laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קירילוס

קיריל או קירילוס (Cyrillus) הם שמות שמקורם ביוונית ומשמעותם אציל. האם התכוונתם ל... אחד האחים קירילוס ומתודיוס בני המאה ה-9 שהפיצו את הנצרות אצל הסלאבים, על שמו האלפבית הקירילי קירילוּס (משפטן) (Cyrillus) – משפטן יווני בן המאה ה-5 קירילוס האלכסנדרוני – מאבות הכנסייה, בן המאה ה-4 קירילוס מירושלים – קדוש נוצרי בן המאה ה-4 קירילוס מסקיתופוליס – הגיוגרף נוצרי ארץ-ישראלי קיריל מטוראו (1130–1182) – בישוף וקדוש בכנסייה האורתודוקסית.
מרגלית

האם התכוונתם ל... מרגלית – מילה נרדפת לפנינה מרגלית ש.א רכב – חברת תחבורה ציבורית בישראל. יקב מרגלית – יקב בוטיק ישראלי אישים: אבי מרגלית – סופר ילדים ומאייר ישראלי אבישי מרגלית – פרופסור לפילוסופיה אברהם מרגלית – איש חינוך ישראלי אברהם צבי מרגלית – רב ישראלי איילת מרגלית – שחקנית ישראלית איתי מרגלית – אלוף ושיאן ישראל בקפיצה לגובה אראל מרגלית – פוליטיקאי ואיש עסקים ישראלי אריאל מרגלית – עיתונאי ישראלי בטין מרגלית אמיר – ציירת, אוצרת אמנות ומשוררת ישראלית גיא מרגלית, הידוע כגיא מר - מוזיקאי, זמר-יוצר, ראפר, תקליטן ומפיק מוזיקלי ישראלי גלעד מרגלית – היסטוריון ישראלי דן מרגלית – עיתונאי ישראלי זאב מרגלית – ניצב בדימוס במשטרת ישראל חנה מרגלית – פרופסור בפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים* טוביה מרגלית - איש צבא ישראלי יהלי מרגלית טופול – שחקנית ומדבבת ישראלית יואל מרגלית – חוקר טבע ישראלי, שהתמחה בחקר יתושים והדברתם הביולוגית יוסף מנחם מרגלית – עיתונאי, עורך, סופר ועיתונאי ילדים יחזקאל מרגלית – חוקר משפט ישראלי ינקי מרגלית – מייסד, יו"ר ומנכ"ל של חברת התוכנה "אלאדין" לירז מרגלית – פסיכולוגית וחוקרת אינטרנט ישראלית מאיר מרגלית – שחקן תיאטרון ישראלי מלכה מרגלית – פסיכולוגית ישראלית משה מרגלית – רב ליטאי בן המאה ה-18 נילי מרגלית – אחות ישראלית, מחטופי מלחמת חרבות ברזל פנחס מרגלית – גואל אדמות ישראלי עדנה אולמן-מרגלית – פרופסור לפילוסופיה קרן מרגלית – במאית ישראלית רלי מרגלית – קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המכהן כמפקד מחוז חיפה בפיקוד העורף. קודם לכן שימש סגן מפקד עוצבת הפלדה ומפקד חטיבת קרייתי שירה מרגלית – מספר אישים בשם זה מרגליות (פירושונים) מרגנית
יוהנס גירסינג

יוהנס גירסינג (בדנית: Johannes Hjalmar Giersing ‏; 18 בנובמבר 1872 - 11 בנובמבר 1954), שחמטאי דני שהיה פעמיים אלוף דנמרק בשחמט בשנים (1915 ו-1918) ואלוף ארצות הצפון בשנת 1903. [1] בתחילת הקריירה השחמטאית שלו חלק מקום 4-5 בתחרות קופנהגן 1895 (ניצח: אנדראס רוזנדל ). גירסינג השתתף מספר פעמים באליפות השחמט של ארצות הצפון וניצח בתחרות הרביעית שהתקיימה באוסלו בשנת 1903. כמו כן הגיע למקום השישי בתחרות השנייה שהתקיימה בקופנהגן בשנת 1899 (ניצח: יורגן מולר), חלק מקום 5-6 בתחרות השלישית שהתקיימה בגטבורג בשנת 1901 (ניצח: יורגן מולר), הגיע עשירי בתחרות סטוקהולם 1906 (ניצחו: אוסיפ ברנשטיין וקרל שלכטר), הגיע עשירי בתחרות סטוקהולם 1912 (האליפות השמינית של ארצות הצפון, ניצח: אלכסנדר אלכין), חלק מקום 6-7 בתחרות קופנהגן 1916 (האליפות התשיעית של ארצות הצפון, ניצח: פאול יונר), הגיע למקום החמישי בתחרות אוסלו 1917 (האליפות העשירית של ארצות הצפון, ניצח: גוסטף ניהולם) והגיע למקום ה-11 בתחרות קופנהגן 1924 (האליפות ה-12 של ארצות הצפון, ניצח: אהרון נימצוביץ' ). גירסינג היה פעמיים אלוף דנמרק בשחמט בשנים 1915 ו-1918 והגיע למקום השלישי באליפות דנמרק לשנת 1925 (ניצח: אריק אנדרסן). יוהנס גירסינג, באתר צ'סגיימס (באנגלית) מידע כללי
פנילקטונוריה

פנילקטונוריה (Phenylketonuria, בקיצור: PKU) היא מחלה תורשתית הנגרמת כתוצאה מגן פגום שגורם לייצור אנזים פנילאלנין הידרוקסילאז פגום. כתוצאה מהמוטציה מצטברות כמויות גדולות של חומצת האמינו פנילאלנין בגוף – דבר הגורם, בהיעדר טיפול, לירידה בכושר קוגניטיבי עד כדי מוגבלות שכלית התפתחותית, אפילפסיה ולעיתים אוטיזם כבר מגיל צעיר. זוהי אחת המחלות התורשתיות הראשונות שנתגלו והיא נחקרה היטב. הגן הפגום גורם להיעדר אנזים מסוים בגוף האדם; אנזים זה – פנילאלנין הידרוקסילאז (PAH) – ממיר את חומצת האמינו פנילאלנין לחומצת אמינו אחרת, טירוזין. פנילאלנין, המצויה בחלבונים רבים המשמשים כמזון לאדם, מצטברת (כתוצאה מהיעדר האנזים) ברקמות שונות בגוף וגורמת נזק לתאים, במיוחד לתאי המוח. התופעה של רמת פנילאלנין גבוהה מהרגיל בדם נקראת היפרפנילאלנינמיה (HPA). בנוסף קיים בחולים מחסור בטירוזין. חומצה זו מומרת בגוף לצבען (פיגמנט) מלנין, המקנה צבע כהה לעור, לשיער ולעיניים. עקב המחסור בטירוזין ללוקים במחלה בדרך-כלל עור, שיער ועיניים בהירים. חלק מהפנילאלנין הבלתי-מפורק מומר לפנילקטונים, והללו מופרשים מהגוף דרך השתן והזיעה; מכאן שם המחלה (פנילקטון + אוּרִיָה, "שתן" ביוונית). הדבר מקנה לשתן ולזיעה ריח אופייני. מבחינה גנטית מדובר במחלה אוטוזומאלית רצסיבית. פירוש הדבר הוא שהמחלה מועברת מהורה לצאצאיו ללא קשר למין ההורה או הצאצא (אופן הורשה אוטוזומלי), ושהלוקים במחלה מוכרחים לרשת אותה משני ההורים יחדיו (אופן הורשה רצסיבי). ללא טיפול גורמת המחלה להתפתחות מוגבלות שכלית התפתחותית, אפילפסיה ואוטיזם כבר בגיל צעיר, לעיתים תוך מספר שבועות לאחר הלידה. אם המחלה מזוהה לפני הלידה, ניתן להתמודד עמה באמצעות דיאטה קפדנית, נטולת חומצת האמינו פנילאלנין. לחולים בפנילקטונוריה אסור, בין השאר, לשתות משקאות דלי-קלוריות המכילים את הממתיק המלאכותי אספרטיים שמתפרק לשתי החומצות האמיניות אספרטט ופנילאלנין. עליהם להימנע מאכילת מזונות עתירי חלבונים, כגון בשר, מוצרי חלב וקטניות. לרוב מותר להם לאכול מזונות עתירי עמילן, כגון תפוחי אדמה ותירס – אבל בכמויות מוגבלות, ותוך פיקוח על כמות הפנילאלנין הנצרכת ממזונות אלה. החולים נוטלים תוספי מזון וויטמינים כדי לחפות על החוסר שנוצר מהדיאטה. פנילקטונוריה מופיעה בממוצע אחת ל-15,000 לידות, אך ההבדלים המקומיים גדולים: באירלנד, למשל, תדירות הופעת המחלה היא אחת ל-4,500 לידות, ואילו בפינלנד התדירות היא אחת ל-100,000 בלבד. המחלה התגלתה ב-1934 על ידי הרופא הנורווגי איוור אסביורן פלינג (Ivar Asbjørn Følling). פלינג היה הראשון שהבחין בקשר בין היפרפנילאלנינמיה ובין מוגבלות שכלית התפתחותית. נשאות סמויה למחלה ניתנת לגילוי באמצעות בדיקת סקר גנטית, אך הבדיקה אינה בין הבדיקות המומלצות על ידי משרד הבריאות ואיגוד הגנטיקאים הישראלים. מדיה וקבצים בנושא פנילקטונוריה בוויקישיתוף אתר לחולי פנילקטונוריה פנילקטונוריה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Autism and Phenylketonuria, Baieli et al 2004 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הוצאת שרברק

הוצאת שְׂרֶבֶּרְק (Sreberk) הוא שמן של שלוש הוצאות ספרים. האם התכוונתם ל... ש. שרברק – הוצאת ספרים מיסודו של שלמה שרברק שפעלה משנת 1902 בווילנה שלמה שרברק – הוצאת ספריו מיסודה של אידה שרברק, בתו של שלמה שרברק, שפעלה משנות ה-50 עד שנות ה-70, אז אוחדה עם הוצאת יזרעאל שמיסודו של שלמה שרברק (ופעלה במתכונת זו עד 1988) י. שרברק – הוצאת ספריו מיסודו של יוסף שרברק, אחיו הצעיר של שלמה שרברק, שפעלה בישראל מתחילת שנות ה-40 ועד אמצע שנות ה-70
רחוב בליקר

רחוב בליקר (באנגלית: Bleecker Street) הוא רחוב בשכונת גריניץ' וילג' של רובע מנהטן בעיר ניו יורק. הרחוב מהווה כיום את מרכז חיי הלילה של שכונת גריניץ' וילג' ונחשב לאחד מאתרי הבילוי העיקריים באי מנהטן. הרחוב מקשר את פארק כיכר אבינגדון (במפגש השדרה השמינית) ורחוב הדסון שבשכונת הווסט וילג', לאזור הבאורי שבשכונת האיסט וילג'. הרחוב נקרא על שם אנתוני בליקר (1770–1827), עורך דין ומשורר שהיה חבר של וושינגטון אירווינג ושל ויליאם קאלן בריינט. חוותו של בליקר הייתה ממוקמת במקום בו עובר כיום הרחוב. בשנת 1808 העניקו בליקר ורעייתו את אדמות החווה במתנה לעיר ניו יורק, ובאזור שהוענק לעיר נבנה הרחוב. לאחר סלילתו הגיע הרחוב רק עד השדרה השישית, בשנת 1829 הוארך הרחוב מערבה עד השדרה השמינית. ברחוב ממוקם בניין באיארד-קונדיקט המהווה אתר היסטורי לאומי של ארצות הברית. הרחוב מוזכר בשירים רבים ובהם: באלבום "Wednesday Morning, 3 A.M." של הצמד סימון וגרפונקל ישנו שיר המכונה "בליקר סטריט" והמתאר את הרחוב. באלבום "The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle" של ברוס ספרינגסטין, בשיר "Kitty's Back", מוזכר הרחוב ונאמר "Cat somehow lost his baby down on Bleecker Street". הרחוב מוזכר בשיר "Punkrocker" של איגי פופ. כמו כן הרחוב מוזכר בספרים, סרטים וסדרות טלוויזיה ובהם: "הקדוש מרחוב בליקר" היא אופרה שנכתבה על ידי המלחין האמריקאי ג'יאן קארלו מנוטי, ואשר זכתה בפרס פוליצר למוזיקה בשנת 1955. מספר סצנות בסדרת הטלוויזיה "חברים" מתרחשות ברחוב בליקר. הרחוב מוזכר בספרו של סטיבן קינג "המגדל האפל". הרחוב מוזכר בסרטו של וודי אלן "ישנוני", ומספר סצנות מהסרט "כנופיות ניו יורק" מתרחשות ברחוב. מדיה וקבצים בנושא רחוב בליקר בוויקישיתוף רחובות גריניץ' וילג' באתר Forgotten New York
תולענה

האם התכוונתם ל... קשיו – מין של עץ בעל פרחים ממשפחת האלתיים, המגודל באופן מסחרי למטרת גרעיניו ופירותיו. מהגוני – סוג עץ קשה וממורט שגונו חום-אדמדם, העץ משמש לתעשיית הרהיטים.
נוליטה

נוליטה (באנגלית: Nolita או NoLIta - הלחם בסיסים של "North of Little Italy" - "צפונית לאיטליה הקטנה") היא שכונה במנהטן תחתית בעיר ניו יורק. השכונה גובלת בצפונה ברחוב האוסטון, במזרחה בשכונה באורי, בדרומה ברחוב ברום (Broome Street) ובמערבה ברחוב לאפייט. השכונה נמצאת מזרחית לשכונת הסוהו, דרומית לשכונת נוהו, מערבית ללואר איסט סייד (הצד המזרחי התחתון של האי מנהטן) וצפונית לשכונת איטליה הקטנה (ומכאן שם השכונה) ולשכונת צ'יינה טאון. בעבר נחשבה השכונה לחלק משכונת איטליה הקטנה אולם עם השנים עזבו המהגרים האיטלקיים שהתגוררו בה את השכונה, והשכונה איבדה את צביונה האיטלקי. בשנות ה-90 של המאה ה-20, החלה השכונה להתאפיין באוכלוסייה צעירה מהמעמד הבינוני העליון ("יאפים"), והפכה להיות אזור מגורים ובילויים. על מנת להבדיל את השכונה משכונת איטליה הקטנה הדרומית לה, החלו להשתמש בקיצור "נוליטה" (השימוש הראשון בקיצור זה היה בעיתון הניו יורק טיימס ב-5 במאי 1996) - בדומה להלחמי הבסיסים "סוהו", "נוהו" ו"טרייבקה", שמות השכונות הסמוכות. בשכונה נמצאת קתדרלת פטריק הקדוש הישנה (במפגש הרחובות מוט ופרינס), אשר שימשה כקתדרלה המרכזית של הנוצרים הקתוליים בניו יורק, מאז פתיחתה בשנת 1815 ועד לבניית קתדרלת פטריק הקדוש בשנת 1879. מדיה וקבצים בנושא נוליטה בוויקישיתוף מפה של השכונה השכונה באתר גוגל מפות
גאומטריה חישובית

גאומטריה חישובית היא תחום במתמטיקה ובמדעי המחשב העוסק במבני נתונים ובאלגוריתמים לפתרון בעיות גאומטריות באמצעות מחשב. הבעיות הנדונות בתחום זה נוגעות לעצמים גאומטריים כמו נקודות, קטעים ומצולעים במישור, או לנקודות, לקטעים, למשטחים וכדומה במרחב מממד גבוה יותר. המחקר העיוני בגאומטריה חישובית מיושם בתחומים אחרים במדעי המחשב, כגון: ראייה ממוחשבת, גרפיקה ממוחשבת, רובוטיקה ומערכות תיב"ם וכן בתחומים שאינם נמנים עם מדעי המחשב, כגון: הנדסה, סטטיסטיקה, מערכת מידע גאוגרפי וביולוגיה מולקולרית. בעיית הגלריה לאמנות העוסקת במספר הקטן ביותר של שומרים בגלריה כך שיוכלו מבלי לעזוב את משמרתם להשגיח על כל נקודה בגלריה שקירותיה ישרים. הסריקה של גראהם שהוא אלגוריתם למציאת הקמור של קבוצת נקודות במישור. שילוש דלוני של קבוצת נקודות במישור הוא שילוש של קבוצת הנקודות כך שאף נקודה אינה נמצאת בתור המעגל החוסם אחד מהמשולשים. התכונה אחרונה גורמת לשילוש להיות אופטימלי, מבחינות מסוימות, משום שהיא מבטיחה שהמשולשים שירכיבו את השילוש יהיו עבים ושמנים, ולא ארוכים ודקים. מדיה וקבצים בנושא גאומטריה חישובית בוויקישיתוף מיכה שריר, על מעטפות, מערכים, תכנון תנועה ובעיות ארדש: העולם הקסום של הגאומטרייה, איגרת 41, דצמבר 2019 גאומטריה חישובית, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נוהו

נוהו (באנגלית: NoHo) היא שכונה ברובע מנהטן של העיר ניו יורק במדינת ניו יורק שבארצות הברית. שמה של השכונה הם ראשי תיבות של המשפט באנגלית "North of Houston Street" - "צפונית לרחוב האוסטון" - במעין משחק מילים עם שם השכונה הדרומית לרחוב האוסטון - ה"סוהו" שהוא ראשי תיבות של המשפט "South of Houston" - "דרומית לרחוב האוסטון"). השכונה גובלת בדרומה ברחוב האוסטן, במערבה בשכונת הבאורי, בצפונה בכיכר אסטור ובמערבה בשדרת ברודוויי. השכונה ממוקמת בין השכונות גריניץ' וילג' והאיסט וילג'. השכונה הוקמה בשנות ה-20 של המאה ה-19 עת שהוקם רחוב לאפייט. רחוב זה היה רחוב אופנתי ויוקרתי. קודם להקמת הרחוב היה האזור בו ממוקמת השכונה אזור חקלאי בו חוות רבות. לאחר הקמת השכונה הפכה השכונה למרכז תרבות. שרידים לתקופה זו הם מבני הקולונייד רו שנבנה בשנת 1833 ומבנה התיאטרון הציבורי בו פועל גם כיום התיאטרון הציבורי של ניו יורק. ב-29 ביוני 1999 הוכרזו מבנים רבים בשכונה כמבנים היסטוריים לשימור בשל אופיים הייחודי. מדיה וקבצים בנושא נוהו בוויקישיתוף ההיסטוריה של השכונה
גמריהו בן שפן

גְּמַרְיָהוּ בֶן שָׁפָן הוא דמות מקראית מספר ירמיהו, סופר ושר בחצר יהויקים מלך יהודה. על פי התארוך המקובל, חי סביב שנת 600 לפנה"ס. גמריהו היה ממשפחה של סופרי המלך; אביו שפן היה סופר למלך יאשיהו, ובן אחיו, גדליהו בן אחיקם, היה מושל יהודה האחרון. המקרא מזכיר גם את בנו של גמריהו, מיכיהו. לשכתו של גמריהו הייתה ממוקמת ב"חצר העליון פתח שערי בית ה' החדש", שם קרא ברוך בן נריה את איגרת ירמיהו אודות החורבן העתידי. בשנת 1982 חשף הארכאולוג יגאל שילה בשטח G של עיר דוד שכבת חורבן ועל גביה 51 בולות עם טביעות חותם מסוף תקופת בית ראשון. בין הבולות הייתה אחת עם השם גמריהו בן שפן אותו זיהה שילה עם גמריהו המקראי. הגילוי של ארכיון הבולות בתוך שכבת החורבן מתאים לכרונולגיה המקראית, המספרת על חורבן ירושלים 18 שנים בלבד לאחר תקופת חייו של גמריהו. אישים נוספים מסוף תקופת בית ראשון שזוהו על גבי בולות יהוכל בן שלמיהו וגדליהו בן פשחור, מאויבי ירמיהו ברוך בן נריה סופר המלך יהויקם, חברם של גמריהו וירמיהו ספר ירמיהו, פרק ל"ו, שבו מוזכר גמריהו בן שפן ארבע פעמים (בפסוקים י', י"א, י"ב וכ"ה). יגאל שילה, אוצר של טביעות-חותם ישראליות על בולות מעיר דוד, מתוך כתב העת קדמוניות דליה שחורי, גמריהו בן שפן הסופר היה בשטח G, סנונית (הקישור אינו פעיל, כ"ב באב ה'תשפ"ג) עודד ליפשיץ, משפחת שפן ויחסה לירמיהו, אוניברסיטת תל אביב (הקישור אינו פעיל, כ"ב באב ה'תשפ"ג) תמונה של בולה עם שמו של גמריהו בן שפן [1] קדמוניות 73-74
טרייבקה

טרייבקה (באנגלית: TriBeCa - ראשי תיבות של "Triangle Below Canal Street" - "משולש הרחובות דרומית לרחוב קאנאל") היא שכונה ברובע מנהטן של העיר ניו יורק במדינת ניו יורק שבארצות הברית. השכונה נמצאת דרומית לרחוב קאנאל בין נהר ההדסון במערב לשדרת ברודוויי במזרח. בעבר התאפיינה במחסנים רבים שהיו ממוקמים בה, אולם בשנות ה-90 של המאה ה-20 הפכו מחסנים רבים לדירות מגורים (דירות לופט) והשכונה הפכה לאתר מגורים ובילויים. השכונה נפגעה בפיגועי הטרור של ה-11 בספטמבר 2001 בשל קרבתה למגדלי התאומים, ועסקים רבים בה נסגרו. על מנת לשקם את השכונה, החל לפעול בה בשנת 2002 ביוזמת השחקן רוברט דה נירו פסטיבל הסרטים טרייבקה - פסטיבל סרטים בינלאומי, ובתוך זמן קצר שבה השכונה לפרוח, ומחירי הדירות והעסקים בה עלו. נכון לשנת 2000 התגוררו בשכונה 10,395 תושבים, כאשר צפיפות האוכלוסין הייתה 12,149 נפשות לקמ"ר. מרבית תושבי השכונה (82.34%) לבנים, ומתגוררים בה גם מיעוטים אסייתים (7.96%) ושחורים (4.89%). 6.34% מתושבי השכונה ממוצא היספני, 18.2% מהתושבים מהגרים שנולדו מחוץ לארצות הברית מהם 41.3% נולדו באירופה, 30.1% באסיה ו-11.1% מאמריקה הלטינית. עד שנות ה-70 הייתה שכונה טרייבקה שכונת מסחר ותעשייה, ומרבית מבניה היו מבני תעשייה (לופטים). בשלהי המאה ה-19 וראשית המאה ה-20 הייתה השכונה מרכז של ייצור טקסטיל, ובהתאם לכך מבני השכונה נבנו במקור עבור תעשייה זו. בשכונה מספר מבנים בעלי חשיבות ארכיטקטונית, ובהם בניין פאוול, שתוכנן על ידי קאררה והייסטינגס ונבנה בשנת 1892; בניין חברת הטלפון של ניו יורק, בניין רחוב וסט 140 הבנוי בסגנון אר דקו והבניין ששימש בעבר את בורסת הסחורות של ניו יורק ברחוב האריסון. בשכונה ממוקם פתחה המזרחי של מנהרת הולנד, המקשרת בין העיר ניו יורק לניו ג'רזי. בשכונה נמצא פארק שוק וושינגטון, בו גן משחקים גדול, ובו נערכים אירועים רבים לתושבי השכונה. כמו כן ממוקמים בשכונה המכללה הקהילתית של רובע מנהטן (המהווה חלק מאוניברסיטת העיר ניו יורק), וכן בית ספר תיכון סטויווסאנט, הידוע בהתמחותו בתחום המדעים. פסטיבל הסרטים טרייבקה The TriBeCa Trib - עיתון שכונתי תמונות של השכונה בשנות ה-70 של המאה ה-20
אליעזר גולדמן

אליעזר גולדמן (4 בדצמבר 1918 – 27 בנובמבר 2002) היה הוגה דעות ופילוסוף. פרופסור במחלקה לפילוסופיה של אוניברסיטת בר-אילן. מראשוני קבוצת שדה אליהו בעמק בית שאן. אליעזר גולדמן נולד בניו יורק, למד בבית הספר התיכוני של "ישיבה קולג'" ולאחר אישורה כאוניברסיטה בישיבה אוניברסיטה. במקביל למד בבית המדרש הרבני ע"ש ר' יצחק אלחנן. בשנת 1938 עלה לארץ ישראל ולמד באוניברסיטה העברית. בשנת 1941 הצטרף לקיבוץ הדתי שדה אליהו, אחד מיישובי "חומה ומגדל", שם התגורר עד לפטירתו. גולדמן עבד שנים בגן הירק ואף היה מרכז המשק. הוא לימד בבית הספר המשותף של משקי הקיבוץ הדתי בעמק בית שאן. היה מן האידאולוגים הבולטים של תנועת הקיבוץ הדתי. למד ולימד במחלקה לפילוסופיה של אוניברסיטת בר-אילן. עבודת הדוקטורט שלו עוסקת בתורת הפרגמטיזם. עסק במחקר ובפרשנות על הרמב"ם, רב סעדיה גאון, הרב אברהם יצחק הכהן קוק והרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק. גולדמן הושפע מהגותו של ישעיהו ליבוביץ, ופיתח הגות דתית פלורליסטית המכירה במורכבות זהותו של האדם מכל המדורים השונים שבהם הוא חי (הלכתי, מודרני, פוליטי, חברתי וכו') והדוחה תביעה לבלעדיות של אחד מהם. בין חידושיו הבולטים הוא המושג מטא-הלכה. מושג המדגיש את המטען הערכי והאידיאולגי של הפוסק בבואו לפסוק הלכה. ב-1988 זכה בפרס ביאליק לחכמת ישראל. Pragmatist ethics : a comparative study of the ethical theories of C.S. Peirce, William James, John Dewey and C.I. Lewis, 1980 מחקרים ועיונים: הגות יהודית בעבר ובהווה, עורכים: דני סטטמן ואבי שגיא, הוצאת מאגנס, תש"ס 2000. יהדות ללא אשליה, עורכים: דני סטטמן ואבי שגיא, מכון הרטמן והוצאת כתר, 2009. דעת - כתב עת לפילוסופיה יהודית וקבלה, חוברת 41 - החוברת כולה הוקדשה להגותו של גולדמן ולתחומי מחקרו. אבי שגיא, מחויבות דתית בעולם מחולן: פרקי מבוא להגותו של אליעזר גולדמן, דעת 36, תשנ"ו, עמ' 69–87. אבי שגיא, "אליעזר גולדמן: בין מחקר להגות", בתוך: דב שוורץ (עורך), אוניברסיטת בר-אילן - מרעיון למעש, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ו, כרך ב, עמ' 137–155. אבי שגיא ודב שוורץ, מחויבות יהודית רב-תרבותית - הגותו של אליעזר גולדמן, הוצאת כרמל, 2020. מאמרו: הציונות הדתית במדינה – שרשרת כשלים מאמרו: הממד ההיסטורי וההלכה גילי זיוון, ‏דת בלתי אשלייתית - הגותו של אליעזר גולדמן, דעות 16, באתר נאמני תורה ועבודה גילי זיוון, דת ומדינה בהגותם של ישעיהו ליבוביץ, אליעזר גולדמן ודוד הרטמן אליעזר גולדמן ויעקב לוינגר משוחחים עם ישעיהו ליבוביץ הדס שפירא, על ספרו "יהדות ללא אשליה", חדשות מחלקה ראשונה, 24/03/2009 אליעזר גולדמן (1918-2002), דף שער בספרייה הלאומית
דיו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... דְיו: דיו – נוזל המכיל פיגמנטים או צבעים אשר מאפשר צביעת משטח כך שניתן יהיה לראות עליו תמונה או מלל דיו סת"ם דִיו: דיו – זמרת-יוצרת בריטית דיו קסיוס (ידוע גם כקסיוס דיו) - היסטוריון ואיש ציבור רומי בן המאה ה-2 לספירה רוני ג'יימס דיו – זמר מטאל אמריקאי דיו (להקה) – להקת הבי מטאל אמריקאית שנוסדה על ידי רוני ג'יימס דיו דיו (מחוז) – מחוז בטריטוריית האיחוד דאמאן ודיו בהודו דיו (עיר) – עיר במחוז דיו "דִיוֹ!" - קריאת זירוז לסוס על ידי העגלון דַיו (די לו): דַיוֹ לבא מן הדין להיות כנדון – כלל תלמודי המגביל את השימוש בקל וחומר; נקרא בקיצור גם "דיו". די דאו
סינדית

סינדית (ערבית: سنڌي; דוונגארי: सिन्धी; אנגלית: Sindhi) היא השפה הרשמית הראשונה במחוז סינד בפקיסטן והשפה הרשמית השנייה במחוז בלוצ'יסטן בפקיסטן. כמו כן היא מדוברת במחוז פנג'אב ובאזור הצפון־מערבי של פקיסטן ובאזורים שונים בהודו, בעיקר במדינת מהאראשטרה אך גם במדינות גוג'ראט, ראג'אסטאן ומאדהיה פרדש. השפה משתייכת לענף השפות ההודו-אריות מקבוצת השפות ההודו-איראניות במשפחת השפות ההודו-אירופיות ומדוברת בקרב כ-41 מיליון איש בפקיסטן וכ-12 מיליון איש בהודו וכמו כן בקרב כ-1.3 מיליון איש בפזורה הסינדית בעולם בעיקר באזורי המפרץ הפרסי, מזרח אסיה, בריטניה וארצות הברית. סינדית נכתבה במקור בכתב דוונגארי, אולם ברבות השנים, כשרוב הסינדים (אנ') כבר היו מוסלמים, הפך הכתב הערבי לרווח יותר בפקיסטן. בהודו הכתב המקובל לשפה זו הוא דוונגארי, אך כתב זה לא הוטמע באופן מוחלט, ולכן גם הכתב הערבי מקובל שם. האותיות המשמשות לכתיבה ערבית בסינדית הן האותיות של האלפבית הערבי־פרסי. סינדית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות ובנושא פקיסטן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מוזמביק (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מוזמביק – מדינה בדרום-מזרח אפריקה מוזמביק (אי) – אי בצפון-מזרח מוזמביק שהוכרז כאתר מורשת עולמית מצר מוזמביק – מצר ים באוקיינוס ההודי, המפריד בין מוזמביק לבין האי מדגסקר
בונדי

האם התכוונתם ל... בונדי (עיר) – עיר בהודו בונדי (מחוז) – מחוז בהודו בונדי (צרפת) (אנ') – עיר בצרפת בונדיי (Bondi) – פרבר של סידני, ניו סאות' ויילס נורת' בונדיי (North Bondi) – פרבר של סידני, ניו סאות' ויילס בונדיי ביץ' (Bondi Beach) – פרבר של סידני, ניו סאות' ויילס אהרן בונדי – פרופסור לכימיה שעסק במחקריו בתזונת בעלי חיים רות בונדי – סופרת מתרגמת וביוגרפית ישראלית, ניצולת השואה, כלת פרס סוקולוב לעיתונות ופרס ראש הממשלה לסופרים עבריים ביולה בונדי – שחקנית קולנוע אמריקנית הרמן בונדי (Hermann Bondi) – מתמטיקאי וקוסמולוג אנגלי-בריטי אגון בונדי – פילוסוף, סופר ומשורר צ'כי אברהם לבנת (בונדי) – איש עסקים ישראלי בולט, שעמד בראש קבוצת תעבורה באנדי בונד
נבחרת ישראל בכדורגל (פירושונים)

האם התכוונתם ל... נבחרת ישראל בכדורגל – גברים בגיל בוגרים; נודעת גם בשם "הנבחרת הלאומית" היסטוריה של נבחרת ישראל בכדורגל נבחרת ארץ ישראל בכדורגל נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 23 – גברים עד גיל 23; נודעת גם בשם "הנבחרת האולימפית" נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 21 – גברים עד גיל 21; נודעת גם בשם "הנבחרת הצעירה" נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 20 – בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20; נודעת גם בשם "נבחרת המונדיאליטו" נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 19 – נבחרת נוער א', נודעת גם בשם "נבחרת הנוער" נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 18 – נבחרת נוער ב' נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 17 – נבחרת נערים א', נודעת גם בשם "נבחרת הנערים" נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 16 – נבחרת נערים ב' נבחרת ישראל בכדורגל נשים – נשים בגיל בוגרות נבחרת ישראל בכדורגל חופים אילו נבחרות פועלות במסגרת ההתאחדות? – רשימה שמית של נבחרות וגילאים, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל https://www.football.org.il/association/aboutassociation/faq/nationalteamfaq/
פסטיבל הסרטים טרייבקה

פסטיבל הסרטים טרייבקה (באנגלית: TriBeCa Film Festival) הוא פסטיבל סרטים אמריקאי שנוסד בשנת 2002 על ידי ג'יין רוזנטל (אנ'), קרייג האטקוף (אנ') ורוברט דה נירו בעקבות פיגועי הטרור שהתרחשו ב-11 בספטמבר 2001 והביאו לנפילת מגדלי התאומים ולפגיעה בשכונת טרייבקה הסמוכה למגדלים. מטרת הפסטיבל להציג את העיר ניו יורק כמרכז קולנוע בינלאומי, ולתרום לשיקומו של אזור מנהטן תחתית.[דרוש מקור] מדי שנה מוקרנים כ-250 סרטים בלמעלה מ-1000 הקרנות, והפסטיבל נחשב לאחד מפסטיבלי הסרטים הבינלאומיים החשובים בעולם.[דרוש מקור] ביוזמת רוזנטל, האטקוף ודה נירו, ולאחר 120 ימי הכנות בלבד, הושק הפסטיבל הראשון בעזרת 1,300 מתנדבים. בפסטיבל הראשון נכחו למעלה מ-150,000 צופים מה שהביא להכנסות של למעלה מ-10.4 מיליון דולר לעסקים בשכונה ולמשתתפי הפסטיבל. בפסטיבל השני שנערך נכחו למעלה מ-300,000 צופים אשר יצרו הכנסות לשכונה בשווי של כ-50 מיליון דולר. הכנסות הפסטיבלים הצליחו לשקם את השכונה שנפגעה ולייצבה מחדש כשכונה פופולרית. בשנת 2022, בפסטיבל שהתקיים ב-8–19 ביוני, הוענק לראשונה פרס אדם/סביבה (באנגלית: Human/Nature Prize), ליצירה שהיטיבה לשפוך אור על סוגיות סביבתיות בוערות אקטואליות. בשנת 2007 זכה הסרט הישראלי "חופשת קיץ" של דוד וולך בפרס הסרט העלילתי הטוב ביותר. בשנת 2014 זכה הסרט הישראלי "אפס ביחסי אנוש" בפרס הסרט העלילתי הטוב ביותר. בשנת 2016 זכה הסרט הישראלי "ג'נקשן 48" בפרס הסרט העלילתי הטוב ביותר. בשנת 2024 זכה הסרט הישראלי "קרוב אלי" של תום נשר בפרס בקטגוריית ה-Viewpoints, המיועדת לסרטים שמציגים "חזון ייחודי ואמיץ". מדיה וקבצים בנושא פסטיבל הסרטים טרייבקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פסטיבל הסרטים טרייבקה פסטיבל הסרטים טרייבקה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פסטיבל הסרטים טרייבקה, ברשת החברתית אינסטגרם פסטיבל הסרטים טרייבקה, סרטונים בערוץ היוטיוב About Tribeca Film Festival, Tribeca Film Festival Tribeca pulls off stunning start, Variety, ‏2002 Goldsmith, Jill (June 2, 2022). Tribeca Festival Sets Jury With Jessica Alba, Pam Grier, Darren Aronofsky, Daryl Hannah. Deadline Hollywood, retrieved June 2, 2022 אמיר בוגן, ניו יורק, תום נשר זכתה בפרס יוקרתי בפסטיבל טרייבקה, באתר ynet, 14 ביוני 2024 ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יהושע צ'צ'יק

יהושע צַ'צִ'יק (Chachik;‏ 9 באוקטובר 1895 – 23 בינואר 1973) היה מו"ל עברי. צ'צ'יק נולד בסטולין שברוסיה הלבנה (אז חלק מהאימפריה הרוסית) לאביו רפאל מרדכי אלתר צ'צ'יק (תלמיד חכם, סוחר עצים) ולאמו רבקה (לבית ויניק, בת משה לייב ויניק). גדל בפינסק, ולמד שם בחדר. בצעירותו ארגן אגודה ציונית לנוער בסטולין. בשנת 1913 עלה לארץ ישראל, עבד ברחובות כפועל שכיר בחקלאות והתנדב כעסקן ציבור. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה גורש למצרים על ידי השלטונות העות'מאנים. משם עבר לארצות הברית והיה פעיל שם בתנועת פועלי ציון. עם הקמת הגדודים העבריים, התנדב לגדוד נהגי הפרדות, וחזר עִמם לארץ ישראל. לאחר שחרורו מהצבא, ייסד בירושלים חנות לספרים עבריים בשם "תרבות". לאחר מכן הצטרפו אליו, כשותפים בחנות, מרדכי ניומן ויוסף שְׂרֶבֶּרְק, והחנות התפתחה למרכז לתרבות והשכלה בירושלים, לימים הוצאת מצפה. צ'צ'יק נודע בפעלו להגנת הרובע היהודי מכנופיות ערביות בפרעות תר"פ והוא המשיך בפעילותו הצבאית בתפקידי פיקוד ב"הגנה". בשנת 1922 נשא לאשה את שרה (בת אברהם וחיה גורוכוב). בנותיו: רות (אשת יעקב אורן, ממנהלי ההוצאה), תמר, רפאל (ממנהלי ועורכי ההוצאה). בשנת 1925 ייסד צ'צ'יק יחד עם מרדכי ניומן ויוסף שרברק את הוצאת הספרים העברית "מצפה", שהייתה הוצאת-הספרים הפרטית הראשונה בארץ ישראל, וגם בשנות ה-20 וה-30 הייתה אחת משלוש ההוצאות העבריות הפרטיות בארץ ישראל. ההוצאה התמקדה בספרות ובשירה. בשנת 1933 שיתף פעולה עם הוצאת שטיבל ויצר את הוצאת "שם" (ראשי תיבות: 'שטיבל–מצפה') להוצאת ספרי ילדים; השותפות התפרקה ב-1935. בשנת 1941 מוּזגה פעילותה של "מצפה" עם הוצאת י' שרברק תחת ניהולו של יוסף שרברק. ב-1944 פתח צ'צ'יק את הוצאת יהושע צ'צ'יק, אשר התמקדה בהוצאת ספרי מוזיקה, תיאטרון, היסטוריה ואנציקלופדיות. במשך שנים רבות היה יושב ראש התאחדות הוצאות הספרים בישראל. דוד תדהר (עורך), "יהושע צ'צ'יק", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ו (1955), עמ' 2453(הספר בקטלוג ULI) מת יהושע צ'צ'יק, דבר, 23 בינואר 1973 מידע על יהושע צ'צ'יק בקטלוג הספרייה הלאומית יהושע צ'צ'יק (1895-1973), דף שער בספרייה הלאומית לפי מאגר המו"לים של הספרייה הלאומית. (הקישור אינו פעיל)