laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בא לי לדבר

"בא לי לדבר" הוא שיר של צמד הזמרים-יוצרים הישראלים גיא ויהל. השיר נכתב, הולחן עובד והופק בידי גיא ויהל ויצא לאור ב-15 בפברואר 2015. ב-12 בפברואר 2015 חשפו צמד הזמרים-יוצרים הישראלים גיא ויהל את עטיפת הסינגל "בא לי לדבר" וכן את תאריך יציאתו הקרוב. השיר נכתב, הולחן עובד והופק בידי גיא ויהל ויצא לאור ב-15 בפברואר 2015, מתוך אלבום האולפן השלישי שלהם, "שמיים בוערים". השיר עוסק במעגל מתמשך של ריבים והשלמה בין בני זוג. על פי מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי השיר הוא סוג של הכללה ובעוד הבחורות נוטות להתפרץ ולרצות שיקשיבו להן, הבחורים מבליגים, עד שהם אינם מסוגלים עוד. יש שממשיכים להיות במשחק, יש שיעדיפו לשוב לרווקותם. הוא הוסיף כי בשיר נדמה כי המוזיקה יוצאת לנתיב המרכזי בקצב מניע, מלודרמטית כאילו לדובר דחוף לספר ולפרוק, וכי ההפקה המוזיקלית "מסייעת בהעלאת מפלס המצוקה הרגשית, מטעינה את השיר במתח. בא לו לדבר, והוא יותר מאשר מדבר – שר את הסיטואציה בדרמה גדולה כמו בנפשו היא". המוזיקאי אסף אטדגי התבטא כי גיא ויהל "הצליחו לפצח את הנוסחה, שהיא בעצם נוסחת הפופ האוניברסלית, בתים חזקים ופזמון קליט. זה נשמע מקצועי, וידבר גם למי שמחפש איכות וגם למי שמחפש פופ לא מזיק". גיא ויהל, "בא לי לדבר", סינגל חדש שלנו שיוצא ביום ראשון הקרוב מתוך האלבום השני שבדרך, באתר אינסטגרם, ‏12 בפברואר 2015 מערכת mako מוזיקה, ‏"בא לי לדבר": גיא ויהל בשיר נוסף לקראת אלבום חדש, באתר ‏מאקו‏, 15 בפברואר 2015 גיא ויהל שרים "בא לי לדבר". האזינו, באתר וואלה, 15 בפברואר 2015 גיא ויהל, שבוע חדש עם שיר חדש מתוך האלבום הבא שלנו, באתר אינסטגרם, ‏15 בפברואר 2015 עמי פרידמן, גיא ויהל: "כבר לא זוכרים לנו את 'דה ווייס'", באתר ynet, 14 במאי 2015 גיא ויהל - בא לי לדבר, סינגלים חדשים, שירים חדשים, שיר חדש, מוסיקה , מוסיקה ישראלית, ביקורת מוסיקה, יהל דורון, גיא מנטש, באתר יוסמיוסיק, ‏15 בפברואר 2015 עופרי גופר, ‏"נדיר שיוצאי ריאליטי מגיעים לרמות כאלה של איכות", באתר ‏מאקו‏, 26 באפריל 2015 המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏12-18 באפריל 2015 גיא ויהל, אז מסתבר ש"בא לי לדבר" היה בשבוע שעבר השיר המושמע ביותר ברדיו, באתר אינסטגרם, ‏19 באפריל 2015 עמי פרידמן, אייל גולן הוא הזמר המושמע ביותר ברדיו, באתר ynet, 7 בספטמבר 2015 תשע"ה, באתר פזמונט המצעד השנתי הישראלי תשעה, באתר גלגלצ
פקודת הבנקאות

פקודת הבנקאות היא חוק שחוקק לראשונה ב-1 בספטמבר 1921 וחודשה מספר פעמים מאז. הפקודה מהווה את המסגרת המשפטית לפיקוח על מערכת הבנקאות בישראל ומגדירה את הכללים והתקנות להקמה ולפעילות של בנקים כמו גן מסדירה את היחסים בין הבנקים ללקוחותיהם ולרשות המטבע. הפקודה מחולקת למספר חלקים עיקריים: הגדרת בנק ורישוי: כל מוסד שמבצע פעולות בנקאיות צריך לקבל רישיון מהבנק המרכזי של ישראל. הפקודה מגדירה מהן פעולות בנקאיות, ואילו תנאים צריך לעמוד בהם כדי לקבל רישיון. שימוש במונח "בנק": אסור לכל אדם או חבורת אנשים, מאוגדים או לא, להשתמש במונח "בנק" או כל גזירה שלו בשם העסקי ללא הסכמת הנגיד. העבירה על כך עלולה להביא לקנס. הגבלות והגנה על צרכנים: הפקודה קובעת כללים להגנה על פרטיות הלקוחות ועל נתוניהם הפיננסיים, כולל הגבלות על שימוש במידע אודות לקוחות ללא הסכמתם. דרישות הון וניהול סיכונים: דרישות להון מינימלי לבנקים כדי להבטיח את יציבותם הפיננסית והתמודדותם עם סיכונים פוטנציאליים. פיקוח ובקרה: הבנק המרכזי מופקד על פיקוח על הבנקים ויש לו הסמכות לבדוק דוחות כספיים, לערוך ביקורות ולצעד בצעדים תיקוניים אם נדרש. סמכויות הנגיד והמפקח על הבנקים: הנגיד רשאי להורות לכל אדם למחוק מהשם שבו הוא מנהל עסקים את המלה "בנק" או גזירותיה, לאחר התייעצות בוועדה והזדמנות להשמיע טענות. המפקח על הבנקים יכול לקבל ולדרוש מידע מבנקים לצורך ביקורת ופיקוח, ויש לו סמכות לחקור עבירות במערכת הבנקאית. עם השנים, הפקודה עברה מספר שינויים ותיקונים שהתאימו אותה למציאות המשתנה ולהתפתחויות בעולם הפיננסי, כולל שינויים בהגדרות ובדרישות הרגולציוניות לבנקים. בשנת 1981 נחקקו לצד הפקודה שני חוקי בנקאות מרכזיים - חוק הבנקאות (רישוי) וחוק הבנקאות (שירות ללקוח). החל משנת 2004 לאחר תיקון פקודת הבנקאות, על הבנקים בישראל מוטלת חובה לדווח על חשד למעילה למבקר הפנימי ובנוסף למפקח על הבנקים. ב-2024 אושר תיקון כי בנקים יהיו חייבים להתקשר לבעלי חשבון שאין בו תנועות. התיקון מטיל על תאגידים בנקאיים חובה לנקוט צעדים לצורך איתור בעלי חשבונות רדומים שבהם מופקד סכום של 100 שקלים חדשים או יותר. כשמדובר בפיקדון שנקבע מועד לפירעונו, חובת האיתור קמה סמוך למועד הפירעון. פקודת הבנקאות, באתר כנסת ישראל, ‏31/12/1933 חוק הבנקאות, באתר כל-זכות פקודת הבנקאות, 1941, באתר כנסת ישראל בני סולומון, בנקים יהיו חייבים להתקשר לבעלי ח.., באתר כיכר השבת, ‏2024-03-20
פתח תקווה (שיר של אינפקציה)

"פתח תקווה" הוא שיר של להקת אינפקציה מאלבומה ככה מפנקים. השיר מבטא את תדמיתה של פתח תקווה כעיר אפרורית ופריפריאלית וגם עזר לקבע את התדמית הזו. גיא בן שטרית הלחין את ליין הגיטרות של הבית הראשון עוד לפני שמילות השיר נכתבו. משפט המחץ של השיר, "אני לא מאמין שאני גר בפתח תקווה", הומצא על ידי ניר טרטר בעת נסיעה חזרה לפתח תקווה מחזרה של הלהקה, באזור צומת קפלן ארלוזורוב בעיר. את המונולוג הפותח כתב ניר טרטר, ואת שארית הפזמון כתב גיא בן שטרית. בשנת 2014 יצא קליפ הופעה לשיר מהופעת האיחוד של אינפקציה. הסולו נפתח בסולו גיטרות רגוע שנמשך כחצי דקה, שאחריו מצטרפים גיטרת בס ותופים. אחר כך מתחיל המונולוג. המונולוג בשיר מספר על אדם, המגיע מפתח תקווה אל בר ב"עיר הגדולה" (כנראה תל אביב) ונפגש עם בחורה. הם מתכוננים לקיים יחסי מין ולפתע הבחורה שואלת את הדובר מאיפה הוא. המוזיקה הרגועה נפסקת בפתאומיות והגיטרה מבצעת את אפקט ההרמוניקס (Harmonics). הזמר צועק את הפזמון של השיר שבו הוא מביע את מורת רוחו מכך שהוא גר בפתח תקווה ומהאופי של העיר הזו: אני לא מאמין שאני גר בפתח תקווה, שנים! שנים על גבי שנים, ארסים זקנות ובני-עקיבא! אחרי הפזמון יש סולו גיטרה ואז הפזמון חוזר. גיא בן שטרית - גיטרה ירון שראל - גיטרה בס ניר טרטר - שירה, פסנתר, קלידים רן יורגנסון - תופים גיא שמי - גיטרה פתח תקווה, סרטון בערוץ "אינפקציה", באתר יוטיוב (אורך: 03:36) פתח תקווה, באתר אקו"ם שיר אחד, פתח תקווה | אינפקציה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 6 במרץ 2023 קורין אלבז, "פ"ת כמו סבתא נחמדה עם טעם רע בבגדים", באתר mynet‏ פתח תקוה, 25 בדצמבר 2014 ניצן פינקו, ניר טרטר: "אם היינו לוקחים את עצמנו ב'אינפקציה' יותר ברצינות היינו עושים יותר", באתר הארץ, 12 בספטמבר 2021 איתמר רונאל, ‏אני לא מאמין שעדיין צוחקים על פתח תקווה, באתר ‏מאקו‏, 19 ביולי 2018 אינפקציה - פתח תקווה - מתוך מופע האיחוד, נובמבר 2014 תל אביב, סרטון בערוץ "Ran Jurgenson", באתר יוטיוב (אורך: 03:54) אסף נבו, ‏אינפקציה לא מאמינים שהם חיים ב"פתח תקווה", באתר ‏מאקו‏, 18 בדצמבר 2014 כך במקור - מתוך חוברת השירים שצורפה לדיסק האלבום
עונת 2001/2002 בגביע אופ"א

עונת 2001/2002 בגביע אופ"א הייתה המהדורה ה-31 של התחרות השנייה בחשיבותה של אופ"א לקבוצות כדורגל. בתחרות זכתה פיינורד מהולנד בפעם השנייה לאחר שגברה 3–2 בגמר על בורוסיה דורטמונד מגרמניה. 145 קבוצות מ-51 התאחדויות אופ"א השתתפו בטורניר. דירוג ההתאחדויות מבוסס על דירוג הליגות של אופ"א ומשמש לקביעת מספר הנציגות מכל התאחדות: ליגות המדורגות 1–6 שלחו 3 קבוצות כל אחת ליגות המדורגות 7–8 שלחו 4 קבוצות כל אחת ליגות המדורגות 9–15 שלחו 2 קבוצות כל אחת ליגות המדורגות 16–21 שלחו 3 קבוצות כל אחת ליגות המדורגות 22–49 שלחו 2 קבוצות (למעט ליכטנשטיין ששלחה 1) ליגות המדורגות 50–51 שלחו קבוצה אחת כל אחת 3 הליגות המובילות בדירוג המשחק ההוגן של אופ"א זכו בנציגה נוספת 16 קבוצות שהודחו ממוקדמות ליגת האלופות 8 קבוצות שהודחו משלב הבתים הראשון של לית האלופות 3 הזוכות בגביע האינטרטוטו הזוכה בגביע אופ"א 2001 (לא תקף עקב העפלתה של ליברפול לליגת האלופות) בסוגריים המיקום או המפעל ממנו העפילה הקבוצה: ג: מחזיקת גביע ס: סגנית מחזיקת גביע גל: מחזיקת גביע הליגה (מספר): מיקום בליגה פ: זוכת פלייאוף על תחרות אירופית שנערך בסוף העונה FP: דירוג המשחק ההוגן של אופ"א IT: זוכת גביע האינטרטוטו CL: ירדה מליגת האלופות GS: קבוצות במקום השלישי בשלב הבתים הראשון Q3: מפסידות בשלב המוקדמות השלישי מכבי תל אביב, שזכתה בגביע המדינה בכדורגל 2000/2001, והפועל תל אביב, שסיימה במקום השני בעונת 2000/2001 בליגת העל בכדורגל, ייצגו את ישראל בתחרות. מכבי תל אביב הוגרלה בסיבוב המוקדמות מול ז'לגיריס וילנה וניצחה 7–0 (6–0 בתל אביב משערים של דדי בן דיין, ברוך דגו (שלושער), טל בנין ואלי ביטון ו-1–0 בווילנה משער של רודריגו גולדברג) ובסיבוב הראשון הוגרלה מול דינמו זאגרב וניצחה 3–3 בחוק שערי חוץ (2–2 בזאגרב משערים של גולדברג ודגו ו-1–1 בתל אביב משער של אבי נמני). בסיבוב השני הודחה בידי רודה 3–5 (הפסד 1–4 בקרקראדה משער של פרנץ הורבאט וניצחון 2–1 בתל אביב מצמד של ביטון). הפועל תל אביב הוגרלה בסיבוב המוקדמות מול אררט ירוואן וניצחה 5–0 (2–0 בירוואן משערים של סלים טועמה ומילאן אוסטרץ ו-3–0 בתל אביב משערים של אוסטרץ, אסי דומב וכפיר אודי) ובסיבוב הראשון הוגרלה מול גזיאנטפספור וניצחה 2–1 (1–0 בתל אביב משער עצמי של רינדזיוק ו-1–1 בגזיאנטפ משער של אוסטרץ). בסיבוב השני ניצחה הקבוצה את צ'לסי 3–1 (2–0 בתל אביב משערים של שמעון גרשון וסרגיי קלשצ'נקו ו-1–1 בלונדון משער של אוסטרץ) ובסיבוב השלישי ניצחה את לוקומוטיב מוסקבה 3–1 (2–1 בתל אביב משערים של אוסטרץ ודומב ו-1–0 במוסקבה משער של אוסטרץ). בשמינית הגמר ניצחה הפועל את פארמה 2–1 (0–0 בתל אביב ו-2–1 בפארמה משערים של אוסטרץ ואישטוון פישונט), אך ברבע הגמר הודחה בידי מילאן 1–2 (ניצחון 1–0 בניקוסיה משער של קלשצ'נקו והפסד 0–2 במילאנו). ההגעה לרבע הגמר היא אחד מהישגי השיא של קבוצות הכדורגל הישראליות במפעלים הבין-לאומיים, בפרט בגביע אופ"א. עונת 2001/2002 בליגת האלופות מכבי תל אביב במפעלים הבין-לאומיים הפועל תל אביב במפעלים הבין-לאומיים מדיה וקבצים בנושא עונת 2001/2002 בגביע אופ"א בוויקישיתוף ספי פסטרנק, 17 שנה למסע המופלא של הפועל ת"א באירופה, באתר ynet, 25 בפברואר 2019 נארווה טרנס זכתה בניצחון טכני 3–0 לאחר שאלפסבורג שיתפה שחקן לא רשום, כשהתוצאה הייתה 1–3 לאלפסבורג נערך רק משחק אחד, בוורשה, פולין, בעקבות המצב הביטחוני ברוסיה פריז סן-ז'רמן זכתה בניצחון טכני 3–0 בעקבות הפסקת חשמל בבוקרשט המשחק נערך באצטדיון GSP בניקוסיה, קפריסין בעקבות האינתיפאדה השנייה מליגת האלופות מגביע האינטרטוטו מדירוג המשחק ההוגן של אופ"א
ליגת העל של כורדיסטן

ליגת העל של כורדיסטן היא ליגת הכדורגל הראשונה באזור כורדיסטן-עיראק, מעל ליגת כורדיסטן השנייה, בפיקוח איגוד הכדורגל של כורדיסטן. הליגה אינה מוכרת רשמית על ידי פיפ"א או אף אחת מהיבשות שלה, ולכן היא אינה יכולה להשתתף בתחרויות היבשתיות שלהם. ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ריגויאנצ'י

ריגויאנצ'י (בהונגרית: Rigójancsi) הוא מוצר מגדנאות הונגרי מסורתי, בדרך כלל בצורת קובייה, המבוסס על בצק עוגת ספוג שוקולד וקרם שוקולד. הוא נקרא על שמו של ריגו יאנצ'י (הו') (1858–1927), כנר ראשון, כנר מוביל (בהונגרית: prímás) של להקת צוענים הונגרי מפורסם, שפיתה את קלרה וורד, הנסיכה קראמאנה-שימאי, בתו היחידה של המיליונר האמריקאי E. B. Ward, שהייתה אשתו של הנסיך הבלגי ז'וזף קאראמן שימאי. (אנ') יאנצ'י (כינוי חיבה ליאנוש) וקלרה נפגשו בשנת 1896, כאשר ריגו יאנצ'י ניגן במסעדה פריזאית שבה קלרה אכלה ארוחת ערב עם בעלה, הנסיך ז'וזף. בין 1896 לבין 1898, העיתונים סיקרו הרבה את נישואי הכנר המוביל והנסיכה (לאחר שהתגרשה מבעלה, הנסיך ז'וזף). העוגה נקראה על שם ריגו יאנצ'י על ידי הקונדיטור שהכין אותה, לכבוד סיפור האהבה הרומנטי. המאפה מורכב משתי שכבות עוגת שוקולד, וביניהן מלית קרם שוקולד קצפת. המילוי עשוי להכיל גם מעט רום כהה ו/או וניל. בגרסה אחרת המילוי מורכב משתי שכבות, אחת עם שוקולד קצפת ואחת עם קצפת בלבד. לפני ההרכבה מורחים על הדף התחתונה שכבה דקה מאוד של ריבת משמש. העוגה מצופה בזיגוג שוקולד מריר. Mindmegette - THE MOST DELICIOUS RIGÓ JANCSI Cookpad - מתכון ריגויאנצ'י Világhírű magyar sütemények "Gundel Károly - Kis magyar szakácskönyv". אורכב מ-המקור ב-2016-08-14. נבדק ב-2017-08-10.
יומנה של חדרנית

האם התכוונתם ל... יומנה של חדרנית (רומן) (אנ') או יומנה של משרתת – רומן משנת 1900 מאת אוקטב מירבו, עליו מבוססים: יומנה של חדרנית (סרט, 1946) (אנ') – סרט משנת 1946 בבימויו של ז'אן רנואר יומנה של חדרנית (סרט, 1964) (אנ') – סרט משנת 1964 בבימויו של לואיס בוניואל יומנה של חדרנית (סרט, 2015) (אנ') – סרט משנת 2015 בבימויו של בנואה ז'קו
בורגזדה

בורגזדה הוא אחד מתשעת איי הנסיכים בים מרמרה, והשלישי בגודלו. ארכיפלג איי הנסיכים נמצא כעשרים עד שלושים קילומטרים דרומית-מזרחית לעיר איסטנבול שבטורקיה. הקשר בין האי לאיסטנבול מתבצע באמצעות קווי מעבורת. בעבר נקראה האי אנטיגוני (ביוונית (Αντιγόνη) לכבודו של אנטיגונוס הראשון מונופתלמוס, מצביא בצבאו של אלכסנדר הגדול ואחד הדיאדוכים שנלחמו על ירושת ממלכתו. האי משתרע על שטח של 1.615 קמ"ר. הנקודה הגבוהה ביותר באי היא הגבעה בייראקפטה (גבעת הדגל), שהייתה ידועה גם בשם "גבעת ישו", שגובהה 170 מ' מעל פני הים. אוכלוסיית האי הייתה 1,655 נפש בשנת 2022. במרחק חמישה מטרים מהאי בורגזדה נמצא האי קומברוס (אי הכפית) אי קטנטן לא מאוכלס המחובר אל האי הגדול באמצעות רכס סלעי תת-מימי. האי היה מכוסה יערות מחטניים אדומים שנשרפו כמעט כליל בשריפה שהתרחשה בשנת 2003. בעבר הרחוק, תושבי האי היו בעיקר יוונים. במאה ה-20 התחילו להגיע לאי תושבים עמידים מאיסטנבול, ביניהם גם יהודים, שבנו בו בתי קיץ. ביתו של סופר הסיפורים הקצרים סאיט פאיק אבשיאניק (1906 – 1954) (אנ') שהפך למוזיאון אישי. כנסיית יוהנס פרודרומוס (יוחנן המטביל), הוקמה ב-1899 במקום בו עמדה כנסייה ביזנטית שנבנתה במאה השישית לספירה על ידי הקיסרית תאודורה, אשת הקיסר הביזנטי תיאופילוס. הכנסייה שוחזרה בשנת 1999 לאחר רעידת האדמה באיזמיט ונמצאת בשימוש הקהילה היוונית. מנזר האג'יוס גאורגיוס גאריפי . משערים כי המנזר נבנה בתקופה הביזנטית, שוקם במאה ה-17 ושוחזר בשנת 1897. על ראש גבעת בייראקפטה ניצב מנזר ישו (מנזר השינוי) שנבנה במאה התשיעית לספירה על ידי הקיסר הביזנטי בסיליוס הראשון. הוא שימש במאה ה-19 מעון לשני פטריארכים לאחר ששוקם ושופץ על ידי הקהילה היוונית אורתודוקסית. בית היתומים היווני הינו בניין העץ הגדול ביותר באירופה והשני בגודלו בעולם. הבניין נבנה בשנת 1898 על ידי חברה צרפתית שהתכוונה לפתוח בו בית מלון וקזינו. לאחר שהסולטן עבדול חמיד השני אסר את פתיחתו, הוקם בו בשנת 1903 בית יתומים. בית היתומים נסגר בשנת 1964. בית הכנסת אוהל יעקב נבנה בשנת 1968 לטובת הקהילה היהודית באי. כמו כל בתי הכנסת האחרים באיי הנסיכים, בית הכנסת פתוח רק בחודשי הקיץ. בית הכנסת מנוהל על ידי קרן נווה שלום. מדיה וקבצים בנושא בורגזדה בוויקישיתוף Burgazada (Neighborhood, Turkey) - Population Statistics, Charts, Map and Location, citypopulation.de Abasıyanık, Sait Faik (2014). A Useless Man: Selected Stories (באנגלית) (1st ed.). New York: Archipelago Books. ISBN 9780914671077. Teknevia, Burgazada: Peace and Scenery - Teknevia, ‏2023-03-30 (באנגלית אמריקאית) Büyükada - Princes' Islands Tourism Development Center, adalarturizm.org Ohel Yaakov (Burgazada) Synagogue, We Love Istanbul, ‏2020-03-09 (באנגלית בריטית)
אגבה (מיתולוגיה)

במיתולוגיה היוונית, אגבה (ביוונית עתיקה: Ἀγαύη, "מפואר, אצילי") עשויה להתייחס לדמויות הבאות: אגבה, אחת מ-50 הנראידות, נראוס ודוריס האוקיינידית. אגבה ואחיותיה האחרות ניחמו את תטיס כשהיא זועקת באהדה על צערו של אכילס על פאטרוקלוס. אגבה, אחת מהדנאידות, בתו של דנאוס, מלך לוב ואירופה, מלכה. היא נישאה ליקוס, בנם של איגיפטוס וארגיפיה. אגבה, בתו של קדמוס ואמו של פנתאוס. אגבה, אמזונה. אגבה, מיינאדה, אמו של פנתיאוס ורוצחתו בהתקף שיגעון שהמיט עליה דיוניסוס. Graves, Robert (2017). The Greek Myths - The Complete and Definitive Edition. Penguin Books Limited. pp. Index s.v. Agave. ISBN 9780241983386. Bell, Robert E. (1991). Women of Classical Mythology: A Biographical Dictionary. ABC-Clio. pp. 14–15. ISBN 9780874365818. היגינוס, פאבולות הומרוס, האיליאדה, 18.41 אפולודורוס, ביבליותקה, 1.2.7 הסיודוס, תאוגוניה, 240 Kerényi, Carl (1991). The Gods of the Greeks. London. Thames & Hudson. p. 64. Bane, Theresa (2013). Encyclopedia of fairies in world folklore and mythology. Jefferson, North Carolina. pp. 15. ISBN 978-0-7864-7111-9. OCLC 844308768. הומרוס, האיליאדה 18.39-51 אפולודורוס, ביבליותקה, 2.1.5 אפולודורוס, ביבליותקה, 3.4.2 היגינוס, פאבולות, 163 הסיפור על פנתאוס, באתר פרויקט תאואי (באנגלית) אגבה, באתר אקדמיק (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה ובנושא יוון העתיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בורסן

בורסן (בדנית: Børsen; מילולית: הבורסה; מוכר גם בתור: Børsbygningen, בורסבינגן - בניין הבורסה) הוא בניין בורסת מניות מהמאה ה-17 הניצב במרכז קופנהגן. המבנה ההיסטורי ממוקם בסמוך לארמון קריסטיאנסבורג, מושב הפולקטינג, על האי סלוטסהולמן (אנ'). הבניין נבנה בתקופת שלטונו של כריסטיאן הרביעי, מלך דנמרק בשנים 1619–1640, והוא נחשב לדוגמה מובילה של סגנון הרנסאנס ההולנדי בדנמרק. הבניין מוגן לשימור. בורסן היא אטרקציה תיירותית פופולרית. המבנה התבלט בעיקר בצריח האופייני הייחודי שלו, בצורת זנבות של ארבעה דרקונים מפותלים יחד, בגובה של 56 מטרים. ב-16 באפריל 2024, הבניין נפגע קשות משרפה, שהפילה את הצריח. מדיה וקבצים בנושא בורסן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בורסן (בדנית ובאנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא דנמרק. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אמא (שיר של סטטיק)

"אמא" הוא שיר של המוזיקאי הישראלי סטטיק, אשר יצא לאור ב-9 באפריל 2024, כרצועה השנייה מתוך אלבום האולפן השני שלו, "להרים", וכסינגל המוביל מתוכו. בדומה לשאר שירי האלבום, הוא נכתב על ידי רוסו ביחד עם רון ביטון, דור גל, ג'ורדי, איתי שמעוני והצמד Triangle והופק על ידי ג'ורדי ו-Triangle. בשיר מדבר סטטיק, כבן להורים מאמצים, על האמא הביולוגית שלו, ומביע כעס על כך שעזבה אותו. במקור, השיר כלל דגימה מתוך השיר "אמא" של שולה חן, אשר יצר שייקה פייקוב, אך פייקוב דחה את הבקשה להשתמש בדגימתו של השיר. עינב שיף מ-ynet ציין כי אף על פי שאופי מילות השיר הוא "חזק ונוגע ללב", עיבודו והפקתו המוזיקלית חסרי מקוריות ו"רוכבים" על השיר "Sprinter" של דייב וסנטרל סי, המזוהה עם סגנון הדריל. עם זאת, ציין: "אפשר להתנחם בכך שגם השראה צריך לדעת ממי לקבל, והלהיט הנהדר הזה בהחלט עונה על הקריטריונים". פופטוק: מהסימפול הגנוז של סטטיק ועד לתקליט של אודיה, באתר גלגלצ, 11 באפריל 2024 עינב שיף, "פרידה מהפופ"? "להרים" של סטטיק הוא מפגש ממוחזר עם אלבום הבכורה שלו, באתר ynet, 10 באפריל 2024
לילות וקללות

"לילות וקללות" הוא שיר של הזמר הישראלי עומר אדם, מתוך המיני-אלבום "חמישה לילות". השיר יצא לאור ב-21 במרץ 2024, כרצועה הרביעית מתוך האלבום. הוא נכתב על ידי טל קסטיאל, שהלחין את השיר יחד עם מפיקיו, עדן אטד ורז קופרמן. השיר הגיע למקום השלישי במצעד היטליסט של מאקו. במהלך חודש מרץ 2024, אדם רמז על הפרויקט המוזיקלי הבא שלו דרך חשבון האינסטגרם שלו, שם תיעד את האמן פילפלד מציג את מה שנראה כמספר עטיפות אלבומים או סינגלים. בסרטון ניתן לזהות את הכתובות על העטיפות, המציינות את שמות השירים החדשים של אדם, ובהם "לילות וקללות", שהוא הרצועה הרביעית במיני-אלבום. לאחר צאתו של המיני-אלבום חמישה לילות, לצד שאר שירי האלבום, זכה השיר להצלחה בסטרימינג, ובעקבות זאת נכנס למקום ה-98 במצעד היטליסט של מאקו. שבוע לאחר מכן, הגיע השיר למקום השביעי, ובשיאו הגיע למקום השלישי. בנוסף ל"לילות וקללות", "רק שלך" במקום הראשון, "כסף או דמעות" במקום השישי, "מבת ים ועד הנצח" במקום השביעי ו"אקדח" במקום השמיני. אדם הוא האמן הראשון שהכניס חמישה שירים לעשירייה הפותחת בו-זמנית. ב-18 באפריל 2024 הוציא לאור לירן דנינו גרסת כיסוי לשיר. גיל משעלי, ‏עומר אדם חושף עטיפות לשירים חדשים, באתר ‏מאקו‏, 18 במרץ 2024 דור מאיר מועלם, ‏אושר כהן עדיין במקום הראשון, עומר אדם צמוד צמוד מאחוריו, באתר ‏מאקו‏, 3 באפריל 2024 דור מאיר מועלם, ‏עומר אדם במקום הראשון בהיטליסט - מצעד המוזיקה הרשמי של ישראל, באתר ‏מאקו‏, 9 באפריל 2024 לירן דנינו לילות וקללות, באתר yosmusic.com, ‏25 באפריל 2024 כאן גימל, באירופה אולי הוא הגיע למקום החמישי והמכובד, אבל אצלנו בעשירייה הוריקן כובש את המקום הראשון! 🧡, באתר אינסטגרם, ‏16 במאי 2024
כסף או דמעות

"כסף או דמעות" הוא שיר של הזמר הישראלי עומר אדם, מתוך המיני-אלבום "חמישה לילות". השיר יצא לאור ב-21 במרץ 2024, כרצועה השלישית מתוך האלבום. הוא נכתב והולחן על ידי אביב פרץ ודרור מזרחי, והופק על ידי אלירן אליהו ועמרי דהאן. השיר הגיע למקום השישי במצעד היטליסט של מאקו. במהלך חודש מרץ 2024, אדם רמז על הפרויקט המוזיקלי הבא שלו דרך חשבון האינסטגרם שלו, שם תיעד את האמן פילפלד מציג את מה שנראה כמספר עטיפות אלבומים או סינגלים. בסרטון ניתן לזהות את הכתובות על העטיפות, המציינות את שמות השירים החדשים של אדם, ובהם "כסף או דמעות", שהוא הרצועה השלישית במיני-אלבום. לאחר צאתו של המיני-אלבום חמישה לילות, לצד שאר שירי האלבום, זכה השיר להצלחה בסטרימינג, ובעקבות זאת נכנס למקום ה-12 במצעד היטליסט של מאקו. שבוע לאחר מכן, הגיע השיר למקום השישי, כאשר "רק שלך" במקום הראשון, "לילות וקללות" במקום השלישי, "מבת ים ועד הנצח" במקום השביעי ו"אקדח" במקום השמיני. אדם הוא האמן הראשון שהכניס חמישה שירים לעשירייה הפותחת בו-זמנית. גיל משעלי, ‏עומר אדם חושף עטיפות לשירים חדשים, באתר ‏מאקו‏, 18 במרץ 2024 דור מאיר מועלם, ‏אושר כהן עדיין במקום הראשון, עומר אדם צמוד צמוד מאחוריו, באתר ‏מאקו‏, 3 באפריל 2024 דור מאיר מועלם, ‏עומר אדם במקום הראשון בהיטליסט - מצעד המוזיקה הרשמי של ישראל, באתר ‏מאקו‏, 9 באפריל 2024 כאן גימל, באירופה אולי הוא הגיע למקום החמישי והמכובד, אבל אצלנו בעשירייה הוריקן כובש את המקום הראשון! 🧡, באתר אינסטגרם, ‏16 במאי 2024
פורט פאלאקאד

פורט פאלאקאד (באנגלית: Palakkad Fort, במלאיאלאם: പാലക്കാട് കോട്ട) הוא מבצר היסטורי שנבנה בעיר פאלאקאד (אנ') במדינת קרלה שבדרום מערב הודו. המבצר, במתכונתו הנוכחית, נבנה במאה ה-18 על ידי סולטאן ממלכת מייסור חיידר עלי והייתה מוקד לחימה במהלך מלחמות אנגלו-מייסור. קיימות מעט עדויות על קיומו של מבצר בעיר פאלאלקד עוד מימים קדומים אולם העדויות המבוססות ביותר מצביעות על כך שהמבצר במתכונתו הנוכחית נבנה במאה ה-18. באמצע מאה זו הייתה העיר מושבו של שבט מממלכת קליקוט שמרכזה היה בעיר קוז'יקוד. ב-1757 החליט שליט השבט לפרוש ממלכת קליקוט ופנה לשם כך להגנתו של סולטאן ממלכת מייסור חיידר עלי. עלי נענה להצעה וב-1766 בנה את המבצר הנוכחי. במהלך מלחמות אנגלו-מייסור היה המבצר למוקד מלחמה בין צבאה של חברת הודו המזרחית הבריטית לבין ממלכת מייסור והיא עברה מספר פעמים מיד ליד. ב-1768, במהלך מלחמת אנגלו-מייסור הראשונה, כבשה בריטניה את המבצר בפעם הראשונה אך המייסורים כבשו אותו לאחר כמה חודשים. ב-1783, במהלך מלחמת אנגלו-מייסור השנייה, כבשו הבריטים את המבצר בפעם השנייה לאחר מצור של 11 יום אך נטשו אותו ב-1784 עם סיום המלחמה. ב-1790, במהלך מלחמת אנגלו-מייסור השלישית, כבשו הבריטים את המבצר בפעם האחרונה מידיו של טיפו סולטאן, בנו של חיידר עלי, והחזיקו בו לאחר שהביסו במלחמה את ממלכת מייסור. לאחר כיבושו שופץ המבצר וב-1798, במהלך מלחמת אנגלו-מייסור הרביעית, שימש את הבריטים כקרש קפיצה לכיבוש בירת ממלכת מייסור והבסתה. לאחר המלחמות עם ממלכת מייסור שימש המבצר את הבריטים כמחנה צבאי עד תחילת המאה ה-20 אז הוא נמסר לרשויות מדינת קרלה לשימוש אזרחי של פקידות המדינה. המבצר בנוי בצורה ריבועית כשאורך כל צלע כ-270 מטר. בפינת כל צלע נבנתה עמדה ועמדה נוספת באמצע כל צלע (סה"כ 8 עמדות). בתוך חומות המבצר עומדים מספר מבנים היסטוריים וכן מספר אתרים המוקדשים לאלים ושליטים קדומים. מסביב למבצר נבנה חפיר שמולא מים והמבצר והחפיר סביבו נבנו על שטחים פתוחים של כ-320 דונם. למרות התפתחות העיר נשארו שטחים אלו פנויים והם מהווים פארק ציבורי המכיל גם אודיטוריום פתוח. האתר מוגדר כאתר מורשת ומתוחזק על ידי הסקר הארכאולוגי של הודו וניתן לבקר במוזיאון בתחום המבצר המציג ממצאים מחפירות שהתבצעו במקום. החפיר המלא במים וברקע אחד העמדות שבחומה שער הכניסה למבצר חומת המבצר ושתיים מתוך שמונה העמדות הבולטות מהחומה אחד מהמקדשים שנבנו בתחומי המבצר באר ובריכת אגירת מים בתחומי המבצר בית כלא שהתקיים בתחומי המבצר מדיה וקבצים בנושא פורט פאלאקאד בוויקישיתוף מבצר פאלאקאד, באתר התיירות של קרלה מבצר פאלאקאד, באתר palakkad.nic.in מבצר פאלאקאד, באתר keralatourism.org,‏ 2020 מבצר פאלאקאד, באתר dtpcpalakkad.com מבצר פאלאקאד, באתר onmanorama.com אחד השמות בהם מכונה המבצר הוא "מבצר טיפו סולטאן" על שם בנו של חיידר עלי, טיפו סולטאן
ייסורים

ייסורים מתארים מצב של סבל גדול הכולל כאב עז וצער הן בהיבט הפיזי והן בהיבט הנפשי. המונח משמש לתיאור התמודדות עם קשיים רגשיים ופיזיים כגון אובדן, דחייה או מצבים של חולי ומרפא. בנוסף, הביטוי "דרך ייסורים" מתאר נתיב בחיים שהוא עמוס בקשיים ובמכשולים. תחושת ייסורים נגרמת בדרך כלל מאירוע טרגי או משמעותי מאוד לאדם החווה אותה. הייסורים יכולים להיות פיזיים או נפשיים, ולעיתים מתוארים כמצוקה רגשית. המונח ייסורים משמש גם בפילוסופיה, לעיתים קרובות כמילה נרדפת לפחד קיומי. בזרם הפילוסופי האקזיסטנציאליסטי, ייסורים מובנים כחווייתה של ישות חופשייה לחלוטין בעולם שאין בו שום מוחלטות (ייאוש קיומי). בתאולוגיה של סרן קירקגור, המונח מתייחס לישות בעלת רצון חופשי מוחלט הנמצאת במצב מתמיד של פחד רוחני לנוכח חירותה הבלתי מוגבלת. ייסורים מורכבים מפחד, מצוקה, חרדה ופאניקה. גורמי הלחץ הללו יוצרים דיסוננס רב, אשר יכול להוביל לבעיות בריאות נפשית. בעוד שייסורים ניתנים להגדרה כאירוע פיזי, ניתן להרחיב את ההגדרה גם לאירוע נפשי. נמצא כי ייסורים הנובעים משינוי משמעותי באופן שבו אדם צעיר חי (כגון אחריות חדשה, חיים עצמאיים, עמידה בלוחות זמנים מרובים וכו') תורמים לעלייה משמעותית בשיעורי החרדה והדיכאון בקרב סטודנטים. בתורה ובמסורת היהודית נושא הייסורים מובא בהקשרים שונים ומשקף את השקפת העולם היהודית על הסבל והתפיסות השונות לגבי מטרתו ומשמעותו. ייסורים נחשבים לעיתים כאמצעי לכפרה על עוונות, לצמיחה רוחנית או כאות חיבה מהבורא. מסורת זו מגדירה ייסורים שאינם נובעים מעוון מפורש כ"ייסורים של אהבה", המטרה שלהם היא להרבות את שכר האדם בעולם הבא, ללא קשר לחטאים שעשה. דוגמה לכך ניתן למצוא בסיפור על רב הונא שהחמיצו לו ארבע מאות חביות יין ותגובת החכמים הייתה שעליו לבדוק את מעשיו. רב הונא עצמו ראה בכך דוגמה לייסורים של אהבה, שכן הוא האמין שאין לחשוד בדיני הטבע כלפיו שלא כשורה. הדיון בגמרא מפרט את השקפות על ייסורים והתייחסותם של גדולי החכמים, כגון רבי יוחנן ורבי אלעזר, שתיארו את קבלת הייסורים בהכרה עמוקה בתפקידם הרוחני ובלא לחפות אחר השכר העתידי מאחוריהם. עוד נאמר כי ייסורים יכולים לבוא כדי למנוע ביטול תורה או תפילה ובמקרים כאלה הם עשויים להיתפס כשליליים אך לעיתים גם אז ניתן לראות בהם הזדמנות לשיפור ולצמיחה רוחנית. הגמרא מדגישה שלעיתים ייסורים מגיעים לאדם גם ללא עוון מובהק כמו במקרה שבו ארבעה מתו בעטיו של נחש דבר זה מחזק את התפיסה שייסורים אינם בהכרח עונש אלא יכולים להוות צורה אחרת של התערבות אלוהית בחיי האדם. סבל כאב מדיה וקבצים בנושא ייסורים בוויקישיתוף Definition of AGONY, www.merriam-webster.com, ‏2024-04-14 (באנגלית) מה זה ייסורים - מילון עברי עברי - מילוג, באתר milog.co.il ייסורים / הרב הלל בן שלמה, באתר פורטל הדף היומי