laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קמיל ואצק

קמיל ואצק (בצ'כית: Kamil Vacek; נולד ב-18 במאי 1987) הוא כדורגלן צ'כי המשחק בעמדת הקשר בפרדוביצה. ואצק החל את קריירת הבוגרים בסיגמה אולומואוץ מליגת העל הצ'כית, תחילה בקבוצת המילואים ובהמשך נמנה עם סגל הקבוצה הבוגרת. לאחר עונה אחת הושאל לארמיניה בילפלד מהבונדסליגה אך ערך במדיה הופעה אחת בלבד עקב פציעה ובתום ההשאלה נמכר לספרטה פראג. במדי ספרטה פראג זכה באליפות צ'כיה בעונת 2009/2010 ולאחר מכן בסופר קאפ הצ'כי שנערך לראשונה במדינה באותה עונה. בשנת 2011 עבר ואצק לקייבו מהסרייה א' וערך במדיה 31 הופעות, אך בחלוף שתי עונות שב לספרטה פראג, תחילה בהשאלה. בסוף עונת 2013/2014 זכה עם הקבוצה בדאבל וזו בחרה לממש את האופציה לרכוש אותו בחזרה, אולם ואצק מיעט לשחק ובינואר 2015 הושאל לחצי עונה למלאדה בולסלאב. בתום העונה הושאל בשנית, הפעם לפיאסט גליביצה מליגת העל הפולנית. לאחר מספר עונות מאכזבות שבהן נע ונד בין ההרכב לספסל המחליפים, תפס ואצק מקום של קבע בהרכב הקבוצה הפולנית. הוא סיים את העונה עם 5 שערים ו-8 בישולים, ולאחר מאבק ממושך על תואר האליפות עם לגיה ורשה סיימה גליביצה את העונה כסגנית האלופה. ב-9 באוגוסט 2016 חתם במכבי חיפה. ב-11 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה בהפסד 2–4 להפועל באר שבע במשחק אלוף האלופים וב-22 באוגוסט את הופעת הבכורה בליגה בניצחון 1–0 על הפועל תל אביב. נבחר לשחקן חודש ספטמבר 2016 בליגת העל, אך שוחרר מהקבוצה בתום העונה. ב-30 באוגוסט 2017 חתם בשלונסק ורוצלב הפולנית. ב-22 באוגוסט 2018 חתם באודנסה בולקלוב הדנית. ב-28 בינואר 2019 הושאל לבוהמיאנס 1905 הצ'כית. ב-1 ביולי 2019 חתם באופן קבוע בקבוצה לשנתיים. ב-26 בינואר 2022 חתם בפרדוביצה. במאי 2011 זומן לראשונה לסגל נבחרת צ'כיה. את הופעת הבכורה ערך ב-4 ביוני אותה שנה נגד נבחרת פרו. קמיל ואצק הוא קשר 50-50 שמסייע הן להגנה והן להתקפה. הוא משחק בעיקר במרכז השדה. מדיה וקבצים בנושא קמיל ואצק בוויקישיתוף קמיל ואצק, ברשת החברתית אינסטגרם קמיל ואצק, באתר Transfermarkt קמיל ואצק, באתר Soccerway קמיל ואצק, באתר WorldFootball.net קמיל ואצק, באתר National Football Teams קמיל ואצק, באתר FootballDatabase.eu מכבי חיפה החתימה את קאמיל ואצק, האתר הרשמי של מכבי חיפה, 9 באוגוסט 2016 יובה החתימה בלם, צ'מברליין בדרך לאנפילד, באתר ONE‏, 30 באוגוסט 2017
אהרן מנדל כהן

הרב אהרן מנחם מנדל הכהן בהר"ן (27 במרץ 1866 י"א בניסן תרכ"ו – ח' בחשוון תרפ"ח 3 בנובמבר 1927) היה רבה של הקהילה היהודית האשכנזית בקהיר, מחבר פורה שהתפרסם בשלל יוזמות שביניהן ניסיון לחידוש הסמיכה ומיזמי חינוך. נולד בטבריה בי"א בניסן ה'תרכ"ו לר' נתן ב"ר בנימין מקוסוב. למד בישיבות טבריה והוסמך לרבנות. בשנת תרנ"ז נענה להזמנת העדה האשכנזית בקהיר שהייתה אז בראשית התלכדותה, וקיבל בה את כהונת הרב הראשי שהתמיד בה כשלשים שנה. ארגן את הקהלה ויסד בה מוסדות חינוך וחסד שנותרו קיימים למשך שנים. עמד בקשר הלכתי עם הראי"ה קוק. לצד פעילותו הרבה חיבר ופרסם מספר ספרים בכמה תחומים. ביניהם כלילת חתנים – ריכוז דינים ומנהגים בחיי הנישואין; אבל מצרים – אוסף הספדים על גדולי ישראל; הנשמה והקדיש – מחקר על עניין הישארות הנפש ברוח הקבלה; חוברת הקדיש – על מקור הקדיש דיניו ומנהגיו והניח בכתב יד ספר תרוכין – כ-25 נוסחים של גט למצבים שונים. ספרו העיקרי הוא סמיכת חכמים שבו הביע את הדרישה לחידוש הסנהדרין בישראל, כדי לחזק את סמכות הרבנות. לרעיונו זה התמסר במרץ רב. דרש לכונן מועצה בשם "כנסת הגדולה", ויסד אגודת רבנים שמנתה למעלה מ-500 חברים בכל תפוצות ישראל. כתוצאה מפעולה זו, התכנס בחודש אב תרס"ג קונגרס עולמי של רבנים בקרקוב בהשתתפותו של הרב בהר"ן, ”לטכס עצה להרמת דגל התורה ולבקש אופן נאות ורצוי לגדור הפרצות ולבנות הנדחות”. בין משתתפי הכינוס היו גם הרב אליהו עקיבא רבינוביץ מפולטבה, והאדמו"ר רבי מנחם מנדל חיים לנדאו מזוויירצ'ה. יחד עם הרב כהן יצא לאירופה גם הרב הראשי לאלכסנדריה רבי אליהו בכור חזן, שתמך בו בכל מיזמיו, ובעקבות השתדלותו החליטו ראשי הקהילה באלכסנדריה והברון ז'אק די מנשה לממן את הוצאת הקונגרס. פרטי הקונגרס וקורותיו תוארו בהרחבה בעיתוני התקופה, בעיקר על ידי הרב מפולטובה בירחונו "הפלס", ועל ידי הרב כהן עצמו בספר כנסת הגדולה – מחברת אגודת הרבנים ובנימה ביקורתית יותר על ידי האדמו"ר מזוויירצ'ה בספר מקיץ נרדמים. הדברים גם תועדו בפרוטרוט בקונטרס ארוכת בת עמי של אפרים דיינארד בארצות הברית, באנציקלופדיה אוצר ישראל ועוד. ברבות השנים אף ארגן הרב כהן קבוצת רוכשים לשטחי מגורים בארץ ישראל, בין אדמות בית הכרם ובין בית וגן ליד ירושלים, בזמן שעוד לא היה שם יישוב. ביוזמתו נעשו הצעדים הראשונים ליסוד שכונת 'כנסת ישראל'. בדעתו היה להקים בתוכה את בית המוסד הדתי העליון של הסנהדרין המחודשת. נפטר בחיפה בח' חשוון תרפ"ח ונקבר בבית העלמין היהודי הישן של חיפה "כנסת ישראל". כלילת חתנים – ריכוז דינים ומנהגים בחיי הנישואין. קהיר תר"ע אבל מצרים ב' חלקים – אוסף הספדים. קהיר תרס"ח סמיכת חכמים – על רעיון חידוש הסמיכה ועל הרבנים התומכים בו כנסת הגדולה ב' חלקים – על רעיון יסוד קונגרס רבני עולמי. אלכסנדריה תרס"ג–תרס"ד הנשמה והקדיש – מחקר על הישארות הנפש ברוח הקבלה. ירושלים תרפ"א. (מהדורה מחודשת: ירושלים, תשנ"ז) חוברת הקדיש – על מקור הקדיש דיניו ומנהגיו ספר האגודה – אגודת הרבנים הכללי – התוכנית ושמות החברים, קהיר תרע"ג קונטרס עגונות – הסכמות רבני הדור להתיר גט על ידי כתבו של הבעל, קהיר תרפ"ד יד רא"ם – כינוס של כל כתביו – דרשות למועדים, שו"ת ומוסר. תל אביב תש"כ ח.נ. וייסבלום – תולדות המחבר – בראש הספר יד רא"ם, תל אביב תש"כ יעקב גליס – אנציקלופדיה לתולדות חכמי ארץ-ישראל חלק א' קנ"ג יצחק אלפסי דורשי ציון בפועל עמ' 450 גאולה בת יהודה, ראשונים לציון הנה הינם, עמ' רעח–רפ. בן-ציון אייזנשטט, כהן, הרב אהרן מענדיל, דור רבניו וסופריו, תרנ"ה-תרס"ה, חלק ו, עמודים 39–40, באתר היברובוקס מידע על כהן, אהרן מנדל בקטלוג הספרייה הלאומית מצבתו באתר "עדה המצבה" ראו תשובה אליו (משנת ה'תר"ע) בספר דעת כהן סימן קנג.
פדל בן סהל א-תוסתרי

אַבּוּ נַצְר פַדְל בְּן סַהְל א-תֻּסְתַרִי (בערבית: ابو نصر فضل بن سهل التستري), או בשמו העברי חֶסֶד בֶּן יָשָׁר, היה יהודי קראי, סוחר גדול בפוסטאט ומראשי הקהילה היהודית במצרים במחצית הראשונה של המאה ה-11. יחד עם אחיו אבו סעד התוסתרי, היה אבו נצר מקורבו של הח'ליפה הפאטמי אל-מסתנצר (אנ'). לאחים התוסתרים הייתה השפעה רבה על חיי הקהילה היהודית במצרים, ובתקופה מסוימת נשא חסד התוסתרי בכהונת "ראש היהודים". למרות היותם קראים, שמרו האחים התוסתרים על קשרים עם הקהילה הירושלמית הרבנית בפוסטאט, עם אפרים בן שמריה ראש הקהילה היהודית בפוסטאט ועם פטרונו, גאון ישיבת ארץ ישראל רבי שלמה בן יהודה. הוא היה בקשרים טובים עם עלי בן עמרם שבהמשך מונה למנהיג הקהילה היהודית בעיר. לפדל היה בן בשם ישר, שנפטר בחיי אביו. בגניזה הקהירית שרד מכתב תנחומים שנשלח לפדל על ידי רבי עלי המומחה, שכיהן כ"חבר" בישיבה הארץ ישראלית, בעקבות פטירת בנו ישר. זמן מה לאחר הירצחו של אחיו, אבו סעד, באוקטובר 1047, סולק גם אבו נצר מן החצר הפאטמית. משה גיל. התסתרים: המשפחה והכת. תל אביב: המכון לחקר התפוצות: המפעל מורשת לחקר יהדות המזרח, 1981. Walter J. Fischel. Jews in the Economic and Political Life of Mediaeval Islam. London: Royal Asiatic Society, 1937, pp. 68-89. Marzena Zawanowska. “Sahl ibn Faḍl al-Tustarī]”. Encyclopedia of Jews in the Islamic World. Executive Editor Norman A. Stillman. Consulted online on 30 November 2016. איגרת תנחומים אל חסד התוסתרי על מות בנו ישר, באתר מפעל המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית, כולל ניתוח מילוני.
אבו סעד התוסתרי

אַבּוּ סַעְד א-תֻּסְתַרִיּ (בערבית: أبو سعد التستري), או בשמו העברי אַבְרָהָם בֶּן יָשָׁר, היה יהודי קראי, איש כספים וסוחר בתכשיטים ואבני חן. מראשי הקהילה היהודית במצרים במחצית הראשונה של המאה ה-11. יחד עם אחיו, אבו נצר, היה אבו סעד ממקורבי הח'ליפה הפאטמי אל-מסתנצר (אנ'). לאחים התוסתרים הייתה השפעה רבה על חיי הקהילה היהודית במצרים, בשל מעמדם בחצר הפאטמית. לאבו סעד היה קשר אישי לח'ליפה ובזכות קשר זה הגיעו האחים למעמדם בחצר. למרות היותם קראים, שמרו האחים התוסתרים על קשרים עם הקהילה הירושלמית הרבנית בפוסטאט, עם אפרים בן שמריה, ראש הקהילה היהודית בפוסטאט, ועם פטרונו, גאון ישיבת ארץ ישראל, רבי שלמה בן יהודה. הוא היה בקשרים טובים עם עלי בן עמרם שבהמשך מונה למנהיג הקהילה היהודית בעיר. באוקטובר 1047 נרצח אבו סעד בעקבות הסתה נגדו מצד יהודי שהתאסלם, זמן מה לאחר הרצח סולק גם אחיו, אבו נצר, מן החצר הפאטמית. Walter J. Fischel, Jews in the Economic and Political Life of Mediaeval Islam, London: Royal Asiatic Society, 1937, pp. 68-89.
M106

M106 (מ-Messier 106, נקראת גם NGC 4258) היא גלקסיה ספירלית בקבוצת הכוכבים כלבי ציד, הנמצאת במרחק של כ-24 מיליון שנות אור מכדור הארץ. היא הוספה לקטלוג מסיה רק בשנת 1947, 166 שנים אחרי גילוייה, על ידי האסטרונומית הלן סויר הוג. M106 התגלתה ביולי 1781, על ידי עוזרו של שארל מסיה, האסטרונום הצרפתי פייר מאשן, ככל הנראה לאחר שמסיה מסר כבר את הקטלוג לפרסום באלמנך לשנת 1784 שיצא באותה שנה. במכתב ששלח מאשן בשנת 1783 ליוהאן ברנולי השלישי סיפר מאשן על גילויה של M106, וציין את הקואורדינטות שלה. ויליאם הרשל צפה ב-M106 ב-9 במרץ 1788 בלי שידע על גילויה המוקדם יותר על ידי מאשן ותיאר אותה כבהירה מאוד, עם גרעין בהיר וזרועות ערפיליות שנתמחות ממנה לכיוונים צפון ודרום. ג'ון הרשל צפה בה בשנת 1830 וציין שהיא בהירה מאוד, גדולה, מאורכת ובהירותה גדלה בפתאומיות במרכזה. בשנת 1981 התגלתה ב-M106 סופרנובה SN 1981K שהגיעה בשיאה לבהירות נראית מדרגה 16 וב-2014 הופיעה סופרנובה SN 2014bc שסווגה כסוג II והגיעה לדרגת בהירות 15. M106 נמצאת כ-1.7 מעלות מדרום לכוכב 3 בכלבי ציד, כ-6.5 מעלות מצפון-צפון-מערב ל-β בכלבי צייד וכ-7.5 מעלות מדרום-מזרח לפקדא. עם בהירות נראית מדרגה 8.4 ניתן לראותה באמצעות משקפת ובאמצעות טלסקופ חובבים ניתן להבחין בגרעין הבהיר ובצורתה האליפטית. נחוץ טלסקופ בינוני ותנאי תצפית טובים כדי להבחין בשתי הזרועות שיוצאות ממנה. במרחק של כ-7 מעלות מצפון מערב ל-M106 (סמוך לפקדא) נמצאת M109 ובמרחק של כ-8.4 מעלות מדרום-מזרח לה נמצאת M94 M106 היא גלקסיה ספירלית גדולה שבשל נטייתה ביחס לקו הראייה אליה נראית אליפטית. אורכה הזוויתי כ-18.6 דקות קשת, יותר מחצי קוטרו של הירח המלא, שקול ממרחק של 24 מיליון שנות אור לקוטר של כ-130,000 שנות אור. מהירות הסיבוב של החומר בקצה הגלקסיה היא כ-208 קילומטר לשנייה שמאפשרת להעריך את מסתה בכ-‎4×1011‎ מסות שמש, אך מניתוח התנועה של גלקסיות לוויין המקיפות אותה נראה שמסתה הכוללת מגיעה לפי 3 ועומדת על כ-‎1.3×1012‎ מסות שמש - כפול ממסת שביל החלב. ל-M106 מבנה זרועות מורכב, הדוק במרכז ומשתחרר יותר בקצה. שתי זרועות מתמשכות יותר מהאחרות ובקצותיהן יש אזורים כחולים שמצביעים על יצירת כוכבים חדשים מסיביים וחמים. תצפיות בגלי רדיו של המערך הגדול מאוד מראות שבליבת הגלקסיה יש גרעין גלקטי פעיל צפוף מאוד שמסתו מגיעה לכ-40 מיליון מסות שמש ורדיוסו כ-0.4 שנת אור בלבד. קארל סיפרט ציין את M106 במאמרו משנת 1943, שהגדיר את תכונותיהן של גלקסיות סייפרט, כאחת מהגלקסיות שהספקטרום של גרעינן מכיל קווי פליטה ובשל מאפיין זה היא מסווגת כגלקסיית סיפרט מסוג II. מדיה וקבצים בנושא M106 בוויקישיתוף M106 באתר SEDS (באנגלית) M106, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים SIMBAD: M106 NED: M106 M. Spencer, P. Yoachim & S. Loebman: Constraining the Mass of NGC 4258 with Satellite Galaxie, American Astronomical Society, AAS Meeting #219, (2012) Pierre Méchain: Letter of May 6, 1783 National Radio Astronomy Observatory: VLBA Observations Reveal Tremendous Mass Concentration at the Heart of Strange Galaxy, Press release January 11, 1995 Carl K. Seyfert: Nuclear Emission in Spiral Nebulae, Astrophysical Journal, vol. 97, p.28 (1943)
פרנסס אונדיוויילה

פרנסס אונדיוויילה אוטרו (בספרדית: Francisca Ondiviela Otero; נולדה ב-19 במאי 1961) היא שחקנית ספרדייה. זוכת מיס ספרד בשנת 1980 אונדיוויילה נולדה בלאס פאלמאס דה גראן קנריה בספרד. היא נבחרה למיס ספרד 1980 וייצגה את ספרד בתחרות מיס עולם 1980 ומיס תבל 1981. היא למדה תקופה משחק ולאחר מכן היגרה למקסיקו. בשנת 1992 גילמה את הדמות הראשית בטלנובלה המקסיקנית "El abuelo y yo" לצדו של גאל גרסיה ברנאל. היא גילמה את האנטגוניסטית בטלנובלה המקסיקנית "מריה מריה" משנת 1995, ושיחקה באחד התפקידים הראשיים בטלנובלה הוונצואלית "חתולה פראית" משנת 2002. היא התארחה במספר פרקים של הטלנובלה "יפה היא לא" ששודרה בערוץ ויוה ובשנת 2005 שיחקה בטלנובלה המקסיקנית "אם חורגת". היא כיכבה גם במספר סרטי קולנוע מקסיקניים. בשנת 2007 גילמה את אחת הדמויות הראשיות בטלנובלה "Acorralada" של תאגיד השידור האמריקאי Univision; אונדיוויילה גילמה את דמותה של האנטגוניסטית אוקטביה אלרקון דה אירזאבל, לצד השחקנים דוד ספדה וויליאם לוי. בשנת 2014 שיחקה לצדה של אמרוד טוביה בטלנובלה הוונצואלית "אם רק תסתובב" בתפקיד של פיאר. פרנסס אונדיוויילה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
קנדלריה מולפסה

קנדלריה מולפסה (בספרדית: Candelaria Molfese; נולדה ב-3 בינואר 1991) היא שחקנית, זמרת, רקדנית ומנחת טלוויזיה ארגנטינאית. מולפסה נולדה בבואנוס איירס, כקטנה מבין חמש אחיות. שיחקה בסדרה ויולטה ששודרה בערוץ דיסני משנת 2012 עד 2015, משם דמותה הידועה ביותר, קמילה טורס. ב-2013 השתתפה בסיבוב הופעות של "ויולטה" באירופה ובאמריקה הלטינית. במקביל, שימשה מנחה בתוכנית "חברים למען העולם" - "Amigos Por El Mundo" שהיא גרסה ארגנטינאית לסדרה בערוץ דיסני שנועדה לקשר וליצור שלום בין אנשים בעולם ולשמור על איכות הסביבה. מולפסה כתבה ספר הנקרא "העולם של קנדה" שם היא כותבת על חייה, חבריה וסודותיה, ובנוסף, עצות באיפור, ציפורניים ואופנה, תסרוקות ואביזרים שיעזרו להראות טוב ומתכונים. מולפסה משתתפת בתוכנית "fans en vivo" שהיא סדרת רשת (תוכנית טלוויזיה באינטרנט) שבה מדברים על נושאים המעניינים בני נוער ועורכים ראיונות. היא מנחה בתוכנית יחד עם אגוסטין סיירה ומיכאלה ואסקס. בחודש אוגוסט לשנת 2016 מולפסה הצטרפה לפרויקט "Upload" שמטרתו להביא יוטיוברים מדרום אמריקה שיתעדו את השהות שלהם בישראל וכך יזמינו עוד תיירים לבוא ולא לפחד משהות בישראל. מרטינה סטואסל אגוסטין סיירה ערוץ דיסני סוי לונה מדיה וקבצים בנושא קנדלריה מולפסה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קנדלריה מולפסה קנדלריה מולפסה, ברשת החברתית פייסבוק קנדלריה מולפסה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קנדלריה מולפסה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קנדלריה מולפסה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קנדלריה מולפסה, באתר MusicBrainz (באנגלית)
דפנה והעוגיות

דפנה והעוגיות היא להקת רוק ישראלית שהוקמה בשנת 2004. נוכחותם הציבורית מבוססת במידה רבה על הופעות (ובמקצתהּ על השמעות ברדיו), בעיקר בתל אביב אך גם בערים שונות בארץ. למרות היותה רק להקה מתחילה, הצליחה "דפנה והעוגיות" כבר בתחילת דרכה לזכות לקהל רב בהופעותיהם ולחשיפה ציבורית ותקשורתית רחבה יחסית. שירי הלהקה מלאים מאפיינים הומוריסטיים ופוליטיים. ההשוואה החוזרת היא בין הלהקה ללהקת הרוק "הבילויים" והמכשפות. הלהקה ידועה גם מהזמנות הקומיקס להופעותיה, אותן יצר דודו גבע בזמנו. בנוסף, נוהגות דפנה ותמר ללוות את הזמר רם אוריון. במאי 2006 שוחרר הסינגל הראשון של הלהקה, "דפנה פיק". וב-13 ביולי של אותה השנה יצא אלבומם הראשון תחת חברת "התו השמיני". האלבום שזכה לשם "דפנה והעוגיות" כלל את השיר "דפנה פיק", לצד שירים כמו "קובי" ו"חבר ערבי", שנכתב בעקבות פרשת טלי פחימה וקשריה עם המחבל זכריא זביידי. בסוף יולי יצא קליפ מוזיקלי של "דפנה פיק", ובספטמבר קליפ נוסף לשיר "קובי", בינואר 2007 יצא הסינגל השלישי מתוך האלבום "איך" ובחודש מאי של אותה שנה צולם קליפ לשיר "תאמיני" (שלא יצא כסינגל). ביולי 2009 שוחרר הסינגל "אין לנצח" מתוך האלבום השני של דפנה והעוגיות. השיר לווה בקליפ שנוצר ובוים על ידי ימי ויסלר (מלהקת הבילויים). בספטמבר יצא סינגל נוסף בשם "תודה רבה". האלבום המלא פורסם ב-15 באוקטובר 2009. דפנה קינן הפיקה מוזיקלית את האלבום, והוא בושל אצל תמיר מוסקט באולפן בתל אביב. דפנה קינן: סולנית, נגנית גיטרה ואחראית על מלל ולחן השירים. דן-יה שוורץ: נגנית גיטרה, וזמרת קולות הליווי. בעבר הייתה חברה בלהקת הבנות "ז'נוברק" ולהקת הרוק "מאנצ'יס". טל זובלסקי: נגן גיטרה, וזמר קולות הליווי. בעל עבר בלהקות הפאנק ומטאל "כלבת זונה", "קרביים מדממים" ו"פרופיל 21". תומר להב: נגן תופים. ענבל זובלסקי: נגנית גיטרת בס. אור זובלסקי: נגן תופים - עזב באוגוסט 2007. תמר זיו: נגנית סקסופון - עזבה באוגוסט 2009. דפנה והעוגיות (אלבום) אתר האינטרנט הרשמי של דפנה והעוגיות דפנה והעוגיות, באתר MusicBrainz (באנגלית) דפנה והעוגיות, באתר בנדקמפ דפנה והעוגיות, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) סרטונים בערוץ של דפנה והעוגיות, באתר יוטיוב nrg מעריב, עוגיות לנצח: יום יום שיר עם דפנה קינן, באתר nrg‏, 24 ביוני 2009 רועי בהריר, עוד עוגייה ועוד דפנה: אלבום חדש, באתר nrg‏, 11 באוגוסט 2009 דפנה והעוגיות בשני שירים חדשים: "מה שרצינו" ו"מסכנה", באתר ‏מאקו‏, 7 באוקטובר 2009 ירין כץ, קוקי מאסטרז: ביקורת אלבום - דפנה והעוגיות, באתר nrg‏, 1 בנובמבר 2009 נטע אחיטוב, העיר תל אביב, דפנה והעוגיות: אף אחת לא יוצאת מהארון בכתבה הזאת, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2009 תודה רבה! (על לא דבר), הבלוג Morning Candy,‏ 24 באוגוסט 2011
חיים אבולעפיה (השלישי)

רבי חיים בן דוד אבולעפיה (נפטר ה'תקל"ה, 1775) היה רב בארץ ישראל ובכמה מקהילות ישראל באימפריה העות'מאנית במאה ה-18. נולד לדוד אבולעפיה בטבריה באמצע המאה ה-18, למד בישיבות טבריה והיה תלמידו של הרב יצחק הכהן רפפורט מחבר הספר "בתי כהונה". בראשית דרכו הרבנית כיהן כרב ודיין בצפת וכעבור שנים אחדות הוזמן לכהן כרבה של העיר לריסה ביוון. בשנותיו האחרונות כיהן כרבה של איזמיר עד פטירתו בחודש אדר ב' ה'תקל"ה. שו"ת וחידושים ודרושים ופירוש להגדה של פסח, בתוך ספר אשדת הפסגה של תלמידו רבי יוסף נחמולי, שלוניקי ה'תק"ן נשמת חיים: שו"ת, דרושים, שלוניקי, תקסו פירושו הגדול על הסמ"ג נשרף בשרפה הגדולה של איזמיר בשנת 1772 מלבד כתביו אלו, ידוע שחיבר "חידושי דינים" על כמה מצוות, כתב היד היה בידי הרב חיד"א שמצטט אותו בכתביו. שתי תשובות הלכתיות שלו נדפסו בסוף שו"ת "בעי חיי" של רבי חיים בנבנישתי על חושן משפט, חלק א (שלוניקי תקמ"א). משה דוד גאון, "חיים בן דוד אבולעפיה", יהודי המזרח בארץ ישראל ח"ב, ירושלים, תרצ"ח, עמ' 6, באתר היברובוקס חיים אבולעפיה (השלישי), באתר "החכם היומי"
פיזיקה סמי-קלאסית

פיזיקה סמי-קלאסית, או בפשטות סמי-קלאסיות, מתייחסת לתאוריה פיזיקלית שבה חלק אחד של המערכת מתואר ונלמד על ידי חוקי מכניקת הקוונטים ושאר החלקים על ידי חוקי המכניקה הקלאסית. לדוגמה, מערכת בה מניחים ששדות חיצוניים יהיו קבועים, או שהשינוי בהם יתואר קלאסית. באופן כללי, פיזיקה סמי-קלאסית כוללת פיתוח בחזקות של קבוע פלאנק, כאשר, חזקת "0" מתארת מערכת קלאסית ואילו הקירוב הלא טריוויאלי הראשון הוא לחזקת (1-). במקרה זה, קיים קשר ברור בין המערכת הקוואנטית-מכנית לבין הקירובים הסמי-קלאסיים או הקלאסיים, הדומה למעבר מאופטיקה פיזיקלית לאופטיקה גאומטרית. שלוש דוגמאות לקירוב סמי-קלאסי: קירוב WKB - אלקטרונים בשדות אלקטרומגנטיים חיצוניים קלאסיים. גרביטציה סמי-קלאסית - תורת שדות קוונטית על רקע שדה כבידה קלאסי במרחב לא אוקלידי (ראו תורת היחסות הכללית). כאוס קוונטי. בתורת השדות הקוונטית בקירוב הסמי-קלאסי, רק דיאגרמות פיינמן עם לכל היותר לולאה סגורה בודדת נחשבות, בהתאם לחזקה יחידה של קבוע פלאנק. מודל האטום של בוהר עקרון ההתאמה של בוהר ר. רזניק ור. אייזברג, Quantum Physics of Atoms, Molecules, Solids, Nuclei and Particles, ג'ון ויילי ובניו, 1985 פ. דיראק, Principles of Quantum Mechanics, הוצאת קלרנדון, 1981 ו. פאולי, General Principles of Quantum Mechanics, הוצאת שפרינגר, 1981 ר. פיינמן, הרצאות פיינמן על פיזיקה, הוצאת אדיסון -וסלי, 1965 ק.ב. פארקר, McGraw-Hill Encyclopedia of Physics, הוצאת מקגרו-היל, 1994
לו הדסון

לואיס קלייד "לו" הדסון (באנגלית: Louis Clyde "Lou" Hudson; ‏11 ביולי 1944 – 11 באפריל 2014) היה כדורסלן אמריקאי ששיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1966–1979, בעמדות הקלע והסמול פורוורד. לאורך הקריירה השתתף שש פעמים במשחק האולסטאר ורשם ממוצעים כוללים של 20.2 נקודות, 4.4 ריבאונדים, ו-2.7 אסיסטים למשחק. הדסון נולד וגדל בעיר גרינסבורו שבקרוליינה הצפונית, ובין השנים 1963–1966 למד באוניברסיטת מינסוטה. ב-3 עונותיו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה רשם ממוצעים של 20.4 נקודות ו-8.9 ריבאונדים למשחק, ובסיום לימודיו בשנת 1966 היה לשחקן הראשון שמספר גופייתו מוצא לגמלאות על ידי הקבוצה. הדסון נבחר בבחירה הרביעית של דראפט ה-NBA לשנת 1966, על ידי קבוצת סנט לואיס הוקס. כמו כן נבחר הדסון בדראפט ה-NFL‏ 1966 על ידי קבוצת דאלאס קאובויס, אך הוא בחר להמשיך בקריירת הכדורסל ולשחק עבור ההוקס. כבר בעונת הרוקי שלו הוביל את קלעי הקבוצה, בה שיחקו בין היתר שחקני האולסטאר לני וילקינס וריצ'י גארין, עם 18.4 נקודות בממוצע למשחק. בסיום אותה עונה הפסידו ההוקס לסן פרנסיסקו ווריורס בגמר המערב, בתוצאה 4–2, והדסון נבחר לחמישיית הרוקיז של העונה. בעונת 1968/1969 השתתף הדסון לראשונה במשחק האולסטאר, לאחר שקלע 21.9 נקודות בממוצע למשחק, וב-5 העונות הבאות הגיע לשיאו כשקלע במהלכן ממוצע כולל של 25.9 נקודות למשחק. ב-7 עונותיו הראשונות באטלנטה העפילה הקבוצה לשלב הפלייאוף, וב-3 מתוכן אף הגיעה לגמר האזור המערבי (1967, 1969 ו-1970). בעונות 1971 עד 1974 חברו אל הדסון הקלע פיט מרוויץ' והסנטר וולט בלאמי, אך הקבוצה לא צלחה את סיבוב הפלייאוף הראשון לכל אורך תקופה זו. ב-4 העונות בהן שיתפו פעולה באטלנטה, קלעו הדסון ומרוויץ' 50.3 נקודות משותפות בממוצע למשחק, מספר הנקודות הרב ביותר ב-NBA לצמד שחקנים מאותה קבוצה בשנים אלו. בסיום עונת 1976/1977, לאחר 4 עונות רצופות מחוץ לפלייאוף ה-NBA, נשלח הדסון בטרייד ללוס אנג'לס לייקרס, אותה הובילו כרים עבדול-ג'באר, אדריאן דאנטלי, ג'מאל וילקס ונורם ניקסון. בשתי עונותיו בקבוצה קלע הדסון 11.8 נקודות בממוצע למשחק, ובסיום עונת 1978/1979 הודיע על פרישה ממשחק, בגיל 34. בשנת 1977 העלו ההוקס את גופייתו של הדסון, עם המספר 23, לתקרת אולמם הביתי, כהוקרה על תרומתו למועדון. ב-11 באפריל 2014 מת הדסון כתוצאה משבץ מוחי, בגיל 69. ב-2022 נבחר לחבר בהיכל התהילה של הכדורסל. פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר היכל התהילה של הכדורסל פרופיל, באתר ליגת ה-NBA לו הדסון, באתר "Find a Grave" (באנגלית) סטטיסטיקות הקריירה של הדסון ב-NBA, באתר basketball-reference.com סטטיסטיקות המכללות של הדסון, באתר sports-reference.com רשימת הנבחרים בדראפט ה-NBA‏ 1966, באתר basketball-reference.com הקלעים המובילים ב-NBA בין עונות 1971–1974, באתר basketball-reference.com הידיעה על מותו של הדסון, באתר הניו יורק טיימס, 12 באפריל 2014 Lou Hudson Retired Number, באתר הרשמי של אטלנטה הוקס
לטיפה אל-קעוד

לטיפה אל-קעוד (בערבית: لطيفة القعود) היא חברת בית הנבחרים הבחרייני, האישה הראשונה בתפקיד זה בבחריין. לטיפה אל-קעוד נולדה בעיר רפאע בבחריין בשנת 1956. אל-קעוד קיבלה תואר ראשון במנהל עסקים מאוניברסיטת חלואן במצרים בשנת 1977 ותואר שני בניהול פיננסי מאוניברסיטת נוטינגהאם בשנת 1996. בשנת 2006 נבחרה לבית הנבחרים בבחריין. "יום גדול לדמוקרטיה בבחריין", המגזין המקוון של אל-ג'זירה, 27 בנובמבר 2006 ערך זה הוא קצרמר בנושא פוליטיקאים ובנושא בחריין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טודרוס בן יוסף אבולעפיה

רבי טודרוס בן יוסף הלוי אבולעפיה (ד'תתקפ"ה 1225 - ה'מ"ג, 1283) היה רב, פרשן התלמוד הבבלי ומקובל, "ראש גלות ספרד" ומנהיג יהדות קסטיליה במאה ה-13. יליד ותושב בורגוס, מקורב למלכות. נודע בנדבנותו ובמלחמתו בקראים. הרביץ תורה בסביליה ועמד בקשר עם הרשב"א ועם רבי אברהם בדרשי. בסוף ימיו עקר לטולדו ובה נפטר ונקבר. הוא היה בן אחיו של רבי מאיר הלוי אבולעפיה. בנו היה המקובל רבי לוי ב"ר טודרוס אבולעפיה. שער הרזים - פירוש קבלי על מזמור י"ט שבספר תהילים. הוהדר על פי כ"י אוכספורד ושינויי נוסחאות מכ"י מינכן, הועתק (במכונת כתיבה) על ידי ג’ שלום, ירושלים: חמו"ל, תר"ץ. ושוב בידי מיכל אורון ירושלים, 1989 (מהדורה מדעית). עליות וחידושים למסכת יבמות אוצר הכבוד, פירוש קבלי לאגדות התלמוד, נדפס בנובידבור תקס"ח (בשער הספר נכתב כי הוא אביו של הרמ"ה, אך זו טעות) פירוש על התורה חיים מיכל, רבינו טודרוס הלוי אבואלאפיא, ערכו בספרו "אור החיים", פרנקפורט דמיין תרנ"א, פריט 937, עמ' 428–429 על גישתו הקבלית: גרשם שלום, קבלות ר' יעקב ור' יצחק בני ר' יעקב הכהן (מקורות לתולדות הקבלה לפני התגלות הזהר), בתוך מדעי היהדות, ספר ב, ירושלים תרפ"ז. מבוא: פרק 5, עמ' 185–189. "אבוּלעפיא, טודרוס", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק א, עמודים 24–25, באתר היברובוקס משה דוד גאון, "טודרוס בן יוסף הלוי אבולעפיה", יהודי המזרח בארץ ישראל ח"ב, ירושלים, תרצ"ח, עמ' 8, באתר היברובוקס (במקור בטעות "בן יהודה", ותוקן ב"מלואים" שבעמ' 700) טודרוס בן יוסף אבולעפיה (1225-1283), הלוי, דף שער בספרייה הלאומית תאריכי הלידה והפטירה שנויים במחלוקת, ראו: ערכו באנציקלופדיה אוצר ישראל, להלן פרק "קישורים חיצוניים".
אברהם בדרשי

רבי אברהם בן יצחק בֶּדֶרְשִׂי (לעיתים: אברהם פרופיאט; בצרפתית: Abraham Bedersi;‏ ~ד'תתק"ץ, 1230 – ~ה'ס', 1300) היה רב ומדקדק עברי, משורר ופייטן מחכמי יהדות פרובנס במאה ה-13. מגיל צעיר התגורר בפרפיניאן והיה תלמידו של רבי יוסף האזובי. עמד בקשר מכתבים עם יהודי ברצלונה ועם המקובל רבי טודרוס בן יוסף אבולעפיה. רבים משיריו קובצו בידי בנו, רבי ידעיה הפניני. החרב המתהפכת - קורות בית אביו ותולדות משוררי פרובנס וספרד שקדמו לו, כלולים בשיר בן 210 ("חרב" בגימטריה) בתים. השיר נדפס כנספח לספרו "חותם תוכנית" מבואר בידי שמואל דוד לוצאטו. חותם תוכנית: מילון לשמות נרדפים בכתבי הקודש, עם נספחים ומבוא, אמסטרדם תרכ"ה בקשת אלף אלפין, וילנה תרל"ג, (בקשה ובה 1000 מילים שמתחילות כולן באות א'. נדפסה עם הערות מאת מרדכי מורטרה) בקשת הלמדין, פפד"א תקעב, באתר היברובוקס כתבי אברהם בדרשי בפרויקט בן-יהודה שמואל יוסף פין, הערך "הר"ר אברהם ב"ר יצחק בדרשי, בתוך: כנסת ישראל, ורשה תרמ"ז, עמ' 14, באתר היברובוקס אברהם בדרשי, במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) אברהם בדרשי, באתר האנציקלופדיה הקטלאנית הגדולה (אנ') (באנגלית) אברהם בן יצחק בדרשי, דף שער בספרייה הלאומית ראו כאן, אמנם יש שכתבו שבנו רבי ידעיה הפניני הוא המחבר.
טודרוס אבולעפיה

האם התכוונתם ל... טודרוס בן יהודה אבולעפיה – רב ומשורר בספרד של ימי הביניים, מחבר "גן המשלים והחידות" טודרוס בן יוסף אבולעפיה (הראשון) – רב בספרד, אבי הרמ"ה טודרוס בן יוסף אבולעפיה – רב ומקובל, ראש רבני קסטיליה