laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
משל שני הבנים

משל שני הבנים הוא אחד ממשלי ישו, שסופר על ידיו בברית החדשה. המשל מופיע בבשורת מתי כ"א 32-28. המשל מעמיד אלה מול אלה את המוכסים (גובי המס) והזונות שקיבלו והאמינו במסר שהעביר ולימד יוחנן המטביל, לעומת ה"אנשי הדת" לכאורה, שלא קיבלו ולא האמינו לו. קדם למשל הסיפור במתי כ"א 23–27 בו ישו הגיע למקדש ולימד. ראשי הכוהנים וזקני העם התרעמו עליו ושאלו אותו באיזו רשות הוא עושה זאת, והוא עונה להם בשאלה: "טְבִילַת יוֹחָנָן מֵאַיִן הָיְתָה הֲמִּשָׁמַיִם אִם־מִבְּנֵי אָדָם?" על כך מסרבים הם להשיב מפחד העם החושבים את יוחנן המטביל לנביא, "אִם־נֹאמַר מִשָׁמַיִם וְאָמַר אֵלֵינוּ מַדּוּעַ אֵפוֹא לֹא הֶאֱמַנְתֶּם בּוֹ וְאִם־נֹאמַר מִבְּנֵי אָדָם יְרֵאִים אֲנַחְנוּ אֶת־הֲמוֹן הָעָם כִּי־כֻלָּם חֹשְׁבִים אֶת־יוֹחָנָן לְנָבִיא". לכן עונה להם ישו, שגם הוא לא יענה להם, אך הוא מספר את המשל על שני הבנים. המשל הוא כדלקמן: 28 אֲבָל מַה־דַּעְתְּכֶם אִישׁ הָיָה וְלוֹ שְׁנֵי בָנִים וַיִּגַּשׁ אֶל־הָרִאשׁוֹן וַיֹּאמֶר בְּנִי לֵךְ הַיּוֹם וַעֲבֹד בְּכַרְמִי׃ 29 וַיַּעַן וַיֹּאמֶר לֹא חָפַצְתִּי וְאַחֲרֵי־כֵן נִחַם וַיֵּלַךְ׃ 30 וַיִּגַּשׁ אֶל־הַשֵׁנִי וַיְדַבֵּר כָּזֹאת גַּם־אֵלָיו וַיַּעַן וַיֹּאמֶר הִנְנִי אֲדֹנִי וְלֹא הָלָךְ׃ 31 מִי מִשְׁנֵיהֶם עָשָׂה אֶת־רְצוֹן אָבִיו וַיֹּאמְרוּ אֵלָיו הָרִאשׁוֹן וַיֹּאמֶר לָהֶם יֵשׁוּעַ אָמֵן אֹמֵר אֲנִי לָכֶם הַמּוֹכְסִים וְהַזּוֹנוֹת יְקַדְּמוּ אֶתְכֶם לָבוֹא אֶל־מַלְכוּת הָאֱלֹהִים׃ 32 כִּי יוֹחָנָן בָּא אֲלֵיכֶם בְּדֶרֶך צְדָקָה וְלֹא הֶאֱמַנְתֶּם לוֹ וְהַמּוֹכְסִים וְהַזּוֹנוֹת הֵם הֶאֱמִינוּ לוֹ וְאַתֶּם רְאִיתֶם וְלֹא נִחַמְתֶּם אַחֲרֵי־כֵן לְהַאֲמִין לוֹ׃ — הבשורה על-פי מתי, פרק כ"א, פסוקים 28–32, בתרגום דליטש במשל זה, הנמשל לאב הבנים הוא למעשה אלוהים. שני הבנים מייצגים שני טיפוסים של מאמינים, הראשון הוא אותו טיפוס שטוען שהוא דתי ומאמין (כמו הכוהנים וזקני העם), אך כשמגיע הזמן להוכיח את אמונתו במעשים, למעשה לעשות את רצון אביו (אלוהים), לקיים רצונו ומצוותיו, הוא לא עושה כך, על אף הצהרתו כלפי חוץ שכך יעשה. השני הוא אותו טיפוס של אדם שלכאורה אינו מאמין או לפחות אינו מצהיר בגלוי על אמונתו ודתיותו, דוחה את רצון אביו בתחילה (כמו פשוטי העם לרבות החוטאים שביניהם, שהאמינו לדברי יוחנן מטביל) אך בסופו של דבר כן עושה את רצון אביו (אלוהים). ישו מוכיח במשל זה את אלה שראו את עצמם כמוסריים (הכוהנים, הפרושים וזקני העם, ראשי הדת); ואילו אלה הנחשבים כחוטאים, כגון גובי המס (מוכסים) והזונות, קיבלו והאמינו למסר והלימוד של יוחנן המטביל ושבו בעקבות זאת בתשובה. המשל הזה דומה בנושא למשל המוכס והפרוש. משל הפרוש והמוכס ישו הברית החדשה משלי ישו מדיה וקבצים בנושא משל שני הבנים בוויקישיתוף
מיזלן דובאל

מיזלן דובאל (באנגלית: Miselaine Duval) היא קומיקאית, מפיקת טלוויזיה, תסריטאית, ושחקנית מאוריציאנית. היא ידועה בזכות תפקידה בסדרות "Fami Pa Kontan" (בתרגום חופשי לעברית: משפחות לא מאושרות) ו-"Kel Famille" (בתרגום חופשי לעברית: משפחת קל). היא המייסדת של קבוצת הקומיקאים "Komiko" (בתרגום חופשי לעברית: קומיקו). דובאל התעניינה במשחק מגיל 12. לבתום לימודיה, היא התחילה לשחק תפקידים שונים בסדרות טלוויזיה, ובסופו של דבר העדיפה לשחק כקומיקאית. מיזלן דובאל, ברשת החברתית פייסבוק מיזלן דובאל, ברשת החברתית אינסטגרם Miselaine Duval: Tout est prêt pour le Festival du rire, באתר "grandbale.me"‏, 5 ביולי 2012 Personnalités de la décennie – Les lauréats de Radio Plus,‏ Le Défi Quotidien,‏ 17 באפריל 2012 THÉÂTRE: Miselaine Duval est La Grande Folle, באתר "Le Mauricien: Accueil"‏, 8 בספטמבר 2011 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מיזלן דובאל".
מחזור סלוניקי

מחזור סלוניקי הוא אלבום מוזיקלי ליטורגי, שהופק בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 בסיוע מכון רננות. מן האלבומים הראשונים העוסקים במורשת הליטורגית של יהדות סלוניקי שהושמדה ברובה בשואת יהודי יוון. שמו של האלבום לקוח ממחזורי תפילה שיצאו לאור בידי בית הכנסת היכל יהודה שבתל אביב-יפו: מחזור לראש השנה בנוסח הספרדים, מחזור שלוניקי לשלש רגלים ומחזור שלוניקי ליום כפור. כל אלו יצאו במתכונת מהדורת דפוס קופת "עץ החיים" שלוניקי, תרל"ו (1876). על גבי עטיפת התקליט מופיע צילום של המגדל הלבן שמזוהה עם העיר סלוניקי וכן צילום של חזית בית הכנסת היכל יהודה שבתל אביב. התקליט שהופק מקבץ פיוטים מרכזיים של הימים הנוראים בנוסח יהודי סלוניקי. השירים לוו במתכונת של תזמורת קאמרית. חלק מן הביצועים בתקליט שודרו במסגרת תוכנית הטלוויזיה הישראלית "בצאת השבת" בעשירי בספטמבר 1977, תוכנית זו נערכה בידי יצחק ש. רקנטי. בין הפיוטים שבוצעו: תפילת אבינו מלכנו אדון הסליחות אדיר ונאור אחות קטנה אל נורא עלילה אם אפס רובע הקן בזוכרי על משכבי ידי רשים נחלשים יה שמע אביוניך לך אלי תשוקתי ענה עני שפל כל השפלים עת שערי רצון להפתח שמושר חציו בעברית וחציו בלאדינו. כמה מיוצאי סלוניקי נתנו לפיוט זה פרשנות הקשורה לשואת בני הקהילה. קמתי באשמורת שומר ישראל המבצעים היו יצחק ש. רקנטי, בן ציון נתנאל, יעקב צדיקריו, יהודה נגרין, אברהם ש. רקנטי וכן החזן הצעיר משה ליאון, לימים ראש עיריית ירושלים. ערך את האלבום עזרא ברנע. הפיק יצחק ש. רקנטי. מעבד מוזיקלי המנצח איתן אביצור. מחזור סלוניקי מפיוטי יהודי שלוניקי לימים הנוראים, באתר הספרייה הלאומית ערוצי שמע של כל השירים באלבום, באתר הספרייה הלאומית על האלבום, באתר הספרייה הלאומית ורד רקנטי, הלל ישראל, שִׂיחוּ לְאִמִּי כִּי שְׂשׂוֹנָהּ פָּנָה - שואת יהודי סלוניקי, באתר מדרשת, ‏21.11.2018
חרטום (סרט)

חרטום (באנגלית: Khartoum) הוא סרט היסטורי אפי רחב ממדים משנת 1966 המבוסס על פרשת חייו ומותו של צ'ארלס גורדון בעת כיבוש ח'רטום על ידי כוחותיו של מוחמד אחמד שקרא לעצמו בשם המהדי בשנת 1885. בתפקידים הראשיים, צ'רלטון הסטון, לורנס אוליבייה, ריצ'רד ג'ונסון ורלף ריצ'רדסון. התסריט שונה מהאמת ההיסטורית בכך שמופיעות בו שתי פגישות אישיות בין גורדון והמהדי בעוד שלמעשה הם לא נפגשו מעולם אבל הייתה חליפת איגרות ביניהם. הסרט צולם במצרים והסצנות הפנימיות צולמו בבריטניה. ההסברים ההיסטוריים מוקראים בתחילת וסוף הסרט על ידי ליאו גן. הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר. רלף ריצ'רדסון היה מועמד לפרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד ראשי וכן היה הסרט מועמד לפרס באפט"א לעיצוב האמנותי. כוח של 10,000 חיילים מצריים בפיקודו של הקולונל הבריטי ויליאם היקס (אדוארד אנדרדאון) עובר בחולות המדבר בסודאן ב-1883. החיילים מותשים וחלק מהם מתעלפים מצמא. הם לא שמים לב לכוח גדול של פרשים סודנים פנאטים בפקודו של מוחמד אחמד המכונה המהדי (לורנס אוליבייה, שאורב להם על הגבעות ולפי פקודתו הם מסתערים עליהם ותוך זמר קצר הם הורגים את רובם ולוקחים שלל את הרובים והתותחים שלהם. הידיעות על כך מגיעות ללונדון וראש הממשלה ויליאם גלאדסטון (רלף ריצ'רדסון) מתבקש להגיב. הוא אינו רוצה להסתכן בשליחת צבא לסודאן. שר החוץ, לורד גרנוויל (מייקל הורדרן) מציע לשלוח את צ'ארלס גורדון (צ'רלטון הסטון) לסודאן ללא צבא לשם פינוי הבריטים והאזרחים הזרים מח'רטום. לגורדון היה ניסיון בסודאן לאחר ששירת שם מספר שנים והפסיק את סחר העבדים שם. גלדסטון מקבל את ההצעה בחוסר רצון בגלל סלידתו מאופיו העצמאי והבלתי מתפשר של גורדון. גורדון מקבל את ההצעה ונשלח לסודאן בלוויית קולונל סטיוארט (ריצ'רד ג'ונסון). הוא נפגש עם אל-זובייר רחמה מנסור (זיה מוהדין) ומבקש את עזרתו אך נענה בשלילה בחמת זעם היות שגורדון הוציא בעבר את בנו להורג במסגרת מלחמתו בסחר העבדים. הם מגיעים לחרטום בפברואר 1884 ומתקבלים בהתלהבות על ידי הסודנים. גורדון נפגש עם המהדי שמבהיר לו שמטרתו לכבוש את כל סודאן ולאחר מכן להמשיך ולהשליט את שלטון האסלאם על כל המזרח התיכון. גורדון מתחיל לבצר את העיר אף על פי שנאמר לו שאין זה תפקידו. סטיוארט נשלח ללונדון ומודיע על כך לגלדסטון. גלדסטון נמצא בלחץ ציבורי והפגנות המוניות נערכות בלונדות לשלוח צבא לחלץ את גורדון. לבסוף הוא מסכים לשלוח צבא בפיקודו של גרנט ג'וזף וולסלי (ניג'ל גרין) וסיוארט מגיע לחרטום בספינת קיטור על מנת לפנות את האזרחים ואת גורדון. גורדון מסרב להתפנות ונותן את טבעתו לסטיוארט. הספינה מותקפת על ידי מהדיסטים וכל נוסעיה נרצחים. גורדון בונה תעלה בין הנילוס הלבן והנילוס הכחול והופך את חרטום לאי. הוא נפגש שוב עם המהדי שמציע לו להתפנות בשלום מחרטום ומראה לו את כף ידו הכרותה של סטיוארט עם הטבעת שנתן לו. חרטום במצור והמים בנילוס ובתעלות נמצאים בשפל ולא מאפשרים הגנה טובה. לבסוף מסתערים 100,000 מהדיסטים על חרטום. רבים מהם נהרגים באש ובתותחי המגינים אבל הם מצליחים להרוס את השער, לפרוץ לעיר ולארמון השלטון. גורדון שומע את קולות המלחמה ויוצא מהארמון בבגדי השרד שלו. ההמון משתתק אך אחד מהם זורק כידון שננעץ בגורדון והורג אותו. ראשו נכרת ומוצג אל מוט לעיניו של המהדי שאינו מרוצה מכך. "חרטום", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "חרטום", באתר נטפליקס "חרטום", באתר AllMovie (באנגלית) "חרטום", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "חרטום", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) חרטום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קדימון לסרט חרטום, באתר יוטיוב
חף מפשע (סדרת טלוויזיה בריטית)

חף מפשע (באנגלית: Innocent) היא מיני-סדרה בריטית בהפקת TXTV productions, ששודרה לראשונה ברשת ITV בארבעה לילות רצופים מ-14 עד 17 במאי 2018. בסדרה מככבים לי אינגלבי בתפקיד דייוויד קולינס, דניאל ראיין בדמות פיל קולינס, אחיו המסור של דייוויד, הרמיוני נוריס בתפקיד אליס מופאט, ואדריאן רולינס בתפקיד בעלה, רוב מופאט. הסדרה יצאה ב-DVD ב-21 במאי 2018. ב-17 במאי 2021 עלתה העונה השנייה וכללה גם היא 4 פרקים. דייוויד קולינס (לי אינגלבי) הורשע ברצח אשתו טארה. אחרי שבע שנים שישב בכלא הוא זוכה מסיבות טכניות. הסיפור סובב אודות הניסיון לגלות את הרוצח האמיתי של טארה. בעלילה מעורבים השוטרים, אחותה של טארה אליס (הרמיוני נוריס), שלה יש משמורת על ילדיו של דייוויד, ואחיו של דייוויד (דניאל ראיין). לי אינגלבי – דייוויד קולינס דניאל ראיין – פיל קולינס, אחיו הנאמן של דייוויד הרמיוני נוריס – אליס מופאט, אחותה של טארה ואשתו של רוב אדריאן רולינס – רוב מופאט, בעלה של אליס אנג'ל קולבי – מפקחת בילוש קאתי הדסון פיון או'שיי – ג'ק וילסון נייג'ל לינדזי – מפקח בילוש ויליאם ביץ' אלואיז וב – רוזי וילסון סמואל אדוארד-קוק – בלש סטיב בקטון זהרה אחמדי –סמלת בילוש, מארי לוז גרסיה האנה בריטלנד – מליסה וילסון כריסטינה קול – לואיז וילסון טוני גרדנר – סנ"צ הילמן ניקולס אסבורי – ריילנד הדסון אליוט קוואן – טום וילסון הסדרה השיגה אחוזי צפייה ממוצעים לרצועת השידור שלה. בפרק הראשון צפו 7.05 מיליון איש, ובפרק השני צפו 5.85 מיליון איש. "חף מפשע", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "חף מפשע", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Innocent" (באנגלית). Acorn Media UK. 21 במאי 2018. {{cite web}}: (עזרה) Crumlish, Callum (17 במאי 2018). "Innocent on ITV: Viewers stunned as murderer revealed in epic final twist". Express.co.uk (באנגלית). {{cite web}}: (עזרה) Weekly top 30 programmes
גבי נוימרק

גבריאל (גבי) נוֹיְמַרְק (17 באוגוסט 1946 – 4 בדצמבר 2000) היה כדורסלן ישראלי, בגובה 1.98 מטרים, ששיחק בין היתר בעמדת הסנטר במכבי תל אביב ובנבחרת ישראל. נולד לוויקטור ואילזה נוימרק בטבריה. החל את הקריירה במועדון הכדורסל של מכבי נתניה. בעונת 1966/1967 עבר למכבי תל אביב, בה שיחק 9 עונות במהלכן היה שותף ב-8 אליפויות ו-7 גביעי מדינה. נוימרק שיחק, בין היתר, תחת המאמן יהושע רוזין, יחד עם טל ברודי. אחת ההופעות היותר זכורות של נוימרק היא במשחקה של מכבי תל אביב בטורקיה נגד אלופת טורקיה, במהלכו עלה מהספסל, קלע 29 נקודות, ומכבי הפסידה רק ב-4 הפרש. בגומלין ניצחה מכבי ועלתה לשלב הבא. בעונת 1970 נבחר לחמישיית העונה. לאחר שאת מרבית השנים האחרונות במכבי תל אביב בילה על הספסל, בעונת 1975/1976 עבר למכבי חיפה ורשם בה את עונתו הטובה ביותר עם ממוצע של 23.2 נקודות למשחק. בעונת 1977/1978 עבר לבית"ר תל אביב, שם שיחק ארבע עונות עד לפרישתו בסיום עונת 1979/1980. נוימרק רשם 57 הופעות במדי נבחרת ישראל ולקח חלק באליפות אירופה בכדורסל 1969, משחקי אסיה 1970, הטורניר הקדם אולימפי מינכן 1972 ו-אליפות אירופה בכדורסל 1973. ב-4 לדצמבר 2000 נפטר נוימרק בגיל 54, לאחר מאבק במחלת הסרטן. נטמן במושב אביחיל בו התגורר. בתו היא השדרנית ומגישת החדשות רומי נוימרק. סטטיסטיקות קריירה: סה"כ נקודות בקריירה: 3,193 סה"כ משחקים בקריירה: 261 מקום ברשימת קלעי כל הזמנים: 60 שיא נקודות בקריירה: 35 עונות בליגה: 15 פרופיל, באתר פיב"א כרטיס שחקן באתר מנהלת הליגה ירון אביטוב, אין לי טינה כלפי מכבי תל אביב אבל עשו לי שם דבר מכוער, מעריב, 1 בספטמבר 1975 אורי ירון, גבי נוימרק - הרכש ששינה את דמותה של מכבי חיפה, מעריב, 14 בנובמבר 1975 יובל פייס, גבי נוימרק הלך לעולמו, באתר ynet, 5 בדצמבר 2000 Art-Up LTD, מנהלת ליגת העל בכדורסל | היסטוריה | קלעי כל הזמנים | גבי נוימרק, באתר basket.co.il סיכויים טובים למכבי תל אביב להעפיל לרבע הגמר על המשמר שי פוגלמן, רומי נוימרק, באתר הארץ, 16 באוגוסט 2018 Art-Up LTD, גבי נוימרק, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
אולם גריג

אולם גריג הוא אולם קונצרטים בן 1,500 מקומות ישיבה הממוקם בעיר ברגן שבנורווגיה. האולם נקרא על שם המלחין יליד העיר אדוורד גריג, המקום משמש כמקום מושבה של הפילהרמונית של ברגן, בנייתו של הבניין המעוצב בארכיטקטורה מודרנית החלה ב-1967 והסתיימה ב-1978. באולם נערכים מדי שנה קונצרטים, מופעי בלט ואופרה, בנוסף הוא משמש גם כמרכז כנסים ותערוכות, המקום מארח סמינרים, הרצאות וקונגרסים בינלאומיים, האולם אירח את אירוויזיון 1986 ואת האירוויזיון למוזיקאים צעירים 2000 וכמו כן מדי שנה מארח את תחרות להקות כלי הנשיפה הנורווגית (Norwegian Brass Band Championship competition). מדיה וקבצים בנושא אולם גריג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אולם גריג אולם גריג, ברשת החברתית פייסבוק אולם גריג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אולם גריג, ברשת החברתית אינסטגרם ערך זה הוא קצרמר בנושא נורווגיה ובנושא מבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סלע רמזי

סלע רמזי (באנגלית: Rumsey Rock; בסינית: 林士石) היה סלע בולט (אי תת-ימי) - מכשול ניווט ימי במפרץ הונג הום בסמוך לקאולון בנמל ויקטוריה שבהונג קונג. מאז שנת 1850 החלו לייבש חלקים מהמפרץ ועד שנת 1996 אוחזר המפרץ כולו. שכונת צים שא צוי מזרח וכן תחנת הרכבת התחתית של הונג קונג הונג הום, ורציף המעבורות הונג הום מצויים על השטח שיובש, וכן הקולוסיאום של הונג קונג, וכן נבנתה טיילת חופים בקצהו של השטח שיובש. הייבוש העלים כמה אתרים ימיים שהיו במפרץ - ובהם סלע רמזי. עם אחזור הים בעת ייבוש מפרץ הונג הום, הסלע הוצא מן הים ועתה הוא מוצג בשטח שיובש. מדיה וקבצים בנושא סלע רמזי בוויקישיתוף תצלומים היסטוריים של מפרץ הונג הום (תצלומי אוויר) השוואה בין המפרץ המיובש (תצלום אוויר) לבין מפת המפרץ משנת 1915 תצלומי הזזת רציף המעבורות בשל אחזור השטח. תצלומים משנת 1979
עידית שכטר פייל

עידית שכטר פייֶל (נולדה בכ"ו באלול תשל"ג, ה-22 בספטמבר 1973) היא סופרת ישראלית, שפרסמה ספרי פרוזה, מדריכי טיולים וספרי בישול. שכטר-פייל זכתה פעמיים בתואר ספר הזהב לספר שנמכר בלמעלה מ-20,000 עותקים מטעם התאחדות הוצאות ספרים בישראל. שכטר-פייל גם פעילה בתחום התרת עגונות ופמיניזם דתי לאומי. בספריה משלבת שכטר-פייל את תחומי העניין השונים שלה במינונים שונים. בין ספרי הבישול יש ספר שכל מתכוניו מבוססים על מאכלים מספרי פרוזה, בין מדריכי הטיולים ישנם טיולים בעקבות סופרים ובעקבות נשים ישראליות שעוררו בה השראה. שכטר-פייל מנהלת פרויקטים בעמותת יד לאישה. במסגרת זו יזמה את אשת המדבר, מסע ספורטיבי במדבר שהכנסותיו קודש לפעילות העמותה למען נשים עגונות. שכטר פייל יזמה את המיצג כלוב העגונות, שהתקיים בכיכר הבימה בתל אביב ובגן הוורדים שמול הכנסת בירושלים. במסגרת המיצג אישה עגונה או מסורבת גט ישובה בכלוב מתכת. המיצג בא להאיר את מצבן של מסורבות גט, שהתרתן אסורה על פי ההלכה בשל סירוב הבעל לחתום על גט. שירתה כמורה חיילת בבית ספר שדה שער הגיא. למדה לתואר בוגרת באנתרופולוגיה וסוציולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. סיימה תואר שני בלימודי ארץ ישראל ויהדות במכון שכטר. נשואה לבעז פייל. בשביל הדברים הטובים: מסע אל חצרות אמנים, אומנים ובעלי מלאכה. פורסם ב-2002 ספר הרעיונות הגדול: ימי הולדת, חגים, אירועים, מארחים ומתארחים, קצת תשומת לב. זכה בתואר ספר הזהב, פורסם ב-2003, בשיתוף שרה שלר עוד בשביל הדברים הטובים: מסע אל חצרות אמנים, אומנים ובעלי מלאכה. פורסם ב-2004 הרודיה. פורסם ב-2004 טיולים בעקבות סופרים: מאיר שלו, א.ב. יהושע, דויד גרוסמן, חיים באר, סלמה לגרלף, עמוס עוז, חיים סבתו, שפרה הורן, רם אורן, ש"י עגנון, נחום גוטמן, יהודית קציר, ושולמית לפיד. זכה בתואר ספר הזהב. פורסם ב-2005 ארוחות מהספרים: מתכונים בהשראת ספרי קריאה אהובים. פורסם ב-2006 שמלת החלומות של גבע. פורסם ב-2006 תחלמי. פורסם ב-2006 סיפור אמיתי שלא קרה. פורסם ב-2010 מסע תענוגות אמיתי בארץ הקודש. פורסם ב-2011 טיולים בעקבות נשים. פורסם ב-2015 קסם ירושלמי, פורסם 2017 עלית קרפ, "סיפור אמיתי שלא קרה" מאת עידית שכטר-פייל | חרות והמשורר, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2010 טל כרמון, ‏מצב הנשים העגונות מוכיח: נשים עדיין מופלות לרעה בישראל 2018, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 25 בפברואר 2018 ראיון והקראה מספרה "סיפור אמיתי שלא קרה" ראיון בגלי צה"ל עידית שכטר פייל, דף שער בספרייה הלאומית רשימת הזוכים פרס "ספר הזהב"
ססיל בהלר

ססיל בהלר (בגרמנית: Cécile Bähler; נולדה ב-20 במאי 1981) היא דוגמנית ומנחת טלוויזיה שווייצרית. בהלר נולדה בארברג, קנטון ברן. בגיל שבע עשרה השתתפה בתחרות השווייצריות של מראה השנה של עלית, ולאחר מכן החלה לשמש כמגישה בערוץ המוזיקה הגרמני "VIVA". ב-2005 החלה לעבוד ב-"Schweizer Fernsehen", אגף השידור הגרמני בתאגיד השידור השווייצרי הציבורי והגישה באופן קבוע את תחזית מזג האוויר בתוכנית "SRF Meteo". בתחרויות האירוויזיון בשנים 2005, 2008, 2009 ו-2011 הגישה את תוצאות הניקוד השווייצרי. בנוסף ביצעה זאת גם בתחרות הראשונה של האירוויזיון לרוקדים ב-2007. אתר האינטרנט הרשמי של ססיל בהלר ססיל בהלר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) SF DRS: Cécile Bähler feierte "Meteo"-Premiere, persoenlich.com bz Basel - Nachrichten Region Basel, bz Basel, ‏2024-08-14 Punkte-Fee - ESC-Auftritt sorgt bei Cécile Bähler für Herzklopfen, Aargauer Zeitung, ‏2011-05-04
אלכסנדר רבה

אלכסנדר רֶבָה (ברוסית: Александр Ревва; נולד ב-10 בספטמבר 1974, דונצק, אוקראינה הסובייטית, ברית המועצות) הוא קומיקאי, מנחה טלוויזיה, זמר ושחקן רוסי מוצא אוקראיני. השתתף בעבר בנבחרת "שמש בוגדנית" בטורניר KVN והוא מיוזמי הקומדי קלאב. רבה נולד ב-10 בספטמבר 1974 בעיר דונצק, באוקראינה הסובייטית. שם המשפחה רבה הוא שם משפחה מומצא, שם המשפחה המקורי היה ארבה" (Эррва) ומוצא המשפחה הוא מאסטוניה. הוא בוגר הטכניקום לתעשייה והפקולטה למינהל באוניברסיטת דונצק למינהל. במשך זמן-מה עבד כחשמלאי במכרה. בשנת 1995 השתתף בשעשועון KVN מטעם נבחרת האוניברסיטה למינהל של דונצק. בשנת 2000 השתתף ב-KVN כחלק מנבחרת "שמש בוגדנית". בשנים 2006-2013 הנחה את התוכנית Comedy Club בהפקת Comedy Club Production וב-2015 חזר לתוכנית, בה הוא משתתף יחד עם הקומיקאים גאריק חרלאמוב, טימור בטרודינוב, גאריק מרטירוסיאן, פאבל ווליה ואחרים. יחד עם אנדריי רוז'קוב הנחה את התוכנית "אתה מצחיק" («Ты смешной!») של רשת NTV, תחת שם הבמה ארתור פירוז'קוב (Артур Пирожков), המשמש אותו כשם במה בקריירה המוזיקלית שלו והנחה תוכנית בידור בערוץ 1 הרוסי. ב-2014 הפיק את סדרת האנימציה "קולובאנג" («Колобанга») שמיוצרת בעיר אורסק, במחוז אורנבורג ושודרה בערוץ СТС. בדצמבר 2017 הנחה פרק בתוכנית המסעות "אוריול ורשקה («Орёл и решка»). 2015 — אהבה, «Любовь» 2020 — הכל על אהבה, «всё о любви« 2008 — ירלאש (פרק 229) — רובוט-מורה 2010 — פרח השטן — מפיק 2011 — ירלאש (פרק 248) — פסיכולוג 2011 — חה מן — שר הטבעות 2012 — רז'בסקי נגד נפוליאון — החתן 2013 — הכפיל — איגור אוספנסקי / מיכאל סטאסוב / סבסטיאן ואסילקוב 2013 — odnoklassniki.ru — הומלס 2013 — הגביע הקסום של רורים בו תלת מימד — הגנן 2013 — זאיצב+1 — סרגיי מברודי 2014 — קל לאיתור — הספן ליאון 2014 — רגשות מעורבים — פיל 2015 — הימור על אהבה — שחקן פוקר 2015 — 3+3 2016 — נבלי על — הדוד ויקטור 2017 — יאנה+יאנקו — יבגני 2017 — סבתא זורמת — סניה "רובוטריק" / אלכסנדרה פ. פישמן 2018 — צוות אוויר — ארתור 2018 — Zомбоящик — הליצן קלפה / קול האלוהים / המדען-הכופר / הג'יני 2019 — סבתא זורמת 2 — סניה "רובוטריק" / אלכסנדרה פ. פישמן 2021 — סבתא זורמת 3 — סניה "רובוטריק" / אלכסנדרה פ. פישמן מדיה וקבצים בנושא אלכסנדר רבה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אלכסנדר רבה אלכסנדר רבה באתר RUSactors ריאיון עם אלכסנדר רבה בערוץ "מוסקבה 24" (2014) (ברוסית) אלכסנדר רבה, ברשת החברתית פייסבוק אלכסנדר רבה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אלכסנדר רבה, ברשת החברתית אינסטגרם אלכסנדר רבה, ברשת החברתית טיקטוק אלכסנדר רבה, ברשת החברתית VK אלכסנדר רבה, סרטונים בערוץ היוטיוב אלכסנדר רבה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אלכסנדר רבה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אלכסנדר רבה, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אלכסנדר רבה, באתר ספוטיפיי אלכסנדר רבה, באתר Last.fm (באנגלית) אלכסנדר רבה, באתר MusicBrainz (באנגלית) אלכסנדר רבה, באתר דיזר אלכסנדר רבה, באתר Yandex.Music (ברוסית) אלכסנדר רבה, באתר Discogs (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בריגמופיסטר

בריגמופיסטר (שם מדעי: Brygmophyseter; משמעות השם: "לווייתן זרע נשכני") הוא סוג לווייתן גדול ונכחד מקבוצת דמויי ראשתן. הוא חי בתקופת המיוקן לפני 14–15 מיליון שנה. בסוג נמצא מין יחיד - Brygmophyseter shigensis, אשר נמצא ב-1995 במחוז נאגנו שביפן. יצור זה היה מאבותיו של הראשתן המודרני, אך היה קטן יותר. הוא הגיע לאורך 7 מטר בממוצע והיה בעל לסתות מלאות שיניים מחודדות, 11–12 שיניים בכל לסת, אשר היו מחודדות וקשיחות יותר משיני הראשתן. מעריכים שבדומה לראשתן המודרני הוא היה בעל מערכת חזקה להשמעת סונאר בקצה של מצחו הגדול. עם זאת מבנה זה לא השתמר במאובנים. הוא היה בעל זנב מעוגל עם חמש עשרה חוליות (בעוד לראשתן רק 11 חוליות). יצור זה דמה באורח חייו לאורקה, ואולי חי בלהקות והיה טורף-על באמצע המיוקן לצידם של דמויי-ראשתן נוספים כמו לווייתן מלווילי, האקרופיסטר (Acrophyseter) והזיגופיסטר (Zygophyseter), אשר התבסס על תזונה של יונקים ימיים שונים לרבות לווייתנים אחרים, דולפינים, טורפים ימיים, כרישים ומיני דגים ורכיכות. לא ידוע אם הוא צלל למעמקים כדי למצוא מזון. למרות היותו טורף-על הוא היווה בעצמו טרף לגדול הכרישים בכל הזמנים - המגלודון שהגיע לאורך שבין 16 ל-28.6 מטר. הבריגמופיסטר מופיע בסדרה של ערוץ ההיסטוריה, מועדון קרב ג'ורסי, בו נראית להקת לווייתנים שאחד מהם מותקף בידי מגלודון שנושך ופוצע אותו קשה. הלהקה מתגייסת להבריח את המגלודון בשימוש בכוח, שיניים ובסונאר החזק והכריש בורח. אך לבסוף הלווייתן הפצוע מת והכריש חוזר לאכול ממנו. מדיה וקבצים בנושא בריגמופיסטר בוויקישיתוף בריגמופיסטר, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים פרה-היסטוריים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בדרנית בחצות

בדרנית בחצות הוא סרט בורקס ישראלי משנת 1977 שנכתב ובוים על ידי ג'ורג' עובדיה עם תיקי דיין וצביקה פיק בתפקידים הראשיים. העלילה היא על זבנית בחנות בגדים, החולמת להיות זמרת ובדרנית ומתחזה לשם כך לאשת החברה הגבוהה. שתי אחיות שנקראות רוזה (תיקי דיין) ומרים (לבנה פינקלשטיין) שרדנה עובדות כזבניות בבוטיק "אביב" של מר קלוצמן (יוסי גרבר). רוזה חולמת לעזוב את הבוטיק ולהיות זמרת ובדרנית מבוקשת. קלוצמן מטיל עליה להביא שמלת ערב לפנינה אייזן (רחל דיין), בתו של מר אייזן (אברהם רונאי). אייזן הוא אלמן עשיר והוא עומד לעשות מסיבה לחוג הנוצץ. כשרוזה מגיעה להביא את השמלה לפנינה, מבקשת ממנה פנינה להצטרף למסיבה כדי שמספר המוזמנים יהיה מעל 13, מספר המביא מזל רע לדעתו של אביה. היא משאילה לה שמלת ערב, משנה את שמה לורדה שרון ובונה לה סיפור כיסוי עבור החוג הנוצץ. למסיבה מגיע המפיק העשיר אהוד ברנע (דוד ברוך) עם אחיינו הזמר המפורסם יורם הראל (צביקה פיק) ובמאי המופעים הידוע יהודה בשן (מני פאר). יורם מבקש מרוזה לשיר והיא מבצעת את השירים "ספר לי את סודך" ו"אינתה עומרי" וכולם מתפעלים מכישרונה. ברנע והראל מתחילים לאחר מכן לעגוב אחרי רוזה אך היא מצליחה להתחמק מהם. בהמשך לסיפור הכיסוי של רוזה שהיא מתגוררת בסביון היא מובילה את אהוד ויורם לאחת הווילות בסביון שם מתגורר דניאלי (רפאל קלצ'קין) עם אשתו אנצ'ה (ג'טה לוקה) והגנן התימני רחמים (יוסף באשי). קטטה מתפתחת והם לבסוף מוצאים את עצמם בתוך הבריכה. לבסוף פנינה מגלה לאהוד ויורם את מצבה האמיתי של רוזה, והדבר לא משנה את יחסם כלפיה. הם מגיעים לביתה בשכונת התקווה ויהודה מתאהב במרים. היחסים בין רוזה ויורם יודעים עליות ומורדות על אף כיכובם יחד במופע מוצלח. יורם נמשך בתחילה לפנינה אך היא מוצאת תייר אמריקאי עשיר. לבסוף מחוסר ברירה מסכימה רוזה להתחתן עם אהוד המבוגר והעשיר אף על פי שגם אמה חומדת אותו, אך בסוף יורם אומר לרוזה שהוא אוהב אותה והיא מבטלת את הסכמתה לאהוד. חכם משיח (אריה אליאס) מכין את טקס החתונה בין רוזה ליורם ובין יהודה למרים. אהוד מאוכזב מרוזה שביטלה את הסכמתה בטענה שהוא "מבוגר מדי" בשבילה, אך לבסוף הוא מבקש את הסכמתה של גברת שרדנה (לילית נגר) אמן של רוזה ומרים והיא נענית ברצון. לבסוף נערכת חתונה חגיגית לשלושת הזוגות וכולם שרים עם תזמורת מזרחית בליווי רקדנית בטן את "שיר החתונה". "בדרנית בחצות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "בדרנית בחצות", באתר ספר הקולנוע הישראלי "בדרנית בחצות", באתר אידיבי "בדרנית בחצות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) בדרנית בחצות, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית שיר החתונה מתוך בדרנית בחצות, באתר יוטיוב סרטים - בדרנית בחצות, מסמך באתר ארכיון המדינה
מיס לוקסמבורג

מיס לוקסמבורג היא תחרות יופי בלוקסמבורג. התחרות נוסדה בשנת 1927, הזוכה בתחרות מיועדת לשמש כשגרירה תרבותית של המדינה. הדרישות מהמתמודדות הן להיות אזרחית המדינה, בין הגילאים 18–26, להיות רווקה ללא ילדים, ובעלת נכונות לכהן בתפקיד חברתי או הומניטרי. התחרות בדרך כלל נערכת ב"קזינו 2000" שבדרום המדינה. בשנת 1959 הצטרפה הדוכסות לתחרויות הבינלאומיות של מיס תבל ומיס עולם. הזוכה במיס לוקסמבורג משתתפת בתחרות מיס עולם. מדיה וקבצים בנושא מיס לוקסמבורג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אתר התחרות [1] [2]