laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בחירות ברוסיה

בחירות ברוסיה נערכות עבור פקידי ממשל ברמה הפדרלית, המחוזית והמקומית. בעוד שחוקת רוסיה אכן קובעת פרמטרים לבחירת פקידים פדרליים, החוק המדיני, ולא הפדרלי, מסדיר את מרבית היבטי הבחירות במדינה, זכאותם של הבוחרים (מעבר להגדרה החוקתית הבסיסית), ניהול כל מערך הבחירות, כמו גם ניהול הבחירות המקומיות. כלל הבחירות - הפדרליות, המחוזיות והמקומיות - מנוהלות על ידי ועדת הבחירות המרכזית של רוסיה וסניפיה בסובייקטים הפדרליים, שהוקמה בשנת 1991 ומוטלת עליה האחריות לחשוף מידע על מימון קמפיין, לאכוף את הוראות חוק הבחירות כמו גם הטלת מגבלות ואיסורים על תרומות, ולפקח על המימון הציבורי של בחירות לנשיאות רוסיה. ההצבעה בבחירות נערכת במסופים ייעודיים בבתי ספר ובקלפיות. עם זאת, על רקע התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה במאי 2020 הדומה הממלכתית אישרה תיקונים לחוק הבחירות, במסגרתם מתאפשרת הצבעה גם מרחוק באמצעות הודעת טקסט, פורטל Gosuslugi.ru ובאמצעות משלוח טפסים דרך סניפי דואר רוסיה. גם איסוף חתימות למועמדים אפשרית דרך משלוח באמצעות פורטל הממשלה. ערך מורחב – הבחירות לנשיאות רוסיה ברמה הפדרלית, ראש המדינה הלא הוא הנשיא, נבחר בעקיפין על ידי תושבי כל מדינה, באמצעות בחירה בפתקי הצבעה. הבחירות לנשיאות רוסיה נערכות אחת לשש שנים. עד 2012 הן נערכו אחת לארבע שנים. ערך מורחב – הבחירות הפרלמנטריות ברוסיה כל חברי הבית התחתון בפרלמנט, נבחרים ישירות על ידי תושבי כל מדינה. הבחירות לבית התחתון של הפרלמנט הרוסי, הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית, נערכות אחת לחמש שנים. עד 2011 הן נערכו אחת לארבע שנים. הבית העליון, מועצת הפדרציה של רוסיה, אינו נבחר בבחירות והבחירות האחרונות התקיימו בשנת 1993. חברי מועצה זו נבחרים על ידי הפרלמנטים המחוזיים. ערך מורחב – הבחירות לרשויות המקומיות ברוסיה ישנן משרות רבות שנבחרות ברמת המחוזות, כאשר לכל מחוז יש לפחות מושל או מחוקק נבחר אחד. ישנם גם משרדים נבחרים ברמה המקומית, במחוזות, ערים, עיירות, עיירות, מחוזות משנה וכפרים; כמו גם למחוזות מיוחדים העשויים לעבור את גבולות המחוז והעירייה. הבחירות לרשויות המקומיות במדינה נערכות מדי שנה, אך לא לכלל המחוזות אלא למחציתם או חלק קטן מהם. בחירות אלה כוללות בחירת מושלים, ראשי ערים, ראשי סובייקטים פדרליים של רוסיה והרכבי פרלמנטים מחוזיים. בחירות בארצות הברית הבחירות לנשיאות ארצות הברית יום הבחירות בארצות הברית שיטת בחירות מערך עיבוד פתקי הצבעה הבחירות לרשויות המקומיות בישראל מדיה וקבצים בנושא בחירות ברוסיה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא בחירות ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אתה נמצא כאן

אתה נמצא כאן הוא אלבומו השמיני במספר של מוזיקאי הרוק הישראלי ברי סחרוף שיצא בשנת 2011. האלבום מרבה לעסוק בזהות הישראלית, ביחסה לגורמים שמרכיבים אותה ושנמצאים בסביבתה. בין השאר עוסקים השירים ביחס בין האדם לאל כדוגמת "הלוחש למכוניות", "ימים נוראים", "צמאה לך נפשי"; ביחס למרחב הגאוגרפי בשירים כמו "בארץ הפלאות", "אתה נמצא כאן" ו"הדרך לערד"; בהתמודדות עם העולם המודרני בשירים "העין", "זמן של מספרים" ועוד. באופן מקביל לעיסוק זה מעוצבת עטיפת האלבום והחוברת המלווה בקולאז'ים של מפות שונות מתוך תערוכה של האמן אבי יאיר, חבר ילדותו של סחרוף, שנשאה את שם האלבום והיוותה השראה לו. עיצוב סינגלים רבים מהשיר כולל איורים הדומים בסגנונם לתרשימי המפות בסגנון המאה ה-19. האלבום הוקדש לזכרו של המתופף ז'אן ז'אק גולדברג. סחרוף, שנולד בטורקיה, מכניס ביצירתו לכל אורך השנים מאפיינים והשפעות מן היהדות ומהתרבות המזרח-תיכונית ואלו מתבטאות גם באלבום זה. ההשפעות המזרחיות ניכרות בעיקר מהבחינה המוזיקלית, שם בולטת השפעה של מוזיקה ים תיכונית, שמתבטאת בשימוש בכלי נגינה כמו סינתיסייזר ערבי, פח, פרקשן ועוּד. השפעת המקורות היהודיים ניכרת בעיקר בתוכני השירים. בשיר "כלום זה לא סתם" מופיע ציטוט מקהלת, א', ח': "לא תשבע עין לראות"; השיר "הלוחש למכוניות", שנלקח מספר שיריה של חביבה פדיה "מתיבה סתומה", מסתיים במשפט "פתח לנו שער" מתוך פיוטי יום כיפור; השיר "ימים נוראים" קשור יד ביד עם תקופת הימים הנוראים בשנה העברית; תוכן השיר של רוני סומק, "הדרך לערד", כולל בתוכו פרפרזה לפסוק "וְגָר זְאֵב עִם כֶּבֶשׂ, וְנָמֵר עִם גְּדִי יִרְבָּץ, וְעֵגֶל וּכְפִיר וּמְרִיא יַחְדָּו" (ישעיה, א', ו'), והשיר "צמאה לך נפשי" לקוח כולו מספר תהלים כאשר הלחן הוא של בעל התניא. ברי סחרוף: גיטרה, שירה בן הנדלר: הפקה מוזיקלית, גיטרה באס, תכנות תופים ניר מנצור: תופים אורן לוטנברג: גיטרות וקולות רונן שפירא: פסנתר, קלידים, ניצוח, שירה אורלי שפירא: צ'לו גרשון וייסרפירר: עוד וטרומבון כפתורים אורן צור - כינור וקולות ב"צמאה לך נפשי" יונתן ניב: צ'לו אבנר קלמר: כינור לאה גודאייב: כינור מאיה לי רומן: כינור דניאל תנחלסון: ויולה אנה שפירא: ויולה ספי ציזלינג: חצוצרה שי צברי: קולות שני פלג: קולות גידי רז: mpc מפיק: ניצן זעירא מידע על האלבום אתה נמצא כאן באתר MusicBrainz האזנה לאלבום באתר של ברי סחרוף תימורה לסינגר, ברוך הנמצא, באתר ynet, 11 באפריל 2011 עינב שיף‏, לב שלם: "אתה נמצא כאן" של ברי סחרוף - לא להחמיץ, באתר וואלה, 11 באפריל 2011 גיא סידיס, כאן ועכשיו: על האלבום החדש של ברי סחרוף, באתר nrg‏, 11 באפריל 2011 ריאיון עם ברי סחרוף על האלבום החדש מתוך תוכנית הרדיו "המגבר", 20 באפריל 2011 גדעון אוקו, ‏בריאיון נדיר למצלמה: ברי סחרוף מדבר, באתר ‏מאקו‏, 20 באפריל 2011 יוסי כסיף ואבי משולם, "סיינפלד יכול לחכות, תביאו דוד המלך", ברי סחרוף בראיון לתוכנית "רוק בישראל", באתר nrg‏, 22 באפריל 2011 בן שלו, הדיסק החדש של ברי סחרוף - מהיותר מסקרנים בתקופה האחרונה, באתר הארץ, 29 באפריל 2011
WoO

WoO הוא קיצור וראשי התיבות של המילים Werke ohne Opuszahl, שפירושן בעברית הוא יצירות ללא מספר אופוס. בסימון WoO נהוג לסמן יצירות שלא קוטלגו על ידי המלחין או המוציא לאור כנהוג לפי אופוס. בין המלחינים שחלק מיצירותיהם מסומנות כך: בטהובן, מנדלסון, קלמנטי, שומאן, ברהמס, יואכים רף, פליקס דרסקה. בשנת 1955 הוציאו הנס האלם וגיאורג קינסקי קטלוג WoO ובו יותר מ-200 יצירות של בטהובן שלא הוכנסו ברשימת אופוס של יצירותיו. אם כי עבודתם לא הקיפה את כל יצירותיו של בטהובן שלא קוטלגו עד אז, ושאר יצירותיו של בטהובן קוטלגו על ידי המלחין ווילי הס ויצירות אלו מסומנות ב-H.
רוזנפלד

רוזנפלד (Rosenfeld) הוא שם משפחה שמקורו בשפות היידיש והגרמנית ומשמעותו שדה ורדים. האם התכוונתם ל... אישים אבי רוזנפלד – תא"ל בצה"ל בדרגת תת-אלוף אהרן רוזנפלד – מספר אנשים בשם זה אוסקר רוזנפלד – סופר יהודי-אוסטרי איירין רוזנפלד – אשת עסקים יהודית-אמריקאית אילן רוזנפלד – שחקן וקומיקאי ישראלי אלכסנדרה רוזנפלד – דוגמנית צרפתית אלעזר רוזנפלד – אדמו"ר בחסידות קמינקה בן ציון רוזנפלד – חוקר תקופת המשנה והתלמוד ורב ישראלי ברכה רוזנפלד – משוררת, מבקרת ספרות, מתרגמת, עורכת ופובליציסטית ישראלית גיל רוזנפלד – פעיל זכויות אדם ומשורר ישראלי גליה רוזנפלד – מעצבת ישראלית דניאל רוזנפלד – מטאורולוג ישראלי זכריה יוסף רוזנפלד – רב רוסי-אוקראיני-אמריקאי, מרבני סנט לואיס טוביה רוזנפלד – שחקן, תסריטאי, עורך טלוויזיה ובמה ומוזיקאי ישראלי יונה רוזנפלד (פירושונים) – מספר אנשים בשם זה יעקב רוזנפלד ("לוֹ שֶנג") - גנרל, רופא צבאי יהודי בסין יעקב רוזנפלד (חזן) – חזן ישראלי המשתייך לחסידות תולדות אהרן ישראל משה רוזנפלד – אדמו"ר מחסידות דאראג ליאור רוזנפלד – סוכן ביטוח ואיש רדיו ישראלי מוריס רוזנפלד – משורר יידי מיכאל רוזנפלד – לוחם בארגון היהודי הלוחם במרד גטו ורשה משה רוזנפלד – שוטר במשטרת המנדט שנרצח על ידי כנופיית עז א-דין אל-קסאם סימון רוזנפלד – שחקן קולנוע ישראלי סמיון רוזנפלד – אחד ממורדי מחנה סוביבור עודד רוזנפלד – שחקן ומאמן כדורמים פני רוזנפלד – אתלטית קנדית-יהודייה פרי רוזנפלד – צייר וקריקטוריסט ישראלי רון רוזנפלד – זמר ישראלי, סולן להקת פורטרט שלום רוזנפלד – עיתונאי ישראלי, לשעבר עורך מעריב שלום רוזנפלד (רב) – רב שהיה מייסד חסידות קמינקה שלמה רוזנפלד – רב וראש ישיבת שדמות נריה שמחה יאיר רוזנפלד – רב פולני אחר רוזנפלד (עיר) – עיר בגרמניה בית רוזנפלד – אתר מורשת בהרצליה גלריה רוזנפלד – גלריה לאמנות בדרום תל אביב דפוס רוזנפלד (חיפה) – בית דפוס בחיפה רוזנפלד (ספר) – רומן מאת מאיה קסלר
Yellow (שיר)

Yellow הוא סינגל של להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית, קולדפליי. "Yellow" הוא הסינגל השני של הלהקה מתוך אלבום הבכורה שלה, Parachutes. מילות השיר הן התייחסות לאהבה נכזבת של סולן הלהקה, כריס מרטין. השיר יצא לאור ביוני 2000, כסינגל השני מאלבומם אחרי Shiver והסינגל הראשון בארצות הברית. הסינגל הגיע בשיאו למקום הרביעי במצעד הסינגלים בבריטניה, כשהוא הסינגל הראשון של הלהקה שמגיע לטופ 5 במצעדי סינגלים בבריטניה. בעקבות השימוש הרב בסינגל בערוצי המוזיקה וקידום המכירות סביבו, השיר הגביר את פופולריות של הלהקה בצורה מסיבית. "Yellow" הוא אחד מהשירים המוכרים ביותר של קולדפליי, וגרסאות כיסוי רבות שלו בוצעו על ידי אמנים שונים ברחבי העולם. בזמן כתיבת השיר, כריס מרטין לא הצליח למצוא את המילים הנכונות. הוא חשב על מילה מסוימת שתהיה מילת מפתח בשיר, על מנת להתאים את הקונספט של השיר. הוא הסתכל מסביב לאולפן ההקלטות ומצא ספר טלפונים של "דפי זהב" (Yellow Pages), שבמקרה היה קרוב אליו. מאוחר יותר קרא מרטין לשיר "Yellow" כהתייחסות לספר. בראיון שבו מרטין נשאל על השיר הוא התלוצץ ואמר "ביקום חלופי השיר הזה יכול היה להיקרא 'פלייבוי'". באותו לילה שסיימה הלהקה לכתוב את השיר, היא הלחינה אותו במהירות והקליטה אותו. Yellow – 4:29 Help Is Round the Corner – 2:38 No More Keeping My Feet on the Ground – 4:33 השיר זכה להצלחה רבה בישראל והגיע למקום ה-13 במצעד העשור של גלגלצ. מידע על הסינגל "Yellow" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Yellow" באתר Discogs סרטון השיר "Yellow" באתר יוטיוב הקליפ לשיר באתר יוטיוב Billboard Global Excl. US, בילבורד, ‏6 ביולי 2024 Billboard Global 200, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית) Billboard Global Excl. U.S., Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
סרט סטודנטים

סרט סטודנטים הוא סרט שהופק במסגרת לימודיהם האקדמיים של יוצריו בבית ספר לקולנוע. סרט סטודנטים מכונה לעיתים גם סרט גמר, אם בית הספר לקולנוע אשר במסגרתו נעשה הסרט הכיר בו כפרויקט גמר הלימודים של יוצריו. סרטי סטודנטים הם, בדרך כלל, סרטים קצרים, ולא סרטים באורך מלא. עם זאת, ישנן מספר דוגמאות של במאים, אשר סרטם העלילתי הראשון באורך מלא מבוסס על עלילת סרט הגמר שלהם (כגון: "כנפיים שבורות", "חתונה מאוחרת", "יוסי וג'אגר", "נגוע", "אפס ביחסי אנוש"). מאז 1986, מתקיים בישראל פסטיבל בינלאומי לסרטי סטודנטים. ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המכון למדעים נואטיים

המכון למדעים נואטיים (באנגלית: Institute of noetic sciences בראשי תיבות: IONS) הוא מכון מחקר לפאראפסיכולוגיה ללא מטרות רווח. הוא נוסד בשנת 1973 בידי האסטרונאוט לשעבר אדגר מיטשל והמשקיע פול טמפל, מתוך עניין בחקר תופעות כביכול על-טבעיות. מקור שמו של המוסד במונח היווני נואוס. לדברי המכון הוא עוסק בחקר תופעות כגון מדיטציה, תפילה ויוגה על מנת לנסות להוכיח את כוחן של מסורות אלו ואת "הכוח של חיבור הדדי והפוטנציאל שלו". לפי המכון הוא מיישם מחקר מדעי "על נושאים הנתפסים לעיתים קרובות כמסתוריים או חמקמקים, כמו כוחה של האמונה להאיץ ריפוי או הקשר בין אינטואיציה להמצאה". בין הנושאים הנוספים שהמכון עוסק בהם אפשר למנות את חקר התודעה האנושית, רפואה אלטרנטיבית, רוחניות, טלקינזיס וחיים לאחר המוות. קמפוס המכון ומעבדות המחקר ממוקמים בפטלומה, סונומה, קליפורניה. המנהלת הנוכחית שלו היא קסנדרה ויטן. חוקרים אחרים הקשורים אליו הם דין רדין ורופרט שלדרייק. מחקרים דומים נערכו גם באוניברסיטת פרינסטון, במעבדות המחקר להנדסת אנומליות (Princeton Engineering Anomalies Research (PEAR)) אתר האינטרנט הרשמי של המכון למדעים נואטיים המכון למדעים נואטיים, ברשת החברתית פייסבוק המכון למדעים נואטיים, ברשת החברתית אקס (טוויטר) המכון למדעים נואטיים, ברשת החברתית אינסטגרם "The 40th Anniversary of the Moon Landing - TIME". Time (באנגלית אמריקאית). 2009-07-16. ISSN 0040-781X. נבדק ב-2021-06-20. Institute of Noetic Sciences, About
משומד לדבר אחד

משומד לדבר אחד (בעקבות הצנזורה הנוצרית נקרא גם מומר לדבר אחד) הוא מונח הלכתי תלמודי, המתאר יהודי אשר הוחזק כמשומד, למצווה מסוימת. הסוגיה במסכת חולין, דנה האם אדם אשר הוחזק (אם על ידי עדים שראו אותו כמה פעמים, או בדרכים שונות) כמשומד על ידי כך שבקביעות הוא עובר על עבירה מסוימת, או אינו מקיים מצווה מסוימת (כדברי רש"י: "מבעט במצווה זו"), נחשב כמשומד לכל התורה, והוא בגדר של משומד לכל דבר (אשר לפי דעות מסוימות אינו תחת ההגדרה של יהודי), או שהוא בגדר של יהודי, רק שהוא משומד לדבר אחד, ומקבלין ממנו קרבן נדבה (על פי דברי הגמרא שם, מפני הסיבה שיחזור בתשובה). מסקנת הסוגיא היא, שמשומד לדבר אחד לא נחשב למשומד לכל התורה כולה. עוד דנו חכמי התלמוד, רב אחא ורבינא, באדם שעושה עבירה להכעיס את בוראו ולא רק לתיאבון, אם הוא נחשב גם אז למשומד בלבד, או שמא נחשב הוא ל"מין". ההלכה נפסקת כמו הדעה שלהכעיס נחשב למין. שונה היא הסברא במצוות מסוימות אשר לכל הדעות, אם הוא משומד להן, הוא נחשב משומד לכל התורה, ויש שאלה על יהדותו. למשל עבודה זרה, אשר אם אדם מוחזק כמשומד לעבודה זרה, הוא נחשב משומד לכל התורה כולה. וכן המומר ליין נסך, והמשומד לחילול שבת בפרהסיה, אשר דינו הוא כמשומד לכל התורה כולה. רשע (הלכה) משומד דין מחלל שבת בפרהסיה בזמן הזה, מאת הרב שלמה גורן. מומרים ואנוסים. מומר לדבר אחד. תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף כ"ו, עמוד ב'. משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות רוצח ושמירת נפש, פרק ד', הלכה י', שולחן ערוך, חושן משפט, סימן תכ"ה, סעיף ה', שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קנ"ח, סעיף א'.
Trouble (שיר של קולדפליי)

Trouble הוא סינגל של להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית, קולדפליי. הוא הסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה של הלהקה, Parachutes. השיר חוזר על המילה "trouble" (צרות) לאורך השיר, ופורסמו לו שני קליפים. השיר הגיע בשיאו למקום ה-10 במצעד הסינגלים בבריטניה, וזה הפך אותו לסינגל השני של הלהקה שהגיע לטופ 10 במצעד הסינגלים בבריטניה אחרי Yellow. השיר לא הצליח במיוחד במיקום במצעדי הסינגלים העיקריים בארצות הברית, אך עיתוני המוזיקה ראו בו מצליח כמעט כמו Yellow, והוא קיבל המון ביקורות חיוביות. לדברי סולן הלהקה, כריס מרטין, הוא כתב את השיר כתוצאה מהתנהגותו. הוא סיפר ש"היו כמה דברים רעים שהלכו בלהקה... השיר הוא על התנהגות קשה כלפי מישהו שאתה באמת אוהב, וזה בהחלט קרה לי עם כמה מחברי הלהקה". ארבעת חברי הלהקה היו שותפים בכתיבת הסינגל כמו בקודמים, שמבוסס על רעיונותיו של מרטין. קליפ השיר בוים על ידי סופי מולר. Trouble - 4:30 Brothers & Sisters - 4:50 Shiver (גרסה שונה) - 4:23 אתר האינטרנט הרשמי של Trouble מידע על הסינגל "Trouble" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Trouble" באתר Discogs סרטון השיר "Trouble" באתר יוטיוב גרסת הקליפ הראשונה גרסת גרסת הקליפ השנייה
MSG

האם התכוונתם ל... מונוסודיום גלוטמט – מלח נתרן של חומצה גלוטמית, משפר הטעם הנפוץ ביותר בעולם מדיסון סקוור גארדן – היכל ספורט ובידור במנהטן, ניו יורק, אולם הבית של קבוצות הספורט ניו יורק ניקס וניו יורק ריינג'רס MSG Network – רשת טלוויזיה פרטית בארצות הברית השייכת לקבוצת הכדורסל ניו יורק ניקס
דרוסקינינקאי

דרוסקינינקאי (בליטאית: Druskininkai; בפולנית: Druskieniki) היא העיר הדרומית ביותר בליטא, לא רחוק מגבולות פולין ובלארוס. החל מתום מלחמת העולם השנייה, דרוסקינינקאי מהווה עיר תיירות עם אתרי נופש, בילוי ובריאות המבוססים לרוב על מים ומלח. הרחוב המרכזי בעיר הוא ע"ש מיקולאיוס קונסטנטינס צ'יורליוניס, והוא מתפרש על כל אורכה. מקור השם הוא "Druska", מלח בליטאית. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. למרות שבמקורות הכתובים הוזכרה העיר בפעם הראשונה רק בתחילת המאה ה-17, אנשים מתגוררים באזור זה כבר מתקופת האבן. במאה ה-18, הייתה דרוסקינינקאי כפר ליטאי רגיל, עד שסטניסלב אוגוסט פוניאטובסקי, הדוכס הגדול של ליטא, מלך פולין, הוציא צו והכריז על דרוסקיניקאי ככפר נופש, ב-20 ביוני 1794. בשנת 1837, כאשר איגנצי פונברג, פרופסור באוניברסיטת וילנה, ניתח את ההרכב הכימי של המים המינרליים הזורמים בנהר הניימן המתפרש לרוחב העיר, ופרסם את התוצאות, אישר הקיסר ניקולאי הראשון את פרויקט הנופש בדרוסקינינקאי. ראשית הקהילה היהודית בדרוסקינינקאי בשנות ה-80 של המאה ה-19, אז הוקמו במקום שני בתי מדרש ונקבע בית קברות. הקהילה הקטנה החזיקה גם "חדר", ואלו מילדיה שבחרו להמשיך בלימוד תורה נסעו ללמוד בישיבות ליטא. רבני העיירה היו: רבי יצחק מרגליות - מחבר הספרים "מעוז התלמוד", "מעוז הים" ועוד רבי שמריה יצחק בלוך רבי שלמה גורדון - מחבר "בנין שלמה" במאה ה-21 מתגוררים בעיר יהודים אחדים. ועידת דרוסקניק שמואל ספקטור וברכה פרוינדליך (עורכים), פנקס הקהילות: פולין, כרך שמיני: מחוזות וילנה-ביאליסטוק-נובוגרודק, עמ' 273–274. מדיה וקבצים בנושא דרוסקינינקאי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דרוסקינינקאי דרוסקייניקי (Druskieniki), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם כרמית וייס, ‏העיירה דרוסקינינקאי - ספא וטיולים או טיולים וספא, באתר GoTravel אלכסנדר קרוגלוב (רו') ולאורה קרגו, דרוסקייניקי, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק A, עמ' 883–885), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בליטא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הערכת מודיעין

הערכת מודיעין היא שלב מרכזי בפעילותם של גופי מודיעין, שבו על ראשי המערכת להשתמש בכל המידע המונח לפניהם (כפי שנאסף על ידי גופי האיסוף ונותח על ידי גופי המחקר) כדי להעריך מה כוונותיו של היריב ומה צפוי בהתנהגותו. הערכת המודיעין הניתנת לממשלה עוסקת בשאלות אסטרטגיות, כגון האם צפויה מלחמה, האם עלול לחול שינוי אסטרטגי (כגון החלפת המשטר) בקרב היריב וכדומה. הערכה זו ניתנת במועדים קבועים (הערכת מודיעין שנתית, למשל) או בהתאם לצורך, בעקבות התפתחות שמצריכה הערכה. הערכת מודיעין טקטית עוסקת בשאלות הקשורות לניהולו של מבצע מסוים, כגון התנהגות היריב במהלך המבצע או בשאלות שקשורות לאחר המבצע כגון הערכת נזקי לחימה. על המעריך לפרש את כל העובדות המודיעיניות הידועות הרלוונטיות לנושא אודותיו תינתן ההערכה החל בסדר הכוחות, האימונים שעברו, הפרופיל הפסיכולוגי של גורמי המערכת היריבה - כל זאת על מנת להעריך את יכולותיו וכוונותיו של היריב. לא תמיד מתקבלות הערכות נכונות, ולפעמים מתקבלות אף הערכות שגויות לגמרי שתוצאותיהן הרסניות, ואשר נובעות מטעות בהערכת הנתונים השונים ויחסי הכוחות השונים ביניהם (זאת בשל כשל איסופי או טעות מחקרית). הדוגמה המפורסמת ביותר בישראל לטעות בהערכת מודיעין היא הכישלון של אמ"ן לחזות את פרוץ מלחמת יום הכיפורים ולהתכונן אליה בזמן. סבירות יצחק בן-ישראל, ‏הפילוסופיה של המודיעין, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1999 מדיה וקבצים בנושא הערכת מודיעין בוויקישיתוף אפרים קם, קשה מאוד להעריך, באתר הארץ, 11 בפברואר 2011 יואל בן-פורת, ‏הבעייתיות של הערכת המודיעין, מערכות 296, דצמבר 1984 מלאכת הרכבת הפאזל וההערכה המודיעינית (אורכב 09.09.2014 בארכיון Wayback Machine) - ערך בתוך אתר המקהל סולם הסבירות בהערכות המודיעין, לפי מודיעין ההגנה הבריטי הערכת מודיעין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יצחק קליין

יצחק קליין (1935 – 1990) היה פילוסוף ומרצה בכיר בחוג לפילוסופיה של אוניברסיטת חיפה. חקר בעיקר את גאורג וילהלם פרידריך הגל. נולד בסירט שברומניה. בן למשפחה ציונית ומשכילה. עלה לישראל עם הוריו בשנת 1948. למד לתואר ראשון ושני בפילוסופיה כללית באוניברסיטה העברית. למד את לימודי הדוקטורט בצרפת, בסורבון, שם כתב את עבודת הדוקטור בנושא: "הגל ובעיית הספקנות". את הדוקטורט כתב תחילה בהדרכת ז'אן איפוליט עד למותו של זה, ולאחר מכן השלימו בהנחיית עמנואל לוינס. בין השנים 1969–1990 היה מרצה ומרצה בכיר לפילוסופיה באוניברסיטת חיפה. אשתו היא פרופ' שרה קליין-ברסלבי. מושג האונטולוגיה היסודית אצל הידגר / מאת יצחק קלין, ירושלים: [חמו"ל], [תש"ך]. הדיאלקטיקה של האדון והעבד: פירוש לפרק מתוך "הפנומנולוגיה של הרוח" של הגל / יצחק קליין, תל אביב: עם עובד - תרבות וחינוך, תשל"ח. הדת כבעיה פילוסופית / יצחק קליין, ירושלים: מוסד ביאליק, תשס"ד-2004. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר" חירות דיאלקטית: מחשבות אל מעבר לדיאלקטיקה של הגל [Liberté dialectique] / יצחק קליין (תרגום מצרפתית: רמה איילון; עריכה מדעית: זאב לוי), תל אביב: רסלינג ("פטיש: סדרת מקור לבקרת התרבות"), 2006. Izchak Klein, Liberté dialectique, Berne - New York: P. Lang (European university studies. Series XX), 1992. (בצרפתית) חינוך המין האנושי / אפרים גוטהולד לסינג; תרגם יצחק קליין, ירושלים: אקדמון, תשכ"ז. מידע על יצחק קלין בקטלוג הספרייה הלאומית יצחק בן אלימלך קלין (1935-1990), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חידושי הרשב"א על מסכת מנחות

חידושי הרשב"א על מסכת מנחות הוא ספר של אחד הראשונים, שנכתב על מסכת מנחות, והוא מספרי הראשונים היחידים על מסכת בסדר קדשים. הספר כולל חידושים וביאורים על מסכת מנחות בדרך הפשט, כדרכם של הראשונים בעלי התוספות, באריכות. מדפיסי החיבור יחסו אותו לרשב"א, וכן נקבע שמו של הספר בכל מהדורותיו. אולם סגנונו של הספר מוכיח שלא יצא מתחת ידי הרשב"א. החיד"א מזכיר בשם הגדולים כי ראה חידושים בכתב יד השייכים לרשב"א על מספר מסכתות, ובהם מסכת מנחות. הרב אלחנן וסרמן כותב בקובץ ידיעות שבתחילת ספרו קובץ הערות על מסכת יבמות, ובו כתב בשם החפץ חיים, שמחבר הספר הוא רבי ישעיה די טראני, ומדובר בעצם בחלק נוסף של חידושיו תוספות רי"ד על הש"ס, בגלל שהוא מעתיק מרש"י בסגנון לשון המורה. מאידך הוא כותב כי שמע שמועה בשם הרב ישראל יהושע מקוטנא כי הרשב"א המדובר רומז לרבי שלמה בן אברהם מן ההר, וכך משער גם הרב משה יהודה בלוי (המוציא לאור של סדרת "שיטת הקדמונים"). לפי השערת הרב אביגדור אריאלי, מו"ל ספרי הראשונים, מדובר בספרו של רבנו פרץ הכהן, כראיה הוא מביא את המילים "תפ"כ" (ראשי תיבות "תוספות פרץ כהן") המופיעים אף בכתבי היד של ספר זה. הרב מרדכי גוטסגנדה, שההדיר את הספר מחדש בשם "חידושים לאחד הראשונים" (ירושלים תש"ס), תומך בזיהוי זה במבואו המקיף לספר. חיד"א, ‏שם הגדולים, ח"א, מערכת הגדולים, אות ש', באתר "דעת" וסרמן, אלחנן בונם בן נפתלי בינוש, קובץ הערות - יבמות, יבמות, באתר אוצר החכמה
דרו

דֶרוֹ (בספרדית: Daireaux) היא עיירה בפרובינציית בואנוס איירס שבארגנטינה. במפקד שנערך בשנת 2010 נמנו בעיירה 12,122 תושבים, גידול אוכלוסין של 10.9% ביחס למפקד הקודם משנת 2001 שבו נמנו 10,932 תושבים. ראש העיר הוא אסטבן חורחה הרננדו, חבר מפלגת האיחוד האזרחי הרדיקלי UCR‏ (Unión Cívica Radical). מדיה וקבצים בנושא דרו בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בארגנטינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1926 בארץ ישראל

להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1926 בארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי. שלטון המנדט הנציב העליון - הרברט פלומר הנהגת היישוב פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. לורד פלומר היה איש צבא גוי, היחיד שהצליח להשליט סדר וביטחון מבחינת התנקלויות של ערבים ליהודים ומנע שפיכות דמים רבה של יהודים וערבים (מה שהיה מצוי בשנים הקודמות תחת שלטונו של הרברט סמואל). בנוסף, לורד פלומר דאג לתקציבים עבור היישוב היהודי באותן השנים וגם דאג לצמצם את ההבטחה שהייתה מצויה בקרב בתושבים בארץ ישראל באותה תקופה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 5 במרץ – הנציב העליון מעניק לפנחס רוטנברג זיכיון בלעדי ל-70 שנה עבור הפקה והפצה של חשמל באמצעות מי הירדן והירמוך. 1 באפריל – שלטונות המנדט מקימים את חיל הספר העבר-ירדני במטרה להגן על גבולה הצפוני והדרומי של אזור עבר הירדן. 22 במאי – מופע הבכורה של תיאטרון האהל נערך בתל אביב. נוסד קיבוץ רמת דוד. (תאריך מדויק לא ידוע) נוסד מושב בית שערים. (תאריך מדויק לא ידוע) נוסד היישוב החקלאי בית וגן. (תאריך מדויק לא ידוע) נוסד המושב כרכור, אשר בשנת 1964 אוחד עם היישוב החקלאי פרדס חנה ליצירת היישוב פרדס חנה-כרכור. (תאריך מדויק לא ידוע) נוסד מושב כפר ברוך. 12 ביוני נוסדה קבוצת הפועל ירושלים בכדורגל. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 17 בינואר – יצחק מודעי, שר האוצר וחבר הכנסת מטעם הליכוד (נפטר ב-1998) 5 בפברואר – אבנר חי שאקי, פרופסור למשפטים וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נפטר ב-2005) 18 בפברואר – מאיר כהן-אבידב, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-2015) 20 ביוני – רחבעם זאבי, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי (נרצח 2001) 30 ביוני – אוריאל אופק, סופר ילדים ישראלי (נפטר ב-1987) 4 באוגוסט – ע. הלל, משורר ואדריכל נוף ישראלי (נפטר ב-1990) 23 בנובמבר – רפי איתן, סוכן מוסד ופוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-2019) פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. (קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1926) 15 בפברואר – ליאון שטיין, מחלוצי התעשייה בארץ ישראל (נולד ב-1846) מדיה וקבצים בנושא 1926 בארץ ישראל בוויקישיתוף
12 שעות של קולנוע/מושג

"12 שעות של קולנוע/מושג" היה ערב הקרנת סרטי קולנוע ניסיוניים שהתקיים בסינמטק תל אביב ב-17 בדצמבר 1974. הערב, שאורגן על ידי רפי לביא, היה אחד מהקרנות הוידאו ארט המסודרות הראשונות בישראל. ההקרנה לוותה בחוברת משוכפלת ובה הוקדש דף לכל אמן. בערב, שהיה אחד מן האירועים המרכזיים בהתפתחות מדיום הוידאו ארט בישראל השתתפו כ-16 אמנים. רבים מאמנים אלו היו קשורים לרפי לביא והיוו חלק מרכזי מ"דלות החומר". סרטים אלו מציגים פן מושגי, חריף שחלק מן האמנים הפלאסטיים נטשו במהלך שנות השמונים של המאה ה-20 לטובת חזרה לציור מסורתי יותר. בין הסרטים שהוקרנו: אברהם אילת: "Chance"; ‏"Run"; ‏"Oxfamh"; "מסגרות". אריה פרוספר: "Befor After" ‏; "Blanc" יאיר גרבוז: "רשימות" (1973) מיכל נאמן: "קילוף" יוסי מר חיים: "נקמת המומיה" (1973); מיצב הסאונד "Loops" ‏(1974) רן שחורי: "כביש" (1970); "יוז'י" (1971); "וגינזם" (1972) רפי לביא: "בצד השני של הרחוב" (1973); "הליכה" (1974); "שמים" (1972); "דשא" (1972), ""גרניום" (1974) תמר גטר: ("גולם"; 1973) אמנים נוספים שהשתתפו: ג'ורג פרברוץ, דוד גרינברג, דוד ריף, הנרי שלזניאק, ז'ק קתמור, מיכאל רורברגר, מישל אופטובסקי ומשה סולסקי. הקולנוע כמושג בסינמטק, דבר, 15 בפברואר 1974
פוסט-פרודקשן

פוסט-פרודקשן (באנגלית: Post-production, או בקיצור: פוסט בעברית: גְּמַר־הֲפָקָה) הוא חלק מתהליך עשיית סרטי קולנוע, תוכניות טלוויזיה, תוכניות רדיו, פרסומות, וידאו קליפ ועוד. המונח מתייחס לכל שלבי ההפקה של התוצר הסופי, אשר נעשים לאחר סיום שלב ההפקה (כלומר: ימי הצילומים או ההקלטות). בין שלבי ההפקה הנכללים בשלב הפוסט: עריכה הלחנה, הקלטה, הקלטה מחדש או עריכה של פסקול הוספה של אפקטים מיוחדים עיצוב קול, הוספה של אפקטים קוליים תיקוני צבע דיבוב, ליפ סינק והוספת כתוביות המרה של פילם לווידאו, המרות של פורמטים שונים פרה-פרודקשן שלב הצילומים (קולנוע) מדיה וקבצים בנושא פוסט-פרודקשן בוויקישיתוף מונחי טלוויזיה וקולנוע, באתר האקדמיה ללשון העברית, רשומה 68‏ ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.