laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שיקאקו

שיקאקוּ (ביפנית: 四角に切れ שיקאקו ני קירה "חתוך למרובעים" ) היא סוג של חידת היגיון שפורסמה על ידי ההוצאה לאור ניקולי. נכון לשנת 2011, ניקולי פרסמה שתי חוברות הכוללות חידות שיקאקו בלבד. המשחק מתבצע על גבי טבלה מרובעת, אשר בחלק מתאיה מופיעים מספרים. המטרה היא לחלק את הטבלה למלבנים וריבועים, כך שיתקיימו התנאים הבאים: כל חלק (ריבוע או מלבן) מכיל בדיוק מספר אחד. המספר מייצג את שטחו של החלק (מספר התאים במלבן או בריבוע). שני חלקים (ריבוע או מלבן) לא יכולים לחפוף. בדרך כלל הפתרון הוא ייחודי ונקבע על פי המספרים הנתונים. בתחילת פתרון החידה, מומלץ להתמקד במרובעים קטנים וכך להתקדם לעבר הפתרון. רשימת החידות של ניקולי מדיה וקבצים בנושא שיקאקו בוויקישיתוף הדף של ניקולי באנגלית על שיקאקו
קיושי איטו

יפן זהו שם יפני; שם המשפחה הוא איטו. קיושי איטו (ביפנית: 伊藤 清; ‏7 בספטמבר 1915 – 10 בנובמבר 2008) היה מתמטיקאי יפני. קיושו איטו למד מתמטיקה באוניברסיטת טוקיו שם קיבל דוקטורט ב-1945. הוא נמשך לתורת ההסתברות בעיקר לעבודתם של אנדריי קולמוגורוב ופול לוי ופרסם ב-1940 את המאמר On the probability distribution on a compact group. ובמשך העשור הבא פיתח ופרסם את התאוריה שלו על אינטגרציה של תהליך סטוכסטי מה שידוע כאינטגרל איטו ובתאוריה כללית יותר כלמה של איטו. ב-1952 הוא מונה לפרופסור באוניברסיטת קיוטו שם עבד עד לפרישתו ב-1979. במקביל הוא עבד באוניברסיטת אורהוס ובאוניברסיטת קורנל. הוא זכה בפרסים רבים בהם פרס וולף במתמטיקה ב-1987, פרס קיוטו ב-1998 ובפרס קרל פרידריך גאוס על מפעל חיים ב-2006. את פרס גאוס הוא לא הגיע לקבל בגלל גילו המתקדם, את הפרס קיבלה בשמו ביתו ג'ימקו איטו פרופסור לבלשנות. באוקטובר 2008 הוענק לו אות מסדר התרבות של יפן. קיושו איטו נפטר בנובמבר 2008, בן 93 במותו. מדיה וקבצים בנושא קיושי איטו בוויקישיתוף קיושי איטו, ברשת החברתית Goodreads קיושי איטו, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה קיושי איטו, באתר MacTutor (באנגלית) מאמר ב-japantimes על מותו.
קייט וייטהיל

קייט וייטהיל (נולדה כקטרין אן רודיק ב-10 בפברואר 1982) היא כדורגלנית אמריקאית המשחקת בקבוצת ניו ג'רזי ויילדקטס מהדבליו-ליג. רודיק נולדה בריצ'מונד, וירג'יניה, אבל גדלה בבירמינגהאם, אלבמה. היא התחילה לשחק כדורגל בגיל צעיר וכבר אז גרפה הרבה תהילה. היא למדה באוניברסיטת צפון קרוליינה בצ'אפ היל, אוניברסיטה שגידלה כדורגלנים גדולים, כמו מיה האם ואדי פופ. הופעת הבכורה שלה בנבחרת ארצות הברית הייתה ב-6 ביולי 2000 נגד נבחרת איטליה. מאז ועד 2010 היא בהרכב של הנבחרת. היא שיחקה איתה בשתי אליפויות עולם בשנים 2003 ו-2007. כמו כן היא זכתה עם הנבחרם במדליית זהב באולימפיאדת 2004. היא הבקיעה 11 שערים ב-134 הופעותיה בנבחרת. היא שיחקה בקבוצת המכללה של צפון קרלוינה וזכתה איתה ב-4 אליפויות מכללות של ארצות הברית. בהמשך בשנים 2009-2015 היא שיחקה גם בקבוצות מקצועיות בארצות הברית בוושינגטון אלבמה ובוסטון. לאחר שפרשה ממשחק שימשה כעוזרת מאמן ואחר כך כמאמנת במספר קבוצות וב- 2021 הצטרפה לצוות האימון של האמורי איגלס כעוזרת המאמן. לאחר שהפסיקה לשחק כדורגל מקצועי היא מונתה ב-2022 כיו"ר שותף של כבוד בוועדה שארגנה את מונדיאל הנשים. היא זכתה בפרס הרמן. בסוף שנת 2005, רודיק התחתנה ושם משפחתה השתנה לוייטהיל. את משחק הבכורה שלה עם השם החדש היא עשתה במאי 2006 נגד יפן [1]. מדיה וקבצים בנושא קייט וייטהיל בוויקישיתוף https://twg2022.com/2021/cat-whitehill-named-honorary-co-chair-of-the-world-games-2022/ קייט וייטהיל, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קייט וייטהיל, באתר Soccerdonna (בגרמנית) קייט וייטהיל, באתר Soccerway קייט וייטהיל, באתר FootballDatabase.eu פרופיל גביע העולם בכדורגל - קייט רודיק(הקישור אינו פעיל) Catherine Whitehill, EMORY EAGLES John Caprez, Cat Whitehill Named Honorary Co-Chair of The World Games 2022, The World Games 2022 | Birmingham, USA, ‏2021-06-17 (באנגלית אמריקאית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לאוניד קנייבסקי

לאוניד קנייבסקי (נולד ב-2 במאי 1939) הוא שחקן תיאטרון וקולנוע ישראלי-רוסי. קנייבסקי נולד בקייב שבאוקראינה הסובייטית וסיים את לימודיו במכללה לתיאטרון על שם וכטנגוב. בשנת 1965 הוא התחתן עם ביתו של השחקן יפים ברזין. בשנת 1968 הוא הצטלם בסרט יד היהלום. הוא זכה לפופולריות כלל ארצית בברית המועצות בעקבות השתתפותו בסדרת הטלוויזיה "החקירה מנוהלת על ידי ידענים" שהוקרנה החל משנת 1971 במשך מספר שנים. קנייבסקי עלה לישראל ב-1990. בשנת 1994 הוא החל לשחק בישראל בתיאטרון גשר. ב-1997 כיכב את דמותו של קוליגין במחזה שלוש אחיות. ב-6 בינואר 1999 כיכב לאוניד את דמותו של אליקים במחזה אוכלים. בשנת 2001 השתתף בסרט "חתונה מאוחרת". ב-1997 השתתף בתפקיד ראשי בסרט "נקמה יהודית". בשנת 2002 הוא שיחק בהצגה העבד המבוססת על הספר. ב-30 במרץ 2013 כיכב לאוניד את דמותו של חיים במחזה כפר. בנוסף שיחק במחזות טרטיף, אדם בן-כלב, אידיוט, מויילר, העבד, ושושה. בנוסף למשחק בישראל הוא מנחה סדרה בלשית בטלוויזיה הרוסית ומצטלם בסדרות טלוויזיה ברוסיה. מדיה וקבצים בנושא לאוניד קנייבסקי בוויקישיתוף לאוניד קנייבסקי, ברשת החברתית אינסטגרם לאוניד קנייבסקי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית לאוניד קנייבסקי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לאוניד קנייבסקי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) לאוניד קנייבסקי, באתר Discogs (באנגלית) לאוניד קנייבסקי, באתר הבמה [1], באתר תיאטרון גשר
ריכרד

האם התכוונתם ל... ריכרד (בגרמנית: Richard) הוא שם גרמני, שנגזר מהמילים Ric ("מלך") ו-Hard ("חזק" או "כביר"). הקיסרות הגרמנית ריכרד ניקולאוס פון קודנהובה-קלרגי – מדינאי ופילוסוף אוסטרי לאחר מלחמת העולם הראשונה, מחלוצי רעיון האיחוד האירופי, והציע את המנון האיחוד הנוכחי: האודה לשמחה. ריכרד פון-קוהלמן – דיפלומט ותעשיין גרמני, כיהן כשר החוץ של הקיסרות הגרמנית ורפובליקת ויימאר ריכרד פון שוברט – גנרל-אוברסט בצבא הקיסרות הגרמנית, מפקד הארמייה השביעית והארמייה השמינית במלחמת העולם הראשונה גרמניה הנאצית ריכרד ולטר דרה – אידאולוג נאצי ובכיר במפלגה הנאצית ובאס אס, שר המזון והחקלאות של הרייך והשביעי בחשיבותו באס אס. ריכרד בר – קצין נאצי בשורות האס אס שהגיע לדרגת אס אס שטורמבאנפיהרר, מפקדו של מחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ ריכרד גליקס – קצין בכיר באס אס ופושע מלחמה נאצי, ששימש כמפקח הכללי של מחנות הריכוז ריכרד היידריך – קצין נאצי, גנרל חיל הצנחנים ומפקד קורפוס הצנחנים הראשון ריכרד הילדברנט – פוליטיקאי נאצי, חבר הרייכסטאג, מפקד אס אס בכיר וראש המשרד הראשי לגזע והתיישבות הרפובליקה הפדרלית של גרמניה ריכרד פון וייצזקר – פוליטיקאי גרמני שכיהן כנשיא גרמניה ריכרד אדולף ז'יגמונדי – כימאי אוסטרו-גרמני ממוצא הונגרי, שעסק בחקר קולואידים, זוכה פרס נובל לכימיה לשנת 1925 ריכרד ארנסט – כימאי שווייצרי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1991. ריכרד בראואר – מתמטיקאי יהודי גרמני-אמריקאי ריכרד דדקינד – מתמטיקאי גרמני, הגדיר את חתכי דדקינד וחוגי דדקינד. ריכרד השל – רופא אנטומאי אוסטרי שגילה את הפיתול על שם השל. ריכרד וילשטאטר – כימאי אורגני ממוצא יהודי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1915 וממציא הכרומטוגרפיה על נייר (אנ') ריכרד פון מיזס – פרופסור לפיזיקה ממוצא יהודי אוסטרי, חבר החוג הווינאי, אשר עסק במכניקת זורמים, אווירודינמיקה, אווירונאוטיקה, סטטיסטיקה, תורת ההסתברות. ריכרד בר-הופמן – משורר וסופר יהודי-אוסטרי ריכרד וגנר – מלחין, מוזיקולוג ומסאי גרמני בולט במיוחד, שעיקר תרומתו בתחום האופרה. נודע באנטישמיות החריפה שלו בחייו ובקשר של המוזיקה שלו למפלגה הנאצית. ריכרד טאובר – זמר טנור אוסטרי, שנחשב לאחד מגדולי הזמרים של המאה ה-20. ריכרד, נסיך זיין-ויטגנשטיין-ברלבורג השישי – חתנו של פרדריק התשיעי, מלך דנמרק. ריכרד גלזר – ניצול שואה יהודי צ'כי ששרד את המרד והבריחה ממחנה ההשמדה טרבלינקה וגולל את סיפורי הזוועות במחנה בספרו "מלכודת עם גדר ירוקה". ריכרד וייס – מתאבק ומרים משקולות, אלוף אולימפי יהודי-הונגרי, זוכה מדליית זהב באולימפיאדת לונדון. ריכרד זאמל – שחקן קולנוע וטלוויזיה גרמני המוכר בעיקר מתפקידו בסדרת הטלוויזיה "הנגיף" של רשת FOX. ריכרד זורגה – קצין מודיעין סובייטי, שפעל כסוכן סמוי בגרמניה הנאצית ובאימפריה היפנית, מגדולי המרגלים במלחמת העולם השנייה. נחשף והוצא להורג ביפן. ריכרד טייכמן – שחמטאי גרמני בדרגת אמן. ריכרד ליכטהיים – ממנהיגי התנועה הציונית בגרמניה ונציג הסוכנות היהודית בז'נבה בעת מלחמת העולם השנייה ריכרד מיכאל קבנר – פרופסור להיסטוריה ומייסד החוג להיסטוריה באוניברסיטה העברית בירושלים ריכרד פון קראפט-אבינג – פסיכיאטר, רופא משפטי וסקסולוג אוסטרי-גרמני ריכרד פון שוורין ריכרד פון שטריגל ריכרד פסובסקי ריכרד פריי ריכרד קאופמן ריכרד קוהן ריכרד קון ריכרד קורהר ריכרד רואוף ריכרד רטי ריכרד שטיין ריכרד שטיין (מלחין) ריכרד שטמפל ריכרד שטראוס ריכרד שימפף ריכרד תומאלה ריצ'רד רישאר דיק אישים ששמם הפרטי הוא ריכרד
ויטראז' (חידה)

ויטראז' (ביפנית: ステンドグラス) היא סוג של חידת היגיון שפורסמה על ידי ההוצאה לאור ניקולי. המשחק מתבצע על גבי משטח בעל קווים מאונכים, מאוזנים ואלכסוניים המצטלבים ביניהם. על חלק מההצטלבויות של הקווים הללו נמצאים עיגולים קטנים, חלקם ריקים, חלקם מוצללים באפור וחלקם שחורים לגמרי. עיגול ריק מציין שיש יותר צורות ריקות הנוגעות בעיגול זה מאשר צורות צבועות. עיגול אפור מציין שמספר הצורות הצבועות הנוגעות בעיגול זה שווה למספר הצורות הריקות הנוגעות בו. עיגול שחור מציין שיש יותר צורות צבועות הנוגעות בעיגול זה מאשר צורות ריקות. המטרה היא לצבוע את הצורות הנכונות במשטח כך שכל העיגולים יתארו בצורה נכונה את סביבתם. במצב בו עיגולים לבנים או שחורים גובלים בצורה אחת או שתיים, ניתן להסיק באופן ודאי כי כל הצורות הגובלות עמם צבועות בצבעם (למעט במקרה שאפור גובל עם שתי צורות). כאשר מתגלה הצבע של לפחות חצי מהצורות הגובלות בעיגול אפור כצבע אחד, החצי השני מובן מאליו. רשימת החידות של ניקולי מדיה וקבצים בנושא ויטראז' בוויקישיתוף https://web.archive.org/web/20130712083053/http://www.nikoli.co.jp/ja/puzzles/stained_glass.html הדף ביפנית של ניקולי על ויטראז'
טטמיברי

טטמיבּרי (ביפנית: タタミバリ) היא סוג של חידת היגיון שפורסמה על ידי ההוצאה לאור ניקולי. החידה מבוססת על מחצלות טטאמי יפניות. המשחק מתבצע על גבי טבלה מרובעת עם שלושה סוגי סמלים עליה: +, - ו-|. המטרה היא לחלק את הטבלה לאזורים מרובעים על פי הכללים הבאים: כל חלק חייב לכלול בדיוק סמל אחד בתוכו. + חייב להיות בתוך ריבוע. | חייב להיות בתוך מלבן שהצלע הארוכה שלו מאונכת. - חייב להיות בתוך מלבן שהצלע הארוכה שלו מאוזנת. אסור שארבע חתיכות יחלקו את אותה הפינה יחד. רשימת החידות של ניקולי מדיה וקבצים בנושא טטמיברי בוויקישיתוף דף הסברים בגרמנית על החידה דף על החידה דף הסברים על החידה באנגלית "Tatamibari rules and example". אורכב מ-המקור ב-2013-05-14. נבדק ב-2013-08-04.
טאטבו יוקובו

טאטבּוֹ יוֹקוֹבּוֹ (ביפנית: タテボーヨコボー) היא סוג של חידת היגיון שפורסמה על ידי ההוצאה לאור ניקולי. המשחק מתבצע על גבי טבלה מרובעת שכוללת תאים שחורים ותאים לבנים. בחלק מהתאים, גם בשחורים וגם בלבנים, יש מספרים. המספרים בתאים השחורים מציינים את מספר הקווים (האנכיים או המאוזנים) הנמתחים מהתא, בעוד שהמספרים בתאים הלבנים מציינים את אורך (בתאים) הקווים הלא שבורים (האנכיים או המאוזנים) הנמתחים מהתא. תא לא שבור הוא תא שלא עובר דרך יותר ממספר אחד. המטרה היא למתוח קווים (מאונכים או מאוזנים) בכל תא בטבלה על פי החוקים. השיטה לפיה עובדים התאים השחורים, דומה לחידה גשרים, ולכן השיטות לפתרונן דומות. החידה הופיעה לראשונה ב-Nikoli's Puzzle Box מספר 6. רשימת החידות של ניקולי מדיה וקבצים בנושא טאטבו יוקובו בוויקישיתוף דף הסברים באנגלית על החידה הדף של ניקולי ביפנית על החידה
תקנות אופ"א לתחרות כלכלית הוגנת

תקנות אופ"א לתחרות כלכלית הוגנת המוכרות במדיה הישראלית תחת השם פייר פליי פיננסי (ובאנגלית FFP - Financial Fair Play) הוא שם כולל לתקנות שמטרתן להגביר את השוויון והתחרותיות בין קבוצות כדורגל המשתתפות במפעלי אופ"א השונים. שתי התקנות המשמעותיות ביותר הן הגבלת הפסדים והגבלת הוצאות על רכש שחקנים. היוזם העיקרי ומי שנחשב לכוח המניע מאחורי התקנות, הוא נשיא אופ"א לשעבר מישל פלאטיני. התקנות הגיעו לאחר שבעשורים האחרונים החלו פערים כלכליים לפגוע בתחרותיות בענף הכדורגל ברחבי היבשת. בפרט, הפייר פליי הפיננסי נוצר כמענה לאוליגרכים, שייחים מנסיכויות הנפט במזרח התיכון ומיליארדרים שרוכשים בעלות על קבוצה. במקרים רבים הרצון ליצור הישגים מהירים בשילוב גב כלכלי איתן יוצר מצב שבו בעלי אותן קבוצות מוציאים כספים ללא התחשבות בהפסד הכלכלי (היות שהמשאבים העיקריים של אותו אוליגרך מגיעים מעסקים שונים). מצב זה יוצר קושי לשאר הקבוצות, אשר מתנהלות בד בבד גם כעסק כלכלי או לכל הפחות שואפות לאיזון תפעולי, להתמודד עם קבוצות אלו (אשר בבעלות אוליגרכים). אחת הדוגמאות הבולטות לכך היא קבוצת הכדורגל מנצ'סטר סיטי שנרכשה על ידי יורש העצר של אבו דאבי בשנת 2009 ובחלוף שלוש עונות התבססה כקבוצת צמרת אירופית, תוך שהיא זוכה באליפות אנגליה (עונת 2011/2012) וזאת במחיר צבירת הפסדי עתק של מעל 440 מיליון ליש"ט (כמעט 2.1 מיליארד ₪). על פי התקנות, החל מעונת 2012/2013 ועד לעונת 2014/2015 לקבוצות החברות באופ"א אסור יהיה להפסיד מעל 45 מיליון אירו, בשלוש השנים יחד. כאשר החל מעונת 2015/2016 ועד לסוף עונת 2017/2018 גובה ההפסד יוגבל ל-30 מיליון אירו (לשלוש העונות יחד). בשנים העוקבות הכוונה היא להמשיך ולהפחית בהדרגה את גובה ההפסד. יואב טובול, פלייר-פטנט: כך מכופפים את חוקי הפייר-פליי, באתר ynet, 4 ביולי 2019 Ed Thompson., Financial Fair Play Explained (באנגלית) Uefa's financial fair play rules explained, BBC Sport - ריאיון עם ז'אן לוק דהנה בנושא פייר פליי פיננסי, ‏12 באוגוסט 2011 (באנגלית) David Conn, Just how fair is Michel Platini's financial fair-play ruling?, אתר ה"גארדיאן" הבריטי, ‏25 במאי 2011 (באנגלית) שרון בורנשטיין, ‏"מהפכה כלכלית בכדורגל האירופי"? לא בדיוק, באתר גלובס, 23 ביולי 2012 אוריאל דסקל, לא פייר למנצ'סטר סיטי?, באתר כלכליסט, 7 בדצמבר 2011 יוני מנדל, אבו מנצ'סטר, באתר כלכליסט, 11 באוגוסט 2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נסיך קייב

נסיך קייב (או: קניאז; מאוחר יותר: "הנסיך הגדול") היה תוארו של שליט רוס של קייב, ממלכה שהתפרשה בשיאה על מרבית המרחב הסלאבי, והתקיימה (בצורות שונות) מהמאה ה-9 עד המאה ה-15. הראשון שנשא בתואר נסיך קייב היה איגור, בנו של רוריק, שליט נובגורוד שקיבל את התואר בשנת 912. האחרון שנשא בתואר היה יורי דולגורוקי, אם כי התואר המשיך להתקיים אף שמרכז הנסיכות לא היה בקייב וייתכן שאף לא כללה את העיר. כל הנסיכים הראשונים היו פגאנים, יוצאת דופן היא אולגה, נסיכת קייב ששלטה בנסיכות, אף כי יש הטוענים כי לא נשאה בתואר באופן רשמי. מדיה וקבצים בנושא נסיך קייב בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חיים אדן

חיים אדן (נולד ב-2 בפברואר 1965) הוא מדבב ובמאי דיבוב ישראלי ומקים אולפן הדיבוב וידאופילם אינטרנשיונל. היה במאי דיבוב בסדרות: "אווטאר: כשף האוויר האחרון", "טקי הטרקטור", "בלינקי ביל", "על מה ולמה", "בראם", "ללכת עם דינוזאורים", "ההרפתקה הגדולה", "מאחורי הדגלים", "אני חיה", "רוץ דייגו רוץ", "עיר הקטרים", "מגלים עם דורה", "יוצאים לטיול עם חתול תעלול", "אומי זומי" ו"החיות שלנו". אדן גם דיבב דמויות שונות בסדרה אקס-מן, דיבב קולות רקע ב"מפלצת של מלון" וב"סיפורי נרניה: המסע בדורך השחר", ודיבב את רקס בסרט "כלבים נגד חתולים: נקמתה של קיטי". מדיה וקבצים בנושא חיים אדן בוויקישיתוף חיים אדן, ברשת החברתית LinkedIn חיים אדן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית חיים אדן, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
קלרי סרבש

קלרי סָרְבַש-ויְסגֶרבֶּר (Klari Szarvas-Weissgerber;‏ 12 במאי 1911 – 17 בינואר 2007) הייתה נבלאית ישראלית ומורה לנבל. קלרה (קלרי) סרבש נולדה ב-1911 בבודפשט בירת הונגריה בבית יהודי מתבולל, בתם הבכורה של נלי (קורנליה) לבית וולפסון ופליקס סרבש, גינקולוג ומיילד, ולה אחות צעירה ממנה בשלוש שנים, אילי (אילונה). מגיל שש למדה נגינה בפסנתר, ובגיל עשר עברה לנגינה בנבל. בנעוריה ובצעירותה הרבתה בסיורי הופעות ברחבי אירופה. בשנת 1932 נישאה ללאצי (לדיסלב) פטקי, שהיה מהנדס כימיה בהכשרתו ובמקצועו, אך העדיף את עיסוקו החלקי כמבקר מוזיקה. בשנת 1933, לאחר עליית הנאצים לשלטון, הציף גל אנטישמיות את אירופה ובעיקר את גרמניה. נגנים יהודים פוטרו מן התזמורות שבהן ניגנו. בשנת 1936 סייר הכנר ברוניסלב הוברמן בארצות אירופה ובחר את טובי הנגנים ליצור את הגרעין להקמת התזמורת הפילהרמונית הישראלית. בשנת 1938 הזמין הוברמן את קלרי סרבש להצטרף לתזמורת, שחסרה נבלאי. היא הגיעה לביקור ניסיון של חמישה שבועות בארץ ישראל ולאחריו החליטה להיענות בחיוב להזמנתו של הוברמן. בספטמבר 1938 עלתה ארצה עם בעלה והתיישבה בתל אביב, שם המשיכה לחיות עד 1961, אז עברה לירושלים. בשנת 1940 נולדה לזוג בתם אילנה, אך כעבור חודשים אחדים החליטו להיפרד. בשנת 1946 נישאה סרבש ליוסף (בֶּפּוֹ, Beppo) וַיְסגֶרבֶּר, צ'לן בתזמורת הפילהרמונית. בנם רוני נולד בשנת 1947. סרבש וויסגרבר הופיעו יחד גם בקונצרטים קאמריים, עד מותו של יוסף בסוף שנת 1954. סרבש זכתה בפרסים בתחרויות נבל באירופה לפני עלותה לארץ וכן שפטה בתחרות הנבל הבינלאומית בישראל. לצד נגינתה כחברה בתזמורת, הופיעה סרבש גם כסולנית עם תזמורות שונות. כמו כן, לימדה נגינה בנבל. בין תלמידיה: עדנה בוכמן. בשנות חייה בירושלים ניגנה סרבש בתזמורת הסימפונית ירושלים. בשנותיה האחרונות, בהן לא יכלה עוד לגור לבדה, עברה סרבש מירושלים לחיפה, וגרה עם בתה אילנה ובעלה רפי, מקיץ 1997 ועד למותה ב-17 בינואר 2007. בתה של סרבש, אילנה סיון, היא אלמנתו של רפאל (רפי) סיון (זוסמן) (1935–2011), פרופסור להנדסת חשמל בטכניון, מומחה לבקרה אוטומטית, שאף כיהן בתפקידי מִנהל בכירים במוסד. בנם אורי סיון (נכדהּ של סרבש) הוא במאי קולנוע וטלוויזיה. בנה, ד"ר רון (רוני) כוזר (Kuzar), הוא בלשן ופרופסור חבר בחוג לשפה וספרות אנגלית באוניברסיטת חיפה. בשנת 2008 יצא סרטו הדוקומנטרי של אורי סיון "מאחורי המיתרים" (33 דק'), על סבתו קלרי סרבש (הסרט הוקרן בפסטיבל קולנוע דרום ב-2009). בשנת 2010 יצא סרטו הדוקומנטרי של סיון בשם "זובין ואני", הנסב על המנצח זובין מהטה ועל סבתו של אורי סיון, קלרי סרבש (הסרט שודר בערוץ 8 במסגרת הסדרה "גיבורי תרבות"). בלוג המוקדש לקלרי סרבש דברים שכתבה בתה אילנה לציון 101 שנים להולדתה, 12 במאי 2012 אהד דולב, אשה עם נבל: קלרי סרבש, מעריב, 6 בנובמבר 1952 תקוה ויינשטוק, המורה – שופטת, התלמידה – מנגנת, מעריב, 11 בספטמבר 1959 36 מתחרים בפריטה על נבל, דבר, 7 בספטמבר 1959; תקוה ויינשטוק, המורה – שופטת, התלמידה – מנגנת, מעריב, 11 בספטמבר 1959.
יג'ילין

יג'ילין (ביפנית: ヤジリン) היא סוג של חידת היגיון שפורסמה על ידי ההוצאה לאור ניקולי. היא פורסמה באנגלית בשם "Arrow Ring", כמו גם במגדיר לאליפות העולם בחידות בשנת 2005. המשחק מתבצע על גבי טבלה מרובעת. בהתחלה, התאים הם מצביעים (כוללים מספר וחץ המצביע "למעלה", "למטה", שמאלה או "ימינה") או ריקים. סוג תא נוסף, תאים שחורים, יכול להתגלות במהלך פתרון החידה. המטרה היא לצייר לולאה אחת רציפה שלא חותכת את עצמה העוברת דרך כל תא שאינו שחור ואינו מצביע. על הלולאה "להיכנס לכל תא דרך מרכז אחת מצלעותיו, ו"לצאת" מצד אחר; כל הפניות הן בנות 90°. לכל תא מצביע, המספר שבתוכו מציין את מספר התאים השחורים הנמצאים בכיוון אליו החץ מצביע. תאים מצביעים אינם יכולים להיות שחורים, ואינם נספרים כשחורים על ידי תאים מצביעים אחרים, אף על פי שהלולאה אינה יכולה לעבור דרכם. בלוח פתור, כל תא שאינו תא מצביע, הוא או שחור או כולל בתוכו קטע מן הלולאה. התאים המצביעים הם מדויקים. לדוגמה, אם תא מצביע לכיוון שמאל עם המספר 3, חייבים להיות בדיוק שלושה תאים שחורים לשמאל התא המצביע באותה השורה. תאים שחורים אינם יכולים להיות סמוכים במאונך או במאוזן (כלומר, אינם יכולים לחלוק צלע). יכולים להיות תאים שחורים שאינם נספרים על ידי התאים המצביעים. ישנן כמה נקודות שיכולות להיות לעזר בפתרון חידות יג'ילין: הצבת תאים שחורים: במקומות שבהם על פי התאים המצביעים ייתכן רק תא שחור. תאים שאינם יכולים להיות חלק מהלולאה חייבים להיות שחורים. לדוגמה, תא שמוביל ל"מבוי סתום". ציור הלולאה: סימון תאים שחייבים להיות חלק מהלולאה (על ידי נקודות למשל). לדוגמה, תאים הסמוכים לתא שחור. תאים שלא יכולים להיות שחורים חייבים להיות חלק מן הלולאה. יג'ילין היא חידה מקורית של ניקולי; היא הופיעה לראשונה בכתב העתPuzzle Communication Nikoli מספר 86 (יוני 1999). השם ביפנית, הוא קיצור של ヤジルシ (יג'ירושי, חץ מכוון) ושל リンク (רינקו, המילה האנגלית לקשר "link"). רשימת החידות של ניקולי מדיה וקבצים בנושא יג'ילין בוויקישיתוף הדף באנגלית של ניקולי על יג'ילין Puzzle Cyclopedia, Nikoli, 2004. ISBN 4-89072-406-0. ו.ג'פרי (אורכב 14.03.2013 בארכיון Wayback Machine) (PDF) אתר המסביר על החידה
טטובו

טטובו (במקדונית: Тетово, באלבנית: Tetova, בטורקית: Kalkandelen) היא עיר בצפון-מערב מקדוניה הצפונית, הממוקמת לצד הרי שר פלנינה ומחולקת על ידי נהר הפנה. העיר משתרעת על שטח של 1080 קמ"ר, ברום 468 מטרים מעל פני הים. אוכלוסיית העיר מונה נכון לשנת 2002 כ-53,000 תושבים. העיר היא בירת מחוז טטובו. ממצאים ארכאולוגיים אשר נמצאו העידו כי ההתיישבות באזור החלה כבר בשנים 1200–2200 לפני הספירה. בימי קדם, המקום כונה בשם "אוהנום" בו התיישבו שבטים אילירים. המקום היווה נקודה אסטרטגית אשר אפשרה מעבר בין איליריה למקדוניה. בתקופה שבין 500–850 לפני הספירה הדרדנים פלשו לאזור, וגרשו שבטים מקדונים מקומיים. בשנת 171 לפני הספירה, חבר מלך איליריה האחרון גנטיוס לרפובליקה הרומית וביחד כבשו את אוהנום. שנתיים מאוחר יותר, גנטיוס בגד ברומאים, חבר לפרסאוס והם הצליחו להוביל את צבאותיהם לניצחון על הרומאים. העיר לא החזיקה מעמד בשליטתם זמן רב ונכבשה שוב על ידי הרומאים. מאוחר יותר, פרסאוס פלש לעיר, בזז אותה, וטבח באנשיה. בשנת 168 לפני הספירה, הרומאים הביסו סופית את גנטיוס ואת פרסאוס והקימו את הפרובינציה איליריקום. בעקבות הפלישות של הקלטים של האוסטרוגותים בהנהגת תיאודריך הגדול ושל ההונים הרומים בנו ערים מבוצרות באזור. הנצרות התפשטה בשלב מוקדם יחסית באוהנום על ידי פאולוס. במאה ה-4 לספירה האזור הפך לחלק מהאימפריה הביזנטית. לאחר התקפות סלאביות על האזור במאה ה-6, רוב המבצרים ננטשו והוחרבו. בסוף המאה ה-10, האזור הפך לחלק מהאימפריה הבולגרית הראשונה. לאחר עשרות שנים של מאבק ולחימה, חזר האזור להוות חלק מביזנטיון שוב ב-1018. במהלך המאות ה-13 וה-14 האזור נשלט מספר פעמים על ידי משטר סרבי או בולגרי אך לא לאורך זמן ממושך. לאחר שנות שליטה עות'מאנית מועטות, סקנדרבג וכוחותיו האלבנים כבשו את העיר. בסוף המאה ה-14 ולאחר מותו של סקנדרבג, האימפריה העות'מאנית כבשה את העיר בחזרה. בשנות השליטה העות'מאנית, העיר נודעה בשם קלקאנדלן (Kalkandelen) אשר בתרגום לעברית פירושו הוא חודר-שריון, כהוקרה לנפחי הנשק המקומיים. לאחר נפילת האימפריה העות'מאנית העיר נשלטה על ידי אלבניה. במהלך מלחמת הבלקן הראשונה (1913-1915) נכבשה העיר על ידי סרביה. במהלך מלחמת העולם הראשונה בולגריה וסרביה נאבקו על שטח המקום, בתום המלחמה, לאחר ניצחון סרבי, האזור נכלל בשטח יוגוסלביה. לאחר משאל העם בשנת 1991, מקדוניה פרשה מיוגוסלביה והפכה למדינה עצמאית. במהלך מלחמת קוסובו, טטובו הפך לבית לכ-100 אלף פליטים. בשנת 2013, העיר היא אחת מהבירות הכלכליות החינוכיות התרבותיות התיירותיות והספורטיביות של מקדוניה. במאה ה-21 החלה העיר סובלת מתהליכי פרבור, נכון לנתונים משנת 2009 יש בה אחוזי פשע מהגבוהים במדינה. נכון לשנת 2002 מרכיביה האתניים של העיר הם: אלבנים - 28,897 (54.6%) מקדונים - 18,555 (35.1%) צוענים - 2,352 (4.5%) טורקים - 1,878 (3.6%) סרבים - 587 (1.1%) בוסניאקים - 156 (0.3%) אחרים - 490 (0.9%) אלבניה קוקס, אלבניה ארצות הברית סטרלינג הייטס, מישיגן, ארצות הברית טורקיה קוניה, טורקיה מדיה וקבצים בנושא טטובו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טטובו Skopje with highest crime rate, סוכנות הידיעות המקדונית הבינלאומית, 4 באוגוסט 2009 משאל העם במקדוניה, שפה ודת, 2002
יג'יסן קזוסן

יג'יסן קזוסן (ביפנית: やじさんかずさん) היא סוג של חידת היגיון שפורסמה על ידי ההוצאה לאור ניקולי. המשחק נערך על גבי טבלה מרובעת. המבנה של הלוח דומה מאוד לזה שליג'ילין: תחילה ישנם תאים מצביעים (כוללים מספר וחץ המצביע "למעלה", "למטה", שמאלה או "ימינה") או ריקים. סוג תא נוסף, תאים שחורים, יכול להתגלות במהלך פתרון החידה. המטרה היא לצייר לולאה אחת רציפה שלא חותכת את עצמה העוברת דרך כל תא שאינו שחור ואינו מצביע. על הלולאה "להיכנס לכל תא דרך מרכז אחת מצלעותיו, ו"לצאת" מצד אחר; כל הפניות הן בנות 90°. לכל תא מצביע, המספר שבתוכו מציין את מספר התאים השחורים הנמצאים בכיוון אליו החץ מצביע. שלא כמו בחידות אחרות של ניקולי, החידוש שבמשחק, הוא שיכולים להיות תאים מצביעים מטעים; יכולים להיות מצביעים לא נכונים, וכן יכולים להיות מצביעים הסותרים מצביעים אחרים. האתגר במשחק הוא לגלות אילו מן התאים המצביעים הם לא נכונים ואילו נכונים. תא שהתגלה כלא נכון, נצבע בשחור והמידע שבו הופך ללא תקף משלב זה ואילך. בסוף המשחק: כל תא שאינו תא מצביע, הופך להיות או שחור או שיכלול בתוכו קטע מן הלולאה. תאים שחורים אינם יכולים להיות סמוכים במאונך או במאוזן (כלומר, אינם יכולים לחלוק צלע). יכולים להיות תאים שחורים שאינם נספרים על ידי התאים המצביעים. מכיוון שישנם רמזים מטעים בטבלה, יהיה קשה למצוא נקודת פתיחה נוחה. נקודה שבכל זאת יהיה נוח להתחיל עמה היא מציאת ערכים לא הגיוניים: משום שתאים שחורים אינם יכולים להיות סמוכים (לחלוק צלע), רק חצי מהתאים בכל שורה או טור יכולים להיות מושחרים. רשימת החידות של ניקולי מדיה וקבצים בנושא יג'יסן קזוסן בוויקישיתוף הדף באנגלית של ניקולי על יג'יסן קזוסן אתר המסביר על החידה
אות מלחמת יום הכיפורים

אות מלחמת יום הכיפורים הוא אות מערכה המוענק על ידי צה"ל או משרד הביטחון למשתתפים במלחמת יום הכיפורים, מכוח החלטות ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים. את האות קיבלו האנשים הבאים: חיילים ששירתו בצה"ל בסדיר או במילואים לתקופה של שלושה ימים לפחות, בזמן המלחמה - מ-6 באוקטובר עד 24 באוקטובר 1973. חיילים שנהרגו, נפצעו או נעדרו ואבדו עקבותיהם עקב שירותם ובשל סיבה זאת לא השלימו שלושה ימים של שירות בזמן המלחמה. חיילים שנהרגו או נפצעו עקב שירותם מיום סיום המלחמה עד יום הפרדת הכוחות (בחזית הדרום: ב-18 בינואר 1974; בחזית הצפון: ב-31 במאי 1974). אזרחים עובדי צה"ל ששירתו בתקופת המלחמה. אזרחים שהתנדבו לשרת כנהגים של רכב אזרחי מגויס. אזרחים בעלי פטור משירות מילואים שהתנדבו לשירות פעיל. עובדי משרד הביטחון בזמן המלחמה. עובדי התעשייה הצבאית בזמן המלחמה. עובדי רפא"ל בזמן המלחמה. עובדי התעשייה האווירית בזמן המלחמה. עובדי האגודה למען החייל שפעלו בסיוע לדרגי השדה בזמן המלחמה. עובדי שק"ם שפעלו בסיוע ישיר לדרגי השדה בזמן המלחמה. עובדי מערך מל"ח בזמן המלחמה. חברי ועדת הביטחון של ההתיישבות העובדת. מתנדבי מגן דוד אדום בזמן המלחמה. בני משפחה של זכאים שנפטרו יכלו להגיש בקשה ולקבל את העיטור בשמם. במרכז האות פס אדום רחב סמל לחללים הרבים של המלחמה, משני צדדיו פסים בתכלת ובלבן המזכירים את פסי הטלית, המרמזת ליום הכיפורים בו פרצה המלחמה. ככל אותות המערכה בישראל, האות מעוצב בצורת סרט בגודל 40×10 מ"מ המחובר באמצעות סיכות לבגד. האות יוצר מבד ארוג, לאחר מלחמת לבנון השנייה החל ייצור האות ממתכת מצופה אמייל. האות נענד על מדי א' בצד שמאל של החזה מעל לכיס. חייל שקיבל צל"ש במהלך המלחמה עונד אותו על גבי האות. אותות מערכה, באתר משרד הביטחון ארבע(ים) אחרי המלחמה-הענקת "אות המערכה" - תמונות מטקס הענקת אותות לעובדי משרד הביטחון, בבלוג של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון