laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
השכל הפועל

השכל הפועל בפילוסופיה, היא ישות תבונית המופיעה בשני מקומות בקודקס האריסטוטלי, ב"על הנפש" וב"מטאפיזיקה". בפילוסופיה של אריסטו, מתפקידו של השכל הפועל הוא "לגשר" בין האינטלקט הפסיבי (האנושי) לבין הנוכחות המתמדת (בפועל) של מושאי ההשכלה על ידי הוספה של שכל אלוהי ש"מעצב" את כל הדברים (מקנה להם צורה) או "חושב" אותם. אריסטו מוכיח את קיומו ב"על הנפש" מתוך מה שנראה בטבע של הזמן שהאדם קודם חושב "בכוח" ורק לאחר מכן "בפועל" (מה שעלול לרמוז שהאפשרות לחשוב היא תנאי לקיום של מושאי החשיבה וזה אבסורד לשיטת אריסטו), ולכן אריסטו טוען שהכרח הוא שיהיה שכל שחושב את כל הדברים (או מעצב את כל הדברים כנחשבים-בפועל ועל-כן קיימים) קודם לפעילות החשיבה האנושית. דבר זה הוא "השכל הפועל" שב"על הנפש" אריסטו אינו מייחס לו חשיבות אלוהית. ב"מטאפיזיקה" אריסטו טוען מהקדימות האונטולוגית של הדברים "בפועל" ומהקדימות המוסרית של החשיבה כטוב העליון לנוכחות של "שכל פועל" שמקבל את כלל הפרדיקטים האלוהיים של אריסטו. בתחילה המושג הופיע בקודקס האריסטוטלי רק בשני מקומות בודדים. לאחר מכן, הפרשנים היוונים ובמיוחד אלכסנדר מאפרודיסיאס הקנו לשכל הפועל מקום הרבה יותר רחב בפילוסופיה האריסטוטלית. בימי הביניים המוקדמים הפרשנים הנאו-פלטוניים איחדו בין פרשנותם לאפלטון ותפיסת האלוהות הנוצרית מחד לבין התפיסה היוונית-מאוחרת לגבי מקום "השכל הפועל" בפילוסופיה האריסטוטלית מאידך. לאחר מכן, לקראת סוף ימי הביניים המוקדמים ולאחר מפעל התרגום המוסלמי אימצו הפילוסופים הערבים את "השכל הפועל" בפרשנותו הנאו-אפלטונית. הרמב"ם אף זיהה אותו עם "שר העולם" המופיע בדברי חז"ל. בתחילת ימי הביניים האמצעיים הסכולסטיקה הנוצרית החלה גם היא לפתח את המושג במקביל. באופן כללי, ניתן להבחין ב"חיצוניות" (טרנסצנדנטיות) של השכל הפועל בקרב הפילוסופים המוסלמים והיהודים על-מנת להבטיח ידע אובייקטיבי שווה לכל לבין ה"פנימיות" (אימננטיות) של השכל הפועל לאנושיות המאפיינת בדרך כלל את הסכולסטיקה הנוצרית. מחלוקת אחרת בפרשנות התיאוריה האריסטוטלית נוגעת לשכל הפסיבי (או: השכל החומרי, שכל-בכח) עליו פועל השכל הפועל לפי משנתו של אריסטו: שעה שאבן רושד פירש את השכל הפסיבי של כל בני האדם כאותו חומר היולי אחד ויחיד, טען תומאס אקווינס הנוצרי כי לכל אדם יש שכל פסיבי עצמאי משלו, אף שהחומר ההיולי הזה דומה בכלל השכלים האנושיים. יוסף אליהו הלר, מהותו ותפקידו של השכל הפועל לפי תורת הרמב"ם ספר יובל לכבוד שמואל קלמן מירסקי, ניו יורק תשי"ח. יהודה זייבלד, לבירור המושג שכל הפועל, דאצ'ה, גיליון 56, אב תשס"ט. עיין ב"על הנפש", ספר III, פרק 5, 430a10-25, כמו כן - "מטאפיזיקה" 1072b.
יוסף צבי וינר

הרב יוסף צבי וינר (כ"ו בסיוון תרצ"ו, 16 ביוני 1936 – כ"ג באייר תשע"ב, 15 במאי 2012) היה רבן של היישובים גן יבנה ונס ציונה, ומחבר תורני פורה. מחבר סדרת הספרים "ארץ הבחירה" על המשניות של סדר זרעים ועוד ספרות יהודית. נולד ברחובות, לישעיהו טוביה וצפורה וינר. למד בישיבת חברון. לאחר נישואיו למד בהיכל התלמוד בתל אביב. בין השנים 1959–1975 כיהן כרבה של המושבה גן יבנה. בשנת 1975 נבחר לרבה של המושבה נס ציונה, כממלא מקומו של הרב ישראל בארי. בשנת 1990 פרש לגמלאות ועבר להתגורר בשכונת גאולה בירושלים. בתקופה זו נמנה עם גדולי המקובלים בישיבת אהבת שלום של הרב יעקב משה הלל, וחיבר ספרים נוספים בתורת הנסתר. חיבר כעשרים וחמישה ספרים על התורה, המשנה והתלמוד, וכן ספרי הלכה, הגות וקבלה. גולת הכותרת של יצירתו התורנית היא סדרת ספרי "ארץ הבחירה" על מסכתות של סדר זרעים הכוללת 10 כרכים. נפטר בשנת 2012, ונקבר בהר המנוחות. ארץ הבחירה – על מסכתות סדר זרעים (עשרה כרכים) ארץ חפץ – על מסכת מעשר שני בכורי יוסף – על הש"ס והרמב"ם (2 כרכים) ציון בימים ביאורים ובירורים על פרקים ממסכתות סוכה ופסחים (3 כרכים) דעת תושיה – על התורה (2 כרכים) הגדה של פסח עם פירוש הגדת הבחירה על דרך הפשט ופירוש מתן בסתר על דרך הסוד דעת שפתי – הלכות אמת ושקר דעת אמונה – בענייני אמונות ודעות חיי הבחירה פרקי הגות בבעיות האמונות והדעות באספקלריה של דורנו נוה הבחירה – פרקי הגות ביעודי האשה על פי התורה מאור הבחירה – פרקי הגות במאור שבתורה ובמצוותיה לקץ הימין – בקורות עם ישראל ואחרית הימים ע"פ מעשה אבות סימן לבנים קונטרס חזון דניאל – ביאור נבואת דניאל לאחרית הימים יוסף צבי וינר (1936-2012), דף שער בספרייה הלאומית
הגלריה הלאומית של הונגריה

הגלריה הלאומית ההונגרית (בהונגרית: Magyar Nemzeti Galéria) היא מוזיאון לאמנות הונגרית, הנמצאת מאז 1975 בגבעת הטירה בבודפשט ושוכנת בתוך ארמון בודה. הגלריה, שנוסדה ב-1957, מציגה יצירות אמנות הונגרית מכל הסוגים והתקופות. בכך שונה הגלריה מהמוזיאון לאמנות יפה שנמצא בכיכר הגיבורים המציג אמנות מכל רחבי העולם ובפרט מאירופה, אבל לא מתמחה באמנות הונגרית. הגלריה אמורה לעבור למשכן חדש ב 2024-2025. בגלריה הלאומית נמצאים אוספים של אמנות ימי הביניים, אמנות גותית, תקופת הבארוק, הרנסאנס, אימפרסיוניזם ואמנות המאה ה-20 שנוצרו במרחבי הונגריה ועל ידי הונגרים. המוצגים כוללים פריטי עץ, מזבחות אבן, ציורים, פסלים ועוד. מלבד יצירות האמנות ההונגריות, יש גם אוסף של יצירות מופת של אמנות בינלאומית בגלריה הלאומית. בדצמבר 2018 היצירות העיקריות מאוסף האמנות הבינלאומית לאחר שנת 1800 עברו לגלריה הלאומית ההונגרית מבניין המוזיאון לאומנות יפה בבודפשט ששופץ לאחרונה. בין היצירות שהועברו מוצגים ציורים של כמה מהאמנים הבינלאומיים הגדולים כמו פול סזאן, קמיל פיסארו, וקלוד מונה. מחלקת הציורים מכילה כ 10,000 תמונות שנוצרו בין השנים 1800-1945. בין הציירים שציוריהם מוצגים בגלריה ניתן למצוא את מיהאי מונקאצ'י ופאל סיניאי-מרשה שזכו להכרה בין לאומית בשנות 1860, וכן לאסלו פאל. מסוף המאה ה-19 הציור ההונגרי התפתח במושבות אומנים; המושבה ב Nagybanya (כיום נקראת באיה מארה, ברומניה) הייתה בעלת השפעה מרכזית. בלה איוואני-גרינוולד היה בין מיסדיו. המוזיאון מחזיק באוסף גדול מיצירות ציירים מודרניסטים כגון יוז'ף ריפל-רונאי, תיוודאר קוסטקה צ'ונטווארי, פליקס בודוג וידר ואחרים. צ'ונטווארי - עלייה לרגל לארזי הלבנון, 1907 מונקאצ'י - ישו לפני פונטיוס פילטוס, 1881 מדיה וקבצים בנושא הגלריה הלאומית של הונגריה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הגלריה הלאומית של הונגריה (בהונגרית) אתר האינטרנט הרשמי של הגלריה הלאומית של הונגריה (באנגלית) הגלריה הלאומית של הונגריה, ברשת החברתית פייסבוק הגלריה הלאומית של הונגריה, ברשת החברתית אינסטגרם הגלריה הלאומית של הונגריה, סרטונים בערוץ היוטיוב Hungarian National Gallery in Budapest, Buda Castle Budepest ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיאונים ובנושא הונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יצחק גרודזינסקי (ורשה)

הרב יצחק (איצ'ה) גרודזינסקי (נפטר בכ"ה בסיון תרפ"א) היה רב ועסקן חשוב בוורשה בתחומי התורה, החינוך והחסד. כונה 'תוצר של החפץ חיים' או 'החפץ חיים של וורשה' חי ופעל בתקופת מלחמת העולם הראשונה ולפניה. אבי משפחת גרודזינסקי - משפחה שהולידה רבנים ואישי רוח מרכזיים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. עוד בצעירותו, בשנות השבעים של המאה התשע עשרה יסד חברות לימוד לפועלים ופשוטי העם. מיד בתחילת דרכו הכיר את החפץ חיים שהגיע לוורשה לרגל הדפסת ספריו. בהשפעתו, תמיכתו ועידודו התפתחו מוסדותיו של ר' איטשע לכדי רשת מוסדות תורניים בכל רחבי ורשה היהודית, כאשר התלמידים יוצאי ישיבותיו של ר' איטשע נוטלים חלק בפתיחת שלוחות חדשות ופיתוח הרשת. בין השאר יסד ישיבה קטנה, תלמוד תורה, ישיבה גדולה ישיבת תורת חיים, בית כנסת ברחוב ספודזינסקי ובית מדרש לומדי תורה לבעלי מלאכה הקובעים עיתים לתורה. ביתו של רבי יצחק היה בית הכנסת אורחים מרכזי לכל באי ורשה התורנית מכל שכבות העם, שימש כמקום מפגש ואכסניה לגדולי תורה שנזדמנו לוורשה להדפסת ספרים או איסוף כספים וכמקום לינה וסעד לנזקקים, עוברי דרך וחולים שבאו לרושה וסביבותיה להתרפאות. היה פעיל גם בעסקנות ציבורית, תיקון עירובין והפצת ספרי רבו החפץ חיים. עמד בקשרים עם הממשל והשתמש בהם לשחרור בחורים מגיוס או אנשים שהסתבכו עם השלטון מסיבות אחרות. היה מקורב לגדולי דורו, ובייחוד לחפץ חיים, לרבי יוסף דב סולוביצ'יק ולבנו רבי חיים, לרבי חיים לייב מסטוויסק ועוד. היה נשוי לקרובת משפחתו חיה מלכה גרודזינסקי לבית גרודזינסקי, לאחר פטירתו עלתה לארץ ישראל ונפטרה בחברון בשנת תרפ"ח. הרב יעקב ישראל גרודזינסקי הרב שלמה גרודזינסקי, נרצח בשואה. הרב משה גרודזינסקי - משגיח ישיבת תורת חיים בוורשה. עלה לארץ ישראל ונרצח במאורעות תרפ"ט בחברון. חמיו של הרב אברהם נשר (אדלר) אבי שושלת משפחת נשר. הרב אברהם גרודזינסקי - משגיח ישיבת כנסת ישראל בסלובודקה. רבקה אשת הרב ישראל צבי וינצימר. תולדותיו בתוך "הראשון לשושלת בריסק" (י), חיים קרלינסקי, "הראשון לשושלת בריסק" (י), חיים קרלינסקי, דרום, מד 241-243 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המטרופולין של ניו יורק

המטרופולין של ניו יורק היא אחת מהמטרופולינים הגדולות והחשובות בעולם, והגדולה ביותר בארצות הברית, שבה גרים יותר מ-23 מיליון תושבים. המטרופולין משתרעת על פני ארבע ממדינות ארצות הברית (ניו יורק, קונטיקט, ניו ג'רזי ופנסילבניה) ו-16 מחוזות. המטרופולין מהווה גם את אחד מרצפי ההתיישבות הגדולים בעולם. שטח הערים הכלולים במטרופולין משתרע על 34,490 קמ"ר (נכון ל-2012). במטרופולין יש שבעה מתוך 25 המחוזות העשירים ביותר בארצות הברית לפי ההכנסה החציונית לנפש, על פי סקר הקהילה האמריקאית[דרוש מקור]. רשת ההשכלה הגבוהה באזור המטרופוליטני של ניו יורק כוללת מאות מכללות ואוניברסיטאות, שביניהן כמה מהמוסדות הנחשבים בעולם: אוניברסיטת פרינסטון, אוניברסיטת קולומביה, אוניברסיטת ייל, אוניברסיטת ניו יורק, ואת אוניברסיטת רוקפלר (כל אלו מדורגות בין 35 האוניברסיטאות הטובות בעולם). 51.7% לבנים (שאינם לטיניים), 21.7% לטינו-אמריקאים (מכל הקבוצות הגזעיות), 15.3% אמריקאים-אפריקאים (לא לטינים), 9.0% אמריקאים-אסייתים (לא לטינים), 0.16% אמריקאים ילידים ו -1.6% משתיים או יותר קבוצות גזעיות (לא לטינים). לפני גילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס בשנת 1492, האזור היה מיושב בעיקר על ידי אינדיאנים. ג'ובאני דה וראצאנו היה האירופאי הראשון שהגיע למקום בשנת 1524. בשנת 1626 ההולנדים קראו להתיישבות במקום ניו אמסטרדם, מה שהפך מאוחר יותר לעיר ניו יורק. ככל שהסחר בפרווה בצפון התרחב, ניו יורק הפכה למרכז מסחרי, מה שהביא לגל הגירה.. במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית הנמל של ניו יורק הפך את האזור לבעל חשיבות אסטרטגית רבה. ניו יורק נכבשה על ידי הבריטים בתחילת המלחמה, ונשארה בידיהם עד סוף המלחמה בשנת 1783. ניו יורק שימשה כעיר הבירה של ארצות הברית בין השנים 1785–1790, ולאחר מכן עברה הבירה לפילדלפיה. ניו יורק העיר הגדולה במדינה מאז 1790. בשנת 1792 הוקמה הבורסה בניו יורק. במהלך המאה ה-19 חלה הגירה רבה מאוד לניו יורק, ובמיוחד ממדינות כמו אירלנד וגרמניה. בשנת 1898 אוחדו חמשת רבעי העיר ניו יורק לעיר אחת. בשנת 1904 החלה לפעול בעיר רכבת תחתית. המשבר הכלכלי העולמי בשנות ה-30 גרם לעוני ולאבטלה בעיר. בזמן מלחמת העולם השנייה הכלכלה העירונית נפגעה כתוצאה מצוללות גרמניות שפגעו בסחר עם אירופה. אוכלוסיית העיר ניו יורק הגיעה לשיאה בשנות החמישים, ולאחריהן חלה ירידה כתוצאה מהגירה לטובת הפרברים. מאז שנות ה-80 כלכלת העיר בשגשוג רב והפשע המאורגן בירידה מתמדת. במאה ה-21 חלו שני אירועים שהשפיעו מאוד על המטרופולין: פיגועי 11 בספטמבר - בהם נרצחו 3,000 בני אדם, רובם בניו יורק אשר מתו כתוצאה ריסוק מטוסים אל תוך מגדלי התאומים שבמנהטן. באוקטובר 2012 פגע במטרופולין הוריקן סנדי וגרם לנזק של מיליארדי דולרים. המגלופוליס של צפון מזרח ארצות הברית המספר כולל את כל התושבים בשטח הנכלל במטרופולין. בחישוב תושבי הערים בלבד, המספר הוא 19.8 מיליון תושבים, עדיין המטרופולין הגדולה ביותר בארצות הברית http://www.mongabay.com/cities_urban_01.htm ערך זה הוא קצרמר בנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גווילין

גְוֵוילִין (בסינית: 桂林; בפין-יין: Guìlín; בג'ואנג: Gveilinz) היא נציבות עירונית במחוז האוטונומי גואנגשי שבדרום הרפובליקה העממית של סין. גווילין משתרעת על פני 27,661 קמ"ר בקצה הצפוני של המחוז האוטונומי על הגדה המערבית של נהר לי כ-340 ק"מ צפון-מזרחית לבירת המחוז נאן-נינג. אזורה של גווילין ידוע בשל הטופוגרפיה הייחודית שלו המאופיינת בתופעת הקרסט, חלק מהקרסט של דרום סין. יופיו של האזור הופך אותו לאזור תיירות מהפופולריים ביותר בסין. במרכז העיר - עיר נסיך ז'ינגז'יאנג - אתר היסטורי מוקף חומות, שנבנה בתקופת שושלת מינג בין בשנים 1372 ו-1392. בשטחו גבעה תלולה בגובה 66 מטר מסוג מגדל קרסט, המכונה "פסגת היופי". על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020 אוכלוסיית הנציבות העירונית מנתה 4,931,137 תושבים, מתוכם 1,725,865 בשטח האורבני, על פי הפילוג הבא: הקבוצות האתניות העיקריות בעיר הן: ז'ונג, יאו, חווי, מיאו, האן ודונג. נופה של גווילין הגבעות האופייניות ונהר לי הופעה על רפסודה בנהר לי פארק שבעת הכוכבים נופה העירוני של גווילין רחוב בעיר פגודות השמש והירח מראה כללי יאנגשוו גילי חסקין, גווילין: אצבעות של שלווה, באתר ynet, 9 באוקטובר 2007 יובל נעמן, ‏אתרים ופעילויות בעיר גווילין, באתר GoTravel גווילין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) China: Guăngxī (Prefectures, Cities, Districts and Counties) - Population Statistics, Charts and Map, www.citypopulation.de ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בסין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האקדמיה ההונגרית למדעים

האקדמיה ההונגרית למדעים (בהונגרית: Magyar Tudományos Akadémia, MTA) מאגדת את טובי המדענים והחוקרים בהונגריה. מטרתה של האקדמיה היא קידום המדע והמחקר בהונגריה, תמיכה בשדות מחקר שונים, והפצת הידע המדעי. האקדמיה מקדמת קשרי מדע בין הונגריה לבין מדינות אחרות, ותומכת במדענים צעירים. ראשיתה של האקדמיה בשנת 1825, כשהרוזן אישטוון סצ'ני תרם שכר של שנה שלמה כדי לייסד קבוצת מלומדים שמטרתה תהיה קידום השפה ההונגרית ופיתוח המדע והאמנות בהונגריה. בעקבותיו הלכו אצילים הונגרים נוספים, וכך נוסדה האקדמיה, שקיבלה את שמה הנוכחי ב-1845. המבנה המרכזי של האקדמיה נמצא בכיכר אישטוון סצ'ני ומשקיף על הדנובה. המבנה, בסגנון הנאו-רנסאנס, נבנה ב-1865. ברשותה של האקדמיה נמצא כתב היד השלם העתיק והחשוב ביותר של המשנה - כתב יד קויפמן. מדיה וקבצים בנושא האקדמיה ההונגרית למדעים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האקדמיה ההונגרית למדעים (בהונגרית ואנגלית) האקדמיה ההונגרית למדעים, ברשת החברתית פייסבוק
הלן אילון

הלן אילון (באנגלית: Helène Aylon;‏ 4 בפברואר 1931 – 6 באפריל 2020) הייתה אמנית מולטימדיה אקו-פמיניסטית יהודייה–אמריקאית. היא עסקה רבות גם בנושאים הקשורים למעמד האישה ביהדות ופמיניזם ביהדות. אילון עסקה בנושאים מגוונים הקשורים ל"הצלה", בהקשר של תיקון עולם. בשנות ה-70 היא התמקדה בהצלת הגוף, בשנות ה-80 בהצלת כדור הארץ, ובשנות ה-90 בהצלת האלוהים. הלן אילון נולדה בשנת 1931 בניו יורק. היא התגוררה בשכונת בורו פארק, בחלקו הדרום-מערבי של רובע ברוקלין, קיבלה חינוך יהודי אורתודוקסי ודיברה עברית. ב-1949 נישאה לרב אורתודוקסי ובמשך שנים רבות קיימה אורח חיים של רבנית. הרושם הראשוני שלה מהעולם האורתודוקסי עורר את המודעות שלה להיעדר הקול הנשי בהגות היהודית, היחס הבלתי שוויוני בבית הדין הרבני והוויסות של חיי האישה על ידי חוקים נוקשים הקשורים למחזור החודשי, כמו ימי טומאה וטהרה סביב הנידה. ב-6 באפריל 2020 נפטרה לאחר שנדבקה בנגיף קורונה. אילון שאפה ליצור אמנות אשר תביט ביהדות דרך עדשה נשית. העבודה "המחברות שלי" (My Notebooks) מ-1998, היא מיצב של 54 מחברות המקופלות כך שהן יוצרות מעין מניפות, המסודרות בטורים. אלה הן מחברות שורה ריקות המייצגות את השיעורים הדתיים שהלן למדה ומעולם לא מצאה בהם אזכור לאשה כמקור השראה. "ימי הנקיים" (My Clean Days) הם לוחות שנה המשקפים את תקופת נישואיה של אילון ובהם מסומנים הימים בהם יכלה, מבחינה הלכתית, לקיים יחסי מין. בעבודה זו צורבת ההתייחסות למשטור האינטימיות של ההלכה היהודית ולחלוקה הדיכוטומית לטהור וטמא בהתייחס לגוף האישה. הלוחות נראים כטבלאות ייאוש, המשקפות מעקב אחר מהלך זמן שאין בסופו שחרור. משנתו העיקרית של האקופמיניזם הוא קיומו של קשר בין דיכוי נשים ובין פגיעה בטבע, או בין קיימות לקיום יחסים שוויוניים בין נשים וגברים. זאת מתוך הטענה שכל יחסים אי-שוויוניים כגון סקסיזם וגזענות נובעים מאותה הבניה מחשבתית הנחשבת גברית ומתבטאת בניצול הסביבה והשתלטות חסרת אחריות על הסביבה. אחת העבודות של הלן אילון בתחום זה היא אמבולנס כדור הארץ (Earth Ambulance). אילון קיבלה את ההשראה לעבודה זו מהרעיונות העומדים מאחורי ערי המקלט התנ"כיות וארגוני עזרה ראשונה כמו הצלה ישראל. אתר האינטרנט הרשמי של הלן אילון מדיה וקבצים בנושא הלן אילון בוויקישיתוף Orenstein, G. F. (2007). TORAH STUDY, FEMINISM AND SPIRITUAL QUEST IN THE WORK OF FIVE AMERICAN JEWISH WOMEN ARTISTS. Nashim, (14), 97-130. סמדר שפי, לא שומרות נגיעה: על התערוכה "מטרוניתא", באתר הארץ, 17 בפברואר 2012
טבלת ייאוש

טבלת ייאוש היא לוח שנה, שבו מסומנים הימים הנותרים עד לסיום תקופה מסוימת. טבלת הייאוש משמשת להערכת משך הזמן הנותר עד תאריך המציין את סיומה של תקופה שהפרט שואף להשאיר מאחוריו. כגון: תום שנת הלימודים, תום תקופת התמחות, תום השירות הצבאי או סיומה של תקופת מאסר. טבלת הייאוש קיבלה את שמה משימושה ככלי להתמודדות מול ייאוש מתמשך, המיועד לעורר תקווה לקראת העתיד לבוא. הממלאים אותה נוהגים למחוק כל יום שעובר, או לחכות זמן מה, ואז למחוק בבת אחת כמות גדולה של ימים.
בית הספר לכלכלה, אוניברסיטת תל אביב

החוג לכלכלה נוסד בשנת 1966 בפקולטה למדעי החברה באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1992 החליט סנאט האוניברסיטה להרחיב את החוג לבית הספר שייקרא על שם פרופסור איתן ברגלס, שהיה ממקימי החוג ואחד הכלכלנים המובילים בארץ. הוא כיהן כדקאן הפקולטה למדעי החברה וכסגן הרקטור. מטרת תוכנית הלימודים לתואר ראשון בבית הספר לכלכלה היא להכשיר את הסטודנט לזהות, לנתח ולפתור בעיות בתחום הכלכלה, הן בעבודתו והן בהמשך לימודיו לקראת תארים גבוהים יותר. במסגרת התוכנית נדונות בעיות כלכליות במישורים של משק הבית, העסק, הממשלה והמשק בכללותו. התוכנית מדגישה היבטים תאורטיים הנלמדים באמצעות מודלים מתמטיים והיבטים אמפיריים הנלמדים באמצעות מודלים כמותיים וכלים סטטיסטיים. מסלול הלימוד המורחב – מסלול זה משלב לימודים בבית-הספר לכלכלה עם לימודי חטיבות שהן קבוצות של קורסים בתחומים שונים הנלמדים מחוץ לבית-הספר. מסלול הלימוד הדו חוגי-במסלול זה שתי תוכניות: דו חוגי רגיל: תוכנית זו משלבת לימודים בבית-הספר לכלכלה עם לימודים בחוג נוסף, בפקולטה למדעי החברה או מחוצה לה. דו חוגי מתואם: תוכנית זו משלבת לימודים בבית-הספר לכלכלה עם לימודים בחוג נוסף. במסגרת זו כלולים הצירופים האלה: כלכלה-ניהול, כלכלה-חשבונאות, כלכלה-מדעי המחשב, כלכלה-מתמטיקה, כלכלה-סטטיסטיקה. לבית הספר לכלכלה תוכנית משותפת לתואר שני מחקרי עם המחלקה לכלכלה באוניברסיטה העברית. מטרת התוכנית להקנות לתלמידים ידע מעמיק בתחומי הכלכלה ולהכשירם לעבודת מחקר כלכלי במסגרות האקדמיה, בשירות הציבורי ובסקטור הפרטי. כמו כן, מתקיימים בבית הספר לימודים לקראת התואר השלישי. מדיה וקבצים בנושא בית הספר לכלכלה, אוניברסיטת תל אביב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית הספר לכלכלה, אוניברסיטת תל אביב דוד פינס, ‏סיפור ההקמה של החוג לכלכלה באוניברסיטת תל אביב, רבעון לכלכלה שנה 60, חוברת 1/2/3/4, מרץ/יוני/ספטמבר/דצמבר 2013
צוות איתמר

צוות איתמר הוא ספר שנכתב בידי אבנר שור אשר יצא לאור בשנת 2003 בהוצאת כתר. הספר מתאר את שירותם של המחבר וחבריו לצוות כלוחמים בסיירת מטכ"ל. שם הספר נגזר משם הצוות בו שירת המחבר ביחידה, הקרוי על שם מפקדו, איתמר סלע. הספר נפתח בתיאור גיוסו של המחבר, אבנר שור, בן קיבוץ שובל, לצה"ל בפברואר 71'. שור התנדב לסיירת מטכ"ל וצורף לצוות לוחמים בפיקודו של איתמר סלע. עם חבריו לצוות נמנו אבי דיכטר, עמרי פדן ואורי טבנקין. לאחר הטירונות מתאר המחבר את מסלול הכשרת הלוחם ביחידה, אותו עברו הוא וחבריו, וכן את אימוני הצוות, כיצד נתגבשו לכדי יחידה מלוכדת באמצעות התגברות על מכשולים ואתגריים אישיים וצוותיים. עוד מתאר שור את מערכת היחסים הבין-צוותית ואת הדינמיקה בינם לבין מפקדם, איתמר. בספר מוזכרים גם מי שהיו מפקדים בולטים ביחידה ובהם אהוד ברק, אשר שימש כמפקד היחידה, יוני נתניהו, אשר היה מפקד הפלוגה בעת הכשרתם, וכן מחליפו מוקי בצר. במבצע אביב נעורים נהרג אחיו, אבידע שור, שהיה סגן מפקד סיירת צנחנים. במלחמת יום הכיפורים, לחמו חברי הצוות בשורות הסיירת בחזיתות הצפון והדרום. בין היתר לקחו חלק במבצע זנבר, חצו את תעלת סואץ ולבסוף לקחו חלק בפשיטה מוסקת על ג'בל עתקה. לבסוף מתאר שור את שחרורם של לוחמי הצוות מן הצבא, ואת עבודתם בשב"כ כמאבטחים בשגרירות ישראל בלונדון. עוד מתאר המחבר את המילואים ביחידת שלדג בעת מלחמת לבנון הראשונה. בספר בולטות הרעות ואחוות הלוחמים שבצוות שנותרו שנים רבות לאחר השירות הצבאי המשותף. בשנת 2004 הוענק למחבר פרס יצחק שדה לספרות צבאית. נעמי גבע, אחר-כך בא הרגש המר, באתר ynet, 12 בפברואר 2003. הספר "צוות איתמר", באתר "סימניה" הספר "צוות איתמר", באתר "סימניה" - מהדורת 2013 אבנר שור, "צוות איתמר", הוצאת כתר, 2003, עמוד 39. אמיר בוחבוט, סיירת מטכ"ל בת 50, באתר nrg, עמרי פדן מספר על חבריו לצוות, מעריב, ‏ 24 במרץ 2007. אבנר שור, "צוות איתמר", הוצאת כתר, 2003, עמוד 82. אבנר שור, "צוות איתמר", הוצאת כתר, 2003, עמוד 51. אהרון לפידות, הלילה שבו נולדו מיתוסים, באתר ישראל היום, 5 באפריל 2013. אבנר שור, "צוות איתמר", הוצאת כתר, 2003, עמודים 50-51. אבנר שור, "צוות איתמר", הוצאת כתר, 2003, עמודים 146-147. אבנר שור, "צוות איתמר", הוצאת כתר, 2003, עמוד 154. אבנר שור, "צוות איתמר", הוצאת כתר, 2003, עמודים 212-220. אבנר שור, "צוות איתמר", הוצאת כתר, 2003, עמוד 249. אבנר שור, "צוות איתמר", הוצאת כתר, 2003, עמוד 257. ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
החוג למדיניות ציבורית, אוניברסיטת תל אביב

החוג למדיניות ציבורית נוסד בשנת 1985 כחלק מהפקולטה למדעי החברה באוניברסיטת תל אביב. מטרת החוג למדיניות ציבורית היא להקנות ידע תאורטי, ידע מקצועי וכלים מתודולוגיים להבנת ההיבטים המדיניים, הכלכליים והמשפטיים המעצבים את המדיניות הציבורית ויחסי הגומלין שביניהם. הלימודים מיועדים לפתח יכולת מחקרית, הערכה וניתוח לקביעת מדיניות, ולהכשיר סטודנטים במילוי תפקידי מטה בכירים במגזר הציבורי, במגזר המלכ"ר ובמגזר הפרטי. החל משנת 2005, מקיים החוג שיתוף פעולה עם בית הספר למדיניות ציבורית ע"ש האריס באוניברסיטת שיקגו; החל משנת 2012 מתקיים שיתוף פעולה עם בית הספר למדיניות ציבורית ע"ש וגנר באוניברסיטת ניו יורק, שיתוף הפעולה כולל סדנאות וקורסים משותפים. החוג למדיניות ציבורית מציע לימודים לתואר שני במספר מסלולים: מסלול דו שנתי ללא עבודת גמר (4 סמסטרים) מסלול דו שנתי עם עבודת גמר (4 סמסטרים) מסלול מובילי מדיניות, חד שנתי (סמסטר א, ב וקיץ) לבעלי ניסיון ניהולי לימודים במסלול צבירה תוכנית הלימודים בחוג בנויה על פי דגם של תוכניות לימודים המוסמך באוניברסיטאות יוקרתיות בארצות הברית. החוג למדיניות ציבורית שם לו למטרה לספק הכשרה איכותית ברמה הגבוהה ביותר למועמדים לסקטור הציבורי כדי לקדם את המדיניות הציבורית בישראל.
איבון ואן חניפ

איבון מריה תרסה ואן חניפ (בהולנדית: Yvonne Maria Therèse van Gennip ;‏ נולדה ב-1 במאי 1964) היא ספורטאית הולנדית בעבר, מתחרה בהחלקה מהירה על הקרח, אלופה אולימפית, בעלת 3 מדליות זהב שהושגו כולן באולימפיאדת קלגרי (1988), סגנית אלופת עולם ו-3 פעמים ברציפות סגנית אלופת אירופה בקרב רב ושיאנית עולם (4 שיאי עולם). במהלך הקריירה שלה זכתה ואן חניפ ב-13 תוארי אליפות הולנד וב-10 ניצחונות בגביע העולם. ואן חניפ זכתה בשנת 1988 בתואר ספורטאית השנה בהולנד. מדיה וקבצים בנושא איבון ואן חניפ בוויקישיתוף איבון ואן חניפ, ברשת החברתית אקס (טוויטר) איבון ואן חניפ, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי איבון ואן חניפ, באתר olympedia.org איבון ואן חניפ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דרושים IL

דרושים IL (שעד 2020 נקרא "פורטל דרושים") הוא אתר אינטרנט ישראלי בנושא חיפוש עבודה, המהווה לוח דרושים מקוון, שמפגיש בין מחפשי העבודה לבין מעסיקים שמחפשים עובדים. דרושים IL נמצא בבעלות יד 2 ומהווה חלק מקבוצת אקסל שפרינגר אשר מובילה את לוחות הדרושים באירופה. מטרת האתר לעזור למועמדים מכל הארץ ומכל תחומי העיסוק למצוא עבודה וכן לעזור למעסיקים למצוא את העובדים המתאימים ביותר. האתר כולל מודעות דרושים, סוכן חכם, מערכת אוטומטית לכתיבת קורות חיים וקטגוריה קבועה של סקרי שכר עדכניים. בנוסף הפורטל עורך מחקרים וסקרים בנושאים שקשורים לעולם חיפוש העבודה והתעסוקה. תכנים מהאתר ניתן למצוא גם באפליקציה לגוגל כרום וברשתות החברתיות: פייסבוק ויוטיוב האתר הוקם בשנת 2006 תחת השם "פורטל דרושים" על ידי שני היזמים דרור אפשטיין ויאיר כהן והמטה שלו נמצא בעיר נתניה. בשנת 2011 נבחר האתר כאחד מחמשת האתרים הטובים ביותר לחיפוש עבודה של פורטל נקסטר מבית מאקו. בשנת 2015 עבר האתר מיתוג נוסף והתאמה כוללת של האתר לשימוש בסמארטפון שבמסגרתו נוצרו גם שני סרטונים פרסומיים חדשים בטכניקה המשלבת איור, אנימציה וצילום. בספטמבר 2015 נמכרו 70% מפורטל דרושים לאתר יד2 של אקסל שפרינגר הגרמנית. בשנת 2018 מונתה ליאת הדר שרביט כמנכ"לית פורטל דרושים. בשנת 2020 הושק האתר החדש והמשופר אשר מושתת על טכנולוגיות חיפוש ייחודיות ומתקדמות בעולם, כגון בינה מלאכותית. בחודש נובמבר 2020 שונה שם האתר לדרושים IL אתר הדרושים של ישראל והופץ המסר "מחזירים את ישראל לעבודה" כמוטו בימי הקורונה. בחודש ספטמבר 2021 מונה אריאל קסל כמנכ"ל דרושים IL[דרוש מקור] בחודש מרץ 2023 מונה סיימון בלסוב כמנכ"ל דרושים IL.[דרוש מקור] בשנת 2009 החל האתר בשיתוף פעולה עם האתר האמריקאי CareerBuilder. בשנת 2011 האתר נתן חסות לכנס העסקה מגוונת בשיתוף עם אתר HRD ועם עמותת קו משווה. בשנת 2013 החל האתר בשיתוף פעולה עם אגודת הסטודנטים של האוניברסיטה העברית לניהול לוח הדרושים של האגודה. בשנת 2014 האתר נתן חסות לכנס מקורות הגיוס בשיתוף עם אתר HRD. במרץ 2008 אפשר האתר למעסיקים בקריית גת לגייס חינם עובדים ממפוטרי מפעל פולגת. בפברואר 2012 שיתף האתר פעולה עם ארגון נכי צה"ל מחוז תל אביב יפו והמרכז, בפרויקט תעסוקה. אתר האינטרנט הרשמי של דרושים IL פורטל דרושים מכון טכנולוגי חולון עודכן ב-2012 סקר: הסטארט-אפ הנחשק ביותר לעבודה בישראל - קונדואיט גלובס יוני 2013 עובדי היי-טק רבים שוקלים להגר מהארץ בשל מחירי הדירות גלובס נובמבר 2013 חנות האפליקציות של גוגל כרום (הקישור אינו פעיל, 1.12.2020) עמוד פורטל דרושים בפייסבוק ערוץ פורטל דרושים ביוטיוב חמשת אתרי הדרושים ועבודה הטובים בארץ אתר מאקו ספטמבר 2011 סרטון למחפשי עבודה ו סרטון למעסיקים אתר יד2 רוכש 70% מפורטל דרושים; "רוצים להיות המובילים בתחום" אתר גלובס ספטמבר 2015 בשורה להייטקיסטים מובטלים: אתר Career Builder הגדול בארצות הברית נוחת בישראל TheMarker ינואר 2009 כנס תעסוקה הוגנת של פורטל דרושים אתר קו משווה אפריל 2011 אתר אגודת הסטודנטים בעברית כנס קהילת הגיוס של HRD יוצא לדרך – וכולם יהיו שם אתר כנס מקורות גיוס, פברואר 2014 פורטל דרושים יאפשר פרסום משרות חינם למעסיקים המעוניינים לקלוט עובדים ממפוטרי פולגת בקריית גת TheMarker מרץ 2008 פרויקט התעסוקה צובר תנופה אתר ארגון נכי צה"ל, פברואר 2012
מריאנה טימר

מריה אלטיה "מריאנה" טימר (בהולנדית: Maria Aaltje "Marianne" Timmer ;‏ נולדה ב-3 באוקטובר 1974) היא ספורטאית הולנדית בעבר, מתחרה בהחלקה מהירה על הקרח, אלופה אולימפית, בעלת 3 מדליות זהב שהושגו בשתי אולימפיאדות (נאגנו 1998 וטורינו 2006), אלופת עולם בעלת 8 מדליות מהן 3 זהב ושיאנית עולם (2 שיאי עולם). טימר זכתה בשנת 1998 בתואר ספורטאית השנה בהולנד. מדיה וקבצים בנושא מריאנה טימר בוויקישיתוף מריאנה טימר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מריאנה טימר, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי מריאנה טימר, באתר olympedia.org