laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מדבר סצ'ורה

מדבר סצ'ורה (בספרדית: Desierto de Sechura) הוא מדבר הממוקם בחלק הצפוני המערבי של פרו, מדרום לאזור פיורה. הוא מתחיל בקו החוף של האוקיינוס השקט ומגיע עד פנים הארץ למרגלות הרי האנדים . למרות היותו צחיח, יש בו הצפות רבות. חלקן עקב קרבתו לאוקיינוס השקט. בשנת 1728 נהרסה העיירה סצ'ורה בצונאמי ולאחר מכן נבנתה מחדש במיקומה הנוכחי. בשנת 1998, מי נגר מהצפות של נהרות, גרמו להיווצרות אגם זמני ענק בתוכו, בגודל של כ 145 ק"מ. נהרות קצרים הזורמים על פני המדבר מהרי האנדים תומכים בחקלאות המבוססת על השקיה אינטנסיבית. בתוך פרו, המדבר הוא רצועה לאורך צפון חוף האוקיינוס השקט של פרו, באזורים הדרומיים של פיורה ומערב למבאיק, ומשתרעת מהחוף 20–100 ק"מ, פנימה אל הרכסים המשניים של הרי האנדים. בקצהו הצפוני ליד העיר פיורה, מדבר סצ'ורה עובר לאזור האקולוגי של יערות טומבס-פיורה היבשים (Tumbes–Piura dry forests), כולל חלק גדול ממזרח אזור למבאיק (Lambayeque Region), בית גידול זה מורכב מיערות יבשים משווניים. השטח הכולל של מדבר סצ'ורה הוא 5,000 קמ"ר. אף על פי שמדובר במדבר צחיח, הסצ'ורה היה נתון בעבר להצפות, הן הצפות של נחלים בו, והן כתוצאה מסערות באוקיינוס השקט. בשנת 1728, צונאמי שנוצר מרעידת אדמה שנסחפה פנימה, והרסה את העיירה סצ'ורה, שהייתה אז ממוקמת קרוב יותר קו החוף. הניצולים עברו ליבשה והקימו מחדש את העיירה במיקומה הנוכחי. במהלך שנות אל ניניו מתרחשות הצפות במדבר באופן קבוע. בשנת 1998 נשפכו מי הנגר מהנהרות השוצפים לתוך מדבר סצ'ורה שעל החוף. במקום שבו לא היה שום דבר מלבד פסולת צחיחה וקשה במשך 15 שנה, התפתח לפתע האגם השני בגודלו בפרו: שאורכו היה 145 ק"מ, רוחבו 32 ק"מ, ועומקו 3 מטרים. בניגוד למדבריות אחרות, בהם יש פער בין הטמפרטורות ביום ובלילה, במדבר סצ'ורה יש טווח נמוך של שינויי טמפרטורה, בשל ההשפעה הממתנת של האוקיינוס השקט הסמוך. בגלל עליית מי החוף הקרים ושקיעה אטמוספירית סובטרופית, המדבר הוא אחד הצחיחים ביותר על פני כדור הארץ, מבחינת משקעים, עם היעדר כמעט מוחלט של משקעים. עם זאת, הנחלים בו יורדים מהרי האנדים הגשומים, והם עשויים לגרום להצפות. הקיץ (דצמבר עד מרץ) חם ושטוף שמש עם טמפרטורות מעל 35 °C במהלך היום, וטמפרטורות בממוצע מעל 24 °C. בחורף (יוני עד ספטמבר) מזג האוויר קריר ומעונן עם טמפרטורות שנעות בין 30 °C במהלך היום ל־16 °C בלילה. אין במדבר סצ'ורה משקעים. שקע באיובר, שהוא הנקודה הנמוכה ביותר בפרו ובכל האזורים הטרופיים הדרומיים, ממוקם במדבר הזה. הנהרות הקצרים הרבים שחוצים את הסצ'ורה הביאו להתיישבות ילידים פרהיסטוריים במשך אלפי שנים. מספר תרבויות עירוניות פרחו כאן, כולל תרבות המוצ'ה. המוצ'ה שרדו על דיאטה של דגי מים מלוחים מהאוקיינוס, שרקנים, גמלים, דלעת ובוטנים. התרבות הסיקאנית (אנ'), בערך בשנים 800–1300 לספירה, ירשה את המוצ'ה, ופיתחה טכניקות מעודנות של צורפות בשיטת השעווה האבודה. כיום, הנהרות במדבר תומכים בחקלאות שלחין אינטנסיבית במישורי הצפה פוריים. שתיים מחמש הערים הגדולות בפרו, כולל פיורה וצ'יקלאיו, שוכנות באזור החקלאי בצפון. קווי נסקה מדבר אטקמה מדיה וקבצים בנושא מדבר סצ'ורה בוויקישיתוף כמעט שליש מגודלה של מדינת ישראל Suplee, Curt. "El Niño/La Niña: Nature's Vicious Cycle". National Geographic. אורכב מ-המקור ב-10 באוגוסט 2015. נבדק ב-5 באוגוסט 2015. {{cite web}}: (עזרה) Cooke, Ron; Warren, Andrew; Goudie, Andrew (1996). Desert Geomorphology (2nd ed.). London: UCL Press. p. 442. ISBN 1-85728-017-2.
אתה (שיר של אגם בוחבוט)

"אתה" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית אגם בוחבוט ויצא לאור ב-24 באפריל 2024. השיר נכתב והולחן על-ידי ים רפאלי, אגם בוחבוט וצמד המפיקים עמית מרדכי ועידו נצר, שגם הפיקו את השיר מוזיקלית. בוחבוט שיתפה כי מדובר בפעם הראשונה בה היא לוקחת חלק בתהליך הכתיבה וההלחנה. עם צאתו, זכה השיר להצלחה מסחררת, גרף מאות אלפי צפיות ברשתות החברתיות, ובשיאו היה לשיר המושמע ביותר בתחנות הרדיו בישראל על-פי המצעד השבועי של מדיה פורסט. הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר בוים על-ידי רומן בוצ'אצקי, ונראים בו בוחבוט והדוגמן בר ברימר, בן זוגה בחיים האמיתיים, כשהם מתרוצצים ברחבי תל אביב-יפו. נכון למאי 2024, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כמיליון צפיות. סרטון השיר "אתה" באתר יוטיוב מילות השיר "אתה" באתר שירונט מאיה כהן, "הורדתי את הבגדים שלי בשבילך": אגם בוחבוט בקליפ נועז עם בן הזוג, באתר ישראל היום, ‏24-04-2024 דירוג תחנות הרדיו: סטטיק צונח, מי הזמרת שעקפה אותו?, באתר Ice, ‏2024-05-05
איתי בצלאלי

איתי בצלאלי (נולד ב-3 ביולי 1980) הוא מעצב אופנה ישראלי. במרוצת השנים עבד כמעצב תלבושות בתוכניות ריאליטי ישראליות רבות, דוגמת "רק רוצים לרקוד", "אקס פקטור ישראל" ו"האח הגדול", ואף יצר את תלבושות נציגי ישראל באירוויזיון בשנים 2015–2024. בצלאלי נולד ב-3 ביולי 1980 בהוד השרון. הוא למד בתיכון הדרים בעירו. במהלך שנותיו כתלמיד אובחן עם דיסלקסיה וקשיים בהבנת הנקרא. הוא סיים את תקופת התיכון ללא תעודת בגרות. את שירותו הצבאי התחיל כלוחם בחטיבת הנח"ל, ומאוחר יותר עבר לשרת במוצב העורפי של אותה חטיבה. בשנת 2002 ניסה להתקבל למכללה האדמית שנקר, אך כל ניסיונותיו העלו חרס, כיוון שלא הייתה בידו תעודת בגרות או פסיכומטרי. בשנת 2004 החל לעבוד כמעצב האופנה הרשמי של "ערוץ הילדים". במסגרת עבודתו עיצב את כל התלבושות של תוכניות האירוח בערוץ, כולל אלו של המנחים. בין השנים 2006–2008 התמודד עם מחלת הסרטן בבלוטת הלימפה. בשנת 2009 עבר להתגורר בפריז, בירת צרפת. שם המשיך בעבודתו כמעצב במספר הפקות אופנה, תצוגות ותוכניות טלוויזיה מקומיות. בשנת 2013 חזר לארץ והיה הסטייליסט הראשי של "The Voice ישראל", "המירוץ למיליון", "אקס פקטור ישראל", "הכוכב הבא לאירוויזיון", "רק רוצים לרקוד", "רוקדים עם כוכבים" ו"משחקי השף". בשנת 2015 עיצב קולקציית בגדים לגברים על שמו בחברת האופנה רנואר. ”קשה לומר שבגדי אירועים, ובייחוד החליפה הקלאסית, הם הבחירה הטבעית שלי, לא עבורי באופן אישי ולא עבור האמנים שאני עובד איתם, ולכן האתגר היה להוציא את המקטורנים, הווסטים והמכנסיים המחויטים מהקונטקסט הסולידי והמעט משעמם ולתת להם טוויסט סטריטי ומעודכן, כזה שידבר לקהל צעיר ואופנתי” – הצהיר בהשקת קו האופנה. החל מאותה שנה החל לעבוד עם תאגיד השידור הישראלי, ועיצב את כל תלבושות נציגי ישראל באירוויזיון ורקדניהם בשנים 2015–2024. בשנת 2019 זכה בתואר "סטייליסט השנה" של מגזין "את". בשנת 2023 השיק מותג בשם "On-U". זוהי חליפה במידה אחת, שמתאימה לכל המידות האוניברסליות החל מ-XXS ועד ל-XXXL. הוא השתמש בחוט שמקצר או מרחיב את הבגד בהתאם למידה הרצויה. נדב גדג' ורקדניו על בימת אירוויזיון 2015, שהתקיים בווינה שבאוסטריה. חובי סטאר על בימת אירוויזיון 2016, שהתקיים בסטוקהולם שבשוודיה. אימרי זיו על בימת אירוויזיון 2017, שהתקיים בקייב שבאוקראינה. נטע ברזילי, זוכת אירוויזיון 2018, שהתקיים בליסבון שבפורטוגל. קובי מרימי על בימת אירוויזיון 2019, שהתקיים בתל אביב-יפו שבישראל. איתי בצלאלי, ברשת החברתית אינסטגרם איתי בצלאלי, ברשת החברתית טיקטוק איתי יעקב, הסטייליסטים של הכוכבים: 'עבודה זוהרת? כתמי זיעה ונעליים מסריחות', באתר ynet, 30 ביולי 2020 מערכת וואלה אופנה‏, "זו לא השראה, זו העתקה": האם הלוק המפורסם של האירוויזיון נגנב?, באתר וואלה, 1 במאי 2024 יפעת הללי אברהם, איתי בצלאלי מלווה את משלחות האירוויזיון כבר שנים. השנה הוא חזר שבור, ‏23 במאי 2024 מערכת Mako, ‏הסודות של איתי בצלאלי נחשפים, באתר ‏מאקו‏, 10 ביולי 2023 חברת האופנה רנואר יחד עם הסטייליסט איתי בצלאלי משיקים קולקציית קפסולה שחורה לגברים, רבקה קופר, ערוץ הצרכנות, 17 במאי 2017 איתי בצלאלי הוא סטייליסט השנה, מגזין "את", 2019 הסטייליסט של נועה קירל ונטע ברזילי משיק מותג חדש - עם חליפת טרנינג, איתי יעקב, ynet, 13 בדצמבר 2023
ארמין וייס

ארמין וייס (בהונגרית: Weisz Ármin או Weiss;‏ הודמזוושרהיי, 27 באוגוסט 1888 – בודפשט, 27 ביולי 1933) היה דוקטור לרפואה, יהודי-הונגרי, רדיולוג, רופא ראשי, מנהל מחלקה ומנהל מכונים רדיולוגים בבתי החולים של הקהילה היהודית של פשט, לרבות בית החולים לילדים. ארמין וייס נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוחר הרמן וייס ושל לאונורה פוגל. את לימודיו התיכוניים השלים בבית הספר התיכון בעיר הולדתו, שם עבר ביוני 1907 את בחינות הבגרות בתוצאות מצוינות. הוא המשיך את לימודיו בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד). לאחר שהשיג את התואר שלו ברפואה הוא התמחה במרפאה הפנימית מס' 2 של האוניברסיטה. ב-1 בינואר 1919 מונה לרופא משנה למשך שנה אחת. ב-17 במרץ בחרה בו מועצת העם לתפקיד רופא בבית חולים ציבורי. לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, נפתחו נגדו הליכים משמעתיים והוא הושעה מתפקידו. בשנת 1920 נענה להצעתו של הנריק בנדיקט והפך לרופא הראשי (רדיולוגי) של בית החולים היהודי ברחוב סאבולץ' (היום המרכז הרפואי הלאומי) של הקהילה היהודית של פשט ושל מכון הרנטגן של בית החולים לילדים ברודי ז'יגמונד ואדל אותו גם ניהל כמנהל המכון. התזות הרפואיות שלו ומחקריו פורסמה בכתבי עת מקצועיים. אשתו הייתה אנה שוברט (1899–1947), איתה התחתן ב-9 במרץ 1930 בבודפשט. הוא נפטר בגיל צעיר והובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה. בהלווייתו השתתפו חברי נשיאות הקהילה היהודית של פשט ונציגים רבים מהקהילה הרפואית. הכירורג ומנהל בית החולים של הקהילה האורתודוקסית של פשט מיקשה רוזנאק ספד לו בשם הקהילה היהודית, בעוד דז'ה אצל רופא וחוקר שיבח את עבודתו המחקרית והמקצועית בשם בתי החולים של הקהילה היהודית של פשט. בשם איגוד הרדיולוגים של בודפשט, וידור רווס, רופא ראשי, ובשם עמיתיו וחבריו בבתי החולים נפרדה ממנו ד"ר מרגיט לאופולד. על נוירוזה טראומטית. (שבועון רפואי, 1918, 10) נתונים על מחלת שפעת של מערכת העצבים המרכזית . (שבועון רפואי, 1920, 7) על כמה מחלות עצמות של נוער. (רפואה, 1926, 6) טיפול רפואי בשחפת ריאתית בסנטוריום בקשר ל-205 מקרים. בפשט. (מיוחד. לשבועון רפואי) אנדראש גרגיי: לקסיקון של רופאים יהודים הונגרים מפורסמים ומצטיינים. בודפשט, הוצאת מכבי, 2001 Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי) לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת "Születési bejegyzése a hódmezővásárhelyi izraelita hitközség születési akv. 36/1888. folyószáma alatt". נבדק ב-2022-03-06. "Halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 221/1933. folyószáma alatt". נבדק ב-2022-03-06. Iskolai értesítők, Hódmezővásárhely - Református Bethlen Gimnázium, 1906/1907 Fővárosi Közlöny, 1928. március 16. (39. évfolyam, 14. szám) Budapesti Orvosi Újság, 1920. november 18. (18. évfolyam, 47. szám) "Házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 128/1930. folyószáma alatt". נבדק ב-2022-03-06. "Dr. Weisz Ármin temetése". Egyenlőség. 1933-08-05.
בלקיסה צ'איבו

בלקיסה צ'איבו (באנגלית: Balkissa Chaibou; נולדה ב-1995) היא פעילת זכויות נשים ניז'רית. היא החלה את הפעילות האקטיביסטית שלה בעקבות הניסיון של משפחתה לכפות עליה נישואים לבן דודה מניגריה בגיל 12. מאז, החלה צ'איבו במסע ארוך שמטרתו למנוע את הנשואים ואשר במהלכו תבעה את אביה ודודה. בסופו של דבר, הנישואים לא יצאו לפועל וצ'איבו הפכה לסמל פמיניסטי בניז'ר, מדינה שעל-פי הסטטיסטיקה של יוניסף היא בעלת השיעור הגבוה ביותר של נישואי ילדים בעולם - 36% מהבנות מתחתנות לפני גיל 15 ו-75% לפני גיל 18 צ'איבו, ילידת קהילת טוארג, התבשרה בגיל שתים עשרה כי תיאלץ להתחתן עם בן דודה לאחר שימלאו לה שש עשרה שנים, תוך ויתור על רכישת השכלה בבית הספר. צ'איבו שאפה להיות רופאה ולהימנע מגורל זה. היא הצטיינה בלימודי התיכון כדי שהישגיה שיאפשרו לה להתקבל לבית ספר לרפואה. אמה תמכה בה אך כוח השפעתה היה מוגבל. אביה ציית תחילה למסורת בניז'ר על פיה האח הבכור קובע את גורל אחייניו ואת נישואיהם. כיוון שדודה של צ'איבו היה אחיו הבכור לא התנגד תחילה להחלטתו. צ'איבו הסכימה להתחתן בתנאי שתוכל לראות את בעלה רק בחופשות עד שתסיים את הקולג' אך אביה לא הסכים לך. בגיל שש עשרה, יום לפני האירוסין ותחת איומי מוות, היא נמלטה כדי להימנע מהסדר הנישואים עם בן דודה. היא הצליחה להסתתר במרכז לנשים, שם קיבלה סיוע משפטי ותיקה הועבר לבית משפט בניגריה, שם הואשמו אביה ודודה. התיק נסגר ב-2015 בעקבות טענת דודה כי מדובר אי הבנה, אך לאחר מכן איים הדוד להרגה. למרות האיום חזרה צ'איבו בלימודיה והמשיכה ללימודי רפואה. בשלב זה קיבלה תמיכה מהוריה בנוגע לבחירתה והדוד חזר בו מהחלטתו. בנוסף ללימודי הרפואה צ'איבו מרצה, משוחחת עם ראשי שבטים, מארגנת קמפיינים נגד נישואי ילדים ולמען זכויות נשים במדינתה ואף נאמה על הנושא בפסגת האו"ם. המקרה שלה זכה לפרסום רב ומשך את תשומת ליבם של כלי תקשורת כמו BBC שהפיק סרט תיעודי על חייה, וכלי תקשורת בניז'ר. סיפורה הופיע בספר " סיפורים לפני השינה לילדות מורדות ", בכרך הראשון שלו, והודגש על ידי ארגונים פמיניסטיים רבים ועל ידי האו"ם. "The girl who said 'no' to marriage". BBC News (באנגלית בריטית). 2016-02-19. נבדק ב-2024-05-07. "Níger: erradicar el matrimonio infantil". Unicef. נבדק ב-2 באפריל 2024. {{cite web}}: (עזרה) "La joven que le dijo no a un casamiento forzado en el país con la mayor tasa de matrimonios infantiles del mundo". BBC. 26 בפברואר 2016. נבדק ב-2 באפריל 2024. {{cite news}}: (עזרה) Balkissa spoke out against the arranged marriage - Transparency International, נבדק ב-2024-05-07 Standing Up for Themselves, Nigerien Girls Refuse Child Marriage, Voice of America, ‏2019-07-10 (באנגלית) "La femme de la semaine : Balkissa Chaibou, la Nigérienne qui a dit "non" au mariage forcé" (בצרפתית). Aufeminin. נבדק ב-2 באפריל 2024. {{cite news}}: (עזרה) "Balkissa Chaibou: aspirante a médico". Mujeres bacanas. "The girl who said 'no' to marriage". UNFPA. נבדק ב-2 באפריל 2024. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "בלקיסה צ'איבו".
גדי אריאלי

גדי אריאלי (נולד ב-6 באוגוסט 1956) הוא מנכ"ל משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה. קודם לכן שימש כמנכ"ל מכון היצוא. נולד וגדל בחדרה. למד בבית ספר יסודי קפלן בעיר ובתיכון אורט יד ליבוביץ נתניה. ב-1975 התגייס לצה"ל ושירת בחיל הים. לאחר הצבא עבד בגידולים חקלאיים במשך שלוש שנים. בשנים 1998–2005 שימש סמנכ"ל פיתוח עסקי וסמנכ"ל לוגיסטיקה, חברת Kenvelo europe. בנוסף הקים רשת בתי אופנה, ולאחר זמן קצר כמנהל פרויקטים בחברת ההסעות "מרגלית", עבר לתפקיד סמנכ"ל ולאחר מכן מנכ”ל רשת האופנה "Kenvelo" שהחזיקה בחנויות באירופה ובישראל, וסגרה את פעילותה בישראל ב-2006. בשנים 2006–2017 שימש מנכ"ל מפלגת הליכוד. בשנת 2016 מונה על ידי ראש הממשלה ושר הכלכלה דאז בנימין נתניהו למנכ"ל מכון היצוא ושימש בתפקיד עד אפריל 2022. בבחירות המקומיות ב-2018 התמודד מטעם הליכוד לראשות עיריית חדרה אך הפסיד לצביקה גנדלמן. בשנים 2018–2023 שימש כחבר מועצת העיר חדרה. בינואר 2023 מונה למנכ"ל משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה על ידי השר אופיר אקוניס. הוא בעל תואר ראשון להנדסה ועיצוב בטכנולוגיה עם התמחות בהנדסת טקסטיל מבית הספר הגבוה "שנקר". אריאלי נשוי ואב לשלושה. מתגורר בחדרה. מדיה וקבצים בנושא גדי אריאלי בוויקישיתוף גדי אריאלי, באתר משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה יהודה קונפורטס, "משבר? מעמדה של ישראל כאומת היי-טק השתפר", באתר אנשים ומחשבים, 10 בספטמבר 2023 אורה קורן, מנכ"ל הליכוד גדי אריאלי ימונה למנכ"ל מכון היצוא, באתר TheMarker‏, 30 באוקטובר 2016 יובל אזולאי, מנכ"ל מכון היצוא, מינוי פוליטי של נתניהו, יסיים את תפקידו באפריל, באתר כלכליסט, 13 במרץ 2022 השר אקוניס החליט: גדי אריאלי יהיה מנכ"ל המשרד במקום אוסנת מארק, באתר ערוץ 7, 12 בינואר 2023
זופיה צלינסקה

זופיה צלינסקה (בפולנית: Zofia Celińska;‏ 8 ביולי 1919 – 28 ביולי 2016) הייתה כלכלנית פולנית. היא הייתה חברה בארמייה קריובה בפולין במלחמת העולם השנייה, ועבדה ככלכלנית לאחר המלחמה. על עזרתה בהסתרת חברים יהודים ובני משפחתם במהלך כיבוש פולין, היא הוכרה כחסידת אומות העולם וקיבלה את צלב המפקד של מסדר פולוניה רסטיטה. צלינסקה נולדה ב-8 ביולי 1919 בוורשה שבפולין. במלחמת העולם השנייה הייתה פעילה בארמייה קריובה. בגיל 20, היא הפיצה את החוברת המחתרתית Biuletyn Informacyjny. במהלך כיבוש פולין סייעה להסתיר את חברתה היהודייה צופיה לוינובנה וכמה מבני משפחתה של לוינובנה במשך שנה בביתה. היא גם עזרה לחברתה אולה צויבאום לאפשר לכמה מבני משפחתה להימלט מגטו ורשה. לאחר המלחמה, צלינסקה למדה בבית הספר לכלכלה של SGH בוורשה, וסיימה תואר בכלכלה. היא עבדה ככלכלנית ב-Biuro Projektów i Studia Budownictwa Specjalnej צלינסקה הוכתרה חסידת אומות העולם בשנת 2001. בשנת 2009 הוענק לה צלב המפקד של מסדר פולוניה רסטיטה. צלינסקה מתה ב-28 ביולי 2016 בוישוגרוד. "Celińska Zofia (Lipska); Mother: Lipska Aniela ; Father: Lipski Roman". The Righteous Among The Nations Database. נבדק ב-2021-05-26. "Celińska Zofia" (בפולנית). Museum of Polish Jewish History. 2009. אורכב מ-המקור ב-2016-07-16. נבדק ב-16 באוקטובר 2020. {{cite web}}: (עזרה) Zofia Celińska; Anna Mateja (24 ביולי 2012). "Koleżanki z mojej klasy". Tygodnik Powszechny (בפולנית). נבדק ב-16 באוקטובר 2020. {{cite news}}: (עזרה) "Zofia Celińska z Lipskich" (בפולנית). Wyborcza. 30 ביולי 2016. נבדק ב-16 באוקטובר 2020. {{cite web}}: (עזרה) "Medal ?Sprawiedliwy Wśród Narodów Świata" dla Zofii Celińskiej z Wyszogrodu". Wyborcza (בפולנית). 21 בספטמבר 2001. נבדק ב-16 באוקטובר 2020. {{cite news}}: (עזרה) "Postanowienie Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej z dnia 13 sierpnia 2009 r. o nadaniu orderów" (בפולנית). Government of Poland. 2009. נבדק ב-16 באוקטובר 2020. {{cite web}}: (עזרה)
בצל כפות תמר

"בצל כפות תמר" הוא שיר עברי שכתב דודו ברק והלחין ועיבד מוני אמריליו בביצוע הזמר עוזי מאירי. לזמר עוזי מאירי שנמנה עם דור המייסדים של מושב רם און שבחבל תענך היה משק של תרנגולי הודו כשהוזמן בתחילת שנות השבעים להשתתף יחד עם עוד זמרים חובבים אנשי ההתיישבות העובדת בתוכנית הטלוויזיה "ניחוחי חציר". לאחר שהתגלה בתוכנית הצטרף ללהקת "שומבצל" ובשנת 1972 הוזמן להשתתף בהפקה מקצועית ראשונה, המופע של "חבורת בימות", שזכה להצלחה גדולה מאד. באותה שנת 1972 שיר השנה היה "היום היום" שכתב דודו ברק והלחין ועיבד מוני אמריליו. בשנת 1975 ברק עמד להוציא את אלבום האוסך הראשון שלו וביקש מאמריליו שילחין שיר חדש שיכלל באלבום. אמריליו שגם עיבד את השיר בחר במאירי שבשלוש השנים שחלפו מאז "חבורת בימות" הפך לזמר מפורסם, הקליט שירים רבים, בעיקר שירי "ארץ ישראל" והופיע בפסטיבלים ובתוכניות זמר בטלוויזיה אולם דווקא השיר החדש, "בצל כפות תמר", הפך למזוהה ביותר איתו, למעין כרטיס הביקור שלו וללהיט הגדול ביותר של מי שזכה לכינוי "המושבניק המזמר". "בצל כפות תמר" הוא אחד משני השירים הידועים ביותר שמוני אמריליו הלחין על הכנרת. השני הוא נגן לי ירדן. דודו ברק מספר בין היתר בשיר על רחל המשוררת שגרה בארמון ב"ארץ הכנרת". במציאות רחל התגוררה בתנאים קשים בצריף בקבוצת כנרת. השיר נכלל באלבום האוסף של ברק,"דרך ארץ השקד", משנת 1975. שנתיים לאחר מכן בשנת 1977 כלל אותו עוזי מאירי באלבומו הראשון, "זמר הבאנו", שיצא באותה השנה. השיר גם הפך לריקוד עם. השיר נכנס בשנת 1975 למצעד הפזמונים בקול ישראל והגיע למקום העשירי. מילות השיר באתר שירונט "בצל כפות תמר" - עוזי מאירי, סרטון באתר יוטיוב כל ערב, עם רדת המסך, מעריב, 28 בדצמבר 1972 זה מסתובב, על המשמר, 19 בנובמבר 1975 זה מסתובב, על המשמר, 9 במרץ 1977 "בצל כפות תמר" - ריקוד, סרטון באתר יוטיוב
אנדז'יי מילוש

אנדז'יי מילוש (נולד ב-19 בספטמבר 1917 בוילנה - ונפטר ב־21 בספטמבר 2002, ורשה) היה עיתונאי פולני, מתרגם של ספרות וכתוביות לקולנוע ויוצר סרטים דוקומנטריים. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא היה חבר בהתנגדות האנטי-נאצית, חייל צבא המולדת (AK) ו־ZWZ. הוא ארגן את מסלולי השליחים הראשונים בווילנה. הוא זכה לכבוד באנדרטת יד ושם לשואה כאחד מחסידי אומות העולם. הוא היה אחיו של המשורר והסופר זוכה נובל, צ'סלב מילוש. הוא הותיר אחריו את בתו ג'ואנה מילוש (הידועה גם בשם ג'ואנה מילוש-פייקרסקה). Uśmiech Bez Parandży, 1973 [עם Grażyna Milosz] קאוקאז, 1979 [עם גרז'ינה מילוש] קאוקאז אי זקאוקזי. Mały przewodnik turystyczny, 1981 [עם Grażyna Milosz] 2000 - וילנו מילושה; 2000 - Przysnil Mi Sie Sen Powrotu; 1999 - הניו (סרט על הנריק בלשצ'יק, שהיעלמותו עוררה את הפוגרום בקיילצה ); 1999 - פוגרום - קילצה 1946; 1998 - Takie Ze Mnie Dziwadl; 1997 - Wizy Zycia (קונסול סוגיהרה ואשרות לכל החיים); 1994 - Krwia i Rymem (לפי דם ופסוק); 1965 - Ludzie z Nordu; 1960 - Na Gruzach Dawnich Kultur; 1958 - Miedzy Morzem Srodziemnym a Czerwnonym (Notatnik Izraelski) הוא הותיר אחריו את בתו יואנה מילוש (הידועה גם בשם יואנה מילוש-פייקרסקה) מדיה וקבצים בנושא אנדז'יי מילוש בוויקישיתוף Andrzej Miłosz – his activity to save Jews' lives during the Holocaust, at Yad Vashem website
עם ישראל חי (אלבום)

"עם ישראל חי" הוא האלבום ה-28 של הזמר הישראלי איל גולן בהוצאת חברת התקליטים ליאם הפקות. האלבום יצא לאור ב-14 באפריל 2024. לאחר שהוציא את הסינגל "עם ישראל חי" בצל מלחמת חרבות ברזל, שהגיע למקום השלישי במצעד המוזיקה היטליסט, במקום הראשון במדיה פורסט, ומקום חמישי במצעד הרשמי של גלגלצ. במרץ 2024 החליט גולן להוציא אלבום חדש בשמו של הסינגל. ב-14 באפריל 2024, החלה ההמתקפה האיראנית על ישראל, ושקל גולן לגנוז את אלבומו, ולבסוף לא עשה זאת, וציטט: השירים באלבום הזה הגיעו אליי הרבה לפני היום הנורא ואחרי מה שעברנו התלבטתי האם פשוט לגנוז את האלבום ולחפש שירים שהם ברוח התקופה אבל אז הגיע אליי ״עם ישראל חי״ שהוא השיר המדויק לכל התחושות שלי, רציתי שהשיר הזה ייתן לכם כוח, אחדות וירים לכם המורל והגאווה הלאומית אבל לא דמיינתי את מה שהשיר הזה הפך להיות ואת זה אני רוצה שתיקחו מהתקופה הזאת ותזכרו את זה תמיד - עם ישראל חי — דבריי גולן בפוסט בעמוד האינסטגרם אייל גולן באלבום חדש: "דווקא עכשיו יותר מתמיד עם ישראל חי", באתר ערוץ 7 גיל משעלי, ‏אחרי ההצלחה, השם לאלבום הבא של אייל גולן, באתר ‏מאקו‏, 1 בפברואר 2024 אייל גולן מוציא אלבום חדש: "התלבטתי האם פשוט לגנוז", באתר אייס, 14 באפריל 2024 אייל גולן באלבום חדש: "דווקא עכשיו יותר מתמיד עם ישראל חי", באתר ערוץ 7, ‏14 באפריל 2024 איל גולן, אף אחד לא יעצור אותנו דווקא עכשיו יותר מתמיד ״עם ישראל חי״, באתר אינסטגרם, ‏14 באפריל 2024 מידע על האלבום עם ישראל חי באתר MusicBrainz
22/11/63

22/11/63 הוא רומן מדע בדיוני משנת 2011 מאת הסופר האמריקאי סטיבן קינג. הספר, אשר מתמקד בנוסע בזמן שמנסה למנוע את ההתנקשות בנשיא ארצות הברית ג'ון פ. קנדי ב-22 בנובמבר 1963. הספר יצא לשווקים ב-8 בנובמבר 2011 והפך במהרה לרב מכר. הספר נשאר ברשימת רבי-המכר של הניו יורק טיימס במשך 16 שבועות. העלילה מתמקדת בג'ייק אפינג, מורה לאנגלית בתיכון ממיין, שמגלה פורטל אשר מאפשר לחזור בזמן ל-9 בספטמבר 1958. ג'ייק מבקר בהמשך במסעדת דיינר מקומית בבעלותו של אל טמפלטון. במהלך אחד מהביקורים במסעדת הדיינר ג'ייק נדהם לגלות שאל חלה בסרטן ריאות סופני, למרות שבלילה הקודם הוא נראה בריא לחלוטין. אל מבקש שג'ייק יבוא עימו לחלק האחורי של הדיינר שם הוא מראה לו פורטל המאפשר לכל מי שעובר בו לחזור בזמן ל-9 בספטמבר 1958. הפורטל מאפשר לכל מי שעובר בו לשנות את העבר וכתוצאה מכך גם את ההווה. אל מגלה לג'ייק שהוא מעוניין להשתמש בפורטל על מנת למנוע את ההתנקשות בג'ון פ. קנדי במטרה לשנות באופן זה את ההיסטוריה לטובה. אל מספר לג'ייק שהוא ניסה לעשות זאת בעצמו במשך ארבע שנים, למרות שבהווה הוא נכנס לפורטל רק בלילה הקודם, אך משום שיש לו כעת סרטן הוא אינו מסוגל יותר להמשיך במשימה. הוא מצליח לשכנע את ג'ייק לקחת על עצמו את המשימה הזו. בתחילה ג'ייק חוזר לשנת 1958 ומגלה שהוא מסוגל לשנות את העבר לאחר שהוא מציל את חיי בני המשפחה של אחד מתלמידיו. אף על פי כן, לאחר שהוא חוזר להווה הוא מגלה שהוא גרם בעקיפין למותו של חברו אשר נשלח בקו זמן זה להילחם במלחמת וייטנאם. בהמשך ג'ייק מחליט להיכנס שוב לפורטל על מנת למנוע את רצח קנדי. לאחר שהוא חוזר לשנת 1958 ג'ייק עובר לגור בעיירה ג'ודי אשר במדינת טקסס. בהמשך ג'ייק מתאהב בספרנית סיידי דנהיל. ככל שג'ייק מתקרב לתאריך הגורלי של ה-22 בנובמבר 1963, הוא מתחיל להתמודד עם אתגרים ודילמות מוסריות רבות. ב-2016 שירות הסטרימינג Hulu הפיק מיני-סדרה בת שמונה פרקים שהתבסס על עלילת הספר. ג'יימס פרנקו כיכב בסדרה בתפקיד ג'ייק אפינג. King, Stephen. "Stephen King's 11/22/63". stephenking.com. נבדק ב-11 במרץ 2011. {{cite web}}: (עזרה) "Best Sellers". The New York Times. ארכיון מ-6 במרץ 2016. {{cite news}}: (עזרה) Spangler, Todd (2014-09-22). "Hulu Orders Stephen King's '11/22/63' Kennedy-Assassination Thriller Series from J.J. Abrams". Variety (באנגלית). נבדק ב-2019-05-02.
קטי וולף

קטי וולף (בהונגרית: Kati Wolf; נולדה ב-24 בספטמבר 1974) היא זמרת הונגרייה. וולף נולדה בסנטאנדרה, אביה הוא המלחין פטר וולף, בהיותה בת שבע שרה את שיר הנושא של סרט ההנפשה "Vuk" המבוסס על ספר ילדים הונגרי, במהלך לימודיה בתיכון הייתה חברה בהרכב מוזיקלי, לאחר מכן שרה בהרכבים מוזיקליים נוספים. היא למדה נגינה על פסנתר וג'אז, היא גם עבדה תקופה כמנהלת שירות בטיסה בחברת תעופה, ב-2009 יצא אלבומה הראשון "Wolf-áramlat", ב-2010 השתתפה בגרסה ההונגרית של התוכנית "X Factor" ועלתה לשלב הגמר. ב-2011 נבחרה לייצג את הונגריה באירוויזיון, עם השיר "What About My Dreams?‎" עלתה לגמר התחרות בדיסלדורף, בגמר הייתה במקום ה-22 עם 53 נקודות. ב-2012 שימשה כשופטת בתחרות "A Dal" דרכה נבחר נציג הונגריה לאירוויזיון. היא הייתה נשואה ולה שתי בנות. אתר האינטרנט הרשמי של קטי וולף קטי וולף, ברשת החברתית פייסבוק קטי וולף, סרטונים בערוץ היוטיוב קטי וולף, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קטי וולף, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) קטי וולף, באתר ספוטיפיי קטי וולף, באתר Last.fm (באנגלית) קטי וולף, באתר AllMusic (באנגלית) קטי וולף, באתר MusicBrainz (באנגלית) קטי וולף, באתר דיזר קטי וולף, באתר Yandex.Music (ברוסית) קטי וולף, באתר Discogs (באנגלית) קטי וולף, באתר Genius