laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אוסקר לויצקי

קרל אוסקר יוהאן לויצקי (בשוודית: Carl Oscar Johan Lewicki; נולד ב-12 ביולי 1992 במאלמה שבשוודיה) הוא כדורגלן שוודי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת מאלמה מליגת העל השוודית ובנבחרת שוודיה. נולד במאלמה שבשוודיה למשפחה ממוצא פולני. בגיל 4 החל לויצקי לשחק במחלקת הנוער של לימהאמן בונקפלו. בשנת 2005 עבר למחלקת הנוער של מאלמה, ממנה הושאל לעונה אחת מתוך שלוש לרוריוסטאדנס. בשנת 2008 הגיע למחלקת הנוער של באיירן מינכן. בעונת 2009/2010 החל לויצקי לשבת על ספסלה של באיירן מינכן II, קבוצת המילואים של באיירן מינכן. בתחילת העונה הבאה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת המילואים בהפסד 4-1 לקיקרז אופנבך. הוא ערך 33 הופעות ליגה בעונת 2010/2011, בסופה ירדה קבוצת המילואים לליגה השלישית. באיירן מינכן הציעה לו חוזה מקצועי, אך הוא סירב ובחודש יוני 2011 הפך לשחקן חופשי. בחודש אוגוסט 2011 הצטרף לויצקי להאקן מליגת העל השוודית וחתם על חוזה עד לשנת 2014. ב-31 במרץ 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בתיקו 0-0 נגד גאיס במסגרת המחזור הראשון בליגה. ב-1 בנובמבר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, שער בדקה ה-14 בתיקו 1-1 נגד א.י.ק סולנה במסגרת המחזור ה-29 בליגה. הוא שיחק במועדון במשך 4 עונות, בהן ערך 69 הופעות ליגה והבקיע שני שערים. ב-13 בנובמבר 2014 הודיעה מאלמה כי לויצקי יחזור למועדון בו גדל ויחתום על חוזה ל-3 שנים. ב-8 בינואר 2015 הוא עבר באופן רשמי למועדון. ב-6 באפריל ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות והבקיע שער בניצחון 4-1 על סונדסוואל במסגרת המחזור הראשון בליגה. ב-15 בספטמבר שיחק לראשונה בשלב הבתים של ליגת האלופות, בהפסד 2-0 לפריז סן-ז'רמן במסגרת המחזור הראשון. לויצקי היה חלק מהסגל השוודי שזכה באליפות אירופה עד גיל 21 לשנת 2015. ב-17 בינואר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת, כששיחק 85 דקות בניצחון 2-1 על נבחרת מולדובה במשחק ידידות. הוא זומן לסגל נבחרת שוודיה לקראת יורו 2016. נבחרת שוודיה עד גיל 21 אליפות אירופה עד גיל 21 (1): 2015 אישיים קבוצת הטורניר באליפות אירופה עד גיל 21 (1): 2015 מדיה וקבצים בנושא אוסקר לויצקי בוויקישיתוף אוסקר לויצקי, באתר Transfermarkt אוסקר לויצקי, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) אוסקר לויצקי, באתר Soccerway אוסקר לויצקי, באתר WorldFootball.net אוסקר לויצקי, באתר National Football Teams אוסקר לויצקי, באתר FootballDatabase.eu
רישיון נשק

רישיון נשק (הידוע גם בשם רישיון כלי ירייה) הוא רישיון או היתר שניתן על ידי מוסדות מסוימים (בדרך כלל על ידי המשטרה) של מדינה (לעיתים מחוז או עיר), המאפשר לבעל הרישיון לקנות, להחזיק, ובעת הצורך לעשות שימוש בכלי נשק (לרוב מדובר בנשק חם). לרוב מחזיק הרישיון כפוף למספר תנאים או הגבלות, במיוחד בכל הנוגע לדרישות אחסון או השלמת מטווחים וקורס בטיחות בנשק, כמו גם במרבית המדינות נעשות בדיקות רקע פסיכולוגיות ופליליות מקיפות בטרם ניתן הרישיון. המחזיק ברישיון נשק לרוב לא יוכל להיכנס עם נשקו לכל מקום בשטח הריבוני של המדינה בה הונפק לו הרישיון. הרישיונות מונפקים בהתאם למדיניות בקרת הנשק המקומית. היקף ההיתר או הרישיון משתנה בהתאם לסוג הנשק ו\או הפעילות שלשמה נדרש הנשק. לדוגמה, רישיון עשוי לאפשר לבעליו לעסוק בציד, קליעה למטרה או לאפשר לבעליו להחזיק בנשק להגנה עצמית, לשאת נשק מוסתר, או להפעיל עסק (להיות סוחר נשק או נשק במקצועו). רובים, רובי ציד, אקדחים עשויים לדרוש רישיונות נפרדים (תלוי בשיפוט של המדינה או המחוז המנפיק). בצה"ל, אלו שמורשים להוציא רישיון לכלי אקדח אלו קצינים בצה"ל מדרגת סגן ומעלה ונגדים מדרגת רס"ר ומעלה (כולל מקבילים גם בעולם הביטחון), ומפקדים קרביים שהיו בצה"ל ברובאי 08. בנוסף גם יוצאי יחידות קרביות, לוחמים לשעבר שהשתחררו רובאי 03 (חיל רגלים, חיל הנדסה קרבית,שריון,תותחנים) כיום גם הם מורשים להוציא. לפי הוראות חוק כלי הירייה, תש"ט-1949, החזקת כלי ירייה במדינת ישראל – אינה זכות מוקנית לאזרח, אלא מתאפשרת רק לאחר קבלת רישיון מאת הרשות המוסמכת, כהגדרתה בסעיף 1 לחוק: "הרשות המוסמכת - פקיד רישוי על פי המלצת קצין משטרה בכיר". העונש המקסימלי בישראל על נשיאת נשק ללא היתר הוא שבע שנות מאסר. קבלת רישיון לכלי ירייה מותנית בעמידה בתבחינים (קריטריונים), הנקבעים על ידי השר לביטחון הפנים בתאום עם גורמי הביטחון. תבחינים (קריטריונים) אלה כוללים דרישות סף, ביניהן הדרישה לעמוד באחת מן העילות המפורטות להלן. רשימת העילות המפורטת הזו היא סגורה וממצה, ולא ניתן לקבל רישיון פרטי או הרשאה להחזקתו או נשיאתו של כלי ירייה אלא באחת מעילות אלה: אדם המחזיק ברישיון נשק מחויב לעמוד בדרישות סף מסוימות: במקרה של שלילת רישיון נשק, אי חידושו או ביטולו ניתן להגיש ערר לגוף אותו השר לביטחון פנים הסמיך לנושא. במקרה בו הערר נדחה, ניתן להגיש עתירה מנהלית לבית הדין לעניינים מנהליים.[דרוש מקור] התיקון השני לחוקת ארצות הברית חוקי נשק בארצות הברית תבחינים (קריטריונים) למתן רישיון להחזקת כלי ירייה ברישוי פרטי, באתר המשרד לביטחון הפנים, אפריל 2019 אתר האגף לרישוי כלי ירייה פתרונות בשליפה, באתר ‏מאקו‏, 4 באוקטובר 2018 רלה מזלי, נשק קל במרחב האזרחי - כמה כלים וכמה פיקוח?, ינואר 2017 אריאל כהנא, האחריות על הממשלה, לא של האזרחים: חלוקת נשק תגרום למערב פרוע, באתר ישראל היום, 29 בינואר 2023 הוצאת רישיון לנשיאת נשק, באתר כל זכות הוצאת רישיון לנשיאת נשק, באתר מילואים קבלת רישיון נשק: האם תתאפשר מחיקת רישום משטרתי?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, 24 באוקטובר 2023 מאיר תורג'מן, תעודת לוחם מספיקה, הקלות לעולים: התקנות החדשות להוצאת רישיון נשק, באתר ynet, 18 באוקטובר 2023 חוק כלי הירייה, תש"ט - 1949, באתר Nevo.co.il הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
אפרים... אפרים!

"אפרים... אפרים!" הוא פסל מאת האמנית הישראלית לידיה זבצקי. הפסל "אפרים... אפרים!" מציג דמות של חמור בגודל טבעי, המבוסס על חמור בו טיפלה האמנית בביתה בירושלים. זבצקי עיטרה את הפסל בזיגוג בצבע ירוק בוהק, בהשפעת הקרמיקה של שושלת טאנג. הפסל הוצג לראשונה במסגרת הביאנלה לקרמיקה ישראלית (2000) במוזיאון ארץ ישראל. כיום הפסל נמצא באוסף המוזיאון והוא מוצג בביתן הקרמיקה שבמוזיאון.
גלי רקיע

המושג גלי רקיע בתקשורת מתייחס להתפשטות גלי רדיו המוחזרים או משתקפים בחזרה לכיוון כדור הארץ מה-יונוספירה, השכבה הטעונה חשמלית באטמוספירה העליונה. גלים אלו אינם מוגבלים על ידי עקמומיות כדור הארץ, לכן ניתן להשתמש בגלים אלו ליצירת תקשורת בין-יבשתית ולמרחקים ארוכים. מרבית השידורים לטווחים ארוכים המתבצעים בתדרים גבוהים, בין 3MHz ל-30MHz, הם כתוצאה מהתפשטותם של גלי רקיע. מאז שנות ה-20 המוקדמות, שדרני רדיו חובבנים, שהוגבלו לשידור בהספקים נמוכים מאשר אלו של תחנות השידור, ניצלו את היתרונות בגלים אלו לתקשורת ארוכת טווח. יש להבדיל גלים אלו משני שידורים אחרים: התפשטות גלי קרקע - בה גלי הרדיו נעים בצמוד לאדמת כדור הארץ מבלי להתבדר או להתפזר באטמוספירה. שיטת שידור זו אופיינית לתדירויות נמוכות. התפשטות קו ראייה (Line of sight) - בה גלי הרדיו נעים בקו ישר. התפשטות זו אופיינית למרבית התדרים הגבוהים קרי - UHF, וגלי מיקרו. היונוספירה היא תחום באטמוספירה העליונה, הנפרשת בגובה שבין 80 ל-1000 קילומטרים. בגובה זה האוויר מיונן על ידי רוח סולרית וקרניים קוסמיות. כאשר אותות בתדר גבוה נכנסים לאזור זה בצורה אלכסונית, הם מוחזרים בחזרה כפי שגלים מוחזרים מתווך בעל מקדם שבירה שונה. אם היינון של השכבה חזק מספיק ביחס לתדר האות, ההחזרה שקולה כמעט להחזרה של גל ממראה. לאחר מכן, הגלים נעים בחזרה לקרקע כדור הארץ, וזה מבצע החזרה דיפוסיבית לגלים, קרי- הם מוחזרים בטווח של זוויות שונות מכדור הארץ, לכיוון היונוספירה. כתוצאה מכך, האות כאילו "מקפץ" הלוך ושוב בין היונוספירה לבין כדור הארץ, פעמיים או יותר. ההחזרות הללו מלוות בהפסדים נמוכים מאוד ולכן גם סיגנלים בהספקים של וואטים בודדים יכולים להתקבל במרחקים של אלפי קילומטרים מנקודת השידור, וליצור תקשורת גלובלית. בכל "קפיצה" של הגלים, הם יכולים לעבור עד כ-3500 קילומטרים, כך ששידורים טרנס-אטלנטיים יכולים להתקבל על ידי 2 או 3 קפיצות. אם היינון של היונוספירה אינו מספיק חזק, הגלים מוחזרים בהתחלה מטה, ולאחר מכן מעלה אל מעל לשכבה העליונה של היונוספירה, כשהם סוטים מכיוונם המקורי. סיגנלים בתדרים בתחום תדרים גבוהים ביותר (VHF- very high frequencies) לרוב חודרים את היונוספריה ולא מוחזרים לפני כדור הארץ. סיגנלים בתדרים נמוכים מ-10MHz מתפשטים בשיטת גלי רקיע בצורה מיטבית בלילות. תדירויות מעל 10MHz מתפשטות ביעילות דווקא במהלך היום. תדירויות מתחת ל-3kHz הן בעלות אורך גל הגדול מהמרחק בין האדמה לבין היונוספירה. התדירות המקסימלית המאפשרת שימוש בשיטת שידור גלי רקיע מושפעת בצורה חזקה על ידי מספר כתמי השמש הקשורים ישירות ליינון האטמוספירה. שידור בגלי רקיע לעיתים מונחת לרעש בשל סערות גאומגנטיות. שיטה זו יכולה להיות מופרעת בצורה ישירה ומהירה כתוצאה מהפרעות פתאומיות ביונוספירה, כמו שינוי בצפיפות הפלזמה בשכבה זו ובתנועתה כתוצאה מהתפרצות שמשית. בשעות הלילה, השכבות הנמוכות יותר ביונוספריה נעלמות, מה שגורם לכך שאינדקס השבירה האפקטיבי של היונוספירה לעלות מעל לערכו של אינדקס השבירה של כדור הארץ. הדבר מוביל ל"קפיצות" גדולות יותר במרחקים של שידורי הלילה. גלי קרקע מדיה וקבצים בנושא גלי רקיע בוויקישיתוף Navy- Propagation of Waves Basics of Radio Waves Propagation גלי רקיע – לתקשורת ארוכת טווח, באתר New-Tech OnLine, ‏2013-07-07
גשר הרכבת הטורקי על נחל ניצנה

גשר הרכבת הטורקי על נחל ניצנה היה גשר אבן שנבנה מעל נחל ניצנה (ואדי אל עוג'ה), בתקופת מלחמת העולם הראשונה כחלק מהתשתית שהקימו הטורקים עבור מסילת הרכבת מנחל שורק לקוסיימה. הגשר פוצץ על ידי הבריטים על מנת למנוע מהטורקים העברת כוחות וציוד לסיני. הגשר נבנה על ידי הטורקים במאי 1916 כחלק מפרויקט סלילת מסילת הרכבת מנחל שורק לקוסיימה שבסיני שנבנתה על מנת לתמוך במאמץ הטורקי לכיבוש תעלת סואץ. פרויקט זה החל בקיץ 1915 ונמשך עד קיץ 1916 אז הגיעה המסילה עד תחנת הרכבת בעוג'ה אל-חפיר שם היה בסיס צבאי גדול. עם סיום הסלילה החלו הטורקים להסיע ציוד וכוחות לכיוון סיני. בעקבות תבוסתם בקרב רומני והתקדמות הבריטים לכוון עזה, ויתרו הטורקים על התוכנית לכיבוש תעלת סואץ ופנו לבצר את קו עזה. עקב כך נפסק המשך הסלילה לכוון סיני אולם הקו המשיך לשרת את הכוחות הטורקיים. לאחר הכשלונות של הכוחות הבריטים לכבוש את עזה (קרב עזה הראשון וקרב עזה השני) חששו הבריטים שהטורקים ינסו לחדש את המתקפה לכוון תעלת סואץ ולכן ב-22 במאי 1917 יצא כח בריטי גדול מאזור תל שרוחן ויום למחרת חיבל ב-21 ק"מ של מסילה וב-9 גשרים בין ביר עסלוג' לעוג'ה אל-חפיר. אחד מהגשרים שחובל היה הגשר על נחל ניצנה. לאחר פעולה זו לא נבנו הגשרים מחדש ופעילות הרכבת, בקטע מביר עסלוג' דרומה, לא חודשה. בתקופת המנדט סללו הבריטים כביש מביר עסלוג' לעוג'ה (לימים נבנה כביש 211 במקביל אליו). הגשר של הכביש מעל נחל ניצנה השיק לגשר הרכבת הטורקי ההרוס. הגשר עצמו נוצק מבטון אולם הבריטים השתמשו בכמות גדולה מאבני הגשר הטורקי על מנת לחזק את דפנות הנחל. עם השנים נקברו אומנות הגשר תחת סחף של אבנים וחול. בשנת 2010 גרם שיטפון גדול לקריסת הגשר הבריטי וחשיפת אומנות גשר הרכבת. הגשר על נחל ניצנה נבנה מכיוון צפון מזרח לדרום מערב על גבי 8 קשתות. יסודות הגשר (האומנות) נחפרו באפיק הנחל. הקשתות נבנו על ידי שימוש בפיגומי עץ שאיפשרו הנחת אבני הקשת ואבן הראשה בראשם. הגשר מולא באבני גוויל ואדמה ואבני גזית מסותתות בצד החיצוני. בעקבות פיצוץ הגשר, מיחזור האבנים, סחף המים, גנבת אבנים וכרייה בערוץ הנחל נותרו רק האומנות כשחלק מהן נעקר ממקומו לאחר שבסיסיהן נחשפו. מדידת אומנות הגשר הראתה שרוחב הערוץ בתקופת הקמתו היה קטן מרוחבו ב-2016 מה שמצביע על התרחבות הערוץ בעקבות השיטפונות והכריה. כקילומטר מדרום לגשר נבנתה תחנת רכבת שם התפצלה המסילה ל-8 שלוחות ששירתו את המחנה הטורקי הגדול במקום. שרידי הגשר (כמו גם כל מסילת הרכבת) הוכרזו כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל אולם לא נעשתה שום פעילות שימור. מדיה וקבצים בנושא גשר הרכבת הטורקי על נחל ניצנה בוויקישיתוף גשר נחל ניצנה בסוללת מסילת הברזל העות'מאנית, מועצה אזורית רמת הנגב, עיתון #195 דף 9, מאי 2014 רון טל וערן רישמן, סקר הגשרים במסילת הרכבת באר שבע - ניצנה, באתר שדה בוקר אמנון (בוצי) ליבנה, תעצרו את הרכבת, אני רוצה לרדת(הקישור אינו פעיל), באתר רשות הטבע והגנים אליהו טלמון, רכבת טורקית בנגב, באתר ynet, 2 באוקטובר 2002 טיול אל הגשרים של מחוז הדרום, באתר "מפה" (אורכב) כשקטרים צפרו בנגב - אתרי המסילה הטורקית מגבול ישראל-מצרים עד מבואות באר שבע, באתר "רכבות בנגב" הטורקים אומנם בנו סוללה עד קוסיימה אבל הניחו פסים רק עד בארותיים גשרים נוספים שחובלו היו: גשר הרכבת הטורקי נחל רביבים, הגשר מעל נחל באר חיל, הגשר מעל נחל הבשור (ליד אשלים) והגשר מעל נחל לבן שיטפון 2010 גרם, בנוסף, לקריסת הגשר החדש של כביש 211 הנמצא מצפון לגשר הישן
אוכף של קוף

במתמטיקה, אוכף של קוף היא משטח תלת־ממדי אשר מוגדר על ידי המשוואה z = x 3 − 3 x y 2 . {\displaystyle z=x^{3}-3xy^{2}.\,} המשטח נקרא כך כיוון שיש לו שלוש "שלוחות", דבר שמתאים להיות כאוכף לקוף כיוון שהקוף צריך אוכף גם לזנבו. נקודת האפס (0,0,0) היא הנקודה היחידה בה שיפוע המשטח הוא אפס וגם הנקודה היחידה בה העקמומיות הגאוסיינית של המשטח היא 0. בכל השאר הנקודות העקמומיות היא שלילית. ניתן גם להגדיר את המשטח על ידי הפונקציה המרוכבת התלת־ממדית הבאה: z ( x , y ) = Re ⁡ ( x + i y ) 3 . {\displaystyle z(x,y)=\operatorname {Re} (x+iy)^{3}.} ומכאן ניתן לראות כי: z ( t x , t y ) = t 3 z ( x , y ) . {\displaystyle z(tx,ty)=t^{3}z(x,y).} לכל t ≥ 0. מכאן ניתן לראות כי המשטח תלוי ב-z אשר נמצא על מעגל היחידה. אם נסתכל על כל נקודה במעגל היחידה כ-z=eiφ, עבור φ בין 0 ו-2π, אז ניתן להגדיר את הפונקציה כ- z(φ)=cos 3φ. ניתן להכליל את הרעיון של אוכף של קוף לבעל k שלוחות על ידי הנוסחה z(φ)=cos kφ. פרבולואיד היפרבולי נקודת אוכף אוכף של קוף, באתר MathWorld (באנגלית)
ארון גורדון

ארון אדיסון גורדון (באנגלית: Aaron Addison Gordon; נולד ב-16 בספטמבר 1995) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסמול פורוורד בקבוצת דנוור נאגטס מליגת ה-NBA. גורדון נולד בסן חוזה שבקליפורניה והצטיין בכדורסל במדי נבחרת התיכון שלו. בכיתה י"א נבחר ל"מר כדורסל של התיכונים" במדינת קליפורניה וחזר על הישג זה גם שנה אחר כך. ב-2013 השתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, הוא נבחר ל-MVP של המשחק בו קלע 24 נקודות ולקח 8 ריבאונדים. ב-2011 היה חבר בסגל נבחרת ארצות הברית עד גיל 16 שזכתה באליפות האמריקות, הוא השיג באליפות ממוצע של 17 נקודות, 11.2 ריבאונדים ו-4.6 אסיסטים למשחק. ב-2013 היה חבר בסגל נבחרת ארצות הברית עד גיל 19 שזכתה באליפות העולם בכדורסל, שהתקיימה בפראג שבצ'כיה. באליפות השיג ממוצעים של 12.6 נקודות, 6.2 ריבאונדים ו-1.9 אסיסטים למשחק ונבחר ל-MVP של הטורניר. גורדון שיחק כדורסל במשך שנה אחת באוניברסיטת אריזונה, בה קלע 12.4 נקודות ולקח 8 ריבאונדים בממוצע למשחק. הוא נבחר לחמישיית העונה בליגת ה-PAC-12 ולפרשמן של העונה. לאחר עונה זו גורדון בחר להעמיד עצמו לבחירה בדראפט ה-NBA של 2014. הוא נבחר במקום הרביעי בסיבוב הראשון של דראפט ה-NBA‏ 2014, על ידי אורלנדו מג'יק. לאחר 11 משחקים בעונתו הראשונה ב-NBA סבל משבר בכף רגלו ונאלץ להחמיץ 32 משחקים רצופים בטרם חזר לשחק. את העונה סיים עם ממוצע של 5.2 נקודות ו-3.6 ריבאונדים למשחק. בעונתו השנייה שולב יותר בחמישייה הפותחת והשיג ממוצע של 9.2 נקודות ו-6.5 ריבאונדים למשחק. במהלך סוף-שבוע האולסטאר ב-NBA של עונת 2015/2016 השתתף בתחרות ההטבעות והפסיד בגמר לזאק לאבין, בתחרות שהוגדרה כאחת הטובות בכל הזמנים. במשחק השני של עונת 2017/2018 קלע גורדון שיא קריירה של 41 נקודות, בניצחון קבוצתו מול ברוקלין נטס, ועד לסיום אותה עונה הציג יכולת טובה עם שיאי קריירה של 17.6 נקודות ו-7.9 ריבאונדים בממוצע למשחק. ביולי 2018 חתם על הארכת חוזה באורלנדו לארבע עונות נוספות, עבור כ-84 מיליון דולר. ב-6 ביולי 2020 השיג את הטריפל דאבל הראשון בקריירה שלו, לאחר שקלע 17 נקודות, אסף 11 ריבאונדים ומסר 12 אסיסטים במשחק מול מינסוטה טימברוולבס. ב-25 במרץ 2021 הועבר גורדון בטרייד לדנוור נאגטס. בתמורה קיבלו המג'יק את גארי האריס, אר. ג'יי. המפטון ובחירת סיבוב ראשון עתידית בדראפט. בסיום עונת 2022/2023 זכה עם קבוצתו באליפות ה-NBA. אחיו, הכדורסלן דרו גורדון, נהרג בתאונת אופנוע ביוני 2024. מדיה וקבצים בנושא ארון גורדון בוויקישיתוף ארון גורדון, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ארון גורדון, ברשת החברתית אינסטגרם פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN פרופיל, באתר אוניברסיטת אריזונה ארון גורדון באתר האליפות ארון גורדון, באתר האליפות Aaron Gordon and Zach LaVine raise the bar for the dunk contest, באתר ESPN, ‏14 בפברואר 2016 גורדון ופורנייה מובילים את אורלנדו לניצחון מול ברוקלין, באתר ESPN,‏ 25 באוקטובר 2017 גורדון מסכם על הארכת חוזה באורלנדו, באתר bleacherreport.com,‏ 2 ביולי 2018 רוס וגורדון מובילים את המג'יק לניצחון מול מינסוטה, באתר ESPN,‏ 29 בפברואר 2020
HD 93403

HD 93403 הוא כוכב כפול המורכב משני כוכבים כחולים בעלי בהירות גבוהה. הכוכב ממוקם במרחק של 10,000 שנות אור מכדור הארץ בערפילית שדרית (קארינה) בקבוצת הכוכבים שדרית. הכוכב בעל סיווג ספקטרלי של O5.5III, אך הוא מורכב משני סיווגים שונים של שני הכוכבים המרכיבים את הכוכב הכפול - העל ענק כחול והכוכב הכחול מהסדרה הראשית והם O5.5I ו O7V בהתאמה. שני הכוכבים מקיפים את מרכז מסתם המשותפת בזמן של 15 יממות במסלול אשר רדיוסו נע בין 93 ל 149 רדיוסי שמש. HD 93403, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "HD 93403".
סיטרד-חליין

סיטרד-חליין (בהולנדית: ‏Sittard-Geleen‏Ⓘ‏, בלימבורגית: Zittert-Gelaen) היא עיר במחוז לימבורג שבהולנד. העיר הוקמה ב-2001 כאיחוד של הרשויות לשעבר של סיטרד, חליין ובורן. סיטרד-חליין גובלת במערב בבלגיה ובמזרח בגרמניה. על פי ממצאים ארכאולוגיים מתוארכת ההתיישבות הראשונה בסיטרד לכ-7,000 שנים לפני זמננו. העיר של היום נוסדה ככל הנראה בשנת 850 לספירה לערך והיא נבנתה סביב לתל מלאכותי המוקף חומת עץ. סיטרד מוזכרת לראשונה במקורות משנת 1157. ב-1243 הוענקו לה זכויות העיר על ידי דוכס לימבורג. ב-1400 היא נמכרה לדוכס יוליך והיא נותרה בבעלותו עד 1794. העיר נחרבה ונבנתה מחדש כמה פעמים עקב שריפות ועקב עימותים צבאיים שהתחוללו בין המאות ה-15 וה-17. העיר בוצרה עד שהיא נהרסה כמעט לחלוטין ב-1677 במהלך מלחמת הולנד. תחת הכיבוש הצרפתי, בשנים 1794 – 1814, הייתה סיטרד חלק ממחוז רור. לאחר מכן היא הייתה חלק מהולנד, למעט בשנים 1830 – 1839, כאשר היא הצטרפה למהפכה הבלגית. במלחמת העולם השנייה נכבשה העיר על ידי הגרמנים, שאיחדו כמה רשויות מקומיות קטנות, כמו ברוקסיטרד, לסיטרד. ב-18 בספטמבר 1944 שוחררה העיר על ידי הדיוויזיה המשוריינת השנייה של צבא ארצות הברית. החלק העתיק ההיסטורי של העיר לא סבל ברובו מנזקים במהלך המלחמה, למרות שהעיר שכנה על קו החזית במשך יותר מארבעה חודשים, שבהם יותר מ-4,000 פגזים הכו בעיר. לאחר המלחמה צמחה סיטרד במהירות ונבנו בה שכונות רבות. מכרות הפחם בסביבה היו הכוח המניע מאחורי צמיחתה הכלכלית של העיר, עד שהם נסגרו בשנות השישים והשבעים. כיום העיר מהווה מרכז תעשייתי וכן פועלים בה בנייני משרדים רבים. עד לסוף המאה ה-19 הייתה חליין לא יותר מאשר כפר קטן. במקום התגלו השרידים של אחד הכפרים הפרהיסטוריים העתיקים ביותר בהולנד. במאה ה-20 פעם בעיר מכרה בפחם הגדול ביותר באירופה, שהביא לגידול מהיר באוכלוסיית העיר. בשנות השישים והשבעים, נסגרו כל מכרות הפחם. עם זאת, חברת הפחם הלאומית של הולנד, שהופרטה ב-1989, נותרה פעילה בחליין, וכיום היא מייצרת כימיקלים. סיטרד היא ביתה של מועדון הכדורגל פורטונה סיטארד המשחק נכון ל-2020 בליגת העל ההולנדית, ושל מועדון הכדוריד סיטרדיה. מדיה וקבצים בנושא סיטרד-חליין בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סיטרד-חליין (בהולנדית) סיטרד-חליין, ברשת החברתית פייסבוק סיטרד-חליין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סיטרד-חליין, ברשת החברתית אינסטגרם סיטרד-חליין, ברשת החברתית LinkedIn סיטרד-חליין, סרטונים בערוץ היוטיוב משרד הסטטיסטיקה של הולנד
גלי קרקע

גלי קרקע הם סוג של גלים משטחיים המתפשטים לאורכו של תווך בתוך מדיום שונה, כמו גלי כובד בין שני נוזלים בעלי צפיפות שונה. גלים מכניים עשויים להיות אלסטיים או סייסמיים, כמו גלי ריילי (אנ'), או גלים אלקטרומגנטיים המתקדמים במוליך גלים בעל אינדקס שבירה משתנה בצורה הדרגתית. בשידורי רדיו, גלי קרקע הם גלים משטחיים המתפשטים בקרבת פני כדור הארץ. גלי קרקע מתפשטים במקביל ובסמוך לפני כדור הארץ, ועוקבים אחר העקמומיות של כדור הארץ. גלים המתקדמים ביעילות בצורה זו הם בעלי תדירויות נמוכות מ-3MHz. זאת משום שהם מצליחים לבצע עקיפה מוצלחת יותר סביב מכשולים בדרכם, בשל אורך הגל הגבוה שלהם. לפני כדור הארץ מקדם שבירה השונה מזה של האטמוספירה, ובתחום התדירויות הנמוכות מאוד (VLF- very low frequencies) זה מוביל ליצירתו של מוליך גלים התומך בהתקדמותם של גלי הקרקע בקיטוב אנכי. מוליכותה של הקרקע משפיעה על התפשטותם של גלי הקרקע. כאשר פני הקרקע מוליכים יותר, כמו מי ים, הדבר תורם להתפשטות בעלת איבודים פחותים יותר. באופן כללי, הקרקע אינה מוליך מושלם, ובעלת אינדקס שבירה משתנה באזורים שונים שלה. לכן, עם התקדמותם, הגלים לעיתים נוטים כלפי הקרקע ונבלעים בה, ולכן חלק מהסיגנל דועך אקספוננציאלית עם התקדמותו. גלי קרקע גם רגישים להפרעות אלקטרומגנטיות צמודות קרקע, כגון עמודי חשמל, או סערות ברקים. הגדלה של הספק השידור תאפשר שידור לטווח גדול יותר. מרבית שידורי ה-LF (בתחום 30-300kHz) הם כתוצאה מהתפשטותם של גלי קרקע. תדרי הביניים (בין 300kHz ו- 3MHz), כולל שידורי AM, מתקדמים כגלי קרקע, ואם היעד רחוק מאוד, אזי בשידור של גלי רקיע. ככל שיורדים בתדירות, כך ההפסדים בשידור גלי הקרקע קטן. כמו כן, בשידורים תת-ימיים, תדרים נמוכים ידועים מתקדמים טוב יותר במי הים. לכן שידורי VLF ו- LF שימושיים לרוב לשידורים צבאיים של ספינות וצוללות. גלי קרקע משמשים רדארי Over the Orizon (מעבר לאופק), שיכולים לאתר מטרות במרחקים גדולים מאוד, מעבר לאופק שיכול הרדאר לאתר בטווח ישיר, וזאת לרוב בתדרים של בין 2 עד 20MHz, וזאת בעזרת התקדמות על פני ימים ואוקיינוסים. כמו כן, לגלי הקרקע חשיבות עליונה בהתפתחותו של הרדיו, כאשר שידורי רדיו מקצועיים הסתמכו מאוד על גלי קרקע בתדרים נמוכים. תחנות שידור חובבניות הוגבלו אז לשידור בתדרים הגבוהים, בתחום HF, על מנת למנוע התאבכות וחסימה של שידורים של תחנות שונות המשדרות באותם תדרים. עקיפה גלי רקיע
מפלצת הכסף

מפלצת הכסף (באנגלית: Money Monster) הוא סרט קולנוע אמריקאי מ-2016 בבימויה של ג'ודי פוסטר. בסרט מככבים ג'ורג' קלוני, ג'ק אוקונל, ג'וליה רוברטס, דומיניק וסט, קטרינה בלף וג'יאנקרלו אספוזיטו. במהלך שידור חי של תוכנית הטלוויזיה "מפלצת הכסף" בהנחייתו של גורו ההשקעות לי גייטס (ג'ורג' קלוני) פורץ לאולפן צעיר חמוש (ג'ק אוקונל) ולוקח כבן ערובה את המנחה. הצעיר טוען כי איבד את כל כספו בעקבות השקעה כושלת במניית חברת IBIS, חברה בתחום מסחר אלגוריתמי עליה המליץ גייטס בשידור. פאטי, מפיקת התוכנית (ג'וליה רוברטס) מנסה להשתלט על המצב כשבמקביל מתבהרת קונספירציה סביב מניית החברה המדוברת. ג'ורג' קלוני - לי גייטס, פרשן פיננסי בעל תוכנית טלוויזיה פופולרית בשם "מפלצת הכסף" (בן דמותו של הפרשן האמריקאי ג'ים קריימר) ג'וליה רוברטס - פאטי פן, מפיקת התוכנית ג'ק אוקונל - משקיע שאיבד את כספו בעקבות אחת מהמלצותיו של גייטס דומיניק וסט - וולט קמבי, מנכ"ל חברת IBIS קטרינה בלף - דיאן לסטר, אחראית התקשורת בחברת IBIS ג'יאנקרלו אספוזיטו - קפטן מרקוס פאול צילומי הסרט החלו בפברואר 2015 בניו יורק וכללו בין השאר צילומים באתרים שונים במנהטן, בפרט ברובע הפיננסי. הקרנת הבכורה של הסרט התבצעה בפסטיבל הקולנוע בקאן ב-12 במאי 2016 ויום למחרת הופץ הסרט בארצות הברית. מדיה וקבצים בנושא מפלצת הכסף בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מפלצת הכסף מפלצת הכסף, ברשת החברתית פייסבוק מפלצת הכסף, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מפלצת הכסף, ברשת החברתית אינסטגרם "מפלצת הכסף", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מפלצת הכסף", באתר נטפליקס "מפלצת הכסף", באתר AllMovie (באנגלית) "מפלצת הכסף", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "מפלצת הכסף", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "מפלצת הכסף", באתר Metacritic (באנגלית) "מפלצת הכסף", באתר Hulu סרטים (באנגלית) "מפלצת הכסף", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אתר הסרט ביקורות אורון שמיר, עכבר העיר, "מפלצת הכסף": ההשקעה החכמה של הזמן הקרוב, באתר הארץ, 20 במאי 2016 נטליה ירמין, "מפלצת הכסף": עוד סרט כיפי על משבר כלכלי, באתר nrg‏, 20 במאי 2016 אילן קפרוב‏, נמר מנייר: "מפלצת הכסף" מוציא את המעוף מסרטי הכלכלה, באתר וואלה, 22 במאי 2016 שמוליק דובדבני, "מפלצת הכסף": אל תשקיעו בסרט הזה, באתר ynet, 22 במאי 2016 יעל שוב, "מפלצת הכסף": היו הרבה סרטים מעניינים על המשבר הכלכלי. זה לא אחד מהם, באתר Time Out ישראל, 23 במאי 2016 מיקי לוי, ‏הלך הכסף, באתר גלובס, 26 במאי 2016 עכבר העיר, חדש על המסך: מי חטף את ג'ורג' קלוני?, באתר הארץ, 19 במאי 2016 Why Jim Cramer needs to watch ‘Money Monster’, אתר מרקטווצ', 14 במאי 2016 Nightmare on Wall Street, בלומברג, 12 במאי 2016 אורון שמיר, עכבר העיר, פסטיבל קאן 2016: קן לואץ' עם הפרס הגדול, באתר הארץ, 23 במאי 2016
LP 71-82

LP 71-82 הוא ננס אדום, הנמצא בקבוצת הכוכבים דרקון כ-7.1 פארסק (23.2 שנות אור) מכדור הארץ. LP 71-82, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.