לראה משולשת

לראה משולשת (שם מדעי: Larrea tridentate, באנגלית: creosote bush) הוא מין שיח בעל פרחים שתחום התפוצה הטבעי שלו במדבריות בדרום-מערב ארצות הברית וצפון מקסיקו. הסוג לראה, הכולל את הלראה המשולשת, קרוי על שם חואן אנטוניו פרס הרננדס דה לראה (אנ') הבישוף של ואיאדוליד בספרד. את השם המדעי למין (tridentata) נתן הבוטנאי השווייצרי אוגיסטן פיראמי דה קנדול מלטינית tri (שלוש), ו-dens (שיניים). ישנן שתי גרסאות למקור השם על פי גרסה אחת, התייחס דה קנדול לצורת העלים של השיח, על פי הגרסה השנייה, התייחס דה קנדול לצורת עלי הכותרת והקשקשים של האבקנים. הצמח קרוי באנגלית: creosote bush או greasewood ("עץ הגריז" בהתייחס לשרף העוטף את עליו). כאשר מתייחסים לצמח כצמח מרפא הוא מכונה צ'פארל (chaparral). במקסיקו הצמח קרוי "gobernadora", בספרדית: "המושלת", בהתייחס ליכולתו להבטיח יותר מים באמצעות מניעת צמיחה של צמחים אחרים בקרבתו. השם הנפוץ יותר לצמח בסונורה הוא "hediondilla" ("המצחינה הקטנה" בהתייחס לריח האופייני). לראה משולשת היא המין הבולט ביותר במדבריות מוהאבי, סונורה וצ'יוואווה של מערב אמריקה הצפונית, ותחום תפוצתו כולל בנוסף אזורים בדרום-מזרח קליפורניה, אריזונה, דרום נבדה, דרום-מזרח יוטה, ניו מקסיקו וטקסס בארצות הברית, וצפון צ'יוואווה וסונורה במקסיקו. הקצה המזרחי של תחום התפוצה הוא מחוז זפאטה בטקסס, לאורך הריו גראנדה דרומית-מזרחית ללארדו בסמוך לקו האורך 99° מערב. בסך הכל כולל שטח התפוצה של הצמח 180,000 קילומטרים מרובעים בארצות הברית וכרבע משטחה של מקסיקו. לראה משולשת היא שיח ירוק עד נטול קוצים הגדל לגובה שבין מטר ל-3 מטרים, לעיתים רחוקות עד 4 מטרים. הגזע הראשי צומח זקוף וממנו מתפצלים ענפים שבתחילה צבעם אדמדם ועם הזמן הופכים אפורים. הענפים נושאי עלים מנוצים בגוון ירוק כהה מכוסים בחומר דמוי שרף. כל עלה בנוי מזוג עלעלים מנוגדים המחוברים בבסיס, כשביניהם מלען נשיר. אורך כל עלעל בין 7 ל-18 מילימטרים ורוחבו בין 4 ל-8.5 מילימטרים, שוליהם חלקים, וקצותיהם משוננים. לעיתים יש ביניהם עלי לוואי. הצמח פורח באביב ובקיץ. הפרחים הם ההרמאפרודיטיים, הסימטריה שלהם רדיאלית, וקוטרם עד 35 מילימטרים. כל פרח בנוי מחמישה עלי הגביע נפרדים, חמישה עלי כותרת צהובים ושני מעגלים של חמישה אבקנים. השחלה עילית. הפרי הוא הלקט כדורי בקוטר 4.5 מילימטרים. הוא מכוסה בשערות כסופות ומתבלה לחמישה פירות דמויי אגוזים המכוסים בשערות שבכל אחד זרע בודד. עפצים יכולים להיווצר כתוצאה מפעילות של יתוץ העפצים של הלראה המשולשת (Asphondylia auripila). כל הצמח מפיץ ריח אופייני הדומה לריח הקראוסוט (מכאן שמו הנפוץ באנגלית), בייחוד לאחר גשמים. בנוסף לרבייה באמצעות זרעים הצמח מסוגל גם להתרבות באופן וגטטיבי באמצעות התפצלות ענפים או שורשים. מערכת השורשים של הלראה המשולשת כוללת שורש שיפודי באורך 80 סנטימטרים ושורשים אופקיים באורך של עד 3 מטרים. השורשים האופקיים מתפזרים בקרקע המקיפה את הצמח בצורה כה יעילה עד שנראה שהצמח מסוגל לספוג כל טיפת מים בסביבה. אף צמח אחר לא מסוגל לשרוד סביב הצמח. אפילו הנבטים שלו עצמו מפסידים בקרב על המים, מה שהופך רבייה זוויגית לקשה במיוחד. משום כך הצמח פתר את בעיית הרבייה באמצעות יצירת עותק חדש מהשורשים האופקיים, במקום ליישב את הקרקע השכנה באמצעות זרעים. ככל שהשיח מזדקן, הענפים הישנים ביותר מתים בסופו של דבר והנוף מתפצל לנופים נפרדים. תופעה זו מתרחשת שהצמח הוא בן 30 עד 90 שנים. בסופו של דבר הנוף המקורי מת ונוצרת מושבה משובטת של הצמח המקורי המורכבת מנופים נפרדים רבים בצורת טבעת שכולם צמחו מאותו זרע. הלראה המשולשת יכולה להגיע באופן זה לגיל ממוצע בין 625 ל-1,250 שנים. טבעת ה"קינג קלון" ("King Clone" – מלך המשובטים) של הלראה המשולשת היא אחד מהאורגניזמים העתיקים ביותר החיים כיום. השיח חי כבר כ-11,700 שנים, במרכז מדבר מוהאבי בסמוך ליישוב לוסרן ואלי (Lucerne Valley) בקליפורניה. קוטרה המקסימלי של מושבה משובטת יחידה זו של הצמח לראה משולשת כ-20 מטרים, כשהקוטר הממוצע הוא כ-15 מטרים. את המושבה זיהה והעריך את גילה פרנק ואסק (Frank Vasek), פרופסור באוניברסיטת קליפורניה. על מנת להעריך את קצב הגידול השנתי הממוצע של הצמח ממרכז הטבעת כלפי חוץ נערכו מדידות של הצמח כמו גם תיארוך פחמן-14 של חלקי עץ. על ידי מדידת קוטר הטבעת, ניתן היה להעריך את גילה הכולל. טבעת זו שוכנת ב"שמורת טבעות הקראוסוט" (Creosote Rings Preserve) של עמק לוסרן ועמק ג'ונסון (Johnson Valley). לראה משולשת היא השיח הנפוץ ביותר בקרקעות מנוקזות ומאווררות היטב של מישורים או מניפות סחף, על מדרונות מתונים, בקרקעית עמקים, על חוליות ובנחלי אכזב. המצע יכול להיות גירני, חולי או שמקורו בסחף המונח לעיתים קרובות על גבי סלע נארי. בדרך כלל השיח לא ימצא בגובה מעל ל-1,500 מטרים בהרי סן גבריאל (San Gabriel Mountains), אבל באופן יוצא דופן נמצאו שיחים של הלראה המשולשת בגובה 1,700 מטרים (גובה מקסימלי 2,004 מטרים). בחלקים מתחום התפוצה שלו הוא יכול להשתרע על שטחים נרחבים של מקבצים המכילים אותו בלבד, אם כי לעיתים הוא נמצא בחברת השיח אמברוסיה שיחית (Ambrosia dumosa). הוכח כי חומרים כימיים שנתגלו בשורשים של הלראה המשולשת מונעים את צמיחת השורשים של האמברוסיה השיחית, אבל נכון ל-2013 עדיין לא ידוע טיב היחסים בין שני מיני השיחים. שיחי הלראה המשולשת מפוזרים באופן אחיד. בתחילה הניחו שהצמח מייצר חומרים מעכבי צמחים המתמוססים במים המונעים צמיחה של שיחים אחרים בקרבת שיחים בוגרים בריאים, אבל הוכח שמערכת השורשים של שיח לראה משולשת בוגר היא כה יעילה בספיגת מים שזרעים הנושרים בקרבת השיח אינם מסוגלים לצבור מים על מנת לנבוט, כך שלמעשה נוצר אזור מת מסביב לכל שיח. נראה שהשיחים בכל מצבור גדלים בערך באותו קצב, ושהלראה המשולשת הוא צמח מאריך שנים. כאמור, תנאי הנביטה מעל לאזור השורשים של שיח לראה משולשת בוגר קשים מאוד וצמחי לראה משולשת צעירים פגיעים הרבה יותר לבצורת מאשר צמחים מבוססים. הנביטה פעילה במהלך התקופות הגשומות, אבל מרבית הצמחים הצעירים מתים מהר מאוד, אלא אם יש תנאי מים אופטימליים. חום הקרקע מגביר עוד יותר את הפגיעות של צמחים צעירים לחוסר במים, כשהטמפרטורה בקרקע עלולה להגיע לעד 70°C. על מנת להתבסס צמח צעיר זקוק לתנאי מזג אוויר יוצאי דופן, קרירים וגשומים, במשך שלוש עד חמש שנים מהנביטה. מכאן ניתן להסיק שכל השיחים בתוך מקבץ הם בני אותו גיל. צמחים בוגרים, לעומת זאת מסוגלים לשאת תנאי בצורת קיצוניים (בין 100 ל-300 מילימטרים בשנה). במונחי פוטנציאל מים שלילי יכולים שיחי הלראה המשולשת לחיות היטב ב-50- בר של פוטנציאל מים ונמצא כי הם עדיין חיים גם שהפוטנציאל יורד ל-120- בר, אם כי המינימום המעשי הוא סביב 70- בר, שבו הצרכים של מערכת הנשימה התאית בצמח גבוהים מהרמה שהתהליך הדורש מים של הפוטוסינתזה יכול לספק. חלוקת תאים יכולה להתרחש בזמן של מחסור במים, ותאים חדשים מסוגלים לספוג מים במהירות לאחר ירידת גשמים. ספיגת מים מהירה זו מאפשרת לענפים לצמוח בכמה סנטימטרים בסוף העונה הגשומה. בנוסף הצמח עמיד לתנודות קיצוניות בטמפרטורה (15°C- בחורף ו-47°C בקיץ). הצמח מצמצם את אובדן המים באמצעות החומר דמוי השעווה המצפה את העלים, ובנוסף מונע שטחם המצומצם של העלים מהם להתחמם מעל לטמפרטורת האוויר (מה שיגדיל את לחץ ההתאדות בין העלה לאוויר, ויגביר בכך את אובדן המים). הצמחים משירים חלק מהעלים לקראת הקיץ, אבל אם כל העלים אובדים הצמח לא יתאושש. הצטברות של עלים שנשרו, כמו גם של חומר צמחי אחר שנישא ברוח, יוצרים חברה אקולוגית, ייחודית לנוף שמתחת צמח הלראה המשולשת, הכוללת חיפושיות, רבי רגליים, עכברי כיס (Perognathkus) ועכברי קנגורו (Dipodomys). הלראה המשולשת רגישה לשריפות, השרף העוטף את עלי הצמח הוא חומר דליק והצמח בוער בחום עז. מחקר שבדק את השפעה שריפות על הפיזור של הלראה המשולשת במדבר סונורה מצא שהשריפות משנות את הנוף ויש להן השפעות מתגלגלות על כל חברת הצומח. לראה משולשת מכונה "צ'פארל" (chaparral), כאשר משתמשים בה כצמח מרפא. עם זאת, היא אינה גדלה בחברת הצמחייה המכונה אף היא צ'פארל. הילידים בדרום-מערב ארצות הברית האמינו כי הצמח יכול לטפל במחלות רבות, כולל מחלות מין, שחפת, אבעבועות רוח, דיסמנוריאה והכשות נחשים. השיח עדיין משמש כתרופה במקסיקו בצורה נרחבת. במסגרת נטורופתיה משתמשים משתמשים בצ'פארל בטיפול בשיגרון, דלקת השופכה, בעיות בקיבה, טחורים, סוכרת, יתר לחץ דם ודלקת סימפונות, כמו גם לחיזוק הרחם במטרה לשפר את ההתעברות. היעילות לא הוכחה באף אחת ממחלות אלו. הלראה המשולשת מכילה חומר נוגד חמצון (nordihydroguaiaretic acid בראשי תיבות NDGA) הפועל כמשכך כאבים, מעכב אנזימים, אנטי-סוכרתי ואנטי סרטני. בשל ההשפעה האנטי סרטנית של ה-NDGA היו ניסיונות להשתמש בצ'פארל בטיפול בסרטן, אבל ארגון חקר הסרטן בבריטניה (Cancer Research UK) שבחן את הנושא הצהיר כי "אנו לא ממליצים שתיקחו צ'פארל לטפל או למנוע סרטן מכל סוג שהוא". מנהל המזון והתרופות האמריקאי הוציא אזהרה בנוגע לסכנות הבריאותיות של בליעת "צ'פארל" או השימוש בו כתרופה פנימית, והרתיע נגד השימוש בו. ב-2005 הוציא משרד הבריאות הקנדי (Health Canada) אזהרה לצרכנים להימנע משימוש בעלים של מיני הלראה בשל הסיכון לפגיעה בכבד ובכליות. מדיה וקבצים בנושא לראה משולשת בוויקישיתוף לראה משולשת, באתר ITIS (באנגלית) לראה משולשת, באתר NCBI (באנגלית) לראה משולשת, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לראה משולשת, באתר Tropicos (באנגלית) לראה משולשת, באתר GBIF (באנגלית) לראה משולשת, באתר The Plant List (באנגלית) לראה משולשת, באתר IPNI (באנגלית) "Creosote Bush". US National Park Service. "Larrea tridentata". Jepson Flora Project. Berkeley, CA: University of California. "Larrea tridentata". Fire Effect Information System. US Forest Service. "King Clone, The World's Oldest Living Thing". Botanical Record-Breakers. Waynesworld. "Larrea tridentata". CalPhotos. Berkeley, CA: University of California. לא טעות "Taxon: Larrea tridentata (DC.) Coville". Taxonomy for Plants. USDA, ARS, National Genetic Resources Program. Germplasm Resources Information Network - (GRIN). אורכב מ-המקור ב-2009-05-11. נבדק ב-2016-05-11. Remarkable Plants of Texas: Uncommon Accounts of Our Common Natives "Larrea tridentata". The Jepson Manual. Berkeley, CA: University of California.) Plant Medicine Notes-Chaparral (Larrea Tridentata) Felger, R. S.; Moser, M. B. (1985). People of the Desert and Sea - Ethnobotany of the Seri Indians. Tucson, AZ: University of Arizona Press. ISBN 978-0-8165-1267-6.{{cite book}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) "Brush". The Vegetation Types of Texas. Texas Parks and Wildlife Service. "Creosote Bush". US National Park Service. Vasek, F. C. (בפברואר 1980). "Creosote Bush: Long-Lived Clones in the Mojave Desert". American Journal of Botany. 67 (2): 246–255. doi:10.2307/2442649. JSTOR 2442649. {{cite journal}}: (עזרה) Weiser, M. "The oldest living thing is a quiet survivor". High Country News. Rodrigue, F. "Creosote Rings Preserve - Larrea tridentata - Creosote bush". Lucerne Valley Community Website. Schoenherr, A. A. (1995). A Natural History of California. Berkeley, CA: University of California Press. p. 14. ISBN 978-0-520-06922-0. Burgess, Tony L.; Northington, David K. 1974. Desert vegetation in the Guadalupe Mountains region. In: Wauer, Roland H.; Riskind, David H., eds. Transactions of the symposium on the biological resources of the Chihuahuan Desert region, United States and Mexico; 1974 October 17-18; Alpine, TX. Transactions and Proceedings Series No. 3. Washington, DC: U.S. Department of the Interior, National Park Service: 229-242 Marshall, K. Anna (1995). "Larrea tridentata". Fire Effects Information System. U. S. Forest Service. Mahall, Bruce E.; Callaway, Ragan M. (בפברואר 1991). "Root communication among desert shrubs". PNAS. 88 (3): 874–876. doi:10.1073/pnas.88.3.874. PMC 50916. {{cite journal}}: (עזרה) Phillips, Donald L.; MacMahon, James A. (במרץ 1981). "Competition and spacing patterns in desert shrubs". Journal of Ecology. 69 (1): 97–115. doi:10.2307/2259818. {{cite journal}}: (עזרה) Ackerman, Thomas L.; Bamberg, Sam A. 1974. Phenological studies in the Mojave Desert at Rock Valley (Nevada Test Site) Assessing the impact of fire on the spatial distribution of Larrea tridentata in the Sonoran Desert, USA. צ'פארל Larrea tridentata (mexicana) Nabhan, G. P. (1993). Gathering the Desert. University of Arizona Press. p. 16. ISBN 978-0-8165-1014-6. ...health food stores have been marketing Larrea as a cure-all that they whimsically called "chaparral tea" – the plant never grows above the desert in true chaparral vegetation. The Art and Mechanics of Witchcraft Arteaga, S.; Andrade-Cetto, A.; Cardenas, R. (2005). "Larrea tridentata (Creosote Bush), an abundant plant of Mexican and US-American deserts and its metabolite nordihydroguaiaretic acid". Journal of Ethnopharmacology. 98 (3): 231–239. doi:10.1016/j.jep.2005.02.002. PMID 15814253.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) "Chaparral". Cancer Research UK. Tilford, G. L. Edible and Medicinal Plants of the West. Missoula, MT: Mountain Press Publishing. ISBN 0-87842-359-1. "Health Canada warns consumers not to take products containing chaparral". Health Canada. 21 בדצמבר 2005. {{cite web}}: (עזרה)