laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
צבי אומר: שיסל ואיינשטיין

"צבי אומר" הוא סרט דוקומנטרי משנת 2022 המספר על החברות של צבי שיסל עם אריק איינשטיין. הסרט, שנערך על ידי נועה שיסל, אשתו של צבי, חושף חומרים בייתים שצולמו ונראו לראשונה בסרט זה. לאורך הסרט מוצגים השלבים והתארגנוי בקטעי הארכיון של שיסל ואיינשטיין, מוצגים מקומות ילדות מיתולוגיים של השניים, חלקם מיועדים להריסה או נטושים, ברחבי העיר תל אביב-יפו כדוגמת קולנוע מוגרבי, אצטדיון המכביה (בסמוך לנמל תל אביב) והצריף של אביגדור (בסמוך לחוף שרתון). בנוסף, מראה הסרט את הטיולים המשותפים עם אריק איינשטיין ומוני מושונוב לגליל במהלך השנים. בסופו של הסרט מדבר שיסל על העצב בעקבות מותו של אריק. שם הסרט מתכתב עם מילות השיר "סע לאט" בו מוזכר "צבי אומר" בכמה פעמים שורות שונות בהקשרים שונים, למשל: "צבי אומר שגשמים כאלה מזיקים לחקלאות". קצת לפני סיום עריכת הסרט, צבי שיסל, יוצר הסרט, הלך לעולמו. הסרט הוקרן לראשונה במאי 2022 ומשודר בערוץ הוט 8. ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים ישראליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חולם בהקיץ (אלבום)

חולם בהקיץ הוא אלבום של הזמר יהודה פוליקר שיצא בספטמבר 1986. בעקבות הצלחת אלבומו הראשון, "עיניים שלי", יצא פוליקר לסיבוב הופעות, שתועד על גבי האלבום "חולם בהקיץ". האלבום הוקלט כולו בהופעה חיה בקולנוע תל אביב, והכיל ברובו שירים מתורגמים מיוונית שלא נכללו באלבום "עיניים שלי". בהופעה זו התארחה הזמרת יהודית תמיר, ששרה לבדה את השיר "אילו הייתי איתך", שזכה להצלחה. כל העיבודים והפקה מוזיקלית מאת יהודה פוליקר ויעקב גלעד. גלעד גם כתב את הגרסה העברית למילות כל השירים. שמות השירים היוונים מופיעים לצד המבצע המקורי המזוהה איתם. אחרי המלחמה (6:00) (סטברוס קסרכאקוס (אנ')/ק. פאריס) - Stavros Xarchakos – Stoy Thoma תני לי לאכול אותך (3:30) (ה. קולוקוטרוניס/ס. פאנדלידי/סטליוס קריסיניס) - סטליוס קזנג'ידיס - Po Po Kati Matia פיגה (3:40) (פאנוס גאבאלס/ב קארטזיס) - Fige ki ASE me יאסו פנאיס (3:30) (ג’ניס פאפיאני/ד מוסקונס) יהודית תמיר - אילו הייתי איתך (4:35) (סטליוס חריסיניס, סטברוס פנטלידיס והריסטוס קולקוטרוניס) - חאריס אלקסיו – Pos Na Se Lismoniso שיר ערש ישן (3:35) (פיפיטסה פאפאיקונומו/ספירוס פריסטריס (אנ')) - MINORE TIS AVGIS בגלמס (3:35) (אפוסטוליס קאלדרס/ל. פאפאדופולוס) - Apostolis Kaldaras – Ach O Baglamas השיר הופיע גם בתרגום שונה מאת עוזי חיטמן כשיר הנושא באלבום "כך עוברים חיי" של זוהר ארגוב. ירקדו הבחורים (4:10) (עממי יווני) קטע אינסטרומנטלי בנגינת בוזוקי. כפיים (7:00) (יורגוס מיצקיס (אנ')) - Giorgos Mitzakis – Palamakia רבטיקה (מחרוזת יוונית עם יורגוס דאלארס) (4:20) (ת. דרכניוטיוס/ק. מאנסיס/ציצאניס) כוללת את השירים: "ALA MOU LEN TA MATIA SOU (דאלארס) XIMERONI KAI VRADIAZI BOUFETZIS STA CHRONIA TIS IPOMONIS (פוליקר) שותה הכפר (2:40) (י. באטיס/ס. בלו) חולם בהקיץ (4:10) (א. קאלדרס) - I Fantasia משב רוח (4:40) (סטטאטוס) - Wind יהודה פוליקר - שירה, הפקה מוזיקלית, בוזוקי יעקב גלעד - מילים בעברית, הפקה, הפקה מוזיקלית ז'אן פול זימבריס - תופים וכלי הקשה חיים רומנו - בוזוקי שפי ישי - אקורדיון בני קונייבסקי - כלי הקשה אורי מיילס - קלידים אוהד אינגר - בס ושריקות יהודית תמיר - שירה, קולות, טמבורין ושוקליו (כלי הקשה ברזילאי) ארז נץ - גיטרות וקולות גיא יפה - קולות מיכל היימן ברק - צילום יעקב מורנו - סאונד באולפני רולי עיצוב גרפי - סטודיו שפירא-וקסמן הפקת המופע - משה יוסף האלבום חולם בהקיץ באתר יוטיוב "חולם בהקיץ" באתר של יהודה פוליקר האלבום במאגר אקו"ם יהודה פוליקר – חולם בהקיץ (1986) באתר סטריאו ומונו תומר כהן, "חולם בהקיץ"- תומר חוזר לילדות ולאלבום ישראלי אחד אהוב - Columbus Music Magazine, באתר Columbus Music Magazine, ‏6 באוקטובר 2014 בן שלו, ב"אילו הייתי איתך" אבי סינואני נושא מטען כבד על כתפיו, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2023 בהתאם לרשימת הקרדיטים על גבי האלבום תני לי לאכול אותך - יהודה פוליקר (1986), סרטון בערוץ "ז'אן פול זימבריס - הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב (אורך: 03:21) יעקב בר-און, ‏טכנאי ההקלטות המיתולוגי שעבד עם כל הגדולים: "אריק היה הפסיכולוג שלי", באתר מעריב אונליין, 20 בפברואר 2015
ווקונטי

הווקונטי (בלטינית: Vocontii; בגאלית עתיקה: Uocontioi; ביוונית: Οὐοκόντιοι, Οὐοκοντίων) היו שבט או עם גאלי (ואולי קלטו-ליגורי), מהאזור המורדות המערביים של הרי האלפים עוד מתקופת הברזל ולאחיריה תקופת האימפריה הרומית ולימים הפכו לפרובינקיה הרומית של פרובינקיה גאליה נארבוננסיס, שהייתה ממוקמת במיוחד בין הרון והמסלולים התחתונים של נהרות איזר ודירנס. הם הוכפפו תחת שליטת רומא בשנים 124 - 125 לפנה"ס על ידי הקונסולים מרקוס פולביוס פלאקוס (125 לפנה"ס) וגאיוס סקסטיוס קלווינוס (Gaius Sextius Calvinus) (124 לפנה"ס). הם מוזכרים על ידי גאיוס יוליוס קיסר בספר הראשון של מלחמת גאליה. סטראבון מממקם אותם בעמקים העמוקים של הרי האלפים, באומרו שבניגוד לליגורים או האלובורגים השכנים, היה להם ממשל אוטונומי שלא היה כפוף למושל רומי. מדיה וקבצים בנושא ווקונטי בוויקישיתוף Cesare, Bell. Gall. I 10,5 Della Geografia. Vol. II. Milano. 1832. p. 435.
מרווין האריס

מרווין האריס (באנגלית: Marvin Harris;‏ 18 באוגוסט 1927 – 25 באוקטובר 2001) היה אנתרופולוג אמריקאי. נחשב לאחד האנתרופולוגיים הפוריים והמשפיעים ביותר במחצית השנייה של המאה ה-20. פיתח את הגישה התאורטית שנקראת מטריאליזם תרבותי. קיבל דוקטורט מאוניברסיטת קולומביה ב-1953, שם גם לימד וכיהן כיו"ר החוג לאנתרופולוגיה. מאוחר יותר עבר לאוניברסיטת פלורידה. חיבר 17 ספרים. עבודותיו הראשונות של האריס הושפעה מהמסורת הבועזיאנית, אך עבודת השדה שביצע במוזמביק בסוף שנות ה-50 גרמה לו לשנות את המיקוד המחקרי שלו מהמקריות הגאוגרפית והדפוזיוניזם של בועז אל עבר היבטים התנהגותיים, מטריאליסטים ודטרמיניסטים. בספרו, "The Rise of Anthropological Theory" שהתפרסם ב-1968, הוא פרס את התפתחות הגישות התאורטיות באנתרופולוגיה, והציג את גישתו, המטריאליזם התרבותי, שהוא במידה רבה המשך לגישת האקולוגיה התרבותית של ג'וליאן סטיוארד. גישתו, המטריאליזם התרבותי, הוא שילוב של המטריאליזם הדיאלקטי של קרל מרקס, המדגיש את החשיבות של "אופן היצור", עם תובנותיו של תומאס מלתוס על אודות השפעת הדמוגרפיה על המערכת הסוציו-תרבותית. האריס הבחין בין התחום ההתנהגותי ובין התחום המנטלי הנמצאים בכל תרבות, והדגיש את השפעת התחום ההתנהגותי על התחום המנטלי. לכל תחום יש את המוסדות השייכים לו כאשר המוסדות המשפיעים על ההסתגלות האנושית הם החשובים יותר והם משפיעים על המוסדות שהשפעתם על ההסתגלות פחותה יותר. על פי האריס, אופן הייצור (במיוחד הטכנולוגיה) והמאפיינים הדמוגרפים הם התשתית, המפתח לקביעת המבנה החברתי התרבותי, הכלכלי, המשפחתי ושאר המוסדות החברתיים של כל חברה וחברה. על פי האריס שינוי תרבותי מתרחש כאשר היחסים בין הדמוגרפיה, הטכנולוגיה ויכולת הסביבה לספק משאבים לחברה יצאו משיווי משקל. במקרה זה תהיה התאמה מחדש של המוסדות בחברה עד הגעת שיווי משקל חדש. במהלך חייו, משך האריס קולות רבים של מעריצים וממשיכים, מצד אחד, ושל מבקרים חריפים, מצד שני. בספרו האחרון "Theories of Culture in Postmodern Times", הוא מתח ביקורת על התוצאה הפוליטית ההרסנית שיש לתאוריה הפוסט מודרנית. מרווין האריס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מרוין הריס (1927-2001), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא אמריקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בית הכנסת מרדכי נאווי

בית הכנסת מרדכי נאווי (בארמנית: Մորդեխայ Նավի սինագոգ), המכונה גם ב"המרכז היהודי מרדכי נאווי" הוא בית כנסת בירוואן, בירת ארמניה. הוא נפתח בחודש יוני 2011. בית הכנסת מרדכי נאווי הוא בית הכנסת היחיד בארמניה. בראשו עומד הרב גרשון ברושטיין. ליהודי ארמניה היסטוריה עתיקה בת כ־2,000 שנה, כאשר לאחר חורבן בית המקדש הראשון התיישבו בה קבוצות יהודים. כיום מונה אוכלוסיית היהודים במדינה מאות בודדות בלבד. לדברי ראש הקהילה היהודית, רימה ורז'פטיאן-פלר (אנ'), יהודי המדינה כמעט ולא חוו בעיות במדינה. בית הכנסת נפתח ביוני 2011 בסיוע כספי של איש העסקים דייוויד גלסטיאן. מאז חווה מספר אירועי ונדליזם. ב־15 בנובמבר 2023 הוצת בית הכנסת. לא היו נפגעים באירוע אך נגרם נזק למקום. יואל ליאון, שגריר ישראל בארמניה ובמולדובה, גינה את המקרה. יום למחרת נפתחה חקירה על ידי השלטונות הארמניים. יהדות ארמניה מדיה וקבצים בנושא בית הכנסת מרדכי נאווי בוויקישיתוף Jewish community leader in Yerevan "Armenia opens probe into arson attack on synagogue". Times of Israel. 2013-11-16. נבדק ב-11 בדצמבר 2023. {{cite news}}: (עזרה) בקבוקי תבערה נזרקו על בית כנסת בארמניה שעלה באש, באתר בחדרי חרדים, ‏16 בנובמבר 2023
פאבלו השועל האדום

פאבלו השועל האדום (באנגלית: Pablo the Little Red Fox) היא סדרת טלוויזיה מונפשת צרפתית-בריטית. בבריטניה הסדרה שודרה ב CBeebies בשנת 1999, ובישראל בשנת 2000 בערוץ הילדים ברצועת עץ הפיטפוזים, הסדרה בת עונה 1 ו-52 פרקים באורך 5 דקות. שיר הפתיחה בדיבוב העברי בוצע על ידי אבישג אדיר, מאיה בר שלום ועדי זינו. פאבלו הוא שועל אדום הגר מתחת לעץ יחד עם הוריו ואחיו, בכל פרק הוא ואחיו יצאו להרתפקה מרגשת בעיר. פאבלו (Pablo the Little Red Fox Cub): שועל אדום, הדמות המרכזית בתוכנית. פופי (Poppy the Little Dark Red Fox Cub): שועלה כתומה, אחותו של פאבלו. פאמפקין (Pumpkin the Little Orange Fox Cub): שועל כתום, שמו הגיע מצבעיו שהוא צבע של דלעת, אחיו של פאבלו. שועל אדום: שועל אדום, אבא של פאבלו, פופי ופאמפקין. שועלה אדומה: שועלה אדומה, אימם של פאבלו, פופי ופאמפקין. רוז (Finbar the Cat): חתול שחור, חברם של פאבלו, פופי ופאמפקין. הדיבוב העברי הופק על ידי ענבר שטגר עזרא בוים על ידי אפי בן ישראל. בנוסף גם דיבבו עמי ויינברג, נוף נתנזון ואפי בן ישראל. "פאבלו השועל האדום", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "פאבלו השועל האדום", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פבלו השועל האדום, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
חולם בהקיץ

חלום בהקיץ הוא ניתוק של האדם לזמן קצר מסביבתו המיידית, שבמהלכו הקשר של האדם עם המציאות מטושטש ומוחלף באופן חלקי על ידי פנטזיה חזותית או דמיון הנחווים בזמן העירות. האם התכוונתם ל... חולם בהקיץ (אלבום) – האלבום השני של יהודה פוליקר משנת 1986 חולם בהקיץ (שיר) – סינגל מתוך האלבום חולם בהקיץ (סרט) – סרט אמריקאי משנת 1991 בכיכובם של ג'ון קנדי ומריאל המינגוויי ראו גם Reverie (מיקסטייפ) של טינשיי Daydream (שיר של לילי מיאולה) Daydream (אלבום) של מריה קארי חלום בהקיץ - סינגל של טל סונדק באלבום בכל זאת אינני נפרד מקיץ אל החלום שביצעה גלי עטרי "חלום בהקיץ" - פרויקט כתיבה של הסופרת ורד טוכטרמן לקראת כנס אייקון 2006
דאגלס קרוקפורד

דאגלס קרוקפורד (באנגלית: Douglas Crockford; נולד ב-1955) הוא מתכנת מחשבים אמריקאי המעורב בפיתוח שפת JavaScript. הוא אפיין את פורמט הנתונים JSON (JavaScript Object Notation), ופיתח כלים שונים הקשורים ל-JavaScript, כגון מנתח הקוד הסטטי JSLint וממזער הקבצים JSMin. הוא כתב את הספר JavaScript: The Good Parts, שפורסם ב-2008, ואחריו How JavaScript Works ב-2018. הוא היה ארכיטקט JavaScript בכיר ב־PayPal עד 2019, והוא גם כותב ומרצה בנושאי JavaScript, JSON וטכנולוגיות אינטרנט קשורות. קרוקפורד קיבל תואר ברדיו וטלוויזיה מאוניברסיטת סן פרנסיסקו סטייט ב-1975. הוא לקח קורסים ב- FORTRAN ועבד עם מחשב של מעבדה באוניברסיטה. קרוקפורד רכש מחשב Atari 8 סיביות בשנת 1980 וכתב את המשחק Galahad and the Holy Grail עבור Atari Program Exchange (APX), מה שגרם לכריס קרופורד לגייס אותו לחברת Atari, Inc. בזמן שהיה ב-Atari, קרוקפורד כתב משחק נוסף, Burgers !, עבור APX ומספר הדגמות אודיו/וויזואליות ניסיוניות שהופצו באופן חופשי. לאחר שוורנר תקשורת מכרה את החברה, הוא הצטרף לנשיונל סמיקונדקטור . ב-1984 הצטרף קרופורד ללוקאספילם, ומאוחר יותר ל-Paramount Pictures. הוא התפרסם ברשימות ממוקדות משחקי וידאו בתחילת שנות ה-90 לאחר שפרסם את ספר הזיכרונות שלו "The Expurgation of Maniac Mansion" ללוח מודעות למשחקי וידאו. ספר הזיכרונות תיעד את מאמציו לצנזר את משחק המחשב Maniac Mansion לשביעות רצונה של נינטנדו כדי שיוכלו לשחרר אותו כמחסנית, ואת התסכולים הגוברים של קרוקפורד ככל שדרישותיה של נינטנדו הפכו יותר מעורפלות ומבלבלות. יחד עם רנדי פארמר וצ'יפ מורנינגסטאר, הקים קרוקפורד את Electric Communities והיה המנכ"ל שלה מ-1994 עד 1995. הוא היה מעורב בפיתוח שפת התכנות E. קרוקפורד היה המייסד של State Software (הידועה גם בשם Veil Networks ) וה-CTO שלה בין השנים 2001 ל-2002. בתקופתו ב-State Software, קרוקפורד הפך לפופולרי את פורמט הנתונים JSON, בהתבסס על מבנים קיימים של שפת JavaScript, כחלופה קלת משקל ל-XML . הוא השיג את שם הדומיין json.org ב-2002, והעלה שם את תיאור הפורמט שלו. ביולי 2006, הוא אפיין את הפורמט באופן רשמי, כ- RFC 4627. מדיה וקבצים בנושא דאגלס קרוקפורד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דאגלס קרוקפורד דאגלס קרוקפורד, ברשת החברתית Goodreads דאגלס קרוקפורד, באתר dblp "JSMIN, The JavaScript Minifier". Crockford.com. 4 בדצמבר 2003. נבדק ב-31 בינואר 2013. {{cite web}}: (עזרה) Douglas Crockford speaker biography (אורכב 06.02.2007 בארכיון Wayback Machine), New Paradigms for Using Computers conference, IBM Almaden Research Center, August 22, 1996 "Atari Program Exchange: Burgers!". atariarchives.org. "Hollywood Medieval demo for Atari 8-bit". YouTube. ארכיון מ-2021-12-15. "Ballsong Nr 1 demo for Atari 8-bit". YouTube. ארכיון מ-2021-12-15. The Expurgation of Maniac Mansion: A Memoir by Douglas Crockford Seibel, Peter (21 בדצמבר 2009). Coders at Work: Reflections on the Craft of Programming (באנגלית). Apress. pp. 95–96. ISBN 9781430219491. {{cite book}}: (עזרה) "Douglas Crockford". GLOBAL PROGRAMMERS STORIES (באנגלית). 2015-02-15. נבדק ב-2023-08-07. JSON: The Fat-Free Alternative to XML, Douglas Crockford, December 6, 2006 [rfc:4627 RFC 4627: The application/json Media Type for JavaScript Object Notation (JSON)]
בריגיאני

בריגיאני (בגאלית עתיקה: Brigianioi) היו שבט גאלי ששכן סביב בריאנסון (אנ') של ימינו בתקופת הברזל ובתקופת האימפריה הרומית. הם מוזכרים כ-Brigianii על ידי פליניוס הזקן (המאה הראשונה לספירה), וכ-Brigiani, Brigantionis ו-Bricianiorum על כתובות המצבות והקשתות. שמם עשוי להתבסס על השורש הגאלי בריג (גבוה, מוגבה), או על בריגו (יכול, כוח). אנשי שבט גאלי זה חיו במרכז הממלכה הקוטאנית (אנ'). הטריטוריה שלהם הייתה ממוקמת צפונית לקטוריגס, מערבית לקוואריאטס, מזרחית לטריקורי, דרומית לסגובי. העיירה הראשית שלהם הייתה ידועה בשם Brigantio (בריאנסון המודרנית), שמשמעותה בגאלית "הוד, מקום גבוה/מוגבה". הם מוזכרים על ידי פליניוס הזקן כאחד מהשבטים האלפינים שנכבשו על ידי רומא בשנים 15–16 לפני הספירה, וששמו נחקק על הטרופאום אלפיום (אנ') (ה-Tropaeum Alpium הוא מזכרת ניצחון רומי (tropaeum) לחגיגת ניצחונו המכריע של הקיסר אוגוסטוס על השבטים שאכלסו את האלפים). Pliny (1938). Natural History. Loeb Classical Library. תורגם ע"י Rackham, H. Harvard University Press. ISBN 9780674993648. Barruol, Guy (1969). Les Peuples préromains du Sud-Est de la Gaule: étude de géographie historique. E. de Boccard. OCLC 3279201. Delamarre, Xavier (2003). Dictionnaire de la langue gauloise: Une approche linguistique du vieux-celtique continental. Errance. ISBN 9782877723695. Delamarre, Xavier (2019). Dictionnaire des thèmes nominaux du gaulois. Ab-/Iχs(o)-. Vol. 1. Les Cents Chemins. ISBN 978-1-7980-5040-8. Falileyev, Alexander (2010). Dictionary of Continental Celtic Place-names: A Celtic Companion to the Barrington Atlas of the Greek and Roman World. CMCS. ISBN 978-0955718236. Talbert, Richard J. A. (2000). Barrington Atlas of the Greek and Roman World. Princeton University Press. ISBN 978-0691031699. Pliny. Naturalis Historia, 3:20. Corpus Inscriptionum Latinarum 5:7817, 12:94, 80. Falileyev 2010, s.v. Brigianii. Delamarre 2019, p. 153. Barruol 1969, pp. 338–340. Delamarre 2003, p. 87.
דיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-462 (ורמאכט)

דיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-462 (בגרמנית: 462. Volksgrenadier-Division) הייתה דיוויזיית פולקסגרנדיר של הצבא הגרמני במהלך מלחמת העולם השנייה, שפעלה בין השנים 1942 עד 1944. היא הוקמה בתחילה בשם דיוויזיה מס' 462 ולאחר מכן הפכה לדיוויזיית הרגלים ה-462 לפני שהפכה לדיוויזיית פולקסרנדיר בסוף 1944. דיוויזיית הפולקגרנדיר ה-462 הוקמה במקור באוקטובר 1942 כדיוויזיית תחלופה בעיירה הצרפתית נאנסי, באזור הצרפתי של מחוז לוריין, בפיקודו של גנרל-מיור אוטו שילינג. היא לקחה אחריות על רבות מהיחידות של דיוויזיית המילואים ה-182 לשעבר והורחבה עם יחידות מבצרים ואימונים שונות שהוצבו בלוקסמבורג, סארבורג ומץ. לאחר יום ה-D היא סומנה כדיוויזיית פולקסגרנדיר ואורגנה מחדש ללחימה ונשלחה לחזיתות באוגוסט 1944. בתחילת נובמבר 1944, בפיקודו של גנרל-לויטננט פולראט ליבה, הדיוויזיה, פחות רגימנט הגרנדירים ה-1216 שהועבר לדיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-19, הגנה על העיירה מץ מפני הארמייה האמריקאית השלישית. בשלב זה של המלחמה מנתה הדיוויזיה 7,000 איש. היא נכנעה ומסרה את העיר ב-28 בנובמבר, לאחר שאיבדה שני מפקדים במהלך המצור; ליבה לקה בשבץ מוחי והמחליף שלו, גנרל מיור היינריך קיטל, נפצע בקרב ב-22 בנובמבר. למעלה מ-1,000 איש התחמקו מלכידה מכוח פינוי פצועים לפני נפילת מץ. הדיוויזיה פורקה זמן קצר לאחר מכן. גנרל מיור אוטו שילינג (5 באוקטובר - 4 בדצמבר 1942); גנרל לויטננט ארנסט גונצל (5–17 בדצמבר 1942); גנרל לויטננט הנס פון זומרפלד (17 בדצמבר 1942 - 14 ביולי 1944); גנרל לויטננט ולטר קראוזה (15 ביולי - 14 באוקטובר 1944); גנרל לויטננט פולראט ליבה (15 באוקטובר - 8 בנובמבר 1944); גנרל מיור היינריך קיטל (8–22 בנובמבר 1944); אוברסט יואכים וגנר (22–28 בנובמבר 1944). הדיוויזיה ה-462 באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית) דיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-462 באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)
סגובי

הסגובי (בלטינית: Segovii; בגאלית עתיקה: Segouioi, כלומר המנצח, החזק) היו שבט גאלי ששכן בהרי האלפים הקוטיים, סביב צ'זנה טורינזה (אנ') ומונטז'נבר (אנ') של ימינו, מאז תקופת הברזל. הם מתועדים בשם Segoviorum על קשת סוסה (Arch of Augustus (Susa)). השם האתני Segovii הוא צורה לטינית של המילה הגאלית Segouioi. הוא נובע מהשורש סגו, כלומר ניצחון, כוח. ניתן להשוות אותו לצורות הנשיות Segouia (סגוביה) ו-Segauias. הסגובי שכנו כאמור סביב העיירות גאסאו/טיריום (צ'זנה טורינזה המודרנית) ודרואנטיום (Montgenèvre), נקראים גם Alpis Cotia ו-Summae Alpes). השטח שלהם היה ממוקם דרומית לבלאקי, צפונית לבריגיאני ולקוואריאטס, ומזרחית לאוקני. ייתכן שההתיישבות Ad Fines (Fenils מודרנית) הייתה הגבול בין שטחי הסגובי והבלאקי. הם מוזכרים כאמור על קשת סוסה, שהוקמה על ידי קוטיוס בשנים 8–9 לפני הספירה. מרקוס יוליוס קוטיוס היה מלך התושבים הקלטים והליגוריים של המחוז הרומי ההררי אז, הידוע כאלפס טאורינה וכיום כאלפים הקוטיים, בתחילת המאה ה-1 לפני הספירה Barruol, Guy (1969). Les Peuples préromains du Sud-Est de la Gaule: étude de géographie historique. E. de Boccard. OCLC 3279201. Delamarre, Xavier (2003). Dictionnaire de la langue gauloise: Une approche linguistique du vieux-celtique continental. Errance. ISBN 9782877723695. Falileyev, Alexander (2010). Dictionary of Continental Celtic Place-names: A Celtic Companion to the Barrington Atlas of the Greek and Roman World. CMCS. ISBN 978-0955718236. Graßl, Herbert (2006). "Segovii". Brill's New Pauly (באנגלית). doi:10.1163/1574-9347_bnp_e1106910. Prieur, Jean (1968). La province romaine des Alpes Cottiennes. Impr. R. Gauthier. OCLC 834310867. Talbert, Richard J. A. (2000). Barrington Atlas of the Greek and Roman World. Princeton University Press. ISBN 978-0691031699. Corpus Inscriptionum Latinarum 5:7231. Falileyev 2010, s.v. Segovii. Delamarre 2003, pp. 269–270. Prieur 1968, p. 77. Graßl 2006. Talbert 2000, Map 17: Lugdunum. Barruol 1969, p. 32.
חאנות נחצ'יבאן

חאנות נחיצ'יבאן (בפרסית: خانات نخجوان) הייתה מדינה פאודלית שהתקיימה בטריטוריה של הרפובליקה האוטונומית של נחיצ'יבאן שנמצאת בשטחה של אזרבייג'ן ובחלק מארמניה המודרניות. על פי המסורת הארמנית נוסדה נחצ'יבאן על ידי נח. הממצאים הארכאולוגיים המוקדמים ביותר שנמצאו באזור תוארכו לתקופת האבן החדשה. מאוחר יותר הפכה נחצ'יבאן לחלק מממלכת מני (ממלכת מיני), אוררטו ומדי, ובשנת 521 לפנה"ס הפכה לחלק מאחשדרפנות ארמניה תחת הממלכה האחמנית. לאחר מותו של אלכסנדר הגדול, בשנת 323 לפנה"ס, ניסו מספר מפקדים מקדוניים (גנרלים של אלכסנדר הגדול) להשתלט על האזור ללא הצלחה. בשנת 189 לפנה"ס הפכה נחצ'יבאן לחלק מממלכת ארמניה ולאחר יותר מאלף וחמש מאות שנה נכבשה במלחמה ארמניה פרס ונהפכה, כמו שאר שטחי האימפריה הארמנית לחאנות פרסית, אזור מנהלי באימפריה הפרסית. החאנות הונהגה על ידי טטרים מקומיים משושלת קנגלרי, ואוכלוסייתה הייתה בעיקר מוסלמית (אזרית וכורדית) לאחר גירושם ופיזורם של הארמנים ברחבי האימפריה הפרסית. היא נוסדה על ידי היידאר קולי חאן, שהכריז על עצמו כשליט אחרי מותו של נאדר שאה (אנ') אפשר, השליט של פרס. בזמן שלטונו חאנות קרבאך נחיצ'ביאן הייתה תחת חסות קרבאך. בזמן מלחמת רוסיה פרס, 1804-1813, כוחות רוסיים, תחת פיקודו של גנרל גודוביץ' כבש בזמן קצר את נחיצ'יבאן ב-1808, אך זו עברה לידי הפרסים כתוצאה מהסכם גוליסטן. לאחר מלחמת רוסיה פרס השנייה והסכם טורקמנצ'י, חאנות נחיצ'יבאן עברה לבעלות רוסית בשנת 1828. בתמורה לתמיכתו של שליט החאנות, אהסאן חאן, ברוסיה הוענקה לו דרגת מייג'ור גנרל של הצבא הרוסי ותואר הטמאן של המיליציה הקנגלריית. עם תחילת השליטה הרוסית, השלטונות ההצאריים עודדו חזרה של ארמנים מפרס ומטורקיה לנחיצ'יבאן ולאזורים אחרים של הקווקז, פעולה שהתאפשרה בעקבות סעיפים מיוחדים בחוזים של טורקמצ'י ואדריאנופול. על פי השליח הרוסי לפרס אלכסנדר גריבוידוב, ההגירה הארמנית המאסיבית לנחיצ'יבאן בשנת 1828 יצרה מתח בין הארמנים, שהשתייכו לדת הנוצרית, לבין תושבי המקום המוסלמים. גריבוידוב ביקש ממפקד הצבא הרוסי הרוזן איוואן פסקביץ', להורות על הגירה מחודשת של המהגרים החדשים למחוז דאראלאגוז, כדי להשקיט את המתיחות. חאנות נחיצ'יבאן התפוגגה בשנת 1828, הטריטוריות שלה אוחדו עם הטריטוריות של חאנות ירוואן, שבשנת 1840 נקראה פרובינציית ירוואן של האימפריה הרוסית. נחיצ'יבאן הפכה לנחיצ'יבאן אויזד (תת-מחוז נחיצ'יבאן) של הפרובינציה. לאחר התפרקות חאנות החאנים של נחיצ'יבאן נותרו בעלי השפעה רבה בתת-המחוז וניהלו אותו דה פקטו. החאנים של נחיצ'יבן נודעו באימפריה הרוסית בשם 'חאן נחיצ'בנסקי', ורובם בחרו בקריירה צבאית. שישה מבני המשפחה הגיעו לדרגת גנרל בצבאות הצאר, בצבא הסובייטי ובצבא האיראני. הבנים של אהסאן חאן - איסמעיל חאן וקלבאלי חאן זכו שניהם במדליות ממסדר סיינט ג'ורג' מדרגה 4, על שירות בקרבות ושירתו כגנרלים בצבא הרוסי. בנו של קבלאלי חאן, חוסיין חאן נחיצ'בנסקי היה מפקד צבאי בולט בצבא הרוסי, ואג'וטאנט גנרל (גנרל האחראי על בתי המשפט), של האימפריה הרוסית. ואחייניו ג'אמשיד וקאלבאלי היו גנרלים בצבא הסובייטי ובצבא האיראני בהתאמה. נחצ'יבאן, שהייתה עד הכיבוש הפרסי חלק מהאימפריה הארמנית, שינתה את פניה התרבותיות עד לבלי היכר במשך שנות השליטה הפרסית הקצרה באזור ואף בעידן המודרני באזרבייג'ן. כנסיות נהרסו, בתי קרבות נחרבו, מבני תרבות ודת ארמניים הוסבו למסגדים ומבני ציבור והאזור עבר דה-ארמניזציה מוחלטת. 1747 - 1787 היידר קולי חאן 1787 - 1823 קאלב עלי חאן 1823 - 1828 אהסאן חאן 1828 - 1834 כרים חאן קנגלרי מדיה וקבצים בנושא חאנות נחצ'יבאן בוויקישיתוף
ילד (מוזיקאי)

עומר יפת (נולד ב-7 ביוני 2000), הידוע בשם הבמה ילד (מעוצב: ילד.), הוא זמר-יוצר ישראלי. התפרסם לראשונה בשנת 2022, כאשר השתתף בתוכנית השירה "הכוכב הבא", ופרץ בשנת 2024, כאשר הוציא את הלהיט "למה את?", שזכה להצלחה ברשתות החברתיות ובמצעדי הפזמונים. יפת נולד ב-7 ביוני 2000 וגדל ביישוב בית חשמונאי. הוא החל את הקריירה המוזיקלית שלו בינואר 2022, כאשר הוציא את הסינגל הראשון שלו, "עשן", אותו כתב ארבע שנים לפני צאתו. באוגוסט באותה השנה זכה לפרסום לראשונה כאשר השתתף בתוכנית הריאליטי "הכוכב הבא". יפת ביצע באודישן את השיר "האור בחיי" מתוך השיר שלנו, וזכה ל-92% מקולות הקהל והשופטים. במהלך התוכנית ביצע אף שירים מקוריים שיצר, בהם "אין דרך חזרה", אותו הוציא באופן רשמי מאוחר יותר. יפת הודח בשלב רבע הגמר של התוכנית. "תני לי סיבה", הסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה שלו, יצא לאור ביולי 2023. באפריל 2024 הוציא את הסינגל השני מתוך האלבום, "למה את?", אותו חשף קודם לכן בסרטונים שהעלה בפלטפורמת טיקטוק, וזכה להצלחה ויראלית ברשתות החברתיות. בזכות הוויראליות לה זכה, צבר השיר השמעות רבות גם בסטרימינג ובתחנות הרדיו והגיע למקום העשירי במצעד היטליסט של מאקו. מאוחר יותר, נכנס השיר גם למצעד של מדיה פורסט ולמצעד הרשמי של גלגלצ. אלבום הבכורה של ילד, הנושא את שמו, יצא לאור ב-17 ביוני 2024. 2024: ילד 2022: עומר יפת בהופעת בכורה 2023: עומר יפת - סיבוב שני ילד, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) ילד, באתר ספוטיפיי הכוכב הבא, ‏הכירו את עומר יפת, באתר ‏מאקו‏, 27 באוגוסט 2022 ילד- עשן | Yeled - Ashan, סרטון בערוץ "ילד - Yeled", באתר יוטיוב (אורך: 03:40) תומר מלמד, ‏"בשבילי הבמה זה המקום לפורקן, אני מוציא אגרסיות", באתר ‏מאקו‏, 13 בספטמבר 2022 גיל משעלי, ‏אחרי ההצלחה בטיקטוק, "למה את" של עומר יפת ("ילד") נכנס להיטליסט, באתר ‏מאקו‏, 29 במאי 2024 גיל משעלי, ‏עומר יפת ("ילד"): "הייתה לי הרגשה שהשיר יצליח. עשיתי מחקר בטיקטוק", באתר ‏מאקו‏, 10 ביוני 2024 המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, שבוע 23, 2024, ‏9 ביוני 2024 המצעד השבועי 06.06.2024, באתר גלגלצ, ‏6 ביוני 2024
Why Lawd?

Why Lawd?‎ הוא אלבום האולפן השני של צמד הנאו סול האמריקאי נו-ווריז, הכולל את הזמר אנדרסון פאאק והמפיק נולדג'. האלבום יצא לאור באופן פיזי ב-7 ביוני 2024, ויצא לסטרימינג ולהורדה דיגיטלית בשבוע שלאחר מכן, ב-14 ביוני, על ידי חברת התקליטים סטונס ת'רואו רקורדס. האלבום נתמך על ידי חמישה סינגלים: "Where I Go",‏ "Daydreaming",‏ "86Sentra",‏ "FromHere" ו-"WalkOnBy". האלבום Why Lawd? באתר ספוטיפיי Reed, Ryan (15 בפברואר 2017). "Watch Anderson Paak's Dramatic Valentine's Day 'Tonight Show' Performance". Rolling Stone. נבדק ב-7 באפריל 2017. {{cite journal}}: (עזרה) Damara Kelly, Tyler (3 באפריל 2024). "NxWorries announce their long-awaited second album, Why Lawd". The Line of Best Fit (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-04-09. {{cite web}}: (עזרה) Fu, Eddie (2024-04-03). "NxWorries Announce New Album Why Lawd?, Share "86Sentra"". Consequence (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-04-09. Price, Joe (19 באוקטובר 2022). "Anderson .Paak and Knxwledge Return as NxWorries With New Song "Where I Go" f/ H.E.R." Complex (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-04-09. {{cite web}}: (עזרה) LeJarde, Arielle Lana (18 במאי 2023). "NxWorries yearn for a lover in "Daydreaming"". The Fader (באנגלית). נבדק ב-2024-04-09. {{cite web}}: (עזרה) Slingerland, Calum (14 במאי 2024). "NxWorries Get Snoop Dogg for Soulful, Slow-Burning "FromHere"". Exclaim! (באנגלית). נבדק ב-2024-05-15. {{cite web}}: (עזרה)