laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שובי בת ירושלים

שובי בת ירושלים הוא שיר בביצוע הזמרת הישראלית שושנה דמארי. דודו ברק כתב את השיר, ונחום היימן הלחין אותו. השיר התפרסם כסינגל ב־1990, בעיבודו של מתי כספי, ונכלל במהדורת התקליטור המחודשת של אלבומה של דמארי "ביתי שלי". המהדורה המקורית התפרסמה ב־1962 (ללא השיר). המהדורה המחודשת, שכללה את השיר ושירים נוספים, התפרסמה ב־2001. לקראת תום שנות ה־80 פנה המלחין נחום היימן אל ידידו דודו ברק בבקשה שברק ייכתוב שיר שנושאו שבת בירושלים, למען תוכנית טלוויזיה בערוץ הראשון שעסקה בשירי השבת של היימן. לנגד עיניו של ברק, בן שכונת רחביה בירושלים, עמדו שירים גדולים מדורות קודמים ומדורו: "ציון הלא תשאלי" מאת רבי יהודה הלוי, "מעל פסגת הר הצופים" שעיבד אביגדור המאירי ו"ירושלים של זהב" מאת נעמי שמר, והוא היסס מלהיענות לבקשה. הוא הביע בפני היימן את חששו שלא יצליח להשתוות להישגים האלה. היימן השיא לו עצה לבחור את הזמר או הזמרת "שהיית רוצה לשמוע אותם שרים על ירושלים שלך, ותראה שבהינף קולמוס תכתוב. זו לא תהיה 'ירושלים של זהב', זו תהיה ירושלים שלך ורק שלך מחדרי לב ומחדרי בטן". ברק שמע לעצתו, בחר בידידתו הזמרת שושנה דמארי (לה אהב לכתוב במיוחד, וגם כתב כמחווה לזכייתה בפרס ישראל את השיר "עגילי דמאר") ואכן כתב בקלות את השיר. ברק העיד שזהו אחד מארבעת שיריו האהובים עליו ביותר. שמות של 14 משכונות ירושלים נמצאים בשיר. בביצועה של שושנה דמארי השיר הפך ללהיט ולאחד השירים המזוהים ביותר עם ירושלים. אקורדי השיר "שובי בת ירושלים" באתר Tab4u סרטון השיר "שובי בת ירושלים" באתר יוטיוב מילות השיר "שובי בת ירושלים" באתר שירונט איילת פרל, שובי בת ירושלים | Shuvi Bat Yerushalayim, באתר ספריא "שובי בת ירושלים", באתר סטריאו ומונו "ביתי שלי" – 1962 / 2001, באתר סטריאו ומונו נתוני היצירה, באתר אקו"ם "שובי בת ירושלים" בביצוע רפי ביטון ו"קולות מן השמיים", באתר יוטיוב "שובי בת ירושלים" בביצוע עמיר בניון, באתר יוטיוב "שובי בת ירושלים" בביצוע נתי לוי, באתר יוטיוב "שובי בת ירושלים" בביצוע רוחמה רז, באתר יוטיוב "שובי בת ירושלים" בביצוע דפנה דקל, באתר יוטיוב "שובי בת ירושלים" בביצוע בועז מעודה, באתר יוטיוב "שובי בת ירושלים" בביצוע שירי מימון, באתר יוטיוב "שובי בת ירושלים" בביצוע עדי אברהמי, באתר יוטיוב "שובי בת ירושלים" בביצוע עופר כלף, באתר יוטיוב "שובי בת ירושלים" בביצוע טל סונדק, באתר יוטיוב תיעוד יוצרים של מפעל הפיס עם יואב קוטנר – דוד ברק (הגרסה הארוכה), סרטון בערוץ "מפעל הפיס", באתר יוטיוב דודו ברק, שובי בת ירושלים, באתר dudu-barak.com שובי בת ירושלים, באתר הספרייה הלאומית מיקום שיא במצעד הפזמונים העברי השבועי של רשת ג' (16), באתר פזמונט "מקום בצמרת" – מצעד הפזמונים הישראליים | רשת ג' – קול ישראל – 17.4.90 – כ"ב בניסן תש"ן, "חדשות" 19 באפריל 1990, באתר הספרייה הלאומית
ביל אקמן

ביל אלברט אקמן (באנגלית: William Albert Ackman; נולד ב-11 במאי 1966) הוא מיליארדר יהודי-אמריקאי, הוא מייסד ומנכ"ל של חברה לניהול קרנות גידור בשם Pershing Square Capital Management (אנ'). גישת ההשקעה שלו הפכה אותו למשקיע אקטיביסט (אנ'). אקמן נולד בניו יורק למשפחה יהודית. הוא קיבל תואר ראשון מאוניברסיטת הרווארד ותואר שני במנהל עסקים מבית הספר לעסקים של הרווארד. אקמן נשוי בשנית לנרי אוקסמן ויש לו שלושה ילדים מנישואיו הראשונים וילדה אחת מאשתו השנייה. הוא חובב טניס נלהב. בשנת 1992 החל אקמן את הקריירה הכלכלית שלו כשייסד את חברת ההשקעות גותם פרטנרס יחד עם שותפו דייוויד ברקוביץ. החברה השקיעה סכומים קטנים בחברות ציבוריות וצמחה במהירות לנכסים בשווי 500 מיליון דולר תחת ניהולה עד שנת 1997. ב־2004, הקים אקמן את חברת ניהול ההשקעות "פרשינג סקוור קפיטל מנג'מנט" עם 54 מיליון דולר מהכספים האישיים שלו ושל Leucadia National. החברה השיגה תשואה מצטברת של 11.6 מיליארד דולר עבור משקיעיה עד שנת 2014. החל משנת 2010 החלה קרן הגידור של אקמן לרכוש מניות של JC Penney. אקמן השקיע מיליארדי דולרים בחברות הזנק רבות, כולל השקעה כושלת של 4.6 מיליארד דולר בווליאנט פרמצבטיקה בשנים 2015–2017. ב־2012 לקח אקמן פוזיציית שורט בשווי מיליארד דולר נגד חברת הרבלייף בטענה שהיא פירמידה כלכלית. המניה ירדה ב־50% עד שנת 2014 אך אקמן ספג הפסד של כ־500 מיליון דולר כשסגר את הפוזיציה ב־2018. לקראת המיתון הכלכלי ב־2020, ביצע אקמן הגנות על תיק ההשקעות של Pershing Square שהניבו לחברה רווח של 2.6 מיליארד דולר בחודש אחד. נכון לינואר 2024, אקמן נחשב לאחד ממנהלי קרנות הגידור המובילים בעולם. שוויו הנקי מוערך ב-4 מיליארד דולר על ידי פורבס. במלחמת חרבות ברזל היה אקמן מהקולות הבולטים נגד האנטישמיות הגואה בארצות הברית ופעל לפיטורי נשיאות אוניברסיטאות הרווארד, פנסילבניה ו־MIT, שהואשמו באנטישמיות. בינואר 2024, לאחר שאוניברסיטת פנסילבניה פרסמה, כתגובה לפעילותו בנושא, שבדוקטורט של אשתו ישנם 15 מקרים של גניבה ספרותית, הוא הודיע שהוא מקים פרויקט לחקר גניבות ספרותיות של חברי הסגל באוניברסיטאות העילית בארצות הברית. הפרויקט יתחיל באוניברסיטת MIT וימשיך לשאר האוניברסיטאות. ב-24 בינואר 2024 כצעד תמיכה בכלכלה הישראלית רכש 5% ממניות הבורסה בתל אביב בשווי של 350 מיליון שקל. מדיה וקבצים בנושא ביל אקמן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ביל אקמן ביל אקמן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סופי שולמן, ביל אקמן: "האירועים הקשים הם קריאת השכמה לישראל והזדמנות לאתחול הממשלה", באתר כלכליסט, 21 באפריל 2024 ליעם אדיב, ‏שינוי של 180 מעלות: המיליארדר היהודי-אמריקאי שמעביר את תמיכתו מביידן לטראמפ, באתר מעריב אונליין, 14 ביולי 2024 מיקי גרינפלד, ביל אקמן יוצא מההחזקה בוליאנט בהפסד של 3 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 14 במרץ 2017 שירות גלובס, ‏מהלומה למשקיע ביל אקמן: הרבלייף "איננה הונאת פירמידה", באתר גלובס, 16 ביולי 2016 William Ackman, Forbes (באנגלית) The Wall Street Journal, ‏שיימינג וביטול תרומות: המיליארדר שניהל מאבק נגד הרווארד ולא בחל באמצעים, באתר גלובס, 13 בדצמבר 2023 ציוץ של Bill Ackman ברשת החברתית אקס (טוויטר), 7 בינואר 2024 נווית זומר, המיליארדר היהודי ביל אקמן רכש 5% ממניות הבורסה בתל אביב, באתר ynet, 24 בינואר 2024 ביל אקמן בהמשך לריאיון בכלכליסט עם מנכ"ל ג'פריס: "בורסת ת"א זמינה כעת במחיר מציאה", באתר כלכליסט, 27 במרץ 2024
משלחת מס' 54 לתחנת החלל הבין-לאומית

משלחת מס' 54 (באנגלית: Expedition 54) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-14 בדצמבר 2017 ועד ל-27 בפברואר 2018. מפקד המשלחת היה אלכסנדר מיסורקין מרוסיה. המשלחת פעלה במשך 76 ימים. במהלך פעילות המשלחת מתכונת תחנת החלל לא השתנתה ונותרה כפי שהייתה אחרי הוספת מודול BEAM באפריל 2016 במהלך פעילות משלחת מס' 47. פעילות המשלחת החלה ב-14 בדצמבר 2017 עם עזיבת חללית סויוז MS-05 בה היה חלק של משלחת מס' 53. באותה עת בתחנת החלל נותרו 3 אנשי צוות. במהלך פעילות המשלחת לתחנת החלל הייתה מחוברת חללית אספקה פרוגרס MS-07 שהגיע ב-16 באוקטובר והתחברה למודול "פירס" עם 2,549 ק"ג אספקה. החללית הייתה מחוברת עד למרץ 2018. ב-17 בדצמבר הגיעהה חללית מטען דרגון C108 במשימה "SpaceX CRS-13". היא נלכדה על ידי זרוע רובוטי קנדארם2 וחוברה למודול "הרמוני". עם החללית הגיעו 2,205 ק"ג אספקה. החללית התנתקה מתחנת החלל ב-13 בינואר 2018. היא החזירה לכדור הארץ 1,850 ק"ג של מסמכים וציוד שכבר לא היה נחוץ. כעבור כמה שעות היא נחתה בהצלחה. ב-19 בדצמבר למודול "ראסווט" התחברה חללית "סויוז MS-07" וצוות המשלחת גדל ל-6 אנשים. ב-28 בדצמבר מתחנת החלל התנתקה חללית מטען פרוגרס MS-06 שהגיע ב-14 ביוני והתחברה למודול "זבזדה" עם 2,400 ק"ג אספקה. ב-23 בינואר 2018 טינגל וואנדה חיי ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-7.5 שעות. במהלך הפעילות בוצעו פעולות תחזוקה בזרוע רובוטי קנדארם2. ב-2 בפברואר מיסורקין ושקאפלרוב ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-9 שעות. במהלך הפעילות בוצעו פעולות תחזוקה והותקן ציוד תקשורת חדש בחלק החיצוני של מודול "זבזדה". ב-15 בפברואר הגיעה חללית מטען פרוגרס MS-08 והתחברה למודול "זבזדה" עם 2,836 ק"ג אספקה. החללית הייתה מחוברת עד לאוגוסט 2018. ב-16 בפברואר ואנדה חיי וקנאי ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-6 שעות. במהלך הפעילות בוצעו פעולות תחזוקה בזרוע רובוטי קנדארם2. חברי המשלחת ביצעו מספר רב של ניסויים מדעים בתחומים שונים. ב-27 בפברואר מיסורקין, ואנדה חיי ואקבה נכנסו לחללית "סויוז MS-06" וחזרו לכדור הארץ. אחריות על תחנת החלל הבין-לאומית עברה למשלחת מס' 55 לתחנת החלל הבין-לאומית. מדיה וקבצים בנושא משלחת מס' 54 לתחנת החלל הבין-לאומית בוויקישיתוף תיאור פעילות באתר רוסקוסמוס מידע מאתר נאס"א פעילות משלחת מס' 54 בתחנת החלל הבין-לאומית תיאור פעילות של הצוות הרוסי בתחנת החלל נתונים על משימה של חללית מטען פרוגרס MS-06 נתונים על משימה של חללית מטען פרוגרס MS-07 נתונים על משימה של חללית מטען פרוגרס MS-08 משימה של SpaceX CRS-13
מנשה מלול

הרב מנשה עזריאל מלול (ה'תרפ"ח, 1928 - י' בשבט ה'תש"ם, 28 בינואר 1980) היה רב מרוקאי - ישראלי שכיהן כרבה של אור עקיבא. נולד בבני מלאל שבמרוקו לרובידה-גדא והרב יוסף מלול, מקובל ורבה של עיית עטאב, מצאצאי מגורשי קטלוניה. אמו הייתה בתו של המקובל הרב מימון מלכה, ואחיו הגדול היה הרב דוד מלול. למד אצל אביו ובישיבה בבני מלאל, בישיבה במקנס אצל הרבנים רפאל ברוך טולידאנו ושמואל חליווה, ובישיבה במרקש אצל הרבנים יעקב אדרעי ויחיאל נחמני. נסמך לרבנות בידי הרבנים רפאל ברוך טולידאנו ויוסף משאש. לבקשת הרב רפאל עבו, התמנה בשנת ה'תש"ח לר"מ בישיבת אוצר התורה בקזבלנקה וכרב בקהילה היהודית המקומית. פעל להקמת תלמודי תורה וישיבות נוספות במרוקו. בספטמבר 1959 (אלול ה'תשי"ט) עלה לישראל והתיישב באור עקיבא. כשנה לאחר מכן נבחר לכהן כרבה של העיירה. בשנת 1961 התמנה גם כראש המועצה הדתית. הוא הקים בעיירה עירוב, ייסד מערכת כשרות והקים מוסדות תורה וחסד רבים. הקים את בית הכנסת "בית יוסף" ליוצאי מרוקו (על-שם אביו) ואף ניסה להקים ישיבה במקום. פעל להקמת בית דין רבני לאזור חדרה ובסוף ימיו קיבל מינוי לדיין בבית הדין, אך נפטר לפני שבית הדין החל לפעול למעשה. הוא העניק שירותי רבנות גם ליישובים נוספים באזור שלא היה להם רב: גבעת עדה, עופר, גבע כרמל, שדות ים, צרופה ועוד. ב-1961 היה חבר הוועדה שבחנה את מצב החינוך הדתי במוסדות עליית הנוער. היה חבר בגוף הבוחר את מועצת הרבנות הראשית ב-1964 וב-1972. תמך בתנועת הפועל המזרחי והיה חבר בית הדין של המפד"ל, חבר סניף המפד"ל באור עקיבא ונציגו לוועידת המפלגה ב-1963. נפטר לאחר מחלה בליל י' בשבט ה'תש"ם, 28 בינואר 1980, ונקבר ב"אוהל" אביו בבית הקברות בנתיבות. על שמו נקרא הרחוב שבו התגורר באור עקיבא, וכן תלמוד תורה "אור מנשה" בעיר וספרייה תורנית באור עקיבא ובנתיבות. בני משפחתו הקימו לזכרו את עמותת "בית הרב מלול" העוסקת בהפצת תורה ובהוצאת כתביו. היה נשוי לחסיבה בת עיוש מלכה, ולהם נולדו חמש בנות וחמישה בנים. לאחר פטירתו מונה לרב העיר חתנו רבי חיים בירדוגו. בנו הרב שמעון אליהו מלול כיהן כרב הראשי לבוליביה וכיום ראש "הכולל האקסטרני העולמי לעיוני הלכה". חתנו הרב עמנואל משעלי כיהן כרבה של אור עקיבא אחרי שגיסו רבי חיים התמנה לראש כולל למצוינים בדיינות בירושלים. אלפי מנשה הכולל דרשות על התורה, המועדים ופרקי מחשבה. אור עקיבא, תשע"ה. רמות מנשה על התורה והמועדים. אור עקיבא, תשפ"א. נתיבות אור על הש"ס, שו"ת ופסקי דין. אור עקיבא, תשפ"א. ספר התקנות תקנות יהודי מרוקו וספרד. אור עקיבא, תשפ"א. הרב אליהו שמעון מלול, אור מנשה, ירושלים תשמ"ה. חכם מנשה עזריאל מלול, באתר "החכם היומי" אלפי מנשה, באתר אוצר החכמה (הצפייה מעמ' 41 ואילך למנויים בלבד). שלושה ספרים נפתחים: רמות מנשה, נתיבות אור וספר התקנות, באתר אוצר החכמה (הצפייה מעמ' 41 ואילך למנויים בלבד). הרב אליהו שמעון מלול, אור מנשה, באתר אוצר החכמה (הצפייה מעמ' 41 ואילך למנויים בלבד). הרב מנשה מלול רבו של אור עקיבא, הצופה, 25 באוקטובר 1960 הרב מנשה מלול הוכתר כרבה של עיירת העולים אור עקיבא, הצופה, 27 באוקטובר 1960 למעשה, בית הדין לא הוקם מעולם. ר. בן צבי, דו"ח רבנים על ילדי "עליית החירום", מעריב, 15 באוגוסט 1961 נבחרו 120 נציגים "לגוף הבוחר" את מועצת הרבנות הראשית, הצופה, 24 בפברואר 1964 רשימת חברי האסיפה הבוחרת, דבר, 5 באוקטובר 1972 רבני ישאל וגדולי התורה על הפועל המזרחי ופעליו, הצופה, 14 באוגוסט 1961 המוסדות שנבחרו ע"י המרכז, הצופה, 2 באפריל 1964 יעקב ארלשטיין, יומן הוועידה, הצופה, 25 ביוני 1963
שוקי גלייטמן

יהושע (שוקי) גלייטמן (נולד ב-12 באוקטובר 1949) הוא משקיע הון סיכון ישראלי, דוקטור לכימיה, לשעבר המדען הראשי במשרד התעשייה והמסחר ומנכ"ל המשרד. שוקי גלייטמן נולד ב-1949, בן לאב שהיה בעל קונדיטוריה. גדל בבת ים. למד בבית הספר התיכון הדתי "בית וגן" בעיר. למד כימיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1976 קיבל תואר שני בכימיה פיזיקלית על עבודה שכותרתה "נטור של זיהום אויר בעזרת מס ספקטרומטריה של יונים שליליים". בשנת 1981 קיבל תואר דוקטור על עבודה שכותרתה "ריאקציות בין פוטו יונים לבין מולקולות הלחץ גבוה בעזרת ספקטרומטר מאסות", שנעשתה בהנחייתה של פרופ' חוה ליפשיץ. עבד בחברת אל-אופ. בשנים 1993–1996 שימש כמדען הראשי במשרד התעשייה והמסחר, תחת השר מיכה חריש. ביוני 1996 מונה במקביל למנכ"ל המשרד, תחת השר נתן שרנסקי, ושימש בתפקיד זה עד מרץ 1997. באפריל 1997 מונה למנכ"ל חברת אמפל. בשנים 2001–2005 היה מנכ"ל חברת שרפ"ק טכנולוגיות. שימש מנהל קרן הון הסיכון פלטינום מקבוצת שרם-פודים-קלנר. בסוף 2006 נמנה עם מייסדי חברת SPAC בשם אדבנסד טכנולוג'י אקוויזישן (ATAC), שבשנת 2017 גייסה 175 מיליון דולר בבורסת AMEX (אנ'), אך לא הצליחה למצוא חברה להתמזג איתה, והחזירה למשקיעיה את כספם. משמש במשך שנים רבות כיועץ בכיר לבנק העולמי בנושאי מדיניות מחקר ופיתוח לאומית, וכיועץ למדינות אחדות, בהן סינגפור, קוריאה הדרומית, דרום אפריקה, סרביה ופולין. מאז הקמתה של קרן Guangzhou-Israel Biotechnology Fund - GIBF בשנת 2016 הוא משמש יו"ר הקרן. מונה לדירקטור בקרן הון סיכון תעוזה, הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב, ובהמשך מונה ליו"ר דירקטוריון הקרן. בנוסף הוא יו"ר הדירקטוריון של חברת קפיטל פוינט, הנסחרת אף היא בבורסה לניירות ערך בתל אביב. כיהן כיו"ר הוועד המנהל של המכון הטכנולוגי חולון וחבר בוועד המנהל של אוניברסיטת תל אביב. מסוף המאה העשרים הוא מכהן כקונסול כבוד של סינגפור בישראל. בשנת 2018 הוענקה לו אזרחות כבוד של העיר גואנגג'ואו שבסין. בתחילת 2023 נמנה עם מבקרי תוכנית להרפורמה המשפטית וממשלת ישראל. נישא לשרה (שרי), שנפטרה בדצמבר 2023, ולהם שלושה ילדים. מתגורר בתל אביב. מכּתביו: מצב ההייטק חמור יותר מאזהרת הרשות לחדשנות, באתר כלכליסט, 2 במאי 2023 יהושע גלייטמן, נטור של זיהום אויר בעזרת מס ספקטרומטריה של יונים שליליים, בקטלוג של ספריות האוניברסיטה העברית בירושלים ריאקציות בין פוטו יונים לבין מולקולות הלחץ גבוה בעזרת ספקטרומטר מאסות, בקטלוג של ספריות האוניברסיטה העברית בירושלים מסלקה, חדשות, 22 באפריל 1993 אורנה רביב, ‏מחפשים מדען ראשי בתמ"ס, באתר גלובס, 6 בינואר 1997 אורה קורן, ‏גלייטמן יישאר בתמ"ס כיועץ, באתר גלובס, 2 באפריל 1997 שלומי גולובינסקי‏, יצחק שרם מדיח את שוקי גלייטמן מניהול שרפ"ק טכנולוגיות, באתר וואלה, 11 באוקטובר 2005 דפנה בלקין, שוקי גלייטמן: "המוניטין של פלטינום לא עזר", באתר ynet, 21 במרץ 2002 טלי ציפורי, ‏אביגדור קפלן, אלישע ינאי ושוקי גלייטמן יגייסו 200 מיליון דולר לחברת בלאנק-צ'ק בוול-סטריט, באתר גלובס, 8 באוקטובר 2006 עומרי כהן, שוקי גלייטמן מחזיר 220 מיליון דולר למשקיעים, באתר כלכליסט, 2 ביוני 2009 People, באתר GIBF מיקי גרינפלד, המדען הראשי לשעבר בישראל יקבל תואר אזרחות כבוד בסין, באתר כלכליסט, 3 באוקטובר 2018 ד"ר שוקי גלייטמן: להפסיק את המתקפות חסרות השחר על חברי הוועד המנהל של אוניברסיטת תל אביב, באתר כלכליסט, 24 בנובמבר 2009 ג'ון בן-זקן, ‏"חוסר היציבות יגרום להיי-טק הישראלי להתנוון", באתר "אנשים ומחשבים", 21 בפברואר 2023
או פלקו

מבשלת הבירה, בית הבירה, המסעדה והפאב אוּּ פְלֶקוּ שפירושו אצל פלקו (בצ'כית: Pivovar U Fleků) פועלת בפראג, צ'כיה כבר יותר מחמש מאות שנה, והיא המסעדה הוותיקה ביותר בעיר. זוהי גם מבשלת הבירה היחידה במרכז אירופה שבה מיוצרת בירה כמעט ברציפות במשך 500 שנה, בירה מקומית ששמה: Flekovský Tmavý Ležák 13° התיעוד הכתוב הראשון של המבשלה מתוארך לשנת 1499, כאשר Vít Skřemenec, הבעלים של מזקקת לתת, קנה אותה ברחוב Kremencova 11 של היום. המפעל נקנה על ידי משפחת פלֶקובסקי בשנת 1762, ומכאן שמה הנוכחי של המבשלה. בשנת 1911 נוסדה במקום קבוצת הכדורגל הקרואטית היידוק ספליט. לאחר ההשתלטות הקומוניסטית לאחר מלחמת העולם השנייה, הולאמה המבשלה. לאחר מהפכת הקטיפה של 1989, בשנת 1991 היא שוב הייתה בידי הבעלים הקודם, משפחת ברטניק (Brtník). או פלקו מורכב משמונה אולמות המקיפים גן בירה גדול שיכול להכיל 400 איש. המתקן יכול להכיל סך של 1,200 אורחים בו זמנית. האולם המפורסם ביותר שלו הוא ה"אקדמיה", שנבנה במאה ה-19. זה היה מקום מפגש של דמויות בולטות ומצטיינות בתרבות הצ'כית במאה ה-19. אולמות וחדרים נוספים: קופר (Koffer) אולם אבירים גן הלתת אולם ואצלב אולם נקניקיות חדר גדול חדר צ'כי בבניין יש גם מוזיאון המוקדש לייצור בירה. המיני-מבשלה מייצרת שלושת אלפים הקטוליטר (300,000 ליטר) של בירה חומה 13 מעלות בשנה. (כ-4.6 אחוז כוהל בנפח) בחמש מאות השנים האחרונות, ייצור הבירה הופרע רק בגלל מלחמת שלושים השנים . באחד מאולמות או פלקו, שיש לו כניסה נפרדת מהרחוב, יש גם קברט - באופן מסורתי, שפעל מאות שנים בהפסקות קלות. 1 הקטוליטר (hl) = 100 ליטר 1998: 2 420 hl 1999: 2 450 hl 2000: 2 400 hl 2001: 2 398 hl 2002: 2 014 hl 2003: 2 120 hl 2005: 2 200 hl 2008: 2 360 hl רחוב קלמנצובה חזית הכניסה של 2019 בר כוסות אספרסו גן ערמונים מוזיקאים אולם מסעדה אולם "אקדמיה" עם ציור של Ládi Novák אתר האינטרנט של המבשלה מדיה וקבצים בנושא או פלקו בוויקישיתוף או פלקו, ברשת החברתית פייסבוק אתר הבית של מבשלת הבירה/מסעדה: "U Fleků and its history". נבדק ב-2013-11-16. Blog: "U Fleku". נבדק ב-2013-11-16. Radio Prague: "A visit to Prague's famous U Fleku Brewery and Pub". נבדק ב-2013-11-16. Henry Kamm: "Prague's foamy delights". נבדק ב-2013-11-16.
Yoocanfind

Yoocanfind היא פלטפורמה דיגיטלית המהווה קהילה שיתופית לבעלי מוגבלויות. הפלטפורמה מאפשרת לשתף סיפורים אישיים, לחקור חוויות גלובליות, לחפש מידע רלוונטי ולקנות מוצרים הקשורים למוגבלויות. כמו כן, דרך הפלטפורמה יוצרים בעלי מוגבלויות קשרים ומפרסמים טיפים ופתרונות מעשיים לאנשים במצב דומה. ביולי 2008 נולד ארז גאון עם מחלות נדירות שגרמו ללקויות קוגניטיביות ופיזיות מורכבות (נבוס מלנוציטי מולד(אנ') ומלנוזיס נוירוקוטנית(אנ')). הרעיון נולד לאחר מסע ארוך של המשפחה כולה אחרי היכולת למצוא מידע על המחלות, שיתוף התמודדויות של אנשים עם מחלות דומות בעולם וקבלת תמיכה וחיבור עם אחרים במצבים דומים. אתר Yoocanfind עצמו הוקם ביולי 2016 על ידי יואב גאון, אביו של ארז, משה גאון דודו, ודרור קליסקי. Yoocanfind נוצרה כפלטפורמה להעצמה ולשיתוף סיפורים, טיפים והמלצות למוצרים כדי לשפר את חייהם של אנשים עם מוגבלויות שונות. כיום יש באתר אלפי סיפורים ממעל 200 מדינות שונות. לפלטפורמה פרסומים רבים גם במדיה החברתית, המציג סיפורים יומיים של אנשים החיים עם מוגבלויות. הפלטפורמה מתמקדת בהדגשת מה שאנשים יכולים לעשות ואיך הם עושים זאת, ומשתפת את החוויות האלה עם קהילה עולמית. מדיה וקבצים בנושא Yoocanfind בוויקישיתוף Yoocanfind, ברשת החברתית אינסטגרם Yoocanfind, ברשת החברתית פייסבוק yoocan, the world’s leading empowerment site for people with disabilities, theactiveamputee, ‏2017-08-16 (באנגלית אמריקאית) GAATES, How yoocanfind.com is changing the world for people with disabilities and their families, G3ict - Global Accessibility News, ‏2017-12-14 (באנגלית אמריקאית) Meet Yoocan, a Web Platform Dedicated To Empowering People with Disabilities to Share their Stories - Causeartist, ‏2017-07-20 (באנגלית אמריקאית) משה גאון, "הדרך לשילוב אנשים עם מוגבלויות בשוק העבודה מתחילה בהחלטה ואחריות אישית של מנהלי החברות", באתר כלכליסט, 25 באפריל 2022 yoocanfind.com זמין עכשיו גם בעברית, באתר www.aisrael.org Digital Production, Yoocan: Where People with Disabilities from All Over the World Connect, Wheel:Life, ‏2019-01-28 (באנגלית אמריקאית)
קרן טננבאום

קרן טננבאום (נולדה ב-1982) היא זמרת, יוצרת וכנרת ישראלית. קרן טננבאום נולדה בשם יסמין ובגיל צעיר שכנעה את הוריה לשנות את שמה לקרן. החלה את דרכה המוזיקלית בגיל 4 עם כינור קטן ובמהרה סומנה כילדת פלא בעולם הקלאסי. כבר בגיל 14 ניגנה כסולנית ברחבי העולם בליווי מיטב המנצחים והתזמורות, כולל קונצרט ענקי למרגלות מגדל אייפל, לציון מלאת יובל למדינת ישראל, שם ניגנה את הקונצ'רטו לכינור של מנדלסון מול קהל של רבבות. בגיל 16 התקבלה עם מלגה מלאה לבית הספר ג'וליארד בניו יורק, אולם לאחר שנה שבה לישראל בגלל פציעה ביד שמנעה ממנה לנגן במיטבה. היא החלה ללמוד באקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב ובהמשך הצטרפה ללהקת מיומנה בה הייתה חברה כשש שנים. כשעזבה את מיומנה הפכה להיות זמרת הליווי ונגנית בהופעות של שלמה ארצי ובמקביל, ניגנה באולפני המוזיקה המבוקשים ביותר. בין הזמרים שטננבאום ניגנה באלבומים שלהם ניתן למנות, מלבד שלמה ארצי, את עידן רייכל, רמי פורטיס, מוש בן ארי, ריטה, רמי קלינשטיין ודודו טסה. ב-2017 החליטה טננבאום לעבור לקדמת הבמה והוציאה את אלבום הבכורה שלה "שיקוף מוחין", שאת סגנונו כינתה "רוק עננים אלקטרוני אסוציאטיבי". ב-2018 הופיעה עם הרכב המיתרים שלה "Strings Attached" בפסטיבל אישה במסגרתו ביצעה את שיריהן של גיבורות המוזיקה בעשורים האחרונים לצד שירים מקוריים שלה ובעיבודים חדשים עם דגש על מיתרים. ב-2020 אירחה טננבאום את הזמר דניאל סלומון במופע משותף בפסטיבל קשת אילון. יעקב בר-און, ‏היוצרת קרן טננבאום, על הקריירה כילדת-פלא: "מה שלימדו בג'וליארד יכולתי ללמוד גם בארץ", באתר מעריב אונליין, 31 בינואר 2023 מאיה נחום שחל, הכנרת קרן טננבאום עוברת לקדמת הבמה, באתר כלכליסט, 29 בנובמבר 2016 מילים לשירים ואקורדים של קרן טננבאום
הפיגוע בשגרירות ישראל בפרגוואי

הפיגוע בשגרירות ישראל בפרגוואי אירע ב-4 במאי 1970, בבניין שגרירות ישראל באסונסיון, בירת פרגוואי. שניים מעובדי שגרירות נורו על ידי שלושה גברים פלסטינים שככל הנראה היו משויכים לפת"ח. זה היה הפיגוע הראשון שבוצע נגד שגרירות ישראלית. בפיגוע נרצחה עובדת השגרירות עדנה פאר. בבוקר ה-4 במאי 1970, בשעה 10:30 לערך, ניגשו שלושה צעירים פלסטינים לעמדת קבלת הפנים של שגרירות ישראל באסונסיון, וביקשו לראות את שגריר ישראל בפרגוואי, בנימין ורון. מזכירות השגרירות דיאנה זבלוק ועדנה פאר שוחחו עם שליישית ההגברים והודיעו להם שהשגריר לא נכח באותה עת. לאחר מכן עזבו השלושה. כעבור שעה, בסביבות השעה 11:30 בבוקר, הם חזרו לשגרירות ופתחו באש לעבר שתי הנשים שדיברו איתן קודם לכן. עדנה פאר מתה מאוחר יותר בבית חולים מפצעיה וזבלוק נפצעה באורח אנוש. בחקירות שנערכו לאחר מכן במשטרה הלאומית, התברר כי שלושת התוקפים היו ממוצא פלסטיני והתגוררו בטרם הגיעו לדרום אמריקה ברצועת עזה, לאחר מכן התברר גם שהמחבלים היו ככל הנראה חברי ארגון פת"ח "Major Terror Attacks Against Israeli Embassies". www.mfa.gov.il. נבדק ב-2021-06-17. "Eban Demands Punishment of Gunmen Who Killed Israel Embassy Worker and Wounded One". Jewish Telegraphic Agency (באנגלית אמריקאית). 1970-05-06. נבדק ב-2021-06-17. "Cincuenta años del atentado contra la Embajada de Israel en Paraguay - Nacionales - ABC Color". www.abc.com.py (בספרדית). נבדק ב-2021-06-17. "Israeli Slain in Attack At Embassy in Paraguay". The New York Times (באנגלית אמריקאית). 1970-05-05. ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-06-17. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אפרים לנגסנר

אפרים לנגסנר (1929 – 12 בינואר 2015) שימש מטעם סיעת הפועל המזרחי כסגנו וממלא מקומו של ראש המועצה המקומית הראשון של אשדוד ים, דב גור. עם פרישתו של גור ב-24 בדצמבר 1960, שימש לנגסנר במשך מספר חודשים כראש המועצה בפועל. תקופת כהונתו הקצרה בתפקיד ממלא מקום ראש המועצה התאפיינה במספר זעזועים ובגילויים של אי סדרים במועצה. מבקריו טענו שהוא משעבד את האינטרסים של העיר הצעירה לאלו של ההנהלה האזורית של חבל יבנה ומקפח את הגורמים החילונים בעיר. בין היתר נוצרו מתחים בין לנגסנר לבין העדה הקראית שמנתה כאלף תושבים בעיר הצעירה. לנגסנר עמד בראשות גוש של 3 נציגים דתיים. אולם ב-1 במאי 1961, הודח מתפקידו על ידי קואליציה של 4 נציגי מפא"י, ונציג מאחדות העבודה בשיתוף עם נציג חירות במועצה שהודיע על התנתקות מסיעתו והפיכה ל'סיעה עצמאית' לצורך חבירה למפלגות השמאל במהלך. נציגי המינהל המחוזי וחברת אשדוד במועצה, שמרו על נייטרליות במאבק המוניציפלי ואף נעדרו מישיבת ההדחה. את מקומו כממלא מקום ראש המועצה תפס רוברט חיים. לנגסנר ביקש לטעון כי הדחתו הייתה לא חוקית, ובמשך זמן מה התכנסו שתי הנהלות במועצה המקומית. לאחר הדחתו, נבחר לנגסנר פעם נוספת לתפקיד סגן ראש המועצה בשנת 1962. בהמשך כיהן כחבר ועד ההורים בבית הספר היסודי עוזיאל בעיר, מונה על ידי משרד הדתות לנציג בוועדת הערעורים על החלטות החברה קדישא אשדוד, ואף התמודד למועצה בסיעת פועלי אגודת ישראל. במקצועו, עבד לנגסנר כנגר. נתגלו אי־סדרים במועצת אשדוד, הארץ, 26 בינואר 1961 התפטר דב גור ראש מועצת אשדוד, הצופה, 23 בדצמבר 1960 אשדוד – דרושה אישיות מרכזית חזקה, הארץ, 26 ביולי 1962 ע. גרא, לאשדוד הצעירה יש ותק ב... קואליציות, מעריב, 23 באוקטובר 1961 נסים יחזקאל, הקראים באשדוד מתלוננים על קיפוח, למרחב, 16 במרץ 1961 א. פלג, שתי הנהלות יושבות במועצת אשדוד, מעריב, 3 במאי 1961 המשבר במועצת אשדוד – לשיאה, הארץ, 3 במאי 1961 הנגריה הזו, מעריב, 19 בנובמבר 1962 קיימו את לימודיהם בבית מועצת אשדוד, הצופה, 2 בינואר 1967 ועדות ערעורים משרד הדתות, הצופה, 8 באפריל 1968 הוגשו רשימות לבחירות בערי הדרום, מעריב, 26 בספטמבר 1969 ערך זה הוא קצרמר בנושא פוליטיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.