laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
JW גרום

JW גרום (בפולנית: Jednostka Wojskowa GROM im. Cichociemnych Spadochroniarzy Armii Krajowej) היא היחידה העילית למניעת טרור של צבא פולין. גרום (ראשי התיבות של Grupa Reagowania Operacyjno-Manewrowego (באנגלית: Group (for) Operational Maneuvering Response), שמשמעותו הוא רעם, הוא אחת מחמשת הכוחות המיוחדים של הכוחות המשולבים של צבא פולין. הכוח הוקם רשמית ב-13 ביולי 1990. היחידה מאומנת לבצע פעולות מיוחדות, איסוף מודיעין מאחורי קווי האויב ולמלחמה בלתי קונבנציונלית. היחידה מאומנת כיחידה ללוחמה בטרור. היחידה מקבילה במטרתה ליחידות קומנדו אחרות בעולם כמו SAS הבריטית, כוח דלתא האמריקאי וסיירת מטכ"ל הישראלית. בין 1980-1970 הוקמו מספר כוחות מיוחדים בפולין אשר אומנו במשימות צבאיות סטנדרטיות. אולם, כאשר שגרירות פולין בברן נלקחה בידי טרוריסטים פולניים ב-1982, גנרל אדווין רוזלובירסקי הציע להקים יחידת קומנדו צבאית וחשאית אשר תאומן בלוחמה בטרור ובפעולות בלתי קונברציונליות אחרות. הצעתו נדחתה על ידי צבא פולין החופשית. ב-1989, יהודים רבים הורשו לעלות מברית המועצות לישראל. פולין הייתה אחת המדינות שסיפקו תרופות עבור המבצע, שנקרא מבצע העלייה. לאחר ש-2 דיפלומטים פולנים נורו בביירות, סלוומיר פטליקי נשלח ללבנון על מנת להעביר אזרחים פולניים מחוץ למדינה. כשחזר לפולין, הציג פטליקי את תוכניתו ליצירת יחידה עילית, יחידה אשר תוכל לתת מענה למצבים דומים לזה בלבנון ושתפעל במבצעים מיוחדים. כל רעיונותיו של פטליקי התקבלו וב-13 ביולי 1990, הוקמה יחידת JW 2305, הידועה כיום כ-JW GROM. מדיה וקבצים בנושא JW גרום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של JW גרום (בפולנית)
דבלולי עיניים

דבלולי עיניים או חנקני חטפיות (שם מדעי: Platysteiridae) היא משפחה של ציפורי שיר אפריקניות הקרובות לחנקניים. בעבר קישרו אותם למשפחת החטפיתיים אך כיום מסווגים כמשפחה עצמאית. דבלולי עיניים חיים רק באפריקה שמדרום לסהרה. האורך הממוצע 8–16 ס"מ והם בעלי מקור נוקשה ועיניים גדולות בעלות דלדל אדום לפניהם. הם יציבים ובעלי רגליים חזקות וזנב ארוך היכול לאזן אותם בעמידה. רובם בעלי צבעים כהים ובטן לבנה אך כמה מהם צבעוניים. המקור אדום או אפור, תלוי במין. עופות אלה חיים בערבות הסוואנה או ביערות העבותים של אפריקה, כשכמה מינים חיים גם בביצות ובביצות מנגרובים. הם מסתתרים בחורשים ומחפשים טרף קטן - בעיקר חרקים או עכבישים שיעופו לידם, ואז חוטפים אותו כמו החטפיות. אפשרות אחרת היא לעוט על טרף השוכן על הקרקע. אלו עופות חברתיים ווקאליים מאוד ומשתמשים גם בדבלולי העיניים שלהם לצרכים חברתיים שונים. משפחה דבלולי עיניים (Platysteiridae) סוג ומין יחיד Megabyas flammulatus סוג ומין יחיד Bias musicus סוג Platysteira - בו 10 מינים סוג Batis - בו 18 מינים סוג ומין יחיד Lanioturdus torquatus מדיה וקבצים בנושא דבלולי עיניים בוויקישיתוף דבלולי עיניים, באתר ITIS (באנגלית) דבלולי עיניים, באתר NCBI (באנגלית) דבלולי עיניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) דבלולי עיניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) דבלולי עיניים, באתר GBIF (באנגלית) דבלולי עיניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
תנאי הלדר

תנאי הלדר (Hölder condition) הוא תנאי על פונקציות רציפות, המאפיין את מידת הרציפות שלהן. תנאי זה מרחיב את תנאי ליפשיץ. קרוי על-שם המתמטיקאי הגרמני אוטו הלדר. פונקציה f : U → R {\displaystyle f:U\to \mathbb {R} } עבור תחום פתוח U ⊂ R {\displaystyle U\subset \mathbb {R} } מקיימת את תנאי הלדר ביחס לזוג קבועים K > 0 , α ≥ 0 {\displaystyle K>0,\alpha \geq 0} , אם לכל   x , y ∈ U {\displaystyle \ x,y\in U} מתקיים   | f ( x ) − f ( y ) | ≤ K ⋅ | x − y | α {\displaystyle \ |f(x)-f(y)|\leq K\cdot |x-y|^{\alpha }} . באופן כללי יותר, עבור זוג מרחבים מטריים ( X , d X ) , ( Y , d Y ) {\displaystyle \left(X,d_{X}\right),\left(Y,d_{Y}\right)} , פונקציה f : X → Y {\displaystyle f:X\to Y} מקיימת את תנאי הלדר ביחס לזוג קבועים K > 0 , α ≥ 0 {\displaystyle K>0,\alpha \geq 0} , אם לכל   x , y ∈ X {\displaystyle \ x,y\in X} מתקיים d Y ( f ( x ) , f ( y ) ) ≤ K ⋅ d X ( x , y ) α {\displaystyle d_{Y}\left(f(x),f(y)\right)\leq K\cdot d_{X}\left(x,y\right)^{\alpha }} . אם פונקציה מקיימת את תנאי הלדר ביחס לקבוע α > 0 {\displaystyle \alpha >0} , אז היא רציפה באותו תחום. אם פונקציה מקיימת את תנאי הלדר ביחס לקבוע α = 0 {\displaystyle \alpha =0} , משמע היא חסומה. מהקמירות של הפונקציה   t α {\displaystyle \ t^{\alpha }} , עבור כל α > 1 {\displaystyle \alpha >1} , נובע שאם פונקציה ממרחב נורמי כלשהו מקיימת את תנאי הלדר עבור α > 1 {\displaystyle \alpha >1} היא בהכרח קבועה. הטענה אינה נכונה כאשר X {\displaystyle \,X} מרחב מטרי כלשהו. תנאי הלדר עם קבוע α = 1 {\displaystyle \,\alpha =1} נקרא תנאי ליפשיץ. אוסף הפונקציות המקיימות את תנאי הלדר עבור מעריך מסוים α {\displaystyle \alpha } מעל קבוצה פתוחה Ω {\displaystyle \Omega } במרחב האוקלידי מהווה מרחב וקטורי ומסומן   C 0 , α ( Ω ) {\displaystyle \ C^{0,\alpha }(\Omega )} . אוסף הפונקציות שהנגזרת ה-n-ית שלהן מקיימות את תנאי ליפשיץ באותו התחום מסומן:   C n , α ( Ω ) {\displaystyle \ C^{n,\alpha }(\Omega )} , וגם הוא מרחב וקטורי. על המרחבים האלו מוגדרת סמי-נורמה טבעית (כאשר ב-   C n , α ( Ω ) {\displaystyle \ C^{n,\alpha }(\Omega )} ההגדרה יותר מורכבת וכוללת גם את הנגזרות): ‖ f ‖ C 0 , α = sup x , y ∈ Ω | f ( x ) − f ( y ) | | x − y | α {\displaystyle \|f\|_{C^{0,\alpha }}=\sup _{x,y\in \Omega }{\frac {|f(x)-f(y)|}{|x-y|^{\alpha }}}} תנאי הלדר, באתר MathWorld (באנגלית)
חנקני הקסדה

חנקני הקסדה (שם מדעי: Prionopidae) היא משפחה של ציפורי שיר הקרובות לחנקניים ובעבר שויכה אליה. במשפחה סוג יחיד - חנקן הקסדה (Prionops) ובו 8 מינים. משפחה קטנה זו סווגה רק בזמן האחרון ולפני כן היא שויכה למשפחות דבלולי עיניים, מלקונוטוסים, חנקני הקוקייה (Campephagidae) וחנקני העצים (Tephrodornithidae). היא נחשבת לקרובה למשפחת הוונגיים ממדגסקר וכן לחנקנים האמיתיים. אלה הם עופות החיים באפריקה שמדרום לסהרה ונפוצים בחורשים או סוואנות טרופיות. הם דומים לקרוביהם החנקניים וכמותם נוהגים לתצפת על טרף קטן כמו חרקים ולעוט עליו מלמעלה, אך אינם משפדים אותו. הם גם צבעוניים יותר מהחנקניים, בעלי עיניים צהובות או אדומות בולטות וראשים מכוסי נוצות דמויות ציצה, מהם קיבלו את שמם. אלו עופות חברתיים הנעים בקבוצות רעשניות ולעיתים מקימים מושבות רבייה. הם מקננים בשיחים ועצים, והקנים מוסתרים בהם. התטולה היא 2–4 ביצים. Prionops alberti Prionops caniceps Prionops rufiventris Prionops gabela Prionops plumatus Prionops poliolophus Prionops retzii Prionops scopifrons חנקני הקסדה, באתר ITIS (באנגלית) חנקני הקסדה, באתר NCBI (באנגלית) חנקני הקסדה, באתר GBIF (באנגלית) חנקני הקסדה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
חנקני הקוקייה

חנקני הקוקייה (שם מדעי: Campephagidae) היא משפחה של ציפורי שיר הקרובה לחנקניים וקרוביהם וגם לזהבניים. אלו הם עופות בינוניים החיים ברחבי אפריקה, אסיה ואוסטרליה. הם קרובי החנקניים, אך מראם מזכיר דווקא את הקוקיות שאינן שייכות למשפחה זו. הם בעלי נוצות צבעוניות או שחורות-לבנות וראשיהם בדרך כלל כהים עם מקורים נוקשים. גודלם משתנה מ-16–35 סנטימטרים ומשקלם מ-6 עד 150 גרם. זנבותיהם ארוכים וגופם מעט מוארך. הם חיים ביערות פתוחים או בשיחים וחורשים. מין אחד מצוי אפילו באזורים יבשים באוסטרליה. הם מצויים על ענפי העצים וצדים חרקים - בעיקר זחלים שעירים, פירות, זרעים ואף חולייתנים קטנים. חלק ממינים אלה הם מונוגמיים וחיים בקבוצות קטנות. אחרים חיים בלהקות רעשניות. Coracina סוג ומין יחיד Campochaera sloetii Lalage Campephaga Pericrocotus מדיה וקבצים בנושא חנקני הקוקייה בוויקישיתוף חנקני הקוקייה, באתר ITIS (באנגלית) חנקני הקוקייה, באתר NCBI (באנגלית) חנקני הקוקייה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חנקני הקוקייה, באתר GBIF (באנגלית) animal/cuckoo-shrike חנקני הקוקייה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
הסקה בייסיאנית

הסקה בייסיאנית (אנגלית: Bayesian inference, על שמו של תומאס בייס) היא שיטת הסקה סטטיסטית המבוססת על נוסחת בייס. הנוסחה משמשת לעדכון ההסתברות לקיום הנחה על ידי הוספת מידע נוסף. שיטה זו חשובה בסטטיסטיקה, במיוחד במקרים של מידע המתעדכן באופן דינמי. שיטה זו מצאה שימוש נרחב במדע, הנדסה, רפואה ודין. שיטה זו מוצגת לפעמים כשיטה מתחרה להסקה שכיחותנית(אנ'). ערך מורחב – חוק בייס נוסחת בייס מסיקה הסתברות פוסטריורית(אנ') בהינתן הסתברות פריורית ופונקציית נראות שנתונים על ידי המודל הסטטיסטי. ההסתברות נתונה על ידי הנוסחה: P ( H ∣ E ) = P ( E ∣ H ) ⋅ P ( H ) P ( E ) {\displaystyle P(H\mid E)={\frac {P(E\mid H)\cdot P(H)}{P(E)}}} כאשר: H היא השערה, עם הסתברות שיכולה להתעדכן בהתאם למידע חדש. במקרים מסוימים ישנן מספר השערות מתחרות ומטרת השיטה היא לבחור את הסבירה ביותר. E היא ראיה, המספקת מידע חדש שלא היה קיים בחישוב הסתברות פריורית. P ( H ) {\displaystyle \textstyle P(H)} זו ההסתברות פריורית של H, כלומר הערכת ההסתברות של H ללא ראיה E. P ( H ∣ E ) {\displaystyle \textstyle P(H\mid E)} היא הסתברות אפוסטריורית(אנ'), כלומר ההסתברות ל-H בהינתן E. במילים אחרות, לאחר קבלת המידע E, מהי הסבירות לכך ש-H אכן התרחש. זהו המידע שאותו רוצים להסיק. P ( E ) {\displaystyle \textstyle P(E)} היא ההסתברות להתרחשות E, נקראת לפעמים נראות שולית(אנ'). ערך זה הוא זהה לכל ההשערות הנבדקות וניתן על ידי נוסחת ההסתברות השלמה: P ( E ) = ∑ P ( E | H i ) P ( H i ) {\displaystyle P(E)=\sum P(E|H_{i})P(H_{i})} , כלומר ההסתברות להתרחשות E בכל התרחישים האפשריים. במקרה והראיה סותרת את ההשערה, אז ההשערה שגויה. ומצד שני, אם ההשערה לא סבירה אפריורי (כלומר ללא מידע על הראיה), אז ניתן לפסול השערה זו גם אם כעיקרון הראיה תומכת בה. לדוגמה, אדם מנסה לנחש את מין הילוד על סמך צבעה של העריסה העומדת מול דלת חדרו. הצבע יכול לתמוך בהשערה זו או אחרת של הצופה. אך המצאות של מלונה במקום עריסת תינוק משאירה את ההסתברות הפוסטריאורית לכך שהילוד הוא כלב נמוכה מאוד. למרות הראיה (הימצאות מלונה), ההסתברות האפוסטריורית לכך שלמשפחה נולד כלב נשארת נמוכה מאוד, מכיוון שידוע שההסתברות האפריורית ללידת כלב על ידי אדם היא נמוכה מאוד. כך, הנקודה החשובה בהסקה בייסיאנית שהיא מאפשרת להחשיב ראיות חדשות, תוך כדי הסתמכות על אמונות וידע קודם, תוך שימוש בחוק בייס. זאת לעומת הסקה שכיחותנית, המסיקה מסקנות על סמך ראיות, ללא שימוש בידע קודם. נוסף על כך, חוק בייס יכול לשמש באופן איטרטיבי. כלומר, לאחר קבלת ראיה, ההסתברות האפוסטריורית יכולה לשמש כהסתברות אפריורית לחקירת הראיה הבאה. ולאחר קבלת ראיה חדשה ההסתברות האפוסטריורית תשמש לאיטרציה הבאה. שיטה זו נקראת לפעמים "עדכון בייסיאני" (Bayesian updating). הסתברות בייסיאנית בעיית הטנק הגרמני מדיה וקבצים בנושא הסקה בייסיאנית בוויקישיתוף תורת ההחלטות הסטטיסטיות של בייז, דף שער בספרייה הלאומית
פונקציית רימן

פונקציית רימן (על שם המתמטיקאי הגרמני ברנהרד רימן) או פונקציית הסרגל היא פונקציה ממשית שקבוצת נקודות האי-רציפות שלה כוללת בדיוק את המספרים הרציונליים. הפונקציה מוגדרת בנקודות הרציונליות לפי f ( p q ) = 1 q {\displaystyle f\left({\frac {p}{q}}\right)={\frac {1}{q}}} (כאשר השבר מצומצם, כלומר p , q {\displaystyle p,q} זרים זה לזה), ומתאפסת בנקודות שאינן רציונליות. (ב- x = 0 {\displaystyle x=0} ערך הפונקציה הוא 1 {\displaystyle 1} , כמו בכל מספר שלם). הפונקציה מוכרת גם בשמות "פונקציית הסרגל", "פונקציית הפופקורן" ופונקציית תומה (Thomae's function; על שם המתמטיקאי הגרמני קארל יוהנס תומה). הפונקציה רציפה בכל נקודה אי-רציונלית, ואינה רציפה באף נקודה רציונלית. מכאן שקבוצת נקודות האי-רציפות של הפונקציה היא צפופה, אך בעלת מידה אפס. הפונקציה אינטגרבילית לפי רימן (עם אינטגרל אפס) בכל קטע חסום, אך אינה רציפה ואינה מונוטונית באף קטע. נסדר את המספרים הרציונליים על הישר בסדרה { r n } n = 1 ∞ {\displaystyle \{r_{n}\}_{n=1}^{\infty }} , ונגדיר g : R → R {\displaystyle g:\mathbb {R} \to \mathbb {R} } לפי g ( x ) = ∑ { n : r n < x } 1 2 n {\displaystyle g(x)=\sum _{\{n:r_{n}<x\}}{\frac {1}{2^{n}}}} . כמו פונקציית רימן, הפונקציה המתקבלת רציפה בכל נקודה אי-רציונלית, ואינה רציפה בכל נקודה רציונלית. בנוסף, זוהי פונקציית מונוטונית עולה על הישר. קבוצת נקודות אי-הרציפות של פונקציה ממשית היא קבוצת F σ {\displaystyle F_{\sigma }} (איחוד בן מנייה של קבוצות סגורות). מכיוון שקבוצת המספרים האי-רציונליים אינה כזאת, אין פונקציה שנקודות האי-רציפות שלה הן הנקודות האי-רציונליות. נוכיח שנקודות האי-רציפות של הפונקציה הן כאמור לעיל. יהי x {\displaystyle x} מספר רציונלי, אזי f ( x ) ≠ 0 {\displaystyle f(x)\neq 0} , אבל יש סדרה של מספרים אי-רציונליים המתכנסת ל- x {\displaystyle x} , ועליהם הפונקציה מתאפסת לפי ההגדרה. מכאן x {\displaystyle x} היא נקודת אי-רציפות. כעת נניח כי x {\displaystyle x} אי-רציונלי, ויהי ε > 0 {\displaystyle \varepsilon >0} . בקטע באורך יחידה סביב x {\displaystyle x} יש רק מספר סופי של נקודות שבהן f ( t ) ≥ ε {\displaystyle f(t)\geq \varepsilon } (משום שתנאי זה חוסם את המכנה), ולכן יש קטע סביב x {\displaystyle x} שבו | f ( t ) − f ( x ) | = f ( t ) < ε {\displaystyle |f(t)-f(x)|=f(t)<\varepsilon } ומכאן f {\displaystyle f} רציפה בנקודה x {\displaystyle x} . פונקציית דיריכלה פונקציית ויירשטראס מדיה וקבצים בנושא פונקציית רימן בוויקישיתוף פונקציית רימן (גם Thomae's function ו-Dirichlet Function), באתר MathWorld (באנגלית)
מיכל דיוריש

מיכל דיוריש (בסלובקית: Michal Ďuriš; נולד ב-1 ביוני 1988) הוא כדורגלן סלובקי המשחק בקרמיוטיסה בעמדת החלוץ. דיוריש התחיל את הקריירה שלו בדוקלה באנסקה ביסטריצה בה הוא משחק מגיל 14. אחרי שלוש שנים במחלקת הנוער, ב-9 בנובמבר 2005 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 2-0 נגד רוז'ומברוק במשך 5 עונות הוא הבקיע 18 שערים ב-114 משחקים. באוגוסט 2010 חתם בוויקטוריה פלזן מליגת העל הצ'כית. ב-28 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בפלזן בניצחון 0-3 נגד דינמו צ'סקה בודייוביצה. בעונתו הראשונה במועדון זכה עם הקבוצה באליפות. בקיץ 2014 הושאל למלאדה בולסלאב עד לסיום העונה. בעונת 2015/2016 חזר לפלזן והבקיע 16 שערים ב-25 משחקים והיה מלך השערים של פלזן בעונה ושני בליגה אחרי דוד לפאטה שכבש 20 שערים. ב-26 בינואר 2017 חתם באורנבורג מליגת העל הרוסית. ב-17 בינואר 2018 הושאל לאנורתוסיס פמגוסטה עד לסוף העונה. ב-6 ביולי 2018 הושלמה עסקת העברתו של דיוריש לפמגוסטה תמורת 600 אלף אירו. בקיץ 2022 חתם בקרמיוטיסה. ב-5 בספטמבר 2023 דיוריש הושאל לספרטק טרנבה. דיוריש ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובקיה ב-15 באוגוסט 2012 בניצחון 1-3 נגד דנמרק. ב-13 בנובמבר 2015 הבקיע צמד בניצחון 2-3 נגד שווייץ. דיוריש השתתף עם הנבחרת ביורו 2016 בו שיחק בשלושת המשחקים, אך לא כבש אף שער. מיכל דיוריש, באתר Transfermarkt מיכל דיוריש, באתר Soccerway מיכל דיוריש, באתר WorldFootball.net מיכל דיוריש, באתר National Football Teams מיכל דיוריש, באתר FootballDatabase.eu
ערפילית סולארית

ערפילית סולארית היא ענן בין-כוכבי של גזים ואבק המוביל להיווצרות מערכת השמש. הערפילית הסולארית הייתה מורכבת בעיקר ממימן ומהליום שמקורם במפץ הגדול ומעט יסודות כבדים יותר (כ-2%) שמקורם בתהליכי נוקליאוסינתזה בכוכב סמוך אשר סיים את חייו. בשלב מסוים, הפרעה כלשהי, כנראה גל הלם של סופרנובה קרובה, גרמה ללחץ חזק על הערפילית הסולארית שדחף את החומר כלפי פנים, כאשר הכבידה שפעלה על החומר כלפי המרכז התגברה על לחץ הגזים שפעל כלפי חוץ, הערפילית החלה לקרוס במהירות. הערפילית התחממה בתהליך הקריסה כתוצאה מגידול בצפיפות, ובעקבות שימור התנע הזוויתי היא החלה להסתובב במהירות גדולה. היות שהקריסה הכבידתית יעילה יותר בכיוון ציר הסיבוב, הערפילית הפכה להיות ליותר ויותר שטוחה. במרכז הערפילית, היכן שמרבית החומר התרכז, החלה להיווצר השמש. "השערת הערפילית" ("Nebular Hypothesis"), שהוצעה בשנת 1755 על ידי עמנואל קאנט ונוסחה בנפרד על ידי פייר-סימון לפלס, היא המודל המקובל בשנות האלפיים להסברת התהליכים שהובילו להיוצרות מערכת השמש. משערים שההצעה מבוססת על רעיון ראשוני של עמנואל סוודנבורג משנת 1734. השערת הערפילית גורסת כי מערכת השמש נוצרה כתוצאה מקריסה כבידתית של ענן בין כוכבי המורכב מגזים ואבק המכונה ערפילית סולארית. קוטרה של ערפילית זו היא אלפי יחידות אסטרונומיות ומסתה הייתה גדולה אך במעט ממסת השמש שנוצרה ממנה. מענן זה של גזים ואבק נוצרו גם כוכבי הלכת. מקורם של כוכבי הלכת בגופים קטנים יותר, הקרויים "פלנטסימליים", שגודלם מספר קילומטרים. גופים אלו תפחו כתוצאה מהתאחדות וספיחת אבק במשך מיליוני שנים. מערכת השמש הפנימית הייתה חמה, ולכן תרכובות מימן (למשל מתאן) לא יכלו להתעבות בה. כוכבי הלכת שנוצרו שם היו קטנים יחסית (הם מכילים כ-0.6% מהחומר של הדיסקה הפלנטרית), והם היו מורכבים בעיקר מחומרים בעלי נקודות התכה גבהות כמו סיליקטים ומתכות. גופים סלעיים אלה הפכו בסופו של דבר לכוכבי הלכת הארציים. רחוק יותר מהשמש נוצרה חגורת האסטרואידים שנמצאת על הגבול הכבידתי בין השמש לכוכב הלכת הענק צדק. החומר בחגורה זו לא הצליח להתמזג לכדי כוכב לכת בגלל ההשפעה הכבידתית החזקה של צדק. עוד יותר רחוק מהשמש, מעבר לקו הכפור, התפתחו ענקי גזים, אשר היו מסיביים מספיק כדי לשמור על "האטמוספירה הראשונית" של מימן והליום. מנגד, כוכבי הלכת הארציים שהיו קרובים יותר לשמש איבדו עם הזמן את המימן וההליום שלהם ויצרו "אטמוספירות משניות", כתוצאה מתהליכים וולקניים, פגיעת אסטרואידים, או במקרה של כדור הארץ גם בעקבות הופעת בעלי חיים וצמחים. כ-100 מיליון שנה לאחר שהחל התהליך, העלייה בלחץ המימן במרכז הערפילית שקרסה והעלייה בצפיפות שלו גרמו לטמפרטורת הליבה לעלות, והכוכב החל לבצע היתוך גרעיני. מאז, ההיתוך הגרעיני שמתרחש בליבת השמש הוא מקור האנרגיה הראשי של מערכת השמש כולה. בשלב זה נוצר הדף מתמשך שהיה אחראי לסילוק שאריות הגזים מהערפילית, ולהרס "האטמוספירה הראשונית" של כוכבי הלכת הארציים. סילוק שאריות החומר שלא היו קשורות חזק לגופים הגדולים יחסית במערכת השמש, גרם להפסקת גדילתם של גופים אלו, ולהתייצבות המבנה של מערכת השמש בצורת מערכת כוכבי הלכת הדומה מאוד למערכת הנוכחית.
פיגוע הדריסה בברלין

פיגוע הדריסה בברלין היה פיגוע דריסה שבוצע ב-19 בדצמבר 2016 בשוק חג המולד בברלין, בירת גרמניה על ידי אניס עמרי, מבקש מקלט מוסלמי ממוצא תוניסאי. 12 בני אדם נרצחו בפיגוע ו-49 נפצעו. בין הנרצחים הייתה ישראלית. המחבל, שנהג במשאית הדורסת, נמלט מהזירה לאחר הפיגוע, וכעבור ימים אחדים נורה למוות במילאנו שבאיטליה. ארגון הטרור "המדינה האסלאמית" נטל אחריות לפיגוע. ב-19 בדצמבר 2016, בשעה 20:14, דהרה משאית סמי טריילר גנובה עמוסה בפלדה לתוך הקהל בשוק חג המולד בכיכר ברייטשייד, סמוך לכנסיית הזיכרון על שם הקייזר וילהלם שבמערב ברלין, בירת גרמניה. המשאית נסעה במהירות של כ-65 קמ"ש, ונעצרה כחמישים מטרים לאחר הכניסה לשוק. 12 בני אדם נהרגו בפיגוע ו-48 נפצעו, בהם כמה במצב קשה. הנהג הפוגע נמלט מהזירה. במשאית נמצאה גופתו של לוקאש אורבן, הנהג הפולני שנרצח ביריות וממנו נשדדה המשאית. מיד לאחר הפיגוע נעצר בפשיטה משטרתית חשוד בפיגוע אך שוחרר לאחר מכן כשהוברר שאינו קשור לאירוע. בעל חברת המשאיות סיפר כי בן דודו יצא עם המשאית מאיטליה לברלין בצהרי אותו היום, ותכנן להעביר את הלילה בעיר. משעות הצהריים אבד הקשר עם נהג המשאית. בעל המשאית הוסיף כי לא בן דודו הוא שביצע את הפיגוע, וכי המשאית "נחטפה". גורם במשטרה סיפר כי המשאית הייתה בברלין בארבע השעות שלפני הפיגוע. כעבור שלושה ימים נפתח השוק לציבור. אחר המחבל הנמלט התנהל מצוד. ב-23 בדצמבר הוא נעצר לבדיקה מקרית בפרוורי מילאנו שבאיטליה, אליה הגיע בנסיעה ברכבת דרך צרפת. הוא צעק "אללה אכבר" ולאחר מכן פתח בירי על שני השוטרים שבדקו אותו, השוטרים השיבו בירי והמחבל נורה למוות. פיגוע הדריסה בניס פיגוע הירי בשטרסבורג (2018) פעולות טרור באירופה מדיה וקבצים בנושא פיגוע הדריסה בברלין בוויקישיתוף Justin Huggler; James Rothwell; Louise Burke, ‏Berlin terror attack: Horrifying dashcam video shows truck speeding into Christmas market, The Telegraph, 23 December 2016 סוף עצוב: זוהתה גופתה של דליה אליקים שנרצחה בפיגוע הדריסה בברלין, נבדק ב-2016-12-22(הקישור אינו פעיל, 4.9.2021) רועי קייס, דאעש נטל אחריות לפיגוע בברלין, "המחבל עדיין חמוש וחופשי", באתר ynet, 20 בדצמבר 2016 Germany, Spiegel Online, Hamburg. "Angriff in Berlin: Der Tag nach der Katastrophe".(בגרמנית)(הקישור אינו פעיל, 4.9.2021) פיגוע בברלין: נהג משאית דהר לקהל בשוק חג המולד, רצח 12 ופצע 48, באתר ynet, 19 בדצמבר 2016 תיעוד: מעצר חשוד בפיגוע בברלין, באתר ‏מאקו‏, 20 בדצמבר 2016 יניב דורנבוש‏, חשד לפיגוע: 9 הרוגים ו-50 פצועים בדריסה בשוק חג מולד בברלין, באתר וואלה, 20 בדצמבר 2016 Telegraph News - The Berlin Christmas market that was... | פייסבוק תם המצוד: המחבל מברלין נורה למוות במילאנו, באתר ynet, 23 בדצמבר 2016 הגרדיאן, המצוד אחר האיש המבוקש באירופה נגמר, אך באוויר נותר ריח של מחדל, באתר הארץ, 24 בדצמבר 2016
סבון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... סבון – תערובת דטרגנטים פעילת שטח המיועדת לניקוי הגוף, לכביסה או לניקיון כללי סבון גילוח – סבון קשה אשר מוקצף לקצף גילוח באמצעות מברשת גילוח ומים סבון כלים – סבון נוזלי המיועד לשטיפת כלים סבון (רשת שיווק) – רשת שיווק בינלאומי של מוצרי טיפוח אופרת סבון – סוגה טלוויזיונית סבן
חנקני העצים

חנקני העצים (שם מדעי: Tephrodornithidae) היא משפחה של ציפורי שיר הקרובה לחנקניים ובעבר הייתה חלק מהם, אך הופרדה. ישנם גם חוקרים הטוענים שמשפחה זו צריכה להיות תחת המשפחה וונגיים מהאי מדגסקר. המשפחה כוללת רק שלושה סוגים: Hemipus ,Tephrodornis ו-Philentoma, ובהם שמונה מינים. אלו עופות החיים בדרום אסיה ביערות טרופיים וחיים על העצים. הם מזכירים את החנקנים אך קטנים יותר. כמותם הם בעלי מקור נוקשה ומחודד ועיניהם מכוסה בפס שחור. הם ניזונים מחרקים שהם חוטפים מהאוויר או עטים עליהם מהקרקע. כשמם, הם חיים בעיקר בין ענפי העצים ובסבך שיחים. חנקני העצים חיים בקבוצות קטנות ביער וקינם מוסתר מעט בין העצים. משפחה חנקני העצים (Tephrodornithidae) סוג Tephrodornis מין Tephrodornis gularis מין Tephrodornis sylvicola מין Tephrodornis pondicerianus מין Tephrodornis affinis סוג Philentoma מין Philentoma pyrhopterum מין Philentoma velatum סוג Hemipus מין Hemipus picatus מין Hemipus hirundinaceus מדיה וקבצים בנושא חנקני העצים בוויקישיתוף חנקני העצים, באתר ITIS (באנגלית) חנקני העצים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חנקני העצים, באתר GBIF (באנגלית)
גארואה

המונח "גרואה" מפנה לכאן. לערך העוסק בקבוצה טקסונומית של עופות, ראו גרואה (קבוצה). גארואה (בצרפתית: Garoua) היא עיר נמל ובירת אזור הצפון של קמרון. העיר שוכנת על גדות נהר בנואה והיא מרכז משגשג לייצור של טקסטיל וכותנה. על פי מפקד האוכלוסין, חיו בעיר בשנת 2005 235,996 נפשות. גארואה נוסדה על ידי האמיר הפולי מודיבו אדאמה במחצית הראשונה של המאה ה-19. בשנת 2005, חיו בגארואה כ-235,996 נפשות. העיר מיושבת בעיקר על ידי העם הפולי. כעיר הנמל הרביעית בגודלה בקמרון, גארואה היא מרכז סחר גדול במדינה. העיר פותחה כמרכז לסחר בנפט, מלט, ובוטנים שהובאו בספינות בנהר הבנואה, דרך העיירה בורוטו שבניגריה. העיר היא גם מרכז משגשג לתעשיית הכותנה, וממוקמים בה מספר בתי טקסטיל ומפעלים. העיר היא אחת מ-2 המרכזים האדמיניסטרטיביים של חברת הכותנה סודקוטון (צר'). העיר היא גם מרכז לעיבוד עור ודיג. בעיר שוכן מסגד גדול ושמו המסגד הגדול של פומפומרה (Grande Mosqué de Poumpomeré). אצטדיון הספורט הגדול ביותר בעיר הוא אצטדיון רומדה אדג'יה (אנ'), שמכיל כ-35,000 מקומות ישיבה. יש בעיר גם מספר בנקים וחברות ביטוח, בית חולים, ומכללה. סמוך לעיר ממוקם נמל תעופה בשם נמל התעופה הבינלאומי גארואה (אנ'), ובו טיסות לערים דואלה ויאונדה שבקמרון. העיר שוכנת על הכביש המהיר הלאומי 1 (צר'), בצומת בין הערים מרואה ונגאונדרה. הרחוב הראשי לנסיעה צפונה דרך העיר נקרא "רחוב ז'נדרמריה" (Rue de la Gendarmerie) אחמדו אחידג'ו (אנ'), (1924-1989) נשיאה הראשון של קמרון. אלדרידג' מוהמדו (אנ') (1934-2004) היסטוריון, פרופסור באוניברסיטת מאידוגורי (אנ'). מדיה וקבצים בנושא גארואה בוויקישיתוף גארואה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) "Garoua". Encyclopedia Britannica. נבדק ב-29 באוקטובר 2016. {{cite web}}: (עזרה) Toyin Falola Ph.D, Daniel Jean-Jacques, Africa: An Encyclopedia of Culture and Society [3 volumes: An Encyclopedia of Culture and Society], ABC-CLIO, 2015-12-14 Richard Trillo, The Rough Guide to West Africa, Rough Guides Limited, 2008-06-02 Georgia (Republic) Export-Import Trade and Business Directory. International Business Publications. באוקטובר 2005. p. 97. ISBN 978-0-7397-3267-0. {{cite book}}: (עזרה) Ndenecho, Emmanuel Neba (2011). Decentralisation and Spatial Rural Development Planning in Cameroon. African Books Collective. p. 76. ISBN 978-9956-717-66-8. Raimond, Christine (8 באוקטובר 2013). Ressources vivrières et choix alimentaires dans le bassin du lac Tchad. IRD Editions. p. 202. ISBN 978-2-7099-1576-2. {{cite book}}: (עזרה) Google. Garoua (Map). נבדק ב-29 באוקטובר 2016. {{cite map}}: (עזרה); |author= has generic name (עזרה) Parrish, Charles; Nauright, John (21 באפריל 2014). Soccer around the World: A Cultural Guide to the World's Favorite Sport. ABC-CLIO. p. 58. ISBN 978-1-61069-303-5. {{cite book}}: (עזרה) Africa Review 2003/04: The Economic and Business Report. Kogan Page Publishers. 2003. p. 44. ISBN 978-0-7494-4065-7. Météo et climat à Garoua au Cameroun Appiah, Anthony; Gates, Henry Louis (2010). Encyclopedia of Africa. Oxford University Press. p. 73. ISBN 978-0-19-533770-9. "Eldridge Mohammadou (1934-2004)" (בצרפתית). Africanistes. 29 באוקטובר 2016. {{cite web}}: (עזרה)
מקורי סירה

מקורי סירה (שם מדעי: Machaerirhynchidae) היא משפחת ציפורי שיר החיות ביערות גינאה החדשה ובצפון קווינסלנד. במשפחה זו ישנו סוג אחד - מקור סירה (Machaerirhynchus) ובו 2 מינים. מינים אלה קרובים למשפחת הארטמיים החיה בצפון אוסטרליה ומיניה דמויי-עורב. ציפורים אלה קטנות, בעלות ראשים, גב וכנפיים שחורים ובטן צהובה כשאחד המינים בעל פס שחור על החזה. הראשים גדולים והם מזכירים מעט את המשפחה מעובי ראש שהם גם קרוביהם. הם בעלי מקורים מעט נרחבים ומכוסים במעט זיפים בתחילתם. לציפורים אלה גם זנבות ארוכים. הם חיים ביערות הרריים בגינאה החדשה ובאוסטרליה. משפחה מקורי סירה (Machaerirhynchidae) סוג מקור סירה (Machaerirhynchus) מין מקור סירה שחור-חזה (Machaerirhynchus nigripectus) מין מקור סירה צהוב-חזה (Machaerirhynchus flaviventer) מדיה וקבצים בנושא מקורי סירה בוויקישיתוף מקורי סירה, באתר ITIS (באנגלית) מקורי סירה, באתר NCBI (באנגלית) מקורי סירה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) מקורי סירה, באתר GBIF (באנגלית)