laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מיכאל כגן

מיכאל כגן (באנגלית: Michael Kagan) הוא יזם וטכנולוג ישראלי, סמנכ"ל טכנולוגיות (CTO) של ענקית החומרה Nvidia, המעסיקה כ-30,000 עובדים, מאז 2004. כגן נרשם ללימודים בגיל 18 אך לטענתו לא התקבל מכיוון שהיה לו שם משפחה יהודי, ובאותם ימים מי שלא התקבל ללימודים גויס בכפייה לצבא הרוסי. הוריו החליטו לברוח מרוסיה אך עוד לפני שהספיקו נאלץ להקדים ולברוח, יחד עם שני בני דודיו הספורטאים, דרך נהר וטלוגה שבמרכז רוסיה. הגיעו לארץ לראשונה לירושלים, למרכז קליטה בשכונת קטמון, ולאחר שהבינו שאביו אקדמאי הועברו למבשרת ציון. אמו של מיכאל נפטרה כשהיה בגיל צעיר, ואילו אביו, שהתחתן בשנית, אף שהיה דוקטור לפיזיקה, ישב בכלא 11 שנה בתקופת סטלין, מכיוון שהביע ביקורת עליו בפומבי. את סבו הוציאו להורג בשנת 1937 על סירוב לשתף פעולה עם השלטונות. למד הנדסת תוכנה בטכניון ולאחר מכן התגייס כעתודאי, לחיל חימוש. מיד אחרי שירות סדיר, החל לעבוד באינטל, והיה שם משנת 1983 ועד 1999, אז הצטרף לצוות המייסדים של מלאנוקס שגיבש איל וולדמן, שנרכשה לבסוף על ידי Nvidia תמורת 6.9 מיליארד דולר. מיכאל נשוי ואב לשישה ילדים, מתגורר בזכרון יעקב, ושם אף עובד במשרד בביתו כסמנכ"ל אחת החברות הגדולות בעולם. מיכאל כגן: המוח הישראלי שמעצב את עתיד ענקית השבבים, טל שחף, באתר Tech12, אפריל 2023 בינה מלאכותית הגל השני של מהפכת המחשוב, מיכאל כגן, מנהל הטכנולוגית של אנבידיה, סרטון ביוטיוב, נובמבר 2023
אגרוסטמת השדות

אגרוסטמת השדות (שם מדעי:Agrostemma githago; בערבית: חוּרַם אל-חינטה) הוא פרח חד-שנתי בסכנת הכחדה ממשפחת הציפורניים, בעל 5 עלי כותרת. האגרוסטמה היה עשב שוטה נפוץ בשדות תבואה באזור האירנו-טורני, אירו- סיבירי, והים תיכון. מאחר שמשקל הזרע של האגרוסטמה דומה לזרעי הדגנים הוא היה נקצר עימם ונזרע בשוגג על ידי החקלאי בשנה הבאה. כשהחקלאות נעשתה מודרנית התחילו למיין את החיטה בעזרת מכונות, והאגרוסטמה התחילה להיכחד. זרעיה של האגרוסטמה משלשלים ונחשבים כמין פולש באמריקה. מדיה וקבצים בנושא אגרוסטמת השדות בוויקישיתוף אגרוסטמת השדות, באתר ITIS (באנגלית) אגרוסטמת השדות, באתר NCBI (באנגלית) אגרוסטמת השדות, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אגרוסטמת השדות, באתר צמח השדה אגרוסטמת השדות, באתר צמחיית ישראל וסביבתה אגרוסטמת השדות, באתר Tropicos (באנגלית) אגרוסטמת השדות, באתר GBIF (באנגלית) אגרוסטמת השדות, באתר The Plant List (באנגלית) אגרוסטמת השדות, באתר IPNI (באנגלית) אגרוסטמת השדות באתר פורטל הערכות הסיכון לטבע בישראל של רשות הטבע והגנים ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אמבלה אנזולה

אמבלה אנזולה (בצרפתית: M'Bala Nzola; נולד ב-18 באוגוסט 1996) הוא כדורגלן אנגולי המשחק בעמדת החלוץ בלאנס מהליג 1. אנזולה נולד בכפר בוקו-זאו שנמצא במובלעת קבינדה ובילדותו היגר עם משפחתו לצרפת. הוא התחיל לשחק כדורגל בגיל 14 בקבוצת הנערים של טרואה וכעבור 4 שנים עבר לקבוצת הנוער של אקדמיקה דה קוימברה. ב-28 בינואר 2015 אנזולה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במסגרת גביע הליגה הפורטוגלי בהפסד 4-1 נגד פורטו. בסיום העונה חתם בסרטננסה מהליגות הנמוכות בפורטוגל וב-7 באוגוסט 2016 חתם בוירטוס פרנקווילה. ב-7 באוגוסט 2017 חתם לארבע שנים בקארפי. ב-16 באוגוסט 2018 הושאל לטרפאני מהסרייה ג' עד לסיום העונה. לאחר שטרפאני הצליחה לעלות בסיום העונה לסרייה ב', החליטו ראשי המועדון לרכוש את כרטיס השחקן שלו. ב-13 בינואר 2020 הושאל לספציה עד לסיום העונה עם אופציה לרכישה. ב-7 באוקטובר של אותה שנה חתם על חוזה לשלוש שנים במועדון לאחר שעונה לאחר מכן המועדון עלה לסרייה א'. ב-9 באוגוסט 2023 חתם בפיורנטינה. ב-9 באוגוסט 2024 הושאל ללאנס הצרפתית. מאחר שאנזולה נולד באנגולה וגדל בצרפת, הוא היה זכאי לשחק עבור שני הנבחרות. במרץ 2021 זומן לראשונה לסגל נבחרת אנגולה. ב-25 במרץ ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק נגד גמביה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2021. ב-12 בנובמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 2-2 נגד מצרים. מדיה וקבצים בנושא אמבלה אנזולה בוויקישיתוף אמבלה אנזולה, באתר Transfermarkt אמבלה אנזולה, באתר Soccerway אמבלה אנזולה, באתר National Football Teams אמבלה אנזולה, באתר FootballDatabase.eu
גיבורי על (שיר)

"גיבורי על" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הלהקה הישראלית התקווה 6 ויצא ב-19 בפברואר 2024. השיר נכתב על-ידי אסף פרי, איש חינוך וסופר, ועמרי גליקמן, סולן הלהקה, אשר גם הלחין את השיר יחד עם עמית שגיא. השיר, אשר מצדיע למערך חיילי המילואים, נכתב בהשראת פוסט של אסף פרי בפייסבוק ויצא בתגובה למלחמת חרבות ברזל. השיר נכנס לפלייליסט גלגלצ ולפלייליסט כאן גימל, וכן היה בשיאו לשיר המושמע ביותר בישראל במצעד השבועי של מדיה פורסט. הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר בוים על-ידי אביב לוסקי והועלה לערוץ היוטיוב של התקווה 6 ב-19 בפברואר 2024. בקליפ ניתן לראות את גליקמן ואת חברי הלהקה בנופים שונים בעיר תל אביב. ברגע השיא מונפים מאחורי הלהקה כדורים פורחים החובשים כומתות צה"ל. נכון לספטמבר 2024, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-5.7 מיליון צפיות. סרטון השיר "גיבורי על" באתר יוטיוב מילות השיר "גיבורי על" באתר שירונט הפוסט המקורי של אסף פרי בפייסבוק סרטון השיר "גיבורי על" באתר יוטיוב אריאל פייגלין, התקווה 6 בשיר מרגש: 'אנחנו עם של גיבורי על', באתר ערוץ 7, ‏19-02-2024 הרב ליאור לביא, מדינה של גיבורי על, באתר ערוץ 7, 14 במאי 2024 מיכל יוסקוביץ, ‏"גיבורי על": התקווה 6 בשיר הצדעה לחיילים, באתר "סרוגים", 19 בפברואר 2024 התקווה 6 - גיבורי על, נבדק ב-2024-03-06 היטליסט: מצעד המוזיקה של ישראל mako, באתר hitlist.mako.co.il, בשבוע ה-21 של שנת 2024, ‏2024-05-20
גאבאפנטין

גאבאפנטין (באנגלית Gabapentin) היא תרופה נוגדת פרכוסים המיועדת לטיפול באפילפסיה במבוגרים ובמתבגרים מעל גיל 12 שנים. בנוסף, גאבאפנטין משמשת לטיפול בכאב נוירופתי במבוגרים מגיל 18 שנים ומעלה. גאבאפנטין רשומה לטיפול באפילפסיה, בצורותיה השונות, כאשר הטיפול הנוכחי אינו מאפשר שליטה מלאה בתסמינים, וכטיפול בכאב נוירופתי, כאב כרוני הנובע מנזק עצבי, הנגרם לאחר הרפס או בעקבות סוכרת במבוגרים. סימנים אופיינים לכאב כזה מתוארים כתחושת חום, תחושת שריפה, כאב פועם, תחושת דקירה, כאב חד, התכווצויות, תחושת עקצוץ, חוסר תחושה ותחושת "סיכות ומחטים". ייתרונה של גאבאפנטין על פני תרופות אחרות נוגדות פרכוסים הוא המיעוט היחסי בתגובות בין-תרופתיות. גאבאפנטין היא תרופה נוגדת פרכוסים המיועדת לטיפול באפילפסיה. במרבית המקרים, המינון מועלה בהדרגה. ביום הראשון לטיפול המינון הוא מנה אחת של 300 מיליגרם, ביום השני לטיפול המינון הוא 300 מיליגרם פעמיים ביום, ביום השלישי לטיפול המינון הוא 300 מיליגרם, 3 פעמים ביום. לאחר היום השלישי הרופא מחליט אם יש צורך להעלות פעם נוספת את המינון. בקשישים הסובלים מאי־ספיקת כליות ומטופלי דיאליזה ייתכן שהרופא ימליץ על העלאה איטית יותר של מינוני התרופה. טווח המינונים המרבי המקובל: 300 עד 1,200 מיליגרם, 3 פעמים ביום. תרופות ממשפחת האופיואידים, כגון מורפין, עלולות להגביר את ההשפעה של גאבאפנטין. בנוסף, שילוב של גאבאפנטין ואופיואידים עלול לגרום לישנוניות, עייפות, סדציה, ירידה בקצב הנשימה, ואף במקרים חריגים מוות. נטילה בו זמנית של גאבאפנטין וסותרי חומצה המכילים אלומיניום ומגנזיום עלולה לגרום לירידה בספיגת גאבאפנטין מהקיבה. לכן מומלץ ליטול גאבאפנטין לפחות שעתיים לאחר נטילת סותרי חומצה. המנגנון שבאמצעותו מפעיל גאבאפנטין את פעולתו כמשכך כאבים וכנוגד פרכוסים אינו ידוע לגמרי. ידוע שגאבאפנטין הוא אנלוג של החומצה גאמא-אמינובוטירית ולמרות זהדמיון בשם, הוא אינו נקשר לקולטני GABA, אלא לתעלות יוני סידן קדם-סינפטיות, תלויות מתח, וכנראה משם פעילותו. תופעות לוואי מפורטים בעלון לצרכן שבאתר משרד הבריאות. תופעות הלוואי השכיחות הן זיהום ויראלי, הרגשת נמנום, סחרחורת, חוסר קואורדינציה, עייפות וחום. תופעות הלוואי החמורות כוללות סיכון מוגבר לאובדנות, הזיות ודיכוי נשימתי. התרופה עלולה לגרום לתגובה אלרגית עורית חמורה, התנפחות השפתיים והפנים, פריחה בעור ואדמומיות ונשירת שיער. תופעת לוואי נוספת שדווחה לאחר שיווק התרופה ולא ידועה שכיחותה היא אנפילקסיס. זוהי תגובה אלרגית חמורה ומסכנת חיים הכוללת קשיי נשימה, נפיחות של השפתיים, הגרון והלשון, ולחץ דם נמוך המחייבים טיפול חירום. אין להשתמש בתרופה זו במהלך ההריון, אלא בהוראת רופא. נשים בגיל הפוריות חייבות להשתמש באמצעי מניעה יעילים בעת הטיפול בתרופה. בכניסה להריון, או תכנונו, אין להפסיק בפתאומיות את התרופה, מחשש להתפרצות פרכוסים מחודשת. התרופה עוברת לחלב אם, השפעתה על התינוק לא ידועה ולכן מומלץ להיוועץ ברופא. מדיה וקבצים בנושא גאבאפנטין בוויקישיתוף גאבאפנטין- על תופעות הלוואי ודרכי השימוש, באתר Infomed עלון לצרכן- אנגלית עלון לצרכן- אינובמד Neurontin (FDA) עלון לצרכן- טבע הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עיצוב פרמטרי

עיצוב פרמטרי הוא מתודולוגיה שיטתית בתכנון בה הרכיבים במערכת מוגדרים ומותאמים על ידי שינוי פרמטרים מספריים ואינה מופעלת פעולה ישירה. שיטה זו, בין אם למטרות עיצוב, הנדסה וכל מטרה אחרת, כרוכה ביצירת קשר בין משתני קלט לאלמנטים המתקבלים, תוך שימוש באלגוריתמים. המעצב מנהל דיאלוג עם התוכנה, התוכנה מכילה מערכת של משתנים קבועים ודינאמיים אותה המעצב קובע ומשנה בהתאם לשאיפה העיצובית. בעקבות שליטה באמצעות נתונים מספריים אין למעצב את היכולת לחזות באופן ברור את התוצר העיצובי. דיאלוג זה נעשה על ידי שני צירים עיקריים: משתנים שמטרתם להגדיר צורה, חזרתיות, התפשטות דו־ממדית ותלת־ממדית, גודל, עובי וכו'. משתנים שמטרתם להגדיר אילוצים כקווים מנחים בעיצוב, או אילוצים הנובעים מצורך הנדסי. באמצעות הבנה ושימוש ב"חוקים" אלו ניתן לנווט ולהגיע אל הצורניות הסופית של האובייקט, המבנה או כל מטרה שלשמה נעשה שימוש בעיצוב הפרמטרי. מכיוון ששיטה זו מבוססת פעולות מחשב ניתן להגיע לתוצרים שלא ניתן לחשב במוח האנושי שילוב יכולות המחשב ויצירתיות הובילה וממשיכה להוביל לתוצרים מיוחדים וחדשניים. עולם הטבע משמש כמקור השראה וחיקוי לעקרונות עיצוב פרמטרי. הצורות והחוקיות שניתן למצוא בתהליכים טבעיים מהווים בסיס לגישה הפרמטרית, בה ניתן ליישם חיקוי ולזקק רכיבים אסתטיים, סימטריים, וצורניים מהמערכות הביולוגיות. ביומימטיקה הוא תחום אשר נחקר על ידי מעצבים על מנת לאתר דפוסים והתנהגויות של אורגניזמים ולהכיל אותם בעולם העיצוב. עיצוב פרמטרי הוא אמנם מושג המתייחס לטכנולוגיה חדשנית ניתן למצוא את העיקרון של שימוש בפרמטרים ככלי עיצוב במקרים מוקדמים יותר. קפלת קולוניה גואל מאת האדריכל אנטוני גאודי נחשב לפרדיגמה בתחום העיצוב הדיגיטלי כאשר יצר את הדגם ההפוך של הקפלה. דגם הכנסייה בנוי מחבלים ומשקולות על מנת ליצר מבנה אדריכלי מקשתות מורכבות ותקרות קמורות. המערכת שגאודי יצר במודל האדריכלי מייצגת שיטה אנלוגית וכולל את העקרונות עליהם מושתת עיצוב פרמטרי חישובי. הפרמטרים בהם השתמש הם כובד המשקולות, נקודות העיגון שלהן ואורך החבלים שעוברים בין משקולת למשקולת. באמצעות הגדרת פרמטרים מראש ושימוש בכוח הכבידה ניתן היה לייצר מגוון גרסאות של הקפלה על אותו המודל בעזרת הזזת נקודות העגינה, שינוי אורך החבלים, ומשקל המשקולות. עיצוב פרמטרי השפיע עמוקות על תחום האדריכלות והעיצוב על ידי הגישה ליצירת צורות מורכבות ופתרונות עיצוביים. באדריכלות, עיצוב פרמטרי מאפשר שימוש בצורות חדשניות ולייעל את הביצועים המבניים. בעקבות זאת אנו זוכים לחוות מבנים אייקונים המאופיינים בצורות גאומטריות מיוחדות כמו מוזיאון הגוגנהיים בבילבאו של פרנק גרי או מתחם התערוכות Rho במילאנו של פוקסס. בנוסף, העיצוב הפרמטרי תופס מקום בשלל דיסצפלינות העיצוב, אופנה, טקסטיל, מוצר, תכנון עירוני ועוד. הגישה של מעצבים לכלי זה מביאה איתה תוצרים בלעדיים ומיוחדים ומכניסה רובד חדש לעיצוב. כיום ישנם מגוון תוכנות המציעות פלטפורמת מחשוב לתכנון פרמטרי: Rhino- Grasshopper Autodesk Revit Autodesk Dynamo CATIA SolidWorks Autodesk Inventor Autodesk Maya Fusion 360 Vectorworks Marionette 3ds Max טיפוגרפיה תכנות חזותי Gilfranco Alves, Rodrigo Makert. (2016). Between Designer and Design: Parametric Design and Prototyping Considerations on Gaudí’s Sagrada Familia. https://parametrichouse.com/patterns-in-nature/ Kolarevic, B. (2003). Architecture in the Digital Age: Design and Manufacturing. Spon Press
נשק ביו-אתני

נשק ביו-אתני הוא נשק להשמדה המונית (כימי או ביולוגי) תאורטי, אשר ביכולתו להתמקד ולפגוע קשות באנשים ממוצא מסוים שהוגדר מראש וממוצא זה בלבד, תוך גרימת נזק משני קל או לא לפגוע כלל באנשים מרקעים אתניים אחרים. נשק ביואתני מתבסס על העובדה כי ישנו שוני גנטי תורשתי מסוים בין אנשים מקבוצות שונות, שוני שעשוי להיות מנוצל על מנת לפגוע באנשים ממוצא שהוגדר מראש. כך למשל; נגיפים, חיידקים או חומרים כימיים שאינם חיים עשויים להיות מהונדסים באופן כזה שינצל את השוני הגנטי של קבוצה מסוימת, על מנת לפגוע רק בה. מספר ספרי וסרטי מדע בדיוני עסקו באפשרות של נשק אתני כבר מאמצע המאה ה-20. יחד עם זאת, ההתייחסות הפומבית הרצינית הראשונה של גורם ממשלתי כלשהו לאפשרות של נשק אתני הייתה ככל הנראה של מזכיר ההגנה האמריקאי ויליאם כהן בשנת 1997, כאשר כינה את הנשק "איום פוטנציאלי". באותה תקופה מומחים העריכו כי הנשק התאורטי עשוי להיות ישים, והעלו חשש כי ברית המועצות אף עבדה על הנושא. בנובמבר 1998 עיתון ה- "Sunday Times" פרסם מאמר בו נטען כי ישראל עובדת על נשק אתני שיוכל לפגוע באוכלוסייה הערבית בלבד, תוך התעלמות מהאוכלוסייה היהודית. נטען כי המחקר והפיתוח של הנשק מתבצע במכון הביולוגי בנס ציונה, וכי מדובר בתגובה ישראלית כנגד האיום הכימי והביולוגי של סדאם חוסיין באותה התקופה. לא צוין מדוע ישראל תצטרך נשק שכזה כנגד עיראק כאשר אוכלוסייתה מורכבת ברובה מערבים, שכן יהודי עיראק עלו זה מכבר. עוד דווח כי חבר הכנסת דדי צוקר התייחס לפיתוח הנשק, וטען כי "מוסרית, בהתחשב בניסיוננו ההיסטורי והתרבותי, נשק שכזה הוא בלתי מוסרי ויש להימנע ממנו". גם העיתונים Wired News ו־Foreign Report דיווחו דברים דומים. ביולוגים הראו סקפטיות מסוימת באשר להיתכנות הטכנולוגית הנוכחית לפתח נשק שכזה. מאמר שפורסם ב־New York Post, קרא לפרסומים המקוריים על הניסיון של ישראל לפתח נשק שכזה עלילת דם, וטען כי המקור לפרסום השקרי ולחדשות הכזב בנושא הוא ככל הנראה סיפור בדיוני לחלוטין שנכתב על ידי סופר ישראלי ונשלח לעיתונות מספר שנים קודם לכן. Appel, J. M. “Is All Fair in Biological Warfare? The Controversy over Genetically Engineered Biological Weapons.” Journal of Medical Ethics 35/7 (2009): 429–32. http://www.jstor.org/stable/27720364. THE SUNDAY TIMES: FOREIGN NEWS Israel planning 'ethnic' bomb as Saddam caves in, homepages.uc.edu Report, Wired News. "Israel's Ethnic Weapon?". Wired (באנגלית אמריקאית). ISSN 1059-1028. נבדק ב-2024-03-06.
גלריית המקלט

גלריית המקלט היא גלריה חברתית לאמנות יהודית עכשווית הממוקמת בשכונת מקור ברוך בירושלים, ומנוהלת על ידי נעה לאה כהן. הגלריה הוקמה ב-2003 על ידי קהילת חוזרים בתשובה בראשות איקא ישראלי, פופיק ארנון ואורי זוהר, במטרה לתת מקום לאמנות גם בחברה החרדית בה הנושא מודחק. בשנים הראשונות שלומי ברוש היה האוצר הראשי ביחד עם האמנית פנינה פרנק, לאחר מכן הגלריה נוהלה על ידי נעה לאה כהן. בשנת 2016 הגלריה נקראה רשמית ע"ש איקא ישראלי בטקס בהשתתפות אורי זוהר, יו"ר העמותה ישראל גליס ובהנחיית סיון רהב-מאיר. במקום מתנהלות תערוכות דו חודשיות, ומועברים שיעורים באמנות. ב-2018 ייסדה הגלריה את כתב העת "קול. שירה. אישה". נכון ל-2021 יצאו שמונה גיליונות של כתב העת. עזרת נשים (2018) תערוכה העוסקת בנושא האשה במגזר החרדי, במסגרת פסטיבל מנופים, בירושלים. האמניות נעמי טנהאוזר ושרה קוטלר חברו יחדיו לתערוכה והישירו מבט על נראות הנשים החרדיות. האמניות עסקו בסוגיית עיבוד הזהות שלהן כנשים במרחב הישראלי והירושלמי כדיאלוג של הנכחה, נראות והפנמה של קודים חברתיים ותרבותיים. באותה שנה, 2018, הקימה הגלריה את גרפידוס, פסטיבל גרפיטי חרדי בסגנון אמנות הרחוב שהתקיים בשכונה החרדית מקור ברוך בשיתוף עם הקהילה. רוסלנד (2019) התערוכה נפתחה בהשתתפותו של נתן שרנסקי, אסיר ציון ויו"ר הסוכנות היהודית לשעבר. התערוכה שבה אל הימים בהם רוסיה הקומוניסטית דגלה בנתק מכל סממן של דת או עולמות רוחניים אחרים. התערוכה בהשתתפות חמישה אמנים שהתקרבו ליהדות והביעו את עצמם חזותית, ניסתה ללכוד מעט מרוח התקופה. נון.צדיק.מזרח (2019) בהשתתפות האמן ז'אק ז'אנו במסגרת שבוע העיצוב ירושלים. מאגנום אופוס (2020) החשיפה הראשונה של ג'ארד ברנשטיין, אמן שעלה מארצות הברית. בגלריית המקלט נערכו למעלה מ-20 תערוכות במסגרת פסטיבל מנופים, פסטיבל מקודשת, אירועי יום הסובלנות ועוד. מדיה וקבצים בנושא גלריית המקלט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גלריית המקלט גלריית המקלט, ברשת החברתית פייסבוק גלריית המקלט, ברשת החברתית אינסטגרם גלריית המקלט, סרטונים בערוץ היוטיוב החופה המוארת: בגלריית המקלט מצדיעים לרוקמות האור, באתר כיפה, 6 באוגוסט 2019 שרה פני עוזרי, יש אומנים בירושלים, באתר ערוץ 7, 30 באוגוסט 2018 "האמנית החרדית אמרה לי: ’זו הפעם הראשונה שאני יכולה להזמין בני משפחה לפתיחת תערוכה’...", באתר הידברות, ‏2017-05-23< Xnet עיצוב, חרדים לאמנותם: גלריה "המקלט" עוסקת במתח שבין ההלכתי למעשי, באתר Xnet‏, 5 ביוני 2018 חיש - תערוכת אמנות חיש - ראיון אצל מנדי גרוזמן 20.8.17, סרטון בערוץ "חרדים ישראלים", באתר יוטיוב (אורך: 10:21) נעמה ריבה, בגלריה שבשכונה החרדית בירושלים - האמנות לא צריכה חופש, באתר הארץ, 27 ביוני 2018 מאחורי גלריית "המקלט" לאמנות חרדית, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 17 באוגוסט 2018 רוני אלדד-שאשא, השקט שבתוך הבית, מקור ראשון, מוסף "שבת", ח' כסלו תשע"ו, 20.11.2015 המקלט לאמנות, מאמר והזמנה לבקר, באתר יוצרים סביבה, ‏6 בינואר 2016 סיגלית בנאי, מתלבשת צנועה, מתאפרת עדין, מתנהגת כהוגן, באתר הארץ, 9 ביולי 2019 אריאל פייגלין, תל אביב - הולנד- מקור ברוך, באתר ערוץ 7, 11 באוגוסט 2020 צבעים של שירה | פסטיבל, באתר גלריית המקלט, ‏1 בדצמבר 2021 מנופים, עזרת נשים גלריית המקלט, יריד גרפידוס עם ציירי גרפיטי דתיים כיכר השבת, ‏הקירות המכוערים עוטרו בידי אמני גרפיטי חרדים, באתר כיכר השבת, 30 בדצמבר 2020 תערוכת רוסלנד: אמנים רוסים שהתקרבו ליהדות מציגים את יצירותיהם, באתר וואלה, 31 בדצמבר 2019 מערכת ערב רב, "מזרח" – שבוע העיצוב ירושלים מנופים, מאגנום אופוס
דזינגיסוקאן

דְזִינְגִיסוּקַאן (ביפנית: ジンギスカン, שפירושו "ג'ינגיס חאן" בתעתיק אנגלי: Jingisukan) היא מנת כבש יפנית בגריל. דזינגיסוקאן מכינים על מחבת מתכת קמורה או סוג גריל אחר. לעיתים קרובות המנה מבושלת לצד נבטי שעועית, בצל, פטריות ופלפלים ומוגשת עם רוטב המבוסס על רוטב סויה או סאקה. המנה פופולרית במיוחד באי הצפוני הוקאידו ובסין. דזינגיסוקאן, שמקור שמו כאמור בתעתיק היפני של ג'ינגיס חאן, מתייחס לסגנון של צליית בשר כבש, אשר מכונה גם סוג של יַאקִינִיקוּ (ביפנית: 焼き肉/焼肉, כלומר "בשר בגריל" והוא מונח יפני שבמובנו הרחב, מתייחס למטבח של צליית בשר בגריל). המנה נוצרה בהוקאידו, שם היא הייתה מנת צווארון כחול פופולרית שרק לאחרונה זכתה לפופולריות לאומית ביפן. השם דזינגיסוקאן הומצא על ידי טוקוזו קומאי (Tokuzo Komai) יליד סאפורו, ונוצר בהשראת מנות הכבש בגריל של המטבח הצפון מזרחי הסיני. האזכור הכתוב הראשון של המנה בשם זה היה בשנת 1931. בשנת 1918, על פי התוכנית של ממשלת יפן להגדיל את העדר במדינה למיליון כבשים, הוקמו ביפן חמש חוות כבשים. עם זאת, כולם נהרסו למעט הוקאידו (טאקיקאווה וצוקיסאמו). בשל כך, תושבי הוקאידו החלו לאכול את הבשר מהכבשים שגזזו עבור הצמר שלהם. יש מחלוקת מאין מקור המנה (לא שם המנה). בין המועמדים ניתן למצוא את טוקיו, Zaō Onsen ו-Tōno. המסעדה הייעודית הראשונה לדזינגיסוקאן הייתה Jingisu-sō שנפתחה בטוקיו ב-1936. פאן עבור דזינגיסוקאן מחבת נחושת מוזהבת עבור דזינגיסוקאן דזינגיסוקאן לפני הבישול מנת דזינגיסוקאן משיבצו, הוקאידו רשימת מנות טלה גריל מונגולי טפניאקי יאקיניקו מדיה וקבצים בנושא דזינגיסוקאן בוויקישיתוף (Jingisukan, mutton barbecue בארכיון Wayback Machine (אורכב 02.01.2013)) - City of Sapporo (Jingisukan barbecue restaurant בארכיון Wayback Machine (אורכב 24.05.2011)) "Ghengis Khan gets hip", The Japan Times, Feb. 3, 2006. "Study on the sheep barn with gambrel roof in Takikawa sheep farm by Department of agriculture and commerce" (PDF). AIJ J. Technol. Des. J stage. "なんで「遠野名物」なの？". Anbe. נבדק ב-2008-06-22. "調査報告その３ ルーツを探る". Sapporo kenbu. Hokkaido NP. אורכב מ-המקור ב-2007-10-19. נבדק ב-2008-06-22.
ז'רמי בלה

ז'רמי בלה (בצרפתית: Jérémie Bela; נולד ב-8 באפריל 1993) הוא כדורגלן אנגולי-צרפתי המשחק בעמדת הקשר באומוניה 29 במאי. בלה נולדה במלאן לאמא ממוצא אנגולי ולאבא מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, אך רק כשהיה בן 9 קיבל אזרחות צרפתית. הוא שיחק כדורגל בקבוצות כדורגל מקומיות באזור מגוריו עד שבגיל 16 הצטרף לאקדמיה של לאנס. בנובמבר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת המילואים ובעונה שלאחר מכן הפך לשחקן הרכב בה וכבש 8 שערים ב-26 הופעות. ב-5 באוקטובר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-1 נגד שאמה ניור במסגרת ליגה 2. לאחר מינויו של אנטואן קומבוארה למאמן הקבוצה, חתם על חוזה לשלוש שנים במועדון. ב-22 בינואר 2014 חתם לשנתיים וחצי בדיז'ון. 5 ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד אנז'ה שנגמר בתיקו 0-0. ב-20 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-3 נגד ואלנסיין. בחודש שלאחר מכן נעדר ממגרשי הכדורגל בגלל פציעה בשריר הירך האחורי. ב-29 בינואר 2016 חזר למגרשים והבקיע את השער היחיד בפנדל במשחק נגד קרטיי. בסיום העונה העפילה דיז'ון לליגה הראשונה ובלה חתם על חוזה לשנתיים נוספות. ב-13 באוגוסט 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הצרפתית בהפסד 1-0 לנאנט. בעונה זו, בלה התקשה לשמור על מעמדו כשחקן הרכב ורשם רק 14 הופעות במדי הקבוצה. באוגוסט 2017 חתם באלבסטה מהליגה הספרדית השנייה בכדורגל. ב-20 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 0-0 נגד גרנדה. ב-7 בספטמבר הבקיע צמד בהפסד 3-2 לאוססונה במסגרת גביע המלך הספרדי. באלבסטה שיחק שנתיים כאשר בעונתו השנייה רשם את עונת השיא שלו בקריירה עם 11 שערים ב-34 משחקים. ב-7 בנובמבר 2019 עבר בהעברה חופשית לברמינגהאם סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. יומיים לאחר החתימה, התחיל את הקריירה שלו בהפסד 1-0 לפולהאם. ב-7 בדצמבר הבקיע שער במרחק של 23 מטרים מהשער שזכתה בתואר שער העונה של המועדון. ב-2 באוגוסט 2022 חתם לשנתיים בקלרמון פוט מליגת העל הצרפתית. ב-14 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד סטאד ריימס. בספטמבר 2024 חתם באומוניה 29 במאי מליגת העל הקפריסאית. בצעירותו, בלה שיחק בנבחרת הנוער של צרפת. הוא גם יכל היה לייצג את אנגולה או הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. במרץ 2017 זומן לסגל נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. הוא גם נכלל בסגל המורחב נבחרת אנגולה לקראת גביע אפריקה לאומות 2019, אך סירב בטענה שהוא צריך לעזור לאלבסטה לעזור במאבקיה בליגה. בספטמבר 2020 זומן בשנית לסגל נבחרת אנגולה וב-13 באוקטובר של אותה שנה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק ידידות לא רשמי נגד מוזמביק. כעבור כשנה קיבל אזרחות אנגולית וב-12 בנובמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה הרשמית שלו בנבחרת בתיקו 2-2 נגד מצרים במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. בלה השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2023 בה רשם 3 הופעות כאשר במהלך הטורניר עזב על מנת להיות לצד אשתו שילדה את בנם. אישיים שער העונה של ברמינגהאם סיטי: 2019/2020 מדיה וקבצים בנושא ז'רמי בלה בוויקישיתוף ז'רמי בלה, באתר Transfermarkt ז'רמי בלה, באתר Soccerway ז'רמי בלה, באתר BDFutbol ז'רמי בלה, באתר National Football Teams ז'רמי בלה, באתר FootballDatabase.eu
מילי ונילי

מילי ונילי (באנגלית: Milli Vanilli) היה צמד מוזיקת פופ שפעל זמן קצר בסוף שנות ה-80. הצמד ספג ביקורת ואף הושם ללעג כאשר התגלה כי שירי חברי הצמד, רוב פילאטוס ופבריס מורוואן (פאב), נכתבו ובוצעו בידי אמנים אחרים, בעוד לחברי הלהקה לא היה שום קשר לעשייה המוזיקלית. תחילת דרכו של הצמד, בפגישתם של רוב פילאטוס, רקדן ברייקדאנס מובטל מגרמניה, עם פבריס מורוואן, צרפתי במקור, בדיסקוטק בלוס אנג'לס. השניים החליטו להקים להקה ביחד. לאחר חזרתם לאירופה, הוציאו השניים סינגל בכורה כושל, ופנו אל הסוכן פרנק פאריאן, מפיק בעל מוניטין בשנות ה-70 (אשר גם הקים את בוני אם) שזיהה את הפוטנציאל שבהם. פאריאן, שהפיק באותו זמן סינגל של להקה אחרת, אך לא אטרקטיבית מספיק, החליט לספק את הסינגל לפילאטוס ומורוואן, וקרא לצמד "מילי ונילי", על שם מועדון מפורסם בניו יורק. לשיר קראו- Girl You Know It's True, אשר הפך להצלחה מיידית והזניק את אלבום הבכורה של הצמד, אשר נקרא בשם זה. בטקס פרס גראמי זכו הצמד בפרס הלהקה החדשה הטובה ביותר ולאחר מכן יצא הסינגל הנוסף, Girl, I'm Gonna Miss You, שהפך אף הוא להצלחה. אך הצלחתם הייתה קצרת מועד, שכן התרמית התגלתה. בסוף 1989 פרסם צ'ארלס שו, הזמר האמיתי בשירי הלהקה, את האמת מאחורי הצמד "מילי ונילי". לאחר הכחשות נמרצות, הודה פילאטוס באמת, מה שהוביל לביקורת ופרסום שלילי רב לצמד. חברי ועדת גראמי דרשו מהצמד להחזיר את הפרס שקיבלו ושתי תביעות משפטיות שונות הוגשו כנגד חברת התקליטים שייצגו את הצמד. לאחר התרסקות הקריירה של הצמד, ניסה פילאטוס ב-1991 להתאבד ובאותה שנה ניסה פאריאן להקים מחדש את "מילי ונילי" עם המבצעים האמיתיים, ניסיון שנחל כישלון חרוץ ללא התדמית המפורסמת של ההרכב המקורי. פילאטוס ומורוואן אף הם ניסו להקליט אלבום עם ביצועים מקוריים, Rob & Fab, שנחל כישלון שלאחריו נעלמו חברי הצמד מהתודעה. בשנת 1998 מת פילאטוס ממנת יתר של סמים ואלכוהול בגיל 32. בעקבות מותו נגנז אלבום הקאמבק האחרון של הצמד, אשר נקרא "Back and in Attack". מדיה וקבצים בנושא מילי ונילי בוויקישיתוף מילי ונילי, ברשת החברתית פייסבוק מילי ונילי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מילי ונילי, סרטונים בערוץ היוטיוב מילי ונילי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מילי ונילי, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) מילי ונילי, באתר ספוטיפיי מילי ונילי, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) מילי ונילי, באתר Last.fm (באנגלית) מילי ונילי, באתר AllMusic (באנגלית) מילי ונילי, באתר MusicBrainz (באנגלית) מילי ונילי, באתר דיזר מילי ונילי, באתר Discogs (באנגלית) מילי ונילי, באתר Songkick (באנגלית) מילי ונילי, באתר SecondHandSongs מילי ונילי, באתר בילבורד (באנגלית) עינב שיף, "השליכו אותנו לזאבים. ראינו כמה תעשיית המוזיקה יכולה להיות מטונפת ומושחתת", באתר ynet, 27 במאי 2024 מה יש בזה - פרק 164 - מילי ונילי, סרטון בערוץ "מה יש בזה", באתר יוטיוב (אורך: 50:08)