בעיות פתוחות בפיזיקה

בעיות פתוחות בפיזיקה הן כלל הבעיות בפיזיקה שטרם נמצא להן פתרון קוהרנטי המסתמך על תיאוריות קיימות. חלק נכבד מן הבעיות הפתוחות בתחום הפיזיקה הן תאורטיות, כלומר התאוריות הקיימות נראות כבלתי מסוגלות להסביר תופעה נצפית מסוימת או תוצאה ניסיונית מסוימת. שאר הבעיות הן ניסיוניות, כלומר קיים קושי ביצירת ניסוי לבחינת תאוריה מוצעת או לחקור תופעה מסוימת ביתר פירוט, ואף לאשש אותה. אף על פי שהמודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים מתאר בדרך די טובה את המכניקה הקוונטית, ישנם עדיין כמה וכמה ליקויים בתאוריה, כגון כבידה קוונטית, חומר אפל, אנרגיה אפלה ושבירת סימטריית CP. קיימת בעיה נוספת בתוך המסגרת המתמטית של המודל עצמו - הוא אינו עולה בקנה אחד עם תורת היחסות הכללית, עד כדי כך שאחת או שתי התיאוריות מתפרקות בתנאים מסוימים (למשל בתקופת היקום הקדום ובתוך חורים שחורים). להלן רשימה של מספר בעיות פתוחות ובולטות המקובצות בתחומים רחבים בפיזיקה הכללית: התאוריה של הכל: האם יש ביכולתה של הפיזיקה המודרנית למצוא תאוריה אשר תהיה מסוגלת להסביר ולקשור את כל התופעות הפיזיקליות הידועות? האם יש תאוריה מסוימת היכולה להסביר את הערכים של כל קבועי הצימוד, כל המוני החלקיקים היסודיים וכל זוויות הערבוב של החלקיקים היסודיים? האם יש תאוריה שמסבירה מדוע קבוצת הכוחות של המודל הסטנדרטי היא כמו שהיא, ומדוע למרחב יש שלושה ממדים מרחביים וממד זמני אחד? האם "קבועים פיזיים בסיסיים", כגון החלקיקים היסודיים, באמת מהותיים או שהם משתנים לאורך זמן? האם חלק מהחלקיקים היסודיים במודל הסטנדרטי הם למעשה חלקיקים מורכבים המחוברים בכוח חזק מכדי לראותם ככאלה באנרגיות הניסוי הנוכחיות? האם ישנם חלקיקים אלמנטריים שטרם נצפו, ואם כן, מה הם ומה התכונות שלהם? כיצד הכבידה מצטרפת לסיטואציה? האם יש כוחות יסוד שלא נצפו? חץ הזמן: מדוע לזמן יש כיוון? מדוע הייתה ליקום אנטרופיה כה נמוכה בעבר, והזמן מתכתב עם העלייה האוניברסלית באנטרופיה, מהעבר לעתיד, על פי החוק השני של התרמודינמיקה? מדוע נצפות הפרות של סימטרייה בהתפרקות מסוימת של הכוח החלש, אך לא במקומות אחרים? האם הפרות אלו נוצרות כתוצאה מהתוצר של החוק השני של התרמודינמיקה, או שהן בעלות חץ זמן נפרד? האם ישנם חריגים לעיקרון הסיבתיות? האם יש עבר אפשרי יחיד? האם הרגע הנוכחי נבדל מבחינה פיזית מהעבר והעתיד על ידי רמת האנטרופיה השוררת בו, או שמא מדובר בסך הכל בתכונה מתהווה של התודעה? מה קושר את חץ הזמן הקוונטי לחץ הזמן התרמודינמי? תאוריית יאנג-מילס: בהינתן קבוצת מדד שרירותית קומפקטית, האם קיימת תאוריה קוונטית שיכולה לשלב את תאוריית יאנג-מילס עם פער מסיבי וסופי, שבסופו של דבר תוכל להסביר את המסה של חלקיקים יסודיים? בעיה זו מופיעה גם כאחת מבעיות המילניום של מכון קליי במתמטיקה. כליאת הצבעים: השערת הצמצום בכרומודינמיקה הקוונטית (QCD), האומרת כי לא ניתן להפריד בין חלקיקים טעונים בצבע (כגון קווארקים וגלואונים) מהדרון האב שלהם מבלי לייצר הדרונים חדשים. אין עדיין הוכחה אנליטית להכלאת צבעים בשום תורת מדדים קיימת. השמדת מידע גופני: האם יש תופעות פיזיות, כגון קריסת פונקציית הגל או חורים שחורים, שבאפשרותם להרוס באופן בלתי הפיך מידע על מצבים הקודמים של מידע חומרי? כיצד מאוחסן מידע קוונטי כמצב של מערכת קוונטית? בעיה זו נקשרת לפרדוקס השמדת המידע ולכבידה קוונטית. מסה שלילית: האם קיים חומר אשר מסתו מיוצגת על ידי מספר שלילי בעל סימן מנוגד למסת החומר הרגיל, למשל −1 קילוגרם? איזו השפעה תהיה לה על התאוצה ועל הכבידה? האם ניתן להוכיח בעזרתו את עקרון התנועה הבורחת? האם קיימת פיזיקה נפרדת ושונה לחלוטין המתארת את המסה השלילית, בדומה לכך שקיים מודל סטנדרטי נפרד לאנטי-חומר? תורת השדות הקוונטית: האם ניתן לבנות ולפתח, במסגרת קפדנית של מתמטיקה אלגברית, תאוריה המשלבת בין המרחב הארבעה ממדי הכוללת את הכוחות האחרים ואינה נוקטת בתורת ההפרעות? בעיית הזמן המוחלט (אנ'): על פי הפיזיקה הקלאסית, הזמן מוגדר כישות ממשית ועצמאית ביקום, שאינה תלויה או מושפעת מתופעות חומריות, וזורמת באופן רציף ומוחלט במרחב, ואף בחלל הריק. על פי מכניקת הקוונטים, הזמן הוא פרמטר רקע קלאסי וזרימת הזמן היא אוניברסלית ומוחלטת. על פי תורת היחסות, הזמן הוא מרכיב אחד של מרחב הזמן הארבע ממדי, וזרימת הזמן משתנה בהתאם למערכת הייחוס, לעיקום מרחב הזמן ותוואי החלל של הצופה. הזמן הוא יחסי ושונה בכל מקום ביקום. כיצד ניתן ליישב בין שלושת מושגי הזמן הללו? אינפלציה קוסמית: האם תאוריית האינפלציה הקוסמית ביקום המוקדם נכונה? ואם כן, מהם הפרטים בתקופה הזו? מדוע האינפלציה בכלל התקיימה? מהו השדה ההיפותטי שהוליד את האינפלציה הקוסמית הזו? אם האינפלציה התרחשה בשלב מסוים, האם היא מקיימת את עצמה באמצעות אינפלציה של תנודות קוונטיות-מכניות, וכך נמשכת במקום מרוחק במיוחד? מדוע המודל הסטנדרטי אינו מסביר את השדה של האינפלציה? בעיית האופק (אנ'): מדוע היקום הרחוק כל כך הומוגני כאשר נראה כי תאוריית המפץ הגדול מנבא אניסוטרופיות גדולות מדידות יותר של שמי הלילה מאלו שנצפו? האינפלציה הקוסמולוגית מקובלת בדרך כלל כפתרון, אך האם הסברים אפשריים אחרים כגון מהירות אור משתנה מתאימים יותר? מקורו וגורלו של היקום: מהם התנאים להתקיימות של משהו? האם היקום מתקדם לעבר הקיפאון הגדול, הקריעה הגדולה, ההתכווצות הגדולה או ואקום כוזב? או שהוא בעצם חלק ממודל מחזורי אין-סופי? גודל היקום: קוטרו של היקום הנצפה הוא 93 מיליארד שנות אור בקירוב, אך מה הוא גודלו של היקום כולו? שבירת סימטריית CP: מדוע יש הרבה יותר חומר מאשר אנטי-חומר ביקום הנצפה? בעיית הקבוע הקוסמולוגי: מדוע אנרגיית נקודת האפס של הוואקום אינה גורמת לקבוע הקוסמולוגי לגדול? מדוע זה אינו נגרם? בעיית המסה החסרה: מה היא זהותו של החומר האפל? האם הוא מורכב מחלקיקים? האם מדובר בשותף על קל ביותר (LSP)? או שהאם התופעות המיוחסות לחומר אפל מצביעות לא על צורה כלשהי של חומר, אלא למעשה על הרחבה משוערת של הכבידה, שנובעת מתיקון של חוק הכבידה? אנרגיה אפלה: מהו הגורם להתפשטות המואצת של היקום? מדוע צפיפות האנרגיה של רכיב האנרגיה האפלה בסדר גודל זהה לצפיפות החומר כיום כאשר השניים מתפתחים בצורה שונה למדי לאורך זמן? יכול להיות שפשוט אנו צופים בדיוק בזמן הנכון? האם אנרגיה אפלה היא קבועה קוסמולוגית טהורה, או שמא יש מודלים של שמיעה כמו אנרגיית פנטום? זרימה אפלה: האם משיכת כבידה סימטרית לא כדורית מבחוץ היקום הנצפה אחראית לכמה מהתנועות הנצפות של עצמים גדולים, כמו אשכולות גלקטיים ביקום? צורת היקום: מהי צורתו של היקום? האם הוא יקום פתוח, סגור או שטוח? האם האינפלציה הקוסמית השפיעה על צורתו? האם גילוי צורתו יכולה להשפיע על גורל היקום? כיצד העקמומיות נכנסת כאן לסיטואציה? האם ניתן לתאר את המרחב כיריעה בצורת היקום? השפעת הריק: מדוע המסה המשוערת של הריק הקוונטי משפיעה מעט על התפשטות היקום? תורת הכבידה הקוונטית: האם ניתן לחבר את מכניקת הקוונטים ואת תורת היחסות הכללית לתאוריה עקבית לחלוטין (תורת כבידה קוונטית או תורת שדות קוונטית)? האם מרחב הזמן הוא רציף או בדיד? האם תאוריה עקבית תהיה כרוכה בהתערבות של חלקיק כוח היפותטי נוסף בשם "גרביטון" המתווך בין כוח הכבידה למודל הסטנדרטי, או שהיא תוצר של מבנה בדיד של המרחב עצמו (כבידה קוונטית לולאתית)? האם יש סטיות מהתחזיות של תורת היחסות הכללית בדרגות קטנות מאוד או גדולות מאוד או בנסיבות קיצוניות אחרות הנובעות מתורת הכבידה הקוונטית? חורים שחורים, פרדוקס השמדת המידע וקרינת הוקינג: האם חורים שחורים מייצרים קרינה תרמית, כצפוי מטעמים תאורטיים? האם קרינה זו מכילה מידע על המבנה הפנימי שלהם, כפי שמוצג בתורת המיתרים, או שלא, כפי שמוצג בחישוביו המקוריים של הוקינג? אם לא, וחורים שחורים יכולים להתנדף, מה קורה למידע המאוחסן בהם (מכיוון שמכניקת הקוונטים אינה מספקת תמונה של השמדת מידע)? או שהקרינה נעצרת בשלב מסוים ומשאירה שאריות של חור שחור? האם יש דרך אחרת לבדוק איכשהו את המבנה הפנימי שלהם, אם מבנה כזה קיים בכלל? ממדים נוספים: האם לטבע יש יותר מארבעה ממדים? ואם כן, מה גודלם? האם מימד הוא תכונה יסודית של היקום או תוצאה מתהווה של חוקים פיזיקליים אחרים? האם אנו יכולים לצפות באופן ניסיוני עדויות לממדים מרחביים גבוהים ומסובכים יותר? השערת הצנזורה הקוסמית: האם ישנן יכולות ייחודיות שאינן מוסתרות מאחורי אופק האירועים של חורים שחורים או חורים לבנים, המכונה "סינגולריות כבידתית עירומה", הנובעות מתנאים ראשוניים מציאותיים, או שאם ניתן להוכיח גרסה כלשהי להשערת הצנזורה הקוסמית, מדוע היא בהכרח נכונה? עקרון המקומיות: האם יש תופעות לא מקומיות בפיזיקה הקוונטית? אם הן קיימות, האם תופעות לא מקומיות מוגבלות להסתבכות שנחשפה בהפרת משפט בל, או שמא מידע וכמויות שמורות יכול לנוע גם באופן לא מקומי? באילו נסיבות נצפות תופעות לא מקומיות? מה מרמז על קיומן או היעדרן של תופעות לא מקומיות על המבנה היסודי של מרחב הזמן? כיצד זה מבהיר את הפרשנות הנכונה לאופי היסודי של פיזיקת הקוונטים? בעיית ההיררכיה: מדוע כוח הכבידה הוא כוח כה חלש? הוא משפיע על חלקיקים בעלי מסה של 10 19GeV ומעלה בסולם פלאנק, הרבה מעל הסולם המקסימלי (100 GeV, סולם האנרגיה השולט בפיזיקה אנרגטית נמוכה). מדוע הסולמות הללו כל כך שונים זה מזה? מה מונע מבוזון היגס תיקונים קוונטיים, המאפשרים את איחוד הסולמות? חלקיק פלאנק: מסת פלאנק ממלאת תפקיד חשוב בחלקים מהפיזיקה הקוונטית. סדרה של חוקרים הציעו את קיומו של חלקיק יסודי עם מסה שווה או קרובה לזו של מסת פלנק. מסת הפלאנק היא עצומה לעומת כל חלקיק שהתגלה. לא ניתן לגלות את קיומו של חלקיק זה בעזרת הטכנולוגיה הנוכחית. בעיה זו קשורה בעקיפין לבעיית ההיררכיה. מונופול מגנטי: האם חלקיקים הנושאים "מטען מגנטי" היו בתקופה מסוימת בעבר באנרגיה גבוהה יותר? אם כן, מדוע היא השתנתה? חידת חיי הנייטרון: אמנם אורך חיי הנייטרון נחקר מזה עשרות שנים, אך כיום קיים חוסר ודאות לגבי ערכו המדויק, בשל תוצאות שונות משתי שיטות ניסוי. יציבות הפרוטון ומשבר הספין: האם הפרוטון יציב ביסודו, או שהוא דועך עם משך חיים מוגדר כפי שחזו כמה תאוריות של המודל הסטנדרטי? איך הקווארקים והגלואונים קובעים את ספין הפרוטון? סופר-סימטריה: האם המרחב הוא סופר-סימטרי? אם כן, כיצד ניתן לשבור את סימטריה זו, אם בכלל? האם הסופר-סימטריה מייצבת את הסולם ומונעת תיקונים קוונטיים גבוהים? האם חלקיקי הסופר-סימטריה כוללים חלקיקים של חומר אפל? בעיית הדורות: מדוע יש שלושה דורות של קווארקים ולפטונים? האם יש תאוריה שיכולה להסביר את המוני הקווארקים והלפטונים המסודרים בדרך מסוימת בדורות מסוימים מעקרונות ראשונים (תאוריית יוקאווה)? ואם כן, מדוע העולם היומיומי מורכב רק מחלקיקי הדור הראשון, וכל חלקיקי הדור השני והשלישי היו קיימים רק ביקום הקדום אחרי המפץ הגדול. כיום הם קיימים רק בקרינה קוסמית או מיוצרים במעבדות כדוגמת אלו שב-CERN. לא ידועה מהי הסיבה לכך. מסת הנייטרינו: מהי מסת הנייטרינו? אם הם עוקבים אחר הסטטיסטיקה של דיראק או מיוראנה? האם ההיררכיה ההמונית תקינה או הפוכה? האם השלב המפר את הסטטיסטיקה שווה ל־0? חידת רדיוס הפרוטון (אנ'): המודל הסטנדרטי חוזה גודל מסוים לפרוטון (0.8768 פמטומטרים - פמטומטר אחד שווה ל-10−15 מטרים), אבל ניסויים שנעשו בשנים 2010 ו-2013 עם ספקטרוסקופיית לייזר בעזרת מיואונים נתנו גודל אחר - 0.842±0.001 פמטומטרים, חמש סטיות תקן (5σ) מהגודל שנמדד עד אז. מהו גודלו האמיתי של הפרוטון? פנטאקווארק והדרונים אקזוטיים אחרים: כמה שילובים של קווארקים אפשריים? ואם כן, כיצד ניתן לשלב אותם? מדוע קשה היה לגלות את הפנטקווארקים כל כך? האם מדובר במערכת קשורה בחוזקה של חמישה חלקיקים יסודיים? ערך מורחב – בעיות פתוחות באסטרונומיה שדה השמש: כיצד מייצרת השמש את השדה המגנטי ההפוך שלה מדי פעם בקנה מידה גדול? כיצד מייצרים כוכבים דמויי שמש אחרים את השדות המגנטיים שלהם, ומה הדמיון והשוני בין מחזורי פעילות הכוכבים לזו של השמש? מה גרם למינימום של מאונדר להתערב בכך, ואיך מחזור השמש מתאושש מהמצב המינימלי? בעיית חימום העטרה: מדוע העטרה (האטמוספירה) של השמש חמה יותר משטח השמש עצמו? מדוע אפקט החיבור המגנטי כולל סדרי גודל רבים מהירים יותר מהצפוי, המוצגים על ידי דגמים סטנדרטיים? סילון: מדוע רק דיסקיות ספיחות מסוימות המקיפות גרמי שמיים מסוימים פולטים סילונים יחסיים לאורך הצירים הקוטביים שלהם? מדוע ישנם תנודות מעין-תקופתיות בדיסקיות ספיחות רבות? מדוע תקופת התנודות הללו מתרחשת כהיפוך של מסת האובייקט המרכזי? מדוע ישנם לפעמים גוון יתר, ומדוע אלה מופיעים ביחס תדרים שונה בעצמים שונים? להקות כוכביות מפוזרות: מי הוא האחראי למספר קווי הקליטה הבין-כוכביים המתגלים בספקטרום האלקטרומגנטי? האם הם מולקולריים במקורם, ואם כן אילו מולקולות אחראיות להן? כיצד הם נוצרים? חורים שחורים על-מסיביים: מה היחס והקשר בין מסת החור השחור העל-מסיבי למהירות פיזור החומר שלו בחלל? כיצד הגדילו הקוואזרים הרחוקים ביותר את החורים השחורים העל-מסיביים שלהם עד 1010 שמשות כל כך מוקדם בתולדות היקום? צוק קויפר: מדוע מספר העצמים בחגורת קויפר של מערכת השמש נושר במהירות ובאופן בלתי צפוי מעבר לרדיוס של 50 יחידות אסטרונומיות? אנומליה של פליבי: מדוע האנרגיה הנצפית של לוויינים המעופפים על ידי גופים פלנטריים שונה לפעמים בכמות של דקה מהערך שחזה התאוריה? בעיית סיבוב הגלקסיה: האם חומר אפל אחראי להבדלים במהירות שנצפתה ותאורטית של כוכבים המסתובבים במרכז הגלקסיות, או שזה משהו אחר? סופרנובות: מהו המנגנון המדויק של הפיכת כוכב גוסס לפיצוץ? גרעינים p: איזה תהליך אסטרופיסי אחראי על הגרעין של איזוטופים נדירים אלה? קרן קוסמית אולטרה גבוהה-אנרגטית: מדוע נראה כי קרניים קוסמיות מסוימות מחזיקות אנרגיות גבוהות במידה בלתי אפשרית, בהתחשב בעובדה שלא קיימים מקורות קרניים קוסמיות מספיק אנרגטיים בקרבת כדור הארץ? מדוע (ככל הנראה) יש לקרניים קוסמיות הנפלטות על ידי מקורות מרוחקים אנרגיות מעל גבול Greisen – Zatsepin – Kuzmin ? קצב הסיבוב של שבתאי: מדוע המגנטוספרה של סטורן מציגה תקופתיות (המשתנה לאט) קרוב לזו בה מסתובבים ענני כדור הארץ? מה קצב הסיבוב האמיתי של פנים העמוק של שבתאי? מוצא שדה מגנטי מגנטר: מהו מקורם של מגנטר שדה מגנטי? אניסוטרופיה בקנה מידה גדול: האם היקום בקנה מידה גדול מאוד הוא אניסוטרופי, מה שהופך את העיקרון הקוסמולוגי להנחה פסולה? ספירת המספרים ועוצמת הדיפול העוצמה ברדיו, קטלוג NRAO VLA Sky Survey (NVSS) אינו עולה בקנה אחד עם התנועה המקומית כפי שנגזרת מרקע מיקרוגל קוסמי ומעידים על אניסוטרופיה דיפולנית מהותית. אותם נתוני רדיו NVSS מראים גם דיפול פנימי בצפיפות הקיטוב ודרגת הקיטוב באותו כיוון כמו בספירת המספרים ובעוצמתם. ישנן מספר תצפיות אחרות החושפות אניסוטרופיה רחבת היקף. הקיטוב האופטי מקוואזרים מראה את יישור הקיטוב בסולם גדול מאוד של Gpc. נתוני הרקע הקוסמי-מיקרוגל מראים מספר מאפיינים של אניסוטרופיה, שאינם תואמים את מודל המפץ הגדול. קשר גיל-מתכות בדיסק הגלקטי: האם קיים קשר עידן-מתכתי אוניברסלי (AMR) בדיסק הגלקטי (גם חלקים "דקים" וגם "עבים" של הדיסק)? אף על פי שבדיסק המקומי (הדק בעיקר) של שביל החלב אין שום עדות ל-AMR חזק, נעשה שימוש במדגם של 229 כוכבי דיסק "עבים" סמוכים כדי לחקור את קיומם של קשר עידן-מתכתי ב דיסק עבה גלקטי, ומציינים כי קיים קשר עידן-מתכתי בדיסק העבה. גילאים מהממים מאסטרוזיסולוגיה מאשרים את היעדר הקשר החזק-מתכתי כלשהו בדיסק הגלקטי. בעיית הליתיום: מדוע קיים אי-התאמה בין כמות הליתיום -7 שצפויה להיווצר בנוקלאוזינתזה של המפץ הגדול לבין הכמות שנצפתה בכוכבים ישנים מאוד? מקורות רנטגן אולטרה- לומינאיים (ULX): מה מזין מקורות רנטגן שאינם קשורים לגרעינים גלקטיים פעילים אך חורגים מבהירות אדינגטון של כוכב נייטרונים או חור שחור כוכבי? האם הם נובעים מחורים שחורים בעלי מסה בינונית? חלק מה-ULX הם תקופתיים, המצביעים על פליטה לא איזוטרופית מכוכב נייטרונים. האם זה חל על כל ה-ULX? כיצד יכולה מערכת כזו להיווצר ולהישאר יציבה? פרץ קרינת רדיו מהיר (FRB): מה גורם לפולסי הרדיו החולפים הללו מגלקסיות רחוקות, הנמשכים רק כמה אלפיות השנייה? מדוע FRBs חוזרים על עצמם בפרקי זמן בלתי צפויים, אך רובם אינם עושים זאת? הוצעו עשרות דגמים, אך אף אחד מהם לא התקבל באופן נרחב. כרומודינמיקה קוונטית: מהן ההשפעות של חומר עם הכוח הגרעיני ואילו תפקידים הם ממלאים בהתפתחות היקום? מה מנבא הכרומודינמיקה הקוונטית לתכונות של חומר אינטראקציה חזקה? מה קובע את מאפייני המפתח של התאוריה, ומה הקשר שלהם לאופי הכבידה ולמרחב-זמן? האם קיימים כדורי גלואונים? אסטרופיזיקה גרעינית: מדוע אין חוסר התכנסות באומדנים לגבי משך החיים הממוצע של נייטרון חופשי, המבוסס על שתי שיטות ניסוי נפרדות - ומדויקות יותר ויותר? מה טיבו של הכוח הגרעיני הקושר פרוטונים ונייטרונים לגרעינים יציבים וליסודות כימיים? מה טיבם של הגרעינים היציבים ותפקידם בתהליכים גרעיניים? מה טבעם של כוכבי נייטרונים וחומר גרעיני צפוף ודחוס? מה מקורם של כל היסודות ביקום? מהן התגובות הגרעיניות שמניעות כוכבים וסופרנובות? מהו היסוד הכימי הכבד ביותר האפשרי מבחינה פיזיקלית? מוליכות-על בטמפרטורות גבוהות: מהו המנגנון הגורם לחומרים מסוימים לבצע מוליכות-על בטמפרטורות גבוהות מאוד, בסביבות 25 קלווין? האם ניתן ליצור חומר שהוא מוליך-על בטמפרטורת החדר? מוצקים אמורפיים: מהו טיב טמפרטורת המעבר הזכוכיתי בין נוזל או מוצק רגיל לשלב מזוגג? מהם התהליכים הפיזיים שמניבים את המאפיינים הכלליים של משקפיים ומעבר לזכוכית? פליטת אלקטרונים קריוגניים: מדוע פליטת האלקטרונים בהיעדר אור עולה ככל שהטמפרטורה של מכפל אופטי יורדת? סונולומינצנטיות: מה גורם לפליטה של פרצי אור קצרים מבועות קורסות בנוזל בזמן עירור מקול? גבישים נוזליים: האם ניתן לאפיין מעבר שלב מוצק במצבי גביש נוזלי כמעבר שלב אוניברסלי? נקודות קוונטיות: מהי הסיבה של התלות בגודל האנרגיה של הבליעה הנמוכה ביותר של נקודות קוונטיות? זיכרון: כיצד מאוחסן זיכרון לטווח ארוך על מצע ביולוגי שעובר תחלופה מתמדת? הרכב מערכת החיסון: מהם התכונות הכמותיות של תגובות החיסון? מהם אבני הבניין הבסיסיות של רשתות מערכת החיסון? חישה מגנטית: כיצד בעלי חיים (למשל עופות נודדים) חשים בשדה המגנטי של כדור הארץ לצורך ניווט? Hammond, Richard (1 במאי 2008). "The Unknown Universe: The Origin of the Universe, Quantum Gravity, Wormholes, and Other Things Science Still Can't Explain". Proceedings of the Royal Society of London, Series A. 456 (1999): 1685. {{cite journal}}: (עזרה) Womersley, J. (בפברואר 2005). "Beyond the Standard Model" (PDF). Symmetry Magazine. אורכב מ-המקור (PDF) ב-17 באוקטובר 2007. נבדק ב-23 בנובמבר 2010. {{cite web}}: (עזרה) Ginzburg, Vitaly L. (2001). The physics of a lifetime : reflections on the problems and personalities of 20th century physics. Berlin: Springer. pp. 3–200. ISBN 978-3-540-67534-1. Baez, John C. (במרץ 2006). "Open Questions in Physics". Usenet Physics FAQ. University of California, Riverside: Department of Mathematics. נבדק ב-7 במרץ 2011. {{cite web}}: (עזרה) "Yang–Mills and Mass Gap". Clay Mathematics Institute (באנגלית). נבדק ב-31 בינואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) Wu, T.-Y.; Pauchy Hwang, W.-Y. (1991). Relativistic quantum mechanics and quantum fields. World Scientific. p. 321. ISBN 978-981-02-0608-6. Peres, Asher; Terno, Daniel R. (2004). "Quantum information and relativity theory". Reviews of Modern Physics. 76 (1): 93–123. arXiv:quant-ph/0212023. Bibcode:2004RvMP...76...93P. doi:10.1103/revmodphys.76.93. Rejzner, Kasia (2016). Perturbative Algebraic Quantum Field Theory. Mathematical Physics Studies (באנגלית בריטית). Springer. arXiv:1208.1428. doi:10.1007/978-3-319-25901-7. ISBN 978-3-319-25899-7. Isham, C. J. (1993). "Canonical Quantum Gravity and the Problem of Time". Integrable Systems, Quantum Groups, and Quantum Field Theories. NATO ASI Series (באנגלית). Springer, Dordrecht. pp. 157–287. arXiv:gr-qc/9210011. doi:10.1007/978-94-011-1980-1_6. ISBN 9789401048743. Podolsky, Dmitry. "Top ten open problems in physics". NEQNET. אורכב מ-המקור ב-22 באוקטובר 2012. נבדק ב-24 בינואר 2013. {{cite web}}: (עזרה) Brooks, Michael (19 במרץ 2005). "13 Things That Do Not Make Sense". New Scientist. Issue 2491. נבדק ב-7 במרץ 2011. {{cite news}}: (עזרה) Steinhardt, P.; Turok, N. (2006). "Why the Cosmological constant is so small and positive". Science. 312 (5777): 1180–1183. arXiv:astro-ph/0605173. Bibcode:2006Sci...312.1180S. doi:10.1126/science.1126231. PMID 16675662. Wang, Qingdi; Zhu, Zhen; Unruh, William G. (11 במאי 2017). "How the huge energy of quantum vacuum gravitates to drive the slow accelerating expansion of the Universe". Physical Review D. 95 (10): 103504. arXiv:1703.00543. Bibcode:2017PhRvD..95j3504W. doi:10.1103/PhysRevD.95.103504. This problem is widely regarded as one of the major obstacles to further progress in fundamental physics [...] Its importance has been emphasized by various authors from different aspects. For example, it has been described as a “veritable crisis” [...] and even “the mother of all physics problems” [...] While it might be possible that people working on a particular problem tend to emphasize or even exaggerate its importance, those authors all agree that this is a problem that needs to be solved, although there is little agreement on what is the right direction to find the solution. {{cite journal}}: (עזרה) Ben-Amots, N. (2021). "Helium as a major portion of the dark matter and the cell structure of the universe". Journal of Physics: Conference Series. 1956: 012006. doi:10.1088/1742-6596/1956/1/012006. Alan Sokal (22 ביולי 1996). "Don't Pull the String Yet on Superstring Theory". New York Times. {{cite news}}: (עזרה) Joshi, Pankaj S. (בינואר 2009). "Do Naked Singularities Break the Rules of Physics?". Scientific American. אורכב מ-המקור ב-2012-05-25. נבדק ב-2020-04-14. {{cite news}}: (עזרה) Wiseman, Howard (2014). "The Two Bell's Theorems of John Bell". Journal of Physics A: Mathematical and Theoretical (באנגלית). 47 (42): 424001. arXiv:1402.0351. Bibcode:2014JPhA...47P4001W. doi:10.1088/1751-8113/47/42/424001. ISSN 1751-8121. Fuchs, Christopher A.; Mermin, N. David; Schack, Rüdiger (2014). "An introduction to QBism with an application to the locality of quantum mechanics". American Journal of Physics. 82 (8): 749. arXiv:1311.5253. Bibcode:2014AmJPh..82..749F. doi:10.1119/1.4874855. Dirac, Paul, "Quantised Singularities in the Electromagnetic Field". Proceedings of the Royal Society A 133, 60 (1931). Wolchover, Natalie (13 בפברואר 2018). "Neutron Lifetime Puzzle Deepens, but No Dark Matter Seen". Quanta Magazine. נבדק ב-31 ביולי 2018. When physicists strip neutrons from atomic nuclei, put them in a bottle, then count how many remain there after some time, they infer that neutrons radioactively decay in 14 minutes and 39 seconds, on average. But when other physicists generate beams of neutrons and tally the emerging protons — the particles that free neutrons decay into — they peg the average neutron lifetime at around 14 minutes and 48 seconds. The discrepancy between the “bottle” and “beam” measurements has persisted since both methods of gauging the neutron’s longevity began yielding results in the 1990s. At first, all the measurements were so imprecise that nobody worried. Gradually, though, both methods have improved, and still they disagree. {{cite web}}: (עזרה) Li, Tianjun; Dimitri V. Nanopoulos; Joel W. Walker (2011). "Elements of F-ast Proton Decay". Nuclear Physics B. 846 (1): 43–99. arXiv:1003.2570. Bibcode:2011NuPhB.846...43L. doi:10.1016/j.nuclphysb.2010.12.014. Hansson, Johan (2010). "The "Proton Spin Crisis" — a Quantum Query" (PDF). Progress in Physics. 3. אורכב מ-המקור (PDF) ב-4 במאי 2012. נבדק ב-14 באפריל 2012. {{cite journal}}: (עזרה) A. Blumhofer; M. Hutter (1997). "Family Structure from Periodic Solutions of an Improved Gap Equation". Nuclear Physics. B484 (1): 80–96. Bibcode:1997NuPhB.484...80B. doi:10.1016/S0550-3213(96)00644-X. "India-based Neutrino Observatory (INO)". Tata Institute of Fundamental Research. נבדק ב-14 באפריל 2012. {{cite web}}: (עזרה) Nakamura (Particle Data Group), K; et al. (2010). "2011 Review of Particle Physics". J. Phys. G. 37 (7A): 075021. Bibcode:2010JPhG...37g5021N. doi:10.1088/0954-3899/37/7A/075021. H. Muir (2 ביולי 2003). "Pentaquark discovery confounds sceptics". New Scientist. נבדק ב-8 בינואר 2010. {{cite web}}: (עזרה) G. Amit (14 ביולי 2015). "Pentaquark discovery at LHC shows long-sought new form of matter". New Scientist. נבדק ב-14 ביולי 2015. {{cite web}}: (עזרה) Michael J. Thompson (2014). "Grand Challenges in the Physics of the Sun and Sun-like Stars". Frontiers in Astronomy and Space Sciences. 1: 1. arXiv:1406.4228. Bibcode:2014FrASS...1....1T. doi:10.3389/fspas.2014.00001. Ben-Amots, N. (2019). "How quasars with thick accretion disk eject relativistic jets". Journal of Physics: Conference Series. 1239: 012012. doi:10.1088/1742-6596/1239/1/012012. Strohmayer, Tod E.; Mushotzky, Richard F. (20 במרץ 2003). "Discovery of X-Ray Quasi-periodic Oscillations from an Ultraluminous X-Ray Source in M82: Evidence against Beaming". The Astrophysical Journal. 586 (1): L61–L64. arXiv:astro-ph/0303665. Bibcode:2003ApJ...586L..61S. doi:10.1086/374732. {{cite journal}}: (עזרה) Titarchuk, Lev; Fiorito, Ralph (10 בספטמבר 2004). "Spectral Index and Quasi‐Periodic Oscillation Frequency Correlation in Black Hole Sources: Observational Evidence of Two Phases and Phase Transition in Black Holes" (PDF). The Astrophysical Journal. 612 (2): 988–999. arXiv:astro-ph/0405360. Bibcode:2004ApJ...612..988T. doi:10.1086/422573. אורכב מ-המקור (PDF) ב-3 בפברואר 2014. נבדק ב-25 בינואר 2013. {{cite journal}}: (עזרה) Shoji Kato (2012). "An Attempt to Describe Frequency Correlations among kHz QPOs and HBOs by Two-Armed Nearly Vertical Oscillations". Publications of the Astronomical Society of Japan. 64 (3): 62. arXiv:1202.0121. Bibcode:2012PASJ...64...62K. doi:10.1093/pasj/64.3.62. Ferrarese, Laura; Merritt, David (2000). "A Fundamental Relation between Supermassive Black Holes and their Host Galaxies". The Astrophysical Journal. 539 (1): L9–L12. arXiv:astro-ph/0006053. Bibcode:2000ApJ...539L...9F. doi:10.1086/312838. Ben-Amots, N. (2015). "Energy accumulation in relativistic sub-Bohr orbitals, Franklin's relativistic rotation of quarks and gravitational field bounceback as processes relevant to explosion of supernovae". Journal of Physics: Conference Series. 615: 012012. doi:10.1088/1742-6596/615/1/012012. "Scientists Find That Saturn's Rotation Period is a Puzzle". NASA. 28 ביוני 2004. נבדק ב-22 במרץ 2007. {{cite web}}: (עזרה) Helled, R., Galanti, E., Kaspi, E., Saturn’s fast spin determined from its gravitational field and oblateness. Nature and arXiv, 2015 https://arxiv.org/pdf/1504.02561.pdf Condon, J. J.; Cotton, W. D.; Greisen, E. W.; Yin, Q. F.; Perley, R. A.; Taylor, G. B.; Broderick, J. J. (1998). "The NRAO VLA Sky Survey". The Astronomical Journal. 115 (5): 1693–1716. Bibcode:1998AJ....115.1693C. doi:10.1086/300337. Singal, Ashok K. (2011). "Large peculiar motion of the solar system from the dipole anisotropy in sky brightness due to distant radio sources". The Astrophysical Journal. 742 (2): L23–L27. arXiv:1110.6260. Bibcode:2011ApJ...742L..23S. doi:10.1088/2041-8205/742/2/L23. Tiwari, Prabhakar; Kothari, Rahul; Naskar, Abhishek; Nadkarni-Ghosh, Sharvari; Jain, Pankaj (2015). "Dipole anisotropy in sky brightness and source count distribution in radio NVSS data". Astroparticle Physics. 61: 1–11. arXiv:1307.1947. Bibcode:2015APh....61....1T. doi:10.1016/j.astropartphys.2014.06.004. Tiwari, P.; Jain, P. (2015). "Dipole anisotropy in integrated linearly polarized flux density in NVSS data". Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 447 (3): 2658–2670. arXiv:1308.3970. Bibcode:2015MNRAS.447.2658T. doi:10.1093/mnras/stu2535. Hutsemekers, D. (1998). "Evidence for very large-scale coherent orientations of quasar polarization vectors". Astronomy and Astrophysics. 332: 410–428. Bibcode:1998A&A...332..410H. Hutsemékers, D.; Lamy, H. (2001). "Confirmation of the existence of coherent orientations of quasar polarization vectors on cosmological scales". Astronomy & Astrophysics. 367 (2): 381–387. arXiv:astro-ph/0012182. Bibcode:2001A&A...367..381H. doi:10.1051/0004-6361:20000443. Jain, P.; Narain, G.; Sarala, S. (2004). "Large-scale alignment of optical polarizations from distant QSOs using coordinate-invariant statistics". Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 347 (2): 394–402. arXiv:astro-ph/0301530. Bibcode:2004MNRAS.347..394J. doi:10.1111/j.1365-2966.2004.07169.x. Angelica de Oliveira-Costa; Tegmark, Max; Zaldarriaga, Matias; Hamilton, Andrew (2004). "The significance of the largest scale CMB fluctuations in WMAP". Physical Review D. 69 (6): 063516. arXiv:astro-ph/0307282. Bibcode:2004PhRvD..69f3516D. doi:10.1103/PhysRevD.69.063516. Eriksen, H. K.; Hansen, F. K.; Banday, A. J.; Górski, K. M.; Lilje, P. B. (2004). "Asymmetries in the Cosmic Microwave Background Anisotropy Field". The Astrophysical Journal. 605 (1): 14–20. arXiv:astro-ph/0307507. Bibcode:2004ApJ...605...14E. doi:10.1086/382267. Pramoda Kumar Samal; Saha, Rajib; Jain, Pankaj; Ralston, John P. (2008). "Testing Isotropy of Cosmic Microwave Background Radiation". Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 385 (4): 1718–1728. arXiv:0708.2816. Bibcode:2008MNRAS.385.1718S. doi:10.1111/j.1365-2966.2008.12960.x. Pramoda Kumar Samal; Saha, Rajib; Jain, Pankaj; Ralston, John P. (2009). "Signals of Statistical Anisotropy in WMAP Foreground-Cleaned Maps". Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 396 (511): 511–522. arXiv:0811.1639. Bibcode:2009MNRAS.396..511S. doi:10.1111/j.1365-2966.2009.14728.x. Casagrande, L.; Schönrich, R.; Asplund, M.; Cassisi, S.; Ramírez, I.; Meléndez, J.; Bensby, T.; Feltzing, S. (2011). "New constraints on the chemical evolution of the solar neighbourhood and Galactic disc(s)". Astronomy & Astrophysics. 530: A138. arXiv:1103.4651. Bibcode:2011A&A...530A.138C. doi:10.1051/0004-6361/201016276. Bensby, T.; Feltzing, S.; Lundström, I. (ביולי 2004). "A possible age–metallicity relation in the Galactic thick disk?". Astronomy and Astrophysics. 421 (3): 969–976. arXiv:astro-ph/0403591. Bibcode:2004A&A...421..969B. doi:10.1051/0004-6361:20035957. {{cite journal}}: (עזרה) Gilmore, G.; Asiri, H. M. (2011). "Open Issues in the Evolution of the Galactic Disks". Stellar Clusters & Associations: A RIA Workshop on Gaia. Proceedings. Granada: 280. Bibcode:2011sca..conf..280G. Casagrande, L.; Silva Aguirre, V.; Schlesinger, K. J.; Stello, D.; Huber, D.; Serenelli, A. M.; Scho Nrich, R.; Cassisi, S.; Pietrinferni, A. (2015). "Measuring the vertical age structure of the Galactic disc using asteroseismology and SAGA". Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 455 (1): 987–1007. arXiv:1510.01376. Bibcode:2016MNRAS.455..987C. doi:10.1093/mnras/stv2320. Fields, Brian D. (2012). "The Primordial Lithium Problem". Annual Review of Nuclear and Particle Science. 61 (2011): 47–68. arXiv:1203.3551. Bibcode:2011ARNPS..61...47F. doi:10.1146/annurev-nucl-102010-130445. Platts, E.; Weltman, A.; Walters, A.; Tendulkar, S.P.; Gordin, J.E.B.; Kandhai, S. (2019). "A living theory catalogue for fast radio bursts". Physics Reports. 821: 1–27. arXiv:1810.05836. Bibcode:2019PhR...821....1P. doi:10.1016/j.physrep.2019.06.003. Kenneth Chang (29 ביולי 2008). "The Nature of Glass Remains Anything but Clear". הניו יורק טיימס. {{cite news}}: (עזרה) P.W. Anderson (1995). "Through the Glass Lightly". Science. 267 (5204): 1615–1616. doi:10.1126/science.267.5204.1615-e. PMID 17808155. The deepest and most interesting unsolved problem in solid state theory is probably the theory of the nature of glass and the glass transition. Cryogenic electron emission phenomenon has no known physics explanation. Physorg.com. Retrieved on 20 October 2011. Meyer, H. O. (1 במרץ 2010). "Spontaneous electron emission from a cold surface". Europhysics Letters. 89 (5): 58001. Bibcode:2010EL.....8958001M. doi:10.1209/0295-5075/89/58001. {{cite journal}}: (עזרה) Storey, B. D.; Szeri, A. J. (8 ביולי 2000). "Water vapour, sonoluminescence and sonochemistry". Proceedings of the Royal Society A: Mathematical, Physical and Engineering Sciences. 456 (1999): 1685–1709. Bibcode:2000RSPSA.456.1685D. doi:10.1098/rspa.2000.0582. {{cite journal}}: (עזרה) Wu, C. C.; Roberts, P. H. (9 במאי 1994). "A Model of Sonoluminescence". Proceedings of the Royal Society A: Mathematical, Physical and Engineering Sciences. 445 (1924): 323–349. Bibcode:1994RSPSA.445..323W. doi:10.1098/rspa.1994.0064. {{cite journal}}: (עזרה) Mukherjee, Prabir K. (1998). "Landau Theory of Nematic-Smectic-A Transition in a Liquid Crystal Mixture". Molecular Crystals & Liquid Crystals. 312: 157–164. doi:10.1080/10587259808042438. A. Yethiraj, "Recent Experimental Developments at the Nematic to Smectic-A Liquid Crystal Phase Transition", Thermotropic Liquid Crystals: Recent Advances, ed. A. Ramamoorthy, Springer 2007, chapter 8. Norris, David J. (2003). "The Problem Swept Under the Rug". In Klimov, Victor (ed.). Electronic Structure in Semiconductors Nanocrystals: Optical Experiment (in Semiconductor and Metal Nanocrystals: Synthesis and Electronic and Optical Properties). CRC Press. p. 97. ISBN 978-0-203-91326-0.