תכנון מס

המונח תכנון מס (או הימנעות חוקית ממס) מתאר פעולות שונות כגון לאקונות משפטיות ותעלולים פרשניים, על-מנת להפחית את חבות המס של יחיד או חברה. בהינתן אפשרויות שונות לביצוע פעולה מסוימת, מתכנן המס משווה את גובה המס הנדרש בכל אחת מדרכי הביצוע האפשריות, במטרה לבחור את דרך הפעולה, שתניב את תוצאות המס הטובות ביותר עבורו. מתן משקל לתוכניות עתידיות – בתכנון מס יש לייחס משקל נכבד לתוכניות עתידיות. התחשבות בחידושי החקיקה והפסיקה – תכנון מס חייב שייעשה גם בהתאם לחידושי הפסיקה. בחירת העסקה המתאימה – מגוון העסקאות הפוטנציאליות הוא רחב – יש לבחור את העסקה דלת המס ביותר. הפחתת סכומי המיסים – קיימות דרכים שונות להפחית את סכומי המס, לעיתים אף בסיטואציות אבסורדיות. נקיטת פעולות משפטיות מקדמיות – פעמים רבות רצוי להקדים ולנקוט בצעדים משפטים לרבות ביצוע עסקאות, על מנת להבטיח פוזיציה מתאימה בטרם ההתקשרות בעסקה. תוכנית מס חייבת להקיף את כל המיסים הרלוונטיים, כדי להביא לתוצאות מס אופטימליות. במקרה של פעילות בין-לאומית, יש להביא בחשבון את חוקי המיסוי בכל המדינות הרלוונטיות. התווית עסקה שתעמוד במבחן משפטי – נדרשת הקפדה על בחירת מבנה התקשרות נכון, ועל ניסוח הוראות מתאימות בחוזה, על מנת שהעסקה לא תוכרז כמלאכותית, או תסווג בדרך שונה מהמבוקש. כך גם יוצרים תשתית עובדתית מוצקה לטיעון אפשרי בהשגה או בערר על בסיס הפסיקה הקיימת. זכותו של הנישום לתכנן את מיסיו מוכרת בשיטות מס רבות, ובכללן שיטת המס הישראלית. זכות זו גם מאפשרת לנישום לערוך תכנון מס בין-לאומי, אשר במקרים רבים יגרום לכך שחבות המס שלו תהיה קרובה לאפס. בישראל, אמר על כך נשיא בית המשפט העליון, מאיר שמגר: עצם העובדה כי צדדים בחרו במבנה משפטי דל מיסים אינה מצביעה כי המבנה 'מלאכותי' או 'בדוי'. זכותם – ואף חובתם – של מומחים בענייני מיסים לתכנן עסקאות משפטיות כך שלא תהיינה עתירות מס. בפסק דין פרומדיקו הסבירה השופטת פרוקצ'יה כי בדיני המס קיים קו הבחנה בין "תכנון מס לגיטימי" לבין "התחמקות ממס" האסורה על פי החוק. תכנון מס והתחמקות ממס שתיהן נועדו להפחית מס, אך המבדיל ביניהם הוא השוני באמצעים שנעשה בהם שימוש – הנמנע ממס ייזקק לאמצעים חוקיים בלבד וינקוט בראש וראשונה גילוי מלא ואמיתי של כל העובדות, בעוד המתחמק ממס ישיג את מטרתו בדרך של הפרת החוק שעיקרה הסתרת עובדות והעלאת מצגי שווא. לדבריה, הגבול המפריד בין הימנעות ממס להתחמקות ממס הוא לעיתים דק, והוא יורד לשורש ההבחנה בין תכנון מס לגיטימי לבין התחמקות ממס שהיא אסורה ומהווה עבירה על החוק. תכנון מס אגרסיבי הוא תכנון מס שקשה לפקיד השומה לאתרו עקב מורכבותו ותחכומו, והוא נחשב לחורג מגבולות תכנון המס הלגיטימי; כדי שפקיד שומה יזהה תכנון מס כזה ביעילות נדרש תיקון 147 לפקודת מס הכנסה בו נוסף לפקודה סעיף 145א2 כ המתאר הטלת חובת דיווח על צעדים עסקיים שונים (כגון סוגי עסקאות ספציפיות) המוגדרים כתכנון מס במפורש (אם כי אי-ההגדרה של צעד עסקי כ"תכנון מס" איננה מכריחה שלא מדובר בתכנון מס). עסקה מלאכותית היא פעולה שמטרתה היא הפחתת נטל המס אך אין הצדקה אחרת לקיומה. בפקודת מס הכנסה סעיף 86 נקבע: היה פקיד השומה סבור, כי עסקה פלונית המפחיתה, או העלולה להפחית, את סכום המס המשתלם על ידי אדם פלוני היא מלאכותית או בדויה, או שהסבה פלונית אינה מופעלת למעשה, או כי אחת ממטרותיה העיקריות של עסקה פלונית היא הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות, רשאי הוא להתעלם מן העסקה או מן ההסבה, והאדם הנוגע בדבר יהא נישום לפי זה. הימנעות ממס או הפחתת מס ניתן לראותן כבלתי נאותות אפילו אינן נוגדות את החוק. סעיף זה דומה מאוד לסעיף 84 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)[דרוש מקור]. בהתייחסו לפסקה זו מציין השופט זילברג שלפי המשפט העברי לא רק שעסקה כזו אינה תקפה, אלא אף אסורה, בדבריו הוא מדגיש את היחס השלילי הניתן במשפט העברי להתחמקות ממס. מקלט מס תחרות מס חברת ארנק פטור השתתפות השתמטות ממס אמנה למניעת כפל מס יחזקאל פלומין, תכנון מס בעסק, הוצאת סדן, 2007 אבי נוב, תכנון מס בינלאומי ונורמות אנטי-תכנוניות: ניתוח משפטי-כלכלי, דו ירחון לענייני מיסים יט/2, פברואר 2005 מדיה וקבצים בנושא תכנון מס בוויקישיתוף מנהל מס שבח מקרקעין נ' חזון דוד ואח', מיסים ח (תשנ"ד) ה-7, 104 נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט–1988), כרך ראשון עמ' 112–115: הערמה על החוק ופיקציה משפטית. אתר דעת.