laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בוש

האם התכוונתם ל... אישים: משפחת בּוּש (Bush): פרסקוט בוש – אביו של ג'ורג' הרברט ווקר בוש וסבו של ג'ורג' ווקר בוש ג'ורג' הרברט ווקר בוש – נשיאה ה-41 של ארצות הברית ברברה בוש אשת הנשיא ה-41 של ארצות הברית ג'ורג' ווקר בוש – נשיאה ה-43 של ארצות הברית, בנו של ג'ורג' הרברט ווקר בוש לורה בוש – אשת הנשיא ה-43 של ארצות הברית ג'ב בוש – מושל פלורידה ה-43, ואחיו של ג'ורג' ווקר בוש אישים אחרים הקרויים בּוּש (Bush): ונבר בוש – מדען אמריקאי פיליפ בוש – פסנתרן אמריקאי סופיה בוש – שחקנית קולנוע אמריקאית קייט בוש – זמרת רוזלין בוש – תסריטאית ומפיקה אישים הקרויים בּוּש (Busch): אדולף בוש – כנר ומלחין גרמני וילהלם בוש – מאייר וחרזן גרמני, מחבר "מקס ומוריץ" פריץ בוש – מנצח גרמני ארנסט בוש – גנרלפלדמרשל גרמני במלחמת העולם השנייה אישים הקרויים בּוֹש: אנה בוש (Boch) - ציירת בלגית ג'וני יונג בוש – שחקן, מוזיקאי, זמר, אמן לחימה ומדבב אמריקאי הירונימוס בוש (Bosch) - צייר הולנדי בתקופת הרנסאנס כריס בוש (Boch) - כדורסלן אמריקאי המשחק במיאמי היט מליגת ה-NBA כינויים: "בוּש" - כינוי לאזור שיש בו שיחים צפופים אך לא עצים, או כינוי לערבה במקומות שונים בעולם כינוי סלנג לפות, שנגזר מהפירוש שלעיל בוש (כינוי) – הכינוי שנתנו הצרפתים לגרמנים אחרים: בוש (חברה) (Robert Bosch GmbH) - חברה גרמנית תעשייתית בית בוש – משכנו של השירות העולמי של ה-BBC בלונדון בוש (להקה) – להקת פוסט-גראנג' בריטית בּוֹש - בירה בלגית שדה תעופה בוש – שדה תעופה בג'ורג'יה, ארצות הברית Bush – אלבום של סנופ דוג ג'ורג' ה' ו' בוש (CVN-77) – נושאת מטוסים אמריקאית
אוליגודנדרוציטים

האוליגודנדרוציטים או אוליגודנדרוגליה הם מגוון תאי גלייה היוצרים את מעטה המיאלין מסביב לסיבים עצביים במערכת העצבים המרכזית של בעלי חוליות. כל תא אוליגודנדרוציטי שולח זרועותיו לעבר מספר אקסונים, עד 50 במספר, המתלפפות כל אחת למעטה מיאלין באורך כמיקרומטר. המרווחים בין המקטעים על אותו האקסון, נקראים מרווח ראנוויה. שמם בא מיוונית, בה משמעו "מספר תאים עציים" (Oligodendrocytes) או "מספר עצי דבק" (oligodendroglia). על אף שמם הדומה לזה של דנדריטים, אין מגע בין השניים והדמיון הוא רק בצורתם. המקבילים לתאים אלה במערכת העצבים ההיקפית הם תאי שוואן. אוליגודנדרוציטים יכולים להחליף את עצמם במהלך חייו של אדם. מעטה המיאלין שיוצרים האוליגודנדרוציטים מקטין באופן ניכר את המוליכות והקיבול החשמליים של קרום הסיב העצבי. כתוצאה מכך מתארך קבוע הזמן האופייני לזליגת זרם חשמלי מהסיב, ומצטמצמת הנחתת הזרם החשמלי העובר בסיב. בפרט, בסיבים מצופי מיאלין מהירות הדחף העצבי גדלה ביחס ישר לקוטר הסיב, בעוד שבסיבים חשופים היא גדלה ביחס לשורש הריבועי של קוטר הסיב. כמו כן, מעטפת המיאלין מונעת קצרים בין הנוירונים. הודות לכך, סיבי עצב העטופים במיאלין מסוגלים להעביר דחפים עצביים במהירות דומה לזו של סיבים חשופים עבים הרבה יותר. המזעור המושג מאפשר למוחם של בעלי חוליות להכיל מספר גדול הרבה יותר של תאי עצב וסיבים המקשרים ביניהם. מספר מחלות אוטואימוניות, כגון טרשת נפוצה, כרוכות בפגיעה במעטה המיאלין שיוצרים האוליגודנדרוציטים, תהליך המכונה דמיאלינציה. איבוד המיאלין עשוי להביא לביטוי גנים ייעודיים הרותמים תאי גזע להתמיין לאוליגודנדרוציטים שישקמו חלקית את מעטה המיאלין. מנגנון שיקום זה אינו מצליח להתמודד עם התקפות חוזרות ונשנות של תאי T על האוליגודנדרוציטים, ונוצרת רקמה צלקתית על הסיבים העצביים. ALD היא דוגמה למחלה נוספת הנובעת מליקוי תורשתי בהתפתחות מעטה המיאלין. אוליגודנדרוציטים פגיעים גם להידבקות בנגיף JC, המביא להתפרצות חולי מוח מתקדם רב-מוקדי. מרבית האוכלוסייה האנושית (70%-90%) נדבקת בנגיף עד גיל ההתבגרות, הנותר רדום עד להיחלשות המערכת החיסונית. התפרצות המחלה כרוכה בהרס אוליגודנדרוציטים, המביא לתסמינים השונים של איבוד מעטה המיאלין. מעריכים כי כחמישה אחוזים מחולי האיידס עשויים ללקות במחלה זו. קיימים טיפולים העשויים להאט את אובדן מעטה המיאלין ולשכך כמה מתסמיני המחלות. בשלב זה לא קיים טיפול המשקם את מעטה המיאלין מחדש, אך זהו נושא ער למחקר. גידולים באוליגודנדרוציטים מכונים אוליגודנדרוגליומות ((אנ')). חומר לבן תאי שוואן אוליגודנדרוגליומה אנפלסטית מדיה וקבצים בנושא אוליגודנדרוציטים בוויקישיתוף אוליגודנדרוציטים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Fadi Ragheb, The M3 Muscarinic Acetylcholine Receptor Mediates p42mapk Activation and c-fos mRNA Expression in Oligodendrocyte Progenitors, 1999 Ottawa, National Library of Canada Raine, C.S. (1991). Oligodendrocytes and central nervous system myelin. In Textbook of Neuropathology, second edition, R.L. Davis and D.M. Robertson, eds. (Baltimore, Maryland: Williams and Wilkins), pp. 115–141. כיצד אוֹלִיגוֹדֶנְדְרוֹצִיטִים מסייעים למוח לתפקד, באתר Frontiers for Young Minds Adrenoleukodystrophy - Symptoms and causes, Mayo Clinic (באנגלית)
תאי שוואן

תאי שוואן הם תאי גלייה (תאי התמך) של מערכת העצבים ההיקפית ונקראים על שם תאודור שוואן, הפיזיולוג הגרמני שגילה אותם. הם ממלאים את כל התפקידים שממלאים תאי הגליה של מערכת העצבים המרכזית (אסטרוציטים, מיקרו-גלייה ואוליגודנדרוציטים). תפקידם של תאי שוואן הוא ייצור מעטפת מיאלין של האקסונים. כל תא שוואן מייצר מקטע אחד. לתא אין צורה מוגדרת והוא מלופף סביב הסיב העצבי. אפשר לזהות מקטעי מיאלין שעשויים מתאי שוואן לפי גרעין התא הבולט בהם. המרווחים בין תאי השוואן מכונים מרווח ראנוויה (nodes of Ranvier). מעטה המיאלין שנוצר מקטין באופן ניכר את המוליכות והקיבול החשמליים של קרום הסיב העצבי. כתוצאה מכך מתארך קבוע הזמן האופייני לזליגת זרם חשמלי מהסיב, ומצטמצמת הנחתת הזרם החשמלי העובר בסיב. בפרט, בסיבים מצופי מיאלין מהירות הדחף העצבי גדלה ביחס ישר לקוטר הסיב, בעוד שבסיבים חשופים היא גדלה ביחס לשורש הריבועי של קוטר הסיב. הודות לכך, סיבי עצב העטופים במיאלין מסוגלים להעביר דחפים עצביים במהירות דומה לזו של סיבים חשופים עבים הרבה יותר. בנוסף לכך, במקרה של פגיעה עצבית בתא עצב, תאי השוואן יבלעו פאגוציטוזה וינקו את תא העצב הפגוע, אך בניגוד לאסטרוציטים במערכת העצבים המרכזית, הם לא יצרו רקמת צלקת, אלא יעזרו לסיב העצבי להתחדש ויסתדרו בטור על מנת להכווין אותו שוב למקומו. כך מתאפשר שיקומו של סיב עצבי פגוע. תאי שוואן באתר המרכז הלאומי למיקרוסקופיה ומחקר דימות תאי שוואן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה ובנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כריסיפוס מסולי

כריסיפוס מסולי (ביוונית: Χρύσιππος ὁ Σολεύ; בערך 280 לפנה"ס - בערך 207 לפנה"ס) היה פילוסוף סטואי יווני. ילדותו של כריסיפוס לוטה בערפל, אך ידוע שגדל בעיר סולי שהייתה בחבל קיליקיה בדרום מזרח אסיה הקטנה. הגיע לאתונה כדי ללמוד פילוסופיה אחרי שאיבד את ירושתו בגין תביעה משפטית. באתונה היה תלמידו של קלאנתס שעמד בראש האסכולה הסטואית, מיסודו של זנון מקיטיון. אחרי מות קלאנתס הפך כריסיפוס לראשה של אסכולה זו. אם כי זנון היה מייסדה של האסכולה הסטואית, כריסיפוס היה המלומד והפורה שבאנשיה. הוא נתן את הצורה ההיסטורית לאסכולה זו שאחרי מותו התפשטה בכל רחבי העולם העתיק כחלק של התרבויות היוונית והרומית. הוא סיווג את התורה הסטואית ללוגיקה (תורת ההיגיון), לפיזיקה (מדעי הטבע) ולאתיקה (תורת המוסר). כריסיפוס נהג לכתוב הרבה (אומרים שלא פחות מחמש מאות שורות ליום), אך מתוך כ-700 חיבוריו לא שרד דבר מלבד קטעים אחדים הנכללים בכתביהם של קיקרו, של סנקה ושל סופרים אחרים. הוא נטה לוויכוחים ולפעמים החזיק בשני הצדדים של הוויכוח, וניסה להוכיח דבר והיפוכו. בהשפעת תורתו של הרקליטוס טען כריסיפוס שאין כל משמעות לטוב ללא הרוע, וליום ללא הלילה, המהווים חלק של הסדר שביקום שביסודו מונחת התבונה האלוהית (לוגוס). מחשבתו של כריסיפוס הושפעה בתחילה מן הפילוסופים ארקסילאוס (שנמנה עם זרם הספקנות בפילוסופיה היוונית) ואריסטו מכיוס (שהיה תלמידו של זנון מקיטיון), אך לבסוף פיתח את עיקרי תורתו של מורהו קלאנתס. כריסיפוס האמין כי המידות הטובות קשורות קשר בל יינתק עם נפשו וגופו של האדם, וכי נדרשת הרמוניה של גוף ונפש ומידות טובות כדי לחיות חיים בריאים. לדעתו, על האדם לטפח את התכונות המבדילות אותו מן החיות כמו: המתינות, התבונה, הגבורה והכנות. כריסיפוס חשב כי האצילות נרכשת באמצעות המידות הטובות, ולא ייחס כל חשיבות לתוארי אצילות העוברים בירושה. הוא בז לתהילה ואמר שכל התהילה שבעולם אינה שווה שאדם בעל בינה ינקוף אצבע למענה. היות שלדעתו כל בני אדם מוצאם ממקור אלוהי, הוא הטיף לאהבת הזולת ולטיפוח החברה האנושית כדי להגיע לשיווי משקל חברתי. האסכולה הסטואית דגלה בחזון אחרית הימים של מדינה אוניברסלית שבה לא יהיו אומות ומעמדות, שבה ישלטו הפילוסופים, וכל בני האדם יהיו אחים כילדיו של אלוהים, שהוא היקום וההיגיון הצרוף. יש שני סיפורים על מותו, ושניהם קשורים ליין. לפי אחד מהם, כריסיפוס שתה יין במשתה קרבן, נהיה מטושטש ומת לאחר חמישה ימים. לפי סיפור אחר, הוא ראה חמור אוכל תאנים, וביקש מאישה זקנה להשקות את החמור כדי "לשטוף את התאנים", ומת מצחוק זמן קצר לאחר מכן. חייו מתוארים בספר השביעי של "חייהם ודעותיהם של פילוסופים מפורסמים" מאת דיוגנס לארטיוס. מדיה וקבצים בנושא כריסיפוס מסולי בוויקישיתוף כריסיפוס מסולי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
Destiny

האם התכוונתם ל... מוזיקה: Destiny (אלבום של הג'קסונים) – אלבום של להקת הג'קסונים. יצא לאור בשנת 1978 Destiny (סיבוב הופעות) – סיבוב הופעות עולמי של להקת הג'קסונים בעקבות יציאת האלבום. Destiny (אלבום של סטראטובריוס) – אלבום של להקת הפאוור מטאל פינית. יצא לאור בשנת 1998. Destiny (שיר של סיה וזירו 7) – שיר של הזמרת סיה ולהקת זירו 7. אחר: Destiny (משחק מחשב) – משחק מחשב שיצא לאור בשנת 2014. זכה בפרס באפט"א למשחקים למשחק הטוב ביותר.
זאב חומסקי

זאב חומסקי (באנגלית: William Chomsky‏; 15 בינואר 1896 – 21 ביולי 1977) היה סופר עברי ובלשן. חומסקי נולד ב-1896 בעיירה קופל שבאימפריה הרוסית (כיום נמצאת העיר בתחומי אוקראינה). בשנת 1913, בהיותו כבן 18, היגר לארצות הברית. הוא התיישב תחילה בעיר בולטימור, וכמהגר צעיר היה פועל תעשייה. בשנת 1914 החל בעבודתו כמורה בבתי ספר יהודיים, ובה בעת השלים לימודיו באוניברסיטת ג'ונס הופקינס בבולטימור, ואחר כך באוניברסיטת פנסילבניה בפילדלפיה, ובדרופסי קולג' שבעיר. בשנת 1922 עקר חומסקי לפילדלפיה, השתקע בה והיה מורה בגרץ קולג', ואף הפך למנהל בבית ספר ספרדי אורתודוקסי-דתי, ״מקווה ישראל״. הוא החל את כתיבתו העברית כבר בשנת 1918, ופרסם ב"לוח אחיעבר" מהגיליון הראשון. כל שנות ישיבתו בארצות הברית היה פעיל בתנועה העברית ובין סופרי העברית. כן כתב מאמרים חינוכיים ולשוניים רבים, שפרסם בעיתונות העברית שם, ב"הדאר", ב"בצרון", ב"שבילי החינוך" ובבמות עבריות אחרות. מסוף שנות העשרים כתב חומסקי ספרים וספרונים לבתי הספר העבריים. וכן פרסם ספרי מחקר בלשון העברית ובלשון האנגלית. הוא אביו של נועם חומסקי, אחד הבלשנים המפורסמים בעולם, ומתנגד חריף למדיניות החוץ של ארצות הברית וישראל. השפה ודקדוקה, גראץ קולג', פילדלפיה, 1947. הספרים הבוכים, מאת זאב חומסקי, בעקבות בוקי בן יגלי, יהודה ליב קצנלסון, מצויר ביד ירמיהו פיינגאלד, ניו יורק 1948. ספורי, קריאה ועברית למתחילים על פי השיטה הספורית, פילדלפיה תר"ץ 1930. הלשון העברית בדרכי התפתחותה, הוצאת ראובן מס ירושלים, 1967. דרכי הוראה ולמידה, ניו יורק תש"ח 1948. אלדד הדני, אגדת עם, מאת זאב חומסקי, מאויר על ידי לורנס דרסר, ניו יורק 1953. 'אלעזר בן יהודה, איש החזון והמעש', הדאר נב (תשל"ג 1973). 'בעיות הוראתן של הלשון העברית ושל התרבות העברית באמריקה', בתוך: מנחם זהרי, אריה טרטקובר, חיים אורמיאן (עורכים) הגות עברית באמריקה, כרך ג, תל אביב תשל"ד 1974. 'החינוך היהודי באמריקה במאה הנוכחית', הדאר נה (תשל"ו 1976). 'היסטוריה של הלשון', בתוך: ילקוט הלשון, ירושלים תשל"ז 1977. 'הזרם הגרמני בהגירת היהודים לארצות הברית במאה ה-19', הדאר נה (תשל"ו 1976). 'צורות מוקשות בדקדוק לשון המקרא והמשנה', בתוך: זבולון רביד (עורך), ספר שרפשטיין, תל אביב תש"ל 1970. 'ראשית החינוך היהודי על אדמת אמריקה ממחצית המאה הי"ט ועד סופה', הדאר נה (תשל"ו 1976). 'תרומת המדקדקים בימה"ב לחקר הלשון העברית', פרקים (ביטאון האקדמיה העברית באמריקה) תשכ"ו 1966. רשימת הפרסומים של זאב חומסקי, בקטלוג הספרייה הלאומית כתבי זאב חומסקי בפרויקט בן-יהודה זאב חומסקי (1896-1977), דף שער בספרייה הלאומית זאב חומסקי, ברשת החברתית Goodreads מפרי עטו: "הגלות היא נצחית", חרות, 6 בספטמבר 1964
חומצה זרחתית

חומצה זרחתית, H3PO4, היא חומצה חלשה שנוסחתה המולקולרית H3PO4 (המולקולה של החומצה הזרחתית מורכבת משלושה אטומי מימן, ארבעה אטומי חמצן ואטום זרחן אחד). מספר או"ם - 1805. שלושה אטומי המימן חומציים כך שבתמיסה מימית מתקיימות שלוש תגובות שיווי משקל: H 3 P O 4 ⇄ H 2 P O 4 − + H + ; K a 1 = [ H + ] [ H 2 PO 4 − ] [ H 3 PO 4 ] ≃ 7.5 × 10 − 3 {\displaystyle H_{3}PO_{4}\rightleftarrows H_{2}PO_{4}^{-}+H^{+};K_{a1}={\frac {[{\mbox{H}}^{+}][{\mbox{H}}_{2}{\mbox{PO}}_{4}^{-}]}{[{\mbox{H}}_{3}{\mbox{PO}}_{4}]}}\simeq 7.5\times 10^{-3}} (pKa1 2.12) H 2 P O 4 − ⇄ H P O 4 − 2 + H + ; K a 2 = [ H + ] [ HPO 4 2 − ] [ H 2 PO 4 − ] ≃ 6.2 × 10 − 8 {\displaystyle H_{2}PO_{4}^{-}\rightleftarrows HPO_{4}^{-2}+H^{+};K_{a2}={\frac {[{\mbox{H}}^{+}][{\mbox{HPO}}_{4}^{2-}]}{[{\mbox{H}}_{2}{\mbox{PO}}_{4}^{-}]}}\simeq 6.2\times 10^{-8}} (pKa2 7.21) H P O 4 − 2 ⇄ P O 4 − 3 + H + ; K a 3 = [ H + ] [ PO 4 3 − ] [ HPO 4 2 − ] ≃ 2.14 × 10 − 13 {\displaystyle HPO_{4}^{-2}\rightleftarrows PO_{4}^{-3}+H^{+};K_{a3}={\frac {[{\mbox{H}}^{+}][{\mbox{PO}}_{4}^{3-}]}{[{\mbox{HPO}}_{4}^{2-}]}}\simeq 2.14\times 10^{-13}} (pKa3 12.67) מייצרים חומצה זרחתית בתגובה כימית בין המינרל אפטיט, [(Ca5[(PO4)3(Cl,F,OH, לחומצה חזקה: חומצה גופרתית, או לעיתים נדירות יותר חומצה הידרוכלורית. לחומצה זרחתית שימושים בתעשיית חומרי הניקוי ובתעשיית המזון. בתעשיית המזון משמשת החומצה לייצור מלחים ושיפור יכולת ספיחת מים של מוצרי בשר. חומצה זרחתית נמצאת גם במספר משקאות, ביניהם הקולה, לשם חיזוק תחושת העקצוץ שנגרמת מהפחמן הדו-חמצני וחיזוק משך הזמן של הגזים במשקה. כמו כן נעשה שימוש ניכר בחומצה זרחתית כדישון בתעשיית הפרחים. זהו המרכיב הפעיל (5%-15%) במספר מוצרי ניקוי . מדיה וקבצים בנושא חומצה זרחתית בוויקישיתוף חומצה זרחתית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שלפוחית הזרע

שלפוחית הזרע (בלועזית: Seminal Vesicle) היא בלוטה המתחברת אל צינור הזרע, ומייצרת חלק מנוזל הזרע בו נמצאים תאי הזרע. בזכר אצל האדם קיימות שתי שלפוחיות זרע, אחת מכל צד. מערכת הרבייה צינור הזרע מדיה וקבצים בנושא שלפוחית הזרע בוויקישיתוף אברי המין הגבריים מחברים: ד"ר יעל קשתן; אלון ברהם שלפוחית הזרע, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
G77

ה-G77 ‏(Group of 77) באומות המאוחדות היא קואליציה רופפת של מדינות מתפתחות, שיעודה הוא קידום האינטרסים הכלכליים המשותפים לחבריה ויצירת מעמד משותף משופר בניהול משא ומתן באו"ם. 77 מדינות ייסדו את הארגון, אך הוא הורחב מאז, ומנה 134 מדינות חברות בשנת 2019. הארגון נוסד על-פי מודל ה-G7. הקבוצה נוסדה ב-15 ביוני 1964 עם "ההכרזה המשותפת של שבעים ושבע המדינות" שפורסמה בוועידת האו"ם לסחר ופיתוח (UNCTAD). המפגש הגדול הראשון נערך באלג'יר ב-1967, שם אומץ "כתב הזכויות של אלג'יר". לארגון סניפים בז'נבה (UNCTAD), רומא (FAO), וינה (UNIDO), פריז (אונסק"ו), ניירובי (UNEP) וה-G24 בוושינגטון (IMF והבנק העולמי). מדיה וקבצים בנושא G77 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של G77 G77, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) 134 מדינות חברות
בטיק

בטיק היא טכניקת צביעת בדים המשלבת שימוש בשעווה. משתמשים בבטיק מקומות שונים, אך האי ג'אווה באינדונזיה ידוע במיוחד בעבודות הבטיק היוצאות ממנו. בבטיק מורחים שעווה מותכת על הבד בטרם הטבלתו בצבע. בכל מקום שבו חדרה השעווה לבד, הצבע לא ידבוק בו. לעיתים משתמשים במספר שלבים של צביעה, יבוש ומריחה בשעווה כדי לשלב מספר צבעים. בערך בשנת 1900 התחיל האמן ההולנדי כריס לבו לעסוק בבטיק, שעד אז הוכר כשיטה לצביעה יפה של אריגים שנהוגה בג'אווה, הוא היה חלוץ השיטה הזו בהולנד והפך מהר מאד למומחה סמכותי שלה. בשנת 2009 הכיר ארגון אונסק"ו במסורת הבטיק של אינדונזיה כמורשת תרבותית בלתי מוחשית. כדי להכין קווי שעווה צרים משתמשים בצ'הנטינג - כוס מתכת קטנה עם זרבובית זעירה, ממנה נוזלת השעווה. שיטות אחרות למריחת השעווה על הבד כוללות שפיכת שעווה נוזלית, צביעת השעווה על הבד בעזרת מברשת, ו"החתמה" על ידי הטבעת השעווה על פיסת עץ שנחרטה לצורה הרצויה והצמדת הפיסה המרוחה בשעווה אל הבד. לאחר הצביעה האחרונה, תולים את הבד ליבוש. לאחר מכן טובלים אותו בנוזל ממיס כדי לפורר את השעווה, או שמגהצים אותו בין מטליות נייר או עיתונים שאמורים לספוג את השעווה ולחשוף את הצבעים העמוקים והעשירים ואת קווי הקפלים העדינים המאפיינים את הבטיק. ראשית מחממים את השעווה בפחית בתוך סיר מלא מים. בצורה כזו מבטיחים שהשעווה לא תישרף ושתהיה בטמפרטורה אחידה. לאחר מכן מייבשים את הבד לגמרי לפני המריחה בשעווה, על מנת שהשעווה לא תחדור לתוך הבד. בשלב הבא משתמשים בטבליות שתן פרות כדי לעזור לצבען לחדור היטב לבד. תהליך זה מעשיר את הצבע. יש המשתמשים במלח וחומץ לאותה מטרה. כאשר מנסים ליצור קווים רבים נהוג להשתמש בשעווה מפרפין, וכאשר רוצים להקטין את מספר הקפלים משתמשים בשעווה שמקורה בדונג דבורים. מדיה וקבצים בנושא בטיק בוויקישיתוף Murni's in Bali: בדים ובגדים מבאלי (אורכב 03.11.2004 בארכיון Wayback Machine) דוגמאות לעבודות בטיק בטיק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בטיק, דף שער בספרייה הלאומית Rudolf de Jong, Mechteld de Bois, Yme Kuiper, Sanny de Zoete, Nico rost, Albert de Jong, Inleiding, Chris lebeau Kunstenaar en Anarchist, Amsterdam en Heerenveen: Ferdinand Domela Nieuwnhuisfonds Museum Willem Van Haren, 2011, עמ' 10, ISBN 978-94-91130-00-7. (בהולנדית)
האפאג לויד פלוג

האפאג לויד פלוג (בגרמנית: Hapag-Lloyd Flug) הייתה חברת תעופה גרמנית שבסיסה בנמל התעופה של העיר הנובר. החברה נוסדה בשנת 1972 והחלה את טיסותיה שנה לאחר מכן עם מספר מטוסים חכורים מדגם בואינג 727. החל משנת 1997 מומנה החברה על ידי תאגיד TUI AG. בשנת 2005 שינתה החברה את שמה להאפאג פליי והצטרפה לברית החברות של TUI GROUP. בשנת 2007 אוחדה החברה עם חברת התעופה הזולה האפאג לויד אקספרס תחת השם TUIfly. החברה הפעילה טיסות ל-44 יעדים ברחבי אירופה, המזרח התיכון, צפון אפריקה, והאיים הקנריים. מרבית הקווים מופעלים כיום על ידי TUIFLY. 32 בואינג 737-800 1 בואינג 700–737 מדיה וקבצים בנושא האפאג לויד פלוג בוויקישיתוף
יוסיף קישינבסקי

יוסיף קישינבסקי (ברומנית: Iosif Chişinevschi;‏ 1905–1963) היה פוליטיקאי רומני, מנהיג קומוניסטי, יהודי במוצאו. אחד מסגני ראש ממשלת רומניה בשנים 1954–1955. מנושאי הדגל במאבק המפלגה הקומוניסטית בתנועה הציונית של יהדות רומניה. קישינבסקי נולד בבסרביה בשם יוסיף ברויטמן (Iosif Broitman) וכונה על ידי חבריו בשם "יושקה", אך לאחר נישואיו לליובה קישינבסקי (פעילה קומוניסטית מרכזית בזכות עצמה) בחר בשם המשפחה של אשתו. קישינבסקי שהה בברית המועצות עד שנת 1931, כאשר עבר לרומניה. נעצר בשנת 1940 ועבר בבית הכלא את תקופת מלחמת העולם השנייה. בבית הכלא התקרב מאוד לגאורגה גאורגיו-דז'. קישינבסקי נחשב האידאולוג והתועמלן הראשי של המפלגה הקומוניסטית הרומנית בשנים 1944–1957. הוא היה בעל תפקיד משמעותי באינטריגות שהביאו להדחת אנה פאוקר, למותו של לאורנציו פטרשקנו, ולמשפטו של ואסילה לוקה. בישיבה שערכה הלשכה הפוליטית של מפלגת הפועלים הרומנית (המפלגה הקומוניסטית הרומנית) ב-14 בינואר 1953 הוחלט לפרק את ועדות המיעוטים האתניים, כולל של היהודים. יוסיף קישינבסקי אמר באותה ישיבה: "הוועדות (היהודיות) היו כל הזמן קן של שודדים, של נצלנים, של מרגלים. לוועדות היו תמיד איזה פילדרמן לניצול וגזילת האנשים העניים בבתי עלמין וכו' ועד למעשים קרימינליים של ריגול, זו הייתה תוכניתן. בגלל זה, אני מאמין שעלינו לפעול בצורה נחרצת. שיקח אותם השד, יזעקו, אך לבסוף ישתתקו, אחרת יזיקו לא רק לנו, אלא לכל מחנה השלום. צמצום בתי הכנסת אפשרי ולא תהיה שום תלונה מצד האוכלוסייה היהודית העמלה... כך, כפי שאיננו מרחמים על הכמרים הקתוליים המרגלים, כך לא נרחם על הרבנים והחזנים." בתקופת הדה-סטליניזציה בברית המועצות, בשנת 1956, קישינבסקי ומירון קונסטנטינסקו הציעו להנהיג הקלות גם ברומניה, אך הצעותיהם נדחו, ובשנת 1957 הם סולקו מהלשכה הפוליטית בטענה ש"ניסו להוביל את המפלגה אל אנרכיה ליברלית ורוויזיוניסטית". בשנת 1960 איבד גם את מקומו בוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית. בנו הבכור היגר לקנדה, שני בנים אחרים עלו לישראל, ורק הצעיר בבניו נשאר ברומניה. מדיה וקבצים בנושא יוסיף קישינבסקי בוויקישיתוף
מיסוד

מיסוד הוא תהליך שבו פעילות חברתית הופכת לפעילות מושרשת בחברה, לרוב בעקבות תהליכים סוציולוגיים שונים, כך שהיא נתפסת כחלק מהמציאות האובייקטיבית. שמות נרדפים למיסוד הם השתגרות ובדומה רוטיניזציה (מלשון רוטינה) פעולה חברתית החוזרת על עצמה שוב ושוב עד שמתקבעת כעומדת בפני עצמה, לעיתים במנותק מהכוונה המקורית של הפעולה. לעיתים, מיסוד מתייחס אל הקמת מוסדות חברתיים והפיכתם לפורמליים. ביסודו של תהליך המיסוד עומדת הקניית משמעות מעבר להגדרתה התכלתית של פעילות חברתית מסוימת. תאוריות המיסוד מתארות התפתחות שבה פעילות מסוימת של בני אדם התחילה משיקולים רציונליים אך לאורך זמן הפעילות התקבעה והשיקולים הרציונליים התמעטו. לדוגמה, צפייה קבועה במשחק כדורגל שתכליתה הנאת הצופה ועדכון לגבי המתרחש בעולם הספורט, עשויה לסגל לעצמה ערך מוסף הנלווה למטרות אלו (כלומר, הצופה מעוניין בצפייה הקבועה מעבר להנאה לעדכון שהוא מקבל ממנה, ולא יהיה מוכן להחליפה גם בתחליפים המשרתים מטרות אלו בצורה עדיפה). ערך מוסף זה הוא הערך הממסדי של הצפייה והוא שהופך אותה למוסד. מיסוד אינו תהליך מוחלט ובמציאות לרוב פעילויות וארגונים מכילים מאפיינים מוסדיים בצד מאפיינים שאינם כאלו. למשל, זוג צעיר נהג לאכול אצל הוריו ארוחת שבת כל שבוע כיוון שרצה לחסוך בהוצאות. עם השנים, וגם כאשר הזוג הפך מבוסס כלכלית ובעל ילדים, הנוהג של ארוחת שבת אצל ההורים התמסד כהכרחי ורצוי ללא קשר לסיבה המקורית לארוחה. אחד המאפיינים של מוסד הוא תובענות. כל המוסדות מנסים לשלוט על היבט אחד או יותר של חיינו. כך, למשל, בית ספר, אוניברסיטה, ביטוח לאומי וכו'. ארווינג גופמן, בחיבורו על המוסדות הכוללניים הציג קטגוריה חדשה למיון מוסדות: מוסדות כוללניים. למוסדות אלה כמה אלמנטים: שתלטנות - המוסד כופה את חוקיו על החוסה, מי יותר ומי פחות. סוציאליזציה - החוסה לומד על מיקומו החברתי החדש, על תפקידיו ועל כללים אחרים. הפרדת הסגל מהחוסים. לאלמנט זה כמה מאפיינים: מחשבות סטריאוטיפיות (הדדיות); קיום דיסטאנס; טקסים פורמליים - טקסים שהם חלק מחוקי המוסד; לסגל קיימות כמה סמכויות: 'סמכות מקבילה' - הזכות של כל מי ומי מהסגל להטיל מרותו על כל חוסה 'סמכות פרטנית' - הזכות של הסגל לרדת לפרטים האינטימיים ביותר של החוסים. 'סמכות מרחיבה' - הזכות של הסגל לעונש לא חייבת להיות קשורה לסוג העבירה. תוצאות השהייה במוסד: טשטוש האישיות (סוציאליזציה) ריכוז מחשבות החוסים בדברים זניחים סלנג מוסדי (לשני הצדדים, החוסים והסגל) הפגנת האישיות על ידי כניסה לצרות הסתגלויות משניות - "קומבינות" פיטר ל. ברגר, תומאס לאקמן, "מיסוד", בתוך: דניאל רוט-הלר וניסן נוה (עורכים), היחיד והסדר החברתי, תל אביב: עם עובד, 1999,‏ 408-395.
קוצרים

קוֹצְרִים או רַגְלָבִישָׁאִים (שם מדעי: Opiliones) היא סדרה של פרוקי-רגליים במחלקת העכבישנים. הקוצרים מאופיינים ברגליים ארוכות מאוד. בניגוד לעכבישאים הראשחזה והבטן מאוחים, פרקי הבטן נראים. אין להם בלוטות ארס ובלוטות טוויה. גפי הפה הקדמיים מזכירים מלקחיים, והם בעלי שתי עיניים. מקור השם כנראה בתנועות הפרכוס של רגלי הקוצרים כאשר הן נושרות מהגוף. תת-סדרה כְּפוּפֵי-עַיִן (Cyphophthalmi) אינפרא-סדרה Boreophthalmi משפחה Sironidae משפחה Stylocellidae אינפרא-סדרה Scopulophthalmi משפחה Pettalidae אינפרא-סדרה Sternophthalmi משפחה Troglosironidae על-משפחה Ogoveoidea משפחה Neogoveidae משפחה Ogoveidae תת-סדרה אֲרֻכֵּי-רֶגֶל (Eupnoi) על-משפחה Caddoidea משפחה Caddidae על-משפחה Phalangioidea משפחה Monoscutidae משפחה Neopilionidae משפחה קצריים (Sclerosomatidae) משפחה ארכרגליים (Phalangiidae) תת-סדרה חוֹבְבֵי-רַקְבּוּבִית (Dyspnoi) על-משפחה Acropsopilionoidea משפחה Acropsopilionidae על-משפחה Ischyropsalidoidea משפחה Ischyropsalididae משפחה Sabaconidae משפחה Taracidae על-משפחה Troguloidea משפחה בַּרְדְּסוֹנִיִּים (Dicranolasmatidae) משפחה נימרגליים (Nemastomatidae) משפחה Nipponopsalididae משפחה רגבוביים (Trogulidae) תת-סדרה קְטַנֵּי-רֶגֶל (Laniatores) אינפרא-סדרה Insidiatores על-משפחה Travunioidea משפחה Cryptomastridae משפחה Nippononychidae משפחה Paranonychidae משפחה Travuniidae על-משפחה Triaenonychoidea אינפרא-סדרה Grassatores על-משפחה Assamioidea משפחה Epedanidae משפחה קטן רגליים (Pyramidopidae) על-משפחה Phalangodoidea משפחה Oncopodidae משפחה Phalangodidae משפחה Pyramidopidae על-משפחה Samooidea משפחה Biantidae משפחה Escadabiidae משפחה Kimulidae משפחה Podoctidae משפחה Samoidae משפחה Stygnommatidae על-משפחה Zalmoxoidea על-משפחה Gonyleptoidea משפחה Agoristenidae משפחה Cosmetidae משפחה Cranaidae משפחה Gonyleptidae משפחה Manaosbiidae משפחה Stygnidae תת-סדרה Tetrophthalmi מדיה וקבצים בנושא קוצרים בוויקישיתוף קוצרים, באתר ITIS (באנגלית) קוצרים, באתר NCBI (באנגלית) קוצרים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קוצרים, באתר GBIF (באנגלית) קוצרים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פרוקי-רגליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רציו דסידנדי

רציו דסידנדי (מלטינית: Ratio decidendi, "טעם הפסק") הוא מונח משפטי שמשמעו הלכה, כלומר לב פסק הדין. הלכה של בית משפט גבוה מחייבת בתי משפט נמוכים יותר. לדוגמה הלכות של בית המשפט העליון מחייבות את בית משפט השלום והמחוזי. המונח שגור במדינות בהן המשפט הוא מהסוג המכונה "אנגלו אמריקאי", או "המשפט המקובל" כגון אנגליה, ארצות הברית, ניו זילנד, אוסטרליה, קנדה וישראל, אך לא קיים במדינות בהן המשפט הוא מסוג המכונה "קונטיננטלי" או "אינקוויזיטורי". במדינות המשפט הקונטיננטלי כגון צרפת, גרמניה ואיטליה לא קיימת הלכה מחייבת, ועל כן בתי המשפט הנמוכים לא חייבים ללכת בדרכם של בתי המשפט הגבוהים מהם. בפסק דין יש בדרך כלל מספר חלקים: עובדות, יישום הדין על העובדות (זה הרציו), ואוביטר דיקטום (הערת אגב, כלומר כל מה שהוא לא עובדות ורציו). ערך זה הוא קצרמר בנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.