יואל בן-פורת

יואל בן-פורת (8 במאי 1931 – 28 במרץ 2007) היה תת-אלוף בצה"ל. במהלך מלחמת יום הכיפורים שימש כמפקד יחידת איסוף מודיעין האותות של אמ"ן (יחידה 848), שנודעה אז גם בשם "יחידת המצפה". יואל בן-פורת נולד כיואל ויינראוב בעיר סקאלאט שבמזרח פולין (סמוך לטרנופול, היום באוקראינה) בשנת 1931, ליוסף ויינראוב ולמלוינה (מלכה) לבית באואר. אביו עמד בראש תנועת "גורדוניה" בעיר. בשנת 1941 האזור נכבש על ידי גרמניה הנאצית והעיר שוחררה על ידי הסובייטים במרץ 1944. משפחתו של בן פורת נרצחה בשואה ב-1942, והוא שרד בגטו, במחנה עבודה וביערות. לאחר המלחמה הצטרף לתנועת "השומר הצעיר", ובמסגרתה עלה לארץ ישראל באפריל 1947 (באוניית המעפילים "מולדת"), נעצר והועבר למחנות המעצר בקפריסין עד לדצמבר 1947. במלחמת העצמאות לחם ביד מרדכי, לאחר מכן התנדב לגדוד חיל המשמר ונמנה עם ראשוני קיבוץ גזית. בשנת 1950 התגייס לצה"ל ושירת כקצין מחקר בענף מצרים של מחלקת המודיעין. את מרבית שירותו עשה ביחידת איסוף מודיעין האותות (יחידה 848, סיגינט, הקרויה כיום "יחידה 8200") כקב"ר. בשנת 1956 קודם לתפקיד מפקד צוות האזנה ניידת כחלק ממפקדת אוגדה. בתפקיד זה שירת במבצע קדש. בשנת 1957 מונה לראש מדור בינה רשתית. ב-26 בנובמבר 1966, שבועיים אחרי מבצע מגרסה, נקלט על ידי יחידה 848 מברק שנוסח כפקודה מאת המפקד הכללי של המפקדה הערבית המאוחדת (מפע"ם), אל מפקדי הכוחות המזוינים של כל המדינות הערביות החברות במפע"ם. ההוראה הייתה להעמיד את כוחותיהם בכוננות מלאה. הידיעה דווחה לגורמי אמ"ן ובעקבותיה הוכרזה בצה"ל כוננות (שם הקוד – "רובד"). בבדיקה נוספת של הידיעה ולאחר שלא נראו תזוזות בקרב כוחות ערביים בוטלה הכוננות. הבדיקה הנוספת של הידיעה הצביעה על טעות בתרגום מערבית לעברית. בשל חומרת הטעות לקח על עצמו סא"ל יואל בן-פורת, מפקד המסגרת המקצועית האחראית לכך ביחידה, את האחריות והגיש התפטרות לראש אמ"ן אלוף אהרן יריב. יריב דחה את ההתפטרות. בלקיחת האחריות על אירוע אשר לא גרם לאסון, אלא רק לכוננות (שהייתה כרוכה בהוצאה כספית ניכרת), הוכיח בן-פורת נורמה של מנהיגות בחיל המודיעין. אלוף יריב העריך מאוד את אישיותו וכישוריו של בן-פורת, וסבר כי אסור לאבד קצין מוכשר ואיכותי בשל טעות, שנזקה היה מוגבל. בשנת 1968 קודם לתפקיד עוזר ראש מחלקת איסוף באמ"ן, אברהם ארנן. בתפקיד זה שירת במלחמת ההתשה. בשנת 1971 מונה לסגן מפקד יחידה 848, ובשנת 1972 מונה למפקד יחידה 848, בדרגת אלוף-משנה, ופיקד עליה בתקופה שקדמה למלחמת יום הכיפורים ובמהלך המלחמה. בן פורת טען כי לפני פרוץ המלחמה ניסה להתריע בפני ראש אמ"ן, אלי זעירא, וראש מחלקת מחקר, אריה שלו, שעומדת לפרוץ מלחמה, אך אלה התעלמו מאזהרותיו. ויכוח בין בן פורת לזעירא, שזכה לפרסום אף שפרטיו עדיין נשמרים בסוד, עסק בשאלת הפעלתם של "האמצעים המיוחדים" של אמ"ן במצרים, לקבלת מידע מודיעיני שיאפשר מענה לשאלה האם תנועות הצבא במצרים הן הכנה למלחמה, או שמדובר בתרגיל. בן פורת דרש להפעיל את "האמצעים המיוחדים", אך נענה בשלילה על ידי זעירא. לדברי בן פורת, ארבעה ימים לפני תחילת המלחמה, ביקש מזעירא אישור לגיוס 150 עד 200 אנשי מילואים ליחידתו, אך זעירא סירב. יום לפני המלחמה, במסדר יום שישי, הודיע מפקד המסדר[דרושה הבהרה] על דבר המלחמה הצפויה ואת סיסמאות הרדיו המיוחדות לעניין החזרה לבסיס. כיהן כדובר צה"ל בין השנים 1976–1977, שירת במכללה לביטחון לאומי, והיה סגן נספח צה"ל בוושינגטון. בעקבות מלחמת יום הכיפורים נפגעה בריאותו הנפשית, והוא נשלח לאשפוז כפוי בבית חולים פסיכיאטרי. בשנת 1985 פרש מצה"ל, בדרגת תת-אלוף. לאחר פרישתו המשיך להרצות בפני צוערי קורס קציני מודיעין במגמת סיגינט. במאי 1988 סיים כתיבת מחקר בן שנתיים שכותרתו "הפתעת יום הכיפורים: מידע, לקטים, ניתוח ומסקנות". המחקר הודפס ב-16 עותקים בסיווג "סודי ביותר". ארכיון צה"ל מסרב לפתוח את המחקר לציבור בטענות שונות. את התקופה שבין מלחמת ששת הימים למלחמת יום הכיפורים תיאר בספרו "נעילה - סיפור ההפתעה של מלחמת יום הכיפורים מפי מפקד לשעבר של יחידת ההתרעה המרכזית של אמ"ן", שיצא לאור בשנת 1991. בן פורת היה נשוי לצביה ולהם שתי בנות. מחקריו של יואל בן פורת, באתר המרכז למלחמת יום הכיפורים יואל בן-פורת, באתר "50 שנה למלחמת יום הכיפורים" של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון - כולל גם מסמכים ומאמרים שחיבר הפתעת מלחמת יום הכיפורים - לקטים, ניתוח ומסקנות - טיוטא, אגף חיל המודיעין, 1988 נעילה - סיפור ההפתעה של מלחמת יום הכיפורים מפי מפקד לשעבר של יחידת ההתרעה המרכזית של אמ"ן, הוצאת "עידנים", 1991 יואל בן-פורת, ‏מלחמת יום הכיפורים: טעות במאי והפתעה באוקטובר, מערכות 299, אוגוסט 1985, עמ' 2-9 יואל בן-פורת, ‏הערה בשולי המאמר: מלחמת יום הכיפורים, טעות במאי והפתעה באוקטובר, מערכות 302-303, אפריל 1986 "הערכות מודיעין (estimates) - מדוע הן קורסות?", בספר מודיעין וביטחון לאומי, 1987. ההתרעה למלחמת יום הכיפורים, 20 שנה למלחמת יום הכיפורים - סדרת סימפוזיונים לסכום חלקו של המודיעין במלחמת יום הכיפורים - תקצירים, חיל המודיעין, 1993, עמ' 29-32 באתר המרכז למלחמת יום הכיפורים הלקט האחרון.... "ש" (-) 90, 6 באוקטובר שעה 12:30, בה"ד 15, מרץ 1985 מאי 1973 - מדוע נדחתה המלחמה, דברי הנשיא סאדאת ב-1974, בה"ד 15, נובמבר 1985 מדיה וקבצים בנושא יואל בן-פורת בוויקישיתוף עדות יואל בן-פורת – אל"ם- מפקד יחידת האיסוף האלקטרונית 848 (8200), ישיבות כ"ט, ל' 20/12/1973 בפני ועדת אגרנט יואל בן פורת, באתר "50 שנה למלחמת יום הכיפורים" של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון על יואל בן פורת באתר המרכז למורשת המודיעין (מל"מ) חמש שנים להסתלקותו של יואל בן-פורת – מבחירי קציני המודיעין, באתר של אפרים לפיד סימה קדמון, בגלל המלחמה ההיא, מעריב, 6 באוקטובר 1989 יוסי מלמן, מת תא"ל יואל בן-פורת, מבכירי קהילת המודיעין של ישראל, באתר הארץ, 29 במרץ 2007 ynet, תא"ל יואל בן-פורת הלך לעולמו בגיל 76, באתר ynet, 28 במרץ 2007 יוסי מלמן, הכבוד האבוד של יואל בן-פורת על מדף הארכיון, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2021 עמי רוחקס דומבה, מחקר על מלחמת יום הכיפורים מוסתר מהציבור. ארכיון צה״ל: חפשו אותנו ב-2063, באתר IsraelDefense, תאריך 26/07/2022 מישקה בן-דוד, הטראומה של "מר התרעה": דמותו המיוסרת של יואל בן־פורת, מפקד 8200 ביום כיפור, באתר ישראל היום, 21 בספטמבר 2023 יוסי לנגוצקי מספר על יואל בן פורת, סרטון באתר יוטיוב, יוני 2021 אריה בנטוב מספר על יואל בן פורת, סרטון באתר יוטיוב, יוני 2021 סיפור חייו של יואל בן פורת מפקד יחידה 8200 במלחמת יום כיפור, סרטון באתר יוטיוב אפרים לפיד, ה"רובד" המודיעיני בעקבות המבצע בסמוע, Israel Defense, נובמבר 2016 יוסי לנגוצקי, האמת על "האמצעים המיוחדים", באתר הארץ, 19 בדצמבר 2005 סימה קדמון, בגלל המלחמה ההיא, מעריב, 6 באוקטובר 1989 יוסי מלמן, הכבוד האבוד של יואל בן-פורת על מדף הארכיון, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2021 עמי רוחקס דומבה, מחקר על מלחמת יום הכיפורים מוסתר מהציבור. ארכיון צה״ל: חפשו אותנו ב-2063, באתר IsraelDefense, תאריך 26 ביולי 2022 עותק סרוק של הספר