עמיר מולנר

עמיר מולנר (נולד ב־1972 ברמת גן) הוא פושע ישראלי, שנחשב בעבר לאחד ממנהיגי כנופיית רמת עמידר. הוא מוגדר כיעד מודיעיני של משטרת ישראל ונחשב לראש ארגון פשע. ב-2022, שינה את שמו לאברהם מילר. רובה של פסקה זו אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים. מולנר גדל ברמת גן והוא הבן הבכור להוריו. אביו, שעלה מהונגריה בנעוריו, היה קצין משטרה, אימו שעלתה לארץ ממרוקו הייתה מזכירה בבית ספר ברמת גן. בגיל 16 הצטרף לכנופיית רמת עמידר שבראשה עמדו האחים יוסי ורוני הררי. מולנר שירת בצה"ל, תחילה כטבח, אך לאחר בקשותיו להעברה שובץ בחטיבת גולני ושירת כלוחם. במהלך שירותו הצבאי כלוחם רכש ידע בתחום החבלה. לאחר שחרורו המשיך לפעול כחבר זוטר בכנופיית רמת עמידר. במהלך שנים אלו פעלה הכנופיה בחסות ובשיתוף פעולה עם יעקב אלפרון (ראש משפחת אלפרון) בתחום הסחר בחשיש ובגביית חובות. בראשית שנות התשעים של המאה ה־20 פרץ סכסוך חריף בין כנופיית רמת עמידר לכנופיית פרדס כץ שבמהלכו נרצחו חברים משתי הכנופיות על ידי הכנופיה היריבה. מולנר נחשד במעורבות בניסיונות רצח וברצח, בין היתר בשל מקצועיותם הגבוהה שהתאימה לידע שצבר בצה"ל. במהלך שנים אלו התחזק מעמדו של מולנר עד שנחשב לאחד ממנהיגי כנופיית רמת עמידר. במהלך שנים אלו הורשע מולנר מספר פעמים בעבירות של סחיטה באיומים ותקיפה, וישב במאסר שנה אחת על עושק של בעלי משרד נסיעות. בשנת 1998, לאחר שהמשטרה גייסה עד מדינה בשם ניסים ימין שאיפשר את הרשעתו ברצח חבר בארגון חדיף, עזב את ישראל ועבר לדרום אפריקה, שם הוגדר על ידי המשטרה המקומית כמנהיג ארגון הפשע הישראלי שפעל במקום. בשנת 2001 עבר למקסיקו, גם שם הוגדר כמנהיג ארגון פשיעה ישראלי שפעל במקום. במהלך שהותו בחו"ל נעשו מספר ניסיונות התנקשות בחיי עד המדינה עד שבשנת 2004 הצליחו המתנקשים לרצוח את עד המדינה בביתו שבחולון. לאחר רצח עד המדינה חזר מולנר לישראל. לאחר ששב לישראל, התעצם מעמדו, והוא נחשב לעומד בראש ארגון פשיעה. למולנר יוחסה מעורבות בסכסוכים שונים כבורר, ועיסוק בגביית חובות שכלל סחיטה באיומים. מיוחסת לו בעלות סמויה בעסקים שונים במגוון תחומים ובהם מסחר בסמים. בשנת 2006 פרצה קטטה בין מולנר לעבריין יעקב אלפרון ובנו דרור במלון בהרצליה, במהלכה נדקר מולנר בצווארו באמצעות סכין יפנית. בעקבות הדקירה אושפז בבית חולים. כשנרצח יעקב אלפרון באמצעות פיצוץ מטען רב עוצמה שהוטמן מתחת למכוניתו בשנת 2008 יוחס הרצח למולנר, אך לא נמצאו לכך ראיות. במהלך שנים אלו גר תקופה מסוימת במגדלי אקירוב. ב־2008 נעצר מולנר והורשע באשמת החזקת אקדח ותחמושת ללא היתר לאחר שתועד במצלמת אבטחה מוציא נשק מסליק ברמת גן, ונידון ל־32 חודשי מאסר. במהלך מאסרו שהה בהפרדה בכלא השרון. שוחרר ממאסרו ביולי 2011. כעבור זמן קצר נעצרו מספר אנשים אשר נטען כי להם זיקה למולנר באשמת ניסיון סחיטה של אמרגנה של מרגלית צנעני. לאחר שחרורו מהכלא נמלט מישראל בשל מעורבותו ככל הנראה במרמה, הלבנת הון, קשירת קשר ומעורבות בעבירות נשק ושהה בתאילנד. כששב ארצה ב-2 באוקטובר 2015, נעצר בנתב"ג ברדתו מטיסה מקפריסין בה שהה טרם חזרתו. לאחר כשבועיים במעצר, ולאחר שהמשטרה הגישה פעמיים ערר נגד שחרורו לביהמ"ש המחוזי, מולנר שוחרר לאחר שהמשטרה הודיעה כי אין בכוונתה להגיש כתב אישום בגין החשד העיקרי של החזקת נשק. מולנר נחשב למומחה בהכנת מטעני חבלה, ומיוחסים לו מספר מעשי רצח שבוצעו באמצעותם, אך הוא מעולם לא הורשע בהם. מולנר נשוי בשנית ואב לארבעה - אחד מנישואיו הראשונים ושלושה מנישואיו השניים. הוא נמנע ממגע עם התקשורת. מולנר מנהל אורח חיים דתי, והוא מרבה להיפגש ולהתייעץ עם רבנים [דרוש מקור]. בשנת 2020 אף נצפה בשבעה של האדמור מסדיגורה בליווי מאבטחים. ידיעות אחרונות, אסף לוי, כתבת פרופיל, 16/6/06 אמיר זוהר, חיסול יעקב אלפרון בת"א: עמיר מולנר הוא החשוד העיקרי, באתר הארץ, 21 בנובמבר 2008 גידי וייץ, עמיר מולנר ועלילותיה המדממות של המאפיה הישראלית בדרום באפריקה, באתר הארץ, 13 במרץ 2009 שמעון איפרגן, ‏האחד, באתר ‏מאקו‏, 23 בינואר 2019 אלי סניור, עמיר מולנר עתר לבג"ץ נגד המשטרה: "לא נותנים לי לעבוד", באתר ynet, 14 ביולי 2021 יניב קובוביץ, סולחה בצמרת עולם הפשע בין עמיר מולנר למשפחת כהן בזק ומשפחת הפשע הנוראית משפחת סרי , באתר הארץ, 24 באפריל 2013 שוש מולא, חרדי בשם אברהם, לומד גמרא, נאבק במשטרה: החיים החדשים של עמיר מולנר, באתר ynet, 16 בספטמבר 2022 שמעון איפרגן, ‏האחד, באתר ‏מאקו‏, 23 בינואר 2019 אלי סניור, מולנר שב לארץ ונעצר: "הכול עלילה", באתר ynet, 2 באוקטובר 2015 שמעון איפרגן, ‏האחד, באתר ‏מאקו‏, 23 בינואר 2019 העבריין מולנר הגיע עם שורת מאבטחים לשבעת האדמו"ר מסדיגורא, באתר ynet, 12 באוגוסט 2020