laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מכללת המלחמה של הצי

מכללת המלחמה של הצי (באנגלית: Naval War College) היא המכללה לפיקוד ומטה של צי ארצות הברית. המכללה נוסדה ב-1884 והכשירה לאורך שנות קיומה מעל 24,000 קצינים. כל מחזור כולל כ-600 קצינים מהצי, מזרועות נוספות של הכוחות המזוינים של ארצות הברית, מסוכנויות פדרליות ומצבאות זרים, בנוסף עוד כ-1,000 סטודנטים בתוכניות לימודים מרחוק. הלימודים לשוהים במכללה נמשכים כ-10 חודשים בשלושה סמסטרים. המכללה מעניקה תואר שני בלימודי הגנה ואסטרטגיה או תואר בלימודי ביטחון לאומי ואסטרטגיה. כמו כן מועברים במכללה קורסי הכשרה קצרים לקציני מילואים. היא אחת מתשע עשרה האקדמיות הפדרליות של ארצות הברית. המכללה מורכבת משש יחידות אקדמיות: הקולג' ללוחמה ימית - מיועד לקצינים בכירים מכל הזרועות ומבכירים בסוכנויות הפדרליות השונות הקולג' לפיקוד ומטה - מיועד לקצינים בדרגת לוטננט קומנדר/מייג'ור ומקביליהם בסוכנויות הפדרליות הקולג' לפיקוד של הצי - מיועד לקצינים בכירים מציי מדינות זרות הקולג' למטה של הצי - מיועד לקצינים בדרגות הביניים מציי מדינות זרות הקולג' ללימודים מרחוק - מיועד לקצינים בשירות סדיר ומילואים וכן לעובדי ממשלה ומספר מצומצם של קציני ים ממדינות בעלות ברית. ומאפשר קבלת דיפלומה דרך לימודים בהתכתבות או בקורסים מקוונים הקולג' למנהיגות מבצעית ואסטרטגית - מיועד לקצינים בכירים מדרגת אדמירל משנה לפחות, ומספק הכשרה בתחומי המטות המשולבים מדיה וקבצים בנושא מכללת המלחמה של הצי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מכללת המלחמה של הצי (באנגלית) מכללת המלחמה של הצי, ברשת החברתית פייסבוק מכללת המלחמה של הצי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אתר מכללת המלחמה של הצי
סוכר תחבירי

סוכר תחבירי (Syntactic ugar) הוא מבנה תחבירי ההופך קוד לקריא יותר. תיאור מקובל נוסף לסוכר תחבירי הוא כל תוספת לשפה אשר אינה מרחיבה את יכולות השפה, אך מאפשרת כתיבת קוד קריא יותר. המושג סוכר תחבירי נטבע לראשונה על ידי פיטר לנדין בשנת 1964 במטרה לתאר את השימוש בתחשיב למדא בשפת ALGOL. שפות מאוחרות כדוגמת CLU, ML, ו-Scheme הרחיבו את משמעות המונח לכל תחביר פנימי נוח של שפה אשר ניתן לתיאור על ידי מבניה הבסיסיים של השפה. פקודות השמה מקוצרת כדוגמת a += b שקולות ל-a = a + b בשפת C ובשפות דומות אחרות. בשפת Perl, ניתן לכתוב unless (condition) {...} במקום הביטוי if (not condition) {...}. יתר על כן, תנאי יכול לעקוב אחר כל הוראה, כך שהביטוי statement if condition שקול ל-if (condition) {statement}, אך הראשון טבעי יותר לקריאה. בשפת C, הסימון a[i] הוא סוכר תחבירי עבור *(a + i). בדומה, הסימון a->x הוא סוכר תחבירי עבור a).x*) לגישה לשדה של רשומה נתונה. ההוראה using בשפת C# מבטיחה שחרור אובייקט מהזיכרון. (וחוסכת קוד שמוודא זאת בין אם התהליך הגיע לסופו ובין אם לאו) הוראות List comprehension (אנ') בפייתון כדוגמת: words_list=[word for word in words] מהווה סוכר תחבירי. במספר שפות תכנות ישנה תמיכה באופרטור "השוואה משולשת" (A<=>B), השקול למשל לפונקציית compareTo של Java. שימוש ב-Class בשפת JavaScript. Landin, Peter J. (1964). "The mechanical evaluation of expressions" (PDF). The Computer Journal. Computer Journal. 6 (4): 308–320. doi:10.1093/comjnl/6.4.308. נבדק ב-21 ביולי 2014. {{cite journal}}: (עזרה) Abelson & Sussman 1996, Chapter 1, footnote 11. Barbara Liskov, "A History of CLU", MIT Laboratory for Computer Science Technical Report 561 (1993) "C Compound Assignment". msdn.microsoft.com. Microsoft. נבדק ב-20 ביוני 2016. However, the compound-assignment expression is not equivalent to the expanded version because the compound-assignment expression evaluates expression1 only once, while the expanded version evaluates expression1 twice: in the addition operation and in the assignment operation. {{cite web}}: (עזרה) Garavaglia, Emilio (26 ביולי 2015). "Why are shortcuts like x += y considered good practice?". stackexchange.com. נבדק ב-20 ביוני 2016. optimization can [be done] if 'finding x' has no side effects {{cite web}}: (עזרה) Eric S. Raymond (11 באוקטובר 1996). The New Hacker's Dictionary – 3rd Edition. MIT Press. p. 432. ISBN 978-0-262-68092-9. נבדק ב-5 באוגוסט 2012. {{cite book}}: (עזרה)
תהילים קי"ג

הַלְלוּיָהּ הַלְלוּ עַבְדֵי ה' הוא פרק קי"ג מספר תהילים (פרק קי"ב בתרגום השבעים ובוולגטה), הפותח במילים אלו. בליטורגיה הנוצרית הוא מוכר גם בשם Laudate pueri, על שם המילים הראשונות בו בתרגום הלטיני. המזמור הוא אחד מעשרה מזמורים הפותחים בקריאה להלל את ה', 'הַלְלוּ-יָהּ'. הפרק מתחלק לשניים: פסוקים א'–ד' (הקדמה): אלוהים מתואר כמהולל ומבורך בכל מקום ובכל זמן. פסוקים ה'–ט': אלוהים מתואר כמשגיח רב-חסד על הבריאה. יש המפרשים[דרוש מקור] שמטרת המזמור היא להנגיד בין שני תיאורים אלו של אלוהים, שהם לכאורה סותרים, אבל מתקיימים במקביל. על אף שבפשוטו, חלקו השני של המזמור מתאר את השגחתו של האל על בני אדם פרטניים (דל, אביון ועקרה), יש הדורשים אותו כמתאר את ההשגחה על עם ישראל, בכך שאלוהים יוציא את עם ישראל מהגלות. ערך מורחב – קריאת ההלל זהו הפרק הראשון בקריאת ההלל, ויש מחז"ל שלמדו ממנו הלכות באשר לאמירת ההלל: רבא למד מן הפסוק הראשון שאין לקרוא את ההלל בפורים, שכן בשלמא התם "הללו עבדי ה'" ולא עבדי פרעה, אלא הכא "הללו עבדי ה'" ולא עבדי אחשורוש?! אכתי עבדי אחשורוש אנן! — תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ד, עמוד א' פירוש: גם אם שם (לגבי יציאת מצרים, אומרים הלל בפסח כי נאמר בפסוק) "הללו עבדי ה'" (כי הם כבר) לא עבדי פרעה, כאן (בפורים, לא ניתן לומר) "הללו עבדי ה'" ולא עבדי אחשורוש (כי) אנו עדיין עבדי אחשורוש (כלומר, בנס זה לא יצאו בני ישראל משעבוד מלכויות) כמה אמוראים למדו (מפסוקים שונים בפרק) שיש לקרוא את ההלל כסדרו. הגמרא דורשת מפסוק ג' שמצוות קריאת ההלל היא דווקא ביום. בנוסף לאמור לעיל, פסוקים מתוך הפרק נאמרים בהקשרים שונים: פסוק ב' משמש בכמה מקומות, ובראשם במענה לזימון. פסוקים ב'–ד' נאמר בפסוקי דזמרא. בנוסף, בספר שימוש תהלים כתוב שיש למזמור סגולה "להשמיד עבודת אלילים". המזמור משמש גם בליטורגיה הנוצרית, בעיקר בתפילת הערב (Vespera), ולכן נכתבו לו לחנים רבים. כמה דוגמאות מפורסמות: קלאודיו מונטוורדי, הפרק הרביעי מתוך Vespro della Beata Vergine ‏(SV 206) אנטון ברוקנר: Psalm 112 Alleluja! Lobet den Herrn, ihr Diener‏, WAB 35‏, (1863) וולפגנג אמדאוס מוצרט: K. 321, K. 339 גאורג פרידריך הנדל: HWV 236–237 אנטוניו ויוואלדי: Laudate pueri Dominum in C minor ‏(RV 600) בנוסח הוותיקן, לאחר המזמור נהוג לומר דוקסולוגיה של השילוש הקדוש (לרוב, Gloria Patri) מקימי- מונה רוזנבלום ומרדכי בן-דוד. על המזמור הולחן ניגון לרגל יום הולדתו של הרבי מליובאויטש, והתקבל בקרב חסידי חב"ד. הללו - יצירת חזנות של שקולניק אשר הקולטה על ידי החזן יוסלה רוזנבלט. גרסת כיסוי לשיר בוצעה על ידי שלום למר, מקהלת נרננה, מקהלת הילדים חסידימלך של יענקי לוינגר. הפסוק "מקימי מעפר דל" משובץ בשיר להתפלל של אוהד מושקוביץ. הפסוק "יהי שם ה' מבורך מעתה ועד עולם", משולב בשיר "רבותי" של ליפא שמלצר באלבומו בלי עין הרע. תהילים קי"ג באתר 929 - תנ"ך ביחד תהילים ק"ו, קי"א-קי"ג, קל"ה, קמ"ו-ק"נ ראו למשל בתרגום ובפירוש רש"י על פסוק ט'. תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ז, עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף כ', עמוד ב'. מקימי, מונה רוזנבלום ומרדכי בן-דוד, באתר יוטיוב הניגון ביוטיוב. בגלגולה הקודם תחת השם "קול הנערים". הללו, שלום למר לצפייה ביוטיוב. להתפלל, בביצוע אוהד מושקוביץ, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:38), 1 במרץ, 2022
ישיבת נחלת ישראל

הישיבה התיכונית נחלת ישראל היא חלק ממוסדות נחלת ישראל שהוקמו על ידי הרב שניאור קץ. הישיבה נמצאת במגדל העמק ועוסקת בחינוך לתורה ויראת שמיים. הישיבה מונה כ-190 תלמידים מכיתות ט'-י"ב. עיקר הלימוד בישיבה עוסק בגמרא, ובנוסף על כך לומדים תנ"ך, הלכה, אמונה חסידות ומוסר. אחר הצהריים לומדים לימודי ליבה ומגמות לבגרות. הישיבה מתייגת את עצמה בהשתייכות לתנועת החסידות ובנוסף בהשתייכות לציבור הדתי לאומי, ובפרט לתורתו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק. הישיבה קמה בשנת ה'תשס"ג כנתיב תורני בתוך כפר הנוער הדתי כפר חסידים, המשתייך לחינוך ההתיישבותי במשרד החינוך. מנכ"לית הכפר דאז, הגב' רחל סילבצקי שתח', לקחה על עצמה את מלאכת ההקמה וקיום הישיבה, על אף קשיים כלכליים ואחרים. הישיבה שהחלה עם עשרים תלמידים, הפכה לסיפור הצלחה באזור הצפון כולו, והביקוש הולך וגדל אף משאר אזורי הארץ. בתחילת שנת ה'תשע"ד הישיבה עברה למשכנה החדש במגדל העמק. בוגרי הישיבה ממשיכים לישיבות גבוהות או ישיבות הסדר. בשנת ה'תשע"א הוקמה הישיבה הגבוהה 'נחלת ישראל' שמהווה המשך לבוגרים המעוניינים להמשיך בדרכה של הישיבה. בוגרי הישיבה משרתים בצה"ל במסלולי הסדר, מסלולי חרדים או שירות צבאי רגיל. ישיבת נחלת ישראל רואה בתפילה עניין בסיסי ששייך לסדר היום של הישיבה, בישיבה ניתן דגש מיוחד על אופי התפילה עצמו: תפילה בקול, עניית אמן ואמן יהא שמיה רבא בקול, התפילה מלווה בשירה ובריקודים בחלק מקטעי התפילה. הישיבה, מלבד מסגרת הלימוד הרגילה, מעודדת תלמידים לחבור לתוכנית לימוד נוספת, אשר מגדלות אותם בתורה. תוכניות אלו מגובות הן בכיבוד והן בפרסים תקופתיים: הדף היומי – בישיבה קבוצה גדולה הלומדת דף יומי. "חבורות" – בכל ערב מתקיימות מספר קבוצות לימוד בשמירת הלשון, חסידות, משניות ועוד. הלימוד מתקיים בליווי כיבוד, כאשר קבוצות הלימוד מונחות ומאורגנות על ידי תלמידים מהכיתות הגבוהות או מארגונים חיצוניים. שיעורים מיוחדים והתוועדויות – הישיבה מקיימת שיעורים נוספים בערבים הניתנים על ידי הצוות עצמו באמונה ובחסידות. במשך השנה משתדלת הישיבה להביא גם רבנים שיתנו שיעורים חד-פעמיים בנושאים שונים. בתאריכים בעלי משמעות בחסידות, כדוגמת י"ט כסלו, מביאה הישיבה רבנים שיערכו התוועדות. כבכל מסגרת פנימייתית, ישנם מדריכים שתפקידם ללוות את התלמידים בשעות הפנימייה, תוך קיום שיחות, פעילויות מדריך, משחקי ספורט וחוגים. הישיבה מקיימת מספר שבתות מיוחדות בנוסף לשבתות הישיבה, ביניהן: שבת חסידות – פעם בשנה הולכת הישיבה לשבת בחצר חסידית על מנת לחזק את הקשר של התלמידים לתנועת החסידות בימינו. שבת כיתה – באחד ממקומות היישוב של התלמידים, לגיבוש המחזור. שבת חברון – על מנת לחזוק קשר התלמידים עם היישוב היהודי בחברון. שבת ארץ ישראל – בחורי הישיבה בעידוד הרבנים נוהגים לעשות שבת באחד המאחזים ביהודה ושומרון. הישיבה שואפת לגדל תלמידי חכמים בעלי יראת שמיים פנימית, אשר שמים לעצמם למטרה להמשיך לגדול בתורה, ולהאיר בתוך כלל ישראל את האור המיוחד אותו קיבלו בישיבה. לע"נ בוגרי הישיבה: אלחנן קליין הי"ד, נריה בן דוד הי"ד, עמיחי שמעון רובין הי"ד ועז ישעיה גרובר הי"ד מטרת הקרן - לעודד לימוד תורה. הקרן הוקמה בשנת ה'תשפ"ד על ידי ראש הישיבה הרב שניאור קץ לעילוי נשמת בוגרי הישיבה שנהרגו במלחמת חרבות ברזל. אתר האינטרנט הרשמי של ישיבת נחלת ישראל
סמדר הרצפלד

סמדר הרצפלד (4 במרץ 1952 - 26 בנובמבר 2023) הייתה סופרת ומשוררת ישראלית. סמדר הרצפלד נולדה בתל אביב, בת להורים יוצאי רוסיה שיצאו בשאלה. למדה בגימנסיה הרצליה ובתיכון עירוני ה'. שירתה בנח"ל, ובמסגרתו הקימה שבט צופים בשכונת מצוקה בירושלים. למדה מדעי היהדות ולימודי דתות באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1978 יצא לאור בהוצאת עקד ספרה הראשון, "תאוגרמה". בסוף שנות ה-80 עבדה במוסד לילדים חירשים ששימש השראה לרומן "אלוהים זה לא אני - מסע אל העולם שמאחורי השלט: מעון לילדים חרשים" (הוצאת כרמל, 1992). הספר זיכה אותה בפרס של הקרן לירושלים לשנת 1992. ספר שיריה השני, "שושנֵי דוּמָה" (ספרית פועלים, 1992), זיכה אותה בפרס הרי הרשון. ב-1994 יצא לאור הרומן "אינתא עומרי" (הוצאת ידיעות אחרונות), שעוסק בסיפור אהבה בין יהודייה לערבי. עקב נושאו ספגה הרצפלד ביקורת עזה. בשנת 2001 יצא לאור בהוצאת כתר ספרה "תחת שמי מקסיקו", שבו שתי נובלות: "תחת שמי מקסיקו" ו"ישו השחור". יצירותיה פורסמו בכתבי-עת, בהם "אפס שתיים", "חדרים", ו"גג". היא פרסמה סיפורים קצרים שלה באתר האינטרנט שלה. עסקה בהוראת כתיבה יוצרת במכון כרם. ב-2014 הקימה עם המשורר בנימין שבילי את הוצאת הספרים "62 הוצאה לאור", שבמסגרתה יצא לאור בשנת 2014 ספרה "אני גיטל" - רומן שמסופר בגוף ראשון מפי יהודייה בת המאה ה-18. התגוררה בירושלים. הייתה נשואה פעמיים, והותירה אחריה שני בנים שנולדו בווייטנאם, אותם אימצה. סמדר הרצפלד, ברשת החברתית פייסבוק סמדר הרצפלד, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" סמדר הרצפלד, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית" רשימת הפרסומים של סמדר הרצפלד, בקטלוג הספרייה הלאומית הספרים של סמדר הרצפלד, באתר "סימניה" סמדר הרצפלד, באתר של "62 הוצאה לאור" רמי סערי, מן הזרות אין מפלט גם למרחיק לנדוד, באתר הארץ, 17 במאי 2001 שירי לב-ארי, סמדר הרצפלד: "הדמות שלי שילמה מחיר עצום", באתר ynet, 24 ביוני 2014 ירון אביטוב, "אני, גיטל": מסע פמיניסטי לארץ הקודש, באתר הארץ, 6 באוקטובר 2014 איתי לב, "אני לא פועלת", באתר כלכליסט, 31 במאי 2015 דורון קורן, הרבה לפני "גדר חיה", היה את "אינתא עומרי", באתר הארץ, 10 באפריל 2017 נעמי שמר, סמדר, דבר, 21 באפריל 1978 תחת שמי מקסיקו, באתר של הוצאת כתר
Paper

"Paper" (בעברית: "נייר") הוא השיר שייצג את איסלנד באירוויזיון 2017. השיר בוצע על ידי סבאלה. השיר שנבחר ב-Söngvakeppnin 2017 שהוא הקדם האיסלנדי המסורתי נכתב והולחן באיסלנדית על ידי איינר אגליסון וסבאלה עצמה ובאנגלית על ידי לסטר מנדז ולילי אליס. בתום ההצבעה התברר כי לא נבחר להעפיל לשלב הגמר. מידע על היצירה "Paper" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Paper" באתר יוטיוב לורן וינדל,ICE QUEEN Who is Iceland’s Eurovision Song Contest 2017 entry? Svala to perform Paper – all you need to know, עיתון הסאן, 14 במרץ 2017 סטיינון ביורוק Steinunn Björk, "Paper" lyrics - Svala (Iceland, Eurovision 2017), wiwibloggs, ‏2017-03-13 (באנגלית אמריקאית), וויוויבלוגס, 13 במרץ 2017
סטמפריה ולדונגה

סְטַמְפֶּרִיָה וַלְדוֹנְגָה (באיטלקית: Stamperia Valdonega) הוא בית דפוס בנפת ורונה שבאיטליה המתמחה בהפקות דברי דפוס באיכות גבוהה מאוד ובגימור מיוחד. בית הדפוס שהוקם ב-1948, עומד מאז 2007 בבעלות קבוצת SIZ האיטלקית. החברה הוקמה בידי המדפיס ואמן הטיפוגרפיה הגרמני-איטלקי ג'ובאני מרדרשטייג (צר') ב-1922 בלוגאנו, ב-1948 הקים מרדרשטייג את בית הדפוס ברובע ולדונגה (איט') שבוורונה, וניהל אותו עד מותו ב-1977. מאז מוביל את בית הדפוס בנו, מרטינו מרדרשטייג. בית הדפוס נועד בעיקר עבור הדפסות ייחודיות לביבליופילים, וחתם במשך השנים חוזים לעבודות מיוחדות עם הוצאות ספרים נודעות באירופה ובארצות הברית. בשנת 1984 הקדיש המטרופוליטן בניו יורק תערוכה מיוחדת לעבודות של בית הדפוס בוולדונגה כמחווה לפעלו האמנותי של מרדרשטייג המנוח. אתר האינטרנט הרשמי של סטמפריה ולדונגה מידע על Stamperia Valdonega בקטלוג הספרייה הלאומית (רשימת דברי דפוס ומהדורות מוגבלות) הגופן "ולדונגה"(הקישור אינו פעיל), בעיצוב בית הדפוס, באתר קבוצת SIZ האיטלקית שרכשה את המותג ערך זה הוא קצרמר בנושא איטליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סטמפריה ולדונגה".
Verona

"Verona" (בעברית: "ורונה") הוא השיר שיצג את אסטוניה באירוויזיון 2017. השיר בוצע על ידי קויט טומה ולאורה. הוא נכתב והולחן על ידי סוון לוהמס. השיר נבחר ב-"Esti Laul 2017", התחרות לבחירת השיר האסטוני לאירוויזיון. בתחרות עצמה, בוצע בחצי הגמר השני שנערך ב-11 במאי, כשיר השבעה-עשר בסדר ההופעות. בתום שלב ההצבעות, התברר כי לא נבחר להעפיל לשלב הגמר. מידע על היצירה "Verona" באתר מיוזיק בריינז לורן וינדל, CENTRE STAGE Who is Estonia’s Eurovision Song Contest 2017 entry? Koit Toome & Laura to perform Verona – all you need to know, עיתון הסאן, 16 במרץ 2017 Estonia's Koit Toome and Laura are lost in Verona, אתר האירוויזיון, 11 באפריל 2017
אברהם מושרקי

אברהם מושרקי (נפטר ב-25 בפברואר 2023) היה ספורטאי ספורט נכים וחבר נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים. במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964) זכה עם נבחרת הכדורסל במדליית ארד ובמשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972) זכה עם נבחרת הכדורסל במדליות כסף. במשחקים הפאראלימפיים בהיידלברג (1972) התחרה גם באתלטיקה: מקום 13 בתחרות הטלת כידון (17.41 מטר), מקום 21 בתחרות זריקת דיסקוס (19.39 מטר) ומקום 25 בתחרות הדיפת כדור ברזל (5.97 מטר). נפטר בשנת 2023 והוכר כחלל צה"ל בהיותו נכה צה"ל שנפטר לאחר השירות. קורות החיים של אברהם משרקי, באתר "יזכור" של משרד הביטחון פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC (באנגלית)
קווין אברוך

קווין אברוך (או אברוץ') (באנגלית: Kevin Avruch; נולד ב-22 בפברואר 1950) הוא אנתרופולוג וסוציולוג יהודי-אמריקאי אשר מוכר בזכות מחקריו באנתרופולוגיה של התרבות ובסוציופסיכולוגיה פוליטית, בפרט בתחום השפעת התרבות על הסכסוכים ויישוב הסכסוכים. הוא פרופסור לאנתרופולוגיה באוניברסיטת ג'ורג' מייסון בפיירפקס שבווירג'יניה. אברוך נולד בברוקלין במשפחה יהודית. סיים בהצטיינות תואר ראשון באוניברסיטת שיקגו. אחר כך עשה תואר שני (1973) ובשנת 1978 דוקטורט באנתרופולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו. באותן שנים בין 1978-1972 השתתף במסגרת המכון הלאומי לבריאות הנפש של ארצות הברית NIMH במחקרים בתחום הסכסוכים בין בני אדם. בשנת 1971 ערך עבודת מחקר בשמורת האינדיאנים אוג'יבווה באזור האגם אק קורט אוריי במדינת ויסקונסין. בשנים 1977-1975 שהה בירושלים וחקר בישראל את תהליך האקולטורציה וקליטתם של העולים החדשים מאמריקה וממערב אירופה. ב-1975 היה מעורב במחקר אנתרופולוגי נוסף בעיר פאס במרוקו בנוגע לאתניות ולזהות האתנית בקרב תושבי מרוקו. בשנים 1980-1978 לימד כמרצה באוניברסיטת אילינוי בשיקגו והחל משנת 1980 הצטרף לסגל המחלקה לאנתרופולוגיה וסוציולוגיה של אוניברסיטת ג'ורג' מייסון בפיירפקס, וירג'יניה, וכמתאם התוכנית לאנתרופולוגיה. אברוך התמנה לדקאן בית הספר לניתוח סכסוכים וליישובם שבאוניברסיטת ג'ורג' מייסון. במהלך הקריירה שלו לימד אברוך באקדמיה הים תיכונית ללימודי דיפלומטיה באוניברסיטת מלטה, ובבית הספר ע"ש קרוק ללימודי שלום באוניברסיטת סן דייגו, באוניברסיטת השלום של האו"ם בקוסטה ריקה ובתוכנית ליישוב סכסוכים שבאוניברסיטת סבנג'י באיסטנבול. בשנת 2011 לימד במסגרת תוכנית פולברייט באוניברסיטה ההינדו באנארס. קווין ארבוך התפרסם בתרומתו לתחום ניתוח הסכסוכים ויישובם וחקר והדגיש את חשיבות התרבות בהבנת סכסוכים. הסכסוכים פורצים מתוך צורך להשגת מטרות הנראות בלתי ניתנות לפישור, צורך להשגת משאבים מצומצמים לכאורה, וצורך להבטחת הכוח הנדרש להשגת המטרות והמשאבים. ההערכה הסובייקטיבית של המטרות, המשאבים והכוח מושפעת על ידי גורמים תרבותיים, כולל קשיי תקשורת והבנה בין-תרבותית. מחקריו של אברוך ביקשו להוות משקל נגד ל"תאוריות הגדולות" על ההתנהגות האנושית ורצון להתמקד באפיונים של התרבות בניתוח סכסוכים וביישובם. אברוך, יחד עם פיטר בלק, אנתרופולוג נוסף מאוניברסיטת ג'ורג' מייסון, מתחו בקורת על תורתו של ג'ון ברטון לגבי צורכי היסוד של האדם וטענו שיש להכיר כי הצרכים נתפסים ומתמלאים באופן שונה בתרבויות שונות. קווין אברוך נשוי לשילה קתלין ולהם שתי בנות. אברוך הוא מחברם של יותר מ-65 מאמרים ו-7 ספרים: 1981 American Immigrants in Israel: Social Identities and Change. 1991 - Conflict Resolution: Cross-Cultural Perspectives עם P.W. Black and J.A. Scimecca 1997 - מאמר ב - Critical Essays on Israeli Society, Religion and Government עם W.P.Zenner 1998 - Culture and Conflict Resolution 2000 - Information Campaigns for Peace Operations 2012 - Contest and Pretext in Conflict Resolution:Culture, Identity, Power and Practice Conflict Resolution and Human Needs:Linky Theory and Practice (יחד עם C.R.Mitchell) אתר האינטרנט הרשמי של קווין אברוך באתר בית הספר לניתוח סכסוכים וליישובם קווין אברוך, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קווין אברוך, באתר ResearchGate ריאיון עם קווין ארבוך- מאת ג'וליאן פורטייה, באתר Beyond Intractability של אוניברסיטת קולורדו, 2003 ראיון מאת ג'וליאן פורטייה, 2003
שמואל אהרן שצדרוביצקי

הרב שמואל אהרן שצדרוביצקי (כ"ה בתשרי תרס"ח, 3 באוקטובר 1907 – ה' בניסן ה'תשל"ח, 12 באפריל 1978), היה מראשי אגודת ישראל בארץ, וסגן יו"ר המועצה הדתית בתל אביב. נולד בשנת תרס"ח לרבי מאיר שלום, האדמו"ר מקוברין-ביאליסטוק, שהיה חתנו של רבי מנחם נחום עפשטיין מייסד החסידות. רבי שמואל אהרן נשא את שיפרה, בתו של רבי פינחס יששכר פינקלר, האדמו"ר מפינטשוב סוסנוביץ. כאברך צעיר התמנה למזכיר אגודת ישראל בווילנה, והיה מקורב לרבי חיים עוזר גרודז'נסקי. בתקופת מלחמת העולם השנייה, הצליח להימלט והגיע ארצה בשנת 1943. לאחר הגיעו השתלב בפעילות אגודת ישראל בארץ ישראל, ובתחילת דרכו היה מראשי צעירי אגודת ישראל. לאחר מכן כיהן סגן יו"ר הוועד הפועל של אגודת ישראל בארץ ישראל, ויו"ר סניף אגודת ישראל בתל אביב. על אף תפקידיו התנהג בפשטות ובצניעות. התגורר בתל אביב. ילדיו: בנו הרב חיים דוד (ה'תרפ"ט-ח' בטבת ה'תשס"ו), חתן הרב נחום דוד משה ברנדווין מסטרטין. בתו רחל בילה (ה'תרצ"ג-כ"ו באב ה'תשפ"ד), נישאה לרב ישראל דן טאוב ממודז'יץ. בתו טובה (כ"ג בסיון ה'תרצ"ה-ב' באדר ה'תש"ך), נישאה לרב דוד מתתיהו רבינוביץ מביאלה בני ברק. בנו הרב אליעזר (יליד ה'תרצ"ז), מרבני אגודת ישראל בקווינס. הרב מאיר שלום גור אריה (ה'תש"ג-כ"א בתשרי ה'תשפ"ב), ממעלה לבונה. נפטר ממגפת הקורונה. מכתב מרבי שמואל שצדרוביצקי לרבי זלמן סורוצקין משנת תשכ"א עם הצעות למינוי גדולי האדמו"רים למועצת גדולי התורה כרטיס הנפטר(הקישור אינו פעיל), באתר חברא קדישא ת"א הרב שמואל שצדרוביצקי זצ"ל, הפרדס שנה נ"ב חוברת ח', עמ' 28
עיט הודי

עיט הודי (שם מדעי: Clanga hastata, בעבר Aquila hastata) הוא מין עוף דורס גדול מהסוג עיט מנוקד החי בתת-היבשת ההודית. בעבר היה שייך למין עיט חורש אך נפרד ממנו. הוא קרוב למין עיט צפרדעים. נכלל בעבר בסוג עיט (Aquila), אך הועבר לסוג עיט מנוקד (Clanga). אורכו 60 סנטימטרים ומוטת כנפיו 150 סנטימטרים. הוא בעל נוצות בהירות, ראש חום עם מקור מעוקל צהוב ועיניים גדולות, הזנב כהה והרגליים לבנות. הוא קטן ביחס למיני עיטים אחרים. העיט ההודי מצוי בטבע בהודו, בנגלדש, מיאנמר ונפאל. הוא שוכן באדמות מרעה, שדות וביערות סובטרופיים יבשים. מדיה וקבצים בנושא עיט הודי בוויקישיתוף עיט הודי, באתר NCBI (באנגלית) עיט הודי, באתר GBIF (באנגלית) עיט הודי באתר הרשימה האדומה של IUCN
ציפי קולטניוק

ציפי קולטניוק (נולדה בכ"ד באייר תשמ"ד, 26 במאי 1984) היא יוצרת שירים, מלחינה, זמרת חרדית, מרצה ומנטורית להעצמה בחיבור לנשמה. נולדה בבאר שבע כבת שמינית במשפחה בת אחד עשר ילדים, למנדל קריצ'בסקי - פרופסור לאלקטרוניקה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ולמרים שהייתה פסנתרנית מקצועית ולימים הקימה מרכזים לתעסוקת עולים אקדמאיים. מגיל שש למדה לנגן בפסנתר אך הפסיקה בגיל עשר וחצי כשאמה נפטרה. בגיל שלוש עשרה החלה לכתוב ולהלחין שירים. אחרי חתונתה בשנת תשס"ז יצאה לשליחות למוסקבה, ועסקה בכתיבת תוכניות לימודים לילדי שלוחי חב"ד במקום, במוזיקה יהודית לבתי ספר. בשנת 2013 לאחר שלא הצליחה למכור את שיריה לאמנים אחרים, החליטה קולטניוק לאזור אומץ ולהתחיל להופיע במופע העצמה לנשים ונערות המבוסס על תורת החסידות. בשנת תשע"ד (2014) הוציאה את הדיסק הראשון 'בשבילך נברא העולם', ובו שמונה שירים מקוריים שעוסקים בערך עצמי והתמודדות עם רגשות, האלבום נחשב כפורץ דרך בהיותו אלבום מקורי של אמנית יוצרת חרדית. בשנת תשע"ו (2016) הוציאה את הדיסק השני 'קומי' בפרויקט הד סטארט מצליח וראשון מסוגו למוזיקאית חרדית, "פרויקט שלא הושמע בו אף שיר וגם נקרא "לתמוך בזמרת שאי אפשר לשמוע אותה שרה", בהמשך השנה הופיעה בכנסי נשים יחד עם הרצאה של חני וינרוט על סיפורה האישי. בהמשך השנה תרגמה קולטניוק את המופע וכמה משיריה לשפה הרוסית והופיעה בקהילות יהודיות רבות ברוסיה ובאוקראינה. בשנת 2020 החלה קולטניוק במיזם "תובנה ליום של אמונה" כאשר מדי יום היא מנסחת ומפרסמת תובנה המגיעה לתפוצה של אלפי נשים בארץ ובעולם, בעקבות המיזם הקימה אתר אינטרנט ובו נמכרים מוצרים המעוטרים בתובנות האמונה שלה. מאז תקופת הקורונה החלה למסור שיעור פרשת השבוע בשם "פגישה עם הפרשה" - פרשת השבוע בזווית אישית, פרקטית ומחוברת ליום יום בקונספט מיוחד המאפשר לכל משתתפת להפגש עם הפרשה וגם לשתף איפה הדברים נגעו בה, הפגישה נערכת בזום ומשתתפות בה נשים מהארץ והעולם ומכל המגזרים. כתבה בעבר טור ב"לבנות", מוסף חודשי של עיתון כפר חב"ד וכתבות באתר Chabad.org בעברית. קולטניוק נשואה לדוד, להם שישה ילדים, מתגוררת ברחובות. כל השירים נכתבו והולחנו על ידי ציפי קולטניוק.  כל השירים נכתבו והולחנו על ידי ציפי קולטניוק.  אתר האינטרנט הרשמי של ציפי קולטניוק ציפי קולטניוק, ברשת החברתית פייסבוק ציפי קולטניוק, ברשת החברתית אינסטגרם ציפי קולטניוק, סרטונים בערוץ היוטיוב ציפי קולטניוק, באתר שירונט ציפי קולטניוק, באתר "שירת נשים" שיפי חריטן, קומי, תהיי את! ראיון חג עם הזמרת ציפי קולטניוק, באתר בחדרי חרדים, 12 באפריל 2017 העולם נברא בשבילי! סיפור חייה והדיסק הראשון שלה, אתר בית חב"ד "לא מפסידה ולא חסר לי לשיר מול גברים", באתר וואלה, 21 בספטמבר 2014 שיפי חריטן, המהפכה הנשית במוזיקה החסידית; חלק ב' - ציפי קולטניוק, באתר בחדרי חרדים, 7 באוקטובר 2017 כנס מאמע, ‏המסע שלי באמצעות המדיה הדיגיטלית - ציפי קולטניוק, באתר כיכר השבת, 14 בינואר 2018 יהודה שלזינגר, שיר של אמונה, באתר ישראל היום, 18 במאי 2018 רבקי קמינקר, אורי ראיון בעיתון עולמות, חודש אייר תשע"ז יעל רון, בשבילה נברא העולם, באתר ערוץ 7, מתוך בשבע, 18 במרץ 2014 דנה ורון, סטטוס: מארחת את ציפי קולטניוק ביוטיוב תובנה ליום של אמונה פגישה עם הפרשה קולטניוק בחבד אורג
מיכל זילבר

הרב יחיאל מיכל זילבר (נולד בח' בתשרי ה'תש"ד, 7 באוקטובר 1943) הוא ראש ישיבת זוויעהל בירושלים. בנוסף הוא מגיד שיעור בולט, שיעוריו על דף היומי בתלמוד בבלי מוקלטים במסגרת קול הדף וזוכים לאלפי האזנות. בעבר היה ראש ישיבת איתרי. נולד בטבריה למשפחה של חסידי סלונים, ששהו בטבריה מעליית רבי מנחם מנדל מוויטבסק, בצעירותו למד בישיבות סלונים והיה תלמידו של הנתיבות שלום, ובישיבת סלבודקה. לאחר נישואיו עבר להתגורר בירושלים. שימש כראש ישיבה בישיבת איתרי ובישיבת פרשבורג, והוא ראש ישיבת זוויעהל ומלמד גם בישיבת תפארת ישראל שפתח חתנו הרב ישראל מאיר דרוק. הוא מקפיד לסיים כל שנה בחג הסוכות את התלמוד בבלי והתלמוד ירושלמי בשביל זה הוא לומד מדי יום 7 דפי גמרא בתלמוד הבבלי ו 4 דפים בתלמוד הירושלמי וחוץ מזה הוא מסיים כל חודש את השישה סדרי משנה בשביל זה הוא לומד כל יום 18 פרקי משניות כך שכל שנה הוא עורך "סיום" על כל התורה. פתח בירושלים מוסד לילדים חרדיים בעלי לקויות למידה בשם לימודי ה'. עם פתיחת קול הדף בתחילת שנות ה-80 החל להקליט את שיעוריו על דף היומי בתלמוד בבלי, שיעוריו מאופיינים בחיתוך דיבור ובבהירות והם נמסרים בעברית וגם ביידיש, כל שיעור הוא 60 דקות בדיוק והוא כולל את פירוש הגמרא והסוגיא ומפרשי הגמרא לפי הצורך. בנוסף הוא מוסר שעורים בפרשת שבוע המופיעים בקול הלשון והוציא מספר ספרים בשם "לב ים". הרב עוסק אף בתורת הקבלה, ולמד אצל המקובל הרב יעקב משה הלל. בשנים עברו אף היה מופיע ביום ראש השנה בישיבת "אהבת שלום" לצורך כוונות בתקיעת שופר. חתנו הוא הרב ישראל מאיר דרוק ראש ישיבת "תפארת ישראל". כתב מספר ספרים בעיקר על סדר הגמרא: לב ים - שיעורים על מסכתות בש"ס שיעורי היום - ביאורים על דברי הגמרא בתוספת ביאורים מהאחרונים בים דרך - על ההפטרות, פרשת השבוע ומאמר בריאת העולם בים דרך - הגדה של פסח, ליקוטים מתורתו ומשיעוריו טיפה מן הים - על סדר פרשיות השבוע אליעזר שולמן, מקליט שיעורים ב-2:30 לפנות בוקר. באתר COL. יחיאל מיכל זילבר (1943-), דף שער בספרייה הלאומית