בית העלמין העתיק בצפת

בית הקברות היהודי העתיק בצפת הוא מבתי העלמין העתיקים בארץ ישראל. שימש במשך מאות רבות של שנים כמקום קבורה לבני המקום ובהם דמויות בולטות וחשובות במורשת ישראל. בית הקברות מצוי לאורכו של המדרון המערבי של העיר צפת. בקצה רחוב האר"י במורד הר כנען למול נחל עמוד וצופה על הכנרת. מדי שנה מבקרים בו למעלה מ-700 אלף איש הפוקדים את קברי הצדיקים שבמקום ביניהם לפי המסורת קברי תנאים, אמוראים, מקובלים ואדמו"רים רבים. בסמוך אל בית הקברות העתיק נמצא "בית הקברות החדש של צפת". בצידו הצפוני נמצא בית הקברות הצבאי של צפת הנמצא על צלע ההר ובקרבתו האנדרטה לזכר שבעה מעולי הגרדום. בכניסה אל בית הקברות נמצא מקווה האר"י. האזכור הקדום ביותר הוא של תלמיד רבי עובדיה מברטנורא בשנת 1495 המזכיר את בית העלמין ואת קברו של הנביא הושע בן בארי. בשנת 1635 בקירוב מספר גרשון בן אליעזר סגל על כפר עין זיתון:"עין זיתון בה בית כנסת בנוי וסגור עם ספר תורה. ולצפון הכפר בית חיים." בית הקברות הישן משתרע על קרקע ששטחה נאמד במאה וחמישים דונם. בעקבות רעש האדמה וגלישת קרקע ניתן למצוא בבית העלמין לעיתים קברים מעל קברים. מן המאה ה-18 נוצרה הפרדה בקבורה בין הנקברים בני הקהילה האשכנזית לבין בני הקהילה הספרדית. רוב הספרדים נקברו בחלק הצפוני של בית העלמין. לעיתים ניתן למצוא קבורה ספרדית במערות קבורה בחלק הדרומי. בשנת ה'תשע"ו (2015) גילה ד"ר ניסן שריפי, עורך דין ומרצה למשפטים, את מקום קברו המדויק של הרדב"ז, וזאת לאחר מחקר מעמיק בו סקר ד"ר שריפי מקורות רבים, אשר הצביעו על העובדה, כי הרדב"ז נקבר מימינו של קבר רבי משה מטראני (המבי"ט), בחלקת קבר האר"י, אשר היה תלמידו במצרים. כך, בכ"א בחשוון תשע"ו נערכה הילולה ראשונה על קברו של הרדב"ז, וזאת לאחר למעלה ממאה שנה של היעלמות קברו עקב איתני הטבע (רעידות אדמה וסחף קרקעי) בשילוב עם שימור לקוי של בית הקברות העתיק בצפת. רוב בני הקהילה האשכנזית בעיר נקברו בחלק הדרומי של בית העלמין. רוב הקברים בחלקה זו הם מן המאה ה-20 וצפופים מאוד. בחלקה קבורים בין היתר חללי המצור על עכו במלחמת השחרור. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. לאחר קום המדינה הוקמו שתי חלקות חדשות לאשכנזים ולספרדים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מקווה האר"י. המקווה בנוי על מעיין שעל פי המסורת בו נהג האר"י לטבול. קברו של ר' פנחס בן יאיר- בתוך כיכר גדולה ישנו עץ גדול שעליו תלויים בדים ושקיות פלסטיק. קבר זה מקובל להקיף שבע פעמים תוך כדי תפילה. קורבנות רעידת האדמה שהתרחשה בשנת 1837. קורבנות המגפה והרעב של מלחמת העולם הראשונה ביניהם 104 מצבות של נספי גירוש תל אביב. מצבת עולי הגרדום- בבית הקברות נקברו שבעה עולים מ-12 לוחמי המחתרות שהוצאו להורג בתלייה על ידי הבריטים בכלא עכו בשנת 1947. קורבנות הפיגוע במעלות. קורבנות הפיגוע באוטובוס ילדי אביבים. עד שנת 2020 הקבר העתיק ביותר המתועד הנמצא במקום היה קברו של רבי יוסף פאלנסי משנת 1482 (ה'רמ"ב). באפריל 2021 התגלו שני מצבות שתוארכו לשנת 1380 לערך. בין הקבורים בצפת ישנם מחכמי צפת שחיו בעיר במאה ה-16, הרוגי רעש האדמה שפקד את העיר בשנת 1837, קרבנות הפרעות שהתרחשו בעיר בתקופת המנדט הבריטי, עולי הגרדום ועוד. הבולטים ביניהם: רבי שלמה אלקבץ (ה"לכה דודי") רבי משה קורדובירו (הרמ"ק) רבי יוסף קארו (ה"בית יוסף") רבי משה מטראני (המבי"ט) רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז) רבי יצחק לוריא (האר"י הקדוש) רבי משה אלשיך (האלשיך הקדוש) רבי יוסף מטראני (מהרי"ט) רבי יוסף יהודה חכים (ה"חכם באשי") רבי דוד מלובין רבי אברהם דב מאבריטש (ה"בת עין") רבי חיים טירר (ה"באר מיים חיים") רבי לייב בעל הייסורים ישראל אריה לייב שניאורסון הרב לוי ביסטריצקי לוחמי הפלמ"ח וההגנה שנפלו במערכה על העיר חללי טבח צפת במאורעות תרפ"ט, חללי העיר במאורעות תרצ"ו-תרצ"ט ונרצחי הפיגוע במונית בכביש עכו-צפת. הילדים שנרצחו בפיגוע במעלות ובפיגוע באביבים. הרב זאב וולף הלוי טירנואר הרב אלעזר קעניג הזנחת המקום באופן מתמשך הביאה לכך שקברים רבים נעלמו. יששכר דב פטמן, ניצול שואה שעלה ארצה בשנות הארבעים, עשה רישום ומיפוי חלקיים לכשלושת אלפים מצבות מתוכן כאלף וארבע מאות נושאות כתובות. תיעודו של פטמן שימש כבסיס לסקר נרחב שנעשה על ידי חוקר ארץ ישראל רמי יזרעאל החל משנת 1990. בתחילת שנות התשעים הוחלט לשקם את בית העלמין ולהתאים אותו לביקורי מאות אלפי עולי הרגל והמבקרים המגיעים אליו בכל שנה. בשנת 2011 נשרף חלק מבית העלמין, ולאחר זמן קצר שופץ בשנית, כולל דרכי גישה נאותות, ושיקום מערך הניקוז במקום.. מקווה האר"י אנדרטה לשבעה עולי הגרדום. אריאל אפרים אהרונוב, "בית החיים העתיק בצפת - מסורות, תיעודים ומציאות בשטח", בתוך: עץ חיים, חלק ל"ח עמ' תקי"ח-תקמ"ג, ניו יורק תשפ"ב. אלי אליאך, מערת צדק בצפת - מערת הפרושים תלמידי הגר"א, Academia.edu, מאי 2023 יוסי סטפנסקי, מצבות מספרות: השתקפות הקהילה היהודית בצפת בבית הקברות היהודי, עת-מול 284 (אוקטובר 2023), עמ' 26–29. מדיה וקבצים בנושא בית העלמין העתיק בצפת בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית העלמין העתיק בצפת מגזין ארץ וטבע, בית העלמין העתיק, באתר ynet, 11 באוגוסט 2003 בני משה, צפת: התלמידים מאמצים קברי אלמונים, באתר ערוץ 7, 14 באפריל 2013. בית העלמין צפת (כולל רשימת קברים) באתר המועצה הדתית צפת. מאגר קברים בבית העלמין העתיק בצפת באתר Yichus.net. בית העלמין בצפת באתר מאגר בתי העלמין היהודים הבינלאומי (באנגלית). בית העלמין העתיק בצפת, באתר BillionGraves מגזין ארץ וטבע, בית העלמין העתיק, באתר ynet, 11 באוגוסט 2003 נתן שור, תולדות צפת עמוד 100, הוצאת עם עובד. כתבה באתר הידברות חגי עמיצור, צפת וכל נתיבותיה בעריכת אייל מירון, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים. קובי דוד‏, אחרי השריפה, מי ישפץ את בית העלמין הישן בצפת?, באתר וואלה, 23 ביולי 2011