laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
האליפות האוניברסלית (WWE)

האליפות האוניברסלית (באנגלית: WWE Universal Championship) היא אחת משתי האליפויות הראשיות בארגון ה-WWE. האליפות משתייכת לתוכנית סמאקדאון. האליפות נוצרה ב-25 ביולי 2016 עקב הפיצול בין Raw לסמאקדאון שבוע קודם לכן, כאשר בעלת האליפות האחרת הגדולה בחשיבותה, אליפות ה-WWE, השתייכה לסמאקדאון. האליפות נקראה לכבוד ה-WWE Universe, שהוא למעשה הקהל של ה-WWE. פין באלור היה האלוף הראשון והוא עשה זאת לאחר שניצח את סת' רולינס באירוע סאמרסלאם. לעומת זאת, פציעה קשה בכתף שקרתה במהלך הקרב אילצה את באלור למסור את האליפות בחזרה כדי שיתפנה לעבור ניתוח. האלוף הנוכחי הוא קודי רודס לאחר שניצח את האלוף לשעבר, רומן ריינס, בקרב חוקי בלודליין באירוע רסלמניה 40. עקב פיצול התוכניות, Raw וסמאקדאון בדראפט, שנערך ב-19 ביולי 2016, אלוף ה-WWE, דין אמברוז נבחר לתוכנית סמאקדאון ועבר ביחד עם האליפות. באירוע באטלגראונד, שנערך ב-24 ביולי, אמברוז הצליח לשמור על האליפות שלו בקרב משולש נגד נציגי Raw, סת' רולינס ורומן ריינס. כשאמברוז שמר על האליפות, Raw נשארה ללא אליפות עולם. בפרק הבא של התוכנית Raw, הממונה סטפני מקמהן והמנהל מיק פולי יצרו את האליפות האוניברסלית במטרה שתשמש כאליפות הבכירה של התוכנית. על פי פולי, האליפות נקראה לכבוד הקהל של ה-WWE. נקבע כי זהות המתאבק שיחנוך את החגורה ויוכתר לאלוף הראשון, תוכרע באירוע סאמרסלאם 2016 בקרב בין סת' רולינס שעלה לקרב זה אוטומטית והיה הבחירה הראשונה של התוכנית Raw בדראפט, מול יריבו שנקבע לאחר קרב מרובע וקרב יחידים. לקרב היחידים העפילו פין באלור, שהביס בקרב המרובע הראשון את סזארו, קווין אואנס ואת אלוף ארצות הברית רוסב, ויריבו בקרב היה רומן ריינס, שהביס בקרב המרובע השני את כריס ג'ריקו, סמי זיין ושיימוס. באלור הפתיע, כשניצח את רומן ריינס ובסאמרסלאם הוא ניצח גם את רולינס, הוכתר לאלוף האוניברסלי הראשון ולמעשה הפך למתאבק ה-WWE הראשון שזוכה באליפות העולם באירוע ה-PPV (שלם וצפה) הראשון שלו, ובנוסף זוכה באליפות עולם לאחר שהיה פחות מחודש ברוסטר הראשי של ה-WWE. באלור נאלץ לוותר על האליפות בגלל פציעה והאלוף החדש הוכרז להיות מוכתר בקרב הדחות מרובע בפרק של התוכנית Raw ב-29 באוגוסט 2016. באותו הקרב התמודדו ביג קאס, רומן ריינס, סת' רולינס וקווין אואנס. קאס הודח ראשון על ידי אואנס, לאחר מכן ריינס הודח על ידי רולינס ורולינס הודח על ידי אואנס לאחר שטריפל H בגד בו ועזר לאואנס לזכות בתואר. קווין אואנס הפסיד את האליפות לגולדברג באירוע האקסקלוסיבי של Raw: פאסטליין, ולאחר מכן גולדברג הפסיד אותה לברוק לסנר ברסלמניה 33. ברוק לסנר צלח בהגנתו על התואר נגד רומן ריינס, סמואה ג'ו וברון סטרוומן בקרב מרובע באירוע סאמרסלאם 2017. ריינס הצליח לנצח את לסנר ולזכות בחגורת האליפות באירוע סאמרסלאם. האליפות נחשפה באירוע סאמרסלאם והיא מקבילה בעיצוב שלה לאליפות ה-WWE מלבד לכמה שינויים קטנים: הרצועה היא בצבע אדום (צבעה של התוכנית) ומכילה כיתוב "האליפות האוניברסלית של ה-WWE" בתחתית הרצועה. האליפות צברה תגובה שלילית מהקהל, גם באירוע שבו היא הוצגה, סאמרסלאם, וגם ברשת האינטרנטית. האליפות תוארה ברשת כ"מכוערת" וכ"אליפות שאף אחד לא יאהב". לאחר הצגתה של האליפות, סת' רולינס הגיב על תגובת הקהל בטוויטר ורשםː "יותר חשוב מהמראה של האליפות זה מה שהיא בעצם מייצגת לבחורים שנאבקים עליה. אכזבתם אותי ברוקלין". מדיה וקבצים בנושא האליפות האוניברסלית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האליפות האוניברסלית
מרקו יובאנוביץ'

מרקו יובאנוביץ' (בסרבית: Марко Јовановић; נולד ב-26 במרץ 1988) הוא כדורגלן סרבי המשחק בפרולטר נובי סאד. יובאנוביץ' התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנערים של בודוצ'נוסט ארילייה ובגיל 13 הצטרף למחלקת הנוער של פרטיזן בלגרד. בקיץ 2005 הושאל לשנתיים לטלאופטיק במסגרת שיתוף פעולה בין שתי הקבוצות. ב-26 בספטמבר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בפרטיזן בניצחון 1-4 נגד ראד במסגרת הגביע הסרבי. ב-23 באוקטובר 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופית במסגרת שלב הבתים של גביע אופ"א נגד סמפדוריה. במהלך עונת 2009/2010 יובנוביץ' לשחקן הרכב בקבוצה. ב-27 במרץ 2010 הבקיע את שער הבכורה שלו עבור פרטיזן בניצחון 1-2 נגד בורצ'ה כאשר יובנוביץ' כבש את שער הניצחון בדקה ה-90. ב-12 ביולי 2011 חתם בויסלה קרקוב מליגת העל הפולנית. ב-9 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו עבור ויסלה בניצחון 1-2 נגד לך פוזנן. ב-24 בינואר 2015 שוחרר מוויסלה. ב-24 באוגוסט 2015 חתם בווז'דובאץ אחרי חצי שנה שלא שיחק. ב-23 בדצמבר חזר לקדנציה שנייה בפרטיזן בלגרד בה חתם לשנתיים וחצי. יובאנוביץ' הבקיע בגמר הגביע הסרבי בו ניצחה פרטיזן 0-2 את ג'אבור איווניצה. בקיץ 2016 חתם בבני יהודה תל אביב מליגת העל עד לסיום העונה. ב-10 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בבני יהודה בתיקו 2-2 נגד מכבי חיפה. 1 באוקטובר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בבני יהודה בתיקו 2-2 נגד מ.ס. אשדוד. ב-24 באוגוסט 2017 חתם בלאריסה מליגת העל היוונית. ב-20 באוגוסט 2018 יובאנוביץ' חזר לקדנציה שנייה בווז'דובאץ. ב-26 בינואר 2022 יובאנוביץ' חתם בפרולטר נובי סאד. יובאנוביץ' שיחק בצעירותו בנבחרת הצעירה של סרביה עמה השתתף באולימפיאדת בייג'ינג ב-2008 ובאליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2009. פרטיזן בלגרד ליגת העל הסרבית: 2007/2008, 2008/2009, 2009/2010, 2010/2011 הגביע הסרבי: 2007/2008, 2008/2009, 2010/2011, 2015/2016 בני יהודה גביע המדינה: 2016/2017 מדיה וקבצים בנושא מרקו יובאנוביץ' בוויקישיתוף מרקו יובאנוביץ', באתר Transfermarkt מרקו יובאנוביץ', באתר Soccerway מרקו יובאנוביץ', באתר WorldFootball.net מרקו יובאנוביץ', באתר FootballDatabase.eu
שירת הציפורים

שירת הציפורים (או שיר הציפורים. בקטלונית El cant dels ocells) הוא מזמור חג מולד ושיר ערש קטלאני מסורתי. השיר מתאר את שמחת הציפורים השונות, מהעיט ועד הזמיר, על לידתו של ישו באורווה בבית לחם, ואת השבחים שהן מרעיפות עליו ועל אמו מרים. השיר התפרסם בעולם, והפך לסמל לאומי קטלאני, בעיבוד לצ'לו על ידי הצ'לן הקטלאני הנודע פבלו קזאלס שהחל לנגן אותו בהופעותיו כשהיה בגלות אחרי נפילת הרפובליקה במלחמת האזרחים הספרדית ועליית השלטון הדיקטטורי של פרנקו. כשהוא ניגן את השיר בקונצרט ששודר מלונדון ב-1945 הוא אמר: "צלילים אלה הם הד עדין לנוסטלגיה שכולנו מרגישים כלפי קטלוניה. רגשות אלה צריכים לגרום לנו לפעול ביחד בתקווה למחר של שלום, כשקטלוניה תשוב להיות קטלוניה". קזאלס ניגן אותו בין השאר גם בהופעות שלו באו"ם וברסיטל שנתן ב-1961 בפני הנשיא ג'ון פיצג'רלד קנדי בבית הלבן. בין המבצעים של השיר נמנים ויקטוריה דה לוס אנחלס, ששרה אותו גם בעת כיבוי הלפיד האולימפי בטקס הנעילה של אולימפיאדת ברצלונה, וז'ורדי סאוואל. לשיר גם גרסה עברית, במילים שונות ובעיבוד למקהלה של גארי ברתיני, שמקהלת האיחוד ביצעה בפני קזאלס באחד מבקוריו בישראל. השיר נתן השראה לסרט "שירת הציפורים" של אלברט סרה מ-2008, שמבוסס על הסיפור מהברית החדשה על שלושת האמגושים שבאו לסגוד לישו אחרי לידתו, והוא מושמע בו בביצוע של קזאלס. מדיה וקבצים בנושא שירת הציפורים בוויקישיתוף At Kennedy Center, An Arts Legacy Alive At 50 - כתבה של ה-NPR משנת 2011 לכבוד 50 שנה לרסיטל של קזאלס בבית הלבן, כולל הקלטה שלו מבצע את "שירת הציפורים". Escolania de Montserrat: Vivancos' El cant dels ocells - ביצוע של מקהלת ל'אסקולניה, בערוץ הפייסבוק של המקהלה. Song of the Birds, traditional Catalan folk song, באתר מרכז קנדי לאומנויות הבמה תחיה שירן, לשיר עם פאבלו קזאלס, אתר mynet,‏ 16 בספטמבר 2009 אורי קליין, כשדרקולה יפגוש את קזנובה: ריאיון עם הבמאי הספרדי אלברט סרה, באתר הארץ, 15 ביוני 2011
שנהיה לראש ולא לזנב

שנהיה לראש ולא לזנב היא הבקשה הנלווית לאכילת ראש כבש או ראש דג, כחלק מסימני ראש השנה. המנהג, ששורשו קיים כבר בתשובת רב נטרונאי גאון, מופיע בספר המהרי"ל: ”דרש מהר"י סג"ל דמצוה לאכול בליל ראש השנה ראש של איל זכר לעקידה, ולמען שנהיה לראש ולא לזנב. והוא נהג לאכול בשר הראש עם דבש”. בספרים מאוחרים יותר, כגון ספר החיי אדם, מופיעה האפשרות של אכילת ראש דג, בו כמובן אין את מעלת זכר העקדה, אלא רק את הבקשה שנהיה לראש ולא לזנב. לדעת הבן איש חי אין לקחת ראש של עז כסימן בראש השנה. הלשון "שנהיה לראש ולא לזנב" מקורה בפסוק הנזכר בברכות שבפרשת כי תבוא: ”וּנְתָנְךָ ה' לְרֹאשׁ וְלֹא לְזָנָב”. הפירוש הפשוט הוא, כדברי הרמב"ן בפירושו לתורה, שעם ישראל יהיה בראש העמים ולא יהיה משועבד לעמים אחרים: ”כי יתכן שיהיה לראש על עמים רבים וזנב לעם אחד נכבד ממנו”. ועוד, שיהיו ישראל לראש מעתה, וגם בעתיד לא יהיו לזנב. לפי הנצי"ב בפירושו העמק דבר הברכה היא שמלבד יתרונו של עם ישראל, הרי דרך העולם היא שלכל אחד יש יתרון על חברו בצד מסוים, והברכה "ולא לזנב" היא שעם ישראל לא יהיה נחות מאומות העולם בשום פרט. פירושים שונים על דרך דרש נאמרו על בקשה זו. אחד מהם מביא הרב יששכר טייכטל בשם הרב בן ציון ידלר לפיו יש מצבים בהם קהילות מעם ישראל מונהגות על ידי כאלה שראויים להיות זנב, ולכן אנו מבקשים להיות מונהגים על ידי ראשי העם, אבל כאלה שהם ראויים להיות ראש, ולא ניפול ביד ראשים שדרגתם האמיתית היא זנב. הרב שמואל אליהו, שנהיה לראש ולא לזנב, באתר כיפה לראש ולא לזנב, באתר "שטייגן" אורח חיים סימן קעט. ספר מהרי"ל (מנהגים) הלכות ראש השנה. חיי אדם, כלל קלט סעיף ו. בן איש חי שנה ראשונה פרשת ניצבים הלכה ד על פי הזוהר. ספר דברים, פרק כ"ח, פסוק י"ג. דברים כח יג. משנה שכיר, מועדים, ראש השנה.
When I'm Gone (שיר של אמינם)

When I'm Gone הוא שיר מאת הראפר אמינם, מתוך אלבום האוסף שלו Curtain Call: The Hits. השיר יצא לאור ב-6 בדצמבר 2005, באותו היום שבו האלבום יצא לאור. השיר יצא כסינגל המוביל של האלבום. השיר זכה לשבחים רבים ממבקרי המוזיקה והגיע למקום השמיני במצעד הבילבורד הוט 100, למקום 22 במצעד שירי הראפ, למקום הרביעי במצעד הסינגלים הבריטי ולמקום הראשון במצעד המוזיקה האוסטרלי. השיר נכתב בשנת 2003 ויצא לאור בשנת 2005 על ידי חברת התקליטים שיידי רקורדס, כחלק מאלבום האוסף Curtain Call: The Hits. אמינם חשב באותו הזמן שאלבום זה הוא אולי סימן לכך שהוא עומד לקחת הפסקה מקריירת המוזיקה לתקופה ארוכה, ובאותה התקופה אמר כי "אני כרגע נמצא בנקודה בחיים שלי בה אני מרגיש שאני לא יודע לאיזה כיוון הקריירה שלי ממשיכה, זוהי הסיבה שקראתי לאלבום 'Curtain Call' (קידה לאחר ההופעה), כיוון שזה יכל להיות הדבר האחרון שאעשה, אנחנו לא נדע". המילים בשיר מתייחסות לחייו של אמינם כזמר סלבריטאי, אשר נמצא במצב לא טוב עם משפחתו. אמינם השתמש בדמיון שלו על מנת להעלות זכרונות שלא באמת קרו, בהן המשפחה שלו מתפרקת. הווידאו קליפ של השיר בוים על ידי אנטוני מנדלר. בקליפ השתתף גם טריק סלמסי מתוכנית הטלוויזיה האמריקאית 'The Contender' . מידע על היצירה "When I'm Gone" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "When I'm Gone" באתר Genius הווידאו קליפ של השיר, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב המילים לשיר באתר MetroLyrics https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/1196154
ארברו (כדורגל נשים)

מועדון כדורגל נשים ארברו, לשעבר "מועדון הספורט קָרלְסְלוּנד" (שוודית: KIF Örebro DFF) ובקיצור קו-אי-אף, הוא מועדון כדורגל נשים מהעיר ארברו, שוודיה. ארברו משחקת באצטדיון "בֵּרְן אָרֵנָה" הנמצא בעיר, שמשמש גם את קבוצת כדורגל הגברים המקומית, ארברו אס-קו. מדי הקבוצה הם בצבעים כחול ואדום. המועדון הנוכחי נוסד ב-1980, אולם המועדון המקורי כלל את ענף הנשים כבר משנת 1971. בשנת 2003 עלתה הקבוצה לליגת העל השוודית, ומאז היא משחקת בה. לקראת עונת 2005 מונתה המאמנת המצליחה פיה סונדהאגה להוביל את המועדון, ותחת ידיה נרכשו שתיים מהשחקניות היותר ידועות שעברו בו - האמריקניות קריסטין לילי וקייט מרקגראף. שנה לאחר מכן, נבחרו שתי שחקניות מהקבוצה - לראשונה בתולדותיה - לסגל הנבחרת הלאומית של שוודיה. בשנת 2014, הגיעה הקבוצה להישג השיא שלה - סגנות הליגה השוודית, ובעקבות כך העפילה לליגת האלופות בפעם הראשונה. ארצות הברית קריסטין לילי ארצות הברית קייט מרקגראף פינלנד סאנה ואלקונן מדיה וקבצים בנושא ארברו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ארברו
מלגות קציר

מלגות קציר (באנגלית: Katzir Fellowships) היא תוכנית מענקי-מחקר אשר פותחה בשנת 1991 במטרה לקלוט מדענים איכותיים למערך המחקר והפיתוח הביטחוני, אשר יוכלו להוות את עתודת ההנהגה הטכנולוגית. על התוכנית המליצה הוועדה המייעצת לשר הביטחון בנושאי המחקר והפיתוח הביטחוני, בראשות פרופסור יהושע יורטנר. ועדת המלגות על שם פרופסור אהרן קציר מעניקה למדענים מצטיינים המתמחים בתחומי המדע והטכנולוגיה מלגה תלת-שנתית המיועדות למימון ההכשרה, וכן מלגה תלת-שנתית נוספת בזמן הקליטה במערך הביטחון והעבודה המחקרית במסגרת זו. המלגות מוענקות לזכאים במסגרת תוכנית מלגות קציר וביוזמת שר הביטחון ובחסותו, והיא פועלת בתחום אחריותו של מינהל המחקר, פיתוח אמל"ח ותשתית טכנולוגית (מפא"ת) במשרד הביטחון (המפעיל במסגרת הכשרת כוח-אדם טכנולוגי ומחקרי אף את תוכניות פסגות ותלפיות). המלגות מיועדות לבוגרי תואר ראשון בעלי הישגים אקדמיים גבוהים בתחומים מדעיים כגון מדעים מדויקים, הנדסה, מדעי החיים ומקצועות נוספים, העומדים בדרישות הקרן ועוברים תהליך מיון הכולל מבדק הערכה. לפי תקנון התוכנית, ועדת המלגות "תרכז מאמציה להביא לגיוס ולקליטה מוצלחת של מדענים צעירים ומבריקים, מובילי דרך, אשר יצמחו במערך המחקר והפיתוח הביטחוני ויוכלו להנהיג אותו לענות על הצרכים של שנות האלפיים". המוסד הקולט את המלגאים אחראי לעצב להם תוכנית הכשרה, המותאמת לכישוריהם, לניסיונם ולנושאים אליהם הם מיועדים. תוכנית ההכשרה כוללת את הדרכת המלגאים והצבתם בתפקידים שיקדמו את הכשרתם לתפקידי ניהול מחקר ופיתוח ביטחוני בגופי מחקר הפזורים באזורי הארץ השונים. תקנון ״מלגות קציר״ תפקידי מפא״ת באתר משרד הביטחון דו"ח חופש המידע לשנת 2018 שפורסם על ידי משרד הביטחון שאלות ותשובות של מלגת אהרן קציר, ‏2020 Katzir Fellowships Program באתר מכון ויצמן למדע
פרד בראון

פרד בראון (באנגלית: Fred Brown; נולד ב-7 באוגוסט 1948) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הרכז והקלע בקבוצת סיאטל סופרסוניקס. בראון שיחק במדי הקבוצה במשך 13 עונות רצופות והוא השחקן השני ברשימת הקלעים של הסופרסוניקס בכל הזמנים (14,018 נקודות), אחרי גארי פייטון. בראון נולד וגדל במילווקי, ויסקונסין, ארצות הברית. הוא שיחק במדי תיכון לינקולן בעיר בו למד ואף שימש כקפטן הקבוצה בשנת 1967. יכולת הקליעה שלו מרחוק זיכתה אותו בכינוי דאון-טאון פרדי (Downtown Freddie), כינוי שהמשיך ללות אותו לאורך כל הקריירה. בשנתו האחרונה באוניברסיטת איווה קלע ממוצע של 27.6 נקודות למשחק. הוא נבחר על ידי קבוצת קנטקי קלוניאלס בדראפט של ליגת ה-ABA ובמקום השישי על ידי סיאטל סופרסוניקס בדראפט ה-NBA בשנת 1971. בעונת הרוקי שותף רק ב-33 משחקים בהם קלע ממוצע של 4.2 נקודות. בעקבות הטרייד ששלח את לני וילקינס לקליבלנד קאבלירס בעונת 1972/73 עלה מספר הדקות שקיבל ובשתי העונות הבאות קלע ממוצע של 13.5 ו-16.5 נקודות, בהתאמה. הטרייד ששלח את דיק סניידר לקליבלנד בעונת 1974/75 שיפר שוב את מעמדו והוא הפך לרכז המוביל בקבוצה והעלה את ממוצעי הנקודות שלו ל-21 נקודות למשחק. בעונת 1975/76 נבחר למשחק האולסטאר. בראון המשיך להיות הרכז הפותח גם בתחילת עונת 1977/78, אך לאחר מינויו של לני וילקינס למאמן הוא העדיף לצרף לקבוצה את גאס ויליאמס ודניס ג'ונסון ובראון חזר לשחק כשחקן מחליף. בעונת 1978/79 היה קפטן הקבוצה, באותה שנה זכתה הקבוצה באליפות היחידה בתולדותיה. בסיום עונת 1983/84 פרש ממשחק פעיל. בנובמבר 1986 נתלתה גופייתו בתקרת האולם והמספר 32, איתו שיחק לאורך הקריירה הוצא לגמלאות. בראון הוא אחד הפעילים הבולטים להחזרת הסופרסוניקס לעיר לאחר מעבר הקבוצה לאוקלהומה ושינוי שמה. פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר ליגת ה-NBA קווין דוראנט קלע יותר נקודות ממנו, אך עשה זאת במדי אוקלהומה סיטי ת'אנדר 'Downtown Freddie Brown' proposes new Sonics arena, Bizjournal.com, 1 April 2008 ביטוי שמשמעותו שאף שחקן בקבוצה לא ראשי לשחק עם המספר כאות כבוד לשחקן הפורש
שושנת יריחו (לארי אברמסון)

"שושנת יריחו" היא שמה של סדרת תצריבים שיצר האמן הישראלי לארי אברמסון בסדנת ההדפס ירושלים. הסדרה כוללת ספר אמן וכן הדפסים בודדים. לארי אברמסון יצר את סדרת "שושנת יריחו" בשנת 2003 בסדנת ההדפס ירושלים. הסדרה הגדולה מכילה עשרות הדפסים בגדלים שונים. מרבית הסדרה נעשתה בטכניקה של תצריב שעווה רכה והודפסה על ידי רן סגל. 12 הדפסים מן הסדרה, שהודפסו על גליונות נייר ארש בגובה של .26.5 ס"מ וברוחב של 19 ס"מ, אוגדו כספר-אמן בשם "שושנת יריחו האמיתית" שיצא במהדורה של 12 עותקים. בחלק מן ההדפסים עשה אברמסון שימוש גם בחומצה חיה ובטכניקות תצריב נוספות. מספר הדפסים נעשו בשילוב של תצריב והדפס משי, שהודפס על ידי רן סגל ואיתן הורוביץ. בשנת 2004 הוצגו ספר-האמן וההדפסים הנוספים בתערוכה שנערכה בסדנת ההדפס ירושלים. מאז, הוצגו ההדפסים במספר תערוכות בסדנה ומחוץ לה. הסדרה "שושנת יריחו" מהווה ביטוי לעיסוקו המתמשך של אברמסון בבוטניקה הישראלית, כביטוי לעיסוק באסתטיקה ובתולדות האמנות, ובו בעת גם במציאות הפוליטית. המוטיב של הסדרה הוא הצמח "שושנת יריחו האמיתית" (Anastatica hierochuntica), המכונה גם בערבית "כף-אל-עדהר" ("כף הבתולה") המזוהה גם עם מרים, אם ישו. הצמח נפוץ במזרח הים התיכון ובצפון אפריקה, ובייחוד בנגב הישראלי. הצמח מאופיין בפקעת ובה זרעים הנותרת לאחר התייבשותו של הצמח. פקעת זו "מתעוררת לחיים" ונפתחת במגע עם מים. מסיבה זו מקושר הצמח עם תחייתו של ישו ועם האמונה העממית שמרים, אם ישו, החזיקה צמח זה בזמן לידתו של ישו. עם זאת, "שושנת יריחו" משמשת גם ביטוי ללאומיות יהודית בארץ-ישראל. על פי האמן היא ״כמו אשכול הענבים של המרגלים, שושנת יריחו היא מטונימיה של הארץ, פרגמנט המתנתק משם ומתגלגל אל הסף, אל נבו, כדי לתת את עדותו על השלם (הבלתי מושג?)...״. אברמסון בחר לתאר את הצמח כדימוי בודד על רקע שטוח, המושפע מציורים בוטניים. בחלק מן העבודות עשה אברמסון שימוש בחומצה חיה על גבי הפלטת התצריב, טכניקה שיצרה אפקט של כחתמיות כהה, היכולה להתפרש גם כמעין הילה. בעבודות בהן נעשה שילוב עם הדפס רשת מופיע ברקע דימוי של קרקע מדברית. מנור-פרידמן, תמי (אוצרת), לארי אברמסון: שושנת יריחו, סדנת ההדפס ירושלים, ירושלים, 2004 ספרי אמן בסדנת ההדפס ירושלים, סדנת ההדפס ירושלים, ירושלים, 2011 שושנת יריחו האמיתית, באתר סדנת ההדפס ירושלים זהר עמר, ה"בוטניקה הקדושה" של ארץ-ישראל במסורת הנוצרית, אריאל 156-155, תשס"ב, עמ' 214-206.
דורין מנטל

דורין מנטל (באנגלית: Doreen Mantle; ‏22 ביוני 1926 – אוגוסט 2023) הייתה שחקנית אנגלייה ילידת דרום אפריקה. מנטל נולדה בשם דורין מנדל ביוהנסבורג שבפרובינציית טרנסוואל באיחוד דרום אפריקה. היא מוכרת בעיקר מהופעתה בתפקיד גברת ג'ין ורבויס בסדרה הקומית "רגל אחת בקבר" (1990–2000). מנטל שיחקה בתפקידים רבים בטלוויזיה הבריטית מאז שנות השישים של המאה העשרים, בהם בסדרה "הדוכסית מרחוב דיוק", בתוכנית לילדים "The Wild House", בסיטקום "Chalk", בסדרה "חדר מיון", בסדרה המשטרתית "The Bill", בסדרות הרפואיות "רופאים" ו"הולבי סיטי" ובסדרה הבלשית "ג'ונתן קריק". עוד גילמה את קוויני בסדרה "ג'אם וג'רוזלם" (2006–2009). על במת התיאטרון שיחקה מנטל בהפקות כמו "גבירתי הנאווה", "Keep It in the Family", "השחף" ו"המלט". היא הופיעה בסיור הופעות בבריטניה במחזה "בילי בדאי" בתפקיד פלורנס בות'רויד, ושיחקה במחזה "The Voysey Inheritance" בתיאטרון המלכותי הלאומי. ב-1979 זכתה בפרס אוליבייה לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה על תפקידה במחזה "מותו של סוכן". היא השתתפה גם בתוכניות רדיו ברדיו 3 ורדיו 4 של ה-BBC וכן בערוץ BBC World Service. ב-1983 שיחקה מנטל בתפקיד גברת שיימן בסרטה של ברברה סטרייסנד "ינטל". ב-2011 השתתפה באופרת הסבון "קורוניישן סטריט" בדמות אימו של קולין פישוויק. מנטל נפטרה באוגוסט 2023 בגיל 97. דורין מנטל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Webber, Richard (2006). The Complete One Foot in the Grave. London: Orion. p. 48; ISBN 0-7528-7357-1. How we made One Foot in the Grave, Interviews by Andrew Dickson, 25 August 2015 "The Laurence Olivier Awards: Full List of Winners, 1976-2008" (PDF). The Society of London Theatre. 2008. נבדק ב-28 ביולי 2014. {{cite web}}: (עזרה) Kilkelly, Daniel (27 באוקטובר 2010). "'One Foot in the Grave' star joins Corrie". Digital Spy. נבדק ב-28 ביולי 2014. {{cite web}}: (עזרה) Lynch, Niamh (9 באוגוסט 2023). "Doreen Mantle: One Foot In The Grave actress dies aged 97". Sky News. נבדק ב-9 באוגוסט 2023. {{cite news}}: (עזרה)
נג'ווא כרם

נג'ווא כרם (בערבית: نجوى كرم, הגייה בערבית לבנונית: ˈnaʒwa ˈkaɾam, נולדה ב-26 בפברואר 1966) היא זמרת-יוצרת לבנונית פופולרית. נולדה בנפת זחלה באל-בקאע, למשפחה מרונית. עבדה כמורה לפני שהחלה בקריירת השירה שלה, בשנות ה-80 של המאה העשרים. בשנת 1985 השתתפה בתוכנית "לילות לבנון", וזכתה במדליית זהב. בשנת 1989 הוציאה את אלבומה הראשון, "יא חבאייב". ב-1992 הוציאה את אלבומה השני "שמס אלע'ינייה", בשנים שלאחר מכן הוציאה אלבומים בקצב של אלבום בשנה. ידועה בשל הקול ההררי (ג'בלי) שלה. שרה בערבית לבנונית, דבר המייחד אותה משאר האמנים הלבנונים אשר שרים גם בערבית מפרצית ובערבית מצרית. התפרסמה בשירת מואל לסוגיו, לצד שירים לאומיים, ובמיוחד השיר ליש מע'רב, אשר הביע ביקורת כלפי ערבים אשר עזבו את מולדתם אל המערב. שיר זה ושירים נוספים שלה עמדו במוקדן של סערות תקשורתיות בלבנון. כרם העניקה מלגות עבור סטודנטים מעוטי יכולת כלכלית מן העיר זחלה, ואשר לומדים בבית הספר בו למדה כרם בעצמה (מדרסת יסוע אלמלכ). עיריית זחלה קראה רחוב על שמה של כרם. כרם השתתפה כשופטת בתוכנית "Arabs Got Talent" בחמש העונות ששודרו עד כה (2011–2017). בשנת 2000, לאחר שהוציאה את האלבום "עיון אלבי" נישאה כרם לבן-זוגה, איש הקייטרינג יוסף חרב. נישואין אלה גרמו לסערה מקצועית ומשפחתית, בשל התנגדות משפחתה של כרם. בני הזוג התגרשו לאחר שנתיים. בשנת 2016 הוציאה את השירים "יחרב ביתק" ו"דני יה דנה". בשנת 2015 בסוף חודש מרץ יצאה נג'ווא עם שיר לאומי לבנוני חדש בשם "כלמת חק" (דבר אמת). היא פרסמה אותו דרך הערוץ הרשמי שלה ביוטיוב ובעמוד שלה בפייסבוק. את המילים הקשות שמביעות את כאב האזרח הלבנוני שסובל מכובשיו כתב המשורר נזאר פרנסיס, ובאמצעותן הוא מותח ביקורת על האויב, כשהוא מרים קול זעקה שמפציר: "מספיק!". בשנת 2015 הוציאה שיר ששמו נשיקה לפני השינה. כאשר נתבקשה להרכיב ממספר אישים את "הגבר האידיאלי והמושלם עבורה", היא נקבה בשמות הגברים הבאים ונימקה את הסיבה לגבי כל אחד מהם: "היטלר, בשל כישורי הרטוריקה ויכולת השכנוע שלו, ריצ'רד גיר הודות לקסם האישי שלו, אל פאצ'ינו בשל חוכמת הרחוב שלו, שייקספיר או ויקטור הוגו בגלל הרומנטיקה שלהם ולבסוף אריסטוטלס אונאסיס הודות להונו הכספי". עם זאת, לאחר מחיאות הכפיים, נזכרה נג'ווא באישיות נוספת שתרצה להוסיף לרשימה – אלברט איינשטיין, "בשל ה-IQ הגבוה שלו". 1989: יא חבאייב 1992: שמס אלע'ינייה 1993: אנא מעכן 1994: נע'מת חב 1995: מא בסמחלכ 1996: ח'טי חלו 1997: מא חדא לחדא 1998: מע'רומה 1999: רוח רוחי 2000: עיון אלבי 2001: נדמאנה 2002: תהמוני 2003: סחרני 2004: שו מע'ירו 2005: כיביר אלחב 2007: הידא חכי 2008: עם במזח מעכ 2009: ח'ליני שופכ 2011: האל-לילה..מא פי נום מדיה וקבצים בנושא נג'ווא כרם בוויקישיתוף נג'ווא כרם, ברשת החברתית פייסבוק נג'ווא כרם, ברשת החברתית אקס (טוויטר) נג'ווא כרם, ברשת החברתית אינסטגרם נג'ווא כרם, ברשת החברתית טיקטוק נג'ווא כרם, סרטונים בערוץ היוטיוב נג'ווא כרם, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) נג'ווא כרם, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) נג'ווא כרם, באתר ספוטיפיי נג'ווא כרם, באתר MusicBrainz (באנגלית) נג'ווא כרם, באתר Yandex.Music (ברוסית) נג'ווא כרם, באתר Discogs (באנגלית) נג'ווא כרם, באתר Songkick (באנגלית) נג'ווא כרם, באתר Genius אתר האינטרנט הרשמי של כרם "נג'ווא כרם" הוא שם הרחוב הגדול ביותר בזחלה, פי אל-פן, כתבה מ-29 בנובמבר 2011 (בערבית) (הקישור אינו פעיל, 4 במאי 2019) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ובנושא לבנון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בשנה הבאה

בשנה הבאה הוא שיר עברי, שכתב אהוד מנור והלחינה נורית הירש. השיר בוצע לראשונה בראשית שנת 1970 על ידי הצמד אילן ואילנית והיה ללהיט. השיר נכתב על ידי אהוד מנור לזכרו של אחיו הצעיר, יהודה וינר, שנהרג במלחמת ההתשה בשנת 1968 (לזכרו כתב קודם לכן את השיר "אחי הצעיר יהודה"). השיר מתאר את כמיהתו של מנור לבלות זמן נוסף עם אחיו המנוח, בדומה לשיר Sunny, שכתב בובי הב בשנת 1963 בעקבות הירצחו של אחיו הגדול הרולד. אהוד מנור מסר את השיר לנורית הירש על מנת שתלחינו, לפי בקשתו של שלמה צח, אמרגנה של אילנית. הירש הלחינה את השיר עם לחן אלגי ועגום, במקצב 6/8. צח סבר שהשיר איננו מתאים לאילנית בנקודה בה נמצאה הקריירה שלה, וביקש מהירש ומנור ליצור גרסה שמחה ומלאת תקווה. הירש שינתה את הלחן בהתאם, והחליפה את מקצב השיר ל-4/4. במקביל, ערך מנור שינויים במילות השיר. במקור, סיים מנור את השיר במילים: ”אנפה לבנה תפרוש באור כנפיים, והשמש תשקע בתוכן”; תיאור המציאות הנשקפת ממרפסת ביתו, הפונה מכתף הכרמל אל המערב. לבקשתה של הירש, בחר מנור בניסוח החליפי והאופטימי, ”השמש תזרח בתוכן”. את השיר ביצעו לראשונה הצמד אילן ואילנית והוא זכה להצלחה רבה. במשך השנים בוצעו לשיר גרסאות כיסוי רבות, בהן של עוזי חיטמן, גלי עטרי. כמו כן בוצעו גרסאות כיסוי של השיר בשפות אחרות, כגון צרפתית (על ידי ריקה זראי), באנגלית (על ידי שרי צוריאל בתור קיפי בן קיפוד) ויפנית (על ידי הצמד חדוה ודוד). לשיר שלושה בתים בני ארבע שורות כל אחד, בחריזה מסורגת. לאחר כל בית מופיע פזמון חוזר בן שלוש שורות. מידע על היצירה "בשנה הבאה" באתר מיוזיק בריינז "בשנה הבאה" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "בשנה הבאה" באתר שירונט הסיפורים המרתקים מאחורי השירים האהובים גלי זנדר, הסודות מאחורי השירים הישראליים, באתר ynet, 30 במאי 2016 עמי פרידמן, עשור בלעדיו: מאחורי השירים של אהוד מנור, באתר ynet, 12 באפריל 2015 הסיפור מאחורי השיר "בשנה הבאה" מאת אהוד מנור ז"ל "מה הסיפור של השיר" - הסיפורים מאחורי השירים נתי גבאי, כך הפך "בשנה הבאה" משיר געגועים עצוב ללהיט בינלאומי קצבי, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, ספטמבר 2018 הסיפור מאחורי השיר "בשנה הבאה" של אהוד מנור ז"ל, באתר טיולי אתנחתא, ‏2011-10-16 גלי זנדר, הסודות מאחורי השירים הישראלים, באתר ynet, 30 במאי 2016 כך לפי דברי הירש - תיעוד יוצרים ישראלים של מפעל הפיס, ראיון של יואב קוטנר על נורית הירש, סרטון באתר יוטיוב