זכוכית געשית

זכוכית געשית היא זכוכית הנוצרת באופן טבעי בפעילות געשית, כתוצאה מהתקררות מהירה של מאגמה או לבה. ככל סוגי הזכוכית, גם הזכוכית הגעשית מתאפיינת במבנה אמורפי וחסר גבישים. אף שבמקרים רבים נוטים לכנות את כל סוגי הזכוכית הגעשית "אובסידיאן", הרי שאובסידיאן הוא אחד מסוגיה. מרבית סוגי הזכוכית הגעשית נוצרים מהתקררות מהירה של לבה, במהלך התפרצות געשית. ההתקררות המהירה נובעת ממגעה של הלבה באוויר או במים הקרים ממנה. עם זאת, זכוכית געשית עשויה להיווצר מהתקררות מהירה של מאגמה בשולי מחדר פלוטוני. זכוכית געשית מתאפיינת בחוסר במבנה גבישי, אם כי לעיתים מופיעים בה גבישים מיקרוסקופיים. מבנה זה נובע מכך שבמהלך ההתקררות המהירה, אין לאטומים די זמן להתארגן ולהתגבש. לסוגים רבים של זכוכית געשית שבירה קונכייתית, ברק זכוכי ודרגות שונות של שקיפות. הרכבם הכימי נובע ישירות מהרכב המאגמה או הלבה ממנה נוצרו. מסת אם המורכבת מזכוכית געשית עשויה להכיל פנוקריסטים – גבישים גדולים ונראים לעין. סלעים כאלה נקראים ויטרופיר ומרקמם – "מרקם ויטרופירי". סלע זה נוטה למיום מינרלי ולהמרה, ונוכחות גבוהה של מים על פני כדור הארץ הופכת אותו לשלב לא יציב. הזכוכית הגעשית מומרת ומתגבשת בתהליך המתקדם בשיעורים נמוכים מאוד, העשויים לארוך מיליוני שנים בטמפרטורה נמוכה ולהתקצר ככל שהטמפרטורה עולה. תהליכים אלה מאיצים את הבליה של הזכוכית הגעשית. סוגים רבים של זכוכית געשית הם תוצר ראשוני של התקררות מגמטית, ואילו אחרים מהווים תוצרים משניים של תהליכי מיום והמרה. אבן זפת – זכוכית געשית הנוצרת מהתקררות מהירה של לבה בהרכב גרניטי וריוליטי על פני השטח או במחדרים פלוטוניים רדודים. אובסידיאן – סוג של זכוכית געשית מהתקררות מהירה של לבה פלסית. לרוב צבעו שחור, אך הוא מופיע בצבעים נוספים, בפסי זרימה ובדוגמאות כ"פתיתי שלג" ההופכים אותו לאבן חן. שימוש נוסף שנעשה באובסידיאן הוא הכנת כלים חדים למטרות רבות – מציד ועד ניתוח. אובסידיאן נמצא בזרמי לבה, בפקקים געשיים ובצינורות הזנה. אצת פלה – פתיתים ויריעות דקות של היאלוקלאסטיט, הדומים בצורתם לאצות, הנוצרים כאשר מים שחדרו ללבה רותחים, יוצרים בועות וקורעים את קירות הלבה. דמעות פלה ושערות פלה – טיפות של זכוכית בזלתית הנקרשות במבנה אווירודינמי או נמתחות למעין שערות בעת מעופן באוויר. דמעות אפאצ'ים – כינוי לכדוריות עגולות וכהות של אובסידיאן שלוטשו ועוגלו באמצעות רוח ומים. היאלוטוף – שברי זכוכית געשית שנוצרו בהתפרקות פריאטו-מגמטית (phreatomagmatic fragmentation) כתוצאה מהלם תרמי בתגובה להפרשי טמפרטורה במגע לבה חמה עם מים. היאלוקלאסטיט – סלע המורכב משברים של זכוכית געשית ונוצר בהתפרצויות פריאטו-מגמטיות – בעיקר תת-ימיות ותת-קרחוניות, או בגופי מים מעל פני השטח. טקיליט – סלע הנוצר מהתקררות מהירה יחסית של לבה מאפית, בהרכב היוצר סלעי בזלת ודיאבז, בשלושה אופנים: מקרעי לבה, מזרמי לבה ובשולי מחדרים פלוטוניים. סידרומלן – סלע הדומה בהרכבו הכימי לטקיליט, אך חסר את תחמוצות הברזל הקיימות בו. מסיבה זו הוא שקוף, אם כי קיימים בו גוונים צהובים וחומים. סקוריה – סלע געשי נקבובי הנוצר מהתקררות מהירה מאוד של לבה. הקירות בין החללים דקים וזכוכיתיים. פומיס – סלע פירוקלסטי נקבובי וקל עד כדי ציפה על פני מים, הנחשב לזכוכית געשית מאחר שאין לו מבנה גבישי. פלגוניט – סלע בהרכב בזלתי שהוא תוצר ממִיוּם והמרה של סידרומלן וטקיליט, והיווצרותו קשורה בעיקר בגעשיות תת-ימית. פרליט – סלע בעל תכולה גבוהה של מים, בהיר ובעל ברק פניני, הנוצר באמצעות מיום של זכוכית געשית בהרכב ריוליטי, בעיקר אובסידיאן. קיימים סוגים נוספים של זכוכית טבעית הנוצרים מהתכה אקסוגנית של סלעים וקרקעות, ולא מהתכה מגמטית אנדוגנית. תהליכים הגורמים להתכה ולהיווצרות הזכוכית: פגיעת מטאוריט – אימפקטיט (Impactite) הוא שם כללי לסלעים הנוצרים או משתנים כתוצאה מפגיעת מטאוריט. זכוכית הנוצרת באופן כזה היא טקטיט, ולה כמה סוגים: אוסטרליט (Australite), בדיאסיט (Bediasite), ג'ורג'יאיט (Georgiaite) ומולדביט. טקטיט ש"נורה" לאטמוספירה כתוצאה מפגיעת המטאוריט נקרא אינדוקיניט (Indochinite). סוגים נוספים: זכוכית דרווין (Darwin glass), מסקליניט (Maskelynite) וסואביט (Suevite). הפעלת לחץ וחום על קוורץ – קואסיט התכה של קוורץ – לקטלייריט (Lechatelierite) מכת ברק – פולגוריט (Fulgurite) פיצוץ גרעיני – טריניטיט וחריטונצ'יק (Kharitonchik) מקור לא ברור – זכוכית אדווי (Edeowie glass) וזכוכית מדבר לובית (Libyan desert glass) גאולוגיה - מונחים התפרצות געשית מיום מינרלי עמנואל מזור, גיאולוגיה בפטיש ישראלי, האוניברסיטה הפתוחה, 1994, מסת"ב 965-06-0276-3 שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, מסת"ב 965-06-0872-9 עקיבא פלכסר, גיאולוגיה, יסודות ותהליכים, אקדמון, 1992, מסת"ב 965-350-026-0 Encyclopedia of Volcanoes, ‏ ISBN 0-12-643140-X, Academic Press Encyclopedia of Geology, Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3 לבה ומים זכוכית געשית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) המרה (alteration) – שינוי כימי של סלע בנוכחות נוזלים חמים דיאבז – סלע תת-געשי בהרכב בזלתי לבה ומים מיום – הידרציה, ספיחת מים אקסוגני – חיצוני, המתרחש מעל פני השטח של כדור הארץ אנדוגני – פנימי, המתרחש מתחת לפני השטח של כדור הארץ