אבי דיכטר

אַבְרָהָם (אָבִי) מֹשֶׁה דִיכְטֶר (נולד ב-14 בדצמבר 1952) הוא חבר הכנסת ושר החקלאות מטעם הליכוד. בעבר כיהן, בין היתר, כשר לביטחון הפנים, כשר להגנת העורף, כסגן שר הביטחון וכיו"ר ועדת חוץ וביטחון, מיוזמי חוק הלאום. שירת כלוחם בסיירת מטכ"ל ומילא תפקידים רבים בשירות הביטחון הכללי, לרבות ראש השירות באינתיפאדה השנייה (2000–2005). דיכטר נולד ליהושע, עובד בסולל בונה, ולמלכה, עקרת בית. שניהם ניצולי השואה שבנו את ביתם באשקלון. את שנות התיכון עשה בבית הספר התיכון על-שם "תגר" בשכונת אפרידר בעיר. בילדותו היה חניך בתנועת השומר הצעיר. דיכטר התגייס לצה"ל בפברואר 1971, התנדב לסיירת מטכ"ל וצורף לצוות לוחמים בפיקודו של איתמר סלע. לאחר טירונות צנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם ביחידה וכן הכשרה כמפקד כיתה. עם חבריו לצוות נמנו אבנר שור, עמרי פדן ואורי טבנקין. בעת תקופת שירותו בצוות איתמר היה יוני נתניהו מפקד הפלוגה ואחריו שימש בתפקיד מוקי בצר. דיכטר שירת ביחידה כלוחם שלוש שנים וחצי, ובמהלכן נטל חלק בפעילות המבצעית החשאית של היחידה. סירב להצעתו של מפקד היחידה, אהוד ברק, לצאת לקורס קצינים. במלחמת יום הכיפורים, בהיותו לוחם ותיק, מונה לתפקיד פיקודי, עקב נפילתו של מפקד הצוות, שלמה ביידץ, שנפגע מאש מצרית בסמוך לעיר אסמאעיליה. בתום שירותו בסיירת הצטרף לשב"כ. במקביל לעבודתו בשב"כ הוסיף דיכטר לשרת במילואים בסיירת מטכ"ל עד שנת 1990 ולקחת חלק במבצעיה. באחת מפעולותיה השתתף כלוחם במבצע חילוץ צוות שהסתבך בסוריה. לאחר שחרורו מצה"ל הצטרף ב-1974 לשב"כ כמאבטח באל על. הוא למד באולפן לערבית ועבר קורס רכזי מודיעין. הוצב במרחב דרום של השב"כ, ושירת כרכז בצפון ובמרכז רצועת עזה. ב-1980 מונה לרכז נפה. ב-1983 מונה לרכז נפת צידון בעקבות אסון צור הראשון. ב-1986 מונה לראש חטיבה במרחב דרום, ב-1987 הוענק לדיכטר צל"ש מאלוף פיקוד הדרום על תושייתו במרדף שניהל לבדו אחרי מחבל שפוצץ מטען צד בצומת נצרים. בסופו של מרדף רגלי ירה דיכטר במחבל ממרחק של ארבעים מטרים והרגו. ב-1990 מונה לראש מחלקת הדרכת נושאים ערביים. בשנת 1992 מונה לראש מרחב דרום. במהלך כהונתו בתפקיד זה בוצעה ההתנקשות ביחיא עיאש. מנגד, מחבל שיצא מעזה הצליח לבצע פיגוע התאבדות בדיזנגוף סנטר בתל אביב, תוך שהוא חומק מהשב"כ. בשנת 1996, בעקבות רצח יצחק רבין, מונה לראש אגף האבטחה, ובשנת 1999 מונה לסגן ראש השב"כ. במהלך שירותו בשב"כ השלים לימודי תואר ראשון בקרימינולוגיה ובפסיכולוגיה באוניברסיטת בר-אילן (בשנת 1986), ותואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב (בשנת 1999). במאי 2000 מונה על ידי ראש הממשלה, אהוד ברק, לתפקיד ראש השב"כ. דיכטר כיהן בתפקיד זה בתקופה תובענית ביותר מבחינתו של הארגון, תקופת האינתיפאדה השנייה. בתקופה זו נרצחו מעל אלף ישראלים בפיגועים, למרות סיכולים רבים של השב"כ. כישלונו הגדול, לדבריו, היה רצח שר התיירות רחבעם זאבי, ב-17 באוקטובר 2001. לשב"כ בפיקודו הייתה מעורבות רבה בביצוע סיכולים ממוקדים, בהאצת השימוש במדיניות זו, שגובשה עוד לפני כניסתו של דיכטר לתפקיד ראש שב"כ. בשנת 2004, למעלה משלוש שנים לאחר פרוץ האינתיפאדה השנייה, חלה ירידה מהותית במספר הנפגעים בישראל. הירידה יוחסה לתוצאות של מבצע "חומת מגן" (מרץ 2002 – מאי 2002) שבו ישראל כבשה מחדש את ערי יהודה ושומרון וחזרה לשלוט בשטח, בהצטרף לגדר ההפרדה, שדיכטר היה מראשי יוזמיה, ולשיפור ביכולת הסיכול של השב"כ לאחר חזרת השליטה בערי יהודה ושומרון – שכללה לא רק סיכול ממוקד בארגוני הטרור אלא גם מידע ממוקד ("התרעות") על פיגועי התאבדות שאיפשר את מעצר חוליות הטרור והמחבלים המתאבדים לפני שהצליחו לבצע את זממם. דיכטר דחף לחיסול צמרת החמאס במבצע קטיף כלניות גם במחיר של פגיעה סביבתית קשה. דעתו לא התקבלה ובמקום פצצת MK-84 במשקל כטון הוטלה פצצת MK-82 במשקל של כרבע טון. כתוצאה מכך צמרת החמאס שהתכנסה בקומת הקרקע כמעט לא נפגעה. (רוב צמרת החמאס חוסלה בהמשך) דיכטר הביע התנגדות לשחרור אסירים פלסטינים, בייחוד כאלה עם "דם על הידיים". בנאום ביום השואה, סמוך לתום כהונתו, אמר דיכטר כי ”בשנים האחרונות התפתחה סביבנו מכונת רצח נוספת שגמרה אומר לרצוח יהודים רק משום שהם יהודים”. ב-15 במאי 2005, בתום חמש שנות כהונה, בהתאם לחוק שירות הביטחון הכללי, סיים דיכטר את כהונתו ופרש מהשב"כ. את דיכטר החליף יובל דיסקין, שכיהן כסגנו של דיכטר והיה אחראי על הסיכולים הממוקדים. בשנת 2012 יצא הסרט התיעודי שומרי הסף בו מרואיינים ששה מראשי השב"כ לדורותיהם כולל דיכטר. דיכטר לא הסתיר את הסתייגותו מתוכנית ההתנתקות שיזם ראש הממשלה שרון. הוא העריך כי תוכנית ההתנתקות מרצועת עזה "תביא להפחתה במספר הפיגועים ותשנה את דפוסם", אך התריע כי פינוי ציר פילדלפי יהפוך את דרום ישראל לדרום לבנון ואמר כי צה"ל חייב להיות בשטח כדי למנוע את ירי המרגמות והרקטות. באשר לאיום הרקטות מרצועת עזה הוסיף דיכטר כי ההתנתקות לא תביא להרעה במצב, וכי התוכנית דווקא תיתן לישראל חופש פעולה נרחב יותר. עם זאת הוסיף כי על ישראל להמשיך ולפעול בעיר ג'נין אף לאחר ההתנתקות, על מנת שלא ינצלו ארגוני הטרור את החלל שייווצר לאחר נסיגת צה"ל מהאזור. בנושא זה הבהיר דיכטר בפני ועדת החוץ והביטחון כי נסיגה של צה"ל מצפון השומרון במסגרת תוכנית ההתנתקות, עלולה להביא להגברת הטרור באותו אזור ולהפכו לרצועת עזה מבחינה ביטחונית. יומיים לאחר סיום ההתנתקות מעזה, נסע דיכטר לשליחות בת שלושה חודשים לארצות הברית ושימש כעמית מחקר במכון ברוקינגס שבוושינגטון. במהלך שהותו שם הרבה לתת הרצאות ברחבי ארצות הברית בנושא מדיניות וביטחון ולחימה בטרור במזרח התיכון. בעת הצטרפותו לקדימה בסוף 2005 הצהיר דיכטר כי מאז ההתנתקות "הנתונים מדברים בעד עצמם, הירידה במספר הפיגועים היא דרמטית". הצהרה זו, שבאה על רקע מטח קסאמים על יישובי הנגב המערבי והפגזות בגבול הצפון, גררה גינויים מצד הימין. כשנה לאחר ההתנתקות, בעקבות המשך ירי קסאמים מרצועת עזה טען דיכטר כי הפיגועים שיצאו מעזה לפני ההתנתקות גבו מחיר רב יותר בחיי אדם מאשר הטילים, וכי הדרג המדיני לא יצר הרתעה מספיק יעילה נגד ירי הקסאם. דיכטר תומך בשמירה על בקעת הירדן כגבולה המזרחי של ישראל, יחד עם הגושים הצמודים לקו הירוק, והגושים המושכים לבקעת הירדן: עופרה-בית אל, קדומים-קרני שומרון ואריאל. ביוני 2006 במהלך ישיבת הממשלה, הציע דיכטר להעלות מדרגה בפעילות צה"ל ברצועת עזה, ובמסגרת זו אף לכבוש שטחים ברצועה שצה"ל ישתלט עליהם, כדי להבטיח את הפסקת ירי הרקטות. לדבריו, "כפי שפעלנו בעוצמה רבה נגד חזבאללה בגבול הצפון, כך עלינו לפעול גם ברצועת עזה מול הג'יהאד האיסלמי". ביולי 2006 אמר דיכטר כי הדרג המדיני צריך לתת לצה"ל הנחיה להפסיק את ירי הקסאמים ויהי מה. לדבריו "צה"ל יודע לתרגם הנחיה כזאת למושגים מבצעיים. גם אם המשמעות היא להפוך את בית חאנון לעיר רפאים". ב-28 בדצמבר 2005 הודיע דיכטר במסיבת עיתונאים על הצטרפותו למפלגת קדימה של אריאל שרון. שרון ייעד אותו לתפקיד השר לביטחון פנים על מנת להילחם בפשיעה, אם כי אחרים ראו בו מתחרה על תפקיד שר הביטחון כנגד שאול מופז. דיכטר שובץ במקום החמישי ברשימת קדימה לכנסת ונבחר להיות חבר הכנסת בכנסת ה-17. ב-4 במאי 2006, עם כינון הממשלה ה-31 בראשות אהוד אולמרט, נתמנה לשר לביטחון פנים. לאחר מלחמת לבנון השנייה קרא לחידוש המגעים עם סוריה וליצירת הסדר ברמת הגולן, במטרה להוציא את סוריה מציר הרשע, לפני סיום פיתוח היכולת הגרעינית של איראן. באוגוסט 2008, לאחר ההחלטה על ביצוע פריימריס ב"קדימה", הודיע על כוונתו להתמודד על ראשות התנועה. בבחירות לראשות התנועה, שנערכו ב-17 בספטמבר, הגיע למקום הרביעי והאחרון, כשזכה ב-6.5% מקולות הבוחרים. עם כניסתו לתפקיד השר לביטחון פנים חייב את המשטרה והשב"ס לעבור לתכנון רב שנתי (חמש שנים) וביצע מספר רפורמות. הרפורמות המרכזיות שנכנסו לתוקף היו: איחוד חמש יחידות העוסקות בפשיעה ליחידה אחת (להב 433) בעלת מערכת איסוף נתונים בתחומים השונים ויכולת מבצעית להילחם בפושעים. הקמת גוף סיגינט במשטרה, תחום שהיה נקודת תורפה בלחימה בפשיעה. העביר את חוק נתוני התקשורת שהקנה למשטרה סמכות לנתח נתוני תקשורת בדומה ליכולות השב"כ ושכנע את השב"כ להקצות כלי סיגינט, המשמשים ללחימה בטרור, למען המשטרה ומלחמתה בפשיעה, ברוח זו טבע דיכטר את האמירה: "במחבלים ובפושעים נלחמים באותם כלים ואותן שיטות". עד לסיום כהונתו, נאסרו מספר ראשי משפחות פשע, בהם האחים אברג'יל, עמיר מולנר ושלום דומרני. הוצאת הכליאה הביטחונית מידי צה"ל, העברתה לשב"ס והעברת כל בתי המעצר לאחריות השב"ס. בפברואר 2007, הוגש דו"ח ועדת זיילר, על התנהלות המשטרה בפרשת האחים העבריינים פריניאן. במסגרתו פורסמו מסקנות קשות נגד בכירים במשטרה, בהם המפכ"ל עצמו, משה קראדי. אבי דיכטר החליט לפטרו, אך זה הקדים אותו והודיע על התפטרותו. במקומו מינה את מפקד השב"ס, יעקב גנות, לתפקיד המפכ"ל ה-16. צעדו זה התקבל בביקורת מצד גורמים פוליטיים וציבוריים, בשל העובדה כי יעקב גנות הואשם בקבלת שוחד בעת שהיה מפקד המחוז הצפוני במשטרה ובסופו של דבר הודיע יעקב גנות כי הוא מוותר על התפקיד. בהמשך דיכטר התעניין למנות לתפקיד אנשים מחוץ לשורות המשטרה לרבות אריק טשרניחובסקי שאותו הכיר בשב"כ, אך בסופו של דבר לתפקיד המפכ"ל מונה דודי כהן. בעקבות הבחירות הבחירות לכנסת השמונה עשרה נותר דיכטר עם מפלגתו באופוזיציה. הוא כיהן כיושב ראש ועדת המשנה לתפיסת הביטחון ובניין הכח, בוועדת החוץ והביטחון. ב-13 באוגוסט 2012 פרש דיכטר ממפלגת קדימה ומהכנסת ועבר לליכוד בהתאם להצעתם של ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון אהוד ברק לכהן כשר להגנת העורף בממשלת נתניהו השנייה. לקראת הבחירות לכנסת ה-19 התמודד דיכטר בבחירות המקדימות של הליכוד בהשקעה של כ-435 אלף שקל מכספי תרומות, מוקם במקום ה-59 ברשימת הליכוד ישראל ביתנו ולא נבחר לכנסת‏. במרץ 2013 נבחר דיכטר ליו"ר הקרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל, תפקיד אותו קיבל על עצמו בהתנדבות. לקראת הבחירות לכנסת העשרים התמודד שוב בבחירות המקדימות של תנועת "הליכוד" ונבחר למקום ה-16 ברשימה הארצית שהביא לכך שמוקם במקום ה-26 ברשימת הליכוד לכנסת, שלא נחשב לריאלי. בשל הפרש הקולות הקטן בינו ובין ציפי חוטובלי שמוקמה במקום ה-20 ובשל שיבושים בספירה, מיקומו נקבע סופית רק בתום סאגת ערעורים שנמשכה ארבעה שבועות, הובילה לבדיקה חוזרת של כל הטפסים, והגיעה עד לבית המשפט העליון. עם זאת, לאחר שהליכוד קיבל 30 מנדטים, דיכטר נבחר לכנסת. ב-31 במאי 2016 נכנס לתפקיד יו"ר ועדת חוץ וביטחון וכיהן במקביל גם כראש ועדת המשנה למודיעין ולשירותים החשאיים. לקראת הבחירות לכנסת ה-21 התמודד דיכטר בפעם השלישית בפריימריז של "הליכוד" ונבחר למקום ה-10 (המקום ה-11 ברשימת הליכוד לכנסת). לאחר הבחירות מונה שוב לכהן כיו"ר ועדת חוץ וביטחון. לאחר הבחירות לכנסת ה-22 החליף אותו גבי אשכנזי כיו"ר זמני של ועדת החוץ והביטחון, וב־23 באוקטובר 2019 החליטה הממשלה על מינויו לסגן שר במשרד הביטחון בכפוף להודעה במליאה. המינוי נכנס לתוקף ב-28 באוקטובר ודיכטר כיהן בתפקיד עד לסיום כהונת הממשלה ב-17 במאי 2020. בכנסת ה-23 כיהן דיכטר בראש הוועדה לקרן תמלוגי הגז. לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש ב-2022, התמודד דיכטר בפריימריז בליכוד ונבחר למקום ה-11 ברשימת הליכוד. ב-29 בדצמבר 2022, עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע, מונה דיכטר לשר החקלאות. דיכטר פעל להעלות את התמיכה בחקלאים מתקציב המדינה ואמר: "כשנכנסתי לתפקיד, ביקשו שאהיה שר החקלאות ולא שר החקלאים. על זה אני אומר: 'אין מדינת ישראל בלי חקלאות, ואין חקלאות בלי חקלאים'". הוא טען שיש להעלות את התמיכה בחקלאים לרמות אירופאיות ובדצמבר 2023 בישר שהושגה הסכמה על סבסוד מחיר המים המושבים ב-52 מיליון שקלים. דיכטר גם התנגד לייבוא חופשי של תוצרת חקלאית לישראל וטען שהוא אינו מוריד מחירים. לצד זאת נאבק השר על מימוש התחייבויות האוצר כלפי החקלאים וביחס לתקצוב מינהל מחקר חקלאי. במהלך מלחמת חרבות ברזל הוא נדרש להתמודד עם המשבר בחקלאות, שנגרם מהפגיעה הישירה בחקלאי עוטף עזה ומעזיבתם של אלפי עובדים זרים שעבדו בחקלאות. הוא נאבק לאפשר לעובדים ערבים מיהודה ושומרון להיכנס לישראל לעבוד בחקלאות כדי למנוע פגיעה בחקלאות. התבטאותו של דיכטר במהלך המלחמה בראיון לתוכנית פגוש את העיתונות כי "אנחנו מגלגלים את נכבת עזה 2023״ עוררה ביקורת נרחבת בזירה הבינלאומית, לצד ביקורת מראש הממשלה בנימין נתניהו ומהיועצת המשפטית לממשלה, בהרב-מיארה, לפיה ההתבטאות יכולה להתפרש כפשע מלחמה. ביוני 2024 הוביל דיכטר לשינוי שם משרדו מ"משרד החקלאות ופיתוח הכפר" ל"משרד החקלאות וביטחון המזון", בנימוק שהמטה לביטחון לאומי עשה עבודת מחקר יסודית בנושא הזה והמליץ שמשרד החקלאות יוביל את נושא ביטחון המזון ויש להיכנס לתכנון בנושא בנוגע לעשרים וחמש השנים הבאות. ב-3 באוגוסט 2011 הגיש דיכטר, יחד עם עוד 39 חברי כנסת, את הצעת "חוק יסוד: ישראל - מדינת הלאום של העם היהודי", שביקשה לקבוע את אופייה של מדינת ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי, ובכך מפרשת את המונח "מדינה יהודית ודמוקרטית" שמופיע בחוק יסוד: חופש העיסוק ובחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו. לפי ההצעה, ישראל תוגדר כ"הבית הלאומי של העם היהודי", וייקבע שהוא העם היחיד שיממש בה את זכותו להגדרה עצמית, וזאת כדי למנוע מדינה דו לאומית. ההצעה קבעה שהאמור בכל חוק יפורש בהתאם לכך, כולל היותה של ישראל מדינה דמוקרטית (עובדה שצוינה בסעיף 2 להצעה). עוד על-פי ההצעה, בין היתר, שהמדינה תפעל ל"התיישבות יהודית בתחומיה" ותוכל לאפשר התיישבות קהילתית נפרדת לבני לאום אחד או דת אחת (וכך לשנות את הפסיקה בבג"ץ קעדאן), שרק העברית תהיה שפה רשמית (בעוד שלשפה הערבית יהיה "מעמד מיוחד" בלבד), שהלוח העברי יהיה לוח רשמי של המדינה, ושהמשפט העברי ישמש מקור השראה למחוקקים. כמו כן, יש לעגן את הכתוב בחוק יסודות המשפט בחוק יסוד. ההצעה זכתה להתנגדות נרחבת במערכת הפוליטית, וחברי כנסת חזרו בהם מתמיכתם בה. ההצעה לא הועלתה לקריאה טרומית בכנסת ולא קודמה. ב-10 במאי 2017, עבר חוק הלאום שהגיש ח"כ דיכטר בקריאה טרומית בכנסת. דיכטר הסביר כי "מטרת החוק היא להגן על מעמדה של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית". דיכטר הדגיש כי "הצעת החוק מקבעת ואינה פוגעת בזכויות המיעוטים בישראל. ההצעה מאפשרת לקהילות החיות בישראל לקיים התיישבות קהילתית נפרדת. המדינה תשמור ותגן על המקומות הקדושים לבני כל הדתות ותבטיח חופש גישה אליהם". לדבריו "ישראל היא מדינת כל אזרחיה כפרטים אך אינה מדינת הלאום של המיעוטים החיים בה - ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי". ב-1 במאי 2018, עבר חוק הלאום שיזם ח"כ דיכטר בקריאה ראשונה בכנסת, וב-19 ביולי 2018 עבר בקריאה שנייה ושלישית ברוב של 62 ח"כים בעד מול 55 נגד ושני נמנעים. ב-2 ביולי 2018, אושר במליאת הכנסת, בקריאה שנייה ושלישית החוק לקיזוז משכורות מחבלים, אותו יזם ח"כ דיכטר יחד עם ח"כ אלעזר שטרן. לפי החוק, הממשלה מחויבת לקזז את הסכום שהרשות הפלסטינית משלמת למחבלים על-פי חוק, 1.2 מיליארד ₪ בשנה האחרונה, מתוך כלל כספי המיסים אותם מעבירה ישראל לרשות הפלסטינית. הצעת החוק הפרטית עברה בניגוד לעמדת הממשלה שרצתה לאפשר שיקול דעת מלא לקבינט באם לקזז את הכספים או לא. ב-20 ביוני 2016 אמר דיכטר כי במצב הנוכחי קיימות שלוש מדינות בין הירדן לים - שלוש ישויות: ישראל, הרשות הפלסטינית ביהודה ושומרון והחמאס בעזה. לאור חוסר הנוכחות של הרשות ברצועת עזה, אומר דיכטר שלא ניתן לקדם היום את תהליך השלום. כמו כן הוא סבור כי מדינת ישראל צריכה להתעקש בכל דרך שכל משא ומתן עתידי יהיה מול רשות פלסטינית אחת, לה יש חוק אחד ונשק אחד לביטחון פנים. באוגוסט 2016 התייחס דיכטר לגל הטרור העולמי ולדרכים בהן יש להתמודד עמו: "חלק מהמדינות באירופה משלמות את המחיר של אדישות מסוימת או היאחזות בעקרונות דמוקרטיים שלא רלוונטיים ללחימה בטרור וניסיונות לנהל משחק הוגן מול מחבלים. בעשרות שנותיי בלחימה בטרור למדתי כלל ברזל אחד 'אלף אמהות של מחבלים תבכנה אבל אמי לא תבכה'. בלחימה בטרור מפעילים את כל הכלים כמדינה כדי לפגוע בטרור. אם צריך להפעיל F-16 כדי להרוג מחבל עם M16 זה לגיטימי". באוקטובר 2016 אמר דיכטר שנמל ימי בעזה, בידי חמאס משמעותו "הגדלה דרמטית של יכולות הלחימה של חמאס, אשר יהפוך בוודאות את הנמל לשער קליטה עבור יכולות צבאיות משופרות לאין שיעור בהשוואה ליכולות הנוכחיות". הוא טען שנמל בעזה יכול להיבנות "רק לאחר שהרשות הפלסטינית תפרז בפועל את הרצועה מנשק צבאי ותכיר בהסכמים שנחתמו בינה לבין ישראל". בכל מקרה, הסביר דיכטר במבט צופה פני עתיד "היעד חייב להיות הסכם כולל עם שלבים מובנים, שבו כל צד נבחן על פי ביצועיו בטרם מעבר לשלב מתקדם יותר, עד להסכם המלא". בשנת 1973 נישא לאילנה ולרשטיין, מורה ואמנית שהכיר בבית הספר התיכון שבו למדו. לזוג שלושה ילדים והם מתגוררים באשקלון. דרור מורה, שומרי הסף: שישה ראשי שב"כ מדברים, תל אביב: ידיעות ספרים, 2014, מסת"ב 9789655452907 יוסי מלמן ודן רביב, מלחמות הצללים: המוסד וקהילת המודיעין, תל אביב: ידיעות ספרים, 2012, מסת"ב 9789655454826 עמוס הראל, אבי יששכרוף, המלחמה השביעית, תל אביב: ידיעות ספרים, 2004, מסת"ב 9655117677 עפר שלח ורביב דרוקר, בומרנג, ירושלים: כתר, 2005, מסת"ב 965071376X עמוס הראל ואבי יששכרוף, קורי עכביש, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2008, מסת"ב 9654824310 עפר שלח ויואב לימור, שבויים בלבנון: האמת על מלחמת לבנון השנייה, תל אביב: ידיעות אחרונות, 2007, מסת"ב 9654824086 אבנר שור, צוות איתמר, הוצאת כתר, 2003. אתר האינטרנט הרשמי של אבי דיכטר דפי פרופיל אבי דיכטר, באתר הכנסת אבי דיכטר, ברשת החברתית פייסבוק אבי דיכטר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אבי דיכטר, ביישום טלגרם אבי דיכטר, סרטונים בערוץ היוטיוב אבי דיכטר, באתר כנסת פתוחה אבי דיכטר, באתר ערוץ כנסת אבי דיכטר באתר שירות הביטחון הכללי כתבות אמיר בוחבוט, "שוב רוצחים אותנו כי אנו יהודים", באתר nrg‏, 5 במאי 2005 חיים איסרוביץ, הראש שכופף את הטרור, באתר nrg‏, 15 במאי 2005 בן כספית, המשורר הפולני ואמנות החיסול, באתר nrg‏, 10 ביוני 2005 חמי שלו, "עוד לא מרגיש שנתתי מספיק", באתר ישראל היום, 17 בספטמבר 2010 מזל מועלם, "אבי דיכטר, רה"מ בחר ראש שב"כ כמו ב'כוכב נולד'?", באתר הארץ, 30 במרץ 2011 פנחס וולף‏, דיכטר מאתגר את נתניהו: יזם חוק "מדינת הלאום היהודי", באתר וואלה, 3 באוגוסט 2011 חן מור, אבי דיכטר: "ציפי לבני לא מסוגלת להוביל מפלגה", באתר nrg‏, 20 בפברואר 2012 שלמה צזנה ונצחיה יעקב, "דיסקין מדבר כמי שעוסק בפוליטיקה", באתר ישראל היום, 7 בינואר 2013 אהרון לפידות, הלילה שבו נולדו מיתוסים, באתר ישראל היום, 5 באפריל 2013 דיאנה בחור ניר, "כשסירקתי את שערי לצד השני, אמא סטרה לי ואמרה: 'ככה היטלר הסתרק'", באתר כלכליסט, 3 באפריל 2014 רותם שטרקמן, צבי זרחיה, "ליברמן ירצה שהחיילים ישרתו שלוש שנים? שישלמו להם שכר על חצי השנה האחרונה", באתר TheMarker‏, 19 בינואר 2017 אייל לוי, ‏ח"כ דיכטר מכוון גבוה: "אחרי עידן נתניהו - אתמודד על ראשות הליכוד", באתר מעריב אונליין, 24 בפברואר 2018 אמנון לורד, "נגמר העידן שבו לימין היה מותר. עכשיו הימין יכול", באתר ישראל היום, 2 באוגוסט 2018 יהודה שלזינגר, "נתניהו הציע לי להתמודד מולו בפריימריז", באתר ישראל היום, 18 ביוני 2020 עמי אילון, זו יכולה להיות שעתו היפה של דיכטר. אך האם הוא יוסיף להתקרנף?, באתר הארץ, 16 בינואר 2023 ראיונות דוד בן בסט מראיין את אבי דיכטר, "הנבחרים", באתר YouTube, ‏1 בינואר 2016 ערוץ הכנסת - חיידק פוליטי עם אבי דיכטר, 15.8.16, ערוץ היוטיוב של ערוץ הכנסת דוד בן בסט מראיין את אבי דיכטר, "הנבחרים", באתר YouTube, ‏22 בפברואר 2019 מאיה רונן, ‏השר אבי דיכטר: "משמעות הצעת האוצר הייתה סגירת משרד החקלאות. בלמנו את זה", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 21 בפברואר 2024 מכּתביו אבי דיכטר, איש של החלטות, איש של ביצוע, באתר ישראל היום, 12 בינואר 2014 אבי דיכטר, יומן מבצע: עמוק בעורף המצרי, באתר ישראל היום, 18 בספטמבר 2015 אבנר שור, צוות איתמר, הוצאת כתר (פרק מתוך הספר), 2003. אמיר בוחבוט, סיירת מטכ"ל בת 50, עמרי פדן מספר על חבריו לצוות, מעריב, ‏ 24 במרץ 2007 אבי דיכטר, דיכטר: חוויות מלחמת יום כיפור כלוחם צעיר בסיירת מטכ"ל, מתוך הבלוג של מפלגת קדימה דרור מורה, "שומרי הסף", הוצאת ידיעות ספרים, תל אביב, 2014, עמודים 249–252. אמיר אורן, הקרב הבא של יעלון, באתר הארץ, 23 במאי 2002. מאיה פולק, "גם בעוד 500 שנה אסור יהיה לספר איך ברק מת", באתר nrg‏, 14 בנובמבר 2014 עמרי אסנהיים, דוקר מבחוץ, באתר nrg‏, 16 בספטמבר 2005 אבי דיכטר - צל"ש אלוף, באתר הגבורה יוסי מלמן ודן רביב, "מלחמות הצללים: המוסד וקהילת המודיעין", הוצאת ידיעות ספרים, 2012, עמוד 395 יוסי מלמן, לחסל את סינוואר? לישראל אין ולא היתה דוקטרינת התנקשויות, באתר הארץ, 12 במאי 2022 חנן גרינברג, שרון יודיע: יובל דיסקין - ראש השב"כ הבא, באתר ynet, 10 בפברואר 2005 חיים איסרוביץ, הראש שכופף את הטרור, באתר nrg‏, 15 במאי 2005 אלכס פישמן, מנותקים מהמציאות. עשור להתנתקות, באתר ynet, 27 ביוני 2015 עמוס הראל, אבי דיכטר תומך בהתנתקות ותוקף את יעלון: "אין מודיעין שתומך בהערכותיו", באתר הארץ, 10 ביוני 2005 אריאל כהנא, "לא מוכן להסכמים עם הפלסטינים שמתבססים על 'יעני'", מקור ראשון, 12 במאי 2017 גדעון אלון, דיכטר: נסיגה מציר פילדלפי תהפוך את דרום ישראל לדרום לבנון, באתר הארץ, 4 בינואר 2005. אריק בנדר, "פינוי ציר פילדלפי - בלתי סביר", באתר nrg‏, 4 בינואר 2005 ח"כ יהלום על דברי דיכטר: אין לתת לקדימה להקים ממשלה, באתר ynet, 28 בדצמבר 2005 ארי שביט, האם ההתנתקות הצליחה?, באתר הארץ, 5 ביולי 2006 גדעון אלון, דיכטר מציע לכבוש חלקים מהרצועה כדי להילחם בירי הקסאם, באתר הארץ, 4 ביוני 2006 אילאיל שחר, "באתי כדי לתת ולא כדי לקחת", באתר nrg‏, 28 בדצמבר 2005 כתבי ynet, דיכטר: רמת הגולן תמורת שלום, באתר ynet, 21 באוגוסט 2006 אטילה שומפלבי ואמנון מרנדה, לבני ניצחה ב-431 קולות; מטה מופז: נערער, באתר ynet, 18 בספטמבר 2008 רן רימון, ‏מפכ"ל המשטרה משה קראדי מתפטר מתפקידו - יחליף אותו יעקב גנות, נציב שירות בתי הסוהר, באתר גלובס, 18 בפברואר 2007 רוני סופר, דיכטר מדיח את כוכבי פרשת פריניאן, באתר ynet, 12 באפריל 2007 טל ימין-וולבוביץ, המפכ"ל הבא: נציב השב"ס יעקב גנות, באתר nrg‏, 18 בפברואר 2007 הארץ, יעקב גנות - המועמד לתפקיד מפכ"ל המשטרה - הסיר את מועמדותו, באתר TheMarker‏, 26 במרץ 2007 חזקי שטרן, ‏דיכטר פורש מקדימה, ימונה לשר להגנת העורף, באתר כיכר השבת, 14 באוגוסט 2012 מורן אזולאי, אבי דיכטר התפטר מהכנסת; ימונה השבוע לשר להגנת העורף, באתר ynet, 14 באוגוסט 2012 אריק בנדר, ‏רצים לבנק: כמה עולה לרוץ בפריימריז, והאם יש סיכוי למועמד ללא אמצעים?, באתר מעריב אונליין, 24 בדצמבר 2014 רשימת המועמדים המשותפת של הליכוד-ישראל ביתנו לכנסת ה-19, מתוך אתר ועדת הבחירות המרכזית(הקישור אינו פעיל, 16.3.2020) מתי טוכפלד, "אפשר לפתור את בעיית הדיור בשלוש שנים", באתר ישראל היום, 26 בדצמבר 2014 הקולות נספרו: חוטובלי במקום ה-20, באתר ערוץ 7 ע"א 656/15 אברהם דיכטר נ' ציפי חוטובלי ואחרים, ניתן ב־27 בינואר 2015 אישור מינוי סגן שר במשרד הביטחון | מספר החלטה 4710, באתר GOV.IL טל שלו‏, נתניהו החליט למנות את ח"כ אבי דיכטר לתפקיד סגן שר הביטחון, באתר וואלה, 23 באוקטובר 2019 ח"כ דיכטר נבחר ליו"ר הוועדה לפיקוח על הכנסות המדינה מהיטל על רווחי גז ונפט, באתר ערוץ 20 ראובן זלץ, אבי דיכטר: "חוק ההסדרים כפי שנוסח, הכרחי לקיום החקלאות בארץ", יצרני החלב בישראל, 7 באפריל 2023 שר החקלאות דיכטר: "רוצים חקלאות כמו באירופה? תשוו את התמיכות לחקלאים בישראל" - משוב ניוז, באתר קבוצת משוב, ‏5 בספטמבר 2023 אנה ברסקי, ‏שר החקלאות אבי דיכטר: סוכם על נוהל תמיכה לעידוד חקלאות במחירי המים המושבים בהיקף של 52 מיליון ש"ח, באתר מעריב אונליין, 14 בדצמבר 2023 מירב קריסטל, דיכטר: "הייבוא מוריד מחירים? זו אגדה, אבל לא נאפשר מדפים ריקים", באתר ynet, 20 בדצמבר 2023 מאיה רונן, ‏השר אבי דיכטר: "משמעות הצעת האוצר הייתה סגירת משרד החקלאות. בלמנו את זה", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 21 בפברואר 2024 איתמר אייכנר, 7,000 עובדים זרים עזבו, ישראל מציעה מענקים למי שיישאר בחקלאות, באתר ynet, 21 באוקטובר 2023 דפנה ליאל, ‏בן גביר מתנגד להמשך כניסת חקלאים מיו"ש; דיכטר מזהיר: החקלאות תתמוטט, באתר ‏מאקו‏, 22 באוקטובר 2023 דיכטר: זו נכבת עזה 2023, באתר ynet, 11 בנובמבר 2023 Israel presides over a new Palestinian catastrophe, The Washington Post Nakba 2023: Israel right-wing ministers' comments add fuel to Palestinian fears, NBC news ירון אברהם, ‏פרסום ראשון | אזהרת היועמ"שית לשרים: ״שימו לב לאמירות״, באתר ‏מאקו‏, 14 בנובמבר 2023 טל שלו‏, כי זה מה שחשוב עכשיו: הממשלה שינתה את השם של משרד החקלאות, באתר וואלה, 30 ביוני 2024 על-פי החוק בישראל, גם הערבית היא שפה רשמית - ראו את הערך "מדיניות לשונית בישראל" מורן אזולאי, חוק הלאום עבר בקריאה טרומית בכנסת, זועבי וזחאלקה הורחקו מהמליאה, באתר ynet, 10 במאי 2017 מורן אזולאי, אושר חוק הלאום: בקואליציה מחאו כפיים, באופוזיציה קראו "אפרטהייד", באתר ynet, 19 ביולי 2018 חוק הלאום אושר סופית, באתר הכנסת, 19 ביולי 2018 ידיעה בחדשות 0404, 2 ביולי 2018. הודעה באתר הכנסת, 2 ביולי 2018 News1 | דיכטר: יש שלוש מדינות בין הירדן לים, באתר www.news1.co.il חזקי ברוך, "נגמר העידן שבו גורשנו מארצנו", באתר ערוץ 7, 2 באוגוסט 2016 דיכטר: חמאס יהפוך את הנמל לשער הקליטה של יכולות צבאיות משופרות, באתר ערוץ 7, 26 באוקטובר 2016