ברוך בר ליבוביץ

הרב ברוך דוב בֶּר (בער) ליבוביץ (תרכ"ו, 1866 - ה' בכסלו ת"ש, 1939) היה ראש ישיבת כנסת בית יצחק, מחבר ספר ברכת שמואל וממנחילי דרך הלימוד בעולם הישיבות. נולד בפולדובצה, פרבר של סלוצק, שם למד ונודע כעילוי. בבחרותו הלך ללמוד בישיבת וולוז'ין, שם הפך לתלמידו המובהק של רבי חיים סולובייצ'יק מבריסק. נשא לאשה את פייגא, בתו של הרב אברהם יצחק צימרמן, אב"ד הלוסק. אחר שחותנו עבר לקרמנצ'וג תפס את מקומו ופתח שם ישיבה. בשנת תרס"ד התמנה לראש ישיבת כנסת בית יצחק בסלובודקה. בשנת תרפ"א העביר את הישיבה יחד עם חתנו, הרב ראובן גרוזובסקי לווילנה, ובתרפ"ו לקמניץ. נסע לארצות הברית למשך מספר שנים כדי לגייס כספים לישיבתו. על פטירתו סיפרו שני תלמידיו המקורבים, הרב נח שימנוביץ והרב מאיר פנטל שהיו לידו בשעת חוליו: שכשעתיים לפני מותו אמר "הרבי בא" וביקש לומר להם דבר תורה ששמע מרבו, רבי חיים סולובייצ'יק מבריסק. התאמץ לעמוד על רגליו נפל על המיטה ובעוד פיו ממלמל את דברי רבו, נפטר. במקום להדגיש תירוץ קושיות או סתירת תירוצים, הדגיש דרך הלימוד שכללה איך להקשות קושיה, כיצד לתרץ תירוץ ואיך להטיל ספק. הוא הדגיש תמיד כי התורה אינה נקנית על פי כללי הלוגיקה של השכל האנושי, אלא את התורה צריכים ללמוד על פי כללי ודרכי התורה, ולכן יש לפתח את השכל על פי התורה ולא את התורה על פי שכלו של האדם. כשהיה מזכיר שם של אחד האמוראים או הראשונים היה מזכירו בחרדה אומר "דער היילגער (הקדוש) רבא" "דער היילגער (הקדוש) רשב"א", וכן הלאה. היה תלמידו של רבי חיים סולובייצ'יק בכל נפשו ומהותו, התבטל בפניו לחלוטין ובספריו עוסק רבות בביאור דבריו. הקפיד מאוד על לימוד מפי רב, היה אומר כי אינו יכול להבין איך יכול אדם לחיות ללא רב, וראה את האושר הכי גדול לאדם שזכה לרב. הוא ראה ברב את המשכיות התורה מדור לדור מרב לרב עד משה רבנו. הקפיד על בחורים שהקשו באמצע השיעור, ופעם אחת אמר: בשעה שמו"ר הגאון זיע"א (הרב חיים מבריסק) היה מגיד השיעור ואנכי הקשבתי רב לכל מילה, רעד היה עובר בעצמותיי... עד שלא יכולתי להוציא הגה מפי. ואיך יתיימר בן ישיבה לפרוק באמצע השיעור?! (עדות תלמידו הרב ישראל בארי בהקדמת ספרו משנת ראשונים חלק א') בנו הרב לייב שנפטר בחיי אביו, והשאיר בת רבקה, ובן ישעיה, שנספו בשואה. בנו הרב יעקב משה ליבוביץ, נתמנה על ידי אביו כר"מ בישיבת כנסת בית יצחק, בתש"א עלה לארץ וייסד את ישיבת קמניץ בירושלים וכיהן בראשה. נכדו הרב חיים שלמה ליבוביץ היה ממשיך אביו הרב יעקב משה ליבוביץ בישיבת קמניץ וכיהן כראש ישיבת פונוביז' עד לפטירתו. הרב עוזיאל ליבוביץ ראש ישיבת "ברכת שמואל" בארה"ק הרב עוזיאל ייסד ישיבות וכוללים על שמו של הרב ברוך בער נחשב היום למוביל את הקו הלמדני של סביו ונחשב לממשיך דרכו של אביו הרב חיים שלמה ליבוביץ ועוסק רבות בעריכת כתביו וספריו להוצאה לאור במקביל למסירת שיעוריו הקבועים חתנו הרב יצחק טורעץ, רבה של שכונת בת גלים בחיפה. בסוף ימיו התגורר בבני ברק. חתנו הרב ראובן גרוזובסקי, ראש ישיבת תורה ודעת, ובית מדרש עליון בארצות הברית הרב דן אונגרישר, ראש ישיבת בית מדרש עליון בארצות הברית, חתן הרב ראובן גרוזובסקי. הרב לוי קרופני ראש ישיבת קמניץ בארצות הברית, חתן הרב ראובן גרוזובסקי. בנו של הרב דן אונגרישר, הרב ירחמיאל אונגרישר ראש ישיבת בית מדרש עליון בבני ברק. נכדו של הרב ראובן גרוזובסקי (חתן בנו הרב חיים) הרב יצחק ליכטנשטיין ראש ישיבת תורה ודעת במונסי. חתנו הרב משה ברנשטיין, ר"מ בישיבת כנסת בית יצחק ומייסד וראש ישיבת קמניץ בירושלים חתן הרב משה ברנשטיין, הרב אשר ליכטשטיין, ממשיכו בראשות ישיבת קמניץ בירושלים. חתן הרב משה ברנשטיין, הרב יצחק שיינר, ממשיכו בראשות ישיבת קמניץ, וחבר מועצת גדולי התורה. ערך מורחב – ברכת שמואל ברכת שמואל - 4 חלקים, פירוש על סוגיות שונות בש"ס. ברכת שמואל הוא בין הספרים הנלמדים בעיון בישיבות. בעוד שבעל פה היה רבי ברוך בער אומן ההסברה, הרי שסגנונו הכתוב קשה לפעמים להבנה. מתוך כך מקובל להשתמש ברשימות שונות שרשמו תלמידיו ושהתפרסמו מאוחר יותר. כתבי ברכת שמואל על מסכת שבת חידושים על מסכת שבת, יצא לאור בחשוון תשע"ח על ידי נכדו הרב עוזיאל ליבוביץ. שעורי הרב ברוך בער ליבוביץ על הש"ס - על מסכת נדרים, גיטין, בבא בתרא, תשי"ב. חידושי ושיעורי מרן רבי ברוך בער - על מסכתות כתובות, בבא קמא, בבא בתרא, תשמ"ח. שעורי הרה"ג ר’ ברוך בער ליבוביץ - על מסכתות בבא קמא, בבא מציעא, חולין, יבמות, כתובות, קידושין, נדרים, גיטין, בבא בתרא, תש"מ, תש"נ, תשנ"א. שעורי הגרב"ד - על מסכתות יבמות, נדרים, גיטין, קידושין, בבא מציעא, מתוך כתבי תלמידיו, מהדורת ידידיה הלוי פרנקל, תשנ"א. עדות ליוסף - שיעורי רבי ברוך דב ליבוביץ על מסכתות יבמות, גיטין, בבא קמא, בבא מציעא ובבא בתרא, מרשימות תלמידו הרב יוסף ליס, תשס"ז. הרב ליבוביץ הלחין ניגונים רבים. בעת מלחמת העולם הראשונה שהה עם ישיבתו במינסק. ברצונו לעודד את הבחורים, החל ללמדם משיריו, באישורו של רבו רבי חיים סולובייצ'יק, ששהה אף הוא במינסק. רבי חיים אף נהג לבקר את ניגוניו. ניגוניו השתמרו על ידי משפחתו, וכן על ידי הרב משה שמואל שפירא ששמע ממנו בעת חתונת בנו רבי יעקב משה, שנערכה בברנוביץ', שם למד הרב שפירא. בין ניגוניו: "קול דודי", "שים שלום" ו"צור ישראל-ועתה בנים" . חלק מניגוניו יצאו בדיסק "ניגוני רבי ברוך בר ליבוביץ'", תשע"ד, על ידי ה"מגיד מישרים" הרב לוי יצחק שושן. הרב יצחק אדלשטיין, רבי ברוך בער הרב ש"י זוין, אישים ושיטות הרב חיים שלמה רוזנטל, הרב הדומה למלאך, תשס"ה הרב ישראל בארי בהקדמה לספרו משנת ראשונים מדיה וקבצים בנושא ברוך בר ליבוביץ בוויקישיתוף 'ליבוביץ, ר' ברוך־דב־בער ב"ר שמואל־דוד', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 63 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1261). הלל זיידמן, ‏ישיבת "כנסת בית יצחק" דקאמיניץ, באתר "דעת" אשר זלקא ראנד (עורך), "הרב ר' ברוך בער לייבאוויץ זצ"ל", תולדות אנשי שם ח"א, ניו יורק, תש"י, עמ' 73, באתר היברובוקס הרב יצחק אדלשטיין, לדמותו של רבי ברוך דוב ליבוביץ, ראש ישיבת קמניץ דליטא, בתוך: ספר יזכור לקהילות קמניץ דליטא זסטביה והקולוניות, עמודים 64–68 רבי ברוך דוב ליבוביץ באתר אהלי צדיקים ברוך דב בן שמואל דוד ליבוביץ (1867-1939), דף שער בספרייה הלאומית Sefer yizkor li-ḳehilot Ḳamenits de-Liṭa, Zasṭavyah ṿeha-ḳolonyot | Yiddish Book Center (עמ' 64), www.yiddishbookcenter.org רבי ראובן גרוזובסקי, בהקדמה ל"ברכת שמואל". עדות תלמידו הרב ישראל בארי בהקדמת ספרו משנת ראשונים חלק א. על ניגון זה העיר רבי חיים שהמילים "קומה קומה" נשמעים כחוצפה כלפי שמים ורבי ברוך בער הפסיק לשיר את הניגון. הרב שפירא שינה את המילים ל"ועתה בנים" מתוך אופן לחג השבועות. נחשף ניגון חדש, באתר כיכר השבת.