laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אדיבו

אדיבו (למפת אתיופיה מוגדלת)   אדיס אבבה דירה דאווה מקלה גונדר אווסה ג'ימה ג'יג'יגה אריתריאה סודאן דרום סודאן קניה סומליה ג'יבוטי אדיבו (למפת אתיופיה רגילה)   אדיס אבבה דירה דאווה מקלה גונדר אווסה ג'ימה ג'יג'יגה אריתריאה סודאן דרום סודאן קניה סומליה ג'יבוטי אדיבו אדיבו (געז: "አድያቦ", גם: "עדיבו", "עדדי אבו", משמעות: "ארץ האבות") הוא אזור גאוגרפי בתיגראי. האזור ממוקם דרומית לנהר המרב המשמש כגבול בין אתיופיה לאריתריאה. כיום האזור נמצא במחוז הצפון-מערבי בתיגראי ומחולק לשתי נפות: אדיבו עלית (אנ') ואדיבו תחתית (אנ'). האזור מאופיין כאזור עם יערות רבים וכן כמקום לציד שבו יש חיות בר רבות. האזכור הראשון של האזור הוא מהמאה ה-4 בכתובת מתקופת עזנה בשם "אדבו", לאחר מכאן במאה ה-15 מופיע כאחד מהאזורים שמעלים מס לקיסרי אתיופיה. בתקופת לבנה דנגל חלקים מהאזור ניתנו למנזר דברה ביזן האווסטטאי. במאה ה-17 וה-19 היה לאזור שממנו יצאו מערכות צבאיות כנגד השנקלה. לאדיבו לצד קווארה יש מקום נכבד במסורת ביתא ישראל ומתואר כאזור שבו התיישבו אבות ביתא ישראל לאחר שהיגרו מסנאר דרך התכזה ונחשב לאזור שממנו נפוצו היהודים לשאר תיגראי ולסימן. לפי מסורות אלו האזור היה נתון לאחר מכאן לשליטת גדעון. הדנה טקויה, מגונדר לירושלים, דפוס משכן, תשע"א Tsegay Berhe G. Libanos, "Adyabo" in Siegbert Uhlig (Editor), Encyclopaedia Aethiopica: A-C, Otto Harrassowitz Verlag, 2003, ISBN 3447047461, p. 110 Irma Taddia, "Giovanni Ellero’s manuscript notes on the Falasha of Walqayt" in Tudor Parfitt & Emanuela Trevisan Semi (Editors), Jews of Ethiopia: The Birth of an Elite, Routledge, 2005, ISBN 9780415318389, p. 43-52 Tsegay Berhe G. Libanos, "Adyabo" in Siegbert Uhlig (Editor), Encyclopaedia Aethiopica: A-C, Otto Harrassowitz Verlag, 2003, ISBN 3447047461 p. 110 Irma Taddia, "Giovanni Ellero’s manuscript notes on the Falasha of Walqayt" in Tudor Parfitt & Emanuela Trevisan Semi (Editors), Jews of Ethiopia: The Birth of an Elite, Routledge, 2005, ISBN 9780415318389, p. 48 James Arthur Quirin, The Evolution of the Ethiopian Jews: A History of the Beta Israel (Falasha) to I920, University of Pennsylvania Press, 1992, ISBN 9780812231168, p. 22-23
שלמה חיים פרלוב

האם התכוונתם ל... שלמה חיים פרלוב (קוידנוב) – מייסד חסידות קוידנוב שלמה חיים פרלוב - אדמו"ר באוורוטש, נכדו של רבי שלמה חיים מקוידנוב, בן בנו, רבי אהרן פרלוב שלמה חיים פרלוב - אדמו"ר בבראהין, נכדו של רבי שלמה חיים מקוידנוב, בן בנו, רבי שלום פרלוב שלמה חיים פרלוב (בולחוב) – רב בבולחוב, בנו של רבי יעקב פרלוב, מייסד חסידות נובומינסק ונינו של רבי שלמה חיים מקוידנוב.
פרלוב

האם התכוונתם ל... פרלוב - שמם של רבים מאדמו"רי חסידות קרלין, חסידות קוידנוב וחסידות נובומינסק דוד פרלוב – במאי קולנוע ישראלי נעמי פרלוב – כוריאוגרפית ישראלית אהרן פרלוב יעקב פרלוב שלמה חיים פרלוב
שומת מע"מ

הליכי שומת מע"מ (או שומת מע"מ תשומות) נקבעו בסעיף 77 לחוק מס ערך מוסף התשל"ו – 1975, וקובעים כי נציג רשות המיסים רשאי להוציא לנישום שומה הנקבעת בעקבות ביקורת על ספרי הנישום ומשנתגלו סטיות מהוראות חוק מע"מ ותקנותיו. סטיות כאמור יכולות לנבוע מהגשת דו"ח שאיננו מלא או איננו נכון או איננו נתמך במסמכים או פנקסי חשבון כפי שנקבע. השומה תארך בתוך חמש שנים ממועד הגשת הדו"ח, ואם הורשע הנישום במסירת ידיעות כוזבות בדו"ח (חשבוניות פיקטיביות) או מעשה אחר שיש בו כוונה להתחמק ממס, תוך עשר שנים ממועד הגשת הדו"ח. הודעת השומה תפרט את נימוקיי השומה וייתכן שתיקבע בהסכמה עם הנישום. החולק על קביעת השומה רשאי לערער על השומה במכתב מנומק תוך 30 יום לאחר המצאת השומה. אם הגיעו נציג הרשות והנישום להסכמה, תתוקן השומה בהתאם, ובמידה ולא, תצא החלטת הרשות תוך שנה עליה יכול הנישום לערער לבית המשפט המחוזי. אם לא יצאה החלטת הרשות בעניין הערעור בתוך שנה ממועד ההגשה, יראו בערעור כאילו התקבל. בהיעדר הגשת דו"ח תקופתי, יקבע המס שעל הנישום לשלם בהתאם להיקף עסקאות הנישום, ובהיעדר נתונים, באופן משוער. על קביעה זו אין לערער או להשיג. אם טוען הנישום שאינו בגדר חייב במס, יראו בקביעה זו כשומה לעניין השגה וערעור.
ד"ר פישר

ד"ר פישר היא קבוצת חברות פרמצבטיקה וקוסמטיקה רב-לאומית שנוסדה בישראל. מעבדות התשלובת פועלות במגוון תחומים תוך התבססות על טכנולוגיה וידע פרמצבטיים. נכון לשנת 2015, מונה תשלובת מפעלי ד"ר פישר כ-800 עובדים. מדי חודש מייצרת התשלובת כ-5 מיליון יחידות של מוצרים שונים, ביניהם מוצרים לטיפול בעור, טיפות עיניים, מוצרי היגיינה ותוספי תזונה. מלבד המוצרים הנמכרים בישראל, משווקת תשלובת ד"ר פישר את תכשיריה לכ- 35 מדינות ברחבי העולם.[דרושה הבהרה] תשלובת מפעלי ד"ר פישר נוסדה בשנת 1965 על ידי דבורה ואלי פישר. ד"ר אלי פישר, בוגר האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת הרווארד ואוניברסיטת קליפורניה בארצות הברית, פיתח תרופה לטיפול במחלת העיניים גלאוקומה כבר בעבודת הדוקטורט שלו. המפעל ייצר תרופות למחלות עיניים ועור. 80% ממכירות המפעל היו של פיתוחים ישראליים. המפעל הכניס את השימוש בבקבוקי פלסטיק לטיפות עיניים. כן פותח במפעל תרופה בשם אונקוזן לטיפול בעיוורון הנהרות. בשנת 1969 נפתח במפעל אגף חדש לייצור ארוסולים. בשנת 1975 החל פיתוח וייצור תרופות ותכשירים לטיפול בעור ללא מרשם רופא ובהם סדרת תכשירים לטיפול בתינוקות. בפתח מלחמת יום כיפור, הסתיים פיתוח סדרת פולידין לטיפול בפצעים אשר סייעה לפצועי המלחמה. בשנת 1982, בתום עשר שנות מחקר בנושא סכנות החשיפה לשמש, החלו לייצר את סדרת תכשירי אולטרסול להגנה מהשמש. תכשירי אולטרסול היו הראשונים בארץ ובין הראשונים בעולם אשר הגנו מפני קרינת UVA בנוסף לקרינת UVB. בשנת 1993 הוקמה רשת Body-Shop Israel - רשת חנויות קוסמטיקה טבעית, המונה 45 חנויות. בשנת 1996 רכשה תשלובת ד"ר פישר מפעל לייצור מגבונים לחים בגליל. בשנת 1995 זכו דבורה וד"ר אלי פישר בפרס התעשייה הישראלי. בשנת 1999 קבלה תשלובת ד"ר פישר את תו תקן משרד הבריאות האמריקאי FDA, ובשנת 2000 השלימה החברה תהליך בניית זהות תאגידית, שבמסגרתו שונה לוגו החברה. תשלובת ד"ר פישר מקיימת פעילות אחריות חברתית במסגרת פעילותה העסקית[דרוש מקור]. בשנת 2007 יוסדה קרן לזכרה של דבורה פישר, מייסדת התשלובת לצד ד"ר אלי פישר, שבמסגרתה נתרמים תכשירים וסכומי כסף לעמותות נזקקות. בנוסף, התשלובת ועובדיה פעילים ב"ילדים בסיכוי - המועצה לילד החוסה". בשנת 1975 נרכשה חברת סימפא קוסמטיקה בשנת 1975 נרכשה חברת גלמא לתרופות בשנת 1990 נרכש מכור תעשיות הזיכיון (סוכנות הלטיס) לייצור ושיווק מוצרי "הלן קרטיס". ב-1996 נרכשה "הלן קרטיס" על ידי תאגיד יוניליבר ומפעלי ד"ר פישר איבדו את הזיכיון בשנת 1992 נרכש מפעל תרופות בקליפורניה - TI Pharmaceuticals בשנת 1996 נרכשה יצרנית המגבונים חברת אפ­אר תרופות ותכשירים טיפוליים לעור ולעיניים תכשירים המיועדים לטיפול בתינוקות וילדים תכשירי הגנה מהשמש תכשירים דרמו-קוסמטיים מתקדמים לאנטי-אייג'ינג תכשירים לטיפוח הגוף והשיער תוספי בריאות / תזונה תעשייה פרמצבטית בישראל ד"ר פישר, ברשת החברתית פייסבוק ד"ר פישר, ברשת החברתית אינסטגרם אתר התשלובת באינטרנט עמוד התשלובת בפייסבוק ערוץ התשלובת ב- Youtube פישר-תעשיות פרמצבטיות, דבר, 22 בינואר 1971 גובר השימוש באונקוזן לריפוי מחלת עיורון הנהרות, מעריב, 3 ביולי 1973 נחנך אגף ארוסולים בפישר תעשיות פרמצבטיות בבני ברק, מעריב, 12 באוגוסט 1969 ד"ר אלי פישר, ד"ר פישר בלי מקדם הגנה, צבעונים הוצאה לאור בע"מ, 2005 זהבה דברת, ‏עכשיו גם רבלון תמכור בלי לייצר, באתר גלובס, 12 במרץ 1997
אהרן פרלוב

האם התכוונתם ל... אהרן פרלוב מקרלין-סטולין – מאדמו"רי חסידות קרלין, מחבר הספר "בית אהרן", נכדו של רבי אהרן הגדול מקרלין אהרן פרלוב (קוידנוב) – מאדמו"רי חסידות קוידנוב, מצאצאי רבי אהרן הגדול מקרלין אהרן פרלוב – עיתונאי וסופר חרדי
מקרה קצה

מקרה קצה הוא מצב או בעיה, שקורים רק בנסיבות נדירות או בתנאים קיצוניים. פתרון מקרי קיצון, דורש חשיבה "מחוץ לקופסה", כיוון שנלקח בחשבון, ונדרש לבדוק כיצד המערכת מתמודדת עם מצבים בלתי רגילים ושגרתיים. מייחסים למקרי קצה חשיבות רבה בעולם ההנדסה והבטחת האיכות. בכל אחד מהם, תהליך התכנון (ובסופו של דבר ההוצאה אל הפועל) של מקרי קצה יכול להוות משימה משמעותית, ותוצאותיה חשובות בהערכת טיבו של המוצר. מקרי קצה לא טריוויאליים יכולים לגרום לכישלון שלא חשבו עליו בזמן הייצור או בשלבי התכנון של מוצר. לרוב, מדובר במקרים שלא קורים בשימוש רגיל, אך שיש לייחס להם חשיבות, כיוון שהם עלולים לייצר תוצאות הרסניות, ולעיתים אף בלתי-הפיכות. לעיתים נבדקים בסימולטרים מקרי קצה, לשם בדיקת בטיחות אף שייתכן שלעולם לא יגיעו למצב כזה במציאות. דוגמאות למקרי קצה בעולם ההנדסה: שילוב של רוח העוברת מסביב לגשר, יכולה במקרי קצה לגרום לתהודה עצמית של הגשר, עד למצב של ריסוקו. נבחנת עמידות של מבנים בפני רעידות אדמה, גם באזור מסוים בו לא שכיחות רעידות אדמה. במתמטיקה, מקרה קצה הוא בדרך-כלל מקרה שיש לו תכונות מיוחדות נוספות או היעדר כמות משמעותית של תכונות ("מקרה מנוון"). אחת הדרכים להבחין במקרי קצה היא כאשר במהלך הוכחה כללית נתקלים בקושי שלא מאפשר להתייחס אל מקרים מסוימים כחלק ממקשה אחת, ויש להפריד את ההוכחה הכללית למקרים פרטיים קטנים ולתת לכל אחד "יחס מיוחד" ושונה. כאשר כותבים קוד תוכנה, יש להתחשב במקרי קצה אשר עלולים לגרום לשגיאה בקוד, אם יקרו. הגעה למקרי קצה במדעי המחשב יכולה לנבוע מסיבות שונות, כגון: בעיה מתמטית (חלוקה ב-0, למשל) הגעה לגלישה (overflow) קריאה במערך לאינדקס שאיננו קיים קלט לא חוקי אשר הוכנס בממשק המשתמש פתירת בעיות אלו לרוב מתבצעת על ידי הכנסת קוד המונע מן המשתמש ליצור מצבים כאלו, או קוד שנמנע מלהגיע למצבים אלו. רמקול של מערכת סטריאו יכול לנגן צליל מעוות, כאשר הצליל מנוגן בעוצמתו המקסימלית (אפילו בהיעדר תנאים קיצוניים אחרים). חור שחור הוא מקרה קצה כאשר באים למדוד צפיפות של חומר, במקרה זה מקבלים סינגולריות כבידתית. תרחיש של מקרה קצה ביחסים בינלאומיים, יכול להוביל להכרזת מלחמה, או להפסקת מסחר בין מדינות. מדובר לרוב על מצבים קיצוניים שחורגים מהנורמה (למשל התמכרויות, עבריינות, זנות), אשר דורשים פיתוח של מענים ייחודיים. [1] מקרה פרטי גשר מצר טקומה – גשר אשר התמוטט בגלל הגעה למצב של תהודה עצמית מדרון חלקלק – צעד העלול להביא לשורת השלכות שבסופן השלכה שלילית, משמש לעיתים קרובות בדילמות הקשורות לאתיקה וזכויות
אווה: שם זמני

אווה: שם זמני (באנגלית: Eva) הוא סרט סטודנטים ישראלי קצר משנת 2010 בבימויו של דור פדלון ובכיכובם של אוולין קצ'ולין ודרור דהן. אווה (אוולין קצ'ולין), שחקנית שאפתנית בתחילת דרכה, משחקת בסצנה אלימה. רק במהלך הנסיעה הביתה במונית היא מבינה כי עלילת הסיפור של הסרט בו השתתפה עדיין מטרידה אותה. היא חוזרת לדירתה ומנסה להמשיך בחייה, אך ללא הועיל. הסרט זכה בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע הבינלאומי בסאן סבסטיאן. הסרט זכה בציון לשבח בפסטיבל טרייבקה בניו יורק. "אווה: שם זמני", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אווה: שם זמני", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הדף הרשמי של הסרט בפייסבוק ynet, פרס ל"אווה: שם זמני" הישראלי בסאן סבסטיאן, באתר ynet, 25 בספטמבר 2011 ynet, סרטה של עלמה הראל זכה בפסטיבל טרייבקה, באתר ynet, 29 באפריל 2011
ירושלים ליונס

ירושלים ליונס (אריות ירושלים) היא קבוצת פוטבול מירושלים המשחקת בליגת הפוטבול הישראלית. הקבוצה משתתפת בליגת הפוטבול הישראלית מאז עונת 2007/2008 והיא אחת ממייסדות הליגה. כבר בעונת הבכורה ירושלים זכתה באליפות אחרי ניצחון על חיפה אנדרדוגס. בעונת 2007–2008 סיימה הקבוצה במאזן 1–7 העפילה לגמר וזכתה באליפות הליגה הראשונה. בעונת 2008–2009 סיימה הקבוצה במאזן 3–5 העפילה לגמר והפסידה למודיעין פיונירס. בעונת 2009–2010 סיימה הקבוצה במאזן 4–6 העפילה לגמר והפסידה לתל אביב סייברס. בעונת 2010–2011 סיימה הקבוצה במאזן 1–9 העפילה לחצי גמר והפסידה למורדי יהודה. בעונת 2011–2012 סיימה הקבוצה במאזן 0–10 העפילה לחצי גמר והפסידה לתל אביב פיונירס. בעונת 2012–2013 סיימה הקבוצה במאזן 4–6 העפילה לווילד קארד והפסידה למורדי יהודה. בעונת 2013–2014 סיימה הקבוצה במאזן 2–7 העפילה לגמר והפסידה לתל אביב פיונירס. בעונת 2014–2015 סיימה הקבוצה במאזן 4–5 העפילה לווילד קארד שם הפסידה לרמת השרון האמרס. את עונת 2015–2016 החלה הקבוצה עם שינויים נרחבים בסגל האימון והשחקנים כאשר גני מידד מתמנה רשמית למאמן הראשי, BJ וייס למאמן ההגנה ודוד אבל מקבל את תפקיד הקוורטרבק ולוקח את הנהגת ההתקפה. משחקי הקבוצה עברו בעונה זו למגרש הכדורגל במישור אדומים עקב התרחבות הליגה למגרשים גדולים יותר ואי התאמתו של מגרש הפוטבול ע"ש קראפט. את העונה סיימה הקבוצה במקום השני עם מאזן 2–8 הודחה מהפלייאוף לאחר הפסד צמוד לחלוצי תל אביב. עונת 2016–2017 החלה במקום בו הפסיקה קודמתה, עם חיזוקים משמעותיים לסגל השחקנים בדמות מספר שחקני מפתח משני צדי הכדור - ליאור מרקוס, אזי ג'סקי ועוד. לאחר מספר משחקים בהם הקבוצה התקשתה למצוא את עצמה וניצחה בניצחונות דחוקים וצמודים, החלה לגבש ולעצב את עצמה. את העונה סיימה הקבוצה במקום הראשון עם מאזן של תשעה ניצחונות והפסד אחד. בפלייאוף פגשה בחצי הגמר את היריבה הוותיקה מורדי יהודה וניצחה אותה. בגמר פגשה את הפיינסליטית של ארבע השנים האחרונות, חלוצי תל אביב, אשר גם ניצחה את המפגש הקודם ביניהן בגמר. בתום משחק צמוד ומותח, הגיעו הקבוצות להארכה. הכדור ניתן תחילת לתל אביב אך לאחר מאמץ הגנתי נעצרו החלוצים והתקפת האריות הצליחה להבקיע וניצחה את גמר הישראבול 10. מאמן ראשי- גני מידד מאמן הגנה- בי.ג'יי. וייס מאמן התקפה- דני שכטר אתר האינטרנט הרשמי של ירושלים ליונס ערך זה הוא קצרמר בנושא פוטבול. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרנק סינקלייר

פרנק מוחמד סינקלייר (אנגלית: Frank Mohammed Sinclair; נולד ב-3 בדצמבר 1971 בלונדון) הוא כדורגלן עבר ג'מייקני ומאמן כדורגל בהווה. הוא החל את הקריירה שלו בצ'לסי בשנת 1990. לאחר מכן שיחק בוסט ברומיץ' אלביון, לסטר סיטי, ברנלי, האדרספילד טאון. בשלהי הקריירה שלו שיחק בעיקר בקבוצות חובבניות. בהמשך פנה לקריירת אימון, תחילה כמאמן-שחקן ולאחר מכן החל להתמקד באימון בלבד. לזכותו של סינקלייר 28 הופעות בנבחרת ג'מייקה כולל במונדיאל 1998. מדיה וקבצים בנושא פרנק סינקלייר בוויקישיתוף פרנק סינקלייר, באתר Transfermarkt פרנק סינקלייר, באתר Soccerway פרנק סינקלייר, באתר BDFutbol פרנק סינקלייר, באתר WorldFootball.net פרנק סינקלייר, באתר National Football Teams פרנק סינקלייר, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ובנושא מאמני כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תמחיר ספיגה

תמחיר ספיגה (ידוע גם כספיגה מלאה) הוא שיטת תמחיר בחשבונאות הניהולית אשר משתמשת בעלות הישירה של חומר/שירות ומעמיסה עליו הן את ההוצאות הישירות (עלות עבודה: שכר, סוציאליות וכדומה) והן את העלויות העקיפות (הוצאות תקורה). עלויות ישירות: העסקת עובדים: 120 שקלים לתקופה. עלויות תקורה: שכר דירה, ביטוח, חשמל, מים, שמירה ואחזקה: 80 שקלים לתקופה. מספר יחידות מיוצרות: 100. ספיגה של כל יחידת מוצר אחת: 1.2 שקלים של עלות ישירה 0.8 שקלים של עלות עקיפה סה"כ ספיגה למוצר: 2 שקלים INTRODUCTION TO COSTS ACCOUNTING: Methods and Techniques, Dr. Glen Brown, Globusz Publishing New York • Berlin Maher, Lanen and Rahan, Fundamentals of Cost Accounting, 1st Edition (McGraw-Hill 2005) Kaplan, Robert S. and Bruns, W. Accounting and Management: A Field Study Perspective (Harvard Business School Press, 1987)
תמחיר תקן

תמחיר התקן התחיל בחצי הראשון של המאה העשרים, כאשר מחשבים עוד לא היו בנמצא בייחוד על מנת להוות שיטה שתחסוך איסוף רב של נתונים על מנת להבין מהי העלות האמיתית של מוצרים. מאז המצאת המחשב השיטה מהווה כנקודת מידוד מול העלות בפועל של המוצר. ניתן להשתמש בתמחיר תקן על מנת לעמוד בדרישות ה-GAAP וה-IFRS. תמחיר התקן נקבע בראשית התקופה כמחיר המקובל להזמנת חומרי הייצור (בשקלול כמות מוזמנת, הסכמי הנחות וכדומה) כאשר על מחיר זה יש להעמיס את עלות ההוצאות העבודה הישירות והעקיפות. דוגמה מפעל מייצר 100 יחידות בשנה. מחיר קנייה של כל יחידה הוא 10 שקלים. במפעל ישנם עובדי הרכבה ועובדי מחסן בלבד. עלות עובדי ההרכבה לשנה היא 120 שקלים ועלות עובדי המחסן 80 שקלים. עלות ההעמסה של עלויות ישירות – להלן הרכבה: 120 חלקי 100 (יחידות בשנה) = 1.2 עלות ההעמסה של עלויות עקיפות – להלן מחסן: 80 חלקי 100 (יחידות בשנה) = 0.8 סה"כ עלות ההעמסה: 2 שקלים למוצר לשנה. תמחיר התקן יהיה: 10+2 = 12 שקלים. כאשר משתמשים בתמחיר תקן, כל קבלה למלאי, ניפוק מהמלאי, העברה בין מחסנים, בין מפעלים או בין חברות-בנות נעשה תוך כדי שימוש בתמחיר התקן. תמחיר התקן מעודכן על בסיס תקופתי (פעם בחצי שנה או בשנה) לפי תחזיות הייצור ולפי אומדן העבודה – הישירה והעקיפה. כל סטייה מהתקן נקלטת כהוצאה/זיכוי בדוח הרווח והפסד באותה תקופה כך שאותן סטיות צפות מיד ומאפשרות תמונת מצב עדכנית ביותר על פעילות החומר של החברה. דוגמה מחיר יחידת חומר הוא 10 שקלים וההעמסה עליו היא 2 שקלים. תמחיר התקן הוא: 12 שקלים. הזמנת החומר מספק המשנה תיעשה על סכום 10 שקלים. קליטת החומר במחסן תיעשה לפי 12 שקלים – ערך המלאי = 12 שקלים. אך כאשר ישנה הנחת כמות ומחיר ליחידה נרשם בהזמנה כ-10 שקלים ליחידה אך בפועל היה 9 שקלים, הקליטה במחסן תיעשה עדיין ב-12 שקלים אך סטייה (variance) בדוח הרווח והפסד תירשם כזיכוי של 1 שקל. תמחיר התקן בדוגמה למעלה הוא לפי "תמחיר תקן בספיגה מלאה". תמחיר תקן וניתוח הסטיות ממנו הם כלים ניהוליים אשר עוזרים להנהלה להבין בזמן אמת את סטיות המחירים מהמחירים המתוכננים ומעלויות הייצור הישירות והעקיפות. ניהול נכון, בזמן אמת של סטיות אלה עוזר גם לנהל נכון את שרשרת ההספקה, תכנון המלאים ולהטמעת מנגנון של הורדת עלויות. PPV – purchase price variance - סטייה ממחיר הקנייה IPV – invoice price variance - סטייה ממחיר החשבונית INTRODUCTION TO COSTS ACCOUNTING: Methods and Techniques, Dr. Glen Brown, Globusz Publishing New York • Berlin http://www.globusz.com/ebooks/Costing/00000014.htm Cost Accounting Fundamentals, Second Edition by Steven Bragg MANAGEMENT ACCOUNTING: CONCEPTS AND TECHNIQUES PART 3: PRODUCT COSTING AND COST ALLOCATIONS By Dennis Caplan
הגשש החיוור במועדון הסנטר הכפול - שמחת זקנתי

הגשש החיוור במועדון הסנטר הכפול- שמחת זקנתי הוא אלבום הבכורה של הגשש החיוור. האלבום יצא בשנת 1964. על עטיפת התקליט נכתב: ”שלישית הגשש החיוור - שייקה, פולי, גברי - חברי להקות צבאיות לשעבר שנפגשו בלהקת "התרנגולים" והחליטו להמשיך במשותף כשלישייה בהנהלת א. דשא (פשנל) מנהל להקת "התרנגולים". השירים המוקלטים בתקליט זה הם חלק מהתוכנית "שמחת זקנתי" בבימויו של שייקה אופיר. את השלישייה מלווה תזמורת קבועה בת 4 מנגנים: פסנתר, קונטרבס, גיטרה וסקסופון”. את האלבום הפיק אברהם דשא (פשנל). האלבום לא יצא על גבי תקליטור אלא רק על גבי תקליט ויניל. צד א: ספר לי (עממי/ עממי) פנס בודד (חיים גורי, יוסף דר / אלכסנדר (סשה) ארגוב) מתי שוב נשתחרר (עמוס אטינגר, גברי בנאי / עממי) התנצלות (ירון לונדון / אריה לבנון) מה הוא עושה לה (יוסי גמזו / רנאטו קרסונה) פלפילו (פריד אל אטרש, שייקה אופיר / פריד אל אטרש) צד ב: עוזי עוזי (גברי בנאי, אלברט סבג / מולוג'י) איזה לילה (עמוס קינן / יוחנן זראי) בלדה לגשש החיוור (דוד אבידן / אריה לבנון) חסידי הגשש החיוור (עממי / עממי) פרידה על החוף (יוסי גמזו / עממי) עונות השנה (אהרן שבתאי / אריה לבנון) כך לפי התקליט, אך לפי אקו"ם: משה ברודרזון / סורין ברזובסקי ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אברהם ויינברג

האם התכוונתם ל... הרב אברהם וינברג (הראשון) מסלונים - מייסד חסידות סלונים, בעל "יסוד העבודה" הרב אברהם וינברג (השני) מסלונים - האדמו"ר הרביעי בשושלת הרב אברהם וינברג (השלישי) מסלונים - האדמו"ר של חסידות סלונים בשנים תשי"ד-תשמ"א הרב אברהם וינברג (בני ברק) מסלאנים - האדמו"ר הנוכחי של פלג סלאנים הרב אברהם ויינברג (ראשית בכורים) - רב וורשאי, חסיד סוכטשוב, שנרצח בשואה. מחבר "ראשית בכורים" אבי ויינברג – ספורטאי פאראלימפי ישראלי
אדה אקיניבי

אדאולה (אדה) פיטר אולווטוין אקיניבי (באנגלית: Adeola (Ade) Peter Oluwatoyin Akinbiyi; נולד ב-10 באוקטובר 1974) הוא כדורגלן עבר אנגלי-ניגרי. אקיניבי הוא יליד רובע האקני בלונדון. הוא שיחק עם קבוצת לסטר סיטי בפרמייר ליג ועם ברנלי בליגת המשנה הראשונה. אקיניבי מייצג את נבחרת ניגריה אף על פי שנולד באנגליה. משנת 2013 אקיניבי הוא מאמן שחקן בקבוצת פ.צ. קולוין ביי מוויילס. מדיה וקבצים בנושא אדה אקיניבי בוויקישיתוף אדה אקיניבי, באתר Transfermarkt אדה אקיניבי, באתר Soccerway אדה אקיניבי, באתר BDFutbol אדה אקיניבי, באתר WorldFootball.net אדה אקיניבי, באתר National Football Teams אדה אקיניבי, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים אנגלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ולקאית

ולקאית (בגעז: ወልቃይት) הוא מחוז היסטורי בצפון-מערב אתיופיה וכיום נפה במחוז המערבי. הנפה גובלת בדרומה בסגדה, בצפונה ובמערבה בקפטה חומרה, בצפון מזרחה באדיבו תחתית, במזרחה באסגדה צימבלה ובדרום מזרחה בצלמת. האזור מופיע בשמו הנוכחי כמקום שבו התרחשה מרידה שדוכאה. לאחר דעיכת אקסום האזור היה לחלק מממלכת בלו המוסלמית ולאחר מכאן לחלק מסולטנות פונג'. האזור סופח לאימפריה האתיופית בתקופת הקיסר באדה מריאם הראשון ותושביו החלו להתנצר ולהשתמש בשפה התיגרנית כאשר תושבים מטיגראי החלו להגר לאזור. בתחילת המאה ה-19 האזור נשלט בידי ליג' היילו תחת השליט וובה היילה מריאם והייתה למקום מסחר חשוב. בשנות ה-60 של אותה המאה האזור היה תחת שלטונו המורד של ציסו גובזה אשר הובס בידי הקיסר תקלה גיורגיס השני. במאה ה-20 היה האזור חלק ממחוז סימן, לאחר מכאן שולב במחוז בגמדר ובתום מלחמת האזרחים האתיופית הפך לחלק מטיגראי. בוולקאית חייתה קהילה יהודית גדולה והחוקר אנטואן תומסון ד'אבדי העריך בזמנו שכחצי מאנשי הצבא מן האזור הם יהודים. בתחילת המאה ה-20 הוערך מספר יהודי האזור בכ-370 נפש. יהודי האזור היו בין הראשונים שעלו לישראל. על פי נתוני הסוכנות המרכזית לסטטיסטיקה האתיופית לשנת 2007 אוכלוסיית ולקאית מנתה 138,926 נפשות שרק 7.74% מהם חיים בערים. שטחה של הנפה היא 3,374.52 קמ"ר וצפיפות האוכלוסייה עומדת על 41.17 נפש לקמ"ר. בנתונים הסטטיסטים משנת 1994 האוכלוסייה מנתה 90,186 נפש כאשר הרוב המכריע (96.58%) הוא טיגרני. Denis Nosnitsin, "Wälqayt" in Siegbert Uhlig (Editor), Encyclopaedia Aethiopica: O-X, Harrassowitz, 2010, ISBN 3447062460, p. 1122-1123 Irma Taddia, "Giovanni Ellero’s manuscript notes on the Falasha of Walqayt" in Tudor Parfitt & Emanuela Trevisan Semi (Editors), Jews of Ethiopia: The Birth of an Elite, Routledge, 2005, ISBN 9780415318389, p. 43-52 Munro-Hay, p. 197 Stuart C. Munro-Hay, Aksum: an African civilisation of late antiquity, Edinburgh University Press, 1991, ISBN 0748601066, p. 188 Tamrat, p. 33 Nosnitsin, p. 1123 אהרן זאב אשכולי, ספר הפלשים - יהודי חבש תרבותם ומסורותיהם, מוסד הרב קוק וראובן מס, תשל"ג, עמ' 6 Irma Taddia, "Giovanni Ellero’s manuscript notes on the Falasha of Walqayt" in Tudor Parfitt & Emanuela Trevisan Semi (Editors), Jews of Ethiopia: The Birth of an Elite, Routledge, 2005, ISBN 9780415318389, p. 48 Census 2007 Tables: Tigray Region, Tables 2.1, 2.4, 2.5, 3.1, 3.2 and 3.4. 1994 Population and Housing Census of Ethiopia: Results for Southern Nations, Nationalities and Peoples' Region, Vol. 1, part 1, Tables 2.1, 2.12, 2.19, 3.5, 3.7, 6.3, 6.11, 6.13
מארז

מארז הוא קופסה המהווה את חלקו החיצוני של מוצר. המארז משמש בראש ובראשונה להגנה על רכיבי המוצר שבתוכו. פעמים רבות יש במארז פתחים לשם חיבורו למוצרים אחרים. כאשר זהו מארז של מכשיר חשמלי כולל המארז כפתור להדלקה וכיבוי של המכשיר, ולעיתים נכללים בו כפתורים נוספים לכוונון פעולת המכשיר. חומרי גלם מקובלים לצירתו של מארז הם פח, פלסטיק, עץ ועוד. עיצוב המארז משלב שיקולים של פונקציונליות, יופי ותדמית. בהתאם לכך, מארז של מכשיר שנועד לפעול בשדה הקרב נדרש לעמידות גבוהה בתנאי סביבה קשים, ואין חשיבות ליופיו. לעומת זאת, במארז של מכשיר שנועד לפעול בבית או במשרד אין צורך בעמידות גבוהה של המארז, אך יש חשיבות ליופיו. במכשיר שפעולתו יוצרת חום, כגון מקרר, כולל המארז אמצעים לפליטתו של חום זה. דוגמה: מארז מחשב מכיל בתוכו את כל רכיביו של המחשב (לוח אם, מעבד, ספק כוח וכו'). במארז יש פתחים לשקעים המאפשרים את חיבורו של המחשב לרכיבים פריפריאליים, כגון מדפסת, אוזניות, מקלדת ועוד. מדיה וקבצים בנושא מארז בוויקישיתוף
פרידום

תחנת החלל פרידום (באנגלית: Space Station Freedom) הייתה פרויקט של נאס"א בשנות השמונים של המאה ה-20, שמטרתו בניית תחנת חלל שתאויש באופן שוטף. למרות שהתוכנית אושרה על ידי הנשיא רונלד רייגן ואף הוכרזה בנאום מצב האומה ב-1984, פרידום מעולם לא נבנתה או הושלמה כפי שתוכנן. לאחר מספר קיצוצים ועיכובים, הפכו חלקיו של הפרויקט לחלק מתחנת החלל הבינלאומית. התחנה הייתה אמורה להיות מאוישת ב-4 אנשי צוות. בתחילת שנות השמונים, עם השלמת בניית מעבורת החלל, הציעה נאס"א להקים תחנת חלל גדולה שתאויש באופן שוטף. המנהל השישי של נאס"א, ג'יימס בגס, כינה אותה בתור "הצעד ההגיוני הבא" בחלל. במובן מסוים זו הייתה אמורה להיות התשובה האמריקאית לתחנת החלל מיר הסובייטית. במקור תוכננה התחנה להיות רב משימתית, שכן היא נועדה להיות תחנה לתיקון לוינים, אתר להרכבת רכבי חלל ומעבדת מחקר ותצפית בתנאים של היעדר כוח משיכה. רייגן הכריז על התחנה ב-1984 בנאום מצב האומה: "אנחנו יכולים ללכת בעקבות חלומנו להגיע לכוכבים רחוקים, לחיות ולעבוד בחלל למען הישגים כלכליים ומדעיים למטרות שלום". לאחר שהחל התכנון הועלו ארבע אפשריות עיקריות לעיצוב התחנה, כמפורט להלן. מרכז החלל ג'ונסון יצר דגם זה באפריל 1984, כבסיס לתכנון נוסף. העיצוב שנבחר היה "מגדל כוח", שידרה מרכזית ארוכה שבה נמצאת רוב המסה בכל צד. הסדר זה היה מספק כוחות מספיקים כדי לשמור את התחנה מיושרת כששדרתה מצביעה לכיוון כדור הארץ, תוך הקטנת הצורך בהעלאת התחנה בחזרה לחלל לעיתים תכופות. רוב העיצובים מסוג זה היו בעלי מודולים בקצה התחתון וקבוצה של קולטי השמש בקצה העליון. התחנה גם הכילה מפרץ שירות. תוכנית זאת יישמה למעשה את אותו העיקרון כמו במגדל הכוח, אך היא השתמשה בשתי שידרות, כאשר מרכז הכובד נמצא במרכז. רעיון זה יצר שתי אפשריות - יצירת מגדל כוח כפול, ובניית השדרות הכפולות סביב תחנת חלל הדומה לסקיילאב. ב-1988 חתמה נאס"א על הסכם לעשר שנים על פיתוח התחנה. החל משנת 1989 החלו להיווצר קשיים, כאשר עלות פיתוח התחנה הלכה וגדלה, ומנגד ירד התקציב הנתון לנאס"א בשל קיצוצים. למרות זאת חשפה נאס"א ב-1991 את עיצוב התחנה. על פי התוכנית אמור היה השיגור הראשון במסגרת הפרויקט להתבצע בשנת 1995, אך התמוטטות ברית המועצות העמידה את התוכנית לבניית מיר 2 בסכנה. משום שהיא הייתה כבר בשלבי בנייה הצטרפה ארצות הברית לפרויקט, דבר שיצר את התחנה אלפא, שהפכה לבסוף לתחנת החלל הבינלאומית. תחנת החלל הבינלאומית תחנת חלל תחנת החלל הבינלאומית באתר נאס"א