אביבה קרינסקי

אביבה קרינסקי (גוברמן) (נולדה ב-14 במאי 1939) היא חוקרת ומבקרת ספרות ישראלית ועיתונאית. קרינסקי נולדה ב-1939 בישראל. למדה בתיכון חדש בתל אביב. בעת שירותה בצה"ל הפיקה וערכה חוברות לקצין הבכיר כראש לשכת ראש הג"א. הוסמכה להוראה בסמינר לוינסקי. בעלת תואר בוגר בספרות ותעודת הוראה על-יסודית, תואר מוסמך (בהצטיינות) מבית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב, ותואר דוקטור בהנחיית פרופ' נורית גוברין ופרופ' משה זילברשטיין בנושא הזיקה בין תאוריות בביקורת הספרות לבין הוראת הספרות - שלושת התארים מטעם אוניברסיטת תל אביב. עד 1994 לימדה בבתי-ספר תיכוניים בתל אביב, בין היתר בתיכון עירוני י"א, ושימשה כיו"ר וועדת העברית בעיריית תל אביב. מ-1986 הועסקה בבית הספר לחינוך ובמרכז האוניברסיטאי לפיתוח סגל בחינוך אוניברסיטת תל אביב כמפתחת תוכניות, מרכזת קורסים ומרצה בתחום הספרות והחינוך ובמקביל (מ-1988) לימדה ספרות במכללת לוינסקי לחינוך. פיתחה ערכה להוראת מושגי יסוד בספרות שהופקה בעידוד הפיקוח על הוראת הספרות במשרד החינוך והוצגה ביריד המזרח בתל אביב. כתבה תסריטים ותחקירים לטלוויזיה הכללית והחינוכית והועסקה כרעיונאית עבור שרות הסרטים הישראלי והטלוויזיה בין השנים 1980–1989. השתתפה בתוכניות רדיו וטלוויזיה בתחומי מחקריה וכתבה ספרים ועשרות מאמרים וביקורות ספרות. מחקריה מתפרסמים בבמות שונות: "עיתון 77", "מאזנים", "עיונים בחינוך", "עיונים בספרות ילדים", "חלקת לשון", "גג" וב"ביקורת ופרשנות". בשנים האחרונות (מ-2010) מתפרסמת במוסף תרבות וספרות בעיתון "הארץ" סדרת רשימות על מסעותיה בעקבות סופרים ומשוררים עבריים וישראליים. כיום (2013-2014) עוסקת גם בעריכת טקסטים ספרותיים אונליין כהכנה למבחני מחוננים וכן בהכנה אונליין לכתיבת חיבור למבחן יע"ל (ידע עברית לעולים) ופסיכומטרי במכון נועם. אם לבן וסבתא לנכדים. קרינסקי פרסמה ספרים מאמרים ומסות בתחום הספרות העברית החדשה ובתחום הספרות הכללית. ספרה מערכי שיעור להוראת שקיעה כפרית מאת יצחק בן-נר (1984), מתמקד בסגנון הריאליסטי, בדרך ההראייה דמוית תסריט הקולנוע בסיפורי הקובץ "שקיעה כפרית" מאת יצחק בן-נר. מוצעות בו דרכים מגוונות ויצירתיות להכיל קובץ סיפורים שלם על תכניו ודרכי ההבעה הייחודיות שלו במסגרת השיעורים המוקדשים ללימוד ספרי הקריאה לפי תוכנית הלימודים בספרות לחטיבה העליונה מבלי לפסוח על הייחוד שבכל סיפור בקובץ. ראשיתו של הספר בהצעה מצומצמת יותר שפורסמה בעלון המורה לספרות חוברת 2, משרד החינוך הפיקוח על הוראת הספרות, 1982/3. בספרה המוטיב והסמל (1985) תשומת הלב מופנית לדרך ההבעה בספרות בזיקתה לאמנויות נוספות כציור, קולנוע, מוזיקה. ההתמקדות היא בסמל ובמוטיב כמפתחות לגילוי משמעויות היצירה ודרכי ארגונה. משמעות הסמל, תפקידו ביצירה ודרכי השפעתו על הקורא מודגמים בציור "גרניקה" מאת פיקאסו, בסרט "שכנים" בבימוי מקלרן, בשירים מאת איתמר יעוז-קסט ויהודה עמיחי. בסיפורת ביצירות משל ס. יזהר, בנימין תמוז, עמוס עוז, אהרון ראובני, א. ב. יהושע, אהרן אפלפלד, אלבר קאמי. המוטיב מודגם בציורים "שיעור באנטומיה של ד"ר טולפ" של רמברנדט, וב"חדר שינה בארל" של ואן גוך, בסרט "בלוז לעיר הגדולה" בבימוי ואן דר לינדן ובלחן של א. פיאמנטה לשיר של רחל "רק על עצמי". בספרות מודגם המוטיב בשיר מאת ח. נ. ביאליק ובמחזה מאת טנסי ויליאמס. התוכנית הופקה בעזרת הקרן לעידוד יוזמות חינוכיות, הוצגה בכנס לרכזים פדגוגיים בתערוכת "אלפא-ביתא" ביריד המזרח ובהשתלמויות מורים לספרות מטעם משרד החינוך והתרבות. הספר בעקבות הכוכב האבוד. עיון והנחיה בקריאת "הנסיך הקטן" (1992) מתמקד ברובדי המשמעות השונים של היצירה, בייחוד בהקשרה התרבותי-ספרותי. לראשונה, יוצרת המחברת זיקה בין יצירותיו של אנטואן דה סנט-אכזופרי "הנסיך הקטן" ו"ארצו של אדם" לפילוסופיה האקזיסטנציאליסטית של ז'אן-פול סארטר בן זמנו וארצו. היצירה מוארת גם על רקע יצירות ספרות משל סופרים אחרים בעלות מאפיינים אקזיסטנציאליסטיים שנכתבו בזמנו. גם ההקשר ההיסטורי-חברתי זוכה להארה בספר: אירועי מלחמת העולם השנייה הבאים לידי ביטוי בו. קשרים לסיפור העממי ולמיתוסים וליצירות ספרות הנכתבות היום נוצרים גם הם בספר ונכללת בו אנתולוגיה של שירים משל משוררים ישראליים המתייחסים ל"הנסיך הקטן" לצורך אמירה שלהם על העולם: רוני סומק, מוטי בהרב, דליה רביקוביץ, מאיר ויזלטיר, יעקב בסר. חלק אחר בספר עוסק בהנחיות לקריאת הסיפור ללומדים בחטיבה העליונה ובשיטה חדשנית להוראתו בלתי מקובלת בעיקר בהוראה העל-יסודית. הספר זכה בפרס לוין קיפניס ב-1992 על החלק העיוני שבו. הספר הדגם של ה"התקבלות" בהוראת הספרות - למידה בסביבה מתוקשבת (1997) מציג את הגישה הדיאלוגית לקליטת הטקסט, תורת ה"התקבלות" מבית מדרשו של הנס רוברט יאוס, המתמקדת בנמען כחלק מקבוצה חברתית מסוימת וכמי שבונה את הטקסט מחדש. מודגשת חשיבות הדיאלוג בין הקורא לטקסט כמשחרר את הקורא מאילוצים חברתיים-פוליטיים-תרבותיים המגבילים את חשיבתו מכורח היותו בן זמנו ומקומו. כמו כן, ניתנת הדעת להתקרבות להוויה חברתית תרבותית שונה משל הקורא באמצעות הדיאלוג ללא ויתור על הייחוד של כל בן שיח בתרבות. בכך יש משום היענות לצרכים הייחודיים של הנמענים בחברה הישראלית הרב תרבותית ורב לשונית. ההדגמה היא בשירים "מלים" (1984) מאת מאיר ויזלטיר ו"כרמי" (תשכ"ז) מאת פניה ברגשטיין וביצירות של המשוררים ח. נ. ביאליק, שאול טשרניחובסקי, רוני סומק ויהודה עמיחי. למורים לספרות מוצע לימוד התאוריה בסביבה מתוקשבת המותאמת לדיאלוג זה. הספר פו הדב והפילוסופיה של האחר (2000) הוא מחקר מקיף על הפילוסופיה של ה"אחר" של אדמונד הוסרל בן זמנו של אלן אלכסנדר מילן, מחבר "פו הדב", וביטוייה לא רק בספר זה, אלא גם בספריו האחרים של מילן למבוגרים, גם אלה שלא תורגמו עדיין לעברית, כגון המחזות "האמת על בליידס", "דלת השנהב" והרומן "קלוי מר". פרק רחב עוסק באופק הציפיות של קוראיו הראשונים ובספר כחלק מהקשר ספרותי רחב: מילן כממשיכו של הנריק איבסן וכיוצר במקביל לברנרד שאו ולקנת גרהם וכמקדים יצירות ספרות עכשוויות משל יוצרים ישראליים ולא ישראליים כגון ט. כרמי, רוני סומק, מילן קונדרה. כנגד המציעים מוסר השכל חד משמעי ל"פו הדב" וכנגד תפיסתו כספר לילדים פשטני מוצעת קריאה מחדש של הסיפור שבה מודגשים דווקא מורכבותו ותחכומו. אף הפילוסופיה של האחר אמנם מהדהדת בסיפור, אך מילן אינו חוזר ומאשר אותה, אלא מציג אותה וגם מבקר אותה. הספר ביוגרפיות מקצועיות - כלי בהכשרת המורה לספרות (2001) נענה לאתגר לבדוק כיצד ניתן לשלב בהוראה ובלמידה של הספרות את הפרקטיקה הרפלקטיבית שלפיה המורה עצמו נתפס כאחראי להתפתחותו. הספר מזמן למורים לספרות ולמתכשרים להוראתה נרטיבים – קטעים מביוגרפיות מקצועיות של מורים וותיקים לספרות. בנרטיבים אלה משוקע ידע ייחודי הצומח עם ההתנסות בהוראת הספרות. משהופכים נרטיבים אלה לציבוריים הם מאפשרים דיאלוג בין הלומדים לבין עצמם, ביניהם לבין עמיתיהם וביניהם לבין כותבי הנרטיבים. דיאלוג זה מעודד את הלומדים לרפלקציה על התנסויותיהם הם בהוראה ובכך הוא עשוי לתרום להעמקת ההבנה שלהם את עצמם כמורים. קריאת נרטיבים אלה היא קריאה "ספרותית" המערבת מושגים כמטפורה ודימוי ככותרות ממצות של הנרטיבים, מימוש הציפיות מהכותרות בקריאת סיפורי החיים של הזולת ואחרים. בספר ספרות ומגדר בסביבה מתוקשבת - עיון והפעלה על פי הפדגוגיה הפמיניסטית (2003) מוצעת קריאה בטקסטים ספרותיים על פי התאוריה של הקריאה הפמיניסטית של שוויקרט (Schweickart, P., 1989). מוצגים יתרונותיה של התאוריה וכן מוצגת בספר גם הביקורת עליה והנטיות העכשוויות הרווחות במחקר הפמיניסטי. הדרך המוצעת בספר היא להיעזר אמנם בתאוריה בעת הקריאה, אולם להשתמש בה רק כמנחה וסמן דרך בקריאה, ולא כמרשם המגביל את הראייה. הספר מציג את הטקסטים הספרותיים המודגמים ככאלה שעולמם והתגובות האפשריות להם מורכבים פי כמה מהתאוריות המכוונות למיינם. כמו כן, מוצעות בספר פעילויות הנגזרות מהפדגוגיה הפמיניסטית והמדגימות כיצד ניתן להיעזר בתאוריית הקריאה בלמידה ובהוראה של הספרות. מערכי שיעור להוראת שקיעה כפרית מאת יצחק בן-נר, אור עם, 1984. המוטיב והסמל, אור עם, 1985. בעקבות הכוכב האבוד, עיון והנחיה בקריאת "הנסיך הקטן", סדרה לביקורת ספרותית, אור עם 1992. הדגם של ההתקבלות בהוראת הספרות למידה בסביבה מתוקשבת, מכון מופ"ת, מחקר ופיתוח תוכניות בהכשרת עובדי הוראה, מן התאוריה אל המעשה באמנויות השפה במוסדות להכשרת עובדי הוראה, 1997. פו הדב והפילוסופיה של האחר, סדרה לביקורת ספרותית, אור עם, 2000. ביוגרפיות מקצועיות כלי בהכשרת המורה לספרות, מכון מופ"ת, 2001.(הקישור אינו פעיל) ספרות ומגדר בסביבה מתוקשבת. עיון והפעלה על פי הפדגוגיה הפמיניסטית, מכללת לוינסקי לחינוך, תשס"ג, 2003. על "המוטיב והסמל" בני ציפר, המוטיב והסמל, נדפס בתרבות וספרות, "הארץ", 17.1.1986, עמ' 19 רוני סומק, כדורגל וספרות, נדפס בתרבות, ספרות, אמנות, "ידיעות אחרונות", ט'ו טבת, תשמ"ז, 16.1.1987. עמ' 23 מ. אבי-שלמה, מונחי-יסוד בספרות, נדפס במוסף לשבת, "על המשמר", יב' חשוון, תשמ"ז, 14 בנובמבר 1986, עמ' 18 מ. משב, לחנך קורא מיומן, נדפס במעריב של שבת, "מעריב", ט'ו טבת, תשמ"ו, 27.12.85 עמ' 29 אבי טנא, המחשה ושילוב, נדפס במשא לספרות אמנות ועיון, "דבר", ז' בשבט, תשמ"ו, 17 בינואר 1986, עמ' 21 דליה מילשטיין, שווה עיון, נדפס בספרים, "חדשות", י'ג שבט, תשמ"ח, גיליון 1191, 1.2.1988, עמ' 13 על "הדגם של ה"התקבלות" בהוראת הספרות – למידה בסביבה מתוקשבת" משה גרנות, ה"התקבלות" – עיון ומעש, נדפס ב"קשר עין, ירחון ארגון המורים העל-יסודיים", שבט תשנ"ז, ינואר-פברואר, 1997, גיליון 66, עמ' 20 על "פו הדב והפילוסופיה של האחר" מרדכי רוטנברג, אני, האחר ופו הדוב, נדפס בתרבות וספרות, "הארץ", 26.10.2001 מרדכי רוטנברג על הספר של אביבה קרינסקי "פו הדב והפילוסופיה של האחר". באתר HAARETZ 26.10.2001 דיון כללי על פו הדב ובתוכו גם על המחברת וספרה: אדמיאל קוסמן, פו הדוב: הסיפור האמיתי, באתר nrg‏, 4 באוגוסט 2013 על "בעקבות הכוכב האבוד. עיון והנחיה בקריאת הנסיך הקטן" רוני סומק, נסיך קטן, נדפס בסגנון, "מעריב", גיליון 448, ה' בשבט, תשנ"ב, 27.1.93 עמ' 6 אורה לב-רון, בעקבות המטמון הנסיכי, "מעריב" 27.11.92 ניצה אורן, הנסיך הקטן בן 50, נדפס בתרבות ספרות אמנות, "ידיעות אחרונות", ב' אייר, תשנ"ג, 23.4.1993 עמ 23 גיורא לשם, בעקבות הכוכב האבוד, נדפס ב"הד החינוך", סיוון תשנ"ג, מאי 1993, כרך ס'ז, גיליון 9, עמ' 30 דיון כללי על הנסיך הקטן ובתוכו גם על המחברת וספרה: יפה ברלוביץ, הנסיך ומעריצו, נדפס בתרבות, ספרות אמנות, "ידיעות אחרונות", כ'ז כסלו תשנ"ד 10.12.1993 עמ' 31. שרית פוקס, בחיפוש אחר נסיך החלומות, נדפס בתרבות "מעריב" י' אב 11.8.2000 גיליון 331, עמ 8–9. שאול שנהב, כזה קטן, נדפס בעיתון "ירושלים" 23.2.96 עמ' 39 עמליה הדר, האדם מחפש משמעות, נדפס בעיתון "כל בו", ל' תשרי תשנ"ד 15.10.93, גיליון 1316, עמ' 79–81 מדיה וקבצים בנושא אביבה קרינסקי בוויקישיתוף רשימת הפרסומים של אביבה קרינסקי, בקטלוג הספרייה הלאומית רשימת ספריה של אביבה קרינסקי בקטלוג המאוחד של ספריות ישראל ULI(הקישור אינו פעיל) ספריה של אביבה קרינסקי באתר WorldCat Identities רשימת המאמרים של אביבה קרינסקי באתר רמב"י אביבה קרינסקי בשידור טלוויזיוני בנושא קלאסיקה בספרות ילדים (2 חלקים) שנה 2000: הערוץ האקדמי – אוניברסיטת חיפה שיחתה של אביבה קרינסקי על אנטואן דה סנט אכזופרי בתוכנית הרדיו של מוטי ברכאן: סיפורי רדיו – תסכיתים: מספרות העולם – רדיו הר הצופים שרה צ'יזיק, ארור היום ההוא שבו נבראה האשה, באתר הארץ, 5 במאי 2008 מערכי שיעור להוראת שקיעה כפרית מאת יצחק בן-נר, אתר עמלנט-ספרות, 1984. אביבה קרינסקי, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" אביבה קרינסקי, אלזה לסקר-שילר בברלין, בתוך עיר של חלום, מחזות אלזה לסקר- שילר. עורך מוטי סנדק הוצאת סמטאות 2016 עמודים 39–53. יצחק קרינסקי, היומיים הראשונים תחת אש הם הקשים ביותר, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2017 אביבה קרינסקי, אלוהים אדירים! איכה נערם פה פאר שכזה?!, באתר הארץ, 8 במאי 2019 אביבה קרינסקי וגילה שילה, שני תרגומים לעברית לספר ילדים גרמני - השוואה ספרותית--לשונית- סגנונית, בתוך: ביקורת ופרשנות, כתב עת בין - תחומי לחקר ספרות ותרבות, חוברת 47, תשפ"ב, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן עמ' 291-263 אביבה קרינסקי, דף שער בספרייה הלאומית אביבה קרינסקי, בלקסיקון הספרות העברית החדשה מהו המורה לספרות המתאים לתפקידו, באתר הארץ, 4 בספטמבר 2008 כל הנשמות תחזורנה אל בית אביהן, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2010 ביאליק, רבניצקי ומחאות, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2011 אביבה קרינסקי, ותמיד היה כוסף ותשוקה לשוב ויניציאה, באתר הארץ, 23 בספטמבר 2011 אביבה קרינסקי, גופך בטעם פטל: מסע לווילנה של אבא קובנר, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2012 אביבה קרינסקי, מסע אל מחוזות ילדותו של אברהם שלונסקי, באתר הארץ, 24 ביוני 2013 אביבה קרינסקי, מסע בעקבות חייה הסוערים של יוכבד בת מרים, באתר הארץ, 17 בינואר 2014 אביבה קרינסקי, מחשבות על החייל והמונדיאל, באתר הארץ, 2 ביולי 2014 על השיר "שם אמרתי" מאת טוביה ריבנר. באמצעות קריאתו מודגם פיתוח מודעות לתהליכי קריאה לשם שיפור הבנת הנקרא. באתר משרד החינוך הפיקוח על הוראת הספרות על "ביבר הזכוכית" מאת טנסי וויליאמס תקציר של מאמר "הוראות בימה ואביזרים כמערכת סמלים בדרמה הפסיכולוגית". באתר משרד החינוך הפיקוח על הוראת הספרות הצעה להוראת "שקיעה כפרית" מאת יצחק בן-נר באתר משרד החינוך הפיקוח על הוראת הספרות אביבה קרינסקי, ביקור בוורשה בעקבות יצחק בשביס זינגר, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2014 כך מצא ביאליק דרך לקביעת שמות עבריים לדגים, באתר הארץ, 5 באפריל 2015 אביבה קרינסקי, כשספר של חיים גורי הוחרם בפקודת המשטרה, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2015 אביבה קרינסקי, אלזה לסקר־שילר, מלכת האקספרסיוניזם הגרמני, באתר הארץ, 31 בדצמבר 2015 אביבה קרינסקי, מסע לגרנדה של לורקה, במלאות 80 שנה להירצחו, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2016 היא כתבה כאילו יש אנשים שמוכנים להקשיב לה, באתר הארץ, 10 באוגוסט 2017 רק אתמול מחאו כפיים למוסוליני, באתר הארץ, 10 באוגוסט 2018 ביקורת תהיה, באתר הארץ, 15 במרץ 2019 אלוהים אדירים! איכה נערם פה פאר שכזה?!, באתר הארץ, 8 במאי 2019 חוק בן גביר: צריך להשוות | 23.12.2022 | דעה, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2022 אביבה קרינסקי, עם ערב ישבתי במעיל כוכבים, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2023 אביבה קרינסקי, החוטפים. ראיתים מרחוק, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2023