laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אופנבורג

אופנבורג (גרמנית: Offenburg, בתרגום לעברית: "מבצר פתוח") היא עיר במדינת באדן-וירטמברג בגרמניה. אוכלוסייתה מונה כ-60,000 תושבים, והיא המרכז הניהולי והעיר הגדולה במחוז אורטנאו. אופנבורג ממוקמת בקצה אזור היער השחור, בחצי הדרך בין הערים קרלסרוהה ופרייבורג, ומרוחקת כ- 20 קילומטר בלבד משטרסבורג אשר בצרפת. אזכור ראשון אודות העיר מופיע במקורות כבר בשנת 1148. בשנת 1240 העיר נזכרת תחת התואר "עיר קיסרית עצמאית", תואר אשר נשמר עד המאה ה-19. בשנת 1689, במהלך מלחמת תשע השנים בין צרפת והאימפריה הרומית הקדושה נחרבה העיר כמעט לחלוטין. בין השנים 1701 ו-1771 הייתה העיר וסביבותיה נחלה בחזקתו של המרגרייב של באדן-באדן. בשנת 1803 איבדה העיר את תואר העיר הקיסרית האוטונומית ונכללה תחת רוזנות באדן. ב-12 בספטמבר 1847 התרחשה אספה במלון זלמן בעיר, ובה נוסחו הדרישות של תושבי רוזנות באדן מהשלטון, כגון זכויות אדם בסיסיות, חופש העיתונות ומס הכנסה מדורג. אספה זו הייתה אחד מהאירועים הראשונים אשר הציתו את המהפכה הגרמנית של 1848-49. ב-19 במרץ 1848 הדרישות אושררו והורחבו על ידי אספה שנייה שהתרחשה בעיר, ומנתה 20 אלף משתתפים. במהלך מלחמת העולם הראשונה סבלה אופנבורג מהפצצות אוויר, ולאחריה הייתה זמן מה תחת כיבוש צרפתי. עקב הקרבה לגבול הצרפתי, הושפעה העיר מהמערכה על צרפת במלחמת העולם השנייה ובהמשך הייתה נתונה לא פעם להפצצות מהאוויר ולאש ארטילרית. כוחות צרפתים נכנסו לעיר ב-15 באפריל 1945 ולמשך 4 השנים הבאות הייתה העיר נתונה באזור הכיבוש הצרפתי עד כינונה של גרמניה המערבית במאי 1949. בשנות ה-70 הורחב שטחה של אופנבורג עקב הכללת 11 כפרים בשטח העיר. קהילה יהודית התקיימה באופנבורג לפחות מראשית המאה ה-19. ב-1875 נחנך בית כנסת בעיר. בליל הבדולח, אשר התרחש בנובמבר 1938, נחרב בית הכנסת של העיר ובית קפה סמוך שהיה גם הוא בבעלות יהודית, על ידי המון מוסת. עם פרוץ המלחמה נאסרו והוגלו רוב הגברים היהודים למחנה הריכוז דכאו. באוקטובר 1940 הוגלו כל היהודים שנותרו בעיר באותה עת למחנה המעצר גירס בצרפת, ובהמשך משם לאושוויץ. לאחר השואה לא שוקמה הקהילה היהודית בעיר ובניין בית הכנסת נמכר. גרמניה אלטנבורג, גרמניה הממלכה המאוחדת בורהאמווד, הממלכה המאוחדת צרפת לון-לה-זונייה, צרפת איטליה פייטרה ליגורה, איטליה אתר האינטרנט הרשמי של אופנבורג אופנבורג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אופנבורג (גרמניה), דף שער בספרייה הלאומית
ציד בלהקה

ציד בלהקה הוא התקהלות בממלכת החי שבה פרטים בני אותו מין מתקבצים יחד לציד, תוך שיתוף פעולה ועזרה הדדית. ציד בלהקות דורש קשרים חברתיים ענפים, יכולת תקשורת גבוהה בין הפרטים הצדים ומסוגלות לניתוח המצב במהירות. עם זאת כמה ציידים פרימיטיביים מסוגלים לצוד יחד בעת טירוף אכילה. בין בעלי החיים המפורסמים ביותר הצדים בלהקה הם: זאב מצוי, זאב טלוא וכן אריה, צבוע מנומר, שימפנזה מצוי, להקות של דולפיניים ושל קטלנים וגם לווייתנים גדולי סנפיר. ציידים אלה מצליחים במיוחד בתפיסת והריגת טרף בשיתוף פעולה להקתי, הרבה יותר מהצלחתם כציידים בודדים. להקות נוספות נצפו אצל קויוט ועוד כלביים, נמייה ננסית, מונגוס מפוספס, מספר מיני לוטרות וגם בקרב העופות אצל עקב האריס, קוקברה, חנקנים ועופות נוספים. מספר קטן של חיות בעלות דם-קר, למשל בינתן זהוב, פיראנה אדומה, כרישים, טונות, מפרשניים ובמקרים מסוימים גם כמה תנינאים וכן מינים מספר של פרוקי-רגליים כמו נמלי גדוד וצרעות, נצפו כשהם צדים בלהקות. ראיות רבות מצביעות על ציד בלהקה של דינוזאורים תרופודים כמו הדיינוניכוס. עם זאת, תופעה זו נדירה יחסית בקרב בעלי חיים כאשר מרבית הטורפים יצודו לבדם. זאת מאחר שהציד גורם לעיתים למתח בין בני הקבוצה על חלוקת הבשר ועקב התנהלות של טורפים רבים טריטוריאליים שיתקפו מסיגי גבול. ציידים שיכולים להצליח בציד לבדם יעדיפו לצוד לבד ולאכול לבדם. חיות הצדות בלהקה נפוצות במיוחד בקרב חיות שמוצאן מהאזור האפרוטרופי. התאוריה הנפוצה מציעה, כי במהלך ההיסטוריה, בעת התייבשות האזור והתדלדלות המשאבים, אילוצים אבולוציוניים גרמו לחיות בעלות נטייה לציד משותף לשרוד ביתר קלות. כאשר מוות של מבוגר בלהקה אינו משפיע על תפקודה ועל יכולתה להמשיך ולגדל את הדור הבא של הלהקה. עדר אקולוגיה התנהגותית ברירת שארים Hilary O. Box, Kathleen R. Gibson (עורכים), Mammalian Social Learning: Comparative and Ecological Perspectives, Issue 72 Cooperative Feeding :: Florida Museum of Natural History, www.floridamuseum.ufl.edu Rihui Li, Martin G. Lockley, Peter J. Makovicky, Masaki Matsukawa, Mark A. Norell, Jerald D. Harris, Mingwei Liu, Behavioral and faunal implications of Early Cretaceous deinonychosaur trackways from China, Naturwissenschaften 95, עמ' 185–191 http://news.discovery.com/animals/dinosaurs/new-t-rex-tracks-add-to-pack-hunting-theory-140724.htm לסקירה כללית של רעיון זה, ראו: Rubenstein, Dustin R. and Lovette, Irby J.; “Temporal Environmental Variability Drives the Evolution of Cooperative Breeding in Birds” ב-"Current Biology", ‏17, 1414–1419.
תוכנית ליישוב יהודי רומניה באפריקה

בנובמבר 1938, בעת ביקור של קרול השני, מלך רומניה בבריטניה, ניהל שר החוץ הרומני, ניקולאה פטרסקו-קומנן, מגעים עם שר החוץ הבריטי, אדוארד פרדריק לינדלי ווד, הרוזן הראשון מהליפקס, על יישוב יהודי רומניה בטריטוריה בריטית באפריקה. הידיעות על התוכנית מבוססות על סטנוגרמה של השיחה בין שני שרי החוץ. שר החוץ הרומני העלה את נושא יהודי רומניה, כשהוא מסביר שחיים ברומניה כמיליון יהודים ושאלת יהודי רומניה אינה דתית או אידאולוגית, אלא כלכלית, כי יהודי רומניה השיגו במידה רבה מונופול על כמה מקצועות, כמו עריכת דין ורפואה וזה יצר רגש אנטי-יהודי, שגבר עם הזמן. שר החוץ הרומני טען שלפני בואו לבריטניה פנו אליו משלחות של יהודים, שביקשו ממנו לפעול להשגת שיתוף פעולה בריטי במציאת פתרון לבעיה. הם הצביעו על כך שיש חלקים גדולים באימפריה הבריטית ובמיוחד רודזיה הצפונית, שהם מתאימים ליישוב ולפיתוח והם מאוכלסות במעט מאוד לבנים. שר החוץ הרומני אמר שהוא מבין, שלא יכול להיות פתרון מידי, אך ביקש שהאימפריה הבריטית תחליט עקרונית לשמור טריטוריה למטרה יישוב היהודים ובוודאי יהיו ממשלות אירופאיות נוספות שישמחו לדון עם ממשלת בריטניה על אפשרויות העברה הדרגתית של יהודי ארצותיהם לטריטוריה זו. הוא הציע הקמת ועדה שתבחן אפשרויות טכניות והציע הסכם בין ממשלת רומניה לממשלת בריטניה בנושא זה, כדי לקבוע מספר קבוע של אזרחים יהודים, שיועברו כל שנה ולהכינם לקראת המעבר אל ביתם החדש. שר החוץ הבריטי ציין שכבר לקח בחשבון משהו כזה, לכן הדריך את המושלים בטריטוריות השונות של האימפריה, כולל רודזיה הצפונית וביקש מהם לדווח בדחיפות על האפשרויות להקצאת שטחים למטרה זו. מדברי השר הבריטי אפשר להבין שהיו כבר מגעים בנושא זה. תוכנית יישוב יהודי רומניה באפריקה(הקישור אינו פעיל) (ברומנית) תוכנית יישוב יהודי רומניה באפריקה מאמר ברומנית וצילומי מסמכים באנגלית George Damian, Proiectul colonizării evreilor din România în Africa (ברומנית)
אליוט הורוביץ

אליוט הורוביץ (באנגלית: Eliot Horowitz) הוא ממייסדי, מנהל טכנולוגיות ראשי ודירקטור של "inc‏ MongoDB", חברת תוכנה המפתחת וספקית תמיכה לבסיס הנתונים MongoDB, בסיס הנתונים המוביל בקטגוריית NoSQL. לפני כן, הורוביץ ייסד והיה מנהל טכנולוגיות ראשי של ShopWiki. שם פיתח אלגוריתם מיוחד מסוג "Crawler" אשר היה לליבת הטכנולוגיה של ShopWiki. בשנת 2006 בחר בו "BusinessWeek" לאחד מ-25 היזמים המובילים מתחת לגיל 25. לפני ShopWiki היה אליוט, אחרי תואר ראשון במדעי המחשב מאוניברסיטת בראון, מפתח ב-DoubleClick (שנרכשה על ידי גוגל ב-3.1 מיליארד דולר). מדיה וקבצים בנושא אליוט הורוביץ בוויקישיתוף אנשי מפתח של MongoDB, באתר החברה. ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תיאטרון לאומי

תיאטרון לאומי הוא תיאטרון הממומן על ידי גורמים ממשלתיים, ולא רק על ידי גופים פרטיים. התיאטרון הלאומי הראשון בעולם הוא הקומדי פראנסז, שנוסד ב-1680 והוא אחד מהתיאטראות הלאומיים של צרפת. אוסטריה אוסטריה: הבורגתיאטר, וינה. אירלנד אירלנד: תיאטרון אבי, דבלין. גרמניה גרמניה: התיאטרון הלאומי של מנהיים, מנהיים. הונגריה הונגריה: התיאטרון הלאומי של סגד, סגד. התיאטרון הלאומי, בודפשט. הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת: התיאטרון המלכותי הלאומי, לונדון. ישראל ישראל: הבימה, תל אביב-יפו. מלטה מלטה: תיאטרון מנואל, ולטה. צרפת צרפת: הקומדי פראנסז, פריז. רומניה רומניה: התיאטרון הלאומי של בוקרשט, בוקרשט. תוניסיה תוניסיה: התיאטרון הלאומי של תוניסיה, תוניס. Wilmer, S. E., ed. (2008). National Theatres in a Changing Europe. London: Palgrave Macmillan. doi:10.1057/9780230582910. מדיה וקבצים בנושא תיאטרון לאומי בוויקישיתוף מרב יודילוביץ', דרוש: תיאטרון לאומי אמיתי, באתר ynet, 22 בנובמבר 2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עיבל לשם רמתי

עיבל לשם רמתי (נולדה בשנת 1961) היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל במשחי הפרפר. ד"ר להיסטוריה ולפילוסופיה של המדע ולימדה באוניברסיטה העברית בירושלים, באוניברסיטת בר-אילן ובסמינר הקיבוצים. לשם גדלה בקיבוץ אורים והתאמנה בקבוצת השחייה של הקיבוץ ואחר כך בקבוצת השחייה של הפועל מרחבים בהדרכתו של עמי לוויתן. באליפות ישראל בשחייה לנוער שנערכה בווינגייט באוגוסט 1975 זכתה לשם במדליית זהב במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:14.7 דקות. במשחקי ספורט הפועלים שנערכו בהולנד ביוני 1976 זכתה לשם במדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:14.54 דקות. בתחרות חצי גמר אליפות ישראל לנוער שנערכה בקיבוץ צרעה ב-31 ביולי אותה שנה קבעה לשם במשחה ל-200 מטר פרפר תוצאה של 2:34.1 דקות, תוצאה טובה יותר מהשיא הישראלי של רעיה צורף (2:35.9 דקות). באליפות ישראל בשחייה לנוער שנערכה באוגוסט אותה שנה זכתה לשם בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:11.5 דקות ובמשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לנערות גיל 16 של 2:36.8 דקות. באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוקטובר אוקטובר אותה שנה זכתה לשם בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:12.1 דקות, לפני שוש עזרתי מהפועל חולון/בת ים (1:12.8 דקות) ומיכל וינברג מברית מכבים עתיד (1:13.1 דקות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:39.0 דקות, לפני אסנת ארליך מהפועל חולון/בת ים (2:39.2 דקות) ושוש עזרתי (2:39.7 דקות). באליפות הפועל בקרב-רב שנערכה בקיבוץ גבעת חיים בסוף חודש אוקטובר אותה שנה זכתה לשם במדליית כסף בתוצאה של 7:58 דקות, אחרי טובה אברמוב מהפועל חולון/בת ים (7:55 דקות) ולפני ורד כהן מהפועל רמות השבים (8:05 דקות) ד"ר לשם עבדה כמרצה להיסטוריה ופילוסופיה של המדע באוניברסיטה העברית בירושלים, באוניברסיטת בר-אילן ובסמינר הקיבוצים. במחקרה האקדמי עסקה בעבודתו המדעית והרוחנית של אייזק ניוטון. אייזק ניוטון ובית המקדש, מדע, קבלה ומה שביניהם, הוצאת רזיאל, מגדל, 2005 המסע להמסת המאסה, עץ החיים הקבלי והדינמיקה של תהליכי מודעות, הוצאת רזיאל, 2007 בית מדרש רזיאל - עיבל לשם רמתי ד"ר עיבל לשם רמתי, על חומר ורוח ומה שביניהם, כתביו של ניוטון, באתר ynet, 27 ביולי 2004 אורי ירון, דור חדש בבריכה, מעריב, 13 באוקטובר 1976 מחנה בניין בנגב, דבר, 12 במאי 1980 עיבל לשם רמתי, דף שער בספרייה הלאומית יעקב פתאל, עתודת השחיינים הבריקה באליפות הנוער בוינגייט, דבר, 17 באוגוסט 1975 מדליות זהב נוספות לשחייני הפועל בהולנד, דבר, 21 ביוני 1976 תוצאה טובה משיא ישראל ב-200 פרפר, מעריב, 1 באוגוסט 1976 אורי ירון, כל אלופי הנוער בשחיה, מעריב, 15 באוגוסט 1976 יעקב פת-אל, שני שיאים, תוצאה השווה לשיא ושני שיאי נוער, דבר, 10 באוקטובר 1976 ניר שמיר גמל לדן ברנר ב-200 מ' חתירה -2:02.9 ד', דבר, 11 באוקטובר 1976 שחיה, דבר, 24 באוקטובר 1976
נוסח צרפת

נוסח צרפת הוא השם המקובל לנוסח תפילה שהיה קיים בעבר בקהילות בצפון צרפת, כאשר הנוסח של דרום צרפת מכונה "מנהג פרובינצא" או "מנהג פרובנס". אחד המקורות החשובים לנוסח צרפת הוא "מחזור ויטרי". נוסח צרפת קרוב במידת מה לנוסח האשכנזי אך שונה ממנו גם בנוסח התפילה וגם בפיוטים. לדעת הרב אהרן גבאי, נוסח צרפת מורכב מנוסח אשכנז ונוסח פרובנס. יש לציין שכמו נוסח אשכנז קודם המצאת הדפוס, הנוסח אינו אחיד, ויש חילוקי מנהגים בין קהילה לחבירתה ובין אזורים שונים. לאחר גירוש יהודי צרפת הסופי בשנת 1394, חדל נוסח צרפת להתקיים כמעט לחלוטין. אמנם, שלוש קהילות בצפון איטליה, בערים אסטי, פוסאנו (אנ') ומונקאלוו (בראשי תיבות אפ"ם), שהוקמו על ידי יהודים ממגורשי צרפת שמרו בימים הנוראים בלבד על מנהגם של יהודי צרפת, עם מעט השפעות מנוסחים אחרים (בשאר השנה התפללו לפי נוסח אשכנז המערבי עם השפעות של נוסח איטליה). נוסח צרפת נעלם בטרם הומצא הדפוס ועל כן מעולם לא נדפס. גם נוסח אפ"ם בימים הנוראים לא נדפס מעולם, ויהודי אותן קהילות אמרוהו מתוך כתבי יד ששמרו בידיהם והעתיקו. במחזור לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם של דניאל גולדשמידט ויונה פרנקל נכללו הפיוטים שנאמרו בתפילות המועדים במנהג צרפת. היהודים ששבו לצרפת לאחר הגירוש לא חידשו את הנוסח הצרפתי הקדום אלא שמרו על המנהגים מהארצות מהן היגרו. לפיכך, נוסח התפילה העיקרי היום בקהילות היהודיות של צרפת הוא נוסח הספרדים ולאחר מכן נוסח אשכנז (בעיקר נוסח אשכנז המערבי) ונוסח ספרד. על מחזור אפ"ם: דניאל גולדשמידט, "לקט שכחה ופאה למחזור אפ"ם", קריית ספר ל' (תשט"ו), עמ' 118–136 [נדפס שנית בקובץ מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים תש"ם, עמ' 80–121] יוסף ויכלדר, מנהג אפ"ם, המוסף התורני של המבשר, ערב ראש השנה תשע"ד 4 בספטמבר 2013. כתב יד של מחזור ויטרי בקטלוג הספרייה הלאומית, עם סריקות. מחזור ויטרי הנדפס חלק א וחלק ב באתר היברובוקס. סדר טרוייש, באתר היברובוקס, שהוא ספר מנהגים לפי מנהג צרפת. כתב יד של מחזור נוסח אפ"ם לימים נוראים, באתר הספרייה הלאומית, עם סריקה. יש לציין שמחזור ויטרי הוא בעצם סידור עם תפילות הקבע. אין בו פיוטים, חוץ מאותם הפיוטים הנמצאים בסידורים של אותה תקופה, כגון מעריבים. לדוגמה, בנוסח צרפת אמרו קדושת כתר במוסף, ראו מחזור ויטרי הנדפס חלק א, עמ' 175. לדוגמה, בנוסח צרפת אמרו את פיוט מי כמוך ואין כמוך של רבי יהודה הלוי, ראו מחזור שבחי ישורון, נוא יארק תשע"ו, עמ' 259. אהרן גבאי, "מיפוי נוסחי התפילה", המעין סב [ד] (תמוז תשפ"ב), עמ' 156–184. גולדשמידט, "לקט שכחה ופאה למחזור אפ"ם", עמ' 120. ערך זה הוא קצרמר בנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עינה ארדל

עינה ארדל (נולדה ב-1973) היא משוררת ישראלית. ארדל נולדה בקופנהגן שבדנמרק. גדלה בירושלים. בעלת תואר ראשון בחוגים לתולדות התיאטרון ולספרות כללית והשוואתית באוניברסיטה העברית בירושלים. פרסומה הראשון היה השיר "מפרחי הגן" בעיתון "כל העיר",27 באפריל 1990 ומאז פורסמו שיריה בכתבי-עת ספרותיים ובספרי שירה. ארדל זכתה בפרס הרי הרשון מטעם האוניברסיטה העברית (1999) ובפרס נשיא המדינה לספרות לשנת תשס"ה על ספר "סנדלי הדם שלי" שיצא ב-2002. בשנת 2008 הוציאה את הספר "שירי אהבה לימים רעים". בשנת 2010 זכתה בפרס היצירה, מטעם ראש הממשלה. בשנת 2014 הוציאה את הספר "כשהגעגועים היו מבישים", וב-2017 את רומן המכתבים "בואנוס איירס, איסטנבול". ניהלה סדנאות כתיבה, שימשה כלקטורית בהוצאות ספרים, עבדה בחנות ספרים משומשים, וכתבה סקירות על ספרים לרדיו. עובדת כמורה לספרות בתיכון "יד ביד" ובתיכון הישראלי למדעים ולאמנויות בירושלים. אם לשנים. סנדלי הדם שלי: שירים (ירושלים: כֹּתָר, 2002) שירי אהבה לימים רעים (תל אביב: עם עובד, תשס"ח 2008), עריכה - שמעון אדף כשהגעגועים היו מבישים (תל אביב: קשב לשירה, תשע"ד 2014), שירים בואנוס איירס, איסטנבול (שוהם: דביר, תשע"ז 2016) עינה ארדל, דף שער בספרייה הלאומית עינה ארדל, בלקסיקון הספרות העברית החדשה עינה ארדל, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" עינה ארדל, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית" עינה ארדל, במיזם "סופרים קוראים" של המרכז לספריות וספרות בישראל מאמרי עינה ארדל, באתר "הארץ" ריאיון עם עינה ארדל (אורכב 16.01.2017 בארכיון Wayback Machine), מתוך אתר העיתון "שלאפשטונדה" של התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות עופרה עופר אורן, "בואנוס איירס, איסטנבול": מופרך או קסום?, בבלוג "סופרת ספרים", 17 בינואר 2017 מידע על ארדל, עינה, 1973- בקטלוג הספרייה הלאומית מבחר משיריה: דיוקן עצמי בגיל 36, באתר "העוקץ", 23 במרץ 2012 אמי זכרונה לברכה, באתר "העוקץ", 11 במאי 2012 שיר מתוך ״מלכה עירומה״, באתר "העוקץ", 12 באוגוסט 2016 פרס הנשיא על מפעל חיים לסמי מיכאל, באתר הארץ, 24 ביוני 2005 אילן ברקוביץ', פירות החורף, באתר הארץ, 27 במרץ 2009 הארץ, ספרים חדשים, באתר הארץ, 21 בפברואר 2014 תמר רותם, "בואנוס איירס, איסטנבול": מסע בעקבות אם שנעלמה, באתר הארץ, 24 בינואר 2017 עינה ארדל, הבריונים זרקו את הספרות לבור, באתר הארץ, 12 באוגוסט 2013
נוסח פרס

נוסח פרס הוא נוסח תפילה שבו נהגו להתפלל בעבר יהודי פרס ובוכרה. בתקופה קדומה התפללו בו גם יהודי קאיפנג שבסין. מקורו של הנוסח הוא בימי הגאונים, והוא מבוסס ברובו על סידור רב סעדיה גאון. יהודי פרס התפללו בנוסח זה עד המאה ה-16 בערך, אך לאחר הגעת מגורשי ספרד למזרח התיכון החל נוסח הספרדים להתפשט, ומן המאה ה-17 בערך, עברו יהודי פרס לנוסח הספרדים. הקהילה היהודית בקאיפנג שקעה והתבוללה, וכך נותר נוסח פרס בבוכרה בלבד. משום כך, מרבית כתבי היד של הנוסח הם מבוכרה. לקראת סוף המאה ה-18 הגיע לבוכרה השד"ר ר' יוסף ממן, שהזדעזע לראות את חוסר בקיאותם של יהודי פרס בנושאי יהדות בכלל ובתפילה בפרט. סידורים בנוסח פרס היו רק בכתבי יד בודדים, ויהודים רבים כלל לא ידעו להתפלל. ר' יוסף ממן שכנע את יהודי בוכרה לעבור לנוסח הספרדים ודאג להפיץ סידורים מודפסים בנוסח זה. מאז, בתהליך דומה לזה שעבר על יהודי המשריק ופרס, נשתרש נוסח הספרדים בקרב יהודי בוכרה, ונוסח פרס חדל מלהתקיים. ברכות התורה: לעסוק בכל דברי תלמוד תורה והלכה והערב נא וכו'. אחרי ברכות התורה, אומרים מיד פרשת הקרבנות. יש פיוט שמקדים את ברוך שאמר. בברכת עבודה: ואישי ישראל, היום היא תפלתם ותפלתם ועבודתם. אומרים תהילים צ"ב ותהילים צ"ג. לאחר מכן, אומרים כמה פסוקים, שחלקם מתחילים במילה "אורך" ומהווים שרשור עם סוף מזמור זה (ה' לאורך ימים). לפני ברכות בשבת, אומרים "זכר רחמיך ה' וחסדיך וגו'" (תהלים כה:ו) ו"ה' הושיעה המלך יעננו ביום קראנו" (תהלים כ:י). עניית הקהל לברכו "ברוך ה' המבורך שמו וזכרו תמיד לעולם ועד". בתפילת ערבית של שבת, לא אומרים פסוק "ויכולו", אלא מתחילים "ויברך אלהים" (בדומה לנוסח התכלאל). שלמה טל (עורך), נוסח התפילה של יהודי פרס, מכון בן-צבי, ירושלים, תשמ"א אהרן גבאי, ‏תפלת שמונה עשרה לפי נוסח פרס ובוכרה, אופקים, תשע"ח, באתר Academia.edu רפאל יהודה צבי ורבלובסקי, "על יהודי קאיפנג, מוצאם ונוסח תפילתם", פעמים 78 (חורף תשנ"ט), עמ' 51–60. אהרן גבאי, "מיפוי נוסחי התפילה", המעין 242 [סב, ד] (תמוז תשפ"ב), עמ' 167. ערך זה הוא קצרמר בנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כרמן אג'וגו

כרמן אליזבת' אג'וגו (באנגלית: Carmen Elizabeth Ejogo ; נולדה ב-22 באוקטובר 1973) היא שחקנית וזמרת אנגלייה. את הקריירה שלה החלה בסרטים "מטרו (1997) לצד אדי מרפי, בקומדיה הרומנטית "אל תשטו באהבה" (2000), בסרטו של סם מנדס "לצאת לדרך" (2009), ואת פרסומה העיקרי קיבלה תודות לתפקידיה בסרטים "הטיהור 2: לשרוד את הלילה" (2014) ובשל גילומה של קורטה סקוט קינג בסרט ההיסטורי של אווה דוברני "סלמה" (2014) ובשל הופעתה בתור סרפינה פיקרי בסרט "חיות הפלא והיכן למצוא אותן" (2016) ובהמשכו "חיות הפלא: הפשעים של גרינדלוולד" (2018). בטלוויזיה גילמה דמויות שונות בין היתר בדרמת הפשע של NBC, "חטוף" (2006–2007), גילמה את קצינת המודיעין פיי קרסון בדרמה הקומית של רשת CBS, "כאוס" (2011), גילמה את הסוכנת בק ריילי במותחן של ABC, "שעת האפס" (2013), את אמיליה רירדון-הייז בעונה השלישית של דרמת הפשע של HBO, "בלש אמיתי" (2019), ואת דמותה של עורכת הדין לי דלאמר בסדרת הדרמה המשפטית "כבודו" (2020–2023) של רשת שואוטיים, לאחר שזו מבוססת על הסדרה הישראלית באותו השם. אג'וגו נולדה ב-22 באוקטובר 1973 בקנזינגטון, לונדון, אנגליה, בתם של אליזבת' דאגלס וצ'ארלס אג'וגו. אביה הוא יליד ניגריה ואמה היא ממוצא סקוטי. היא למדה בבית הספר היסודי גלנדוואר בדרום קנזינגטון, ולאחר מכן התחנכה בבית הספר התיכון גודולפין ולטימר בהאמרסמית' (אנ'), מערב לונדון. אג'וגו החלה את דרכה כשחקנית בסרט הפעולה של אדי מרפי "מטרו" משנת 1997 בתפקיד חברתו של המפקח סקוט רופר (מרפי). לאחר מכן בלטה אג'וגו בקומדיות אל תשטו באהבה" (2000) של קנת בראנה ו"מה כבר יכול להיות?" (2001) לצידו של הקומיקאי מרטין לורנס. בשנת 2009 שיחקה אג'וגו בסרטו של סם מנדס "לצאת לדרך" בתפקיד גרייס, אחותה של ורונה דה טסנט (מאיה רודולף). בשנת 2011 שיחקה בסדרת הדרמה של רשת NBC "חטוף". בשנת 2012 שיחקה בסרט הפעולה "אלכס קרוס" בתפקיד מריה, אשתו של קצין המשטרה אלכס קרוס (טיילר פרי) וגילמה את הזמרת תמי אנדרסון בסרט המוזיקלי "ספארקל"; המבוססת חלקית על להקת הבנות המצליחה "הסופרימס". בשנת 2013 השתתפה בסדרת הדרמה של רשת ABC; "שעת האפס" בתפקיד הסוכנת בק ריילי. בשנת 2014 גילמה איג'וגו את פעילת זכויות האדם קורטה סקוט קינג אשתו של מרטין לותר קינג בדרמה ההיסטורית המוערכת "סלמה" והשתתפה במותחן "הטיהור 2: לשרוד את הלילה" בתפקיד אווה סאנצ'ס. בשנת 2017 שיחקה בסרט המדע הבדיוני "הנוסע השמיני: קובננט" שביים רידלי סקוט, הסרט השישי בזיכיון של סדרת הסרטים "הנוסע השמיני". בשנת 2019 שיחקה בעונה השלישית של הסדרה "בלש אמיתי" בתפקיד אמיליה, רעייתו של הבלש ווין הייז. בשנת 2020 שיחקה בסדרת הטלוויזיה של רשת Showtime "כבודו", המבוססת על סדרת ישראלית באותו שם. בשנת 1998 אג'וגו הייתה נשואה תקופה קצרה לראפר טריקי. בשנת 2000 נישאה אג׳וגו לשחקן האמריקאי ג'פרי רייט, אותו היא פגשה על סט צילומי הסרט "Boycott" בו השתתפו יחד. במהלך הנישואים נולדו שני ילדים; בן ובת, אלייז'ה (1999), וג'ונו (2004). נישואיהם הסתיימו בשנת 2014. מדיה וקבצים בנושא כרמן אג'וגו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של כרמן אג'וגו כרמן אג'וגו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) כרמן אג'וגו, ברשת החברתית אינסטגרם כרמן אג'וגו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) כרמן אג'וגו, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) כרמן אג'וגו, באתר MusicBrainz (באנגלית) כרמן אג'וגו, באתר Discogs (באנגלית)
פטריק פורסטר

פטריק גרהאם פורסטר (באנגלית: Patrick Graham Forrester; נולד ב-31 במרץ 1957), הוא אסטרונאוט בנאס"א, קולונל לשעבר בצבא ארצות הברית. פורסטר נולד באל פאסו, ארצות הברית. פורסטר השתתף בשלוש משימות חלל - STS-105, STS-117, STS-128. מיולי 2017 ועד דצמבר 2020, כיהן כראש משרד האסטרונאוטים בנאס"א. לאחר סיום לימודיו התיכוניים ב-1968, התקבל פורסטר לאקדמיה הצבאית הלאומית של ארצות הברית וסיים תואר ראשון במדע שימושי והנדסה ב-1979. ב-1989 סיים תואר שני בהנדסת מכונות והנדסת אווירונאוטיקה באוניברסיטת וירג'יניה. בשנת 1980 הוא סיים קורס טיס ונשלח לשירות בבסיס החיל בהוואי. בשנת 1992 הוא סיים קורס וקיבל הסמכה כטייס ניסוי. בשנות הקריירה הצבאית פורסטר הגיע ל-5,500 שעות טיסה ב-50 מטוסים מדגמים שונים. בשנת 1993 פורסטר החל לעבוד במרכז החלל ג'ונסון כמהנדס. בשנת 1996 הוא נכלל בקורס הכנה לטיסות חלל. לאחר סיום הקורס הוא ביצע מספר תפקידים בצוות קרקע. בשנת 2005 פורסטר היה טייס של מעבורת החלל דיסקברי במשימה STS-105 (מפקד צוות היה סקוט הורוביץ). משימתה העיקרית הייתה חידוש אספקה לתחנת החלל הבין-לאומית והחלפת צוותים. פורסטר עשה פעמיים פעילות חוץ רכבית באורך כולל של כ-12 שעות. ביוני 2007 פורסטר היה מומחה משימה במעבורת החלל אטלנטיס במשימה STS-117 (מפקד צוות היה פרדריק סטרקו). משימתה העיקרית הייתה חידוש אספקה לתחנת החלל הבין-לאומית והחלפת צוותים. מטרת המשימה הייתה להרחיב תחנת החלל הבין-לאומית, להחליף חלק מהצוות ולהביא לצוות אספקה חדשה. פורסטר עשה פעמיים פעילות חוץ רכבית באורך כולל של כ-14 שעות. באוגוסט 2009 פורסטר היה מומחה משימה במעבורת החלל דיסקברי במשימה STS-128 (מפקד צוות היה פרדריק סטרקו). משימתה העיקרית הייתה חידוש אספקה לתחנת החלל הבין-לאומית והחלפת צוותים. מטרת המשימה הייתה להרחיב תחנת החלל הבין-לאומית, להחליף חלק מהצוות, להרחיב תחנת החלל ולהביא לצוות אספקה חדשה. פורסטר עשה פעמיים פעילות חוץ רכבית באורך כולל של כ-14 שעות. בשנת 2017 פורסטר מונה לראש צוות האסטרונאוטים במקום כריס קסידי. הוא כיהן בתפקיד עד לשנת 2020. מדיה וקבצים בנושא פטריק פורסטר בוויקישיתוף פטריק פורסטר באתר נאס"א (באנגלית) ביוגרפיה ביוגרפיה של פורסטר במרכז נאס"א להנדסה ובטיחות "Patrick G. Forrester, (Colonel, U.S. Army, Ret.) NASA Astronaut" (PDF). NASA. בדצמבר 2020. נבדק ב-24 ביוני 2021. {{cite web}}: (עזרה) "NASA Names Astronaut Reid Wiseman New Chief of Astronaut Office". Jsc.nasa.gov. 2020-12-17. נבדק ב-2021-01-22. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.