפו (מתוך סדרת היצירה "יונה הנביא"-בריחה, קבלת החופש") וכן הפרסקה "המלאכים מיכאל וגבריאל" שמקשטת את הקיר של המנזר "המלאכים הקדושים" בירושלים. בשנת 2011 דוד ייסד סטודיו לאנימציה תלת מימד "סופי", לקח חלק במספר סרטים של הבמאי טומי לאנג כגון "זוג או פרד" ואחרים. בשנת 2019 בעיר פתח תקווה הקהילה הארמנית הקימה אנדרטת זיכרון ראשונה לזכר רצח העם הארמני, ודוד גלפיאן הוא האומן של האנדרטה. סדרת הספרים כתובה בסגנון של היסטוריה אלטרנטיבית עם אלמנטים של פנטזיה בשפה פשוטה, עובדה שגרמה לפופולריות רבה לא רק בקרב הדור המבוגר אלה גם בקרב הצעירים והנוער. בהייאסה הסופר מגלה לקוראים את ההיסטוריה הלא ידועה של ארמניה ועמים שכנים מתוך דפי ההיסטוריה הגנוזים ומתוך המיתוסים העתיקים של הארמנים שומרים אתיופים ועמים אחרים[דרושה הבהרה] שעמדו בערש ההיסטוריה האנושית, עובדה שהמדע האירופי מנסה בהצלחה רבה להסתיר. הסדרה יצאה לאור בישראל, רוסיה וארמניה. יחידה צבאית מיוחדת של המודיעין הצבאי הסובייטי "גרפון" שנשלחת לעיראק למשימה בזמן מבצע "סופת המדבר" של צבא ארצות הברית, נתקלת בהתנגדות מאסיבית. היחידה נחלצת מתוך הפצצת חיל האוויר האמריקני ומתוך ניסיון חיסול מצד גדוד אמריקאי, פועלת לפי הפרוטוקול הצבאי ומוצאת את עצמה בעבר בתקופה של בניית מגדל בבל. זוהי העת להתאחד ולהתגבר על כל הקשיים על מנת למצוא את הדרך חזרה הביתה. 2014: "בין העתיק למודרני": הגלריה החדשה בת ים. 2016: "מאגיה של ארמניה": גלריה "שרת" פתח תקווה. 2017: "אומנות ומסורת": גלריה היכל התרבות בפתח תקווה. 2020: "תעלומות ארץ אררט": גלריה היכל התרבות פתח תקווה. "הייאסה"-ארץ האלים, יצא לאור בישראל רוסיה וארמניה. "תעלומות ארץ אררט" יחד עם מנדל קורסונסקי יצא לאור בישראל. "הייאסה"-אור צוהל, יצא לאור בישראל ורוסיה. https://www.ptnow.co.il/articles/1756/ http://armenianmemorial.co.il/he_IL/index.php/about/ https://ru.wikinews.org/wiki/Давид_Галфаян:_Умолчавший_о_чудовищном_преступлении_сам_становится_соучастником https://israrmedia.co.il/ https://museum.israrmedia.co.il/2021/02/06/דוד-גלפיאן/
ביקורת (פירושונים)

האם התכוונתם ל... ביקורת (criticism) – שיפוט או הערכה של מישהו או משהו. ביקורת אמנות – סקירה וניתוח של יצירות וביצועים אמנותיים בספרות, באמנות הבמה, בקולנוע, במוזיקה ובאמנות פלסטית. ביקורת ספרות – סקירה וניתוח של יצירות ספרות. ביקורת (תקשורת) – סקירה וניתוח של התקשורת. ביקורת מסעדות – סקירה וניתוח של מסעדות. ביקורת עמיתים – תהליך אשרור פרסומים, מאמרים וספרים בחוגים אקדמיים. תאוריה ביקורתית – שיטתם של חברי אסכולת פרנקפורט ושל יורשיהם האינטלקטואלים, המוכוונת לעבר שינוי חברתי רדיקלי. חשיבה ביקורתית – מיומנות חשיבה של חשיבה מפוכחת, רציונלית, זהירה וספקנית. כתיבה ביקורתית – סגנון כתיבה חד ונוקב (ומאשים, לעיתים קרובות). פובליציסטיקה – סוגה עיתונאית, בה הכותב מביע את דעתו האישית על נושא מסוים, ואינו מתיימר לסקר אותו בצורה מאוזנת, הוגנת ונייטרלית. ועדת ביקורת – מוסד של ביקורת פנימית הקיים בתאגידים מסוגים שונים, דוגמת חברות, עמותות, מלכ"רים ורשויות מקומיות. בקרת איכות – שיטה לבדיקת איכותו של מוצר. ספרת ביקורת – ספרה הנוספת למספר כדי לזהות טעות שנעשתה בעת העתקתו. סקר עמיתים – סקירה הנדסית של מוצר כלשהו בפני עמיתים למטרת טיוב בתחום החשבונאות: ביקורת (חשבונאות) (גם: ביקורת חיצונית) – ביקורת שמבצע רואה החשבון המבקר במטרה לתת חוות דעת על הדוחות הכספיים של הפירמה. ביקורת פנימית – בדיקת התנהלותו של ארגון מהיבטי בקרה ובדגש על בקרה חשבונאית בידי מי שהוגדר כמבקר פנים (בישראל: בהתאם לחוק הביקורת הפנימית). ביקורת מערכות מידע – ביקורת שעורך רואה החשבון המבקר או מבקר פנים במטרה לבדוק עד כמה הוא יכול להסתמך על מערכות המידע בארגון לצורך הביקורת. ביקורת חקירתית – ביקורת שמבצע רואה חשבון, המתמחה בתחום ייחודי זה, למטרות מניעה, איתור וכימות של מעשי הונאה, הלבנות הון וכספי טרור.
צ'ארלס קיטל

צ'ארלס קיטל (באנגלית: Charles Kittel; 18 ביולי 1916 - 15 במאי 2019) היה פרופסור לפיזיקה אמריקני באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ופרופסור אמריטוס מ-1978 ועד מותו. קיטל נולד בניו יורק בשנת 1916 הוא סיים תואר ראשון באוניברסיטת קיימברידג' ב-1938. הוא פרסם את התזה שלו בהנחיית גריגורי ברייט ב-1941 באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון. בין השנים 1945–1947 הצטרף אל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. במהלך מלחמת העולם השנייה שירת בקבוצת מחקר צוללות והיה לנספח בצי ארצות הברית. בין השנים 1947–1951 עבד במעבדות בל בניו ג'רזי במחקר על פרומגנטיות. בין השנים 1951–1978 עבד באוניברסיטת קליפורניה בברקלי שם הרצה וביצע מחקר על פיזיקה של מצב מוצק - חלק מפיזיקה של חומר מעובה. ב-1945, 1956 ו-1963 קיבל מלגת גוגנהיים. קיטל ידוע בשל גילוי מודל RKKY ומצב מגנון קיטל בפרומגנטיות. סטודנטים לפיזיקה ברחבי העולם מכירים את קיטל בשל הספר שכתב: מבוא לפיזיקה של מצב מוצק. ב-1957 נבחר קיטל לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית. על שמו של קיטל, מעניקה האגודת הפיזיקלית האמריקנית פרס לפוסט דוקטורנטים על מחקר תאורטי בפיזיקה. פרס אוליבר באקלי לפיזיקה של חומר מעובה 1957 פרס למרצה מצטיין מאוניברסיטת ברקלי 1970 מדליית ארסטד מאת האגודה האמרידנית למרצים לפיזיקה 1979 אתר האינטרנט הרשמי של צ'ארלס קיטל באתר הפקולטה לפיזיקה באוניברסיטת ברקלי (באנגלית) צ'ארלס קיטל, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה צ'ארלס קיטל, באתר Semantic Scholar צ'ארלס קיטל באתר המכון האמריקני לפיזיקה ISBN 978-1-351-62563-0 The Fine Structure of Nuclear Energy Levels on the Alpha-Model Charles Kittel in the National Academy of Sciences APS Physics, Far West Section, Prizes & Awards
ויתרתי

ויתרתי היא להקת פאנק רוק ישראלית. חבריה הם איתי זבולון, יהונתן כספי ונמרוד ליברמן. הלהקה הוקמה ב-2011 כשזבולון וכספי גרו כשותפים בדירה בתל אביב. אליהם הצטרף ליברמן כמתופף. השיר הראשון שהוציאה הוא "מוטי, 31, אזור המרכז, כללי", בו הדובר הוא גבר המחפש אהבה באתר היכרויות, ותוהה על חייו הבנאליים. שם הלהקה מגיע מהוויתור העצמי כפי שמובע בשיר זה. פריצת הלהקה הייתה בפסטיבל אינדינגב 2012 והופעתה נחשבה כאחת מהמוצלחות ביותר בו. ב-2013 הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון, "גבינה חצי רכה". ב-2014 הודיעה הלהקה על פירוקה, והוציאה את אלבום הפרידה "אוסף של חרטות". ב-2021 התאחדה הלהקה והוציאה את השיר "יום רווקים סיני שמח!" בו היא מוחה כנגד תרבות הצריכה המוגברת, ולצידה השימוש בפלסטיק והפגיעה האקולוגית בכדור הארץ. באותה שנה הוציאה מיני אלבום בשם "עכשיו עכשיו עכשיו". מילות שירי הלהקה רוויות בהומור קיצוני ובביקורת חברתית חריפה. למשל, השיר "בעתיד, אנשים לא בהווה" עוסק בהשתלטות הטכנולוגיה על חיי היומיום והאובססיה של אנשים כלפיה, השיר "אני דתי אבל בגלל שאני הומו אני מרגיש רגשות אשם אז גזמתי לעצמי את הפין" מבקר את ההומופוביה בחברה הדתית, ואילו השיר "סגרתי 28 אז מותר לאנוס" יוצא כנגד המיליטריזם בחברה הישראלית ותרבות האונס. שירי הלהקה הם "מצחיקים וכבדים" כפי שהיא מנסחת, ולדבריה להומור הציני שבהם תפקיד חשוב בהעברת המסרים שבשירים. סרטונים בערוץ של ויתרתי, באתר יוטיוב מיקי נירון, ‏זה בטבע שלו, באתר ‏מאקו‏, 16 ביולי 2021 משה קוטנר, להקת "ויתרתי" מוותרת על הכל, באתר הארץ, 2 באפריל 2014 ויתרתי - מוטי, 31, אזור המרכז, סרטון באתר יוטיוב מיקי נירון, ‏זה בטבע שלו, באתר ‏מאקו‏, 16 ביולי 2021 אסף נבו, ‏איתי זבולון, "ויתרתי": "לאורגיות שלנו כלהקה כל אחד יכול להביא בן או בת", באתר ‏מאקו‏, 14 במרץ 2014 אורי זר אביב, להקת "ויתרתי" מציגה: תרכיז של רעל, באתר הארץ, 14 בנובמבר 2012 האלבום "גבינה חצי רכה" באתר בנדקמפ האלבום "אוסף של חרטות" באתר בנדקמפ אבי פיטשון, "ויתרתי" בהופעה: היה כאוטי, היה מצחיק, היה דפוק, באתר הארץ, 3 באפריל 2014 ויתרתי - יום רווקים סיני שמח!, סרטון באתר יוטיוב יובל אראל‏, ויתרתי – יום רווקים סיני שמח!, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 13 ביולי 2021 עכשיו עכשיו עכשיו, by VITARTI - ויתרתי, באתר VITARTI - ויתרתי (באנגלית)
יחסי אורוגוואי – קוריאה הצפונית

יחסי אורוגוואי–קוריאה הצפונית הם יחסי החוץ אורוגוואי וקוריאה הצפונית. בין שתי המדינות לא מתקיימים כלל יחסים דיפלומטיים, ובנובמבר 2016 הצהיר שר החוץ של אורוגוואי רודולפו נין נובואה, במהלך ביקורו בקוריאה הדרומית, כי לא יחול שום שינוי ביחסה של אורוגוואי לקוריאה הצפונית כל עוד פיונגיאנג תמשיך לעמוד בשאיפות הגרעין שלה. מדיה וקבצים בנושא יחסי אורוגוואי – קוריאה הצפונית בוויקישיתוף Uruguay not to seek improvement in ties with N.K. באתר YONHAP NEWS‏, 16 בנובמבר 2016 מפגש שרי החוץ של אורוגוואי וקוריאה הדרומית באתר korea.net‏, 18 בנובמבר 2016 ערך זה הוא קצרמר בנושא יחסי חוץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יחסי אוסטריה–עיראק

יחסי אוסטריה–עיראק הם יחסי החוץ בין אוסטריה לעיראק. בשנת 1955 כוננה אוסטריה יחסים דיפלומטיים עם ממלכת עיראק, ופתחה בה נציגות סחר. בנובמבר 2011 ביקרה בעיראק משלחת פוליטית וכלכלית אוסטרית בכירה, בראשות סגן ראש ממשלת אוסטריה ושר החוץ מיכאל שפינדלגר, וחתמה על שישה הסכמי שיתוף פעולה כלכלי בשווי של עד 60 מיליון דולר. במהלך הפורום הכלכלי המשותף עיראק-אוסטריה, שנערך בשיתוף עם רשות ההשקעות הלאומית בבירה, בגדאד, הדגיש נשיא לשכת המסחר הערבית האוסטרית, ד"ר ריכרד שינץ, כי אוסטריה נמצאת בחוד החנית של מדינות אירופה שביססו יחסים כלכליים עם עיראק. בפברואר 2020 שר החוץ העיראקי מוחמד עלי אלחכים נפגש עם שר החוץ האוסטרי אלכסנדר שלנברג והשניים דנו בחידוש הפגישות המשותפות של עיראק-אוסטריה כמסגרת להפעלת שיתוף פעולה דו-צדדי בין בגדאד לווינה. השר אלחכים הביע הערכה לעמדותיה של אוסטריה בתמיכה בעיראק בתחומים שונים, ביניהן: תמיכה צבאית והומניטרית, ותרומתן לשיקום הערים המשוחררות, וקרא לפתיחה מחדש של השגרירות האוסטרית בבגדאד. אוסטריה מיוצגת בעיראק באמצעות שגרירותה בעמאן, ירדן. עיראק מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה. מדיה וקבצים בנושא יחסי אוסטריה–עיראק בוויקישיתוף לשכת המסחר האוסטרית–עיראקית בפייסבוק שר החוץ פוגש את עמיתו האוסטרי באתר משרד החוץ העיראקי שגרירות אוסטריה בירדן באתר משרד החוץ האוסטרי עיראק באתר משרד החוץ האוסטרי
וילאייט בגדאד

וילאייט בגדד (בטורקית עות'מאנית: ولايت بغداد) היה מחוז מנהלי מהרמה הראשונה (וילאייט) של האימפריה העות'מאנית במרכז עיראק המודרנית. הבירה הייתה בגדאד. בתחילת המאה ה-20 היה על פי הדיווחים שטחו של 54,503 מילים רבועים (141,160 קילומטרים רבועים), בעוד שהתוצאות הראשוניות של המפקד העות'מאני הראשון של 1885 (פורסם בשנת 1908) מסרו כי האוכלוסייה מונה 850,000 נפש. דיוק נתוני האוכלוסייה נע בין "משוער" ל"סתם השערה" בהתאם לאזור שממנו נאספו. בשנת 1869 מונה מידהט פאשא כמושל בגדד. הוא הרחיב את סמכות השיפוט העות'מאנית עד לעיירה אל-בידה, לאחר שביסס את סמכותו בנג'ד. בינואר 1872, קטר הוגדרה כקאזה תחת הסנג'אק של נג'ד. עם זאת, היחסים עם השלטונות העות'מאניים הפכו לעוינים הן באל-בידה והן בנג'ד, והובילו בסופו של דבר לקרב על אל-חג'בה, בו הובסו העות'מאנים. סנג'קים או מחוזות הווילאייט: מושליו הבולטים של הווילאייט: מידהט פאשא (מרץ 1869 - נובמבר 1871) גיריטלי שיריי פאשה מדיה וקבצים בנושא וילאייט בגדאד בוויקישיתוף Asia by A. H. Keane, page 460 H Rahman (2012-11-12). The Emergence Of Qatar. Routledge. pp. 93–96. ISBN 978-1-136-75369-5. נבדק ב-2013-05-22. Bagdad Vilayeti | Tarih ve Medeniyet Worldstatesmen — Saudi Arabia World Statesmen — Iraq
גבעת הרצל

גבעת הרצל היא שכונה בדרום תל אביב, הגובלת בשכונות פלורנטין, שפירא ויפו העתיקה. עם בנייתה של גבעת הרצל כשכונת מלאכה ומגורים, נבלעו בשטחה שתי שכונות בנות של אבו כביר: סכנ'ת חאמד (דנאייטה) ומעט צפונה ממנה סכנ'ת אל-עראיינה. הבנייה העברית בסביבה החלה בשנות השלושים, אולם הסכם משנת 1922 שנערך עם חפאז בן חסין שיח-עלי בנוגע למכירת פרדס סטמבול בסכנ'ת חאמד (דנאייטה), מעיד כי גאולת קרקעות בסביבה זאת החלה עוד קודם. ב-9 בדצמבר 1947, החלו התקפות על גבעת הרצל ועל השכונה הגובלת, שפירא ב-20 במאי 1948, ערך חיל האוויר המצרי שלוש גיחות הפצצה על תל אביב על רקע מלחמת העצמאות. בגיחה שנערכה אחר הצהריים נפגעה השכונה שבדרום העיר ונהרגו חמישה אנשים. כיום, גבעת הרצל נחשבת לשכונה בעלת מקומות תעשייה ומסחר ברובה, היא מכילה את פארק החורשות ואת הגן הזואולוגי. בשנת 2012, 61.8% מהאזרחים הם גברים, 71.6% יהודים ו-69.7% עלו מאז 1990. השכונה גובלת בצפונה לפלורנטין, בדרומה לנווה עופר, במזרחה לשפירא ובמערבה ליפו. כביש דרך קיבוץ גלויות ודרך בן צבי עוברים דרך השכונה. בשכונה על פי מפקד דצמבר 2008, 18.6% ללא תעודת בגרות, 31.7% בעלי תעודת בגרות, 8.1% בעלי סיום על תיכונית, 15.4% בעלי תואר אקדמי ראשון ו 4.1% בעלי תואר אקדמי שני ומעלה. 90.2% לומדים בבית ספר ממלכתי, 3.7% בבית ספר ממלכתי דתי, 1.2% בבית ספר ממלכתי ערבי, ו-1.2% בבתי ספר מיוחדים. בשכונה קיימות: בית ספר לטבע, סביבה וחברה לחינוך סביבתי ירוק גן פסלים של תומרקין בגן אבו נבוט - גן קטן בעל מגוון פסלים בית ספר קהילה - בית ספר דמוקרטי וקהילתי נווה עופר פלורנטין פארק החורשות קריית המלאכה מפת אזור יפו מאת תאודור זנדל (באנגלית), 1876 עם ציון השכונה, באתר הספרייה הלאומית, אוסף אמיר כהנוביץ דני רכט, גבעת הרצל, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה" ⁨ההתקפות על גבעת-הרצל ושני שפירא בת"א ⁩ | ⁨המשקיף⁩ | 9 דצמבר 1947 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il המרכז למחקר כלכלי וחברתי - היחידה לתכנון אסטרטגי, חוברת רבעים ושכונות 2014- גבעת הרצל, אזור המלאכה יפו - (א"ס 713–714, 826-825), ‏2014
אקווריוס

האם התכוונתם ל... אקווריוס (אלבום הייקן) – אלבום האולפן הראשון של להקת המטאל המתקדם Haken אקווריוס (סדרת טלוויזיה) – סדרת טלוויזיה אמריקאית משנת 2015 אקוואריוס (מעבדה תת-ימית) – מעבדה תת-ימית אמריקאית אקוואריוס מנועים – חברה ישראלית העוסקת בפיתוח מנועים וגנרטורים רמת אקווריוס – אזור פיזיוגרפי באזור המשנה "הרמות הגבוהות" של רמת קולורדו מזל דלי – אחד משנים עשר המזלות שבגלגל המזלות, קרוי בלעז אקווריוס Aquarius – אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת האמריקאית טינשיי Aquarius/Let the Sunshine In – מחרוזת של שני שירים שנכתבו למחזמר "שיער" דלי (פירושונים)
ספירידון טריקופיס

סְפִּירִידוֹן טְרִיקוֹפִיס (ביוונית: Σπυρίδων Τρικούπης;‏ 20 באפריל 1788 – 24 בפברואר 1873) היה מנהיג פוליטי יווני, היסטוריון, פוליטיקאי, דיפלומט ומבין מנהיגי מלחמת העצמאות היוונית. טריקופיס כיהן בתפקיד ראש ממשלת יוון במהלך 1833 והיה ראש ממשלתה הראשון של ממלכת יוון לאחר ירושת הכתר בידי אותון, מלך יוון. טריקופיס היה אביו של חרילאוס טריקופיס, שהיה לאחד מהפוליטיקאים הגדולים ביותר של יוון במאה ה-19 המאוחרת. ספירידון טריקופיס נולד ב-20 באפריל 1788 במיסולונגי, האימפריה העות'מאנית וחונך בבריטניה והקיסרות הצרפתית הראשונה. הוא שימש כמזכירו של הרוזן דה גילפורד שהיה אחראי על החינוך באיים היוניים, חלק מהאימפריה הבריטית. הוא לקח חלק פעיל במלחמת העצמאות היוונית שפרצה בשנת 1821. טריקופיס היה דובר מוכשר וזכה להכרה נרחבת באספה של הרפובליקה ההלנית הראשונה בשנת 1825. הוא היה גם חבר אישי של המשורר הבריטי לורד ביירון. הוא היה חבר בממשלה הזמנית של 1826 ושימש לזמן קצר כראש ממשלת יוון בשנת 1833 עם הקמתה של ממלכת יוון. הוא מונה לשגריר יוון בלונדון בין השנים 1835–1838, לימים בין 1841 ל-1843 ולבסוף גם בין השנים 1850–1861. לאחר פרישתו מפוליטיקה פעילה, חיבר יצירה בת 4 כרכים על ההיסטוריה של מלחמת העצמאות היוונית שהתפרסמה בין השנים 1853 ל-1857. הוא היה נשוי לאחותו של מקורבו הפוליטי הקרוב אלכסנדרוס מברוקורדאטוס. חרילאוס טריקופיס, ראש ממשלת יוון לימים, היה בנו. טריקופיס נפטר ב-1873 באתונה, ממלכת יוון. מדיה וקבצים בנושא ספירידון טריקופיס בוויקישיתוף עבודות של ספירידון טריקופיס, פרויקט גוטנברג International and Domestic Politics in Greece During the Crimean War, Jon V. Kofas, Loyola University Chicago כתבי ספירידון טריקופיס בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
דודו, רוזן לאורנבורג

דודו, רוזן לאורנבורג (בגרמנית: Dudo Graf von Laurenburg; בלטינית: Tuto de Lurinburg; לפני 1070- 1124) היה רוזן לאורנבורג הראשון ואציל פיאודלי גרמני שנחשב למייסד בית נסאו, זאת על אף שידוע גם על כמה מאבותיו של דודו כבעלי אדמות פיאודליים, אם כי בדרגה נמוכה מאוד ולא תחת השם "נסאו". לאחר מותו של הרוזן דודו, בית נסאו יהיה לבית אצולה חשוב בגרמניה בפרט ובאירופה בכלל. כיום, מלך הולנד והדוכס הגדול של לוקסמבורג משתייכים לבית אצולה זה. דודו נולד לפני 1070 לרופרכט, פוגט שבבעלותו נמצאו מעט אדמות בארכיבישופות מיינץ. לאחר מות אביו רופרכט, דודו ירש את אדמות אביו והחל לפתח אותן וניסה לשדרג את כוחו ומעמדו, הוא קנה אדמות נוספות באזור ליפורן ובנה בשנת 1090 את טירת לאורנבורג, ב-1117 הרוזן דודו הביא את המסדר הבנדיקטיני לבנות מנזר בשטחו. ב-1122, עם מותו של אודאלריך, רוזן אידשטיין-אפשטיין, הרוזן דודו מלאורנבורג ירש חלק מאדמותיו של אודאלריך מפני שהיה לו קשר משפחתי אליו, היה זה שטח בהסן שכלל כפרים, טירת אידשטיין ומנזר. עם מותו ב-1124 הוריש לצאצאיו את "רוזנות לאורנבורג" תחת השם של "בית נסאו" אותו ייסד על שם אחת העיירות ברוזנות. הרוזן דודו נישא לאירמגארדיס, הרביעית מתוך שבע בנותיו של לודוויג הראשון, רוזן ארנשטיין, נולדו להם שני בנים ובת: רופרכט הראשון, רוזן לאורנבורג ארנולד הראשון, רוזן לאורנבורג דמודיס, אשת אמיך, רוזן דיאץ