laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קלארוטי

קלארוטי בע"מ היא חברת תוכנה ישראלית העוסקת בהגנת סייבר למתקני תעשייה. קלארוטי הוקמה במאי 2015 על ידי אמיר זילברשטיין, שמכהן כיו"ר החברה, גלינה אנטובה, סמנכ"לית פיתוח עסקי, ובני פורת, ה-CTO של החברה. נשיא החברה הוא נדב צפריר, מנכ"ל קרן הסייבר Team8. זילברשטיין היה גם מנכ"ל החברה, והוחלף בתפקיד זה ביולי 2020 על ידי יניב ורדי. עם התפתחות המחשוב של מתקני תעשייה גדלה חשיפתם למתקפות סייבר, כגון מתקפת הסייבר על קולוניאל פייפליין. התוכנה של קלארוטי נועדה להגן על רשתות של מתקני תעשייה ממתקפות כאלה. במהלך פעילותה חשפה החברה חולשות אבטחה רבות במערכות בקרה תעשייתית. עם לקוחות החברה נמנים מפעלים בתחומי חשמל, נפט וגז, כימיקלים, מים, מזון ומשקאות, כרייה ועוד. בשנת 2023 עלו ההכנסות החוזרות השנתיות (ARR) על 100 מיליון דולר. בספטמבר 2016 גייסה החברה 32 מיליון דולר. ביוני 2018 גייסה החברה 60 מיליון דולר. בדצמבר 2018 גייסה החברה 8 מיליון דולר. ביוני 2021 גייסה החברה 140 מיליון דולר. על פי הערכה, גיוס זה משקף שווי של מיליארד דולר לחברה. בדצמבר 2021 גייסה החברה 400 מיליון דולר, ששימשו לרכישת חברת מדיגייט (Medigate) הישראלית, העוסקת באבטחת תשתיות קריטיות בבתי חולים. אחד המשקיעים בסבב זה הוא סופטבנק, ובעקבות זאת מונה נציגו בישראל, יוסי כהן, לדירקטור בקלארוטי. במרץ 2024 גייסה החברה 100 מיליון דולר, חלקם באשראי. אתר האינטרנט הרשמי של קלארוטי קלארוטי, ברשת החברתית פייסבוק קלארוטי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קלארוטי, ברשת החברתית LinkedIn יניב אביטל, ‏אחד מסבבי הגיוס הגדולים ביותר בסייבר הופך את קלארוטי ליוניקורן, באתר Geektime‏, 17 ביוני 2021 חולשות אבטחה מסכנות מאות-אלפי בקרים תעשייתיים בארץ ובעולם, באתר TechTime‏, 10 בספטמבר 2020 יניב ורדי מונה למנכ"ל Claroty, באתר TechTime‏, 21 ביולי 2020 קלארוטי גייסה 140 מיליון דולר, באתר "TechTime",‏ 17 ביוני 2021 קלארוטי חשפה חולשת אבטחה חמורה בבקרי PLC של סימנס, "ישראל דיפנס", 1 ביוני 2021 מאיר אורבך, קלארוטי גייסה 100 מיליון דולר בהון ואשראי, באתר כלכליסט, 6 במרץ 2024 יניב אביטל, ‏עולה מעל לרדאר: Claroty מגייסת 32 מיליון דולר, כדי להגן על התשתיות הקריטיות, באתר Geektime‏, 13 בספטמבר 2016 מאיר אורבך, חברת הסייבר התעשייתי Claroty גייסה 60 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 11 ביוני 2018 Claroty, באתר Crunchbase מאיר אורבך, חברת קלארוטי גייסה 140 מיליון דולר והפכה ליוניקורן, באתר כלכליסט, 17 ביוני 2021 מאיר אורבך, יוניקורן הסייבר הישראלי קלארוטי גייס 400 מיליון דולר. המטרה - רכישת מדיגייט הישראלית, באתר כלכליסט, 8 בדצמבר 2021; אושרי אלקסלסי, ‏ראש המוסד לשעבר מוביל גיוס של 400 מיליון דולר לקלארוטי, באתר Geektime‏, 8 בדצמבר 2021
שלושת המוסקטרים (בית המשפט העליון)

שלושת המוסקטרים (באנגלית: Three Musketeers) היה כינוי שניתן לשלושה משופטי בית המשפט העליון של ארצות הברית שכיהנו בשנים 1932–1937, ליברלים בהשקפתם, שבאופן כללי תמכו במדיניות הניו דיל של נשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט. השלושה היו: לואי ברנדייס, בנג'מין קרדוזו והרלן סטון. מולם ניצבה קבוצת ארבעת הפרשים - השופטים פירס באטלר, ג'יימס קלארק מק'ריינולדס, ג'ורג' סאת'רלנד וויליס ואן דוונטר. נשיא בית המשפט העליון צ'ארלס אוונס יוז והשופט אוון רוברטס היו בתקופה זו לשון המאזניים. בסיועו של רוברטס, שלטו ארבעת הפרשים על רוב ההחלטות של בית המשפט, שבאמצעותן הם פסלו רבים מחוקי הניו דיל כלא תואמים לחוקת ארצות הברית. אף על פי ששלושת המוסקטרים היו מגוונים מבחינה מפלגתית (סטון היה רפובליקני), השקפותיהם היו זהות בנוגע לחקיקת הניו דיל, וכך הם התלכדו יחדיו. במהלך מושב בית המשפט של 1935, נהגו ארבעת הפרשים להגיע לעבודתם ולשוב לבתיהם בנסיעה משותפת במכונית אחת כדי לתאם את עמדותיהם ואת טיעוניהם. כדי להתייצב מולם, נהגו שלושת המוסקטרים להיפגש בביתו של ברנדייס בימי שישי אחר הצהריים. עם זאת, ארבעת הפרשים הצליחו לשלוט בהחלטות בית המשפט, ומגמה זו הובילה את הנשיא רוזוולט להגיש הצעת חוק לרפורמה בבית המשפט העליון, הצעה שנויה במחלוקת שפורסמה בפברואר 1937, למנות לבית המשפט העליון שופטים נוספים כדי לשנות את הרכבו. צעד זה הפך לבלתי נחוץ כאשר רוברטס, שבשנים 1935–1936 תמך בכמה מפסקי הדין של ארבעת הפרשים, צידד בשלושת המוסקטרים בפסק הדין שהיווה ציון דרך וניתן במרץ אותה שנה, "מלון החוף המערבי נגד פאריש" (West Coast Hotel Co. v. Parrish), ושנודע בכינוי "השינוי בזמן שהציל תשעה" (The switch in time that saved nine). פסק דין זה, בנוסף לפרישתו ביוני 1937 של ואן דוונטר והחלפתו בהוגו בלאק והחלפתו של סאת'רלנד בסטנלי ריד בינואר 1938, שניהם תומכים נלהבים של הניו דיל, שמו קץ לשליטתם של ארבעת הפרשים בבית המשפט. ב-1941 ברנדייס, קרדוזו, באטלר ויוז כבר לא כיהנו בבית המשפט. מכל הרכב השופטים שכיהן בתקופה זו נותרו רק סטון ורוברטס, כשסטון קודם לתפקיד נשיא בית המשפט העליון. שלושת המוסקטרים הצליחו לכפות את השקפתם בפסקי דין רבים. לעיתים קרובות עלה בידם לשכנע את המתנדנדנים יוז ורוברטס, להצטרף אליהם. השלושה הצליחו לאשר את תאימותם לחוקה של רבים מחוקי הניו דיל, כמו חוק החרמת הזהב (Gold Confiscation Act ) של 1934, חוק תקני העבודה ההוגנים של 1938 (Fair Labor Standards Act of 1938), חוק רשות עמק טנסי וחוק הביטוח הלאומי (Social Security Act). לעיתים עלה בידם לשכנע את חלק מחבורת ארבעת הפרשים להצביע בעד חוקי הניו דיל. The Four Horsemen vs. The Three Musketeers: When the Supreme Court Had Awesome Names for Their Factions, APRIL 11, 2018, FASCINATINGPOLITICS William E. Leuchtenburg, When Franklin Roosevelt Clashed With the Supreme Court—and Lost, SMITHSONIAN MAGAZINE, MAY 2005. Ball, Howard (2006). Hugo L. Black: Cold Steel Warrior. New York: Oxford University Press, p. 90.
דקומנוס

דֵקוּמָנוּס (לטינית: Decumanus – עשירי) הוא רחוב רוחבי בעיר רומית החוצה את העיר ממזרח למערב. בדרך כלל בכל הערים שנבנו על ידי הרומאים ברחבי האימפריה, כמו גם במחנות הצבאיים שלהם, השתמשו בתכנון עירוני כמעט זהה שהיה מבוסס על רשת רחובות סדורה, בצירים צפון-דרום ומזרח-מערב, שבמרכזה עוברים שני רחובות ראשיים "קארדו מקסימוס" (cardo Maximus) בציר צפון-דרום, ו"דקומנוס מקסימוס" (decumanus maximus) בציר מזרח-מערב. במחנה הרומי הייתה "הדרך העשירית" (via decumana או via decimana) הדרך שהפרידה בין הקוהורטה התשיעית לקוהורטה העשירית (כפי שה-via quintana, "הדרך החמישית", הפרידה בין הקוהורטה החמישית לשישית). בערים רבות, שהיו בעבר קולוניות רומיות, יש זכר לצירים אלה גם כיום. דוגמה לכך היא העיר העתיקה של ירושלים, בה הקארדו המערבי (יש הרואים בו "קארדו מקסימוס") ניכר ברחובות סוק ח'אן א-זית, והמשכו ברחוב היהודים. ה"דקומנוס מקסימוס" הוא למעשה ציר "נחל צולב" המקשר בין שער יפו להר הבית, וניכר היטב ברחוב דוד - הגבול בין הרובע המוסלמי והרובע הנוצרי שמצפון לו, והרובע הארמני והרובע היהודי שמדרום לו. מתווה צירים ראשיים מצטלבים דומה ניתן לראות, לדוגמה, גם בעיר פריז: מסלול הציר המרכזי (cardo maximus) מצפון לדרום נשמר עד היום ברחוב סן ז'ק בגדה השמאלית ורחוב סן מרטן בגדה הימנית; הציר האופקי העיקרי (decumanus) נשמר במסלול רחוב סן אונורה וסן אנטואן, (כיום רחוב ריבולי), עד כיכר הבסטיליה. מונחון גאוגרפיה עירונית
Thank You (אלבום של דיאנה רוס)

Thank You (בעברית: תודה לך) הוא אלבום האולפן ה-25 של הזמרת-יוצרת האמריקאית דיאנה רוס. האלבום יצא לאור ב-10 בספטמבר 2021, על ידי חברת התקליטים דקה. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים. זהו אלבומה האולפן הראשון מאז צאת אלבומה ה-24 I Love You משנת 2006, והחומר המקורי הראשון מאז צאת אלבומה ה-22 Every Day Is a New Day, משנת 1999. האלבום נכתב במהלך הסגר בעקבות מגפת הקורונה בשנת 2020 והוקלט באולפן הביתי של רוס. רוס כתבה יחד את כל 13 הרצועות, ועבדה עם כותב השירים והמפיק ג'ק אנטונוף, כמו גם ג'ימי נייפס, טיילה פרקס וספייק סטנט. ב-17 ביוני 2021, יצא לאור סינגל הבכורה של האלבום הנושא את שמו "Thank You". רוס צפויה לצאת לסיבוב הופעות במהלך שנת 2022 על מנת לקדם את אלבומה. מידע על האלבום Thank You באתר MusicBrainz מידע על האלבום Thank You באתר AllMusic האלבום Thank You באתר Discogs האלבום Thank You באתר ספוטיפיי האלבום Thank You באתר דיזר האלבום Thank You באתר Yandex.Music (ברוסית) האלבום Thank You באתר אפל מיוזיק האלבום Thank You באתר Last.fm Thank You, Genius (באנגלית) Brandle, Lars (17 ביוני 2021). "Diana Ross Talks New Album, Shares Title Track 'Thank You': Stream It Now". Billboard. נבדק ב-17 ביוני 2021. {{cite web}}: (עזרה) Snapes, Laura (17 ביוני 2021). "Diana Ross announces first new album in 15 years". The Guardian. נבדק ב-17 ביוני 2021. {{cite web}}: (עזרה) Squires, Bethy (17 ביוני 2021). "Get Ready for the First Diana Ross Album in 15 Years". Vulture. נבדק ב-17 ביוני 2021. {{cite web}}: (עזרה) Coughlan, Ellen (16 ביוני 2021). "Diana Ross is set to release her first studio album in 15 years". MSN.com. נבדק ב-17 ביוני 2021. {{cite web}}: (עזרה) Thank You by Diana Ross (באנגלית בריטית), נבדק ב-2021-06-17
טרנס מאן

טרנס סטנלי מאן (באנגלית: Terance Stanley Mann; נולד ב-18 באוקטובר 1996) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בקבוצת לוס אנג'לס קליפרס מליגת ה-NBA, בעמדות הקלע והסמול פורוורד. מאן נולד בברוקלין, ניו יורק, וגדל בעיר לוול שבמסצ'וסטס. בשנת 2015 החל ללמוד באוניברסיטת המדינה של פלורידה, על מנת לשחק בקבוצת הכדורסל שלה תחת המאמן הוותיק לנארד המילטון. לאורך 4 עונותיו עם ה"סמינולס" שיתף פעולה, בין היתר, עם שחקני ליגת ה-NBA לעתיד ג'ונתן אייזק, מליק ביזלי ודוויין בייקון. בעונתו הרביעית והאחרונה בליגת המכללות רשם ממוצעים של 11.4 נקודות, 6.5 ריבאונדים ו-2.5 אסיסטים למשחק. בדראפט ה-NBA‏ 2019 נבחר מאן על ידי לוס אנג'לס קליפרס, בבחירה ה-48. לאחר עונת רוקי חלשה, בה קלע 2.4 נקודות למשחק בלבד, הציג שיפור בעונתו השנייה ותרם 7.0 נקודות ו-3.6 ריבאונדים בממוצע למשחק כשחקן ספסל בכיר. מדיה וקבצים בנושא טרנס מאן בוויקישיתוף טרנס מאן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN הסטטיסטיקות של מאן בליגת המכללות, באתר sports-reference.com רשימת הנבחרים בדראפט 2019, באתר basketball-reference.com ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פסגת אורבאנאק

פסגת אורבאנאק או פסגת אורבנאק (באנגלית: Urbanak Peak) היא פסגה ברכס אוהיו, בהרי הורליק, בארץ מרי בירד שבאנטארקטיקה. הפסגה ממוקמת בסמוך למדף מירסקי. המדרונות הצפוניים של הפסגה הם מדרונות סלעיים חשופים מקרח. גובה הפסגה 1,819 מטרים מעל פני הים; פסגת אורבאנאק היא הפסגה ה-2,113 בגובהה באנטארקטיקה. הפסגה נסקרה לראשונה על ידי משלחת חציית הרי הורליק (Horlick Mountains Traverse party) מטעם התוכנית האנטארקטית של ארצות הברית בדצמבר 1958 (בקיץ האנטארקטי). שמה של הפסגה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. הפסגה נקראת על שמו של ריצ'רד א. אורבאנאק (Richard L. Urbanak), מטאורולוג בתחנת בירד בשנת 1960. פסגת אורבאנאק באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית פסגת אורבאנאק באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור פסגת אורבאנאק מזג אוויר נוכחי עדכני בפסגת אורבאנאק (לרבות זמני שקיעת/זריחת שמש/ירח עדכניים) תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור פסגת אורבאנאק נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור פסגת אורבאנאק סטטיסטיקות מזג אוויר עבור פסגת אורבאנאק גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי הרי אנטארקטיקה לפי גובהם
יהודה כלץ (השני)

רבי יהודה כלץ (ה'ר"ס בערך – לפני ה'שנ"א) היה רב מרוקאי, מחבר פירוש מגיד משנה על הלכות שחיטה ברמב"ם. נולד לרבי שלמה כלץ וכאביו אף הוא לימד את רבי אברהם גאבישון. בגיל צעיר, חלק על רבי אברהם אבן טוואה. בה'ש"ג נכבשה תלמסאן וכתוצאה מכך כל הכתובות נעלמו, הרב כלץ ואביו תיקנו כתובות חדשות לכולם. רבי אברהם גאבישון מתאר את המאורע בשנת שנ"א כסיפור היסטורי ששמע מפי מגידי אמת מה שאומר שבשנת שנ"א כבר לא היה בין החיים. רבי יוסף אלאשקר חיבר (ברפ"ט) את ספרו צפנת פענח לבקשת הרב כלץ, בתשובה לנכדו של הרב כלץ הוא מתואר כנכדו של "רב קדוש וחכם בנעלמות ועשר מאמרות". חיבורו המפורסם הוא פירוש על הלכות שחיטה לרמב"ם אשר נדפס לראשונה בתוך ספר זבחים שלמים לרבי אברהם אנקווה (ליוורנו תרי"ח) והחל משנת ה'תרמ"ב נדפס על ידי מדפיסי ורשא כפירוש מגיד משנה של רבי וידאל די טולושא, תחת הכותרת "פירוש מגיד משנה על הלכות שחיטה אשר היה טמון בכתב יד ולא נדפס מעולם". שאול ליברמן סבר שהמחבר הוא רבי יהודה הראשון (ללא תימוכין), והסכים עמו ישראל תא שמע, לעומתם שלמה זלמן הבלין הביא כתב יד של רבי יהודה השלישי בו כותב שמחברו הוא זקנו רבי יהודה השני וכך הוכרע הספק. שלמה זלמן הבלין, לתולדות משפחת אלכלץ, קריית ספר מט, תשל"ד, עמ' 643–656, באתר רמב"י. הרב מאיר אלבז, משיח אלמים, ירושלים תשמ"ו, עמ' 15–16, באתר אוצר החכמה חיים דובער גולבסקי, מי הוא מחבר ה"מגיד משנה" על הלכות שחיטה?, אור המזרח יז, תשכ"ח, עמ' 37-39, באתר אוצר החכמה ראו שו"ת נופך סימן ו, (נדפס בשו"ת התשב"ץ חלק ד מהדורת מכון ירושלים). מסופר על ידי רבי שלמה בן צמח דוראן, בשו"ת חוט המשולש, הטור הראשון סימן יו רבי אברהם גאבישון, עומר השכחה, עמ' כט: חוט המשולש עניין לב בה'תפ"ח כבר הייתה מצויה העתקה של הספר, ראו דברי הרב משה צבעון בתוך ספרו של ר"א אנקווה, טהרת הכסף, י: שאול ליברמן, תוספת ראשונים חלק ב ירושלים תרצ"ח, חולין עמ' 218 – 219 ישראל תא שמע, "על ספר מגיד משנה הנדפס על הלכות שחיטה לרמב"ם" קריית ספר מח (תשל"ג) עמ' 179, באתר רמב"י.
יהודה כלץ (השלישי)

רבי יהודה כלץ היה רב צפון אפריקאי, משורר ורופא. מחכמי אלג'יר. נולד לרבי אברהם בן רבי יהודה כלץ השני, היה תלמידו של רבי שלמה דוראן שניים משיריו של הרב כלץ בשבח רבו נדפס בספרו "תפארת ישראל" (ה'שנ"א) שיר נוסף בשבח ספרו של רבו נדפס בספר חשק שלמה על משלי (ה'שנ"ג), מנוסח מצבתו נראה ששימש כרופא. רבי אברהם אבן טוואה כתב קובץ השגות על פסקיו בהלכות שחיטה. הרב כלץ נפטר באלג'יר באייר ה'ש"פ. אלף המגן – חיבור בן אלף בתים על דיני קידושין גירושים מזונות ושבועות, חלקים מהחיבור נדפסו בתוך ספר זכות אבות (ליוורנו תקע"ז, באתר היברובוקס) לרבי אברהם קורייאט, חיבורו השלם מצוי בכמה כתבי יד. שמע שלמה – דיני טרפות, הספר נדפס על ידי רבי לוי אסולין בתוך ספר זבחי אלהים, (תוניס תרפ"ב, באתר היברובוקס). שני חיבוריו אלו נכתבו בצורת שיר, בכתב יד קיימות מספר בקשות ממנו וכן קינה על הגביר ר' יעקב ששפורטש שנפטר בשנת ה'שע"ח. שלמה זלמן הבלין, לתולדות משפחת אלכלץ, קריית ספר מט, תשל"ד, עמ' 643–656, באתר רמב"י. הרב מאיר אלבז, משיח אלמים, ירושלים תשמ"ו, עמ' 15-16, באתר אוצר החכמה מידע על יהודה בן אברהם כלץ בקטלוג הספרייה הלאומית ראו בספר חוט המשולש הנדפס בתוך שו"ת התשב"ץ חלק א תשובות יא ולב נותר בכתב יד, ראו: דוד סלימאן ששון, אהל דוד, עמ' 766 אין להחליפו עם רבי יעקב ששפורטש שהיה בן לאותה משפחה. ראו מאיר בניהו, "משפחת ששפורטש", אסופות ח (תשנ"ד), עמ' רסח.
יהודה כלץ

האם התכוונתם ל... יהודה כלץ (הראשון) (1477~1500) – ראש ישיבה בממלכת גרנדה ובאלג'יר ומחבר ספרים, אבי משפחת כלץ יהודה כלץ (השני) (~1500~1591) – רב מרוקאי, מחבר פירוש מגיד משנה על הלכות שחיטה מאת הרמב"ם יהודה כלץ (השלישי) (?–1620) – רב צפון אפריקאי, משורר ורופא, מחכמי אלג'יר; בנו של יהודה כלץ השני משפחת כלץ
בני רוזנברג

בני רוזנברג (16 במרץ 1918 – 14 באוגוסט 1947) היה כותב ומשורר, חבר קיבוץ חצור. רוזנברג נולד לשרה ומיכאל בעיר בתומי שבגאורגיה. אביו עלה בגפו לארץ ישראל בשנת 1920 וכעבור שנה הצטרפה אליו משפחתו. תחילה התגוררה המשפחה בירושלים, בבית משותף עם משפחת אליעזר בן-יהודה, עמה היו מיודדים. בהיותו כבן עשר, עברה משפחתו לתל אביב. תחילה למד בבית החינוך לילדי עובדים ואחר כך עבר לבית הספר החקלאי מקוה ישראל. בתקופת לימודיו במקוה ישראל הצטרף לתנועת השומר הצעיר ולאחר סיום לימודיו בבית הספר החקלאי, היה בין מייסדי קיבוץ ג' של השומר הצעיר ובין ראשוני הקיבוץ שעלו להתיישבות בחצור. רוזנברג נהג לכתוב שירים, שחלקם פורסמו ב"על המשמר", ויצירה שחיבר, "הצרצר והנמלים - מחזה לגיל הנעורים: משל עממי ב-3 עלילות" אותה הלחין סשה ארגוב, הועלתה על ידי חברי הקיבוץ. רוזנברג התגייס ל"הגנה" ובאוגוסט 1947 נסע רוזנברג לישיבת מפקדת ההגנה בתל אביב. בהגיעם אל הכפר אבו כביר, במבואותיה הדרומיים של תל אביב, נתקל הטנדר במחסומים שהציבו ערבים והותקף ביריות. הטנדר התדרדר לתעלה והוא נפגע בראשו. הוא הובהל לבית החולים ושם מת מפצעיו. הובא למנוחות בקיבוצו חצור. במאמר לזכרו כתב אברהם שלונסקי: “בשם נחבא זה, בני, הדפיס גם את שיריו המעטים, אשר היה בהם ניגון והרבה קשב לניגון שלו ושל זולתו, הזולת אשר אהב – והוא ידע לאהוב אדם ושירה ולהאמין בהם...שנים-שלושה ימים לפני האסון הביא לי את שירו האחרון – 'פרעות בעיר'. עקת צל קברות…ניבא ולא ידע מה ניבא. זהו ניחושנו המריח את האסון בלא דעת" לאחר מותו כונסו שיריו של רוזנברג בשני קבצים שהוציאה ספריית פועלים: "בערוב היום" ו"בטרם טל". הצרצר והנמלים - מחזה - הוצאת מחלקת החינוך הבינקיבוצית - כולל את השירים שיר העלבון, שיר ערש, שיר החורף, הצרצר השיכור, שיר הבוקר ומרש העמל, כולם למילותיו של גרשון פלוטקין. בטרם טל - שירים - ספריית פועלים - כולל את השירים פרעות בעיר, איך לערטל את האמת, אני אוהב אותך, חברי, מה רב האבק, אביב, בוקר ושוק, הקונכית והים וחדווה. בערוב היום - שירים - ספריית פועלים תמונת בני רוזנברג בחטיבת יפתח הגדוד השני גדוד הנגב - אתר הפלמ"ח בני רוזנברג (1918-1947), דף שער בספרייה הלאומית בן שלו, גלריה, סשה ארגוב, פנס בודד, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2010 הצרצר והנמלים מחזה לגיל הנעורים, באתר הספרייה הלאומית של ישראל כתבי העיתון, אזכרה לבני רוזנברג, על המשמר, 21 August 1947 טוראי בני רוזנברג - לזכרו, באתר יזכור בני רוזנברג, באתר קיבוץ חצור אברהם שלונסקי, בני ז"ל, על המשמר, 22 אוגוסט 1947 ספרים חדשים - ספריית פועלים, בני רוזנברג: בערוב היום, מעריב, 4 דצמבר 1970 ספרים חדשים - ספריית פועלים, בני רוזנברג: בטרם טל, על המשמר הצרצר והנמלים, באתר זמרשת ספרי ספריית הפועלים, באתר דבר, ‏29 July 1949 איך לערטל את האמת, באתר יוטיוב אני אוהב אותך, באתר יוטיוב חברי, באתר יוטיוב מה רב האבק, באתר יוטיוב אביב, באתר יוטיוב בוקר ושוק, באתר יוטיוב הקונכית והים, באתר יוטיוב חדווה, באתר יוטיוב סימניה - בערוב היום
שולחן באקיי

שולחן באקיי (באנגלית: Buckeye Table) הוא מישור גדול הממוקם במרכז רכס אוהיו בהרי הורליק המהווים חלק מההרים הטראנס-אנטארקטיים, בארץ מרי בירד שבאנטארקטיקה. אורכו של המישור 22 קילומטרים; רוחבו של המישור משתנה בין 9.2 קילומטרים (בנקודה הרחבה ביותר) ל־3.7 קילומטרים (בנקודה הצרה ביותר). גובהו של המישור 2,362 מטרים מעל פני הים; המישור הוא ההר ה-1,006 בגובהו באנטארקטיקה. המישור מאופיין בהרים ומצוקים בעל פסגות שטוחות, המכוסים שלג. מצוקיו הצפוניים של המישור תלולים. המישור מתמזג במדרון מתון ביותר עם הרמה המכוסה קרח שמדרום. הפסגה ממוקמת בסמוך למדף מירסקי. המדרונות הצפוניים של הפסגה הם מדרונות סלעיים חשופים מקרח. רכס אוהיו כולו (ובו גם המישור) נסקרו לראשונה על ידי משלחת חציית הרי הורליק (Horlick Mountains Traverse party) מטעם התוכנית האנטארקטית של ארצות הברית בדצמבר 1958 (בקיץ האנטארקטי). הרי הורליק נחקרו בשנים 1960–1961 ו- 1961–1962 על ידי גאולוגים מהמרכז למחקר הקטבים על שם בירד (Byrd Polar Research Center) באוניברסיטת המדינה של אוהיו, הממוקמת בעיר קולומבוס, בירת מדינת אוהיו שבארצות הברית. שמו של המישור הוצע על ידי ויליאם ה. צ'אפמן (William H. Chapman), סוקר מטעם הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, אשר השתתף בסקר הרי הורליק בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1960–1961. רכס אוהיו נקרא על שם אוניברסיטת המדינה של אוהיו, אשר חוקריה חקרו את הרכס. המישור נקרא על שם הכינוי של האוניברסיטה ושל מדינת אוהיו כולה "באקיי" - "Buckeye" משמעו עץ ערמון אמריקאי. תושבי אוהיו מכונים "בקאיים" (Buckeyes). • LONG, William Ellis (1964), THE STRATIGRAPHY OF THE OHIO RANGE, ANTARCTICA, The Ohio State University • G. W. Grindley (1967), The Geomorphology of the Miller Range, Transantarctic Mountains with notes on the glacial history and neotectonics of East Antarctica, New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 10:2, 557-598, https://doi.org/10.1080/00288306.1967.10426756 שולחן באקיי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית שולחן באקיי באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד שולחן באקיי באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה שולחן באקיי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום שולחן באקיי והר שופף באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד תצלום שולחן באקיי באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד תצלום לוויין של אזור שולחן באקיי מידע גאוגרפי והיסטורי הרי אנטארקטיקה לפי גובהם ההיסטוריה של חקר רכס אוהיו
טייריס מקסי

טייריס מקסי (באנגלית: Tyrese Maxey; נולד ב-4 בנובמבר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בקבוצת פילדלפיה 76' מליגת ה-NBA, בעמדת הרכז. מקסי נולד בדאלאס שבטקסס, וגדל בעיר גרלנד הסמוכה. בשנת 2019 החל ללמוד באוניברסיטת קנטקי, על מנת לשחק בקבוצת הכדורסל שלה תחת המאמן ג'ון קליפארי. לאורך עונתו היחידה בקבוצה, בה שיתף פעולה עם עמנואל קוויקלי, רשם ממוצעים של 14.0 נקודות, 4.3 ריבאונדים ו-3.2 אסיסטים למשחק. בדראפט ה-NBA‏ 2020 נבחר מקסי על ידי פילדלפיה 76', בבחירה ה-21. לאחר עונת הרוקי שלו תפקד כמחליפו מהספסל של הרכז בן סימונס, וקלע 8.0 נקודות בממוצע למשחק. מדיה וקבצים בנושא טייריס מקסי בוויקישיתוף טייריס מקסי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טייריס מקסי, ברשת החברתית אינסטגרם טייריס מקסי, סרטונים בערוץ היוטיוב פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN הסטטיסטיקות של מקסי בליגת המכללות, באתר sports-reference.com רשימת הנבחרים בדראפט 2020, באתר basketball-reference.com ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עמנואל קוויקלי

עמנואל ג'יילן קוויקלי (באנגלית: Immanuel Jaylen Quickley; נולד ב-17 ביוני 1999) הוא כדורסלן אמריקאי, שמשחק בקבוצת טורונטו ראפטורס מליגת ה-NBA, בעמדות הרכז והקלע. קוויקלי נולד בעיר הברה דה גרייס שבמרילנד, וגדל בבל אייר הסמוכה. בקיץ 2017 נבחר להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, לאחר שרשם ממוצעים של 20.8 נקודות, 6.7 ריבאונדים, 6.7 אסיסטים ו-3.7 חטיפות למשחק בליגת התיכונים של מרילנד. בשנת 2017 החל ללמוד באוניברסיטת קנטקי. בעונתו הראשונה במדי "קנטקי ויילדקטס" מיעט לשחק, וקלע 5.2 נקודות בממוצע למשחק לצדם של טיילר הירו, פי. ג'יי. וושינגטון וקלדון ג'ונסון. בעונת 2018/2019 הפך לאחד השחקנים המובילים של הקבוצה, לצד חברו לקו האחורי טייריס מקסי, והעמיד ממוצעים של 16.1 נקודות, 4.2 ריבאונדים ו-1.9 אסיסטים למשחק. בסיום העונה נבחר לשחקן המצטיין של המחוז הדרום-מזרחי (SEC). בדראפט ה-NBA‏ 2020 נבחר קוויקלי בבחירה ה-25 על ידי אוקלהומה סיטי ת'אנדר, ומיד הועבר בטרייד לניו יורק ניקס. במשחקו ה-14 בלבד ב-NBA, ב-24 בינואר 2021, קלע 31 נקודות בהפסד הניקס לפורטלנד טרייל בלייזרס. לאחר עונת הרוקי שלו קלע 11.4 נקודות בממוצע למשחק. ב-30 בדצמבר 2023 עבר קוויקלי, יחד עם אר. ג'יי. בארט ובחירת דראפט בסיבוב השני ב-2024, מהניקס לטורונטו ראפטורס, תמורת 3 משחקני טורונטו. עמנואל קוויקלי, ברשת החברתית פייסבוק עמנואל קוויקלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) עמנואל קוויקלי, ברשת החברתית אינסטגרם פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN הסטטיסטיקות של קוויקלי בליגת המכללות, באתר sports-reference.com רשימת הנבחרים בדראפט 2020, באתר basketball-reference.com ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משה בן שם טוב אבן חביב

משה בן שם טוב אִבְּן חביב (1450–1520) היה משורר ומדקדק עברי. אבן חביב נולד בליסבון שבפרטוגל במחצית השנייה של המאה החמש עשרה. נדד בספרד, ארצות ערב, אולי גם בצרפת, ולבסוף התיישב בקהילה היהודית שבעיר ביטונטו שבדרום איטליה. העביר בספריו את תורת הדקדוק ומלאכת השיר של חכמי ספרד והיה גם בקיא בפילוסופיה. פירושו לספר "בחינת עולם" מאת ידעיה הפניני מצוטט על ידי מפרשיה המאוחרים יותר של היצירה. תוצאות חיים: פרוש בחינת עולם לידעיה הפניני – פירוש לספרו של ידעיה הפניני, בחינת עולם מרפא לשון – ספר על הדקדוק העברי פרח שושן – ספר על הדקדוק העברי דרכי נועם – ספר על דרכי השיר פרוש מלות ההגיון לרמב"ם על שמו רחוב ברמת גן. אריה שיפרס, "משה בן חביב: משורר ומהגר", סטודיה רוזנטליאנה, כרך 35, מס' 2, 2001, ע' 172–183 (באנגלית). כתבי משה בן שם טוב אבן חביב בפרויקט בן-יהודה אבן חביב, משה בן שם טוב, באתר אנו – מוזיאון העם היהודי מידע על משה בן שם טוב אבן חביב בקטלוג הספרייה הלאומית משה בן שם-טוב אבן-חביב, דף שער בספרייה הלאומית במיוחד ניכרת השפעת ספר הדקדוק "מעשה אפד" מאת פרופייט דוראן תוצאות חיים: פרוש בחינת עולם לידעיה הפניני | כתב יד NNL_ALEPH000075706 | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il ... מרפא לשון: ... דרכי נעם ... הם שני חבורי' ... / יצרם ... מה"ר משה ן' חביב .. | אבן-חביב, משה בן שם-טוב | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il פרח שושן | כתב יד NNL_ALEPH000090887 | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il פרוש מלות ההגיון לרמב"ם | כתב יד NNL_ALEPH000090890 | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
קו סולנצבסקאיה

קו סולנצבסקאיה (ברוסית: Солнцевская линия) (קו מס' 8A) הוא קו ברכבת התחתית של מוסקבה. קו סולנצבסקאיה ממוקם בשטחי המחוז המרכזי, המערבי, ומוסקבה החדשה. הקו כולל 14 תחנות, אורכו 30.9 ק"מ, וזמן הנסיעה הממוצע בו הוא 41 דקות. הקטע הראשון של הקו מתחנת דלובוי צנטר עד תחנת פארק פובדי נפתח ב-31 בינואר 2014. נכון לעכשיו אין לקו סולנצבסקאיה קשר ישיר עם קו קלינינסקאיה, המוצג בתרשימים באותו צבע צהוב ומספר 8. פרויקט חיבור שני הקווים לקו קלינינסקו-סולנצבסקאיה אחד (אנ'), קיים כבר כמה עשורים, אולם בדיקת האפשרות והתזמון להקמת קו זה תהיה רק לאחר שנת 2023 ,עם סיום בניית קו הטבעת הגדול. קו סולנצבסקאיה באתר nashemetro.ru http://www.rosmetrostroy.ru/solnline.htm https://stroi.mos.ru/news/sobianin-stantsii-mietro-pykhtino-i-vnukovo-planiruietsia-postroit-v-2023-ghodu