שמואל כץ (צייר)

שמואל (אלכסנדר) כץ (18 באוגוסט 1926 – 26 במרץ 2010) היה צייר, מאייר וקריקטוריסט ישראלי. התפרסם בעיקר בזכות איוריו לסיפור הילדים דירה להשכיר, ציוריו ורישומיו מאופיינים בקו קליל ובהומור. חבר קיבוץ געתון מהיווסדו ועד מותו. שמואל כץ נולד בשנת 1926 בווינה בירת אוסטריה להורים ממוצא הונגרי. המשפחה הייתה מסורתית ובילדותו למד כץ עברית בתלמוד תורה והצטרף למועדון של סניף בית"ר בווינה. אביו, ישראל כץ, היה זמר אופרה וחזן, וכץ עצמו למד נגינה על פסנתר והתעתד להפוך למוזיקאי. לאחר סיפוחה של אוסטריה לגרמניה הנאצית במרץ 1938, עבר עם משפחתו להונגריה. לאחר כניסת הגרמנים להונגריה ב-1944, נלקח כץ לגטו של העיר מישקולץ. בשנת 1944 ברח כץ לבודפשט והסתתר ב"בית הזכוכית", שהיה שייך לצירוּת שווייץ, עד בואו של הצבא האדום. בתקופת המלחמה היה חבר בתנועת "הנוער הציוני", ולאחריה הצטרף לתנועת "השומר הצעיר" בבודפשט. במסגרת התנועה הכיר כץ את שרגא וייל, שהכשיר אותו ביצירת גרפיקה שימושית. ב-1945 החל ללמוד ארכיטקטורה באוניברסיטה לטכנולוגיה של בודפשט. ב-1946 ניסה להעפיל לארץ ישראל באוניית המעפילים "כנסת ישראל", ולאחר שזו נתפסה בידי הבריטים, שהה במחנה מעצר בקפריסין. בקפריסין היה כץ ממארגני התערוכה "אמני מחנות הגירוש בקפריסין", שבה הוצגו יצירותיהם של עצורי המחנות שהשתתפו בשיעורי אמנות אצל אמנים כזאב בן-צבי ונפתלי בזם. יצירתו של כץ מאותה עת כללה בעיקר תיאורי נוף ודמויות של שוהים במחנה. בנוסף, יצר ביחד עם וייל תפאורות וכרזות עבור אירועים שונים. ב-1947 עלה כץ לארץ ישראל, בעקבות נתינת היתרי עלייה לגרעין "האחד במאי" של השומר הצעיר שבו היה חבר. לאחר עלייתו הצטרף להכשרה בקיבוץ אילון, וב-8 באוקטובר 1948 ייסד עם חבריו לגרעין את קיבוץ געתון, שבו היה חבר עד אחרית ימיו. בשנת 1949 החל כץ לפרסם קריקטורות ואיורים בעיתונים כגון "במחנה", "דבר השבוע" ו"על המשמר". חלק גדול מעבודות אלו עסק בהווי חיילי צה"ל. בשנת 1949 החליף כץ את רות שלוס, שנסעה ללימודים בצרפת, בתפקיד מאייר הבית של השבועון "משמר לילדים", ושימש כמאייר העיתון עד 1953. במסגרת עבודתו אייר את סדרת סיפורי "חסמבה", שחיבר יגאל מוסינזון והופיעו בעיתון זה כסיפור בהמשכים. ב-1952 הציג כץ תערוכת רישומים והדפסים בגלריית מקרא סטודיו בתל אביב. סגנון העבודות שיצר היה קרוב אל ה"ריאליזם החברתי", שהיה אופייני לציירים רבים בני הקיבוץ הארצי. מבחינת הנושאים, עבודותיו התמקדו בתערוכה בסצנות מחיי הקיבוץ, בתיאורים של מעברות ובדימוים של "היישוב הערבי". סגנון העבודות היה קווי באופיו. ברישום "דייגים בגעתון" (1952), לדוגמה, תיאר כץ את הדמויות בצורה סכמטית הנוטה לשימוש בקווים גאומטריים. גם עבודות בצבעי שמן שיצר בתקופה זו מעידות על הדגש החברתי ביצירה, אף שאופי הציור שמרני יותר בעיצוב הדמויות והסביבה. בשנים 1953–1954 שהה בפריז בירת צרפת לשם לימודי אמנות מטעם הקיבוץ הארצי. הוא השתלם בבית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות ("בּוֹזאר"), שם למד טכניקות כגון הדפס ופרסקו. כמו כן סייר בארצות מערב אירופה. עם שובו לקיבוץ עסק כץ בעיטור מבני ציבור בקיבוצו בטכניקות של עיטורי מתכת, תבליט בטון ופרסקו או עיטור חדר האוכל של קיבוץ עין המפרץ (1954), שנעשה בשיתוף וייל. ב-1954 הצטרף למערכת העיתון "על המשמר" כצייר ועורך גרפי. במסגרת עבודתו יצר קריקטורה שבועית בעיתון. הקריקטורות שיצר עסקו בעיקר בנושאים פוליטיים ואקטואליים. ביצירות אלו בחר כץ להתמקד בתיאור הווי סאטירי-חברתי על חשבון תיאור גרוטסקי של המנהיגים הפוליטיים.[דרושה הבהרה] בתקופת "מבצע סיני" גויס כץ לצה"ל כשרטט מפות, אולם בהמשך הפך ל"צייר צבאי" וליווה את הלוחמים בחזית, ביחד עם הסופר משה שמיר. הוא המשיך לשמש כצייר צבאי עד למלחמת לבנון הראשונה. ב-1958 ערך מסע לאפריקה המזרחית, שהשפיע רבות על גיבוש סגנונו האמנותי והטכני. "שם מצאתי את הפתרונות לציור הארצישראלי שלי", טען כץ בדיעבד, והוסיף: "אפשר לומר שדרך השוני בין הנוף הזה והנוף האחר, הגעתי לייחוד: לצבע השמיים שלי, לקו הנכון, לתנועה הזורמת. בשנת 1961 זכה כץ בפרס הראשון בביאנלה השנייה של פריז לרישום לאמנים צעירים. הזכייה בפרס זה יצרה הכרה מקומית ביצירתו האמנותית, ובזכות הכרה זו הוכר גם מעמדו כאמן בקיבוץ והוא הוכר כ"ענף" בקיבוצו. במהלך שנות השישים הציג מספר תערוכות יחיד במוזיאונים כגון המשכן לאמנות על שם חיים אתר (1961), מוזיאון תל אביב (1964) והמוזיאון לאמנות חדישה בחיפה (1968) וכן פרסם מספר אלבומים מציוריו. לצד התפתחותו כאמן המשיך כץ ביצירה גרפית ועיתונאית. במהלך שנות ה-60 יצר עבודות גרפיות לחברות כגון "ארקיע" ולשכת התיירות הממשלתית ועבור הקפה של חברת "עלית". פרסם איורים במהלך "משפט אייכמן" (1962). עבודתו הידוע ביותר מתקופה זו היא ה"הגדה קיבוצית לפסח" (1964). בעיצוב ההגדה התבסס כץ על "הגדת קאופמן", הידועה גם כ"הגדת בודפשט" (המאה ה-14). עם זאת, בולט בעיצוב סגנון האיור המגובש של כץ, הכולל שימוש בקווים גאומטריים רכים (בהשפעת האמנות הקוביסטית), בשילוב בין משטחי צבע לבין קו חופשי, ובשימוש ברקע כחלק מרכזי בעיצוב הקומפוזיציה של היצירה. סגנון זה בא לביטוי בייחוד בשורה של ספרי ילדים שעיצב. בין עבודות אלו בולטים האיורים ל"שעלול תעלול" (1962) מאת בנימין טנא לפי יאן בּזֶ'כוָוה (אנ'), "בולבול-למה-ככה?" (1966) מאת ע. הלל ובייחוד הספר "דירה להשכיר" (1970) מאת לאה גולדברג. בסוף שנות ה-70 נרתם כץ לפעילות פוליטית. בשנת 1979 הצטרף למשלחת העיתונאים הישראלים לשיחות השלום במצרים. בדצמבר 1979 נסע שוב למצרים עם סמדר פרי, עיתונאית על המשמר לענייני ערבים באותה עת, שסיקרה את שיחות השלום והשניים התקבלו לריאיון עם נשיא מצרים אנואר סאדאת, וכץ רשם את דיוקנו. בנוסף, כץ היה פעיל בארגון "שלום עכשיו", ויצר עבורו מספר עבודות גרפיות. בשנת 1983 היה שותף למשלחת של הארגון ושל עיתונאים להונגריה, שאף נפגשה עם בכירים באש"ף.[דרושה הבהרה] בסוף שנות ה-90 קיבל כץ אזרחות אוסטריה, ובנוסף קיבל את עיטור הזהב של הרפובליקה האוסטרית והציג תערוכה במוזיאון הקתדרלה של וינה. התערוכה, העיד כץ, "הייתה לאירוע המשמעותי ביותר בשבילי במסגרת המפגש המחודש עם החוויה האוסטרית". בשנים האחרונות לחייו זכה לעדנה והכרה בחשיבות עבודותיו לעולם האמנות הישראלי, מה שהתבטא במספר תערוכות היחיד שהציג. שמואל כץ נפטר בשנת 2010, בגיל 83, כתוצאה מאירוע מוחי. היה נשוי לנעמי לבית לוסטיג, מחנכת. הותיר אחריו שתי בנות. בתו יעל נשואה לדב חנין. "מבראשית עד הלום", ציור קיר (סגריפיטו) מאת שמואל כץ על בניין הנשקייה, געתון, 1953 פרט מציור הקיר (1954) מקיבוץ עין המפרץ, בתצוגה בתערוכה "העשור הראשון" במשכן לאמנות ע"ש חיים אתר "המועדון לחבר" בקיבוץ יסעור עם ציור קיר מאת שמואל כץ, 1955 שמואל כץ בזמן תליית התערוכה "משפחת הקיבוץ" בחיפה, 1958 "לוח התעשייה", ציור קיר (גואש על עץ) מאת שמואל כץ בתערוכת "משפחת הקיבוץ", גני התערוכה, תל אביב-יפו, 1961 "לוח החקלאות", ציור קיר (גואש על עץ) מאת שמואל כץ בתערוכת "משפחת הקיבוץ", גני התערוכה, תל אביב-יפו, 1961 דמותו של צייר קריקטורות - קריקטורה של שמואל כץ בכניסה למוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס בחולון חזית צריף בקיבוץ געתון עם ציוריו של כץ פרסקו בקיבוץ געתון 1945 אדריכלות, האוניברסיטה לטכנולוגיה של בודפשט, בודפשט, הונגריה 1953 ציור קיר, הדפס ופסיפס, בית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות (בוזאר), פריז, צרפת 1952 גלריה מקרא סטודיו, תל אביב-יפו 1956 גלריה מקרא סטודיו, תל אביב-יפו 1957 בית העיתונאים,בית סוקולוב תל אביב-יפו 1957 המוזיאון העירוני, עכו 1960 המוזיאון העירוני, עכו 1961 "בדרכי מלכת שבא", בית סוקולוב, תל אביב 1961 המשכן לאמנות על שם חיים אתר, עין חרוד 1962 גלריה דה קוליזה, פריז, צרפת 1963 גלריית המדפיס הממשלתי, וינה, אוסטריה 1963 המוזיאון העירוני, לה-הבר, צרפת 1963 בית העירייה, טור, צרפת 1964 מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב-יפו 1966 "מסע בארץ ישראל", בית ציוני אמריקה, תל אביב-יפו 1967 "צבעי מים, רישומים", מוזיאון הנגב לאמנות, באר שבע 1968 "רישומים מאת שמואל כץ" (כחלק מתערוכה "מלחמת ששת הימים - צילומים ורישומים"), המוזיאון לאמנות חדישה, חיפה 1969 "מלחמת ששת הימים - מערכות פקוד צפון, רישומים", בית האמנים בירושלים 1972 גלריה בלוטגאסה, וינה, אוסטריה 1973 גלריה בירדקה, ציריך, שווייץ 1975 "תערוכת רישומים וצבעי מים", גלריה יפו העתיקה, תל אביב-יפו 1976 "רישומים ממערכות פיקוד הצפון במלחמת ששת הימים", בית החייל, תל אביב-יפו 1976 "מסע באירן", צוותא, תל אביב-יפו 1977 "Jerusalem-Isfahan", ביתן התערוכות של העירייה, קלן, גרמניה 1977 גלריה ניאזי, טהראן, אירן 1980 קריית האמנים, הסיטה, פריז, צרפת 1982 גלריה רוזנפלד, תל אביב-יפו 1987 בית אריאלה, תל אביב-יפו 1987 הספרייה הבינלאומית לנוער, מינכן, גרמניה 1987 ספריית אגף הנוער, מוזיאון ישראל, ירושלים 1987 "מ-חסמבה עד מר קשקש", תערוכה ניידת, אמנות לעם 1987 "מ-חסמבה עד מר קרקש", בית אריאלה, תל אביב-יפו 1988 מוזיאון הספרות, בודפשט, הונגריה 1993 המוזיאון העירוני, ברלין-טמפלהוף, גרמניה 1994 "רישומיו של מעפיל", מחנה המעפילים, עתלית 1997 המזרח הפרוע, מפגשי שלום ברישומים מחוייכים, בית גבריאל, צמח 2000 "רשמים ורישומים מעכו, 2000-1950", מוזיאון עוקשי לאמנות, עכו 2002 מוזיאון הפלמ"ח, תל אביב-יפו 2004 "הגדר הטובה", גלריית בית השומר, כפר גלעדי 2005 "שמואל כץ, צייר בשדה הקרב", מוזיאון פתח תקווה לאמנות, פתח תקווה 2006 "מסע על פני ימים", המוזיאון הימי הלאומי, חיפה 2007 בין המצרים, מבית הזכוכית לארץ המובטחת", גלריה טל, כפר ורדים 2008 "זכרונות מצוירים", מרכז הקצה, נהריה 2009 "שמוליק כץ: 60 שנות איור של ספרי ילדים", ספריית אגף הנוער, מוזיאון ישראל, ירושלים 2010 "שמוליקיבוץ", המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, חולון 2010 "שמוליק כץ, איורים", הגלריה בסמינר הקיבוצים, קריית טבעון 2013 "שמואל כץ: ימי הדיו", המשכן לאמנות על שם חיים אתר, עין חרוד 1954 ציור קיר (פרסקו) עם שרגא וייל, חדר האוכל, עין המפרץ (נהרס) 1955 ציור קיר, "מועדון לחבר", קיבוץ יסעור 1957 עיטור קיר, תבליט בטון ומתכת, בניין המרפאה, געתון 1958 "תרנגול", ציור קיר (סגריפיטו), בית הילדים, געתון 1958 "רועה מחלל וכבשה", ציור קיר (סגריפיטו), הנגרייה, געתון 1958 "מבראשית עד הלום", ציור קיר (סגריפיטו), בניין הנשקיה, געתון 1968-1983 מערכת עיטורים בחדר האוכל, געתון 1969 קיר עיטורי, קרמיקה, "מועדון לחבר", געתון 1967 קיר מעוטר לזכר דני שטראוס, געתון 1984 ציור קיר, בית על המשמר, תל אביב-יפו (נהרס?) 1999 קיר עיטורי, אריחי קרמיקה, בית ספר יסודי, מזרעה גורלו של צייר: קו עובר בין אוסטריה, הונגריה וישראל; מגרמנית: אברם קנטור, בני ברק: ספרית פועלים, תשס"ג 2003. (אוטוביוגרפיה מלווה באיוריו) (הספר ראה אור במקור בגרמנית ב-2001 בשם Mein Schicksal war die Ausnahme: Erinnerungen eines Zeichners und Karikaturisten an Österreich, Ungarn und Israel, וינה: St. Pölten) באוהלי קידר - רישומים, הוצאת אמנים מאוחדים, 1961 נתן שחם ושמואל כץ, מסע לארץ כוש, מסדה, 1962 נתן שחם ושמואל כץ, מסע בארץ ישראל, הוצאת לוין-אפשטיין, 1966 שמואל כץ - ציורים ורישומים, עם מבוא מאת נתן שחם, הוצאת אמנים מאוחדים, 1967 גלויות ירושלמיות, הוצאת אמנים מאוחדים, 1970 ירושלים: ציורים ורישומים, הוצאת אמנים מאוחדים, 1974 מעבר לסיני, סיור ב"ארץ גושן", ספרית פועלים, 1974 אלבום ירושלים, ספרית פועלים, 1986 באוהלי קידר - רישומים וציורים, מהדורה מורחבת, ספריית פועלים, 1989 עיטור שבועי, חרוזים ופזמונים, עם מרדכי אמיתי, הוצאת הקיבוץ הארצי, 1952 מעיר ומכפר, הוצאת על המשמר, 1956 מדן ועד סיני, יומנו של קריקטוריסט, ספריית פועלים, 1957 בנבל עשור, רישומי עשור למדינת ישראל, הוצאת על המשמר, 1958 לך בעקבות השמש, הוצאת אמנים מאוחדים, 1961 אחרי המבול, ספר בראשית בעיני שמואל כץ, הוצאת אמנים מאוחדים, 1965 ירושלים, עסקי קודש כרגיל, עם טקסט מאת יהודה האזרחי, מסדה, 1973 המזרח הפרוע: רשמים ברישומים מחויכים, כתר, 1995 ארץ זבת חלב ודבש, הוצאת פלטפוט, 1997 ארץ הקיבוצים, חמישים שנות חיי קיבוץ בעין שוחקת, ספרית פועלים, 1998 אפרים תלמי, ישראל במערכה, הוצאת עמיחי, 1952 משה שמיר, בעקבות לוחמי סיני, עשור למבצע קדש, הוצאת משרד הביטחון, 1966 מהר גריזים עד הר חרמון, קרבות פיקוד הצפון במלחמת ששת הימים, הוצאת משרד הביטחון, 1968 שמואל כץ ונתן שחם, מסע בארץ נודעת, הוצאת משרד הביטחון, 1968 יצחק נימצוביץ, בזכותם, הוצאת משרד הביטחון, 1968 יפתח אחוזת הסופה, מאת יוצאי חטיבת יפתח בפלמ"ח, הוצאת לוין אפשטיין, 1970 מילא אוהל, לוחמי הבזלת, רשמים ורישומים במערכה על רמת הגולן במלחמת יום הכיפורים, הוצאת קצין חינוך פיקוד צפון, 1973 הלו טלי, חיילים כותבים מהחזית, הוצאת שקמונה, 1974 אריה חשביה, פלמ"ח יפתח, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1978 אבי בטלהיים, גולני - משפחת לוחמים, הוצאת משרד הביטחון, 1990 אהרון חוטר ישי, קו הגנה, ספריית מעריב, 1991 יהודה דקל, משטרה עברית, מצודת ישע - מצודת כוח, כרטא, 2003 מרדכי בראון, "גבעתי" כמו כולם: קורות גדוד 55 במלחמת העצמאות, המרכז לחקר כוח המגן ע"ש ישראל גלילי, 2009 הגדה של פסח, הוצאת הקיבוץ הארצי, 1964 הגדה לילדי הגן, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1973 הגדת ארץ ישראל, הוצאת כתר, 1983 ברון יחד, הוצאת תרבות וחינוך, 1963 להקת הנח"ל שרה, הוצאת משרד הביטחון, 1964 רבותי ההיסטוריה חוזרת, שירי לוחמים, הוצאת סובר, 1972 עלי להבה, הוצאת השומר הצעיר, 1985 שירו אחרי, עם חוה אלברשטיין, כתר, 1982 ואלה קורות בית האוכל בקיבוץ געתון, 1968-1948, 1968 נופי געתון - רישומים, 1973 היה היה, 1983 מיכאל שפריר, מטעים, ספרית פועלים, 1952 ברטה חזן, האדם מדביר השממה, ספרית פועלים, 1952 בני מיטיב, הזורעים במדבר, ספרית פועלים, 1958 שבתאי טבת, לישראלים בלבד, מסדה, 1961 משה שמיר, הגלגל החמישי, ספרית פועלים, 1961 אליעזר שמאלי, בקצה הזרת, קובץ סיפורים, מסדה, 1961 בנימין גל, בקלחת משותפת, ספרית פועלים, 1964 מרדכי אמיתי, פיוטו של שבוע, ספרית פועלים, 1964 אברהם ברוידס, לארץ המוקד, נופי דרום, הקיבוץ המאוחד, 1965, 1973 יוסי גמזו, כל הכבוד, סיפורה הבלעדי של ישראלה ישראלי, הוצאת צ'ריקובר, 1966 יוסי גמזו, אתם נוער אתם?! מסדה, 1966 מרים רות, ספרות לגיל הרך, הוצאת אוצר המורה, 1968 בנימין גל, שיח קוצים: הומורסקות מהווי הקיבוץ, ספרית פועלים, 1971 שמואל פ. בנטוב, 144 השעות הגורליות, קובץ שירים ממלחמת ששת הימים, פרסום בן, נהריה, 1972 אפרים קישון, דו לאכסט? ישראלדיקע הומורעסקעס, מעריב, 1976 דן זקס, חוצלארץ, שיטוט באחת-עשרה מזוודות ותיק יד אחד, שוקן, 1977 אפרים קישון, שש קומדיות, מעריב, 1977 בצלאל עמיקם, הארץ שלי, הוצאת ברונפמן, 1978 מנחם תלמי, תמונות יפואיות, מעריב, 1979 מנחם תלמי, תמונות יפואיות, סיבוב שני, מעריב, 1983 שלום רוזנפלד, אצלנו, מעריב, 1983 מנחם תלמי, פעמיים טורקי, מעריב, 1986 גבריאל שטרן, על המרפסת של מוסא הג'ינג'י, על המשמר, 1986 אפרים קישון, עין כמונים: השועל בלול התרנגולות, מעריב, 1987 אפרים קישון, שבע קומדיות, מעריב, 1989 גיורא מנור, הטוב בזמנים, הרע בזמנים, תג - הוצאה לאור, 1996 שמעון ישראלי, הגועל והנפש, מקמות הומוריסטיות, הוצאת ירון גולן, 2001 אבישי גרוסמן, להגיע למקום שממנו התחלנו, ספרית פועלים, 2003 מאיר עמית, מזמורי "תשרי", מקמות, יבנה, 2003 סטף ורטהיימר, זיכרונות בין השורות, המוזיאון הפתוח תפן, 2006 שמואל כץ ותהילה עופר, מול השער הנעול, הוצאת הספינות שבדרך, 2007 יגאל מוסינזון, "חסמבה" או חברות סוד מוחלט בהחלט, הוצאת נ' טברסקי, 1950 מיכאל פרישווין, סיפורי ציד, מחברות לספרות, 1950 יגאל מוסינזון, חסמבה בבית האסורים, הוצאת נ' טברסקי, 1950 יגאל מוסינזון, חסמבה ושודדי הסוסים, הוצאת נ' טברסקי, 1950 יגאל מוסינזון, חסמבה ואוצר הזהב של המלך הורדוס, הוצאת נ' טברסקי, 1951 יגאל מוסינזון, חסמבה וילדי ההפקר, הוצאת נ' טברסקי, 1951 יגאל מוסינזון, חסמבה והסוד הגדול, הוצאת נ' טברסקי, 1952 יגאל מוסינזון, חסמבה באזור המסוכן, הוצאת נ' טברסקי, 1952 בנימין טנא, דני דן ותלת אופן, ספריית פועלים, 1952 מרים זינגר, סיפורי דגניה, הוצאת נ' טברסקי, 1952 יגאל מוזינזון, חסמבה והלגיון הערבי, הוצאת נ' טברסקי, 1953 שלמה ניצן, המדורה על שפת הירקון, ספריית פועלים, 1955 יפה קרינקין, הבית הורוד, ספרית פועלים, 1955 בנימין טנא, קטינא והלויתן, ספרית פועלים, 1956 יוליאן טובים, פלאי פלאים: שירים לילדים, ספריית פועלים, 1958 נתן שחם, כבר מותר לגלות, ספרית פועלים, 1959 משה שמיר, הגלגל החמישי, ספרית פועלים, תשכ"א אגדות הנס כריסטיאן אנדרסן, הוצאת מ. ניומן, 1964 יהואש ביבר, שני מחנות, ספרית פועלים, 1964 רבקה גורפיין, הבאנו בוקר טוב, מסדה, 1964 ישראל טופורובסקי, החכם עיניו בראשו, מחברות לספרות, 1964 ע. הלל, בולבול למה ככה?, מסדה, 1966 מילוא אהל, חפרפרי מנהרת הליטני, ספרית פועלים, 1967 נורית זרחי, אני אוהב לשרוק ברחוב, מסדה, 1967 פניה ברגשטיין, תכלת ואדום, הקיבוץ המאוחד, 1967 רנה ליטוין, כאשר הפילים הגדולים ישנים, מסדה, 1968 לאה גולדברג, שלושה סיפורים: דירה להשכיר, כך ולא כך, מעשה בשלושה אגוזים, ספרית פועלים, 1970 אפרים תלמי, תעלולים בפרדס, מסדה, 1970 רחל שלו, בחצר ביתי, ספרית פועלים, 1971 מוטה גור, עזית בארמונות קהיר, ידיעות אחרונות, 1971 שלמה ניצן, גונב הכוכבים, אגדות וסיפורים, מ. מזרחי, 1972 רחל, בבית ובחוץ, 1972 נתן שחם, מי שלח את הציפור?, ספרית פועלים, 1972 מיכל סנונית, יואש איש קש, מסדה, 1975 אהוד מנור, מעשה בעכבר שלא רצה להיות עכבר, מסדה, 1976 מוטה גור, עזית במדבר יהודה, ידיעות אחרונות, 1978 ע. הלל, יוסי, ילד שלי מוצלח, מסדה, 1978 לאה גולדברג, וכולם חברים, ספרית פועלים, 1978 אוריאל אופק, בדרך לגימנסה, רומן לבני הנעורים, ספרית פועלים, 1980 מרים רות, טבעת הקסמים, ספרית פועלים, 1980, 2004 בני מיטיב, הטירה שבדרך, עם עובד, 1980 רבקה מגן, הצמיד של אופירה, עם עובד, 1981 הנס כריסטיאן אנדרסן, תשע אגדות, מעריב, 1984 אלי נצר, סבא גיבור, ספרית פועלים, 1985 אסתר סופר, יום יום חג, כתר, 1986 לאה גולדברג, מסיפורי מר קשקש, ספרית פועלים, 1987 יהודה אריאל, סיפורי סבא, הוצאת נחלה, 1987 מרים רות, פופוקטפטל, ספרית פועלים, 1990 נורית יובל, ספר לסבתא, כתר, 1991 צביה בן שלום, ניר חזק מטנק, ספרית פועלים, 1992 משה בן שאול, אנחנו ילדים טובים ירושלים, ספרית פועלים, 1993 לאה גולדברג, דירה להשכיר, ידיעות אחרונות, 1995 מוטה גור, עזית באנטבה, ידיעות אחרונות, 1995 יהודה אריאל, סיפורי סבא, ספרית בת אל, 1995 דבורה עומר, עד השמים, הוצאת עמיחי, 1996 מירה מאיר, הספר הגדול של מירה מאיר, עם עובד, 1996 רחל שלו, עוברים דירה, כנרת, 1997 יורם הרפז, ילדי מעיין, ספרית פועלים, 1998 עדנה קרמר, עכברון הביתה שב, משכל, 1998 יהודה אריאל, סיפורי סבא מהגליל, ספרית בית אל, 2001 אלי נצר, מותר לשקר, הוצאת מורשת בשיתוף יד ושם, 2003 לאה גולדברג, מעשה בשלושה אגוזים, ספרית פועלים, 2007 לאה גולדברג, מה אבשל לארוחת צהרים, ספרית פועלים, 2009 נירה הראל, צילה וגילה, כנרת זמורה-ביתן, 2010 בנימין טנא, סביבון הפלאים, הוצאת מ. מזרחי, 2011 (פרסום ראשון של כתב יד מ-1963) תמיר, טלי; שכטר, נועם, שמואל כץ - ימי הדיו, משכן לאמנות עין חרוד, 2013 מדיה וקבצים בנושא שמואל כץ בוויקישיתוף שמואל כץ, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל רשימת הפרסומים של שמואל כץ, בקטלוג הספרייה הלאומית מידע לאספנים אודות שמואל כץ, באתר עסקי אמנות הספרים של שמואל כץ, באתר "סימניה" דליה קרפל, עין ימין צוחקת, באתר הארץ, 11 בדצמבר 2007 – כתבה לרגל זכייתו בפרס "עיפרון הזהב" אלי אשד, צייר המלחמות והשלום, בבלוג "המולטי יקום של אלי אשד", 20 בינואר 2008 צייר של שיחות שלום - שמואל כץ זוכה פרס עיפרון הזהב, אתר המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס שמואל כץ, דף שער בספרייה הלאומית נירית אנדרמן, עכבר העיר אונליין, שמואל כ"ץ - 1926–2010, באתר הארץ, 28 במרץ 2010 המאייר שמואל כץ הלך לעולמו, באתר ynet, 27 במרץ 2010 nrg מעריב, נפטר המאייר שמואל כץ, באתר nrg‏, 27 במרץ 2010 ארנון אבני, כישרון גדול, נפש יפה ומרפקים רכים, באתר העין השביעית, 1 באפריל 2010 עטיפות ספרי ילדים בעיצובו, באתר "דףדף" אוסף תמונות נוף, באתר "גלריית ספארי" בירושלים מבוא לתערוכה בנושא הים יותם שווימר, השבת אבדה ב"עכברון הביתה שב", באתר nrg‏, 30 במרץ 2009 תמר רותם, דירה להשכיר: עכשיו התערוכה, באתר הארץ, 6 בדצמבר 2009 קובי בן-שמחון, פלא פלאים: על ספר הילדים הגנוז "סביבון הפלאים", באתר הארץ, 28 בדצמבר 2011 אלי ערמון אזולאי, כל היצירות של שמואל כץ, באתר הארץ, 6 בפברואר 2013 תערוכה: שמואל כץ -ימי הדיו באתר משכן לאמנות על שם חיים אתר בעין חרוד מאוחד "הייתי שומרת לילה", מתוך "בקלחת משותפת" מאת בנימין גל, ספרית פועלים, 1964 דיון באתר אפלטון, אוגוסט 2009 שמואל א. כץ, המזרח הפרוע: רשמים ברישומים מחויכים, ירושלים: כתר הוצאה לאור, 1995, עמ' 7. שמואל (אלכסנדר) כץ, גורלו של צייר, בני ברק: ספריית פועלים, 2003, עמ' 27–29. כץ, גורלו של צייר (2003), עמ' 35–40. כץ, גורלו של צייר (2003), עמ' 58–63; גליה בר אור; גדעון עפרת, העשור הראשון: הגמוניה וריבוי, עין חרוד: משכן לאמנות עין חרוד, 2008, עמ' 124–127. טלי תמיר, נעם שכטר (עורכים), שמואל כץ: ימי הדיו, עין חרוד: משכן לאמנות עין חרוד, 2013, עמ' 236–239. תמיר, שכטר (עורכים), שמואל כץ: ימי הדיו (2013), עמ' 252. נפתחה תערוכת הצייר שמואל כץ, על המשמר, 26 במרץ 1952. ראו: "דייגים בגעתון" (1952, דיו על נייר, 50.5x35 ס"מ), בתוך: תמיר, שכטר (עורכים), שמואל כץ: ימי הדיו (2013), עמ' 62. רחל שלו, "שמואל כץ: הגדה אנגלית בהשראה ספרדית", כל הצפון, קריית ביאליק, 20 באפריל 1984. תמיר, שכטר (עורכים), שמואל כץ: ימי הדיו (2013), עמ' 228–229. כץ, גורלו של צייר (2003), עמ' 92–93. קרני עם דם,[דרושה הבהרה] "עין אחת צוחקת, השנייה גם", כל הצפון, 13 במאי 1994, עמ' 45. מאיוריו של כץ במשפט אייכמן, באתר יד ושם תמיר, שכטר (עורכים), שמואל כץ: ימי הדיו (2013), עמ' 5–104, 239–240. כץ, גורלו של צייר (2003), עמ' 139–143. כץ, גורלו של צייר (2003), עמ' 157. מרים פלג, שמואליק כץ מגעתון הוא "חתן משולש" של פרסים, מעריב, 22 באוקטובר 1961. שני ציירים מישראל קיבלו פרסים אמנותיים בינלאומיים, דבר, 12 באוקטובר 1961. IBBY, IBBY Honour List (1988), 1988, p.19. מרב יודילוביץ', פרס דוש לקריקטורה יוענק לשמואל כץ, באתר ynet, 3 בדצמבר 2006. ביקורת: מיכאל אוהד, מזכרת מאפריקה, דבר, 13 בינואר 1961; א. מן, שמואל כץ בבית סוקולוב, מעריב, טור 2, 13 בינואר 1961. הציור כוסה בלוחות בשנת 1965. בעת שיפוץ המבנה בשנת 1997 הוצלו חמש דמויות מתוך שבע, והן קיימות כיום כפרגמנטים עצמאיים. על ציוריו של כץ: נחום גוטמן, הציורים ל"הגלגל החמישי", דבר, 17 במרץ 1961.