נספח צבאי (ישראל)

נספח צבאי (ראשי תיבות: נספ"צ) בישראל הוא קצין צה"ל, המשמש כדיפלומט צבאי מטעם מדינת ישראל במספר שגרירויות ישראל בעולם. לתפקיד הנספח קיימים שני סוגים, דומים אבל שונים – נספח צה"ל ונספח הגנה. הבדלי התפקידים הם בעיקר בתחומי האחריות של הנספח. נספח צה"ל אחראי על כל התחומים הקשורים לצה"ל, בעוד נספח הגנה אחראי בנוסף לתחומים אלו, גם על תחומי משרד הביטחון. חלק מהנספחים ממלאים את שני התפקידים בו זמנית. כמו כן, ישנם נספחים מדלגים, כלומר, קציני צה"ל במילואים, שמתגוררים בישראל ומגיעים בהתאם לנדרש למדינות שעליהן הם אמונים. לכל נספח או נספחת ישראלים הנשלחים מחוץ לישראל, יש נספח או נספחת מהמדינה אליה הגיעו שנמצאים בישראל. תפקיד הנספח הצבאי היה קיים כבר משנת 1948, אז היו שניים בלבד - ברוסיה ובארצות הברית. בשנת 1949 חתם סגן הרמטכ"ל מרדכי מקלף על מסמך "פקודות קבע לנספחים צבאיים", אשר הגדירו את תפקיד הנספח כדלהלן: "לייצג את משרד הביטחון וצבא ההגנה לישראל בפני השלטונות הצבאיים ובפני הנספחים הצבאיים מארצות אחרות. לשמש יועץ לנציג [שגריר או ראש הנציגות הישראלית באותה מדינה] בכל העניינים הצבאיים ולשמש כעוזרו הצבאי". כמו כן, נקבע כי הנספח הצבאי הוא מפקדם הישיר של חיילי צה"ל, בסדיר ובמילואים, הנמצאים באותה המדינה. תפקידו של הנספח הוא לאתר מרחבים לשיתופי פעולה עם המדינות אשר עליהן הוא אמון. שיתוף הפעולה בא לידי ביטוי במספר היבטים מרכזיים: בניין הכוח, מרחבי הלגיטימציה וההשפעה ויצירת מרחב פעולה לצה"ל ולמדינה. בנושא בניין הכוח עוסק הנספח בעיקר בנושאים של אימון משותף עם צבאות של מדינות זרות, שיתופי ידע, אמל"ח ויכולות. ככלל, כל קצין צה"ל בעל רקע פיקודי, שהגיע לדרגה בכירה, יכול להתמנות לנספח צבאי. המתקבלים לתפקיד עוברים קורס הכנה לתפקיד האורך בין חודשיים לשלושה חודשים בבית הספר לדיפלומטיה צבאית בחטיבה לקשרי חוץ, החטיבה האחראית על כל הקשרים המתנהלים מול צבאות זרים, ובו לומדים הנספחים לעתיד על עולם קשרי החוץ והדיפלומטיה הצבאית. כמו כן, הם עוברים הכשרה הכוללת לימודי שפה, לימודים עיוניים על ההיסטוריה של מדינת היעד ועל ההיסטוריה של שיתוף הפעולה מול מערכת הביטחון הישראלית, על חלקיה השונים והמגוונים. הם גם מבקרים במדינת היעד לפחות פעם אחת לפני תחילת תפקידם, ואף עוברים הדרכה של נימוסים והליכות, מטעם משרד החוץ. 20 נספחי צה"ל מכהנים כיום ברחבי העולם, כאשר משך כהונתם בתפקיד הוא כשלוש שנים. חשיבות גדולה נודעה לתפקיד הנספח בארצות הברית, לאור קיומם של היחסים הצבאיים המיוחדים ורבי-השנים בין ישראל למעצמה, ולכן מאז שנות ה-80 של המאה ה-20 מתמנה תמיד לתפקיד קצין בדרגת אלוף. בעבר, נהוג היה למנות לתפקיד אלוף שאיננו בתפקיד ראשון, אולם בשנים האחרונות השתנה נוהג זה. נספחות צה"ל בארצות הברית, המהווה חלק משגרירות ישראל בוושינגטון, כוללת מלבד הנספח עצמו עוד מספר נספחים המתמקצעים בתחומים שונים (אוויר, יבשה, ים, ומודיעין). נספחים אלה הם קצינים בדרגת אלוף-משנה. נספח צה"ל בארצות הברית הוא האלוף היחיד בצה"ל שאיננו חבר פורום מטכ"ל. עובדה זו שיחקה תפקיד בבחירתו של מרדכי גור לרמטכ"ל לאחר מלחמת יום הכיפורים: בעת המלחמה כיהן גור כנספח צה"ל בארצות הברית, על כן לא דבק בו רבב ציבורי והוא מונה לתפקיד הרמטכ"ל (לאחר כהונה קצרה כמפקד פיקוד הצפון). מדיה וקבצים בנושא נספחים צבאיים של ישראל בוויקישיתוף דיפלומטיה צבאית, "בין הקטבים", גיליון 24–25, צה"ל, מרץ 2020 רואים עולם, בטאון חיל האוויר, גיליון 154 (255), רן רוזנברג ואסף ולדן, 1 בדצמבר 2003 שאול אמסטרדמסקי, עלות המשלחות הביטחוניות: 300 אלף דולר בשנה במקום להרים טלפון, באתר כלכליסט, 27 בינואר 2015 ניר דבורי, ‏יוצאים מהצללים: כך נולדות עסקאות נשק של מאות מיליונים, באתר ‏מאקו‏, 4 בדצמבר 2021 גילי אלוני, אז איך נראים חיי נספח צבאי במדינה זרה? הצצה, באתר צה"ל, ‏19 בדצמבר 2018 אידית דרויאן-אוחיון, חמושים בדרכון, באתר ישראל היום, ‏3 באוקטובר 2019 ימימה רוזנטל, חגי צורף, ארנון למפרום, פרק רביעי, חיים הרצוג: הנשיא השישי, ירושלים: גנזך המדינה, תשס"ט, עמ' 89. (בעברית) ארנון שוורצמן, ‏"קצין זר אמר לי: עכשיו אני מבין למה ישראל מגנה על עצמה ככה", באתר ‏מאקו‏, 15 באוקטובר 2019