לפלנד

לפלנד (סאמי: Sápmi ("סאפמי") וגם Sámeednam; פינית Lappi; נורווגית: Finnmark; שוודית: Sameland; רוסית: Лапландия) הוא חבל ארץ בצפונה של אירופה, הכולל את חלקיהן הצפוניים של ארצות סקנדינביה ואת חלקו הצפוני של חצי האי קולה שתחת שלטון רוסי. אזור לפלנד משתרע בשטחיהן של 4 מדינות - פינלנד, רוסיה, נורווגיה ושוודיה. גבולות לפלנד הם: בצפון - ים ברנץ, במזרח - הים הלבן, במערב - הים הנורווגי ובדרום (ממערב למזרח) - נורווגיה, שוודיה, הים הבלטי, פינלנד ורוסיה. כבירת החבל נחשבת העיר הפינית רובניימי. שטחה של לפלנד הוא כ-388,350 קמ"ר, ורובו נמצא צפונית לחוג הארקטי. החלק המערבי של לפלנד כולל פיורדים, עמקים, קרחונים והרים. הנקודה הגבוהה ביותר היא הר קבנקייסה (2,104 מטר) אשר נמצא בחלק השוודי של לפלנד. מזרחה מן הנקודה הגבוהה ביותר משתנה הנוף לרמות נמוכות עם ביצות ואגמים רבים. האגם הגדול ביותר באזור זה, שהוא גם השני בגודלו בפינלנד כולה, הוא אגם אינארי שנמצא בחלק הפיני של לפלנד. שטחו הכולל של האגם הוא כ-1,040 קמ"ר, וגובהו מעל פני הים כ-118 מטר. באגם מצויים כ-3,000 איים, שחלקם שימשו את הסאמים כבתי קברות. החלקים המזרחיים של לפלנד מתאפיינים בשטחי טונדרה. אקלימה של לפלנד הוא סוב-ארקטי והצמחייה נדירה, למעט האזור הדרומי, המיוער בצפיפות. לפלנד עשירה במחצבי טבע, במיוחד בעופרות ברזל בחלק השוודי, נחושת בנורווגיה, וניקל ואפטיט ברוסיה. הפאונה עשירה וכוללת איילים, זאבים, דובים ובעלי חיים אחרים. כלכלתם של הסאמים, תושביה הילידים של לפלנד, התבססה במשך דורות רבים על ציד ומרעה איילים. אולם המודרניזציה, במיוחד בשוודיה ונורווגיה, לא פסחה עליהם ולצד פיתוח ענפים מודרניים ביישוביהם (לרבות תיירות) הם נאלצו להסתגל לשטחי מרעה קטנים יותר, מה שבמרוצת המאה ה-20 הביא לחשש לעתיד של פרנסתם המסורתית. הן בנורווגיה, הן בפינלנד והן בשוודיה יש כולן פרלמנטים מקומיים - פרלמנטים סאמיים, ברוב המקרים לפרלמנטים יש סמכות להחליט רק בענייני האזרחים הסמים של המדינה בה הפרלמנט פועל. נורווגיה נורווגיה: כל אזרח נורווגי הרשום במרשם האוכלוסיין כ"סאמי", הוא בעל זכות הצבעה בבחירות לפרלמנט הסאמי של נורווגיה. הבחירות לפרלמנט זה מתקיימות כל ארבע שנים (במקביל לבחירות לפרלמנט הכללי של נורווגיה) והן בחירות ישירות, בהן מבציעים משבעה אזורי בחירה. זהו הפרלמנט בעל ההשפעה הגדולה ביותר בלפלנד, מאחר שהאוטונומיה שלו מעוגנת בחוק הנורווגי. שוודיה שוודיה: חברי הפרלמנט הסאמי של שוודיה, נבחרים בבחירות כלליות בה רשאים להשתתף כל האזרחים הסאמיים הרשומים במרשם האוכלוסין כסאמים. הנשיא הנוכחי של הפרלמנט הוא לארס-אנדרס בר. פינלנד פינלנד: זכות ההצבעה לבחירות לפרלמנט הסאמי של פינלנד ניתת רק לתושבי "אזור המגורים הסאמי", שמהווה את החלק הצפוני של מחוז לפנלנד. רוסיה רוסיה: בניגוד למדינות הנורדיות, ברוסיה אין פרלמנט סאמי. קיימים ברוסיה מספר ארגונים של הסאמיים המקומיים, המתוגררים בעיקר במחוז מורמנסק, ארגונים אלו דורשים מהשלטון הרוסי להקים פרלמנט סאמי רוסי. ערך מורחב – סאמים רוב אוכלוסיית האזור מתגוררת בכפרים וערים קטנות שמפוזרים על פני שטח עצום. כ-80 אלף "בני סאמי", הידועים גם כסאמים, חיים ברחבי לפלנד, בעיקר בחלקה הדרומי, כאשר רישום וסטטיסטיקות לא-אחידים בין מדינה למדינה מסבירים את הפערים בהערכת מספרם המדויק. בלשונות רבות השתרש המינוח "לאפים", שבעיני הסאמים ואחרים נתפס כשם גנאי, וגם השם "לפלנד" נתפס כביטוי מזלזל, ותושביה מעדיפים את השם "סאפמי". תושבי לפלנד הסקנדינבית הם אזרחים שווים בשלוש המדינות שבשטחן הם חיים, וחוקים הנוגעים ללשון ותרבות, שנחקקו בכל אחת מהמדינות, מבטיחים את המשך הקיום הקהילתי הייחודי שלהם. ברוסיה עם זאת ניתן להניח כי מצבם טוב פחות. כמחצית מהסאמים (50,000 איש) נמצאים בנורווגיה, שהיא גם המתקדמת ביותר ביחסה אליהם, השטח בו מתגוררים רוב הסאמים נחלק על פני ארבע מדינות, אולם הם מחשיבים אותו כשטח רציף; שהגבולות הפוליטיים בו זרים מבחינתם ומגבילים את תנועתם. תרבותם של הסאמים נעוצה במרחבי הטבע שבו הם מגדירים את זהותם וחייהם, ושואבת מהקוטביות של החיים באזור הסוב-ארקטי, ולכן הם מייחסים בפולחנם חשיבות רבה לסממנים של חילופי עונות, ציד ושלג, לצד תשומת לב מרובה לפרטי-לבוש, הכוללים קישוטים מוקפדים ומשתנים מקהילה אחת לשנייה - לסאמים של נורווגיה למשל סגנון לבוש שונה מעט מלאחיהם שבפינלנד; הדיאלקטים של שפת הסאמי גם הם אינם אחידים, וכך יתר האפיונים המסורתיים. ועל אף זאת רואים עצמם הסאמים כבני קבוצה אחת. לסאמים דגל משלהם, ואת חגם הלאומי הם מציינים ב-6 בפברואר. לפלנד נזכרת במספר ספרים לילדים, ביניהם מסע הפלאים של נילס הולגרסון מאת סלמה לגרלף ו"אלה-קארי הילדה מלפלנד", ספר מסדרת ספרים מעוטרי-צילומים מאת אסטריד לינדגרן, המספר על חייה הפשוטים של ילדה בלפלנד. הספרים תורגמו לעברית. "מסע הפלאים של נילס הולגרסון" זכה אף לסדרת אנימציה. גם סנטה קלאוס, דמות בדיונית הקשורה לחג המולד הנוצרי, מגיע לפי הפולקלור מלפלנד. מלחמת לפלנד מדיה וקבצים בנושא לפלנד בוויקישיתוף יעקב מאור, השפיץ הצפוני של אירופה: לפלנד, באתר ynet, 17 ביולי 2002 דני דויטש, ‏73 ימי שמש בלפלנד הרחוקה, באתר ‏מאקו‏, 22 ביוני 2009 גיל יניב, כמעט תמיד חורף: עידן הקרח המודרני בלפלנד, באתר ynet, 6 בדצמבר 2011 רוית נאור, קור כלבים: חופשה בלפלנד, באתר nrg‏, 22 בדצמבר 2011 מסע אחר אונליין‏, ארץ אלף האגמים: טיול חורף בלפלנד, באתר וואלה, 25 בנובמבר 2012 זיו ריינשטיין, הזוהר הצפוני בלפלנד: המופע היפה בכדור הארץ, באתר ynet, 1 במרץ 2013 מירי צחי ויפה מזרחי, לשבור את הקרח: מסע אל לפלנד הלבנה, באתר nrg‏, 25 באפריל 2014 דני דויטש, מסע בעקבות זוהר הקוטב, אולפן שישי, ערוץ 2, 24 בפברואר 2012 מיכל יעקב יצחקי, עידן הקרח, באתר ישראל היום, 11 בדצמבר 2015 ארווין פלר‏, חמש סיבות שיעיפו אתכם אל ממלכת הקרח של אירופה, באתר וואלה, 1 בנובמבר 2018 לפלנד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) תמר ברס‏, חזרה לעבר, תחילת העתיד: 1,700 בני אדם נגד הטבע, באתר וואלה, 13 בינואר 2018