laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כתב יד ליידן

כתב יד לַיידֶן (מכונה סקליגר 3, זיהוי ספרני Or.4720) - הוא כתב יד משנת ה'מ"ט של התלמוד הירושלמי בשלמותו ללא סדר קדשים, ייחודו בכך שהוא היחיד שכולל את כל הירושלמי. כתב יד ליידן הווה את הבסיס לדפוס ונציה, הדפוס הראשון, של הירושלמי. ומכאן שכל מהדורות הדפוס משתלשלות מכתב יד זה. כתב יד ליידן נכתב על ידי רבי יחיאל בן יקותיאל ב"ר בנימין הרופא ממשפחת הענוים בשנת 1289 בהעתקה מכתב יד יחיד קדום לו שאינו מצוי בידינו. כתב היד הגיע לידי יוזף יוסטוס סקליגר שחי בשנים 1540-1609, ועל כן השם הרשמי של כתב יד ליידן הוא כתב יד סקליגר 3 (Or. 4720). מסקליגר הגיע לספרייה של אוניברסיטת ליידן, שבה הוא נמצא עד היום. כתב יד ליידן אינו כולל ירושלמי על סדר קדשים, דבר המהווה את אחת הראיות לאי קיומו של ירושלמי על סדר קדשים. בער ראטנער תיאר את כתב היד: "משובש במקומות רבים" בהתבסס על מחקריו של זכריה פרנקל. פרנקל לא ראה תועלת רבה בכתב היד, בהיותו הבסיס לגרסת הדפוס ומשובש בפני עצמו. לעומת זאת יעקב נחום אפשטיין ראה בכתב היד חשיבות רבה והוציא לאור חילופי נוסח לירושלמי בהתבסס על כתב היד. כמעט כל מחקר הירושלמי בנוי על כתב יד ליידן. דפוס ונציה של הירושלמי (רפ"ג) הועתק מכתב יד ליידן, ובמהלך הכנת הספר לדפוס נעשו בו הגהות שאף הן נמצאות בעותק זה. כל שאר דפוסי הירושלמי התבססו על דפוס ונציה. בשנת 2018 הועלתה סריקת כתב היד לאינטרנט. האקדמיה ללשון העברית, הוציאה מהדורה של התלמוד הירושלמי המבוסס על כתב יד ליידן. במהדורה זו ישנם שני רבדים: הראשון, העתקה מדויקת של כתב יד ליידן, והשני הוא הגהה וניסיון חלקי לשפר את הנוסח, חלוקת הקטעים ושיבושים מעדי נוסח נוספים של הירושלמי. ההצעות של המגיהים מסומנות ומודגשות על מנת שהמעיין יוכל להבחין בין השערה לבין גוף כתב יד ליידן. יעקב נחום אפשטיין, מדקדוקי ירושלמי: כתב יד ליידן, תרביץ ה (תרצ״ד), עמ׳ 272-257. תרביץ ו (תרצ״ה), עמ׳ 55-38. שאול ליברמן, מבוא לכת״י ליידן, ירושלים תשל״א. יעקב זוסמן, כתב יד ליידן של הירושלמי – לפניו ואחריו, בר-אילן כו-כז (תשנ״ה), עמ׳ 220-203. בנימין אליצור, עקבותיו של דף אבוד מכתב יד ליידן של הירושלמי,. קרית ספר סג,ב (תש״ן-תשנ״א), עמ׳ 668-661. צילום כתב יד 'ליידן' באתר אוניברסיטת ליידן חלק א וחלק ב יעקב צ. מאיר, מתרבות כתב-היד לתרבות הדפוס: התלמוד הירושלמי מהדורת ויניציאה רפ"ג, ובו סקירה על כתב יד ליידן כתב יד ליידן (מוקלד), באתר מאגרים של המילון ההיסטורי ללשון העברי . מחשבות לרגל יום הולדתו ה727 של כתב יד ליידן - מאמר ב-TALMUD BLOG מאת יעקב צ. מאיר אלון ברנד, מפעל ההעתקה של ר' יחיאל בר' יקותיאל, סופר ליידן Or. 4720 ובני חוגו, הרצאה באתר יוטיוב. אופן הגיית שם העיר ליידן בהולנדית (קובץ שמע) כדו-תנועה הפותחת בפתח וממשיכה בחיריק. בער ראטנער, שיורי ברכה מכתב יד (ביקורת ספר), המליץ, 17 במרץ 1899 מבואות לספרות האמוראים, דבר, 16 באוגוסט 1963 אוניברסיטת ליידן: כתב היד של התלמוד הירושלמי עלה לרשת באתר "בלוג איגוד ספרני היהדות" שלמה נאה, "תלמוד ירושלמי במהדורת האקדמיה ללשון העברית", תרביץ, עא (תשס"ב).
צ'קרס

צ'קרס (באנגלית: Chequers) היא אחוזה המשמשת כמעון הכפר הרשמי של ראש ממשלת בריטניה. היא ממוקמת לרגלי גבעות צ'ילטרן שבחבל בקינגהאמשייר, כ-66 קילומטרים מצפון-מערב למעון ראש הממשלה ברחוב דאונינג 10 בלונדון. מבנה היה קיים באתר זה מאז המאה ה-12. האחוזה הנוכחית הוקמה במחצית המאה ה-16, והבעלות עליה עברה עם השנים בין מספר משפחות. אחד מבעלי הבית היה ג'ון ראסל, נכדו של אוליבר קרומוול. מאז ידוע הבית בזיקתו לקרומוול. במלחמת העולם הראשונה היה המעון בבעלותם של בני הזוג לי. במהלך המלחמה הוא שימש כבית חולים וכבית החלמה לקצינים פצועים. בני הזוג לי, שהיו חשוכי ילדים, הגיעו בשלהי המלחמה להסכמה עם ראש הממשלה לויד ג'ורג' על הענקת הבית לראש ממשלת בריטניה על מנת שישמש לו כמעון כפר. הרעיון נבע מהמחשבה שראשי הממשלה של בריטניה בעידן המודרני לא היו בעלי אמצעים כקודמיהם, אשר החזיקו בבעלותם בתי כפר שבהם היו יכולים לנוח מחובות משרתם ולארח אורחים רמי מעלה מבריטניה ומחוץ לה. ההסכמה קיבלה תוקף חוקי במסגרת חוק אחוזת צ'קרס 1917 (Chequers Estate Act 1917). בני הזוג לי עזבו את המעון ב-8 בינואר 1921. מראשית מלחמת העולם השנייה ועד 1942 נחשב המעון כבלתי בטוח לשהותו של ראש הממשלה. על כן השתמש ראש הממשלה צ'רצ'יל בבית דיצ'לי (Ditchley) בחבל אוקספורדשייר. ב-1942 חזר להשתמש בצ'קרס לאחר שסידורי הביטחון במקום שופרו, לרבות התקנת הסוואה על דרך הגישה הארוכה למעון. המעון מכיל כיום את אחד מאוספי האמנות והמזכרות הגדולים ביותר בבריטניה המתייחסים לאוליבר קרומוול, וכן פריטי אמנות ומזכרות לאומיים אחרים דוגמת יומנו של אדמירל הוריישו נלסון. אוספים אלו אינם פתוחים לביקור על ידי הציבור. קומב היל (Coombe Hill) הסמוכה הייתה חלק מהאחוזה עד שנות העשרים, ואז הועברה לידי קרן הנאמנות הלאומית. היא והגבעה נחשבים לחלק מאזור היופי הטבעי יוצא הדופן של גבעות צ'ילטרן, אשר הוכרז ב-1965. המלכה אליזבת השנייה, ראש הממשלה אדוארד הית', נשיא ארצות הברית ניקסון ואשתו בצ'קרס, 1970 ראש הממשלה טוני בלייר ונשיא רוסיה ולדימיר פוטין בצ'קרס, 2001 ראש הממשלה דייוויד קמרון מארח בצ'קרס את ראש ממשלת הולנד מארק רוטה, 2014 מדיה וקבצים בנושא צ'קרס בוויקישיתוף צ'קרס, באתר The Chilterns צ'קרס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אליפות ישראל באנדורו - עונת 2016

עונת 2016 באליפות ישראל באנדורו היא עונת מרוצי אנדורו במהלכה נערכו שבע תחרויות, שבסיומם הוכתרו אלופי ישראל בקטגוריות השונות. מרוצי אנדורו התקיימו בישראל מהלך השנים, אך עונה זאת היא העונה הראשונה שמאורגנת על ידי התאחדות הספורט המוטורי בישראל וזוכה לתמיכה של הרשות לנהיגה ספורטיבית במשרד התרבות והספורט. למעשה, זוהי העונה הראשונה שמתנהלת בצורה חוקית, מאז נחקק בישראל חוק הנהיגה הספורטיבית בשנת 2005. בסיום העונה הוכתרו תומר שמש (קטגוריית E1), נמרוד חמו (E2) וצחי בן גיגי (E3) לאלופי ישראל. נמרוד חמו זכה בתואר לאחר שניצח בשבעת המרוצים בעונה, בעוד שצחי בן גיגי זכה בתואר, אף על פי שלא ניצח אף מרוץ במהלך העונה. עונת האליפות מתפרשת על פני שבעה מרוצים המשלבים בין סגנון ההייר-סקרמבלר (ביצוע מספר הקפות רב ככל האפשר בזמן נתון) והספיישל טסט (ביצוע מספר קטעים בזמן הקצר ביותר). האליפות מחולקת לקטגוריות המקובלות, E1, E2, E3, בהתאם לנפח המנוע. בנוסף לקטגוריות התחרותיות בכל תחרות במתקיימים גם סבבים המיועדים למתחרים חובבים, לנערים (גילאי 11–15) ולילדים (גילאי 8–11) צבירת הנקודות באליפות נעשית בהתאם לפירוט הבא: אליפות ישראל באנדורו - עונת 2016 - דף האליפות הרשמי בפייסבוק תוצאות רשמיות - אנדורו קצרין תוצאות רשמיות - אנדורו פצאל תוצאות רשמיות - אנדורו בקעת הירדן תוצאות רשמיות - אנדורו גלבוע תוצאות רשמיות - אנדורו נעורה תוצאות רשמיות - אנדורו שקד
פוזננסקי

פוזננסקי (בפולנית: Poznański; ביידיש: פאָזנאנסקי) הוא שם משפחה שפירושו "מהעיר פוזנן". האם התכוונתם ל... אי"י פוזננסקי – השם שבו נודע אדוארד יצחק יעקב פוזננסקי, המזכיר האקדמי של האוניברסיטה העברית בירושלים חיים פוזננסקי – מלוחמי הפלמ"ח ומפקד-פלוגה בחטיבת הראל במלחמת העצמאות יעקב פוזננסקי – מהנדס, כימאי ורוקח שיומנו הוא מקור לידע על החיים בגטו לודז' ישראל פוזננסקי – איש עסקים יהודי-פולני, איל טקסטיל ופילנתרופ בלודז' מנחם פוזננסקי – סופר ישראלי עמית פוזננסקי – מלחין, מעבד מוזיקלי, מתזמר ופסנתרן ישראלי שמואל אברהם פוזננסקי – חוקר ורב בית הכנסת הגדול בוורשה
מבורך בן נתן

מבורך בן נתן (חי בסביבות ראשית המאה ה-10) היה פייטן ארץ ישראלי קדמון. מבורך חי בירושלים ופיוטיו מצוטטים החל ממחצית המאה ה-10 בפירושים שונים וספרים שונים. חלק ממצטטיו הראשונים היו קראים וקינה בעלת אקרוסטיכון של שמו "מברך בן נתן" כלולה בספר ה"חזניא", סדור תפילות עתיק של הקהילה הקראית, וייתכן שהיא משלו. למרות האמור, אין לזהותו בוודאות כקראי והשתייכותו מוטלת בספק. אין לבלבל בינו לבין פייטן מאוחר יותר בשם מבורך בן נתן הלוי או מבורך בן נתן בן ניסן הלוי חבר, שחיבר את הפיוטים "מדוע נרים ראש" ו"מרום בעוז נאדר" המופיעים אף הם בסדורי הקראים. את האחרון נוטים החוקרים לראות כרבני מובהק, לפי חתימתו "חבר" ולפי התבססותו בפיוטו על דברי חז"ל בפסיקתא. אדם נוסף בשם זה הוא מבורך בן נתן הכהן הדיין ממצרים, בן המאה ה-12. שמואל אברהם פוזננסקי, ‏"מְבוֹרָךְ בֶּן נָתָן", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק ו, עמוד 88, באתר היברובוקס
מרדכי פרידלנדר

הרב מָרְדְּכַי פְרִידְלַנְדֶר (כ"ג בחשון תש"ד נובמבר 1943 – ח' בטבת תשע"ז ינואר 2017) היה רב וראש ישיבה וראש כולל ומנהיג קהילת שומרי החומות ברמת שלמה. נולד בבודפשט שבהונגריה להרב שלמה ויוטל פרידלאנדר בעיצומה של מלחמת העולם השנייה. באותם ימים פלשו הנאצים להונגריה, ואביו נשלח למחנה עבודה ואילו אמו נשלחה לאושוויץ. כתינוק קטן הופקד יחד עם בן דודו אצל משפחה הונגרית בבודפשט. באחד הימים הופצץ הבניין בו שהו והבית נהרס לחלוטין. באופן ניסי ניצלו שני הילדים כשנפלו מתחת לשולחן שהגן עליהם. בגיל שמונה היגר לארצות הברית יחד עם אמו ואחיו יודא ואחותו מרת מרים קאהן והתיישבו בויליאמסבורג. כבחור צעיר הפך לחסידו של רבי יעקב יוסף מסקווירא ולאחר פטירתו גם של בנו האדמו"ר הנוכחי מסקווירא. למד בישיבת נייטרא אצל רבי מיכאל דוב וייסמנדל ולאחר מכן בישיבת לייקווד אצל רבי אהרן קוטלר. בשנת תשכ"ה נישא לבתו של הרב דוד לובל. לאחר מכן כיהן במשך ארבע עשרה שנה כר"מ בישיבת "באר שמואל" בבורו פארק. בתקופה זו נסמך לרבנות על ידי רבי משה פיינשטיין. בשנת תשמ"ב עלה לישראל וגר בירושלים. כפי שסיפר מאוחר יותר, מטרת עלייתו הייתה כדי להתמחות בהלכות סת"ם אצל הרב יוסף שלום אלישיב ואצל הרב שמואל הלוי ואזנר. בתקופה זו התבקש לעמוד בראשות מכון משמרת סת"ם של הרב וואזנר. התפרסם במיוחד במומחיותו בהלכות אלו. בישראל כיהן בראשות ישיבת העולים מארצות הברית "אור חדש" בטלז סטון, וכן בראשות הכולל "בני אפרים". כן שימש כר"מ בישיבת "נווה ציון" בטלז סטון. בשנת תשס"ה מונה לכהן כרבה של קריית שומרי החומות ברמת שלמה. לצורך כך מונה גם כמו"צ מטעם העדה החרדית. נפטר בפתאומיות בח' בטבת תשע"ז ונטמן בחלקת החסידים בהר הזיתים. צאצאיו: בנו הרב שלמה נחום, ממלא מקומו בישיבתו בטלז סטון; חתנו הרב אברהם דוד ליווי, רב ומו"צ בשכונת מקור ברוך בירושלים ומרבני חסידות באיאן, ממלא מקומו בקהילת שומרי החומות ברמת שלמה; חתנו הרב שלמה שטרנברג, ראש כולל בירושלים. מדיה וקבצים בנושא מרדכי פרידלנדר בוויקישיתוף בנו של רבי ישראל זאב לובל מרבני אויהל. במקומו של הרב אלתר אליהו רובינשטיין שמונה לרבה של אנטוורפן.
ביארני בנדיקטסון

האם התכוונתם ל... ביארני בנדיקטסון (ראש ממשלת איסלנד ה-13) – פוליטיקאי איסלנדי, כיהן כראש ממשלת איסלנד ה-13 ביארני בנדיקטסון (ראש ממשלת איסלנד ה-27) – פוליטיקאי איסלנדי, ראש ממשלת איסלנד המכהן, נכדנו של ביארני בנדיקטסון שכיהן כראש ממשלת איסלנד ה-13
יאמפיל (מחוז חמלניצקי)

יאמפיל או יאמפול (באוקראינית: Ямпіль; ביידיש: יאַמפאָלאֶ) היא עיירה במחוז חמלניצקי, בווהלין שבמערב אוקראינה. דרומית מזרחית לקרמניץ. בעיירה התקיימה קהילה יהודית חשובה וחלק מרבניה התפרסמו בעולם היהודי כולו. הרב יחזקאל לנדא ("הנודע ביהודה") כיהן כרב הקהילה במשך 11 שנים, מתק"ו (1746) עד תקט"ו (1755). בעיר פעל גם אחד מגדולי צדיקי החסידות, רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב, אשר גם קבור במקום. גם בנו, רבי יוסף מימפולי כיהן באדמו"רות בעיר. עיירה בלהבות : פנקס יאמפאלא, מוקדש אל הקדושים והטהורים אנשי העיירה, שנרצחו ונטבחו על ידי מרצחי עמנו, בעריכת אריה לייב גלמן, ירושלים, תשכ"ד מדיה וקבצים בנושא יאמפיל בוויקישיתוף
יאמפיל

האם התכוונתם ל... מקומות יישוב בשם יאמפיל או יאמפול יאמפיל (מחוז ויניצה) – עיר קטנה במחוז ויניצה שבאוקראינה יאמפיל (מחוז חמלניצקי) – עיירה במחוז חמלניצקי, בווהלין שבמערב אוקראינה
אהרן ברכיה ממודנה

רבי אהרן ברכיה ממוֹדֶנָה (נכתב לעיתים: אהרן ברכיה מודינא; 1549-כ"ו בתמוז ה'שצ"ט, 28 ביולי 1639) היה רב ומקובל בן יהדות איטליה. נודע בעיקר בשל ספרו מעבר יַבֹּק. רבי אהרן ברכיה בן רבי משה בן רבי נחמיה נולד בעיר מודנה שבאיטליה, למד אצל רבי הלל החסיד ממודנה ורבי מנחם עזריה מפאנו והיה ממקורביהם של רבי יהודה אריה די מודינא ורבי ישראל סרוג. גיסו של רבי יוסף ידידיה קרמי, מחבר "כנף רננים". נסמך להוראה אצל רבי יום טוב צהלון. חיבורו הראשון היה "אשמורת הבוקר" (1624) שחיבר עבור חבורת "מעירי השחר" במודנה, חיבור זה היה סדר תפילות מיוחד עבור חברי הקבוצה שנהגו להשכים קום לפני עלות השחר מדי יום ולהתפלל לפני תפילת שחרית. שלוש שנים לאחר הדפסת סדר התפילות שלו, הוציא גיסו סדר התפילות עם כוונות משלו בשם "כנף רננים" (1627). נוצר פולמוס ביניהם בשל ויכוחים התלויים בהבדלים שבין קבלת האר"י לקבלת הרמ"ק, ובית הדין של מודנה נזקק להכריע ביניהם. ספרים נוספים שחיבר ונותרו בכתב יד הם: שמן זית זך - כללי חכמת האמת לפי האריז"ל שתיל פורח - כוונות לתפילות, לנטילת ידיים, לאיסורי כשרות ולקדושת השבת. אמרי שפר - חידושים בחכמת הקבלה פירוש על תיקוני הזוהר מגן אהרן חכם אהרון ברכיה ממודינא, באתר "החכם היומי" "מודינא, אהרן ברכיה", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק ו, עמודים 111–112, באתר היברובוקס דוד הלחמי, רבי אהרן ברכיה ב"ר משה ממודינה (בעל „מעבר יבוק”), חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' ס"ד, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) אהרן ברכיה בן משה מודנה (נפטר 1639), דף שער בספרייה הלאומית כתביו אשמורת הבוקר, מהדורה ראשונה, מנטובה ה'שפ"ד, באתר היברובוקס מעבר יבוק, מנטובה ה'שפ"ו, באתר היברובוקס רבי אהרן ברכיה ממודינא, דרוש לנישואין, בתוך: קובץ בית אהרן וישראל, תשרי-חשוון תשנ"ז, באתר היברובוקס מגן אהרן, ירושלים : ר. כהן, 2008, בהקדמה. שו"ת מהריט"ץ החדשות, סימן ריא
אהוד טננבאום

אהוד טננבאום (נולד ב-29 באוגוסט 1979) הוא האקר ישראלי שכונה "האנלייזר". טננבאום גדל בהוד השרון. הוא התפרסם בשנת 1998 כשנתפס על ידי ה-FBI לאחר שפרץ למחשבים של נאס"א, הפנטגון, הכנסת והצבא האמריקאי, ובחלק מהם שתל תוכנות מסוג רחרחן וסוס טרויאני. הוא נשפט בישראל ונידון לשנה וחצי מאסר, שמתוכן ריצה רק שמונה חודשים בשל שחרור מוקדם. בפסק הדין שניתן בערעור של טננבאום על גזר דינו כתבה השופטת דבורה ברלינר: ”המשיב פעל לאורך תקופה ארוכה. אין מדובר במעשה לצון חד פעמי או בגחמה רגעית אלא בפעילות מתמשכת, שיטתית שגייסה לעזרתה את כל התחכום האפשרי בנושא המחשבים. המשיב טרח לצבור ידע שכל מטרתו היא חדירה למחשבים, בין אם מדובר במחשבים של גופים ממשלתיים, ביטחוניים, או של חברות פרטיות. המשיב פעל בדרך חסרת מעצורים. לא מהותו של הגוף שמדובר בו הרתיעה אותו (נאס"א או צבא או הכנסת), לא היות האתר ישראלי או זר, פרטי או ממשלתי או ביטחוני, לא הנזק שנגרם לאותו גוף, לא הפגיעה בצנעת הפרט כשמדובר במשתמשי מחשב פרטיים, ואף לא הפגיעה באינטרס הציבור, כשמדובר בחדירה למחשבים של גופים ציבוריים וממשלתיים. מי שמהין לשנות דפים של אתר הכנסת או להבדיל לחדור למחשבי נאס"א, מעיד על עצמו כי שום דבר אינו קדוש בעיניו ואיננו מעבר לתחום עבורו”. לאחר שנתפס אך קודם שנגזר דינו שירת זמן קצר בצה"ל, ושוחרר לאחר שעבר תאונת דרכים. בשנת 2005 פעל כבעל חוות סוסים בחגור ויועץ לחברות אבטחת מידע. בספטמבר 2008 נעצר בידי משטרת קנדה במונטריאול והואשם, יחד עם שלושה שותפים, בהונאה בסך של יותר מ-1.8 מיליון דולר קנדי. בנובמבר 2013 נעצר באשמת הלבנת הון. בשנת 2015 נסגר תיק החקירה נגדו מחוסר ראיות. בשנת 2014 עבר לגור ולעבוד בסין בתחום אבטחת מידע [דרוש מקור]. שמש (סדרת טלוויזיה): בפרק ״אין חדש תחת השמש״ (עונה 2, פרק 9), עוגן ואחיה הופכים לצמד האקרים בשם ״אנה ואלייזר״ אשר פורצים אל מחשבי הפנטגון. ה-FBI מגיע לעצרם ופשר הפריצה מכה גלים בחדשות. התסריט מתייחס לפרשת טננבאום, שהייתה אקטואלית בעת שידור הפרק. סער ורדי, לא טרויאנים, סוסים, באתר nrg בועז גוטמן, רמ"ח חקירות יאח"ה ניתוח פרשת האנלייזר אלה יעקבי, ‏אהוד טננבאום, ישראלי בן 18.5, הוא ה"אנלייזר" שפרץ למחשב הפנטגון וגופים אחרים בארה"ב, באתר גלובס, 22 במרץ 1998 הישראלי שפרץ לפנטגון והפך לאגדה עפ 71227/01 מדינת ישראל נגד אהוד טננבאום, ניתן ב-5 ביוני 2002. סער ורדי, לא טרויאנים, סוסים, באתר nrg "האנלייזר", ההאקר הישראלי שפרץ לפני כעשור למחשבי הפנטגון, מסתבך שוב: נעצר במונטריאול בחשד להונאת כרטיסי אשראי ב-1.8 מיליון דולר, באתר גלובס, 6 בספטמבר 2008 פורסם: 12.11.13 , 17:00, "האנלייזר" אהוד טננבאום נעצר בחשד להלבנת הון, באתר ynet, 12 בנובמבר 2013 זוהר שחר לוי, בלעדי לכלכליסט תיק החקירה בעניינו של ה"אנלייזר" נסגר מחוסר ראיות, באתר כלכליסט, 30 ביוני 2015 שמש: תקצירי הפרקים באתר חברת Yes. שמש: תקציר הפרק באתר חובבים. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גאבס

גאבס (בערבית قابس ‏האזנה‏Ⓘ‏, בצרפתית: Gabès) היא בירת מחוז גאבס בתוניסיה. העיר שוכנת במזרח תוניסיה לחוף מפרץ גאבס והוזכרה על ידי סטראבון כעיר נמל חשובה. בשנת 2014 התגוררו בעיר 152,921 אנשים והיא העיר השישית המאוכלסת ביותר בתוניסיה. בשנת 1941 התרחשו בעיר פרעות נגד יהודים. נמל גאבס מגדלורי גאבס מגדל בתוך העיר גאבס השוק המקומי מדיה וקבצים בנושא גאבס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גאבס (בערבית) גאבס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גבס (תוניסיה), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של תוניסיה ובנושא יישובים בצפון אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סיגמא

סִיגְמַא או סִיגְמַה (גדולה Σ, קטנה σ, קטנה סופית ς) היא האות ה-18 באלפבית היווני. האות נהגית כסמך (צליל S). בספרות יווניות האות שקולה כנגד המספר 200. מקור האות הוא באות הפיניקית שין . אולם, שם האות נובע מסמך. בכתיבה היוונית מזרחית (בניגוד לאלפבית היווני מערבי שהשתמשו בו במחוזות יווניות אירופיות) ובימי הביניים, צורת האות הייתה כסיגמא ירחית (בצורת חצי סהר) כלומר C, c אשר מזכירה את האות הלטינית C, אך אינה קשורה אליה כלל. בסיגמא הירחית השתמשו בעיקר ביוונית של ימי הביניים. ניתן לראות זאת עדיין בכתבי הכנסייה האורתודוקסית היוונית וגם בחלק ממהדורותיהם של סופרים קלאסיים. צורתה של האות אס (С) באלפבית הקירילי וצורתה של האות סימא באלפבית הקופטי נוצרו מהסיגמא הירחית (lunate sigma) הנזכרת לעיל. האות התפתחה לאות הלטינית S, שמזכירה בצורתה סיגמא קטנה סופית. צורתה כסיגמא ירחית התפתחה לאות הקירילית С, שמזכירה בצורתה את האות הלטינית C אך אינה קשורה אליה כלל. במתמטיקה, סיגמא גדולה (Σ) מייצגת סכום, לדוגמה: ∑ n = 1 N a n = a 1 + a 2 + . . . + a N {\displaystyle \sum _{n=1}^{N}{a_{n}}=a_{1}+a_{2}+...+a_{N}} כמו כן, סיגמא קטנה מייצגת סכום רימן ותמורה. בפיזיקה, סיגמא קטנה (σ) מייצגת כמות מטען חשמלי על אחד מטר רבוע. בסטטיסטיקה, סיגמא קטנה (σ) מייצגת סטיית תקן. בתורת המספרים, סיגמא קטנה (σ) מייצגת את פונקציית המחלקים ולעיתים גם את סכום המחלקים של מספר. בתורת חוזק חומרים, סיגמא קטנה (σ) מייצגת מאמץ. בכימיה, סיגמא קטנה (σ) מייצגת קשר בין אטומים. בכימיה סיגמא קטנה (σ) מייצגת אורביטלים קושרים ואנטי קושרים עם קשר קוולנטי אחד. בהנדסה כימית, סיגמא מייצגת מקדם חספוס. בתורת החשמל, סיגמא קטנה (σ) מייצגת צפיפות מטען חשמלי ליחידת שטח. בפונולוגיה, סיגמא קטנה (σ) מייצגת הברה. באלגברה רלציונית (טבלאית) מציינת את הפעולה הטלה באסטרונומיה סיגמא קטנה מציינת את הכוכב ה-18 בבהירותו במערכת כוכבים. בביקורת המקרא, סיגמא גדולה (∑) מציינת את תחילתה וסופה של גרסה שיש להשמיטה או שאיננה במקומה. מדיה וקבצים בנושא סיגמא בוויקישיתוף סיגמא, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
HAVOC

HAVOC (ראשי תיבות באנגלית: High Altitude Venus Operational Concept) הוא מחקר מבית נאס"א המוביל לפיתוח תוכנית לחקר נוגה, בדגש על ארכיטקטורת משימה לשליחת רכב מאויש, מתנפח, אשר ירחף באטמוספירת נוגה. המחקר כולל סדרת משימות שיובילו להקמת התיישבות בנוגה בחמישה שלבים: מחקר רובוטי של אטמוספירת נוגה. משימה מאוישת במסלול סביב נוגה למשך 30 יום. משימה מאוישת לאטמוספירת נוגה למשך 30 יום. משימה מאוישת לאטמוספירת נוגה למשך שנה. התיישבות ארוכת טווח של בני אדם בכלי מרחף. נאס"א הצהירה שאין לה תוכניות למימון התוכנית. מדיה וקבצים בנושא HAVOC בוויקישיתוף עמוד המחקר באתר נאס"א סרטון הדמיה מבית נאס"א http://www.space.com/29140-venus-airship-cloud-cities-incredible-technology.html ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיס ארצות הברית

מיס ארצות הברית היא תחרות יופי הנערכת בארצות הברית מדי שנה החל משנת 1952. הזוכה בתחרות מייצגת את ארצות הברית בטקס מיס תבל. בשנות ה-80 הייתה הזוכה במקום השני בתחרות נשלחת לייצג את ארצות הברית בתחרות מיס עולם. תחרות זו היא מתחרויות היופי המסוקרות והנצפות בעולם ושודרה בעבר בערוץ CBS והופקה על ידי טראמפ הפקות בשלב המוקדם, כל אחת מ-50 מדינות ארצות הברית עורכת תחרות יופי לבחירת נציגת המדינה לתחרות מיס ארצות הברית. באופן מסורתי הזוכה בתואר מיס ארצות הברית מתגוררת בניו יורק במהלך שנת כהונתה. בתחילת מאי 2024 הודיעו שתי מחזיקות תארים נוכחיות על התפטרותן. ב-6 במאי 2024, הודיעה נואליה ווייט, מיס ארצות הברית ל-2023,על התפטרותה מהתואר. בהודעתה היא ציינה את רצונה לתת עדיפות לבריאות הנפשית שלה. יומיים לאחר מכן, הודיעה גם אומסופיה סריווסטבה, מיס נוער ארצות הברית ל-2023, על התפטרותה מהתואר. הצהרת ההתפטרות של ווייט, שאותה פרסמה באינסטגרם, יצרה לכאורה אקרוסטיכון עם המילים "I AM SILENCED" (“אני מושתקת”) ב-11 המשפטים הראשונים בהודעה. ה"ניו יורק טיימס" השיג מאוחר יותר את מכתב ההתפטרות הפנימי של ווייט לארגון מיס ארצות הברית, שם היא ציינה "סביבת עבודה רעילה", "בריונות והטרדה", ודחיה במסירת זכיותיה בפרס כסיבות להתפטרותה. גם ווייט וגם סריווסטבה חתומות על הסכמי סודיות עם ארגון מיס ארצות הברית. אמה של סריווסטבה דיברה בתקשורת בארצות הברית וטענה שמלכות היופי שהתפטרו חוו התעללות וביריונות. הסגנית הראשונה של ווייט, סוואנה גנקביץ' מהוואי, קיבלה את התואר מיס ארצות הברית 2023 ב-9 במאי 2024. הסגנית הראשונה הראשונה של סריווסטבה, סטפני סקינר מניו יורק, סירבה לקבל את התואר מיס נוער ארצות הברית 2023, והחל מ-14 במאי 2024, התואר מיס נוער ארצות הברית 2023 אינו מאויש. אתר האינטרנט הרשמי של מיס ארצות הברית (באנגלית) ציפי שמילוביץ, "התעללו בהן": הזוכות של Miss USA יוצאות נגד תחרות היופי, באתר ynet, 15 במאי 2024 Kircher, Madison Malone (2024-05-11). "Sudden Resignations. A Leaked Letter. What's Happening Inside Miss USA?". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-05-15. Miss Hawaii Savannah Gankiewicz Named Miss USA 2023 After Noelia Voigt Resignation: 'I Accept the Crown', Peoplemag (באנגלית) Naledi Ushe, Miss Teen USA runner-up Miss NY Teen declines position amid UmaSofia Srivastava's resignation, USA TODAY (באנגלית אמריקאית)
אשר הלפרין

אשר הלפרין (29 באפריל 1925 - 3 באוקטובר 2014) היה כלכלן ישראלי, שכיהן בתפקידים בכירים בבנקים. ד״ר הלפרין היה מנכ"ל משותף בבנק הפועלים, מנכ"ל איגוד הבנקים בישראל, מנכ"ל בנק לאומי לתעשייה ומנהל מחלקת המחקר בבנק לאומי. אשר הלפרין היה הישראלי הראשון שסיים לימודי דוקטורט באוניברסיטת פרינסטון. הלפרין נולד בתל אביב. הוא למד בגימנסיה גאולה ובבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בו סיים לימודי תואר ראשון בשנת 1947. את התואר השני באוניברסיטת קליפורניה בברקלי סיים בשנת 1952. בשנת 1955 היה הישראלי הראשון שסיים דוקטורט באוניברסיטת פרינסטון. בתום לימודיו בבית הספר התיכון התגייס להגנה ושירת במשטרת היישובים העבריים בכפר גלעדי. במסגרת שירותו עסק בשמירה וסייע לעליית יהודים מלבנון ומסוריה, שבאו ברגל. במלחמת העצמאות שירת בחטיבת גבעתי והשתתף במבצע תינוק ובמבצע חסידה. בשנים 1946 ו-1947 עבד בבנק קופת עם. משנת 1950 עבד ככלכלן באגף מטבע חוץ במשרד האוצר. בשנים 1955 עד 1968 עבד בבנק לאומי. בין תפקידיו בבנק: יועץ כלכלי של הבנק, מנהל מחלקת המחקר ומנהל בנק לאומי לתעשייה. בשנים 1969 עד 1972 היה מנכ"ל משותף של בנק הפועלים. לאחר מכן ניהל את חברת פקטורינג וולטר אי. הלר ישראל. בתקופת עבודתו בבנק הפועלים היה מנכ"ל בנק משכן, בנק למשכנתאות של בנק הפועלים. החל משנת 1976 ועד 1991 היה מנכ"ל איגוד הבנקים בישראל. הלפרין הרצה בכלכלה ובמנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב בשנים 1955 עד 1995 ובנוסף לכך היה מרצה אורח בטכניון, באוניברסיטה העברית בירושלים, באוניברסיטת בר-אילן, באוניברסיטת קולומביה, אוניברסיטת ניו יורק ובאוניברסיטת פנסילבניה. החל משנת 1992 היה מרצה לכלכלה במכללה למינהל. הלפרין נבחר ליקיר העיר תל אביב-יפו בשנת 2004. הוא כיהן במגוון רחב של תפקידים ציבוריים: נשיא – המועדון המסחרי-תעשייתי בתל אביב, נשיא – לשכת המסחר ישראל-אמריקה בתל אביב, חבר הנהלת הבורסה לנירות ערך בתל אביב, חבר הנהלת המרכז הישראלי לניהול, חבר הנהלת לשכת המסחר הבינלאומית בתל אביב, חבר הנהלת להב (לימודי הכשרה במנהל) באוניברסיטת תל אביב, חבר בהנהלת המכללה למינהל בתל אביב, חבר בחבר הנאמנים המכללה למנהל והמסלול האקדמי של המכללה למינהל, ממייסדי יד שרה וחבר נשיאותה, חבר הנהלת עמותת בית-גבעתי, סגן נשיא מכון התקנים בתל אביב וחבר במועצה הציבורית של בית התנ"ך. אשר הלפרין היה נשוי לבלהה הלפרין, שעד פרישתה לגמלאות עבדה כמורה לתנ"ך בגימנסיה הרצליה. המועדון המסחרי והתעשייתי עופר אדרת, הסנגור האחרון של הבנקים - ד"ר אשר הלפרין בנקאי וכלכלן' , הארץ, אחרי מות, 20 בפברואר 2015. ד"ר אשר הלפרין, מבנק אפ"ק למערכת הבנקים בתל אביב יפו, מי ומי בתל אביב יפו, האנציקלופדיה של העיר העברית הראשונה, 1991, עמודים 482-484. בנקאי ישר דרך, בנקאות-מגזין איגוד הבנקאים, 2014, עמוד 11. מדיה וקבצים בנושא אשר הלפרין בוויקישיתוף עמיר קורץ, בנק לאומי זה הכי אחי, באתר כלכליסט, 6 במאי 2010 אלעזר לוין, מת ד"ר אשר הלפרין "זקן הבנקאים"(הקישור אינו פעיל), News1, אוקטובר 2014. עופר אדרת, הסנגור האחרון של הבנקים - ד"ר אשר הלפרין בנקאי וכלכלן' , הארץ, אחרי מות, 20 בפברואר 2015 רשימת יקירי העיר תל אביב באתר עיריית תל אביב