laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פארק תעשיות רמת דלתון

רמת דלתון (למפת אצבע הגליל מוגדלת)   רמת דלתון (למפת אצבע הגליל רגילה)   רמת דלתון (למפת ישראל רגילה)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמת דלתון (למפת ישראל מוגדלת)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמת דלתון פארק תעשיות רמת דלתון הוא אזור תעשייה הממוקם ברמת דלתון, בין המושבים דלתון וכרם בן זמרה. הפארק נפתח בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20. שטח הפארק כ-640 דונם, ומפעילות אותו המועצות האזוריות מרום הגליל ומבואות החרמון, המועצה המקומית גוש חלב, ועיריית צפת. ראש מועצת מבואות החרמון בני בן-מובחר משמש כיו"ר הנהלת הפארק, וללו וילנסקי כמנכ"ל. הפארק ממוקם באזור עדיפות לאומית א' ובקו העימות, דבר המעניק למפעלים השוכנים בו הטבות מס, ועדיפות במכרזי משרד הביטחון. בתחומי הפארק שוכנים כ-27 מפעלים. בהם מיטרוניקס, יקב דלתון, יקב אדיר, יקבי כרמל, יקב רימון, מבשלת בטרפליי (Butterfly), מעיין מירון, ישקר, פתפותים - לחמים ומאפים מקמח כוסמין ואלכם מדיקל. בשנת 2006, נחנך בתוך הפארק "גן התעשייה דלתון" שנבנה ביוזמת התעשיין סטף ורטהיימר על שטח של 100 דונם, על סמך המודל של גן התעשייה תפן. מיקום הפארק בלב כרמי הגליל ומספר היקבים הרבים באזור, הביא בשנת 2010 למיתוג האזור כ"טוסקנה של הגליל" תחת השם "חבל כרמים". במסגרת המיתוג שנערך על ידי חברת "SKS", הגיעו לפארק משלחת של 22 סומליירים איטלקים. ב-21 באוגוסט 2010, חנך הנשיא שמעון פרס את החבל. בשנת 2002, הוקם בסמוך לפארק מנחת דלתון למטוסים קלים, כדי שישרת את תושבי מרום הגליל ויזמים בפארק. המנחת לא זכה להצלחה והוסב בשנת 2016 לשמש מסלול לספורט מוטורי. מנהלי מינהלות של פארקים תעשייתיים תובעים מהמדינה תקציב של 500 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 26 בספטמבר 2000 אבי שמול, 18 מפעלים יעברו לאזור התעשייה דלתון, באתר הארץ, 19 במרץ 2001 יורם אבן צור, ללו וילנסקי יוצא בשליחות משרד החוץ לקולומביה ופרו, באתר News1 מחלקה ראשונה, 22 ביוני 2010 החברות בפארק דוד חיון, ‏גן תעשייה חדש בדלתון: 30 אלף מ"ר על 100 דונם, באתר גלובס, 13 בפברואר 2005 דלתון- חבל "הכרמים והיין" באתר דוגרי נט, 12 בינואר 2010 חבל כרמים – דרך היין באתר SKS ישראל פרקר נשיא המדינה, שמעון פרס, סייר במשך יום שלם בגליל העליון באירוע חנוכת חבל כרמים. באתר Wines Israel, ‏21 באוגוסט 2010 זוהר בלומנקרנץ, מנחת מטוסים יוקם בסמוך לפארק תעשיות דלתון בצפון, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2001
סטאלג (סדרת ספרים)

ספרי סְטָאלָג הם סדרת ספרי כיס ארוטיים (ספרות זולה) עבריים שהיו נפוצים בישראל בשנות ה-60 של המאה ה-20, ועסקו בעיקר בחיילים שבויים במחנה שבויים נאצי (בגרמנית: Stalag – "מחנה שבויים"), העוברים התעללות מינית בידי הסוהרות. עלילתם של ספרים אחרים מסוג זה מתרחשת במלחמות אחרות, אך במרכזה נותר השילוב של סקס וסאדיזם. ישנם יותר מ-100 ספרים שונים בסגנון זה, העוסקים במלחמות שונות, ואף במלחמות ביפן, קוריאה, אלג'יריה, אפריקה, קובה ודרום אמריקה. הספרים הוצגו כתרגום מאנגלית, ולמחבריהם ניתנו שמות לועזיים הולמים, כגון "ויקטור בולדר", "קים רוקמן", "מדלין רושמון", אך למעשה נכתבו על ידי כותבים ישראלים, ובראשם מירון אוריאל. הספרים יצאו לאור בהוצאת ינשוף והמו"ל העיקרי של הספרים היה עזרא נרקיס. הספר הראשון בסדרה יצא לאור בשנת 1961, ונקרא "סטאלג 13", בעקבות סרטו הנודע של בילי ויילדר משנת 1953, "סטלאג 17". מחבר הספר, אלי קידר, נקרא בשם העט "מייק באדן". ספרים נוספים, כגון "סטאלג 33" נקראו במספרים סידוריים, ובהמשך ניתנו שמות אחרים, כגון "סטאלג הזאבות". אף שהספרים היו בדיוניים, בעטיפה האחורית של אחדים מהם הם הוצגו כתיאור היסטורי. הספר "הייתי מפקדו של סטאלג" נכתב (על ידי מירון אוריאל) כזיכרונותיו לכאורה של "קולונל מרטין רוזנברג". שניים מהספרים, "הייתי כלבתו הפרטית של קולונל שולץ", מאת "מוניק קורנו", ו"הנה בא הקברן המתוק" מאת "מייק באדן", הוחרמו על ידי המשטרה, והמו"ל, יצחק גוטמן, הורשע בפרסום דבר תועבה שעלול להביא להשחתת המידות. בשנת 2006 יצא סרטו הדוקומנטרי של ארי ליבסקר "סטאלגים: שואה ופורנוגרפיה בישראל" (60 דק'), המנתח את עלייתה ונפילתה של תופעת הסטאלגים על רקע משפט אייכמן וכתבי ק. צטניק. באחד מפרקי סדרת התסכיתים "משפחת שמחון" תופס מר שמחון את בתו נאווה קוראת בספר "סטאלג 340" והוא מקריא מתוכו "היא עמדה מולו עם הפרגול כששדיה חשופים". כשנאווה מודה שקנתה את הספר, הוא זועם: "בכסף שלי? בכסף שאני עובד וטורח להשיג אותו, את קונה שמלאג עם שדיים חשופות?" בסרט "אסקימו לימון" בנצי הרגיש, מגיבורי הסרט, קורא סטאלג באמבטיה. בספרה של לימור נחמיאס, "סרט לבן על כיפה אדומה", גיבור הספר מוצא בעיזבון של אביו אוסף של סטאלגים, ומעניק אחד מהם שי לאהובתו (עמ' 101). בספר סיפור על אהבה וחושך, מספר עמוס עוז על אביו שגער בו בנערותו: "רובץ שתים עשרה שעות רצופות על הגב וקורא דברי הבל וזבל?... בושה וחרפה! 'גמד' ו'סטאלאג'! גועל נפש כזה, שמיועד רק לחלאת אדם!" בסדרה היהודים באים מוזכרת סדרת הספרים במערכון שלם, המציג גרסה סאטירית של המשפט נגד כותביה. ניצה בן-ארי, דיכוי הארוטיקה: צנזורה וצנזורה עצמית בספרות העברית 1930–1980, אוניברסיטת תל אביב, ההוצאה לאור, 2006, עמ' 152–162. מירב קריסטל, פורנו במחנה הריכוז, באתר ynet, 26 באוקטובר 2007 אלי אשד, הסטלגים והאישה הגרמניה, באתר "המולטי יקום של אלי אשד" אלי אשד, "ברוכים הבאים לסטאלג 13", חלק א, חלק ב מידע על סטאלג בקטלוג הספרייה הלאומית "סטאלג - הפודקאסט" - הסכת ובו מקריאים סטאלגים נבחרים גילי איזיקוביץ, "על אף הניסיון שרכשו בחזית, עמדו נדהמים למראה אישה עירומה", באתר הארץ, 27 במרץ 2021 היהודים באים עונה 5 | סטאלאג - מתוך פרק 11, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 05:05)
החכמה מאין תמצא

החכמה מאין תמצא הוא ביטוי שמקורו בפסוק מספר איוב. פשט הביטוי מתייחס לשאלה היכן נמצאת החכמה ואיך אפשר להשיג אותה וזאת כאשר קוראים את הביטוי עם סימן שאלה בסופו. בתלמוד התייחסו לנאמר בצורה אחרת, כאשר החליפו את סימן השאלה שבסוף הביטוי בסימן קריאה. ופירשו שאם תבקש למצוא חכמה, תשפיל עצמך עד שתגיע לבחינת כאין (שהוא היפוך אותיות של אני) ואז תשיג את החכמה. על משה רבנו נאמר "עניו מכל האדם", יוצא מכך שהוא עשה עצמו כאין ולכן השיג את החכמה. בתלמוד נאמר שכשמשה רבנו נפטר, אלוהים הספיד אותו ואמר: החכמה מאין תמצא. על פי תורת הקבלה, בפסוק זה רמוז רמז להשתלשלות הספירות. החכמה, שהיא הספירה השנייה, נובעת מתוך האין, שהוא ספירת הכתר. אראל סגל, והחכמה מאין תמצא, באתר tora.us תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף כ"א, עמוד ב' תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף י"ג, עמוד ב' לפי דעת רבי יוחנן ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך ובנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לורן וייסברגר

האם התכוונתם ל... לורן וייסברגר (סופרת) – סופרת אמריקאית לורן וייסברגר (שחקנית) – שחקנית צרפתייה
נאסר שאד'לי

נאסר שאד'לי (בערבית: ناصر الشاذلي; בתעתיק מדויק: נאצר אלשאד'לי; נולד ב-2 באוגוסט 1989) הוא כדורגלן בלגי ממוצא מרוקאי המשחק בוסטרלו ובנבחרת בלגיה בעמדת הקיצוני. שאד'לי (הנקרא בטעות "צ'אדלי" באנגלית) התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אפלדורן מליגת המשנה ההולנדית, בשנת 2007 עלה לקבוצה הבוגרת. בקיץ 2010 עבר לטוונטה. את שער הבכורה שלו בליגה הבקיע נגד פ.ס.ו. איינדהובן. ב-14 בספטמבר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופית בתיקו 2-2 נגד אינטר מילאנו בשלב הבתים של ליגת האלופות. ב-29 בספטמבר 2010 הבקיע את שער הבכורה שלו באירופה בהפסד 1–4 לטוטנהאם הוטספר. ב-7 בדצמבר הבקיע את שער השוויון בכדור חופשי בתיקו 3-3 נגד טוטנהאם. ב-21 ביולי 2013 חתם שאד'לי בטוטנהאם הוטספר תמורת 7 מיליון לירות שטרלינג. ב-18 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג בניצחון 0–1 על קריסטל פאלאס. ב-29 באוגוסט 2016 חתם שאד'לי בווסט ברומיץ' אלביון עבור 13 מיליון אירו. ב-30 באוגוסט 2018 חתם שאולי במונקו תמורת 12 מיליון אירו. ב-11 באוגוסט 2019 הושאל שאד'לי לאנדרלכט לעונה אחת. ב-10 בספטמבר 2020 חתם שאדלי באיסטנבול בשאקשהיר. ב-6 בספטמבר 2022 חזר שאדלי לאחר 17 שנה לבלגיה וחתם לעונה אחת בוסטרלו. שאד'לי בן להורים בלגים אשר הגרו ממרוקו, משום כך הוא בעל אזרחות כפולה. בשנת 2010 השתייך שאד'לי לסגל נבחרת מרוקו אך לא רשם הופעות, ומשום כך היה יכול על פי חוקי פיפ"א לשחק בנבחרת אחרת. ב-28 בינואר 2011 רשם את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת בלגיה. ב-29 במרץ 2011 הבקיע שאד'לי את שער הבכורה שלו במדי הנבחרת בניצחון 1–4 על אזרבייג'ן, כאשר כבש את השער השלישי. ב-2 ביולי 2018 כבש את שער הניצחון בדקה ה-94 במשחק של בלגיה נגד יפן (שהסתיים בניצחון 2–3 לטובת בלגיה), בשמינית גמר מונדיאל 2018. מדיה וקבצים בנושא נאסר שאד'לי בוויקישיתוף נאסר שאד'לי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) נאסר שאד'לי, באתר Transfermarkt נאסר שאד'לי, באתר Soccerway נאסר שאד'לי, באתר BDFutbol נאסר שאד'לי, באתר WorldFootball.net נאסר שאד'לי, באתר National Football Teams נאסר שאד'לי, באתר FootballDatabase.eu
דיפירידאמול

דיפירידאמול (Dipyridamole) היא תרופה נוגדת קרישה ומשווקת בישראל תחת השם המסחרי קרדוקסין (cardoxin) ואגרנוקס (aggrenox). התרופה מחויבת במרשם רופא. התרופה משמשת כמניעה שניונית, בחולים עם סיבוכים איסכמיים לאחר שבץ או אירוע איסכמי בנוסף לאספירין. התרופה פועלת במניעת היווצרות קרישי דם על ידי מניעת הידבקות טסיות במתן קבוע, ולהרחבת כלי הדם כאשר נלקחת במנה גדולה באופן חד פעמי. התרופה נלקחת במתן דרך הפה או בהזנה ורידית. התרופה מתפרקת בכבד. דיפירידאמול מעכב את האנזים phosphodiesterase שבדרך כלל מפרק את cAMP (רמות גבוהות של cAMP חוסמות את תגובת הטסיות לADP) ו/או cGMP (בעל ערך מוסף כאשר ניתן יחד עם תחמוצת חנקן [NO] או סטטינים). דיפירידאמול חוסם את synthase thromboxane כמו גם הקולטן thromboxane. מה שמעכב את הספיגה החוזרת של אדנוזין לטסיות דם, תאי דם אדומים ותאי האנדותל ומוביל לריכוזים מוגברים של אדנוזין חוץ תאי. בנוסף מעכב את האנזים adenosine deaminase המפרק אדנוזין לאינוזין (inosine). עיכוב זה מוביל לעלייה נוספת באדנוזין החוץ תאי. דיפירידאמול הוכח בהורדת יתר לחץ דם בריאה ללא ירידה משמעותית בלחץ הדם המערכתי מעכב היווצרות של ציטוקינים פרו דלקתיים (MCP -1, MMP-9 ) בויטרו (תנאי מעבדה) והפחתה במספר חולים של hsCRP. מעכב את התרבות תאי שריר חלק (smooth muscle) בחולים ובמניעת כישלון AV- shunt בחולי דיאליזה . הוכח כמגדיל זרימת דם וחמצון לתאי שריר הלב ותורם לתפקוד חדר שמאל בחולים עם מחלת לב איסכמית . בטיפול כרוני לא הוכח כמוריד לחץ דם סיסטמי באופן ניכר. תופעות לוואי הן נדירות. תסמינים אפשריים כוללים סחרחורת, כאב ראש, עילפון, בחילה ופריחה. במקרים נדירים התרופה עלולה להחמיר תעוקה. כל התרופות המשפיעות על קרישת הדם, כולל נוגדי קרישה, ותרופות אחרות אשר משפיעות על טסיות הדם (סטרפטוקינאז, אספירין, אינדומתאצין) אם ניתנות יחד עם דיפירידאמול, עלולות להגביר את ההשפעה "מדללת" הדם. נוגדי קרישה: דיפירידאמול עלול להגביר את השפעותיהם של נוגדי קרישה, וכך להגביר את הסיכון של דימום לא תקין. יש להפחית את המינון של נוגד הקרישה בהתאם. נוגדי חומצה עלולים להפחית את יעילותו של דיפירידאמול. אספירין: ריכוזו בדם עולה כאשר הוא ניתן יחד עם דיפירידאמול. תיתכן הגברת פעולתו על טסיות הדם. אינדומתאצין: השילוב בין השניים עלול לגרום להפרעה במאזן המלחים והנוזלים בגוף. יש לעקוב אחר תפקוד הכליות, במיוחד בחולים הסובלים מבעיות שונות בלב ובכלי הדם. אופן נטילת התרופה: טבליות, כמוסות, זריקות. תדירות וזמן נטילה: 3-4 פעמים ביום, שעה לפני האוכל. טווח המינון: 225-450 מ"ג ליום. תחילת השפעה: תוך 30-60 דקות. עשויים לחלוף 2-3 שבועות עד שההשפעה הרפואית תורגש במלואה. משך השפעה: עד 8 שעות. תזונה: אין הגבלות. אחסון: לשמור במיכל סגור במקום קריר ויבש, הרחק מהישג ידם של ילדים מנה שנשכחה: יש לקחת מייד כשנזכרים. אם צריך לקחת את המנה הבאה תוך שעתיים, קח מנה אחת עכשיו ודלג על המנה הבאה. הפסקת התרופה: אין להפסיק את התרופה בלי להיוועץ ברופא, הפסקתה עלולה לגרום לקרישת דם לא תקינה. מינון עודף: סביר להניח שמנה עודפת מקרית לא תגרום בעיות מיוחדות. מנות עודפות גדולות עלולות לגרום סחרחורות או הקאה. יש ליידע את הרופא. הדיפירידמול הושק בשנת 1959 על ידי חברת הפארמא הגרמנית בהרינגר אינגלהיים תחת השם המסחרי פרסנטין (persantine).מאוחר יותר יוצר דיפירימדול מושהה והוא ניתן בקומבינציה עם אספירין בתרופה Aggrenox. מדיה וקבצים בנושא דיפירידאמול בוויקישיתוף דיפירידאמול באתר infomed פורטל הרפואה של ישראל הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
יהודה בן שמואל אבן-עבאס

רבי יהודה בן-שמואל אבן-עבאס (משפחתו מכונה גם: אבן אבון) (הראשון) (פאס ד'תת"ס 1100-חלב ד'תתקכ"ז 1167) היה דיין ומשורר יהודי-מרוקאי. ר' יהודה בן שמואל עבאס, נולד בפאס והיה שם לדיין ומשכיל נכבד בעיני הגויים והיהודים. את אשתו חנה, הוא פגש בבגדאד, והיא מתוארת על ידי בנה שמואל, כאישה משכילה הבקיאה ביהדות וקוראת וכותבת בעברית. שנים רבות לא היו לזוג ילדים, ולאחר תפילות נולד לה בנה היחיד, לו קראה שמואל, כמעשה הדמות המקראית חנה. בשלב מסוים נדד למזרח ובשנותיו האחרונות חי בארם צובא (חלב), ונפטר בעיר מוסול בעת שנפגש עם בנו סמואל (ראו להלן). ידועים לנו ממנו כעשרים פיוטים, כמה מהם נקלטו במחזור ארם צובא. פיוטו הידוע ביותר הוא פיוט העקידה "עת שערי רצון להפתח", שזכה לתפוצה עצומה ונכנס לכל מנהגי יהדות ספרד ויהדות ארצות האסלאם. הפיוט נאמר על ידי יהודי עדות הספרדים ועדות המזרח בתפילת ראש השנה, לפני תקיעות השופר שבין תפילת שחרית לתפילת המוסף. הפיוט מספר את סיפור העקידה בהרחבה רבה, תוך עשיית שימוש במדרשי חז"ל הרבים שנכתבו אודותיה. יש קהילות הנוהגות לאמרו גם בתפילת נעילה של יום הכיפורים, ויש אף הנוהגות לאמרו עבור יולדת במהלך הלידה. האותיות הראשונות בכל מחרוזת בפיוט יוצרות אקרוסטיכון של שם המחבר: "עבאש יהודה שמואל". יש האומרים שייתכן ויהודה בן-שמואל אבן-עבאס כתב את הפיוט בעקבות טרגדיה אישית שפקדה אותו: בנו סמואל אלמוגרבי (שמואל) התאסלם באזריביג'אן בשנת 1163, ולימים אף כתב ספר שנקרא "אפחאם אל-יהוד" ("השתקת היהודים"), שבו הוא מנסה להפריך ולערער טענות בסיסיות של חכמי היהדות. לא ידוע בוודאות האם הבן התאסלם עוד בימי חייו של אביו או רק לאחר מותו. יש הסוברים שהתאסלם עוד בימי חייו של אביו ואולי צערו זה של האב משוקע בתוך פיוט העקידה, הרווי כאב. בכל מקרה סמואל עצמו מספר כי שלח מכתב לאביו אל העיר חלב, ופירט בו טענות וחלומות - בהן ראה מסרים משמים להמיר את דתו לאסלאם, שבדיעבד גרמו לו להתאסלם. כתוצאה מההתכתבות נפגשו האב והבן בעיר מוסול, ולפי מה שתיאר סמואל, אביו נפטר במוסול זמן קצר לאחר הפגישה כתוצאה ממחלה. רשימת הפרסומים של יהודה בן שמואל אבן-עבאס, בקטלוג הספרייה הלאומית רשימת מאמרים על יהודה בן שמואל אבן-עבאס באתר רמב"י ר' יהודה בן שמואל עבאס באתר הזמנה לפיוט "יהודה בן שמואל אבן-עבאס", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) חיים שירמן, "יהודה (אבו אלבַּקַא יַחְיָא) בן-שמואל אבן עבאס", במאמרו המשוררים בני דורם של משה אבן עזרא ויהודה הלוי (סדר שלישי), ידיעות המכון לחקר השירה העברית ו (תש"ו 1945), רצז–רצח, באתר היברובוקס יהודה בן שמואל עבאס, דף שער בספרייה הלאומית מקור חיים, קרית ספר : מכון מרא"ה, תשפ"ב, עמ' יח. Arturo Prats. "Ibn ‘Abbās, Judah ben Samuel." Encyclopedia of Jews in the Islamic World. Executive Editor Norman A. Stillman. Brill Online, 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא משוררים ובנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גרדנר פוקס

גרדנר פרנסיס קופר פוקס (באנגלית: Gardner Francis Cooper Fox; ‏20 במאי 1911 - 24 בדצמבר 1986) היה כותב קומיקס אמריקני שידוע בעקבות יצירותיו הרבות עבור חברת DC קומיקס. גרדנר גדל והתחנך בברוקלין, ניו יורק, כאשר מגיל צעיר הושפע מכותבי מדע בדיוני כאדגר רייס בורוז, הארולד לם וטלבוט מונדי. קיבל רישיון לעיסוק בעריכת דין ב-1935, אך בשל מצוקות השפל הגדול החל לכתוב קומיקס עבור חברת DC קומיקס. הוא גם תרם לעיתים למגזינים מז'אנר הספרות הזולה של שנות ה-30 ושנות ה-40 של המאה ה-20. הוא שילב ברצועות הקומיקס התייחסויות היסטוריות, מדעיות ומיתולוגיות רבות. כך למשל, בסיפורי האטום, גרדנר עסק במרד ההונגרי, המרוץ לחלל, מיתולוגיה נורדית ונומיסמטיקה. כתב נובלות גרפיות וסיפורים תחת שמות ספרותיים מגוונים. פוקס עזב את חברת DC בשנת 1968 והמשיך לכתוב סיפורים מז'אנרים כדוגמת חרבות וכשפים, פנטזיה, רומנים, פשע, מערבונים וספרות היסטורית. עם תחילת שנות ה-70 כתב בקצרה עבור חברת מארוול קומיקס. דמותו של הגרין לנטרן גאי גרדנר קרויה על שמו. בשנת 1998 הוענק לו פרס הארווי לאחר מותו והוא הונצח בהיכל התהילה של הקומיקס ע"ש ג'ק קירבי. כשנה לאחר מכן הונצח בהיכל התהילה של פרס אייזנר. מדיה וקבצים בנושא גרדנר פוקס בוויקישיתוף גרדנר פוקס, במסד הנתונים Comic Books DB (באנגלית) כתבי גרדנר פוקס בפרויקט גוטנברג (באנגלית) גרדנר פוקס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
איך סטארבקס הצילה את חיי

איך סטארבקס הצילה את חיי: בן טובים לומד לחיות כמו כולם (במקור: How Starbucks Saved My Life: A Son of Privilege Learns to Live Like Everyone Else) הוא ספר זיכרונות מאת מייקל גייטס גיל המתעד את מסעו ממעמד גבוה כבכיר בחברת הפרסום J. Walter Thompson לבריסטה בסטארבקס. טום הנקס שקל להפיק סרט קולנוע מהספר, והבמאי גאס ואן סנט היה גם הוא במגעים לביים. גיל הוא בנו של כתב הניו יורקר המפורסם ברנדן גיל, ואחיו של צ'ארלס גיל, מחבר הספר The Boozer Challenge מ-1989. בגיל חמישים, למייקס גייטס גיל היה הכל: אחוזה בפרברים, אישה וילדים אוהבים, משכורת בעלת שש ספרות והשכלה של ליגת הקיסוס. אולם בתוך שנים ספורות, הוא איבד את עבודתו, התגרש ואובחן שיש לו גידול מוחי. ללא כסף או ביטוח בריאות, הוא התקבל לעבודה בסטארבקס ועבר מארוחות צהריים יקרות לקרצוף שירותים, מלקבל שירות ללשרת. לאחר זמן הוא מתוודע למורה שמראה לו איך נראים באמת החיים הטובים. נראה שלשניים אין דבר במשותף. היא אפרו-אמריקאית צעירה, בתו של מכור לסמים. הוא רגיל להיות הבוס אבל נמצא תחתיה עכשיו. בפעם הראשונה בחייו הוא חווה את חיי המיעוט המנסה בכוח לשרוד בעבודה חדשה ומאתגרת. הוא לומד את הערך של עבודה קשה והשפלה, וכמו כן את המשמעות האמיתית של כיבוד אדם אחר. מאחורי הקלעים של אחד מהעסקים הכי מסקרנים באמריקה, נולדת חברות מעוררת השראה, ותודות למדריכה הלא רגילה שלו, מייקל גיל חווה לבסוף תחושת ערך עצמי ואושר שמעולם לא הכיר. http://www.amazon.com/How-Starbucks-Saved-Life-Privilege/dp/1592402860 איך סטארבקס הצילה את חיי: בן טובים לומד לחיות כמו כולם http://us.cnn.com/2009/LIVING/worklife/02/05/starbucks.saved.my.life/index.html http://www.nytimes.com/1987/10/03/books/publishing-a-war-memoir-by-william-j-casey.html?n=Top%2FReference%2FTimes%20Topics%2FSubjects%2FB%2FBooks%20and%20Literature
פיצ'פורק

פיצ'פורק (באנגלית: Pitchfork, "קלשון") הוא גוף חדשות אינטרנטי יומי המוקדש לביקורות וחדשות מוזיקה לצד ראיונות ותוכן נוסף מעולם המוזיקה. הוא מתרכז בעיקר במוזיקה עצמאית עם דגש על אינדי רוק, אך תחום הסיקור שלו מקיף שלל סגנונות מוזיקליים. האתר, אשר נוסד ב-1995, מתרכז במוזיקה חדשה, אבל מסקר ומבקר גם הוצאות מחודשות של אלבומים ומהדורות מיוחדות. האתר מפרסם רשימות מיוחדות דוגמת "האלבומים הטובים ביותר משנות ה-70" או "השירים הטובים ביותר משנות ה-60", לצד רשימות שנתיות של הסינגלים והאלבומים הטובים ביותר של השנה, בכל שנה מאז 1999. בסוף 1995, ריאן שריבר, אז בוגר תיכון טרי, יצר את פיצ'פורק במיניאפוליס שבמינסוטה, בהשפעת פאנזינים מקומיים ותחנת הרדיו של אוניברסיטת מינסוטה, KUOM. שרייבר, שהיה ללא ניסיון קודם בכתיבה, תכנן ליצור מסד נתונים אינטרנטי שמתעדכן באופן תדיר, בנושא מוזיקה עצמאית. בהתחלה האתר נקרא "Turntable" ועודכן מדי חודש בראיונות ובביקורות. במאי 1996 האתר עבר להתעדכן באופן יומי ושמו שונה לפיצ'פורק, רפרנס לקעקוע של הדמות טוני מונטנה בסרט "פני צלקת". בתחילת 1999, שרייבר העביר את פיצ'פורק ממיניאפוליס לשיקגו. באותה תקופה האתר כבר התפתח ועודכן מדי יום בלפחות 4 ביקורות אלבומם חדשים, לצד ראיונות, טורים, ופרויקטים מיוחדים. באותה תקופה האתר התחיל לצבור אהדה בעקבות סגנון הכתבה בו, שהיה נטול המוסכמות שאפיינו את העיתונות הכתובה, ובעקבות הסיקור הנרחב שלו סביב מוזיקת שוליים. באוקטובר של אותה שנה, התרחב האתר וכלל גם חדשות יומיות בנושא מוזיקה. הדעות שמובעות בפיצ'פורק זכו למעמד תרבותי מיוחד בשנים האחרונות. מגופי מדיה מיינסטרימים נוהגים להתייחס לפיצ'פורק כברומטר של סצנת המוזיקה העצמאית, וציטוטים מביקורות חיוביות בו מובאים לעיתים תכופות בהודעות לעיתונות ועל עטיפות אלבומים. מספר גופי תקשורת התייחסו לפיצ'פורק כגוף בעל תפקיד משמעותי ב"פריצתם" לתודעה של אומנים דוגמת ארקייד פייר, סופיאן סטיבנס, אינטרפול, Junior Boys, Cold War Kids ואומנים נוספים, אף על פי ששאלת כמות ההשפעה האמיתית של פיצ'פורק על הפופולריות של אומנים אלה ממשיכה להיות שנויה במחלוקת. מדיה וקבצים בנושא פיצ'פורק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פיצ'פורק (באנגלית) פיצ'פורק, ברשת החברתית פייסבוק פיצ'פורק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פיצ'פורק, ברשת החברתית אינסטגרם פיצ'פורק, ברשת החברתית טיקטוק פיצ'פורק, סרטונים בערוץ היוטיוב ניב הדס, עכבר העיר אונליין, רשימת החיסול של אתר המוסיקה פיצ'פורק, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2009 עינב שיף‏, "רק אל תגיד 'תאגיד'": ריאיון עם המו"ל של פיצ'פורק, באתר וואלה, 17 ביולי 2010 בן שלו, מגזין "פיצ'פורק" עומד להיעלם. זו מכה מדכאת, אבל לא באמת כואבת, באתר הארץ, 31 בינואר 2024 Giving Indie Acts A Plug, or Pulling It, אפריל 2006, באתר וושינגטון פוסט
נמר (מטוס)

נמר היה מטוס קרב שפותח בתעשייה האווירית לישראל בשלהי שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 כגרסה מודרנית של מטוס הכפיר לשוק הייצוא. על אף שהמטוס נבנה והגיע לאב טיפוס שהוטס [דרוש מקור], לא היו לו קונים והפיתוח הופסק. מערכות האוויוניקה היו אמורות לנצל את העבודה שנעשתה במסגרת פרויקט הלביא שבוטל, כולל תא טייס "קריסטל" מתקדם ומערכת מכ"ם מתקדמת. בשנת 1991 פורסם בעיתונות המקצועית שהתעשייה האווירית מפתחת דגם ייצוא של הכפיר שכונה "נמר", המצויד במנוע סנקמה אטאר 9K-50 או GE-Volvo F-404, עקב הגבלות אמריקאיות על מכירת מנועי J79 של חברת ג'נרל אלקטריק. טיפוס-האב הראשון טס לראשונה ב-21 במרץ 1991 [דרוש מקור], ומחירו עמד על 20 מיליון דולר. לפי הפרסומים הודיעה התעשייה האווירית כי תתחיל בייצור סדרתי לאחר שיתקבלו 80 הזמנות, ובעקבות חוסר התעניינות בחילות אוויר זרים פיתוח הדגם בוטל. אולם למעשה מעולם לא נערך קמפיין מכירות, ולפי פרסומים אחדים הפיתוח הופסק בשל לחץ פוליטי על ממשלת ישראל מצד יצרנים אמריקאים (וגם אירופים) שלא אהבו את הרעיון של יציאת מטוס זול לשוק. התעשייה האווירית מעולם לא אישרה או הכחישה את הדיווחים על פיתוח ה"נמר". על-מנת להתאימו לצורכי הלקוחות תוכנן ה"נמר" עם שני סוגי מכ"מים לבחירת הלקוחות: אלתא EL/M-2011 למטוס שנועד בעיקר לתקיפת מטרות קרקעיות, והמכ"ם EL/M-2032 אם נועד לשימוש כמטוס קרב. עיצוב המטוס דמה מאוד לכפיר C-7, אולם ניתן היה להבחין בקלות בין השניים, בין היתר על ידי החרטום הארוך יותר של ה"נמר". מדיה וקבצים בנושא נמר בוויקישיתוף First flight for Israel's Nammer fighter, "Flight International", 30 April, 1991
שולי יבשת

שולי היבשת הם האזור של קרקעית האוקיינוס המפריד בין הקרום הימי הדק לקרום היבשתי העבה. שלושת האזורים המובחנים: מדף היבשה, מדרון היבשה (Continental Slope – המדרון שבקצה מדף היבשה הגולש לקרקעית האוקיינוס העמוקה והשטוחה) ומפתן היבשה (Continental Rise – שכבת המשקעים הגולשים במדרון היבשה) קרויים יחד "שולי היבשת". שולי היבשות כוללים כ-28% משטח האוקיינוסים. המעבר מקרום יבשתי לקרום ימי מתרחש בדרך כלל בחלק החיצוני של שולי היבשת המכונה "מפתן היבשת". מעבר למפתן היבשת משתרע מישור המצולות (abyssal plain), מישור רחב ושטוח המשתרע בעומק שבין 4,000 ל-5,000 מטרים על הקרקעית העמוקה של האוקיינוס. החלק של הקרום היבשתי שמתחת למים מכונה "מדף היבשת", והוא מסתיים בחדות ב"מדרון היבשת", שבתורו מסתיים ב"מרגלות המדרון". החלק של הקרום היבשתי המשתרע מתחת למים מהווה כ-20% מהקרום היבשתי. הקצה של שולי היבשת הוא אחד הקריטריונים לגבול של תביעה בינלאומית מוכרת של מדינות למשאבים תת-ימיים בהגדרה של המונח מדף היבשת בחוק הים (United Nations Convention on the Law of the Sea), אם כי ההגדרה המשפטית של האו"ם למדף יבשת עשויה להתרחב מעבר למדף היבשת בהגדרתו הגאומורפולוגית ולהפך. על פי המבנה הגאולוגי ותפקיד שולי היבשת בטקטוניקת הלוחות ניתן לסווג את שולי היבשת לפעילים או לסבילים. שולי יבשת סבילים – מתאפיינים בכך שאינם סמוכים ישירות לגבול שבין הלוחות הטקטוניים ולא מתחוללים בהם תהליכים טקטוניים פעילים. שוליים אלו נוצרים כתוצאה מהתארכות והצטברות משקע (גאולוגיה)ים. מדף היבשת בשולי יבשת סבילים יכול להשתרע לרוחב של כמה מאות קילומטרים ולאורך של כמה אלפי קילומטרים. בתנאי אקלים מתאימים נוצרים על מדף היבשת מסוג זה שוניות דוגמת שונית המחסום הגדולה מול חופה המזרחי של אוסטרליה. דוגמאות נוספות לשולי יבשת סבילים כוללות את החוף המזרחי של אמריקה הצפונית והדרומית, החוף האטלנטי של אירופה ואפריקה וכן החופים הדרומיים והמערביים של יבשת אוסטרליה. שולי יבשת פעילים שוכנים ישירות על הגבול שבין הלוחות הפעילים, בעיקר בשקעים אוקייניים מעל אזור הפחתה, והם גם מושפעים מהעתקי חילוף. רעידות אדמה והתפרצויות געשיות הם תופעות נפוצות. שולי יבשת פעילים מתאפיינים במדף יבשת צר או שהוא לא קיים, ובמדרון תלול לעומק רב. לעיתים קרובות צמודה שושלת של הרי געש לשולי יבשת פעילים. דוגמאות לשולי יבשת פעילים כוללות את החופים המערביים של אמריקה הצפונית והדרומית והחוף המזרחי של אסיה. מדיה וקבצים בנושא שולי יבשת בוויקישיתוף שולי יבשת, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) P. J. Cook, Chris Carleton (2000) "Continental Shelf Limits: The Scientific and Legal Interface", ISBN 0-19-511782-4