קבר חבקוק

קברו של חבקוק הנביא הוא נושא שנוי במחלוקת. מקום קבורתו של חבקוק אינו מתואר בתנ"ך, וקיימות מספר מסורות לגביו. בישראל ישנו אתר אחד המזוהה כקבר חבקוק בגליל התחתון, והוא הפופולרי והמוסמך יותר. אך מסורות אחרות קובעות את מיקום הקבר באתרים דרומיים יותר בתחום ממלכת יהודה. כמו כן קיימת מסורת על מיקום הקבר באתר באיראן. ההיסטוריון סוזומנוס מהמאה החמישית טען שאלוהים נגלה לבישוף זבנוס בחלום ומסר לו את מקום הקבורה שנמצא בקֶלַה. בשנת 1210 ערך רבי שמואל ב"ר שמשון מסע בארץ ישראל, וציין כי "מצאנו קבר חבקוק בכפר חקוק" (בפי הערבים: שיח' חסן). את הקבר תיארו גם מספר עולי רגל הקדומים, כגון: יעקב השליח, מנחם החברוני, תוצאות ארץ ישראל, אשתורי הפרחי ועוד. במשך שנים צוין מקום הקבר כסמוך לקצה הצפוני של כביש 65 (צומת קדרים), ליד הגשר מעל תעלת המוביל הארצי, שם עומד מבנה שהוקם בשנות ה-80 של המאה ה-20 מעל הקבר. בשנת 2007 חוקרי המקומות הקדושים ישראל מאיר גבאי, ישראל הרצברג והארכאולוג ד"ר יוסף סטפנסקי טענו כי איתרו את הקבר מבחינה ארכאולוגית ומחקרית. לפני כמאה שנה לא הכירו תושבי יאקוק הערבים את קברו של א-נבי חבקוק שהיה ידוע עד הדורות האחרונים. שמו נשאר בשינוי קל בהר הסמוך, ג'בל חבקוק/חבקבוק, המתרומם בצפונו של הכפר. במדרונו נמצא קבר שיח' חסן הקדוש לערבים, והוא חבקוק של עולי הרגל היהודים. הציון הנמצא בתוך בית קברות מוסלמי הינו עתיק יומין, ונשארו שני נדבכי אבנים של המבנה המרובע, לא בכפר עצמו אלא בדרך כפי תאור עולי הרגל. בסמוך לו מספר מטרים מערבה ישנם סימני בנין עתיק ברצפה, גרמי מדרגות, וסיתותים בסלע לרצפת הבית. זהו הציון של חבקוק שלידו 'בית הכנסת ישן בריצפה מערבי לשם'. [בטעות ציינוהו כיום צפונה יותר ולא בתוך בית הקברות כפי שהוא מופיע במפות העתיקות, בסמוך לעץ אלון [שנשרף כליל] שכלל לא נזכר אצל עולי הרגל, אינו ציון עתיק, ואין שם סימן נוסף לקבוע את מקום הציון שם. הוא נקבע שם כי במקום יש קבר ארגז, אולם מבנה אין שם — "מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל", חלק א', מערכת חוקוק, ערך חבקוק המקום נמצא ליד אתר חוקוק העתיקה, בה זוהו אתרי קבורה מבית שני ואילך. רבי משולם מוולטרא מתאר במסעו את קבר חבקוק בהר הזיתים שבירושלים: "הר הזיתים... וכשאדם יורד מעט בשיפוע ההר, מערת חגי הנביא... ואצלו הרחק כמו שלשים פסיעות, קבורת חבקוק הנביא עליו השלום". במקור נוצרי מאוחר זוהה קבר חבקוק בתל קילא. ערכים מורחבים – קבר הנביא חבקוק (איראן) באיראן, דרומית מזרחית לעיר טוסרקאן, ישנו מקדש שנטען שהוא מקום הקבורה של הנביא. המסורת הפרסית טוענת שחבקוק היה השומר של מקדש שלמה המלך ושנכלא על ידי הבבלים[דרוש מקור]. בשנת 1960 הוציאה איראן בול של האתר. מדיה וקבצים בנושא קבר חבקוק בוויקישיתוף ספי בן יוסף, עין חוקוק והסיפור המוזר על הנביא חבקוק, באתר ynet, 19 במרץ 2007 הוא הוזכר במשך הדורות בפי רוב עולי הרגל. כגון: שמואל בר שמשון, יעקב השליח, כת"י מוסקבה, משה חיים קאפסוטו, גרשם איש שקרמילה, קברי אבות, רבי מנחם החברוני, תוצאות ארץ ישראל, רבי אשתורי הפרחי, רבי יצחק בן אלפרא, כתב-יד משנת רמ"ט, הנוסע מקנדיאה, יוסף דמונטנייא, משה באסולה, גלילות ארץ ישראל, איגרת הקודש, שבחי ירושלים, זיכרון בירושלים, איגרת מספרת יחסותא דצדיקייא, ידי משה, שערי ירושלים, מבשרת ציון, מסעות משה ועוד שמוליק כהן, קבר חבקוק וקבר רבינו בחיי, באתר TheMarker‏, 24 בדצמבר 2010 (מאורכב בוייבאק מאשין) סוזומנוס, היסטוריה כנסייתית, ספר שביעי פרק 29 (עמ' 147 ב-PDF) יהודה דוד אייזנשטיין, אוצר מסעות, שמואל ב"ר שמשון, "מסע דפליסטינא", עמ' 63. גלעד צינמון, חוקוק, סקר, באתר רשות העתיקות, ‏19 בנובמבר 2013 בית אל התנ"כית, דבר, 19 ביולי 1968 א. לינדבאום, קבר חבקוק בבול פרסי, דבר, 12 באוגוסט 1960