שפות אראוואק

שפות אראוואק (בספרדית: Lenguas arahuacas o arawak, באנגלית: Arawakan languages - שמות אחרים: Arahuacan, Maipuran Arawakan, "mainstream" Arawakan, Arawakan proper, או שפות מאיפורה - Maipurean languages; גם Maipuran, Maipureano, Maipúre) הן משפחה של שפות ילידיות מאמריקה ("שפות אמרינדיאניות") המדוברת בימינו על ידי אוכלוסייה מצומצמת במרכזה וצפונה של דרום אמריקה (בכל הארצות פרט לצ'ילה ואורוגוואי), ובחלק ממרכז אמריקה (שפת גאריפונה החל מהמאה ה-18) ובארצות הברית ובעבר גם בקריבים, באנטילים הגדולים (שפת טאינו) והאנטילים הקטנים (קאליפחונה בדומיניקה ובסנט וינסנט עד לשנות ה-20 של המאה ה-20). שמה בא משפת אראוואק, שאין לבלבלה עם אראוקאנית, ארחואקו או אראווה. הייתה אחת ממשפחות השפות הכי מגוונות והמפושטות באמריקה. על שטח תפוצה גדול ביותר, היא כללה מגוון רב של שפות וניבים. חוקרים אחדים סברו שהשפות אראוואק פרופר (מאיפורה) היו אולי ביחס קרבה לשפות אראווה ולשפות גואהיבה, ולכן לכל אלה משתמשים במונח "שפות מקרו-אראוואק, אראואק רבתי או אראהואק". לגבי שפות אראוואק נמצא בשימוש גם השם "שפות מאיפורה" שנקבע בשנת 1772 על ידי פיליפו סלבטורה ג'ילי, לפי שם שפת מאיפורה (maipure) המשתייכת למשפחה הזאת ושהייתה מדוברת במאה ה-18 בקולומביה וונצואלה ונכחדה בימינו. מספר הדוברים של שפות אלה הוערך ל-630,000 לערך בסוף שנות ה-1990, מתוכם כמחצית דוברי גואחירו. כמעט כל דוברי השפות אראוואק חיים בוונצואלה (כ-180,000), קולומביה (מעל 140,000), הונדורס ובליז (כ-100,000) ופרו (כ-90,000). דוברי השפות אראוואק נקראים בדרך כלל אראוואקים. המשפחה של שפות "אראוואק במובן הצר" או "מאיפורה" קיימת באזור שמסביב לאזור האמזונאס (למעשה, רק שפה אחת ממשפחה זו מדוברת בתוך-תוכו של אזור האמאזונס) לפי מספר השפות ולפי ההתפשטות המקורית שלה משפחת השפות אראוואק היא המשפחה הגדולה ביותר בין משפחות השפות הילידיות של דרום אמריקה. את המקור המשותף של שפות אלה זיהה לראשונה על ידי הכומר ממוצא איטלקי פיליפו סלבטורה ג'ילי בשנת 1783, וזאת שלוש שנים בלבד לפני ההצהרה המפורסמת של הבלשן סר ויליאם ג'ונס לגבי השפות ההודו-אירופיות. ג'ילי התבסס על השוואת ציוני הגוף בשפה המאיפורה, שפה מתה היום שדוברה בעמק אורינוקו, ובשפה מוחו בבוליביה של ימינו. לפי שם השפה מאיפורה הוא כינה את משפחת השפות שזיהה - "שפות מאיפורה". פון דן שטיינן בשנת 1886 ברינטן בשנת 1891 טבעו במקום שם זה, את השם "שפות אראוואק", לפי השפה אראוואק - לוקונו המדוברת בגויאנות ובעשורים האחרונים שם זה משמש את רוב החוקרים. את הגבולות של משפחת השפות הזאת נקבעו בהתחלת המאה ה-20. בימינו שרדו רק 40 שפות מתוך סך של 89 או 154 שפות רשומות. כעת בערך חצי מיליון אנשים דוברים שפת אראוואק כלשהי. בשנת 1968 80% מאלו היו דוברי שפת גאריפונה ושל שפת ואיו (ואיונאיקי או גואחירו), ורק 17 מהשפות במשפחה הנ"ל דוברו על ידי יותר מאלף אנשים. כלומר מרבית השפות ממשפחה זאת הן שפות בסכנת הכחדה. משערים כי במהלך המאה ה-20 נכחדו כ-30 משפות אראוואק, בתקופה האחרונה, למשל, השפות קאיפאנה ומנדאוואקה. בסכנה מידית נמצאות למשל השפות אניו-פאראוחאנו (Añun-Paraujano) וצ'אמיקורו (Chamicuro). גם שפות כמו בארה, טאריאנה, קאביארי, מוואיאנה ובאורה נמצאת בסכנת ההכחדה קרוב מאוד. לפי אונסקו כל שפות אראוואק מאוימות בהכחדה. ביניהן חוסר מיוחד מוכיחה שפת גאריפונה, אולם גם עתידה אינו ודאיו. המחקרים ההשוואתיים וההיסטוריים של משפחת השפות אראוואק נמשכים מזה זמן רב. יש לציין באמצע המאה ה-20 את תרומותיהם של טיילור ושייפר. השחזור הראשון של השפה אראוואק הקדמונית (פרוטו-אראואק) על יסודות מוצקים ועל סמך 200 מונחים לקסיקליים וכמה מורפמות דקדוקיות, פורסם על ידי ד. פיין בהתחלת שנות ה-80 של המאה ה-20 ובשנת 1991. מפני שמחקר זה דן בסיווג הפנימי של המשפחה רק מנקודת מבט של החידושים הלקסיקליים ולא זה של החידושים הפונולוגיים או דקדוקיים, הוא עדיין שנוי במחלוקת. מאוחר יותר בלטו המחקרים של טרנס קאופמן (1994) ואלכסנדרה אייכנוואלד. לכמה מהשפות אראוואק הומצאו כתבים המבוססים על האלפבית הלטיני, לפי דגם הכתיב של השפה הספרדית (בשביל השפות פירו, פיאפוקו, גאריפונה, מצ'יגנגה וכו'), של השפה הפורטוגזית (לשפות טרנה, פארסי) או אנגלית (גאריפונה במדינת בליז), תוך שימוש בכמה סימנים דיאקריטיים. למשל ü מסמנת תנועה מרכזית כמו ı הטורקית או ы הרוסית. א. קבוצה "טה-אראוואק" (Ta-Arawakan): כוללת השפות הכי מדוברות. ואיו או ואיונאיקי (גואחירו) (Goajiro) - כ-300,000 דוברים - בעיקר בגבול בין קולומביה ובין ונצואלה גאריפונה (Garífuna) (קריבית שחורה) - כ-100,000 דוברים - בהונדורס, בליז, גואטמאלה, ניקרגואה ב. קבוצת קאמפה (Campa או אשאנינקה): כ-50,000 (2008) פרו,ברזיל קאמפה פרופר (אשאנינקה) Asháninca - ‏ 18,000-15,000 (או 23,000-25,000) דוברים - בפרו אשנינקה - 18,000-25,000 דוברים - בפרו,ברזיל ג. שפת טרנה (Terêna) ‏ 10,000 דוברים ד. שפת יאנשה (אמאוושה) ('Yanesha) ‏ 8,000 - 6,000 דוברים - בפרו הסיווג של השפות אראוואק או מאיפורה הוא קשה בגלל המספר הרב של שפות מתות ועם מעט מאוד תיעוד. עם זאת קיימית הסכמה כללית לגבי כמה קבוצות של שפות מאיפורה: ישנם סיווגים המחלקים את השפות האלה לענף צפוני ולענף דרומי, אולם אולי לא כל השפות תואמות אחד מן הענפים האלה. שלושה סיווגים מסכימים לגבי הקבוצות הבאות: מאיפורה קריבית - טה אראוואק או אראוואק קריבית, טה-מאיפורה Ta-Arawak,Ta-Maipurean - באנטילים, מרכז אמריקה, החופים בין קולומביה ובין מדינת אמאפה בברזיל מאיפורה מן היבשה או אראוואק מצפון אמאזונאס מאיפורה מרכזית -פארסי-ואוורה או פארסי-חינגו Paresí–Waurá ,Pareci–Xingu פורוס ( Purus או שפות פירו Piro) מאיפורה פרה-אנדיניות Pre-Andine - קאמפה Campa א.שפות אראוואק מרכזיות - בצפון מאטו גרוסו בברזיל 1.אנאוונה-נאווה 320 (2000) (Enawené-Nawé) בברזיל 2.קבוצת פארסי-ואוורה Paresí-Waurá צהחמאקו 200 (2000) (Mehináku) בברזיל פארסי 800 (1997) 1,290 (1999) Paresi בברזיל סאראווקה - שפה נכחדת ואוורה - 330 (2001) Waurá בברזיל יאוואלאפיטי 7 (2005) Yawalapití בברזיל ב.שפות אראוואק מזרחיות: פאליקור 1,200 (1997), 1,420 (2000) Palikúr ברזיל (מדינת אמאפה),גויאנה הצרפתית ג.שפות אראוואק צפוניות: 1.קבוצה קריבית: אניו Añu 17,500? בוונצואלה גאריפונה ("קריבית שחורה") - 100,000 (1997), 195,800 (2006) Garifuna - בהונדורס, בליז, גואטמאלה, ניקרגואה,ארצות הברית לוקונו או אראוואק 2,400 (1997), 2,450 (2002), 1,500 (2012) Lokono או Arawak בוונצואלה,ברזיל, גויאנה,גויאנה הצרפתית,סורינם,הרפובליקה הדומיניקנית טאינו - שפה נכחדת Taíno - באנטילים הקטנים,גוואדלופ (קדמה לקריבית של האיים שנכחדה והוחלפה בקריאולית צרפתית ואיונאיקי (גואחירו) Waiunaiki, Waiu, goajiro 305,000 (1995), 127,000 (1997 בקולומביה,ונצואלה איניירי -שפה נכחדת Iñeri קאקטיו - שפה נכחדת Caquetío 2.קבוצה מתוך היבשה (Interior) אצ'אגווה 250 (2000) בקולומביה וונצואלה באוניבה -שפה נכחדת Baniva באניווה 6,070 (1983-2007) Baniwa בקולומביה,ונצואלה,ברזיל בארה - שפה נכחדת Baré קאביארי 310 (2001) Cabiyarí בקולומביה,ונצואלה קוריפאקו 5,920-3,100 (1997), 12,540 (2001) Curripaco בוונצואלה,קולומביה,ברזיל גוארקניה 500 (2001-1983) Guarequena בברזיל,ונצואלה מנדאהואקה 3,000 (1975) Mandahuaca בוונצואלה פיאפוקו 3,100 (1997), 6,380 (2007) Piapoco בקולומביה,ונצואלה רסיגארו 14 (1976) Resígaro בפרו טאריאנה 430 (2007-1996) Tariana בברזיל יאוויטרו -שפה נכחדת Yavitero יוקונה 1,800 (2001) Yucuna בקולומביה 3.קבוצת וואפיסהאנוס Wapishanos אטוראדה - יחידים - Atorada בברזיל,גויאנה מאפידיאן 50 (1986) Mapidian בברזיל ואפישאנה 5,500 (1997), 12,500 (2000), 6,900 (2012) Wapishana - בצפון ברזיל וגויאנה ללא סיווג יאבאנה - שפה נכחדת Yabaâna ד.שפות אראוואק דרומיות קבוצת פאראנה - ממורה Paraná-Mamoré באורה 13 (2000) Baure גואנה - שפה נכחדת Guana איגנסיאנו 4,000 (1997) 4,500 (2000) Ignaciano בבוליביה טרנה 15,000 (1991), 20,000 (1997 ) Terêna - בברזיל טיניטאריו 5.000 (1997); 5.500 (2000) Trinitario בבוליביה שפות קאמפה - Campa (1997) 12,000-15,000 בפרו,ברזיל קבוצת פורוס Purus אפורינה 1,500 (1997); 4,087 (2003) Apurinã בברזיל איניאפארי 4 (1999) Iñapari מאצ'ינרה 400 (1999-1994) Machinere בפרו, בוליביה,ברזיל - (מדינת אקרה) מאשקו פירו 60 (1976) Mashco Piro בפרו יינה (פירו) 1.700-2.500 (1997, 4.000 (2000) Yine או Piro בפרו ללא סיווג (1995) איראנשה 190 Irántxe בברזיל ה.שפות אראוקה מערביות צ'אמקורו 2 (2000)Chamicuro בפרו יאנשה (אמוואשה) 4,000 -8,000 (1997), 9,830 (2000) 1,750-8,000 (2007) ,’Yanesha - בפרו ו.מאוואיאנה: מאוואיאנה 50 (Mawayana (1986) בגויאנה ה"טאינוס" או דוברי שפת טאינו חיו רובם באנטילים הגדולים (קובה, היספניולה, פוארטו ריקו וכו') וחלקם באנטילים הקטנים. הם עסקו בחקלאות ובדיג. חברתם הייתה מעמדית ובאי היפסניולה, למשל - בשטחי האיטי והרפובליקה הדומיניקנית של ימינו חיו מפוצלים בכמה ממלכות. בראשן שלטו מלכים או מלכות. דתם הייתה פוליתאיסטית והם עבדו את ה"סמיס" (Cemis), אלילים שנחשבו גילום של כוחות הטבע. הטאינוס היו בסכסוך מתמיד עם הקאריבים. ה"אינדיאנים" הראשונים שפגש כריסטופר קולומבוס במסעו הראשון היו טאינוס מהיספניולה. הפלישה הספרדית הביאה לקץ המהיר של אוכלוסייתן על ידי שיעבוד, מלחמות ומגפות. יש סבורים כי תוך עשרים שנה בהתחלת המאה ה-16 מספרם הופחת עד ל-10%. באזור האמאזונאס דוברי השפות אראוואק חיו בדרך כלל בקהילות קטנות ומרוחקות זו מזו. לא ממש נוודים, הם עבר נדודים רבים, מיזוגים ופיצולים, והחליפו סחורות עם אוכלוסיות אחרות. רבים מהם הם רב-לשוניים, משום האקסוגמיה הנפוצה בקרבם - כלומר, נישואים עם בני/בנות קבוצות לשון אחרות גם מבחינת הארגון החברתי קיים אצלם מגוון. בדרך כלל בראשם עמדו מנהיג אחד או יותר, כשמעמד מיוחד יוחס לזקני השבט. כפריהם הוקמו בדרך כלל על גדות נהרות, כשהאלה שימשו לתעבורה, למסחר ודרכי תקשורת. הם התגוררו ב"בתים משותפים" מעץ מכוסים בגגות ארוגים מעלי דקל. בכל בית גרו כמה משפחות. עיסוקם הראשי הוא הציד והדיג -אצל גברים, והחקלאות - אצל נשים. הם משתמשים בשיטות "כריתה ושריפה" של היערות לשם פינוי שדות לחקלאות ומגדלים פקעות כמו מניוק או בטטה. הקהילות שהתיישבו רחוק מאוד מהחופים ומהערים נשמרו זמן רב בבטחה מול איומי ההתיישבות האירופית. אולם במאה ה-20 עקב התפתחות תעשיית הכריה (במיוחד של כריית הזהב), זיהום הנהרות ופיתוח הערים, הגעתם של מיסיונרים ומטיפים אוונגליסטים, השתנה סגנון החיים המסורתי שלי רבים מילידי אמזונאס. בימינו תרבותן בסכנת הכחדה. barbicue (באמצעות השפות הקריבית וטאינו) - מ barbricot barbacoa- ברביקיו = מנגל, מצלה cacique - מ kassequa = קאסיק - צ'יף, מנהיג canoe - (באמצעות השפה הקריבית) = קאנו guava - = מ-guayaba (באמצעות השפה הקריבית) = גויאבה hurricane, huracán - (באמצעות השפה קריבית - שם של אל - "הוראקאן" = "רגלו") = הוריקן, סופה טרופית hamaca, hammock - (מהשפה טאינו) = ערסל iguana - מ- iwana = איגואנה Jamaica - מ- Xaymaca oder Chaymaka (מהשפה טאינו, אולי "ארץ העץ והמים" או "ארץ המעיינות") - ג'מאיקה savannah, sabana - מ-sabana (מהשפה טאינו) - סוואנה yucca - מ- yucca = יוקה tobacco - מ-tzibatl, tobago (מהשפה טאינו - ככל הנראה, שם של מקטרת בצורת-Y) = טבק papaya pawpaw - (באמצעות השפה הקריבית) = פאפאיה batata, potato, patata - (מהשפה טאינו) = בטטה, באנגלית potato = תפוח אדמה אתר על אוצר המילים של שפות אמרינדיאניות או ילידיות באמריקה סיווג השפות אראוואק לפי "אתנותולוג" Lewis, M. Paul (ed.), 2009. Ethnologue: Languages of the World, Sixteenth edition. Dallas, Tex.: SIL International. Online version Alain Fabre 2005- Diccionario etnolingüístico y guía bibliográfica de los pueblos indígenas sudamericanos. ARAWAK R.M.Dixon and Alexandra Y.Aikhenvald The Amazonian languages. Cambridge University Press 1999 שפות אראוואק באתר השפות סורסורו האתר סורוסורו סיווג ב"אתנולוג", 2009 P.Lewis באתר סורוסורו