laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אקס פורס

"אקס-פורס" (באנגלית: X-Force) היא קבוצה בדיונית של גיבורי-על מוטאנטים המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. הופעתה הראשונה הייתה בחוברת New Mutants #100 מאפריל 1991, והיא נוצרה על ידי הכותב פביאן ניצ'זה והמאייר רוב ליפילד. קבוצת אקס פורס המקורית היא גלגולה החדש של קבוצת המוטאנטים החדשים משנות ה-80. הקבוצה הונהגה בידי קייבל, והיא קבוצה יותר מיליטנטית ואגרסיבית מהאקס-מן. סדרת החוברות זכתה להצלחה בתחילת שנות ה-90, אולם פופולריותה ירדה עם עזיבתו של ליפילד. עקב כך, חברת מארוול ערכה מספר שינויים בשנים 1995 ועד 2001, מה שהוביל להצלחה יחסית. ירידה במכירות החוברות הביאו לשכתוב מחודש של הקבוצה בשנת 2001 תחת חברי קבוצה חדשים - מוטאנטים צעירים בעלי אינטרס אישי אשר נאספו על ידי תאגיד כדי להפוך לידוענים תחת השם אקס פורס. מיני-סדרה בת שש חוברות משנת 2004 איחדה מחדש את קבוצת אקס פורס המקורית תחת כתיבתו ואיורו של ליפילד. במהלך סיפור הקרוסאובר "אקס-מן: תסביך משיח" של שנים 2007–2008, הוקמה קבוצה חדשה תחת הנהגתו של וולברין, אשר פעלה כצוות תקיפה מיוחד. בפברואר 2008 החלה הרצה מחודשת בכיכובה של הקבוצה ובכתיבתם של קרייג קייל וכריסטופר יוסט, אשר נמשכה עד לאירועי "אקס-מן: הביאה השנייה" בספטמבר 2010. סדרת החוברות החלה בהרצה מחודשת נוספת באוקטובר 2010 תחת השם Uncanny X-Force, וחברי הקבוצה כללו את וולברין, פסיילוק, דדפול, ארכאנג'ל, פנטומאקס ואווה. הרצת החוברות הסתיימה בגיליון מספר 35 ב-2012, ובד בבד עם תחילתו של הכרך השני כחלק מהאתחול המחודש של חברת מארוול, פורסמה בדצמבר 2012 סדרת חוברות חדשה בשם Cable and X-Force, שבה קייבל אוסף קבוצה חדשה הכוללת את קולוסוס, דומינו, פורג', דוקטור נמסיס ובהמשך גם את בום-בום. מיולי 2013 ועד מרץ 2014, מארוול קומיקס השיקה מחדש את קבוצת Uncanny X-Force תחת הנהגתן המשותפת של סטורם ופסיילוק והיא כללה את ספיירל, קלאסטר, פאק, בישופ ופנטומאקס. נכון להיום פועלת קבוצתו המקורית של קייבל בהנהגתה של הופ סאמרס, והיא כוללת את דומינו, פסיילוק, דוקטור נמסיס ומארו. לקבוצה לא היו הרבה אזכורים בעיבודים אנימטיביים וקולנועיים. הקבוצה הוזכרה לראשונה בסדרת אנימה שהופקה על האקס-מן בשנת 2011. כחלק מסרטי האקס-מן, אולפני פוקס המאה ה-20 הודיעו ביולי 2013 על פיתוחו של סרט קולנוע המבוסס על הקבוצה. ג'ף וודלו נרתם לכתוב את התסריט, בעוד לורן שולר דונר תפיק את הסרט. בסרט דדפול 2, דדפול מקים צוות וקורא לו אקס-פורס. מדיה וקבצים בנושא אקס פורס בוויקישיתוף דף הקבוצה באתר הרשמי של מארוול קומיקס דף הקבוצה בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס
המוטאנטים החדשים

המוטאנטים החדשים (באנגלית: New Mutants) הייתה קבוצה בדיונית של גיבורי-על מוטאנטים שהופיעה בחוברות הקומיקס ביקום מארוול קומיקס. לקבוצה היו שלושה גלגולים, שהחלו עם הרצתו של הכרך הראשון בחוברת Marvel Graphic Novel #4 תחת כתיבתו של כריס קלרמונט ואיורו של בוב מקלאוד. הכרך הראשון החל בהרצה ממרץ 1983 ועד לאפריל 1991 למשך 100 חוברות, כאשר בסיומו החלה בהרצה סדרת חוברות אקס פורס. הכרך השני של המוטאנטים החדשים החל בהרצה ביולי 2003 וכלל קבוצה חדשה של מוטאנטים צעירים, אך בשונה מהקבוצה המקורית חבריה היו רק חלק קטן מקבוצת תלמידים רחבה של מכון אקסבייר. הרצה זו נמשכה כ-13 חוברות ונמשכה ככרך שני של חוברות "אקס-מן החדשים" ביולי 2004 בשם New X-Men: Academy X. השלכות אירועי "בית אם" מסוף שנת 2005 הביאו לאיחודם של חברי הקבוצה הנותרים לתוך חברי האקס-מן החדשים. כרך שלישי של המוטאנטים החדשים החל במאי 2009 וכלל את רוב חברי הקבוצה המקורית - הרצה שנמשכה עד לדצמבר 2012. עיבוד קולנועי אודות הקבוצה, תחת השם "המוטנטים החדשים", יצא לאקרנים ב-2020. דף הקבוצה באתר הרשמי של מארוול קומיקס דף הקבוצה בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס ערך זה הוא קצרמר בנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מלך (אלבום)

"מלך" הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת מירי מסיקה. האלבום יצא לאור ב-19 בינואר 2012, על ידי חברות התקליטים עננה והתו השמיני. מן האלבום יצאו הסינגלים "מלך", "ואולי", "אני לא שם", "יריות באוויר" ו"אישה חרסינה". האלבום קיבל מעמד זהב. מלך - סינגל הבכורה שיצא ב-13 ביוני 2011. השיר הגיע למקום ה-2 במצעדים השבועיים של רשת ג' וגלגלצ. במצעדים השנתיים הגיע למקום ה-9 ברשת ג' ולמקום ה-13 בגלגלצ. ואולי - הסינגל השני שיצא ב-7 בספטמבר 2011. השיר הגיע למקום ה-2 במצעדים השבועיים של רשת ג' וגלגלצ. במצעדים השנתיים הגיע למקום ה-30 ברשת ג' ולמקום ה-36 בגלגלצ. אני לא שם - הסינגל השלישי שיצא ב-29 בנובמבר 2011. השיר הגיע למקום ה-21 במצעד השבועי של רשת ג'. יריות באוויר - הסינגל הרביעי שיצא ב-15 בינואר 2012. השיר הגיע למקום ה-5 במצעד השבועי של רשת ג'. אישה חרסינה - הסינגל החמישי והאחרון שיצא ב-20 במרץ 2012 יחד עם קליפ. השיר הגיע במצעדים השבועיים למקום ה-7 בגלגלצ למקום ה-12 ברשת ג' ולמקום ה-1 ברדיו אמצע הדרך. במצעדים השנתיים הגיע למקום ה-22 בגלגלצ ולמקום ה-10 ברשת ג'. מידע על האלבום מלך באתר MusicBrainz האלבום מלך באתר Discogs שירי האלבום, באתר באנדקאמפ שירי האלבום, באתר יוטיוב האזינו: מירי מסיקה - "ואולי", באתר החדשות 13 האזינו: מירי מסיקה שרה "אני לא שם", באתר ערוץ עשר
מיקוד (חברה)

קבוצת מיקוד היא חברת אבטחה וניקיון מהגדולות בישראל. החברה מעסיקה כ-8,500 עובדים. החברה נוסדה בשנת 1984 על ידי סולי אלישר. מטה החברה ברחוב השקמה במועצה מקומית אזור. החברה החלה דרכה בירושלים כחברת אבטחה בלבד, ובמהלך השנים נוספו תחומי פעילות נוספים על מנת לספק שירותים נוספים. כיום קבוצת מיקוד מורכבת מ-4 חברות בנות: מיקוד אבטחה- מספקת שירותי שמירה ואבטחה מגוונים למוסדות ממלכתיים וגופים פרטיים. תחומי פעילותה כוללים : שירותי אבטחת מתקנים, אבטחת אישים ושירותי מיגון. מוקד מיקוד- מהווה את מוקד האבטחה של קבוצת מיקוד. מתמחה במתן שירותי מוקד, סיור מבצעי והגנה אלקטרונית. בתחילה שימש המוקד לצורכי החברה ולקוחותיה בלבד. כיום המוקד הוא יחידה עצמאית המעניקה שרותי מוקד ומיגון בכל גוש דן מקו כפר סבא רעננה בצפון ועד לאזור רחובות בדרום. קלינור- מספקת שירותי ניקיון ואספקת מיכון ציוד, חומרי ניקיון מתקדמים, מוצרי הגיינה וניירת טכניקו- עוסקת באחזקת מבנים, שירותים טכניים ובינוי. ביצוע עבודות חשמל, אינסטלציה, מיזוג אוויר, תיקונים ועוד. מאז שמשרד הביטחון החליט להפריט חלק מפעילות אבטחת המחסומים זכתה חברת מיקוד ביחד עם עוד ארבע חברות אבטחה נוספות במכרז שערך המשרד. בין השאר אחראית החברה לאבטחת המחסומים שער אפרים, אייל, הזיתים, וגלבוע. בנוסף, מספקת מיקוד אבטחה למספר שכונות במזרח ירושלים. בפברואר 2011 הוקם ארגון העובדים הראשון של החברה. באמצע אוגוסט 2011 פתחו מאבטחי החברה העובדים בעירית מודיעין בשביתה במחאה על כך שהחברה מסרבת להכיר ולנהל משא ומתן עם ארגון העובדים של החברה. בחודש ספטמבר של אותה שנה הודיעה הנהלת מיקוד כי היא מכיר בארגון ותנהל איתו משא ומתן על הסכם קיבוצי. בשנת 2007 זכתה החברה במכרז החשב הכללי במשרד האוצר לאספקת שירותי אבטחת שרים. ב-2011 עלתה החברה לכותרות עקב תובענה ייצוגית שהוגשה כנגדה מצד 81 מאבטחי שרים, על סך 14 מיליון שקל על כך שהפרה תנאים סוציאליים של מאבטחי שרים ולא שילמה שעות נוספות, דמי חופשה, הבראה, מחלה וחגים. אתר האינטרנט הרשמי של מיקוד מוקד מיקוד אבטחה מהאתר מוקד אינפו הגדה השמאלית, הפרטת מחסומים והכיבוש המאוחר Who Profits, The Israeli Occupation Industry עומרי אפרים, מאבטחי חברת מיקוד במודיעין פתחו בעיצומים, באתר ynet, 14 באוגוסט 2011 עמרי אפרים, חברת האבטחה מיקוד הכירה בייצוג כוח לעובדים, באתר ynet, 1 בספטמבר 2011 תני גולדשטיין, מאבטחי השרים תובעים: לא קיבלנו שעות נוספות, באתר ynet, 29 באוגוסט 2011 חן מענית, ‏מאבטחי שרים תובעים 14 מיליון שקל: לא שילמו לנו על שעות נוספות, באתר גלובס, 29 באוגוסט 2011 מארק שון, מחאת המאבטחים: 81 מאבטחי שרים הגישו תביעה של 14.2 מיליון שקל נגד המדינה, באתר כלכליסט, 29 באוגוסט 2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שיחות לעובדי גוגל

שיחות לעובדי גוגל (AtGoogleTalks או Talks@Google) הן סדרה של הרצאות, כל אחת במשך כחצי שעה עד שעה, שניתנו בפני עובדי חברת גוגל במשרדיה השונים ברחבי העולם, הוקלטו, והן זמינות לציבור הרחב באתר יוטיוב. המרצים באים מתחומים שונים כמו ממשל ופוליטיקה, מדע, מחשבים, אמנות, ספרות, בידור, טלוויזיה, בלשנות, הגות, היסטוריה ועוד. סדרת ההרצאות החלה בשנת 2006, ועד לשנת 2017 נערכו בה יותר מ-4,000 הרצאות. כתריסר הרצאות נוספות מדי שבוע. נכון ל-2018 יש לערוץ למעלה מ-125 מיליון צפיות. בין המרצים השונים נכללים: ליידי גאגא, נועם חומסקי, סלמאן רושדי, סלבוי ז'יז'ק, ג'ון סרל, סטיבן פינקר, כריסטופר היצ'נס, בוב וודוורד, מוחמד יונוס, מייקל בלומברג, ברק אובמה, רון פול, טינה פיי, מרתה סטיוארט, הילרי קלינטון, פול קרוגמן, ג'יימס רנדי, דניאל גולמן, חוזה גונזלס, ג'ורג' סורוס, דייוויד בקהאם, ניל גיימן, סטיב ווזניאק, סאם האריס, קונדוליזה רייס, גארי קספרוב, דן אריאלי, ג'ון מקיין, דונלד קנות', פיליפ זימברדו, ריי קורצוויל, דייב ברי, הנרי קיסינג'ר, דיפאק צ'ופרה, אליס ווקר, סוניה ליובומירסקי, הווארד זין, דייוויד פרידמן, ג'יימי אוליבר, סטיבן ויינברג, דניאל אלסברג, ג'ונתן ספרן פויר, דניאל כהנמן, ננסי פלוסי, מרכוס דו סוטוי, ברנאר אנרי לוי, רם עמנואל, גדי עזרא וקווין מיטניק. אתר האינטרנט הרשמי של שיחות לעובדי גוגל (באנגלית) שיחות לעובדי גוגל, ברשת החברתית אקס (טוויטר) שיחות לעובדי גוגל, סרטונים בערוץ היוטיוב Elisabeth Leoni, Talks at Google: one of Google’s most beloved perks, shared with the world
גת חפר

גַּת חֵפֶר או גַּת הַחֵפֶר היא עיר מקראית, המוזכרת בתנ"ך. על פי ספר יהושע היא נמסרה לנחלת שבט זבולון: ”וַיַּעַל הַגּוֹרָל הַשְּׁלִישִׁי לִבְנֵי זְבוּלֻן לְמִשְׁפְּחֹתָם וַיְהִי גְּבוּל נַחֲלָתָם עַד שָׂרִיד: וּמִשָּׁם עָבַר קֵדְמָה מִזְרָחָה גִּתָּה חֵפֶר עִתָּה קָצִין וְיָצָא רִמּוֹן הַמְּתֹאָר הַנֵּעָה:” (ספר יהושע, פרק י"ט, פסוקים י'–י"ג) העיר מוזכרת בספר מלכים, כאתר הולדתו של הנביא יונה בן אמיתי שעליו מסופר בספר יונה; אשר הושבה לתחום השליטה הישראלי על ידי מלך ישראל, ירבעם בן יואש: ”בִּשְׁנַת חֲמֵשׁ עֶשְׂרֵה שָׁנָה לַאֲמַצְיָהוּ בֶן יוֹאָשׁ מֶלֶךְ יְהוּדָה מָלַךְ יָרָבְעָם בֶּן יוֹאָשׁ מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל בְּשֹׁמְרוֹן אַרְבָּעִים וְאַחַת שָׁנָה: ... הוּא הֵשִׁיב אֶת גְּבוּל יִשְׂרָאֵל מִלְּבוֹא חֲמָת עַד יָם הָעֲרָבָה כִּדְבַר ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל אֲשֶׁר דִּבֶּר בְּיַד עַבְדּוֹ יוֹנָה בֶן אֲמִתַּי הַנָּבִיא אֲשֶׁר מִגַּת הַחֵפֶר:” (ספר מלכים ב', פרק י"ד, פסוקים כ"ג–כ"ה) הירונימוס, אשר פעל באירופה ובארץ ישראל במפנה המאות ה-4-ה-5, זיהה את גת חפר בסמוך לציפורי, בספרו "מקומות האתרים העבריים ושמותיהם" (Liber De Situ Et Nominibus Locorum Hebraicorum); וזיהוי זה אומץ אצל חלק מהחוקרים במאה ה-20. זיהוי נוסף שהתקבל, הוצע בתל א-זרְעְ (או חִרבת א-זֻרַאעַ) ליד משהד; באתר נערכו חפירות ארכאולוגיות ונמצאו חרסים מהתקופה הישראלית. יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 72–73, 143. לאה פורת, תל גת חפר, חדשות ארכיאולגיות, גיליון 118, 2006, באתר רשות העתיקות אבירם אושרי וצבי גל, הגליל התחתון בין תגלת פלאסר הג' וראשית התקופה הפרסית, באתר רשות העתיקות ראו: אברהם נגב, הערך: גַּת חֵפֶר, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 208.
כאשר המלך נמרוד

כאשר המלך נמרוד (בלאדינו: Kuando el Rey Nimrod) הוא שיר עממי בלאדינו, הידוע גם בשם "אברם אבינו". שיר המשתייך לז'אנר שירי הקופלאס של דוברי הלאדינו מקורו הכתוב הראשון של קופלה זו בסביבות המאה ה-18 או שלהי המאה ה-17. חלק מיהדות צפון אפריקה (המגרבים, שגורשו מספרד) לקחו את הלחן (ללא הפזמון) והעתיקו אותו לפיוט שלום עליכם עם הוספת המשפט מלאכי רחמים, לדוגמה: "שלום עליכם מלאכי השלום, מלאכי עליון מלאכי רחמים, ממלך מלכי המלכים הקב"ה", זה כנראה מרמז שהלחן הולחן בסביבות תקופת גרוש ספרד. השיר מספר את סיפור לידתו של אברהם ומשלב בתוכו מדרשים עתיקים ומסורות. נכתב כנראה לפני גירוש ספרד. נמרוד רואה כוכב המבשר על הולדתו המתקרבת של אברהם, ומורה על הרג כל התינוקות, אך אמו של אברהם נמלטת אל השדות ושם יולדת את בנה. כאשר אברהם גדל הוא מכריז על אמונתו באלוהים ומתעמת על כך עם נמרוד. נמרוד מצווה להעלותו על המוקד, אך אברהם יוצא ממנו ללא פגע. גרעין השיר מבוסס על העימות בין אברהם לנמרוד, המסופר בבראשית רבה, במהלכו שלל אברהם את אלוהיו של נמרוד, ועקב כך השליכו נמרוד לכבשן, אך אברהם ניצל. חלק נוסף בשיר כנראה מבוסס על מסורת חז"ל לפיה פרעה חזה בכוכבים שמושיעם של ישראל עתיד להיוולד, ולכן ציווה להשליך ליאור את כל הבנים הזכרים אף שהיהודים הם צאצאים של אברהם, לפי השיר האיר הכוכב מעל הרובע היהודי עוד טרם הולדתו. השיר בדרך כלל אינו מושר במלואו, וככל שיר עממי - יש לו גרסאות רבות. הגרסה המפורסמת ביותר לשיר היא של גיא זו-ארץ, שבין היתר הופיעה גם בתוכנית הסאטירה הישראלית ״קופה ראשית״. תחילת השיר: קואנדו אל ריי נמרוד - מילות השיר ותרגומן לעברית אברם אבינו, בביצוע גיא זוארץ, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב Avraham Avinu Ladino, בביצוע יהורם גאון, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב צור משלו אכלנו, אברהם אבינו, בביצוע ליאת יצחקי ותזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 04:18) על סוגה זו ראו שמואל רפאל, אספר שיר: מחקר בשירי הקופלאס של דוברי הלאדינו, הוצאת כרמל, 2003 עמודים 54-12 ראו אבנר פרץ 'הקופלאס של יוסף הצדיק לאברהם טולידו' הוצאת מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, 2005 עמודים 266–305. וכאן הערה 25 בראשית רבה, פרשה לח יג
משפט השונות השלמה

משפט השונות השלמה הוא משפט בתורת ההסתברות העוסק בפירוק של שונות של משתנה מקרי לגורמים של שונות של תוחלת מותנית ותוחלת של שונות מותנית במשתנה אחר. אם X ו־Y הם משתנים מקריים, והשונות של Y היא סופית, אז משפט השונות השלמה אומר כי: Var ⁡ ( Y ) = E ⁡ ( Var ⁡ ( Y | X ) ) + Var ⁡ ( E ⁡ ( Y | X ) ) . {\displaystyle \operatorname {Var} (Y)=\operatorname {E} (\operatorname {Var} (Y|X))+\operatorname {Var} (\operatorname {E} (Y|X)).\,} על פי הגדרת השונות: Var ⁡ [ Y ] = E ⁡ [ Y 2 ] − E ⁡ [ Y ] 2 {\displaystyle \operatorname {Var} [Y]=\operatorname {E} [Y^{2}]-\operatorname {E} [Y]^{2}} בעזרת משפט התוחלת השלמה: = E ⁡ [ E ⁡ [ Y 2 | X ] ] − E ⁡ [ E ⁡ [ Y | X ] ] 2 {\displaystyle =\operatorname {E} \left[\operatorname {E} [Y^{2}|X]\right]-\operatorname {E} \left[\operatorname {E} [Y|X]\right]^{2}} ניתן לשכתב את הביטוי למומנט השני של Y: = E [ Var ⁡ [ Y | X ] + E ⁡ [ Y | X ] 2 ] − E ⁡ [ E ⁡ [ Y | X ] ] 2 {\displaystyle =\operatorname {E} \!\left[\operatorname {Var} [Y|X]+\operatorname {E} [Y|X]^{2}\right]-\operatorname {E} [\operatorname {E} [Y|X]]^{2}} לפי ליניאריות התוחלת: = E ⁡ [ Var ⁡ [ Y | X ] ] + ( E ⁡ [ E ⁡ [ Y | X ] 2 ] − E ⁡ [ E ⁡ [ Y | X ] ] 2 ) {\displaystyle =\operatorname {E} [\operatorname {Var} [Y|X]]+\left(\operatorname {E} \left[\operatorname {E} [Y|X]^{2}]-\operatorname {E} [\operatorname {E} [Y|X]\right]^{2}\right)} לבסוף, ניתן לזהות את הביטוי בסוגריים כשונות התוחלת המותנית E [ Y | X ] {\displaystyle E[Y|X]} : = E ⁡ [ Var ⁡ [ Y | X ] ] + Var ⁡ [ E ⁡ [ Y | X ] ] {\displaystyle =\operatorname {E} \left[\operatorname {Var} [Y|X]\right]+\operatorname {Var} \left[\operatorname {E} [Y|X]\right]} משפט התוחלת השלמה ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כריס לואוול

כריסטופר "כריס" לואוול (באנגלית: Christopher "Chris" Lowell; נולד ב-17 באוקטובר 1984) הוא שחקן וזמר אמריקאי. התפרסם בזכות תפקידיו בסדרות הטלוויזיה "ורוניקה מארס", "מרפאה פרטית", "GLOW", "איך פגשתי את אבא" ובסרטי הקולנוע "העזרה" ו"צעירה מבטיחה". לואוול נולד באטלנטה, ג'ורג'יה ולמד באוניברסיטת דרום קליפורניה. לואוול התפרסם בפעם הראשונה לקראת סוף 2004 עם הופעתו בסדרת דרמת הנעורים "חיים כמו שמכירים" בתפקיד ג'ונתן פילדס. ב-2006 לוהק לעונה השלישית של סדרת הנעורים "ורוניקה מארס" בתפקיד סטוש "פּיז" פּיזנארסקי מנחה תוכנית הרדיו של הקמפוס ובן זוגה של הסטודנטית ורוניקה מארס (קריסטן בל). בשנת 2007 שיחק בתפקיד האח והמיילד דל פארקר בשני פרקים של סדרת הדרמה, "האנטומיה של גריי". יוצרת הסדרה שונדה ריימס שהתלהבה מהופעותיו של לואוול נתנה לו תפקיד קבוע בסדרת הבת של התוכנית "מרפאה פרטית". ב-2009 השתתף בתפקיד קצר בדרמת העסקים "תלוי באוויר". ב-2011 שיחק בסרט המצליח "העזרה" בתפקיד סטיוארט וויטוורת', החבר של גיבורת העלילה, העיתונאית החוקרת הצעירה סקיטר (אמה סטון). ב-2014 שיחק בסדרה "מגויסים" בתפקיד ראשי את רב-טוראי דרק הל לצד ג'ף סטולץ ופרקר יאנג. בשנת 2017 החל לשחק בסדרת הקומדיה "GLOW" את דמותו של סבסטיאן, בכיכובה של אליסון ברי ברשת נטפליקס. בשנת 2022 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה איך פגשתי את אבא ובשני פרקים של הסדרה להמציא את אנה. בזמנו הפנוי משמש לואוול כזמר בלהקת האינדי Two Shots for Poe. לואוול נמצא בזוגיות שנים רבות עם השחקנית הניו זילנדית,קארי בישה. לזוג יש בת, שנולדה ב-2021. מדיה וקבצים בנושא כריס לואוול בוויקישיתוף כריס לואוול, ברשת החברתית אקס (טוויטר) כריס לואוול, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) כריס לואוול, באתר AllMovie (באנגלית) כריס לואוול, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) כריס לואוול, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Andrea Gomez, How I Met Your Father: Cast and Character Guide to the HIMYM Spinoff, Collider, ‏6 בundefined 2022 Jessica MacLeish, Inventing Anna Recap: The Universe Had My Back, Vulture, ‏5 בינואר 2022 Chris Lowell Net Worth | Celebrity Net Worth, Celebrity Net Worth, ‏1 ביוני 2014 Chris Barilla, Is 'How I Met Your Father' Star Chris Lowell Married? Fans Want to Know, Distractify, ‏2022-01-18 (באנגלית אמריקאית)
קון-זלמר

קון-זלמר (Conn-Selmer) היא חברה אמריקנית לייצור כלי נגינה הנמצאת בבעלות חברת Steinway Musical Instruments. כיום מייצרת החברה חצוצרות, קלרינטים ועוד. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. בשלהי המאה ה-19 ייסדו האחים אלכסנדרי והנרי זלמר, נכדים של יוהנס יעקבוס זלמר אשר כיהן כראש המוזיקה של הצבא הצרפתי, את חברת Henri Selmer & Cie בפריז. כעבור כמה שנים היגר אלכסנדרי לארצות הברית, ופתח בניו יורק חנות לייצור ומכירה של כלי נגינה. כיום מייצרת החברה בכעשרה מפעלים בארצות הברית, צרפת ואנגליה. מדיה וקבצים בנושא קון-זלמר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קון-זלמר (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חצוצרות

האם התכוונתם ל... חצוצרה – כלי נשיפה ממתכת. חצוצרות הכסף – זוג כלי תרועה, שנעשו תחילה בידי משה, בעת מסע הנדודים של עם ישראל במדבר. חצוצרה (איבר) – החצוצרות הן שתי צינוריות דקות המחברות בין השחלות לרחם אצל נקבות היונקים. קשירת חצוצרות – מהלך כירורגי לצורך עיקור, שבו החצוצרות של אישה נחסמות או נחתכות. חצוצרות יריחו – סרט קולנוע העוסק בסצנת הפאנק בישראל. חצוצרה (פירושונים)
מליין ווקר

מליין ווקר (באנגלית: Melaine Walker; נולדה ב-1 בינואר 1983) היא אתלטית ג'מייקנית. היא אלופה אולימפית (בייג'ינג 2008) ואלופת עולם (ברלין 2009) בריצת 400 מטר משוכות. ווקר נולדה בקינגסטון. ווקר זכתה במדליית הזהב האולימפית במשחקים בבייג'ינג תוך שהיא שוברת שיא אולימפי עם תוצאה של 52.64 שניות, לפני האמריקאית שינה טוסטה והבריטית טשה דנוורס. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2009 זכתה ווקר במדליית זהב כשקבעה שיא אישי, והתוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים בריצת 400 מטר משוכות עם 52.42 שניות. היא הקדימה את לשינדה דמוס מארצות הברית ואת ג'וזאן לוקאס מטרינידד וטובגו. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטגו, קוריאה הדרומית בשנת 2011 זכתה ווקר במדליית כסף עם תוצאה של 52.73 שניות, והפסידה את מדליית הזהב לדמוס, שקבעה את שיאה האישי והתוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים עם 52.47 שניות. ריצת 100 מטר משוכות: 12.75 שניות (2006) ריצת 400 מטר משוכות: 52.42 שניות (2009) ריצת 400 מטר: 51.61 שניות (2008) מדיה וקבצים בנושא מליין ווקר בוויקישיתוף מליין ווקר, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי מליין ווקר, באתר olympedia.org מליין ווקר, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית מליין ווקר, באתר ליגת היהלום מליין ווקר, באתר Track and Field (נשים)
גנות הדר

גַּנּוֹת הָדָר הוא יישוב כפרי באזור השרון ליד צומת השרון (צומת בית-ליד) השייך למועצה אזורית לב השרון. היישוב קיבל את שמו מהפרדסים המקיפים אותו. היישוב תוכנן עבור בני המעמד הבינוני על בסיס עסקי, ויועד לכלול 75 בתים על חלקות בנות כ-2.5 דונם, מתוך כוונה להקים משק עזר חקלאי לכל בית. בנוסף, תוכנן שכל מתיישב יקבל 20 דונם פרדס. המשקים החקלאיים הוקמו על ידי יכין-חק"ל, והבנייה של הבתים נעשתה על ידי יקותיאל פדרמן וישראל-מיאמי. בשנת 1953 שווקו הבתים בעיתונות הישראלית תוך ציון המרחק של עשר דקות מחוף נתניה, ו-30 דקות מתל אביב. היישוב יועד בתחילת דרכו לעולים חדשים מאמריקה ואירופה, אך הגיעו רק שתי משפחות מאמריקה ובמקום זאת רכשו את הבתים ישראלים בעלי מקצועות חופשיים. כן הגיעו ליישוב מספר משפחות מצפון אפריקה. עשרים בתים ראשונים נבנו בשנת 1952. עד שנת 1958 נמכרו 17 בתים ומאמצי השיווק נמשכו. החל משנת 1996 החלה הרחבת היישוב, הפרדסים הרבים שאכלסו את השדות נעקרו ובמקומם החלו להיבנות בתים צמודי קרקע. משפחות ממצב סוציו-אקונומי בינוני ומעלה החלו להתיישב במקום כשרובם באים מהעיר נתניה השכנה. התושבים החדשים, שברובם אקדמאים ובעלי מקצועות חופשיים, החלו להכתיב את קצב החיים החדש ביישוב. גנות הדר צמוד למושב נורדיה והבתים החדשים מתמזגים עם בתי השכנים. ביישוב סדנת קרמיקה ופיסול, חוגי ספורט המתקיימים במגרש הכדורסל וחוגי נוער ומבוגרים המופעלים במועדון הנוער. בשל גודלו הקטן של היישוב, פעילויות התרבות נעשות בשיתוף פעולה מלא עם נורדיה. כך למשל, ילדי היישוב שותפים לעשייה במסגרת תנועת "התנועה החדשה" במועדון הנקרא "מועדון נוג"ה", המשותף לילדים בנורדיה ובגנות הדר. מדיה וקבצים בנושא גנות הדר בוויקישיתוף גנות הדר, באתר מועצה אזורית לב השרון אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 נתן בן נתן, יומן כלכלי, דבר, 2 בספטמבר 1959 אריה נשר, יישוב אנשי מעמד בינוני מחו"ל בכפרים "מוכנים למכירה", הארץ, 20 באוקטובר 1952 גנות הדר, דבר, 26 ביוני 1953 נפתלי לביא, הבתים לא נהפכו לישוב, הארץ, 20 ביוני 1958 ג. שרוני, ההר שהוליד עכבר, מעריב, 21 באוגוסט 1959 גנות הדר, מעריב, 21 בפברואר 1958 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קפין

קפין (בערבית: قفّين) היא עיירה פלסטינית בנפת טולכרם השוכנת כ-22 קילומטרים צפונית-מזרחית לעיר טולכרם וצפונית-מזרחית לבאקה אל-גרבייה. לפי נתוני הרשות הפלסטינית לסטטיסטיקה מנתה העיירה 8,750 תושבים בשנת 2006. השטח העירוני הבנוי השתרע על 1,000 דונמים. בתקופת המנדט השתייך הכפר לנפת טולכרם (המנדט). על פי סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל התגוררו בכפר ובכפרים הסמוכים אליו 1,570 תושבים. שמן הזית המיוצר בקפין ידוע באיכותו. [דרושה הבהרה] מדיה וקבצים בנושא קפין בוויקישיתוף עמירה הס, הבטחות מערכת הביטחון לאפשר גישה לאדמות הכפר קפין לא מקוימות, באתר הארץ, 8 ביולי 2005 אומדן זה כלל את תושבי הכפרים הסמוכים מייסר וח'ירבת אל עכאבה
מלטודקסטרין

מלטודקסטרין (באנגלית: Maltodextrin) הוא רב-סוכר המופק על ידי הידרוליזה של עמילן ומשמש כתוסף מזון שכיח במזון מעובד. התוצר משמש לרוב כממתיק מלאכותי[1] בעל דרגת מתיקות גמישה. הדרך הנפוצה ביותר להפקתו היא מהידרוליזה של עמילן תפוחי אדמה או תירס. מלטודקסטרין מורכב משרשראות דקסטרוז (D-גלוקוז) המכילות עד 17 יחידות גלוקוז הקשורות בקשר גליקוזידי. יחס הדקסטרוז נע בין 3 ל-20. ככל שערך הדקסטרוז עולה, כך עולה מתיקות ומסיסות התוצר. מלטודקסטרין מופק באופן תעשייתי מהידרוליזה של מוצרים עם אחוז עמילן גבוה כגון חיטה, תירס, תפוחי אדמה. החומר המופק הוא אבקה היגרוסקופית לבנה העוברת תהליך ייבוש בריסוס. מלטודקסטרין מופק מעמילן, אך אינו מכיל גלוטן. באירופה, מלטודקסטרין שמופק מחיטה פטור מאזהרה לצרכן על תכולת אלרגנים מחיטה. מדיה וקבצים בנושא מלטודקסטרין בוויקישיתוף Denise L. Hofman, Vincent J. van Buul, Fred J. P. H. Brouns (2016). "Nutrition, Health, and Regulatory Aspects of Digestible Maltodextrins". Crit Rev Food Sci Nutr. 56 (12): 2091–2100. doi:10.1080/10408398.2014.940415. PMC 4940893. PMID 25674937.CS1 maint: Uses authors parameter (link) ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון ובנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ניצני עוז

נִצָּנֵי עוֹז הוא מושב באזור השרון ליד טולכרם השייך למועצה אזורית לב השרון. שמו של היישוב סמלי ומציין גבורה ועוז. היישוב הוקם בשנת 1951 כהיאחזות נח"ל בידי יוצאי גדנ"ע מפלוגת יהונתן בירושלים שלחמו בעיר במלחמת העצמאות, בהם התאומים ילידי שכונת נחלאות מרדכי וציון סופר. לגרעין הוצעו מספר נקודות התיישבות שונות הממוקמות באזורי גבול ברחבי ישראל. הם בחרו דווקא בנקודת התיישבות זו, כי בסיורם באזור הם גילו שיח עגבניות עמוס בעגבניות גדל פרא והופתעו לטובה. הם הבינו כי אם שיח עגבניות הצליח לצמוח באדמה לא מעובדת, זה סימן שהאזור טוב לגידולי החקלאות. היישוב אוזרח בשנת 1952 וכעבור שנה הצטרפו לגרעין הקטן שתי קבוצות עולים חדשים מתוניסיה שהגיעו מהמושבים פתחיה וצרופה. זו הייתה תוספת משמעותית לגרעין שהחל את דרכו כמושב לכל דבר. היישוב ממוקם בצמוד לטולכרם וקו הגבול הישן בין ישראל לירדן ולכן ספג פגיעות קשות והסתננויות עד מלחמת ששת הימים. ממזרח ליישוב ממוקם מחלף ניצני עוז שעל כביש 6, גדר ההפרדה ואזור תעשייה ניצני שלום. בצומת הכניסה ליישוב אנדרטה לזכר נופלי חטיבה 5 בקרבות מלחמת ששת הימים במערב השומרון. בצמידות למושב מדרום עובר נחל תאנים, אחד מיובליו העיקריים של נחל אלכסנדר. במרכז המושב נמצא אתר הנצחה לבני המקום שנפלו במערכות ישראל ובו אנדרטת אבן בצורת גזע עץ, מעשה ידיו של הפסל מרדכי כפרי. במושב עדיין עוסקים בחקלאות גם בימים אלה. הענפים העיקריים הם רפתות, לולים, חממות פרחים, שמן זית וגידולי ירק. מדיה וקבצים בנושא ניצני עוז בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ניצני עוז אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
נדל

האם התכוונתם ל... נדל – מחלקה ארסית במערכה של פרוקי הרגליים אישים ששמם נדל ארנו נאדל – מוזיקולוג, מוזיקאי, צייר, סופר ומשורר יהודי-גרמני שנספה בשואה ברוך נאדל – עיתונאי וסופר ישראלי גדליה נדל – רב חרדי, ממקורבי החזון אי"ש חיים נדל – אלוף בצה"ל יצחק אורן (נאדל) - סופר, מתרגם ועורך ישראלי לירן נדל – מוזיקאי ישראלי מיגל אנחל נדאל – כדורגלן עבר ספרדי רפאל נדאל – טניסאי ספרדי