laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הורגוש

הוֹרְגוֹש (בסרבו-קרואטית: Horgoš, בסרבית קירילית: Хоргош, בהונגרית: Horgos) הוא כפר בצפון וויבודינה אשר בסרביה, השוכן צפונית-מזרחית לעיר סובוטיצה וסמוך לגבול עם הונגריה. הכפר מתועד בכתובים החל מהמאה ה-11, עת נשלט האזור על ידי ממלכת הונגריה. ב-1542 נכבש האזור על ידי צבאו של סולימאן הראשון, סולטאן האימפריה העות'מאנית. לאחר מלחמת האימפריה העות'מאנית-הליגה הקדושה (1683–1699) עבר היישוב לחזקת ממלכת הבסבורג ובהמשך נכלל בשטחי האימפריה האוסטרו-הונגרית. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכלל הורגוש בשטחי ממלכת יוגוסלביה. באפריל 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה פלשה גרמניה הנאצית ליוגוסלביה והכניעה אותה תוך ימים אחדים. האזור הועבר לחזקת הונגריה. לאחר המלחמה נכלל הורגוש בשטחי יוגוסלביה ולאחר התפרקות יוגוסלביה נכלל בשטחי סרביה. קהילה יהודית אשכנזית קטנה מתועדת בהורגוש החל מן המאה ה-19. ב-1877 נמנו בכפר 87 יהודים ועם פרוץ מלחמת העולם השנייה מנתה הקהילה 53 נפשות. באפריל 1941 לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית נמסר האזור לחזקת הונגריה. באמצע 1944, לאחר פלישת הגרמנים להונגריה, נרצחו מרבית בני הקהילה במחנות ההשמדה כחלק מהשמדת יהודי הונגריה. מקרב יוצאי הקהילה ניתן לציין את הסופר אלכסנדר טישמה, שאמו הייתה יהודייה (אך אביו היה סרבי). מדיה וקבצים בנושא הורגוש בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הורגוש רשימת נרצחים בשואה מהכפר הורגוש, במאגר המידע של יד ושם ההיסטוריה של הורגוש, באתר vajdasag.rs, אוחזר ב-5 במרץ 2016 (בהונגרית) קהילת הורגוש, באתר jewishgen.org, אוחזר ב-5 במרץ 2016 (באנגלית) הקהילה היהודית בהורגוש, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמ' 115–116
גביע המדינה בכדורגל 2013/2014

גביע המדינה בכדורגל 2013/2014 הייתה התחרות ה-76 מאז היווסדה וה-61 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו ב-1 באוקטובר 2013 והסתיימו ב-7 במאי 2014. עירוני קריית שמונה ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע בפעם הראשונה. בעקבות כך היא העפילה לליגה האירופית. בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב התשיעי שהחל ב-28 בינואר 2014 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגת העל. הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג. בפנדלים. לאחר הארכה התוצאה הייתה 1:1. בהארכה הערה: הקבוצה שיחקה בליגת המשנה / א' / ב'. ערך מורחב – גמר גביע המדינה בכדורגל 2014 תוצאות המשחקים תיאור מהלך התחרות משחק הגמר
קובי

האם התכוונתם ל... קובי (לוויין) – לוויין מחקר קובי (אלבום) – אלבום הבכורה של הדורבנים עין קובי – מעיין בפארק בגין קובי - כינוי חיבה שנגזר מהשם יעקב קובי (שפה) – שפה דראווידית אישים הארי קובי – טייס קרב אוסטרלי פרנסס פאוור קובי – רפורמרטורית חברתית אירית רון קובי – ראש עיריית טבריה קובי בראיינט – כדורסלן עבר ב-NBA קוב אישים ששמם הפרטי הוא קובי
דלה אלי

במידלה ג'רמין "דלה" אלי (באנגלית: Bamidele Jermaine "Dele" Alli; נולד ב-11 באפריל 1996 במילטון קינס) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי באברטון מהפרמייר ליג ובנבחרת אנגליה. מגיל צעיר סומן דלה ככישרון והצטרף ב-2007 לאקדמיה של מילטון קינס דונס. ב-2 בנובמבר 2012, בגיל 16, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשעלה כמחליף בתיקו 0-0 נגד קיימברידג' סיטי בגביע האנגלי. ב-8 בנובמבר 2012 הבקיע את שערו הראשון בקבוצה בניצחון 1–6 על קיימברידג' סיטי במשחק החוזר בגביע האנגלי. ב-29 בדצמבר 2012 ערך את הופעתו הבכורה בליגה נגד קובנטרי סיטי. במשחק זה, פתח דלה בהרכב מילטון, הוחלף לאחר 72 דקות וקבוצתו גברה 2–3 על קובנטרי סיטי. בעונת 2013/2014 הפך דלה לשחקן מפתח בהרכב של מילטון קינס דונס ובמדיה הוא רשם באותה עונה 32 הופעות, כבש 6 שערים ונתן עונה טובה מבחינתו. ב-2 בפברואר 2015 חתם לחמש וחצי שנים בטוטנהאם הוטספר מהפרמייר ליג ומיד הוחלט להשאיר אותו בהשאלה במילטון קינס דונס עד סוף העונה. במדי מילטון באותה עונה הבקיע 16 שערים ב-38 משחקי הליגה. בקיץ 2015 נכלל דלה בסגל של טוטנהאם. ב-8 באוגוסט 2015 ערך את הופעתו הבכורה בטוטנהאם ובפרמייר ליג בהפסד 0–1 למנצ'סטר יונייטד. ב-22 באוגוסט הבקיע את שערו הראשון בקבוצה בתיקו 1-1 נגד לסטר סיטי. ב-31 בינואר 2022 חתם לשנתיים וחצי באברטון. ב-25 באוגוסט 2022 הושאל לבשיקטש. ב-29 באוגוסט ערך הופעת בכורה בניצחון 1–3 על סיוואספור. ב-4 בספטמבר כבש שער בכורה בניצחון 2–3 על אנקרגוג'ו. דלה השתתף בכל הנבחרות הצעירות של אנגליה. ב-1 באוקטובר 2015 זומן לראשונה דלה לנבחרת הבוגרת לקראת משחקי מוקדמות יורו 2016. ב-9 באוקטובר ערך את הופעתו הבכורה בניצחון 0–2 על אסטוניה. ב-17 בנובמבר 2015 הבקיע את שערו הראשון בנבחרת בניצחון 0–2 על צרפת. לא נכלל בסגל הנבחרת לטורניר יורו 2020 וטורניר המונדיאל 2022 בקטאר. דלה, בן לדניז וקהינדה, אמו אנגליה שהייתה נשואה זמן קצר לאביו, מיליונר בן היורובה מניגריה. לדלה שלשה אחים מאבות שונים הוא גדל בשכונת עוני במילטון קינס, ואמו האלכוהוליסטית התקשתה לגדלו. בגיל צעיר עבר לביתם של הוריו של חברו לאקדמיה הארי היקפורד, לימים חבר זה הפך למנהלו וסוכנו של דלה . ביולי 2023, במהלך ראיון לפודקאסט The Overlap בהנחיית גארי נוויל, חשף דלה כי עבר התעללות מינית בגיל שש, עבר להתגורר באפריקה למשך שנה, ולאחר מכן החל לסחור בסמים בגיל שמונה. הוא גם חשף שבילה תקופה של שישה שבועות בגמילה לאחר סיום ההשאלה שלו בבשיקטש, לאחר שחווה התמכרות לכדורי שינה ובעיות נפשיות. בנוסף דלה חשף שהסיבה ששינה את שמו על החולצה לדלה היא בגלל הסבל שהועבר על ידי ההורים הביולוגיים שלו וביקש לפנות אליו ולהתייחס אליו רק כדלה. מדיה וקבצים בנושא דלה אלי בוויקישיתוף דלה אלי, ברשת החברתית פייסבוק דלה אלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דלה אלי, ברשת החברתית אינסטגרם דלה אלי, באתר Transfermarkt דלה אלי, באתר Soccerway דלה אלי, באתר BDFutbol דלה אלי, באתר WorldFootball.net דלה אלי, באתר National Football Teams דלה אלי, באתר FootballDatabase.eu דלה אלי, באתר ESPN מיכאל יוכין‏, אל עלי: עונת הפריצה המרגשת של קשר טוטנהאם דלה עלי, באתר וואלה, 13 בפברואר 2016 אוריאל דסקל, נבחרות של גלובליזציה: דרוש דרכון עם כישרון, באתר כלכליסט, 18 ביוני 2018 כוכב טוטנהאם לשעבר חושף: "הוטרדתי מינית בגיל 6, מכרתי סמים בגיל 7", באתר ynet, 13 ביולי 2023 Andy Hunter, Dele Alli: footballer says he was sexually abused and dealing drugs as a child, The Guardian, ‏13 July 2023
סימונה פאוקה

סימונה פאוקה-רוס (ברומנית Simona Păucă-Rus; ‏19 בספטמבר 1969) היא מתעמלת רומניה בעבר, היא אלופה אולימפית (לוס אנג'לס 1984). פאוקה נולדה באזוגה. באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) הייתה פאוקה צעירת המשתתפות בנבחרת רומניה (14 שנים ו-315 ימים). היא זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו1 ארד. מדליות זהב, בתחרות הקרב רב קבוצתי לראשונה בתולדות המשחקים האולימפיים בתוצאה של 392.200 נקודות, לפני ארצות הברית המארחת (391.200 נקודות) וסין (388.600 נקודות) ובתרגיל על הקורה ביחד עם בת ארצה אקטרינה סאבו בתוצאה של 19.800 נקודות ולפני קתי ג'ונסון מארצות הברית (19.650 נקודות). מדליית ארד, בתחרות קרב רב אישי בתוצאה של 78.675 נקודות, אחרי מרי לו רטון מארצות הברית (79.175 נקודות) ואקטרינה סאבו (79.125 נקודות). נוסף לכך, היא סיימה במקום עשירי בתרגיל קרקע, במקום 11 בתרגיל מקבילים מדורגים ובמקום 15 בתרגיל קפיצות. מדיה וקבצים בנושא סימונה פאוקה בוויקישיתוף סימונה פאוקה, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי סימונה פאוקה, באתר olympedia.org סימונה פאוקה, באתר התאחדות ההתעמלות הבין-לאומית Simona PÄuca Bio, Stats, and Results | Olympics at Sports-Reference.com, web.archive.org, ‏2020-04-17
דניאלה סיליבאש

ויקטוריה דניאלה סיליבאש-הרפר (ברומנית Viorica Daniela Silivaș-Harper; ‏9 במאי 1972) היא מתעמלת רומניה בעבר, היא אלופה אולימפית בעלת 6 מדליות מהן 3 זהב (סיאול 1988), אלופת עולם בעלת 10 מדליות מהן 7 זהב (מונטריאול 1985, רוטרדם 1987 ושטוטגרט 1989) ואלופת אירופה בעלת 10 מדליות מהן 5 זהב (מוסקבה 1987 ובריסל 1989). סיליבאש נולדה בדווה. באליפות העולם שנערכה במונטריאול, קנדה ב 1985 זכתה סיליבאש בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, בתרגיל קורה ומדליית כסף, בתחרות הקבוצתית. באליפות העולם שנערכה ברוטרדם, הולנד ב 1987 זכתה סיליבאש ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, בתחרות הקבוצתית, בתרגיל מקבילים מדורגים ובתרגיל קרקע. מדליית ארד, בתחרות קרב-רב אישי. באולימפיאדת סיאול (1988) זכתה סיליבאש ב-6 מדליות מהן 3 זהב. מדליות זהב, בתרגיל מקבילים מדורגים בציון מושלם של 20.00 נק', בתרגיל קורה (19.924 נק') ובתרגיל קרקע בתוצאה של 19.937 נק'. מדליות כסף, בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 394.125 נק', אחרי ברית המועצות (395.475 נק') ולפני מזרח גרמניה (390.875 נק'), תוך כדי שהיא קובעת ב-4 תרגילים (מתוך 8) את הציון המקסימלי של 10.0 נק'! ומנצחת ב-3 תרגילים מתוך 4 תרגילים ובתחרות קרב-רב אישי בתוצאה של 79.637 נק', אחרי יריבתה הגדולה ילנה שושונובה (79.662 נק') ולפני סווטלנה בוגינסקאיה (79.400 נק'), שתיהן מברית המועצות ומדליית ארד בתרגיל קפיצות בתוצאה של 19.818 נק', אחרי סווטלנה בוגינסקאיה (19.905 נק') ובת ארצה גבריאלה פוטורק (19.830 נק'). באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט, גרמניה ב 1989 זכתה סיליבאש ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, בתרגיל מקבילים מדורגים, בתרגיל קורה ובתרגיל קרקע. מדליית כסף, בתחרות הקבוצתית. מדיה וקבצים בנושא דניאלה סיליבאש בוויקישיתוף דניאלה סיליבאש, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי דניאלה סיליבאש, באתר olympedia.org דניאלה סיליבאש, באתר התאחדות ההתעמלות הבין-לאומית
המוסד (טלנובלה)

המוסד היא טלנובלה ישראלית ששודרה ברשת (ערוץ 2). התוכנית הייתה קופרודוקציה ישראלית - ארגנטינאית וצולמה באולפני סונוטקס בארגנטינה ואולפני ג.ג. ישראל בנווה אילן. שיר הפתיחה של הסדרה, "מחפש בתוך עינייך", נכתב על ידי חמוטל בן זאב ללחן של מאוריסיו גיראו ובוצע על ידי אורנה ומשה דץ. שיר הסיום של הסדרה, "Busca En Mi Mirada", נכתב על ידי גאיטה אראגונה והולחן ובוצע על ידי מאוריסיו גיראו. מתי רוזן (גיל פרנק) גבריאל סמודיו (גוסטבו גיז'ן) שרון שפירו (מיכל זוארץ) דניאלה פונסה דה לאון (אנדריאה ברביירי) יואב (עזרא כפרי) ראש המוסד לואיסה ביילין (ססיליה מרסקה) מאיה (אביגיל אריאלי) בתו של יואב מנחם (זאב שמשוני) חורחה (אוסבלדו טסר) מוסא (אדוארד נוטקביץ') כריסטינה (מארה לינארס) שי שפירו (רוברטו קאופמן) שרית (נטע מורן) "המוסד", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "המוסד", באתר אידיבי "המוסד", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "המוסד", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית המוסד- פרק 29 המלא, סרטון באתר יוטיוב בערוץ הרשמי של רשת ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוסאמה בן לאדן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אוסאמה בן לאדן – טרוריסט מוחמד בן לאדן – איש עסקים ואביו של אוסאמה בן לאדן אוסאמה בן לאדן (פיל) – פיל שהרג כ-27 בני אדם
קוריאה הדרומית במשחקים הפאראלימפיים

קוריאה הדרומית השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים בתל אביב (1968), ומאז שלחה משלחת ספורטאים לכל אחד ממשחקי הקיץ. במשחקי החורף נטלה קוריאה הדרומית חלק לראשונה בהמשחקים הפאראלימפיים אלברוויל (1992). קוריאה הדרומית אירחה את המשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) ואת המשחקים הפאראלימפיים פיונגצ'אנג (2018). קוריאה הדרומית במשחקים האולימפיים קוריאה הדרומית במשחקים האולימפיים לנוער קוריאה הדרומית באתר הוועד הפאראלימפי הבינלאומי
דרור (שבועון)

דרור (באותיות לטיניות: Deror) הוא שבועון בעריכתו של איתמר בן-אב"י, שיצא לאור בתל אביב החל מ-17 בנובמבר 1933, במשך 16 גיליונות. כל גיליון של השבועון כלל ארבעה עמודים, מהם שלושה בעברית באותיות לטיניות ואחד בעברית רגילה. באמצעות ליטון של העברית נועד השבועון להביא את העברית לציבור האירופי ולעולים חדשים שטרם למדו עברית. היה זה ניסיון שני של בן אב"י להוציא לאור שבועון עברי באותיות לטיניות - קדם לו ha Savuja ha Palestini ("השבוע הפלסטיני"), שאותו הוציא לאור בן אב"י בירושלים ב-1928. כותרת הגיליון הראשון (בתעתיק לאותיות עבריות) הייתה "מה אנו רוצים?", ובכותרת המשנה ניתנה התשובה: "כי שפת כנען תהיה לקניין כל ישראל וכל התבל". מהגיליון הראשון נמכרו 6,000 עותקים, אך בהמשך ירד הביקוש. זאב ז'בוטינסקי וגרשון אגרון תמכו ביוזמה של בן אב"י, ואילו שאול טשרניחובסקי שלל אותה. א-אינה מתועתקת ואין לה אות חלופית ב-B לדגושה וV לרפה. ג-G ד-D ה-H ו-W ז-Z ח-HH ט-T כמו ת' ואין הבדל בתעתיק. י-Y כ-K לדגושה וKH לרפה ל-L מ'-M נ-N ס-S ע- מיוצגת על ידי גגון מעל אותיות התנועה. פ-P לדגושה וF לרפה צ-TZ וגם קצת TS ק-Q ר-R שׁ-SH שׂ- S כמו ס' ואין הבדל בתעתיק. ת-T כל השוואים הנעים מיוצגים על ידי E, דגש חזק מיוצג על ידי הכפלת האות המודגשת, הי' של הצירי המלא לרוב לא מתועתקת, אותיות השימוש מופרדות מהמילים ואף משמות הפעלים, יש הפרדה בכתב בין אותיות בכ"פ רפות ודגושות, יש האחדה בין ט' לת', שׂ' וס' ואין ייצוג לא'. מדיה וקבצים בנושא דרור בוויקישיתוף מרדכי נאור, ?Ma Anu Rotzim – 'דרור': עיתון עברי באותיות לטיניות, בבלוג "עונג שבת", 2 במרץ 2016 "Deror", דואר היום, 20 בנובמבר 1933 - ידיעה על צאתו לאור של "Deror" Latinized Hebrew, פלסטיין פוסט, 22 בנובמבר 1933 Louis I. Newman, Telling it in Gath, The Sentinel, March 1, 1934
יוסיף קאופמן

יוסיף קאופמן (ברומנית: Iosif Kaufmann,‏ 21 בדצמבר 1921 – 2016) היה מתמטיקאי יהודי רומני, יליד טרנסילבניה, שפעל ברומניה, אחר כך בגרמניה. יחד עם בן דודו, ויליאם לוונפלד, בנה בשנת 1961 במכון הפוליטכני בטימישוארה את המחשב הרומני הראשון שנבנה ויוצר במוסד אקדמי ברומניה - MECIPT 1. מחשב נוסף נבנה קודם לכן במכון לפיזיקה גרעינית של רומניה על ידי ויקטור תומה וארמנד סגל. יוסיף קאופמן בשנת 1921 נולד בעיר ארד, ברומניה, בדרום-מערב טרנסילבניה, במשפחה יהודית. בשנת 1940 סיים לימודי תיכון בבית הספר התיכון היהודי בטימישוארה (Liceul israelit). בימי מלחמת העולם השנייה נשלח על ידי שלטון הרודן יון אנטונסקו למחנה עבודות כפייה שנועד ליהודים. עם זאת התושבים היהודים בעירו שרדו את השואה מפני שרומניה לא מיהרה למסור אותם לגרמנים ולשלוח אותם למחנות ההשמדה בפולין. אחרי נפילת משטר אנטונסקו למד קאופמן באוניברסיטת קלוז', בה סיים בשנת 1946 תואר ראשון, וב-1948 דוקטורט. בשנים 1946–1954 עבד כמורה בבית ספר תיכון בקלוז', אחר כך היה מדריך ומרצה באוניברסיטה בעיר. בשנים 1954–1956 עבד כמרצה במכון הפוליטכני בטימישוארה. בשנת 1956, אחרי בקשתו לעלות לישראל, פוטר מתפקידיו האקדמיים במכון הפוליטכני ואולץ לעבוד במקום כמכונאי פשוט. בשנת 1964 הוחזר לתפקיד אקדמי במכון כמרצה ואחר כך כמרצה בכיר ולימד שם שפות תכנות. בשנת 1983 עלה קאופמן לישראל ומשם היגר לגרמניה, בה קיבל משרת הוראה באוניברסיטת מינסטר. הוא פרש לגמלאות בשנת 1987, אך המשיך לתקופה ארוכה להיות פעיל כחוקר ומורה במסגרת האוניברסיטה. החל משנת 1955 התחילו יוסיף קאופמן וויליאם לוונפלד את ההכנות לבניית מחשב במכון הפוליטכני בטימישוארה, ובשנת 1956 התחילו את תכנון המחשב. קאופמן היה המתכנן הראשי ורוב השנים עבד בפרויקט בזמן שהועסק כפועל פשוט כעונש על בקשתו לעלות לישראל. הפרויקט בוצע בבניין התיכון הפיאריסטי לשעבר ששימש אז כמושב הפקולטה להנדסת חשמל. הפרויקט נעזר במקורות תיעוד מברית המועצות ובשיתוף פעולה עם החוקר ההונגרי גייזה קובאץ'. המחשב התחיל לפעול בשנת 1961. אז הוקם במסגרת המכון מרכז למחשוב, בעל מעמד של "מרכז מחקר", בניהולו של הפרורקטור גאורגה סילש. לצוות המרכז הצטרפו בשנת 1961 וסילה בלטק, שהיה סטודנט מחונן בשנה ד (לימים פרופסור באוניברסיטה הפוליטכנית בבוקרשט) ובשנת 1962 המתמטיקאי דן פרקש. בשנת 1962 ביצע המחשב תרגום ראשון באמצעות מחשב מאנגלית לרומנית (אריקה דומוקוש). בעזרת המחשב MECIPT-1 תוכנן בשנת 1965 הסכר וידרארו על נהר ארג'ש, רשת צנרת מים חדשה בעיר ארד, הונהגה אוטומציה במבשלת הבירה ותוכננו בניינים רבים. המחשב מוצג בימינו במוזיאון באנאט (Muzeul Banatului) בטימישוארה. בהמשך קאופמן, לוונפלד ובלטק בנו מחשב מן הדור השני- MECIPT-2 שהיה מוכן בסוף שנת 1965 ונכנס לשימוש בשנת 1966. הפרויקט שנתמך על ידי המנהלה לתכנון, אדריכלות ובנייה באזור באנאט. קאופמן נפטר ב-2016. 2003 - העיטור הלאומי כוכב רומניה בדרגת אביר ָהערך MECIPT בוויקיפדיה הרומנית Horia Gligor, Sabin Ionel, MECIPT: începuturile Ştiinţei şi Ingineriei Calculatoarelor la Politehnica din Timişoara, Timişoara: Editura „Politehnica”, 2011, ISBN 978-606-554-271-6 ׁ(MECIPT ‏ ראשית התפתחות מדעי המחשב והנדסת המחשב במסגרת המכון הפוליטכני בטימישוארה) Vasile Baltac MECIPT Evocări și documente כתבה מאת שטפאן בוט בעיתון הרומני "אדוורול" 23 בנובמבר 2015
גביע המדינה בכדורגל 2014/2015

גביע המדינה בכדורגל 2014/2015 הייתה התחרות ה-77 מאז היווסדה וה-62 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו ב-10 בספטמבר 2014 והסתיימו ב-20 במאי 2015. מכבי תל אביב ניצחה במשחק הגמר בתוצאה 6:2, ובכך זכתה בגביע בפעם ה-23. עקב זכייתה בדאבל והעובדה שסגניתה הפועל באר שבע כבר הבטיחה מקומה באירופה דרך המקום השלישי בליגה, בית"ר ירושלים העפילה למוקדמות הליגה האירופית דרך המקום הרביעי בליגה. בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב השמיני שהחל ב-27 בינואר 2015 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגת העל. הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג. בשלב רבע הגמר נערכו משחקים כפולים. בפנדלים. לאחר הארכה התוצאה הייתה 1:1. בהארכה סיכום של משחק כפול. המשחק הראשון הסתיים בתוצאה 1:1. המשחק השני הסתיים בניצחון של מכבי 3:0. סיכום של משחק כפול. המשחק הראשון הסתיים בתוצאה 1:1. המשחק השני הסתיים בניצחון של נצרת 1:0. סיכום של משחק כפול. המשחק הראשון הסתיים בתוצאה 0:0. המשחק השני הסתיים בתיקו 2:2.הפועל עפולה התקדמו בעקבות שער חוץ. סיכום של משחק כפול. המשחק הראשון הסתיים בתוצאה 3:0 לטובת באר שבע. המשחק השני הסתיים בתיקו 1:1. הערה: הקבוצה שיחקה בליגת משנה. ערך מורחב – גמר גביע המדינה בכדורגל 2015 תוצאות המשחקים תיאור מהלך התחרות משחק הגמר
XXY

האם התכוונתם ל... תסמונת קליינפלטר – תסמונת גנטית שבה קיימים אצל גבר שני כרומוזומי מין מסוג X או יותר במקום אחד, לצד כרומוזום Y. XXY (סרט) – סרט קולנוע ארגנטינאי-צרפתי-ספרדי מסוג דרמה העוסק בנערה מתבגרת אינטרסקסואלית המגבשת את זהותה המגדרית.
עונת 1949/1950 בליגה המיוחדת בכדורגל

עונת 1949/1950 הייתה העונה הראשונה והיחידה של הליגה המיוחדת בכדורגל בישראל. זו הייתה העונה הראשונה לאחר הכרזת עצמאות והעונה ה-11 כאשר הספירה מתחילה מתחילת העונות הסדירות בתקופת המנדט. הליגה הייתה הליגה השנייה בחשיבותה לאחר הליגה הישראלית וכללה 45 קבוצות שהתחרו בחמישה בתים. בעקבות תוצאות העונה, אף קבוצה לא הועלתה לליגה הבכירה אך מספר קבוצות ירדו לליגה נמוכה ותחרות של עונת 1951/1952 כללה 26 קבוצות בלבד. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
ים כרתים

ים כרתים (ביוונית: Κρητικό Πέλαγος) הוא ים שולי בים התיכון מצפון לאי כרתים ומדרום לים האגאי, בין האי קיתרה במערב לאיים קרפאתוס וקאסוס במזרח. בצפון ים כרתים שוכן האי תירה שבקבוצת איי סנטוריני. מדרום-מערב לים נמצא מצר אנדיקיתירה המחבר את ים כרתים עם הים התיכון. מעבורות המפליגות אל פיראוס וממנה, וכן לאיים שבדרום הים האגאי, עוברות בים כרתים. הערים הרקליון, רת'ימנו וחאניה שבצפון כרתים שוכנות לחופי ים כרתים. מדיה וקבצים בנושא ים כרתים בוויקישיתוף ים כרתים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גופי מים ובנושא גאוגרפיה של יוון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כריש סנפירתן

כָּרִישׁ סְנַפִּירְתָן (שם מדעי: Carcharhinus plumbeus) הוא כריש ממשפחת הכרישיים, אורכו הממוצע 2.5 מטר ומשקלו הממוצע 50 ק"ג. גופו מאורך ורחב והוא בעל סנפיר גב גבוה במיוחד, צבע גופו אפור. הסנפירתן הוא כריש מים עליונים ומקורו בים התיכון, משם הגיע דרך תעלת סואץ גם למפרץ אילת. הוא ניזון מדגים וחסרי חוליות. הסנפירתן חש בקרבה לצוללים ונמנע ממגע עימם, והוא אינו מוכר כמסוכן לאדם, אבל בגלל גודלו וקרבתו לשונית יש להיזהר מפניו. הסנפירתן הוא בין המינים המאוימים ביותר ומוכרז בסכנת הכחדה (EN) בים התיכון על פי הרשימה האדומה של מינים מאוימים של ה-IUCN. גורמים רבים מאיימים על עתידו של הסנפירתן, בהם דיג יתר, סחר בסנפירי כרישים, זיהום ים ושינוי אקלים. כרישי סנפירתן נתפסים בטעות ברשתות דיג המיועדות למינים אחרים, מה שגורם לתמותה רבה שלהם. הביקוש לסנפירי כרישים במטבח האסייתי מוביל לציד בלתי חוקי נרחב של כרישים אלו. זיהום ים פוגע בבית הגידול של הסנפירתן ופוגע בבריאותו, בעוד שהתחממות מי הים כתוצאה משינוי אקלים עלולה לפגוע ביכולת שלו לשרוד. הסנפירתן הוא אחד ממיני הכרישים המוצגים בבריכת הכרישים בפארק המצפה התת-ימי באילת. סנפירתן הוכנס גם למכל הגדול באקווריום ישראל בירושלים. מדיה וקבצים בנושא כריש סנפירתן בוויקישיתוף כריש סנפירתן, הרשימה האדומה של מינים מאוימים של ה-IUCN כריש סנפירתן, באתר ITIS (באנגלית) כריש סנפירתן, באתר NCBI (באנגלית) כריש סנפירתן, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) כריש סנפירתן, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) כריש סנפירתן, באתר FishBase (באנגלית) כריש סנפירתן, באתר GBIF (באנגלית) כריש סנפירתן באתר הרשימה האדומה של IUCN מילון בעלי חיים: כריש, באתר האקדמיה ללשון העברית Patrick L. Jambura, Ilija ćEtković, JüRgen Kriwet, Julia TüRtscher, Using historical and citizen science data to improve knowledge about the occurrence of the elusive sandbar shark Carcharhinus plumbeus (Chondrichthyes – Carcharhinidae) in the Adriatic Sea, Mediterranean Marine Science 22, 2021-02-04, עמ' 169 doi: 10.12681/mms.24624 Heather Marshall, Gregory Skomal, Paige G. Ross, Diego Bernal, At-vessel and post-release mortality of the dusky (Carcharhinus obscurus) and sandbar (C. plumbeus) sharks after longline capture, Fisheries Research 172, 2015-12, עמ' 373–384 doi: 10.1016/j.fishres.2015.07.011 Diego Cardeñosa, Stanley K. Shea, Huarong Zhang, Gunter A. Fischer, Colin A. Simpfendorfer, Demian D. Chapman, Two thirds of species in a global shark fin trade hub are threatened with extinction: Conservation potential of international trade regulations for coastal sharks, Conservation Letters 15, 2022-09 doi: 10.1111/conl.12910 Daniel P Crear, Rich W Brill, Peter G Bushnell, Robert J Latour, Gail D Schwieterman, Rachel M Steffen, Kevin C Weng, The impacts of warming and hypoxia on the performance of an obligate ram ventilator, Conservation Physiology 7, 2019-01-01 doi: 10.1093/conphys/coz026 ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כריש משי

כריש משי המכונה גם כָּרִישׁ חָלָק וכריש חרמש (שם מדעי: Carcharhihus falciformis) הוא כריש ממשפחת הכרישיים. אורכו הממוצע הוא 2.5 מטרים (לזכר בוגר), ומשקלו 60 ק"ג. מרקם העור של כריש המשי חלק ומכאן נגזר שמו. סנפיר הגב הראשון שלו קטן יחסית עם התעגלות בשוליו האחוריים. סנפיר הגב השני קטן אף יותר עם קצה אחורי ארוך. סנפירי החזה שלו ארוכים ובצורת מגל. כריש המשי הוא אחד הכרישים הנפוצים ביותר באזור האוקיינוס, וניתן למצוא אותו במים טרופיים ברחבי העולם. הוא ניזון מדגים ודיונונים. כריש משי מסוכן לאדם ועלול להיות אגרסיבי כלפי צוללים. עם זאת ידוע רק על מקרים מועטים של פגיעות כאלה, ולרוב הוא לא בא במגע עם בני אדם. כריש זה מסווג כפגיע ומוגדר כחיה מוגנת בכל העולם. כריש המשי הוא אחד ממיני הכרישים המוצגים בבריכת הכרישים בפארק המצפה התת-ימי באילת. מעקב שבוצע על נקבת כריש משי בוגרת, שכונתה "ג'יני" באמצעות משדר לווייני שהוצב על סנפירה ביולי 2021, גילה כי היא ביצעה מסע באורך של 27,666 קילומטרים, בזמן של 546 ימים, כמעט פי 6 משיא התנועה הקודם שהיה מוכר לחוקרים. מדיה וקבצים בנושא כריש משי בוויקישיתוף כריש משי, באתר ITIS (באנגלית) כריש משי, באתר NCBI (באנגלית) כריש משי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) כריש משי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) כריש משי, באתר FishBase (באנגלית) כריש משי, באתר GBIF (באנגלית) כריש משי באתר הרשימה האדומה של IUCN Save Our Seas Foundation, Silky shark makes record breaking migration in international waters of the Tropical Eastern Pacific, phys.org (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כרישועל זנבתן

כְּרִישׁוּעָל זְנַבְתָּן (שם מדעי: Alopias vulpinus) הוא מין כריש שאורכו הממוצע (כולל זנב) בין 3 ל-6 מטרים, ומשקלו עד 510 ק"ג. זנבו ארוך במיוחד ויכול להגיע לאורכו של גוף הכריש. מכאן גם נגזר שמו. הכריש חי במים עליונים בעיקר בים הפתוח, ונזון מלהקות דגים קטנים ודיונונים אותם הוא ממית בעזרת זנבו. הכריש אינו מזיק לצוללים ונחשב לאחד הכרישים היפים ביותר לצפייה תוך כדי צלילה. הכריש פגיע והוא מוגן בכל העולם. הכריש שועל הוא אחד ממיני הכרישים המוצגים בבריכת הכרישים בפארק. מדיה וקבצים בנושא כרישועל זנבתן בוויקישיתוף כרישועל זנבתן, באתר ITIS (באנגלית) כרישועל זנבתן, באתר NCBI (באנגלית) כרישועל זנבתן, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) כרישועל זנבתן, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) כרישועל זנבתן, באתר FishBase (באנגלית) כרישועל זנבתן, באתר GBIF (באנגלית) כרישועל זנבתן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כרישועל זנבתן באתר הרשימה האדומה של IUCN מילון בעלי חיים: דגי סחוס (תש"ס), 2000. האקדמיה ללשון העברית ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ים מירטון

ים מירטון (ביוונית: Mυρτώο Πέλαγος, Myrtöo Pelagos) הוא ים שולי בים התיכון (בדרום-מערב הים האגאי) בין חצי האי פלופונסוס לבין האיים הקיקלאדיים המערביים. הים נקרא על שם הגיבור היווני מירטילוס שלפי המיתולוגיה היוונית נזרק לתוכו על ידי פלופס. הים כולל ארבעה מפרצים: מפרץ ארגוליס, מפרץ הידרה (Κόλπος Ύδρας), מפרץ אפידאורוס (Κόλπος Επιδαύρου) והמפרץ הסרוני. מדיה וקבצים בנושא ים מירטון בוויקישיתוף מפרץ הידרה למעשה מוגדר כמצר. ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של יוון ובנושא גופי מים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה

חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה, התש"ס-2000 קובע כי ותיקי מלחמת העולם השנייה (המכונים "וֵּטֵרָנִים") שהם אזרחי ישראל ותושביה זכאים להכרה על פועלם וגבורתם במלחמה בנאצים ומעניק להם מספר הטבות: סיוע בתשלום שכר דירה, תרופות מוזלות, פטור מאגרת הרדיו והטלוויזיה ומענק שנתי בגובה 15% מהשכר הממוצע במשק. ותיק מלחמת העולם השנייה לפי הוראת החוק הוא מי שבזמן מלחמת העולם השנייה היה בשירות פעיל באחד מצבאות בעלות הברית, או במחתרות שנלחמו בנאצים, או מי שהוכר על ידי שלטונות ברית המועצות כמגן העיר לנינגרד בזמן המצור עליה. הרקע לחקיקת החוק הייתה דרישה מטעם ברית ותיקי מלחמת העולם השנייה שנלחמו בנאצים שהוקמה ב-1977 על בסיס מועדוני וטרנים שהוקמו טרם לכך והעלייה מברית המועצות לשעבר בשנות התשעים, שבמסגרתה עלו לישראל ותיקי מלחמה רבים. החוקים לא הכירו אז בשירותם במסגרת הצבא האדום. החוק אינו עוסק רק במתן סיוע וזכויות מיוחדות אלא גם מורה להקים מפעל זיכרון להנצחת הלוחמים נגד הנאצים. בחוק זה נכלל גם תיקון עקיף לחוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם, הקובע את 9 במאי כיום הניצחון על גרמניה הנאצית. ביולי 2017 הוחלף סעיף זה בחוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית, התשע"ז–2017. מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה אות הלוחם בנאצים חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה, באתר ויקיטקסט היסטוריית החקיקה של חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת ותיקי מלחמת העולם השנייה (וטרנים), באתר כל זכות חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה באתר "נבו" טבלת המגויסים היהודים באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה תמונות וטרנים | מקבץ 1 | מקבץ 2 | צלם: עודד בלילטי, 2013, ארכיון התצלומים של AP מגזין "וטרן של מלחמת העולם השנייה", גיליון מס' 70, פברואר 2017 חוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית, התשע"ז–2017, באתר הכנסת