חלל מערכות ישראל שמקום קבורתו לא נודע

נכון לשנת 2024, 570 מבין חללי מערכות ישראל משנת 1914 ואילך הם כאלה שמקום קבורתם לא נודע (מקל"ן). מתוכם, מספר החללים מאז פרוץ מלחמת העצמאות עומד על 247, מהם 93 שנהרגו במלחמת העצמאות ו-69 שנספו בטביעת הצוללת דקר בים התיכון ב-1968. הכרזתו של נעדר כחלל שמקום קבורתו לא נודע היא בסמכותו של הרב הצבאי הראשי, והיא נעשית רק לאחר שהושגו הוכחות חותכות לכך שאכן מדובר בחללים. דוגמה לכך היא נעדרי קרב סולטאן יעקב, שנערך ב-10 ביוני 1982, עם תחילתה של מלחמת שלום הגליל, ולא הוכרזו כחללים גם יותר משלושים וחמש שנה לאחר מכן. עם חללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע החל מימי טרום הקמת המדינה נמנים: כ"ג יורדי הסירה, שנספו ב-1941 139 חיילים ארץ ישראלים שנספו בטביעת האונייה ארינפורה ב-1943 16 נעדרים בעקבות הטבעתה של המשחתת "אח"י אילת" 69 נעדרי הצוללת דקר נעדרים במלחמות ישראל, בפעילות מבצעית ובאימונים של צה"ל יום ז' באדר נקבע על ידי הרבנות הצבאית כיום הזיכרון לחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע. יום זה נקבע דווקא בתאריך ז' באדר מכיוון שלפי המסורת היהודית, משה נפטר ביום זה ומקום קבורתו, כמקום חללי צה"ל המוזכרים ביום זה, אינו ידוע. בבית הקברות הצבאי בהר הרצל שבירושלים הוקמה בסמוך לרחבת הטקסים של בית הקברות חלקה ובה הוצבו מצבות זיכרון אישיות, המהוות מעין קבר לנופלים שלא נמצאו. מדי שנה בז' באדר נערך שם טקס אזכרה ממלכתי לחללים אלה. בשנת 2004 נחנך במקום אתר זיכרון חדש - "גן הנעדרים". מצוי בו כותל זיכרון הנושא את שמותיהם של 566 חללים, שנפלו בגבולות הארץ ומחוצה לה משנת 1914 ואילך. בסמוך מוצבות מצבות הזיכרון האישיות, שנערכו מחדש. בסמוך לגן הנעדרים נמצאת אנדרטת הצוללת אח"י דקר והאנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה. צה"ל רואה חובה מוסרית לנסות ולאתר את מקום קבורתם של החללים ולהביאם לקבר ישראל. צוותי חקירה מטעם אית"ן פועלים לאיתור החללים והבאתם לקבר ישראל, גם עשרות שנים לאחר נפילתם. במקרה של חללי מלחמת העצמאות, במקרים רבים מתגלה שהחלל נקבר כאלמוני, או שנקבר בקבר אחים ושמו לא צוין, עקב טעויות ובלבול שהיו אופייניים לתקופה (השלישות לא הייתה מסודרת, חיילים חדורי שליחות שלא התקבלו לתפקיד לוחמה הצטרפו ליחידות לוחמות בשטח על דעת עצמם, להרבה חיילים לא היו קרובים בארץ והם עברתו את שמם לשם שאיש ממשפחתם לא הכיר וכיוצא בזה). במספר לא מועט של מקרים אותרו קבריהם של חיילים שעברו שנים רבות מאז מותם. דוגמאות לכך הן: 12 הרוגים מקרבות לטרון במלחמת העצמאות שנמצאו אחרי יותר מ-50 שנה. ארבעה חללים ממלחמת יום הכיפורים, שגופותיהם אותרו בסיני ובמצרים בשנים 1982-‏1999 ב-2007 אותרו מקומות קבורתם של 5 מנעדרי הקרב בתל א-ריש (תל גיבורים) במבצע חמץ במלחמת העצמאות. בשנת 2013, הכתובת על מצבת קבר, בבית הקברות הצבאי בהר הרצל, הוסבה מ"ישראל מיר" ל"יעקב מאמאן", אחרי שהובהר כי לא היה חייל בשם מיר. הטעות נבעה מכך שמילותיו האחרונות, של נעדר צה"ל ממלחמת העצמאות, יוצא מרוקו דובר יידיש, היו "ישראל שלי" (ביידיש "ישראל מיר"). זהותו של מאמאן הובהרה על ידי מיצוי DNA מעצמותיו והשוואה עם דם האח היחיד, מבין עשרת אחיו, שנותר בחיים. במאי 2018 כשבעים שנה לאחר שנפלה במלחמת העצמאות הוכרז על מקום קבורתה של טוראי ליבקה שפר, שנפלה במהלך ההסתערות המצרית על הקיבוץ יד מרדכי בעת ששימשה כמקשרת בין עמדות צה"ל בקיבוץ ונפגעה במהלך חילוץ פצוע יחד עם חבר הקיבוץ, טוראי יצחק רובינשטיין, ימים ספורים לאחר ההכרזה על הקמת המדינה. שפר הייתה חללת צה"ל היחידה שלא נודע מקום קבורתה. בנובמבר 2018 הודיע דובר צה"ל על מציאת שרידי גופתו של סגן יקיר נווה, שנספה בהתרסקות מטוס חיל האוויר בעת טיסת הדרכה 56 שנים קודם לכן, ב-1962. שרידי הגופה נמצאו בין שברי המטוס בכנרת בעזרת טכנלוגיות חדישות. באפריל 2019 הובאה לישראל גופתו של זכריה באומל, אחד מנעדרי קרב סולטאן יעקוב, 37 שנים לאחר שנהרג. בספטמבר 2023 אותר קברו של טוראי דב (ברלה) ברודר, שנפל במבצע מדינה ב-13 במאי 1948, כקבר חייל אלמוני בבית הקברות סגולה בפתח תקווה. במהלך מתקפת הפתע של ארגון הטרור חמאס על ישראל נחטפו על ידי ארגון הטרור מעל 240 אנשים, ביניהם 23 חיילים, מתוכם 12 חללים. במהלך מלחמת חרבות ברזל שהוכרזה בעקבות המתקפה, אותרו גופות רבות של חטופים, ביניהם של חללי צה"ל. בין חללי צה"ל שנחטפו וגופתיהם נמצאו הם: רב"ט נועה מרציאנו, רס"ב זיו דדו, רב"ט ניק בייזר, סמל רון שרמן, סמ"ר תומר יעקב אחימס, סמל קיריל ברודסקי. נכון לשנת 2024, 7 חללי מערכות ישראל שנחטפו במתקפה עדיין מוחזקים בשבי החמאס. ערך מורחב – נעדרי מלחמת העצמאות בתום מלחמת העצמאות עמד מספרם של חללי צה"ל שלא נודע מקום קבורתם על מאות רבות. פעולות נרחבות לאיסוף חללים משדות הקרב שנערכו בשנים 1949-‏1953 הקטינו את מספרם עד לכ-150. לאחר כארבעים שנות הפסקה חודשה בשנות התשעים החקירה אודות מקומות קבורתם, אשר הביאה לצמצום מספרם בכשליש. נכון לשנת 2023 טרם נודע מקום קבורתם של 93 חללים. בבתי הקברות הצבאיים בישראל מצויים 16 קברי אלמונים ממלחמה זו. 17 חללים: שלושה חללים: שבעה חללים: ארבעה חללים: 93 חללים: ערך מורחב – נעדרי מלחמת יום הכיפורים במהלך מלחמת יום הכיפורים ואחריה עמד צה"ל בפני תופעה של חיילים נעדרים בהיקף שכמוהו לא נראה מאז מלחמת העצמאות. בשיאו עמד מספר הנעדרים על כאלף, אך פעולות חקירה ואיתור מקיפות הורידו את מספרם עד אפריל 1974 ל-110. פעולות החיפוש אחרי הנעדרים נמשכו שנים רבות לאחר המלחמה. נכון לשנת 2020 טרם נודע מקום הימצאם של 16 חיילים. שישה עשר חללים: מדיה וקבצים בנושא חלל מערכות ישראל שמקום קבורתו לא נודע בוויקישיתוף אודות ענף אית"ן, באתר צה"ל, 18 ביולי 2022 ז באדר - אליפלט החייל האלמוני אתר הענף לאיתור נעדרים - ראו אית"ן (הקישור אינו פעיל, 22 ביולי 2021) חן קוטס-בר, לאחר 65 שנים, נחשפה האמת מאחורי הקבר בהר הרצל, באתר nrg‏, 1 במאי 2013 חן קוטס-בר, המעגל נסגר: טקס גילוי מצבה לחייל שנהרג לפני 65 שנה, באתר nrg‏, 6 ביוני 2013 יואב זיתון, הקבורה השגויה בגלל טעות בזיהוי: כך פוענחה התעלומה מ-48', באתר ynet, 7 במאי 2018 עופר אדרת, אחרי 70 שנה: אותר קברה של הנופלת היחידה שמקום קבורתה לא נודע, באתר הארץ, 6 במאי 2018 יואב זיתון, אותרה גופת טייס חיל האוויר שנספה בהתרסקות לפני 56 שנים, באתר ynet, 6 בנובמבר 2018 אלישע בן קימון, רועי רובינשטיין, אחרי 75 שנה: אותר חלל צה"ל שמקום קבורתו לא נודע, באתר ynet, 1 באוקטובר 2023