laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דאסו מיסטר IV

דאסו מיסטר IV הוא מטוס קרב סילוני צרפתי משנות ה-50 של המאה ה-20, שיוצר על ידי חברת דאסו. המטוס היה חמוש בזוג תותחים מסוג דאפה 30 מ"מ וצויד במנועי ורדון. המטוס שקל 9.8 טון עם מהירות מרבית של 1,120 קמ"ש וטווח טיסה של 1,300 ק"מ. המטוס הראשון בסדרת מטוסי דאסו מיסטר לא היה אלא מטוס אוראגן עם כנפיים משוכות לאחור בזווית של 30 מעלות. אבטיפוס של המיסטר הוטס לראשונה בפברואר 1951 ובשנתיים שלאחר מכן הוטסו עוד 8 אבות טיפוס, עד שהוחלט להכניסו לייצור. באפריל 1953 החליט חיל האוויר הצרפתי לרכוש 156 מטוסי מיסטר IVA. בשנת 1955 רכשה מצרים מטוסי סילון חדישים מצ'כוסלובקיה בעסקת נשק גדולה ובכך הופר מאזן הכוח האווירי בין ישראל ומצרים כאשר לחיל האוויר המצרי 200 מטוסי סילון ולחיל האוויר הישראלי 50 בלבד. החשש הישראלי גבר לנוכח יתרון האיכות של המטוסים שנרכשו מדגם מיג 15 ו-מיג 17 שהיו עדיפים על האוראגן והגלוסטר מטאור. בניסיון להעמיד מענה ראוי לרכש החדש ביקשה ישראל מצרפת לרכוש מטוסי סילון חדישים מדגם מיסטר IVA. צרפת התנגדה למכירת מטוסים אלה והציעה במקומם מכירת מטוסי מיסטר II, הנחותים יותר. במרץ 1956 בעקבות התקדמות ביחסי ישראל–צרפת, הסכימה לבסוף צרפת למכור לישראל 12 מטוסי מיסטר IVA בשל אינטרסים צרפתיים במזרח התיכון ורצון שלהם לחזק את ישראל. מטוסים אלה נחתו בישראל ב 11 באפריל לאחר חניית ביניים לתדלוק באיטליה. באותה השנה נחתמו עסקות נוספות לרכישת מטוסי מיסטר ובסך הכל סופקו באותה השנה 61 מטוסי מיסטר. מטוס המיסטר האחרון היה מותאם לצילום והגיע ארצה, מוטס על ידי דני שפירא, סמוך מאוד לפתיחת מבצע קדש. מטוסי המיסטר של חיל האוויר הישראלי לקחו חלק משמעותי במבצע קדש שהתרחש ב-1956 כמטוסי יירוט. ב-30 באוקטובר נשלחו מיסטרים לחפות על הכח הקרקעי במיתלה וכנגדו הוזנקו כ-20 מטוסי קרב מצריים. בקרב הופל מטוס מיג אחד ואחרים נפגעו אך לא נפלו. למחרת, ב-31 באוקטובר, זוג מטוסי מיסטר נתקלו ברביעיית מטוסי ומפייר מצריים והפילו את כולם בקרב אוויר. ב-2 בנובמבר נשלחו מיסטרים למשימות תקיפה. אחד המטוסים שהוטס על ידי בני פלד נפגע באש נ"מ והוא נטש בעזרת כסא מפלט בדרום סיני בסמוך לשארם א-שייח' הסתתר במדבר ולאחר מכן חולץ בשלום על ידי טייס פייפר. הייתה זו הנטישה הראשונה בעזרת כיסא מפלט בחיל האוויר. ב-3 בנובמבר נשלחו שתי רביעיות למשימת סיוע באזור שארם א-שייח, המטוסים הטביעו ספינה מצרית קטנה ותקפו בטעות את אניית המלחמה הבריטית "קריין". במלחמת ששת הימים תקפו המיסטרים בכל הגזרות מגוון רב של מטרות, החל מתקיפת בסיסי חיל האוויר של מצרים, ירדן, סוריה ועיראק (מבצע מוקד) ועד לתקיפת כוחות שריון על הקרקע ומטרות נוספות במשך המלחמה. רוב מטוסי המיסטר הוצאו משימוש בפברואר 1971. חלקם המשיכו לשרת עוד מספר שנים בודדות בתפקידים שונים עד שהוחלפו באופן סופי במטוסי סופר מיסטר וסקייהוק. מדיה וקבצים בנושא דאסו מיסטר IV בוויקישיתוף המיסטר בחיל האוויר הישראלי, באתר חיל האוויר הישראלי מיסטר, בטאון חיל האוויר 63, נובמבר-דצמבר 1963, עמ' 66-64, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר יואב אפרתי, ‏המיסטר, באתר "מרקיע שחקים" טייסת מיסטר בחיל האוויר, ארכיון הסרטונים של AP יצחק בר-און, לידתה ונפילתה של ידידות: יחסי צרפת-ישראל 1956-1967, בתוך: מדינה ממשל ויחסים בינלאומיים 35, סתיו-חורף תשנ"ב, עמ' 74 עזר ויצמן, לך שמים לך ארץ, הוצאת מעריב, תל אביב 1975, עמ' 143-137
תומר רזניק

תומר רזניק (נולד ב־1990) הוא סגן יו"ר ההסתדרות, פוליטיקאי ישראלי, מזכ"ל מרצ מאז מאי 2018. רזניק הצטרף למפלגת מרצ בשנת 2002, והחל את פעילותו הפוליטית בנוער מרצ. במסגרת פעילותו בנוער מרצ כיהן גם כיו"ר הארגון. בין השנים 2015–2011 כיהן כיו"ר צעירי מרצ, ושימש כיועץ פרלמנטרי לחבר הכנסת אילן גילאון. בבחירות המוניציפליות ב-2013 עמד בראש מטה הבחירות של מרצ בירושלים. ב-2015 שימש כסגן מנהל מטה הבחירות של מרצ לכנסת העשרים. בשנים 2013-2017 נבחר מטעם סיעת מר"צ לבית נבחרי ההסתדרות. מאז שנת 2016 הוא עובד במקביל לפעילותו המפלגתית גם כמזכיר איגוד מקצועי במרחב ת"א-יפו של ההסתדרות, ועוסק בליווי וועדי עובדים וקידום התארגנויות. החל משנת 2017 נתמנה על ידי יו"ר ההסתדרות דאז אבי ניסנקורן לחבר הנהגת ההסתדרות, הצעיר ביותר בהיסטוריה של הארגון. המשיך לכהן בהנהגת הארגון גם תחת הנהגתו של היו"ר ארנון בר-דוד. החל מסוף דצמבר 2021 הוא מכהן גם כראש סיעת מרצ בהסתדרות. ב-2015 התמודד לראשונה לתפקיד מזכ"ל המפלגה, אך הפסיד לחבר הכנסת מוסי רז. במאי 2018 התמודד בשנית ונבחר לתפקיד המזכ"ל. בכך הפך לאדם הצעיר ביותר בהיסטוריה של מרצ אשר מכהן כמזכ"ל המפלגה וזאת לאחר שנבחר בגיל 28. בשנת 2019 נבחר רזניק לרשימת 30 הצעירים המשפיעים מתחת לגיל 30 של מגזין פורבס ישראל. רזניק היה חבר בצוות המשא ומתן הקואליציוני של מרצ ב-2019, ובין מעצבי ההסכמים הקואליציוני עמה עם כניסתה לממשלת ישראל ה-36. גם לקראת דיוני תקציב המדינה לשנים 2021-2022 היה גורם מרכזי במאמצי המפלגה לרכך את חוק ההסדרים בדגש על סוגיות העלאת גיל הפרישה לנשים, שמירה על החקלאות הישראלית והרפורמה ברגולציה. ביולי 2022 מונה ליו"ר האגף לדמוקרטיה תעשייתית ועובדי כוח אדם בהסתדרות והוא מכהן גם כסגן יו"ר ההסתדרות. באפריל 2024 נבחר על ידי ועידת מרצ לכהונה נוספת כמזכ"ל המפלגה. נשוי ואב לשניים. גר בשכונת יד אליהו בתל אביב. תומר הוא בוגר לימודי תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת תל אביב ותואר שני בתוכנית הלימודים הבינלאומית לתואר שני בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב עם התמחות במשפט ציבור בשיתוף בית הספר למשפטים של אוניברסיטת נורת'ווסטרן בשיקגו. מדיה וקבצים בנושא תומר רזניק בוויקישיתוף תומר רזניק, ברשת החברתית פייסבוק תומר רזניק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) תומר רזניק, סרטונים בערוץ היוטיוב תומר רזניק - אתר מפלגת מרצ תומר רזניק- באתר פורבס ישראל טל כספין, ‏״הראנו שגם בתחום הכלכלי יש לנו גבולות״, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 4 בספטמבר 2021 גיא עזרא, ‏במקום מוסי רז: מזכ"ל חדש למפלגת מרצ, באתר "סרוגים", 8 במאי 2018 טל שניידר, ‏המו"מ הקואליציוני - ביום ה' פגישה שנייה בין כחול לבן לליכוד, באתר גלובס, 29 באוקטובר 2019 טל שלו‏, הראשונה לחתום: מרצ ויש עתיד חתמו רשמית על הסכם קואליציוני, באתר וואלה, 10 בוני 2021 טל כספין, ‏״הראנו שגם בתחום הכלכלי יש לנו גבולות״, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 4 בספטמבר 2021 ניצן צבי כהן, ‏תומר רזניק החליף את יוסי מרציאנו כיו"ר האגף לדמוקרטיה תעשייתית בהסתדרות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 21 ביולי 2022 לראשונה: נציגי עובדים בדירקטוריון רותם תעשיות באתר ההסתדרות מרצ תקום לתחייה? זו ההחלטה שהתקבלה בוועידת המפלגה, באתר אייס, 19 באפריל 2024
גאנם

גאנם (בערבית: غانم; תעתיק מדויק: ע'אנם) הוא שם משפחה........... האם התכוונתם ל... . אדי גאנם (אנ') – שחקנית מקסיקנית-לבנונית אולה גאנם (אנ') – שחקנית מצרית איהאב גנאים – כדורגלן ערבי-ישראלי אנטואן ע'אנם – פוליטיקאי וחבר פרלמנט לבנוני, חבר במפלגת הפלנגות שנרצח ואליד גאנם – מוזיקאי ערבי ישראלי חמאדה גאנם – קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה מוחמד עבדו גאנם (ער') – אקדמאי ומשורר תימני מופיד גאנם – קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף ומנהל במגזר הציבורי מרסל גאנם – עיתונאי לבנוני, מגיש תוכניות אירוח נג'ווא גאנם (אנ') – אשתו הראשונה ובת-דודו של אוסאמה בן לאדן סבינה גטי (גאנם) (אנ') – מעצבת תכשיטים שווייצרית-אנגלייה ממוצא לבנוני-מצרי סמיר גאנם (אנ') – שחקן מצרי אמי סמיר גאנם (אנ') – שחקנית מצרית, בתו של סמיר ואחותה של דוניה דוניה סמיר גאנם (אנ') – שחקנית מצרית, בתו של סמיר ואחותה של אמי פתחי גאנם (אנ') – סופר מצרי קייס גאנם – כדורגלן ערבי ישראלי שוקרי גאנם (אנ') – פוליטיקאי לובי בכיר שערק לתוניסיה
רבאח

רבאח הוא שם משפחה. האם התכוונתם ל... ויסאם רבאח כדורגלן ישראלי ח'ליל רבאח – אמן רב-תחומי פלסטיני מראח רבאח – כפר פלסטיני ליד בית לחם בילאל אבן רבאח – המואזין הראשון באסלאם טחנת אבו רבאח – אתר עתיקות וטחנת קמח על נחל
תמיכות דואות

תמיכות דואות (נקראות גם קשתות דואות או כנפיים דואות, בצרפתית: Arc-boutant) הן אלמנט אדריכלי, הבנוי מחצאי קשתות "המרחפות" באוויר ותומכות את הקמרון הפנימי של המבנה מצידו האחד, על ידי העברת הכוחות שהוא מפעיל כלפי חוץ לעמוד רחב. האלמנט התפתח מתוך צורך הנדסי לתמוך את קמרונות הקתדרלות שהתנשאו לגובה רב, והוא נפוץ בבנייה של מבנים בסגנון הגותי. התמיכות הדואות הן שכלול של התמיכות המלאות בהן השתמשו באדריכלות הרומנסק כדי לתמוך קמרונות מהצד. השימוש בהן במאה ה-12, בפעם הראשונה בעת שניסו אדריכלי קתדרלת נוטרדאם דה פארי לבנות אולם תווך גבוה יותר מכל אולם שנבנה עד לתקופתם, דבר שהצריך תמיכה מבנית נוספת. התמיכות הדואות נראות מחוץ למבנה כמו צלעות דקות. העמוד אליו עוברים הכוחות היה רחב ומדורג על מנת שיוכל לתמוך בכוחות הגדולים שנבעו מהקמרון. ברוב המקרים גם הוצב מעל העמוד, בנקודה בה הקשת מתחברת אליו, צריח או פסל עופרת הנקרא "צריחון" (Pinnacle), שמטרתו הייתה הגברת הלחיצה של העמוד לכיוון האדמה על מנת שלא יקרוס הצדה. הצריחון עוצב כפסל או כצריח מחודד והתאים בסגנונו לגותיקה. מתחת לתמיכה הדואה הייתה תמיכה נוספת מקורה אשר מתחתיה היה חלל הספינה המשנית של הקתדרלה. אף על פי שמטרתן העיקרית של התמיכות הדואות הייתה הנדסית (תמיכה בקמרונות הגבוהים של הספינה הראשית), היה להן גם ערך אסתטי. מבנן הדק והקליל תרם למבנה התחרה של הקתדרלה הגותית, והדגיש את השאיפה לגובה. עקב סגולות אלה, בכנסיות רבות שנבנו או הושלמו בגל התחייה הגותית (בעיקר במאה ה-19) נבנו תמיכות דואות, גם אם לא היה צורך הנדסי בהן בזכות טכנולוגיות הבנייה החדשות. תמיכות דואות מוקדמות בכנסיית סן רמי בריימס תמיכות דואות בנות שלוש קומות בקתדרלת לה-מאן תמיכות דואות בקתדרלת נוטרדאם דה פארי תמיכות דואות, הקתדרלה הלאומית של וושינגטון תמיכות דואות עם קרוקטים בקתדרלת ריימס תמיכות דואות דקות בקתדרלת ויטוס הקדוש תמיכות דואות ללא צריחונים, במריאנקירכה (ליבק) תמיכות דואות בנות שלוש קומות במנזר וסטמינסטר תמיכות דואות בקתדרלת סביליה תמיכות דואות בקתדרלת מילאנו אדריכלות של כנסיות אדריכלות גותית צריחון אמנות גותית תמיכות דואות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) סרט המסביר על ההנדסה שמאחורי התמיכות הדואות, בערוץ היוטיוב של Engineering Models
בוצ'ר

בוצ'ר (באנגלית: Boucher) או בּוּצ'ר (באנגלית: Butcher) הוא שם משפחה שמשמעותו קצב. האם התכוונתם ל... אנתוני בוצ'ר (Boucher) (אנ') – סופר ומבקר אמריקאי ג'ים בוצ'ר – סופר פנטזיה אמריקאי די בוטצ'ר – שחקנית ולשית טרי בוצ'ר (Butcher) – כדורגלן ומאמן כדורגל אנגלי ליסה בוצ'ר – דוגמנית אנגלייה בושר
יעקב אליאשברג

יעקב אליאשברג (באנגלית: Yakov Eliashberg; ברוסית: Яков Матвеевич Элиашберг; נולד ב-11 בדצמבר 1946) הוא מתמטיקאי יהודי-אמריקאי, יליד ברית המועצות. יעקב אליאשברג נולד בשנת 1946 בלנינגרד שבברית המועצות. אחיו הוא הפיזיקאי התאורטי גרסים אליאשברג. בשנת 1972 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת לנינגרד בהנחייתו של ולדימיר רוחלין, ובשנים 1972–1979 לימד באוניברסיטת סיקטיווקאר של רפובליקת קומי. עקב היותו "סירובניק" נאלץ לעזוב את האוניברסיטה, ובשנים 1980–1987 עבד כראש קבוצת פיתוח תוכנה. בשנת 1988 עבר לארצות הברית, ומאז 1989 הוא פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת סטנפורד. בשנת 1972 קיבל את פרס החברה למתמטיקה לנינגרד. בשנים 1986, 1998 ו-2006 נאם בקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים. בשנת 1995 זכה במלגת גוגנהיים. בשנת 2001 הוענק לו פרס אוסוולד ובלן בגאומטריה מטעם האגודה האמריקאית למתמטיקה על עבודתו בטופולוגיה סימפלקטית. בשנת 2002 נבחר לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית. בשנת 2009 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מ-ENS ליון ובשנת 2017 דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אופסלה. בשנת 2012 נבחר לעמית האגודה האמריקאית למתמטיקה. בשנת 2016 זכה בפרס קראפורד במתמטיקה מהאקדמיה המלכותית השוודית למדעים על פיתוח טופולוגיה של מגע וטופולוגיה סימפלקטית וגילויים פורצי דרך של תופעות קשיחות וגמישות. בשנת 2020 זכה, יחד עם סיימון דונלדסון, בפרס וולף במתמטיקה, "על תרומתם לגאומטריה דיפרנציאלית וטופולוגיה." מדיה וקבצים בנושא יעקב אליאשברג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יעקב אליאשברג (באנגלית) יעקב אליאשברג, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה Eliashberg, Ya M. (1986). "Combinatorial methods in symplectic geometry". Proc. of the International Congress of Mathematicians, 1986. pp. 531–539. Eliashberg, Yakov (1998). "Invariants in contact topology". Doc. Math. (Bielefeld) Extra Vol. ICM Berlin, 1998, vol. II. pp. 327–338. 2001 Veblen Prize, Notices of the AMS, April 2001 List of Fellows of the American Mathematical Society, retrieved 2012-12-02. יעקב אליאשברג, באתר קרן וולף
גי פרמלן

גי פרמלן (בצרפתית: Guy Parmelin; נולד ב-9 בנובמבר 1959) הוא פוליטיקאי שווייצרי, שכיהן כנשיא שווייץ בשנת 2021. משמש כשר (ראש מחלקה) לעניינים כלכליים, חינוך ומחקר במועצה הפדרלית, הממשלה הפדרלית של שווייץ. כיהן כסגן נשיאת שווייץ לשנת 2020. פרמלן נולד בבורסן (Bursins) שבקנטון וו דובר הצרפתית. הוא יינן במקצועו. הוא שירת בצבא שווייץ כחוגר. בשנת 1993 נבחר כחבר במועצת עיר מגוריו. משנת 1994 ועד 2003 כיהן כחבר אספת קנטון וו. הוא כיהן גם כנשיא מפלגת העם השווייצרית בקנטון זה. הוא נבחר לראשונה כחבר אספת הברית (הבית התחתון של הפרלמנט הפדרלי) מטעם מפלגת העם בשנת 2003. הוא נבחר לשלוש כהונות נוספות באספה וכיהן בה עד סוף שנת 2015. בדצמבר 2015 נבחר על ידי האספה לכהן במועצה הפדרלית מבין שלושה מועמדים שהעמידה מפלגת העם. הוא נבחר במקום אוולינה וידמר-שלומפף, שפרשה מן המועצה. הוא חבר מפלגת העם הראשון מן הקנטונים דוברי הצרפתית שנבחר לכהן במועצת הברית. בשנת 2016 החל בכהונתו במועצה בתפקיד ראש המחלקה לביטחון, הגנה אזרחית וספורט. בראשית שנת 2019 עבר לכהן בתפקידו הנוכחי. בסוף 2019 שב ונבחר לכהן כחבר במועצה הפדרלית . מדיה וקבצים בנושא גי פרמלן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גי פרמלן (בצרפתית) גי פרמלן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ביוגרפיה של גי פרמלן באתר אספת הברית ביוגרפיה של גי פרמלן באתר המועצה הפדרלית ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יום השתיקה

בארצות הברית, יום השתיקה (באנגלית: Day of Silence) הוא יום הפעולה של GLSEN להפצת המודעות בנוגע להשפעות על האלימות שנגד להט"בים, ביניהם גם השפעות על הבריונות וההטרדות נגד להט"ב. ביום זה, סטודנטים נודרים נדר של יום של שתיקה שמייצג באופן סמלי את השתקת התלמידים הלהט"בים. יום השתיקה נערך בכל שנה באפריל מאז 1996. מאז 2011, נערך יום השתיקה ביום שישי השני בחודש אפריל, למעט 2018 שבו התרחש ביום שישי, 27 באפריל. מדיה וקבצים בנושא יום השתיקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יום השתיקה יום השתיקה, ברשת החברתית פייסבוק יום השתיקה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "Day of Silence (April 27, 2018)". GLSEN. אורכב מ-המקור ב-2019-04-23. נבדק ב-2020-01-14. ערך זה הוא קצרמר בנושא להט"ב ובנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אם אתה גבר

אם אתה גבר הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית נועה קירל. השיר יצא לאור ב-14 בינואר 2020, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברת התקליטים Mobile1 Music. השיר הוא שיר פופ-טראפ ו-EDM, שנכתב והולחן על ידי ג'ורדי, דורון מדלי ואיתי שמעוני, שיצרו גם את להיטה הקודם של קירל "פאוץ'". בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי. הווידאו קליפ המלא שצולם עבור השיר, בוים על ידי אינדי חאיט, והועלה לערוץ היוטיוב של קירל ב-14 בינואר 2020, בסמוך לצאת הסינגל. בקליפ ניתן לראות את קירל מהלכת ורוקדת בין קירות תוך כדי שהיא שרה את מילות השיר. הקליפ שצולם על ידי מישה קמינסקי, צולם בשוט אחד בלבד. כמו כן, בקליפ השתתף הרקדן שגיא אקושטי. בפחות משבוע, צבר הווידאו קליפ מעל ל-3 מיליון צפיות. נכון לנובמבר 2021 מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-26 מיליון. ב-23 באפריל 2020 הוציאה הזמרת וכוכבת הרשת שירה מרגלית גרסת כיסוי לשיר, בסגנון בלדת פופ. סרטון השיר "אם אתה גבר" באתר יוטיוב דודי פטימר, ‏נועה קירל עם שיר חדש המשלב בגרות וקסם נעורים | ביקורת, באתר מעריב אונליין, 14 בינואר 2020 לדף השיר באתר הספרייה הלאומית ירדן פלג, דורון מדלי, איתי שמעוני אם אתה גבר, נבדק ב-2020-01-14 נועה קירל פותחת עשור חדש עם שיר שכתבו יוצרי הלהיט "פאוץ'", באתר וואלה, 14 בינואר 2020 נועה קירל - אם אתה גבר (Prod. By Jordi), נבדק ב-2020-01-14 "אם אתה גבר": סינגל חדש ובועט לנועה קירל, באתר ישראל היום מוזיקה - סיכומוזיקלי: ים רפאלי מרגש ושירה מרגלית בקאבר לנועה קירל, באתר פרוגי, ‏24 באפריל 2020
מכינה קדם-צבאית ישיבתית-חברתית שובו אחים

המכינה הישיבתית-חברתית שובו אחים היא מכינה קדם-צבאית, שהוקמה באלול תשע"ה (ספטמבר 2015) ונמצאת בעיר רחובות. בקיץ 2014 נחטפו ונרצחו באזור גוש עציון שלושת הנערים אייל יפרח, גיל-עד שאער ונפתלי פרנקל. בעקבות החטיפה יצא צה"ל למבצע רחב היקף לאיתור שלושת הנערים שנקרא "שובו אחים". לזכרם של הנערים, ומתוך רצון להמשיך את הרוח הגדולה שהייתה באותה תקופה, הוקמה מכינת "שובו אחים" שנה לאחר מכן בסיועם של משפחות הנערים, השר לשעבר אורי אריאל, ראש עיריית רחובות רחמים מלול וחבר מועצת העיר אמיתי כהן. מטרתה של מכינת שובו אחים היא להכין את בוגריה לשירות משמעותי בצבא הגנה לישראל ולהתמודדות עם אתגרי החיים. מטרה זו מושגת באמצעות לימוד מעמיק בבית המדרש וליווי אישי של כל אחד מהתלמידים הבונים את אישיותו ואת תפיסת עולמו. כמו כן, ישנו דגש מיוחד להתנדבות בקהילה ומעורבות חברתית. המכינה רואה חשיבות רבה בסיוע ועזרה לאלו הזקוקים לכך בין אם זה במענה הניתן על בסיס יומי, ובין אם זה בהובלה של פרויקטים של חסד ונתינה. המכינה מאמינה שהשילוב בין הפנים והחוץ - הישיבתי והחברתי - תורם תרומה מכרעת לעיצוב דמותו של הבוגר האידיאלי. הרב תומאל רחמים - ראש המכינה הרב שי וקנין - ר"מ הרב רואי ממן - ר"מ הרב הראל אליה - מאמן אישי וכושר נבו אליאס - מדריך חינוכי נחמיה (נוקי) רון טל - מדריך כושר קרבי מרוץ הלפיד ביישוב ניצן לזכר לוחם השייטת יוחנן הילברג ז"ל שבת סמינריון "אמונה מתוך משבר" עדו בן פורת, שלושה מתגייסים בעקבות שלושת החטופים – חטיבת כפיר, מתוך אתר האינטרנט של חטיבת כפיר, י"ז באב תשע”ח. אתר האינטרנט הרשמי של המכינה הקדם-צבאית ישיבתית-חברתית שובו אחים המכינה הקדם-צבאית ישיבתית-חברתית שובו אחים, ברשת החברתית פייסבוק סרטונים בערוץ של מכינת שובו אחים, באתר יוטיוב סוף עצוב: גופות שלושת החטופים אותרו באזור חברון, באתר ynet, 30 ביוני 2014 אריאל כהנא, מבצע שובו אחים: תיעוד מיוחד של צהל ביוש, באתר nrg‏, 16 ביוני 2014 מהטרמפ עד איתור הגופות. 18 ימי תקווה, באתר ynet, 30 ביוני 2014 שנה לרצח הנערים: מכינת 'שובו אחים' הוקמה לזכרם ברחובות, באתר "סרוגים", 2 ביולי 2015 אלעד חיימוביץ', תלמידי מכינת "שובו אחים" ברחובות חילקו מאות כריות ושמיכות לנזקקים, באתר ערים רחובות, ‏10.12.19 פרויקט "משפחה אחת" למען משפחות נזקקות בחג יצא לדרך!, באתר BE106 רחובות, ‏11.09.19
סייבר-נט

סייבר-נט היא רשת חברתית לשיתוף מידע בנושאי אבטחת מידע על ידי מנהלי אבטחת מידע, אנליסטים וחוקרים במטרה לסייע לחשיפת מתקפות סייבר ולהציע דרכי טיפול בהן. הרשת, הנחשבת לראשונה מסוגה בעולם, הוקמה על ידי מערך הסייבר הלאומי בשנת 2017, אך עדיין לא הושקה רשמית ופועלת כעת רק בגרסת בטא. כחלק מן הפעילויות הרבות שננקטות על ידי מערך הסייבר הלאומי במטרה להבטיח התמודדות עם איומי הסייבר ואבטחת המידע המתרבים, הודיע ב-2017 מערך הסייבר הלאומי על הקמת מערכת להתמודדות עם אירועי הסייבר שתכלול את המערכות: חלון ראווה, מצודה רמה, כדור בדולח וסייבר-נט. האחרונה היא רשת חברתית לשיתוף מידע בנושא אבטחת מידע, בה יהיו חברים מנהלי וחוקרי אבטחת מידע, אנליסטים ומנהלי מערכות מארגונים שונים, מבנקים וגופי ממשלה ועד לבתי חולים. בשונה מרשתות חברתיות אחרות, סייבר-נט מאפשרת למשתמשים בה לפתוח לצד פרופיל אישי גם פרופיל אנונימי, ממנו יעדכנו על תהליכים חשודים שמתרחשים לדעתם ברשתות השונות, יתריעו על מתקפות אותן חוו ויחליפו דעות ורשמים עם משתמשי הרשת. הנתונים שיזרמו ויאומתו ברשת החברתית יועברו למרכז המבצעי של מערך הסייבר וממנו לגופים הרלוונטיים ולאזרחי ישראל. כמו כן, ברשת החברתית יפורסמו על ידי מערך הסייבר התרעות ספציפיות לארגונים מסוימים אשר זוהו ביחס אליהם סימנים למתקפת סייבר, התרעות אותן יוכלו לראות רק מנהלי אבטחת המידע בארגון הרלוונטי. אם ההתרעות יהיו רלוונטיות לארגונים נוספים, יופץ המידע גם אליהם, לאחר קבלת הסכמה מהארגון מושא ההתקפה וללא ציון שמו. החברות ברשת החברתית היא ללא תשלום, אך מנהלי אבטחת מידע אשר ירצו להצטרף אליה יצטרכו לעבור תהליך אימות מול מערך הסייבר, במסגרתו ייחתם הסכם שימוש. הרשת זמינה בשפה העברית בלבד, אך במטרה ליצור שיתוף פעולה בינלאומי שיסייע במאבק במתקפות הסייבר ייתכן שגרסה באנגלית תתווסף. חלון הראווה של ישראל להערכת סיכוני הסייבר, באתר GOV.IL מערך הסייבר הלאומי השיק רשת חברתית לזיהוי ושיתוף מתקפות בזמן אמת, באתר גיקטיים, ‏14 בינואר 2020
ין טאן

ין טאן (באנגלית: Yen Tan; נולד ב-12 במרץ 1975) הוא מפיק ובמאי קולנוע אמריקאי-מלזי. טאן נולד ב-12 במרץ 1975 בקואלה לומפור שבמלזיה.כשהיה בן 19, הוא היגר לארצות הברית . הוא התחיל ללמוד עיתונאות באוניברסיטת דרייק (אנ') שבדה מוין שבמדינת איווה. הוא סיים את הלימודים באוניברסיטה ב-1997. לאחר סיום לימודיו באוניברסיטה, הוא עבד בתחום הפרסום והחל לקחת שיעורי משחק ותסריטאות. שיעורים אלו הובילו במהירות לקריירה אמיתית כבמאי עצמאי. לאחר הלימודים, הוא עבר לגור בדאלאס, טקסס. שם הוא צילם את הסרט הקצר הראשון שלו, Love Stories. כשנה לאחר מכן, ביים את הסרט באורך מלא הראשון שלו, Happy Birthday. סרט זה זכה במספר פרסים, ביניהם גם פרס השופטים לסרט הטוב ביותר ב-Philadelphia QFest (אנ'). טאן הוא גם מעצב גרפי שעובד במשרה מלאה. ב-2010, טאן הקים חברת עיצוב גרפי משלו בשם "Otto is the One". טאן הוא הומוסקסואל מוצהר. כיום הוא מתגורר באוסטין שבמדינת טקסס, ארצות הברית. אתר האינטרנט הרשמי של ין טאן ין טאן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ין טאן, סרטונים באתר Vimeo ין טאן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ין טאן, באתר Metacritic (באנגלית) ין טאן, באתר Discogs (באנגלית) Kohn, Eric (25 באוקטובר 2018). "Yen Tan Has Been Making Movies For Over 15 Years, But Says 'Being a Queer Asian' Has Hurt His Career". IndieWire. ארכיון מ-2020-01-14. נבדק ב-2020-01-14. {{cite web}}: (עזרה) The Vilcek Foundation - Pit Stop: Gay Romance in a Small Town in Texas, a movie by acclaimed filmmaker Yen Tan, www.vilcek.org Buchanan, Kyle (10 בדצמבר 2008). "So Long, Farewell". The Advocate. ארכיון מ-2019-04-24. נבדק ב-2020-01-14. {{cite journal}}: (עזרה) Josh Rosenblatt, Fri., Feb. 10, 2012, Sleight of Hand, www.austinchronicle.com (באנגלית) Dallas Voice: 'Ciao' now available on DVD (ארכיון) Queerious: Yen Tan's Pit Stop (ארכיון)
גביע העולם למועדונים 2020

גביע העולם למועדונים 2020 היה ה-17 במספר והוא נערך בדוחה שבקטר בפעם השנייה ברציפות. בטורניר השתתפו שבע קבוצות והוא התקיים בדצמבר 2020. בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בינואר 2020 הטורניר נדחה לחודש פברואר 2021. בטורניר ישתתפו 6 האלופות של היבשת לה הן שייכות ואלופת המדינה המארחת. תחילה תשחק אלופת אוקיאניה לעונת 2019/2020 נגד אלופת המארחת של אותה עונה. המנצחת במשחק זה תעלה לרבע הגמר שישוחק בשיטת הנוקאוט יחד עם אלופת צפון ומרכז אמריקה, אפריקה ואסיה. לאלופת אירופה ודרום אמריקה מקום מובטח בחצי הגמר. קטר מונתה כמארחת לטורנירי 2019 ו- 2020 ב־3 ביוני 2019, והטורניר משמש כמבחן לקראת גביע העולם של פיפ"א 2022 שיתקיים בקטר. גביע העולם למועדונים ישמור על המתכונת המקורית לקראת השיפוץ בשנת 2021. אתר האינטרנט הרשמי של אליפות העולם לקבוצות כדורגל פרשה
סלאח ג'אהין

סלאח ג'אהין (בערבית: صلاح جاهين; 25 בדצמבר 1930, קהיר – 21 באפריל 1986, קהיר) היה משורר ומחזאי מצרי. סלאח ג'אהין נולד בקהיר למשפחה במעמד הביניים. לאחר סיום לימודי משפטים באוניברסיטת קהיר הוא התחיל לעבוד בעיתון וצייר קומיקס. תוך זמן קצר הוא עבר לאל-אהראם. הוא מילא תפקיד חשוב בפיתוח שירה מצרית במשלב דיבורי. לפני כן שירה במשלב זה נחשבה לפולקלור המיועד למעמד הלא-משכיל בלבד. סלאח ג'אהין כתב מספר מחזות לתיאטרון בובות. המחזה "אללילה אלכבירה" זכה לפופולריות רבה ומוצג עד היום. הוא היה ידוע כלאומן ותומך בגמאל עבד אל נאצר. הוא נחשב למשורר החצי-רשמי של מהפכת הקצינים החופשיים. באותה עת גם כתב מילים להמנון מצרים. בשנת 1965 הוענק לו עיטור מצרי של מדע ואמנויות מדרגה ראשונה. לאחר מלחמת ששת הימים ופטירת גמאל עבד אל נאצר בשנת 1970 הוא הרגיש מבודד. בשנת 1971 השלים שירה אפית על ההיסטוריה של מצרים מהתקופה העתיקה ועד ימינו. סלאח ג'אהין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סלאח ג'אהין, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איפה את (שיר של אליעד נחום)

איפה את הוא סינגל, שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אליעד נחום. השיר יצא לאור ב-6 בינואר 2020, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברת התקליטים אן אם סי יונייטד. עם יציאתו נכנס השיר היישר אל המקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט. השיר נכתב והולחן על ידי מורן דוד ואבישי רם והופק על ידי סהר טוויטו. השיר הוא בסגנון הפופ. בסמוך לצאת הסינגל, יצר אליעד לשיר אתגר בפלטפורמת שיתוף הווידאו טיקטוק בה אתגר את מאזיניו לרקוד לצלילי השיר, את האתגר ביצעו עשרות אלפי משתמשים. בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי. הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, בוים על ידי לירן סגל והועלה לערוץ היוטיוב של אליעד נחום ב-6 בינואר 2020, בסמוך לצאת הסינגל. סרטון השיר "איפה את" באתר יוטיוב המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏11 בינואר 2020 עינת שחק, טינק טוק: מיזם חדש מבית Teenk ונוי אלוש, אליעד כבר בפנים, באתר אייס, 12 בינואר 2020 איפה את, נבדק ב-2020-01-15 אליעד - איפה את | Eliad - Where Are You, נבדק ב-2020-01-15 ערב טוב עם גיא פינס, ‏חנן בן ארי: "אני לא ישן בלילה מזה שעברתי את נועה ומרגי", באתר ‏מאקו‏, 17 בדצמבר 2020 רן בוקר, השיר המושמע ביותר בשנת תש"פ: "מסע" של אליעד, באתר ynet, 9 בספטמבר 2020
גביע העולם למועדונים 2021

גביע העולם למועדונים 2021 (באנגלית: 2021 FIFA Club World Cup, בערבית: كأس العالم للأندية 2021), הוא גביע העולם למועדונים ה-18, המפגיש בין אלופות שש הקונפדרציות של פיפ"א ואלופת המדינה המארחת. הטורניר נערך באבו דאבי בין 3–12 בפברואר 2022. באיירן מינכן היא מחזיקת הגביע. בגמר שהתקיים ב-12 בפברואר זכתה צ'לסי, אלופת אירופה, בגביע, לאחר ניצחון 2–1 בהארכה על פלמיירס, אלופת דרום אמריקה. במקור, טורניר זה היה עתיד להיות משוחק בסין ביוני-יולי 2021, והוא היה עתיד להיות והטורניר הראשון בפורמט המורחב של 24 מועדונים, לאחר שפיפ"א החליטה על הרחבת הטורניר. עם זאת, בשל מגפת הקורונה, נוצר עומס משחקים שנגרמו עקב דחיית אולימפיאדת טוקיו, אליפות אירופה ואליפות דרום־אמריקה מאמצע 2020 ל-2021. כתוצאה מכך הודיעה פיפ"א שהיא דוחה את הטורניר המורחב לשנים הבאות והטורניר הנוכחי ייערך בפורמט הישן. ב-4 בדצמבר 2020, מועצת פיפ"א הודיעה כי גביע העולם למועדונים ייערך בסוף 2021 בפורמט הישן ביפן. ב-8 בספטמבר 2021 הודיעה התאחדות הכדורגל היפנית כי היא מוותרת על הארוח עקב מגפת הקורונה ביפן. מדינות רבות התעניינו באירוח הטורניר, כולל ברזיל, מצרים, קטר, ערב הסעודית, דרום אפריקה ואיחוד האמירויות הערביות. ב-20 באוקטובר 2020 החליטה מועצת פיפ"א כי איחוד האמירויות הערביות תארח את הטורניר והוא יתקיים בתחילת 2022. המשחקים יתקיימו בשני אצטדיונים באבו דאבי, שניהם אירחו משחקים בגביע אסיה 2019. מדיה וקבצים בנושא גביע העולם למועדונים 2021 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אליפות העולם לקבוצות כדורגל