הדואר המנדטורי

הדואר המנדטורי שנוהל על ידי "מחלקת הדאר והטלגרף של פלשתינה (א"י)", סיפק שירותי דואר וטלפוניה לתושבי ארץ ישראל בימי המנדט הבריטי. בשנת 1931 תיאר מנהל הדואר את סידורי העבודה בדואר בארץ ישראל: "ארץ ישראל מחולקת לגבי הדאר והטלגראף לשני אזורים, הצפוני והדרומי, אשר כל אחד מהם עומד תחת פקוחם של סגן מנהל ומהנדס. בכל אזור ישנם משרדים ראשיים, סניפים, משרדי משנה וסוכנויות דואר. במשרדי הדאר והסניפים עובדים רק פקידי הדאר, בעוד שהסוכנויות נמסרות לאנשים פרטיים המקבלים את שכרם בהתאם לערך שירותם." מחזור הפעילות של הדואר בשנת 1932 הגיע לכ-220,000 לא"י, והעבירה מעל 12 מיליון מכתבים, כ-6 מיליון דברי דפוס, קרוב למיליון גלויות וכרבע מיליון מברקים. בשנת 1933 הועברו מעל 17.7 מיליון מכתבים. בשנת 1939 נשלחו מעל 24 מיליון מכתבים. בשנת 1946 הגיע מספר המכתבים למעל 48 מיליון. במהלך המרד הערבי הגדול, בספטמבר 1938, הושבתו שירותי הדואר לחלק מהיישובים הערביים בגלל המרד. לקראת סיום המנדט, הדואר נערך לסגירת רוב שירותיו לקראת סוף אפריל 1948. בתחילת 1935, לאחר מאבק של שנים של ישראל עמיקם, הונהגו מברקים בעברית ב-24 מסניפי הדואר, בהם הייתה אוכלוסייה יהודית בלבד. בשנת 1939 נתקבלו מברקים בעברית ב-32 סניפים ו-13 סוכנויות. בשנת 1944 התלונן עמיקם על שבירושלים ובחיפה אין מקבלים מברקים באותיות עבריות בשבת ודרש שגם פקידים לא יהודים יוכשרו להעביר מברקים באותיות עבריות. בסוף 1944 הגיע מספר סניפי הדואר שמכירים באותיות עבריות ל-52. בשנים הראשונות, היו בתי דואר בריכוזים יהודיים פתוחים בשבת, למשל בראש פינה. בתל אביב נפתח הדואר בתחילה בשבת, אולם בעקבות מחאת הרבנים הוא נסגר בשבתות, אך היה פתוח במוצאי שבת. בזכרון יעקב נמנע פתיחת הדואר בשבת בלחץ הרבנות הראשית. בשנים שלאחר מכן נסגרו הסניפים בריכוזים יהודיים ביום שישי מוקדם ולא פעלו בשבת, וגם לא במוצאי שבת. בתחילה אולצו פקידי הדואר היהודים לעבוד בשבת או בחגים. לאחר מאבקים צומצם מספר העובדים היהודים שנדרשו לעבוד בשבת. בימי המנדט הבריטי היו סמכויות הדואר, על פי פקודת בתי הדואר בידי המנהל הכללי של הדואר אשר היה כפוף לנציב העליון. מנהל הדואר בשנות ה-20 וה-30 היה ו. הודסון. בראשית 1937 יצא הודסון לפנסיה ובמקומו מונה למנהל הדואר, ג. ה. ובסטר. כסגנו, וממלא מקומו בחופשותיו, כיהן ג. ד. קנדי. מטות דואר הוקמו בשלוש הערים הגדולות והוחל בסידורים לבניית מבנים חדשים לדואר. ביוני 1926 נחנך בניין דואר חדש בחיפה. בשנת 1929 נחתם חוזה על הוספת קומה לבניין. ביפו נחנך בית הדואר המרכזי בשנת 1931. בירושלים הוקם בית הדואר המרכזי, שנחנך בשנת 1938. בשנים הראשונות של המנדט הבריטי נסגרו כל שירותי הדואר של מדינות זרות שפעלו תחת הטורקים ונפתחו סניפי דואר בכל הערים בארץ ישראל וכן במושבות הגדולות, פתח תקווה, ראשון לציון, זכרון יעקב וחדרה. בנוסף, סודר קו דואר נע מחיפה לקנטרה. במהלך שנות ה-20 נפתחו 17 סוכנויות דואר בנקודות יישוב חדשות, בהם עתלית, נהלל, עין חרוד, בנימינה, רמת גן ומגדיאל, בהן שמשו פקידים שלא היו עובדי הדואר אלא עובדים של היישובים. בשלוש הערים הגדולות נפתחו מספר סניפים. בחיפה, עם פתיחת הבניין החדש של הדואר, הועבר הסניף של הדואר מהמושבה הגרמנית להדר הכרמל. בשנת 1929 נפתח סניף דואר בדירת אפ"ק. בסוף 1940 היו גם סניפים בבת גלים ובאחוזה. בתל אביב הוקם ביולי 1920 סניף נפרד מהמטה שהיה ביפו. בסוף 1940 היו בתל אביב סניפים ברחוב הרצל, רחוב אלנבי, רחוב דיזנגוף ובתל נורדאו. בשנות ה-30 דרשו נציגי הערבים הקמת סניפי דואר בכפרים הערביים הגדולים. בתחילת 1936 הוחלט על פתיחת סניפים במסמיה, איסדוד ואל-פאלוג'ה. ההחלטה יצאה אל הפועל רק באמצע שנות ה-40. בתחילת 1941 הוקמה סוכנות דואר במעוז חיים. בשנים 1944–1945 סודרו סוכנויות דואר ברבים מיישובי עמק יזרעאל, ובאפריל 1945 היו סוכנויות במשמר העמק, עין השופט, כפר ברוך, גבת, מרחביה, כפר יחזקאל, עין חרוד וחפציבה. באוקטובר 1947 הודיעה הנהלת הדואר על כוונה לפתוח סוכנויות בבית יצחק, גניגר, גדרה, גת רימון, כפר הרא"ה, כפר יסיף, משק שריד, עין גב, עין החורש, קריית עבודה, רמת דוד, רמת יוחנן ושער העמקים. דניאל רוזן, התקשורת בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי: דואר, מברקה, טלפון ורדיו, באתר העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב הדואר והטלגרף בא"י, הארץ, 2 במרץ 1927 הרצאת מר הודסון, דואר היום, 4 בנובמבר 1931 הכנסות הדואר בארץ ישראל גדלות, דבר, 25 בינואר 1933 בעיריות ובמועצות בארץ־ישראל, ידיעות עיריית תל אביב, 15 ביוני 1934 הרצאתו של מר וובסטר, הַבֹּקֶר, 28 בפברואר 1940 מיליון לא־י להרחבת הטלפון בא"י השנה, הַבֹּקֶר, 21 בפברואר 1947 שנויים קשים במשלוח הדואר, דבר, 22 בספטמבר 1938 שרותי הדאר בא"י יפסקו ב-5 במאי, המשקיף, 14 באפריל 1948 בתי הדואר המותרים באות עברית, דבר, 10 בדצמבר 1934 האות העברית בטלגרף הא"י מ-1 בינואר, דבר, 9 בדצמבר 1934 מברקים באותיות עברית ב-45 תחנות דואר, המשקיף, 27 בנובמבר 1939 שבת עברית וטלגרמות, הַבֹּקֶר, 10 במאי 1944 מר עמיקם מסביר, הצופה, 29 ביוני 1944 10 שנים לאות העברית בטלגראף, משמר, 1 בינואר 1945 מכתבים מארץ ישראל, המזרחי, 28 בדצמבר 1922 הדאר בת"א והשבת, דואר היום, 15 באוקטובר 1923 ברבנות הראשית, דואר היום, 24 ביוני 1921 שעות הדואר במושבות, דואר היום, 16 בנובמבר 1934 סניף הדואר בהדר הכרמל, דבר, 12 בדצמבר 1926 מהדרין מן המהדרין, דבר, 31 בינואר 1937 חיפה, חופש לפקידי הדואר בשבת, דבר, 5 ביוני 1928 נציגי המזרחי אצל בן גוריון, מעריב, 24 באוקטובר 1952 סדר הטקס, דואר היום, 30 בינואר 1921 הודעה רשמית, דואר היום, 23 בפברואר 1922 מר ג. ה. ובסטר - מנהל הדואר הנללי, דבר, 11 בפברואר 1937 מהעיתון הרשמי, הצופה, 24 ביוני 1943 חנוכת הדואר, דבר, 30 ביוני 1926 עוד קומה לבית הדאר, דואר היום, 14 ביולי 1929 Addison Southard, Special Consular Reports No. 83, Palestine, Washington, 1922, page 30 על בתי הדואר בנקודות הישוב החדשות, דבר, 21 באפריל 1929 דואר בהדר הכרמל, דבר, 25 ביולי 1926 חיפה סניף דואר, דבר, 8 בינואר 1929 עשרים שנה להכנסת האות העברית בטלגראף, הצופה, 2 בינואר 1941 יפו, הצפירה, 8 ביולי 1920 בנין בית דואר חדש, דבר, 17 ביולי 1930 סניפי דואר בכפרים הערביים, דואר היום, 5 בינואר 1936 סוכנות דואר במעוז חיים, דבר, 4 בפברואר 1941 ביישובי עובדים כפר ברוך, משמר, 7 במאי 1944 סניפי דואר חדשים בעמק, משמר, 27 באפריל 1945 סוכנויות דואר בנקודות יישוב רבות, הצופה, 20 באוקטובר 1947 האות העברית בטלגרף, משמר, 12 באוקטובר 1943 משרד דואר חדש, דבר, 21 באוקטובר 1929 ירושלים, סניף דואר חדש, דבר, 17 בספטמבר 1934 סניף דואר ברחביה, דואר היום, 30 באפריל 1936 הד יפו, התפתחות הדאר, דואר היום, 14 בדצמבר 1922 הד יפו, מענייני תל אביב, דואר היום, 7 במאי 1920 בתי הדואר המותרים באות עברית, דבר, 10 בדצמבר 1934 תנועת הבנין, דואר היום, 29 במרץ 1923 בנייני ציבור בתל אביב, ידיעות עיריית תל אביב, 16 ביוני 1935 קרבנות ונזקים בתל־אביב עקב השתוללות אספסוף, דבר, 16 בנובמבר 1945 בזמן העוצר דומה תל־אביב לעיר בחזית קרבות, דבר, 18 בנובמבר 1945 בקרוב מתחילים לבנות את בנין הדואר בת"א, הצופה, 25 באפריל 1946 נפתח סניף הדואר ברחוב ביאליק, דבר, 3 במאי 1946 סבלות באי בית הדואר, דבר, 28 במרץ 1947 חיפה, טלגרמות בכתב עברי, דבר, 15 באפריל 1938 סניף הדואר בהדר הכרמל, דבר, 6 בדצמבר 1926 לתשומת לבו של מנהל הדואר, דבר, 31 בינואר 1934 מדוע מטריחה הנהלת הדואר את תושבי הדר הכרמל?, דבר, 27 בינואר 1933 על סניף הדואר בהדר הכרמל, דואר היום, 13 בספטמבר 1934 בסניף הדאר בהדר הכרמל, דואר היום, 27 במאי 1929 טלגרמות בדואר הדר הכרמל, דבר, 20 באוקטובר 1929 שני סניפי הדואר, דבר, 11 במרץ 1940 דואר בהר הכרמל, דבר, 3 בדצמבר 1928 חיפה, טלגרמות בעברית, דבר, 22 במרץ 1936 סניף הדואר ב"נחלה", דבר, 3 במאי 1938 האות העברית לשירות הטלגרף בארץ, דבר, 1 בינואר 1941 בדצמבר יפתח סניף הדואר במזרח חיפה, הַבֹּקֶר, 17 בנובמבר 1939 משרד דואר בחיפה, משמר, 7 ביוני 1945 מברקים באותיות עבריות, משמר, 30 בנובמבר 1943 הדואר והשח רחוק בגליל, דואר היום, 13 בדצמבר 1922 בנין בית לדואר, דבר, 21 באוגוסט 1929 טבריה, בעבודה, דבר, 20 במרץ 1930 טבריה, משרד לקבלת עבודות, דבר, 21 באפריל 1930 טבריה, בשדות הדאר, דואר היום, 22 ביוני 1931 טבריה, בדואר, דבר, 11 ביולי 1932 אסון מחריד בטבריה, הירדן, 15 במאי 1934 נסגרו 11 משרדי דואר, הצופה, 23 בספטמבר 1938 הדואר בראשל"צ, דואר היום, 6 באוגוסט 1922 Progress in Beisan, פלסטיין פוסט, 22 במאי 1935 צמח - בדאר, דואר היום, 1 בדצמבר 1927 מ. אוקון, עפולה, דבר, 11 באוקטובר 1925 הדואר, דבר, 17 במאי 1926 בעמק, דבר, 12 בספטמבר 1928 בנין דואר בנהלל, דבר, 26 באוגוסט 1935 כפר יהושע, סוכנות הדואר, דבר, 22 ביולי 1929 הרצליה, הַבֹּקֶר, 3 בנובמבר 1935 סניף דואר במגדיאל, דואר היום, 19 באוגוסט 1935 בכפר, דבר, 5 במרץ 1939 רמת גן, טלפון, דבר, 7 באוקטובר 1929 אברהם קריניצי, מכתב גלוי למנהל הדואר, דבר, 20 במרץ 1935 בעמק, דבר, 20 בספטמבר 1927 משרד דואר בעין חרוד, דואר היום, 26 בדצמבר 1927 Posts and Telegraphs, פלסטיין בולטין, 24 באפריל 1928 עין חרוד, דבר, 19 באוגוסט 1926 סניף הדואר בעין חרוד, דבר, 11 בינואר 1938 הדואר בעמק המזרחי, דבר, 7 בדצמבר 1938 מתוך העתון הרשמי, דבר, 14 באוגוסט 1939 משק עין חרוד, דבר, 26 בנובמבר 1939 בשנת 1937 כתובתו של כפר יחזקאל כלל את הציון "דואר עין חרוד". ראו: מתבקש, דבר, 15 ביולי 1937. בשנת 1939 קבוצת גבע נתנה את הכתובת "דואר כפר יחזקאל". ראו: קורס לימודי העמק בגבע, דבר, 4 בדצמבר 1939 משרד הדואר בכפר יחזקאל, דבר, 1 באפריל 1940 סניף הדואר שחוסל בכפר יחזקאל, דבר, 15 באפריל 1940 עסקי דואר, דבר, 16 במאי 1930 סניף דואר בבנימינה, דבר, 4 בינואר 1932 בנימינה - סניף דואר, דבר, 13 באוקטובר 1931 סניף דואר בבית ג'אלה, הַבֹּקֶר, 14 באוגוסט 1939 סוכנות דואר בבני ברק, דבר, 22 במאי 1929 חגה של נתניה, דואר היום, 13 ביולי 1934 שכונת ברוכוב, דבר, 25 בספטמבר 1933 שכונת ברוכוב, דבר, 19 בדצמבר 1939 במועצה המקומית בגבעתיים, דבר, 4 במרץ 1943 מחאת גבעתיים על שירות הדואר הלקוי, משמר, 18 במרץ 1945 נחנך סניף דואר בגבעתיים, דבר, 26 באוגוסט 1946 סוכנות דואר בפרדס חנה, דבר, 7 ביוני 1933 פנות בשומרון, הַבֹּקֶר, 10 בנובמבר 1935 פרדס חנה, דואר היום, 31 בינואר 1936 תל מונד, דבר, 7 בינואר 1935 סניף דואר בתל מונד, דבר, 30 ביולי 1944 נפתח סניף דואר בתל מונד, דבר, 15 בינואר 1945 סניף דואר לקרית חיים, דואר היום, 26 באוגוסט 1935 קריית חיים בלי דואר, דבר, 13 באוגוסט 1935 חיפה, דואר היום, 2 באפריל 1936 בבית וגן, דבר, 12 ביוני 1936 סניף דואר במקום סוכנות הדואר, הַבֹּקֶר, 2 בספטמבר 1946 באר טוביה, הַבֹּקֶר, 1 בינואר 1946 פתיחת משרד דואר בנהריה, דבר, 21 באוגוסט 1941 נסגרה סוכנות הדואר בכפר עטה, משמר, 5 בדצמבר 1944 הוחזר הדואר - חזר הנשיא, דבר, 4 בינואר 1945 סניף דואר בכפר אתא, משמר, 20 בספטמבר 1946 פתיחת סניף הדואר בכפר עטה, דבר, 23 בפברואר 1947 עבודות בנין והרחבה בחולון, דבר, 12 בינואר 1944 סניף דואר נפתח, סניף דואר נסגר, דבר, 5 בדצמבר 1944 תוקם סוכנות דואר בכפר, המשקיף, 14 בפברואר 1944 סוכנות דואר בגבת, דבר, 21 בדצמבר 1944 סוכנות דואר בקרית עמל, משמר, 30 בספטמבר 1947