1976 בישראל

1976 בישראל (ה'תשל"ו - ה'תשל"ז) הייתה השנה בה חגגה מדינת ישראל 28 שנה מיום היווסדה. נשיא המדינה – אפרים קציר ראש ממשלת ישראל השבע עשרה – יצחק רבין יושב ראש הכנסת השמינית – ישראל ישעיהו נשיא בית המשפט העליון – שמעון אגרנט עד 8 בספטמבר, מאז יואל זוסמן ראש המטה הכללי – מרדכי גור מפכ"ל המשטרה – שאול רוזוליו עד 30 בדצמבר, מאז חיים תבורי ב-30 במרץ יורים כוחות הביטחון למוות בשישה מפגינים ערבים. בנוסף נמנים 69 פצועים ו-250 עצורים באירועי מחאה שכונו "יום האדמה" בגליל. ב-12 באפריל נערכות (בפעם השנייה והאחרונה תחת שלטון ישראל) בחירות לרשויות המקומיות הפלסטיניות ביהודה ושומרון; ניצחון למועמדי אש"ף, ביניהם בסאם א-שכעה בשכם ופאהד קוואסמה בחברון. מספר פרשיות שחיתות מקשות על תפקוד הממשלה ומעכירות את שמה של "המערך". בין היתר נחשף חשבון מטבע חוץ שהחזיק ראש הממשלה יצחק רבין בארצות הברית, דבר המעורר שערורייה; באוקטובר נחשפת פרשה בה מעורב אשר ידלין, אשר מואשם כי נטל שוחד בתיווך עסקאות נדל"ן בהן הייתה מעורבת קופת החולים של ההסתדרות הכללית. בנובמבר עולים גם חשדות נגד אברהם עופר, שר השיכון (ובינואר 1977 הוא מתאבד על רקע החקירה). קשיי ממשלת רבין מחריפים בדצמבר עם הימנעותם של שרי המפד"ל בהצבעת אי אמון בכנסת על חילול השבת בהבאת מטוסי F-15 לארץ. רבין נוקט פעולה שכונתה (ככל הנראה באירוניה) "התרגיל המבריק" - הוא מפטר (20 בדצמבר) את שרי המפד"ל, מגיש את התפטרותו (21 בדצמבר) לנשיא המדינה ובכך מוקדמות הבחירות לכנסת התשיעית. לקראת הבחירות לכנסת התשיעית מוקמת מפלגת ד"ש. מוקמת גם מפלגת לע"ם כחלק מן הליכוד. 22 בפברואר - ישראל מפנה את מעברי המיתלה והגידי ומוסרת אותם לידי האו"ם. בכך הושלם הסכם הביניים בין ישראל למצרים. האירוע המרכזי מבחינת צבא וביטחון הוא חטיפתו של מטוס "אייר פראנס" ב-27 ביוני על ידי מחבלים, המכוונים אותו לאוגנדה. ב-4 ביולי משחרר כוח צה"ל במסגרת "מבצע יונתן" את כמעט כל החטופים מנמל התעופה של אנטבה. סוף אפריל - בוצע פיגוע באמצעות הטמנת מטען חבלה ברחוב שטראוס בירושלים. בפיצוץ נהרגו שני קציני משטרה ונפצעו ארבעה אזרחים. 3 במאי – פיגוע ברחוב בן יהודה בירושלים, בפיצוץ מטען חבלה נהרגה אשה ונפצעו 33 בני אדם. 25 במאי – צעיר בעל דרכון הולנדי שהיה קשור לארגוני טרור פלסטינים פוצץ מזוודת נפץ בנמל התעופה בן-גוריון. בפיצוץ נהרגה קצינת ביטחון ושבעה בני אדם נפצעו. החזית העממית לשחרור פלסטין נטלה אחריות. 22 באוקטובר – יחידה של הקומנדו הימי פושטת על מעגן בצור ומטביעה ספינת מחבלים. 10 בדצמבר – ראשוני מטוסי הקרב מדגם F-15 נוחתים בישראל ביום שישי. טקס קבלת הפנים בבסיס תל נוף גורם לחילול שבת. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. טלוויזיה: הטלוויזיה הישראלית מתחילה לשדר את "ריצ'רץ'"; בטלוויזיה החינוכית עולות התוכנית לפעוטות "מה פתאום?" (קישקשתא) והתוכנית לילדי הגן "רגע עם דודלי"; מתחילים גם שידורי "שכונת חיים". תחילת העבודה על הסדרה "עמוד האש" מוזיקה קלה: יוצא האלבום "מכתבים למערכת" (על בסיס ההצגה של יהונתן גפן ודני ליטני); יוצא אלבומה היחידי של להקת תמוז, "סוף עונת התפוזים", לאחריו הלהקה מתפרקת ואריאל זילבר מוציא את תקליטו "רוצי שמוליק"; יוצא תקליטם של אריק איינשטיין ויוני רכטר "האהבה פנים רבות לה"; אושיק לוי מוציא עם נפתלי אלתר את "איפה טעינו"; להקת כוורת מתפרקת. מוקמת להקת הפאנק קילר הלוהטת. שלישיית "שוקולד מנטה מסטיק" מייצגת את ישראל באירוויזיון 1976 עם השיר "אמור שלום" ספרות: יהודה עמיחי הוא חתן פרס ביאליק; דודו גבע וחנוך מרמרי מוציאים את הספר "האביר זיק- ספר מדליק"; בתחום ספרות הילדים והנוער, יוצא לאור "אל עצמי" של גלילה רון-פדר. קולנוע: יוצא לאקרנים סרטו של אסי דיין "גבעת חלפון אינה עונה" בכיכוב שלישיית הגשש החיוור, כמו גם הסרטים: "איזה יופי של צרות!" (גם הוא של דיין), "לופו בניו יורק", "משפחת צנעני", "קוני למל בתל אביב", "רחוב 60" ו"רק היום". תיאטרון: עולים מחזותיו של יהושע סובול "ליל העשרים" ו"קריזה"; מומחז הספר "מסעות בנימין השלישי", למחזמר עם שירים של נעמי שמר. תקשורת: נפתחת "רשת ג', רשת רדיו של קול ישראל המוקדשת למוזיקת פופ; "להיטון" מתמזג עם "עולם הקולנוע" עמוס ברנס מורשע ברצח החיילת רחל הלר. כשעלו ראיות המצביעות על מעורבות אחר ברצח, שוחרר לאחר שמונה שנים ומאוחר יותר אף זוכה. ביום העצמאות מסרב אורי זוהר לקבל את פרס ישראל לקולנוע, שהיה אמור להיות מוענק לו; חתני וכלות פרס ישראל: אליעזר יהודה ולדנברג (ספרות תורנית), שמחה הולצברג, רבקה גובר, 17 באוקטובר - מתחילים הלימודים באוניברסיטה הפתוחה בישראל. נפתחת גם מדרשת ברוריה, מדרשה תורנית אורתודוקסית לנשים, ראשונה מסוגה בישראל. נבחרת ישראל בכדורגל מעפילה לאולימפיאדת מונטריאול אחרי ניצחון בקוריאה הדרומית. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976) 27 בינואר – עבאס סואן, כדורגלן ערבי-ישראלי 24 בפברואר – יובל נח הררי, היסטוריון ישראלי 5 באפריל – סנדי בר, דוגמנית ושחקנית ישראלית 25 אפריל - אמיר פיי גוטמן, זמר ישראלי 29 באפריל – תמר זנדברג, פוליטיקאית ישראלית, השרה להגנת הסביבה, חברת הכנסת, ויושבת ראש מפלגת מרצ לשעבר 7 במאי – איילת שקד, חברת הכנסת, שרת הפנים, ושרת המשפטים לשעבר 18 באוגוסט – רותם אבוהב, שחקנית, קומיקאית, סטנדאפיסטית ומנחת טלוויזיה ישראלית 24 באוגוסט – מיטל דוהן, שחקנית 8 בספטמבר – אביב ואקנין, גולש גלים 11 בספטמבר – שחר חסון, סטנדאפיסט 18 בספטמבר – גורי אלפי, שחקן וקומיקאי 8 בנובמבר – ליאור נרקיס, זמר 16 בנובמבר – עידו רוזנבלום, מנחה טלוויזיה ובמאי 17 בדצמבר – ניר דוידוביץ', כדורגלן פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1976) 18 בינואר - ברוך אגדתי, צייר, רקדן ואמן (נולד ב-1895). 24 בינואר - פנחס לבון, מזכ"ל ההסתדרות ושר הביטחון, עמד במרכז "העסק הביש" (נולד ב-1910). 11 במרץ - בנימין בן אסא, בין הרופאים הראשונים שטיפלו בבדואים 15 באפריל - דוד אלעזר, הרמטכ"ל התשיעי של צה"ל (נולד ב-1925). 4 ביולי - יוני נתניהו, מפקד סיירת מטכ"ל שנפל במבצע אנטבה (נולד ב-1946). 12 באוקטובר - אהרן גולדשטיין, חבר הכנסת וקבלן (נולד ב-1902) יחזקאל אברמסקי, רב וחתן פרס ישראל (נולד ב-1886) יוחנן אהרוני, ארכאולוג (נולד ב-1919) יהושע מאיר גרינץ, חוקר מקרא ותקופת בית שני (נולד ב-1911) אורי מיכאלי, מחלוצי ענף התעופה בארץ ישראל (נולד ב-1900) יוחנן סימון, צייר (נולד ב-1905). יהודה אבן שמואל, חתן פרס ישראל בתום מדעי היהדות (נולד ב-1886)