laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הוצאת ספרים קה"ת

קה"ת (ראשי תיבות: קרני הוד תורה) היא הוצאת הספרים הרשמית של חסידות חב"ד. היא נוסדה בשנת ה'תש"ב (1942) על ידי האדמו"ר מחב"ד רבי יוסף יצחק שניאורסון. ההוצאה פועלת כאגף של המרכז לענייני חינוך. ההוצאה נקראה קה"ת במשמעות כפולה: ראשי תבות של "קרני הוד תורה" וכן חילוף האותיות של תק"ה, שנת הלידה של מייסד חסידות חב"ד, הרב שניאור זלמן מליאדי. ההוצאה מוציאה את ספרי חסידות חב"ד ומטרתה הפצת תורתה של חסידות זו. עם זאת, בכמה מקרים הדפיסה קה"ת ספרים אחרים. כך למשל בשנת תשי"א, הדפיס הרבי מלובביץ', לפי הוראת חותנו, את סדרת הספרים שדי חמד עם הוספות. בתשמ"ח, הדפיסו על־פי הוראת הרבי את ספרו של הרב מאיר בן גבאי - דרך אמונה. ההוצאה הוציאה ספרי יהדות בשפות הבאות: עברית, יידיש, אנגלית, רוסית, ספרדית, צרפתית, איטלקית, פורטוגזית, הולנדית, גרמנית, פרסית וערבית. קה"ת מפעילה מערכת המכונה "אוצר החסידים", חברים בה קבוצת תלמידי חכמים הבקיאים בפרט בתורת החסידות, העורכים לדפוס את ספרי אדמו"רי חב"ד וספרי חסידות שונים. בספרי אדמו"רי חב"ד מתאפיינת עבודת חברי המערכת בפיענוח כתבי היד העתיקים, ציון מראי-מקומות, הערות ותיקונים, מפתח עניינים והוספות שונות הקשורות לתוכן הספר. גוף דברי האדמו"ר נותר כמות שהוא. כמו כן, מוציאה המערכת ספרי ביאורים לתורת החסידות וספרי חסידים בנושאים שונים העוברים עריכה תוכנית מלאה. הרבי מליובאוויטש מונה על ידי חותנו אדמו"ר הריי"צ למנהל הוצאת הספרים. מתוקף תפקידו זה עסק הרבי בעריכת הספרים לדפוס, ואף לאחר שהתמנה לאדמו"ר והפסיק לערוך ספרים באופן פעיל ומלא, השתתף רבות במלאכת העריכה, אם בהכנת מפתחות לספרים, בהגהת עבודת חברי המערכת ועוד. הרבי היה מוסר הוראות לחברי המערכת אודות ספרים וכתבי־יד מסוימים שברצונו שיכינו אותם לדפוס, לעיתים הוא אף קבע תאריך יעד קצוב להשלמת הפרויקט, לא פעם אירע שזמן העבודה הוקצב לשבועות ספורים, והמערכת התגייסה לעבודה מאומצת. את "ספר המפתחות לתורת אדמו"ר הזקן" ערכו חברי המערכת בתוך שלשה שבועות. גם כיום נמשכת העבודה בעריכת הספרים והוצאתם לאור. החנות המרכזית של הוצאת הספרים נמצא בשכונת קראון הייטס מול בניין 770, משרדי קה"ת נמצאים בבניין המשרדים שמעל 770. מנהל ההוצאה הוא יוסף ברוך פרידמן, חתנו של הרב יהודה קרינסקי. את הסניף בישראל, השוכן במרתף בניין 770 בכפר חב"ד, מנהל מנחם מענדל (מני) וולף. ההוצאה הוציאה גם את כתב העת שיחות לנוער. דרך עריכת הספרים לדפוס שהותוותה בידי הרבי מליובאוויטש בהיותו מנהל ההוצאה לאור בעלת מאפיינים ייחודיים, כגון: מפתחות - דגש מושם על מפתוח מפורט. הרבי עצמו כתב מפתחות כלליים לחלק ניכר מספרי החסידות. המפתחות כוללים מפתח עניינים, מפתח מובאות תורניות, מפתח שמות ועוד. מפתחות המובאות התורניות לספר לקוטי שיחות בלבד יצאו לאור בשני כרכים. ביבליוגרפיה ורשימת דפוסים - תיעוד מחקרי של מהדורות הספרים השונות בסוף כל ספר, כולל אלפי מהדורות, רובן בהיקף מצומצם, המצוינות, בסוף ספר התניא וספרים נוספים. מראי מקומות והשוואות - לכל מובאה מקורות מפורטים והפניות למקורות נוספים העוסקים בעניין. זושא וולף, הוצאת ספרים קה"ת - תולדות הוצאת הספרים החב"דית, קה"ת, תשע"ג (2013). אתר האינטרנט הרשמי של הוצאת ספרים קה"ת (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של הוצאת ספרים קה"ת (באנגלית) ספרים בהוצאת קה"ת בטקסט י' אהרנסון, הוצאת ספרי החסידות הוותיקה בעולם, המבשר, מוסף קהילות, כ"ו בתמוז תשע"ח, באתר col מהי הגדרתו של המוסד קה"ת ומי נבחר לשמש כ'נשיא'? שטורעם.נט, כ"ה בניסן תשע"ג. מכתב של הריי"ץ באנגלית. באמירת 'לחיים': ספר קה"ת הושק בקה"ת באתר col ניסן תשע"ג
תאי גלייה

תאי גְלִייָה (Glia) או נירוגלייה (Neuroglia) הם תאי תמיכה לא-עצביים לנוירונים, אשר משמרים את ההומיאוסטזיס, מספקים הגנה לעצבי המוח ומחזיקים את תאי העצב במקומם. ואכן, מבחינה אטימולוגית, שמם קרוב, לדוגמה, למילה האנגלית Glue, "דבק". תאי גלייה מתרבים לאורך כל החיים. במוח האדם (הצרברום) ישנו בערך תא גלייה אחד לכל נוירון (תא עצב) ושני נוירונים לכל שלושה תאי גלייה בחומר האפור של המוח הקטן. למרות שתאי הגלייה הם תאים נפוצים ברקמות העצב, הם אינם מייצרים ולא מוליכים דחף עצבי. סרטן של תאי גלייה נקרא גליומה. קיימים מספר סוגים של תאי גלייה בהתאם למערכת בה הם נמצאים. ישנם הבדלים בין תאי הגלייה של המערכת המרכזית להיקפית: במערכת העצבים המרכזית: אסטרוציטים, מיקרוגלייה, אוליגודנדרוציטים ותאים אפנדימלים. העין היא חלק ממערכת העצבים המרכזית ולה יש את שכבת האפיתליום של פיגמנט הרשתית (RPE – Retinal pigment epithelium) שהיא (אנ') שכבת תאי גלייה התומכת בפוטורצפטורים מכיוון הדמית). במערכת העצבים ההיקפית: תאי שוואן ותאי לוויין ישנם גם תאי תמך רדיאליים, אך הם מופיעים רק בשלב העוברי, ותפקידם הוא לנתב את הנוירונים שנוצרים ליעדם. תאי הגלייה ממלאים תפקידים חשובים בפעילות מערכת העצבים. למשל: החזקת תאי העצב במקומם – כפי שרומז השם היווני Glia, תאי הגלייה ידועים בכינוים המשותף כ"דבק" של מערכת העצבים. תמיכה בתהליך ההתפתחות – תאי גלייה עוזרים לכוון תאי עצב חדשים לאזורים המיועדים להם במוח. תחזוקה שוטפת – ניקוי הפסולת התאית הנוצרת בעקבות פגיעה או מוות של תאי עצב. במקרה שרקמת עצב נפגעת, תאי הגלייה מתרבים, מסירים תאים מתים ובונים רקמה צלקתית. תאי הגליה מספקים גם חומרים מזינים וחמצן לתאי העצב. בנוסף, הם גם אוספים מוליכים עצביים עודפים וחומרים אחרים מהסינפסה. על ידי כך הם מווסתים את תהליך ההעברה הסינפטית. בידוד – יצירת מעטפת המיאלין סביב סוגים מסוימים של אקסונים, אשר מגבירה את קצב הולכת האותות העצביים. הגנה – תאי הגלייה משמידים פתוגנים (מחוללי מחלות) ומונעים מחומרים רעילים בדם להגיע לתאי המוח. תאי גליה מסוג אסטרוציטים אשר נמצאים במוח ובחוט השדרה, תומכים ביוכימית בתאי האנדותל הבונים את מחסום דם-מוח. מחסום דם־מוח הוא מבנה קרומי המשמש כמחסום סלקטיבי עבור מולקולות בין מערכת הדם לנוזל המוחי־שדרתי. מוח אסטרוציטומה מדיה וקבצים בנושא תאי גלייה בוויקישיתוף תאי גלייה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גריג ר. ג. וזימברדו פ.ג. (2010). מבוא לפסיכולוגיה. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה. Frederico A. C. Azevedo, Ludmila R. B. Carvalho, Lea T. Grinberg, José Marcelo Farfel, Equal numbers of neuronal and nonneuronal cells make the human brain an isometrically scaled-up primate brain, The Journal of Comparative Neurology 513, 2009-04-10, עמ' 532–541 doi: 10.1002/cne.21974 רמי רחמימוב (2004). מהפכת המוח: תקשורת, מחלות נפש וסמים. רעננה: מכון ון ליר בירושלים הקיבוץ המאוחד.
גילדהול

האם התכוונתם ל... גילדהול (לונדון) – בניין בסיטי של לונדון, ששימש כבניין העירייה של הסיטי גילדהול (באת') – בניין מועצת העיר באת' בית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה – בית ספר לאמנויות הבמה בלונדון
שקט נפשי

שקט נפשי הוא אלבומה השני והאחרון של להקת סאבווי סאקרס, שיצא בשנת 1996 על ידי חברת התקליטים NMC בהפקת עובד אפרת. האלבום, אשר מילותיו נכתבו בלעדית על ידי הלהקה, התאפיין ביותר מלודיה וארגון מוזיקלי מקודמו. בלטו באלבום השירים "חי על הסף" (שאף זכה לקליפ), "הצרות", "בקשה" (שלושתם יצאו כסינגלים לרדיו), "דיבורים", "מוכה בשגעון" ו"ואדי מילק" - שיר עם מילים בג'יבריש באורך 14 דקות. גם האלבום הזה, כקודמו, לא זכה להצלחה. ב-1998, עוד לפני שסיימה את הקלטת אלבומה השלישי, התפרקה הלהקה. תנו לאהבה (03:37) ניזון (02:54) ריגושים (02:42) קריסטל (02:07) השיר מתאר שימוש סמים, ביניהם, במקרה הזה, קריסטל מת'. בקשה (03:27) חי על הסף (02:43) אני עף אליך (03:18) יורד לתחתית (02:51) הצרות (03:56) במבולה (03:17) עוד מעט (02:44) מטורפת (03:23) מוכה בשגעון (02:01) דיבורים (06:39) ואדי מילק (14:16) סאבווי סאקרס באתר "סטריאו ומונו" ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Oxford Classical Texts

Oxford Classical Texts ‏ (בקיצור: OCTs), או בשמה האחר Scriptorum Classicorum Bibliotheca Oxoniensis היא סדרת ספרים אותה מפרסמת הוצאת אוניברסיטת אוקספורד. היא מכילה טקסטים מהספרות היוונית העתיקה והלטינית, כמו ה"אודיסיאה" של הומרוס ו"אינאיס" של ורגיליוס, בשפתם המקורית עם אפראט מדעי. הסדרה בדרך כלל אינה כוללת כתבים במדעי הטבע ובמתמטיקה כמו "יסודות" של אוקלידס. כיוון שהספרים מיועדים בעיקר לסטודנטים של הלימודים הקלאסיים, כתובים המבוא וההערות באופן מסורתי בלטינית (כך שהספרים נכתבים בשפות הקלאסיות מהכותרת עד לאינדקס) ואין שום תרגום או הסבר בשפה מודרנית. כמה מהכרכים האחרונים, החל במהדורת 1990 של סופוקלס בעריכת יו לויד-ג'ונס ווילסון, שברו מסורת זו והם כוללים מבוא שנכתב בשפה האנגלית (אם כי הפירוש המדעי נותר עדיין בלטינית). Oxoniensis הוא קיצור המשמש לציין בעיקר כרך בודד בסדרה (נכתב באופן מלא: editio Oxoniensis), ואינו מתייחס בדרך כלל לסדרה כולה, Teubneriana מתייחס ל-Bibliotheca Teubneriana, סדרה דומה ל-OCTs. אלו שמעוניינים בעזרה בקריאת המקורות הקלאסיים יוכלו להשתמש ב-Loeb Classical Library, הכוללת תרגום לאנגלית, או ב-Collection Budé, הכולל תרגום לצרפתית. מדיה וקבצים בנושא Oxford Classical Texts בוויקישיתוף סדרת Oxford Classical Texts בהוצאת אוניברסיטת אוקספורד ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תולעת סיכה

תולעת סיכה (שם מדעי: Enterobius vermicularis; מכונה באנגלית: Pinworm, קרויה גם תולעת מרצע) היא טפיל המצוי במעיים של בני אדם ובעיקר של ילדים. בעקבות הדבקה בתולעת סיכה עלולה להתעורר מחלה הנקראת "אנטרוביאזיס". בדרך כלל, ההדבקה מתרחשת דרך בליעה ועיכול של ביצי התולעת, היכולות להימצא על הידיים, על המזון ולעיתים גם במים. התסמין העיקרי הוא גירוד באזור פי הטבעת. במקרים קלים הטיפול פשוט, אך הדבקות המוניות בטפיל עשויות להוות בעיה קשה יותר לטיפול בעקבות הדבקות חוזרות. תפוצת התולעת היא כלל-עולמית, והידבקות בה חוצה גבולות ומעמדות חברתיים. המיקרופילריה של תולעת הסיכה הם באורך 250-200 מיקרון ורוחבם 7-5 מיקרון. מדיה וקבצים בנושא תולעת סיכה בוויקישיתוף תולעת סיכה, באתר ITIS (באנגלית) תולעת סיכה, באתר NCBI (באנגלית) תולעת סיכה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) תולעת סיכה, באתר GBIF (באנגלית) זיהומים על ידי תולעים וטפילים, אתר דוקטורס ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אוספ אלפנט

אוספ אלפנט הוא אלבום אוסף כפול הכולל בתוכו מספר רב של שירים בהם השתתף יוסי אלפנט כסולן, בהרכבים "להקה רטורית", "Room 101", "למה פיל", וכן מהופעות עם אהוד בנאי ומאופרת הרוק "מאמי". אלבום האוסף יצא כחמש שנים לאחר מותו הפתאומי של אלפנט כתוצאה מדום לב. השיר הפותח את האלבום, "הנה היא באה", מבוסס על הקטע "סוף טוב" שכתב אלפנט להצגה "סיפורים אורבניים". אהוד בנאי וברי סחרוף בחרו את הטקסט מתוך מקבץ שיריו הלא מולחנים של אלפנט, הלחינו והקליטו את השיר במיוחד לאלבום האוסף. הנה היא באה (04:16) סדר יום (03:49) שומר אריות (04:53) הלם כרך (04:31) טריק מיפן (04:37) Away and after‏ (07:35) Homeplace is calling‏ (04:05) שיר הפאב (02:04) קסם גלילי (05:46) Last night‏ (06:00) Education‏ (09:14) Senses‏ (08:49) רחוב 60 (נגע) (03:31) סוזן (03:36) איך כש... (04:53) אבוד (שם בחושך) (05:29) באים אותך לקחת (04:31) נופל מדמם (05:50) דגדוגים (01:05) מרחפת (02:24) מזרחית כולה (00:48) סוף טוב (04:17) ים האהבה (05:45) Istanbul‏ (06:42) You Are The Audience‏ (09:58) What You Get‏ (04:28) Tears Of A Clown‏ (06:47) מידע על האלבום אוספ אלפנט באתר MusicBrainz האלבום אוספ אלפנט באתר ספוטיפיי האלבום אוספ אלפנט באתר אפל מיוזיק אוספ אלפנט במצעד האלבומים האלטרנטיביים הישראליים הגדולים של כאן 88 ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תרשים

תַּרְשִׁים (בלועזית: דִּיאַגְרָמָה) הוא דרך הצגה חזותית של מידע, באמצעות סמלים דו-ממדיים מוסכמים ומשמעות מוסכמת למיקום תצוגתם על משטח התצוגה. סוגים עיקריים של תרשימים הם: גרף: תרשים המשמש להצגה חזותית של מידע כמותי. סוגי גרפים נפוצים: גרף עמודות: גרף המתאר את החלוקה הפנימית בתוך נתון מסוים, כלומר הוא מציג שכיחויות. גרף עוגה: גרף המראה את היחס בין החלקים לבין השלם ובינם לבין עצמם, כלומר את התפלגות השלם לחלקים היחסיים. גרף רציף: גרף זה מתאר רצף וקשר בין מספר משתנים. גרף שטח: מבוסס על הגרף הרציף. בגרף, השטח שבין ציר ה-x לבין העקומה צבוע, ולרוב מופיעים מספר שטחים, לשם השוואה ביניהם. גרף פיזור (scatter plot): גרף המציג אוסף תצפיות לא רציפות. גרף נרות יפניים: גרף המשמש בניתוח טכני. עץ: תרשים המתאר את מבנהו של עצם בעל מבנה היררכי. תרשים ארגוני: תרשים המציג את מבנהו של ארגון מסוים. עץ משחק: גרף מכוון שצמתיו הם מצבים של משחק וקשתותיו הם מהלכים במשחק. תרשים עץ (הסתברות): בתורת ההסתברות, ניתן להישתמש בתרשים עץ (דיאגרמת עץ) כדי לייצג מרחב הסתברות. אילן יוחסין: תרשים המציג את חבריה של משפחה מסוימת ואת הקשרים ביניהם (הורות, נישואים וכדומה). תרשים זרימה: תרשים המציג את שלביו של תהליך כרצף של החלטות ופעולות. תרשים זרימת נתונים: כלי בהנדסת תוכנה המהווה צורה חזותית של הצגת תהליכי עיבוד נתונים המתרחשים במערכת מידע. מפה: תרשים המציג מידע גאוגרפי: חלוקת שטח לאזורים, צפיפות אוכלוסייה לפי אזורים ועוד. דיאגרמת ון: במתמטיקה: תרשים המבטא קשרים בין קבוצות. שרטוט טכני: תרשים מדויקים של עצמים לצרכים טכניים. גרף עמודות מוערמות גרף עוגה גרף קווי תרשים ציר זמן תרשים ארגוני תרשים עץ תרשים זרימה גרף שטח תרשים חתך תרשים מפה תרשים אילן יוחסין דיאגרמת פיינמן עץ פילוגנטי עץ משחק דיאגרמת ון גרף של פונקציה דיאגרמת הסה מפת הרכבת התחתית של לונדון פירמידת גילאים תרשים עץ (הסתברות) מפת חום הדוגמה שמשמאל מצדיקה את האמרה "תמונה אחת שווה יותר מאלף מילים", משום שבה התרשים אינו משמש לקישוט, אלא תורם רבות להבנת הנושא. בכתבה העוסקת בעשירים שהונם עולה על מיליארד דולר, התלבטו עורכי כתב העת "פורצ'ן" (Fortune) כיצד להמחיש לקורא את משמעותו של סכום אדיר זה. לשם כך ציירו בשולי הכתבה קובייה שאורך צלעה 10 יחידות, את הקובייה הקטנה שבפינה (שגודל צלעה יחידה אחת) צבעו באדום, והוסיפו הערה שאם קובייה קטנה זו שקולה למיליון דולר, הקובייה הגדולה שקולה למיליארד דולר. תרשים המפורסם במידע הרב הנכלל בו הוא המפה ששרטט המהנדס הצרפתי שארל ז'וזף מינארד, שבה מתוארת פלישתו של נפוליאון לרוסיה במלחמת רוסיה–צרפת (1812). במפה מוצגים מסלול המסע, הירידה ההדרגתית בגודל הצבא לאורך המסע, הטמפרטורה בדרך חזרה (טמפרטורה שהשפיעה רבות על האבדות בתקופה זו) ונתונים נוספים. דחיסת מידע רב בתרשים יחיד מעבירה לקורא מידע רב בבת-אחת, אולם יש להיזהר שלא להגיע לעומס יתר. שימוש נבון בצבע מאפשר הכללת מידע נוסף בתרשים מבלי לייגע את הקורא. דוגמה לכך מופיעה באטלסים, שבהם צבוע הים בגוונים שונים של כחול, כך שהצבע מעיד לא רק על גבולות הים אלא גם על עומק המים בו. תרשימים, דף שער בספרייה הלאומית
לא יפריד דבר

לא יפריד דבר הוא אלבומו התשיעי של דני סנדרסון, שיצא בשנת 2009. את האלבום הקליט סנדרסון עם להקת הליווי שלו, שהתגבשה לכדי הרכב קבוע מאז 2005, כאשר ארבעה מחברי ההרכב (תמר אייזנמן, כפיר בן ליש, יותם בן חורין וקרן מלכה) שרים שירי סולו באלבום. לאלבום צורפו שני שירים ותיקים של סנדרסון - "מהשתיל הזה", שהופיע כבר באלבומו "תולדות המים" בביצועה של גלי עטרי, ו"זאת שמעל לכל המצופה", שיר שכתב סנדרסון לשלישיית הגשש החיוור בשנת 1974, כשהיה עדיין חבר בלהקת "כוורת". שיר הנושא, "לא יפריד דבר", נכתב במקור כבר בשנות ה-70 בראשית הקריירה של סנדרסון. הוא נכתב במקור באנגלית, תורגם לעברית מאוחר יותר ועובד ללהקת גזוז. הגרסה של "גזוז", שבוצעה על ידי מזי כהן, נגנזה. רק לאחר פטירתה של נעמי סנדרסון, רעייתו, הצליח סנדרסון להשלים את מלאכת העבודה על השיר והוא צורף לאלבום זה. מתוך האלבום יצאו כסינגלים השירים "אתה לבד" (מקום 9 במצעד השנתי של רשת ג'), "אם בחיים לא נאהב" ושיר הנושא. בניגוד לקו המשעשע הקליל המאפיין את רוב הקריירה של סנדרסון, אופיו של האלבום אישי וטעון רגשית, אף כי גם בו יש רגעים של הומור. בין היתר עוסק בו סנדרסון בהתמודדות עם מותה של רעייתו נעמי כארבע שנים לפני יציאת האלבום. האלבום הופק בחברת התקליטים NMC בהפקת גלית קלדרון וצורף אליו DVD מיוחד המתעד את העבודה באולפן ההקלטות על האלבום. "לא יפריד דבר" התקבל באהדה בביקורת. בין היתר האלבום קיבל תשבחות על "הרעננות והתנופה", ונכתב כי סנדרסון מדגים באלבום את "יכולות ההלחנה ובניית ההרמוניות הנדירות שלו", ומתגלה שוב "כשחקן קבוצתי מוכשר, שיודע לתפעל את חברי הלהקה שלו ביעילות רבה". כל השירים נכתבו והולחנו על ידי דני סנדרסון. המבצע הוא סנדרסון אלא אם מצוין אחרת. דני סנדרסון - מילים, לחן, עיבוד והפקה מוזיקלית, גיטרה אקוסטית, גיטרה חשמלית, קולות ושירה כפיר בן ליש - אקוסטית, מפוחית וקולות יותם בן חורין - גיטרה בס וקולות תמר אייזנמן - אקוסטית, חשמלית וקולות קרן מלכה - קולות וכלי הקשה שי וצר - תופים וכלי הקשה שאול עשת - פסנתר וקלידים נגנים נוספים חן שנהר - כינור אבנר קלמר - כינור, עיבוד וכלי מיתר גליה חי - ויולה מאיה בלזיצמן - צ'לו, עיבוד וכלי מיתר יאיר סלוצקי - טרומבון, עיבוד וכלי נשיפה עמית פרידמן - סקסופון טנור, עיבוד וכלי נשיפה ספי ציזלינג - חצוצרה, עיבוד וכלי נשיפה תימורה לסינגר, נחל איתן, באתר ynet, 13 בדצמבר 2009 ירין כץ, זה שמעל למצופה, באתר nrg‏, 2 בדצמבר 2009 עמית סלונים, ‏דני, ג'וני וחברים, באתר ‏מאקו‏, 4 בדצמבר 2009 עופר שדמי, על עטיפת "לא יפריד דבר", בבלוג "סיפור, כיסוי" בן שלו, דני סנדרסון: זה שמעל למצופה, באתר הארץ, 8 בדצמבר 2009 הדוד נותן בראש, ביקורת על האלבום, נענע 10, 11 בדצמבר 2009
רז דר

רז דר (נולד ב-1 באפריל 1972) הוא שחיין עבר, אלוף ישראל ושיאן ישראל בשחייה. בעל 3 מדליות כסף מהמכביה השלוש עשרה (1989). דר גדל ברעננה ושחה בקבוצת השחייה של הפועל הוד השרון בית ברל (ה.ה.ב.ב.), בהדרכתם של המאמנים אורי שפר, אמנון קראוס וד"ר ברוך צ'יש. באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכה דר במדליית ארד אישית, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 17:19.04 דקות, אחרי יוחאי ליפשיץ מהפועל יזרעאל (16:31.73 דקות) וערן הירש (16:55.53 דקות). במשחה נועם (בריכת 25 מטר) שנערך בסוף דצמבר אותה שנה קבע דר במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 14 של 16:56.82 דקות. במסגרת תחרויות המוקדמות לאליפות ישראל למרחקים ארוכים (בריכת 25 מטר) קבע דר במשחה ל-1500 מטר שיא ישראלי חדש לגילאי 15 של 16:38.65 דקות, שיפור של כ-18 שניות לשיאו. בתחרות השחייה של המכביה ה-13 שנערכה ביולי 1989 בבריכת השחייה באוניברסיטת תל אביב זכה דר ב-3 מדליות כסף. במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.54 דקות, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:11.87 דקות ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 9:39.99 דקות ביחד עם יואב ברוק, שגב פורת וערן הירש. באליפות קנדה שנערכה בקלגרי בתחילת אוגוסט אותה שנה קבע דר שבמשחה ל-200 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 1:53.50 דקות, שיפור לשיא בן ה-6 שנים של אמיר גניאל (1:54.29 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 8:21.97 דקות, שיפור לשיא בן ה-9 שנים של גניאל (8:23.33 דקות). באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט אותה שנה הוכתר דר בתואר השחיין המצטיין של האליפות לאחר שזכה ב-3 מדליות זהב ו-3 מדליות כסף. הוא הוביל את קבוצתו לזכייה במקום הראשון הכללי בתחרות. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 53.21 שניות, כשניצח את השיאן הטרי יואב ברוק ב-4 מאיות השנייה (53.25 שניות) וזוהר וייס (53.48 שניות), במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:54.94 דקות, לפני יואב ברוק (1:55.39 דקות) וברק עטר (1:56.20 דקות) ובמשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.83 דקות, לפני ברק עטר (4:01.76 דקות) וניל מזרחי (4:17.36 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:26.93 דקות, אחרי עטר (16:09.34 דקות) ולפני ניל מזרחי (16:51.15 דקות), במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:18.38 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:06.76 דקות. באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביולי 1990 זכה דר במדליית זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:00.66 דקות, לפני סרגיי פירוב (4:02.76 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:54.60 דקות, אחרי שגב פורת (1:54.55 דקות) ולפני יואב ברוק (1:54.93 דקות). באליפות ישראל שנערכה ביולי 1991 הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:57.67 דקות, אחרי יואב ברוק (1:54.51 דקות) וערן הירש (1:55.22 דקות). באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 1995 זכה דר במדליית כסף במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.52 שניות, אחרי יואב ברוק (23.54 שניות). מדיה וקבצים בנושא רז דר בוויקישיתוף אלכס פרלסמן, זוהר בריכה - גלילי שבר השיא ב-100 גב, מעריב, 10 באוגוסט 1986 סוף השבוע בבריכה, מעריב, 10 באוגוסט 1986 אהרן ארנן, תחרות השחייה ע"ש נועם קרן: חממה של שיאי גילאים, מעריב, 28 בדצמבר 1986 שיא נערים חדש לרז דר, מעריב, 19 בינואר 1987 אלכס פרלסמן, שני שיאים לרז דר, מעריב, 6 באוגוסט 1989 אלכס פרלסמן, מזל שיש גרומי, מעריב, 19 ביולי 1990 אלכס פרלסמן, ברוק ואפרתי: יש כרטיס לאוסטרליה, מעריב, 20 ביולי 1990 אלכס פרלסמן, גלעד חן ועוד 3 שיאי סוף שבוע, מעריב, 22 ביולי 1990 אנדרי רוזנטול:עליה ושיא בה, מעריב, 19 ביולי 1991
אנדהאן, מלך סאסקס

אנדהאן (באנגלית: Andhun) היה מלך ממלכת סאסקס בשלהי המאה השביעית. ככל הנראה מלך אנדהאן לצד את'לוויל, או תחתיו, וייתכן שכל אחד מהם היה חבר במועצת זקנים (אלדרמן), והם שלטו יחדיו בממלכה, או כי את'לוויל שלט על כל הממלכה ואנדהאן שלט רק על חלק קטן ממנה, או שלט כמשנה למלך. פרטים מועטים ידועים אודות מלכותו של אנדהאן. מרבית פרטים אלה ידועים מצווים מלכותיים אשר שרדו עד ימינו. לאחר נפילתו של את'לוויל בקרב למול קאדוואלה, מלך ממלכת וסקס אשר פלש לממלכת סאסקס, הצליחו אנדהאן וברתאן אשר מלך לצידו, לגרש את קאדוואלה מהממלכה. בשנת 686, ככל הנראה זמן קצר לאחר הניצחון על קאדוואלה תקפה ממלכת סאסקס את ממלכת קנט ואת הלות'היר מלכהּ. בראש צבא סאסקס עמדו אנדהאן וברתאן. מתקפה זו נועדה לתמוך בעליית אידריק אחינו של הלות'היר, לשלטון. ברתאן נהרג בקרב זה, וממלכת קנט וסאסקס נכבשו על ידי קאדוואלה. ייתכן כי גם אנדהאן נהרג בקרב זה, אולם הדבר אינו מוזכר בספרו של בדה ונרביליס "תולדות הכנסייה של האומה האנגלית". קורות חיים של מלכי סאסקס מלכי סאסקס באתר הBBC בדה ונרביליס, תולדות הכנסייה של האומה האנגלית, ספר רביעי, פרק 15
ועדת חקירה (פירושונים)

ועדת חקירה היא ועדה האחראית לבחון אירועים חריגים. האם התכוונתם ל... ועדת חקירה בינלאומית – ועדת חקירה ממלכתית (ישראל) – ועדת חקירה המוקמת על-פי החלטה של ממשלת ישראל או של הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת, וממונה על ידי נשיא בית המשפט העליון, לשם בירורו המעמיק של נושא הנמצא במרכז סדר היום הציבורי ועדת חקירה פרלמנטרית – ועדת חקירה המוקמת על ידי הכנסת על מנת לחקור נושא הנמצא על סדר היום הציבורי ועדת בדיקה ממשלתית – ועדה המוקמת על-פי החלטתו של שר בממשלת ישראל, לשם בדיקת נושא שבתחום אחריותו ועדת חקירה (צה"ל) – ועדת חקירה המוקמת בצה"ל לשם חקירת עניין הנוגע בצה"ל
ברתאן, מלך סאסקס

ברתאן (באנגלית: Berthun או Beorhthun) היה מלך ממלכת סאסקס בשלהי המאה השביעית. ככל הנראה מלך אנדהאן לצד את'לוויל, או תחתיו, ולצד אנדהאן וייתכן שכל אחד מהם היה חבר במועצת זקנים (אלדרמן), והם שלטו יחדיו בממלכה, או כי את'לוויל שלט על כל הממלכה ואנדהאן וברתאן שלטו רק על חלק קטן ממנה, או שלטו כמשנה למלך. פרטים מועטים ידועים אודות מלכותו של ברתאן. מרבית פרטים אלה ידועים מצווים מלכותיים אשר שרדו עד ימינו. על פי ספרו של בדה ונרביליס "תולדות הכנסייה של האומה האנגלית": לאחר נפילתו של את'לוויל בקרב למול קאדוואלה, מלך ממלכת וסקס אשר פלש לממלכת סאסקס, הצליחו אנדהאן וברתאן אשר מלך, לגרש את קאדוואלה מהממלכה. כאמור בספרו של בדה, בשנת 686, ככל הנראה זמן קצר לאחר הניצחון על קאדוואלה תקפה ממלכת סאסקס את ממלכת קנט ואת הלות'היר מלכהּ. בראש צבא סאסקס עמדו אנדהאן וברתאן. מתקפה זו נועדה לתמוך בעליית אידריק אחינו של הלות'היר, לשלטון. בדה מספר כי ברתאן נהרג בקרב זה, וממלכות קנט וסאסקס נכבשה על ידי קאדוואלה. קורות חיים של מלכי סאסקס מלכי סאסקס באתר הBBC בדה ונרביליס, תולדות הכנסייה של האומה האנגלית, ספר רביעי, פרק 15
רוית אלון

רוית אלון (נולדה ב-1973) היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה. בעלת מדליית כסף מהמכביה השלוש עשרה (1989). אלון שחתה בקבוצת השחייה של מכבי קריית אונו בהדרכתו של המאמן אורי קליינמן. באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1988 זכתה אלון במדליית כסף אישית, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:31.10 דקות, אחרי הדס פדה מהפועל נהריה (2:29.22 דקות) ולפני שרון אקסלרוד מהפועל נתניה (2:32.78 דקות). בתחרות השחייה של המכביה ה-13 שנערכה ביולי 1989 בבריכת השחייה באוניברסיטת תל אביב זכתה אלון במדליית כסף במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:29.47 דקות ובמקום השישי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:11.07 דקות. באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט אותה שנה הוכתרה אלון בתואר השחיינית המצטיינת של התחרות כשזכתה ב-2 מדליות זהב, 3 מדליות כסף ו-2 מדליות ארד. מדליות זהב במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 2:26.63 דקות, שיפור לשיא בן ה-6 שנים של ליאור בירקאן (2:28.36 דקות), לפני גיתית פורת מהפועל גליל עליון (2:32.45 דקות) והדס פדה (2:34.78 דקות) ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש נוסף של 9:07.47 דקות, לפני הפועל נהריה (9:21.23 דקות) והפועל ירושלים (9:29.83 דקות). מדליות כסף במשחה ל-100 מטר גב בשיא איש חדש של 1:09.35 דקות, אחרי הדס פדה שקבעה שיא ישראלי חדש של 1:08.86 דקות ולפני גיתית פורת (1:10.33 דקות), במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 2:12.98 דקות, אחרי מיכל אמין (2:10.88 דקות) ולפני שני טליתמן מהפועל נהריה (2:14.14 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:33.59 דקות, אחרי מיכל אמין (9:21.71 דקות) ולפני הדס ברכה מקבוצתה (9:40.52 דקות). מדליות ארד במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:18.19 דקות, אחרי הפועל נהריה (4:13.69 דקות) והפועל בית ברל (4:17.41 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:54.27 דקות, אחרי הפועל נהריה שקבעה שיא ישראלי חדש של 4:38.37 דקות והפועל ירושלים (4:50.29 דקות). אלכס פרלסמן, הבריכה של קומן וחן. השאר נשארו יבשים, מעריב, 19 באוגוסט 1988 אלכס פרלסמן, גרומי בגב, אירית בחזה, מעריב, 21 באוגוסט 1988 המשאית עם המדליות, מעריב, 21 באוגוסט 1988 אלכס פרלסמן, ג'ינג'ית זה לא רק אופי, מעריב, 17 באוגוסט 1989 אלכס פרלסמן, ערן גרומי בהליכה, מעריב, 18 באוגוסט 1989 אלכס פרלסמן, הברק של הדס ורוית, מעריב, 20 באוגוסט 1989