לא ישבו בארצך

איסור לֹא יֵשְׁבוּ בְּאַרְצְךָ הוא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה אסור לתת לגוי שלא קיבל עליו שבע מצוות בני נח לשבת בארץ ישראל. אסור זה נוהג רק בזמן שיד ישראל תקיפה על אומות העולם. "לֹא יֵשְׁבוּ בְּאַרְצְךָ פֶּן יַחֲטִיאוּ אֹתְךָ לִי כִּי תַעֲבֹד אֶת אֱלֹהֵיהֶם כִּי יִהְיֶה לְךָ לְמוֹקֵשׁ". (ספר שמות, פרק כ"ג, פסוק ל"ג) בתורה נאמר שטעם המצווה כדי שהגויים לא יחטיאו אותנו. בפשטות הכוונה שלא יחטיאו אותנו בעבודה זרה, ומצווה זו היא בכלל איסורי הרחקת עבודה זרה. לכן היה מקום לדון להתיר גוי שאינו עובד עבודה זרה. אמנם יש המבינים שכל חטא כלול בזה ולכן גם גוי שאינו עובד ע"ז אסור להכניסו לארץ. לדעת הרמב"ם כל גוי שלא קיבל עליו שבע מצוות בני נח, אסור לו להיכנס לארץ ישראל אפילו עובר בה רק לסחורה לזמן קצר. לעומת זאת הראב"ד סובר שכל האיסור רק שרוצה לשבת בארץ ישיבת קבע אבל ישיבת עראי אין בזה איסור. ערך מורחב – גר תושב לדעת הרמב"ם כל הגוים בזמננו בכלל האיסור, היות שגם אם יקבל עליו שבע מצוות בני נח היות שאין מקבלים גר תושב בזמן שהיובל אינו נוהג אין לו דין גר תושב, וממילא הוא בכלל האיסור. לדעת הראב"ד גוי שקיבל עליו לקיים שבע מצוות בני נח, אפילו שלא קיבל אותם בבית דין, אינו בכלל האיסור. וכן סוברים רוב הראשונים. יש המקילים אף יותר וסוברים שאפילו שלא קיבל עליו בפועל שבע מצוות בני נח, אם הוא מקיים אותם מצד מנהג מדינתו נחשב הוא גר תושב לעניין איסור זה. ולכן רצו הם להקל שאין במוסלמים איסור זה. הרב הרצוג במאמר שחיבר בערב קום המדינה תחת השם: ״זכויות מיעוטים לפי ההלכה״ במדינה יהודית בארץ ישראל. סמך על דעה מקילה זו בגלל הצורך שלא לסכן את סיכויינו ואת קיומנו כבר בתחילה על ידי הפליות קשות. הרב הרצוג בגלל צורך השעה לדעתו והאיבה הגדולה שיכולה להיווצר אף הרחיב את ההיתר לנוצרים שמאמינים באחדות השם. לעומת זאת החזון איש סבר שכל שאינו מכיר באמונת ישראל שהתורה היא האמת והיא מחייבת את עם ישראל בתרי"ג מצוות ואת בני נח בז' מצוות אין לו דין גר תושב ואסור להניחו בארץ. לדעת רוב הפוסקים איסור זה נוהג אף היום, שאף שאיננו יכולים לסלק מהארץ את כל הגויים, יש להשתדל שלא להביא גויים חדשים. לכן אסור להביא לארץ עובדים זרים, אם לא במקום פיקוח נפש. לדעת הרב ישראלי היות שלא ניתן לקיים מצווה זו היום בכל פרטיה, שאין לנו אפשרות לסלק את כל הגויים מארצנו, לכן מצווה זו כלל לא נוהגת בזמן הזה. אף לגבי הגויים שכבר בארץ יש הסוברים שאף שאין בידינו לקיים את המצווה בפועל בכל פרטיה, עלינו להשתדל לקיימה ככל האפשר, לכן מצווה עלינו לעודד את הגירתם של הגוים בדרכים המקובלות בעולם. הערך "לא ישבו בארצך", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה מאמרים בנושא לא ישבו בארצך, באתר ספריית אסיף הרב יצחק ברנד - קונטרס לא ישבו בארצך. הרב שמואל אליהו - האם מותר לגויים לשבת בארץ - באתר כיפה. לא תחנם מצוות ירושת הארץ גר תושב משמעות דברי הרמב"ן (דברים כ י) וכן גם בשו"ת הרשב"א (ח"א סימן ח). משמעות דעת הרמב"ם לקמן, וכן כתב הכתב והקבלה שמות כג לג. (משנה תורה לרמב"ם, הלכות עבודה זרה וחוקות הגויים, פרק י', הלכה ו') רמב"ן (שמות כ, ט) ריטב"א מכות ט., מאירי ע"ז סד:, רלב"ג סוף משפטים התועלת השלישי. ועוד רבים ראה בספר שמיטה כמצוותה שער א' פרק א. דעת הרב קוק בשו"ת משפט כהן סימן סא. הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג בספרו "תחוקה לישראל על פי התורה" (עמודים 21-12) החזון איש (יו"ד סה, ג). ראה במאמרו של הרב יהודה גרשוני (תחומין ב', "המיעוטים וזכויותיהם במדינת ישראל לאור ההלכה"). הרב יצחק זילברשטיין חשוקי חמד מסכת עירובין דף סב עמוד א ספר התורה והמדינה עמוד ק"ה הרב אליעזר מלמד, פניני הלכה, העם והארץ » ה - שמירת הארץ » ה – המדיניות הראויה למצבנו