laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
CAMP

cAMP ‏(ראשי תיבות של Cyclic adenosine monophosphate) היא מולקולה חשובה למספר רב של תהליכים ביולוגים. מולקולה זו היא נגזרת של אדנוזין טריפוספאט (ATP). cAMP מופק ממולקולת ATP על ידי אדנילט ציקלאז (AC) שהוא חלבון הנמצא בממברנת התא, חלבון זה משופעל בעזרתם של ההורמונים גלוקגון ואפינפרין. בעת קישור הורמונים אל GPCR באתר המטרה שלהם על פני הממברנה החיצונית של התא, מתרחש שינוי בתוך התא המאפשר קישור של חלבון ממשפחת חלבוני ה-G לחלבון הממברנלי אדנילט ציקלאז ולהפעלתו. בשלב הבא מתפצל הטרימר לשתי יחידות: יחידת אלפא ויחידה המורכבת מבטא וגאמא כך שהן מחוברות לדימר, חלבון אלפא (S) נודד לאדנילט ציקלאז ומשפעל אותו. בשלב זה אדנילט ציקלאז מושך אליו מולקולות ATP והופך אותם למולקולות cAMP. לתהליך זה ידועות שתי בקרות. הראשונה- המאפשרת את הפסקת אדנלט ציקלז, היא החלפה של GTP ל-GDP‏ G אלפא מתנתק מהחלבון ומתחבר שוב לטרימר ההתחלתי. דרך שנייה- היא תחרות של G אלפא (Q) אשר מתחרה על הקישור לאדנילט ציקלאז. cAMP הוא שליח שניוני המשמש למעבר אותות תוך־תאים, כגון תרגום של מסרים המועברים על ידי הורמונים, למשל גלוקגון ואדרנלין שאינם יכולים לחדור את ממברנת התא. תכליתו של cAMP הוא בעיקר שפעול של PKA ‏(protein kinase A) ובקרה על התופעות הפיזיולוגיות המופיעות עקב הופעת ההורמון. כמו כן, הוא מבקר מעבר סידן דרך תעלות יוניות. אצל בני האדם cAMP משפעל את PKA, שבמצב הלא-פעיל הוא טטרהמר (מורכב מארבע תתי-יחידות). אנזים זה מורכב משתי תתי-יחידות רגולטוריות (בקרה) ושתיים קטליטיות, כיחידה C2R2. כאשר ביחידות הרגולטוריות ישנם אתרים הקושרים cAMP ואזור חלבוני המתאים בצורה קומפלימנטרית לאתרים הפעילים של היחידות הקטליטיות. עם קבלת ההורמון, מתחיל סינתוז של cAMP אשר נקשר ליחידות הרגולטוריות, דבר המאפשר שינוי קונפורמציה וניתוק של היחדות הקטליטיות להמשך פעילות (זרחון חלבוני במקרה זה). החלבונים המזורחנים יכולים להיות אחראיים על מספר פעולות המתרחשות בתא (לדוגמה הגברת הגלוקונאוגנזה).כמו כן ישנם חלבונים שבעת זירחונם נקשרים ל DNA וגורמים לביטוי מוגבר של גן מסוים. לא כל חלבוני קינאז מגיבים ל-cAMP: מספר חלבוני קינז אינם תלויים ב-cAMP לדוגמה פרוטאין קינאז C. רמת ה-cAMP משתנה בהתאם למצע הגידול של החיידק. בנוכחות גלוקוז, שהוא מקור האנרגיה הנפוץ ביותר בטבע, רמת ה-cAMP נמוכה. באופרון הלקטוז ישנו רפרסור היוצר מחסום פיזי שלא מאפשר ל-RNA פלימראז לשעתק את מקטע ה-DNA הנחוץ. קומפלקס זה מאפשר קישור טוב ל-DNA. דוגמה לפעילות cAMP: ווסת חיובי של lac operon. בסביבה בה יש ריכוז נמוך של גלוקוז cAMP נקשר לאתר על CAP. החלבון הופך עצמו לפעיל ונקשר לאתר ספציפי ליד lac פרומוטור. צורה זו נוחה לרנ"א פולימראז להקשר בסמיכות לפרומוטור, על מנת להתחיל שעתוק של lac operon. בריכוז גבוה של גלוקוז, ריכוז cAMP פוחת ו-CAP משתחרר מ-lac operon. חוקרים סבורים כיום כי חוסר בקרה על רמות cAMP קשור להתפשטות סרטן בתאים נגועים.[דרוש מקור] מחקרים בעת האחרונה מראים כי cAMP משפיע על תפקוד האונה הקדמית במוח שאחראית על המחשבות המורכבות שביכולתנו לבצע (רקמת הקורטקס הקדמית). פעילות רגולטיבית של תעלות יונות במוח (HCN) מבוצעת בנוכחות cAMP אשר מאפשר את פתיחתן. עליה לרמות גבוהות של cAMP מאלצות את התעלות להישאר פתוחות. דבר זה גורם לתאי המוח לתקשורת לקויה ובכך משתבשת פעילתו של המוח. cAMP represented in three ways Adenosine triphosphate מדיה וקבצים בנושא CAMP בוויקישיתוף
גשר הפקק

גשר הפקק, או בשמו הרשמי גשר ש"ן, הוא גשר מעל נהר הירדן בחלקו הדרומי של כביש 918, כביש האורך המזרחי של עמק החולה. לפני בניית הגשר, היה במקום סכר טבעי שהאט את זרימת מי אגם החולה במוצאו הדרומי. למרות שבספרות מופיע הסבר שהיה זה סכר בזלת שחסם חלקית את זרימת מי הירדן אין בשטח או במפות ההיסטוריות עדות לבזלת במקום (הנקודה בה זרמו מי האגם לתוך ערוץ הנחל בעבר אכן הייתה בגשר הפקק אך המסלע הבונה את אזור הגשר ואת הקילומטר וחצי שמדרום לו הוא של תצורת אשמורה, המורכבת מחלוקים, חול וחרסית. מחשוף הבזלת הקרוב ביותר נמצא 800 מ' מהגשר). בזמן ייבוש החולה, הורחב האפיק של נהר הירדן על מנת לאפשר למי אגם החולה לזרום לכנרת, ובאזור מחסום הבזלת נבנה סכר מלאכותי, שיקל על עבודות הייבוש. הסכר היה בנוי מקורות ברזל משתלבות שנתקעו אנכית בקרקעית הערוץ ובשוליים הונחו אבני בזלת גדולות. בסיום הפרויקט, ב-30 באוקטובר 1957, נפרץ הסכר המלאכותי על ידי מנוף ששלף את קורות הברזל, והאגם והביצות התרוקנו דרך התעלות דרומה. חיל ההנדסה הקים במקום הסכר גשר ביילי, שכונה גשר הפקק על שם הסכר הטבעי. ועדת השמות הממשלתית ביקשה לכבד את חבריה המסורים של ועדת שביתת הנשק ישראל–סוריה, שלא פעם ולא פעמיים מצאו עצמם תחת אש ממוצבי צבא סוריה וקרא לגשר ש"ן, ראשי תיבות של שביתת נשק. בעבר הגשר היה בעל נתיב אחד בלבד, כך שהתנועה הדו-סיטרית בו התנהלה לסירוגין. בחודש דצמבר 2007 נסגר הגשר לתנועה בשל ליקויי בטיחות. מע"צ וצה"ל התחייבו להקים גשר חליפי במקום תוך חודשיים, אולם הגשר נפתח לתנועה רק ב-30 ביולי 2008. הגשר הוקם על ידי חיילי מילואים של חיל ההנדסה הישראלי. בשנת 2011 נבנה הגשר מחדש ומאז הוא דו סיטרי. חגי עינב, ארוכה הדרך הביתה: גשר הפקק נסגר, באתר ynet, 13 בדצמבר 2007 חגי עינב, אחרי 7 חודשי שיפוצים: נחנך בצפון "גשר הפקק", באתר ynet, 30 ביולי 2008 שלמה מן, גשר הפקק, בבלוג "נעמוש", 24 ביולי 2021 י.שי, אגם החולה נעלם, מעריב, 31 באוקטובר 1957
אלינוער מואב

אלינוער מואב (9 בספטמבר 1946 - 10 ביולי 2017) הייתה זמרת סופרן ישראלית, ששרה בעברית וביוונית. נולדה ב-9 בספטמבר 1946 בתל אביב למאיר ויהודית, כ"אלינוער שפירא". היא למדה תולדות האומנות ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים ומוזיקה ושירה באוניברסיטת מקגיל במונטריאול. מואב השתתפה ב-1972 במופע של חבורת בימות משירי נעמי שמר בבימוי צדי צרפתי, והייתה סולנית בשירים "ארבעים" וה"מכשפות". בשנים 1973–1985 חיה בארצות הברית ובקנדה שם ערכה סיורי קונצרטים. "קולה מתאים את עצמו בקלות לשיר עם או לאריה קונצרטנטית" כתבה המבקרת בג'רוזלם פוסט וביכולתה להתבטא בסגנונות שונים בהרכבים קאמריים וברסיטלים בהם היא משלבת לידר, מוזיקה עתיקה, עממית, אתנית ועוד. בשנת 1980 נסעה ללימודים באוניברסיטת מקגיל במונטריאול, קנדה. שם הכירה את הצייר היווני קירילוס וניאדיס (1936-1995) ומאוחר יותר נישאה לו. בעקבות הקשר עם וניאדיס החלה לשיר שירים בשפה היוונית. בעת שהותה בקנדה הקליטה אלבום שלם משירי נעמי שמר, בעיבודים קלאסיים לפסנתר של ירון רוס. בשנת 1986 שיתפה לראשונה פעולה עם המלחין היווני מיקיס תאודוראקיס, כשתירגמה שירים שכתב והלחין בהשראת הבלדה על מאוטהאוזן של יעקבוס קמבנליס. בשנת 1988 הוזמנה על ידי תאודוראקיס להשתתף בקונצרט שהתקיים במחנה הריכוז מאוטהאוזן באוסטריה, לפני 15,000 איש ונציגים מ-25 מדינות. הקונצרט שודר בשידור ישיר בטלוויזיה למרבית ארצות אירופה. באותה שנה הוזמנה שוב על ידי תיאודורקיס לסיבוב קונצרטים באירופה. בשנת 1990 הופיעה בפסטיבל ישראל בערב יחיד ובערב משותף עם מריה פאראנדורי. שרה כסולנית באנסמבל הישראלי למוזיקה עתיקה, הופיעה בווקליזות ביפו ובעכו, בהפקות תיאטרון של הקאמרי בתל אביב ובתיאטרון חיפה. עם התזמורת הקאמרית רמת גן, סימפונט רעננה והתזמורת הקאמרית הרצליה, ובהפקה "הבריאה" עם הברירה הטבעית. בתחילת שנות ה-90 הקליטה מחזור שירים של אלזה לסקר-שילר בתרגום יהודה עמיחי, שהלחינה יעל גרמן בשם "בוא אליי בלֵיל". בקיץ 1993 הופיעה כאורחת של תיאודורקיס בפסטיבל ישראל, וביוון ב-1995 בחגיגות יום הולדת 70 למיקיס תאודוראקיס. התקליטור "טרילוגית מאוטהאוזן" יצא לאור בשנת 2000. מואב הקליטה מספר תקליטורים בהם שירים של יעקובוס קבנליס, לורקה, נעמי שמר, אלזה לסקר-שילר ז'אק ברל ועוד. בשנת 2003 השתתפה בפסטיבל אבו גוש וביצעה את "הבלדה על מאוטהאוזן" בתרגומה. מואב חיברה לחנים לשירי משוררים ("משאלות" אסתר ראב) ושילבה אותם בהופעותיה. נפטרה ב-10 ביולי 2017 ונקברה בבית העלמין החדש בהרצליה. שרה נעמי שמר - 1980 בוא אלי בליל - 1995 אלינוער מואב, באתר זמרשת אלינוער מואב, באתר שירונט אלינוער מואב, באתר MusicBrainz (באנגלית) אלינוער מואב, באתר Discogs (באנגלית) אלינוער מואב, דף שער בספרייה הלאומית מידע על אלינוער מואב בקטלוג הספרייה הלאומית פרטים על התקליטור "בוא אליי בליל" ביוגרפיה של קיריליוס וניאדיס כולל תמונות של אלינוער קטע וידאו: אלינוער מואב שרה ביוונית, סרטון באתר יוטיוב התקליטור "טרילוגיית מאוטהאוזן" בהשתתפות אלינוער מואב תיאטרון בימות - שירי נעמי שמר, מעריב, 22 בספטמבר 1972 Biography, kyrillosveniadis.com מירב ארלוזורוב, מה לזמרת במנזר?, חדשות, 25 באוגוסט 1989 לראות שמש מבעד לשחור, באתר הארץ, 20 במרץ 2006 משירי יוון, מעריב, 1 במרץ 1990 נעם בן זאב, מוסיקה לעם, באתר הארץ, 14 באוקטובר 2003
קולטן לאינסולין

קולטן לאינסולין הוא קולטן טרנסממברנלי שמופעל על ידי אינסולין. הקולטן לאינסולין שייך למשפחה גדולה של קולטנים מעבירי אותות, פרוטאין קינאזות, ולתת משפחה הספיציפיות לזרחון טירוזין - טירוזין קינאז (אנ'). יש שתי קבוצות גדולות של טירוזין קינאזות, אלה הפועלים בתוך התא ועוסקים בהעברת אותות לגרעין התא, ואלה העוסקים בהעברת אותות גירוי מעבר לקרום התא (אנ'). קולטני האיסולין משתייכים לקבוצה זו. קולטן לאינסולין מורכב משתי תתי-יחידות אלפא ושתי תתי-יחידות בטא. תתי-יחידות בטא חוצות אתקרום התא ומקושרות על ידי קשרים דו גופריתיים. קולטני טירוזין קינאז, לרבות הקולטן לאינסולין, הם קולטנים העוברים תהליך של זרחון עצמי (אנ') (autophosphorylation) בקבוצות הטירוזין שבקולטן, בעת שהם קושרים ליגנדים אגוניסטיים (כגון אינסולין). הוספת הקבוצות הזרחתיות לקולטן מחוללת אתר קישור לחלבון תוך תאי הקרוי insulin receptor substrate 1 (אנ') - IRS1, העובר גם הוא תהליך זרחון. זרחון IRS1 פותח מסלול אותות תוך תאי (קסקדה - cascade (אנ')), שבסופו מניודים קולטני גלוקוז בעלי זיקה גבוהה לקרום התא; שילובם בקרום התא מגבירים את קצב קליטת גלוקוז לתוך התא. הגברת הכניסה של הגלוקוז לתוך התא, ובהתאם לסוג התא, מאפשרת שימוש בגלוקוז, ושימוש בו ליצירת גליקוגן וחומצות שומניות. בצורה זו תורם הקולטן לאינסולין להפחתת ריכוז הגלוקוז בתוך הדם. חלבון 1-IRS משופעל פועל כשליח שניוני שמזרז את השעתוק של גנים המבוקרים על ידי אינסולין. אחרי שמולקולת אינסולין התחברה לקולטן והפעילה מעבר אותות, היא יכולה להתנתק לסביבה או לעבור תהליך פרוק על ידי התא. לרוב, הפרוק כולל תהליך של אנדוציטוזה של כל הקומפלקס איסולין-קולטן, ופעילות של אנזים מפרק אינסולין. רוב האנסולין מפורק על ידי תאי הכבד. ההערכה היא כי מולקולת אינסולין טיפוסית מפורקת בערך 71 דקות אחרי שהיא נוצרה. התפקיד העיקרי של קולטני גלוקוז הוא לקלוט גלוקוז. לכן, חוסר רגישות לאינסולין, או בעיה ביכולת הקולטן לאותת לתוך התא מוביל לירידת היכולת לקלוט גלוקוז לתוך התא. כתוצאה עולים ריכוזי הגלוקוז החוץ תאי ונוצר מצב של יתר גלוקוז - היפרגליקמיה, העלולה להתפתח לסוכרת מסוג 2 (diabetes mellitus type 2). מוכרות מוטציות גנטיות שונות הפוגעות במבנה קולטן לאינסולין ותפקודו; אלה מביאים למצב חמור של אי קשירת אינסולין (אנ'). GRCh38: Ensembl גרסה 89: ENSG00000171105 - Ensembl, מאי 2017 GRCm38: Ensembl גרסה 89: ENSMUSG00000005534 - Ensembl, מאי 2017 "Human PubMed Reference:". "Mouse PubMed Reference:". Lemmon, M. A. & Schlessinger, J., Cell Signaling by Receptor Tyrosine Kinases, Cell 141, 2010, עמ' 1117–1134 doi: 10.1016/j.cell.2010.06.011 Nakrani MN, et al., Physiology, Glucose Metabolism, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2023 Mounier, C. & Posner, B.I., Transcriptional regulation by insulin: from the receptor to the gene., Canadian J. Physiol. Pharmacol. 84, 2006, עמ' 713–724 doi: 10.1139/y05-152 Duckworth, W.C. et al., Insulin Degradation: Progress and Potential, Endocrine Rev 19, 1998, עמ' 608–624 doi: 10.1210/edrv.19.5.0349 Melvin, A. & Stears, A., Severe insulin resistance: pathologies, Practical Diabetes 34, 2017, עמ' 189–194 doi: 10.1002/pdi.2116
מחשב לכל ילד (ישראל)

מחשב לכל ילד הוא מיזם שמטרתו לאפשר לילדים משכבות מצוקה לרכוש מיומנויות שימוש במחשב והתחברות למאגרי מידע, כדי שאלה יסייעו בפיתוח חשיבה יוצרת, יתרמו להתפתחות הילד ולהעלאת דימויו העצמי, וישמשו מנוף לצמצום הפער הדיגיטלי והפער החברתי. המיזם החל לפעול בשנת 1996, ביוזמתם של אנשי עסקים ושל שר הכלכלה והתכנון פרופ' שמעון שטרית, והוא פועל בחסות משרד ראש הממשלה. המיזם פועל מראשיתו במסגרת עמותת המפעל הלאומי לפיתוח חברתי. בשנת 2003 הצטרפה למיזם עמותת "חלון לעולם המחר". בשנים 1996–2020 עמד בראש מיזם "מחשב לכל ילד" פרופ' אריה סקופ. משנת 2020 עומד בראש המיזם יוסי רוזן. למיזם מועצה ציבורית, שבראשה עומד נציג משרד ראש הממשלה. במסגרת המיזם מוענקת למשפחת הילד ערכת מחשוב הכוללת - מחשב. הדרכה של 45 שעות לימוד, לילד ולהורה, באמצעות חברת הדרכה. סל של תוכנות ולומדות. חיבור לאינטרנט ל-12 חודשים. אחריות ותמיכה טכנית למשך 3 שנים. תקציב העמותה בשנת 2013 היה כ-21 מיליון ש"ח. במימון המיזם שותפים הממשלה (שמעניקה לעמותה קרוב ל-40% מתקציבה), העמותה, באמצעות תרומות שגייסה, הרשויות המקומיות ומשפחות הילדים (בשיעור סמלי). התורמים העיקריים של הפרויקט: מיקרוסופט ישראל, אשר תורמת את כל תוכנות המחשבים לפרויקט משנת 1996, קרן אדמונד ג'יי ספרא, ג'ון גנדל ועוד. בחודש יוני 2013 הוחל בהסבת המיזם מחלוקת מחשבים שולחניים לחלוקת מחשבי לוח ומחשבי Smart Micro PC. עד אמצע שנת 2020 הוענקו במסגרת הפרויקט למעלה מ-92,000 ערכות מחשב בכ-213 רשויות מקומיות מכל המגזרים בישראל. המיזם מקדיש תשומת לב גם לילדים בעלי צרכים מיוחדים. להערכת העמותה יש בישראל 168,000 משפחות ללא מחשב שבהן יש ילדים בגיל חינוך, ובשנת 2020 היא מתכננת להעניק מחשבים ל-6,200 משפחות מתוכן. למידה משולבת מחשב E-Learning OLPC אתר האינטרנט הרשמי של מחשב לכל ילד הערכת הפרויקט - אתר משרד החינוך סיני גז, תוכנית מחשב לכל ילד: עוד הבטחה לזיכרון, באתר nrg‏, 4 בפברואר 2009 מוטי בסוק, טאבלט לכל ילד, באתר TheMarker‏, 6 ביוני 2013 פרופ' אריה סקופ מספר על מחשב לכל ילד בערוץ 10, באתר פייסבוק "מחשב לכל ילד", ‏2 בנובמבר 2010 מוטי בסוק, טאבלט לכל ילד, באתר TheMarker‏, 6 ביוני 2013 אודות הפרויקט, באתר "מחשב לכל ילד"
דרום-מערב אסיה

דרום-מערב אסיה הוא חלקה הדרומי-מערבי של יבשת אסיה. ישנן מספר חלוקות לאזור זה, אשר נחשב לחלק מהמזרח התיכון בחלקו. מערב אסיה (במידה רבה חופף עם המזרח התיכון) הוא אזור במערב יבשת אסיה. המונח אסיה המערבית לרוב משמש בכתבים ארכאולוגיים, באומות המאוחדות מתייחסים אליו כתת-אזור. המונח מובדל מהמזרח התיכון, בכך ש"מערב אסיה" מתייחס לאזור הגאוגרפי בלבד בעוד שהמזרח התיכון מתייחס לאזור הגאופוליטי, וכולל גם אזורים בצפון אפריקה כמו מצרים. נכון לשנת 2015, חיים באזור זה כ-300 מיליון בני אדם, והוא משתרע על שטח של כ-6,255,160 קמ"ר. המדינות המאוכלסות ביותר הן טורקיה ואיראן, ולאחריהן עיראק. השפות העיקריות המדוברות באזור הן ערבית, פרסית וטורקית. מדינות המשתרעות על יותר מיבשת אחת כמו טורקיה ומדינות דרום קווקז (ארמניה, אזרבייג'ן וגאורגיה) נכללות על ידי האומות המאוחדות באזור זה. לתת-אזור זה יש שישה אזורי משנה: אסיה הקטנה, חצי האי ערב, דרום קווקז, לבנט, איראן ומסופוטמיה. השימוש במושג "מערב אסיה" החל ככל הנראה בתחילת המאה ה-19. השימוש במושג בהקשר הגאופוליטי והכלכלי העכשווי החל בשנות ה-60 של המאה ה-20 מבחינה כלכלית, נפט הוא הענף המרכזי במשק האזורי. יותר ממחצית מעתודות הנפט בעולם וכ-40 אחוזים מעתודות הגז הטבעי בעולם ממוקמות באזור. המדינות באזור הגאוגרפי הן: אירואסיה מדיה וקבצים בנושא דרום-מערב אסיה בוויקישיתוף place/Asia/West-Asia, place/Southwest-Asia, science/Western-and-central-Asian-region דרום-מערב אסיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ج

ג'ים (גם גים; בערבית: ﺟﻴﻢ) היא האות החמישית באלפבית הערבי. לפניה באה האות ת'א ואחריה האות חא. בערבית סטנדרטית ג'ים מייצגת את העיצור /ʤ/ (כמו גימ"ל גרושה המשמשת בעברית למילים שאולות). אולם, בניבים ערביים רבים היא נהגית אחרת. בערבית מצרית, למשל, היא נהגית כעיצור /ɡ/ (כמו גימ"ל רגילה בעברית מודרנית), וכך גם נהגות האותיות המקבילות לג'ים ברוב השפות השמיות. בערבית לבנטינית וברוב ניבי צפון אפריקה הוגים אותה כעיצור /ʒ/ (כמו זי"ן גרושה). בערבית כוויתית ובחלק מהניבים העיראקיים הוגים אותה כעיצור /j/ (כמו יו"ד). בדואים רבים הוגים אותה כמו בערבית מצרית, אך מחנככים אותה: /ɡʲ/ (כמו ГЬ ברוסית). האות ﭺ (כמו ג'ים, אבל בעלת שלוש נקודות דיאקריטיות) היא אות חיצונית לאלפבית הערבי, שנוספה כווריאנט של ג'ים. האות נוצרה בשפה הפרסית כשזו עברה להשתמש באלפבית הערבי, כדי לייצג את העיצור /ʧ/ (כמו צד"י גרושה), שלא קיים בערבית ספרותית. בישראל, ברשות הפלסטינית, בעיראק ובמדינות המפרץ הפרסי משתמשים באות ﭺ כדי לייצג דווקא את העיצור /g/. בכתיבה, האות ג'ים מתחברת מצד ימין ומצד שמאל, כשאר האותיות למעט "דוד' ארז". מקור האות ג'ים הוא ב"גימל" הפניקית ויש לה מקבילות ברוב האלפביתים (אם כי, כאמור, רובן נהגות כגימ"ל בעברית): אלפבית עברי – ג אלפבית לטיני – C,c ו-G,g שהתפתחה ממנה (אם כי האות C כיום נהגית כ-K ולפעמים כ-S). אלפבית יווני – Γ,γ אלפבית סורי – ܓ מדיה וקבצים בנושא ج בוויקישיתוף
מעלות רנקין

מעלת רנקין היא יחידת מידה לטמפרטורה המשתמשת בסולם רנקין (Rankine). היא קרויה על שמו של המהנדס והפיזיקאי הסקוטי ויליאם ג'ון מקורן רנקין אשר הציע אותה בשנת 1859. יחידת מידה זו אינה נפוצה ביום יום. המעלה מסומנת ב־R° (או ב־Ra° אם יש צורך להבחין אותה מסולמות ראומיר (Réaumur) ורמר (Rømer). בדומה לקלווין (המסומן: K), האפס בסולם רנקין הוא האפס המוחלט, אולם מעלת רנקין אחת שקולה למעלת פרנהייט אחת ולא למעלת צלזיוס אחת כפי שמתקיים בסולם קלווין. טמפרטורה של F°‏ 459.67- שווה ל־R°‏ 0. אם כן, המרה ממעלות צלזיוס למעלות רנקין תתבצע לפי: T[°R]= 1.8×T[°C] + 491.67 מספר תחומים הנדסיים בארצות הברית העוסקים בטמפרטורה משתמשים בסולם רנקין. עם זאת ברחבי העולם המדעי, שבו נהוג להשתמש במערכת היחידות הבינלאומית (יחידות SI), טמפרטורה תרמודינמית נמדדת בקלווין. בטבלה הבאה מוצגים קשרים של מספר סולמות טמפרטורה בולטים עם סולם רנקין. יחידות מידה לטמפרטורה יחידות מידה על שם אישים
מירל בראטש

מירל בראטש (נולד ב-1936) הוא סופר יהודי ישראלי יליד גאלאץ, רומניה, הכותב ברומנית. מירל בראטש סיים לימודיו והוסמך כמהנדס בנין. היה קצין בצי. בשנות השמונים של המאה ה-20 היה עיתונאי נשכני ב-"Drapelul Roşu" (הדגל האדום), כתב עת שיצא בטימישוארה. לאחר שנכלא לכמה חודשים, עלה לישראל והתיישב בבאר שבע. בנוסף לכתיבתו הספרותית, מירל בראטש מפרסם מפעם לפעם גם בעיתונות הישראלית בשפה הרומנית, בעיקר ב-"Ultima oră" (השעה האחרונה). בשנת 2005 הוענק לו פרס ניקו פלטי (Nicu Palty). Acces la esenţă "גישה לתמצית", רומן. Zaţ (משקע של קפה), רומן, החלק הראשון של טרילוגיה. נכתב בישראל. "Porunca lui Elohim" (הפקודה של אלוהים). "Israel fara horoscop" (ישראל ללא הורוסקופ), הופיע בהוצאת Viitorul romanesc (העתיד הרומני) בבוקרשט, רומן על חיי היום-יום של יהודים יוצאי רומניה בישראל. הספר זכה בפרס ציון (פרס המוענק על ידי התאחדות הסופרים הישראלים בשפה הרומנית) לשנת 2003 ובשנת 2004 קיבל את פרס התאחדות הסופרים של בוקרשט. מאמר על מירל בראטש ויצירתו ברומנית ערך זה הוא קצרמר בנושא סופרים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חואן קורזו

חואן קורזו אי פרינסיפה (בספרדית: Juan Corzo y Principe; 24 ביוני 1873 – 27 בספטמבר 1941) היה שחמטאי ספרדי-קובני, אלוף קובה בשחמט לפני חוסה ראול קפבלנקה. קורזו נולד במדריד והיגר לקובה בשנת 1887. הוא למד מפיקרדו את רזי המשחק והפך לאלוף מועדון השחמט של הוואנה. זכור במיוחד בשל הפסדו לקפבלנקה בדו-קרב ביניהם בתוצאה 6–7 בשנת 1901, בעת עלייתו המטאורית של השחקן הגדול, כאשר מלאו לקפבלנקה 13. קורזו היווה כוח של ממש בשחמט הקובני, ויחד עם קפבלנקה הוא ייסד את איגוד השחמט של קובה, ובמשך שנים ארוכות היה עורך ביטאון השחמט של קפבלנקה. חואן קורזו, באתר צ'סגיימס (באנגלית) משחקי הדו-קרב בין קורזו לקפבלנקה, vistula.risp.pl מידע כללי חואן קורזו, אלוף קובה מול חוסה ראול קפבלנקה בן ה-12, 19.11.1901, Jose Raul Capablanca The Saga Begins חואן קורזו מול חוסה ראול קפבלנקה, 6.12.1901, A New Morphy Had Arisen Corzo vs Capablanca Game 8 חוסה ראול קפבלנקה מול חואן קורזו, 11.12.1901, Outplayed Capablanca vs Corzo Game 9 חוסה ראול קפבלנקה מול חואן קורזו, 15.12.1901, Playing d4 Before it was Cool Capablanca vs Corzo Game 11 ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אברה ארוכת עלים

אברה ארוכת עלים (שם מדעי: Pteris vittata) היא מין צמח ממשפחת האברתיים. שמו של הצמח, הן היווני והן העברי, מדמה את עליו הגדולים לאברות העופות. העלה הגדול מנוצה פעם אחת, דבר שמעלה דמיון לצמחים בני משפחת הדקליים. תפוצתו של השרך בעולם היא באסיה, אפריקה הטרופית ואוסטרליה. בנוסף, זהו מין שיובא על ידי האדם לארצות הברית גם הוא גדל בחוצות ערים. בארץ מדובר בצמח נדיר, וייתכן שנכחד. הצמח יכול לסייע במקרים של זיהום קרקע באמצעות שיקום בעזרת צמחייה (Phytoremediation). השרך ידוע ביכולתו לספוג ארסן, רעלן שיכול לזהם קרקעות כתוצאת לווי של פעילות תעשייתית. האברה התקיימה בבתי-גידול לחים ומוצלים בצפון הארץ, אך לא ידוע על פרטים שהם, מעל לכל ספק, שייכים למין המקומי, בבית גידולם הטבעי. מספר פרטים של מין זה נמצאים בגנים בוטניים בארץ, כדוגמת הגן הבוטני הלאומי והגן הבוטני בקיבוץ נתיב הל"ה. נעשו מספר ניסיונות של רשות הטבע והגנים להשיב מין זה לבית-גידולו הטבעי. מאז שנות ה-80 נרשמו מספר תצפיות באברה ארוכת-עלים במקומות לחים ומוצלים ברחבי הארץ, כדוגמת נחל עין גב בגולן, כותל בעיר חיפה, בשמורת עין גדי, ב'גבעת בוכמן' במודיעין ובמנהרת קו הרכבת ת"א-נתב"ג. כאמור, קיים ספק אם מדובר בפרטים ששייכים למין המדובר. דמיונם של המינים בסוג אברה, האפשרות של נשיאת הנבגים למרחק עצום על ידי הרוח, וכן הכנסת מיני אברה שונים לגינון מקשה על הגדרתם. מדיה וקבצים בנושא אברה ארוכת עלים בוויקישיתוף אברה ארוכת עלים, באתר ITIS (באנגלית) אברה ארוכת עלים, באתר NCBI (באנגלית) אברה ארוכת עלים, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) אברה ארוכת עלים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אברה ארוכת עלים, באתר צמח השדה אברה ארוכת עלים, באתר צמחיית ישראל וסביבתה אברה ארוכת עלים, באתר Tropicos (באנגלית) אברה ארוכת עלים, באתר GBIF (באנגלית) אברה ארוכת עלים, באתר The Plant List (באנגלית) אברה ארוכת עלים, באתר IPNI (באנגלית) אברה ארוכת עלים באתר הרשימה האדומה של IUCN ינון בר-און, מכון דוידסון, הצמח שמנטרל רעלים, באתר ynet, 2 באוגוסט 2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מסכת פרה

מסכת פרה היא המסכת הרביעית בסדר טהרות ואורכה שנים עשר פרקים. על מסכת זו יש משנה ותוספתא ואין עליה תלמוד בבלי או ירושלמי. מסכת זו עוסקת בדיני פרה אדומה, עיקר עיסוקה הוא באופן הכנת האפר ודרכי הטהרה. לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, המסכת מופיעה אחרי כל המסכתות שעוסקות בדיני טומאת מת, שכן היא עוסקת בדיני הטהרה המטהרת מן הטומאה - פרה אדומה. רבי אליעזר - עגלה בת שנתה (ארבע משניות) - גיל הפרה ומתוך כך פירוט שנותיהם של שאר סוגי הקורבנות. רבי אליעזר - פרת חטאת המעוברת (חמש משניות) - מומים הפוסלים את הפרה. שבעת ימים (אחת עשרה משניות) - מעשה שריפת הפרה, חומרות יתירות בהזאה על הכהן השורף את הפרה, אפר פרות מימי בית ראשון שנמצא. פרת חטאת (ארבע משניות) - פסילות שונות במעשה שריפת הפרה. המביא כלי חרס לחטאת (תשע משניות) - כלים הטהורים למעשה מילוי המים והקידוש. המקדש ונפל הקידוש על ידיו (חמש משניות) - המשך פסילות שונות במי הפרה. חמשה שמלאו חמש חביות (שתים עשרה משניות) - פרטים שונים במלאכה הפוסלת במים משעה שממלאים אותם עד שמטילים בהם אפר. שנים שהיו שומרים את השוקת (אחת עשרה משניות) - המשך של הפרק השישי. צלוחית שנפל לתוכה מים (תשע משניות) - המשך פסולים הנהוגים במי הפרה. כל הראוי ליטמא מדרס (שש משניות) - דיני טומאה וטהרה שונים. צלוחית שהניחה מגולה (תשע משניות) - מי פרה מגולים, ספק טומאה במי החטאת, המשך פסילות במי החטאת, ממשנה ז' עוסקות המשניות בדיני האזוב להזאה. האזוב הקצר (אחת עשרה משניות) - משניות א'-ג' דנות בטבילת האזוב במי החטאת וההזאה בו. בהמשך חוזר הפרק לדיני הזאה שונים. בסך הכל יש במסכת 96 משניות. משנה, מסכת פרה, באתר ויקיטקסט תוספתא, מסכת פרה מאתר "סנונית" כתב יד חלקי, מסכת פרה, סנט פטסבורג, מאה 12, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית מספר המשניות בכל פרק הוא לפי הספירה במשניות קהתי. בדפוסים אחרים תיתכן חלוקה שונה.
פשטה שרועה

פְּשֵׁטָה שְׂרוּעָה (שם מדעי: Bacopa monnieri) הוא מין צמח בר עשבוני ממשפחת הלועניתיים. תפוצתו בישראל מצטמצמת לאזור הצפון, סמוך למקווי מים או לפלג מים זורמים. בירדן הוא נמצא באתרים נוספים, כדוגמת פתח הקניון של ואדי אבן חמיד. מספר פרטים של מין זה הובאו לגן הבוטני בקיבוץ נתיב הל"ה. מדיה וקבצים בנושא פשטה שרועה בוויקישיתוף פשטה שרועה, באתר ITIS (באנגלית) פשטה שרועה, באתר NCBI (באנגלית) פשטה שרועה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) פשטה שרועה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פשטה שרועה, באתר צמח השדה פשטה שרועה, באתר צמחיית ישראל וסביבתה פשטה שרועה, באתר Tropicos (באנגלית) פשטה שרועה, באתר GBIF (באנגלית) פשטה שרועה, באתר The Plant List (באנגלית) פשטה שרועה, באתר IPNI (באנגלית) פשטה שרועה באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליאם קייל סאליבן

ליאם קייל סאליבן (אנגלית: Liam Kyle Sullivan; נולד ב-17 ביולי 1973) הוא שחקן וקומיקאי אמריקאי. סאליבן השתתף בתפקיד אורח במספר תוכניות טלוויזיה אמריקניות כמו "בנות גילמור", "זהות בדויה" ו-"8 כללים פשוטים", אך הוא ידוע בעיקר בזכות סרטוני האינטרנט שהוא יוצר. לאחרונה הוא מככב בסדרה אני שונא את גיל 30 המשודרת בערוץ המוזיקה VH1. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. סאליבן נולד בנורפוק, מסצ'וסטס, ארצות הברית. ביולי 2006 סאליבן הקליט את אלבומו Shoes, אלבום שכל שיריו מבוצעים על ידי הדמות "קלי". סאליבן השתתף בפרסומת לממתק "סקיטלס". ב-2007 סאליבן הופיע כ"קלי" בווידאו-קליפ לשיר "Shores of California" של להקת דרזדן דולז. סאליבן משחק את "קלי" בסדרה "אני שונא את גיל 30" בערוץ VH1. מדיה וקבצים בנושא ליאם קייל סאליבן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ליאם קייל סאליבן ליאם קייל סאליבן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ליאם קייל סאליבן, באתר MusicBrainz (באנגלית) ליאם קייל סאליבן, באתר Songkick (באנגלית) הדף הרשמי באתר יוטיוב ריאיון עם ליאם סאליבן מ-That Other Paper ראיון ב-Crave Online ראיון ב-WickedInfo.com