laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תאודור רוסטי

תאודור רוסטי (ברומנית: Theodor Rosetti‏; 4 במאי 1837 - 17 ביולי 1932) היה סופר ופוליטיקאי רומני, ששירת כראש ממשלת רומניה מ- 13 באפריל 1888 ועד 11 באפריל 1889. מדיה וקבצים בנושא תאודור רוסטי בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא רומניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ספיריט אוף סנט לואיס

הספיריט אוף סנט לואיס (באנגלית: Spirit of St. Louis) היה מטוס חד מנועי מדגם Ryan NYP, המטוס הראשון שחצה בטיסה ישירה את האוקיינוס האטלנטי ללא עצירת ביניים – מרחק של 5,810 קילומטר. הטיסה ארכה 33 שעות ושלושים דקות משדה התעופה רוזוולט בלונג איילנד שבניו יורק עד פריז שבצרפת. את המטוס הטיס צ'ארלס לינדברג, ב-21 עד ה-22 במאי שנת 1927. המטוס נקרא על שם העיר סנט לואיס במיזורי שם גרו צ'ארלס לינדברג ומממן הטיסה שלו. המטוס תוכנן על ידי רונלד א. הול ונבנה על ידי יצרן המטוסים ראיין איירונאוטיקל קומפני מסן דייגו, קליפורניה. התכנון התבסס על המודל Ryan M-2 שהיה מטוס דואר שנבנה בשנת 1926. המטוס תוכנן ונבנה בשיתוף עם לינדברג בשנת 1927 ויצא משימוש ב-30 באפריל 1928. נבנה מטוס יחיד מהדגם הזה בעלות של 10,000 דולר. כדי להגדיל את טווח הטיסה של המטוס, נוסף מכל דלק בחזית המטוס במקום החלונות הקדמיים, דבר שהקשה על הטיסה ודרש שימוש בפריסקופ, אך שיפר את טווח הטיסה ואת מיקום מרכז הכובד של המטוס. כדי להקטין את המשקל צומצם הצוות לאדם אחד, ולינדברג היה גם הטייס וגם הנווט. לאחר הצלחת הטיסה מעל האוקיינוס האטלנטי, לינדברג ערך מטס של רצון טוב במרכז אמריקה עם מטוס הספיריט אוף סנט לואיס. לכבוד האירוע הונפק בול מיוחד בפנמה. ניקרגואה הנפיקה בול לכבוד היובל לטיסת חציית האטלנטיק. הטיסה נחשבת נקודת ציון חשובה בהיסטוריה של התעופה וצ`ארלס לינדברג זכה להערכה רבה ונחשב בארצות הברית גיבור לאומי. המטוס מוצג כיום במוזיאון האוויר והחלל הלאומי בוושינגטון. נפח שימושי – 1,703 ליטרים יחס משקל להספק – 10.4 קילוגרם לכח סוס Hall, Donald A. Technical Preparation of the Airplane "Spirit of St. Louis" N.A.C.A. Technical Note #257. Washington: National Advisory Committee for Aeronautics, July 1927. Lindbergh, Charles A. We. New York: Grosset & Dunlap Publishers, 1927. Nevin, David, ed. The Pathfinders (The Epic of Flight, v. 2). Alexandria, Virginia: Time-Life Books, 1980 .ISBN 0-8094-3256-0 Berg, A. Scott. Lindbergh. New York: G.P. Putnam`s Sons, 1998. ISBN 0-399-14449-8. Lindbergh, Charles A. Charles A. Lindbergh: Autobiography of Values. New York: Harcourt Brace Jovanovich, 1977. ISBN 0-15-110202-3. מדיה וקבצים בנושא ספיריט אוף סנט לואיס בוויקישיתוף נקודות ציון בתעופה – הספיריט אוף סנט לואיס אתר צ`ארלס לינדברג מטוס הספיריט אוף סנט לואיס לוח הזמן בתעופה ההיסטוריה של הספיריט אוף סנט לואיס סרט אמריקאי משנת-1957 ספיריט אוף סנט לואיס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מנולאקה קוסטאקה יפוריאנו

מנולאקה קוסטאקה יֶפּוריאנו (ברומנית: Iepureanu או Manolache Costache Epureanu‏; 1823–1880) היה פוליטיקאי רומני, נבחר כנציג המפלגה השמרנית פעמיים כראש ממשלת רומניה. הוא נבחר בפעם הראשונה ב-1870, ובפעם השנייה ב-1876. כיהן בשנים 1872–1873 כשר המשפטים. מנולאקה (או אמנואיל) קוסטאקה יפוריאנו נולד בעיר ברלאד בחבל מולדובה. למד בהיידלברג, בברלין, גטינגן ויינה, שבה סיים את הדוקטורט למשפטים בשנת 1839. בחזרתו למולדתו השתתף בתנועת האופוזיציה נגד השליט מיכאיל סטורדזה שהכינה את אירועי 1848 במולדובה. נעצר ונשלח בליווי צמוד, יחד עם עוד חמישה מהפכנים, לטורקיה. אולם בדרך, בגאלאץ, הצליח להימלט. כבר בשנת 1849 חזר למולדובה. השתתף באופן פעיל במאבק למען איחוד שתי הנסיכויות הרומניות, זאת בתוקף תפקידו כחבר הדיוואן (ועד) האד הוק של מולדובה (1857) וכחבר באספה הבוחרת (1858). הקריירה הפוליטית שלו פרצה עם בחירת הקולונל אלכסנדרו יואן קוזה לראשות שתי הנסיכויות הרומניות גם יחד, כשעדיין הממשלות נשארו נפרדות. בין 27 באפריל 1859 - 5 בינואר 1860 יפוריאנו התמנה לראש ממשלת מולדובה. מדיניותו כללה צעדים ראשונים לקראת הסרת פריבילגיות, הלאמת נכסי המנזרים הנקראים chinovii. מודרניזציה של הצבא, כולל הקמת גדוד של הנדסה קרבית. כמו כן ניסה להקים בנק לאומי ובנק לאשראי. בין 14 ביולי 1860 - 14 באפריל 1861 היה למולדבי היחיד בראש ממשלת ולאכיה. בשנת 1866 עמד בראש הממשלה שהחליטה להזמין נסיך זר על מנת להמליכו ברומניה. בין אוקטובר 1872 למרץ 1873 כיהן כשר המשפטים בממשלה השמרנית של לסקר קטרג'יו. בהמשך עבר לשורות האופוזיציה הליברלית. בשנת 1876 התמנה לראש ממשלה, הפעם מטעם הליברלים. מאוחר יותר הצטרף בחזרה למפלגה השמרנית. נפטר בשלאגנבאד בדוכסות נסאו בגרמניה. Chestia locuitorilor privită din punctul de vedere al Regulamentului organic - 1866 - (סוגיית התושבים מבחינת התקנון האורגני) Despre pretinsa rescumpărare a căilor ferate - 1879* (על פדיונן כביכול של מסילות הברזל). מדיה וקבצים בנושא מנולאקה קוסטאקה יפוריאנו בוויקישיתוף ראו הכתיב Iepureanu ב"נאומים ודיונים בפרלמנט של רומניה 1864-2004" בעריכת גארגה בוזאטוGh Buzatu (coord)- Discursuri si dezbateri parlamentare, Editura Mica Valahie, Bucureşti, 2006 ערך זה הוא קצרמר בנושא רומניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מחוזות צרפת

מחוזות צרפת (בצרפתית: Départements, "דפרטמן") הם יחידות אדמיניסטרטיביות בצרפת ובחלק מהטריטוריות שלה מעבר לים. 96 מחוזות קיימים היום ב-22 חבלים בצרפת המטרופוליטנית (זו שעל אדמת אירופה או באיים הקרובים אליה) ועוד חמישה מחוזות בחמשת החבלים שמעבר לים. לכל המחוזות סטטוס משפטי זהה כחלקים אינטגרליים של צרפת. 101 המחוזות מחולקים ל-342 רבעים (Arrondissements). בצרפת המטרופוליטנית, השטח החציוני של מחוז הוא 5,965 קמ"ר. לפי מפקד שנערך בשנת 1999 האוכלוסייה המחוזית החציונית בצרפת הייתה 511,012 תושבים. עיר המחוז (עיר הבירה של המחוז) נמצאת בדרך כלל במרכז הגאוגרפי של המחוז. מרכז זה נקבע על ידי הזמן שלקח להגיע ברכיבה מהגבול החיצוני של המחוז. המטרה הייתה שניתן יהיה להגיע ברכיבה מהפריפריה לעיר המחוז בפחות מ-24 שעות. המחוז הגדול ביותר בצרפת מבחינת שטח הוא ז'ירונד (10,000 קמ"ר) והקטן ביותר הוא פריז (105 קמ"ר ללא הפרוורים). המחוז המאוכלס ביותר הוא נור (2,550,000 תושבים) והמאוכלס פחות מכל הוא לוזר (74,000 תושבים). המחוזות ממוספרים כולם עם שתי ספרות המשמשות במיקוד, במספרי זהות, בלוחיות רישוי של מכוניות ועוד. המחוזות שמעבר לים מקבלים שלוש ספרות. כל מחוז מנוהל על ידי מועצה כללית הנבחרת לשש שנים. המוציא לפועל של המועצה הוא נשיאה. הממשלה הצרפתית מיוצגת במחוז על ידי מושל שממונה על ידי הנשיא או ראש הממשלה. המושל נעזר במספר תת-מושלים היושבים מחוץ לעיר הבירה של המחוז. המחוזות מחולקים לנפות, בין אחת לשבע בכל מחוז (תלוי בגודלו), וכל נפה מנוהלת על ידי תת-מושל. הנפות בתורן מחולקות לקומונות, המנוהלות על ידי מועצות מקומיות. בצרפת ישנן 36,700 קומונות. מערכת המחוזות נוסדה ב-4 במרץ 1790 על ידי האספה המכוננת הלאומית על מנת להחליף את המערכת הפרובינצלית הישנה במערכת יותר הגיונית. המחוזות נועדו גם לשבור בכוונה את הפרובינציות ההיסטוריות של צרפת כדי למחוק הבדלים תרבותיים ולבנות חברה יותר הומוגנית. רוב המחוזות נקראו על שם הנהר המרכזי באותו האזור או על שם תווי נוף אחרים. המספר ההתחלתי של המחוזות היה 83 אך הוא גדל ל-130 עד שנת 1810 בשל כיבושיו של נפוליאון. לאחר מפלתו ב-1815 ירד מספר המחוזות ל-86 שכן קונגרס וינה קבע כי צרפת תחזור לגודלה מלפני המלחמות (שלושת המחוזות הנוספים נוצרו מפיצול שלושה מחוזות מקוריים). ב-1860 סיפחה צרפת את אזור ניס ואת סבויה (שחולקה בעקבות הסיפוח לשני מחוזות) וכך נוספו שלושה מחוזות נוספים. ל-89 המחוזות ניתנו מספרים לפי סדר אלפביתי. שלושה מחוזות במזרח המדינה הועברו לפרוסיה ב-1871, לאחר תבוסתה של צרפת במלחמת צרפת–פרוסיה. לאחר מלחמת העולם הראשונה קיבלה צרפת מחדש את מחוזותיה המזרחיים, וכך ב-1919 היו לה 90 מחוזות. ארגון מחדש של מחוז פריז ב-1968, חלוקת קורסיקה למחוזות ב-1975 והענקת סטטוס של מחוז לגוואדלופ, לגיאנה הצרפתית, למרטיניק ולראוניון השלימו את המספר למאה. הצטרפותה של מיוט כמחוז חמישי מעבר לים ב-2011 העלה את המספר ל-101. חלוקה מנהלית של צרפת מדיה וקבצים בנושא מחוזות צרפת בוויקישיתוף
אוליגומר

בכימיה, אוליגומר (מיוונית ολιγος, אוליגוס - "אחדים") היא מולקולה המורכבת ממספר קטן של יחידות, "מונומר". זאת בניגוד לפולימר - מולקולת ענק, המורכבת ממספר רב של יחידות "מונומר". מונחים ייעודיים נפוצים הם דימר, טרימר וטטרמר - מולקולות שמכילות שתיים, שלוש וארבע יחידות מונומר בהתאמה. אוליגומריזציה היא תהליך פלמור של מספר מונומרים קטן. ההבחנה בין אוליגומר לפולימר אינה חדה, כיוון שהיא מבוססת רק על מספר היחידות החוזרות, המונומרים. בשימוש נפוץ, מולקולות בהן פחות מכמה עשרות מונומרים נקראות "אוליגומר", ומולקולות ארוכות יותר "פולימר". בביוכימיה, המושג אוליגומר מתייחס לקומפלקס שמורכב מצירוף של מספר מקרומולקולות כמו מבנה רביעוני של חלבון, שמורכב ממספר תתי חלבונים זהים, הקשורים בקישור לא קוולנטי. שימוש נפוץ במחקר הביולוגי בעזרת מבנים אוליגומריים המשמשים גלאים ובנויים למשל ממקטע DNA או RNA חד-גדילי קצר, המשמש בניסויי הכלאה של חומצות גרעין (Nucleic acid hybridization) או היברידיזציה באתר המושג מתייחס גם לקומפלקס חלבון המורכב משתי תת-יחידות ומעלה. במקרה זה, קומפלקס המורכב מתת-יחידות חלבוניות שונות מכונה "הטרו-אוליגומר". בהתאמה, כאשר קיים רק סוג אחד של תת-יחידה, ניתן לקרוא לקומפלקס "הומו-אוליגומר" (לדוגמה קולגן שהוא הומו-טרימר). אוליגוסכרידים אוליגודנדרוציטים פולימר פלמור מדיה וקבצים בנושא אוליגומר בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הסכם אלכסנדרופול

הסכם אלכסנדרופול (בטורקית: Gümrü Antlaşması) היה הסכם שלום שנחתם ביום 2 בדצמבר 1920 בעיר אלכסנדרופול, כיום גיומרי בארמניה, ואשר סיים את מלחמת טורקיה–ארמניה שהתחוללה מ-24 בספטמבר 1920 ועד ליום חתימת ההסכם בין כוחות האספה הלאומית הגדולה של טורקיה לבין הרפובליקה הדמוקרטית של ארמניה. תנאיו של ההסכם סוכמו בין מפקד הכוח הצבאי הטורקי מוסה קזם קראבקיר, לאחר שכבש את העיר אלכסנדרופול והקים בה את מפקדתו ובין שר החוץ של ארמניה. עיקרו של ההסכם היה בסעיף 10 בו הצהירה ארמניה כי היא מוותרת על השטחים שהוענקו לה לפי חוזה סוור שנחתם ב-10 באוגוסט 1920, ומתוך כך על רובן המכריע של תביעותיה לשטחים בתחומי אסיה הקטנה. עוד קבע ההסכם בסעיף 2 כי קו הגבול בין שתי המדינות יעבור לאורך התוואי שהוסכם בין רוסיה לבין האימפריה העות'מאנית כפי שנקבע בהסכם ברסט-ליטובסק מ-1918. ההסכם היה אמור לזכות באשרור הפרלמנט הארמני בתוך חודש לכל היותר ממועד חתימתו, אך דבר זה לא נעשה מעולם שכן הצבא האדום שהחל את פלישתו לארמניה מכיוון אזרבייג'ן כשבוע לפני כן, כבש את ירוואן ב-4 בדצמבר 1920, ובכך באה עצמאותה של המדינה המותשת אל קיצה. עשרה חודשים לאחר חתימת הסכם אלכסנדרופול, הוא הוחלף בהסכם קארס.
תרכובת אליציקלית

תרכובת אליציקלית היא תרכובת אורגנית שהיא אליפטית וגם טבעתית. התרכובת מכילה טבעת אחת או יותר המורכבת מאטומי פחמן הקשורים בקשרים רוויים או בלתי רוויים (כמו קשר כפול), אך אינן בעלות אופי ארומטי. לתרכובות האליציקליות יכולות להיות גם שרשראות צד אליפטיות. בין התרכובות האליציקליות - ציקלואלקאנים כמו ציקלוהקסאן, תרכובות ציקלואלקניות רב טבעתיות, תרכובות ספירו (בהן לשתי טבעות יש אטום משותף אחד), ועוד. קבוצה מחוץ למבנה הטבעתי בתרכובות מסוג זה מכונה "קבוצה אקסוציקלית". תרכובת אליציקלית בספר הזהב של IUPAC תרכובת אליציקלית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אירווינג קפלן

אירווינג ("אירב") קפלן (באנגלית: Irving Kaplan; נולד ב-5 באוגוסט 1933) הוא במאי טלוויזיה, שחקן ומפיק ישראלי ממוצא אמריקאי. קפלן נולד בארצות הברית וב-1969 עלה לישראל משיקגו. בארצות הברית ביים תוכנית טלוויזיה לילדים, היה זמר מוזיקת פולק ומנהל מחנה קיץ לילדים יהודיים. קפלן ביים וכיכב בסדרות הטלוויזיה הקלאסיות של הטלוויזיה החינוכית להוראת אנגלית: "Neighbours", "Here we are" ו-"The Sheriff of Hollywood Hills". קפלן ביים גם חלק ניכר מפרקי זהו זה! ואת קלטת הילדים "ציפור הנפש" (1991, על פי סיפור של מיכל סנונית). קפלן נשוי לאורה ואב לארבעה ילדים, בהם האמנים ירמי ואהרון קפלן, שאף השתתפו כשחקנים-ילדים במספר הפקות של אביהם. More About English, סדרת שיעורים באנגלית (1969- 1972), מנחה, מורה ושחקן The adventures of scooterman ("סקוטרמן"), סדרה להוראת אנגלית (1972), במאי ושחקן The Sheriff Of Hollywood Hills (השריף מגבעות הוליווד, "השריף", "שריף גודמן"), שחקן Here we are, סדרה להוראת אנגלית (1975), במאי מוזיקה בתיאטרון, סדרה בהנחית גארי ברתיני בשנות ה-70, במאי זהו זה!, סדרת בידור, במאי ושחקן אורח באחד הפרקים. שובו של השריף, תוכנית טלוויזיה (הטלוויזיה החינוכית), 1996, במאי ומפיק ירון ביטר, האב הרוחני, באתר ynet, 8 באוגוסט 2008 אירווינג קפלן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אירווינג קפלן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אירווינג קפלן, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים ובנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צבי הודי

צבי הודי (שם מדעי: Gazella bennettii) הוא מין של צבי המשתייך למשפחת הצבאיים. הצבי ההודי מצוי בדרום אסיה. בתי הגידול האופייניים לו הם ערבות, שטחים המיוערים ומדבריות. הם מצויים בעיקר במרכז ובמערב הודו, בצפון איראן ובמרכזה, בפקיסטן ובאפגניסטן. בעבר, הצבי ההודי היה נפוץ גם בצפון אפריקה ובחצי האי ערב. הוא בעל חיים סתגלתני מאוד שמותאם לסביבות מחיה שונות, החל ממישורים ועד הרים בגובה 1,500 מטרים. גופו של הצבי ההודי רזה וחינני. פרט בוגר מתנשא לגובה 65 סנטימטרים ושוקל כ-23 קילוגרמים. צבע פרוותו של הצבי ההודי ומאפייניה משתנים בהתאם לעונות השנה: בקיץ הפרווה חלקה וצבעה אדמדם-צהבהב ברוב הגוף ולבנה בגחון, ואילו בחורף הפרווה עבה יותר. בשני צדי הפנים פסים כהים בין זווית העין לחרטום. הן לזכר והן לנקבה קרניים, והן מגיעות לאורך ממוצע של 10 - 13 סנטימטרים. הקרניים הארוכות ביותר המתועדות הגיעו לאורך של 39 סנטימטרים. אין מידע מדויק על תוחלת חייו של הצבי ההודי, אך משערים שהיא עומדת על כ-12 שנים, נמוך יחסית לצבאים אחרים. תזונתו מתבססת על מיני צמחים רבים - בהתאם לאזור ולעונת השנה - אולם הוא מעדיף עלווה רכה ומיני פירות שונים. לעיתים הוא אוכל גם אדמה, על-מנת לספק לגופו מינרלים חיוניים. אין עונת רבייה ספציפית בשנה, וההריון אורך כ-5.5 חודשים. הצבי ההודי ביישן, והוא נמנע מלהתקרב לבני אדם. מכיוון שהוא חי באזורים צחיחים, גופו של הצבי ההודי הסתגל לזמני מחסור ומסוגל לא לשתות זמן רב, ולקבל את הנוזלים הדרושים לו מעלים המכילים מים או מטיפות טל. לעיתים הצבי ההודי חי ביחידות, אולם בחלק מהמקרים הוא מסתובב בקבוצות קטנות של שלושה עד ארבעה פרטים, שיכולות להגיע אף ל-30 פרטים. הצבי ההודי פעיל בעיקר בשעות הבוקר ובין הערביים, על-מנת לשמור על אנרגיה ולא לבזבז נוזלים בשעות החמות של היום. הצבי ההודי איננו נתון בסכנת הכחדה. האוכלוסיות הפקיסטנית והאיראנית נמצאות במגמת ירידה, אולם האוכלוסייה ההודית יציבה יחסית ועומדת על למעלה מ-100,000 פרטים. המין מוגן על-פי חוק באיראן, בהודו ובאפגניסטן. מדיה וקבצים בנושא צבי הודי בוויקישיתוף צבי הודי, באתר ITIS (באנגלית) צבי הודי, באתר NCBI (באנגלית) צבי הודי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) צבי הודי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) צבי הודי, באתר GBIF (באנגלית) מאמר מקיף(הקישור אינו פעיל) שעוסק בצבי ההודי צבי הודי באתר הרשימה האדומה של IUCN
יסודות (בנייה)

יסודות הם החלקים עליהם מבוססים מבנים. היסוד מעביר את מכלול העומסים הפועלים על המבנה אל הקרקע. על פי ההנחיה הכללית ייקבע עומק היסודות בעומק בו ישנם מי תהום במפלס קבוע, על מנת שהשינויים במפלס מי התהום לא ישפיעו על יציבות המבנה. לא תמיד מי תהום הם הגורם העיקרי לקביעת עומק היסוד, כיוון שישנם אזורים בהם אין מי תהום הסמוכים לפני הקרקע וישנן קרקעות, שמי התהום אינם משפיעים באופן משמעותי על תכונותיהן המכניות.[דרוש מקור] היקף ועומק הסיוד תלויים בתכונות הקרקע של המבנה העתידי. לעיתים נדרש שימוש בטכניקת "ג'ט גראוט" לשיפור הקרקע. ניתן למנות חמישה סוגים עיקריים של יסודות יסודות בודדים יסודות נמשכים יסודות רפסודה כלונסאות ביסוס (בשונה מכלונסאות דיפון) יסודות באר בדרך כלל יסוד בודד הוא פירמידה קטומה מבטון הנוצקת בתוך בור רדוד. מעל היסודות הבודדים בונים את עמודי המבנה. יסודות בודדים, משמשים לביסוס בתים קטנים ופשוטים, או סככות, בעיקר באזורים בהם הקרקע נחשבת כקרקע טובה לביסוס, כלומר קרקע חולית או קרקע סלעית רכה ורציפה. יסוד נמשך נבדל מיסוד בודד בכך שמידת האורך שלו גדולה בהרבה ממידת הרוחב. למעשה מדובר בקורה ארוכה בעלת חתך טרפזי, שצידה הרחב פונה לכיוון הקרקע. היסוד הנמשך בדרך כלל נושא קורת יסוד ממנה יכולים לעלות עמודים, כמו ביסוד בודד, או לחלופין, קורת היסוד יכולה לשאת קיר נושא, שמהווה תחליף למערכת עמודים. מתווה יסודות מדיה וקבצים בנושא יסודות בוויקישיתוף יסודות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) יסודות, דף שער בספרייה הלאומית על פי מדריך לאינג'נר פרק בנאות הוצאת מסדה 1957
סטניסלב אנגלוביץ'

סטניסלב אנגלוביץ' (נולד ב-26 במרץ 1982 בברטיסלאבה) הוא כדורגלן סלובקי המשחק בעמדת המגן הימני. אנגלוביץ' החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של קבוצת אינטר ברטיסלאבה ובעונת 2002/2003 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת. בעונת 2005/2006 עבר אנגלוביץ' לקבוצת סנץ, קבוצת סלובקית שהייתה בבעלותו של דניאל יאמר, איש עסקים יהודי-גרמני, שרכש מאוחר יותר את קבוצת מכבי נתניה הישראלית. בעונת 2007/2008 עבר אנגלוביץ' למכבי נתניה ושיחק בה עד תחילת ינואר 2008. ביולי 2008 עבר לסלובן ברטיסלאבה וזכה עימה באליפות עונת 2008/2009. עונה לאחר מכן זכה אנגלוביץ' להרים צלחת אליפות שנייה בסלובקיה כאשר עבר לשחק במ.ש.ק. ז'ילינה והפך לשחקן הרכב משמעותי בקבוצה. לזכותו של אנגלוביץ' 12 הופעות במדי הנבחרת הצעירה של סלובקיה. בין היתר הוא היה שותף להגעה לרבע גמר של אליפות אירופה עד גיל 16 בשנת 1999. מדיה וקבצים בנושא סטניסלב אנגלוביץ' בוויקישיתוף סטניסלב אנגלוביץ', באתר Transfermarkt סטניסלב אנגלוביץ', באתר Soccerway סטניסלב אנגלוביץ', באתר WorldFootball.net סטניסלב אנגלוביץ', באתר FootballDatabase.eu https://www.makorrishon.co.il/nrg/online/3/ART1/616/269.html ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אורי שטרית (כדורגלן)

אורי שטרית (נולד ב-21 בינואר 1986) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי. שטרית פתח בעמדת המגן השמאלי במכבי תל אביב בתחילת עונת 2006/2007 של ליגת העל, בהדרכתו של המאמן אלי כהן. בעונה שלאחר מכן סבל שטרית ממספר פציעות, אך היה חלק מסגל נבחרת ישראל הצעירה, במדיה ערך בסך הכל 6 הופעות. בעונת 2008/2009 הפך שטרית לשחקן הרכב קבוע במכבי תל אביב, עמה זכה בגביע הטוטו של אותה עונה. במחזור ה-31 של עונת 2009/2010 הוא הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, נגד בית"ר ירושלים. בעונת 2010/2011 הושאל שטרית לעירוני קריית שמונה, ועמה זכה פעם נוספת בגביע הטוטו. בקיץ 2011 עבר לשחק בבני סכנין. לקראת עונת 2012/2013 הושאל שטרית שוב הפעם למכבי נתניה, ובתום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. לקראת עונת 2013/2014 הושאל להפועל רמת השרון לעונה אחת, ובסופה ירד עמה לליגה הלאומית ועזב את המועדון. לקראת עונת 2014/2015 חתם שטרית שוב במכבי נתניה, לאחר שעלתה בחזרה לליגת העל. ב-14 במרץ 2015 כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 2–3 על מ.ס. אשדוד. בסך הכל ערך 14 הופעות בליגה בעונה זו, בהן כבש שער אחד. ב-15 ביולי 2015 חתם שטרית לעונה אחת בקבוצת הפועל כפר סבא, העולה החדשה לליגת העל. ב-7 ביוני 2016 פרש ממשחק פעיל בגיל 30 בעקבות פציעה. אורי שטרית, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אורי שטרית, באתר Transfermarkt אורי שטרית, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חוק פאשן

חוק פאשן (באנגלית: Paschen's law) הוא חוק פיזיקלי הקובע באופן אמפירי את מתח הפריצה – הפרש הפוטנציאלים החשמליים – הצריך להיות בין אלקטרודות שפופרת גז על מנת ליצור בה התפרקות חשמלית. החוק, אשר פורסם בשנת 1889 על ידי הפיזיקאי הגרמני פרידריך פאשן (Friedrich Paschen) ונקרא על שמו, קובע את תלות מתח הפריצה בסוג הגז, בחומר שממנו עשויות האלקטרודות בשפופרת, במרחק בין האלקטרודות ובלחץ שבשפופרת. הצורה הפשוטה והמוכרת ביותר של החוק טוענת כי מתח הפריצה   V b {\displaystyle \ V_{b}} הוא פונקציה לא-ליניארית של מכפלת לחץ הגז   p {\displaystyle \ p} והמרחק בין האלקטרודות   d {\displaystyle \ d} . כלומר:   V b = f ( p ⋅ d ) {\displaystyle \ V_{b}=f(p\cdot d)} עוד קובע החוק כי לפונקציה זו קיימת נקודת מינימום, דהיינו ערך מסוים של המכפלה שעבורו מתקבל מתח הפריצה הקטן ביותר. אמפירית, החוק תקף עבור ערכי   p d {\displaystyle \ pd} הקטנים מ-   1 , 000   t o r r ⋅ c m {\displaystyle \ 1,000\ torr\cdot cm} . ההסבר הפיזיקלי האינטואיטיבי לחוק זה קשור בעובדה שמתח הפריצה תלוי בניידות האלקטרונים. אם המכפלה p×d היא גדולה מדי, משמעות הדבר היא שהיונים החיוביים צפופים מאוד ולכן האלקטרונים אינם מצליחים לצבור מספיק אנרגיה ולייננם. כאשר המכפלה קטנה מדי, היונים מפוזרים מאוד ומאידך גם המרחק בין האלקטרודות קטן – ואזי המהלך החופשי הממוצע של האלקטרונים מאפשר להם לעבור בין שתי האלקטרודות מבלי להתנגש כלל ביונים חיוביים בדרכם. תלות מתח הפריצה במכפלת הלחץ והמרחק משתנה לפי הטמפרטורה. התלות בטמפרטורה באה לידי ביטוי באמצעות כתיבת חוק פאשן באופן הבא:   V b = f ( n d ) {\displaystyle \ V_{b}=f(nd)} כאן   n {\displaystyle \ n} היא צפיפות הגז, וזו תלויה בטמפרטורה דרך משוואת המצב של גז אידיאלי. הנוסחה המדויקת, הכוללת גם תלות בטמפרטורה, נמצאה באופן ניסיוני עבור אוויר והיא נתונה על ידי:   V b = 24.22 ⋅ X + 6.08 ⋅ X {\displaystyle \ V_{b}=24.22\cdot X+6.08\cdot {\sqrt {X}}} הערך שמתקבל הוא ביחידות של קילו-וולט. כאשר ערכו של X {\displaystyle X} נתון על ידי:   X = 293 ⋅ p ⋅ d 760 ⋅ T {\displaystyle \ X={\frac {293\cdot p\cdot d}{760\cdot T}}}
שירי מולדת

שירי מולדת הוא אלבום משנת 1983 של הזמרת עפרה חזה, שיצא לאחר פרסום האלבום "חי" והגעתה של חזה למקום השני בתחרות האירוויזיון. האלבום ביצר את מעמדה של חזה, ופתח צוהר לשיתופי פעולה עם יוצרים ותיקים. עם הצלחת האלבום הוחלט לשחזר את ההצלחה בשני תקליטים נוספים שיצאו ב-1985 ו-1987. בסמוך ליציאתו זכה האלבום למעמד פלטינה בארץ ישראל ונמכרו ממנו כ-60,000 עותקים בסך הכל. עפרה חזה שרה משירי ארץ-ישראל עוד בתחילת דרכה, ובעקבות לחץ הקהל ולחץ הרדיו, הוציאה תקליט שלם של שירי מולדת. שירי האלבום, בעיבודיו של שם טוב לוי, הושמעו באופן תדיר מעל גלי האתר. כמו כן, האלבום זכה לשבחי הביקורת. מיד עם הצלחת "שירי מולדת" ויציאתו של האלבום "אדמה" (שכלל שירים חדשים שכתבו כותבים שאת שירם גם עפרה חידשה באלבומי שירי המולדת), בישרה חזה בראיונותיה כי עתיד לצאת אלבום המשך באותה מתכונת: מספר שירי מולדת ומחרוזת שירים אחת. "שירי מולדת ב'" יצא ב-1985 ושיחזר את הצלחת קודמו. השיר "הנערים הספנים" אף נכנס למצעד הפזמונים העברי השנתי (תשמ"ו) של רשת ג'. ב-1986 השתמש שם טוב לוי בחלק מהפלייבקים משירי מולדת א' ◼︎ ב', הוסיף להם הקלטות שלו מחלל את המלודיה והוציא את האלבום נעימות מולדת. בשנת 1987, בד ובד עם התעצמות הקריירה של חזה באירופה, הוצא לאור האלבום השלישי בסדרת "שירי מולדת". האלבום, שהוקדש לחגיגות הארבעים למדינת ישראל, הופק ועובד על ידי בני נגרי. עם כניסתו של הדיסק לשוק הישראלי, איחדה "הד ארצי" ב-1989 את שני החלקים הראשונים בסדרת האלבומים כשסדר השירים השתנה. מהדורה זו זכתה באלבום זהב. בשנת 1998 יצאה מהדורת הדיסק לשירי מולדת ג'. בשנת 2009 אוחדו שלושת האלבומים לשני דיסקים כששירי מולדת א' ◼︎ ב' יצאו כדיסק אחד והשלישי כדיסק אחד. יד ענוגה (זלמן שניאור — עממי בדואי) [5:24] זמר נוגה (התשמע קולי) (רחל — יוסף מוסטקי) [3:25] יש לי גן (ח.נ. ביאליק — נחום נרדי, ע"פ עממי ערכי) [2:20] נערה ושמה כנרת (עמוס אטינגר — דב זלצר) [3:40] בהר הגלבוע (לאה נאור — יוסף הדר) [2:55] מה אומרות עינייך (יצחק שנהר — מרדכי זעירא) [3:48] נעמה (אברהם בר-עוז — שלמה (בירן) בידרמן) [2:39] עץ הרימון (יעקב אורלנד — ידידיה אדמון, ע"פ עממי בוכרי) [2:47] הצריף הקטן (אילנה טל — יוסף וילנסקי) [3:00] מחרוזת שירי רועים ואוהבים [4:50] א. שיר השומר (מעל המגדל) (עמנואל לין — בנימין עומר) ב. ערב שח (עמנואל זמיר — עמנואל זמיר) ג. רועה ורועה (מתתיהו שלם — מתתיהו שלם) ד. שיר הכד (אברהם חלפי — עממי בוכרי) ה. דבקה רפיח (לי יומי ולי לילי) (עמנואל זמיר — עממי) יש לי גן, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube נערה ושמה כנרת, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube בכרם תימן, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube הנערים הספנים, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube ריח תפוח ואודם שני, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube אבל מחר אחזור, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube שירי מולדת ב' באתר Discogs Chansons Contre la Guerre - Ofra Haza / עפרה חזה, באתר www.antiwarsongs.org
תרכובת ספירו

תרכובת ספירו היא תרכובת אורגנית בעלת שתי טבעות להן אטום משותף אחד, או מספר טבעות, כאשר הקישור בין הטבעות מתבצע על ידי אטום משותף אחד בלבד. הטבעות יכולות להיות שונות או זהות. האטום המשותף מכונה "אָטוֹם-סְפִּירוֹ" (spiroatom), בדרך כלל פחמן רביעוני ("פחמן ספירו"). צורות ספירו של לקטונים ואוקסזינים משמשות לעיתים כדיו לאוקו, עקב תכונת הכרומיזם שלהם - שינוי הפיך בין מצב שקוף למצב בעל צבע. לתרכובות מסוימות במשפחה זו תכונת פוטוכרומיזם. תרכובות ספירו מצוינות על ידי התוכית spiro ואחריה סוגריים מרובעים בהם שני מספרים. הראשון הוא מספר האטומים בטבעת הקטנה, והשני - בטבעת הגדולה, לא כולל הספירו-אטום עצמו. לדוגמה, תרכובות A להלן קרויה: 1-bromo-3-chloro-Spiro[4.5]-decan-7-ol, ותרכובת B קרויה: 1-bromo-3-chloro-spiro[3.6]-decan-7-ol. תרכובת ספירו המורכבת מטבעת ציקלוהקסאן וטבעת ציקלופנטאן תכונה spiro[4.5]decane. נומנקלטורה זו הוצעה על ידי אדולף פון באייר ב-1900. לחלק מתרכובת הספירו ציר כיראליות (Axial chirality), סוג מיוחד של כיראליות ללא מרכז כיראלי. הספירו-אטום יכול להיות כיראלי, למרות העדר ארבעה מתמירים שונים, כפי שנדרש בדרך כלל לכיראליות. כאשר הטבעות זהות, הקדימות נקבעת על ידי שינוי קל של חוקי Cahn-Ingold-Prelog לקביעת קדימות. כאשר הטבעות שונות, הכללים הרגילים תקפים. מדיה וקבצים בנושא תרכובת ספירו בוויקישיתוף תרכובת ספירו בספר הזהב של IUPAC נומקלטורת IUPAC לתרכובות ספירו