laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אמוג'י מאוהב

אמוג'י פרצוף מאוהב (😍) הוא אמוג'י המכיל פרצוף מחייך ועיניים המכילות סמלי לבבות ומשמש כאחד האמוג'ים הנפוצים ביותר באתרי מדיה חברתית. ב-2010, האמוג'י הופיע לראשונה כחלק מ-Unicode 6.0 של יוניקוד, תחת ההגדרה "פנים מחייכות בעלי עיניים בצורת לב". ב-21 בנובמבר 2008 נוסף האמוג'י גם למערכת ההפעלה iPhone OS 2 של אפל. בנוסף קיימת גרסה של אמוג'י חתול מחייך עם עיני לבבות (😻). מאז השקת ערכת האמוג'י של Unicode, צבר אמוג'י פרצוף מחייך עם עיני לבבות פופולריות רבה. בשנת 2017 הוא מוקם על ידי פייסבוק במקום השני ברשימת האמוג'ים הפופולרים ביותר ובמקום הרביעי על ידי חברת אפל. על פי נתוני הרשת החברתית המקוונת טוויטר האמוג'י מוקם במקום החמישי ברשימת האמוג'ים הנפוצים ביותר בפלטפורמה לשנת 2020. על פי נתוני Unicode Consortium (אנ'), בשנת 2019 הוא דורג כאמוג'י השלישי הנפוץ ביותר לאחר אמוג'י לב אדום ואימוג'י בוכה מצחוק, בעוד בשנת 2021 מוקם במקום התשיעי, וכך גם בשנת 2022. ב-27 בספטמבר 2016 הוציאה הזמרת הישראלית אתי ביטון שיר בשם "אימוג'י מאוהב" העוסק בהתכתבות מסרים בין שני בני זוג. אמוג'י לב אדום מדיה וקבצים בנושא אמוג'י מאוהב בוויקישיתוף 😍 Heart Eyes Emoji, אימוג'יפדיה (באנגלית) 😍 Heart Eyes Emoji, אימוג'יפדיה (באנגלית) Leila Tudury, 😍 Smiling Face With Heart-Shaped Eyes emoji, Dictionary.com, ‏5 בפברואר 2018 😍 Smiling Face with Heart-Eyes on Apple iPhone OS 2.2, Emojipedia (באנגלית) 😻 Smiling Cat Face with Heart-Shaped Eyes Emoji, אימוג'יפדיה (באנגלית) John M. Kelly, Emojiology: 😍 Smiling Face With Heart-Eyes, Emojipedia, ‏1 באפריל 2018 Jeremy Burge, 5 Billion Emojis Sent Daily on Messenger, אמוג'יפדיה, ‏1 ביוני 2017 אריק שיינר‏, אפל מציגה: אלה האימוג'י הכי פופולריים השנה, באתר וואלה, 6 בנובמבר 2017 אפל, Differential Privacy סתיו נמר, ‏לרגל היום הבינלאומי: אלו האימוג'ים הפופולרים לשנת 2020, באתר מעריב אונליין, 17 ביולי 2020 Greg, Emoji Frequency, Unicode (באנגלית) אושרית גן-אל, אלו היו האימוג'ים הפופולריים ביותר בשנת 2021, באתר ynet, 5 בדצמבר 2021 דנה גוטרזון, ‏האימוג'יז הפופולריים ביותר לשנת 2021, באתר ‏מאקו‏, 5 בדצמבר 2021 Joe Keeley, The 100 Most Popular Emojis Explained, MUO, ‏6 ביולי 2020 אתי ביטון, אימוג'י מאוהב, באתר אפל מיוזיק אתי ביטון, אימוג'י מאוהב, באתר ספוטיפיי
עצב מוטורי עליון

עצב מוטורי עליון (או נוירון מוטורי עליון) הוא מונח שטבע ויליאם גוורס ב-1886. תאי עצבים אלו נמצאים בקליפת המוח ובגזע המוח ומעבירים מידע להפעלת עצבי ביניים ועצבים מוטוריים תחתונים, שבתורם מאותתים ישירות לשרירים מתי לפעול (כלומר להתכווץ). עצבים מוטוריים עליונים הם המקור העיקרי לתנועות רצוניות. העצבים המוטוריים העליונים הם התאים הפירמידליים הגדולים יותר בקליפת המוח. חלקם, סוג של תאים פירמידליים ענקיים, מתקרבים לקוטר של כ-0.1 מ"מ (גופי התאים גדולים ביותר במח) ונקראים תאי בֶּץ. הם נמצאים ממש מתחת לפני השטח של קליפת המוח, בשכבה V של האזור המוטורי העיקרי. האזור המוטורי העיקרי, או הפיתול הקדם מרכזי, הוא הגירוס (קפל בקליפת המח) (אנ') האחורי ביותר של האונה הקדמית ונמצא קדמי לחריץ המרכזי. האקסונים (השלוחות העיקריות) של העצבים המוטוריים העליונים מגיעים מתוך הפיתול הקדם-מרכזי אל גזע המוח, שם רובם מצטלבים במוח המוארך התחתון וממשיכים ליצירת המסלול הקורטיקו-ספינלי הצידי בכל צד של חוט השדרה. האקסונים שאינם מצטלבים יעברו דרך המוחון המוארך וימשיכו הלאה ליצירת המסלול הקורטיקו-ספינלי הקדמי של חוט השדרה. בחוט השדרה, כל אקסון של עצב מוטורי עליון מגיע עד לגובה שורש העצב המתאים לו בעמוד השדרה. כאן, יוצר העצב המוטורי העליון סינפסה עם עצב מוטורי תחתון (אנ'), שכל אחד מהאקסונים שלו מעורר סיב של שריר השלד. נוירונים אלה מחברים את המוח לרמה המתאימה בחוט השדרה, וממנה ממשיכים אותות עצביים לשרירים באמצעות הנוירונים המוטוריים התחתונים. המוליך העצבי גלוטמט מעביר את הדחפים העצביים מעצבים מוטוריים עליונים לתחתונים, שם הוא מזוהה על ידי קולטנים גלוטמטרגיים. עצבים מוטוריים עליונים נעים במספר מסלולים עצביים דרך מערכת העצבים המרכזית: כל נגע בעצב מוטורי עליון (ידוע גם בשם אי ספיקה פירמידלית), מתרחש במסלול העצבי שמעל הקרן הקדמית של חוט השדרה. נגעים כאלה יכולים להיווצר כתוצאה משבץ מוחי, טרשת נפוצה, פגיעה בחוט השדרה או פגיעה מוחית נרכשת אחרת. השינויים הנובעים בביצועי השרירים, שיכולים להיות רחבים ומגוונים, מתוארים באופן כללי כתסמונת עצב מוטורי עליון. התסמינים יכולים לכלול חולשת שרירים, ירידה בשליטה מוטורית כולל אובדן היכולת לבצע תנועות עדינות, עלייה בעוצמה (וירידה בסף) של רפלקסים בעמוד השדרה, כולל ספסטיות, קלונוס (מחזורים עוקבים של התכווצות והרפיה לא רצוניים של השריר), וכן תגובת אקסטנציה של כף הרגל, המכונה רפלקס בבינסקי. עצב מוטורי תחתון (אנ') קטגוריה:מערכת העצבים המרכזית Saladin, Kenneth S. Anatomy & Physiology: The Unity of Form and Function. Dubuque: McGraw-Hill, 2010. Print. "Frontal Lobe". Rice University Web Calendar. 26 June 2000. Web. 06 Dec. 2010. <"Frontal Lobe". ארכיון מ-2010-07-26. נבדק ב-2010-12-07.>. Purves, Dale; Augustine, George J.; Fitzpatrick, David; Katz, Lawrence C.; LaMantia, Anthony-Samuel; McNamara, James O.; Williams, S. Mark (9 במאי 2018). "Damage to Descending Motor Pathways: The Upper Motor Neuron Syndrome". ארכיון מ-3 במאי 2018. נבדק ב-9 במאי 2018 – via www.ncbi.nlm.nih.gov. {{cite journal}}: (עזרה); Cite journal requires |journal= (עזרה)
ליאור גליקליך

ליאור גליקליך (נולד ב-2 בינואר 2003) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת השוער בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית. גליקליך נולד בתל אביב-יפו. בשנת 2011 החל לשחק במחלקת הנוער של הפועל תל אביב. בקיץ 2023 הושאל להפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית. גליקליך החל לשחק בנבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19 בשנת 2021. הוא נכלל בסגל הנבחרת לטורניר אליפות אירופה עד גיל 19 בשנת 2022, וערך הופעה אחת בטורניר, בו הצליחה הנבחרת לסיים במקום השני, לאחר הפסד בגמר לנבחרת אנגליה עד גיל 19. זומן גם לנבחרת עד גיל 20 בטורניר גביע העולם עד גיל 20 לשנת 2023, אך נאלץ להיגרע מסגל הנבחרת עקב פציעה ברגלו טרם תחילת הטורניר, כשאת מקומו בסגל תפס השוער, ניתאי גרייס. בשנת 2022 החל לשחק בנבחרת ישראל עד גיל 21. ליאור גליקליך, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ליאור גליקליך, באתר Transfermarkt ליאור גליקליך, באתר Soccerway ליאור גליקליך, באתר FootballDatabase.eu מערכת ספורט 1, ‏‏וובה בראון חזר להפועל ראשון לציון, פדרו פטראצי בכפר קאסם, באתר ספורט1, 23 ביולי 2023 אוסקר גלוך בחוץ: סגל ישראל למונדיאליטו, באתר ערוץ הספורט, 7 במאי 2023 יגאל גולדשטיין, ‏בשל פציעה: ניתאי גרייס הוקפץ במקום ליאור גליקליך, באתר ערוץ הספורט, 18 במאי 2023
אופק מליקה

אופק אהרון מליקה (נולד ב-23 בינואר 2005) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת השוער במכבי תל אביב ובנבחרת ישראל עד גיל 19. מליקה נולד בגבעתיים וגדל במחלקות הנוער של הפועל רמת-גן והפועל רעננה. ב-4 באפריל 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל רעננה, בניצחון 2–1 על הפועל רמת-גן, במסגרת הליגה הלאומית לעונת 2021/2022. בתום העונה ירדה הפועל רעננה לליגה א'. ביוני 2023 חתם על חוזה ל-3 עונות במכבי פתח תקווה. הוא שיחק בקבוצת הנוער ובמקביל שימש כשוער שלישי במועדון הבוגרים. ב-22 במאי 2024 הצטרף למכבי תל אביב בחוזה ל-5 שנים. מכבי תל אביב אלוף האלופים:2024 מליקה שיחק בנבחרת הנערים של ישראל עד גיל 17 בשנים 2021–2022. הוא החל לשחק בנבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19 בשנת 2022. הוא נכלל בסגל נבחרת ישראל עד גיל 20 לטורניר גביע העולם בשנת 2023, ורשם 90 דקות במשחקה האחרון והמכריע מול נבחרת קוריאה הדרומית, בו ניצחה ישראל בתוצאה 3–2, ובכך רשמה את הישג השיא שלה - המקום השלישי. מליקה הוא בנו של שוער העבר של מכבי תל אביב ירון מליקה. סבו שמואל מליקה היה גם כן שוער, בעוד דודו מאיר מליקה הוא חלוץ כדורגל בעברו במכבי תל אביב. בן דודו, רוי מליקה, (בנו של מאיר) משחק בעמדת החלוץ בהפועל ניר רמת השרון. שמו האמצעי, אהרון, הוא על שם הסבא-רבא שלו, שהיה לשוערה של הפועל תל אביב מאמצע שנות ה-1930 ועד לתחילת שנות ה-1950, וכן היה לשוערה של נבחרת ישראל. אופק מליקה, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אופק מליקה, באתר Transfermarkt אופק מליקה, באתר Soccerway אופק מליקה, באתר FootballDatabase.eu זרקור על אופק מליקה באתר ערוץ הספורט, 16 במאי 2022 תומר חבז, ‏אופק מליקה חתם ל-3 שנים במכבי פתח תקווה, באתר ONE‏, 27 ביוני 2023 מליקה חתם על חוזה ל-5 שנים, באתר מכבי תל אביב, ‏22 במאי 2024 אוסקר גלוך בחוץ: סגל ישראל למונדיאליטו, באתר ערוץ הספורט, 7 במאי 2023 ההתאחדות לכדורגל בישראל – מונדיאליטו 2023 – ישראל - דרום קוריאה, באתר www.football.org.il
בית האופרה של אוסלו

בית האופרה של אוסלו (בנורווגית: Operahuset) הוא בית האופרה, הבלט ותיאטרון האופרה הלאומי בנורווגיה. הבניין ממוקם בשכונת Bjørvika במרכז אוסלו ובקצה האוסלופיורד. הוא מופעל על ידי הסטטסביג, הסוכנות הממשלתית המנהלת את הרכוש עבור ממשלת נורווגיה. המבנה מכיל 1,100 חדרים בשטח כולל של 49,000 מ"ר. האודיטוריום הראשי מכיל 1,364 מושבים ושני חללי הופעה נוספים יכולים להכיל 200 ו-400 מושבים. הבמה המרכזית היא ברוחב 16 מטר ועומקה 40 מטר. זהו מבנה התרבות הגדול ביותר שנבנה בנורווגיה מאז הושלמה קתדרלת נידארוס בסביבות 1300. בשנת 1999, לאחר ויכוח ארוך, החליט בית המחוקקים הנורווגי להקים בית אופרה חדש באוסלו. נערכה תחרות עיצוב, ומתוך 350 ההצעות שהתקבלו, השופטים בחרו בזו של משרד האדריכלים הנורווגי סנוהטה. הבנייה החלה בשנת 2003 והסתיימה בשנת 2007. בפתיחה החגיגית ב-12 באפריל 2008 השתתפו האראלד החמישי, מלך נורווגיה, מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק, נשיאת פינלנד טריה הלונן ומנהיגים נוספים. במהלך שנת הפעילות הראשונה נכחו במצטבר 1.3 מיליון איש. בית האופרה זכה בפרס התרבות בפסטיבל האדריכלות העולמי בברצלונה באוקטובר 2008, ובפרס האיחוד האירופי לאדריכלות עכשווית לשנת 2009. גג הבניין יוצר רחבה גדולה המזמינה את הולכי הרגל לעלות ולהביט בנוף הפנורמי של אוסלו. מגדל הבמה עטוף באלומיניום לבן, בעיצוב המעורר דפוסי אריגה ישנים. הלובי מוקף בחלונות בגובה 15 מטר עם מסגור מינימלי וזכוכית מיוחדת המאפשרת נוף מקסימלי של המים. הגג נתמך בעמודים דקים שנועדו גם הם לא להפריע לנופים. משטחים פנימיים מכוסים בעץ אלון כדי להכניס חמימות לחללים בניגוד לקרירות החיצונית הלבנה. האודיטוריום הראשי מואר בנברשת אובלית המכילה 5,800 קריסטלים בעבודת יד. המושבים כוללים מוניטורים למערכת ליברית אלקטרונית. מספר פרויקטים אמנותיים הוזמנו עבור הפנים והחוץ של בית האופרה. הבולט ביותר הוא פסל שנבנה מפלדה וזכוכית מאת מוניקה בונוויצ'יני. הוא מותקן באופן קבוע על פלטפורמת בטון בפיורד הסמוך לבית האופרה וצף על המים כדי ליצור פנים המשתנות ללא הרף לצופים. העבודה נחשפה על ידי המלכה סוניה ב-11 במאי 2010. לוח קיר מחורר המכסה את תומכי הגג בלובי תוכנן על ידי אולאפור אליאסון. הוא כולל פתח משושה ומואר מלמטה ומאחור כדי ליצור אשליה של קרח נמס. אמנים נוספים עיצבו את צורת המרצפות בחצר הקדמית ובגג. וילון הבמה המרכז יעוצב כך שייראה כמו נייר אלומיניום מקומט. יוצר הוילון סרק פיסת נייר כסף מקומטת לתוך מחשב שתרגמה את המידע לנול ששזר את הווילון כדי ליצור אפקט תלת־ממדי. משקלו של הוילון הוא 500 ק"ג). בית האופרה של אוסלו, 2008 בית האופרה של אוסלו, 2022 קיר העץ בכניסה הקהל עולה במדרגות בלובי מדיה וקבצים בנושא בית האופרה של אוסלו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית האופרה של אוסלו (בנורווגית) Om operahuset, www.operaen.no (בנורווגית ספרותית)
מדינות אוסטריה

אוסטריה היא רפובליקה פדרלית המאגדת תחתיה תשע מדינות, הנקראות בגרמנית "לנדר" (Länder). וינה, בירת אוסטריה, נחשבת למדינה בפני עצמה, ועל אף שהיא הקטנה במדינות מבחינת השטח, היא המאוכלסת ביותר. המדינה בעלת השטח הגדול ביותר היא אוסטריה תחתית, ואילו המדינה הכי פחות מאוכלסת היא בורגנלנד. כל אחת ממדינות אוסטריה מחזיקה פרלמנט, ה"לאנדטאק", ממשלה, ה"לאנדסרגירוּנג" ומושל, ה"לאנדסהאופטמאן". הפרלמנט נבחר על ידי הציבור לתקופה של 5 שנים (באוסטריה עילית 6). חוקת המדינה קובעת כללים לגבי הרכב הממשלה. ברוב המדינות ישנו ייצוג יחסי המתבסס על מספר הצירים בפרלמנט של המדינה, בניגוד לשיטה הקואליציונית הנהוגה בישראל. המושל נבחר בכל המדינות על ידי הפרלמנט ולא ישירות על ידי הציבור. הפדרליזם האוסטרי נחשב על ידי רבים לפדרליזם תאורטי בלבד, בגלל הסמכויות המועטות שניתנו לשלטונות המדינות, אל מול העוצמה של השלטון המרכזי. לשלטון המרכזי יש סמכות לחוקק חוקים הגוברים על החקיקה של כל מדינה לעצמה, כמעט בכל תחום. בנוסף, למדינות אין מערכות משפט משל עצמן, ומערכת המשפט כולה נתונה בידי השלטון המרכזי. עם זאת, המושל מחזיק עוצמה רבה בענייני תכנון ובנייה, כמו גם בשליטה על התקציב המקומי. המדינות בורגנלנד, אוסטריה תחתית ווינה נמצאות בעמק הדנובה שבמזרח המדינה, ועל כן רוב שטחן ראוי לעיבוד חקלאי. לעומת זאת, חמש המדינות שבמערב המדינה שוכנות למרגלות הרי האלפים ואדמתן נחשבת לא-ראויה לעיבוד חקלאי. בנוסף, הדרכים בהן הן הרריות ועל כן הן נחשבות באופן יחסי למקום פחות מועדף לתעשייה כבדה ולמסחר הדורש שינוע מסיבי של סחורות. אוכלוסיית מה שכיום הוא אוסטריה הייתה מרוכזת בעבר בארבע מדינות, מאז התקופה הפרהיסטורית. המדינה האוסטרית הצפופה ביותר היא וינה הבירה, שהיא גם המטרופולין היחיד באוסטריה. נתוני האוכלוסייה הם לפי מפקד האוכלוסין בשנת 2022: מדיה וקבצים בנושא מדינות אוסטריה בוויקישיתוף AUSTRIA: Major Cities
אקוריירי

אַקוּרֵיירִי (באיסלנדית: Akureyri) היא המרכז העירוני השני בגודלו באיסלנד, והיא שוכנת בצפון המדינה. לפי מפקד שנערך ב-2018, גרים בעיר 18,860 נפש. העיר ממוקמת בצד המערבי של הפיורד אייפיורדור (Eyjafjörður) ומוקפת בהרים. הגבוהים בהם הוא ההר סולור (Súlur) המגיע לגובה של 1,213 מטר וקלידרפייטל (Hlíðarfjall) הנישא לגובה של 1,116 מטר. החוף הוא רצועה צרה המגודרת בגבעות תלולות. בתקופות קדומות היו לשונות אדמה הנכנסות לים אך רובן נשטפו אל תוך הים. תחתית הפיורד נקראת פוטלורין (Pollurinn) והיא משמשת כנמל טבעי ויש בה רוחות שקטות. מרכז אקוריירי נמצא קרוב לנמל. כיוון שהעיר נמצאת בתחתית פיורד ארוך, האקלים מזכיר יותר את האקלים בפנים איסלנד, שמשמעו טמפרטורות קיצוניות יותר, קייצים חמים יותר וחורפים קרים יותר, מאשר ברוב ערי איסלנד. ההרים מגינים על העיר מפני רוחות עזות. הויקינגים התיישבו במקום כבר במאה התשיעית. האזכור הממוסמך הראשון של העיר נמצא בתעודה מ-1562, המדברת על משפט ניאוף של אישה. במאה ה-17 סוחרים דנים בחרו לבסס את מחנותיהם במקום, בשל היותה נמל טבעי וממוקמת באזור פורה ביותר מבחינה חקלאית. הסוחרים הדנים לא גרו במקום במשך כל השנה, בחורף בתיהם ננעלו והם חזרו לדנמרק. התיישבות קבע התחילה רק בשנת 1778 והמקום קיבל מעמד של עיר על ידי מלך דנמרק (שהיה אז גם מלך איסלנד) ב-1786 יחד עם עוד חמש ערים באיסלנד. המלך קיווה בצעד זה לשפר את תנאי החיים של האיסלנדים כיוון שעד אז לא היו קיימים מרכזים עירוניים באי. בכל מה שנוגע לאקוריירי, ההכרזה לא הייתה מוצלחת, ואוכלוסיית ה"עיר" עמדה על 12 תושבים. ב-1836 איבדה אקוריירי את מעמד העיר שלה וקיבלה אותו מחדש ב-1862. מנקודה זו התחילה לגדול בזכות הנמל הטבעי שלה ואולי גם בגלל איכות האדמה החקלאית. תעשיית עיבוד תוצר חקלאי הפך להיות העורק של העיר וקידם את המשך הגדילה של העיר. במאה ה-20 גדלה העיר עוד בעקבות נדידת אוכלוסייה מכפרים אל תוך ערים. מסחר ושירותים הפכו להיות הסקטורים העיקריים בגלל ירידת העיסוק בייצור וחקלאות בשנות ה-90. בעשר השנים האחרונות, דייג הפך להיות ענף חשוב באקוריירי. אוניברסיטת אקוריירי פתחה שעריה ב-1987. בעיר נמל תעופה המשמש לטיסות פנים בדרך כלל, אך ישנן טיסות מהעיר גם לקופנהגן. רוסיה מורמנסק, רוסיה שוודיה ואסטראס (אנ'), שוודיה גרינלנד נארסאק, גרינלנד דנמרק ראנס (אנ'), דנמרק איי פארו ואגור (אנ'), איי פארו איסלנד הפנרפיירדיר, איסלנד פינלנד לאהטי, פינלנד (מ־1947) נורווגיה אולסון, נורווגיה ארצות הברית דנוור, קולורדו, ארצות הברית קנדה גימלי (אנ'), מניטובה, קנדה אתר האינטרנט הרשמי של אקוריירי(באיסלנדית) ו(באנגלית) אתר נמל אקוריירי אוניברסיטת אקוריירי אקוריירי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
נורמן מקבת'

נורמן מקבת' (באנגלית: Norman Macbeth;‏ 1821 – 27 בפברואר 1888) היה צייר דיוקנאות סקוטי. הוא נולד בגרינוק, שם אביו ג'יימס מקבת' היה פקיד מכס. הוא שירת כחניך במשך שבע שנים אצל חרט בגלאזגו, ולאחר מכן נסע ללונדון, שם למד בבתי הספר של האקדמיה המלכותית, והעתיק יצירות אמנות בגלריה הלאומית. הוא עבר לפריז, שם עבד בלובר ולמד אצל מאסטר. ב-1845 מקבת' התבסס כצייר דיוקנאות בגרינוק, עבר לגלאזגו ב-1848, ובשנת 1856 שוב חזר לגרינוק. מאז 1845 הוא היה תורם קבוע לתערוכות של האקדמיה המלכותית הסקוטית, ובשנת 1861 נסע לאדינבורו. שם הוא הצליח כצייר דיוקנאות, ונבחר לאקדמיה המלכותית הסקוטית (ARSA) בשנת 1870, ולחבר מן המניין בשנת 1880, מה שזכה אותו להוסיף את האותיות 'RSA' אחרי שמו. הדיוקנאות של מקבת' נחשבו מדויקות. עבודותיו כוללות את הדיוקנאות של סר ג'ון סטיל, שנרכשו על ידי האקדמיה המלכותית הסקוטית, ושל הכומר ד"ר לינדזי אלכסנדר, על ידי גלריית הדיוקנאות הלאומית של סקוטלנד. כשנתיים לפני מותו עבר מקבת' ללונדון. שם הוא ייצג את האקדמיה המלכותית הסקוטית כנאמן של קרן המלגות של המוסד הבריטי. הוא נפטר בלונדון ב-27 בפברואר 1888. מקבת' התחתן עם מרי ווקר, ונולדו להם שישה בנים. שלושה מהם ג'יימס מקבת' (1847–1891), רוברט ווקר מקבת' (1848–1910), והנרי מקבת'-רייבורן (1860–1947) הפכו גם הם לאמנים, ואלן מקבת' למוזיקאי. לבן נוסף שנקרא על שמו, נורמן מקבת', הייתה בת אן מקבת' שהייתה ציירת פעילה באסכולת גלאזגו. ויליאם דני הכומר אלכסנדר ריצ'רד פראנל מדיה וקבצים בנושא נורמן מקבת' בוויקישיתוף Lee, Sidney, ed. (1893). "Macbeth, Norman" . Dictionary of National Biography. Vol. 34. London: Smith, Elder & Co. Melville, Jennifer. "Macbeth, Robert Walker". Oxford Dictionary of National Biography Bevan, Michael. "Thomson, Arthur". Oxford Dictionary of National Biography (online ed.). Oxford University Press.
נועם בן הרוש

נועם בן הרוש (נולד ב-13 במאי 2005 במגדים שבישראל) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני בהפועל חיפה מליגת העל הישראלית. בן הרוש גדל במושב מגדים שבישראל. ובשנת 2014 החל לשחק בקבוצת הילדים של מכבי חיפה. בהמשך שיחק גם במ.כ. נווה יוסף ובית"ר טוברוק. ב-15 באוגוסט 2022 הצטרף למחלקת הנוער של הפועל חיפה. ב-30 באפריל 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 1-2 נגד הפועל חדרה. בן הרוש שיחק בנבחרת ישראל עד גיל 17. נכלל בסגל נבחרת ישראל עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 בשנת 2023. נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של ישראל לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024). נועם בן הרוש, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל נועם בן הרוש, באתר Transfermarkt נועם בן הרוש, באתר Soccerway נועם בן הרוש, באתר WorldFootball.net נועם בן הרוש, באתר FootballDatabase.eu יונתן גינזבורג, ‏הקלף של הפועל חיפה: מי אתה נועם בן הרוש, באתר ONE‏, 15 באוגוסט 2022 אוסקר גלוך בחוץ: סגל ישראל למונדיאליטו, באתר ערוץ הספורט, 7 במאי 2023 מאלעד מדמון ועד עדי יונה: סגל ישראל לאולימפיאדה, באתר ערוץ הספורט, 2 ביולי 2024
רוברט ווקר מקבת'

רוברט ווקר מקבת' (באנגלית: Robert Walker Macbeth;‏ 30 בספטמבר 1848 – 1 בנובמבר 1910) היה צייר, תחריט וצבעי מים סקוטי, שהמתמחה בנוף פסטורלי ובז'אנר הכפרי. אביו היה צייר הדיוקנאות נורמן מקבת' ואחייניתו אן מקבת'. שניים מחמשת אחיו, ג'יימס מקבת' (1847–1891) והנרי מקבת', לימים מקבת-רייבורן (1860–1947), היו גם הם אמנים. יליד גלאזגו, מקבת' למד אמנות בלונדון, הפיק סצנות יומיומיות ריאליסטיות ועבד כמאייר עבור העיתון השבועי The Graphic. הוא צייר באזורים הכפריים של לינקולנשייר וסאמרסט, עבודת הנוף שלו הושפעה מזה של ג'ורג' המינג מייסון ופרדריק ווקר. מ-1871 הציג מקבת' באקדמיה המלכותית, בחברה המלכותית של ציירי דיוקנאות, בגלריה גרוסוונור, בגלריה החדשה ובאגודה לאמנות יפה, כולם בווסטמינסטר. היו גם תערוכות באזורים באגודת האמנים המלכותית בברמינגהם, באקדמיה הסקוטית המלכותית באדינבורו, במכון המלכותי לאמנויות של גלאזגו, בגלריה לאמנות ווקר בליברפול ובגלריה לאמנות של מנצ'סטר. באותה שנה (1871) הפך מקבת' למקורב של החברה המלכותית לצבעי מים (RWS) והפך לחבר מלא בשנת 1901. הוא הפך לחבר באגודה המלכותית של ציירים-וחרטים (RE) בשנת 1880, וחבר כבוד בשנת 1909. בשנת 1882 הוא נבחר כחבר במכון המלכותי לציירים בצבעי מים (RI) וב-1883 נבחר להיות חבר במכון המלכותי לציירי שמן (ROI). ב-1883 הוא נבחר למקורב באקדמיה המלכותית (RA), והפך לחבר מלא ב-1903. ב-9 באוגוסט 1887 נשא לאישה את לידיה אסתר, בתו של הגנרל בייטס מהפרשים של ילידי בומביי. בתם, פיליס מקבת', הייתה ידועה יותר בתור השחקנית לידיה בילברוק. הוא נפטר בהולדרס גרין, ליד לינדסל, אסקס. בוקר קייצי שחקן שקספירי מעבורת אמא וביתה על נדנדה מדיה וקבצים בנושא רוברט ווקר מקבת' בוויקישיתוף "MACBETH, Robert Walker". Who's Who. 59: 1103. 1907. J. L. Caw, Scottish Painting 1620–1908 (Edinburgh; London: T.C. & E.C. Jack, 1908). "The Oxford Dictionary of National Biography". Oxford Dictionary of National Biography (online ed.). Oxford University Press. 2004 Robert Walker Macbeth (1848-1910), Victorian Art History". "The Oxford Dictionary of National Biography". Oxford Dictionary of National Biography (online ed.). Oxford University Press. 2004.
פוריות (ביולוגיה)

פוריות היא היכולת להעמיד צאצאים. שיעור הפריון הכולל הוא המספר הממוצע של ילדים שנולדו במהלך חייו של אדם, והוא אחד מהקריטריונים של דמוגרפיה. לעומת זאת, אי-פוריות היא הקושי או חוסר היכולת להתרבות באופן טבעי. באופן כללי, אי-פוריות מוגדרת כאי-יכולת להרות ילד לאחר שנה אחת (או יותר) של מין לא מוגן. אי-פוריות יכולה להיות בעיה עבור אנשים משני המינים. על פי המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן בארצות הברית, ב-35% מהזוגות ההטרוסקסואליים, שאינם יכולים להרות, ניתן לייחס את הסיבה לשני הצדדים כאחד. פוריות האדם תלויה בגורמים שונים, כולל תזונה, התנהגות מינית, קשר דם, תרבות, אינסטינקט, אנדוקרינולוגיה, עיתוי ההתעברות, כלכלה, אישיות, אורח חיים ורגשות. מדיה וקבצים בנושא פוריות בוויקישיתוף הערך "פוריות", באתר ויקירפואה פוריות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) "Infertility | Reproductive Health | CDC". www.cdc.gov (באנגלית אמריקאית). 2022-03-03. ארכיון מ-2023-03-05. נבדק ב-2023-03-02. Skirbekk V, Blekesaune M (2014) [2014]. "Personality Traits Increasingly Important for Male Fertility: Evidence from Norway". European Journal of Personality (באנגלית). 28 (6): 521–529. doi:10.1002/per.1936. ISSN 0890-2070. ארכיון מ-2021-03-22. נבדק ב-2023-05-08. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עונת 2023/2024 בליגה הלאומית בכדורסל

עונת 2023/2024 בליגה הלאומית בכדורסל היא העונה ה-58 של הליגה השנייה במבנה ליגות הכדורסל בישראל. עקב צמצום הליגה בסיום העונה הקודמת בעונה זו ישחקו 13 קבוצות, 10 קבוצות ששיחקו בליגה בעונה הקודמת, ואליהן יצטרפו היורדת מעונת 2022/2023 בליגת העל בכדורסל, הפועל גלבוע גליל, ושתי העולות מהליגה הארצית בכדורסל, הפועל בני כפר קאסם ומ.ס. צפת. שיטת המשחקים בעונה זו זהה לעונה הקודמת, כאשר כל קבוצה תיפגש לצמד משחקים מול כל יריבה בשיטת בית-חוץ (בסך הכל 24 משחקים לכל קבוצה). בסיום העונה הסדירה תחולק הליגה לשתיים, כאשר הקבוצות במקומות 1–8 יעפילו לפלייאוף העליון, והקבוצות במקומות 9–13 יתחרו בסיבוב פנימי נוסף בפלייאוף התחתון. בסיום עונה זו יהיו 2 יורדות לליגה הארצית ו-2 יעפילו לליגת העל. אולמה הביתי של הקבוצה בכפר תפוח אינו עומד בתקן המינימום לליגה הלאומית אולמה הביתי של הקבוצה בכפר קאסם אינו עומד בתקן המינימום לליגה הלאומית בעקבות מלחמת חרבות ברזל כל משחקי הליגה נדחו לפני תחילת העונה, ב-21 בנובמבר הוכרז שהליגה תחזור ב-27 בנובמבר ללא זרים, ותשוחק ב-4 אולמות נייטרליים, היכל הספורט מלחה בירושלים, היכל הספורט גן נר בגן נר, היכל הספורט רוממה בחיפה, ואנרבוקס בחדרה. במחזור השלישי הוחזרו המשחקים לאולמות הביתיים המקוריים של הקבוצות. שמונה הקבוצות שהעפילו משלב העונה הסדירה התמודדו בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה הסדירה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי וכן הלאה) בסדרת הטוב מ-5, כשהקבוצה המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך), והמדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך). 4 הקבוצות שהעפילו משלב רבע הגמר התחרו בסדרת הטוב מחמש. שתי המנצחות העפילו לליגת העל. שתי המנצחות בסדרות חצי הגמר העפילו לליגת העל ובגמר שיחקו על תואר אלופת הליגה הלאומית. חמש הקבוצות שסיימו את הליגה במקומות 9–13 התמודדו בסיבוב פנימי אחד בשיטת ליגה הכולל ארבעה משחקים לכל קבוצה, כאשר הניקוד נמשך מהליגה הסדירה. 2 הקבוצות שסיימו במקומות האחרונים ירדו לליגה הארצית. אילי דולינסקי ואלון מיכאלי ישראל עומר בן דוד
אפרוביט

אפרוביט (באנגלית: Afrobeat) הוא ז'אנר מוזיקלי ניגרי, הכולל שילוב של סגנונות מוזיקליים מערב אפריקאיים, השפעות פאנק, ג'אז ומוזיקת נשמה, וכן התמקדות בשירה, מקצבים מצטלבים מורכבים וכלי הקשה. הז'אנר נוצר לראשונה בשנות ה-60 של המאה ה-20 על ידי המוזיקאי הניגרי, פלה קוטי. הנגזרת של אפרוביט, היא הסוגה המוזיקלית אפרוביטס, סוגה מוזיקלית שמקורה ממערב אפריקה של המאה ה-21, המושפעת משילוב של הז'אנרים המוזיקליים היפ הופ בריטי (אנ'), מוזיקת האוס, R&B עכשווי, מוזיקת ג'וג'ו (אנ'), נדומבולו (אנ') וסוקה. אף על פי שלעיתים קרובות יש מיזוג בין שני הז'אנרים, הם אינם זהים. מדיה וקבצים בנושא אפרוביט בוויקישיתוף Staff. "Guide to Afrobeat Music: A Brief History of Afrobeat". Masterclass. ארכיון מ-2023-02-21. נבדק ב-21 במאי 2022. {{cite web}}: (עזרה) Grass, Randall F. "Fela AnikulaThe Art of an Afrobeat Rebel". The Drama Review: TDR. MIT Press. 30: 131–148. Khamis, Laura. "8 Afrobeats collaborations linking the UK with Africa". Red Bull. ארכיון מ-13 באוקטובר 2019. נבדק ב-13 באוקטובר 2019. {{cite web}}: (עזרה) Scher, Robin (2015-08-06). "Afrobeat(s): The Difference a Letter Makes". HuffPost (באנגלית). ארכיון מ-25 באוקטובר 2019. נבדק ב-2019-07-27. {{cite web}}: (עזרה) Starling, Lakin. "10 Ghanaian Afrobeats Artists You Need To Know". The Fader. ארכיון מ-4 ביוני 2017. נבדק ב-15 במאי 2017. {{cite journal}}: (עזרה) Phillips, Yoh. "WizKid Affiliate Mr Eazi's Journey From Tech Startup to Afrobeats Stardom". DJBooth (באנגלית). ארכיון מ-12 באפריל 2019. נבדק ב-2019-08-22. {{cite web}}: (עזרה) Khan, Ahmad (2017-09-21). "A Conversation with the Queen of Afrobeats: Tiwa Savage". HuffPost (באנגלית). ארכיון מ-2020-07-25. נבדק ב-2019-08-22. Smith, Caspar Llewellyn (2012-06-23). "I'm with D'Banj". The Observer (באנגלית בריטית). ISSN 0029-7712. ארכיון מ-24 באוגוסט 2019. נבדק ב-2019-08-24. {{cite news}}: (עזרה)