laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הנגשה קוגניטיבית

הנגשה קוגניטיבית היא מונח מתחום הנגישות, המתאר פישוט של סביבה, כך שהיא תהיה קלה יותר להתמצאות או להבנה, למשל על ידי הצבת שלטים קלים להבנה במקום הוראות בכתב, או צביעת הקירות בחניון של מבנה גדול בכל קומה בצבע שונה, כך שיהיה קל להיזכר במקום החניה. הנגשה קוגניטיבית מיועדת לאנשים בעלי קשיים קוגניטיביים: קושי בהבנת הוראות, בתהליכי חשיבה, המשגה, תכנון של רצף חשיבה ורצף פעולות, קשיים בזיכרון או קיבולת זיכרון נמוכה, קשיים בניווט והתמצאות, קשיים בהבחנה בין עיקר וטפל, קיבולת נמוכה לקליטה והתמודדות עם כמות של גירויים ומידע, קשיים בעיבוד מידע רב בזמן אמת, איטיות בעיבוד ובהוצאה של תגובה, קשיים בקבלת החלטות ובפתרון בעיות ועוד. הנגשה קוגניטיבית יכולה לעזור לכלל האוכלוסייה. למשל, מבנים גדולים ומסובכים כמו בתי חולים, עשויים להוות קושי להתמצאות עבור אוכלוסייה מאוד רחבה. פישוט ההתמצאות באותם מבנים על ידי סימנים פשוטים להבנה, שילוט בולט וברור וכדומה, מסייע לפלח רחב באוכלוסייה להתמצא בתוך המבנה. כמו כן, ישנן אוכלוסיות שאינן מתמודדות עם מוגבלות מאובחנת אשר יכולות ליהנות מהנגשה קוגניטיבית. דוגמה לכך היא קשישים בריאים יחסית אשר מפאת גילם התהליכים הקוגניטיביים שלהם מואטים. דוגמאות נוספות הן של אנשים הנמצאים במדינה זרה ולא דוברים את השפה, אנשים ברמות השכלה נמוכות, חסרי אוריינות שאינם יודעים קרוא וכתוב ודוגמאות נוספות. המכון הראשון להנגשה קוגניטיבית בישראל הוקם על ידי הקריה האקדמית אונו. החל משנת 2014 מנוהל המכון על ידי אגודת עמי (אגודה לטיפול באנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית) בשיתוף הקריה האקדמית אונו. המכון משלב בין פיתוח ידע ועריכת מחקרים בתחום, לבין ייעוץ לארגונים ופרויקטים, הדרכה וסדנאות, הנגשה לשונית, הנגשה גרפית, תהליכי בקרה של קבוצות יועצים ועוד. בהמשך נפתחו בארץ מכונים דומים נוספים. פישוט סימולטני נגישות הסבר המונח הנגשת קוגניטיבית אתר המכון להנגשה קוגניטיבית בישראל דף האינטרנט של מכון אקים להנגשה קוגניטיבית נגישות החברה הישראלית לאנשים עם מוגבלות בפתח המאה ה-21 (עורכים: דינה פלדמן, יעל דניאלי להב, שמואל חיימוביץ') https://adaptit.co.il/wp-content/uploads/2020/01/The-call-for-cognitive-ramps.pdf שירה ילון-חיימוביץ, מצאתי?!? התמצאות אנשים עם מוגבלות שכלית במרחב הפיזי., עניין של גישה גליון 7, יולי 2008, עמ' 41-50
סוניה מרטין

סוניה מרטין (בגרמנית: Sonja Martin; נולדה בשנת 1962) היא שחקנית אוסטרית. נולדה בשם סוניה מרטיקוביץ' בווינה, אוסטריה. לאחר סיום התיכון היא החלה ללמוד רפואה. ב-1982 היא הצטלמה למגזין פנטהאוז ותמונתה נבחרה להופיע בשער, וב-1984 הופיעה גם במגזין "פלייבוי". היא התפרסמה בישראל כששיחקה את תפקיד רינה בסרט "ספיחס", ולאחר מכן הופיע בסרטים "אהבה צעירה" בתפקיד סמדי (בגרסה הגרמנית קיבלה את השם "סנדי") ו"בלוז לקיץ בתפקיד איריס בסדרת סרטי אסקימו לימון. ב-1983 שיחקה בסרט "Die unglaublichen Abenteuer des Guru Jakob" בו שיחק צחי נוי, שהופיעה לצידה באסקימו לימון. ב-1984 שיחקה בסרט "עמנואל 4" לצד סילביה קריסטל. ב-1985 שיחקה בסרט "חום אדום" לצד לינדה בלייר. ב-1986 יצא הסרט "La chica que cayó del cielo", בו גילמה סטודנטית היורשת טירה מדודתה, ומגלה שעורך הדין של דודתה הפך את המקום לבית בושת. ב-1988 הופיעה בסרט "פלאזה ריאל", אודות אדריכל המגלה כי רעייתו מנהלת חיים כפולים ועוסקת בזנות. סוניה מרטין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סוניה מרטין, באתר ספר הקולנוע הישראלי סוניה מרטין, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Big Pink

Big Pink (בעברית "ורוד גדול") הוא שמו של בית פרטי במדינת ניו יורק, ארצות הברית, סמוך לעיירה וודסטוק. לבית חשיבות בתולדות הרוק אנד רול. בתוך הבית הקליטו בוב דילן והבנד את המוזיקה שנכללה ב-The Basement Tapes וכאן כתבו חברי הבנד את החומרים לאלבום הבכורה שלהם Music from Big Pink. הבית, שנבנה על ידי אוטמר גראמס ב-1952, נקרא על שם צבע קירותיו. ב-1966 עבר בוב דילן תאונת אופנוע ופרש לביתו בוודסטוק, אותו רכש כבר ב-1964. באותה עת היה בעיצומו של מסע הופעות עם להקת הבנד, שנותרה מובטלת. באותה תקופה שכרו חברי הלהקה ריק דאנקו, ריצ'רד מנואל וגארת' הדסון את ה-Big Pink ששכן לא הרחק מבית מגוריו של דילן. בין החודשים מרץ - יוני 1967 נהגו דילן וחברי הלהקה להיפגש במרתף הבית. הדסון התקין במרתף הבית ציוד הקלטה ובמהלך חודשים אלה הקליטו דילן וחברי הלהקה את המפגשים בניהם, כאשר הכוונה הייתה לתעד את המפגשים אך ללא כל כוונה ליצור ולהקליט חומרים לתקליט חדש. החומרים שנוגנו כללו בעיקר שירי עם ישנים, שירי בלוז, גוספל, קאנטרי ופולק וגם מספר קטעים חדשים שכתב דילן בעיקר עם רובי רוברטסון. החומרים אשר הוקלטו באותה התקופה לא פורסמו באופן רשמי עד שנת 1975, אז יצאו חלקם במסגרת התקליט The Basement Tapes (מארז ההקלטות המלא, The Bootleg Series Vol. 11: The Basement Tapes Complete ראה אור במארז של שישה תקליטורים ב-2014). מתוך סשן ההקלטות במרתף נלקחו לתקליט Music from Big Pink השירים "Tears of Rage", "This Wheel's On Fire", "I Shall Be Released". לאחר חודשי הפעילות במרתף ה-Big Pink, השיג אמרגנו של דילן, אלברט גרוסמן חוזה הקלטות ללהקה (שלא היה לה שם וכונתה פשוט "הלהקה") בחברת קפיטול רקורדס. חברי ההרכב נשארו להתגורר ב-Big Pink והחלו לעבוד על חומרים שאת מרביתם כתב רוברטסון וחלקם שאר חברי ההרכב לבד או בשיתוף בוב דילן. ב-1 ביולי 1968 ראה אור התקליט Music from Big Pink, שכלל את החומרים שחיברו חברי הלהקה בבית. ב-1977 מכר גראמס את הבית לחברת התקליטים Parnassus Records, שהשתמשה בו כמטה החברה עד 1998. מאז משמש הבית כבית מגורים וניתן להשכרה לחופשות. ציור של הבית, מעשה ידי פיטר מקס, מעטר את עטיפת אלבומם של הבנד מ-1993, Jericho. מדיה וקבצים בנושא Big Pink בוויקישיתוף Wilson, William. "Historic Buildings in Rock'n'Roll History 50 שנה ל-Music From Big Pink, אלבום הבכורה של הבנד. תוכנית מיוחדת בכאן 88 עם גיל מטוס כתובתו המדויקת - 56 Parnassus Lane, West Saugerties, New York Legendary Big Pink in Saugerties
No Angels

No Angels (בעברית: אין מלאכים) היא להקת בנות גרמנית. הלהקה הוקמה ב-2000 במסגרת תוכנית המציאות "Popstars" בערוץ "RTL Zwei" הגרמני בה נבחנו זמרות ללהקת בנות. ב-2001 הם הוציאו את הסינגל הראשון שלהן "Daylight in Your Eyes" שזכה להצלחה בגרמניה, אוסטריה ושווייץ ומכר מעל מיליון עותקים, הסינגל השני שלהן "Rivers of Joy" נהיה אף הוא להיט, הסינגל השלישי שהוציאו היה ביצוע כיסוי לשירם של יורית'מיקס "There Must Be an Angel (Playing With My Heart)". לאחר מכן הם הקליטו גרסה משלהן לשיר הפתיחה של הסרט אטלנטיס: האימפריה האבודה. הלהקה הופיעה כמופע פתיחה בקונצרט של וסטלייף. בסוף 2001 הם יצאו לסיבוב הופעות. ב-2002 יצא אלבום הבכורה שלהן "Elle'ments". הם זכו במספר פרסי מוזיקה. ב-2003 התפרקה הלהקה על מנת שהחברות בה יתמקדו בקריירת הסולו שלהן. ב-2007 חברות הלהקה הודיעו על איחודם מחדש ובאותה שנה הוציאו את האלבום "Destiny". ב-2008 הם התמודדו על ייצוג גרמניה באירוויזיון וזכו במקום הראשון. באירוויזיון 2008 בבלגרד הופיעו עם השיר "Disappear". הן סיימו במקום ה-23 עם 14 נקודות. בשנת 2021 הלהקה הוציאה אלבום חדש שכלל בין היתר שיר "Mad Wild". מדיה וקבצים בנושא No Angels בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של No Angels No Angels, ברשת החברתית פייסבוק No Angels, ברשת החברתית אינסטגרם No Angels, ברשת החברתית טיקטוק No Angels, סרטונים בערוץ היוטיוב No Angels, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) No Angels, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) No Angels, באתר ספוטיפיי No Angels, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) No Angels, באתר Last.fm (באנגלית) No Angels, באתר AllMusic (באנגלית) No Angels, באתר MusicBrainz (באנגלית) No Angels, באתר דיזר No Angels, באתר Yandex.Music (ברוסית) No Angels, באתר Discogs (באנגלית) No Angels, באתר Songkick (באנגלית) No Angels, באתר Genius No Angels, באתר SecondHandSongs No Angels, באתר טיידל (באנגלית) No Angels, באתר אמזון מיוזיק Germany: No Angels to Belgrade!, ‏6 במרץ 2008
כרוניקה של אהבה

כרוניקה של אהבה הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1998. נאווה (סמדר קילצ'ינסקי), עובדת סוציאלית העובדת עם נשים מוכות, ויורם (שרון אלכסנדר), אדריכל חיים בזוגיות בוילה עם ילדיהם. הם מסתירים סוד משפחתי, והשקט הפסטורלי מלווה בפחד, קנאה ואהבה. נאווה פוגשת את ז'ניה (טניה סובול), עולה מרוסיה והיא מביאה שינוי לחייה. "כרוניקה של אהבה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "כרוניקה של אהבה", באתר ספר הקולנוע הישראלי "כרוניקה של אהבה", באתר אידיבי "כרוניקה של אהבה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "כרוניקה של אהבה", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
אינגבורג מלו

אינגבורג מלו דה פרייס (בגרמנית: Ingeborg Mello de Preiss;‏ 4 בינואר 1919 – 25 באוקטובר 2009) הייתה אתלטית גרמנייה ארגנטינאית-יהודייה. אלופת המשחקים הפאן-אמריקאיים (בואנוס איירס 1951) בהדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס. ייצגה את ארגנטינה בשתי אולימפיאדות (לונדון 1948 והלסינקי 1952) וסיימה במקום שמיני ותשיעי בזריקת דיסקוס ובהדיפת כדור ברזל בהתאמה. היא זכתה ב-7 תוארי אליפות דרום אמריקה, 4 תארים בהדיפת כדור ברזל (1941, 1947, 1949 ו-1952) ו-3 תארים בזריקת דיסקוס (1947, 1949 ו-1952) ובין השנים 1940–1962 היא זכתה ב-22 תוארי אליפות ארגנטינה. מלו דה פרייס נולדה וגדלה בברלין. היא התאמנה במועדון הספורט היהודי בעיר הולדתה, "Juedische Sportgemeinschaft 33" ובגיל 19 ברחה לארגנטינה מפני הנאצים. באולימפיאדת לונדון (1948) סיימה מלו דה פרייס במקום שמיני בזריקת דיסקוס בתוצאה של 38.44 מטר ובמקום תשיעי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.085 מטר. במשחקים הפאן אמריקאים שנערכו בבואנוס איירס בשנת 1951 זכתה מלו דה פרייס בשתי מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.45 מטר ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 38.55 מטר. באולימפיאדת הלסינקי (1952) סיימה מלו דה פרייס במקום 12 בזריקת דיסקוס בתוצאה של 39.04 מטר, בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 40.91 מטר ועלתה מהמקום החמישי לגמר ובמקום 19 בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 10.82 מטר. מלו דה פרייס המשיכה להשתתף בתחרויות וסיימה בשנת 1969 באליפות ארגנטינה במקום רביעי בזריקת דיסקוס בגיל 50. הדיפת כדור ברזל: 12.45 מטר (1951) זריקת דיסקוס: 42.10 מטר (1949) אינגבורג מלו, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי אינגבורג מלו, באתר olympedia.org אינגבורג מלו, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית אינגבורג מלו, באתר Track and Field (נשים) יהודים וספורט לפני השואה: רטרוספקטיבה ויזואלית, באתר יד ושם South American Championships (באנגלית)
תמי

תַּמִי (באנגלית: Tammy) הוא שם ישראלי נפוץ לנקבה. בדרך כלל כינוי חיבה לשם תמר. האם התכוונתם ל... נשים נשים ששמן הפרטי הוא תמי תמי ויינט אחר עמי ותמי אגדת ילדים של האחים גרים תמי 4 תמי מכון למחקר ופתוח תמ"י (חברה) – "תוצרת מזון ישראלית" חברה ששרידה הוא המותג תלמה תמ"י – מפלגה ישראלית תמר תמרה (פירושונים) תם
High Road

High Road הוא האלבום אולפן הרביעי של הזמרת-יוצרת האמריקאית קשה. האלבום יצא לאור ב-31 בינואר 2020, על ידי חברות התקליטים RCA רקורדס וקימוסבי רקורדס. בחודש אוקטובר 2019, התראיינה קשה למגזין רולינג סטון וחשפה כי היא יצרה אלבום שונה לגמרי מאלבום האולפן האחרון שלה, Rainbow, ואמרה שהיא "התחברה מחדש לשמחה שלה והפרעות הבלתי מרוסנות שתמיד היו חלק ממנה - ובתהליך הזה היה לה את הכי כיף שאי פעם היה לה בהקלטות האלבום". במהלך הראיון הסבירה קשה כי: "בהוצאת האלבום Rainbow, היה לי הצורך להתייחס לכמה דברים רציניים מאוד. עכשיו, כשאני אוהבת את החיים שוב, אני יכולה לחזור לעצמי ולהוציא את High Road". כמו כן קשה אמרה שהאלבום "יסמן את חזרתה מלאה לשורשי המוזיקת הפופ שיא רגילה", האלבום עצמו נכתב על ידי קשה, דן ריינולדס, נייט רוס, אמה פבה סברט, ורבל, ג'סטין טרנטר, טיילה פרקס. במקור האלבום היה צפוי לצאת במהלך חודש דצמבר 2019, אך קשה החליטה לדחות אותו ולהוציאו ב-10 בינואר 2020. ב-12 בדצמבר, פורסם כי קשה החליטה לדחות את צאת האלבום ולהוציאו ב-31 בינואר. ב-30 בינואר, חשפה קשה כי הקליטה 5 ימים בלבד לפני צאת האלבום את השיר "Summer", אשר נכלל במהדורה הדיגיטלית. "Raising Hell" - יצא לאור ב-24 באוקטובר 2019, כסינגל ראשון מתוך האלבום. "My Own Dance" - יצא לאור ב-21 בנובמבר 2019, כסינגל השני מתוך האלבום. "Resentment" - יצא לאור ב-12 בדצמבר 2019, כסינגל השלישי מתוך האלבום. "Tonight" - יצא לאור ב-28 בינואר 2020, כסינגל הרביעי מתוך האלבום. כדי לקדם את האלבום, קשה תצא במהלך שנת 2021, לסיבוב ההופעות החמישי שלה, "High Road Tour", באירופה, ו-צפון אמריקה. מידע על האלבום High Road באתר MusicBrainz מידע על האלבום High Road באתר AllMusic האלבום High Road באתר Discogs האלבום High Road באתר יוטיוב High Road, discogs (באנגלית) ’Kesha Drops Trailer for Upcoming Album ‘High Road, rollingstone Kesha’s new album is dropping in December, thefader "High Road by Kesha", music.apple [hhttps://twitter.com/KeshaRose/status/1222972386942898178 SURPRISE!!!! I finished mixing SUMMER 5 days ago and I knew I had to add it to #highroad. I wrote this with my friend @RyanLewis, who I wrote praying with 👻👽💗🐳🍾 I hope yall love it!!!!""], twittere
אבנון הורידה

אבנון הוֹרִידָה או אבנון שפך הנהר (שם מדעי: Synanceia horrida) הוא מין דג ממשפחת האבנוניים החי בטבע בשוניות באזור האינדו-פסיפי. האבנון הוא הדג הארסי ביותר בעולם, וגם קרובו, האבנון המגושם, החי בחופי מפרץ אילת, מסוכן כמעט כמוהו. תפוצתו של מין זה היא מהודו, סרי לנקה, דרום-מזרח אסיה, דרום סין ועד לאוסטרליה ולונואטו. הוא שוכן בים באזורי שוניות אלמוגים אך כמשתמע משמו הוא עולה גם לשפכי נהר. אבנון זה בעל הסוואה מוצלחת ביותר, בעל צבע חום-סגול וכתמים אדמדמים ולבנים לאורכו, אשר משווים לו מראה דומה לאבן או סלע, מה שנתן לו את שמו. אורכו של מין זה יכול להגיע ל-60 ס"מ. הוא נצמד בעזרת סנפירי הגפיים הרחבים שלו לסלעים באופן המקשה על הזזתו. על גבו שורה של קוצים פרוקים המכילים ארס רב היכול לייסר קשות את מי שבא עימו במגע, ולעיתים אף להרוג. רוב האנשים נפגעים מדריכה עליו, לאחר שלא הבחינו בדג המוסווה. דג זה הוא טורף מארב סבלני ביותר בעל לסתות היכולות לינוק במהירות כל דג, סרטן או חסילון שיעבור לידם ולשאוב אותו במהירות. הקוצים מיועדים אך ורק להגנה. המין מגודל לעיתים באקווריום של מגדלים שונים, פרטיים וציבוריים. מדיה וקבצים בנושא אבנון הורידה בוויקישיתוף אבנון הורידה, באתר ITIS (באנגלית) אבנון הורידה, באתר NCBI (באנגלית) אבנון הורידה, באתר FishBase (באנגלית) אבנון הורידה, באתר GBIF (באנגלית) אבנון הורידה באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרש

האם התכוונתם ל... קֶרֶשׁ בעברית הוא לוח עשוי עץ. בלשון המדוברת משמש למשטחים במובנים שונים. קרשי המשכן קרש חיתוך קרש כביסה מושב האסלה מכונה בשפה עממית "קֶרֶשׁ" קרש גב קרש קפיצה – משטח גמיש המיועד לשפר קפיצה בתחרויות, משמש כמטבע לשון קרש הצלה - ביטוי המבוסס על סיפורת קלאסית בתיאור טובעים הנאחזים בלוחות הספינה המפורקים קרשים – כינוי למשטח זירת אגרוף, במיוחד בביטוי "להפיל לקרשים" (ראו נוקאאוט) בדיחת קרש – כינוי לאמרה מבדחת באופן מוזר או מטופש. (שטוחה וחסרת עניין או יבשה ללא לחלוחית כמו לוח העץ) אחר קרש חיה אגדית שהוזכרה בתלמוד שיש לה קרן אחת במצחה ונקראת בארמית "טביא דבי עילאי" סקי משחק ששמו תועתק ממילה נורווגית ללוח עץ. קִרְשׁ התעתיק הערבי למטבע הגרוש והקורוש ומטבעות נוספים משורש זה בתקופת המנדט עוד קָרַשׁ - פועל הקרישה תהליך כימי של התקשות נוזל (קרישת דם, רגל קרושה) אישים צבי קרש קירש קרץ'
ויקיסוגיה

ויקיסוגיה הוא אתר אינטרנט על בסיס מדיה-ויקי, המכיל סיכומי סוגיות על סדר התלמוד הבבלי, הרמב"ם והשולחן ערוך יחד עם הראשונים, והאחרונים הנלווים אליהם. האתר משמש גם לדיונים הלכתיים בין תלמידי חכמים המשתמשים באתר. באתר, שהוקם בחשוון ה'תשע"ו (נובמבר 2015), נכתבו עד אייר ה'תשפ"ב 308 סוגיות. האתר הוקם בשנת 2015 על ידי בחורי ישיבה ואברכים בהווה ובעבר, ממקומות שונים, שראו צורך בריכוז כל הידע התורני באתר אינטרנט אחד, ובשיח ובלימוד משותף של לומדי התורה בישראל ומחוצה לה. מטרותיו העיקריות של האתר הן להוות מפתח מקורות נרחב על כל סוגיות הש"ס, ו"בית מדרש" בו יוכלו לומדים מכל העולם לדון בסוגיות אותם הם לומדים, יחד עם תלמידי חכמים נוספים. מקימי האתר האמינו שכך יוכלו לשאת ולתת בדברים על פי דרכה של התורה והמסורת היהודית, מתוך בירור מקיף ועמוק בסוגיות על ידי כמה שיותר לומדים. ויקיסוגיה הוא אתר חופשי שבו כל אחד יכול לערוך ולשנות (בתנאי שהוא משתמש רשום), אך בכל זאת הוא שומר על נקודת מבט תורנית דתית. האתר אוסר שימוש מסחרי בטקסט. לאתר ניתנו הסכמות מהרב מרדכי אוירבך, הרב מאיר מאזוז, הרב שלמה עמאר, והרב זלמן נחמיה גולדברג. ההסכמות אינן מתייחסות לתוכן האתר, אלא הן נועדו לקבוע ולהראות שהאתר נאמן לתורה ולמסורת היהודית מדור דור. אתר האינטרנט הרשמי של ויקיסוגיה ויקיסוגיה:אודות ויקיסוגיה:ויקיסוגיה ויקיסוגיה:שאלות ותשובות ויקיסוגיה:הסכמות והמלצות
Look at Her Now

Look at Her Now (בעברית: תראו אותה עכשיו) הוא סינגל, שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית סלינה גומז. השיר יצא לאור ב-24 באוקטובר 2019, כסינגל השני מתוך אלבומה השלישי Rare, על ידי חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס. השיר הגיע למקום ה-26 במצעד הסינגלים הבריטי, וה-27 במצעד הבילבורד הוט 100. השיר נכתב על ידי סלינה גומז, ג'סטין טרנטר, ג'וליה מייקלס ואיאן קירקפטריק (אנ') והופק על ידי קירקפטריק, השיר בסגנון מוזיקת הסינת'פופ, בסמוך לצאתו כסינגל עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי. הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, הועלה לערוץ היוטיוב של סלינה גומז ב-24 באוקטובר 2019, בקליפ ניתן לראות את גומז משוכפלת, רוקדת ועושה שכיבות סמיכה. נכון ליולי 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-200 מיליון צפיות. מידע על היצירה "Look at Her Now" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Look at Her Now" באתר יוטיוב מידע על הרצועה "Look at Her Now" באתר ספוטיפיי Alyssa Bailey, Selena Gomez Unloaded So Many 2019 Photos on Instagram, ELLE, ‏2020-01-02 (באנגלית אמריקאית) סלינה גומז, ג'וליה מייקלס, ג'סטין טרנטר, איאן קירקפטריק Official Singles Chart Top 100 | Official Charts Company, www.officialcharts.com (באנגלית) Selena Gomez Scores First No. 1 on Billboard Hot 100 With 'Lose You to Love Me', Billboard Selena Gomez - Look At Her Now (Official Music Video), נבדק ב-2021-07-15
סמל נגורנו קרבאך

סמל נגורנו קרבאך מורכב מעיט, סמל ארמני עתיק, שלראשו כתר מעוטר. על חזה העיט מגן שבראשו פנורמה של רכס הרים מושלג ובתחתיתו דגל הישות העצמאית דה פקטו. במרכז המגן מופיע פסל "אנחנו ההרים שלנו" – שידוע גם בשם "טאטיק-פאפיק", כלומר סבתא וסבא – שנמצא מצפון לבירת נגורנו קרבאך, סטפנקרט, ומהווה סמל של המורשת הארמנית בחבל נגורנו קרבאך. העיט מחזיק בטופריו גידולים חקלאים שונים הכוללים חיטה וגפן. בראש הסמל סרט מוזהב ועליו הכיתוב "רפבוליקת ארצאך של קרבאך ההררית" בארמנית. דגל נגורנו קרבאך סמל ארמניה סמל אזרבייג'ן מדיה וקבצים בנושא סמל נגורנו קרבאך בוויקישיתוף נגורנו קרבאך, באתר דגלי העולם ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המכון הישראלי ללימודים מתקדמים

המכון הישראלי ללימודים מתקדמים (באנגלית: Israel Institute for Advanced Studies, בקיצור: IIAS) הוא מכון מחקר השוכן בקמפוס אדמונד ג'י ספרא של האוניברסיטה העברית בירושלים בגבעת רם. המכון עוסק במחקר אקדמי בפיזיקה, מתמטיקה, מדעי החיים, כלכלה ודת השוואתית. המכון הוקם בשנת 1975 על ידי המתמטיקאי הישראלי אריה דבורצקי, על פי המודל של המכון ללימודים מתקדמים בפרינסטון, ניו ג'רזי. תחילה נקרא "המכון ללימודים מתקדמים", ושנת 2012 שונה שמו לשם הנוכחי. המכון מפגיש חוקרים לעסוק במיזמים מחקריים שיתופיים לתקופות של ארבעה עד שנים עשר חודשים. מדי שנה פועלות בו בין שלוש לחמש קבוצות מחקר, נוסף על חוקרים עצמאיים. חברי מועצת המנהלים של המכון בוחרים מדי שנה את הזוכים בפרס מיכאל ברונו. פרס ברונו מוענק בכל שנה לשלושה חוקרים ישראלים בתחומים שונים על הישגים במחקרם. המכון חבר ברשתות המכונים ללימודים מתקדמים - SIAS,‏ NetIAS ו-UBIAS. מדיה וקבצים בנושא המכון הישראלי ללימודים מתקדמים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המכון הישראלי ללימודים מתקדמים (באנגלית) האוניברסיטה העברית בירושלים, המכון ללימודים מתקדמים, דף שער בספרייה הלאומית מצוינות אקדמית, באתר יד הנדיב IIAS History & vision, אתר המכון הישראלי ללימודים מתקדמים Research Groups, אתר המכון הישראלי ללימודים מתקדמים Bruno Award Open Call Members, Netias Network Members, UBIAS ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צוער (פירושונים)

האם התכוונתם ל... צוער – חניך בהכשרה מקצועית קדם צבאית (בדרך כלל קורס קצינים) צוער (דיפלומטי) – חניך בקורס הצוערים של משרד החוץ צוער (רפואה) – חניך בשלב המקדמי בהכשרתו של רופא (בלעז: סטאז׳ר) צוער (עיר מקראית) – עיירה מקראית בדרום ים המלח צוער (קומונה) – קומונה דתית דוברת גרמנית שפעלה באוהיו, ארצות הברית
Ma che freddo fa

"Ma che freddo fa" (בעברית: "אבל כמה קר") הוא שיר איטלקי משנת 1969 שהלחין קלאודיו מטונה למילים של פרנקו מיליאצ'י. השיר השתתף בתחרות פסטיבל סן רמו ה-19 בביצוע כפול של הזמרת נאדה, שהייתה אז בת 15, ושל להקת The Rokes, והגיע למקום החמישי. הבית הראשון של השיר מצטט את שירו של דונובן "Laléna". הגרסה של נאדה זכתה להצלחה רבה, השיר צעד במשך 5 שבועות רצופים בראש המצעד האיטלקי, והסינגל נמכר בכמיליון עותקים, בעיקר בארצות דוברות איטלקית וספרדית. מספר רב של אמנים ביצעו גרסאות כיסוי של השיר בהם הזמרות מינה וג'וזי פררי, הזמר רנצו ארבורה, ולהקת Piccola Orchestra Avion Travel. הזמרת דלידה ביצעה את השיר בצרפתית בשם "Et pourtant j'ai froid". סינגל 7" - TL 19 "Ma che freddo fa" (קלאודיו מטונה, פרנקו מיליאצ'י) "Una rondine bianca" (קלאודיו מטונה) סינגל 7" - AN 4172 "Ma che freddo fa" (קלאודיו מטונה, פרנקו מיליאצ'י) "Per te, per me" (של שפירו, פרנקו מיליאצ'י) מידע על היצירה "Ma che freddo fa" באתר מיוזיק בריינז Dario Salvatori. "Ma che freddo fa". Dizionario delle canzoni italiane. Elle u, 2001. ISBN 8888169016. Eddy Anselmi. Festival di Sanremo: almanacco illustrato della canzone italiana. Panini Comics, 2009. ISBN 8863462291. Hit Parade Italia
חושב עליה (שיר של עידן יניב וליאור דטאוקר)

חושב עליה הוא שיר שכתב והלחין ליאור דטאוקר וביצעו עידן יניב ודטאוקר. השיר יצא לאור בשנת 2005. השיר יצא כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה של יניב הנושא את אותו שם. את השיר עיבדו נדב ביטון ויניב עמרמי. השיר גם נכלל באלבום שהוציא דטאוקר בשנת 2008, בגרסה אחרת. בקיץ 2006 היה השיר ללהיט וזכה להשמעות רבות ברדיו. לדברי עידן יניב, תחילה היה השיר ללהיט בהופעות, לאחר מכן זכה להורדות רבות בסלולר והושמע בתחנות רדיו אזוריות ורק לאחר מכן הושמע בגלגלצ. השיר הביא את יניב לקדמת התודעה הציבורית. "חושב עליה" מדבר על ניסיונות של גבר להתמודד עם פרידה של זוגתו ממנו. על פי ליאור דטאוקר, את השיר כתב על מי שלימים הפכה לאשתו. במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשס"ו (2006) דורג השיר במקום השני, ובמצעד המקביל של גלגלצ דורג השיר במקום השלישי. עידן יניב עם ליאור דטאוקר חושב עליה Idan Yaniv, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 0:36) לדף השיר באתר הספרייה הלאומית ליאור דטאווקר – ליאור דטאוקר (2008), באתר סטריאו ומונו פוסט בדף הפייסבוק של עידן יניב, מתוך "היום שהיה" עם טל ברמן, 1 באוגוסט 2019 עינב שיף‏, ליאור דטאוקר רוצה שתקשיבו לו, באתר וואלה, 24 בדצמבר 2008
אנדרטת הטייסים (גן העצמאות)

האנדרטה לשני טייסים שנפלו בהגינם על העיר במלחמת העצמאות (מכונה גם אנדרטת השחף) ניצבת בגן העצמאות בתל אביב-יפו. האנדרטה הוקמה לזכרם של שני קציני חיל האוויר שנהרגו בהגנה על תל אביב מול חוף העיר במלחמת העצמאות. ב-4 ביוני 1948 התקרבו אל חוף תל אביב שלוש אוניות מצריות (על פי מקור מצרי היו אלו ארבע אוניות) שמטרתן הייתה לפגוע בנמל תל אביב. ספינות חיל הים אח"י אילת ואח"י חנה סנש וחיל האוויר הישראליים פעלו נגדן באמצעים המעטים שעמדו אז לרשותם. במהלך הקרב המריאו לקראת האוניות המצריות שלושה מטוסים. אחד מהם היה מטוס מדגם פיירצ'יילד במשימת הפצצה. היו בו שני אנשי צוות - הטייס אהרן-דוד שפרינצק והמטילן מתי סוקניק. המטוס נפגע מאש מטוס מצרי או מאש נ"מ שירו האניות המצריות והתרסק בים. האניות המצריות נסוגו בהמשך מבלי שהשלימו את מטרתן. למרות חיפושים, שרידי המטוס וגופות שני אנשי הצוות לא נמצאו מעולם. שפרינצק היה בנו של יוסף שפרינצק, שכיהן כיושב ראש מועצת המדינה הזמנית וכיושב ראש הכנסת. סוקניק היה בנו של הארכאולוג ליפא סוקניק ואחיו של יגאל ידין, שהיה במלחמת העצמאות ראש אגף המבצעים במטה הכללי של צה"ל ולימים כיהן כרמטכ"ל השני. האנדרטה הוקמה על שפת המצוק המשתפל אל החוף בקצהו של גן העצמאות, מצפון למלון הילטון. האנדרטה היא עמוד בטון בגובה של תשעה מטר, הניצב בקצה רחבה מעוגלת, מוגבהת ומחופה באבן, ובראשו פסל ציפור מתכתי ברוחב של שישה מטרים. הציפור פונה מערבה אל הים וראשה פונה דרומה. כנפה הימנית ישרה ככנף מטוס והשמאלית נטויה ככנף ציפור. על גבי סלע כורכר ליד הרחבה נקבעה לוחית ועליה הכיתוב: לזכר הטייסים שיצאו להגן על העיר והארץ ולא חזרו. מתחתיה נקבעו שתי לוחיות הנושאות את שמותיהם של שני החללים. האנדרטה הוקמה ביוזמת עיריית תל אביב. בשנת 1952, עת נחנך גן העצמאות, נערכה תחרות לתכנון האנדרטה. זכו בה הסופר והפסל בנימין תמוז והאדריכל אבא אלחנני, שתכננו אותה בסיועו של הקונסטרוקטור פרופסור היינריך נוימן. האנדרטה נחנכה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל 1956. הלוט מעליה הוסר על ידי הורי שני החללים, יוסף שפרינצק וחסיה סוקניק. החוקר אריאל הירשפלד כתב אודות האנדרטה: האנדרטה הזאת קנתה את אמונם של אנשי העיר, ובצדק גמור. ממדיה הצנועים ועדינות הצורה שלה, החסכוניות המרהיבה שביחסי הצורה והסמל שבה, מאזנים בקלות את עוצמותיהן הגדולות של המחוות המקיפות את דיבורו של הפסל: האיקוניות של הציפור, המיקום הגרנדיוזי מול איתני הטבע, השמים והים ומיתוס הנפילה והגבורה. מיקומה של האנדרטה על גבולה של העיר, כלומר על נקודת המגע בין העיר והלא־עיר, החוף, הים והשמים, הוא מחווה מלאת כוח: הסמל המפוסל כאן נוגע בנקודת החיתוך והמגע בין הציביליזציה לבין מה שקדם לה ומה שמקיף אותה. שמה של שכונת רמת הטייסים בתל אביב ניתן לה לזכרם של שפרינצק וסוקניק ולזכרו של טייס נוסף שנהרג בתל אביב במלחמה, מודי אלון. אנדרטה לשלושה הוקמה בשכונה. מדיה וקבצים בנושא אנדרטת הטייסים בוויקישיתוף האנדרטה, באתר יזכור מיכאל יעקובסון, סיבוב באנדרטת הטייסים בגן העצמאות, בבלוג חלון אחורי דני רכט, אנדרטת השחף בגן העצמאות, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה" ד"ר מרדכי נאור מספר על אנדרטת הטייסים בגן העצמאות, באתר יוטיוב ניצן סדן, המטוסים הג'ובניקים שעצרו את הפשיטה המצרית על תל אביב, באתר כלכליסט, 25 באפריל 2023 לואא' (אלוף) ח"י מחמוד מותוולי, בתרגומו של אל"מ פסח מלובני, חיל הים המצרי במלחמת העצמאות, ‏קהיר יוני 2013 ראו: תיאור הקרב באתר אית"ן. אריאל הירשפלד, העיר העולה מן הים זוכרת גם את סופה, באתר הארץ, 1 ביולי 2019.