מלחמות ישראל

מיום הקמתה, נלחמה מדינת ישראל בתשע מלחמות, עברה שתי אינתיפאדות וגלי טרור פלסטיני והייתה מעורבת במספר רב של מבצעים צבאיים, פעולות תגמול, עימותים צבאיים וסבבי לחימה, שאינם מוגדרים כמלחמות. כל אלה מהווים את ההיבט הצבאי במכלול המורכב של יחסי החוץ של ישראל. העימותים הבאים הוכרו בישראל רשמית כמלחמות ישראל: מלחמת העצמאות (30 בנובמבר 1947 – 20 ביולי 1949), הידועה גם בשם "מלחמת השחרור", "מלחמת הקוממיות" או "מלחמת תש"ח". הייתה מלחמה יזומה על ידי מדינות ערב וערביי ארץ ישראל לסיכולה של תוכנית החלוקה ומניעת הקמתה של מדינת ישראל. בסיומה נקבע קו שביתת הנשק המכונה "הקו הירוק". ראש הממשלה ושר הביטחון: דוד בן-גוריון, הרמטכ"ל: יעקב דורי. מלחמת סיני (29 באוקטובר 1956 – 5 בנובמבר 1956), הידועה גם בשמה הרשמי "מבצע קדש", הייתה מלחמה יזומה של ישראל, בשיתוף המעצמות האירופיות הממלכה המאוחדת וצרפת, לכיבוש חצי-האי סיני והשתלטות על תעלת סואץ. ראש הממשלה ושר הביטחון: דוד בן-גוריון, הרמטכ"ל: משה דיין. מלחמת ששת הימים (5 ביוני 1967 – 10 ביוני 1967), שבעקבותיה התרחב בכמה מונים השטח שבשליטת מדינת ישראל ("הקו הסגול"): יהודה ושומרון, רמת הגולן וסיני נכבשו מידי ירדן, סוריה ומצרים, בהתאמה. רה"מ: לוי אשכול, שר הביטחון: משה דיין, הרמטכ"ל: יצחק רבין. מלחמת ההתשה (11 ביוני 1967 – 7 באוגוסט 1970) הייתה מאמץ מצרי בעיקרו לשחוק את רצון הלחימה של כוחות צה"ל בחצי-האי סיני ובתעלת סואץ, ולעורר התנגדות בעורף הישראלי להמשך הכיבוש של סיני – זאת, לא עלה בידי המצרים לעשות. ראש הממשלה: לוי אשכול ואחר כך גולדה מאיר. שר הביטחון: משה דיין. הרמטכ"ל: חיים בר-לב. מלחמת יום הכיפורים (6 באוקטובר 1973 – 24 באוקטובר 1973), הידועה בפי הערבים כמלחמת אוקטובר הגדולה או מלחמת הרמאדן, בה ניסו מצרים וסוריה להחזיר לעצמן חלק מהשטחים שאיבדו במלחמת ששת הימים, ובסופה היו בירותיהן מאוימות על ידי כוחות צה"ל. ראש הממשלה: גולדה מאיר. שר הביטחון: משה דיין. הרמטכ"ל: דוד אלעזר (דדו). מלחמת לבנון הראשונה (6 ביוני 1982 – 29 בספטמבר 1982), או בשמה הרשמי מבצע שלום הגליל; החלה כ"מבצע שלום הגליל", שנועד להרחיק את איומי הקטיושות מלבנון ולסלק ממנה את ארגוני הטרור. ראש הממשלה: מנחם בגין. שר הביטחון: אריאל שרון. הרמטכ"ל: רפאל איתן. המערכה ברצועת הביטחון (30 בספטמבר 1982 – 24 במאי 2000) מערכה צבאית שהחלה ב-30 בספטמבר 1982, עם סיום מבצע שלום הגליל, והסתיימה ב-24 במאי 2000, עם יציאת צה"ל מלבנון. במערכה נלחמה ישראל לצד צד"ל בארגונים השיעים אמל וחזבאללה, שנהנו מתמיכת סוריה ואיראן. המערכה הסתיימה עם נסיגת ישראל מרצועת הביטחון. ראש הממשלה: מנחם בגין (בתחילתה), אהוד ברק (בתומה). שר הביטחון: אריאל שרון (בתחילתה), אהוד ברק (בתומה). הרמטכ"ל: רפאל איתן (בתחילתה), שאול מופז (בתומה). מלחמת לבנון השנייה (12 ביולי 2006 – 14 באוגוסט 2006), התחילה כמבצע צבאי מוגבל בתגובה לחטיפת שני חיילי מילואים על ידי חזבאללה, אך בהדרגה התעצמה לעימות רחב יותר. ראש הממשלה: אהוד אולמרט. שר הביטחון: עמיר פרץ. הרמטכ"ל: דני חלוץ. מלחמת חרבות ברזל (7 באוקטובר 2023 – מתמשך) נפתחה בעקבות מתקפת פתע שארגן חמאס, הגוף השולט ברצועת עזה מאז השתלט עליה בשנת 2007. במתקפה נרצחו ונהרגו כ-1,145 ישראלים ונחטפו 250 חטופים לעזה. בתגובה, ישראל פתחה במלחמה כנגד חמאס ושלטונו ברצועת עזה בתמיכת ארצות הברית ומדינות נוספות, במהלך המלחמה הצטרפו ארגוני טרור נוספים ללחימה נגד ישראל כמו חזבאללה החות׳ים בתימן ואף הרפובליקה האיסלאמית של איראן. ראש הממשלה: בנימין נתניהו. שר הביטחון: יואב גלנט. הרמטכ"ל: הרצי הלוי. במלחמת העצמאות טרם התגבשו תפקידי המטה הכללי. מפקדי צה"ל היו: רמטכ"ל: יעקב דורי, ס.: צבי איילון, ראש אג"ם: יגאל ידין, ראש שירות מודיעין: איסר בארי, חיים הרצוג, ראש אכ"א: משה צדוק, אפסנאות: יוסף אבידר, מ. חזית הצפון: משה כרמל, מ. חזית תיכון: דן אבן, שלמה שמיר, מ. חזית מרכז: צבי איילון, מ. חזית דרום: יגאל אלון מ. חזית ירושלים: דוד מרכוס, מ. שירות אוויר: יהושע אשל, ישראל עמיר, אהרן רמז, מ. שירות ים: גרשון זק, נחמן (פול) שולמן, שלמה שמיר, מ. שירות משוריינים: יצחק שדה, ראש אגף הדרכה: אליהו בן חור ערך מורחב – מבצעי צבא הגנה לישראל מבצע ליטני (14 במרץ 1978 – 21 במרץ 1978) שלושה ימים לאחר פיגוע כביש החוף פלש צה"ל לחלקה הדרומי של לבנון עד לנהר הליטני, והחזיק בשטח זה במשך כשלושה חודשים. מבצע ענבי זעם (11 באפריל 1996 – 27 באפריל 1996) מבצע צבאי שביצע צה"ל בדרום לבנון במשך 17 יום בין 11 באפריל ו-27 באפריל 1996, בעקבות ירי רקטות של ארגון חזבאללה ליישובים בגבול הצפון. היה זה המבצע הנרחב והארוך ביותר שנערך בתקופת המערכה ברצועת הביטחון. מבצע עופרת יצוקה (27 בדצמבר 2008 – 18 בינואר 2009) היה מבצע צבאי של צה"ל שהחל בתגובה לשיגור רקטות מרצועת עזה לישראל, והוא כלל תקיפות אוויריות וכניסה קרקעית. המבצע הסתיים לאחר 22 ימי לחימה, לאחר שישראל הכריזה על הפסקת אש חד-צדדית. מבצע צוק איתן (8 ביולי 2014 – 26 באוגוסט 2014), מבצע צבאי נגד חמאס בעזה שהחל לנוכח ירי הרקטות המתגבר מאז תחילת "מבצע שובו אחים" שהחל לאחר ששלושה נערים ישראלים נחטפו ונרצחו. בתחילה נערך על ידי כוחות חיל האוויר וחיל הים ובהמשך הצטרפו גם כוחות היבשה. מבצע שומר החומות (10 במאי 2021 – 21 במאי 2021), מבצע צבאי של צה"ל ברצועת עזה, שהחל ביום ירושלים, כ"ח באייר ה'תשפ"א, 10 במאי 2021, לאחר שארגוני הטרור הפלסטינים בהובלת חמאס החלו בירי רקטות מסיבי לעבר אזור ירושלים ועוטף עזה (ובהמשך גם למרכז ולצפון הארץ) בעקבות המהומות בישראל (2021). מלחמת האזרחים של צפון תימן (26 בספטמבר 1962 – 1 בדצמבר 1970) – מעורבות מוגבלת שהתבטאה בהצנחת סיוע לממלכת תימן במסגרת מבצע רוטב ודורבן. מלחמת האזרחים בלבנון (13 באפריל 1975 – 13 באוקטובר 1990) – לחמה לצד החזית הלבנונית נגד חזבאללה (בתמיכת איראן), נגד אש"ף ונגד צבא סוריה ששלט בחלקים גדולים בלבנון. ישראל השתלבה במלחמות אלו במבצע ליטאני, מלחמת שלום הגליל והמערכה ברצועת הביטחון. מבצע המאמץ הפעיל (4 באוקטובר 2001 – 9 בנובמבר 2016) – הייתה חלק מהקואליציה שסייעה למדינות נאט"ו באחת ממבצעי הארגון למלחמה בטרור. המבצע נועד למנוע תנועת מחבלים או הברחת נשק להשמדה המונית. מלחמת האזרחים בסוריה (15 במרץ 2011 – עד היום) – במהלך המלחמה אירעו תקריות בקרבת הגבול וישראל הרבתה לתקוף כוחות איראנים שהוצבו במדינה. בנוסף היו דיווחים שישראל חימשה קבוצות מורדים מתונות, בעיקר את ארגון פורסאן אל-ג'ולאן.[דרוש מקור] המלחמה בטרור בסיני (14 באוגוסט 2011 – עד היום) – חיל האוויר הישראלי תקף יעדים של פעילי טרור בצפון סיני, באישור נשיא מצרים, עבד אל-פתאח א-סיסי. בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים. לכל אחת מהמלחמות מאפיינים משלה, ואין מלחמה דומה לרעותה. בכל זאת יש מקום לבחינה משווה של המלחמות לפי קטגוריות שונות: מלחמת ברירה: האם הייתה בידי ישראל היכולת להימנע ממלחמה זו, או שהמלחמה נכפתה עליה על ידי אויביה? "מלחמת שלום הגליל" היא המלחמה הראשונה שעליה נאמר שהיא מלחמת "יש ברירה", אך משנטבע מונח זה, קל לטעון שגם "מבצע קדש" נכלל בקטגוריה זו, שהרי החל ביוזמת ישראל. בשני המקרים עמדה מדינת ישראל בפני בעיה קשה שהציבו בפניה אויביה, אך גדול הספק, בהתאם לנתונים שהיו ידועים לפני המלחמה, ועוד יותר מכך לפי תוצאותיה, האם יציאה למלחמה הייתה הצעד ההכרחי לפתרון בעיות אלה. יש הטוענים שאף מלחמת יום הכיפורים הייתה מלחמת "יש ברירה", משום שישראל לא התקדמה במסלול של שיחות שלום שהוצע לה בשנים שקדמו למלחמה, ובכך בחרה במודע במסלול המלחמה. מידת הפגיעה באוכלוסייה האזרחית: מלחמת חרבות ברזל בולטת יותר מכל קודמותיה בהיקף הפגיעה באוכלוסייה האזרחית. האסטרטגיה של חמאס במלחמה זו היא לפגוע באוכלוסייה האזרחית בישראל, ומרבית הקורבנות הישראלים במלחמה זו הם אזרחים. גם במלחמת העצמאות, שבה ניסו שני הצדדים לכבוש יישובים אזרחיים, הייתה פגיעה ניכרת באוכלוסייה אזרחית; ונהרגו מעל ל-2,400 אזרחים ישראלים, כך, כמה יישובים יהודיים חרבו ותושביהם גורשו (כפר עציון, בית הערבה, הרובע היהודי ועוד), וגורל דומה פקד כארבע-מאות יישובים פלסטינים שחרבו. הישגים טריטוריאליים: במרבית המלחמות כבשה ישראל שטחים נרחבים, מהם שנותרו בידה עד היום, ומהם שהוחזרו לאחר זמן קצר או ממושך. מלחמת ההתשה ומלחמת לבנון השנייה הן המלחמות היחידות שבהן לא היו לישראל יעדים טריטוריאליים (מעבר ליעד של שמירת הקיים). הנפת דגל הדיו המסמל את סיום מלחמת העצמאות טנקים ישראליים בעזה, מלחמת סיני תצלום הצנחנים בכותל המערבי שזכורה כתמונת הניצחון במלחמת ששת הימים, הכותל, ירושלים חיילים ישראליים על גשר פירדאן בתעלת סואץ במלחמת ההתשה, 1969 תמונות ממלחמת יום הכיפורים כוחות צה"ל בלבנון במלחמת לבנון הראשונה, 1982 תמונות מהמערכה ברצועת הביטחון חיילים מגדוד גרניט של חטיבת הנח"ל חוזרים מלבנון לאחר סיום מלחמת לבנון השנייה, אוגוסט 2006 כוחות צה"ל מתכוננים לכניסה לעזה במלחמת חרבות ברזל, 16 באוקטובר 2023 מבצעי צבא הגנה לישראל היסטוריה של צבא הגנה לישראל גד ברזילי, דמוקרטיה במלחמות: מחלוקת וקונצנזוס בישראל, ספרית פועלים, 1992 מוטי גולני, מלחמות לא קורות מעצמן, הוצאת מודן, 2002 בני מוריס, קורבנות: תולדות הסכסוך הציוני-הערבי: 1881–2001 (תרגם מאנגלית: יעקב שרת), עם עובד, 2004 ערן אלדר, מלחמת העמקים, התשה, צבא ואזרחים בחזית הצפון-מזרחית 1967–1970, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2022 מדיה וקבצים בנושא מלחמות ישראל בוויקישיתוף נזכור את כולם, אתר הנצחה לחללי מערכות ישראל ארצ'יבלד וייוול, ‏הטופוגרפיה של שדה-המלחמה הארץ ישראלי, מערכות גיליונות 2–3, יולי 1940 פרופ' זאב מעוז, מ-1948 ועד "עמוד ענן". ישראל מכורה למלחמות, באתר ynet, 23 בדצמבר 2012 מלחמות ישראל, באתר העמותה הישראלית להיסטוריה צבאית ליד אוניברסיטת תל אביב כפי שמופיע באתר משרד הביטחון Israeli Casualties in Battle, באתר הספרייה היהודית המקוונת Dupuy, R. Ernest; Dupuy, Trevor N. (1994). The Collins Encyclopedia of Military History. HarperCollins. p. 1343. Mitchell G. Bard, ‏The War of Attrition, 1967–1970, באתר הספרייה היהודית המקוונת Netanel Lorch, ‏The Arab-Israeli Wars, באתר משרד החוץ של מדינת ישראל, 2 בספטמבר 2003 (באנגלית) Lebanese Civil War 1982 The Lebanon War Daily Star. "Timeline of the July War 2006". Retrieved April 17, 2007. דו"ח ועדת וינוגרד עמ' 353, (מבוסס על נתוני מפקד רפואה פיקודי צפון מ-9 בנובמבר 2006) ※ 740 חללי המלחמה ששמותיהם הותרו לפרסום, באתר צה"ל, 14 באוקטובר 2024 מעין רודה, הדר גיל-עד, יואב זיתון, 150 ימים, 1,468 נרצחים ונופלים, 61,942 נפגעי פעולות איבה | כל מספרי המלחמה, באתר ynet, 4 במרץ 2024 ※ לפי INSS ומעודכן ל-24 ביולי 2024. בלחימה קיבל מינוי חירום של מפקד חטיבה 27 שלום הגליל, מבצע, באתר הכנסת אורי בר-יוסף, "בין מלחמה לשלום: הצעת ההסדר המצרית מפברואר 1973, הדחייה הישראלית ומלחמת יום כיפור כמלחמת ברירה", אלפיים 31, 324456 אורי בר-יוסף, יותר גרוע מגולדה ודיין, באתר הארץ, 14 במאי 2010