laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קייזר דארין

קייזר דארין (באנגלית: Kaiser Darrin) היא מכונית ספורט קבריולה המוגדרת רודסטר מתוצרת יצרנית הרכב האמריקאית קייזר מוטורס קורפורישין ("Kaiser Motors" (אנ') (שם קודם: "קייזר-פרייזר") אשר יוצרה בשנת 1954 בארצות הברית. שם הדגם ניתן על שמות: "הנרי קייזר" (אנ') והמעצב "הווארד דארין". יוצרו 435 יחידות. גוף הדגם עשוי מפיברגלס. פיברגלס, עמיד יותר מאלומיניום, לא נרקב ולא מחליד, ומשקלו מופחת מפלדה. התבניות היו יקרות בהרבה מכלי העבודה הדרושים לכיפוף ועיצוב פלדה. גוף הדגם היה מעוצב בשני חלקים, מלבד מכסה הסיפון, דלתות ומכסה המנוע. מתחתיו שונו מסילות המסגרת של הנרי ג'יי כדי לאפשר גובה נסיעה נמוך יותר. יחס ההיגוי השתנה וקצב הקפיצים השתנה כך שיתאים לגוף הקל יותר. 2 נוסעים. 2 דלתות. דלתות הזזה - דלתות כניסה שבמקום להיות תלויות לפתיחה החוצה, החליקו על המסילה לבארות הפגוש הקדמי מאחורי הגלגלים הקדמיים. מנוע קדמי. מנוע בנזין. צבעים: לבן-שמפניה, לכה באדום, לכה בצבע סאטן צהוב ולכה של גוון אורן (ירוק). שמשה קדמית עשויה ממקשה אחת במקום שמשה קדמית מפוצלת. תצוגת לוח מחוונים לפני ההגה במקום להתפשט על פני הפאנל. מושבי ויניל זמינים בגוון אדום, לבן, שחור או אורן (ירוק) ורצפת שטיח. חגורות הבטיחות, שלא היו זמינות לרוב המכוניות אמריקאיות בשלב זה, היו רשומות כאופציה, עם זאת, לא היו נקודות חיבור המובנות בתוך המסגרת או הגוף. "קייזר דארין" "קייזר דארין" "קייזר דארין" - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים "קייזר דארין" "קייזר דארין" "קייזר דארין" "קייזר דארין" "קייזר דארין" "קייזר דארין" "קייזר דארין" "קייזר דארין" "קייזר דארין" קייזר מנהטן קייזר דרגון מדיה וקבצים בנושא קייזר דארין בוויקישיתוף קייזר דארין, סרטון באתר יוטיוב "קייזר דארין" danjedlicka.com/classic_cars/kaiser_darrin "קייזר דארין", שנת 1954 - תמונה stahlsauto.com/automobiles/1954-kaiser-darrin "קייזר דארין" - תמונות conceptcarz.com/vehicle/z1723/kaiser-darrin "קייזר דארין" למה-לא-דלתות ההזזה של הקייזר mycarquest.com/2015/04/why-didnt-the-sliding-doors-of-the-kaiser-darrin
מסעוד אבוחצירא

רבי מסעוד אביחצירא (או: אבוחצירא) היה רב וראש ישיבה בריסאני שבמחוז תאפילאלת, מרוקו. בנו הבכור של רבי יעקב אבוחצירא ואביהם של רבי ישראל אביחצירא, רבי יצחק אביחצירא ורבי דוד אביחצירא. נולד ב-1828 (ה'תקפ"ט), ה'תקצ"ה או ה'תקצ"ו בריסאני. למד תורת הנגלה והנסתר בישיבת אביו, ומעשי מופתים מסופרים עליו כבר מצעירותו. סייע לאביו בעבודת הרבנות והרבצת התורה, ולאחר צאת אביו למסע לכיוון ארץ ישראל, מילא את מקומו כרב בריסאני וכראש ישיבת אביר יעקב. נפטר בי"ב באייר ה'תרס"ח (1908) ונקבר בריסאני. כתב חידושי תורה ופסקי דין שלא השתמרו, פרט לפסק דין אחד שאושר על ידי הרב שלמה אבן דנאן. הגיעו לידינו גם שני שטרי בוררות שכתב. הכין להדפסה את ספרי אביו, וכתב הקדמות לשניים מהם ("בגדי השרד" ו"אלף בינה"). דרשתו לחגיגת בר המצווה שלו פורסמה אף היא. בתחום הנסתר, יצאו לאור שני חיבורים קטנים ממנו: כוונות על הגדה של פסח וחידושים על ספירת העומר. כתב גם מספר פיוטים, בהם הפיוטים "מזמור שיר ליום השבת" ו"יום השבת טוב להודות", הנפוצים בקרב יהודי מרוקו כחלק מזמירות השבת, ו"ארוממך אודה את שמך". עשרים ושניים משיריו קובצו ויצאו לאור בספר יגל יעקב. מאשתו הראשונה חנה נולדו לו: בנו הבכור, רבי דוד אבוחצירא, שמילא את מקום אביו בריסאני. הוצא להורג בידי מנהיג מקומי של כוחות המורדים המרוקאים. בתו שמחה. לאחר פטירת אשתו הראשונה נשא את עיישה בן חמו (אחיה של עיישה נישא לבתו של רבי אהרן אבוחצריא), ולהם נולדו שני בנים ושתי בנות: רבי ישראל אבוחצירא ("באבא סאלי") - ראש ישיבה ורב בריסאני, ארפוד ובודניב, ממנהיגיה הרוחניים של יהדות מרוקו בישראל. רבי יצחק אביחצירא ("באבא חאקי") - רבן של רמלה ולוד וחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל. בתו חמא, נישאה לרב יחיא אילוז. בתם שמחה הייתה אשתו הראשונה של הבאבא סאלי. נכדם הוא הרב אליהו אבוחצירא, לשעבר רבה של נצרת עילית. בתו ביחא, נישאה לרבי דוד אזרוואל. רבי מסעוד שטרית ("באבא סידי") - בנה של עיישה מלפני נישואיה לרבי מסעוד אבוחצירא. הרב משה אתורג'מאן - מחכמי הישיבה בתאפילאלת ומורו ורבו המובהק של רבי ישראל אבוחצירא ("הבאבא סאלי"). הרב שלמה אמסלם - רבה של מידלת הרב יוסף אמסלם - רבה של פיגיג הרב מכלוף שרביט שלמה מיארה, קדש לי כל בכור, בתוך: גאוני משפחת אביחצירא, אלעד ה'תשע"ד, חלק ב', עמ' 8-71. הרב יוסף בן נאים, מלכי רבנן עמ' פו. הרב יהודה אריה הראל, מאור ישראל, עמ' 27-20. א. חסיד, סבא דמשפטים: אוצר עובדות על הצדיק המלוב"ן הרה"ק רבי מסעוד אבוחצירא זצוק"ל, בתוך" המבשר תורני, גיליון 126, ט' באייר ה'תשע"א, עמ' ו-ט. רבי יצחק אביחצירא, אפתח היום בשירה, בתוך יגל יעקב, עמ' שיז במהדורת עוז והדר ה'תשע"ו. הרב רונן טמיר, רבי מסעוד אבוחצירא זיע"א, ערוץ מאיר הרב אברהם בליקשטיין, "הסידור יתבע אותי": ההילולא של רבי מסעוד, אתר בחדרי חרדים, י"א אייר ה'תשע"ז. ראו בהקדמת הרב משה אתורדז'מאן לספר "פתח האוהל" "אשר לשלמה" יב פורסמו בידי מיארה, עמ' 15 מיארה, עמ' 32-41 הודפסו על ידי הרב שלמה מיארה, יאמרו גאולי ה' השיר, בביצוע משה דוויק הפיוט ב"אתר השירה והפיוט" [1]
יצחק אבוחצירא (הראשון)

רבי יצחק אבוחצירא (ה'תר"ך, 1860 - י"ד בשבט ה'תרע"ב, 2 בפברואר 1912) היה מקובל ומשורר מחכמי מרוקו. בנו הצעיר של רבי יעקב אבוחצירא. נולד בריסאני ונקרא על שם האר"י. התגורר ופעל בעיר הולדתו, בה למד את תורת הנגלה והנסתר בישיבת אביו ועם חכמי משפחתו, ביניהם אחייניו רבי דוד אבוחצירא והבבא סאלי. לאחר מספר שנות לימוד בישיבה, החל להסתגר בחדרו וללמוד בפרישות. כבר בגיל 16 כתב הקדמה לספרי אביו, ובגיל 23 החל ללמד תלמידים ולכתוב את ספריו. אף על פי שלא נשא בתפקיד רשמי בישיבה, היה לו מעמד חשוב בקרב יהודי תאפילאלת, והוא נשלח מספר פעמים לגייס כספים עבור הישיבה. בזמן לא ידוע נסע לארץ ישראל ושהה בה תקופה מסוימת, ובסופה חזר למרוקו, לכל המאוחר בשנת ה'תרס"ג. בארץ ישראל נישא לבתו של הרב משה בן נאים, והתגרש ממנה בשובו למרוקו. הוא נודע כצדיק וקדוש וכבעל רוח הקודש. בחורף ה'תרע"ב יצא למסע התרמות נוסף לישיבה. במהלך המסע, ביום שישי י"ד בשבט, נורה למוות בידי שודדים סמוך לעיר תולאל. נקבר בתולאל באותו יום, סמוך לכניסת השבת. קברו בתולאל שמור היטב, ומהווה אתר עלייה לרגל. רבי יצחק כתב וחיבר ספרים רבים, והם: תולדות יצחק הכולל את הספרים הבאים: אלף המגן - חידושים על התנ"ך לפי סדר הא'-ב' לב טהור - דרשות שבת הגדול - מראה כיצד כל תרי"ג המצוות ומצוות דרבנן רמוזות במילה "שבת" שערי בינה - על הפסוק הראשון במגילת שיר השירים ופרק "אשת חיל" שרביט הזהב - על הש"ס. טרם הודפס זבחי צדק - על הלכות שחיטה וטרפות. טרם הודפס כתר תורה - דרשות. טרם הודפס בנוסף, כתב הקדמות לספרי אביו "גנזי המלך", "שערי ארוכה" ו"פתוחי חותם". רבי יצחק כתב פיוטים רבים, המפורסם שבהם הוא אעופה אשכונה, הנחשב לאחד השירים המוכרים יותר בתרבות יהדות מרוקו. פיוט נוסף המושר בפי יהודי מרוקו הוא "יונתי תמתי יקרה מפנינים". פיוטיו נדפסו בספר יגל יעקב. רבי יצחק נשא לאשה את אחותו של רבי יחייה לחיני, עזיזה לחייני (שנודעה בכינויי עז'ו יהודה), ממנה נולדו לו בן ושתי בנות: רבי אבא, נישא לבתו של רבי דוד אבוחצירא. בנו היה רבי יצחק אבוחצירא, רב שכונת קריית אליעזר בחיפה, ובן נוסף היה רבי דוד. רחל אשת רבי משה פדידה. חנה אשת רבי מסעוד נזרי. בנם הרב יעקב נזרי כיהן כרב ומו"ץ באורלינסוויל (אנ') שבאלג'יריה. אחיינו רבי דוד אבוחצירא אחיינו רבי ישראל אבוחצירא (בבא סאלי) רבי משה תורג'מן - מרבני ישיבת אביר יעקב הרב מכלוף אבוחצירא הרב אליהו אבוחצירא - דיין ומורה צדק בארפוד הרב שלמה אמסלם - רבה של מידלת הרב שלמה מיארה, ביצחק יקרא לך זרע, בתוך: גאוני משפחת אביחצירא חלק ד', אלעד ה'תשע"ד, עמ' 286–351 הרב יהודה אריה הראל, מאור ישראל עמ' 13–20 הרב ישראל אבוחצירא (הבבא סאלי), הפיוט "אשירה נא לידידי", בקובץ "יגל יעקב" (תשכ"א) עמ' עא הרב דוד אבוחצירא, הפיוט "אני הדל באלפי", יגל יעקב (תשכ"א) עמ' פו יצחק בן יעקב אביחצירא (1860-1912), דף שער בספרייה הלאומית יש המתארכים את נסיעתו לארץ ישראל לאזור שנת ה'תרמ"ד ("רבני משפחת אבוחצירא") ולפי מיארה היה זה מאוחר יותר, בין השנים ה'תרמ"ד - ה'תרס"ג מסורת משפחתית שהובאה על ידי מיארה בשם רבי אבא אבוחצירא השני, נינו של רבי יצחק, גורסת ששהה בארץ ישראל 13 שנה. הידברות, ‏14/08/2018 הפיוט בביצוע משה דוויק הרב אברהם אסולין, קבר רבי יצחק אבוחצירא בחיפה.
נחשול קרח

נחשול קרח (באנגלית: ice shove, ice surge, ice heave, ivu, או shoreline ice pileup) הוא שמה של תופעה בה נדחף קרח בחזקה מהאוקיינוס או אגם גדול ועולה על החוף. נחשול קרח עלול להיווצר על ידי זרמי אוקיינוס, רוחות חזקות, או הבדלי טמפרטורה, אשר גורמים להפעלת כח אדיר המסוגל לערום קרח ולדוחפו מעל החוף ועמוק לתוך היבשה, תוך יצירת ערימות גבוהות של קרח, היכולות להגיע ל-12 מטרים גובה. יש המכנים את התופעה כ"צונאמי של קרח" ("ice tsunami"), אולם בפועל אין קשר וההתנהגות היא כהתנהגות "רגילה" של קרחון. עדים תיארו את הרעש של נחשול קרח כשל משאית או כרעם. נחשולי קרח יכולים לגרום נזק רב למבנים וצומח הנמצאים בקרבת גוף המים. מדיה וקבצים בנושא נחשול קרח בוויקישיתוף צונאמי של קרח Mason, Owen; Neal, William J.; Pilkey, Orrin H.; Bullock, Jane; Fathauer, Ted; Pilkey, Deborah F.; Swanston, Douglas (1997). "Wind, Ice, and Sea" (cloth). Living with the coast of Alaska. Living with the Shore. Durham, NC: Duke University Press. p. 93. ISBN 978-0-8223-2009-8. נבדק ב-12 בדצמבר 2013. {{cite book}}: (עזרה) – also paperback (ISBN 978-0-8223-2019-7) Doran, Chad. "Ice shoves cause damage on Lake Winnebago shoreline". WLUK-TV. אורכב מ-המקור ב-26 בינואר 2013. נבדק ב-21 בינואר 2013. {{cite web}}: (עזרה) "Glossary for the letter i". National Oceanic and Atmospheric Administration. נבדק ב-21 בינואר 2013. {{cite web}}: (עזרה) All Things Considered (2013-04-24). "'Ice Shove' Damages Some Manitoba Homes Beyond Repair". NPR. נבדק ב-2013-05-15. "'Ice tsunamis' sweep into homes". CNN.com. נבדק ב-2013-05-15. "Winds whip up worry in Manitoba community hit by ice wall". CBC News. 13 במאי 2013. נבדק ב-2013-05-15. {{cite web}}: (עזרה) "Wall of ice destroys Manitoba homes, cottages". CBC News. 11 במאי 2013. נבדק ב-2013-05-15. {{cite web}}: (עזרה) "Ice Tsunami..Glacier like ice moving across Mille Lacs lake, damaging houses, Minnesota". נבדק ב-2014-09-08. ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מסיבה בחיפה

מסיבה בחיפה הוא פזמון שנכתב על ידי דן ברטוב, גיל ויין (די ג'יי אונלי) ואלי פרץ, הולחן על ידי ויין, ובוצע על ידי האולטראס, איתי לוי ודי ג'יי אילון מתנה. השיר יצא לאור ב-3 ביולי 2016. השיר נכלל באלבומו השלישי של איתי לוי "שורדים אהבה". השיר מבוסס על סיפור אמיתי של אלי ולדן שהיה שותף לכתיבת השיר, היה תושב כרמיאל. הוא נפרד מחברתו וחבריו דיווחו לו שראו אותה במסיבה בחיפה עם מישהו אחר. נכון לפברואר 2021 זכה השיר ל-34 מיליון צפיות ביוטיוב. בשנת 2020 השתתף איתי לוי בפרסומת לחברת כלל ביטוח וביצע בה שיר עם הלחן של "מסיבה בחיפה". מילות השיר "מסיבה בחיפה", באתר שירונט The Ultras, Itay Levi and Dj Elon Matana - Mesiba Beheyfa, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:07) בן שלו, מסיבה בחיפה": הלהיט המיזוגני של הקיץ, באתר הארץ, 3 באוגוסט 2016 לדף השיר באתר הספרייה הלאומית שירי הדר, האולטראס: "את 'מסיבה בחיפה' לא ישכחו", באתר ynet, 5 בפברואר 2017 מסיבה בחיפה, מתוך אתר פזמונט
אלעד שוורץ

אלעד ניסים שוורץ הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה. שירת כמפקד חטיבת הראל. התגייס לצה"ל עבר הכשרה כלוחם, קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה. בהמשך פיקד על גדוד 198 בחטיבה 460 וגדוד 53 בחטיבה 188.לאחר מכן מונה לראש זירת דרום באגף המבצעים. ב-12 באוגוסט 2019 מונה למפקד חטיבת הראל בדרגת אלוף-משנה. ב-28 בדצמבר 2020 הוחלט על מינויו לסגן מפקד עוצבת הגליל. 8 בינואר 2019: סבב מינויים בחיל השריון ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מעצר שגריר רומניה ברוסיה (1917)

ב-31 בדצמבר 1917, לפי הוראה של ולדימיר איליץ' לנין, נעצר שגריר רומניה ברוסיה, קונסטנטין דיאמנדי ונחבש, יחד עם חברים נוספים של המשלחת הרומנית, במצודת פטרופבלובסק, שבסנקט פטרבורג, תוך הפרת החסינות הדיפלומטית. למחרת פנו שגרירי ארצות הברית, יפן, צרפת, שוודיה, נורווגיה, שווייץ, דנמרק, תאילנד, הרפובליקה הסינית (1912–1949), סרביה, פורטוגל, ארגנטינה, יוון, בלגיה, ברזיל, איראן, ספרד, הולנד, איטליה והאימפריה הבריטית במחאה אל משרד החוץ הסובייטי ותבעו את שחרור השגריר. בתקופה זו התנהלה מלחמת העולם הראשונה, מלחמה בה רומניה ורוסיה היו בנות ברית ובמהלכה היו ברומניה לא מעט יחידות צבא רוסיות. בשנת 1917 התרחשו ברוסיה שתי מהפכות, כשבאחרונה שבהן, מהפכת אוקטובר, השלטון נתפס על ידי הבושלביקים, שדגלו ביציאה מהמלחמה ועשיית שלום עם הגרמנים. באזור שבין הערים הרומניות בקאו ורומאן, ליד מוינשט, התלקח קונפליקט בין הרגימנט הרוסי 194 מדיוויזיית 49 ובין קבוצת טאזלאו הרומנית. ב-27 בדצמבר 1917 תבעו הרומנים מהרוסים למסור את נשקם, אך הרוסים סירבו ויחד עם רגימנט 6 של חיל הרגלים הרוסי איימו להמשיך לכיוון רומאן, כדי לשחרר מנהיג בולשביקי, שנעצר שם. הרומנים פתחו בירי תותחים, היו רוסים שנפצעו, היו שברחו והיו שמסרו את נשקם - הירי היה הסיבה למעצר הדיפלומטים הרומנים. ביום 2 בינואר 1918 אחרי הצהריים שחררו הסובייטים את השגריר הרומני ודרשו ממנו לחתום בשם רומניה על מחילה לחיילים הרוסים שהיו מעורבים בתקרית האש. השגריר סירב לחתום ובכל זאת שוחרר, אך נאלץ ללכת ברגל עד השגרירות. החברים האחרים של המשלחת הרומנית, שנעצר, לא שוחררו בשלב זה. O arestare la cumpăna dintre anii 1917/1918: Constantin Diamandy, ministrul român la Petrograd (ברומנית) DOSARE DECLASIFICATE / Arestarea ambasadorului Diamandi (ברומנית)
אופיר זילברשטיין

אופיר זילברשטיין הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה אשר פיקד על חטיבת הראל. התגייס לצה"ל ועבר קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה.בשנת 1998 לחם ברצועת הביטחון ונפצע במארב מחבלים ליד מוצב ריחן. בשנים 2013–2015 פיקד על גדוד 9 בחטיבה 401 ולאחר מכן כסגן מפקד חטיבה 401. בשנים 2017–2019 פיקד על חטיבת הראל. ב-2018 פורסם שימונה לסגן מפקד עוצבת הפלדה. סבב מינויים נרחב בתפקידי אל"מ בצה"ל, באתר ערוץ 7 ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חגי עמר

חגי עמר הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, אשר פיקד על חטיבת הראל נולד בשנת 1975 ומתגורר בנווה צוף. התגייס לצה"ל בשנת 1995 ועבר קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה בחטיבה 188. בשנת 2006 היה סגן מפקד גדוד 74 ולחם במלחמת לבנון השנייה. לאחר מכן מונה לראש ענף חיל השריון במא"ש. בעקבות פרשת הירי בנעלין הודח מפקד גדוד 71 וחגי עמר מונה במקומו. בשנים 2008–2010 פיקד על גדוד 71 בחטיבה 188 במהלך שנת 2009 הוביל את הגדוד במבצע עופרת יצוקה בו לחם גדוד 71 ת"פ חטיבת גולני. בין השנים 2011-2013 היה חגי סגן מפקד חטיבת 401 לאחר מכן מונה למפקד מא"ט. בסוף שנת 2014 מונה לפקד על חטיבת הראל. בשנת 2016 מונה במקביל למפקד המרכז לאימונים טקטיים (המא"ט)., תפקיד אותו ביצע עד שנת 2018. בשנת 2018 מונה למפקדת מגמת מ"פ בקורס מ"פים ומג"דים ומתפקיד זה השתחרר מצה"ל באמצע שנת 2020. לאחר מכן מונה לרמ"ט חטיבה 401 ולחם עם החטיבה במלחמת חרבות ברזל. לראשונה: מונה תת-אלוף שיכהן כראש חטיבת הסייבר בצה"ל, באתר וואלה, 30 בנובמבר 2015 ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נינה מוראטו

נינה מוראטו (בצרפתית: Nina Morato; נולדה ב-2 במרץ 1966) היא זמרת צרפתייה. מוראטו נולדה בפריז בשם סטפאני מוראטו. היא הקליטה מספר שירים תחת השמות "סטפאני" (Stéphanie) ו"סטפאני דה מאלאקוף" (Stéphanie de Malakoff) עד שב-1993 הקליטה את הסינגל הראשונה שלה "Maman" עם השם נינה מוראטו. באותה שנה יצא האלבום הראשון שלה "Je suis la mieux" שזכה להצלחה על ידי מבקרי מוזיקה וזיכה אותה בפרס המוזיקה הצרפתי "Victoires de la Musique" בקטגוריה של "אמנית הפופ החדשה של השנה". ב-1994 ייצגה את צרפת באירוויזיון עם השיר "Je suis un vrai garçon", השיר עורר מחלוקת עקב העובדה שהוא מכיל את המילים "אני יודעת שאני האהבה שלו, אבל שיזדיין (e sais je suis son amour, mais putain), היו חששות לגבי כללי האירוויזיון עבור שיר המכיל דברי גסויות אבל לבסוף השיר הותר להשתתף בתחרות, השיר שנחשב לנועז סיים במקום השביעי. ב-1994 הופיעה גם בסרט "La Séparation" עם דניאל אוטיי ואיזבל הופר. ב-1996 יצא האלבום השני שלה "L'allumeuse" שזכה להצלחה פחותה ביחס לראשון. היא הופיעה מספר שנים במחזה מונולוגים מהווגינה. ב-1997 מתה בתה בת ה-11. כתוצאה מהטרגדיה שחוותה היא הוציאה את האלבום "Moderato" שכלל שירים בעלי אופי אפל יותר. ב-2007 הופיעה בסרט הקומדיה "Les deux mondes". מדיה וקבצים בנושא נינה מוראטו בוויקישיתוף נינה מוראטו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) נינה מוראטו, באתר AllMovie (באנגלית) נינה מוראטו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) נינה מוראטו, באתר AllMusic (באנגלית) נינה מוראטו, באתר MusicBrainz (באנגלית) נינה מוראטו, באתר Yandex.Music (ברוסית) נינה מוראטו, באתר Discogs (באנגלית) Nina Morato, Eurovision Song Contest Wiki (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מולי כהן

שמואל (מולי) כהן הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר פיקד על חטיבת אגרוף הברזל. התגייס לצה"ל ועבר קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה. בהמשך מונה לקצין אג"ם בחטיבה 7. בשנים 2011–2012 פיקד על גדוד 74 בחטיבה 188. בעקבות תקרית שהקשר שלו נשאר לבד בכפר בודרוס הסמוך לרמאללה, הודח מתפקידו והועבר לתפקיד הדרכתי כראש ענף אימונים במפקדת זרוע היבשה, לאחר מכן כיהן כסגן מפקד חטיבה 7. בשנת 2014–2015 שב לפקד על גדוד ומונה למפקד גדוד 77 בחטיבה 7. לאחר מכן כיהן כקצין אג"ם של עוצבת געש. בשנים 2017–2019 פיקד על חטיבת אגרוף הברזל. נשוי לשרי ואב לחמישה. מתגורר בעלי. 5 בינואר 2014: שובו של המג"ד שהודח ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיכאל בוכנר

מיכאל בּוֹכְנֶר (בסרבו-קרואטית: Mihael Bohner‏; 21 בספטמבר 1924, בראטיסלבה, צ'כוסלובקיה - 6 בדצמבר 2008, כפר סבא, ישראל) היה תת-ניצב במשטרת ישראל, אשר כיהן כמפקד מרחב הנגב, דובר המשטרה ונספח משטרת ישראל בארצות הברית. מיכאל בוכנר נולד בברטיסלאבה, צ'כוסלובקיה. בילדותו עברו הוריו לזאגרב, קרואטיה אשר בממלכת יוגוסלביה ושם גדל. בזמן מלחמת העולם השנייה ותחת הכיבוש הגרמני הסתתרו הוא ומשפחתו בהרי סרביה וחייהם ניצלו תודות לכפריים סרביים. לקראת סוף המלחמה הצטרף לפרטיזנים של טיטו ולאחר המלחמה שירת בצבא היוגוסלבי. לאחר הקמת מדינת ישראל, עלה עם משפחתו ארצה, ומספר חודשים לאחר מכן, התגייס למשטרת ישראל. בוכנר כיהן בשורת תפקידי קצונה במשטרה. ב-1958 מונה לראש המחלקה לתפקידים מיוחדים במשטרת ירושלים. ב-1964 מונה לראש הענף לתפקידים מיוחדים במחוז הדרומי. כמו כן שימש במקביל כדובר משטרת ירושלים ודובר המחוז. ב-1959 הצליח, בעזרת קשריו עם אנשי האו"ם, למנוע את הסגרתו של כושי רימון לידי הירדנים. לאחר מלחמת ששת הימים, הוביל את הקמתה מחדש של המשטרה בירושלים המזרחית ושילובה במשטרת ישראל. ב-1967 מונה למפקד נפת פתח-תקווה השרון. ב-1970, מונה למפקד מרחב הנגב. ב-1973 מונה על ידי המפכ"ל שאול רוזוליו לדובר המשטרה. ב-1974 מונה לראש המחלקה לתפקידים מיוחדים באגף החקירות. באוגוסט 1977 מינה המפכ"ל חיים תבורי את בוכנר לראש ועדה לבדיקת את סוגיית הפשע המאורגן בישראל. הוועדה, שנודעה כ"ועדת בוכנר", קבעה כי אין פשע מאורגן בישראל ברמת ארגון כולל, אך ציינה בנספח את שמותיהם של 11 עבריינים בכירים במדינה. רשימה זו הודלפה בהמשך לעיתונות. ב-1977 מונה לתפקיד נספח משטרת ישראל בארה״ב וקנדה. עם חזרתו ארצה ב-1981 מונה לממונה על הביקורת הפנימית ותלונות הציבור והועלה לדרגת תת-ניצב. ב-1983 מונה למפקד המכללה לקצינים בכירים. ב-1984 סיים את שירותו במשטרה ומונה לשליח מטעם קרן היסוד בגרמניה המערבית. כמו כן, כיהן כיועץ מיוחד למשטרת סינגפור בנושאי מודיעין משטרתי. מיכאל בוכנר הלך לעולמו ב-2008 והוא בן 84. נטמן בבית העלמין כפר נחמן שברעננה. הוא היה נשוי לגרדה לבית בוטנר ואב לשניים. ועדת בוכנר, מעריב, 15 באוגוסט 1977 חומר גלם לוועדת חקירה, דבר, 1 בספטמבר 1977 וועדת בוכנר לבדיקת הפשע המאורגן בישראל, ינואר 2016 שינויים במשטרת ירושלים, הארץ, 16 בפברואר 1958 הבעיה העיקרית של המשטרה בירושלים המורחבת: השימוש בסמים, מעריב, 31 באוגוסט 1967 המשטרה: לא נתקבלה בקשה להפגנה באשקלון, מעריב, 12 בנובמבר 1970 הילד שנחטף ביהוד נתגלה בתל אביב, דבר, 29 ביוני 1973 תכנית סודית לכיבוש הכנסת, מעריב, 11 באוקטובר 1985 מיכאל בוכנר, באתר הלקסיקון היהודי הביוגרפי של קרואטיה (בקרואטית)
מיס הונגריה

מיס הונגריה היא תחרות יופי הנערכת בהונגריה. התחרות אורגנה בפעם הראשונה ב-1929 והיא נערכה מדי שנה עד 1938, הזוכות ייצגו את הונגריה בתחרות מיס אירופה. בעקבות מלחמת העולם השנייה הופסקה התחרות ולאחר המלחמה היא לא נערכה מסיבות פוליטיות שכן המשטר הקומוניסטי לא איפשר את קיום התחרות. ב-1985 חודשה התחרות ובסביבות 2,000 נשים נגשו למיונים של התחרות על מנת לנסות להתקבל אליה, בתחרות זכתה קסיליה מולנר בת ה-16, שנה לאחר מכן היא התאבדה, בעקבות זאת בין 1986–1988 התחרות לא נערכה מחדש. ב-1989 אורגנה מחדש התחרות ובשנה זו השתתפה הונגריה לראשונה בתחרות מיס עולם, עד 1995 הזוכות בתחרות נשלחו להשתתף בתחרות מיס עולם מלבד 1993 שלא התקיימה תחרות, ב-1996 נוסדה תחרות נפרדת בשם "מיס עולם הונגריה" בה נבחרה הנציגה ההונגרית לתחרות ותחרות מיס הונגריה לא התקיימה. מ-1998 התחרות נערכת בקביעות. אתר האינטרנט הרשמי של מיס הונגריה
יום הסובלנות הבין-לאומי

יום הסובלנות הבין-לאומי חל ב-16 בנובמבר. היום נוסד בשנת 1995 על ידי ארגון אונסק"ו המייצג את האומות המאוחדות. יום הסובלנות הבינלאומי מדגיש את חשיבות ההתייחסות בסובלנות כלפי האחר והשונה והסכנות שבחוסר סובלנות ויחס מפלה ולא שוויוני. יום זה נועד כדי להדגיש את החשיבות שבסובלנות ואת הסכנות שבחוסר סובלנות יחס מפלה ולא שוויוני. המטרות החינוכיות של יום הסובלנות בבתי הספר הן: קבלת השונה בלי קשר לפיזיות, גיל, מגדר, דת, תרבות ושפה. סובלנות אתר האינטרנט הרשמי של יום הסובלנות הבין-לאומי (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של יום הסובלנות הבין-לאומי (בצרפתית) אתר האינטרנט הרשמי של יום הסובלנות הבין-לאומי (בספרדית) אתר האינטרנט הרשמי של יום הסובלנות הבין-לאומי (ברוסית) אתר האינטרנט הרשמי של יום הסובלנות הבין-לאומי (בערבית) אתר האינטרנט הרשמי של יום הסובלנות הבין-לאומי (בסינית) יום הסובלנות הבינלאומי, בפורטל עובדי ההוראה International Day for Tolerance, אתר UNESCO חומרי למידה ליום הסובלנות הבינלאומי, באתר משרד החינוך, המזכירות הפדגוגית יום הסובלנות העולמי מצוין בכל שנה בתאריך 16 בנובמבר, באתר בין הצלצולים - הסתדרות המורים Declaration of Principles on Tolerance, UNESCO ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החברה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ויסין

חואן לואיס מורנה לונה (בספרדית: Juan Luis Morera Luna; נהגה Wisin; נולד ב-19 בדצמבר 1978) הוא זמר ומפיק מוזיקלי פוארטו ריקני. ויסין פגש את חברו יאנדל בבית הספר בו למדו. הם החלו להופיע כצמד ("ויסין ויאנדל") בסוף שנות ה-90 ופרסמו את אלבום הבכורה שלהם בשנת 2000. מאוחר יותר, זכה להצלחה כאשר חתם על חוזה הקלטות בחברת תקליטים גדולה דרכה יצא אלבום אולפן מצליח. לאחר מכן, הקימו השניים את WY רקורדס. בנובמבר 2013, לאחר סיבוב הופעות שאירע במקומות שונים ברחבי העולם, הצמד חדל מלהוציא אלבומים או סינגלים, ויאנדל הכחיש את השמועות שטענו כי הצמד התפרק; הוא הסביר ש"בקרוב תצא מוזיקה חדשה". ויסין ויאנדל התאחדו בשנת 2018 והוציאו לאור את אלבום האולפן העשירי שלהם, אחרי 5 שנים מיציאתו של הקודם. האלבום זכה להצלחה במצעדים הלטיניים בפרט. 2004: El Sobreviviente 2014: El Regreso del Sobreviviente 2015: Los Vaqueros: La Trilogía 2017: Victory 2021: Los Legendarios 001 2022: Multimillo, Vol. 1 2024: Mr. W מדיה וקבצים בנושא ויסין בוויקישיתוף ויסין, ברשת החברתית פייסבוק ויסין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ויסין, ברשת החברתית אינסטגרם ויסין, ברשת החברתית טיקטוק ויסין, סרטונים בערוץ היוטיוב ויסין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ויסין, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) ויסין, באתר ספוטיפיי ויסין, באתר Last.fm (באנגלית) ויסין, באתר AllMusic (באנגלית) ויסין, באתר MusicBrainz (באנגלית) ויסין, באתר דיזר ויסין, באתר Discogs (באנגלית) ויסין, באתר Songkick (באנגלית) ויסין, באתר Genius ויסין, באתר בילבורד (באנגלית) ויסין, באתר טיידל (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של ויסין (בספרדית) ויסין, ברשת החברתית אינסטגרם ויסין, באתר AllMusic "El adiós de Los Líderes". Milenio. נבדק ב-12 בדצמבר 2014. {{cite web}}: (עזרה) "Yandel Bio". MTV. נבדק ב-12 בדצמבר 2014. {{cite web}}: (עזרה) "Yandel Denies Reggaeton Duo Will Be Breaking Up". Cosmopolitan. נבדק ב-16 בדצמבר 2014. {{cite web}}: (עזרה)