אלכס אייל

אלכס אייל (נולד ב-26 בספטמבר 1949) הוא קצין בדרגת תת-אלוף במילואים בחיל הים. החל את דרכו כקצין מבצעי ומדרגת אל"ם עסק בתחום פיתוח אמל"ח וניהול תקציבי חיל הים. לאחר השרות הצבאי עסק בתפקידי ניהול בכירים. כיום עוסק עצמאי ביצוא טכנולוגיות וייעוץ עסקי. אייל נולד באורדיה בחבל טרנסילבניה שברומניה, בן בכור להורים ניצולי שואה. אביו ארנסט הירש היה פקיד ומנהל רכש בחברה ממשלתית בתקופת השלטון הקומוניסטי ברומניה. לאחר שלוש שנים נולד למשפחה בן נוסף מנחם אח לאלכסנדר. עם עליתם ארצה ב-1961 התגוררו במשך 4 שנים במעברת משמר הים מדרום לעכו. האב התחיל לעבוד כנהג משאית עצמאי והתמיד בכך עד גיל 85. האם אסתר לבית קליין, בת למשפחת תעשיינים, עבדה עם עליתם ארצה מספר שנים כמטפלת בילדים. אלכסנדר למד עברית והשתלב בבי"ס היסודי במעברה. בשנת 1963עבר ללמוד בבית הספר הימי "מבואות ים," במגמת מכונאות, וסיים את לימודיו בשנת 1966 בהצטיינות. האח הצעיר מנחם למד גם הוא במגמת מכונאות במבואות ים. אייל התגייס לצה"ל לאחר מלחמת ששת הימים והתנדב לקורס חובלים מגמת שייט. לקראת הגיוס שינו האחים את שם משפחתם מהירש לאייל. באוגוסט 1970 סיים אייל את קורס חובלים מחזור י"ח והוסמך כקצין ים. הצבתו הראשונה הייתה לשייטת ספינות הטילים בתפקיד סגן קצין גנ"ק בספינת סער 1 אח"י משגב ואחרי מספר חודשים מונה לקצין נשק באח"י מזנק. ב-1971 יצא אייל לקורס קציני גנ"ק בבסיס ההדרכה של חיל הים. לאחר סיום הקורס בהצטיינות, בשנת 1972, הוצב כקצין גנ"ק בספינת באח"י מזנק (סער 2) בשייטת ספינות הטילים. בפברואר 1973 עבר אייל, לפלגת סער 4, שספינותיה נבנו באותו זמן במספנות ישראל. כקצין אג"מ בצוות ההקמה של הפלגה תחת פיקודו של סא"ל אלי רהב וקצין גנ"ק באח"י קשת. במהלך הבניה השתתף כקצין מבצעים של כח ספינות סער במבצע משולב של כוחות צנחנים שייטת 13 ושייטת 3 פשטו ותקפו בסיסי מחבלים באזור טריפולי (לבנון) . במבצע מבצע ברדס 54–55. באפריל 1973 השתתף שוב כקצין מבצעים של אחד הכוחות במבצע בו חוסלו 3 מנהיגי מחבלים בכירים ביותר בביתם בביירות - מבצע אביב נעורים. במלחמת יום הכיפורים נלחם אייל כקצין גנ"ק על אח"י קשת השתתף בקרבות הטילים ותקיפות מטרות בחוף בגזרות מצרים וסוריה. כן השתתף באבטחת השייט ולווי אניות סוחר בדרכם לארץ עם אספקה חיונית. בעקבות המלחמה קודם לדרגת סרן. הפלגת מבצע מוניטין -לאחר המלחמה בתחילת 1974 יצא אייל כקצין גנ"ק על הספינה המובילה אח"י קשת ושימש כקצין הניווט למפקד ההפלגה סא"ל גדעון רז. הספינה יחד עם אח"י רשף מסביב לאפריקה ל-שרם א-שייח' שבדרום סיני. הבסיס החדש של ספינות סער 4 בים סוף, בשנת 1974 מונה אייל לקצין גנ"ק של שייטת ספינות הטילים. במאי 1976 התחיל את התמחותו לתפקיד מפקד ספינת טילים ובחודש יוני אותה שנה מונה כקצין ניווט ואיש הכספים בהפלגת מבצע פעמון החירות, שביצעו זוג ספינות סער 4 אח"י תרשיש (סער 4) ואח"י יפו (סער 4) בפיקוד אל"ם אלי רהב לארצות הברית. בעת ההפלגה ניווט אייל את הספינות ושמר אותן על נתיב ההפלגה באוקיינוס. הספינות הצטרפו למשט הצדעה לכבוד יום העצמאות ה-200 של ארצות הברית שהתקיים על נהר ההדסון בניו יורק ב-4 ביולי 1976 עם החזרה ארצה מהמשט השלים אייל את מבחני ההסמכה ובאוקטובר 1976 קיבל פיקוד על אח"י חרב (סער 3). כמפקד ביצע עשרות מבצעים בעיקר בדרום לבנון. ב-1977 עם הכנסת אח"י חרב (סער 3) לשיפוץ, קיבל אייל את הפיקוד על אח"י געש (סער 3) איתה נלחם במבצע ליטני. הפעילות כללה סיוע באש לכוחות הקרקע ומבצעים משולבים עם לוחמי שייטת 13 שביצעו פשיטות ומארבים בחוף. ב-1978 קיבל אייל את הפיקוד על אח"י ניצחון במהלך בנייתה במספנות ישראל, השיקה למים והכניסה לכושר מבצעי. לימודים אקדמאיים - חיל הים דורש מקציניו השכלה אקדמית כתנאי לקידום לדרגה בכירה. בקיץ 1979 יצא אייל ללימודי תואר ראשון במגמת כלכלה ומנהל עסקים באוניברסיטת בר-אילן אותם סיים בהצטיינות ביולי 1981. באוגוסט 1981 לאחר סיום לימודים מונה אייל לתפקיד ראש ענף תכנון מבצעים בח"י וקודם לדרגת סא"ל. בתפקיד זה היה אחראי לתכנון מאות מבצעים שביצע ח"י. הבולטים שבהם היו: העלאת יהודי אתיופיה - תכנון וניהול משותף עם המוסד של סדרת מבצעי חילוץ יהדות אתיופיה והעלאתם לישראל דרך הים מחוף סודאן. החלק הימי של מבצע משה. על פעילות זו זכה אייל למכתב הערכה ממפקד היחידה המבצעת של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים אפרים הלוי 12 ביולי 1983. הנחיתה בדרום לבנון - תכנון מבצע הנחיתה והאיגוף דרך הים הגדול ביותר שבוצע אי פעם בצה"ל, כחלק ממאמצי הלחימה במלחמת שלום הגליל. במלחמה זו הנחית חיל הים בחופי לבנון מאות כלי רכב קרביים: טנקים, תותחים מתנייעים ונגמ"שים, ומאות צנחנים, וכלי רכבם. יחידות החיל הגיש סיוע לוגיסטי מבצעי ואש לכוחות בחוף. הנחיתות בוצעו באזור נהר האוולי צפונית לצידון ובנמלי בירות וג'וניה. כמו כן ביצעו ספינות חיל הים יותר מ-130 תקיפות מטרות בחוף כסיוע באש לכוחות הקרקע המתקדמים לאורך ציר החוף הלבנוני וגם כתקיפות יזומות על מטרות ארגוני מחבלים בדרום לבנון עד בירות . ביולי 1983 קיבל אייל את הפיקוד על פלגת ספינות טילים מס 45 בבסיס חיפה בתקופה זו הגיעה הפלגה להישגים בכל המדדים המקצועיים והמבצעיים שנבחנים בהם והן בכמות המבצעים שביצעה. פלגה 45 צוינה מספר פעמים לשבח על ידי פיקוד ח"י. כמפקד כח בים פיקד אייל על יותר מ-30 מבצעים, רובם באזור לבנון ומיעוטם בזירות אחרות. בין המבצעים שהתפרסמו בתקשורת ניתן למנות : מצור ימי על נמל טריפולי (לבנון) לשם חזרו המחבלים הפלסטינים אחרי הגרוש מבירות. ביצע הפגזות על יעדי מחבלים באזור חופי לבנון. ב-25 באוגוסט 1985 פיקד אייל על מבצע לכידת ספינת מחבלים היאכטה 'קסלרדי', 14 מיל ממערב לצידון. היאכטה נרשמה כאוסטרלית והושטה על ידי משיט אוסטרלי ואזרח אמריקאי ונשאה שמונה מחבלים בדרכם לפיגוע בישראל. הכח כלל את אח"י גאולה - בפיקוד רס"ן ישראל אברהם (כושי)- ודבור 881 (בפיקוד סגן גדי דייסי ומפקד סיירת 'נשר' סגן אייל יונס). שמונת המחבלים שהיו בספינה נלכדו וכך נמנע הפיגוע שתוכנן באזור קריית שמונה. מפקדי כלי השיט שהשתתפו בלכידת היאכטה קיבלו מכתב הערכה ממפקד חיל הים אלוף אברהם בן שושן. הספינה צורפה לחיל הים בשם אח"י תמנון ושימשה לאיתור וגילוי תת-מימי. מפקד מתקן אימון טקטי - בשנים 1985–1987 שימש סא"ל אייל כמפקד המת"ט בבסיס ההדרכה של ח"י. התקופה זו קיבל המת"ט תנופה גדולה ובפעם הראשונה התחילו לתרגל באמצעותה גם את גורמי הפיקוד במפקדת ח"י בתרגילים חיילים. במקביל פותח מת"ט חדש שכלל מערכות מחשוב חדישות והרחבת המתקן ב-50% מעבר לתפוסה הקודמת. על ידי תוספת קומה לבניין המקורי גדלה כמות התאים המייצגים יחידות בקרב משולב. סגן מפקד בסיס חיפה - באוגוסט 1987 מונה אייל לתפקיד סגן מפקד בסיס חיפה והועלה לדרגת אל"ם. ביולי 1988 מונה אייל לתפקיד רמ"ח תקציבים וכלכלה במפקדת ח"י. בתקופה זו בוצעו שינויים תקציביים משמעותיים בתקציבי החיל. בעקבות ביטול פרויקט הלביא שאפשרו בפעם הראשונה לתקצב פיתוח בו זמנית: מערכות טילים חדשים כולל טיל נגד טילים ברק (טיל) מערכות לוחמה אלקטרונית מדור חדש. כמו כן אושרה תוכנית ההתעצמות של חיל הים הכוללת פיתוח והצטיידות בקורבטות טילים דגם סער 5 בארצות הברית וצוללות מסדרת דולפין בגרמניה. גודל התקציבים והתהליכים הקשורים לחוזי פיתוח והצטיידות אלה דרשו הערכות חדשה ופיתוח שיטות ניהול תקציבים מתקדמות בהתנהלות מול משרד הביטחון, התעשיות הביטחוניות בישראל ומחוצה לה וגם פנימה מול גורמי החייל. התארגנות זו ושיטות הניהול זכו לתשבחות רבות הן מאגף התקציבים והן מגורמי משרד הביטחון. היועץ הכלכלי של משרד הביטחון אמרי טוב הנחה את כל הגופים הכלכליים בצבא וגם חלק מגורמי משרד הביטחון לבקר במחלקת תקציבים וכלכלה של חיל הים, ללמוד את המודלים ושיטות הבקרה שפותחו וליישמם בגופים האחרים במערכת הביטחון. ביולי 1991 מונה אייל לראש מחלקת אמל"ח במפקדת חיל הים. בתקופה זו כבר החלו פיתוחי אמל"ח רבים שדרשו מעקב פיתוח, ניסויים והערכות לקליטת המערכות בחייל. כמו כן עדכון דרישות כפועל יוצא של שינויים מבצעיים וטכנולוגיים. בנוסף לנושאים השוטפים שלושה נושאים מרכזיים חדשים היו במרכז העשייה : הגדרת תפיסה חדשה של מערכת השו"ב הימית ויזום מימוש עצמי של המערכת על ידי ח"י. תהליך קבלת החלטות לפרויקט זה דרש יוזמות ומאמצים רבים כי הייתה זו הפעם הראשונה שחיל בצה"ל לוקח יוזמה ובונה לבד מערכת שליטה ובקרה מבצעית משלב הקונספט המבצעי ועד מימוש המערכת ללא עזרה מגורם חיצוני. הפרויקט מומש בזמן שיא – קצת יותר משנה מאישור עד מימוש. המערכות הראשונות הוגדרו כמבצעיות באמצע שנת 1993. המערכות האלה הותקנו בכל כלי השיט של חיל הים ובמוצבי מערך השליטה בחוף. הן מהוות את מערכת השו"ב של ח"י עם שיפורים שהוספו לאורך השנים. על פיתוח תפיסות וטכנולוגיות חדשות לשו"ב קיבל אל"ם אייל והצוות שעבד עמו את פרס ראש מפא"ת לחשיבה יוצרת לשנת 1992. [כמה שנים מאוחר יותר לאחר הכנסת השו"ב החדש לשירות מבצעי, היו תא"ל (מיל) אייל וצוותו מועמדים לפרס ביטחון ישראל לשנת 1998 על היוזמה והחידושים בפיתוח התפיסה המבצעית לפרויקט החדש ומימושו המוצלח.] הגדרת הדרישות לכלי שיט דור חדש לשייטת 13 והתנעת מימושו בארצות הברית. הגדרת הדרישות, בחירת ורכישת מסוקים ימיים חדשים מדגם "פנתר/ עטלף" שיועדו לספינות סער 5 וסער 4.5 מדגם חוחית . בדצמבר 1992 מונה לראש 'מנהלת פרויקטים להב דולפין' שמשימותיה כללו: פיתוח ובניית ספינות סער 5 - פרויקט " להב" - וצוללות מסדרת דולפין ואת רכישת מערכות הלחימה שלהן וקודם לדרגת תת-אלוף. כרמפל"ד ניהל אייל פרויקטים בהיקף כספי של 1.5 מיליארד דולר $ שהתבצעו בו זמנית בחמש מדינות על ידי שבעה עשר חברות תעשייה שונות. כולן בפיקוח ותיאום על ידי צוותי פרויקטים בישראל ומחוצה לה. המסוקים הימיים – חיל הים הפעיל ספינות נושאות מסוק מסדרת חוחית. נרכשו מסוקים מותאמים במיוחד לעבודה בים. על פעילות זו זכה אייל מכתב הערכה ממפקד חיל הים אלוף עמי אילון, 7 בדצמבר 1993. צוללות מסדרת דולפין - בפרויקט דולפין נבנו 3 הצוללות הראשונות במספנות HDW בהמבורג ובמספנות THYSEN באמדן שבגרמניה כאשר מערכות ההנעה החשמל והבקרה נבנות על ידי מספר חברות גרמניות במקביל ומערכות הלחימה מפותחות בחברת ATLAS KRUPP . לאייל היה תפקיד מכריע בהשגת הסכם לבניית הצוללת השלישית ועל כך קיבל מכתב הערכה אישית ממפקד החיל האלוף עמי אילון, 5 באפריל 1994. קורבטות סער 5 - בתקופה זו הושלמה בנייתן של 3 ספינות סער 5 במספנות אינגלס בארצות הברית. הספינות הפליגו לישראל להמשך התקנות ושילוב מערכות הלחימה החדשות. את הספינה הראשונה, אח"י אילת בפיקוד סא"ל רן בן יהודה הביא אייל ארצה כמפקד הבכיר בים. על פעילותו לסיכום החוזה מול מספנות אינגלס זכה אייל למכתב הערכה ממפקד חיל הים אלוף עמי אילון ינואר 1995. עם הגעת שלוש קורבטות טילים מסדרת סער 5 וכניסתן לשירות בחיל הים, ביקש אייל לסיים את שירותו הצבאי ובחודש מאי 1995 יצא לחיים האזרחיים. ערך מורחב – פרשת רכישת מסוקי העטלף בסוף שנת 1996, כאשר אייל כבר היה משוחרר מצה"ל, הועלו חשדות נגד אייל ואחרים, על ניפוח מחירים וקבלת שוחד כביכול בהקשר לרכישת המסוקים הימיים. החל מנובמבר 1996 נחקר אייל מספר פעמים במשטרה. החקירות לא העלו דבר ואייל נשאר עם עננה של חשד. אייל לא קיבל הודעה מהמשטרה על מצב החקירה נגדו. כחצי שנה לאחר מכן, בריאיון לעיתון "גלובס", הודיע אלוף אילן בירן מנכ"ל משרד הביטחון ”חקירת פרשת ההונאה בעסקת מסוקי ה'פנתר' של חיל הים הישראלי, לא מצאה רבב כלשהו בעשייתו של תא"ל אלכס אייל. זאת דוגמה להעלאה לא מבוססת של חשדות כנגד אדם שאין נגדו ולו דבר”. את לימודיו בבית הספר הימי "מבואות ים" במכמורת במגמת מכונאות ימית סיים אייל בהצטיינות בשנת 1967. במהלך שירותו הצבאי שקד אייל על התקדמות בלימודים ועשה: תואר BA בהצטיינות בכלכלה ומנהל עסקים - אוניברסיטת בר-אילן (1981) תואר MA בהצטיינות במנהל עסקים - אוניברסיטת בר-אילן (1983) כן עבר אייל בשנת 1989 קורס ניהול בכיר בבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים במונטריי שבקליפורניה. באזרחות עסק אייל בניהול בכיר וייעוץ כלכלי וארגוני לחברות תפקידיו היו: במשך שלוש וחצי שנים 1995–1998 שימש אייל סמנכ"ל תפעול של קבוצת כתר פלסטיק. במשך שנתיים 1999–2000 - היה אייל מנכ"ל חברות תוכנה שפיתחו ושיווקו תוכנות ARC+ ותוכנות Deco Design בארץ ובחברות בנות חו"ל. משנת 2001 אייל איש עסקים עצמאי העוסק ביצוא מוצרי טכנולוגיה לחו"ל ויועץ אסטרטגי ופיתוח עסקי למספר חברות בארץ . כמו כן שימש אייל דירקטור בתקופות שונות במספר חברות בארץ ובארצות הברית. בנוסף לתפקידים העסקיים שימש אייל בשנים 2003 – 2005 כחבר בהנהלת עמותת חיל הים. היא חבר הצוות המייעץ בתנועת הביטחוניסטים. סרן אייל נישא ב-2 בינואר 1975 לאביבה מבית תמרי, שהייתה לפנים דיילת אוויר, לזוג נולדו ארבע בנות שהמשיכו את דרכו ושרתו בח"י. מהן זכה לארבע נכדות ונכד. אייל פרסם מאמרים אקדמיים בנושא השפעת הפרסום על המחירים לצרכן: “ A Test of the Advertising Life –cycle Theory “ – International Journal of Advertising, 1985, 4, 247-250 “Retailer- Manufacturer Price and Profit Relationship along the Advertising Life –cycle : an Empirical Examination’ - Managerial and Decision Economics vol.13, 247-254 (1992) שחר לנדאו, השקת אח"י ניצחון, בין גלים אוגוסט 1978 דרור מרום ואורה קורן, ‏ישראל קיבלה החזר של 6.1 מיליון דולר - תשלום יתר בפרשת מסוקי ה"פנתר", באתר גלובס, 20 באפריל 1997 צומת השרון " הוא לא רמי דותן 2" - 15 בנובמבר 1996 עמ' 42–43 . אביגדור קהלני, אני נשבע לך, שיחות אישיות עם לוחמים על מלחמת יום הכיפורים עמ' 211–214 פרס ראש מפא"ת לחשיבה יוצרת. מדיה וקבצים בנושא אלכס אייל בוויקישיתוף כוכבי אזרן, אלכס אייל - קצין הגנ"ק של אח"י קשת במלחמת יום הכיפורים משתף בחויות המלחמה. מראיינת צוערת רוני בר, 2022. ההערכה כוונה גם למפקד הכוח סא"ל אלכס אייל אך שמו לא נכלל במכתב. הפלגות לינול- ליווי אוניות סוחר במלחמת יום הכיפורים באתר אח"י קשת הראשונה. מפורט סודאן לירושלים סרטון באתר יוטיוב יולי 2011. תעודת הערכה אלוף בן שושן למפקדי כלי השיט שהשתתפו בלכידת היכטה קסלרדי., באתר הגבורה דרור מרום ואורה קורן, ‏ישראל קיבלה החזר של 6.1 מיליון דולר - תשלום יתר בפרשת מסוקי ה"פנתר", באתר גלובס, 20 באפריל 1997 תוכנות ARC ו-ARC+ באתר יוטיוב.