laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סטפן אומאונגה

סטפן רישי אומאונגה (בצרפתית: Stéphane Richi Oméonga; נולד ב-27 במרץ 1996 ברוקור שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת בני סכנין. אומאונגה שיחק בקבוצות אבלינו, גנואה, היברניאן, סרקל ברוז' ופסקארה. בחודש אוגוסט 2021 חתם בליבינגסטון מליגת העל הסקוטית. אומאונגה היה חלק מסגל נבחרת בלגיה עד גיל 21. סטפן אומאונגה, באתר Transfermarkt סטפן אומאונגה, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) סטפן אומאונגה, באתר Soccerway סטפן אומאונגה, באתר BDFutbol סטפן אומאונגה, באתר WorldFootball.net סטפן אומאונגה, באתר FootballDatabase.eu סטפן אומאונגה, באתר ESPN
דפדוף אטלנטי

דפדוף אטלנטי (מכונה באנגלית דפדוף סמל עקב ה"דרגות" שלרוחב גבו ;שם מדעי: Abudefduf saxatilis), הוא דג ממשפחת השוניתיים החי לחופי האוקיינוס האטלנטי הטרופי. דג זה שייך לסוג דפדוף. הדפדוף מצוי לחופי האוקיינוס האטלנטי שלחופי אמריקה בין דרום ארצות הברית, מפרץ מקסיקו, איי בהאמה והקריביים וכן לחופי אמריקה המרכזית והדרומית דרומה עד לאורוגוואי. אוכלוסיות בודדות מצויות גם במערב האוקיינוס האטלנטי שלחופי פורטוגל, האיים האזוריים, האיים הקנריים, כף ורדה ולחופי מערב אפריקה ולפי מספר עדויות הגיע גם לים התיכון, אם כי כנראה מדובר בבלבול במין. דג זה שוכן לרוב בעומק של עד 40 מטרים בשוניות אלמוגים, אזורי סלעים והצעירים חיים קרוב יותר לחוף בבריכות גאות. הדפדוף יכול להגיע לאורך של עד 22.9 סנטימטרים אך נפוץ יותר באורך 15 ס"מ והוא יכול להגיע עד למשקל 200 גרם. הוא בעל גוונים כסופים-לבנים עם גב צהוב וסביבם חמישה או ששה פסים שחורים אנכיים. לזכרים הגדולים ישנו גוון כחול, בעלי כתם כהה סביב סנפירי העחזה והפסים שלהם דהויים יותר. הדג בעל זנב מפוצל ובעל סנפירי חזה פרוקים בדומה לקרובי משפחתו. הדפדוף חי במים צלולים ובהם מחפש מזון כמו פלנקטון, אצות, סרטנים ודגים קטנים. לעיתים הוא עוקב אחרי דולפיני סטנלה ארוכת-חרטום וניזון מהקאותיהם. הוא עצמו נטרף בידי דגי שונית גדולים יותר כמו דקריים וקובייה כלל-ימית. בעונת הרבייה הנקבות מפיצות עד 200,000 ביצים במצבורים הקשורים על סלעים, שוניות ואלמוגים מתים ולפעמים גם על ספינות טרופות. הזכרים מפרים ושומרים על הביצים במשך כשבוע בעודם מתבגרים. דגים אלה מגודלים לעיתים באקווריום, אך נחשבים לקשים לגידול. גלריה: מדיה וקבצים בנושא דפדוף אטלנטי בוויקישיתוף דפדוף אטלנטי, באתר ITIS (באנגלית) דפדוף אטלנטי, באתר NCBI (באנגלית) דפדוף אטלנטי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) דפדוף אטלנטי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) דפדוף אטלנטי, באתר FishBase (באנגלית) דפדוף אטלנטי, באתר GBIF (באנגלית) דפדוף אטלנטי באתר הרשימה האדומה של IUCN
רוטלה

רוטלה (Rotelle) היא סוג של פסטה אשר צורתה דומה לגלגל עם חישורים. היא מזכירה בצורתה את פיורי. (אנ') השם מגיע מהמילה האיטלקית שמשמעותה "גלגל קטן". בארצות הברית היא בדרך כלל נקראת "גלגל עֲגָלָה". ניתן להגישה עם רוטב עגבניות עם או בלי בשר. ניתן להגיש אותן גם בציר או במרקי מינסטרונה. אפשר גם לשלב אותן בסלט פסטה. מאזה מניקה זיטי מדיה וקבצים בנושא רוטלה בוויקישיתוף rotella - Dizionario italiano-inglese WordReference, www.wordreference.com (באיטלקית) Rotelle no. 54 | Pasta De Cecco, De Cecco (ב־) ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מוטי זינגבוים

מוטי זינגבוים (נולד ב-1962) היה ילד פלא במוזיקה חסידית ישראלית בשנות ה-70 של המאה ה-20. בשנת 2004 מוטי ואשתו הקימו את יחד את חברת הקוסמטיקה "חוה זינגבוים", בה הוא מכהן כמנכ"ל החברה. פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. נולד באבן שמואל, ובהמשך עבר להרצליה. כילד, למד לנגן על כינור והופיע עם המקהלה של שלמה רביץ. בגיל 8 השתתף בתחרות של מעריב לנוער בהיכל התרבות בתל אביב וזכה במקום הראשון בקטגוריה של שירה עם השיר "כל העולם כולו" של ברוך חייט, כפרס הוענקה לו מלגה ללימודי מוזיקה, שאותה מימש בשיעורי אקורדיון ופיתוח קול אצל הזמרת מיצי לוקר. החל להופיע באירועים קטנים בישראל, ולפעמים עם מקהלת "פרחי צברים". למד בישיבת ישיבת בני עקיבא נחלים אצל הרב יוסף בא-גד. את שירותו בצה"ל עשה כסולן בלהקת הרבנות הצבאית ואף פיקד עליה. לאחר הצבא שימש כחזן בית הכנסת בכפר שמריהו ונסע מדי פעם להופעות בחו"ל. ילד הפלא הירושלמי (1976, הוצאת גלטון) בשירים חסידיים (1976, הוצאת אדרת רקורדס) אהבת ישראל שמחנו על כל זמן וזמן מוטי זינגבוים, ברשת החברתית LinkedIn מוטי זינגבוים, באתר MusicBrainz (באנגלית) מוטי זינגבוים, באתר Discogs (באנגלית) שירים מהאלבומים באתר קול הלשון יעקב בר-און, ‏ילד חסיד היה: החזן שוויתר על התשוקה שלו בשביל אשתו, באתר מעריב אונליין, 18 בנובמבר 2015
פרוגנוז (סדרת לוויינים)

פרוגנוז (ברוסית: Прогноз, "חיזוי") הייתה סדרת לווייני מחקר ששיגורם התחיל בברית המועצות ונמשך ברוסיה. הלוויינים חקרו פעילות השמש תוך דגש על התפרצות סולארית, קרינה קוסמית והשפעתה על מגנטוספירה ויונוספירה. השערה הייתה שבעקבות הנתונים יהיה ניתן לחזות זרימות רדיואקטיביות שעלולות לסכן את צוותי תחנת החלל. שיגור הלוויינים החל בשנת 1972 ונמשך עד לשנת 1996. כל הלוויינים נבנו במשרד "לבוצ'קין". הלוויינים שוגרו למסלול אליפטי עם התרחקות מכדור הארץ עד 700 אלף ק"מ. בחלק מהשיגורים הותקן ציוד שנבנה במדינות נוספות. החל משיגור הרביעי החל שימוש בגרסה משודרגת של הלוויין. כל הלוויינים נבנו כגליל בקוטר 150 ס"מ ובגובה 120 ס"מ. בחלק החיצוני הותקן פאנל סולארי בשטח 7 מ"ר. בתוך הגליל הותקנו מנועים ומכשירי מדידה. סוג מכשירי מדידה והיקפם השתנה בהתאם ליעד המחקר של שיגור ספציפי. משך פעילות הלוויין גדל בהדרגה והגיע לכ-5 שנים בלוויין "פרוגנוז 11" (אורך חיים מתוכנן היה 180 ימים). השיגורים בוצעו מקוסמודרום בייקונור למעט "פרוגנוז 11" ו-"פרוגנוז 12" ששוגרו מקוסמודרום פלסצק. השיגורים בוצעו בעזרת משגר מדגם מולניה. מדיה וקבצים בנושא פרוגנוז בוויקישיתוף נתונים על השיגורים תיאור הלוויינים תיאור הלוויינים באתר היצרן(ברוסית)
רומן דיגיטלי

רומן דיגיטלי הוא ספר מאת נאורה שם שאול, שראה אור בהוצאת הקיבוץ המאוחד במאי 1993, בעריכת תרצה יובל ויצא לאור בשתי מהדורות. הספר לווה בתקליטון, בו הספר הסרוק, תוכנה להתחברות ל-BBS (רשת מקומית) שהיה מותקן על מחשבה האישי של מחברת הספר ומשחק טטריס. הוא נחשב לספר העברי הראשון בסוגת הסייברפאנק בעברית. מכיוון שעסק בנושאים שלא היו רווחים באותה עת, ביטויים שונים מתחום המחשבים והאינטרנט שחדרו מאוחר יותר לשפה הפופולרית עדיין לא היו מוכרים, לכן בסיומו של הספר יש מילון מונחים. רק ב-1994 יצא התיקון לחוק התקשורת (בזק ושידורים) שאיפשר לציבור להתחבר לאינטרנט בישראל. JJ היא האקרית תל אביבית צעירה המכורה למשחק הטטריס והסבירה באמצעותו שאלות קיומיות. היא טסה לחוף המערבי של ארצות הברית, שם היא פוגשת ב-NN, מנהל הייטק צעיר ממוצא לטינו-אמריקאי, בין השניים מתפתח סיפור אהבה. הם מגיעים לישראל ובשלב מסוים הצעיר נעלם. הגיבורה מסתגרת בביתה ובעזרת מחשבה הפרטי מחפשת את אהובה בכל העולם. באותה עת עוברת הצעירה טיפול פסיכולוגי מרחוק באמצעות המחשב עם הפסיכיאטר הגרמני ד"ר קרנל. בספר ניתן להבחין במשלבים שונים: לשון גבוהה, עגה, פתגמים בערבית, אנגלית, מושגים מהמיתולוגיה היוונית ומונחי מחשבים. הסיבה לשילוב שפות שונות היא שהשפה בה אנשים מתכתבים ברשתות היא משהו בין שפה כתובה למדוברת, כפי שמציין זאת ד"ר קרנל. הגיבורה היא ציירת שהזמינה את הקהל לערוך ולצייר בתמונות שלה, מה שלא היה מקובל אז, וגם טיפול פסיכולוגי ברשת היה דבר נדיר שקשה לדמיינו באותה עת. אורי רבין, גלובס: 'במסווה של רומן למשרתות, כתבה נאורה שם-שאול את אחת מהנבואות החשובות ביותר של עידן התרבות הדיגיטלית. אין דרך אחרת לתאר את הספר "רומן דיגיטלי", שיצא לאור בשנת 1993, וחזה, פחות או יותר, את כל מה שקרה מאז ועד היום, בעקבות חדירתו המסיבית של האינטרנט לחיינו.' רומן דיגיטלי בגרסתו המקוונת אבירמה גולן, מראיינת את נאורה שם-שאול על "רומן דיגיטלי" - בתוכנית "בקריאה ראשונה", הטלוויזיה החינוכית הישראלית, 1994. אריה רייכמן, "החיים כטטריס", מעריב, 1993. אורה לב-רון, "תוכנת אהבה מתקדמת", מעריב, 1993. עידו אמין, "עם גיבסון וסטרלינג בשדות הסייברספייס", עיתון תל אביב. דודי גולדמן, "סם הזיה אלקטרוני", ידיעות אחרונות, 5 ביוני 1993. צבי ינאי, "אהבה דיגיטלית", 7 ימים, ידיעות אחרונות, 14 במאי 1993, עמ 65–66, 100. דודי גולדמן, "שליטי הרשת" כתבת שער במוסף ממון, ידיעות אחרונות, 18 באפריל 2000, עמ' 1, 8-6. "נאורה שם-שאול: מעצבת התרבות הדיגיטלית", עמ' 8. הדה בושס, "רשומון ממעלה שנייה", מדור 'משקפי קריאה', הארץ, 1993. "קרנל" הוא התרגום העברי לביטוי האנגלי Kernel שמשמעו ליבה (מערכות הפעלה) נעם אורדן, "רומן דיגיטלי: מה אריסטו היה אומר", העולם הזה, 1993. שוש אביגל, "מקלדת ושמה תשוקה", מוסף חדשות, 4 ביוני 1993, עמ' 69-68. אורי רבין, "רומן דיגיטלי / נאורה שם-שאול", גלובס, 27 בדצמבר 2000.
איך את נראית

"איך את נראית", היא הגרסה העברית לשיר הצרפתי Tu t'laisses aller, שנכתב, הולחן ובוצע בשנת 1960 על ידי שארל אזנבור. בשיר, אזנבור מספר על בעל שמשתכר כדי לאזור אומץ להטיח באשתו ביקורת על הופעתה החיצונית המוזנחת ועל התנהגותה התוקפנית כלפיו. הוא מציע לה דרכים לשיפור המצב מתוך תקווה שהיא תחזור להיות האישה בה הוא התאהב לפני חמש שנים. השיר הצרפתי בביצוע שרל אזנבור הוביל את מצעדי הפזמונים בצרפת ובבלגיה במשך כשנתיים. הגרסה האנגלית לשיר נכתבה על ידי של מרסל סטלמן ובוצעה בין היתר גם על ידי שרל אזנבור. בשנת 1968, השיר תורגם לעברית על ידי נעמי שמר ובוצע על ידי יוסי בנאי כחלק ממופע הבידור "חכמים בלילה", שהעלה יחד עם אילי גורליצקי באותה השנה. בשנת 1988, לכבוד חגיגות 40 שנה למדינת ישראל, כתב דן אלמגור פרודיה לשיר בה הוא מפנה את הביקורת כלפי מדינת ישראל. השיר מסתיים במילים: חִזְרִי לִהְיוֹת הַמְּדִינָה שֶׁטּוֹב לִחְיוֹת לְמַעֲנָהּ. כֵּן, דַּאֲגִי קְצָת לְעַצְמֵךְ. אֵין לִי אַחֶרֶת בִּמְקוֹמֵךְ. השיר Tu t'laisses aller זכה לגרסאות "נשיות" בשלוש שפות. בשנת 1972, כתב דן אלמגור גרסה מיוחדת לשיר עבור מופע התיאטרון הסאטירי "איך אנחנו נראים", שעלה בתיאטרון "בימות". בגרסה זאת האישה מסתכלת בעיניים ביקורתיות על הזוגיות שהולכת ונשחקת ומאשימה בכך את בעלה. בשנת 1975, הופיעה על בימת אולימפיה בפריז הזמרת הבלגית אני קורדי עם גרסה נשית בצרפתית לפי המילים של ז'אק דסרוזייר (Jacques Desrosiers). גרסה זאת שומרת על נאמנות גדולה למקור תוך הפיכת המבוקרת למבקרת. את הגרסה הנשית באנגלית, לפי מילים של שרל אזנבור ומרסל סטלמן, ביצעו בשנת 1995 שרל אזנבור והזמרת לייזה מינלי בהופעה חייה בפריז. בגרסה זו, התהפכו היוצרות והאישה היא ששרה לבעלה ופורטת את מגרעותיו. איך את נראית .[דף שיר | אזנבור, שרל, 1924-2018 מלחין (שמר, נעמי, 1930-2004 (מתרגם) ) | שמר, נעמי, 1930-2004 (מתרגם) | הספרייה הלאומית], באתר www.nli.org.il Charles Aznavour - Tu t'laisses aller paroles, musiXmatch (בצרפתית) Charles Aznavour - YOU'VE LET YOURSELF GO Lyrics | Lyrics.com, www.lyrics.com איך את נראית – מילים וביצועים | אזנבור, שרל, 1924-2018 מלחין | מוזיקה | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il איך את נראית, נבדק ב-2023-06-06 שר יוסי בנאי איך את נראית / דן אלמגור - פרויקט בן־יהודה, באתר benyehuda.org גילה אלמגור - איך אנו נראים, נבדק ב-2023-06-06 Paroles Tu T'laisses Aller (Version Féminine) par Annie Cordy - Paroles.net (lyrics), www.paroles.net Annie Cordy - Tu t' laisses aller, נבדק ב-2023-06-06 Liza Minnelli to Charles Aznavour - You've let yourself go (1974), נבדק ב-2023-06-06 You've let yourself go - Lyrics - Feminine version, www.google.com
כשהלב הוא חופשי (שיר של גלי עטרי)

"כשהלב הוא חופשי" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית גלי עטרי. השיר יצא ב-14 בפברואר 2023, על-ידי חברת התקליטים NMC. השיר היה למעשה שירו האחרון של יצחק קלפטר, ויצא כחודשיים לאחר פטירתו. גלי שיתפה על החשיבות הרבה שראתה ביציאתו של השיר, אשר נכתב על-ידי מאיר גולדברג, ואף חשפה כי בהאזנה קשובה לשיר ניתן לשמוע את קולו של קלפטר לצד קולה שלה, כפי שנלקחו מהקלטת הסקיצה המקורית. השיר זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו, לביקורות חיוביות, וכן נכנס לפלייליסט של גלגלצ ושל כאן גימל. בביקורות הודגשה לחיוב פשטותו של השיר, וכן אף עלתה התייחסות של הטקסט כשיר מחאה. סרטון השיר "כשהלב הוא חופשי" באתר יוטיוב מילות השיר "כשהלב הוא חופשי" באתר שירונט חודשיים אחרי לכתו: גלי עטרי בשיר חדש שהלחין לה יצחק קלפטר ז"ל, באתר ערוץ 7, ‏2023-02-14 השיר האחרון של קלפטר נחשף, באתר www.israelhayom.co.il לפני מותו הלחין קלפטר שיר חדש לגלי עטרי. עכשיו התוצאה המרגשת יוצאת לאור, באתר וואלה, 14 בפברואר 2023 חודשיים אחרי מותו | נחשף שיר חדש של יצחק קלפטר, באתר "סרוגים", 14 בפברואר 2023 בן שלו, המחווה של גלי עטרי ליצחק קלפטר המנוח היא מפגן של פשטות לא תבניתית, באתר הארץ, 18 בפברואר 2023 גלי עטרי כשהלב הוא חופשי,, באתר yosmusic.com, ‏2023-02-15
אמיל פרין

אמיל-סזאר-ויקטור פֶּרין (בצרפתית: Émile-César-Victor Perrin‏; 9 בינואר 1814 - 8 באוקטובר 1885) היה צייר צרפתי, שנודע בעיקר כבמאי תיאטרון ואמרגן. חתנו היה קמי דו לוקל. פרין למד אצל אנטואן-ז'אן גרו ואיפוליט דלארוש. הוא החל בקריירה של ציור היסטורי והציג בסלון הפריזאי. בין התחייבויותיו לאופרה-קומיק חזר לפרקי זמן קצרים לציור. פרין היה מנהל האופרה-קומיק ממאי 1848 עד נובמבר 1857, ושוב לזמן קצר ב-1862, כש"גילה" את גאלי-מארי, ששרה ברואן. מיולי 1854 עד ספטמבר 1855 ניהל במקביל את התיאטרון הלירי, ובמשך כהונתו הקצרה השתפר מעמדו האמנותי והחברתי של התיאטרון, אם כי הוא פרש, מאוכזב מן התוצאות שהשיג התיאטרון. וגנר תיאר אותו באותה תקופה כ"אדם שנון, אמיד וצייר". בדצמבר 1862 התמנה פרין למנהל האופרה הלאומית של פריז. בתקופה זו העסיק את ביזה בנגינת פרטיטורות שלמות שהוגשו לאופרה, אף כי לא סייע למלחין להביא את יצירותיו הוא לביצוע שם. ויקטורין סרדו תיארה במכתב את פרין כ"הפכפך, קפריזי וחסר יציבות מאין כמותו". הוא פוטר מן האופרה במאי 1870 אחרי שהאשימו אותו שאינו פטריוט במידה מספקת. סשנת 1875, נקרא לשמש בורר במחלוקת בין ביזה למנהלי האופרה-קומיק בשאלת ההכנות לכרמן, אף כי הוא תיעב את היצירה. פרין היה מנכ"ל הקומדי פרנסז מ-1871 עד מותו. ב-1876 היה לחבר האקדמיה לאמנויות יפות של צרפת. מדיה וקבצים בנושא אמיל פרין בוויקישיתוף אמיל פרין, באתר data.bnf.fr
עץ החיים (דיסני)

עץ החיים (באנגלית: Tree of Life) הוא עץ מלאכותי שגובהו 14 קומות (43.5 מטרים) המצוי במרכז פארק השעשועים ממלכת החיות של דיסני באתר הנופש דיסניוורלד בפלורידה שבארצות הברית. העץ מהווה סמל הפארק מאז פתיחתו של הפארק ב-22 באפריל 1998. העץ בנוי מאסדת קידוח נפט שצופתה בטון. על ציפוי העץ מגולפים 325 דמויות בעלי חיים. מתחת לעץ החיים מוקרן הסרט התלת־ממדי קשה להיות חרק! המבוסס על הסרט של אולפני פיקסאר - "באג לייף". בנוסף, דמותו של ראפיקי מטרילוגיית סרטי מלך האריות מתגוררת בעץ הדומה לזה ובעל שם זהה. מדיה וקבצים בנושא עץ החיים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של עץ החיים
עמוס טרטמן

עמוס טרטמן (נולד ב-19 בנובמבר 1943) הוא איש צבא ופוליטיקאי ישראלי, ראש המועצה המקומית מעלה אדומים וראש העירייה הראשון שלה, וראש המועצה המקומית גבעת זאב. נולד בארץ ישראל בשנת 1943 ליוסף ויונה טרטמן, וגדל ברמת גן. אביו היה פעיל בהסתדרות, ועמוס היה חבר בתנועת הנוער העובד. למד בתיכון אורט יפו. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. טרטמן התגייס ב-1962 לנח"ל, במסגרתו שירת בקיבוץ נווה איתן. ב-1968 התמנה למפקד פלוגה ד' בסיירת שקד, אותה הוביל במבצע ויקטוריה במלחמת ההתשה. ביוני 1976 נשלח להקים את גדוד 931 (שחם) בחטיבת הנח"ל, והיה מפקדו הראשון עד יולי 1977, אז עבר לשרת כסגן מפקד חטיבה 525 בפיקוד דרום ומושל צבאי של נפת רמאללה. השתחרר בדרגת סגן אלוף ב-1981. בשנת 1979 היה ממייסדי העיר מעלה אדומים מזרחית לירושלים, וב־23 בספטמבר 1980 נבחר לראש המועצה המקומית. ב-1989 נבחר לכהונה נוספת. בשנת 1991 הוכרזה מעלה אדומים כעיר, והוא היה לראש העירייה הראשון. ב-1992 פרש מתפקידו, ובהמשך התגורר בגבעון החדשה ובגבעת זאב. בבחירות לרשויות המקומיות ב-2003 התמודד על ראשות המועצה המקומית גבעת זאב, וגבר בסיבוב השני על כדורגלן העבר יוסי אברהמי. בבחירות ב-2008 התמודד לקדנציה נוספת, אך הפסיד לאברהמי. ב-2016 התמודד בבחירות להנהלת מחוז ירושלים של צוות - ארגון גמלאי צה"ל, אך לא נבחר. בעת שירותו בגרעין הנח"ל הכיר את רינה, לה נישא, ולהם שני ילדים. בסוף שנות ה-70 הם נפרדו. לאחר מכן נישא לאסתרינה, שהייתה קצינת המבצעים של חטיבה 525 בעת ששירת כסמח"ט. בסוף 1997, לאחר שנולדו לשניים ארבעה ילדים, התגרשו בני הזוג. לאחר כמה שנים כיהנה אסתרינה כחברת כנסת מטעם ישראל ביתנו. מתגורר בירושלים עם בת זוגו חנה לוי. עמוס טרטמן חוגג 70, סרטון באתר יוטיוב טרטמן עמוס, בארכיון לוחמי סיירת שקד. מחוז ירושלים - בניה עירונית צוות הקמה - מעלה אדומים - שיתוף פעולה עם הרשות המקומית תיק מסמכים באתר ארכיון המדינה. עמוס טרטמן מספר על הקמת מעלה אדומים, סרטון באתר יוטיוב ראו כאן תמצית ספרו של מייק אלדר פרוטוקולים ומסמכים מכוננים (סטטוטוריים), באתר הארכיון העירוני מעלה אדומים חנן שלאין ורחמים יעקב, ראש מועצת מעלה אדומים נבחר לתקופה נוספת, מעריב, 9 בנובמבר 1989 הסיבוב השני בבחירות המקומיות: המדריך המלא, באתר ynet, 11 בנובמבר 2003 עמוס טרטמן, באתר ארגון גמלאי צה"ל תוצאות בחירות 2016, באתר ארגון גמלאי צה"ל.
עץ החיים (פירושונים)

האם התכוונתם ל... עץ החיים – עץ שעל פי ספר בראשית מצוי בגן עדן ישיבות לפירוט ראו ישיבת עץ חיים (פירושונים) בתי כנסת בית הכנסת עץ חיים (מצרים) – ממוקם בקהיר בית הכנסת עץ חיים (אתונה) – ממוקם באזור תאיאו בית הכנסת עץ חיים (טבריה) – בית הכנסת העתיק בטבריה בית הכנסת עץ החיים (פיטסבורג) (אנ') – בית כנסת קונסרבטיבי בארצות הברית אחר עץ החיים (בחריין) – עץ עתיק ומתוייר בבחריין עץ החיים (דיסני) – עץ מלאכותי בפארק השעשועים דיסניוורלד שבפלורידה עץ חיים (שכונה) – שכונה בירושלים ספריית עץ חיים – ספרייה יהודית מפורסמת בבית הכנסת הפורטוגזי באמסטרדם תרשים עץ החיים - תרשים קבלי המתאר את עשר הספירות, ראו ספירה (קבלה) וכן קבלה ספרים עץ חיים (ספר) – חיבור יסודי בקבלת האר"י שנכתב על ידי הרב חיים ויטאל עץ חיים (סידור) – פירוש לתכלאל שחיבר מהרי"ץ, ראו יחיא צאלח#מספריו אטלס עץ חיים – אנציקלופדיה לתולדות חכמי ישראל מתקופת המקרא ועד האחרונים מאת הרב רפאל הלפרין עצי חיים – ספריו וכינויו של האדמו"ר חיים צבי טייטלבוים כתבי עת פרי עץ חיים – כתב העת העברי הראשון עץ חיים (כתב עת) – כתב עת תורני-חסידי היוצא לאור על ידי חסידות באבוב עץ החיים (ביולוגיה) (אנ') – מונח כללי המתאר את היחס בין ממלכות החיים עץ החיים – עץ פילוגנטי המתאר את היחס בין ממלכות החיים על סמך ניתוח rRNA (רנ"א רִיבּוֹזוֹמִי) Tree of Life Web Project – מיזם אינטרנטי טקסונומי רחב היקף עץ החיים (סרט) – סרטו של טרנס מאליק משנת 2011 עץ חיים – מוט עץ המשמש לגלילת ספרי תורה, ראו עצי חיים
דן סתיו

דן סתיו (נולד ב-8 במאי 1956 בחיפה) הוא דיפלומט ישראלי, שכיהן כשגריר ישראל באזרבייג'ן ובנפאל. נולד וגדל בחיפה. סתיו שרת בצבא הגנה לישראל בין השנים 1974–1977. בשנת 1979 החל ללמוד יחסים בין-לאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1982 קיבל תואר ראשון. בשנת 1986 הוא סיים את התואר השני בהצטיינות. בנובמבר 1984 הצטרף סתיו למשרד החוץ. בין מאי 1986 עד פברואר 1989, עבד במחלקת האוקיינוס השקט במשרד. מפברואר 1989 ועד אוגוסט 1992 סתיו היה קצין עיתונות בשגרירות ישראל בהאג. בספטמבר 1992 סתיו חזר ארצה ועבד כחוקר באגף מערב אירופה של של משרד החוץ. ביולי 1998 סתיו נשלח לשרת בשגרירות ישראל בניו דלהי, בתפקיד סגן ראש הנציגות הדיפלומטית. בין דצמבר 2002 ועד אוגוסט 2003, הוא שימש זמנית כממונה על השגרירות וממלא מקום השגריר. לאחר שמילא מספר תפקידים שונים במשרד החוץ, בין השנים 2005 ועד 2010 סתיו שרת כשגריר ישראל בנפאל. בהמשך, הוא חזר ארצה ועבד במשרד החוץ. ב-31 באוגוסט 2015 דן הוסמך כשגריר ישראל באזרבייג'ן ושרת שם עד נובמבר 2019. סתיו נשוי ואב לשני ילדים. שגרירות ישראל בבאקו שגרירות ישראל בקטמנדו מדיה וקבצים בנושא דן סתיו בוויקישיתוף Israeli ambassador Dan Stav’s interview to CBC’s FRANKLY SPEAKING analytical program, סרטון בערוץ "CBC TV Azerbaijan", באתר יוטיוב (אורך: 19:03) דן סתיו על התקשורת האזרבייג'נית שלמה פיוטרקובסקי, זוהתה גופת הנעדרת בהתרסקות המטוס בנפאל, באתר ערוץ 7, 31 באוגוסט 2010 אינגה מיכאלי, ‏טיול של אלף לילה ולילה בבאקו, מיני-דובאי הקווקזית, באתר גלובס, 24 במרץ 2018 איריס ז'ורלט, באקו, ‏"לא צריך שגרירות כשיש סחר במיליארדים": בעלת הברית המוסלמית של ישראל, באתר מעריב אונליין, 16 באפריל 2018 מאמרים בעיתונות אזרבייג'ן הסוקרים את פעולותיו של דן סתיו באתר trend.az (באנגלית) "Dan Stav: Azerbaijan to develop further during this term of Ilham ..." Azer News. Azer News. נבדק ב-28 באוקטובר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Israel considers recruiting Nepalis". The Himalayan Times. נבדק ב-22 במאי 2020. {{cite news}}: (עזרה) מינויים לשירות החוץ | מספר החלטה 3842, באתר GOV.IL מינויים בשירות החוץ | מספר החלטה 2163, באתר GOV.IL
ראשית החיים (סדרת טלוויזיה)

ראשית החיים (באנגלית: David Attenborough's First Life בבריטניה או First Life with David Attenborough בארצות הברית), היא סדרת טבע תיעודית שהופקה על ידי ה-BBC ושודרה בבריטניה ברשת BBC Two ובארצות הברית בערוץ דיסקברי בין 5 בנובמבר ל-12 בנובמבר 2010. הסדרה בעלת שני פרקים בני שעה והיא עוסקת בראשית החיים, כפי שהם ידועים מממצאים פלאונטולוגיים של מאובנים, המוצגים בסדרה. קריין הסדרה הוא השדרן הוותיק דייוויד אטנבורו. הסדרה מציגה את ראשית החיים במשך הפיצוץ הקמבריוני שלפני 540 מיליון שנה והיא מציגה מאובנים קדומים מאוד מאנגליה, קנדה, מרוקו ואוסטרליה, אליהם נוסע אטנבורו כדי להציג את החיים. אפקטים חזותיים ואנימציה ממוחשבת משמשים לשחזור והנפשה של צורות החיים שנכחדו. לכבוד יציאת הסדרה יצא סרט נוסף - Attenborough's Journey המציג את המסע של אטנבורו להפקת הסדרה. אחרי יציאת הסדרה נוצרה סדרת ההמשך, עליית בעלי החיים שיצאה ב-2013. הגעה: מאובן צ'ארניה מהאדיקר הקדום של תצורות שרנווד (אנ') מלסטרשייר, ומנקודת מיסטקן (אנ') מניופאונדלנד לצידם של היצורים הקרויים "ivesheadiomorphs" ואת הסוג Fractofusus, ממצאים מגבעות אידיאקרה באוסטרליה הדרומית מציגים את הדיקינסוניה, ספריגינה, הסוג Kimberella וה-Funisia. אלה מרמזים על כך שהיו מראשוני בעלי החיים בעלי סימטריה דו-צדדית ומאובן של Markuelia מדרום סין שמתועדת באמצעות טומוגרפיה ממוחשבת שהיא בעלת בטן ובתוכה עובר מאובן. כיבוש: בפצלי ברג'ס שבהרי הרוקי הקנדיים נראים ממצאים של הסוגים: Opabinia‏, Aysheaia שאולי דמה לתולעת נושאת ציפורניים‏ Wiwaxia הלוציגניה, אנומלוקאריס, אמוניטים, טרילוביטים והמיתרן הקדום פיקאיה. במרוקו נראים שלדי טרילוביטים ובהמוזיאון הלאומי של סקוטלנד באדינבורו נראים ממצאי פרוקי-רגליים שונים שהיו מקבוצות בעלי החיים המצילחות ביותר: העקרב הימי פטריגוטוס, הנמודסמוס שהיה מראשוני פרוקי-הרגליים היבשתיים ומגדולי פרוקי-הרגליים מעולם: הארתרופלאורה והמגאנוירה. "ראשית החיים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ראשית החיים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
קוסטאס פילאס

קוסטאס פילאס (ביוונית: Κώστας Πηλέας; נולד ב-11 בדצמבר 1998 בפאפוס שבקפריסין) הוא כדורגלן קפריסאי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת אריס לימסול מליגת העל הקפריסאית. פילאס גדל במחלקת הנוער של ארסנל. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו באנורתוסיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית. ב-14 באוקטובר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד אפולון לימסול במסגרת המחזור השביעי בליגה לעונת 2017/2018. בסך הכל ערך 12 הופעות ליגה במדי המועדון. ב-13 בספטמבר 2018 הושאל פילאס למשך עונה אחת לארמיס ארדיפו מליגת העל הקפריסאית. ב-20 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 5-0 לאפולון לימסול במסגרת המחזור השישי בליגה לעונת 2018/2019. הוא ערך 16 הופעות ליגה במדי המועדון. ב-1 ביולי 2021 חתם פילאס באתניקוס אחנס מליגת העל הקפריסאית. ב-20 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2-1 לאנורתוסיס פמגוסטה במסגרת המחזור השלישי בליגה לעונת 2021/2022. הוא ערך 25 הופעות ליגה במדי המועדון. ב-1 ביולי 2022 חתם באריס לימסול מליגת העל הקפריסאית. אנורתוסיס פמגוסטה הגביע הקפריסאי (1): 2020/2021 אריס לימסול אליפות קפריסין (1): 2022/2023 קוסטאס פילאס, באתר Transfermarkt קוסטאס פילאס, באתר Soccerway קוסטאס פילאס, באתר National Football Teams קוסטאס פילאס, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קוסטאס פילאס".