משבר האקלים

משבר האקלים העולמי הוא מונח המשמש לתיאור ההשלכות של שינוי האקלים והתחממות כדור הארץ. המונח נועד להמחיש את דחיפות הטיפול בנושא שינוי האקלים, ואת ההנחה שתתרחש כבר בעתיד הנראה לעין הסלמה חמורה במקרים של מזג אוויר קיצוני, אם הכלכלה העולמית תמשיך כסדרה. המונח שגור בקרב פעילים סביבתיים, כמו גם בעיתונות ובמדיה החברתית, ומצוי בשימוש גם במוסדות רשמיים בישראל ובעולם. ההתחממות של כדור הארץ היא זו שעומדת במרכז ההשפעות מרחיקות הלכת על האקלים. בהשוואה לתקופות קודמות, בסוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21 נמדדו מקרים תכופים יותר ויותר של אירועי קיצון אקלימיים. חודש יולי 2023 הוא החודש החם ביותר שנמדד מזה 40 שנה. מדענים משערים, על פי חקירת טבעות עצים ושוניות אלמוגים, כי חודש זה הוא החם ביותר מזה 120,000 שנה. מאז תחילת העידן התעשייתי, עם ייצורו ההמוני של מנוע הקיטור ומאוחר יותר גם של מנוע הבנזין, החל האדם להשתמש בדלקים מאובנים באופן אינטנסיבי בהרבה ממה שהיה עד אז. המיכון והאוטומטיזציה הביאו לגידול מעריכי בדרישת האנרגיה וחומרי הגלם מצד האנושות, כמו-גם בגידול אוכלוסייה, פליטת גזי חממה, עיבוד שטחי חקלאות ומרעה (ובכלל זה חקלאות תעשייתית), חציבת משאבי טבע ועוד. כבר במחצית השנייה של המאה ה-19 בחנו מספר מדענים, כמו ג'ון טינדל וסוונטה ארהניוס את ההשפעות של פליטת גזי חממה על האקלים והעלו השערות ראשוניות שייתכן שבכוחה של התעשייה האנושית לשנות את האקלים העולמי. בשנות ה-30 הציג לראשונה גאי סטיוארט קלנדר (אנ') הוכחה אמפירית להשפעות אנושיות על האקלים. במהלך המאה ה-20, נוסדו ברחבי העולם מספר לא מבוטל של ארגונים סביבתיים אזרחיים שונים, עוד בטרם צצו מוסדות בחסות המדינות, ובטרם הוגדרו ההתחממות העולמית ושינוי האקלים כמשבר. בעברם, נטו הארגונים להתייחס לתופעות נקודתיות, כגון הכחדת מינים או הפשרת קרחונים, מבלי לשזור אותן לחיזוי של קריסת מערכות כוללת. בין הארגונים הוותיקים והבולטים בעולם, ניתן למנות את מועדון סיירה, הקרן העולמית לשימור חיות הבר וגרינפיס. בישראל פועלות החברה להגנת הטבע, רשות הטבע והגנים, הקרן הקיימת לישראל ועוד. בין הגורמים שסייעו לעורר מודעות למצבו השברירי של כדור הארץ, ניתן למנות את התמונה "הגולה הכחולה" (בתמונה ) שצולמה בידי נאס"א בשנת 1968. זוהי אחת התמונות הראשונות של כדור הארץ במלואו, והראשונה בה נראה כל הצד המואר שלו. בתמונה ניתן לראות את כדור הארץ כגוף קטן, מבודד ושברירי – בניגוד לאופן בו ניתן היה לראות אותו בצילומים עד אז. לקראת סוף המאה ה-20, נוסדו בזה אחר זה גם מוסדות מדינתיים ובין-מדינתיים, במטרה למנוע את המשבר או למזער את נזקיו. בשנות ה-50 החלו חוקרים לעבוד בשיתוף פעולה עם גורמי ממשל אמריקאים ולהגביר את המודעות לצורך לפעול לצמצום נזקי האקלים, והחל משנות ה-60 פורסמו דו"חות ממשלתיים רשמיים שהזהירו מפני עליית ריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה והשלכותיה. שיתוף הפעולה הבינלאומי התחיל בוועידת האומות המאוחדות על סביבת האדם (אנ'), ואיתה ייסוד התוכנית הסביבתית של האו"ם. בהמשך, הוקמו הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים, ועידת המסגרת של האו"ם בנושא שינויי אקלים, וכן ועידות האומות המאוחדות לשינוי אקלים, שמתכנסת בקביעות מדי שנה מאז 1995. ההסכם הבינלאומי הראשון הנחתם הוא פרוטוקול קיוטו, בשנת 1992. השימוש במילה "משבר" במקום "שינוי", נעשה שגור בידי סגן נשיא ארצות הברית לשעבר, אל גור, מאז סוף שנות ה-80 של המאה ה-20. בשנת 2004 הוקמה קואליציית משבר האקלים, ובעקבותיה המונח הפך רשמי. תשומת הלב העולמית למשבר האקלים התגברה גם בזכות סדרת אירועים בינלאומיים של פעילי אקלים, שהחלה עם שביתת בתי הספר למען האקלים שיזמה גרטה טונברי. ערך מורחב – מצב חירום אקלימי מצד אחד, במשך מספר עשורים התקיימה הכרה רשמית מצד מדינות העולם בכך שקיימת סכנה ממשית לאנושות; אך מצד שני, לא ננקטו צעדים נרחבים בקנה-מידה עולמי או ארצי להפחתת פליטות גזי החממה (ננקטו צעדים להקטנת יעדי הגברת הפליטות, אך לא לצמצום שלהן). לכן, הוחלט בקרב מספר ארגונים לדרוש ממנהיגי העולם להתייחס אל המצב כאל מצב חירום. התגבשה מטרה משותפת למספר ארגונים, להפעיל לחץ על פוליטיקאים בעולם לנקוט צעדי חקיקה שיצמצמו את השימוש במקורות אנרגיה מתכלים, יעודדו מעבר לשימוש במקורות אנרגיה חלופיים, ובאופן כללי יפחיתו את חותם הפחמן (כלומר, כמות גזי החממה הנפלטים) של מדינות העולם. עד שנת 2020, מספר מדינות וגופים הכריזו על מצב חירום אקלימי, בהם הפרלמנט האירופי, צרפת וקנדה. בארצות הברית הוקמה ועדת בית הנבחרים על משבר האקלים. בסוף שנת 2018 חתמו 415 גופי השקעה מוסדיים על הצהרה משותפת ובה דרישה למדינות העולם לנקוט פעולות מיידיות לטיפול במשבר האקלים כדי למנוע נזקים פיננסיים כבדים. בתחזית שפרסמה במקביל חברת ההשקעות שרודרס, העריכה שאם לא יינקטו כל פעולות מנע למשבר האקלים, צפויים הפסדים שנתיים בגובה 23 טריליון דולר לכלכלה העולמית לטווח הארוך. בסוף העשור השני של המאה ה-21, הוגשו תביעות על ידי מדינות בארצות הברית וגופים נוספים שהאשימו את חברות הנפט והגז הגדולות על כך שידעו, כבר לפני 50 שנה ויותר, את ההשלכות המסוכנות של פעילותן מצד אחד, ומצד שני השקיעו משאבים בהסתרת המידע מהציבור ובהפצת ספק וחוסר אמון במדע, כל זאת על מנת שהכנסותיהן לא ייפגעו. ב-9 באוגוסט 2021 פורסם דוח מיוחד של הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים של האו"ם שקבע חד-משמעית ששינויי האקלים הם מעשה ידי אדם. הדוח אף קבע כי התחממות נוספת היא בלתי נמנעת, וכי ניתן למנוע התחממות דרסטית אף יותר על ידי הפחתה ניכרת בפליטת גזי החממה. בפברואר 2022, פורסם החלק השני של הדו"ח, המציג את הפגיעות בבני האדם דרך מערכות אקולוגיות שנפגעו, או ישירות דרך אירועי מזג אוויר קיצוניים, ותיאר כיצד פעולות לטווח הזמן הקרוב יכולות לצמצם, אך לא למנוע לחלוטין, את הנזקים הצפויים. ההשלכות השונות של המשבר משפיעות זו על זו באופנים רבים. כך, למשל, אסונות הטבע משפיעים באופן מיידי בצורה של הרוגים ונזק לרכוש ולערכי טבע, וגם פוגעים אנושות ביכולת לקיים חקלאות כלכלית, מאיצים הכחדת מיני בעלי חיים, ועוד. דוגמה נוספת היא המִדְבּוּר, שפוגע ביכולת של צמחים לגדול, מה שמאיץ את המידבור עצמו. ההשלכות פוגעות באזורים שונים באופן שונה. כך, בעוד שבחצי הכדור הצפוני מתמודדים עם גלי חום כבדים ושריפות, באנטארקטיקה הולך ופוחת כיסוי הקרח, שנמצא בחסר גדול. בניתוח שפורסם בשנת 2023 נכתב כי כיסוי הקרח כבר לא מתאזן לאחר החורפים, ושכמות הקרח החסרה זהה לגודלה של ארגנטינה. לעיתים תופעה אחת עלולה להחמיר תופעות אחרות. כך למשל, ההפשרה המואצת של כיפת הקרח בגרינלנד מוציאה מאיזון את המסוע הימי, שמשפיע בתורו על כלל האקלים על פני כדור הארץ. את השינויים במסוע הימי החלו למדוד לפני כעשור[דרושה הבהרה]. זרם הגולף, שהוא חלק ממערך זה, תורם למיתון האקלים באזור בריטניה וצפונה, בהשוואה לאזור מקביל באותו קו רוחב באוקיינוס השקט (דוגמת אלסקה). הזרם הולך ומאט את זרימתו וצפויות לכך השלכות על שינויים אקלימיים באזור זה. כדור הארץ בסכנה לעבור את רף 2 מעלות הצלזיוס ביחס לרמות הטרום-תעשייתיות עוד במאה הנוכחית, בעקבות עלייה ברמת הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה. ערכים מורחבים – ההתחממות הגלובלית, שינוי אקלים השפעותיה של ההתחממות העולמית כוללות את עליית גובה פני הים, שינויים בכמויות המשקעים ואופן פיזורם. שינויים אלו עלולים גם להגדיל את התדירות ואת העוצמה של אירועי מזג אוויר קיצוניים, כמו שיטפונות, בצורות, גלי חום והוריקנים, לגרום למדבור, להקטין את כמות המים הזורמים בנחלים בקיץ, או לתרום להכחדת מינים ביולוגיים, הנתונים כבר היום בסכנת הכחדה. ההשפעות של שינוי האקלים על בני האדם הן, בין היתר, איום על הביטחון התזונתי בשל ירידה בתנובות החקלאיות, נטישה של אזורים מיושבים ונזק לתשתיות שנגרם מעליית מפלס הים. העליות הקיצוניות ביותר בהתחממות פני השטח של הכדור נמצאות באזור הארקטי, ושם הן גורמות לנסיגה של קרחוני יבשה, של קרחוני ים, ושל קפאת-עד (פרמפרוסט). באופן כללי, טמפרטורות גבוהות יותר מביאות ליותר גשם ושלג, אבל במספר אזורים הן גורמות דווקא להתגברות שיטפונות ושרפות יער. השפעות סביבתיות כוללות הכחדה של מערכות אקולוגיות או הגירה שלהן. המערכות האקולוגיות שנמצאות באיום מיידי הן שוניות האלמוגים, מערכות אקולוגיות הרריות (אנ'), ומערכות אקולוגיות באזור הארקטי (אנ'). מפני שלמערכת האקלים יש הרבה "אינרציה" וגזי החממה יישארו באטמוספירה לזמן רב, השינויים האקלימיים והשפעותיהם ימשיכו להתבטא יותר ויותר אפילו אם פליטות נוספות של גזי חממה יופסקו. ערך מורחב – מדבור שינויי מזג האוויר הקיצוניים יוצרים קושי רב לקיום חקלאות. הדבר בא לידי ביטוי בסחיפת קרקע, בעודף משקעים, בשינויי טמפרטורה קיצוניים, בבצורות, ביובש, בסופות חזקות ועוד. בנוסף לטיפול קרקע לא מקיים – משבר האקלים צפוי להביא לייקור המזון, עד כדי רעב המוני בעולם המערבי. מזיקים למיניהם מסתגלים בקלות יחסית לשינויי אקלים. ההתחממות מקלה על התרבותם ותפוצתם. לדוגמה, במטעי קקאו במערב אפריקה התרבו מזיקים דמויי פטריה וכנימות המעבירות נגיפים. בהודו נסקו מחירי העגבניות ב-700% בשל עיכוב בגשמי המונסון והתפשטות כנימות. כרמי זיתים באיטליה נפגעו קשה על ידי חיידק. תולעת שמקורה באמריקה פגעה בשדות חיטה בסין. בפלורידה ובברזיל תקף חרק עצי תפוז. בנוסף נפגעה החקלאות בפלורידה גם על ידי הוריקנים. עלייה מתמדת בטמפרטורת כדור הארץ מרחיבה את רצועת המדבריות העולמית. כך, למשל, קו הצחיחות מצפין בישראל במהלך השנים. ככל שאזורי המדבר בעולם מתרחבים, גובר הקושי לגדל גידולים חקלאיים רבים. התחממות כדור הארץ צפויה להגדיל את השפע של פתוגניים צמחיים פטרייתיים רבים הנישאים בקרקע, עם השלכות משמעותיות המאיימות על התפוקה ביטחון המזון, הפריון החקלאי, הסחר והגישה לחקלאות בשווקים בינלאומיים. במחקר שהתפרסם בכתב העת "ביקורות טבע מיקרוביולוגיה" (nature reviews microbiyology) חקרו את ההשפעות הנוכחיות והעתידיות של שינויי האקלים על ביוגרפיה של פתוגניים, שכיחות וחומרת מחלות, השפעותיהן על מערכות אקולוגיות טבעיות, חקלאות וייצור מזון ומצאו כי שינויי האקלים גורמים להתפרצויות מחלות צמחיות המהוות סיכונים משמעותיים לביטחון המזון העולמי ולקיימות הסביבתית ברחבי העולם. שינוי האקלים ומצבי הקיצון, גורמים להתפרצויות מחלות צמחיות, מהווים סיכונים משמעותיים לביטחון המזון העולמי, לקיימות הסביבתית ברחבי העולם, לאובדן הפריון והמגוון הביולוגי. במחקר בדקו כיצד שינוי האקלים השפיעו על ביוגרפיה של פתוגניים, שכיחות וחומרת מחלות, השפעותיהן על מערכות אקולוגיות טבעיות, חקלאות וייצור מזון, שינוי התפתחות והופעתם של זנים פתוגניים חדשים. אחת הסיבות היא הגלובליזציה והסחר הבינלאומי שהגבירו את תנועת פתוגניים של יבול בין יבשות בעשורים האחרונים, כולל תופעת ההגירה בין ארצות. סיבה נוספת היא ששינויים אקלימיים אקולוגיים ושיטות ניהול קרקע מודרניות שנשלטות על ידי מונו-תרבותיות וגידולים בצפיפות גבוהה, ככל הנראה הקלו על הופעתם והסתגלותם של פתוגניים צמחיים המסוגלים להתפשט מעבר לטווחים הגאוגרפיים הרגילים שלהם. החוקרים קראו לצורך בממשק מדעי-מדיני שעובד בשיתוף פעולה הדוק עם ארגונים בין-ממשלתיים רלוונטיים, כדי לספק ניטור וניהול יעיל של מחלות צמחים תחת תרחישי אקלים עתידיים, להבטיח ביטחון מזון וחומרי תזונה לטווח ארוך וקיימות של מערכות אקולוגיות טבעיות. כ"כ קראו למאמץ עולמי חיוני לניהול סיכונים סוציו-אקונומיים הקשורים לעלייה הצפויה בהתפרצויות מחלות צמחיות, במיוחד במדינות בעלות הכנסה נמוכה. הממשק המדעי-מדיני העולמי, מקוים שישלוט במעקב אחר מחלות צמחים במדינות מתפתחות ויפחית את הסיכון להעברת מחלות לאזורים אחרים לאובדן הפריון והמגוון הביולוגי. מעקב זה יהווה כלי חיזוי שייסע בהפחתת הסיכונים לביטחון המזון, לרווחת האדם, לביטחון תעסוקתי עבור קהילות מקומיות, עם פוטנציאל להפחית הגירה בלתי חוקית וסכסוכים לאומיים או אזוריים. משבר האקלים יכול להשפיע במידה שונה על קבוצות שונות באוכלוסייה. ייתכן קשר בין יכולת ההסתגלות לשינוי אקלים לבין עוני ותנאי מחיה. קבוצות בעלות מדרג סוציו-אקונומי שונה עלולות להיות מושפעות במידה שונה. תופעת ההגירה הסביבתית כבר קיימת בעולם, והצפי הוא שההגירה תלך ותגדל, ככל שמשבר האקלים יחריף. אל"ם (מיל') ד"ר איתן ישראלי כותב: המשבר הזה הוא אחד הגורמים לכך שמאות פליטים מאפריקה מסתננים לארץ (ישראל) מדי חודש. ... את המשמעויות של משבר האקלים קשה לעכל, מה גם שהנטייה הטבעית של האנשים בכלל ושל הפוליטיקאים בפרט היא לעסוק בדחוף ובמיידי ולא בתהליכים איטיים שמתפרסים על פני עשרות שנים. — מתוך כתב העת מערכות, גיליון 492 בשנת 2020 סימנו חוקרים שונים נקודות השקה בין העלייה בטמפרטורה העולמית לבין עלייה באלימות[דרושה הבהרה]. הדבר מקושר לקושי לייצר מזון ולהתגברות כוחן של מיליציות אזרחיות. ד"ר שירה עפרון מהמכון למחקרי ביטחון לאומי הודיעה: "שינוי האקלים הוא לא הגורם היחיד שמביא לטרור, אבל הוא מכפיל סיכון ומעודד אי יציבות". ערך מורחב – אירוע ההכחדה בהולוקן ביחד עם פעולות נוספות של האדם, משבר האקלים הוא גורם משמעותי להכחדת מינים רבים של בעלי חיים. הכחדת מינים מהווה ביטוי של הפרת המאזן האקולוגי, וכן מגבירה את הפרתו בעצמה. מדענים מעריכים שהמשך הכחדת המינים תפגע, בסופו של דבר, גם באדם – התלוי במיני בעלי חיים לצורך הישרדותו הוא. קיים קושי עקרוני לייחס למשבר האקלים את התרחשותו של אסון טבע, שכן מאז ומעולם התרחשו אסונות טבע אקלימיים. כמו כן, בהתרחשותו של אסון בודד יכולים להיות מעורבים מספר גורמים. לדוגמה, שרפה יכולה להיגרם באופן ישיר בשל הצתה (או כל גורם אחר שאינו קשור למשבר האקלים), ולהתפתח לכדי שרפת יער קטלנית בשל יובש קיצוני ששרר באזור בחודשים שקדמו להצתה – יובש שכן קשור למשבר האקלים. כך היה עם כמה מהאירועים המוצגים בפרק זה. עם זאת, קיימת הסכמה נרחבת בקרב מדענים כי עצימות ותדירות אירועי הקיצון האקלימיים הולכות וגדלות, וכי הסיבה העיקרית לכך היא פעילות האדם על כדור הארץ (בעיקר פליטת גזי חממה). שיאים חדשים – הן של מידות החום, הן של הקור, והן של כמויות משקעים אטמוספיריים – נשברים בתדירות גבוהה ממה שהיה צפוי אילו העולם היה מתנהל כסדרו ללא השפעת האדם. ערך מורחב – שרפת יער לאורך שנים חלה מגמת עלייה בתדירותם ובעוצמתם של גלי חום, מה שמגביר משמעותית את ההסתברות לשריפות יער. פרופ' קורין לה קוור מאוניברסיטת מזרח אנגליה אומרת בנוגע לגל השרפות באוסטרליה (2019–2020): מה שאנחנו רואים כיום זה תוצאה של התחממות של מעלה אחת בערך, והאימפקט רק ילך ויחריף ככל שנתמהמה ולא נעשה את מה שדרוש על מנת לייצב את האקלים העולמי. (...) זה לא הנורמלי החדש, זה שלב מעבר בדרך לאירועים חמורים יותר. — מתוך כתבה באתר כלכליסט, 15.1.2020 ערך מורחב – הוריקן מחקר משנת 2011 הראה כי קיימת פעילות מוגברת של סופות הוריקן בעלות תנועה צפונה בצפון האוקיינוס האטלנטי. ערך מורחב – עליית מפלס הים רוב תושבי כדור הארץ חיים בסמוך לים. עקב זאת, העלייה הצפויה בשל נסיגת קרחונים בקטבים צפויה להביא לגלי פליטים בכל העולם, ולפגוע בחייהם של מיליארדים. על פי צוות מחקר מאוניברסיטת אוהיו שבחן את עונתיות הקרחונים במשך 40 שנים, בשנת 2020 עבר מדף הקרחונים בגרינלנד נקודת "שיווי-משקל" בהאצת איבוד המסה של הקרחונים, כאשר המדפים איבדו כשליש מנפחם בארבעת העשורים שנמדדו . מכיוון שנסיגת קרחונים מגרינלנד היא התופעה התורמת ביותר לעליית מפלס הים, המשמעות היא שכבר לא ניתן יהיה למנוע לחלוטין עלייה של מפלס פני הים, אלא להקטין או להאט אותה. ערך מורחב – גל חום מחקר משנת 2004 צופה גידול בעוצמתם, בתדירותם ובמשכם של גלי חום בעולם במהלך המאה ה-21. ערך מורחב – שיטפון אירועים של כמות משקעים גבוהה בזמן קצר מביאים לשיטפונות – ואלו נעשים נפוצים יותר ויותר. ערך מורחב – גל קור אף על פי שהמגמה הכללית העולמית היא התחממות – היא גורמת בעקיפין גם לאירועי קיצון של גלי קור חריפים. מתוך צפייה בטבלה נראה כי כמות השרפות הנגרמות עקב העלייה בטמפרטורה הוא תופעה נפוצה ברשימת אסונות הטבע עקב משבר האקלים. בנוסף להתמודדות עם גזי החממה, האנושות חייבת להיערך לקראת התמודדות עם עומסי חום במקומות בהם ריכוזי האוכלוסייה גבוהים - באזורים העירוניים. חשוב ביותר לנטוע שדרות עצים, המתאימים בוטנית לאזור ולמטרה ברחובות הערים, כדי ליצור הצללה עבור הולכי הרגל, ולהוריד את עומסי החום, וזאת בנוסף ליתרונות של עצים והשפעתם על אכות האוויר. ערך מורחב – הכחשת שינוי האקלים אף על פי שישנו קונצנזוס מדעי לגבי שינויי האקלים, והקביעה שבני האדם הם גורם משמעותי לכך הולכת ומתבססת, עדיין מצויות בשיח דעות המביעות ספקנות לגבי מידת המעורבות של בני האדם בגרימת המשבר, השפעות המשבר על האנושות, או פוטנציאל ההסתגלות של האדם לשינויים. מכחיש משבר האקלים המפורסם ביותר הוא ככל הנראה נשיא ארצות הברית לשעבר, דונלד טראמפ. טראמפ ידוע בדעותיו המתכחשות לעצם קיומה של בעיית התחממות, ואילו הציטוט המפורסם ביותר שלו בנושא, הוא כפי הנראה: "קפוא בחוץ, איפה לעזאזל 'ההתחממות הגלובלית'??". הציטוט מתייחס לגל הקור באמריקה הצפונית בשנת 2019, בו נשברו מספר שיאי קור (כתוצאה ממשבר האקלים). טענה נוספת היא שתופעות אקלימיות שאינן קשורות למשבר "מגויסות" על ידי פעילים מוטי אג'נדה על מנת לייחס למשבר חומרה רבה, תוך ביטול הגישה המדעית שאינה מובילה למסקנות חד-משמעיות לגבי חלק מהתופעות. בשנת 2010 התפרסם ספרם של המדענית נעמי אורסקס וההיסטוריון אריק קונווי – "סוחרי הספק". בספר הם עורכים הקבלה בין הדיון בנושא הכחשת ההתחממות הגלובאלית לבין מחלוקות ציבוריות מדעיות קודמות. ההקבלה שמודגשת במיוחד בספר היא לקמפיין שארגנה תעשיית הטבק במטרה ליצור ספק מכוון בנוגע לקשר הסיבתי שבין עישון לבין נזקי בריאות, אף שכבר התקיים קונצנזוס מדעי בנושא. אורסקס הוכיחה כבר ב-2004 במאמרה "הקונצנזוס המדעי על שינוי האקלים", שהתפרסם בכתב העת Science, שלא קיימת מחלוקת משמעותית בקהילה המדעית בנוגע לממשות של ההתחממות העולמית מסיבות הקשורות לפעילות האנושית. בשנת 2016, חתמה ישראל על הסכם פריז. בשנת 2019, פורסמה החלטת ממשלה בנושא משבר האקלים אך עד 2021 לא הוכנה בישראל תוכנית היערכות מתוקצבת להתמודדות עם סכנות המשבר. תוכנית "שינוי כיוון 2020" היא תוכנית פעולה מקיפה שהוכנה על ידי גורמים מקצועיים, אוניברסיטאות וארגוני סביבה, והושקה בבית הנשיא בחודש פברואר 2020. התוכנית מיועדת לממשלה ולגורמי ממשל מקומי. היא קוראת למקבלי ההחלטות לשנות כיוון בכל פעולה הנעשית במסגרת אחריותם, בהקשר למשבר האקלים. במקביל ובהתאמה לתוכנית זאת, מפתחים משרדי ממשלה את התוכנית הלאומית לאקלים ולאנרגיה מתחדשת ברשויות המקומיות. זו תוכנית משולבת של משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה, משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי ופורום ה-15. במסגרת התוכנית, משרד האנרגיה יעודד ויתמוך ברשויות המקומיות להגדלת ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות ולהפחתת גזי חממה, המשרד להגנת הסביבה יוביל את המינהלת להיערכות לשינוי אקלים שהוקמה במסגרת יישום החלטת ממשלה להיערכות לשינוי אקלים מיולי 2018, ומשרד הפנים יקדם את התוכנית האסטרטגית להיערכות ולהגברת חוסן השלטון המקומי לשינויי אקלים ולהגדלת מנועי הצמיחה הכלכליים. בשנת 2021 הממשלה אישרה את תוכנית הפחתת פליטות גזי חממה כמתחייב בהסכם פריז, המציגה יעדי אקלים להפחתת הפליטות בסקטורים שונים במשק למשך 30 השנים הקרובות. לפי התוכנית, עד שנת 2050 תופחת פליטות גזי חממה בהיקף של לפחות 85% ביחס לפליטות ישראל בשנת 2015. ההחלטה קובעת גם יעד ביניים לשנת 2030 של הפחתה של 27% בפליטות. התוכנית קובעת כיעד הפחתה של 96% פליטות גזי חממה מסקטור התחבורה, הפחתה של 85% מסקטור החשמל ושל 92% בתחום הפסולת העירונית. החלטת הממשלה אינה כוללת הקצאת תקציב בפועל ליישומה, והיעדים נמוכים יחסית לאלה שהציבו מרבית המדינות המפותחות בעולם. בנוסף אושרה תוכנית "מאה צעדים". במרץ 2022 נערכה בתל אביב הפגנה למען האקלים בה השתתפו כאלף בני נוער. ההתחממות הגלובלית הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים אפקט החממה הכחשת שינוי האקלים שיא תפוקת הנפט אנרגיה מתחדשת אמת מטרידה (סרט דוקו של אל גור בנושא ההתחממות הגלובלית) סוחרי הספק פוליטיזציה של המדע סביבתנות הגנת הטבע והסביבה קיימות מדיה וקבצים בנושא משבר האקלים בוויקישיתוף התחזית: גיהנום, סדרת כתבות על משבר האקלים באתר "הארץ" "מחירי הבתים יירדו, שוקי ההון יתמוטטו": הדו"ח הדרמטי של ממשל טראמפ על משבר האקלים, באתר TheMarker‏, 9 בספטמבר 2020 אתר קול המדע - הקרן הלאומית למדע, ‏המיקרואורגניזמים הימיים שמעידים על שינויי האקלים, באתר "הידען", October 17, 2020 ויקטור ישראל, שינוי האקלים ומעמדה הגאופוליטי של ישראל, באתר INSS המכון למחקרים, פברואר 2021 נויה מטלון, רגע לפני האפוקליפסה, ליברל, גיליון אוקטובר 2021 יונה לייבזון, ‏ההשפעות של ההתחממות הגלובלית על ארה"ב, באתר ‏מאקו‏, 19 בדצמבר 2021 זווית, סוכנות ידיעות למדע וסביבה, אם רוב הנוער מוטרד ממשבר האקלים, למה כל-כך מעט ממנו עוסק בכך?, באתר הארץ, 7 ביולי 2022 לי ירון, המפה מציגה: 72,612 מפעלים ומתקנים שמחריפים את משבר האקלים ברחבי העולם, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2022 עדי וולפסון, הקשר בין השרב למשבר: בשירות המטאורולוגי החלו לחבר את הנקודות, באתר העין השביעית, 13 ביוני 2023 שני אשכנזי, המדענים מבוהלים: קרח הים באנטרקטיקה בשפל היסטורי, באתר כלכליסט, 31 ביולי 2023 אור פילק, שחר בוקמן, זה לא מזג האוויר שהשתגע, זה אנחנו ‒ ריאיון עם פרופ' אפרת מורין על שיטפונות וחיזויים, באתר "אקולוגיה וסביבה", 3 באוגוסט 2023 AFP, יוגב ישראלי, מדפי הקרח בצפון גרינלנד איבדו כשליש מנפחם מאז 1978, באתר ynet, 12 בנובמבר 2023 ניר חסון, את התשובה שענו 77% מהמדענים בסקר הזה לא נרצה לשמוע. אבל חייבים להקשיב להם, באתר הארץ, 16 במאי 2024 ד"ר יובל רוזנברג, חורף שובר שיאים: מה קורה בסביבה?, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 24 במרץ 2024 הרצאה - שינויי אקלים וקריסת ציוויליזציות, רוני אלנבלום, האוניברסיטה העברית (2014) הוועידה השנתית ה-51 למדע ולסביבה - ג'ונתן ספרן פויר, סרטון בערוץ "האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה", באתר יוטיוב (אורך: 20:28) קולין פרייס, לכדור הארץ יש חום!, סרטון בערוץ "TAUVOD", באתר יוטיוב, 23 באפריל 2023 דף הבית של אתר "נאס"א: שינויי אקלים והתחממות כדור הארץ" (באנגלית) מפה עולמית אינטראקטיבית של מתקני נפט וגז 11.2022 (באנגלית) זמן לפעול עכשיו - רוג'ר האלם, "המרד בהכחדה" (באנגלית) (כתוביות בעברית) שני אשכנזי, ‏משבר האקלים: 11,000 מדענים מזהירים מפני "סבל בל יתואר", באתר גלובס, 6 בנובמבר 2019 תמי גנות-רוזנשטרייך, משבר האקלים: איום על הכלכלה ועל החיים עצמם, באתר כלכליסט, 13 בדצמבר 2019 משבר האקלים - לא בצלחת שלי, מתוך אתר מגמה ירוקה פוסט מתוך עמוד הפייסבוק של תנועת המרד בהכחדה ישראל(הקישור אינו פעיל, 18.6.2021) איך משבר האקלים הורג אותנו?, דניאלה אפלבלט, מכון דוידסון, 14/1/2020 אתר ועדת בית הנבחרים של ארצות הברית על משבר האקלים (באנגלית). Extreme Weather, U.S. Global Change Research Program אילנה קוריאל, ירון דרוקמן, יולי 2023 הוא כנראה החודש החם ביותר ב-120 אלף השנים האחרונות, באתר ynet, 27 ביולי 2023 Naomi Oreskes, Testimony before the Committee on Environment and Public Works - United States Senate, אוניברסיטת סטנפורד הפאנל המלא באתר יוטיוב (באנגלית) How climate change got labeled a 'crisis' (באנגלית) אתר האינטרנט של The Climate Crisis Coalition (באנגלית) הצעת חוק: ישראל במצב חירום אקלימי, עצומה בהגשת סתיו שפיר והתנועה הירוקה בית המשפט העליון בהולנד: הממשלה מחויבת להגן על אזרחיה נוכח משבר האקלים, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2019 הפרלמנט האירופי הכריז על "מצב חירום אקלימי", באתר הארץ, 28 בנובמבר 2019 Assemblée Nationale - Energie et climat, Amendement n° ce566, ‏14 ביוני 2019 (בצרפתית). National climate emergency declared by House of Commons, ‏17 ביוני 2019 (באנגלית). ענקיות ביטוח ופנסיה באזהרה חסרת תקדים על שינויי האקלים, באתר כלכליסט, 10 בדצמבר 2018 חברות נפט ידעו לפני עשורים על הנזק הבריאותי שבדלקי מאובנים והסתירו זאת, באתר הארץ, 29 במרץ 2021 States and cities scramble to sue oil companies over climate change, The Washington Post, September 15, 2020 הולך הולך ומתחמם – דו"ח המומחים הבין-ממשלתי על שינויי אקלים – IPCC, באתר GOV.IL נעה פישר, "חשש מהשלכות חמורות ובלתי הפיכות": דו"ח מדאיג של האו"ם על משבר האקלים, באתר ynet, 28 בפברואר 2022 Climate Change 2022, ICPP, ‏28 February 2022 שני אשכנזי, המדענים מבוהלים: קרח הים באנטרקטיקה בשפל היסטורי, באתר כלכליסט, 31 ביולי 2023 ישראלי, יוגב (2023-12-13). "ההיסטוריה של הפחמן הדו-חמצני האטמוספרי ב-66 מיליון השנים האחרונות". Ynet. נבדק ב-2023-12-16. Bruce M. Campbell, Sonja J. Vermeulen, Pramod K. Aggarwal, Caitlin Corner-Dolloff, Reducing risks to food security from climate change, Global Food Security 11, 2016-12, עמ' 34–43 doi: 10.1016/j.gfs.2016.06.002 מועצת המחקר הלאומית של ארצות הברית, Climate Change: Evidence, Impacts and Choices, Scribd (באנגלית) Global Warming Effects, National Geographic, ‏2019-01-14 N. Knowlton, The future of coral reefs, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America 98, 2001-05-08, עמ' 5419–5425 doi: 10.1073/pnas.091092998 OA US EPA, Climate Impacts on Ecosystems (באנגלית) Peter U. Clark, Jeremy D. Shakun, Shaun A. Marcott, Alan C. Mix, Consequences of twenty-first-century policy for multi-millennial climate and sea-level change, Nature Climate Change 6, 2016-4, עמ' 360–369 doi: 10.1038/nclimate2923 לימור אלוף, החקלאות התעשייתית, שישראל מומחית בה, היא מהכשלונות הגדולים של האנושות. איך מונעים אסון?, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2019 Mass starvation is humanity’s fate if we keep flogging the land to death, ג'ורג' מונביוט, הגרדיאן, 11.12.2017 (באנגלית) בלומברג, כך משבר האקלים עוזר למזיקים ומחלות להשמיד את המזון שלנו, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2023 בראג'ש ק. סינג, מנואל דלגאדו-באקריזו, שינויי האקלים משפיעים על פתוגניים של צמחים וביטחון תזונתי, nature reviews microbiology 21, מאי - 2023, עמ' 640-656 ניתוח חברתי של משבר האקלים: האם מתבסס אי-צדק אקלימי ברמה המקומית?, באתר אקולוגיה וסביבה, ‏2021-04-04 התחזית: יהיה לוהט, אל"ם (מיל') ד"ר איתן ישראלי, כתב העת מערכות גילון גיליון 492 עמ' 22 אילנה קוריאל, "שינוי האקלים ישפיע על המוכנות של צה"ל", באתר ynet, 17 באוגוסט 2020 שילוב קטלני: משבר האקלים והכחדת מינים על ידי האדם, אסף רוזנטל, הידען, 22.12.2019 צפריר רינת, דו"ח דרמטי של האו"ם: האנושות מסכנת את המשך החיים על כדור הארץ, באתר הארץ, 6 במאי 2019 גל החום באירופה: "היום החם בהיסטוריה", באתר ynet, 25 ביולי 2019 עומר כביר, מדענים: השריפות באוסטרליה הן רק קדימון לעתיד לבוא, באתר כלכליסט, 15 בינואר 2020 Wang; Gillies (2011). "Observed Change in Sahel Rainfall, Circulations, African Easterly Waves, and Atlantic Hurricanes Since 1979". International Journal of Geophysics. 2011: 1–14. doi:10.1155/2011/259529. AFP, יוגב ישראלי, מדפי הקרח בצפון גרינלנד איבדו כשליש מנפחם מאז 1978, באתר ynet, 12 בנובמבר 2023 חוקרים: אבדו הסיכויים להצלת הקרח בגרינלנד, באתר ‏מאקו‏, 15 באוגוסט 2020 Warming Greenland ice sheet passes point of no return, אוניברסיטת אוהיו Tebaldi, Claudia; Meehl, Gerald A. (2004-08-13). "More Intense, More Frequent, and Longer Lasting Heat Waves in the 21st Century". Science (באנגלית). 305 (5686): 994–997. doi:10.1126/science.1098704. ISSN 0036-8075. PMID 15310900. שני אשכנזי, ‏הגשם בתל אביב הוא רק חלק משינויי האקלים, וגם חברות הביטוח מבינות את זה, באתר גלובס, 5 בינואר 2020 אם כדור הארץ מתחמם - איך זה שארה"ב קופאת?, באתר הארץ, 30 בינואר 2019 תוכנית בנושא ההתחממות הגלובלית ושינוי האקלים לעל יסודי, תוכנית בהוצאת מגמה ירוקה, מרכז השל לקיימות והרשת הירוקה בגלל הבצורת הקשה בהודו: 1,300 חקלאים התאבדו בתוך חצי שנה, באתר TheMarker‏, 4 במאי 2016 לעיר של 10 מיליון איש נגמרים המים, באתר ynet, 23 ביוני 2019 סיגל בן דוד, ‏גל החום באירופה: “צריכים להיערך לערכים קיצוניים כאלה", באתר מעריב אונליין, 1 ביולי 2019 Summer heat killed nearly 1,500 in France, officials say, BBC News, 9.9.2019(באנגלית) "מספר ההרוגים כתוצאה מהמערבולת הפולארית עלה ל-21", כתבה באתר ה-BBC ‏(1 בפברואר 2019) "גופתו של אדם נמצאה ליד אצטדיון", כתבה באתר Edmonton Journal ‏(3 בפברואר 2019) ונציה מוצפת: "תוצאה ישירה של שינויי האקלים", באתר כלכליסט, 13 בנובמבר 2019 שלושה הרוגים בהתרסקות מטוס כיבוי באוסטרליה, מדרום לקנברה, באתר הארץ, 23 בינואר 2020 66 People Have Died in Indonesia's Devastating Floods, HILLARY LEUNG, time.com, 8/1/2020 מי הים עולים, בירתה שוקעת ועשרות מתים בהצפות, אך אינדונזיה אדישה למשבר האקלים, באתר הארץ, 5 בינואר 2020 אחיה ראב"ד, שבוע הצפות: חמישה קורבנות ונזק אדיר | תיעוד מרחפן בנהריה, באתר ynet, 9 בינואר 2020 יונתן אייקנבאום, הקשר בין השריפות באוסטרליה להצפות בישראל, באתר ynet, 12 בינואר 2020 גל החום הקיצוני בקנדה ממשיך לגבות קורבנות: כ-700 בני אדם מתו בשבוע, באתר הארץ, 3 ביולי 2021 40 מעלות בלונדון: נשבר שיא החום בבריטניה, באתר ynet, 19 ביולי 2022 שריפות ענק משתוללות במערב אירופה. כוחות הכיבוי חסרי אונים, באתר הארץ, 17 ביולי 2022 שני אשכנזי, החזית הירוקהבמקום לשתול עוקרים: לאן נעלמו העצים בערי ישראל?, באתר כלכליסט, 14 ביוני 2023 van der Linden, S. L., Leiserowitz, A. A., Feinberg, G. D., & Maibach, E. W. (2015). The scientific consensus on climate change as a gateway belief: Experimental evidence. PloS one, 10(2), e0118489 Watts, Jonathan (2021-10-19). "'Case closed': 99.9% of scientists agree climate emergency caused by humans". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2023-07-27. ציוץ של דונלד טראמפ ברשת החברתית טוויטר Ethan Siegel ,This Is Why Global Warming Is Responsible For Freezing Temperatures Across The U.S., Forbes, Jan 30, 2019 ניר סתיו, לא כל הצפה היא בגלל משבר האקלים, באתר הארץ, 9 בפברואר 2021. ניתן לקרוא את טקסט הכתבה גם כאן Naomi Oreskes, The Scientific Consensus on Climate Change., Science, 5702 306, December 2004, עמ' 1686 doi: 10.1126/science.1103618 החלטות ממשלה בנושא שינוי אקלים, באתר GOV.IL לי ירון, מבקר המדינה משרטט כישלון נרחב בהיערכות למשבר האקלים ומתריע: האזרחים בסכנה, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2021 דן לביא, דו"ח מבקר המדינה: 84% מהגופים הציבוריים לא מוכנים להתמודדות עם משבר האקלים, באתר ישראל היום, 26 באוקטובר 2021 תוכנית שינוי כיוון – אקלים ישראל תכנית לאומית לאקלים ולאנרגיה מקיימת ברשויות המקומיות – אקלים ישראל שני אשכנזי, ‏הממשלה אישרה תוכנית אקלים, אך היישום שלה מוטל בספק, באתר גלובס, 25 ביולי 2021 חשיפה: תוכנית 100 הצעדים של הממשלה להתמודדות עם משבר האקלים, באתר ynet, 24 באוקטובר 2021 ניר חסון, "דור שלם דורש עתיד": כאלף בני נוער השתתפו בצעדת האקלים בתל אביב, באתר הארץ, 25 במרץ 2022