laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ד'תשע"ז

ד'תשע"ז (4777) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1016 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1017. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. אחימעץ בן פלטיאל מחבר מגילת אחימעץ, מרבני דרום איטליה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תשע"ז
ד'תשע"ח

ד'תשע"ח (4778) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 1017 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1018. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תשע"ח
ד'תשע"ט

ד'תשע"ט (4779) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1018 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1019. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תשע"ט
ד'תש"ף

ד'תש"ף (4780) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 1019 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1020. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תש"ף
ד'תשפ"א

ד'תשפ"א (4781) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1020 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1021. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תשפ"א
ד'תשפ"ב

ד'תשפ"ב (4782) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1021 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 1022. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לדעת רוב הראשונים זו שנת היובל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ראה למשל בעל המאור עבודה זרה ט: ד'תשפ"ב
ד'תשפ"ג

ד'תשפ"ג (4783) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 1022 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1023. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תשפ"ג
ד'תשפ"ד

ד'תשפ"ד (4784) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1023 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1024. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תשפ"ד
ד'תשפ"ה

ד'תשפ"ה (4785) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1024 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1025. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תשפ"ה
ד'תשפ"ו

ד'תשפ"ו (4786) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1025 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1026. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. י"ט באדר ב' – יאשיהו, ילדו של רבי ישועה החבר בן נתן מעזה. אביו כתב לזכרו קינה בצורת קדושתא שנתגלתה בגניזת קהיר ונתפרסמה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. הקינה התגלתה בחלקים שפורסמו לאורך עשרות שנים: מנחם זולאי, קינה ר' ישועה החבר בירבי נתן על מות בנו יאשיהו, בתוך, "פיוטים לזכר מאורעות שונים", ידיעות המכון לחקר השירה העברית ג (תרצ"ט), עמ' קעו–קפג, באתר היברובוקס; עזרא פליישר, "השלמות לקרובת ר' ישועה החבר בירבי נתן על מות בנו יאשיהו", בתוך "ענייני פיוט ושירה", הנ"ל (עורך), מחקרי ספרות מוגשים לשמעון הלקין, ירושלים תשל"ג, עמ' 183–189; שולמית אליצור, "קטע חדש מן הקדושתא של ר' ישועה בירבי נתן מעזה לזכר יאשיהו בנו", בתוך "חידושים בחקר השירה והפיוט בגניזת ז'נבה", דוד רוזנטל (עורך), אוסף הגניזה הקהירית בז'נבה: קטלוג ומחקרים, ירושלים תש"ע, עמ' 195–199. ד'תשפ"ו
ד'תשפ"ז

ד'תשפ"ז (4787) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1026 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 1027. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תשפ"ז
ד'תשפ"ח

ד'תשפ"ח (4788) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1027 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1028. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה. לפי הדעה המקובלת במחקר - רבנו גרשום מאור הגולה (רגמ"ה). להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תשפ"ח
ד'תשפ"ט

ד'תשפ"ט (4789) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1028 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1029. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ד'תשפ"ט מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ברכת החמה ביום רביעי ט' בניסן - 26 במרץ 1029 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תשפ"ט
ד'תש"ץ

ד'תש"ץ (4790) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1029 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 1030. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תש"ץ
ד'תשצ"א

ד'תשצ"א (4791) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 1030 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1031. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תשצ"א
ד'תשצ"ב

ד'תשצ"ב (4792) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1031 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1032. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תשצ"ב
ד'תשצ"ג

ד'תשצ"ג (4,793) – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1032 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1033. המולד של תשרי חל ביום שישי, 0 שעות וחלק אחד. לפיכך זו שנה מסוג זחא. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 5 במחזור העיבור ה-253. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 5 (סימנה הלבא) במחזור השמש ה-172. שנה זו היא שנת 964 לחורבן הבית, ושנת 1,344 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תשצ"ג
ד'תשצ"ד

ד'תשצ"ד (4794) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1033 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1034. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תשצ"ד
ד'תשצ"ה

ד'תשצ"ה (4795) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1034 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1035. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תשצ"ה
ד'תשצ"ו

ד'תשצ"ו (4796) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1035 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1036. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תשצ"ו
ד'תשצ"ז

ד'תשצ"ז (4797) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1036 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1037. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תשצ"ז
ד'תשצ"ח

ד'תשצ"ח (4798) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1037 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1038. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. רבי משה בן מימון, הרמב"ם כ' בניסן - רב האי גאון, מאחרוני גאוני בבל להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תשצ"ח
ד'תשצ"ט

ד'תשצ"ט (4799) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1038 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1039. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תשצ"ט
ד'תרצ"ט

ד'תרצ"ט (4699) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 938 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 939. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תרצ"ט
ד'תרצ"ה

ד'תרצ"ה (4695) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 934 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 935. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תרצ"ה
ד'תרצ"ו

ד'תרצ"ו (4696) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 935 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 936. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תרצ"ו
ד'תרצ"ז

ד'תרצ"ז (4697) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 936 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 937. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תרצ"ז
ד'תרצ"ח

ד'תרצ"ח (4698) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 937 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 938. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תרצ"ח
מבצר קניגשטיין

מבצר קניגשטיין (בגרמנית: Königstein; מילולית: "סלע המלך") הוא מבצר בסקסוניה, גרמניה, מעל נהר האלבה, ששימש כבית כלא, מבצר, בית אוצרות, ומקום טיולים, והיום אתר תיירות שמבקרים בו כ-700,000 איש בשנה. מבצר קוניגשטיין הוא המבצר הגדול ביותר בגרמניה. הוא בנוי על ראש גבעה שטוחה וממנו בולט מגדל של 240 מטר מעל בקעת האלבה ב"שווייץ הסקסונית" ליד דרזדן. המצודה מוקפת חומה שאורכה כמעט קילומטר כדי לתחום אזור מוגן של 24 דונם, עם משטח למצעדים וכ-30 בניינים. ראויים לציון במיוחד הצריפים העתיקים ביותר בגרמניה (משנת 1589). המבצר הוקם במאה ה-13, על ידי מלך בוהמיה, ואצלב הראשון, וציין במשך תקופה ארוכה את הגבול בין בוהמיה לסקסוניה. בשנת 1408 עבר המקום לבעלות הנסיך של סקסוניה. ושימש בתחילה כמקום אחסון של אוצרות, מקום בילוי וטיול, ומאוחר יותר, החל מהמאה ה-17, כבית כלא של סקסוניה. המבצר ממוקם על צוק נישא מעל נהר האלבה, ולכן קשה מאוד לכיבוש וקל להגנה. מעולם לא נכבש המבצר על ידי צבא זר, אף לא במלחמת העולם השנייה. אחד האסירים המפורסמים שנכלאו במקום היה יוהאן פרידריך בטגר, האלכימאי הנודע שלא הצליח לייצר זהב ועל כן נכלא על ידי המלך אוגוסט השני (1704) עד שהצליח להמציא את עיבוד הפורצלן. במקום היום יש תצוגה על מפעלו זה. אסיר נוסף הוא הסוציאל-דמוקרט אוגוסט בבל. במהלך מלחמת העולם ה-2, ב-19 במאי 1940, נפל בשבי הגרמנים הגנרל הצרפתי אנרי ז'ירו, ונכלא במבצר זה. במשך שנתיים תכנן בקפדנות את בריחתו ושיבתו לצרפת, וב-17 באפריל 1942, הצליח להימלט ביורדו דרך הצוק המהווה קיר של המבצר. מדיה וקבצים בנושא מבצר קניגשטיין בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מבצר קניגשטיין מבצר קניגשטיין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מבצר קניגשטיין, ברשת החברתית אינסטגרם Fort Konigstein (Festung Königstein)., NaKovarne.com
חיננית (צמח)

חיננית (שם מדעי: Bellis) הוא סוג במשפחת המורכבים (Asteraceae או Compositae). צמח עשבוני נמוך, העלים פשוטים, עלי הכותרת לבנים והקרקפת צהובה. שלושה מינים גדלים בר בישראל: חיננית הבתה חיננית חד-שנתית חיננית רב-שנתית (בת חן) חיננית, באתר ITIS (באנגלית) חיננית, באתר NCBI (באנגלית) חיננית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חיננית, באתר Tropicos (באנגלית) חיננית, באתר GBIF (באנגלית) חיננית, באתר IPNI (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חיננית הבתה

חיננית הבָּתָה (שם מדעי: Bellis sylvestris) היא עשב רב-שנתי מהסוג חיננית במשפחת המורכבים (Asteraceae או Compositae). החיננית היא צמח עשבוני נמוך, בעל עלים פשוטים, המסודרים בשושנת על הקרקע; עלי הכותרת של פרחי ההיקף הלשוניים צבעם סגול-ורוד. לאחר הפריחה הם לבנים עם שאריות של סגול-ורוד, בעיקר בצדם התחתון. הפרחים הצינוריים במרכז הקרקפת צהובים. חיננית הבתה גדלה בר בישראל ממישור החוף ועד גב ההר ומדרום הרי יהודה ועד החרמון. עונת הפריחה מדצמבר ועד מרץ. עם תחיית הלשון העברית שימש השם "מרגנית", שפירושו פנינה בשפה היוונית, לתיאור הפרח הקרוי מרגריט או מרגריטה בשפות אירופיות. עלי הכותרת הלבנים של פרחי ההיקף הלשוניים מתאימים במיוחד למשחק "אוהבת לא אוהבת". המשורר לוין קיפניס כתב עליו את השיר "מרגנית חיננית", וסדרת מרגנית (ספרי מופת לילדים ולנוער) השתמשה בו כסמליל. בעקבות החלטת האקדמיה ללשון העברית הועתק השם לתאר את הפרח הכחלחל הזעיר מרגנית השדה (Anagallis arvensis), ששמו האנגלי - סקרלט פימפרנל, זכה גם לתהילה ספרותית ברומן פרי עטה של הברונית אמה אורצ'י. הפרח הלבן ששמו נגזל נאלץ להסתפק במילה השנייה בשירו של קיפניס – חיננית. מדיה וקבצים בנושא חיננית הבתה בוויקישיתוף חיננית הבתה, באתר NCBI (באנגלית) חיננית הבתה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חיננית הבתה, באתר צמח השדה חיננית הבתה, באתר צמחיית ישראל וסביבתה חיננית הבתה, באתר Tropicos (באנגלית) חיננית הבתה, באתר GBIF (באנגלית) חיננית הבתה, באתר The Plant List (באנגלית) חיננית הבתה, באתר IPNI (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צביר-על

צביר-על הוא קבוצה של כמה צבירי גלקסיות וקבוצות גלקסיות יחד. קיומם של צבירי על מראה שגם צבירי הגלקסיות אינם מפוזרים באופן שווה ביקום, אלא מאוחדים בקבוצות של צבירי-על. גודלם של צבירי-על הוא בין 100 ל-400 מיליון שנות אור, והם יכולים להכיל כמה אלפי צבירים המקובצים בסמוך. גם צבירי על מאוגדים במבנים הקרויים "קירות גדולים", או ביחיד "קיר גדול" (Great Wall) המקובצים יחד, ונעים ביקום כיחידה אחת. אלו הם המבנים הגדולים ביותר הידועים לנו. הקיר הגדול Sloan Great Wall היה עד ינואר 2013 המבנה הגדול ביותר הידוע ביקום, ועתה הוא השני הגדול, אחרי Huge-LQG. אורכו הוא 1.37 מיליארד שנות אור, והוא נמצא במרחק של מיליארד שנות אור מכדור הארץ. להלן צבירי-על קרובים: צביר-על הבתולה (צביר-העל המקומי) - הוא מורכב ממספר צבירי גלקסיות וקבוצות גלקסיות ביניהם הקבוצה המקומית בה נמצאת גלקסיית שביל החלב צביר-על הידרה-קנטאור - מורכב בין השאר מצביר הידרה וצביר קנטאורי צביר-על הדגים צביר-על טווס-אינדיאני צביר-על שערות ברניקי צביר-על עוף החול צביר-על הפסל צביר-על הרקולס צביר-על האריה מדיה וקבצים בנושא צביר-על בוויקישיתוף צביר-על, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.