אלקוש

אֶלְקוֹשׁ הוא מושב במועצה האזורית מעלה יוסף ליד העיר מעלות תרשיחא בקרבת הגבול בין ישראל ללבנון. גובהו בין 630–670 מטר מעל פני הים. היישוב הוקם בשנת 1949 על ידי עולים מתימן על אתר הכפר הערבי הנטוש דיר אל-קאסי ועל אדמות שהשתייכו לכפר הערבי הנטוש אלמנסורה. חלק מתושבי המושב התגוררו בבתים הנטושים הישנים עד שנת 1963. למקום הגיעו מעל מאה משפחות של עולים מתימן, אולם עד תחילת 1951 כמחציתם עזבו. במקומם, התיישבו במקום בשנת 1952 עולים מכורדיסטן משתי חמולות, חמולת קווינה מהעיר כוי סנג'ק וחמולה שנייה מבית וטה. בשנות ה-50 אירעו קטטות עם ערביי פסוטה על רקע סכסוכי קרקעות, בגלל שקרקעות היישובים היו מעורבים זה בתוך זה. בשנים הראשונות התפרנסו העולים מגידול טבק. בנוסף, היו לתושבים לולים ומטעי תפוחים, אפרסקים ושזיפים. בשנות ה-50 המשיכה העזיבה, אולם בשנת 1959 החלו משפחות לחזור. בשנת 1960 הפסיקה הסוכנות את עבודות הדחק לתושבי המושב לאחר שנקבע שהמושב הגיע לביסוס. בסוף 1962 פתחו תושבי המושב בשביתה בטענה שמשקיהם אינם מספיקים למחייתם. השביתה הסתיימה לאחר כשבועיים באמירה בלתי מתחייבת של הסוכנות לבוא לקראת המתיישבים. שביתה נוספת התקיימה במאי-יוני 1965, על רקע חובות של המושב והפסקת מתן שירותים לתושבים. שביתה נוספת התקיימה בשנת 1978. בשנת 1960 סירבו תושבי המקום לקבל אור מגנרטורים ודרשו חיבור לרשת החשמל הארצית. בספטמבר 1963 חובר המושב לחברת החשמל, אך הבתים הערביים הישנים לא חוברו לרשת בגלל דרישת הסוכנות לפנות בתים אלו. בפברואר 1970 נהרגה במושב אישה מפיצוץ של ג'ריקן נפץ תחת בית במושב. באוגוסט 1970 פוצצו מחבלים מטענים במספר לולים ריקים. בתנ"ך מוזכר מקום בשם "אלקֹש" בתור מקום מגוריו של הנביא נחום, ויש שהעלו השערה שהשם הערבי "דיר אל-קאסי" שימר את השם הזה, אם כי לא ברור בכלל אם אלקוש המקראית הייתה באזור זה או באזור אלקוש שבעיראק השם אלקוש נגזר מהשפה הארמית וכנראה שמשמעותו אל הקשת (קוש)[דרוש מקור]. חנוך מרמרי, מקום ושמו אלקוש, דבר, 24 במאי 1974; המשך אלקוש, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור מידע על אלקוש בקטלוג הספרייה הלאומית דיר אל-קאסי \ אלקוש באתר מקומות שהזמן שכח אלקוש (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 ענבר שחר, ישובי מעלה יוסף פינה לתפארת על גבול הלבנון, מעריב, 3 בינואר 1988 עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך, מטח, 2010, עמ' 44 עורך: זאב ענר, כל מקום ואתר: מדריך לכל מקום ואתר בארץ ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, עמ' 27 Benny Morris, The Birth of the Palestinian Refugee Problem Revisited, Cambridge University Press, 2004, p. xx אלקוש באתר תנועת העבודה הישראלית אלקוש באתר מועצה אזורית מעלה יוסף מחצית תושבי אלקוש עזבו את הכפר מפאת חרפת-רעב, על המשמר, 9 בינואר 1951 למושב אלקוש יהיה חשמל אך חג האור בוטל, מעריב, 15 בספטמבר 1963 עשר משפחות באלקוש היושבות בבלוקונים שובתות, חרות, 25 במאי 1965 מחצית תושבי אלקוש עזבו את הכפר, על המשמר, 9 בינואר 1951 התימנים הללו או מכת הנדידה, דבר, 20 בינואר 1952 מושב אלקוש חגג ארבע שנים להתנחלות, דבר, 18 במרץ 1956 יואל דר, סיפורם של מתיישבי אלקוש, דבר, 4 ביוני 1965 ריב קרקעות בין כפרי הצפון, על המשמר, 21 בנובמבר 1950 נפצעו בסכסוך קרקע בגליל, דבר, 30 בדצמבר 1953 סכסוך הקרקעות נגרם בטעות, דבר, 31 בדצמבר 1953 רות בונדי, דרך הטבק, דבר, 25 באוקטובר 1957 ישעיהו עשני, יציבות לאורך כל החזית, דבר, 16 באוקטובר 1959 שפי גבאי, מבצע סוס, דבר, 4 באוגוסט 1965 חזרו מן העיר אל המושב, דבר, 18 בינואר 1959 הופסקו עבודות־הדחק למתיישבי אלקוש, דבר, 14 באוקטובר 1960 67 משפחות במושב אלסוש שובתות כמחאה נגד הסוכנות, חרות, 28 בדצמבר 1962 תושבי אלקוש הפסיקו שביתתם, חרות, 6 בינואר 1963 א. בן דוד, זכרנו את השכר שהאכילה אותנו הסוכנות, מעריב, 28 במאי 1965 צבי טל, מושב אלקוש בגליל ללא שירותים רפואיים, חרות, 2 במרץ 1965 יואל דר, שביתת מחאה באלקוש, דבר, 2 בנובמבר 1978 תושבי אלקוש רוצים אור מחברת חשמל, מעריב, 28 ביוני 1960 ב-יואל דר, סיפורם של מתיישבי אלקוש, דבר, 4 ביוני 1965 כתוב שעד יוני 1965 לא היה חשמל אישה נהרגה בחבלה במושב אלקוש, מעריב, 22 בפברואר 1970 מנחם רהט, שלוש סככות לולים פוצצו במושב אלקוש, מעריב, 6 באוגוסט 1970 ספר נחום, פרק א', פסוק א', אולם יש המפרשים שלא מדובר בשם עירו (הקדמת האברבנאל לתרי עשר). שמואל אחיטוב, מקרא לישראל: נחום חבקוק צפניה, עמודים 21‏-22