laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ביספנול A

ביספנול איי (BPA, Bisphenol A) הוא חומר כימי בשימוש בתעשיית הפלסטיקה. משמש בעיקר כאחד מאבני הבניין (מונומר) בפוליקרבונט, וכן להכנת שרף אפוקסי. על פי מחקרים שונים שהתפרסמו בתחילת המאה ה-21, החומר חשוד בפגיעה בפוריות של נשים ובשיבוש פעילות הורמונלית אצל תינוקות והאצת התפתחותם המינית, גרימת הפרעות בגדילה והשמנת יתר. עם זאת, ארגון בריאות האוכל של האיחוד האירופאי קבע כי רמות החשיפה לבני אדם הן נמוכות כל כך, כך שאין סכנה מהחומר לבני אדם. מוצרים שונים מפוליקרבונט המשמשים גם לתינוקות: בקבוקים, נשכנים, מוצצים ועוד. שרפים אפוקסיים משמשים להכנת נייר תרמי (המשמש לדוגמה להדפסת קבלות בחנויות) וכציפוי לאריזות מתכתיות למזון ושתייה (לדוגמה פחיות שימורים). בשנות ה-30, סונתז כימיקל זה כתרופה הורמונלית לנשים, חומר הדומה לאסטרוגן. במחקרים שונים נמצא, כי מינונים קטנים ביותר של ביספנול A בחיות, יכולים לגרום לשינוי במבנה המוח, וכתוצאה מכך, בהתנהגות ובתגובה החיסונית. היצרנים וחברות המשמשות צרכנים של הכימיקל, טענו, בהסתמך על מחקר שנערך על 19 נחקרים באוניברסיטת הרווארד, שהכימיקל אינו מזיק לבני אדם במינונים אלו. באוקטובר 2008 קבעה ממשלת קנדה מפורשות כי ביספנול A הוא חומר רעיל והודיעה כי היא מתעתדת לקיים חקיקה, אשר תאסור שיווק בקבוקים לתינוקות המכילים את החומר. במרץ 2009 החליטו ששת היצרנים הגדולים של בקבוקי התינוקות בארצות הברית, אוונט, גרבר, פלייטקס, ד"ר בראון, דיסני פירסט יירס ואיבנפלו, לחדול מרצונן משימוש בחומר זה. משרד הבריאות הורה לבתי החולים להפסיק להשתמש בבקבוקים המכילים את הכימיקל ביספנול A להאכלת תינוקות מאושפזים ויילודים. זאת לדברי משרד הבריאות בשל "עיקרון הזהירות המונעת" ולא בשל הוכחות מדעיות חדשות. בקנדה ובאיחוד האירופי נאסר השימוש לחלוטין. בפברואר 2022, עתרו ארגונים שונים, ביניהם האגודה האמריקאית לאנדוקרינולוגיה (Endocrine Society), למנהל המזון והתרופות האמריקאי בבקשה למשוך את האישורים שניתנו לשימוש ב-BPA לצרכים שונים, ובכלל זאת להגביל את השימוש בחומר באריזות מזון. הפנייה נעשתה לאחר שפאנל מומחים של הארגון האירופי לבטיחות במזון (EFSA) מצא שנזק מחשיפה לחומר יכול להיגרם כתוצאה מרמת חשיפה נמוכה בהרבה ממה שהיה נהוג לחשוב קודם לכן. מדיה וקבצים בנושא ביספנול A בוויקישיתוף ד"ר איתי גל, בקבוק לתינוקות שנמכר בישראל מכיל חומר רעיל, באתר ynet, 1 במרץ 2007 יפה שיר-רז, פלסטיק מרעיל: למה לא מספרים לנו את האמת?, באתר ynet, 13 במרץ 2009 דן אבן, מחקר גילה שחומר הנפוץ במוצרי פלסטיק פוגע בפוריות האשה, באתר הארץ, 4 בינואר 2012 אתר על הביספנול A מטעם איגוד התעשיות הכימיות באמריקה (באנגלית) ד"ר איתי גל, באירופה משנים המלצה: ביספינול A לא מסוכן לבני אדם, באתר ynet, 22 בינואר 2015 ביספנול A, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) No consumer health risk from bisphenol A exposure | European Food Safety Authority, www.efsa.europa.eu (באנגלית) [http://www.fda.gov/downloads/NewsEvents/PublicHealthFocus/UCM197778.pdf מסמך של ה-FDA Update on Bisphenol A for Use in Food Contact Applications U.S. Food and Drug Administration January 2010] (באנגלית) פרשת הביספינול: הרעל יצא מהבקבוק /סוכנויות הידיעות ודן אבן, 9.3.2009, באתר nrg מעריב Groups petition FDA to restrict bisphenol A in food packaging, January 27, 2022
פארק גורקי

האם התכוונתם ל... פארק גורקי (מוסקבה) – פארק שעשועים במוסקבה פארק גורקי (ספר) – רומן פשע של מרטין קרוז סמית פארק גורקי (סרט) – סרט המבוסס על הספר, בכיכובו של ויליאם הרט
מעבדה

מעבדה היא מקום המספק תנאים מבוקרים וציוד המאפשרים מחקר, ניסויים ובדיקות. מעבדות משמשות במגוון רחב של תחומים. במדעי הטבע: ביולוגיה, כימיה ופיזיקה, ברפואה, הנדסה, מדעי המחשב, גאולוגיה וכל תחום מדעי או טכנולוגי בו נדרש לערוך ניסויים או לבחון מוצרים שונים. לפעמים יש שימוש בהשאלה במושג זה, כדבר ביקורת על פי רוב, עבור מדעי החברה ומדע המדינה, כאשר מדובר על מצבים בהם מנסים תהליכים על החברה, אולם לא בהכרח שמדובר במחקר מדעי. מעבדת מחקר - מעבדה בה מתבצעים מחקרים הדורשים ביצוע ניסויים. מעבדות אלו נפוצות באוניברסיטאות ובמכוני מחקר. מעבדה רפואית - בעיקר לצורך בדיקות קליניות, כניתוח ובדיקה של דגימות רקמות והפרשות מגופם של חולים, כגון דם, צואה ושתן). הרבה מעבדות כאלו נמצאות בבתי חולים ובמרכזים רפואיים. מעבדת תיקונים - ביצוע תיקון, הרכבה ובדיקה של ציוד טכני מורכב כמחשבים וציוד תקשורת נתונים. מעבדת בדיקה וכיול - מעבדה שיעודה בדיקה של ציוד ומוצרים, למשל לצורך בקרת איכות, התאמה לתקנים, כיול של ציוד ועוד. מעבדת פיתוח - מעבדה בה מפתחים ובודקים מוצרים חדשים. מעבדת צילום - מעבדה עם ציוד ייחודי למפתחים סרטי צילום, והדפסת תמונות. מעבדה לזיהוי פלילי - מעבדה המתמחה בפיענוח בתחום הקרימינולוגיה. מעבדה גמולוגית - מתמחה בזיהוי של אבני חן. מעבדת קול - מעבדה שעוסקת בהקלטה והשמעה של קול. מעבדות רבות משלבות מספר רב של יכולות. יש מעבדות שהן תאגיד בפני עצמן הנותנות שירותי מעבדה על פי דרישה, וישנן מעבדות שמהוות חלק מתאגיד ובדרך כלל נועדו לצרכיו הפנימיים. מוסדות לימודיים רבים מפעילים מעבדות לימודיות, לצורך התנסות פדגוגית. מעבדות אלו מאפשרות ללומדים לחזור על ניסויים מוכרים, בדרך כלל בתחום מדעי הטבע, רובוטיקה, אלקטרוניקה ומחשבים. קיימות גם מעבדות ניידות, המאפשרות לבצע ניסויים ובדיקות בתנאי שטח. ערך מורחב – כלי מעבדה חלק ניכר מהציוד במעבדות ייחודי להן, ואין לו שימוש אחר. ישנם סוגי ציוד רבים המאפיינים מעבדות ולהם שימוש נרחב כגון מבחנה, שבמידה רבה מזוהה עם עולם המעבדות. יחד עם זאת, בעיקר במעבדות מחקר, נדרש ציוד המותאם ספציפית לאותה המעבדה, ושנועד לניסויים שזו להם הפעם הראשונה להתבצע. מכיוון שבמעבדות רבות העבודה כרוכה בחומרים מסוכנים ובתהליכים קיצוניים, קיים סיכוי ניכר להתרחשות תאונות והיקף הנזק הצפוי עלול להיות לא מבוטל. לכן, ננקטים במעבדות אמצעי בטיחות שמטרתם להקטין את ההסתברות לתאונות ולצמצם את נזקן אם תתרחשנה. כיום גוברת המודעות, ומוסדות רבים מציעים קורסים אינטנסיביים ומקיפים בנוהלי בטיחות במעבדות. תאונות במעבדות הן עדיין מחזה נפוץ למדי; הללו כוללות שרפות (כתוצאה משימוש לא זהיר באש או בחימום), הרעלות ונזקים בריאותיים אחרים כתוצאה משימוש לא זהיר בחומרים מסוכנים) ושבירת ציוד ומכשור. המונח רובוטיקה מעבדתית (באנגלית: Laboratory robotics(אנ')) משמש לתאר מעבדה אשר ניסויים בה מבוצעים רק דרך רובוטים, לכל הפחות כעבודה מרחוק. באופן כללי מדענים לא נכנסים למעבדה כלל אלא מתפעלים רובוטים הנמצאים בה מרחוק, דרך עמדות תפעול, אלא אם הן מבוצעות אוטומטית. מעבדה רובוטית מאפשרת למנוע פציעה בתהליכים כימיים או הידבקות בפותגנים שונים בתהליכים ביולוגיים. לקיחת דגימות מילוי פיפטה צלחת פטרי במעבדה בקבוקים עם חומרים לבדיקות מעבדה על שבב הרשות הלאומית להסמכת מעבדות מעבדה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מעבדות, דף שער בספרייה הלאומית יעקב עציון, מניין לנו מעבדה?, באתר האקדמיה ללשון העברית, 5 ביוני 2023
קעילה

קעילה הייתה עיר ממלכה כנענית, הנזכרת בתעודות מצריות קדומות, ולאחר מכן עיר בנחלת שבט יהודה, הנזכרת רבות בתנ"ך ובספרות חז"ל. כיום העיר מזוהה עם תל קילא, השוכן כ-12 קילומטרים מצפון מזרח לבית גוברין בשפלת יהודה. קעילה המקראית זוהתה במקום זה כבר על ידי אוסביוס בראשית המאה ה-4. העיר נזכרת כבר במכתבי אל-עמארנה מהמאה ה-14 לפני הספירה, בצורה "קילתא". לאחר מכן, נזכרת בספר יהושע כאחת מערי השפלה בנחלת שבט יהודה, לצד העיר נציב (כיום - "ח'רבת בית נציב", הסמוכה לתל קילא). לפי ספר שמואל א', דוד המלך הושיע את העיר מהפלשתים, אך יושבי העיר היו כפויי טובה, והתכוונו להסגירו ביד שאול המלך: וַיַּגִּדוּ לְדָוִד לֵאמֹר: הִנֵּה פְלִשְׁתִּים נִלְחָמִים בִּקְעִילָה, וְהֵמָּה שֹׁסִים אֶת-הַגֳּרָנוֹת. וַיִּשְׁאַל דָּוִד בַּה' לֵאמֹר: הַאֵלֵךְ וְהִכֵּיתִי בַּפְּלִשְׁתִּים הָאֵלֶּה. וַיֹּאמֶר ה' אֶל-דָּוִד: לֵךְ וְהִכִּיתָ בַפְּלִשְׁתִּים וְהוֹשַׁעְתָּ אֶת-קְעִילָה. וַיֹּאמְרוּ אַנְשֵׁי דָוִד אֵלָיו: הִנֵּה אֲנַחְנוּ פֹה בִּיהוּדָה יְרֵאִים, וְאַף כִּי-נֵלֵךְ קְעִלָה אֶל-מַעַרְכוֹת פְּלִשְׁתִּים. וַיּוֹסֶף עוֹד דָּוִד לִשְׁאוֹל בַּה' וַיַּעֲנֵהוּ ה' וַיֹּאמֶר: קוּם רֵד קְעִילָה כִּי-אֲנִי נֹתֵן אֶת-פְּלִשְׁתִּים בְּיָדֶךָ. וַיֵּלֶךְ דָּוִד וַאֲנָשָׁו קְעִילָה וַיִּלָּחֶם בַּפְּלִשְׁתִּים, וַיִּנְהַג אֶת-מִקְנֵיהֶם, וַיַּךְ בָּהֶם מַכָּה גְדוֹלָה, וַיֹּשַׁע דָּוִד אֵת יֹשְׁבֵי קְעִילָה. וַיְהִי בִּבְרֹחַ אֶבְיָתָר בֶּן-אֲחִימֶלֶךְ אֶל-דָּוִד קְעִילָה אֵפוֹד יָרַד בְּיָדוֹ. וַיֻּגַּד לְשָׁאוּל כִּי-בָא דָוִד קְעִילָה, וַיֹּאמֶר שָׁאוּל: נִכַּר אֹתוֹ אֱלֹהִים בְּיָדִי כִּי נִסְגַּר לָבוֹא בְּעִיר דְּלָתַיִם וּבְרִיחַ. וַיְשַׁמַּע שָׁאוּל אֶת-כָּל-הָעָם לַמִּלְחָמָה לָרֶדֶת קְעִילָה לָצוּר אֶל-דָּוִד וְאֶל-אֲנָשָׁיו. וַיֵּדַע דָּוִד כִּי עָלָיו שָׁאוּל מַחֲרִישׁ הָרָעָה, וַיֹּאמֶר אֶל-אֶבְיָתָר הַכֹּהֵן: הַגִּישָׁה הָאֵפוֹד. וַיֹּאמֶר דָּוִד: ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל, שָׁמֹעַ שָׁמַע עַבְדְּךָ כִּי-מְבַקֵּשׁ שָׁאוּל לָבוֹא אֶל-קְעִילָה לְשַׁחֵת לָעִיר בַּעֲבוּרִי. הֲיַסְגִּרֻנִי בַעֲלֵי קְעִילָה בְיָדוֹ, הֲיֵרֵד שָׁאוּל כַּאֲשֶׁר שָׁמַע עַבְדֶּךָ ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל, הַגֶּד-נָא לְעַבְדֶּךָ. וַיֹּאמֶר ה': יֵרֵד. וַיֹּאמֶר דָּוִד: הֲיַסְגִּרוּ בַּעֲלֵי קְעִילָה אֹתִי וְאֶת-אֲנָשַׁי בְּיַד-שָׁאוּל. וַיֹּאמֶר ה': יַסְגִּירוּ. וַיָּקָם דָּוִד וַאֲנָשָׁיו כְּשֵׁשׁ-מֵאוֹת אִישׁ וַיֵּצְאוּ מִקְּעִלָה, וַיִּתְהַלְּכוּ בַּאֲשֶׁר יִתְהַלָּכוּ, וּלְשָׁאוּל הֻגַּד כִּי-נִמְלַט דָּוִד מִקְּעִילָה, וַיֶּחְדַּל לָצֵאת — ספר שמואל א', פרק כ"ג, פסוקים א'–י"ג. . בזמן שיבת ציון, הייתה קעילה בירת פלך. בתקופת המשנה והתלמוד הייתה העיר ידועה בדבלים הייחודיות שלה, אשר כונו "דבלה קעילית". הערך: קעילה, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 791. יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 38, 171. צילומים של קעילה באתר מקראות גדולות הכתר ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק מ"ד. ספר נחמיה, פרק ג', פסוקים י"ז–י"ח. תוספתא, שבת, ט, טו; תוספתא, כריתות, א, יב; תלמוד ירושלמי, מסכת ביכורים, פרק ג', הלכה ג'; תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף כ"ז, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ע', עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ע"ו, עמוד א', ועוד.
פלך

האם התכוונתם ל... פלך (כלי) – כלי המשמש לטוויה פלך (קיבוץ) – קיבוץ בגליל המערבי פלך (גאוגרפיה) – אזור גאוגרפי, מחוז גוברניה – מחוז באימפריה הרוסית הפלך – כינוי של אזור בארץ התיכונה, בסיפור שר הטבעות של ג'.ר.ר. טולקין פלך (בית ספר) – בית ספר דתי לבנות בירושלים, תל אביב, קריית עקרון וזיכרון יעקב. פלח
ממוצע נע

ממוצע נע הוא כלי סטטיסטי, בו נעשה שימוש בשיטת הניתוח הטכני בשוק ההון, במטרה לזהות את כיוון המגמה של מניות. אם שער המניה נמצא מעל הממוצע הנע – המניה נמצאת במגמת עליה, ואם שער המניה מתחת לממוצע הנע – המניה נמצאת במגמת ירידה. הממוצע הנע הוא בעצם שקלול של שערי המניה בימים האחרונים של המסחר, ולכן, אם שער המניה ביום מסוים גבוה מהממוצע – הרי שהמניה בעלייה, ולהפך. לצורך חישוב הממוצע ניתן להשתמש בטווחי זמן שונים וזאת בהתאם למגמה אותה אנו רוצים לבחון, עבור המגמה המינורית נהוג להשתמש בממוצעים של 5/6/13 ימים למגמה המשנית נהוג להשתמש בממוצעים של 26/50 ולמגמה הראשית נהוג להשתמש בממוצע של 200/100 ימים. הממוצע הנע לבדו אינו כלי טכני אמין במיוחד שכן כל יום ויום כל מניה חוצה ממוצע נע כלשהו. בנוסף הממוצעים הנעים מספקים איתותי שווא רבים ולכן פיתחו לאורך השנים ממוצעים נעים "מתוחכמים" יותר ומתנדים מבוססים על הממוצעים הנעים. 1.ממוצע נע רגיל - הממוצע הנע הרגיל הוא ממוצע של שערי המניה בימים האחרונים, בדרך כלל ממוצע זה מחושב לפי שערי הסגירה של המניה אך ישנם מנתחים טכניים המשתמשים בשער הממוצע של ימי המסחר לצורך חישוב הממוצע הנע. אופן החישוב של ממוצע נע זה פשוט יחסית: P N = M A {\displaystyle {P \over N}=MA} M A {\displaystyle MA} - ממוצע נע. N {\displaystyle N} - מספר הימים המחושב. P {\displaystyle P} - סכום המחירים של המניה ב-N הימים האחרונים (שערי סגירה או שערים ממוצעי של הימים המחושבים). 2.ממוצע נע משוקלל - ממוצע נע משוקלל נותן משקל רב יותר לימי המסחר האחרונים מכיוון שהם "רלוונטיים יותר" מאשר ימי המסחר הקודמים. 3.ממוצע נע אקספוננציאלי - ממוצע נע אקספוננציאלי בדומה לממוצע הנע המשוקלל מתחשב גם הוא יותר בנתונים האחרונים ופחות בנתונים ה"ישנים" אך ההבדל הוא שהממוצע הנע האקספוננציאלי נותן משקל הולך ויורד בצורה אקספוננציאלית לנתונים מהעבר. החישוב של ממוצע נע אקספוננציאלי: E M A = P L × K + E M A ( − 1 ) × ( 1 − K ) {\displaystyle EMA=PL\times K+EMA(-1)\times (1-K)} N {\displaystyle N} - מספר הימים המחושב. K {\displaystyle K} - מקדם שנוסחתו היא K = 2 ( N + 1 ) {\displaystyle K={2 \over (N+1)}} P L {\displaystyle PL} - מחיר המניה ביום המסחר האחרון. E M A ( − 1 ) {\displaystyle EMA(-1)} - ערך הממוצע הנע האקספוננציאלי של אתמול. לדוגמה עבור מקרה הקצה N = 1 {\displaystyle N=1} (חישוב ה- E M A {\displaystyle EMA} , הממוצע הנע האקספוננציאלי, על פני היום השוטף בלבד) מחיר המניה הנוכחי מוכפל ב-1 והממוצע הקודם ב-0 וכך ה- E M A {\displaystyle EMA} שווה למחיר המניה של היום. עבור N = 2 {\displaystyle N=2} (חישוב ה-EMA על פני היומיים האחרונים) מתקבל K = 2 3 {\displaystyle K={2 \over 3}} , אז מכפילים את מחיר המניה הנוכחי ב-2/3 ואת ה- E M A {\displaystyle EMA} של היום הקודם ב-1/3 ומקבלים את ה- E M A {\displaystyle EMA} הנוכחי (זה שמחר יוכפל ב-1/3 ויחד עם מחיר המניה של מחר שיוכפל ב-2/3 יתן את ה- E M A {\displaystyle EMA} של מחר). עבור N = 6 {\displaystyle N=6} מתקבל K = 2 7 {\displaystyle K={2 \over 7}} ואז מכפילים את מחיר המניה הנוכחי ב-2/7 ואת ה- E M A {\displaystyle EMA} של אתמול ב-5/7 וכך הלאה. מדיה וקבצים בנושא ממוצע נע בוויקישיתוף ממוצע נע, באתר MathWorld (באנגלית)
קשר מים

קשר מים הוא קשר לחיבור שתי רצועות שטוחות. קשר מים הוא היחיד שאינו מעוות את הרצועה בתוכו, ולכן לחיבור רצועות הוא חזק ביותר; מוכר רק קשר אחר לחיבור רצועות שהוא חזק יותר - קשר דייגים כפול, שאינו נוח לקשירה ברצועות. בחבלים, שהחתך שלהם עגול, קשר מים אינו בטיחותי (עלול להחליק תחת עומס) ולכן קשר זה אינו מיועד לחיבור בין חבלים. שימושים אפשריים שלו בטיפוס ובסנפלינג הם יצירת ריתמה מאולתרת וסגירת לולאת רצועה (סלינג). הקשר נקשר באמצעות יצירת קשר בוהן ברצועה אחת ועקיבה אחר הלולאה ברצועה השנייה מהקצה השני. קשר מים, באנציקלופדיית הטיפוס ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תל קילא

תל קילא או חורבת קילא היא חורבה עתיקה, השוכנת כ-3 ק"מ מצפון-מערב לבית אולא (כפר ערבי השוכן ליד חברון), שהיא המקום בו סבורים הארכאולוגים שנמצאת העיר הקדומה קעילה, הנזכרת רבות בתנ"ך ואצל חז"ל. התל נזכר במקורות נוצריים (ובראשם אוסביוס) בשם "עין קעילה", ובו הראו את קבר חבקוק. התל נמצא בראש שלוחה, שעליו שרידי חרבות. מצד צפון נראית עלייה לשער, ולה כבש וקיר-תומך, חומות קדומות, בכמה מהמדרגות, 'קבוצות קבר', חרסים נמצאו בעיקר בצדדים הדרומיים והמערביים. לצד צפון ומזרח מרובים החרסים מהתקופות המאוחרות, חרסים מהתקופות הברונזה התיכונה, הברונזה המאוחרת, הברזל, הפרסית, הרומית, הביזנטית, הצלבנית והממלוכית. חורבת קילא הייתה מיושבת בזמן התקופה הכנענית, התקופה הישראלית ומימי שיבת ציון ועד לימי הביניים. כשניים וחצי קילומטרים מדרום לתל נמצאת "ח'רבת בית נציב", המשמרת לפי הסברה את שם העיר המקראית נציב, הנזכרת בספר יהושע לצד קעילה. כשני קילומטרים מצפון מזרח לתל נמצאת ח'רבת עין דאב. בית אל התנ"כית, דבר, 19 ביולי 1968 ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק מ"ד. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טבלת ניתוב

בתקשורת מחשבים, טבלת ניתוב (באנגלית: Routing Table, או RIB - Routing Information Base) היא טבלה המוחזקת במסד נתונים או בקובץ על גבי רכיב כלשהו ברשת תקשורת (נתב), ומשמשת לאחסון המידע הנדרש לניתוב חבילות ברשת. המידע בטבלה כולל את הניתובים האפשריים ברשת לפי כתובת היעד של החבילה, ולעיתים גם את הציון הרלוונטי לכל אחד מהנתיבים כך שבמידה ויש מספר נתיבים לאותו היעד ניתן יהיה לבחור את הטוב מביניהם. הציון נקבע לפי מטריקה הנקבעת בנתב או בפרוטוקול הניתוב. ברוב המוחלט של רשתות התקשורת הניתובים מתייחסים לסביבה המיידית של הרכיב, ומציינים את הרכיב הבא אליו יש להעביר את החבילה על מנת שזו תגיע בסופו של דבר ליעדה. בנייתה של טבלת הניתוב נעשית באופן דינמי תוך שימוש בנתונים העוברים באמצעות פרוטוקולי הניתוב השונים וכן באופן סטטי על ידי הגדרות מקומיות של ניתובים סטטיים. כיום, בשל גודלן של רשתות התקשורת והעומס הרב בתהליך הניתוב, לרוב נתבים לא משתמשים בטבלאות הניתוב המלאות באופן ישיר, אלא גוזרים מהן טבלאות העברה (Forwarding Tables) המכילות אך ורק את הניתובים הנבחרים עבור היעדים השונים, באופן המאפשר גישה וחיפוש מהירים - אם על ידי שימוש במבני נתונים מתאימים ואם על ידי אחסון בחומרה. טבלת הניתוב מכילה עבור כל ניתוב לפחות שלושה נתוני חובה: כתובת היעד ברשת - הכתובת אליה אמורה להגיע החבילה בסופו של דבר. בדרך כלל מיוצג באמצעות כתובת ומסיכת רשת. מחיר - המחיר המשויך לשורת הניתוב כתובת ההופ הקרוב - כתובת הרכיב הבא ברשת אליו יש להעביר את החבילה, בדרכו אל היעד הסופי. במחשבי קצה ברשת, ההופ הקרוב נקרא שער (Gateway), היות שהוא משמש אותם לכניסה לרשת התקשורת. בנוסף לנתוני חובה אלו, על בסיס מימושים שונים של טבלת הניתוב, היא יכולה להכיל גם את הנתונים הבאים: איכות השירות (Quality of Service) המשויכת לנתיב קישורים לרשימות סינון המשויכות לנתיב, וקובעות אילו חבילות יכולות לעבור דרכו במערכת ההפעלה חלונות ניתן להדפיס את טבלת הניתוב הנוכחית על ידי שימוש בפקודה route PRINT. תוצאה לדוגמה של הקשת פקודה זו: =========================================================================== Active Routes: Network Destination Netmask Gateway Interface Metric 0.0.0.0 0.0.0.0 10.0.0.138 10.0.0.20 25 10.0.0.0 255.0.0.0 10.0.0.20 10.0.0.20 25 10.0.0.20 255.255.255.255 127.0.0.1 [[127.0.0.1]] 25 10.255.255.255 255.255.255.255 10.0.0.20 10.0.0.20 25 127.0.0.0 255.0.0.0 127.0.0.1 127.0.0.1 1 224.0.0.0 240.0.0.0 10.0.0.20 10.0.0.20 25 255.255.255.255 255.255.255.255 10.0.0.20 10.0.0.20 1 Default Gateway: 10.0.0.138 ===========================================================================
מטריקה (רשתות)

ברשת תקשורת, מטריקה היא ערך של מגנון הניתוב הקובע באיזה נתיב עדיף להשתמש אם יש מספר נתיבים אל אותו היעד ברשת, כאשר הנתיב עם הערך המינימלי הוא הנתיב המועדף. טבלת הניתוב מכילה אך ורק את הנתיבים הטובים ביותר האפשריים, ומתעלמת משאר הנתיבים בעלי המטריקות הגבוהות יותר, אך פרוטוקול ניתוב המתבסס על מסד נתונים המכיל את הטופולוגיה של הרשת עשוי להכיל את כלל האפשרויות בלי קשר לעלותן. המטריקה מחושבת על בסיס נתונים שונים של הניתוב, וכל פרוטוקול מייחס חשיבות שונה לכל אחד מהנתונים. נתונים לדוגמה המשמשים את פרוטוקולי הניתוב הם: מספר ההופים אל היעד מהירות הנתיב הלאג של הנתיב אמינות הנתיב רוחב הפס שהנתיב מאפשר העומס על הנתיב David Davis, Understand the significance of administrative distance and metrics when working with routers, TechRepublic, ‏19.5.2005 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שקנאים

שקנאים (שם מדעי: Pelecaniformes) היא סדרת עופות מים החיים במים מתוקים ומלוחים. כל ארבע אצבעות השקנאים מחוברות על ידי קרום שחייה, מה שמבדיל אותם משאר העופות הימיים. רגליהם הקצרות והחזקות משמשות להם כמשוטים, כנפיהם וזנבם ארוכים. עופות אלה הם שחיינים וצוללנים מצוינים, והם גם מיטיבים לעוף. מקורם ארוך, כפוף בקצהו או משונן, פתחי הנחיריים שלהם זעירים וכמעט שאינם נראים, ויש שנסתמו לגמרי והם נושמים דרך הפה. קדמת העין עירומה, וגם העור ברצפת הפה שלהם עירום, מתיח ומהווה שק המשמש לאיסוף דגים. בני הסדרה ניזונים בעיקר מדגים אך חלקם צדים גם טרף יבשתי, ציפורים ולעיתים אף פירות; הם צדים את טרפם בשחייה או בצלילה. לרוב, הם שוכני מים מתוקים. הם מקננים במושבות, על-יד מים, וחובשי-קן. התפתחותם ממושכת, הגוזלים בוקעים מהביצה כשהם עירומים וניזונים על ידי הלעטה. השקנאים נפוצים בכל רחבי העולם. הגדול במיני השקנאים הוא שקנאי מסולסל (Pelecanus crispus) שנחשב לעוף המעופף הכבד ביותר ומשקלו עד 15 ק"ג. הקטנה ביותר היא אנפית גמדית (Ixobrychus minutus) שמשקלה עד 150 גרם. בעונות המעבר- סתיו ואביב נוהגים לפקוד אלפי שקנאים מהסוג שקנאי מצוי, את מאגר משמר השרון- מצפור ויקר בדרכם לאפריקה בסתיו וחזרה לאירופה באביב. סדרה שקנאים (Pelecaniformes) סוג ללא מקור Lonchodytes - נכחד סוג ללא מקור Torotix - נכחד סוג ללא מקור Tytthostonyx - נכחד סוג ללא מקור Cladornis - נכחד סוג ללא מקור Liptornis - נכחד. מוטל בספק תת-סדרה Ardei משפחה כפניים (Threskiornithidae) משפחה אנפתיים (Ardeidae) משפחה Xenerodiopidae - נכחדה תת-סדרה Pelecani משפחה שקנאיים (Pelecanidae) - בה סוג יחיד משפחה טגואניים (Scopidae) - בה מין יחיד טגואן משפחה מנעלניים (Balaenicipitidae) - בה סוג ומין יחיד מנעלן המשפחות סולתיים, נחשוניים, פרגטיים וקורמורניים והמשפחה הנכחדת פלוטופטריים (Plotopteridae) הועברו לסדרה נפרדת: סולתאים (Suliformes). בנוסף, ישנן מחלוקות על שיוך משפחות האנפות, המגלנים, המנעלנים והטגואניים לסדרה זו או לסדרת החסידאים. משפחת הפתוניים הועברה מהסדרה לסדרה עצמאית - פתונאים (Phaethontiformes). שקנאי אמריקני מגלן שני מנעלן טגואן לבנית אדמדמה מדיה וקבצים בנושא שקנאים בוויקישיתוף שקנאים, באתר ITIS (באנגלית) שקנאים, באתר NCBI (באנגלית) שקנאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שקנאים, באתר GBIF (באנגלית) שקנאים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) משה גלעד, שקנאים נודדים מבקרים בישראל, באתר הארץ, 5 בנובמבר 2019
רוי טורנבול בלק

רוי טורנבול בלק (באנגלית: Roy Turnbull Black)‏ (14 בפברואר 1888, ניו-יורק – 27 ביולי 1962, ניו-יורק), שחמטאי אמריקאי ושופט במקצועו. רוי בלק ניצח באליפות ניו יורק בשנת 1914. הישגו השחמטאי הגדול ביותר היה ניצחון בכלים השחורים על חוסה ראול קפבלנקה בתחרות ניו-יורק 1911. סיים בתיקו מול חוסה ראול קפבלנקה במשחק אחר והפסיד בשלושה משחקים נוספים. רוי טורנבול בלק, באתר צ'סגיימס (באנגלית) חוסה ראול קפבלנקה מול רוי טורנבול בלק שזכה באליפות ניו יורק בשנת 1914, 17.1.1916, The Queen Hunt! Capablanca vs Black Rice Memorial (1916) חוסה ראול קפבלנקה מול רוי טורנבול בלק, 2.11.1918, Your Honor, I Object! Capablanca vs Black New York (1918) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סמל העיר פתח תקווה

סמל העיר פתח תקווה הוא הסמל הרשמי של העיר פתח תקווה, והוא משמש את המוסדות המוניציפליים של העיר. סמל העיר מבוסס על "בול פתח תקווה", בול דואר שהונפק בפתח תקווה בשנת 1908, אשר יש הרואים בו את הבול העברי הראשון בארץ ישראל. הבול הונפק ביוזמתו של יצחק גולדנהירש, עולה מרומניה אשר הצטרף למקימי העיר בשנות התשעים של המאה ה-19. גולדנהירש חבר למנהל משרד הדואר האוסטרי ביפו במטרה להקים בפתח תקווה סניף דואר חדש, ודרש כי במסגרת הקמת הסניף תנפיק הקונסוליה האוסטרית בול עברי ייחודי לפתח תקווה, שישמש לדואר פנים ולדואר בינלאומי. בסוף שנת 1908 אכן הונפק הבול, אשר עוצב בידי צייר אלמוני. בהשוואה לטכנולוגיית העיצוב של הימים ההם, בלט הבול בעיצובו ובצבעוניותו הרבה. בראשו התנוסס שם העיר פתח תקווה באותיות עבריות צהובות ומאירות עיניים, ובתחתיתו הוצג מחירו הנקוב - 14 פארה (מטבע עתיק ששימש את האימפריה העות'מאנית). עיצובו של הסמל נותן ביטוי לפתח תקווה כאם המושבות, ולהיותה סמל להתיישבות הראשונית בארץ ישראל. הציור במרכז הסמל הוא העתק של הציור המקורי שהתנוסס על הבול העברי הראשון, והוא כולל שלושה מרכיבים מרכזיים: מחרשה - מסמלת את עבודת האדמה ואת חידוש ההתיישבות היהודית בארץ ישראל, עם הקמת המושבה פתח תקווה בשנת 1878. עד היום, מוצב באחד הצמתים המרכזיים בעיר פסל מפורסם של המחרשה הראשונה בעיר. שדות - מסמלים את ייבוש ביצות הירקון ועיבודן לטובת חקלאות. עץ תפוזים - מסמל את נטיעת הפרדסים בפתח תקווה ואת חשיבותה של העיר בענף פירות ההדר. הפרדס הראשון, אשר ניטע ב"אחוזת לחמן" על ידי הרב אריה ליב פרומקין, היווה שלב ראשון בכיבוש העבודה העברית על ידי אנשי העלייה השנייה, שבא לידי ביטוי בפרדסי פתח תקווה. בהמשך הוקמו במושבה קבוצות קטיף ואריזה, ופותחו שיטות מתקדמות בכל הקשור לתחום ההדרים. בתחתית הסמל מוטבע הפסוק ”עובד אדמתו ישבע לחם”, הלקוח מספר משלי, ומדגיש את חשיבות עבודת האדמה. צורתו הכללית של הסמל מבוססת על צורתו של מגן דוד. בשנת 2008, במלאת 130 שנים לייסוד המושבה, אימצה העירייה סמליל ממותג, הכולל את שמה לצד הססמה "קצב של עיר, לב של מושבה". אלה מופיעים מתחת לרישום צבעוני שבו נראים שלושה תפוזים. בעקבות מחאה ודיון במועצת העיר, הוחלט ביום 2 באוגוסט 2009 להשיב את הסמל המקורי ולשלבו בחדש. עוד הוחלט כי שני הסמלים יופיעו בפרסומים רשמיים. בשנת 2023 הוחלף הלוגו כאשר סמל העירייה ניצב לידו ועם הססמה "ממושבה למטרופולין". מדיה וקבצים בנושא סמל העיר פתח תקווה בוויקישיתוף ספר משלי, פרק י"ב, פסוק י"א; ספר משלי, פרק כ"ח, פסוק י"ט. פרוטוקול ישיבת מועצה מן המניין, מס' 9, מיום 2 באוגוסט 2009 תאיר דנינו, עיריית פתח תקווה מרעננת את לוגו העירייה, מקומונט, 13 בספטמבר 2023
המשפחה הקדושה

המשפחה הקדושה הוא הכינוי בנצרות למשפחתו הקרובה של ישו - מרים אימו, ויוסף, אביו המאמץ. חג המשפחה הקדושה הוא חג דתי נוצרי הנחוג על ידי נוצרים קתולים לכבוד שלושת בני המשפחה הקדושה. החג נקבע על ידי האפיפיור ליאו ה-13 בשנת 1893. עד שנת 1969 נחוג החוג ביום ראשון בשבוע שחל באוקטבה (שמונת הימים) שלפני חג ההתגלות (היינו יום ראשון בשבוע שבין ה-7 בינואר ל-13 בינואר כולל שני ימים אלה). מאז שנת 1969 נחוג החג ביום הראשון בשבוע שחל בין חג המולד וראש השנה הנוצרית (היינו בין ה-25 בדצמבר ל-1 בינואר). בשנים בהם אין יום ראשון בשבוע זה (דבר המתרחש כאשר הן חג המולד והן ראש השנה הנוצרית חלים ביום ראשון - נחוג חג המשפחה הקדושה ביום שישי בשבוע שבין שני חגים אלה. החג הוזז על מנת לאפשר את חגיגת "חג הטבלת האדון" ביום בו נחוג קודם לכן חג המשפחה הקדושה. החג עצמו אינו חג חובה בקרב הקתולים, אולם חובה להשתתף במיסה מיוחד הנערכת ביום זה בכנסייה. קתולים אדוקים נוהגים לרשום בראשי מכתביהם את האותיות "J.M.J" - ראשי תיבות שמות בני המשפחה הקדושה (בדומה לנוהג לכתוב "בס"ד" בקרב יהודים מסורתיים ודתיים). המשפחה הקדושה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ישו הנוצרי משפחה, דף שער בספרייה הלאומית