laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רדומישל ויילקי

רדומישל ויילקי (בפולנית: Radomyśl Wielki) היא עיירה במחוז מיילץ שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין. העיירה נוסדה בשנת 1581 כיישוב פרטי בבעלות אצילים, בו התקיימו ירידים. באמצע המאה ה-17 נשרפה העיירה בידי השוודים. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיירה בתחום גליציה האוסטרית. בתחילה נאסר על יהודים להתגורר בעיירה, ואלו החלו להתיישב בפרבר הסמוך לה. בשנת 1764 נמנו בעיירה 300 יהודים, ובתקופה זו החלה להתקיים ביישוב קהילה יהודית עצמאית. מהמאה ה-19 התקיימה בעיירה פעילות חסידית, ומשלהי אותה מאה התקיימה ביישוב גם פעילות ציונית. במהלך נובמבר 1918 נערך פוגרום בן מספר ימים ביהודי העיירה בהסתת הכומר המקומי. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 1,422 יהודים, רוב תושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות ושל אגודת ישראל. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים. בין רבני העיר המפורסמים היה הרב שמואל אנגל. אחריו כיהן בנו רבי חיים. בעיר היו קהילות של חצרות גרודז'יסק ודז'בנה. רבי אברהם חיים הורוביץ מפלאנטש ישב בעיר למשך תקופה. חתנו רבי יואל טייטלבוים אכל אצלו "קעסט" במשך שנה. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלטו מהעיירה רבים מיהודיה. עם כניסת הגרמנים ליישוב ב-8 בספטמבר 1939, חטפו גברים יהודים בה לעבודת כפייה. למחרת יום כיפור ת"ש פשטו אנשי ס"ס על בתי היהודים בעיירה, וריכזו את הגברים בכיכר המרכזית ביישוב, שם התעללו בהם בפומבי, תוך מריטת זקנים. בהמשך, הוטלו על יהודי העיירה גזירות שונות, ובהן הגבלות תנועה, איסור על קשר עם לא יהודים, חיוב בתשלומי כופר וחובת ביצוע עבודות כפייה, חלקן במחנות עבודה קשים. בתקופה זו ולאחריה הגיעו לעיירה פליטים יהודים רבים מיישובי הסביבה. ביוני 1942 הובאו לעיירה יהודים שגורשו מיישובי הסביבה. ב-19 ביולי 1942 בשעה 7 בבוקר נצטוו יהודי העיירה להתרכז בכיכר המרכזית בה, שם נערכה בהם סלקציה, תוך רצח בני משפחה שלא הסכימו להיפרד זה מזה, ובהם ילדים רבים, ותוך רצח הקשישים בבורות ירי בשטח בית העלמין המקומי. כל יתר יהודי העיירה הוסעו במועד זה לדמביצה, בה חלקם נרצחו במקום, והיתר הועברו להשמדה במחנה מיידנק. לאחר השלמת הגירוש, ערכו הגרמנים מצוד אחר יהודים מסתתרים בעיירה ובסביבתה. כ-60 יהודים מהעיירה הצליחו להתארגן ביער דולצ'ה הסמוך ליישוב כקבוצה חמושה, ו-35 מהם שרדו, לאחר שהצליחו להגיע לאזור השליטה הסובייטית. מדיה וקבצים בנושא רדומישל ויילקי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רדומישל ויילקי ספר יזכור לקהילת רדומישל רבתי, בספריית העיר ניו יורק ראדומישל ויילקי באתר מרכז מורשת יהדות פולין "רדומישל ויילקי", באתר השטעטל הווירטואלי קטרינה קרישי, רדומישל ויילקי, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק A, עמ' 561–563), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) שטח ואוכלוסייה בפרופיל הטריטוריאלי ב-2015, משרד הסטטיסטיקה המרכזי של פולין.
טוויל

טוויל הוא שם משפחה ערבי שפירושו "גבוה". האם התכוונתם ל... חיים טוויל – חוקר לשונות שמיות, פרשן מקרא ופעיל זכויות יהודי תימן אמריקני ישראל טוויל – כדורסלן ישראלי משה טוויל – היה רב, פוסק וראש ישיבה, כיהן כרבה הראשי של קהילת יהודי חלב, וכראש ישיבת 'דגל תורה'. משפחות טוויל – משפחות יהודיות בסוריה ובמצרים. סוהא ערפאת (לשעבר סוהא טוויל) – אלמנתו של יו"ר הרשות הפלסטינית, יאסר ערפאת רימונדה טוויל – סופרת, משוררת, עיתונאית ופעילה פוליטית פלסטינית, אמא של סוהא ערפאת רוזריטה טוויל – דוגמנית לבנונית ומלכת היופי של לבנון לשנת 2008
מחאמיד

מחאמיד (בערבית: محاميد) הוא שם משפחה ערבי. האם התכוונתם ל... איבתיסאם מחאמיד – פעילת שלום ערבית-ישראלית אנס מחאמיד – כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בקבוצת וינטרטור האשם מחאמיד – חבר הכנסת וראש עיריית אום אל-פחם לשעבר חאלד כסאב מחאמיד (אנ') – עורך דין ערבי ישראלי, מייסד המכון הערבי לחקר והוראת השואה סמיר מחאמיד – פוליטיקאי ואיש חינוך, ראש עיריית אום אל-פחם
ממו

האם התכוונתם ל... טריבונו ממו – הדוכס ה-25 של ונציה מארקאנטוניו ממו – הדוכס ה-91 של ונציה אסתי ממו – שחקנית ודוגמנית ישראלית. ממו (מחוז) – אחד המחוזות בגינאה ממו (עיר) – עיר במחוז ממו בגינאה
קששוב

קששוב (בפולנית: Krzeszów; ביידיש: קרעשעוו) הוא כפר במחוז ניסקו שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין, על גדת נהר סן, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית. קששוב נזכר מהמאה ה-17 כיישוב בבעלות משפחת זמויסקי, ובשנת 1640 הוענקו לו זכויות עיר. עם הנחת קו מסילת ברזל בסמוך ליישוב במחצית השנייה של המאה ה-19, החל הכפר לגדול, והוקמו בו מספר מפעלים קטנים. התיעוד הראשון לישיבת יהודים ביישוב הוא מהמאה ה-16, ובאמצע המאה ה-17 נחרבה הקהילה במקום בפרעות ת"ח ות"ט. במהלך המאה ה-18 חודשה הקהילה ביישוב, ובשנים אלה הוקמו במקום בית כנסת ובית עלמין. בסוף המאה ה-19 הגיע מספר יהודי היישוב לשיא. בין מלחמות העולם התקיימה בכפר פעילות ציונית, והתגוררו בו כמה מאות יהודים. היישוב נזכר בסיפוריו של יצחק בשביס-זינגר. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הופצץ היישוב בידי הגרמנים, ורבים מיהודיו נמלטו ממנו. באמצע ספטמבר 1939 נכנסו ליישוב חיילי הצבא האדום, אך אלו מסרו אותו לידי הגרמנים כעבור מספר ימים, בהתאם להסכם ריבנטרופ מולוטוב. עם כניסת הגרמנים ליישוב, הוטלו על יהודיו עבודות כפייה, והובאו אליו כמה מאות יהודים נוספים. ב-2 בנובמבר 1942 רוכזו כ-600 היהודים שנותרו ביישוב בכיכר המרכזית בו, תוך ירי בילדים, בקשישים ובחולים במהלך האקציה, ושילוח יתר היהודים באותו היום למחנה ההשמדה בלז'ץ. מדיה וקבצים בנושא קששוב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קששוב קששוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין "קששוב", באתר השטעטל הווירטואלי "קששוב", באתר JewishGen (באנגלית)
טאהא

טאהא (בתעתיק נאמן יותר למקור: טה) הוא שם פרטי ושם משפחה אסלאמי. מקורו באותיות המסתוריות طه (טא+הא) המופיעות בראש הסורה העשרים בקוראן, סורת ט.ה. האם התכוונתם ל... ואסל טאהא – חבר הכנסת לשעבר אבראהים טאהא – חוקר ספרות ערבי ישראלי לואי טאהא – כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בקבוצת הפועל באר שבע חליל טאהא – מתאבק לבנוני וליד טאהא – פוליטיקאי ערבי-ישראלי טאהא מוחמד עלי – משורר פלסטיני-ישראלי טה חוסיין – אינטלקטואל משפיע, היסטוריון, סופר ומבקר מצרי
רלית המים

רלית המים (שם מדעי: Rallus aquaticus) היא מין של רלית הנמצאת רוב זמנה במים. רלית קטנה זו חיה ברחבי העולם הישן במגוון בתי גידול ונמצאת גם בישראל. אורכה של רלית המים 23–28 ס"מ, מוטת כנפיה 38–45 ס"מ ומשקלה 114–164 גרם. היא בעלת גוף קטן ומעוגל. הראש והחזה כחולים-אפורים, כשאזור הלחיים לבן. כיפה, עורף וכנפיים חומות, מקור ועיניים אדומות וזנב שחור. היא מסוגלת לעופף למרחקים קצרים אך מתעייפת מהר ונוטה בעיקר ללכת על הקרקע. המקור מוארך ומותאם לחטוף מזונות קטנים במהירות. הרלית שוחה היטב ומרבה בשחייה. מכאן שמה. רלית המים חיה ברחבי ביצות, גדות נהרות, מדשאות ואגמים או אף חופים ברחבי העולם הישן ובכמה אזורים היא נפוצה באתרי קרח. היא מונוגמית ושני בני הזוג מגדלים ילדים יחדיו. הם מקננים בין צמחי המים השונים והנקבה מטילה 6–11 ביצים. הם טריטוריאליים מאוד. מזהירים בצרחות רליות אחרות שלא יתקרבו, ותוקפים באגרסיביות כל מסיג גבול. האפרוחים מסוגלים ללכת אחרי אמם כבר ברגע הראשון וניזונים אחריה. עופות אלה הם אוכלי כל, הניזונים ממה שימצאו בסביבתם, בעיקר בעלי חיים קטנים כמו שלשולים עלוקות, סרטנים, דגים קטנים, דו-חיים וחרקים וזחליהם. לעיתים הם אף יאכלו חולייתנים קטנים או פגרים. הם מחטטים בבוץ כמו כפנים ושולים מה שהם מוצאים או שהם חוטפים את הטרף ממארב. בנוסף על טרף הם ניזונים מעלים, פירות שונים, צמחי מים וזרעים כמו זרעי אורז. רליות המים נטרפות בטבע על ידי עופות דורסים כמו זרון, עיט צפרדעים ועיט חורש, אנפות כמו אנפה אפורה, אוח מצוי, לילית מצויה, ינשוף שדות, בז מצוי ובביצות גם בז נודד. הן פגיעות גם ליונקים טורפים כמו חתול הביצות, חתול בר, לוטרה, חורפן אמריקאי וחורפן אירופי. בנוסף לטורפים הרליות פגיעות למחלות שונות ולטפילים שונים, חלקם מזיקים וחלקם בעיקר טורדניים, כמו מיני תולעים מוצצות דם ואפילו שטרגליים. רליות המים בתפוצה רבה בטבע ואינן בסכנה, למרות שהן ניצודות למאכל על ידי האדם גם בימינו. תוחלת החיים שלהן בטבע מגיעה עד 8 שנים. עם זאת באזורים מסוימים מספרן יורד עקב פגיעה בבית הגידול, זיהום ביצות, בניית תעלות בגדות הנהר ועוד. בכמה איים פגעה בהן הבאה של טורפים לא מקומיים כמו חורפן אמריקאי. חורפנים אלה, שיועדו לתעשיית פרוות, נמלטו מהכלובים וטרפו מאות עופות ואפרוחים. R. a. aquaticus - מצוי באירופה, צפון אפריקה, המזרח התיכון המערבי, מערב אסיה עד לקזחסטן וסיביר. R. a. hibernans - מצוי באיסלנד. תת-המין חום מהרגיל ובעל מקור קצר. R. a. korejewi - מצוי באסיה הדרומי מאיראן ומערב סין עד לחבל קשמיר ולדאק בהודו. הוא חיוור וגדול ממדים. Museum specimen - Douadic, Indre, France מדיה וקבצים בנושא רלית המים בוויקישיתוף רלית המים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רלית המים, באתר ITIS (באנגלית) רלית המים, באתר NCBI (באנגלית) רלית המים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) רלית המים, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) רלית המים, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) רלית המים, באתר GBIF (באנגלית) רלית המים באתר הרשימה האדומה של IUCN
דאוד

דאוד הוא שם פרטי וגם שם משפחה ממקור ערבי, הגרסה הערבית לשם העברי "דוד". האם התכוונתם ל... אברהם אבן דאוד – היסטוריון, פילוסוף ואסטרונום יהודי איוב דאוד – כדורגלן סומלי מוחמד דאוד – איש צבא ירדני ממוצא פלסטיני, שימש במשך כשבוע כראש ממשלת ירדן בעיצומם של אירועי ספטמבר השחור סיהאם דאוד – משוררת, עיתונאית ומתרגמת ערבית-ישראלית אישים ששמם הפרטי הוא דאוד
ריאן

האם התכוונתם ל... ריאן (מיזם) – תוכנית לקידום תעסוקה בחברה הערבית בישראל מטעם אלפנאר, חברה לתועלת הציבור של ג'וינט ויד הנדיב מת'יו ריאן – כדורגלן אוסטרלי המשחק בקבוצת ולנסיה אסמאעיל ריאן – כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בקבוצת מכבי חיפה ניזאר ריאן – פעיל בכיר בזרוע המדינית ובזרוע הצבאית של חמאס ראיין – שם פרטי ושם משפחה (Ryan) אשר מתועתק פעמים רבות בצורה 'ריאן'
עוזרי

עוזרי (בכתיב המקור: עזירי) הוא שם משפחה יהודי-תימני של יהודים מעיר הבירה צנעא שבתימן. האם התכוונתם ל... אהובה עוזרי – זמרת ופזמונאית ישראלית ישראל עוזרי – רב תימני סעיד עוזרי – רב תימני הדר עוזרי – זמרת, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
ברודית אפריקאית

ברודית אפריקאית (שם מדעי: Aenigmatolimnas marginalis) היא מין עוף קטן ממשפחת הרליתיים החי ברחבי אפריקה שמדרום לסהרה והמין היחידי בסוגו. למרות שמה, ברודית זו אינה קשורה לסוג ברודית, אם כי היא דומה במקצת לעופות בני הסוג הזה. אורכה של הרלית 22 סנטימטרים בממוצע. זו רלית חומה עם נקודות שחורות לאורך הגוף. המקור והכנפיים צהובים והבטן בצבע קינמון. הזנב שחור והעורף והחלק העליון חום-אדמדם. הרגליים אדומות וגבוהות והמקור קצר. הרלית חיה בטבע בביצות, יובלים, תעלות, ערבות עשב שונות ואף חופי ים באלג'יריה, קמרון, קומורו, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, הרפובליקה של קונגו, חוף השנהב, גבון, גאנה, קניה, לוב, מלאווי, מרוקו, נמיביה, ניגריה, רואנדה, סיישל, דרום אפריקה, טנזניה, אוגנדה, זמביה וזימבבואה. כמו כן חלקם מצויים באיטליה. רלית זו נודדת בחיפוש אחר מים מתוקים. היא פעילה בעיקר בשעות בין-הערביים והערב, אז הטמפרטורות נמוכות, ובשעות היום היא נחה בצמחייה. הברודיות הן מונוגומיות ובונות קן עשוי עשבים בסמיכות למים ולעיתים אף עליהם. הן ניזונות מיצורים קטנים המצויים בסוואנה ובביצה כמו ארבה, חיפושיות, עכבישים, פרפרים שונים, זבובים, דגים וראשנים וכן חלקי צמחים, זרעים ופירות קטנים. מדיה וקבצים בנושא ברודית אפריקאית בוויקישיתוף ברודית אפריקאית, באתר ITIS (באנגלית) ברודית אפריקאית, באתר NCBI (באנגלית) ברודית אפריקאית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) ברודית אפריקאית, באתר GBIF (באנגלית) ברודית אפריקאית באתר הרשימה האדומה של IUCN
רלית ספאטה

רלית ספאטה (שם מדעי: Cyanolimnas cerverai) היא מין של עוף מים ממשפחת הרליתיים. זהו מין יחיד בסוגו, החי אך ורק בחצי האי ספאטה, שבמחוז מטאנסס בקובה. רלית ספאטה מצויה בסכנת הכחדה קריטית ונותרו בטבע רק 250–1,000 פרטים ממין זה. הרלית חיה רק במערב קובה. זו רלית בינונית שאורכה 29 סנטימטרים. צבע הגב והעורף חום-זית עם עורף וצדדים כחולים-אפורים וחזה לבן. כנפיה קצרות מאוד ומעוגלות, זנבה לבן ורגליה אדומות. מקורה ארוך ואדום עם פנים כחולות-אפורות. הרלית שקטה מאוד ולא משמיעה כמעט קולות. הרלית חיה בערבות שיחים גבוהות וביצות בספאטה. היא מסתתרת בביצות ומחפשת יצורים קטנים וחלקי צמחים למאכל. באזור הביצות ישנה צמחייה וסביבת מחיה אנדמית הנתונה בסכנה, כולל דרורים שונים ועד ללהקה של תנין קובני. הרלית נפוצה גם בביצות מנגרובים הקרובות לחוף. הרלית בסכנה מאז המאה ה-20, עקב פגיעה בבית גידולה הקטן והנידח, הפרעה מתיירים וטריפה על ידי מינים מיובאים לאמריקה כמו נמייה אסייתית קטנה או שפמנון מצוי פוגעת בהם רבות. בעתיד עקב התחממות הכדור יהיו בעיות נוספות של עליית פני הים, מה שיגרום להמלחת הביצה והרג היצורים שבה וכן להוריקנים ולשריפות צמחים יבשים בקלות. מדיה וקבצים בנושא רלית ספאטה בוויקישיתוף רלית ספאטה, באתר ITIS (באנגלית) רלית ספאטה, באתר NCBI (באנגלית) רלית ספאטה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) רלית ספאטה, באתר GBIF (באנגלית) רלית ספאטה באתר הרשימה האדומה של IUCN
קשפיצה

קשפיצה (בפולנית: Krzepice) היא עיירה במחוז קלובוצק שבפרובינציית שלזיה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. קשפיצה החלה כמבצר שנבנה באמצע המאה ה-14, ובאמצע המאה ה-16 הוענקו ליישוב שנבנה במקום זכויות עיר. מראשית המאה ה-17 נודעה העיירה בשל תעשיית המתכת שבה. באמצע המאה ה-17 ובראשית המאה ה-18 נפגעה העיירה מתקיפות האימפריה השוודית. בחלוקת פולין נכללה העיירה בתחום ממלכת הבסבורג, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית. מאמצע המאה ה-17 התקיימה בעיירה קהילה יהודית מאורגנת, ובשל קרבתה לגבול הפרוסי, הוגבלו משך שנים רבות מגורי יהודיה לרובע מסוים. בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה 1,395 יהודים, אך במהלך מלחמת העולם הראשונה עזבו את היישוב יהודים רבים. ביוני 1919 נערכו פרעות ביהודי העיירה, מבלי שהמשטרה הפולנית פעלה להגן על היהודים. בין מלחמות העולם היוו היהודים קרוב למחצית מתושבי העיירה, והתקיימה ביישוב פעילות של המפלגות היהודיות השונות, תוך קיום מספר תנועות נוער ציוניות ובית ספר מרשת בית יעקב. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים. ב-1 בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים. עם סיפוחה של העיירה באוקטובר שלאחר מכן לשטחי הרייך השלישי עזבו אותה כ-200 יהודים לצ'נסטוחובה, ובעיירה נותרו כ-1,500 יהודים. בתקופת הכיבוש הראשונה ביצעו הגרמנים מעשי התעללות חוזרים ונשנים ביהודי העיירה, תוך תלישת זקני יהודים דתיים באלימות רבה, כליאת יהודים באסם במשך מספר ימים ללא מזון או שתייה, ואילוץ יהודים לבצע עבודות כפייה משפילות ומפרכות, תוך הטלת סכומי כופר על הקהילה. בד בבד נצטוו יהודי העיירה לענוד סרט זרוע, שהומר בהמשך בטלאי צהוב. החל מנובמבר 1940 נלקחו מאות יהודים מהעיירה למחנות עבודה שונים. ב-22 ביוני 1942 לפנות בוקר פשטו על העיירה אנשי ס"ס שהגיעו מסוסנוביץ, וריכזו את יהודיה, יחד עם יהודים נוספים מכפרי הסביבה, במבנה בית הכנסת הישן בעיירה, שם נערכה בהם סלקציה. 26 יהודים הועברו למחנה המעבר בסוסנוביץ, וכל יתר היהודים שולחו בקרונות משא למחנה ההשמדה אושוויץ. מדיה וקבצים בנושא קשפיצה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קשפיצה קשפיצה באתר מרכז מורשת יהדות פולין "קשפיצה", באתר JewishGen (באנגלית) קשפיץ (פולין), דף שער בספרייה הלאומית
מלחמת אפגניסטן

האם התכוונתם ל... כיבושי אלכסנדר הגדול באסיה התיכונה – המערכה שניהל אלכסנדר הגדול בעת העתיקה באזור אפגניסטן מלחמת אפגניסטן (ברית המועצות) (1979 - 1988) מלחמת אפגניסטן (2001–2021) המלחמה האנגלו-אפגנית
מסגד האג'ה באיירם

מסגד האג'ה באיירם (בטורקית: Hacı Bayram Camii) הוא מסגד בעיר אנקרה שבטורקיה שנבנה במאה ה-15 בסמוך לחורבותיו של מבנה רומי קדום מהמאה הראשונה לפני הספירה. המסגד נבנה בשנים 1427–1428 בסגנון אדריכלי מוסלמי-סלג'וקי. המסגד נבנה לכבודו של המיסטיקן המוסלמי האג'ה באיירם-אֳ ולי (Hacı Bayram-ı Veli). ולי שנולד בשנת 1352 היה המייסד של מסדר סופי חשוב וגם משורר טורקי. עם מותו של ולי בשנת 1430 הוא נקבר במבנה שהוקם עבורו סמוך למסגד. במאה ה-16 שופץ המסגד על ידי האדריכל העותמאני הנודע סינאן שהיה אדריכל החצר של הסולטנים העותמ'אנים. במאה ה-18 צופה המסגד באריחים. כיום משמש המסגד מאמינים רבים המבקרים בו ובחלקת הקבר לידו. המסגד צמוד לחורבות של מקדש אוגוסטוס ורומא (Augustus Tapınağı) ששרדו עד לימינו. המקדש נבנה בין שנת 25 לפנה"ס לשנת 20 לפנה"ס, לאחר שהושלם כיבוש האזור בידי הרומים, והוקמה הפרובינקיה גלטיה, שהעיר אנקרה, שנקראה אז "אנקירה" שימשה לה כמרכז שלטוני. מדיה וקבצים בנושא מסגד האג'ה באיירם בוויקישיתוף סרט המתאר את המסגד וסביבותיו
מדאיא

מדאיא (בערבית: مضايا; תעתיק מדויק: מצ'איא) היא עיירה הררית במערב סוריה, כ-40 ק"מ מצפון מערב לדמשק, סמוך לגבול עם לבנון. מרבית תושבי העיירה הם מוסלמים סונים. בקיץ העיירה היא אתר נופש מבוקש. ערך מורחב – המצור על מדאיא אוכלוסיית העיירה, שמנתה כ-9,400 איש בשנת 2004, גדלה במהלך מלחמת האזרחים בסוריה ל-40,000 איש, כתוצאה מפליטים שזרמו אליה. מאז יולי 2015 העיירה הייתה נתונה במצור של חזבאללה ונאמני הנשיא בשאר אל-אסד, שגרם לרעב כבד בעיירה. ב-7 בינואר 2016, האו"ם פרסם קריאה לאפשר גישה ללא הפרעה כדי לספק סיוע חירום למדאיא, אל-פועה וכפריה. האו"ם תיווך במשא ומתן בין ממשלת סוריה למורדים המחזיקים בעיירה כדי לאפשר הגעת סיוע הומניטרי, שהתאפשר ב-11 בינואר 2016. ב-14 באפריל 2017 יושם הסכם הפסקת האש בין הצדדים בסוריה שנחתם בשנת 2015, ו-60 אוטובוסים הסיעו 2,350 אנשים, כולל 400 מורדים, ממדאיא וזבאדני לאידליב. אמא מדאיא – קומיקס של מארוול קומיקס ו-ABC המתאר את זוועות המצור רויטרס, 30 אלף תושבים בסכנת רעב חמורה בעיר נצורה בסוריה, באתר הארץ, 8 בינואר 2016 רויטרס‏, "אוכלים עלים": המצור האכזרי של אסד וחיזבאללה על עיירת מורדים, באתר וואלה, 7 בינואר 2016 Laura Pitel, War in Syria: Up to 40,000 civilians are starving in besieged Madaya, say campaigners, The Independent, 1 January 2016 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בסוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הגביע הארץ-ישראלי 1947

הגביע הארץ ישראלי 1947 הייתה התחרות ה-17 מאז היווסדה והאחרונה לפני קום המדינה. המשחקים הסתיימו ב-28 ביוני 1947. בתחרות השתתפו 16 קבוצות, כולן מהיישוב. סוכם לחזור לשיטת תחרות קודמת, כלומר משחק בודד לכל זוג מתמודדים. מכבי תל אביב זכתה בגביע בפעם השישית. המשחק הדרמטי מול בית"ר תל אביב נפסק בדקה ה-88 כאשר התוצאה הייתה לטובת מכבי והשופט פסל שער של בית"ר שהיה אמור לאפשר לבית"ר להגיע לתיקו. הקהל פלש לשדה ויום טוב מנשרוב (כדורגלן בית"ר) חטף את הגביע ונמלט מהמגרש בלי שהדבר הובחן. בהארכה בהארכה. במשחק החוזר הפועל פתח תקווה ניצחה 1:2 המשחק הופסק כאשר קהל פלש למגרש. למכבי הוענק ניצחון טכני הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג. בכוכבית (*) מסומנות קבוצות שלא שיחקו בליגה הראשונה. בעקבות המהומות שפרצו לאחר פסילת השער השלישי של בית"ר בדקה ה-88 המשחק הופסק. ספורט הארץ, כדורגל, הארץ, 29 ביוני 1947
מבשלת מרי

מבשלת מורי (באנגלית: Murree Brewery; באורדו: مری بروری) היא יצרנית מותג הבירה היחיד של פקיסטן, "בירה מרי" (Murree Beer), וכן של משקאות אחרים – ויסקי, וודקה, ומיצים. למבשלה אין כמעט מתחרים בפקיסטן בשל חקיקה שמתנגדת לאלכוהול על רקע היותה של פקיסטן רפובליקה איסלאמית. למבשלה יש שני אתרי ייצור – ברוואלפינדי ובחטאר. המבשלה נוסדה בשנת 1860 כדי לספק את הביקוש של המתיישבים הבריטים בגהורה גלי ליד עיירת הנופש מרי. המבשלה נוהלה על ידי המשפחה של המשורר אדוורד דייר. אחרי 1880 החברה הקימה עוד מבשלה ומזקקה בעיר כוויתה. בגלל מחסור במים במרי בשנות העשרים, עבודת המבשלה הועברה ברובה לרוואלפינדי, אבל הכנת הלתת המשיכה בגהורה גלי עד שנות הארבעים עד שהמזקקה נמכרה. מזקקה זו, שנבנתה בסגנון גותי, נשרפה ב־1947 בתקופת הקמת פקיסטן כמדינה עצמאית, והמבשלה בקווטה נהרסה ברעידת האדמה ב־1935. בשנות הארבעים רוב המניות נרכשו של החברה נרכשו על ידי פשטון בהנדארא, שניהל עסק למשקאות בלאהור לפני הכרזת העצמאות של פקיסטן. העסק עבר בירושה לבנו מ"פ בהנדארא, וממנו לבנו חבר הפרלמנט הפקיסטני איספן-יאר בהנדארא. בשנות השישים המבשלה ייבאה חביות עץ אלון מצפון אמריקה, אוסטרליה וספרד והחלה לייצר במרתפיה ויסקי. ציוד בישול חדש יובא בשנות התשעים מגרמניה. ב־2001 המבשלה נסגרה זמנית בשל האשמה בזיהום סביבתי. ב־1977 מבשלת מרי ספגה מהאיסור על אלכוהול שהונהג בתקופה הנשיא זולפיקר עלי בהוטו. מאוחר יותר שליט פקיסטן מוחמד זיא אל-חאק הגדיר שמי שרוצה לרכוש אלכוהול צריך להוכיח שאינו מוסלמי. מכיוון שרוב תושבי פקיסטן הם מוסלמים ויש רק קהילות קטנות של נוצרים, הינדים ופרסים הזורואסטרים, החברה הייתה צריכה לצמצם את הייצור. החקיקה הדתית החלה להיבלם אחרי מותו של מוחמד זיא אל-חאק לזה אפשר למבשלה להתחיל למכור משקאות אלכוהוליים חזקים יותר, כגון וודקה, ג'ין וויסקי. היום כל מוצרי מרי זמינים בחנויות משקאטות שפועלים באופן חוקי בקראצ'י וברחבי פרובינציית סינד. בירה מרי יוצרה באוסטריה עבור מסעדות הודיות ופקיסטניות, אבל ייצורה שם הופסק ב־2004. מבשלת מרי היא אחת החברות הציבוריות הוותיקות בדרום אסיה. מניותיה נסחרו בבורסה בכלכותה כבר ב־1902, והיא החברה התעשייתית הוותיקה ביותר בפקיסטן ואחת מ־25 המניות הנסחרות ביותר בבורסה בקראצ'י. המתחרה העיקרית של מרי היא מבשלת כוויתה, והיא צריכה להתחרות גם בסחורה מוברחת מהודו וממדינות אחרות. מדיה וקבצים בנושא מבשלת מרי בוויקישיתוף Murree Brewery Pakistan, Forbidden Bevarage, Isphanyar Bhandara is Zoroastrian | Parsi News Zoroastrian News Murree Brewery Still brewing in a dry land: Pakistan’s Parsi Brewery | Parsi Khabar "Alcoholic Drinks in Pakistan". "Alcohol in Pakistan: The prohibition and after - Blogs". "Murree Brewery Company Ltd: History". "Pollution problem for Pakistan brewery".
אירוויזיון 1969

תחרות הזמר של האירוויזיון לשנת 1969 היא ההפקה ה-14 של התחרות מטעם איגוד השידור האירופי. התחרות התקיימה במדריד שבספרד בתאריך 29 במרץ 1969, בהשתתפות 16 מדינות ובהנחיית לאוריטה ולנסואלה. בהשוואה ל-1968 רק אוסטריה לא השתתפה בתחרות. התחרות הסתיימה בשוויון מרובע בין סלומה מספרד עם השיר "Vivo cantando", לולו מהממלכה המאוחדת עם השיר "Boom Bang a Bang", לני קור מהולנד עם השיר "De troubadour" ופרידה בוקארה מצרפת עם השיר "Un jour, un enfant". זאת הפעם היחידה בתולדותיה בה אירחה ספרד את התחרות. זה היה האירוויזיון הראשון שנגמר בשוויון במקום הראשון, עם ארבע מתמודדות שקיבלו 18 נקודות כל אחת. באותה תקופה לא היה חוק לגבי מצב של שוויון במקום הראשון, ולכן כל הארבע נקבעו כמנצחות על-פי החלטת המפקח מטעם איגוד השידור האירופי, קליפורד בראון. בשל מספר המנצחים הרב לא היו די מדליות לכולם, ועל כן רק הזמרות קיבלו מדליות, וכותבי השירים קיבלו אותן מאוחר יותר. לאחר חלוקת המדליות עלתה כל אחת מהזמרות בתורה לשיר את השיר המנצח. הכרזת ארבעה שירים כזוכים עוררה מבוכה, וחלק מהמדינות שהשתתפו ב-1969 החליטו בעקבות זאת להחרים את אירוויזיון 1970. ב-1970 נקבע כלל שובר-שוויון, אולם בשנים שאחר-כך הוחלפה שיטת הניקוד לגמרי אחרי התייעצות עם המדינות המשתתפות. אוסטריה החרימה את תחרות האירוויזיון הזאת כיוון שבאותה תקופה שלט בספרד הרודן פרנסיסקו פרנקו. את כרזת האירוויזיון עיצב האמן הספרדי סלבדור דאלי, והוא גם עיצב חלק מהתפאורה. בעיה נוספת שצצה לאחר התחרות הייתה איזו מדינה תזכה לארח את התחרות בשנה שלאחר מכן. עד כה המדינה המנצחת הייתה מארחת את האירוויזיון, אך בשנה זו היו ארבע מנצחות. בסופו של דבר הוחלט שהולנד תארח את תחרות האירוויזיון של 1970. אירוויזיון 1969 היה השני שצולם ושודר בצבע. אירוויזיון 1968 הופק על ידי רשת BBC הבריטית שכבר שידרה את כל שידוריה בצבע, אולם רשת הטלוויזיה הספרדית צילמה ושידרה בשחור-לבן עד שנת 1975. לפיכך שכרה הטלוויזיה הספרדית מצלמות צבעוניות מרשת השידור הגרמנית ARD. השידור הופץ בצבע דרך רשת השידור של איגוד השידור האירופי, וגם דרך רשת השידור של מדינות מזרח אירופה "אינטרוויזיון". כמו כן הופץ השידור בצבע דרך לוויין לצ'ילה, לפוארטו ריקו ולברזיל. בספרד עצמה נקלט השידור בשחור-לבן, שכן המשדרים המקומיים של הטלוויזיה הספרדית לא היו מתאימים להעברת שידור צבעוני. אתר האינטרנט הרשמי של אירוויזיון 1969 אירוויזיון 1969, באתר האירוויזיון הרשמי היסטוריית ההצבעות של אירוויזיון 1969 אירוויזיון 1969, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
רמי פיינשטיין

רמי פיינשטיין הוא זמר-יוצר ישראלי אשר הוציא בשנת 2008 את אלבום הבכורה שלו "עניין של לאט" (הד ארצי) בהפקה מוזיקלית של נדב ביטון. כדי לממן את הפקת האלבום עבד רמי במכירות בקניונים בארצות הברית. השיר שכתב על החוויה הזו- "Something Amazing" (או כפי שהוא מוכר שיר העגלות/שיר הקניונים) מעולם לא שוחרר לרדיו, אך הפך להמנון הלא רשמי של הישראלים העובדים במכירות בקניונים ברחבי העולם. הוא זכה ליותר מ-150,000 השמעות וצפיות ברחבי הרשת. בשנת 2012 הוציא את אלבומו השני "מישהו חייב להישאר כאן" (היי פידליטי) בהפקה מוזיקלית משותפת עם דן אקרט. משה לוי שימש כיועץ אמנותי. השיר "יום גדול" נבחר לשיר של קבוצת הכדורסל מכבי תל אביב לשנת 2013 וקליפ מיוחד צולם יחד עם שחקני הקבוצה. השיר זכה גם לקליפ אינטראקטיבי בשיתוף פעולה עם חברת אינטרלוד (יוני בלוך). אלבומו השלישי "231" יצא בשנת 2015 לאחר סיום פרויקט מימון המונים מוצלח בהפקה משותפת עם יוסי פיין. הסינגל הראשון מתוכו "האם גם אז?" זכה להשמעות רבות, נבחר לשיר השבוע ב-88FM ונכנס לרשימת בחירת העורכים ברשת ג'. בשנים 2016-2018 היה רמי זמר הבית של התכנית &quot;בוקר ספורט&quot; של &quot;סלוצקי ודומינגז&quot; בערוץ הספורט. בשנת 2019 היה רמי המופע הפותח בסיבוב ההופעות חורף של ארקדי דוכין שגם ניגן באלבומו הרביעי. בשנת 2021 הוציא רמי את אלבומו הרביעי והראשון באנגלית "It's Gotta Mean Something" לאחר סיום פרויקט מימון המונים מוצלח נוסף. זכה פעמיים בפרס לעידוד היצירה של אקו”ם לתמיכה בהוצאת אלבום. רמי הופיע במשך 15 שנה רבות ברחבי הארץ ובטורים בחו"ל ואסף קהל מעריצים נאמן. פיינשטיין הוזמן אף להופיע בחו"ל באוניברסיטת ברנדיס שבבוסטון, בקהילות היהודיות בשיקגו, ניו יורק, ניו ג'רזי, אוהיו, צפון קרולינה, לוס אנג'לס, אינדיאנה, קונטיקט ואלבמה. ופעמיים רבות במועדון הפולק-רוק המיתולוגי ה-Bitter End בניו יורק. בשנת 2022 החלו תחנות רדיו בארצות הברית להשמיע את השירים החדשים של רמי באנגלית מתוך האלבום החדש.
סייקס

האם התכוונתם ל... אישים אמיליה סייקס – פוליטיקאית אמריקאית אוליבר סייקס – מוזיקאי אנגלי ג'ורג' סייקס – מנהל מחלקת תנועת הרכבות בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי ונדה סייקס – קומיקאית ושחקנית אמריקאית מארק סייקס – דיפלומט בריטי פרדריק סייקס – ראש מטה חיל האוויר המלכותי בסוף מלחמת העולם הראשונה שונות גנון סייקס – מין של קוף מסוג גנון הסכם סייקס–פיקו – הסכם בין הממלכה המאוחדת וצרפת מ-1916 על חלוקת שטחי האימפריה העות'מאנית, קרוי על שם מארק סייקס שארל פרנסואה ז'ורז'-פיקו