laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יחסי ברזיל–יפן

יחסי ברזיל–יפן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין הרפובליקה הפדרלית של ברזיל לבין יפן. יפן כוננה לראשונה יחסים דיפלומטיים עם ברזיל בשנת 1895. יפן השתמשה בסיוע זר כדי לסחור עם ברזיל לאחר מלחמת העולם השנייה וחיזרה אחריה. ההשקעות הישירות היו בשימוש כדי לפתח עסקים בברזיל. הקהילה היפנית בברזיל היא קהילת המהגרים הגדולה ביותר בברזיל והיא משפיעה מאוד במדינה. על פי סקר שנערך ב-2013 71% מהברזילאים מציגים את יפן כמדינה שמשפיעה על העולם באופן חיובי, עם רק 10% הבעת דעה שלילית, לפי הסקר, ברזיל היא המדינה הפרו-יפנית ביותר בעולם. באותו הסקר, 40% של העם היפני הביעו דעה חיובית על ברזיל, ורק 3% החזיקו בהשקפה שלילית עליה. ברזילאים יפנים מדיה וקבצים בנושא יחסי ברזיל–יפן בוויקישיתוף Kodansha encyclopedia of Japan, 1983 Helen Lanto Quan (2002), Finance, diplomacy and development: a study of Brazilian-Japanese relations in the twentieth century, University of California Takayo Yamada (1996), The economic relations between Brazil and Japan: the role of foreign direct investment (dissertation submitted in part requirement for the degree Master of Business Administration, Department of Management Studies, University of Glasgow), University of Glasgow The Japanese economy, M.E. Sharp, 2002, The largest amount of Japanese migrants worldwide is found in Brazil 2013 World Service Poll BBC
ג'ון צ'יבויקה

ג'ון צ'יבויקה (באנגלית: John Chibuike; נולד ב-10 באוקטובר 1988) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הקשר. צ'יבויקה החל את הקריירה שלו באנוגו ריינג'רס מליגת העל הניגרית. בשנת 2009 הגיע לשוודיה וחתם בקבוצת האקן, במדיה שיחק שנתיים וחצי, לרוב כמגן. בעונתו הראשונה בקבוצה הבקיע שלושה שערים ובישל שלושה נוספים, ובסך הכל ערך במדי הקבוצה 70 הופעות בליגת העל השוודית, בהן כבש 16 שערים. ב-29 באוגוסט 2011 חתם צ'יבויקה ברוזנבורג מליגת העל הנורווגית, במדיה שיחק שנתיים וחצי וכבש 19 שערים ב-66 הופעות ליגה. בקיץ 2014 חתם בגזיאנטפספור מליגת העל הטורקית, במדיה שיחק שנתיים וחצי וכבש 11 שערים ב-59 הופעות ליגה. בקיץ 2016 חזר צ'יבויקה לשוודיה וחתם בא.י.ק סולנה. ב-26 בינואר 2017 הגיע צ'יבויקה לישראל וחתם בקבוצת הפועל תל אביב. שלושה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בתיקו 0–0 נגד הפועל חיפה. ב-18 במרץ 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו בהפועל תל אביב, שער הניצחון (3–2) מול עירוני קריית שמונה. בסך הכל כבש שלושה שערים ב-11 הופעות עד תום עונת 2016/2017, אך לא הצליח לסייע לקבוצה להינצל מירידה לליגה הלאומית. בקיץ 2017 חזר צ'יבויקה לטורקיה וחתם בסמסונספור, במדיה שיחק עונה אחת וכבש שני שערים ב-21 הופעות בליגת העל הטורקית. באוגוסט 2018 הצטרף צ'יבויקה לקבוצת אירטיש מליגת העל הקזחית. ב-4 במרץ 2019 צ'יבויקה חתם בפאלקנברג מליגת העל השוודית. ג'ון צ'יבויקה, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ג'ון צ'יבויקה, באתר Transfermarkt ג'ון צ'יבויקה, באתר Soccerway ג'ון צ'יבויקה, באתר WorldFootball.net ג'ון צ'יבויקה, באתר FootballDatabase.eu מאור רחמני, ‏צ'יבויקה חתם בהפועל, גם סיטון צורף רשמית, באתר ONE‏, 26 בינואר 2017 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ג'ון צ'יבויקה".
פלס (צבא)

פַּלָּס הוא מקצוע צבאי המיישם את מטרות ההנדסה הצבאית. פלס הוא חייל בחיל הנדסה, הוא מיומן בלחימה רגלית וממוכנת והכשרת חבלה והנדסה בסיסית. המונח פלס בא משם הפועל לפלס, "לפלס דרך", שפירושו לפרוץ ולעבור מכשולים כדי ליצור דרך עבירה. לעיתים ניתן למקצוע זה שם אחר כגון חפר או מהנדס קרב. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מקצוע הפלס בצבאות רבים קיבל עדיפות רבה עקב חשיבותו למאמץ הטלת המצור ופריצת הביצורים, ומנגד, הסיכון הרב שהיה כרוך בהימצאות בחזית הכוח. בקרבות מסוימים, כגון במצור על אלסיה, עצם הטלת מצור אפקטיבי שמנעה הגעת אספקה לכוחות הנצורים, הובילה לכניעת צבאו של ורקינגטוריקס ואף לכישלון כוחות התגבורת, שלפי דיווחו של יוליוס קיסר היו עדיפים על כוחותיו. מנגד, צבאות לרוב לא הסתפקו בהטלת מצור והפלסים היוו חלק מרכזי בפריצת הביצורים: כך למשל סוללת העפר שבנו הרומאים הביאה למפנה במצור על מצדה. כמו כן, במצד עתרת, חפריו של צלאח א-דין, שרפו את יסודות החומה והובילו לקריסתה. גם בעת המודרנית פלסים לקחו תפקיד משמעותי בפריצת ביצורים שאפשרה כניסת כוחות משמעותית יותר לקרב. במהלך הפלישה לנורמנדי, כאשר הכוחות שהצליחו לעלות לחוף אומהה נתקעו אל מול ביצורי הגרמנים ונאלצו לתפוס מחסה תחת אש מקלעים, פלסים יצרו נתיב למעבר כוחות באמצעות טורפדו בנגלור וכך הביאו למפנה בקרב. בחלק אחר של עבודת הפלסים בחוף, פינוי המכשולים הימיים, כ-40% מהכוח הושמד עקב התפוצצות מטענים וירי ארטילרי. בשלביה הראשונים של מלחמת יום הכיפורים, לאחר פשיטת הקומנדו המצרי על המוצבים הישראלים בתעלת סואץ, הורדו למים אסדות עם זרנוקי מים שתפקידן היה לבקע את חומת העפר הישראלית, במטרה לאפשר מעבר של שריון מצרי אל חצי האי סיני. פַּלָּס הוא הכינוי הצה"לי ללוחם חיל ההנדסה שעבר הכשרה קרבית בתחום החבלה והכשרה הנדסית כללית, בנוסף להכשרה הצבאית. חיילי ההנדסה נלחמים רגלית בשטח פתוח ובשטח אורבני, ולחימה ממוכנת בהפעלת כלי רק"ם. הפלס מיומן בחבלה בסיסית, פריצת מכשולים, הנחת והרמת מוקשים, תפעול פומ"ה (רכב הנדסה משוריין), ופלוגות הצמ"ה מתעסקות בניית ביצורים וחפירת תעלות, בניית סוללות וכדומה. הם אינם פלסים אלא מתפקדות כפלוגות מכניות בלבד. כל לוחמי חיל ההנדסה מוכשרים ברמה של פלס 05 ואז מתמיינים לאחד מהתפקידים: פלוגות הנדסה קרבית, מפעילי צמ"ה ולוחמי סיירות הנדסה. פלסי חה"ן הלוחמים בגדודי החיל מוכשרים גם לרובאי 07-חה"ן לאחר האימון המתקדם. לוחמים הממשיכים למסלול פיקודי בחיל או בסיירות פלחה"ן החי"ר מוסמכים לפלס 08, וקציני הנדסה מוסמכים לפלס 12. את הסמכות הפלס מעניק בית הספר להנדסה צבאית לחיילים שעברו הכשרה מתאימה במסגרתו. הנדסה קרבית חיל ההנדסה הישראלי סילוק פצצות מתנדבי היישוב בחיל החפרים ג'ון קיגן, ריצ'רד הולמס וג'ון גאו, חיילים-אדם בקרב, הוצאת מודן, 1989, פרק 8: הפלס. מדיה וקבצים בנושא פלס בוויקישיתוף פלס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דג האליגטור

דג האליגטור (שם מדעי: Atractosteus spatula) הוא מין של דג פרימיטיבי ממשפחת דגי התנין החי בנהרות וביצות אמריקה הצפונית ואמריקה המרכזית. זהו דג גדול שאורכו יכול להגיע ל-3 מ' ולהגיע למשקל של 148 ק"ג, אך נפוצים יותר באורך 1.8 מ' ובמשקל 45 ק"ג. הוא בעל לסת ארוכה ומלאה בשיניים חדות, מה שנתן לו את השם אליגטור. הלסת בנויה בשונה מרוב הדגים ומזכירה מעט את בני קבוצת בעלי ארבע רגליים ודג זה הוא מאבותיהם הרחוקים. הוא בעל קשקשים גדולים ומשוריינים, סנפירים קטנים וזנב רחב. הדג מוסווה במים וצבעו ירוק כהה עד שחור. דג זה יכול לנשום אוויר כשהביצות שהוא חי בהן מתייבשות. הדג מצוי בנהרות וביצות אך גם בביצות מליחות, מים מליחים שונים ואף במפרץ מקסיקו. הם נעים במים באיטיות ואורבים לטרף שהם רואים. הם בעיקר אוכלי דגים אך יאכלו גם סרטנים, דו-חיים, זוחלים, עופות מים ויונקים קטנים כשתינתן להם הזדמנות. ייצור הביצים משתנה, ותלוי בגודלה של הנקבה. בממוצע מטילה נקבת אליגטור כ-150,000 ביצים בהטלה אחת. דגי האליגטור נפגעו מהרס בתי הגידול שלהם, מזיהום המים ומדיג למטרות ספורט (אנ'). הם לא נמצאים בסכנה אך הם מינים מוגנים בכמה מדינות. מדיה וקבצים בנושא דג האליגטור בוויקישיתוף דג האליגטור, באתר ITIS (באנגלית) דג האליגטור, באתר NCBI (באנגלית) דג האליגטור, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) דג האליגטור, באתר FishBase (באנגלית) דג האליגטור, באתר GBIF (באנגלית) דג האליגטור באתר הרשימה האדומה של IUCN "Alligator Gar (Atractosteus spatula)". Earthwave Society
חוף לואיטפולד

חוף לוּאיטְפּוֹלְד (בגרמנית: Luitpold Coast) הוא קטע החוף של ארץ קואטס שבאנטארקטיקה, הנמשך מסביבות קרחון הייס, ב-27°54′ מערב אל 36° מערב. החוף נחשב לגבול המזרחי של מדף הקרח רון-פילכנר. וילהלם פילכנר, גילה את החוף במסגרת המשלחת הגרמנית השנייה לאנטארקטיקה, 1911–1912, משלחת שאותה הוא הנהיג. פילכנר קרא לחוף על שם לואיטפולד, הנסיך העוצר של בוואריה. חוף לאויטפולד במאגר GNIS של סוכנות הסקר הגאולוגי של ארצות הברית ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אנטארקטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פלונגן

האם התכוונתם ל... פְּלוּנְגֶן – עיר במחוז טלז בליטא פַּלוֹנְגֶן – עיר במערב ליטא לחוף הים הבלטי
קרחון הייס

קרחון הייס (באנגלית: Hayes Glacier) באנטארקטיקה נכנס לחלק הדרום-מזרחי של ים ודל כ-27 ק"מ מערבית-דרומית-מערבית לקרחון דוסון-למטון. הקרחון התגלה תוך כדי טיסה של מטוס הצי האמריקאי LC-130 (גרסה של מטוס C-130 הרקולס עם יכולות סקי, המשמש באזור הארקטי) מעל חוף קיירד ב-5 בנובמבר 1967, ומופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מצילומי אוויר שהתבצעו אז. הקרחון נקרא על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים על שם הלויטננט-קומנדר וינסטון ר. הייס, מכוחות המילואים של צי ארצות הברית, שהיה הטייס בטיסה זו.
קרחון דוסון-למטון

קרחון דוסון-למטון (באנגלית: Dawson-Lambton Glacier) הוא קרחון משובש בתרונים, הנכנס אל חלקו הדרום-מזרחי של ים ודל מערבית למדף הקרח בראנט. הקרחון התגלה בינואר 1915 על ידי המשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית בהנהגת ארנסט שקלטון. שקלטון כינה אותו על שם אליזבת דוסון-למטון, פטרונית משלחותיו של שקלטון. ארגון BirdLife הגדיר אזור בקרחון דוסון-למטון כ"אזור עופות חשוב" (Important Bird Area) בשל מושבת פינגווינים קיסריים במקום. מדיה וקבצים בנושא קרחון דוסון-למטון בוויקישיתוף
אוסטאוגלוסומורפיים

אוסטאוגלוסומורפיים (שם מדעי: Osteoglossomorpha) היא על-סדרה של דגים ממחלקת מקריני סנפיר. דגי הסדרה גדולים יחסית וחיים בנהרות, אגמים, ביצות ועוד מקווי מים מתוקים באמריקה הצפונית, אמריקה הדרומית, אפריקה, דרום-מזרח אסיה ובאוסטרליה. כמה מינים נכחדים כמו הקסיפקטינוס יכלו לחיות גם בים הפתוח. הם בעלי גוף גדול ולסתות נוקשות עם עיניים קטנות. חלקם יודעים לנשום אוויר וחלק גם לקפוץ החוצה מהמים (כמו גרום-לשון דו-ביני). לבני הקבוצה הכוללים שתי סדרות קיימות ועוד סדרות נכחדות, גוף גדול ומוארך שיכול להגיע אצל הארפאימה ענק למשקל 200 ק"ג ולאורך 3 מטר. בעבר היו מינים עוד יותר גדולים. דגים אלה ניזונים מבשר ובעלי לסתות גדולות דמויות שיניים בחלק העליון, מה שעוזר למעוך את טרפם ואחרים שואבים את הטרף במהירות. חלקם גם חשמליים וכך הורגים את הטרף אך ראייתם חלשה. על-סדרה אוסטאוגלוסומורפיים (Osteoglossomorpha) סוג ללא מקור Paralycoptera סוג Jinanichthys סוג ?Kokuraichthys סוג ?Nierrkunia סוג ?Shuleichthys סוג ?Suziichthys סוג ?Wilsonichthys משפחה Jiaohichthyidae משפחה Kuyangichthidae סדרה Lycopteriformes משפחה Juiquanichthyidae משפחה Lycopteridae סדרה Ichthyodectiformes משפחה Allothrissopidae משפחה Plethodidae תת-סדרה Ichthyodectoidei משפחה איכתיודקטידיים (Ichthyodectidae) סדרה עין-ירחיים (Hiodontiformes) משפחה עין-ירחים (Hiodontidae) סדרה גרום-לשונאים (Osteoglossiformes) משפחה Huashiidae - נכחדה תת-סדרה Pantodontoidei משפחה פנטודונטיים (Pantodontidae) תת-סדרה Osteoglossoidei משפחה Brychaetidae משפחה Singididae משפחה Phaerodontidae משפחה גרום-לשוניים (Osteoglossidae) משפחה ארפאימיים (Arapaimidae) תת-סדרה Notopteroidei משפחה Ostariostomidae על-משפחה Notopteroidea משפחה Wakinoichthyidae משפחה Kipalaichthyidae משפחה מנוצי-גב (Notopteridae) על-משפחה Mormyroidea משפחה גימפנרציים (Gymnarchidae) משפחה מורמיריים (Mormyridae) מדיה וקבצים בנושא אוסטאוגלוסומורפיים בוויקישיתוף אוסטאוגלוסומורפיים, באתר ITIS (באנגלית) אוסטאוגלוסומורפיים, באתר NCBI (באנגלית) אוסטאוגלוסומורפיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) אוסטאוגלוסומורפיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אוסטאוגלוסומורפיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
עונת 1967/1968 בסרייה א'

עונת 1967/1968 בסרייה א' הייתה העונה ה-66 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית ונוהלה על ידי "ליגת הכדורגל" (Lega Calcio). המשחקים החלו ב-24 בספטמבר 1967 והסתיימו ב-12 במאי 1968. בליגה השתתפו 16 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו. סמפדוריה ווארזה היו הקבוצות שעלו מהליגה השנייה. מילאן זכתה באליפות בפעם התשיעית בתולדות המועדון. בסיום העונה לסרייה ב' ירדו ספא"ל, ברשה ומנטובה. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו פלרמו, הלאס ורונה ופיזה. פיירינו פרטי ממילאן כבש 15 שערים וזכה בתואר מלך השערים. מדיה וקבצים בנושא עונת 1967/1968 בסרייה א' בוויקישיתוף נתונים מאתר rsssf
משתה בלשאצר (רמברנדט)

משתה בלשאצר (בהולנדית: Het feestmaal van Belsazar) הוא ציור שמן על בד מעשה ידי הצייר ההולנדי רמברנדט ואן ריין. היצירה, ברוחב 209 ס"מ ובאורך 167.6 ס"מ, מוצגת כיום בגלריה הלאומית בלונדון. משתה בלשאצר מתואר בספר דניאל. הנסיך בלשאצר ערך סעודה גדולה ובה שתו הוא ומקורביו מתוך גביעי זהב וכסף קדושים שנבזזו מבית המקדש על ידי נבוכדנצר מלך בבל, לפתע יצאו אצבעות יד אדם וכתבו כתובת מסתורית על הקיר בהיכלו של המלך, ”מְנֵא מְנֵא תְקֵל וּפַרְסֵין”. המלך, מחוויר ונבהל, שואל לעצת החכמים והקוסמים, אך אף אחד לא מצליח לפתור את משמעות הכתובת. לבסוף קורא המלך לדניאל שמפרש אותה כנבואת חורבן לבבל. הסיפור מסתיים בכך שמלבישים את דניאל ארגמן ועונדים רביד זהב על צוארו, ובו בלילה נהרג בלשאצר. היצירה מתעדת את הרגע הסוער ביותר במשתה. בלשצאר בדיוק נעמד ומסתובב בבהלה למראה היד האלוהית הרושמת את הכתובת בצבע זהב, תוך שהוא מעיף מידו גביע יין. גופה של האישה שלימינו נסוג מתוך פחד וידה מגוננת על ראשה. גם עיניהם של הגבר והאישה שלשמאלו של המלך פעורות בבהלה, ורק אישה אחת היושבת למול המלך נראית רגועה ואדישה למתרחש סביבה. תווי הפנים הברורים מציגים את רגשותיהם של המלך ושאר הנוכחים מתוארים באופן מדויק ובולט, פרטי הלבוש אף הם מתוארים בצורה חיה ומפורטת בסגנון הריאליסטי, המציג דמויות ואירועים בצורה נאמנה למציאות. אלמנט עיקרי בציור הוא הכתובת עצמה. רמברנדט לא ידע עברית, אך הכיר את צורת אותיות האלפבית העברי שאותן הכניס לכמה מציוריו. בנוסף, הוא היה מיודד עם הרב מנשה בן ישראל ואף למד אצלו יהדות. סדר האותיות אינו מוצג מימין לשמאל אופקית, כמקובל בשפה העברית, אלא מלמעלה למטה, כשסדר הטורים מימין לשמאל, כך שבקריאה רגילה נכתב "ממתוס ננקפי אאלרן". הסיבה לשינוי זה איננה חוסר היכרותו של רמברנדט בפרטי השפה, שכן בציור לוחות הברית הוא כתב את עשרת הדיברות בצורה נאותה, מימין לשמאל. הצייר הסתמך ככל הנראה על פרשנות תלמודית של האמורא שמואל, המופיעה לצד דעות אחרות בתלמוד הבבלי, וטוענת שהכתובת נרשמה בצורה זו בדרך צופן, ומסיבה זו נעלם פשרה מחכמי המלכות. ציור זה הוא יוצא דופן בעבודותיו של רמברנדט מבחינת טכניקות הציור בהן השתמש האמן, וקשה להשוותו לכל יצירה אחרת שלו. מגוון הצבעים רחב ועשיר בצורה יוצאת דופן וכולל פיגמנטים נדירים כגון ששר, עופרת, בדיל-צהוב, אוכרה ואזוריט. משתה בלשאצר משתה בלשאצר (וולטון) שלום צבר, כתב עברי ביצירתו של רמבראנדט, הולנד של רמבראנדט, בעריכת מרטין וייל ורבקה ויס-בלוק, ירושלים: מוזיאון ישראל, תשנ"ג, עמ' 169–187 מדיה וקבצים בנושא משתה בלשאצר בוויקישיתוף הציור באתר הגלריה הלאומית של לונדון  משתה בלשצאר מאת רמברנדט, תיאור מפורט של היצירה, באתר the World of the Bible (אנגלית)  ספר דניאל, פרק ה' Jones, Jonathan (27 בדצמבר 2003). "Belshazzar's Feast, Rembrandt (c1635)". the Guardian (באנגלית). נבדק ב-2017-06-29. {{cite web}}: (עזרה) תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"ב, עמוד א' Belshazzar's feast: Pigment analysis - ColourLex, colourlex.com (באנגלית)
דגי סכין עירומים

דגי-סכין עירומים (שם מדעי: Gymnotidae) היא משפחה של דגי חשמל מהסדרה דגי-חשמל טרופיים החיים בנהרות וביצות באמריקה הדרומית ובאמריקה המרכזית. במשפחה שני סוגים, אך כמה חוקרים מעריכים שהסוג אלקטרופוס שייך למשפחה עצמאית. דגים אלה משתמשים בתהליך ביו חשמלי בגופם וכך חשים את הסביבה בנהרות העכורים של האמזונאס או האורינוקו ונהרות ואגמים טרופיים נוספים. הם בעלי סנפירים קטנים והם כמעט עיוורים. לדגים אלה אין שיניים והם בולעים את מזונם בשלמותו. הם מפיקים חשמל בכמות חזקה מאוד - עד 860 ואט אצל הצלופח החשמלי, דבר היכול להרוג אדם. הם ניזונים מדגים קטנים ויצורים נוספים המתים ממכת חשמל רצינית. משפחה דגי-סכין עירומים (Gymnotidae) סוג Gymnotus - בו 39 מינים סוג אלקטרופוס (Electrophorus) - בו 3 מינים ובעבר נחשב לסוג ומין יחיד: צלופח חשמלי (Electrophorus electricus). ייתכן שסוג זה שייך למשפחה עצמאית. מדיה וקבצים בנושא דגי סכין עירומים בוויקישיתוף דגי סכין עירומים, באתר ITIS (באנגלית) דגי סכין עירומים, באתר NCBI (באנגלית) דגי סכין עירומים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) דגי סכין עירומים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) דגי סכין עירומים, באתר GBIF (באנגלית)
מנחם בשבת תרבות

מנחם בשבת תרבות הוא ספר שיצא לאור בשנת 2016 בהוצאת הקיבוץ המאוחד. הוא מוצג כחיבור של הדמות הבדויה "מנחם המשעמם". הספר "מנחם בשבת תרבות" נכתב על ידי מנחם המשעמם, החתום ככותב הספר. דמות בדויה זו הופיעה לראשונה כפרופיל בפייסבוק בשנת 2014, ולאחר מכן הפך לדף פייסבוק פעיל. בדף זה כותב מנחם סטטוסים קצרים אודות נושאים מחייו, שהם משעממים ובנאליים וכתובים ללא פואנטה. מנחם נוהג לשתף את הקוראים בחוויות מן עבודתו במשרד ובאינטראקציה עם עמיתיו למשרד: איציק, ירדנה מנהלת החשבונות וצפריר היועץ הארגוני. תחום העיסוק במשרד לא הוזכר על ידו מעולם. מנחם גם נוהג לשתף מחוויותיו המשמימות במפגשיו עם בן דודו מאיר ואשתו מלכה. בשנת 2016 יצא לאור הספר "מנחם בשבת תרבות". בספר זה כותב מנחם אודותיו בגוף ראשון ומספר על חייו. יום אחד באופן מפתיע הוזמן מנחם להשתתף באירוע שבת תרבות שהתקיים בעירו רמת גן. מנחם שהיה רגיל לבקר באירועים אלה כאורח בקהל, הוזמן להופיע בשבת התרבות כבעלים של דף הפייסבוק 'מנחם המשעמם' חלקו הגדול של הספר מוקדש להכנות לאירוע ולחוויות ממנו. יתר הספר הם סיפורים ואנקדוטות על חייו הכתובים במשפטים רצופים על נושאים שלכאורה חסרי משמעות. הספר הוא אחד הראשונים המשלבים את הוויית הרשת החברתית בספרות העברית. מנחם בשבת תרבות באתר הוצאת הקיבוץ המאוחד הגר ינאי, ריבוע אפור בהיר, באתר מוסף השבת של מקור ראשון, 27 במרץ 2016 נעמה רק, ריאיון ראשון: מנחם המשעמם הוציא ספר חדש והוא דווקא מעניין, באתר טיים אאוט, 2 במרץ 2016 מנחם בשבת תרבות, באתר נוריתה, 1 בפברואר 2016 דוד רוזנטל‏, תחי האירוניה: הספר הסאטירי של "מנחם המשעמם" באמת משעמם, באתר וואלה, 4 במרץ 2016 יאיר מור, לפרופיל הישראלי הכי משעמם בפייסבוק יש אלפי מעריצים, באתר mako‏, 22 במאי 2014 נועה שקרג'י, השעמום כדרך חיים: על מנחם בשבת תרבות / מנחם המשעמם, באתר הוצאה עצמית, 1 באפריל 2016; יוני ליבנה, בן תשפוכת השטן, באתר ידיעות אחרונות, 11 באפריל 2016 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מנחם בשבת תרבות".
משה שובר את לוחות הברית

משה שובר את לוחות הברית (בהולנדית: Mozes en de tafelen der wet) הוא ציור שמן על בד משנת 1659, מאת הצייר ההולנדי רמברנדט ואן ריין. היצירה מוצגת במוזיאון הלאומי גמלדה-גאלרי שבברלין. הציור, המבוסס על העלילה מספר שמות, מציג את משה לאחר ירידתו מהר סיני. משה רואה את עגל הזהב שעשו בני ישראל והפולחן סביבו, וכתגובה לכך מחליט לשבור את לוחות הברית שניתנו לו מיד האל. בציור מיטיב הצייר לתאר את אכזבתו הרבה של משה ממעשה העם. בניגוד למקובל, הציור מציג את לוחות הברית מקופלים לשניים כאשר לוח אחד יושב על חברו. מקום חיבור הלוחות נראה דווקא בחלקן התחתון ולא מן הצד. כמו כן שני הלוחות נראים מעוגלים מלמעלה, ולא כפי הבנת חלק ממפרשי התלמוד. שלום צבר, כתב עברי ביצירתו של רמבראנדט, הולנד של רמבראנדט, בעריכת מרטין וייל ורבקה ויס-בלוק, ירושלים: מוזיאון ישראל, תשנ"ג, עמ' 169–187 מדיה וקבצים בנושא משה שובר את לוחות הברית בוויקישיתוף Shalom Sabar, Between Calvinists and Jews: Hebrew Script in Rembrandt’s Art תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף י"ד, עמוד א' ערך זה הוא קצרמר בנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קיפון

קִיפוֹן (שם מדעי: Mugil) הוא סוג של דג ממשפחת הקיפוניים שבסדרת הקיפונאים. דגים אלה חיים במים ממוזגים וטרופיים במי ים רדודים וגם במים מליחים של שפכי נהרות וכדומה. הם יכולים לשרוד גם במים מלוחים בהרבה מהים. הם שוחים בלהקות ובעלי צבע כסוף. תזונתם העיקרית היא פלנקטון וחסרי חוליות ימיים קטנים. אלו דגי מאכל חשובים והם כשרים למאכל ביהדות. Mugil bananensis Mugil brevirostris Mugil broussonnetii Mugil capurrii קיפון בורי (Mugil cephalus) Mugil curema Mugil curvidens Mugil gaimardianus Mugil galapagensis Mugil hospes Mugil incilis Mugil liza Mugil margaritae Mugil rubrioculus Mugil setosus Mugil trichodon מדיה וקבצים בנושא קיפון בוויקישיתוף קיפון, באתר ITIS (באנגלית) קיפון, באתר NCBI (באנגלית) קיפון, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) קיפון, באתר GBIF (באנגלית)
יחסי הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו – הרפובליקה של קונגו

יחסי הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו–הרפובליקה של קונגו (או יחסי קינשאסה–ברזוויל) הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו (שבירתה קינשאסה) לבין הרפובליקה של קונגו (שבירתה ברזוויל). היחסים בין שתי המדינות היו לבביים בזמן שלטונו של מובוטו ססה סקו. בעשור השני למאה ה-21 החלה מתיחות בין השתיים. בשל הסתננות מורדים דרך הגבול המשותף, מאשימה הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו את שכנתה בכך שלא דאגה לסידורי אבטחה טובים בגבול בין השתיים. לעומת זאת, טוענת הרפובליקה של קונגו ששכנתה מתערבת בענייניה הפנימיים אך לא עושה דבר בנוגע לטיפול בבעיותיה הפנימיות שלה עצמה. עוד דבר שהרגיז מאוד את הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הוא שהרפובליקה של קונגו לא מסגירה אליה מורדים שארגנו וביצעו פיגועי טרור ובמקום זאת נותנת להם מקלט מדיני. מדיה וקבצים בנושא יחסי הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו – הרפובליקה של קונגו בוויקישיתוף "CNN - Tiny Republic of Congo eyes its giant neighbor warily - May 24, 1997". Edition.cnn.com. נבדק ב-2013-12-12. "Kinshasa and Brazzaville move to repair relations: Analysis". Africareview.com. נבדק ב-2013-12-12. "Gen. Faustin Munene, a thorn in Brazzaville and Kinshasa relations? – Great Lakes Voice". Greatlakesvoice.com. אורכב מ-המקור ב-2017-10-16. נבדק ב-2013-12-12.
כריסטיאן הראשון

האם התכוונתם ל... כריסטיאן הראשון, מלך דנמרק – מלך דנמרק (בין השנים 1448–1481), מלך נורווגיה (בין השנים 1450–1481) ומלך שוודיה (בין השנים 1457–1464), בתקופת איחוד קאלמאר. כריסטיאן הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה – נסיך בוחר של סקסוניה בשנים 1586–1591. כריסטיאן הראשון, רוזן פפאלץ-בירקנפלד-בישוויילר – רוזן פפאלץ-בירקנפלד-בישוויילר בשנים 1600–1654. כריסטיאן הראשון, נסיך אנהלט-ברנבורג – נסיך דוכסות אנהלט-ברנבורג כריסטיאן הראשון, רוזן אולדנבורג – רוזן אולדנבורג ראו גם כריסטיאן
כריסטיאן השני

האם התכוונתם ל... כריסטיאן השני, מלך דנמרק – מלך דנמרק ונורווגיה (בשנים 1523-1513) ומלך שוודיה (בשנים 1521-1520). כריסטיאן השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה – נסיך בוחר של סקסוניה בשנים 1591–1611. כריסטיאן השני, רוזן פפאלץ-צווייבריקן-בירקנפלד – רוזן פפאלץ-בירקנפלד-בישוויילר בשנים 1654–1717 ורוזן פפאלץ-צווייבריקן-בירקנפלד בשנים 1671–1717. כריסטיאן השני, נסיך אנהלט-ברנבורג – נסיך דוכסות אנהלט-ברנבורג כריסטיאן השני, רוזן אולדנבורג – רוזן אולדנבורג ראו גם כריסטיאן
כריסטיאן השלישי

האם התכוונתם ל... כריסטיאן השלישי, מלך דנמרק – מלך דנמרק ונורווגיה בשנים 1559-1534. כריסטיאן השלישי, רוזן פפאלץ-צווייבריקן – רוזן פפאלץ-צווייבריקן-בירקנפלד בשנים 1717–1735 ורוזן פפאלץ-צווייבריקן בשנים 1731–1735. כריסטיאן השלישי, רוזן אולדנבורג – רוזן אולדנבורג ראו גם כריסטיאן
מערכת התמיד

מערכת התמיד היא ערימת עצים שהייתה מובערת באופן תמידי בבית המקדש, על מזבח העולה. בהדלקת מערכה זו קוימה מצוות עשה מהתורה לדאוג שהאש תהיה דולקת כל העת על גבי המזבח. מערכת זו הייתה אחת משלוש מערכות האש שהיו דולקות על מזבח העולה (בנוסף למערכה הגדולה והמערכה השנייה של הקטורת). מקור הציווי מופיע בתנ"ך בספר ויקרא לגבי המזבח שהיה במשכן. וְהָאֵשׁ עַל הַמִּזְבֵּחַ תּוּקַד בּוֹ לֹא תִכְבֶּה וּבִעֵר עָלֶיהָ הַכֹּהֵן עֵצִים בַּבֹּקֶר בַּבֹּקֶר וְעָרַךְ עָלֶיהָ הָעֹלָה וְהִקְטִיר עָלֶיהָ חֶלְבֵי הַשְּׁלָמִים: אֵשׁ תָּמִיד תּוּקַד עַל הַמִּזְבֵּחַ לֹא תִכְבֶּה: — ספר ויקרא, פרק ו' אף במסעות בני ישראל במדבר היו צריכין לדאוג לשמר את האש שתדלק על גבי המזבח כל העת, וכך מבואר בתלמוד ירולשמי: ”לא תכבה" - אף במסעות, בשעת מסעות מה היו עושין לה היו כופין עליה פסכתר דברי רבי יהודה ” (יומא כד א). בבית המקדש על המזבח היו כמה מערכות - בתלמוד נחלקו התנאים כמה מערכות היו על המזבח בכל יום: תנו רבנן: בכל יום היו שתים מערכות והיום שלש. אחת מערכה גדולה ואחת מערכה שניה של קטורת ואחת שמוסיפין בו ביום דברי רבי יהודה. רבי יוסי אומר בכל יום שלש והיום ארבע. אחת של מערכה גדולה ואחת מערכה שניה של קטורת ואחת של קיום האש ואחת שמוסיפין בו. רבי (מאיר) אומר בכל יום ארבע והיום חמש. אחת של מערכה גדולה ואחת של מערכה שניה של קטורת ואחת של קיום האש ואחת לאיברים ופדרים שלא נתעכלו מבערב — תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף מ"ה, עמוד א' להלכה פסק הרמב"ם כדעת רבי יוסי שעל המזבח היו שלוש מערכות: שלש מערכות של אש עושין בראש המזבח בכל יום, ראשונה מערכה גדולה שעליה מקריבין התמיד עם שאר הקרבנות,שניה בצדה קטנה שממנה לוקחין אש במחתה להקטיר קטורת בכל יום, שלישית אין עליה כלום אלא לקיים מצות האש שנאמר אש תמיד תוקד. — תמידין ומוספין ב ד בספר מנחת חינוך (קלב) כתב שאף שישנה מצווה שתהיה אש דולקת תמיד על גבי המזבח, מכל מקום אפשר לצאת ידי חובת מצווה זו אף באש שהייתה דולקת על המערכה הגדולה, ולא צריך מערכה נפרדת בשביל לקיים מצווה זו. המערכה הגדולה מערכת הקטורת לדעת הרמב"ם מצווה זו נמנית בתרי"ג המצוות
כריסטיאן הרביעי

האם התכוונתם ל... כריסטיאן הרביעי, מלך דנמרק – מלך דנמרק ונורווגיה בשנים 1648-1588. כריסטיאן הרביעי, רוזן פפאלץ-צווייבריקן – רוזן פפאלץ-צווייבריקן בשנים 1735–1775. ראו גם כריסטיאן