laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טיסה 703 של סראטוב איירליינס

התרסקות טיסה 703 של סראטוב איירליינס אירעה ב-11 בפברואר 2018. דקות ספורות לאחר המראת המטוס של חברת סראטוב איירליינס מדגם אנטונוב An-148 מנמל התעופה הבינלאומי דומודדובו במוסקבה, אבד הקשר עמו, והתברר כי המטוס התרסק כשעל סיפונו 65 נוסעים ו-6 אנשי צוות. מטוס האנטונוב An-148 שהתרסק היה רשום במשרד התחבורה של רוסיה תחת מספר הזנב RA-61704 וסדרת 27015040004. המטוס טס מאז שנת 2010 בשירות חברת התעופה רוסיה, והועבר לחברת התעופה הרוסית סראטוב איירליינס ב-8 בפברואר 2017. המטוס היה מעורב בשתי תקריות לפני ההתרסקות: ב-28 ביולי 2013 אחד ממנועיו כבה בגלל קצר חשמלי, וב-23 באוגוסט 2013 הגלגל הקדמי כשל בזמן המראה. המטוס התרסק ליד הכפרים ארגונובו וסטפנובסקויה במחוז ראמנסקויה, מוסקבה. התקרית אירעה כשש דקות לאחר ההמראה מנמל התעופה הבינלאומי דומודדובו, בדרך לנמל התעופה אורסק. יותר מ-60 מהנוסעים היו תושבי מחוז אורנבורג. אחת הקופסאות השחורות של המטוס נמצאה. לפי מקור בחקירה, כמה דקות לפני שהמטוס התרסק הקפטן דיווח למגדל הפיקוח על תקלה שבעקבותיה הוא נאלץ לבצע נחיתת חירום בז'וקובסקי. עדי ראייה דיווחו כי ראו את המטוס עולה בלהבות בעת ההתרסקות. זוהי התאונה הראשונה של מטוס מסחרי שנהרגו בה אנשים לאחר יותר משנה ללא הרוגים. על חקירת ההתרסקות אחראית ועדת התעופה הבין-מדינתית וגוף החקירות הפדרלי, ועדת החקירות של הפדרציה הרוסית. לפי דיווחים מוקדמים שהוכחשו בידי גורמי החקירה, התנגש המטוס באוויר במסוק של דואר רוסיה שהתקרב לנחיתה בנמל התעופה הבינלאומי ז'וקובסקי. מדיה וקבצים בנושא טיסה 703 של סראטוב איירליינס בוויקישיתוף תיק התאונה והיסטוריית המטוס של טיסה 703 של סראטוב איירליינס, באתר Aviation Safety Network (באנגלית) סוכנויות הידיעות, מטוס עם 71 נוסעים התרסק ברוסיה: "איש לא שרד", באתר ynet, 11 בפברואר 2018 V Rusku se zřítilo letadlo se 71 lidmi, nehodu nikdo nepřežil, iDNES.cz, ‏2018-02-11 "«Теракт исключать нельзя»: Ан-148 потерпел крушение. LIVE". Газета.Ru. נבדק ב-2018-02-11. "No survivors after Russian plane carrying 71 people crashes near Moscow". Sky News (באנגלית בריטית). נבדק ב-2018-02-11. "2017 safest year on record for commercial passenger air travel: groups". Reuters. 2018-01-01. נבדק ב-2018-02-11.
מתן חוזז

מתן חוזז (נולד ב-12 באוגוסט 1996) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקיצוני בקבוצת הפועל ירושלים מליגת העל. חוזז החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי תל אביב, ובעונת 2014/2015 זכה עם קבוצת הנוער של המועדון באליפות ליגת העל לנוער. בקיץ 2015 הציעה מכבי תל אביב לחוזז לחתום על חוזה ארוך טווח ולצאת להשאלה לבית"ר תל אביב רמלה, אולם הוא סירב כיוון שחשש שלא יצליח לחזור לקבוצה בעתיד. לאחר שהפסיד בבוררות שהגיש נגד הקבוצה חתם בבית"ר תל אביב רמלה מהליגה הלאומית, וב-26 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו, בניצחון 1–2 על הפועל נצרת עילית. ב-8 בינואר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–3 על מ.ס. אשדוד, ובסך הכל כבש עשרה שערים בליגה הלאומית בעונת 2015/2016. את עונת 2016/2017 החל במכבי תל אביב, וב-31 ביולי 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–1 על מכבי פתח תקווה במסגרת גביע הטוטו. עם פתיחת העונה הושאל להפועל אשקלון, וב-17 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 0–3 לבית"ר ירושלים. ב-5 בינואר 2017 הבקיע צמד בניצחון 2–5 על מכבי יפו במסגרת גביע המדינה, וב-18 במרץ 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 1–4 על הפועל חיפה. ב-25 ביוני 2017 הושאל לבני יהודה תל אביב, ובמדיה כבש שישה שערי ליגה בעונת 2017/2018. בסיום העונה שב למכבי תל אביב, אך בתחילת עונת 2018/2019 שותף במשחק ליגה אחד בלבד, ובחלון ההעברות של ינואר הושאל להפועל חיפה. בהופעת הבכורה שלו במועדון כבש שער בניצחון 4–2 על מכבי פתח תקווה, ושבוע לאחר מכן כבש שלושער בניצחון 0–4 על בני סכנין. בעונת 2020/2021 זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר שעלה כמחליף במחצית במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 1–2 את הפועל תל אביב לאחר הארכה. ב-19 ביולי 2023 הושאל להפועל ירושלים עד לסיום עונת 2023/2024. ב-21 באוגוסט 2024 חתם בהפועל ירושלים. מכבי תל אביב אליפות: 2019/2020 גביע המדינה: 2020/2021 אלוף האלופים: 2019, 2024 גביע הטוטו: 2020/2021 מתן חוזז, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל מתן חוזז, באתר Transfermarkt מתן חוזז, באתר Soccerway מתן חוזז, באתר WorldFootball.net מתן חוזז, באתר FootballDatabase.eu יניב טוכמן‏, בדרך לאבד כוכב נוער? מתן חוזז דורש להשתחרר ממכבי תל אביב, באתר וואלה, 2 בספטמבר 2015 עמית וסר, ‏חוזז חתם לעונה בבני יהודה, גורדנה סיכם, באתר ONE‏, 25 ביוני 2017 שלמה וייס‏, הפועל חיפה: מתן חוזז הושאל ממכבי תל אביב עד תום העונה, באתר וואלה, 8 בינואר 2019 אופיר סער‏, מתאחד עם זיו אריה: מתן חוזז הושאל להפועל ירושלים עד לסוף העונה, באתר וואלה, 19 ביולי 2023
רוטב צרפתי

רוטב צרפתי (המכונה גם : קטלינה) הוא רוטב שמשמש בדרך כלל רוטב לסלט או לכריכים והוא מורכב מסוכר, שמן, עגבניות חומץ ופפריקה. כיום, רבים מכנים את הרוטב צרפתי כ"רוטב קטשופ" עקב צבעו האדום בוהק. במקומות רבים, לרוטב נהוג להוסיף מלח. הרוטב הצרפתי התפתח בארצות הברית בשנות החמישים, ובמקור היה מורכב מפפריקה ועגבניות וטעמו היה מתוק. כיום, הרוטב הצרפתי הוא בדרך כלל כתום. בדרך כלל ישנם 3 סוגים של רוטב צרפתי : רוטב צרפתי חלבי - הרוטב מורכב מסוכר, עגבניות, חומץ ומעט חלב. סוג רוטב זה הוא מתוק ובעל צבע אדמדם. רוטב צרפתי אדום - הרוטב מורכב מסוכר, עגבניות, חומץ, מלח, פפריקה וקטשופ. סוג רוטב זה הוא מתוק ובעל צבע אדום. רוטב וינגרט - רוטב צרפתי וינגרט נמכר ביפן בלבד תחת השם רוטב צרפתי. רוטב זה מהווה לעיתים קרובות כבסיס להכנת מרינדות ועוד. רוטב זה מורכב מאותם חומרים כמו שאר סוגי הרטבים ובדומה להם יש לו טעם מתוק-חמוץ וצבע אדמדם. רוטב צרפתי שימש כרוטב לסלט מאז התקופה הרומית העתיקה. בתקופה זו, היה רק סוג אחד של רוטב צרפתי שהיה מורכב מסוכר ועגבניות בלבד, בדומה לקטשופ. במאה ה-21 הומצא מגוון רחב של רטבים צרפתיים שהתפרסמו בספרי בישול רבים. ישנם מדענים המסיקים שאשתו של רותוס הצרפתית המציאה את הרוטב. ובנוסף לכך, הם מסיקים שהצרפתים במאה ה-19 שלא אהבו ירקות, המציאו את הרוטב על מנת להעשיר את טעמיהם. ביפן, הרוטב הופץ לראשונה באוקטובר 1958. מדיה וקבצים בנושא רוטב צרפתי בוויקישיתוף Xavier Raskin, French Cook Book for American Families: A Book of 2200 Recipes, Including 800 French Recipes and Hundreds of New American Recipes, David McKay Company, 1922. (באנגלית) "50 Salad Dressing Recipes". Food Network. נבדק ב-2018-02-11. Lou Sackett, Jaclyn Pestka, Wayne Gisslen, Professional Garde Manger: A Comprehensive Guide to Cold Food Preparation, John Wiley & Sons, 2010-03-15. (באנגלית) Erin Coopey, The Kitchen Pantry Cookbook: Make Your Own Condiments and Essentials - Tastier, Healthier, Fresh Mayonnaise, Ketchup, Mustard, Peanut Butter, Salad Dressing, Chicken Stock, Chips and Dips, and More!, Quarry Books, 2013-08-01. (באנגלית)
פסגת האדאק

פסגת האדאק (באנגלית: Hudak Peak) היא פסגה המתנשאת לגובה של 1,440 מטרים מעל פני הים, והמצוייה מדרום לקרחון פאלמר, בפסגות דאגלס ברכס הריטג' בהרי אלזוורת' שבאנטארקטיקה. שמה של הפסגה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים, בשנת 2004, והיא נקראת על שם קרטיס מ. האדאק (Curtis M. Hudak) גאולוג משלחת הרי אלזוורת' שחקרה את ההרים בין השנים 1979 - 1980, מטעם תוכנית המחקר האנטארקטית של ארצות הברית. פסגת האדאק באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית פסגת האדאק באתר גאזט SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של פסגת האדאק תצלום לוויין ומידע גאוגרפי מידע גאוגרפי ומקור השם
תחמס אמריקאי

תחמס אמריקאי (שם מדעי: Chordeiles minor) הוא מין עוף לילי ממשפחת התחמסיים החי בכל רחבי אמריקה הצפונית, ובחורף נודד דרומה לעבר קו המשווה ואף לאמריקה הדרומית. התחמס מגיע לאורך 22–25 ס"מ, למוטת כנפיים של 51–61 ס"מ ולמשקל 55–98 גרם. הוא בעל פלומה עבה אפורה מנוקדת בשחור המעניקה לו הסוואה יעילה בין גזעי העצים. תוחלת חייו מגיעה ל-4–5 שנים בטבע. לתחמס ראש גדול עם מקור קטן, אך לסת רחבה. הוא בעל עיניים גדולות בעלי תאורת לילה. הכנפיים מחודדות והזנב מפוצל בקצהו. מין זה הוא היחידי במשפחתו החי בחלקים הצפוניים של אמריקה הצפונית, ובחורפים הוא נודד דרומה עד לקו המשווה ואף לאמריקה הדרומית. התחמסים חיים בכל מקום חיות לרבות ביערות, ביצות, ערבות, פרריות, סוואנות ואף במדבריות ובקרבת החוף. להקות של תחמסים מעופפים יחדיו מעל הערים כאשר יש שפע של חרקים. השערת העבר כי התחמסים נוהגים להיכנס לתרדמת חורף התבררה כשגויה. לתחמס תשעה תת-מינים: C. m. panamensis C. m. neotropicalis C. m. howelli C. m. hesperis C. m. aserriensis C. m. chapmani C. m. sennetti C. m. henryi C. m. minor מדיה וקבצים בנושא תחמס אמריקאי בוויקישיתוף תחמס אמריקאי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) תחמס אמריקאי, באתר ITIS (באנגלית) תחמס אמריקאי, באתר NCBI (באנגלית) תחמס אמריקאי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) תחמס אמריקאי, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) תחמס אמריקאי, באתר GBIF (באנגלית) תחמס אמריקאי באתר הרשימה האדומה של IUCN
מזל מאזניים

מזל מאזניים הוא אחד משנים עשר המזלות שבגלגל המזלות. באסטרולוגיה המערבית, "בן מזל מאזניים" הוא מי שנולד בין 23 בספטמבר לבין 23 באוקטובר. במסורת היהודית מאזניים הוא מזלו של חודש תשרי. בלוח השנה במגילות קומראן משויך מזל מאזניים לחודש אלול. מושג זה מתייחס לרעיון שבתקופה הנתונה השמש ממוקמת באזור כוכבי השמיים של מזל מאזניים האסטרולוגי. כיום, אין חפיפה בין קבוצת הכוכבים מאזניים לבין אזור השמיים של מזל מאזניים בגלל נקיפת ציר כדור הארץ. היות שמזל מאזניים הוא חדש יחסית, ישנה התייחסות אליו רק במיתולוגיה היוונית המאוחרת. נאמר כי אלת המאזניים היא אלת הצדק אסטראה. מזל מאזניים הוא אחד משלושת מזלות יסוד האוויר, יחד עם מזל תאומים ומזל דלי. הוא משתייך לקבוצת המזלות הקרדינליים, יחד עם מזל טלה, מזל סרטן ומזל גדי. הכוכב השליט של מזל מאזניים הוא נוגה (ונוס). גלגל המזלות מיתולוגיה אסטרולוגיה ארבעת היסודות ספר יצירה פרק ה' משנה י"ג
סאמאנג'

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ] סאמאנג' (Samanage) היא חברת תוכנה שבסיסה במדינת קרוליינה הצפונית, החברה מפתחת תוכנה המיועדת למחלקת ה-IT בארגון, לניהול השירות בארגונים וניהול נכסי מחשוב. לחברה מעל 1,400 לקוחות ביותר מ-50 מדינות. באפריל 2019, הודיעה חברת SolarWinds על רכישת סאמאנג' תמורת 350 מיליון דולר. החברה נוסדה ב-2007 על ידי דורון גורדון. תחילת דרכה של החברה היה בתוך החממה הציבורית קסניה, שסיפקה לה את השקעת הסיד ולאחר מכן עברה סבבי גיוס נוספים בשיתוף קרן ההון סיכון Carmel Ventures, וקרן ההון סיכון Gemini Ventures‏. המוצר הראשון של החברה היה פתרון לניהול נכסי מחשוב (IT asset management) שהושק ב-2010 לאחר שלוש שנים של פיתוח ובדיקות. ב-2011 הושק מודול ניהול השירות (service desk) לאחר פיתוח ובדיקות של שנתיים. הפתרונות של סאמאנג' מיועדים לחברות בגדלים שונים והיא מציעה תוכנות בסיסיות הפונות לחברות קטנות לצד גרסאות משודרגות יותר שפונות לארגונים גדולים (Enterprise). מטרת התוכנה לנהל את כל הבקשות שמגיעות ללשכת השירות ולהפנות אותן אל האנשים המתאימים תוך ניהול הטיפול בבקשה. בנוסף, הפלטפורמה של החברה יודעת לעזור לארגון לנהל את כל הציוד במחלקת המחשוב של הארגון, אם מדובר במחשבים ניידים, שרתים, מכונות וירטואליות, סמארטפונים, טאבלטים וכו' – מי משתמש בציוד, מה הקונפיגורציה של הציוד, מתי הוא התחיל להשתמש בו, וקישור, אם צריך, לתקלות רלוונטיות בציוד. מטה החברה יושב בצפון בצפון קרוליינה ולחברה מרכז פיתוח בנתניה. אתר האינטרנט הרשמי של סאמאנג' סאמאנג', ברשת החברתית אקס (טוויטר) יסמין יבלונקו, ‏הסטארט-אפ הישראלי סאמאנג' נמכר ב-350 מיליון דולר, באתר גלובס, 11 באפריל 2019 גיוס: Samanage מודיעה על גיוס 20 מיליון דולר, באתר גיקטיים אבישי בסה, גיקטיים, SAManage הישראלית גייסה 5 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 16 באוקטובר 2013
בית עווא

בית עַ֫וַּא (בערבית: بيت عوّا) היא עיירה פלסטינית במעמד של מועצה מקומית בנפת חברון, במערב חבל יהודה. העיר נמצאת 22 ק"מ מערבית לחברון ו-4 ק"מ ממערב לדורא. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בית עווא מנתה 8,064 תושבים נכון לשנת 2007. במפקד 1931 של ארץ ישראל נמנתה אוכלוסיית בית עווא כחלק מדורא. בנובמבר 1948, במהלך מלחמת העצמאות, תקפו חיילי חטיבת גבעתי את בית עווא, אידנא וחירבת סיקה. החטיבה נסוגה ללא הצלחה לכבוש את המקום. ב-19 במרץ 1949 תקפה חטיבת קרייתי את בית עווא והכפרים הסמוכים. לאחר הקרב גורשו כ-1,800 איש מן הכפר מזרחה. בשל מאמצי האו"ם התושבים הורשו בסופו של דבר לחזור. בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכם שביתת הנשק בין ישראל וירדן משנת 1949, עבר בית עווא לשלטון ירדני. בשנת 1961 הייתה אוכלוסיית בית עווא 1,368. במלחמת ששת הימים ב-1967, עברה בית עווא לשליטה ישראלית. במפקד האוכלוסין של 1967, שנערך על ידי הרשויות הישראליות נמנו 1,468 תושבים. אחרי מלחמת ששת הימים נהרסה בית עווא. משה דיין טען כי ההרס בוצע בהוראת קצין שביקש לגרש את התושבים, והאלוף עוזי נרקיס טען כי הוא[דרושה הבהרה] עמד מאחורי ההוראה.[דרוש מקור] שתי החמולות הבולטות בבית עווא הן מסאלמה וסווייטי. האחרונה היגרה לאזור מא-רמת'א שבירדן.[דרוש מקור: מתי?] שטחה הבנוי של העיירה הוא 470 דונם, 30% ממנו היה שייך לעיירה עוד לפני 1948; בשל קרבתה של העיירה לקו הירוק, מאות דונמים הם חלק ממדינת ישראל. מדיה וקבצים בנושא בית עווא בוויקישיתוף Welcome To Bayt 'Awwa Survey of Western Palestine, Map 21: IAA, Wikimedia commons Beit 'Awwa Village (Fact Sheet), Applied Research Institute - Jerusalem (ARIJ) Beit ‘Awwa Village Profile, Applied Research Institute - Jerusalem (ARIJ) Beit 'Awwa aerial photo, Applied Research Institute - Jerusalem (ARIJ) https://books.google.de/books?id=uM_kFX6edX8C&pg=PA518&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false
מבט לאחור

מבט לאחור הייתה תוכנית יומית ששודרה בערוץ כאן 11 בהנחיית אורי לוי ושרון וכסלר. בכל תוכנית שודרו כתבות עבר ששודרו ברשות השידור לאורך השנים מתאריך אותו היום, בתאריך הלועזי. התוכנית עלתה בדצמבר 2017 יחד עם התוכנית "70 פנים" לציון 70 שנות עצמאות למדינת ישראל. מיום עלייתה לאוויר סבלה התוכנית מנתוני רייטינג נמוכים שנעו בסביבות 0.5%. התוכנית שודרה בין 17:30 ל-18:00 בכל יום. שם התוכנית הוא פרפרזה על שמה של מהדורת "מבט לחדשות" ששודרה בערוץ הראשון. פורמט התוכנית שולב מאוחר יותר כפינה במסגרת התוכנית "שישי בחמש", גם היא בהנחיית אורי לוי ושרון וכסלר. אתר התוכנית דוד ורטהיים‏, רייטינג יומי: הכוכב הבא, באתר וואלה, 8 בפברואר 2018
בית אולא

בית אולא (ערבית: بيت أولا) היא עיר פלסטינית בנפת חברון, 10 ק"מ צפונית מערבית לחברון, במרכז חבל יהודה. חוקרי הקרן לחקר ארץ ישראל וגם החוקר הצרפתי ויקטור גרן הציעו לזהות את בית אולא עם היישוב המקראי בתול (יהושע ט', ד'), היישוב המקראי בתואל (דברי הימים א', ד', כ"ח-ל), והישוב "בית-אל דיהוד", שמוזכר באיכה רבה (א', מ"ה) כאחת משלוש תחנות שהציב הקיסר הרומי אדריאנוס כדי לתפוס פליטים מביתר לאחר כישלון מרד בר-כוכבא. בסקר ארכאולוגי שנערך במקום לאחר מלחמת ששת הימים לא נמצאו שרידים קדומים. ויקטור גרן ביקר בבית אולא בשנות ה-60 של המאה ה-19, וכתב כי גרים בו 500 איש. הוא ציין כי בסמוך לכפר היו גרנות עתיקות, בורות מים, מרתפים חצובים בסלע, ומטעים של תאנים ורימונים המוקפים במשוכות צבר. במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, מנתה בית אולא 825 תושבים, כולם מוסלמים. המספר גדל במפקד אוכלוסין 1931 של ארץ ישראל ל-1,045, אשר שכנו ב-217 בתים. במפקד האחרון הוא נמנה עם חירבת בית קנון, חירבת חוואלה, וחירבת טאוואס. בשנת 1945 מנתה אוכלוסיית בית אולא 1,310 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל היה 24,045 דונם אדמה, על פי סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל מתוכם 1,324 דונם היו מטעים ואדמות השקיה, ו-8,747 היו של גידולי דגנים, ואילו 71 דונם היו שטח בנוי. בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכם שביתת הנשק בין ישראל וירדן משנת 1949, עברה בית-אולא לשליטה ירדנית אשר הייתה בפועל בשנים 1948 - 1967. בשנת 1961 הייתה אוכלוסיית בית עולא 1,677. מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, בית אולא נמצא תחת שליטה ישראלית. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2007 מנתה האוכלוסייה 10,885 תושבים. בית אולא נמצא בשטח כולל של 22,432 דונם, מתוכם 74.5% מוגדרים כשטח B, ו-25.5% ממוקמים בשטח C. תל קילא מדיה וקבצים בנושא בית אולא בוויקישיתוף Survey of Western Palestine, Map 21: IAA, Wikimedia commons Beit Ula town (fact sheet), Applied Research Institute - Jerusalem (ARIJ) Beit Ula town profile, ARIJ Beit Ula aerial photo, ARIJ The priorities and needs for development in Beit Ula town based on the community and local authorities’ assessment, ARIJ Conder and Kitchener, 1883, SWP III, pp. 302–303 ויקטור גרן, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ-ישראל - כרך ראשון : יהודה (ג), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 1983, עמ' 235 משה כוכבי (ע), יהודה, שומרון וגולן: סקר ארכיאולוגי בשנת תשכ"ח, ירושלים: כרטא ירושלים, 1972, עמ' 52
דיר סאמת

דיר סאמת (נכתב גם כ"דיר סאמט" ו"דיר סאמית", בערבית: دير سامت) היא עיירה פלסטינית, הממוקמת שמונה ק"מ מערבית לחברון. העיירה נמצאת בנפת חברון בדרום חבל יהודה. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסייתה מנתה למעלה מ-6,237 תושבים בשנת 2007. קיימת סברה שבעבר היה כאן מנזר (בערבית: דֵיר) שבו התגורר נזיר בשם סמי או סאמי והמקום נקרא על שמו. ברבות השנים השם המקורי שובש לשם הנוכחי. בדיר סאמת התגלה קמע המורכב מיריעת נחושת דקה מאוד ועליו כתובת בארמית נוצרית. בשנת 1883, בסקר ארץ ישראל המערבית צוין המקום כ"שרידים של חורבות, מערות ובורות". במפקד 1931 של ארץ ישראל נספרה אוכלוסיית דיר סאמת תחת דורא. בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכם שביתת הנשק בין ישראל וירדן משנת 1949, עברה דיר סאמת לשליטה ירדן. במלחמת ששת הימים נכבש האזור על ידי צה"ל. ב-23 בפברואר 2016 הרס צה"ל דירה השייכת למשפחה של המחבל שביצע את הפיגוע המשולב בכניסה לאלון שבות. מדיה וקבצים בנושא דיר סאמת בוויקישיתוף Welcome to Dayr Samit Survey of Western Palestine, Map 21: IAA, Wikimedia commons Deir Samit Village (fact sheet), המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) Deir Samit village profile, המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) Deir Samit aerial photo, המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) The priorities and needs for development in Deir Samit village based on the community and local authorities' assessment, Applied Research Institute - Jerusalem (ARIJ) Constructing the Segregation Wall are in Deir Samit village – Hebron, September 23, 2004, POICA سبب التسمية | قرية دير سامت, palqura.com موسوعة القرى الفلسطينية (בערבית) Corpus inscriptionum Iudaeae/Palaestinae: a multi-lingual corpus of the inscriptions from Alexander to Muhammad. Vol. IV: Iudaea / Idumaea. Eran Lupu, Marfa Heimbach, Naomi Schneider, Hannah Cotton. Berlin: de Gruyter. 2018. pp. 1329–1333. ISBN 978-3-11-022219-7. OCLC 663773367.{{cite book}}: תחזוקה - ציטוט: others (link) יואב זיתון, נהרסו בתי מחבלים שרצחו חמישה באותו יום, באתר ynet, 23 בפברואר 2016. ערך זה הוא קצרמר בנושא הרשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קאזאנקה (כדורגל)

קאזאנקה (ברוסית: Футбольный клуб «Казанка») הוא שמו של מועדון כדורגל רוסי ממוסקבה. הוקם בשנת 2008 בשם לוקומוטיב-2 כקבוצת בת של קבוצת הכדורגל לוקומוטיב מוסקבה. מתמודד באזור מערב של הליגה הרוסית השנייה ומארח את משחקי הבית באצטדיון ספסאן בן 10,000 המושבים. הקבוצה הוקמה לראשונה כקבוצת מילואים בשנת 1992 ושיחקה בליגה הרוסית השנייה ובליגה הרוסית השלישית, אך בפועל הוקמה הקבוצה בפברואר 2008 כ"לוקומטיב-2" שהורכבה מבוגרי האקדמיה לכדורגל של לוקומוטיב ומתמודדת מאז בליגה השנייה. הקבוצה העפילה לשלב 16 האחרונות בגביע הרוסי בכדורגל בעונת 2012/2013. ביולי 2014 הקבוצה פורקה, אך הוקמה מחדש בשנת 2017. באפריל 2017 הוכרז רשמית על הקמת קבוצת הבת "קאזאנקה-לוקומוטיב" שהחלה להתמודד בליגה הרוסית השנייה בעונת 2017/2018 הקבוצה סיימה במקום השלישי באליפות המרכז של ליגת הכדורגל המקצוענית. אחד השחקנים הידועים ששיחק בשורות הקבוצה היה דמיטרי סיצ'ב. אתר האינטרנט הרשמי של קאזאנקה פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway Сообщения ЦОС ПФЛ "ФК «Локомотив-2» начнёт функционировать со следующего сезона". www.tass.ru. "ФК «Локомотив-2» начнёт функционировать со следующего сезона". www.championat.com. Вторая команда ФК «Локомотив» получит название «Локомотив-Казанка» ВЛАДИМИРСКОЕ «ТОРПЕДО» И «КАЗАНКА» УСТРОИЛИ ПЕРЕПАЛКУ ИЗ-ЗА НАЗВАНИЙ КЛУБОВ
טינה וייארתר

כריסטינה "טינה" וייארתר (בגרמנית: Tina Weirather; נולדה ב-24 במאי 1989) היא גולשת סקי אלפיני מליכטנשטיין, זוכת מדליית ארד באולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018) וסגנית אלופת העולם בסופר G. וייארתר זכתה ב-9 ניצחונות במסגרת גביע העולם, ובגביע העולמי בסופר G בשנת 2017 ובשנת 2018. וייארתר נולד בואדוץ שבליכטנשטיין והיא בעלת אזרחות כפולה של אוסטריה וליכטנשטיין. אמה היא גולשת הסקי הני ונצל שזכתה בארבע מדליות אולימפיות כולל שתיים מזהב. אביה הוא האוסטרי הרטי וייארתר אף הוא גולש סקי ואלוף העולם בעברו. וייארתר השתתפה לראשונה בתחרויות גביע העולם ב-2005 וסיימה במקום ה-31 בתחרות הסופר G. ב-2006 ייצגה את ליכטנשטיין באולימפיאדת טורינו, היא סיימה במקום ה-33 בסופר G ולא סיימה את מקצה הגלישה במורד. היא סבלה מפציעות כולל קרע ברצועת ה-ACL והחמיצה את אולימפיאדת ונקובר. ב-2013 זכתה לראשונה בתחרות גביע העולם, במקצה הסופר G. מאז רשמה סך הכל 8 ניצחונות בגביע, בשנת 2016 דורגה שנייה סך הכל בסופר G ורביעית בדירוג כלל התחרויות. ב-2017 זכתה בגביע העולמי בסופר G ודורגה שביעית בסך כל התחרויות. באולימפיאדת סוצ'י נשאה את דגל המשלחת בטקס פתיחת המשחקים האולימפיים. היא נפצעה במהלך האימונים המקדימים ונאלצה לפרוש מהתחרויות. באליפות העולם ב-2015 שהתקיימה בוייל, סיימה במקום הרביעי בסלאלום ענק, במקום השישי בסופר G ובמקום ה-11 בגלישה במורד. באליפות העולם ב-2016 שהתקיימה בסנט מוריץ זכתה במדליית כסף בסופר G. באולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018) זכתה במדליית ארד בתחרות הסופר G, היא סיימה רביעית בגלישה במורד וסיימה במקום ה-22 בתחרות הסלאלום ענק. בגביע העולם ב-2018 זכתה בפעם השנייה ברציפות בסיכום תחרויות הסופר G וסיימה במקום השלישי בתחרויות הגלישה במורד. בגביע העולם ב-2019 סיימה שלישית בתחרות הסופר G. ב-2020 הודיעה על פרישה. מדיה וקבצים בנושא טינה וייארתר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טינה וייארתר (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של טינה וייארתר (בגרמנית) טינה וייארתר, ברשת החברתית פייסבוק טינה וייארתר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טינה וייארתר, ברשת החברתית אינסטגרם טינה וייארתר, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי טינה וייארתר, באתר olympedia.org טינה וייארתר באתר הפדרציה הבינלאומית לסקי טינה וייארתר באתר אולימפיאדת סוצ'י טינה וייארתר באתר אולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018)
ח'אראס

ח'אראס (בערבית: خاراس) הוא כפר פלסטיני במרכז חבל יהודה, בנפת חברון, כ-12 ק"מ צפונית-מערבית למרכז העיר חברון. הכפר ממוקם בחלקו הצפוני של ואדי ערב ליד חורבות עמק האלה. בין הכפרים הסמוכים: נובא (בתי שני הכפרים נושקים זה לזה), בית אולא מדרום, צוריף מצפון וחלחול ממזרח. החוקרים הבריטים קיצ'נר וקונדר מהקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל הציעו לזהות את ח'אראס עם יער חרת, המוזכר בשמואל א', כ"ב, ה' כאחד המקומות בהם התחבא דוד בברחו מפני שאול. הם ציינו שח'אראס ממוקמת 3 מיילים מדרום מזרח לעדולם, אתר נוסף בו ביקר דוד באותה התקופה לפי המקרא. בסקר ארכאולוגי במקום לא נתגלו כלל שרידים קדומים. עם זאת בחלק מהבתים הישנים משולבים אבנים מהתקופה הביזנטית, בשימוש משני. בעקבות מלחמת העצמאות, עברה ח'אראס לשליטה ירדנית בין השנים 1948–1967. במלחמת ששת הימים עברה ח'אראס לשליטה ישראלית. המשפחות הגדולות בכפר: אל-חרוב (الحروب), אל-חלאחלה (الحلاحلة), קדימאת (قديمات), אל-עטאונה (العطاونة), אבו אלג'ראיש (أبو الجرايش), אל-עקאבנה (العقابنة), עדָווי (عدوي), אבו פרחה (أبو فرحة), אלסיאערה (السياعرة), אבו זהירה (أبو زهيرة) ואבו ע'ורפה (أبو غرفة). בסקר הכפרים בשנת 1945 נמצא כי אדמות העיירה השתרעו על 6,781 דונם אדמה. 615 דונם היו מטעים ואדמות השקיה, 3,532 של גידולי דגנים, ואילו 38 דונם היו שטח בנוי. ייצור שמן זית הוא ענף מרכזי בחקלאות הכפר. בית ספר תיכון לבנים - נבנה בשנת 1995 על חשבון ממשלת נורווגיה, בשיתוף המועצה הכלכלית הפלסטינית לשיקום (PECDAR). בשנת 2007 למדו בו 354 תלמידים. בית ספר תיכון לבנות חרס - בשנת 2007 למדו בו 350 תלמידות. בית ספר יסודי לבנות של חרס - נבנה בשנת 1994, על על ידי תושבי הכפר. בשנת 2007 למדו בו 491 תלמידות. בית ספר יסודי מעורב ח'אלד בן אל-וואליד - נבנה בשנת 2000, על חשבון ממשלת יפן בשיתוף התושבים. בשנת 2007 למדו בו 342 תלמידות ותלמידים. בית הספר יסודי לבנים שוהדא חראס - הוקם במימון כוויתי. בשנת 2007 למדו בו כ-340 תלמידים. בשנת 2007 היו בכפר ארבעה גני ילדים, מדיה וקבצים בנושא ח'אראס בוויקישיתוף Kharas website (Kharas website)(הקישור אינו פעיל) Welcome To Kharas Survey of Western Palestine, Map 21: IAA, Wikimedia commons Kharas Town (Fact Sheet), Applied Research Institute - Jerusalem (ARIJ) Kharas Town Profile, ARIJ Kharas aerial photo, ARIJ The priorities and needs for development in Kharas town based on the community and local authorities’ assessment, ARIJ Conder and Kitchener, 1881, SWP III, p. 305 משה כוכבי (ע), יהודה, שומרון וגולן: סקר ארכיאולוגי בשנת תשכ"ח, ירושלים: כרטא ירושלים, 1972, עמ' 49 מאיר רוטר, עמוד ענן - https://amudanan.co.il/ , خاراس - Kharas - ח'ראס, Palestine Remembered, 2007 https://palqura.com/village/1065/%D8%AE%D8%A7%D8%B1%D8%A7%D8%B3 نور دابوقي - נור דאבוקי, نبذة عن بلدة خاراس وبلديتها - סקירה כללית של הכפר חראס והמועצה שלו, Palestine Remembered, 2007