laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רפאל אלעזר בן-טובו

רבי רפאל אלעזר הלוי בן-טובו (אבן-טובו) (ה'תקפ"ה, 1825 לערך, רבאט – כ"ג באדר א' ה'תרמ"ו 28 בפברואר 1886, ירושלים) היה מרבני עדת המערבים בירושלים במאה ה-19, שימש כדיין בבית הדין של העדה, וכרבה הראשי. נולד ברבאט שבמרוקו בשנת ה'תקפ"ה (1825) לערך. בצעירותו למד מפי רבי סעדיה מארג'י, לצד ידידו הרב דוד בן שמעון. בשנת ה'תרי"ח (1858), יצאו הרב בן טובו והרב בן שמעון במסע לכיוון ארץ ישראל, יחד עם כ-400 יהודים ממרוקו. במסעו שהה לתקופה קצרה בטנג'יר (שם התוודע אליו רב העיר מרדכי בנג'יו) ובגיברלטר. בבואו ארצה השתקע בירושלים, והתמנה לדיין בבית הדין של העדה המערבית על ידי חברו הרב בן שמעון, שכיהן אז כרב ואב בית הדין של העדה. עמד בקשרים טובים עם חכמי כל העדות בעיר, ובספרו מופיעים מחכמי העדות האשכנזית והספרדית. לאחר פטירת הרב בן שמעון, בשנת ה'תר"מ (1880), התמנה ר' אלעזר לכהן כרב תחתיו. בתפקיד זה כיהן כשש שנים, עד לפטירתו בכ"ג באדר א' ה'תרמ"ו (28 בפברואר 1886). נקבר בחלקת המערביים בבית הקברות היהודי בהר הזיתים. ברובע היהודי שבעיר העתיקה נבנה בית כנסת על שמו[דרוש מקור]. לרבי אלעזר נולדו שני ילדים, יעקב חי ורבקה. אחיו הרב אברהם הלוי בן טובו היה רב ברבאט. בין תלמידיו נמנים הרב אברהם אביכזיר (שלימים הוציא את ספרו) והרב יוסף ארווץ. אחייניתו רחל, בתו של אחיו אברהם, הייתה אשתו השנייה של מלכיאל מני. רבי אלעזר חיבר את הספר "פקודת אלעזר" על השולחן ערוך חלק אורח חיים (שלושה חלקים). הספרים יצא לאורו לאחר פטירתו על ידי תלמידיו הרב אברהם אביכזיר והרב שמואל רפאל בוחבוט. בספר חיזק, בין השאר, את מנהגיהם של יהודי מרוקו, כנגד הערעור שיצא עליהם. לעומת זאת, כאשר היו מנהגים שחשב שמביאים לביטול הלכות, ביטלם. בראש הספר מכתב ברכה מהראשון לציון הרב רפאל מאיר פאניז'ל וממחותנו אב בית הדין הספרדי בירושלים הרב יעקב שאול אלישר (לימים הראשון לציון), ובו שבחים על המחבר, וכן הספד עליו מהרב נחמן בטיטו (לימים יורשו בתפקיד רב העדה המערבית והראשון לציון). שלמה דיין, חכמי המערב בירושלים, ירושלים ה'תשנ"ב, עמ' 249-260. שמעון ואנונו, "ארזי הלבנון: אנציקלופדיה לגאוני וחכמי יהדות ספרד והמזרח", חלק ד' עמ' 1922. הרב יוסף בן נאים, "מלכי רבנן", דף כב עמוד ב - כג עמוד א. כרטיס הקבר של רבי אלעזר בן טובו באתר הר הזיתים. ספריו פקודת אלעזר חלק ראשון, דפוס צוקרמן ירושלים ה'תרמ"ז, באתר HebrewBooks. פקודת אלעזר חלק שני, דפוס צוקרמן ירושלים ה'תרנ"ב, באתר HebrewBooks. פקודת אלעזר חלק שלישי, דפוס צוקרמן ירושלים ה'תר"ע, באתר HebrewBooks. יעקב ברנאי, רבני ופרנסי העדה המערבית בסוף המאה הי"ט, בתוך הספר יהודי צפון־אפריקה וארץ ישראל, באתר מורשות מרוקו אנציקלופדיה ארזי הלבנון בערכו בשו"ת "ויאמר יצחק" לר' יצחק בן וואליד (ח"א יו"ד סי' סח), ישנה תשובה אליו לגיברלטר משנה זו. הרב יוסף בן נאים ("מלכי רבנן" אות א', דף כג עמוד א) הסיק שמדובר בו, אולם באתר בית התפוצות נטען שאלו שני חכמים שונים.
1898 בספורט

ערך מורחב – 1898 אליפות וימבלדון 1898 אתלטיק בילבאו - ספרד ספרד דרמשטדט - גרמניה גרמניה יאנג בויז ברן - שווייץ שווייץ מכבי ברלין - גרמניה גרמניה סטנדרד ליאז' - בלגיה בלגיה תון - שווייץ שווייץ ואסקו דה גאמה - ברזיל ברזיל הוקמה התאחדות הכדורגל האיטלקית פרמייר ליג - שפילד יונייטד זוכה באליפות. הגביע האנגלי - נוטינגהאם פורסט זוכה בגביע האנגלי. ליגת העל הארגנטינאית - "לומאס אתלטיק" מבואנוס איירס זוכה באליפות החלו משחקים בליגת ה NBL, הליגה המקצוענית הראשונה בארצות הברית. מדיה וקבצים בנושא 1898 בספורט בוויקישיתוף
רנו Étoile Filante

רנו Étoile Filante (בצרפתית: Renault Étoile filante) היא מכונית קונספט, בתצורה של מכונית מרוץ מתוצרת קונצרן הרכב הצרפתי רנו (בצרפתית: Renault), אשר הוצגה בשנת 1954. דגם ה"רנו Étoile Filante" אופיין על ידי מנוע טורבינה המונע על ידי טורבינת גז. ב-5 בספטמבר 1956, ביוטה, ארצות הברית, דגם ה"רנו Étoile Filante" קבע שיא עולם של 308.85 קמ"ש במהירות "מרוץ הקרקע" (Land speed racing), (הניסוי בוצע למרחק של 5.0 ק"מ), לדגמים אשר הורכבו בהם מנועי טורבינה. רנו יצרה את הדגם, ובדקה אותה במנהרת רוח בין השנים 1954–1955. ב-1956, ז'אן הברט וצוות רנו יצאו ל"בונוויל סולט פלאטס" (Bonneville Salt Flats) ביוטה, ארצות הברית לבדיקות מהירות. המכונית הגיעה במהירות ממוצעת של 307.4 קמ"ש (הניסויים בוצעו למרחק של 1.0 ק"מ) והשיגה שיא עולמי לדגמי מכוניות טורבינה. בדיקות מהירות אלה גם סייעו לקדם את המכירות של המכונית החדשה ביותר של "רנו" בארצות הברית, מכונית משפחתית שהייתה חדשנית לתקופה: דופין (Dauphine). דגם ה"רנו Étoile Filante" הוגדר כ-"single-seater car" (מושב יחיד), ללא דלתות. "רנו Étoile Filante" "רנו Étoile Filante" "רנו Étoile Filante" "רנו Étoile Filante" "רנו Étoile Filante" "רנו Étoile Filante" "רנו Étoile Filante" "רנו Étoile Filante" טורבינה טורבינת גז Pioneer 2M הציפור הכחולה Proteus CN7 "רנו Étoile Filante" - תמונות מדיה וקבצים בנושא רנו Étoile Filante בוויקישיתוף רנו Étoile Filante, סרטון באתר יוטיוב רנו Étoile Filante, סרטון באתר יוטיוב טורבינת גז היא רכיב המניע את מכלול הרכיבים הסובבים במנוע והנפוץ כיום במנועי טורבינה המשמשים בעיקר להנעת כלי טיס "רנו Étoile Filante" lautomobileancienne.com/renault-etoile-filante-1956 "רנו Étoile Filante" group.renault "רנו Étoile Filante" classicdriver.com/en/article/cars/its-deja-vu-renault-bonneville-etoile-filante "רנו Étoile Filante" thesahb.com/snapshot-21-1956-renault-etoile-filante
ח'אלת אל-מאיה

ח'אלת אל-מאיה הוא כפר פלסטיני הממוקם במרחק של תשעה ק"מ מדרום לחברון וכ-4 ק"מ מערבית ליטא. הכפר נמצא בנפת חברון, ובדרום הר חברון. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, האוכלוסייה מנתה 1,412 תושבים בשנת 2007. Kallet Al Maiyya Village (Fact Sheet) Kallet Al Maiyya Village Profile Kallet Al Maiyya Village Area Photo The priorities and needs for development in Khallet al Maiyya village based on the community and local authorities’ assessment ערך זה הוא קצרמר בנושא הרשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רובר JET1

רובר JET1 (באנגלית: Rover JET1) היא מכונית קבריולה, המאופיינת על ידי מנוע טורבינה המונע על ידי טורבינת גז, מתוצרת יצרנית הרכב הבריטית רובר, (באנגלית: "The Rover Company Limited"), אשר יוצרה בין השנים 1949–1950. 2 מושבים 2 דלתות בשנת 1951 עבר הדגם מתיחת פנים, וצורתו שודרגה לצורה אווירודינמית. בשנת 1951 ניצח דגם ה""רובר JET1" במרוץ "Dewar Trophy". בשנת 1952 הגיע ה"רובר JET1" למהירות של 152.691 מייל (245.732 ק"מ). "רובר JET1" "רובר JET1" "רובר JET1" "רובר JET1" - מבט לתא הנהג "רובר JET1" - מבט לתא הנהג "רובר JET1" "רובר JET1" רובר BRM רובר P5 טורבינה טורבינת גז "רובר JET1" - תמונות מדיה וקבצים בנושא רובר JET1 בוויקישיתוף רובר JET1, סרטון באתר יוטיוב רובר JET1, סרטון באתר יוטיוב רובר JET1, סרטון באתר יוטיוב טורבינת גז היא רכיב המניע את מכלול הרכיבים הסובבים במנוע והנפוץ כיום במנועי טורבינה המשמשים בעיקר להנעת כלי טיס "רובר JET1" jalopnik.com/5979348/forgotten-cars-hey-rover-made-turbine-cars-too "רובר JET1" coys.co.uk/cars/1961-rover-jet-1-recreation "רובר JET1" - מבחן דרכים news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates מכוניות הטורבינה של "רובר" ("רובר JET1") rover.org.nz/pages/jet/jet5
זיף (כפר)

זיף (בערבית: زيف) הוא כפר פלסטיני הממוקם 7 ק"מ דרומית לחברון. הכפר נמצא בנפת חברון במרכז חבל יהודה. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסייה הכפר מנתה 1,120 תושבים בשנת 2016. בזיף הייתה אוכלוסייה יהודית עד לפחות עד המאה ה-4, אך היא התנצרה בתקופה הביזנטית. נתגלו בה שרידים של כנסייה מתקופה זו. ב-1838 זיהה אדוארד רובינסון את העיר המודרנית זיף ואת תל זיף הסמוכה לה עם זיף המקראית. זיף נמצא תחת שליטה ישראלית החל ממלחמת ששת הימים ב-1967. Zif Village | قرية زيف on Facebook Zif Village (Fact Sheet), המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) Zif Village Profile, המכון למחקר יישומי - ירושלים . (ARIJ) Zif aerial photo, המכון למחקר יישומי - ירושלים . (ARIJ) The priorities and needs for development in Zif village based on the community and local authorities’ assessment, המכון למחקר יישומי - ירושלים . (ARIJ) Survey of Western Palestine, Map 21: IAA, Wikimedia commons מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה ערך זה הוא קצרמר בנושא הרשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
א-טבקה

א-טבקה (בערבית: خربة الطبقة; תעתיק מדויק: ח'רבת אלטבקה) הוא כפר פלסטיני הממוקם שבעה ק"מ מערבית לחברון. הכפר נמצא בנפת חברון במרכז חבל יהודה. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסיית הכפר מנתה 1,435 תושבים באמצע שנת 2006. At Tabaqa & Wadih Village (fact sheet)(הקישור אינו פעיל) At Tabaqa & Wadih village profile(הקישור אינו פעיל) At Tabaqa aerial photo(הקישור אינו פעיל) The priorities and needs for development in At Tabaqa & Wadih village based on the community and local authorities' assessment(הקישור אינו פעיל) מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים ברשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
א-ריחייא

א-ריחייא (בערבית: ريحيا) היא עיירה פלסטינית הממוקמת שישה ק"מ דרומית־מערבית לחברון ובדרום הר חברון. העיירה נמצאת בנפת חברון. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, העיירה מנתה למעלה מ־5,215 תושבים בשנת 2016. החוקר הצרפתי ויקטור גרן ביקר במקום בשנת 1863, שאותו כינה ח'רבת אל-חראייה. פלאחים מקומיים התגוררו במבנים תת-קרקעיים עתיקים אשר יועדו במקור לאחסון. בשנת 1883 תיאר "סקר ארץ ישראל המערבית" את המקום כאתר חרב עתיק וגדול, שיש בו מערות ובורות. במפקד 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, בא-ריחייא הייתה אוכלוסייה של 231 תושבים, כולם מוסלמים. אוכלוסייה זו גדלה מעט עד מפקד 1931 ל-243 מוסלמים, אשר אכלסו 38 בתים. בשנת 1945 מנתה אוכלוסיית א-ריחייא 330 מוסלמים, שהיו בבעלותם 2,659 דונם אדמה לפי סקר רשמי שנערך אז. מתוך קרקעות אלו 136 דונם היו מטעים ואדמות השקיה, 1,093 של גידולי דגנים, ואילו 25 דונם היו שטח בנוי. בעקבות מלחמת השחרור, ולאחר הסכמי שביתת הנשק של 1949, עברה א-ריחייא לשליטה ירדנית. בשנת 1961, האוכלוסייה של א-ריחייא הייתה 555 נפש. אחרי מלחמת ששת הימים ב-1967, והלאה, א-ריחייא נמצאת תחת שליטה ישראלית. Welcome To al-Rihiya Survey of Western Palestine, Map 21: IAA, Wikimedia commons Ar Rihiya Village (Fact Sheet), המכון למחקר יישומי - ירושלים ARIJ) Ar Rihiya Village Profile, המכון למחקר יישומי - ירושלים, (ARIJ) Ar Rihiya VillageArea Photo, המכון למחקר יישומי - ירושלים, (ARIJ) The priorities and needs for development in Ar Rihiya village based on the community and local authorities’ assessment, המכון למחקר יישומי - ירושלים, (ARIJ) מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים ברשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כרית כף הרגל

כרית כף הרגל היא החלק של סוליית כף הרגל הנמצאת בין האצבעות לבין הקשת, מתחת לראשי עצמות המסרק. כרית כף הרגל קרויה כך על שם הרכות שלה, המזכירה כרית. בשל הצורה המעוגלת והכדורית של כרית כף הרגל, בכמה שפות היא נקראת "כדור כף הרגל". כרית כף הרגל היא אזור שבו לעיתים קרובות לאנשים מתפתח כאב המכונה "מטטרסלגיה" (אנ') - על שם האזור בכף הרגל שבו נמצאת הכרית, הקרוי בלעז "מטטרסל" (עצמות המסרק). בדרך כלל, באם הבעיה איננה גנטית, כאב זה נגרם עקב לחץ רב המופעל על חלק זה של כף הרגל, ולפעמים בשפה לא מקצועית הוא מכונה "רגל בוערת", בשל התחושה השורפת המורגשת בכאב זה. לעיתים קרובות לנשים אשר נועלות נעלי עקבים, מתפתחים כאבים בכריות כפות רגליהן, בשל כמות גדולה של לחץ המופעל עליהן במשך זמן ממושך של עמידה והליכה בתנוחה שבה העקבים מוגבהים, וכל הגוף נשען על חלק זה בלבד. כדי להתמודד עם מצב זה, בחנויות נעליים ובמכוני אורתופדיה ושאר מכוני כף הרגל נמכרים מדרסים מיוחדים או כריות סיליקון שנועדו להיכנס לתוך הנעל ולרפד את האזור על מנת להקל על חלק מהלחץ. לחלופין, לעיתים אנשים ניגשים לרופא המבצע הליך שבו הוא מזריק קורטיזון לתוך הכריות של כפות הרגליים כדי להוסיף רכות לאזור, המקלה על הלחץ. בין הדרכים להקל על הכאב לאחר אבחון הבעיה, ניתן לבצע פיזיותרפיה מיוחדת לאזור עם עיסוי עמוק המשחרר את הרקמה הרכה סביב העצב, גירוי חשמלי שמפחית את הנפיחות סביב העצב ומפיג את הכאב, וכן טיפול המזריק חומר אלחוש למקום. אחת המחלות הידועות כף הרגל היא מחלת פרייברג הנגרמת כתוצאה מהפרעה באספקת הדם לרקמה (נמק אווסקולרי) בעצמות המסרק בכף הרגל. המחלה מתאפיינת בכאבים, נפיחות ונוקשות בקדמת כף הרגל (בגב כף הרגל ותחתית) עד לחוסר יכולת לדרוך על כף הרגל. סוליה (איבר) קשת (כף רגל) עצמות המסרק (כף רגל) אצבעות כף הרגל מדיה וקבצים בנושא כרית כף הרגל בוויקישיתוף "כאבים בכרית כף הרגל – מטטרסלגיה", באתר "א.א אורתופדיה וספורט" "כאבים בכרית כף הרגל – metatarsalgia", באתר "ergoplus" סאם ח'מיס ואנדי קרף, כף רגל "בוערת": בעיה של אצנים ומדוושים, באתר ynet, 17 ביוני 2012 .ball of foot", in medical-dictionary site" "Metatarsalgia - מטטרזלגיה", באתר "מכון האורתופדי עקב אכילס". סאם ח'מיס ואנדי קרף, כף רגל "בוערת": בעיה של אצנים ומדוושים, באתר ynet, 17 ביוני 2012 The Extreme Procedure Keeping Shoe Obsessed Women in Their Stilettos.
ארז פטרנק

ארז פטרנק הוא מדען ישראלי בתחום מדעי המחשב, פרופסור מן המניין בפקולטה למדעי המחשב בטכניון. תחומי המחקר העיקריים שלו הם מערכות ואלגוריתמים לחישוב מקבילי, אלגוריתמים לניהול זיכרון ותאוריה של מדעי המחשב. בשנת 1985 סיים בהצטיינות יתרה (summa cum laude) תואר ראשון במדעי המחשב בטכניון. בשנת 1992 סיים תואר שני ובשנת 1995 קיבל תואר דוקטור במדעי המחשב בטכניון, בהנחייתו של פרופ' עודד גולדרייך, על עבודה שכותרתה "Knowledge Complexity and the Hardness of Approximation". פטרנק הוא פרופסור מן המניין בפקולטה למדעי המחשב בטכניון. במהלך השנים הנחה מעל 20 סטודנטים לקראת תואר מסטר ו-דוקטור. בנוסף, העביר קורסים בנושאים תורת החישוביות, תורת הקומפילציה, ניהול זיכרון אוטומטי ומבני נתונים. שימש בוועדות של מעל ל-40 כנסים, היה חבר בוועדת ההיגוי של הכנס VEE בין השנים 2011-2014, בוועדת ההיגוי של הכנס ISMM בין השנים 2005-2011, ובוועדת ההיגוי של אגודת ACM SIGPLAN המאגדת פרסומים של כנסים וזורנלים בין השנים 2009–2012. אוקטובר 1996 – ספטמבר 1997: פוסט-דוקטורט במרכז DIMACS (אוניברסיטת פרינסטון ובאוניברסיטת ראטגרס בניו ג'רזי, ארצות הברית). אוקטובר 1995 – ספטמבר 1996: פוסט-דוקטורט באוניברסיטת טורונטו, קנדה. אוקטובר 1990 – ספטמבר 1995: עוזר הוראה בפקולטה למדעי המחשב בטכניון. אוגוסט 2017: מדען אורח במרכז המחקר של VMware בקליפורניה, ארצות הברית. אוגוסט 2015: מדען אורח במרכז המחקר של חברת Oracle בבוסטון, מסצ'וסטס, ארצות הברית. אוגוסט 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2020: מדען אורח במרכז המחקר של חברת מיקרוסופט בוושינגטון, ארצות הברית. ספטמבר 2006 – ספטמבר 2008: מדען אורח במרכז המחקר של חברת מיקרוסופט ברדמונד, וושינגטון, ארצות הברית. ספטמבר 1999 – ספטמבר 2005: מדען אורח (יועץ) במרכז המחקר של IBM בחיפה, ישראל. אוגוסט 1999, 2000, 2001: מדען אורח במרכז המחקר של חברת NEC בניו ג'רזי, ארצות הברית. פטרנק כתב מעל ל-100 מאמרים מדעיים. מאמריו זכו ללמעלה מ-6,000 ציטוטים במאמרים שונים. מאמריו של פטרנק זכו לפרסים יוקרתיים במשך השנים. ב-2019 הוא זכה בפרס המאמר הטוב ביותר בכנס OOPSLA. ב-2015 הוא זכה בפרס של Euro-Par למאמר הטוב ביותר, ב-2013 קיבל מאמר שנכתב תחת הנחייתו את פרס DISC למאמר הטוב ביותר של סטודנט. בשנת 2009 הוא קיבל את פרס VEE למאמר הטוב ביותר. הסטודנט שחר תמנת, שהונחה על ידי פרופ׳ פטרנק זכה ב-2015 בפרס PODC לעבודת הדוקטורט הטובה ביותר בתכנות מקבילי ומבוזר לאותה שנה. ב-1995 זכה פטרנק במלגת רוטשילד היוקרתית לפוסט-דוקטורט. פרופ׳ פטרנק זכה בפרסים יוקרתיים רבים על הצטיינות בהוראה. בשנת 2012 הוא קיבל את פרס ינאי למצוינות בחינוך אקדמאי ב-2012. בנוסף הוא זכה בפרס סלומון סיימון מאני להצטיינות בהוראה אקדמית בשנת 2003 ובפרס קולמן-כהן להצטיינות בהוראה אקדמית בשנים 2001, 2002. פטרנק זכה בפרס הטכניון על הצטיינות יתירה בהוראה מעל 10 פעמים במשך השנים. פרס זה ניתן על פי דירוג הסטודנטים ל-4% המרצים המובילים בטכניון. ארז נולד בחיפה, נשוי ליעל, שהיא בעלת דוקטורט בביו-רפואה ועוסקת בתעשיית המחשוב הרפואי, ולהם שלושה ילדים. מדיה וקבצים בנושא ארז פטרנק בוויקישיתוף ארז פטרנק, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה ארז פטרנק, באתר dblp ארז פטרנק, באתר גוגל סקולר ארז פטרנק באתר הטכניון רשימת הסטודנטים שקיבלו תארים גבוהים תחת הנחייתו של פרופסור פטרנק רשימת הקורסים המלאה אתר הכנס אתר הכנס אתר האגודה רשימת המאמרים המלאה, באתר Google Scholar
סביאטוסלב פודגאייבסקי

סביאטוסלב יורייביץ' פודגאייבסקי (באנגלית: Святослав Юрьевич Подгаевский; נולד ב-8 בפברואר 1983) הוא במאי קולנוע, מפיק ותסריטאי רוסי. ביים את הסרטים "מיומנות 18" וכן "הכלה", "מלכת העלים: הטקס האפל", המשכו "מלכת העלים: מעבר למראה", "המכתב" ו"רוסלקה: אגם המתים". בזמן לימודיו באוניברסיטה עבד כעורך וידאו באולפני הקולנוע על שם גורקי וגם ביים מספר סרטי טלוויזיה עבור ערוץ NTV. בשנת 2004 יצא סרט קצר בן 10 דקות שביים, בשם "ג'דיי" שהיה מבוסס על יקום מלחמת הכוכבים של ג'ורג' לוקאס, מאוחר יותר הוא ביים סרטים קצרים נוספים כדוגמת "המסע", "הבוגד", "קרובים" ו"בלתי אנושיים". בשנת 2009 הקים את חברת STGCinema שהפיקה פרסומות וקליפים עבור זמרים ולהקות. בשנת 2001 השלים את סרט הקולנוע באורך מלא הראשון שביים, שהצליח להוציא לאקרנים רק בשנת 2014. בשנת 2015, יצא סרטו השני מלכת העלים: הטקס האפל, שזכה להצלחה רבה ברוסיה. הוא החל בבימוי סרט האימה "המעטפה", אך עזב לפני השלמת ההפקה והוחלף על ידי הבמאי ולדימיר מרקוב. בשנת 2017 הקים את חברת ההפקות QS Films (‏КЬЮ ЭС ФИЛМС) שעוסקת בהפקת סרטי אימה, מדע בדיוני ומותחנים פסיכולוגיים. מיומנות 18 (2014) מלכת העלים: הטקס האפל (2015) הכלה (2017) רוסלקה: אגם המתים (2018) יאגה: אימת היער האפל (2020) כישוף אהבה: חתונה שחורה (2020) איוואן האיום (2021) סביאטוסלב פודגאייבסקי, ברשת החברתית פייסבוק סביאטוסלב פודגאייבסקי, ברשת החברתית אינסטגרם סביאטוסלב פודגאייבסקי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סביאטוסלב פודגאייבסקי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) סביאטוסלב פודגאייבסקי באתר Vimeo סביאטוסלב פודגאייבסקי(הקישור אינו פעיל) באתר HHG Svyatoslav Podgaevsky left the post of Director of the Thriller “Envelope” for the month before the premiere Авторы «Пиковой дамы» запустили собственную кинокомпанию הכלה באתר Fajr International Film Festival
וולוו ECC

וולוו ECC (באנגלית: Volvo ECC) היא מכונית קונספט, בתצורת מכונית סלון המאופיינת על ידי 2 סוגי מנועים המופעלים במשולב: מנוע בעל הנעה היברידית ומנוע טורבינה המונע על ידי טורבינת גז, מתוצרת יצרנית הרכב השוודית וולוו. הדגם הוצג לראשונה בשנת 1992. "ECC" פירוש - Environmental Concept Car (בעברית: "מכונית קונספט סביבתית") 4 דלתות מקדם גרר - 0.23 סוללת ליתיום-יון טווח טעינת סוללה - 140 ק"מ טווח טעינה משולב עם הפעלת מנוע טורבינה - 668 ק"מ התפוקה המקסימלית הממוצעת של 2 המנועים היא 95 כ"ס תאוצה בין 0-60 מייל (96.56 ק"מ) - 23.0 שניות תאוצה בין 0-60 מייל (96.56 ק"מ) - 12.5 שנית (משולב 2 המנועים) דגם "וולוו ECC" הופיע בסרטים ובסרטי טלוויזיה טורבינה טורבינת גז הנעה היברידית וולוו ונוס בילו וולוו GTZ / GTZ 3000 וולוו SCC "וולוו ECC" - תמונות מדיה וקבצים בנושא וולוו ECC בוויקישיתוף וולוו ECC, סרטון באתר יוטיוב וולוו ECC, סרטון באתר יוטיוב "וולוו ECC" קונספט + תמונות כולל תמונה פנים הרכב (oldconceptcars.com/1930-2004/volvo-ecc-1992) טורבינת גז היא רכיב המניע את מכלול הרכיבים הסובבים במנוע והנפוץ כיום במנועי טורבינה המשמשים בעיקר להנעת כלי טיס שיטת ההנעה של כלי רכב המשלבת שני סוגי מנועים, לרוב מנוע בעירה פנימית עם מנוע חשמלי "וולוו ECC" ranwhenparked.net/2014/09/02/1992-paris-motor-show-volvo "וולוו ECC" cardesignnews.com/articles/concept-car-of-the-week/2015/12/volvo-ecc-1992 "וולוו ECC" - מבחן דרכים testdrivejunkie.com/1993-volvo-ecc-concept-car "וולוו ECC" - תמונות cars--reviews.com/content/volvo-ecc "וולוו ECC" teslaclubsweden.se/volvo-ecc "וולוו ECC" Lithium-Ion Batteries: Fundamentals and Applications וולוו ECC בסרטים וסרטי טלוויזיה imcdb.org/vehicles_make-Volvo_model-ECC וולוו ECC בסרטים וסרטי טלוויזיה imcdb.org/vehicle_380578-Volvo-ECC-1992
דגם ירושלים המודרנית

דגם ירושלים המודרנית הוא מודל המדמה את העיר ירושלים המודרנית ומוצב בבניין העירייה. דגם העיר ירושלים המודרנית הוא המדמה גודל שטח של 17 קמ"ר מהכניסה לעיר דרך רחוב יפו ועד לעיר העתיקה בקנה מידה של 1:500. בניית המודל החלה בשנת 1978 על ידי סטודנטים מהטכניון ביוזמת ראש העיר טדי קולק ומהנדס העיר אמנון ניב, וזאת על מנת שיהווה כלי עזר לגורמי התכנון בקבלת החלטותיהם. גורמי התכנון יכולים להציג את הפרויקטים השונים הן באמצעות מפה תלת־ממדית והן באמצעות שילוב האלמנטים האדריכליים בתוך המודל. המודל מציג גם את הפיתוחים העתידיים של ירושלים. גודל המודל הוא 40 מ"ר, והוא גדל בהתאם להתפתחות העיר. המודל מתוחזק על ידי עמותת בית המודל המתחזקת אותו על בסיס שוטף. בתחילה המודל שכן "בבית המודל" שבשכונת תלפיות, אך החל משנת 2000 הועבר המודל אל מרתפי עיריית ירושלים ונבנה באופן המקל על ביצוע ביקורים במקום . דגם העיר ירושלים, באתר עיריית ירושלים איקי בר יוסף, "ירושלים, אבל בקטנה: ביקור ב"מודל ירושלים". מתוך סגנון, nrg מעריב, 16 באפריל 2010 סגנון - תיירות בארץ nrg - ...ירושלים, אבל בקטנה: ביקור, באתר www.makorrishon.co.il דגם העיר ירושלים - בית המודל, באתר האתר הרשמי של עיריית ירושלים
כאן ועכשיו (סדרת טלוויזיה אמריקאית)

כאן ועכשיו (באנגלית: Here and Now) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית שנוצרה על ידי אלן בול. העונה הראשונה כוללת 10 פרקים ועלתה ב-HBO ב-11 בפברואר 2018. בסדרה מככבים הולי האנטר וטים רובינס. היא עוסקת בחייה של משפחה פלורליסטית רב-גזעית המתגוררת בפורטלנד. אודרי בייר (הולי האנטר) - אם המשפחה, פסיכולוגית. גרג בוטרייט (טים רובינס) - אב המשפחה, פרופסור לפילוסופיה. אשלי קולינס (ג'ריקה הינטון) - בתם המאומצת של אודרי וגרג, שמוצאה מליבריה. בעלת אתר למכירת בגדים. דוק באייר-בוטרייט (ריימונד לי) - בנם המאומץ של אודרי וגרג, אומץ מווייטנאם כשהיה בן חמש. קאוצ'ר. רמון בייר-בוטרייט (דניאל זובאטו) - בנם המאומץ של אודרי וגרג, אומץ מבית יתומים בקולומביה בגיל שנה וחצי. סטודנט לעיצוב משחקי וידאו. כריסטן בייר-בוטרייט (סוסי בייקון) - בתם הביולוגית של אודרי וגרג, תלמידת י"ב. מלקולם קולינס (ג'ו ויליאמסון) - בן זוגה של אשלי וחברו הטוב ביותר של דוק. עוזר-מאמן של נבחרת הכדורגל נשים של פורטלנד. הנרי (אנדי בין) - בן זוגו של רמון. פאריד שוקרני (פיטר מקסידי) - הפסיכיאטר של רמון. באתר Rotten Tomatoes קיבלה העונה הראשונה ציון של 30% בהתבסס על 30 ביקורות, עם ציון ממוצע של 4.28 מתוך 10. באתר Metacritic קיבלה הסדרה ציון של 46 מתוך 100, בהתבסס על 20 ביקורות. אתר האינטרנט הרשמי של כאן ועכשיו "כאן ועכשיו", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "כאן ועכשיו", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "כאן ועכשיו", באתר Metacritic (באנגלית) "כאן ועכשיו", באתר HBO Max (באנגלית) "כאן ועכשיו", באתר Hulu סדרות (באנגלית) "כאן ועכשיו", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
הרבלוק

הרבלוק (אנגלית: Herblock) היה השם בו נודע הרברט לורנס בלוק (13 באוקטובר 1909 - 7 באוקטובר 2001) קריקטוריסט אמריקאי מחשובי הקריקטוריסטים הפוליטיים בארצות הברית. ידוע בכך שטבע את המונח "מקארתיזם". הרברט בלוק נולד בשיקגו. אביו היה כימאי, והוא נפטר כשהרברט היה צעיר. בראיון אמר שהוא חושב שהיו לאביו שורשים יהודיים, אך האב לא שמר על דת או מסורת. אימו הייתה קתולית ושאפה להעניק לילדיה חינוך קתולי. בשנת 1929, כשהיה בן 20, החל לפרסם קריקטורות פוליטיות בעיתון Chicago Daily News בשיקגו. הקריקטורה הראשונה שפרסם בעיתון עסקה בשימור של יערות ועצים, ולדבריו בתקופת עבודתו שם הוא התמקד בנושאים קלילים ולא הרגיז אף אחד. על אף שמשפחתו הייתה שמרנית, במהלך השפל הגדול פיתח גישה ביקורתית כלפי מדיניותו של הנשיא הרברט הובר ותמך בניו דיל שהוביל הנשיא פרנקלין דלאנו רוזוולט. בין השנים 1933 ל-1943 פרסם קריקטורות ברשת עיתונים. במהלך שנות השלושים התרכזו ציוריו בהתראה מפני מסוכנותו של היטלר. כן שלל בציוריו את הגישה הבדלנית. בשנת 1946 הצטרף הרבלוק לעיתון וושינגטון פוסט בו המשיך לעבוד כל חייו. בשנות החמישים היה הסנטור ג'וזף מקארתי הנושא לביקורתו של הרבלוק, והוא הוא שטבע את הביטוי "מקארתיזם". מקארתי הגיב וכינה את הוושינגטון פוסט "המהדורה הוושינגטונית של הדיילי וורקר" (עיתונה של המפלגה הקומוניסטית האמריקאית). מקארתי הפעיל לחצים על העיתון לפטר את הרבלוק, אך הרבלוק נשאר בתפקידו. בימי כהונתו של הנשיא ריצ'רד ניקסון היה הרבלוק ממבקריו החריפים, במיוחד בהקשר של פרשת ווטרגייט. הנשיא הגיב בכך שביטל את המינוי שלו לוושינגטון פוסט. הרבלוק זכה בפרס פוליצר שלוש פעמים: בשנת 1942, בשנת 1954 ובשנת 1979. בנוסף, הוושינגטון פוסט זכה בפרס פוליצר בשנת 1973 על סיקור פרשת ווטרגייט, וקריקטורות של הרבלוק היו חלק מהחומרים שהובילו לזכייה. בשנת 1994 הוענקה לו מדליית החירות הנשיאותית. בשנת 2013 יצא לאור סרט תיעודי על חייו של הרבלוק שנקרא הקריקטורות של הרבלוק: השחור והלבן. הסרט היה מועמד לפרס התסריט הדוקומנטרי הטוב ביותר של פרסי איגוד התסריטאים. הרברט בלוק נפטר בשנת 2001 מדלקת ריאות. אוסף מעבודותיו של הרבלוק בספריית הקונגרס הרבלוק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הרבלוק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Herblock: A Cartoonist's Life, C-Span The 1973 Pulitzer Prize Winner in Public Service:The Washington Post, The Pulitzer Prizes