laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אורבנוס הרביעי

אורבנוס הרביעי (בלטינית: Urbanus IV‏; 1195 – 2 באוקטובר 1264) היה אפיפיור מ-29 באוגוסט 1261 ועד מותו. ז'אק פנטלאון נולד בעיר טרואה בצרפת לאב שהיה סנדלר. למד תאולוגיה ומשפטים בפריז וב-1220 קיבל תואר דוקטור בתאולוגיה. ב-1238 התמנה לכומר בעיר לון שבחבל פיקרדי וב-1241 - לסגן בישוף העיר לייז' (כיום בבלגיה). במועצה הראשונה של הכנסייה הקתולית שהתקיימה בעיר ליון ב-1245, הוא זכה לתשומת לבו של האפיפיור אינוקנטיוס הרביעי ששלח אותו לגרמניה - שם ניהל משא ומתן שהביא לחתימת הסכם כריסטבורג בין אוכלוסיית עובדי האלילים של פרוסיה לבין המסדר הטבטוני. ב-1253 התמנה לבישוף העיר ורדן וב-1255 מינה אותו האפיפיור אלכסנדר הרביעי לראש הפטריארכיה הלטינית בירושלים. הוא שב מירושלים לוויטרבו שבאיטליה וניסה לגייס אמצעים כדי לבוא לעזרתם של הנוצרים בארצות המזרח, כאשר האפיפיור אלכסנדר הרביעי מת. ב-29 באוגוסט 1261 נבחר פנטלאון לאפיפיור הצרפתי הראשון מאז אורבנוס השני ואימץ לעצמו את השם אורבנוס הרביעי. שבועיים לפני שנבחר לאפיפיור הגיעה האימפריה הלטינית לקִיצה עם כיבוש קונסטנטינופול בידי היוונים, בראשות מנהיגם מיכאל השמיני פלאולוגוס. אורבנוס הרביעי ניסה לארגן מסע צלב כדי להשיב את האימפריה הלטינית לקדמותה, אך ללא הצלחה. תשומת לבו הופנתה בעיקר לאיטליה - שם התחולל מאבק על השלטון בין צאצאיו של פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה לבין תומכי האפיפיור. ב-1262, כדי להיאבק במנפרד, מלך סיציליה, שהיה בנו הבלתי חוקי של פרידריך השני, הכריז אורבנוס הרביעי על שארל, בנו של לואי השמיני, מלך צרפת כשארל הראשון, מלך נאפולי וסיציליה. במשך שנתיים ניהל האפיפיור משא ומתן עם מנפרד כדי שיסכים לתת את עזרתו על מנת להשיב על כנה את האימפריה הלטינית, תמורת הבטחת האפיפיור להכיר בו כמלך סיציליה, אך בינתיים עשה הכנות למלחמה וקיבל הבטחה משארל הראשון לספק לו צי אוניות ואנשי צבא. אולם, עוד לפני ששארל הספיק להגיע לאיטליה, מת האפיפיור אורבנוס הרביעי בפרוג'ה, ובמקומו נבחר לאפיפיור קלמנס הרביעי. פחות מחודש ימים לפני מותו, הכריז האפיפיור אורבנוס הרביעי על חג הלחם והיין הקדושים כעל חג כללי של הכנסייה הקתולית (8 בספטמבר 1264). מדיה וקבצים בנושא אורבנוס הרביעי בוויקישיתוף אורבנוס הרביעי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
הפדרציה הבין-לאומית לאווירונאוטיקה

הפדרציה הבין-לאומית לאווירונאוטיקה (FAI) הוא גוף בין-לאומי מסגרתי סטנדרטי לאווירונאוטיקה ולאסטרונאוטיקה. זהו גוף מנהלי בין-לאומי לספורט תעופתי. הוקם בשנת 1905. בשנת 1951, הצטרף אליו קלוב התעופה לישראל. מדיה וקבצים בנושא הפדרציה הבין-לאומית לאווירונאוטיקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הפדרציה הבין-לאומית לאווירונאוטיקה (באנגלית) הפדרציה הבין-לאומית לאווירונאוטיקה, ברשת החברתית פייסבוק הפדרציה הבין-לאומית לאווירונאוטיקה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הפדרציה הבין-לאומית לאווירונאוטיקה, ברשת החברתית אינסטגרם הפדרציה הבין-לאומית לאווירונאוטיקה, סרטונים בערוץ היוטיוב הפדרציה הבין-לאומית לאווירונאוטיקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא תעופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צפארי

הצפארי היה פארק ציפורים ששכן בפארק הירקון (גני יהושע) בתל אביב-יפו, על הגדה הצפונית של נחל הירקון. מקור השם "צפארי" הוא הלחם בסיסים של המילים "ספארי" ו"ציפור". הצפארי הוקם בשנת 1994 והוא השתרע על פני שטח של 30 דונם תחת כיפת השמיים, ובו צמחייה טרופית, נחלים ומפלי מים. במקום שכנו ציפורים ממגוון סוגים ומספר קטן של מיני זוחלים. עוד פעלו בצפארי מתחם יער הציפורים - מתחם סגור בו בעלי הכנף חופשיים להסתובב ליד בני האדם, פינת ליטוף ופארק שעשועים וג'ימבורי בסגנון אפריקאי המכונה "ג'ונגה ג'ונגה" שהוקם במתחם בשנת 1996 (כשלפניו הוקם ב-15 באפריל 1995 "פארק פאוור ריינג'רס" למשך תקופה קצרה). המקום נוהל על ידי חברת "עיר השעשועים", אשר נוסדה בשנת 1975, ושבבעלותה גם "לונה פארק תל אביב" שבתל אביב, "סופרלנד" בראשון לציון וכן פארק המים "הממדיון" בתל אביב. כנגד הצפארי הועלו טענות כי מינים שונים של עופות שוחררו או הצליחו לברוח מכלוביהם. חלקם של המינים הצליחו לייסד אוכלוסיות מבוססות באזור פארק הירקון, ולעיתים אף להתפשט לשאר הארץ, ולהפוך למינים פולשים הדוחקים מיני עופות מקומיים וכך פוגעים במגוון הביולוגי. בולט במיוחד המקרה של המיינה המצויה. ב-26 באוקטובר 2017 הופסקה פעילות הצפארי לאחר שחברת גני יהושע החליטה לא לחדש את הזיכיון להפעלתו, וכל הציפורים הועברו למתחם לונה פארק תל אביב שנמצא גם הוא בבעלות עיר השעשועים והחלו הריסת המקום והכלובים של בעלי החיים. לאחר סגירת הצפארי נפתח המתחם לקהל הרחב ונקרא 'הגן הטרופי'. בעבר היו בעלי חיים אלה בצפארי, אך כולם כבר הועברו למקומות אחרים; חלקם מוגנים אך חלקם נמצאים במקומות ללא הגנה, כמו הלונה פארק בתל אביב שהועברו לשם מספר עופות הנמצאים ללא פיקוח וחשופים לרעש וגשם, בינואר 2024 חזרו החיות לצפארי בבניית מתחם קינון פתוח לבעלי כנף. [דרוש מקור] בעלי החיים שהיו בצפארי כללו: עופות: אוח מצוי אמו אמזונה כחולת מצח (Amazona aestiva) אמזונה צהובת ראש (Amazona oratrix) דררה אלכסנדרונית אפרור אפריקני תוכי אקלקטוס ארה ארגמנית ארה ירוקת-כנף ארה כחולה-צהובה ארה צבאית ברבור מצוי ברבור שחור ברכייה דררה מצויה הוקו חשוף-פנים מיינה מצויה טווס הודי טוקן חום-סנטר טוקן הטוקו טוראקו אדום ציצית לורי אדום (Eos bornea) לורי קשת מגלן שני תוכי סנגלי הבני ורוד-פנים תוכי המחילות פלמינגו מצוי פניניית החושן קקדו ורדרד קקדו לבן קקדו צהוב ציצית קטן (Cacatua sulphurea) תוכי נזירי תוכון אדום-כתר (Cyanoramphus novaezelandiae) קוניור השמש קוניור אדום-כתר (Psittacara wagleri) נימפית מצויצת רוסלה מזרחית תוכון מצוי מזמר אדום עכוז (Psephotus haematonotus) יונקים: אוגרים ארנבון מצוי חוטמן אדום חמוס סוריקטה צ'ינצ'ילה ארוכת זנב שרקן כיסנאי דואה זוחלים: איגואנה ירוקה אנקונדה צהובה רב חנק מצוי נחש גופר פלורידה (Pituophis melanoleucus) זעמן חלב אלמוגי (Lampropeltis triangulum) רב חומט חרדון מזוקן זעמן מלכותי קליפורני כרכן צהוב (Spilotes pullatus) כרכן טקסס (Pantherophis obsoletus lindheimeri) טגו זהוב כרכן הקרינים כרכן תירס פיתון בורמזי פיתון מלכותי צב יבשה מצוי פרוקי-רגליים: עקרב קיסרי (Pandinus imperator) אתר האינטרנט הרשמי של צפארי חברת גני יהושע החליטה על סגירת הצפארי בפארק הירקון, אתר TLV.AM,‏ 26 באוקטובר 2017 צאפרי באתר zooinstitutes.com שי פוגלמן, הברווזון המכוער וחיות אחרות, באתר הארץ, 18 בספטמבר 2008 איתי בלומנטל, אחרי 23 שנה: נסגר פארק הציפורים "הצפארי" בת"א, באתר ynet, 26 באוקטובר 2017
קפה קליפורניה

קפה קליפורניה היה בית קפה ומסעדה שהקים אייבי נתן. המסעדה פעלה בתל אביב במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 ושכנה ברחוב דיזנגוף פינת רחוב פרישמן, בבניין פסז' הוד (אז משכן התיאטרון הקאמרי והיום תיאטרון בית ליסין). המסעדה נפתחה ב-1959 והתמחתה במטבח אמריקאי־איטלקי. לראשונה בתל אביב יכלו תושבי העיר ליהנות מקציצת המבורגר או צ'יזבורגר בתוך לחמנייה לצד צ'יפס. כמו כן הוגשו כאן מנות שונות מהמטבח האיטלקי, כגון ספגטי בולונז, רביולי וקנלוני. קליפורניה הייתה מרכז תוסס של חיי הבוהמה התל אביביים ומתחרה ממשית לקפה "כסית" הוותיק. היא משכה אליה רבים מבני הדור הצעיר שכבר ראו בכסית וכן בקפה רוול מקומות מיושנים. שנות פעילותה היו בתקופה בה הסתיימה תקופת הצנע והחלו השינויים התרבותיים של שנות ה-60, ולכן בניגוד לשאר בתי הקפה של אז, שעוד שמרו על מידה רבה של צניעות, קליפורניה הייתה חדשנית ו"חצופה". היא התפרסמה בין השאר גם כמסעדה הראשונה שהגישה המבורגרים לא כשרים. אישים רבים שפקדו את המסעדה התיידדו עם אייבי נתן שהיה אז בחור צעיר שהשתחרר זה מכבר משירות בחיל האוויר. קשרים אלו היו בין השאר הבסיס לתחילת פעילותו הפוליטית למען השלום אשר בה החל באמצע שנות ה-60. נתן דונביץ', מקיוסק גזוז עד מסעדת שף - מאה שנות אוכל בתל אביב, הוצאת אחוזת בית, 2012; עמ' 208, 256-253. מידע על קפה קליפורניה בקטלוג הספרייה הלאומית מדיה וקבצים בנושא קפה קליפורניה בוויקישיתוף הילולה בפאסאז', מעריב, 17 בדצמבר 1959
פין (פירושונים)

האם התכוונתם ל... בפ"א דגושה: פין – איבר המין הזכרי באדם פין (בעלי חיים) – איבר המין הזכרי של בעלי חיים פין (מכניקה) – רכיב מכני שמטרתו לשמור על מצב הדדי של שני חלקים, בעיקר באמצעות התנגדות למאמץ גזירה בתעתיק מאנגלית: PIN: ‏(Personal Identification Number) מספר זיהוי אישי הנס חיים פין – צלם עיתונות ישראלי, מחלוצי צילום העיתונות בישראל בפ"א רפה: פין (אי) – האי השלישי בגודלו בדנמרק פין (מלחמת הכוכבים) – דמות בדיונית מסדרת הסרטים "מלחמת הכוכבים" פין (מפרשית) – דגם מפרשית ג'יימס פין – קונסול בריטי בירושלים במאה ה-19 הרפתקאותיו של האקלברי פין – גיבור ספריו של מארק טוויין מאלי פין (אנ') – מנהלת ליהוק ומורה לדרמה אמריקאית שמואל יוסף פין – סופר וחוקר, מאנשי תנועת ההשכלה ומראשי הקהילה היהודית בווילנה פין 1 – המען של בית מגורים בתל אביב ששימש מרכז לזנות וסמים והיה מאוכלס בזונות וחסרי בית המכורים לסמים בית פין – בית בירושלים, אחד ממספר בתים מודרניים ראשונים שנבנו מחוץ לחומות ירושלים סידני ג'ורג' הופקינס – סופר שהשתמש בשם-הספרותי פין פיין אישים ששמם הפרטי הוא פין
גלוריה גיינור

גלוריה גיינור (באנגלית: Gloria Gaynor; נולדה ב-7 בספטמבר 1943, בניוארק, ניו ג'רזי) היא זמרת אמריקאית, שהתפרסמה בעיקר בזכות להיטי עידן הדיסקו "I Will Survive",‏ "Never Can Say Goodbye",‏ "Let Me Know", ו-"I Am What I Am". גיינור נולדה בניו ג'רזי. הצלחתהּ הראשונה התחוללה בשנת 1975, עם הוצאת האלבום Never Can Say Goodbye, שפרסם אותה כזמרת דיסקו. ב-1983, הוציאה את הסינגל "I Am What I Am". ב-2020, זכתה בפרס גראמי השני שלה, על אלבום האולפן התשעה עשר שלה, Testimony. מדיה וקבצים בנושא גלוריה גיינור בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גלוריה גיינור (באנגלית) גלוריה גיינור, ברשת החברתית פייסבוק גלוריה גיינור, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גלוריה גיינור, ברשת החברתית אינסטגרם גלוריה גיינור, ברשת החברתית טיקטוק גלוריה גיינור, סרטונים בערוץ היוטיוב גלוריה גיינור, באתר פינטרסט גלוריה גיינור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) גלוריה גיינור, באתר AllMovie (באנגלית) גלוריה גיינור, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) גלוריה גיינור, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) גלוריה גיינור, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) גלוריה גיינור, באתר ספוטיפיי גלוריה גיינור, באתר Last.fm (באנגלית) גלוריה גיינור, באתר AllMusic (באנגלית) גלוריה גיינור, באתר דיזר גלוריה גיינור, באתר Yandex.Music (ברוסית) גלוריה גיינור, באתר Discogs (באנגלית) גלוריה גיינור, באתר Songkick (באנגלית) גלוריה גיינור, באתר Tab4u גלוריה גיינור, באתר Genius גלוריה גיינור, באתר SecondHandSongs גלוריה גיינור, באתר בילבורד (באנגלית) גלוריה גיינור, באתר טיידל (באנגלית) גלוריה גיינור, באתר אמזון מיוזיק ניר נתן, לוס אנג'לס, עדיין שורדת, באתר ynet, 20 במרץ 2009 איתמר זהר, גלוריה גיינור תבוא להופעה בישראל, באתר הארץ, 25 בפברואר 2015 רז ישראלי, גלוריה גיינור בת"א: כוחו הפלאי של להיט בודד, באתר nrg‏, 30 ביולי 2015 דוד רוזנטל‏, לא שרדה: מה הביא את גלוריה גיינור לעשות הופעת קאברים בינונית?, באתר וואלה, 30 ביולי 2015 2020 Grammy Nominees: The Complete List, Billboard ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סמל קמבודיה

סמל קמבודיה או השלט המלכותי של קמבודיה הוא סמל המלוכה הקמבודית. הסמל, שחזר להיות בשימוש עם כינונה מחדש של המלוכה הקמבודית בשנת 1993, מופיע על גבי הנס המלכותי של מלך קמבודיה, נורודום סיהאמוני. בסמל מופיעות שתי חיות מיתיות: מצד שמאל, גאג'אסימהה, שהיא אריה עם חדק של פיל, ומצד ימין, סינגהה, שהיא אריה. כל אחת מהחיות מחזיקה בחופה מחומשת וביניהן מופיע כתר שקרן אור בוקעת מקצהו העליון. מתחת לכתר ישנם שני גביעים אחד על גבי השני ועליהם מונחת חרב קדושה בצורה אופקית ומעליה גרסה קמרית של האום. בצדי הגביעים מופיעים שני ענפי דפנה. במרכז חלק התחתון של הסמל כתובות שלוש מילים בקמרית. לפי גרסה אחת, המילים הכתובות הן: "מלך ממלכת קמבודיה". דגל קמבודיה המנון קמבודיה מדיה וקבצים בנושא סמל קמבודיה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אליאס סוראסקי

אליאס (אליהו) סוראסקי סלומיאנסקי (בספרדית Elías Sourasky Slomiansky;‏ 1899, ביאליסטוק – 30 בינואר 1986, מקסיקו סיטי) היה יהודי ציוני, איש עסקים ונדבן. על שמו נקראים המרכז הרפואי תל אביב והספרייה המרכזית של אוניברסיטת תל אביב. סוראסקי נולד ליעקב ואלקה לבית סלומיאנסקי בכפר סידרה (Sidra) שבמחוז ביאליסטוק שבאימפריה הרוסית (לימים, בפולין), במשפחה מרובת ילדים. האב היה בעל מפעל בדים. משפחתו היגרה מפולין לבלגיה בשנת 1909. בעקבות פרוץ מלחמת העולם הראשונה נאלצה המשפחה להגר לאנגליה. בשנת 1917 השתקע עם אחיו חיים ולאון במקסיקו, שם היה לאיש עסקים וליזם מצליח. הוא ייסד מפעל טקסטיל ועמד בקשר מסחרי עם חברת הרכבות ועם סוללי כבישים. בהמשך הקים בנקים, חברת ביטוח וחברה פיננסית נוספת, שהתאחדו לבסוף לחברת "המרכז הפיננסי" (Centro Financiero). סוראסקי נמנה עם מנהיגי הקהילה היהודית במקסיקו, היה בעל עמדות ציוניות ורתם את הקהילה היהודית לסיוע ליישוב בארץ ישראל. במרץ 1944 הגיע לוושינגטון לסדרת ישיבות עם נציגי הסוכנות היהודית וקרן היסוד לקידום שיתוף הפעולה בין הארגונים הציוניים במקסיקו לבין הוועדה האמריקנית לפלשתינה (American Palestine Committee). הוא תמך במדינת ישראל בתקופת מלחמת העצמאות. סוראסקי הרבה לתרום כספים למחקר מדעי ולמוסדות חינוך, הן במקסיקו והן בישראל. ב-1959 הקים בשותפות עם משקיעים נוספים את יעסור, בנק למשכנתאות. ב-1961 הקים את "הקרן לפיתוח חינוכי" (Fondo de Fomento Educativo) אותה מימן במידה רבה באמצעות רווחי "המרכז הפיננסי". ב-1966 ייסד את "פרס אליאס סוראסקי" (Premio Elías Sourasky) למדע, אמנות וספרות. ב-1968 העניקה ממשלת מקסיקו לסוראסקי את העיטור של "מסדר הנשר האצטקי" (Orden del Águila Azteca),עיטור הרם ביותר המוענק במקסיקו לזרים ב-1954 נוסדה הספרייה המרכזית של אוניברסיטת תל אביב ב-1964 נחנך גן יעקב בתל אביב. הגן נקרא על שמו של יעקב סוראסקי, בנו של הבנקאי אליאס סוראסקי ממקסיקו שתרם להקמתו. ב־1973 נקרא על שמו בית החולים איכילוב (המרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי). ב־1974 נחנך המגדל ע"ש יעקב סוראסקי (הר הצופים), בקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים היה נשוי פעמיים. מאשתו הראשונה, אידה (בובי) לבית תאו (1899–1962) נולדו לו בן ובת. אשתו השנייה היא ססיליה לבית מורצקי. אודות סוראסקי באתר הספרייה המרכזית של אוניברסיטת תל אביב אודות סוראסקי באתר המרכז הרפואי תל אביב (אורכב 01.12.2011 בארכיון Wayback Machine) ביוגרפיה (בספרדית) Don Elías Sourasky (בספרדית) Elias Sourasky, Mexican Jewish Leader, Confers with American Zionists on Palestine, Jewish Telegraphic Agency, ‏1944-03-26 (באנגלית אמריקאית) בנק חדש למשכנתאות, דבר, 2 בספטמבר 1959 Cecilia Moretzky, geni_family_tree ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סמל סנט וינסנט והגרנדינים

סמל סנט וינסנט והגרנדינים הוא סמלה של מדינת האיים סנט וינסנט והגרנדינים. הסמל אומץ רשמית בשנת 1912 כסמל קולוניאלי של האיים והפך לסמל המדינה עם קבלת העצמאות בשנת 1979. בסמל מופיעות שתי נשים בלבוש רומי משני צדדיו של מזבח זהב. האישה העומדת מימין (הרלדי) מחזיקה בידה ענף של זית מעל המזבח, ואילו האישה משמאל (הרלדי) כורעת ברך לפני המזבח ומחזיקה בידה מאזני צדק. שתי הנשים מייצגות את שני היסודות במוטו הלאומי של סנט וינסנט והגרנדינים, "שלום וצדק". הנשים מוקפות במסגרת זהובה שמעליה מופיע צמח הכותנה. כל זאת על רקע של עלה ירוק, אשר מתחתיו רשום המוטו "שלום וצדק" בלטינית. דגל סנט וינסנט והגרנדינים המנון סנט וינסנט והגרנדינים מדיה וקבצים בנושא סמל סנט וינסנט והגרנדינים בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חיים שלמה ליבוביץ

הרב חיים שלמה ליבוביץ (ה'תרצ"ד, 1933 - י"ח באדר א' ה'תשע"ו, 27 בפברואר 2016) היה ראש ישיבות קמניץ ופוניבז'. נולד בברנוביץ', בלארוס, לצייטה לאה ולרב יעקב משה, בנו של רבי ברוך בר ליבוביץ. המשפחה התגוררה בשכנות לסבו. דודו היה הרב ראובן גרוזובסקי. בשנת ת"ש נמלטה המשפחה עם תלמידי ישיבת כנסת בית יצחק לווילנה. הם הצליחו לברוח לארץ ישראל באונייה שבה נמלטו גם הרב דוד פוברסקי ומשפחתו והרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, והתיישבו בירושלים. אביו הקים את ישיבת קמניץ בישראל, עם גיסו הרב משה ברנשטיין. למד בישיבת תפארת צבי ובישיבת חברון, ובמקביל השתתף בשיעוריו של אביו. בהמשך למד אצל הרב יצחק זאב הלוי סולובייצ'יק ואצל בנו הרב יוסף דוב, עם הקמת ישיבת בריסק. בשנת ה'תשכ"א נישא לסימא (נפטרה בה'תשע"ט), בתו של הרב אברהם יצחק רוטשטיין, מנהל בית היתומים דיסקין בירושלים. בני הזוג התגוררו בשכונת מקור ברוך ומאוחר יותר במאה שערים. לאחר פטירת אביו בסיון תשכ"ד התמנה במקומו לראשות ישיבת קמניץ. הוא העביר בישיבה שיעורים מדי יום ושיעור כללי שבועי. העביר גם "חבורות" בביתו לבני ישיבות ואברכים. בפרט עסק בהסברת חידושיו של סבו רבי ברוך בר בספרו הלמדני "ברכת שמואל". בשנת תשס"ז עבר להתגורר לסירוגין גם בבני ברק בדירה שהקצתה לו ישיבת פוניבז', שבה התחיל לכהן כראש ישיבה, לצד ראשי הישיבה הוותיקים, הרב גרשון אדלשטיין והרב ברוך דב פוברסקי. הוא הרצה בישיבה שיעורים יומיים וכלליים עד סמוך לפטירתו. הרב ליבוביץ נפטר ביום שבת י"ח באדר א' ה'תשע"ו, 27 בפברואר 2016. הלווייתו יצאה למחרת מהיכל ישיבת פוניבז' בבני ברק, ועברה בהיכל ישיבת קמניץ בירושלים. הוא נקבר בליל כ' באדר א' בהר המנוחות בירושלים. בתשע"ח יצא ספרו "משנת רבי חיים שלמה - על מסכת שבת", מכתביו ומסיכומים של בנו הרב עוזיאל מלימודם המשותף. יצא עם ספרו של סבו הרב ברוך בער, כתבי ברכת שמואל - על מסכת שבת. אחיו היה הרב זלמן נטע, מחבר סדרת הספרים ברכת יעקב (על שם אביהם). הרב ליבוביץ שיכל בן ובת בחייו. מבניו: הרב ברוך בער, ראש ישיבת קמניץ; הרב יעקב משה, ר"מ בישיבת באר התורה; הרב שמעון, ראש כולל בבני ברק; הרב עוזיאל,ראש ישיבת "ברכת שמואל" בארץ ישראל. מחתניו: ישראל חיים, בנו של הרב ברוך דב פוברסקי; הרב בנימין בינוש אפשטיין, כיהן כר"מ בישיבות באר התורה וכנסת הגדולה; הרב מרדכי קפלינסקי, ראש חבורת קדשים בישיבת מיר. בין גיסיו: הרב נחום רוטשטיין, ראש ישיבת נזר התורה; הרב עוזיאל משה רוטשטיין, מחבר ספרי "נחלת משה"; הרב דב צבי רוטשטיין; הרב בן ציון פלמן והרב פינחס שרייבר. משיעורי הרב חיים שלמה ליבוביץ(הקישור אינו פעיל), לצפייה באתר בינינו משה וייסברג, אבל בפוניבז': ראש הישיבה הגאון רבי חיים שלמה ליבוביץ זצ"ל, באתר בחדרי חרדים נאמן ביתו של הגרח"ש זצ"ל: "לא ידע אפילו את הדרך לביתו", באתר בחדרי חרדים כיכר השבת, ‏הגרב"מ אזרחי ספד: "אנחנו מלווים את ה'ברכת שמואל' עצמו", באתר כיכר השבת, 28 בפברואר 2016 חיים שלמה בן יעקב משה ליבוביץ (1933-2016), דף שער בספרייה הלאומית הלכה לעולמה אלמנת הגרח"ש ליבוביץ זצ"ל, באתר בחדרי חרדים, 1 בדצמבר 2018
פדרציית האנרכיסטים האיברית

פדרציית האנרכיסטים האיברית (בספרדית: Federación Anarquista Ibérica – FAI) היה ארגון אנרכו-סינדיקליסטי ספרדי מיליטנטי שהיה פעיל בתוך קבוצות הזיקה באיגוד המקצועי CNT. הארגון הוקם בשנת 1927. לעיתים קרובות מכנים אותו בשם CNT-FAI בגלל הקרבה בין שני הארגונים. הפדרציה הוקמה בוולנסיה בשנת 1927 (לאחר פגישה מקדימה שנה קודם לכן במרסיי, צרפת), במטרה לשמור שה-CNT ימשיך בנתיב אנרכיסטי על ידי קריאת תִּגָּר על הבירוקרטיה של ה-CNT – שלדעת חברי הפדרציה הפך לחוליה מקשרת בין העובדים לבין ההון, במקום להיות נציגים של מעמד העובדים. נושא זה הפך למתוח במיוחד, כאשר מיגל פרימו דה ריברה השליט שלטון דיקטטורי בספרד, וניסה לשבור את ארגוני העובדים. ההגמוניה ש-FAI השיגה על הפוליטיקה של ה-CNT גרמה לסינדיקליסטים מתונים להתאחד תחת אנחל פסטנה, לתקוף את המנהיגות וליצור את המפלגה הסינדיקליסטית בשנת 1931. בשנת 1936 אנשי המפלגה היו מעורבים ברצח ז'וזפ מריה פלאנס אי מרטי. חברי הפדרציה השתתפו בחיל החלוץ במאבק נגד כוחותיו של פרנסיסקו פרנקו בזמן מלחמת האזרחים בספרד. מדיה וקבצים בנושא פדרציית האנרכיסטים האיברית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פדרציית האנרכיסטים האיברית (בספרדית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרחב איילון

מרחב איילון (לשעבר מרחב יפתח) הוא אחד משלושת המרחבים במחוז תל אביב של משטרת ישראל. מרחב איילון חולש על הערים חולון, בת ים ואזור וכן על שכונות דרום תל אביב ואזור התחנה המרכזית. בתחום המרחב פועלות יחידות משמר הגבול במחוז תל אביב, בהן יחידת שחר 101 תל אביב וסמ"ג תל אביב וכן הוקמה זרוע מבצעית תל אביב במג"ב מרכז. מטה המרחב שוכן בבניין מטה מחוז תל אביב בדרך שלמה 18, בין פינת רחוב אמץ 11 לבין פינת רחוב קיבוץ גלויות. בדצמבר 2022, לאחר עבודת מטה, ופתיחת תחנות חולון ובת ים חזר מרחב יפתח החל לשמו ההיסטורי – מרחב איילון. מפקד מרחב איילון הנוכחי הוא תנ"צ חיים בובליל. למרחב איילון התחנות הבאות: אביב היא יחידת מג"ב הפועלת במרחב יפתח, וכפופה פיקודית למג"ב ומקצועית למשטרת המחוז. פעילותה המרכזית של היחידה היא צמצום עבירות הרכוש, האלימות והסמים בתחום גזרת התחנה המרכזית החדשה והישנה בתל אביב. יחידת אביב הוקמה בחודש אוגוסט 2006 בעקבות החלטת השר לביטחון לאומי ומפכ"ל המשטרה במסגרת תוכנית ארוכת טווח לשיפור תחושת הביטחון. כתבה בעיתון מעריב בשנת 2008 חשפה שאנשיה פועלים במסווה בתחומי העיר ת"א ומכונים "המסתדהים" כאשר הם מחופשים לעובדים זרים ולתושבי שטחים כדוגמת המסתערבים שפועלים באיו"ש. מטה מחוז תל אביב ע"ש רב ניצב דוד קראוס, באתר המשרד לביטחון פנים מרחבים ותחנות במחוז תל אביב, באתר gov.il משטרת ישראל - מרחב איילון - אגף תנועה, באתר פייסבוק מערכת ניוזים, מרחב יפתח במחוז ת"א משנה את שמו וייקרא מעתה - מרחב איילון, באתר ניוזים - מרכז, ‏4 בדצמבר 2022 מילן מועלם, "לעשות הכל שאיילון לא ייסגר": תנ"צ בובליל מסכם שנה סוערת, באתר עכשיו 14, 11 בספטמבר 2023 אבי אשכנזי, מסתערבי מג"ב פועלים גם ברחובות תל אביב, באתר nrg‏, 24 בדצמבר 2008
קורט צייטצלר

גנרל-אוברסט קורט צייטצלר (בגרמנית: Kurt Zeitzler; ‏9 ביוני 1895 – 5 בספטמבר 1963), היה ראש המטה של צבא היבשה הגרמני (ה-OKH), במלחמת העולם השנייה בשנים 1942–1944. צייטצלר היה בנו של כומר מהעיירה גוסמאר שבברנדנבורג. כחצי שנה לפני פרוץ מלחמת העולם הראשונה הצטרף לצבא הגרמני כחייל פשוט, ובשל הצטיינותו בלחימה קודם לדרגת קצונה ומונה למפקד פלוגת חיל רגלים. לאחר תום המלחמה נותר ברייכסווהר כאיש צבא הקבע, ושירת כקצין מטה. בשנת 1937 היה לקצין המטה של ה-OKH, מפקדת כוחות היבשה של הוורמאכט. בספטמבר 1939, עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, היה לקצין המטה של הקורפוס ה-22 בארמייה ה-14, ושירת תחת הגנרל וילהלם ליסט במהלך הפלישה הגרמנית לפולין. במרץ 1940 היה לראש מטה קבוצת השריון בראשה עמד אוואלד פון קלייסט, שהיה לה חלק מכריע בניצחון הגרמני במערכה על צרפת. לאחר מכן שירת בפיקודו של פון קלייסט במהלך הפלישה הגרמנית ליוגוסלביה וליוון, ובתחילת מבצע ברברוסה, הוא הפלישה הגרמנית לברית המועצות. במאי 1941 זכה לעיטור צלב הברזל. בשנת 1942 נשלח לצרפת והיה שם לקצין מטה בקבוצת ארמיות D, בפיקודו של גרד פון רונדשטט בעת הניצחון הגרמני בהדיפת הפשיטה על דייפ באוגוסט 1942. בספטמבר 1942 התגברו הוויכוחים בין היטלר וראש המטה של ה-OKH גנרל פרנץ האלדר. הצבא הגרמני התקדם במהירות לעבר הוולגה והיטלר היה בטוח שהצבא הרוסי מחוסל. האלדר היה שקול יותר ואכול ספקות בהסתמכו על דו"חות מודיעין על התגברות הצבא הרוסי. היטלר ביטל דו"חות אלה בבוז. היטלר התרשם מדיווחיו האופטימים של צייטצלר וב-24 בספטמבר 1942 פיטר את האלדר ומינה במקומו את צייטצלר. בעת קרב סטלינגרד ניסה צייטצלר לשכנע את היטלר להורות לגנרל פרידריך פאולוס לסגת מסטלינגרד ולפרוץ את הכיתור. הוא הזדהה עם מצוקתם של החיילים הנצורים שם וצמצם את מנת המזון שלו לרמת מנותיהם. תוך שבועיים הוריד 13 ק"ג ממשקלו אך היטלר ששמע על הדיאטה הזאת ממרטין בורמן, הורה לו לחזור לאכילה רגילה. לאחר התבוסה בסטלינגרד החל הצבא הגרמני להשתקם לקראת מערכה נוספת בקיץ 1943. הוצעו שתי תוכניות: גנרלפלדמרשל אריך פון מנשטיין הציע לערוך את ההתקפה בדרום בגזרת נהר הדונייץ ואילו צייטצלר ומפקדת OKH הציעו לערוך את המתקפה באזור מבלט קורסק. היטלר קיבל את הצעת ה-OKH בגלל שהייתה בגזרת שטח קטנה יחסית וללא צורך בנסיגה מוקדמת. צייטצלר ומפקדתו תכננו את ההתקפה שכונתה בקוד ציטאדלה (מצודה). ההכנות התארכו בגלל קצב הייצור האיטי של הטנקים ובתקופה זו עמדו הרוסים על כוונת הגרמנים והזרימו למקום כוחות עצומים של חי"ר, שריון, ארטילריה ומטוסים. כשנפתח קרב קורסק ב-4 ביולי 1943 גילו הרוסים התנגדות עיקשת. הגרמנים לא הצליחו לכתר את מבלט קורסק וב-12 ביולי 1943 הורה היטלר על הפסקת המתקפה. למרות שהרוסים איבדו יותר חיילים וטנקים מהגרמנים, היה בכוחם למלא חסרים אלה ומבחינה זו היה הקרב לכישלון מבחינת הגרמנים שמאז נסוגו כל הזמן עד לסיום המלחמה. לאחר כישלון קרב קורסק הורעו היחסים בין היטלר וצייטצלר. ב-10 ביוני 1944 הוא קרא את צייטצלר לשיחה בחווילתו בברגהוף, ופיטר אותו. נמסר כי הוא התפטר מסיבות רפואיות. היטלר לא דיבר איתו מאז ובינואר 1945 הוא הדיח אותו מהצבא ואסר עליו ללבוש מדים. לאחר המלחמה נאסר צייטצלר על ידי הבריטים והוחזק כשבוי מלחמה עד פברואר 1947. ב-25 בספטמבר 1963 מת צייטצלר בהוהנשאו שבבוואריה, והוא בן 68 שנים. אנטוני ביוור: סטלינגרד, הוצאת יבנה, 2000 אלן קלרק: מבצע ברברוסה הוצאת מערכות, 1972 מדיה וקבצים בנושא קורט צייטצלר בוויקישיתוף
משטרת יפו

האם התכוונתם ל... תחנת המשטרה ביפו – בניין המשטרה ההיסטורי בכיכר השעון ביפו מרחב יפתח – מרחב משטרתי במחוז תל אביב שאחראי על יפו.