laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hoodie

"Hoodie" (בעברית: "הודי") הוא סינגל של הזמרת הישראלית אנה זק בהשתתפות הזמר-יוצר הישראלי מרגי, אשר יצא לאור ב-21 במרץ 2023. את השיר כתבו מרגי, יובל מעיין, מתן אגוזי ודורין הירבי והפיקו אגוזי ומעיין. הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-21 במרץ 2023, יחד עם צאתו של השיר. את הקליפ ביים איתמר לידר שירי. על פי ישראל היום, בקליפ זק ומרגי "מופיעים סקסיים מתמיד על גגות העיר הלבנה". בוואלה! נכתבה על השיר ביקורת חיובית, בה נאמר כי "אנה זק ומרגי מציגים שיתוף פעולה שבא הכי טבעי שיש, ויוצרים שיר פופ קליל עם השפעות אייטיזיות ומילים חמודות, שהוא פשוט כיף טהור עם פזמון שנדבק לראש, ובעיקר מעלה את השאלה - איך זה לא קרה עד עכשיו?". בנוסף, נטען כי השיר הוא "בדיוק מה שהיינו צריכים - להיט טיקטוק קלאסי שירים אותנו". השיר נכנס למקום השישי במצעד הרשמי של גלגלצ ב-30 במרץ 2023 ובמצעד השבועי של מדיה פורסט ב-1 באפריל 2023. יובל מעיין, מתן אגוזי, יהונתן מרגי, דורין הירבי Anna Zak feat. Mergui- Hoodie || אנה זק מארחת את מרגי - הודי, סרטון בערוץ "Anna Zak Official Channel", באתר יוטיוב (אורך: 03:18) מאיה כהן, חתולים על גג תל אביבי לוהט: אנה זק ומרגי משגעים את המעריצים, באתר ישראל היום, 21 במרץ 2023 הללי שפנצר‏, זוגות-זוגות בכל מקום: דווקא כשהכול מתפרק, מזל שהמוזיקאים מתאחדים, באתר וואלה, 23 במרץ 2023
הכחשה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הכחשה היא טענה שטענה מסוימת אינה נכונה. הכחשה – מנגנון הגנה פסיכולוגי המאפשר לתוכן לא מודע לעלות למודעות, בתנאי שהוא מלווה בטענה המציינת שהוא אינו נכון הכחשת המציאות – הכחשה של עובדות ומושגים מבוססים שנתמכים היטב בקונצנזוס המדעי, לטובת רעיונות רדיקליים חסרי ביסוס עדות מוכחשת – מושג במשפט עברי, עדות שנסתרת על ידי עדות אחרת הכחשה (סרט) – סרט דרמה היסטורית שיצא לאקרנים ב-2016 הורדה במשקל
קאופרינג

קאופרינג (בגרמנית: Kaufering) היא עירייה במחוז לנדסברג בבוואריה שבגרמניה. היא שוכנת על נהר לך. המקורות העתיקים ביותר הדנים בקאופרינג הם מהמאה ה-6. באותה תקופה התקדמו שבטים גרמאניים לדרום גרמניה והקימו את העיירה על הלך. הבכור בשבט נקרא כנראה Kufo, והסיום -ing של השם מציין את המקור הגרמני. עם הזמן צצו שמות המקומות Kiviringin, Kiviringen, Chuferingen, Kuferingen ו-Kofringen. האזכור המתועד הראשון של העיירה קאופרינג מתוארך לשנת 1033. באותה תקופה רכש המנזר הבנדיקטיני Benediktbeuern אחוזה בעיירה. בימי הביניים הייתה קאופרינג בבעלות בית ולף. הדוכס הבווארי ולף החמישי מת בשנת 1120 בטירת קאופרינג, שאורוותיה ליד הכנסייה. נציג המשפחה, היינריך האריה, שהקים את מינכן והרס את גשר פרייזינגר איסר, העביר את תוואי הזלצשטראסה מקאופרינג במעלה הנהר, מה שהוביל להופעתה של העיירה השכנה לנדסברג אם לך. כתוצאה מכך, טירת קאופרינג איבדה את חשיבותה. התפתחותה של העיירה הואטה עקב העברת דרך המלח. הקמת מסילת הברזל ב-1872 הביאה לעלייה בהתפתחות הקהילה. קו הרכבת לא עבר דרך עיר המחוז השכנה, מה שהפך את קאופרינג לתחנת רכבת חשובה. נפגשים שם המסלולים מינכן-בוכלו (Buchloe), בובינגן-קאופרינג וקאופרינג-לנדסברג אם לך. ב-1944, לקראת סוף מלחמת העולם השנייה, נבנה סביב לנדסברג וקאופרינג מתחם מחנה הלוויין קאופרינג ובו אחד עשר מחנות I עד XI, מה שהפך אותו למתחם מחנות הריכוז הגדול ביותר ברייך הגרמני. מחנות הלוויין של מחנה הריכוז נשאו את השם "קאופרינג". ב-18 ביוני 1944 הגיע המשלוח הראשון עם 1,000 אסירים ממחנה אושוויץ למחנה המשנה קאופרינג השלישי. במסגרת פרויקט החימוש "רינגלטאוב" היו אמורים אסירי מחנות הריכוז לבנות שלושה בונקרים תת-קרקעיים ענקיים לייצור מטוס הקרב מסרשמיט Me 262. עד 9 במרץ 1945, כומר מחנה הריכוז לוקסמבורג ז'ול יוסט רשם 28,838 אסירים יהודים במחנות הלוויין. בגלל הלינה הבלתי אנושית, רעב, קור, מחלות כמו טיפוס וניצול באמצעות השמדה באמצעות עבודה, כינו האסירים את מחנות הריכוז קאופרינג "משרפות קרות". עד סוף אוקטובר 1944 נשלחו מי שלא יכלו לעבוד עוד לאושוויץ ולתאי הגזים באושוויץ-בירקנאו. מנובמבר 1944 לא גורשו אסירי מחנה הלוויין קאופרינג אלא מתו במחנה. הגופות נקברו בקברי אחים באזור. בשלב האחרון של השואה, אסירי מחנות הריכוז הועברו לכיוון דכאו בצעדות מוות. הניצולים הנותרים שוחררו על ידי הצבא האמריקני ב-27 באפריל 1945. בקתות העפר והצריפים ששרדו בתת-מחנה קאופרינג VII - Erpfting הם אנדרטאות. שרידי רצפה וצינורות מעטים נותרו ממתחם מחנה קאופרינג. לאחר תום מלחמת העולם השנייה הוקם מחנה פליטים גדול בין תחנת הרכבת למרכז העיר העתיקה. מסוף שנות ה-40 נבנה בו יישוב, ממנו יצאה נויקאופרינג (הידועה גם כקאופרינג-מערב) של היום. ב-11 בספטמבר 2008, לרגל יום השנה ה-975, הוכרזה קאופרינג כעיר שוק על ידי ממשלת מדינת בוואריה. בין 1988 ל-2019, הקהילה גדלה מ-8,243 ל-10,251, כלומר ב-24.4%. נכון ל-22 בפברואר 2023 מנתה קאופרינג 10,428 תושבים. אנדראס מקלר (נולד ב-1958), עורך גרמני מדיה וקבצים בנושא קאופרינג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קאופרינג קאופרינג, ברשת החברתית פייסבוק קאופרינג, סרטונים בערוץ היוטיוב אנדרטת השואה האירופית - אגודת האזרחים "לנדסברג במאה ה-20" (אנגלית) אגודת האזרחים "לנדסברג במאה ה-20" - נוסדה ב-9 בנובמבר 1983 - פעילה מאז למעלה מ-30 שנה לזכר מחנה ריכוז השואה המקומי קאופרינג/לנדסברג אנדרטת השואה האירופית - אנסמבל אנדרטאות נגד גזענות וטוטליטריות במקום הפשע - בהנהלת הקרן האירופית להנצחת השואה
קרב טרוקדרו

קרב טרוקדרו נערך ב-31 באוגוסט 1823, והיה הקרב המשמעותי היחיד שבו השתתפו מאה אלף בני לואי הקדוש, כחלק מהתמיכה הצרפתית בפרננדו השביעי, מלך ספרד. הצרפתים ניצחו את הכוחות הליברליים והשיבו את כוחו המוחלט של פרננדו השביעי בספרד. אחרי נפילת נפוליאון בונפרטה, סירב פרננדו השביעי לקבל את החוקה הספרדית מ-1812, וב-1820 פרצה במדינה התקוממות בהובלת רפאל דל רייגו, שביקש להחזיר את המלוכה החוקתית לספרד. המלך כותר והוחזק בקדיס, שם הוקם הקורטס, הפרלמנט הספרדי. לאחר התרחשות האירועים, התכנסו מעצמות אירופה באוקטובר 1822, במה שנקרא קונגרס ורונה, והתירו לצרפת להתערב ולהחזיר את שלטון פרננדו השביעי בספרד, כשבריטניה הייתה היחידה שנמנעה בהחלטה. ב-17 באפריל 1823, כוחות צרפתיים בפיקודו של לואי אנטואן, דוכס אנגולם, בנו של מי שהפך כשנה אחר כך למלך שארל העשירי, חצה את הפירנאים ונכנס לספרד. הכוחות התקבלו בברכה על ידי הבסקים וספרדים שמרנים. לואי אנטואן שיגר כוח שיכתר את סן סבסטיאן, ואילו הוא הוביל התקפה על מדריד, שנשלטה על ידי הממשלה המורדת, שב-23 במאי נסוגה לסביליה. המושל הצבאי של מדריד נכנע בחשאי ונמלט לצרפת, וכעת מדריד נטולת ההנהגה לא הייתה יכולה להתמודד עם הצרפתים, שנכנסו אליה והטילו עוצר, בהמתנה לחזרתו של פרננדו השביעי. הצרפתים המשיכו דרומה כדי להתמודד עם המורדים בקדיס, וכיתרו את נמל טרוקדרו ששלט על הכניסה לעיר. ב-31 באוגוסט 1823 פתחה צרפת בהתקפה מכיוון הים תוך שהיא מנצלת את השפל, והצליחה לכבוש את הנמל. אחרי הפעולה, הצליחו הצרפתים לאגף את הכפר ולהשתלט עליו. אחרי הפעולה, 1,700 חיילים ספרדים נלקחו בשבי. קדיס עצמה הצליחה להחזיק מעמד במשך שלושה שבועות על אף ההפצצות, אך נאלצה להיכנע גם היא ב-23 בספטמבר 1823, אז המלך פרננדו השביעי שוחרר. למרות ההבטחות לחנינה, המלך הורה לנקוט בצעדים נגד המורדים; במהלך השנים הבאות, 30 אלף איש הוצאו להורג ו-20 אלף נאסרו. קרב טרוקדרו היה אחד האירועים שדרבנו את נשיא ארצות הברית, ג'יימס מונרו, להכריז על דוקטרינת מונרו ב-2 בדצמבר 1823, שקבעה כי ארצות הברית לא תסבול קולוניאליזם אירופאי באמריקה, כדי להימנע מהתערבות אירופאית. מדיה וקבצים בנושא קרב טרוקדרו בוויקישיתוף 31 août 1823 - La prise du Trocadéro - Herodote.net, www.herodote.net CADIZ, 1823 EL AÑO DEL TERROR (II), por Vicente Mira Gutiérrez, Arena y Cal nº 49, www.islabahia.com Lucky Days Casino - Lucky days caisno online, Lucky days caisno (בגרמנית) Les Miserables by Victor Hugo 104, www.classicbookshelf.com Kohn, George Childs (2013). Dictionary of wars. Oxon, England: Routledge. ISBN 978-1-315-06296-9. OCLC 897454971. Morison, S. E. (1924). "The Origin of the Monroe Doctrine, 1775-1823". Economica. JSTOR (10): 27. doi:10.2307/2547870. ISSN 0013-0427.
שביל הבארות ובורות המים

שביל הבארות ובורות המים הוא מסלול טיול מעגלי הממוקם בתחום פארק בריטניה באזור שפלת יהודה. האזור מתנשא לגובה שבין 400 ל-300 מטר. גבעות האזור, מכוסות בשכבה קשה של קרום סלעי נארי, מתחת לשכבה זו סלע קירטון. כדי להגיע למי התהום באזור, חצבו תושבי האזור בימי קדם בורות ובארות כדי לאגור מים. הבארות נחפרו בערוץ הנמוך בקרבת מפלס מי התהום. לרוב הניחו בדפנות הבאר אבנים כדי למנוע התמוטטות. המים בבורות ובבארות נשאבו בעזרת דליים וניתן לראות סימנים של שחיקה כתוצאה משיפשוף החבלים בדפנות. הבארות שימשו את תושבי הכפר עג'ור שננטש במלחמת העצמאות. ערך מורחב – ח'רבת א-רסם במסלול השביל עוברים המטיילים בח'רבת א-רסם, אתר ארכאולוגי הנמצא בתחומי הפארק. האתר נמצא בראש גבעה בו עובר השביל, כקילומטר דרומית לתל עזקה, סמוך לעמק האלה ו-11 קילומטר מתל מרשה. האתר כפרי בטבעו ואינו מזוהה עם אף יישוב המוזכר במקורות. השריד העיקרי באתר הוא מבנה ריבועי גדול (30 על 30 מטר) שהוא למעשה חצר מרכזית מוקפת חדרים. מסביב למבנה נמצאו מערות, בורות, מדרגות במדרון ומבנה אבן אשר שימש כנראה כמצבה. האתר התגלה על ידי יהודה דגן במהלך סקר השפלה, ונחפר בין השנים 1997–2003. היישוב באתר התקיים לסירוגין במשך אלף שנים, מתקופת הברזל ועד התקופה הרומית. The Excavations of Khirbet er-Rasm, p. 1-2 ח'רבת א-רסם, אתר כפרי בשפלת יהודה, עמ. 49 ח'רבת א-רסם, אתר כפרי בשפלת יהודה, עמ. 54
פידוג

קַאנְג הְיוֹ-ווּן (בקוריאנית: 강효원; נולד ב-19 בספטמבר 1983), המכונה פִּידוֹג (בקוריאנית: 피독), הוא מפיק מוזיקלי, מלחין ותמלילן דרום קוריאני הפועל בחברת התקליטים ביג היט מיוזיק. התפרסם כמפיק המוזיקלי של להקת הבנים BTS. בשנת 2007, בגיל 25, נוצר הקשר בין פידוג למנכ"ל ביג היט באנג סי-היוק - באנג ניהל קהילת מלחינים מקוונת שבה פידוג העלה כמה מהיצירות המוזיקליות שלו. באנג אהב את המוזיקה, והשירים של פידוג "Come Back" ו-"Love" נכללו באלבום האולפן הראשון של קבוצת 8Eight (אנ'), The First, ובאלבום האולפן השלישי של לים ג'ונג-הי (אנ'), Before I Go, J-Lim, בהתאמה. שני האלבומים יצאו בשנת 2007. בשנת 2010, הביא יחד עם הראפר סליפי (אנ') את RM, אז בן 16, לביג היט ובכך התחילה הקמת קבוצת הבנים BTS. בסופו של דבר הוא הפך למפיק הראשי של הקבוצה. בטקס פרסי זכויות היוצרים הקוריאני שנערך בפברואר 2019 מטעם איגוד זכויות היוצרים של המוזיקה הקוריאנית (אנ') (KOMCA), זכה פידוג בפרס הדיסאנג ככותב השירים והמלחין המרוויח ביותר לשנת 2018. מאז הוא זכה בפרס ברציפות מדי שנה, לאחר שזכה במירב התמלוגים עבור כתיבת שירים והלחנה מבין כל המלחינים וכותבי השירים הקוריאנים. בנובמבר 2020, בשל תרומתו הגדולה לקריירה המוזיקלית של BTS, הוקדש פרק של Immortal Songs: Singing the Legend (אנ') לשיריו. כל הקרדיטים המוזיקליים נלקחו ממאגר המידע של KOMCA. פידוג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פידוג, ברשת החברתית אינסטגרם פידוג, באתר MusicBrainz (באנגלית) פידוג, באתר Discogs (באנגלית) פידוג, באתר Genius
חסה כחולת-פרחים

חסה כחולת-פרחים (שם מדעי: Lactuca tuberosa) שם ערבי: ח'ס ברי אזרר, אַלחַאס בַּרי אֵלאַזרַק, הוא צמח עשבוני רב שנתי ממשפחת המורכבים. בצמח גדל בישראל בגולן, חרמון, גליל, גלבוע, כרמל, שומרון, הרי יהודה, שרון ושפלת יהודה. הפרחים כחולים. גובה הצמח כ-1 מטר. שורשי הצמח נשמרים באדמה כפקעת, בעת שהחלק העליון גווע מידי קיץ. עם תחילת החורף הצמח מתחדש על פני האדמה. הפריחה כחולה בחודשים מרץ-מאי. קוטר הקרקפת של הפרח כ-4 ס"מ. בכל קרקפת פורחים פרחים רבים, צבעם כחול–סגול חיוור. הפרח דומה לפרחי העולש. העלים מסורגים ויוצר שושנת עלים. הצמח גדל בבתה ובסלע גיר בחורש פתוח. הצמח נפוץ בארצות מזרח הים התיכון. עלי החסה כחולת הפרחים אכילים ונחשבים טעימים במיוחד. מדיה וקבצים בנושא חסה כחולת-פרחים בוויקישיתוף חסה כחולת-פרחים באתר צמח השדה חסה כחולת-עלים באתר צמחיית ישראל וסביבתה חסה כחולת-פרחים, באתר NCBI (באנגלית) חסה כחולת-פרחים, באתר צמח השדה חסה כחולת-פרחים, באתר צמחיית ישראל וסביבתה חסה כחולת-פרחים, באתר Tropicos (באנגלית) חסה כחולת-פרחים, באתר GBIF (באנגלית) חסה כחולת-פרחים, באתר The Plant List (באנגלית) חסה כחולת-פרחים, באתר IPNI (באנגלית)
למבורגיני רוולטו

למבורגיני רוולטו LB744 (נקראת גם למבורגיני רבואלטו (באיטלקית: Lamborghini Revuelto LB744) היא מכונית-על היברידית פלאג-אין במרכב קופה, בעלת שני מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי למבורגיני משנת 2023. היא נחשפה ב-29 במרץ 2023. היא מחליפת הלמבורגיני אוונטאדור והמכונית הראשונה של למבורגיני המשתמשת במערכת הנעה היברידית פלאג-אין. היחידות הראשונות צפויים להמסר ללקוחות בסוף שנת 2023. היא המתחרה של למבורגיני למכונית החזקה ביותר של פרארי, פרארי SF90 סטרדלה, ולא הצליחה לעקוף את פרארי. הלמבורגיני LB744 היא פלטפורמת מערכת הנעה היברידית פלאג-אין החדשה של למבורגיני בה יעשו שימוש כל רכבי למבורגיני הבאים, הראשונה לעשות שימוש בפלטפורמה הזו היא למבורגיני רוולטו מחליפת האוונטאדור והמכונית החזקה ביותר של למבורגיני בזכות מערכת ההנעה החדשה. הפלטפורמה החדשה נחשפה ב-7 במרץ 2023. העיצוב החיצוני ממשיך את מסורת למבורגיני אך עם שינויים מעטים, היא יותר אגרסיבית עם פגוש קדמי מעוצב בצורה שונה עם פנסי תאורה בצורת חץ וכונסי אוויר מודגשים יותר. ביחס לעיצוב החיצוני תא הנוסעים מציג מראה מעודן יותר. הממשק מבוסס על שלושה מסכים. במרכז מערכת מולטימדיה עם מסך מגע בגודל 8.4 אינץ', לוח המחוונים עושה שימוש במסך בגודל 12.3 אינץ', ומול הנוסע מסך נוסף בגודל 9.1 אינץ' המציג את נתוני הנסיעה והביצועים. כל המסכים מנוהלים על ידי אותה מערכת הפעלה, מה שמאפשר "לדחוף" אליהם אינפורמציה שונה באמצעות החלקת אצבע לכיוונם במסך המרכזי. הלמבורגיני רוולטו כוללת מערכת הנעה היברידית פלאג-אין המשלבת בין מנוע בנזין V12 צילינדרים בנפח 6.5 ליטר אטמוספירי המספק 825 כ"ס ב-9,250 סל"ד ומומנט מרבי של 73.9 קג"מ ב-6,750 סל"ד עם שלושה מנועים חשמליים המספקים יחד 300 כ"ס ומומנט של 51 קג"מ, ארבעת המנועים מספקים יחד 1015 כ"ס. תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שמונה הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 2.5 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 350 קילומטרים לשעה. הלמבורגיני רוולטו כוללת סוללת ליתיום-יון בקיבולת 3.8 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה מרבי של 10 ק"מ רק בהנעה קדמית לא האחורית ולא הכפולה, הסוללה נטעת אוטומטית ממנוע הבנזין בתוך 6 דקות בלבד ויש אפשרות להטעין אותה חיצונית על ידי מטען בקיבולת מרבית של 7 קילוואט המטעין את הסוללה מ-0 ל-100 אחוז בזמן של חצי שעה. מדיה וקבצים בנושא למבורגיני רוולטו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של למבורגיני רוולטו (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של למבורגיני רוולטו (באיטלקית) עלון מידע על הלמבורגיני רוולטו מאת למבורגיני (באנגלית) New Lamborghini Revuelto: plug-in hybrid V12 supercar revealed, Auto Express (באנגלית) Lamborghini Revuelto is 1000bhp PHEV Aventador replacement, Autocar (באנגלית) Lamborghini Revuelto Configurator Lets You Build Your Dream Supercar, Motor1.com (באנגלית) cartube, מהפכה היברידית: למבורגיני Revuelto פלאג-אין נחשפת, באתר cartube cartube, עם 1015 כ"ס: למבורגיני חושפת את מערכת ההנעה ההיברידית פלאג-אין שלה LB744, באתר cartube 2024 Lamborghini Revuelto Debuts: Aerospace-Inspired V12 Hybrid With 1,001 HP, Motor1.com (באנגלית) This is the new 217mph, hybrid Lamborghini Revuelto hypercar, Top Gear, ‏2023-03-29 (באנגלית) חזי גורן, למבורגיני רבולטו PHEV יוצאת לאור, באתר פורטל הרכב גיר, ‏30 במרץ 2023
תמר אדר

תמר אדר (24 ביולי 1939 - 6 בדצמבר 2008) הייתה סופרת, משוררת, תסריטאית ומחזאית ישראלית. נולדה בתל אביב. כתבה תסריטים לסדרות טלוויזיה פופולריות לילדים ("אות אות אות", "טלפלא", "מה פתאום?" (קישקשתא), "רגע עם דודלי", "קרוסלה", "רחוב סומסום", "פרפר נחמד" ועוד). הייתה תסריטאית הבית של "אולפני הרצליה" וכתבה תסריטים לסרטים תיעודיים, סרטי תדמית וסרטי פרסום רבים. כתבה שירים וסיפורים רבים שהופיעו בתוכניות טלוויזיה, בתקליטים ובאנתולוגיות שונות, וכן שני מחזות, "חרוז הקסם הסודי" ו"אקו ולוגי", שהועלו על הבמה. יצירותיה עוסקות בעיקר בעולם הרגשות ורוויות הומור ואיגיון (נון-סֶנס). הופיעה במפגשים עם ילדים ומבוגרים ברחבי הארץ (מטעם "אמנות לעם", "סל תרבות ארצי", "סל תרבות שטראוס" "סל-תרבות ירושלים" ובמסגרות פרטיות), ומנחה סדנאות למבוגרים. זכתה ב"פרס זאב" לספרות ילדים ונוער מטעם משרד החינוך והתרבות, ובפרס הצילינדר הנודד של אמנות לעם. אדר נפטרה ב-6 בדצמבר 2008 ממחלה בגיל 69. מי צבע את השמיים? - 1969 (הספר בקטלוג ULI) קישקושירים של קישקשתא - 1978 (הספר בקטלוג ULI) קישקשתא הכי בעולם! - 1979 (הספר בקטלוג ULI) אוף, איזה אח מרגיז - 1980 (יסוד) (הספר בקטלוג ULI) עוד מעט יהיה לי אח או אחות – 1980 (יסוד) אני גן-חיות שלם – 1981 (יסוד) לגור יש גור - 1982 (יסוד) (הספר בקטלוג ULI) מסע הפריכולים לארץ כלמקום - 1983 (הספר בקטלוג ULI) מסע הפריכולים לכוכב אחר - 1984 מי יבוא אל גור – 1984 (יסוד) לאן נעלם הירוק? - 1985 (הספר בקטלוג ULI) מתי כבר אהיה גדול? - 1985 אמא עוד מעט תחזור – 1985 (יסוד) חתול, ספן, ליצן (זכה ב"פרס זאב") - 1986 איפה גור יגור? – 1986 (יסוד) אני וקישקשתא הכי בעולם -1987 לו רק - 1987 (מודן) (הספר בקטלוג ULI) היער הסודי של גור - 1988 (יסוד) בת המלך והצפרדע - (עיבוד) 1988 (הספר בקטלוג ULI) גור והגורה פרפרה – 1989 (יסוד) זקנה על נדנדה (פרס נחום גוטמן לאיור) – 1990 (יסוד) (הספר בקטלוג ULI) אחת, שתיים, שלוש, ארבע - 1990 גם שוטר לובש פיג'מה? 1991 (מודן) אקו ולוגי - (עיטור כריסטיאן אנדרסן לספרות ילדים ונוער למאיירת הספר, טניה רוטמן) 1993 אילולי בעולם החלומות - 1998 הילד שאהב טלוויזיה – 1998 (יסוד) הענקטן יהושוע - 1998 (יסוד) מחבואים - 2001 (יסוד) ציף התחתן עם צוף - 2001 (הקיבוץ המאוחד) על ההר עמד עכבר - 2001 (הקיבוץ המאוחד) מפלצת משובצת מגהצת מוצצים – 2005 (יסוד) בר המאושר – 2006 (יסוד) תזמורת של שקט – 2006 (מודן) (הספר בקטלוג ULI) אמא, הכול בגללך! - מודן - (למבוגרים) 2000 אתר האינטרנט הרשמי של תמר אדר בארכיון האינטרנט תמר אדר, באתר המכון לתרגום ספרות עברית (באנגלית) הספרים של תמר אדר, באתר "סימניה" דרור עמיר, תשאלו מה פתאום, באתר ynet, 7 במאי 2008 מירב קריסטל, הלכה לעולמה התסריטאית תמר אדר, באתר ynet, 7 בדצמבר 2008 תמר אדר ז"ל בפרויקט "קסם של סיפור" תמר אדר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית תמר אדר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) תמר אדר, דף שער בספרייה הלאומית תמר אדר, בלקסיקון הספרות העברית החדשה IBBY, Honour List (1994), July 1994, p.40.
בית הכנסת ניז'ני נובגורוד

בית הכנסת בניז'ני נובגורוד נבנה בין השנים 1881 – 1883 עבור הקהילה היהודית שהתפתחה בעיר כאשר "חיילי ניקולאי" החליטו להשתקע בה בסיום שירותם הצבאי באמצע המאה ה-19. חנוכת בית הכנסת התקיימה ב־29 באוגוסט 1884. בית הכנסת נמצא במרכז ההיסטורי של העיר ונחשב לאחד מבתי הכנסת העתיקים ברוסיה. בית הכנסת הולאם בשנת 1938 על ידי השלטון הסובייטי אשר השתמש בו לצורך הפעלת בתי מלאכה לנגרות ולמסגרות, מחסנים ומפעל קרטון. כדי לאפשר שימוש יעיל במבנה, עזרת הנשים נסגרה והפכה לקומה נפרדת. בשנת 1991 השלטונות אפשרו לקהילה לעשות שימוש בבניין בתמורה לתשלום שכר דירה גבוה. הודות למאמציו של שליח חב"ד ורבה הראשי של העיר, הרב שמעון ברגמן, בית הכנסת הוחזר לקהילה בשנת 2005. הבניין שופץ בעלות של שלושה מיליון דולר והותאם לשימוש כבית כנסת הודות לתרומת קרן משפחת רוהר, בראשותו של סמי ג'ורג' רוהר, וקרן קשת יוחל. במסגרת השיפוץ נוספה קומה המשמשת כעזרת נשים. קיר אחד באולם התפילה חופה באבן שהובאה במיוחד מירושלים. חנוכת בית הכנסת המשופץ והכנסת ספר תורה התקיימו ב 4.04.2014. בניין בית הכנסת משמש כמרכז החיים היהודיים בעיר, ובתחומו מתקיימות פעילויות מגוונות לכלל האוכלוסייה היהודית: מועדון נוער "חיים", מועדון דרמה, מועדון נשים "חיה-מושקא", מקהלת '"זילבר'", שמיניית נגנים "ערב טוב" ומקהלת בית הספר של חב"ד "אור-אבנר". בנוסף פועלים בבניין משרדי הקהילה, חדר מחשבים עם חיבור לאינטרנט מהיר וספרייה יהודית. הקהילה היהודית בניז'ני נובגורוד מדיה וקבצים בנושא בית הכנסת ניז'ני נובגורוד בוויקישיתוף Нижегородская синагога, autotravel-nn.ru (בברוסית) Р. И. А. Новости, Старейшую в России синагогу реконструировали в Нижнем Новгороде, РИА Новости, ‏20140319T1645 (ברוסית) בית הכנסת ניזס'ני נובגורוד, באתר stnmedia.ru רוסיה: מעמד היסטורי של הכנסת ספר תורה, באתר ערוץ 7, ‏2014-04-04 בית הכנסת בניז`ני נובגורוד חזר לידיים יהודיות, באתר COL
שמבדל

שמבדל הוא שם משפחה עברי, ראשי תיבות של שמואל בן דוד לוצאטו. האם התכוונתם ל... ליאור שמבדל – מנצח ומלחין ישראלי מיכאיל שמבדל – סופר, משורר, מתרגם ועיתונאי יהודי-סובייטי
יציאת מצרים (פירושונים)

יְצִיאַת מִצְרַיִם היא סיפור מקראי מכונן בתולדות העם היהודי. האם התכוונתם ל... יציאת מצרים (מחזה) – מחזה מאת המחזאי היהודי-הלניסטי יחזקאל הטרגיקן (אזקיאלוס), מן המאה השנייה לפני הספירה יציאת מצרים (סרט) – סרט טלוויזיה ישראלי לילדים משנת 2019 מסוגת קומדיה מוזיקלית הגרסה המצרית-יוונית ליציאת מצרים – מסורות שונות שהופיעו במצרים העתיקה לאורך תקופת הבית השני, לפיהן היהודים גורשו ממצרים ולא יצאו ממנה מרצונם סיפור יציאת מצרים – מצווה לפיה על כל אדם מישראל לספר בליל הסדר את הסיפורים המקראיים העוסקים ביציאת מצרים זכירת יציאת מצרים – מצווה לפיה חובה על כל יהודי לזכור את נס יציאת מצרים יציאת מצרים במחקר – הגישה המדעית לסיפור יציאת מצרים ולנסים הקשורים בו פענוח יציאת מצרים – סרט תעודה המציע הסברים טבעיים לנסים הקשורים ביציאת מצרים "בצאת ישראל ממצרים" – מזמור תהילים קי"ד אשר נפתח במילים אלה, ועוסק בתיאור הטבע (הים והירדן) בזמן יציאת בני ישראל ממצרים עשרת הדיברות (סרט, 1956) – סרט קולנוע אמריקאי העוסק במשה ובהובלתו את עם ישראל ביציאת מצרים אקסודוס ("יציאה") – שמו הלועזי של ספר שְׁמוֹת בהתייחס ליציאת מצרים המתוארת בו אקסודוס (פירושונים)
מיקי הקוסם

מיקי הקוסם (באנגלית: Magician Mickey) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1937 שהופק על ידי וולט דיסני הפקות והופץ על ידי יונייטד ארטיסטס. עלילת הסרט, שבוים על ידי דייוויד הנד, מציגה את מיקי מאוס המעלה מופע קסמים, אך כשדונלד דאק אינו מפסיק להטריד ולהפריע, מיקי נוקם בו באמצעות הטריקים שלו. זהו הסרט הקצר ה-92 בסדרת סרטי "מיקי מאוס" שיצאו לאקרנים והשלישי באותה השנה. בתיאטרון מקומי, מיקי מאוס מופיע כקוסם, עם גופי המשמש כעוזר במה. כאשר דונלד דאק הקנאי מנסה לחבל במופע של מיקי, הוא הופך לקורבן של תעלולי הקסם הרבים שלו. בסופו של דבר, דונלד יורה את הזיקוקים מאקדח הנורים של מיקי אך בטעות גורם לבמה לקרוס עליהם. מיקי וגופי צצים ללא פגע מבין ההריסות, אבל דונלד נשרף כליל ומשתולל בכעס באופן המפורסם שלו. מיקי מאוס – וולט דיסני דונלד דאק – קלרנס נאש גופי – פינטו קולביג הסרט הופץ בישראל כשעל מלאכת הדיבוב העברי הייתה אחראית שפרירה זכאי. הסרט שימש השראה לקבלת הפנים בבית הקולנוע ברחוב הראשי של ארצות הברית שבממלכת הקסם, דיסניוורלד. זהו אחד הסרטים שבהם דונלד מראה את קנאתו למיקי בהיותו הכוכב. מיקי הקוסם משמש כדמות הניתנת למשחק ב-"Disney Crossy Road". "מיקי הקוסם", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מיקי הקוסם", באתר AllMovie (באנגלית) "מיקי הקוסם", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית) "מיקי הקוסם", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Disney's "Magician Mickey" (1937) |". Kaufman, J.B.; Gerstein, David (2018). Walt Disney's Mickey Mouse: The Ultimate History. Cologne: Taschen. ISBN 978-3-8365-5284-4. Lenburg, Jeff (1999). The Encyclopedia of Animated Cartoons. Checkmark Books. pp. 108–109. ISBN 0-8160-3831-7. נבדק ב-6 ביוני 2020. {{cite book}}: (עזרה)
מרים דרור

מרים דרור (19 במאי 1937 – 20 ביולי 2020) הייתה חוקרת ספרות, סופרת ומשוררת ישראלית. פרסמה שירים, מסות ומאמרים בכתבי עת ובמוספי העיתונות היומית. מרים דרור בעלת תואר דוקטור בספרות עברית מטעם אוניברסיטת תל אביב. עסקה בהוראה בבתי ספר תיכוניים, בסמינרים ובמכללות. מרצה בכירה לספרות ומקרא במכללות "אורנים" ו"בית ברל". כן עבדה בסמינרים "גבעת חביבה" ו"אפעל", ובאוניברסיטאות בארץ ובחו"ל. מילאה שליחויות מטעם משרד החוץ באפריקה, ומטעם הסוכנות היהודית, המחלקה לנוער ולחלוץ - באירופה. עסקה בפיתוח תוכניות לימודים במכון מופ"ת של משרד החינוך. קיבלה מלגת "סופר-מורה" מטעם משרד החינוך (1995–1996). כחוקרת עסקה רבות בפואטיקה של שמעון הלקין ובפואטיקה של מרדכי גיאורגו לאנגר. חברה באגודת הסופרות והסופרים העבריים. מרים דרור נולדה בקיבוץ עין החורש, בו הייתה חברה עד 1988. מרים דרור התגוררה עם בעלה שמעון ברעננה. מרים דרור קבורה בבית עלמין קיבוץ עין החורש. המפלא הרחוק: שירים (תל אביב: ספרית פועלים, תשל"ח) שירת שמעון הלקין, תרע"ח-תשל"ו (תל אביב תשמ"ג 1983) זמן היסמין: שירים (תל אביב: ספרית פועלים, תשנ"ב 1991) הפיוט ונתנה תוקף (תל אביב: מכון מופ"ת, תשנ"ז 1997) למה המלאכים עירומים? (תל אביב: גוונים, תש"ע 2009) בקצה המסילה: שירים (בני ברק: הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשע"ז 2017) בארצות הכמהים: שירים נבחרים מן הספרים ומן העיזבון (ישראל: משפחת דרור, תשפ"א 2021) מרדכי גיאורגו לנגר - האיש ושירתו (אוניברסיטת תל אביב תשכ"ט 1969) מרים דרור, דף שער בספרייה הלאומית מרים דרור, בלקסיקון הספרות העברית החדשה מרים דרור (1937-), דף שער בספרייה הלאומית מרים דרור באתר זמרשת מרים דרור באתר סימניה מרים דרור באתר הקשרים, 10.1.2018 מרים דרור באתר שירה עובדת זכריה גורן ומרים דרור, על סידור התפילה באתר מערך הספריות והמידע (תש"ס) מרים דרור, פגישה מחוץ לזמן באתר נתן אלתרמן (נדפס בדבר 31.3.1978) עוזי מנור, מרים דרור באתר כיוון חדש גיליון 261, מרץ 2019 מרים דרור באתר גוגל ספרים מרים דרור, באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה רשימת חברים, באתר אגודת הסופרות והסופרים העברים בישראל קיבוץ עין החורש, מרים דרור ז"ל | ידיעות אחרונות, מנוחה, קיבוץ עין החורש | 21.07.20, באתר מודעות אבל, ‏2020-07-21