laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נחל קמה

נחל קמה הוא נחל אכזב בנגב הצפוני. אורכו כ־10.3 קילומטרים. מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־210 מטרים מעל פני הים בסמיכות לכביש 293, כקילומטרים מדרום־מערב לקיבוץ בית קמה. הנחל זורם דרומה ועובר בגבול המערבי של הקיבוץ שובל. לאחור מכן פונה תוואי הנחל לכיוון דרום־מערב. בסמיכות לתוואי הנחל ממוקם תל שרע, ומייד לאחר מכן הוא נשפך לנחל גרר (האחרון נשפך לנחל הבשור וזה מסתיים בים התיכון). ערך זה הוא קצרמר בנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1947 בצרפת

שנת 1947 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 960 שנות לאום. נשיא צרפת – עד 16 בינואר – לאון בלום מ-16 בינואר – ונסן אוריו ראש ממשלת צרפת – עד 22 בינואר – לאון בלום 22 בינואר–24 בנובמבר – פול רמדיה מ-24 בנובמבר – רובר שומאן 16 בינואר – ונסן אוריו מושבע לנשיאות צרפת. 10 בפברואר – הסכמי השלום של פריז נחתמים בין בעלות הברית לבין איטליה, הונגריה, רומניה, בולגריה ופינלנד. 12 בפברואר – כריסטיאן דיור מציג את "המראה החדש" בתצוגת אופנה בפריז. 28 בפברואר – ארצות הברית מעבירה לצרפת בסיס בקזבלנקה. 29 במרץ – ההתקוממות המלגשית: בני שבטים לאומיים מתחילים להתקומם נגד השלטון הצרפתי. 6 במאי – ההתקוממות המלגשית: נהרגים במדגסקר 124–160 פעילים לא חמושים. 11 ביולי – אוניית המעפילים אקסודוס יוצאת מנמל סט, בסמוך למרסיי, ועל סיפונה 4,554 מעפילים. 27 ביולי – האונייה אושן ליברטי מתפוצצת בנמל ברסט וגורמת למותם של 26 בני אדם ולנזק רב. יולי – חמישה גדודים מגיעים למדגסקר לדיכוי ההתקוממות המלגשית. 27 באוגוסט – הורדת הקצבת הלחם ל-200 גרם מובילה להתפרעויות בוורדן ובלה מאן. 30 באוגוסט – שריפה בבית קולנוע בפרבר של פריז גורמת למותם של 87 בני אדם. ספטמבר – נפתח לראשונה פסטיבל אביניון. 7 באוקטובר – בווייטנאם, נפתח מבצע לאה לדיכוי מרד הווייט מין. 10 בנובמבר – מעצר ארבעה פועלי פלדה במרסיי גורם למהומות קומוניסטיות. 20 בנובמבר – פול רמדיה מתפטר מראשות ממשלת צרפת. מחליפו, רובר שומאן, מגייס 80 אלף חיילי מילואים כדי לדכא את ההתפרעויות של הכורים. 27 בנובמבר – המשטרה משתלטת בפריז על משרדי המערכת של עיתונים קומוניסטיים. 3 בדצמבר – קומוניסטים מתקיפים רכבת בגלל שמועה שהיא מובילה חיילים. 21 איש נהרגים. 4 בדצמבר – שר הפנים ז'ול מוק מפעיל אמצעי חירום אחרי שישה ימי ויכוחים אלימים באספה הלאומית. 9 בדצמבר – איגודי העובדים מפסיקים לשבות ופותחים במשא ומתן. 22 בדצמבר – מבצע לאה מסתיים בניצחון טקטי לצרפתים. 16 בינואר – ז'ולייט ברטו, שחקנית, במאית ותסריטאית (נפטרה ב-1990). 31 בינואר – ברנאר גווינדו, שחקן כדורגל (נפטר ב-2021). 25 בפברואר – מארק סוטה, פילוסוף (נפטר ב-1998). 1 באפריל - אלאן קון, מתמטיקאי ופיזיקאי תאורטי. 13 באפריל – ז'אן–ז'אק לפון, כלכלן (נפטר ב-2004). 15 ביוני – אלאן אספה, פיזיקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2022. 4 ביולי – ז'אק מורלי, מפיק מוזיקלי (נפטר ב-1991). 10 ביולי – מישל אטיוון, עיתונאי, היסטוריון וסופר (נפטר ב-2021). 24 ביולי – ז'אק פורו, שחקן רוגבי ומאמן (נפטר ב-2005). 30 ביולי – פרנסואז בארה-סינוסי, ביוכימאית, כלת פרס נובל לפיוזיולוגיה או לרפואה לשנת 2008. 3 בספטמבר – ז'ראר הוייה, מאמן כדורגל (נפטר ב-2020). 20 בספטמבר – פטריק פוביר ד'ארבור, עיתונאי וסופר. 9 באוקטובר – פראנס גל, זמרת (נפטרה ב-2018). 28 בנובמבר – מישל ברז'ה, זמר ופזמונאי (נפטר ב-1992). 2 בדצמבר – יצחק ביטון, מוזיקאי צרפתי–יהודי. (קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1947) 23 בינואר – פייר בונאר, צייר (נולד ב-1867). 19 בפברואר – פייר בסנאר, סינדיקליסט מהפכן (נולד ב-1886). 15 במרץ – ז'אן–רישאר בלוך, מחזאי, מבקר ומחבר נובלות (נולד ב-1884). 13 באפריל – ז'אן קסאגן, נהג מרוצים (נולד ב-1881). 14 ביוני – אלבר מרקו, צייר (נולד ב-1875). 21 בספטמבר – מרסל אסטייר, פוליטיקאי (נולד ב-1885). 24 בנובמבר – לאון–פול פרג, משורר (נולד ב-1876). 7 בדצמבר – טריסטאן ברנאר, מחזאי וסופר צרפתי–יהודי (נולד ב-1866). מדיה וקבצים בנושא 1947 בצרפת בוויקישיתוף
בואו נשיר לארץ יפה

בואו נשיר לארץ יפה הוא שיר שכתב אבי רן טוויג, הלחין יורם הראל חיימוב וביצע הזמר הישראלי חיים משה. השיר פורסם באוגוסט 1986 כסינגל מתוך אלבומו התשיעי של משה, "כל נדריי" (1987). השיר הוצג לבחירת הקהל ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד רשת ג' ב־12 באוגוסט 1986, ושבוע לאחר מכן נכנס למצעד במקום ה־28. בשיאו הגיע למקום התשיעי במצעד, ב־14 בספטמבר 1986. בסך הכל שהה השיר במצעד 12 שבועות, והוא יצא ממנו ב־11 בנובמבר 1986. סרטון השיר "בואו נשיר לארץ יפה" באתר יוטיוב מילות השיר "בואו נשיר לארץ יפה" באתר שירונט חיים משה בביצוע חי של השיר בערוץ הראשון, באתר יוטיוב האלבום "כל נדריי", באתר סטריאו ומונו, בדיקה אחרונה ב־26 באפריל 2023 השיר מוצג לבחירת הקהל ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־26 באפריל 2023 חיים משה – בואו נשיר לארץ יפה (1986), באתר סטריאו ומונו, בדיקה אחרונה ב־26 באפריל 2023 נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־26 באפריל 2023 דירוג בכורה במצעד רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־26 באפריל 2023 מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (9), באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־26 באפריל 2023 השיר יוצא ממצעד רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־26 באפריל 2023
ארתור באגבי

ארתור פנדלטון באגבי (באנגלית: Arthur Pendleton Bagby;‏ 1794 – 21 בספטמבר 1858) היה פוליטיקאי אמריקאי מאלבמה, איש המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמושל אלבמה העשירי בשנים 1837–1841. ארתור באגבי נולד במחוז לואיזה שבווירג'יניה. הוא למד משפטים, התקבל ב-1819 ללשכת עורכי הדין ועסק במקצוע בקלייבורן שבאלבמה. בשנים 1821, 1822, 1824, ובשנים 1834–1836, הוא כיהן כחבר בית הנבחרים של אלבמה, כשבשנים 1822 ו-1836 הוא כיהן כיושב ראש הבית הצעיר ביותר אי פעם. ב-1825 הוא כיהן כחבר הסנאט של אלבמה. בשנים 1837–1841 כיהן באגבי כמושל אלבמה העשירי. במהלך תקופת כהונתו כמושל סבלה ארצות הברית מהשפל הכלכלי שכונה הפאניקה של 1837 (אנ'). באגבי נקט בצעדים לסייע לבנקים של מדינתו, אך בית המחוקקים המדינתי דחה את רוב הצעדים. כל הבנקים במדינה נסגרו על ידי יורשו בתפקיד של באגבי, בנג'מין פיצפטריק. ב-1841 נבחר באגבי לסנאט של ארצות הברית כדי לאייש את המושב שהתפנה עקב התפטרותו של קלמנט קומר קליי. הוא כיהן בסנאט עד 1848, כאשר הוא התפטר כדי לשמש כשגריר ארצות הברית ברוסיה. במהלך כהונתו בסנאט, הוא היה יושב ראש ועדת הטריטוריות, ועדת התביעות והוועדה לענייני אינדיאנים של הסנאט. כסנאטור, הוא תמך בסיפוחה של טקסס לארצות הברית. ב-1824 נשא באגבי לאישה את אמילי סטיל, שנפטרה שנה לאחר מכן. ב-1828 הוא נישא בשנית לאן אליזבת קונל. לשניים נולדו ארבעה ילדים. בנו, ארתור פנדלטון באגבי הבן (אנ'), היה קולונל בצבא הקונפדרציה במלחמת האזרחים האמריקאית. ארתור באגבי נפטר במוביל, אלבמה ב-21 בספטמבר 1858. הוא נטמן בבית הקברות מגנוליה שבעיר. מדיה וקבצים בנושא ארתור באגבי בוויקישיתוף ארתור באגבי באתר אגודת המושלים הלאומית (באנגלית) ארתור באגבי, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית) ארתור באגבי באנציקלופדיה של אלבמה (באנגלית) ארתור באגבי באתר The Political Graveyard (באנגלית) ארתור באגבי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
עין מסילה

עין מסילה (בערבית: ביר דובאן) הוא מעיין נובע ממקווה מים הנראה כבאר ונמצא בערוצו של נחל דרך בורמה, בצד המזרחי של הדרך בתחומי יער אשתאול. לאחר החורף ניתן לחזות בריכוז של סוף מצוי. בסביבה גדלים גם עצי חרוב. הבאר שימשה מקור מים לעובדים בסביבה ולעוברים בדרך בורמה בעת מלחמת העצמאות. שביל קצר עובר מהבאר למקום שבו מוצבים שני לוחות אבן שמוצג בהם משחקי לוח קדומים: מנקלה, הידוע ומשחק הטחנות. לא רחוק מהבאר נמצאת בריכת שכשוך, שמימיה מגיעים מצינור מים שהניחה חברת מקורות. המעיין נקרא על שם המושב הסמוך, מסילת ציון. עין מסילה, באתר iNature עין מסילה, באתר טיולי
טוביה מיורצ'יק

טוביה מיורצ'יק (1904 - 23 בפברואר 1971) היה ספורטאי ישראלי. זוכה שתי מדליות ארד מהמכביה השנייה (1935) בזריקת דיסקוס וביידוי פטיש ומאמן אתלטיקה ישראלי. מיורצ'יק נולד וגדל בצ'נסטוחובה, פולין. בגיל 13 הצטרך למועדון הספורט "ז.ט.י" בעיר הולדתו והתאמן בהתעמלות מכשירים. בגיל 16 עבר להתאמן באיגרוף. עבר להתגורר עם דודו, סוחר יערות בגרמניה. בגיל 18 קבע בזריקת דיסקוס שיא אישי חדש של 35 מטר. בגיל 19 התגייס לצבא פולין. הוא זכה באליפות שלזיה 7 פעמים ברציפות. הוא צורף לנבחרת פולין באתלטיקה והתאמן בהדרכתו של נורלינג משוודיה. הוא התחרה גם בהטלת כידון וקבע שיא אישי חדש של 48 מטר ובהדיפת כדור ברזל שיא אישי חדש של 12.65 מטר. הוא בוגר בית הספר הגבוה לאתלטיקה בברסלאו. מיורצ'יק השתתף במכביה האירופית הראשונה שנערכה באוסטרבה, צ'כוסלובקיה, ב-1929 ובמכביה האירופית השנייה שנערכה באנטוורפן ב-1930 ובמכביה הראשונה שנערכה בישראל בשנת 1932. במכביה השנייה שנערכה בשנת 1935 זכה בשתי מדליות ארד בזריקת דיסקוס בתוצאה של 35.49 מטר, אחרי זאב שטיל מפולין (38.11 מטר) ובלא וייס מצ'כוסלובקיה (36.91 מטר) וביידוי פטיש בתוצאה של 26.43 מטר, אחרי בלא וייס (32.95 מטר) והרמן מגרמניה (29.75 מטר). נוסף לכך, הוא סיים במקום שישי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.39 מטר. לאחר המכביה בחר מיורצ'יק שלא לחזור לפולין ארץ הולדתו ונישאר בארץ ישראל, כמו רוב הספורטאים מפולין. הדגל של משלחת פולין למכביה שנשאו בטקס הפתיחה נשאר אצלו. בתחרות שנערכה בתחילת פברואר 1936 בתל אביב בין מכבי תל אביב להפועל תל אביב הוא ייצג את הפועל. הוא סיים פעמיים שני בהדיפת כדור ברזל (10.80 מטר) ובזריקת דיסקוס (36.60 מטר). כחודש וחצי לאחר מכן, בתחרות ארצית שנערכה במרץ אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 35.45 מטר, אחרי שטיל (38.45 מטר) בארץ עבד בחברת החשמל והדריך אלפי צעירים באתלטיקה וארגן קורסים בספורט. הוא אימן אתלטיקה בקבוצת מכבי הצפון תל אביב ובין האתלטים המצטיינים אותם אימן נמנים אלופי ישראל בעבר: אריה קלינשטוב, צבי ינובר, ברוך חבס, זמיר בבל, דוד טבק ועוד. הוא היה חבר באיגוד האתלטיקה הישראלי ואימן את נבחרת ישראל למכביה הרביעית ולתחרויות בחו"ל. ב-30 באוקטובר 1960 נפל בנו סגן דב מיורצ'יק. הוא הנציח את בנו בשני מפעלי ספורט. במכביה השמינית שנערכה בשנת 1969 זכה לכבוד לעמוד במשמר הכבוד בטקס הפתיחה. למיורצ'יק ורעייתו היו שני ילדים, דב ופנינה. נכדו, בנה של פנינה, קרוי על שמו. ראשים בספורט הישראלי - 50 שנה לטוביה מיורצ'יק, הַבֹּקֶר, 10 בינואר 1954 באתליטיקה קלה, דבר, 8 בפברואר 1937 נעילת המכביה השניה, הירדן, 9 באפריל 1935 Maccabiah Games before World War II (באנגלית) הספורטאים נישארו - ולא היה מי שיחזיר את הדגל הפולני..., על המשמר, 27 באוגוסט 1961 בספורט, באתר הארץ, 7 בפברואר 1936 בספורט, באתר הארץ, 20 במרץ 1936 נפתחה המכביה השמינית, על המשמר, 29 ביולי 1969
בנג'מין פיצפטריק

בנג'מין פיצפטריק (באנגלית: Benjamin Fitzpatrick;‏ 30 ביוני 1802 – 21 בנובמבר 1869) היה פוליטיקאי אמריקאי מאלבמה, איש המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמושל אלבמה ה-11 בשנים 1841–1845 וכסנאטור מטעמה בשנים 1848–1849 ובשנים 1853–1861. בנג'מין פיצפטריק נולד במחוז גרין שבג'ורג'יה. כשהיה בן שבע הוא התייתם מהוריו ונלקח לאחותו, סליה פיצפטריק בולדוין, שהתגוררה באלבמה. פיצפטריק סייע לאחיו לנהל את קרקעותיהם שעל גדות נהר אלבמה, ושימש כסגן השריף הראשון של מחוז אוטאוגה. הוא עבד במשרד עורכי הדין של נימרוד א. בנסון, ולאחר מכן למד משפטים וב-1821 התקבל ללשכת עורכי הדין, והחל לעסוק במקצוע במונטגומרי. בשנים 1822–1823 הוא שימש כעורך דין בבית המשפט של מונטגומרי. ב-1829 הוא עבר לחוותו שבמחוז אוטאוגה. בשנים 1841–1845 כיהן פיצפטריק כמושל אלבמה ה-11. במהלך תקופת כהונת קודמו בתפקיד, ארתור באגבי, סבלה ארצות הברית מהשפל הכלכלי שכונה הפאניקה של 1837 (אנ'). באגבי נקט בצעדים לסייע לבנקים של מדינתו, אך בית המחוקקים המדינתי דחה את רוב הצעדים. כל הבנקים במדינה נסגרו על ידי פיצפטריק. ב-1848 נבחר פיצפטריק לסנאט של ארצות הברית כדי לאייש את המושב שהתפנה עקב פטירתו של דיקסון הול לואיס, וכיהן בסנאט שנה. הוא נבחר שוב לסנאט בינואר 1853 כדי לאייש את המושב שהתפנה בשל התפטרותו של ויליאם רופוס קינג שנבחר כסגן נשיא ארצות הברית. בדצמבר אותה שנה הוא נבחר לסנאט בזכות עצמו. הוא שימש כיושב ראש הוועדה לפיקוח על הדפסות החוקים וועדת ניסוח החוקים. ב-1855 היה אמור בית המחוקקים של אלבמה לבחור לו יורש, אך הדבר לא עלה בידו והוא המשיך לכהן בסנאט. בשנים 1857–1860 הוא כיהן פעמיים כנשיא הזמני של הסנאט של ארצות הברית. ב-1860 הוצגה שמו של פיצפטריק כמועמד המפלגה הדמוקרטית למשרת סגן נשיא ארצות הברית. מועמדתו הוצגה על ידי חברי האגף במפלגה שהציגו את מועמדותו של סטיבן דאגלס מאילינוי לנשיאות. על אף זאת, סירב פיצפטריק לקבל את המינוי, ובסופו של דבר נבחר כמועמד המפלגה לתפקיד הרשל וספסיאן ג'ונסון מג'ורג'יה. בינואר 1861 פרש פיצפטריק מהסנאט עקב פרישתה של מדינתו מהאיחוד. פיצפטריק לא מילא תפקיד משמעותי בפוליטיקה של הקונפדרציה, אם כי הוא שימש כנשיא ועידת החוקה של אלבמה שהתקיימה ב-1865. בנג'מין פיצפטריק נפטר בחוותו שליד ויטמקה, אלבמה, ב-21 בנובמבר 1869, בגיל 67. הוא נטמן בבית הקברות אוקווד שבמונטגומרי. מדיה וקבצים בנושא בנג'מין פיצפטריק בוויקישיתוף בנג'מין פיצפטריק באתר אגודת המושלים הלאומית (באנגלית) בנג'מין פיצפטריק, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית) בנג'מין פיצפטריק באנציקלופדיה של אלבמה (באנגלית) בנג'מין פיצפטריק באתר The Political Graveyard (באנגלית) בנג'מין פיצפטריק, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
Axiom Mission 3

Axiom Mission 3 (או Ax-3) הייתה טיסת חלל פרטית לתחנת החלל הבינלאומית. הטיסה המריאה ב-18 בינואר 2024, ונמשכה 21 ימים, כשנחתה בהצלחה באוקיינוס האטלנטי. הטיסה הופעלה על ידי אקסיום ספייס תוך שימוש בחללית דרגון 2. לכל ארבעת אנשי הצוות יש רקע כטייסים צבאיים. מייקל לופז-אלגריה היה מפקד המשימה מטעם חברת אקסיום ספייס; ולטר וילדיי מחיל האוויר האיטלקי היה טייס המשימה. מומחי המשימה היו אלפר גזראווג'י שהיה האסטרונאוט הטורקי הראשון ואסטרונאוט הפרויקט השוודי מרקוס ואנדט שהיה הראשון בפרויקט קבוצת האסטרונאוטים של סוכנות החלל האירופית ב-2022 לקבל משימת טיסה בחלל. החלק של ואנדט במשימה נקרא "מונין" והוא חופף למשימתו של אסטרונאוט אחר של סוכנות החלל האירופאית הסקנדינבי, אנדראס מוגנסן שנקראה "הוגין". משימת Axiom Mission 3 של חברת אקסיום ספייס המריאה לחלל ב-19 בינואר 2024 ממתחם השיגור 39 של מרכז החלל קנדי בפלורידה על סיפון דרגון 2 של SpaceX ששוגרה באמצעות טיל פאלקון 9. הצוות בילה 18 ימים בתחנת החלל הבינלאומית, כאשר הטיסה חזרה נדחתה פעמיים. סך הכל שהה הצוות 21 ימים בחלל. החללית נחתה באוקיינוס האטלנטי ב-9 בפברואר 2024. אקסיום ספייס Axiom Mission 1 Axiom mission 2 מדיה וקבצים בנושא Axiom Mission 3 בוויקישיתוף תיאור באתר סוכנות החלל האירופית https://twitter.com/NASASpaceOps/status/1686805854572449792 "NASA Selects Axiom Space for Third Private Astronaut Station Mission". NASA (הודעה לעיתונות). 14 במרץ 2023. נבדק ב-14 במרץ 2023. {{cite press release}}: (עזרה) Foust, Jeff (2023-10-18). "Axiom Space refines training for next private astronaut mission". SpaceNews (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-10-19. Pons, Juan (2022-09-28). "Saudi Arabia and Turkey compete to get a woman astronaut into orbit as soon as possible". נבדק ב-2022-10-16. "Axiom Space Announces Astronauts for Third Mission to ISS". Axiom Space (באנגלית אמריקאית). 2023-09-12. נבדק ב-2023-09-12. "Muninn mission patch and name". European Space Agency (באנגלית). 16 ביוני 2023. נבדק ב-16 ביוני 2023. {{cite web}}: (עזרה). "The Huginn mission – an overview". www.esa.int (באנגלית). נבדק ב-2023-09-12.
SAR

האם התכוונתם ל... מכ"ם מִפְתָּח סינתטי חיפוש והצלה (Search and Rescue) שיעור ספיגה סגולית (Specific Absorption Rate) - מדד לספיגת קרינה בגוף המשמש לבחינת השפעות בריאותיות של קרינת טלפון סלולרי על-קבוצת SAR – אחת מהקבוצות המרכזיות בחלוקה הפילוגנטית של האאוקריוטים Suspicious activity report (אנ') - דו"ח של גוף פיננסי על פעילות חשודה של לקוח עמידות נרכשת מערכתית – Systemic acquired resistance, או SAR - תגובת עמידות של צמח המתרחשת בעקבות חשיפה לפתוגן
אתניקוס אחנס

אתניקוס אחנס (ביוונית: Εθνικός Άχνας) הוא מועדון כדורגל מהעיירה אחנה (אנ') שבמזרח קפריסין. המועדון נוסד בשנת 1968. אתניקוס עלתה לראשונה לליגת העל הקפריסאית בשנת 1983 וירדה שנה לאחר מכן. בשנת 1986 עלתה שנית וירדה לאחר ארבע שנים, ובין שנת 1992 ועד שנת 2018 שיחקה בליגה הבכירה. בסיום עונת 2017/2018 ירדה לליגת המשנה. הישג השיא של הקבוצה בליגה הוא המקום הרביעי, אליו הגיעה בעונת 1994/95 ובעונת 1997/98. בשנת 2002 הגיעה אתניקוס לגמר הגביע הקפריסאי, בו הפסידה 0–1 לאנורתוסיס פמגוסטה. אתניקוס העפילה חמש פעמים לגביע האינטרטוטו: בשנים 1998, 2003, 2004, 2006 ו-2008 . בשלוש הפעמים הראשונות הפסידה הקבוצה בשלב הראשון, אך בשנת 2006 ניצחה שלוש קבוצות, כולל את מכבי פתח תקווה מליגת העל הישראלית בתוצאה 3–4 בסיכום שני המשחקים בין הקבוצות והעפילה לראשונה לסיבוב המוקדמות השני של גביע אופ"א, בו הוגרלה לשחק נגד רסלר הבלגית. לאחר ניצחון 2–6 בסיכום שני המשחקים ביניהן העפילה אתניקוס לסיבוב הראשון. בסיבוב הראשון הקבוצה הפסידה ללאנס הצרפתית והודחה מהטורניר. בשנת 2008 שוב הפסידה בסיבוב הראשון לקבוצת בסה קביה מאלבניה והודחה מהטורניר. אתר האינטרנט הרשמי של אתניקוס אחנס (ביוונית) אתניקוס אחנס, ברשת החברתית פייסבוק אתניקוס אחנס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אתניקוס אחנס, ברשת החברתית אינסטגרם אתניקוס אחנס, סרטונים בערוץ היוטיוב פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway
Crew Love

Crew Love הוא שיר של הראפר הקנדי דרייק מתוך אלבום האולפן השני שלו, Take Care‏ (2011). השיר מכיל הופעת אורח של הזמר הקנדי דה ויקנד. הוא נועד במקור להיכלל במיקסטייפ הבכורה של דה ויקנד. "Crew Love" יצא לאור כסינגל השביעי מתוך האלבום בממלכה המאוחדת ב-30 ביולי 2012. ג'ון דולאן מרולינג סטון תיאר את הרצועה כ"שופעת R&B אוונגרי" ו"שיר הלל עדין למשפחה מטפורית מול עולם שבו כולם רוצים דרייק קטן". "Crew Love" הגיע לראשונה למקום ה-200 במצעד הסינגלים הבריטי ב-14 ביולי 2012. הוא נכנס ל-100 הראשונים במצעד שבועיים לאחר מכן במקום ה-64, ומאוחר יותר הגיע לשיאו, במקום ה-37. הרצועה הפכה גם ללהיט במצעד ה-R&B הבריטי, שם הגיעה למקום השביעי. אף על פי שלא יצא כסינגל באופן רשמי בארצות הברית, "Crew Love" הצליח להתברג במספר מצעדי סינגלים של בילבורד בזכות השמעות רבות ברדיו קצבי וברדיו אורבני עכשווי. הוא הגיע למקום התשיעי במצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ ביוני 2012, והפך לסינגל ה-24 של דרייק בעשירייה הפותחת במצעד. השיר אף הגיע למקום ה-14 במצעד שירי הראפ ולמקום ה-80 במצעד הוט 100 הראשי וגם בקנדה הוט 100. מידע על הסינגל "Crew Love" באתר מיוזיק בריינז "The Weeknd: Kiss And Tell (2013 Cover Story)". Complex. נבדק ב-21 במרץ 2023. {{cite journal}}: (עזרה) Dolan, Jon (7 בנובמבר 2011). "Drake's 'Take Care': A Track-By-Track Breakdown". Rolling Stone. Wenner Media. נבדק ב-8 באפריל 2013. {{cite web}}: (עזרה) Zywietz, Tobias. "Chart Log UK: New Entries Update – 14.07.2012 (Week 27)". zobbel.de. Tobias Zywietz. נבדק ב-8 באפריל 2013. {{cite web}}: (עזרה) Santiago, Karinah (8 ביוני 2012). "Chart Juice: Travis Porter, Rebecca Ferguson Enter R&B/Hip-Hop Albums". Billboard. Prometheus Global Media. נבדק ב-8 באפריל 2013. {{cite web}}: (עזרה)
תוצרת הארץ (שיר)

תוצרת הארץ הוא שיר שחיבר נתן אלתרמן על רקע המרד הערבי הגדול והעלייה החמישית השיר נכלל בתוכנית "חוזרים בתשובה" של תיאטרון המטאטא, שעלתה ב-3 בספטמבר 1938. השיר נכתב על רקע השגשוג הכלכלי, שהגיע בעקבות העלייה החמישית. העלייה החמישית הביאה לארץ ישראל הון, ידע טכני וניהולי ויזמות. באותה העת נוסדו מפעלי מלאכה ותעשייה רבים. היישוב הגיע בשנים אלה לראשונה לייצור 50% מהתוצרת המקומית, אף שהיה רק כ-30% מהאוכלוסייה בארץ ישראל. מרבית השיר עוסק בנושא הכלכלי. בשנה שבה פורסם השיר (1938) הגיע המרד הערבי הגדול לשיאו – שריפת שדות, רציחות ופרעות הפכו מעשים נפוצים. בעת עליית הנאצים לשלטון הקולות בבריטניה נגד סגירת גבולות ארץ ישראל בפני יהודים (כדרישת הערבים) הלכו וגברו. הצבא הבריטי תגבר את כוחותיו בארץ ודיכא את המרד הערבי הגדול. בבית הראשון מתאר אלתרמן את התחושה בקרב היישוב בשנה שבה נכתב השיר, בה בעת מנסה אלתרמן לנחם את היישוב ולהאזין לשיר בתקווה שינחם אותם: אם כבד לבבכם כעופרת אם אבלה בגופכם הנשמה האזינו לשיר התוצרת שאבו מתוכו נחמה בבית השני מזכיר אלתרמן את "דור ימות המשיח", כלומר הדור המגשים את חזונם של כל הדורות. לטענת אלתרמן, דור זה מנמנם ונרדם, כביכול, בשמירה. אלתרמן מציין כי הדור צריך נביא ומוכיח - שיוכיח אותם על חולשתם. נוסף על כך, הדור זקוק לשעון מעורר - גם כדי להתעורר בבוקר, וגם שיעורר בהם את הדברים המופיעים בשיר: זה הדור דור ימות המשיח, מנמנם ולקום מאחר. הוא זקוק לנביא ומוכיח ולפחות - לשעון מעורר. — בבית השלישי מבקש אלתרמן לאהוב את תוצרת הארץ ולקנא בה. המילה "קנאות" פירושה שעל כל אזרח לרכוש מוצרים מהארץ ובכך לחזק את כלכלת היישוב. בשיר מזכיר אלתרמן גם את גן החיות של תל אביב שנפתח בשנה שבה נכתב השיר ואת האריות שבגן: וישנו גן חיות ובגן החיות אריות מתוצרת הארץ! בבית זה מופיע המשפט: ובתולות בת ציון מדברות באקצנט גרמנית מתוצרת הארץ! אלתרמן מתייחס במשפט זה לעליית הנאצים לשלטון ואף לעלייה החמישית, שמרבית העולים ממנה היו גרמנים. השיר הולחן על ידי שם טוב לוי ובוצע על ידי אריק איינשטיין. תוצרת הארץ באתר הספרייה הלאומית מילות השיר "תוצרת הארץ" באתר שירונט ברכות ושאלה, באתר נתן אלתרמן תוצרת הארץ, באתר נתן אלתרמן אורי הייטנר, פינתי השבועית ברדיו: תוצרת הארץ, באתר של אורי הייטנר, ‏9 בספטמבר 2019 כמו בפסוק ”...הוֹכֵחַ תּוֹכִיחַ אֶת עֲמִיתֶךָ וְלֹא תִשָּׂא עָלָיו חֵטְא.” (ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק י"ז)
תאוריה מתמטית

תאוריה מתמטית (או תורה מתמטית) היא ענף במתמטיקה המבוסס על קבוצה של אקסיומות. בה בעת זה יכול גם להיות גם גוף של ידע (למשל, מבוסס על אקסיומות והגדרות ידועות), ולכן במובן זה יכול להתייחס לתחום של מחקר מתמטי במסגרת שנקבעה. אחת המעלות התאורטיות המשמעותיות ביותר במתמטיקה הוא עומק ההסבר. לדוגמה, לתורת הקבוצות יש את היכולת לסדר ולהסביר את תורת המספרים ואנליזה גאומטרית. למרות ההכרח ההגיוני הרב (וההוכחה העצמית) של אמיתות אריתמטיות כגון 1<3, 2+2=4, 6-1=5 וכן הלאה, תאוריה שרק מניחה המון אמיתות כאלה לא תהיה מספקת. תאוריה נאותה היא תאוריה שבה אמיתות כאלה נגזרות מאקסיומות קודמות באופן הסברתי, כגון אקסיומות תאורטיות של קבוצות, כגון אקסיומות צרמלו-פרנקל. ההישג הייחודי של תורת הקבוצות האקסיומטית הוא יכולתה לתת בסיס לגזירה של מכלול המתמטיקה הקלאסית מקומץ אקסיומות. הסיבה שתורת הקבוצות מוערכת כל כך היא בגלל העומק ההסברתי שלה. תאוריה מתמטית שרק מניחה אינסוף אמיתות אריתמטיות ללא עומק הסבר לא תהיה מתחרה רצינית לאריתמטיקה של פאנו או לתורת הקבוצות של צרמלו-פרנקל. משפט - הצהרה עם הוכחה מתמטית Nelson, Sam. "Theorems and Theories". www.esotericka.org. אורכב מ-המקור ב-2014-08-19. Chu-Carroll, Mark C. (13 במרץ 2007). "Theorems, lemmas, and corollaries". Good math / bad math (blog). {{cite web}}: (עזרה) Maddy, Penelope (2011). Defending the Axioms: On the Philosophical Foundations of Set Theory. Oxford University Press. p. 82. Maddy, Penelope (1988). "The Journal of Symbolic Logic". Believing the Axioms II. 53 (3): 762. doi:10.2307/2274569. נבדק ב-2 במרץ 2020. {{cite journal}}: (עזרה)
אקיוביט

אקיוביט בע"מ היא חברת היי-טק ישראלית העוסקת בפיתוח וייצור של שעונים אטומיים. החברה הוקמה בדצמבר 1993 על ידי מהנדס האלקטרוניקה בני לוי (מנכ"ל החברה) והפיזיקאי ד"ר אבינועם שטרן. בשנת 2011 רכשה חברת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות 50% מהבעלות בחברה. החברה עוסקת בפיתוח וייצור של שעונים אטומיים מבוססי רובידיום, בעלי דיוק גבוה ביותר של מיליארדיות השנייה. מוצרי החברה נמצאים בשימוש נרחב בתעשיות ביטחוניות, בצבא (בכלל זה חיל האוויר הישראלי וחיל האוויר של ארצות הברית) ובשימושים אזרחיים. מפעל החברה שוכן בהר חוצבים שבירושלים. לזכות החברה רשומים פטנטים אחדים. ממוצרי החברה המבוססים על השעון האטומי: מארזים התומכים ב-Network Time Protocol (NTP) וב-Precision Time Protocol (PTP). רכיבים למניעת שיבוש של נתונים המתקבלים ממערכת ניווט לוויינית. מארז נייד לסנכרון של שעונים בשטח, ללא צורך בנתונים ממערכת ניווט לוויינית. מתנד אולטרה-יציב (Ultra Stable Oscillator) מתוצרת החברה שוגר באפריל 2023 בגשושית "JUICE" לעבר כוכב הלכת צדק, כחלק ממשימת מחקר של מכון ויצמן למדע. אתר האינטרנט הרשמי של אקיוביט אקיוביט, ברשת החברתית LinkedIn סרטונים בערוץ של AccuBeat, באתר יוטיוב ינון שלום יתח‏, כולם פקפקו עד פריצת הדרך: הירושלמים שפיתחו שעון אטומי המסייע למערכת הביטחון, באתר וואלה, 26 באפריל 2023 אגם קדם לוי, בשיתוף אקיוביט, מגינים על מערכות חיוניות בעזרת שעונים אטומיים, באתר TheMarker‏, 27 בנובמבר 2022 פרסומי רפאל קנתה 50 אחוז מ"אקיוביט", "ישראל דיפנס", 14 באוגוסט 2011 ממערכת הביטחון לחלל: הפיתוח הישראל שבדרך לכוכב צדק, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 05:21) אפי לנדאו, ‏אקיוביט זכתה במכרז של חיה"א האמריקני לאספקת שעונים אטומיים, באתר גלובס, 25 בינואר 1999 Our Customers, באתר אקיוביט AccuBeat, באתר Justia; Company Patents, באתר אקיוביט AccuBeat NTP/PTP Time Servers, באתר אקיוביט GNSS Cyber Security & Anti-Spoofing Products, באתר אקיוביט Portable atomic clock for Time & Frequency Dissemination, באתר אקיוביט מכשיר ישראלי ישוגר לכוכב הלכת צדק במשימת JUICE, באתר ynet, 13 באפריל 2023 Ultra Stable Oscillator (USO) for Deep Space Exploration, באתר אקיוביט
בית הכנסת הסוחר

בית הכנסת הסוחר - הוא בית כנסת הראשי לשעבר של העיר יבפטוריה בחצי האי קרים. המבנה הנוכחי נבנה בין השנים 1911–1912 ושימש יהדות קראית. הוא איבד את מראהו הראשוני לאחר שיפוץ בשנת 1928, אז גם הפסיק לשמש כבית הכנסת. במקום בו ממוקם בית הכנסת הסוחר היה בית כנסת עוד במאה ה-19, בשנת 1895 במקום נבנה בית תפילה חדש, אך הוא היה קטן מכדי לענות על צורכיהם של באי בית הכנסת. בין השנים 1911–1912 נבנה בית הכנסת הנוכחי במימונם של סוחרי הגילדות הראשונה והשנייה בתכנונו של האדריכל העירוני של יבפטוריה אדם גנריך. בית כנסת פעל במשך מספר שנים. לאחר השתלטות הממשל סובייטי על חצי האי קרים הבניין נלקח מהקהילה אך בשנת 1922 הוחזר ושימוש הבניין כבית כנסת חודש. ברעידת אדמה שהתרחשה באזור בשנת 1927 המבנה ניזוק. לאחר שיפוץ הוא נלקח מהקהילה ובמקום פעל מועדון. בהמשך הוא הועבר למפעל לייצור משקעות והפך למחסן. במקום נערכו מספר שיפוצים והוא איבד את המראה החיצוני. בתחילת המאה ה-21 המתחם הוחזר לרשות העירייה ובוצעו שיפוצים במקום. מדיה וקבצים בנושא בית הכנסת הסוחר בוויקישיתוף תיאור המתחם (ברוסית)