laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ג'ייסון דב גרינבלט

ג'ייסון דב גרינבלט (באנגלית: Jason Dov Greenblatt; נולד ב-1967) הוא עורך דין יהודי-אמריקאי. שימש כסגן נשיא ויועץ משפטי ראשי של ארגון טראמפ, ובמהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 שימש כיועצו של דונלד טראמפ בנושא ישראל. לאחר בחירתו של טראמפ לנשיאות ארצות הברית מונה גרינבלט ליועץ למשא-ומתן בינלאומי ולשליח הממשל האמריקאי למזרח התיכון. ב-5 בספטמבר 2019 הודיע כי יפרוש בתקופה הקרובה מתפקידו. גרינבלט הוא בנם של מהגרים יהודים מהונגריה. גדל בקווינס שבניו יורק. למד בתיכון "האקדמיה התלמודית מרשה שטרן", ולאחר מכן ב"ישיבה יוניברסיטי". בהמשך למד בישיבת הר עציון. בשנת 1992 קיבל תואר JD מבית הספר למשפטים של אוניברסיטת ניו יורק. גרינבלט הוא יהודי אורתודוקסי מודרני, השומר שבת וכשרות ומסתובב לעיתים עם כיפה שחורה, לפי הנסיבות והעניין. בצעירותו התנדב לתקופה קצרה בקיבוץ בישראל. מתגורר כיום בטינק שבניו ג'רזי, נשוי לנעמי, אשה חרדית, פסיכיאטרית במקצועה ואב לשישה ילדים. שלושת ילדיו הגדולים הם שלישייה והם לומדים בישיבה תיכונית בניו ג'רזי. אחד מהם נרשם ללימודים בקיץ 2017 בישיבת הכותל בישראל. גרינבלט כתב עם משפחתו "מדריך לטיולי משפחות בישראל" ושני מדריכי טיולים נוספים ובנוסף מנהלת המשפחה גם אתר אינטרנט בשם Inspire Conversation העוסק בבעיות של הורים. באוקטובר 2020, התמנה גרינבלט לדירקטור בחברת התעופה אל על. בנוגע לסכסוך הישראלי-פלסטיני גרינבלט סבור ש"ההתנחלויות אינן הבעיה". כמו כן הוא סבור שהפתרון לסכסוך הוא אמנם "פתרון שתי המדינות", אך רק כחזון רחוק, שאיננו אפשרי כיום משום ש"הפלסטינים לא מוכנים לשלום". וכדי לעודד את האחרונים לשנות את גישתם, הוא מוכן לצמצם את הסיוע הכספי שארצות הברית נותנת להם כיום. מדיה וקבצים בנושא ג'ייסון דב גרינבלט בוויקישיתוף ג'ייסון דב גרינבלט, ברשת החברתית פייסבוק ג'ייסון דב גרינבלט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'ייסון דב גרינבלט, ברשת החברתית LinkedIn עמוד הטוויטר של ג'ייסון גרינבלט ישראל כהן, ‏ביישן ובוגר ישיבה: הכירו ג'ייסון (יונתן דב) גרינבלט, חובש הכיפה שלצד טראמפ, באתר כיכר השבת, 10 במאי 2016 טראמפ מינה יועץ עסקיו למנהל מו"מ בינ"ל, באתר ישראל היום, 23 בדצמבר 2016 צביקה קליין, מקור ראשון, נושא ונותן: השליח הנאמן שינסה למצוא פתרון לסכסוך, באתר nrg‏, 17 במרץ 2017 אורלי אזולאי, איש שלומו, באתר "ידיעות אחרונות", 25 במאי 2017 מיכאל טוכפלד, ‏השליח, בעיתון מקור ראשון, 4 ביולי 2019 "Mr. Jason D. Greenblatt". thenycmeetings.com. אורכב מ-המקור ב-2016-11-12. נבדק ב-2016-11-15. טראמפ מינה יועץ עסקיו למנהל משא ומתן בינ"ל, באתר ישראל היום, 23 בדצמבר 2016 "How Trump's Israel adviser, Jason Greenblatt, could play a history-altering role". jns.org. אורכב מ-המקור ב-2016-11-12. נבדק ב-2016-11-15. "Meet Trump's Israel adviser". timesofisrael.com. "Donald Trump's man on Israel". politico.com. [1] "No Experience Necessary: Meet Trump’s Orthodox Israel Advisor", פורוורד, 18 באפריל 2016
טראמפ (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אישים: איוונקה טראמפ – אשת עסקים אמריקאית-יהודייה, בתו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ אריק טראמפ – איש עסקים אמריקני, בנו של דונלד טראמפ ג'אד טראמפ – שחקן סנוקר אנגלי ג'ולס טראמפ – איש עסקים יהודי-אמריקאי דונלד טראמפ – הנשיא ה-45 של ארצות הברית דונלד טראמפ ג'וניור – איש עסקים אמריקני, בנו של דונלד טראמפ טיפאני טראמפ – בתו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ מלאניה טראמפ – דוגמנית אמריקאית-סלובנית, אשתו של דונלנד טראמפ, הייתה הגברת הראשונה של ארצות הברית מרי טראמפ – אמו של דונלד טראמפ פרד טראמפ – אביו של דונלד טראמפ אחר: ארגון טראמפ – תאגיד פרטי בינלאומי שהוקם על ידי דונלד טראמפ בניין טראמפ – גורד שחקים בניו יורק מגדל טראמפ – גורד שחקים בניו יורק מגדל טראמפ העולמי – גורד שחקים בניו יורק קרן טראמפ – קרן פילנתרופית שהוקמה על ידי האחים אדי וג'ולס טראמפ טרמפ (פירושונים)
באזאר וכיל

מתחם באזאר וכיל בשיראז שייך לתקופת שושלת זנד. הוא נמצא ליד כיכר העירייה, ליד מצודת כרים ח'אן. הוא הוכרז כאחד אתרי המורשת הלאומית של איראן. באזאר וכיל בשיראז הוא אחד המפורסמים מבין השווקים המסורתיים וההיסטוריים של איראן. השוק זה, אשר נבנה לפי הוראתו של כרים ח'אן זנד, ממוקם במרכז העיר ממזרח לכיכר שוהדא. בקרבת השוק יש אתרים שונים, ביניהם מסגד וכיל וחמאם וכיל. השוק הוא השריד הטוב ביותר שנשאר על עומדו מתקופת כרים ח'אן זנד. אמונה רווחת גורסת כי השאה, לאחר שראה את השוק העתיק בלאר (שייך לתקופת עבאס שאה הראשון), הציע להקים דבר דומה גם בשיראז. כל פעילויות השוק - מסחר בתוצרת מקומית ומיובאת, סחר חליפין, הנפקה ופדיון של המחאות, חלפנות כספים - התקיימו בשוק. למעשה, באזאר וכיל היה המרכז הכלכלי של שיראז. המשורר הפרסי פורסת א-דולה שיראזי הזכיר בספרו את'אר-י עג'ם את השוק ותיאר את המתרחש בו. האדריכלות של המבנה הזה נסמכת על הבאזאר המלכותי בלאר ועל הבאזאר הארוך באספהאן שבנה עבאס שאה הראשון, אבל באזאר וכיל רחב יותר מכל השווקים האחרים. בשוק זה יש שלושה חללים נפרדים: המעבר (דרך ללקוחות), מחסני החנויות (מגיעים עד לגובה של כמעט שתי קומות מעל פני הקרקע) וחלל החנויות (בו מתבצעת המכירה). לשוק יש חמישה שערים גדולים הפונים לארבעה כיוונים. כמו כן יש שני מעברים, צפון-דרום ומזרח-מערב, המצטלבים זה בזה. לפי החלוקה הזו הוקמו ארבעה שווקים. כל שוק מקורה בקמרון גדול. מתחת לארבעת השווקים יש בריכה פנימית גדולה עשויה שיש שמובילה מים מתעלה תת-קרקעי. התעלה בנויה כטבעת ועשויה לבנים וסארוג' (טיח עמיד במים). בגלל הגובה הרב וקמרונות הבאזאר היה צורך במערכת מיזוג אוויר. הפתרון נמצא ב"בתי רוח" (באד-גיר) פשוטים. בנוסף, הוצבו מפתחים קטנים (דריצ'ה) ומנגנוני זכוכית (ג'אם-ח'אנה) מתחת לתקרה כדי שאוויר ואור יכנסו לשוק במידה מספקת. עם זאת, לאחר השיפוץ, המנגנונים נשארו סגורים. מעל החנויות יש שבכות המאפשרות כניסת אור ואוויר. מדיה וקבצים בנושא באזאר וכיל בוויקישיתוף
הנשיא מאוהב

הנשיא מאוהב (באנגלית: The American President) הוא סרט דרמה וקומדיה רומנטית משנת 1995 בכיכובם של מייקל דאגלס, אנט בנינג, מרטין שין, ריצ'רד דרייפוס ומייקל ג'יי פוקס. את התסריט כתב ארון סורקין. עלילת הסרט התבססה על אירועים אמיתיים ובהם מבצע קניון אל דוראדו, התקיפה האווירית האמריקנית בלוב. נשיא ארצות הברית אנדרו שפרד (בגילומו של מייקל דאגלס), אלמן המגדל את בתו היחידה, נהנה מתמיכה ציבורית ותקשורתית. שפרד מתאהב בסידני אלן וייד (בגילומה של אנט בנינג) לוביסטית יפהפייה ואינטליגנטית. או אז הוא נאלץ להתמודד עם ביקורת ציבורית ואישית מצד יריבו הפוליטי בוב ראמסון (בגילומו של ריצ'רד דרייפוס) ולהיאבק על זכותו לפרטיות. אחוזי התמיכה נשיא צונחים בעודו ממשיך במערכת היחסים עם סידני. אחוזי התמיכה מחייבים אותו לקבל החלטות שונות, המקשות עליו ועל מערכות היחסים שלו עם הסובבים אותו. הסרט מסתיים כאשר הוא מחליט לפעול בצורה הנכונה, ללא קשר לאחוזי התמיכה בו. הסרט מציג, לצד חייו הפרטיים של הנשיא, את תחומי עיסוקו ובהם חקיקה, פיקוד על צבא ארצות הברית וההתמודדות בבחירות לנשיאות. "הנשיא מאוהב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הנשיא מאוהב", באתר נטפליקס "הנשיא מאוהב", באתר AllMovie (באנגלית) "הנשיא מאוהב", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "הנשיא מאוהב", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "הנשיא מאוהב", באתר Metacritic (באנגלית) "הנשיא מאוהב", באתר אידיבי "הנשיא מאוהב", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) nrg מעריב, כל אנשי הנשיא: מצאנו מחליפים ראויים לאובמה ורומני, באתר nrg‏, 6 בנובמבר 2012. אורי קליין, למה מייקל דאגלס מושך ומרתיע כאחד, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2013.
חוק דוברז'ה

במדע המדינה, חוק דוברז'ה קובע כי במערכת בחירות רובנית בחירות אזוריות חד נציגיות נוטות ליצור מערכת דו-מפלגתית. באופן משלים, במערכת בחירות יחסית ובמערכת הרובנית המאפשרת סיבוב שני כאשר אין זוכה בחצי מהאלוקטורט תתקיים מערכת רב-מפלגתית. הגילוי של נטייה זו מיוחסת למוריס דוברז'ה, סוציולוג צרפתי שתיאר את הנטייה במספר מאמרים שפרסם במהלך השנים 1950–1960. מחקרים נוספים בנושא, החלו לתאר את האפקט כחוק או עיקרון. החוק של דוברז'ה מצביע על קשר או סינתזה בין המערכת המפלגתית לבין שיטת הבחירות: בעוד שייצוג יחסי יוצר את התנאים הנדרשים להתפתחות של מפלגות, מערכת רובנית דוחקת לשוליים מפלגות קטנות. כתוצאה מכך נוצרת התופעה המוכרת כמערכת דו-מפלגתית. בפועל ברוב המדינות המקיימות מערכת בחירות רובנית קיימות יותר משתי מפלגות. כך בעוד שבארצות הברית קיימות שתי מפלגות דומיננטיות, בבריטניה, קנדה והודו קיימים באופן עקבי בתי נבחרים רב מפלגתיים. אריק דיקסון וקן שקבה טוענים כי קיים כוח נגדי לחוק דוברז'ה. ברמה הלאומית, מערכת רובנית אומנם מעודדת יצירה של מערכת דו מפלגתית, אבל במחוזות ריבוי שסעים חברתיים והצורך ברוב מוחלט יכול להוביל להצלחה של יותר משתי מפלגות ברמה הארצית. בשיטת בחירות רובנית מתפתחת לעיתים תכופות מערכת דו-מפלגתית. בשיטה זו, לבוחרים ניתנת אפשרות לבחור במועמד יחיד מתוך מספר מועמדים במחוז המתחרים על מושב יחיד. כיוון שרק המועמד בעל מספר הקולות הגדול ביותר נבחר נוצרים תנאים המתגמלים את שתי המפלגות הגדולות והיכולים להרתיע צדדים שלישיים מלהתמודד. דוברז'ה מצביע על שתי סיבות לכך שמערכת בחירות רובנית חד נציגית מעודדת יצירה של שתי מפלגות גדולות בלבד. הראשונה, כתוצאה מאיחוד כוחות של המפלגות הקטנות המתמודדות כמפלגה יחידה והשנייה היא העדפה של הבוחרים שלא להצביע למפלגות בעלות סיכוי קטן לזכות. Riker, William H. (1982). "The Two-party System and Duverger's Law: An Essay on the History of Political Science". American Political Science Review. 76: 753–766. doi:10.1017/s0003055400189580. JSTOR 1962968. (subscription required (help)). בחירות בשיטה היחסית מחוזות חד נציגיים Grzymala-Busse, Anna (31 בדצמבר 2014). "Remembering Duverger". Mischiefs of Faction. אורכב מ-המקור ב-2016-05-04. נבדק ב-2016-11-15. {{cite web}}: (עזרה) Sartori, Giovanni (1994). Comparative Constitutional Engineering: An Inquiry into Structures, Incentives and Outcomes. Macmillan. Dunleavy, Patrick (18 ביוני 2012). "Duverger's Law is a dead parrot. Outside the USA, first-past-the-post voting has no tendency at all to produce two party politics". blogs.lse.ac.uk. {{cite web}}: (עזרה) Dunleavy, Patrick; Diwakar, Rekha (2013). "Analysing multiparty competition in plurality rule elections" (PDF). Party Politics. 19 (6): 855–886. doi:10.1177/1354068811411026. Dickson, Eric S.; Scheve, Kenneth (2010). "Social Identity, Electoral Institutions and the Number of Candidates". British Journal of Political Science. 40 (2): 349–375. doi:10.1017/s0007123409990354. JSTOR 40649446. Schlesinger, Joseph A.; Schlesinger, Mildred S. (2006). "Maurice Duverger and the Study of Political Parties" (PDF). French Politics. 4: 58–68. doi:10.1057/palgrave.fp.8200085. אורכב מ-המקור (PDF) ב-24 ביולי 2011. נבדק ב-2011-12-17. {{cite journal}}: (עזרה) Wada, Junichiro. The Japanese Election System: Three Analytical Perspectives.
מיכל (שיר)

"מִיכַל" הוא שיר שנכתב על ידי רחל המשוררת. הוא נכתב בתרפ"ז, 1927, ונכלל באוסף שיריה ספיח. בשיר פונה רחל אל מיכל בת שאול ומזדהה עִמה עמוקות. השיר משולב בחריזה והוא בנוי מפתיח ושני בתים. כפי שנהגה רחל בעוד משיריה, היא פותחת את השיר בציטוט מהתנ"ך. רחל בחרה בשני חלקי פסוקים שונים המלמדים על מעין דו-קוטביות בה נמצאה נפשה של מיכל. חלקו הראשון של הציטוט מספר על אהבתה של מיכל את דוד, דבר שלא כל כך מצוי בתנ"ך - תיאור של אישה אוהבת גבר, וחלקו האחרון מתאר את תחושתה של מיכל לפיזוזו וריקודו של דוד בעת העלאת ארון הברית לירושלים, תחושת בוז. תחושות אלו יוצרים ניגוד מצד מה ומראים את עולמה הנפשי המורכב של מיכל. במהלך השיר משתמשת רחל פעמיים בניגודיות זו בה היא רואה את מיכל: ”בְּעֵינֵךְ הַיָּפָה מְהוּלִים גָּאֲוָה וָרֹךְ” - ”כָּמוֹךְ נְדוּנוֹתִי לָבוּז לַאֲשֶׁר אֹהַב”, כאשר הגאווה והבוז שייכים לחלקו השני של הציטוט, והרוך והאהבה - לתחילתו. במילות השיר פונה כביכול רחל אל מיכל בת שאול ומוצאת עמה אמפתיה משותפת, על אף מרחקי הזמן שביניהן. היא מתארת את מיכל בממדי מראה, קול ונפש. משל כאילו אכן הייתה אחותה ממש. אחות שרק מרחקי הזמן מבדילים ביניהם. בשיר ניתן גם לשמוע צליל חקלאי עולה בין השורות. רחל, שעסקה בחקלאות ואהבה את המקצוע, מצאה בה ניב לבטא את הקשר שנשמר על אף מרחקי הדורות: ”לֹא שָׁלְטוּ בְּכַרְמֵךְ הַנּוּגֶה חֲרֻלֵּי הַזְּמָן”. מיכל, שהייתה בת של מלך (שאול) ואשת המלך (דוד), נראית בעיני רוחה של רחל כאחת שכזו לכל אורך השיר. בעיניה היא לבושה בכתונת משי מעוטרת בפסי ארגמן, וצמידי זהב מצלצלים עטויים על גופה. בעוד שבבית הראשון נראתה מיכל בגוון המלכותי והאצילי שלה, בבית האחרון פונה רחל ומוהלת את החלק העגום שבפרשה. שם היא מוצאת את הגאווה והבוז, כמו גם את העצב הפנימי. פגישתה של רחל במיכל ”נִצֶּבֶת לְיַד הָאֶשְׁנָב” הייתה ככל הנראה לאור דברי הפסוק ”וּמִיכַל בַּת שָׁאוּל נִשְׁקְפָה בְּעַד הַחַלּוֹן”. רחל, שככלל עסקה בדמויות מקראיות, מזדהה במיוחד עם מיכל בת שאול, אך בלא לפרט לקורא במה ראתה להידמות אליה. מתוך דבריה נראה שהקשר ביניהן אינו חד פעמי, שכן מבחינתה ”לֹא אַחַת רְאִיתִיךְ נִצֶּבֶת לְיַד הָאֶשְׁנָב”. את גורלן הניגודי המשותף היא רואה כנכפה ומאולץ, שכן ”כָּמוֹךְ נְדוּנוֹתִי לָבוּז לַאֲשֶׁר אֹהַב”. קשה לדעת אם התחושה המשותפת אותה ראתה במיכל הייתה קשורה אל מי ממאהביה. ייתכן גם שבגין כך התקיים המפגש על יד האשנב, מה שמאותת את תחושת העיזבון שחשה רחל מבעד לאשנב בית החולים לחולי שחפת, עת התבקשה לעזוב את דגניה ונותרה מוזנחת בימי מחלתה, זמן כתיבת השיר. כן ניתן למצוא מכנה משותף ביניהן בכך ששתיהן נפטרו ללא ילדים, עם העצב העמוק הכרוך בכך. רחל (שיר) מיכל "מיכל" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "מיכל" באתר שירונט רחל, מיכל, דבר, 29 ביולי 1927 רחל המשוררת, מיכל, באתר פרויקט בן-יהודה ´מיכל – אחות רחוקה´ עיון בדמותה של מיכל בת שאול בשני שירים מודרניים, בפורום קולך ניתוח שירה של רחל המשוררת- מיכל והשוואתו לטקסט מקראי, באתר smarter - מאגר עבודות אקדמיות. רחל המשוררת: דמויות תנכיות בשירתה, באתר אימגו ספר שמואל ב', פרק ו', פסוק ט"ז; ספר דברי הימים א', פרק ט"ו, פסוק כ"ט.
פרס אופיר לאיפור הטוב ביותר

פרס אופיר לאיפור הטוב ביותר הוא פרס אופיר הניתן מטעם האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה מאז שנת 2011, והוא מייצג את ההכרה שאיפור השחקנים בסרט היה יוצא מן הכלל. המועמדים והזוכה בקטגוריה זו נבחרים על ידי חברי האקדמיה, וההודעה על הזכייה מתבצעת בטקס פרסי אופיר. ספי קצב, ‏"הערת שוליים" בדרך לאוסקר? הסרט מוביל עם 13 מועמדויות לפרסי אופיר, באתר ‏מאקו‏, 16 באוגוסט 2011 טקס פרסי אופיר לשנת 2012, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טקס פרסי אופיר לשנת 2013, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אמיר בוגן, פרסי אופיר: "מיתה טובה" מוביל עם 14 מועמדויות, באתר ynet, 12 באוגוסט 2014 לייב בלוג: פרסי אופיר תשע״ד, 2014 | סינמסקופ טקס פרסי אופיר לשנת 2015, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טקס פרסי אופיר לשנת 2016, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ישי קיצ'לס, טקס פרסי אופיר: המועמדים | ישראל היום, באתר ישראל היום, 17 באוגוסט 2017 איתמר רונאל, ‏האישה שלא הייתה שם, באתר ‏מאקו‏, 19 בספטמבר 2017 איתמר רונאל, ‏"האופה מברלין" הוא הזוכה הגדול באופיר 2018, באתר ‏מאקו‏, 6 בספטמבר 2018 וואלה! תרבות‏, פרסי אופיר 2018: "הנשף" מוביל במספר המועמדויות, באתר וואלה, 20 ביוני 2018 הזוכים - תחרות פרסי אופיר 2019, באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע המועמדים והמועמדות בגמר תחרות אופיר 2020, באתר www.israelfilmacademy.co.il רן בוקר, אינה טוקר, המנצח הגדול בטקס פרסי אופיר: "ויהי בוקר" של ערן קולירין, באתר ynet, 5 באוקטובר 2021 OA_PROGRAM_2023_LAST5_V6(1).pdf
סמיון בוגדנוב

סמיון איליץ' בוגדנוב (ברוסית: Семён Ильич Богданов; 29 באוגוסט 1894 - 12 במרץ 1960) היה קצין בכיר בצבא האדום, פיקד על כוחות שריון במהלך מלחמת העולם השנייה, ונחשב לאחד ממפקדי השריון המוכשרים ביותר בצבא האדום. בוגדנוב נולד ב-29 באוגוסט (17 באוגוסט לפי הלוח היוליאני) 1894 בסנט פטרסבורג, שהשתייכה לאימפריה הרוסית. בשנת 1915 התגייס בוגדנוב לצבא האימפריה הרוסית, ולחם בשורותיו במהלך מלחמת העולם הראשונה. לאחר מהפכת אוקטובר הצטרף לצבא האדום, ולחם בשורותיו במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה ובמהלך המלחמה הפולנית-סובייטית. במאי 1932 מונה בוגדנוב למפקד החטיבה הממוכנת ה-134, שהשתייכה לקורפוס הממוכן ה-45, ופיקד עליה עד אוקטובר 1935. בשנת 1938 נעצר בוגדנוב ונידון לשנתיים מאסר, אך עד מהרה קיבל חנינה. ב-22 ביוני 1941 היה בוגדנוב מפקד חטיבת הטנקים ה-30, שהשתייכה לקורפוס הממוכן ה-14 במסגרת הארמייה הרביעית, ולחם עמה במהלך קרב ביאליסטוק-מינסק. לאחר מכן מונה לסגן מפקד הארמייה החמישית, ולחם עמה במהלך הקרב על מוסקבה. בשנת 1942 מונה בוגדנוב למפקד הקורפוס הממוכן ה-6, ובשנת 1943 מונה למפקד ארמיית הטנקים השנייה, שהפכה בהמשך לארמיית המשמר המשוריינת השנייה. בוגדנוב לחם עם הארמייה שבפיקודו במהלך מבצע קוטוזוב, ולאחר מכן בקרבות באוקראינה, ובכלל זה קרב קורסון-צ'רקאסי. לאחר מכן לחם עמה במבצע לובלין-ברסט, מבצע ויסלה-אודר, ולבסוף לחם עמה בקרב על ברלין. לאחר המלחמה מילא בוגדנוב תפקידים בכירים בצבא האדום. בשנת 1948 מונה למפקד כוחות השריון של הצבא האדום, ובשנת 1953 מונה למפקד ארמיית הטנקים השביעית. בשנת 1954 מונה למפקד האקדמיה הצבאית על שם סטלין, ובשנת 1956 פרש מהצבא מטעמי בריאות. ב-12 במרץ 1960 מת בוגדנוב בביתו שבמוסקבה, ונקבר בבית העלמין נובודוויצ'יה. מדיה וקבצים בנושא סמיון בוגדנוב בוויקישיתוף סמיון בוגדנוב (ברוסית) סמיון בוגדנוב, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
פרידריך בורן

פרידריך בורן (בגרמנית: Friedrich Born‏; 10 ביוני 1903, לנגנטל, קנטון ברן – 14 בינואר 1963) היה נציג שווייצרי של הוועד הבינלאומי של הצלב האדום (ICRC) בבודפשט וחסיד אומות העולם. בורן חי בבודפשט עוד לפני מינויו לתפקיד על ידי הצלב האדום. במקור הגיע לבודפשט כחבר המחלקה השווייצרית הפדרלית לסחר חוץ. בנוסף לתפקידו הרשמי, עבד בבודפשט במסחר. מהר מאוד התוודע לגירושם של יהודי הונגריה, אשר החל לאחר הכיבוש הגרמני באביב 1944. בעקבות האסטרטגיה של קרל לוץ (סגן-קונסול שווייץ), גייס עד 3,000 יהודים כעובדי משרדיו, העניק להם הגנה, וייעד מספר בניינים לשימוש כבניינים המוגנים על ידי הצלב האדום. הוא גם הצליח להפיץ כ-15,000 Schutzbriefe, תעודות חסות שהונפקו על ידי הצלב האדום. כך מנע גירושם ומותם של יהודים הונגרים רבים. בתחילת שנת 1944 כתב ארכבוט קלמן קריזוסטום לוועד הבינלאומי של הצלב האדום בהצעה כי מנזר פאנונהאלמה, הממוקם בצפון מערב הונגריה, יעמוד לרשות הצלב האדום. בורן ניצל את ההזדמנות הזו גם כדי לסייע בהגנה על הבניינים ההיסטוריים בני 800 השנה ובמקביל לעשות בהם שימוש כדי לספק מחסה לפליטים. בורן הגיע להסכם עם ממשלת הונגריה והצבא הגרמני לפיו יש לראות את שטחי המנזר כנייטרליים מבחינה צבאית, למרות העובדה שהם נמצאים ישירות על קו ההגנה בין הצבא האדום לבין הכוחות הגרמניים. באוקטובר 1944 מינה בורן את אדוארד בנדק בורנשווילר ולימים חסיד אומות העולם, אזרח שווייצרי שהתגורר בבודפשט, שייקח את האחריות על המבצע מטעם ההצלב האדום. ברונשוויילר הצליח לארגן פגישה עם נציג הרייך הגרמני בהונגריה, אדמונד וויזנמאייר, בנוגע לסידורי מקלט של הפליטים שם. על פי מחקריו של אריה בן-טוב, וויזמאייר קיבל את העובדה כי ילדים יהודים יקבלו הגנה במנזר, אך עמד על כך שאחוז הפליטים היהודים לא יעלה על חצי. (אריה בן-טוב, עמ '333) [1] . לזכותו נזקפת הצלתם של בין 11,000 ו-15,000 יהודים בבודפשט. זאת עשה בין מאי 1944 עד ינואר 1945, אז נאלץ לעזוב את הונגריה בעקבות הוראות הצבא האדום הכובש. אחרי המלחמה, כמו רוב מצילי היהודים מבודפשט, כגון קרל לוץ וג'ורג'ו פרלסקה, שב בורן לחייו הרגילים ושמר את זכר מעשיו לעצמו. 24 שנים לאחר מותו, ב-1987, הוכר כחסיד אומות העולם על ידי יד ושם. עוד שני עובדי הצלב האדום, רוזלי נף וולדמר לנלה, קיבלו תואר זה על הצלת חיי יהודים בזמן המלחמה. מדיה וקבצים בנושא פרידריך בורן בוויקישיתוף ביוגרפיה קצרה (בגרמנית) על פרידריך בורן האתר קרן ראול ולנברג הבינלאומית פרידריך בורן, באתר יד ושם (באנגלית)
קתרין קורטז מסטו

קתרין קורטז מסטו (באנגלית: Catherine Cortez Masto; נולדה ב-29 במרץ 1964) היא פוליטיקאית אמריקאית המכהנת כחברת הסנאט של ארצות הברית מטעם מדינת נבדה, מאז 2017. טרם היבחרה לקונגרס הייתה התובעת הכללית של נבדה בשנים 2015-2007. קורטז מסטו, חברת המפלגה הדמוקרטית, נבחרה לראשונה לסנאט בבחירות 2016 אחרי שגברה על ג'ו הק, ובינואר 2019 נהפכה לסנאטורית הבכירה של נבדה לאחר הפסדו של דין הלר. קורטז מסטו נולדה בלאס וגאס. סביה מצד אביה היגרו לארצות הברית מצ'יוואווה שבמקסיקו. ב-1986 סיימה לימודי תואר ראשון במימון באוניברסיטת נבדה וב-1990 תואר JD במשפטים מאוניברסיטת גונזגה. היא עבדה כעורכת דין פרטית וכתובעת פדרלית במחלקת המשפטים של ארצות הברית ושימשה ראש המטה של מושל נבדה בוב מילר. בשנים 2007 עד 2015 כיהנה כפרקליטת המדינה של נבדה. כמו כן שימשה סגנית נשיא מערכת ההשכלה הגבוהה של מדינת נבדה. ב-2016 נבחרה לסנאט של ארצות הברית לאחר שגברה על מועמד המפלגה הרפובליקנית חבר בית הנבחרים ג'ו הק. היא האישה הראשונה ממוצא היספני שנבחרה לסנאט. מדיה וקבצים בנושא קתרין קורטז מסטו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קתרין קורטז מסטו קתרין קורטז מסטו, ברשת החברתית פייסבוק קתרין קורטז מסטו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קתרין קורטז מסטו, ברשת החברתית אינסטגרם קתרין קורטז מסטו, סרטונים בערוץ היוטיוב קתרין קורטז מסטו, באתר פליקר קתרין קורטז מסטו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קתרין קורטז מסטו באתר הסנאט קתרין קורטז מסטו, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית) A ‘silver lining’ on election night: First Latina elected to U.S. Senate, וושינגטון פוסט, 9 בנובמבר 2016
הארגון הבין-לאומי לסטודנטים לרפואת-שיניים

הארגון הבין-לאומי לסטודנטים לרפואת-שיניים (באנגלית: International Association of Dental Students; בראשי תיבות: IADS) הוא ארגון ללא כוונת רווח המייצג את האינטרסים של למעלה מ-200,000 סטודנטים לרפואת שיניים בכ-60 מדינות בעולם. הארגון נוסד בספטמבר 1951 במהלך האספה הכללית שהתקיימה בקופנהגן, דנמרק. נכון להיום, מטה הארגון נמצא בז'נבה, שווייץ, במטה ארגון רופאי השיניים העולמי (FDI, בצרפתית: Fédération des Dentistes internationale). הארגון דוגל בחינוך ובמצוינות מדעית באמצעות הפרויקטים הבינלאומיים והיוזמות שבניהולו. הוא מקיים כנסים פעמיים בשנה. אתר האינטרנט הרשמי של הארגון הבין-לאומי לסטודנטים לרפואת-שיניים דף הפייסבוק
שדה התעופה הבין-לאומי חלב

שדה התעופה הבינלאומי חלב (בערבית: مطار حلب الدولي) (קוד יאט"א: ALP, קוד OSAP: ICAO) הוא שדה תעופה בינלאומי בחלב, סוריה. הוא משמש גם כשדה תעופה משני של חיל האוויר הסורי. שדה התעופה החל לפעול בתחילת המאה ה-20. הוא התפתח וגדל עד 1999, אז נחנך הטרמינל החדש. בדצמבר 2012 נסגר שדה התעופה לטיסות אזרחיות, ובמהלך ינואר 2013 הוא היה סגור גם לטיסות צבאיות, בשל מלחמת האזרחים בסוריה. לאחר שהצבא הסורי התקדם לכיוון העיר, נפתח השדה מחדש באופן זמני לטיסות צבאיות ב-22 בינואר 2014, ולאחר כשנה גם לטיסות אזרחיות.[דרוש מקור] בעקבות השתלטות הממשלה על מזרח העיר, יצאה טיסת ניסוי משדה התעופה ב-6 בינואר 2017, לראשונה מזה 4 שנים, לפני פתיחה מלאה של שדה התעופה. בחודש ספטמבר 2022 הותקף נמל התעופה פעמיים, בשתי תקיפות המיוחסות לחיל האוויר הישראלי. התקיפות גרמו לנזק לנמל התעופה ואף השביתו אותו. בשדה התעופה יש טרמינל מודרני, אשר משולבת בו אדריכלות אסלאמית מודרנית. השטח הכולל הוא 38,000 מטרים רבועים, הפרוסים על פני ארבע קומות. קיבולת שדה התעופה היא 1.7 מיליון נוסעים בשנה. את שדה התעופה משרתת רק חברת התעופה סיריאן איירליינס, והיעדים הם שדה התעופה הבינלאומי של דמשק, ושדה התעופה ונוקובו במוסקבה. מדיה וקבצים בנושא שדה התעופה הבין-לאומי חלב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שדה התעופה הבין-לאומי חלב Aleppo airport reopens after a year: Syria state media, The Daily Star, Jan. 22, 2014 (באנגלית) Leith Fadel, First airplane takes off from Aleppo International Airport in 4 years, Al Masdar News, 06/01/2017 (באנגלית) דניאל סלאמה, בפעם השנייה השבוע: סוריה מדווחת על תקיפה ישראלית בנמל התעופה בחלב, באתר ynet, 7 בספטמבר 2022. רועי קייס/ תקיפת נמל התעופה, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 02:42), 7 בספטמבר 2022.
יטרופה

יטרופה (שם מדעי: Jatropha) הוא סוג שיח ממשפחת החלבלוביים. לצמח כ-170 מינים, ובהם סוּקוּלנטים, שיחים ועצים (חלקם נשירים). מקורם של רוב המינים הוא באמריקה, מיעוטם (כ-65) מקורם באפריקה, אסיה ואירופה. כמו צמחים רבים במשפחת החלבלוביים, היטרופה מכיל תרכובות רעילות ביותר. צמחי יטרופה שימשו באופן מסורתי לייצור סלים ולייצור צבע. אחד המינים Jatropha curcas, עורר עניין רב, כצמח גידול אפשרי לייצור ביו דיזל. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. גבעולי המין Jatropha cuneata, משמשים לייצור סלים בקרב יְלִידִי סונורה שבמקסיקו. מין אחר של הצמח Krameria grayi משמש לייצור דיו אדום. שמן היטרופה משמש בעיקר לייצור ביו דיזל, המשמש כדלק תחליף למנועי דיזל. Jatropha integerrima מטופח כצמח נוי באזור הטרופי, בזכות פריחתו האדומה שנמשכת במשך כל השנה. בדומה לרבים מהמינים במשפחת החלבלוביים, חלק מסוגי היטרופה, מכילים תרכובות רעילות. למרות זאת, הזרעים לעיתים נאכלים לאחר צלייה שמפחיתה את רעילותם. פרחי יטרופה מהמין Jatropha multifida צמח יטרופה המין Jatropha integerrima המין Jatropha podagrica המין Jatropha pandurifolia תקריב של פרחי המין Jatropha podagrica יטרופה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) יטרופה, באתר ITIS (באנגלית) יטרופה, באתר NCBI (באנגלית) יטרופה, באתר Tropicos (באנגלית) יטרופה, באתר GBIF (באנגלית) יטרופה, באתר IPNI (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.