זאב הולצמן

זאב הולצמן (נולד ב-15 במאי 1941) הוא מחלוצי תעשיית ההון סיכון בישראל. הולצמן שותף מייסד ויו"ר גיזה הון סיכון, מייסד והבעלים של מאגר המידע IVC וחבר הנהלה של קרן תמורה מיום היווסדה. הולצמן נולד וגדל בהרצליה, למד בתיכון חדש בת"א ובהמשך בבית הספר הריאלי העברי בחיפה. הולצמן בוגר מחזור ה' של הפנימיה הצבאית, התגייס לצנחנים ושירת כקצין בתפקיד מ"פ ביחידת 299 בדרום הארץ. ב-26 בדצמ' 1960 הולצמן בהיותו סג"ם צעיר קיבל קריאה אודות מסתננים שחדרו לשטח ישראל מסיני. הולצמן יצא בראש כוח ופיצל אותו ל-2 חוליות. חוליה אחת השאיר כחוליית רתק, וחוליה שנייה הוביל עם 3 חיילים איתה איגף את המסתננים. במהלך ניהול הקרב הולצמן החליט לעבור את הגבול וגרם לגירושם של המסתננים. על מעשיו אלה קיבל את צל"ש אלוף פיקוד הדרום. בשנת 1961 קיבל את אות מצטיין הנשיא, מנשיא המדינה דאז יצחק בן צבי. לאחר שירותו הצבאי, הולצמן למד לתואר ראשון (BA) בכלכלה ולימודי מזרח תיכון באוניברסיטה העברית בירושלים. בסיום לימודיו עבר לניו-יורק והשלים תואר שני במנהל עסקים (MBA) עם התמחות במימון באוניברסיטת קולומביה בעיר. בשנת 1968 בתום לימודיו, עבד כאנליסט בכיר בחטיבת הבנקאות להשקעות בבנק ההשקעות ליהמן ברדרס בניו-יורק במשך כ-3 שנים. עם חזרתו לישראל עבד ככלכלן בכיר בחברת השקעות אמריקאית המשקיעה בישראל IIC - Israel Investment Corporation, ולאחר מכן כסמנכ"ל בזרוע הבנקאות להשקעות של בנק לאומי - לאומי ושות'. בשנת 1985 הקים את גיזה ייעוץ כלכלי וניהול פיננסי, אשר העניקה מגוון רחב של שירותי ייצוג, ייעוץ, ניתוח, הערכות שווי, בדיקות נאותות וייזום פיננסי/עסקי ליזמים, מנהלים, בעלים של חברות, משקיעים, משרדי ממשלה ובנקים. בין היתר, גיזה ייצגה בישראל את הבנקים להשקעות האמריקאים: CS First Boston ו-Alex Brown Investment Banking בפעילותם בארץ, שכללה: גיוסי הון, הנפקות פרטיות וציבוריות של חברות ישראליות, הפרטת חברות ממשלתיות ומיזוגים ורכישות. בשנת 1993 הקים הולצמן את גיזה הון סיכון וכיהן כשותף מנהל כללי מהקמתה. הקרן הראשונה שאת הקמתה יזם - The Israel Fund גייסה בהנפקה ציבורית בבורסה בניו יורק (נאסד"ק) 80 מיליון $. לאורך זמן גיזה גייסה 700 מיליון $ ב-6 קרנות, אותם השקיעה ביותר מ-110 חברות טכנולוגיה מישראל. בין ההשקעות הבולטות של קרנות גיזה ניתן למנות את Libit שנמכרה ל-HP, אופלוס ו-DSPC שנמכרו לאינטל, WalkMe שנמכרה ל-SAP, סאיוטה שנמכרה ל-RSA, XtremIO שנמכרה ל-EMC וצורן ואם-סיסטמס שהונפקו בנאסד"ק. הקרן רשמה למעלה מ-46 אקזיטים של חברות פורטפוליו בהיקף מצטבר של כ-15 מיליארד $. באותן שנים הולצמן כיהן כדירקטור מטעם גיזה בחברות פרוטפוליו רבות, בשלבי התפתחות וצמיחה שונים, כגון: ביוליין אר אקס, ליבית, לוגזי ועוד. בין המשקיעים העיקריים בקרנות גיזה נמנים משקיעים מוסדיים מהגדולים בעולם, מארצות הברית: CalPERS, Calstrs, New York Common, GE Capital, מאירופה: Alpinvest ומאסיה: NDF (טאיוואן). בשנת 1997 יזם הולצמן את הקמת מרכז המחקר והמידע - IVC - Research Center וכיהן בו עד שנת 2021 כיו"ר, כאשר בנו גיא הולצמן, מייסד שותף, המכהן כיום כיו"ר החברה, כיהן כמנכ"ל הראשון של החברה. המרכז מהווה את מקור המידע ומאגר הנתונים המקיף והמעודכן ביותר אודות תעשיית ההייטק והון הסיכון בישראל וקשרי הגומלין בין מרכיביו השונים. המאגר כולל, בין היתר, פרטים על עשרות אלפי יזמים, מנהלים בכירים, חברות הייטק, סטארט-אפים, קרנות השקעה לסוגיהן, לרבות חממות ומאיצים, משקיעים מוסדיים ופרטיים, נותני שירותים לתעשייה (בינלאומיים ומקומיים) ועוד. המרכז משרת משקיעים, חברות טכנולוגיה בינלאומיות, תאגידים שונים, מנהלים בכירים, יזמים, סטארט-אפים ונותני שירותים כגון: בנקים, משרדי עו"ד ורו"ח בישראל ובחו"ל, זאת לצד משרדי ממשלה, רשות החדשנות, מוסדות אקדמיים, עיריות ועוד. המרכז מפרסם מעת לעת מחקרים מעמיקים, כולל סקירות שנתיות ורבעוניות, ניתוחים ודוחות אודות היקף הפעילות, המגמות והתמורות שחלו בענף ההייטק ומדעי החיים בישראל, לרבות היקפי השקעה ואקזיטים. בנוסף, המרכז מבצע ניתוחי עומק של פעילות סקטורים עיקריים בישראל, כגון: פודטק, קלינטק, פינטק, סייבר, אגרוטק, מכשור רפואי, ביוטכנולוגיה ועוד. בסוף שנת 2000 הולצמן החל לכתוב כתבות שבועיות בדה-מרקר בנושאי טכנולוגיה, השקעות וכלכלה, עד ליוני 2008. כתבותיו עסקו בשינויים שחלו בענף ההייטק והכלכלה, עם שילוב של היבטים חברתיים, גלובלים והיסטוריים. בשנת 2006 מונה הולצמן ליו"ר ועדת ההשקעות של הטכניון, האחראית על השקעת כספי הפנסיה של המוסד, תפקיד אותו מילא עד לשנת 2016, עת זכה להוקרה כשקיבל תואר "עמית כבוד" מהטכניון על תרומתו והתנדבותו בתפקיד. כן פעל בנושא טיפוח וקידום היזמות וההשקעות בסקטור ההיי טק בקרב הסטודנטים, הבוגרים והחוקרים של הטכניון. באותה שנה גם הצטרף לפאנל המשקיעים בתוכנית הטלוויזיה ה"כרישים". במרץ 2011 קרן גיזה גייסה 50 מיליון $ לזרוע ההון סיכון הפולנית – GPV - Giza Polish Ventures, המנוהלת בשיתוף עם שותפים מקומיים ומשקיעה בחברות סטארט-אפ בשלבים מוקדמים בפולין, כאשר הולצמן מכהן כיו"ר ועדת ההשקעות שלה. באותה שנה הצטרף הולצמן ותמך באראל מרגלית בקמפיין שלו לראשות מפלגת העבודה. בשנת 2016 הקים הולצמן את סוואנלאב ונצ'ר פקטורי - SL: Swanlaab Venture Factory, קרן הון סיכון ספרדית המנוהלת בשיתוף עם שותפים מקומיים ומשקיעה בחברות סטארט-אפ בשלבים מוקדמים בספרד, כאשר הולצמן מכהן כיו"ר ועדת ההשקעות של הקרן. הולצמן היה שותף ליסוד ולהקמת ארגון קרנות הון הסיכון בישראל (IVA - Israel Venture Association), בו שימש כחבר הנהלה מההקמה. כיום הארגון ידוע כהאיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות (IATI), והינו ארגון הגג של תעשיות ההיי-טק ומדעי החיים בישראל. במסגרת הארגון מאוגדים כל הגורמים בענף (קרנות, חברות ותאגידים בינלאומיים, חממות ומאיצים, נותני שירותים, מוסדות אקדמיים, בתי חולים, עיריות ועוד). במסגרת פעילותו, הולצמן ייצג את הארגון במשאים ומתנים עם משרדי הממשלה, המדען הראשי ורשויות המס ביצירת התשתית המשפטית והמיסויית ההולמת ומאפשרת את פעילות סקטור ההייטק, כולל אפיון וייעוץ של פתרונות ברמה הלאומית בתקופות משבר בסקטור. גיזה ונצ'ר פאנד I – הוקמה ב-1993, גייסה וניהלה 45 מיליון $. השקעות בולטות: DSPC, DSPG, M-Systems, Laser Industries ו-Zoran. גיזה ונצ'ר פאנד II – הוקמה ב-1998, גייסה וניהלה 60 מיליון $. השקעות בולטות: Libit Signal Processing, MoreCom, Oridion, Precise Software ו-Telegate. גיזה ונצ'ר פאנד III – הוקמה ב-2000, גייסה וניהלה 211 מיליון $. השקעות בולטות: Actimize, cyota ו-Oplus. גיזה ונצ'ר פאנד IV – הוקמה ב-2005, גייסה וניהלה 146 מיליון $. השקעות בולטות: Altair. גיזה ונצ'ר פאנד V – הוקמה ב-2008, גייסה וניהלה 100 מיליון $. השקעות בולטות: Logz.io, XtremIO, WalkMe ו-Soluto. גיזה ונצ'ר פאנד V (קרן המשך) – הוקמה ב-2021 גייסה וניהלה 100 מיליון $, בעקבות מכירת הפורטפוליו של גיזה ונצ'ר פאנד. משנת 2002 הולצמן מכהן כחבר הבורד ונמנה עם אחד ממיסדיה של קרן תמורה - קרן פילנתרופית חברתית המגייסת אופציות מסטארט-אפים בתחילת דרכם ומממשת אותן בזמן הנפקה או מכירה. כספי המימושים מועברים כתרומות למגוון עמותות בעיקר בנושאי חינוך ונוער, כגון: כנפיים של קרמבו, סיירת חסד ייחודית (סח"י), חינוך לפסגות ועוד. הקרן חילקה מאז היווסדה מעל 25 מיליון $. הולצמן הצטרף בשנת 2011 כחבר האספה הכללית וועדת הביקורת בעמותה של אראל מרגלית – יוזמה לאומית 2020 - המקדמת 7 מרכזי חדשנות אזוריים ברחבי ישראל. הולצמן חבר הנהלה של עמותת המוזיאון לאמנות באום אל-פאחם, חבר בוועד המנהל של עמותת ידידי מוזיאון ישראל בירושלים וחבר הנהלה במוזיאון בית רובין בת"א. הולצמן תומך באמנות ישראלית והינו הבעלים של אוסף אומנות ישראלי, כולל בצלאל ויודאיקה. עבודות בבעלותו מוצגות מעת לעת בתערוכות נבחרות במוזיאונים שונים בישראל. כן הינו חבר בחבר הנאמנים של המכללה האקדמית תל אביב-יפו והיה מספר שנים חבר הנהלת עמותת קשת אילון. הולצמן תומך במאבק חברות הייטק במחאה כנגד ההפיכה המשטרית ולמען שחרור והחזרת החטופים מעזה. הולצמן נשוי פעם שנייה למירי (לשעבר חפץ), והזוג מתגורר ברמת אביב. אשתו הראשונה צפירה לבית ספיר, נפטרה ממחלה ממארת ב-1996. להולצמן 3 ילדים: גיא, רון ושני מנישואיו הראשונים לצפירה ו-10 נכדים, ולמירי מנישואיה הראשונים ילד אחד - שמואל, ו-3 נכדים. זאב הולצמן, ברשת החברתית פייסבוק זאב הולצמן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) זאב הולצמן, ברשת החברתית LinkedIn מקבץ כתבותיו של זאב הולצמן בדה-מרקר בשנים 2000–2008, באתר TheMarker זאב הולצמן, ‏לקרנות ההון סיכון יש "הרבה" כסף, אבל…, באתר "אנשים ומחשבים", 16 ביוני 2022 אלי שמעוני, יו"ר גיזה: די בהיגיון ובאינטואיציה כדי להצליח בהון סיכון, באתר ynet, 11 ביולי 2006 Mind the Chat with Zeev Holtzman (Giza Venture Capital), סרטון בערוץ "Mind The Bridge", באתר יוטיוב אתר הגבורה - צל"ש האלוף באתר הגבורה אתר הגבורה - מצטיין הנשיא באתר הגבורה בתיה פלדמן, ‏הרמת המסך של זאב הולצמן, באתר גלובס, 7 ביולי 2006 זאב הולצמן, מקבץ כתבותיו בשנים 2000–2008, באתר TheMarker הטכניון מברך את מקבלי התואר "עמית כבוד", טכניון אנלימיטד, 2016 בתיה פלדמן, ‏גיזה מגייסת קרן בפולין, באתר גלובס, 7 במרץ 2011 זאב הולצמן, יו"ר קרן הון סיכון גיזה: "פקידי האוצר מגלים בורות גמורה ביחס לתרומת ההיי-טק למשק" אמיתי זיו, קרן גיזה מכרה את פורטפוליו החברות שלה ל-Greenspring ב-100 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 2 בפברואר 2021 יגאל עוזרי, ‏"האספנים הישראלים לא מספיק תומכים באמנים שלהם", באתר גלובס, 3 בדצמבר 2007