laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
MyBB

MyBB היא תוכנה פופולרית להקמת פורומים המופעלת באמצעות קוד פתוח. המערכת כתובה בשפת PHP ומשתמשת בבסיס הנתונים MySQL. המערכת תורגמה לעשרות שפות על ידי מתנדבים מרחבי העולם. גרסה 1.0, 1.1 - הופצה לראשונה בשם DevBB בשנת 2002 על ידי כריס בולטון. רק כשנתיים מאוחר יותר, המערכת הופצה בשמה הנוכחי כיום MyBB, ב־10 בדצמבר 2003. בתאריך ה-9 במרץ 2006, שוחררה גרסה 1.1. הגרסה האחרונה של אותה הסדרה היה 1.1.8, עדכון אבטחה אשר פורסם ב-20 באוגוסט 2006. גרסה 1.2 - ב-2 בספטמבר 2006, שוחררה MyBB 1.2 עם קוד בסיס מתוקן ומחודש, ועם יותר מ-40 תכונות חדשות. התמיכה עבור סדרת 1.2 הסתיימה באופן רשמי ב-1 ביוני 2009, אך למרות זאת עדכוני האבטחה היו זמינים עד ל-31 בדצמבר 2009. הגרסה הסופית של גרסת 1.2, 1.2.14, הייתה עדכון אבטחה ותחזוקה אשר פורסמה ב-17 ביולי 2008. גרסה 1.4 - לאחר שלב בטא ממושך, שוחררה מערכת MyBB 1.4 ב-2 אוגוסט 2008, עם למעלה מ-70 תכונות חדשות, אשר ביניהן כולל פאנל שליטת אדמין במערכת (ACP - Admin Control Panel). ב-12 באוקטובר 2008, שוחררה גרסת MyBB 1.4.2. בגרסה זו השתנה סוג הרישיון של המערכת, מקניינית לGNU GPL v3. ב-2 במאי 2009, עקב אילוצי זמן, עזב המייסד כריס בולטון והעביר את האחריות על המערכת לדניס צאנג (בעבר שימש כמנהל צוות תמיכה) והוא מצידו קיבל את תפקיד מנהל המוצר של MyBB. מאט רוגובסקי מאוחר יותר קיבל את האחריות כמנהל צוות התמיכה החדש. הגרסה הסופית בסדרת 1.4 הייתה 1.4.16, בה פורסם עדכון אבטחה בתאריך ה-17 באפריל 2011. התמיכה עבור הסדרה הסתיימה ב-1 ביולי 2011. גרסה 1.6 - ב-3 באוגוסט 2010, שוחררה MyBB 1.6 עם למעלה מ-40 תכונות חדשות. סדרת 1.6 מופעלת תחת רישיון GNU LGPL v3 ודורשת שרת התומך בPHP 5.1. גרסה 1.8 - ב-1 ספטמבר 2014 שוחררה גרסה 1.8.0 באופן רשמי. באפריל 2012, פורסמה הודעה ראשונה באתר הרשמי של המערכת אודות גרסת 1.8 כמערכת שתהווה גרסת ביניים לקראת גרסה 2.0. ביוני 2014 שוחררה גרסת הבטא לקהל הרחב. המהדורה העיקרית הבאה של MyBB תהיה 2.0, כרגע המערכת נמצאת בשלבי בתכנון / פיתוח מוקדם, המערכת נכתבת מחדש בשיטת MVC. המערכת צפויה לבוא בעיצוב חדש לחלוטין וכמו כן צפויים שיפורים כמו התאמה מלאה של המערכת למכשירים ניידים וממשק תכנות יישומים אשר יקל על יצירת התאמות אישיות בקוד המערכת של מפעיל הקהילה. התוספות למערכת MyBB נכתבות בשפת PHP ומשתמשות בטכניקת Hooking - שלא כמו מערכות אחרות כגון WordPress, בהן יש להעלות את התוספות דרך ה-FTP כך שבמערכת MyBB הוספת תוספות למערכת מתבצעות דרך פאנל האדמין. ערכות הנושא של המערכת נכתבות בשפת XML ונארזות עם התמונות המלוות לערכה. קובץ ה-XML כולל בתוכו את כל השינויים הנערכים בתבניות ובקובצי העיצוב (CSS). ישנם יותר מ-2,400 תוספות וערכות נושא למערכת באתר הרשמי שלה. אתרי תמיכה רבים ל-MyBB מציעים תוספות שלא הועלו לאתר הרשמי של MyBB, ביניהן לעיתים, אף תוספות המופצות בתשלום. עם שחרורה של מערכת MyBB 1.6 שוחררה מערכת המאפשרת המרה ממערכות פורומים אחרות, ביניהן: Invision Power Board, phpBB, Simple Machines Forum, PunBB, ו-vBulletin ל-MyBB. בנוסף מאפשרת לאחד שתי מערכות MyBB לאחת. phpBB vBulletin Tapatalk מדיה וקבצים בנושא MyBB בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של MyBB (באנגלית) MyBB, ברשת החברתית אקס (טוויטר) MyHeBB - אתר תמיכה ותרגום בשפה העברית תוספות למערכת - עמוד בו מרוכזים כל התוספים שנוצרו באתר הרשמי של המערכת (אנגלית)
קוג'ון, קיסרית יפן

קוג'ון, קיסרית יפן (ביפנית: 香淳皇后;‏ 6 במרץ 1903 – 16 ביוני 2000) הייתה הקיסרית רעיה של הקיסר יפן הירוהיטו ואימו של הקיסר אקיהיטו. היא נולדה בשם הנסיכה נאגקו (良子女王), ולאחר מותה קיבלה את השם קוג'ון, שמשמעותו היא "טוהר ריחני." קוג'ון הייתה קיסרית רעיה מ-25 בדצמבר 1926 עד 7 בינואר 1989, והיא הקיסרית הרעיה שמלאה תפקיד זה למשך הזמן הארוך ביותר בהיסטוריה של יפן. הנסיכה נאגקו נולדה בטוקיו, בתם הבכורה של הנסיך קוניושי ושל אשתו, צ'יקאקו. היא למדה במחלקה לבנות בבית הספר לבני האריסטוקרטיה בטוקיו. לאחר ההכרזה על אירוסיה, החלה נאגקו בתוכנית אימונים בת שש שנים שנועדה להכשירה לחיים כקיסרית רעיה. אירוסיה לבן דודה הרחוק (אז יורש העצר הירוהיטו, הקיסר שווה לעתיד) היו יוצאי דופן משתי סיבות. ראשית, בניגוד למסורת הקיסרית, הורשה הירוהיטו לבחור לעצמו את כלתו, ושנית, המסורת גרסה שעל נשותיו של הקיסר להשתייך למעמד האריסטוקרטיה. אף על פי שאביה היה נצר למשפחה הקיסרית, הייתה אימה נצר למשפחת סמוראים. בגיל 14 השתתפו נאגקו ונשים ראויות אחרות בטקס תה יפני בארמון הקיסרי של טוקיו, בעת שהנסיך הירוהיטו השקיף עליהן מחור הצצה. לאחר מכן בחר הירוהיטו בנאגקו, ואירוסיהם התפרסמו בספטמבר 1918. יאמגאטה אריטומו, ראש ממשלת יפן לשעבר, סבר שיש לבטל את השידוכין משום שבמשפחתה של נאגקו היו מקרים של עיוורון צבעים, אך הקיסר ומשפחתה של נאגקו סירבו לוותר. עם מותו של יאמגאטה הוסרה ההתנגדות, ולבסוף נערך טקס הנישואים ב-26 בינואר 1924. עם עליית הירוהיטו לכס הקיסרות ב-25 בדצמבר 1926, הפכה נאגקו לקיסרית הרעיה שלו. בניגוד לקודמיו, ויתר הירוהיטו על כל פילגשיו ונותר רק עם נאגקו. ב-1933, לאחר שנולדו לזוג ארבע בנות, הרתה נאגקו, וילדה את אקיהיטו. הקיסרית נאגקו עברה להתגורר בארמון הקיסרי ומילאה את תפקידיה הטקסיים, ונכחה בטקסים ממלכתיים כגון יום השנה ה-2600 לאימפריה היפנית ב-1940 וטקס כיבוש סינגפור ב-1942. נאקגו קיבלה את עיטור מסדר הכתר היקר ואת עיטור מסדר האוצר הקדוש מהדרגה הראשונה. לאחר מותו של הקיסר הירוהיטו ב-7 בינואר 1989, היא קיבלה את התואר "הקיסרית האם." לאור מצבה הבריאותי באותה עת לא התאפשר לה להיות נוכחת בהלוויית בעלה, ולאחר מכן נותרה בבידוד לשאר ימי חייה. ב-1995 היא הפכה לקיסרית האם שחיה הכי הרבה שנים, ועברה את קנשי, שנפטרה 873 שנים לפני כן. בשנת 2000, בגיל 97, נפטרה הקיסרית, לאחר 74 שנות מלוכה. בימיה האחרונים הודיעה סוכנות משק הבית הקיסרי שנאגקו סובלת מבעיות נשימה, אך שמצבה אינו קשה. יום לאחר פרסום ההודעה נפטרה הקיסרית האם. הקיסר אקיהיטו העניק לאימו את השם קוג'ון לאחר מותה. היא קבורה במאוזוליאום הסמוך לזה של בעלה בבית הקברות הקיסרי במוסשינו. קיסר יפן Large, Stephen S. Emperor Hirohito and Shōwa Japan: A Political Biography. Routledge, 1992. ISBN 9780415032032. Koyama, Itoko. Nagako, Empress of Japan. J. Day Co., 1958. לסלי דאונר, Nagako, Dowager Empress of Japan, אתר הגארדיאן. תמונות מהלוויה הקיסרית של הקיסרית, אתר BBC. קוג'ון, קיסרית יפן, באתר "Find a Grave" (באנגלית) דאונר. Large, עמ' 25. בן-עמי שילוני, יפן המודרנית: תרבות והיסטוריה, הוצאת שוקן: תל אביב, 2002, עמ' 178
ג'רוזלם פוסט לייט

ג'רוזלם פוסט לייט (באנגלית The Jerusalem Post lite) הוא שבועון ישראלי הנכתב באנגלית קלה ומיועד לסייע לקוראיו בשיפור הקריאה, הבנת הנקרא והרחבת אוצר המילים. הגיליון הראשון יצא ב-16 ביולי 2009 וכיום נחשף לעשרות אלפי קוראים. קהל היעד הראשוני של העיתון הוא אנשי עסקים שעובדים עם מדינות דוברות אנגלית, סטודנטים ותלמידים. קהל יעד נוסף מורכב מאנשים מכל הגילאים המעוניינים לשפר את האנגלית שלהם. מטרת העיתון - לסייע בשיפור הקריאה והבנת הנקרא על ידי חשיפה לתכנים יומיומיים הכתובים באנגלית קלה וגבוהה. הוא מרגיל את השימוש בשפה ומרחיב את אוצר המילים, משפר את הדקדוק והתחביר. הג'רוזלם פוסט לייט מונה 32 עמודים המכילים שמונה עמודי חדשות וכלכלה, ושאר העמודים בנוים כמו מגזין המכיל תוכן בנושאי משפחה, עובדות, בריאות, טיולים, ספרים, טכנולוגיה, ספורט, ראיונות, ביקורות מוצרים ועוד. בסוף העיתון יש תרגילים ותשחצים באנגלית. התרגום לא מתבצע מילה במילה, אלא על פי ההקשר של אותה מילה במשפט או בסיפור. כל עמוד מדורג על ידי כוכבים לסימון רמת האנגלית. כוכב אחד לרמה קלה ועד שלושה כוכבים לרמה גבוהה. כמו כן, בכל כתבה מילון עם תרגום לעברית וגם תרגום פונטי מנוקד להבנת ההגייה של המילה. התוכן מורכב מתוכן מקורי שנכתב על ידי כתבים ועורכים של השבועון, ומתוכן ערוך במיוחד לרמה של הלייט ומגיע מהעיתון היומי הג'רוזלם פוסט. הג'רוזלם פוסט לייט הוא חלק מקבוצת הג'רוזלם פוסט. הצוות בנוי מאנשי תוכן ואנשי הוראת אנגלית. העורכת הראשית משנת 2018 של קבוצת מגזיני שיפור אנגלית, הכוללת את הג'רוזלם פוסט לייט, היא יעל רגב. אתר האינטרנט הרשמי של ג'רוזלם פוסט לייט (באנגלית)
שוקיצ'י נצוי

שוקיצ'י נצוי (ביפנית: 夏井 昇吉; ‏10 באוקטובר 1925 - 13 בספטמבר 2006) היה ג'ודוקא יפני שהיה לאלוף העולם הראשון בג'ודו. משום שבאליפות העולם הראשונה טרם הייתה חלוקה לקטגוריות משקל, היה נצוי לאלוף היחידי בתחרות. בשנת 1951 השתתף נצוי לראשונה באליפות יפן בג'ודו וסיים במקום השמיני בתחרות. באליפות יפן של 1952 סיים במקום ה-16 ובאליפות שנערכה בשנת 1953 שוב במקום השמיני. באליפות יפן שנערכה בשנת 1954 זכה נצוי במדליית הארד ובמדליית הכסף ב-1955. בשנת 1956 ארגנה פדרציית הג'ודו הבינלאומית, שהוקמה חמש שנים קודם לכן, את אליפות העולם הראשונה בג'ודו. באליפות השתתפו 31 ספורטאים מ-21 מדינות. נצוי, בעל דאן-6, ובן ארצו, יושיהיקו יושימצו, בעל דאן-7, היו בעלי הדרגות הגבוהות ביותר בתחרות. בסיבוב הראשון של התחרויות הדיח נצוי את המתחרה הקמבודי באיפון תוך שלוש שניות בלבד מתחילת הקרב, ובסיבוב השני ניצח מתמודד דני ב-8 שניות. נצוי פגש בסיבוב השלישי של הקרבות מתמודד בלגי אותו הדיח ב-44 שניות. גם בצחי הגמר ניצח נצוי תוך 8 שניות בלבד, הפעם את המתחרה הצרפתי. הוא פגש בגמר הטורניר את יושימצו, וגבר גם עליו בדרך למדליית הזהב הראשונה בתולדות המשחקים. נצוי זכה במדליית הזהב גם באליפות יפן בג'ודו של שנת 1957, שחזרה להתקיים לאחר היעדרות של שנה בשל אליפות העולם. מדיה וקבצים בנושא שוקיצ'י נצוי בוויקישיתוף שוקיצ'י נצוי, באתר JudoInside.com ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'רמי אירווין

ג'רמי ויליאם פרדריק סמית' (אנגלית: Jeremy William Fredric Smith; נולד ב-18 ביוני 1990) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלי. אירווינג התפרסם ככוכב סרטו של סטיבן ספילברג "סוס מלחמה", לאחר מכן בסרטו של מייק ניואל "תקוות גדולות" ובתפקיד הראשי בסדרה "טרדסטון" מבית רשת USA Network. אירווין נולד בשם ג'רמי ויליאם פרדריק סמית' וגדל בכפר גמלינגיי שבמחוז קיימברידג'שייר, אנגליה. אמו ברידג'ט היא פוליטיקאית ואביו כריס הוא מהנדס. אימץ את השם "אירווין" מסבו כשם במה. הוא רכש את כישורי המשחק שלו בתיאטרון הנוער הלאומי של אנגליה ובאקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון. ג'רמי חולה בסוכרת מסוג 1, וכך גם שני אחיו. הוא סיפר בראיונות שהוא מעדיף חיים שקטים, על פני הטירוף של הוליווד. החל את דרכו כשחקן בשנת 2009 בסדרה הבריטית "חיים נושכים" ובחברת התיאטרון "שייקספיר המלכותית". באמצע 2010 נבחר אירווין על ידי סטיבן ספילברג לתפקיד הראשי של סרטו "סוס מלחמה". בסרט, שזכה להצלחה לקראת סוף 2011, שיחק בתפקיד אלברט נראקוט היוצא למסע לחיפוש הסוס שלו ג'ואי לאחר שנמכר לצבא הבריטי בתחילת מלחמת העולם ה-1. בשנת 2012 שיחק בתפקיד הראשי בסרט "תקוות גדולות" בגרסה המחודשת המבוססת על ספרו של צ'ארלס דיקנס בתור פיפ, נער עני שלומד להיות ג'נטלמן. שיחק גם לצדה של דקוטה פנינג בדרמה הרומנטית "עכשיו זה טוב" אשר מבוסס על רומן משנת 2007 בשם "לפני שאמות". בשנת 2013 שיחק בסרט "איש המסילה" כאריק לומקס בצעירותו, תפקיד אשר קולין פירת' גילם את התפקיד בבגרותו. בשנת 2015 שיחק בסרט "העולם נוצר ישר" לצידה של מינקה קלי, וכיכב בסרטו של רולנד אמריך "סטונוול". בשנת 2016 שיחק בתפקיד דניאל גרגורי בסרט "נפילה" המבוסס על ספרה של לורן קייט. ב-2018 שיחק בסרט ההמשך "מאמה מיה! Here We Go Again", את דמותו של סם הצעיר. באותה שינה שיחק גם בסרט "מועדון הכסף". בשנת 2019 שיחק בתפקיד הגברי הראשי בסרט הפנטזיה "אי השקרים", בכיכובן של מילה יובוביץ' ואמה רוברטס. באותה שנה שיחק גם בסרט "הפרופסור והמשוגע". בשנת 2020 הוא עתיד לשחק את ג'ייסון טוד בסרט 'באטמן'. מדיה וקבצים בנושא ג'רמי אירווין בוויקישיתוף ג'רמי אירווין, ברשת החברתית פייסבוק ג'רמי אירווין, ברשת החברתית אינסטגרם ג'רמי אירווין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'רמי אירווין, באתר AllMovie (באנגלית) ג'רמי אירווין, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ג'רמי אירווין, באתר MusicBrainz (באנגלית)
אבלות

האם התכוונתם ל... אבל שיקום מאובדן שכול הפרעת אבל ממושך אבלות (יהדות) מסכת מועד קטן – מסכת בש"ס שבחלקה עוסקת בהלכות אבלות אנינות – הגדרתו של אדם ביום בו מת קרובו בהלכה קריעה (אבלות) – פעולה המסמלת אבלות על מות הקרוב בהלכה סעודת הבראה – הארוחה הראשונה של האבל לאחר חזרתו מקבורת קרובו בהלכה מנהגי אבלות בימי ספירת העומר בין המצרים – הימים שבין שבעה עשר בתמוז לתשעה באב, שיש בהם מנהגים של אבלות כזכר לחורבן בית המקדש אבלות (נצרות) אבלות (אסלאם) וראו גם אבל (פירושונים)
תורן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... תורן – מוט המשמש להנפת דגל תורן (ימאות) – מוט אנכי התומך במפרש בסירת מפרש ת'ורן – האות Þ באיסלנדית, אנגלית עתיקה ונורדית עתיקה, המבטאת את הצליל th התורן (הַתֹּרֶן) - כתב עת לספרות, מדע וציונות, יצא בארצות הברית בשנים 1914 - 1921 תורן (כתב עת) – בטאון חברת הימאות צים נהג תורן – אדם המקבל על עצמו להתנזר משתיית אלכוהול באירוע חברתי כדי להישאר מפוכח ולהסיע את חבריו הביתה בבטחה בעוד הם צורכים משקאות אלכוהוליים אישים ששם משפחתם העברי "תורן" גיל תורן – עורך פסקולים ישראלי גל תורן – מוזיקאי ושחקן ישראלי, סולן להקת מרסדס בנד דן תורן – זמר, פזמונאי ושחקן ישראלי יעקב תורן – בכיר בתעשיות הביטחוניות בישראל שכיהן כמנכ"ל משרד הביטחון צבי תורן – אדריכל ישראלי אישים ששם משפחתם Thorne בלה ת'ורן – שחקנית ודוגמנית אמריקאית קורטני תורן-סמית – שחקנית אמריקאית קיפ תורן – פיזיקאי אמריקאי טורן
הארכיון לתולדות ההגנה

הארכיון לתולדות ההגנה הוא ארכיון מסמכים ותעודות על מחתרות עבריות בארץ ישראל, ובמיוחד על ארגון "ההגנה", אשר פעלו ביישוב היהודי בארץ ישראל, מאז תקופת העלייה הראשונה ומשתייך לארכיון צה"ל ומערכת הביטחון. הארכיון שוכן ב"בית אליהו גולומב" בשדרות רוטשילד בתל אביב, באותו בנין נמצא גם מוזיאון ההגנה. הארכיון הוקם תחילה עבור כתיבת "ספר תולדות ההגנה". בהמשך צורפו אליו תעודות ומסמכים רבים, בהם על פי אתר הארכיון: "חלקים נרחבים מארכיון שירות הידיעות (ש"י) של "ההגנה" על מחלקותיו השונות (ערבים, פורשים, קומוניסטים ובריטים); אוסף מסמכים של המוסד לעלייה ב'; מסמכים רבים מארכיון המחלקה לחקירות פליליות (C.I.D) של משטרת המנדט; עדויות של חברי "ההגנה" על פעילותם בארגון; תצלומים של חברי "ההגנה" בפעילויות שונות כגון אימונים, מסדרים, סיורים וטיולים, ומבצעי התיישבות והעפלה; וכן מפות, תרשימים, כרוזים ועלונים.". מנהל הארכיון הוא ההיסטורין נרי אריאלי. מוזיאון ההגנה אתר האינטרנט הרשמי של הארכיון לתולדות ההגנה הארכיון לתולדות ההגנה, דף שער בספרייה הלאומית הארכיון לתולדות ההגנה. ערך זה הוא קצרמר בנושא תולדות עם ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עיראקית יהודית

עיראקית יהודית היא קבוצה של ניבים של ערבית יהודית אשר דוברו בפי יהדות עיראק. בתקופת הגאונים, בחלק מהמקומות היו קוראים לערבית-עיראקית בשם "טייעית". הניבים היו שונים במקצת בין עיר לעיר ואזור לאזור, וכך למשל השפה בפי הקהילה הגדולה של יהודי בגדאד הייתה מעט שונה מהשפה בפי היהודים בקהילה הצפונית מוצול. הניבים היהודיים היו בשימוש יהודים בלבד והושפעו מהעברית והארמית. אף על פי שהניב לא היה רחוק בצורתו מהערבית שהייתה מדוברת בפי המוסלמים, מוסלמים רבים הבינו אותו בלקות או שלא הבינוהו כלל. השפה התאפיינה בהיגוי מיוחד של מילים ערביות עממיות, למשל היה בה שימוש ניכר בעיצור פ אשר אינו קיים בשפה הערבית הרגילה. כמו כן נעשה בה שימוש במילים ייחודיות, מהמקורות היהודיים ומשפות אחרות. כמו כן התאפיינה השפה במליציות רבה, גם בצורת ההיגוי וגם באוצר מילים ייחודי, ושמשה בסיס לפולקלור העשיר של יהודי בגדאד. הניב של העיראקית יהודית שדובר באזור בגדד נקרא ערבית יהודית בגדאדית. במקור השפה דוברה בקרב היהודים תושבי האזורים השונים בעיראק אך עם הגירתם של יהודי עיראק למדינות אחרות השפה נדדה עימם. בישראל השפה הייתה בשימוש נרחב בקרב יהודים עולי עיראק, ועד היום ישנם ישראלים רבים, אפילו צברים שהוריהם עלו מעיראק, אשר נוהגים להשתמש בה. כמו כן השפה הייתה בשימוש בקהילה הבגדדית בהודו ושאר הקהילות של יוצאי עיראק ברחבי המזרח הרחוק כגון ראנגון, סינגפור והונג קונג. במהלך המאה ה-19 הוציאו דוברי השפה (בעיקר בהודו) מספר עיתונים בעיראקית יהודית שבהם ונמסרו דיווחים על המתרחש בקהילות היהודיות בעולם, בדגש על בגדד ושאר הקהילות שדוברות ערבית יהודית. כמו כן על גבי עיתונים אלה (ובעיקר בעיתונים שיצאו בכלכותה בעריכתו של רבי שלמה תווינא) פורסמה ספרות מקורית בעיראקית יהודית וכן ספרות שתורגמה מעברית לעיראקית היהודית . בעיראקית יהודית נכתבו שירים רבים אשר מושרים ומושמעים עד היום על ידי יהודים יוצאי עיראק וצאצאיהם בדרך כלל באירועים מיוחדים (חתונה, בר מצווה וכו') לדוגמה: על הוד לת'ילומוני וולי וולי יחניננה יא יומא עלמתני שלון הסרט הישראלי "מפריח היונים" הוא הסרט היחיד הדובר עיראקית יהודית (בניב הבגדדי). ערבית יהודית בגדאדית ערבית יהודית ערבית בגדדים יהדות עיראק עיראק יצחק אבישור, מילון לערבית היהודית החדשה הכתובה והמדוברת של יהודי עיראק: 1600-2000 (3 כרכים), תל אביב-יפו: פרסומי מרכז ארכאולוגי, תשס"ט 2008-תש"ע 2010. מרכז מורשת יהדות בבל (עיראק) אינס אליאס, השפה העיראקית יהודית קמה לתחייה בתל אביב ובבגדד, באתר הארץ, 3 במרץ 2016 רביעיות בפיג'מה משחק רביעיות לשימור השפה העיראקית היהודית י"נ אפשטיין, "תשלום פירוש הגאונים לטהרות", בתוך: תרביץ טז,ב-ג (תש"ה) עמ' 71.
חליל אירי

חליל אירי (באירית: fliúít Gaelach) או "חליל סקוטי" הוא כלי ממשפחת כלי הנשיפה מעץ. החליל האירי הוא חליל עץ עם שישה חורים, וניתן לנגן בו קצת יותר משתי אוקטבות. אופן הנגינה בכלי, המבנה והמראה שלו דומים יחסית לחליל צד, אם כי הצליל של החליל האירי נחשב ליותר רך ועדין. חלילית אירית טרברסו מדיה וקבצים בנושא חליל אירי בוויקישיתוף חליל אירי - סקירה, אתר פרש, 23 באוקטובר 2006 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רצח השלושה מגבעת עדה

רצח השלושה מגבעת עדה הוא מעשה רצח של שלושה צעירים, שהתרחש ביוני 1938. שלושה צעירים בני המושבה גבעת עדה נחטפו ולאחר מכן נרצחו על ידי ערבים. גופותיהם נמצאו כעבור שנתיים. במחצית השנייה של 1938, הגיע הטרור הערבי לשיא. המושבה גבעת עדה הייתה מבודדת ומוקפת בכפרים ערביים. המקום היה בשליטתו של יוסוף חמדאן מאום אל-פחם, סגנו של יוסוף אבו דורה. בצהרי 23 ביוני 1938 יצאו מגבעת עדה שלושה צעירים כדי להעמיס עגלת חציר: יצחק קרופיק בן 19, דוד אוורבוך בן 14 ודוד פרנק בן 21. כעבור זמן מה נתגלתה עגלת החציר במרחק קילומטר מהמושבה, במקום שבו נמצאת כיום שמורת אלוני יצחק. הצעירים נעלמו והחיפושים אחריהם החלו, על ידי מתנדבים, גפירים ושוטרים בריטיים, אך החיפושים לא העלו דבר. הועלתה אף שאילתה בנושא זה בבית הנבחרים הבריטי. מעודד מ"ניצחונו" תכנן יוסוף חמדאן, התקפה גדולה על גבעת עדה. זו הייתה מושבה מבודדת, לא מוקפת בגדר תיל, מוקפת מצפון וממזרח ביער אלונים שנתן אפשרות להגיע לקרבתה ולא להתגלות. הפועלים הערביים במושבה סיפקו לו ידיעות על סדרי השמירה במושבה. ההתקפה החלה ב-10 ביולי 1938 בשעה 19:15, לפני צאת השומרים והנוטרים לעמדותיהם. בהתקפה השתתפו כ-100 ערבים. הם פתחו בהתקפת הסחה מערבית למושבה וכעבור זמן קצר חדרו למושבה ממזרח. הנוטרים פתחו באש ובזריקת רימונים, אבל הערבים חדרו למושבה פרצו לבית משפחת גולדברג, הרגו את האם ועמדו לקחת את בנותיה כבנות ערובה. המגינים נלחמו בהם ביריות ובזריקת רימונים. הנשים והילדים פונו לבית העם והמגינים תכננו לסגת אליו כעמדה אחרונה. תוך זמן קצר הגיעה תגבורת של אנשי פו"ש והערבים נסוגו. כתוצאה מחילופי האש, נהרגו 11 ערבים. מתושבי גבעת עדה נהרגו האם רבקה גולדברג והמגינים שמעון מרגלית ויצחק קומורניק. יצחק שדה הגיע למושבה והרגיע את תושביה. הוא הביא למקום 30 אנשי הגנה כתגבורת לשמירה וקבע עמדות במרחק 500 מטר מהמושבה. כעבור מספר ימים הגיעה למקום קבוצת אנשי פו"ש מובחרים שהשתכנו במושבה ויצאו לסיורי לילה. פעולה זו חיזקה את הביטחון במושבה. רק כעבור שנתיים בעזרת מידע שנקנה בכסף ממודיע ערבי, נמצאו הגופות בתוך בור בכפר זלפה וזוהו על ידי קרובי המשפחות. הסתבר שלמרות ההוראות הם יצאו לשדה ללא נשק או אבטחה. שם ארבו להם, חטפו אותם והביאו אותם למטהו של יוסוף אבו דורה. שם הועמדו בפני מין "בית דין צבאי" וכעבור שבועיים הם הוצאו להורג ביריות. הם הובאו לקבורה בגבעת עדה ב-8 באפריל 1940. בינואר 2011 נחנך אתר הנצחה לשלושה במקום חטיפתם, בשמורת אלוני יצחק, בטקס בהשתתפות המשפחות השכולות. ספר תולדות ההגנה, כרך ב' חלק שני, 1973 מדיה וקבצים בנושא רצח השלושה מגבעת עדה בוויקישיתוף טקס חנוכת גלעד החטופים בגבעת עדה חיפושי החטופים נמשכים במרץ, דבר, 27 ביוני 1938 שאלות בבית הנבחרים על חטופי גבעת עדה, דבר, 6 ביולי 1938 כיצד הותקפה גבעת עדה, דבר, 11 ביולי 1938 מצבות מדברות-ההתקפה על גבעת עדה
אוצר המונחים הפילוסופיים

אוצר המונחים הפילוסופיים ואנתולוגיה פילוסופית חובר על ידי יעקב קלצקין בשנות ה-20 של המאה ה-20. הוא לקסיקון מונחים בפילוסופיה היהודית ומהפילוסופיה הערבית בימי הביניים ובראשית העת החדשה, ונספח אנתלוגי חמישים חיבורים של פילוסופים יהודים וקראים וערבים; חלקם שהיו מודפסים, ושבעה בכתבי יד שלפניו. המונחים העבריים שהובאו בלקסיקון, נלקחו מהיצירות שנתחברו בעברית או שנתחברו בשפות אחרות, בעיקר ערבית, ותורגמו לעברית על ידי מתרגמים, בדרך כלל, בני זמנם של המחברים. על כן, ה"אוצר" מהווה גם מחקר לשוני של השפה העברית, הן כפי שנעשה בה שימוש בחיבורים פילוסופיים, והן בעבודות התרגום שלהם, בדרך כלל מערבית. המונחים סודרו על פי סדר האלפבית. בכל מונח הובאו מילים נרדפות, תרגומי המונח בדרך כלל בגרמנית, וציטטות הכוללות אותו במספר חיבורים. קלצקין החל את עבודת כתיבת ה"אוצר", לשם שימושו הפרטי כחוקר הספרות העברית לדורותיה, ובמשך הזמן כאשר הצטברו בארכיונו שמות רבים, החליט לבחור ולאסוף את המונחים באופן שיטתי, ולכונן לקסיקון מקיף. לעבודתו נעזר בין השאר באוסף הספרים שהיה בספריה העירונית בערים פרנקפורט וציריך, וכן באוספי "הספרייה הפרוסית" בברלין וספרית בית המדרש לרבנים בניו יורק. המהדורה הראשונה של הלקסיקון ראתה אור בארבעה כרכים בהוצאת אשכול בברלין בשנת תרפ"ח 1928; האנתולוגיה שנספחה אל הלקסיקון ראתה אור בשנת תרפ"ו 1926. מהדורה נוספת ראתה אור בשנות ה-30 של המאה ה-20. בשנים האחרונות פועל באוניברסיטת המבורג המיזם "PESHAT in Context" ליצירה של תזאורוס דיגיטלי מורחב על בסיס הלקסיקון. העורכים מציינים כי קלצקין התמקד במונחים ומשמעויות מתקופת הרמב"ם וקודמיו, השמיט מונחים מסוימים, ולא ציין את מקורם משפות זרות במקרים רבים, ועם זאת זהו כלי חשוב לחוקרים גם היום. אתר המיזם מספק לקוראים סריקה של הלקסיקון במלואו, אך ללא האנתולוגיה. האנתולוגיה כוללת חלקים מהחיבורים בעברית ובערבית של הוגי דעות, רבנים ומלומדים, שמהם בין השאר נלקחו מונחים ללקסיקון, בהם (על פי סדר הא"ב): אברהם כהן דה-הירירה - שער השמים אברהם בר חייא הנשיא - הגיון הנפש אבו עלי אבן סינא - אגרת חי בן מקיץ אלבטליוסי - העגולות הרעיוניות אבוחמד אלגזאלי - בתשובות שאלות, מאזני צדק, כונות הפילוסופים אבונאצר אל פרבי - השכל והמושכלות בחיי אבן פקודה - חובות הלבבות חסדאי קרשקש - אור ה' יהודה אברבנאל - וכוח על האהבה לוי בן גרשון - ספר מלחמות ה', ההיקש הישר משה בן מימון - מורה נבוכים, מילות ההגיון משה חיים לוצאטו - אור ה', לשון למודים נחמן קרוכמל - מורה נבוכי הזמן סעדיה גאון - ספר האמונות והדעות עובדיה ספורנו - אור עמים שלמה אבן גבירול - מקור חיים, ספר תיקון מידות הנפש ותרגומיהם של מבחר מתרגמים, כגון אברהם הלוי חסדאי, ומשה אבן תיבון שתרגם את ספר ההויה וההפסד של אריסטו. על הלקסיקון וגרסה אלקטרונית מלאה (ללא האנתולוגיה) אוצר המונחים הפילוסופיים, באתר OCLC (באנגלית)
אהרן ארולייא

הרב אהרן אברהם ארולייא (? - י"ח סיון ה'תקע"ט) יליד אדירנה, כיהן כרב ופוסק בעיר פיליפופוליס. החוקר שלמה רוזאניס כותב בספרו "קורות היהודים בתורקיה" כי שם המשפחה ארולייא הושאל מהכפר Panarolla אשר ליד טולידו שבספרד, וככך השם מראה את מוצא המשפחה מבין יהודי ספרד אשר גורשו. מעט ידוע על חייו הפרטיים וכפי הנראה שפסקיו ההלכתיים הובאו על ידי הרב חיים פלג'י ובנו הרב אברהם מסתבר שהרב אהרן היה מקובל כפוסק אמין ומוסמך בדורו. כמו כן, הרב חזקיה די מדינה מצטט דבריו בחיבורו ההלכתי שדי חמד. מים החיים, שו"ת על השולחן ערוך שהובא לדפוס על ידי בנו חיים יצחק מתתיה. קורות היהודים בתורקיה, עמוד 113 קורות היהודים בתורקיה, עמוד 329 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יום ניקיון לאומי

יום הניקיון הלאומי מתקיים בישראל אחת לשנה, ביום שלישי האחרון של חודש אדר, ובשנה מעוברת - ביום שלישי האחרון של חודש אדר ב', כך נקבע בסעיף 21ב בחוק שמירת הניקיון שכותרתו "יום ניקיון ארצי". כבר ב-2004 התחילו לתכנן את החוק והחוק אושר בשנת 2008, לאחר שנקבע שהוא יתקיים בחודש אדר (בדרך כלל מרץ) ולא בספטמבר כמו בארצות אחרות כדי שהתזמון יתאים לאקלים הישראלי. גם בעבר הרחוק היה יום ניקיונות, לפי מסכת שקלים א', א', (בחמישה עשר באדר) קורין את המגילה בכרכים, ומתקנים את הדרכים ואת הרחובות ואת מקוות המים; ועושין כל צורכי הרבים, ומציינין על הקברות, ויוצאין אף על הכלאיים. ביום הניקיון של 2011 נאספו כ-50 טון פסולת מרשות הרבים. הצעות לפעילויות ביום הניקיון באתר החברה להגנת הטבע פניה של המשרד להגנת הסביבה לקראת יום הניקיון 2012 לוח אירועים של אירועי נקיונות י CLEAN UP ISRAEL עמותה לקידום ניקיון ברשות הרבים בישראל גילי סופר, יוזמה: יום ניקיון ארצי, באתר ynet, 5 בדצמבר 2004 ynet, חוק חדש: יום ניקיון ארצי, באתר ynet, 5 בנובמבר 2008 סיכום יום ניקיון 2011
עיר הטוקיו דום

עיר הטוקיו דום (באנגלית: Tokyo Dome City; נודע בעבר כ"Big Egg City") הוא קומפלקס בידור בבונקיו, טוקיו, יפן. מבקרים בקומפלקס 30 מיליון מבקרים בשנה, כך שביום ממוצע מבקרים בפארק כמעט 100,000 איש. הקומפלקס נפתח ב-1955, ועבר מאז שיפורים רבים. הוא מכיל בתוכו את אצטדיון הבייסבול המקורה הגדול בעולם, אשר שמו הקודם של הקומפלקס ניתן לו בזכותו: בשל צורתו הייחודית של האצטדיון, המדמה ביצה, הוא מכונה בחיבה "הביצה הגדולה" או "הביצה הגדולה של טוקיו". לכן נקרא הקומפלקס עד 1 בינואר 2000 כ"עיר הביצה הגדולה". בקומפלקס מגוון רחב של אפשרויות בילוי. הן כוללות פארק שעשועים בשם "אטרקציות עיר הטוקיו דום", והוא מהמפורסמים ביפן. הוא כולל, בין השאר, שתי אטרקציות עולמיות בתחום פארקי השעשועים: רכבת ההרים Thunder Dolphin, רכבת ההרים המעגלית ה-6 הכי גבוהה בעולם, והBig O, הגלגל הענק הראשון בעולם שהיה נטול חיבור מרכזי, ובמשך מספר שנים גם גלגל הענק הגדול בעולם (קוטרו 60 מטר). שתי האטרקציות משתלבות זו בזה, כאשר הThunder Dolphin, הנוסעת במהירות של 130 קילומטר בשעה, עוברת דרך הגלגל הענק. מלבד פארק השעשועים, בעיר הטוקיו דום ישנו גם מרכז לייף סטייל מושקע (הכולל ספא, חדר כושר וקניון ענקי), מלון בן 43 קומות, אולם אירועים, והוא אף מקושר לרכבת התחית של טוקיו דרך תחנת רכבת הממוקמת בתוך הקומפלקס. טוקיו דום פארק שעשועים מדיה וקבצים בנושא עיר הטוקיו דום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של עיר הטוקיו דום (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של עיר הטוקיו דום (ביפנית) (באנגלית) עיר הטוקיו דום, ברשת החברתית פייסבוק עיר הטוקיו דום, ברשת החברתית אקס (טוויטר) עיר הטוקיו דום, סרטונים בערוץ היוטיוב אחרי הורדת חגים וימים בהם המתחם סגור אטרקציות הטוקיו דום באתר הרשמי של הקומפלקס (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.