מזפה

מַזֵפָּה (ברוסית: Мазепа, תעתיק Mazeppa) היא אופרה בת שלוש מערכות של המלחין הרוסי פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי. ליברית האופרה נכתבה על ידי ויקטור פטרוביץ' בורנין על פי שירו של אלכסנדר סרגייביץ' פושקין בשם פולטבה. הבכורה התקיימה ב-15 בפברואר 1884 בתיאטרון הבולשוי (התיאטרון הגדול) במוסקבה. האופרה נכתבה על ידי צ'ייקובסקי בין יוני 1881 לבין אפריל 1883. הלברית התבססה על השיר של פושקין שמציין ומנציח את המלחמה וההתנגשות הגדולה בין פיוטר הגדול וקרל השנים עשר, מלך שוודיה. צ'ייקובסקי הזכיר לראשונה את פולטבה בפני המו"ל שלו בקיץ 1881 ועד מהרה נכבש מהשיר עד כדי שהחליט לחבר מוזיקה לזכר האירוע. הלברית שנכתבה על ידי בורנין, שלקח חלק גדול מהשיר המקורי של פושקין. צ'ייקובסקי לא היה מרוצה מהלברית המוגמרת ותיקן אותה בעצמו ובכך הפחית למינימום את מספר שירי פושקין ביצירה. הצגת הבכורה התקיימה ב-15 בפברואר 1884 בתיאטרון הבולשוי במוסקבה, בהצלחה רבה, עד כדי כך שאפילו הצאר אלכסנדר השלישי, קיסר רוסיה בירך את המלחין. מיקום: פולטבה (אוקראינה) זמן: 1709 ההטמאן המזדקן של הקוזקים, מזפה, התאהב בבתו של קוצ'וביי. הנערה גומלת על אהבתו של מזפה, אף על פי שכבר יש לה מחזר בדמותו של חבר ילדותה, אנדריי. כאשר מזפה מבקש את ידה של הנערה, קוצ'וביי מתפרץ בזעם ומסרב. עם זאת, הנערה לא מקשיבה לאביה ובורחת עם מזפה. קוצ'וביי אינו יכול להשלים עם אובדן בתו ולכן פונה אל הצאר, פיוטר הגדול ובודה עלילה על מזפה כאילו ההטמאן מבקש להפיל את שלטון הצאר. הצאר אינו מאמין בקצ'וביי, רואה דרך דבריו ומבין את קנאת האב שנעלב. הוא עדיין סומך על מזפה, אז במקום להעניש אותו, הוא מוסר אותו לידיו של מזפה. מזפה שנהיה מודע כך לבגידתו של קוצ'וביי, עוצר ומענה אותו ואחר כך מורה על הוצאתו להורג. הוא מספר לנערה, מריה, שאביה בגד בקוזקים ובגלל זה יש להעניש אותו. אז קורה אירוע בלתי צפוי. אמה של מריה מופיעה. היא מזהירה את הנערה שהבוגד הוא בעצם מזפה ומבקשת ממנה ללכת לצאר כדי להציל את קוצ'וביי. הנערה הזעופה ממהרת למזפה כדי לבקש מחילה לאביה, אבל כבר מאוחר מדי: אביה הוצא להורג. מרחוק נשמע רעש קרב. כוחות שוודים אויבים מגיעים. מזפה מורה להתכונן לקרב. בקרב בפולטבה מנצחים צבאות הצאר את השוודים ואת בעלי בריתם הקוזקים. מזפה, על מנת להציל את עצמו, מנסה להסיט את החשד לבגידת חסידיו לשעבר של קוצ'וביי וכדי לתת משקל לדבריו, פוצע למוות את אנדריי עצמו, שלמעשה סייע לחיילי הצאר. גם מריה השבורה והאבודה מגיעה לשדה הקרב. היא פוגשת את מזפה הנמלט, אך לא מזהה אותו. היא ממשיכה לשוטט עד שמוצאת את אהובה הגוסס, אנדריי. היא שרה לו שיר ערס שהיא מזהה אותו כילד ואז נופלת עליו ללא רוח חיים. Earl of Harewood, (Ed. & Rev.), The New Kobbé's Complete Opera Book. New York: G.P. Putnam's Sons, 1976. Poznansky, Alexander; Langston, Brett, The Tchaikovsky Handbook: A guide to the man and his music. Indiana University Press, 2002, Vol. 1. Thematic Catalogue of Works, Catalogue of Photographs, Autobiography. 636 pages. ISBN 0-253-33921-9. Poznansky, Alexander; Langston, Brett, The Tchaikovsky Handbook: A guide to the man and his music. Indiana University Press, 2002. Vol. 2. Catalogue of Letters, Genealogy, Bibliography. 832 pages. ISBN 0-253-33947-2. Program brochure of the performance of Mazeppa in 2006 by the Opéra National de Lyon at the Edinburgh International Festival. Taruskin, Richard, "Mazeppa" in Stanley Sadie (ed.), The New Grove Dictionary of Opera. New York, 1992. Vol. Four, pp. 287–288. ISBN 0-333-73432-7 and ISBN 1-56159-228-5 Zajaczkowski, Henry, An Introduction to Tchaikovsky's Operas, Praeger Publishers, 30 May 2005. Hardcover ISBN 0-275-97949-0 מדיה וקבצים בנושא מזפה בוויקישיתוף הליברית ברוסית