רעידות אדמה

רעידת אדמה (או רעש) היא תופעת טבע גאולוגית, המתרחשת לרוב בקרבת החיבורים שבין הלוחות הטקטוניים, והקשורה לתאוריית טקטוניקת הלוחות. בעת רעידת אדמה רועדים פני הקרקע במשך זמן קצר. תופעות אופייניות של רעידת אדמה חזקה (דרגה 6 ומעלה בסולם מגניטודה לפי מומנט), הן התמוטטות מבנים וגשרים, ולעיתים גלי ים עזים הקרויים "צונאמי" (כשמוקד הרעידה בקרקעית הים ובעל מכניזם אנכי של ההעתק עליו מתרחשת התזוזה היחסית). בדרך כלל לאחר רעידת אדמה, ישנן רעידות עוקבות נוספות. עוצמת השפעתן של רעידות האדמה מוערכת על פי "סולם מרקאלי" וסולמות עוצמה סייסמית דומים. באמצעות סולמות אלה מעריכים את עוצמת הרעש על פי תוצאות ההרס על תשתיות, מבנים וכדומה. מכאן שהעוצמה היא ערך שמשתנה ממקום למקום, על פי חומרת האפקטים הסייסמיים שנצפו בו. סולם ריכטר לעומתו, מודד את גודל רעידת האדמה, שהיא כמות האנרגיה שהשתחררה במוקד. הסולם נכנס לשימוש רק בשנת 1935. לכן, כל הנתונים על גודלי רעידות האדמה לפני 1935 הם רק ההערכה. גודל הוא תרגום לעברית של המילה הלועזית מגניטודה (magnitude). סולם ריכטר מודד את גודל הרעידה על פי גודל המשרעת המקסימלית שנקלטה בסייסמוגרפים שבתחנות הסייסמוגרפית הפזורות לעשרות אלפיהן ברחבי העולם. הסולם משמש היום לקביעת גודלן של רעידות אדמה מקומיות, ואילו רעידות אדמה מעל גודל של 3.5 נמדדות בסולמות מגניטודה, דוגמת סולם מגניטודה לפי מומנט. ערך מורחב – רעידות אדמה באזור הלבנט בשל העובדה שארץ ישראל ממוקמת על מפגש של שני לוחות טקטונים, הקרוי השבר הסורי אפריקני, היא מועדת לרעידות אדמה רבות. רעידות אדמה רבות התרחשו בזמן העתיק, אחת מוזכרת בספר עמוס בתנ"ך ובעקבותיה נאלץ המלך עוזיה לשפץ את הנזקים שנגרמו לבית המקדש הראשון. רעידה משנת 31 לפנה"ס גבתה כ-30,000 קורבנות בנפש לפי יוסף בן מתתיהו, רעידת אדמה אחרת החריבה את העיר בית שאן בתקופה הערבית הקדומה בשנת 749 לספירה. רשימת רעידות אדמה בולטות בישראל: המאה ה-8 לפנה"ס - רעידת אדמה בממלכת יהודה המתועדת בתנ"ך (ספר עמוס א, א). 31 לפנה"ס - רעידת אדמה שמוקדה היה כנראה יריחו. התרחשה בעיצומו של קרב אקטיום, בשנת מלכותו השביעית של הורדוס. נזקים בקומראן ובמצדה, קבר יאסון בירושלים נהרס. לפי יוסף בן מתתיהו נהרגו ביהודה כ-30,000 איש. 33 - רעש אדמה חזק בירושלים, שככל הנראה קשור לאירוע המתואר בברית החדשה, בסמוך למותו של ישו. חוקרים גורסים כי עוצמת הרעש הגיעה ל-8.2 בסולם ריכטר. 129 או 130 - רעידת אדמה חזקה ארעה שנים בודדות לפני מרד בר כוכבא, וגרמה להרס רב המבצרים ברחבי הארץ 363 - רעידת אדמה שהסבה נזקים בכל הארץ. באיגרת של קירילוס הבישוף של ירושלים מופיע רשימת כמויות הנספים בכל עיר בארץ. כמו כן, רעידת אדמה זו הפסיקה את עבודות בניין בית המקדש השלישי שהיו בהוראת יוליאנוס הכופר. 19 באוגוסט 502 - הרס בעכו ובלטרון/ניקופוליס. 9 ביולי 551 - רעש אדמה גדול. אלפי קורבנות בנפש. נזקים חמורים בירושלים, פטרה נהרסת וננטשת. 749 - רעש שביעית: ארמון הישאם ליד יריחו נהרס עם הערים סוסיתא, טבריה, בית שאן, סרטבה וחצור, ג'רש, כפר נחום, פלה, נזקים בירושלים. לפי אחד המקורות נהרגו כ-20,000 איש. 1033–1034 - העיר רמלה נפגעת. נזקים בירושלים וביריחו, צונאמי בעכו. 18 במרץ 1066 - העיר רמלה כמעט נהרסה. 1068 - העיר רמלה נהרסת כליל. 1160 - מנזר יוחנן המטביל ליד יריחו ומנזר אליאס ליד ירושלים נהרסים. 1202 - לפי אחד המקורות שכנראה הגזים מספר ההרוגים בשכם היה 30,000 איש. אחראית לתזוזתו האופקית של חצי מצד עתרת למרחק של 1.6 מטרים. 2 במאי 1212 - הרעש הורגש בין ירדן למצרים. אזור אילת נפגע. 1267 - מי הירדן חדלים לזרום בגלל התמוטטות חוואר הלשון. מבצר נמרוד נפגע. 1456 או 1457 - רעש גדול, שהביא למותם של רבים. בירושלים נהרסו כנסיית הקבר ומסגד עומריה. מרץ 1481 - רעש חמור ברוב חלקי הארץ. 1546 - רעידת אדמה בשבר הירדן (גשר אדם). צונאמי קשה בים המלח, וצונאמי בטריפולי. נזקים קשים בירושלים, חברון, שכם, רמלה, עזה ודמשק. 30 באוקטובר 1759 - הרעש הורגש ברוב שטחי ארץ ישראל וסוריה. לפי הערכות שונות נהרגו 10,000- 40,000 איש. הרס בצפת, טבריה, סאסא, גוש חלב, עין זיתים סג'רה, עכו ונצרת. תזוזה נוספת במצד עתרת, חציו זז בחצי מ'. 23 במאי 1834 - נזקים בירושלים, בית לחם ובמנזר מר סבא שבמדבר יהודה. גושי אספלט גדולים צפים בים המלח. 1837 - רעידת אדמה שעוצמתה מ-5.75 עד 6.75. אלפי הרוגים. צפת וטבריה נהרסות. סדקים בסלעים, גלים עצומים בכנרת. 1906 - כמעט בו זמנית עם הרעידה באמריקה, רעידת אדמה גורמת להפסקת זרם הירדן ל-24 שעות. 11 ביולי 1927 - רעידת אדמה בעוצמה של 6.25. כ-280 הרוגים וכ-900 פצועים בארץ ישראל ובעבר הירדן. נזקים רבים בישראל וסביבותיה. זו רעידת האדמה ההרסנית היחידה שהתרחשה במאה ה-20. 17 במרץ 1956 - רעידת אדמה בעוצמה של 5.5, המוקד הוא הרי השוף בלבנון. הרס וקורבנות רבים בלבנון. לא היו הרוגים בישראל. 31 במרץ 1969 - מוקד הרעש בכניסה למפרץ אילת. הרעש הורגש בדרום הארץ ובשקע הירדן, ובמידה קטנה יותר בשאר הארץ. בשל ריחוק הרעש ממוקדי האוכלוסייה לא היו נזקים. 24 באוגוסט 1984 - רעידת אדמה בעוצמה של 5.0 שמוקדה היה סמוך לקיבוץ יגור, גרמה לנזקים בחיפה ובצפון הארץ. 22 בנובמבר 1995 - רעידת אדמה בעוצמה של 6.2 שמוקדה היה בים האדום, כ-150 קילומטר דרומית לאילת. בעיר אילת נפערו סדקים בכבישים ובתים, אך לא נרשמו התמוטטויות מבנים. 11 בפברואר 2004 - רעידת אדמה בעוצמה של 5.1 שמוקדה היה בים המלח. לא היו נפגעים. קרסו חלקים מכמה מבנים, וקריית הממשלה פונתה. 27 ביוני 2015 - רעידת אדמה בעוצמה של 5.2 שמוקדה היה כ-62 קילומטרים דרומית מאילת. רעידת האדמה הורגשה גם בקהיר. לא דווח על נפגעים או קריסת מבנים. מדיה וקבצים בנושא רעידות אדמה בוויקישיתוף רשימת רעידות אדמה, באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית Bolt, B.A., 1999. Earthquakes. F&C, p.10 מופיעות רק רעידות היסטוריות בעלות השפעה, רעידות בגודל של 7.0 לפחות או רעידות עם למעלה מ-1,000 הרוגים Yong, C., Tsoi, K., L., Feibi, C., Zhenhuan, G., Qijia, Z., Zhangli, C. (eds.), 1988. The Great Tangshan Earthquake of 1976 - An Anatomy of Disaster. Pergamon Press, 153 p. יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 15, פרק ה, פסקה ב, סעיפים 122-121: "היה רעש בארץ היהודים, שכמוהו לא נראה מעולם". סער הס, ירושלים, 33 לספירה: רעש בעוצמה 8.2, באתר ynet, 13 בפברואר 2014 הרעש בארץ ישראל, דבר, 12 ביולי 1927 רעידת אדמה בארץ ישראל, הארץ, 12 ביולי 1927 רעש אדמה בארץ ישראל, הצפירה, 12 ביולי 1927 רון אבני, 1999. רעידת האדמה של שנת 1927: מחקר מאקרוסייסמי על בסיס מקורות התקופה, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע, 64 עמ' ועוד נספחים. רעידת-אדמה קטלנית בלבנון זעזעה גם את ישראל, דבר, 18 במרץ 1956 רעידת-אדמה הרסנית בלבנון, הארץ, 18 במרץ 1956 רעש בעוצמה גדולה מבינונית הורגש אתמול בשעה 9.17 בבוקר בכל רחבי הארץ, דבר, 1 באפריל 1969 "צפויות לנו רעידות אדמה חזקות יותר", חדשות, 26 באוגוסט 1984