laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בית הקברות היהודי באוחניה

בית הקברות היהודי של אוחניה (בפולנית: Cmentarz żydowski w Uchaniach) היה בית הקברות של יהודי הכפר אוחניה שבפולין, מחוז לובלין. הוא ממוקם על גבעה ליד בית הקברות הרומי-קתולי ומגרש ספורט מאולתר, תאריך הקמתו המדויק אינו ידוע. שטחו כ-0.6 דונם. הוא ממוקם ברחוב Podgórze, ונהרס בידי הנאצים במהלך מלחמת העולם השנייה, בשנים אלו הוא אף שימש כאתר שבו הוציאו הנאצים יהודים להורג כ-44 יהודים. שברי הגדר שרדו. ב-2009 מצאו מקומיים כ-5 מצבות ברחבי הכפר והשיבו אותם לבית הקברות. בית הקברות היהודי באוחניה הוקם כנראה במחצית הראשונה של המאה ה-19. הקבורה האחרונה הידועה התקיימה בשנת 1943. בית הקברות נהרס לחלוטין על ידי הגרמנים במהלך הכיבוש במהלך מלחמת העולם השנייה. המצבות היו מפוזרות בשדות שמסביב או שימשו לבניית מדרכות. בשנת 1942 נותרו רק מצבות בודדות. במאי 1942, בחג השבועות, רצח הגסטפו בבית הקברות 44 יהודים מאוחניה והעיירה הורודלו; הקורבנות נקברו בבית הקברות. באוקטובר 1942 הרגו הגרמנים במקום כ-2 משפחות יהודיות. בשנת 1960 גודר המקום ברשת תיל, אך חלקו הוסב למגרש משחקים. לאחר 2005, מצבות שנמצאו עלי ידי מקומיים באוחניה החלו להישלח לבית הקברות. הם הוצבו אנכית. היום יש כאן לפחות 5 מצבות שהשתמרו בצורה מושלמת. על המצבות יש עיטורים וכתובות בעברית. הישנה ביותר שבהם ביותר שייכת לאלקה, בתו של חיים (נפטרה ב-4 בפברואר 1890). Cmentarz Żydowski w Łodzi. Największy cmentarz żydowski w Europie. Fotografie, Catalog of Catalogs Online, A Bibliography of Temporary Exhibition Catalogs Since 1876 that Contain Items of Judaica Cmentarz żydowski w Uchaniach Jewish cemetery in Uchanie Uchan, cmentarze-zydowskie.pl pierwszej%20połowie%20XIX%20wieku.%20Położony%20jest%20na%20wzniesieniu%20obok%20cmentarza%20rzymskokatolickiego%20i%20prowizorycznego%20boiska%2C%20przy%20ul.%20Podgórze.%20Ma%20powierzchnię%200%2C6%20ha.%20Ostatni%20znany%20pochówek%20odbył%20się%20w%201943%20roku אתר לתולדות יהודות פולין Cmentarz żydowski w Uchaniach (ul. Podgórze) - Cmentarze - Zabytki - …, archive.is, ‏21 בדצמבר 2012 אתר מוזיאון לתולדות יהודי פולין (פולנית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יהדות ובנושא פולין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליבי (אלבום)

שגיאות פרמטריות בתבנית:אלבום 'סוג: אלבום אולפן' אינו ערך חוקי ליבי הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר-יוצר החרדי נפתלי קמפה. האלבום יצא לאור ב-28 ביולי 2023 בהפקתם המוזיקלית של אלי קליין ואיצי ברי. האלבום יצא ב-28 ביולי 2023 בהוצאה עצמית. קדמו לו הסינגלים "יש עניין" ו"מקום בגן עדן". הצמד אלי קליין ואיצי ברי הפיקו מוזיקלית את האלבום. באפריל 2024, לאחר שתי דחיות עקב מלחמת חרבות ברזל, ערך קמפה את מופע ההשקה לאלבום, בבנייני האומה. מבקר המוזיקה נתנאל לייפר העניק לאלבום ביקורת חיובית וכתב ”קמפה הוא הקול החדש של המוזיקה החסידית. האלבום החדש - 'ליבי' הוא אלבום מיינסטרים חרדי, מקורי, נעים וכיפי, המזכיר לנו בצורה ברורה למה נפתלי קמפה אהוב כל כך”. האלבום נחל הצלחה גדולה וזכה, שלושה חודשים לאחר צאתו, בתואר "אלבום השנה" במצעדי המוזיקה השנתיים של תחנות הרדיו קול ברמה, קול פליי, וקול חי מיוזיק, ושל אתרי החדשות כיכר השבת והמחדש. יאיר טוקר, ‏נפתלי קמפה משיק אלבום חדש: "ליבי", באתר כיכר השבת, 30 ביולי 2023 נתנאל לייפר, ‏המופע המסוכן של השנה? נפתלי קמפה כבש את בנייני האומה, שוב, באתר כיכר השבת, 2 במאי 2024 נתנאל לייפר, ‏נפתלי קמפה עושה את זה בפעם החמישית? // ביקורת אלבום, באתר כיכר השבת, 3 באוגוסט 2023 המצעד השנתי הגדול לשנת תשפ"ג - התוצאת שאתם בחרתם, באתר קול ברמה, ‏4 באוקטובר 2023 תוצאות המצעד השנתי של קול פליי לשנת תשפ"ג 🏆 - קול פליי | kol-play, באתר קול פליי | kol-play, ‏5 באוקטובר 2023 המצעד השנתי - והרי התוצאות!, באתר קול חי מיוזיק, ‏4 באוקטובר 2023 נתנאל לייפר, ‏הצבעתם וקבעתם: אלו אנשי השנה במוזיקה לשנת תשפ"ג | המצעד של 'כיכר השבת', באתר כיכר השבת, 1 באוקטובר 2023 ישראל רוזן, גולשי 'המחדש' קבעו: אלו אנשי השנה במוזיקה היהודית, באתר המחדש, ‏3 באוקטובר 2023
ריאליטי (סרט)

ריאליטי (באנגלית: Reality) הוא סרט דוקו דרמה אמריקאי משנת 2023 בבימויה של טינה סאטר, עם סידני סוויני, ג'וש המילטון ומרצ'נט דייוויס בתפקידים הראשיים. העלילה מבוססת על מקרה אמיתי של ריאליטי ווינר (אנ') שהואשמה בהעברת מסמך מסווג לאתר תקשורת בקשר להתערבות רוסית במסע הבחירות של טראמפ ב-2016. הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין וטינה סאטר הייתה מועמדת לפרס סרט ביכורים. הסרט הוקרן גם בפסטיבל הקולנוע ירושלים וזכה בפרס הסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר. הבמאית משתמשת בהקלטות המקוריות של החקירה תוך מחיקת משפטים מסווגים. ריאליטי ווינר (סידני סוויני) (אנ') עובדת בסוכנות לביטחון לאומי כמתרגמת מסמכים בפרסית, דרו ופשטו. היא מתגוררת לבדה באוגוסטה (ג'ורג'יה). ב-3 ביוני 2017 מקישים על חלון מכוניתה שני אנשי שמציגים לה תעודות של סוכני FBI. שני הסוכנים הם גאריק (ג'וש המילטון) וטיילור (מרצ'נט דייוויס). הם מראים לה צו חיפוש, מתייחסים אליה בנימוס והיא מספרת על הכלבה והחתול שלה והתעסקותה בקרוספיט. הם נכנסים לחדר סגור ללא רהיטים בביתה ומתחילים חקירה רצינית יותר בעמידה. הם מאשימים אותה כי הדליפה ידיעה סודית בקשר להתערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016. בתחילה היא מכחישה וטוענת כי הדפיסה ידיעות מסווגות רק בשבילה ואחר כך הייתה גורסת אותם אבל לאור הראיות המוצקות של החוקרים היא מודה ששלחה את הידיעה בקשר להתערבות הרוסית בדואר לאתר החדשות המקוון The Intercept. בסרט מוצגים הקלטות החקירה המקוריות עם מחיקת פרטים מסווגים. מופיעים בו פרשני טלוויזיה בקשר לפרשה ולבסוף היא מורשעת ונדונה לחמש שנות מאסר. מדיה וקבצים בנושא ריאליטי בוויקישיתוף "ריאליטי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ריאליטי", באתר AllMovie (באנגלית) "ריאליטי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "ריאליטי", באתר Metacritic (באנגלית) קדימון לריאליטי, באתר יוטיוב הפגישה הראשונה בין ריאליטי לסוכני ב-FBI, באתר יוטיוב טאנר, סוויני וריאליטי מדברות על הסרט, באתר יוטיוב
תרמית אלן מקמסטרס

תרמית אלן מקמסטרס הייתה תרמית שהתרחשה באמצעות ויקיפדיה האנגלית בין השנים 2012 ל-2022. התרמית התבססה על טענה שקרית לפיה אדם בשם אלן מקמסטרס המציא את הטוסטר באדינבורו שבסקוטלנד בשנת 1893. ב-6 בפברואר 2012, סטודנט לצילום וטכנולוגיות מידע ותקשורת בשם אלן מקמסטרס השתתף בהרצאה באוניברסיטה שבה הוזהרו הסטודנטים שלא להשתמש בוויקיפדיה כמקור. המרצה סיפר שחבר שלו ערך את הערך על טוסטר בוויקיפדיה, ושיקר כי הוא הממציא. לאחר ההרצאה, אלן וחבריו צפו בערך על הטוסטר בוויקיפדיה, ואחד מחבריו, אלכס, ערך את הערך והחליף את השם של חברו של המרצה לשם אלן מקמסטרס, תוך טענה שהוא המציא את הטוסטר באדינבורו בשנת 1893. שנה לאחר מכן, בפברואר 2013, אלכס יצר ערך שלם המוקדש לאלן מקמסטרס, כולל תמונה מעובדת של עצמו שהייתה לכאורה כתצלום מהמאה ה-19, ופרסם אותה בוויקיפדיה. למרות שאלכס התכוון לכך כבדיחה, עיתונים, אנציקלופדיות, סוכנויות ממשלתיות ואפילו Hagley Museum בדלאוור הפיצו את הסיפור השקרי על מקמסטרס כממציא הטוסטר. אלכס השתמש במאמרים אלה כדי להמשיך ולהפיץ את המידע השגוי. יתרה מזאת, בית ספר יסודי בסקוטלנד הקדיש יום שלם למקמסטרס, והוא אף הוצע כמועמד להופיע על שטר של 50 ליש"ט. במהלך משאל העם על עצמאות סקוטלנד ב-2014, ארגונים במימון ממשלת סקוטלנד ציטטו את סיפורו של אלן כראיה לכך שסקוטלנד עצמאית יכולה להצליח. ביולי 2022, משתמש רדיט בן 15 בשם אדם פרסם הסבר שחשף כי התמונה בדף הוויקיפדיה של אלן מקמסטרס הייתה מעובדת ולא תצלום אמיתי. אדם דיווח על חששותיו בפורום אינטרנט בשם ויקיפדיוקרסי, שם גילו המשתמשים את טבעו המזויף של הערך והתריעו בפני מפעילי מערכת בוויקיפדיה, שמיד סימנו את הדף למחיקה. חשבון הוויקיפדיה של אלכס, ששימש אותו לביצוע ההונאה, נחסם לאחר מכן מהפלטפורמה. אלכס סיפר בעילום שם לויקיפדיוקרסי כי בתחילה חשב שהמתיחה לא תגרום לנזק רב. הוא תיאר את הפעם הראשונה שהבין שהמתיחה הייתה מזיקה כאשר קרא ספר על ממציאים ומצא את אלן מקמסטרס מוזכר כאחד הממציאים. אלן אמר מאוחר יותר בריאיון כי הוא עדיין עורך בוויקיפדיה, אך נשאר אנונימי מחשש שייחסם. באתרי אינטרנט רבים עדיין מופיע אלן מקמסטרס כממציא הטוסטר מאחר שלא עדכנו את מקורותיהם לאחר גילוי התרמית. פרק 265 - מי המציא את הטוסטר בפודקאסט "מה יש בזה" פרק 154 - האם אפשר לסמוך על ויקיפדיה? בפודקאסט "התשובה" Silva, Marco (18 בנובמבר 2022). "Alan MacMasters: How the great online toaster hoax was exposed". BBC News. נבדק ב-2 ביוני 2024. {{cite web}}: (עזרה) Cant, Ash (23 בנובמבר 2022). "Alan MacMasters, the man the world thought invented the toaster". The New Daily. נבדק ב-2 ביוני 2024. {{cite web}}: (עזרה) Felton, James (22 בנובמבר 2022). "15-Year-Old Uncovers Major Wikipedia Toaster Hoax That Fooled the Media for Years". IFLScience. נבדק ב-2 ביוני 2024. {{cite web}}: (עזרה) Rauwerda, Annie (12 באוגוסט 2022). "A long-running Wikipedia hoax and the problem of circular reporting". Input (באנגלית). נבדק ב-2 ביוני 2024. {{cite web}}: (עזרה) fern (2024-07-14). The Weirdest Hoax on the Internet. נבדק ב-2024-07-24 – via YouTube.
The Sims 2

The Sims 2 הוא המשחק השני בסדרת משחקי הסימולציה The Sims. המשחק, אשר פותח על ידי חברת Maxis ופורסם על ידי Electronic Arts, יצא במקור לשווקים ב-14 בספטמבר 2004. המשחק יצא במקור למערכת ההפעלה Microsoft Windows, ובהמשך גרסאות של המשחק יצאו גם למערכת ההפעלה macOS, ולקונסולות משחקים שונות. המשחק, אשר נחשב לאחד ממשחקי הווידאו הנמכרים ביותר בכל הזמנים, זכה להצלחה מסחרית עוצמה, ומכר נכון לאפריל 2008 מעל ל-100 מיליון עותקים. המשחק מאפשר לשחקן לקחת חלק בסימולציה של חיי היומיום של אנשים שונים. במשחק ניתן ליצור ושלוט בדמויות המכונות "סימס", ולהדריך אותם בפעילויות היומיומיות שלהן, בקריירה שלהן, במערכות היחסים שלהן ולסייע להם להגשים את המטרות החשובות ביותר עבורם בחייהם. אחד המאפיינים המרכזיים במשחק הוא הצגת שלבי החיים של דמויות הסימס. כל הדמויות עוברים במהלך המשחק את ששת שלבי החיים - תינוק/ת, פעוט/ה, ילד/ה, נער/ה, מבוגר/ת וזקן/ה. בכל שלב ישנם אתגרים ייחודיים, ולכל אחד מהדמויות יש שאיפות ופחדים ספציפיים אשר משפיעים על ההתנהגויות והרצונות שלהם בחיים. ניתן במשחק גם לבנות, לרהט ולעצב את חללי המגורים של הסימס. זה המשחק הראשון בסדרה שהשתמש בגרפיקת תלת-ממד, ואפשר לשחקן לצפות בעולם המשחק מכל זווית אפשרית, בניגוד למשחק הראשון בסדרה לו הייתה רק תצוגה איזומטרית דו-ממדית. לאורך השנים יצאו לשווקים מספר רב של חבילות הרחבה למשחק. כמה מחבילות ההרחבה הבולטות ביותר היו: University - חבילת הרחבה שמאפשרת לשחק בסימס שלומדים במכללות אמריקניות טיפוסיות, עובדים במקביל ומקיימים אינטראקציות חברתיות עם יתר הסטודנטים. Nightlife - חבילת הרבה שמוסיפה למשחק אזורי דאונטאון, סצנת חיי לילה. Open for Business - חבילת הרחבה שמאפשרת לשחקנים ליצור ולנהל בתי עסק משלהם. Pets - חבילת הרחבה שמוסיפה למשחק חיות מחמד, כולל כלבים, חתולים וחיות נוספות. Seasons - חבילת הרחבה שמוסיפה למשחק תנאי מזג אוויר שונים, פעילויות עונתיות שונות, וכמו גם את האפשרות לעסוק בגינון ובדיג. מדיה וקבצים בנושא The Sims 2 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של The Sims 2 The Sims 2, באתר PCGamingWiki (באנגלית) The Sims 2, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
אדית פולבר

אדית פולבר (בצרפתית: Édith Pulver;‏ 2 בדצמבר 1906, לונדון – 10 באוקטובר 1944, אושוויץ) הייתה לוחמת התנגדות יהודייה צרפתייה בתקופת השואה, חברה בתנועת הצופים היהודים בצרפת, מזכירתו של מארק אגנו, שנרצחה באושוויץ. אדית פולבר הייתה אחותו של ז'אק פולבר (Jacques Pulver), ממנהיגי תנועת הצופים היהודים בצרפת, שמת בישראל ב-1994. היא נעצרה במקביל למארק אגנו בגרנובל ב-18 בפברואר 1944 על ידי הגסטפו וגורשה מתחנת בוביני (Bobigny) בשילוח 69 ב-7 במרץ 1944 לאושוויץ, שם נספתה. על פי לוסיין לזר (1987): "מארק אגנו, מנהיג la Sixième, ועוזרתו, אדית פולבר, נפלו למלכודת שהטמין הגסטפו בגרנובל ב-18 בפברואר 1944. לדברי הצלב האדום, אדית פולבר נעצרה ברחוב. לאחר עינויים אכזריים, אגנו קפץ מחלון מפקדת הגסטפו למחרת ומת. אדית פולבר, שגורשה לאושוויץ, לא שרדה, וחלקה בגורלו של [ז'אק] וינטרוב (Jacques Weintrob)." ההתנגדות היהודית בצרפת בתקופת מלחמת העולם השנייה André Kaspi. Les Juifs pendant l'Occupation. Éditions du Seuil: Paris, 1991. ISBN 2-02-013509-4 Serge Klarsfeld. Le Mémorial de la déportation des Juifs de France. Beate et Serge Klarsfeld: Paris, 1978. Nouvelle édition, mise à jour, avec une liste alphabétique des noms.FFDJF (Fils et Filles des Déportés Juifs de France), 2012. Lucien Lazare. La résistance juive en France. Stock: Paris, 1987. ISBN 2-234-02080-8 Mordecai Paldiel. Saving One's Own: Jewish Rescuers During the Holocaust. University of Nebraska Press, 2017. ISBN 0827612974, ISBN 9780827612976 Paul R. Bartrop & Samantha J. Lakin. Heroines of Vichy France: Rescuing French Jews during the Holocaust. ABC-CLIO, 2019, ISBN 1440852332, ISBN 9781440852336 ז'אק פולבר, דף עד, באתר יד ושם, ‏20.3.86 (באנגלית) Edith Pulver, a Jewish fighter in the underground in France. .... infocenters.co.il. Cette source mentionne que Jacques Pulver est le père d'Édith Pulver. De fait, il est son frère cadet, né le 12 juillet 1914.[réf. nécessaire] Catégorie:Article à référence nécessaire Avec une photo d'Édith Pulver. Voir, Klarsfeld, 1978. Dans le même convoi, il y a un Jean Pulver, né le 18 août 1915 à Paris. Voir, Klarsfeld, 2012. Voir, La lutte contre le sauvetage durant l'action brunner en France (1943-1944). (באנגלית) Paul R. Bartrop & Samantha J. Lakin, Heroines of Vichy France: Rescuing French Jews during the Holocaust, 2019, p. 61. (באנגלית) Mordecai Paldiel, Saving One's Own: Jewish Rescuers During the Holocaust, 2017, p. 259-260. Son frère Jacques Pulver et sa belle sœur, Monique Pulver font aussi partie des EIF et de la Résistance.
יאיר המבורגר

יאיר המבורגר (נולד ב-1946) הוא מנהל ואיש עסקים ישראלי שכיהן כמנכ"ל הראל חברה לביטוח בשנים 1975–2010. יאיר נולד בישראל, בנם של מרגוט וארנסט המבורגר, שהקימו את חברת "המשמר" שירות לביטוח. אחיו הוא גדעון המבורגר, נשיא הראל שכיהן גם כיושב ראש איגוד חברות הביטוח בישראל. הוא בעל תואר ראשון במדעי המדינה וכלכלה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1971 הצטרף לחברת המשמר שהקימו הוריו. הוא עבד בחברת ההשקעות ובשנת 1975 ייסד את חברת הביטוח הראל המשמר ועמד בראשה. בשנת 1982 הונפקה בבורסה החברה האם "הראל המשמר השקעות" ומאז כיהן בה כמנכ"ל עד לשנת 2010. בשנת 1993 מונה כיושב ראש החברה. בשנת 2021 החליף אותו מישל סיבוני בתפקיד יו"ר הראל ביטוח את יאיר המבורגר, שנשאר כיו"ר חברת הראל השקעות, ודירקטור בהראל ביטוח. הראל רכשה במהלך השנים מספר חברות בת בהן "שילוח" (1984), 50 אחוז מכלל תיקי ביטוח החיים של "ירדניה חברה לביטוח", "סהר חברה לביטוח" (1989) ואת דקלה חברה לביטוח בשנת 1993. הוא הוביל את ההצעה לרכישת ישראכרט בשנת 2023, שספגה ביקורת בשל ריכוזיותיה. ההצעה הוסרה עקב התנגדות רשות התחרות. הוא כיהן כיו"ר איגוד חברות הביטוח עד לשנת 2024. החזיק בתפקיד יו"ר מכבי העולמית במשך כשמונה שנים ולאחר סיום התפקיד מונה כנשיא כבוד. המבורגר החזיק בתפקידי מפתח בכירים נוספים במשק הישראלי בהם כדירקטור באי.די.בי פיתוח משנת 1985, וחבר וסגן יו"ר בהנהלת התאחדות החברות לביטוח חיים ואיגוד חברות הביטוח בישראל. הוא חבר בעמותות שונות בהן אק"ים, בית התפוצות, מוזיאון המדע, ובית הספר למנהל עסקים. נשוי לאילנה ואב לחמישה. בנו בן מונה כמנכ"ל הראל פיננסים והראל בית השקעות. יאיר המבורגר מנכ"ל הראל, באתר גלובס, 21 באפריל 2005 איתמר כהן, משפחת המבורגר, באתר TheMarker‏, 25 במאי 2015 יאיר המבורגר באתר בית הספר למנהל עסקים, אוניברסיטת חיפה משפחת המבורגר באתר "אקו-ויקי" יאיר המבורגר מנכ"ל הראל, באתר גלובס, 21 באפריל 2005 אלמוג עזר, חילופי תפקידים בהראל: מישל סיבוני ימונה ליו"ר וניר כהן למנכ"ל, באתר כלכליסט, 18 באפריל 2021 איציק יצחקי, יאיר המבורגר הופך להיות מפלצת - ועדת בכר נלחמה בבנקים והפכה את חברות הביטוח לגופים החזקים במשק; אסור לתת להראל לרכוש את ישראכרט, באתר ביזפורטל, 15 בפברואר 2023 רועי ויינברגר, ‏הראל הודיעה: מוותרת על רכישת ישראכרט, באתר גלובס, 30 בינואר 2024 שינויים בצמרת איגוד חברות הביטוח: מי החליף את היו"ר יאיר המבורגר?, באתר אייס, 30 בינואר 2024 רון שטיין, ‏משפחת המבורגר מציגה את היורש בקבוצת הראל, באתר גלובס, 14 במרץ 2007
אולגה דנילוב

אולגה דנילוב (נולדה ב-27 בנובמבר 1973) היא ספורטאית ישראלית המתחרה בהחלקה מהירה במסלול קצר. בזמן שייצגה את ישראל באולימפיאדת החורף 2002 בסולט לייק סיטי, במרוץ ההחלקה המהירה למרחק 1,500 מטר לנשים, דנילוב סיימה במקום ה-14, במרוץ למרחק 500 מטר סיימה במקום ה-16, ובמרוץ למרחק 1,000 מטר סיימה במקום ה-21. דנילוב נולדה בחארקוב, אוקראינה ועלתה לישראל בשנת 1994 בעקבות אחותה. היא נשואה לקלע האולימפי אלכסנדר דנילוב ולהם בת בשם ניקול. הם גרים במטולה. אולגה דנילוב, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי אולגה דנילוב, באתר olympedia.org Israeli skater is racing toward Olympic dream, J. The Jewish News of Northern California, ‏1st February 2002 החלקה מהירה: דנילוב סיימה במקום ה-15, באתר ynet, 18 בפברואר 2002
לא הביישן למד ולא הקפדן מלמד

"לא הביישן למד ולא הקפדן מלמד" - אחד מפתגמי הלל הזקן הידועים, שמופיעים במשנה, מסכת אבות, ומלמדים את האדם הלכות ומנהגים בחיי היום יום. הפתגם מייעץ לאדם או לתלמיד, שאינו בקי בעניין מסוים, לא להתבייש באי ידיעתו, ולבקש הסבר ללא כל חשש, פן יישאר לעד בבורותו. ואילו למורה, או לרב, מייעץ הפתגם לא להקפיד ולהפגין חוסר סובלנות כלפי התלמיד, לבל יחשוש התלמיד לשאול את שאלותיו הבאות. הפתגם מופיע במסכת אבות, והוא אחד מהמאמרים הרבים שאמר הלל הזקן, ואשר הפכו רובם ככולם לפתגמים ידועים. "הוּא הָיָה אוֹמֵר, אֵין בּוּר יְרֵא חֵטְא, וְלֹא עַם הָאָרֶץ חָסִיד, וְלֹא הַבַּיְשָׁן לָמֵד, וְלֹא הַקַּפְּדָן מְלַמֵּד, וְלֹא כָל הַמַּרְבֶּה בִסְחוֹרָה מַחְכִּים. ובִמְקוֹם שֶׁאֵין אֲנָשִׁים, הִשְׁתַּדֵּל לִהְיוֹת אִישׁ" — משנה, מסכת אבות, פרק ב', משנה ה' מי שמתבייש מהלעג של אחרים על בורותו יישאר תמיד בספקותיו. ואילו הרב שמקפיד על התלמידים כששואלים אותו שאלה, לא ילמד כראוי. ולכן יש צורך שהמלמד יסביר את פניו לתלמידיו. לא הבישן למד - מי ששומע או קורא דבר לא ברור או תמוה, והוא חושש לשאול, שמא יחשבו אותו האחרים לחסר דעת – יישאר תמיד חסר דעת. ולא הקפדן מלמד – "מי שהוא קפדן וכעסן, אינו ראוי ומסוגל להיות מלמד לתלמידים או מורה לעדה, דמלבד שע"י [שעל ידי] הכעס יסתלק חכמת המלמד באותו שעה להסביר דבריו יפה ויתבלבלו דעת משמיע ושומע [...] ואולם דברי חכמים בנחת נשמעים [...] ובדברי חן ואהבה יקרבם תחת כנפי השכינה. למען יכירו כי אוהבם אמיתי הוא, המייעצם רק לטובתם " "וביישן ידוע [היינו, אין צורך להסביר מי הוא ביישן] וקפדן הוא מי שמקפיד על כל דבר וכועס [...] ואמרו שהתורה לא תמצא בבעלי הגאווה והגסות". ולא הבישן למד – לא די לצפות ולהקשיב לדברי חכמים, אלא מומלץ ליצור עמם דיאלוג. וגם אם קיים תחילה פער גדול בין הידע וההבנה של המורה והתלמיד, מסביר לנו הלל הזקן, על התלמיד להציג את שאלותיו בפני מורו ללא חשש, על מנת שיטמיע המורה את הידע במוח התלמיד. ולא הקפדן מלמד − תלמידים אינם יכולים ללמוד מרב כעוס ועצבני שמעורר שנאה וחשש בלב תלמידיו. המימרה מכוונת לא רק אל הרב, כי אם גם אל התלמידים, שעליהם להימנע מללמוד אצל רב רגזן. "לפחות חציו השני של הפסוק: 'לא הביישן למד ולא הקפדן מלמד' היה השראה לתחרות המתקיימת מדי פעם באוניברסיטאות בארץ - בחירת המרצה המצטיין" כותבת אורלי גוואטה בעיתון מעריב, 1980, בכתבה עם הכותרת: "הסטודנטים נותנים ציונים למרצים"  בעיתון מעריב משנת 1968 במאמר בשם: "לא הבישן למד", נותנת הכתבת ייעוץ פדגוגי להורים: "עודדו את הילדים לשאול ולא להתבייש ולא לחשוש מנזיפות, כי לא הבישן למד ולא הקפדן מלמד". בעיתון דבר 24 במאי 1963, פורסמה כתבה על אישה, אשר ביקשה גט מבעלה שמכה אותה, בעת שהוא מלמד אותה קרוא וכתוב. בית הדין הצליח להשכין שלום-בית ביניהם, אך פסק לבעל: "לא הקפדן מלמד". הרב אופיר טנג'י, לא הביישן למד... הרב זמיר כהן, מסרים לחיים מפרקי אבות שאל את הרב, כיפה, (לא הביישן למד...) משנה, מסכת אבות, פרק ב', משנה ה' Pirkei Avot 2:5, www.sefaria.org תפארת ישראל (הרב ישראל ליפשיץ בפירושו למשנה) רמב"ם, משנה, אבות, ב, ה מחשבת אבות, עיון והגות במסכת אבות, מכללת הרצוג אורלי גוואטה, הסטודנטים נותנים ציונים למרצים, מעריב, 1980 עדנה שומרון, לא הביישן למד, מעריב, 26 בפברואר 1968 לא הקפדן מלמד, דבר, 24 במאי 1963
ג'והנה הארווד

ג'והנה הארווד (באנגלית: Johanna Harwood;‏ נולדה ב-1930) היא תסריטאית אירית. היא הייתה שותפה לכתיבת שני סרטי ג'יימס בונד הראשונים ("ד"ר נו" ו"מרוסיה באהבה"), ולא קיבלה קרדיט עבור עבודת עיבוד שעשתה על הסרט "גולדפינגר".[דרוש מקור] הארווד נולדה וגדלה במחוז ויקלו, אירלנד. היא נכנסה לתעשיית הקולנוע בשנת 1949 ובשנות ה-50 של המאה ה-20 הפכה למנהלת תסריטים. בראיון למגזין אירי טענה הארווד שהמחסור בעבודת קולנוע אירית אילץ אותה לעבור ללונדון, שם עבדה אצל סוכן כישרונות (אנ'). בין הפרסומים שתרמה להם בסוף שנות ה-50 ותחילת שנות ה-60 היה המגזין "פאנץ'". בשלב מסוים סגרה הסוכנות בה עבדה את משרדה בלונדון והארי זלצמן השתלט עליו. בין 1960 ל-1961 עיבדו הארווד וזלצמן את המחזה "משחק הנישואין" - קומדיה על "שש בנות בחיפוש אחר בעלים". העיבוד הוצג לראשונה ב-25 בספטמבר 1961. לאחר מכן שכרו זלצמן ואלברט ברוקולי את טרי סאות'רן (אנ') כדי לכתוב תסריט למחזה, אך העיבוד הקולנועי מעולם לא צולם. לאחר מכן עבד זלצמן על שני סרטי ג'יימס בונד הראשונים: "ד"ר נו" ו"מרוסיה באהבה". ברוקולי שכר במקור את ריצ'רד מייבאום וחברו וולף מנקוביץ כדי לכתוב את התסריט ל"ד"ר נו". טיוטה ראשונית של התסריט נדחתה מכיוון שהתסריטאים הפכו את האנטגוניסט הראשי, ד"ר נו, לקוף. מנקוביץ פרש ומייבאום כתב גרסה שנייה של התסריט, שעלה בקנה אחד עם הרומן. הארווד גם תרמה לתסריט של הסרט "תיק איפקרס", אך לא קיבלה קרדיט.[דרוש מקור] ג'והנה הארווד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'והנה הארווד, באתר AllMovie (באנגלית) ג'והנה הארווד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Spy Games: Recalling DR. NO, ‏13 בדצמבר 2012
אתלטיקה באולימפיאדת פריז (2024) - יידוי פטיש - גברים

תחרויות יידוי הפטיש באולימפיאדת פריז (2024) התקיימו באצטדיון סטאד דה פראנס, פריז, צרפת. מקצה המוקדמות התקיים ב-2 באוגוסט. תחרות הגמר התקיימה יומיים לאחר מכן. אית'ן קצברג מקנדה, שזכה בתואר אלוף העולם בשנה הקודמת בבודפשט, זכה במדליית הזהב בתוצאה של 84.12 מטר. בכך הקדים ב-4.25 מטרים את בנצה האלאס, ההונגרי, שזכה במדליית הכסף. מיכאילו קוחאן זכה במדליית הארד. מקצה הדירוג התקיים בשעות הבוקר ב-2 באוגוסט 2024. 32 אתלטים חולקו לשתי קבוצות מרחק נדרש להעפלה לגמר: 77.00 מטר (Q) או 12 האתלטים בעלי התוצאות הטובות ביותר (q). מדיה וקבצים בנושא אתלטיקה באולימפיאדת פריז - יידוי פטיש - גברים בוויקישיתוף "Paris 2024 - Olympic Schedule - Athletics (אורכב 24.03.2024 בארכיון Wayback Machine)", Olympics.com. Retrieved 29 June 2024. "Men's Hammer Throw Qualification Results". olympics.com. 31 ביולי 2024. נבדק ב-31 ביולי 2024. {{cite web}}: (עזרה)
דניאל רוזנבאום

דניאל רוזנבאום (באנגלית: Daniel Rosenbaum; נולד ב-11 בפברואר 1997) הוא כדורסלן אמריקאי-ישראלי שמשחק בהפועל חיפה מליגת העל בכדורסל, בעמדת הרכז. הגובה של רוזנבאום 1.97 ס"מ. רוזנבאום נולד בלוס אלטוס הילס, קליפורניה. רוזנבאום למד בתיכון "לוס אלטוס". אחיו, סימון רוזנבאום, הוא שחקן בייסבול בנבחרת ישראל בבייסבול. הוא שיחק קבוצת הכדורסל של הנשרים, והיה לקבוצה הראשונה של כל הליגה. רוזנבאום למד בקולג' פומונה במגמת מדעי המחשב, ושיחק פומונה–פיצר סגהנס (19'). ב-16–2015 הוא העמיד ממוצעים של 16.4 נקודות, 4.6 ריבאונדים ו-1.8 אסיסטים למשחק. ב-2016–2017 הוא העמיד ממוצעים של 14.7 נקודות למשחק. ב-2017–2018 הוא העמיד ממוצעים של 15.6 נקודות, 6.9 ריבאונדים ו-2.0 אסיסטים למשחק. ב-2019 הוא העמיד ממוצעים של 18.9 נקודות ו-5.9 ריבאונדים למשחק. נבחרת ראשונה של אזור כל המערב על ידי האיגוד הלאומי של מאמני כדורסל. בשנת 2019 חתם רוזנבאום לשתי עונות בהפועל ירושלים מליגת העל בכדורסל. ב-2021 רוזנבאום חתם לעונה אחת באליצור "איתו" אשקלון מליגת העל בכדורסל. ב-2022 רוזנבאום חתם לעונה אחת במכבי עירוני רמת גן מליגת העל בכדורסל. ב-2023 רוזנבאום חתם לעונה אחת בהפועל גליל עליון מליגת העל בכדורסל. ב-ב-10 במרץ 2024 רוזנבאום חתם לעונה אחת בהפועל חיפה מליגת העל בכדורסל. אחרי עונה מוצלחת שבא הוא עמד על ממוצע של 7.1 נקודות, 3.4 ריבאונדים ו־40% לשלוש חתם לעוד שנתיים. "Daniel Rosenbaum Basketball Player Profile, Maccabi Ramat Gan, News, National League, Career, Games Logs, Best, Awards - eurobasket". Eurobasket LLC. "Daniel Rosenbaum". Pomona Pitzer. 2019. "Daniel Rosenbaum". Pomona Pitzer. 2018. "Rosenbaum Named Google Cloud Academic All-American". SCIAC. 14 במרץ 2019. {{cite web}}: (עזרה)