laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אביטל בורוחובסקי

אביטל בּוֹרוּחוֹבסקי (נולד ב-15 במרץ 1997) הוא שחמטאי ישראלי בדרגת רב-אמן וחבר נבחרת ישראל בשחמט. אלוף ישראל עד גיל 20 לשנת 2017 ואלוף אירופה לנוער עד גיל 18 לשנת 2014. רב-האמן הצעיר ביותר בתולדות ישראל - השיג דרגה זו בגיל 17 שנים ו-7 חודשים. אביטל בורוחובסקי הוא בנו של גיל, מנכ"ל האיגוד הישראלי לשחמט ואלינה, אדריכלית. נולד ברחובות ולמד בתיכון דה שליט בעיר. לו אח אחד. משנת 2012, בגיל 15, משחק בליגה הלאומית בשורת מועדון הפועל כפר סבא. היה שותף לזכיית קבוצת המועדון שלוש שנים ברציפות (בשנים 2014-2012) בליגה העילית לנוער. בשנת 2018 שיחק גם בליגה היוונית הבכירה. בנובמבר 2016 ערך משחק סימולטני בכנסת ישראל. מאמניו במהלך השנים: אמנים בינלאומיים אלכסנדר מיכלבסקי ואיליה בוטביניק; ורבי האמנים ויקטור מיכלבסקי, לב פסחיס ויוסף דורפמן. מתגורר ברחובות, בוגר תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב מהטכניון ונכון ל-2021 הוא סטודנט לתואר שני במדעי המחשב בטכניון. 2006 - זכה, בגיל 9, במקום הראשון באליפות ישראל עד גיל 10 עם תוצאה של 8 נקודות מ-9 אפשריות. 2007 - זכה בפעם שנייה ברציפות במקום הראשון באליפות ישראל עד גיל 10 עם תוצאה של 8 נקודות מ-9 אפשריות. 2008 - סיים במקום השני באליפות ישראל עד גיל 11, שנערכה בתל אביב, כשצבר 6 נקודות מ-7 אפשריות. 2011 - סיים במקום החמישי באליפות אירופה עד גיל 14 שהתקיימה באלבנה, בולגריה, כשצבר 7 נקודות מ-9 אפשריות. 2012 - זכה, בגיל 15, במדליית כסף באליפות אירופה עד גיל 16 שהתקיימה בפראג, כשצבר 7 נקודות מ-9 אפשריות. 2013 - סיים במקום השלישי בתחרות GM2 ׁבמסגרת משחקי המכביה בירושלים, כשצבר 5.5 נקודות מ-9 אפשריות. 2014 - זכה, בגיל 17, במדליית זהב באליפות אירופה עד גיל 18, שהתקיימה בבתומי, גאורגיה כשצבר 7.5 נקודות מ-9 אפשריות. 2015 - סיים במקום השני באליפות הבינלאומית הפתוחה של הונגריה. 2015 - היה השחקן המצטיין בגמר גביע המדינה לקבוצות (יחד עם אורי טייכמן) כשצבר 5 נקודות מ-5 אפשריות. 2015 - היה שותף לזכייתה של ישראל בסגנות אליפות אירופה עד גיל 18 לקבוצות שנערכה בפולין. בורוחובסקי צבר בלוח הראשון 4.5 נקודות מ-7 אפשריות. 2016 - סיים במקום השלישי באליפות ישראל, שהתקיימה בטבריה, כשצבר 6 נקודות מ-9 אפשריות והפגין ביצוע תחרותי של מד כושר 2606. 2017 - זכה במקום ראשון באליפות ישראל עד גיל 20, כשצבר 5.5 מ-7 אפשריות. 2018 - זכה במקום ראשון באליפות האוניברסיטה הפתוחה, כשצבר 4 נקודות מ-5 אפשריות 2021 - סיים במקום הרביעי באליפות ישראל. 2022 - השתתף באולימפיאדת השחמט ושיחק בלוח הראשון. 2012 - אמן פיד"ה 2014 - אמן בינלאומי 2014 - רב-אמן. המכביה ה-19 ב-2013 אליפות אירופה בשחמט 2015 אליפות ישראל בשחמט 2016 אביטל בורוחובסקי, באתר צ'סגיימס (באנגלית) אביטל בורוחובסקי, באתר פיד"ה (באנגלית) אביטל בורוחובסקי, באתר האיגוד הישראלי לשחמט רם סופר, ריאיון עם אביטל בורוחובסקי באתר האיגוד הישראלי לשחמט, 18 במאי 2014 מאיר תורג'מן, אלוף בצריח (אורכב 29.10.2014 בארכיון Wayback Machine), 29 באוקטובר 2014 טבלת התוצאות באליפות אירופה לנוער עד גיל 18 ב-2014, באתר צ'סרזלטס (באנגלית) ליאור גל, אביטל בורוחובסקי - אלוף ישראל עד גיל 20 2017, באתר האיגוד הישראלי לשחמט, 22 במאי 2017 משחק שחמט סימולטני בכנסת: "הממשלה צריכה להשקיע יותר", באתר ynet, 14 בנובמבר 2016 טבלת תוצאות של אליפות אירופה לקבוצות עד גיל 18 ב-2015 באתר התחרות הרשמי סיקור הישג נבחרת ישראל עד באליפות אירופה לקבוצות עד גיל 18 ב-2015 באתר האיגוד הישראלי לשחמט טבלת תוצאות אליפות ישראל עד גיל 20 לשנת 2017, באתר האיגוד הישראלי לשחמט טבלת תוצאות אליפות האוניברסיטה הפתוחה לשנת 2018, באתר צ'סרזלטס
סיאני

סיאני הוא שם משפחה. האם התכוונתם ל... איתמר סיאני – צייר ישראלי. אחיו של שמעון סיאני שמחה סיאני – סופרת, עורכת, שחקנית תיאטרון, מדריכת סיורים פולקלוריים, מספרת עממית ומרצה ישראלית שמעון סיאני – שחקן תיאטרון ישראלי, צייר ומעצב תפאורה. אחיו של איתמר סיאני
יוליוס ג'ייקובס

יוליוס יהודה ג'ייקובס (באנגלית: Julius Jacobs; ‏11 באפריל 1892 - 22 ביולי 1946) היה הפקיד היהודי הבכיר בממשלת המנדט הבריטי בארץ ישראל, שכיהן גם כסגן מזכיר הממשלה וסגן מושל ירושלים. היה בין מפקדי הגדודים העבריים, ממייסדי התזמורת הפילהרמונית בארץ ישראל ונהרג בפיצוץ מלון המלך דוד בשנת 1946. יוליוס ג׳ייקובס נולד במנצ'סטר שבאנגליה, בשנת 1892, להיימן (הלל) ושרה. בקרב בני משפחתו היו פעילים ציונים, כדוגמת אחיו, נורמן (נתן) מאיר ג׳ייקובס, שהיה יושב ראש ההתאחדות הציונית בעיר. הוא קיבל חינוך יהודי מסורתי יחד עם חינוך מדעי כללי. מוסמך אוניברסיטת מנצ'סטר במדעים. במהלך מלחמת העולם הראשונה שירת בצבא הבריטי והגיע עד לדרגת קפטן. עם הקמת הגדודים העבריים הצטרף לגדוד העברי הראשון, היה השליש הגדודי וכך הגיע לארץ ישראל והשתתף בקרבות שניהל הגדוד בהרי אפרים ובכיבוש מעבר הירדן מצפון ליריחו. לאחר המלחמה נשאר בארץ ישראל, ומשנת 1920 עד 1927 היה המזכיר הכללי של ההנהלה הציונית בירושלים. אחר כך כיהן כמנהל לשכת העלייה של ההנהלה הציונית בתל אביב. כשהוקמה האוניברסיטה העברית קיבל משרת מרצה במחלקה לכימיה. ג׳ייקובס נישא לנחמה דונדיקוב, שנמנתה עם אחת המשפחות הידועות ברחובות. ביתם בשכונת רחביה בירושלים, בית יוליוס ג'ייקובס, שימש כעבור שנים כמעונו הרשמי של ראש ממשלת ישראל. במשך 19 שנים, מ-1927 עד מותו ב-1946, שירת בתפקידים שונים בממשלת המנדט. תפקידו הראשון היה מפקח במחלקת ההגירה, תפקיד בו פעל לקדם את עלייתם של יהודי גרמניה. ב־1934 התמנה ג'ייקובס לאחד מסגניו של המזכיר הראשי של ממשלת המנדט, ולימים היה הסגן הראשי. היה זה התפקיד הבכיר ביותר של יהודי בממשל המנדט בימיו. ב-22 ביולי 1946 נהרג בפיצוץ מלון המלך דוד, בו נהרגו 91 אנשים, ביניהם 17 יהודים. גופתו חולצה מתחת להריסות באותו יום וזוהתה בידי גיסו, משה סמילנסקי (נשותיהם של סמילנסקי וג'ייקובס היו אחיות). ג׳ייקובס נקבר למחרת בהר הזיתים. בשנות השלטון הירדני בירושלים הרסו הירדנים את חלק מהקברים בבית העלמין כדי לבנות את כביש הגישה למלון אינטרקונטיננטל, וביניהם, גם את קברו. לאחר מלחמת ששת הימים קיבצו אנשי חברה קדישא את עצמות הנקברים באזור ההרוס וקברו אותן מחדש בקבר אחים. יוליוס ג׳ייקובס הותיר אחריו אלמנה ושני ילדים: אלכסנדר "סנדי", עורך דין וטייס במילואים, שנספה בתאונה אווירית ערב מבצע קדש ורות, פעילת זכויות אדם שהייתה נשואה לפול קידר. בשכונת נווה יעקב בירושלים נקרא רחוב על שמו ועל שמו של אחד ההרוגים האחרים בפיצוץ מלון המלך דוד (רחוב "ויקטור ויוליוס" על שמם של ויקטור לוי ויוליוס ג'ייקובס). בית יוליוס ג'ייקובס 'ג'יקובס, יוליוס', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 133. (הספר בקטלוג ULI) ישראל גולדמן, "יהודי בריטי בקונפליקט : יוליוס ג'ייקובס, בכיר הפקידים היהודים בממשל המנדט", עת־מול 243, תשע"ו, עמ' 28–30 דוד תדהר (עורך), "יהודה יוליוס ג'ייקובס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 443 דף לזכר יוליוס ג'ייקובס, ב"לעד" – אתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה מיכאל יעקובסון, ראש הממשלה השלישי זוכה לכבוד מאוחר: ביתו של לוי אשכול ברחביה, באתר Xnet‏, 15 בדצמבר 2016 ישראל גולדמן, יהודי בריטי בקונפליקט - יוליוס ג'ייקובס, בכיר הפקידים היהודים בממשל המנדט, באתר יד בן צבי, יולי 2021 אמנון רמון, דוקטור מול דוקטור גר, בעמ' 54 אמנון רמון, דוקטור מול דוקטור גר, עמ' 175 חקירת מותם של קרבנות "מלון המלך דוד", דבר, 8 בספטמבר 1946 קורות החיים של אלכסנדר (סנדי) זייקובס, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
כריות

כריות הן מותג של דגנים פריכים ממולאים בקרם, אחד המוצרים בקטגוריית דגני הבוקר של תלמה, מותג שהוקם על ידי חברת יוניליוור ישראל בשנת 1994. המוצר הוא פרי פיתוח ישראלי. קיימים מגוון מוצרים שונים של כריות, אשר נבדלים זה מזה במילוי: נוגט, וניל, שוקולד, מוקה ועוד. כמו כן, מיוצרת גרסת כריות ללא גלוטן, גרסת כריות מופחתת סוכר וכן גרסת "מיני" שהושקה בשנת 2013 (ומאז כבר הופסק שיווקה). ביוני 2013 החל מסע פרסום שנוי במחלוקת למוצר "מיני-כריות" בו הוצג תינוק כאובייקט מיני בדומה ליו הפנר. הפרסום עורר מחאה ציבורית נרחבת, והוא הופסק באותו היום בהוראת הרשות השנייה. כריות, ברשת החברתית פייסבוק כריות, סרטונים בערוץ היוטיוב מיני כריות: תינוק חמוד עם גינונים של יו הפנר, באתר onlife,‏ יוני 2013. ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארתור יוניצה

ארתור יוניצה (מולדובנית: Artur Ioniță; ‏נולד ב־17 באוגוסט 1990) הוא כדורגלן מולדובני המשחק בלצ'ו ובנבחרת מולדובה. יוניצה התחיל את הקריירה שלו בזימברו קישינב ולאחר 10 שנים בנוער עלה לקבוצה הבוגרת. בשנת 2008 עבר לאיסקרה-סטאל ריבניצה. בקיץ 2009 חתם באראו ששיחקה אז בליגה השנייה בשווייץ ועזר לה לעלות לליגה הראשונה. ביולי 2014 חתם בהלאס ורונה, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה נגד אטאלנטה. יוניצה הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 0:1 נגד טורינו, והפך לכדורגלן המולדובי הראשון שמבקיע בסרייה א'. ביולי 2016 חתם בקליארי. ב-31 בינואר 2023 הושאל למודנה. בצעירותו יוניצה שיחק בנבחרת הצעירה של מולדובה. בשנת 2009 ערך את הבכורה שלו בנבחרת מולדובה בהפסד 2:0 נגד שווייץ. ב-15 באוקטובר 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 2:5 נגד מונטנגרו. מדיה וקבצים בנושא ארתור יוניצה בוויקישיתוף ארתור יוניצה, באתר Transfermarkt ארתור יוניצה, באתר Soccerway ארתור יוניצה, באתר WorldFootball.net ארתור יוניצה, באתר National Football Teams ארתור יוניצה, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ובנושא מולדובה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דוד ביכמן

דוד ביכמן (נולד ב-3 בנובמבר 1956) הוא צייר ומאייר חרדי ישראלי. ביכמן נולד בארגנטינה ועלה לארץ ב-1961 וכיום מתגורר בבני ברק, והוא מהמאיירים הראשונים בציבור החרדי. את סדרת הקומיקס התורני של יפה נוף יצר ביחד עם הסופר מרדכי חלמיש, הסדרה משלבת סיפורי תנ"ך ומדרשי חז"ל, וזכתה להצלחה רבה במגזר החרדי. בציורי הקומיקס מקפידים היוצרים לשלב מושגים תורניים והלכתיים הקשורים לציור, ובכך להפוך את הקומיקס ללימודי יותר. ספרי הקומיקס שהוציאו אף זכו להסכמות רבנים - תופעה נדירה בענף הקומיקס במגזר החרדי. איוריו של ביכמן, מעטרים ספרים של סופרים חרדים רבים נוספים, כמו כל סדרת ספריו של "רבי מנדל", וחלק מספרי הילדים של חיים ולדר. מדי שבוע מופיע איור הומוריסטי שלו בעלון השבת "נר לשולחן שבת", וכן איור בעלון השבת "למעינו מים" בעריכת הסופר מרדכי חלמיש. אלישמע ואפרים יוצאים ממצרים - סיפור יציאת מצרים משולב בהגדה של פסח אלישמע ואפרים במדבר סיני - סיפור מסע בני ישראל במדבר אלישמע ואפרים במעמד הר סיני - סיפור מעמד קבלת התורה מיכה והורקנוס נלחמים באנטיוכוס - סיפור ניסי חנוכה ילדי שושן מנצחים את המן - סיפור הניסים הנסתרים שבמגילת אסתר אלחנן וחיים עולים לירושלים - סיפור הבאת ביכורים לבית המקדש אלחנן וחיים שמחים בירושלים - סיפור שמחת חג הסוכות בבית המקדש דוד בן ישי - סיפור חייו של דוד המלך בצעירותו דוד מלך ישראל - סיפור חייו של דוד המלך ליקוטי עצות המצויר - עצותיו של רבי נחמן מברסלב, בשילוב איורים אמנותיים התפילה כקרבן שבוע הספר (החרדי) או שבוע הקומיקס? הסופר מ. חלמיש והצייר ד. ביכמן בראיון בלעדי דוד ביכמן, דף שער בספרייה הלאומית
שונדה ריימס

שונדה ריימס (באנגלית: Shonda Rhimes; נולדה ב-13 בינואר 1970) היא תסריטאית ומפיקת טלוויזיה אמריקאית, הידועה בעיקר כיוצרת, ככותבת הראשית וכמפיקה בפועל של סדרת הדרמה הרפואית "האנטומיה של גריי", סדרת הבת שלה "מרפאה פרטית" וסדרת הדרמה הפוליטית "סקנדל". היא הייתה המפיקה בפועל של סדרת הדרמה הרפואית "מחוץ למפה" ששודרה ברשת ABC למשך עונה אחת ב-2011, כמן כן שימשה כמפיקה בפועל של סדרת הדרמה המשפטית "המדריך לרוצח". במאי 2007 נבחרה כאחת מ-100 המשפיעים ביותר בעולם של המגזין "טיים". ב-2017 חתמה על חוזה עם "נטפליקס" להפקת 8 סדרות. ריימס נולדה בשיקגו, אילינוי, לוורה, דוקטור לחינוך, ולאיילי ריימס, פרופסור באוניברסיטה. יש לה שני אחים ושלוש אחיות גדולים ממנה. בילדותה התגוררה ביוניברסיטי פארק, אילינוי. יש לה תואר ראשון באנגלית ובקולנוע מדרטמות' קולג'. בדרטמות' היא הצטרפה לאגודת תיאטרון המחתרת השחורה. לאחר סיום התואר ב-1991 היא עברה לסן פרנסיסקו עם אחיה הגדול ועבדה בפרסום בקאן אריקסון. לאחר מכן עברה ללוס אנג'לס ללמוד תסריטאות באוניברסיטת דרום קליפורניה, שם סיימה תואר שני באומניות. במהלך לימודיה שכרה אותה דברה מרטין צ'ייס להתמחות. מאוחר יותר צ'ייס עבדה יחד עם ריימס על כתיבת "יומני הנסיכה 2: אירוסין מלכותיים" (צ'ייס שמשה גם כמפיקה בסרט זה). ריימס הייתה מדורגת בראש הכיתה שלה וזכתה במלגת גארי רוזנברג. ריימס אימצה את בתה הראשונה ביוני 2002, ובת שנייה בפברואר 2012. בספטמבר 2013 נולדה לה בת שלישית מאם פונדקאית. ערך מורחב – ShondaLand ShondaLand הוא השם של חברת ההפקה של שונדה ריימס. החברה והלוגו שלה מתייחסים לסדרות שריימס יצרה, וגם לעיתים קרובות לריימס עצמה. סדרות שכלולות ב-ShondaLand: "האנטומיה של גריי" (2005–הווה) – יוצרת, תסריטאית ומפיקה "מרפאה פרטית" (2007–2013) – יוצרת, תסריטאית ומפיקה "מחוץ למפה" (2011) – מפיקה ראשית "סקנדל" (2012–2018) – יוצרת, תסריטאית ומפיקה "המדריך לרוצח" (2014–2020) – מפיקה ראשית "תופסת" (2016–2017) – מפיקה ראשית "לטובת הכלל" (2018–2019) – מפיקה ראשית "תחנה 19" (2018–הווה) – מפיקה ראשית "ברידג'רטון" (2020 - הווה) – מפיקה ראשית "להמציא את אנה" (2022) "המלכה שרלוט" (2023) - יוצרת ותסריטאית מדיה וקבצים בנושא שונדה ריימס בוויקישיתוף שונדה ריימס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) שונדה ריימס, ברשת החברתית Goodreads שונדה ריימס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שונדה ריימס, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי שונדה ריימס, באתר AllMovie (באנגלית) שונדה ריימס, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) שונדה ריימס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) שונדה ריימס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) חן חדד, יש סקס אחר | המהפכה המינית של שונדה ריימס במסך האמריקאי, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2014 אור בר שלום, עכבר העיר אונליין, האנטומיה של שונדה ריימס: האישה שפיצחה את הפריים טיים האמריקאי, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2014 בן בירון‏, יפים, אמיצים, מרגשים: הסדרות החדשות של שונדה ריימס נצמדות לנוסחה, באתר וואלה, 27 במרץ 2018 דורין אליהו‏, אולי "האנטומיה של גריי" הבאה: הסדרות החדשות של שונדה ריימס בנטפליקס, באתר וואלה, 22 ביולי 2018
Stack Overflow

Stack Overflow הוא אתר אינטרנט פרטי פופולרי שנוצר ב-2008, העוסק בתחום שאלות ותשובות בתחומי המחשוב ופיתוח תוכנה וחומרה. הוא אתר הדגל של רשת Stack Exchange והוא אחד האתרים הפופולריים בעולם[דרוש מקור]. מייסדי האתר הם יואל ספולסקי וג'ף אטווד. ג'ף אטווד ציין חולשות של אתר Experts Exchange כמניע ליצירת Stack Overflow. שמו של האתר נבחר בבחירות חופשיות על ידי קוראי בלוג המפתחים "Coding Horror" של אטווד, ומשמעותו היא גלישת מחסנית. האתר מוביל בעולם בתחום השאלות ותשובות ונחשב בעל רמה גבוהה ביותר של תשובות עקב מנגנוני סינון נרחבים וקריטריונים מחמירים לרמת שאלות כמו גם תשובות. כל שאלה מחולקת לקטגוריה, למשל שפת התכנות שבה השאלה עוסקת דוגמת סי שארפ, ג'אווה, PHP והנושא הכללי אליה השאלה משתייכת, למשל אלגוריתמי חיפוש, תכנות דינמי או טיפול בשגיאות שאינן נפוצות. כל גולש יכול להירשם לאתר ולשאול שאלות או לתת תשובות. תשובות נכונות ומועילות מספקות מוניטין למשתמש, וכן שאילת שאלות מוצלחות שהגולשים מצביעים עבורן ומגלים בהן עניין. נתינת תשובות שגויות או מטעות וכן שאילת שאלות מיותרות או חסרות היגיון יובילו לחסימת חשבון המשתמש. המוניטין מספק למשתמש צבירת ניקוד ובנוסף עיטורים שונים כגון תשובה מפורטת, שאלה שנצפתה על ידי יותר מאלף מגולשי האתר, מתן תשובה מהירה לשאלה ועוד. כדי למשוך גולשים נוספים להתעניין בשאלה ולהשיב לה מהר יותר, המשתמש יכול לבצע מכרז על חשבון ניקוד המוניטין שלו ומשתמש שעונה לשאלתו נכונה זוכה בניקוד. משתמש בעל מוניטין של פחות מ-125 נקודות לא יכול להצביע מטה (לתת דירוג שלילי) בעד תשובה או שאלה של משתמש אחר. כל משתמש רשאי להחליט איזה מידע יופיע בכרטיס האישי שלו. ישנם משתמשים שמוסיפים את תמונתם האישית, מספרים על ניסיונם התעסוקתי בעולם התוכנה ואף מציינם את ארץ המקור שלהם. מנגד יש משתמשים שנשארים אנונימיים לחלוטין, ועבורם האתר מספק צורה סימטרית ייחודית בתור התמונה האישית. באתר פעילים מתכנתים מנוסים, סטודנטים בעולם התוכנה ומדעי המחשב וכן חובבי תכנות וקוד מרחבי העולם. בינואר 2015 הודיעה החברה כי גייסה כ-40 מיליון דולר. מדיה וקבצים בנושא Stack Overflow בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Stack Overflow (באנגלית) ראיון בעברית עם יואל ספולסקי מייסד האתר, בפודקאסט "השבוע" רותי לוי, 50 מיליון מבקרים בחודש, שמחפשים תשובות: סיפור ההצלחה של ג'ואל ספולסקי, באתר TheMarker‏, 5 באפריל 2019 Stack Overflow, ברשת החברתית פייסבוק Stack Overflow, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Stack Overflow, ברשת החברתית LinkedIn Stack Overflow, הבלוג הרשמי מקום 41 בעולם בספטמבר 2021 לפי דירוג Alexa "Introducing Stackoverflow.com". blog.codinghorror.com. נבדק ב-2019-11-24. "Who's Your Arch-Enemy?". blog.codinghorror.com. נבדק ב-2019-11-24. "Today Stack Exchange is pleased to announce that we have raised $40 million, mostly from Andreessen Horowitz" ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ריימס (פירושונים)

האם התכוונתם ל... ריימס – עיר בצפון-מזרח צרפת, כ-130 ק"מ צפונית מזרחית מפריז. במחוז מארן, שבחבל שמפאן-ארדן בית הכנסת של ריימס – בית הכנסת של ריימס סטאד ריימס – מועדון כדורגל צרפתי מהעיר ריימס קתדרלת ריימס – קתדרלה גותית בריימס שבצרפת אישים באסטה ריימס – שם הבמה של טרוור סמית', ראפר אמריקאי זוכה גראמי ושחקן קולנוע וינג ריימס – שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי ליאן ריימס – זמרת קאנטרי אמריקנית שונדה ריימס – במאית, תסריטאית ויוצרת אמריקאית
שבועת אמונים

שבועת אמונים היא הצהרה טקסית של נאמנות. ההצהרה ניתנת בווריאציות אחדות: כהצהרה הדדית בין שני אנשים. בהצהרה זו תיתכן זהות בין הצהרות שני הצדדים, למשל בשבועת אמונים בין שני בני זוג, וייתכנו שתי הצהרות שונות, למשל שבועת אמונים בין וסאל לאדונו הפיאודלי. דוגמה לשבועת אמונים הדדית בין בני זוג מופיע בנובלה של ש"י עגנון, "שבועת אמונים": ”נשבעים אנו באש ובמים, בשערות ראשנו ובדם לבנו, שנישא זה לזה ונהיה איש ואשה, ואין שום כח שבעולם יכול לבטל את שבועתנו, נצח סלה ועד.” כהצהרה חד-צדדית של אדם לאדם אחר, למשל שבועת אמונים של אזרח לשליט. באסלאם השבועה לח'ליף נקראת ביעה (بيعة). כהצהרה חד-צדדית של אדם לארגון, למשל טקס השבעה צבאי או הצהרת נאמנות של מתאזרח למדינתו החדשה. תפקידים אחדים בישראל מחייבים את נושאיהם להישבע אמונים או להצהיר אמונים עם כניסתם לתפקיד: הנוסח של שבועת אמונים בצה"ל הוא: ”הנני נשבע (ת) ומתחייב (ת) בהן צדקי לשמור אמונים למדינת ישראל לחוקיה ולשלטונותיה המוסמכים, לקבל על עצמי ללא תנאי וללא סייג עול משמעתו של צבא הגנה לישראל, לציית לכל הפקודות וההוראות הניתנות על ידי המפקדים המוסמכים ולהקדיש את כל כוחותיי ואף להקריב את חיי להגנת המולדת ולחירות ישראל.” סעיף 9 לחוק יסוד: נשיא המדינה קובע שנשיא המדינה הנבחר יצהיר ויחתום בפני הכנסת הצהרת אמונים זו: ”אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה ולמלא באמונה את תפקידי כנשיא המדינה.” סעיף 14 לחוק יסוד: הממשלה קובע שראש הממשלה יצהיר אמונים בנוסח הבא: ”אני מתחייב כראש הממשלה לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, למלא באמונה את תפקידי כראש הממשלה ולקיים את החלטות הכנסת” ושר יצהיר אמונים בנוסח הבא: ”אני מתחייב כחבר הממשלה לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, למלא באמונה את תפקידי כחבר הממשלה ולקיים את החלטות הכנסת”. סעיף 14 לחוק יסוד: הכנסת קובע שחבר הכנסת יצהיר אמונים בנוסח הבא: ”אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולמלא באמונה את שליחותי בכנסת”. מי שנתמנה לשופט מצהיר הצהרת אמונים לפני נשיא המדינה בנוסח: ”אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, לשפוט משפט צדק, לא להטות משפט ולא להכיר פנים”. סעיף 9 לחוק יסוד: מבקר המדינה קובע שמבקר המדינה הנבחר יצהיר ויחתום לפני הכנסת הצהרת אמונים זו: ”אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה ולמלא באמונה את תפקידי כמבקר המדינה.” מרדכי נדב, "למשמעותה של שבועת אמונים של יהודים לקוזאקים בגזירת ת"ח בנמירוב", ציון, כרך מז, חוברת א, תשמ"ב. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) חיים תדמור, "ברית ושבועת אמונים במזרח הקדום: גישתו של היסטוריון", שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום, כרך ה/ו, תשמ"א-תשמ"ב. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) מדיה וקבצים בנושא שבועת אמונים בוויקישיתוף בחירה ומינוי, באתר הרשות השופטת
Moto X (דור שני)

מוטו X (באנגלית: Moto X) הוא טלפון חכם שפותח על ידי חברת מוטורולה אשר מריץ את מערכת ההפעלה Android. המכשיר הוכרז ב-5 בספטמבר 2014, קודמו בסדרה הוא מכשיר ה- Moto X (דור ראשון) שהוכרז ב-2013. הדור השני ניתן לעיצוב באיכות גבוהה ובו אפשרות להוסיף מעטפת עור או עץ, יחד עם מפרט משופר יותר מהדגם הקודם של מעבד מרובע ליבות ותצוגת 1080p. הדור השני של מוטו X בעל מעבד מרובע ליבות קוואלקום סנאפדרגון 801 במהירות שעון של 2.5GHz וזיכרון RAM בנפח של 2 ג'יגה בייט. בעל סוללה בקיבולת של 2300mAh ליתיום-יון, מסך מגע 1080p Super AMOLED בגודל 5.2" ברזולוציית QHD 1920x1080 px (423 ppi), מצלמה אחורית 13 מגה פיקסל עם תמיכה של רזולוציית 4K וידאו עם 2 לדים, בעל זיכרון פנימי של 16/32 ג'יגה בייט. המצלמה האחורית מוקפת טבעת אשר יוצרת שבירת אור שנועדה לשפר את ביצועי ההבזק. הדור השני של מוטו X מגיע עם מערכת ההפעלה Android KitKat 4.4.4. מוטורולה התחייבה לעדכן את למערכת ההפעלה אנדרואיד 5.0 "Lollipop" לאחר שתוכרז. מדיה וקבצים בנושא Moto X בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נילי פלר

נילי פלר היא עורכת ישראלית. זוכת שני פרסי אופיר לעריכה הטובה ביותר - לשנת 2008 על עריכת הסרט "ואלס עם באשיר" ולשנת 2022 על עריכת הסרט "סבוי". במהלך השנים ערכה פלר מספר סרטים וסדרות טלוויזיה. בשנת 2004 ערכה את הסדרה הדוקומנטרית "החומר שממנו עשויה האהבה" בערוץ 8. בין השנים 2006-2009 שימשה כעורכת הסדרה "פרשת השבוע". בשנת 2008 שימשה כעורכת הסרט "ואלס עם באשיר", על עריכת הסרט היא זכתה בפרס אופיר בקטגוריית "העריכה הטובה ביותר". בין השנים 2009-2010 שימשה כעורכת הסדרה "תיבת נח" בערוץ 2. בשנת 2010 ערכה את סרטו העלילתי הראשון של אבישי סיון, "המשוטט", אשר השתתף בפסטיבל קאן במסגרת "שבועיים של במאים". עוד באותה שנה ערכה את הסדרה "חיים אחרים", בכיכובו של עוז זהבי. בשנת 2012 ערכה את הסדרה "יחפים", ששודרה בהוט 3. באותה שנה ערכה את סרט התעודה "גן עדן". בשנת 2013 שימשה כעורכת הסדרה הדוקומנטרית "משפחות", הסדרה תיעדה 5 משפחת ישראליות, ושודרה בערוץ 8. באותה שנה ערכה את סרט התעודה "לפני המהפכה", וכן ערכה את סרטו של ארי פולמן "כנס העתידנים". בשנת 2014 ערכה את סרט התעודה "כמעט חברות" ואת סרט הקולנוע "בורג". בשנת 2015 ערכה את הסרט "תיקון" של אבישי סיון. בשנת 2016 שימשה כעורכת הסרטים "לא פה, לא שם" ו-״הפורצת״. בשנת 2018 ערכה את סרטה של מיכל אביעד "אישה עובדת". בשנת 2020 ערכה את הסרט ״מותו של הקולנוע ושל אבא שלי גם״ של דני רוזנברג ובשנת 2021 ערכה את הסרט ״הברך״ של נדב לפיד, שני הסרטים היו בתחרות הרשמית של פסטיבל קאן. בשנה זו ערכה גם את הסדרה ״עלומים״ ואת הסרט ״אגדת חורבן״ ששודרו בכאן 11. בשנת 2022 ערכה את הסרט "סבוי" עליו זכתה בפרס אופיר (עם שאולי מלמד). בשנת 2023 ערכה את הסרטים הדוקומנטריים ״1341 פריימים מהמצלמה של מיכה בר-עם ו״ענבל פרלמוטר - אם זה נגמר״ שזכה בפרס הסרט התיעודי הטוב ביותר בפרסי האופיר. בשנה זו ערכה את סרטו השני של דני רוזנברג, ״החייל הנעלם״ עליו גם הייתה מועמדת לפרס ״העריכה הטובה ביותר״ בפרסי האופיר. בשנה שלאחר מכן שוב הייתה מועמדת לפרס אופיר לעריכה הטובה ביותר, יחד עם רונית פורת, עבור הסרט כביש הסרגל. פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר 2008 פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר 2022 נילי פלר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית נילי פלר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) נילי פלר, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי נילי פלר, באתר ספר הקולנוע הישראלי דורית אסרף מזרחי, פרסי אופיר 2024: הסרט "קרוב אלי" מוביל עם 12 מועמדויות, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 באוגוסט 2024
מוט סלפי

מוט סלפי (לעיתים נקרא גם "מַקֵּלפי") הוא מוט האוחז בטלפון סלולרי או במצלמה אחרת ומאפשר לצלם האוחז בו ליצור תמונת סלפי. עם הפצת הטלפונים החכמים, הציבור מרבה לצלם את עצמו והופך מודע יותר לעזרי צילום. עד תחילת העשור הראשון של המאה ה-21, אדם שלא הכיר עזרי צילום, נאלץ לצלם את עצמו בעזרת בקשה מאדם נוסף, בעזרת מראה או בהחזקת המצלמה בקצה יד מתוחה - דבר לא נוח במיוחד, כשמדובר במצלמה כבדה. אנשים פשוטים לא היו מודעים לשני עזרים ותיקים לצילום עצמי - מנגנון השהייה ללחצן המצלמה ומוט סלפי. שימוש במצלמה כבדה עם מוט סלפי, דרש גם חצובה למצלמה. דבר זה ניתן לראות בסרט "חור בלבנה", שבו אחת הדמויות מצולמת, כאשר היא מצלמת את עצמה, במצלמת קולנוע. בהמשך, התפתחה הטכנולוגיה והומצאו מצלמות דיגיטליות וטלפונים חכמים אשר איפשרו צילום עצמי עם מצלמה קדמית. דבר זה תפס תאוצה ורבים כיום מצטלמים כך, תופעה שנקראת סלפי. בין שנת 2010 לשנת 2014,[דרושה הבהרה] הומצא מוט סלפי לטלפון חכם אשר מאפשר לצלם תמונת סלפי ממרחק רב יותר מאשר אורך היד ללא עזרה מאדם אחר. הממציא הוא לינוס טורבאלדס,[דרוש מקור] שאחראי גם על עדכון, שיפוץ והפצת ליבת המערכת בקוד פתוח, לינוקס. החל בפעילותו כבר ב-1991.[דרושה הבהרה] קיימים שלושה סוגי מוטות סלפי: באמצעות הבלוטות' - מדליקים בסמארטפון את כפתור Bluetooth, מחברים את המכשיר לקליפס של המוט. על מנת לצלם יש ללחוץ על הכפתור (הנמצא על המוט). בדומה לסוג הראשון, אך במקום כפתור הנמצא על המוט ישנו שלט שבעזרתו אפשר לצלם. היתרון במוט זה הוא שליטה על הצילום מרחוק. מוט המאפשר שליטה אבסולוטית על כל הגדרות המצלמה (בתקריבים). מדיה וקבצים בנושא מוט סלפי בוויקישיתוף The rise of the SELFIE STICK: Amateur photographers are taking photos of themselves using 'arm extenders', באתר דיילי מייל, 17 במרץ 2014 (באנגלית) אילן גטניו, המכשיר שישפר את צילומי הסלפי, באתר ישראל היום, 30 באוקטובר 2014 ויליאם גריימס, הניו יורק טיימס, נאסר השימוש במוט סלפי במוזיאונים בארצות הברית, באתר הארץ, 22 בפברואר 2015