בלה אילש

בלה אילש (במקור ליפנר, בהונגרית: Illés Béla; קושיצה, 25 במרץ 1895 – בודפשט, 5 בינואר 1974) היה סופר, עיתונאי יהודי-הונגרי זכה פעמיים בפרס קושוט היוקרתי. בלה אילש נולד במשפחה יהודית כבנם של איזידור ליפנר (1860–1943) ושל רוזה בק (1876–1967). בשנת 1912 סיים את לימודיו בגימנסיית סנט אישטוואן בזוגלו (רובע 14 כיום בבודפשט). בשנת 1916 קיבל את הדוקטורט באוניברסיטת בודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד). כתביו הראשונים פורסמו על ידי כתב העת הספרותי החשוב ניוגט בסיוע המשורר אנדרה אדי. משם ואילך לקח על עצמו אילש באופן קבוע תפקידי כתיבה פוליטית וציבורית בטורי הניוגט. הוא תמך בדעות סוציאליסטיות, ולא באלה הבורגניות רדיקליות. בשנת 1919 היגר לווינה בעקבות נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית. בשנים 1920 עד 1921 עבד ב"עיתון הפועלים" (Munkás Újság) בזקרפטיה. הוא נעצר ולאחר מכן גורש מצ'כוסלובקיה (שהוקמה אז והאזור עבר אליה מהונגריה בעקבות חוזה טריאנון). בשנים 1921 עד 1922 חי שוב בווינה כעובד מזדמן וכניצב בסרטי קולנוע. בשנת 1923, לאחר שגורש גם מאוסטריה הוא נסע לרוסיה הסוביטית (לימים ברית המועצות). הוא הפך לעובד של העיתון בשפה ההונגרית "מגל ופטיש" (Sarló és Kalapács). משנת 1927 עבד במזכירות התאחדות הסופרים הסובייטית. הרומנים שלו מעוררים את אירועי הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, את הדרך למהפכה. כמאיור של הצבא האדום הסובייטי השתתף במצור על בודפשט. בשנים 1950 עד 1956 היה העורך הראשי של "העיתון הספרותי" (Irodalmi Újság). משנת 1957 עד 1959 היה חבר מערכת כתב עת "חיים וספרות" (Élet és Irodalom). נינו הוא השחקן ההונגרי מאטה יאראי. דמותו המפורסמת הבדיונית הוא אלכסיי גוסב (ברוסית: капитан Алексей Гусев), קצין בצבא הרוסי האימפריאלי שלחם לצד ההונגרים, כביכול, במהפיכת 1848 בהונגריה שמכונה בהונגריה "מלחמת העצמאות בשנים 1848-49", שנתפס כביכול במינסק באוגוסט 1849 עם שישה מחבריו על ביקורתו לגבי ההתערבות רוסית בהונגריה. כבר בשנות ה-50 של המאה ה-20 קבעו ההיסטוריונים שזו דמות בדיונית לחלוטין, על אף הכחשותיו של אילש. פרס קושוט ( 1950, 1955 ) Doktor Utrius Pál honvédbaka hátrahagyott írásai; sajtó alá rend. Illés Béla; Világosság Ny., Bp., 1917 Spartacus élete; Korvin Ny., Bp., 1919 (Táltos könyvtár) A szellemi munkások és a szocializmus; Táltos, Bp., 1919 (Táltos könyvtár. Időszerű kérdések) Ruszin Petra temetése. Novellák; s.n., Bratislava, 1921 Ég a Tisza (1929) Nem mese; Külföldi Munkások Kiadóvállalata, Moszkva, 1932 (A "Sarló és Kalapács" kiskönyvtára) Zalka Máté; Officina, Bp., 1945 (Officina. Új sorozat) Fogarasi Béla–Illés Béla: Magyar-orosz történelmi kapcsolatok; Magyar-Szovjet Művelődési Társaság, Bp., 1945 (Jó szomszédság könyvtára) Spartacus; Officina, Bp., 1945 (Officina könyvtár) Új bor. Regény; Singer-Wolfner, Bp., 1945 Kárpáti rapszódia. Regény három részben; Új Idők, Bp., 1946 Erdei emberek. Regény; Új Idők Irodalmi Intézet, Bp., 1946 Zsatkovics Gergely királysága. Regény; Singer-Wolfner, Bp., 1946 Találkozások; Athenaeum Ny., Bp., 1946 Az aranyliba; bev. Romain Rolland; Athenaeum, Bp., 1946 Szkipetárok. Regény; Új Idők, Bp., 1946 Szkipetárok; ifjúsági kiad.; Új idők, Bp., 1947 A Guszev-ügy; Budapest Irodalmi Intézet, Bp., 1947 (Jó könyvek) Tűz Moszkva alatt. Elbeszélés; Athenaeum, Bp., 1947 (Zsebkönyvtár) Emberek vagyunk. Novellák, rajzok; Szikra, Bp., 1948 (Szikra regénytár) A derűlátás hatalma. Novellák; Budapest Irodalmi Intézet, Bp., 1949 (Magyar elbeszélők) Fegyvert s vitézt éneklek; Révai, Bp., 1949 Sztálin a dolgozó parasztságért; Népművelési Minisztérium, Bp., 1949 (Szabad Föld téli esték füzetei) Mit jelent a győzelmes októberi szocialista forradalom a magyar dolgozó parasztságnak; MDP, Bp., 1949 A szovjet hadsereg – a szabadság és béke fegyveres ereje; HM–Magyar-Szovjet Társaság, Bp., 1950 A vígszínházi csata; Révai, Bp., 1950 Kerekes Pista világkörüli utazása; Athenaeum, Bp., 1950 (Ifjú Gárda könyvtár) Lenin és a magyar dolgozó parasztság; MDP, Bp., 1951 Sztálin és az irodalom; MSZT, Bp., 1951 Válogatott elbeszélések; Szépirodalmi, Bp., 1951 Honfoglalás; Szépirodalmi, Bp., 1952–1954 1. 1943 2. 1944 3. Új esztendő Történelmi lecke. Cikkek, tanulmányok; Művelt Nép, Bp., 1952 Népünk szabadságáért. Rákosi Mátyás elvtárs életéből; Szikra, Bp., 1952 Illés Béla: Zalka Máté / Gyáros László: Lukács tábornok; Magyar Szabadságharcos Szövetség, Bp., 1952 Rákosi elvtárs harcos élete; Magyar Foto Dia-Osztály, Bp., 1953 (Beszélő képek) Háztűznéző. Elbeszélések; Szépirodalmi, Bp., 1955 Harminchat esztendő; Szépirodalmi, Bp., 1956 Válaszúton; Magvető, Bp., 1958 Anekdoták könyve; Szépirodalmi, Bp., 1959 Szivárvány. Színmű; Szépirodalmi, Bp., 1959 Hétköznapok. Novellák; utószó Halász Sándor; Irodalmi és Művészeti Kiadó, Bukarest, 1960 (Kincses könyvtár) Anekdoták könyve és újabb egészen rövid történetek; utószó Király István; Szépirodalmi, Bp., 1960 (Olcsó könyvtár) Kenyér. Novellák. 1920–1960; bev. Diószegi András; Magvető, Bp., 1961 Ahogy a kortárs látta. Cikkgyűjtemény; Szépirodalmi, Bp., 1961 Vér nem válik vízzé!; Szépirodalmi, Bp., 1962 Válogatott elbeszélések; vál. Szalontai Mihály; Szépirodalmi, Bp., 1962 (Diákkönyvtár) Inasévek. Regény; Móra, Bp., 1963 Anekdoták, találkozások, történetek; összegyűjt., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1964 Az aranyliba. Összegyűjtött elbeszélések. 1920–1964; összegyűjt., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1965 A 339-es szoba / Új esztendő; Szépirodalmi, Bp., 1966 Lövészárokban. Cikkek, publicisztikai írások, karcolatok. 1916–1966; vál., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1967 Pipafüst mellett. Írások irodalomról, írókról, könyvekről, színművekről, filmekről, képzőművészetről; összegyűjt., szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1967 A pemétei csoda. Elbeszélések, kisregények, arcképvázlatok, színművek; szerk. Jászberényi József; Szépirodalmi, Bp., 1968 Az aranyliba; 2. bőv. kiad.; Szépirodalmi, Bp., 1972 Varázsló inasok; vál. Kónya Judit; Szépirodalmi, Bp., 1978 (Kiskönyvtár) ביקורת על ג'רג' פרנצי: בלה אילש: רפסודיה קרפטית גזה הגדוש: אולם הדיוקנאות של הספרות ההונגרית פרופיל היוצר ב-Moly.hu בולדיז'אר ורש: זיוף היסטוריה ותעמולה פוליטית. סיפורי בלה אילש על תמיכה רוסית במאבקי החירות ההונגריים ; המכון להיסטוריה, האקדמיה ההונגרית למדעים, 2014 ( אנדרטאות היסטוריות הונגריות. עבודות גמר) מיהו מי בספרות הונגרית? ספרי מאגר מסת"ב 9638607106 אדן שבה: הגדוד שנידון למוות, קרן התרבות בודקסי, מסת"ב 9789630649575 לקסיקון ספרותי הונגריחדש, עורך ראשי. פטר לאסלו, 1994 ביוגרפיה של בלה אילש מדיה וקבצים בנושא בלה אילש בוויקישיתוף בלה אילש, דף שער בספרייה הלאומית בלה אילש, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "Születési bejegyzése a kassai izr. hitközség születési akv. 19/1895. folyószáma alatt". "Lipner Izidor halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 821/1943. folyószáma alatt".