laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חרס הדרייני

חרס הדרייני בלשון התלמוד, הוא חרס שספג יין והיה בשימוש חיילי צבאו של אדריאנוס קיסר, להפקה חוזרת של יין מהחרס, בעת הימצאם במסעות רחוקים ברחבי הקיסרות הרומית. החרס ליין נוצר על ידי שבירתו לשברים של כד שהכיל קודם לכן יין, וחלוקת השברים לחיילים הרומאים. כאשר שברי החרס הושרו במים הופק מהם יין מעולה. ההלכה אוסרת שימוש בחרס היין מטעמי הנאה ואפילו אינה מתירה שימוש בשבר החרס לצורך יצוב מיטה או שולחן. מסכת עבודה זרה בתלמוד הבבלי מספרת על השיטה המיוחדת שהייתה נהוגה בתקופה הרומאית להפקת שברי החרס ספוגים ביין (כעין תרכיז). שלבי הכנתו של החרס ההדרייני: נטעו גפנים על אדמה שלא עובדה מעולם. את היין שהופק מהכרם אחסנו בחביות חדשות לבנות. שברו את החביות לחרסים קטנים. חתיכות החרס חולקו לחיילים לקראת יציאתם למסעות. כאשר החיילים ביקשו לשתות יין, הם השרו את חתיכות החרס במים וקבלו נוזל של יין בטעם המקורי. הגמרא מציינת כי גם לאחר שלוש פעמים שהחרס הושרה במים, התקבל עדיין יין שטעמו כמו היין הרגיל. להלן שלבי ייצור החרס בלשון הגמרא עם פרוש רש"י והבהרות הרב עדין אבן ישראל בסוגריים: וחרס הדרייני: מאי הדרייני אמר רב יהודה אמר שמואל חרס של הדריינוס קיסר (כשיוצא בגייסות מוליכן עמו) כי אתא (כאשר בא) רב דימי (מארץ ישראל) אמר: קרקע בתולה הייתה שלא עבדה אדם מעולם, עבדה ונטעה, (והיה כל כוחה קיים והוציאתו ביין זה ונעשה חזק) ורמי ליה לחמרא (והיו מניחים את היין מהגפנים הללו) בגולפי (בכלי חרס) חיורי (חדשים שהיו לבנים) ומייצי להו לחמרייהו (והיו הכדים מוצצים את היין) ומתברו להו בחספי (ואז היו שוברים אותם לחרסים) ודרו בהדייהו (והרומאים היו נושאים עימהם) וכל היכא דמטו (וכל מקום שהגיעו) תרו להו (שרו אותם במים) ושתו א"ר יהושע בן לוי וראשון שלנו כשלישי שלהן (לאחר שהיה שרוי החרס ג' פעמים במים היה מתקבל יין משובח כיין שלנו). (וחרסים אלה היו אסורין בהנאה בשל היין הספוג בהן) איבעיא להו (נשאלה השאלה) מהו לסמוך בהן (האם מותר ליהנות מחרסים אלה) כרעי המטה רוצה בקיומו על ידי ד"א (ישראל רוצה בקיומו של יין נסך לא בשבילו אלא בשביל החרס ולסמיכת כרעי המיטה) שרי (מותר) או אסור ת"ש (בוא ושמע) דר"א ורבי יוחנן, חד אסר (אסר) וחד שרי (התיר), והלכתא כמאן דאסר (וההלכה היא לפי זה שאסר). — התלמוד הבבלי, מסכת עבודה זרה, דף לב,א' סיכום הדיון בתלמוד היה כי היין שנוצר מחרס הדרייני, אסור אפילו בהנאה. כך נאסר להשתמש בחרס אפילו כדי להביא ליציבות המיטה, באמצעות הנחת החרס בין רגלי המיטה לבין הרצפה. המיטה שימשה בימי קדם גם בתור שולחן לסעודה. ומסכם את ההלכה התלמוד הירושלמי: תמן תנינן אלו דברים של גוים אסורין ואיסורן איסור הנייה היין והחומץ של גוים שהיה מתחילתו יין וחרס הדרייני. רבי זעירה בשם רבי ירמיה רבי מאיר היא דתני חרס הדרייני אסור ואיסורו איסור הנייה. — התלמוד הירושלמי, מסכת ערלה, דף יז', ב' פרק ג' הלכה א' גמרא השולחן ערוך פסק כדברי המשנה: חרס דרייני אסור בהנאה. וכתב הש"ך שאסור לסמוך בו כרעי המיטה, וכל שכן להניח בו דבר. ודבר זה מובא גם במסכת עבודה זרה למרות הכתיב המודרני אדריאנוס, שם החרס אינו "אדריאני" אלא "הדרייני", כיוון שכך הוא מכונה במפורש בתלמוד. אדריאנוס קיסר היה במסעות ברחבי הקיסרות הרומית כמחצית מתקופת כהונתו פרק שני אין מעמידין דף ל"ב, א' שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קכ"ג, סעיף י"ג.
טענת נכונות

בתכנות מחשבים, טענת נכוֹנוּת (באנגלית: Assertion) היא פסוק המוצב בתוכנית כדי לציין שהטענה צריכה להיות נכונה באותו המקום. טענת נכונות נגזרת לרוב ממפרט התוכנה ונכתבת כהערה בקוד המקור של התוכנית, או, בשפות תכנות התומכות בכך, כחלק מהתוכנית עצמה. השימוש בטענות נכונות מסייע להגברת אמינות, קריאוּת ותחזוקתיות התוכנה. טענות נכונות משמשות גם ככלי לאיתור באגים, בכך שהן מאפשרות לתוכנית לעצור ולהצביע על מיקום הבעיה כאשר הטענה אינה מתקיימת. בשפות תכנות מסוימות, ניתן להפעיל או לבטל את בדיקת הטענות בזמן ריצה, מה שמאפשר שימוש יעיל בבדיקות בזמן הפיתוח והסרתן בגרסאות ייצור לשיפור הביצועים. טענות נכונות משולבות לרוב בכלי פיתוח ובסביבות בדיקה אוטומטיות, כדי לוודא שהתוכנה עומדת בדרישות המפרט לאורך כל שלבי הפיתוח. ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עמוד האש

האם התכוונתם ל... עמוד האש (יציאת מצרים) – תופעה נסית המתוארת בתנ"ך הקשורה ביציאת מצרים ובחציית מדבר סיני טלוויזיה, קולנוע וספרות עמוד האש (סדרת טלוויזיה) – סדרה תיעודית של הערוץ הראשון על תולדות הציונות עמוד האש (סרט) – סרט עלילתי ישראלי בשחור-לבן משנת 1959 עמוד האש (ספר) – רומן היסטורי מאת קן פולט משנת 2017 בצה"ל עוצבת עמוד האש – אוגדה בצה"ל עוצבת עמוד האש (תותחנים) – אגד ארטילרי בצה"ל
איטליה (אפקוט)

ביתן איטליה (אנגלית: Italy Pavilion at Epcot) הוא אחד הביתנים באזור תצוגת העולם של פארק השעשועים אפקוט שבאתר הנופש דיסניוורלד באורלנדו, פלורידה. הביתן האיטלקי נועד להציג את תרבותה, מטבחה ואופייה של איטליה. הביתן בנוי תוך עירוב של סגנונות אדריכלות ונציאני ורומאי. במבנה דגם של כיכר סן מרקו ושל הקמפנילה - מגדל הפעמונים של בזיליקת סן מרקו וכן מבנה המהווה חיקוי של ארמון הדוג'ים. בביתן אין מתקן שעשועים והוא כולל חנויות ומסעדה (מסעדת "L'Originale Alfredo di Roma Ristorante" - שנוסדה על ידי צאצאו של השף אלפרדו די ללו, ממציא הפטוצ'יני אלפרדו). בכיכר של הביתן מספר אלמנטים המחקים אלמנטים ארכיטקטוניים רומיים - כגון מזרקת נפטון, וכן אלמנטים ונציאניים כגון האריה של מארק הקדוש. חנויות הביתן מוכרות מזון ויינות איטלקיים. ארמון הדוג'ים והקמפנילה מבט על הביתן האיטלקי מבט על הביתן מעברו השני של האגם מדיה וקבצים בנושא איטליה בוויקישיתוף Epcot World Showcase - Italy, דיסני וורלד (באנגלית)
מוסף

האם התכוונתם ל... תפילת מוסף – תפילה הנאמרת בכל הימים בהם היו מקריבים בבית המקדש קורבן מוסף, כלומר, בשבתות, בחגים, בראשי-חודשים ובימי חול-המועד. קורבן מוסף – קורבן שהיה מוקרב בבית המקדש ולפני כן במשכן בזמנים מיוחדים, כגון: שבת, ראש חודש, שלוש רגלים, ראש השנה ויום הכיפורים. מוסף (עיתונות) – חלק מעיתון
ריצ'רד פרנסיס ברטון

סר ריצ'רד פרנסיס ברטון (באנגלית: Sir Richard Francis Burton;‏ 19 במרץ 1821, דבון, אנגליה – 20 באוקטובר 1890, טרייסט, אוסטרו-הונגריה) היה איש צבא, קונסול בריטי, חוקר ארצות, גאוגרף, מזרחן, בלשן, סופר ומתרגם. ברטון, מחופש לסוחר אפגני מוסלמי, הסתכן וביקר בעיר מכה. קדמו לו במאה ה-19 בורקהרדט ב-1815 וגאורג אוגוסט ואלין ב-1846. ברטון תרגם את לילות ערב ואת הקאמה סוטרה לאנגלית. ברטון נודע במסעו בלוויית ג'ון הנינג ספיק לגילוי מקורות הנילוס שבמהלכו הגיעו אל האגמים הגדולים של אפריקה, מסע שתועד בספרות ואף בסרט "אל הרי הירח" (Mountains of the Moon) משנת 1990. ברטון סייר וחקר בארצות שונות וכתב רבות. מאוחר יותר שירת בתפקיד קונסול בפרננדו פו (אי בחוף המערבי של אפריקה), בסנטוס שבברזיל, בדמשק ולבסוף בטריאסטה, שם נפטר. ברטון היה עמית החברה הגאוגרפית המלכותית שתמכה במסעותיו. בשנת 1866 העניקה לו המלכה ויקטוריה תואר אבירות במסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש. אלן מורהד, הנילוס הלבן (מאנגלית: זיוי שורר), הוצאת מערכות, 1965. פיליפ חוזה פארמר, לך אל גופותיך הפזורים, יצא בעברית בהוצאת לדורי, בתרגומה של שלומית קדם (2001), וכן בשם "לך אל גופיך הפזורים" בהוצאת אודיסיאה, בתרגומו של אסף כהן (2002). ספר מדע בדיוני שבו ברטון משמש כגיבור. מדיה וקבצים בנושא ריצ'רד פרנסיס ברטון בוויקישיתוף Sir Richard F. Burton on the Web eBooks@Adelaide- כתביו של ריצ'רד ברטון נועה מנהיים, הכוח הפסיכולוגי והמרפא של אלאדין, באתר הארץ, 22 ביוני 2016 ריצ'רד פרנסיס ברטון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי ריצ'רד פרנסיס ברטון בפרויקט גוטנברג (באנגלית) ריצ'רד פרנסיס ברטון, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ריצ'רד פרנסיס ברטון (1821-1890), סר, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ספינת החלל כדור הארץ

האם התכוונתם ל... ספינת החלל כדור הארץ (מונח) – מונח המבטא ראיית עולם הקשורה לדאגה למשאבים המוגבלים הנמצאים בכדור הארץ. הוטבע על ידי הנרי ג'ורג' בספר משנת 1879. הוראות הפעלה לספינת החלל כדור הארץ – ספר של בקמינסטר פולר משנת 1963 המשתמש במונח. ספינת החלל כדור הארץ (אפקוט) – כיפה גאודזית (או "גיאוספרה") הנמצאת ומסמלת את פארק השעשועים אפקוט בדיסניוורלד באורלנדו, פלורידה. נבנתה בהשראת בקמינסטר פולר ב-1982.
פול גרינגראס

פול גרינגראס (באנגלית: Paul Greengrass; נולד ב-13 באוגוסט 1955) הוא במאי קולנוע בריטי. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. סעיף הביוגרפיה נעדר לגמרי, כמו גם מידע על כל הסרטים שביים. בשנת 1989 ביים פול את הסרט הראשון שלו, "תחיית המתים". בין הסרטים המפורסמים שלו ניתן למצוא את "בלאדי סאנדיי", "זהות במלכודת" ו"זהות אבודה" מסדרת סרטי ג'ייסון בורן ואת "טיסה 93" עליו זכה בפרס באפט"א לבמאי הטוב ביותר. ב-2013 יצא לאקרנים סרטו קפטן פיליפס בכיכובו של טום הנקס, המספר את סיפורו של קפטן ריצרד פיליפס שספינתו נחטפה על ידי פירטים סומאליים. בשנת 2016 ביים את הסרט "ג'ייסון בורן" בכיכובו של מאט דיימון, הלא הוא הסרט החמישי בסדרת הסרטים של בורן, והוא המשך ישיר לסרט "זהות אבודה". בשנת 2020 ביים וכתב את סרט המערבון "חדשות העולם הגדול" (News of the World) שמבוסס על ספר באותו השם משנת 2016. בסרט מככבים טום הנקס והשחקנית הגרמנייה הלנה צנגל בת ה-11. בשנת 2022 הוא היה מפיק, במאי ותסריטאי של סרט "22 ביולי". מדיה וקבצים בנושא פול גרינגראס בוויקישיתוף פול גרינגראס, ברשת החברתית Goodreads פול גרינגראס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פול גרינגראס, באתר AllMovie (באנגלית) פול גרינגראס, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) פול גרינגראס, באתר Box Office Mojo (באנגלית) פול גרינגראס, באתר Metacritic (באנגלית) פול גרינגראס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פול גרינגראס, באתר Last.fm (באנגלית) פול גרינגראס, באתר AllMusic (באנגלית) פול גרינגראס, באתר Songkick (באנגלית) אמיר קמינר, "לטום הנקס יש גנים של יורדי ים", באתר ynet, 24 באוקטובר 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פתח

האם התכוונתם ל... פתח: פתח (ניקוד) – סימן ניקוד פתח – כניסה למבנה, בעיקר דלת פתח (אל) – פְּתַח - אל מצרי במיתולוגיה המצרית, אבי האלים ובורא האדם פת"ח – ארגון פלסטיני סורת אל-פתח – סורה מס' 48 בקוראן פתח אל-אסלאם – ארגון סוני אסלאמיסטי בלבנון פתח אל-אינתיפאדה – ארגון טרור פלסטיני שהוקם על ידי סעיד מוראע'ה אל-פתח (כדורגל) – מועדון כדורגל סעודי מאל-חסא, המשחק בליגת העל הסעודית פתח (שם) פאתח: פאתח 110 – טיל איראני שדה פאתח – שדה נפט ימי שהתגלה בדובאי ב-1966 דובאי פאתח – נפט גולמי המופק בדובאי; משמש בעיקר לתמחור עסקאות ייצוא בין המפרץ הפרסי לאסיה אוניברסיטת אל-פאתח – האוניברסיטה הגדולה בלוב הממוקמת בעיר הבירה טריפולי פאתח (שם פרטי) – שם פרטי טורקי פתאח: "אל-פתאח" – אחד מ-99 שמות אללה פתחים
Firmicutes

Firmicutes היא מערכה של חיידקים אמיתיים. למערכת ה-Firmicutes משתייכים 274 סוגים שונים של חיידקים ואלפי מינים. רוב החיידקים במערכה זו הם גראם-חיוביים; יוצאי דופן שייכים לסוג Mycoplasma, אשר אינם נצבעים בצביעת גראם משום שהם אינם מכילים דופן פפטידוגליקנית כלל. חיידקים רבים במערכת ה-Firmicutes גורמים למחלות באדם. מדיה וקבצים בנושא Firmicutes בוויקישיתוף Firmicutes, באתר ITIS (באנגלית) Firmicutes, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) Firmicutes, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המנון מרוקו

ההמנון השריפי (בערבית: النشيد الشريف) הוא ההמנון הלאומי של מרוקו. במקור נכתב ההמנון והולחן על ידי לאו מורגן, והוא אומץ עם קבלת עצמאותה של מרוקו בשנת 1956, אך בשנת 1967 החליף המלך חסן השני את מילות השיר המקוריות במילותיו של עלי א-סוקלי אל-חוסייני. דגל מרוקו סמל מרוקו מדיה וקבצים בנושא המנון מרוקו בוויקישיתוף קובץ הקול של ההמנון
המנון בחריין

בחריין שלנו (בערבית: بحريننا) הוא שם ההמנון הלאומי של בחריין. שתי גרסאות שונות נוצרו עם לחן זהה אך מילים שונות. הגרסה הראשונה הייתה בשימוש החל משנת 1971 אז קיבלה בחריין את עצמאותה ועד שנת 2002. ההמנון השני בשימוש מאז ששליט המדינה חמד אבן עיסא אל-ח'ליפה הכתיר עצמו למלך והפך את מדינתו לממלכה. המילים המקוריות של ההמנון נכתבו על ידי מוחמד סודקי עיאש. המלחין של המנגינה נותר אנונימי. מדיה וקבצים בנושא המנון בחריין בוויקישיתוף מידע על היצירה "המנון בחריין" באתר מיוזיק בריינז
ישיבת נחלת שלמה

ישיבת נחלת שלמה היא ישיבה גדולה חרדית ליטאית השוכנת בשכונת קריית הרצוג בבני ברק. ראש הישיבה ומקימה הוא הרב אברהם ארלנגר. תחילת דרכה של הישיבה בשיעורים שמסר הרב ארלנגר בביתו לנערים חרדיים שנשרו מן הישיבות הרגילות. בהמשך הקים עבורם הרב ארלנגר את הישיבה. בתחילת דרכה היו הלימודים בישיבה במסגרת של חצי יום. בהמשך הורחבו שעות הלימודים למסגרת של יום שלם ונוספה פנימייה לתלמידים מחוץ לעיר. בישיבה כמאה תלמידים. סדר היום בישיבה קפדני פחות מרוב הישיבות. ראש הישיבה מתיר לבחורים לצאת לעבוד חלקית. תלמידים המתמידים בלימודם וצוברים סף נקודות מסוים נוסעים לטיול באירופה במימון הישיבה. סמוך לבניין הישיבה בקריית הרצוג התגבשה קהילה קטנה של בוגרי הישיבה. חלק ניכר מהבוגרים לומדים לאחר החתונה בכולל. הבחורים משתכנים בפנימייה. עיריית בני ברק הקצתה שטח סמוך לצורך אכלוס הישיבה. ישיבת שערי יושר (ירושלים) אריאל ליבא, ‏הבחורים ביטלו טיול לחו"ל והישיבה - רק הרוויחה, באתר כיכר השבת, 8 באפריל 2019.
ערך אמת

ערך אמת הוא מונח בו משתמשים בלוגיקה והוא מציין את הערך שביטוי מסוים יכול לקבל. כל טענה בטיעון יכולה להיות או שקרית או אמיתית, ערך האמת של הטענה מציין אם היא אחת מהשתיים. בלוגיקה קלאסית, ערך האמת יכול להיות רק 0 (שקר מוחלט) או 1 (אמת מוחלטת). בלוגיקה שאינה קלאסית, ערך האמת יכול לקבל גם ערכים נוספים. למשל בלוגיקה עמומה ערך האמת הוא מספר בין 0 (שקר מוחלט) ל-1 (אמת מוחלטת). תנאי אמת אמת (פילוסופיה) שקר ירוסלב שרמקו, היינריך ונסינג, ערך אמת, באנציקלופדיה לפילוסופיה של סטנפורד (באנגלית) ערך אמת, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טענה

טַעֲנָה (בלועזית: פְּרוֹפּוֹזִיציה) היא מושג מרכזי בפילוסופיה של הלשון ובתחומים דומים. טענה היא תוכן של פסוק חיווי, כלומר מחשבה המובעת במשפט, ויכולה להיות אמיתית או שקרית. כלומר, טענה בהכרח תהיה בעלת תוכן של אמת בערך אמת. בלוגיקה, טענות מצטרפות יחד לכדי היסקים ולהוכחות. בהיסק, לדוגמה, הטענות מתחלקות למסקנה ולהנחות. בשפה האנושית נעשה שימוש בסוגים שונים של פסוקים או משפטים. הללו משמשים כדי להביע רעיונות ולבצע פעולות דיבור. למשל לשאול, לבקש, לצוות וכו'. ה"טענה" מיוחדת מכל אלה בכך שהיא עצמה מחשבת תיאור של עובדה אפשרית וככזו מבטאת מחשבה העשויה להיות אמיתית או שקרית. אם כן, אחת הדרכים להבחין בין "טענה" לבין תוכן אחר היא לבחון האם התוכן בעל ערך אמת. לדוגמה, למשפט "הבא לי בבקשה את המים" לא יכול להיות ערך אמת, כיוון שבקשה לא יכולה להיות שקרית או אמיתית – מכאן שבקשה אינה "טענה". המשפט "השמיים כחולים" יכול להיות אמת (אם השמיים כחולים) ויכול להיות שקר (אם השמיים בצבע אחר) ועל כן משפט זה הוא משפט של "טענה". אפשר לראות את פעולת הבחנת ה"טענה" כפעולה של פונקציה. המשפט הנתון הוא הפונקציה שמקבלת לתוכה תיאור מציאות, אם הפונקציה מחזירה אמת או שקר משמע המשפט הוא "טענה" (למשל, המשפט "השולחן הוא עגול" יהיה אמת אם במציאות השולחן עגול ויהיה שקר אם השולחן לא עגול – מאחר שמושפע מהמציאות משפט זה הוא טענה). אם פונקציית המשפט לא מחזירה כלום, כי תיאור המציאות לא רלוונטי עבורה, אזי המשפט אינו "טענה" (למשל, המשפט "סגור הדלת" לא עומד להיות מושפע מהמציאות, בין אם סוגרים הדלת ובין אם לאו הציווי נשאר במקומו –משמע משפט זה לא טענה). עם זאת, יש להדגיש שפעולות דיבור שונות מאפשרות להביע טענות באמצעות פסוקים שאינם פסוקי חיווי. לדוגמה, השאלה הרטורית היא שאלה מנקודת המבט הבלשנית שאלה, אך מנקודת המבט הלוגית היא פסוק חיווי המבטא טענה. למשל, דוגמה לכך ניתן לראות בפסוק: "הילכו שנים יחדיו בלתי אם נועדו" (ספר עמוס, פרק ג', פסוק ג'), שמבטא למעשה את הטענה ששני אנשים המבצעים פעולה מתואמת בהכרח תיאמו אותה קודם לכן – למרות שמנוסח בצורה של שאלה רטורית. התחום שמטפל בכל הרגלי השימוש הלשוני במשפטי חיווי ואמצעים רטוריים אחרים ומחבר בין פעולת הדיבור (כגון שאלה) לטענה מכונה פרגמטיקה. כל היסק לוגי מורכב ממספר טענות. המבנה הצורני של הטענות קובע את תקפותו של ההיסק. כל "טענה" באשר היא יכולה לשמש כהנחה או כמסקנה, לדוגמה: כל יצור חי הוא בן תמותה – טענה ראשונה (הנחה 1); כל בני האדם הם יצורים חיים – טענה שנייה (הנחה 2); כל בני האדם הם בני תמותה – טענה שלישית (מסקנה). המסקנה של ההיסק הנ"ל משמשת כהנחה בטיעון הבא: כל בני האדם הם בני תמותה – טענה ראשונה (הנחה 1); סוקרטס הוא בן אדם – טענה שנייה (הנחה 2); סוקרטס הוא בן תמותה – טענה שלישית (מסקנה). לוגיקה תקפות (לוגיקה) דדוקציה הוכחה בדרך השלילה סילוגיזם הנחת-קדם אירוינג מ. קופי, מבוא ללוגיקה, תרגום: חנן רותם, עריכה: מרסלו דסקל, תל אביב: יחדיו, 1977. שמואל הוגו ברגמן, מבוא לתורת ההיגיון - המדע העיוני של הסדר, מוסד ביאליק, 1975 יקיר לוין, יסודות תורת ההגיון: פרקי מבוא בדגש פילוסופי, ירושלים: אקדמון, 1999. רמי ישראל, מבוא ללוגיקה (3 כרכים), האוניברסיטה הפתוחה, 2011. על לוגיקה וכשלים לוגיים הצעה (לוגיקה), דף שער בספרייה הלאומית טענה, באתר MathWorld (באנגלית)
אגואסקליינטס (מדינה)

אגואסקליינטס (בספרדית: Aguascalientes) היא אחת מ-31 המדינות המרכיבות את המדינות המקסיקניות המאוחדות אשר ממוקמת במרכז מקסיקו. גם בירתה של מדינה זו נקראת אגואסקליינטס. אגואסקליינטס גובלת במדינת סקטקס בצפונה ובמדינת חליסקו בדרומה. גודל שטחה הוא 5,471 קילומטרים רבועים וגרים בה למעלה ממיליון תושבים, המתרכזים בעיקר באזור הבירה. משמעות שמה "מים חמים": היא שופעת במעיינות חמים באזור. תושבי המדינה מכונים "אידרוקאלידו" (hidrocálido) (אידרו = מים; קאלידו = חמים), וכך גם התואר הנגזר משמה. מדיה וקבצים בנושא אגואסקליינטס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אגואסקליינטס (בספרדית) place/Aguascalientes-state-Mexico אגואסקליינטס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של מקסיקו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Neisseria

Neisseria (נייסריה) הוא סוג של חיידקים אמיתיים. חיידקי Neisseria הם גרם-שליליים, צורתם עגולה והם מופיעים לרוב בזוגות צמודים ("דיפלוקוֹקיים"). הסוג קרוי על שם הביולוג הגרמני אלברט נייסר אשר גילה לראשונה חיידק המשתייך לסוג זה ב-1876. בסוג Neisseria מינים רבים שאינם פתוגניים וכן שני מינים ידועים הגורמים למחלות באדם: N. gonorrhoeae גורם למחלת המין זיבה; בעבר נקרא מין זה N. gonococcus. N. meningiditis גורם למקרים רבים של דלקת קרום המוח ועלול לגרום לעיתים להרעלת דם, בעיקר בתינוקות. אנשים בעלי כשל חיסוני (לאחר הסרת הטחול, למשל, איבר עיקרי במערכת החיסון) מועדים במיוחד להדבקה ב-N. meningiditis. קיים חיסון יעיל לחיידק זה. בעבר נקרא מין זה N. meningococcus. מדיה וקבצים בנושא Neisseria בוויקישיתוף Neisseria, באתר ITIS (באנגלית) Neisseria, באתר NCBI (באנגלית) Neisseria, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) Neisseria, באתר GBIF (באנגלית)
ואחאקה (מדינה)

המדינה החופשית והריבונית של וַאחַאקָה או בקיצור ואחאקה (בספרדית: Oaxaca) היא אחת מ-31 המדינות המרכיבות את המדינות המקסיקניות המאוחדות (מקסיקו). ואחאקה ממוקמת בחלקה הדרומי של מקסיקו, מערבית למצר טוואנטפק. ואחאקה גובלת במדינות גררו במערב, פואבלה בצפון-מערב, וראקרוס בצפון, צ'יאפס במזרח ובאוקיינוס השקט בדרום. בירתה והעיר הגדולה ביותר בה היא ואחאקה. העיר ואחאקה והאתר הארכאולוגי של מונטה אלבאן, הנמצאים בתחומי מדינת ואחאקה, הוכרו כאתר מורשת עולמית. בשנת 2018 התרחשה באזור רעידת אדמה חזקה. אתר האינטרנט הרשמי של ואחאקה place/Oaxaca-state-Mexico ואחאקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של מקסיקו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אידלגו (מדינה)

אידלגו (בספרדית: Hidalgo) היא אחת מ-31 המדינות המרכיבות את המדינות המקסיקניות המאוחדות (בקיצור מקסיקו) אשר ממוקמת במרכז מקסיקו. אידלגו גובלת בסן לואיס פוטוסי ווראקרוס בצפון, פואבלה במזרח, טלקסקלה ומדינת מקסיקו בדרום וקרטרו במערב. בירת המדינה והעיר הגדולה ביותר בה היא פצ'וקה. המדינה משתרעת על שטח של 20,813 קמ"ר. בשנת 2010 מנתה אוכלוסיית המדינה 2,665,018 אנשים. היא מחולקת ל-84 רשויות מקומיות (municipios). שמה של המדינה נגזר משמו של אחד ממנהיגי מלחמת העצמאות המקסיקנית, הכומר מיגל אידלגו קוסטייה. במדינה זו עומדות חורבותיה של תרבות הטולטקים העתיקה בעיר טולה. מדיה וקבצים בנושא אידלגו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אידלגו אידלגו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של מקסיקו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
באחה קליפורניה

באחה קליפורניה (בספרדית: Baja California) היא אחת מ-31 המדינות המרכיבות את מקסיקו, והיא המדינה המערבית והצפונית ביותר במקסיקו. היא ממוקמת בצפון-מערב מקסיקו, בחציו הצפוני של חצי האי באחה קליפורניה. משמעות שמה הוא "קליפורניה התחתית" (להבדיל מ"קליפורניה העילית" שהיא מדינת קליפורניה בארצות הברית). לעיתים מתייחסים למדינה באופן בלתי רשמי כ"באחה קליפורניה הצפונית", כדי להבדיל אותה ממדינת באחה קליפורניה הדרומית (בחציו הדרומי של אותו חצי האי). באחה קליפורניה גובלת באוקיינוס השקט במערב, בסונורה, מדינת אריזונה בארצות הברית ומפרץ קליפורניה במזרח, באחה קליפורניה הדרומית בדרום ומדינת קליפורניה בארצות הברית בצפון. בירת המדינה היא מקסיקלי, והעיר הגדולה בה היא טיחואנה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. מגלה הארצות האירופי הראשון שחקר את אזור החוף של קליפורניה היה הפורטוגזי חואן רודריגס קבריו בשנת 1542. פרנסיס דרייק חקר את כל חוף המדינה ומיפה אותו בשנת 1579. החל מראשית המאה ה-18 החלו הספרדים להתיישב לאורך החוף. לאחר קבלת עצמאותה של מקסיקו מספרד במחצית הראשונה של המאה ה-19 היו המיסיונים בקליפורניה בשליטת ממשלת מקסיקו. בשנת 1846, ערב מלחמת ארצות הברית–מקסיקו, נוסדה רפובליקת קליפורניה. רפובליקה זו נכבשה על ידי ארצות הברית, כאשר ג'ון סלואוט הפליג לתוך מפרץ סן פרנסיסקו והכריז על קליפורניה כעל שטח השייך לארצות הברית. בעקבות המלחמה חולקה קליפורניה בין מקסיקו (שקיבלה את באחה קליפורניה) לבין ארצות הברית. מדיה וקבצים בנושא באחה קליפורניה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של באחה קליפורניה באחה קליפורניה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של מקסיקו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל סכר

נַחַל סֶכֶר, הידוע גם כוואדי א-סד, הוא נחל אכזב העובר בהר הנגב הצפוני ובמישורי הנגב המערביים. אורכו של הנחל הוא כ-35 קילומטר ובאפיקו מצויים מספר בורות ומאגרי-מים, חווה חקלאית ניסיונית ומספר סכרים עתיקים שעל שמם קרוי הנחל. מסלולו של נחל סכר מתחיל בהר עצם שברכס ירוחם. משם הוא ממשיך דרומה ומערבה לכיוון כביש 40, אותו הוא חוצה צפונית לצומת הנגב ודרומית לרמת בקע. מנקודה זו נכנס הנחל לחולות עגור - חלוצה ופונה צפונה ומערבה לכיוון רמת חובב. הנחל עובר ברמת חובב, ולבסוף מגיע למוצאו בנחל באר שבע. מדרום לרמת חובב חצתה את אפיק הנחל מסילת הרכבת הטורקית מנחל שורק לקוסיימה ובמקום נמצאים שרידי גשר. באזור הנחל נעשה ניסיון של שחזור החקלאות הנבטית - שחזור חוות מי הנגר. אנציקלופדיה מפה, הוצאת מפה, כרך 5, ראו ערך "סכר, נחל", עמ' 204. מדיה וקבצים בנושא נחל סכר בוויקישיתוף נחל סכר (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוהאן יוזף פוקס

יוהאן יוזף פוּקס (Johann Joseph Fux;‏ 1660 - 13 בפברואר 1741) היה מלחין, תאורטיקן מוזיקה ומחנך מוזיקלי אוסטרי, מזרם הבארוק המאוחר. ידוע בעיקר כמחבר ה"גראדוס אד פארנאסום", ספר העוסק בקונטרפונקט, שהיה לחיבור המשפיע ביותר אודות סגנונות ג'ובאני פלסטרינה ופוליפוניית הרנסאנס. פוקס מציין את סיומה של תקופת הבארוק באוסטריה. למרות שהמוזיקה שכתב לא זכתה לאהדה לאחר זמנו, מומחיותו בקונטרפונקט השפיעה על מלחינים רבים דרך חיבורו המפורסם: יוזף היידן למד את הקונטרפונקט על ידי קריאה שלו, וביצוע שני יחד עם בטהובן הצעיר. וולפגנג אמדאוס מוצרט העתיק את הקונטרפונקט והוסיף לו הערות. פוקס נולד למשפחת איכרים בעיירה הירטנפלד שבמדינה האוסטרית שטיריה, אשר כיום היא חלק מן העיירה לאנגג. המעט שידוע לנו על תקופת נערותו הוא שבשנים 1680–1683 למד באוניברסיטת גראץ, שם נחשף כישרונו המוזיקלי, ולאחר מכן למד עד שנת 1687 בעיר אינגולשטאדט שבבוואריה. במשך אותה תקופה נסע לעיתים תכופות לאיטליה, שם הושפעה יצירתו באותה תקופה מהמלחין ארכאנג'לו קורלי וממלחינים בולוניים אחרים. בשנות ה-90 עבד כנגן עוגב במנזר שוטנשטיפט בווינה. המיסות שהלחין שם משכו את תשומת לבו של הקיסר לאופולד הראשון, והוא קרא לו לעבוד בחצרו. כעבור זמן לא רב, בשנת 1698, מונה למלחין החצר של הקיסר. בשנת 1700 שב פוקס לגיחות לאיטליה מדי פעם, על מנת ללמוד ברומא; ייתכן כי זו הייתה הנקודה בה קנה את הערכתו של ג'ובאני פלסטרינה, שייחס חשיבות רבה לחינוך מוזיקלי. בשנת 1701 מונה לקפלמייסטר (אחראי המוזיקה) בקתדרלת סטפנוס הקדוש שבווינה, ובשנת 1711 מונה לעורך מוזיקת החצר. בתפקיד זה כתב אופרות ואורטוריות שונות. בשנת 1723 הוכתר הקיסר קרל השישי תחת הקיסר יוזף הראשון אשר הומלך ב 1705 (אותו שירת פוקס גם כן), ולרגל הכתרתו שהתקיימה בפראג כתב פוקס את האופרה "קוסטנצה א פורטצה". בשנת 1725 פרסם את חיבורו המפורסם, "גרדוס אד פראנאסום" (Gradus ad Parnassum). בשנותיו המאוחרות, אחרי מותה של אשתו (שאותה נשא בשנת 1696) בשנת 1731, הלחין פוקס את כל יצירותיו לעניינים דתיים-נוצריים. פוקס נפטר ב-13 בפברואר של שנת 1741 בווינה. מדיה וקבצים בנושא יוהאן יוזף פוקס בוויקישיתוף יוהאן יוזף פוקס, באתר AllMusic (באנגלית) יוהאן יוזף פוקס, באתר MusicBrainz (באנגלית) יוהאן יוזף פוקס, באתר Discogs (באנגלית) ביוגרפיה של פוקס (באנגלית) ביוגרפיה נוספת (באנגלית) תווים ליצירות מאת יוהאן פוקס יוהאן יוזף פוקס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) יוהאן יוזף פוקס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
אולגה האן-נוירת

אולגה האן-נוירת (בגרמנית: Olga Hahn-Neurath;‏ 20 ביולי 1882 – 20 ביולי 1937) הייתה מתמטיקאית ופילוסופית יהודייה-אוסטרית, חברת החוג הווינאי. האן, ילידת וינה, השלימה תואר ראשון במדעי החברה באוניברסיטת וינה ב-1902. שנה אחר כך נרשמה כשומעת קבועה ללימודי מתמטיקה ופילוסופיה באוניברסיטה. בהמשך הפכה לתלמידת המחקר השלישית בתולדות האוניברסיטה בתחום הפילוסופיה. עבודתה, שפורסמה ב-1911, זכתה לשבחים מאדולף שטולר (מחליפו של לודוויג בולצמן), שהנחה אותה. ב-1911 עזבה את האוניברסיטה לטובת לימודים פרטיים. בתחום המתמטיקה עסקה בעיקר באלגברה בוליאנית. ב-1912 נישאה לאוטו נוירת שאותו הכירה במהלך לימודיה. האן, שהתעוורה ב-1922, הפכה שנתיים לאחר מכן לחברה קבועה בדיוני החוג הווינאי. בפברואר 1934 בעת שהותה במוסקבה, נאסרה בגרמניה החברות בחוג הווינאי וב"חברת ארנסט מאך". עקב כך נמלטה, יחד עם בעלה, דרך פולין ודנמרק להאג שבהולנד, שם נפטרה שלוש שנים אחר כך. האן הייתה אחותו של המתמטיקאי האנס האן. הביוגרפיה של אולגה האן-נוירת (בגרמנית)