laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שיכון מילים

שיכון מילים משמש בעיבוד שפה טבעית (NLP), לייצוג של מילה. הייצוג משמשת לעיבוד ואנליזה של טקסטים. בדרך כלל, הייצוג הוא וקטור רב ממדי של מספרים ממשיים המקודד את משמעות המילה, באופן שמילים קרובות במרחב הווקטורי תהיינה דומות במשמעותן. קיימות דרכים רבות להפיק שיכוני מילים, בין השאר באמצעות מודלי שפה, רשתות נוירונים, הורדת מימד, מודלים הסתברותיים ועוד. שיכון של מילים ומשפטים משפרים מאוד את הביצועים של במשימות עיבוד שפה טבעית מסוימות כמו ניתוח מחרוזות וניתוח סנטימנט. שיכון One Hot Vector (חם יחיד) הוא אחת הדרכים הפשוטות לשיכון מילים: בהינתן אוצר מילים של N מילים, כל מילה תיוצג באמצעות וקטור N ממדי ייחודי. כל אברי הווקטור יכילו אפסים, למעט איבר אחד שיכיל את הערך 1, בתא המשמש באופן ייחודי לזיהוי המילה. למרות פשטותה, גישה זו סובלת מקללת הממדים (אנ'), חסרה מידע סמנטי ואינה מייצגת את הקשרים בין מילים. Word2vec Daniel Jurafski and James Martin, Speech and language processing : an introduction to natural language processing, computational linguistics, and speech recognition processing, Prentice Hall, 2000 Richard Socher, John Bauer, Christopher D. Manning and Andrew Y. Ng, Parsing with Compositional Vector Grammars Richard Socher et al., [https://nlp.stanford.edu/~socherr/EMNLP2013_RNTN.pdf Recursive Deep Models for Semantic Compositionality Over a Sentiment Treebank], EMNLP2013, 2013 Christopher Manning and Hinrich Schütze, Foundations of statistical natural language processing, MIT, 1999, ISBN 9780262133609
זוהי יפו

"זוהי יפו" הוא שיר שנכתב על ידי יוסי גמזו והולחן על ידי משה וילנסקי. ידוע ביצועו של אבי טולדנו לשיר. השיר "זוהי יפו" הביא לטולדנו את פרסומו כזמר. השיר נכתב לסרט תיעודי על העיר יפו שצילם ברוך דינר בשנת 1966. הפנייה הראשונה נעשתה ליהורם גאון ששהה באותה עת בסיבוב הופעות בחו"ל. וילנסקי שהאזין לתוכנית "תשואות ראשונות", שמע זמר צעיר, עולה חדש ממרוקו. טולדנו, שהיה בן 16, שר את השיר כשלפניו מונחות המילים באותיות לטיניות כי לא ידע עברית. טולדנו שר את השיר כשברקע בית קפה ביפו. השיר יצא לראשונה בשנת 1968 והופיע באלבום "אבי טולדנו עם דוד קריבושי ותזמורתו". קיימות שתי גרסאות לשיר משנת 1968: ביידיש אותה מבצע דוד עשת ובצרפתית, אותה מבצע טולדנו. זוהי יפו - מתוך סרט תיירותי של ברוך דינר על יפו, סרטון בערוץ "אבי טולדנו", באתר יוטיוב (אורך: 02:05) זוהי יפו - מתוך סרט תיירותי של ברוך דינר על יפו, סרטון בערוץ "אבי טולדנו", באתר יוטיוב (אורך: 02:05) דודי פטימר, ‏צלילים ראשונים: שירי הבכורה הישראלים הטובים בכל הזמנים | חלק א', באתר מעריב אונליין, 26 במאי 2023 זוהי יפו – מילים וביצועים | וילנסקי, משה, 1910-1997 מלחין | מוזיקה | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il דוד עשת זוהי יפו ביידיש 1968 מעלה דודי פטימר, סרטון בערוץ "דודי פטימר", באתר יוטיוב (אורך: 02:51) אבי טולדנו -זוהי יפו -בצרפתית 1968 מעלה דודי פטימר, סרטון בערוץ "דודי פטימר", באתר יוטיוב (אורך: 02:56)
קנטרה (מרג' עיון)

קנטרה (בערבית: القنطرة; בתעתיק: אל-קנטרה) הוא כפר לבנוני בנפת מרג' עיון, מחוז א-נבטיה. פאלמר כתב שמקור השם הוא הפירוש המילולי בערבית של אל-קנטרה, דהיינו "הקשת", או גשר. הכפר שוכן בגובה ממוצע של 550 מטר מעל פני הים, כ-8 קילומטר מערבית למשגב עם, כ-20 קילומטר מדרום לא-נבטיה. בשנת 1875 ויקטור גרן ביקר ביישוב ומצא שגרים בו 150 מתואלים. הוא כתב: "המסגד בנוי מאבני גזית עתיקות. מעל דלת המסגד ישנו משקוף השייך לכנסייה נוצרית עתיקה, שבאמצעו חקוק צלב בעל ענפים שווים מוקפים במעגל." בשנת 1881 ביקרה במקום משלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל ובדו"ח נכתב: "כפר, בנוי מאבן, המאוכלס על ידי כ-250 מתואלים, ממוקם על גבעה מבודדת ובולטת, ומוקף בכרמי, זיתים ותאנים. יש שני מעיינות איתנים, מעט מדרום לכפר." בתאריך 1 נובמבר 1948, במסגרת מבצע חירם כבש צה"ל את הכפר (ללא קרב). מלחמת חרבות ברזל במסגרת מלחמת חרבות ברזל תקפו מטוסי חיל האוויר עמדות חזבאללה בכפר ובסביבתו. Palmer, E.H., The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. ., Committee of the Palestine Exploration Fund, 1881, עמ' 23 Guérin, V., Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine Vol. 3: Galilee, pt. 2, Paris: L'Imprimerie Nationale, 1880, עמ' 272 Conder, C.R.; Kitchener, H.H.., The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. Vol. 1., London: Committee of the Palestine Exploration Fund, 1881, עמ' 87 קנטרה | מפת אתרי מלחמת העצמאות צה"ל תקף מטרות של חיזבאללה בדרום לבנון, בהן 3 מבנים צבאיים, באתר ynet, 15 בפברואר 2024 nedal1, 3 לבנונים נפלו חלל בגיחה ישראלית נגד ביית בעיירה אל-קנטרה שבדרום לבנון, באתר סוכנות הידיעות הערבית הסורית (בערבית)
אמאנאטו

אמאנאטו (ביפנית: 甘納豆) היא מוצר קונדיטוריה יפני מסורתי העשוי מאזוקי או שעועית יבשה אחרת, מצופה בסוכר לאחר רתיחה בסירופ סוכר וייבוש. המאפה פותח על ידי Hosoda Yasubei במהלך שנות Bunkyū (1863–1861) בתקופת אדו. הוא פתח חנות וואגאשי (Wagashi) בטוקיו, אותה קרא על שם ילדותו: Eitaro. חנות זו ממשיכה לפעול. אמאנאטו נקרא במקור amananattō. השם קוצר לאמאנאטו לאחר מלחמת העולם השנייה. הדמיון של השם למאכל שעועית מותסס nattō הוא מקרי. בהוקאידו משתמשים באמאנאטו בבישול סקיהאן (אורז שעועית אדומה). מסיבה זו, בניגוד לאזורים אחרים במזרח אסיה, הסקיהאן של הוקאידו מעט מתוק. רשימת מנות קטניות Shurtleff, William with Akiko Aoyagi (2013). History of Tofu and Tofu Products (965 CE to 2013). Soyinfo Center. ISBN 1928914551. "Eitaro Confectionery".
שף מתחלף

שף מתחלף היא תוכנית מציאות ישראלית שבמסגרתה שני שפים מתחלפים ביניהם למשך 24 בניהול המסעדות זה של זה. התוכנית משודרת החל מ-4 ביולי 2022 ברשת 13. בכל פרק, שני שפים בעלי מסעדות מתחלפים ביניהם למשך 24 שעות ומנהלים את המסעדה זה של זה. כל אחד מהשפים מגיע מרקע תרבותי, מקצועי וקולינארי שונה ובעל גישה ניהולית שונה. כל שף מבצע שינויים הנחוצים בעיניו במסעדה: בניהול, בסדר, בצוות ובמנות. בתום 24 שעות, השפים ממליצים זה לזה על השינויים שביצעו במסעדות, וכל שף מחליט האם ימשיך ליישם את השינויים. באוקטובר 2020 החלה הפקת התוכנית, לאחר שצולם פיילוט לתוכנית. סמדר שילוני מאתר "ynet" כתבה על פורמט התוכנית ש”לא מדובר בהברקה יוצאת דופן אלא בעיקר בפורמט זול” והגדירה את התוכנית כ”טראש יבשושי ולא מתוחכם, שאין לו פואנטה מעבר להתנגשות האופי של השפים”. ניר וולף מעיתון "ישראל היום" כתב על התוכנית שהיא ”נסחפה אחרי הערצה עיוורת לשפים. היא מרוכזת בשריטות האישיות שלהם, בהרגלי העבודה, בשיטות הבישול”. מיכל קדוש מאתר "מעריב אונליין" טענה שפורמט התוכנית ”היה יכול לעבוד, אם היה בו קצת יותר אוכל ופחות אגו”. אתר האינטרנט הרשמי של שף מתחלף שף מתחלף, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית שף מתחלף, רשימת השמעה, באתר יוטיוב מתן שרון, ‏"שף מתחלף": יום אחד גם אנחנו עוד נהפוך לריאליטי, באתר "Time Out ישראל", 5 ביולי 2022 קיץ ברבנר, ‏שגב משה, יוסי שטרית ועוד שפים יחליפו תפקידים בריאליטי חדש, באתר מעריב אונליין, 15 ביוני 2022 רייטינג: שגב משה לא מאיים על חתונה ממבט ראשון, באתר אייס, 5 ביולי 2022 רייטינג: רשת 13 מתרסקת, לכמה הגיעה חתונה ממבט ראשון?, באתר אייס, 12 ביולי 2022 רייטינג: הכוכב הבא מתפוצצת, שחזרה את ההישג של חתונמי?, באתר אייס, 19 ביולי 2022 רייטינג: תכנית הבישול החלשה אי פעם? רשת 13 מאכזבת, באתר אייס, 26 ביולי 2022 רייטינג יום ה’: עובדה מתחזקת ב-5 נק’, שף מתחלף חוזרת למסך עם מעט מאוד צופים, בערוץ הטלגרם של Scopt‏, 6 בינואר 2023 רייטינג: ארץ נהדרת סיימה עונה, הצופים הגיעו להפרד?, באתר אייס, 27 באפריל 2023 רייטינג: אילה חסון מתחזקת, ערוץ 14 ממשיך לאבד גובה?, באתר אייס, 3 במאי 2023 רייטינג: רשת 13 ממשיכה להתרסק, גאולה אבן בשפל חדש, באתר אייס, 17 במאי 2023 רייטינג: "עובדה" מרסקת את התחרות, ערוץ 14 נותן פייט, באתר אייס, 24 במאי 2033 טלוויזיה בעבודה, בערוץ הטלגרם של רן בוקר, 29 באוקטובר 2020 סמדר שילוני, "שף מתחלף": מלצר, אפשר להחליף בעוד עונה של "משחקי השף"?, באתר ynet, 5 ביולי 2022 ניר וולף, "שף מתחלף": עוד פולחן אישיות של טבחים, באתר ישראל היום, 5 ביולי 2022 מיכל קדוש, ‏אם הייתי רוצה לראות לכלוכים הדדיים, כבר הייתי מעבירה לערוץ הכנסת, באתר מעריב אונליין, 5 ביולי 2022 ביאורים המדרוג נכתב על פי נתוני צפייה ראשוניים, כולל צפייה נדחית עד 2:00 בלילה במגזר היהודי באוכלוסייה הכללית
עתי שלו

עתי שלו (נולד ב-1 בספטמבר 1995, ו' באלול ה'תשנ"ה) הוא עיתונאי ישראלי. המשמש ככתב צפון וספורט בערוץ עכשיו 14. נולד בחיפה וגדל בעלי. לאחר שירותו הצבאי סיים קורס כתבי ספורט במכללת ספורט פאנל (2018), קורס קריינים ומגישי חדשות במכללת גבע, וקורס כתבים של ערוץ 14. במקביל למד משחק בבית הספר למשחק של ענת ברזילי, ומשחק מול מצלמה אצל גלית רוזנשטיין. מ-2018 עבד בערוץ הספורט בתור תחקירן. ב-2020 הצטרף לערוץ 14 בתור כתב ספורט. הותקף מספר פעמים ככתב ערוץ 14 בעת שסיקר את ההפגנות המחאה נגד הרפורמה המשפטית. בפברואר 2023 הותקף מילולית על ידי מפגינים. במספר אירועים ביולי 2023 נדחף שלו על ידי מפגינים, צעקו עליו ופגעו לו בציוד. הותקף גם בתחנת הרכבת וגם בקפלן. שלו הואשם כי הוא מעורר פרובוקציות בכוונה על מנת לשדר אלימות בהפגנות. החל ממאי 2024 משמש ככתב אזור הצפון של ערוץ 14. ב-17 במאי 2024 זכה בפרס הוקרה מהאקדמיה לטלוויזיה על דיווח בזמן אמת תוך סיכון חיים. נכון לשנת 2024, שלו רווק ומנהל אורח חיים דתי. מתגורר בעיר רמת גן. עמוד הפייסבוק של עתי שלו עתי שלו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הכרטיס שלי בתעשיה : עתי שלו, באתר www.taasiya.co.il לאחר תקופה ארוכה של סיקור המלחמה בצפון, אני עובר באופן רשמי לתפקיד - כתב הצפון של 'עכשיו 14', באתר www.facebook.com רותם גדות, עתי שלו נפרד בכאב מחברו צביקה לביא: "אבדה גדולה לעם ישראל", באתר עכשיו 14, ‏12 בדצמבר 2023 כתב חדשות 14 הותקף בהפגנה: "גועל נפש מה שעושים לו", באתר Ice, ‏2023-02-26 רובינשטיין, רועי (2023-07-18). "מפגין התפרץ והפריע בשידור לכתב 14 בעת סיקור ברכבת השלום". Ynet. נבדק ב-2024-05-08. עיתונאי ערוץ 14 הותקף על ידי מתנגדי החקיקה, באתר mako, ‏2023-07-24 כתב ערוץ 14 חושש לחייו: "הרצח שלי על הידיים של לפיד", באתר Ice, ‏2023-07-19 ערוץ 14 חוטף האשמות קשות: רוצים שהכתבים שלהם יותקפו?, באתר Ice, ‏2023-07-12 כתב ערוץ 14 חגג עם הפרס היוקרתי: האקדמיה לטלוויזיה התקפלה, באתר אייס, 17 במאי 2024 עתי שלו ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מפגע תעסוקתי

מפגע תעסוקתי (מכונה גם סיכון תעסוקתי) הוא סיכון הקיים במקומות עבודה מסוימים עקב אופי העבודה עצמה או עקב סביבת העבודה. סיכונים תעסוקתיים יכולים לכלול מגוון רחב של גורמים, כולל מפגעים פיזיים, כימיים, ביולוגיים, ארגונומיים ופסיכו-סוציאליים. סוגי מפגעים תעסוקתיים: מפגעים פיזיים - מקרים הללו מדובר בגורמים כמו רעש, רעידות, טמפרטורות קיצוניות, והיחשפות לקרינה. המפגעים הפיזיים עלולים בין היתר לגרום לפציעות בשרירים ובשלד ולאובדן שמיעה. לדוגמה, עובדים באתרי בנייה עלולים להיחשף לרמות גבוהות של רעש מהמכונות באתר הבנייה אשר עלולים להוביל לכך שבטווח הארוך יהיו להם בעיות עם השמיעה. מפגעים כימיים - במקרים הללו מדובר מחשיפה לחומרים מסוכנים במקום העבודה, לרבות גזים, אדים, נוזלים מסוכנים, אבק, אדים וחומרים ממיסים. חשיפה לכימיקלים רעילים עלולה לגרום להשפעות חמורות על הבריאות של העובדים, החל מבעיות בנשימה ועד סרטן. לדוגמה, לחקלאים אשר עושים שימוש תדיר בחומרי הדברה עלולים להתפתח בעיות בריאותיות ארוכות טווח עקב החשיפה הרבה לחומרי ההדברה. מפגעים ביולוגיים - מקרים הללו מדובר בחשיפה לאורגניזמים חיים או לתוצרי הלוואי שלהם, כמו חיידקים, וירוסים, פטריות וטפילים. עובדים בענף הבריאות, בחקלאות ועובדים העוסקים בפינוי פסולת מסתכנים במיוחד בחשיפה למפגעים ביולוגיים. לדוגמה, לעובדים במתקני בריאות, בגנים ובבתי ספר יש סיכון גדול יותר לחלות במחלות זיהומיות המועברות באמצעות מגע ישיר או עקיף עם אנשים נגועים או עם משטחים מזוהמים, וכתוצאה מכך לחלות במחלות כמו שפעת, שחפת, נורו-וירוס ומחלת הקורונה. מפגעים פסיכו-סוציאליים - מקרים הללו מדובר בלחץ יתר במקום העבודה, ובפרט חשיפה לאלימות, הטרדות ובריונות במקום העבודה. למפגעים הללו עלולים להיות השפעות ניכרות על רווחתם הנפשית והרגשית של העובדים, כמו גם על הפרודוקטיביות ושביעות הרצון שלהם ממקום העבודה. לדוגמה, עובדים במוקד טלפוני עלולים לחוות מתח רב בעבודתם מדי יום עקב היחס של חלק גדול מהאנשים עימם הם מדברים והדבר עלול להוביל לשחיקה ולעיתים אף לבעיות נפשיות. בארצות הברית, המכון הלאומי לבטיחות ובריאות תעסוקתית (NIOSH) עורך מחקרים רבים במקומות העבודה האמריקאים המתמקדים במפגעים הפוטנציאלים השונים במקומות העבודה, וכמו גם מגבש הנחיות שונות שנועדו למנוע היחשפות למפגעים במקומות העבודה. הארגון האמריקני מינהל הבטיחות והבריאות בעבודה (OSHA) אחראי לקביעת תקנים שונים עליהם מקומות העבודה בארצות הברית חייבים להקפיד על מנת למנוע פציעות ומחלות במקום העבודה. הארגון המקביל באיחוד האירופי הוא EU-OSHA. מפגעים במקום העבודה עלולים לגרום לבעיות קצרות טווח ובעיות ארוכות טווח. בעיות קצרות טווח יכולות לכלול פגיעות פיזיות לא חמורות (למשל בעיניים, בגב, בראש וכו'), בעוד שבעיות ארוכות טווח עלולות לכלול התפתחות של מחלות כרוניות כמו סרטן או מחלות לב. באופן כללי, לרוב בעיות קצרות טווח הן הפיכות, ובעיות ארוכות טווח הן בלתי הפיכות. "About NIOSH". Centers for Disease Control and Prevention. נבדק ב-2016-06-24. "About OSHA". United States Department of Labor. אורכב מ-המקור ב-2019-06-09. נבדק ב-2016-06-24.
יחסי בולגריה–מונגוליה

יחסי בולגריה–מונגוליה הם היחסים הבילטרליים שבין הרפובליקה הבולגרית לבין מדינת מונגוליה, לבולגריה יש שגרירות באולן בטור ולמונגוליה יש שגרירות בסופיה. בשנת 1242 פלשה האימפריה המונגולית לאימפריה הבולגרית השנייה מה שגרם לאיבוד שטחיה הריבוניים לטובת מדינותיה השכנות. בתקופה המודרנית המדינות כוננו יחסים לראשונה ב-22 באפריל 1950 וב-1961 אף פתחו שגרירויות זו בבירתה של זו, היחסים ושיתוף הפעולה בין מונגוליה לבולגריה התפתחו באופן פעיל בכל התחומים מ-1960 עד 1990, היחסים הידרדרו במקצת בעשר השנים הבאות, אולם מאז 2001, הם נמצאים במסלול חיובי יותר. עד שנות ה-90 בולגריה הייתה שותפת הסחר השלישית בגודלה של מונגוליה, כאשר מוצרים חקלאיים ומוצרי תעשייה קלה היו היצוא העיקרי. היקף הסחר בין בולגריה למונגוליה הסתכם ב-2 מיליון דולר בשנת 2008. המזכיר הכללי של המפלגה הקומוניסטית הבולגרית ויו"ר מועצת המדינה של הרפובליקה העממית של בולגריה תודור ז'יבקוב ביקר במונגוליה ביוני 1985 בהזמנתו של המזכיר הכללי של המפלגה המהפכנית העממית המונגולית ויו"ר הנשיאות של מדינת ח'ורל הגדולה ג'מבין באטמונק. משלחת פרלמנט בולגרית בראשות יושב ראש האספה הלאומית של הרפובליקה העממית של בולגריה סטנקו טודורוב ביקרה במונגוליה במאי 1987. המזכיר הכללי של המפלגה המהפכנית העממית המונגולית ויו"ר נשיאות המדינה הגדול ח'ורל ג'מבין באטמונק ביקר בבולגריה 1987 בהזמנת המזכיר הכללי של הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית הבולגרית ויו"ר מועצת המדינה של הרפובליקה העממית של בולגריה, תודור ז'יבקוב . שר החוץ של הרפובליקה העממית של בולגריה פטר מלדנוב ביקר במונגוליה ביולי 1987. שר החקלאות והייעור של הרפובליקה העממית של בולגריה אלקסי איבנוב ביקר במונגוליה בספטמבר 1988 לישיבה ה-22 של הוועדה הבולגרית-מונגולית הבין-ממשלתית. שיתוף פעולה כלכלי, מדעי וטכני באולן בטאר, שם התקבל על ידי ראש ממשלת מונגוליה דומגיין סדנום (Dumaagiin Sodnom) נשיא בולגריה ז'ליו ז'לב (Zhelyu Zhelev) ביקר במונגוליה בשנת 1995 ונשיא מונגוליה נאצאגיין בגבאנדי (Natsagiin Bagabandi) ביקר בבולגריה בשנת 2000. נשיא בולגריה ג'ורג'י פרבנוב (Georgi Parvanov) ערך ביקור רשמי באולן בטור בקיץ 2007. נשיא בולגריה רוזן פלבנלייב (Rosen Plevneliev) ביקר במונגוליה בשנת 2015 (65 שנה לכינון היחסים) עד תחילת שנות ה-90 בולגריה הייתה שותפת הסחר השלישית בגודלה של מונגוליה. מוצרים חקלאיים ומוצרי תעשייה קלה היו היצוא העיקרי. עקב השינויים הכלכליים והפוליטיים שהתרחשו בשתי המדינות היקף הסחר הצטמצם במידה ניכרת. היקף הסחר בין בולגריה למונגוליה הסתכם ב-2 מיליון דולר לשנת 2008, כאשר היצואנית העיקרית היא בולגריה. בולגריה, היסטוריה, באתר scoop world (ב־) מונגוליה-בולגריה, באתר hiub.mm ביקור מדיני במונגוליה, באתר hiub.mm
בני חיאן

בני חַיָּאן (בערבית: بني حيان) הוא כפר שיעי בלבנון ששייך לנפת מרג' עיון במחוז א-נבטיה. לפי פאלמר היישוב משמר שם של שבט ערבי בשם בנו לחיאן (ער'). הכפר שוכן כ-27 קילומטר מדרום לא-נבטיה וגובל מדרום בטלוסה, ובמזרח במרכבא וברב א-ת'לאת'ין. שטח הכפר כ-7,000 דונם. באמצע העיירה נמצא עץ בוקיצה בן יותר מחמש מאות שנה, וכן עצי זית רבים שמתוארכים, ככל הנראה, לתקופה הצלבנית. בשנת 1875 ויקטור גרן ביקר ביישוב ומצא בו כ-100 תושבים מתואלים. בספרו הוא כתב שכל הבתים נבנו מאבנים שהיו קודם לכן במבנים עתיקים. בשנת 1881 ביקרה במקום משלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל ובספרם נכתב: "כפר קטן, בנוי מאבן, המכיל כחמישים מתואלים, ממוקם על צלע גבעה ומוקף בכרמי תאנים, זיתים ואדמה מעובדת. אספקת המים מגיעה מבארות ובורות חצובים וכן מבריכת מים שליד הכפר." Palmer, E.H., The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E., Committee of the Palestine Exploration Fund., 1881, עמ' 19 بلدة بني حيان, www.itihadjabalamel.com Guérin, V., Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine Vol. 3: Galilee, pt. 2, L'Imprimerie Nationale, 1880, עמ' 268 Conder, C.R.; Kitchener, H.H., The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. Vol. 1., לונדון: Committee of the Palestine Exploration Fund., 1881, עמ' 87
מרכז תרבות העמים לנוער

מרכז תרבות העמים לנוער (כיום מכונה גם בית יהודית) הוא מבנה המצוי בעמק רפאים, במושבה הגרמנית של ירושלים. המרכז הוקם בתרומת האגודה האמריקאית "ילדים לארץ ישראל" ונועד לשמש מקום מפגש עם תרבויות שנות מכל העולם. המרכז נחנך באפריל 1960 ותופעל על ידי עליית הנוער. בשנתיים הראשונות לפעילותו התקיימו במקום בין השאר תערוכות על מקסיקו, גואטמלה, פרס, חבש, שוודיה והולנד. אולם הפעילות של תרבות עמים הייתה דלה יחסית ועל כן נוצר שיתוף פעולה עם מחלקת התרבות של עיריית ירושלים שקיימה במקום פעילויות מגוונות לנוער, כמו תחרויות שחמט. כמן כן התקיימו במבנה פעילויות של משרד החינוך. בשנת 2001 עבר המבנה לניהול המינהל הקהילתי גינות העיר, ושמו הוסב ל"בית יהודית". בשנת 2008 עבר המבנה שיפוץ נרחב, ובחצר האחורית הוקם "גן שכטר" לפעילות לילדים. בשנת 2010 קויימו במבנה פעילויות בשבת, לראשונה במתנ"ס עירוני. כתובת המרכז היא רחוב עמק רפאים 12 א. המבנה הוא מבנה בן ארבע קומות, שנבנה על פי תוכניות של האדריכלים מיכאל ושולמית נדלר. המבנה נבנה בסגנון מודרני, תוך ניגוד קיצוני לסגנון הטמפלרי של המושבה הגרמנית של המבנים סביבו. המבנה בנוי בסגנון הבינלאומי שהיה נפוץ בבתי תל אביב ובבנייה של שנות ה-60 של המאה ה-20 בירושלים ונעשה בו שימוש בעיקר במבני גבעת רם בקמפוס האוניברסיטה העברית. צורתו מלבנית ו"חתוך" מחזיתו חלון מוארך. המבנה מצופה אבן לבנה חלקה. ייחודו של המבנה - בקומותיו השלישית והרביעית הבנויות בסגנון אקווריום מזכוכית. המבנה מופיע ברשימת המבנים לשימור של עיריית ירושלים. דוד קרויאנקר, ירושלים, מבט ארכיטקטוני, מכון ירושלים לחקר ישראל, הוצאת כתר, 1996. מרכז תרבות העמים לנוער (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית מרכז תרבות העמים לנוער נחנך בירושלים, דבר, 20 באפריל 1960 מכסיקו בעיני המצלמה, דבר, 24 באוגוסט 1961 ילדי גואטומלה מציירים, מעריב, 14 באפריל 1961 מוצגי התערוכה השוודית עמדו להשלח ל... לביירות, מעריב, 13 ביוני 1961 עוזי בנזימן, הולנד ותרבותה - בתערוכה שתיפתח היום בירושלים, מעריב, 28 במאי 1962 ירושלים, סיום אליפות השחמט, מעריב, 15 במרץ 1962 בית יהודית, אתר מינהל קהילתי גינות העיר חדש בירושלים: מתנ"ס שפתוח לפעילות בשבת, באתר הארץ, 28 בינואר 2011 ישיבת שימור אתרים מס' 99, מסמך "סדר יום" עמ' 26-27, באתר עיריית ירושלים, 18 ביוני 2023
בורג' קלאוויה

בּוּרְג' קָלָאוִויֶה (בערבית: برج قلاويه, בתעתיק מדויק: בֻּרְג' קלאויה, בהגייה לבנונית מדוברת, בקירוב: בֶּרְז' אַלַוַו֫אי) הוא כפר לבנוני שיעי בנפת בינת ג'בייל, מחוז א-נבטיה. בורג' קלאוויה שוכנת כ-23 קילומטר מדרום לא-נבטיה וכ-20 קילומטר מצפון לבינת ג'בייל, בגובה של 470 מטר מעל פני הים. בשנת 1881 ביקרה ביישוב משלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל ובספר המקום נקרא בורג' אל אלאווי (אנ'). פאלמר שפירש את שמות המקומות, תרגם את השם וקרא לו "המגדל של אלאווי, אך לא פירש במי מדובר. סרטון קצר שבתחילתו אפשר לשמוע פעמיים את הגיית שם הכפר. ייתכן שמדובר בשיבוש הנובע מההגייה הלבנונית של האות ק כמו א. Conder, C.R.; Kitchener, H.H., The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. Vol. 1., Committee of the Palestine Exploration Fund, 1881, עמ' 86 Palmer, E.H., The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer., Committee of the Palestine Exploration Fund., 1881, עמ' 20
ליגוואן

ליגוואן (בפרסית: نیر لیقوان) היא גבינה מלוחה חמוצה ומלאת חורים המיוצרת באופן מסורתי מחלב כבשים בליקוון (אנ'), כפר במזרח אזרבייג'ן ובאיראן. ליגוואן הוא אחת הגבינות המסורתיות האיראניות הפופולריות ביותר, היא גבינה מאזור אזרבייג'ן, בצפון מערב איראן, המיוצרת מחלב כבשים גולמי. הוא מבשיל בתמיסת מלח של 10% עד 12% במשך 3 או 4 חודשים בטמפרטורה ממוצעת של 10 ± 2 מעלות צלזיוס. על אף הפופולריות הגוברת של הליגוואן, יש מעט מחקרים על ההרכב הכימי שלה ועל הקהילות המיקרוביאליות שלה. החלב נקרש באמצעות לוחות הגבנה, ולאחר מכן אורזים את הנתחים בשקיות בד משולשות ומאפשרים לגבינה להתנקז ביסודיות. גושי הגבינה המשולשים, שהם בערך 20 ס"מ עובי, מוציאים מהשקית ומוכנסים לסיר חרס. אחר כך מכוסים במלח, ונשארים ליומיים. הגבינה מוגשת בדרך כלל לארוחת בוקר או ערב עם לחם טרי. גבינות דומות ניתן למצוא ב: אלבניה (djath או gjirokastrës) בולגריה (сирене, סירנה) מצרים (דומיאטי) סודן (גיבנה ביידה) פינלנד (salaattijuusto, גבינת סלט) ג'ורג'יה (ყველი, kveli) יוון (פטה) ישראל (גבינה בולגרית) לבנון (gibneh bulgharieh) מקדוניה הצפונית (бело сирење, belo sirenje) פולין (ברינדזה) רומניה (brandză telemea) רוסיה (брынза, brynza) סרביה (сир) הודו ( בייאז פייניר) אוקראינה (ברינזה, ברינזה) גבינות מלוחות רשימת גבינות מדיה וקבצים בנושא ליגוואן בוויקישיתוף אתר הכפר גבינה באיראן Donnelly, C.W.; Kehler, M. (2016). The Oxford Companion to Cheese. Oxford Companions. Oxford University Press. pp. 435–436. ISBN 978-0-19-933088-1. נבדק ב-29 בדצמבר 2019. {{cite book}}: (עזרה) "Cheese industry market share, market research, trends, statistics". www.euromonitor.com.
עוגיות בוטנים

עוגיות בוטנים הן עוגיות המבוססות על בוטנים טחונים, ביצים וסוכר, לצד מרכיבים נוספים. פעמים רבות העוגיות הן עוגיות מקרון שלא מעורבים בהן קמח, שמן או חמאה, והן מבוססות על בוטנים טחונים, ביצים וסוכר בתוספת מספר חומרים נוספים. ישנן כמה וריאציות של העוגיות, בהתאם לארץ המוצא של המתכון. מכיוון שבעוגיות הבוטנים לרוב לא מעורב גלוטן, נעשה בהן שימוש תדיר בפסח, בו ישנו איסור הלכתי לאכול חמץ, והן גם יכולות להתאים לסובלים מצליאק. בקרב האשכנזים יש האוסרים אכילת בוטנים בפסח כחלק מאיסור קטניות. רבים מיוצאי מרוקו נוהגים לאכול עוגיות בוטנים במימונה שבמוצאי חג הפסח. גרסה נוספת של עוגיות בוטנים היא עוגיות חמאת בוטנים (אנ'), המבוססות על חמאת בוטנים לצד חומרים נוספים. מדיה וקבצים בנושא עוגיות בוטנים בוויקישיתוף מתכון להכנת עוגיות בוטנים מבית אליס מלכה מאמתכון, סרטון בערוץ "שרון מלכה יוטיובר sharon malka", באתר יוטיוב (אורך: 07:17) הרב צבי בן ראובן, איסור קטניות והמינים הכלולים בו, באתר "כושרות" אחיה ראב"ד ורענן בן צור, הריבות מוכנות, המופלטות מחכות: הערב מימונה, באתר ynet, 27 באפריל 2019 עמית דונסקוי, לא על המופלטה לבדה: מתכונים מתוקים למימונה (ולכל חגיגה אחרת), באתר Xnet‏, 27 באפריל 2016 מתוק לו מתוק: מתכונים למימונה, באתר ynet, 13 באפריל 2012 אינס שילת ינאי‏, עוגיות חמאת בוטנים ביתיות לפסח - וואלה אוכל, באתר וואלה, 21 באפריל 2024 ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נואה קיבט

נואה קיבט (באנגלית: Noah Kibet; נולד ב-12 באפריל 2004) הוא אתלט קנייתי, סגן אלוף עולם באולם (בלגרד 2022) בריצת 800 מטר. קיבט נולד וגדל בקניה. באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה באוגוסט בניירובי שבקניה זכה במדליית ארד בריצת 800 מטר בשיא אישי חדש של 1:44.88 דקות. באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בבלגרד שבסרביה זכה במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:46.35 דקות, אחרי מריאנו גרסיה מספרד (1:46.20 מטר) ולפני ברייס הופל מארצות הברית (1:46.51 מטר). באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיים במקום 22 בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:47.15 דקות. באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בגלאזגו שבממלכה המאוחדת סיים במקום 14 בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:46.90 דקות. 800 מטר: 1:44.88 דקות (2021) 800 מטר: 1:44.98 דקות (2023) נואה קיבט, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
נחל בית זיתא

נחל בית זיתא הוא עמק בעיר העתיקה בירושלים, שהיה גלוי לעין בתקופה קדומה. הנחל נמשך מאזור המושבה האמריקאית של היום, המשיך דרומה לאזור בו שוכן מוזיאון רוקפלר, חצה את חומת העיר העתיקה ונשפך לנחל קדרון בסמוך לשער האריות. בתקופת בית המקדש הראשון שימש הנחל כגבולו הצפוני של הר הבית, ובמקום נבנתה בריכת אגירה. בריכה נוספת נבנתה בו בתקופת בית המקדש השני. שתי בריכות אלה הן בריכות הצאן או "ברכת בית חסדא". כיום נתיב הנחל סתום, ומכוסה על ידי מבנים רבים. נחל קדרון בריכות הצאן כנסיית סנטה אנה בריכת ישראל ערך זה הוא קצרמר בנושא ירושלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.