laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ט"ז באייר

ט"ז באייר הוא היום השישה עשר בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישה עשר בחודש השני למניין החודשים מניסן. ט"ז באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה. היום השלושים ואחד של ספירת העומר ב'תמ"ח – על פי המסורת, תחילת ירידת המן מן השמים בנדודי בני ישראל במדבר (ספר שמות, פרק ט"ז, פסוקים א'–ד') ה'תרצ"ה – בית משפט בברן פוסק כי הפרוטוקולים של זקני ציון הם זיוף ואוסר את הדפסתם בשווייץ ה'תש"ג – חוסל גטו ברודי. משלוח אחרון למיידאנק, נאצים ואוקראינים מציתים את בתי היהודים המסתתרים על יושביהם ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה: האוגדה ה-45 של הגייס השביעי של צבא ארצות הברית משחררת את מחנה הריכוז דכאו ה'תש"ל – פיגוע באוטובוס ילדי אביבים ה'תשל"ג – אייבי נתן מתחיל לשדר מספינתו את תחנת הרדיו הפיראטית "קול השלום" ה'תשס"ג – 7 הרוגים בפיגוע התאבדות באוטובוס בירושלים ה'תרנ"א – ויליאם אולברייט, מחשובי הארכאולוגים חוקרי ארץ ישראל (נפטר ב-ה'תשל"א) ה'תרצ"ו – טוביה בלוי סופר, רב קהילת חב"ד בשכונת נווה יעקב בירושלים וממייסדי בית הספר העל-יסודי בית חנה בירושלים ומנהלו ה'תש"ך – הרב דוד סתיו, רב היישוב שוהם ויו"ר ארגון צהר. ה'שע"ו – רבי מאיר מלובלין, המהר"ם מלובלין, רב ופוסק, ממפרשי התלמוד. ה'תס"ג – שמואל אופנהיימר, בנקאי יהודי וינאי, דיפלומט חצר קיסרי באימפריה הרומית הקדושה, שדלן, ופילנתרופ. (נולד בה'ש"ץ) ה'תקנ"ט – דניאל איציג, מראשי הקהילה היהודית בברלין, בנקאי ויהודי חצר ה'תקצ"ז – רבי יצחק חי טייב רב ומקובל, מרבניה החשובים של יהדות תוניסיה. ה'תש"ז – אלכסנדר רובוביץ, ישראלי צעיר פעיל בלח"י, נרצח בידי אנשי צבא בריטים ה'תשכ"ה – אלי כהן, מרגל ישראלי שפעל בסוריה מוצא להורג לאחר שנתפס. (נולד בה'תרפ"ה) ה'תשמ"א – בנימין ארדיטי, פעיל ציוני וחבר הכנסת מטעם חרות וגח"ל. ה'תשמ"ג – הרב רפאל עבו, דיין בבית הדין הרבני הגדול בירושלים. ה'תשנ"ח – הרב אריה ליב קפלן, שליח חב"ד בצפת ויו"ר ארגון הגג של מוסדות חב"ד בישראל. ה'תשס"ג – הרב יחיאל מיכל פיינשטיין, ראש מתיבתא תפארת ירושלים בניו יורק וראש ישיבת בית יהודה בתל אביב. (נולד בה'תרס"ז) ט"ו באייר – י"ז באייר אייר
מיס סנשיין הקטנה

מיס סנשיין הקטנה (באנגלית: Little Miss Sunshine) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 2006, מסוגת דרמה קומית, אשר בוים על ידי הזוג ג'ונתן דייטון וואלרי פאריס. הסרט זכה בשני פרסי אוסקר, על התסריט המקורי (מייקל ארנדט) ושחקן המשנה (אלן ארקין). הסרט מספר את סיפורה של משפחת הובר המתגוררת באלבקרקי שבניו מקסיקו. בתחילת הסרט מוצגות דמויות המשפחה: שריל הובר (טוני קולט), אם לשני ילדים, לוקחת את אחיה פרנק (סטיב קארל) מבית החולים, בו אושפז לאחר ניסיון התאבדות. פרנק הוא הומוסקסואל ומורה המלמד על מרסל פרוסט. בעלה של שריל, ריצ'רד (גרג קיניר), מנסה למכור שיטה אשר פיתח, ששמה "תשעה שלבים להפוך למנצח". בנה של שריל, דוויין, (פול דנו) הוא נער המעריץ את פרידריך ניטשה, וכמוהו נדר לא להוציא מילה מפיו עד אשר יתקבל לאקדמיית חיל האוויר האמריקני. אביו של ריצ'רד, אדווין (אלן ארקין), גורש לאחרונה מבית האבות בו התגורר, לאחר שנתפס מסניף הרואין. יש לו קשר טוב עם נכדתו בת השבע, אוליב, (אביגייל ברסלין), והוא מאמן אותה לקראת תחרות יופי לילדות, בה היא עתידה להשתתף. תחרות היופי, הנקראת "מיס סנשיין הקטנה", נערכת בקליפורניה. כל ששת בני המשפחה נוסעים ביחד לתחרות במיניבוס הפולקסווגן שלהם. לאורך הנסיעה עוברות הדמויות מספר משברים: תקוותיו של ריצ'רד למכור את התוכנית שפיתח מתנפצות; פרנק נתקל בחברו לשעבר, אשר יוצא כעת עם מתחרהו ללימודים; אדווין מת ממנת יתר של הרואין באמצע הלילה; דוויין מגלה כי הוא עיוור צבעים, ולכן לא יוכל להיות טייס. בנוסף, מצמד המכונית נשבר, מה שמצריך את דחיפתה לאחר כל עצירה. בשלב מסוים מתקלקל גם צופר המכונית, וצופר ללא הרף. בתוך כל זה מתאמצת המשפחה להגיע לתחרות בזמן. בתחרות מזעזעת אוליב את הקהל ואת השופטים, כשהיא מבצעת מופע חשפנות, לצלילי שירו של ריק ג'יימס "Super Freak". הקהל שורק בבוז או עוזב בהפגנתיות, אך המשפחה נחלצת לעזרתה של אוליב, ומצטרפת אליה לריקוד על הבמה. בכך מתאחדת המשפחה, אשר עמדה רק זמן קצר לפני כן על סף פירוק. לבסוף מגורשת המשפחה מהתחרות ונאסר על אוליב להשתתף בתחרות יופי בכל גבולות קליפורניה. אתר האינטרנט הרשמי של מיס סנשיין הקטנה "מיס סנשיין הקטנה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מיס סנשיין הקטנה", באתר נטפליקס "מיס סנשיין הקטנה", באתר AllMovie (באנגלית) "מיס סנשיין הקטנה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "מיס סנשיין הקטנה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "מיס סנשיין הקטנה", באתר Metacritic (באנגלית) "מיס סנשיין הקטנה", באתר אידיבי "מיס סנשיין הקטנה", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית) "מיס סנשיין הקטנה", באתר Hulu סרטים (באנגלית) "מיס סנשיין הקטנה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
י"ז באייר

י"ז באייר הוא היום השבעה עשר בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השבעה עשר בחודש השני למניין החודשים מניסן. י"ז באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". היום השלושים ושנים של ספירת העומר. שבע שנים אחרי בריאת העולם - חטא עץ הדעת, לפי ספר היובלים. א'תרנ"ו – התחלת המבול, לשיטת רבי יהושע בן חנניה, בשנת שש מאות לחיי נח (בראשית, ז', י"א, תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"א, עמוד ב'). ג'תתכ"ו – פרוץ המרד הגדול. ה'תש"ה – אדולף היטלר ואשתו אווה בראון מתאבדים בפיהררבונקר בברלין. ה'תש"ח – הוקם צבא הגנה לישראל (צה"ל) כצבא סדיר. ה'תשכ"ה – הוקם המערך כתוצאה מאיחוד בין מפא"י ואחדות העבודה - פועלי ציון. ה'תקל"ב – רבי משולם זלמן אשכנזי, מפוסקי יהדות פולין, ורבה של לובלין. (נפטר בל' בניסן ה'תר"ג) ה'תרל"ט – הרב ד"ר בנימין מנשה לוין, חוקר תלמוד ובעל אוצר הגאונים. (נפטר בח' בניסן ה'תש"ד) ה'תשי"ט – רונית מטלון, סופרת ישראלית (נפטרה ב-ה'תשע"ח) ה'תשכ"א – יעקב אילון, עיתונאי ומגיש חדשות ישראלי. ה'תש"ל – יגאל עמיר, רוצחו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין. ה'תשמ"ו – נעמה חן, שדרנית וקריינית פרסומות ה'תס"ז – רבי שאול בן רבי השיל מקראקא, אב"ד וראש ישיבה בפולין ומראשי ועד ארבע ארצות. ה'תקנ"ג – רבי יחזקאל לנדא, "הנודע ביהודה", פוסק חשוב ורבה של פראג. (נולד בי"ח בחשוון ה'תע"ד) ה'תק"ס – רבי משה חיים אפרים מסדילקוב, בעל "דגל מחנה אפרים", נכדו של הבעל שם טוב ומראשוני תנועת החסידות. (נולד בה'תק"ב) ה'תר"ף – מאורעות תר"פ: רבי מרדכי טברסקי, האדמו"ר מרחמסטריווקא, נפטר מפצעיו. (נולד בה'תר"י) ה'תשס"ה – יוסף ולק, מחנך והיסטוריון ישראלי (נולד בה'תרע"ד) ה'תש"ע – הרב יעקב ניסן רוזנטל, פוסק ואב בית דין של חיפה. ט"ז באייר – י"ח באייר אייר
דגל ברבדוס

דגל ברבדוס אומץ ב-30 בנובמבר 1966. הוא דגל תלת פסי המורכב משני פסים כחולים אנכיים המופרדים על ידי פס זהוב. בתוך הפס הזהוב מופיע ראש קלשון בצבע שחור. ראש הקלשון מסמל את עצמאות ברבדוס מבריטניה (הסמל הקולוניאלי כלל קלשון שלם), וכל שן של הקלשון מסמלת את אבני הבניין של הדמוקרטיה. הפסים הכחולים מסמלים את הים והשמים, והפס הצהוב מסמל את החול של ברבדוס. סמל ברבדוס המנון ברבדוס מדיה וקבצים בנושא דגל ברבדוס בוויקישיתוף דגל ברבדוס, באתר דגלי העולם (באנגלית) דגל ברבדוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרילאים

המונח "קריל" מפנה לכאן. לערך העוסק בפרס המוענק בישראל, ראו פרס קריל. קריל (שם מדעי: Euphausiacea) הם סדרה של סרטנים עילאיים חסרי חוליות קטנים המרכיבים חלק גדול מהזואופלנקטון. המילה "קריל" מקורה במילה הנורווגית krill שפירושה "דגיג צעיר". הקריל נפוץ בכל האוקיינוסים על כדור הארץ. הקריל, כמו שאר מיני הזואופלנקטון, נמצא קרוב לתחתית מארגי מזון רבים: הוא ניזון מפיטופלנקטון ובמידה פחותה ממיני זואופלנקטון אחרים, ומשמש כמזון עבור מיני בעלי חיים גדולים רבים, בהם: לווייתני מזיפות, מנטה, כריש לווייתני, טורפים ימיים ומספר מינים של עופות ימיים. אחד ממיני הקריל, הקריל האנטארקטי (Euphausia superba), מהווה ביומסה של מאות מיליוני טונות (כ-500), ובכך מהווה כ-0.66% מהביומסה הכוללת של כדור הארץ (יותר מהביומסה הכוללת של בני האדם). כמחצית מהביומסה הזו נאכלת בידי לווייתנאים, כלבי ים, פינגווינים, דגים ודיונונים מדי שנה, אך אוכלוסיית הקריל משקמת את עצמה בזכות צמיחה והתרבות. רוב מיני הקריל נודדים בסיוע זרמים ימיים במהלך כל יום (בעיקר מפני המים למים עמוקים יותר) ובכך יוצרים מאגר מזון משמעותי לטורפים קרוב לפני המים במהלך הלילה ובמים עמוקים יותר במהלך שעות היום. דיג מסחרי של הקריל מתבצע באוקיינוס הדרומי ובשטחים הימיים הסובבים את יפן. התפוקה השנתית העולמית של דיג זה עומדת על בין 150,000 ל-200,000 טונות. רוב תוצרת הדיג משמשת לחקלאות ימית וכמזון לדגים באקווריום, וכן כפתיונות בדיג חובבים ובתעשיית הרוקחות. ביפן וברוסיה הקריל משמש גם כמקור מזון לאדם. סדרת הקריל, Euphausiacea, מכילה שתי משפחות: המשפחה האחת היא Bentheuphausiidae והיא מכילה מין אחד בלבד, Bentheuphausia amblyops - מין החי במים עמוקים, מתחת ל-1,000 מטרים. מין זה הוא הקריל הפרמיטיבי ביותר שעדיין חי כיום. המשפחה השנייה היא Euphausiidae, והיא מכילה כ-85 מינים המשתייכים לסוגים שונים. הסוג הגדול ביותר, Euphausia, מכיל 35 מינים. מדיה וקבצים בנושא קרילאים בוויקישיתוף קרילאים, באתר ITIS (באנגלית) קרילאים, באתר NCBI (באנגלית) קרילאים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) קרילאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קרילאים, באתר GBIF (באנגלית) קרילאים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אריה ברברי

אריה ברברי או אריה אפריקאי ענק (שם מדעי: Panthera leo leo) הוא תת-המין הגדול ביותר של האריה. האריה הברברי נכחד בטבע ולמעשה שנים רבות האמינו שתת-מין זה נכחד מהעולם, אולם מספר אריות מתת-מין זה זוהו בגני חיות שונים. תחום התפוצה שלו כלל את מרוקו, תוניסיה, לוב ומצרים. האריה הברברי נחשב לגדול ולכבד בתת-המינים של האריה. משקל הזכרים היה כ-190–230 ק"ג ומשקל הנקבות היה כ-150–190 ק"ג. יש חוקרים המפקפקים בהערכות משקל אלו וסבורים שמשקלו האמיתי של האריה הברברי היה זהה לזה של אריות מזרח אפריקה.[דרוש מקור] אורכו של האריה הברברי היה כ-2.7–3.4 מטר ואורכן של הנקבות היה כ-2.1–2.7 מטר. חרטומו של האריה הברברי קצר בהשוואה לזה של תת-מינים אחרים, פניו רחבות, עיניו גדולות וצבע אישוניו ענברי ובעל רשתית שקופה. צבע פרוות ראשו של האריה זהוב, אך שאר גופו כהה ורעמת שיערו ארוכה מאוד, בצבע חום כהה או שחור ונמתחת מראשו ועד לבטנו. לאריות הברבריים אין מוטציות צבע כמו לשאר תת-המינים של האריה. בניגוד לשאר תת-המינים האחרים, אריות אלו לא חיו בלהקות כתוצאה מהמחסור במזון באזור מחייתם. האריה הברברי ניזון בעיקר מהכבש הברברי, חזיר בר, צבי קווייר, צבי הנגב, בובאל צפוני והאייל הברבארי. משך ההיריון של לביאת האריה הברברי כ-110 ימים, והוא הניב שגר של 1-6 גורים בצבע חום מנומר. הגורים מתחילים ללכת לאחר 13 ימים. הלביאה מגיעה לבגרות מינית בגיל שנתיים. הזכרים מתחילים להפגין התעניינות בנקבות לאחר 24–30 חודשים. בניגוד לשאר תת-המינים האפריקניים של האריה, האריה הברברי היה שוכן הרים. את תחום תפוצתו חלק עם עוד שני טורפי-על, דוב אטלסי (נכחד) ונמר ברבארי (סכנת הכחדה חמורה). התיעוד האחרון של אריה ברברי בטבע היה פרט שניצוד בהרי האטלס בשנת 1922. עד לאחרונה סברו כי תת-מין זה נכחד גם בשביה, אך אותרו כמה אריות ברבריים, או צאצאיהם, המוחזקים בשבי ברחבי העולם. בגן החיות של פורט לימפן יש שנים-עשר פרטים שהתקבלו מידי מלך מרוקו, ובגן החיות של אדיס אבבה יש אוכלוסייה של אחד-עשר פרטים, שככל הנראה שייכת לתת-מין זה. ישנם גם זכר וזוג נקבות בגן החיות בבלפסט. ככלות שנים של מחקר החלה חברת WildLink International, בשיתוף עם אוניברסיטת אוקספורד, בפרויקט השבה לחיים של תת-המין, בסיוע טכנולוגיות מחקר דנ״א מתקדמות. בשלב הראשון זוהה הדנ״א של האריות הברבריים, בסיוע דגימות דנ״א של שרידי אריות ברבריים במוזיאונים באירופה. בדגימות אלו השתמשו באוקספורד כדי למפות את הדנ״א של האריה הברברי. אחרי המיפוי נבדקו אריות בגני-חיות כדי לבחון אם נותרו אריות ברבריים חיים, ונמצאו פרטים מתת-מין זה בגן החיות טמרה שבמרוקו. השלב האחרון בפרויקט, שטרם הסתיים, הוא השבה לטבע של האריה הברברי. אוניברסיטת אוקספורד הסכימה לממן את התהליך הממושך של השבתם לטבע של אריות ברבריים לפארק הלאומי של הרי האטלס, ולחקור את סיכויי הישרדותם לאחר ההשבה. עקב מחסור במימון הוקפא הפרויקט, אך לאחרונה הושבו שישה פרטים של אריה ברברי לשמורת הטבע הפרטית "אקוילה" שבדרום אפריקה, הרחוקה שעתיים בנסיעה מקייפטאון. מדיה וקבצים בנושא אריה ברברי בוויקישיתוף אריה ברברי, באתר ITIS (באנגלית) אריה ברברי, באתר NCBI (באנגלית) אריה ברברי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אריה ברברי, באתר GBIF (באנגלית) אריה ברברי BBC Barbary lion, Belfast Zoo
י"ט באייר

י"ט באייר הוא היום התשעה עשר בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשעה עשר בחודש השני למניין החודשים מניסן. י"ט באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". היום השלושים וארבעה של ספירת העומר בבוקרו של יום זה מפסיקים גם הספרדים את מנהגי האבלות שנהגו בהם החל ממוצאי חג הפסח לזכר תלמידי רבי עקיבא שנפטרו בימים אלו ה'תש"ה – כוחות הצבא האדום כובשים את ברלין ה'תש"ח (28 במאי 1948) – כניעת אנשי הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים ללגיון הירדני במלחמת העצמאות ה'תש"ס – צה"ל יוצא מרצועת הביטחון בדרום לבנון ה'תרצ"ח – משה שחל, שר וחבר הכנסת מטעם המערך ה'תש"ם – יוסי בניון, כדורגלן ישראלי ה'נ"ג – רבי מאיר (מהר"ם) מרוטנבורג, מאחרוני בעלי התוספות, בבית כלאו במבצר אנזיסהיים ה'תקע"ה – רבי מנחם מנדל מרימנוב, מגדולי תלמידי רבי אלימלך מליז'נסק (נולד ב-ה'תק"ה) ה'תש"ל – הרב עזרא עטייה, ראש ישיבת פורת יוסף (נולד בה'תרמ"ז) ה'תשל"א – הרב שלמה חיים קסלמן, משפיע חב"די מרכזי בישראל (נולד בה'תרנ"ד) ה'תשנ"ג – רבי יצחק קאליש (אמשינוב), האדמו"ר מאמשינוב בארצות הברית ה'תשס"ה – אבנר חי שאקי, פרופסור למשפטים, שר וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נולד ב-ה'תרפ"ו) י"ח באייר – כ' באייר אייר
כ' באייר

כ' באייר הוא היום העשרים בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים בחודש השני למניין החודשים מניסן. כ' באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". בתלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף נ"ח, עמוד א', זהו יום פרוס העצרת, שבו מעשרים את הוולדות ומפרישים ממחצית השקל לתרומת הלשכה. היום השלושים וחמישה (חמישה שבועות מלאים) של ספירת העומר ב'תמ"ט – על פי המסורת, תחילת מסעות בני ישראל במדבר סיני, על פי סדר דגליהם ושבטיהם ה'ת"ש – מלחמת העולם השנייה: בלגיה נכנעת לגרמניה הנאצית ה'תש"ה – השואה – גרמניה הנאצית מעבירה את השליטה על גטו טרזיינשטט לידי הצלב האדום ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: מסתיים מבצע יפתח, שבו נכבש החלק המזרחי של הגליל העליון ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: הצבא המצרי נבלם בגשר עד הלום ה'תשט"ז – שר האוצר, לוי אשכול, מאשר את הקמת העיר אשדוד ה'תשכ"ז – ירדן ומצרים חותמות על הסכם הגנה ה'תשל"ד – הקמת המושב קשת ברמת הגולן ה'תק"ע – אברהם גייגר, ממייסדי היהדות הרפורמית (נפטר ב-ה'תרל"ה) ה'תרמ"ב – יוסף רוזנבלט, חזן ומלחין (נפטר ב-ה'תרצ"ג) ה'תרפ"ה – יובל נאמן, פיזיקאי ופוליטיקאי ישראלי, כיהן כשר בממשלת ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ו) ה'תשמ"א – סיוון, זמרת, מדבבת ומוזיקאית ישראלית ה'תרע"ד – יצחק אייזיק הלוי, מחבר סדרת הספרים 'דורות הראשונים' ה'תקצ"ז – רבי מרדכי טברסקי האדמו"ר השני בבית צ'רנוביל (נולד ב-ה'תק"ל) תר"ח – הרב חיים אברהם גאגין, (אג"ן, נולד בה'תקמ"ז), היה מקובל, ראש ישיבת המקובלים בית אל בירושלים וחכם באשי הרשמי הראשון בארץ ישראל. ידוע בעבור הצלת השומרונים מסכנת מוות. ה'תשנ"ד – יגאל מוסינזון, סופר ומחזאי ישראלי (נולד ב-ה'תרע"ח) ה'תשס"ז – רפי לביא, צייר ומורה לאמנות ישראלי ה'תשס"ט – הרב מאיר ברנדסדורפר, חבר בד"צ העדה החרדית בירושלים (נולד ב-ה'תרצ"ד) י"ט באייר – כ"א באייר אייר משנה, מסכת שקלים, פרק ג', משנה א'.
כ"א באייר

כ"א באייר הוא היום העשרים ואחד בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ואחד בחודש השני למניין החודשים מניסן. כ"א באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז". היום השלושים ושישה של ספירת העומר ב'תמ"ח – על פי הסדר עולם פרק ה' זו הייתה השבת הראשונה ששמרו בני ישראל ה'תש"א – כ"ג יורדי הסירה ה'תש"ח – השבעת צבא ההגנה לישראל ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: מבצע בן נון ב' לכיבוש לטרון מסתיים ללא הצלחה ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: מסתיים מבצע ארז, שבו נכבשו שטחים בדרום מזרח עמק יזרעאל ה'תש"ט – ישראל מספחת את יישובי ואדי עארה, בהתאם להסכם שביתת הנשק עם ירדן ה'תש"ט – הקמת היישוב כפר חב"ד ה'תשס"ד – אסון הנגמ"שים במהלכו נהרגו חמישה חיילים ה'תרפ"ח – יעקב אגם, אמן ישראלי ה'תרפ"ט – מנחם גולן, במאי ומפיק סרטים ישראלי (נפטר בה'תשע"ד) ה'ת"ש – הרב אליעזר שלמה שיק, ממנהיגי חסידות ברסלב (נפטר בה'תשע"ה) ה'תשכ"א – דב קמחי, סופר ומתרגם עברי (נולד ב-ה'תרמ"ט). ה'תשס"ו – יצחק בן אהרן, חבר הכנסת, שר ומזכ"ל ההסתדרות, ממנהיגיה הבולטים של תנועת הפועלים בישראל כ' באייר – כ"ב באייר אייר
כ"ב באייר

כ"ב באייר הוא היום העשרים ושניים בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושניים בחודש השני למניין החודשים מניסן. כ"ב באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". היום השלושים ושבעה של ספירת העומר לפי התלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ז, עמוד ב', זו הייתה השבת הראשונה ששמרו בני ישראל ה'תש"א – הסירה ארי הים נעלמת מול חופי טריפולי בלבנון ובה כ"ג יורדי הסירה, יום זה הוכרז כיום מותם ה'תש"ד – השואה – מתחיל גירוש יהודי הונגריה למחנות השמדה ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה: כוחות גרמניה בהולנד ובדנמרק נכנעים ה'תשכ"ז – לוי אשכול מקים ממשלת ליכוד לאומי עם משה דיין כשר הביטחון ה'תשל"ג – פרופסור אפרים קציר מושבע לנשיא המדינה ה'תשל"ח – יצחק נבון מושבע כנשיא החמישי של מדינת ישראל ה'תשמ"ג – חיים הרצוג מושבע לנשיאה השישי של מדינת ישראל ה'תרכ"ח – מגנוס הירשפלד, רופא והומוסקסולוג גרמני יהודי (נפטר ב-ה'תרצ"ה) ה'תר"ע – קלמן כהנא, ממנהיגי פועלי אגודת ישראל ומחותמי מגילת העצמאות (נפטר ב-ה'תשנ"א) ה'תרפ"ב – שרה דורון, שרה וחברת הכנסת מטעם הליכוד (נפטרה בה'תשע"א) ה'תשי"ד – חלי גולדנברג, שחקנית ישראלית ה'תשי"ז – בנימין קלמנזון, ראש ישיבת עתניאל ה'תשי"ח – יצחק וקנין, חבר הכנסת מטעם ש"ס ה'תש"ך – גדי איזנקוט, הרמטכ"ל ה-21 של צה"ל ה'תש"ן – עמליה דואק, עיתונאית ואשת רדיו ישראלית ה'תש"ן – אלי קרן-אסף, שחקנית ישראלית ה'תשס"ב – טיילור מלכוב, דוגמנית, זמרת ואושיית רשת ישראלית ה'תצ"ג – רבי צבי הירש בן עזריאל רב פולני, מפרשני השולחן ערוך ה'תרנ"ד – רבי מרדכי שרגא פרידמן מייסד חסידות הוסיאטין, בנו של רבי ישראל פרידמן מרוז'ין. ה'תר"ץ – הרב שלמה אליעזר אלפנדרי (הסבא קדישא), חכם באשי בדמשק וצפת ה'תשע"ד – אורי אליצור, פובליציסט, עיתונאי זוכה פרס סוקולוב ואיש ציבור ישראלי. ה'תשע"ה – גדעון זינגר, שחקן תיאטרון וקולנוע, זמר שר בצ'יזבטרון וברבעיית מועדון התיאטרון. כ"א באייר – כ"ג באייר אייר
כ"ג באייר

כ"ג באייר הוא היום העשרים ושלושה בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושלושה בחודש השני למניין החודשים מניסן. כ"ג באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה. היום השלושים ושמונה של ספירת העומר יום טוב במגילת תענית על הסרת מצודת החקרא מירושלים בידי החשמונאים בשנת ג'תר"כ תענית ציבור בקהילת וורמייזא בשל גזרות תתנ"ו (ראו להלן) יום ההתייחדות עם חללי האצ"ל, בשל הרצחו של מפקדו דוד רזיאל ביום זה. יום הים – חגה של הימאות העברית שצוין בתקופת היישוב ובראשית ימי מדינת ישראל ג'תר"ך – שמעון התרסי כובש את מצודת החקרא הסלאוקית הסמוכה לבית המקדש, ומצווה להרוס אותה עד היסוד ד'תתנ"ו – הטבח בוורמס: במסגרת פרעות תתנ"ו במסע הצלב הראשון, טובחים הצלבנים ביהודי וורמס ה'תרל"ג – לוי שטראוס וג'ייקוב דייוויס רושמים פטנט על הג'ינס ה'תש"ב – השואה: רוב יהודי וולוז'ין נרצחים על ידי הנאצים ה'תש"ח – האצ"ל והממשלה הזמנית חותמים על הסכם לפירוקו של הארגון ושילוב לוחמיו בצה"ל ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: פריצת דרך בורמה ה'תשל"א – מאבקם של הפנתרים השחורים מגיע לשיאו בהפגנה אלימה בכיכר ציון ה'תשל"ד – הפיגוע במעלות: 27 הרוגים, בהם 21 תלמידי בית ספר, בפיגוע טרור של החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין, רובם תוך כדי ניסיון חילוץ של סיירת מטכ"ל ה'תשל"ז – אסון הנ"ד: מסוק יסעור של חיל האוויר הישראלי מתרסק באזור בקעת הירדן. באסון נהרגים 54 חיילים ה'תשנ"ד – יצחק רבין ויאסר ערפאת חותמים על הסכם קהיר המפרט את מימוש הסכם אוסלו והקמת הרשות הפלסטינית ברצועת עזה ויריחו ה'תש"ף – הוקמה ממשלת ישראל השלושים וחמש ה'תשפ"ג – ישראל והג'יהאד האיסלאמי חותמים על הפסקת אש ומסתיים מבצע מגן וחץ ה'תקנ"ב – ג'יימס מאיר רוטשילד, בנקאי צרפתי ובן למשפחת רוטשילד (נפטר ב-ה'תרכ"ט) ה'תש"ח – אתי לבני, חברת הכנסת מטעם שינוי ה'תש"א – דוד רזיאל, מפקד האצ"ל וממייסדיו, נהרג בעת פעולת קומנדו בעיראק בשירות הבריטים (נולד ב-ה'תרע"א). בעקבות נפילתו נקבע היום על ידי מפקדו הבא של האצ"ל מנחם בגין כ"יום התייחדות עם חללי האצ"ל" ה'תשכ"ג – עמי אסף, חבר הכנסת, סגן שר החינוך והתרבות ומזכ"ל תנועת המושבים (נולד ב-ה'תרס"ג) ה'תשס"א – יוסף ידין, שחקן תיאטרון ישראלי (נולד ב-ה'תר"פ) ה'תשע"ד – חכם משה מיכאלשווילי, רבם הראשי של יהודי גאורגיה, ונשיא איגוד רבני גאורגיה ה'תשפ"ב – הרב שמחה הכהן קוק, רב העיר רחובות ואב בית הדין. כ"ב באייר – כ"ד באייר אייר
כ"ד באייר

כ"ד באייר הוא היום העשרים וארבעה בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וארבעה בחודש השני למניין החודשים מניסן. כ"ד באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". היום השלושים ותשעה של ספירת העומר בקהילת בומסלא נהגו לומר סליחות. ה'תרי"ט – שרפה פרצה ביונגבונצלאו (בומסלא) שבבוהמיה. לזכר המאורע כתב מרא דאתרא של הקהילה היהודית המקומית, רבי יצחק אלבוגן (אנ'), סליחות. ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה: הצבא הגרמני נכנע ללא תנאי לצבאות בעלות הברית ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: נפתח מבצע פלשת ה'תש"ח – פושעי המלחמה הנאצים שנידונו למוות במשפט הרופאים מוצאים להורג ה'תש"ל – מלחמת ההתשה: בהיתקלות עם יחידת קומנדו מצרית, נהרגים 13 חיילי צה"ל ושניים נשבים ה'תשל"ב – חטיפת מטוס סבנה לנמל התעופה לוד; נוסעיו חולצו למחרת בפעולה של סיירת מטכ"ל ה'תש"ח – רוני בר-און, חבר הכנסת ושר מטעם הליכוד וקדימה ה'תשכ"ה – מירי רגב, שרת התרבות וחברת כנסת מטעם הליכוד. בעבר הייתה הצנזורית הצבאית הראשית ודוברת צה"ל ה'תשמ"א – אדם גרין, זמר וכותב שירים יהודי אמריקאי ה'תשמ"ד – ציפי קולטניוק, מלחינה, זמרת חרדית, פסנתרנית ומרצה להעצמת נשים ה'תשנ"ו – רבי יצחק יהושע העשיל פרידמן, האדמו"ר מסדיגורה ה'רס"ב – רבי נתן הכהן שולאל, נגיד מצרים וראש המטבעה של האימפריה הממלוכית. ה'תרנ"ח – רבי אליעזר צבי בן רבי יצחק אייזיק יהודה יחיאל,האדמו"ר השלישי בשושלת קומארנא ה'תשל"ט – הרב בנימין מנדלזון, רב המושב קוממיות (נולד ב-ה'תרס"ד) ה'תשנ"א – רודולף סרקין, פסנתרן יהודי-אוסטרי, (נולד ב-ה'תרס"ג) ה'תשנ"ח – יעקב כ"ץ, היסטוריון ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד ב-ה'תרס"ד) ה'תש"ט – הרב דוד הכהן סקלי, אב"ד בעיר אורן באלג'יריה (נולד ב-ה'תרכ"ב) כ"ג באייר – כ"ה באייר אייר סליחות לזיכרון האש, פראג תר"כ, באתר הספרייה הלאומית.
כ"ה באייר

כ"ה באייר הוא היום העשרים וחמישה בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וחמישה בחודש השני למניין החודשים מניסן. כ"ה באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". היום הארבעים של ספירת העומר ה'תרצ"ח – רמת הדר מוקמת, אחד מ-53 יישובי חומה ומגדל ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה: יום הניצחון באירופה – גרמניה הנאצית נכנעת ללא תנאי לבעלות הברית ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: מבצע יצחק – כוח משותף של חטיבות גולני וכרמלי כובש את ג'נין, אך נסוג לאחר מתקפת נגד של הצבא העיראקי ה'תש"ט – הכנסת מאשרת את חוק הדגל והסמל, התש"ט-1949, שבו עוגנו דגלה וסמלה של מדינת ישראל ה'תשכ"ב – בית המשפט העליון דוחה את ערעורו של אדולף אייכמן על עונש המוות שנגזר עליו ה'תשכ"ז – ממשלת ישראל השלוש עשרה, שהייתה ממשלת אחדות לאומית, מחליטה לצאת למלחמה נגד מצרים, ובכף לפתוח במלחמת ששת הימים. ה'תשל"ב – לוחמי סיירת מטכ"ל משתלטים על מטוס סבנה שנחטף לנמל התעופה לוד ומשחררים את נוסעיו ה'תש"ן – עמי פופר רוצח שבעה פועלים ערבים ה'תשס"א – 5 נרצחים בפיגוע התאבדות בקניון השרון בנתניה ה'תשע"ה – השבעת ממשלת ישראל השלושים וארבע ה'תרמ"ה – רבי משה סופר, דיין באגר (ערלוי) שבהונגריה, ומחבר שו"ת "יד סופר", דור רביעי לחת"ם סופר (נפטר כ"א בסיוון ה'תש"ד) ה'תרס"ט – יחיאל די-נור (ק. צטניק), סופר ישראלי שהרבה לכתוב על השואה (נפטר ב-ה'תשס"א) ה'ת"ע – רבי בנימין עוזר הכהן אב"ד קהילת קלימנטוב מחבר ספר אבן העוזר ה'תקמ"ה – שאול הלוי רב קהילת אמדן והאג (נולד בה'תע"ב) ה'תקצ"ב – רבי יעקב בן יעקב משה לורברבוים מליסא – רבהּ של העיר ליסה (לשנו) שבפולין בין הבולטים בין הרבנים האחרונים (נולד ב-ה'תק"ל) ה'תרצ"ג – נפתלי יוסף פריינד – רב בקהילת רוז'אן (נולד ב-ה'תר"כ) ה'תרי"ד – רבי חיים הגר מקוסוב האדמו"ר השני בשושלת קוסוב-ויז'ניץ (נולד ב-ה'תקנ"ה) ה'תש"ג – הרב משה יצחקוף הכהן, הרב הראשי של יהדות בוכרה בישראל ורב שכונת הבוכרים בירושלים (נולד ב-ה'תרכ"ה) ה'תש"ד – רבי ישכר דוב ליפשיץ, שימש כאדמו"ר מאונגוואר ואביו של האדמו"ר מסטרופקוב רבי יחזקאל שרגא ליפשיץ הלברשטאם (נולד ב-ה'תרמ"ב) ה'תשי"ז – הרב חיים חורי, רב העיר גאבס בתוניסיה (נולד ב-ה'תרמ"ה) ה'תשס"ו – ברכה עדן, פסנתרנית ישראלית ה'תשס"ט – שבע ברכה ארנסטר, רבנית ופעילה להצלת יהודים מידי הנאצים בשואה. כ"ד באייר – כ"ו באייר אייר
כ"ו באייר

כ"ו באייר הוא היום העשרים ושישה בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושישה בחודש השני למניין החודשים מניסן. כ"ו באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". היום הארבעים ואחד של ספירת העומר ה'תש"ה – יום השחרור וההצלה ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: קרב ימי ראשון בהשתתפות חיל הים ה'תשכ"ז (5 ביוני 1967) – מבצע מוקד, פרוץ מלחמת ששת הימים ה'תשמ"ו – ג'ונתן פולארד מודה בבית המשפט שריגל עבור מדינת ישראל ה'תשכ"ה – אלון אבוטבול, שחקן ישראלי ה'תשל"ג – אופיר אקוניס, חבר כנסת מטעם הליכוד ד'תש"ב – רב סעדיה גאון, גאון ישיבת סורא, פוסק, מדקדק, פרשן המקרא, פייטן ופילוסוף חלוצי. ה'תכ"ז – רבי אהרן לפפה ה'תק"ז – רבי משה חיים לוצאטו (הרמח"ל) ה'תר"ט – הרב יצחק איצקוביץ מוולוז'ין, הנודע בכינוי רבי איצלה וולוז'ינער; רב העיירה וראש ישיבת וולוז'ין, ממנהיגי יהדות רוסיה (נולד ב-ה'תק"מ) ה'תרי"ז – הרב יצחק אייזיק אפשטיין, מגדולי חסידי חב"ד ורב העיר הומיל. ה'תרמ"ג – הרב פרץ חן, מגדולי חסידי חב"ד ורב ערים. ה'תרמ"ח – רבי שמואל אליהו מזוואלין. ה'תש"ה – רבי שלמה גולדמן מזוועהיל (ר' שלומק'ע). ה'תשנ"ד – חיים בר-לב, הרמטכ"ל השמיני, חבר הכנסת ושר (נולד ב-ה'תרפ"ה). ה'תשס"ו – יעל רום, טייסת, האישה הראשונה שסיימה קורס טיס בצה"ל. ה'תשפ"ג – דבורה קידר, שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית (נולדה ב-ה'תרפ"ד) כ"ה באייר – כ"ז באייר אייר