laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מפלגת האיסור

מפלגת האיסור היא מפלגה בארצות הברית התומכת בהטלת איסור על שתייה והפצה של משקאות אלכוהוליים. על אף שהישגיה בקלפי לא היו רבים, השפיעה רבות על דעת הקהל בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, דבר שהביא להעברת התיקון ה-18 לחוקת ארצות הברית בשנת 1920. המפלגה נוסדה בשנת 1867 ובשנותיה הראשונות הנהיג אותה ג'ון רסל ממישיגן. המפלגה הצליחה להביא לחקיקת חוקים האוסרים ייצור ומכירה של משקאות אלכוהוליים במועצות מקומיות רבות ובכמה ממדינות ארצות הברית. מצע המפלגה כלל גם אלמנטים פרוגרסיבים. נציגים של מפלגת האיסור שהצליחו בבחירות כללו את סוזנה סאלטר מארגוניה קנזס, שהייתה האישה הראשונה בארצות הברית לכהן כראש עיר, את צ'ארלס רנדל שכיהן בבית הנבחרים של ארצות הברית מטעם אחד ממחוזות קליפורניה בין השנים 1915–1921, ואת סידני כץ שכיהן כמושל פלורידה בין השנים 1917–1921. עם העברת התיקון ה-18 לחוקת ארצות הברית בשנת 1920, השיגה המפלגה את יעדה כאשר רבים לא ראו עוד צורך לתמוך בה. לאחר שתוצאות האיסור על ייצור והפצת אלכוהול בארצות הברית נחשבו בדעת הקהל כשליליים, התיקון ה-21 לחוקת ארצות הברית ביטל את התיקון ה-18 ומפלגת האיסור הפכה למפלגה שולית. עם זאת, המפלגה ממשיכה להתקיים ומעמידה מועמד לנשיאות בכל מערכת בחירות החל משנת 1872. מועמדה בבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2008 הוא ג'ין אמודסון ממדינת וושינגטון. מועמדה בבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2012 הוא ג'יימס האדג'ס מפנסילבניה. מדיה וקבצים בנושא מפלגת האיסור בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מפלגת האיסור (באנגלית) מפלגת האיסור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מפלגת האיסור, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
אולבריכט

אולבריכט הוא שם משפחה ממקור גרמני (Olbricht או Ulbricht). האם התכוונתם ל... דוקטרינת אולבריכט – דוקטרינה פוליטית, נוסחה על ידי מנהיג גרמניה המזרחית ולטר אולבריכט פרידריך אולבריכט – גנרל בוורמכט, מראשי הקושרים בקשר העשרים ביולי. ולטר אולבריכט – מדינאי מזרח גרמני, ממנהיגי הרפובליקה הדמוקרטית הגרמנית.
אנטי-פרומגנטיות

בחומרים שמראים אנטי-פֶרומגנטיות (Antiferromagnetism), הספינים של האלקטרונים מסתדרים בתבנית רגילה עם ספינים שכנים המצביעים בכיוונים מנוגדים. תכונה זו היא ביטוי נוסף של מגנטיות. באופן כללי, חומרים אנטי-פרומגנטיים מראים אנטי-פרומגנטיות בטמפרטורה נמוכה, והופכים ללא מסודרים מעל טמפרטורה מסוימת; טמפרטורת המעבר נקראת טמפרטורת ניל. מעל טמפרטורת ניל, החומר הוא פאראמגנטי טיפוסי. ההתנהגות האנטי-פרומגנטית בטמפרטורה נמוכה גורמת בדרך כלל לתכונות דיאמגנטיות, אבל יכולה להראות לפעמים התנהגות פרימגנטית, שדומה מאוד לתכונות פיזיקאליות מדידות. הסוספטיביליות המגנטית של חומר אנטי-פרומגנטי תעבור דרך נקודת מקסימום ככל שהטמפרטורה יורדת; באופן מנוגד, זו של פאראמגנט תגדל עם הנמכת הטמפרטורה. לחומרים אנטי-פרומגנטיים יש "תסכול גאומטרי" (מצב, המוכר מהאנומליה של המים, שבו המבנה הגאומטרי לא מאפשר להגיע לרמת היסוד, כך שנשארת אנטרופיה מסוימת) נמוך, וזיווג שלילי בין שני מומנטים סמוכים. חומרים אנטי-פרומגנטיים אינם נפוצים. דוגמה לחומר כזה היא מוליך העל הפרמיוני URu2Si2. רוב הדוגמאות מהיומיום כוללות מתכות כגון כרום, סגסוגות כגון ברזל מנגני (FeMn), ואוקסידים כגון ניקל אוקסידי (NiO). ישנן הרבה דוגמאות בקרב צברים מתכתיים בעלי גרעינים כבדים. מולקולות אורגניות יכולות גם כן להראות זיווג אנטי-פרומגנטי בנסיבות נדירות, כפי שנראה ברדיקלים חופשיים כגון 5-דהידרו-m-קסילילן. אנטי-פרומגנטים יכולים גם להיצמד לחומרים פרומגנטיים דרך מנגנון הידוע כחילוף אניזוטרופיה, שבו השכבה הפרומגנטית תגדל בנוכחות הפרומגנט או תתחשל בשדה מגנטי ערוך, מה שיגרום למשטח האטומים של הפרומגנט להיערך עם משטח האטומים של האנטי-פרומגנט. דבר זה מספק את האפשרות "לכוון" את האוריינטציה של השכבה הפרומגנטית, שמספק את אחד מהשימושים העיקריים בשסתומים מסתובבים, שהם הבסיס של חיישנים מגנטיים כולל ראשים של כוננים קשיחים מודרניים. ישנן גם דוגמאות של חומרים לא מסודרים (כגון זכוכית ברזל פוספט) שנהפכים לאנטי-פרומגנטיים מתחת לטמפרטורת ניל שלהם. הרשתות האטומיות הללו שאינן מסודרות "מפריעות" לאנטי-מקביליות של ספינים סמוכים, ובמילים אחרות זה בלתי אפשרי לבנות רשת במקום שבו ספין מוקף על ידי ספינים שכנים מנוגדים. ניתן רק לקבוע שההתאמה הממוצעת של ספינים שכנים היא אנטי-פרומגנטית. סוג זה של מגנטיות מכונה "ספרומגנטיות". מדיה וקבצים בנושא אנטי-פרומגנטיות בוויקישיתוף אנטי-פרומגנטיות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ספרות סיניות

ספרות סיניות הן הספרות המשמשות את כותבי הסינית. כיום, דוברי סינית משתמשים בשלוש מערכות של ספרות: ספרות הודיות-ערביות בשיטה העשרונית כמקובל במערב, יחד עם שתי מערכות סיניות עתיקות. שיטת חְווָאמָה (בסינית: 花碼, בפין-יין: huāmǎ – מילולית מספרים פרחוניים או מקושטים) הוחלפה בהדרגתיות על ידי השיטה ההודית-ערבית בכתיבת המספרים. צביון השיטה עדיין משמש והוא דומה בצורה גסה לכתיבת מספר בטקסט. צביון השיטה הסינית יכול להיות מסווג כחלק מן השפה הסינית, אך עדיין נחשב לשיטת ספירה. רוב אוכלוסיית סין משתמשת כיום בשיטה ההודית-ערבית. מילת ספירה מדיה וקבצים בנושא ספרות סיניות בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זאב שרון

הרב זאב שרון (נולד ב-22 באפריל 1954) הוא רב, סופר ומחנך, משמש כראש המכינה הקדם-צבאית “חיבת ציון" ביפו. הרב שרון נולד בתל אביב. אביו, אליעזר סודיט, היה מפקד באצ"ל. עקב השליחויות הרבות של אביו, עברה ילדותו של זאב בנדודים שבמסגרתם שהה שש שנים בצרפת. את כיתות י"א-י"ב עשה בקיבוץ ניר עם. באותה תקופה ארגנה התנועה הקיבוצית 'חוגי מדינה' לבני הקיבוצים, שכללו לימודי דת, ובמסגרתם הכיר את הרב חיים דרוקמן. עם גיוסו לצה"ל (לאחר שנפל מקורס טיס) התנדב לצנחנים ועבר הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר ולחם במלחמת יום הכיפורים. לאחר שהשתחרר מן הצבא ערך טיול ממושך בדרום אמריקה. עם שובו לישראל החל הרב זאב שרון ללמוד במכון מאיר בירושלים. לאחר כשנה עבר ללמוד בישיבת מרכז הרב שבה למד כ-10 שנים. במקביל לימד במכון מאיר. הרב שרון היה מראשוני היישוב בית-אל ב' ושימש רכז ביטחון בהתנחלות במשך כ-10 שנים. הוא שימש רב בבית ספר בירושלים ובתל אביב במשך 20 שנה, יזם שיעורי תורה בדירה ליד כיכר המדינה בתל אביב לקהל הרחב, הצטרף לתנועת "ראש יהודי", והיה חלק מצוות ההקמה של העיתון מקור ראשון. הוא הוציא שני ספרי רומן עלילתיים: "שניים אחרי המלחמה" ו"בניחוח חדש". עד שנת 2020 עמד הרב שרון בראש המכינה הקדם-צבאית בשילה שבחבל בנימין (המכינה שכנה בעבר במעלה-אפרים שבבקעת הירדן). ביוני 2020 הקים הרב שרון שתי מכינות קדם צבאיות ביפו, ועומד בראש אחת מהן ששמה "חיבת ציון". הרב שרון נשוי לאסנת, טוענת רבנית ועורכת דין, ואב לשבעה - ביניהם יוני שרון. שניים אחרי המלחמה, הוצאת ספריית בית אל. בניחוח חדש, הוצאת "ספריית בית אל", 1994. זאב שרון, רב, מכון מאיר בני טוקר, הרב זאב שרון: להאמין שהתפילה תביא גשם, באתר ערוץ 7, 14 באוקטובר 2010 כל הכתבות על הרב זאב שרון, באתר ערוץ 7 זאב שרון, דף שער בספרייה הלאומית
שמואל קרויזר

הרב שמואל מוני קרויזר (כ"ו בחשוון תרפ"ג, 17 בנובמבר 1922 - י"ד בתמוז תשנ"ז, 19 ביולי 1997) היה רב, חוקר, סופר, מהדיר כתבי יד, עורך ומתרגם של ספרים רבים. נולד בירושלים, בנם של חיים יוסף ואהובה ממשפחת קרויזר. דור שביעי לרבי חיים מוואלזי'ן. נודע כמתמיד מילדותו. בהיותו נער כבר ציין הערות על הספר מנחת חינוך. למד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה, והיה חברותא של הרב שמואל רוזובסקי. למד גם בישיבת גאוני וולוז'ין. בישיבה זו הייתה ספרייה תורנית גדולה, והוא נהג לשבת שעות רבות בספרייה. למד חברותא עם הרב שמריהו יוסף קרליץ את מרבית הש"ס. בגיל 21 התקבל כחבר בצוות העורכים של האנציקלופדיה התלמודית. הרב קרויזר תרגם מלאדינו את ספרו של רבי יעקב כולי - "ילקוט מעם לועז", והשלים את החיבור על ספרי התנ"ך עליהם לא חובר הילקוט. מיוונית הוא תרגם את הספר מלחמת היהודים של יוסף בן מתתיהו (יוספוס פלביוס), ומערבית הוא תרגם את סידור רבינו שלמה ברבי נתן מסג'למסה, ואת ספר חובות הלבבות לרבנו בחיי אבן פקודה. כמו כן, הוציא לאור בשנת תשכ"ג את האבודרהם. בתחום ספרות העיון התלמודי הוציא לאור, בשנת תשכ"ג, תמצית של ספר שאגת אריה לרבי אריה ליב ממיץ, ולקט מדברי האחרונים ותלמידי חכמים שבירושלים שדנו בדבריו. נהג להשתמש בפסיבדונים, כגון "שמואל חגי", "שמואל ירושלמי ברח"י" ועוד. אשתו צפורה הייתה בתו של רבי ישראל דב אודסר, "בעל הפתק" ולהם שני בנים. רוב חייו גר בירושלים בשכונת בית הכרם, ושימש כבעל קורא בבית הכנסת "תפארת משה". פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. המהדורה העברית של ילקוט מעם לועז והשלמת הסדרה בארמונות ספרד רשימת פרסומים בת 57 פריטים מופיעה בקטלוג הספרי הלאומית המצוטט במדור קישורים חיצוניים להלן. מרדכי ברנשטיין, למשפחותם, קהילות המבשר 277, כ"ה בכסלו תשע"ה. רשימת הפרסומים של שמואל קרויזר, בקטלוג הספרייה הלאומית אבריאל בר-לבב, ד"ר יעקב נפתלי הרץ שמחוני ור' שמואל קרויזר: שניים אוחזין ב"מלחמות היהודים", באתר הארץ, 14 במאי 2010 הרב שמואל קרויזר, בפרום ספרים וסופרים, באתר בחדרי חדרים. שמואל קרויזר, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אטריות

המונח "אטריה" מפנה לכאן. לערך העוסק בארגון מחתרתי במאה ה-19, ראו פיליקי אטריה. המונח "אטרייה" מפנה לכאן. לערך העוסק בכוכב בשם זה בקבוצת משולש דרומי, ראו אטרייה (כוכב). אטריות הן מוצר יסוד במטבחים שונים, ביניהם המטבח הסיני, המטבח התאילנדי והמטבח האיטלקי, העשוי לרוב מבצק שלא הותפח ועבר תהליך של מתיחה או רידוד וחיתוך לצורות שונות. יש אטריות שמהלך ייצורן כולל ייבוש, ויש אטריות שמבושלות טריות. ברוב המקרים האטריות עוברות בישול לצורך הכנתן למאכל. רוב האטריות עשויות קמח חיטה ומים בלבד, אך קיימות גם אטריות העשויות מאורז ואטריות העשויות מכוסמת. כמו כן, קיימות אטריות ביצים המכילות ביצים בנוסף לקמח ומים. את האטריות ניתן להגיש במרק, ברוטב (לדוגמה לפסטה), במוקפץ או כחלק מפשטידה, לדוגמה פשטידת קוגל האופיינית למטבח יהודי אשכנז. ממצאים ארכאולוגים מצביעים על כך שאטריות יוצרו בסין עוד לפני 4,000 שנה, אטריות אלו היו עשויות דוחן. המתכון הקדום ביותר הכולל אטריות מתוארך לתקופת שושלת האן המזרחית. בעברית המודרנית משמשת המילה לעיתים קרובות כמילה נרדפת לפסטה או ליחידות הבודדות שלה. הביטוי "לחמם אטריות קרות" מתאר מצב חסר תוחלת, שלא ניתן להחזירו לקדמותו, באנלוגיה לטעמן התפל של אטריות שחוממו שנית. המילה היידית לאטריות, "לוקשים" (ביידיש: "לאקשן"), מופיעה בביטוי "להאכיל לוקשים" (שהגיע לעברית מהיידיש), שפירושו לשקר או להמציא. גלית סיבוני, נודלס וירקות מוקפצים, באתר ynet מיקה שרון, קדירת אטריות אודון עם חזה עוף וירקות פרוסים בציר מיסו, באתר nrg‏, 20 במרץ 2007 אילון גלעד, האם בן-יהודה האכיל אותנו לוקשים עם המילה איטריה, באתר הארץ, 17 ביולי 2013 אטריה - מאכלים לחג משנת תרע"ב (1912), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏23 באפריל 2017 4,000-Year-Old Noodles Found in China, History, ‏2005-10-12 (באנגלית) רוביק רוזנטל, "לשתות תורה ולאכול לוקשים", בבלוג "רב מילים". ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קיפאון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הקפאה – תהליך בפיזיקה בו עובר חומר ממצב צבירה נוזל למצב צבירה מוצק קיפאון (מדעי המחשב) – מצב של הקצאת משאבים בו שתי פעולות מחכות כל אחת לסיומה של האחרת קיפאון מוחי – כאב ראש הנגרם מאכילה של מזון קר קריוניקה – שימור בטמפרטורה נמוכה מאוד של אדם או בעל חיים אחר, בתקווה שריפוים והשבתם לחיים תתאפשר בעתיד
מרקפטואתנול

2-מרקפטואתנול (ידוע גם כβ-מרקפטואתנול), תרכובת כימית בעלת הנוסחה HOCH2CH2SH. לעיתים מסומנת בקיצור ME או βME. מרקפטואתנול משמש להפחתת הקשרים הדיסולפידיים ויכול לפעול כנוגד חמצון ביולוגי. המרקפטואתנול מצוי בשימוש נרחב מאחר שקבוצת ההידרוקסיל בו מעניקה לחומר מסיסות במים ומקטינה את נדיפותו. מקרפטואתנול נוצר בתגובה בין אתילן אוקסיד למימן גופרי: CH2CH2O + H2S → HOCH2CH2SH חלבונים עוברים תהליך של דנטורציה בנוכחות מרקפטואתנול הודות ליכולתו לפרק קשרים דיסולפידיים: cysS-Scys + 2 HOCH2CH2SH → 2 cysSH + HOCH2CH2S-SCH2CH2OH בשל יכולת זו, נעשה שימוש במרקפטואתנול לשם אנליזה של חלבונים. מדיה וקבצים בנושא מרקפטואתנול בוויקישיתוף
מטאמגנטיות

מטאמגנטיות היא מצב פיזיקאלי של החומר המאופיין על ידי גדילה על-ליניארית במגנטיזציה לעומת טווח צר של שדה מגנטי שהופעל עליו. תכונה זו מתארת למעשה מספר מצבים מגנטיים שונים. שימוש מוקדם במונח התייחס למעבר "הפיכת ספין" המושרה על ידי שדה במבודדים אנטי פרומגנטיים. מאוחר יותר, הוצעה תאוריה האומרת שתופעה דומה תתרחש בפאראמגנטים על הגבול של פרומגנטיות, כתוצאה מהחלפה מפצלת של משטח פרמי. מטאמגנטיות תלויה בחומר ובתנאי הניסוי, והיא עשויה להיות מקושרת עם מעבר פאזה מסדר ראשון, מעבר פאזה מתמשך בנקודה הקריטית (קלאסי או קוונטי), או הצטלבויות מעבר לנקודה הקריטית שכלל לא כוללות מעבר פאזה. Advances in Physics 26, 487. Philosophical Magazine 7, 1817.
יחזקאל ירדני

יחזקאל ירדני (נולד ב-1931) הוא אמן ופסל ישראלי, יליד ארגנטינה. ירדני עלה לישראל בשנת 1951 והיה ממייסדיו של קיבוץ אור הנר. בשנת 1956 למד בסמינר אורנים והיה למורה לציור. במקביל הוא למד פיסול אצל דב פייגין ויחיאל שמי. בשנת 1957 הוצגה עבודה שלו בתערוכה של אמנים צעירים בבית האמנים תל אביב. יצירה נוספת שלו הוצגה באותו מקום בתערוכה שנפתחה בתחילת 1960. בשנת 1960 עבר ירדני ללונדון, בה למד שנתיים בבית הספר ע"ש סנט מרטין, ואחר כך עבר להורות באותו בית ספר. בהמשך למד בלונדון אצל אנטוני קארו ועבד במשך שנתיים כעוזרו של הנרי מור. בשנת 1971 שב לישראל ולימד בפקולטה לאדריכלות ב"טכניון". הוא לימד גם באקדמיה לאמנות "בצלאל", במכון לאמנות ב"מכללת אורנים", ובשנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב. ירדני זכה בפרסים רבים, בהם פרס שר החינוך והתרבות (1987), ועבודותיו הוצגו ב-35 תערוכות יחיד וב-50 תערוכות קבוצתיות בישראל ובעולם. הוא עיצב תפאורות וייצג את ישראל בביאנלות ואירועים אמנותיים בעולם. בשנת 2011 יצא הספר "כיוונים" מאת שירלי משולם על יצירותיו בשנים 1955–2010. אתר האינטרנט הרשמי של יחזקאל ירדני (הקישור אינו פעיל) יחזקאל ירדני, דבר, 3 בדצמבר 1971 יחזקאל ירדני, דף שער בספרייה הלאומית אמנים צעירים בתל אביב, דבר, 20 בדצמבר 1957 רחל אנגל, צלילים - בתערוכת אמנות, מעריב, 12 בפברואר 1960 יוסף לפיד, חלומות בסלע, מעריב, 17 בספטמבר 1965 ערך זה הוא קצרמר בנושא אמנות ובנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הימן טיקטין

הימן טיקטין (Heimann Hariton Tiktin‏; 9 באוגוסט 1850 - 13 במרץ 1936), בלשן ומילונאי יהודי רומני יליד ברסלאו, פרוסיה, שהתנצר בגיל מבוגר והוסיף את השם הריטון. ממיסדי הבלשנות הרומנית המודרנית. הימן נולד בברסלאו במשפחת רבנים וכמי שיועד להמשיך במסורת המשפחתית קיבל חינוך תואם וגם השכלה קלאסית. בגיל 18 עבר ליאשי, נסיכות מולדובה והתחתן עם עמליה מאירהופר (Amalia Mayerhoffer) וכעבור שנה קיבל אזרחות רומנית. הוא סיגל לעצמו את השפה הרומנית, לימד לטינית, יוונית עתיקה וגרמנית בבתי הספר של יאשי ולקח חלק בחיי התרבות של העיר. בחוגי ז'ונימאה (Junimea) פגש את מיכאי אמינסקו והתיידד איתו ובהמשך יצר קשרים עם אישים רומנים מובילים דוגמת ניקולאה יורגה, טיטו מאיורסקו ואחרים. בשנת 1884 קיבל דוקטורט מאוניברסיטת לייפציג על מחקריו בבלשנות רומנית. הוא התעניין במיוחד בפונטיקה ובדקדוק והיה מהפועלים ליצירת אלפבית רומני פונטי. הוא חיבר את המילון הגרמני רומני הראשון, הנחשב לשיא יצירתו. בשנת 1900 המיר דתו לנצרות ובשנת 1904 התמנה למרצה באוניברסיטת ברלין וכעבור שנתיים פתח חוג ללימודי בלשנות רומנית. הוא שב לרומניה בשנת 1910 ובשנת 1919 התמנה כחבר לשם כבוד של האקדמיה הרומנית. מת בשנת 1936 בברלין ונקבר ביאשי. 1883 Gramatica românã "הדקדוק הרומני". 1884-1890 Viaţa cuvântului "חיי המילה". 1905 Rumänisches Elementarbuch "ספר לרומנית בסיסית". מילון הספרות הרומנית (ברומנית)
בראהמגופטה

בראהמגופטה (בהינדית: ब्रह्मगुप्त)‏ (598–668) היה מתמטיקאי ואסטרונום הודי חשוב. נודע בעיקר בזכות היותו הראשון שטבע כללי חישוב שיטתיים למספרים חיוביים ושליליים ופישוט המושג אפס. בראהמגופטה נולד בעיר בהינאמל שבצפון מערב הודו, וכנראה חי שם כל חייו. הוא היה ראש מצפה כוכבים באוג'אין שהיה אז המרכז של חקר המתמטיקה בהודו. עם הישגיו בתחום האסטרונומיה ניתנים לציון חישובים למיקום השמש והירח, חישובי ליקוי חמה וליקוי ירח. הוא היה בדעה שכדור הארץ עגול ומסתובב. בראהמגופטה פישט מושג חשוב ביותר למתמטיקה: המושג אפס. ספרו בראהמספהוטסידהאנטה הוא הטקסט המוקדם ביותר בו אפס מוצג כמספר בזכות עצמו, ולא "סתם" תוספת למספר אחר. אך ספרו מגיע מעבר לזה, בקביעת חוקים אריתמטיים למספרים שליליים ואפס, שקרובים מאוד בתפיסתם לתפיסה המודרנית. כמו כן בספר זה מהתיעודים המוקדמים ביותר לפתרון כללי למשוואה ריבועית. על שמו קרואים נוסחת ברהמגופטה, משפט בראהמגופטה והזהות של בראהמגופטה, המופעים בספריו. בשנת 665 כתב ספר נוסף 'קאנדאקאדיקה' – Khandakhadyaka. מדיה וקבצים בנושא בראהמגופטה בוויקישיתוף בראהמגופטה, באתר MacTutor (באנגלית) מתן צור ואפי קניגסברג, עבודת גמר על בראהמגופטה בראהמגופטה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מותחן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מותחן – סוגה בספרות, בקולנוע ובטלוויזיה מותחן פוליטי יצירות: Thriller – אלבום של מייקל ג'קסון Thriller (שיר) – שיר של מייקל ג'קסון Thriller (מחזמר) – מחזמר המבוסס על שיר מייקל ג'קסון וחמישיית הג'קסונים
אלי אמלינג

אליזבת שרה (אלי) אמלינג (בהולנדית: Elisabeth Sara (Elly) Ameling; נולדה ב-8 בפברואר 1933) היא זמרת סופרן הולנדית. אמלינג, ילידת רוטרדם, למדה אצל בודי ראפ ופייר ברנאק. הקריירה שלה החלה כשזכתה בפרס הראשון בתחרות ווקאלית בהולנד בשנת 1956 ובתחרות הבינלאומית "דה מוזיק" בז'נבה, שווייץ, 1958. את הקריירה שלה פיתחה בעיקר כזמרת קונצרטים ולידר, עם גיחות מזדמנות לאופרה. מוניטין בינלאומיים עשתה לה ברסיטלים של שירים צרפתיים וגרמניים ובכשרונה יוצא הדופן לפרשנות מוזיקלית. אלי אמלינג מצליחה בה במידה במוזיקה קאמרית ותזמורתית, באופרות ובאורטוריות. הרסיטל הראשון שלה בארצות הברית התקיים במרכז לינקולן בניו יורק ב-1968 והופעתה הראשונה באופרה באמריקה הייתה בתפקיד איליה ב"אידומניאו" של מוצרט, בשנת 1974 בוושינגטון. יצירות בנות זמננו, בעיקר משל בני ארצה, ברטוס ואן ליר ורוברט הפנר, תופסות אף הן מקום ברפרטואר הגדול שלה. אמלינג הקליטה יותר מ-150 אלבומים וזכתה בפרסי תקליטים רבים. פרס אדיסון גראן פרי דה דיסק פרס מבקרי התקליטים הגרמנים תואר אבירות מטעם ממשלת הולנד על שירותיה למוזיקה. מדיה וקבצים בנושא אלי אמלינג בוויקישיתוף אלי אמלינג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אלי אמלינג, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אלי אמלינג, באתר ספוטיפיי אלי אמלינג, באתר AllMusic (באנגלית) אלי אמלינג, באתר MusicBrainz (באנגלית) אלי אמלינג, באתר Discogs (באנגלית) אלי אמלינג, באתר Songkick (באנגלית) Discography at SonyBMG Masterworks
תמי עזריה

תמי (תמר) עזריה (נולדה ב-25 באפריל 1950) היא זמרת ושחקנית ישראלית. תמי עזריה נולדה וגדלה בקיבוץ עין חרוד איחוד, שבעמק יזרעאל. החלה את הקריירה האמנותית כזמרת ושחקנית בלהקת הנח"ל, שהעלתה ב-1969 את תוכניתה ה-22 "שא לשלום", הידועה כ"בהיאחזות הנח"ל בסיני". בין שירי התוכנית היו "שיר לשלום", "הבן יקירי לי" ו"בהיאחזות הנח"ל בסיני". "הבן יקיר לי" צולם כקליפ לטלוויזיה הישראלית בימיה הראשונים. זו הייתה חשיפתה הטלוויזיונית הראשונה. במהלך החזרות וההופעות של להקת הנח"ל השתתפה עזריה ב"פינות פוגי", במסגרת תוכנית הרדיו של דורי בן זאב, "ממנו אלייך" ובהקלטת אופרת הרוק "סיפורי פוגי" מאת דני סנדרסון שכללה מעברים מוזיקליים ונונסנס, בתפקיד קרלה ובת האיכר. סנדרסון, שאסף כמה מחבריו מהלהקה, הקליט את החזרות לאופרה "סיפורי פוגי" שנערכו במרתף ביתו ושראו אור לראשונה באוסף "כוורת בקופסה" (2013). לאחר שחרורה מצה"ל הוחתמה עזריה על ידי המפיק אברהם דשא (פשנל), והופיעה יחד עם בוגרי להקות צבאיות נוספים בהצגה "ג'אמבו". בשנת 1972 השתתפה בהצגה "שוקולד מנטה מסטיק" (על שום קריאת מוכרי הממתקים שהיו עוברים אז בבתי הקולנוע בזמן ההפסקות), שנולד בעקבות ההפקה קונגרס הצחוק הציוני. יחד עימה הופיעו חברותיה ללהקת הנח"ל, ירדנה ארזי ורותי הולצמן. ההצגה, אשר עסקה בחיי תל אביב הקטנה, הייתה להצלחה גדולה. בעקבות ההצגה הקים פשנל את השלישייה המקורית של "שוקולד מנטה מסטיק", שהופיעה לראשונה במסגרת ההצגה ובמקביל בפסטיבל שירי ילדים מס' 3 עם השיר "אברא קדברא". בעקבות הצלחת השיר וזכייתו במקום השני, הפכה השלישייה להצלחה, שבעקבותיה נוצרה תוכנית הטלוויזיה "חג לי" לחג הפסח, חג השבועות וראש השנה. ההופעות המשמעויות הבאות של ההרכב היו בפסטיבל הזמר והפזמון 1973, בו ביצעו יחד עם שלישיית אף אוזן גרון את השיר "נצח ישראל לא ישקר" (שבוצע במקור על ידי רותי נבון) ובכנס להקות הנח"ל שנערך כמה שבועות לפני פרוץ מלחמת יום הכיפורים. בתום המלחמה ובעקבות מות אמה, פרשה עזריה מהשלישייה והביאה במקומה את חברתה מלהקת הנח"ל לאה לופטין. עקב נישואיה נסעה לארצות הברית. שם, ילדה את שתי בנותיה והמשיכה להופיע במסגרות שונות. בשנת 1977 חזרה עזריה לישראל והשתתפה במופע "שלושים שנה ושיר". הצטרפה אל תיאטרון "הקיבוץ" ולקראת סוף שנות השמונים משסיימה לימודי משחק ב"סמינר הקיבוצים" הופיעה בהצגות "עלי כינור" ו"חתונת הדמים" בתיאטרון "הבימה". "ג'אמבו" - התיאטרון "העממי" "שוקולד מנטה מסטיק" - התיאטרון "העממי" "הרוטשילדים" - התיאטרון "העממי" פסטיבל שירי ילדים מס' 3 פסטיבל הזמר והפזמון 1973 "שלושים שנה ושיר" "פסטיבל הזמר החסידי" "כיבוי אורות" - תיאטרון "הקיבוץ" "הר העצה הרעה" - תיאטרון "הקיבוץ" "להיות אפרוח ביער" - תיאטרון "הקיבוץ" "הנקודה" - תיאטרון "הקיבוץ" "ורדה'לה הולכת אל העם" - תיאטרון "הקיבוץ" "מסכת חרסינה" - תיאטרון "הקיבוץ" "עלי כינור" - תיאטרון "הבימה" "חתונת הדמים" - תיאטרון "הבימה" מדיה וקבצים בנושא תמי עזריה בוויקישיתוף תמי עזריה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית תמי עזריה, באתר Discogs (באנגלית) תמי עזריה בשיר "קרלה" מתוך אופרת הרוק "פוגי", סרטון באתר יוטיוב שלישית שוקולד מנטה מסטיק המקורית ב"שיר שומרות דגניה", סרטון באתר יוטיוב שלישית שוקולד מנטה מסטיק המקורית בתכנית "חג לי" לחג הפסח, סרטון באתר יוטיוב יקר כאן - להקת ״שלושים שנה ושיר״ - שמוליק בילו, רונית אופיר, תמי עזריה ואורי אלון, סרטון באתר יוטיוב "חילוף נשי בשוקולד", עיתון "העולם הזה, גיליון 1902. 13 בפברואר 1974, עמ' 29 תמי עזריה באתר ארכיון תיאטרון "הבימה"
ה'תרל"ח

ה'תרל"ח (5,638) ובקיצור תרל"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1877, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 בספטמבר 1878. המולד של תשרי חל ביום השבת, 5 שעות ו-804 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשה. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-297. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 10 (סימנה ילאז) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,809 לחורבן הבית, ושנת 2,189 לשטרות. כ"ח באדר א' - בולגריה זוכה בעצמאות מהאימפריה העות'מאנית כ"ט בתמוז - רכישת אדמות פתח תקווה על ידי יואל משה סלומון, יהושע שטמפפר, זרח ברנט ודוד גוטמן (המושבה עצמה נוסדה בז' בחשוון ה'תרל"ט). אירוע ההגעה אל הקרקע מונצח בשירו של יורם טהרלב "הבלדה על יואל משה סלומון": ”בבוקר לח בשנת תרל"ח, עת בציר הענבים, יצאו מיפו על סוסים חמשת הרוכבים ...”. י"ד בתשרי - הרב מנחם מנדל אלתר, רבה של העיר פאבניץ. (נרצח ב-ה'תש"ב) ה' באדר א' - מרטין בובר, פילוסוף יהודי (נפטר ה'תשכ"ה) י"ח בניסן - הרב לוי יצחק שניאורסון, הרב של העיר יקטירנוסלב, אביו של הרבי מליובוויטש כ"א בתמוז - יאנוש קורצ'אק, סופר, רופא ומחנך יהודי (נספה ב-ה'תש"ב) כ"ג בתשרי – הרב נסים יצחק אלגראנאטי, רב ודרשן באזמיר. ד' בכסלו – הרב יעקב דוד קאליש, האדמו"ר הראשון לבית אמשינוב. י"ט בכסלו – רבי שמואל בונדי, מייסד ורב הקהילה האורתודוקסית הנפרדת במגנצא. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. מילות השיר "הבלדה על יואל משה סלומון", באתר שירונט (מילים יורם טהרלב, לחן שלום חנוך) ה'תרל"ח
ה'תרל"ט

ה'תרל"ט (5,639) ובקיצור תרל"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 בספטמבר 1878, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1879. המולד של תשרי חל ביום שישי, 3 שעות ו-313 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 15 במחזור העיבור ה-297. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 11 (סימנה יאיבא) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,810 לחורבן הבית, ושנת 2,190 לשטרות. ז' בחשוון – יסוד המושבה פתח תקווה. כ"ז בטבת – מלחמת הזולו: בני שבט הזולו מביסים את הבריטים בקרב איסאנדלוואנה. י"א בחשוון – נולד הרב אברהם ישעיהו קרליץ ה"חזון איש" והמנהיג של החרדים בדור שלאחר השואה ח' בטבת – גרייס קולידג', אשתו של נשיא ארצות הברית קלווין קולידג' והגברת הראשונה של ארצות הברית במהלך כהונתו (נפטרה ה'תשי"ז) י"ב בשבט – פנחס רוטנברג, ממנהיגי היישוב העברי וחלוץ התעשייה המודרנית בארץ ישראל, מייסד חברת החשמל (נפטר ה'תש"ב) י"ט באדר – אלברט איינשטיין, פיזיקאי יהודי, מגלה תורת היחסות (נפטר ה'תשט"ו) י"ב בניסן – יהושע זאב ברטונוב שחקן בתיאטרון הבימה ד' בתשרי - הרב יהודה בן שלמה חי אלקלעי, ממבשרי הציונות. ט"ז בתשרי - רבי יצחק דב במברגר, הרב מוירצבורג, מגדולי הפוסקים ביהדות גרמניה בתקופה המודרנית, נודע בשל התנגדותו לרש"ר הירש בפולמוס הפרדת הקהילות בגרמניה. (נולד בה' בחשוון ה'תקס"ח) א' בשבט - מהר"ם שיק, מראשי הרבנים בהונגריה. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'תרל"ט
ה'תרל"ז

ה'תרל"ז (5,637) ובקיצור תרל"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1876, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1877. המולד של תשרי חל ביום שני, 20 שעות ו-1008 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-297. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 9 (סימנה טלזא) במחזור השמש ה-202. שנה זו היא שנת 1,808 לחורבן הבית, ושנת 2,188 לשטרות. י"ט באדר – המצאת המיקרופון מינוי הרב שמואל ארנפלד להיות רבה הראשי של העיר מטרסדורף בהונגריה. אלול – אליעזר יהודה פינקל, ראש ישיבת מיר בעיירה מיר, ומייסדה מחדש בארץ ישראל. חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'תרל"ז