laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מזרקת סילון המים

מזרקת סילון המים (בצרפתית: Jet d'Eau, ז'ה ד'או) היא מזרקה גדולה בז'נבה, שווייץ. המזרקה היא אחד מאתרי התיירות המפורסמים בעיר ואחת המזרקות הגדולות בעולם. היא ממוקמת על הגדה הדרומית של אגם ז'נבה, במקום בו הוא מתנקז אל נהר רון. סילון המים הניתז מן המזרקה מתנשא לגובה רב וניתן לחזות בו מרחבי העיר ואף בתעופה בגובה 10 ק"מ מעליה. בסך הכול, 150 ליטר מים ניתזים מהמזרקה בשנייה לגובה של 140 מטרים על ידי שתי משאבות הצורכות 500 קילוואט ומופעלות באמצעות מתח של 2,400 וולט. המים יוצאים מן המזרקה במהירות של 200 קמ"ש. בזמן פעילות המזרקה נמצאים בכל רגע כ-7,000 ליטר מים באוויר, ולכל טיפה לוקח כ-16 שניות לחזור לאגם מרגע התזתה מהמזרקה. כאשר נושבת רוח חזקה, נוטה המזרקה להרטיב את סביבתה אם היא פועלת, ובעקבות שינויים בכיוון הרוח יכולים מבקרים המצויים בסביבת המזרקה להירטב בפתאומיות. המזרקה בגרסתה הראשונה נבנתה ב-1886 ב-Usine de la Coulouvrenière, לא רחוק ממיקומה הנוכחי. באותו זמן הטורבינות ההידראוליות החדשות שנבנו בנהר רון הביאו להצטברות לחץ גבוה של מים בעת שבעלי המלאכה סיימו את יום העבודה וסגרו את הברזים במקום עבודתם. הפתרון הזמני שנמצא לשם כך, בזמן פיתוחה של מערכת חלופית, היה ליצור מפלט למים המצטברים, מה שהביא להיווצרות מזרקה שהתנשאה לגובה 30 מטרים ושחררה את לחץ המים. היו שזיהו את הפוטנציאל התיירותי של המזרקה ואת ערכה האסתטי, וב-1891 עברה המזרקה למיקומה הנוכחי והופעלה לראשונה בחגיגות "פסטיבל ההתעמלות הלאומי", בהן צוינו גם 600 שנה להקמתה של שווייץ. הגובה המרבי של סילון המים הניתז היה באותו זמן 90 מטרים. המזרקה כפי שהיא מוכרת כיום הוקמה ב-1951, ומערכת השאיבה שלה שואבת מים מאגם ז'נבה במקום ממימי העיר. החל מ-2003 פועלת המזרקה במשך כל שעות היום בכל ימות השנה, למעט בימי כְּפוֹר ובימים בהם נושבת רוח חזקה במיוחד. המזרקה פועלת גם בשעות הערב בין האביב לסתיו, ומוארת באמצעות 12 נורות הצורכות 108 קילוואט. מדיה וקבצים בנושא מזרקת סילון המים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מזרקת סילון המים (בצרפתית) Geneva Jet d’Eau fountain Switzerland
הר חירן

הר חירן הוא הר הממוקם בין צפון הנגב לבין הר חברון, ונמצא בין יער מיתר ליער יתיר. גובה ההר הוא 587 מטר מעל פני הים. האזור מוכרז כשמורת טבע, גודל השמורה 2,641 דונם. שביל ישראל עובר בשמורה. משלוחת הר חירן נשקפת תצפית להרי יתיר, ואזור חבל יתיר והיישובים חורה, מיתר, לקייה, טנא עומרים ושמעה. למרגלות הר חירן זורם נחל אשתמוע. הר חירן נמצא באזור ספר מדברי, ממוצע הגשמים נע בו בין 250–300 מ"מ. בפסגות הרכס פורחים הקדד הנאה ושום אשרסון – שני צמחים נדירים יחסית. המפנים הצפוניים מתאפיינים בבתת-ספר עשירה של סירה קוצנית, בקו הרכס מוצאים את חברת לענת המדבר, חורשף קטן קרקפת ודרדר מצרי. במפנים הדרומיים של ההר פורח האירוס השחום. האזור מתאפיין בפריחה עונתית רבה הכוללת את פרחי נורית אסיה, צבעוני ההרים, עכנאי יהודה ועוד. בשמורה נכללים גם מספר אתרי עתיקות – חורבת סירה וחורבת חירן. בעלי החיים בשמורה הם: תן זהוב, שועל מצוי, דורבן מצוי, צבי ארץ-ישראלי, צבוע מפוספס ועוד. היישוב דרור מוקם על ההר. שמורת הר חירן באתר "טבע ונופים בישראל" בין הר למדבר - מהר חירן להר עמשא באתר גיאו טבע מסלול שביל ישראל העובר בשמורה.
Soul Sacrifice

Soul Sacrifice הוא אלבום הופעה מאת להקת סנטנה. האלבום הוקלט בהופעתה של הלהקה בפסטיבל וודסטוק, ויצא לשווקים ב-14 ביולי 1995. באלבום בלט סולו תופים שבוצע על ידי מייקל שריב. "Soul Sacrifice" "Fried Neckbones and Home Fries" "Hot Tamales" "Latin Tropical" "Acapulco Sunrise" "Coconut Grove" "Everyday I Have the Blues" האלבום באתר "amazon" (באנגלית)
מבוקש (2007)

מבוקש (באנגלית: The Hunting Party) הוא מותחן-פעולה-הרפתקאות אמריקאי משנת 2007 בכיכובו של ריצ'רד גיר, המתאר מסע עיתונאי ללכידת פושע מלחמה סרבי. הסרט הושק בפסטיבל הסרטים של ונציה ב-3 בספטמבר 2007. למרות הצלחתו היחסית בביקורות אכזב הסרט לחלוטין בקופות, כשהכניס רק $876,087 בבתי הקולנוע בארצות הברית ורק 1.5 מיליון דולר בכל העולם. סרטים הוליוודיים צריכים לצבור בקופות סכום ששוה בערך לפי שניים מההפקה וההפצה על מנת לצאת ללא רווח או הפסד, הסרט כשל לחלוטין מבחינה זו. הרווח של הסרט מעמיד אותו ביחס עלוב במיוחד של 26:1 (על כל 26 דולר שהוצאו על הסרט היה רווח של דולר אחד). לאחר שנים של סיקור עיתונאי מוצלח על מלחמת בוסניה, העיתונאי סיימון האנט (ריצ'רד גיר) מאבד את קור רוחו במהלך שידור חי מזירת הקרבות בבוסניה, וכתוצאה מכך מפוטר. בעודו מתדרדר מבחינה מקצועית ואישית, דאק (טרנס הווארד) חברו לעבודה צועד בכיוון ההפוך. דאק מקבל משרה חשובה ברשת ויוצא לצלם את סיקור שיקומה של בוסניה עם פרנקלין האריס (ג'יימס ברולין). יחד איתו מגיע לבוסניה עיתונאי צעיר וטרי (ובנו של סגן נשיא הרשת) בנג'מין (ג'סי אייזנברג). דאק פוגש את סיימון, בשלב הזה עצמאי מיואש וציני, המחפש סיפור גדול מספיק כדי להביא אותו בחזרה לתחום. הוא מספר לדאק כי ברשותו מידע על מקום מחבואו של רדוסלאב בוגנוביץ', הידוע בכינוי "השועל", אשר אחראי לפשעי המלחמה ועל ראשו פרס של 5 מיליון דולר. סיימון טוען כי הוא מסתתר בכפר צ'לביצ'י ברפובליקה סרפסקה (ישות הסרבים בבוסניה והרצגובינה) סמוך לגבול עם מונטנגרו. סיימון מספר כי ברצונו לראיין את השועל וכך, משוכנעים על ידי סיימון, דאק בא לצלם את הריאיון עם בנג'מין בעקבותיו. בדרך, סיימון מתוודה בפני דאק כי תוכניתו ללכוד את השועל ולא לראיין אותו, דאק ובנג'מין לא מצליחים להניא אותו מהרעיונות שמטורף אפילו לחשוב עליהם. לאורך הדרך, הקבוצה מזוהה בטעות כחוליית CIA בפני מספר קבוצות, כולל האו"ם, כוח המשטרה, והסרבים עצמם. בשלב מסוים סיימון, דאק, ובנג'מין נלכדים על ידי השומרים של השועל ונלקחים לאסם שבו מתחבא השועל שם עתידים להיות מוצאים להורג. ברגע האחרון, צוות אמיתי של ה-CIA פורצים לאסם ומשחררים את העיתונאים, אבל השועל בורח. מהר מאוד מתברר לעיתונאים כי גם בקרב הקהיליה הבינלאומית, ישנם אנשים שאינם מעוניינים ללכוד את השועל. צוות ה-CIA פוקד על העיתונאים לעלות על מטוס בדרכם לארצות הברית, אך הם בורחים כדי לבצע את תוכניתם לתפוס את השועל. הם מצליחים ללכוד אותו בזמן שהוא צד ביער ללא שומרים. העיתונאים תופסים אותו ומשחררים אותו עם ידיים כבולות מאחור, בכפר בשם פוליה שבו ביצע פשעי מלחמה שם הוא נותר נתון לחסדי ההמון. ריצ'רד גיר - סיימון האנט טרנס הווארד - דאק ג'יימס ברולין - האריס פרנקלין ג'סי אייזנברג - שטראוס בנג'מין ליובומיר קרקס - השועל דיאן קרוגר - מריאנה מארק איווניר - בוריס זדראבקו קראקובר - סאשה קריסטינה קרפלה - מרדה סוזנה מרקוביץ - אונה הסרט מבוסס על סיפור אמיתי, בהבדלים מסוימים. בסיפור המקורי היו חמישה עיתונאים שניסו ללכוד את השועל, ואכן הם פגשו בדרכם בכוחות או"ם ושיטור שכלל לא היו מעוניינים ללכוד את השועל. במציאות השועל לא נתפס. אתר האינטרנט הרשמי של מבוקש (באנגלית) "מבוקש", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מבוקש", באתר נטפליקס "מבוקש", באתר AllMovie (באנגלית) "מבוקש", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "מבוקש", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "מבוקש", באתר Metacritic (באנגלית) "מבוקש", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
סוקראטיס פאפאסטאטופולוס

סוקראטיס פאפאסטאטופולוס (ביוונית: Σωκράτης Παπασταθόπουλος; נולד ב-9 ביוני 1988) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדות המגן והבלם בריאל בטיס. פאפאסטאטופולוס הוא השחקן הצעיר ביותר שהיה אי פעם הקפטן של א.א.ק. אתונה. פאפאסטאטופולוס התחיל את הקריירה שלו בנוער של אפולון פטלידיאו. בקיץ 2005 עבר לא.א.ק. אתונה, וב-26 באוקטובר 2005 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק הגביע היווני נגד PAS גיאנינה ואף הבקיע בדקה ה-7 של המשחק ובסיום המשחק ניצחה אא"ק 0:3. בינואר 2006 הוא הושאל לניקי וולוס מהליגה השנייה ביוון למשך 6 חודשים, אך ערך בסך הכל 15 הופעות. במהלך עונת 2006/2007, הצליח פאפאסטאטופולוס לערוך 14 הופעות כאשר הוא היה צריך להילחם על מקומו בהרכב ביחד עם:ברונו צ'ירילו, טראיאנוס דאלאס וואנגליס מוראס. בליגת האלופות, הצליח Papastathopoulos לשחק ב-3 מתוך 6 משחקי הקבוצה. בעונת 2007/2008 קיבל 24 פעמים בליגה את חלוצת ההרכב ושיחק לצידו של ג'ראלדו אלבס. ב-1 באוגוסט 2008, עבר פאפאסטאטופולוס לגנואה מהסרייה א', תמורת 4 מיליון אירו. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בגנואה ב-27 בספטמבר 2008, נגד פיורנטינה בליגה, כמה ימים לאחר מכן ערך הופעת בכורה בקופה איטליה נגד ראוונה קלצ'ו. ב-5 באוקטובר 2008 הבקיע את שערו הראשון בגנואה נגד נאפולי, אבל פאפאסטאטופלוס הורחק בדקה ה-89. בעונת 2009/2010 הוא שיחק ברוב המשחקים הפך וסייע לה לסיים במקום התשיעי. ב-20 ביולי 2010, פאפאסטאטופלוס חתם במילאן. פאפאסטאפולוס לא הצליח להתברג בהרכב הראשון במילאן, ורשם 5 הופעות בלבד. ב-21 ביולי 2011, הושאל פאפאסטאטופולוס לורדר ברמן עד לסיום עונת 2011/2012. בעונה זאת ערך 30 הופעות ושער אחד נגד וולפסבורג. ב-16 באפריל 2012, חתם פאפאסטאטופולוס בורדר ברמן. ב-24 במאי 2013 חתם סוקראטיס פאפאסטאטופולוס בבורוסיה דורטמונד תמורת 9 וחצי מיליון אירו עד ל-2018. ב-2 ביולי 2018 חתם פאפאסטאטופולוס בארסנל מהפרמייר ליג. ב-26 בינואר 2021 עזב פאפאסטאטופולוס את ארסנל והצטרף לאולימפיאקוס. ב-5 בפברואר 2008 ערך פאפאסטאטופולוס את הופעתו הראשונה בנבחרת יוון בניצחון 0:1 במשחק ידידות נגד צ'כיה. פאפאסטאטופולוס נכלל ברשימת 24 השחקנים שזימן מאמן הנבחרת אוטו רהאגל לקראת יורו 2008 אך ברגע האחרון החליט המאמן שלא להכליל את פאפאסטאטופולוס בסגל הסופי. לאחר היורו שותף במשחק ידידות נגד סלובקיה ב-10 באוגוסט 2008. מאותו רגע, הוא היה חבר נבחרת קבוע עבור יוון. בקמפיין מוקדמות מונדיאל 2010 סייע לנבחרתו להעפיל לטורניר הגמר שנערך בדרום אפריקה. אליפות איטליה: 2010/2011 הסופר קאפ הגרמני: 2013, 2014 הגביע האנגלי: 2019/2020 השחקן הצעיר של השנה ביוון: 2007/2008 מדיה וקבצים בנושא סוקראטיס פאפאסטאטופולוס בוויקישיתוף סוקראטיס פאפאסטאטופולוס, ברשת החברתית פייסבוק סוקראטיס פאפאסטאטופולוס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סוקראטיס פאפאסטאטופולוס, ברשת החברתית אינסטגרם סוקראטיס פאפאסטאטופולוס, באתר Transfermarkt סוקראטיס פאפאסטאטופולוס, באתר Soccerway סוקראטיס פאפאסטאטופולוס, באתר BDFutbol סוקראטיס פאפאסטאטופולוס, באתר WorldFootball.net סוקראטיס פאפאסטאטופולוס, באתר National Football Teams סוקראטיס פאפאסטאטופולוס, באתר FootballDatabase.eu סוקראטיס פאפאסטאטופולוס, באתר ESPN
אברהם ויינברג (ראשית בכורים)

הרב אברהם ויינברג (תרל"ב - כ' באלול תש"ב) היה רב בפולין לפני השואה, תלמיד מובהק של רבי אברהם בורנשטיין מסוכטשוב. נרצח ביריות לאחר שסירב לעלות על הרכבת מגטו ורשה לטרבלינקה. נולד בסטוצין בפולין לישראל ניסן, מחסידי קוצק. למד בצעירותו בישיבתו של רבי אברהם מסוכטשוב, חתנו של רבי מנחם מנדל מקוצק. רבו שכנע אותו להעביר בקביעות שיעורים לבחורים מוכשרים. התחתן עם בתו של משה קובלסקי, מחסידי קוצק. בשל מצבו הכלכלי הקשה, השפיעו עסקני אגודת ישראל על רבו המובהק לשכנעו להיות חבר בוועד הרבנים של ורשה. רבים שלחו אליו שאלות הלכתיות. היה בקיא גם בקבלה. היה ראש ישיבת "בית אברהם" בורשא. בתר"ץ הוציא לאור את ספרו ראשית ביכורים על מסכת בכורות. שאר כתביו, ובהם חיבור על מסכת זבחים, אבדו בשואה. מתלמידיו: רבי שמואל שלמה ליינר, שלימים הוכתר לאדמו"ר מראדזין, והרב שמחה עלברג. על אף התנאים הקשים בגטו ורשה, המשיך ללמד את קבוצת הבחורים, עם הרב אריה צבי פרומר, בבונקר ברחוב מילא 14. סירב לאכול מתבשילים שהוכנו במיוחד לרבנים והורה לבני משפחתו לאכול רק ממה שהוכן לכלל הציבור. כשהחלו המשלוחים להשמדה המשיך ללמד את תלמידיו וסירב לקבל עבודה בבתי המלאכה של הגרמנים, למרות שמי שלא היה לו כרטיס עבודה חייו היו בסכנה. בכ' באלול תש"ב לקחו הנאצים כמה תלמידים כדי לשולחם ברכבת לטרבלינקה. הרב ויינברג הלך בראשם לכיוון הרכבת. הרב התנגד לעלות על הרכבת ונורה למוות. עמו נספו גם רעייתו ובנו היחיד. חלק מתלמידיו שניצלו המשיכו בלימודם ובהמשך הצטרפו למרד גטו ורשה. הרב פרופ' יצחק לוין (עורך), אלה אזכרה : אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה, חלק ג', "המכון לחקר בעיות היהדות החרדית", ניו יורק תשי"ט יחיאל גרנטשטיין, הגבורה האחרת : היהודי הדתי במאבק גבורה ובמרי נגד גזירות הנאצים בשנות השואה, ירושלים תשמ"ח (1988) אנציקלופדיה שמע ישראל, חלק א' הרב יהושע משה אהרונסון, עלי מרורות, בני ברק תשנ"ו, עמ' 27, 63, 382-380 אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ו, בני ברק, תשמ"ח, עמ' ט-כה. הרב אברהם ויינברג (סטוצ'ינר) – ורשה, באתר "זכור - אמונה בימי השואה" ערכו באתר "רבנים שנספו בשואה" מאת פנינה מייזליש אברהם בן ישראל ניסן וינברג (1872-1942), דף שער בספרייה הלאומית https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14741&st=&pgnum=3 אברהם ויינברג, ראשית ביכורים, באתר היברובוקס על פי "אלה אזכרה".
קרי סטיינסייפר

קרולין "קרי" ליין סטיינסייפר (באנגלית: Carolyn "Carrie" Lynne Steinseifer; נולדה ב-12 בפברואר 1968) היא שחיינית עבר אמריקאית, אלופה אולימפית, בעלת 3 מדליות זהב, כולל במשחה היוקרתי ביותר ל-100 מטר חופשי. סטיינסייפר נולדה וגדלה ברדווד סיטי, קליפורניה. היא החלה לשחות בגיל 11 תחת הדרכתו של קן בלי במועדון השחייה ווסט ואלי שבסן פרנסיסקו. היא למדה באוניברסיטת טקסס ושחתה תחת הדרכתו של ריצ'רד קוויק. במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בקראקס ונצואלה בשנת 1983 זכתה סטיינסייפר ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי (56.92 שניות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי (3:46.46 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב (4:12.99 דקות). באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) זכתה סטיינסייפר ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בצוותא עם חברתה לנבחרת ננסי הוגסהד בתוצאה של (55.92 שניות) לפני אנמארי ורסטאפן מהולנד (56.08 שניות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:43.43 דקות, לפני הולנד (3:44.40 דקות) ומערב גרמניה (3:45.56 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב כששחתה בשלב המוקדמות ונבחרת ארצות הברית ניצחה בשלב הגמר. באליפות הפאן פסיפיק בשחייה שנערכה בטוקיו, יפן בשנת 1985 זכתה סטיינסייפר ב-4 מדליות, 3 זהב, ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי (2:01.52 דקות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי (3:45.65 דקות) ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי (8:06.74 דקות). מדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.75 שניות, אחרי ג'נה ג'ונסון (56.36 שניות). במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו באינדיאנפוליס בשנת 1987 זכתה סטיינסייפר במדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי (3:48.68 דקות). באליפות הפאן פסיפיק בשחייה שנערכה בטוקיו, יפן בשנת 1989 זכתה סטיינסייפר במדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי (3:43.63 דקות). בסך הכל זכתה סטיינסייפר ב-2 תוארי אליפות ארצות הברית בשחייה במשחה ל-100 מטר חופשי. בשנת 1999 זכתה סטיינסייפר להכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה. מדיה וקבצים בנושא קרי סטיינסייפר בוויקישיתוף קרי סטיינסייפר, באתר olympedia.org sports123.com (אורכב 04.03.2016 בארכיון Wayback Machine) PAN AMERICAN GAMES - SWIMMING AND DIVING, באתר gbrathletics PAN PACIFIC SWIMMING CHAMPIONSHIPS, באתר gbrathletics CARRIE STEINSEIFER (USA) - Honor Swimmer, באתר International Swimming Hall of Fame
דייוויד אוהרה

דייוויד אוהרה (באנגלית: David O'Hara; נולד ב-9 ביולי 1965), הוא שחקן קולנוע סקוטי. השתתף בתפקידים משניים בסרטים "לב אמיץ", "השתולים" ו"מבוקש". אוהרה נולד בגלאזגו, בנם של מרטה ופטריק אוהרה. למד "בבית ספר לנאום ולדרמה" ולא סיים את לימודיו בשל חוסר מימון. שיחק ב-1995 בדרמה התקופתית "לב אמיץ" בתור סטיבן מנהיג לוחמי המחתרת באירלנד שהופך במהלך הסרט לחברו ושומר ראשו של המנהיג הסקוטי האגדי ויליאם וולאס (מל גיבסון). מגדיר את עצמו בתור "האיש המבוקש ביותר על האי שלי". שיחק בשתי ההפקות האיריות : "בזכות האם" שם גילם את האסיר הפוליטי פרנק היגינס אשר משתתף בשביתת הרעב הגדולה ב-1981 ב"כלא מאזה" שבצפון אירלנד ו"השדכן" בתור הברמן חסר העקרונות שון. ב-1996 שיחק את אחד התפקידים הראשיים בדרמת הפשע הטלוויזיונית הבריטית "החשוד העיקרי 5". ב-1997 שיחק את בילי סייקס האלים בעיבוד הטלוויזיוני של טוני ביל לרומן המפורסם "אוליבר טוויסט" ובתפקיד קטן במותחן הפשע ההוליוודי שובר הקופות "יריב אינטימי". ב-1999 גילם בהפקה התנכית הבריטית "ישו" את יוחנן המטביל. בשנת 2000 שיחק בעונה הראשונה של דרמת המשטרה "המחוז" בתור בלש משטרת ניו יורק דני מק'רגור. ב-2001 שיחק בקומדיית הפשע של ג'ון פאברו "מסודרים" בתור הפושע הסקוטי המכונה "הוולשי". ב-2002 הופיע בדרמת הפעולה "סטאנדר" בדמותו של אלן הייל חבר בכנופייתו של השוטר הדרום אפריקאי המושחת ושודד הבנקים אנדרה סטאנדר. ב-2004 השתתף בדרמה ההיסטורית "מלון רואנדה" בתור דייוויד הכתב הסקוטי המגיע כדי לסקר את רצח העם ברואנדה, אל דייוויד מתלווה אחת הצלם הצבאי האמריקאי ג'ק דאגליש (חואקין פיניקס). ב-2006 התפרסם במותחן הפשע של מרטין סקורסזה "השתולים" בו גילם את פיצי חייל בכיר במאפיה האירית של פרנק קוסטלו (ג'ק ניקולסון), בנוסף גילם את המלך האירי דונקאהד בעיבוד הקולנועי לאגדה "טריסטן ואיזולדה" בהפקתם של טוני ורידלי סקוט. ב-2008 הופיע בסרט הפעולה המצליח "מבוקש" בתור המתנקש מר אקס המאמין שהוא אביו של גיבור העלילה וסלי אלן גיבסון (ג'יימס מקאבוי). שיחק גם במותחן הבדיוני הפוסט-אפוקליפטי "יום הדין" בתור מייקל קאריס בעל הדעות הפשיסטיות. ב-2010 שיחק בעונה הרביעית של הסדרה "שושלת טיודור" בתפקיד האריסטוקרט האנגלי הנרי הווארד, התפרסם בסרט האחרון בסדרת סרטי הארי פוטר "הארי פוטר ואוצרות המוות" בתור אלברט רנקורן לו הארי פוטר (דניאל רדקליף) מתחזה כדי להיכנס אל מנזר הקסם. לב אמיץ (1995) בזכות האם (1996) אוליבר טוויסט (1997) השדכן (1997) יריב אינטימי (1997) מסודרים (2001) סטאנדר (2003) מלון רואנדה (2004) השתולים (2006) טריסטן ואיזולדה (2006) מבוקש (2008) יום הדין (2008) ג'ק אמר (2008) דארפור (2009) הילד (2010) הארי פוטר ואוצרות המוות (2010) קאובויים וחייזרים (2011) גולף בממלכה (2011) שוד תחת מצור (2012) השפעה (2014) The Messenger‏ (2015) הפרופסור והמשוגע (2019) Jesus ‏(1999) - סרט טלוויזיה של CBS המחוז (אנ') (2000–2001) דייוויד אוהרה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דייוויד אוהרה, באתר AllMovie (באנגלית) דייוויד אוהרה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
אליעזר דוד גרינוולד

הרב אליעזר דוד גרינוולד (י"ד בשבט תרכ"ז, 20 בינואר 1867 – א' בסיוון תרפ"ח, 20 במאי 1928) שימש כרב וראש ישיבה בערים ברדיוב, צעהלים, אויבר-וישובה (וישובה עילית) וסאטמר שבטרנסילבניה. ידוע על שם ספרו "קרן לדוד". נולד בטשארנא שבהונגריה לרב עמרם גרינוולד, בנו של הרב יוסף גרינוולד, אב"ד צ'צוביץ. בצעירותו למד אצל אחיו רבי משה גרינוולד בעל "ערוגת הבושם" ונחשב תלמידו המובהק. זמן קצר למד גם אצל הרב שמואל ארנפלד, בעל "חתן סופר". בשנת תרמ"ט נישא לבתו של יעקב רפפורט מברדיוב. לאחר נישואיו ישב כחמש שנים בברדיוב, ייסד בה ישיבה ועמד בראשה. לאחר מכן כיהן כדיין ומורה צדק בסרדהלי, ועמד שם בראשות ישיבה שמנתה כ-130 תלמידים. בתחילת שנת תרס"ז (1906) נבחר לרב הקהילה היהודית בעיר צֶהלים, וגם בה עמד בראשות ישיבה גדולה. בשנת תרע"ב (1912) עבר לכהן כרבה של אויבר-וישווה, ועמד בראשות ישיבה שמנתה מאות תלמידים. בשנת תרפ"א (1921) נבחר לרבה של קהילת סאטמר, ובמקביל לרבנותו עמד בראש ישיבה מקומית שהייתה הגדולה ביותר בטרנסילבניה, ובה ראה את לב פועלו הרבני. הישיבה פעלה ברוח החסידות. היה מגדולי התורה המפורסמים בתקופתו והעמיד תלמידים רבים, בהם רבנים וגדולי תורה ידועים בטרנסילבניה ובהונגריה. בתו המאומצת נישאה לנכד אחיו, הרב יוסף גרינוולד, שהיה תלמידו המובהק ועסק בהדפסת ספריו. שו"ת קרן לדוד – על אורח חיים כולל קע"ב תשובות, סאטמר תרפ"ט ספר קרן לדוד – חידושי אגדה על התורה, שני חלקים, סאטמר תר"צ-תרצ"ט ספר קרן לדוד – חידושי אגדה ודרושים למועדי ה’, סאטמר תרצ"ד סדר הגדה של פסח עם פירוש ... חסדי דוד – סאטמר תרצ"ד 'מרן אליעזר דוד גרינוואלד זצ"ל... תולדותיו, חייו ופעולתו', בתוך: בית ועד לחכמים ט-י, סאטמר סיוון-תמוז תרפ"ח, עמ' קלא-קלד אברהם פוקס, ישיבות הונגריה בגדולתן ובחורבנן, ירושלים תשל"ט, כרך א, עמ' 354–363 'ר' אליעזר דוד ב"ה עמרם גרינוואלד', בתוך: יצחק יוסף כהן, חכמי טראנסילוואניה, ירושלים תשמ"ט, עמ' 45–46 שלמה שפיצר ומשה אלכסנדר זושא קינסטליכער, קהילת צעהלים וחכמיה, בני ברק תש"ס, עמ' 175–182 שלמה שפיצר, קהילות הונגריה, ירושלים תשס"ט, עמ' 280–281 'גרינוואלד הרב אליעזר דוד בן הרב עמרם', בתוך: ברוך טקרטין ולוסיאן-זאב הרשקוביץ, אנציקלופדיה ליהדות רומניה, מוסד הרב קוק תשע"ב, כרך א, עמ' 391 מידע עליו ועל משפחתו באתר GENI אברהם יששכר אנגל, ספר זיכרון לקהילת סרדהלי, עמ' 105. ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יהושע גרינוולד

הרב יהושע גרינוולד (תרס"ט, 1909 - ו' באב תשכ"ט, יולי 1969) היה ראב"ד אונגוור ורבה האחרון של חוסט. נולד בחוסט לרב אברהם יוסף גרינוולד, שמילא את מקום אביו, הרב משה גרינוולד בעל "ערוגת הבושם", כרבה של חוסט. בשנת תרפ"ט (1929), בהיותו בן 20, נישא לבתו של הרב יחזקאל פנט, רבה של דעש והאדמו"ר מדעעש. לאחר נישואיו התגורר בדעש במשך מספר שנים, ובתקופת מגוריו בעיר עמד לימינו של גיסו האדמו"ר הרב יעקב אלימלך פנט בניהול הישיבה שפעלה בעיר. לאחר מספר שנים התמנה ראב"ד אונגוור שבצ'כוסלובקיה (כיום באוקראינה). בשנת תרצ"ד (1934), לאחר עלייתו של הרב יוסף צבי דושינסקי לארץ ישראל כדי לכהן כגאב"ד העדה החרדית על מקומו של הרב יוסף חיים זוננפלד, התמנה הרב גרינוולד לכהן כרבה של חוסט, כממשיכם של אביו וסבו שכיהנו בה ברבנות. בחירתו הייתה מלווה בסכסוך קשה בקהילה כנגד תומכי דודו, הרב יעקב חזקיהו גרינוולד מפאפה, שטען גם הוא למשרה. אנשיו של האחרון התפלגו והקימו את 'עדת יראים שומרי הדת' הנפרדת. הרב יהושע כיהן ברבנות עשר שנים. בשנת תש"ד (1944) נלקחו בני הקהילה ובהם הרב גרינוולד לאושוויץ. הרב גרינוולד נותר בחיים, אשתו ובתו בת השמונה נספו. את קורותיו במלחמה הדפיס בקונטרס "עין דמעה", שנתפרסם בספרו שו"ת 'חסד יהושע'. לאחר המלחמה התגורר בבודפשט ושם ישב בבית דין מיוחד להתרת עגונות. משם עבר לפריס וגם שם שימש כדיין לענייני עגונות. בשנת 1947 היגר לבורו פארק שבברוקלין, ניו יורק, ושימש רב של "קהל יראים חוסט". לאחר מכן התחתן בשנית עם מרים, בתו של רבי חיים מאיר הגר מויז'ניץ, שהייתה נשואה לראשונה לרבי יהודה הורוויץ מדז'יקוב. בשנת תשכ"ט נפטר בניו יורק, והובא לקבורה בהר המנוחות בירושלים. חתנו, רבי פינחס דוד הורוויץ מבוסטון, מילא את מקומו כרב של "קהל יראים חוסט" בבורו פארק. יהושע גרינוולד, שו"ת חסד יהושע, באתר היברובוקס חסד יהושע על מסכת סנהדרין חסד יהושע על מסכת ע"ז אבני מילואים - הערות על ספר אבני שהם יהושע בן אברהם יוסף גרינוואלד (1909-1969), דף שער בספרייה הלאומית קונטרס "כתוב זאת זיכרון בספר", חוסט, תרצ"ה. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוסף גרינוולד

הרב יוסף גרינוולד (כ"ד באלול תרס"ג, 1903 - י"ג באב תשמ"ד, 11 באוגוסט 1984) היה ראש ישיבת "קרן לדוד" בסאטמר ורבה האחרון של פאפא שבהונגריה. לאחר השואה שימש כאדמו"ר ואב"ד פאפא, רב הקהילה וראש ישיבתה בברוקלין. נולד בברזוביץ לרב יעקב יחזקיה גרינוולד, רבה וראש ישיבתה של פאפא ובנו של רבי משה גרינוולד, ה"ערוגות הבושם". למד אצל אחי סבו, הרב אליעזר דוד גרינוולד בעל "קרן לדוד", ובשנת תרפ"ה (1925) נישא לבתו המאומצת, שהייתה בתו של רבי יעקב יחזקיה אחיהם של רבי אליעזר דוד וסבו רבי משה. לאחר נישואיו התגורר בסאטמר, שבה כיהן הרב אליעזר דוד גרינוולד כרב וכראש ישיבה. זמן קצר לאחר נישואיו התמנה כדיין בסאטמר. הוא היה מקורב לרבו וחותנו-החורג ועסק בהדפסת ספריו. לאחר פטירת הרב אליעזר דוד גרינוולד, בשנת תרפ"ח, עמד רבי יוסף בראש ישיבת "קרן לדוד" בסאטמר. בשנת תרצ"ח (1938) כשהוטל בניו יורק חרם כלכלי [באיקאיט] על מוצרים של רומניה, כתב רבי יוסף מכתב ליהודי ניו יורק, שלא להכניס את השליבוביץ בין המוחרמים כי זה פוגע ביהודייה. בשנת תש"א (1941), לאחר פטירת אביו הרב יעקב יחזקיה, עבר להתגורר בפאפא ומילא את מקום אביו ברבנות ובראשות הישיבה. לאחר שלוש שנים, לאחר חג השבועות תש"ד, החלו הנאצים לשלוח את יהודי פאפא לאושוויץ. רבי יוסף גם נשלח לעבודות כפייה, במהלכן התעללו בו הנאצים. אשתו ועשרת ילדיו נרצחו בשואה. נישא בשנית למרים, בת רבי ישכר וובר, חתן דודו רבי דוד אויש מפאקש. לאחר מלחמת העולם השנייה שב הרב גרינוולד לפאפא בניסיון לשקם את חיי הקהילה, אולם לאחר שנכשלו מאמציו עזב את הונגריה יחד עם עשרות תלמידי הישיבה. במשך מספר שנים התגורר באנטוורפן שבבלגיה. בשנות ה-50 עבר להתגורר בברוקלין, ניו יורק, שם כונן את "קהלת יעקב - פאפא" ושימש בה רב, אדמו"ר וראש ישיבה. היה חבר בארגון התאחדות הרבנים ומשנת תש"מ נשיא. הוא ואביו היו נוסעים לאדמו"רי בעלז ונמנה עם חסידיו של האדמו"ר מבעלז. גם לאחר המלחמה, נסע לארץ ישראל לאדמו"ר מבעלז, שכיבדו ועמד לכבודו. בויליאמסבורג עבד יד ביד עם האדמו"ר רבי יואל טייטלבוים מסאטמר (שהיו בידידות מעת אשר שימש כדיין וכמו"ץ בעיר סאטמאר באונגארן) להקמת ושגשוג היהדות אחרי המלחמה. רבים מפסקיו מובאים בספרי נטעי גבריאל. בניו: רבי יעקב יחזקיה - ממלא מקומו כאדמו"ר מפאפא בוויליאמסבורג; רבי ישראל מנחם - האדמור מתולדות יוסף פאפא בבורו פארק; רבי אהרן - דיין הקהילה בוויליאמסבורג. חתניו: הרב משה רוזנר (בן הרב יהודה רבה של טרצאל) - אב"ד טרצאל - מונסי, בעבר אב"ד הקהילה במונסי; הרב יעקב שלמה מייזליש - אב"ד לימנוב. שו"ת ויען יוסף - על ד' חלקי שו"ע, שישה חלקים ויחי יוסף - על התורה ויחי יוסף - על מועדים ויחי יוסף - על חנוכה ויחי יוסף - על הגדה של פסח ויחי יוסף - על מסכת מקוואות חידושי שמעתתא - על מסכת פסחים שירי מצווה - נדפס בתוך ספרי אביו ויגד יעקב קונטרס קלח של אזוב - נספח אל הגדש"פ אגודת אזוב קונטרס קנה בשם - נספח אל ספר ערוגת הבשם על סוגיית אין איסור חל על איסור פתח טוב - פתיחות לבני הישיבה דרכי יוסף - ענייני מוסר ויראת ה' אהרן סורסקי, ויחי יוסף - כור מחצבתו ותולדות חייו הקדושים של...רבי יוסף גרינוולד זי"ע מפאפא..., ירושלים, תשנ"ו להסתלקותו של מורי ורבי הגה"ק אדמו"ר מפאפא זצ"ל, רבי אשר אנשיל קרויז, בקובץ המאור, אתר היברובוקס. יוסף בן יעקב חזקיהו גרינוואלד (1903-1984), דף שער בספרייה הלאומית "מכתב בחתימת האדמו"ר ר"י גרינוולד מפאפא, רבי חיים הלברשטאם מסאטמר, ורבי ישעיה קליינמאן אל רבני ניו יורק בעניין החרם כלכלי [באיקאיט הפוגע ביהודייה. תרצ"ח [1938"