laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קבאד הראשון

קַבָאד הַרִאשׁוֹן (פרסית: قباد یکم; נקרא גם כּוֹבַּד), מלך האימפריה הסאסאנית בין השנים 488 – 531 (למעט הפסקה של כשלוש שנים בין 496 – 499). היה בנו של המלך פירוז הראשון, וירש את דודו העיוור ולאש (484 – 488), שהודח. בצעירותו נלקח קבאד בשבי האפתליטים לאחר שהללו ניצחו את אביו, ושוחרר כעבור שנתיים, תמורת תשלום כופר כבד. דודו של קבאד, ולאש, הומלך בשנת 484 לאחר הקרב שבו נהרג פירוז אביו, ומשהודח, הוכתר קבאד למלך תחתיו. השפעתו של ולאש כמלך הייתה מועטה, והוא התקשה להפעיל את סמכותו נגד בעלי ההון והאצילים. תקוותם של הללו, שקבאד ימשיך את דרכו של דודו, התבדתה עד מהרה. קבאד הושפע רבות מן המזדקיות, תנועתו הדתית-חברתית של הכהן הפרסי מזדק, שהטיפה לסגפנות ושאפה להגיע לשוויון מוחלט על ידי שיתוף ברכוש ובנשים, ותמך בה בניסיון לעצור את כוחם המתעצם של האצילים ובעלי ההון. הדבר קומם עליו את בני ההיררכיה השמרנית (ובפרט את האצילים והזורואסטרים). אלה הדיחו אותו, שמו אותו במאסר, והמליכו במקומו את אחיו ג'אמאספ ב-496. קבאד הצליח לברוח מהכלא ומצא מקלט אצל האפתליטים. הוא נשא לאישה את בתו של מלך האפתליטים, ארגן סביבו את הצבא האפתליטי (שהמלך מסר לו תמורת התחייבות שיעלה לו מס) וכבש את המלוכה בשנית בשנת 499. כדי לשלם את המס שהתחייב, ביקש קבאד הלוואה מאנסטסיוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית. אנסטסיוס סירב, ובתגובה פתח נגדו קבאד במלחמה, תוך שהוא מסתייע באפתליטים ובערבים. תחילה נחל קבאד מספר ניצחונות וכבש כמה ערים בארמניה ובסביבתה, אך פשיטות של הונים מקווקז על אזור הים הכספי אילצו אותו להסכים לשביתת נשק ולהשיב את הערים שכבש מהביזנטים תמורת תשלום במהלך שנת 505. המלחמה עם האימפריה הביזנטית התחדשה מאוחר יותר עם הכתרתו של יוסטיניוס הראשון לקיסר האימפריה הביזנטית. תחילה הביס קבאד את הביזנטים בפיקודו של בליסאריוס, אך לאחר מכן נוצח בקרב דאראס. באחרית ימיו היה קבאד נתון להשפעתו החזקה של בנו האהוב, יורש העצר כוסרו הראשון. כוסרו, שעורר את התנגדותם של המזדקים, הצליח להטות את לב אביו נגד חברי הכת ושכנע אותו להזמין את ראשיה לוויכוח תאולוגי. בסוף הוויכוח ערך קבאד טבח במנהיגי המזדקים ושרף את ספריהם. לא ידוע אם מזדק עצמו היה בין ההרוגים. תמיכתו של קבאד במזדקיות והתיקונים הדתיים שבאו בעקבותיה, ובפרט השיתוף בנשים, הביאו לפגיעה חמורה בטהרת חיי המשפחה של היהודים ולרדיפות קשות כלפיהם, והם שהובילו, כפי הנראה, לפרוץ המרד בראשותו של ראש הגולה, מר זוטרא. מדיה וקבצים בנושא קבאד הראשון בוויקישיתוף קבאד הראשון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
יצחק בר

האם התכוונתם ל... זליגמן בר – יצחק בן אריה יוסף בר - חוקר ומגיה נוסח המקרא והסידור, 1825-1897. נודע בשל הוצאת סידור "עבודת ישראל" יצחק בער – יצחק פריץ בער - היסטוריון יהודי גרמני וישראלי, מגדולי חוקרי יהדות ספרד הנוצרית בימי הביניים, 1888-1980 יצחק בר (קצין) – קצין בכיר בצה"ל, מפקד מחוז צפון בפיקוד העורף
קמפיין Cool Biz

קמפיין Cool Biz היה יוזמה של משרד הסביבה של יפן (環境省 או MOE על פי ראשי תיבות שם המשרד באנגלית) בקיץ 2005 לחסוך אנרגיה על ידי הגבלת השימוש במיזוג האוויר במשרדי הממשלה. על פי הוראות משרד הסביבה היו משרדי הממשלה אמורים לקבוע את הטמפרטורה של האוויר שהמזגנים מקררים ל-28°C מתחילת הקיץ ועד ספטמבר. שמו של המסע היה במקור באנגלית, משחק מילים שמשמעו הן "עסקים קרירים" והן "עסקים גזעיים". קוד הלבוש של Cool Biz הנחה את עובדי הממשלה להשתמש בצווארונים מעומלנים נוקשים וללבוש מכנסים מבדים נושמים וסופגי זיעה. בנוסף, עודדו ההנחיות את העובדים ללבוש חולצות קצרות שרוול ולהימנע מלבישת מקטורן או עניבה. ההנחיות גרמו מבוכה לעובדי ממשלה רבים שלא היו בטוחים אם הם חייבים לקיים אותן. רבים באו לעבודה כשהמקטורן מקופל ביד והעניבה בכיס. אפילו אלו שאהבו את הרעיון להתלבש רשמי פחות חשו אי נוחות בזמן הנסיעה לעבודה כשהיו מוקפים בעובדים מהשוק הפרטי כשכולם לובשים את חליפות העסקים התקניות היפניות. עובדי ממשלה רבים אמרו כי חשו שאין זה מנומס שלא ללבוש עניבה בעת שהם נפגשים עם עמיתיהם מהמגזר הפרטי. ב-28 באוקטובר 2005 הודיע ה-MOE על תוצאות קמפיין Cool Biz‏. ב-30 בספטמבר 2005 פנה המשרד באמצעות האינטרנט, ל-1,200 גברים ונשים שנבחרו באקראי על ידי חברת סקרים על מנת שישתתפו בסקר על קמפיין Cool Biz. תוצאות הסקר הראו כי מתוך 562 המשתתפים שענו על השאלון ידעו 98.5% מהנשאלים על Cool Biz ו-32.7% ענו כי התרמוסטט של מיזוג האוויר במשרדם נקבע לטמפרטורה גבוהה יותר משנים קודמות. על סמך נתונים אלו העריך המשרד כי הקמפיין הביא לצמצום פליטת פחמן דו-חמצני ב-460,000 טון, כמות המקבילה לפליטת פחמן דו-חמצני על ידי מיליון משקי בית במשך חודש. המשרד הכריז כי הוא מתכוון להמשיך לעודד אנשים לקבוע את הטמפרטורה במשרדים בקיץ ללא פחות מ-28°C כמו גם לפעול לכך שרעיון ה-Cool Biz יכה שורשים בחברה. במהלך חורף 2005 הועלה במרבית רשתות הטלוויזיה העיקריות ביפן הרעיון לקדם את סגנון הלבוש Warm Biz (כלומר עסקים חמימים), לפיו אנשים ילבשו חולצות סריג עבות עם צווארון גולף במקום צווארון ועניבה. עם זאת, רעיון ה-Warm Biz לא אומץ על ידי הממשלה היפנית ולא צבר תאוצה. משרד הסביבה של קוריאה הדרומית ואיגוד ועדי העובדים של בריטניה (Trades Union Congress‏) יזמו את אימוץ רעיון ה-Cool Biz (קוריאה החל מ-2009, ואיגוד העובדים החל מ-2006). מדיה וקבצים בנושא קמפיין Cool Biz בוויקישיתוף Result of "Cool Biz" Campaign, באתר משרד הסביבה של ממשלת יפן, 28 באוקטובר 2005 Practicing Green Lifestyle, באתר משרד הסביבה של רפובליקת קוריאה Hot workers urged to adopt cool Japanese summer dress code, באתר TUC,‏ 17 ביולי 2006
ארז מסיקה

ארז מסיקה (נולד ב-20 בדצמבר 1979) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר. מסיקה החל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של מכבי חיפה ואף עלה לקבוצת הבוגרים. בעונת 2000/2001 הצטרף להפועל תל אביב ולאחר מכן שיחק במכבי נתניה ובהפועל חיפה. בעונת 2003/2004 הוא הובא למכבי תל אביב על ידי המאמן ניר קלינגר. יחד עם הקבוצה זכה בגביע המדינה לאחר שהבקיע גול בגמר שהשווה לתוצאת תיקו 2 ולאחריו הכרעות בפנדלים וכן שיחק בליגת האלופות לאחר שהבקיע שער ניצחון מחצי מגרש במשחק החוץ מול פאוק סוליניקי. לאחר חמש שנים במכבי תל אביב עבר לשחק בקבוצה הקפריסאית א.א.ק. לרנקה תחת הדרכתו של ניר קלינגר. לקראת עונת 2009/2010 חתם מסיקה בהפועל באר שבע. מספר מחזורים מפתיחת העונה נאלץ מסיקה לפרוש מכדורגל בעקבות מום שהתגלה בליבו. בעקבות הפרישה פרצה מחלוקת בין השחקן לקבוצתו בנוגע לתשלום שכרו. בבוררות בין הצדדים נקבע שהפועל באר שבע תשלם למסיקה 344,000 ש"ח וכן הוצאות משפט ושכר טרחה. מסיקה ניהל בית ספר לכדורגל באור עקיבא במשך 10 שנים, עד לסגירתו בספטמבר 2024 ארז מתגורר בחדרה. נשוי להדר סבג מסיקה, סגנית מלכת היופי של ישראל לשנת 2002 ולהם שלושה ילדים. ארז מסיקה, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ארז מסיקה, באתר Transfermarkt ארז מסיקה, באתר FootballDatabase.eu איזי עין דור, סופית: ארז מסיקה החליט לפרוש מכדורגל, באתר ynet, 10 בנובמבר 2009 יניב טוכמן, ארז מסיקה: "הכול נעצר בבום", באתר nrg‏, 24 ביוני 2011 זיו אברג'יל, ב"ש תשלם 344,000 ש"ח לארז מסיקה, באתר ערוץ הספורט, 1 באוגוסט 2010 [ https://www.migdalor-news.co.il/36035-3/ כדורגלן מכבי תל אביב בעבר נפרד מאור עקיבא: “לא אמשיך לאמן. מודה לכם על 10 שנים יפות”], מגדלור ניוז, 4 בספטמבר 2024 פוקהונטס והאביר מתחתנים, באתר ynet, 21 במרץ 2005 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איסטריה

איסטריה (בקרואטית ובסלובנית: Istra; באיטלקית: Istria) הוא חצי האי הגדול ביותר בים האדריאטי ומשתרע בין מפרץ קוורנר במזרח למפרץ טריאסטה בצפון. מקור שמה של איסטריה (בלטינית: Histria) בהיסטרים (Histrii), עם שישב בחצי האי לפני שנכבש על ידי הרומאים בשנת 178 לפנה"ס. רובה של איסטריה שוכנת בתחומי קרואטיה; כמעט כל חצי האי שייך למחוז הקרואטי הנושא את שמו (Istarska županija), ואילו הפינה הצפון מזרחית שלו שייכת למחוז פרימוריה-גורסקי קוטר (Primorsko-goranska županija). עם זאת, רצועה צרה בצפונו של חצי האי שייכת לסלובניה (ערי החוף איזולה, פיראן, פורטורוז' וקופר), ואילו העיר מוג'ה (Muggia, פרוור דרומי של העיר טריאסטה) שייכת לאיטליה. שטחו של מחוז איסטריה בקרואטיה, המשתרע על רובו של חצי האי, הוא 2,813 קמ"ר, ובשנת 2001 התגוררו בו 206,344 תושבים. הערים העיקריות במחוז זה הן פולה, פורץ', רוביני, פאזין (בירת המחוז) ולאבין. ספר השיאים של גינס העניק לעיר הום (Hum) במחוז זה את תואר העיר הקטנה בעולם (בעיר 23 תושבים בלבד, מתוכם שני ילדים). שטחו של חצי האי הוא 3,476 קמ"ר והוא עשוי ברובו מאבן גיר. צורתו כשל משולש הניצב על חודו, אורכו כ-80 ק"מ ורוחבו המרבי 65 ק"מ. החוף מחורץ ובו מפרצים עמוקים דמויי פיורד כמו מפרץ לים ומפרץ פלומין, ואורכו של קו החוף של מחוז איסטריה הקרואטי לבדו הוא 537 ק"מ. במרכזו של חצי האי משתרעים הרי אוצ'קה (Učka, איטלקית "Monte Maggiore") שפסגתם בגובה של 1,401 מטר בהר וויאק (Vojak). בסמוך לחופו המערבי של חצי האי משתרע הפארק הלאומי בריוני (Brijuni) הכולל 12 איים זעירים, אשר שמשו את יוסיפ ברוז טיטו כמעון הקיץ הרשמי שלו. אוכלוסיית איסטריה היא ברובה קרואטית וסלובנית, אך לאורך החוף המערבי של חצי האי, מתגורר מיעוט איטלקי ניכר. במספר כפרים בחצי האי מדברים התושבים איסטרו-רומנית, שפה רומאנית מזרחית הקרובה לרומנית, ולעיתים נחשבת לניב גרידא. דוברי השפה מכנים את עצמם "רומאני", "ולאשי" או "רומארי" (Vlaşi, Rumâni או Rumâri בהתאמה), אך שכניהם מכנים אותם "צ'יצ'י" או צ'יריבירי" (Ćiribiri או Ćići). מספר דובריה של איסטרו-רומנית מוערך כיום בכאלף בלבד. שפה נוספת המדוברת באיסטריה היא איסטרית (איסטריוט). דוברי השפה המונים כאלף איש מתרכזים לאורך חופיו המערביים של חצי האי. השפה שייכת לענף המערבי של השפות הרומאניות, וקיים ויכוח בין בלשנים אם מדובר אכן בשפה עצמאית, או שמא היא ניב איטלקי או ונטי גרידא. שתי השפות נמצאות בסכנת הכחדה. באזור מקובל לשלב מנת פינצה בזמן פסחא. רייקה חוזה פריז (1947) אמנת אוזימו מדיה וקבצים בנושא איסטריה בוויקישיתוף האתר הרשמי של לשכת התיירות (החלק הקרואטי) איסטריה-נט משה גלעד‏, חבל איסטריה: הריביירה הצרפתית של קרואטיה, באתר וואלה, 19 במרץ 2014 דייוויד פארלי, הניו יורק טיימס, היסטריה באיסטריה: גן העדן הקולינרי שבצפון קרואטיה, באתר הארץ, 1 בדצמבר 2018 איסטריה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הכפר מוטובון העיר פולה מהאוויר. במרכזה האמפיתיאטרון הרומי מפרץ לים דמוי הפיורד כיכר טרטיני בפיראן (סלובניה) חוף הים האדריאטי סמוך לפולה אופטיה תחנת הכוח בפלומין במזרחו של חצי האי פיראן בסלובניה
ALF

האם התכוונתם ל... החזית לשחרור בעלי חיים – קבוצת זכויות בעלי חיים אלף (סדרת טלוויזיה) – סדרה קומית אמריקאית אלף (אלבום) – אלבום של הזמרת אליסון מויה
קיי-פקס

קיי-פקס (באנגלית: K-PAX) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 2001, המבוסס על ספר בשם זהה, המספר על חולה נפש אשר טוען שהוא חייזר. החולה/חייזר – "פרוט" מתנהג באופן המעורר השראה בחבריו המטופלים בבית החולים לחולי נפש ובפסיכיאטר המטפל בו. בתחילת הסרט מופיע באופן מסתורי בתחנת הרכבת המרכזית של ניו יורק אדם המכנה עצמו "פרוט" (קווין ספייסי). כאשר הוא טוען שהוא חייזר מן כוכב הלכת קיי-פקס, הוא מועבר לבית החולים הפסיכיאטרי בעיר. פסיכיאטר ממנהטן בשם ד"ר מארק פאוול (ג'ף ברידג'ס) מנסה לטפל בפרוט ו"לרפא" אותו מאשליותיו. בהמשך, ד"ר פאוול נקשר לפרוט ואף מתחיל להאמין לטענותיו המוזרות. במהלך שהותו של פרוט בבית החולים הוא יוצר קשר עם החולים במחלקה ומעודד אותם להיאבק במחלתם: ארני (סאול ויליאמס), המפחד מחיידקים ומהאוויר אותו הוא נושם; האווי (דייוויד פטריק קלי), הסובל מטורדנות כפייתית; ודוריס ארצ'ר (סיליה ווסטון) המחכה בחדרה לאהובה שלא הגיע כבר 11 שנה. ככל שמתקדמת העלילה, מגלה ד"ר פאוול כי ל'פרוט' ישנה היסטוריה "אנושית" וכי אינו חייזר, אלא אדם בשם רוברט פורטר. עם זאת, גם בסיומו הדרמטי של הסרט, הצופים אינם יודעים באמת האם הוא אדם רגיל המעורער בנפשו או שמא התגלם בגופו חייזר. בנובמבר 2001 הוגשה נגד יוצרי הסרט תביעה משפטית בגין גנבה ספרותית על ידי יוצרי "גבר מביט לדרום-מזרח" (בספרדית: Hombre mirando al sudeste), סרט ארגנטינאי משנת 1986. מבקרים וצופים אכן עמדו על דמיון ברור בעלילת שני הסרטים. עם זאת, התביעה נמשכה לבסוף על ידי מגישיה. אתר האינטרנט הרשמי של קיי-פקס (באנגלית) "קיי-פקס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "קיי-פקס", באתר נטפליקס "קיי-פקס", באתר AllMovie (באנגלית) "קיי-פקס", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "קיי-פקס", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "קיי-פקס", באתר Metacritic (באנגלית) "קיי-פקס", באתר אידיבי "קיי-פקס", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) יגאל קולוף, ‏"קיי פקס", באתר "סרט" "קיי-פקס", ביקורת על הסרט באתר "עין הדג", 28 בדצמבר 2001
אירוס הלבנון

אִירוּס הַלְּבָנוֹן או אִירִיס הַלְּבָנוֹן (שם מדעי: Iris histrio) הוא מין בסוג אירוס בתת-הסוג הרמודקטילואידס (Hermodactyloides). אירוס הלבנון הוא גאופיט רב שנתי בעל בצל העטוף בסיבים קשים. אורך עליו 25–40 ס"מ, רוחבם בערך כעוביים, חתכם מרובע או דמוי צלב וצבעם ירוק רענן. הפרחים צומחים על עמודי פריחה קצרים המהווים בעצם גלגול של צינור העטיף. צבע הפרח תכול בהיר, עלי העטיף החיצוניים מעוטרים בעורקים ובנקודות כחולים-כהים, על רקעו של כתם לבן. צידם חיצוני של עלי העטיף מנוקד ארגמן. השחלה תחתית, ולעיתים קרובות היא נותרת בתוך הקרקע. הפריחה בתחילת החורף, מיד אחרי הגשמים הראשונים. לעיתים הפרחים מציצים עוד קודם לעלים. השם הלועזי של הצמח הוא "איריס", על שם אלת הקשת בענן היוונית. בארץ מקובל השם "אירוס" שמקורו במשנה (מסכת אהלות, פרק ח' משנה א') והוא אומץ על ידי הוועדה לצמחי הבר שליד האקדמיה ללשון העברית כשמו העברי של הפרח. אירוס הלבנון צומח בצפון ארץ ישראל ובסוריה, משני צידיו של השבר הסורי אפריקני, בחורשים ובבתות בהרים. אירוס הלבנון מקובל כצמח נוי בגינות באירופה. אירוס הלבנון דומה מאוד לאירוס הסרגל, אך הציור בעלי העטיף החיצוניים בעל עורקים כהים. מספר הכרומוזומים שלהם זהה והם יוצרים צורות כלאיים. ככל שאר מיני האירוס במדינת ישראל, מוגן גם אירוס הלבנון על פי חוק. מיכה לבנה, לקסיקון החי והצומח של ארץ-ישראל, כרך א' עמוד 22, עורך: עזריה אלון, מדינת ישראל - משרד הביטחון, תשנ"ד - 1994 (הספר בקטלוג ULI) אירוס הלבנון, באתר NCBI (באנגלית) אירוס הלבנון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אירוס הלבנון, באתר צמח השדה אירוס הלבנון, באתר צמחיית ישראל וסביבתה אירוס הלבנון, באתר Tropicos (באנגלית) אירוס הלבנון, באתר GBIF (באנגלית) אירוס הלבנון, באתר The Plant List (באנגלית) אירוס הלבנון, באתר IPNI (באנגלית) אירוס הלבנון באתר הרשימה האדומה של IUCN אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים), ה'תשס"ה-2005, ק"ת 6369, ה'תשס"ה, 15 בפברואר 2005 (תוקן ב־17 בדצמבר 2019), בספר החוקים הפתוח
היכל התהילה

היכל תהילה הוא כינוי לרשימת כבוד בתחום מסוים, שהנכללים בה נחשבים לאנשי מפתח שתרמו רבות לתחום והיו מצטיינים בתחומם. היכלי התהילה נפוצים במיוחד בענפי הספורט התחרותי ובעסקי הבידור. היכלי תהילה כוללים לעיתים גם מוזיאון המתעד את ההיסטוריה של הענף (או הקבוצה) ואת חברי היכל התהילה. היכלי תהילה אחרים הם לא-פורמליים ומנוהלים על ידי אמצעי תקשורת המסקרים את התחום. לעיתים רשימות סיכום כמו "100 הכדורגלנים הטובים ביותר" שמפורסמות בכלי תקשורת משפיעים במיוחד מכונים גם הם "היכל התהילה". בישראל ידוע היכל התהילה של הכדורגל הישראלי שנוסד על ידי ערוץ הספורט וארגון שחקני הכדורגל בישראל, והוקם במימון המועצה להסדר ההימורים בספורט. היכל התהילה של הכדורסל היכל התהילה של כדורסל הנשים היכל התהילה של הכדורגל האנגלי היכל התהילה של הכדורגל הישראלי היכל התהילה של הפוטבול המקצועני היכל התהילה של ה-NHL היכל התהילה של הבייסבול היכל התהילה של הפורמולה 1 היכל התהילה של הטניס העולמי היכל התהילה של הקריקט האוסטרלי היכל התהילה של הספורט היהודי היכל התהילה הפאראלימפי היכל התהילה של הפוקר היכל התהילה של הרוק אנד רול היכל התהילה הלאומי של הצעצועים היכל התהילה של ערוץ הילדים היכל התהילה (WWE) היכל התהילה (תוכנית טלוויזיה) היכל התהילה של הג'אז היכל התהילה הלאומי לנשים מדיה וקבצים בנושא היכל התהילה בוויקישיתוף
שער הזהב

האם התכוונתם ל... שער הרחמים – משערי העיר העתיקה של ירושלים; מכונה במסורת הנוצרית "שער הזהב" שער הזהב של קייב – מונומנט בקייב שער הזהב של קונסטנטינופול – שער קדום שהיה בקונסטנטינופול שער הזהב (כדורגל) – מושג בכדורגל שער הזהב (מצר ים) – מצר בצפון קליפורניה המחבר את מפרץ סן פרנסיסקו עם האוקיינוס השקט גשר שער הזהב – גשר תלוי בסן פרנסיסקו פארק שער הזהב – פארק עירוני גדול בסן פרנסיסקו רביעיית גולדן גייט – רביעייה ווקאלית אמריקאית אפריקאית שנוסדה ב-1934
PLoS

PLOS (ראשי תיבות באנגלית של Public Library of Science – "הספרייה הציבורית למדע" בעבר קוצר כ-PLoS) הוא מיזם תוכן חופשי העוסק בהוצאה לאור של מספר כתבי עת מדעיים בביולוגיה וברפואה. הרקע ליוזמה היה הטענה כי עלות הגישה (בין אם פיזית או באופן מקוון) לכתבי עת מדעיים, אותה קבעו מוציאים לאור פרטיים כדוגמת הוצאת אלסוויר, היא גבוהה. התחושה הייתה כי הציבור משלם פעמיים: פעם עבור מימון המחקר ופעם עבור הגישה לתוצאות המחקר. לאור התפתחות האינטרנט ואמצעי ההפצה השונים נראה היה שאין הצדקה למחירים אותם גבו המוציאים לאור. תחילתו של מיזם PLOS בשנת 2001 בעצומת אינטרנט אשר הותנעה על ידי שני ביולוגים אמריקנים: פטריק בראון מאוניברסיטת סטנפורד ומייקל אייזן מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. העצומה קראה למדענים להצהיר כי יסרבו בעתיד לפרסם מאמרים מדעיים בכתבי עת הדורשים תשלום מהקוראים. בשיתוף עם הרולד א. ורמוס, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1989, הוציאו השניים לאור את כתב העת הראשון בקבוצת PLOS ב-13 באוקטובר 2003. המיזם נתמך בראשיתו על ידי מענק מקרן מיסודם של גורדון ובטי מור שאף תמכה בו בהמשך. ארגון PLOS מוציא לאור שבעה כתבי עת מדעיים (נכון לינואר 2013): PLOS Biology: כתב העת הראשון; עוסק בנושאי ביולוגיה כלליים. PLOS Medicine: נוסד ב-2004; עוסק בנושאי רפואה כלליים. PLOS Computational Biology: נוסד ב-2005; עוסק בביולוגיה חישובית. PLOS Genetics: נוסד ב-2005; עוסק בגנטיקה. PLOS Pathogens: נוסד ב-2005; עוסק בפתוגנים ובפתוגניות. PLOS Clinical Trials: נוסד ב-2006; עוסק בניסויים קליניים; אוחד עם PLOS ONE. PLOS ONE: נוסד ב-2006; עוסק בנושאי ביולוגיה ורפואה כלליים ויוצא לאור באינטרנט בלבד. PLOS Neglected Tropical Diseases: נוסד ב-2007; עוסק במחלות טרופיות "מוזנחות", אשר אינן זוכות לסיקור רב. כתבי העת של PLOS יוצאים אחת לחודש, באינטרנט ובגרסה מודפסת, והמאמרים שבהם מתקבלים בהליך של ביקורת עמיתים, כמקובל ברובם המוחלט של כתבי העת המדעיים. בכתבי עת מסחריים מכסים כספי המינוי שמשלמים הקוראים חלק ניכר מהוצאות התפעול; ב-PLOS נדרשים מחברי המאמרים לשלם אגרת פרסום. מוסדות וקרנות מחקר רבים מקדישים סכומים מסוימים למדעניהם לפרסום מאמרים ב-PLOS, זאת בשל ההכרה בחשיבות התוכן החופשי במדע. כל המידע המופיע ב-PLOS, טקסט ותמונות כאחד, מתפרסם תחת רישיון Creative Commons, המאפשר העתקה והפצה חופשיים, ללא קבלת רשות, בתנאי שנזכר המקור. מאז השקתו של מיזם PLOS זכו כתבי העת שלו, ובמיוחד PLOS Biology, למקום של כבוד בקרב כתבי העת הביולוגיים ולמדד השפעה גבוה. מטה הארגון נמצא בסן פרנסיסקו. מדיה וקבצים בנושא PLoS בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של PLoS (באנגלית) PLoS, ברשת החברתית פייסבוק PLoS, ברשת החברתית אקס (טוויטר) PLoS, סרטונים בערוץ היוטיוב New PLOS look | The Official PLOS Blog למי שייך הידע האנושי? | הידען Journals | PLOS
מספן כוח האדם

מספן כוח האדם (בראשי תיבות: מכ"א) הוא יחידה במפקדת חיל הים בצה"ל. המספן אחראי לניהול, לפיתוח ולטיפוח המשאב האנושי בזרוע הים, וכפוף מקצועית לאגף כוח האדם במטה הכללי של צה"ל. איתור, תכנון, ניהול והקצאת תגבורות כוח האדם בזרוע הים ובמטכ"ל (בהתאם לסמכויות המוגדרות) תכנון האיוש, הקידום וסיווג כוח האדם בזרוע הים ובמטכ"ל (בהתאם לסמכויות המוגדרות) קביעת מדיניות הכשרת כוח האדם ופיקוח על ביצועה קביעת מדיניות, עקרונות ואמצעים לטיפול בפרט, לרבות פעילויות תרבות וחינוך קביעת נהלים ופקודות בתחומי הדת, המשמעת והפרט המספן בנוי ממספר ענפים ומדורים האמונים על תחומי פעילות שונים, כמו מדור האחראי על טיפול בפרט ותנאי השירות, ומדור האחראי על פעילויות תרבות וחינוך בחיל. ענף תכנון ובקרה: אחראי על תכנון ומנהל כוח האדם בחיל, הקצאות ועולם אנשי הקבע. ענף חובה ומילואים: שיבוץ ומיון חיילי חובה סדירים, תכנון ימי מילואים ופרט למילואים. ענף איתור וגיוס: אחראי על איתור חיילים לחיל הים והליך גיוסם. כמו כן על הפעלת גיבושים וטביעת מדיניות, גדנ״עות וכדומה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ראש המספן הוא קצין בדרגת אלוף-משנה, והוא מכונה רמכ"א. כיום מכהנת בתפקיד אלוף-משנה שירי בן שטרית. בין ראשי מחלקת כוח האדם והמספן בעבר: מאבחנות פסיכולוגיות בשירות מכ"א חיל הים, 1978. סגל מספן כוח האדם בהרמת כוסית לשנה החדשה תשע"ה. מפגש ראשי מדור נוהג ומשמעת במספן כוח האדם אוגוסט 1990. יהודה הופרט, חידוש במערכת השיפוטית החילית- בית דין צבאי ימי, 'מערכות ים' ינואר 1956, עמ' 43. מיכאל בן נון, במערכות האימוץ, 'מערכות ים' מרץ 1956, עמ' 36–37. הנוער לחיל הים, 'מערכות ים' דצמבר 1956 שילוב אנשי חיל הים בצי הסוחר הישראלי 'מערכות ים' דצמבר 1959. שלמה כהן (קצין) משולחנו של רמכ"א, "בין גלים", אוקטובר 2002, ע'8. אגף כוח האדם במטה הכללי של צה"ל חטיבת כוח האדם במטה זרוע היבשה להק כוח האדם במטה חיל האוויר משה גורמן ואריה בן-אלי, אגף כח אדם, חיל הים ו' כסלו תש"ט, עמ' 9. אליהו אורן, מחלקת כוח אדם בחיל הים, 'מערכות ים' אוקטובר 1954, עמ' 35–39. צבי כהן, ריאיון עם ראש מחלקת כח אדם - אל"ם יצחק קט, 'בין גלים' יוני 1975 עמ' 2. סיגל בוכריס ואבי אובל, [ https://beingalim.files.wordpress.com/2021/02/1990-4-bg-180.pdf מראיינים את גבי נוה ראש מספן כוח האדם], 'בין גלים' 180 אפריל 1990 עמ' 19. שלמה כהן, איכות כח האדם הינה מכפיל הכוח האמיתי, "בין גלים" גיליון 1 אוקטובר 2001 עמ' 12. איתמר גיא, יש עתיד והשכלה בח"י- מסגרת סיור ושליטה, "בין גלים", ספטמבר 2008, עמ' 58. יוסי וייס, ‏פרויקט שחר? הזדמנות למי שרוצה לעבוד, באתר כיכר השבת, 25 במאי 2011 תבל דמרי, מלווים את אוכלוסיית המשוחררים, "בין גלים", אוקטובר 2016, עמ' 21. מימין לשמאל: סא"ל איתי סער - רע"ן סגל, סא"ל מיכאל בקר - רע"ן איתור וגיוס, סא"ל טל דדוש - רע"ן פרט, אל"מ מיכל תשובה - רמכ"א, סא"ל ליאור בר דע- הרב החילי, סא"ל שרון לוי בר רצון- רע"ן חובה ומילואים, סא"ל גיא לייטר - סגן רמכ"א, סא"ל תמר ברש -רע"ן מד"ה, סא"ל דליה גרשון -רע"ן תכנון. שמואל טנקוס, "מהירקון עד חיל הים", עמוד 92
מיתרני זנב

מיתרני זנב (שם מדעי: Tunicata וכן Urochordata) היא תת-מערכה של מיתרניים הכוללת שלוש מחלקות: מחלקת איצטלנים Ascidiacea מחלקת Thaliacea מחלקת Larvacea או Appendicularia בלטינית נקראים האיצטלנים Tunicata מהמילה טוניקה - גלימה. מכאן המילה העברית אצטלנים. שם זה ניתן בשל הרקמה שמקיפה את בעל החיים, ומכסה אותו כמו גלימה. האצטלה מורכבת בעיקר מתאית (Cellulose), הזהה בהרכבה הכימי לתאית הצמחית. הימצאותה בקרב קבוצת בעלי חיים אלה היא ייחודית בעולם החי. האצטלה מכונה טוניצין, ומכאן שמם - איצטלנים. האצטלנים נחשבים חולית הביניים בין חסרי חוליות לבעלי חוליות. זאת כיוון שבשלב הצעיר, המכונה "פגית", האצטלן בעל זנב המכיל מיתר גבי, ובעל יכולת שחיינית. לאחר שלב המטמורפוזה הזנב נספג והמיתר נעלם. מבנה החיה הבוגרת שונה מאד משלב הפגית השחיינית ואינו מזכיר מיתרן. האיצטלן הבוגר בנוי במבנה דמוי שק, עם פתח לכניסת מים ופתח ליציאת מים. החיה ניזונה מסינון מזון: המזון נכנס לסל הזימים, שם החיה מסננת אותו וזורקת את העודפים. כוח השאיבה שלה הוא עצום. מבחינת רבייה היא הרמאפרודיטית והיא בעלת מחזור מיני ואל-מיני. האיצטלנים אחוזים לקרקעית עם שלוחות אצבע. חלקם יחידאים וחלקם יוצרים מושבות. באורח חייהם ומראהם הם דומה באופן שטחי לספוגים. מיתרני זנב ממחלקת Thaliacea חיים בעמודת המים במושבות גדולות, המזכירות במראהן סיפונופורות או מלפפוני ים שקופים ג'לטיניים, וניזונים אף הם מסינון מזון. בשלב העוברי של החיה, נמצא שיש לו מיתר בקטע האחורי, באזור הנקרא זנב (על שמו קיבלה הקבוצה את שמה). כאשר הפגית, כעבור כמה דקות או שעות עוברת גלגול, היא עוברת לקרקעית, הזנב נספג, היא נצמדת לקרקע, ומאבדת את הזנב. מחלקת (Appendicularia) משפחת (Oikopleuridae) מחלקת איצטלנים (Ascidiacea) קבוצת (Enterogona) תת-סדרת (Aplousobranchia) משפחת (Clavelinidae) משפחת קרומיתיים (Didemnidae) משפחת (Polycitoridae) משפחת צלעוניים (Polyclinidae) משפחת (Pseudodistomidae) משפחת (Pycnoclavellidae) משפחת (Synoicidae) סדרת (Phlebobranchia) משפחת אסצידיים (Ascidiidae) משפחת סיוניים (Cionidae) משפחת (Corellidae) משפחת (Octacnemidae) משפחת (Perophoridae) סדרת (Stolidobranchia) משפחת בוטריליים (Botryllidae) משפחת (Molgulidae) משפחת איצטלנים (Pyuridae) משפחת גלימתיים (Styelidae) מחלקת (Thaliacea) סדרת (Doliolida) משפחת (Doliolidae) סדרה פירוסומות (Pyrosomata) משפחה פירוסומיים (Pyrosomidae) סדרת סלפות (Salpida) משפחת סלפיים (Salpidae) מדיה וקבצים בנושא מיתרני זנב בוויקישיתוף מיתרני זנב, באתר ITIS (באנגלית) מיתרני זנב, באתר NCBI (באנגלית) מיתרני זנב, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מיתרני זנב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Unidentified Glowing Object: Nature's Weirdest Events - Series 3 Episode 2 - BBC Two, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 2:59)
מיתרני ראש

מיתרני ראש (שם מדעי: Cephalochordata) היא תת-מערכה של מיתרניים הכוללת שתי משפחות. משפחת אזמלוניים (Branchiostomidae) סוג אזמלון (Branchiostoma) Branchiostoma africae Branchiostoma arabiae Branchiostoma belcheri Branchiostoma bennetti Branchiostoma bermudae Branchiostoma californiense Branchiostoma capense Branchiostoma caribaeum Branchiostoma elongatum Branchiostoma floridae Branchiostoma gambiense Branchiostoma indicum ) Branchiostoma lanceolatum Branchiostoma leonense Branchiostoma longirostrum Branchiostoma malayanum Branchiostoma nigeriense Branchiostoma platae Branchiostoma senegalense Branchiostoma tattersalli Branchiostoma virginiae משפחת (Epigonichthyidae) סוג אפיגוניקטיס (Epigonichthys) Epigonichthys australis Epigonichthys bassanus Epigonichthys cingalensis Epigonichthys cultellus Epigonichthys hectori Epigonichthys lucayanus (בעבר בסוג אסימטרון) Epigonichthys maldivensis (בעבר בסוג אסימטרון) מיתרני הראש, מבין המיתרנים הירודים (קבוצה לא טקסונמית בה נכללים גם מיתרני זנב), קרובים במיוחד לתת-מערכת בעלי גולגולת ממנה התפתחו החולייתנים, עיקר הקרבה מתבטאת בסגמנטציה ייחודית של השרירים והסומיטים. מאפיינים נוספים הם סגמנטציה של הגונדות, התפרסות מיתר הגב עד קרוב לקצה "הראש", כ-50 כיסי זימים בצורת הבוגר והימצאות אטריום המכסה אותם (אשר לא קיים במיתרני הזנב). כל המינים בתת-מערכת זו מאופיינים גם בזנב חסר מערכות אחרי פי הטבעת, התפתחות זו ניכרה כבר אצל מיתרני הזנב בצורת הפגית השוחה (לא בצורת הבוגר הישיבה), אך כאן היא נמצאת בסוף תעלת ההזנה המתמשכת לאורכו של הייצור, ולא מתעקלת כלפי מעלה. בשרטוט מפורטים חלקי גופו של האזמלון: בלוטה דמוית מוח מיתר הגב צינור עצבים גבי זנב פי טבעת תעלת ההזנה גת ורידית פתח יציאת המים (atriopore) Peribranchialraum זימים פרינקס זיפנים מימוזות פתח הפה גונדות חיישן אור עצבים אטריום איבר דמוי כבד מדיה וקבצים בנושא מיתרני ראש בוויקישיתוף מיתרני ראש, באתר ITIS (באנגלית) מיתרני ראש, באתר NCBI (באנגלית) מיתרני ראש, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) מיתרני ראש, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מיתרני ראש, באתר GBIF (באנגלית) מיתרני ראש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Chordata