איחוד משפחות

איחוד משפחות הוא הגירה הנעשית על ידי בני משפחה על מנת להתאחד עם בני משפחה אחרים שכבר נמצאים בארץ היעד. מדינות רבות בעולם מתירות הגירה באמצעות איחוד משפחות בתנאים שונים, תוך ניסיון לשמור מצד אחד על הזכות הבסיסית של האדם הגר אצלן לגור עם משפחתו או בן זוגו, ומצד שני, על זכות המדינה להגביל הגירה אליה. פיצולן של המשפחות המבקשות איחוד יכול לנבוע מהגירה של חלק מבני המשפחה, או משינויי גבול. במצבים היסטוריים, שבהם מוקמות מדינות חדשות או משתנה הגבול בין מדינות קיימות, קורה שהגבולות החדשים חוצים משפחות רבות מאוד ומפרידים בין אחים, בין הורים לילדיהם ובין בני זוג. הבעיה ההומניטרית מחמירה כאשר הגבולות החדשים אינם גבולות של שלום. כך קרה כאשר נחלקה גרמניה לגרמניה המזרחית והמערבית, וכאשר נחלקה קוריאה לקוריאה הדרומית והצפונית. כל יהודי שרוצה לעלות לישראל ולהתאחד עם משפחתו זכאי לעשות זאת ללא צורך בבקשה מיוחדת או נוהל בירוקרטי מיוחד, זאת בהתאם לחוק השבות, המאפשר לכל יהודי לעלות לישראל. איחוד משפחות של אלו שאינם יהודים על פי הגדרתם בחוק השבות אינו מוסדר בחוקים, אלא בנהלים של משרד הפנים. אין למשל איחוד משפחות אוטומטי לילדיהם מנישואים קודמים של בני זוג לא יהודים שנישאו ליהודים, גם אם בני זוג אלו קיבלו אזרחות ישראלית. ואילו להורים של בני זוג לא יהודים אין אפשרות לקבל מעמד, למעט בקשה מטעמים הומניטאריים על פי נוהלי משרד הפנים, בני זוג לא יהודים שנישאים לישראלים מקבלים לאחר חצי שנה מעמד של תושב ארעי, ולאחר עוד ארבע שנים מקבלים אזרחות. הנהלים משתנים מדי מספר שנים, כך לדוגמה ב-2009 החמיר משרד הפנים את תנאי ההתאזרחות של בני זוג לא יהודים של ישראלים החיים כידועים בציבור ושל בני זוג בני אותו מין, כך שבן הזוג הלא יהודי צריך לחיות בישראל במשך שלוש שנים ללא מעמד תושב וללא ביטוח בריאות וביטוח לאומי קודם לאישור הבקשה. ערך מורחב – פלאשמורה פלאשמוּרה הם אלו מביתא ישראל אשר המירו את דתם לנצרות בלחץ המיסיון במרוצות המאה ה-19 וה-20 תחת הגדרה זו נמנים יהודים שלא הקפידו על קיום ההלכה היהודית, כמו גם יהודים שהמירו דתם לנצרות, מרצון או מאונס. אחרי שנים רבות בהן איחוד משפחות של בני הפלאשמורה הותר במשורה ובצמצום, (יש בהם הממתינים לאישור כבר מאז מבצע שלמה), החליטה ממשלת ישראל בנובמבר 2010 על העלאתם בקצב של עד מאתיים עולים בחודש למשך 3–4 שנים. כדי להיכנס ארצה נדרש כל מועמד לעמוד בכל התנאים הבאים: על המועמד לענות על הגדרת "זרע ישראל מצד אמו" ולבקש לעבור גיור. על המועמד להיכלל ב"פנקס קהילת הממתינים בגונדר" השמור במזכירות הממשלה, כפי שעודכן בשנת 2010. על קרובי המועמד בישראל להגיש בקשה עבורו בתוך שלושה חודשים מ-14 בנובמבר 2010. ב-2015 החליטה ממשלת ישראל על אשיור לשארית בני הפלאשמורה להגר לישראל למי שקרובי משפחתו בישראל הגישו בקשה בשמו והוא מבקש להתגייר. למרות לחץ של בני הקהילה, לא הותר איחוד משפחות לקרובי משפחה מדרגה ראשונה של בני הפלשמורה, שאינם יהודים ואינם זכאים לעלות לפי חוק השבות. תהליך איחוד משפחות מתנהל בישראל באמצעות משרד הפנים. בקשות מוגשות למשרד הפנים על ידי ערביי ישראל עבור בני משפחתם הפלסטינים המתגוררים בשטחי איו"ש, חבל עזה או בחו"ל. הבקשות הן לרוב עבור קרובי משפחה מאזור יהודה ושומרון או מרצועת עזה בבקשה להיתרי כניסה לישראל או בבקשה לתושבות ארעית הקרויה על ידי משרד הפנים א'5. תהליך זה אורך לרוב שנים רבות ולאחר סירוב מתמשך בוחרים המבקשים לפנות לבית המשפט המחוזי בירושלים בעתירה מנהלית. משפחות הופרדו לרוב על ידי המלחמות השונות, ורוב הבקשות המוגשות לאיחוד משפחות בישראל בין פלסטינים וערבים אזרחי ישראל הם תוצאה של נישואין. עד שנת 2002 אפשרה מדינת ישראל הליך של איחוד משפחות, שבמסגרתו היו מקבלים הפלסטינים מעמד חוקי בארץ, כמו במקרה של נישואים עם כל לאום אחר. אולם ב-2002, בעקבות האינתיפאדה השנייה, החליטה ממשלת ישראל העשרים ותשע, בראשות אריאל שרון, להפסיק את כל הליכי איחוד המשפחות עם תושבי השטחים, בטענה שהם מהווים סיכון ביטחוני. בעת הדיונים על החוק מסר משרד הפנים בין 1993 ו-2002, הוא אישר יותר מ-23,000 בקשות לאיחוד משפחות של פלסטינים שנישאו לערבים אזרחי ישראל ושלכל אחת מהבקשות כוללת בממוצע כשש נפשות, שהן בני משפחתו של המבקש, בעיקר ילדים, ובסך הכל כ-140 אלף נפש. בדברי ההסבר להצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל נאמר: "מאז פרוץ העימות המזוין בין ישראל לפלסטינים אשר הוביל בין השאר לביצועם של עשרות פיגועי התאבדות בשטח ישראל, מסתמנת מעורבות גוברת והולכת בעימות זה של פלסטינים שהם במקור תושבי האזור, אשר נושאים תעודות זהות ישראליות בעקבות הליכי איחוד משפחות עם בעלי אזרחות או תושבות ישראלית, תוך ניצול מעמדם בישראל המאפשר להם תנועה חופשית בין שטחי הרשות לישראל. לפיכך, ובהתאם להחלטת הממשלה מס' 1813 מיום 12.5.2002 (להלן - החלטת הממשלה), מוצע להגביל את האפשרות להעניק לתושבי האזור אזרחות לפי חוק האזרחות, לרבות בדרך של איחוד משפחות, ואת האפשרות לתת לתושבים כאמור רישיונות לישיבה בישראל לפי חוק הכניסה לישראל או היתרי שהייה בישראל לפי תחיקת הביטחון באזור". ב-30 ביולי 2003 אישרה הכנסת את התיקון לחוק האזרחות הנוגע לאיחוד משפחות בהוראת שעה זמנית לשנה. תכלית התיקון הייתה למנוע מתן אזרחות ישראלית אוטומטית לתושבי השטחים שבן זוגם הוא אזרח ישראלי. התיקון לחוק אושר ברוב של 53 נגד 25 ח"כים ונמנע אחד. עתירות רבות שהוגשו במשך השנים נגד ההחלטה נדחו כולן בבג"ץ, ומדי שנה אושרה הוראת השעה מחדש במליאת הכנסת. הטענה העיקרית בעתירות הייתה שהחוק סלקטיווי ופוגע בזכות החוקתית לשוויון, והוא החוק הראשון בישראל השולל זכויות חוקתיות של אזרחים על בסיס מפורש וישיר של השתייכות אתנית. ארגון זכויות האדם אמנסטי אינטרנשיונל אף כינה אותו חוק גזעני ומפלה. שתי עתירות לבג"ץ שהוגשו על ידי חברת הכנסת זהבה גלאון והאגודה לזכויות האזרח ועדאלה נדחו סופית, ברוב של 6 שופטים נגד 5, ב-2012. ב-2005 אושר תיקון לחוק האזרחות שהקל על איחוד משפחות, לפיו הותר לגברים שמלאו להם 35 שנה ונשים שמלאו להן 25 שנה להגיש בקשה לאזרחות, עם זאת הורחב החוק לכלול תושבים של "מדינות עוינות" נוספות, כולל: איראן, עיראק, לבנון וסוריה. ביולי 2021 פג תוקפה של הוראת השעה החוק לאחר שבהצבעה בכנסת, סיעות האופוזיציה מימין (הליכוד, מפלגת הציונות הדתית, ש"ס ויהדות התורה) שיתפו פעולה עם הרשימה המשותפת והח"כ הפורש מימינה עמיחי שיקלי, והצליחו למנוע את אישור הארכת הוראת השעה לשנה נוספת. למרות פקיעת החוק שרת הפנים, איילת שקד, הורתה לרשות האוכלוסין לטפל בבקשות של פלסטינים לאיחוד משפחות בהתאם למצב המשפטי שהתקיים כשחוק האזרחות היה בתוקף. בינואר 2022, בעקבות עתירה מינהלית שהוגשה, בית המשפט העליון אסר על משרד הפנים להמשיך לפעול בהתאם למדיניות חוק האזרחות לאחר שפקע. במרץ 2022 הכנסת העבירה הוראת השעה ל-12 חודשים לאחר שסיעות מהקואליציה והאופוזיציה הגיעו להסכמות לגבי הנוסח, שהוא מעט שונה מהנוסח שפג תוקפו. בנוסח החדש הסעיף העוסק במטרת החוק, מתייחס לראשונה לשיקולים הדמוגרפיים של החוק. החוק האורך שוב מאז מדי שנה. לאחר מלחמת ששת הימים יישמה ישראל מיד הגבלות תנועה על תושבי יהודה ושומרון וחבל עזה. ב-10 ביולי 1967 הודיעה ישראל כי תושבים שעזבו בעקבות המלחמה ובמהלכה לשטח ירדן, יכלו לבקש רשות לחזור. כל מי שלא שיצא מהשטחים לפני כן ומבקש לשוב, יטופל במסגרת הליך של איחוד משפחות, מוגבל בזמן. חודש אחר כך הודיעה ישראל כי תאריך את תוקף ההיתר לאיחוד משפחות. אחר כך יישמה ישראל קריטריונים נוקשים לאיחוד משפחות, כך שעשרות אלפי פלסטינים ששהו מחוץ לשטחים לצורכי לימודים או עבודה לא הותרו לשוב למשפחותיהם. בהמשך הרחיבה ישראל את ההגבלות, כך שאיחוד משפחות בעקבות נישואין עם אדם שאינו תושב השטחים הוגבלה. בנוסף אנשים שיצאו מהשטחים לתקופה ממושכת וגרו במקום אחר התקשו לחזור. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 מדינת ישראל החלה לגרש בני זוג וילדיהם של מי שאינו תושב השטחים בנוסף הודיעה רשמית על שאין מאשרים יותר איחוד משפחות לתושבי השטחים. במסגרת המשא ומתן על הסכמי אוסלו הוכר הצורך להסכים על מנגנון להשבת מעמד התושבות ברצועה ובגדה למי שזה נשלל מהם מ-1967 ואילך, וכמו כן הוכר קשר הנישואין כבסיס לאישור בקשות לאיחוד משפחות. תחילה אכן, כמה אלפים קיבלו מעמד תושב אם במסגרת איחוד משפחות והשבת מעמד התושבות או במסגרת המכסה שניתנה לחברי אש"ף. אך בהמשך המשא ומתן לא התקדם עקב חילוקי דעות על מנגנוני היישום ופרשנויות לסעיפי ההסכמים. בסוף שנת 2000 הקפיאה ישראל את הליך איחוד המשפחות עקב האינתיפאדה השנייה והרעת היחסים בין הרשות הפלסטינית לישראל. מאז למעט חריגים ישראל לא מאשפרת איחוד משפחות לתושבי השטחים. ב-2017 ישראל אף החמירה את האפשרות של אזרחי מדינות זרות, הנשואים לפלסטינים תושבי הגדה המערבית, את האפשרות לקבל אשרות שהייה זמניות. איחוד משפחות בישראל, מצגת מאתר "רופאים לזכויות אדם" איחוד משפחות במזרח ירושלים, מאתר בצלם יצחק פרנקנטל, איחוד משפחות, באתר "מכון אריק" אמנון מרנדה, הוארך החוק המונע איחוד משפחות פלסטיניות, באתר ynet, 1 ביולי 2008 ליאב אורגד, הגירה, טרור וזכויות אדם: מדיניות הכניסה לישראל בעתות חירום, מחקרי משפט כה, תש"ע 2009 איחוד משפחות ערביות, ספטמבר 1950, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים ניר חסון, 15 שנה לחוק שאוסר על איחוד משפחות, אלפים חיים בלי מעמד, באתר הארץ, 27 בפברואר 2017 נעמי דרום, איך מתעלל משרד הפנים בבני זוג לא יהודים של ישראלים, באתר הארץ, 16 בנובמבר 2013 ליזה רוזובסקי, מבצע סבתא: עולים מבריה"מ נאבקים ברשויות כדי להביא את הוריהם לישראל, באתר הארץ, 22 בינואר 2016 שחר אילן, משרד הפנים החמיר את תנאי ההתאזרחות של לא יהודים, באתר הארץ, 19 בפברואר 2009 הבאתם לישראל של אחרוני הפלשמורה, 14.11.2010, החלטה מספר 2434 של ממשלת ישראל השלושים ושתיים, משנת 2010, באתר של משרד ראש הממשלה אילן ליאור, הממשלה צפויה לאשר את העלתם של שארית בני הפלשמורה לישראל, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2015 יהונתן ליס, היועמ"ש לשרים: העלאת בני הפלשמורה תקשה לאסור על איחוד משפחות של פלסטינים, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2018 שחר אילן, בית משפט ללא-יהודים, באתר הארץ, 28 באוקטובר 2007 מזל מועלם, אושרה תוכנית ישי להקפאת איחוד משפחות, באתר הארץ, 13 במאי 2002 משה ריינפלד, עתי"ם, שירות "הארץ", עתירה נגד החלטת הממשלה לאסור איחוד משפחות, באתר הארץ, 30 במאי 2002 מזל מועלם, מ-93' החלו להתאזרח בישראל 140 אלף פלשתינאים, באתר הארץ, 5 בפברואר 2002 יאיר אטינגר, הכנסת הצביעה נגד איחוד משפחות פלשתינאים, באתר הארץ, 31 ביולי 2003 יאיר אטינגר ויובל יועז, הממשלה מתכוונת להאריך חוק האזרחות שמבטל איחוד משפחות של פלשתינאים וערבים ישראלים, באתר הארץ, 14 ביולי 2004 יהונתן ליס, החוק האוסר על איחוד משפחות הוארך בשנה נוספת בתמיכת המחנה הציוני, באתר הארץ, 13 ביוני 2016 יובל יועז, 13 שופטי העליון ידונו בביטול תיקון חוק האזרחות, באתר הארץ, 11 בנובמבר 2003 הניו יורק טיימס, אמנסטי: התיקון לחוק האזרחות של ישראל גזעני, באתר הארץ, 13 ביולי 2004 בג"ץ 7052/03 עדאלה-המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל ואחרים נ' שר הפנים ואחרים, ניתן ב־14 במאי 2006 יובל יועז, ‏בג"ץ דחה העתירות נגד חוק האזרחות: לא יהיה איחוד משפחות פלסטינים, באתר גלובס, 11 בינואר 2012 תומר זרחין, בג"ץ דחה עתירות נגד חוק האזרחות, באתר הארץ, 11 בינואר 2012 גדעון אלון, אושר התיקון לחוק האזרחות המקל על איחוד משפחות, באתר הארץ, 25 במאי 2005 דרמה בכנסת עד אור הבוקר: הפסד לקואליציה - חוק האזרחות לא עבר, באתר ynet, 5 ביולי 2021 נעה לנדאו, משבר חוק האזרחות העלה למודעות בעיה של שנים והסתיים בפועל בהצלחה, באתר הארץ, 6 ביולי 2021 מיכאל האוזר טוב, הממשלה לא הצליחה להאריך את התיקון לחוק האזרחות; עבאס תמך, שיקלי התנגד, באתר הארץ, 6 ביולי 2021 חן מענית, שקד לרשות האוכלוסין: טפלו בבקשות לאיחוד משפחות כאילו חוק האזרחות בתוקף, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2021 בר פלג, העליון אסר על משרד הפנים למנוע איחוד משפחות לפי חוק האזרחות שפקע ביולי, באתר הארץ, 11 בינואר 2022 נעה שפיגל, הכנסת אישרה להאריך את תוקפו של חוק האזרחות בשנה נוספת, באתר הארץ, 6 במרץ 2023 נעה שפיגל, מה שונה בחוק האזרחות החדש, ומהו השלב הבא במאבק נגדו?, באתר הארץ, 12 במרץ 2022 יהונתן ליס, הממשלה אישרה להאריך את תוקף חוק האזרחות בשנה, באתר הארץ, 4 בפברואר 2024 נעה שפיגל, הכנסת האריכה את החוק שמונע מתן מעמד לפלסטינים הנשואים לישראלים, באתר הארץ, 4 במרץ 2024 אושרו הכללים לשובם של תושבי הגדה המערבית, דבר, 10 ביולי 1967 אושרו כללים לשובם של תושבי הגדה המערבית, היום (עיתון ישראלי), 10 ביולי 1967 אחרי ה-31 לאוגוסט - ישראל תאפשר איחוד משפחות לתושבי הגדה, הארץ, 25 באוגוסט 1967 |אחרי ה-31 לאוגוסט ישראל תאפשר איחוד משפחות, על המשמר, 25 באוגוסט 1967 דני רובינשטיין, לפתוח שערי הגדה, דבר, 19 ביוני 1972 אריה דיין, סירובניקים - לא צריך להיות שמאלני גדול כדי להזדעזע מאלפי הטרגדיות האישיות של תושבים בשטחים, שאינם רשאים להתאחד עם משפחותיהם., כל העיר, 30 באוקטובר 1987 בילי מוסקונה-לרמן, משפחות קרועות משני עברי הירדן, מעריב, 12 בינואר 1990 משרד הבטחון: אין מאשרים איחוד משפחות, מעריב, 12 בינואר 1990 עמירה הס, הלוחמה הדמוגרפית של ישראל פועלת משני צדי הקו הירוק. אבל עם הבדל אחד, באתר הארץ, 21 ביוני 2021 עמירה הס, ישראל החמירה את המדיניות המאפשרת לבנות זוג זרות של פלסטינים להגיע לגדה, באתר הארץ, 10 בספטמבר 2017