חיים ליפשיץ

דוצנט חיים ליפשיץ (תרנ"ט, 28 ביוני 1899 – תשל"ח, 16 בפברואר 1978) היה אסיר ציון וחוקר משנתו של הראי"ה קוק, ראש מכון הראי"ה, מייסד חוג הראי"ה, תלמיד חבר של הנזיר ומחבר תורני. נולד ברוסיה הלבנה לר' משולם מאיר ליפשיץ ולאמו דיסא רחל (בתו של הרב ישראל יוסף הלוי עוזאלי) וקיבל חינוך ב"חדר". עלה לבדו לארץ ישראל בהיותו בן 13 בשנת תרע"ב. למד בגימנסיה העברית "הרצליה". תמונה של הצלם המפורסם אברהם סוֹסְקין ובמרכזה יושב חיים ליפשיץ בכיתה בגימנסיה הרצליה סביב שנת 1912 בשנת תרע"ד בעקבות מלחמת העולם הראשונה, נסע לרוסיה כדי להעלות את אמו לישראל, אך בעקבות סגירת מסך הברזל נשאר שם מספר שנים. באותן שנים שימש כ"דוצנט" (מרצה בכיר) באוניברסיטה הממלכתית במוסקבה ללשון ושפה עברית. במקביל עסק בפעילות ציונית מחתרתית, נכלא בבתי כלא שונים ובניהם סיביר (בין השנים תרפ"ז -תרצ"ג - 1929-1933). בשנת תרצ"ו עלה לארץ ישראל עם אמו הישישה. בין השנים תרצ"ט לתש"ה עבד כמפקח הארצי של המרכז לתרבות דתית. בשנת תש״ג ייסד עם הרצי"ה קוק והרב הנזיר את "חוג הראי"ה", שנפגש באופן קבוע בבית הרב קוק ועסק בהוצאת והפצת משנתו וכתביו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק. בחוג היו שותפים הרב הרצוג, הרב צבי יהודה קוק, הרב הנזיר (דוד הכהן), הרב חרל"פ, זלמן שזר, משה זיידל, ד"ר יהושע ליבוביץ, ד"ר ב. גרמנסקי ועוד. במקביל בשנים אלו נמנה עם החבורה אשר סייעה לרב הנזיר בעריכת אורות הקודש (לפרוט ראה חוג הראי״ה, שיעורי הרב הנזיר, עמ׳ 33). בין השנים תש"ה-תש"ח שימש כמפקח הארצי של המחלקה לתרבות תורנית במשרד החינוך ובמקביל שימש כמרצה אורח בין השאר באוניברסיטה העברית, בבצלאל וברדיו קול ישראל במכון ללימודי היהדות ליד ישיבה יוניברסיטי בניו-יורק. פרסם מאמרים רבים בעיתונות ובעיקר בעיתון הצופה ייסד את 'מכון הראי"ה' ועמד בראשו יחד עם הרב שלום נתן רענן, חתנו של הרב קוק. המכון הוציא ספרים ביניהם 'הוגים וחוזים', 'חזון ישראל' ו'רואה האורות' אודות משנתו של הרב קוק. בשנת תש"ב נשא לאישה את שושנה לבית רובנשטיין, והיה אב למאיר יוסף ושילה. שבחי הראי"ה: דברים שסופרו על מרן הרב אברהם יצחק הכהן קוק, מהדורה אחרונה בהוצאת מכון "נזר דוד", תש"ע (2010). (שט"ו עמודים). במעגלי חוג הראי"ה: פרקים ממשנת הראי"ה קוק, בהוצאת האגודה לספרי הראי"ה קוק בסיוע מוסד הרב קוק, ה'תש"ה (1945). (מ"ו עמודים). רואה האורות: שירת אדם, שירת התשובה במשנת מרן הרב אברהם יצחק הכהן קוק, מכון נזר דוד, ירושלים תשנ"ה. (שס"א עמודים). ישראל בתווך: חזון ימינו הגדולים במשנת מרן (הרב) אברהם יצחק הכהן קוק, מכון הראי"ה, ה'תשכ"ח (1968). הוגים וחוזים: מרן הרב אברהם יצחק הכהן קוק: דמויות, דרכי חיים, הגיונות, מסות. (קל"ב עמודים). חזון ישראל: פרקי 'אורות' על ישראל ותחייתו / מיסודו של מרן אברהם יצחק הכהן קוק; ליקט, ערך והקדים מבוא חיים ליפשיץ. (ק"פ עמודים). מדינת ישראל באספקלריה של מרן הראי"ה קוק. קודש וחול במשנת מרן הראי"ה קוק. דרכי תלמוד תורה והשתלמות: במשנת מרן אברהם יצחק הכהן קוק. מחשבת החינוך במשנת האחדות הכוללת של מרן הרב הרא"יה קוק זצ"ל (פורסם במסגרת ספר חינוך האדם וייעודו- כינוס שנתי למחשבת ישראל, 1967, המחלקה לתרבות תורנית) הרב הנזיר דוד הכהן זצ"ל - חוברת לזכרו בהוצאת מוסד הרב קוק. תיק הוראה - מקראי תשובה בהוצאת משרד החינוך והתרבות - המחלקה לתרבות תורנית מוסקבה-ניקיטסקאיה- זיכרונות מימי רוסיה- התפרסם במסגרת ספר נפתולי-דור ב'בעריכת בנימין וסט. בינה במקראות ובמפרשים על ספר בראשית- מאת הרב יוסף הלוי בן ר' משה עוזיאלי סבו של חיים ליפשיץ מדיה וקבצים בנושא חיים ליפשיץ בוויקישיתוף ספריו באתר הספרייה הלאומית דוד תדהר (עורך), "דוצנט חיים ליפשיץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ו (1955), עמ' 2685 ראו למשל כאן, אם כי בחלק מהמקורות מכונה פרופסור, כגון על קברו