laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הומר היקאם

הומר היקאם הבן (באנגלית: Homer Hadley Hickam, Jr; נולד ב-19 בפברואר 1943, הוא סופר ומהנדס אווירונאוטיקה אמריקאי הידוע ביצירתו "מודל טיל". הרומן האוטוביוגרפי שלו "נערי הטילים", היה הבסיס לסרט הפופולרי "שמי אוקטובר" (October Sky). הומר היקאם הוא בנם השני של הומר היקאם האב ואלסי היקאם. גדל בקולווד, מערב וירג'יניה. בזמן לימודיו בבית ספר תיכון בנה מספר רב של רקטות עם חבריו. לאחר שסיים את לימודיו המשיך באוניברסיטת וירג'יניה טק (המכון הפוליטכני של וירג'ינה ואוניברסיטת המדינה). לאחר-מכן שירת בצבא ארצות הברית בדרגת סגן במלחמת וייטנאם, שם זכה בציון לשבח ובעיטור כוכב הארד. הוא שירת שש שנים וסיים את תפקידו בדרגת קפטן. היקאם התחיל לכתוב בשנת 1967, לאחר שחזר מווייטנאם. הוא כתב בעיקר למגוון של מגזינים על הרפתקאות הצלילה שלו, ולאחר מכן הוא כתב על הקרב שהתרחש לאורך החוף המזרחי של אמריקה נגד הצוללות הגרמניות במהלך מלחמת העולם השנייה. אלה הביאו לספרו הראשון, "Torpedo Junction" (ובתרגום חופשי: "הצטלבות טורפדו"), רב-מכר היסטורי צבאי, אשר ראה אור בשנת 1989. היקאם הועסק כמהנדס בבקרת הטילים בצבא ארצות הברית מ-1971 עד 1981. הוא התחיל לעבוד לראשונה עם נאס"א בשנת 1981, כמהנדס תעופה וחלל. במהלך הקריירה שלו בנא"סא, היקאם עבד בעיצוב ספינת חלל, ובצוות אימונים. כמו כן אימן צוותי אסטרונאוטים רבים למשימות של מעבורות חלל. לפני פרישתו מונה היקאם למנהל המטען הייעודי של התוכנית לתחנת החלל הבינלאומית. בשנת 1998, יצא ספרו השני "נערי הטילים" ("the Rocket Boys"), סיפור חייו בעיירת הכורים הקטנה קולווד. הספר נעשה פופולרי במהרה, תורגם לשמונה שפות, ונבחר על ידי הניו יורק טיימס לאחד הספרים הטובים של 1998. בפברואר 1999 הוציאו Universal Studios את הסרט "שמי אוקטובר" (October Sky) המבוסס על "נערי הטילים" (באנגלית השם "שמי אוקטובר" הוא אנגרמה של "נערי הטילים"). הספר לראש רשימת רבי המכר בניו יורק טיימס. ספרו "בחזרה לירח"(1999) ("Back to the Moon") גם כן הפך מיד לספר בכריכה קשה, ותורגם גם לסינית. "הדרך של קולווד".(2000) ("The Coalwood Way") הוא מראה של העיירה שבה היקאם גדל. הספר זמין גם ביפנית והיה לסירוגין ספר החודש. ספר הזכרונות השני שלו על קולווד הוצא לאור בשנת 2001 ושמו הוא "שמיים מאבנים" (Sky of Stone), אשר הפך לסרט טלוויזיה. ספרו האחרון על קולווד "We Are Not Afraid" הוצא בשנת 2002. עבודתו האחרונה "The Ambassador's Son" הוצאה לאור בשנת 2005. הספר הוא השני בסדרה פופולרית על ג'וש טורלו, קצין במשמר החופים האמריקני, בזמן מלחמת העולם השנייה. נשוי ללינדה טרי היקאם, שחקנית, והעורכת הראשית שלו. "Rocket Boys"-"נערי הטילים" "The Coalwood Way" "Sky of Stone" "We Are Not Afraid" "The Ambassador's Son" "The Keeper's Son" "Torpedo Junction" "Back to the Moon" מדיה וקבצים בנושא הומר היקאם בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הומר היקאם (באנגלית) הומר היקאם, ברשת החברתית Goodreads
עמק האלה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... עמק האלה – עמק בישראל, באזור עדולם, דרומית לבית שמש. עמק האלה (מועצה אזורית) – מועצה אזורית לשעבר שצורפה למועצה אזורית מטה יהודה. תחנת הלוויינים עמק האלה – תחנת ממסר ללווייני תקשורת של בזק החברה הישראלית לתקשורת. בעמק האלה – סרט קולנוע שיצא לאקרנים בשנת 2007. עמק האלה (בירה) – מותג בירה של מבשלת שריגים.
פרנסס או'קונור

פרנסס או'קונור (באנגלית: Frances O'Connor; נולדה ב-12 ביוני 1967) היא שחקנית ובמאית קולנוע אוסטרלית. פרנסס או'קונור נולדה בוונטג' שבאוקספורדשייר, אנגליה. בגיל שנתיים עברה עם משפחתה לחיות בפרת' שבאוסטרליה, אביה היה פיזיקאי ואמה פסנתרנית. או'קונור קבלה חינוך קתולי קפדני והתחנכה בבית ספר של מנזר בפרת'. היא למדה באקדמיה לאמנויות הבמה של אוסטרליה המערבית, ויש לה תואר ראשון בספרות מאוניברסיטת קורטין לטכנולוגיה. בין תפקידיה הבולטים היו התפקיד הראשי, פאני פרייס, בסרטה של פטרישה רוזמה, מנספילד פארק משנת 1999, עיבוד לרומן של ג'יין אוסטן. בשנת 2000 גילמה את דמותה של אמה בובארי בסדרת טלוויזיה על פי ספרו של גוסטב פלובר "מאדאם בובארי". עוד הופיעה בסרטו של סטיבן ספילברג "אינטליגנציה מלאכותית", ובעיבוד קולנועי למחזה של אוסקר ויילד "חשיבותה של רצינות" לצידם של קולין פירת' ורופרט אוורט. שיחקה בסדרת הטלוויזיה מר סלפרידג'. חברה לחיים הוא ג'רלד לפקווסקי, בנם הבכור לוקה נולד באפריל 2005. מדיה וקבצים בנושא פרנסס או'קונור בוויקישיתוף פרנסס או'קונור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פרנסס או'קונור, באתר AllMovie (באנגלית) פרנסס או'קונור, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) פרנסס או'קונור, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פרנסס או'קונור, בארכיון הבימה
פצחן

האם התכוונתם ל... האקר – מומחה מחשבים המשתמש בהם בדרך יצירתית. פצחן (עוף) – שמו העברי של Coccothraustes coccothraustes, עוף ממשפחת הפרושיים המצוי בארץ ישראל. פצחן (סירת נפץ) – סירת נפץ בשימוש שייטת 13
אדם דה לה האל

אדם דה לה האל (בצרפתית: Adam de la Halle, מבטאים "אדאן דה לה אל" עם ן מאונפף, ‏1237? – 1288) היה טרובדור או טרובר, משורר ומוזיקאי צרפתי, ששבר מסורת ארוכת שנים של כתיבת שירה ומוזיקה ליטורגית והיה מראשוני מייסדיו של תיאטרון חילוני בצרפת. כינוייו האחרים של אדם, "הגיבן מאראס" (le Bossu d'Arras) ו"אדם מאראס" מרמזים לכך, שמוצאו מן העיר אראס שבצרפת. הכינוי "הגיבן" היה כפי הנראה שם שהמשפחה צירפה לשמה כדי להבדילה ממשפחות לה האל אחרות; ב-Roi de Secile מחה אדם עצמו על השימוש בכינוי זה בטענה, כי אינו גיבן. אביו של אדם, אנרי דה לה האל, היה אזרח מפורסם של אראס. אדם למד דקדוק, תאולוגיה ומוזיקה במנזר הסיסטרציאני של ווסלה, סמוך לקמברי. האב והבן היו מעורבים בסכסוכי האזרחים באראס ומצאו מקלט לזמן קצר בדואיי. אדם יועד לכנסייה, אך הסתלק מכוונה זו ונשא אישה בשם מארי, הנזכרת ברבים מכתביו. בהמשך הצטרף למשק ביתו של רובר השני, הרוזן מארטואה, ואחר כך נספח אל שרל מאנז'ו, אחיו של לואי התשיעי, מלך צרפת. אל מעסיקו זה נלווה במסעותיו במצרים, סוריה, ארץ ישראל ואיטליה. בחצרו של שרל, אחרי שזה היה למלך נאפולי, כתב אדם את Jeu de Robin et Marion, המפורסמת בכל יצירותיו. הקטעים הקצרים שכתב מלווים במוזיקה המובאת בכתב תווים מודרני לצד הפרטיטורה המקורית, בהוצאת קוסמאקר. "רובין ומריון" נחשב למחזה הצרפתי המוקדם ביותר בליווי מוזיקה ועל נושא חילוני. הפסטורלה, המספרת על עמידתה של מריון בפני חיזורי האביר ונאמנותה לרובין הרועה, מבוססת על שאנסון עתיק, Robin m'aime, Robin m'a. יש בה דיאלוג משולב בפזמון חוזר, שהיה נפוץ כבר בתקופה זו בשיר הפופולרי. הנעימות שהותאמו לפזמונים אלה נושאות אופי של מוזיקה עממית והן ספונטניות ומלודיות יותר מן המוזיקה המשוכללת יותר של השירים והמוטטים שלו. פטי רואה במחזה זה ובמחזה Le Jeu de la feuillée את נמבשרי האופרה-קומיק. בשנת 1896, בפסטיבל לכבוד אדם דה לה האל באראס, הציגה להקה מן האופרה קומיק בפריז עיבוד של "רובין ומריון" מאת ז'וליין טירסו. המחזה השני שלו, Le jeu Adan או Le jeu de la Feuillee (בסביבות 1262) הוא דרמה סאטירית שבה הוא מציג את עצמו, את אביו ואת אזרחי אראס בתכונותיהם המוזרות והייחודיות. בין יצירותיו שיר פרידה סאטירי לעיר אראס ושאנסון היתולי לכבוד שרל מאנז'ו, מלך סיציליה, שבכתיבתו החל ה-1282; עוד יצירה קצרה, Le jeu du pelerin מיוחסת לפעמים גם היא לאדם דה לה האל. יצירותיו המוכרות כוללות שלושים ושישה שאנסונים, ארבעים ושישה rondets de carole, שמונה-עשר jeux-partis, ארבעה-עשר רונדו, חמישה מוטטים, רונדו-וירליי אחד, בלט אחד, dit d'amour אחד ו-congé אחד. מדיה וקבצים בנושא אדם דה לה האל בוויקישיתוף השיר Madrigal (Kom ljuva hjärtevän)‎, להאזנה חופשית אדם דה לה האל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אדם דה לה האל, באתר ספוטיפיי אדם דה לה האל, באתר MusicBrainz (באנגלית) אדם דה לה האל, באתר דיזר אדם דה לה האל, באתר Discogs (באנגלית) דה לה הל, דף שער בספרייה הלאומית רוברט פאלק, "אדם דה לה האל" במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין פאלק, גרוב François-Joseph Fétis, Revue Musicale 1.1, 1827. פאלק, גרוב
רגלה

האם התכוונתם ל... רוגלה – תוכנית מחשב העוקבת בחשאי אחר הרגלי הגלישה של המשתמש במחשב שבו היא מותקנת. רגלת הגינה – (Portulaca oleracea), מין צמח בשרני וחד שנתי, הנחשב לעיתים כעשב שוטה.
יון גיקה

יון גיקה (ברומנית: Ion Ghica‏; 12 באוגוסט 1816–7 במאי 1897), מהפכן רומני, מתמטיקאי ודיפלומט שכיהן פעמיים כראש ממשלת רומניה (1886–1887), (1870–1871). כמו כן היה חבר באקדמיה הרומנית ונשיאה ארבע פעמים (1876–1882, 1884–1887, 1890–1893 ו-1894–1895). גיקה, צאצא למשפחת אצולה רומנית, היה אחד ממייסדי רומניה המודרנית. הוא נולד בבוקרשט ולמד משפטים וספרות בפריז. גיקה פעל למען איחודה של רומניה וטבע את האימרה: "אנו איננו מונטנים וגם לא מולדבים. אנו כולנו רומנים" ב-1843, במהלך טיול לילי בבוקרשט, בחברת ידידיו, ניקולאה בלצ'סקו וקפטן קריסטיאן טל (Tell), השלושה ייסדו את האגודה הסודית Frăţia (האחווה) שעסקה בהכנת מהפכת 1848 (ולאכיה). מדיה וקבצים בנושא יון גיקה בוויקישיתוף "ניקו בלצ'סקו", מזכרונותיו של יון גיקה (ברומנית) יון גיקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מטריצת קושי

במתמטיקה, מטריצת קושי היא מטריצה A בגודל m×n שאיבריה נתונים על ידי: a i j = 1 x i + y j ; x i + y j ≠ 0 , 1 ≤ i ≤ m , 1 ≤ j ≤ n {\displaystyle \,a_{ij}={\frac {1}{x_{i}+y_{j}}};\qquad x_{i}+y_{j}\neq 0,\qquad 1\leq i\leq m,\qquad 1\leq j\leq n} כאשר x i {\displaystyle \,x_{i}} ו- y j {\displaystyle \,y_{j}} הן סדרות של איברים השייכים לשדה F {\displaystyle \,{\mathcal {F}}} , כך שאיברי הסדרות שונים זה מזה. כאשר m=n, הדטרמיננטה של מטריצת קושי, הידועה בשם דטרמיננטת קושי נתונה על ידי הנוסחה המפורשת: det A = ∏ i < j ( x i − x j ) ∏ i < j ( y i − y j ) ∏ i , j ( x i + y j ) . {\displaystyle \det A={{\prod _{i<j}(x_{i}-x_{j})\prod _{i<j}(y_{i}-y_{j})} \over {\prod _{i,j}(x_{i}+y_{j})}}.\,} מנוסחה זו, ומהעובדה שאיברי הסדרות שונים זה מזה, נקבל כי מטריצת קושי היא תמיד מטריצה הפיכה. כל תת מטריצה של מטריצת קושי היא מטריצת קושי. מטריצת הילברט היא מקרה פרטי של מטריצת קושי כאשר מתקיים x i + y j = i + j − 1 {\displaystyle \,x_{i}+y_{j}=i+j-1} A. Gerasoulis, A fast algorithm for the multiplication of generalized Hilbert matrices with vectors, Mathematics of Computation, 1988; vol. 50, no. 181, pp. 179-188. I. Gohberg, T. Kailath, V. Olshevsky, Fast Gaussian elimination with partial pivoting for matrices with displacement structure. Mathematics of Computation, 1995; vol. 64, no. 212, pp. 1557-1576. P.G. Martinsson, M. Tygert, V. Rokhlin, An O ( N log 2 ⁡ N ) {\displaystyle O(N\log ^{2}N)} algorithm for the inversion of general Toeplitz matrices, Computers & Mathematics with Applications, 2005; 50, pp. 741-752.
פארק התעשייה אפק

"פארק התעשייה אפק", הנקרא גם "פארק סיבל", הוא מתחם תעשיות היי טק, השוכן מצפון לכביש 5, בחלקה הצפון מזרחי של ראש העין ודרומית לכפר קאסם. בין העיר לבין אזור התעשייה מחבר מחלף "אבן העזר". שטח הפארק כ-400 דונם, ושטחו הבנוי כ-300,000 מ"ר. את הפארק מנהלת החברה הכלכלית ראש העין. מרכז התעשייה נבנה בשנות ה-90 במטרה למשוך חברות היי טק לאזור ראש העין. הפארק משמש כחלופה לאזורים אחרים לשימוש תעשיות העילית, כגון רמת החייל והרצליה פיתוח במרכז הארץ, או פארק מתם בחיפה. בפארק אפק פועלות, בין היתר, החברות קבוצת מונטנה, פרטנר, אריקסון (ישראל), קבוצת חוגר, ריבוע כחול, נוקיה (ישראל), פוינטר, 013 נטוויז'ן, סימנס (ישראל), מאמי קר, קורנית דיגיטל, ONE, Y-tech, פאיון מדיקל, חברת TTI-TELECOM וריפון ישראל, אינוויז טכנולוגיות ועוד. סיליקון ואדי מדיה וקבצים בנושא פארק התעשייה אפק בוויקישיתוף פארק אפק, ראש העין, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2004 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הלמה של נקאימה

במתמטיקה, הלמה של נקאימה היא למה טכנית חשובה באלגברה ובגאומטריה אלגברית, המתייחסת למודולים נוצרים סופית מעל חוג R {\displaystyle R} . לפי הלמה, J ( R ) ⋅ M ≠ M {\displaystyle J(R)\cdot M\neq M} לכל מודול נוצר סופית ושונה מאפס, M {\displaystyle M} , כאשר אם J = J ( R ) {\displaystyle J=J(R)} הוא רדיקל ג'ייקובסון של החוג, השווה, על-פי ההגדרה, לחיתוך כל האידיאלים השמאליים המקסימליים של R {\displaystyle R} . הטענה חשובה במיוחד כאשר R {\displaystyle R} חוג מקומי (אז J הוא האידיאל המקסימלי שלו), אבל יש לה שימושים רבים אחרים. מן הלמה נובע, למשל, שכאשר M {\displaystyle M} נוצר סופית,   J ⋅ M + N ≠ M {\displaystyle \ J\cdot M+N\neq M} לכל תת-מודול N < M {\displaystyle N<M} ; כלומר, המכפלה J ( R ) ⋅ M {\displaystyle J(R)\cdot M} קטנה כל-כך, עד שלא ניתן להגיע ממנה ל- M {\displaystyle M} על ידי הוספת תת-מודול, אלא אם הוא שווה ל- M {\displaystyle M} כולו. בשפה של אלומות קוהרנטיות ניתן לנסח את הלמה כך: תהי F {\displaystyle {\mathcal {F}}} אלומה קוהרנטית. אז הנבט ב- x {\displaystyle x} , המסומן ב F x {\displaystyle {\mathcal {F}}_{x}} , הוא 0 אם ורק אם קיימת סביבה U {\displaystyle U} של x {\displaystyle x} כך ש- F | U = 0 {\displaystyle {\mathcal {F}}|_{U}=0} . בגרסתה הכללית הלמה קובעת כי לכל מודול נוצר סופית M {\displaystyle M} מעל חוג R {\displaystyle R} ולכל אידיאל I {\displaystyle I} ב- R {\displaystyle R} , אם I M = M {\displaystyle IM=M} אז קיים a ∈ I {\displaystyle a\in I} שעבורו ( 1 + a ) M = 0 {\displaystyle \left(1+a\right)M=0} . כלומר, ניתן למצוא איבר מיוחד a ∈ I {\displaystyle a\in I} כך שלכל m ∈ M {\displaystyle m\in M} מתקיים a m = m {\displaystyle am=m} . נניח כי M {\displaystyle M} הוא R {\displaystyle R} -מודול נוצר סופית השונה מ- 0 {\displaystyle 0} . מהלמה של צורן (שהיא ישימה רק מפני ש- M {\displaystyle M} נוצר סופית) נובע כי קיים תת-מודול M ′ ⊂ M {\displaystyle M'\subset M} מקסימלי (כלומר, M ′ {\displaystyle M'} אינו מוכל באף תת-מודול אמיתי של M {\displaystyle M} ). מכך נובע כי M / M ′ {\displaystyle M/M'} הוא מודול פשוט, כלומר הוא אינו מכיל תת-מודולים לא-טריוויאליים, ולכן קיים אידיאל שמאלי מקסימלי m {\displaystyle m} ב- R {\displaystyle R} כך ש- M / M ′ ≅ R / m {\displaystyle M/M'\cong R/m} . אבל J ( R ) ⋅ R / m ⊂ m ⋅ R / m = 0 {\displaystyle J(R)\cdot R/m\subset m\cdot R/m=0} , ולכן J ( R ) ⋅ M / M ′ = 0 {\displaystyle J(R)\cdot M/M'=0} . מכאן ש- J ( R ) ⋅ M ⊆ M ′ ≠ M {\displaystyle J(R)\cdot M\subseteq M'\neq M} . Atiyah, M.F. and Macdonald, I.G (1969). Introduction to Commutative Algebra. Addison-Wesley, Reading, MA.
קולטן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קולטן – חלבון המצוי על קרום תא ומגיב לגירוי כימי קולטן חישה – מבנה שמזהה גירוי בסביבה הפנימית או החיצונית של אורגניזם קולטן (מחצב) – מחצב המשמש להפקת טנטלום
המטבח הבולגרי

המטבח הבולגרי (בבולגרית: българска кухня) הוא מטבח דרום-מזרח אירופאי טיפוסי. ביסודו הוא מטבח סלבי, עם השפעות של המטבח הטורקי, המטבח היווני והמטבח המזרח תיכוני. כמו כן, הוא מושפע במידה מועטה מהמטבח האיטלקי ומהמטבח ההונגרי. האקלים החם באופן יחסי והתנאים הגאוגרפים המתאימים מעניקים תנאי גידול מצוינים למגוון ירקות, תבלינים ופירות. המטבח מפורסם בעיקר במגוון הסלטים העשירים שלו הנאכלים בכל אחת מהארוחות. המטבח הבולגרי עושה שימוש גם במגוון של מוצרי חלב. מאפיין נוסף של המטבח הבולגרי הוא מגוון רב של מרקים קרים וחמים. דוגמה של מרק קר הוא הטרטור. המטבח כולל גם מאפים שונים כמו הבאניצה למשל. כמו כן, קיימים בבולגריה יינות ומשקאות אלכוהולים מקומיים כמו ראקיה, מאסטיקה ומאנטה. שקמבה צ'ורבה (מרק קיבה) גיבץ' (ירקות מאודים) יוגורט ( "קיסאלו מליאקו") טרטור (מרק קר) מרק סרפד סלט שופסקה מוסקה לחם סארמי באניצה סלאטקו קבבצ'ה בורמוליקוס (מהדורה מקומית למצה ברייט הפולני) קוזונאק מרק שעועית פאפארה ליאטיקה ליוטניצה נקניקים שטוחים: סוג'וק לוקאנקה סיראן (גבינה מלוחה לבנה, בארץ ישנה וריאציה בשם גבינה בולגרית) קשקבל (גבינה צהובה) טיקווניק (עוגת דלעת) קומפוט עוגת גאראש מקיצה פרוג'ה שארנה סול יין בולגרי מוורוד פאמיד גאמזה יין מאלניק ראקיה מאסטיקה מאנטה בוזה
כבד אווז

כְּבֵד אַוָּז או פוּאָה גְרָא (מצרפתית Foie gras, "כבד שָמֵן"), הוא כבד של אווז או ברווז שלרוב הושמן על ידי פיטום בכפייה. כבד מעין זה מהווה מעדן פופולרי במטבח הצרפתי. בעברית השתרש המונח "כבד אווז" כשם המאכל, אף שבפועל במקרים רבים מקורו בכבד ברווז. ייצור כבד אווז התחיל עוד באלף ה-3 לפנה"ס, במצרים העתיקה, בה פוטמו אווזים בתאנים למטרת הגדלת כבדם. הרומאים למדו את טכניקת ייצור כבד האווז מהמצרים והפיצו אותה ברחבי אירופה, וכיום המאכל מזוהה ביותר עם המטבח הצרפתי; צרפת היא היצרנית והצרכנית הגדולה ביותר של פואה גרא בעולם. כיום, רק מיעוטו של הפואה גרא המיוצר ונאכל בצרפת הוא מכבד אווז, ומרביתו מכבד ברווז, בעיקר ברווז המולארד המגודל במיוחד למטרה זו. כבד ברווז נחשב מעודן יותר, קטן יותר, ויקר יותר מכבד אווז. באופן כללי בשר הברווז מעודן מבשר אווז. פואה גרא מוגש במספר אופנים שונים, כמנה קרה או חמה. כמנה קרה הוא מוגש בדרך כלל כממרח, ללא עיבוד מעבר לבישול או כפטה. בצרפת מקובל להגיש את הממרח עם טוסטים מלחם לבן או בריוש, חמאה, חרדל ופלפל שחור גרוס. בנוסף, ניתן להגישו כמנת פתיחה בפני עצמה, אז הוא מלווה לעיתים בריבת בצל. בהגשה כמנה חמה (אסקלופ) מוגש הפואה גרא בליווי פרוסות תפוח ורטבים על בסיס קלבדוס, ובמספר גרסאות נוספות המשלבות רוטב מתקתק ופירות. ערך מורחב – פיטום אווזים וברווזים תעשיית הפואה גרא ספגה ביקורת ציבורית חריפה, בשל תהליך הפיטום הכפוי, הגורם לכבדם של האווזים והברווזים להתנפח פי שבעה עד עשרה מגודלו הטבעי, וגורם בכך לבעיות בריאותיות ולסבל רב לבעל החיים. במדינות רבות, בהן בריטניה, שווייץ, אוסטריה, דנמרק, נורווגיה, גרמניה, לוקסמבורג, פולין, פינלנד, צ'כיה, איטליה, שוודיה, אוסטרליה, דרום אפריקה, הולנד, אירלנד, ארגנטינה, קליפורניה וישראל, נאסר בחוק על פיטום אווזים וברווזים בעקבות כך. בשני מקומות, קליפורניה ושיקגו, נאסרו מחוץ לחוק אף מכירה והגשה של פואה גרא. בצרפת המאכל עדיין נחשב מקובל ומוגש במסעדות רבות. עם זאת, בשנים האחרונות החל בצרפת מסע פרסום ציבורי נגד אכילת המוצר. בשנת 1999 פתחה עמותת אנימלס בקמפיין ציבורי נגד פיטום אווזים. ב-2001 הוגשה עתירה לבג"ץ מטעם "נוח", ארגון הגג של הארגונים להגנה על בעלי חיים בישראל, בטענה שהפיטום מהווה עבירה על חוק צער בעלי חיים. בית המשפט קיבלת את עמדת הארגונים להגנת בעלי החיים וקבע כי פיטום האווזים אינו חוקי. החל מ-2006 האיסור על פיטום אווזים החל להיאכף בפועל ומפטמות האווזים נסגרו. ב-2008 הורשע לראשונה מפטם אווזים שהמשיך לעסוק בפיטום בניגוד לחוק. רבני ארץ ישראל, בהם צבי פסח פרנק והחזון איש, יצאו נגד הנוהג להלעיט אווזים בארץ ישראל. הרב עובדיה יוסף פסק שאין להתיר פיטום אווזים עקב צער בעלי חיים ובעיות כשרות, ושראוי שלא לאכול כבד אווז. "מצטערים, ה"פואה גרא" הוצא מהתפריט" - מעריב nrg החטא ועונשו - כבד אווז ואלצהיימר, מערכת BeOK לה מונד ורויטרס, גם כבד אווז הוא עניין של גאוגרפיה, באתר הארץ, 1 בינואר 2013 כבד אווז, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אריאל צבל, צרפתים נגד פיטום אווזים, באתר אנימלס Foie gras : quand on sait, on arrête | Stop Gavage אפרת וייס, בג"ץ: פיטום האווזים יופסק תוך חודשיים, באתר ynet, 22 בפברואר 2006 ארז ארליכמן, תקדים: עונש מאסר למפטם אווזים סדרתי, באתר ynet, 20 במאי 2008 שאלה: האם מותר לאכול כבד אווז?, באתר "הלכה יומית", 6.8.2007
מינאס

מינאס (בפורטוגזית: Queijo Minas) היא גבינה שמקורה במדינה הברזילאית מינאס ז'ראיס (הידועה בגידול בקר). קיימים מספר סוגים: פרסקאל (גבינה טרייה), מאיה קורה (גבינה בשלה למחצה) וקוראדו (גבינה בשלה). הסוג הרביעי, קג'ו פאדראו (גבינה סטנדרטית, כלומר, שתהליך הפקתה עבר סטנדרטיזציה) חדש יחסית ומשווק כמעט בכל מרכול ומכולת בברזיל. גבינת המינאס נעשית מחלב פרה לפי מתכונים מסורתיים ותהליך ההכנה שלה נחשב פשוט. ההבשלה נעשית באוויר הפתוח, או לעיתים רחוקות יותר, על כיריים. מדיה וקבצים בנושא מינאס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ברכה אחרונה

ברכה אחרונה היא כינוי לאחת משלוש הברכות שתיקנו חז"ל לברך לאחר אכילה או שתייה. קיימים שלושה סוגי ברכות אחרונות: ברכת המזון – ברכה הנאמרת לאחר סעודת פת (לחם). ברכת מעין שלוש – ברכה הנאמרת לאחר אכילת מאכל מחמשת מיני דגן, בתנאי שהברכה שנאמרה קודם אכילתו אינה ברכת המוציא, וכן היא נאמרת על יין ועל פירות משבעת המינים. בורא נפשות – ברכה הנאמרת לאחר אכילת שאר המאכלים, וכן לאחר שתית משקאות שאינם יין. "ברכת המזון" פוטרת מלברך את שאר הברכות על המאכלים שנאכלו בסעודה, בתנאי שבאותה סעודה נאכל גם לחם. ברכת "מעין שלוש" על פירות משבעת המינים פוטרת את ברכת "בורא נפשות" על שאר פירות, אך לא את 'בורא נפשות שלאחר אכילת שאר מאכלים או לאחר שתיית משקאות. ערך מורחב – שיעור ברכה אחרונה שיעור האוכל המינימלי המחייב ב'ברכה אחרונה' הוא שיעור כזית בזמן של כדי אכילת פרס. במשקאות השיעור המינימלי הוא בשתיית משקה בשיעור רביעית. בליל הסדר נאמרות שתי ברכות אחרונות: בתום הארוחה (הנכללת בפרק של סימן "שולחן עורך"), הראשונה היא 'ברכת המזון' (בפרק "ברך"), אך כיוון שלאחר מכן שותים כוס שלישית וכוס רביעית מארבע כוסות, נאמרת ברכת מעין שלוש על היין (בסוף פרק "הלל"). בגמרא במסכת ברכות נאמר שאין לברך ברכה אחרונה על דברים שאינם מאכל. כך נפסקה הלכה כדעה שאין ברכה אחרונה על מצוות, ולא כדעת בני מערבא שברכו לאחר חליצת התפילין את ברכת לשמור חוקיו, וכן אין לברך ברכה אחרונה על ריח. מידע על ברכה אחרונה בקלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית הערך "ברכה אחרונה", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה
הבורסה הגאורגית לניירות ערך

הבורסה הגאורגית לניירות ערך (בגאורגית: საქართველოს საფონდო ბირჟა, סכַּרתווֶלוֹס סַפּוֹנדוֹ בּירז'ה) היא הבורסה לניירות ערך הראשית בגאורגיה. הבורסה נוסדה על ידי "Joint Stock Company Georgian Stock Exchange Charter", שנרשמה ואושרה בשנת 1999. היא ממוקמת בבירה הגאורגית, טביליסי. קיצור שמה האנגלי הוא GeSE. נכון לשנת 2006 כוללת הבורסה הגאורגית 231 חברות. אתר האינטרנט הרשמי של הבורסה הגאורגית לניירות ערך (בגאורגית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאורגיה ובנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סרט בידוד

המונח "איזולירבנד" מפנה לכאן. לערך העוסק בלהקה ישראלית, ראו איזולירבנד (להקה). סרט בידוד או איזולירבנד (מגרמנית: Isolierband, בקיצור "איזו") הוא סרט דביק המשמש לבידוד של מוליכים חשמליים. סרטי הבידוד מיוצרים מוויניל, אך בעבר נהגו להשתמש בסרטי בד דביקים למטרה זו. בצה"ל נפוץ השימוש בסרט בידוד מוויניל לביצוע שינויים ("שיפצור") בציודם האישי של חיילים. שחקני כדורגל נוהגים לשים את הדבק מתחת/על המגן על מנת שלא יזוז במהלך המשחק. ישנם סוגים של סרט בידוד שמיועדים לתיקון וכריכת ספרים. מילים שחדרו לעברית מגרמנית, באתר "השפה העברית" ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרכז אריאל למחקרי מדיניות

מרכז אריאל למחקרי מדיניות הוא מכון מחקר ישראלי בעל נטייה ימנית, שהוקם בשנת 1997 ועוסק בנושאים שונים של הביטחון הלאומי בישראל, במיוחד כאלה המושפעים מהסכם אוסלו (כך על פי אתר האינטרנט של המרכז). המרכז נוצר מתוך כתב העת "נתיב", שהופיע מ-1987, ועורכו, אריה סתיו, היה למנהל המכון. המרכז פרסם מונוגרפיות בנושאי עיסוקו של המרכז, ניירות עמדה וספרים. אחד הספרים שיצא לאור ביוזמת המרכז הוא "טילים בליסטיים, איום ומענה", בעריכת אריה סתיו, העוסק בהיבטים הטכנולוגיים והאסטרטגיים של מערכות להגנה מפני טילים בליסטיים. המכון הציע פתרון מדיני לסכסוך הישראלי-פלסטיני בשם "פתרון מדינת האפס". אתר האינטרנט של מרכז אריאל למחקרי מדיניות אתר האינטרנט הרשמי של מרכז אריאל למחקרי מדיניות מידע על מרכז אריאל למחקרי מדיניות ואסטרטגיה בקטלוג הספרייה הלאומית מרכז אריאל למחקרי מדיניות ואסטרטגיה, דף שער בספרייה הלאומית
אייריש קופי

אייריש קופי (אירית: Caife Gaelach) הוא קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי המורכב מ: 40 מ"ל ויסקי אירי, 80 מ"ל קפה חלוט חם, 30 מ"ל שמנת, 1 כף סוכר חום. המשקה מוגש באופן מסורתי בספל זכוכית בעל רגל גבוהה ואוזן הנקרא "מאג אייריש קופי". מקובל לייחס את המצאת המשקה לג'וזף שרידן, השף הראשי של שדה התעופה בפוינס שבמערב אירלנד, שם הוגש הקפה לנוסעים הטרנס-אטלנטיים בשנות הארבעים של המאה ה-20. אחד הנוסעים, כתב של הסן פרנסיסקו כרוניקל הביא לטענתו את המשקה לארצות הברית לאחר ששכנע בר בסן פרנסיסקו להגיש אותו בשנת 1952. במשך השנים פותחו גרסאות שונות למשקה כמו למשל ביילי'ס קופי בו הוויסקי מוחלף באייריש קרים או קנטקי קופי בו הוויסקי מוחלף בבורבון והשמנת באייריש קרים. אספרסו מרטיני מדיה וקבצים בנושא אייריש קופי בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא משקאות ובנושא אירלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פול מדמס

פוּל מְדַ֫מֵּס (בערבית: فول مدمس) הוא מאכל העשוי פול המבושל בישול איטי, עם שמן זית ושום כתוש, ומוגש בתוספת פטרוזיליה, בצל, שום ומיץ לימון. המאכל מוגש כחלק מארוחת בוקר מצרית ונחשב למאכל הלאומי של מצרים. היות שזהו מאכל "ממלא", הוא נאכל כארוחת בוקר, ובשעות הלילה המאוחרות במהלך תקופת צום הרמדאן. מקור שמו של המאכל במילה הקופטית "מדמס" שמשמעה "קבור" – בעבר בושל המאכל בתוך סיר שהוטמן בתוך בור ועליו הונחו גחלים לוחשות. הפופולריות של המאכל התפשטה ברחבי המזרח התיכון והוא הגיע אף לקרן אפריקה. במהלך המאה ה-20 נפוץ המאכל גם בארצות הברית ואירופה בשל הגירה ממצרים לאזורים אלה. בישראל הפול פופולרי בעיקר בחומוסיות, שבהן הוא מוגש כתוספת על חומוס, בדומה למסבחה. מדיה וקבצים בנושא פול מדמס בוויקישיתוף