laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מקום לשינוי

"מקום לשינוי" הוא סינגל של הזמרת הישראלית נועה קירל, אשר הוקלט ביחד עם הזמר הישראלי אביאור מלסה. השיר יצא לאור ב-14 במאי 2017, כסינגל מתוך אלבום הבכורה של מלסה, הנושא את שמו. השיר יצא בחסותו של רוברטו מיוזיק. השיר הגיע למקום הראשון במצעד ה-TV של מדיה פורסט והיה לראשון של קירל שעשה זאת. השיר נכתב והולחן על ידי אביאור מלסה והופק על ידי ג'ורדי. אתר המוזיקה הישראלי "חרסונסקי מיוסיק", הפנה כלפי השיר ביקורת שלילית ואמרה בה כי: "בשיר, דווקא היה מקום לשינוי. השידוך בין אביאור מלסה לנועה קירל פופוליסטי, סתמי. ניסיון לייצר זיווג קורץ ללכל המשפחה. היא ממש אינה במסלול שלו. שני קווים מקבילים." הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר הופק על ידי משה פארן הפקות והכיראוגרפיה בו נעשתה על ידי מור חממי. קליפ השיר צולם בבית העירייה הישן בתל אביב. בקליפ, ניתן לראות את הצמד כשהם שרים את השיר בליווי רקדנים רבים. נכון לאוקטובר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-3.5 מיליון צפיות. סרטון השיר "מקום לשינוי" באתר יוטיוב לדף השיר באתר הספרייה הלאומית Media Forest, mediaforest.biz (ארכיון) מילים לשיר מקום לשינוי - אביאור מלסה, באתר שירונט "אביאור מלסה נועה קירל , מקום לשינוי". יוסמיוסיק. 2017-05-20. נבדק ב-2018-03-27. נועה קירל - הערוץ הרשמי (2017-05-14), אביאור מלסה ונועה קירל - מקום לשינוי (prod. By Jordi), נבדק ב-2018-03-27 http://mediaforest.biz/WeeklyCharts/#/local_tab1
קנוד, נסיך הכתר של דנמרק

קנוד, נסיך הכתר של דנמרק (בדנית: Arveprins Knud;‏ 27 ביולי 1900 – 14 ביוני 1976) היה בנם של כריסטיאן העשירי, מלך דנמרק ושל רעייתו, אלכסנדרינה, דוכסית מקלנבורג-שוורין, ונסיך הכתר הדני בין השנים 1947–1953. הנסיך קנוד נולד ב-27 ביולי 1900 בארמון סורגנפרי שמצפון לקופנהגן, במהלך תקופת מלכותו של סבא רבא שלו, כריסטיאן התשיעי. אביו היה הנסיך כריסטיאן מדנמרק (לימים המלך כריסטיאן העשירי), בנם הבכור של נסיך הכתר פרדריק (מאוחר יותר, המלך פרדריק השמיני) ושל הנסיכה לוביסה (לואיז) משוודיה. אמו של קנוד הייתה אלכסנדרינה, דוכסית מקלנבורג-שוורין, בתם של פרידריך פרנץ השלישי, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין ושל אנסטסיה מיכאילובנה, הדוכסית הגדולה של רוסיה. ב-29 בינואר 1906, מת כריסטיאן התשיעי וסבו של קנוד ירש אותו על כס המלכות כפרדריק השמיני. אביו של קנוד היה אז לנסיך הכתר וקנוד עצמו היה לשלישי בסדר הירושה. שש שנים לאחר מכן, ב-14 במאי 1912, מת פרדריק השמיני, ואביו של קנוד ירש אותו כמלך כריסטיאן העשירי, תוך שאחיו פרדריק נהיה נסיך הכתר של דנמרק. כמקובל באותה העת קנוד למד במכללה הימית, וב-8 בספטמבר 1933 הוא התחתן עם בת דודתו קרוליין מתילדה, נסיכת דנמרק, בתם של האראלד, נסיך דנמרק והלנה אדליידה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג. השניים התגוררו בארמון פרדנסבורג, ונולדו להם 3 ילדים. ב-20 באפריל 1947 מת אביו כריסטיאן העשירי, ואחיו פרדריק התשיעי, מלך דנמרק עלה לשלטון במקומו. בתחילה שימש קנוד כיורש העצר, אולם בשנת 1953 הפרלמנט העביר חוק המבטל את ההעדפה הגברית בהעדפת הבן הבכור, ובעקבות כך היא הפכה ליורשת העצר. בשנת 1972 מת אחיו פרדריק התשיעי, ובתו מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק עלתה לשלטון במקומו, וב-14 ביוני 1976 מת קנוד בביתו בקופנהגן. ב-8 בספטמבר 1933 התחתן קנוד עם קרוליין מתילדה, נסיכת דנמרק, בתם של האראלד, נסיך דנמרק והלנה אדליידה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג, ונולדו להם 3 ילדים: אליזבת, נסיכת דנמרק (נולדה ב-1935) אינגולף, רוזן רוזנבורג (נולד ב-1940) כריסטיאן, רוזן רוזנבורג (1942–2013) מדיה וקבצים בנושא קנוד, נסיך הכתר של דנמרק בוויקישיתוף
מדברים

"מדברים" הוא סינגל של הזמרת הישראלית נועה קירל. השיר יצא לאור ב-9 במרץ 2015, כסינגל שלא מתוך אלבום, וכסינגל הבכורה של קירל. השיר יצא בחסותו של רוברטו מיוזיק, בדומה לשאר שיריה, אשר יצאו בהמשך. השיר נכתב על ידי ארז שרון, הופק על ידי משה פרץ והולחן על ידי אותם השניים. פרוגי אמרו על השיר כי: "הוא מציג סיפור אישי המוכר לכולנו, על אנשים שמדברים וצוחקים מאחורי הגב מבלי להכיר אותנו: "הייתי בחוג ריקוד פעם, והיו המון דיבורים של בנות מאחורי הגב" מספרת קירל." הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר בוים על ידי טל הנדלסמן, שגם ביצע בו את הכוריאוגרפיה. בנוסף לכך, הקליפ צולם בסטודיו אז אזולי. תחילה, ניתן לראות מיקרופון ומצלמה על גבי מסך לבן, ולאחר מכן ניתן לראות את ארז שרון וקירל, אשר שרה את השיר. בין לבין ניתן לראות רקדנים רבים הרוקדים ביחד עם שרון וקירל. נכון לינואר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-9.7 מיליון צפיות, דבר אשר הופך אותו לשלישי הנצפה ביותר של קירל. סרטון השיר "מדברים" באתר יוטיוב מדברים - Single de נועה קירל en Apple Music (בMexican Spanish), 2015-03-24, נבדק ב-2018-03-27 מילים לשיר מדברים - נועה קירל, באתר שירונט "השמעת בכורה: נועה קירל בסינגל ראשון - "מדברים"". פרוגי. 2015-03-09. נבדק ב-2018-03-27. נועה קירל - הערוץ הרשמי (2015-03-09), נועה קירל - מדברים, נבדק ב-2018-03-27 נועה קירל - הערוץ הרשמי, באתר YouTube
שילה בירד

שילה בירד (אנגלית: Sheila Bird; נולדה בשם שילה מקדונלד גור ב-18 במאי 1952) היא ביוסטטיסטיקאית סקוטית. היא ידועה בזכות תרומתה לפיתוח תהליכי חשיבה סטטיסטית במחקרים העוסקים בבריאות הציבור. בירד למדה באוניברסיטת אברדין וסיימה בהצטיינות את לימודי המוסמך במתמטיקה וסטטיסטיקה. בין 1974 ל-1976 הייתה עוזרת מחקר ביחידה לסטטיסטיקה רפואית של אוניברסיטת אדינבורו. במקביל ביצעה מחקר לעבודת דוקטורט בהדרכתו של סטיוארט פוקוק. בין 1976 ל-1980 עבדה כמרצה לסטטיסטיקה במשרה חלקית באוניברסיטת אדינבורו, וב-1980 הצטרפה ליחידה לביוסטטיסטיקה של המועצה למחקר רפואי (MRC) באוניברסיטת קיימברידג', ב-1999 נישאה לאימונולוג חוקר מחלת האיידס גרהם בירד עימו עבדה בשיתוף פעולה. שישה שבועות לאחר שנישאו, אובחן אצל גרהם בירד גידול סרטני במוח מסוג גליובלסטומה מולטיפורמה, והוא נפטר לאחר כשלושה חודשים. בירד, שפרסמה עד מות בעלה את עבודתה תחת שם נעוריה, גור, החליטה לפרסם מאז והלאה את עבודתה בשם בירד, לזכרו של בעלה המנוח. עבודתה המדעית של בירד עסקה התחומים רפואיים רבים. עבודת הדוקטורט שלה עסקה בניתוח סיכונים לא פרופורציונליים במחלת סרטן השד. עבודתה בראשית שנות ה-80, בשיתוף פעולה עם גילק ובראדלי, שעסקה בסטטיסטיקה של השתלת האיברים היוותה את הבסיס להתאמה אופטימלית בין תורמי כליות ובין הנזקקים להשתלה. היא הייתה מעורבת במספר מחקרים שעסקו באפידמיולוגיה של מחלת האיידס (כאמור, בשיתוף פעולה עם בעלה לעתיד, גרהם בירד). וכן במחקרים שעסקו במחלת ספגת המוח  ("מחלת הפרה המשוגעת"), במחלת קרויצפלד-יעקב, ובקשר בין שתי המחלות. מחקרים נוספים בהם הייתה מעורבת עסקו בסיבוכים של מחלת הצהבת מסוג C, ובהתמכרות ובתמותה כתוצאה משימוש באופיואידים. ניסוי קליני שתכננה בשיתוף פעולה עם רופא הילדים ד"ר קולין מורלי הוכיח כי ניתן להפחית ב-35% את תמותת התינוקות עקב מצוקה נשימתית על ידי טיפול בתרופה ALEC. כמו כן פרסמה 20 מאמרים שעסקו בשפעת החזירים. בנוסף לעבודתה המדעית בירד פעלה לקידום השימוש המושכל בסטטיסטיקה במחקר הרפואי. במאמר שפרסמה ביחד עם ג'ונס וריטר ב-1977 חשפה כי ב-52% מהמאמרים בכתב העת BMJ יש טעויות סטטיסטיות. בתחילת שנות ה-80 פרסמה כ-BMG סידרה של 23 מאמרים שתיארו טעויות נפוצות בשימוש בסטטיסטיקה. בעקבות סדרת המאמרים גובשו הנחיות לחוקרים בדבר אופן השימוש בסטטיסטיקה ודיווח התוצאות, כאשר עמידה בהנחיות אלה מהווה תנאי לפרסום המחקרים במספר רב של כתבי עת מדעיים. היא הייתה חברה במספר ועדות של החברה המלכותית לסטטיסטיקה שעסקו בגיבוש המלצות סטטיסטיות לתחומים שונים, ובהם רגולציה של תרופות ודיווחים עיתונאיים. עבור הישגיה המדעיים צורפה בירד למסדר האימפריה הבריטית (OBE) בשנת 2011. החברה המלכותית לסטטיסטיקה העניקה לה את מדליית הארד על שם גאי, מדליית הכסף על שם אוסטין ברדפורד היל, ומדליית הזהב על שם צ'יימברס. היא האישה הראשונה שהוענקו לה שלוש מדליות מטעם החברה. מדיה וקבצים בנושא שילה בירד בוויקישיתוף Sheila Bird’s home page at the Medical Research Council, Cambridge University "Sheila Bird honoured. Straight Statistics. December 31, 2010 Graham Bird, Renowned immunologist fighting HIV epidemic. The Guardian, obituaries, 26 Jan 2000 Working Life: Professor Sheila M. Bird, MRC insight, 30 November 2015 Achievements, MRC Biostatistics Unit Sheila Bird presented with RSS Howard Medal, MRC Biostatistics Unit, September 9, 2015 Gore, Jones and Rytter, Misuse of statistical methods: critical assessment of articles in BMJ from January to March 1976, British Medical Journal, 1977, 1, 85-87
איזה מקום נפלא

איזה מקום נפלא הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של איל חלפון שיצא לאקרנים בשנת 2005. הסרט זכה להצלחה בישראל וזכה בחמישה פרסי אופיר בקטגוריית הסרט, התסריט, העריכה וכן בקטגוריית השחקן הראשי – אורי גבריאל. לאחר מכן זכה הסרט בפרס וולג'ין בפסטיבל הקולנוע ירושלים. בפסטיבל הסרטים הבינלאומי קרלובי וארי בצ'כיה זכה בפרס חבר השופטים הבמאי איל חלפון ופרס השחקן הראשי ניתן לאורי גבריאל. העלילה עוקבת אחר שלושה סיפורים, כביכול רחוקים האחד מהשני, המצטלבים לקו עלילתי אחיד: הסיפור הראשון מתנהל בדרום תל אביב, שם פרנקו, שוטר לשעבר אשר מתחייב לעבוד עבור מאפיונר גדול, עובר תהליך גילוי עצמי באמצעות ז'אנה, נערת ליווי אשר נמצאת תחת חסותו. במקביל, מתנהל קו עלילתי נוסף בשדות בערבה הדרומית, שם זלצר, חקלאי העובד בערבה, מנסה למצוא את ז'אנה בעקבות תמונה שמצא במקרה, וצריך לבטוח בחיפושיו באחד מפועליו התאילנדים. הסיפור השלישי מתנהל בשיכון בפרבר עירוני, שם אלוני, פקח שמורות טבע אשר מנהל מרדף אחר פועלים זרים, נאלץ להתמודד עם אביו החולה, ועושה זאת באמצעות אדי, מטפל פיליפיני. במהלך הסרט נחשף הצופה לעולמם של העובדים הזרים במדינת ישראל. "איזה מקום נפלא", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "איזה מקום נפלא", באתר AllMovie (באנגלית) "איזה מקום נפלא", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "איזה מקום נפלא", באתר ספר הקולנוע הישראלי "איזה מקום נפלא", באתר אידיבי "איזה מקום נפלא", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "איזה מקום נפלא", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית הסרט המלא לצפייה בתשלום באתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים "איזה מקום נפלא" באתר קרן הקולנוע הישראלי
אונס בלגיה

אונס בלגיה הוא כינוי להתעללות של הקיסרות הגרמנית באזרחי בלגיה הכבושה זמנית במהלך הפלישה הגרמנית לבלגיה במלחמת העולם הראשונה. לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה חשבו שההתעללות הייתה תעמולה שקרית של הבריטים, אך בשנים האחרונות נמצאו מסמכים שמראים שאכן כנראה הייתה התעללות. אונס בלגיה, המינוח שלו, והתעמולה סביבו, מדגישים את חשיבות התעמולה במלחמת העולם הראשונה. במלחמה הגדולה (שבה 40% מההרוגים היו אזרחים) התרחשו פשעי מלחמה נוספים רבים, וגם היו כאלה שנבדו או הוגזמו לצורכי תעמולה, במחשבה שזריעת פחד מן הצד השני יותר חשובה מדיוק. אף על פי שהפשעים שבוצעו בבלגיה על ידי הפולש הגרמני, הוגזמו ועוצבו על ידי אנשי תעמולה והוצגו כמחרידים יותר משהיו, בעיקרם הם היו נכונים. הנייטרליות של בלגיה הובטחה בהסכם לונדון (1839), שנחתם, בין היתר, על ידי פרוסיה. למרות זאת, תוכנית שליפן הגרמנית הצריכה הפרת ההסכם על ידי כוחות צבאיים גרמניים כדי לכתר את הצבא הצרפתי, ששהה במזרח צרפת. הגנרל הגרמני תאובלד פון בתמן-הולווג המעיט בערך ההסכם וכינה אותו "חתיכת נייר". בתחילת המלחמה ביצע הצבא הגרמני מספר רב של מעשי זוועות באוכלוסיית בלגיה. הגרמנים השחיתו כמות רבה של רכוש פרטי, כ-6,000 אזרחים בלגים נהרגו בפלישה ועוד כ-17,700 מתו כתוצאה מגירוש, הגלייה, מאסר והוצאה להורג בצו בית משפט. כשלושת אלפים בלגים נוספים מתו מגדרות חשמליות שהציב הצבא הגרמני כדי למנוע מבלגים לברוח מהמדינה ו-120,000 נוספים עבדו בכפייה במחנות עבודה, כשחצי מהם הוגלו לגרמניה. 25,000 בתים ומבנים נוספים נהרסו ב-1914 בלבד, ו-1.5 מיליון בלגים (20% מהאוכלוסייה אז) נסו מהצבא הפולש הגרמני. מדיה וקבצים בנושא אונס בלגיה בוויקישיתוף Scott Anderson, Lawrence in Arabia: War, Deceit, Imperial Folly and the Making of the Modern Middle East, Atlantic Books, 2014-03-06. (באנגלית) Memoirs of Prince Von Bulow: The World War and Germany's Collapse 1909–1919, מתורגם לאנגלית על ידי Geoffrey Dunlop and F. A. Voight, Little, Brown and Company, Boston, 1932
הארי פוטר: מסתרי הוגוורטס

Harry Potter: Hogwarts Mystery (בתרגום חופשי לעברית: הארי פוטר: מסתרי הוגוורטס) הוא משחק תפקידים המבוסס על סדרת הספרים "הארי פוטר" מאת הסופרת ג'יי קיי רולינג. המשחק פותח על ידי חברת "Jam City"(אנ') והופץ על ידי חברת "Portkey Games"(אנ') בשנת 2018 למכשירי ה-iOS והאנדרואיד. המשחק מתרחש ביקום של סדרת הספרים "הארי פוטר" בשנת 1984 (בתחילת הסיפור). מערכת המשחק בנויה כך שניתן לבחור כיצד לנהל דו-שיח עם דמויות ובהתאם לכך לשנות את הנרטיב העלילתי של המשחק. המשחק מורכב ממספר אלמנטים מרכזיים: קו העלילה הראשי מסודר לפי שנים כך שבכל שנה מספר פרקים. על מנת להשלים כל פרק על השחקן לבצע מספר משימות שמקדמות אותו אל הכספות: מכיר חברים חדשים, מנהל דו-קרבים, חוקר, מרגל ועוד. כמו כן, לעיתים עליו ללמוד שיעורים מסוימים בכיתות השונות. בשנה הראשונה השחקן לומד שיקויים, לחשים ותעופה בלבד ובכל שנה מתווספים מקצועות נוספים: בשנה השנייה הוא מתחיל ללמוד שינוי צורה, בשלישית - תורת הצמחים, ברביעית - טיפול בחיות פלא, בחמישית - התגוננות מפני כוחות האופל והיסטוריה של הקסם ובשישית - אסטרונומיה וגילוי עתידות. את המשימות השונות השחקן משלים באמצעות "תשלום" של אנרגיה, אשר הוא צובר מדי כמה דקות. משימות הצד הן משימות אשר השחקן יכול לבצע, אך הוא לא חייב. בתמורה לביצוע שלהן הוא מקבל נקודות xp ופרס נוסף, בדרך כלל נקודות אומץ, אמפתיה או ידע. ישנן משימות צד מיוחדות המוגבלות בזמן ומתחילות כאשר השחקן הגיע לפרק מסוים בקו העלילה הראשי. הפרסים במשימות הצד "שווים" יותר ועוזרים לשחקן להתקדם במשחק. נפתח בשנה השנייה. השחקן מנסה להתקבל לנבחרת הקווידיץ' הביתית ולזכות בגביע הבתים. לקווידיץ' שלוש משימות צד מיוחדות שנפתחות בהדרגה. עם התקדמות המשחק, השחקן צובר חברים וירטואליים (דמויות מהמשחק). בין חבריו נמצאים גם מספר דמויות מהספרים: רובאוס האגריד, ג'ורג' ויזלי, פרד ויזלי, ביל ויזלי וצ'ארלי ויזלי. השחקן רשאי לקנות חיות פלא ולטפל בהן. בתמורה הוא מקבל פרסים שונים. ניתן ליצור אווטאר אישי לדמות וכן לקבוע את המראה והלבוש שלה. ניתן לרכוש בגדים, חליפות, פרטי לבוש שונים וכן חיות מחמד תמורת מטבעות או יהלומים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הדמות אותה משחקים לומדת בהוגוורטס בשנים שבהן הארי פוטר גדל, אך לפני שהתחיל ללמוד בהוגוורטס (1991-1984). הדמות מקדישה את זמנה בהוגוורטס ללמידה ולחיפוש אחרי הכספות המקוללות, שאמורות להכיל אוצרות, זאת מכיוון שאח של הדמות חיפש אותן בעצמו ובמהלך החיפושים נעלם וסולק מהוגוורטס. במהלך החיפושים הדמות נעזרת בחברים שהיא צוברת במהלך המשחק. רוב החברים של הדמות אינן דמויות מהסדרה. המשחק פותח על ידי חברת "Jam City", חברה לפיתוח משחקים מבוססי סמארטפונים, והופץ על ידי חברת "Portkey Games", חברה שהוקמה על ידי "Warner Bros. Interactive Entertainment" (אנ') ומטרתה ליצור משחקים המבוססים על סדרת הספרים של "הארי פוטר". המשחק הנוכחי עתיד להיות משחק הבכורה של "Portkey Games". המשחק הוכרז לראשונה ב-18 בינואר 2018, והוא זמין להורדה במכשירי ה-Android וה-iOS החל משנת 2018. אתר האינטרנט הרשמי של הארי פוטר: מסתרי הוגוורטס הארי פוטר: מסתרי הוגוורטס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הארי פוטר: מסתרי הוגוורטס, ברשת החברתית אינסטגרם
האראלד, נסיך דנמרק

האראלד, נסיך דנמרק (בדנית: Prins Harald til Danmark;‏ 8 באוקטובר 1876 – 30 במרץ 1949), היה בנו של פרדריק השמיני, מלך דנמרק, ולוטננט גנרל בצבא המלכותי הדני. האראלד נולד ב-8 באוקטובר 1876 בארמון שרלוטנלונד, קופנהגן, לפרדריק, נסיך הכתר של דנמרק, בנו הבכור של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק, וללוביסה, נסיכת שוודיה, בתם של קרל החמישה עשר, מלך שוודיה ולואיזה, נסיכת הולנד. בשנת 1893, בהיותו בן 17, החל האראלד את שירותו בצבא המלכותי הדני, ולאחר מכן מונה לקצין ברגימנט ההוסארים של המשמר. בשנת 1906 מת סבו כריסטיאן התשיעי, ואביו עלה לשלטון במקומו. ב-28 באפריל 1909 התחתן האראלד עם הלנה אדליידה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג, בתם של פרידריך פרדיננד, דוכס שלזוויג-הולשטיין וקרולינה מתילדה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג, ממנה נולדו לו חמישה ילדים. לאחר נישואיהם התגוררו השניים בכפר שאפרגארדן מצפון לקופנהגן, בבית אותו רכש האראלד בשנת 1907. בשנת 1912 מת אביו פרדריק השמיני, מלך דנמרק, ואחיו כריסטיאן העשירי, מלך דנמרק עלה לשלטון במקומו. בשנת 1923 הפסיד האראלד חלק מרכושו, בעקבות המפולת של הבנק הדני, אולם הצליח להמשיך להתגורר בביתו עד לשנת 1935, אז עבר להתגורר בווילה בצפון קופנהגן. בשנת 1926 פרש האראלד מהצבא בדרגת מייג'ור גנרל, אולם בשנת 1933 העלה אותו אחיו כריסטיאן העשירי, מלך דנמרק לדרגת לוטננט גנרל. במהלך מלחמת העולם השנייה תמכה אשתו הלנה בכיבוש הגרמני של דנמרק ובמפלגה הנאצית, מה שגרם לריחוקה מבניה. לאחר המלחמה לא הובאה הנסיכה הלנה למשפט, בהיותה חברה במשפחת המלוכה אשר רצתה להימנע מפרסום הנושא, אך היא הוגלתה מדנמרק ב-30 במאי 1945 והושמה במעצר בית בטירת גליקסבורג שבגרמניה. היא הורשתה לחזור לדנמרק בשנת 1947, כאשר חלה הראלד במחלת נפש. הארלד מת ב-30 במרץ 1949 בקופנהגן ונקבר בקתדרלת רוסקילדה, ואילו אשתו מתה ב-30 ביוני 1962. ב-28 באפריל 1909 התחתן האראלד עם הלנה אדליידה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג, בתם של פרידריך פרדיננד, דוכס שלזוויג-הולשטיין וקרולינה מתילדה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג, ממנה נולדו לו 5 ילדים: פאודורה, נסיכת דנמרק (1910–1975), התחתנה עם כריסטיאן, נסיך שאומבורג-ליפה קרוליין מתילדה, נסיכת דנמרק (1910–1995), התחתנה עם קנוד, נסיך דנמרק אלכסנדרינה לואיז, נסיכת דנמרק (1914–1962), התחתנה עם לואיטפולד, רוזן קסטל-קסטל גורם, נסיך דנמרק (1919–1991) אולף, רוזן רוזנבורג (1923–1990), התחתן עם אנני הלן דורית פוגארד-מילר, ולאחריה התחתן עם ליס וולף-יורגנסן מדיה וקבצים בנושא האראלד, נסיך דנמרק בוויקישיתוף
הספרייה הלאומית של שוודיה

הספרייה הלאומית של שוודיה (בשוודית: Kungliga biblioteket; בתרגום: הספרייה המלכותית) היא הספרייה לאומית של שוודיה. הספרייה אוספת ומשמרת את כל החומרים המודפסים והאודיו-ויזואליים בשוודית. בנוסף נשמרים גם חומרים ותכנים הנקשרים לשוודיה שהוצאו לאור במדינות אחרות. הספרייה משמשת כספרייה אקדמאית העוסקת במחקר, ומכילה גם אוספים בשפות שונות. אוספי הספרייה מכילים מעל 20 מיליון פריטים. מלבד ספרים הם מכילים פוסטרים, תמונות, כתבי יד, עיתונים ועוד. האוסף האודיו ויזואלי מכיל יותר משבע מיליון שעות צפייה של מידע מוקלט. ב-1953 רכשה הספרייה כמויות של חומרים של ספרות רוסית מלנינגרד וממוסקבה, שיהוו בסיס לספרייה סלאבונית בסטוקהולם. רכישה זו הובילה להסכם שנחתם ב-1964 לפיו הספרייה הממלכתית של רוסיה והספרייה הלאומית השוודית יחליפו ביניהם חומרים. על פי החוק השוודי כל המוציאים לאור של חומר מודפס בשוודית מחויבים לשלוח עותק אחד לספרייה הלאומית ולשש ספריות אקדמיות נוספות. חוק זה נחקק ב-1661 ומטרתו המקורית הייתה לא שימור החומרים הספרותיים אלא פיקוח על תוכנם. הספרייה אחראית לספק מידע למוסדות להשכלה גבוהה, ולתיאום בין הספריות השונות בשוודיה. היא ממוקמת בפארק הומלגארדן שבמרכז סטוקהולם. ב-1792 תרם גוסטב השלישי, מלך שוודיה את ספרייתו האישית לספרייה, וארבע שנים לאחר מכן תרם גוסטב הרביעי אדולף, מלך שוודיה 7,500 עבודות ספרותיות לספרייה. בניין הספרייה נבנה בשנת 1878 במחצית הראשונה של שנות ה-90, בתקופת כהונה של בירגיט אנטונסן כמנהל הספרייה היא עברה שיפוץ ממושך במהלכו גם התווספו בניינים חדשים. החל משנות ה-70 של המאה ה-20 הסיפריה מתחזקת קטלוג LIBRIS שכיום מכיל מעל ל-6.5 מיליון רשומות. משנת 2008 הספרייה מנהלת גם את ארכיון הצליל והסרטים הלאומי השוודי. מדיה וקבצים בנושא הספרייה הלאומית של שוודיה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הספרייה הלאומית של שוודיה (בשוודית) הספרייה הלאומית של שוודיה, ברשת החברתית פייסבוק הספרייה הלאומית של שוודיה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הספרייה הלאומית של שוודיה, סרטונים בערוץ היוטיוב הספרייה הלאומית של שוודיה, באתר פליקר
קרל אנטון אוגוסט, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק

קרל אנטון אוגוסט, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (בגרמנית: Friedrich Wilhelm von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Bec;‏ 10 באוגוסט 1727 – 12 בספטמבר 1759), היה נסיך גרמני וסבא רבא של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק. קרל אנטון אוגוסט נולד ב-10 באוגוסט 1727 במרבורג, לפטר אוגוסט, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק ולסופיה, רוזנת הסן-פיליפסטאל, בתם של פיליפ, רוזן הסן-פיליפסטאל וקתרינה אמליה מזולמס-לאובאך. ב-30 במאי 1754 התחתן קרל אנטון אוגוסט עם שרלוטה, רוזנת דוהנה-שלודיין, בתם של אלברכט כריסטוף, רוזן העיר דוהנה-שלודיין וסופיה הנרייטה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק, ממנה נולד לו בן אחד: פרידריך קרל לודוויג, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1757–1816) ב-12 בספטמבר 1759 נהרג קרל אנטון אוגוסט במהלך קרב קונרסדורף, ובשל כך לאחר מיתת אביו בשנת 1775 ירש בנו פרידריך קרל לודוויג, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק את הדוכסות.
אורן פפיסמדוב

אורן פפיסמדוב (נולד ב-8 במרץ 1990) הוא שחקן וזמר ישראלי. פפיסמדוב נולד, גדל והתחנך באשדוד, בן להורים יוצאי גאורגיה. בנעוריו למד במגמת הדרמה והתיאטרון בתיכון מקיף ד' בעיר מגוריו. לאחר שירותו הצבאי בצה"ל למד משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב שם למד בין השנים 2013–2016. במסגרת לימודיו ב"ניסן נתיב", שיחק בין היתר במחזות קליניקה את דמותו של תומאס, במחזה חלום את דמות האב, באורזי מזוודות של חנוך לוין את דמותו של מוניה גלובצ'יק ובהם יורים גם בסוסים את התפקיד ראשי: רוקי. בתיאטרון, שיחק בתיאטרון הבימה במחזות מה עושים עם ג'ני שם גילם את פלויד ובמחזה "1984", על פי ספרו האייקוני של ג'ורג' אורוול, שיצר את המושג "האח הגדול", שם גילם את צ'רניגטון. הופעתו הראשונה בטלוויזיה הייתה בשנת 2016, בעונתה הראשונה של סדרת הדרמה הקומית "תאג"ד " ששודרה ב-Yes Action למנויי yes, שם שיחק בתפקיד טטרו החובש. בנובמבר 2016 בעקבות הופעתו בסדרה תאג"ד זכה בפרס אשדוד בתחום האומן הצעיר והמבטיח. ב-2017 גילם בעונתה השנייה של הסדרה "האחיות המוצלחות שלי", את אהרוני ב-yes. באותה השנה הצטלם בנוסף לסרט הקולנוע "הסוסיתא של הרצל", אשר יצא לאקרנים בסוף שנת 2019. שם גילם את דמותו של יולי, ולמען התפקיד למד גם לדבר קווקזית. ביוני 2020 חזר לגלם את טטרו החובש בעונתה השנייה של הסדרה תאג"ד ב yes, ובאותו הזמן הצטלם לעונתה השנייה של סדרת הטלוויזיה הסאטירית שב"ס, מועמדת פרס האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה, שמשודרת ב-כאן 11. לאורן יש גם שירים שכתב והלחין - "חופשי" ו"להעלים את העולם". פפיסמדוב כתב והלחין ביחד עם רותם כ"ץ ורועי כהן את השיר "קונקשן לליבך" שהיה שירו של בן לולו (אור אדרי) בעונה השנייה של הסדרה תאג"ד. בדצמבר 2022, שיחק פפיסמדוב בתפקיד הראשי בהצגה "מעבר לגבול" שכתבה היוצרת אילנית סוויסה ובבימויו של סיני פתר. המחזה זכה בפסטיבל "כאן ועכשיו" בתיאטרון הקאמרי בשנת 2021 בפרס המחזה הטוב ביותר. ההצגה עלתה בתיאטרון ברמוזה תחת אנסמבל "שובר גלים" והיא נחשבת להפקת התיאטרון המקצועית הראשונה שהועלתה במסגרת תיאטרון אשדודי. במהלך חודש יולי 2023 עלתה ההצגה גם באודיטוריום נעים לתרבות באשדוד, עיר הולדתו. ב-26 בפברואר 2017 נישא פפיסמדוב למעיין בן יוסף לאחר שבע שנות זוגיות. לשניים שני בנים. מתגורר עם משפחתו בהוד השרון. אורן פפיסמדוב, סרטונים בערוץ היוטיוב אורן פפיסמדוב, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אורן פפיסמדוב, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אורן פפיסמדוב - חופשי, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 2:53) אורן פפיסמדוב - להעלים את העולם, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:45) תאג"ד 2 | קונקשן לליבך - הקליפ הרשמי!, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:04)
שרלוטה, רוזנת דוהנה-שלודיין

שרלוטה, רוזנת דוהנה-שלודיין (בגרמנית: Charlotte, Burggräfin und Gräfin zu Dohna-Schlodien;‏ 3 ביולי 1738 – 21 באפריל 1785 או 1786), היה רוזנת גרמנית וסבתא רבתא של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק. שרלוטה נולדה ב-3 ביולי 1738 בקניגסברג, לאלברכט כריסטוף, רוזן העיר דוהנה-שלודיין ולסופיה הנרייטה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק, בתם של פרידריך לודוויג, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק ולואיזה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג. ב-30 במאי 1754 התחתנה שרלוטה עם בן דודה קרל אנטון אוגוסט, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק, ממנו נולד לה בן אחד: פרידריך קרל לודוויג, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1757–1816) בשנת 1759 נהרג בעלה קרל אנטון אוגוסט במהלך קרב קונרסדורף, וב-21 במאי 1777 התחתנה שרלוטה עם פרידריך דטלב פון מולטקה, אך לא היו לה ילדים ממנו. ב-21 באפריל 1785 או 1786 מתה שרלוטה בוולדה, והיא בת 47/48 בלבד. הנין שלה הוא כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק, ודרכו היא אם קדמונית של רוב בתי המלוכה של אירופה. מדיה וקבצים בנושא שרלוטה, רוזנת דוהנה-שלודיין בוויקישיתוף