יה אכסוף

יָהּ אֶכְסֹף הוא פיוט לשבת שחיבר רבי אהרן הגדול מקרלין, וחתם שמו באקרוסטיכון 'אהרן' לאחר המילה הראשונה שבכל בית. פיוט זה הוא אחת היצירות החסידיות הבודדות שנכנסו לקאנון זמירות השבת. בהרבה מקהילות אשכנז, בעיקר בקרב החסידים, נהגו לשיר את הפיוט בסעודת ליל שבת. את הפיוט חיבר רבי אהרון הגדול מקרלין בהוראת רבו המגיד ממזריטש, כאשר ישב אצלו בשולחן השבת. כשנשאל רבי אהרן על ידי בנו רבי אשר מהיכן לקח את הזמר הנפלא, ענה: מבית אהרן; ועל שום זאת קרא נכדו, רבי אהרן השני מקרלין, את שם ספרו "בית אהרן". הזמר מושר בשבת ברוב הקהילות החסידיות והוא חדר אף לציבור הליטאי והדתי לאומי. במיוחד בולט הזמר בכינוסי חסידים ובטישים הנערכים בחצרות האדמו"רים החסידיים, בליל שבת. בקהילות רבות מזמרים את השיר גם בסעודה שלישית, ובקהילות בודדות גם בסעודת הבוקר של השבת. ייחודיות הפיוט היא בכך שהוא עוסק רק בענייני הרוח והנשמה של השבת, ולא בענייני אכילה ושתייה, ומשום כך יש הנוהגים לשיר אותו אף ביום כיפור שחל בשבת.[דרוש מקור] הפיוט נותן מבט לצורת השבת בחצרו של המגיד ממזריטש, שם עיקר העיסוק היה להרגיש את קדושת השבת ולקבל ממנה שפע רוחני. הפיוט לא מותאם לפי כללי השירה המקובלים (כמו משקל, יתדות ותנועות). לפיוט לחן מפורסם המיוחס למחבר הפיוט רבי אהרן מקרלין[דרוש מקור], ומושר ברוב הקהילות וכן בישיבות ליטאיות וציוניות. לחן זה נחשב בציבור הדתי והחרדי לאחד מניגוני הרגש הטובים ביותר. השיר יצא בין היתר, בדיסק "לחיים טיש" בהפקת "לחיים הפקות" של יוסף משה כהנא. בחסידות קרלין עצמה שרים את הלחן הנפוץ באירועים מיוחדים, ואילו בכל שבת מזמרים באחד מעשרות הלחנים של חסידות קרלין[דרוש מקור]. בחסידות סלונים ישנם עשרות לחנים לשיר. אחד מאבות חסידות סלונים, רבי משה מקוברין, נהג להלחין מדי שבת שני לחנים לשיר. בחסידות ויז'ניץ השיר נאמר בנעימה מיוחדת, בסגנון תפילה והשתפכות. לחסידות תולדות אהרן ניגון קצר שמקורו בחסידות דינוב, אף הוא בעיקר מבטא השתפכות ותפילה. בחסידות בעלז לא היה נהוג לשיר את הפיוט, והאדמו"ר הנוכחי הנהיג לשיר את הניגון, ומאז הולחנו שני לחנים לניגון, על ידי הרב יוסף צבי ברייער (אביו של פנחס). אחד מהם התפרסם גם כשיצא בדיסק שהוציאו תלמידי ישיבת ירושלים לצעירים לזכר הנרצחים בהפיגוע בישיבת מרכז הרב. לחן נוסף הוא לחנו של יהודה גרין, באלבומו "נועם הנשמות". לחנים נוספים על קטעים מהפיוט: לחנים רבים הולחנו לבית "השבת נועם הנשמות" בהם לחנו של יצחק אונגר מחסידות ויז'ניץ, של משה גולדמן, של רבי מרדכי לייפר, האדמו"ר מפיטסבורג, של הרב יוסף צבי ברייער מחסידות בעלז, של יהושע אנגלמן, של חסידות סאטמר, של חסידות תולדות אברהם יצחק ושל חסידות קוסון. "שבת קודש" של שלמה קאליש מחסידות בעלז "משוך" של משה וורצברגר, הופיע באלבום "לשם שמים" של יעקב שוואקי "ויהיו רחמיך", אלי ביר. שיר זה זכה לגרסאות כיסוי רבות. האותיות הראשונות במילה הראשונה בארבעת הבתים הן ראשי תיבות של השם המפורש, האותיות הראשונות במילה השנייה בארבעת הבתים הן ראשי תיבות של המילה "אהרן", כשם המחבר. האותיות הראשונות במילה השלישית בארבעת הבתים הן ראשי תיבות של המילה "נשמה". הפיוט יה אכסוף, באתר הפיוט והתפילה מאמר על הפיוט בקובץ בית אהרן וישראל, באתר היברובוקס האזנה ללחן של יהושע אנגלמן באור התוכן ראה ויקיקבלה ניצן חן רזאל. יה אכסוף (ניגון קרלין) יה אכסוף - חסידי קרלין (ניגון קרלין) קבלת שבת | יה אכסוף אולפנת לכיש (ניגון קרלין) יה אכסוף / ווקאלי / מדרשת שובה (ניגון קרלין) יצחק מאיר ומקהלת 'מלכות' - קה אכסוף - חסידות בעלזא (ניגון בעלזא) בביצוע מקהלת מלכות. יה אכסוף - ניצן חן רזאל Ya Echsof - Nitsan-Khen Razel, באתר youtube רחל פרומן קומלוש, יה אכסוף- חסידי קרלין, באתר youtube קבלת שבת | יה אכסוף אולפנת לכיש, באתר youtube יה אכסוף / ווקאלי / מדרשת שובה, באתר youtube יצחק מאיר ומקהלת 'מלכות' - קה אכסוף - חסידות בעלזא, באתר youtube