laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ספירלת השתיקה

ספירלת השתיקה היא תאוריה בחקר התקשורת לפיה אמצעי התקשורת יכולים להשפיע משמעותית על דעת הקהל החברתית, בכך שהם יוצרים אשליה של דעה רווחת, אשר נתפסת בעיני הציבור כ"הדעה המקובלת" וכ"דעת הרוב". מהלך זה גורם לאדם הבודד לחוש שדעתו היא בעמדת מיעוט, ולהצניע אותה. כך נגרם, על-פי התאוריה, "אפקט דומינו" המביא בסופו של דבר לשינוי במציאות עצמה. את התאוריה הגתה החוקרת הגרמנייה אליזבט נואלה-נוימן. והיא משתייכת ל"אסכולת הבניית המציאות". תיאורית ספירלת השתיקה מבוססת על מחקרים בפסיכולוגיה חברתית, שטוענים כי האדם כיצור חברתי נוטה לקונפורמיות חברתית. רוב האנשים חרדים ממצב של בדידות רעיונית ותחושה שהם בדעת מיעוט. האדם ישאף להיות חלק מהרוב ולקבל חיזוק לדעותיו ולכן ימנע מהבעת דעתו בסביבה עוינת מבחינה רעיונית. על גבי תחושות אלה, מפעיל האדם 'חוש סטטיסטי-למחצה', ובכך 'סוקר' האדם באופן לא מודע את דעת הקהל והלך הרוח בחברה בה הוא נמצא. על פי 'ממצאיו' ותפיסתו את דעת הרוב, יבחר האדם האם להביע את דעתו בקול, או לשמור אותה לעצמו. בשלב השני בתהליך זה, נכנסת השפעת התקשורת. הדרך האפקטיבית ביותר עבור אדם להגיע למסקנות אודות אקלים הדעה בסביבתו - עוברת דרך סקירת הדעות הנשמעות באמצעי התקשורת. אולם על פי תאוריה זו, התקשורת יוצרת מציאות של קונצנזוס מסולף. התקשורת בוחרת, על פי השקפת עולמם של אנשיה, אילו דעות להציג כקונצנזוס ולהבליט את נוכחותן, ואילו קולות להשתיק או להציג כ'דעות הנמצאות מחוץ לקונצנזוס'. ממילא, כאשר דעה מסוימת מוכחדת מהשיח הציבורי, או ממודרת כרדיקלית נוצר האפקט הספירלי של 'מעגלים של שתיקה': הציבור איננו רוצה להימנות עם קומץ זה, להביע דעה שאיננה מקובלת, ולכן איננו מביע את דעתו. חוסר הבעת הדעה יוצרת אווירה של שתיקה, ויותר אנשים מצטרפים לשתיקה זו, שכן הם שומעים את הדעות המקובלות מסביבם ואינם שומעים הזדהות עם הדעות האחרות. מצב זה יוצר מציאות של 'רוב דומם', אשר איננו מביע את דעתו ופועל למימוש עמדות אלו, שכן הוא בטוח בהיותו חלק מדעת מיעוט. נואלה-נוימן מתקדמת צעד אחד קדימה, ובעקבות מחקריו של סולומון אש טוענת שבכוחה של ספירלת השתיקה ליצור מצב בו אנשים לא רק שאינם מביעים את דעתם, אלא משתכנעים בדעה ההפוכה ומאמצים את דרכיה. השפעה זו נקראת גם 'אפקט העגלה המנצחת' - מצב שבו מידע מופץ לגבי דעת הרוב, מניע חלק מהאנשים לשנות את דעתם בהתאם לעמדת הרוב. אקלים הדעה הנתפס באמצעות אמצעי תקשורת ההמונים מעוות לעיתים את התפלגות הדעות האמתיות ועיוות זה מוביל לתהליך ספירלי של השתקה, אלה התופסים עצמם כמשתייכים למיעוט, ובדרך זו, בסופו של דבר, לניצחון בדעת הקהל האמיתית של הדעה המיוצגת בתקשורת כרווחת. כוחה של התקשורת על פי ספירלת השתיקה נובע מיכולתה לעצב סביבת מידע. בדומה לאסכולות השונות של 'המסורת המאוחרת של תפיסת ההשפעה כחזקה', נתפסת התקשורת כאמצעי מתווך בין האדם הפרטי לבין המציאות, דרך עיצוב סביבת המידע הזמינה עבור הנמען. האסכולות השונות מבקרות את עיצובו של 'מידע' זה, וטוענות (כל אחת בדרכה) לעיוותים וסילופים במידע המונח לפני האזרח. אסכולת ספירלת השתיקה, מציגה את החשיבות הרבה של התקשורת הבין-אישית. אולם בניגוד למסורות אחרות, מקומה של התקשורת הבין-אישית איננו בסינון השפעות התקשורת, אלא בחיזוק השפעות אלה ובהעצמת המסר התקשורתי. הטיות פוליטיות בתקשורת נטאי סקרי בחירות תיבת תהודה תאוריית ספירלת השתיקה - סיכום יובל אקהאוז, הגמלאי קם על יוצרו, על ספירלת השתיקה וניצחון מפלגת הגמלאים, אתר אומדיה, 31 במרץ 2006
חרבת ג'בארה

ח'רבת ג'בארה (בערבית: ﺧﺮﺑﺖ ﺟﺒﺎﺭﺍ) הוא כפר פלסטיני בשומרון, 4 ק"מ דרומית לטולכרם ו-3 ק"מ מזרחית לטייבה. הציר המרכזי בכפר הוא הכביש שחיבר בעבר את טולכרם עם קלקיליה. ח'רבת ג'בארה הוא יישוב חקלאי קטן (350 תושבים לערך) של מוסלמים סונים, חלקם מהערים והכפרים באזור בתקופה שבו היווה הכפר פרבר של כפר-צור. גדר ההפרדה שהוקמה באזור בשנת 2003 השאירה את הכפר בצד המערבי (הישראלי) של הגדר וניתקה אותו, במידה מסוימת, מעיר המחוז שלו, טולכרם. הגישה לכפר הייתה אפשרית דרך מחסום צה"ל מצפון לכפר (ידוע גם בשמות מחסום שער אפרים ומחסום ג'בארה), ממחסום צה"ל ממזרח לכפר, ודרך ציר עפר מטייבה. ב-2003 הותירה גדר ההפרדה את הכפר ממערב לה והפכה אותו למובלעת, כאשר הגישה מהשומרון אל הכפר אפשרית אך ורק דרך שער בגדר, בעוד המעבר למדינת ישראל פתוח, אך לתושבי הכפר אין רשות לנוע בישראל ללא אישור מנהלת תיאום וקישור. התושבים היו מחויבים להיכנס ולצאת מיישובם באמצעות אישור מטעם מנהלת התיאום והקישור (מת"ק), ופלסטינים אשר רצו לבקר או לעבוד ביישוב היו חייבים באישור כניסה לכפר. ילדים נטולי תעודת זהות, היו צריכים להביא אישור על היותם תושבי הכפר כדי להיכנס למרחב הכפר. ב-2009, בעקבות עתירה של התושבים, הורה בג"ץ לשנות את תוואי הגדר. במאי 2011 החלו העבודות. בראשית 2012, במהלך העבודות, התגלו במקום מחילות תת-קרקעיות מתקופת המרד הגדול. ב-2013 הסתיימו העבודות והכפר חדל להיות מובלעת. בכפר יש מכולת, בית קפה ומסגד. פלורית שויחט, אתר צה"ל, העבודות על תוואי גדר הביטחון בשומרון חשפו ממצאים ארכיאולוגיים נדירים, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 14 בינואר 2012. חרבת ג'ברה באתר "עמוד ענן - המדריך השיתופי לידיעת הארץ"
ידרוליניה

ידרוליניה (בקרואטית Jadrolinija: "הקו האדריאטי") היא חברת ספנות קרואטית גדולה, שנוסדה בעיר רייקה ב-20 בינואר 1947 כתוצאה מהתאחדות של מספר חברות ספנות קטנות יותר, שהוותיקה שבהן, "אדריה", נוסדה בשנת 1872. הנהלת החברה שוכנת ב"ארמון הים האדריאטי" (Palača Jadran) ברייקה. הבעלות על החברה נמצאת בידי המדינה ולכן מסובסדת על ידי התקציב הממשלתי. החברה מפעילה מעבורות נוסעים ורכב לאורך חופי המדינה, וכן מספר קווים בינלאומיים בין קרואטיה לאיטליה (לאנקונה ובארי). הקו הידוע והחשוב של החברה פועל לאורך חופי הים האדריאטי של קרואטיה, מדוברובניק בדרום ועד רייקה בצפון. ברשות החברה 54 כלי שיט, מהם 40 מעבורות לכלי רכב, 8 ספינות קטמרן, אוטובוס ימי אחד ו-5 ספינות רגילות. בשנת 2014 עמד היקף תעבורת הנוסעים השנתי של החברה על כ-10 מיליון וכן הובלו כ-2.5 מיליון כלי רכב. מדיה וקבצים בנושא ידרוליניה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ידרוליניה (בקרואטית) [https://www.croatiaferries.com/jadrolinija/ Croatia Ferries About Ferries in Croatia], Jadrolinija
הלוטים

ההֶלוֹטים (ביוונית קלאסית: Εἵλωτες) היו צאצאי התושבים המקוריים שישבו בלאקדמון לפני פלישת הדורים וצאצאי האוכלוסייה שספרטה כבשה במסניה. מעמד ההלוטים היה דומה למעמד הצמיתים, הם ביצעו את כל העבודות החקלאיות והגופניות בספרטה, כאשר הספרטנים השקיעו את כל זמנם באימונים ושירות צבאי. ההלוטים היוו את רוב אנשי ספרטה (כ-85% מתושבי ספרטה היו הלוטים). במקרי חירום גויסו ההלוטים מצאצאי הלאקונים לצבא (לדוגמה במהלך המלחמה הפלופונסית) והובטח להם שאם יצטיינו בקרב יוכלו להשתחרר מצמיתותם. ההלוטים של מסניה היו מוקד תסיסה מתמיד וכמעט כל שנה יצאו הספרטנים במסע צבאי נגדם. למרות הדיכוי הקשה שהפעילו על ההלוטים, נותרו הספרטנים חוששים ממרד מצידם ונמנעו משליחת צבאם למרחקים. עם זאת, אמצעי הדיכוי לא הספיקו וההלוטים אכן מרדו בשלטון הספרטנים כמה פעמים (מרד גדול בשנת 464 לפני הספירה), אך מרידותיהם דוכאו. לפי הגאוגרף היווני פאוסאניאס, מקור השם "הלוטים" בעיר הילוס, שאותהּ כבשו הדורים ושאת אוכלוסייתה שעבדו. לפי דעה אחרת השם גזור מן השורש היווני "הל", שפרושו "לתפוס" או "לקחת בשבי". קריפטיה - המשטרה החשאית בספרטה שעיקר תפקידה היה פיקוח על האוכלוסייה ההלוטית מותאקס מדיה וקבצים בנושא הלוטים בוויקישיתוף הלוטים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרוסיפיקס

קְרוּסיפיקס (מלטינית: cruci fixus, בתרגום חופשי: קבוע על צלב; בתווי מחשב: † או †) הוא צלב שעליו דמותו של ישו בתנוחת צליבה. הקרוסיפיקס הוא אחד מסמליה העיקריים של הנצרות ומסמל את קורבנו של ישו ואת מותו בדרך של צליבה. השימוש בקרוסיפיקס מקובל ברוב הזרמים הכנסייתיים הגדולים. בקרוסיפיקסים מופיעה בדרך כלל על הצלב הכתובת INRI, שמסמלת את ראשי התיבות בלטינית IESVS·NAZARENVS·REX·IVDÆORVM, כלומר "ישו מנצרת, מלך היהודים". בכנסיות מזרחיות הכיתוב עשוי להיות שונה במקצת - INBI, שמקורו בכיתובים ביוונית עתיקה של הכתובת. צליבת ישו צליבת ישו (פייטרו לורנצטי) ערך זה הוא קצרמר בנושא נצרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פופס פוסטר

ג'ורג' מרפי "פופס" פוסטר (אנגלית: George Murphy "Pops" Foster; ‏19 במאי 1892 - 28 באוקטובר 1969) היה מוזיקאי ג'אז אשר ניגן באופן מקצועי בטובה, חצוצרה, וקונטרבס. פופס נודע בעיקר בזכות נגינת הקונטרבס שלו, שליוותה במשך שנים את חצוצרתו של לואי ארמסטרונג. פוסטר נולד בדרום לואיזיאנה לצ'ארלי ואנני פוסטר. משפחתו היגרה לניו אורלינס בתחילת המאה העשרים, כשהיה בערך בן 10. אחיו הבכור וילארד החל לנגן בגיטרה ובבנג'ו; ג'ורג' החל בצ'לו אך במהרה החליף לבס. פוסטר נישא פעמיים במהלך חייו, פעם אחת ב־1912 לברטה פוסטר, וב־1936 לאלמה פוסטר. כבר ב־1907 החל פופס לנגן באופן מקצועי. בתקופה ההיא ניגן עם ג'ק קארי, קיד אורי, ארמנד פירון, ג'ו "קינג" אוליבר ורבים אחרים. ב־1921 הוא עבר לסנט לואיס כדי לנגן בלהקות של צ'ארלי קריית' ודווי ג'קסון. בלהקות הללו הוא יצר את הבסיס לנגינתו בהמשך. הוא זכה לכינוי פופס בגלל שהוא היה הרבה יותר מבוגר מכל הנגנים האחרים איתם ניגן. ב־1929 פוסטר עבר לניו יורק שם הוא ניגן בלהקה של לואי ראסל ולואי ארמסטרונג עד 1940. הוא ניגן עם כמה מהגדולים שניגנו בתקופה ההיא והיה קול קבוע בתוכנית הרדיו "זהו ג'אז". בסוף שנות הארבעים החל לנגן בכל העולם, בעיקר בצרפת. כמו כן הוא ניגן בכל ארצות הברית כולל שיבה לניו אורלינס. במהלך שנות החמישים פופס ניגן בכל העולם, עם מוזיקאים דגולים. בסוף שנות החמישים ותחילת שנות השישים הוא ניגן עם ארל הינס בהרכב קטן. הוא הופיע בכל ארצות הברית ובאירופה, אך נשאר מבוסס בסן פרנסיסקו שם נפטר. האוטוביוגרפיה שלו פורסמה ב־1971; בהצלבה עם מקורות אחרים נמצאים מספר אי דיוקים. מדיה וקבצים בנושא פופס פוסטר בוויקישיתוף פופס פוסטר, באתר AllMusic (באנגלית) פופס פוסטר, באתר MusicBrainz (באנגלית) פופס פוסטר, באתר Discogs (באנגלית)
איי סן חואן

איי סן חואן (באנגלית: San Juan) הם קבוצת איים השייכת למדינת וושינגטון בארצות הברית. קבוצת האיים מהווה חלק מארכיפלג סן חואן שממוקם ליד האי ונקובר ומורכב מלמעלה מ-450 איים. מלבד איי סן חואן, כולל הארכיפלג גם את איי המפרץ השייכים לקנדה. כיום, רק כשישית מהאיים מיושבים, ושירות מעבורת מגיע רק לששת האיים המרכזיים. באמצע המאה ה-19 היוו האיים סלע מחלוקת בין ארצות הברית לבריטניה. המתיחות בין שתי המדינות בקשר לשליטה על האיים כמעט שהתפתחה למלחמה בשנת 1859. תקרית זו, שהתחוללה בעקבות הרג של חזיר השייך לאזרח אירי על ידי חוואי אמריקני, מכונה מלחמת החזיר. תיירות מהווה מרכיב עיקרי בכלכלת האיים. האיים מהווים מוקד משיכה לחובבי ספורט הקיאקים, ומספקים אפשרות נוחה לצפות בקטלנים. איי סן חואן שימשו כאתרי הצילומים בים וביבשה לסרט ההמשך של לשחרר את וילי, המסע הביתה (לשחרר את וילי 2) בשנת 1995. מדיה וקבצים בנושא איי סן חואן בוויקישיתוף איי סן חואן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא איים ובנושא גאוגרפיה של ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
411

שנת 411 היא השנה ה-11 במאה ה-5. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 411 ניתן לה בדיעבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. אינגיו טנו מוכרז כקיסר ה-19 של יפן (עד לשנת 453) פטר האיברי - נזיר, בישוף ותאולוג גאורגי (איברי), וממנהיגיה התנועה האנטי-כלקדונית בא"י (נפטר ב-491) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 411‎ נפטרים ב-411‎ מדיה וקבצים בנושא 411 בוויקישיתוף
491

שנת 491 היא השנה ה-91 במאה ה-5. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 491 ניתן לה בדיעבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. פטר האיברי - נזיר, בישוף ותאולוג גאורגי (איברי), וממנהיגיה התנועה האנטי-כלקדונית בא"י (נולד ב-411) 17 במרץ – סנט פטריק, הקדוש המגן של אירלנד 9 באפריל – זנון, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-425 בערך) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 491‎ נפטרים ב-491‎ מדיה וקבצים בנושא 491 בוויקישיתוף
רודריגו טאדיי

רודריגו פרנטה טאדיי (נולד ב-6 במרץ 1980 בסאו פאולו) הוא כדורגלן עבר ברזילאי-איטלקי ששיחק בעיקר בעמדת הקשר הימני. הוא נודע בכישורי הכדרור שלו, בייחוד על תרגיל ה"אורליו" שביצע ב-18 באוקטובר 2006 במשחק מול קבוצת אולימיפיאקוס. הוא החל את הקריירה שלו בברזיל עם הקבוצה פאלמירס. הוא עזב לאיטליה בספטמבר 2002, שם חתם בסיינה, שהייתה אז קבוצה מהליגה השנייה. הוא היה אחד השחקנים הבולטים בקבוצה ועזר לקבוצה להגיע לליגה הראשונה. בשלהי שנת 2003, נאבק טאדיי על חייו, לאחר שנפצע בתאונת רכב קטלנית. אחיו הצעיר, לאונרדו, נהרג וחברו לקבוצה נפצע גם הוא. לאחר השתקמותו, חזר לשחק בעבור הקבוצה סיינה, ועזר לקבוצתו להימנע מירידת ליגה. לאחר עונה נוספת בסיינה, שאופיינה בעימותים עם הנשיא בגלל סירובו להארכת חוזהו, טאדיי עזב בהעברה חופשית לרומא ב-2005. צעד זה נעשה על אף חיזורים מקבוצות גדולות כמו יובנטוס, לאציו ואינטר מילאנו. הצטרפותו לרומא הביאה בפניו את ההזדמנות לשחק ברמה האירופית. הוא תרם ליכולת הטובה של רומא רבות, על ידי הענקת כישרון, קצב וטכניקה בצדי המגרש. טאדיי הבקיע שער חשוב ברבע גמר ליגת האלופות מול מנצ'סטר יונייטד בניצחון רומא 2-1. בחימום במשחק הגומלין נפצע טאדיי, ורומא ספגה תבוסה 7-1 באולד טראפורד. ב-21 ביולי 2014 חתם בפרוג'ה מהסרייה ב'. טאדיי פורסם בזכות תרגיל הכדורגל שביצע בשלב הבתים של ליגת האלופות ב-18 באוקטובר 2006, שלאחר מכן העניק לו את הכינוי "האורליו" על שם עוזר המאמן של הקבוצה. רודריגו טאדיי, באתר Transfermarkt רודריגו טאדיי, באתר Soccerway רודריגו טאדיי, באתר WorldFootball.net רודריגו טאדיי, באתר FootballDatabase.eu
מרחב פשוט קשר

מרחב פשוט קשר הוא מרחב טופולוגי קשיר מסילתית, שבו אפשר לכווץ כל לולאה סגורה לנקודה אחת, באופן רציף. זוהי הדרך הפורמלית לנסח את הדרישה שבמרחב לא יהיו חורים שאפשר לאתר אותם באמצעים חד־ממדיים. מרחבים כאלה הם מן העצמים היסודיים בטופולוגיה אלגברית. מרחב טופולוגי הוא פשוט קשר אם הוא קשיר מסילתית וגם כל לולאה רציפה במרחב הומוטופית לאפס. כלומר, כל פונקציה רציפה S 1 → X {\displaystyle S^{1}\rightarrow X} אפשר להרחיב לפונקציה רציפה D 2 → X {\displaystyle D^{2}\rightarrow X} (כאשר D 2 = { ( s , t ) ∈ R 2 ∣ s 2 + t 2 ≤ 1 } {\displaystyle D^{2}=\{(s,t)\in \mathbb {R} ^{2}\mid s^{2}+t^{2}\leq 1\}} הוא עיגול היחידה). מן ההגדרה נובע שמרחב קשיר הוא פשוט קשר אם ורק אם החבורה היסודית π 1 ( X ) {\displaystyle \pi _{1}(X)} היא טריוויאלית. המישור האוקלידי הוא פשוט קשר, משום שכל לולאה אפשר לכווץ בהדרגה לנקודה אחת. לעומת זאת, אם מוציאים מן המישור נקודה אחת, הוא מפסיק להיות פשוט קשר – את המסילה המקיפה את הנקודה החסרה אי אפשר לכווץ. כזה הוא המצב כל עוד הקבוצה שמוציאים היא חסומה. אם מוציאים ממישור קרן, התוצאה היא שוב מרחב פשוט קשר, מכיוון שאי אפשר להקיף את הקרן החסרה בלולאה שתאבחן את חסרונה. אם מוציאים מהמישור ישר שלם, הוא מתפרק לשני מרכיבי קשירות, שכל אחד מהם פשוט קשר. הכדור התלת-ממדי הוא פשוט קשר. אם עושים בו גומה, הוא נותר פשוט קשר, אלא אם הגומה הופכת לחור מפולש העובר בכדור מצד לצד. במקרה כזה אפשר, כמקודם, לעטוף את החור בלולאה שלא ניתן לכווץ לנקודה. אם מוציאים מכדור את הליבה שלו, שצורתה גם היא כדורית, מתקבל מרחב פשוט קשר – את החור שנוצר אי אפשר לאתר באמצעים חד־ממדיים (כאן נדרשת חבורת ההומולוגיה השנייה, H 2 {\displaystyle H^{2}} ). הטורוס, טבעת מביוס ובקבוק קליין הם דוגמאות למרחבים שאינם פשוטי קשר. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. תנאי הכרחי לכך שמרחב יהיה פשוט קשר הוא שהמרחב יהיה קשיר מסילתית, ובפרט קשיר. במרחבים שאינם קשירים מסילתית, ניתן לבדוק בנפרד האם כל רכיב קשירות מסילתית הוא פשוט קשר בפני עצמו. למרחבים טופולוגיים מסוימים (ובהם כל היריעות) קיים מרחב כיסוי אוניברסלי, שהוא מרחב קשיר מסילתית ופשוט קשר, המכסה אותם באופן נוח במיוחד. מרחבים כאלה אפשר לתאר כמרחבי מנה של מרחב הכיסוי, ביחס לחבורה היסודית. מן ההגדרה נובע מיד שהחבורה היסודית של מרחב פשוט קשר היא טריוויאלית. מרחב פשוט קשר, באתר MathWorld (באנגלית) זהו נימוק חלקי, שכן יש לנמק מדוע לולאה המהווה העתקה על הספרה גם היא ניתנת לכיווץ רציף לנקודה.
צד לקוח

באינטרנט, המחשב הביתי מהווה "לקוח" שמקבל את המידע שהגיע מהשרת, ומציג אותו למשתמש באמצעות תוכנה ייעודית, לרוב דפדפן. המושג "תכנות בצד הלקוח" מתאר את הפעולות שמבצעים הדפדפן ושאר חלקי המחשב של הלקוח, כדי להציג על צג הלקוח את הדף שהגיע מהשרת. בראשית ימיה של רשת האינטרנט, עת נוצר צורך להציג באינטרנט מידע גם בצורה גרפית (להבדיל מהעברת טקסט בלבד), פותחה למטרה זו שפת התגיות HTML. התגיות, המהוות הוראות מוסכמות ליצירת מצג גרפי סטטי, נשמרות כקובץ טקסט בעל סיומת .html או .htm אשר מאוחסן על השרת. כאשר המחשב המרוחק מבקש מהשרת גישה אל הקובץ הזה, נשלח אליו תוכנו, ולפיו הדפדפן בונה את הדף בצד הלקוח. המגבלה העיקרית של שפת ה-HTML היא שהיא מסוגלת ליצור דפים סטטיים בלבד. כדי לשפר את חוויית המשתמשים, וכדי ליצור שמישות גבוהה, פותחה שיטה שכונתה Dynamic HTML ומטרתה לאפשר דפים דינמיים ואינטראקטיביים, על ידי רשימת הוראות לדפדפן לבצע שינויי עיצוב שונים, למשל, במקרים מוגדרים, כמו בעקבות פעולה של המשתמש. כדי לבצע פעולות אלו פותחו שפות תכנות המיועדות לפעול בצד הלקוח, כשהבולטות בהן הן JavaScript‏, ActionScript, ושפת Java בצורת ההפעלה המכונה Applet. שפות אלו הן שפות תוכנה לכל דבר, אך בניגוד לרוב שפות התוכנה הרגילות ובניגוד לתכנות בצד שרת, בחלק מהמקרים קוד המקור של שפות אלו נשלח כמו שהוא אל הדפדפן, כשהוא משולב בקוד ה-HTML או כקובץ נפרד. הדפדפן פועל כמפרש ומבצע את ההוראות, או מעביר את הקוד לPlug-in. כך הדף יכול להשתנות מיידית, ללא צורך בשליחת בקשה לשרת וקבלת דף מעודכן. לרוב, שפות תכנות בצד לקוח משמשות לבדיקה ראשונית של הקלט, וכן לשינוי אופן הצגת הדף (מהצורה הראשונית שהורה קוד ה-HTML) בעת אירוע כלשהו. לדוגמה, ניתן להורות שאלמנט מסוים בדף ישנה את תכונותיו (כגון מיקום, צורה או אפילו תוכן) בעת מעבר העכבר מעליו. כמו כן ניתן באמצעותן לשלוט על חלק מרכיבי המחשב, למשל, להורות להדפיס את הדף הנוכחי בעת אירוע מסוים (כמו לחיצה על קישור). כשהאינטרנט הפך אינטראקטיבי ושולבו בו טפסים, תכנות בצד לקוח נעשה חיוני: הוא מאפשר לבדוק טפסים לפני שליחתם, להציג ולהסתיר אזורים בדף, ליצור חלונות עריכה אינטרנטיים מסוג WYSIWYG (כמו אלו שמשמשים בפורומים וכדומה), להקפיץ חלונות פופ אפ ועוד. קיימים יישומים נוספים הפועלים דרך האינטרנט ומהווים צד לקוח. עם יישומים אלה ניתן למנות תוכנות FTP, מנהלי הורדות, לקוחות שיתוף קבצים כמו אימיול וביטורנט, ו-ווידג'טים המתממשקים לאתרי אינטרנט ועושים שימוש בטכנולוגיות חדשות כמו Silverlight ודומותיה, המאפשרות לפתח יישומים המיועדים לשולחן העבודה ולאינטרנט כאחד. דוגמה נוספת לצד לקוח - תוכנות המציגות תוכן מהאינטרנט בהתאם לדרישת המשתמש. בין התוכנות האלה ניתן למנות את Google Earth ואת תוכנת הלקוח של Second Life. צד-שרת פרוטוקול תקשורת AJAX (תכנות) קצה קדמי וקצה אחורי דף אינטרנט דינמי יישום רשת
מטרה (עיר)

מָטֶרָה (איטלקית: Matera) היא עיירה ופרובינציה במחוז בזיליקטה שבדרום איטליה. כלכלת העיירה מבוססת על חקלאות; בסוף שנות ה-90 החלה להתפתח בה תעשייה ענפה של ריהוט עור. מטרה ידועה בשל "הסאסי במטרה" (איטלקית: Sassi di Matera) הנמצאים בשטחה; משמעות הביטוי היא "הסלעים במטרה", אלו מערות פרהיסטוריות ששימשו למגורי אדם. המערות נמצאות בשני אזורים בחלק העתיק של העיר: "סאסו קאבאוסו" ו"סאסו באריזאנו". ה"סאסי במטרה" הוכרזו על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית ב-1993. כיום אסור לתושבים להתגורר ברובן כי רובעי בתי-המערות נחשבו לשכונות עוני. התושבים יושבו מחדש וחלק מן המערות משמש כיום כבתי הארחה מיוחדים. העיר נחשבת כאחת הערים העתיקות הראשונות המיושבות ברציפות באירופה מזה עשרות אלפי שנים, כנראה עוד מתקופת האדם הקדמון, שחי במערות הללו. ב-17.10.2014 נבחרה העיר לשמש כבירת התרבות של אירופה לשנת 2019, יחד עם פלובדיב שבבולגריה. בשל הבנייה העתיקה המצויה באזור הסאסי, צולמו באזור סרטי קולנוע רבים שהשתמשו במקום כתפאורה חיה לסרטים היסטוריים, שביקשו להציג ערים עתיקות מתקופת התנ"ך, ובהן ירושלים העתיקה. להלן מספר סרטים שצולמו במקום: La Lupa, של אלברטו לאטודה, 1953. הבשורה על פי מתאוס, של פייר פאולו פאזוליני, 1964. דוד המלך, של ברוס ברדפורד, 1985. L'uomo delle stelle, של ז'וסף טורנאטורה, 1995. הפסיון של ישו, של מל גיבסון, 2004. סיפור הילידים, של קת'רין הדרוויק, 2006. אות משמיים, של ג'ון מור, 2006. בן חור, 2016, בבימויו של טימור בקממבטוב. לא זמן למות, של קארי ג'וג'י, 2021. קרלו לוי, ארץ שכוחת אל, הוצאת עם עובד, תל אביב, 1950. מדיה וקבצים בנושא מטרה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מטרה (באיטלקית) גילי מרין, העיירה שהפכה מבושה לאומית לבירת התרבות של יבשת אירופה, באתר הארץ, 20 ביוני 2018 איתן לשם, אחרי 10,000 שנה העיירה האיטלקית סוף סוף תהפוך מבושה לאומית לבירה תרבותית, באתר הארץ, 6 בינואר 2019 מטרה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא איטליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קסים קסם

קסִים קסָם (באנגלית: Vision On) היא סדרת טלוויזיה בריטית לילדים. הסדרה הופקה באנגליה על ידי BBC1 בין השנים 1977-1964. בישראל היא שודרה בשפת המקור בטלוויזיה הלימודית עד 1977 ושודרה שוב בטלוויזיה החינוכית, בדיבוב עברי, במהלך חלק מה-80. התוכנית נועדה בתחילה לילדים כבדי שמיעה והורכבה מפסיפס של קטעים קצרים שהתלכדו לכלל תוכנית, כשכל פרק עסק בנושא מסוים. קטעי התוכנית כללו מלאכת יד, אנימציה, פנטומימה וכיוצא בזה גירויים חזותיים שאינם מצריכים שמיעה מיטבית. שמה האנגלי של התוכנית, "Vision On", מרמז על קהל היעד המקורי והוא משחק מילים על שלטים מוארים עם הכיתוב "Vision On - Sound On" הדולקים באולפני טלוויזיה כל אימת שמצולמת תוכנית. עם הזמן צברה התוכנית מעריצים נאמנים גם בקרב אוכלוסיית הילדים השומעים, ונודעה בתכניה שהיו הומוריסטיים ואיכותיים. את שיר הפתיחה כתבה והלחינה דפנה אילת והיא שרה אותו עם נתן דטנר. "קסים קסם", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אודות קסים קסם, באתר It's Prof Again (באנגלית) אודות קסים קסם והפינה ״It's Prof. again" בבלוג של מעריץ התוכנית סטיב גובל.
שלמה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... שלמה – שלמה המלך, דמות מקראית, בנו של דוד המלך מבצע שלמה – מבצע שבו הועלו 14,440 יהודים מאתיופיה לישראל דרך שלמה (שדרות סלמה) - דרך מרכזית המחברת את תל אביב עם יפו; משמרת בשמה את שם הכפר הערבי סלמה וכן את שם הכפר הקדום שַׁלְמָה איי שלמה – מדינת איים באוקיינוס השקט הר שלמה – אחד ההרים הגדולים ברכס הרי אילת היכל שלמה – מבנה בירושלים ששימש בעבר את הרבנות הראשית לישראל, וכיום משמש כמוזיאון לאמנות יהודית גמלי שלמה – סדרה של חרקים רמת שלמה – שכונה בצפון ירושלים חכמת שלמה – אחד מן הספרים החיצוניים לתנ"ך בת שלמה – מושבה ברמות מנשה שם משפחה: יוני שלמה – זמר חסידי צרפתי מרתה שלמה – זמרת ושחקנית אמריקאית יהודיה ניר שלמה – מוזיקאי ישראלי קרן שלמה – טניסאית ישראלית ראו גם: סולימאן סלאמה סולומון סלומון אישים ששמם הפרטי הוא שלמה
ז'וזה דוארטה

ז'וזה פיליו דוארטה (בפורטוגזית: José Filho Duarte; נולד ב-6 ביולי 1980 בברזיל) הוא כדורגלן עבר ברזילאי ששיחק בעמדת החלוץ. דוארטה שיחק במספר קבוצות בברזיל, ביניהן קרוזיירו, ולאחר ששיחק באנאפולינה עבר לשחק באירופה, כשחתם בקלאב ברוז' הבלגית בשנת 2000. בשנת 2003 הגיע דוארטה לישראל, ושיחק בקבוצות הפועל באר שבע, הפועל נצרת עילית, מכבי תל אביב, הפועל כפר סבא ובני יהודה תל אביב. בשנת 2008 עבר לשחק בליגה השנייה בסין והחל משנת 2011 הוא משחק בקבוצה Shenyang Shenbei. ז'וזה דוארטה, באתר Transfermarkt ז'וזה דוארטה, באתר WorldFootball.net ז'וזה דוארטה, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגל ברזילאי. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הוראס מקוי

הוֹראס מֶקוֹי (באנגלית: Horace McCoy;‏ 14 באפריל 1897 - 15 בדצמבר 1955) היה סופר ותסריטאי אמריקאי. הוא משויך לזרם הריאליסטי-דרמטי, המכונה "הארד בוילד" : הספרות הקשוחה והאפלה של שנות השלושים והארבעים בארצות הברית. ז'אנר זה זכה עם השנים - לאחר שנות זלזול והתעלמות - להכרה כאחת הסוגות היותר-משפיעות בספרות המאה העשרים. מקוי נולד בדאלאס שבטקסס ועבר קריירה מגוונת בה היה, בין היתר, שוער במועדון לילה, מפעיל תחנת-דלק, עיתונאי, יחצ"ן ושחקן. הוא החל לפרסם סיפורים בראשית שנות השלושים, ובמקביל היה תסריטאי בהוליווד במה שכונה ה-B movies, הפקות זולות של אולפנים מדרג בי"ת. מקוי פרסם חמישה רומנים בסך-הכל; כולם צנומים, כתובים ברזון ובקשיחות, ובדרך-כלל על הצד המחוספס והאלים של החיים. לדעת מבקרים רבים, מכתיבתו עולה תמונה אותנטית ביותר, עם אלמנטים של יופי וחמלה. הרומן המפורסם שלו ביותר הוא "הם יורים גם בסוסים", שזכה אף לגרסה קולנועית עתירת אוסקרים בבימויו של סידני פולאק ובכיכובם של ג'יין פונדה ומייקל סאראזין. ספר זה אף הוציא למקוי, למרבה הפתעתו, תהילה רבה באירופה – בעיקר בצרפת, שם סארטר וקאמי השוו אותו לקפקא ולדוסטויבסקי. בין ספריו האחרים ראויים לאזכור "אין יותר מחר", "אין כיסים בתכריכים", ו"הייתי צריך להישאר בבית" כיום נלמדים ספריו באוניברסיטאות, נחקרים ומוסרטים - תופעות להן לא זכה בחייו. הוראס מקוי (1897-1955), דף שער בספרייה הלאומית הוראס מקוי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הוראס מקוי, באתר AllMovie (באנגלית) הוראס מקוי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
פורטסמות' (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פורטסמות' – עיר בדרומה של אנגליה פורטסמות' (וירג'יניה) – עיר במדינת וירג'יניה שבארצות הברית פורטסמות' (דומיניקה) – עיר בדומיניקה פורטסמות' (ניו המפשייר) – עיר במדינת ניו המפשייר שבארצות הברית מועדון הכדורגל פורטסמות' – מועדון כדורגל אנגלי הסכם פורטסמות' – הסכם שנחתם ב-5 בספטמבר 1905 וסיים באופן רשמי את מלחמת רוסיה–יפן נמל פורטסמות' – נמל המים הטבעי הגדול ביותר בהמפשייר שבאנגליה, בסמוך לפורטסמות' בסיס הצי המלכותי בפורטסמות' – אחד משלושת בסיסי הצי המלכותי הבריטי באנגליה, בסמוך לפורטסמות'
אומנוגובי

אומנוגובי (במונגולית: Өмнөговь аймаг) הוא הגדול מבין 21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה, עם שטח של מעל 165,000 קמ"ר. האיימאג ממוקם בדרום המדינה ופירוש שמו "דרום גובי", מכיוון שהוא ממוקם בחלקו הדרומי של מדבר גובי. בירת המחוז היא דלנזדגד. מחוז אומנוגובי עשיר במחצבים, במיוחד בזהב ונחושת. ביינדלאי (Bayandalay) ביין-אובו (Bayan-Ovoo) בולגן (Bulgan) דלנזדגד (Dalanzadgad) גורוונטס (Gurvantes) חנבוגד (Hanbogd) חנחונגור (Hanhongor) חורמן (Hürmen) מנדל-אובו (Mandal-Ovoo) מנלאי (Manlay) נומגון (Nomgon) נויון (Noyon) סווריי (Sevrey) צוגט-אובו (Tsogt-Ovoo) צוגטצצי (Tsogttsetsiy) מדיה וקבצים בנושא אומנוגובי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אומנוגובי ערים באומנוגובי - מפות ונתונים ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של מונגוליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.