laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שורש 189

שורש 189, או גַאוֹ בּוּ (בסינית: 高部, פיניין: Gāo bù) הוא השורש המאה שמונים-ותשעה של הכתב הסיני. פירושו "גבוה", "הרבה" או תואר כבוד, והוא אחד מתוך 8 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מעשרה קווים. במילון קאנגשי יש 34 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה. במהלך תקופת שושלת מינג (1644-1368), העניק הקיסר שמונה שמות משפחה לשימוש היהודים, שאותם ניתן לזהות עד היום, ואחד מהם הוא 高 גַאוֹ (Gāo). השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn) Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1. Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}: (עזרה) מדיה וקבצים בנושא שורש 189 בוויקישיתוף מאגר Unihan - U+9AD8 שבעת האחרים הם: 愛 אַי (Ai), 石 שה (Shi), 金 גין (Jin), 李 לי (Li), 張 גן (Zhang) ו־趙 שי (Zhao)
היראקליס

מועדון הכדורסל היראקליס סלוניקי הוא מועדון כדורסל יווני מהעיר סלוניקי המשתתף בליגת העל היוונית בכדורסל. הוא משמש כמחלקת הכדורסל של איגוד האתלטיקה היראקליס. צבעי המועדון הם כחול ולבן, הוא נקרא על שם הגיבור המיתולוגי הרקולס (המופיע גם על סמלו) ואולם הבית של המועדון הוא אולם איבנופיאו בסלוניקי, המכיל 2,500 מושבים. מועדון האב, איגוד האתלטיקה היראקליס, נוסד ב-1908, והתמקד בעיקר בכדורגל. מועדון הכדורסל נוסד בשנת 1921 והתחיל לשחק במסגרת הליגה היוונית החצי-מקצוענית בשנת 1928, אז זכה באליפות הראשונה של המועדון ושל הליגה. בפלייאוף ניצחו היראקליס את א.א.ק. אתונה, ניר איסט ו-VAO. הקבוצה זכתה באליפות יוון בפעם השנייה והאחרונה שלה בשנת 1935. מאז היראקליס סיימה כסגנית 3 פעמים (1936, 1962 ו-1964) והגיעה לגמר הגביע היווני 3 פעמים (1981, 1994 ו-1996). כמו כן, העפילה הקבוצה פעמיים לחצי גמר גביע ספורטה (1995 ו-1997). ב-2006 ירדה היראקליס לליגת המשנה וב-2010 חזרה לליגה הבכירה. כעבור עונה ירדה שוב, אך בחרה לשחק בליגה השלישית בעקבות חובות רבים. בעונת 2013 עלתה הקבוצה בחזרה לליגה השנייה. בסוף עונת 2018/19 חזרה היראקליס בחזרה לליגת העל היוונית, אחרי היעדרות של 8 שנים. בעונת 2020/21 חזרה הקבוצה לאירופה, כשהגיעה לשלב רבע הגמר של עונת 2020/2021 ביורופקאפ, אז הפסידה 80–105 לעירוני נס ציונה. בעונת 2021/2022 עלתה מהמוקדמות והוגרלה בבית עם בשאקשהיר קולג'י, ליידן ומורנר בר, אך סיימה במקום האחרון עם ניצחון אחד בלבד, 83-82 על מורנר בר במחזור האחרון. ליגת העל היוונית אליפות (2): 1927/28, 1934/35 סגנות (3): 1935/36, 1961/62, 1963/64 הגביע היווני סגנות (3): 1980/81, 1993/94, 1994/96 ליגת המשנה היוונית אליפות (2): 1974/75, 1977/78 גביע ספורטה חצי גמר (2): 1994/95, 1996/97 ארצות הברית דייוויד אנקראם ארצות הברית סטיב בארט בריטניהארצות הברית ג'יימס דונלדסון יוון דימיטריס דיאמנטידיס ארצות הברית רוי טארפלי יווןסרביה איגור מילושביץ' ארצות הברית אקסבייר מקדניאל יוון לזארוס פאפאדופולוס ארצות הברית סם קלנסי יוון סופוקליס שחורציאניטיס ארצות הברית באק ג'ונסון מדיה וקבצים בנושא היראקליס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של היראקליס (ביוונית מודרנית) היראקליס, ברשת החברתית פייסבוק היראקליס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) היראקליס, ברשת החברתית אינסטגרם היראקליס, ברשת החברתית טיקטוק היראקליס, סרטונים בערוץ היוטיוב
דמיטרי בוגרוב

דמיטרי גריגורייביץ' בוגרוב (רוסית: Дмитрий Григорьевич Богров;‏ 1887–1911), מתנקש בראש הממשלה הרוסי פיוטר סטוליפין. נולד למשפחה יהודית אמידה בעיר קייב שבאוקראינה (אז בתחומי האימפריה הרוסית). אביו היה סוחר נדל"ן. בשנת 1905 החל בלימודי משפטים באוניברסיטת מינכן. כעבור שנה עבר ללמוד באוניברסיטת קייב, שם התקרב לחוגי האנרכיסטים. באותה שנה גויס (ביוזמתו) כסוכן למשטרה החשאית הרוסית - האוכרנקה ונהג להודיע לממשל על פעולות של סוציאל-דמוקרטים ואנרכיסטים. בשנת 1910, לאחר סיום הלימודים, החל בוגרוב לעבוד בבית משפט השלום בקייב. ב-14 בספטמבר 1911 ירה בוגרוב בראש הממשלה הרוסי פיוטר סטוליפין בבית האופרה של קייב ופצע אותו אנושות (סטוליפין נפטר מפצעיו כעבור 4 ימים). הפעולה פגעה ברפורמות שהנהיג סטוליפין ברוסיה, אשר בלמו את התפתחות התנועה המהפכנית הסוציאליסטית. חלק מההיסטוריונים טוענים למעורבותה של המשטרה החשאית הרוסית ברצח. בוגרוב הובא מיד לבית משפט צבאי. למרות הפצרותיה של אלמנתו של סטוליפין, שלא להוציא להורג את בוגרוב (בטענה שפעולה זו לא תחזיר את בעלה לחיים), הוא נתלה ב-24 בספטמבר 1911 ( לפי הלוח הגרגוריאני, 11 בספטמבר לפי הלוח היוליאני). חקירה רציחתו של סטוליפין נפסקה מאוחר יותר בהוראה ישירה של הצאר. על פי שמועה שנפוצה ברוסיה, שמו האמיתי היה מורדכו (או מרדכי), אך זהו מידע שגוי שמקורו כנראה בתעמולה של האוכרנה. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ח

ח' היא האות השמינית באלפבית העברי. שם האות: חי"ת (חֵית). בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, ח' נמנית עם ארבע האותיות הגרוניות: אהח"ע. מבחינה פונולוגית היא מייצגת עיצור לועי, חוכך, אטום (/ħ/ ‏:IPA), אולם בפי רוב הדוברים כיום היא מבוטאת כמו כ"ף רפה, כלומר עיצור ענבלי, חוכך, אטום (/χ/ ‏:IPA). הגייתה הלועית נשמרה בישראל רק בפי בני עדות המזרח, ובפרט בפי יוצאי תימן. בקוד ASCII מיוצגת האות ח' בערך E7, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05D7. בקוד מורס מיוצגת האות ח' באמצעות הרצף: .... (נקודה נקודה נקודה נקודה). הוא ייצוגה של האות ח' בכתב ברייל. באלפבית צלילי מיוצגת האות ח' באמצעות המילה "חווה". באיתות בדגלי סמפור ח' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה מערבה (שמאלה) ודגל שני הפונה דרום-מערבה. בגימטריה ערכה 8, ובהתאם לכך כיתה ח' היא הכיתה השמינית בבית הספר. כאשר האות ח' מופיעה בראש מספר פירושה 8,000, למשל: ח'תשס"ד הוא 8,764. בשפה העברית החדשה שכיחות השימוש באות ח' היא כ־2.36% מכלל אותיות האלפבית העברי. האות ח' שימשה בתכתובת של חברי תנועת העבודה וההסתדרות בישראל כקיצור של המילים "חבר", "חברה" במקום הקידומת "מר" או "גב'". בפורומים וצ'אטים באינטרנט, נועד רצף האות ח' (לדוגמה: "חחח") להביע צחוק או גיחוך. ح – האות חא בערבית خ – האות ח'א בערבית הערך "ח", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה
דגל הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה

דגל הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה הוענק לטריטוריה בשנת 1963 עם הקמתה. קודם להקמתה, הייתה הטריטוריה חלק מאיי פוקלנד והשתמשה בדגל האיים. הדגל הוא נס לבן שברבעו העליון הקרוב לניצב הדגל מצוי היוניון ג'ק, ובמרכז חציו הרחוק מהניצב מצוי סמל הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה. הדגל מונף מעל כל תחנות המחקר הבריטיות בטריטוריה, וכן בהנהלת משלחת הסקר הבריטית האנטארקטית ובבנייני משרדיה. כלי שיט של משלחת הסקר הבריטית האנטארקטית מניפים נס כחול שעליו סמל הטריטוריה. נציב הטריטוריה הבריטית האנטארקטית משתמש בדגל המורכב מהיוניון ג'ק שבמרכזו סמל הטריטוריה. גלריית דגלי הממלכה המאוחדת מדיה וקבצים בנושא דגל הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה בוויקישיתוף דגל הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה, באתר דגלי העולם (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שורש 39

שורש 39, או דְזֶה בּוּ (בסינית: 子部, פיניין: Zǐ bù) הוא השורש השלושים-ותשעה של הכתב הסיני. פירושו "ילד" או "זרע" והוא אחד מתוך 31 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משלושה קווים. במילון קאנגשי יש 83 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה. באסטרולוגיה הסינית, 子 מייצג את הענף הארצי הראשון ומתאים לחולדה שבגלגל המזלות הסיני. השורש 子 משמש תו סיומת כמו במילים 孩子 (ילד/ים) או 勺子 (כף). בסין העתיקה שימש כסיומת לתיאור חכם כגון 老子 (לאו דזה) או 莊子 (ג'ואנג דזה). השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn) Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}: תחזוקה - ציטוט: location (link) Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}: (עזרה) מדיה וקבצים בנושא שורש 39 בוויקישיתוף U+5B50, במאגר Unihan
HUMP!

HUMP! פסטיבל הקולנוע השנתי בסיאטל, וושינגטון ופורטלנד שבאורגון, שנוסד בשנת 2005, מציג סרטים ארוטיים ביתיים, סרטי פורנו עצמאיים שנוצרו בידי חובבים ופורנוגרפיה מתוצרת התעשייה המקומית. הסרטים מדורגים על ידי הקהל, וישנה חלוקת פרסים. בהתאם למסורת הפסטיבל, בהקרנה האחרונה ואל מול קהל הצופים, הסרטים מושמדים על ידי מנהל הטקס, דן סאבאג'. הפקת פסטיבל HUMP! מעודדת יוצרי סרטים להפיק סרטים במיוחד עבור הפסטיבל, אולם הקרנה בפסטיבל הפכה למשמעותית עד כדי שמספר סרטים שהוקרנו לראשונה ב-HUMP! פורסמו מחדש וזכה להצלחה מסחרית משמעותית. בלטו מתוכם הסרט המוקומנטרי הקצר, "Lawnboy" של גלוריה בריים, הסרט "How To Get A Leg Up In Porn." והסרט הקצר שזכה בפרס "סרט ההארדקור הטוב ביותר" "Lauren Likes Candy". חלק מסרטי ה- HUMP! הופקו מחוץ למדינות הפסטיבל, למשל Twincest מ-2010 שהופק על ידי קבוצת 'לה סקסופלקס' באטלנטה. עם זאת, מרבית הסרטים בפסטיבל מופקים על ידי יוצרים מקומיים ואנונימיים. בפסטיבל סאנדנס ה-25, הסרט העצמאי "Humpday" מ-2009, תיאר את סיפורם של שני גברים סטרייטים המפיקים סרט אירוטי הומוסקסואלי ל-HUMP!. הסרט זכה לביקורות חיוביות ביותר. בשנת 2012, הבמאי איוון אטאל הפיק גרסה מחודשת לסרט Humpday" תחת הכותרת "נא לא להפריע". אתר האינטרנט הרשמי של HUMP! Vanessa Ho (9 בספטמבר 2006). "Sex and the city ... of Seattle". Seattle Post-Intelligencer. נבדק ב-2008-01-13. {{cite news}}: (עזרה) Two Big Meanies » 2007 Hump Winner O'Hehir, Andrew (2009-01-17). "Dude + dude = porno!". Movies. Salon. אורכב מ-המקור ב-2009-01-19. נבדק ב-19 בינואר 2009. {{cite news}}: (עזרה) Nathan Rabin @ Sundance '09: Day Two | Film | Sundance | The A.V. Club Sundance Review: Humpday - Cinematical "Sundance Film Festival - Humpday, Brooklyn's Finest and Push Wow Audiences, Erase Worries - AMC News - AMC". אורכב מ-המקור ב-2010-11-12. נבדק ב-2010-06-18.
ויסנק

ויסנק (בהונגרית: Visznek) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה, ליד נהר ג'נג'ש ו-22 קילומטר מהעיירה ג'נג'ש. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית. כמו יישובים רבים באירופה גם בוישונטה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 1,354 ובשנת 2023 רק 1,077 תושבים. האזור מיושב לסירוגין מהמאה ה-13 עד ימינו, היישוב עצמו הוזכר לראשונה בכתבים משנת 1241. יהודים חיו בויסנק במאה ה-18 ובמאה ה-19. ובשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא ויסנק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ויסנק נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי ויסנק שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
תודוס הרופא

תודוס הרופא ("תודרוס" "תיודרוס" או "תיאודרס") היה רופא יהודי שחי בארץ ישראל (פרובינקיה יודיאה) בדור שאחרי המרד הגדול (הדור השני והשלישי לתנאים), והתמחה באנטומיה. הוא מוזכר מספר פעמים בספרות חז"ל, במקרים שונים בהם התנאים נזקקו לדעתו בשאלות רפואיות הנוגעות לפסיקת הלכה בנושאים שונים. ככל הנראה, את השכלתו הרפואית רכש תודוס באלכסנדריה, אצל רופאים מאסכולת הרופילוס, ומוקד פעילותו לאחר מכן הייתה העיר לוד. בתקופת ההשכלה יש שבקשו לזהות אותו עם רופא בן אותה תקופה בשם תאודאס (Teudas) שמוצאו מלודקיא, שנזכר בכתבים רפואיים מאלכסנדריה. הוא נזכר במשנה במסכת בכורות בנוגע לשאלה האם בהמה שניטלה הרחם שלה היא טריפה. רבי טרפון פסק שהבהמה היא טריפה והורה להאכיל אותה לכלבים. אולם, חכמי יבנה חלקו על רבי טרפון ופסקו שהבהמה הייתה כשרה, בהסתמך על עדותו של תודוס הרופא ש"אין פרה וחזירה יוצאה מאלכסנדריא עד שהם חותכין את האם שלה", כלומר שהסרת רחם הבהמה היא הליך רפואי מקובל באלכסנדריה ואינו פוגע בסיכוייה לחיות, ולכן היא אינה טריפה. בשל חששו של רבי טרפון כי כעת יתחייב לפצות את בעל הבהמה הוא קרא "הלכה חמורך, טרפון!", קריאה שהפכה למטבע לשון. עוד נזכר במסכת נזיר ובתוספתא במעשה שהביאו קופה מלאה עצמות לבית הכנסת של טרסיים והניחוה באוויר ונכנס תודוס הרופא וכל הרופאים ואמרו: "אין כאן שדרה ממת אחד" ומעשה זה הובא גם בתלמוד הירושלמי. הרב אהרן הימן, "תודוס הרופא", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט. מאיר בר-אילן, ‏הרפואה בארץ-ישראל במאות הראשונות לספירה, קתדרה 91 (ניסן תשנ"ט), עמ' 57–66. בתלמוד ירושלמי, מסכת ברכות, פרק א', הלכה א' מאיר בר-אילן, "הרפואה בארץ-ישראל במאות הראשונות לספירה", עמ' 50. יהודה בצלאל אליאשברג, מאמר תמים דעות, וילנא תר"ב, פרק ששי, עמ' 62, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום); יהושע השל לוין, "תודוס הרופא", בתוך ציון א (ניסן תר"ה), עמ' 16. משנה, מסכת בכורות, פרק ד', משנה ד'. לפי הנאמר בספר שמות, פרק כ"ב, פסוק ל'. הערך המילוני "הלכה חמורך, טרפון" באתר ויקימילון העברי. תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף נ"ב, עמוד א'. מסכת אהלות, פרק ד', הלכה ב. תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות, פרק א', הלכה א'.
סטילמן

סטילמן (באנגלית: Stillman) הוא שם משפחה. האם התכוונתם ל... ויליאם ג'יימס סטילמן – צייר, עיתונאי, דיפלומט, סופר, היסטוריון וצלם אמריקאי-בריטי ידידה כלפון סטילמן – חוקרת מדעי היהדות והמזרח התיכון. אשתו של נורמן מארי סטילמן – ציירת בריטית נורמן סטילמן – היסטוריון יהודי אמריקאי. בעלה של ידידה כלפון סטילמן
רוטב ראנץ'

רוטב ראנץ' הוא רוטב לסלט אמריקאי, המכיל חובצה, מלח, שום, בצל, חרדל, עשבי תיבול (בעיקר עירית, פטרוזיליה ושמיר) ותבלינים (פלפל שחור, פפריקה וזרעי חרדל) המעורבבים עם מיונז או עם תחליב שומן אחר. שמנת חמוצה ויוגורט משמשים לעיתים כתוספת לרוטב או כתחליף לחובצה. הרוטב הומצא בשנת 1949 באנקורג', אלסקה, בידי קבלן אינסטלציה בשם סטיב הנסון. בשנת 1957 הוצעה לראשונה התערובת בתוך שקית להכנה בבית. לאחר מספר שנים, הרוטב החל להיות משווק ברמה הארצית, והחל להיות פופולרי. הרוטב הוא הרוטב לסלט הנמכר ביותר בארצות הברית מאז 1992, אז עקף את הרוטב האיטלקי. הוא פופולרי גם כמטבל וכתיבול לחטיף תפוחי אדמה ולמיני אוכל נוספים. בשנת 2017 כ-40% מהאמריקאים תיארו את הרוטב הרוטב כמועדף עליהם. מדיה וקבצים בנושא רוטב ראנץ' בוויקישיתוף Redmon, Michael (20 בנובמבר 2015). "Ranch Dressing Originated in Santa Barbara's Mountains". The Santa Barbara Independent. נבדק ב-18 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) Brendan Koerner, America's love-affair with ranch dressing., Slate Magazine, ‏2005-08-05 (באנגלית) Moskin, Julia (2018-09-18). "Ranch Nation". The New York Times. נבדק ב-2018-09-24. ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאטראסנטאימרה

מאטראסנטאימרה (בהונגרית: Mátraszentimre) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. הכפר הוקם בשנת 1944 על בסיס איחוד של שישה כפרים מאטרסנטאימרה (Mátraszentimre), מאטרסנטאישטוואן (Mátraszentistván), פלושקוט (Fallóskút), בגויאירטאש (Bagolyirtás), מאטרסנטלאסלו (Mátraszentlászló) וגאיאטטה (Galyatető). כמו יישובים רבים באירופה גם במאטראסנטאימרה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 715 ובשנת 2023 רק 457 תושבים. מדיה וקבצים בנושא מאטראסנטאימרה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מאטראסנטאימרה (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
קמחית (אם הכהנים הגדולים)

קמחית, הייתה אישה צדקת שחיה בימי בית שני, ואמם של שבעה בנים ששימשו בתפקיד הכהן הגדול בבית המקדש השני, ביניהם ישמעאל, יוסף וישבב (ששימשו שניהם בתפקיד יום אחד בלבד), וכן שמעון ויהודה. קמחית מצוינת לשבח בגמרא במידת הצניעות שלה ובהקפדתה על כיסוי הראש. סיפורה היה מקור למדרשים, אגדות ואף פסיקות הלכה למעשה. המהרש"א מזהה את בנה, הכהן הגדול רבי ישמעאל בן קמחית, עם הכהן הגדול הידוע רבי ישמעאל בן פיאבי. משכך, הוא אומר כי פיאבי היה שם אביו של רבי ישמעאל ואשת קמחית. במסכת יומא מבואר שלקמחית היו שבעה בנים ששימשו בכהונה גדולה ושאלוה חכמים "מה עשית שזכית לכך?" וענתה להם "מימַי לא ראו קורות ביתי קלעי שערי", כלומר שהחמירה מצניעות ומידת חסידות, עד כדי כך שאפילו לבדה בביתה לא פרעה את שיער ראשה. על בניה נכתב: ”אמרו עליו על רבי ישמעאל בן קמחית: פעם אחת סיפר דברים עם ערבי אחד בשוק, וניתזה צינורא [רוק] מפיו על בגדיו, ונכנס ישבב אחיו ושימש תחתיו [ככהן גדול], וראתה אימן שני כהנים גדולים ביום אחד. ושוב אמרו עליו על רבי ישמעאל בן קמחית: פעם אחת יצא וסיפר עם הגמון אחד בשוק, וניתזה צינורא מפיו על בגדיו, ונכנס יוסף אחיו ושימש תחתיו, וראתה אימן שני כהנים גדולים ביום אחד.” במדרש רבה מסופר באופן דומה כי בזכות צניעותה של קמחית זכו בניה לכהונה גדולה: ”אמרו: שבעה בנים היו לה לקמחית, וכולם שמשו בכהונה גדולה. שלחו אחריה, אמרו לה: מה מעשים טובים יש בידך? אמרה להם: מעולם לא ראו קורות ביתי שערות ראשי ואִמרת חלוקי. אמרו: כל קמחייא [כל הקמחים] קמח, וקמח דקמחית סולת! וקרון עלה [וקראו עליה]: 'כל כבודה בת מלך פנימה'.” ושם מובא סיפורם של שמעון בן קמחית ששימש בכהונה הגדולה, ואחיו שהחליפו היה לפי המדרש יהודה בן קמחית. בעקבות סיפורה של קמחית במקורות, נחלקו הפוסקים בשאלה האם מצד הדין חיוב כיסוי הראש הוא רק בשעה שהאשה יוצאת מחוץ לביתה, וכן סובר התוספות, או שחיוב כיסוי הראש הוא אף בתוך הבית, וכך משמע מדעת הרמב"ם. החתם סופר פסק, שהואיל ומנהג הנשים להחמיר ולכסות את ראשן אפילו בחדרן שבביתן, נחשב הדבר כדין גמור, וכל הנשים חייבות לכסות את ראשן אפילו בתוך חדרן. בזוהר מחמיר מאוד בעניין כיסוי ראש אפילו בתוך הבית, וכן הביאוֹ להלכה המגן אברהם, וכן פסק המשנה ברורה. יש מהאחרונים שמקילים, ולדעתם מעיקר הדין מותר לאשה ללכת בתוך ביתה ללא כיסוי ראש, ובתנאי שרק בני ביתה יראו אותה ולא אנשים זרים, וכך סובר בעל האגרות משה (אך גם האגרות משה בעצמו כותב ש"מן הראוי להחמיר"). מהרש"א, מסכת יומא דף מ"ז, עמוד א', ד"ה על, באתר אוצר הספרים היהודי השיתופי. תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף מ"ז, עמוד א' ויקרא רבה, פרשה כ' אות י"א מסכת כתובות, דף ע"ב, עמוד ב' שכתב בעניין סוטה: "ומקבצין עליה קבוץ גדול של נשים... וכל איש שיחפוץ לראותה יבוא ויראה, והיא עומדת בניהם בלא רדיד ובלא מטפחת אלא בבגדיה וכופח שעל ראשה כמו שהאשה בתוך ביתה". שו"ת חתם סופר, חלק א' - אורח חיים, לו על אורח חיים, סעיף עה, ס"ק יד' אה"ע א, נח הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ג'רג' אדם (כלכלן)

ג'רג' אדם (במקור ברגר, בהונגרית: Ádám György; נג'קניז'ה, 7 באוגוסט 1911 – בודפשט, 17 ביוני 1974) היה כלכלן, עיתונאי, סופר יהודי-הונגרי. ג'רג' אדם נולד במשפחה יהודית כבנם של איגנץ ברגר אחר כך אדם (1880–1932) סיטונאי פחם ושל יולאן לייטנר. בסיום בית הספר היסודי וחטיבת הביניים ג'רג' המשיך את לימודיו בתיכון בעיר הולדתו ולאחר מכן סיים את תואר ראשון במכללה למסחר בווינה. הוא עבד כפקיד בבודפשט, בא בקשר עם התנועה הקומוניסטית הבלתי חוקית. הוא נעצר מספר פעמים ולכן חי שוב בווינה בשנים 1934 עד 1939 ולאחר מכן כיהודי (אחרי האנסלוס) היגר לדרום אמריקה בשנת 1939 עוד לפני מלחמת העולם השנייה, שם הפך לעיתונאי. משנת 1941 היה הכתב של Allied Labor News . בין 1942 לבין 1946 כתב מאמרים בכתב העת ובעיתון ה"הונגרים החופשיים" שהופיע במקסיקו סיטי. לאחר מכן חזר להונגריה. ממאי עד ספטמבר 1947, עבד כמזכיר הוועדה הבין משרדית שבדקה את ענייני תעשיית הנפט ההונגרית-אמריקאית. מאותה שנה היה חבר ב"מדור מדיניות החוץ" של השבועון הונגריה החדשה (Új Magyarország) ושל ה"עם חופשי" (Szabad Nép). בשנת 1948 ערך את הפרסום הכלכלי של ה-MTI (סוכנות הידיעות ההונגרית). הוא נעצר בשנת 1949 ונידון לעשר שנות מאסר באשמות מפוברקות כחלק ממשפטי הראווה הסטליניסטיים. הוא זוכה וטוהר בשנת 1954. בין השנים 1954–1957 היה עמית מחקר באוניברסיטת קרל מרקס לכלכלה. הוא מילא תפקיד פעיל במרד ההונגרי (מהפכת 1956) והיה חבר בוועד המהפכה של האינטלקטואלים ההונגרים. אדם נידון למאסר עולם בשנת 1957, אך שוחרר בחנינה כללית במרץ 1963. משנת 1963 היה העורך האחראי של ההוצאה לאור "כלכלה ומשפטים". שנה לאחר מכן, קיבל דוקטורט בכלכלה. משנת 1973 עבד כחוקר במכון המחקר למדעי המחשב ואוטומציה של האקדמיה ההונגרית למדעים. בעבודתו בחן את סוגיות המהפכה המדעית והטכנולוגית. טכנולוגיה חדשה - מבנה חדש (בודפשט, 1966) התפתחויות חדשות במחקר המדעי במדינות הקפיטליסטיות המובילות (בודפשט, 1966) אימפריות תאגידיות - "כוח כפול" בכלכלה העולמית? (בודפשט, 1967) מאפיינים חדשים ביחסים הכלכליים מזרח-מערב (כלכלה, 1967) אמריקה באירופה. אימפריות תאגידיות בכלכלה העולמית (בודפשט, 1970) קונצרנים חובקי עולם (ערך ובחר, בודפשט, 1974) אגנש קניירש (עורכת ראשית), ג'רג' אדם, בלקסיקון הביוגרפי ההונגרי 1000–1900, בודפשט, 1981 (ברומנית) מסת"ב 9630525003 פטר קנדה: בנה הנשכח של פלוגה מקוללת (5 באוגוסט 2011) כתב העת חיים וספרות, שנתון 55. גיליון 31 ביוגרפיה של ג'רג' אדם . עורך פטר קוזאק. nevpont.hu לקסיקון קטן ביוגרפי של זאלה. עורך אנדרה ג'ימשי. זאלאגרסג, האספה הכללית של השלטון המקומי מחוז זאלה, 1994. ג'רג' אדם ביוגרפיה ב -Arcanum מאמר של ג'רג' אדם בכתב העת MATARKA "Születési bejegyzése a nagykanizsai polgári születési akv. 492/1911. folyószáma alatt". Ádám György elhunyt (1974. június 21.) Magyar Nemzet, 30. évfolyam, 143. szám "Szülei házasságkötési bejegyzése a nagykanizsai polgári házassági akv. 188/1909. folyószáma alatt".
אטאן

אטאן (בהונגרית: Átány) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית. כמו יישובים רבים באירופה גם באטאן מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 1,647 ובשנת 2021 רק 1,454 תושבים. על פי עדויות ארכאולוגיות האזור היה מיושב לפני התיישבות המדיארים במרכז אירופה והוא מיושב לסירוגין עד ימינו, היישוב עצמו הוזכר לראשונה בכתבים משנת 1407. יהודים חיו באטאן במאה ה-18 ובמאה ה-19. ובשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא אטאן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אטאן (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי אטאן שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
אנדורה (כדורסל)

מועדון כדורסל אנדורה (בספרדית: Bàsquet Club Andorra), הידוע מטעמי חסות גם כמורה בנק אנדורה (MoraBanc Andorra) הוא מועדון כדורסל מאנדורה לה ולה, בירת אנדורה, המשחק בליגת העל הספרדית בכדורסל. אף על פי שבסיסו באנדורה, המועדון משחק במערכת הכדורסל בספרד. ב-12 ביוני 1970 נוסד המועדון בשם Club de Basket Les Escaldes, ושינה את שמו ל-Bàsquet Club Andorra ב-12 באפריל 1971. אנדורה התחילה לשחק בתחרויות האזוריות של ליידה ובעונת 1975/76 עלתה לפרמיירה קטאלנה, ליגת העל של קטלוניה בכדורסל. לאחר עונה פרשה מהליגה עקב בעיות כלכליות, אך חזרה בעונת 1980/81. המועדון עלה לליגה הספרדית השלישית בסוף עונת 1981/82 ולליגת המשנה בעונת 1983/84. בעונת 1991/92 עלתה אנדורה לליגה הספרדית בכדורסל, שם נשארה 4 עונות. בעונת 1995/96 השתתפה הקבוצה בגביע קוראץ', והודחה בשלב הבתים (16 האחרונות) כשסיימה ללא ניצחונות בבית עם אפס פילזן, קאגיבה וארזה ופאניוניוס. בסיום אותה עונה ירדה אנדורה בחזרה לליגה השנייה. החל מעונת 1997/98 השתתפה אנדורה ברמות הנמוכות של קטלוניה וספרד עד עונת 2009/10, אז התחרתה בליגה השלישית. בעונת 2012/13 עלתה אנדורה לליגה הספרדית השנייה, ובעונה שלאחר מכן זכתה באליפות הליגה כשניצחה בגמר את פורד בורגוס, עלתה לליגה הבכירה אחרי 18 שנים וגם הגיעה לגמר גביע הנסיך (הגביע המשני לגביע המלך). בעונת 2016/17 העפיל המועדון לראשונה אחרי 22 שנים לפלייאוף ה-ACB, והודחה ברבע הגמר על ידי ריאל מדריד. העפלה זו לפלייאוף איפשרה לאנדורה לחזור תחרויות האירופאיות, ובעונת 2017/2018 החלה להשתתף ביורוקאפ, אך הודחה בשלב הבתים הראשון. גם בעונה הבאה השתתפה הקבוצה, והודחה בחצי הגמר על ידי אלבה ברלין, לאחר שניצחה ברבע הגמר את אסוול ליון-וילרבאן. גם בעונת 2019/2020 השתתפה הקבוצה במפעל והודחה בשלב הבתים השני (16 האחרונות), כמו גם בעונת 2020/2021. יוון ת'נאסיס אדטוקומבו ארצות הברית קולטון אייברסון סלובניה יאקה בלאז'יץ' אוסטרליה ניית'ן ג'וואי ארצות הברית שון ג'ונס ספרד ז'ורדי טריאס צ'כיה דויד ילינק ספרד ויקטור סאדה גאורגיה גאורגי שרמדיני ישראל גל מקל מדיה וקבצים בנושא אנדורה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנדורה (בקטלאנית) אנדורה, ברשת החברתית פייסבוק אנדורה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אנדורה, ברשת החברתית אינסטגרם אנדורה, סרטונים בערוץ היוטיוב