laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יום (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מונחים מתחום הזמן: יום – שעות היממה המוארות, מזריחת השמש ועד שקיעתה, להבדיל מלילה יממה – יחידת זמן המציינת סיבוב אחד של כדור הארץ סביב צירו אחד מימות השבוע אישים: אלן אוקטביאן יום – עובד ציבור בכיר ששירת בהודו כשזו הייתה קולוניה בריטית ג'ון יום – פוליטיקאי מצפון אירלנד, חתן פרס נובל לשלום דייוויד יום – פילוסוף אמפיריציסט סקוטי בולט אחר: דזמונד דייוויד יום – דמות מרכזית בסדרת הטלוויזיה אבודים, המגולמת על ידי הנרי איאן קיוזיק סדר יום (תוכנית רדיו) – תוכנית אקטואליה המשודרת בתחנת הרדיו כאן ב'
מערכת צירים קרטזית

מערכת הצירים הקַרְטֶזית היא מערכת צירים שהגה בשנת 1637 המתמטיקאי והפילוסוף הצרפתי רנה דקארט, כדרך להצגה מדויקת של מיקום נקודות במישור ובמרחב התלת-ממדי. במערכת צירים זו – הציר השמאלי מייצג את הציר השלילי (על ידי מספרים בעלי מקדם שלילי) והציר הימני מייצג את הצד החיובי (על ידי מספרים בעלי מקדם חיובי). כך למשל הספרה 1 נמצאת בציר הימני והספרה 1- נמצאת בציר השלילי. כיוון הצירים החיובי והשלילי נעשו באופן שרירותי, ובאותה מידה עשויים להיות נכונים גם אם הופכים אותם. ישנה השערה שהציר החיובי נעשה במקביל לכתיבה הנורמלית ('בחיובית') של הכתיבה באותיות הלטיניות שבה רנה דקארט השתמש, והציר השלילי במקביל לכתיבה הנגדית של רצף הכתיבה הנ"ל. מערכת הצירים הקרטזית (במרחב אוקלידי מממד n) היא מערכת המורכבת מ-n וקטורי יחידה הניצבים זה לזה. כלומר: איברי הבסיס היוצרים אותם הם   1 ≤ i ≤ n   :   e i → {\displaystyle \ 1\leq i\leq n\ :\ {\vec {e_{i}}}} כאשר הכוונה כאן היא ל-n-יה סדורה שבה יש 1 במקום ה-i ו-0 בשאר המקומות. בסיס זה נקרא הבסיס הסטנדרטי. בסיס זה מהווה בסיס אורתונורמלי קבוע. ברוב המקרים בהם מדובר על מערכת צירים, הכוונה היא למערכת צירים קרטזית. השימוש בה מתאפיין בעיקר בשני המקרים הפרטיים של המישור ( R 2 {\displaystyle \mathbb {R} ^{2}} ) ושל המרחב התלת-ממדי ( R 3 {\displaystyle \mathbb {R} ^{3}} ), שאותם קל לתפוש ולשרטט. קיים שימוש במערכות צירים נוספות למערכת הצירים הקרטזית, בהם רק הפיזיקה, המתמטיקה, הניווט והגאודזיה עושים שימוש נרחב. מערכת הצירים הקרטזית המודרנית מוגדרת לרוב על ידי שני קווים ישרים הנקראים צירים, הממוקמים בזווית ישרה אחד מהשני, ויוצרים מישור (מישור ה-xy). הציר האופקי מסומן ב-x, והציר האנכי מסומן ב-y. נקודת החיתוך של הצירים נקראת ראשית הצירים ומסומנת לרוב באות הלועזית O. כדי לציין נקודה מסוימת במערכת צירים זו, מציינים את יחידת ה-x ואת יחידת ה-y של הנקודה ויוצרים את הזוג הסדור (x,y). במערכת צירים תלת-ממדית נוספת גם יחידת z ונוצרת השלשה הסדורה (x,y,z). הנקודה p בתמונה הבאה נמצאת במיקום (3,5). מקרה זה משמש: תרגום של גאומטריה אוקלידית לגאומטריה אנליטית. ציור גרפים של תופעות (למשל מכירות) לפי זמן. הצגה של גרפיקה על מסך המחשב. שרטוט מפות גאוגרפיות (דו-ממדיות) ושימוש במערכת צירים קרטזית על מנת לתת נקודות ציון (קואורדינטות) למקומות חשובים על גבי המפה. ראו גם: קווי אורך וקווי רוחב. בתחילת המאה ה-19 נוסף ממד נוסף של מדידה, בעזרת ציר ה-z. הבסיס של מערכת צירים זאת הוא   x ^ = e 1 ^ = ( 1 , 0 , 0 ) y ^ = e 2 ^ = ( 0 , 1 , 0 ) z ^ = e 3 ^ = ( 0 , 0 , 1 ) {\displaystyle \ {\hat {x}}={\hat {e_{1}}}=(1,0,0)\quad {\hat {y}}={\hat {e_{2}}}=(0,1,0)\quad {\hat {z}}={\hat {e_{3}}}=(0,0,1)} וקל לראות שהם אכן ניצבים גאומטרית וכן אורתוגונליים ביחס למכפלה הסקלרית הסטנדרטית. יתרה מכך, וקטורי הבסיס מהווים שלשה ימנית כפי שניתן לראות מביצוע המכפלה הווקטורית שלהם:   x ^ × y ^ = z ^ {\displaystyle \ {\hat {x}}\times {\hat {y}}={\hat {z}}} . הקואורדינטות הקרטזיות ב- R 3 {\displaystyle \mathbb {R} ^{3}} משמשות כמבנה נוח ושימושי ביותר לתיאור המרחב התלת־ממדי, לצורכי אנליזה וקטורית ותיאור שדות פיזיקליים. תיאור זה רווח במיוחד בפיזיקה ובו מערכת הצירים היא גם קונסטרוקציה אלגברית ולא גאומטרית גרידא. בסיס (אלגברה) קואורדינטות (אלגברה) בסיס אורתונורמלי מעגל היחידה אנליזה וקטורית מדיה וקבצים בנושא מערכת צירים קרטזית בוויקישיתוף מערכת צירים, באתר לרגו (LerGO) מערכת צירים קרטזית, באתר MathWorld (באנגלית)
גדעון סטולברג

גדעון סטוֹלברג (בשוודית: Gideon Ståhlberg;‏ 26 בינואר 1908 – 26 במאי 1967) היה שחמטאי שוודי בדרגת רב-אמן. סטולברג התפרסם כאשר ניצח בדו-קרבות נגד כוכבים כמו רודולף שפילמן ואהרון נימצוביץ' בשנת 1935. סטולברג ניצח באליפות שוודיה בשחמט לשנת 1927, וזכה באליפות ארצות הצפון בשנת 1929. בשנת 1939, לאחר האולימפיאדה השמינית שהתקיימה בבואנוס איירס נשאר סטולברג בדרום אמריקה עד לשנת 1948, שם ניצח בתחרויות רבות, חלקן בהתמודדות עם מיגל ניידורף. בשנים 1950 ו-1953 התמודד סטולברג בתחרויות המועמדים לאליפות העולם ולאחר מכן שפט בתחרויות המועמדים בשנים 1957 ו-1963, בדו-קרב בין מיכאל בוטביניק לטיגראן פטרוסיאן. ב-1956 הוא זכה בקורוס (ויק אן-זהה). בשנת 1967 נסע ללנינגרד להשתתף בתחרות בינלאומית, אך נפטר לפני משחקו הראשון. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. סטולברג שיחק בנבחרתה האולימפית של שוודיה בשלוש עשרה אולימפיאדות רשמיות, ובאחת בלתי רשמית, בשנת 1936. סטולברג פרסם מספר ספרים, חלקם כתב במקור בספרדית. I kamp med världseliten (In Battle against the World Elite, 1948, 1958); Schack och schackmästare (Chess and Chess Masters, 1937,1959); Strövtåg i schackvärlden (Excursions in the World of Chess). מדיה וקבצים בנושא גדעון סטולברג בוויקישיתוף גדעון סטולברג, באתר צ'סגיימס (באנגלית) 2nd Chess Olympiad: The Hague 1928, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 3rd Chess Olympiad: Hamburg 1930, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 4th Chess Olympiad: Prague 1931, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 5th Chess Olympiad: Folkestone 1933, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 6th Chess Olympiad: Warsaw 1935, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) unofficial Chess Olympiad: Munich 1936} (באנגלית) 7th Chess Olympiad: Stockholm 1937, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 8th Chess Olympiad: Buenos Aires 1939, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 10th Chess Olympiad: Helsinki 1952, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 11th Chess Olympiad: Amsterdam 1954, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 12th Chess Olympiad: Moscow 1956, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 13th Chess Olympiad: Munich 1958, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 14th Chess Olympiad: Leipzig 1960, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית) 16th Chess Olympiad: Tel Aviv 1964, Sweden, באתר אולימפבייס (באנגלית)
הוליווד (פירושונים)

האם התכוונתם ל... הוליווד – הוליווד במדינת קליפורניה, בקרבת העיר לוס אנג'לס – אודות עולם הקולנוע ההוליוודי, ראו תעשיית הסרטים האמריקנית. הוליווד (צפון אירלנד) – עיר במחוז דאן בצפון אירלנד. הוליווד (פלורידה) – עיר במדינת פלורידה שבארצות הברית הוליווד (אלבמה) – עיר במדינת אלבמה שבארצות הברית הוליווד (מרילנד) – עיר במדינת מרילנד שבארצות הברית הוליווד (צפון קרוליינה) – עיר במדינת צפון קרוליינה שבארצות הברית. הוליווד (אנגליה) – עיר באנגליה. הוליווד (מיני-סדרה) Hollywood (שיר של מדונה) Hollywood (שיר של מרינה אנד דה דיימונדס) ראו גם הוליווד בול הוליווד החדשה הוליווד הילס הוליווד ריפורטר הוליווד רקורדס
גנו

האם התכוונתם ל... גנו (בעל חיים) – בעל חיים אוכל עשב. גנו (מערכת הפעלה) – פרויקט גנו לתוכנה חופשית. פרויקט גנו – אוסף כל התוכנות שהיו אמורות להיות חלק ממערכת ההפעלה גנו שם מקובל למוסד לתוכנה חופשית (Free Software Foundation), מובילו של פרויקט גנו.
דלתון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... דלתון – צורה גאומטרית דלתון ריצוף – אריח המאפשר ליצור ריצוף של המישור האוקלידי מקומות דלתון (מושב) – מושב במזרח הגליל העליון פארק תעשיות רמת דלתון – אזור תעשייה הממוקם ברמת דלתון, בין המושבים דלתון וכרם בן זמרה שקע הבזלת של דלתון – תצורה גאולוגית המצויה ליד מאגר המים של מושב דלתון רמת דלתון – שמורת טבע מתוכננת יקב דלתון – יקב ישראלי אגם דלתון – מאגר מים ליד מושב דלתון נחל דלתון – נחל בצפון ישראל שמורת טבע נחל דלתון – שמורת טבע בישראל דלטון (פירושונים)
עדות

המונח "עד" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו עד (פירושונים). עדות היא מסירת תיאור של מאורע או נושא מסוים, על ידי מי שחווה אותם בצורה קרובה. עדות נמסרת במקרים אחדים: במשטרה, במסגרת חקירה של אירוע. בבית המשפט, כניסיון לבירור האמת במסגרת ההליך המשפטי. בוועדת חקירה, במסגרת בחינה של אירועים חריגים. במחקר היסטורי, לשם תיעוד המאורעות הנחקרים. עדות בבית משפט ניתנת על-פי דיני הראיות. עד מעיד בבית משפט על כל מה שקלט במישרין בחושיו (ראיתי את..., שמעתי קול נפץ..., חשתי חום רב... ). העד רשאי להעיד עובדות אלה בלבד. התרשמותו, דעותיו ומסקנותיו של העד מאותן עובדות פסולות בדרך כלל כראיה, בהיותן "עדות סברה". עדות של עד מומחה, כגון רופא, פסיכולוג, שמאי וכדומה, שונה מעדות רגילה, מאחר שבית המשפט רשאי לקבל את המסקנות של המומחה העולה מהממצאים שלפיו. ערך מורחב – עדות מפי השמועה עדות מפי השמועה או עדות שמיעה, משמעה דברים ששמע אדם מפי אחר. עדות מפי השמועה אסורה על פי דיני הראיות, למעט חריגים מסוימים, שכן האדם ששמע את הדברים אינו יכול להיחקר לגבי אמיתות תוכנם. צד להליך משפטי אינו רשאי להביא עד שיספר על דברים ששמע מפי אחר ולא קלט אותם בעצמו באופן בלתי אמצעי. החריגים הם, עדות על דברים שאמר אדם בעת אירוע אלימות. לדוגמה, אדם מוכה צועק "פלוני, מדוע אתה מכה אותי". אמירה זו תהיה קבילה גם אם תובא על ידי האדם ששמע אותה. כמו כן, אמירות המלוות מעשה או אמירות שנאמרות בעת אירוע מרגש, גם הן קבילות אם אדם כלשהו יעיד לגבי עצם אמירתן. הרציונל הוא שאמירות כאלה אינן חשודות כאי אמירת אמת עקב הנסיבות בהן הן נמסרות. ערך מורחב – עד מומחה מומחה הוא מי שעוסק בנושא שבמדע, במחקר, באמנות או במקצוע, ועדותו נדרשת כאשר יש להוכיח עניין שבנושאים אלה. לדוגמה: עדות מומחה רפואי שהוא רופא בתביעה לתשלום פיצויים בגין נזק גוף, או עדות מומחה שהוא גרפולוג בתביעה נגד צוואה מזויפת. ככלל, עדות מומחה מוגשת כחוות דעת כתובה, ולבעל הדין הנגדי יש זכות להגיש חוות דעת נגדית. בדומה לעדות רגילה, הצדדים רשאים בדרך כלל לחקור מומחה על חוות דעתו. במקרים רבים ממונה מומחה "נייטרלי", על ידי בית המשפט, בהסכמת הצדדים או בלעדיה. מומחה כזה מכונה מומחה מטעם בית המשפט. מומחה שחוות דעתו נדרשת לשם הכרעה בין חוות דעת סותרות מכונה מומחה מכריע, ואם הוא ממונה בהסכמת הצדדים חוות דעתו באה במקום חוות הדעת המנוגדות. השימוש במומחים נפוץ באופן מיוחד בתביעות מסוגים מסוימים, כגון בתביעות רשלנות מקצועית או רשלנות רפואית. בתביעות נזיקין על פי חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים יש חשיבות לחוות דעת רפואית, ומשום כך נקבעו סדרי הדין המיוחדים לפיהם הצדדים אינם מביאים עדויות מומחים מטעמם, אלא ממונה מומחה רפואי מטעם בית המשפט, זאת כדי לחסוך בעלויות ולייעל את ההליך. עדות (משפט עברי) עדות שקר מדיה וקבצים בנושא עדות בוויקישיתוף דורון מנשה הלוגיקה של קבילות ראיות, מאגנס, 2008 ( הספר בקטלוג ULI) ynet, והיגדת. קום, באתר ynet, 1 באפריל 2013 על עדויות שואה בפודקאסט של יד ושם (כולל תמלול) ריאיון עם הפסיכואנליטיקאי דורי לאוב על מושג העדות בהקשרה התרבותי והחברתי, באתר יד ושם. הזכות להשמיע קול - על השימוש בתקשורת תומכת וחליפית למתן עדות בבית משפט. Remembering and Forgetting - סרטון הסבר של Crash Course Psychology על הגורמים המשפיעים על יכולת הזיהוי וההשלכות המשפטיות על עדויות בבית משפט
סמל סן פרנסיסקו

סמל העיר סן פרנסיסקו, כמו גם דגל העיר, מסמן את בנייתה של העיר לאחר הרס רב שנגרם לעיר סן פרנסיסקו על ידי איתני הטבע - שרפות ורעידות אדמה. הסמל של העיר נבחר בשנות ה-50 של המאה ה-19 לאחר מספר רעידות אדמה שפקדו את העיר. בסמל נראים שני פועלים - בצד אחד כורה, ובצד האחר מלח המחזיק בידו סקסטנט. מאחריהם ניצב עוף החול, המסמל את העיר ומופיע אף בדגל העיר. העיר הרגישה הזדהות עם ציפור אגדית זו הנשרפת עד אפר ונולדת מחדש מן האפר, בעיקר לאחר רעידת האדמה של 1906 והשריפה הגדולה שפרצה בעקבותיה. הסמל התייחס למספר שרפות בשנות ה-50 של המאה ה-19, אך קיבל רלוונטיות עוד יותר לאחר השרפה הגדולה. מאחורי הפועלים ניתן לראות בסמל את מפרץ סן פרנסיסקו ובו מספר ספינות סוחר.
דגל סן פרנסיסקו

דגל העיר סן פרנסיסקו, כמו גם סמל העיר מייצגים את בנייתה המחודשת של העיר לאחר שריפות שנגרמו כתוצאה של רעידות אדמה. הדגל מתאר את עוף החול האגדי הנולד מחדש מן הלהבות ששורפות את העיר. הדגל מסמל את השתקמות העיר לאחר כל אחת משש השריפות שפקדו אותה בין השנים 1849–1852 ונבחר לסמל בנייתה המחודשת של העיר אחרי רעידת האדמה של 1906 והשריפה הגדולה בעקבותיה אשר כילתה באש את מרבית בתי העיר. הדגל הפך לדגלה הרשמי של העיר ב-16 בדצמבר 1940. מתחת עוף החול מופיע המשפט בספרדית: "Oro en Paz–Fierro en Guerra" שמשמעו: "זהב בעת שלום, ברזל בעת מלחמה" בעת עיצוב הדגל היו אמורים להיות לו ציצות בצבע זהב המקיפים את הדגל. בשל טעות, בעת שהדגל נוצר, נתפר חלק זה מבד בצבע זהב, במקום בצורת ציצה, והמעטפת הפכה לחלק מהדגל. כיום, כאשר הדגל מוצג בתוך מבנים, נהוג להוסיף לו ציצה בצבע זהב המקיפה את המעטפת המוזהבת של הדגל. ב-8 בינואר 1900 נשא ראש עיריית סן פרנסיסקו, ג'יימס ד. פלאן (James D. Phelan) נאום בפני מועצת העיר (S.F. Board of Supervisors) בו הוא הציע לחברי המועצה לבחור דגל לעיר ועליו מוטו העיר (Oro en paz fierro en guerra). לדברי ראש העיר, סן פרנסיסקו היא החשובה בערי קליפורניה, ועליה לסמל את העקרונות של המדינה, ולהזכיר את הלוחמים מקליפורניה אשר לחמו במלחמת ארצות הברית–ספרד. הזהב, לדבריו, מסמל את עושרה של קליפורניה ואת השפע שלה, והברזל מסמל את עוצמת הלוחמים של קליפורניה במלחמה. ראש העיר הכריז על תחרות לעיצוב הדגל העירוני, והפרס הראשון שהוצע היה 50 דולרים. במרץ באותה שנה החלה הגשת העיצובים לדגל. בין העיצובים שהוגשו היו קביה, עכבר וקוף כדמות מרכזית בסמל, אולם ב-15 באפריל נבחר העיצוב של ג'ון מ. גאמבל (John M. Gamble), מבין 15 ההצעות שהוצעו. הצעה זו לא כללה את מעטפת הזהב המקיפה כיום את הדגל ולא כללה את המילים "סן פרנסיסקו". ב-19 באפריל הוצג העיצוב הנבחר למועצת העיר, וב-20 באפריל נערך דיון בעיצוב. הדגל עוצב לראשונה בתהלוכה העירונית לכבוד משטרת העיר שנערכה ב-1 במאי 1900. הדגל המקורי של העיר הוחלף בשנת 1926 בשל בלאי שנגרם לו במהלך השנים. בדגל מחליף זה הופיעה לראשונה ציצת זהב. רק ב-16 בדצמבר 1940 החליטה מועצת העיר על אימוץ הדגל באופן רשמי. דגל זה שאומץ כלל ציצת זהב, ובתיאור הדגל הרשמי נכתב כי הדגל "מוקף בזהב". בעקבות תיאור זה החלו חברות יצור הדגלים אמרסון (.The Emerson Flag Co) ופאראמונט (.The Paramount Flag Co) לייצר דגלים וסביבם פס מוזהב. חברת פאראמונט הקפידה על העיצוב הרשמי, אולם חברת אמרסון הוסיפה עיטורים, צבעה את הלהבות בשלושה צבעים ושינתה את הגופנים לגופנים יותר מעוצבים. בשנת 1963 הכריז ראש העיר ג'ורג' כריסטופר כי הגרסה שיוצרה על ידי חברת פאראמונט היא עיצוב הרשמי של העיר, אולם שתי הגרסאות עדיין נמכרות. מדיה וקבצים בנושא דגל סן פרנסיסקו בוויקישיתוף דגל סן פרנסיסקו, באתר דגלי העולם (באנגלית) דגל סן פרנסיסקו באתר מוזיאון סן פרנסיסקו
קפיצה משולשת

קפיצה משולשת היא אחת מהקפיצות התחרותיות באתלטיקה קלה. היא כוללת שלושה מהלכי קפיצה אופקיים המבוצעים ברצף: ניתור, המבוצע מקרש הקפיצה ברגל החזקה, דילוג, המבוצע באותה הרגל, וקפיצה, המבוצעת ברגל השנייה ומסתיימת בנחיתה בארגז החול. המהלך השלישי, הקפיצה הסופית, דומה באופיו לקפיצה לרוחק. המרחק מקרש הקפיצה, שממנו נמדד מרחק הקפיצה, ועד ארגז החול, נע בין 9 ל-13 מטרים, ובתחרויות מקצועיות הוא 13 מטרים. קפיצה משולשת, או לפחות ספורט הכולל שלוש קפיצות אחת אחרי השנייה, היה קיים חלקית באולימפיאדות יווניות עתיקות, עם רשומות המראות שספורטאים הגיעו למרחקים של יותר מ-50 רגל (15.24 מ'). קפיצה משולשת הייתה חלק מאולימפיאדת 1896 באתונה, אם כי אז היה מורכב הספורט משני דילוגים באותה הרגל ואז קפיצה. האלוף האולימפי הראשון בעת החדשה, בכל ענפי הספורט, היה ג'יימס קונולי שזכה במדליית זהב בקפיצה משולשת באולימפיאדה זו. קפיצה משולשת לנשים הוכנסה כמקצוע אולימפי באולימפיאדת אטלנטה ב-1996. בשיא העולם לגברים מחזיק, מאז 1995, הבריטי ג'ונתן אדוארדס, והוא עומד על 18.29 מטרים. באותה שנה קבעה האוקראינית אינסה קראבץ את שיא העולם הקודם לנשים, 15.50 מטרים, שיא שנשבר בשנת 2021 על ידי יולימאר רוחאס הונצואליאנית, שקבעה באולימפיאדת טוקיו 15.67 מטרים. שיא ישראל לגברים הוא 17.20 מטרים, וקבע אותו רוגל נחום ב-1992. בשיא ישראל לנשים, 14.78 מטרים, מחזיקה חנה קנייזבה-מיננקו, מאז 2015. נכון לאוגוסט 2021: נכון ליוני 2024: קפיצה מהמקום קפיצה לרוחק מדיה וקבצים בנושא קפיצה משולשת בוויקישיתוף שיאים בקפיצה משולשת, באתר International Association of Athletics Federations - IAAF שיאי ישראל באתלטיקה, באתר של איגוד האתלטיקה בישראל. קפיצה משולשת, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) http://trackandfield.about.com/od/triplejump/ss/illustriplejump.htm,
רעידת האדמה בסן פרנסיסקו (1906)

רעידת האדמה של 1906 הייתה רעידת אדמה שהתרחשה ב-18 באפריל 1906 בשעה 5:12 לפנות בוקר והחריבה את העיר סן פרנסיסקו, קליפורניה שבארצות הברית. בעקבות רעידת האדמה פרצו שרפות אשר השמידו את מרבית בתי העיר. ככל הנראה נהרגו ברעידת האדמה כ-3,000 אנשים, אף שהמספרים הרשמיים נמוכים הרבה יותר. כ-225,000 עד 300,000 תושבים נותרו ללא קורת גג (מתוך אוכלוסייה של 400,000 תושבים). רעידת אדמה זו הייתה הרעידה המתוקשרת ביותר עד לאותה עת, בשל היותה הראשונה שתועדה במצלמות. מוקד רעידת האדמה היה בהעתק סן אנדראס הנמצא בקרבת העיר. הרעידה נמשכה 47 שניות והורגשה גם באורגון, נבדה ובלוס אנג'לס. הסקר הגאולוגי של ארצות הברית (ה-USGS) העריך את עוצמת הרעידה בכ-7.9 בסולם מגניטודה לפי מומנט. הסיבה העיקרית לפרוץ השריפות הייתה התבקעות צינורות הגז הטבעי התת-קרקעיים בעקבות רעידת האדמה. בו זמנית צינורות המים התבקעו גם הם, ומאחר שרוב הבתים בסן פרנסיסקו נבנו מעץ השרפה התפשטה מהר. הרשויות העירוניות התקשו לכבות את השריפות, עד אשר כילו את כל מרכז העיר. על מנת לכבות את השריפות, הכריז הגנרל פרדריק פנסטון על משטר צבאי, והורה לפוצץ בדינמיט בניינים בנתיב האש בניסיון ליצור מחסומי אש. החלטה זו הייתה שנויה במחלוקת, היות שההערכה הייתה שרוב הבניינים שנהרסו באופן יזום היו יכולים לשרוד, וכן שלפעמים שרפה פרצה דווקא בעקבות הפיצוץ היזום. נזקי רעידת האדמה והשרפה מוערכים ב-400 מיליון דולרים אמריקאיים של אותה תקופה. בתים שנהרסו ברעידת האדמה במפגש הרחובות פוסט וגראנט בתים שנהרסו ברעידת האדמה ברחוב הווארד בתים שנהרסו ברעידת האדמה ברחוב סטוקטון רעידות אדמה רעידת האדמה של 1906 - אתר מוזיאון העיר רעידת האדמה של 1906 מקרוב ומרחוק, המצפה, 20 באפריל 1906 חרבן סן פרנציסקו, השקפה, 4 במאי 1906 תצלומים פנורמיים תצלומי ההרס שירות הארץ, נחשפו תמונות צבע מרעש האדמה בסן פרנסיסקו ב-1906, באתר הארץ, 10 במרץ 2011 עשהאל אבלמן, הלל צייטלין ורעידת האדמה בסן פרנסיסקו, אפריל 1906, באתר הארץ, 6 באפריל 2006 רעידת האדמה בסן פרנסיסקו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא רעידות אדמה ובנושא גאוגרפיה של ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האייק

האם התכוונתם ל... ג'ולי האייק – שחקנית אמריקאית הנס פון האייק – צייר גרמני סלמה הייק – שחקנית מקסיקנית-אמריקאית פרידריך האייק – כלכלן אוסטרי הייק (פירושונים)
מגן האוהדים

מגן האוהדים (באנגלית: Supporters' Shield) הוא פרס שנתי הניתן לקבוצה בעלת המאזן הטוב ביותר בעונה הסדירה של ה-MLS, ליגת הכדורגל הראשונה של ארצות הברית וקנדה. מגן האוהדים מוענק מדי שנה מאז 1999, והוא הוכר כתואר על ידי הליגה. בפרס מגן האוהדים משתמשים בשיטה הנהוגה ברוב הליגות בעולם, לפיה הקבוצה שזוכה במספר הנקודות הרב ביותר בעונה הסדירה היא האלופה. מאז 2006, הקבוצה הזוכה במגן האוהדים משתתפת בליגת האלופות של CONCACAF בעונה הבאה. די.סי. יונייטד ולוס אנג'לס גלאקסי הן הקבוצות שזכו הכי הרבה פעמים בתואר, ארבע פעמים כל אחת. הזוכה הנוכחית (2024) היא אינטר מיאמי, שזכתה בתואר בפעם הראשונה בתולדותיה. ב-MLS, לאחר העונה הרגילה מתקיים פלייאוף שבסופו משחק הגמר גביע ה-MLS. הקבוצה שסיימה במקום הראשון מקבל את המועדון שסיים במקום הנמוך ביותר מבין כל הקבוצות שעלו לפלייאוף. בשנת 1997 הציע אוהד הכדורגל ניק לורוס את הרעיון של הענקת תואר לקבוצה המסיימת ראשונה בסיום העונה הסדירה, לאחר שקבוצת טמפה ביי מיוטיני, שסיימה את העונה הסדירה עם המאזן הטוב ביותר, הודחה בגמר האזורי ולא העפילה לגביע ה-MLS. ועדה המורכבת מנציגים של אוהדי כל קבוצות ה-MLS שינתה את השם ל"מגן האוהדים", אך בשל חילוקי דעות בין חברי הוועדה, ההצעה לא יצאה אל הפועל. בשנה שלאחר מכן ניסתה קבוצה אחרת בהנהגת הכדורגלן סם פיירון להחיות את הרעיון על ידי מתן פרס לאלופת העונה הסדירה. ה-MLS סירבה לממן את הרעיון, פיירון החל לגייס כספים כדי לרכוש גביע בעזרת תרומותיהם של אוהדי קבוצות הליגה השונות. גיוס הכספים הועלה לתודעה בעזרת פרשן ה-MLS של ESPN באותה העת, פיל שוהן. בסופו של דבר נאסף סכום של כמעט 3,000 דולר אמריקאי, והגביע יוצר מכסף על ידי האמנית פאולה ריצ'רדסון תמורת 2,200 דולר. בסופו של דבר הגביע היה מוכן והפרס הוענק לראשונה בשנת 1999 לדי.סי. יונייטד. בפברואר 2006 החליטה פדרציית הכדורגל של ארצות הברית שזוכת מגן האוהדים תייצג את המדינה בליגת האלופות של CONCACAF, יחד עם אלופת ה-MLS. במקרה והזוכה בגביע ה-MLS היא גם הזוכה במגן האוהדים, הקבוצה בעלת המאזן השני הטוב ביותר בעונה הסדירה תעפיל איתה. שמונה פעמים (1997, 1999, 2000, 2002, 2008, 2011, 2017, ו-2022) זוכת מגן האוהדים זכתה גם בגביע ה-MLS באותה שנה. בשנת 2011 הודיעה הליגה כי זוכת מגן האוהדים תפגוש בשלב רבע גמר גביע ה-MLS את הקבוצה שסיימה במקום הנמוך ביותר מבין הקבוצות שהגיעו לשלב זה. החל מעונת 2000 מערכת הניקוד ב-MLS זהה למערכת הניקוד הבין-לאומית: שלוש נקודות לניצחון, אחת עבור תיקו ואפס נקודות להפסד. במקרה של שוויון בסך הנקודות המתצטברות בסוף העונה ייעשה שימוש בשוברי השוויון הבאים: מספר הניצחונות מאזן שערים מספר השערים נקודות שליליות (מעבירות וכרטיסים צהובים ואדומים) מאזן שערי חוץ שערי חוץ מאזן שערי בית שערי בית הטלת מטבע מאזן שערים ראש בראש שערי זכות מספר ניצחונות קבוצות שהתפרקו מסומנות בכתב נטוי. אתר האינטרנט הרשמי של מגן האוהדים (באנגלית) אתר מגן האוהדים
פונקציית דיריכלה

פונקציית דיריכלה היא פונקציה ממשית המקבלת את הערך 1 עבור כל מספר רציונלי ואת הערך 0 עבור כל מספר אי רציונלי. כלומר זוהי הפונקציה המציינת של קבוצת המספרים הרציונליים על הישר: D ( x ) = 1 Q ( x ) = { 1 if  x ∈ Q 0 if  x ∉ Q {\displaystyle D(x)=1_{\mathbb {Q} }(x)={\begin{cases}1&{\mbox{if }}x\in \mathbb {Q} \\0&{\mbox{if }}x\notin \mathbb {Q} \end{cases}}} מקורות מסוימים מגדירים את פונקציית דיריכלה דווקא כפונקציה המציינת של המספרים האי-רציונליים. הפונקציה נחקרה לראשונה על ידי המתמטיקאי הגרמני יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה. פונקציית דיריכלה מוגדרת על כל הישר הממשי, והיא מתאפיינת בתכונות מעניינות: היא אינה רציפה באף נקודה על הישר - לכל רציונלי ניתן לבנות סדרה של מספרים אי רציונליים השואפת אליו, ולהפך, על כן כל נקודה של הפונקציה היא נקודת אי רציפות מן הסוג השני, ומכאן ברור שאין קטע שהיא רציפה בו או גזירה בו. למשל, נניח כי x 1 = p 1 q 1 , x 2 = p 2 q 2 , x 1 < x 2 {\displaystyle x_{1}={\frac {p_{1}}{q_{1}}},x_{2}={\frac {p_{2}}{q_{2}}},x_{1}<x_{2}} , אזי ניתן להגדיר מספר אי רציונלי שנמצא ביניהם כך: x 3 = ( p 1 q 2 ) 2 + 1 q 1 q 2 {\displaystyle x_{3}={\frac {\sqrt {(p_{1}q_{2})^{2}+1}}{q_{1}q_{2}}}} . אין קטע שהיא מונוטונית בו. אין קטע שהיא אינטגרבילית רימן בו. אולם היא כן אינטגרבילית לבג, ואינטגרל לבג שלה בכל קטע הוא 0. זאת משום שקבוצת הרציונליים היא קבוצה ממידה אפס ולכן הפונקציה מתאפסת כמעט בכל מקום. בשל תכונות אלו משמשת פונקציית דיריכלה לעיתים קרובות בתור דוגמה נגדית, כדי להראות שתכונה כלשהי, המתקיימת בפונקציות ממשיות רבות, אינה מתקיימת בכולן. הווריאציה x D ( x ) {\displaystyle xD(x)} של פונקציית דיריכלה מספקת דוגמה לפונקציה שרציפה בנקודה 0 בלבד, והווריאציה x 2 D ( x ) {\displaystyle x^{2}D(x)} מספקת דוגמה לפונקציה גזירה בנקודה 0 בלבד. אחת המסקנות ממשפט הקטגוריה של בייר היא שכל סדרת פונקציות רציפות המתכנסת נקודתית, מתכנסת לפונקציה שקבוצת נקודות האי רציפות שלה היא מקטגוריה ראשונה. לכן פונקציית דיריכלה, שאינה רציפה באף נקודה, אינה גבול של אף סדרת פונקציות רציפות בשום קטע. עם זאת, פונקציית דיריכלה היא גבול כפול של סדרת פונקציות רציפות: lim m → ∞ lim n → ∞ cos 2 n ⁡ ( m ! π x ) = lim m → ∞ { 1 if  m ! x ∈ Z 0 if  m ! x ∉ Z = D ( x ) {\displaystyle \lim _{m\to \infty }\lim _{n\to \infty }\cos ^{2n}(m!\pi x)=\lim _{m\to \infty }\left\{{\begin{matrix}1&{\mbox{if }}m!x\in \mathbb {Z} \\0&{\mbox{if }}m!x\notin \mathbb {Z} \end{matrix}}\right.=D(x)} לכן פונקציית דיריכלה היא פונקציית בייר מסדר שני. פונקציית דיריכלה אינה רציפה משום שאין לה גבול באף נקודה. לפונקציה   x D ( x ) + δ x , 0 {\displaystyle \ xD(x)+\delta _{x,0}} יש גבול בנקודה 0, למרות שאינה רציפה באף נקודה. אם יש לפונקציה גבול בכל נקודה, אז קבוצת נקודות אי-הרציפות שלה לכל היותר בת-מניה. פונקציית רימן ("פונקציית הסרגל") פונקציית ויירשטראס פונקציית דיריכלה, באתר MathWorld (באנגלית) Is there a function having a limit at every point while being nowhere continuous? באתר math.stackexchange.com
פרוקסיזום

הפרוקסיזום (peroxisome) הוא אברון אשר מצוי בכל תא איקריוטי, ומופרד בקרום אחד מהציטוזול (נוזל התא). הפרוקסיזום התגלה על ידי כריסטיאן דה דוב ב-1967. תפקידו העיקרי של הפרוקסיזום במערכת התאית הוא לעזור לתא לפרק חומרים רעילים, כגון מימן על-חמצני (פראוקסיד, מי חמצן). המימן העל-חמצני מפורק בפרוקסיזום למים וחמצן באמצעות התגובה: 2H2O2 → 2H2O + O2. התגובה מזורזת על ידי האנזים קטלאז. בנוסף מכיל הפרוקסיזום אנזימים הקשורים לניצול חמצן, כגון D-amino acid oxidase וUrate oxidase. הפרוקסיזום מכיל גם מספר חלבונים ממברנליים החיוניים לתפקידיו השונים. האנזימים המסיסים של הפרוקסיזום מתורגמים בציטופלזמה על גבי ריבוזומים חופשיים. מעבר החלבונים ההידרופיליים מבעד לממברנת הליפידים ההידרופובית של הפרוקסיזום מתאפשר בזכות קיומו של ה־PTS‏ (Peroxisome Targeting Sequence), רצף חומצות אמינו המצוי בתחילת השרשרת הפפטידית של החלבון בשלבים הראשונים של היווצרותו ברשתית התוך-פלזמית. רצף כזה מכונה "רצף האות" או "פפטיד האות" (אנ'). אות מהסוג הזה מצוי בחלבונים אחרים מסוגים שונים המיעדים קבוצות חלבונים אלו לאברונים ספציפיים בתא, הרצף הוא ייחודי לכל אברון ספציפי. הפרוקסיזום אחראי גם על חלק מתהליך פירוק חומצות השומן מסועפות או חומצות שומן שהן מאוד ארוכות (מעל ל־22 פחמנים) לקבוצות אציליות, וסינתזת הפוספוליפידים האתריים, תוצרי הפירוק בהמשך משמשים לייצור אנרגיה או לבניית קרומים שעוטפים את התא. בניגוד לליזוזום אשר נוצר ממנגנון הגולג'י, כיום מאמינים שהפרוקסיזום הוא בעל יכולת שכפול עצמי, שמתבצע על ידי חלוקה. באדם מצוי מספר רב של פרוקסיזומים בכבד, שם מצטברים החומרים הרעילים. מילון מונחים בביולוגיה של התא - מתוך אתר הקורס "התא מבנה ופעילות" של האוניברסיטה הפתוחה. פרוקסיזום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)