קריית אריה

קריית אריה ובשמו הרשמי פארקטק הוא אזור תעשייה הממוקם במערב העיר פתח תקווה הקרוי על שמו של התעשיין אריה שנקר. הוא תחום מדרום על ידי ציר ז'בוטינסקי, ממערב על ידי כביש 4, מצפון על ידי בית העלמין ירקון ומחלף תקווה וממזרח על ידי דרך הרב מלכה וחלקה המזרחי של שכונת אם המושבות. שטח אזור התעשייה הוא כ-5,000 דונם, והוא אזור התעשייה הגדול ביותר בפתח תקווה, ואחד הגדולים ביותר בישראל. עוד במפנה המאה ה-20 הוקם ברחוב בזל (שמו הנוכחי) "יקב הברון", שנועד לייצור יין מענבים שיגודלו במקום. עד מהרה התברר שפתח תקווה אינה אידיאלית לגידול כרמים, והמבנה הוסב ב-1922 למפעל לבושם ומלח לימון שהקימה חברת יק"א. המפעל נקנה על ידי זליג רבינוביץ, שהתחיל לייצר במקום כוהל מסלק סוכר ומקנה סוכר שהובאו ממצרים ברפסודות. לאחר מכן החלו לייצר במפעל שמרים, שעד אז הובאו מאירופה. אזור התעשייה קריית אריה הוקם בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20. המפעלים הראשונים שהוקמו באזור היו מפעל "עץ הזית" על ידי התעשיין חיים לייבוביץ ב-1933, לייבוביץ גם יזם וניהל את הוועד המקומי של אזור התעשייה, ומפעל בשם "דלי" לדליים. בשנת 1934 דווח כי יש במקום ארבעה מפעלים בבנייה והוכנו מגרשים ל-36 מפעלים נוספים. במרץ 1951 סופח האזור לפתח תקווה. באפריל 1957 הוחל בהקמת שלוחת רכבת ממסילת הירקון למפעל "עץ הזית", במימון חלקי של המפעל והיא נחנכה בפברואר 1958. המסילה הייתה בשימוש עד שנות ה-90 של המאה ה-20. בין המפעלים הנוספים שהוקמו באזור היו מפעל דובק, מפעל ברט ומפעל של חברת טבע (המתחם משמש גם כמטה הבינלאומי של טבע). בסוף המאה ה-20 החל האזור להתפתח כמתחם לחברות היי-טק, חברת גילת רשתות לווין הקימה בו את המטה שלה, מצפון לקריית אריה הוקם החל מ-1996 פארק אזורים, שנחשב לאחד ממתחמי ההיי טק המובילים בישראל, בו שוכן מטה חברת יבמ ישראל. ב-2007 נחנך בית חברת קודאק שהוקם בהשקעה של 50 מיליון דולר. בעשור הראשון של המאה ה-21 החלו לקום באזור מגדלי משרדים במקום מבני המפעלים וחברות הביטוח מגדל וביטוח ישיר קבעו את משרדיהן בקריית אריה. במאי 2019, החלה חברת אינטל ישראל לאכלס את הקמפוס החדש שהקימה החברה בקריית אריה בהשקעה של 440 מיליון שקל. החברה ריכזה בקמפוס את כל העובדים שלה באזור המרכז. קריית אריה מהווה חלק חשוב ועיקרי בפתח תקווה, ובין היתר נמצאים בה כמה מהמקומות המרכזיים בעיר, בהם הקניון הגדול, בית משפט השלום פתח תקווה ומסוף אוטובוסים גדול ("מסוף החרש") שמשמש תחנת קצה לרבים מהקווים העירוניים בפתח תקווה וכן למספר קווים בין עירוניים היוצאים מפתח תקווה. בחלקו הדרום-מזרחי של האזור, בסמוך לקניון הגדול, נמצא הפארק הגדול של פתח תקווה, שמורכב ממשטחי דשא רבים, אגם אקולוגי וגן שעשועים גדול. הפארק משמש גם לאירועים שעורכת עיריית פתח תקווה, כגון הפנינג של יום העצמאות, ומושך אליו תושבים רבים מהעיר ומהערים הסמוכות. בחלקו הצפון מזרחי של אזור התעשייה נמצאת תחנת רכבת, המהווה חלק מקו הרכבת תל אביב-כפר סבא, בין התחנות בני ברק וסגולה. בבניית התחנה הושקעו כ-60 מיליון שקל, והיא צפויה לשרת כמיליון איש בשנה. בסמוך לתחנת הרכבת ממוקם אצטדיון המושבה, אשר נחנך בסוף 2011, ומכיל 11,500 מקומות ישיבה. בנוסף, בצמוד לתחנת הרכבת הכבדה, יש שלוחה של הקו האדום של הרכבת הקלה של תל אביב, ושם גם הוקם דפו קריית אריה, המוסך המרכזי של הרכבת הקלה. מדיה וקבצים בנושא קריית אריה בוויקישיתוף נפתח מרכז התעשייה בבני־ברק (ידיעה על חנוכת "מרכז התעשייה על שם א. שנקר"), הצופה, 5 ביוני 1947 המהפך של קריית אריה: מאזור תעשייה ישן למרכז העצבים של עולם העסקים הישראלי, באתר TheMarker‏, 27 בדצמבר 2018 מיכאל יעקובסון: סיבוב באזור התעסוקה קריית אריה בפתח תקווה, באתר 'חלון אחורי', 27 ביוני 2020. מוזיאון ראשונים לתולדות פתח תקווה - יקב הברון ב. זאב, תעשיית השמנים בארץ תורחב, זמנים, 29 בינואר 1954 הזמנה - ועד בעלי תעשייה בקרית אריה, המשקיף, 20 באפריל 1942 מארץ ישראל, העולם, 1 בנובמבר 1934 זכריה הורדי, ההסתדרות ושלוחותיה, על המשמר, 13 בינואר 1956 שלוחת מס"ב לאזור התעשיה בפתח־תקוה, חרות, 3 באפריל 1957 מפעל "עץ הזית" בפתח־תקוה חובר בשלוחה לפסי הרכבת, חרות, 7 בפברואר 1958 דרור מרמור, ‏פתח תקוה: בית קודאק נחנך בעלות של 50 מ' ד', באתר גלובס, 13 במאי 2007 מיכל מרגלית, ‏רבוע כחול נדל"ן תקים מגדל היי-טק בקרית אריה ב-70 מיליון ד', באתר גלובס, 23 בספטמבר 2009 אורי תומר, המרכז החדש של אינטל הזניק את צבר ההזמנות של אפקון לשיא של 1.7 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 21 באוגוסט 2016