פרידייש קארינתי

פְרִידְיֶיש קארינְתי או פריגיֶיש קארינתי (בהונגרית: Karinthy Frigyes)‏ (בודפשט, 25 ביוני 1887 - שיופוק, 29 באוגוסט 1938) היה סאטיריקן, סופר, משורר, כתב, מחזאי ומתרגם הונגרי-יהודי זוכה פרס באומגרטן (1935). שמו המקורי של אביו היה קוהן (Kohn) הגרסה הגרמנית-הונגרית לכהן. אחד מבניו היה הסופר פרנץ קארינתי ונכדו היה מארטון קארינתי במאי תיאטרון וסופר. קארינתי פרץ לעולם הספרות ההונגרית בגיל 25, ב־1912 עם קובץ השירה והפרוזה כך אתם כותבים (הונגרית: Így írtok ti). הייחוד שבספר היה מה שכינה קארינתי "קריקטורה ספרותית" - לכאורה היה זה קובץ של כתביהם של גדולי הספרות ההונגרית, אך בעצם היה זה אוסף של פארודיות מבריקות עליהם ועל סגנונות כתיבתם. הספר הפך פופולרי מאוד באופן כמעט מיידי והקנה לקארינתי פרסום רב. קרינתי היה מכותבי כתב העת הספרותי החשוב היותר במחצית הראשונה של המאה ה-20 בהונגריה, "ניוגט" ("מערב"), בעריכתו הראשית של מבקר הספרות הנודע הוגו איגנוטוש. קארינתי ידוע גם בזכות האזכור הספרותי הראשון לרעיון שש דרגות ההפרדה. בספרו ה־46, "הכול שונה" (הונגרית: Minden másképp van), שהיה קובץ של 52 סיפורים קצרים, הציג הסיפור "שרשראות" (הונגרית: Láncszemek) את הרעיון שניתן ליצור קשר בין כל שני אנשים בעולם בעזרת שרשרת קצרה של מתווכים, חמישה במקרה הזה. קארינתי נחשב לאחד הסופרים ההונגרים הפופולריים והמקוריים ביותר של המאה ה־20. קארינתי נולד בבודפשט. אביו, יוז'ף קארינתי (1921-1846), היה פקיד וחבר מייסד של האיגוד ההונגרי לפילוסופיה. שם המשפחה שלו היה במקור "כהן" (Kohn) אולם בשנת 1874 כמנהגם של יהודים הונגרים רבים, שינה אותו לשם הונגרי - קארינתי. ב-3 בינואר 1887 יחד עם אשתו, קרולינה לבית אנגל (1895-1850) וארבע בנותיהם הראשונות, אלזה, עדה, גיזי ואמיליה, התנצר לפי הדת הנוצרית הלותרנית או אוונגלית. הכומר שהטביל אותם לנצרות היה הפסטור שנדור דולשאל, של הכנסייה האוונגלית הגרמנית בכיכר דיאק בבודפשט. בהמשך הוטבלו גם הילדים שנולדו אחר כך: מרישקה, מריה קטלין, פרידייש ויוז'ף. אחרי שנת 1895, שבה מתה האם בגיל 45, גידל האב לבד את ששת הילדים שנשארו בחיים. קארינתי למד בגימנסיה הריאלית שברחוב מארקו, לימים הגימנסיה ע"ש דניאל ברז'ני. הוא החל לכתוב ספרות החל מגיל 11. בשנים 1900-1898 כתב מחזות קצרים, סיפורי הרפתקאות ומעשיות בחרוזים. מכיוון שנכשל בלימודים בבית הספר, אביו שרף כאלף שירים שכתב. בגיל 15 פרסם קארינתי בפיליטון בהוצאת Magyar Képes Világ (העולם המאויר ההונגרי) את הרומן שלו הראשון - "מסע ירח דבש דרך מרכז כדור הארץ" בשנת 1905 סיים קארינתי את בחינות הבגרות. בהמשך נכח בקורסים באוניברסיטה בתחומי הפיזיקה, מתמטיקה, פילוסופיה וכירורגיה, אך מבלי לסיים תואר אקדמי כלשהו. יחד עם זאת כל חייו נשאר מתעניין במדעים ושבוי בקסמם. בשנת 1906 עבד בעיתון "אז אוישאג" (Az Ujság = העיתון). באותה תקופה התחילה ידידותו המפורסמת עם הסופר דז'ה קוסטולאני. בשנים הבאות פרסם בעיתונות ההונגרית סיפורים, רומנים, פרודיות והומורסקות. הפך לפופולרי במיוחד בשנת 1912 הודות לקובץ Így írtok ti ("כך אתם כותבים") שכלל פרודיות לפי סופרים הונגרים רבים מזרם "המערב" שאליו השתייך גם הוא. הוא הוסיף לקובץ זה פרודיות נוספות בשנים הבאות. בין ספריו המוקדמים ניתן לציין גם את !Tanár úr, kérem (סליחה, המורה!), קובץ סיפורים קצרים המוקדש להווי בית הספר. קארינתי היה, בין השאר, מעריץ של ה.ג'. וולס השפיע על ספרי המדע הבדיוני שכתב. הוא תרגם להונגרית את ספריו "The Country of the Blind" (ארץ העיוורים) ו- "The Sea Lady (גבירת הים). עם הספרים שתרגם נמנה גם "פו הדוב" מאת א. א. מילן שהפך בהונגריה לספר פולחן. בעקבות ג'ונתן סוויפט כתב קארינתי את Utazás Faremidóba ("המסע לפה-רה-מי-דו", 1916) ואת "קפילריה" (1921, Capillaria), רומנים על מסעותיו החמישי והשישי של גוליבר. ב-1929 חיבר את הנובלה "שרשראות" Láncszemek הציג את רעיון שש דרגות ההפרדה שהתפרסם מאוחר יותר והעסיק חוקרים רבים בתחום הפסיכולוגיה והרישות החברתי. החל משנת 1932 כיהן קארינתי כיושב ראש האיגוד ההונגרי לאספרנטו. בשנת 1936 עבר ניתוח כריתת גידול המוח בקליניקה של הרברט אוליבקרונה בסטוקהולם. על פרשת גידול המוח וטיפולו כתב רומן אוטוביוגרפי Utazás a koponyám körül ("מסע מסביב לראשי"). הוא נפטר שנתיים אחר כך, בשנת 1936 בעת חופשה באגם בלטון. הובא לקבורה בבית הקברות קרפשי בבודפשט. ב-17 בספטמבר 1914 התחתן ברובע יוז'פווארוש עם השחקנית אתל יודיק, שנפטרה כעבור 4 שנים, ב-1918 במגפת השפעת הספרדית. בנם, גאבור קארינתי, היה לימים משורר. ב-1920 נשא קארינתי לאישה את ארנקה בהם, לימים פסיכואנליטיקאית, אך נישואיהם הסוערים לא עלו יפה ונפרדו. מנישואים אלה נולד בנו השני, הסופר פרנץ קארינתי. ארנקה בהם נספתה באושוויץ ב-1944. אחותו אדל יוסטינה קארינתי הייתה ציירת ונשואה לצייר ההונגרי-יהודי ויקטור ארדאי. 1932 - יושב ראש האיגוד ההונגרי לאספרנטו 1935 - פרס באומגרטן לספרות מדיה וקבצים בנושא פרידייש קארינתי בוויקישיתוף ביוגרפיה קצרה של קארינתי ורשימת פרסומים (באנגלית) ביוגרפיה של קארינתי פרידייש קארינתי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) כתבי פרידייש קארינתי בפרויקט גוטנברג (באנגלית) פריג'ש קרינתי, דף שער בספרייה הלאומית פרידייש קארינתי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פרידייש קארינתי, באתר MusicBrainz (באנגלית) פרידייש קארינתי, באתר Discogs (באנגלית) באתר ארכיוני Zalaegerszegről deportálták Karinthy Frigyes feleségét