laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פליקס זגהר

פליקס זגהר (1908, כ"ב סיוון ה'תרס"ח –1981, י״ג טבת ה׳ תשמ״ב) היה רופא עור, פרופסור לדרמטולוגיה בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים, מנהל מחלקה עור ומחלות מין בבית החולים הדסה ירושלים (1956–1978). התמחה במחלת הנסן. זגהר נולד ליהודית ויוסף, באינסברוק שבאוסטריה. בין השנים 1926–1932 למד רפואה באוניברסיטה הגרמנית בפראג. עם סיום לימודיו התמחה עד לשנת 1938 ברפואת עור ומין בבית החולים האוניברסיטאי בפראג. עלה לארץ ישראל בשנת 1939 והחל לעבוד כרופא עור בבית החולים הדסה הר הצופים בירושלים. בין השנים 1947–1948 השתלם במאיו קליניק בעיר רוצ'סטר במינסוטה, ובבית חולים לצרעת בארצות הברית. בשנת 1949 ניהל זגהר את בית החולים הממשלתי ע"ש הנסן והתמנה לפרופסור חבר בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1953. עמד בראש מחלקת עור ומין בבית החולים הדסה בירושלים כ-22 שנים (בין השנים 1956–1978) ובתוך כך בשנת 1958 התמנה לפרופסור מן המניין בבית הספר לרפואה, האוניברסיטה העברית בירושלים. משנת 1967 היה מזכיר כללי וגזבר של האיגוד הבינלאומי למחלות עור. כיהן גם כיועץ לענייני צרעת בארגון הבריאות העולמי. פרופ' חיים כהן היה מתלמידיו. זגהר נפטר בשנת 1981 ונטמן בהר המנוחות זגהר פרסם כ-160 עבודות מחקר. פרסם יחד עם פרופ' צבי אבן פז את הספר "Mastocytosis and Mast Cell", בהוצאת הספרים המדעית-רפואית "Karger" (אנ'), בשנת 1967 (427 עמודים). זגהר היה מחלוצי המחקר הרפואי בנושא "השפעת הטיפול האקלימי בים המלח על פסוריאזיס" ביחד עם הפרופ' אריה דוסטרובסקי. זגהר נישא לרות דוסטרובסקי, בתו של מורו הפרופ' אריה דוסטרובסקי, ולזוג נולדו 2 ילדים. OBITUARY: Felix Sagher, M.D. 1908-1982, International Journal of Leprosy, Vol. 50, No. 4 פליקס זגהר באתר GRAVEZ פרופ' אריה אינגבר, תולדות רפואת עור ומין בישראל - פרופ' פליקס זגהר, עמודים 15-16(slideserve.com/sancha) נסים לוי, יעל לוי, רופאיה של ארץ-ישראל, 1799–1948, מהדורה ב', זכרון יעקב: איתי בחור, 2012, ערך: זגהר, פליקס פרופ', עמוד 208 פרופ' פליקס זגהר - הר המנוחות ירושלים billiongraves.com/grave ספר "mastacytosis and mast cell" נכתב על ידי הפרופסורים פליקס זגהר וצבי אבן-פז, 1967 הוצאת הספרים המדעית רפואית "Karger" ברכות לבביות, דבר, 5 במרץ 1942
טיסה 610 של ליון אייר

טיסה 610 של ליון אייר הייתה טיסה של חברת הלואו קוסט האינדונזית ליון אייר, שהתרסקה בים ג'אווה (אנ') מצפון לאי ג'אווה בבוקר 29 באוקטובר 2018, כשעל סיפונה 181 נוסעים ושמונה אנשי צוות. הטיסה המריאה בשעה 6:21 מנמל התעופה הבינלאומי סוקרנו-האטה שליד ג'קרטה ועשתה דרכה לנמל התעופה דפטי אמיר בעיר פנגקל פיננג (אנ'), הגדולה שבערי האי האינדונזי באנגקה (אנ'). דקות מעטות לאחר ההמראה התקשרו הטייסים למגדל הפיקוח וביקשו לשוב לנמל התעופה ממנו המריאו. בשעה 6:31 התרסק המטוס לים, כ-15 ק"מ מצפון לג'קרטה. המטוס בטיסה היה מסוג בואינג 737 MAX. המטוס היה חדש, ונקנה על ידי חברת התעופה באוגוסט 2018. עד זמן התאונה צבר המטוס בסך הכל כ-800 שעות טיסה. זוהי ההתרסקות הראשונה של מטוס מסוג "בואינג 737 MAX", מאז נכנס הסוג לשימוש ב-2017. מנכ"ל ליון אייר הודיע כי דווחה תקלה במטוס בלילה הקודם להמראה, וכי מהנדסים בדקו את המטוס, תיקנו את התקלה ואישרו כי המטוס כשיר לטיסה. המטוס היה בשימוש בלילה שלפני התאונה בטיסה מנמל תעופה הבינלאומי נגורה ראי בבאלי לנמל התעופה הבינלאומי סאקרנו הטה בג'קרטה. דוחות מפורטים מהטיסה חשפו שהמטוס היה מעורב בתקרית רצינית. נוסעי הטיסה דיווחו רעידות קשות, טיסה לא יציבה שהורגשה כמו "נסיעה ברכבת הרים" וריח של גומי שרוף במטוס. בשלב מסוים, המטוס צנח ביותר מ-60 מטר בכמה שניות בודדות. הנוסעים הונחו להיות חגורים מההמראה ועד הנחיתה. הקלטה מבקרת התנועה האווירית העידה שהטייסים שיגרו התראת פאן פאן (אות המצוקה הבינלאומי המציין מצב חירום) שלאחר מכן החליטו לבטל ולהמשיך בטיסה לג'קרטה. יומן התחזוקה של המטוס חשף שהמטוס חווה כשל לא מוגדר בניווט בצד של הקברניט, בעוד שהצד של טייס המשנה הוגדר להיות במצב תקין. מנהל החברה הצהיר כי במטוס היו "בעיות טכניות" ושהמקרה טופל בהתאם למדריכי התחזוקה של היצרן. בבוקר התאונה המטוס הוגדר ככשיר לטיסה ומוכן להמראה על ידי המהנדסים. כעבור 4.5 חודשים ב-10 במרץ 2019 התרסק מטוס של אתיופיאן איירליינס, אף הוא מטוס בואינג 737 MAX 8 ואף הוא סמוך להמראה. הועלו חששות לתקלה זהה. בעקבות 2 התאונות הורו ממשלות וחברות תעופה רבות לקרקע את כל מטוסי בואינג מדגם 737 MAX. בשיא המשבר כשליש ממטוסי בואינג 737 MAX בעולם קורקעו ומניית חברת בואינג איבדה כ-27 מיליארד דולר משוויה תוך יומיים. ב-13 במרץ 2019 חברת בואינג המליצה לקרקע את כל 350 מטוסי הנוסעים מדגם בואינג 737 MAX, לאחר שנשיא ארצות הברית טראמפ קרקע את המטוסים בארצות הברית. המטוס נשאר מקורקע עד 9 בדצמבר 2020. מדיה וקבצים בנושא טיסה 610 של ליון אייר בוויקישיתוף תיק התאונה והיסטוריית המטוס של טיסה 610 של ליון אייר, באתר Aviation Safety Network (באנגלית) גופות וטלפונים: חיפושים בלב ים אחר שלד המטוס, באתר ynet, 29 באוקטובר 2018 סוכנויות הידיעות, אינדונזיה: מטוס עם 189 בני אדם התרסק בלב ים, באתר ynet, 29 באוקטובר 2018 Euan McKirdy and Devianti Faridz, Lion Air plane crash: Debris found in sea off Jakarta, Indonesia, CNN, ‏29 באוקטובר 2018 Indonesia: 'No survivors' after Lion Air flight crashes into sea, Al-Jazeera, ‏29 באוקטובר 2018 Boeing 737 Max not safe? 2 Crashes, 62 airlines in danger?, eturbonews.com, ‏10 במרץ 2019 (באנגלית) https://www.calcalist.co.il/world/articles/0,7340,L-3758149,00.html כתבה בדה מרקר
אגם מת

אגם מת (ברוסית: Мёртвое озеро) היא סדרת פשע רוסית בהפקת ערוץ TV3. עונתה הראשונה בוימה על ידי רומן פריגונוב, בכיכובם של יבגני ציגאנוב ואנדריי סמוליאקוב. פרק הבכורה של הסדרה שודר לראשונה במסגרת פסטיבל "תנועה" שנערך בעיר אומסק באוקטובר 2018 וזכה לשבחי הצופים. הסדרה זכתה גם בפרסים במסגרת פסטיבל Accolade Global Film Competition בארצות הברית שבו ציגאנוב זכה בפרס המצוינות (Award of Excellence) על תפקידו. הסדרה תוכננה לעלות לשידור בערוץ TV3 ב-19 בנובמבר 2018 אך ב-2 בנובמבר אותה שנה נודע שעליית הסדרה תידחה לתחילת 2019 והיא שודרה לבסוף בין מרץ לאפריל 2019. חוקר מוסקבאי הסובל מדיכאון ובעל נטיות אובדניות מגיע לעיר קטנה בצפון רוסיה לחקור רצח מסתורי של בתו של איש עסקים מקומי. בחקירתו הוא מתוודע לסוד חשאי ומסתורי המתחבא בטייגה הסיבירית. מוטו: "אל תעיר את רוחות הצפון". הסדרה מתרחשת בחוג הארקטי ומגוללת את סיפורו של מקסים פוקרובסקי, בלש ממשטרת מוסקבה הנשלח לעיירה בצפון טייגה לחקור את רציחתה של בתו של אוליגרך מקומי ובעוד תושבי העיירה משוכנעים שבמותה אשמים השאמאנים השבטיים של סיביר, מקסים משוכנע שאנשי העיירה מסתירים את הרוצח האמיתי. יבגני ציגאנוב בתפקיד הבלש מקסים פוקרובסקי אנדריי סמוליאקוב בתפקיד האוליגרך נדז'דה מיכאלקובה פאבל טבאקוב לב פריגונוב אלכסנדר רובאק קסניה קוטפובה טימופיי טריבונצב כריסטינה קאזינסקאיה ויקטור חוריניאק צילומי הסדרה נערכו בצפון רוסיה באזור החוג הארקטי בשנת 2017 והתמקדו בעיר קירובסק שבמחוז מורמנסק ובאזורים הקפואים של המחוז, על מנת להימנע משימוש נרחב באפקטים וויזואליים. חלק גדול מהצילומים נערכו בחצי האי קולה. קדימון הסדרה פורסם באוקטובר 2018. אתר האינטרנט הרשמי של אגם מת "אגם מת", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אגם מת", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אגם מת באתר kinopoisk.ru "אגם מת" באתר vokrug.tv אגם מת באתר KINO-TEATR «Мертвое озеро» от ТВ-3 Киносериал "Мёртвое озеро" победил в Омске Два проекта ТВ-3 стали победителями международного кинофестиваля в США https://www.vokrug.tv/article/show/15411676121/ Премьеру сериала «Мертвое озеро» отложили до весны 2019 года «Аванпост» и «Мертвое озеро» отмечены наградами в США Премьеры не будет: ТВ-3 отменил показ сериала «Мертвое озеро» этой осенью, מגזין טריקולור TV Страх обретает форму ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נס בעיירה

נס בעיירה או טופלה טוטוריטו (בגרסה האנגלית: Topelle) הוא סרט מוזיקלי ישראלי, סרט לכל המשפחה, משנת 1968 בבימויו של ליאו פילר ובהפקתו של מנחם גולן. התסריט נכתב על ידי אוריאל אופק והוא מתאר את העיירה היהודית במזרח אירופה בסוף המאה ה-19 ומתבסס באופן רופף על הסיפורים "האולר", "הדגל" ו"מוטל בן פייסי החזן" של שלום עליכם. את המוזיקה חיבר יוחנן זראי ובסרט משובצים 13 שירים בעיבוד מוזיקלי של שמעון כהן. קופיל (יעקב ניצן) הוא ילד שובב שאביו קלמן (ראובן שפר) נוזף בו כל הזמן. מפני שקולו קול דק וצורח כקולו של תרנגול רך ומפני שהוא מבטא את האות ג' כמו ד' ואת האותיות כ' וק' כמו ט' קוראים לו הכל "טופלה טוטוריטו" (כלומר: קופלה קוקוריקו). אמו גיטל (מירה ייני) לוקחת אותו לחייט (יעקב בודו) כדי שיתפור לו מכנסיים עם כיסים. טופלה לא עומד בפיתוי וגונב אולר מהחייט. חברו הטוב ביותר של טופלה הוא מוטל בן פייסי החזן (שחר קול). מוטל הוא יתום וכאשר אחיו הגדול אליהו (גדי יגיל) מכה אותו, נוזפת בו האם (ליה דוליצקיה) כי "אסור להכות יתום". אליהו קנה ספר כיצד להתעשר מיד הוא מחליט לייצר קוואס. לשם זה הוא זקוק לתפוחי עץ שנמצאים בגנו של הגביר מנשה (אברהם רונאי) ואז הוא נפגש עם בת הגביר, אסתרק'ה ומיד נכבש באהבה ושר את השיר "אסתרק'ה המלכה". הוא הולך לשדכן מנדל (שלמה בר-שביט) ומבקש ממנו שילך לגביר וישדך לו את אסתרק'ה אבל הגביר מסלק את מנדל. פרשת הקוואס מסתיימת כשמוטל מוסיף בטעות למשקה מי כביסה. לאחר מכן מייצר אליהו דיו אבל אין קונים והוא נאלץ לשפוך את כמויות הדיו לנהר. למחרת הופכת כל הכביסה של הכובסות לכחולה ואליהו נאסר. טופלה ומוטל לומדים בחדר אצל המלמד (יעקב אלפרין) שמחרים לטופלה את האולר. כשהם יוצאים ליער בלג בעומר מצוידים בקשתות וחצים הם קושרים את המלמד הישן וטופלה לוקח את האולר. לבסוף צועקים ואומרים לו כי הותקפו על ידי גזלנים והמלמד נכנס להתקף חרדה ומובא למשכב בביתו. כל העיירה הולכת לחפש את הגזלנים ובינתיים אסתרק'ה, מוטל וטופלה משחררים את אליהו והם נסים מהמקום. כשהם נתקלים בתושבי העיירה נתקפת אסת'רקה בחרדה, נופלת לנהר ומתחילה לטבוע ואליהו קופץ ומציל אותה לתשואות האנשים, הגביר ואשתו (רחל אטאס). טופלה מטמין את האולר ונעשה חולה עם חלומות זוועה מה יקרה לו אם הדבר יתגלה. לבסוף מגיע למיטתו החייט וטופלה מתוודה על הגנבה אבל אז סולח לו החייט, טופלה מבריא והליקוי בדיבורו חולף. כעת מסכים הגביר מנשה לנישואי אסתרק'ה עם אליהו "שיש לו ייחוס - בנו של פייסי החזן". לבסוף כל העיירה רוקדת בחתונה של אליהו ואסתר'קה. "נס בעיירה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "נס בעיירה", באתר ספר הקולנוע הישראלי "נס בעיירה", באתר אידיבי "נס בעיירה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) תקליט הסרט נס בעיירה גדי יגיל שר "אסתרק'ה המלכה" מתוך "נס בעיירה, באתר יוטיוב
TV3 (רוסיה)

"TV3" (ברוסית: ТВ-3) הוא ערוץ טלוויזיה פדרלי בידורי ברוסיה המתמחה בהפקת סדרות טלוויזיה, סרטי לייב אקשן ותוכניות תיעודיות בעלי אופי מיסטי ומז'אנר מדע בדיוני ופנטזיה. משדר ברציפות מאז 1998. הערוץ משדר בעיקר סדרות טלוויזיה מז'אנר המסתורין. בשנת 2006 נרכש הערוץ על ידי האוליגרך ולדימיר פוטאנין באמצעות חברת ProfMedia (ПрофМедиа), שנרכשה בהמשך על ידי ענקית הגז הטבעי ברוסיה, תאגיד גזפרום באמצעות חברת גזפרום מדיה, בדצמבר 2013. בשנת 2016 במאית הערוץ דאריה לגיוני-פיאלקו פוטרה מהערוץ בעקבות כניסתו לתוקף של חוק חדש שאסר על במאים בעלי אזרחות כפולה לשדר תוכניות טלוויזיה. אישה רגילה, סדרת דרמה אנה הבלשית, סדרת דרמה היסטורית סודות הגברת קירסאנובה, סדרת דרמה היסטורית גוגול, סדרת פנטזיה אגם מת, סדרת מותחן פשע המאחז מטרו 2033 מעבר דייטלוב הזרים, עיבוד רוסי לסדרה האמריקאית "ה-4400" הקורא, עיבוד רוסי לסדרה האמריקאית "שקר לי" המכשפה האהובה עליי, עיבוד רוסי לסדרה האמריקאית "מעשי כשפים" המגדל, סדרת טלוויזיה מיסטית משנץ 2010, אחת הראשונות מסוגה ברוסיה. אני מבטל את המוות, עיבוד רוסי לסדרה האמריקאית "מרוץ לאתמול" תופעות לוואי, סרט מותחן אימה משנת 2020 מדיה וקבצים בנושא TV3 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של TV3 TV3, ברשת החברתית פייסבוק TV3, ברשת החברתית אקס (טוויטר) TV3, ביישום טלגרם TV3, ברשת החברתית אינסטגרם TV3, ברשת החברתית טיקטוק TV3, ברשת החברתית VK TV3, סרטונים בערוץ היוטיוב ערוץ רשמי באתר Rutube ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מינה ויילי

וילהלמינה "מינה" ויילי (באנגלית: Wilhelmina "Mina" Wylie;‏ 27 ביוני 1891 - 6 ביולי 1984) הייתה שחיינית אוסטרלית. סגנית האלופה האולימפית האישה הראשונה בעידן המודרני, במשחה היוקרתי ל-100 מטר חופשי ושיאנית עולם. בשנים 1911, 1922 ו-1924 היא זכתה בכל התארים באליפות אוסטרליה (100 יארד חזה, 50 יארד גב, 100, 220, 440 ו-880 יארד חופשי). ויילי נולדה בצפון סידני וגדלה בקוג'י (פרוור בדרום מזרח סידני). אביה, בנה מרחצאות שחייה עם מי ים (מרחצאות ויילי) בשנת 1907, בחוף הים של קוג'י, בריכת השחייה הוותיקה ביותר באוסטרליה שעדיין קיימת. עד לאולימפיאדת סטוקהולם (1912), נשים לא הורשו להשתתף בתחרויות השחייה. למרות שבאולימפיאדה זו החלו תחרויות לנשים גם בשחייה, פאני דוראק, חברה ויריבה לתחרויות השחייה וויילי לא הורשו בהתחלה להשתתף בה. לאחר אישור של איגוד השחייה לנשים של ניו סאות' ויילס, אך במימון עצמי, הן השתתפו במשחקים והיא זכתה במדליית כסף במשחה היוקרתי ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:25.4 דקות, אחרי פאני דוראק (1:22.2 דקות) ולפני ג'ני פלטשר מבריטניה (1:27.0 דקות). במהלך הקריירה שלה (1906 - 1934) זכתה ויילי ב-115 תארים באליפויות ניו סאות' ויילס ואוסטרליה. בשנת 1975 זכתה ויילי להכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה. מדיה וקבצים בנושא מינה ויילי בוויקישיתוף מינה ויילי, באתר olympedia.org MINA WYLIE (AUS) 1975 Honor Swimmer, באתר The International Swimming Hall of Fame - ISHOF, (באנגלית)
פרס סיאול לשלום

פרס סיאול לשלום מוענק מאז שנת 1990 ומחולק בכל שנתיים. הפרס ניתן כדי להנציח את הצלחת אולימפיאדת סיאול שנערכה בסיאול, ב-1988, שהייתה מבחינת דרום קוריאה אירוע דיפלומטי מכונן שבו לקחו חלק 160 מדינות מכל רחבי העולם. לפי יוזמיו, מוענק פרס זה על מנת לשקף את רצונו של העם הקוריאני בשלום. הוועדה הממנה מורכבת מ-300 מומחים קוריאנים, ו-800 מומחים בינלאומיים. הזוכים מקבלים תעודה ופרס כספי בסך מאתיים אלף דולר. בעבר היו מספר מקרים שבהם זוכה הפרס זכה גם בפרס נובל לשלום; לדוגמה, ב-1996 זכה בפרס זה ארגון "רופאים ללא גבולות", ולאחר מכן זכה הארגון גם בפרס נובל לשלום ב-1999. גם זוכה פרס נובל לשלום לשנת 2018 דניס מקווגי, זכה בפרס זה בשנת 2016. אתר האינטרנט הרשמי של פרס סיאול לשלום (באנגלית ובקוריאנית) 서울평화상문화재단, www.spp.or.kr
Liberation

Liberation (בעברית: גאולה) הוא אלבום האולפן השמיני של הזמרת האמריקאית כריסטינה אגילרה, אשר יצא לאור ב-15 ביוני 2018, על ידי חברת התקליטים RCA. זהו גם האלבום הראשון של אגילרה מזה שש שנים לאחר שאלבומה האחרון יצא ב-2012. אגילרה עבדה עם מספר רחב של מפיקים וכותבים על האלבום ביניהם פארל ויליאמס ולינדה פרי בשלבים המוקדמים של העבודה על האלבום אך השירים איתם לא נכנסו בסוף לאלבום ובנוסף לכך עבדה גם עם קניה וסט אנדרסון פאאק, צ'י פופ, מייק דין וטיילה פארקס אשר השירים עליהם עבדה איתם כן נכנסו לאלבום. בנוסף לכך, באלבום היו גם מספר אמנים אורחים: דמי לובאטו, הזמר הג'יימקני שנסיאה, זמרת הרגאיי קידה, הראפר גולד לינק, הראפר טי ווי דולה סיינג והראפר 2 צ'יינז. "Accelerate" - יצא כסינגל הראשון מהאלבום ב-3 במאי 2018 בשיתוף הראפרים טי ווי דולה דיינג ו-2 צ'יינז. הקליפ עצמו יצא באותו יום בערוץ היוטיוב של אגילרה. "Twice" - יצא כסינגל השיווקי הראשון מהאלבום ב-11 במאי 2018. "Fall in Line" - יצא כסינגל השני מהאלבום ב-16 במאי 2018 בשיתוף הזמרת דמי לובאטו. הקליפ לשיר יצא ב-23 במאי. על מנת לקדם את השיר השתיים הופיעו איתו בטקס פרסי הבילבורד אשר התקיים כמה ימים לאחר יציאת השיר. "Like I Do" - יצא כסינגל השיווקי השני מהאלבום ב-7 ביוני 2018 בשיתוף עם הראפר גולד לינק. מידע על האלבום Liberation באתר MusicBrainz מידע על האלבום Liberation באתר AllMusic האלבום Liberation באתר Discogs האלבום Liberation באתר ספוטיפיי האלבום Liberation באתר יוטיוב Spanos, Brittany (2018-06-15). "Review: Christina Aguilera Flexes Her Diva Power On 'Liberation'". Rolling Stone (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-11-01.
משה פרנס מרוטנבורג

רבי משה פרנס מרוטנבורג היה אחד מהראשונים, הוא חי ופעל בעיר רוטנבורג שבגרמניה בשלהי המאה ה-13 או בראשית המאה ה-14, מתלמידי המהר"ם מרוטנבורג, ומחבר 'ספר הפרנס'. אין בידינו ידיעות על קורות חייו של רבי משה פרנס או התקופה המדויקת בה חי, אולם מדברי הראשונים שחיו בדורות שאחריו המזכירים את ספרו, כמו המהרי"ל, עולה שקיבל תורתו מתלמידי מהר"ם מרוטנבורג, ואולי אף ממהר"ם עצמו. לאחר הוצאת ספר הפרנס לאור, אושררה השערה זו מתוכן הספר, המלא במובאות מדברי מהר"ם מרוטנבורג. רבי משה פרנס כתב את ספר הפרנס שלא ראה אור במשך מעל חמש מאות שנים. על פי המובא בהקדמת המו"ל של הספר, כתב יד של ספרו התגלגל לידי ר' שמריהו צוקרמן, שהיה מחותנו של רבי יעקב אטלינגר, שהעבירו לרבי דוד לוריא (הרד"ל) שהחל לערוך את הספר ולהגיהו בשנת התקצ"ב (1832), אך לא הספיק להשלים את המלאכה. קרובו, רבי שמואל לוריא לקח אליו את כתב היד של הספר, ובשנת התרל"ה (1875) רכש ממנו רבי משה שמואל הורוויץ את כתב היד, ולאחר שסיים את מלאכת הגהת הספר, הוציאו לאור בשנת התרנ"א (1891). כך תיאר החיד"א בספרו הביבליוגרפי שם הגדולים את ספר הפרנס: בתשובות מהרי"ל ומהר"י קולון ואיסור והיתר מזכירין אותו הרבה. ואיסור והיתר כלל מ"ו אות ג' ומהרי"ל בתשו' סי' קנ"ו כתבו שהפרנס כתב בשם מהר"מ, וראיתי בסדר הדורות דף קע"ה ריש ע"ב שיחסו לר' משה פרנס מרוטנבורג, ומובא במהרי"ל כמה פעמים, עד כאן לשונו. וכתב מהרי"ל בתשובה סוף סי' קפ"א דספר הפרנס בתראה הוא, ועל פי מהר"ם נכתב, עיין בדבריו זכרונו לברכה — שם הגדולים מערכת ספרים אות פ [קמו] פרנס הפירוש הבולט ביותר על ספר הפרנס, הוא החיבור "אמרי צבי על ספר הפרנס" מאת הרב צבי דומב, רבה לשעבר של הוד השרון. ספר הפרנס, באתר ויקיטקסט ספר הפרנס, באתר דעת לשון שו"ת המהרי"ל סימן קפא: ”ולא תימא מדרמב"ם לחודיה הוא דאסורי לחלוץ מן הסומא, אלא בסדר חליצה שבספר פרנס, דבתראה הוא, ועפ"י מהר"ם נכתב, כתב גם כן דסומא אינו חולץ”. ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אביגיל (סרט)

אביגיל (ברוסית: Эбигейл) הוא שמו של סרט קולנוע רוסי מסוגת הרפתקאות ופנטזיה, בהפקת KD Studios‏, בבימויו של אלכסנדר בוגוסלבסקי. בכיכובה של טינאטין דלאקישווילי. הסרט תוכנן לעלות לאקרנים בהפצה מסחרית ברוסיה ב-11 באפריל 2019, אך בהמשך התאריך נדחה ל-22 באוגוסט 2019. הסרט הוקרן ב-500 בתי קולנוע במקסיקו החל מה-5 בדצמבר 2019. הנערה הצעירה אביגיל חיה בעיירה, שגבולותיה נסגרו לפני שנים רבות בגלל מגפה מסתורית של מחלה קטלנית. כאשר אביגיל מגלה יכולות יוצאות דופן, היא לומדת כי העיירה שלה הוא למעשה מקום מלא קסם וכי המגפה לא הייתה אלא כיסוי לרשויות, על מנת להסתיר זאת ולחטוף את קוסמי העיירה. היא מחליטה לאתר את אביה שנלקח בתואנה כי הוא נגוע במגפה, עוד כשהיא הייתה ילדה. טיזר ראשון של הסרט יצא ב-9 בנובמבר 2018. הקדימון המלא פורסם באפריל 2019. עיר הגחלת אתר האינטרנט הרשמי של אביגיל "אביגיל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אביגיל", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אביגיל", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית) "אביגיל", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון הסרט נתוני הכנסות באתר קרן הקולנוע הרוסי יופץ במדינות המערב בשם "אביגיל והעיר האסורה" «Эбигейл» – новое российское фэнтези Снимается кино: «Эбигейл» Кадры с петербургских съемок фэнтези «Эбигейл» PEOPLETALK на съемках фильма «Эбигейл» קדימון הסרט באתר יוטיוב קדימון הסרט ביוטיוב (באנגלית) Вышел первый трейлер русского стимпанк-фэнтези «Эбигейл», daily.afisha.ru ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים רוסיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלישבע מזי"א

אלישבע מזי"א (נולדה ב-23 באפריל 1981) היא מנהלת ישראלית, מנהלת המינהלת להתחדשות יהודית. כיהנה כמנכ"לית תיאטרון החאן, ממייסדי עמותת רוח חדשה, אותה ניהלה במשך כעשר שנים. אלישבע היא בתם של יואב, טייס, חקלאי ומורה דרך; ועדנה מזי"א, מחזאית, סופרת, תסריטאית ובמאית. יש לה אח בכור. גדלה בנהלל ובתמרת. למדה בתיכון "העמק המערבי" שבקיבוץ יפעת. שירתה בצה"ל ביחידה 8200. בוגרת תואר ראשון בתוכנית המשולבת: פילוסופיה, כלכלה ומדע המדינה בהצטיינות ובעלת תואר שני בתקשורת פוליטית - שני תאריה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. הייתה ממייסדי עמותת רוח חדשה, וכיהנה מטעמה כסגנית יושב ראש התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל. בין השנים 2007–2016 שימשה כמנכ"לית העמותה. בשנת 2017, הייתה במשך תשעה חודשים בתפקיד ראש המטה של מנכ"ל משרד האוצר. מסוף 2017 עד אוגוסט 2022 ניהלה את תיאטרון החאן. פרשה לאור מעבר משפחתה לתמרת. לאחר מכן מונתה למנהלת המינהלת להתחדשות יהודית. מפרסמת מאמרים בידיעות אחרונות. בשנת 2018 נכללה ברשימת 70 הצעירות המבריקות של ישראל של העיתון גלובס. נשואה לאסף מרגלית, מנהל בחברת היי-טק, ומתגוררת במוצא. לשניים ילדה משותפת. אלישבע מזי"א, ברשת החברתית אינסטגרם אלישבע מזי"א, ברשת החברתית פייסבוק יאיר אשכנזי, אלישבע מזי"א, הבת של עדנה, רוצה לעשות תיאטרון שקורץ גם למתנחלים וחרדים, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2017 צפורה רומן, דור שני לתיאטרון: בתה של המחזאית עדנה מזי"א היא מנכ"לית החאן, באתר Xnet‏, 13 בדצמבר 2017 דיאנה בחור ניר, איך הגעתי לכאן: אלישבע מזי"א מציגה תחנות ברזומה, באתר כלכליסט, 21 במרץ 2018 אלישבע מזי"א, ‏הבחירות בירושלים: האחדות הפכה לטרנד, בעיתון מקור ראשון, 3 באוקטובר 2018 מורן שפיצר, ‏"אנחנו כבר לא שבט לבן והגמוני. אני כבר לא נבהלת כשאני רואה מתנחל, חרדי או ערבי", באתר גלובס, 19 באוקטובר 2018 אלישבע מזי"א, באתר Maoz מאיה כהן, לאחר 5 שנים מאתגרות: מנכ"לית תיאטרון החאן עוזבת, באתר ישראל היום אלישבע מזי"א ברשימת 70 הצעירות המבריקות, באתר גלובס, 8 באפריל 2018 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארץ ההרפתקאות (דיסני)

ארץ ההרפתקאות (באנגלית: Adventureland) היא אחת ה"ארצות" או ה"אזורים" בפארקי השעשועים של חברת וולט דיסני. הארץ מדמה את הג'ונגלים של אפריקה, ואסיה וכן אזורים במזרח התיכון. וולט דיסני אמר שמטרתה של ארץ זו להביא את המבקרים "רחוק מהציויליזציה - לג'ונגלים הרחוקים של אסיה ואפריקה". ארץ ההרפתקאות בדיסנילנד שבקליפורניה כוללת את המתקנים מסע בג'ונגל, הרפתקאות אינדיאנה ג'ונס (נוספה בשנת 1983), בית העץ של טרזן (במקור בית העץ של משפחת רובינסון השווייצרית) וחדר הטיקי הקסום. בממלכת הקסם בדיסניוורלד שבפלורידה, מחולקת ארץ ההרפתקאות לשני אזורים עיקריים - האחד - הכפר הערבי המתבסס על הסרט אלאדין משנת 1992, ובו נמצא חדר הטיקי הקסום (תחת הנהלה חדשה) והשני - הכיכר הקאריבית, בו נמצא מתקן שודדי הקאריביים. מסע בג'ונגל חדר הטיקי הקסום (תחת הנהלה חדשה) שטיחי הקסם של אלאדין שודדי הקאריביים בית העץ של משפחת הרובינזונים השווייצרית בדיסנילנד שבטוקיו ישנו מתקן רכבת הנהר המערבי וכן וריאציה שונה של חדר הטקיי הקסום בעל אופי יותר הוואיאי מסע בג'ונגל רכבת הנהר המערבי חדר הטיקי הקסום שודדי הקאריביים בית העץ של משפחת הרובינזונים השווייצרית ארץ ההרפתקאות שבדיסנילנד שבפריז הוא בעל אפיוניים אסייתיים (בעיקר הודיים) וכן מאפיינים מרוקאיים. בארץ זו אין מסע בג'ונגל משום שמסעות נהר מקובלים מאוד בפארקי שעשועים באירופה, והמתכננים חשבו כי המתקן לא יהיה ייחודי. אי ההרפתקאות (Adventure Isle) אינדיאנה ג'ונס ומקדש האימה (Indiana Jones et le Temple du Péril ) בית משפחת הרובינזונים השווייצרית (La Cabane des Robinson) המעבר הקסום של אלאדין (Le Passage Enchanté d'Aladdin) שודדי הקאריביים (Pirates of the Caribbean) בדיסנילנד שבהונג קונג נמצא במרכז ארץ ההרפתקאות אי נרחב, שעליו בית העץ של טרזן, וסביבו המסע בג'ונגל (בדומה למבנה נהרות אמריקה המקיפות בממלכת הקסם בארץ המערב הפרוע את האי של תום סוייר. בארץ זו מתוכננת להיבנות (בשנת 2007) רכבת ההרים רוחות גועשות המצוייה גם בטוקיו דיסניסי. בית העץ של טרזן מסע בג'ונגל
טפג'ריים

טפג'ריים (שם מדעי: Tapejaridae) היא משפחת זוחלים מעופפים מסדרת הפטרוזאורים שחיו בתור הקרטיקון והיו קרוביהם של משפחת האזדרקיים הגדולה וקרובים רחוקים יותר של האורניתוכיריים והפטראנודוניים. הטפג'ריים היו בעלי חיים גדולים עם זנב קצר מאוד וכן ראשים מוארכים וחסרי שיניים ובעלי בליטות דמויי-כרבולת עשוית עצם ששימשה ככל הנראה לראווה. אפשרות נוספת היא שה"כרבולת" סייעה בייצוב הראש בזמן תעופה. לכל מין הייתה קסדה בגודל אחר. היצורים דאו עם כנפיהם הגדולות מעל חופי ימים בכמה אזורים כמו בברזיל, הונגריה, מרוקו, ספרד וסין בחיפוש מזון. ייתכן שמבנה המקור העצום עזר לבעליו לאכול צמחייה או פירות בדומה לטוקניים או לתוכים מודרניים. ישנם דעות שפטרוזאורים אלה בדומה לנוספים כוסו בשערות על גופם, אשר שימשו לחימום. סוג Montanazhdarcho? סוג סינופטרוס (Sinopterus) תת-משפחה Tapejarinae סוג Aymberedactylus סוג Bakonydraco סוג קיואג'רה (Caiuajara) סוג Caupedactylus סוג אירוטפג'רה (Europejara) סוג טפיג'רה (Tapejara) סוג טופנדקטילוס (Tupandactylus) מדיה וקבצים בנושא טפג'ריים בוויקישיתוף טפג'ריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) טפג'ריים, באתר GBIF (באנגלית)
ג'ני פלטשר

ג'ני פלטשר-הייסלופ (באנגלית: Jennie Fletcher-Hyslop;‏ 19 במרץ 1890 – 17 בינואר 1968). הייתה שחיינית בריטית. אלופה אולימפית, זוכת מדליית זהב ומדליית ארד במשחקים האולימפיים (סטוקהולם 1912), שיאנית עולם ו-7 פעמים ברציפות אלופת בריטניה (1906–1912). פלטשר נולדה וגדלה בבלגרייב, לסטר, למשפחה בת 11 אחים. היא נאלצה לשלב שחייה עם עבודה יומיומית של 12 שעות. בשנת 1905 קבעה פלטשר שיא עולם במשחה ל-100 יארד חופשי, שיא שהחזיק מעמד 7 שנים. היא נבחרה להשתתף באולימפיאדת לונדון (1908) אך בשל מיעוט נרשמות תחריות השחייה התבטלו. באולימפיאדת סטוקהולם (1912) זכתה פלטשר בשתי מדתיות, זהב וארד. מדליית זהב, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם חברותיה בל מור, אנני ספירס ואיירין סטיר בשיא עולם חדש של 5:52.8 דקות, לפני גרמניה (6:04.6 דקות) ואוסטריה (6:17.0 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:27.0 דקות, לפני פאני דוראק (1:22.2 דקות) ומינה ויילי (1:25.4 דקות), שתיהן מאוסטרליה. בשנת 1913 החלה פלטשר ללמד שחייה בלסטר ובכך הסתיימה הקריירה התחרותית שלה כשהיא פנתה מחובבנות למקצועות. ובשנת 1917 לאחר נישואיה היא עברה להתגורר בקנדה. לזוג נולדו בת ו-5 בנים. בשנת 1971 זכתה פלטשר להכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה. מדיה וקבצים בנושא ג'ני פלטשר בוויקישיתוף ג'ני פלטשר, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי ג'ני פלטשר, באתר olympedia.org JENNIE FLETCHER (GBR) 1971 Honor Swimmer, באתר The International Swimming Hall of Fame - ISHOF, (באנגלית)