laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תומר אטלס

תומר אטלס (נולד ב-30 בינואר 1975) הוא כדורסלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הפורוורד. כיום משחק באליצור גבעתיים מהליגה הארצית בכדורסל. גובהו 1.97 מטר. תומר הוא אחיו של הכדורסלן מנחם אטלס. גדל במחלקת הנוער של הפועל גבעתיים. עלה לקבוצה הבוגרת, שיחק בה כארבע עונות וירד עימה ליגה ב-1995. אחרי פירוקה של הקבוצה עבר לשחק בהפועל תל אביב למשך שתי עונות. לאחר מכן עבר לשחקן בדן הלדר ההולנדית תחת הדרכתו של בוב גונן. ב-2001 חזר להפועל תל אביב וחגג עימה את העלייה לליגת העל. לאחר עונה נוספת שוחרר מהקבוצה והחל לנדוד ברחבי הליגות. בין השאר עבר בעירוני אשקלון, מכבי ראשון לציון, ירד ליגה עם רמת השרון ב-2006. בהמשך עבר להפועל חולון תחת מיקי דורסמן והיה שותף לשתי עליות ליגה רצופות לליגת על כשחקן שישי. עם זאת לאחר שבפעם השנייה החליט דורסמן לממש את זכותו לעלות ליגה שוחרר אטלס מהקבוצה ועבר להפועל באר שבע, שם שימש כשחקן מפתח. לאחר שפורקה הקבוצה בבאר שבע הוחתם במכבי אשדוד. העונה חתם בקבוצה המאוחדת של כוכב יאיר/כפר סבא. באוקטובר 2012 חתם בקבוצת האוהדים של הפועל רמת גן מליגה א' ועזר לה לעלות באותה עונה לליגה הארצית. אטלס המשיך לשחק בקבוצה שנתיים נוספות ושנתיים מאוחר יותר עזר לקבוצה לעלות לליגה הלאומית ואף שיחק עם הקבוצה בעונתה הראשונה בלאומית (עונת 16–2015) בסיומה פרש אטלס מכדורסל. בעונת 2020/21 הצטרף אטלס לאליצור גבעתיים בליגה א' עמה העפיל לליגה הארצית. בעונת 2002 קלע 6.4 נקודות בממוצע במשחקי ליגה. מדיה וקבצים בנושא תומר אטלס בוויקישיתוף פרופיל, באתר eurobasket ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סנדרה שונוולד

סנדרה שונוולד (נולדה ב-10 באוקטובר 1964) היא שחקנית ישראלית. שונוולד נולדה באורוגוואי שבדרום אמריקה ובגיל 18 עלתה לישראל. ב-1987 התקבלה לבית הספר למשחק, "בית צבי". שם הכירה את יותם זילברמן, עמו התחתנה בהמשך. שונוולד שיחקה בהצגות של הקאמרי, שם נבחרה כשחקנית המבטיחה, ובתיאטראות צוותא, התיאטרון הערבי-עברי ביפו, תיאטרון הבימה ותיאטרון חיפה ותיאטרון בית ליסין. במרוצת השנים השתתפה שונוולד בין היתר בהצגות: "דבורה בארון", "בדלתיים סגורות", "הבטחה", "כריתת ראש", "ליל העשרים", "הקוסם מברוקלין", "הגולם", "אשכבה", "הבכיינים", "המקרה המוזר של הכלב בשעת לילה", "אהבת מוות", "שגעון המוזיקה". השתתפה גם בהצגות הילדים "חנה סנש" ו"הנסיכה והקיפוד" וכן בהצגות נוספות. בקולנוע השתתפה שונוולד בסרטים "מסעות ג'יימס בארץ הקודש", "אבנים", "קרוב לבית", "תהילים", "סלסה תל אביב" ו"אנתרקס". שונוולד שיחקה גם בסדרות הטלוויזיה "תיק סגור", "שלווה", בדרמה "אבידות ומציאות" וכן כשחקנית אורחת בסדרות "המובילים", "האי" ו"גאליס". סנדרה שונוולד, ברשת החברתית פייסבוק סנדרה שונוולד, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית סנדרה שונוולד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סנדרה שונוולד, בארכיון הבימה סנדה שונוולד באתר "הבמה" ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מחוזות אורוגוואי

מבחינה מנהלית אורוגוואי מחולקת ל-19 מחוזות (Departamentos, דפרטמנטוס). המחוזות מחולקים לנפות (Municipios). במקור (בשנת 1816) המדינה חולקה ל-6 מחוזות. עם הזמן, במהלך המאה ה-19 נערכו שינויים ומספר המחוזות גדל ל-19. השינוי האחרון התבצע בשנת 1885. מדיה וקבצים בנושא מחוזות אורוגוואי בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא אורוגוואי ובנושא גאוגרפיה של אמריקה הדרומית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קווריאנטיות תחת הזזות

בתורת המשחקים, קוֹוַרְיַאנְטִיּוּת תחת הזזות היא תכונה המתארת מושגי פתרון של משחקים בצורה קואליציונית ומשחקים בצורה אסטרטגית. התכונה אומרת כי אם משחק ראשון מתקבל ממשחק שני על ידי ביצוע הזזה, אז פתרון המשחק הראשון שווה לפתרון המשחק השני לאחר שנפעיל עליו אותה הזזה. קווריאנטיות תחת הזזות מתקיימת עבור הפתרונות של הליבה, ערך שפלי, קבוצות מיקוח, הגרעינון והגרעין במשחקים השיתופיים. ועבור שיווי משקל נאש ושיווי משקל מתואם במשחקים הלא שיתופיים. הזזה של פונקציה כלשהי p : X → R {\displaystyle p:X\rightarrow \mathbb {R} } היא הפונקציה g : X → R {\displaystyle g:X\rightarrow \mathbb {R} } המקיימת g ( x ) = p ( x ) + β , ∀   x ∈ X {\displaystyle g(x)=p(x)+\beta ,\forall ~x\in X} עבור מספר ממשי β {\displaystyle \beta } . פתרון f {\displaystyle f} של משחקי מיקוח מקיים קווריאנטיות תחת הזזות: אם לכל משחקי מיקוח מהצורה ( S , d ) ∈ F 0 {\displaystyle (S,d)\in F_{0}} ( F 0 {\displaystyle F_{0}} הוא סוג של משחק מיקוח עבורו ניתן למצוא פתרון), ולכל וקטור b = ( b 1 , b 2 ) ∈ R 2 {\displaystyle b=(b_{1},b_{2})\in R^{2}} מתקיים כי f ( S + b , d + b ) = f ( S , d ) + b = ( f 1 ( S , d ) + b 1 , f 2 ( S , d ) + b 2 ) {\displaystyle \,f(S+b,d+b)=f(S,d)+b=(f_{1}(S,d)+b_{1},f_{2}(S,d)+b_{2})} . עקרון הקווריאנטיות תחת הזזות מופיע כחלק מעקרון שקילות אסטרטגית עבור משחקים בצורה קואליציונית עם תשלומי צד. פתרון ϕ {\displaystyle \phi } למשחק בצורה קואליציונית עם תשלומי צד מקיים שקילות אסטרטגית אם לכל משחק ( N ; v ) {\displaystyle \left(N;v\right)} , לכל וקטור b ∈ R N {\displaystyle b\in R^{N}} ולכל שחקן i ∈ N {\displaystyle i\in N} מתקיים: ϕ i ( N ; v + b ) = ϕ i ( N ; v ) + b i {\displaystyle \phi _{i}(N;v+b)=\phi _{i}(N;v)+b_{i}} . במשחק בצורה אסטרטגית מושגי הפתרונות של שיווי משקל נאש ושיווי המשקל המתואם מקיימים קווריאנטיות תחת הזזות, עבור כל שחקן i {\displaystyle i} במשחק, באופן הדומה לזה שהוצג במשחקי מיקוח ובמשחקים בצורה קואליציונית. כאשר בעיית המיקוח מוצגת ביחידות תועלת, זו דרישה סבירה שפתרונה יהיה קווריאנטי תחת הזזות. אבל אם הבעיה מוצגת ביחידות כסף, הפתרון לא בהכרח קווריאנטי תחת הזזות, שכן לעיתים כמות הכסף שיש בידי שחקן מסוים יכולה להשפיע על כמות הכסף הנוספת עליה מתמקחים. אם הכמות עליה מתמקחים היא משמעותית מאוד עבור שחקן ביחס ליתר רכושו, אז ייתכן מאוד שהוא ידרוש חלק גדול יותר מכמות המיקוח, ופחות יותר אם אין היא כה חשובה לו. לכן במקרה זה צריך להעתיק את ההסתכלות מכמות הכסף ליחידות תועלת מהכסף עבור השחקנים. קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות משחקי מיקוח שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, ירושלים: מאגנס, 2008, מסת"ב 9654932946
מרקוס הייסליפ

מרקוס דשון הייסליפ (באנגלית: Marcus Deshon Haislip; נולד ב-22 בדצמבר 1980 בלואיסברג, טנסי) הוא כדורסלן עבר אמריקאי. הוא שיחק בעמדת הפאוור פורוורד. הייסליפ נחשב לשחקן מגוון ואתלט נהדר בעל יד טובה לשלוש, וגם כחוסם טוב מאוד. הייסליפ למד ושיחק 3 שנים (1999–2002) באוניברסיטת טנסי, ממנה יצא ככוכב מכללות לדראפט ה-NBA לשנת 2002 ונבחר כבחירה ה-13 על ידי מילווקי באקס, בה שיחק שנתיים לא מוצלחות, בייחוד לאור הציפיות ממנו לאחר קריירת המכללות המצוינת שלו. ב-4 בנובמבר נשלח הייסליפ בטרייד לאינדיאנה פייסרס ושיחק שם כשחקן מחליף לג'רמיין אוניל, כוכב הקבוצה, בעונת 2004/05. בעונת 2005/06 חתם באולקרספור הטורקית ששיחקה ביורוליג. הוא שיחק בקבוצה כאחד משחקני המפתח שלה ואף היה ממצטייני המשחקים המוקדמים ביורוליג. בנוסף, הוזמן הייסליפ למשחק האולסטאר הטורקי ואף זכה בתחרות ההטבעות של הליגה באותה העונה. בעונת 2006/07 חתם באפס פילזן הטורקית, איתה שיחק במשחק ראווה שנערך באוקלנד נגד קבוצת ה-NBA המקומית, גולדן סטייט ווריורס, בו הצטיין למרות תבוסת קבוצתו. ב-2007 חתם הייסליפ בקבוצת אוניקאחה מלאגה. ב-8 ביולי 2009 חתם בסן אנטוניו ספרס מה-NBA. בסן אנטוניו מיעט הייסליפ לשחק ובחודש ינואר 2010 שוחרר מהקבוצה לאחר שהופיע בעשרה משחקים בלבד. זמן קצר לאחר שחררו, ב-23 בינואר 2010, חתם הייסליפ בפנאתינייקוס, אך שוחרר מהקבוצה היוונית לאחר כארבעה חודשים בעקבות פציעה. בספטמבר 2010 חתם הייסליפ בקאחה לבורל ויטוריה. בינואר 2011 שוחרר הייסליפ מקאחה לבורל ויטוריה, לאחר שסיכם עם הקבוצה על התרת חוזהו. באותו חודש, חתם הייסליפ בגואנגדונג סאות'רן טייגרס מהליגה הסינית הבכירה. מדיה וקבצים בנושא מרקוס הייסליפ בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אקרילאמיד

אקרילאמיד (באנגלית: Acrylamide) הוא תרכובת כימית, שנוסחתה C3H5NO. אקרילאמיד הוא מוצק גבישי לבן וחסר ריח, מסיס במים, אתנול, אתר וכלורופורם. בשנת 2002, התגלה אקרילאמיד במזונות עשירים בעמילן, שהוכנו בטמפרטורה גבוהה (למשל, בטיגון או אפייה) כדוגמת טוגנים, לחם וקפה – שם הוא נוצר, כתוצר לוואי של תגובת מייאר בתהליך הקלייה. החומר לא נמצא במזון שבושל במים או שלא עבר חימום. החומר פוגע באשכים (בחשיפה גבוהה), גורם לגירוי בריריות, פוגע במערכת העצבים ונחשד כמסרטן, אולם אין עדיין מידע, האם בריכוזים בהם הוא נמצא במזון מושחם הוא גורם נזק לאדם. מדיה וקבצים בנושא אקרילאמיד בוויקישיתוף רותי שטנגר, אקרילאמיד במזון, על-כימיה, גיליון 17, ספטמבר 2010 - מכון ויצמן. אבי סאייג, מהו ה'אקרילאמיד' שנוצר בעת השחמת מזון ומה נזקו לבריאות?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 16 ביוני 2010 MSDS (גיליון בטיחות חומרים) של אקרילאמיד (אנגלית) איתי גל, ארגון הבריאות הבריטי: חומר מסרטן בטוסט ובצ'יפס, באתר ynet, 17 בנובמבר 2015
סופיה (מחוז)

מחוז (אובלסט) סופיה (בבולגרית: Софийска област) הוא אחד מ-28 מחוזות בולגריה, המקיף משלושת עבריו את עיר הבירה סופיה שהיא גם עיר בירתו של המחוז, אך גם מחוז עצמאי בפני עצמו בשל גודלה מבחינת שטח וכמות אוכלוסין. תוואי הנוף במחוז הוא הררי. בצפון המחוז מצוי החלק הדרומי של רכס הרי הבלקן, בדרומו מצוי רכס הרי רילה ובו הר מוסלה, שהוא ההר הגבוה ביותר בבולגריה ומתנשא לגובה של 2,925 מטרים. במחוז כפרים ציוריים, אתרי נופש ואתרי סקי, כשהמפורסם והמרכזי בהם הוא אתר בורובץ. במחוז סופיה מצויות 22 רשויות מקומיות, כשהגדולות מביניהן הן הערים סמוקוב, המאוכלסת בכ-42,000 תושבים ובוטבגרד המאוכלסת בכ-36,000 תושבים. החל מהמאה ה-1 היה מחוז סופיה חלק מפרובינציה רומית. בהמשך נתון היה האזור לשליטת האימפריה הביזנטית והאימפריה הבולגרית השנייה, עד לכיבושו ב-1376 על ידי מוראט הראשון סולטאן האימפריה העות'מאנית. המחוז היה חלק מוילאית, ( פרובינציה עות'מאנית), שנקראה רומליה. לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) הועבר האזור לחזקת נסיכות בולגריה מתוקף סיכומי קונגרס ברלין. במחוז מכרות מתכת ועפרה וכן מרבצי הנחושת הגדולים ביותר, בכל דרום מזרח אירופה. כפועל יוצא מכך, התפתחה במחוז תעשיית כרייה ועיבוד מתכות ומוצריהן. באזור העיר בוטבגרד קיימת תעשיית רכב ומחשבים ובעיר סבוגה תעשיית מזון וסוכר. מדיה וקבצים בנושא סופיה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סופיה אתר מחוז סופיה.
בקורת ופרשנות

בקורת ופרשנות הוא כתב עת מדעי של המחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן. כתב העת הוא במה למחקר אקדמי אודות הספרות העברית, היהודית והכללית, המתמקד בהקשרים טקסטואליים ותרבותיים. 'בקורת ופרשנות' רואה אור בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן. כתב העת נוסד בשנת 1970 על ידי פרופסור ברוך קורצווייל ופרופסור אברהם שאנן, ככתב-עת לספרות, לשון, היסטוריה ואסתטיקה. משנת 1980 ועד שנת 2000 נערך על ידי פרופסור הלל ויס. משנת 2000 ועד שנת 2017 נערך על ידי פרופ' אבידב ליפסקר (ופרופסור תמר וולף-מונזון כעורכת אחראית). בתקופה זו הוגדר כ"כתב עת בין תחומי לחקר ספרות ותרבות", ונערך בשיטה נושאית, לפיה כל גיליון הוקדש לנושא, לז'אנר או לתקופה מסוימת בתולדות הספרות העברית. גיליונות חדשים לקריאה באתר "פסיק הספרייה הדיגיטלית" (זמין חינם לסטודנטים וחוקרים) בקורת ופרשנות, באתר אוניברסיטת בר-אילן בקורת ופרשנות באתר המחלקה לספרות עם ישראל, אוניברסיטת בר-אילן.
יומה

יומה (באנגלית: Yuma) היא עיר במחוז יומה שבדרום-מערב מדינת אריזונה, ארצות הברית סמוך לגבול עם מקסיקו, וקרוב לגבול אריזונה-קליפורניה. יומה מונה כ-90,000 תושבים (2006) והיא העיר הגדולה ב"מטרופולין יומה" המונה כ-190,000 תושבים, אליהם מתוספים כ-85,000 תושבים מדי שנה בתקופת החורף (רובם פנסיונרים המעדיפים להעביר את החורף במקום חמים). יומה שוכנת על שטח של 274 קילומטרים רבועים בדרום-מערב מדינת אריזונה, סמוך לגבול עם מקסיקו מדרום וקליפורניה ממערב. נהר הקולורדו המתפתל צפונית ומערבית לעיר הוא הגבול בין מדינת אריזונה למדינת קליפורניה ובחלקו הדרומי גם הגבול בין אריזונה למקסיקו. מעט דרומית ליומה, סמוך לגבול עם מקסיקו, שוכנת העיר סן לואיס. מדרום לה, במקסיקו, נמצאת העיר סן לואיס ריו קולורדו. העיר ויסנטה גררו (אנ') שוכנת מערבית ליומה במשולש הגבולות מקסיקו-אריזונה-קליפורניה בשטח מקסיקו. הנהר חילה נשפך לנהר הקולורדו מעט צפונית-מזרחית מיומה. האזור אוכלס בדלילות על ידי אינדיאנים עד לכיבוש הספרדי. בשנת 1774 נשלחה לראשונה משלחת צבאית של צבא ספרד לחקור את האזור. הם גילו מקום אידיאלי לחציית הנהר מגדה לגדה סמוך למקום בו שוכנת כיום יומה. בשנת 1848 הגיע לראשונה גדוד המורמונים של צבא ארצות הברית לחקור את השטח. העיירה עצמה הוקמה בשנות ה-60 של המאה ה-19. אף על פי שהעיירה חוברה לרכבת בשנת 1870, אוכלוסיית יומה לא גדלה משמעותית והיא הפכה רשמית לעיר רק בשנת 1914. היא נחשבה לעיירה מרכזית באזור בזכות קרבתה למעבר הנוח והצר בנהר קולורדו הרחב. מזג האוויר ביומה נחשב לחם מבין כל ערי ארצות הברית, כאשר הטמפרטורה הממוצעת בקיץ היא 42° מעלות צלזיוס והטמפרטורה בחורף היא 21° מעלות צלזיוס. לפי ספר השיאים של גינס, השמש זורחת על יומה כ-90% מימות השנה, והיא נחשבת לעיר הבהירה ביותר בכל כדור הארץ. האקלים החם והנוח מושך יחידות צבא ארצות הברית רבות למשימות אימון בשטח המדברי ליד העיר. הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה ביומה הייתה 52° מעלות צלזיוס בשנת 1995 והטמפרטורה הנמוכה ביותר שנרשמה הייתה 11°- מעלות צלזיוס בשנת 2007. בשנת 1997 עברה בעיר לראשונה ובפעם היחידה (נכון ל-2009) סופה טרופית בעקבות הוריקן נורה. כתוצאה מכך 12,000 מתושבי העיר נותרו ללא חשמל. אריזונה ווסטרן קולג' וקמפוס מקומי של אוניברסיטת צפון אריזונה הם שני המוסדות להשכלה גבוהה היחידים בדרום-מזרח אריזונה. 'גשר אושן טו אושן' ("אוקיינוס לאוקיינוס") הם שני גשרים המחברים בין שתי גדות נהר קולורדו בחלקה הצפוני של יומה. גשר אחד לרכבת והגשר השני לכלי רכב ולהולכי רגל. על גדות הנהר מתחת לגשר - טיילת. הכלא הטריטוריאלי של יומה, שפעל בשנים 1876–1909 ומשמש כיום כמוזיאון. בסיס אווירי של המארינס יומה/נמל תעופה בינלאומי יומה. בסיס צבאי לכלי טיס של כוחות המארינס ונמל תעופה אזרחי. הבסיס עורך מדי שנה תצוגת מטוסים ומטס לכבוד מבקרים. 'שטח ניסויים יומה'- בסיס של צבא ארצות הברית בו נערכים ניסויים בציוד צבאי. אגם מרטינז ואגם מיטי הנמצאים מעט צפונית לעיר בהם ניתן לשכור סירות לשיט, לדיג ולשחייה. מדיה וקבצים בנושא יומה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יומה (באנגלית) אתר תיירות של יומה אתר של בסיס אווירי של המארינס יומה אתר רשמי של אונ' צפון אריזונה- קמפוס יומה
אפל (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אפל – חברה המייצרת אייפון, מחשבים אישיים, מערכות הפעלה ואבזרי אלקטרוניקה ביתית אפל – סדרת טלוויזיה גרמנית אפל רקורדס – חברת תקליטים אשר נוסדה בשנת 1968 על ידי הביטלס Apple (שיר) – שיר של הזמרת האנגליה צ'ארלי XCX אפלה – חושך, היעדר אור סרט אפל ("פילם נואר") – סגנון קולנועי המקושר לרוב עם סרטי פשע חומר אפל – מונח באסטרופיזיקה אלף אפל – דמות נפוצה בספרות הפנטזיה ובעולמות המערכה של משחק התפקידים מבוכים ודרקונים מתקן אפל – סוג של מתקן שעשועים הקיים בפארקי שעשועים או ירידים אישים ששם משפחתם אפל: אביבה אפל – שחקנית ובמאית ישראלית דוד אפל – איש עסקים, קבלן ופעיל ליכוד ידוע פיונה אפל – זמרת-יוצרת אמריקאית רפי אפל – קצין צה"ל, ראש מספן המודיעין ונספח ימי בארצות הברית
ישיבת נחלת דוד

ישיבת נחלת דוד היא ישיבה חרדית-ליטאית הממוקמת בשכונת כפר אברהם בפתח תקווה. המוסד כולל ישיבה גדולה וכולל אברכים. מייסד הישיבה וראשה היה הרב ברוך שמעון סלומון. לאחר פטירתו התמנה בנו, הרב דוד סלומון, כראש הישיבה הגדולה. הישיבה הגדולה הוקמה באמצע שנות ה-60 בביתו של הרב סלומון, שהקים את הישיבה לזכר אביו הרב דוד סלומון, רבה של כפר אברהם. בהמשך עברה הישיבה לבניין אחר. הישיבה מונה כ-130 תלמידים. לאחר פטירת הרב סלומון, מונה בנו הרב דוד סלומון למלא את מקומו, והרב אליעזר יהודה סלומון, מונה לר"מ בישיבה. במשך השנים כיהנו בה כמשגיחים הרב מאיר יצחק שפירא (אביו של הרב משה שפירא), הרב שרגא פלדמן (חתנו של אברהם ריין) והרב צבי צביאלי. לאחר מכן כיהן כמשגיח הרב גואל שוורץ שליט"א. ישיבת נחלת דוד (נחל"ד) לצעירים הוקמה בשנת ה'תשמ"ה (1984). בראשות הישיבה, עד פטירתו, עמד הרב ברוך שמעון סלומון, ולצדו המשגיח הרב אשר זנובסקי. מכתבו האחרון של הסטייפלר היה לרב סלומון, ובו נכתבה ברכה לרגל הקמת הישיבה. לאחר פטירת הרב סלומון התמנה בנו הרב ישראל משה לראשות הישיבה. לאחר מספר שנים, בחשוון תשע"ד, בעקבות חילוקי דעות בין ראש הישיבה החדש למשגיח הרב אשר זנובסקי, פרש הרב זנובסקי עם חלק מהר"מים ועם מרבית תלמידי הישיבה (כמאה וארבעים תלמידים), והקים את "הישיבה לצעירים פתח תקווה" בשכונת הדר גנים בפתח תקווה. במקומו התמנה כמשגיח הרב זליג ברוורמן, חתנו של הרב חיים קניבסקי. אולם כעבור מספר חודשים נסגרה הישיבה. כיום ישיבת "צעירים גני הדר" העתיקה את משכנה לבנין הישיבה, והרב סלומון משמש כנשיאה. בשנת תשע"ז העתיקה ישיבת צעירים פ"ת את משכנה לכפר אברהם בפתח תקווה ובראשות הישיבה עומד הרב (יוסף) אריה זוננשיין, שהיה ר"מ בישיבת נחל"ד לצעירים לפני המחלוקת. נכון ל-2022 הישיבה מונה כ-160 תלמידים. בישיבת צעירים גני הדר כ 100 בחורים. ישראל כהן, ‏סכסוך בישיבת "נחלת דוד" הוביל לפיצול הישיבה, באתר כיכר השבת, 1 באוקטובר 2013
לין

האם התכוונתם ל... אוריאל לין – חבר הכנסת בכנסת האחת עשרה ושתים עשרה מטעם הליכוד; כיום נשיא איגוד לשכות המסחר אמנון לין (לנקובסקי) – פוליטיקאי ישראלי, משפטן, חבר הכנסת לשעבר ארנה לין – עורכת דין ישראלית העוסקת בדיני עבודה, דין אזרחי ומשפט מסחרי ג'ף לין – זמר, פזמונאי, גיטריסט ומפיק מוזיקלי ג'רי לין – מתאגרף עבר אמריקאי, מאמן ומפיק בתחום האגרוף דייוויד לין – במאי ומפיק קולנוע בריטי, שנודע בזכות סרטיו כ"הגשר על הנהר קוואי", "לורנס איש ערב" ו"דוקטור ז'יוואגו (סרט)" ורה לין – זמרת בריטית לורטה לין – זמרת קאנטרי אמריקאית מושיק לין – מאייר וקריקטוריסט ישראלי עמוס לין – כדורסלן ישראלי שארל דה לין – סופר ואיש צבא שי לין – אפידמיולוג, ראש בית הספר לבריאות הציבור באוניברסיטת חיפה וראש היחידה לאפידמיולוגיה קלינית במרכז רפואי רמב"ם ליין אישים ששמם הפרטי הוא לין
סוכריות קופצות

סוכריות קופצות הן סוכריות אשר משחררות בועות גז קטנטנות שנכלאו בהן בזמן ההכנה במגע עם רוק. הן קיבלו את שמן מהתחושה של קפיצה שהן יוצרות בחלל הפה בשעת האכילה. בנוסף להיותן ממתק הנאכל בפני עצמו, סוכריות קופצות נמצאות במיני מתיקה כגון שוקולד. הסוכריות מיוצרות באמצעות ערבוב המרכיבים (לרוב סוכר, לקטוז, סירופ תירס וחומרי טעם וריח) וחימומם וערבובם עד שהם ניתכים ומאוחדים. לתוך התערובת הנוזלית מבעבעים פחמן דו-חמצני בלחץ גבוה (כ-4,000,000 פסקל או ניוטון למטר רבוע) ומקררים אותה. התהליך יוצר סוכריות קטנטנות או גדולות שכל אחת כולאת בתוכה בועה קטנה של פחמן דו-חמצני. ניתן להבחין בבועות הפחמן הדו-חמצני הקטנות באמצעות זכוכית מגדלת. כאשר מכניסים את הסוכריות לפה, הן באות במגע עם רוק ונמסות, תוך שחרור הפחמן הדו-חמצני שכלוא בתוכן. השתחררות הבועות הזעירות כתסיסה מורגשת בפה כתחושת עקצוץ קל. סוכריות קופצות המונחות בתוך כלי עם מים מבעבעות ומשמיעות צלילים של עקצוצים קלים. כיצד פועלות סוכריות קופצות? (באנגלית) הפטנט על סוכרייה קופצת באתר גוגל (באנגלית) בלדד השוחי, מה מקפיץ סוכריות קופצות?, באתר כלכליסט, 18 באפריל 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פוירשטיין

האם התכוונתם ל... ראובן פוירשטיין – פרופסור לפסיכולוגיה חינוכית, חתן פרס ישראל למדעי החברה לשנת 1992 שמואל פוירשטיין – מפקח הארצי על הוראת התנ"ך במשרד החינוך, אחיו של ראובן רפי פוירשטיין – מראשי ומייסדי ארגון "צהר", בנו של ראובן אהרן פוירשטיין – שחקן, בנו של ראובן ואחיו של רפי אמיל פוירשטיין – סופר ישראלי מרדכי פוירשטיין – כדורסלן עבר ישראלי מרכז פוירשטיין לקידום כושר הלמידה – נוסד על ידי ראובן פוירשטיין
כף הקוף

כף הקוף (באנגלית: The Monkey's Paw) הוא סיפור קצר מסוגת ספרות אימה אשר נכתב על ידי הסופר האנגלי ו. ו. ג'ייקובס (W. W. Jacobs), בשנת 1902 כחלק מקובץ "The Lady of the Barge". הסיפור עוסק בכף הקוף המשמשת כחפץ קסם המעניק שלוש משאלות, אשר פונות נגד מביען. מגמת הסופר היא לעלות את נושא הגורל כדבר עליון, אשר אינו ניתן לשינוי. מיד לאחר פרסומו, חולל הסיפור הדים רבים. מאוחר יותר הומחז הסיפור והוסרט. עד היום הוא נחשב לסיפור אימים קלאסי, ונלמד ככזה בבתי ספר ובאקדמיות בארץ ובעולם. במהלך ערב גשום, מגיע לביקור אצל משפחת וייט ידיד משפחה, רב-סמל מתקדם מוריס, המספר להם על כף קוף קסומה/מקוללת שביכולתה להעניק שלוש משאלות. את הכף כישף אדם חכם, אשר רצה להעביר את המסר שלא כדאי להתערב בגורל. מוריס מראה להם אותה ומיד זורק אותה לאח. מר וייט שולף אותה מהאש ומבקש לשמור עליה. מוריס מנסה לשכנעו שלא כדאי, ושהיא מביאה רק מזל רע, ומספר להם כיצד מצא אותה: הוא מצא בן אדם, אשר לא ידוע מה היו שתי משאלותיו הראשונות, אך השלישית הייתה למות. הוא מזהיר את משפחת וויט, אך מר וייט מתעקש. לבסוף מוריס מוותר, אך אומר שלא יאשימו אותו בהשלכות, ועוזב במהירות. הם מתעלמים מהאזהרה ומביעים משאלה ראשונה – לקבל 200 פאונד כדי לשלם את המשכנתא. מאחר שהכסף אינו מתגשם מעצמו על השולחן הם פוטרים את הסיפור כאגדה ותו לא. למחרת בבוקר הכל רגיל ובנם יוצא לעבודה. אלא שבהמשך מגיע זר לביתם ומבשר להם שבנם היחיד הרברט נתפס במכונות המפעל בו הוא עבד ומת במקום. הוא אומר שהחברה מסירה כל אחריות מהמקרה, אך כיוון שבנם היה עובד נאמן, הם מקבלים כפיצוי מהמפעל מענק של בדיוק 200 פאונד. לאחר שבוע, מציעה גברת וייט לבקש מכף הקוף שתחזיר את בנם לחיים, בתחילה בעלה מתנגד ומפציר בה לשנות את דעתה, אך לבסוף נכנע ומבקש בעצמו את המשאלה בתקווה שהיא לא תתגשם. נקישה בדלת נשמעת וגברת וייט ממהרת לפתוח את הדלת, בתקווה למצוא את בנה. בעלה מספיק רק ברגע האחרון לבקש את משאלתו השלישית וכשהדלת נפתחת אין נפש מאחוריה. במהלך השנים הסיפור עובד כמה וכמה פעמים לסרטים, אשר ברובם העלילה נותרה כמעט ללא שינוי. מדיה וקבצים בנושא כף הקוף בוויקישיתוף THE MONKEY'S PAW הטקסט המלא (באנגלית) אתר המוקדש לסיפור (באנגלית) הסרט משנת 2011 באנגלית ללא תרגום. הסרט משנת 1965 באנגלית ללא תרגום (שחור-לבן). כף הקוף, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תאוריית המטרה

תאוריית המטרה או תורת המטרה היא תאוריה בפסיכולוגיה חברתית המסבירה מצבים של הגברת מוטיבציה באמצעות תהליכים של הצבת מטרות ועיצוב התנהגות מתאימה לצורך השגתן. דמות מרכזית בפיתוח התאוריה היא אדווין לוק. הנחה בסיסית בתורת המטרה היא שהתנהגות ופעילות אנושית מכוונת על ידי תהליכי חשיבה מודעים. לוק הציג ארבעה עקרונות שלפיהם ניתן למדוד ביצוע של מטרה: קושי המטרה - המידה בה המטרה מאתגרת ודורשת מאמץ להשגתה ספציפיות המטרה - המידה שבה המטרה מוגדרת בצורה ברורה, רצוי כמותית קבלת המטרה - המידה שבה האינדיבידואל מקבל את המטרה כחלק מהוויתו ומזדהה עמה ברמות הכי גבוהות מחויבות למטרה - המידה שבה לאינדיבידואל יש עניין אישי להשיג את המטרה ולבצעה בהצלחה על המטרה להיות ניתנת להשגה ולהשגת המטרה צריך להתלוות חיזוק חיובי. אם שני התנאים הללו מתקיימים, אזי ככל שהמטרה תהיה קשה יותר, ספציפית יותר, בת רמת קבלה ורמת מחויבות גבוהות יותר, כך רמת הביצוע תהא גבוהה יותר. לוק הציג בתחילה את שני העקרונות הראשונים, והוסיף לאחר מכן את שני העקרונות הנוספים. ככל הנראה השניים הראשונים הם המשפיעים יותר על המוטיבציה ועל רמת הביצוע. לפי הנחות התאוריה, מוטיבציה היא מנגנון המקשר בין תודעה לבין פעולה תכליתית המכוונת להשגת מטרות מודעות ומוגדרות - השגת מטרה ספציפית וברורה בלוח זמנים נתון היא גורם לביצוע, להפעלת התנהגות אנושית. קיימות מספר סוגי מטרות המגבירים מוטיבציה לביצוע: מטרות מיידיות, מטרות ביניים, מטרות סופיות. מטרה סופית שואפת להשיג ביצוע ברור, ואילו מטרות מיידיות או מטרות ביניים הן בדרך כלל פירוק של המטרות הסופיות. לא כל התנהגות ארגונית מוסברת באמצעות מטרות, אולם לוק סבר שמטרות מסבירות הרבה התנהגויות כאלה. במאמץ להשיג מטרה פועלים מנגנוני הערכה דומים לאלה שבתורת הציפיות, אולם לוק סבר כי למטרה יש כוח מניע ישיר ואילו הציפיות הן כוח מניע עקיף. לפי לוק, צורך משפיע על ערך ואילו ערך משפיע על מטרה - הנחות אלו מהוות רציונל לשני העקרונות הראשונים שניסח בתאוריה.
חנניה צ'ולק

הרב חנניה צ'ולק (נולד ב-24 ביולי 1954) הוא מייסדה ומנהלה של עמותת עזר מציון, העוסקת בסיוע פרא-רפואי לחולים ולמוגבלים. ועורך עלון תורני שבועי בענייני פרשת שבוע ומועדים. נולד וגדל בבני ברק לרב עזרא ולאילה, יוצאי גרמניה. אביו עלה ארצה ערב מלחמת העולם השנייה. אימו בת למשפחת הרבנים מאיר. דודו הוא הרב יששכר מאיר ראש ישיבת הנגב. צ'ולק הוא בוגר ישיבת פוניבז', והיה מקורב לרב שך. בשנותיו האחרונות של הרב שך היה צ'ולק מהצוות הקרוב שסעד אותו. ב-1979 הקים צ'ולק את עמותת עזר מציון בביתו. המטרה המרכזית בהקמת הארגון הייתה לסייע למשפחות חולים המאושפזים בבתי החולים, בעיקר דרך אספקת ארוחות חמות. בהמשך התרחבה פעילות הארגון והגיעה לפריסה ארצית של כ-40 סניפים. כיום פועלת העמותה מבניין רב קומות השוכן במזרח בני ברק. בבניין מחלקה להשאלת ציוד רפואי, בריכה טיפולית, מרכז לייעוץ רפואי, מחלקה לטיפול בנפגעי טרור, מעונות לילדים עם תסמונת דאון ופיגור, אגף להתפתחות הילד ועוד. ברשות העמותה אמבולנסים רבים. צ'ולק הקים את המאגר הלאומי לתורמי מח עצם. מאגר זה הוא המאגר היהודי הגדול בעולם למח עצם והקמתו שיפרה את סיכויי ההחלמה של יהודים החולים בלוקמיה במאות אחוזים[דרוש מקור]. עד לשנת 2021 ניצלו חייהם של כ-3920 חולי לוקמיה בזכות מאגר זה. הקים גם את "אורנית", בית החלמה לילדים ונוער חולי סרטן השוכן בפתח תקווה. ב-1991 זכה באות הנשיא להתנדבות. ב-2008, זכתה עמותת עזר מציון שתחת ניהולו של צ'ולק בפרס ישראל על מפעל חיים עבור תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה. במאי 2010 קיבל צ'ולק תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן. הרב צ'ולק מתגורר בבני ברק. היה נשוי ללאה, שנפטרה באוקטובר 2013 מסרטן. חייה נסקרו בספר "בקומה השנייה מאחורי הדלת" שכתבה כלתם הדסה. הוא אב ל-16 ילדים, מהם ארבעה מאומצים. ב-2015 נשא את רות כהן. הרב צ'ולק מוציא לאור כל שבוע עלון תורני בענייני פרשת שבוע ומועדים, העלון מחולק חינם ומופץ בעיקר בבני ברק. עפרה לקס, עזר כנגדם, באתר ערוץ 7, 4 בספטמבר 2003 רבקי גולדפינגר, רב חסד, באתר ערוץ 7, 4 בינואר 2018 מפעל חייו, (עמ' 28 - 36), קו עיתונות, סוכות תשע"ו נתנאל כ"ץ, ד"ר לשם כבוד לרב חנניה צ'ולק, באתר ערוץ 7, 13 במאי 2010 ירון קלנר, נפטרה הרבנית לאה צ'ולק - מייסדת עזר מציון, באתר ynet, 20 באוקטובר 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.