החרם על נסטלה

החרם על נסטלה התחיל בארצות הברית ביולי 1977, במסגרתו הוחרמו מוצרי החברה ככלל. נסטלה הואשמה בקידום המסחרי של תרכובת מזון לתינוקות כתחליף להנקה, בעיקר בקרב מדינות העולם השלישי. יוזמי החרם סברו כי מוצרים אלה השפיעו על עלייה בתמותת התינוקות. החרם התפשט במהירות לאוסטרליה, קנדה, שוודיה ומערב גרמניה. ב-1980 נסטלה הודיעה כי רווחיה ירדו בכ-16 אחוזים. הרבה אנשים מקהל היעד של נסטלה, בעיקר אוכלוסיית יבשת אפריקה, אינם בעלי גישה למקורות למים נקיים, דבר המהווה בעיה. על תווית האריזה של תרכובת מזון לתינוקות הודפסו הוראות שימוש בשפה האנגלית, ביניהן הדרישה להרתיח את המים המזוהמים לפני הערבוב עם פורמולת החלב. רוב אוכלוסיית איננה יודעת לקרוא בשפה האנגלית. תחליפים אלו הוכנו תוך התעלמות מהנחיות חיוניות אשר העמידו את התינוקות בסכנת חיים. היוניסף העריך שלתינוקות שהואכלו בפורמולה שיוצרה בסביבה המאופיינת במחלות רבות וחוסר היגיינה, סיכוי גבוה פי 6 עד 25 יותר למות משלשול ועד פי 4 יותר למות מדלקת ריאות, בהשוואה לתינוקות יונקים. בעיה נוספת היא שהורים נטו להשתמש בפחות פורמולה מהנדרש כדי להכין יותר מנות מזון, דבר שהוביל תינוקות לתת תזונה. במרץ 1974 התפרסם המאמר "רוצח התינוקות" (The Baby Killer)על ידי ארגון הצדקה הבריטי War On Want בלונדון. המאמר הדגיש את הבעיות הנובעות משימוש בפורמולת חלב אם בעולם המתפתח. המאמר הצליח לערער את דעת הקהל הציבורית והיווה אבן יסוד לפתיחה בחרם. הארגון מדינות עולם שלישי (Third World Action Group-AgDW) תרגם את המאמר לשפות רבות ביניהן שוודית, תוך שינוי הכותרת ל"נסטלה רוצחת תינוקות". נסטלה הגישה עתירה לבית המשפט בה תבעה את הארגון מדינות עולם שלישי על שינוי כותרת המאמר. ב-1976 ניתן פסק הדין בתביעה אשר מוצא את ארגון מדינות עולם שלישי באשמת לשון הרע בגין כותרת המאמר בלבד. הארגון נקנס בסכום סמלי בלבד ונסטלה הוזהרה לשנות את נוהלי השיווק שלה. המאמר העלה את הנושא לתודעה הציבורית והוביל ליוזמת החרם על נסטלה. ב-1977 הכריזו ארגון קואליציית פורמולת התינוקות (INFACT) חרם על מוצרי חברת נסטלה במיניאפוליס שבארצות הברית. לאחר זמן קצר החרם התפשט לאוסטרליה, קנדה, ניו זילנד ואירופה. במאי 1978 הסנאט האמריקאי ערך שימוע פומבי בנושא קידום תחליפי חלב אם במדינות מתפתחות. בשנת 1979 אירחו ארגון הבריאות העולמי ויוניסף ישיבה בינלאומית שקראה לפתח נוהלי שיווק בינלאומיים וכן לפעול בחזיתות נוספות, שיפור נוהלי האכלת תינוקות וילדים, בנוסף, רשת הפעולה הבינלאומית למזון לתינוקות (IBFAN) הוקמה בפגישה זו. ב-1981, כנס הבריאות העולמי ה-34 הכריז על תמיכה בפתרון WHA34.22 אשר כולל את הנהלים הבין לאומיים לשיווק תחליפי חלב אם. הנוהל כולל את הפורמולות לתינוקות ומוצרי חלב אחרים, מזון ומשקאות, אשר משווקים או מוצגים כתחליף חלקי או מוחלט של חלב אם. הנוהל אוסר על קידום תחליפי חלב אם ומעניק לעובדי הבריאות את הסמכות לייעוץ להורים בנוגע לדרכים אופטימליות בתזונת התינוק. בנוסף הנוהל מגביל את חברות הייצור ממסירת מידע לעובדי הבריאות וקובע דרישות תיוג חדשות. בשנת 1984 נפגשו רכזי החרם עם היצרנית נסטלה, בפגישה סוכם כי נסטלה תיישם את הנהלים אשר נקבעו בוועידה בתמורה לסיום החרם. החרם הושעה רשמית עד 1988 כאשר פעיל בארגון IBFAN טען כי חברות תחליפי חלב אם הציפו מתקני בריאות במדינות מתפתחות באספקה של פורמולות חלב בעלות נמוכה, והחרם הושק מחדש בשנה שלאחר מכן. במאי 1999 ניתן פסק דין נגד נסטלה על ידי רשות תקני הפרסום בבריטניה (ASA). נסטלה טענה בפרסומת נגד חרם כי היא משווקת פורמולה לתינוקות "מבחינה אתית ואחראית". ה-ASA מצא כי נסטלה לא יכולה לתמוך בטענה זו ולא בטענות אחרות לנוכח עדויות שהועלו על ידי הקבוצה הנאבקת "Baby Milk Action". בנובמבר 2000 הזמין הפרלמנט האירופי את יוניסף, IBFAN ונסטלה להציג ראיות לדיון בפני הוועדה לפיתוח ושיתוף פעולה. ראיות הובאו על ידי קבוצת IBFAN מפקיסטן והקצין המשפטי של יוניסף דיבר על כישלונה של נסטלה כדי ליישר את מדיניותה עם החלטות עצרת הבריאות העולמית. נסטלה דחתה את ההזמנה להשתתף בטענה לתזמון סכסוכים, אם כי שלחה את נציג חברת הביקורת שהזמינה כדי להפיק דוח על פעולתה בפקיסטן. ב-2001 קמרון היא המדינה ה-51 שהצטרפה לחרם על נסטלה והמדינה הראשונה המצטרפת מיבשת אפריקה. לאחר שנסטלה סירבה בעקביות לדבר בפומבי יחד עם הארגון IBFAN, נסטלה (בריטניה) הסכימה לדיון באוניברסיטת קיימברידג'. סטודנטים ברחבי הארץ פקדו אירועי גיוס בוגרים של נסטלה, מסרבים לתת לחברה במה. נסטלה דוחה את תוכנית ארבע הנקודות של ארגון הבריאות העולמי שמטרתה להציל חיי תינוקות ובסופו של דבר לסיים את החרם, אף על פי שנקבעו הדברים בין יוניסף לנסטלה בכתב בעבר. נכון לשנת 2020 החרם על נסטלה עדיין קיים ומתמקד בקפה נס קפה, מותג הדגל של נסטלה. בנוסף ישנה רשימה מפורטת אשר מעודכנת על ידי IBFNA וכוללת מוצרי נסטלה נוספים אשר הארגון מעודד להחרים, למרות טענותיהם של חברת נסטלה כי הם עומדים בתקנות של ארגון הבריאות העולמי. לחרם הצטרפו גם כמה אוניברסיטאות וארגוני סטודנטים, במיוחד בבריטניה. נכון לינואר 2020, החברה עומדת בראש המחקר על תחליפי חלב אם בהודו. רשות המחקר הרפואי בהודו ביקשה מהחברה להפסיק לשלם למשתתפי המחקר, שכלל אימהות בהריון ומניקות. פרשת רמדיה אתר האינטרנט הרשמי של נסטלה Baby Milk Action (באנגלית) תגובת נסטלה (באנגלית) IBFAN (באנגלית) Action, New Internationalist, ‏1982-04-01 (באנגלית) M.Muller, The Baby Killer, War on Want Karin Cadwell, Cindy Turner-Maffei, Reclaiming Breastfeeding for the United States: Protection, Promotion and Support, Jones & Bartlett Learning, 2002, ISBN 978-0-7637-2096-4. (באנגלית) History of the campaign, archive.babymilkaction.org Nestle boycott products list | Baby Milk Action (באנגלית) Why Nestle is one of the most hated companies in the world, ZME Science, ‏2015-05-19 (באנגלית)