laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אירוויזיון 1964

תחרות הזמר של האירוויזיון 1964, התשיעית במספר, נערכה ב-21 במרץ 1964 בקופנהגן, בירת דנמרק לאחר זכייתה בשנה הקודמת עם השיר "Dansevise". איטליה ניצחה לראשונה בתולדותיה (בפעם הראשונה מתוך שלוש), עם השיר "Non ho l'età". השיר זכה לתגובות נלהבות בקרב הקהל הדני באולם. שוודיה לא השתתפה בתחרות אותה השנה, אולם היא שידרה אותה. מהומה קלה התעוררה לאחר שהסתיים השיר השווייצרי, כאשר אדם אחד עלה לבמה עם שלט עליו נכתב "החרימו את פרנקו וסלזר!". מייד לאחר שעלה לבמה, שודרה בטלוויזיה תמונה של לוח ההצבעות, עד אשר הוא הורד מהבמה והתחרות נמשכה. מערב גרמניה, יוגוסלביה, שווייץ ופורטוגל קיבלו כולן אפס נקודות בפעם הראשונה בתולדותיהן. פורטוגל זכתה לתואר "המדינה הראשונה שמקבלת אפס נקודות בהשתתפות הראשונה" (המקום הגבוה ביותר לו זכתה פורטוגל אי פעם הוא הראשון, בתחרות ב-2017 בה זכתה בפעם הראשונה והיחידה). הנציגה של הולנד הייתה המשתתפת הראשונה בתחרות שלא ממוצא אירופאי (היא הייתה ממוצא אינדונזי). לתחרות זו אין תיעוד מצולם בימינו, וזאת עקב שרפה שהתחוללה בשנות ה-70 באולפני רשות השידור הדנית, ה-DR, שכילתה עמה גם את צילומי התחרות, אולם קיימות הקלטות של צ'ינקווטי (נציגת איטליה) שרה את השיר המנצח בפסטיבל סן רמו, וכן קיים תיעוד של רגעי הניצחון של איטליה. מדיה וקבצים בנושא אירוויזיון 1964 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אירוויזיון 1964 (באנגלית) אירוויזיון 1964, באתר האירוויזיון הרשמי היסטוריית ההצבעות של אירוויזיון 1964 אירוויזיון 1964, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
פלפס

האם התכוונתם ל... אוליבר וג'יימס פלפס – זוג תאומים שחקנים בריטיים ארתור פלפס – גנרל רומני מייקל פלפס – שחיין אמריקאי אדמונד פלפס – פרופסור אמריקאי לכלכלה פרד פלפס – מטיף אמריקאי שרה פלפס – תסריטאית ומפיקת טלוויזיה ומחזאית בריטית פיליפס
אליפות אירופה בכדורגל חופים

אליפות אירופה בכדורגל חופים (באנגלית: Euro Beach Soccer League) היא תחרות כלל אירופית שנתית בכדורגל חופים. האליפות נוסדה ב-1998 תחת השם "אליפות אירופה המקצוענית בכדורגל חופים". במסגרת האליפות, מתחרות נבחרות לאומיות בכדורגל חופים לאורך חודשי הקיץ בפורמט של ליגה. כל עונה מסתיימת בשלב גמר, הנערך במרסיי ובו נקבעת האלופה. הטורניר גם מהווה את המוקדמות האירופאיות של גביע העולם בכדורגל חופים, וחמש הנבחרות המסיימות במקומות הראשונים משתתפות בו בשנה שלאחר מכן כנציגות אירופה. מודגש: מייצג את השנה בה הנבחרת זכתה בסופרפיינל כדורגל חופים גביע אירופה בכדורגל חופים ישראל באליפות אירופה בכדורגל חופים ידועה גם תחת הקיצורים Euro BS League או EBSL באנגלית: European Pro Beach Soccer League אליפות אירופה המקצוענית בכדורגל חופים (EPBSL)
פיליפס (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פיליפס – חברה למוצרי חשמל ואלקטרוניקה מברג פיליפס - מברג שחודו בצורת הסימן   + {\displaystyle \ +} עקומת פיליפס – בכלכלה, עקומה המתארת את הקשר ההפוך בין אינפלציה לאבטלה אישים: אלינד פיליפס (אנ') – משוררת ולשית ביזי פיליפס – שחקנית אמריקאית ג'ון פיליפס (זמר) – זמר אמריקאי ג'ון פיליפס (צלם) – צלם עיתונות אמריקאי ג'וני פיליפס – שחקן ישראלי גראהם פיליפס – שחקן אמריקאי דווייט פיליפס – אתלט אמריקאי הווארד פיליפס לאבקרפט – סופר אימה, מדע בדיוני ופנטזיה אמריקאי זארה פיליפס – בתה השנייה של אן, הנסיכה המלכותית זיין פיליפס – שחקן אמריקאי מלאני פיליפס – עיתונאית בריטית מלבה פיליפס – פיזיקאית גרעין נייתן פיליפס – ראש העיר של טורונטו בשנים 1955 עד 1962, על שמו נקראת כיכר נייתן פיליפס בעיר ריצ'רד פיליפס - שם העט של פיליפ ק. דיק, סופר מדע בדיוני אמריקאי סם פיליפס – מפיק מוזיקלי שאן פיליפס – שחקנית ולשית פיליפ פלפס
פרוצדורה מאוחסנת

פְּרוֹצֵדוּרָה מאוחסנת (באנגלית: Stored Procedure) היא שיטת כתיבה של שאילתות SQL המאוחסנות בשרת של בסיס הנתונים. כמו בפרוצדורה רגילה, הפרוצדורה המאוחסנת כוללת קוד של התחלה, קוד של סיום, פרמטרים וגוף הפרוצדורה, שבו נכתבות הפעולות המתבצעות בפרוצדורה. הפרוצדורה המאוחסנת נכתבת בשפת SQL, שהשימוש בה נעשה בכל פעולה שנוגעת למסד הנתונים. השימוש בפרוצדורה מאוחסנת מתאים במקרים הבאים: אם רוצים לכתוב תוכנית שתשמש למספר יישומים, ניתן לשמור אותה בצד השרת. זה מוריד כפילויות ומשפר גמישות בקוד. הרצת פרוצדורה בשרת מפחיתה את תעבורת המידע בין השרת לאפליקציה. ניתן להשתמש בפרוצדורות לבדיקות נכונות הנתונים integrity constraints, לטיפול בשגיאות, למניפולציה על הנתונים ולטעינת נתונים. התחביר ליצירת פרוצדורה הוא: CREATE PROCEDURE <procedure name> (<parameters>) <local declarations> <procedure body>; דוגמה לפרוצדורה מאוחסנת: CREATE PROCEDURE sp_GetInventory @location varchar(10) AS SELECT Product, Quantity FROM Inventory WHERE Warehouse = @location דוגמה לקריאה לפרוצדורה מאוחסנת: CALL <procedure or function name> (<argument list>) פְרוצֵדורַה מאוחסנת היא חלק משפת ה-SQL הסטנדרטית ומרחיבה את שפת ה-SQL של בסיס הנתונים. תנאים ולולאות: IF IF <condition> THEN <statement list> ELSEIF <condition> THEN <statement list> ELSE <statement list> END IF; WHILE WHILE <condition> DO <statement list> END WHILE; FOR FOR <loop name> AS <cursor name> CURSOR FOR <query> DO <statement list> END FOR; נכון להיום כמעט כל בסיס נתונים יחסי מאפשר כתיבת פרוצדורה מאוחסנת, אולם בסיסי נתונים שונים תומכים בשפות תכנות שונות. ישנן מספר גרסאות חדשות שיצאו לאחרונה בבסיסי נתונים שאינם יחסיים (NoSQL) ומספר קטן של בסיסי נתונים גדולים (Big Data), שניתן לכתוב בהם פרוצדורת מאוחסנות.
מוזיאון חיל האוויר (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מוזיאון חיל האוויר הישראלי בחצרים שבנגב. מוזיאון חיל האוויר המלכותי – מוזיאון חיל האוויר המלכותי הממוקם בלונדון ובמחוז שרופשייר שבממלכה המאוחדת מוזיאון חיל האוויר הלאומי של חיל האוויר של ארצות הברית מוזיאון חיל האוויר המלכותי הניו זילנדי
האצטדיון האולימפי

האם התכוונתם ל... אצטדיון אולימפי האצטדיון האולימפי (מדריד)
תוכנית גדס-אשבי

תוכנית גדס-אשבי היא תוכנית מתאר לירושלים שנערכה בשנת 1922 על ידי פטריק גדס (Patrick Geddes) בשיתוף האדריכל צ'ארלס רוברט אשבי (C.R. Ashbee) ששימש "יועץ אזרחי למושל ירושלים" (Civic Advisor to the Governor of Jerusalem) וכמזכיר האגודה למען ירושלים. תוכנית המתאר מתבססת על תוכנית שערך גדס בשנת 1919, וזו מתבססת על מתווה שהציע האדריכל ויליאם מקלין, הידועה כתוכנית מקלין. בתוכנית זו נקבע כי העיר העתיקה תהווה מרכז אסתטי ורוחני המיועד לשימור, אך ללא חשיבות פונקציונלית, וכי כל פיתוח עתידי של העיר יהיה לכיוון מערב. בתוכנית שערך גדס ב-1919 נשמרו העקרונות של תוכנית מקלין, אך פיתוח העיר הוסט לכיוון צפון-מזרח. אחת הסיבות לשינוי זה הייתה משיכתו של גדס לתכנון האוניברסיטה העברית על הר הצופים, בצד חשיבותה של העיר העתיקה כמרכז אליו הולכות כל הדרכים. כן נשמר העיקרון על פיו לא תהיה בנייה סביב העיר העתיקה. התוכנית היוותה סינתזה של התוכניות שהוגשו עד אז, ולתקנות שפרסם המושל הצבאי של ירושלים, רונלד סטורס. החידוש העיקרי בתוכנית זו היה הוספת מקום לשטחי תעשייה סמוך לעורקי תחבורה ראשיים. התוכנית ביססה את התכנון העירוני של ירושלים על עיקרון ייעודי הקרקע (Zoning). 'תוכנית גדס-אשבי' הייתה חלק מפעולות 'האגודה למען ירושלים' ובסיס לתוכניות המתאר הבריטיות שבאו אחריה. דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים - הבנייה בתקופת המנדט הבריטי, הוצאת כתר, 1991 ערך זה הוא קצרמר בנושא ירושלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אתר CpG

אתרי CpG הם אזורים ב-DNA שבהם נוקלאוטיד מסוג ציטוזין מופיע מיד לפני גואנין. המונח CpG מייצג ראשי תיבות של Cytosine-Phoshpate-Guanine, כלומר הציטוזין קשור לגואנין דרך קבוצת הזרחה (פוספט). ביצורים אאוקריוטים רבים, הציטוזין באתרי CpG עובר מתילציה, על ידי האנזים מתיל-טרנספרז, והופך ל-5-מתיל-ציטוזין. אצל יונקים, כ-80% מאתרי CpG נמצאו ממותלים. חוקי זיווג הבסיסים גורמים לכך כי בגדיל המקביל (שהוא אנטי-פרללי) קיים גם כן אתר CpG (מול כל G יש C ולהפך), כך שהמתילציה עוברת בתורשה כאשר ה-DNA עובר שכפול. מתילציה של אתרי CpG היא אחת המודיפקציות האפיגנטיות החשובות ביותר. בדרך כלל, גנים שאזור הקדם שלהם ממותל יהיו מושתקים. הסיבה לכך היא שקבוצת המתיל גורמת להפרעה מרחבית המקשה על פקטורי שעתוק אקטיבטורים (משפעלים) להיקשר ל-DNA. בנוסף, המתילציה מעודדת קישור של חלבוני קישור לאתרי מתיל-CpG ‏(Methyl CpG binding proteins) המשמשים קו-רפרסורים לפקטורי שעתוק שליליים (מעכבים). בגנום האנושי כ-42% מהנוקליאוטידים הם G או C לכן ההסתברות לקבל אתר CpG צריכה להיות 0.21*0.21=4.41%. אולם, בפועל אחוז אתרי CpG הוא נמוך מהמצופה ומהווה פחות מאחוז. ייתכן והסיבה לכך היא הקלות שבה מתיל-ציטוזין יכול להפוך לתימין (T) על ידי דה-אמינציה ספונטנית. לפיכך, במשך האבולוציה יצורים בעלי מעט אתרי CpG היו פגיעים פחות למוטציות כאלה. איי CpG הם אזורים ב-DNA בעלי ריכוז גבוה במיוחד של אתרי CpG. אצל יונקים האיים מציינים, לעיתים קרובות, התחלה של גן. חוקרים מרבים להשתמש בתכונה זו בחיפושיהם אחר גנים חדשים. ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נשימה סרעפתית

נשימה סרעפתית או נשימת בטן היא נשימה שרובה נעשית בעזרת כיווץ הסרעפת ופחות על ידי הרחבת כלוב הצלעות שבבית החזה. אוויר נכנס לריאות כאשר נפח בית החזה גדל ויוצר הפרש לחצים שלילי בין הנוזל שבין קרומי הצדר (pleura) לבין האוויר החיצון. הפרש הלחצים גורם לריאות להתרחב ולאוויר להיכנס לתוכן. את בית החזה מגדירות הצלעות והסרעפת ולכן נפח בית החזה יכול להשתנות עקב תנועת צלעות או סרעפת. אוויר יוצא מהריאות ללא מאמץ שרירי, כאשר בית החזה והריאות חוזרים לצורתם שלפני השאיפה הודות לאלסטיות שלהם. שריר הסרעפת מהווה את הגבול התחתון של בית החזה. במצב מנוחה לסרעפת מבנה קמור, קרי היא בולטת בדמות חצי כדור לתוך כלוב הצלעות. כיווץ הסרעפת גורם להשטחה של המבנה הקמור ולהגדלת נפחו של בית החזה ובאותה עת, לדחיסה כלפי מטה של אברי הבטן הדוחפים את קיר הבטן הקדמי לכיוון קדימה. תנועה הנראית כ"הוצאת הבטן". נשימה סרעפתית עמוקה יותר מנשימה צלעית (נשימה המדגישה הנעת צלעות לשם הגדלת נפח בית החזה). כמות גדולה יותר של אוויר מתחלפת בכל נשימה וחלקים גדולים יותר בריאות מתאווררים. היא נחשבת לבריאה יותר והדרכת השימוש בה נעשה דרך קבע לחולים הסובלים מתת-אוורור של הריאות ולחולים הנחשבים מועדים לפגיעה כזו, למשל לאחר ניתוח בהרדמה כללית. נטייתם של אנשים להימנע משימוש בנשימה סרעפתית מוסברת לעיתים בהרגלים נרכשים, כגון חיקוי מבוגרים המורגלים בנשימה צלעית, הימנעות מנשימה סרעפתית הגורמת להבלטת בטן (המנוגדת לאידיאל היופי של תעשיות הדוגמנות והפרסום המודרנית הכוללת בטן "שטוחה") ואף הימצאות מתמשכת במצבי דחק המלווים בנשימות רדודות. נשימה סרעפתית היא גם סוג של אימון נשימתי בו אנשים לומדים לנשום בעזרת כיווץ הסרעפת. אלימלך שוחט, כמו אוויר לנשימה, מגזין את ניב דור כהן, על נשימה וחיים, באתר yoga.co.il מד פורטל, על נשימה סרעפתית/דיאפרגמטית קרומי האדר דבוקים האחד לריאות והשני לבית החזה, כך שלמעשה זהו הנוזל שבין הריאות לבית החזה הדרכה לקראת ניתוח - מידע כללי, אתר "מרכז רפואי מאיר"
הפרקציה הדמוקרטית

הפרקציה (הסיעה) הדמוקרטית הייתה סיעה אופוזיציונית של אינטלקטואלים צעירים בהסתדרות הציונית שפעלה בין השנים 1901–1904. הסיעה נקראה כך כתגובה לסירובו של הרצל לאפשר עיסוק בנושאים תרבותיים, עמדה שנתפסה על ידי מייסדי הסיעה כשוללת את הדמוקרטיה, ומכאן כינויים. הסיעה הופיעה לראשונה בקונגרס הציוני החמישי, בדצמבר 1901, לאחר התפטרותו של יעקב ברנשטיין-כהן מראשות לשכת הדואר של התנועה הציונית הרוסית. חברי הסיעה, שבהם היו גם חיים ויצמן, מרטין בובר, ליאו מוצקין, ברתולד פייבל, דייוויס טריטש, ואפרים משה ליליין, ביקשו להתייחס גם לאלמנטים תרבותיים-רוחניים כהשלמה לדרכו של הרצל, שהתבסס כמעט לחלוטין על מגעים מדיניים. הפרקציה הייתה מושפעת מתפיסותיו הרעיוניות של אחד העם, שפיקפק בסיכויי התנועה הציונית לתת מענה למליוני יהודים ('צרת היהודים') ושלכן הסיק כי כל מה שניתן לעשות בארץ ישראל הוא 'מרכז רוחני' שישפיע מאורו על תפוצות הגולה. זו גם הסיבה שאחד העם לא רק שלא הצטרף להסתדרות הציונית אלא מתח ביקורת חריפה וארסית על הרצל וחזונו, בטענה שאת "אלטנוילנד אפשר לייסד גם בניגריה". בניגוד לעמדת אחד העם, סברו לפחות חלק מתלמידיו, חיים ויצמן הוא הבולט ביניהם, שאין סתירה בין המאמץ המדיני של הרצל לבין תביעותיו הרוחניות של אחד העם, וכי על התנועה הציונית לעסוק בענייני תרבות ורוח, כך שהעם היהודי ישחרר עצמו גם על ידי פיתוח תודעה לאומית דרך מדע, חינוך, תרבות ואמנות. הפרקציה דרשה הדגשה והבלטה של היסודות הלאומיים-רוחניים בציונות, לא להיכנע לדעות קדומות דתיות ולשמור על הדמוקרטיה הפנימית בהרכב הקונגרסים ובמוסדות הציוניים. הפרקציה הובילה את המאבק למען גיבוש תרבות לאומית יהודית ציונית, וחבריה היו הראשונים שהעלו לסדר היום את שאלת האמנות היהודית ואת מקומהּ בתהליך התחייה הלאומית. ביוזמת הפרקציה נכללה לראשונה האמנות החזותית במסגרת הדיון על התרבות בקונגרס הציוני החמישי. כחלק מהיוזמה, ערכו בובר וליליין באחד מאולמות הקונגרס את תערוכת האמנים היהודים הראשונה ובהם א.מ. ליליין, יהודה אפשטיין, יוזף ישראלס, אלפרד נוסיג, לסר אורי והרמן שטרוק, אשר נועדו להדגיש את המוטיבים הלאומיים-יהודים שביצירותיהם. בקונגרס זה נשא בובר את ההרצאה המרכזית על האמנות היהודית; לטענתו, טיפוח האמנות היהודית חשוב לא פחות מפעולות מדיניות, מפני שבכוח האמנות לחנך ולעצב את התודעה הלאומית, את היהודי החדש שבכוחו יהיה לבנות את מולדתו. בהרצאתו סיפק בובר סקירה היסטורית קצרה, תיאר את המצב הנוכחי, הציג אידאולוגיה מנומקת ואף שורת הצעות מעשיות לטיפוח החינוך האסתטי של העם היהודי – בין היתר, עריכת תערוכות על טהרת האמנות היהודית והקמת הוצאות ספרים שיוציאו לאור אמנות יהודית. באותו נאום הכריז בובר על ייסוד הוצאת הספרים של הפרקציה הדמוקרטית, Jüdischer Verlag (שאותהּ הקים בשיתוף עם ברתולד פייבל ואפרים משה ליליין), אשר תקדיש חלק ניכר ממשאביה להפצת האמנות היהודית, וביקש את תמיכתהּ הכלכלית של ההסתדרות הציונית בהּ. תמונות באתר: תמונת "הרצל עם חברי הפרקציה הדמוקרטית" ותמונת "חברי הפרקציה הדמוקרטית ב-1901" הפרקציה הדמוקרטית, באתר תנועת העבודה הישראלית ניר קידר, משפט כחול לבן, תל אביב ובאר שבע 2017, פרק א' Gilya Gerda Schmidt, The Art and Artists of the Fifth Zionist Congress, 2003 אבנר הולצמן, מלאכת מחשבת: תחיית האומה: הספרות העברית לנוכח האמנות הפלסטית, תל אביב: זמורה-ביתן והוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, 1999, פרק שני: תמורות במעמדה של האמנות הפלסטית במחשבת הספרות העברית: ה. מקומה של שאלת האמנות בפולמוס התרבות הציוני, עמ' 78–82.
מרחב הסתברות

מרחב הסתברות בתורת ההסתברות הוא שלשה ( Ω , F , Pr ) {\displaystyle (\Omega ,{\mathcal {F}},\Pr )} שאיבריה הם מרחב מדגם, סיגמא-אלגברה ומידת הסתברות. לפי האקסיומטיקה שהציע אנדריי קולמוגורוב, דורשים מרכיבי השלשה לקיים את הדרישות הבאות: מרחב המדגם Ω {\displaystyle \Omega } : קבוצת כל התוצאות האפשריות בניסוי. מרחב המדגם יכול להיות סופי, כמו בדוגמת הקובייה להלן, או אינסופי, כמו בדוגמה של בחירת מספר ממשי להלן. על אף שבהטלת קובייה אוסף התצפיות האפשרי נראה ברור מאליו, יש למרחב המדגם חשיבות בעריכת ניסויים מסובכים יותר. לרוב, חוקר ייקח את מרחב המדגם ויחלק אותו לקבוצות על מנת להסיק מסקנות כלשהן. F ⊆ 2 Ω {\displaystyle {\mathcal {F}}\subseteq 2^{\Omega }} היא סיגמא-אלגברה של Ω {\displaystyle \Omega } , ומהווה את אוסף תת-הקבוצות שאפשר לחשב את הסתברותן ("מאורעות"). מידת הסתברות Pr {\displaystyle \Pr } : הפונקציה Pr {\displaystyle \Pr } היא פונקציית מידה משדה המאורעות F {\displaystyle {\mathcal {F}}} אל המידה [ 0 , 1 ] {\displaystyle [0,1]} , שמקיימת P r ( Ω ) = 1 {\displaystyle P_{r}(\Omega )=1} . במונחים של תורת המידה, ניתן להגדיר מרחב הסתברות בפשטות כמרחב מידה שבו מידת המרחב כולו היא 1 (כלומר P r ( Ω ) = 1 {\displaystyle P_{r}(\Omega )=1} בסימונים שלעיל). הטלת קובייה הגונה בעלת 6 פאות: מרחב המדגם Ω {\displaystyle \Omega } הוא { 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 } {\displaystyle \{1,2,3,4,5,6\}} . דוגמה למאורע: "תוצאת הקוביה היא 2 {\displaystyle 2} או 6 {\displaystyle 6} " (הסתברותו היא 1 / 3 {\displaystyle 1/3} ). הקבוצה 1 / 7 {\displaystyle 1/7} אינה מאורע במרחב, למשל, שכן אינה תת-קבוצה של Ω {\displaystyle \Omega } . בחירת מספר ממשי בין 1 {\displaystyle 1} ל- 100 {\displaystyle 100} : מרחב המדגם Ω {\displaystyle \Omega } הוא קבוצת כל המספרים הממשיים בין 1 {\displaystyle 1} ל- 100 {\displaystyle 100} . אלגברת המאורעות הסטנדרטית במקרה זה היא אלגברת בורל. אקסיומות ההסתברות מרחב הסתברות, באתר MathWorld (באנגלית) אמצעי הסתברות, דף שער בספרייה הלאומית
קבוצת בורל

קבוצת בורל היא קבוצה השייכת לסיגמא-אלגברה של בורל של מרחב טופולוגי נתון. סיגמא-אלגברה זו נוצרת על ידי הקבוצות הפתוחות שבמרחב. לעיתים מגדירים סיגמא-אלגברה זו להיות נוצרת על ידי הקבוצות הקומפקטיות. באופן כללי זו אינה הגדרה שקולה, אבל במרחב מטרי ספרבילי שהוא קומפקטי מקומי שתי ההגדרות מזדהות. המונח קרוי על שמו של אמיל בורל. הדוגמה המפורסמת ביותר היא הסיגמא-אלגברה של הישר הממשי, הנוצרת על ידי הקטעים הפתוחים. כל קבוצה פתוחה היא קבוצת בורל. כל קבוצה סגורה היא קבוצת בורל (סגירות תחת משלים). כל קטע (פתוח או סגור; חצי פתוח; סופי או לא) הוא קבוצת בורל. כל איחוד בן מנייה של קבוצות סגורות (קבוצה F σ {\displaystyle F_{\sigma }} ) הוא קבוצת בורל. כל חיתוך בן מנייה של קבוצות פתוחות (קבוצה G δ {\displaystyle G_{\delta }} ) הוא קבוצת בורל. כל איחוד או חיתוך בן-מנייה של הקבוצות לעיל גם הוא קבוצת בורל. ניתן להגדיר את סיגמא-אלגברת בורל בישר הממשי באופן קונסטרוקטיבי באמצעות אינדוקציה טרנספיניטית. מגדירים את B 0 {\displaystyle B_{0}} כקבוצת כל הקבוצות שהן פתוחות או סגורות. לכל סודר עוקב α + 1 {\displaystyle \alpha +1} מגדירים את B α + 1 {\displaystyle B_{\alpha +1}} כקבוצת כל האיחודים בני המנייה של איברי B α {\displaystyle B_{\alpha }} , או משלימים של איחודים כאלה. לכל סודר גבולי γ {\displaystyle \gamma } מגדירים B γ = ⋃ β < γ B β {\displaystyle B_{\gamma }=\bigcup _{\beta <\gamma }B_{\beta }} . אלגברת בורל היא הקבוצה B ω 1 {\displaystyle B_{\omega _{1}}} , כאשר ω 1 {\displaystyle \omega _{1}} הוא הסודר הקטן ביותר שאינו בן מנייה. כל קבוצת בורל היא קבוצה מדידה לפי מידת לבג (משמע אפשר להתאים לה "אורך"). מידת לבג כשהיא מצומצמת לאלגברת בורל נקראת מידת בורל. מהבנייה הקונסטרוקטיבית של קבוצות בורל נובע שיש ℵ {\displaystyle \aleph } (עוצמת הרצף) קבוצות בורל. הרבה פחות מאשר הקבוצות המדידות לבג, הכוללות את קבוצות בורל, ומהן יש 2 ℵ {\displaystyle 2^{\aleph }} . דוגמה לקבוצה מדידה לבג שאינה קבוצת בורל קבוצת בורל, באתר MathWorld (באנגלית) עוד כמה מילים על סודרים ואינדוקציה טרנספיניטית, מהומה רבה על לא דבר
אקטיניד

סדרת האקטינידים היא סדרה כימית של 15 יסודות כבדים דומים למדי. הדמיון נובע מכך שבהתקדמות בשורה זו מתמלא ענן האלקטרונים f, שהוא ענן פנימי ביותר ושאין לו השפעה על הערכיות, הקובעת את מרבית התכונות הכימיות של החומר. האקטינידים נמצאים בטבלה המחזורית במקומות 89–103 והם מרוכזים בשורה נפרדת מתחת לגוף הטבלה, שורת האקטינידים. חלק ניכר מהיסודות האקטינידים מאופיינים ברדיואקטיביות ומשך חיים קצר למדי; רובם נוצרו באופן מלאכותי בכורים גרעיניים ובמעבדות מחקר, והם מוצקים בטמפרטורת החדר. בשם "אקטינידים" משתמשים לעיתים כדי לציין יסודות כבדים מאוד, בעיקר בהקשר של אנרגיה גרעינית - כל היסודות המתאימים לשימוש כדלק גרעיני הם אקטינידים. לנתניד מדיה וקבצים בנושא אקטיניד בוויקישיתוף אקטיניד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טפיריים

טפיריים (שם מדעי: Tapiridae) היא משפחה של יונקים מהסדרה מפריטי פרסה, בה ישנם 4 או 5 מינים מהסוג טפיר (Tapirus), החיים כיום באמריקה הדרומית, המרכזית ובדרום-מזרח אסיה. עם זאת בעבר תפוצתם השתרעה גם על רוב אירואסיה ואמריקה הצפונית, ממנה נכחדו. הם הופיעו לראשונה במשך תחילת האוליגוקן לפני כ-34 מיליון שנה מזמננו. הטפיריים מזכירים מעט חזירים אף הם קרובים יותר לסוסיים והקרנפיים. הם חיים לרוב ביערות או ביצות והם אוכלי צמחים מובהקים בעלי חדק קצר המשתרע מקדמת לסתם העליונה ועוזר להם לאסוף עלים. הם גדולים יחסית בגודל של 150 עד 300 ק"ג, אם כי הם הקטנים שבמפריטי הפרסה החיים. לצעירים מבנה בעל נקודות לאורך גופם העוזר בהסוואתם. Eotapirus - נכחד Hesperaletes - נכחד Heteraletes - נכחד Miotapirus - נכחד נקסואוטפירוס (Nexuotapirus) - נכחד Palaeotapirus - נכחד Paratapirus - נכחד Plesiocolopirus - נכחד Plesiotapirus - נכחד פרוטפירוס (Protapirus) - נכחד Selenolophodon - נכחד Tapiravus - נכחד Tapiriscus - נכחד Teleolophus - נכחד טפיר (Tapirus) מדיה וקבצים בנושא טפיריים בוויקישיתוף טפיריים, באתר ITIS (באנגלית) טפיריים, באתר NCBI (באנגלית) טפיריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) טפיריים, באתר GBIF (באנגלית)
קבוע המבנה הדק

קבוע המבנה העדין, הקרוי גם קבוע המבנה הדק, הוא קבוע פיזיקלי בעל גודל חסר ממד, המאפיין את הכוח האלקטרומגנטי. הקבוע שימושי במיוחד לתיאור מבנה אטום מימן. לקבוע המבנה העדין גודל זהה בכל מערכת יחידות, אך ערכו משתנה בהתאם לאנרגיה של התהליך הפיזיקלי. באנרגיות נמוכות גודלו שווה בערך ל-1/137 (ראו #ערך מספרי). לקָבוּע מספר הגדרות, בהתאם לתהליך שבו הוא מוגדר או נמדד, ובהתאם למערכת הנמדדת. הפיזיקאי ארנולד זומרפלד הגדיר את הקבוע לראשונה כיחס בין מהירות האלקטרון במסלול הראשון במודל האטום של בוהר היחסותי, לבין מהירות האור בריק. קבוע המבנה העדין הוא אחד הגדלים הפיזיקליים שנמדדו בדיוק הרב ביותר, וערכו תמיד נמצא זהה ללא קשר לאופן בו הוא הוגדר. חזרה זו של הקבוע בכל הניסויים היא ההוכחה הבולטת ביותר לתקפותה של האלקטרודינמיקה הקוונטית. כמו כן, קבוע המבנה הדק הוא היחס בין עוצמת הכוח החזק לעוצמת הכוח האלקטרומגנטי. ערכו של הקבוע הוא α = e 2 ( 4 π ε 0 ) ℏ c = e 2 c μ 0 2 h = k e e 2 ℏ c {\displaystyle \alpha ={\frac {e^{2}}{(4\pi \varepsilon _{0})\hbar c}}={\frac {e^{2}c\mu _{0}}{2h}}={\frac {k_{e}e^{2}}{\hbar c}}} כאשר   e {\displaystyle \ e} הוא מטען האלקטרון.   h {\displaystyle \ h} הוא קבוע פלאנק, ו- ℏ {\displaystyle \hbar } הוא קבוע דיראק (קבוע פלאנק המצומצם).   c {\displaystyle \ c} היא מהירות האור.   k e {\displaystyle \ k_{e}} הוא הקבוע האלקטרוסטטי.   ε 0 {\displaystyle \ \varepsilon _{0}} הוא המקדם הדיאלקטרי של הריק, ו-   μ 0 {\displaystyle \ \mu _{0}} הוא המקדם המגנטי של הריק. קיימות הגדרות רבות לקבוע, המפרשות את ערכו כיחס בין גדלים פיזיקליים מדידים שונים. לדוגמה, קבוע המבנה העדין יכול להיות מוגדר כיחס בין האנרגיה האלקטרוסטטית העצמית של פרוטון לבין האנרגיה היחסותית שלו. מקובל להעריך את רדיוס הפרוטון באמצעות אורך גל דה ברויי שלו:   λ p = ℏ m p c {\displaystyle \ \lambda _{p}={\frac {\hbar }{m_{p}c}}} . נציב את כל הגדלים הרלוונטיים ונקבל:   α = E e m E rel = 1 m p c 2 e 2 λ p = e 2 m p c 2 ⋅ ℏ m p c = e 2 ℏ c {\displaystyle \ \alpha ={\frac {E_{em}}{E_{\mbox{rel}}}}={\frac {1}{m_{p}c^{2}}}{\frac {e^{2}}{\lambda _{p}}}={\frac {e^{2}}{m_{p}c^{2}\cdot {\frac {\hbar }{m_{p}c}}}}={\frac {e^{2}}{\hbar c}}} . ערכו של מקדם המבנה הדק נמדד ונבדק לעיתים תכופות, כך שדיוקו משתפר לעיתים קרובות. נכון לשנת 2010 ערכו המדויק ביותר הוא α = 7.2973525376 ( 50 ) × 10 − 3 = 1 137.035999679 ( 94 )   {\displaystyle \alpha =7.2973525376(50)\times 10^{-3}={\frac {1}{137.035999679(94)}}\ } כאשר המספרים בסוגריים מייצגים את שגיאת המדידה בספרות האחרונות, והקבוע ניתן ללא יחידות מכיוון שהוא חסר מימד. את אנרגיית מצב היסוד של אטום המימן שמקבלים ממכניקת הקוונטים אפשר לבטא באמצעות קבוע המבנה העדין:   E = − 1 2 m e c 2 α 2 = − 13.6 eV {\displaystyle \ E=-{\frac {1}{2}}m_{e}c^{2}\alpha ^{2}=-13.6{\mbox{eV}}} כאשר תיקונים קוונטים מסדר גבוה (אנרגיה של מצבים קוונטיים בדיוק רב יותר) מבוטאים בחזקות של קבוע המבנה העדין. מכניקת הקוונטים הכוח האלקטרומגנטי הכוח החזק מימן, אטום המימן המבנה הדק רמות אנרגיה תורת ההפרעות עצם בלתי מזוהה (סרט, 2018) מדיה וקבצים בנושא קבוע המבנה הדק בוויקישיתוף על הקבוע ב־ScienceWorld קבועים אוניברסליים עשויים להיות לא-קבועים באתר הידען על מסתוריות המספר 137, שעומד ביסוד הקבוע העדין, ראה The Mysterious 137 מאת פרופ' ריצ'רד פיינמן, והמספר 137, מאת הרב יצחק גינזבורג. The particle data group, physical constants
רקומבינציה

האם התכוונתם ל... שחלוף (ביולוגיה) – החלפת קטעי דנ"א בין כרומוזומים הומולוגיים התאחות (חשמל) (אנ') – רקומבינציה בלעז שחלוף