laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קונטרה אלט

קונטרה אלט או קונטרלטו (איטלקית: Contralto) הוא הקול הנשי הקלאסי הנמוך ביותר ובעל הטסיטורה הנמוכה ביותר. המנעד הקולי של קונטרה אלט נופל בין טנור למצו-סופרן, בדרך כלל בין הפה הנמצא מתחת לדו האמצעי (F3 בכתיב מוזיקלי מדעי) ובין הסול במנעד השמיני (G5). ישנם קולות העשויים גם להגיע למי במנעד השלישי או עד לסי במול במנעד החמישי (B♭5). המונח קונטרה אלט הוא בעל משמעות בהקשר של שירה קלאסית או שירת אופרה. גם בפרקטיקה האופרטית הנוכחית, זמרות קונטרה אלט מסווגות בדרך כלל כמצו-סופרן, כיוון שהאחד יכול לכסות את טווח הצלילים של האחר. קונטרה אלט בדרך כלל מיוחס לזמרות. זמרים, שטווח הצלילים שלהם נופל בטווח הזה או גבוה מכך ידועים כקונטרה טנור. המונח האיטלקי Contralto והמונח Alto אינם מונחים זהים. המונח האחרון מתייחס לתחום קול מסוים בשירת מקהלה ללא התייחסות לגורמים כמו טסיטורה, צבע קול ומשקל קול. בטווח הקטגוריה של קונטרה אלט ישנן שלוש תת-קטגוריות – קונטרה אלט מסלסל, קונטרה אלט לירי וקונטרה אלט דרמטי. קונטרה אלט קולורטורה - זמרות בעלות קול קליל, מהיר וגמיש. סוג הקול הזה נדיר. קונטרה אלט לירי – גבוה יותר מקונטרה אלט דרמטי אך לא מציג גמישות קולית כשל קונטרה אלט קולורטורה. סוג זה של קונטרה אלט, בעל צבע קול גבוה, הוא השכיח ביותר ובדרך כלל תחום בין סול מתחת לדו האמצעי (G3) ולסול שני מנעדים מעל (G5). קונטרה אלט דרמטי – הוא הקונטרה האלט העמוק, החזק והכבד ביותר. לקול זה עוצמה גבוהה יותר מלשני סוגי הקונטרה אלט האחרים. זמרות בסיווג זה כמו בסיווג קונטרה אלט מסלסל הן נדירות. התחום המוזיקלי שלו הוא בין סול מתחת לדו האמצעי (G3) ולה מעל הדו האמצעי (A4). קונטרה אלט אופרטי הוא נדיר, ובספרות האופרה יש תפקידים מעטים שנכתבו במיוחד עבור קולות אלו. לזמרות קונטרה אלט נכתבים בדרך כלל תפקידי נשים כמו אנג'לינה בלה צ'נרנטולה, רוזינה בספר מסביליה או אולגה ביבגני אונייגין, אך בדרך כלל בתפקידים נבליים או "גבריים". אמרה נהוגה בין זמרות הקונטרה אלט, על כך שהן יכולות לשחק "מכשפות, כלבתות או מכנסיים" (באנגלית: witches, bitches & breeches). מדיה וקבצים בנושא קונטרה אלט בוויקישיתוף קונטרה אלט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ריצ'רד בולדרי, Guide to Operatic Roles and Arias, ‏ 1994
פרונטיס

פְרוֹנְטִיס (ביוונית: Φρόντις, בלטינית: Phrontis) הוא שמן של שלוש דמויות במיתולוגיה היוונית. היה הקברניט האוחז בהגה בספינתו של מנלאוס מלך ספרטה בשובו לארצו במסע רב-תלאות ממלחמת טרויה. על פי המסופר באודיסיאה להומרוס, הרג האל פויבוס־אפולון בחציו את פרונטיס כשהאוניות סבבו את כף סוניון, בקצה הדרומי של אטיקה. מנלאוס ואנשיו נחתו בחוף, וכאן קברו את חברם וערכו את טקסי הפולחן לכבודו: "אַךְ כְּשֶׁהִגַּעְנוּ עַד סוּנְיוֹס הַנִשָּׂא אֲשֶׁר בְּאַתּוּנָה, הִכָּה פֶבּוֹס-אַפּוֹלוֹן בְּאַפּוֹ בְּחִצָיו הָרָכִּים תּוֹפֵש־הַהֶגֶה הַנַּעֲלֶה בַּסְפִינָה בְּצִי מֶּנֶּלָאוֹס, וְהֶגֶה הַסְּפִינָה הַמְהִירָה עוֹדֶנוּ בֱּכַּפָּיו שֶׁל פְרוֹנְטִיס, בְּנוֹ שֶׁל אוֹנֵטוֹר, הַמְצֻיָּן בֵּין תּוֹפְשֵׂי־הַהֶגֶה בָּאָדָם לִנְהֹג בִּסְפִינָה בַּיַּמִֹים בְּסוּפָה וַסָעָר נִשָׂאִים. נֶעֱצַר שָׁם מֶנֶּלָּאוֹס, וְאִם גַּם נֶחְפַּז לְדַרְכּוֹ, לִקְבֹּר אֶת רֵעוֹ מִלְּפָנָיו וְלַעֲרֹך אֶת מִשְׁתֵּה־הַקְּבָרוֹת." הנוסע והגאוגרף היווני פאוסניאס, בן המאה השנייה לספירה, מתאר בספרו ציור שעיטר את קירות הַלֶסְכֵה (lesche) בדלפי, מעשה ידי הצייר פוליגנוטוס. הציור הנציח את טרויה לאחר כיבושה, ואת הכנות הגיבורים היוונים להפלגתם חזרה לארצם. פרונטיס נראה באמצעית האונייה כשהוא אוחז בשני כדומים. פאוסניאס מוסיף ומביא את המסופר באודיסיאה על מותו של פרונטיס מידי אפולון. פרונטיס זה היה אחד מארבעת ילדיהם של פְרִיקְסוֹס בן אַתַמַס ושל רעייתו כַלְקִיוֹפֵּה, בת אַיֵטֵס מלך קוֹלְכִיס. הוא ואחיו גדלו בקולכיס, ולאחר מות אביהם יצאו אל ממלכת סבם בבויאוטיה. אונייתם נטרפה בדרך, וגלי הים השליכו אותם עירומים וחסרי כל אל חופי האי דִּיָה. כאן מצא אותם יאסון בעת הפלגתו עם חבריו הארגונאוטים אל קולכיס כדי להביא את גיזת הזהב. משנתברר לו כי פרונטיס ואחיו הם נכדי המלך אַיֵטֵס, שכנע אותם לשוב עמו אל קולכיס ולסייע לו במשימתו. כשגיזת הזהב בידו, שבו יאסון והארגונאוטים ועמם פרונטיס ואחיו אל יוון. אשת פַּנְתוֹאוֹס, אחד מזקני טרויה, ואמם של פּוּלִידַמַס, אֶוּפוֹרְבּוֹס והִיפֶּרֶנוֹר. נזכרת ב"איליאדה" להומרוס כ"פרונטיס האלוהית". הומירוס. איליאדה / אודיסיה. תרגם מיוונית שאול טשרניחובסקי. ירושלים ותל אביב, הוצאת שוקן, תשי"ד. אהרן שבתאי. המיתולוגיה היוונית - מיתוסים. תל אביב, ספרי תל אביב, תש"ס. Pausanias. Description of Greece. Translated by Jones, W. H. S. and Omerod, H. A. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann, 1918. Digitized copy in: Theoi. Apollodorus. The Library and Epitome. Translated by James George Frazer. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. 1921. Digitized copy in: Apollonius Rhodius. Argonautica. Translated by R.C. Seaton. Loeb Classical Library. London, William Heinemann, 1912. Digitized copy in: Theoi. Hyginus. The Myths of Hyginus.Translated and edited by Mary Grant. University of Kansas Publications in Humanistic Studies, no. 34. Lawrence, University of Kansas Press, 1960. Digitized copy in: Theoi. Wright, M.R., A Dictionary of Classical Mythology. University of Patras, Department of Philology, 2012. Smith, William. Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, 1870. Digitized copy in: perseus.tufts.edu. הומרוס, אודיסיאה, 3.278-285, בתרגום ש' טשרניחובסקי. וראו גם: אפולודורוס, אפיטומה 6.29 . פאוסניאס, 10.25.2 . אפולודורוס 1.9.1, אפולוניוס רודיוס, 2.1157; היגינוס, אגדות, 14. הומרוס, איליאדה, 17.40 .
חג'ה

האם התכוונתם ל... חג'ה (נפת קלקיליה) – כפר פלסטיני בנפת קלקיליה חג'ה (מחוז) – מחוז בצפון-מערב תימן חג'ה (עיר) – בירת מחוז חג'ה
אילן עמית

אילן עמית (19 בינואר 1935 - 11 במרץ 2013) היה מתמטיקאי והוגה דעות ישראלי, מעובדי חברת רפא"ל ו"המוסד". אילן כרוך (עמית) נולד ב-19 בינואר 1935 בחיפה, בן לאריה כרוך, מורה למתמטיקה, סגן מנהל בית הספר הריאלי בחיפה וממייסדי "הצופים העבריים". עמית למד בבית הספר הריאלי ונמנה עם תלמידיו של יוסף שכטר (ה"שכטריסטים"). בשנת 1960 נמנה עם מקימי המושב השיתופי יודפת, שנוסד ברוח ערכיו של שכטר. ב-1962 סיים לימודי תואר ראשון במתמטיקה בטכניון. עבד במחלקת חקר ביצועים של חברת "מקורות" וב-1965 מונה למנהל המחלקה, תפקיד אותו מילא עד שנת 1967. היה מנהל משותף של חברת נת"ם - חברה לניתוח מערכות וחקר ביצועים. בשנת 1967 קיבל תואר דוקטור למתמטיקה מהטכניון, על עבודה שכותרתה "שיטה וריאציונית עבור המשוואה הדיפרנציאלית של לבנר ושמושיה", בהנחייתו של אלישע נתניהו. היה מרצה למתמטיקה בפקולטה למתמטיקה של הטכניון. בסוף שנות ה-70 הצטרף למחלקה למחקרים צבאיים ברפא"ל. במהלך עבודתו זו, בגיל 46 התעוור עקב מחלה. בסוף שנות ה-80 צורף על ידי עוזי ארד, סגן ראש אגף המודיעין ב"מוסד", לצוות שעסק בהערכות מודיעין וגיבש המלצות מדיניות ואסטרטגיות. בנוסף לעבודתו עסק בפעילות רוחנית בהשפעת המיסטיקן גורדייף. שימש עורך-שותף של אחדים מגליונות כתב העת "מחשבות". עמית נישא שלוש פעמים והוליד ארבעה ילדים. נפטר בחודש מרץ 2013 ונטמן בבית הקברות קריית שאול. גורדייף והעבודה הפנימית, הוצאת מפה, 2005. חידת הנוכחות - פרקים בעבודה הפנימית, ספרי עליית הגג, 2013. המנורה - אוטוביוגרפיה (לא ממש) רוחנית, עליית הגג ומשכל, 2014. The Lamp - A (Not Quite) Spiritual Biography, Eureka Editions, 2009 עופר אדרת, ד"ר אילן עמית - הפילוסוף של המוסד, באתר הארץ, 23 במרץ 2013 אתר הספר The Lamp מיכל קפרא, מבט אחר, מעריב, 2 במאי 1986 הבן של כרוך מהצופים, מעריב, 2 במאי 1986 שרה סבירי, מה כתב הפילוסוף של המוסד לפני מותו, באתר הארץ, 3 באוגוסט 2013 ראיון אחרון שנערך עם אילן עמית רשימת הפרסומים של אילן עמית, בקטלוג הספרייה הלאומית מאמרים שלו או בשותפותו באתר מחשבות אילן עמית (1935-2013), דף שער בספרייה הלאומית אתר "Billiongraves"
פרדס יוסף

פרדס יוסף היא סדרת ספרי חידושים על החומשים בראשית, שמות וויקרא. הספר חובר על ידי רבי יוסף פצנובסקי ונדפס בפיטרקוב ובלודז' בין השנים תרצ"א - תרצ"ט (1930–1939). פצנובסקי, שהשתייך לחסידות גור, עסק במסחר והתגורר בפאביאניץ שבפולין. סדרת ספריו מכילה ליקוט רחב של חידושי תורה, פירושים, שאלות ותשובות מראשונים ואחרונים. החידושים בדרך כלל למדניים. חלק גדול מהחידושים נלקט מספרים שאינם מפורסמים. בשער הספר כותב המחבר אודות עבודתו: ”קנקן חדש מלא ישן אתיא חיפוש מלחיפוש, לבאר חמירא בדברי רש"י ורמב"ן ז"ל על התורה...”. הכרך הראשון על ספר בראשית יצא לדפוס בפיטרקוב בשנת 1930 בהוצאת מסורה. כרכים נוספים יצאו בשנים 1937 (שמות) ו-1939 (ויקרא). פצנובסקי נפטר בב' בסיוון ה'תש"ב (1942) בגטו לודז' לפני שהספיק להביא לדפוס את כתבי ידו על הספרים במדבר ודברים. עקב הפופולריות של הסדרה הוציאו מספר מחברים ספרים משלהם ברוח סגנונו של המחבר, תחת השם "פרדס יוסף החדש". מכון פרדס השלים את הכרכים על החומשים במדבר ודברים, בעריכת הרב דוד אברהם מנדלבוים. מכון זיכרון מרדכי הוציא את "פרדס יוסף החדש" על הגדה של פסח, בעריכת הרב גמליאל רבינוביץ. פרדס יוסף על בראשית, באתר היברובוקס פרדס יוסף על שמות, באתר היברובוקס פרדס יוסף על ויקרא, באתר היברובוקס קברו של מחבר ספרי 'פרדס יוסף' אותר בלודז', באתר ערוץ 7
דורות (פירושונים)

האם התכוונתם ל... דורות – קיבוץ במערב הנגב הצפוני מסע בין כוכבים: דורות – סרט קולנוע בסדרת מסע בין כוכבים דורות מגופי בקרה – מפעל המגופים הוותיק בישראל איזי דורות – ראש השב"כ השני וסגן ראש המוסד מכון דורות – הלכה רפואה ותמיכה לחשוכי ילדים דורות (סדרת טלוויזיה) – אופרת סבון אמריקאית ששודרה בין השנים 1989–1991 דור (פירושונים)
תזמורת דיוואן מזרח-מערב

תזמורת דיוואן מזרח-מערב היא תזמורת סימפונית רב-תרבותית המקבצת נגנים ממדינות שונות ובפרט יהודים וערבים אשר נוסדה בשנת 1999 על ידי המאסטרו דניאל בארנבוים וידידו אדוארד סעיד. מטרת התזמורת היא לעודד יצירה משותפת של אמנים ממדינות עוינות בסכסוך הישראלי-ערבי וכן להופיע בכל אותן מדינות, כמו גם במדינות אחרות. בארנבוים הגדיר את התזמורת כ”פרוייקט נגד בורות” ותיאר את הסיבות להקמתה: ”...[התזמורת הוקמה] משום העובדה שחיוני לאנשים להכיר את האחר, להבין מה האחר חושב ומרגיש, מבלי בהכרח להסכים איתו.” שמה של התזמורת נגזר משמו של אוסף פואמות בעל אותו שם של יוהאן גתה. בתזמורת מנגנים ישראלים (יהודים וערבים), פלסטינים, לבנונים, סורים, מצרים, איראנים וכן בני לאומים רבים שונים מעבר לסכסוך הישראלי-ערבי ובהם ספרדים. התזמורת מקבלת את חסות ממשלת ספרד וזוכה ממנה לסיוע ותמיכה. מיזם נוסף שמהווה המשך לתזמורת הוא אקדמיית ברנבוים-סעיד. התזמורת יוצאת לסיבוב הופעות מדי שנה והופיעה באירועים רבים לאורך השנים. בין האירועים הבולטים ניתן לציין את הופעתה בפני בנדיקטוס השישה עשר (2012), את פסטיבל הפרומס (מספר פעמים), כאשר במהלך פסטיבל הפרומס 2012 הייתה התזמורת הראשונה מאז 1942 לבצע את כל תשע הסימפוניות של בטהובן בפסטיבל זה. כמו כן התזמורת זכתה בפרס פרמיום אימפריאלה מטעם קיסרית יפן, בשנת 2007. הסרט הדוקומנטרי "ידיעה היא ההתחלה" שנעשה על התזמורת זכה בפרסים רבים, ובהם פרס אמי הבינלאומי (The International Emmy Award) לסרט דוקומנטרי. מדיה וקבצים בנושא תזמורת דיוואן מזרח-מערב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של תזמורת דיוואן מזרח-מערב (באנגלית) תזמורת דיוואן מזרח-מערב, ברשת החברתית פייסבוק תזמורת דיוואן מזרח-מערב, ברשת החברתית אקס (טוויטר) תזמורת דיוואן מזרח-מערב, ברשת החברתית אינסטגרם תזמורת דיוואן מזרח-מערב, באתר AllMusic (באנגלית) תזמורת דיוואן מזרח-מערב, באתר MusicBrainz (באנגלית) תזמורת דיוואן מזרח-מערב, באתר Discogs (באנגלית) תזמורת דיוואן מזרח-מערב, סרטון באתר יוטיוב תזמורת דיוואן בהופעה בפני בנדיקטוס ה-16, סרטון באתר יוטיוב סיבוב הופעות ל"דיוואן מערב-מזרח", באתר nrg‏, 18 באוגוסט 2008 יוסי פישמן, תזמורת כמעבדה של קירבה אנושית, כתבה על תזמורת דיוואן ועל הסרט הדוקומנטרי אודותיה ("ידיעה היא ההתחלה"), ‏27 דצמבר 2006 Bridging the gap, part two ראיון בגרדיאן הבריטי עם ד. בארנבוים אודות תזמורת דיוואן הודעה רשמית בדבר הופעת תזמורת דיוואן בפני באפיפיור
עיצוב של ערים

עיצוב של ערים הוא ספר אמריקאי העוסק בתכנון עירוני, ונחשב לאחד הספרים החשובים בתחום זה. הוא פורסם לראשונה בשנת 1967 על ידי האדריכל ומתכנן הערים האמריקאי אדמונד בייקון, שהיה גם מנהל ועדת התכנון עירונית של עיריית פילדלפיה. הספר עוסק באופן מאויר אחרי היבטי הפיתוח של הצורה האורבאנית והקשר שבין בני האדם הגרים בעיר לבין הסביבה הבנויה והטבע, כולל צבע, צורה ופרספקטיבה בסביבה העירונית. הספר גם בוחן את צמיחתן של הערים מהתקופה היוונית והרומית הקדומה עד לעיצובה של העיר פילדלפיה בשנת 1960. מאמר על הספר - עיצוב של ערים, באתר fontillas עיצוב של ערים, באתר OCLC (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Fraps

Fraps היא תוכנה המשמשת ללכידת מסך המחשב כקובץ תמונה או כסרטון וידאו. תוכנה זו פועלת על ממשק OpenGL בהתאם לסביבת DirectX, ונתמכת על ידי מערכת ההפעלה Windows כאשר הממשק הגרפי Windows Aero מוגדר כברירת מחדל. התוכנה מסוגלת להקליט וידאו ברזולוציה גבוהה ובהתאם למפרט המחשב, כאשר הרזולוציה המקסימלית הנתמכת היא 4800×7680. התוכנה מנצלת את התקן הקידוד המיוחד שלה אשר עבר אופטימיזציה לדחיסה. על מנת לנגן את קובצי הווידאו המוכנים, יש להתקינה מראש על המחשב. בעקבות הדחיסה הנמוכה המובילה לנפח קבצים גדול, התוכנה דוחסת את הקבצים לפורמטים שונים, בהם H.264, וזאת על מנת שהקבצים יפעלו בכל נגן וידאו סטנדרטי. מאז גרסה 3.5.0, Fraps כוללת את האפשרות להתאים קטעי וידאו לקובץ פיזי אחד גדול. עד לעדכון זה, גודלו של קובץ היה תלוי במד התוכנה וניתן היה ליצור קובץ וידאו בגודל של עד 4 גיגה-בייט בלבד. עדכון זה איפשר שלא להגביל את גודל הקובץ כמו בגרסאות קודמות. אולם, התוכנה מתאימה עצמה למשתמש ומאפשרת להגביל את גודל הקובץ גם כיום. Fraps החלה לתמוך גם בסביבת Direct3D ובמערכת ההפעלה Windows 7. גרסתה החינמית מאפשרת צילום וידאו של עד כ-30 שניות בלבד, ומאפשרת למשתמש לצלם תמונת מסך בפורמט BMP בלבד. אחת הבעיות הגדולות ב-Fraps היא אובדן ביצועים גדול בזמן ההקלטה, דבר שלא מאפשר לבעלי מחשבים חלשים ללכוד את מסכם עם התוכנה בצורה טובה. אחת האלטרנטיבות לתוכנה היא Nvidia Shadowplay, אשר משתמשת בכרטיס הגרפי להקלטה ואחוז איבוד הביצועים בה הוא נמוך מאוד בהשוואה ל-Fraps. אתר האינטרנט הרשמי של התוכנה (באנגלית)
פטר ארש

פטר אֵרֵש (בהונגרית: Erős Peter,‏ 22 בספטמבר 1932 – 12 בספטמבר 2014) היה מנצח הונגרי-אמריקאי. פטר ארש נולד בבודפשט ולמד באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט. בין מוריו באקדמיה נמנו זולטאן קודאי (הלחנה), לאו ויינר (מוזיקה קאמרית) ולסלו שומוג'י (ניצוח). בשנת 1956, בזמן המרד ההונגרי, היגר ארש להולנד. בגיל 27 התמנה למנצח-שותף של תזמורת הקונצרטחבאו המלכותית באמסטרדם, משרה בה החזיק במשך חמש שנים. בתקופת שהותו באמסטרדם, עזר לאוטו קלמפרר בהפקות אופרה לפסטיבל הולנד. בעונות הקיץ של 1960 ו-1961 עבד כמאמן ועזר להנס קנאפרטסבוש בפסטיבל ביירוית, וב-1961 היה מנצח עוזר לפרנץ פריצ'אי בהפקת אידומניאו של מוצרט בפסטיבל זלצבורג. הוא המשיך לעבוד לצד פריצ'אי בזלצבורג ובברלין עם התזמורת הסימפונית הגרמנית ודויטשה גרמופון עד שנת 1964. בשנת 1965, יצא ארש בפעם הראשונה לארצות הברית בהזמנתו של גיאורג סל לעבוד עמו ועם תזמורת קליבלנד במלגה של קרן קולאס. מינוייו העיקריים היו כמנהל מוזיקלי ומנצח של התזמורת הסימפונית של מאלמה בשוודיה (1969-1966), תאגיד השידור האוסטרלי (בשנים 1969-1967 בסידני ומלבורן; בין 1975 ל-1979 בפרת), התזמורת הסימפונית של סן דייגו והתזמורת הקאמרית לה הויה (1980-1971), והתזמורת הסימפונית אלבורג (1989-1982) בדנמרק. כמנצח אורח, הופיע פטר ארש בקביעות עם תזמורות סימפוניות חשובות ולהקות אופרה בחמש יבשות, בהן התזמורת הסימפונית של שיקגו, תזמורת קליבלנד, התזמורת הסימפונית הלאומית של ארצות הברית, תזמורת סיאטל, התזמורת הסימפונית של סן פרנסיסקו, התזמורת הפילהרמונית הישראלית, הפילהרמונית המלכותית, פילהרמוניקר המבורג, התזמורת הפילהרמונית המלכותית של סטוקהולם, האופרה המלכותית השוודית בסטוקהולם, האופרה הממלכתית של המבורג, התזמורת הפילהרמונית של האג והתזמורת הסקוטית הלאומית, וכן יצא לתשעה סיורי קונצרטים בדרום אפריקה. בשנים 1983 ו-1985 קיבל את פרסי ASCAP על שילוב מוזיקה של מלחינים אמריקאים בתוכניות הקונצרטים. ארש הגיע לאוניברסיטת וושינגטון בסיאטל, וושינגטון בשנת 1989 כפרופסור במענק מוריסון לניצוח וכמנהל מוזיקלי ומנצח של התזמורת הסימפונית והאופרה של האוניברסיטה, שם לימד עד פרישתו ב-2010; נכון ל-2013, מעמדו הוא של פרופסור אמריטוס. כמו כן לימד ניצוח בשנים 1965-1960 בקונסרבטוריון של אמסטרדם, שם היו בין תלמידיו האנס פונק, אדו דה וארט ויאן סטולן, וכיהן כמנהל הפעילות התזמורתית והאופראית בקונסרבטוריון פיבודי למוזיקה בשנים 1985-1982. בהיענות לבקשה אישית מנכדתו של ריכרד וגנר פרידלינד, ניצח פטר ארש על הקובץ הראשון של הקלטות יצירותיו התזמורתיות של אבי פרידלינד, זיגפריד וגנר. שני תקליטורים יצאו בחברת דליזה, עם התזמורת הסימפונית אלאבורג בניצוח ארש: הסימפוניה בדו מז'ור והפואמות הסימפוניות Glück, Und wenn die Welt voll Teufel wär (סקרצו), Weltersteinspielung ו-Sehnsucht עוד ניצח על הקלטת האופרה "ישו לפני הורדוס" מאת המלחין גבריאל פון ויידיץ' (1969-1888) עם התזמורת הסימפונית של סן דייגו. נפטר בסיאטל ב-12 בספטמבר 2014. מדיה וקבצים בנושא פטר ארש בוויקישיתוף פטר ארש, באתר AllMusic (באנגלית) פטר ארש, באתר MusicBrainz (באנגלית) הייוורת, פטר, "אוטו קלמפרר: חייו ותקופתו". 1973-1885, כרך 2 (מתוך 2), קיימברידג' 1996 ואליך, איזבלה, "להקליט את חיי", הוצאת סנקטוארי (לונדון) 2001 הקלטות דליזה SLL3 הקלטות דליזה SLL3 גבריאל פון ויידיץ', "ישו לפני הורדוס", אופרה במערכה אחת (1918) וכו'. פטר ארש, התזמורת הסימפונית של סן דייגו, הוקלטה ב-1797. הוצאה מקורית בתקליט אריך נגן בחברת מיוזיקל הריטייג', הוצאה מחודשת בתקליטור ב-VAI אודיו, 1095-2
סאנדמן

האם התכוונתם ל... איש החול – דמות אגדתית בפולקלור המביאה חלומות על ידי הזלפת חול לעיני הישנים. סנדמן (DC קומיקס) – מספר דמויות בדיוניות מבית DC קומיקס סנדמן (ורטיגו) – סדרת רומנים גרפים מחותם ורטיגו של DC קומיקס פרי עטו של ניל גיימן, סנדמן (סדרת טלוויזיה) – סדרת טלוויזיה מתוכננת המבוססת על סדרת הקומיקס מחותם ורטיגו, סאנדמן (מארוול קומיקס) – דמות בדיונית מבית מארוול קומיקס, נבל-על של ספיידרמן Mr. Sandman – סינגל של להקת הקורדטס משנת 1954; הופיע בפסקול הסרט בחזרה לעתיד מרי סאנדמן (אנ') – זמרת סקוטית
מרחב אפיני

במתמטיקה, מרחב אפיני (נקרא גם ישריה) הוא גאומטריה עם נקודות וישרים, המקיימת כמה אקסיומות פשוטות. למרחב אפיני יש ממד, ומרחב מממד 2 נקרא מישור אפיני. המרחב האפיני מכליל כמה מהתכונות של מרחב אוקלידי. במרחב אפיני ניתן להוסיף וקטור לנקודה כדי לקבל נקודה, להפחית נקודה מנקודה כדי לקבל וקטור, אך לא לחבר נקודות. בפרט, כל נקודה יכולה לתפקד באותה מידה כראשית הצירים. הדוגמה הקלאסית למרחב אפיני היא אוסף הנקודות במרחב וקטורי מעל שדה (או חוג עם חילוק), עם ההזזות של תת-מרחבים חד-ממדיים כישרים. מנקודת המבט של גאומטריית חילה, מרחב אפיני הוא גאומטריה שיש בה שני טיפוסים, נקודות וישרים, עם יחס חילה ביניהם. מערכת של נקודות וישרים נקראת מרחב ליניארי אם דרך כל שתי נקודות x,y עובר ישר יחיד xy, ויש לפחות שתי נקודות על כל ישר ולפחות שני ישרים. יחס שקילות על הישרים של מרחב ליניארי נקרא יחס הקבלה אם לכל ישר g ולכל נקודה x, יש ישר יחיד הכולל את x ומתייחס ל-g. במרחב ליניארי L עם יחס הקבלה, תת-מרחב U הוא סגור להקבלה אם לכל ישר g ונקודה ב-U, הישר המקביל ל-g דרך הנקודה מוכל כולו ב-U. תת-מרחב של L נקרא תת-מרחב אפיני אם הוא סגור להקבלה. החיתוך של תת-מרחבים אפיניים הוא תת-מרחב אפיני, וכך מוגדר תת-המרחב האפיני הנוצר על ידי קבוצת נקודות S, כחיתוך כל תת-המרחבים האפיניים המכילים אותה. מרחב אפיני הוא מרחב ליניארי שיש עליו יחס הקבלה, כך שכל תת-מרחב אפיני הנוצר על ידי שלוש נקודות שאינן על ישר אחד, מהווה מישור אפיני. במרחב אפיני שבו יש שלוש נקודות על כל ישר, כל תת-מרחב הוא תת-מרחב אפיני (אבל יש מרחבים אפיניים שבהם שתי נקודות על כל ישר, ושם כל תת-קבוצה של הנקודות מהווה תת-מרחב, וחלק מאלו אינם אפיניים). מרחב ליניארי המקיים את אקסיומת המקבילים (דרך כל נקודה שאינה על ישר t, עובר ישר יחיד שאינו נחתך עם t) נקרא מישור אפיני. מרחב ליניארי שכל המישורים בו אפיניים מהווה מרחב אפיני, בתנאי שעל כל ישר יש לפחות ארבע נקודות (משפט Buekenhout). סילוק ישר אחד ממישור פרויקטיבי מניב מישור אפיני, ולהפך, כל מישור אפיני אפשר לשכן במישור פרויקטיבי על ידי הוספת ישר אחד (המכונה "הישר באינסוף") והרחבה מתאימה של יחס החילה. באופן כללי יותר, אם מסירים ממרחב פרויקטיבי את כל הנקודות בעל-מישור, מתקבל מרחב אפיני; וכל מרחב אפיני מתקבל כך, באופן יחיד (עד כדי איזומורפיזם). ההתאמה בין תת-מרחבים אפיניים לתת-מרחבים פרויקטיביים מאפשרת להגדיר במרחב האפיני ממד. העתקה חד-חד-ערכית ועל מקבוצת הנקודות של מרחב אפיני לקבוצת הנקודות של מרחב ליניארי נקראת קולינאציה אם היא מעבירה ישרים לישרים, וקולינאציה שומרת הקבלה אם ישרים מקבילים עוברים לישרים מקבילים. אם על כל ישר יש לפחות שלוש נקודות, אז קולינאציה שומרת תמיד הקבלה. כל קולינאציה שומרת הקבלה משרה העתקה חד-חד-ערכית ועל בין קבוצות הישרים של המרחבים, ומעבירה תת-מרחבים לתת-מרחבים. כמו כן היא שומרת תת-מרחבים אפיניים, ושומרת על בסיסים וממדים. מרחבים אפיניים שיש ביניהם קולינאציה הם איזומורפיים. קולינאציה בין מרחבים פרויקטיביים משרה קולינאציה בין מרחבים אפיניים המתקבלים מהם על ידי הסרת על-מישור, ולהפך, קולינאציה בין מרחבים אפיניים משרה קולינאציה בין המרחבים הפרויקטיביים שהם מגדירים. קולינאציה שומרת הקבלה a ממרחב אפיני לעצמו היא הזזה אם יש מחלקת הקבלה שהישרים שלה נשמרים, ואין ל-a נקודות שבת (גם הזהות נקראת הזזה). קולינאציה שומרת הקבלה היא הומולוגיה אם יש לה נקודת מרכז (נקודה שכל ישר העובר דרכה נשמר תחת a). קולינאציה מאחד משני הסוגים האלו נקראת קולינאציה מרכזית. מרחב פרויקטיבי גאומטריית חילה מרחב אפיני, באתר MathWorld (באנגלית)
צידו ארנה

צידו ארנה (בליטאית: Cido arena) הוא מתקן ספורט רב-תכליתי שנבנה בעיר החמישית בגודלה בליטא, פוניבז'. אולם הכדורסל הוא הרביעי בגודלו בליטא, אחרי ז'לגיריס ארנה, סימנס ארנה ושיאולאי ארנה. האולם, אשר נחנך ב-24 באוקטובר 2008, מכיל 5,656 מקומות ישיבה, ומשמש כאולמה הביתי של קבוצת הכדורסל המקומית, מועדון הכדורסל ליאטקבליס, המשחק בעונת 2012/13 בליגת העל הליטאית ובליגה הבלטית. האולם מכיל ולודרום אולימפי באורך של 250 מטרים, והוא יחיד מסוגו במדינות הבלטיות. משחקי שלב הבתים הראשון - בית א' של אליפות אירופה בכדורסל 2011 שהתקיימה בליטא, נערכו בצידו ארנה. מדיה וקבצים בנושא צידו ארנה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של צידו ארנה צידו ארנה, ברשת החברתית פייסבוק
פרנציסקוס (שם פרטי)

פרנציסקוס (לטינית: Franciscus) הוא שם פרטי לטיני, שגרסאותיו הרבות נפוצות בכל השפות האירופאיות, לרוב כשם פרטי לגבר. מקור השם הוא משמו-כינויו של פרנציסקוס מאסיזי, נזיר וקדוש איטלקי, מייסד מסדר הפרנציסקנים. ערך מורחב – פרנציסקוס מאסיזי פרנציסקוס כונה פרנצ'סקו (Francesco) על ידי אביו, על שם מסחרו עם המדינה והאומה הצרפתית (French). משמעות השם היא "איש צרפתי". מקור שמה הלטיני של צרפת, הוא מן השבטים הפרנקים, שהיו נפוצים באזור במאות הראשונות לספירה. שמם שאוב מן המילה "חופשי" בלטינית. לשם גרסאות רבות מאוד, והוא מהווה בגרסאותיו השונות מן השמות הנפוצים ביותר בעולם המערבי. גרסתו האיטלקית פרנצ'סקו היא השם הפרטי הנפוץ ביותר באיטליה. בגרמנית, השם הפרטי הנפוץ פרנץ, אף הוא גרסה של שם זה. במדינות דוברות אנגלית, גרסת השם היא פרנסיס (Francis) לגבר או לאשה פרנסיס (Frances). השם הצרפתי הנפוץ פרנסואה, אף הוא וריאציה של השם הלטיני. אישים ששמם הפרטי הוא פרנציסקוס מדיה וקבצים בנושא פרנציסקוס בוויקישיתוף http://www.behindthename.com/name/francis רשימת השמות הנפוצים ביותר לילודי שנת 2011 באיטליה, מתוך אתר הלשכה הדמוגרפית האיטלקית למעשה, לרוב דוברי השפה אין כל הבדל בהגיית שני השמות, כך שאלו הן מילים הומונימיות. עזר זיכרון נפוץ הוא "i for him and e for her".
יחידה 61398

יחידה 61398 היא יחידה ללוחמה קיברנטית בצבא הסיני. במסמך שכותרתו "APT1 - Exposing One of China’s Cyber Espionage Units" נחשפה היחידה לכאורה. המסמך הוכן על ידי חברת "Mandiant" האמריקאית, העוסקת באבטחת מידע, בשנת 2013. רוב המידע לכאורה הידוע לציבור הרחב נשען על דו"ח זה. עם זאת, לטענת גורמים אמריקאיים[דרוש מקור], היחידה מוכרת ל-CIA עוד משנת 2002. ביולי 2014 פרסמה חברת האבטחה "CyberESI" כי היחידה הסינית פרצה למערכות המחשוב של רפאל, התעשייה האווירית ואלישרא בין 10 באוקטובר 2011 ל-13 באוגוסט 2012, וגנבה מידע מסווג הקשור למערכת "כיפת ברזל", לטילי "חץ 3", לפיתוחי מל"טים וטילים בליסטיים. על פי הפרסומים, היחידה פועלת בכיסוי אזרחי מלב שכונה בפאתי שאנגחאי. גורמי ממשל סינים מכחישים את קיום היחידה והמיוחס לה. חומת האש הגדולה "יחידה בצבא סין מנהלת מתקפת סייבר נגד ארה"ב", באתר וואלה, 19 בפברואר 2013 יחידה 61398: ההאקרים הסינים נגד האמריקנים, באתר ynet, 21 בפברואר 2013 המסמך "APT1 - Exposing One of China’s Cyber Espionage Units", באתר חברת Mandiant כיום חברת בת של FireEye עומר כביר, מומחי אבטחה: האקרים גנבו את תוכניות כיפת ברזל, באתר כלכליסט, 29 ביולי 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא סין ובנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אריה רודריגז

אריה רודריגז (נולד ב-15 במרץ 1946) הוא סופר ישראלי. רודריגז, בן יחיד להוריו, עלה איתם ארצה ממצרים בשנת 1957. בשנותיו הראשונות בארץ, שיחק בתיאטרון ילדים בעיר מגוריו באר שבע בניהול מנהל בית ספרו, שמשון לימון. ב-1963 פרש מלימודיו התיכוניים והחל לעבוד בעבודות פקידות שונות. לאחר פרסום קובץ סיפוריו הראשון "גן האגמים" (1977) התקבל לעבודה כספרן באוניברסיטת בן-גוריון, בה המשיך לעבוד עד סוף 1992. בשנת 1994 עבר עם משפחתו לירושלים. בין השנים 2002–2004 יצא לאור (בשלוש מהדורות מורחבות) ספרו, "ספר הסומא" בשיתוף בית חינוך עיוורים בירושלים. הוא הקדיש את הספר לאביו שהתעוור בסוף ימיו. הספר עוסק בנושא העיוורון ביהדות, באגדה ובהלכה. אחרי קובץ סיפוריו הראשון פורסמו שני קבצים נוספים: "הקיפאון הגדול" (1985), "המארחים" (1989) וספר הגות בשם "החורבה הנטושה" (2007). בשנת 2012 יצא לאור בהוצאת "גוונים" הרומן הקצר הראשון שלו "הבית בעיירה". בשנות הארבעים לחייו התקרב במידה רבה לאמונה היהודית. קובי נסים, חולות המדבר הארצי - עתון 77, גל' 120–121, ינואר-פברואר 1990. על אריה רודריגז, "המארחים", ספרי עיתון 77 - צ'ריקובר, 1989. אריה רודריגז, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" אריה רודריגז, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית" רשימת הפרסומים של אריה רודריגז, בקטלוג הספרייה הלאומית הספרים של אריה רודריגז, באתר "סימניה" אריה רודריגז, דף שער בספרייה הלאומית אריה רודריגז, בלקסיקון הספרות העברית החדשה