סערת ציטוקינים

סערת ציטוֹקינים או היפרציטוקינֶמיה (באנגלית: hypercytokinemia) היא תגובה חיסונית, שנגרמת עקב מעגל משוב חיובי בין ציטוקינים ובין תאי מערכת החיסון לצד רמה גבוהה מאוד של ציטוקינים שונים. באופן רגיל, ציטוקינים הם חלק מהתגובה הנורמלית של המערכת החיסונית לזיהומים, אך עלייה פתאומית ברמתם בגוף עשויה לגרום לתסמונת מצוקה נשימתית חריפה, כשל מערכתי ולמוות. סערת ציטוקינים יכולה להיגרם על ידי טיפולים רפואיים שונים, פתוגנים, סרטן, מחלות אוטואימוניות והפרעות גנטיות. המונח "סערת ציטוקינים" (Cytokine storm) הוזכר לראשונה באנגלית בשנת 1993 ותואר לראשונה בשנת 2010 כתגובה לקולטן לימפוציט T שהונדס גנטית. המונח הדומה "cytokine release syndrome" (מילולית: "תסמונת שחרור ציטוקינים") נטבע בשנת 1991 לצורך תיאור תגובה לנוגדן חד-שבטי Muromonab-CD3 שמשמש להפחתת הסיכוי לדחיית איברים במטופלים שעברו השתלת איברים. לפני שנטבעו מושגים אלו חשדו חוקרים שקיימת לעיתים תגובה מוגזמת של המערכת החיסונית לפתוגנים שונים, כולל שחרור מוגזם של ציטוקינים. נכון ל-2020 לא הייתה קיימת הגדרה יחידה ומוסכמת לסערת ציטוקינים. בעיה מרכזית בהגדרת התופעה היא שכאשר רמת הציטוקינים אינה גבוהה מאוד, קשה לקבוע את הגבול בין תגובה נורמלית לזיהום חמור לבין תגובה בלתי-רגילה, שאינה מוסדרת כיאות. כמעט בכל המקרים של סערת ציטוקינים קיים חום ובמקרים חמורים חום גבוה. תסמינים נוספים הם עייפות, חוסר תיאבון, כאב ראש, נפיחות ואדמומיות (אנ'), שלשול, כאבי מפרקים, כאבי שרירים ובחילה. מקרים קשים יכולים להתפתח לקרישה תוך-כלית מפושטת ולבעיות אחרות, כולל בעיות נשימה, שעשויות לגרום במקרים קיצוניים למוות. כאשר מערכת החיסון נלחמת בפתוגנים, הציטוקינים מסמנים לתאים לבנים כמו תאי T ומקרופאגים לנדוד לעבר מקום הזיהום. בנוסף, הציטוקינים מפעילים את אותם תאים וגורמים להם לייצר עוד ציטוקינים. באופן נורמלי, הגוף מפקח על מעגל המשוב ודואג שלא ייצא מכלל שליטה. אולם, במקרים מסוימים, התגובה יוצאת משליטה ובאזור מסוים, יותר מדי תאים לבנים הופכים להיות מופעלים ונגרמת הפרשה מסיבית של יותר מ-150 חומרים שונים ביניהם: ציטוקינים, רדיקלים חופשיים וחומרי קרישה. הסיבה המדויקת לתופעה אינה ברורה דיה אך ייתכן שמדובר בתגובה ראשונית מוגזמת כשמערכת החיסון פוגשת פולש חדש עוין במיוחד. לסערות ציטוקינים פוטנציאל ליצור נזק משמעותי לרקמות הגוף ולאיברים. לדוגמה, אם מתרחשת סערת ציטוקינים בריאות, נוזלים ותאי מערכת החיסון כגון מקרופאגים עלולים להצטבר ולחסום את דרכי הנשימה. סערות ציטוקינים יכולות להתרחש במספר מחלות, מידבקות ולא-מידבקות, בהן שפעת העופות, אבעבועות שחורות ומחלת נגיף קורונה 2019. ישנן גם תרופות מסוימות שעלולות לעורר סערת ציטוקינים. מקובל לחשוב כי סערות ציטוקינים היו גורם תמותה מרכזי בזמן התפרצות השפעת הספרדית בשנת 1918 שקטלה צעירים רבים. במקרים אלו, ייתכן כי דווקא מערכת חיסון בריאה הייתה להם לרועץ. מחקר ראשוני על התפרצות מחלת הסארס בשנת 2003 מראה כי גם שם גורם מרכזי לתמותה היה סערות ציטוקינים. מקרי מוות אנושי עקב שפעת העופות (H5N1) כוללים גם מוות כתוצאה מסערות ציטוקינים. תפקידם של סערת ציטוקינים בתמותה עקב שפעת החזירים עדיין נמצא בבדיקה. במהלך מגפת הקורונה יוחסו מספר מקרי תמותה לסערת ציטוקינים. ד"ר איתי גל, ממצאים חדשים מגלים: נגיף הקורונה לא הורג אותנו - אלא זה, באתר ynet, 3 באפריל 2020 Farsalinos et al., "Systematic review of the prevalence of current smoking among hospitalized COVID-19 patients in China: could nicotine be a therapeutic option?", Intern Emerg Med. 2020; 15(5): 845–852. Dan L. Longo, "Cytokine Storm", N Engl J Med. 2020 Dec 3; 383(23): 2255–2273. "How doctors can potentially significantly reduce the number of deaths from Covid-19". Vox. 12 במרץ 2020. נבדק ב-14 במרץ 2020. {{cite web}}: (עזרה) Ruan Q, Yang K, Wang W, Jiang L, Song J (במרץ 2020). "Clinical predictors of mortality due to COVID-19 based on an analysis of data of 150 patients from Wuhan, China". Intensive Care Medicine. {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link) Mehta P, McAuley DF, Brown M, Sanchez E, Tattersall RS, Manson JJ (16 במרץ 2020). "COVID-19: consider cytokine storm syndromes and immunosuppression". The Lancet. doi:10.1016/S0140-6736(20)30628-0. נבדק ב-19 במרץ 2020. {{cite journal}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.