laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אלומינה

אלומינה הוא השם המקובל לתחמוצת האלומיניום (Al2O3). אלומינה היא תחמוצת יציבה וקשה, והיא בעלת מבנים גבישיים רבים. מינרלים נפוצים המבוססים על אלומינה כוללים בין השאר את הספיר, האודם ואת הקורונדום. קורונדום, המכונה גם α-Al2O3, היא הפאזה היציבה תרמודינמית של אלומינה, והיא גם הנפוצה ביותר. האלומינה היא מקור חשוב לייצור אלומיניום מתכתי. קורונדום הוא הצורה הנפוצה ביותר של אלומינה גבישית בטבע. האודם והספיר הן צורות של קורונדום אשר מקבלות את צבען בזכות ריכוזים מזעריים של אטומים זרים. הצבע האדום של האודם מתקבל בזכות נוכחות של כמות קטנה של כרום, והספירים מקבלים צבעים שונים כתלות בנוכחות אטומים זרים, למשל ברזל וטיטניום. אלומינה היא מבודד חשמלי, אולם היא בעלת מוליכות תרמית גבוהה יחסית לחומר קרמי. האלומינה אינה מסיסה במים. הקושיות הגבוהה של אלומינה גבישית הופכת אותה למתאימה ליישומים של ליטוש וטחינה, וכמרכיב בכלי חיתוך. אלומינה דקיקה (בעובי של ננומטרים בודדים) מצפה את פני השטח של אלומיניום מתכתי, והיא זו שמעניקה לו עמידות גבוהה לתנאי הסביבה ולקורוזיה, ולכן היא מכונה שכבת פסיבציה. שכבה זו, הנוצרת במהירות בכל פעם שפני השטח נחשפים או נשרטים, מגנה על המתכת מפני חמצון נוסף. הצורה הנפוצה ביותר של אלומינה היא פאזה α, המכונה על שם המינרל קורונדום. במבנה זה יוני האלומיניום נמצאים באוקטהדרון ומסביבם יוני החמצן יוצרים מבנה הקסגונלי חסר. קורונדום הוא בעל סריג Bravais טריגונלי של R-3c. תא היחידה הפרימיטיבי כולל ארבעה אטומי אלומיניום ושישה חמצניים. מלבד הפאזה α היציבה תרמודינמית, לאלומינה צורות גבישיות מטא-סטביליות נוספות, ביניהן הפאזות הקוביות: γ ו- η, הפאזה המונוקלינית: θ, הפאזה האורתורומבית: κ, הפאזה ההקסגונלית: χ והפאזה δ שיכולה להיות אורתורומבית או טטרגונלית. השימוש העיקרי והחשוב ביותר של אלומינה הוא כחומר הגלם להפקת אלומיניום מתכתי. בשל הקושי הרב של החומר וחוזקו הוא משמש כחומר שחיקה לליטוש והחלקה. חלק מניירות הלטש מכילים אלומינה. אלומינה משמשת לעיתים כתחליף זול ליהלום מלאכותי בליטוש. פתיתי אלומינה משמשים כפיגמנט וכבסיס לצבעים שונים. אלומינה היא מבודד חשמלי מצוין ולכן היא משמשת כמבודד ברכיבי מתח וזרם גבוהים. טמפרטורת ההיתוך הגבוהה והעמידות לחימצון הופכת אותו מתאים כחומר בידוד לתנורים בטמפרטורה גבוהה. באלקטרוניקה אלומינה יכולה לשמש כמצע למעגלים וכמבודד ברכיבים. מדיה וקבצים בנושא אלומינה בוויקישיתוף אלומינה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) I. Levin and D. Brandon (1998). "Metastable Alumina Polymorphs: Crystal Structures and Transition Sequnces". Journal of the American Ceramic Society. 81 (8): 1995–2012. doi:10.1111/j.1151-2916.1998.tb02581.x.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link) Paglia, G. (2004). "Determination of the Structure of γ-Alumina using Empirical and First Principles Calculations Combined with Supporting Experiments" (free download). Curtin University of Technology, Perth. נבדק ב-2009-05-05.
שנים עבריות ב'ת"ק - ב'תקצ"ט

שנים עבריות ב'ת"ק (2500) - ב'תקצ"ט (2599) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 1262 לפנה"ס והסתיימו בשנת 1162 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. ב'תק"ג - יהושע בן נון גומר לחלק את ארץ ישראל לשבטים. המשכן עובר מהגלגל לשילה. מתחילות לנהוג מצוות התלויות בארץ. ב'תק"ד - מתחילים לראשונה את ספירת שנות היובל. ב'תק"ט - שנת שמיטה ראשונה. ב'תקנ"ב - שנת היובל הראשונה. המשך המאה - תקופת השופטים, המאה מקבילה לתקופת שפיטתם של עתניאל בן קנז ואהוד בן גרא. כ"ו בניסן ב'תקי"ז - יהושע בן נון. * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ב'ת"ק-ב'תקצ"ט תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מ', עמוד ב' מגילת תענית בתרא
שנים עבריות ב'ת"ר - ב'תרצ"ט

שנים עבריות ב'ת"ר (2600) - ב'תרצ"ט (2699) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 1162 לפנה"ס והסתיימו בשנת 1062 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. תקופת השופטים - המאה מקבילה בערך לתקופת שפיטתם של שמגר בן ענת, דבורה וברק, וגדעון. ב'תרי"ח - דבורה הנביאה, נביאה בתקופת השופטים (נולדה בב'תקנ"ח; תאריך משוער). * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ב'ת"ר-ב'תרצ"ט Steve Rudd, Chronology of United Kingdom Eli | Saul | David | Solomon, www.bible.ca, ‏יולי 2019
שנים עבריות ב'ת"ש - ב'תשצ"ט

שנים עבריות ב'ת"ש (2700) - ב'תשצ"ט (2799) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 1062 לפנה"ס והסתיימו בשנת 962 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. תקופת השופטים - המאה מקבילה בערך לתקופת שפיטתם של אבימלך בן גדעון, תולע בן פואה, יאיר הגלעדי, יפתח הגלעדי, אבצן, אילון הזבולוני ועבדון בן הלל. ב'תשע"ג - עלי הכהן * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ב'ת"ש-ב'תשצ"ט
שנים עבריות ב'ת"ת - ב'תתצ"ט

שנים עבריות ב'ת"ת (2800) - ב'תתצ"ט (2899) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 962 לפנה"ס והסתיימו בשנת 862 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. תחילת המאה - תקופת השופטים, המאה מקבילה בערך לתקופת שפיטתם של שמשון, עלי הכהן ושמואל הנביא. ב'תתל"א - עלי הכהן מתמנה לשופט. ב'תתל"ד - חנה מעלה את שמואל הנביא למשכן שילה בהיותו בן שנתיים, ומתפללת את תפילת חנה. ב'תתע"א - נחרב משכן שילה, 369 שנה לאחר הקמתו, ארון הברית נלקח בשבי בידי הפלשתים, ועלי הכהן נפטר לשמע הבשורה. מוקם משכן נוב, ושמואל הנביא מתמנה לשופט. ב'תתפ"א - עם ישראל מבקשים משמואל מלך. ב'תתפ"ב - שאול מולך על ישראל. ב'תתפ"ד - דוד מולך על יהודה בחברון, ואיש בושת מולך על ישראל. ב'תתפ"ה - המשכן מועבר מנוב לגבעון לאחר 14 שנה. ב'תתצ"א - דוד מתקבל למלך על כל ישראל, ומעלה את ארון הברית לירושלים. ב'תתל"ב - שמואל הנביא ב'תתנ"ד - דוד המלך י' באייר ב'תתע"א - איכבוד, בן פנחס בן עלי הכהן. י' באייר ב'תתע"א - עלי הכהן ושני בניו, חפני ופינחס. כ"ח/כ"ט באייר ב'תתפ"ד - שמואל הנביא. אב ב'תתפ"ד - שאול ויהונתן בנו. * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ב'ת"ת-ב'תתצ"ט פירוש רש"י על ספר שמואל א', פרק א', פסוק כ"ב "שנת עשר לשמואל הרמתי" (תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף ה', עמוד א') לפי הרב יחיאל היילפרין בספרו סדר הדורות, המובא בערך מלכי יהודה וישראל מגילת תענית, יג שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"פ, סעיף ב'
שנים עבריות ב'תת"ק - ב'תתקצ"ט

שנים עבריות ב'תת"ק (2900) - ב'תתקצ"ט (2999) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 862 לפנה"ס והסתיימו בשנת 762 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. ב'תתקכ"א - מרד אבשלום ו' בסיוון ב'תתקכ"ד - שלמה מולך על ישראל. ב' באייר ב'תתקכ"ח - בית המקדש הראשון מתחיל להבנות על ידי שלמה המלך ח' בתשרי - ב'תתקל"ו - היום הראשון של חנוכת בית המקדש הראשון ב'תתקס"ד - מתפצלת ממלכת ישראל המאוחדת לשתי ממלכות: ממלכת ישראל וממלכת יהודה. בראש ממלכת יהודה עומד רחבעם ובראש ממלכת ישראל ירבעם בן נבט. ב'תתקפ"א - אביה בן רחבעם מולך על יהודה ב'תתקפ"ג - אסא מולך על יהודה ב'תתקפ"ה - נדב בן ירבעם מולך על ישראל ב'תתקפ"ו - בעשא הורג את נדב ומולך תחתיו על ישראל ב'תתקי"ד - שלמה המלך ו' בסיוון ב'תתקכ"ד - דוד המלך * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ב'תת"ק-ב'תתקצ"ט "לקץ ארבעים שנה ששאלו להם מלך" (תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף ה', עמוד א') לפי הרב יחיאל היילפרין בספרו סדר הדורות, המובא בערך מלכי יהודה וישראל
שנים עבריות ג' אלפים - ג'צ"ט

שנים עבריות ג' אלפים (3000) - ג'צ"ט (3099) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 762 לפנה"ס והסתיימו בשנת 662 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. ג'ט - אלה בן בעשא מולך על ממלכת ישראל ג'י - זמרי מולך על ממלכת ישראל לשבעה ימים ג'י - תבני ועמרי מולכים יחד על ממלכת ישראל ג'י"ד - עמרי נשאר למלוך לבד ג'כ"א - אחאב מולך על ממלכת ישראל ג'כ"ד - יהושפט מולך על ממלכת יהודה ג'מ"ב - אחזיה בן אחאב מולך על ממלכת ישראל ג'מ"ג - יורם בן אחאב מולך על ממלכת ישראל ג'מ"ז - יהורם בן יהושפט מולך על ממלכת יהודה ג'נ"ה - יהוא מולך על ממלכת ישראל ג'נ"ה - אחזיה בן יהורם מולך על ממלכת יהודה ג'נ"ו - עתליה מולכת על ממלכת יהודה ג'ס"א - יהואש בן אחזיה מולך על ממלכת יהודה ג'פ"ג - יהואחז מולך על ממלכת ישראל ג'צ"ח - יואש מולך על ממלכת ישראל * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ג' אלפים-ג'צ"ט לפי הרב יחיאל היילפרין בספרו סדר הדורות, המובא בערך מלכי יהודה וישראל
שנים עבריות ג'ק' - ג'קצ"ט

שנים עבריות ג'ק' (3100) - ג'קצ"ט (3199) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 662 לפנה"ס והסתיימו בשנת 562 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. ג'ק"א - אמציה מולך על ממלכת יהודה ג'קי"ד - ירבעם השני מולך על ממלכת ישראל ג'קט"ו - עוזיהו מולך על ממלכת יהודה ג'קנ"ג - זכריהו בן ירבעם מולך על ממלכת ישראל לשישה חודשים ג'קנ"ג - שלום בן יבש מולך על ממלכת ישראל ג'קנ"ד - מנחם בן גדי מולך על ממלכת ישראל ג'קס"ד - פקחיה מולך על ממלכת ישראל ג'קס"ו - ישעיהו הנביא מתחיל להתנבא ג'קס"ז - פקח בן רמליהו מולך על ממלכת ישראל ג'קס"ז - יותם בן עוזיהו מולך על ממלכת יהודה ג'קפ"ג - אחז מולך על ממלכת יהודה ג'קפ"ז - הושע בן אלה מולך על ממלכת ישראל ג'קצ"ט - חזקיהו מולך על ממלכת יהודה * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ג'ק'-ג'קצ"ט לפי הרב יחיאל היילפרין בספרו סדר הדורות, המובא בערך מלכי יהודה וישראל ספר ישעיהו, פרק ו', פסוק א'
שנים עבריות ג'ר' - ג'רצ"ט

שנים עבריות ג'ר' (3200) - ג'רצ"ט (3299) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 562 לפנה"ס והסתיימו בשנת 462 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. ג'ר"ה - חורבן ממלכת ישראל וגלות עשרת השבטים ג'רכ"ח - מנשה מולך על ממלכת יהודה ג'רפ"ג - אמון מולך על ממלכת יהודה ג'רפ"ה - יאשיהו מולך על ממלכת יהודה ג'רצ"ח - ירמיהו הנביא מתחיל להתנבא * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ג'ר'-ג'רצ"ט לפי הרב יחיאל היילפרין בספרו סדר הדורות, המובא בערך מלכי יהודה וישראל ספר ירמיהו, פרק א', פסוק ב'
ממשלת ישראל האחת עשרה

ממשלת ישראל האחת עשרה, בראשותו של לוי אשכול, פעלה מ-26 ביוני 1963 עד 22 בדצמבר 1964, בתקופת כהונתה של הכנסת החמישית. הממשלה התפטרה ב-15 בדצמבר 1964. ב-16 ביוני 1963 התפטר דוד בן-גוריון מראשות הממשלה בפעם האחרונה. עם ההתפטרות היה לוי אשכול ליורשו הטבעי של בן-גוריון. ניסיון שעשה בן-גוריון להביא את יגאל ידין אל הזירה הפוליטית, ולמנותו לראש הממשלה, ואולי לשר הביטחון, נתקל בהתנגדות. ידין, שהיה עסוק אז בחפירות במצדה סירב להצעות אלו. אשכול מונה בהסכמה כללית לראש הממשלה, ובתוך שבוע ימים הקים ממשלה חדשה, על פי אותו ההרכב הקואליציוני שבו פעלה ממשלתו של בן-גוריון. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. באוקטובר 1964 שב בן-גוריון והעלה את נושא "הפרשה" באוזני ראש הממשלה לוי אשכול, וזאת על סמך בדיקתם של העיתונאי חגי אשד, עורך הדין אהרן חטר-ישי (לשעבר הפרקליט הצבאי הראשי) ועורך דין יצחק טוניק (לשעבר התובע הצבאי הראשי ולעתיד ראש לשכת עורכי הדין בישראל ומבקר המדינה), כי ועדת השבעה עיוותה את הדין. לאחר שהיועץ המשפטי לממשלה, מרדכי בן זאב, חיווה דעתו כי ועדת השבעה קיבלה על עצמה לקבוע עובדות בעניין שנוי במחלוקת מבלי שיהיה לה מעמד שיפוטי המוכר בחוק, וכי חוות דעתה אינה בעלת ערך מעבר להבעת דעתם האישית של השרים שהרכיבו אותה, החל בן-גוריון במאמצים לכנס את מרכז מפא"י על מנת שיחליט על חידוש החקירה. משראה אשכול כי נראה שמרכז המפלגה יחליט על חידוש החקירה, נקט בצעד דרמטי וב-14 בדצמבר 1964 הודיע על התפטרותו מתפקיד ראש הממשלה, שכן אינו חופשי להחליט כרצונו בעניין ממלכתי, הוא הקמת ועדת חקירה משפטית. ההתפטרות טרפה את קלפיו של בן-גוריון. עתה סירב בן-גוריון להופיע בפני מרכז המפלגה שכן "לא אשחית דבריי על אוזן לא שומעת". שרי מפא"י הבינו כי הם נדרשים לבחור בין עמדתו של בן-גוריון, שהיא בבחינת "יקוב הדין את ההר", לבין עמדתו של אשכול. רובם בחרו באשכול. לאחר הפצרות השרים, ולאחר שנשיא המדינה הטיל על אשכול להרכיב ממשלה, שב אשכול והרכיב את הממשלה, בהרכבה הקודם, בתוך שבוע ימים לאחר התפטרותו. מספר הח"כים החברים בקואליציה: 68 ח"כים במשך כל תקופת הממשלה האחת עשרה (26 ביוני 1963 - 15 בדצמבר 1964). הממשלה מנתה עם כינונה 15 שרים, והייתה בהרכב זהה לממשלת ישראל העשירית, למעט עזיבת ראש הממשלה, דוד בן-גוריון וחזרת זלמן ארן. במהלך כהונת הממשלה עלה מספר השרים ל-16 עם מינויו של עקיבא גוברין לשר. ממשלת ישראל האחת עשרה באתר משרד ראש הממשלה ממשלת ישראל האחת עשרה באתר הכנסת
שנים עבריות ג'ש' - ג'שצ"ט

שנים עבריות ג'ש' (3300) - ג'שצ"ט (3399) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 462 לפנה"ס והסתיימו בשנת 362 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. ג'שט"ז - יהואחז בן יאשיהו מולך על ממלכת יהודה לשלושה חודשים ג'שט"ז - יהויקים מולך על ממלכת יהודה ג'שי"ט - נבוכדנצר מולך על בבל ג'ש"כ - נבוכדנצר כובש את מלכות יהויקים. ג'שכ"ג - יהויקים מורד בנבוכדנצר. ג'שכ"ז - נבוכדנצר הורג את יהויקים וממליך את יהויכין על ממלכת יהודה לשלושה חודשים ג'שכ"ז - גלות החרש והמסגר ג'שכ"ז - צדקיהו מולך על ממלכת יהודה ה' באלול ג'של"ד – נבואת יחזקאל בה הוא מנבא בחזון אל ירושלים ט' בתמוז ג'של"ח - לפי המסורת, נפרצו חומות ירושלים על ידי הבבלים ז' באב ג'של"ח - החל ההרס של בית המקדש הראשון על ידי הבבלים (לפי המקרא והמסורת היהודית) ט' באב ג'של"ח - נחרב בית המקדש הראשון על ידי נבוכדנאצר מלך בבל (לפי המקרא והמסורת היהודית) י' באב ג'של"ח - סיום חורבן בית ראשון (על פי המקרא והמסורת היהודית) ג'שפ"ח - הריגת בלשצר ונפילת אימפריית בבל, בידי דריוש והפרסים ג'שצ"א - הכרזת כורש ועליית זרובבל בן שאלתיאל ג'שצ"ג - אחשוורוש מולך על האימפריה הפרסית א' בתשרי ג'של"ט - גדליהו בן אחיקם, מנהיג היהודים לאחר חורבן בית המקדש הראשון (נרצח) כ"ה באדר ג'שס"ד - נבוכדנצר מלך בבל * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ג'ש'-ג'שצ"ט לפי הרב יחיאל היילפרין בספרו סדר הדורות, המובא בערך מלכי יהודה וישראל רש"י על תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"א, עמוד ב' יחזקאל, ח'-י"א, על פי ילקוט שמעוני יחזקאל סימן שמ"ז, וסדר עולם רבה פרק כ"ה. שבעים שנה למלכות נבוכדנצר, לפי התלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"א, עמוד ב'. ראו ערך השנים החסרות בבלי שם לפי דעות אחרות בג' בתשרי סדר עולם, כ"ח
שנים עבריות ג'ת' - ג'תצ"ט

שנים עבריות ג'ת' (3400) - ג'תצ"ט (3499) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 362 לפנה"ס והסתיימו בשנת 262 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. י"ג בניסן ג'ת"ה - המן האגגי מטיל פור להשמדת היהודים י"ד בניסן ג'ת"ה - היהודים צמים שלושה ימים ושלושה לילות י"ז בניסן ג'ת"ה - המן ועשרת בניו נתלים על העץ י"ג - י"ד באדר ג'ת"ו - נס פורים, נקהלו היהודים בערי מדינות אחשוורוש והרגו את שונאיהם. ג'ת"ט - חידוש בניית בית המקדש השני על ידי שבי הגולה, בעקבות מתן הרשות על ידי דריווש מלך פרס ג' באדר ג'תי"ג - סיום בניית בית המקדש השני. י"ב בניסן ג'תי"ד - עליית עזרא מבבל לירושלים א' באב ג'תי"ד - עזרא הסופר מגיע לירושלים א' בטבת–א' בניסן ג'תט"ו – גירוש הנשים הנוכריות ג'תכ"ט - קרב גאוגמלה. ג'תל"ח - אלכסנדר הגדול. * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ג'ת'-ג'תצ"ט
שנים עבריות ג'ת"ק - ג'תקצ"ט

שנים עבריות ג'ת"ק (3500) - ג'תקצ"ט (3599) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 262 לפנה"ס והסתיימו בשנת 162 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. כ"ט באלול ג'תקפ"ה (3 בספטמבר 175 לפנה"ס) – אנטיוכוס הרביעי עולה לשלטון. כ"ה בכסלו ג'תקצ"ז – יהודה המכבי והחשמונאים משחררים את בית המקדש. ג'תקצ"ו (165 לפנה"ס) – מתתיהו החשמונאי, אבי השושלת של ממלכת החשמונאים ומי שהחל את מרד החשמונאים * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ג'ת"ק-ג'תקצ"ט
שנים עבריות ג'ת"ר - ג'תרצ"ט

שנים עבריות ג'ת"ר (3600) - ג'תרצ"ט (3699) התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 162 לפנה"ס והסתיימו בשנת 62 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני. ג'ת"ר י"ג באדר - (ארבע שנים לאחר שחרור ירושלים) ניצחון של יהודה המכבי על צבאו בן 30,000 החיילים של ניקנור, שבעקבותיו נקבע יום ניקנור ג'ת"ר - יהודה המכבי נהרג בקרב אלעשה עם בכחידס והוחלף על ידי אחיו יונתן ג'תר"ך כ"ג באייר – שמעון התרסי כובש את מצודת החקרא הסמוכה לבית המקדש, וקובע את היום ליום טוב. ג'תרע"א - ישו נולד בבית לחם - על פי מסורת סדר הדורות. * שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה. ג'ת"ר-ג'תרצ"ט סדר הדורות, שנת ג' אלפים תרע"א (לדעות אחרות נולד בזמנים שונים).
ממשלת ישראל השתים עשרה

ממשלת ישראל השתים עשרה, בראשותו של לוי אשכול, פעלה מ-22 בדצמבר 1964 עד 12 בינואר 1966, בתקופת כהונתה של הכנסת החמישית. מספר הח"כים החברים בקואליציה 67 ח"כים במשך כל תקופת הממשלה השתים עשרה (22 בדצמבר 1964 - 12 בינואר 1966). הממשלה מנתה עם כינונה 16 שרים, בהרכב זהה לממשלת ישראל האחת עשרה בעת סיום תפקידה. מספר השרים נשמר לאורך כהונתה, כאשר במהלכה היו שני חילופים: משה כרמל החליף את ישראל בר יהודה שנפטר, וחיים יוסף צדוק החליף את יוסף אלמוגי, שהתפטר ועבר לרפ"י. ממשלת ישראל השתים עשרה באתר משרד ראש הממשלה ממשלת ישראל השתים עשרה באתר הכנסת
ה'שצ"ט

ה'שצ"ט (5,399) ובקיצור שצ"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1638, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 בספטמבר 1639. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 19 שעות ו-296 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 3 במחזור העיבור ה-285. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 23 (סימנה כגיגא) במחזור השמש ה-193. שנה זו היא שנת 1,570 לחורבן הבית, ושנת 1,950 לשטרות. הספר "ארי נוהם" לרבי יהודה אריה ממודנה יוצא נגד הזוהר והקבלה, ומעורר סערה גדולה. כ"ה בתמוז - רבי אהרן ברכיה ממודנה, רב ומקובל בן יהדות איטליה. מחבר הספר מעבר יַבֹּק. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'שצ"ט
ה'שצ"ח

ה'שצ"ח (5,398) ובקיצור שצ"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1637, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1638. המולד של תשרי חל ביום השבת, 10 שעות ו-500 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-285. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 22 (סימנה כבלבז) במחזור השמש ה-193. שנה זו היא שנת 1,569 לחורבן הבית, ושנת 1,949 לשטרות. י"ז בסיוון – החלה בניית בית הכנסת "אייזיק שול" בקז'ימייז' שבקרקוב, לאחר שאייזיק יעקלס קיבל אישור מולדיסלאב הרביעי, מלך פולין. רבי יאיר חיים בכרך, רב בקובלנץ, במגנצא ובוורמייזא, מחבר שו"ת "חות יאיר" ומגדולי האחרונים באשכנז. (נפטר בא' בטבת ה'תס"ב) רבי יצחק הלוי סגל, ראש ישיבה בפולין, אחיו של רבי דוד הלוי סגל, הט"ז, ורבו הראשון. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'שצ"ח
ה'שצ"ז

ה'שצ"ז (5,397) ובקיצור שצ"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 בספטמבר 1636, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1637. המולד של תשרי חל ביום שלישי, שעה אחת ו-704 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 1 במחזור העיבור ה-285. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 21 (סימנה כאלאא) במחזור השמש ה-193. שנה זו היא שנת 1,568 לחורבן הבית, ושנת 1,948 לשטרות. רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר, פוסק הלכה מגדולי האחרונים, מחבר פירוש "מגן אברהם" לשולחן ערוך אורח חיים. (נפטר בג' בתשרי ה'תמ"ג) ט' בניסן – רבי יוסף יוזפא האן נוירלינגן, רב בפרנקפורט דמיין, ומחבר "יוסף אומץ", ספר הלכה ומנהג, בפרט מנהגי יהדות פרנקפורט. רבי יהודה קובו, בן למשפחת קובו, רב בסלוניקי ושתדלן בחצר הסולטאן העות'מאני. הוצא להורג בידי הסולטאן מוראט הרביעי. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'שצ"ז
ה'שצ"ו

ה'שצ"ו (5,396) ובקיצור שצ"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1635, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 בספטמבר 1636. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 4 שעות ו-115 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 19 במחזור העיבור ה-285. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 20 (סימנה כיוז) במחזור השמש ה-193. שנה זו היא שנת 1,567 לחורבן הבית, ושנת 1,947 לשטרות. ב' בניסן – רבי יעקב לבית הלוי, מחשובי הפוסקים באיטליה ומחכמי הישיבה בוונציה. ח' באייר – רבי מנחם מאניש חיות, רבה של וילנה. כ"ט בתמוז – רבי אליהו לואנץ, רב ומקובל אשכנזי, רבה של וורמייזא. (נולד בה'שכ"ד) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'שצ"ו
ה'שצ"ה

ה'שצ"ה (5,395) ובקיצור שצ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1634, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1635. המולד של תשרי חל ביום שישי, 19 שעות ו-319 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-284. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 19 (סימנה יטיהא) במחזור השמש ה-193. שנה זו היא שנת 1,566 לחורבן הבית, ושנת 1,946 לשטרות. י"ג בכסלו – רבי יעקב חגיז השני, רב בפאס וממתקני תקנות המגורשים. ט"ז בשבט – רבי אברהם כהן דה-הירירה, פילוסוף ומקובל יהודי הולנדי ממוצא ספרדי. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'שצ"ה
רועי ילין

רועי ילין (נולד ב-11 בספטמבר 1981) הוא קיאקיסט ישראלי, חבר באגודת הספורט של הפועל תל אביב. רועי היה חלק ממשלחות ישראל לאולימפיאדת סידני (2000), בה הגיע למקום ה-13 בקיאק זוגי למרחק 1,000 מטרים, יחד עם רמי צור, ובאולימפיאדת אתונה (2004) הגיע לגמר בקיאק יחיד למרחק 1,000 מטר, וסיים במקום התשיעי. רועי ילין סיים במקום ה-8 באליפות אירופה בקיאקים שהתקיימה במאי 2008 בקטגוריית יחיד למרחק 1,000 מטר. רועי ילין, באתר olympedia.org ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורטאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כביש 784

כביש 784 הוא כביש אורך אזורי בצפונה של ישראל, המשמש כעורק תחבורה ראשי לתושבי משגב ומחבר בדרך הקצרה ביותר את עמק יזרעאל עם יישובי הגליל. הכביש מתחיל במחלף יפתחאל בדרום ומסתיים במחלף כרמיאל מערב בצפון. מצומת יובלים עד צומת משגב הכביש חופף לכביש 805. אורך הכביש הוא 26 ק"מ. הכביש מופיע כבר בתוכנית חומש לפיתוח הגליל משנת 1966, ככביש לחיבור נצרת-כרמיאל-מעלות-בירנית. בתוכנית החומש הוצע להתחיל את הסלילה בקטעים, שהראשונים שבהם יהיו: החיבור של כביש 79 לכפר מנדא ויודפת, חיבור משגב לכרמיאל, ממג'ד אל-כרום לתפן, מתפן למעלות, קטע שבסוף 1966 כבר נפרץ והיום הוא חלק מכביש 854 מאלקוש ליקינטון. קטעים אלו יועדו להתחבר עם קטעי כבישים קיימים. קטע הכביש הראשון שנסלל, זה המחבר את כביש 7955 עם כביש 805, נסלל כדי לספק גישה ליודפת בשנים 1967-1968. הקטע הדרומי של הכביש, מכפר מנדא לכביש 79, נפתח לתנועה ביולי 1970. עבודות על הקטע הצפוני של הכביש, בין כרמיאל וכביש 805 החלו בשנת 1982. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. כבישי ישראל מדיה וקבצים בנושא כביש 784 בוויקישיתוף עמנואל הראובני, עד 1970 אין מקום לפיתוח אמצעי תחבורה חדשים בגליל, מעריב, 27 באוקטובר 1966 ייסלל כביש ליודפת, מעריב, 10 באוקטובר 1966 ש. שחורי, פיתוח רב ממדים בפעולות מע"צ, דבר, 10 ביולי 1968 1600 דונם אדמה הועברו לבעלות מושב יודפת, דבר, 19 בדצמבר 1968 מנדה חובר לכביש הראשי, דבר, 29 ביולי 1970 אבל יש חדש בגוש שגב, מעריב, 20 באוקטובר 1982 https://www.ynet.co.il/wheels/news/article/B1P3HoSCv