laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אות משמיים: הסימן הראשון

"אות משמיים: הסימן הראשון" (באנגלית: The First Omen) הוא סרט אימה על-טבעי אמריקאי בבימויו של ארקשה סטיבנסון, ונכתב על ידי סטיבנסון, טים סמית' וקית' תומאס, ותסריט מאת בן ג'ייקובי. הסרט מהווה פריקוול לסרט "אות משמיים" משנת 1976, ועוקבת אישה אמריקאית שנשלחה לעבוד בכנסייה ברומא ומגלה תאוריית קונספירציה אפלה לבריאתו של אנטיכריסט. בסרט מככבים נל טייגר פרי, תאופיק ברהום, סוניה בראגה, ראלף אינסון וביל ניי. הסרט עלה לאקרנים ב-5 באפריל 2024, ובישראל עלה לאקרנים ב-4 באפריל 2024. אישה אמריקאית בשם מרגרט דאינו, נשלחת לעבוד בכנסייה ברומא ומגלה תאוריית קונספירציה אפלה על בריאתו של אנטיכריסט. נל טייגר פרי – מרגרט סוניה בראגה – סילביה ראלף אינסון – הכומר ברנן ביל ניי – לורנס תאופיק ברהום מריה קבלרו ניקול סורייס צ'ארלס דאנס באפריל 2016, הוכרז על פריקוול של "אות משמיים", בן ג'ייקובי כתסריטאי ואנטוניו קמפוס היה במגעים לבימוי. במאי 2022, אולפני המאה ה-20 החלו בפיתוח הסרט, ונמסר כי ארקשה סטיבנסון תביים את הסרט. בשלהי אוגוסט 2022, לוהקה נל טייגר פרי לצוות השחקנים. צילומי הסרט הסתיימו בינואר 2023. הסרט עתיד לעלות לאקרנים ב-5 באפריל 2024, תחת הפצת אולפני המאה ה-20, בישראל הסרט עתיד לעלות לאקרנים ב-4 באפריל 2024. "אות משמיים: הסימן הראשון", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אות משמיים: הסימן הראשון", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אות משמיים: הסימן הראשון", באתר Metacritic (באנגלית) "אות משמיים: הסימן הראשון", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "The First Omen (15)". BBFC. March 13, 2024. Retrieved March 13, 2024. D'Alessandro, Anthony (November 16, 2023). "'The Omen' Prequel 'First Omen' Lands Spring 2024 Release". Deadline Hollywood. Retrieved November 16, 2023. Kit, Borys (April 28, 2016). "'The Omen' Movie Prequel in the Works (Exclusive)". The Hollywood Reporter. Archived from the original on November 8, 2020. Retrieved March 9, 2023. Kroll, Justin (August 31, 2022). "'Servant' Star Nell Tiger Free To Star In 'Omen' Prequel 'First Omen' For 20th Century". Deadline Hollywood. Retrieved August 31, 2022. Hamman, Cody (January 12, 2023). "First Omen: The Omen prequel has been filmed, might get a 2023 release". joblo. Archived from the original on March 9, 2023. Retrieved March 9, 2023.
מבצרי הטבעת מתקופת הוויקינגים

מבצרי הטבעת מתקופת הוויקינגים (בדנית: Vikingetidens Ringborge) הם קבוצה של חמישה אתרים ארכאולוגיים של מבצרי טבעת ויקינגיים במקומות שונים בדנמרק. חמשת המבצרים הוכרזו יחדיו כאתר מורשת עולמית במושב ה-45 של ועדת המורשת העולמית, שהתכנסה בריאד בערב הסעודית בין 10 ל-25 בספטמבר 2023. בהסבר להחלטה על הכרזת אתר המורשת נכתב: חמשת האתרים הארכאולוגיים הללו מהווים מערכת של מבצרים מונומנטליים בצורת טבעת מתקופת הוויקינגים החולקים עיצוב גאומטרי אחיד. המבצרים באגרסבור, פירקט, נונאבגן, טרלבור ובוררין, שנבנו בין השנים 970 ו-980 לערך לספירה, היו ממוקמים אסטרטגית ליד נתיבי יבשה וים חשובים, וכל אחד מהם עשה שימוש בטופוגרפיה הטבעית של הנוף שמסביבם למטרות הגנה. הם הדגמה סמלית לכוחה הריכוזי של שושלת ילין, ועדות לתמורות החברתיות-פוליטיות שעברה הממלכה הדנית בסוף המאה ה-10. — מבצרי הטבעת מתקופת הוויקינגים באתר אונסק"ו Viking-Age Ring Fortresses – UNESCO Viking-Age Ring Fortresses – National Museum of Denmark The Cosmological Axis of Yogyakarta and its Historic Landmarks Brown, Hannah; Goodchild, Helen; Sindbæk, Søren M. (2014). "Making Place for a Viking Fortress. An archaeological and geophysical reassessment of Aggersborg, Denmark". Internet Archaeology. 36 (36). doi:10.11141/ia.36.2.
גורדון שילדנפלד

גורדון שילדנפלד' (בקרואטית: Gordon Šildenfeld; בגרמנית: Gordon Schildenfeld; נולד ב-18 במרץ 1985) הוא כדורגלן עבר קרואטי ממוצא אוסטרי ששיחק בעמדות המגן. גורדון שילדנפלד נולד בשיבניק שביוגוסלביה. הוא עשה את צעדיו הראשונים בכדורגל במועדון שיבניק. בשנת 2007, נקנה על ידי הקבוצה דינמו זאגרב. הוא שיחק במדי הקבוצה במשך כחצי עונה בלבד. היה שחקן הרכב קבוע במשחקי ליגת האלופות וגביע אופ"א. בינואר 2008 נמכר לבשיקטש הטורקית תמורת סכום של 1.7 מיליון יורו. בבשיקטש שיחק למעשה רק עד סוף עונת 2007/08. לאחר מכן הושאל לדיסבורג הגרמנית ושנה אחרי זה – לשטורם גראץ האוסטרית. ביוני 2010 חתם שלידנפלד עם גראץ על חוזה לשלוש שנים. בתום עונת 2010/11 מכרה גראץ את כרטיס השחקן של שלידנפלד לאיינטרכט פרנקפורט תמורת 1 מיליון יורו. שלידנפלד שיחק בשורות פרנקפורט עונה אחת, במהלכה היה אחד משחקני המפתח של הקבוצה ועזר לה לעלות חזרה לבונדסליגה הראשונה. לאחר עונה אחת בפרנקפורט – נמכר שלידנפלד לדינמו מוסקבה הרוסית תמורת 2 מיליון יורו. ב-19 בנובמבר 2009 שיחק שילדנפלד את משחקו הראשון בנבחרת הקרואטית – הוא נכנס כמחליף בדקה 59 במשחק ידידות מול נבחרת ליכטנשטיין. הוא זומן לסגל הנבחרת ליורו 2012, לקח חלק בכל שלושת משחקי הקבוצה בטורניר. שילדנפלד נסע עם הנבחרת למונדיאל 2014, אך לא שותף באף אחד ממשחקיה בתחרות. ב 28 במרץ 2015 במשחק נגד נורווגיה במסגרת מוקדמות יורו 2016 כבש שילדנפלד את שערו היחיד במדי הנבחרת. הוא השתתף גם ביורו 2016 עצמו, אך נטל חלק בשני משחקים בלבד – בשניהם נכנס כמחליף בדקה 90. לאחר יורו 2016 לא זומן יותר לסגל הנבחרת. אליפות ליגת העל הקרואטית: 2007/08, 2015/16 הגביע הקרואטי: 2008, 2016 הגביע היווני: 2013/14 אליפות הבונדסליגה האוסטרית: 2010/11 הגביע האוסטרי : 2010 מדיה וקבצים בנושא גורדון שילדנפלד בוויקישיתוף גורדון שילדנפלד, באתר Transfermarkt גורדון שילדנפלד, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) גורדון שילדנפלד, באתר Soccerway גורדון שילדנפלד, באתר WorldFootball.net גורדון שילדנפלד, באתר National Football Teams גורדון שילדנפלד, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
מקסים סראף

מקסים סראף (ברוסית: Максим Сарраф ; נולד ב-15 במרץ 2005 במוסקבה שברוסיה) הוא כדורגלן סורי-רוסי המשחק בעמדת השוער במחלקת הנוער של צסק"א מוסקבה ובנבחרת סוריה. סראף משחק במחלקת הנוער של צסק"א מוסקבה. סראף נכלל בסגל נבחרת סוריה לטורניר גביע אסיה 2023, על-אף שלא ערך הופעות במדי הנבחרת עד למועד הזימון. מקסים סראף, באתר Transfermarkt מקסים סראף, באתר Soccerway מקסים סראף, באתר WorldFootball.net מקסים סראף, באתר FootballDatabase.eu מקסים סראף, באתר ESPN قائمة نسور قاسيون لنهائيات كأس آسيا - قطر 2023 בחשבון האינסטגרם הרשמי של התאחדות הכדורגל הסורית, 31 בדצמבר 2023 (בערבית)
כביש הפינגווינים

כביש הפינגווינים (ביפנית: ペンギン・ハイウェイ) הוא רומן יפני משנת 2010 שנכתב על ידי הסופר היפני טומיהיקו מורימי. יצא לאור במקור בשנת 2010. הספר משלב אלמנטים מהז'אנרים מדע בדיוני, מסתורין ופנטזיה. הצלחת הספר הובילה ליצירת עיבוד קולנועי בבימויו של הירויאסו אישידה וליצירה של סדרת מאנגה המבוססת על עלילת הספר. העלילה מתרחשת בעיירה יפנית רגילה לכאורה ומתמקדת בילד סקרן בן 10 בשם אויאמה שמגלה שפינגווינים מתחילים להופיע בעיירה באופן מסתורי, לכאורה משום מקום. אויאמה הסקרן אשר נחוש לפענח את התעלומה מחליט לצאת ולגלות מהיכן הם מגיעים. אויאמה מגלה בהמשך שישנו קשר בין הפינגווינים לאישה מסתורית שעובדת במרפאת שיניים מקומית. אויאמה - ילד סקרן וחכם בן 10. אויאמה יוצא לחקור היטב מדוע פינגווינים מסתוריים החלו להופיע בעיירה שלו. ליידי - אישה מסתורית שעובדת במרפאת השיניים המקומית. היא מחליטה לסייע לאויאמה להשתפר בשחמט. היא הופכת בהמשך למושא אהבתו של אויאמה ולדמות מרכזית שתסייע לו להבין את האירועים הבלתי מוסברים המתחוללים בעיירה שלו. אוצ'ידה - חברו הביישן של אויאמה אשר מצטרף אליו במסע שלו לחשוף את האמת מאחורי ההתרחשויות המוזרות בעיירה. האמאמוטו - בת כיתתו של אויאמה. האמאמוטו היא ילדה חכמה במיוחד שמאוהבת באויאמה ומקנאה בליידי. מחליטה בהמשך לשתף עימו פעולה. סוזוקי - חבר לכיתה של אויאמה. סוזוקי הוא הבריון של הכיתה. הוא מאוהב בהאמאמוטו. אביו של אויאמה - מרבה לקחת חלק בנסיעות עסקים מחוץ ליפן. אביה של האמאמוטו - חוקר מטאורולוגיה. בשנת 2018 סטודיו קולורידו הפיקו את העיבוד הקולנועי לספר אשר בוים על ידי הירויאסו אישידה. הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי "פנטזיה" במונטריאול ב-29 ביולי 2018. הסרט יצא לראשונה לאקרנים ביפן ב-17 באוגוסט 2018. ב-6 באוגוסט 2019 יצאו לשווקים מהדורות ה-DVD וה-Blu-ray של הסרט. עיבוד המאנגה לרומן, אשר מכיל איורים מאת קייטו יאנו, פורסם במקור במגזין "Monthly Comic Alive" מ-27 במרץ 2018 עד 27 בפברואר 2019. המאנגה פורסמה בשלושה כרכים. אתר האינטרנט הרשמי של כביש הפינגווינים (ביפנית) הקדימון של הסרט, סרטון באתר יוטיוב Pineda, Rafael Antonio (26 ביולי 2018). "Penguin Highway Film Wins Satoshi Kon Award at Fantasia Int'l Film Festival". Anime News Network. נבדק ב-14 בנובמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Hikaru Utada Performs Penguin Highway Anime Film's Theme Song". Anime News Network. 14 בנובמבר 2018. נבדק ב-30 ביוני 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Anime Feature 'Penguin Highway' Comes to Blu-Ray, DVD & Digital August 6". Anime News Network. 20 במאי 2019. נבדק ב-2 בדצמבר 2020. {{cite web}}: (עזרה) "Komikku Araibu 2018-nen 5-gatsu-gō" コミックアライブ 2018年5月号 [Comic Alive May 2018 Issue]. Monthly Comic Alive (ביפנית). Media Factory. נבדק ב-14 בנובמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Penguin Highway 01" [ペンギン・ハイウェイ 01] (ביפנית). Monthly Comic Alive. נבדק ב-14 בנובמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה)
חסן ביטמז

חסן ביטמז (בטורקית: Hasan Bitmez;‏ 15 בדצמבר 1969 - 14 בדצמבר 2023) היה פוליטיקאי טורקי חבר האספה הלאומית הגדולה של טורקיה ממפלגת "סעדת". חסן ביטמז נולד בעיירה אלוקרה ב-15 בדצמבר 1969. הוא למד בבית ספר הדתי אימאם הטיפ (Imam Hatip) אשר באיסטנבול, ולמד באוניברסיטת אל-אזהר (אנ') שבמצרים. ביטמז היה חבר במפלגת "סַעַדָּת", מפלגת אופוזיציה איסלאמיסטית קטנה, התומכת בכמאל קיליצ'דראולו, יריבו של נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן. ב-12 בדצמבר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל נשא נאום אנטי-ישראלי מעל בימת הפרלמנט הטורקי, בו תקף את ארדואן על המשך היחסים עם ישראל. אל דוכן הנואמים הוא עלה עם שלט שעליו נכתב "ישראל רוצחת – מפלגת הצדק והפיתוח משתפת פעולה". בנאום הוא איים כי "ישראל תסבול מזעם אללה". מיד לאחר מכן התמוטט וראשו נחבט ברצפה. הוא מת בבית החולים העירוני אנקרה-בילקנט יומיים לאחר מכן, יום לפני יום הולדתו ה-54. בזמן שהתמוטט, חברי הפרלמנט של מפלגת הצדק והפיתוח קראו "זהו זעמו של אללה". ביטמז נקבר בבית הקברות "מרקזפנדי" אשר באיסטנבול. לאחר מותו התפרקה ברית "סַעַדָּת וגֶּלְגֵּ'ק", כיוון שלא הצליחה לשמור על מכסת 20 הנציגים לאיחוד. חסן ביטמז הוא חבר הפרלמנט הרביעי בהיסטוריה של טורקיה שמת במהלך או אחרי אירוע שהתרחש באספה הלאומית. הוא היה נשוי ואב לילדה אחד. מטורקית: Saadet ve Gelecek İttifakı; "ברית האושר והעתיד" Hüseyin Davutoğlu, Hasan Bitmez’in yarın doğum günü olduğu ortaya çıktı!, ‏14 בדצמבר 2023 (בטורקית) רויטרס, טורקיה: מת חבר הפרלמנט שתקף את ישראל - והתמוטט בסיום הנאום, באתר ynet, 14 בדצמבר 2023 ynet, טורקיה: חבר פרלמנט תקף את ישראל - והתמוטט בירידה מהדוכן, באתר ynet, 12 בדצמבר 2023 "Turkish MP dies after suffering heart attack in parliament". Reuters. 14 בדצמבר 2023. נבדק ב-14 בדצמבר 2023. {{cite news}}: (עזרה) "Bayılan Saadet Partili Bitmez'e 'Allah'ın gazabı' diyen AKP'li kimdi?". Artı Gerçek (בטורקית). 2023-12-14. נבדק ב-2024-05-06. "AK Parti'den bayılıp düşen Bitmez'e: 'Allah'ın gazabı böyle olur işte! Allah'ın gazabı böyle!'". www.gazeteduvar.com.tr. נבדק ב-2024-05-06. "Saadet Partisi Kocaeli Milletvekili Hasan Bitmez İstanbul'da son yolculuğuna uğurlandı" (בטורקית). 2023-12-15. נבדק ב-2023-12-16. "Hasan Bitmez'in ölümüyle Saadet-Gelecek grubu düştü". Milliyet (בטורקית). 2023-12-15. נבדק ב-2023-12-15. "Hasan Bitmez'in vefatı: TBMM çatısı altındaki dördüncü ölüm". Gazete Duvar (בטורקית). 2023-12-14. נבדק ב-2023-12-14.
רב-רגל שחור

רב-רגל שחור (שם מדעי: Archispirostreptus syriacus) הוא מין של רב-רגל בצבע שחור או חום כהה, נפוץ בארץ ישראל באזורי הרים וגבעות. הוא הגדול מבין רבי-הרגליים בארץ, ואף שייך לאותו סוג של הרב-רגל האפריקאי הענק (Archispirostreptus gigas) שהוא אחד ממיני רבי-הרגליים הגדולים בעולם. הרב-רגל השחור פעיל בעיקר בלילה, ומתגורר מתחת לאבנים ובמקומות לחים אחרים, אולם מין זה הוא ייחודי בכך שאפשר למצאו גם באזורים יבשים ומדבריים למחצה כמו בקעת הירדן וספר המדבר. באזורים עירוניים ניתן למצוא את הרב-רגל על קירות ובחצר. בעת מנוחה וסכנה נוהג רב הרגל לגלגל את גופו לצורת ספירלה המזכירה קונכיית שבלול. בעת פגיעה בגופו הוא מפריש חומר רעיל, בעל ריח דוחה, המכיל בתוכו חומצה ציאנית. תזונתו היא מן הצומח, בעיקר רקב צמחי. אורך חייו בטבע הוא כ-9-11 שנים. רבי רגליים דומים במבנה רגליהם לשל הנדלים. רב רגל שחור ניזון מן הצומח, וגם מרקבובית (חומרי מזון זעירים שנמצאים בקרקע) ואדמה. עונת החיזור חלה בתחילת הקיץ, ולאחר הליכה בשניים בעשרות ידיים-רגליים, מעביר הזכר מקדמת גופו אל הנקבה גוש זרע קטן. כשמגיעה שעתה של הנקבה להטיל, היא מתכנסת לתוך נקיק שבסלע או בגומה שחפרה בקרקע. ושם היא מטילה עשרות ביצים זעירות. מתוכן יבקעו רבי רגל זעירים הדומים מאוד לבוגרים, אלא שגופם עשוי מספר מועט יותר של פרקים ורגליים. עם גידולם הולכים ומתרבים פרקי הגוף, ואיתם גם מספר הרגליים. רב-רגל שחור בתנועה רב-רגל שחור מגולגל ספירלה המזכירה קונכיית שבלול לצורך הגנה מדיה וקבצים בנושא רב-רגל שחור בוויקישיתוף רב-רגל שחור, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) רב-רגל שחור, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פרוקי-רגליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרא (סרט, 1999)

פרא הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1999 בכתיבה ובימוי של יורם גל, עם עומר ברנע בתפקיד הראשי. הסרט הופק על ידי יורם גל ואשתו נילי דותן בסיוע קרן הקולנוע הישראלי והקרן לעידוד הסרט הישראלי. "פרא" מכר 724 כרטיסים בלבד. דור (עומר ברנע) הוא נער בן 17 המכונה "פרא" שזה עתה סיים תיכון ומתכונן להתגייס לצה"ל ולשרת בסיירת. הוריו התגרשו ומגיל שנתיים הוא גדל אצל סבתו (אריקה קנולר). הוא מאוהב ברננית (עדי עזרוני) שלומדת אתו באותה כיתה אך מתבייש לגלות לה. הוא עדיין בתול ומספק את צרכיו המינים באוננות והזיות מיניות בלתי פוסקות. לבסוף הוא מחליט לשים קץ לבתוליות שלו, הוא נפרד מסבתו ונוסע לתל אביב. בבית קפה הוא מנסה להתחיל עם בחורה (אפרת כהן) אך בעלה מופיע לפתע. הוא מסתובב ברחובות ונפגש עם זונה (גילה גולדשטיין) שמנסה לפתות אותו אבל זה לא מצליח. הוא נמלט ממנה למונית והנהג (ניר מנקי) מסיע אותו לבקשות לחוף תל ברוך ומסביר לו על סוגי הזונות. פרא נתקל שם בקוקסינל (רינן חיים), בורח משם ונרדם לבסוף על החוף. הוא מתעורר בעזרתו של "הרב דנינו" (אייל רוזלס), עבריין שחזר בתשובה ומנסה להשפיע על פרא לחזור בתשובה. הוא מכוון את פרא לחבר שלו המכונה "הזאב" (דור פלס) שגר עם אשתו ג'ורג'ינה (לני שחף). "הזאב" הוא ביסקסואל חסר ילדים והוא מתאהב בפרא ומציע לאמצו. בינתיים מאבד פרא את בתוליו לג'ורג'ינה, עוזב אותם ונוסע לאילת. שם הוא פוגש בטלילה (בהט קלצ'י), פרופסורית בת 40 ומבלה אתה שבוע בסקס בלתי פוסק. פרא מתחיל לעבוד בבניין אך מפוטר לאחר שהכה את הקבלן (נתן כוגן) שרימה אותו במשכורת. הוא ממשיך בעבודה בשטחים אבל גם כאן הוא מתעמת עם המעסיק שלו (ארז גוטליב). הוא חוזר לדירתה של טלילה בתל אביב שמזמינה את עורך הדין שלה, מיכאל לביא (גבי שושן), שעורך חוזה לשתף את פרא ברכושה אך פרא מסרב לחתום, בורח משם ומתגייס. בלשכת גיוס הוא פוגש את "הנסיכה" שלו והם מודים אחד בפני השנייה כי תמיד שאפו להתקרב זה לזו, אך התביישו. לאחר שבעה חדשים הוא עוזב את "הנסיכה" ומועבר ללבנון. "פרא", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "פרא", באתר ספר הקולנוע הישראלי "פרא", באתר אידיבי "פרא", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
יוסי קקון

יוסף חיים (יוסי) קקון (נולד ב־18 בנובמבר 1984) הוא ראש עיריית צפת. בעבר כיהן בתפקיד מנכ"ל מועצת רכסים. קקון נולד במגדל העמק לאברהם ורינה קקון. אביו היה מחנך, רב בית כנסת וחבר מועצת העיר בעבר, ואמו הייתה מורה לאמנות, אפייה וכלכלת בית, ואם בית בפנימייה. הוא גדל במגדל העמק ולמד במוסדות מגדל אור של הרב יצחק דוד גרוסמן ובישיבת פורת יוסף. בשנת 2006 התגייס לצה"ל, ושרת כרל"ש בפיקוד צפון. ב-2006 הקים בצפת את תנועת הנוער "ילדי אריאל" ע"ש אריאל יוחאי חדד, והיה אחראי ומנהל קבוצת "מחוברים לחיים" באזור הצפון והעמקים. העמותה הקימה והפעילה מועדונית לנוער. בשנת 2008 הוענק לו אות "יקיר העיר צפת" מראש העיר ישי מימון על פעילות רווחה לנוער וילדים בעיר. קקון הוא בעל תואר ראשון בחינוך וחברה, עם התמחות בטיפול בנוער בסיכון, ותואר שני M.A במנהל עסקים וניהול, עם התמחות בניהול מערכות חינוך, שניהם מטעם הקריה האקדמית אונו. בנוסף, עבר הכשרה בהנחיית הורים. שימש כסמנכ"ל ואחראי בינוי ופיתוח במוסדות מגדל אור של הרב גרוסמן במגדל העמק, וכמנהל קשרי קהילה של קופת חולים כללית בעיר. כמו כן, קקון הוסמך כחובש וכנהג אמבולנס במד"א. בין השנים 2010–2020 כיהן כראש סניף גלבוע של איחוד הצלה. קקון שימש כמנכ"ל מועצה מקומית רכסים עד שהתפטר באוגוסט 2023 לטובת חזרתו לצפת והתמודדותו לראשות העיר מטעם מפלגת ש"ס ובתמיכת דגל התורה ואגודת ישראל. הבחירות נדחו מאוקטובר 2023 לפברואר 2024 בשל מלחמת חרבות ברזל. קקון זכה ב-52% מהקולות וגבר על ראש העיר המכהן שוקי אוחנה. נשוי למוריה, ילידת צפת, ולהם ארבעה ילדים. אילנה שטוטלנד, ‏"לא עושה כרצוני": ראש עיריית צפת הנבחר מנסה להרגיע את התושבים החוששים מהדתה, באתר מעריב אונליין, 29 בפברואר 2024 בנימין ברגר, ‏סופי ורשמי: יוסי קקון הציג את מועמדותו לראשות העיר צפת, באתר JDN‏, 6 בספטמבר 2023 איחוד חרדי ראשון: שיחת העדכון של ש"ס לרה"ע צפת, באתר קול חי חזקי שטרן, ‏הסיעות הגדולות והחרדיות בצפת הכריעו: תומכים בקקון לראשות העיר, באתר כיכר השבת, 27 בספטמבר 2023 מתי טוכפלד, עידן אבני, מהפך: יוסי קקון הדיח את ראש העיר המכהן - צפת תהפוך לעיר החרדית השמינית בישראל, באתר ישראל היום, 28 בפברואר 2024
התיאטרון הארצי לילדים ולנוער

התיאטרון הארצי לילדים ולנוער הוא תיאטרון רפרטוארי ישראלי שייסד סמי לוי בשנת 1985 ומאז הוא עומד בראשו. המנהלת האומנותית היא השחקנית הדס קלדרון. נשיאת הכבוד של התיאטרון היא השחקנית וכלת פרס ישראל ליא קניג. התיאטרון הוכר בשנת 2011 כתיאטרון רפרטוארי ומאז נתמך על ידי המדינה. משכנו נמצא ברחוב ארלוזורוב בתל אביב. זוכה פרסי הבמה לילדים ונוער במסגרת האסיטז' הישראלי. לוי בעל ניסיון אומנותי וניהולי בתחום התרבות בישראל. לאחר שירות בצה"ל כקצין חינוך וראש ענף תרבות שפיקד על הלהקות הצבאיות, הקים את א.ל.ה. - עמותה לתיאטראות ולאמנויות הבמה לילדים ולנוער ועמד בראשה כ-14 שנים וניהל את להקת "התנועטרון" והלהקה של עידו תדמור. בשנת 1985 ייסד את התיאטרון הארצי המתמקד בהפקות מקור לקהל צעיר משאר התיאטראות בישראל במטרה לקדם סובלנות, הקשבה ואמפתיה. בתיאטרון מועסקים כ-500 עובדים בהם שחקנים ומתקיים שיתוף פעולה עם משרד החינוך ובפרט תוכנית סל תרבות ארצי המקרבת את תלמידי בית הספר להצגות ומופעים אומנותיים. כמו כן, בשל קרבתו של לוי לצה"ל, מתקיים שיתוף פעולה הדוק עם צה"ל לפעילויות חינוכיות ותרבות יום א'. התיאטרון נהנה מתמיכה כלכלית של משרד התרבות והספורט ועיריית תל אביב-יפו. בשנת 2023 זכה סמי לוי בפרס מפעל חיים בפרס הבמה לילדים ונוער מאת עמותת אסיטז' ישראל על פעילותו בהקמת התיאטרון וניהולו השוטף. הצגות התיאטרון מתמקדות בערכי ארץ ישראל, הקניית ערכים חברתיים ותרומה לקהילה. במסגרת זו, מופקים אירועי לטובת הגעת חסידי אומות העולם, ערבי הוקרה לשורדי השואה בשיתוף חניכי תנועות הנוער ועוד. התיאטרון מפיק ומציג הצגות המשלבות מחזות מקוריים ומחזות מתורגמים שחלקם נמכרים ומוצגים בתיאטראות אחרים. בשנת 2020, במהלך הקורונה בישראל, העלתה המנהלת האומנותית קלדרון שני מחזות מקוריים, המחזמר לילדים "הכל זהב" ובו שירי להקת התרנגולים. וההצגה "גרטה" בהשראת פעילת איכות הסביבה גרטה טונברי. בשנת 2022, הוצג מופע היחיד "לא מתחתנת" בכיכובה של טלי אורן שכתב אורן יעקובי וביים יותם קושניר. בהמשך אותה השנה, עלה מחזמר מקורי המבוסס על הסרט הלהקה בהפקת התיאטרון בבימויו של צדי צרפתי, תרגום של אורן יעקובי ובכיכובם של דב נבון, תום גרציאני, נופר סלמאן, ונוי הלפרין. התיאטרון העלה עיבוד להצגות הילדים חנה'לה ושמלת השבת ואורה הכפולה. בשנת 2023 עלו ההפקה המחודשת למחזמר סאלח שבתי בכיכוב איציק כהן ומופע היחיד "מילה טובה" של דב נבון. בסוף אותה השנה הועלה מחזמר המבוסס על הסרט סוף העולם שמאלה כמחזמר תיאטרלי בשיתוף עם תיאטרון חיפה. הצגה שזכתה לפרסום היא "הילד עם הנקודות" המציגה את סיפורו של ילד המתמודד עם קשיים חברתיים בעקבות מחלת עור נדירה. הפקה זו עלתה בשיתוף עם תיאטרון גושן. אתר האינטרנט הרשמי של התיאטרון הארצי לילדים ולנוער התיאטרון הארצי לילדים ולנוער, ברשת החברתית פייסבוק התיאטרון הארצי לילדים ולנוער, ברשת החברתית אינסטגרם התיאטרון הארצי לילדים ולנוער, סרטונים בערוץ היוטיוב הצגות התיאטרון באתר "הבמה" פרסום בדף הפייסבוק של אסיטז' ישראל. מאיה נחום שחל, התרנגולים לאפרוחים: מחזה חדש משירי התרנגולים, באתר כלכליסט, 10 במרץ 2020 מאיה בניטה, פרסונה נון גרטה: הנוער הישראלי שנלחם למען האקלים מחפש איידול חדש במקום גרטה, באתר ynet, 10 בנובמבר 2023 יונתן ריגר, ‏"הילד עם הנקודות" מדבר על חייו בצל התסמונת הנדירה, באתר ‏מאקו‏, 26 במאי 2023
אורי הר-לב

אוּרי הר-לב (נולד ב-12 בספטמבר 1989) הוא מדבב, שחקן ודוגמן ישראלי. הוא התחיל את קריירת הדיבוב בגיל 12 (2001). הדמות שהכי מזוהה איתו היא גוהאן צ'אן מדרגון בול אותה החל לדבב ב-2004. הר-לב התחיל את דרכו כמדבב בגיל 12. לאור הערצתו לאומנות המשחק, אמו הפגישה אותו עם אחת העובדות באולפני נ.ל.ס שחשבה שתחום זה יוכל להתאים לו. תפקידו המרכזי הראשון של הר-לב היה הדמות הראשית שין שרינקלס מהסדרה אמא התכווצתי, מאז הר-לב פנה למספר אודישנים של פרסומות ודיבוב בהם נדרש לגלם דמויות ילדים ולעבור קורס. הוא לא סיים את הקורס לאחר שנבחר לדבב את הדמות - ג'והן צ'אן. החל מכיתה ו' ועד גיוסו לצבא גילם מספר רב של תפקידים (ראו למטה). לאחר שירותו הצבאי הר לב עבר להתמקד יותר במשחק מול מצלמה ובפרסומות בתחום האופנה והספורט. עם חזרת הסדרה דרגון בול תחת הכותרת "דרגון בול סופר" שב הר-לב חזר לגלם את דמותו של סון גוהאן (המבוגר). 2023: ההרפתקאות המטורללות של ג'יימס ומקס - טוסטי 2020: ג'ולי והפאנטומים - רג'י 2018: הרפתקאות הסוכן הנרי - ג'ספר דאנלאפ (פרק 1) 2018: לאו דה וינצ'י - שודדי האוצר - לורנזן 2018: חבורת הלג'נדריז - קלו 2018: ספיידרמן - ג'ון גיימסון, הרמן שולץ, ודמויות שונות 2018: דרגון בול סופר - גוהן (המבוגר) 2006: גלקטיק פוטבול - ט'ארן 2005: ראיגאנדר - אקירה אקבונו 2005: שאמן קינג - לייסרג 2004: דרגון בול Z - סון גוהן (הצעיר והמתבגר) 2003: דיג'ימון פרונטייר - טאקויה 2003: ההרפתקאות החדשות של פינוקיו - לאמפוויק 2003: ליגת הצדק - מורדרד 2002: דיג'ימון טיימרס - קאזו 2002: הצב הגיבור - קצ'י 2002: מדבוט - קוג'י קאראקוצ'י 2002: בנות הפאוור פאף - פרופסור 2001: אמא התכווצתי - שין שרינקס 2012: נשואים פלוס 2011: השנים הכי יפות אורי הר-לב, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אורי הר-לב, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) משה אבוטבול, הקול מאחורי הדרגון בול: אורי הר-לב חוזר בגדול, באתר פרוגי, 4 באוגוסט 2016 ראיון עם אורי הר לב! המדבב של גוהן!, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 22:58) אורי הר לב, באתר www.ishim.co.il ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אום אל-בואקי

אום אל-בואקי (בערבית: أم البواقي) היא עיר המשמשת כבירת מחוז אום אל-בואקי בצפון־מזרח אלג'יריה. נכון לשנת 2008 מתוגררים בה מעל 80,000 תושבים. העיר ממוקמת בגובה ממוצע של 902 מטרים מעל פני הים. היא נמצאת כ־65 קילומטרים מדרום־מזרח לקונסטנטין, כ־104 קילומטרים מהגבול עם תוניסיה, כ־113 קילומטרים מדרום לים התיכון וכ־370 קילומטרים מדרום־מזרח לבירה אלג'יר. ממזרח לעיר נמצא נמל תעופה צבאי על שם העיר (אנ'). נמל זה משמש את חיל האוויר האלג'יראי והוא הגדול ביותר מסוגו באפריקה ובעולם הערבי. בנוסף, באזור העיר עוברים כבישים המקשרים אותה לכל רחבי המדינה. מדיה וקבצים בנושא אום אל-בואקי בוויקישיתוף إحصاء سكان أم البواقي (אורכב 23.07.2018 בארכיון Wayback Machine) ערך זה הוא קצרמר בנושא אלג'יריה ובנושא יישובים בצפון אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוזף פראונהופר

יוזף פון פְרַאוּנהוֹפֶר (בגרמנית: Joseph von Fraunhofer‏; 6 במרץ 1787 – 7 ביוני 1826) היה פיזיקאי ואופטיקאי גרמני. פראונהופר התייתם בגיל 11, והחל לעבוד כשוליה אצל נפח זכוכית בשם פיליפ אנטון ויכלסברגר. ב-1801 התמוטט הבית בו שהה והיה הניצול היחיד בין בני הבית. על החילוץ פיקד הנסיך הבוחר מקסימיליאן יוזף הרביעי מבוואריה (לימים מקסימיליאן הראשון מבוואריה). הנסיך לקח את פראונהופר תחת חסותו, סיפק לו ספרים ודרש ממעסיקו של פראונהופר לאפשר לנער גם זמן ללמוד. שמונה חודשים מאוחר יותר, נסע פראונהופר לעבוד במכון האופטי במנזר בנדיקטביורן, מנזר בנדיקטי שעבר חילון ויושביו עסקו בליטוש עדשות. במכון למד כיצד ליצור את הזכוכית האופטית המיטבית באותם ימים, ושיטות מדויקות ביותר למדידת נפיצה. ב-1818 נתמנה לראש המכון האופטי במנזר. הודות למכשירים האופטיים האיכותיים, ולתהליכי הייצור הפכה בוואריה למרכז עולמי בתחום האופטיקה ולתקופה אף בלטה מעל מרכזי התעשייה הוותיקים באנגליה ובהולנד דאז. הזכוכית שייצר עלתה באיכותה על זו של מייקל פאראדיי שנחשב למומחה המוביל בתחום. ב-1814 התרחשה אולי תגליתו החשובה ביותר כשהמציא את הספקטרוסקופ ומנה 574 קווים כהים בספקטרום אור השמש הלבן שעבר נפיצה. למעשה פראונהופר זיהה לראשונה את אי-הרציפות של ספקטרום האור-הנראה, תופעה קוונטית ביסודה. לימים (ב-1895) הראו, רוברט בונזן וגוסטב קירכהוף, כי ה"קווים" הם תוצאה של בליעה אטומית. עד היום מכונים לעיתים "קווים" אלה על שמו - קווי פראונהופר. פראונהופר המציא גם את סריג העקיפה, ובכך הפך את הספקטרוסקופיה משיטה איכותית לכמותית. בעזרתו הראה כיצד ניתן למדוד את אורך גל האור במדויק. פראונהופר גילה כי קיים שוני בספקטרום האור הנפלט מהכוכב הבהיר סיריוס ומכוכבי שבת אחרים (מסדר ראשון-כמו השמש) ובכך ייסד את מדע הסקפטרוסקופיה הכוכבית. חרף כל זאת, מושא העניין המרכזי של פראונהופר נותר האופטיקה השימושית, והוא צוטט כאומר כי "בכל ניסויי, עקב קוצר הזמן, לא יכולתי להתרכז אלא בנושאים אלו שיש להם נגיעה לאופטיקה שימושית". הקריירה המרשימה של פראונהופר זיכתה אותו לבסוף בתואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת ארלנגן ב-1822. ב-1842 הוענק לו תואר אצולה (התחילית "פון" הניתנת לאצילים). כמו כן קיבל תואר "אזרח כבוד" של העיר מינכן. כמו אחרים בזמנו שעסקו בייצור זכוכית, פראונהופר נפטר בגיל צעיר יחסית כתוצאה ממחלת השחפת. הוא מת בשנת 1826, בגיל 39. סבורים כי טכניקות ייצור הזכוכית החשובות ביותר שפיתח נטמנו עמו בהתאם להילת האגדה שאפפה אותו עוד בחייו. קווי פראונהופר אגודת פראונהופר עקיפת פראונהופר ב קירכהוף רוברט בונזן Aller, Lawrence H., Atoms, Stars and Nebulae, 3rd ed., Cambridge University Press, 1991, ISBN 052-1-32-512-9 הביוגרפיה של יוזף פון פראונהופר מאמר על פראונהופר באנציקלופדיה הקתולית יוזף פראונהופר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) יוזף פראונהופר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) א. דובניקוב, "מגלי היסודות", עמ, 100-120 יוזף פראונהופר באתר www.fraunhofer.de יוזף פראונהופר באתר אוניברסיטת אריזונה.