יהושע זליג דיסקין

הרב יהושע זליג דיסקין (י"ד באדר ה'תרנ"ח; 8 במרץ 1898 – כ"ו בכסלו תשל"א; 24 בדצמבר 1970) היה רב והוגה דעות חרדי, ממקורביהם של החזון איש והרב יוסף שלמה כהנמן. בין השנים 1947 – 1968 כיהן כרבה של פרדס חנה. נולד בעיירה חסלוויץ' שברוסיה לרב שמעון משה דיסקין, רבה של לכוביץ', בעל "מדרש שמעוני", שהיה דרשן ידוע ברוסיה, ולשרה, בת הרב אליהו בכרך מחסלוויץ, בעל שו"ת "בכורי האביב". בצעירותו קיבל חינוך תורני והוסמך לרבנות. בשנת תרפ"ו (1926) נישא למרים לאה, בת הרב שמעון יוסף ליפשיץ מאמצ'יסלב. לאחר נישואיו כיהן כרב בעיר פריאסלב. פעל במחתרת להקמת חדרים וישיבות ברוסיה הסובייטית. השלטון הסובייטי חשף את פעילותו והוא נאסר פעמיים וישב בכלא הסובייטי. בשנת תרצ"ד (1934) עלה לארץ ישראל עם אשתו ושלושת ילדיו. התוודע אל החזון איש והיה ממקורביו. בשנותיו הראשונות לא שימש בתפקיד תורני או רבני ולמחייתו עבד כמנהל חשבונות. עם זאת, מדי שבת נהג לדרוש בקביעות בבית הכנסת הגדול בתל אביב. בשנת תרצ"ז החל לכהן כמורה בסמינר שרנסקי בתל אביב. בשנות ה-40 היה דורש באופן קבוע בסעודה שלישית בבית הכנסת הגדול בתל אביב. בשנת תש"ז (1947), בעצת החזון איש, קיבל על עצמו את משרת הרבנות במושבה פרדס חנה, לאחר עזיבת הרב הקודם צבי יהודה מלצר, שהתמנה כרבה של רחובות. הרב דיסקין כיהן בתפקידו למעלה מעשרים שנה והיה אחראי על כל ענייני הדת בפרדס חנה. בשנות המדינה הראשונות הוא דאג לכשרות במחנה העולים בפרדס חנה. היה חבר הנהלת מדרשית נעם שפעלה בפרדס חנה. שמו עלה לכותרות בשנת 1957 בגלל הקפדתו שלא לקבור גויים בבית הקברות היהודי. בשנת 1962 התפרסם שוב בגלל סירובו לחתן יהודים עם בני קהילת בני ישראל מהודו. מאז שנות הארבעים היה מקורב מאוד לרב יוסף שלמה כהנמן וסייע לו במוסדותיו השונים. בזקנותו פרש מן הרבנות והתיישב בבני ברק, ובה נפטר. נקבר בבית הקברות שומרי שבת. הרב דיסקין הרבה לפרסם מאמרי תורה והגות בבמות חרדיות שונות, בין השאר ב"המודיע", ב"דגלנו", ביטאונם של צעירי אגודת ישראל, ובירחון "בית יעקב", ביטאונה של תנועת בית יעקב בארץ ישראל. בנו הרב שמעון משה דיסקין, מראשי ישיבת קול תורה ומחבר ספר משאת המלך (נפטר בט"ז תמוז תשנ"ט) בנו הרב יוסף דיסקין, מראשי ישיבת תפארת ציון (נפטר בו' שבט תשע"ו) בתו הניה רחל, אשת הרב גרשון אדלשטיין, ראש ישיבת פוניבז' ונשיא מועצת גדולי התורה (נפטרה בי"ד תשרי תשס"ב) הרב י. ז. דיסקין, בעקבות ההתעוררות הרוחנית: מי היו החלוצים הראשונים לשיבת ציון (המשך), ירחון בית יעקב הרב י. ז. דיסקין, מסירות נפש להצלת חייו של יהודי, ירחון בית יעקב הרב י. ז. דיסקין, יהדות של שיגרא נטולת-חיות, ירחון בית יעקב הרב י. ז. דיסקין, סקירה על שו"ת "עמק שאלה" לכ"ק האדמו"ר מהורנוסטיפול, ירחון הפרדס היה צאצא של רבי יהודה לייב דיסקין, המכונה "ר' לייב חסיד", מתלמידי הגאון מווילנה, שהיה סבו - אבי אביו - של הרב יהושע לייב דיסקין. לפני רבנותו בלכוביץ' שימש הרב שמעון משה דיסקין רב בעיר לובני. היה דור חמישי לרב יאיר חיים בכרך, בעל חוות יאיר. הרב ז. דיסקין נבחר רבה של פרדס חנה, הצופה, 21 באוגוסט 1947 כבר אז התעקש, מעריב, 25 בספטמבר 1962 הסמינאריון בית יעקב בתל אביב, הצופה, 19 באוקטובר 1938 אסיפות הרצאות שיעורים, הצופה, 27 במאי 1938 בבתי כנסיות ומדרשות, הצופה, 23 בינואר 1942 בבתי כנסיות ומדרשות, הצופה, 14 בפברואר 1947 בבתי העולים בפרדס חנה, הצופה, 30 ביולי 1948 ישראל שיוו, ילד בן 5 מפרדס־חנה נקבר מאחורי הגדר של בית־העלמין, דבר, 28 בנובמבר 1957 קבורת חמור, דבר, 6 בדצמבר 1957 שמואל סולר, הרבי מבלז התפלל לשלום ילדי שטיינברג, מעריב, 4 בדצמבר 1957 תושבי פרדס חנה מוחים נגד מסע ההסתה של השמאל לפרשת קבורת הילד, הצופה, 4 בדצמבר 1957 הכנסת נזדעזעה ונשתתקה, דבר, 13 בדצמבר 1957 שמואל סולר, הרב דיסקין מפרדס חנה מסרב שוב! הפעם להשיא נערה לצעיר מ"בני ישראל", מעריב, 6 בספטמבר 1962 שמואל סולר, הרב דיסקין עומד במריו, מעריב, 19 בספטמבר 1962 יהושע זליג דיסקין, באתר BillionGraves