על הצדיקים

על הצדיקים היא הברכה ה-13 בתפילת שמונה עשרה, והיא מופיעה בין ברכת המינים לברכת ירושלים. ברכה זו היא אחת מ-13 ברכות הבקשה של תפילת שמונה עשרה. הברכה מבקשת את הרמת קרנם של הצדיקים, וכן בקשה של היחיד להכלל בתוכם. כמו כן יש בה תפילה מיוחדת לגרים. נוסח הספרדים - עַל הַצַּדִּיקִים וְעַל הַחֲסִידִים וְעַל שְׁאֵרִית עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאֵל (וְעַל זִקְנֵיהֶם) וְעַל פְּלֵיטַת בֵּית סוֹפְרֵיהֶם, וְעַל גֵּרֵי הַצֶּדֶק וְעָלֵינוּ, יֶהֱמוּ נָא רַחֲמֶיךָ ה' אֱלֹהֵינוּ, וְתֵן שָׂכָר טוֹב לְכָל הַבּוֹטְחִים בְּשִׁמְךָ בֶּאֱמֶת, וְשִׂים חֶלְקֵנוּ עִמָּהֶם, וּלְעוֹלָם לֹא נֵבוֹשׁ כִּי בְךָ בָּטָחְנוּ, וְעַל חַסְדְּךָ הַגָּדוֹל בֶּאֱמֶת נִשְׁעָנְנוּ, בָּרוּךְ אַתָּה ה', מִשְׁעָן וּמִבְטָח לַצַּדִּיקִים. נוסח אשכנז - עַל הַצַּדִּיקִים וְעַל הַחֲסִידִים, וְעַל זִקְנֵי עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאֵל, וְעַל פְּלֵיטַת סוֹפְרֵיהֶם וְעַל גֵּרֵי הַצֶּדֶק וְעָלֵינוּ, יֶהֱמוּ רַחֲמֶיךָ ה' אֱלֹהֵינוּ, וְתֵן שָׂכָר טוֹב לְכָל הַבּוֹטְחִים בְּשִׁמְךָ בֶּאֱמֶת, וְשִׂים חֶלְקֵנוּ עִמָּהֶם לְעוֹלָם, וְלֹא נֵבוֹשׁ כִּי בְךָ בָטָחְנוּ, בָּרוּךְ אַתָּה יי מִשְׁעָן וּמִבְטָח לַצַּדִּיקִים. נוסח ספרד - עַל הַצַּדִּיקִים וְעַל הַחֲסִידִים, וְעַל זִקְנֵי שְׁאֵרִית עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאֵל, וְעַל פְּלֵיטַת בֵּית סוֹפְרֵיהֶם, וְעַל גֵּרֵי הַצֶּדֶק וְעָלֵינוּ, יֶהֱמוּ נָא רַחֲמֶיךָ ה' אֱלֹהֵינוּ, וְתֵן שָׂכָר טוֹב לְכָל הַבּוֹטְחִים בְּשִׁמְךָ בֶּאֱמֶת, וְשִׂים חֶלְקֵנוּ עִמָּהֶם, וּלְעוֹלָם לֹא נֵבוֹשׁ כִּי בְךָ בָטָחְנוּ וְעַל חַסְדְּךָ הַגָּדוֹל בֶּאֱמֶת וּבְתָמִים נִשְׁעָנְנוּ, בָּרוּךְ אַתָּה ה' מִשְׁעָן וּמִבְטָח לַצַּדִּיקִים. נוסח איטליה - עַל הַחֲסִידִים וְעַל הַצַּדִּיקִים, וְעַל גֵּרֵי הַצֶּדֶק, וְעַל פְּלֵיטַת עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאֵל, יֶהֱמוּ (נָא) רַחֲמֶיךָ ה' אֱלֹהֵינוּ, וְתֵן שָׂכָר טוֹב לְכָל הַבּוֹטְחִים בְּשִׁמְךָ הַטּוֹב בֶּאֱמֶת, וְשִׂים חֶלְקֵנוּ עִמָּהֶם לְעוֹלָם לֹא נֵבוֹשׁ כִּי בְךָ בָּטַחְנוּ מֶלֶךְ עוֹלָמִים. בָּרוּךְ אַתָּה ה', מִשְׁעָן וּמִבְטָח לַצַּדִּיקִים. נוסח רומניא - עַל הַחֲסִידִים וְעַל הַצַּדִּיקִים, וְעַל גֵּירֵי הַצֶּדֶק וְעָלֵינוּ, יֶהֱמוּ רַחֲמֶיךָ הָרַבִּים ה' אֱלֹהֵינוּ, וְתֵן לָהֶם שָׂכָר טוֹב, וּלְכָל הַבּוֹטְחִים בְּשִׁמְךָ הַטּוֹב בֶּאֱמֶת, וְשִׂים חֶלְקֵנוּ עִמָּהֶם לְעוֹלָם לֹא נֵבוֹשׁ כִּי בְּשִׁמְךָ הַגָּדוֹל בָּטַחְנוּ וְעַל חַסָדֶיךָ נִשְׁעַנוּ. בָּרוּךְ אַתָּה ה', מִשְׁעָן וּמִבְטַח לַצַּדִּיקִים. נוסח פרובאנס - עַל הַצַּדִּיקִים וְעַל הַחֲסִידִים, וְעַל שְׁאֵרִית עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאֵל, וְעַל זִקְנֵיהֶם, וְעַל פְּלֵיטַת בֵּית סוֹפְרֵיהֶם, וְעַל גֵּירֵי הַצֶּדֶק וְעָלֵינוּ, יֶהֱמוּ נָא רַחֲמֶיךָ ה' אֱלֹהֵינוּ, וְתֵן שָׂכָר טוֹב לְכָל הַבּוֹטְחִים בְּשִׁמְךָ בֶּאֱמֶת, וְשִׂים חֶלְקֵנוּ עִמָּהֶם. וּלְעוֹלָם לֹא נֵבוֹשׁ כִּי בְךָ בָּטַחְנוּ, וְעַל חַסְדְּךָ הַגָּדוֹל בֶּאֱמֶת וּבְתָמִים נִשְׁעַנְנוּ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' מִשְׁעָן וּמִבְטָח לַצַּדִּיקִים. נוסח קטלוניה - עַל הַצַּדִּיקִים וְעַל הַחֲסִידִים, וְעַל גֵּרֵי הַצֶּדֶק, וְעַל פְּלֵיטַת עַמְּךָ יִשְׂרָאֵל וְעָלֵינוּ, יֶהֱמוּ נָא רַחֲמֶיךָ ה' אֱלֹהֵינוּ, וְתֵן שָׂכָר טוֹב לְכָל הַבּוֹטְחִים בְּשִׁמְךָ בֶּאֱמֶת, וְשִׂים חֶלְקֵנוּ עִמָּהֶם, וּלְעוֹלָם לֹא נֵבוֹשׁ כִּי בְשִׁמְךָ הַגָּדוֹל בָּטָחְנוּ, וְעַל חַסְדְּךָ (הַגָּדוֹל) נִשְׁעַנּוּ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' מִשְׁעָן וּמִבְטָח לַצַּדִּיקִים. נוסח תימן - עַל הַצַּדִּיקִים וְעַל הַחֲסִידִים, וְעַל גֵּרֵי הַצֶּדֶק, וְעַל שְׁאֵרִית עַמְּךָ בֵית יִשְׂרָאֵל, יֶהֱמוּ רַחֲמֶיךָ ה' אֱלֹהֵינוּ, וְתֶן שָׂכָר טוֹב לְכָל הַבּוֹטְחִים בְּשִׁמְךָ בֶּאֱמֶת, וְשִׂים חֶלְקֵנוּ עִמָּהֶם. לְעוֹלָם לֹא נֵבוֹשׁ כִּי בְשִׁמְךָ בָּטַחְנוּ וְלִישׁוּעָתְךָ נִשְׁעָנּוּ. בָּרוּךְ אַתָּה ה', מִשְׁעָן וּמִבְטָח לַצַּדִּיקִים. נוסח ארץ ישראל - עַל גֵּרֵי הַצֶּדֶק יֶהֱמוּ רַחֲמֶיךָ, וְתֵן לָנוּ שָׂכָר טוֹב עִם עוֹשֵׂי רְצוֹנֶךָ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' מִבְטָח לַצַּדִּיקִים. במסכת מגילה (י"ז, ב) מוסבר שברכה זו נקבעה אחרי ברכת המינים משום שכל זמן שהרשעים קיימים ושולטים בעולם אין קרן הצדיקים מתרוממת, ורק אחרי אובדן הרשעים יכולים הצדיקים להתרומם. הגמרא מביאה כראייה לכך את הפסוק בתהילים (עה, יא) "וכל קרני רשעים אגדע תרוממנה קרנות צדיק". ברכת על הצדיקים, הרב אורי שרקי לפי מנהג פפד"מ וקצת קהילות, גורסים וְשִׂים חֶלְקֵנוּ עִמָּהֶם, וּלְעוֹלָם לֹא נֵבוֹשׁ כִּי בְךָ בָטָחְנוּ. עיין מנהגי ישורון, נוא יארק תשמ"ח, עמ' 2. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.