שירים ופיוטים לחנוכה

לכבוד חנוכה נכתבו שירים ופיוטים רבים. מלבד פיוטי החג, שנכתבו לאורך הדורות, כתבו יוצרי הזמר העברי שירים רבים לחג החנוכה, בעיקר שירי ילדים או שירים היתוליים, והוא החג היהודי עם מספר השירים הגבוה ביותר.. את אחת המנגינות הפופולריות לברכת הנרות הלחינו ישראל גולדפרב, ואחיו שמואל אליעזר גולדפרב בתחילת המאה ה-20. ערכים מורחבים – הנרות הללו, על הנסים הנרות הללו נאמר לאחר הדלקת הנרות, התפילה תוקנה כנראה בתקופת הגאונים, ומופיעה לראשונה במסכת סופרים. לדעת הרב אברהם אבלי בספרו מגן אברהם כתב שיש לומר תפילה זו, מיד לאחר שהדליק את הנר הראשון, ובספר משנה ברורה הוסיף לבאר מאחר שהנר הראשון הוא הנר העיקר אינו נחשב הפסק בין הברכה לשאר המצוות, וימשיך לאומרו תוך כדי שמדליק שאר הנרות. על הניסים תוספת לתפילת העמידה וברכת המזון התפילה כוללת אזכור של הנסים שנעשו בימי הודאה אלו, ולפי נוסחים מסוימים גם בקשה לנסים בעת הזאת. מלבד חנוכה תפילה זאת נאמרת גם בחג הפורים. ערך מורחב – מעוז צור חלק מהפיוטים נאמרים לאחר הדלקת נרות חנוכה, ואחרים נועדו לתפילות ימי חנוכה השונים או שבת חנוכה. לאורך הדורות נכתבו פיוטים רבים לחג החנוכה. החל מפיוטים שחוברו על ידי פייטנים קדומים, כמו קדושתאות לחנוכה שחיברו רבי יניי ורבי אלעזר הקליר, ועד לפיוטים שחוברו בתקופות מאוחרות יחסית, כמו השיר "באו זרים למקדשי", שהוא חלק מפיוט ארוך שחיבר רבי מאיר איזנשטטר, והפיוטים "לא פגיונים לא כידונים" ו "עם נאמני" של רבי דוד בוזגלו. הפיוט המפורסם ביותר בחנוכה הוא: "מעוז צור" מקור הפיוט הוא באשכנז בימי הביניים. אבני יקר פיוט של רבי אברהם אבן עזרא המקובל בעיקר ביהדות תימן אכלו משמנים פיוט אשכנזי שירת הפיוט נפוצה בעיקר בקרב יוצאי יהדות גרמניה, ומספר חצרות חסידיות. אעדיף כל שמונה פיוט של הפייטן אלעזר בירבי קליר. אשר יצר אור פיוט של רבי אפרים מרגנסבורג יה הצל יונה זהות מחברו לא ידועה יחד באורך פיוט שחיבר רבי יהודה הלוי. שני זיתים פיוט של ר' שלמה אבן גבירול. פיוטי חנוכה עוסקים בחג מהיבטים שונים ומגוונים. בתקופה הקדומה, כמעט לא עסקו הפיוטים בסיפור ההיסטורי של נסי חנוכה, והם התמקדו בחנוכת המשכן (קריאת התורה לחנוכה), בהלכות חנוכה, או השתמשו בנר ובאור כסמלים והפכו אותם לתיאורים ובקשות כלליים לגאולה. רק החל מהמאה ה-10, החלו פייטנים לכתוב פיוטים המספרים בפירוט את מאורעות חנוכה, בעיקר על פי מגילת אנטיוכוס, שנפוצה בתקופה זו. עם זאת, לצד הפיוטים ההיסטוריים, המשיכו להכתב גם פיוטים שעיקרם שבח והודיה לה' על הישועה, ללא פירוט. כך למשל בפיוט אבני יקר. המשיכו להיכתב גם פיוטים העוסקים בחנוכה בעיקר כסמל לגאולה, באמצעות שימוש במוטיבים של אור והמנורה, כך למשל בפיוטים יחד באורך ושני זיתים. סוג נוסף בפיוטי חנוכה, גם בתקופות קדומות וגם בתקופות מאוחרות, הוא פיוטים מביאים את חנוכה כחלק מרשימה של מאורעות היסטוריים, שחנוכה הוא רק אחד מהם. לדוגמה, רשימות של "שבע חנוכות" שהיו מאז ומעולם, או רשימה של ארבע המלכויות והודיה לה' על כלל הגאולות מהמלכויות, כמו בפיוט מעוז צור. לחנוכה קיימים מעל ל-100 שירים. חנוכה חנוכה סביבון סוב סוב סוב לביבות נר לי שימו שמן (במקור ביידיש תורגם על ידי לוין קיפניס) הבה נרימה נר ראשון של חנוכה שבחי מעוז (מבוסס על הפיוט "מעוז צור") מי ידליק חנוכייה לי יש מי ימלל שקט שקט, החנוכייה דולקת ימי החנוכה כד קטן נרותי הזעירים אנו נושאים לפידים I Have a Little Dreidel The Chanukah Song שירי חנוכה, באתר זמרשת שירי חנוכה, באתר שירונט שירי חנוכה לילדים וגננות, סרטון בערוץ "ילדות ישראלית", באתר יוטיוב, 28 בנובמבר 2017 שירי קודש ופיוטים לחנוכה, פלייליסט בערוץ "מאוצרות השירה והפיוט", באתר יוטיוב. דפנה ארד, איך הפך חנוכה לחג עם הכי הרבה שירים, ולמה אנחנו לא מזהים אותם?, באתר Xnet‏, 9 בדצמבר 2020 מילות השיר "ברכת הנרות (לחן האחים גולדפרב)" והאזנה לו, באתר זמרשת הפיוט השלם בספר "נר מצווה", חלק "אורה ושמחה", עמ' 39-41, וראה שם פיוטים רבים נוספים. תזמורת אנדלוסאלם • משה לוק - לא פגיונים | Andalusalam Orchestra • Moshe Louk, נבדק ב-2023-12-04 לֹא פִּגְיוֹנִים לֹא כִּידוֹנִים, באתר קהילות שרות עם נאמני, באתר קהילות שרות הרב חיים לוקעם נאמני זרע אמונילחג החנוכה מקזבלנקה לירושלים פיוטים ומוזיקה מקודשת ממרוקו, נבדק ב-2023-12-04 חריג בולט לכך הוא הפיוט אעדיף כל שמונה, לרבי אלעזר בירבי קליר. שולמית אליצור, "פיוטי החנוכה: סמל מול ריאליה", בתוך: דוד עמית וחנן אשל (עורכים), ימי בית חשמונאי, סדרת "עידן", כרך 19, יד בן-צבי, ירושלים 1995, עמ' 303–310; הנ"ל, האם החשמונאים גרו ביער ביריה שעל יד צפת? ומדוע כונו היוונים 'ילקים'?, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 31 בדצמבר 2017; אופיר מינץ-מנור, "זאת חנכת בית חשמוני: זכר החשמונאים בפיוטים מהתקופה הביזנטית", אוקימתא ה (תשע"ט), עמ' 101–124. חנוכה, באתר זמרשת