כיכר היל

כיכר היל היא כיכר וגן קטן בראש גבעת כורכר בסמוך לגדה הדרומית של נחל הירקון בצפון הישן של תל אביב, בין הרחובות יהושע בן נון, שמעון התרסי ויוחנן הורקנוס. הכיכר קרויה על שם מייג'ור גנרל ג'ון היל, מפקד הדיוויזיה ה-52 הסקוטית, שהובילה את הצליחה השנייה, המוצלחת, של הירקון על ידי חיל המשלוח המצרי במערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה. האתר ידוע גם בשם גבעת בית המטבחיים, על שם בית המטבחיים העירוני שפעל במקום. בעבר, חלש האתר על סביבתו. כיום, בשל הבנייה הרוויה והגבוהה מסביב, קשה להבחין בתבליט של האזור. בכיכר התגלו מערות קבורה ושרידי יישובים מהאלף הרביעי לפני הספירה, ומהמאות ה-10 עד ה-8 לפנה"ס המעידים על ההתיישבות המוקדמת בשטחה של תל אביב. רוב המערות נאטמו כדי לשמרן. בראש הגבעה עמוד זיכרון לזכר הצליחה. ערך מורחב – קרב צליחת מעברות הירקון אל מול גבעת הכורכר עליה נמצאת היום כיכר היל ומעבר לירקון התנשא רכס הכורכר של שייח' מוניס ועליו מוצב טורקי. מוצב זה היווה את חלקו המערבי של קו ההגנה שפרסו הטורקים בסוף 1917 מצפון לירקון, מתל רקית, במערב, עבור בתל קסילה, שייח' מוניס, גבעת הפרחים בשכונת נאות אפקה ב', בואכה תל א נוריה - הגבעה עליה עומד עירוני י"ד בשיכון דן, ח'ירבת הדרה היא רמת החייל, ועד תל אל מוחמאר (תל קנה), במזרח. בתקופת הקרב הירקון היה במלוא ספיקתו, וסמוך לכיכר היל הגיע רוחבו לכדי 35–40 מטרים ועומק מימיו ל 3–4 מטרים. למרות זאת נבחרה להיות נקודת הצליחה העיקרית, מתוך שלוש, עקב התצפית הטובה לכיוון צפון - רכס שייח' מוניס. ניסיון הצליחה הראשון של הבריטים ב-24 בנובמבר 1917, נכשל, והם נהדפו לאחר שספגו אבדות קשות. ניסיון הצליחה השני, שהוכתר בהצלחה, נערך בלילה שבין ה-20 ל-21 בדצמבר 1917. לאחר המלחמה החליטו מפקדי הצבא להנציח את הצליחה ולמקם עמודי זיכרון בסמוך לכל אחת מנקודות הצליחה. עמוד אחד מוקם בתל כודאדי בשפך הירקון, אחד בראש גבעת כיכר היל, והשלישי על גדות הנחל, בצומת הרחובות בן-גוריון ואבא הלל ברמת גן. עמודי השיש נלקחו מעתיקות קיסריה או אשקלון. על העמודים נחקקה כתובת זיכרון בעברית, בניסוחו של זאב ז'בוטינסקי ובהשתדלותו של מאיר דיזנגוף אצל היל להוסיפה לכתובת באנגלית. לאחר שחרור יפו ומבצע כיבוש מעברות הירדן קבע גנרל היל את מפקדתו באחד מבתי תל אביב וקבע פגישה עם נציגי תל אביב בבית לבונטין. בפגישה הציע להם את רעיונו להקים גדוד עברי ארץ ישראלי שיחבור לגדודים העבריים שהולכים ומוקמים באנגליה. גדוד זה יכין את השטח לבוא הגדודים העבריים ולאחר מכן יהיה כעין מליציה לשמירת הארץ. היל הציע להתמסר להקמת הגדוד וביקש מנציגי ת"א לאסוף חתימות של מועמדים לגדוד. היל נטה חיבה ליהודים, ובשיחה אליהם אמר: בצבא נפוצה הדעה כי אנו כבשנו את הארץ עבורכם, אבל אין לבטוח בדבר הזה. בשביל שתהיו בטוחים בארצכם דרוש יהיה לכם כוח צבא משלכם, אשר ישתתף בכיבוש הארץ ויבטיח שההצהרות תתגשמנה למעשה. — זאב וילנאי, עמוד 35–37 ואכן כך קרה. אמנם מסיבות אחרות. בקרבות "אום שורט" בחלקו המזרחי של קו שתי העוג'ות, השתתפו הגדודים העבריים. בשנות ה-60 של המאה ה-20, לאחר שהחלה בנייה בשטחים הקרובים לאזור, הוחל בפיתוח הכיכר. במסגרת העבודות רוב האזור עבר יישור, נסלל רחוב שמעון התרסי ונבנה בית הספר אוסישקין שחסם את הנוף בין הגבעה לירקון. בכיכר עצמה עובתה הצמחייה הטבעית של גבעת הכורכר ונשתלו דקלים ועצים ים תיכוניים אחרים. הכיכר מאופיינת בצמחייה סבוכה ומגוונת במספר מפלסים. בעת עבודות ההכשרה נערכה במקום חפירה ארכאולוגית בראשות הארכאולוג יעקב קפלן ונמצאו ממצאים מהתקופה הכלקוליתית, תקופת הברונזה, ותקופת הברזל בארץ ישראל. בתקופה זו גם התגלה אתר ארכאולוגי נוסף באזור המוכר כיום כגן הגת (משולט גם כ"גת הלניסטית"). בשנות התשעים שופצה הכיכר, ונוספו אליה גם פינת משחקים ומפל מים מלאכותי. יוסף בן ערב, גנים ונוף בישראל, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשמ"א 1981. אורי דביר, נקודת חן - תל אביב, הוצאת מודן. אריאל חוברת מספר 48–49: תל אביב ואתריה (מרץ 1987). זאב וילנאי, מדריך ארץ ישראל - תל אביב, השרון, השפלה והנגב, הוצאת "תור" ירושלים, 1941, מהדורה שלישית - 1950 אפרים תלמי, ״גבעת היל בתל אביב״, נופי מולדת, דבר, 8 נובמבר 1963, עמ׳ 8. צליחת הירקון באתר חברת גני יהושע, סקר טבע עירוני – תל אביב-יפו, אתר 33, תל נריה יש סתירה בין מקורות שונים תושבי צפון תל-אביב דורשים לשמור על גבעת "כיכר היל", מעריב, 23 ביולי 1962 אנדרטאות הירקון וגבעת היל, דבר, 16 בספטמבר 1974