laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קני ויין שפרד

קני ויין שפרד (באנגלית: Kenny Wayne Shepherd, נולד ב-12 ביוני 1977) הוא גיטריסט וזמר אמריקאי בסגנון הבלוז רוק. מגזין Guitar דירג אותו במקום השלישי, לאחר בי בי קינג ואריק קלפטון. שפרד, שנולד בשרוופורט, לואיזיאנה הוא אוטודידקט, שבגיל שבע כבר החל לנגן בגיטרה קטעים של מאדי ווטרס, שהיו באוסף התקליטים של אביו. בגיל 13 הוא הוזמן להופיע בניו אורלינס, ולאחר שהוכיח את יכולותיו החליט להתמקד בנגינה כמקצוע. הקלטות דמו שביצע בהופעה בפסטיבל מקומי נשלחו לחברת התקליטים Giant Records, שהחתימה את שפרד הצעיר על חוזה. את אלבום הבכורה הקליט שפרד כשהיה בן 17. האלבום זכה להצלחה מיידית, ומכר כ-500,000 עותקים, כמו גם להישאר 20 שבועות בצמרת 10 להיטי הבלוז של הבילבורד, כמו גם שישה סינגלים שהוציא לאחר מכן. הייתה זו הפעם הראשונה שבה סגנון הבלוז זכה למידרוג כה גבוה, ובמיוחד לנוכח העובדה שאת האלבום הוציא נער צעיר. שפרד זכה בארבע מועמדויות לפרס הגראמי וזכה בשני פרסי בילבורד ושני פרסים ע"ש אורוויל גיבסון. שפרד ביצע מספר הופעות חימום ללהקות ולאמנים כהרולינג סטונז, לנרד סקינרד, אירוסמית', בוב דילן וואן היילן. בספטמבר 2008, חברת פנדר הוציאה את גיטרת החותם של שפרד מדגם פנדר סטראטוקסטר. בשנים האחרונות תיעד שפרד מסע ברחבי המדינה בחיפוש אחר נגני בלוז אותנטיים, ביניהם בי בי קינג, בריאן לי, באדי פלט, אטה בייקר, קלרנס בראון, הוברט סמלין, ג'רי מקיין, צ'סטר ארתור בורנט, פיינטופ פרקינס, הנרי טאונסנד ודייוויד אדוארדס. שפרד נישא לביתו היחידה של מל גיבסון, האנה, ב-16 בספטמבר 2006, ולהם שני ילדים. ילדם הראשון נולד באוקטובר 2007. מדיה וקבצים בנושא קני ויין שפרד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קני ויין שפרד קני ויין שפרד, ברשת החברתית פייסבוק קני ויין שפרד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קני ויין שפרד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קני ויין שפרד, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) קני ויין שפרד, באתר ספוטיפיי קני ויין שפרד, באתר Last.fm (באנגלית) קני ויין שפרד, באתר AllMusic (באנגלית) קני ויין שפרד, באתר MusicBrainz (באנגלית) קני ויין שפרד, באתר דיזר קני ויין שפרד, באתר Discogs (באנגלית) קני ויין שפרד, באתר Songkick (באנגלית) קני ויין שפרד, באתר בילבורד (באנגלית) Russell, Tony (1997). The Blues - From Robert Johnson to Robert Cray. Dubai: Carlton Books Limited. p. 166. ISBN 1-85868-255-X http://allmusic.com/cg/amg.dll?p=amg&sql=11:0pfrxql5ldke~T1 Billboard.com - Artist Chart History - Kenny Wayne Shepherd Sweden Albums Top 60 (February 8, 2007) - Music Charts
צבעים לאומיים

צבעים לאומיים הם חלק מהסמלים הלאומיים של מדינה או ישות מדינית. מדינות רבות אימצו לעצמן צבעים באופן רשמי והצבעים הללו מופיעים בהגדרות החוק. מדינות אחרות אימצו צבעים לאומיים דה פקטו על ידי שימוש רב בצבעים אלו. השימוש בצבעים לאומיים נרחב, מדגל המדינה וסמלי המדינה האחרים ועד לתלבושות וסמלי הנבחרות, המשלחות והנציגות שלה. לדוגמה, נבחרת הולנד משחקת פעמים רבות בצבע כתום. גם התארגנויות על לאומיות מזוהות עם צבעים מסוימים: לדוגמה, צבעי דגל המרד הערבי הם אדום, שחור, לבן וירוק ולכן נבחרו צבעים אלו כצבעי הלאומיות הכלל-ערבית. הצבעים הלאומיים של אוסטרליה באתר ממשלת אוסטרליה (באנגלית) שחור אדום זהב. סמלי האחדות באתר הבונדסטאג (הפרלמנט הפדרלי של גרמניה)(בגרמנית) בתרבות הישראלית מקובל לראות את השילוב כחול לבן כצבעים הלאומיים של ישראל
תמניון קטום

תמניון קטום או אוקטהדרון קטום הוא פאון ארכימדי שפאותיו הן שמונה משושים משוכללים ושישה ריבועים. לאוקטהדרון הקטום יש 24 קודקודים ו-36 מקצועות. הפאון הדואלי לתמניון הקטום הוא הקובייה הקיסית. את התמניון הקטום אפשר לבנות מתמניון משוכלל שאורך מקצועו 3a, על ידי קיטום שש פירמידות ריבועיות ישרות, שאורך המקצוע של כל אחת מהן הוא a, מן הקודקודים שלו. לפי משפט פיתגורס נקבל שגובה כל פירמידה שנקטמה הוא: h = e 2 − 1 2 a 2 = 2 2 a {\displaystyle h={\sqrt {e^{2}-{\frac {1}{2}}a^{2}}}={\frac {\sqrt {2}}{2}}a} נפח כל פירמידה שנקטמה הוא: V = 1 3 a 2 h = 2 6 a 3 {\displaystyle V={\frac {1}{3}}a^{2}h={\frac {\sqrt {2}}{6}}a^{3}} ולכן הנפח הכולל שמוּסר מהתמניון עקב הקיטום הוא: 2 a 3 {\displaystyle {\sqrt {2}}a^{3}} . שטח הפנים A והנפח V של תמניון קטום שאורך מקצוע שלו הוא a הוא: A = ( 6 + 12 3 ) a 2 ≈ 26.7846097 a 2 {\displaystyle A=(6+12{\sqrt {3}})a^{2}\approx 26.7846097a^{2}} V = 8 2 a 3 ≈ 11.3137085 a 3 . {\displaystyle V=8{\sqrt {2}}a^{3}\approx 11.3137085a^{3}.} מדיה וקבצים בנושא תמניון קטום בוויקישיתוף תמניון קטום, באתר MathWorld (באנגלית)
שלום חגי

שלום חגי (ידוע לעיתים גם כחגי שלום; נולד ב-5 במאי 1946) הוא איש עסקים ישראלי וקצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף, שכיהן כראש אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה. כיום בעלי קבוצת הארגז ובעל השליטה בטיב טעם. חגי נולד בלוב לגליה ורחמים חג'ג' ועלה עם משפחתו לישראל בשנת 1949. גדל במושב פורת. למד בפנימיה של חיל החימוש והוכשר כמכונאי טנקים. עם גיוסו לצה"ל בשנת 1963 שובץ כמכונאי בגדוד אייל של חיל התותחנים. לאחר קורס קצינים חזר ב-1964 כקצין חימוש לגדוד אייל, הוא לחם עם הגדוד במלחמת ששת הימים. לאחר מכן מונה לקצין האחזקה בעוצבת סיני ולקצין החימוש של האגד הארטילרי 209 בעוצבת סיני, . במלחמת יום הכיפורים לחם כקצין חימוש באוגדה 146, אוגדת מילואים בפיקודו של משה פלד. לאחר המלחמה מונה לקצין החימוש של עוצבת סיני. לאחר לימודים בטכניון מונה ב-1981 למפקד יחידת החימוש הפיקודית של פיקוד הצפון, ב-1984 מונה למפקד מצל"ח, ב-1987 מונה לסגן ראש אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה ובשנים 1992 עד 1995 כיהן כראש האגף. חגי השתחרר מצה"ל ב-1996. לאחר שחרורו החל לעסוק ביזמות בתחומי הנדל"ן והאבטחה ובמקביל מונה למנכ"ל חברת ארית, חברה ציבורית בתחום התעשייה הביטחונית וטכנולוגיה מתקדמת. את החברה שרשמה הפסדים גבוהים קודם לכניסתו לתפקיד, הצליח חגי באמצעות תוכנית הבראה להחזיר לפסי רווחיות ועליה משמעותית בשווי השוק שלה. לאחר השתלטות חברת יורוקל על ארית ב-1997, התפטר חגי מתפקידו כיו"ר הדירקטוריון. חגי כיהן כדירקטור חיצוני בבנק הפועלים, יו"ר קרן מופת, קרן הון סיכון בשליטת יצחק תשובה ויו"ר חממת מיט"ב. בשנת 2001 רכש מידי ההסתדרות, יחד עם תשובה, את קבוצת הארגז לאחר שזו נקלעה למשבר וערך בה תהליך התייעלות מקיף. ב-2003 רכש את אחזקתו של יצחק תשובה והפך לבעלים יחיד. באוקטובר 2009 רכש חגי את השליטה ברשת המרכולים טיב טעם. באוגוסט 2010 השלימה רשת טיב טעם את השתלטותה על חברת מעדני מזרע ורשת כלי הבית DOMO. חגי כיהן כיו"ר דירקטוריון ומנכ"ל החברה עד 2011 ו-2012 בהתאמה. חגי סיים בהצטיינות תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול בטכניון ותואר מוסמך במנהל עסקים עם התמחות במימון באוניברסיטת ניו יורק. חגי שימש כמרצה ללימודי תואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת בר-אילן במשך כשני עשורים. במערכת הבחירות לכנסת החמש עשרה ולראשות הממשלה שימש כראש מטה הבחירות של אהוד ברק שנבחר לראשות הממשלה. אילנית חיות, ‏חגי שלום: "אני לא מבין למה הרשתות צריכות להתאבד בנושא המחירים. מה ההיגיון?", באתר גלובס, 20 באפריל 2010 שלומית לן, ‏שלום חגי: "ישראל כץ יגרום לפיטורי מאות עובדים", באתר גלובס, 5 באפריל 2014 דיאנה בחור ניר, "אף אחד לא לוקח לתשובה כלום. במקרה הזה מוצדק לשנות את כללי המשחק באמצע", באתר כלכליסט, 8 בינואר 2015 גלי ברגר, בלעדי - חגי שלום רוכש את השליטה בטיב טעם תמורת 70 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 19 באוקטובר 2009
1722

שנת 1722 היא השנה ה-22 במאה ה-18. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. 1 בינואר 1722 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-11 ימים. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני. 5 באפריל – יאקוב רוחבן הוא האירופי הראשון שמגיע לאי הפסחא 3 בינואר – פרדריק הסלקוויסט, אחד מחוקרי הטבע הראשונים שחקרו את ישראל (נפטר ב-1752) 4 בנובמבר – רפאל הכהן, רבה של המבורג (נפטר ב-1803) 10 בפברואר – רוברטס השחור, שודד ים (נולד ב-1682) להלן לוח שנה גרגוריאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. במקומות בהם היה נהוג אז הלוח היוליאני, שנת 1722 התחילה ביום כ"ג בטבת ה'תפ"ב (לעומת זאת, אותה שנה לפי הלוח הגרגוריאני החלה 11 ימים מוקדם יותר, ב-י"ב בטבת). אורכה של שנה זו לפי הלוח היוליאני 365 ימים - בדיוק כמו הלוח הגרגוריאני המקביל. להלן לוח שנה יוליאני - עברי משולב עם חגים ומועדים עבריים: שנת 1722 לפי הלוח היוליאני Nothing. ילידי 1722‎ נפטרים ב-1722‎ מדיה וקבצים בנושא 1722 בוויקישיתוף
שאבו אודאג'יאן

שברש "שאבו" אודאג'יאן (ארמנית: Շավարշ "Շավո" Օդաջյան, Shavarsh "Shavo" Odadjian; ‏נולד ב־22 באפריל 1974) הוא מוזיקאי ממוצא ארמני המשמש כבסיסט בלהקת ההבי מטאל מקליפורניה, סיסטם אוף אה דאון. אודאג'יאן נולד בירוואן, ארמניה. בנעוריו, נהג אודאג'יאן לגלוש בסקייטבורד ולשמוע מוזיקת פאנק רוק והבי מטאל. הלהקות האהובות עליו היו: דד קנדיז, סלייר, קיס ובלאק סבאת'. כשהיה צעיר, עבר אודאג'יאן ללוס אנג'לס, קליפורניה, שם גדל עם סבתו. לאחר מותה, טען שאיבד את אמונתו והפסיק להתפלל כל לילה כמו שהיה עושה קודם לכן. הוא למד באותו בית ספר יחד עם דארון מאלכיאן וסרג' טנקיאן, אך כל אחד למד בשכבת גיל שונה. כשעבד אודאג'יאן בבנק, הוא החל לשמש כמנהל להקת "Soil" יחד עם מאלכיאן וטנקיאן ב-1993, לאחר שפגש אותם באולפן הקלטות. ב-1995, הפך אודאג'יאן לבסיסט הרשמי של הלהקה. הם קראו לעצמם סיסטם אוף אה דאון בעקבות שיר שנקרא " ויקטימס אוף א דאון" שכתב דארון מאלכיאן. סיסטם אוף אה דאון התפרקה בשנת 2006, וחזרה לפעילות בשנת 2011. אודאג'יאן הוא די ג'יי ידוע באזור לוס אנג'לס. הוא הופיע באירועים רבים. הוא משתמש בכינוי "די ג'יי טקטיק". בנוסף הוא מפיק של להקת "Onesidezero". מדיה וקבצים בנושא שאבו אודאג'יאן בוויקישיתוף שאבו אודאג'יאן, ברשת החברתית פייסבוק שאבו אודאג'יאן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) שאבו אודאג'יאן, ברשת החברתית אינסטגרם שאבו אודאג'יאן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שאבו אודאג'יאן, באתר AllMusic (באנגלית) שאבו אודאג'יאן, באתר MusicBrainz (באנגלית) שאבו אודאג'יאן, באתר Discogs (באנגלית) שאבו אודאג'יאן, באתר Songkick (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טכניקום

טכניקום (ברוסית: те́хникум; באוקראינית: те́хнікум; בפולנית: Technikum) היה סוג של מוסדות להנחלת השכלה על-תיכונית בברית המועצות. הטכניקום יועד להכשרת כמויות גדולות של עובדים בתעשייה, במקצועות מסובכים הדורשים הכשרה במסגרת גבוהה משל בית ספר תיכון, כמו עובדי אלקטרוניקה, או במקצועות הניהול הזוטר (כמו מנהלי עבודה, מפקחים טכניים וכיוצא בזה). הטכניקום לא היה מוסד להשכלה גבוהה המעניק תארים אקדמיים. לאחר התפרקות ברית המועצות נותרו מוסדות הטכניקום במספר ממדינות ברית המועצות לשעבר, אולם שמם של רוב המוסדות שנותרו הוסב ל"קולג'", כמקביל למוסד הקולג' הדו-שנתי במדינות המערב. ערך זה הוא קצרמר בנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אריסטובולוס השלישי

אריסטובולוס השלישי (ביוונית: Ἀριστόβουλος;‏ 53 לפנה"ס – 36 לפנה"ס) היה הכהן הגדול האחרון מבית חשמונאי. ייתכן ושמו העברי של אריסטובולוס היה "יונתן" או "יהודה". אריסטובולוס נולד בשנת 53 לפנה"ס והיה בנם של אלכסנדר השני ואלכסנדרה. בשנת 37 לפנה"ס הדיח הורדוס את מתתיהו אנטיגונוס השני, המלך האחרון מבית חשמונאי, השתלט על ממלכת יהודה ונשא לאשה את מרים, אחותו של אריסטובולוס. בתחילה מינה הורדוס למשרת הכהן הגדול את חננאל הבבלי, אדם שהיה חסר בסיס כוח ביהודה ולכן לא יכול להוות איום על שלטונו של הורדוס. אמו של אריסטובולוס, אלכסנדרה, ראתה במינוי זה פגיעה בזכויותיו של בנה, ובעזרת קשריה עם קלאופטרה השביעית מלכת מצרים הצליחה לקבוע לאריסטובולוס ריאיון עם מרקוס אנטוניוס, שליטו הרומאי של המזרח. הורדוס, שחשש שיצירת קשר בין מרקוס אנטוניוס לאריסטובולוס תהיה הצעד הראשון לקראת הדחתו מהמלוכה והמלכתו של אריסטובולוס תחתיו, הדיח את חננאל ומינה את אריסטובולוס לכהן גדול תחתיו, והוא בן 17 בלבד. באופן זה גרם הורדוס לביטול הסיבה שלשמה אריסטובולוס הוזמן לריאיון עם אנטוניוס, וסיכל את הסכנה שביצירת קשר בינו לשליט הרומאי של המזרח. למרות גילו הצעיר אריסטובולוס היה אהוד ומקובל על העם בשל יחוסו האצילי. הורדוס נתמלא קנאה כאשר העם הריע לו בהתרגשות, בעת שהקריב את קורבנות חג הסוכות בבית המקדש, ומתוך חשש שיום אחד אריסטובולוס, אהוב העם, יצליח להדיחו, החליט לחסל אותו. בשנת 36 לפנה"ס, מיד לאחר החג, הזמין הורדוס את אריסטובולוס לארמון ביריחו, שם ארחה אותם לסעודה, אמו של אריסטובולוס, אלכסנדרה. במהלך המשתה, השקה אותו יין ולאחר מכן הציע לו להצטרף אל כמה מן העבדים והידידים ולרחוץ בבריכת הארמון. ובשעה שכמה מעבדיו של הורדוס היו משתעשעים בבריכה, הטביעו את אריסטובולוס והציגו את רציחתו כטביעה. לרצח היו השלכות קשות על היחסים בין הורדוס לבין אשתו מרים, ואמה אלכסנדרה, והוא הוביל בסופו של דבר לרציחתן. אריסטובולוס היה הכהן הגדול האחרון מבית חשמונאי ועם רציחתו בא סופה של השושלת. לפי חישובו של אברהם שליט, ההחלטה של הורדוס על מינוי אריסטובולוס חלה בסוף שנת 37 לפנה"ס או בתחילת שנת 36 לפנה"ס, ולכן חג הסוכות שבו שירת היה החג שחל בחודש אוקטובר או בתחילת נובמבר 36 לפנה"ס, ומכאן שתקופת כהונתו נמשכה כמעט שנה שלמה. מדיה וקבצים בנושא אריסטובולוס השלישי בוויקישיתוף ג. אריסטובולוס השלישי, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" הגיית השם ביוונית: אריסטובולוס, במלעיל דמלעיל (ההטעמה בהברה השלישית מהסוף). יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, תרגום יעקב נפתלי שמחוני, ספר א, פרק כב, פסקה ב (סעיף 437), הערה 1, עמ' 93: "בהוצאת ניזה: יונתן. ואולי זאת טעות במקום ״יהודה״ - וזה היה כנראה שמו העברי של הכהן הגדול האחרון לבית החשמונאים"; מפתח: ארסטבולוס (ג), עמ' 537: "נ״א יונתן"; יונתן (ב), עמ' 560: "כך הוא בהוצאת ניזה במקום אריסטובולוס". יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר טו, סעיפים 50–55; ראו גם: מלחמת היהודים, ספר א, פרק כב, פסקה ב, סעיף 437. אברהם שליט, הורדוס המלך, עמ' 379–380, הערה 48.
אריה לוי (קצין)

אריה לוי (1933 – 10 בדצמבר 2013) היה קצין צה"ל, שכיהן כקצין תותחנים ראשי (ספטמבר 1971 – ספטמבר 1973), כעוזר ראש אג"ם במלחמת יום הכיפורים וכמ"מ ראש האגף לאחריה, וכראש אגף האפסנאות בדרגת אלוף (אוקטובר 1974 – אוקטובר 1978). לוי נולד ב-1933 בהונגריה. עלה לישראל במסגרת עליית הנוער ב-1949. התגייס לצה"ל לחיל התותחנים בשנת 1950. במהלך מבצע קדש (1956) שימש כמפקד סוללה. בשנים 1961-1962 פיקד על גדוד תותחנים מוצנח 332 ולאחר מכן פיקד על גדוד 404, גדוד תומ"תים. במלחמת ששת הימים (1967), בדרגת אלוף-משנה, היה מפקד תותחנים פיקודי של פיקוד צפון. לאחר המלחמה השתלם בארצות הברית, ועם שובו לישראל מונה למפקד בית הספר לתותחנות (ביסל"ת), ולאחר-מכן לראש מחלקת תכנון וארגון במטכ"ל. בשנת 1971 מונה לקצין תותחנים ראשי, בדרגת תת-אלוף. בספטמבר 1973, ערב מלחמת יום הכיפורים מונה לעוזר ראש אגף המטה הכללי. לאחר התפטרותו של הרמטכ"ל דוד אלעזר כיהן לוי כממלא מקום ראש אג"ם. באוקטובר 1974 הועלה לדרגת אלוף, ומונה לראש אגף האפסנאות (אג"א, ידוע היום כ-אט"ל), בתקופת כהונתו בוצע ארגון מחדש באגף והוקם חיל התחזוקה. ב-1978 השתחרר משירות הקבע ומונה לראש משלחת משרד הביטחון בארצות הברית ובקנדה, תפקיד בו שירת עד 1982. באוגוסט 1983 מונה למנכ"ל פז חברת הנפט, לאחר תקופת חפיפה ארוכה עם המנכ"ל היוצא. ב-29 באפריל 2004 חתם על מכתב תמיכה של בכירי מערכת הביטחון בתוכנית ההתנתקות, הקובעת שהתכנית חיונית לביטחון ישראל. לוי נפטר ב-10 בדצמבר 2013 בגיל 80 לאחר מאבק במחלת הסרטן. הותיר את אשתו חוה, בן ובת: עודד וגילת, ונכדים. אלוף אריה לוי באתר אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה אריה לוי, באתר "50 שנה למלחמת יום הכיפורים" של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון אלדר גילרן, האלוף במיל' אריה לוי הלך לעולמו בגיל 81, גלי צה"ל, 10 בדצמבר 2013 אמיר אורן, מת האלוף אריה לוי, מבכירי המטכ״ל במלחמת יום כיפור, באתר הארץ, 10 בדצמבר 2013 נפטר האלוף אריה לוי(הקישור אינו פעיל), אתר "תמיד תותחן", 10 בדצמבר 2013 תא"ל אריה לוי מונה לקצין תותחנים ראשי, דבר, 15 בספטמבר 1971 תא"ל (מיל') אברהם בר דוד, מפקד נערץ מדור הנפילים (אורכב 05.04.2015 בארכיון Wayback Machine), תמיד תותחן 55 (ינואר 2014), 54, באתר "תמיד תותחן" תא"ל אריה לוי מונה לקצין תותחנים ראשי, דבר, 15 בספטמבר 1971 תא"ל נתן שרוני - קצין תותחנים ראשי, דבר, 24 באוגוסט 1973 תא"ל יונה אפרת - אלוף המרכז, דבר, 6 בספטמבר 1973 תת אלוף אריה לוי ממלא מקום ראש אג"ם, מעריב, 8 באפריל 1974 אלוף לוי: קלטנו ציוד מסוגים שבעבר לא היו לנו, דבר, 8 בנובמבר 1974 אלוף אריה לוי - ראש משלחת משרד הבטחון בארה"ב, דבר, 9 ביוני 1978 מינויים במשק, דבר, 2 באוגוסט 1983 המנכ"ל המיועד לומד את התפקיד, מעריב, 12 באוקטובר 1982 אטילה שומפלבי, בתגובה למכתב הרבנים: "מכתב אלופים" בעד התנתקות, באתר ynet, 29 באפריל 2004 אלוף (במיל') אריה לוי באתר "אבלים". ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אאופבאו

אָאוּפְבָּאוּ (בגרמנית: Aufbau, מילולית: בנייה או הקמה) הוא עיתון יהודי בשפה הגרמנית, שראה אור לראשונה ב-1934 בניו יורק כעיתונם של אינטלקטואלים יהודים-גרמנים גולים, וכתבו בו אנשי רוח בולטים רבים. עד ל-2004 המשיך להתפרסם בניו יורק, ומאז פברואר 2005 הוא מתפרסם בציריך תחת השם "אאופבאו – הירחון היהודי". ב-1 בדצמבר 1934 התפרסם אאופבאו לראשונה ללא תשלום כביטאונו של "המועדון היהודי גרמני", ומאוחר יותר של "מועדון העולם החדש", שניהם מועדונים של אינטלקטואלים יהודים גרמנים. במהרה הפך למקור החשוב ביותר למידע לפליטים דוברי גרמנית בארצות הברית, יהודים ולא יהודים כאחד, ושימש למהגרים מגרמניה ומאוסטריה במה להחלפת דעות ופלטפורמה תרבותית. במיוחד בתקופת הרייך השלישי הפך לכלי התקשורת העיקרי ליהודים שנמלטו מגרמניה לארצות הברית. הכוונה בשמו (לעיתים הופיע גם עם שם באנגלית, Reconstruction) הייתה לבנייתם מחדש של החיים היהודים-גרמנים בארצות הברית, בדומה לסיסמה הציונית "לבנות ולהיבנות". עם חברי הדירקטוריון של העיתון נמנו בתקופות שונות אלברט איינשטיין, תומאס מאן ושטפן צווייג. במשך שנים ארוכות, מאז 1939, שימש מנפרד גיאורגה (נפטר ב-1965) העורך הראשי, שהתעקש על הופעת העיתון כשבועון. עם האישים המפורסמים שכתבו בעיתון נמנים חנה ארנדט, מקס ברוד, מרטין בובר, אוסקר מריה גרף, לודוויג מרקוזה, הרטה פאולי, אלפרד פולגר, קורט ריס, גרשם שלום וקרל צוקמאייר. כיום חבר העיתון בארגון הבינלאומי למדיה יהודית ולמדיה לפליטים "International Media Help". ביוני 2004 העלתה הספרייה הלאומית הגרמנית עותקים דיגיטליים של כל גיליונות העיתון מהשנים 1934 עד 1950 לרשת האינטרנט, אך מסיבות של זכויות יוצרים העותקים הוסרו. מכון ליאו בק סיפק דיגיטציה של גיליונות העיתון מראשיתו ב-1934 ועד 2004, והם זמינים בארכיון האינטרנט. מאז ינואר 2005 התפרסם "אאופבאו" בציריך על ידי המוציא לאור Jüdische Medien AG, המפרסם גם את כתב העת "תכלס". כמקודם, ממשיך העיתון לייצג ערכים פלורליסטיים, הומניסטיים ואוניברסליים. ב-2009 התחלפה הבעלות על העיתון והוא מתפרסם על ידי המוציא לאור Serenada. מדיה וקבצים בנושא אאופבאו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אאופבאו אאופבאו: הגיליונות הסרוקים משנים 1934–2004, בארכיון האינטרנט Andreas Mink, “Aufbau” – Reconstruction as a Mission (אורכב 22.10.2016 בארכיון Wayback Machine), LBI News No. 93, November 6, 2013 ארכיון דיגיטלי של השנים 1934–1950, באתר הספרייה הלאומית הגרמנית
נבחרת חוף השנהב בכדורסל

נבחרת חוף השנהב בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של חוף השנהב. מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל של חוף השנהב. הדירוג הנוכחי של נבחרת חוף השנהב ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-31 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, עלייה של מקום אחד לעומת דירוג קודם. נבחרת חוף השנהב נחשבת לנבחרת טובה בקנה מידה אפריקאי, אך חלשה ברמה העולמית. היא מתמודדת באופן רצוף באליפות אפריקה בכדורסל מאז שנת 1978, כאשר הופעת הבכורה שלה באליפות נערכה בשנת 1968. לאחר שהפסידה פעמיים ברציפות לסנגל בגמר אליפות אפריקה בשנים 1978 ו-1980, הצליחה חוף השנהב לזכות לראשונה באליפות בשנת 1981 לאחר ניצחון על מצרים בגמר. 4 שנים מאוחר יותר אירחה חוף השנהב את אליפות אפריקה וזכתה בתואר בפעם השנייה, לאחר ניצחון על אנגולה בגמר. ברמה העולמית נבחרת חוף השנהב לא הגיעה להישגים משמעותיים: חמש פעמים השתתפה הנבחרת באליפות העולם בכדורסל ובשתי הפעמים הראשונות סיימה במקום ה-13 בשנים 1982 ו-1986. כמו כן, הנבחרת מעולם לא התמודדה במשחקים האולימפיים. 1964 עד 2024 - לא העפילה דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
פעולה אטומית

במדעי המחשב, פעולה אטומית היא רצף של פקודות מכונה או פקודת מכונה יחידה שיבוצעו על ידי מעבד, מבלי שיכולה להיעשות החלפת הקשר בזמן ביצוען ומבלי שרכיב אחר במחשב יוכל להבחין או לשנות משהו בכל מצב ביניים אלא רק במצב ההתחלתי או הסופי של הפעולה, למשל על ידי חסימת אפיק הנתונים. חלק מהפעולות האטומיות יכולות להצליח או להיכשל ואילו אחרות תמיד מצליחות. פעולות אטומיות מהוות לעיתים תחליף יעיל יותר לשימוש במנעולים, ועל כן אלגוריתמים חסרי נעילות נדרשים לעשות שימוש בפעולות אטומיות. להמחשת הצורך בפעולה אטומית, נסתכל על הפשטה של הפקודות שמרכיבות את פעולת הקידום (הגדלה ב-1 של ערך בזיכרון, increment): 1. התהליך קורא מהזיכרון את הערך שבמקום X 2. התהליך מגדיל את הערך ב-1 3. התהליך כותב למקום X את הערך החדש כעת נסתכל על 2 תהליכים שמבצעים פעולת קידום על אותו מקום בזיכרון. כיוון שיש לנו מעבד יחיד, הרי שכדי ששני התהליכים יבצעו את הפעולה, חייבת להיות החלפת הקשר. 1. תהליך א' קורא מהזיכרון את הערך שבמקום X 2. תהליך א' מגדיל את הערך ב-1 3. תהליך א' כותב למקום X את הערך החדש מתבצעת החלפת הקשר 4. תהליך ב' קורא מהזיכרון את הערך שבמקום X 5. תהליך ב' מגדיל את הערך ב-1 6. תהליך ב' כותב למקום X את הערך החדש הערך גדל פעמיים: פעם על ידי תהליך א', ולאחר מכן פעם נוספת על ידי תהליך ב'. זו התוצאה הרצויה. 1. תהליך א' קורא מהזיכרון את הערך שבמקום X 2. תהליך א' מגדיל את הערך ב-1 מתבצעת החלפת הקשר 3. תהליך ב' קורא מהזיכרון את הערך שבמקום X 4. תהליך ב' מגדיל את הערך ב-1 5. תהליך ב' כותב למקום X את הערך החדש מתבצעת החלפת הקשר 6. תהליך א' כותב למקום X את הערך החדש הערך גדל לבסוף רק פעם אחת: השינוי שביצע תהליך ב' נדרס על ידי הכתיבה לזיכרון של תהליך א'. אם פעולת ההגדלה הייתה פעולה אטומית הרי שהחלפת ההקשר שהתבצעה אחרי שלב 2 לא הייתה אפשרית, והשגיאה הייתה נמנעת. בעיבוד מקבילי הסיכון גדול עוד יותר כיוון שמספר מעבדים פועלים במקביל ועובדים על זיכרון משותף, על כן חשיבות השימוש בפעולות אטומיות גדלה. מעבדים שונים במחשבים שונים מאפשרים פעולות אטומיות שונות. פעולות נפוצות הן: קידום – הוספת 1 (increment) או החסרת 1 (decrement) מיחידת זיכרון. השמה – החלפת ערך ביחידת זיכרון לערך חדש. השוואה והחלפה – החלפת ערך ביחידת זיכרון לערך חדש רק אם יש ערך מסוים ביחידת הזיכרון לפני ההחלפה. פעולה זו יכולה להיכשל. פעולות אריתמטיות – הפעלת פעולה אריתמטית על יחידת זיכרון (כגון הוספה, החסרה, הכפלה וכדומה). פעולות ביטים – הפעלת פעולת ביטים על יחידת זיכרון (כגון AND, OR, XOR וכדומה). רוב הפעולות האטומיות מחזירות את הערך הקודם שהיה ביחידת הזיכרון לפני הפעולה. מנעול (תוכנה) סמפור (מדעי המחשב) פעולה בוליאנית הצעה לפעולות אטומיות כחלק מהתקן הבא של שפת ++C פעולות אטומיות במערכת ההפעלה חלונות bus lock
השריר כופף האצבעות העמוק

השריר כופף האצבעות העמוק (TA:‏ Musculus flexor digitorum profundus,‏ FDP) הוא שריר באמה, המכופף את אצבעות כף היד. תחילתו של השריר בעצם הגומד ומעט גם בקרום הבין-גרמי (הממברנה בין החישור לגומד). השריר עמוק יותר מהשריר כופף האצבעות השטחי. לכופף האצבעות העמוק כמו גם לכופף האצבעות השטחי, יש ארבעה גידים ארוכים יחסית אשר נעים לאורך האמה ונכנסים לכף היד דרך מנהרת שורש כף היד, ונצמדים לחלק הכפי של עצמות האצבעות, לגלילים. השריר לא נאחז בעצמות האגודל. גידי כופף האצבעות העמוק נאחזים בגלילים המרוחקים בעוד שגידי כופף האצבעות השטחי נאחזים בגלילים האמצעיים. קצות הגידים השטחיים של השריר השטחי מפוצלים לצורת V ששני ראשיו מחוברים משני צידי הגליל האמצעי. דרך המרווח שבצורת ה-V עוברים הגידים העמוקים של השריר העמוק ונמשכים עד לגלילים המרוחקים. הפעולה העיקרית של השריר כופף האצבעות העמוק היא כיפוף של המפרק שבין הגלילים המרוחק, והוא מסייע בפעולות כיפוף של כל המפרקים מעליהם הוא עובר. השריר כופף האצבעות העמוק מעוצבב על ידי שורש העצב הצווארי השמיני (C8) ועל ידי שורש העצב החזי הראשון (T1) דרך הענף העצב הבין-גרמי הקדמי של עצב התווך ודרך עצב הגומד. הצד התיכון של השריר אשר מכופף את אצבעות 4 ו-5 מעוצבב על ידי עצב הגומד, ואילו הצד הצידי של השריר, אשר אחראי לכיפוף האצבעות 2, 3, ו-4, מעוצבב על ידי עצב התווך. מדיה וקבצים בנושא השריר כופף האצבעות העמוק בוויקישיתוף
נבחרת הרפובליקה המרכז-אפריקאית בכדורסל

נבחרת הרפובליקה המרכז-אפריקאית בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של הרפובליקה המרכז-אפריקאית. הדירוג הנוכחי של נבחרת הרפובליקה המרכז-אפריקאית ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-86 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, ירידה של מקום אחד לעומת דירוג קודם. הנבחרת זכתה פעמיים באליפות אפריקה בכדורסל: בשנת 1974 אירחה הרפובליקה המרכז-אפריקאית את האליפות וניצחה בגמר את סנגל. בשנת 1987 זכתה שוב הנבחרת באליפות לאחר ניצחון בגמר על מצרים. הנבחרת התמודדה פעם אחת במשחקים האולימפיים בשנת 1988 וסיימה במקום העשירי. הנבחרת התמודדה פעם אחת באליפות העולם בכדורסל בשנת 1974 וסיימה במקום ה-14 האחרון. לצד נבחרת זו פועלת נבחרת הרפובליקה המרכז-אפריקאית בכדורסל נשים. דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א