laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ספריית מלאטסטיאנה

ספריית מלאטסטיאנה (באיטלקית: Biblioteca Malatestiana) היא ספרייה ציבורית בצ'זנה (Cesena) שבמחוז אמיליה-רומאניה שבאיטליה. ספריית מלאטסטיאנה הייתה הספרייה העירונית הראשונה באירופה, קרי ספרייה בבעלות העיירה (Commune) שדלתותיה פתוחות לכל. את בניית הספרייה הזמין אדון צ'סנה, מלאטסטה נובלו (Malatesta Novello), ועל כן היא מוכרת גם בשם ספריית מלאטסטה נובלו. מתאו נוטי (Matteo Nuti) פיקח על בניית הספרייה שהחלה ב-1447 והסתיימה ב-1452. ספריית מלאטסטיאנה היא הספרייה היחידה מסוגה בעולם אשר שימרה את המבנה, הריהוט והאביזרים, וכתבי היד המופקדים בה מיום היפתחה לפני כ-550 שנים. הכניסה לספרייה היא מעשה ידיו של אגוסטינו די דוצ'ו (Agostino di Duccio‏ 1418–1481), ודלת האגוז המרהיבה שלה גולפה בידי כריסטופורו דה סאן ג'ובאני (Cristoforo da San Giovanni) ב-1454. פנים הספרייה מעוצב בסגנון אופייני לרנסאנס האיטלקי המוקדם. האולם המרכזי מזכיר בעיצובו בזיליקה ובו שלושה אולמות תווך המחולקים באמצעות עשר שורות של עמודי אבן מקומית לבנים הכולאים ביניהם אחד עשר חללים פתוחים המופרדים באמצעות קמרונות. תקרת האולם המרכזי בנויה בצורת קמרון חבית ובסופה פעור פתח בצורת חלון רוזטה אשר מתחתיו ניצבת מצבת קברו של מלאטסטה נובלו. ריהוט הספרייה כולל 58 שולחנות שצידם מרופד. החלל מואר באמצעות 44 חלונות בסגנון ונציאני המספקים תאורה מספקת לקריאה. בספרייה שמורים כ-250,000 ספרים, בהם 287 ספרי אינקונבולה, כ-4,000 ספרים בני המאה ה-16 ו-1,753 כתבי יד מהמאות ה-16 וה-17; המכסים מספר תחומי ידע בהם דת, כתבים קלאסיים ביוונית ולטינית, מדעים ורפואה. בספרייה שמורים גם למעלה מ-17,000 מכתבים וחתימות. כתב היד העתיק ביותר בספרייה הוא עותק מ"האטימולוגיות" מאת איזידורוס מסביליה. בשנת 2005 נכללה הספרייה בתוכנית זיכרון עולם של אונסק"ו, העוסקת בשימור המורשת העולמית הכתובה. בספטמבר 2008 הנפיק הדואר האיטלקי בול המוקדש לספרייה כחלק מהסדרה "המורשת התרבותית והאמנותית של איטליה". מדיה וקבצים בנושא ספריית מלאטסטיאנה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ספריית מלאטסטיאנה (באיטלקית) אתר האינטרנט הרשמי של ספריית מלאטסטיאנה (באיטלקית) אתר האינטרנט הרשמי של ספריית מלאטסטיאנה (באיטלקית)
רוסיה ביתנו

רוסיה ביתנו (ברוסית: Наш дом — Россия) הייתה מפלגה פוליטית רוסית וארגון חברתי שייצג בשנות קיומו את האינטרסים של הנומנקלטורה ואת האליטה במחוזות השונים ברוסיה. המפלגה ביקשה לפעול ביתר שאת בעד רפורמות ליברליות ונחשבה למפלגת הפקידות הבכירה. היא הוקמה ב-1995 ופורקה ב-2006, לאחר שנחלה כישלון צורב בבחירות לדומה הממלכתית ב-2003. בראש המפלגה עמד ויקטור צ'רנומירדין. בסוף שנות ה-90 למפלגה היו 55 מושבים בדומה. בשנת 1999, בוריס ילצין הפסיק לתמוך במפלגה וכתוצאה מכך בבחירות של שנת 1999 היא קיבלה 8 מושבים בלבד. מדיה וקבצים בנושא רוסיה ביתנו בוויקישיתוף אודות המפלגה (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מפלגות ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מנשה

מְנַשֶּׁה הוא דמות מקראית, בנו הבכור של יוסף; אמו הייתה אסנת בת פוטי פרע והוא אביו הקדמון של שבט מנשה. בספר בראשית, כחלק ממניין בני ישראל, מופיע גם מנשה. תרגום השבעים מוסיף לפסוק זה גם את צאצאי מנשה: "ויוולד למנשה אשר ילדה לו פילגשו הארמייה את מכיר, ומכיר הוליד את גלעד". מצאצאיו הידועים בתנ"ך היו גדעון ויפתח הגלעדי, אשריאל ובנות צלפחד. ההסבר לשמו של מנשה ניתן במקום סיפור לידתו: וַיִּקְרָא יוֹסֵף אֶת־שֵׁם הַבְּכוֹר, מְנַשֶּׁה: כִּי־נַשַּׁנִי אֱלֹהִים אֶת־כָּל־עֲמָלִי, וְאֵת כָּל־בֵּית אָבִי. פירוש המילה נַשַּׁנִי הוא הִשְׁכִּיחַ. והכוונה כאן שסבלו של יוסף נשכח, כאשר נולד לו בן. יוסף בן מתתיהו מסביר את השם על דרך המסורה כ'גורם לנשיה', משום שאביו מצא באושרו שכחה לאסונות שפקדו אותו. ערך מורחב – ברכת אפרים ומנשה כאשר בירך יעקב את שני בני יוסף לפני מותו, הקדים את אפרים הצעיר לפני מנשה הבכור. הַמַּלְאָךְ הַגֹּאֵל אֹתִי מִכָּל-רָע, יְבָרֵךְ אֶת-הַנְּעָרִים, וְיִקָּרֵא בָהֶם שְׁמִי, וְשֵׁם אֲבֹתַי אַבְרָהָם וְיִצְחָק; וְיִדְגּוּ לָרֹב, בְּקֶרֶב הָאָרֶץ. יז וַיַּרְא יוֹסֵף, כִּי-יָשִׁית אָבִיו יַד-יְמִינוֹ עַל-רֹאשׁ אֶפְרַיִם--וַיֵּרַע בְּעֵינָיו; וַיִּתְמֹךְ יַד-אָבִיו, לְהָסִיר אֹתָהּ מֵעַל רֹאשׁ-אֶפְרַיִם--עַל-רֹאשׁ מְנַשֶּׁה. יח וַיֹּאמֶר יוֹסֵף אֶל-אָבִיו, לֹא-כֵן אָבִי: כִּי-זֶה הַבְּכֹר, שִׂים יְמִינְךָ עַל-רֹאשׁוֹ. יט וַיְמָאֵן אָבִיו, וַיֹּאמֶר יָדַעְתִּי בְנִי יָדַעְתִּי--גַּם-הוּא יִהְיֶה-לְּעָם, וְגַם-הוּא יִגְדָּל; וְאוּלָם, אָחִיו הַקָּטֹן יִגְדַּל מִמֶּנּוּ, וְזַרְעוֹ, יִהְיֶה מְלֹא-הַגּוֹיִם. כ וַיְבָרְכֵם בַּיּוֹם הַהוּא, לֵאמוֹר, בְּךָ יְבָרֵךְ יִשְׂרָאֵל לֵאמֹר, יְשִׂמְךָ אֱלֹהִים כְּאֶפְרַיִם וְכִמְנַשֶּׁה; וַיָּשֶׂם אֶת-אֶפְרַיִם, לִפְנֵי מְנַשֶּׁה. — ספר בראשית, פרק מ"ח, פסוק ט"ז יעקב ממאן לברך את מנשה הבכור תחילה. יעקב בוחר לברך את שני האחים בברכה אחת, שלא כיצחק, וזאת, כנראה, כדי למנוע קנאה בין האחים. יוסף מודע לתוקפה של ברכה זו, והוא מבין שאפרים הצעיר יזכה בברכה המיועדת לבכור, שהרי יעקב מניח על ראשו את יד ימינו. השורש ד-ג-ה בפסוק ט"ז הוא שורש נרדף לשורש השם אפרים: פ-ר-ה ומתפקד כמדרש שם סמוי הרומז כי לצעיר עיקרה של הברכה. במעשה הברכה ישנו רמז לגזילת הברכה של יעקב מעשו. שבט מנשה נחלת שבט מנשה מדיה וקבצים בנושא מנשה בוויקישיתוף מנשה (בן יוסף), דף שער בספרייה הלאומית מ"ו, כ' תרגום השבעים לתורה, מהדורת צבי קארל, ירושלים, החברה לחקר המקרא בישראל, 1979, עמ' 60 שופטים, ו'; שם פרק י"א במדבר, כ"ו, ל"ג ספר בראשית, פרק מ"א, פסוק נ"א קדמוניות היהודים, ירושלים, מוסד ביאליק, 2002, עמ' 47 יאיר זקוביץ, יעקב הסיפור המפתיע על אבי האומה, אור יהודה, דביר, 2012, עמ' 166-155 ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עלים לתרופה (עלון שבת)

"עלים לתרופה מפרד"ס התורה ומשדה החסידות" הוא עלון שבת, היוצא לאור מדי שבוע לקראת שבת, ומופץ בעשרות אלפי עותקים[דרוש מקור] בבתי המדרש בריכוזי היהדות החרדית ברחבי העולם. העלון יוצא לאור מאז שנת תשנ"ה, על ידי מכון "אור הצפון" של חסידי בעלזא באנטוורפן. העלון נוסד לפי הוראת האדמו"ר מבעלז, שהורה למנהלי המכון להוציא לאור עלון שיכיל בתוכו לקט נבחר של דברי תורה, הלכה וענייני חסידות על פרשת השבוע, שיהיו נוחים לקריאה והבנה של כלל הציבור התורני, מדי שבת. כפי שמקובל בעלונים שונים, העלון מציג בתחילתו את זמני כניסת ויציאת השבת על פי שיטות שונות, ובערב שבת מברכים את זמן מולד הלבנה. העלון מתקיים מתרומותיהם של אנשים המנדבים עבור הוצאתו לאור, לרגל שמחה משפחתית, או לעילוי נשמת יקיריהם, ושמותיהם מתפרסמים בעמוד האחרון של העלון תחת הכותרת "תודותינו וברכותינו נתונות לאלו שנדבו הוצאות הגיליון לזיכוי רבבות מאחינו בני ישראל". העלון, שהוא לרוב בן ארבעה עמודים בגודל A4, מכיל מדורים קבועים וכאלו שמתחלפים מעת לעת. להלן רשימת המדורים בעלון: לקח טוב – בעמוד הראשון מופיע במסגרת קטע מתוך אחד מספרי החסידות, תחת הכותרת "אותיות מחכימות" ומסביב לו, הרחבת הרעיון המופיע בספר, המדור נערך על ידי הרב משה מונד. פלאות עדותיך – בצד השמאלי של העמוד הראשון מופיע טור המלקט עניינים מחודשים ובלתי מפורסמים, על פרשת השבוע, המדור נערך על ידי הרב הירצקא גרינפעלד. מדור זה החליף מדור קודם שהופיע בשנותיו הראשונות של העלון שהביא חידושים מדברי הראשונים, ונקרא "תורתן של ראשונים". לפני מדור הראשונים היה מדור "מדרש חכמים" שליקט מדברי המדרשים על פרשת השבוע. אמרות טהורות – מספר דברי תורה על דרך החסידות על פרשת השבוע. אמירה נעימה – מספר דברי תורה על דרך הדרש על פרשת השבוע, מספרי חסידות ודרוש. יתרון דעת – מדור העוסק בעניינים שונים מתוך ההגות היהודית, ומביא סקירה תמציתית של ספרים תורניים המתייחסים לעניין המדובר בעריכתו של הרב אשר ישעי' נוסבוים. יומא דנשמתא – מדור המרחיב על דמותו של אחד מצדיקי הדורות, שיום היארצייט שלו חל במשך השבוע הקרוב, על ידי סיפורי צדיקים אודותיו, ודברי תורה בשמו, המדור נערך על ידי ישכר בעריש ווייס. עלי שיח – מדור קצר עם כמה פרפראות נאות על פרשת השבוע משולב עם סיפור קצר ומסר קליט. עלי הדף – מדור העוסק באחת מהסוגיות הנלמדות במסגרת הדף היומי, בצורת פלפול תורני. המדור נערך על ידי אהרן שטערנליכט. עלי אורח "אורחות חיים הלכה למעשה" – מדור בעריכת המו"ץ (מורה צדק) הרב שמאי קהת גרוס, ובו מקבץ הלכות הנוגעות למעשה בכל תחומי ההלכה והמנהג. עלי ספר – מדור קצר שבו מופיע תיאור קצר על ספרים חדשים שיצאו לאור, שנתקבלו במערכת העלון. עלי היגיון – מדור שמתפרסם אחת למספר שבועות, המכיל תגובות והוספות קוראים, על ענייני תורה והלכה שנתפרסמו בעלון. עלי מועד – מדור המופיע לפני מועדי ישראל ובו אמרות מתורת החסידות העוסקות במועד. עלוני "עלים לתרופה": תשס"ו, תשס"ז, תשס"ח, תשס"ט, תש"ע. באתר HebrewBooks.
רילף

רילף הוא שם משפחה שמקורו בגרמנית האם התכוונתם ל... שלמה רילף – רב יהודי גרמני קונסרבטיבי. יצחק רילף – רב יהודי גרמני ופעיל ציוני.
מבחן לחץ

מבחן לחץ הוא אמצעי הנדסי לבחינת יכולתו של מבנה, או מוצר אחר, לעמוד בלחץ המופעל עליו. נהוג ליצור אב טיפוס או מודל מוקטן של המוצר, לצורך בדיקות או ניסיונות לבדיקת עמידותו בלחץ גבוה. נוהגים לבצע מבחן לחץ גם במדגם של מוצר תעשייתי, לבדיקת איכותו של המוצר. לדוגמה: נוהגים לבצע בדיקות לחץ על בלוקים לבנייה, לבדוק את כשירותם לשמש בבנייה. ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוז XF-11

היוז XK-11 (באנגלית: Hughes XF-11) היה אב טיפוס של מטוס ריגול שתוכנן והוטס על ידי הווארד יוז עבור חילות האוויר של צבא ארצות הברית. כבר בטיסה הראשונה התרסק המטוס ויוז כמעט ונהרג והתוכנית לא הצליחה להתאושש מהכישלון. המטוס תוכנן כך שיעמוד בתנאים שבהם עמד הריפבליק XK-12 שנבנה על ידי ריפבליק אוויאיישן. הדרישות היו למטוס סיור וריגול מהיר ולטווח רחוק. המטוס אמור היה להיות גרסה משופרת של היוז D-2 שמעולם לא טס אך עיצובו הסופי דמה יותר ללוקהיד P-38 לייטנינג. המטוס היה תלת-גלגלי, דו-מנועים, דו-זנבי, חד-כנפי שנבנה כולו ממתכת. למטוס היו שני מנועי פראט אנד ויטני R-4360 כוכביים בעלי 28 צילינדרים. על כל מנוע הורכבו שני זוגות פרופלורים שהסתובבו בכיוונים מנוגדים והיו בעלי יכולת פסיעה משתנה להגברת הביצועים. צבא ארצות הברית הזמין 100 מטוסי XF-11 אך ביטל את ההזמנה עם תום מלחמת העולם השנייה והשאיר את יוז עם שני אבות טיפוס של המטוס. אב הטיפוס הראשון של המטוס, בעל מספר הזנב: 44-70155, שהוטס על ידי הווארד יוז, התרסק בעת טיסת הבכורה שלו ב-7 ביולי 1946. דליפת שמן גרמה לאיבוד שליטה על המנוע הימני וכתוצאה מכך המטוס החל לנטות חזק לימין. יוז החליט לבצע נחיתת אונס במגרש הגולף של הלוס אנג'לס קאנטרי קלאב אך המטוס איבד גובה מהר מהמתוכנן, קיפץ על גגותם של שלושה בתים והרס את הבית השלישי לחלוטין. כתוצאה מההתרסקות ומהאש שפרצה לאחריו יוז כמעט ונהרג. התרסקות ה-XF-11 מתועדת בסרט "הטייס" משנת 2004. אב הטיפוס השני שנבנה צויד בפרופלורים קונבנציונליים והוטס ב-5 באפריל 1947 על ידי יוז לאחר שהחלים מפצעיו. בטיסה זו לא אירעו אירועים מייחודים ונמצא שהמטוס עומד בצורה טובה בטיסה במהירויות גבוהות. עם זאת, במהירויות נמוכות נחוו בעיות שליטה וחיל האוויר האמריקאי, בבוחנו את המטוס לעומת ה-XF-12 החליט לבחור בשני בגלל שהיה קל יותר וזול יותר לטיסה ובנייה.. בסופו של דבר שינה חיל האוויר גם את החלטו זו ובחר ב-RB-50 סופרפורטרס וב-RF-61C ריפורטר שהיו בעלי אותם יכולות וזולים הרבה יותר. עם הקמתו מחדש של חיל האוויר האמריקאי בספטמבר 1947 קיבל המטוס את הכינוי RF-11 והוא הועבר לבסיס חיל האוויר אגלין בדצמבר 1948 למטרות ניסוי. X-16 לוקהיד SR-71 לוקהיד U-2 מדיה וקבצים בנושא יוז XF-11 בוויקישיתוף Winchester 2005, p. 222. http://www.check-six.com/Crash_Sites/XF-11_crash_site.htm Winchester 2005, p. 223. , "New Ship At Eglin." Fort Walton, Florida Playground News, 30 December 1948, Volume 3, Number 48, p. 1.
פורמלין

פורמלין (באנגלית: Formalin) הוא האלדהיד הפשוט ביותר. שמו הכימי הוא מֵתָנָל (Methanal) והוא קרוי גם פורמאלדהיד (Formaldehyde). נוסחתו הכימית: CH2O. הפורמלין מופק באופן עקרוני על ידי חמצון אדי מתנול לקבלת פורמלין בתמיסה מימית בריכוז 37%. כמויות גדולות של פורמלין משמשות בייצור של אוריאה-פורמאלדהיד, פנול-פורמאלדהיד, וכן שרפים של אצטל. פורמלין הוא חומר משמר. הוא משמש בין השאר לשימור רקמות למחקר פתולוגי ולטיהור אזורים נגועים בתוצרי לוחמה ביולוגית, כגון גחלת. פורמלין הוא חומר מסוכן הגורם לכוויות, לסרטן ולפגמים גנטיים. שימוש נוסף של הפורמלין הוא כחומר חיטוי בשירותים כימיים, אך עקב היותו חומר מסוכן הוא מוחלף בחומרים אחרים, כמו כן משמש לניקוי חללים, כגון תאי בטיחות ביולוגיים, אינקובטורים וחדרי מעבדה. כחומר מחטא פורמלין משמש לניקוי שירותים כימיים, לשימור דוגמאות ביולוגיות לצורכי תצוגה ומחקר, לטיפול בטפילים במי אקווריום ולקטילת חיידקים בתהליך ייצור חיסונים. נגזרות של פורמאלדהיד משמשות לטיפול בזיהומים בדרכי השתן. פורמלין משמש כחומר מוצא לייצור תרכובות אורגניות ופולימרים רבים. פורמלין משמש להחלקת קראטין. מדיה וקבצים בנושא פורמלין בוויקישיתוף פורמלין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פורמלדהיד, דף שער בספרייה הלאומית בטמפרטורה של 20°C- בטמפרטורה של 25°C ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אליעזר הורוביץ מטארניגראד

רבי אליעזר הלוי הורביץ (-תקס"ו) מטארניגראד היה מצדיקי תנועת החסידות בדור השלישי לחסידות. חיבר ספרי יסוד בחסידות. נולד לרבי יעקב הלוי איש הורוביץ, רבה של שינובה. היה צאצא בן אחרי בן לרבי יעקב אחי השל"ה (ולפי גרסה אחת לשל"ה בעצמו). מצעירותו נטה לחסידות והיה תלמידם של רבי אלימלך מליז'נסק ולאחר פטירתו של החוזה מלובלין והמגיד מקוז'ניץ. היה למדן גדול וזכה להערצת רבני הדור. היה גם דרשן גדול והשפיע רבות על בני קהילתו בטארניגראד. דברי תורתו יצאו לאחר פטירתו בשני ספרים גדולים בחסידות: "נועם-מגדים וכבוד התורה" על התורה ופירוש לתהילים בשם "אמרות טהורות". ספרו נועם מגדים נחשב לספר יסוד בחסידות וחסידים רבים הוגים בו מדי שבת. יצא לאור בשנת תשע"ג במהדורה חדשה ומוערת על ידי "הוצאה לאור מיר", שלושה כרכים על התורה וכרך על תהילים. ספריו זכו להסכמות גדולי הדור וביניהם: רבי יעקב אורנשטיין מלבוב, רבי אפרים זלמן מרגליות מברודי, המגיד מקוז'ניץ, החוזה מלובלין, הרב מאפטה, רבי אברהם חיים מזלוטשוב, האריה דבי עילאי ועוד. החוזה מלובלין כותב בהסכמתו שאינו נותן הסכמות אך על דעת רבי אליעזר לא גדר את עצמו מלתת (שלו ודאי ראוי להסכים כי אינו צריך להסכמתו). דברים דומים כתב גם הרב מאפטא בהסכמתו. רבי חיים אלעזר וקס שכיהן ברבנות טארנינגראד כותב על העיר:"...אשר בין עיירות גדולות תתחשב, ושם היו רבנים גאונים וגדולים מעולם, בעל תבנית אות יוסף, בעל נועם מגדים...", ובתשובה אחרת:"...וגם בעיר טארניגראד אשר שמה ישבו כיסאות למשפט הגדולים אשר בארץ המה כמו הגאון הצדיק בעל נועם מגדים...". נפטר בקוז'ניץ בגיל יחסית צעיר בשנת תקס"ו (1806). מצאצאיו, רבי יהודה לייביש גלט (בן הרב ישראל יוסף חתן רבי ישראל דרליך אב"ד טיטשין) שכיהן אחרי השואה בניו יורק כאדמו"ר מטיטשין. כשנשאל על איחור זמן תפילה אצל החסידים ענה בצחות: מה אעשה שאני הולך לישון מאוחר. כששאלוהו למה הולך לישון מאוחר ענה כשאני בא לישון אני מתחיל לחשוב על מעשי באותו יום ולפי מעשי הרעים אני חושב שלא אקום למחרת ולכן אני עושה תשובה כדי לזכות להפטר מהעולם מתוך תשובה ועד שאני מסיים כבר מאוחר בלילה. נועם מגדים באתר היברובוקס. אמרות טהורות באתר היברובוקס. על סדר יחוסו ראו כאן באתר דעת. הקדמת ספרו "נפש חיה", ושו"ת יורה דעה סימן ס"ה, סוף ס"ק ד'. על פי רבי שלמה שפירא ממונקאטש. השולחן ערוך בקרב החסידים יצחק אלפסי מאתר דעת.
שום העירית

המונח "עירית" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו עירית (פירושונים). שום העירית (נקרא בדרך כלל עירית; שם מדעי: Allium schoenoprasum) הוא צמח תבלין עשבוני רב-שנתי מהסוג שום ממשפחת הנרקיסיים, המתנשא לגובה של עד שלושים סנטימטרים. ככל הידוע מוצא שום העירית הוא מסין. אין קשר בוטני בין צמח זה לצמחי הבר הידועים כעירית, אך שמו ניתן לו, כנראה, בעקבות הדמיון של צורת עליו לעירית. העירית בעלת ארומה עדינה יותר מהשום והבצל. היא נקצצת טרייה ובדרך כלל משתמשים בה לסלטים ואומלטים, או בתור ציפוי לתפוחי אדמה אפויים. במזרח הרחוק קיים ירק נוסף הדומה לעירית בצורתו אך טעמו דומה יותר לטעם השום, ירק זה נקרא בלטינית Allium tuberosum, ובעברית נקרא לעיתים עירית סינית או עירית השום. הוא משמש במטבחי מזרח אסיה כקישוט, אך גם כמרכיב מרכזי במספר מנות, לדוגמה פאד תאי. הסינים היו הראשונים שתועדו משתמשים בעירית, בסביבות שנת 3000 לפני הספירה. יש טוענים כי מרקו פולו הוא שהביא את העירית מסין לאירופה, אך רוב החוקרים טוענים שמקורה באנגליה, והיא הועברה לרחבי האימפריה הרומית בידי חייליה. צוענים רומנים השתמשו בעירית לגילוי עתידות. מקובל היה להאמין שצריך לתלות צרורות של עירית מיובשת בשביל להרחיק מחלות ורוע. יש פרשנות של ספרות רפואית מהתקופה הרומית על פיה העירית מקילה על כוויות שמש וכאבי גרון, מעלה את לחץ הדם ומתפקדת כחומר משתן. העירית משגשגת באדמה בוצית, עשירה בחומר אורגני, עם pH ברמה 6–7 והרבה שמש. היא יכולה לגדול גם עם אור חלש, אך מוטב 6–8 שעות של אור שמש מלא. העירית יכולה לגדול מזרעים כבר מתחילת האביב, אך במקרה כזה היא תצטרך אדמה חמימה, כך שהדבר אפשרי רק במקומות מועטים. בדרך כלל העירית צריכה לנבוט בטמפרטורה של 21°C ולשמור על לחות. ניתן לגדל אותה בתוך מבנה באוויר קריר יותר ואז לשתול אותה בחוץ, או לגדל את נבטיה מתחת ליריעת בד למשך כחודש, ואחר להוציאם אל כיפת השמים. שום העירית, באתר ITIS (באנגלית) שום העירית, באתר NCBI (באנגלית) שום העירית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שום העירית, באתר Tropicos (באנגלית) שום העירית, באתר GBIF (באנגלית) שום העירית, באתר The Plant List (באנגלית) שום העירית, באתר IPNI (באנגלית) שום העירית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) עירית באתר הרשימה האדומה של IUCN על פי ספרו של יעקב שטאוב משנת 2008. יש להניח שהמידע כתוב על פי תרגום ספרו של פדניוס דיוסקורידס לאנגלית
קן הנשרים (משחק וידאו)

קן הנשרים (באנגלית: Into the Eagle's Nest) הוא משחק וידאו שפותח על ידי חברת "Pandora Software" ושוחרר במקור בשנת 1986 עבור המערכת אפל II ובשנת 1987 יוצרה גרסה מקבילה שלו למערכות מחשב אחרות, בהם גרסאות למחשב האישי, לקומודור 64 ולספקטרום סינקלייר. עלילת המשחק מתרחשת במהלך תקופת מלחמת העולם השנייה. השחקן משחק בחייל קומנדו של בעלות הברית, אשר צריך לחדור למבצר הנאצי הסודי "קן הנשרים" (אשר מורכב מארבע טירות), להילחם בכמות גדולה של חיילי אויב, להציל שלושה מרגלים שבויים מטעם בעלות הברית המוחזקים שם, להציל את אוצרות האמנות שהנאצים גנבו במהלך המלחמה, ולאחר מכן להרוס את המבצר באמצעות חומרי נפץ. "קן הנשרים" באתר מסע אל העבר וידאו מתוך המשחק - באתר יוטיוב
EMule

eMule (נכתבת בעברית אימיול) היא תוכנת שיתוף קבצים המפותחת כתוכנה חופשית. תוכנה זו אשר פיתוחה החל במאי 2002 כאלטרנטיבה לתוכנה eDonkey2000, מסוגלת להתחבר לרשת ה-eDonkey, וכן לרשת ה-Kad. עקב הפופולריות הגוברת של התוכנה, הקוד שלה שימש ליצירת גרסה ללינוקס בשם xMule וכן גרסה מרובת פלטפורמות בשם aMule. הנדריק בריטקראוז הנודע בכינוי "מרקור" (Merkur), התחיל לפתח את אימיול ב-13 במאי 2002 לאחר שהתאכזב מהתוכנה eDonkey2000. לאורך הזמן הצטרפו אליו מפתחים נוספים וב-6 ביולי 2002 הופץ לראשונה קוד המקור של התוכנה בגרסה 0.02. אתר התוכנה החל לפעול ב-8 בדצמבר 2003. בתור תוכנה חופשית, יש גרסאות מרובות של אימיול אשר מפותחות מחוץ לצוות הפיתוח של הגרסה הרשמית ושונות מהתוכנה המקורית. כל גרסה כזו נקראת גם "מוד". חלק מהתכונות אשר מוכנסות למודים על ידי המפתחים השונים מוצאות את דרכן גם לגרסה הרשמית. כאשר התוכנה מקבלת בקשה להורדת קובץ מסוים, ההורדה לא מתחילה מיידית. התוכנה מנהלת תור אשר אליו נכנסות כל הבקשות להורדה. על מנת לתגמל הדדית משתמשים אשר מעלים חלקי קובץ אחד לשני, התוכנה מנהלת מעקב אחרי הכמות שכל משתמש העלה, ובהתאם מתגמלת אותו בהתקדמות יותר מהירה בתור ההורדות. משתמש יכול להתקדם בתור עד פי 10 יותר מהר עקב העלאה מרובה. שיטת תגמול זו נקראת מערכת הקרדיט של אימיול. אבטחת מערכת הקרדיט נעשית על ידי התאמתות מאובטחת בין משתמשים וכן על ידי שמירת הנתונים על העלאה של משתמש מסוים על ידי אלו שהוא העלה אליהם, ולא על ידי המשתמש עצמו. אימיול בנויה בצורה של לשוניות. ניתן לשנות את מראה התוכנה בעזרת שימוש בסקינים. כמו כן, התוכנה תומכת בשינוי שפת הממשק הגרפי, ותרגום לעברית זמין להורדה בצורה אוטומטית על ידי התוכנה. מדיה וקבצים בנושא EMule בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של EMule (באנגלית, בגרמנית, בצרפתית, בעברית, בסינית, בספרדית, באיטלקית, בפולנית, בליטאית, באסטונית, בדנית, בשוודית, בהולנדית, בפורטוגזית, בצ'כית, בקטלאנית, בטורקית, בפינית, ברומנית, ביוונית ובבוסנית) אתר הפרויקט ב-SourceForge
Aces High (שיר)

Aces High הוא שיר של להקת ההבי מטאל הבריטית איירון מיידן, אשר נכתב על ידי סטיב האריס בסיסט הלהקה. השיר יצא לאור כסינגל ב-22 באוקטובר 1984 והיה לסינגל השני מתוך אלבום האולפן Powerslave. השיר מספר על טייס קרב של חיל האוויר המלכותי שנלחם כנגד הלופטוואפה, חיל האוויר הגרמני, במהלך הקרב על בריטניה. השיר נחשב לאחד השירים הפופולריים של איירון מיידן, ובוצעו לו גרסאות כיסוי רבות, ביניהן של להקת Arch Enemy וצ'ילדרן אוף בודום. השיר היה חלק מהפסקול של משחק המחשב Madden NFL 10, והיה גם חלק ממופע ה-Nitro Circus של MTV. בהופעות חיות, כפי שניתן להבחין באלבומים Live After Death ו-Flight 666 – The Original Soundtrack, נשמע נאומו של וינסטון צ'רצ'יל "אנו נילחם על החופים" על רקע קולות מטוסים כפתיח לשיר ולמופע (שיר זה הוא לרוב השיר הראשון במופע). השיר הגיע למקום ה-20 במצעד הסינגלים הבריטי, ולמקום ה-29 במצעד האירי. בשנת 2016 להקת Steve n seagulls הוציאה גרסת כיסוי של השיר בסגנון בלוגרס. מידע על היצירה "Aces High" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Aces High" באתר יוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Syndicate

הסינדיקט (באנגלית: Syndicate) הוא משחק טקטיקה בזמן אמת שפותח על ידי חברת "Bullfrog Productions" ויצא לשווקים בשנת 1993. המשחק מתבסס על גרפיקה איזומטרית המזכירה את זו של משחקים דוגמת Simcity ו-וורקאפט. השחקן מגלם ארגון פשע הפועל בעולם עתידני אפל בסגנון הסייברפאנק ועליו להוביל את הארגון לצבירת כסף וכוח רב במטרה להשתלט על העולם. השחקן מפעיל חוליית סוכני סייבורג בתוך ערים עתידניות ברחבי העולם, בהם הסוכנים מבצעים משימות שונות כגון התנקשויות במנהלים של ארגוני הפשע היריבים ובסוכני האויב, הצלת שבויים ו"שכנוע" אזרחים ומדענים להצטרף לעבור לצד של ארגון הפשע באמצעות מכשיר מיוחד בשם "Persuadertron" אשר מסוגל לשטוף את מוחם של אנשים על מנת שיצייתו לפקודות השחקן באופן עיוור. המטרה האולטימטיבית של המשחק היא להפוך לארגון הפשע השולט בעולם, תוך כדי חיסול ארגוני הפשע היריבים. ככל שהשחקן מתקדם במשחק, הוא חייב לנהל במקביל גם את המחקר והפיתוח של כלי נשק חדשים ושדרוגים ביוניים לצוות הסוכנים. לשחקן יש מקורות מימון מוגבלים - מצב המחייב מיסוי של תושבי הטריטוריות שנכבשו תוך הקפדה שהם לא ימוסו במידה כה רבה שתוביל למרד. בתחילת המשחק הסוכנים מצוידים באקדחים פשוטים בלבד, ובהמשך מצטיידים בכלי נשק מתקדמים והרסניים בהרבה, בהם רובי עוזי, להביורים, רובי צלפים, פצצות, רובי לייזר, ורובה סלילי. "Syndicate" באתר מסע אל העבר סקירת וידאו של המשחק - באתר יוטיוב וידאו מתוך המשחק - באתר יוטיוב Syndicate, באתר PCGamingWiki (באנגלית) Syndicate, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
JQuery

jQuery היא ספריית JavaScript הנתמכת על ידי דפדפנים שונים (cross-browser), שמטרתה להקל על כתיבת סקריפטים לצד הלקוח. jQuery הופצה לראשונה בשנת 2006, וכיום משמשת בלמעלה מ-50% מתוך 10,000 האתרים הנצפים ביותר. jQuery היא תוכנה חופשית בקוד פתוח תחת רישיונות GNU GPL ו־MIT. התחביר של jQuery תוכנן במטרה לפשט את האפשרויות לניווט בתוך מסמך, בחירת אלמנטים של DOM באופן יעיל במיוחד, יצירת אנימציות, טיפול באירועים, ויצירת אפליקציות מבוססות AJAX. בנוסף לכך, jQuery מאפשרת גם יצירת תוספים (plug-ins) מעל לספריית ה-JavaScript. דבר זה מאפשר למפתחים ליצור אבסטרקציות עבור אינטראקציות ואנימציות ברמה הנמוכה (low-level), ויצירה של אפקטים ויישומונים (widgets) מתקדמים. הגישה המודולארית של jQuery מאפשרת יצירה של דפי אינטרנט דינאמיים ויישומי רשת רבי עוצמה בקלות. מיקרוסופט ונוקיה הודיעו על כוונותיהן להטמיע את jQuery בפלטפורמות שלהן. מיקרוסופט אימצה את jQuery לשימוש בפלטפורמות ASP.NET AJAX ו-ASP.NET MVC שלה. כמו כן, jQuery נמצאת בשימוש במדיה-ויקי מאז גרסה 1.6. העבודה עם jQuery, נעשית באמצעות אובייקט מוגדר מראש הקרוי 'jQuery', כאשר לצורך נוחות, ניתן לסמן אותו באמצעות תו הדולר ($). לדוגמה, למחיקת כל הקישורים מדף מסוים, על ידי הסרת כל המופעים של האלמנט <a> מה־HTML. $('a').remove(); באמצעות שימוש בפונקציה noConflict, ניתן להחליף את סימן ה-$ בסימנים אחרים למניעת התנגשות במשתנים אחרים. jQuery תומך בהפעלה של פונקציות על אובייקטים בדף HTML, או הפעלת פונקציות ישירות שאינן קשורות לאלמנטים. לדוגמה, הפונקציה הבאה מציגה על המסך קטע קוד שנטען ב־AJAX מדף מסוים: $.get('/',function (response) { alert(response); }); HTML JavaScript AJAX (תכנות) מדיה וקבצים בנושא JQuery בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של JQuery (באנגלית) JQuery, ברשת החברתית אקס (טוויטר) JQuery, הבלוג הרשמי האתר הרשמי של jQuery Quick API Reference jQuery UI הרצאה על jQuery - וידאו מתוך האתר YouTube "סטטיסטיקות שימוש ב-jQuery".