ברכת שים שלום

ברכת שים שלום היא הברכה האחרונה הנאמרת בתפילת העמידה. הברכה נאמרת לאחר ברכת הודאה. בחזרת הש"ץ בתפילות שחרית, מוסף, נעילה ומנחה בתעניות הברכה נאמרת על ידי החזן לאחר ברכת כהנים. הברכה מסיימת את חזרת הש"ץ בכל התפילות. הברכה עוסקת בבקשה מהקב"ה להשכנת שלום על כל עם ישראל. ניתן לחלק את הברכה לארבעה חלקים- בקשה להשכנת שלום- "שים שלום טובה וברכה, (חיים) חן וחסד ורחמים עלינו ועל כל ישראל עמך." בקשה לברכה מאור פניו של הקב"ה- "ברכנו אבינו כלנו כאחד באור פניך, כי באור פניך נתת לנו ה' אלוהינו תורת חיים ואהבת חסד, וצדקה וברכה ורחמים וחיים ושלום." בקשה זו חסרה בנוסח קטלוניה. בקשה לברכה תמידית עבור כלל ישראל- "וטוב (יהיה) בעיניך (לברכנו ו)לברך את (כל) עמך ישראל בכל עת ובכל שעה בשלומך." חתימת הברכה- "ברוך אתה ה', המברך את עמו ישראל בשלום.אמן." לפי נוסח פרובאנס אמרו את הנוסח כדלהלן בכל התפילות. על פי הסידורים בנוסח אשכנז וחלק מנוסח ספרד, עושים פשרה, ואומרים שים שלום בתפילת שחרית, ואילו בתפילת ערבית, ולפי נוסח אשכנז גם בתפילת מנחה (למעט בשבת (בקצת קהילות) ובתעניות) אומרים שלום רב. "שָלוֹם רַב עַל יִשְׂרָאֵל עַמְּךָ תָּשִׂים לְעוֹלָם (בנוסח פרובאנס הוסיפו: וָעֶד) כִּי אַתָּה הוּא (בנוסח פרובאנס הוסיפו: אֵל) מֶלֶך אָדוֹן בנוסח אשכנז: לְכָל הַשָּׁלוֹם. בנוסח פרובאנס: עַל כָל הַשָּׁלוֹם. וְטוֹב בְּעֵינֶיךָ (בנוסח פרובאנס הוסיפו: לְבָרְכֵנוּ וּ)לְבָרֵךְ אֶת עַמְּךָ יִשְׂרָאֵל בנוסח אשכנז: בְּכָל עֵת וּבְכָל שָעָה בִּשְׁלוֹמֶךָ. בנוסח פרובאנס: בְּכָל יוֹם וּבְכָל עֵת וּבְכָל שָׁעָה בִּשְׁלוֹמָךְ. בָּרוּךְ אַתָּה ה', הַמְבָרֵךְ אֶת עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל בַּשָּׁלוֹם." בעשרת ימי תשובה מוסיפים עוד בקשה הקשורה לימים אלה. מוסיפים תוספת זו לפני חתימת הברכה (ברוך אתה...). בנוסח ספרד ובנוסח הספרדים: בְּסֵפֶר חַיִּים, בְּרָכָה וְשָׁלוֹם, וּפַרְנָסָה טוֹבָה וִישׁוּעָה וְנֶחָמָה, וּגְזֵרוֹת טוֹבוֹת, נִזָּכֵר וְנִכָּתֵב לְפָנֶיךָ, אֲנַחְנוּ וְכָל־עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאֵל, לְחַיִּים טוֹבִים וּלְשָׁלוֹם. ובנוסח אשכנז: בְּסֵפֶר חַיִּים, בְּרָכָה וְשָׁלוֹם, וּפַרְנָסָה טוֹבָה, נִזָּכֵר וְנִכָּתֵב לְפָנֶיךָ, אֲנַחְנוּ וְכָל-עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאֵל, לְחַיִּים טוֹבִים וּלְשָׁלוֹם. לפי נוסח אשכנז המקורי אף משנים את חתימת הברכה בעשי"ת: במקום לומר "ברוך אתה ה' המברך את עמו ישראל בשלום" אומרים "ברוך אתה ה' עושה השלום." חתימה זו הייתה החתימה הקבועה בכל השנה בנוסח ארץ ישראל. שינוי זה עדיין נהוג בקצת קהילות אשכנז, אבל ברוב הקהילות (ובפרט בא"י) נוהגים שלא לשנות את החתימה. בנוסח איטליה: בְּסֵפֶר חַיִּים, בְּרָכָה וְשָׁלוֹם, פַּרְנָסָה טוֹבָה וִישׁוּעָה וְנֶחָמָה חֵן וָחֶסֶד, נִזָּכֵר וְנִכָּתֵב לְפָנֶיךָ, אָנוּ וְכָל עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאֵל, לְחַיִּים (טוֹבִים) וּלְשָׁלוֹם. בנוסח רומניא: וּבְסֵפֶר חַיִּים, טוֹבָה וִישׁוּעָה נֶחָמָה וּפַרְנָסָה וְכַלְכָּלָה חֵן וָחֶסֶד וְרַחֲמִים נִזָּכֵר וְנִפָּקֵד וְנִכָּתֵב אָנוּ וְכָל עַמְּךָ יִשְׂרָאֵל לְחַיִּים טוֹבִים וּלְשָׁלוֹם. בנוסח פרובאנס: בְּסֵפֶר חַיִּים, בְּרָכָה וְשָׁלוֹם, וּפַרְנָסָה טוֹבָה, נִזָּכֵר וְנִכָּתֵב לְפָנֶיךָ, אָנוּ וְכָל עַמְּךָ בֵּית יִשְׂרָאֵל, לְחַיִּים וּלְשָׁלוֹם. בנוסח קטלוניה: בְּסֵפֶר חַיִּים טוֹבִים, בְּרָכָה וְשָׁלוֹם, וּפַרְנָסָה טוֹבָה, נִזָּכֵר וְנִכָּתֵב לְפָנֶיךָ, אָנוּ וְכָל עַמְּךָ יִשְׂרָאֵל, לְחַיִּים וּלְשָׁלוֹם. אם שכח לומר תוספת זו אינו חוזר, אלא ממשיך בתפילתו כרגיל. בשל חשיבות הברכה בנוסח התפילה, החותמת את תפילת שמונה עשרה, והאמירה הטמונה בה, סידורים רבים בחרו בה ככותר לשם הסידור. ביניהם סידור שים שלום בשילוב כוונות קצרות, סידור שים שלום תפילות לשלום העולם ע"פ תורתו של רבי נחמן מברסלב, סידור התנועה הקונסרבטיבית, ועוד. שים שלום - מנדי וייס ומקהלת מלכות, לחן של חסידות ויז'ניץ. יצירה מוזיקלית לחזן ולמקהלה מאת גילעד הוכמן, על מילות ברכת שים שלום. בחלק מכת"י נוסח זה, חסרה שורה זו. שני המנהגים לגבי מנחה בשבת מובאים ברמ"א אורח חיים קכז:ב. למעשה, לפי מנהג אשכנז המערבי אומרים שים שלום בשבת במנחה, אבל לפי מנהג פולין צריכים לומר שלום רב, אלא שהפרושים הנהיגו לומר שים שלום, וכן נוהגים ברוב הקהילות בארץ. מחזור ליום ראשון של ראש השנה לבני אשכנז, רעדעלהיים תקצ"ב, רעדלהיים דף ט ע"א. מנדי וייס ומקהלת מלכות, שים שלום לחן חסידות ויז'ניץ, באתר יוטיוב. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.