משואות יצחק

מַשּׂוּאוֹת יִצְחָק הוא משק שיתופי דתי, בתחום מועצה אזורית שפיר שבשפלת החוף בואכה אשקלון. תחילתו בקיבוץ הדתי משואות יצחק בגוש עציון שנחרב במלחמת העצמאות. בפברואר 2010 חזר המושב לתנועת הקיבוץ הדתי. ערך מורחב – משואות יצחק (גוש עציון) קיבוץ משואות יצחק הוקם באוגוסט 1945 בגוש עציון, על ידי גרעין נוער מצ'כיה שקיבל הכשרה של שנה בטירת צבי ולאחר מכן חיכה להתיישבות בכפר הרא"ה ובגת רימון. בסוף אוקטובר 1945 התקיים טקס בו נקרא הקיבוץ ע"ש הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, שהיה הרב הראשי לישראל. במלחמת העצמאות נכבש המקום בידי הלגיון הירדני. תושבי הגוש שנותרו בחיים, ובהם חברי משואות יצחק, נשבו על ידי חיילי הלגיון והועברו לירדן, שם שהו כ-9 חודשים. בשובם של חברי משואות יצחק מהשבי בשנת ה'תש"ט - 1949, הם עלו להתיישבות, בשנית, על אדמות הכפר הערבי אלסוואפיר אלע'רביה שחרב ב-1948. אנשי משואות יצחק, ביחד עם חיילים דתיים בחטיבת גבעתי, הקימו את היישוב באוהלים סביב מבנה בית הספר שנותר מהכפר סוואפיר. טקס העלייה על הקרקע התקיים באוגוסט 1949. תוכנית הקבע של הקיבוץ נערכה על ידי האדריכל והאמן הדתי מאיר בן אורי. בעת הקמת הבתים הוחלט על לינת הילדים ליד ההורים, תוך ביטול הלינה המשותפת והקמת פינת בישול בכל דירה. בשנת 1952 הוחלט על ידי חברי הקיבוץ לפרק לגמרי את הקיבוץ ולהפוך למושב שיתופי. בינואר 1961 נחנך במקום בית כנסת לזכרו של הרב הרצוג. בעבר הרחוק שכנו באזור זה הפלשתים. גבול ארצם נגע בגבול נחלת יהודה. בסביבה זו חי וניבא מיכה המורשתי, "עברי לכם יושבת שפיר" (מיכה א', י"א). במלחמת העצמאות שימש האזור הזה בסיס קדמי של חזית הדרום. בשנת תשי"ב (1952) הפך היישוב להיות מושב שיתופי, המסונף לאיגוד המושבים של הפועל המזרחי, כעת שיוכו הארגוני הוא לקיבוץ הדתי. בשנותיו הראשונות התפרנס המושב מענפי פלחה, פרדס, רפת ולול. המושב הוביל בהכנסת חידושים בחקלאות, כולל מדגרה חדשנית, מכון תערובת וגידול עגבניות בחממות. מקורות הפרנסה הם תעשייה וחקלאות. התעשייה החלה בשנת 1985 כשחוסלו שני ענפים גדולים: גידול מלונים ופרדס. בתעשייה: מפעל "עלבד משואות יצחק" (מגבונים לחים ומוצרי בד לא ארוג), מסגריה, משואה בכפר (אולם שמחות), פלוריש (תוספי מזון וויטמינים), חנות מחשבים ותקשורת - מ.ת.מ, מוסך, מסגור תמונות, מרכז מזון, קוסמטיקה, סטודיו לקרמיקה - קל וחומר. בחקלאות: גידולי שדה (דגנים), רפת, מדגרה, לולים ומטעים. ענפי שירות למשק: חשמליה, מכבסה, צרכניה, ספריה, בינוי והחזקה, אינסטלציה, מרפאה, תקשורת טלפונים, גן נוי, הנהלת חשבונות, מרכז "מפגשים" המקיים פעילויות תרבות ופנאי לדור הוותיקים, חנות יד שנייה - "במחשבה שנייה" לממכר בגדי ילדים ונשים מיד שנייה במצב חדש ובמחיר סמלי, הפתוחה לקהל הרחב, והכנסותיה נתרמות לצדקה. המוסדות הקיימים במשק: מזכירות, מועצה כלכלית. ועדות: תרבות, דת, צדקה, חינוך, ספורט וטיולים, ביקורת, בריאות וקליטה. במקום פועלת מכינה קדם צבאית לבנות דתיות בשם "צהלי" ביזמתו והנהלתו של מרכז יעקב הרצוג. וסניף של תנועת הנוער בני עקיבא. רב המושב הוא הרב מאיר נהוראי, יו"ר בית הלל. שלט הכניסה למושב כיכר הכניסה למשואות יצחק מגדל מים במשואות יצחק מדיה וקבצים בנושא משואות יצחק בוויקישיתוף אתר האינטרנט של משואות יצחק משואות יצחק (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 יישוב חדש להפועל המזרחי בהרי חברון, הצופה, 10 באוגוסט 1945 ד"ר פ. רוזנבליט, עליית הנוער, הצופה, 18 בפברואר 1944 אפרים צורף, המתנחלים בעוז, העולם, 2 במרץ 1944 אברהם בר אורין, קבוצת "משואות" בפתח תקווה, הצופה, 25 ביוני 1945 "משואות יצחק" — על שם רבה הראשי של א"י, הצופה, 1 בנובמבר 1945 משואות יצחק באתר מועצה אזורית שפיר משואות-יצחק התנחל על אדמת סואפיר, על המשמר, 24 באוגוסט 1949 משואות יצחק באתר תנועת העבודה הישראלית להבות קטנות באתר הקיבוץ הדתי קיבוץ משואות יצחק נאחז שנית בקרקע, דבר, 24 באוגוסט 1949 מ. מייזלס, קיבוצים דתיים הפכו למושבים, מעריב, 14 ביוני 1953 י. אדן, בית כנסת ע"ש הרב הרצוג נחנך במשואות יצחק, מעריב, 19 בינואר 1961 שפי גבאי, הם שוב הקימו יישובים פורחים, דבר, 24 באפריל 1966 יוסף אסנין, ניצול יעיל של הציוד בענף הלול, דבר, 30 בדצמבר 1964 מכוני תערובת חדשים בגדרות, דבר, 28 ביוני 1961 ביכורי עגבניות מחממות בשוק, דבר, 29 במרץ 1962 אתר האינטרנט הרשמי של עלבד מגבונים לחים: ניקיון ירוק יותר, באתר "חדשנות ישראלית"