laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לירן דן

לירן דן (נולד ב-26 ביוני 1977) הוא סמנכ"ל האסטרטגיה והפיתוח העסקי של חברת פרטנר תקשורת. קודם לכן כיהן כראש מערך ההסברה הלאומי במשרד ראש הממשלה, וכסמנכ"ל הדיגיטל של חברת החדשות. את שירותו בצה"ל עשה דן בדובר צה"ל ללירן דן תואר ראשון במדעי המדינה והיסטוריה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במנהל עסקים למנהלים (Executive MBA) מאוניברסיטת תל אביב. ב-1999 הצטרף לחברת החדשות כעורך התוכנית "פגוש את העיתונות", ולאחר מכן כמפתח מהדורת חדשות מוצאי השבת עם דני קושמרו. בשנים 2004 – 2007 שימש עורך מהדורת החדשות המרכזית של חדשות 2. בהמשך, עד 2011, מילא שורה של תפקידים בחברת החדשות של ערוץ 2, שהאחרון בהם היה "סמנכ"ל מדיה דיגיטלית". במסגרת תפקיד זה הקים דן את הדסק הדיגיטלי של חדשות ערוץ 2, תפקיד שכלל את ניהול ושיווק כלל הפעילות באינטרנט, בסלולר, וברשתות חברתיות. בפברואר 2009 נבחר לאיש השיווק של החודש מטעם איגוד השיווק הישראלי על הקמפיין להחדרת חדשות 2 למדיה הדיגיטלית. הבחירה כאיש השיווק של החודש נעשתה לאחר שלירן דן הוביל להחדרת ערוץ 2 לאינטרנט, אחרי שנים שבו הערוץ היה טלוויזיוני בלבד. המהלך הוביל לכך שערוץ 2 באינטרנט הפך לאחד משלושת ערוצי החדשות באינטרנט הפופולריים ביותר בישראל בשנת 2011 הצטרף ללשכת ראש הממשלה בתפקיד מנהל מערך התקשורת והדוברות ובפברואר 2012 החליט ראש הממשלה בנימין נתניהו למנותו לראש מערך ההסברה הלאומי וליועץ התקשורת שלו בתקופה זו כיהנו בישראל הממשלות ה-32 וה-33 ובזמן זה התקיימו בישראל שתי מערכות בחירות (הבחירות לכנסת ה-19 בשנת 2013 והבחירות לכנסת ה-20 בשנת 2015). דן שימש בתפקיד עד למאי 2015. החל מחודש אוקטובר 2015 משמש סמנכ"ל האסטרטגיה והפיתוח העסקי בחברת פרטנר. בהודעה שפרסמה החברה נאמר שדן יעסוק באסטרטגיה ופיתוח עסקי ותחת אחריותו תהיינה גם פעילות הדיגיטל, פעילות הטלוויזיה, תקשורת ואחריות תאגידית ודוברות החברה.[דרוש מקור] מדיה וקבצים בנושא לירן דן בוויקישיתוף לירן דן, ברשת החברתית LinkedIn רנן נצר, ‏המחיר שמטלטל את השוק: האיש שמאחורי פרטנר TV מדבר, באתר גלובס, 1 ביולי 2017 גיל קליאן, לירן דן מציג: מלשכת נתניהו למושב בהנהלת פרטנר, באתר כלכליסט, 9 בספטמבר 2015 לירן דן מחדשות ערוץ 2 הוא איש השיווק של פברואר 2009, באתר איגוד השיווק הישראלי, 7 במרץ 2009 לירן דן, איש השיווק של פברואר 2009 מטעם איגוד השיווק, באתר youtube‏, 18 בינואר 2010 עמית סגל, ‏לירן דן מונה לראש מערך ההסברה הלאומי במקום יועז הנדל: דובר חמישי ב-3 שנים, באתר ‏מאקו‏, 22 בפברואר 2012 אריאל כהנא, לירן דן, ראש מערך ההסברה הלאומי פרש מתפקידו, באתר nrg‏, 22 במרץ 2015
שרה שוהם

שרה שוהם (נולדה ב-1946) היא מלחינה ומנצחת מקהלות ישראלית. שוהם נולדה בתל אביב ב-1946, היא בוגרת האקדמיה למוזיקה תל אביב, שם למדה את מקצועות הניצוח, נגינה בפסנתר והלחנה. לאחר גמר לימודיה השתלמה בישראל ומחוצה לה במוזיקה ווקאלית. כותבת בעיקר למקהלות, בישראל ובעולם. יצירתה "דברו אמת!", קוראת לשלום בין יהודים, נוצרים ומוסלמים, באמצעות נקודות חיבור חילוניות ואנושיות, בהשראת הסובלנות ופתיחות המחשבה והלב. הטקסטים שביצירה הם בעברית, בערבית ובלטינית ולקוחים מן התנ"ך, מספר ישעיהו, מספר זכריה ומתהילים. לצורך הלחנת היצירה, השמיטה שוהם את הביטויים המפרידים בין שלוש הדתות והשאירה רק אמירות אנושיות וחילוניות. וכך מתארת שוהם את כתיבת היצירה: "אף במוזיקה העדפתי את המשותף, אותו ליקטתי מן המוזיקה היהודית, האיסלמית והנוצרית, שלשלושתן אותו השורש." בשנת 2007 הלחינה מוזיקה עבור סרטה הדוקומנטרי של זיוה פוסטק "באנו חושך לגרש". שוהם הרבתה לעסוק בהנחיית מורים פלסטינים וישראלים למוזיקה ולדרמה, במיזם מיוחד של שיתוף פעולה חינוכי מטעם "אגודת ילדי המזרח התיכון" (MECA). מקהלת לי-רון, מקהלה צעירה בניצוח רונית שפירא, ביצעה את יצירותיה של שוהם בתחרויות בינלאומיות וזכתה לפרסים ראשונים ולמדליות זהב. באפריל 2012, במסגרת "הזמריה הים-תיכונית הראשונה" בעכו, בוצעו כמה מן ה"יצירות למען השלום" של שרה שוהם, בעברית, בלטינית, באנגלית ובערבית. פרס לוין קיפניס להלחנה אמנותית מענקי יצירה מטעם המועצה הישראלית לתרבות ואמנות, קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב ומפעלות דיסקונט. פרס המועצה הציבורית לתרבות ואמנות בשיתוף חטיבת המוזיקה של קול ישראל 1998 - פרס ממשלת צ'כיה בתחרות בינלאומית למלחינים על יצירתה "ולא ילמדו עוד מלחמה" (ישעיהו י"ג:ד) 1999 - פרס בתחרות הבינלאומית למלחינים "פלוריליז'", המתקיימת בטור, צרפת, זאת על יצירתה "זהירות! עשבים שוטים" (על פי אנטואן דה סנט-אכזופרי, "ילדים, היזהרו מעצי הבאובב", הנסיך הקטן) 2004 - פרס המקהלה הפילהרמונית תל אביב על היצירה "תפילה" לטקסט מאת פנחס שדה. 2005 - פרס קרן IBLA על יצירתה "העלמה מזלג הקטנה והעלמה כף הקטנה", על פי נורית זרחי פרס התחרות הבינלאומית למלחינים. פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים לשנת 2002. יצירתה "Loquimini Veritatem!" ("פסוקי תנ"ך") זכתה בפרס בתחרות בינלאומית ליצירה למקהלה בבלגיה. 2013 - פרס ע"ש פאול בן-חיים על מפעל חיים בתחום המוזיקה מאת אקו"ם. שרה שוהם, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שרה שוהם, באתר זמרשת שרה שוהם, באתר MusicBrainz (באנגלית) שרה שוהם, דף שער בספרייה הלאומית שרה שוהם, באתר "הבמה" המכון למוזיקה ישראלית חגי חיטרון, פרס אקו"ם על מפעל חיים למלחינה שרה שוהם, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2013 אמיר מנדל, מה הקשר בין הנסיך הקטן לשואה, באתר הארץ, 19 באפריל 2017 אתר הבמה, ביוגרפיה של שרה שוהם, נובמבר 2005 "באנו חושך לגרש", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ביוגרפיה של שרה שוהם באתר איגוד הקומפוזיטורים הישראלי (באנגלית) פרס אקו"ם על מפעל חיים לשרה שוהם, באתר הבמה
על כתפי גמדים

על כתפי גמדים היא תוכנית רדיו אינטרנטית (פודקאסט) העוסקת בתחום משחקי תפקידים. התוכנית משודרת מאז שנת 2011, ומוגשת על ידי ערן אבירם ואורי ליפשיץ. אביב מנוח פועל כאחראי הטכני של התוכנית ומגיש אורח. התוכנית החלה לשדר במאי 2011 תחת הנחייתו של ערן ונמשכה חמישה פרקים לפני שפסקה. בפברואר 2013 אורי ליפשיץ הצטרף להתנעה מחדש של התוכנית ופרקים הועלו מדי שבועיים. לאחר מספר חודשים תדירות הפרקים עלתה לרמה שבועית. התוכנית עוסקת במגוון נושאים הקשורים לתחום משחקי התפקידים וכוללת עצות לשיפור המשחק, התעמקות בשיטות משחק, תשובות לשאלות של מאזינים וחדשות בתחום. צוות התוכנית מקיים מספר פעילויות נוספות מלבד הקלטת התוכנית. מספר פרקים של הפודקאסט הוקלטו בנוכחות ובהשתתפות קהל, במהלך מפגשי מאזינים או במהלך כנסים (ביניהם כנס ביגור, פסטיבל אייקון ועוד). כן קיים הפודקאסט מספר ערבי משחקים תחת השם "משתה הגמדים". בחודש אוקטובר 2014 הפודקאסט פתח בקמפיין מימון המונים במטרה לגייס 2,000 ש"ח לשיפור אתר האינטרנט של התוכנית, וקניית שטח אחסון וציוד טכני. בקמפיין גויסו למעלה מ-11,000 שקלים. כחלק מקמפיין המימון ובהשראתו התוכנית הפיקה כמה מיזמים חדשים: "צריח הברקת" - מרתון משחקים בן 12 שעות ששודר בשידור חי. במשחק השתתפו שלושה שחקנים קבועים שאליהם הצטרפו במהלך היום כעשרה אורחים. המשחק התקיים בשיטת המשחק פאת'פיינדר, במודול ההרפתקאות "צריח הברקת". "עד ארבעה שחקנים" - קומיקס בנושא חובבי משחקי תפקידים מאת ערן אבירם ואביב אור שמתפרסם במקביל בעברית ואנגלית. "כבשן הגמדים" - מיזם לעידוד יצירה מקורית בעברית בתחום משחקי התפקידים; המיזם תמך בתרגום והוצאה לאור של משחק התפקידים "קוסמים קטנים" על ידי איתי חורב ב-2016. "על כתפי גמדים", באתר אפל פודקאסטים "על כתפי גמדים", באתר pod.link (באנגלית) "על כתפי גמדים", באתר Spotify "על כתפי גמדים", באתר Pocket Casts "על כתפי גמדים", פיד RSS אתר האינטרנט הרשמי של על כתפי גמדים על כתפי גמדים, ברשת החברתית אקס (טוויטר) עד ארבעה שחקנים, קומיקס שהוקם בעקבות קמפיין מימון ההמון של התוכנית דידי חנוך, נישאים "על כתפי גמדים", באתר הארץ, 22 באוקטובר 2014 על כתפי גמדים, באתר www.mimoona.co.il (ארכיון) "גלגלו יוזמה: יזמי משחקי תפקידים מדברים | Icel.me". Icel.me. 2015-07-26. נבדק ב-2018-01-25.
קורטרייק (כדורגל)

מועדון הכדורגל המלכותי קורטרייק או בקיצור העברי קורטרייק (בהולנדית: Koninklijke Voetbalclub Kortrijk או בקיצור KV Kortrijk ולעיתים KVK) היא קבוצת כדורגל בלגית מהעיר קורטרייק. בשנת 1976 המועדון עלה לליגת העל לאחר 65 שנים בליגות הנמוכות. בסיום עונת 2009/2010 המועדון רשם את הישג השיא שלו כאשר סיים במקום הרביעי. בעונת 2011/2012 קורטרייק הגיעה לגמר הגביע הבלגי לראשונה בתולדותיה, אך הפסידה 0–1 ללוקרן. נכון ל-17 באוגוסט 2022 מדיה וקבצים בנושא קורטרייק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קורטרייק (בהולנדית) קורטרייק, ברשת החברתית פייסבוק קורטרייק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קורטרייק, ברשת החברתית אינסטגרם קורטרייק, ברשת החברתית טיקטוק קורטרייק, סרטונים בערוץ היוטיוב פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא מועדוני כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גבריאלה סילאנג

מריה יוספה גבריאלה קאריניו סילאנג (19 במרץ 1731, סנטה, אילוקוס סור, הפיליפינים - 20 בספטמבר 1763, ויגאן סיטי, אילוקוס סור, הפיליפינים) הייתה מנהיגה מהפכנית בפיליפינים, ואשתו של מנהיג ההתקוממות האילוקנית, דייגו סילאנג. לאחר הירצחו בשנת 1763, הובילה את ההתקוממות במשך ארבעה חודשים, עד שנלכדה והוצאה להורג על ידי המשטר הספרדי. סילאנג נולדה בעיר סנטה במחוז אילוקוס בפיליפינים, לאנסלמו קאריניו, סוחר ספרדי שהעביר סחורות על הנהר אברה מויגאן לעיר אברה, שהיה צאצא של איגנאסיו קאריניו, הספרדי הראשון שהגיע לאילוקוס, בסוף המאה ה־17, ולאם ממוצא איטנג (שבט אוסטרונזי באזור אברה). סילאנג קיבלה חינוך נוצרי מן הכומר המקומי, ולמדה בבית הספר של מנזר הנשים בעיר. היא הופרדה מאמה בילדותה, וגדלה בחזקת אביה. הוא השיא אותה לאיש עסקים עשיר בשם תומאס מילאן, בשנת 1751, ומילאן מת מקץ שלוש שנים. לאחר שהתאלמנה מבעלה הראשון, פגשה סילאנג את מנהיג המתקוממים דייגו סילאנג, ונישאה לו בשנת 1757. בשנת 1762, כחלק ממה שייקרא לימים מלחמת שבע השנים, הכריזה בריטניה הגדולה מלחמה על ספרד, מה שהביא לכיבוש הבריטי קצר-הימים של הפיליפינים. לאחר שכוחות ימיים בריטיים כבשו את מנילה באוקטובר 1762, ניסה דייגו סילאנג ליזום מאבק מזוין לסלק את הפקידים הספרדיים במחוז אילוקוס, ולהחליף אותם בנושאי משרה ילידיים. לשם כך, הוא שיתף פעולה עם הכובשים הבריטיים, אשר מינו אותו למושל מחוז אילוקוס מטעמם, והבטיחו לו סיוע צבאי נגד הספרדים. אולם הסיוע המובטח לא הוגש. במהלך ההתקוממות, הפכה סילאנג ליועצת קרובה של דייגו סילאנג, ושלישה בפועל בעת תמרוניו מול יחידות ספרדיות. היה לה תפקיד משמעותי גם ביחסי שיתוף הפעולה של בעלה עם הבריטים. הספרדים הגיבו בהצבת פרס על ראשו של דייגו, מה שהצליח להביא שני בני ברית שלו -- מיגל ויקוס ופדרו בקבק -- לבגוד בבריתם ולרוצחו נפש בוויגאן, ב-28 במאי 1763. לאחר ההתנקשות בדייגו סילאנג, נמלטה גבריאלה סילאנג להרים, בחברת כמה מנאמניה, לבקש מחסה אצל דודה מצד אביה, ניקולאס קאריניו. שם מינתה כגנרלים את מיגל פלורס ואת טגבואן אינפיאל. את עצמה העמידה בראש כוחות המורדים. ב-10 בספטמבר 1763 ניסתה סילאנג לצור על ויגאן עם כוחותיה, אך הספרדים הצליחו להדוף ולפזר את כוחותיה, והיא נאלצה לברוח ולהסתתר. מקץ כמה ימים, הצליחו הספרדים לאתר וללכוד אותה, והוציאו אותה להורג ב-20 בספטמבר 1763, בככר העיר ויגאן. צאצאים של משפחתה של סילאנג (מצד אביה) עדיין חיים בפיליפינים, בין היתר באחוזה ההיסטורית של משפחת קאריניו. הבית עצמו הפך למוזיאון וגלריה לאמנות, ומוצג בו בין השאר החדר שבו שהתה סילאנג כשהסתתרה אצל דודה. בפיליפינים מוענק עיטור בשם "מסדר גבריאלה סילאנג" לנשות ראשי מדינות וממשלות, בפיליפינים ובעולם. העיטור הוענק בין היתר לאימלדה מרקוס ולסופיה, מלכת ספרד. היא מונצחת במחוז אילוקוס בשם בית החולים האזורי, באנדרטה בעיר פידיגאן, בפארק טאנגדאן, ועוד. פסל של סילאנג רכובה על סוס, שיצק חוזה מ' מנדוסה בשנת 1971, הוצב בראשית המאה ה-21 במרכז מקאטי, בלב מנילה. ארגון־גג פיליפיני שהוקם בשנת 1984, ושמאגד ארגוני נשים ברחבי המדינה ומקדם מיזמים בעד שוויון זכויות, מלחמה בסחר בנשים, תרבות אונס, צנזורה, ועוד, נקרא GABRIELA, על שמה של סילאנג, ומשמש ראשי תיבות (באנגלית) לתיאור "אספה כללית המאגדת נשים בעד רפורמות, יושרה, שוויון, מנהיגות, ופעולה". אסטרואיד 7026 Gabrielasilang, שהתגלה על ידי אלינור הלין נקרא על שמה. ההכרזה על השם ניתנה בנובמבר 2019. מדיה וקבצים בנושא גבריאלה סילאנג בוויקישיתוף "MINOR PLANET CIRCULARS/MINOR PLANETS AND COMETS, M.P.C 117229" (PDF). 8 בנובמבר 2019. {{cite web}}: (עזרה)
חן שפירא

חן שפירא (נולדה ב-5 בדצמבר 1956) היא רופאה קרדיולוגית ישראלית, כיהנה כמנהלת מרחב חיפה וגליל מערבי של שירותי בריאות כללית, וקודם לכן כיהנה כמנהלת מרכז רפואי כרמל. חן שפירא נולדה וגדלה בחיפה. לאחר שסיימה את לימודי התיכון בבית הספר הריאלי בחיפה נרשמה ללימודי רפואה בטכניון. את הסטאז' עשתה בבית חולים כרמל ולאחר מכן המשיכה להתמחות בקרדיולוגיה אותה סיימה ב-1988. במקביל להתמחותה החלה לשמש כרופאת הקיבוץ אושה, תפקיד אותו מילאה במשך 17 שנה עד 2004. בתום התמחותה מונתה לאחראית יחידת טיפול נמרץ לב, מומחיותה העיקרית הייתה טיפול בבעיות לב של נשים בהריון. ב-1996 מונתה לסגנית מנהל מרכז רפואי כרמל. ב-2001 מונתה למנהלת רפואית של מחוז חיפה וגליל מערבי בשירותי בריאות כללית. ב-2007 מונתה למנהלת מרכז רפואי כרמל (לאחר כהונתו של ד"ר יעקב זילברג). במהלך כהונתה היה זה בית החולים הראשון בישראל לקבל את הסמכת הארגון הבינלאומי לאיכות ובטיחות ברפואה JCI, כבית חולים אקדמי ומחקרי ב-2010. ב-2015 סיימה את כהונתה כמנהלת מרכז רפואי כרמל, ומונתה למנהלת מרחב חיפה וגליל מערבי של שירותי בריאות כללית. בספטמבר 2017 הודיעה על יציאתה לשבתון, לאחר שנחשף כי רופא במרחב עליו הייתה ממונה השתכר כ-350 אלף שקלים בחודש במסגרת מעבר מקופת החולים מאוחדת לשירותי בריאות כללית, והוחלפה על ידי רו"ח אלי כהן. שפירא משמשת כפרופסור משנה קליני בפקולטה לרפואה בטכניון. שפירא בעלת תואר שני בבריאות הציבור ומינהל רפואי (MPH) משלוחת אוניברסיטת קלארק בישראל. היא אם לארבעה בנים. מתגוררת בחיפה. שי חורב, חן שפירא, בלקסיקון החיפאים אישים ודמויות בחיפה, דוכיפת הוצאה לאור, עמ' 380, 2018. פרופ' מ"ק חן שפירא, באתר שאל את הרופא ד"ר חן שפירא, באתר מגזין פורבס אירוע מלא חן - חילופי תפקידים בכרמל, פרופ' משנה חן שפירא מחליפה כיסא ונפרדת רן רזניק, בעקבות תחקיר "ישראל היום": חקירה נגד קופ"ח כללית, באתר www.israelhayom.co.il, ‏3.9.17 נורית פלד-קירשטיין, מנהל מרחב חדש לשירותי בריאות כללית, באתר כלבו – חיפה והצפון, 19 בספטמבר 2017
פטיש חירום

פטיש חירום הוא אמצעי בטיחות המותקן בכלי רכב ומשמש להימלטות באמצעות שבירת החלון בשעת חירום. הפטיש בעל ידית פלסטיק וקצה מפלדה. השימוש העיקרי בו הוא לשבירת חלון, במקרה של אירוע או תאונה בו לא ניתן לצאת דרך הדלתות. פטיש החירום נפוץ בתחבורה הציבורית, בעיקר באוטובוסים ורכבות. מדיה וקבצים בנושא פטיש חירום בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה ובנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צ'הארשנבה סורי

צ'הארשנבה סורי (בפרסית: چهارشنبه ‌سوری, בתרגום לעברית: יום רביעי של האור או יום רביעי האדום), נקרא גם פסטיבל האש. נחגג בקרב העמים האיראניים, כדוגמת הפרסים, האזרים, הכורדים ועוד. האירוע מתקיים בערב יום רביעי שלפני הנורוז; יום רביעי האחרון של לוח השנה הפרסי כהקדמה לנורוז, המציין את בואו של האביב. הפסטיבל מתוארך להתקיים בקרב העמים הכורדים זורואסטרים מכ-1,700 לפני הספירה. הפסטיבל כולל הדלקת מדורות ומשחקי אש: קפיצה ואקרובטיקה מעל האש, ויצירת צורות בעזרת האש שמטרתם העברת האדמומיות, הבשלות והבריאות של האש לאנשים דרך פעולות אלו. המדורות נשארות דולקות עד לשעות הבוקר כדי "לשמור על השמש בחיים". החגיגה מתחילה בדרך-כלל בערב בהדלקת המדורות; האנשים קופצים מעל למדורות וקוראים: "zardi-ye man az toh, sorkhi-ye toh az man", שפירושו: "הצהוב שלי אליך והאדום שלך אלי". הכוונה בכך למעין טקסט טיהור שבו החולי, החיוורון, הבחילות, והבעיות של האדם עוברים למדורה – והאדמומיות, הבשלות, החום, האנרגיה והבריאות של המדורה עוברים לאדם. ביום זה יש אנשים הלובשים תחפושות ועוברים מדלת לדלת בבקשה לממתק או קונדס; נוהגים לחלק פירות יבשים או דליי מים. אנשי דת איראנים מוסלמים יצאו נחרצות נגד מנהג חגיגות הצ'הארשנבה סורי, לאור מקורו הלא-אסלאמי. מגמה זאת התחזקה בפרט החל מ-1979 והמהפכה האסלאמית, בטענה כי "מנהגי החג הם בבחינת אמונה תפלה שיש לבטלה." עם זאת, ב-2023, החג נחגג באופן מחתרתי באיראן על ידי מפגינים מתנגדי הממשל האיראני בעיר כרג'. נורוז זורואסטריות מדיה וקבצים בנושא צ'הארשנבה סורי בוויקישיתוף Kasheff and Saʿīdī Sīrjānī, Manouchehr and ʿAlī-Akbar. "ČAHĀRŠANBA-SŪRĪ". Encyclopædia Iranica. Retrieved 2014-12-29. Persian Fire-Jumping Festival, Alison Fu. ČAHĀRŠANBA-SŪRĪ. Retrieved 2012-03-18. Massoume Price, Chahar Shanbeh Soori, The Fire Festival of Kurdish Peoples Kasheff and Saʿīdī Sīrjānī, Manouchehr and ʿAlī-Akbar. "ČAHĀRŠANBA-SŪRĪ". Encyclopædia Iranica. Retrieved 2014-12-29. Massoume Price, Chahar Shanbeh Soori, The Fire Festival of Iranian Peoples רז צימט, "צ'הארשנבה סורי": ויכוח מתמשך על מסורת טרום-אסלאמית ברפובליקה האסלאמית, 2012.
גבע ברקאי

גבע ברקאי (נולד ב-29 ביוני 1978) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם. ברקאי נולד בקיבוץ אילון והתחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל חיפה. בעונת 1997/1998 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, במשחק נגד הפועל כפר סבא במסגרת גביע הטוטו. בקיץ 2000 הושאל להפועל צפרירים חולון על מנת לצבור דקות משחק, ואת שער הבכורה שלו בקבוצה הבקיע בהפסד 2–4 לבני יהודה תל אביב. בסיום העונה חזר להפועל חיפה, ושיחק במדיה עונה נוספת. בעונת 2002/2003 חתם בהפועל רמת גן מהליגה הלאומית, עמה זכה בגביע המדינה. בקיץ 2004 חתם ברקאי בבני יהודה תל אביב. במחזור ה-21 הבקיע את שער הניצחון נגד בני סכנין בדקה ה-86. בקיץ 2005 חתם בבני סכנין ובסיום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית, אך עונה לאחר מכן הוא העפיל עמה בחזרה לליגת העל. בתחילת עונת 2007/2008 לא זכה ברקאי לדקות משחק רבות, ובינואר 2008 חתם בהפועל עכו. בעונת 2008/2009 העפיל עם הקבוצה לליגת העל לאחר 31 שנים בליגות הנמוכות. בינואר 2012 חתם בהפועל אסי גלבוע מליגה א', במטרה לסייע לקבוצה להעפיל לליגה הלאומית, אך בפלייאוף הפסידה הקבוצה למכבי יבנה. בקיץ 2012 חתם בהפועל עפולה. בסיום העונה העפיל עם הקבוצה לליגה הלאומית לראשונה בתולדות המועדון. ביולי 2015 הצטרף למכבי עירוני קריית אתא מליגה א', במדיה שיחק עונה אחת. בנובמבר 2016 ערך הופעה אחת במדי הפועל טירת כרמל מליגה ב' ולאחר מכן פרש ממשחק פעיל. גבע ברקאי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל גבע ברקאי, באתר Transfermarkt גבע ברקאי, באתר Soccerway גבע ברקאי, באתר FootballDatabase.eu
שביתת הפועלים הכללית בארגנטינה ב-1921

שביתת הפועלים הכללית בארגנטינה ב-1921 פרצה לאחר המשבר החברתי-הכלכלי החקלאי חסר התקדים של 1912-1920. כאשר אלפי חקלאים מאורגנים החלו בשביתה ואף חיבלו בייצור החקלאי. כשלאחר שנת 1919 השביתה רכשה מורכבות נוספת כאשר אלפי עובדים חסרי אדמה, המועסקים על ידי אריסים החלו בתנועות שביתה עצמאיות. השביתה הייתה רחבת היקף והתפשטה לכל רחבי ארגנטינה. עד שנת 1921 לא היה חוק בארגנטינה שהגן על החקלאים מפני ניצול מופרז של האריסים או בעלי הקרקעות. כך שהיו מצבים בהם החקלאים, עם תום מועד החוזה, נאלצו לארוז את חפציהם מבלי לדעת להיכן פניהם מועדות או מתי תזדמן להם העבודה הבאה. דמי השכירות היו מופרזים וגרמו לאריסים לפרוס את תשלומיהם באשראי, כך כאשר הכה המשבר הכלכלי העולמי של שנת 1920 הדבר הביא להרעה במצב החקלאים ועובדי האדמה בארגנטינה, שגם הם שקעו בחובות. בנוסף, דמי השכירות הגבוהים גרמו לחקלאים להרחיב את נטיעותיהם, דבר שהביא לעליה בהיצע הסחורות ולירידת מחירים. דבר שהיווה כמרכיב נוסף לסיבה לכך שחלק מהחקלאים לא יכלו לעמוד בעלויות האשראי והשכירות והוביל לקיצוץ במתן האשראי ופינוי אריסים מאדמותיהם. בעקבות המשבר וגירוש האריסים מאדמותיהם, החקלאים החליטו להילחם בבעלי הקרקעות ולארגן שביתה כפרית בקנה מידה רחב, אשר נתמך על ידי אנשי העסקים המקומיים הקטנים והעיתונים הכפריים. השביתה החלה בסנטה-פה ומשם התפשטה לכל רחבי ארגנטינה. באותה העת, רבים מהאדמות והכפרים היו שייכים לאליטות המקומיות או שנשלטו על ידי אינטרסנטים בריטיים. לכן מכשהתחילו השביתות להחמיר, נציגים דיפלומטים בריטיים ואמריקאים ייצרו לחצים על-מנת לדכא את השביתה. למרות שלחצים אלו החלו עוד לפני כן, רק בשנת 1921 החלו בדיכוי השובתים באמצעים אלימים ואף בחיסולים פוליטיים. תחילה הממשלה הארגנטינאית ראתה בשביתה כמעשה מרדנות וביקשה מהחקלאים לחזור לעבודה. משהדיפלומטיה לא עבדה עברה הממשלה לשימוש בדיכוי משטרתי, בטענה כי הסיבה לשביתה הייתה שהמסיתים "זוממים נגד שלוות הציבור והסדר העולמי". הממשלה עצרה כל מי מעורב בשביתה ואף הגלתה אנשים. מדיה וקבצים בנושא שביתת הפועלים הכללית בארגנטינה ב-1921 בוויקישיתוף Solberg, Carl. 1971. Rural Unrest And Agrarian Policy In Argentina: 1912-1930. Journal of Interamerican Studies and World Affairs 13(1). Solberg, Carl. 1971. Rural Unrest And Agrarian Policy In Argentina: 1912-1930. Journal of Interamerican Studies and World Affairs 13(1). Horowitz, Joel. 1995. Argentina's Failed General Strike of 1921: A Critical Moment in the Radicals' Relations with Unions. The Hispanic American Historical Review 75(1). Solberg, Carl. 1971. Rural Unrest And Agrarian Policy In Argentina: 1912-1930. Journal of Interamerican Studies and World Affairs 13(1). Horowitz, Joel. 1995. Argentina's Failed General Strike of 1921: A Critical Moment in the Radicals' Relations with Unions. The Hispanic American Historical Review 75(1). Solberg, Carl. 1971. Rural Unrest And Agrarian Policy In Argentina: 1912-1930. Journal of Interamerican Studies and World Affairs 13(1).
מיקיפסה

מיקיפסה (בלטינית: Micipsa) או מכוסן (בנומידית (אנ'): MKWSN, בפיניקית: 𐤌𐤊𐤅𐤎𐤍 – מכוסן) היה מלך נומידיה בין 149–118 לפנה"ס. בנו של מסיניסה, אחיהם של אסטנבעל וגולוסה, ואביהם של היימפסל הראשון ואדהרבעל. לאחר מותו פרצה מלחמת יוגורתה. הוא נזכר לראשונה במאורעות משנת 151 לפנה"ס, עת יצא לשליחות דיפלומטית יחד עם אחיו גולוסה לקרתגו. השליחות נכשלה ופרצה המלחמה הפונית השלישית, שמיקיפסה נטל בה חלק ככל הנראה. בשנת 148 לפנה"ס מת מסיניסה ובעודו על ערש דווי ביקש מהמצביא הרומאי פובליוס קורנליוס סקיפיו אמיליאנוס לחלק את ממלכתו בין בניו. סקיפיו קיים צוואה זו בנאמנות, והממלכה חולקה. אולם גולוסה ואסטנבעל מתו, ככל הנראה ממגפה, ומיקיפסה הפך למלך היחיד של נומידיה. הוא אף אימץ את יוגורתה, בנו של אסטנבעל. שנות מלכותו של מיקיפסה היו שלוות ורגועות, נומידיה הייתה אז בשיא כוחה. אולם מיקיפסה היה מודאג מבנו המאומץ יוגורתה, שהיה מוכשר ופיקח יותר משני בניו של מיקיפסה, אדהרבעל, והיימפסל. מיקיפסה שלח אותו לסייע לרומאים במלחמת נומאנטיה, בתקווה שימות שם. אולם הוא חזר משם עטור תהילה, ובידו מכתב מהמפקד הרומאי שמשבח את אומץ ליבו ופיקחותו של יוגורתה, כולל רמיזה מהמפקד הרומאי לכך שיוגורתה הוא המתאים לשלטון מבין בניו של מיקיפסה. מיקיפסה התייחס אל יוגורתה בחשש ובכבוד, ולפני מותו ציווה ששני בניו ויוגורתה ישלטו יחד. הוא הפציר ביוגורתה שיזכור את הטובות שהוא גמל לו, וישמור על השלום עם שותפיו לשלטון יוגורתה הסכים. ההסדר שקבע מיקיפסה לא החזיק מעמד, וזמן קצר לאחר מותו פרצה מלחמת יוגורתה. סאלוסטיוס קריספוס, תרגום: שרה דבורצקי, קאטילינא-יוגורתה - קטעים מדברי הימים, ירושלים: מוסד ביאליק, 1968 מדיה וקבצים בנושא מיקיפסה בוויקישיתוף KAI 101 KAI 101, 112, 141, 161 גאיוס סאלוסטיוס קריספוס, "מלחמת יוגורתה", סעיף 6. גאיוס סאלוסטיוס קריספוס, "מלחמת יוגורתה", סעיף 7. גאיוס סאלוסטיוס קריספוס, "מלחמת יוגורתה", סעיף 9. גאיוס סאלוסטיוס קריספוס, "מלחמת יוגורתה", סעיף 10.
הכרוניקה של נבונאיד

הכרוניקה של נבונאיד היא כרוניקה המתארת את שנות מלכותו של נבונאיד, אחרון מלכי בבל העצמאיים לפני הכיבוש הפרסי. הכרוניקה כתובה על גבי לוח חמר, מעריכים שבשלמותה היא כללה כמה מאות שורות, אולם כיום נותרו ממנה רק 75 שורות מקוטעות. למרות זאת הכרוניקה היא המקור האמין ביותר לכיבוש בבל בידי כורש. כמעט כל האירועים המוזכרים בכרוניקה מתרחשים בבבל, אם כי מדי פעם נזכר גם אירוע שהתרחש באחת המדינות הסמוכות, כך לדוגמה קרב הגבול הפרסי בין כורש לאסטיאגס. הכרוניקה נרכשה בשנת 1879 בידי המוזיאון הבריטי והיא מוצגת שם עד היום. היא אוזכרה לראשונה בידי הנרי רולינסון, בשנת 1880, במגזין "אתנאום" תחת הכותרת "האנאלים של נבונאיד" ושנתיים מאוחר יותר תורגמה לאנגלית לראשונה. ומאז תורגמה לאנגלית מספר פעמים בין היתר בידי סידני סמית, (Sidney Smith) לאו אופנהיים (Leo Oppenheim), ואמיליה קורט (Amélie Kuhrt). הרקע ההיסטורי להצהרת כורש, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח Oppenheim, A.L. "The Babylonian Evidence of Achaemenian Rule in Mesopotamia". In Gershevitch, Ilya (ed), The Cambridge History of Iran: Vol. 2 : The Median and Achaemenian periods, p. 535. Cambridge University Press, 1993 Smith, Sidney. Babylonian Historical Texts Relating to the Capture and Downfall of Babylon, p. 98. Taylor & Francis, 1975 התרגום המלא באתר ליוויוס Kuhrt, Amelie. The Persian Empire: A Corpus of Sources of the Achaemenid Period. London: Routledge, 2007
Doogee

Doogee הוא מותג של החברה הסינית KVD שבסיסה בשנזן לייצור טלפונים חכמים. ייחודיות החברה בכך שהיא מציעה טלפונים חכמים ברמה גבוהה יחסית, אך במחיר שווה לכל נפש. המותג Doogee נוסד בשנת 2013 על ידי פאביו סטימיו, כמותג שלישי של חברת KVD INTERNATIONAL GROUP. החברה מתאפיינת במוצרים ברמה סבירה שמשתווים למכשירים שמשווקים במערב. החברה גם נתנה את חסותה למועדון הכדורגל הספרדי ויאריאל. לקוחות ישראלים רבים נחשפים למותג DOOGEE בעיקר דרך אתרי הקמעונאיות הבין-לאומיות הידועות כדוגמת Aliexpress,Ebay, שם הם נמכרים במחיר נמוך במיוחד. לאחרונה החלו יבואנים מקומיים כדוגמת חברת סופטיט בע"מ וחברת IGWT, לייבא את הטלפונים לארץ ולספק ללקוחות חשיפה מקומית למותג וכמו כן שירות וחלקי חילוף. Doogee COLLO DG100 Doogee COLLO 3 DG110 Doogee COLLO 2 DG120 Doogee SIDETA DG129 Doogee MOON DG130 Doogee TITANS DG150 Doogee HOTWIND DG200 Doogee RAINBOW DG210 Doogee Leo DG280 Doogee VOYAGER DG300 Doogee VOYAGER2 DG310 Doogee MINT DG330 Doogee PIXELS DG350 Doogee LATTE DG450 Doogee DISCOVERY DG500 Doogee DISCOVERY 2 DG500C Doogee FIND DG510 Doogee DAGGER DG550 Doogee BIGBOY DG600 Doogee MAX DG650 Doogee MAX DG650S Doogee DG-PHABLET DG685 Doogee VALENCIA DG800 Doogee TURBO DG2014 Doogee KISSME DG580 Doogee OCTACORECONFLASH DG634 Doogee x6 Doogee x5 max Doogee x5 pro Homtom ht3 pro Homtom ht7 pro Doogee T5 טלפון חכם מדיה וקבצים בנושא Doogee בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Doogee (באנגלית) Doogee, ברשת החברתית פייסבוק Doogee, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Doogee, ברשת החברתית אינסטגרם Doogee, ברשת החברתית טיקטוק Doogee, ברשת החברתית VK Doogee, סרטונים בערוץ היוטיוב Doogee, באתר פינטרסט גד גניר, DG2014: רוצים סמארטפון באלף שקל?, באתר הארץ, 19 ביולי 2014 צחי הופמן, ‏שחקנית סמארטפונים חדשה בישראל - DOOGEE, באתר גלובס, 6 ביולי 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.