laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פונקציה בת-חישוב

בחישוביות, פונקציה בת-חישוב היא פונקציה מקבוצת המספרים הטבעיים אל עצמה (היינו, סדרה של מספרים טבעיים), שניתן לחשב כל ערך שלה בזמן סופי. קבוצה של מספרים טבעיים היא בת-חישוב אם הפונקציה המציינת שלה בת-חישוב. אף על פי שמושג החישוביות חל מלכתחילה על קבוצות של מספרים טבעיים, אפשר להכליל אותו לכל קבוצה בת-מניה שאפשר לסדר באופן אפקטיבי, ודרך כך לבעיות אמת-או-שקר שיש להן קלט סופי. יחס טיורינג בין פונקציות (מהטבעיים לעצמם) מוגדר כך ש- f ≤ T g {\displaystyle f\leq _{T}g} אם ניתן לחשב את f באמצעות תוכנית המשתמשת ב-g בתור אורקל. יחס הסדר הזה מגדיר יחס שקילות (שתי פונקציות הן שקולות אם אפשר לחשב כל אחת מהן באמצעות השנייה), ומחלקות השקילות נקראות דרגות טיורינג. יחס הסדר על הפונקציות משרה גם יחס בין הדרגות. הדרגה הנמוכה ביותר היא זו של הפונקציות הניתנות לחישוב, ומסמנים אותה ב-0. כל דרגה כוללת רק מספר בן מניה של פונקציות, ולכן עוצמת קבוצת הדרגות היא עוצמת הרצף. ידוע שיש קבוצה מעוצמת הרצף של דרגות טיורינג שאינן בנות השוואה. בין הדוגמאות החשובות ביותר לבעיות שאינן בנות חישוב אפשר למנות את: בעיית העצירה (K), בעיית המלה בחבורות מוצגות סופית (WP), הבעיה העשירית של הילברט (HTP), אוסף הפסוקים הנכונים בשפה מסדר ראשון של המספרים הטבעיים (עם הקבועים 0 ו-1, פעולות החיבור והכפל, ויחס הסדר) (TA), ועוד. בעיית העצירה ניתנת להכללה באופן הבא: לכל דרגת טיורינג f, מסמנים ב-'f את דרגת טיורינג הכוללת את כל התוכניות העוצרות בזמן סופי, שמותר להן להשתמש ב-f. זוהי קפיצת טיורינג. הקפיצה שומרת על יחס הסדר, ותמיד מקיימת   f < T f ′ {\displaystyle \ f<_{T}f'} . מתברר שסדר טיורינג בין בעיות טבעיות רבות, כגון אלה, הוא ליניארי. כך למשל 0 < K ≡ W P ≡ H T P < T A {\displaystyle 0<K\equiv WP\equiv HTP<TA} . השערת מרטין (על שם דונלד מרטין) קובעת שעבור בעיות מסוימות סדר טיורינג ניתן לתיאור באמצעות שרשראות של קפיצות טיורינג. פונקציה רקורסיבית כריעות Antonio Montalban, ``Martin's conjecture: a classification of the naturally occuring Turing degrees, Notices of the AMS, Sept 2019. פונקציה בת-חישוב, באתר MathWorld (באנגלית)
Incognito

Incognito (בעברית: בְּעִלּוּם שֵׁם) הוא אלבום האולפן השמיני של הזמרת הקנדית סלין דיון. האלבום יצא לאור ב-2 באפריל 1987, על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס. מתוך האלבום יצאו שבעה סינגלים, כשהבולט ביותר מביניהם הוא "Lolita (trop jeune pour aimer)". עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום הראשון במצעד האלבום של קוויבק. האלבום הופק על ידי פייר בזינט, אלדו נובה וז'ן רוסל. האלבום יצא לאור בקנדה ב-2 באפריל 1987, ובצרפת יצא בשנת 1988. בקנדה זכה האלבום להצלחה רבה, כאשר קיבל על ידי איגוד תעשיית ההקלטות הקנדי את תואר הפלטינה הכפולה, על מכירות של 200,000 עותקים במדינה. מכירותיו בעולם מסתכמות בלמעלה מ-500,000 עותקים, נכון לשנת 2012. מידע על האלבום Incognito באתר MusicBrainz האלבום Incognito באתר Discogs האלבום Incognito באתר יוטיוב Céline* - Incognito, Discogs (באנגלית) Céline* - Incognito, Discogs (באנגלית) Céline Dion - Incognito, Discogs (באנגלית) Céline Dion, Discogs (באנגלית) Palmarès reconstitués de la chanson au Québec | BAnQ, www.banq.qc.ca Gold/Platinum, Music Canada (באנגלית) (ארכיון) admin, JEAN ALAIN ROUSSEL: Le Maestro mauricien qui a fait chanter le monde, Le Mauricien, ‏2012-10-18 (בצרפתית) Dany Bouchard (19 May 2007). "Le parcours francophone d'une star mondiale" (in French). Canoe.ca. Retrieved 10 August 2014. (ארכיון) admin, JEAN ALAIN ROUSSEL: Le Maestro mauricien qui a fait chanter le monde, Le Mauricien, ‏2012-10-18 (בצרפתית) Arts et divertissement : Restez à l'affût de l'actualité culturelle | Salut Bonjour, www.salutbonjour.ca
סטורנלה נגלקטה

סטורנלה נגלקטה (שם מדעי: Sturnella neglecta) הוא מין של ציפור ממשפחת הפזאיים החיה באמריקה הצפונית. במראה היא דומה לעפרוני, וכך היא מכונה באנגלית (Western meadowlark, מילולית: "עפרוני אחו מערבי"). הוא יותר קרוב למיני הפזאים. במראהו הוא דומה לקרובו Sturnella magna, אך בעל צורת שירה המבדילה ביניהם. אורך ציפור זו 21–26 ס"מ בממוצע, והיא בעלת נוצות אפורות-לבנות ובטן, חזה וגרון צהובים. מאחורי העיניים יש לה פס לבן המוקף בשני פסים שחורים לאורכו ועל החזה צורת "סינר" שחורה. הגב והכנפיים מסורטטים בחום והמקור ארוך ואפור ומותאם לציד חרקים. הציפור שוכנת סביב חלקי מערב ארצות הברית, אך גם במרכזה וכן בדרום קנדה וצפון מקסיקו. היא חיה בשטחי שדות, שטחים חקלאיים וערבות ורק לעיתים רחוקות באזורים יבשים, ושם צדה חרקים קטנים או מלקטת פירות יער וגרגירים. היא מקננת על הקרקע ויוצרת קן מרצועות העשבים. כמה נקבות יכולות לחיות בשטחו של זכר אחד טריטוריאלי הקורא בצריחות להרתעת יריביו. לעיתים ציפורים אלה נודדות דרומה בתוך תחום תפוצתם או למזרח אמריקה. סטורנלה נגלקטה היא הציפור הלאומית של שש ממדינות ארצות הברית: מונטנה, קנזס, דקוטה הצפונית, ויומינג ואורגון. רק המין קרדינל צפוני, הוא ציפור לאומית ביותר מדינות מהסטורנלה נגלקטה, 7 מדינות. מדיה וקבצים בנושא סטורנלה נגלקטה בוויקישיתוף סטורנלה נגלקטה, באתר ITIS (באנגלית) סטורנלה נגלקטה, באתר NCBI (באנגלית) סטורנלה נגלקטה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) סטורנלה נגלקטה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) סטורנלה נגלקטה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) סטורנלה נגלקטה, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) סטורנלה נגלקטה, באתר GBIF (באנגלית) סטורנלה נגלקטה באתר הרשימה האדומה של IUCN
The Singles Collection 1981–1993

The Singles Collection 1981–1993 (בעברית: אוסף הסינגלים 1981-1993) הוא אלבום להיטים של הזמרת-יוצרת הבריטית קים ויילד. אלבום הלהיטים יצא לאור ב-6 בספטמבר 1993, על ידי חברת התקליטים MCA רקורדס. מתוך אלבום הלהיטים יצאו שני סינגלים: "If I Can't Have You" ו-"In My Life". האלבום הגיע למקום החמישי במצעד האלבומים של הולנד, וה-11 במצעד האלבומים הבריטי. אלבום הלהיטים הופק על ידי ריקי ויילד, אשר הפיק עבור קים ויילד במהלך הקריירה שלה אלבומי אולפן ושירים רבים. באותה השנה בה יצא אלבום הלהיטים, הוציאה ויילד גרסת וידאו שלו, אשר הופצה לראשונה בבריטניה. אלבום הווידאו יצא מחדש בשנת 2004. כמה עשורים לאחר צאתו המקורית, עלה אלבום הלהיטים לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי. מידע על האלבום The Singles Collection 1981–1993 באתר MusicBrainz האלבום The Singles Collection 1981–1993 באתר Discogs AllMusic review Kim Wilde - The Singles Collection 1981-1993., Discogs (באנגלית) In My Life, Discogs (באנגלית) If I Can't Have You, Discogs (באנגלית) Discografie Kim Wilde - dutchcharts.nl, dutchcharts.nl Chart Log UK: Kristine W - Tammy Wynette, www.zobbel.de australian-charts.com - Discography Kim Wilde, australian-charts.com Kim Wilde - The Singles Collection 1981-1993, Discogs (באנגלית) Kim Wilde - The Singles Collection 1981-1993, Discogs (באנגלית) The Singles Collection 1981 - 1993, נבדק ב-2019-10-07
בוהריום

בּוֹהרִיּוּם או בוריום (Bohrium) הוא יסוד מלאכותי ממתכות המעבר שסמלו הכימי Bh ומספרו האטומי 107. זהו היסוד ה-4 בסדרת היסודות העל כבדים וה-15 בסדרת היסודות הטרנס אורניים. ה"בוהריום" קרוי על שם הפיזיקאי נילס בוהר. בוהריום נוצר לראשונה ב-1976 על ידי קבוצת מדענים בראשות גאורגי פליורוב מהמכון המאוחד למחקר גרעיני בדובנה. קיומו של הבוהריום אושר סופית בשנת 1981 על ידי פטר ארמברוסטר וצוות המדענים שעבדו במרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים, שדרמשטאדט, גרמניה. הוא נוצר בהפצצת 209Bi ביוני 54Cr. לבוהריום נתגלו כ-7 איזוטופים שונים: 261 - עם זמן מחצית חיים של 11.8 מילישניות. 262 - עם זמן מחצית חיים של 8.0 עד 102 מילישניות. 264 - עם זמן מחצית חיים של שנייה. 266 - עם זמן מחצית חיים של 2.47 שניות. 267 - עם זמן מחצית חיים של 17 שניות. 271 - עם זמן מחצית חיים של 14 מילישניות. 272 - עם זמן מחצית חיים של 15.338 עד 24.103 שניות (היציב ביותר). מדיה וקבצים בנושא בוהריום בוויקישיתוף בוהריום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
גיי וילג'

גיי וילג' או כפר גאה (באנגלית: Gay village) הוא אזור גאוגרפי (לרוב עירוני - לא מדובר בכפר) עם גבולות מוכרים בדרך כלל, המאוכלס בתושבים ששיעור גדול יחסית מתוכם משתייך בגלוי לקהילה הלהט"בית. לרוב, בכפרים הגאים, פועלים גיי ברים, מועדוני לילה, סאונות, מסעדות, בוטיקים וחנויות ספרים. אזורים אלה עשויים לייצג מרחב ידידותי ללהט"ב בעיר עוינת, או ריכוז גבוה של תושבים ועסקים גאים. בדומה לקבוצות עירוניות אחרות, חלק מהלהט"בים שבכפרים הגאים הצליחו להשתמש במרחבים אלה כדי לשקף את ערכם התרבותי ולשרת את הצרכים המיוחדים של אנשים ביחס לחברה. כיום, בדרך כלל, כפרים גאים נמצאים באזורים היוקרתיים או האופנתיים של העיר. כמו למשל מנהטן, שנבחרה בגלל ערך אסתטי או היסטורי, ולא בגלל הנידוי הסוציופוליטי והאיום המתמיד של אלימות פיזית מצד הומופוביים. תיירות גאה Berkmoes, Ryan Ver (2001), Britain (4 ed.), Lonely Planet, ISBN 978-1-86450-147-6 Masters, Tom; Fallon, Steve; Maric, Vesna (2008), London: city guide (6 ed.), Lonely Planet, ISBN 978-1-74104-712-7 מדיה וקבצים בנושא גיי וילג' בוויקישיתוף Memoir and history of gay Upper West Side in Manhattan, NYC Counting Gay New York (Gotham Gazette, July 2001) NYC LGBT Historical Sites Project Gaydemographics.org The Gay & Lesbian Atlas epodunk.com ערך זה הוא קצרמר בנושא להט"ב ובנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Love Is

Love Is (בעברית: אהבה היא; מעוצב כ-Love Is.) הוא אלבום האולפן השמיני של הזמרת-יוצרת הבריטית קים ויילד. האלבום יצא לאור ב-18 במאי 1992, על ידי חברת התקליטים MCA רקורדס. כמו כן, מתוך האלבום יצאו ארבעה סינגלים. האלבום הגיע למקום השביעי במצעד האלבומים של שווייץ. באלבום זה עבדה קים ויילד לראשונה ביחד עם ריק נואלס שכתב שירים עבור בלינדה קרלייל ומדונה. שלוש רצועות מתוך אחת עשרה בסך הכול, הופקו על ידו. השאר הופקו על ידי ריק ויילד, שהיה גם למפיק האלבום. בנוסף לכך, מרבית רצועות האלבום נכתבו על ידי קים ויילד. נואלס הפיק וכתב את השיר "Love Is Holy", וכאשר שמעה אותו לראשונה קים ויילד, היא החליטה להוציא אותו כסינגל הראשון מתוך האלבום. השיר זכה להצלחה כאשר הגיע אל המקום ה-16 במצעד הסינגלים הבריטי, וה-29 במצעד המוזיקה האוסטרלי. האלבום עצמו, זכה לביקורות מצד מבקרי המוזיקה, אשר שבחו את ויילד על הכיוון המוזיקלי שלו. באלבום יש שימוש בגיטרות וכלי מוזיקה נוספים. מידע על האלבום Love Is באתר MusicBrainz מידע על האלבום Love Is באתר AllMusic האלבום Love Is באתר Discogs Kim Wilde - Love Is, Discogs (באנגלית) Die Offizielle Schweizer Hitparade und Music Community - hitparade.ch, hitparade.ch Kim Wilde - Love Is Holy Lyrics | MetroLyrics, www.metrolyrics.com (באנגלית) Official Singles Chart Top 100 | Official Charts Company, www.officialcharts.com (באנגלית) ARIA Charts "Guld- och Platinacertifikat − År 1987−1998" (PDF) (in Swedish). IFPI Sweden. Die Offizielle Schweizer Hitparade und Music Community, www.swisscharts.com
אליזבת ריידר

אליזבת ריידר (באנגלית: Elizabeth Rider) היא שחקנית אנגלייה, המוכרת גם בשם ליזה ריידר. היא ידועה מהופעתה בתפקיד לינט דרייבר באופרת הסבון "רופאים" של ערוץ BBC One. ריידר למדה משחק בבית הספר גילדהול למוזיקה ודרמה וזכתה שם במדליית זהב. אחרי הלימודים הצטרפה ללהקת התיאטרון Radio Drama Company, והייתה חתומה איתם על חוזה במשך שישה חודשים. ב-1979 הופיעה ריידר בתפקידה הראשון בטלוויזיה במיני-סדרה "עדות נעורים". ב-1997 גילמה את שילה תווייט בסדרת הטלוויזיה "האגמים". ב-1999 שיחקה באופרת הסבון של רשת ITV "קורוניישן סטריט" בתפקיד אמו של אשלי פיקוק. ב-2004 השתתפה בעשרה פרקים בסדרה "איסטאנדרס" בה גילמה את ג'יל גרין. ב-2001 וב-2002 הופיעה ריידר בעונות השנייה והשלישית של סדרת הדרמה "At Home with the Braithwaites" בדמות הלן ברייתווייט. היא דיבבה את משחק הווידאו "מלחמת הכוכבים: אבירי הרפובליקה הישנה: הלורדים של הסית'" הסיקוול ל"מלחמת הכוכבים: אבירי הרפובליקה הישנה". ריידר שיחקה בעונה 23 של הדרמה הרפואית הוותיקה "חדר מיון" בתפקיד קאתי מאלון. עוד הופיעה ריידר בסדרות כגון "בקצב הלב", "אמרדייל", "הולבי סיטי", "הוליאוקס", "The Street", "מיילדת", "Marchlands", "המודיע", ובפרק "The Time of the Doctor" ספיישל חג המולד של "דוקטור הו" משנת 2013. ב-2009 החלה ריידר לגלם את לינט דרייבר באופרת הסבון "רופאים" של ערוץ BBC One. אליזבת ריידר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אליזבת ריידר, באתר MusicBrainz (באנגלית) Carlton Hobbs Bursary winners at BBC.co.uk, accessed 23 January 2018
שלמה בן היתום

רבי שלמה בן היתום היה מחכמי יהדות איטליה בסביבות המאה ה-12, שחיבר פירוש לתלמוד, אשר שרד ממנו פירוש למסכת משקין (מועד קטן) בלבד. רבי שלמה חי כנראה בדרום איטליה בסביבות המאה ה-12. הוא מזכיר כמה הנהגות ומנהגים מארצות מוסלמיות ובפרט מארץ ישראל, דבר המעלה את האפשרות שמוצא משפחתו הוא מהמרחב המוסלמי (ואולי אף נולד שם), או שהגיע לשם במסגרת נדודיו. חיות מחזק השערה זו בכינויו "בן היתום", שלדעתו לא מרמז על היות אביו יתום אלא מקורו בשם הערבי "ابن هيثم" (אבן הית'ם). רבי שלמה היה בקיא במדעים וברפואה. הוא כתב פירוש למסכתות רבות מן התלמוד הבבלי אך לידינו הגיע רק פירושו למסכת משקין (מועד קטן). פירושו עוסק פעמים רבות בסדר העניינים בתלמוד ובמשנה, בסדר התנאים והאמוראים, בפירוש פסוקים שהובאו בגמרא ובענייני דקדוק. הוא השתמש לא אחת בשפה הערבית כדי להסביר ביטויים תלמודיים. הפירוש כתוב בסגנון ברור וקולח ולעיתים אף בלשון מקראית ומליצית. ישראל תא שמע טוען שפירושו מבוסס במידה רבה על פירוש רבנו חננאל. לדעת הרב צבי פרץ חיות, הפירוש נכתב במהירות וללא הגהה מספיקה, שכן הוא מוצא בו כמה סתירות, כפילויות ועניינים מתמיהים. הפירוש ראה לאור בשנת ה'תר"ע על ידי הרב צבי פרץ חיות בהוצאת חברת מקיצי נרדמים. ייתכן שכתב גם פירוש למשנה. צבי פרץ חיות, מבוא לפירוש מסכת משקין לרבי שלמה בן היתום, בהוצאת חברת מקיצי נרדמים, ברלין, ה'תר"ע. יוסף סלוטניק, פרשנות התלמוד של רבי ישעיה דיטרני הזקן, חיבור לשם קבלת תואר ד"ר לפילוסופיה, אוניברסיטת בר-אילן תשס"ז, עמ' 173–175. רבי שלמה בן היתום, פירוש מסכת משקין, ברלין תר"ע, באתר היברובוקס שלמה בן היתום, דף שער בספרייה הלאומית החוקרים מזהים אותו עם החכם "רבי דלמה הספרדי" שמצוטט על ידי רבי ישעיה דטראני. אברהם אפשטיין מסיק שהיה מספרד, אך רוב החוקרים הסיקו שחי באיטליה, מכך שהוא מצוטט בעיקר על ידי חכמים איטלקיים, ומכך שבחיבורו לעזים רבים באיטלקית ובערבית, שפות שהיו רווחות אז בדרום איטליה. הוא גם מספר על ביקוריו ברומא ועל מנהגים שמצטט שנוהגים בהם אנשי ארץ אדום. רבי שלמה מצטט את רבנו גרשום, את הרי"ף, רבנו חננאל, והערוך (ומצטט מרש"י בלי להזכירו בשמו), ומכאן שחי אחריהם. מנגד, הוא מצוטט על ידי רבי ישעיה דטראני (הזקן) שחי בסוף המאה ה-12, ולכן ניתן לתארך את תקופת חייו באזור המאה ה-12. צבי פרץ חיות זיהה אותו עם "שלמה נר המערב" המוזכר לאחר פטירתו בשיר "נדוד הסיר אוני" של רבי אברהם אבן עזרא, המתאים לתיארוך זה. לכל הפחות למסכתות בבא קמא, בבא מציעא, קידושין, עבודה זרה, פסחים, ברכות, שבת ועירובין, וכנראה גם סנהדרין, בבא בתרא וגיטין, כפי שהזכיר בעצמו או צוטט על ידי הרי"ד. ישראל תא שמע, הספרות הפרשנית לתלמוד כרך שני, עמ' 225. ויש המזהים אותו עם "הר"ש" המוזכר בפירושו של רבי יצחק בן מלכי צדק למשנה.
אליקום גץ

הרב אליקום גץ (געץ; סביבות ה'ת"ג, 1643 – ה'תס"ה, 1705) היה רב גרמני שכיהן כאב"ד וכראש ישיבה בהילדסהיים ובקהילות נוספות. נולד בסביבות שנת ה'ת"ג (1643) לר' מאיר אב"ד פילא, בן למשפחת רבנים מיוחסת שהיגרה מגרמניה לפולין. אחיו הגדול רבי שמואל כיהן כרב בלובזנץ. למד מפי חכמי וינה, ובעיקר מפי רבי גרשון אשכנזי בעל "עבודת הגרשוני". נשא את בת דודו רבי לייב קרקובר, ועבר לפוזנא להיסמך על שולחנו, שם למד מפי הרב המקומי, רבי יצחק "הגדול" מפוזנא, שלימדו אף קבלה. לאחר כמה שנים התמנה לכהן כרב וראש ישיבה בסמטור הסמוכה. בסביבות שנת ה'תל"ה התמנה לרבה של שוורזנץ (אנ'). לאחר כמה שנים היגר להנובר, שם התיידד עם הרב דוד אופנהיים שישב בה באותה העת. בשנת ה'תמ"ג החל לכהן כרב וראש ישיבה בהילדסהיים (הילדסום), שבה קנה את עיקר פרסומו. בשנת ה'ת"ס יצא במסע לכיוון ארץ ישראל, אולם בעברו בדרך בפוזנא לקבל את ברכת משפחתו, נאות ללחצם של אנשי פוזנא להישאר בעירם ולכהן בה כדיין ודרשן. סביבו התקבצו תלמידים רבים, בנגלה ובנסתר, אך הוא לא התמנה לרב מפני שבאותה העת כיהן בה הרב נפתלי כ"ץ. הוא יצא בשליחות הקהילה לגייס כספים לעניים בעקבות המלחמה הצפונית הגדולה, אך בשל זקנתו שב לעירו לאחר שהגיע לפראג. החל משנת ה'תס"ד התמנה לאחד מחמשת החכמים העומדים בראש משמרות הלימוד בבית המדרש המקומי. נפטר בשנת ה'תס"ה. בנו הבכור, ר' ישראל איסר (איסרל'ש) רב ומקובל, כיהן כרב בשטרסבורג. עלה לירושלים, ומשם עבר לוונציה והדפיס ספרי יסוד, בהם סידור תפילה בנוסח הספרדים, מחזור תפילה לפי נוסח האר"י, ששה סדרי משנה עם ניקוד, ביאור מילים זרות והוספות קבליות. בסוף ימיו שב לארץ ישראל והתיישב בצפת. נהרג על קידוש השם. ר' שמואל זנוויל, דיין בשוורזנץ (אנ'). הדפיס את ספרו של אביו "רפדוני בתפוחים" ואת "צורת הבית" לבעל תוספות יום טוב. ר' מאיר - רבה של לאסק ופיוטרקוב. הוציא לאור את ספרו של אביו "אבן השוהם". בנו ר' אליקום מילא את מקומו כרב העיר למשך כשנתיים. בתו בלומה בתו אידל אבן השוהם - מאירת עיניים - שו"ת. בספר מובאות התכתבויות עם הרבנים אברהם ברודא, דוד אופנהיים, משולם זלמן מירלש, יצחק מפוזנא ועוד. ספר זה מצוטט מספר פעמים בפתחי תשובה. רפדוני בתפוחים - על אגדות רבה בר בר חנה. עמודי שן - סברות ופלפולים. לא נדפס. פנחס זליג גליקסמן, רבינו אליקום געץ, לודז', ה'תרצ"ו, באתר היברובוקס תולדות רבינו המחבר, שו"ת אבן השוהם, מכון זכרון אהרן תשע"ד, עמ' 1–19, באתר אוצר החכמה מאיר געץ, הקדמת בן המחבר, לשו"ת "אבן השהם". רבי אליקום גץ, בלקסיקון הרבני "אישי ישראל" אליקים גץ בן מאיר (נפטר 1705), דף שער בספרייה הלאומית יעקב הברמן, הערך Eliakim Goetz Ben Meir באנציקלופדיה יודאיקה (מהדורה שנייה), כרך 6 עמ' 318 עליו ראה "ד-פילה/ רבי מאיר גץ (הראשון) אב"ד פילה, בלקסיקון הרבני "אישי ישראל". נקרא על שם הרמ"א, משום שהיה מצאצאיו. ייתכן שזו שטרסבורג שבאלזס. ראו: ישעיה זנה, "מקום גדולתו של ר' ישראל איסרל משטראסבורג", ציון עב. הקדמה לשו"ת אבן השוהם עליו ראה: רבי מאיר גץ, בלקסיקון הרבני "אישי ישראל". עליו ראה: רבי אליקום גץ השני, בלקסיקון הרבני "אישי ישראל".
דיאסטריאומר

דִיאַסְטֵרֵיאוֹמֵרים (Diastereomers, לפעמים נקראים גם דִיאַסְטֵרֵיאוֹאיזוֹמֵרים) הם סוג של סטריאואיזומרים (איזומרים מרחביים). דיאסטריאומרים מוגדרים כסטריאואיזומרים שאינם תמונת ראי זה של זה. כלומר, שאינם אננטיומרים. לכן, דיאסטריאומרים קיימים רק כאשר קיימים לפחות שני מרכזים כיראליים למולקולה. נשים לב שזוג סטריאומרים המכילים יותר ממרכז כיראלי אחד יהיו אננטיומרים אם ורק אם הם שונים בקונפיגורציה בכל אחד מהמרכזים הכיראליים הקיימים במולקולה, אם הם שונים בקונפיגורציה סביב מרכז כיראלי אחד אך דומים בקונפיגורציה סביב מרכז כיראלי אחר במולקולה, הם דיאסטריאומרים ולא אננטיומרים. דיאסטריאומרים השונים זה מזה בקונפיגורציה של רק מרכז כיראלי אחד ייקראו אפימרים. דיאסטריאומרים יכולים להתקיים גם כאשר יש קשר כפול במולקולה. לדוגמה, איזומרים ציס וטרנס הם דיאסטריאומרים כיוון שהם סטריאומרים שאינם תמונת ראי זה של זה. דיאסטריאוסלקטיביות היא התופעה של היווצרות דיאסטריאומר אחד יותר מדיאסטריאומר אחר במהלך תגובה כימית. לזוג אננטיומרים יש תכונות פיזיקליות דומות (מלבד האופן שבו הן מסיטות אור מקוטב) כמו למשל נקודת היתוך ורתיחה, מסיסות ועוד, ותכונות כימיות דומות כמו למשל תגובה עם ריאגנט אכירלי (ריאגנט שאינו כירלי כלומר אינו מכיל מרכז אסימטרי) כלשהו בקצב דומה, בשונה מאננטיומרים, לזוג דיאסטריאומרים יש תכונות פיזיקליות וכימיות שונות האחד מהשני. דיאסטריאומר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) IUPAC "Gold Book", diastereoisomerism ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ציפורים לאומיות בארצות הברית

עופות לאומיים מצוינים בסמלי מדינות ארצות הברית וכן בחמש טריטוריות המיושבות של ארצות הברית, למעט בסמואה האמריקנית. בנוסף לאלה העיטם לבן-הראש הוא העוף הלאומי של ארצות הברית עצמה. כל המדינות החליטו לאמץ עוף או ציפור לאומית החל מ-1927, בו 7 מדינות בחרו בציפור לאומית. המדינה האחרונה שבחרה בעוף היא אריזונה בשנת 1973, אם כי מיסיסיפי הוסיפה את ברווז העצים כ"עוף המים הלאומי" ב-1974. עופות אלה במקרים רבים מוגנים מציד באותה מדינה אך ישנם מדינות כמו אלסקה, קליפורניה ודקוטה הדרומית המתירות לצוד (אנ') אותם ובכמה מדינות נוספה קטגוריית "עוף הציד של המדינה" כתחליף לעוף הלאומי, המותר לציד. בפנסילבניה קטגוריה זו החליפה את העוף הלאומי. במיסיסיפי נוצרה גם קטגוריה של עוף המים הלאומי. הקרדינל הצפוני הוא העוף הלאומי של הכי הרבה מדינות - שבע סך הכל. אחריו המין סטורנלה נגלקטה - המופיע כסמל של ששה מדינות. דינוזאורים לאומיים בארצות הברית יונקים לאומיים בארצות הברית זוחלים לאומיים בארצות הברית
יעלה תחנוננו

יַעֲלֶה תַחֲנוּנֵנוּ מֵעֶרֶב הוא פיוט ליום הכיפורים הנאמר במנהגי אשכנז (ואיטליה) לאחר תפילת העמידה של ערבית, כפתיחה לסדר הסליחות של ערבית ליום הכיפורים. הפיוט נכתב בימי הביניים באשכנז (גרמניה) ומחברו אינו ידוע. הוא נזכר כבר בספר הראבי"ה במאה השתים עשרה. קיימים הבדלים קלים בין הנוסח של מנהגי אשכנז המערבי ואיטליה ובין הנוסח של מנהג פולין, ונראה שמנהג אשכנז המערבי הוא הנוסח המקורי, ונוסח פולין הוא נוסח מעובד. קיימים גם שינויים קלים בכתבי היד השונים. בצרפת ובוורמייזא לא אמרו פיוט זה כלל. בכל בית יש שלושה חלקים: יעלה (משתנה) מערב ויבוא (משתנה) מבקר ויראה (משתנה) עד ערב במילים המשתנות קיימות מילים שבדרך כלל מביעות תחינה או תפילה עם כינוי קניין של מדברים (אנחנו). והכוונה שהתפילה-תחנון-זעקה של כל ציבור המתפללים תעלה לפני האל מערב יום הכיפורים דרך יומו ועד נעילת החג לקראת הערב למחרת. השיא הוא בשורה האחרונה: "וְיֵרָאֶה אֵלֵינוּ עַד עָרֶב". לא המענה הוא שְ"יֵרָאֶה", אלא הקב"ה עצמו. המבנה הבסיסי בנוי על נוסח התפילה יעלה ויבוא שבתחילתה מופיע רצף הבקשות "יַעֲלֶה וְיָבֹא ויַגִּיעַ ויֵרָאֶה וְיֵרָצֶה". סדר המילים הוא אקרוסטיכון של א"ב הפוך (תשר"ק). על מנת להשלים את הפיוט במלואו הבית האחרון מורכב משלוש מילים המתחילות באות א'. כך יש בפיוט 24 שורות ב-8 בתים. על בסיס מילות הפיוט כתב אהוד מנור את אחד הבתים בשיר ללכת שבי אחרייך המוכר בזכות ביצועו על ידי אילנית עם ערב הד קולנו יעלה, מבוקר יום אלינו הוא יבוא ופדיוננו יראה עד בוא ערבו, מתי סוכת שלומך עלינו תיגלה. — ללכת שבי אחרייך, אהוד מנור יחד עם הפיוט כי הנה כחומר (הנאמר בליל יום הכיפורים במנהג אשכנז המזרחי) מהווה פיוט זה את החלק "המוזיקלי" של תפילת ערב יום הכיפורים בקהילות אשכנז. לפיוט חוברו ניגונים רבים, החל מעולם החזנות האשכנזי הקלאסי דרך חצרות האדמורי"ם החסידיים, בהם ניגון חב"ד, ועד למנגינות מודרניות. מהדורה מדעית בתוך דניאל גולדשמידט, מחזור ליום הכיפורים, עמודים 10-11, ועמוד לד בהקדמה. מדיה וקבצים בנושא יעלה תחנוננו בוויקישיתוף על הפיוט פירושו וניגוניו באתר הפיוט והתפילה של הספרייה הלאומית הפיוט יעלה תחנוננו, באתר הפיוט והתפילה הפיוט באתר זמרשת ובביצוע חוג זמר גורדון יעלה תחנוננו על פי מנגינת השיר "יש לי סיכוי" בלחנו של אביתר בנאי בביצוע תלמידי מדרשת עין פרת. יעלה תחנונינו מרדכי בן דוד, באלבום צעקה, לחן של אלי קליין, גרסת כיסוי יואלי גליק ויידיש נחת יעלה תחנונינו. יעלה תחנוננו בביצוע יונתן רזאל מאלבום צמאה 4. יעלה תחנוננו בלחנו של שלום חריטונוב בביצוע יאיר כלב, ניגון חב"ד. נמואל הרוש, יעלה תחננו 2019 בארנה. "יעלה תחנוננו": ר' אפרים חן בביצוע מרגש בתוכנית 'הקול הבא' להאזנה באתר חב"ד אינפו. חלק ב מסכת יומא סימן תקכט דניאל גולדשמידט, מחזור לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם, כרך ב: יום כפור, ירושלים תש"ל, מבוא, עמ' לד, באתר היברובוקס. אנג'לו מרדכי פיאטלי והלל משה סרמוניטה, מחזור ליום כיפור כמנהג בני רומה: כפי הנהוג בירושלים עיה"ק, ירושלים תשע"ט, עמ' עא–עב. ראו גולדשמידט, מחזור ליום כפור, עמ' 10–11, באתר היברובוקס. אך ברוב קהילות אשכנז המערבי, מדלגים על השורות של אותיות מ-ב, ואומרים מיד אחרי השורה של נ' את השורה עם שלשת הא', ראו מחזור גולדשמידט שם. ‏יעלה תחנונינו (ניגון חב"די)‏ (Q65219765)
קרחוני מאת' (קליפורניה)

קרחוני מאת' (באנגלית: Matthes Glaciers) הם קבוצת קרחונים המוקמים ממזרח לקו פרשת המים בהרי סיירה נבדה, במדינת קליפורניה שבארצות הברית. הקבוצה כוללת 10 קרחונים קטנים בגובה של 3,738 מטרים מעל פני הים.. הקרחונים מצויים 3.5 קילומטרים ממזרח לכיפת פביליון.. אורכה של קבוצת הקרחונים כ־160 מטרים. הקרחונים מצויים בשטח אזור הפרא ג'ון מיור, שביער הלאומי סיירה. שמם של הקרחונים ניתן להם רשמית על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בשנת 1972.. הקרחונים נקראים על שמו של פרנסואה אי. מאת' (Francois E Matthes), גאולוג שחקר את הקרחונים בהרי סיירה נבדה מטעם הסקר הגאולוגי של ארצות הברית. קרחוני מאת' באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מפה טופוגרפית של אזור קרחוני מאת' מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
כביש 242

כביש 242 הוא כביש אורך אזורי בנגב הצפוני, המתחיל במעבר כיסופים על גבול רצועת עזה ומסתיים בצומת גמה במפגש עם כביש 232. אורכו של הכביש הוא 7.4 ק"מ. עד תוכנית ההתנתקות בשנת 2005, היו כביש 242 והמשכו בדרום רצועת עזה, שנקרא "ציר כיסופים", מעבר ליישובי גוש קטיף. עוטף עזה כבישי ישראל
כביש 804

כביש 804 הוא כביש אורך אזורי בגליל התחתון, המתחיל בצומת ליד העיר עראבה עם כביש 7955 ונגמר בצומת ראמה עם כביש 85. אורכו של הכביש הוא 13.1 ק"מ. כבישי ישראל