הקיבוץ הדתי

תנועת הקיבוץ הדתי היא תנועה המאגדת 16 קיבוצים ו־8 מושבים שיתופיים של הציונות הדתית. ב-24 היישובים של התנועה מתגוררים למעלה מ-15,000 נפשות. 7 מתוך 16 קיבוצי התנועה נחשבים לקיבוצים שיתופיים, בעוד 9 קיבוצים עברו תהליכי הפרטה שונים. שורשי התנועה ב"ברית חלוצים דתיים" שנוסדה על ידי צעירי מזרחי של תורה ועבודה הפועל המזרחי. חברי הקבוצה היו חלוצים דתיים שעלו לארץ ישראל מארצות אירופה, בעיקר מגרמניה. הם הקימו בארץ ישראל מושבים, קבוצות עבודה, קבוצות הכשרה וכן קבוצות. בשנת 1935, במהלך הוועידה השביעית של הפועל המזרחי, התאגדו הקבוצות לארגון גג אחד בשם "חבר הקבוצות של הפועל המזרחי" (שם דומה להתאגדות החילונית של הקבוצות - חבר הקבוצות). בשנת 1938 החליטו לשנות את השם לשם המקובל עד היום "הקיבוץ הדתי, איגוד הקבוצות של הפועל המזרחי" ובקיצור - "הקיבוץ הדתי". בסוף שנות ה-30, חברי הקיבוץ הדתי עברו הכשרה חקלאית בקיבוצים חילוניים, בהם קיבוץ בית אלפא. ב-1 במרץ 1940 מנה הקיבוץ הדתי 795 חברים, 489 גברים ו-306 נשים, שהיו חברים בשבע קבוצות. בתחילת מלחמת העצמאות היו לקיבוץ הדתי 16 נקודות התיישבות. עם פרוץ המלחמה נמצאו כל הקבוצות בקו החזית הקדמי: חברי טירת צבי הדפו התקפה כבדה של צבא ההצלה (כעשור לאחר שספגו התקפה זהה בימי מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט); גוש עציון עמד במצור ממושך והדף את האויב במבואותיה הדרומיים של ירושלים, עד שנפל. כך נפלו הקיבוצים כפר עציון, משואות יצחק ועין צורים. כפר דרום ננטשה אחרי עמידה במצור ובקרב במשך חודשיים. חברי קיבוץ בארות יצחק בדרום הדפו את הצבא המצרי מתוך חצר המשק, אך היישוב עצמו נהרס. קיבוץ סעד הופגז קשות על ידי כוח מצרי שפלש לארץ לאחר הכרזת העצמאות, ובמשך חודשים חיו חברי הקיבוץ בבונקרים ומנהרות מתחת לאדמה, והמשיכו בשגרת חייהם. כתוצאה מן ההפגזות נהרסו כל המבנים מעל פני האדמה, למעט "בית הביטחון" - המבנה היחיד עשוי בטון שהיה במקום. בקבוצת יבנה נהרגו שלושה חברים, בהם אב ובתו התינוקת, בהפצצת מטוס מצרי. 125 מחברי הקיבוץ הדתי, בהם שני ילדים, נהרגו במלחמה. אחרים נשבו בשבי הירדני. לאחר המלחמה, השתקמה תנועת הקיבוץ הדתי בעליה של גרעינים וותיקים, על יסוד הקיבוצים שחרבו, ובהקמה של קיבוצים חדשים. בשנות ה-50 הפכו שלושה קיבוצים של התנועה: משואות יצחק, ניר עציון ובני דרום למושבים שיתופיים ועל כן יצאו מתנועת הקיבוץ הדתי. בשנות ה-70 וה-80 ניהלו הקיבוצים הדתיים מדיניות כלכלית שמרנית ועל כן לא סבלו ממשבר הקיבוצים. עד תחילת המאה ה־21 היו בתנועה רק קיבוצים. בתש"ע הצטרפו לתנועה שלושת המושבים השיתופיים הדתיים, שבעבר פרשו מהתנועה מכיוון שחדלו מלהיות קיבוצים ובהמשך הצטרפו ארבעה מושבים שיתופיים נוספים. מגמת ההפרטה של שנות ה-90 הגיעה אל הקיבוצים היותר קטנים של התנועה: בהם מעלה גלבוע ובית רימון, אך עורר את חלק מהקיבוצים היותר דומיננטיים בתנועה: קבוצת יבנה, שדה אליהו, לביא, עלומים ומגדל עוז להימנות על מייסדי המטה השיתופי. גם כפר עציון ובארות יצחק נחשבים לקיבוצים שיתופיים, בעוד שאר 9 קיבוצי התנועה עברו תהליכי הפרטה. מצבם הכלכלי של רוב קיבוצי הקיבוץ הדתי יציב. משקי הקיבוץ הדתי מתבססים על חקלאות, תעשייה ותיירות. בקיבוצי התנועה קיימים מספר מוסדות לימוד תורניים: ישיבת מעלה גלבוע, מדרשת עין הנציב לבנות, מרכז יעקב הרצוג ללימודי יהדות, מכינה קדם-צבאית מעורבת "יונתן" בעלומים, מכינה קדם-צבאית לבנות "צהלי" במשואות יצחק וכן מכינה קדם צבאית לבנים דתיים "רוח השדה" בבארות יצחק. קיבוץ כפר עציון מפעיל בית ספר שדה בכפר עציון. בקיבוץ בית רימון פועלת מכינה קדם צבאית לבנים - כרמי חיל, בשדה אליהו פועל בית מדרש "קדם" לבוגרי צבא, מוסד ייחודי המשלב תורה ועבודה חקלאית. במגדל עוז ממוקמת מדרשה לבנות. חלק קטן מצעירי התנועה הולך ללמוד במוסדותיה התורניים; רוב בני התנועה אשר בוחרים שלא להתגייס ישירות הולכים לשנת י"ג התנדבותי, למכינות הקדם צבאיות או לישיבות הסדר, ואילו הבנות הולכות לשנת י"ג התנדבותית או למדרשות שונות. על פי נתונים שפרסם מנהל אגף הביטחון בקיבוץ הדתי 93% מהבנים משרתים ביחידות קרביות וכל הבנות משרתות בצה"ל או בשירות לאומי. ניכרת מגמת התחזקות רוחנית ודתית בקרב הדור השלישי והרביעי, אשר באה לידי ביטוי בגידול מתמשך של אחוזי הפונים למסגרות תורניות בסיום התיכון, ובאחוז הבנות הפונות לשירות לאומי. התנועה מוציאה ירחון בשם "עמודים". בראש התנועה עומדת לראשונה אישה בתפקיד המזכ"ל — כיום זו היא שרה עברון מקיבוץ סעד שנבחרה לתפקיד בקיץ 2021. היא החליפה בתפקיד את אמיתי פורת (בנו של חנן פורת), חבר כפר עציון, שהחליף ב־2016 את נחמיה רפל מקבוצת יבנה. מזכירות הקיבוץ הדתי יושבת החל מאוקטובר 2013 בנחלים. קודם לכן ישבה במשך כ-50 שנה בתל אביב. מבחינה פוליטית התנועה הייתה מזוהה בעבר עם המפד"ל וכיום עם הבית היהודי ויש לה נציג במוסדותיה המפלגתיים. רוב חברי הקיבוץ הדתי מזוהים עם הצד הימני של הקשת הפוליטית, אך קיים מיעוט משמעותי בתוכם אשר מזוהה עם השמאל והמרכז הפוליטיים, בעבר בפרט עם תנועת מימד. קיבוצי המרכז בארות יצחק קבוצת יבנה בני דרום (מושב שיתופי, במעמד "עמית") קיבוצי הגליל התחתון בית רימון לביא קיבוצי הכרמל ניר עציון (מושב שיתופי) קיבוצי הר הגלבוע מירב מעלה גלבוע קיבוצי הנגב המערבי סעד עלומים קיבוצי שפיר משואות יצחק (מושב שיתופי) עין צורים קיבוצי עמק בית שאן טירת צבי עין הנצי"ב שדה אליהו שלוחות שדמות מחולה (מושב שיתופי) קיבוצי גוש עציון כפר עציון מגדל עוז ראש צורים מושבי דרום הר חברון בית יתיר (מושב שיתופי, במעמד "עמית") מעון (מושב שיתופי, במעמד "עמית") כרמל (מושב שיתופי, במעמד "עמית") מושבי הגולן קשת (מושב) רשימת הקיבוצים בתנועת הקיבוץ הדתי אריה פישמן, בין דת לאידאולוגיה: יהדות ומודרניזציה בקיבוץ הדתי, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים, תש"ן - 1990, 228 עמ' יוסי כץ, תורה ועבודה בבניין הארץ: הקיבוץ הדתי בתקופת המנדט, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, ינואר 1996, 304 עמ' נחום ברוכי, נקום ובנינו: כך שוקם הקיבוץ הדתי מחורבנו במלחמת העצמאות, הוצאת יד יצחק בן-צבי והקיבוץ הדתי, ירושלים, תשע"א, 436 עמ'. עופר חן, 'הקיבוץ הדתי בין מיסטיקה להלכה', מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, ט"ו (תשפ"א), עמ' 448-425. עופר חן, 'בין התעלות חסידית לרנסאנס הלכתי: על האידיאות הדתיות ביסוד משנת הקיבוץ הדתי', עמודים: ביטאון הקיבוץ הדתי, 801 (תשפ"ד), עמ' 6-2. מיכאל בן אדמון, מרד ויצירה בהגות הציונות הדתית: משה אונא ומהפכת הקיבוץ הדתי, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2013. אתר תנועת הקיבוץ הדתי הקיבוץ הדתי, לקסיקון הקיבוץ, יד טבנקין, 1998 ארכיון הקיבוץ הדתי ברשת ארכיוני ישראל שנה בשנה, תנועת הקיבוץ הדתי (שנים תר"צ-תש"ט) חיים פלס, התפתחות הקיבוץ הדתי עד פרוץ מלחמת העולם השנייה, ד"צ מתוך: הנ"ל, הישג היסטורי בתמורותיו: ההתיישבות הקיבוצית והמושבית, 1990-1910, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, קריית שדה בוקר; יד טבנקין, רמת אפעל; יד יערי, גבעת חביבה; המכון לחקר הציונות וישראל ע"ש חיים ויצמן, אוניברסיטת תל אביב, 2006, עמ' 159–196, באתר דעת אריה פישמן, ‏דת והצלחה משקית בקיבוץ הדתי, קתדרה 68, יוני 1993, עמ' 139-127 ארכיון הקיבוץ הדתי, בספרייה הלאומית הקיבוץ הדתי, דף שער בספרייה הלאומית הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסייה ביישובים בקיבוץ הדתי, הצופה, 11 באוגוסט 1939 הקיבוץ הדתי במספרים, הצופה, 21 ביולי 1940 שרידי גוש עציון ולוחמי כפר דרום, הארץ, 23 בדצמבר 1948 ניר שטיינברג, האסון בקבוצת יבנה שהפך אלמן ואלמנה למשפחה יוצא לראשונה מחוץ לגבולות הקיבוץ, באתר mynet‏ קיבוץ, 13 באפריל 2018 בני דרום רוצה להיות מושב, דבר, 16 בדצמבר 1960 עזרא דלומי, משבר הקיבוץ והמאבק על עתידו השיתופי (ב), 17 ביוני 2010, אתר שווים של המטה השיתופי יצחק טסלר, 93% מהקיבוצניקים הדתיים מתגייסים לקרבי, באתר nrg‏, 12 באוגוסט 2009 נקודות ההתיישבות של הפועל המזרחי, דבר, 11 בנובמבר 1934 התנועה הדתית קבוצית, דבר, 14 ביולי 1935 קיבוצים, הצופה, 28 באפריל 1940 בשער השרון הצפוני, הצופה, 4 במרץ 1938 בן פורת, שבע שנות הפועל המזרחי, הצופה, 12 בספטמבר 1941 עין הנצי"ב, דבר, 12 במאי 1946 כינוס הגרעינים הקיבוציים של הברות הנוער הדתי במקווה ישראל, הצופה, 27 באוגוסט 1940 קבוצת הקבוץ המאוחד "חרות — חרות" הצטרפה לקבוצי הפועל המזרחי, הצופה, 14 בדצמבר 1938 קבוצת "חרות־חירות" בהתפתחותה, הצופה, 1 באוגוסט 1940 הקיבוץ הדתי בהתפתחותו, הצופה, 27 בנובמבר 1944 רחובות, בהפועל המזרחי, הצופה, 8 בינואר 1940 בפלוגה של הקיבוץ הדתי, הצופה, 1 בינואר 1940 קיבוץ עלומים להתיישבות, הארץ, 29 באוגוסט 1946 הוקם היישוב ה-18 בנגב, הארץ, 1 ביולי 1947 יונה כהן, בקבוצת עלומים בנתניה, הצופה, 1 במאי 1941 בקיבוץ שלוחות, הצופה, 23 במרץ 1943 יישוב שלישי של הפועל המזרחי, הצופה, 24 באוקטובר 1946 חנוכת חדר האוכל בקבוצת מכורה, הצופה, 26 בינואר 1947 בבני עקיבא בכפר חסידים, הצופה, 1 באוקטובר 1945 קיבוץ מכורה עלה להתיישבות, לחייל, 1 בנובמבר 1945 כתר תורה, הצופה, 16 בדצמבר 1945 ביקורת: מרדכי זלקין, ‏בין דת לאידאולוגיה, קתדרה 62, דצמבר 1991, עמ' 175-172 ביקורת: הנרי ניר, ‏הקיבוץ הדתי: מציאות ומשל, קתדרה 86, ינואר 1998, עמ' 158-155