laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אבי לי מילר

אביגיל "אֶבִּי" לי מילר (באנגלית: Abigale "Abby" Lee Miller; נולדה ב-21 בספטמבר 1966) היא מדריכת ריקודים, כוריאוגרפית אמריקאית, והבעלים של הסטודיו "Reign Dance Productions". היא המייסדת והכוריאוגרפית הראשית של Abby Lee Dance Company. היא גם מופיעה בסדרת הריאליטי "רקדניות קטנות". מילר נולדה לג'ורג' מילר ומריאן לוריין מילר בפנסילבניה שארצות הברית, למשפחה מרקע נוצרי-קתולי. אמה ניהלה סטודיו לריקוד. במהלך שנותיה בבית הספר, אבי למדה ריקוד וכוריאוגרפיה. בגיל 14 יסדה מילר את הסטודיו Abby Lee Dance Company. מאוחר יותר היא נעשתה למנהלת של העסק של אמה, Maryen Lorrain Dance Studio. במאי 1995 שונה שמו של הסטודיו ל-Reign Dance Productions. שני אולפני הריקוד ממוקמים בפיטסבורג, פנסילבניה. מילר לימדה אלפי תלמידים, חלק מהם עברו להופיע בברודוויי. ב-2011, מילר התחילה להופיע בתוכנית הריאליטי רקדניות קטנות של Lifetime. התוכנית עוקבת אחרי פעילותן של ילדות צעירות בסטודיו של מילר ובניסיון שלהן להפוך לרקדניות טובות יותר. בתוכנית, מילר משתמשת בטכניקת האימון של רקדנים חדשים כדי להתחרות נגד סטודנטים לשעבר שלה, כדי לתת להם מוטיבציה להפוך לרקדניות טובות יותר בעצמן. שתי תוכניות ספין אוף של רקדניות קטנות הן Abby's Ultimate Dance Competition ו-Abby's Studio Rescue. מילר גם שימשה כשופטת אורחת ב-Dancing With the Stars. בפברואר 2014 מילר נתבעה על ידי משפחת היילנד עבור בריונות כנגד תלמידתה לשעבר, פייג' היילנד. התביעה בסך 5 מיליון דולר יצרה סכסוך משמעותי בין קלי היילנד, אמה של פייג', לבין מילר. לאחר מכן פייג' הגישה תביעה בגין מצוקה רגשית. ההאשמות בוטלו מכיוון שהשופט צידד במילר.[דרוש מקור] באותה שנה גם פרסמה את הספר "כל מה שלמדתי על החיים, למדתי בשיעורי הריקוד". ב-2015 פתחה מילר סטודיו לריקוד בלוס אנג'לס שנקרא ALDC LA וצילומי התוכנית "רקדניות קטנות"" עברו לשם. אחרי שקלי תבעה את מילר, מילר נכנסה לכלא לשנה אבל יצאה אחרי חצי שנה בעקבות גילוי מחלת הסרטן שלה. אבי לי מילר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אבי לי מילר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אבי לי מילר, באתר MusicBrainz (באנגלית) על הספר של מילר
עונת 1959/1960 ב-NBA

עונת 1959/1960 היא העונה ה-14 של ליגת ה-NBA. העונה הסתיימה עם זכייתה השנייה ברציפות והשלישית בסך הכול של בוסטון סלטיקס בתואר האליפות, לאחר שבסדרת הגמר ניצחה את סנט לואיס הוקס בתוצאה 4-3. זוהי האליפות השנייה של הסלטיקס מתוך רצף של 8 אליפויות רצופות. בתואר ה-MVP של העונה הסדירה זכה הרוקי וילט צ'מברלין מקבוצת פילדלפיה ווריורס, לאחר שהוביל את ה-NBA לאורך העונה בממוצעי נקודות וריבאונדים עם 37.6 נקודות ו-27.0 ריבאונדים למשחק. דראפט ה-NBA בעונה זו התקיים ב-31 במרץ 1959 בסינסינטי, אוהיו. לפני הדראפט הוחלט כי הזכויות על שחקן המכללות וילט צ'מברלין יוענקו לפילדלפיה ווריורס כבחירה טריטוריאלית. על אף שצ'מברלין שיחק באוניברסיטת קנזס, מחוץ לטריטוריה של פילדלפיה, זכותיותיו ניתנו לווריורס לאחר שהם טענו כי הוא גדל כילד בפילדלפיה. בעונתו הראשונה בליגה זכה צ'מברלין בתואר רוקי השנה וכן בתואר ה-MVP של העונה הסדירה. בדראפט 1959 נבחרו בסך הכול שני שחקני היכל התהילה - וילט צ'מברלין וביילי האוול (בחירה שנייה) - ועוד ארבעה שחקני אולסטאר - הבחירה הראשונה בוב בוזר, דיק בארנט (4), ג'וני גרין (5) ורודי לרוסו (10). להלן רשימת נבחרי הסיבוב הראשון (מתוך 14 סיבובים): משחק האולסטאר בעונה זו נערך ב-22 בינואר 1960 בפילדלפיה, פנסילבניה. המאמנים במשחק היו רד אאורבך מבוסטון סלטיקס ואד מקאולי מסנט לואיס הוקס. חמישיית המזרח כללה את בוב קוזי, ריצ'י גארין, דולף שייז, ביל ראסל ווילט צ'מברלין, וחמישיית המערב כללה את ג'ין שו, ג'ק טוויימן, אלג'ין ביילור, בוב פטיט ווולטר דיוקס. במשחק עצמו ניצחה קבוצת המזרח בתוצאה 125-115, ובתואר ה-MVP של משחק האולסטאר זכה וילט צ'מברלין שקלע 23 נקודות והוריד 25 ריבאונדים. ‏*כוכבית מסמנת קבוצה שהעפילה לפלייאוף. MVP של העונה הסדירה - וילט צ'מברלין, פילדלפיה ווריורס רוקי השנה - וילט צ'מברלין, פילדלפיה ווריורס סגל האלופה, בוסטון סלטיקס: ביל ראסל, בוב קוזי, טום היינסון, פרנק רמזי, ביל שרמן, ג'ין קונלי, סם ג'ונס, קיי. סי. ג'ונס, ג'ון ריצ'ר וג'ין גוארילה (ג'ים לוסקוטוף נכלל בסגל אך לא השתתף בפלייאוף). מאמן ראשי: רד אאורבך. מדיה וקבצים בנושא עונת 1959/1960 ב-NBA בוויקישיתוף סיכום עונת 1959/1960, באתר nba.com רשימת הנבחרים בדראפט 1959, באתר basketball-reference.com סיכום משחק האולסטאר 1960, באתר nba.com
המופע של פיל דונהיו

המופע של פיל דונהיו (באנגלית: The Phil Donahue Show), הידוע גם בשם "דונהיו", הוא תוכנית אירוח אמריקאי של איש התקשורת פיל דונהיו, החל מנובמבר 1967. התוכנית שודרה במשך 26 שנים בערוצים הארציים, לאחר שלוש שנים בשידורים מקומיים בדייטון, אוהיו. התוכנית זכתה בהצלחה בעקבות הפורום לסוגיות חברתיות, ובסתיו 1971 היא התרחבה ליותר מ-40 תחנות שידור. הפורמט של פיל דונהיו סלל את הדרך למארחי תוכניות האירוח המצליחות שבאו לאחר מכן כמו ג'רלדו ריברה, סאלי ג'סי רפאל ואופרה ווינפרי. בסך הכל התוכנית שודרה בין השנים 1970 עד 1996. ב-2002 "דונהיו" שובץ למקום 29 ברשימת "50 תוכניות הטלוויזיה הגדולות מכל הזמנים" של TV Guide. "המופע של פיל דונהיו", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) [https://www.biography.com/personality/phil-donahue Phil Donahue Biography Talk Show Host (1935–)], BIOGRAPHY, ‏4-5-2020 איתמר זהר, מגיש תוכנית האירוח האמריקאי פיל דונהיו מת בגיל 88, באתר הארץ, 19 באוגוסט 2024 Entertainment Weekly: "Donahue Dawns on Daytime", November 8, 1996. TV Guide Names Top 50 Shows
פיטר סקומייקר

פיטר יאן סקומייקר (באנגלית: Peter Jan Schoomaker‏; 12 בפברואר 1946) הוא גנרל אמריקאי בדימוס, יוצא הכוחות המיוחדים, אשר שימש כמפקד פיקוד המבצעים המיוחדים המשולבים וכראש מטה צבא ארצות הברית. סקומייקר נולד וגדל במישיגן. הוא בוגר אוניברסיטת ויאומינג. במהלך לימודיו השלים קורס קצינים במסגרת העתודה האקדמית של צבא ארצות הברית והוסמך כסג"ם. סקומייקר התגייס לצבא ועבר הכשרה כלוחם, קורס קציני חי"ר, והכשרה כמפקד טנק[דרוש מקור] בפורט נוקס. לאחר מכן שירת כמפקד מחלקה בדיוויזיית החי"ר ה-4. סקומייקר השלים מספר תפקידי מטה ופיקוד וכן את מסלול ההכשרה של הכוחות המיוחדים של צבא ארצות הברית. בשנים 1978–1981 שימש כמפקד פלגה בכוח דלתא, בין היתר במהלך מבצע ציפורן הנשר. בשנת 1983 שימש כקצין המבצעים של פיקוד המבצעים המיוחדים המשולבים. בשנים 1989–1992 שימש סקומייקר כמפקד כוח דלתא, ובכלל זה במלחמת המפרץ. לאחר מכן שירת כעוזר מפקד דיוויזיית הפרשים הראשונה. לאחר מכן שימש סקומייקר כמפקד פיקוד המבצעים המיוחדים המשולבים, כמפקד פיקוד המבצעים המיוחדים של צבא ארצות הברית וכמפקד פיקוד המבצעים המיוחדים. בשנת 2000 פרש לגמלאות. בשנת 2003 החליט מזכיר ההגנה, דונלד ראמספלד, להחזירו לשירות פעיל ולמנותו לראש מטה צבא ארצות הברית. כראש מטה צבא היבשה החליט, בין היתר, על ביטול פרויקט מסוק RAH-66 קומאנצ'י. בשנת 2007 פרש סקומייקר בשנית לגמלאות. מדיה וקבצים בנושא פיטר סקומייקר בוויקישיתוף רויטרס, ארה"ב: גנרל שפרש ימונה למפקד כוחות היבשה, באתר ynet, 10 ביוני 2003. בכיר בצבא ארה"ב: נישאר בעיראק עוד 4 שנים, באתר וואלה, 21 באוגוסט 2005. עפרה גרייצר, "שני צעדים לפני כולם", הוצאת מודן ומשרד הביטחון, 2015, עמוד 102. מרק באודן, "אורחיו של האייתולה", הוצאת מודן, מערכות ומשרד הביטחון, 2012, עמוד 112. אמיר אורן, סוף-סוף למדה ארה"ב מה נדרש ממנה, באתר הארץ, 9 ביוני 2006. רויטרס, ארה"ב: גנרל שפרש ימונה למפקד כוחות היבשה, באתר ynet, 10 ביוני 2003. חדשות נענע, הרמטכ"ל הבא של צבא ארה"ב - גנרל שפרש לפני 3 שנים, באתר nana10‏, 17 ביוני 2003. נתנאל שלומוביץ, קומאנצ'י, 1983-2004, ביטאון חיל האוויר, ‏ גיליון 156 (257), ‏ 25.04.2004. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איגרת הבזק של היידריך

איגרת הבזק (בגרמנית: Schnellbrief) היא איגרת ששלח ראש המשרד הראשי לביטחון הרייך ריינהרד היידריך אל ראשי האיינזצגרופן שהיו ממוקמים בפולין הכבושה. האיגרת נשלחה ב-21 בספטמבר 1939, שלושה שבועות לאחר כניסת הכוחות הגרמניים לפולין ופתיחתה של מלחמת העולם השנייה. באיגרת כתב היידריך את ההוראות הראשונות בנושא יהודי פולין. צוין בה כי: יש לשמור על האמצעים המתוכננים כסוד כמוס; יש להבדיל בין: "המטרה הסופית" (Endziel), (שמחייבת זמן רב יותר) ובין: שלבים בביצוע המטרה הסופית (שיש להוציאם לפועל בפרקי זמן קצרים). התוכניות מצריכות הכנה יסודית, טכנית וכלכלית. העברת היהודים – יש להעביר את כל יהודי השטחים למקומות קרובים (גטאות לעתיד) ליד צומתי רכבות. הקמת מועצת זקנים – צריך להקים מועצת נכבדים (יודנראט), אשר תרכז בתוכה את מנהיגי היישובים. המועצה תרכז בתוכה עד 24 מנהיגים, בהתאם לגודל הגטו. השארת סוחרים – ניתן להשאיר בלית ברירה סוחרים יהודיים אשר יספקו מזון לצבא הגרמני. השארת מפעלים יהודיים – ניתן להשאיר מפעלים יהודיים אשר יפעלו למען הצבא הגרמני. מיון היהודים – היודנראט צריכים למיין את כל היהודים לקבוצות של גיל ומין. העברת רכוש לפולנים – שטחים חקלאיים של יהודים יועברו לידי איכרים פולנים וגרמנים שימשיכו את עיבודם. תיאום ודיווח – מפקדי האיינזצגרופן ידווחו באופן שוטף להיידריך. למען השגת המטרה יופעלו כל כוחות הביטחון. מפקדי גדודי האיינזצגרופן המוצבים בסמיכות יקפידו על תיאום ביניהם. על הרקע לאיגרת הבזק, באתר יד ושם איגרת הבזק - הטקסט המלא בתרגום לעברית, באתר יד ושם הוראות היידריך בדבר מדיניות ונקיטת פעולות כלפי היהודים בשטחים הכבושים בפולין, ספטמבר 1939 (תרגום לעברית), באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
דניאל אסקלינג

יואכים דניאל אסקלינג (בשוודית: Joakim Daniel Askling; נולד ב-4 בינואר 1990 בסטוקהולם שבשוודיה) הוא כדורגלן עבר שוודי ממוצא יהודי ששיחק בעמדת הבלם. אסקלינג נולד וגדל בסטוקהולם בירת שוודיה, והחל את קריירת המשחק שלו בקבוצת הנוער של המועדון המקומי האמרבי. כשהיה בן 18 עבר אסקלינג לשחק ביורגודן כשחתם בקבוצה לעונה אחת אך לא ערך הופעת ליגה אחת במדי הקבוצה ושוחרר ממנה בחלוף חצי שנה. לאחר מכן, חתם אסקלינג באלבינולפה מהליגה השנייה באיטליה, במדיה ערך הופעה אחת ולאחר שלוש שנים וחצי שוחרר מהקבוצה. בשנת 2009 ערך אסקלינג שלוש הופעות במדי נבחרת שוודיה בכדורגל עד גיל 19. אסקלינג הגיע לישראל בעקבות חתונתה של בת דודתו ונבחן בהפועל הרצליה, אך תהליכים בירוקרטיים שיבשו את המהלך, והוא חזר לשוודיה וחתם בספורוגאנס מהליגה החמישית. בקיץ 2013 שב אסקלינג לישראל וחתם בהפועל כפר סבא ששיחקה בליגה א', ואף קיבל אזרחות ישראלית. אסקלינג שיחק במשך עונה אחת במדי כפר סבא בה ערך 24 הופעות ליגה וכבש שני שערים, ובסיום אותה עונה העפילה הקבוצה לליגה הלאומית. ב-30 ביוני 2014 חתם אסקלינג לארבע עונות בהפועל באר שבע מליגת העל, במדיה ערך הופעה אחת בליגה והופעה אחת בגביע הטוטו, ובינואר 2014 שוחרר מהקבוצה וחתם עד לתום העונה בבית"ר תל אביב רמלה. ב-22 ביוני 2015 חתם אסקלינג לעונה אחת בבית"ר ירושלים. ב-2 ביולי 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשהשלים 90 דקות בתיקו 0–0 מול אורדבסי שימקנט הקזחית במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. בליגה שותף בשישה משחקים, ועם סיום חוזהו סיים אסקלינג את דרכו בבית"ר ירושלים. בקיץ 2016 חזר לשוודיה וחתם באסיריסקה מהליגה השנייה, וב-1 בינואר 2017 שוחרר מהמועדון. דניאל אסקלינג, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל דניאל אסקלינג, באתר Transfermarkt דניאל אסקלינג, באתר Soccerway דניאל אסקלינג, באתר FootballDatabase.eu ארז נעמן וגיא גלבוע, ‏משבדיה מאהבה: הבלם שיעצור את ברדה, באתר ONE‏, 7 בפברואר 2014
אירינה דאן

פטרישה אירן (אירינה) דאן (באנגלית: Irina Dunn; נולדה ב-17 במרץ 1948) היא פמיניסטית, פעילה חברתית, סופרת וקולנוענית אוסטרלית. היא שירתה בסנאט האוסטרלי בין השנים 1988 ו-1990. דאן מונתה לסנאטורית כנציגת המפלגה לפירוק נשק גרעיני, לאחר שהסנטור שנבחר למושב, רוברט ווד, נפסל כי לא עמד בדרישת אזרחות אוסטרלית. לאחר שווד סידר את נושא אזרחותו, דאן סירבה להתפטר ולאפשר לו לחזור לסנאט. בעקבות סירובה, היא הורחקה מהמפלגה, והמשיכה את כהונתה כסנטורית עצמאית תוך שהיא ממשיכה לפעול למען אותן מטרות של המפלגה. בבחירות 1990 היא לא נבחרה שנית. לאחר סיום כהונתה, דאן שימשה כמנכ"לית מרכז הסופרים של ניו סאות' ויילס מ-1992 עד 2008. דאן זכתה לפרסום בינלאומי בעקבות סיסמה שכתבה בשנת 1970 בשני חדרי שירותים בסידני - "אשה זקוקה לגבר כמו שדג זקוק לאופניים" ("A woman needs a man like a fish needs a bicycle") - אשר מיוחס לפעמים בשוגג לפמיניסטית גלוריה סטיינם. ההשראה שלה הייתה פסקה בטקסט פילוסופי שלמדה באחד הקורסים שלה, "האדם זקוק לאלהים כמו שדג זקוק לאופניים", והיא החליטה להפוך אותו לגרפיטי. להקת הרוק U2 השתמשו בפסוק בשיר "Tryin' to Throw Your Arms Around the World" באלבום Achtung Baby. DUNN, Patricia Irene (1948– )Senator for New South Wales, 1988–90 (Nuclear Disarmament Party; Independent) | The Biographical Dictionary of the Australian Senate, biography.senate.gov.au (באנגלית) A Woman Needs a Man Like A Fish Needs A Bicycle ‏Gary Martin, The Phrase Finder ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חקר תאונות דרכים

חקר תאונות הדרכים הוא תחום העוסק בבדיקת נתוני תאונות וזירת התרחשותם, וניתוחם לצורך הפקת לקחים. בישראל הממונים על חקר תאונות הדרכים הם בוחני התנועה וחוקרי תאונות הדרכים של משטרת ישראל כמו כן תאונות דרכים שבהן מעורבים כלי רכב צבאיים שלא בפעילות מבצעית נחקרים על ידי חוקרי המשטרה הצבאית שהם חלק מיחידת מצ"ח. ומבוצע גם תחקיר על ידי מפקדים על מנת להפיק לקחים ולאתר כשלים ולא במטרה לחפש אשמים. המסלול כולל קורס בן שנה, בו הם רוכשים ידע בתחומים שונים כגון: שיחזור תאונה עם הולכי רגל, תקיפה ותנע, דינמיקה של הרכב, פיזיקה, מתמטיקה, חקירה, תקנות תעבורה, מכונאות רכב, שירטוט. לאחר 6 חודשי לימודים מצוותים בוגרי הקורס לבוחנים ותיקים לצורך תקופת סטאז' של 6 חודשים נוספים. בתום תקופת ההכשרה הם מקבלים הסמכה לטפל באירועים של תאונות דרכים על כל סוגיהם. עבודת הבוחן בזירת התאונה. השלמות בבתי חולים ובמשרד. הופעה בבתי משפט. זיהוי ואיתור הממצאים מזירת התאונה (שברים, חלקי רכב, סמני צמיגים ועוד) סימון הממצאים (על ידי גיר, צבע וכדומה) צילום הממצאים עריכת סקיצה (רישום ביד חופשית של כל ממצאי הזירה וכלי הרכב כולל כל מדידת המרחקים) בדיקת כלי הרכב המעורבים (תקינות, התאמת נזקים ועוד) חקירת המעורבים ועדים הנמצאים בזירת התאונה גביית עדויות בבתי חולים. גביית הודעות במשרד (עדים נפגעים ועוד). עריכת השלמות נוספות (מוסכים, יבואנים, בדיקות מעמיקות של כלי הרכב המעורבים) עריכת דוח בוחן, תרשים, לוח תצלומים. סכום התיק והמלצה האם לגנוז או להעמיד לדין ובאיזה סעיפי אישום.
אורי כהן אהרונוב

אורי כהן אהרונוב (16 בדצמבר 1950 - 18 ביוני 2015) היה עיתונאי ישראלי, ששימש ככתב לענייני משטרה בערוץ הראשון במשך למעלה מעשרים שנה. נולד בירושלים בשנת 1950. אביו, בנימין כהן אהרונוב, היה במשך שנים רבות עיתונאי, דיפלומט, ומזכיר הקונסוליה הצרפתית בירושלים. זכה בתואר יקיר ירושלים. משפחת כהן אהרונוב הייתה מראשי קהילת אנוסי משהד אשר עלתה לארץ מפרס בסוף המאה ה-18 והתבססה בשכונת הבוכרים בירושלים. כהן אהרונוב החל לעבוד בערוץ הראשון בראשית שנות השמונים. מספר שנים לאחר מכן מונה לכתב לענייני משטרה של הערוץ, ושימש בתפקיד זה עד לשנות חייו האחרונות. התגורר בירושלים. בין השנים 1994-1991 היה נשוי לזמרת ריקי גל. השניים אימצו בת שנולדה ב-1991. היה דודו של יאיא כהן אהרונוב. נפטר ב-18 ביוני 2015 ונקבר בבית הקברות סנהדריה בירושלים סיקר את הפיגועים הגדולים בירושלים בשנות התשעים, וראיין את בנימין נתניהו בשנת 1993 בפרשת הקלטת הלוהטת. במשך שנים רבות שימש גם כראש דסק הפלילים של הערוץ, שכלל את כתבי המשטרה והמשפטים בירושלים ובתל אביב וכתבי הפריפריה. ככתב לענייני משטרה, הייתה לו פעילות שוטפת בשטח עם צוותו לדווח ולתיעוד אירועים חריגים בכבישי הארץ. אורי כהן אהרונוב שימש בין היתר ככותב ובמאי של שני סרטים תיעודיים. הראשון עסק באנוסי משהד. הסרט השני הוא "אשמת זכאי" – על הרשעתו המוטלת בספק של רוני זכאי ברצח פינקי שולמן. מיה מנע‏, אורי כהן אהרונוב הלך לעולמו, באתר וואלה, 18 ביוני 2015 מיה מנע‏, "האבא והסבא של כתבי הפלילים בישראל", באתר וואלה, 18 ביוני 2015 אורי כהן-אהרונוב ז"ל ופרשת הקלטת של נתניהו - מתוך "כך היה" עם יגאל רביד | כאן 11 לשעבר רשות השידור, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 03:33) רז שכניק, "גל רודף גל", "7 לילות", ידיעות אחרונות, 3 באפריל 2015 יומן - על אורי כהן-אהרונוב ז"ל, כתב המשטרה של הערוץ הראשון שהלך לעולמו | כאן 11 לשעבר רשות השידור, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 03:22) עופר אדרת ואיתי שטרן, מת אורי כהן אהרונוב, כתב המשטרה הוותיק של ערוץ 1, באתר הארץ, 18 ביוני 2015 רן בוקר, העיתונאי אורי כהן אהרונוב הלך לעולמו, באתר ynet, 18 ביוני 2015 עינת טורס, רות, עבור: הקלטת הלוהטת של בנימין נתניהו, באתר nrg‏, 13 באפריל 2012 האנוסים ממשהד - סרטו של אורי כהן אהרונוב | כאן 11 לשעבר רשות השידור, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 30:23) נועם דביר, חשד לרצח בי-ם: בעל פאב נמצא מת בבית העסק, באתר ynet, 16 בינואר 2013 אשמת זכאי - סרטו של אורי כהן אהרונוב ותור בן מיור - רוני זכאי שהורשע ברצחצ פינקי שולמן, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 34:33) ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
וולקן

האם התכוונתם ל... וולקן (מיתולוגיה) – אל מהמיתולוגיה הרומית, קרוי במיתולוגיה היוונית הפייסטוס וולקן (מפעל) – מפעל שהוקם בשנות ה-30 באזור מפרץ חיפה, הקרוי על שם האל הפייסטוס (וולקן) צומת וולקן – צומת כבישים באזור מפרץ חיפה, הקרוי על שם המפעל צומת וולקן (סרט) – סרט קולנוע ישראלי, הקרוי על שם הצומת M61 וולקן – תותח אוטומטי בעל שישה קנים וולקן פלנקס – מערכת ליירוט טילים ורקטות קצרי טווח וולקן (טיל שיוט) – טיל שיוט רוסי וולקן (מסע בין כוכבים) – גזע חייזרי מתקדם בעל יכולות טלפתיות בסדרה מסע בין כוכבים וולקן (קומיקס) – דמות בדיונית מסדרת חוברות הקומיקס אקס-מן וולקן (כוכב לכת היפותטי) – שם שאסטרונומים של המאה ה-19 נתנו לכוכב לכת ששערו נמצא בין כוכב חמה לשמש וולקן (הר געש) – הר געש, חלק מקלדרת רבאול בפאפואה גינאה החדשה אוורו וולקן – מפציץ אסטרטגי בריטי ששירת לאורך המלחמה הקרה בחיל האוויר המלכותי. זורה קרטבלישוילי – ראפר ושחקן ישראלי, ידוע בשם הבמה "וולקן" Vulkan (אנ') – ממשק תכנות יישומים לגרפיקת תלת-ממד המופץ ברישיון אפאצ'י. וולקנו (פירושונים)
מכון הרב מצליח

מכון הרב מצליח הוא מכון הוצאה לאור וההדרת ספרי קודש של ישיבת כסא רחמים בבני ברק, הנקרא על שם מייסד הישיבה בתוניס, הרב מצליח מאזוז. לאחר שהרב מצליח מאזוז נרצח בתוניס בשנת ה'תשל"א, עלו לישראל בניו הרבנים מאיר מאזוז, צמח מאזוז ורחמים מאזוז, והקימו מחדש את הישיבה בישראל בסוף אותה שנה. שש שנים לאחר מכן, בשנת ה'תשל"ז (1977), הקימו במסגרת הישיבה את "מכון הרב מצליח", במטרה להוציא את כתבי היד של אביהם ורבנים נוספים, ולהנציח את שמו של האב שהיה ביבליופיל. בראש הנהלת המכון עומד הרב צמח מאזוז, ובנשיאותו עומד ראש הישיבה הרב מאיר מאזוז. מטרתו הראשונית של המכון הייתה להוציא לאור את ספר השו"ת של הרב מצליח מאזוז, "איש מצליח", שהיה בשלבי הכנה לדפוס בעת הירצחו. אחריו הודפסו הספרים "לב שומע" (כללי הש"ס), וחידושי הרמב"ן על בבא בתרא (צילום דפוס ויניציא), ובהמשך התרחבה הוצאת הספרים גם לספרים אחרים של חכמי ורבני תוניסיה וג'רבה, דוגמת "משמרות כהונה" של הרב אברהם הכהן יצחקי ו"יתר הבז" של הרב נהוראי ג'רמון. חוקרי המכון התמחו בפענוח כתב יד ספרדי עתיק, הנקרא "חצי קולמוס / מאעלאק". יכולת קריטית לעיסוק בכתביהם של רבנים מצפון אפריקה שכתבו בו. עם השנים הדפיס המכון ספרי יסוד מוגהים לפי הגהותיהם של גדולי המדקדקים כדוגמת "מנחת שי" ו"לחם הביכורים". מראשית המאה ה-21 עוסק המכון בהוצאת ספרי הלכה שונים. בלמעלה מארבעים שנות פעילותו, הוציא המכון כמאתיים ספרים בהם סידורים, מחזורים, הגדות, וחומשים שהודפסו במאות אלפי עותקים, ומופצים בכל רחבי העולם. המכון גם מדפיס מספרי ראש הישיבה הרב מאיר מאזוז ורבניה, ובמסגרת המכון הישיבה מוציאה גם את כתב העת התורני "אור תורה", ואת סדרת הספרים - "ויען שמואל" (לזכר מנהל ומייסד הישיבה הרב שמואל שאול עידאן), בהם כותבים רבנים בולטים, רבני הישיבה, בוגריה ותלמידיה. סידור איש מצליח - הסידור הראשון[דרוש מקור] בו שווא נע מודגש עם הבדל טיפוגרפי בינו לבין שווא נח, עם הדגשת דגש חזק, והוספת כוונות השם, ועוד. תיקון קוראים איש מצליח - הראשון שיצא לאור בכתב סת"ם ממוחשב, ולא בדפוס צילום מכתב יד של סופר, שם דגש על ההבדלים בין תנועות השוא הנח והנע, הקמץ הקטן והגדול, דגש חזק וקל וכדומה. זמירות לשבת אביעה רננות - ספרון לשירים ופיוטים עממיים של יוצאי עדות המזרח, כולל סדר הקידוש והבדלה עם הוספותיו של רבי יוסף חיים מבגדאד, ה"בן איש חי". הספרון הודפס עד כה למעלה מ-2 מיליון עותקים[דרוש מקור], והוא משמש כספר השירים הנפוץ ביותר בתחום שירת הבקשות[דרוש מקור]. מפעל משנה ברורה "איש מצליח" - סדרה על סדר הספר משנה ברורה, בה מובאת ההלכה לפי מנהג הספרדים בכל מקום שנפסק במשנה ברורה כנגד פסיקת השולחן ערוך ומנהגי ספרד. בעריכת הסדרה השתתפו הרב מאיר מאזוז והרב משה לוי. מפעל "אוצר ההלכה" - ליקוט של כחמש מאות ספרים נדירים שכתבו פירוש חלקי על השולחן ערוך. נכון לשנת ה'תשע"ה יצאו 6 כרכים, מתוך כשלושים מתוכננים. מפעל "הוראה ברורה"- ביאור לשולחן ערוך "יורה דעה" כמתכונת המשנה ברורה על אורח חיים. הכרך על הלכות תערובות, שיצא בשנת ה'תשע"ה, לפרס עיריית בני ברק על שם יצחק גרשטנקורן. כרך נוסף על הלכות בשר וחלב יצא בשנת ה'תשע"ו. בשנת ה'תשפ"S יצא כרך חדש המדבר על קצת הלכות מאבן העזר וחושן משפט .בסוף הספרים האלו נמצא "ביאור ההלכה הארוך" ו"הוראה סדורה" שמסכם את חידושי ההלכות שבספר מפעל "אוצרותינו" - מסע אל אוצרות התורה לאור חידושיהם ולקחיהם של רבותינו הספרדים, שזור בסיפורים ומשלים, על חמשה חומשי תורה. אתר האינטרנט הרשמי של מכון הרב מצליח מידע על מכון הרב מצליח בקטלוג הספרייה הלאומית מכון הרב מצליח (בני ברק), דף שער בספרייה הלאומית
ניקולאס טאובר

ניקולאס טאובר (נולד ב-20 באוגוסט 1984) הוא כדורגלן עבר ארגנטיני-ישראלי ממוצא יהודי המשחק בעמדת השוער. טאובר התחיל את הקריירה שלו באסטודיאנטס לה פלאטה בה שיחק בין השנים 1999 ו-2003. בשנתו האחרונה במועדון קיבל הזדמנויות במספר משחקים ועורר עניין מצידה של מכבי נתניה והמאמן דאז גילי לנדאו הזמין אותו למבחנים. לאחר שהרשים את המאמן והתגלה כי הוא יהודי, הוא קיבל אזרחות ישראלית וחתם במועדון ובכך אינו נחשב לזר. ב-13 בספטמבר 2003 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון נגד בני יהודה תל אביב. בסיום העונה ירד עם המועדון לליגה הלאומית ועזב את המועדון. בשנת 2004 חתם באוניון דה סנטה פה וכעבור שנה חתם באלמגרו. בשנת 2008 חתם בצ'קריטה ג'וניורס עמה עלה לליגת העל הארגנטינאית כבר בעונתו הראשונה במועדון, אך בשתי העונות שלאחר מכן רשם שתי ירידות ליגה. בסוף 2012 עבר ניתוח בגיד. לאחר שהחלים מההתאוששות התקשה לחזור לכושר ועזב את המועדון. ביוני 2013 חתם בנואבה צ'יקגו והיה שותף להעפלה של הקבוצה לליגת העל. ניקולאס טאובר, באתר Transfermarkt ניקולאס טאובר, באתר Soccerway ניקולאס טאובר, באתר FootballDatabase.eu ניקולאס טאובר, באתר ESPN פרופיל השחקן באתר Futbol XXI
שבתי נחומוביץ

הרב שבתי נחומוביץ (תרנ"ג, 1893–א' באב ה'תשל"א, 23 ביולי 1971) היה ראש ישיבה ומשגיח ליטאי, חניך אסכולת נובהרדוק של תנועת המוסר. ראש ישיבת נובהרדוק "בית יוסף" בשדליץ ובחיפה ומשגיח ישיבת תפארת ישראל בחיפה. נולד לחיה ומאיר שמשון נחומוביץ באיישישוק, ליטא. בגיל בר מצווה, נסע ללמוד בישיבת נובהרדוק אצל ה"סבא" רבי יוסף יוזל הורוביץ. ניהל את ישיבת נובהרדוק בשכונת יברסקי בזאר (השוק היהודי) בקיוב, ואחר כך כיהן כראש ישיבה ומשגיח בסניפי נובהרדוק בזולטניש וצ'רקאסי. הוא היה פעיל בהסדרת פטורים לבני ישיבות מגיוס לצבא הרוסי ובשל כך נאלץ בראשית שנות ה-20 של המאה ה-20 לברוח מרוסיה. בשנת ה'תרפ"א (1921) התמנה כראש ישיבת "בית יוסף" בשדליץ בראשה עמד 7 שנים עד שנת עלותו לארץ ישראל בשנת תרפ"ח (1928). שנה אחרי עלייתו הקים סניף של ישיבת נובהרדוק בחיפה. זמן מה לאחר מכן התמנה כר"מ וכמשגיח בישיבת תפארת ישראל וכיהן בתפקיד זה עד פטירתו בא' באב ה'תשל"א, 23 ביולי 1971. החליף אותו בתפקידו בישיבה, הרב חיים זייצ'יק, אף הוא מתלמידי נובהרדוק. כתביו ובהם חידושי תורה על מסכתות הש"ס ושיחות מוסר שהעביר בישיבותיו, לא נדפסו בספר. הערות קצרות בענייני מוסר שכתב, נדפסו בכתבי עת תורניים. רחל נוחימוביץ-ברנשטין, חפוש קרובים, דבר, 19 בנובמבר 1956
רפאל שפירא (הנכד)

הרב רפאל שפירא (ה'תרפ"ג, 1923‏ – ט' בכסלו ה'תשנ"ח, 8 בדצמבר 1997) היה ראש ישיבה חרדי-ליטאי, ראש ישיבת תפארת ישראל ותפארת הכרמל בחיפה. נולד בלאפיטש שבליטא לרב ישראל איסר שפירא, רבה של לאפיטש ומחבר "עין ישראל", בן זקוניו של רבי רפאל שפירא מוולוז'ין; ולטויבא זלדה בת הרב אביגדור מנקביץ מקובנה, ונכדתו של רבי צבי לויתן (ר' הירש'ל סלבודקר), שעמד בראש ישיבה בעירו. בשנת ה'תר"צ עלו בני המשפחה לארץ ישראל, והתיישבו בתל אביב. הוא למד בישיבת חברון בירושלים, והתכתב בצעירותו עם רבי אברהם ישעיהו קרליץ ה"חזון איש". כמו כן היה משתתף בשיעוריו של הרב יצחק זאב סולוביצ'יק, שהיה בן דודו. בשנת תש"ז נישא לזהבה (נפטרה אב תשס"ו) בתו של הרב חיים דוב מאיר רובמן, ראש ישיבת תפארת ישראל בחיפה, כאשר הוא ממשיך לגור בירושלים, כאברך בכולל שבראשות הרב סולוביצ'יק. לאחר תקופה עבר לגור בחיפה והתמנה כר"מ בישיבה שבראשות חמיו, ובשנת ה'תשכ"א כאשר הלה הקים את הישיבה הגבוהה "תפארת הכרמל", הועמד כראש ישיבה בה לצדו. הוא הנהיג בישיבה שהכהנים ישאו כפים אף בימות החול, שלא כמנהג צפת והגליל שנוהגים בו בבתי כנסת רבים בחיפה. לאחר פטירת חמיו בשנת ה'תשכ"ו עמד הוא בראש מוסדות הישיבה בחיפה. כן עמד בראש ישיבת וולוז'ין בירושלים. נפטר בט' בכסלו ה'תשנ"ח, 8 בדצמבר 1997 לאחר מחלה קשה, ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים בירושלים. בנו, הרב שמחה זיסל שפירא - חתנו של הרב מנחם מאיר ציוני (שמושקוביץ) שהיה אב"ד בתל אביב, ועומד מאז פטירתו בראש מוסדות ישיבת תפארת ישראל. הרב אליהו מן, ר"מ בישיבת אור ישראל בפתח תקווה הרב יעקב מרקוביץ בנו של הרב צבי מרקוביץ, ראש ישיבה בצפת ובישיבות נוספות. הרב צבי שפירא מחבר הספר "צביון העמודים" על הסמ"ק, ומחותנו של הרב אהרן ליב שטינמן הרב אליהו חיים שפירא, שהיה מקורב לקהילת בריסק בירושלים והרב יקותיאל שפירא מבני ברק שהיה ראש כולל בתל אביב עד פטירתו גיסיו: הרב שאול יוסף ויינגרטן רבה של בת ים והרב צבי קפלן ראש כולל "שערי תורה" בתל אביב-יפו (בנו של הרב ישראל חיים קפלן). כרטיס הקבר של רפאל שפירא, באתר הר הזיתים ספרו הגדה של פסח עם פירוש מים עמוקים, ירושלים תשע"ב, באתר אוצר החכמה רפאל בן ישראל איסר שפירא, דף שער בספרייה הלאומית ראו: שאלה בהלכות כלאי זרעים ותשובת מרן החזו"א, ישורון, כרך כ', תשס"ח, עמ' תיח-תיט. דף ברכות לרגל החתונה, תבונה שנה ז גיליון א (עא), עמ' מד, באתר היברובוקס. פרסום נשואין, הצופה, 9 בדצמבר 1946. הנאמן, שנה יז, גיליון לא, עמ' 8.