עת שערי רצון להפתח

עֵת שַׁעֲרֵי רָצוֹן לְהִפָּתֵחַ או עוקד והנעקד הוא פיוט הנאמר על ידי הספרדים ועדות המזרח בתפילת ראש השנה, יש הנוהגים לאומרה לפני תקיעות השופר שבין תפילת שחרית לתפילת המוסף. ויש הנוהגים לאומרה בעת פתיחת ההיכל. בנוסח איטליה ולוב הוא נכלל בסליחות בתפילת נעילה של יום הכיפורים. יש אף קהילות הנוהגות לאמרו עבור יולדת במהלך הלידה. הפיוט חובר על ידי המשורר רבי יהודה בן-שמואל אבן-עבאס (יליד פאס) במאה ה-12. הפיוט פותח בשורות המבטאות את הרעיון המרכזי בפיוט, הזכרת עקידת יצחק ביום הדין, הוא ראש השנה, ממש לפני תקיעת השופר, כאירוע מלמד זכות: עֵת שַׁעֲרֵי רָצוֹן לְהִפָּתֵחַ יוֹם אֶהְיֶה כַפַּי לְאֵל שׁוֹטֵחַ אָנָּא זְכֹר נָא לִי בְּיוֹם הוֹכֵחַ הפזמון החוזר (רפרן) בפיוט הוא המילים המזכירות את שלושת השותפים בעקדה: עוֹקֵד וְהַנֶּעְקָד וְהַמִּזְבֵּחַ השיר מסתיים במשפט האופטימי, שעליו חוזר הקהל לאחר החזן: וְאֱמֹר לְצִיּוֹן בָּא זְמַן הַיְשׁוּעָה יִנּוֹן וְאֵלִיָּה אֲנִי שׁוֹלֵחַ האותיות הראשונות בכל בית בפיוט יוצרות אקרוסטיכון של שם המחבר: "עבאס יהודה שמואל". תוכן הפיוט הוא סיפור עקידת יצחק. הפיוט מרחיב את המסופר במקרא (בספר בראשית כ"ב, א-יט) ומביא את נקודת המבט של כמה גיבורים בסיפור העקידה: אברהם אבינו (העוקד), יצחק אבינו (הנעקד), המזבח, שהוא כעין דמות רקע פסיבית, אך דרמטית ושרה אימנו, אשר יצחק דואג לה לכשתשמע את הבשורה. סיפור העקדה שבפיוט מלווה בדברי תפילה. ייעודו, כפיוט לראש השנה, מביא את הפייטן לנצלו לבקשת רחמים וסליחה בזכותם של העוקד והנעקד, ולכן הפיוט מביא את הקהל לרגשות עזים. יש המבארים את הרגש המיוחד שבפיוט הזה בעקבות הטרגדיה שעבר המחבר (בנו סמואל אלמוגרבי התאסלם באדריביג'אן בשנת 1163). אולי צערו של האב משוקע בתוך הפיוט, הרווי כאב, הוא הריגוש האמיתי שחשים בפיוט זה. משה בר אשר כותב כי היה מנהג אצל יהודי צפון אפריקה לקרוא פיוט זה בשעה שבה האישה כורעת ללדת, ונשקפת סכנה לחייה ולחיי העובר. באותה העת היו מזעיקים מספר גברים, או אף כיתת ילדים עם מלמד, וכאשר צירי הלידה אחזו את היולדת היו קוראים את הפיוט. במקרה בו התקשתה היולדת היו גם תוקעים בשופר, וכך עשו עד שהתינוק נולד. מסיבה זו היו נשים שבתודעתן זיהו את תהליך הלידה עם סיפור העקדה. מספר זמרים שרו את הפיוט: הזמר שלמה ארצי באלבומו "עת שערי רצון להפתח". הזמר אהוד בנאי באלבומו "שיר חדש". הזמרים יואב יצחק וחיים ישראל. בשנת 1996 כתב אהוד מנור טקסט על פי הפיוט. השיר הולחן ובוצע על ידי מאיר בנאי באלבום מנגינת הנדודים. ב-2012 שיתף ארז לב ארי פעולה עם יוני גנוט באלבום "אות לאות", שבו ביצע לב ארי לחן שהלחין גנוט לפזמון "העוקד והנעקד והמזבח". להקת המטאל סיילם באלבומה "Playing God and Other Short Stories" (כרצועת בונוס). ביצוע זה אינו כולל את הבית האחרון של השיר העוסק בגאולה. בשנת 2012 הוציא גיא זו-ארץ אלבום משותף עם אחיו רועי זו-ארץ בשם "לדינו ופיוט מבית אבא", ובו שירים בלאדינו לצד פיוטים, ביניהם גם עת שערי רצון להפתח. הזמר והיוצר גבריאל בלחסן כלל את השיר העוקד הנעקד והמזבח באלבומו השלישי בשדות שיצא בשנת 2006. בנוסף, בלחסן הקליט עם אחיו ידידיה בלחסן קטע אינסטרומנטלי הנקרא "כיפור" המבוסס על לחן הפיוט עצמו. אודהליה ברלין ב-2018 הוציאה את השיר באלבום "אשאלה ממנו", המבוסס על המופע "אוחילה", ובו שירים וניגונים לימי תשובה. הזמר והיוצר יובל מנדלסון מצטט את הפיוט בסוף שירו "הר הגולגולת" שעוסק ברצח מוחמד אבו ח'דיר והופיע באלבום "יובל מנדלסון והמסע לפולין" שיצא בשנת 2019. הראל טל הוציא את השיר יחד עם ישיבת תורת חיים במנגינת יהודי מרוקו. שיחו לאמי, נוסח יון, סלוניקי. שר: יעקב צדיקריו, בלחן ליום שני של ראש השנה. שיחו לאמי, נוסח יהדות בולגריה, שרה: בלה בכר, בשפת לדינו להלן קטע מתוך הסרט "שנה בשנה", בימוי והפקה יצחק ש' רקנטי: (אומר אברהם מנו, יליד סלוניקי, תושב חיפה:) המילים האלה אומרות לי: לאיזו אם אפשר לבוא ולהגיד שבניה מתו? אם תרשה לי - אראה לך. (פונה אל החדר הסמוך ומביא שקית ניילון קטנה) - בפיוט נאמר: קח איתך, אבי, את הנשאר מאפרי, ואמור לשרה: "זה ליצחק ריח". וגם אני יכול לומר: (שופך מן השקית שלפניו הרבה אבנים קטנות, נסער) - אבני קרימטוריום מספר 4 - זה מה שנשאר מרבי חיים חביב (רבה האחרון של סלוניקי שהיה מילידי העיר), ממשפחתי ומכולם. אבני קרמטוריום 4. שולמית אליצור, עוקד והנעקד והמזבח – עיון בפיוט, מתוך הספר "שירה של פרשה: פרשות התורה בראי הפיוט" (מוסד הרב קוק, תשנ"ט), באתר הפיוט והתפילה יהודה רצהבי, לקט פיוטים לימים נוראים, ירושלים תשל"ט, עמ' 37–46, באתר אוצר החכמה. יהודה רצהבי, עיונים בפיוטו של יום - "עת שערי רצון" יואל טייב, "בין טעמי המקרא והמוזיקה של השירה", הו! 17, טבת תשע"ט, עמ' 22–27 ביאור:קריאת עקדת יצחק בראש השנה - מדוע? עת שערי רצון להפתח, באתר ויקיטקסט הפיוט עת שערי רצון, באתר הפיוט והתפילה פירוש לפיוט עוקד והנעקד והמזבח פרשנות הפיוט לאור זיקתו למדרשים, באתר של אודי צמח על הפיוט, באתר "דעת" ביצועים שונים לפיוט באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית יאיר הראל, 'עת שערי רצון להיפתח', באתר nrg‏, 28 בספטמבר 2006 דף לימוד על הפיוט, באתר מדרשת ד"ר עדן הכהן, לכבוד ראש השנה: חמשת הפיוטים הכי מרגשים, באתר ynet, 24 בספטמבר 2008 על הקשר בין שואת יהודי סלוניקי והפיוט, באתר מדרשת מספר ביצועים באתר רשות השידור ביצוע באתר פזמונים ימים נוראים החזן והפייטן ר' דוד שירו עת שערי רצון, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:38) בסידורי תימן נוספת כאן שורה: וַאְקָרְבָה קָרְבָּן לְפָנָיו רֵיחַ. נוסח אחר לשורה זו: בּוֹ חֵטְא בְּנֵי יַעְקֹב אֲנִי סוֹלֵחַ. בשבת נוהגים להחליף שורה זו במילים: וּשְׁמַע תְּפִלָּה זָכְרָה לִתְרוּעָה. אקרוסטיכון הפיוט "עבאשׂ יהודה שמואל". אולם הרב יחיא צאלח ייחסו בטעות לרב יהודה הלוי (תכלאל עץ חיים עמוד סו), שם הסביר ש"עבאס" הוא כינוי משפחתו של ריה"ל, ושמואל את אביו הרב יחיא צאלח סובר שהגירסא הנכונה "עת שערי רחמים" כמו כן לדבריו יש ענין על פי הקבלה לומר רחמים. וכך נוהגים בחלק מיהדות תימן. (תכלאל עץ חיים דף סו). משה בר-אשר, על שימושיהם העממיים של שני פיוטים במגרב, באתר הפיוט והתפילה. אוסף תקליטים - שלמה ארצי מנחם פרומן, העקידה: שקיעה וזריחה, באתר "הזמנה לפיוט" השיר "עוקד ונעקד" מפי יואב יצחק מסע באלול עת שערי רצון להפתח, בביצוע יוני גנוט וארז בן ארי, סרטון באתר יוטיוב עוקד והנעקד - הראל טל וישיבת תורת החיים (קליפ רשמי), סרטון באתר יוטיוב (אורך: 5:14) מחזור לראש השנה, עם הספר, הוצאת ידיעות ספרים, עמ' 169