laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ד'תתקל"ט

ד'תתקל"ט (4939) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1178 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1179. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתקל"ט
ד'תתקל"ח

ד'תתקל"ח (4938) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 באוגוסט 1177 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1178. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. כתיבת הלכות קידוש החודש בספר זמנים, במשנה תורה לרמב"ם להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תתקל"ח
ד'תתקל"ז

ד'תתקל"ז (4937) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1176 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1177. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. הרמב"ם כותב את ההקדמה לחיבורו הגדול משנה תורה י"ג באב - אמלריך הראשון, מלך ממלכת ירושלים הצלבנית להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתקל"ז
ד'תתקל"ו

ד'תתקל"ו (4936) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1175 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1176. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. כתיבת הלכות שמיטה ויובל בספר זרעים, במשנה תורה לרמב"ם להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתקל"ו
ד'תתקל"ה

ד'תתקל"ה (4935) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1174 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1175. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה. רבנו אפרים מרגנשבורג, מראשוני בעלי התוספות בגרמניה, פרשן תלמוד, פוסק, דיין ופייטן, תלמיד חבר של רבנו תם. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תתקל"ה
ד'תתקל"ד

ד'תתקל"ד (4934) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1173 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1174. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתקל"ד
ד'תתקל"ג

ד'תתקל"ג (4933) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1172 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1173. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתקל"ג
ד'תתקל"ב

ד'תתקל"ב (4932) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1171 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1172. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תתקל"ב
ד'תתקל"א

ד'תתקל"א (4931) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 1170 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1171. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. כ' בסיוון – עלילת הדם בבלואה: בשל עלילת דם, הועלו על המוקד 31 מיהודי העיר בלואה שבצרפת, לאחר שהואשמו בהריגתו של נער נוצרי. נקבעה תענית לזכר המאורע ואף נכתבו עליו סליחות. ד' בתמוז – רבנו תם, ראש בעלי התוספות, גדול הדור ביהדות צרפת ואשכנז, פרשן תלמוד, פוסק, וכן פייטן ומדקדק. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתקל"א
ד'תתק"ל

ד'תתק"ל (4930) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1169 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1170. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תתק"ל
ד'תתקכ"ט

ד'תתקכ"ט (4929) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1168 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1169. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ד'תתקכ"ט מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. לדעת רוב הראשונים זו שנת היובל. כ"ו באדר ב' – הפעם האחרונה שברכת החמה חלה בתאריך זה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ברכת החמה ביום רביעי כ"ו באדר ב' - 26 במרץ 1169 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ראה למשל בעל המאור עבודה זרה ט: ד'תתקכ"ט
ד'תתקכ"ח

ד'תתקכ"ח (4928) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1167 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1168. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה. הרמב"ם גמר את פירושו למשנה בהיותו בן שלושים שנה, בעת שכבר היה במצרים. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתקכ"ח
ד'תתקכ"ז

ד'תתקכ"ז (4927) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1166 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1167. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. א' באדר א' - רבי אברהם אבן עזרא - בן תקופת תור הזהב בספרד, עסק במגוון רחב של נושאים. מהבולטים בהוגים היהודים בימי הביניים (יש אומרים שנפטר בד'תתקכ"ד). להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ד'תתקכ"ז
ד'תתקכ"ו

ד'תתקכ"ו (4926) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1165 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1166. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. הרמב"ם מגיע למצרים להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתקכ"ו
ד'תתקכ"ה

ד'תתקכ"ה (4925) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1164 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1165. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. ג' בסיון – הרמב"ם הגיע לארץ ישראל, לנמל עכו להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתקכ"ה
ד'תתקכ"ד

ד'תתקכ"ד (4924) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 1163 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1164. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. א' באדר א' - רבי אברהם אבן עזרא - בן תקופת תור הזהב בספרד, עסק במגוון רחב של נושאים. מהבולטים בהוגים היהודים בימי הביניים (יש אומרים שנפטר בד'תתקכ"ז). להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתקכ"ד
ד'תתקכ"ג

ד'תתקכ"ג (4923) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1162 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 1163. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. א' בתשרי - מליסנדה, מלכת ממלכת ירושלים הצלבנית להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תתקכ"ג
ד'תתקכ"ב

ד'תתקכ"ב (4922) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1161 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1162. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תתקכ"ב
ד'תתקכ"א

ד'תתקכ"א (4921) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 1160 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1161. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתקכ"א
ד'תתק"ך

ד'תתק"ך (4920) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1159 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1160. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתק"ך
ד'תתקי"ט

ד'תתקי"ט (4919) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 באוגוסט 1158 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1159. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. י"ד בטבת - רבי אברהם אבן עזרא מקבל בחלום הלילה את "איגרת השבת" ד' בשבט - הפעם הראשונה שתקופת שמואל חלה בתאריך זה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתקי"ט
אולבני

אולבני (באנגלית: Albany) היא בירת מדינת ניו יורק בארצות הברית. אולבני שוכנת 233 ק"מ צפונית לעיר ניו יורק מדרום למפגש הנהרות מוהוק והדסון. אולבני היא גם עיר המחוז של מחוז אולבני. אף על פי שאולבני היא בירת מדינת ניו יורק, העיר הגדולה ביותר במדינה היא ניו יורק. האירופאי הראשון שהגיע לאזור היה הנרי הדסון בשנת 1609, כאשר חקר עבור חברת הודו המזרחית ההולנדית. אולבני ידועה כיישוב האירופי השני שנוסד במה שעתיד להיות 13 המושבות הראשונות של ארצות הברית, אחרי ג'יימסטאון בווירג'יניה. ב-1614 נבנה במקום מבצר על ידי ההולנדים שקראו למקום "ניו אורנז'" על שם בית המלוכה ההולנדי, בית אורנז'. ב־1664 נכבש האזור על ידי הבריטים, והעיר נקראה מחדש אולבני על שם הדוכס של יורק ושל אולבני - שהפך יותר מאוחר למלך ג'יימס השני (בית מלוכה אחד מלך באנגליה ובסקוטלנד; התואר "דוכס אולבני" הוא התואר המסורתי של בנו הצעיר של מלך סקוטלנד). והייתה לחלק ממושבת ניו יורק. בשנת 1754 התכנסו בעיר נציגים מהמושבות האמריקאיות. נציג מפנסילבניה, בנג'מין פרנקלין הציע לראשונה בהיסטוריה מעין איחוד של המושבות. אמנם הצעה זו אף פעם לא הוכרה באופן רשמי, אך היא השפיעה על חוקת ארצות הברית, שנכתבה כ-33 שנה מאוחר יותר. בשנים אלו התרחשה מלחמת הצרפתים והאינדיאנים, דבר שהקשה על פיתוח העיר. בזמן מלחמת העצמאות של ארצות הברית, חל בעיר גל צמיחה אדיר. לעיר הגיעו מהגרים רבים, בעיקר מורמונט ומקונטיקט. אולבני הפכה בירת מדינת ניו יורק בשנת 1797. בשלהי המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19 הפכה העיר למרכז תחבורתי. בתקופה זו הייתה העיר גם העיר העשירית (ולעיתים גם התשיעית) בגודלה במדינה, דבר שלא חזר שוב. בנוסף על היותה מרכז תחבורתי עצום, הייתה אולבני גם מרכז סחר ותעשייה. במהלך המאה ה-19 הייצוא העיקרי של העיר כלל פרוות, חיטה, בשר ועץ. בנוסף על אלו, הוקמו בעיר בנקים וחברות פיננסיות רבות, כאשר הידועה שבהן היא אמריקן אקספרס שהוקמה בעיר בשנת 1850. אולבני היא העיר הראשונה בארצות הברית ואחת מהערים הראשונות בעולם שפתחה נמל תעופה, בשנת 1908. נמל התעופה הועבר ממקומו בשנת 1928. למרות תוכניות פיתוח רחבות, מרבית מהאוכלוסייה עזבה בשנות ה-50 וה-60 כתוצאה מתהליכי פרוור. בשנת 1969 נבנה גשר דאן ממוריאל, גשר חדש מעל הנהר הדסון. באולבני נמצאות אוניברסיטת אולבני ואוניברסיטת מדינת ניו יורק. כמו כן נמצאות בעיר מספר מכללות. נכון לשנת 2015, האוכלוסייה מוערכת בכ-98 אלף נפש. לאורך כל שנות קיומה אוכלוסיית אולבני הייתה מגוונת מאוד. כיום 52.3% מהאוכלוסייה היא לבנה, 27% אפרו-אמריקאים, 7.4% אסייתים, והשאר ממיעוטים אחרים. הזרם הדתי הדומיננטי בעיר הוא הנצרות הקתולית, המונה כ-47% מאוכלוסיית העיר. כ-12% מהאוכלוסייה משתייכים לזרמים נוצריים אחרים. בעיר יש קהילה יהודית חזקה מאז שנת 1658. בעיר יש בתי כנסת רבים מכל הזרמים, ואף אחד מבתי הכנסת הקראיים היחידים שמחוץ לישראל. כיום, חיים בעיר כ-12,000-13,000 יהודים, שמהווים כ-4.2% מאוכלוסיית העיר. מועצת העיר מורכבת מראש העיר ומחמישה עשר נציגים הנבחרים אחת לארבע שנים מחמישה עשר מחוזות בחירה. מבחינה ארצית, המפלגה הדמוקרטית דומיננטית בעיר מאז שנות ה-20 של המאה ה-20. ישראל צבייגאנבאום לאולבני חמש ערים תאומות: בהאמה נסאו, בהאמה הולנד ניימכן, הולנד קנדה קוויבק סיטי, קוויבק, קנדה רוסיה טולה, רוסיה איטליה ורונה, איטליה אתר האינטרנט הרשמי של אולבני (באנגלית) אולבני, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אלבני (ניו יורק), דף שער בספרייה הלאומית העיר אולבני אולבני טיימס יוניון - העיתון היומי של אולבני אולבני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) "US Census 2020".{{cite web}}: תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
ד'תתקי"ח

ד'תתקי"ח (4918) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1157 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 באוגוסט 1158. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תתקי"ח
ד'תתקי"ז

ד'תתקי"ז (4917) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1156 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1157. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתקי"ז
ד'תתקט"ז

ד'תתקט"ז (4916) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 1155 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1156. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתקט"ז
ד'תתקט"ו

ד'תתקט"ו (4915) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1154 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 1155. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תתקט"ו
ד'תתקי"ד

ד'תתקי"ד (4914) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1153 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1154. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתקי"ד
ד'תתקי"ג

ד'תתקי"ג (4913) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1152 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1153. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתקי"ג
ד'תתקי"ב

ד'תתקי"ב (4912) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1151 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1152. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. כ"ד בתשרי – לוי הלוי החבר, שליח ציבור וחזן בית הכנסת הירושלמי בנוסח ארץ ישראל בפוסטאט ופייטן, אביו של ידותון הלוי החבר. כ' באדר – משה הלוי בן לוי, סוחר ומנהיג הקהילה היהודית בקליוב (אנ') שבמצרים, בנו של לוי החבר ואחיו של ידותון החבר. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב על זה דמעות נזלו: מותו של משה הלוי בן לוי, בדף "גניזת קהיר – היסטוריה של היום יום", באתר פייסבוק. ד'תתקי"ב
ד'תתקי"א

ד'תתקי"א (4911) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1150 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1151. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתקי"א
ד'תתק"י

ד'תתק"י (4910) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1149 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1150. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ד'תתק"י