כוכבי ים

כּוֹכְבֵי־יָם (שם מדעי: Asteroidea) הם מחלקה של בעלי חיים המשתייכת למערכת קווצי העור. למרבית מיני המחלקה צורה דמוית כוכב בעל מרכז שממנו יוצאות ארבע או חמש זרועות בסימטריה מעגלית, ומכאן שמה. כוכב הים מתאפיין בסימטריה מעגלית מחומשת, כלומר כל אחת מ־5 זרועותיו זהה לשאר הזרועות וכולן סובבות סביב אזור מרכזי טבעתי. בחלקו העליון של אזור הגוף המרכזי ממוקם פי הטבעת ובחלק התחתון (הגחון) ממוקם הפה כך שכוכב הים מסוגל לאכול בעלי חיים שונים הנמצאים תחתיו. בחלק העליון של האזור המרכזי נמצאת בנוסף גם נפת המים (לוח כברה) דרכה נכנסים מים אל כוכב הים, המים עוברים סינון ומגיעים אל צינור טבעתי ממנו מתפזרים ב־5 צינורות אל הזרועות. כניסת המים אל כוכב הים מאפשרת לו את תנועתו במנגנון שיפורט בהמשך. חלקו העליון של כוכב הים בנוי מרקמת אפיתל המכילה איברי חוש, ריסונים קטנים וסדרה של צבתות (נקראות גם "קוצבתות" או פדיצלריה) וקוצים זעירים המגינים עליו. בחלקו התחתון ישנם אלפי רגלונים (מסוג רגלי מים) הנצמדים אל הקרקע ומאפשרים את תנועתו. תכונה נוספת המקנה הגנה לכוכב הים היא יכולתו להקשיח את גופו תוך שניות על ידי שינוי מבנה רקמת החיבור ובשליטה של מערכת העצבים. על פי הוראותיהם של גני הבקרה מתפתח בפגיות הצעירות מבנה ראש-זנב, כמו בכל בעלי החיים. אך בכוכב הים הבוגר לא נמצא שום ביטוי לגנים המבקרים את התפתחות חלקי הגוף האחרים מלבד הראש. אלה התבטאו במרכז הכוכב ובמרכז כל אחת מחמש הזרועות. כלומר, במהותם כוכבי הים הם רק ראש. מחקר מ-2024 זיהה תגובה הורמונלית המקושרת לניתוק אחת מהזרועות של כוכב הים בעת סכנה. כוכבי הים הם בעלי יכולת לבצע רגנרציה (יצירה מחדש) של איברים שנקטעו, אך תהליך זה מתרחש בצורה איטית מאוד. לעיתים כאשר נקטעת זרוע, גדלה יותר מזרוע אחת ואז נוצר מצב בו לכוכב הים יש יותר מחמש זרועות. מערכת העיכול של כוכב הים מורכבת מפה, ושט, קיבה ופי טבעת. ההזנה מתבצעת בשיטה של עיכול חוץ גופי, החלק הקדמי של הקיבה נשלף אל מחוץ לפה שם הוא נצמד אל הטרף ומשחרר אנזימים המפרקים את המזון. לאחר מכן נכנסים תוצרי המזון המפורקים אל הגוף כאשר הקיבה חוזרת פנימה משם הם מפוזרים אל הזרועות בעזרת תנועת ריסונים. כוכבי הים הם טורפים הניזונים מיצורים איטיים או קבועי מקום כדוגמת צדפות, אלמוגים, פלנקטון וספוגי ים. כוכבי הים הם בעלי יכולת תנועה איטית המתאפשרת בזכות מנגנון מיוחד המבוסס על שימוש בלחץ הידראולי. המים נכנסים דרך נפת המים בחלקו העליון של כוכב הים ומועברים דרך מערכת צינורות אל הזרועות, משם מוזרמים אל סדרה של "רגלוני מים". כאשר רגלוני המים מתמלאים הם מתארכים ונצמדים אל הקרקע בעזרת ריר מיוחד המופרש ובעזרת התת־לחץ הנוצר, בכל פעם מתארכים רגלונים באזור אחר בגחון הכוכב ואחרים מתקצרים ובכך מתאפשרת התנועה. יכולת ההצמדות של כל רגלון מים היא קטנה אך יחד יוצרים אלפי רגלוני המים משיכה חזקה המאפשרת לכוכב הים לטפס מעלה גם בזוויות של 90 מעלות. לכוכבי הים אין מוח. רוב הפרטים הם דו־מיניים, כך שנדרשת הפריה הדדית, איברי המין ממוקמים 2 בכל זרוע מפרישים בצורה מתוזמנת את תאי המין הנעים במים ומפרים את הכוכב. לאחר תקופת התפתחות קצרה בתוך כוכב הים משתחררת אל המים הפגית (לרווה) המסוגלת לשחות באופן עצמאי וניזונה מפלנקטון, בהמשך מתפתחות הזרועות והיא מקבלת את צורת הבוגר. החמצן נקלט דרך רגלוני המים ומשלפוחיות בחלקו העליון של הכוכב ומועבר אל שאר חלקי הגוף בעזרת נוזל חלל הגוף הנע בסיוע תנועת הריסונים. כוכב הים עלול להיטרף בידי בני מינו, בידי מינים אחרים של כוכב הים, בידי חלזונות ים (כגון חצוצרת הים), סרטנים, דגים, שחפים ולוטרות. אמצעי ההגנה העיקרי של כוכבי הים הוא חומר הסאפונין המצוי בעורם, שגורם לטעם לא נעים. ישנם אף מיני כוכב ים שמרחיקים טורפים באמצעות רעלנים כמו טטרודוטוקסין המצויים בגופם, ואחרים יכולים לפלוט כמויות גדולות של ריר המרתיע את הטורף. הם מגנים על עצמם גם באמצעות מעטפת ושלד קשיח. סדרה מקובעי־קוצבת (Paxillosida) משפחה דרבניים (Astropectinidae) משפחה קל־רגליים (Luidiidae) סדרה רבי־קוצבת (Forcipulatida) משפחה פצלניים (Asteriidae) סדרה חסרי־קוצבת (Spinulosida) משפחה צר־גופיים (Echinasteridae) סדרה רכי־שלד (Velatida) משפחה נקבובניים (Pterasteridae) סדרה צד־לוחיתאים (Valvatida) משפחה שביטיים (Goniasteridae) - בה פרומיה מונליס משפחה מסמרניים (Mithrodiidae) משפחה שביטניים (Ophidiasteridae) משפחה גרגירניים (Oreasteridae) משפחה כוכבוניים (Asterinidae) משפחה כיפת־קוציים (Acanthasteridae) משפחה קשחניים (Asteropseidae) במפרץ אילת מצויים 15 מיני כוכבי ים. רשימה חלקית של מינים אלה: דרבני רב־קוצים (Astropecten polyacanthus) גרגירן מגושם (Choriaster granulatus) שביטן מצרי (Gomophia egyptiaca) כיפת־קוצים קטלנית (Acanthaster planci) נתקן מוכתם (Linckia multifora) כוכבן ננסי (Asterina burtoni) מדיה וקבצים בנושא כוכבי ים בוויקישיתוף כוכבי ים, באתר ITIS (באנגלית) כוכבי ים, באתר NCBI (באנגלית) כוכבי ים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) כוכבי ים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) כוכבי ים, באתר GBIF (באנגלית) כוכבי ים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כוכב הים בפרויקט עץ החיים. AP, אחרי שנעלמו בגלל מחלה מסתורית, כוכבי הים חוזרים לחוף המערבי בארה"ב, באתר הארץ, 27 בדצמבר 2017 כוכבי ים במילון בעלי חיים: קווצי-עור (תש"ף), 2020, באתר האקדמיה ללשון העברית כוכבי ים (ל.פי=לב פישלזון) האנציקלופדיה עברית כרך 20 החברה להוצאת אינצקלופדיה,תשל"א עמ' 635-638 גדעון לב, ניתוח גנטי מצא שכוכב הים הוא יצור שכולו ראש, באתר הארץ, 3 בנובמבר 2023 זוהה הורמון המאפשר אוטוטומיה, מאסטרטגיות ההישרדות המפתיעות של החיות, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2024 Yousra Ben Khadra et al., "Re‐growth, morphogenesis, and differentiation during starfish arm regeneration", Wound Repair and Regenration 23(4) (2015)