laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ואחרי הכל

"ואחרי הכל" (מוכר כ"צל חולף") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור ב-26 ביולי 2001 בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט כסינגל השלישי מתוך אלבום האולפן השישי שלה, יותר ויותר (2001). "ואחרי הכל" יצא כסינגל בנובמבר 2001, לאחר כמה חודשים מאז צאתו המקורית יחד עם רצועות האלבום יותר ויותר. "ואחרי הכל" הוא בלדה שקטה ועמוקה, השונה מאופי שיריה בדרך כלל. בשיר היא מספרת שמעבר לחיי הזוהר וההצלחה היא רוצה שלווה ושקט, והיא תרה אחר פינה קטנה ורגועה. בכתבה עבור וואלה! נכתב: ”היה מי שלא קיבל את השיר "סעידה סולטנה" בצורה טובה. אביה של אינטרנשיונל אמר לה "זה לא מוזיקה, במוזיקה צריך להיות גם כאב". באלבום יותר ויותר התחברה אינטרנשיונל לראשונה לאותו "כאב" שחסר לאביה ב"סעידה סולטנה". לצורך אחד השירים חברה לאמן כאוב אחר במוזיקה הישראלית – יהודה פוליקר. זהו השיר האהוב על אינטרנשיונל באלבום. בהופעות, לעומתזאת, היא ממעטת לבצעו. "אני מפחדת שאיחנק מהתרגשות" – אומרת”. על העיבוד אחראים אלי אברמוב ועדי כהן. מלבד הלחן, פוליקר שר את קולות הרקע בשיר. ב-6 באוגוסט 2001 נכנס למצעד הסינגלים העבריים השבועי של רשת ג' במקום השמיני. ב-26 באוגוסט הגיע לשיאו במקום השני, וב-18 בנובמבר יצא מהתרשים השבועי לאחר עשרה שבועות צעידה רצופה. בבמצעד הפזמונים השנתי של 2001 דורג במקום ה-27. נוסף על כך, "ואחרי הכל" זכה לביקורות חיוביות. עם צאתו נרשמה עלייה חדה במכירות האלבום יותר ויותר, שהגיעו ל-10,000 יחידות חודשיים וחצי לאחר צאתו. סרטון השיר "ואחרי הכל" באתר יוטיוב דנה אינטרנשיונל - ואחרי הכל (באנגלית), 2001-07-26, נבדק ב-2023-07-01 ואחרי הכל, באתר Dana International community עינב שיף‏, דנה אינטרנשיונל בת 40: הסיפורים שמאחורי השירים, באתר וואלה, 2 בפברואר 2012 Dana International - After All דנה אינטרנשיונל - ואחרי הכל, נבדק ב-2023-07-01 המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 6 באוגוסט 2001. המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 26 באוגוסט 2001. המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 18 בנובמבר 2001. מצעד השנתי תשס"א (2001)
ישמח ישראל (פירושונים)

ישמח ישראל (או "ישמח ישראל בעושיו") הוא שמם של מספר ספרים שיצאו לאור בין המאה ה-17 למאה ה-21; המפורסם מהם הוא ספרו של רבי ירחמיאל ישראל יצחק דנציגר, בין המוכרים שבספרי החסידות. הביטוי "ישמח ישראל" מקורו בתנ"ך, בפסוק ”יִשְׂמַח יִשְׂרָאֵל בְּעֹשָׂיו בְּנֵי צִיּוֹן יָגִילוּ בְמַלְכָּם”. האם התכוונתם ל... ישמח ישראל (קרקוב שפ"ו; מכונה גם "שולחן ערוך קטן") - קיצור של ארבעת חלקי שולחן ערוך, כולל פסקי דינים ומנהגים, מאת רבי ישראל שמואל קליהרי. הספר מסודר לפי חלקי השולחן ערוך, כשבכל אחד מהם חלוקת ערכים בסדר אלפביתי. ישמח ישראל (ירושלים תרל"ה) - ספר תפילות ופיוטים. ישמח ישראל (ורשה תרס"ט) - הערות וחידושים הלכתיים, מאת רבי ישראל (בן שלמה יעקב) רבינוביץ. ישמח ישראל (לודז' תרע"א-תרע"ב) - ספר חסידות על התורה ומועדי ישראל, מאת רבי ירחמיאל ישראל יצחק דנציגר, האדמו"ר השני מאלכסנדר. הספר נחשב כספר מרכזי בתורת החסידות. ישמח ישראל בעושיו (מקנס תרצ"א) - ספר תפילות ופיוטים. ישמח ישראל (וינה תרצ"ג) - דברי חסידות, על פי סדר מועדי ישראל, מאת רבי ישראל פרידמן מצ'ורטקוב. ישמח ישראל (לונדון תשי"ח) - חיבור על ענייני אהבת ישראל וארץ ישראל, מאת הרב יוסף ליטווין. ישמח ישראל (פלורידה תשכ"ו) - פירושים וחידושים על סדר פרשות השבוע, מאת הרב ישראל (בן ברוך פנחס) רבינוביץ. ישמח ישראל (ירושלים תשמ"ט) - פירושים, חידושים ודברי מוסר על סדר פרשות השבוע, מאת רבי יעקב חיים סופר. ישמח ישראל (ירושלים תשס"ד) - ספר הלכה על פורים, מאת הרב ישראל תנחום דרדק. ישמח ישראל (ירושלים תשס"ד) - קונטרס בעניין "אין למדים מקודם מתן תורה", מאת הרב ישראל חביב. ישמח ישראל (ירושלים תש"ע) - ליקוט הלכתי בעניין שירה וזמרה, והמסתעף, מאת הרב ישראל שמחה אברמסון. ישמח ישראל (בני ברק תש"ע ואילך) - קובץ תורני שיוצא לאור על ידי חסידות אלכסנדר. ישמח ישראל (ירושלים תשע"ו) - ספר מוסר והדרכה, מאת הרב יעקב ישראל לוגאסי. ישמח ישראל (אלעד תשע"ז) - דרושים וחידושים על מצוות הארץ ועל כשרות המאכלים, על מעגל השנה והחיים, חידושים על התנ"ך ועל הש"ס, מאת הרב שניאור זלמן רווח. ספר תהילים, פרק קמ"ט, פסוק ב'.
ארכיטרב

ארכיטרב היא קורה ראשית באדריכלות הקלאסית (ביוונית: arche - ראשי, בלטינית: Trabs - קורה), מכונה גם לעיתים "אפיסטיל" (epistyle). הארכיטרב מונח תמיד מעל כותרות העמודים והוא הבסיס התחתון של האנטבלטורה. בחזיתו של מבנה יווני קלאסי, לרוב מקדש, מעל הארכיטרב נמצאת שכבה אופקית נוספת של אפריז, קרניז הבולטת מעט קדימה וגמלון החותם את הכול מלמעלה. לפי הסדרים הקלאסיים השונים יש יחס מסוים בין גובה העמודים ועובי הקורה. יחס זה אינו נובע מסיבות טכנולוגיות בהכרח אלא בעיקר בשיקולי פרופורציה ואסתטיקה. על אף שהארכיטרב נראה כקורה אחת רציפה הוא תמיד רצף של קורות אבן קצרות באורך זהה למרחק בין מרכזי העמודים. משתמשים במושג ארכיטרב גם לתיאור של קורות ראשיות הנמצאות מעל חלונות ודלתות. בסגנונות שונים, שבהם יש מעל השער קשת במקום קורה, היא נקראת "ארכיוולט" (Archivolt). הארכיוולט, שנפוץ תחילה באדריכלות הרומית, הוא למעשה "התעגלות" של הארכיטרב הקלאסי. השימוש בו היה נפוץ בייחוד באדריכלות הגותית של ימי הביניים. ארכיטרב שנותר עומד מעל שישה עמודים במקדש סלינונטה בסיציליה. דוגמה לארכיוולט בקתדרלת שפייר הגותית אדריכלות קלאסית - מונחים הסדרים הקלאסיים מדיה וקבצים בנושא ארכיטרב בוויקישיתוף
כדורגל באולימפיאדת פריז (2024)

אולימפיאדת פריז (2024) נערכה בפריז, צרפת. משחקי הכדורגל האולימפיים החלו באופן רשמי ב-24 ביולי 2024, יומיים לפני טקס הפתיחה הרשמי. משחק הגמר (אנ') נערך ב-9 באוגוסט 2024. התחרויות נערכו בערים שונות ברחבי צרפת, כולל הבירה פריז. בטורניר הגברים השתתפו נבחרות אולימפיות מ-16 מדינות שונות, כשבטורניר הנשים השתתפו 12 נבחרות לאומיות. בטורניר הגברים ניתן לשתף את כדורגלני שנתון 2001 ואילך (כלומר ילידי 1 בינואר 2001 ומאוחר יותר) ועוד 3 כדורגלנים נוספים ללא הגבלת גיל (מכונים גם "חריגי גיל") – בעוד שבטורניר הנשים אין הגבלות גיל לכדורגלניות. בזכות העפלת נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 21 לחצי הגמר באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2023 הובטחה השתתפות נבחרת ישראל האולימפית בכדורגל בטורניר זה. 7 אצטדיונים ברחבי צרפת וכן בבירה פריז נבחרו לארח את טורנירי הכדורגל של האולימפיאדה. אתר האינטרנט הרשמי של כדורגל באולימפיאדת פריז (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא כדורגל באולימפיאדת פריז בוויקישיתוף אסי ממן, ‏היסטוריה: ישראל עלתה למשחקים האולימפיים, באתר ONE‏, 2 ביולי 2023 הישג ענק: נבחרת ישראל תשתתף באולימפיאדה, באתר ערוץ הספורט, 3 ביולי 2023 טבלת המדליות בכדורגל, מתוך אתר אולימפיאדת פריז 2024
התזמורת הקאמרית של וינה

התזמורת הקאמרית של וינה (בגרמנית: Wiener Kammerorchester) היא תזמורת קאמרית אוסטרית שמשכנה הוא הקונצרטהאוס של וינה. התזמורת הקאמרית של וינה נוסדה ב-1946, והמנהלים האמנותיים הראשונים שלו היו פרנץ ליצ'אואר, היינריך הולרייזר, פול אנגרר וקרלו זקי. כאשר פיליפ אנטרמון קיבל את התפקיד מ-1976 עד 1991, הוא החל מסורת של מנצחים הממלאים תפקיד כפול, והופיעו כמנצח וגם כסולן. פיליפ אנטרמון המשיך בתור מנצח הכבוד של התזמורת לכל חייו, והוביל אותה בסיבוב ההופעות ובסדרת המנויים שלה בקוצרטהאוס. בנוסף, התזמורת המשיכה להזמין אמנים בעלי תפקידים כפולים, ביניהם יהודי מנוחין, היינץ הוליגר, היינריך שיף ואולה רודנר. היינריך שיף היה המנצח הראשי של התזמורת הקאמרית של וינה מ-2005 עד 2008, כאשר פרש מתפקידו מסיבות בריאותיות. שטפן ולדר היה המנצח הראשי של התזמורת הקאמרית של וינה, משנת 2008 עד 2018. מאז 2018, המנצח האורח הראשי של התזמורת הוא ג'וג'י האטורי. ההקלטות המסחריות של התזמורת הקאמרית של וינה כוללות את ההקלטה השלמה הראשונה של הסימפוניות של יוזף היידן, בניצוחו של ארנסט מרזנדורפר. הסט הזה קיבל מהדורה מוגבלת מאוד ולא היה ידוע באותה תקופה. המוניטין הבינלאומי הגבוה של התזמורת מתועד על ידי סיורים קבועים שלקחו אותה ליפן, סין, טאיוואן, קוריאה, ארצות הברית, דרום אמריקה וכל מדינות אירופה. פרנץ ליטשאואר היינריך הולרייזר פול אנגרר (1956 - 1963) קרלו זקי (1966 - 1976) פיליפ אנטרמון (1976 - 1991) ארנסט קובאצ'יץ' (מנהיג אמנותי, 1996 - 1998) כריסטוף אברלה (1999 - 2004) היינריך שיף (2005 - 2008) שטפן ולדר (2008 - 2018) יאן וילם דה פרינד (2023 - ממשיך) אתר האינטרנט הרשמי של התזמורת הקאמרית של וינה התזמורת הקאמרית של וינה, באתר AllMusic (באנגלית) התזמורת הקאמרית של וינה, באתר MusicBrainz (באנגלית) התזמורת הקאמרית של וינה, באתר Discogs (באנגלית) התזמורת הקאמרית של וינה, באתר Songkick (באנגלית)
דיוויזיית השדה התשיעית של הלופטוואפה

דיוויזיית השדה של הלופטוואפה ה-9 (בגרמנית: 9. Luftwaffen-Feld-Division), הייתה דיוויזיה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה הוקמה באמצעות צוות קרקע עודף של הלופטוואפה ושירתה בחזית המזרחית מסוף 1942 עד יוני 1944. היא הוכתה קשות במהלך המתקפה הסובייטית בינואר 1944 ליד לנינגרד. מאוחר יותר היא אוחדה עם דיוויזיית הרגלים ה-225. דיוויזיית השדה של הלופטוואפה ה-9, הוקמה באוקטובר 1942 במזרח פרוסיה, באזור התמרון של חיילי אריס, בפיקודו של אוברסט הנס ארדמן. היא נועדה לשרת כחיל רגלים, אנשיה נמשכו ברובם מגדוד האוויר ה-62. בדצמבר 1942, היא הוקצתה לקבוצת ארמיות צפון בחזית המזרחית. היא הוצבה בגזרה ליד לנינגרד, והגנה על קווי החזית שלה במשך יותר מ-12 חודשים. אוברסט הנס ארדמן (אוקטובר 1942–ספטמבר 1943) אוברסט אנטון-קרל לונגין (ספטמבר–נובמבר 1943) גנרל לויטננט פול וינטר (נובמבר 1943) אוברסט ארנסט מיכאל (נובמבר 1943–ינואר 1944) אוברסט היינריך גירקנס (ינואר 1944) דיוויזיית השדה של הלופטוואפה ה-9, באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית) דיוויזיית השדה ה-9, באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)
יאן וילם דה פרינד

יאן וילם דה פרינד (בהולנדית: Jan Willem de Vriend; נולד ב-31 ביולי 1962 בליידן) הוא מנצח וכנר הולנדי. דה פרינד למד נגינה בכינור בקונסרבטוריון של אמסטרדם ובקונסרבטוריון המלכותי של האג. במהלך לימודיו הוביל הופעות של "העטלף" מאת יוהאן שטראוס ואגם הכסף מאת קורט וייל. ב-1982 הקים דה פרינד את אנסמבל "קומבאטימנטו קונסרט אמסטרדם", שמתמחה במוזיקה של המאה ה-17 וה-18. כמנהל אמנותי, כנר ראשי ומנצח, הוא נתן קונצרטים והפקות אופרה רבות בהולנד ומחוצה לה עם האנסמבל. הוא גם עשה הקלטות דיסקים רבות עם "קומבאטימנטו קונסרט אמסטרדם". מעונת 2013–2014, דה פרינד התמקד כולו בפעילותו כמנצח. הוא הופיע בקביעות עם תזמורת הקונצרטחבאו המלכותית, תזמורת הרזידנטי, תזמורת הרדיו הקאמרית, התזמורת הקאמרית ההולנדית, התזמורת הסימפונית של לימבורג, תזמורת בראבנט, תזמורת גלדרס ותזמורת צפון הולנד. בחו"ל הוא היה מנצח אורח עם התזמורת הצעירה RIAS, הפילהרמונית הקאמרית הגרמנית, האנסמבל השוודי, אנסמבל מוזיקה ויטה, תזמורת רדיו צפון גרמניה, תזמורת המוצרטיאום של זלצבורג, תזמורת SWR בשטוטגרט, התזמורת הקאמרית של ברלין ואגודת הקונצרטים של וינה. משנת 2006 ועד להחלפתו על ידי אד ספאנחארד ב-2017, הוא מנצח ראשי ומנהל אמנותי של תזמורת המזרח באנסחדה. במרץ 2014, תזמורת הרזידנטי הודיעה כי דה פרינד מונה למנצח קבוע החל מ-1 באוגוסט 2015 לתקופה של ארבע עונות. האופרות של דה פרינד כוללות את ארמיניו מאת היינריך פון ביבר, רודלינדה, אלצ'ינה, אגריפינה ואורלנדו מאת גאורג פרידריך הנדל, הכתרת פופיאה ואוריפאוס מאת קלאודיו מונטוורדי, המלך ארתור ודידו ואינאס מאת הנרי פרסל עם האופרה הלאומית ההולנדית. כמו כן ניצח על "חליל הקסם" של מוצרט באופרה הלאומית דו ריין בשטרסבורג, על אוריפאוס של מונטוורדי באופרה של לוצרן, על אבן החכמים (מאת מוצרט ואחרים) בבימויה של אווה בוכמן ועל "העטלף" מאת יוהאן שטראוס. בפסטיבל שווצינגר ניצח על האופרה רוזמונדה מאת המלחין אנטון שווייצר, בבימויו של ארנסט דניאל הרצוג. בשנת 2023 נבחר להיות המנצח הראשי של התזמורת הקאמרית של וינה. אתר האינטרנט הרשמי של יאן וילם דה פרינד יאן וילם דה פרינד, באתר AllMusic (באנגלית) יאן וילם דה פרינד, באתר MusicBrainz (באנגלית) יאן וילם דה פרינד, באתר Discogs (באנגלית) יאן וילם דה פרינד, באתר Songkick (באנגלית)
אלף ימים של אהבה (קשר)

"אלף ימים של אהבה (קשר)" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור בספטמבר 2001 בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, כסינגל הרביעי מתוך אלבום האולפן השישי שלה, יותר ויותר (2001). השיר דורג במקום הרביעי במצעד הסינגלים השבועי של רדיו אמצע הדרך. השיר הופץ כסינגל כפול ביחד עם "יותר ויותר". "אלף ימים של אהבה (קשר)" נפתח בהקראת בית מתוך השיר "תחזקנה" של חיים נחמן ביאליק. קטע נוסף, הלקוח מסצנה בסרט "חור בלבנה" (1964) בה מועמדת במבחן בד מקריאה את המילים והבוחן (אותו מגלם אורי זוהר) מתקן אותה ואומר: "לא מתרוממים, מתרוננים", שולב בשיר, כנראה, כמעין מחווה לקהילה הגאה. בשיר אומרת אינטרנשיונל כי היא איננה תרה אחר אהבה או קשר זוגי ארוך, ומסתפקת בלילה אחד של אושר. בתחילת הקריירה שלה סיפרה על מערכת יחסים בת שלוש שנים עם אדם בשם ניסים בכר, שהסתיימה באופן טרגי כשנהרג בתאונת דרכים. מאז היא לא סיפרה על אף מערכת יחסים נוספת. כשהתראיינה בתוכנית "שמועות" עם צחי קומה בינואר 2014 סיפרה: ”אני רווקה, לא בשלבים של חיפוש כזה או אחר אחרי אהבה. מבחינה מדעית, אהבה היא חומר שמופרש בגוף בלי שיש לך שליטה עליו. היום, אני מעדיפה לשלוט על החיים שלי, כי כשאני מתאהבת, אני נוטה לוותר יותר מדי על רצוני האישי. אין לי שליטה על רגשותיי, אני מתעסקת כל כולי בלאהוב ולרצות את הצד השני, גם אם זה במחיר לוותר על עצמי. אני לא בנויה לזוגיות, אני אוהבת את הפרטיות שלי, ואני אוהבת להשתמש בגברים כמו שהם משתמשים בנשים – להשתמש ולזרוק. אני משתעממת מבן-זוג מאוד מהר”. סרטון השיר "אלף ימים של אהבה" באתר יוטיוב Dana International - אלף ימים של אהבה (קשר) / יותר ויותר (באנגלית), 2001-08-27, נבדק ב-2023-07-01 Dana International = דנה אינטרנשיונל* - יותר ויותר, באתר Discogs (באנגלית) יותר ויותר - סינגלים אלף ימים של אהבה, באתר Dana International community
סולטנה סורוז'ון

סולטנה סורוז'ון (בבולגרית: Султана Суружон; ‏12 במאי 1900, נובי פאזאר, נסיכות בולגריה – 18 בינואר 1961, בת ים, ישראל) הייתה ציירת ישראלית ממוצא יהודי-בולגרי מזרם המודרניזם אשר פעלה בבולגריה, צרפת וישראל. נולדה בנובי-פאזאר לשבתאי שהיה סוחר אמיד ולאסתר פעילה ציונית חברת ויצו. ב-1919 עברה המשפחה לסופיה בירת בולגריה. בין השנים 1925–1929 למדה באקדמיה הבולגרית לאמנויות.(אנ') סורוז'ון התבלטה בציורי פורטרטים ועבודותיה הוצגו במספר תערוכות בבירה הבולגרית. ב-1938 עברה לפריז והצטרפה לגילדת האמנים העצמאיים. יצירותיה הוצגו בשלוש תערוכות במוזיאון הגרנד פלה. ב-1939 שבה לבולגריה. לאחר החלת החוק להגנת האומה בבולגריה שמשה סורוז'ון מורה לציור. ב-1953 עלתה לישראל והתגוררה בחולון. היא הביאה עמה מבולגריה מעט מציוריה. בישראל, נקלעה למשבר כלכלי וחיה בדלות. היא סיירה ביישובים שונים בארץ וציירה ציורי נוף והווי. ב-1955 הוזמנה לתערוכה בברצלונה שבספרד ובהמשך השתתפה במספר תערוכות בישראל מטעם אגודת אמנים עברית. סגנונו האינטימי הפרטני של ציוריה נגד את רוח הזהות הקולקטיבית שרווחה באמנות באותה התקופה, וציוריה זכו להערכת הממסד בישראל בעיקר שנים לאחר מותה. סולטנה סורוז'ון נהרגה בתאונת דרכים בבת-ים והובאה למנוחות בבית הקברות בקריית שאול. עבודותיה אצורות בגלריה הלאומית הבולגרית. ב-1965 נערכה תערוכה לזכרה בבית האמנים תל אביב. אחיה ליאון סורוז'ון היה מוזיקאי שכיהן כפרופסור באקדמיה הלאומית למוזיקה ע"ש פאנצ'ו ולדיגרוב. מדיה וקבצים בנושא סולטנה סורוז'ון בוויקישיתוף סולטנה סורוז'ון באתר GRAVEZ לב קיפרמן, דמיון חומרי, אמנות ישראלית מאוסף המוזיאון במוזיאון תל אביב סולטנה סורוז'ון, באתר djurkovigallery.com מיצירותיה של סולטנה סורוז'ון דוד שפרבר, מעולם לא היינו מודרניסטים, באתר ערב רב. סולטנה סורוז'ון, באתר alef-bg.org (בבולגרית). רחל אנגל, תערוכת זיכרון, מעריב, 29 בינואר 1965.
תן לחיות

"תן לחיות" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור ב-15 בנובמבר 2001 בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט כסינגל החמישי והאחרון מתוך אלבום האולפן השישי שלה, יותר ויותר (2001). הוא נכתב על ידי דני דותן והולחן והופק על ידי אלי אברמוב. השיר הופץ כסינגל כפול ביחד עם "Superman". "תן לחיות" מדבר על אדם ששולט באינטרנשיונל ו"מכשף" אותה בקסמיו. היא מבקשת ממנו שיניח לה לנפשה וייתן לה לחיות. אפשר לקשר את מילותיו לפרידה אינטרנשיונל מעופר ניסים, שהיה מנהלה האישי והמוזיקלי. השניים נפרדו לאחר הוצאת האלבום Free בתחילת שנת 2000. בפזמון מבקשת "אל תעצור אותי, אל תסגור אותי" – יכול לרמז על סיבת הפרידה, לפיה ניסים "כלא אותה" בתחום המוזיקלי, והקשה עליה להתפתח כאמנית. השיר דורג במקום השלישי במצעד השבועי של רדיו אמצע הדרך. סרטון השיר "תן לחיות" באתר יוטיוב דנה אינטרנשיונל - תן לחיות (באנגלית), 2001-11-15, נבדק ב-2023-07-01 Dana International = דנה אינטרנשיונל* - יותר ויותר, באתר Discogs (באנגלית) יותר ויותר - סינגלים תן לחיות, באתר Dana International community
בנגט גוסטפסון

סטן בנגט גוסטף גוסטפסון (בשוודית: Sten Bengt Gustaf Gustafsson;‏ 2 בדצמבר 1933 - 15 במרץ 2019) היה גנרל שוודי אשר היה המפקד העליון (מקביל לרמטכ"ל) השביעי של צבא שוודיה. גוסטפסון נולד בהסטוודה ב-2 בדצמבר 1933. הוא סיים את לימודיו ב-1950 ועבד זמן קצר בתחנת דלק. לאחר מכן עבד בסוכנות לביטוח סוציאל ועבר קורסים במתמטיקה מעשית, אווירודינמיקה, אווירונאוטיקה, מנועי מטוסים וחומרים. הוא קיבל רישיון טיס, אולם לא נהנה מהטיסה. ב-1955 הוא התגייס לצבא שוודיה ולמד במכללת הסגל המלכותית. ב-1961 הוא הועלה לדרגת לויטננט. ב-1966 הוא החל ללמוד באקדמיה הצבאית המלכותית, ושנה לאחר מכן קודם לדרגת האופטמן. בין 1971–1982 הוא למד במכללה הלאומית להגנה. ב-1972 הוא הועלה לדרגת מאיור, וב-1974 הועלה לדרגת אוברסט-לויטננט. ב-1979 הוא מונה למפקד גדוד ברגימנט אלבסבורג. ב-1981 הועלה לדרגת אוברסט ומונה למפקד רגימנט ההנדסה ה-1. ב-1982 הוא מונה למזכיר במשרד ההגנה. ב-1984 הוא הועלה ישירות לדרגת גנרל-לויטננט, כאשר הוא מדלג על דרגת גנרל-מיור, ומונה למפקד המחוז הצבאי נורלנד. ב-30 בספטמבר 1986 הוא הועלה לדרגת גנרל ומונה למפקד העליון (מקביל לרמטכ"ל) של הצבא. ב-30 בספטמבר 1994 הוא סיים את תפקידו ופרש מהצבא. הוא נפטר בסטוקהולם ב-15 במרץ 2019. מדיה וקבצים בנושא בנגט גוסטפסון בוויקישיתוף בנגט גוסטפסון
סיפור קצר (שיר)

"סיפור קצר" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. את השיר הוציאה לאור ב-14 ביולי 2002 חברות התקליטים דנה מיוזיק ו-IMP רקורדס, כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השביעי שלה, החלום האפשרי (2002). הוא גם נכלל במארז התקליטורים, אוסף הסינגלים (2003). "סיפור קצר" יצא לאור כסינגל בספטמבר 2002. זהו שיר דאנס משנות ה-80 של המאה ה-20. לפני גרסתה, הוקלט "סיפור קצר" פעמיים בשנות ה-90 של המאה ה-20 על ידי דפנה ארמוני (בשם "בין הצדפים" ללחנו של אביב גפן עבור אלבום האולפן השני שלה, אשה אחת פחות, שפורסם ב-1992) ומיטל טרבלסי (ללחנו של אלון אולארצ'יק עבור אלבום הבכורה שלה, נשאר לי שיר, שפורסם ב-1998). "סיפור קצר" הופק על ידי אלי אברמוב, והוקלט באולפני אולטראסאונד בתל אביב. בשיר מקוננת המבצעת על בחור שאהבה לתקופה מסוימת, "בין הצדפים בחוף אותך מצאתי; ואותך איבדתי". סרטון השיר "סיפור קצר" באתר יוטיוב דנה אינטרנשיונל - סיפור קצר (באנגלית), 2002-07-14, נבדק ב-2023-07-02 Dana International = דנה אינטרנשיונל* - החלום האפשרי, באתר Discogs (באנגלית) אוסף הסינגלים, באתר Dana International community סיפור קצר, באתר Dana International community
שלמה חממי

שלמה חממי (נולד ב-5 בספטמבר 1948) הוא מתופף ישראלי. בין השאר, היה המתופף של להקת "גזוז" ושל ההרכב "גברת תפוח", להקת הליווי של שלמה ארצי בראשית הקריירה שלו. חממי נולד בתל אביב וגדל בהרצליה. בילדותו לא למד תופים אצל מורה אלא באופן עצמאי. נהג להתאמן כשהוא מחקה את אלילי נעוריו, ובייחוד רינגו סטאר - מתופף הביטלס. את שירות הצבאי עשה בלהקת חיל התותחנים, והוא הופיע עמה בשתי תוכניות: "פגז ראשון" ו"לה בומבה". מתוכנית "לה בומבה" זכור בעיקר השיר "פרחים בקנה", בו ניגן בתופים. בשיר זה, ובכל האלבום, ולפי הוראתו של המעבד בני נגרי, פיתח חממי בעצמו את המקצבים הייחודיים בשיר, שכללו מעברים מהירים ואינטנסיביים. לאחר השחרור מהצבא, ניגן במועדון לילה "זורבה" (לימים "נובמבר"). ליווה בין השאר את שובבי ציון – חנן יובל, קובי אשרת וקובי רכט. מיכאל תפוח, המפיק של שלמה ארצי, פנה לחממי להשתתף בערב יחיד של שלמה ארצי, שהיה כבר זמר מוכר מאד באותה תקופה. בשנת 1973 קבוצת נגנים איתם ניגן שכללה את דדי שלזינגר בגיטרה, אצ'י שטרו בבס, ויאיר שרגאי בגיטרה, הייתה ללהקת "גברת תפוח", להקת הליווי של שלמה ארצי. חממי היה המתופף של שלמה ארצי עוד לפני כן בחלק משיריו בתקליטיו הראשונים, כולל "שלמה ארצי" (המכונה גם "האלבום הראשון"), "על אנשים", "פתאום אחר ימים רבים", "אומרים ישנה ארץ", "לכל החברים מהמסע מים אל ים", "את ואני", "משחקי 26", ועד "גבר הולך לאיבוד". בין השירים המפורסמים בהם תופף נמנים "פתאום עכשו פתאום היום" (המוכר גם כ"אהבתיה") בגרסה של התקליט הראשון (לא גרסת הפסטיבל), "בשל תפוח", "את ואני", "יופיה אינו ידוע", "נעשה חיים משוגעים", "ברוך ג'מילי" וכל שירי האלבום "גבר הולך לאיבוד". ב-1973 ו-1974, במהלך מלחמת יום הכיפורים, הרבה להופיע עם שלמה ארצי ולהקת "גברת תפוח" בפני חיילים. במקביל, ניגן בהקלטות עם אמנים רבים, ביניהם יגאל בשן ("מה נשתנה?"), יזהר כהן ("אשליות" באנגלית), רותי נבון ("בין האצבעות"), אבנר גדסי ("נפרדנו כך"), חנן יובל, נורית גלרון. בשנת 1978 הצטרף כמתופף ללהקת גזוז. הלהקה, שחיפשה מתופף במשך תקופה ארוכה, כבר הקליטה 5 שירים ללא מתופף קבוע, ואף שקלה להביא מתופף מחו"ל. בין השירים המפורסמים בהם ניגן נכללים "רוני", "מילים יפות", "חללית", "תה עושה סחרחורת", "ציפי פרימו", ו"רק עם אופנוע". בהופעות כמובן ניגן עם הלהקה את כל השירים. ב-1980 הצטרף ללהקת "סתיו", שהובלה על ידי גרי אקשטיין, עם יאיר שרגאי בגיטרות, מוטי דיכנה בבס ודריו מלכי בקלידים. ניגן עם אריק סיני בהופעות (איתו הקליט איתו קודם לכן שירים של שלמה, כגון שיר פרידה (בו ניגן תופים וקונגאס). היה חבר בהרכב שנקרא "שפה משותפת", שכלל גם את מוטי דיכנה, אילן וירצברג ושפי ישי. "שפה משותפת" הופיעה בעיקר עם שירים מקוריים ועיבודים ללהיטים מוכרים משנות ה-60. ב-1984 הצטרף למוטי דיכנה וליואל לרנר בהרכב "הסיקסטיז", שהופיעה עם גרסאות כיסוי של שירים מוכרים משנות השישים. בשנת 1990 הקליטה הלהקה את תקליטה היחיד. בהמשך שנות ה-90, אחרי 15 שנה, פרש חממי מהלהקה. משנת 2000 מתמקד שלמה חממי בהוראת תופים, אותה הוא עושה במסגרות שונות ברחבי הארץ. שלמה חממי, באתר "פזמונט" שלמה חממי, באתר MusicBrainz (באנגלית) דודי פטימר, ‏החיבוק התקשורתי והכישלון שהוביל לפירוק: "גזוז" שבים לאלבום הבכורה, באתר מעריב אונליין, 14 בספטמבר 2019
תחלום

"תחלום" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. את השיר הוציאה לאור ב-8 באוגוסט 2002 חברות התקליטים דנה מיוזיק ו-IMP רקורדס, כסינגל השני מתוך אלבום האולפן השביעי שלה, החלום האפשרי (2002). כמו כן, הוא נכלל במארז התקליטורים, אוסף הסינגלים (2003). "תחלום" יצא לאור כסינגל בספטמבר 2002, תקופה קצרה מאוד לאחר "סיפור קצר". הוא מדבר על עולם החלומות ועל היכולת של בני האדם לפתח מציאות ורסטלית ומשתנה בעולם זה. זהו השיר האחרון שנכתב לאינטרנשיונל על ידי אהוד מנור קדם למותו ב-12 באפריל 2005. בכתבה שפורסמה בוואלה! נכתב כי: ”לאינטרנשיונל היה את הלחן של השיר, אך לא את מילותיו. היא צלצלה למנור והסבירה לו שהמילה היחידה אותה היא מעלה במוחה בהקשר ללחן שחיבר זיו גולנד היא "תחלום". היא ביקשה ממנו לכתוב עבור שיר שיתחיל במילה "תחלום". מנור נענה לבקשתה, וזהו הזיכרון האחרון של אינטרנשיונל ממנו”. אינטרנשיונל אמרה על השיר כי הוא עוסק בפרידה מאדם אהוב עקב מוות. זהו בעצם ניסיון הרגעה וההבטחה של החי אל המת כי פניו מועדות לעולם שכולו טוב, עולם החלומות השמימי. ”מבחינתי ההפקה המוזיקלית של השיר הקדימה את זמנה בארץ... מצער אותי מאוד שהשיר לא זכה למבחן הקהל ונגנז בארכיוני תחנות הרדיו” – אמרה. השיר הוקלט גם בגרסה באנגלית תחת השם "Dream on, Dream". בסמוך לצאת האלבום התראיינה אינטרנשיונל בתוכנית בערוץ הראשון, וכחלק ממנו הצטלמה במועדון ה-Dome ושרה חלקים שונים מ"תחלום". בשנת 2014 התפרסם בערוץ היוטיוב סרטון הממזג את החלקים השונים, שהיוו יחד וידאו קליפ לשיר. "תחלום" זכה לשבחים רבים מפי מבקרי המוזיקה העכשווית, והוא נחשב לאחד מהשירים הזכורים ביותר באלבום החלום האפשרי. עם זאת, בתחנות הרדיו הושמע מעט, והגיע למקום העשירי בלבד במצעד של רדיו אמצע הדרך. בביקורת על האלבום באתר המוזיקה Fresh נכתב כי: ”לא חסרים שירים טובים באלבום החלום האפשרי. אחד מביניהם הוא ללא ספק "תחלום". הבקרה המוזיקלית למילים של אהוד מנור, המציג פופ אינטליגנטי וקריצה רצינית לאירופה”. בביקורת על מארז התקליטורים, אוסף הסינגלים, שנכתבה במעריב נטען כי ”השיר "תחלום" מציג אלקטרופופ עם מוטיבים ממוזיקת האוס בהפקה משובחת שלא הייתה מביישת זמרות מן השורה הראשונה באירופה”. אינטרנשיונל תכננה לבצע חידוש לשיר כחלק מהאלבום הכל זה לטובה, אך זה לבסוף בוטל. סרטון השיר "תחלום" באתר יוטיוב דנה אינטרנשיונל - תחלום (באנגלית), 2002-08-08, נבדק ב-2023-07-02 Dana International = דנה אינטרנשיונל* - החלום האפשרי, באתר Discogs (באנגלית) אוסף הסינגלים, באתר Dana International community תחלום, באתר Dana International community עינב שיף‏, דנה אינטרנשיונל בת 40: הסיפורים שמאחורי השירים, באתר וואלה, 2 בפברואר 2012 Dana International - Dream On Dream (Tachlom), נבדק ב-2023-07-02 Dana International - Tachlom דנה אינטרנשיונל - תחלום, נבדק ב-2023-07-02
מכת חום (איי לה דיר לה דה דה)

"מכת חום (איי לה דיר לה דה דה)" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. את השיר הוציאה לאור בספטמבר 2002 חברות התקליטים דנה מיוזיק ו-IMP רקורדס כסינגל השלישי מתוך אלבום האולפן השביעי שלה, החלום האפשרי (2002). כמו כן, הוא נכלל במארז התקליטורים, אוסף הסינגלים (2003). "מכת חום (איי לה דיר לה דה דה)" הוא גרסת כיסוי הומוריסטית ללהיט "Darla dirladada" של הזמרת האיטלקייה-צרפתייה דלידה, והוא אף דוגם חלקים ממנו. את מילותיו העבריות חיברו אינטרנשיונל וחיים צינוביץ', שהפיק אותו לצד תומר בירן. "מכת חום (איי לה דיר לה דה דה)" הוא בעל מקצב מזרחי ומילים פרובוקטיביות, שמדגימות את האופי של אינטרנשיונל כאמנית. מילותיו עוסקות סביב מערכת יחסים שהזמרת מקיימת עם גבר נשוי בלא ידיעת אשתו. היא מאיימת עליו שתגלה את מעשיו לבת-זוגו במידה שלא יקנה לה מתנות. סרטון השיר "מכת חום" באתר יוטיוב דנה אינטרנשיונל - (מכת חום (איי לה דיר לה דה דה (באנגלית), נבדק ב-2023-07-03 Dana International = דנה אינטרנשיונל* - החלום האפשרי, באתר Discogs (באנגלית) אוסף הסינגלים, באתר Dana International community מכת חום (איי לה דיר לה דה דה), באתר Dana International community
מתיאס גונסאלס

מתיאס גונסאלס (בספרדית: Matías González;‏ 6 באוגוסט 1925 – 12 במאי 1984) היה כדורגלן אורוגוואי, ששיחק בעמדת הבלם אחורי. גונסאלס שערך 33 הופעות במדי נבחרת אורוגוואי, עשה את בכורתו ב-13 באפריל 1949 בניצחון 2–3 על אקוודור במסגרת הקופה אמריקה של אותה השנה. שנה אחר כך היווה גונסאלס חלק מזכייתה במונדיאל 1950, כאשר ביצע הופעה הגנתית מצוינת במשחק המכריע נגד ברזיל הידוע בשם המרקנאסו. לאחר הזכייה, עיתונאים כינו אותו ״האריה״ של המרקנה, ויש שסברו שחשיבותו במשחק זה גברה על חשיבותם של הכובשים לטובת אורוגוואי חואן סקיאפינו ואלסידס גיג'ה. מדיה וקבצים בנושא מתיאס גונסאלס בוויקישיתוף מתיאס גונסאלס, באתר Transfermarkt מתיאס גונסאלס, באתר WorldFootball.net מתיאס גונסאלס, באתר National Football Teams מתיאס גונסאלס, באתר FootballDatabase.eu