מאיר בן דב

מאיר בן דב (נולד ב-1935), הוא ארכאולוג ישראלי. נולד במטולה, בן לעטרה לישנסקי, הבת הראשונה שנולדה במושבה מטולה, ולגרשון קוסקובצקי, איש העלייה השנייה, שהיה ממגיני תל-חי ויושב-ראש ועד המושבה. דודו אברהם היה נציג בקונגרס הציוני השישי (בו נדונה תוכנית אוגנדה). סבו, מאיר לישנסקי, איש העלייה הראשונה, היה ממייסדי המושבה והיה גם המוכתר שלה במשך 18 שנה. בן דב למד בתיכון חוגים בחיפה וסיים את לימודי הארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. השתתף בחפירות ברמת רחל, מצדה, תל-ערד, אשדוד ותל זרור. בשנים 1966-1967 ניהל את חפירת המבצר הצלבני "בלוואר" (Belvoir) בכוכב הירדן. ב-1968 מונה לסגן מנהל החפירות הארכאולוגיות שליד הר הבית לצידו של בנימין מזר. בשנת 1976 החליף את מזר והיה האחראי לשימור ולשחזור האתר עד 1986. במהלך חפירות אלו יצר קשרים טובים עם אנשי הווקף (הגוף האדמיניסטרטיבי המוסלמי האחראי על הר הבית) והמנהיגות המקומית במזרח ירושלים. בן דב אף הזמין את סרי נוסייבה, שהיה אז סטודנט צעיר, לעבוד בחפירות. הקשרים שיצר אפשרו לבן דב לקבל גישה למתחם הר הבית לבצע סקרים ארכאולוגיים וחפירות בדיקה גם בתוך מתחם הר הבית. בין השאר חשף את השרידים שמדרום להר הבית (שקיבלו את השם - הגן הארכאולוגי ירושלים), חשף וחקר את מנהרות הכותל ואת האולם ההרודיאני שבהם (שהיה ידוע בטעות בשם "אולם החשמונאים"). ביולי 1969 הותקף על ידי חרדים שהתנגדו לחפירות ארכאולוגיות סמוך לכותל והר הבית. בשנת 1971, הסתייע לראשונה במחשב, בשיתוף עם חוקרים של המכון הגיאופיסי לישראל, כדי לסקור ולהאריך את גודל המבנים ועובי הקירות של השרידים בשטח. במסגרת החפירות של נחמן אביגד ברובע היהודי ניהל את שטח החפירה של הפינה הדרומית-מזרחית של כנסיית הניאה הבולטת מתחום העיר העתיקה דרומה, כנסייה שרובה מצוי ברובע היהודי. ניהל חפירה ברמלה בה נחשפו ב-1979 שרידי ארמון בית אומיה. בסוף 1986 התמנה לאוצר ראשי של מוזיאון ארץ ישראל. באוגוסט 2004 ביקר בן דב בהר הבית כדי לבדוק ערימות עפר ופסולת בניין שנערמו בחלקה המזרחי של רחבת מסגדי הר הבית, שמקורם בעבודות ניקויי של החללים התת-קרקעיים המכונים אורוות שלמה. יחד עם אנשי רשות העתיקות הוא בדק את הערימות והם קבעו שאין בהן שום ממצאים חשובים. לאחר שערימות העפר ופסולת הבניין פונו יזם הארכאולוג גבריאל ברקאי את פרויקט סינון העפר מהר הבית. בן דב מתח ביקורת על הפרויקט וטען שאין לו שום ערך מדעי, ואי אפשר ללמוד מסינון העפר דבר. בין הסיבות שמנה בן דב היו שחלק מאדמת המילוי שהוצאה מהר הבית, הובאה לשם מהרובע היהודי ואינה במקור מההר. וגם בנחל קדרון, שם שפכו אנשי הווקף את העפר לפני שפנה לטובת הפרויקט, התערבבה בו אדמה ממקומות אחרים. הכותל (עם מרדכי נאור וזאב ענר), הוצאת משרד הביטחון, 1981 חפירות הר הבית, בצל הכתלים ולאור התגליות, כתר ספרים, 1982 ביצורי ירושלים - החומות, השערים והר הבית, זמורה ביתן מודן, 1983 אדם ואבן בירושלים, מודן הוצאה לאור, 1989 בתי כנסת בספרד ומורשתם, הוצאת דביר, 1989 אטלס כרטא - ירושלים בראי הדורות, הוצאת כרטא, 2000 רשימת המאמרים של מאיר בן דב באתר רמב"י מאיר בן דב, שיקום "החורבה", דבר, 17 באפריל 1981 מאיר בן-דב, פתחי הר הבית וניסיון הפריצה, דבר, 28 במרץ 1983 מאיר בן-דב, ‏'מסרטבא לגרפינא' – לזיהוי מקומה של סרטבא, השנייה בתחנות קו המשואות מירושלים לבבל, קתדרה 23, אפריל 1982 נחום ברנע, האיש שחופר בין הרגליים, כותרת ראשית, 20 ביולי 1983 דני רובינשטיין, פעם, הרבה לפני שנסראללה נולד, באתר הארץ, 9 באוגוסט 2006 שאול הון, המצודה ששברה הסתערות הערבים, מעריב, 25 במאי 1969 יוסי ביילין, החפירות הארוכות ביותר, דבר, 26 בספטמבר 1973 צבי אילן, מנהיגי מזרח ירושלים מקבלים בברכה החפירות בחומת הר הבית, למרחב, 26 בספטמבר 1968 ראש מחלקת העתיקות של ירדן ביקר בחפירות ליד הכותל הדרומי, מעריב, 1 באוגוסט 1971 דני רובינשטיין, יהודים חושפים שרידים מוסלמיים בהר הבית, דבר, 18 במאי 1973 צבי לביא, מבצע החשיפה של "אולם החשמונאים", מעריב, 5 בדצמבר 1978 קטטה ליד הכותל לאחר שחרדים פרצו אל איזור החפירות, על המשמר, 23 ביולי 1969 יחיאל לימור, מחדל של משרד-הדתות עודד פשיטת אספסוף לאתר החפירות ליד הכותל, מעריב, 24 ביולי 1969 יאיר שטרן, הארכיאולוגים הסתייעו במחשב בחפירות בכותל, מעריב, 10 בנובמבר 1971 העיר העליונה בירושלים לא היתה מוקפת חומה, דבר, 18 בינואר 1976 יואל רפל, כאן ועכשיו, מעריב, 27 בנובמבר 1986 דני רובינשטיין, שרידים מבית המקדש? לא בזבל הזה, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2004 שחר אילן, דרישת שלום מנבוכדנצר, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2005 מ. משב, ירושלים ביצורים סביב לה, מעריב, 13 בינואר 1984 דני רובינשטיין, ירושלים של נייר, כותרת ראשית, 22 בפברואר 1984