laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
משה שלו (מוזיקאי)

משה שלו הוא מוזיקאי ישראלי. מנגן על כלים השייכים למוזיקת המקאם: סנטור, טאר, עוד וכלי מיתר. את עיקר השכלתו המוזיקלית רכש אצל פרץ אליהו. משה מנגן במגוון הרכבים ומביא בהם לידי ביטוי את אוצרות המוזיקה המזרחית הקלאסית. מנגן בתזמורת ירושלים החדשה. בין השאר: ניגן בעוד בשיר "ממצרים" מתוך האלבום "ליל אברהם" של משפחת ואך. ניגן בעוד ובסנטור בפתיח הסדרה "עלילות ארץ גושן" בערוץ מאיר לילדים. ניגן בסנטור בשיר "ארמונו של מלך" באלבום "משכן" של ביני לנדאו. ניגן בטאר בשיר "הרחמן" של מרדכי יצהר בוימל. ניגן בטאר ובעוד בשיר "תעוף" באלבום "האש שבתוכי בוערת" של מרדכי יצהר בוימל. ניגן בטאר בשיר "אם ננעלו" של ישי ריבו. ב-2010 כתב את המוזיקה וניגן לצד יוני שרון בהצגה "שברי לוחות" שעיבד וביים גלעד אלפסי ע"פ סיפור מאת הרב חיים סבתו בתיאטרון תאיר. הפיק לצד יהודה לבבי, ניגן ושר באלבום "המניין - שרים 20 לקרליבך". הופיע לצד יצחק מאיר, אילן קינן, מרדכי יצהר בוימל, אנסמבל מכילתא ובאנסמבל מוצירי. מנחה ומנהל מוזיקלית לצד יגל הרוש את "קדם" - קבוצת לימוד ויצירה של מוזיקאים המתכנסת על עתיקות עיר דוד ויוצרת מוזיקה מקורית היונקת מהחלל ומספר תהילים. אתר האינטרנט הרשמי של משה שלו סרטונים בערוץ של משה שלו, באתר יוטיוב סנטור וקמנצ'ה - משה שלו ויגל הרוש, סרטון באתר יוטיוב האש בתוכי שבוערת עם משה שלו ורשי בר רשי, סרטון באתר יוטיוב המניין- ואני תפילתי - קרליבך - סולן - משה שלו, סרטון באתר יוטיוב קבלת פנים, סרטון באתר יוטיוב משה שלו מנגן על סאז ביד אבשלום, סרטון באתר יוטיוב סולו עוד - משה שלו, סרטון באתר יוטיוב יצחק טסלר, על הבמה: מניין בנוסח קרליבך, באתר ynet, 28 במרץ 2015 משפחת ואך - ממצרים, סרטון באתר יוטיוב עלילות ארץ גושן, סרטון באתר יוטיוב הרחמן - מרדכי יצהר מארח את סיני תור וביני לנדאו, סרטון באתר יוטיוב תעוף - מרדכי יצהר, סרטון באתר יוטיוב אלישיב רייכנר, משחקי חברה: מי יילחם באי שוויון?, באתר nrg המניין- ואני תפילתי - קרליבך - סולן - משה שלו, סרטון באתר יוטיוב למשל שי קאהן, כשמשפחת מאיר הדליקה נרות שבת בתאטרון ירושלים, באתר בחדרי חרדים, 22 בפברואר 2013 במופע "נקודות דרך. ראו למשל הדרך לירושלים - שלמה אילן קינן - נקודות דרך, סרטון באתר יוטיוב ראו למשל מרדכי יצהר מארח את יצחק מאיר: אם אשכחך ירושלים, סרטון באתר יוטיוב מכילתא - בית היוצר 10.03.2013 - אספהאן, סרטון באתר יוטיוב הופעה: אנסמבל מוצירי - מביאים את הקסם מהודו לתחריר קדם - מקום ליצירה בעיר דוד באתר עיר דוד
נעמי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... נעמי – דמות מקראית הנזכרת במגילת רות, אשת אלימלך ואמם של מחלון וכליון נעמה (מושב) (נקרא בעבר "נעמי") - מושב שיתופי במועצה אזורית בקעת הירדן פרחית נעמי – מין חיפושית ממשפחת הזבליתיים אני חולם על נעמי – פזמון בביצועם של חדוה ודוד נעמי יוליה – אוניית מעפילים חסדי נעמי – עמותת חסד ישראלית אישים ששמם הפרטי הוא נעמי נעמה (פירושונים) נעמית
פרסקי

האם התכוונתם ל... דניאל פרסקי – סופר, עורך ופובליציסט עברי יצחק פרסקי – ממתנדבי היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה; אביו של שמעון פרס ליסה ג'יין פרסקי (אנ') – שחקנית, עיתונאית, סופרת, אמנית וצלמת אמריקאית נתן פרסקי – מורה ומחנך ישראלי רפי פרסקי – זמר ישראלי שמעון פרס (פרסקי) – פוליטיקאי ואיש ציבור ישראלי, שכיהן כנשיאהּ התשיעי של מדינת ישראל וכראש הממשלה השמיני
ראיון פטרוגרד

פטרוגרד הוא שמה של נפה הממוקמת במרכז העיר סנקט פטרבורג והיא הנפה הוותיקה ביותר בעיר. פטרוגרד הוא אחד האזורים המתוירים בעיר ובתחומו נמצא המבנה העתיק בעיר, מבצר פטרופבלובסקיה השוכן באי הארנבים. הנפה, שמורכבת משבעה איים, מוכרת בזכות מבצר פטרופבלובסקיה בן מאות השנים, שכולל גם קתדרלה ומוזיאון באותו השם. פארק קירוב הוא אחד משבעת האזורים הירוקים שקיימים באזור. זהו אתר פופולרי להחלקה על הקרח בחורף ומתקיימים בו גם פסטיבלים תרבותיים שונים. לא רחוק משם, ארמון ילאגין מציג אומנות רוסית מהמאה ה-18. מסעדות יוקרה על קו המים, פאבים אופנתיים וברי וודקה מסורתיים פזורים בין האיים. מבצר פטרופבלובסקיה גן החיות של סנקט פטרבורג מסגד סנקט פטרבורג אוניית המוזיאון אברורה המוזיאון הצבאי לארטילריה אצטדיון פטרובסקי המוזיאון להיסטוריה פוליטית הפלנטריום של סנקט פטרבורג גזפרום ארנה תחנת זניט מראה אווירי של אי הארנבים ומבצר פטר ופבל גשר טוצ'קוב, מעל נבה הקטנה סיירת הקרב אברורה הכניסה לגן החיות של סנקט פטרבורג מראה אווירי של מוזיאון הארטילריה היכל הקרח סנקט פטרבורג מסגד סנקט פטרבורג המוזיאון להיסטוריה פוליטית הפלנטריום בתחומי הנפה ישנם 401 אולמי ספורט, אצטדיון פטרובסקי המשמש את קבוצות הכדורגל זניט ודינמו, היכל הספורט יובילייני ששימש בעבר את קבוצת הכדורסל ספרטק, היכל הקרח ואולם הבית של קבוצת ההוקי קרח סק"א פטרבורג. בנוסף ישנם 8 בריכות שחייה, 14 אולמות טניס, 2 מועדוני יאכטה ואולמי ספורט רבים נוספים. מדיה וקבצים בנושא ראיון פטרוגרד בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
O Ewigkeit, du Donnerwort, רי"ב 60

O Ewigkeit, du Donnerwort (בעברית: הו נצח, מילת רעם), רי"ב 60, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. ביצועה הראשון היה ביום ראשון ה-24 שלאחר חג השילוש הקדוש, ב-7 בנובמבר 1723. באך עבד כנגן עוגב בעיר מילהאוזן בין 1707 ל-1708, אך שלח ידו גם בהלחנת קנטטות. לאחר מכן היה מלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר שם מוזיקה בסגנון חופשי ולא דתי. במאי 1723 התמנה באך לתפקיד מנצח המקהלה ואחראי על המוזיקה בכנסיות המרכזיות בלייפציג. הוא חי ופעל בעיר כ-27 שנים, עד מותו. שם כתב את רוב הקנטטות שלו: מתוך יותר מ-200 קנטטות שידוע עליהן כיום, פחות מ-40 נכתבו עד הגיעו ללייפציג וכל השאר נכתבו בעיר; בדומה לעבודתו בוויימאר, מטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה הליטורגית, כלומר ימי ראשון וחגים, תוך כמה שנים. עם זאת, בגלל העומס הגדול והקושי בהלחנת יצירות כה רבות, נהג מדי פעם לבצע שוב קנטטות ישנות שלו, לעיתים עם עריכות ושינויים קלים או הרחבות. קנטטה זו הייתה העשרים ואחת שהלחין באך מאז החל למלא את תפקידו בלייפציג. הקנטטה הקודמת שהלחין היא רי"ב 89. ב-1863 הוציאה לאור חברת באך את הקנטטה לראשונה, בכרך 12 של פרסומיה. סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת אל הקולוסים ומהבשורה על-פי מתי בהם מתוארת החזרתה לחיים של בת השר על ידי ישו. הקנטטה בנויה כדיאלוג בין הפחד לבין התקווה בנושא המוות שמצד אחד מרתיע את האדם, אך מצד שני טומן בחובו איחוד עם האל וסיום חיי החטא. האלט מייצג את הפחד, הטנור את התקווה והבס הוא קולו של האל או של הדת. החלק הראשון לקוח ממזמור מאמצע המאה ה-17 של יוהאן פון ריסט (Johann von Rist) ומייצג את הפחד. מיד אחריו מצוטט הפסוק "לִישׁוּעָתְךָ קִוִּיתִי ה'", שמייצג את התקווה. החלק האחרון לקוח ממזמור של פרנץ יואכים בורמייסטר (Franz Joachim Burmeister) והוא מייצג את התקווה כמו גם ציטוט שקודם לו בחלק הרביעי ועונה לדברי הפחד: "אַשְׁרֵי הַמֵּתִים אֲשֶׁר־יָמוּתוּ בָּאָדוֹן". הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני אלט, טנור ובס, בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, קרן יער, שני אבובים, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה חמישה חלקים: כורל ואריה לאלט ולטנור: O Ewigkeit, du Donnerwort (הו נצח, מילת רעם) רצ'יטטיב בדואט לאלט ולטנור: O schwerer Gang zum letzten Kampf und Streite (הו צעד כבד לקראת המאבק האחרון) אריה בדואט לאלט ולטנור: Mein letztes Lager will mich schrecken (משימתי האחרונה מייראת אותי) רצ'יטטיב לאלט ולבס: Der Tod bleibt doch der menschlichen Natur verhasst (המוות שנוא על האדם) כורל: Es ist genug (די לי) היצירה הוקלטה במלואה 16 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את ניקולאוס הרנונקור (ב-1975), טון קופמן (ב-1998), מסאקי סוזוקי (ב-2000) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000). מדיה וקבצים בנושא O Ewigkeit, du Donnerwort, רי"ב 60 בוויקישיתוף פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית) ביוגרפיה של באך באתר אוניברסיטת חרונינגן ביוגרפיה של באך באתר אוניברסיטת חרונינגן על קנטטות באך, עמוד 6 רשימת פרסומי באך באתר IMSLP מתי, ט, 18-26 ספר בראשית, פרק מ"ט, פסוק י"ח חזון יוחנן, יד, 13 רשימת ההקלטות באתר קנטטות באך
כמטרייל

כמטרייל (באנגלית: Chemtrail) היא תאוריית קשר לא מוכחת, לפיה מטוסים מרססים חומרים כימיים או ביולוגיים מזיקים באמצעות פסי התעבות, והדבר מוסתר מהציבור. טענות אלה נדחו על ידי הקהילה המדעית. תומכי התאוריה טוענים שבשנת 1995 חל שינוי בפסי ההתעבות, ומציגים מדי פעם צילומים המנסים להוכיח טענה זו ובהם למשל נראים פסי התעבות רגילים המתפוגגים מהר ופסי התעבות אחרים אשר נשארים זמן ממושך באוויר. לטענתם, החומרים המפוזרים בפסי ההתעבות גורמים למניפולציה פסיכולוגית, שליטה באוכלוסייה, שינוי מזג אוויר באמצעות החזרת קרינת השמש, מחלות בדרכי נשימה ובעיות בריאות אחרות, וכן לוחמה ביולוגית או כימית. בשל הפופולריות של תאוריית קשר זו, גורמי ממשל במדינות רבות מקבלים פניות מהציבור הדורשים הסברים לתופעה. מדענים ופקידי ממשל ברחבי העולם נאלצים להסביר שוב ושוב את העובדה שפסי ההתעבות של מטוסים הם פליטה נורמלית של אדי מים דחוסים, הנוצרת בגובה של 5 עד 16 קילומטרים. המונח כמטרייל (באנגלית: chemtrail) הוא הלחם בסיסים באנגלית של chemical (חומרים כימיים) ו-contrail (פס התעבות). בשנת 1996 פורסם מאמר של חיל האוויר האמריקאי ובו רעיונות לשינוי מזג אוויר. בתגובה טענו מספר גורמים שחיל האוויר האמריקאי מרסס את אוכלוסיית ארצות הברית בחומרים מסוכנים. הכחשות גורמי הצבא לא עזרו, והשמועה המשיכה להתפשט, בעיקר בתוכניות לילה ברדיו. בתחילת שנות ה-2000 הוקמו אתרי אינטרנט המוקדשים לנושא זה. בדרך כלל תומכי תאוריית כמטריילס הם אנשים העוינים את הממסד וחשדנים כלפי ממשלת ארצות הברית. ב-2009, המוזיקאי פרינס דיבר בראיון טלוויזיוני על התאוריה, מה שהיה לאחד האזכורים הבולטים במדיה זו. בסקר משנת 2011 שנערך בארצות הברית, קנדה והממלכה המאוחדת, 2.6% מהנשאלים אמרו שהם מאמינים בתאוריית הכמטריילס, ו-14% מאמינים בה באופן חלקי. במספר מקרים ניסו תומכי התאוריה להוכיח את נכונותה, אך לא צלחו במשימתם. בשנת 2001 ניסה חבר הקונגרס האמריקאי דניס קוסיניץ' להעביר הצעת חוק האוסרת על לוחמת חלל, הכוללת גם איסור על שימוש בכמטריילס. בוועדת הקונגרס שונה נוסח ההצעה כך שלא יכיל את המילה "כמטריילס", ולאחר מכן ההצעה נפלה ולא עלתה שוב להצבעה. בשנת 2007 נטען בתוכנית תחקירים בטלוויזיה בלואיזיאנה שקיים ריכוז גבוה של בריום בפסי ההתעבות. בדיקה חוזרת העלתה שחלה טעות במדידה, והריכוז הוא נמוך ונורמלי. הקהילה המדעית דוחה את תאוריית הכמטרייל. עשרות מאמרים פורסמו בכתבי עת מדעיים המסבירים את תופעת פסי ההתעבות ושוללים את הטענות של תומכי התאוריה. פטריק מיניס, מדען אטמוספירה של נאס"א, אמר בראיון שההיגיון אינו מניא את חסידי כמטרייל: "אם אתה מנסה לדבר עם האנשים האלה בהיגיון ולהפריך את הטענות שלהם, אז הם אומרים - 'ובכן, גם אתה חלק מהקנוניה'." האסטרונום בוב ברמן אפיין את תאוריית כמטרייל כדוגמה קלאסית של כישלון ביישום העיקרון "תערו של אוקאם". הוא אמר: "במקום להבין את העיקרון הפשוט לפיו פסי ההתעבות מורכבים מאדי מים קפואים, הם מעדיפים לחשוב שמדובר בתופעה סודית שבה מעורבים 40,000 טייסים של חברות מסחריות ובקרי טיסה שמטרתם היא להרעיל את הילדים שלהם." מדיה וקבצים בנושא כמטרייל בוויקישיתוף רועי צ'יקי ארד, מה עומד מאחורי השובלים המשונים בשמים?, באתר הארץ, 25 בדצמבר 2014 יאנה פבזנר בשן, ‏הישראלים שבטוחים שעננים וחיסונים הורגים אותנו, באתר ‏מאקו‏, 29 בדצמבר 2016 כרמל שור, שובלי ריסוס: תיאוריות פורחות באוויר, במדור "מדע במבט-על" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 3 בינואר 2017 ניצן סדן, זריעת עננים: הנדסת אקלים או שטיפת מוח?, באתר כלכליסט, 31 בדצמבר 2022
אביחי אפל

הרב אביחי אפל הוא רבה של פרנקפורט. יליד ירושלים, בוגר ישיבת מרכז הרב ומכון מאיר. הוסמך לרבנות וניהל במשך שלוש שנים כולל אברכים בשם "תורה מציון". הרב אפל עסק בתפקידים רבניים ובמיזמי קירוב נוער של קונגרס הקהילות האורתודוקסיות ברוסיה, ובפעולות קירוב בקרב יוצאי רוסיה בגרמניה. בשנת 2005 התמנה כרבה של העיר דורטמונד והניח מחדש את התשתית לקיומה של קהילה ומוסדות אורתודוקסיים בעיר. החל משנת 2008 מכהן אפל כיו"ר ועידת הרבנים האורתודוקסיים בגרמניה, ובראשית מרץ 2016 נבחר פה אחד על ידי 17 חברי ועד הקהילה בפרנקפורט כרבה של העיר. המינוי נתקל בהתנגדות של גורמים בקהילת חב"ד המקומית שהאשימו את אפל בפשרנות. מדיה וקבצים בנושא אביחי אפל בוויקישיתוף כיכר השבת, ‏גרמניה: הרב אביחי אפל נבחר לרבה של פרנקפורט, באתר כיכר השבת, 8 במרץ 2016 Alexander Völkel, "Den Dortmunder Rabbiner Avichai Apel zieht es im Sommer nach Frankfurt: Gewaltiger Karrieresprung – „Aber ich weine“(הקישור אינו פעיל)", 21. Mai 2016, Nordstadtblogger (בגרמנית) כל הזמן: בתרועת שפר ובקבלת עול: הכתרת רבה של פרנקפורט, א' באלול תשע"ו משה ויסברג, פרנקפורט בחרה רב - בחב"ד מתנגדים, באתר בחדרי חרדים, 8 במרץ 2016
עקרונות הרפואה הפנימית של הריסון

עקרונות הרפואה הפנימית של הריסון (או: הריסון, עקרונות הרפואה הפנימית; באנגלית: Harrison's Principles of Internal Medicine) הוא ספר לימוד אמריקאי לרפואה פנימית. הספר נחשב לאחד הסמכותיים בתחומו ומקובל להתייחס אליו כספר הנודע ביותר בעולם הרפואה. הספר קרוי על שם טינסלי ראנדולף האריסון, רופא פנימאי והעורך הראשי של חמש המהדורות הראשונות. הספר שמהדורתו הראשונה ראתה אור ב-1950 נדפס במהדורות רבות ומתעדכנות. מהדורתו העדכנית ביותר היא המהדורה ה-21 שנדפסה באנגלית בשנת 2022 על ידי בית ההוצאה לאור מקגרו-היל (McGraw-Hill Education) ומופיעה בשני כרכים. לצד הספר מופיעה בדרך כלל מהדורה מרוכזת שלו כספרון הדרכה בפורמט נוח לנשיאה. למרות ייעודו של הספר לכל רופא, הוא פופולרי במיוחד בקרב רופאים צעירים, מתמחים וסטודנטים לרפואה. החל מהמהדורה ה-6 באנגלית, כריכת הספר תמיד מכילה סמל של אור עגול ובוהק. סמל זה נועד לייצג את זווית המטופל כאשר הוא נבדק באמצעות אופתלמוסקופ (מכשיר המאיר לתוך עינו של המטופל). סימול זה נועד להזכיר לקורא כיצד האור שהוא הידע מאפשר לרופא לאבחן ולטפל טוב יותר במחלות השונות הפוגעות באדם. אנתוני פאוסי [ואחרים] (עורכים), הריסון: מדריך עקרונות הרפואה הפנימית; עורך ויועץ מדעי: יהודה שיינפלד; תרגום: מירב ברזילי [ואחרים]; ייעוץ רפואי: מאיר מועלם, מהדורה עברית יז, תל אביב: דיונון, 2011. אתר האינטרנט הרשמי של עקרונות הרפואה הפנימית של הריסון Harrison's principles of internal medicine, 21th edition, New York, 2022, ISBN 978-1264268504
יוסף אלנקווה

הרב יוסף אלנקווה (נולד בג' בטבת תשי"ט) הוא מחבר ועורך ספרים. שימש כרב האזורי של גוש קטיף. נולד לסוזן ולרבי חיים בנו של רבי עמרם בנו של רבי מסעוד. למד בישיבה התיכונית 'אור עציון' במרכז שפירא אצל הרב חיים דרוקמן, ולאחריה למד בישיבת מרכז הרב אצל הרב צבי יהודה הכהן קוק והרב אברהם אלקנה שפירא בין השנים תשל"ו-תשמ"ב. היה מקורב מאוד לרב מרדכי אליהו. בשנת תשמ"ב נקרא לכהן כרב היישוב כפר דרום שבגוש קטיף. במשך כ-30 שנה כיהן בתפקידים שונים, כרב יישוב וכרב אזורי של חבל עזה עד לתום תקופת תוכנית ההתנתקות. במשך למעלה מעשור הוא עונה לאלפי שאלות באתרי אינטרנט, בהם אתר מורשת ואתר כיפה. הוציא לאור סידורים בנוסח יהדות מרוקו. כיום משמש כראש הכולל שליד ישיבת הדרום. נשוי לשושנה ואב לשבעה. מתגורר ביישוב יד בנימין. מפי אליהו - אוצר דברי תורה וחכמת חיים משולבים עם סיפורים ומעשיות ששמע מפי הרב מרדכי אליהו, תשע"א. ערך והוציא לאור את ספרו של הרצי"ה קוק קניין תורה - על מסכת אבות. דרך התורה - הלכות שבת - פסקי דינים בהלכות שבת על פי שיטת הבן איש חי והרב מרדכי אליהו. דרך התורה - הלכות קריאת התורה - פסקי דינים ומנהגים על פי שיטת הרב מרדכי אליהו. אגרות חמדה - לקט אגרות ואמרים בנושא השמיטה - אגרות ומאמרים בהלכה ובמחשבה בנושא השמיטה שנלקטו מכתבי הרב קוק שנדפסו ושבכתב יד, בתוספת מאמרים ומכתבים של בנו הרצי"ה בעניין הלכות שנת השמיטה וחיבתה. ליקט וערך: הרב יוסף אלנקווה, ירושלים, תשמ"ז (מהדורה נוספת: יד בנימין, תשס"ח) מילין חדתין - ביאור לספר "ראש מילין" של הרב אברהם יצחק הכהן קוק. בן פורת יוסף - ספר ובו שאלות ותשובות הלכתיות. למעלה מחמשת אלף תשובות באתר מורשת. למעלה ממאה תשובות באתר כיפה. שיעוריו באתר ערוץ מאיר. שיעוריו באתר ישיבה. שיעוריו, בערוץ היוטיוב שיעוריו בערוץ היוטיוב הישן. אריאל שנבל, גשם גשם, בוא?, באתר nrg‏, 19 באוקטובר 2005 לזכרו של ר' אברום, אתר כיפה יוסף בן חיים אלנקווה, דף שער בספרייה הלאומית אתר ערוץ 7, כל הכתבות על הרב יוסף אלנקווה
תמונת מעצר

תמונת מעצר היא תצלום של אדם, המצולם בדרך כלל עם מעצרו. המטרה המקורית של תמונה זו היא לאפשר זיהוי על ידי הקורבנות והחוקרים, כלפי מעשי עבר וכלפי מעשי עתיד. עם זאת, בזמן האחרון[דרושה הבהרה] החלו יזמים בארצות הברית בתעשיית תמונות המבוססת על סוג צילום זה (Mug shot publishing industry). צילום פושעים החל בשנות ה-40 של המאה ה-19, כמה שנים לאחר המצאת הצילום. אך רק ב-1888 קצין המשטרה הצרפתית אלפונס ברטיון הכניס את סוג הצילום לתהליך הטיפול הסטנדרטי בפושעים. תמונת מעצר טיפוסית בדרך כלל כוללת שני חלקים, תמונה אחת מהצד ואחת מלפנים. תמונות אלו בדרך נשמרות בתוך מאגר תמונות שמטרתו לסייע בקביעת זהותו של עבריין. במקרים מסוימים, תמונות אלו עשויות להתפרסם בכלי התקשורת. בכרזות מבוקשים משולבת לעיתים קרובות תמונת מעצר של הפושע המבוקש, המתבססת על מעצרים קודמים של המבוקשים, כדוגמת רשימת עשרת הנמלטים המבוקשים ביותר על ידי ה-FBI. למרות ההקשר האסוציאטיבי עם פושעים, תמונות מעין אלו נמצאות גם בשימוש אזרחי ללא הקשר פלילי. למשל תמונת פרופיל של האדם עבור רישיון נהיגה, תעודת זהות, דרכון, או תחקיר ביטחוני. גם בספרי שנה ותמונות מחזור נהוג להשתמש בתמונות כאלו, צילום זה הוא צורה נוחה לתמונה קטנה של האדם המאפשרת זיהוי של האדם המצולם על ידי הכללת תווי פניו והשמטת יתר הגוף. אוספים של תמונות פרופיל שימשו משטרים טוטליטריים, כמו למשל גרמניה המזרחית הקומוניסטית, והפול פוט שבקמבודיה. פעילי ליברטריאניזם אזרחי התריעו שקיום של מערכת זיהוי תווי פנים מאסיבית בידי השלטון עלול לאפשר משטר דיכוי ומעקב המונים. מדיה וקבצים בנושא תמונת מעצר בוויקישיתוף
מרוץ 6 השעות של נורבורגרינג

מרוץ 6 השעות של נורבורגרינג (לשעבר: מרוץ 1000 הקילומטרים של נורבורגרינג) הוא מרוץ סיבולת למכוניות ספורט המתקיים במסלול הנורבורגרינג בגרמניה החל משנת 1953. המרוץ מהווה כיום את הסיבוב הרביעי באליפות העולם במרוצי סיבולת. בין השנים 1953-1983 התקיים המרוץ במקטע הנורדשלייפה במתחם כאשר החל משנת 1984 מתקיים המרוץ במסלול הגרנד פרי המשמש בין היתר את מרוץ הפורמולה 1. המרוץ נוסד בהשראת מרוץ לה מאן כמרוץ סיבולת בו נבדקים היבטים שונים כגון מהירות, עמידות ואמינות המכוניות לצד כישורי נהיגה, מהירות, כושר עמידות ותפעול המכוניות על ידי הנהגים. בדומה לשאר מרוצי הסיבולת השונים מרוץ 6 השעות של נורבורגרינג מחולק לקטגוריות נפרדות המיועדות למכוניות בעלי מפרט נתונים דומה. כיום המרוץ כולל 4 קטגוריות מתוכן 2 קטגוריות אבטיפוס בכירות LMP1 ,LMP2 (לשעבר C1 ,C2), ושתי קטגוריות מכוניות GT סדרתיות הנמכרות לציבור הרחב אשר שודרגו ושופרו במיוחד למרוצים. כל המכוניות מכל הקטגוריות מתחרות הן על ניצחון הקטגוריה והן על הניצחון הכללי במרוץ. בין השנים 1953-1983 המרוץ נערך במקטע הנורדשלייפה אשר באורך 22.8 ק"מ זאת בדומה לשאר מרוצי המכוניות השונים אשר נערכו במתחם הנורבורגרינג. לאחר התמודדות עם ליקויי בטיחות חמורים במסלול הנורדשלייפה אשר שיאם היה תאונתו ופציעתו הקשה של הנהג ניקי לאודה במהלך מרוץ גרנד פרי גרמניה בשנת 1976, קיום המרוץ הועבר החל משנת 1984 למסלול הגרנד פרי הייעודי והבטיחותי במתחם באורך 4.5 ק"מ אשר בנייתו הסתיימה בשנת 1983. מאז נוסד ועד לשנת 2014 התקיים המרוץ בגרסתו המקורית בפורמט מרחק כאשר בניצחון זכתה המכונית אשר חצתה ראשונה את קו הסיום לאחר שכיסתה מרחק של 1000 ק"מ. החל משנת 2015 שונה הפורמט למרוץ שעתי בו הניצחון ניתן למכונית אשר הקיפה את המסלול מרב הפעמים במהלך 6 שעות. המרוץ נוסד בשנת 1953 תחת השם מרוץ 1000 הקילומטרים של נורבורגרינג כחלק מתחרות אליפות העולם למכוניות ספורט אשר נוסדה באותה שנה. המרוץ הראשון נערך בחודש אוגוסט בו ניצחו הנהגים האיטלקיים אלברטו אסקארי וג'וזפה פרינה מקבוצת פרארי לאחר שהקיפו את מסלול הנורדשלייפה 44 פעמים במהלך 8:20:44 שעות. המרוץ האחרון אשר נערך בנורדשלייפה היה בשנת 1983 כאשר החל משנה זו קוצר המסלול מאורכו המקורי בן ה-22.8 ק"מ לאורכו המודרני כיום בן ה-20.8 ק"מ. במרוץ זה ניצחו הנהגים ג'קי איקס הבריטי ויוכן מאס הגרמני במכונית הפורשה 956 מס' 1 לאחר שהקיפו את המסלול 44 פעמים במהלך 5:26:34 שעות. ציון דרך נוסף נרשם בשנה זו על ידי הנהג הגרמני שטפן בלוף במכונית הפורשה 956 מס' 2, כאשר במהלך האימונים שלפני מקצי הדירוג של המרוץ קבע את זמן שיא ההקפה המהירה ביותר בכל הזמנים של מסלול הנורדשלייפה בתצורתו המודרנית באורך 20.8 ק"מ לאחר שעשה זאת בזמן שיא של 6:11.13 דקות. שיאו של בלוף לא נשבר גם בימינו (2016). מרוץ 1984 נערך לראשונה במסלול הגרנד פרי החדש באורך 4.5 ק"מ כאשר במקביל הוחלט כי מרוץ 24 השעות של נורבורגרינג ימשיך להתקיים במסלול הנורדשלייפה הארוך, שם הוא ממשיך להתקיים גם כיום. במרוץ 1984 ניצחו צמד הנהגים שטפן בלוף ודרק בל במכונית הפורשה 956 מס' 2 לאחר שהקיפו את המסלול 207 פעמים בזמן של 6:00:43 שעות. מרוץ זה זכור בנוסף בשל השתתפותו של נהג המרוצים איירטון סנה אשר נהג במכונית הפורשה 956 מס' 7 מקטגוריית C1 הבכירה עבור קבוצת יואסט רייסינג. מדיה וקבצים בנושא מרוץ 6 השעות של נורבורגרינג בוויקישיתוף
ירון ארזי

ירון ארזי (נולד ב-24 בדצמבר 1969) הוא תסריטאי, במאי, עורך תסריט ויוצר טלוויזיה ישראלי. ארזי שימש בין השנים 1998–2000 כמנהל מחלקת הפרומו של ערוץ הספורט. בין השנים 2000–2001 שימש כמנהל קריאטיבי במחלקת הפרומו של שידורי קשת. במהלך השנים 2002–2003 שימש כמנהל משותף של מחלקת הפרומו של ערוץ 10. בשנים 2003–2006 שימש כמנהל הפקות מקור של ערוץ פוקס קידס/ג'טיקס. ארזי שימש כעורך תסריט ובמאי חוצים של הסדרה "האי" וכן כעורך תסריט של הסדרה "גאליס". בשנת 2007 שימש כיוצר של קומדיית המצבים לילדים "לה לה לנד". בשנת 2008 שימש כבמאי הסדרה "לא לפני הילדים". בשנת 2010 שימש כעורך תסריט של הסדרה "עספור". באותה שנה יצר את הסדרה "הקרמבויז". בשנים 2010–2011 שימש כבמאי ויוצר שותף של הסדרה "השועלים". בשנים 2013–2016 שימש כבמאי ועורך תסריט של הסדרה "פצועים בראש". בין השנים 2014–2016 יצר עבור ערוץ זום את הסדרה "מועדון החנונים". בשנת 2015 שימש כיוצר הסדרה "שוסטר ושוסטר". בשנת 2016 יצר וכתב עבור ערוץ ניקלודיאון בהוט את הסדרה "נעלמים". בשנת 2018 פורסם כי הוא עובד על עונה שלישית לסדרה שתעלה בספטמבר 2019. בשנים 2016–2017 שימש כעורך תסריט הסדרה "מפלצות קטנות", בזכיינית ערוץ 2, רשת. בשנת 2018 יצר עבור ערוץ KidZ בהוט את קומדיית המצבים "טרנינג". בשנת 2020 יצר את הסדרה "הבאר" לערוץ כאן חינוכית. בשנת 2022 יצא הסרט "הסיפור שלנו", אותו ביים. באותה שנה יצר עבור כאן חינוכית את הסדרה "שלי הכובשת". כמו כן ערך את הסדרה "בעלת החלומות" וביים את הסדרה "מתוקים". בשנת 2023 יצר יחד עם ליאור ירון את סדרת הנעורים "מה הבעיה?". ארזי גם מרצה לתסריטאות בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה. ירון ארזי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית ירון ארזי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
לוריס שלוח

לוריס שלוח או לוריס זעיר (שם מדעי: Loris; מכונה גם לוריס קטן או לוריס דק) הוא סוג של טרום-קוף במשפחת הלוריסיים. בסוג זה שני מינים: לוריס שלוח אדום (L. tardigradus) ולוריס שלוח אפור (L. lydekkerianus) והוא נפוץ בהודו ובסרי לנקה ביערות גשם טרופיים, ביצות וכו'. הלוריס הזעיר מבלה את רוב חייו על העצים (ארבוראלי) ונע על הענפים בתנועות איטיות ומדויקות. ללוריס השלוח תוחלת חיים של כ-15 שנים והוא בעל חיים לילי. תזונתו היא בעיקר חרקים, זוחלים, גבעולים, עלים ופירות. שמות בשפות המקומיות: Kaadu Paapa ("תינוק יער") בקאנדה, 'Kutti thevangu בטמילית, ו- Unahapuluwa בפי תושבי סרי לנקה. ישנם שני מינים מוכרים בסוג לוריס שלוח: לוריס שלוח אדום (Red slender loris, Loris tardigradus) לוריס שלוח אפור (Gray slender loris, Loris lydekkerianus) לפי ביולוגים, פעילות של ציד בלתי חוקי הובילה לירידה קבועה באוכלוסיית הסוג בטאמיל נאדו (במערב המדינה ישנן פעילויות נמרצות למאבק בתופעה זו). תושבים מקומיים תמיד האמינו שלחלקי איבריו של הלוריסים השלוחים יש תכונות רפואיות או קסומות- עובדה זאת תרמה רבות לירידה באוכלוסייה. בנוסף, הלוריסים השלוחים מוברחים בצורה בלתי חוקית, כחלק משוק חיות המחמד האקזוטיות. כמו כן, הרס של יערות גשם טרופיים תורם כמובן גם כן להידלדלות האוכלוסייה . לוריס שלוח אדום לוריס שלוח אפור מדיה וקבצים בנושא לוריס שלוח בוויקישיתוף לוריס שלוח, באתר ITIS (באנגלית) לוריס שלוח, באתר NCBI (באנגלית) לוריס שלוח, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) לוריס שלוח, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לוריס שלוח, באתר GBIF (באנגלית) Loris and potto subspecies - data reviews "Saving the Loris". אורכב מ-המקור ב-2013-01-18. נבדק ב-21 במאי 2013. {{cite web}}: (עזרה) "Men arrested hiding loris in underwear at Delhi airport". BBC News. 10 בספטמבר 2012. {{cite news}}: (עזרה) "Slender loris". באפריל 2012. נבדק ב-2012-11-29. {{cite web}}: (עזרה)
עונת 1958/1960 בליגה הלאומית בכדורסל

עונת 1958/1960 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה עונתה החמישית של ליגת הכדורסל הבכירה בישראל, שנקראה החל מעונה זו "הליגה הלאומית". הליגה כללה 12 קבוצות. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו מכבי קריית מוצקין והפועל גבעת ברנר. העונה הסדירה החלה ב-19 בדצמבר 1958 הסתיימה ב-8 בינואר 1960 בניצחון של מכבי תל אביב בפעם החמישית ברציפות. זו הייתה עונה יוצאת דופן מבחינת אורכה, כאשר היא נמשכה כ-13 חודשים והסתיימה רק בינואר של 1960, בעיקר עקב התחשבות במשחקיה של נבחרת ישראל בכדורסל שחזרה לשחק באליפות אירופה לאחר 6 שנות היעדרות מהמפעל האירופי. בהתאם לתוצאות העונה הפועל גבעת ברנר ומכבי חיפה ירדו ליגה. כולל ניצחון טכני אחד כולל 2 ניצחונות טכניים כולל הפסד טכני אחד ללא נקודות כולל 3 הפסדים טכניים ללא נקודות כולל הפסד טכני אחד ללא נקודות גביע המדינה בכדורסל 1958/1959 מידע מאתר מנהלת הליגה אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, עמודים 60-61