laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הצורה המקובלת (אופרה)

הצורה המקובלת (באיטלקית: Solita forma) הוא מונח שמשמש חוקרי מוזיקה בדברם על העיצוב הצורני של סצנות באופרה האיטלקית של המאה ה-19, החל בתקופת הבל קנטו של וינצ'נצו בליני וג'ואקינו רוסיני וכלה באופרות המאוחרות של ג'וזפה ורדי. אפשר לכנות צורה זו בשם "דואט גדול" והיא מהווה מסגרת כללית של טיפוסי סצנות מלודרמטיות, בעיקר דואטים. הסצנה מתקדמת בהדרגה מרגע פתיחה לירי סטטי אל פינאלה דרך כמה טמפי מוזיקליים סטנדרטיים וקטעים קבועים, תוך הוספה הדרגתית של דמויות וסיבוך או פתרון של מורכבות בעלילה. הואיל ומלחינים כתבו אופרות תוך פרקי זמן קצרים, הצורה המתוקננת של סצנות הבטיחה משך זמן בדוק למבנה הדרמטי והמוזיקלי. מקור המונח "סוליטה פורמה" – "צורה מקובלת" – במחקר ביקורתי מאת אברמו באזווי. הצורה נאמנה לדפוס הבסיסי: מבוא מוזיקלי, בדרך כלל אינסטרומנטלי. רצ'יטטיב או דיאלוג בקצב התחלתי או בסיסי. "אדג'ו/קאוואטינה/"קטע קונצרטנטי (Pezzo concertato) טמפו די מצו (פרק ביניים, אינטרלוד, נשמע לעיתים קרובות כ"מפריע, קוטע" קאבאלטה וכן (במקרה של סצנת סיום של מערכה) פינאלה סטרטה אריות גדולות בתוך הסצנה מותאמות לדפוס הבסיסי הזה. אריות כאלה נקראות לעיתים אריות קאוָאטינָה/קאבָּלֶטָה. קנטבּילֶה טמפו די מצו קאבאלטה דוגמה לצורה מקובלת מורחבת אפשר למצוא במערכה השלישית של לה טרוויאטה מאת ורדי: מבוא/פרלוד רצ'יטאטיב: "Annina? Comandante אדג'ו: "Tenesta la promessa" טמפו די מצו: מקהלה מאחורי הקלעים "Largo a quadrupede" קאבאלטה:"Signora...che t'accade" ועתה מתחילה הצורה מחדש: קנטבילה: " Parigi, o cara" טמפו די מצו: "Ah, non più....Ah, Violetta! Voi? Signor" פינאלה הרולד ס. פאוארס, "לה סוליטה פורמה" ו"שימושי המוסכמה", אקטה מוזיקולוגיה, כרך 59, עמ' 65–90) א. באזווי, "מחקר באופרות של ג'וזפה ורדי" (באיטלקית), פירנצה 1859, עמ' 191 "קסם האופרות של ורדי", יהואש הירשברג, הוצאת כרמל 2014, מסת"ב 978-965-540-407-4, עמ' 443
תושב חוזר

תושב חוזר הוא אזרח ישראל שהתגורר שנים אחדות מחוץ לישראל כתושב זר ושב להתגורר בה. במטרה לעודד אזרחים ישראלים לשוב לישראל, המדינה מעניקה הטבות שונות לתושבים חוזרים, כמו הטבות בביטוח לאומי, הקלות במס הכנסה, ייבוא חפצים אישיים ללא מסים ועוד. מספר שנות השהייה מחוץ לישראל המקנות זכות להקלות משתנה מחוק לחוק. בפסיקה ובחקיקה נקבע שתושב ישראל הוא אדם שמרכז חייו בישראל. לקביעת מרכז החיים נקבעו מבחנים שונים, כגון מיקום המשפחה והעבודה, בעלות על דירה במדינה וכדומה. במסגרת תהליך ההכרה כתושב חוזר, דורש המוסד לביטוח לאומי להציג מסמכים המעידים על פעולות שננקטו כדי לנתק את מרכז החיים מחו"ל, כגון תיעוד על מכירת נכסים, הפסקת ביטוחים, מסמכי סיום עבודה, ויתור על אזרחות, שכירות דירה וחוזה העסקה בישראל, רישום ילדים לבית הספר ועוד. אדם שמרכז חייו אינו בישראל למשך תקופה של שנתיים ויותר ויבקש לשוב למדינה, יחשב כתושב חוזר. תושב חוזר הוא אזרח ישראל מעל גיל 17 שעבר להתגורר מחוץ לישראל ושב למדינת ישראל לאחר שהות של שנתיים ויותר ולא ביקר בישראל יותר מארבעה חודשים בכל שנה במצטבר. ערך מורחב – הקלות מס לעולה חדש ולתושב חוזר מי שעזב את ישראל כקטין וחזר אליה כעבור תקופה של חמש שנים לפחות זכאי לנקודות זיכוי כאילו הוא עולה חדש. ב-2008 אושר תיקון מס' 168 לפקודת מס הכנסה, הפוטר עולים חדשים ותושבים חוזרים ממס הכנסה בישראל על הכנסותיהם בחו"ל במשך 10 שנים מבואם לישראל, ואף פוטר אותם מחובת דיווח על הכנסות אלה. בדו"ח מבקר המדינה מ-2013 נקבע שאמנם החוק מעודד תושבים חוזרים, אך פותח פתח להלבנת הון. למרות רצון של משרד האוצר לשנות פטור זה, החוק לא שונה. תושב חוזר נדרש לתקופת המתנה שאורכה הוא עד שישה חודשים ותלוי במשך התקופה שבה לא היה תושב ישראל. בתקופה זו התושב החוזר חייב בתשלום דמי ביטוח בריאות אך אינו זכאי לשירותים שמעניק חוק ביטוח בריאות ממלכתי לתושבי ישראל. ניתן לפדות תקופת המתנה זו בתשלום מיוחד. תושב קבע מדריך מכס לתושב חוזר באתר רשות המסים בישראל הטיפול בבקשה לקבלת אישור זכאות לקבלת מעמד של עולה חדש או תושב חוזר ותיק(הקישור אינו פעיל) באתר רשות המסים בישראל תושבים חוזרים, באתר כל זכות מיהו תושב חוזר? במשרד לקליטת עליה נטע אלכסנדר, ירידה לצורך עלייה: מיהם התושבים החוזרים?, באתר הארץ, 1 באפריל 2015 "חוק מילצ'ן": הטבות מס בהיקף עצום לתושבים חוזרים, באתר ynet, 13 בפברואר 2018 עו"ד עמוס א. רוזנצויג, זכויות תושב חוזר ועולה חדש, באתר ברנע ג'פה לנדה, ‏3 בדצמבר, 2023 כללי מס הכנסה (זיכוי לעולים במקרים מיוחדים), התשל"ח-1977, באתר "נבו" חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 168 והוראת שעה), התשס"ח-2008, באתר הכנסת מקלט המס של ארנון מילצ'ן, באתר גלובס, 13 באוקטובר 2009; איתן אבריאל, היד הנעלמה שדואגת להעניק מדי שנה מתנה גדולה ויקרה לארנון מילצ'ן, באתר TheMarker‏, 25 בפברואר 2017 תושבים חוזרים - קבלת שירותים רפואיים, באתר המוסד לביטוח לאומי תשלום מיוחד לפדיון תקופת ההמתנה, באתר המוסד לביטוח לאומי
חיים בן בצלאל

רבי חיים בן בצלאל (ה'ר"פ (1520) (לערך) פוזנן – ו' בסיוון ה'שמ"ח, (1588), פרידברג (אנ')) רב ופוסק. אחיו הגדול של המהר"ל מפראג. עסק גם בקבלה ובחכמות שונות. נולד בערך בשנת ה'ר"פ בפוזנן שבפולין, לאחר שאביו רבי בצלאל מוורמייזא היגר מאשכנז (האימפריה הרומית הקדושה) למרכז היהודי החדש בפולין. למד מפי יצחק הספרדי בנעוריו ובהמשך למד בלובלין בישיבותיהם של המהרש"ל ורבי שלום שכנא, והיה חברו ללימודים של הרמ"א. לימים חיבר את הספר "ויכוח מים חיים", שבו הוא מתפלמס עם פסיקות הרמ"א בספרו תורת חטאת ואף מוכיח את מחברי ספרי ההוראה, כולל בעל הארבעה טורים, שמחמתם נזנח העיסוק בתלמוד כפי הצורך. כתגובה לספר זה יצא להגנת הרמ"א רבי יוסף שאול נתנזון בספרו "תורת משה". ב-1549 יצא לגרמניה והתיישב בוורמס, בה עמד בראשות ישיבה ועסק בתלמוד ובהלכה ואף הצטרף לחבורה של לומדי דקדוק. יש טוענים כי מונה לתפקיד רב ואב"ד בה במקום דודו רבי יעקב בן חיים, אך הדברים הופרכו: הוא עזב אותה בשנת שכ"ד, בעוד רבי יעקב כיהן בתפקיד עד שנת ה'של"ג. בשנת ה'שכ"ד עבר להתגורר בקהילת פרידברג בהסן העילית, ככל הנראה בעקבות רציחתו של רב הקהילה רבי אליעזר מזיא בכ"ט בתשרי ה'שכ"ג. בפרידברג שהה כארבעים שנה, הוא שימש כנראה ראש ישיבה ועסק בהוראת הלכה, אך נמנע מלקבל על עצמו באופן רשמי משרה של אב"ד ומרא דאתרא, ואף לא של דיין, ובשל כך מונה רב אחר לקהילה, רבי מן טודרוס שפירא. ייתכן שבשנותיו האחרונות, לאחר פטירת ר' מן טודרוס, כן קיבל על עצמו משרת אב"ד. בשנת ה'של"ח פרצה בפרנקפורט ובפרידבורג מגפה עזה שאף הרגה את המשרתת בביתו. במשך חודשיים התבטלה ישיבתו והוא שכן מסוגר בביתו ובאותם חודשים כתב את ספריו "אגרת הטיול" וספר "החיים" שבהסכמת האוהב ישראל מאפטא להדפסתו נכתב שדבריו נאמרו ברוח הקודש. בנו משה היה פרנס בקהילת פרידברג, ונפטר שם בי"ח באייר ה'שפ"א. חיבר מספר ספרים באגדה, מוסר, דקדוק ופילוסופיה. ספר החיים, קרקוב, שנ"ג אגרת הטיול, פראג, שס"ה ויכוח מים חיים, אמסטרדם, תע"ב צחות, אוסטרהא, 1751 ספר עץ חיים על חכמת הדקדוק, ירושלים, תשל"ג באר מים חיים, על פירוש רש"י ספר איסור והיתר ספריו נדפסו פעמים רבות, בעיקר בעידוד מנהיגי החסידות. אריק (יצחק) זימר, רבי חיים ב"ר בצלאל מפרידברג, אחי המהר"ל מפראג, מוסד הרב קוק, ירושלים, 1987 יחזקאל פראם, "רב חיים בן בצלאל מפרידברג ומנהגי בני אשכנז", חידושים בחקר תולדות יהודי גרמניה ומרכז אירופה 25.1 (2023), עמ' 149–172. (זמין כאן) דוד הלחמי, רבי חיים ברבי בצלאל מוירמיזא, חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' מ"ב, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) ויכוח מים חיים - סדרת עבודות, באתר עד הנה - המכון המרכז לחקר המורשת התורנית בגליציה ובוקובינה חיים בן בצלאל (1520-1588), דף שער בספרייה הלאומית דוד הלחמי, חכמי ישראל אריק (יצחק) זימר, רבי חיים ב"ר בצלאל מפרידברג, אחי המהר"ל מפראג. עמ' 48. הוא גם לא מופיע ברשימת רבני וורמייזא שפרסם י"מ פלס, במבוא ל"מנהגות וורמייזא", עמ' 29 זימר, רבי חיים ב"ר בצלאל מפרידברג, עמ' 47–53. דוד הלחמי ב"חכמי ישראל" מספר בפשיטות שהגיע לפרידברג ושימש בה אב"ד
הסקה

האם התכוונתם ל... חימום – נקרא גם הסקה הסקה מרכזית – מערכת לחימום פנים הבית עצי הסקה – גזרי עץ המשמשים כחומר דלק הסקת מסקנות – תהליך שבו נלמד דבר מדבר היסק – בלוגיקה, טיעון שמסקנותיו נובעות מתוך הנחותיו הסקה סטטיסטית – תהליך שמאפשר הסקת מסקנות באשר לתופעות בעלות אופי הסתברותי הסקה בייסיאנית – סוג של הסקה סטטיסטית, המבוססת בין השאר על חוק בייס חום (פיזיקה)
Signify

Signify הוא האלבום הרביעי של להקת הרוק המתקדם הבריטית, פורקיופיין טרי. האלבום יצא לראשונה ב-1996, ויצא שוב ב-2003 עם דיסק נוסף אשר הכולל בי-סייד של סינגלים של הלהקה, וחומרים שלא יצאו לאור. האלבום יצא שוב ב-9 במאי 2011, בגרסת תקליט ויניל. זהו האלבום הראשון של הלהקה שבו מנהיג הלהקה סטיבן וילסון, הקליט את כל האלבום עם חברי הלהקה. בשלושת האלבומים הראשונים, וילסון ניגן בכוחות עצמו ורק בקומץ שירים נעזר במוזיקאים. גם באלבום זה, ניכרת השפעת הפסיכדליה באלבום יחד עם הרוק המתקדם. כל המילים נכתבו על ידי סטיבן וילסון מידע על האלבום Signify באתר MusicBrainz מידע על האלבום Signify באתר AllMusic האלבום Signify באתר Discogs
גלריית בלייכר

גלריית י"מ בלייכר היא גלריה לאמנות שהוקמה בתל אביב על ידי ירחמיאל מיטק בלייכר (20 בדצמבר 1909 - 8 ביוני 1999) באמצע שנות הארבעים. בלייכר נולד בפולין, בשנות העשרים היגרה משפחתו לגרמניה ובשנת 1933, עם עליית היטלר לשלטון, עלה עם אשתו לארץ. כמה שנים לאחר עליית הזוג ארצה, בהיותו של בלייכר חובב אמנות, הוא פתח את גלריית י"מ בלייכר ברחוב בן-יהודה 6 שבתל אביב, גלריה אשר התקיימה עד תחילת שנות התשעים. לבלייכר היה קשר אישי ומיוחד עם שמעון פרס ובנובמבר 1997 אף קיבל מפרס במתנה מכתב הוקרה הכתוב על גבי תמונת דיוקנו. ירחמיאל מיטק בלייכר נפטר בישראל ב-8 ביוני 1999 בגיל 90. הגלריה של בלייכר כללה, בין השאר, חפצי אמנות מסוגים רבים ובעיקר תמונות שמן ונייר של אמנים ישראלים, אירופאים ורוסים. אחד המקומות האהובים על בלייכר היה נמל יפו, שבו ביקר לעיתים תכופות. בנמל, מצא וקנה בלייכר את מיטב הסחורות מעולים חדשים שהגיעו ארצה והיו זקוקים לכסף כדי להתחיל את דרכם החדשה בארץ. בלייכר נחשף לאינספור יצירות אמנות שעברו תחת ידו: עבודות אמנות של אמנים הונגרים, צרפתים, רוסים ואקספרסיוניסטים גרמנים. מתוכן בחר את יצירות האמנות הטובות ביותר ואותן הוא החזיק בדירתו שברחוב בן יהודה 6, מעל הגלריה. בין זרמי האמנות החשובים שאת יצירותיהם החזיק בלייכר בדירתו היו: אקספרסיוניזם גרמני פוסט אימפרסיוניזם צרפתי אוונגרד רוסי סוריאליזם העלייה הגרמנית הביאה עימה לא רק ציוויליזציה גרמנית, אלא אף אישים תרבותיים שהסתכנו בפתיחת בתי מסחר לספרים, כגון "בלומשטיין מעיין" שברחוב אלנבי, בתי מסחר לספרים ברחוב בן יהודה ואף גלריות. אחת הגלריות הראשונות הייתה "גלריה משכית" שברחוב אלנבי 30. ב-1946 נפתחה גלריית "מקרא סטודיו" שפעלה עד 1956 ברחוב אלנבי 56. רחוב בן יהודה התחיל להתחרות ברחוב אלנבי ובאמצע שנות הארבעים נפתחה בו גלריית י"מ בלייכר. במחצית שנות הארבעים פתח ה' בַּהְם, גם הוא עולה מגרמניה, סדנה שעסקה בהתקנת מסגרות, אך התמחתה גם בעריכת תערוכות. בשנים ההן, בתל אביב, לא היה קל למכור תמונה לגלריה והיה בלתי אפשרי להתקיים מעריכת תערוכות בלבד. לציבור לא היה כסף לשם השתתפות בתערוכות כך שמסגור תמונות היה עסק מכניס יותר מאשר מסחר באמנות. ב-1950 ייסד ז'אן תירוש גלריה לעתיקות ברחוב בן יהודה 110 וב-1952 הוא העביר אותה לרחוב דיזנגוף 100. גלריה זו נסגרה כעבור כמה שנים. ב-1959 פתח בהם גלריה ביפו העתיקה. הגלריה זכתה לפרסום רב, ובה היה אפשר למצוא את מיטב התמונות של צייריה היהודים של אסכולת פריז ומבחר יצירות גדול של ציירי ישראל. לאחר מותו של בהם, נמצא אדם שהמשיך את דרכו של בהם וניהל את הגלריה עד שנות התשעים. גלריה וולנר התקיימה ברחוב דיזנגוף, בין שדרות בן-גוריון ורחוב ארלוזורוב, בין שנות החמישים והשבעים. לוולנר היה מאגר לא מבוטל של תמונות מטובי הציירים בארץ ובעולם, אלא שלתמונות לא נמצאו רוכשים. רק סמוך לנעילת הגלריה 'התנפלו' קונים על הגלריה וכמעט רוקנו את תכולתה. וולנר, שאפילו לא ידע מה יש לו בכל פינה של הגלריה, היה צריך לחטט כדי למצוא את המבוקש.
מייסאו באסטון

מייסאו דמונד באסטון (אנגלית: Maceo Demond Baston; נולד ב-29 במאי 1976 בקורסיקאנה שבטקסס) הוא כדורסלן-עבר אמריקאי. באסטון שיחק בנבחרתה של אוניברסיטת מישיגן. בלט ביכולות ההטבעה ובמשחק ההגנה הקשוח שלו. באסטון השיג ממוצעים של 10.7 נקודות ו-6.6 ריבאונדים למשחק במהלך הקריירה שלו במישיגן, שכללה הופעה בטורניר אליפות המכללות ב-1995 וב-1998, ובטורניר המוזמנות הלאומי ב-1997. ב-1998 נבחר באסטון במקום ה-58 של הדראפט על ידי שיקגו בולס, אך לא השתתף ולו במשחק אחד במדיה. הוא שיחק בקוואד סיטי ת'אנדר מה-CBA (כאשר בשנת 2000 השתתף במשחק האולסטאר של הליגה), מונטקטיניטרמה מאיטליה, חובנטוד בדאלונה מספרד ובטורונטו ראפטורס (פברואר - אפריל 2003, 2007–2008). בעונת 2003/2004 הצטרף באסטון למכבי תל אביב ושיחק במדיה שלוש עונות. עם מכבי הוא זכה בשלוש אליפויות, ושלושה פעמים בגביע המדינה, פעמיים באליפות היורוליג והשתתף בהפסד לצסק"א מוסקבה בגמר יורוליג נוסף עם הקבוצה. באסטון הוא שיאן החסימות למשחק בפיינל פור של היורוליג, לאחר שחסם שש פעמים בחצי הגמר מול טאו ויטוריה בשנת 2006. ב-28 ביולי 2006 הוא הוחתם על ידי אינדיאנה פייסרס על חוזה של שנתיים בשווי 1.8 מיליון דולרים, כאשר מימוש החוזה בשנה השנייה נתון לבחירתו. הוא השתתף ב-47 משחקים וקלע 3 נקודות בממוצע למשחק. ב-11 ביולי 2007 הוא חזר לראפטורס וחתם על חוזה לשנתיים תמורת 3.8 מיליון דולרים. ב-9 ביולי 2008 חזר באסטון לפייסרס בעסקה שכללה את ג'רמיין אוניל וטי ג'יי פורד. ב-28 בספטמבר 2009 חתמו באסטון והרכז צ'אקי אטקינס על חוזים לא מובטחים עם דטרויט פיסטונס, וב-21 באוקטובר, טרם פתיחת העונה, שוחרר באסטון מהקבוצה. הוא ניהל מגעים עם כמה קבוצות אירופאיות וב-1 במרץ 2010 חתם לבסוף בקבוצת בודיוולניק קייב מאוקראינה. באסטון שיחק במדי הקבוצה משחק אחד בלבד ושוחרר ממנה כעבור זמן קצר. בנובמבר 2010 הוא חתם על חוזה עד תום העונה בקבוצת בני השרון, שמאמנה דן שמיר היה עוזר המאמן במכבי תל אביב כשבאסטון שיחק שם. בינואר 2011 הודיעה בני השרון על שחרורו מהקבוצה לאחר שבעה משחקים בלבד עקב רצונו לעזוב בשל עניינים אישיים. לאחר מכן פרש ממשחק פעיל. כיום מנהל ביחד עם אשתו ושותפים נוספים חנות מאפים ברויאל אוק, מישיגן. מדיה וקבצים בנושא מייסאו באסטון בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) אור אבולעפיה, ‏"מכבי תתאושש אם וויצ'יץ', שאראס, פארקר ואני נוביל", באתר ערוץ הספורט, 8 במאי 2017 ביוגרפיה על באסטון מאתר "הלב הצהוב" ביוגרפיה באתר ליגת ה-NBA, בארכיון האינטרנט Maceo Baston
תחנת הרכבת נתניה – ספיר

תחנת הרכבת נתניה – ספיר היא תחנת רכבת המשרתת את אזור התעשייה קריית ספיר בנתניה וסביבתו, ואשר הוקמה על מסילת החוף. היא ממוקמת בין תחנת הרכבת בית יהושע ותחנת הרכבת נתניה. את התוכנית להקמת התחנה יזמה עיריית נתניה, ובמרץ 2001 הוסכם עקרונית על הקמתה. התכנון הראשוני היה שהתחנה תוקם על ידי יזם פרטי שיקים בסמוך מרכז מסחרי (בדומה למודל שבה נבנו תחנות חוצות המפרץ ולב המפרץ). בספטמבר 2002 אושרה גם הכפלת מסילת החוף, משתי מסילות לארבע במקטע חיפה-תל אביב. זאת במטרה כי בארבע המסילות רכבת ייסעו במקביל רכבות פרווריות ובינעירוניות. תוכנית התחנה אושרה בוועדה המחוזית לתכנון ובנייה ביוני 2012. במרץ 2014 פורסם המכרז להקמת התחנה, התחנה נפתחה ב-5 בנובמבר 2016. עלות הקמת התחנה עומדת על כ-70 מיליון ש"ח. בתחנה עוצרות רכבות בקו בנימינה–אשקלון. ב-2021 החלו להתבצע בתחנה עבודות להתקנת מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית וב-3 בספטמבר 2022 התבצעה נסיעה ראשונה של רכבת חשמלית בתחנה. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ ומאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס. התחנה ממוקמת מערבית לפסי הרכבת, בפינת הרחובות יד חרוצים והבונים, ונבנתה על שטח של 5.2 דונם, עם שטח בנוי של 1,750 מ"ר, ו-650 מקומות חניה לכלי רכב. עם פתיחתה משרתת את עובדי אזור תעשייה קריית ספיר ותושבי דרום העיר, וניתן שירות רכבות סדיר לתל אביב. התחנה צפויה להשתלב במערך ההיסעים ההמוני המתוכנן בנתניה. מסילה כפולה עוברת בתחנה - מסילה מזרחית (צמודה לרציף 1) לרכבות דרומה ומסילה מערבית (צמודה לרציף 2) לרכבות צפונה. כל הרציפים מחוברים לגשר להולכי רגל, והוא מהווה את הקשר היחיד ביניהם לבין אולם הנוסעים. כניסה לתחנה ויציאה ממנה אפשריות רק דרך אולם הנוסעים שממערב לתחנה. ביו אולם הנוסעים לרציפים נשמר מקום לשתי מסילות נוספות, העתידות להיבנות במסגרת התוכנית להכפלה של מסילת החוף לארבע מסילות. הכניסה לתחנה, נובמבר 2016 התחנה במבט לדרום, ינואר 2022 התחנה במבט לצפון, ינואר 2022 בתחנה עוצרות בשעות השיא שתי רכבות בשעה לכיוון דרום וצפון, ובשאר השעות רכבת אחת. רכבת אחת בשעה לבנימינה. רכבת אחת בשעה לאשקלון. מקרא סימנים: ♿ - אוטובוס עירוני נגיש 🚆 - קו הזנה המותאם לזמני הרכבת מדיה וקבצים בנושא תחנת הרכבת נתניה – ספיר בוויקישיתוף עמוד התחנה באתר רכבת ישראל מיכאל יעקובסון, התחנות של רכבת העמק מוכנות, אבל הנוסעים ימלאו את הקרונות?, באתר Xnet‏, 24 באוגוסט 2016 תחנת רכבת חדשה בקריית ספיר בנתניה, 12 ביוני 2012, מנהל התכנון במשרד הפנים שרון קדמי, ‏מנכ"ל הרכבת הסכים עקרונית להקים תחנה רכבת בדרום נתניה, באתר גלובס, 20 במרץ 2001 גל ניסים, ‏הרכבת תחל בתכנון שתי מסילות נוספות בקו חיפה-ת"א, באתר גלובס, 1 בספטמבר 2002 המכרז לבניית התחנה באתר רכבת ישראל אור בוקר, הוקדם מועד פתיחת תחנת הרכבת 'ספיר', 13 ביוני 2016, נתניהנט רכבת סימנס חשמלית יצאה לנסיעת מבחן בקטע המחושמל שבין תחנות הרצליה ונתניה, בעמוד הפייסבוק של שבתשתיות, 3 בספטמבר 2022 אושרה הקמת תחנת רכבת חדשה באזור תעשייה נתניה, שי מייזליש, 13 בדצמבר 2012, קקטוס פורטל השרון והסביבה אושרה הקמתה של תחנת הרכבת ספיר, באתר עיריית נתניה, 12 בדצמבר 2012
אורורה (קומיקס)

אורורה (באנגלית: Aurora, בתרגום לעברית: זוהר הקוטב) היא דמות בדיונית של גיבורת-על מוטאנטית המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת The X-Men #120 מאפריל 1979, ונוצרה על-יד הכותב כריס קלרמונט והמאייר ג'ון ביירן. אורורה היא האלטר אגו של ז'אן-מארי בובייה, מוטאנטית ממונטריאול שבקוויבק, קנדה בעלת כוחות מניפולציה על אור. היא ואחיה התאום נורת'סטאר הופרדו בילדותם לאחר שהוריהם מתו בתאונת דרכים. ז'אן-מארי גדלה בפנימיה דתית לבנות, אך סבלה מבדידות איומה ושקלה אף התאבדות. במקום ליפול מגובה רב, היא גילתה שהיא מסוגלת לעוף במהירויות גבוהות. היא לא ידעה כי היא מוטאנטית, והאמינה כי מדובר בנס משמיים. לאחר שסיפרה זאת למנהלת הפנימיה, הנערה הצעירה הואשמה בהוצאת שם רע והוענשה קשות. תקרית זאת עוררה אצלה הפרעת זהות דיסוציאטיבית, כאשר האישיות השנייה שלה הייתה יותר מרדנית וחסרת מעצורים. היא עזבה את הפנימיה באותו לילה ומאז הדחיקה את אישיותה החדשה. חמש שנים לאחר מכן, ז'אן-מארי מגישה מועמדות להוראת היסטוריה וגאוגרפיה, אך התפרצות פתאומית של אישיותה השנייה גורמת לה להעביר לילה פרוע ברחבי מונטריאול. היא נתקלת בשודדים, ולאחר קבלת עזרה מוולברין, הוא מבחין בכוחותיה ומייעץ לה להצטרף לקבוצה חדשה אותה אוסף ג'יימס מקדונלד האדסון, אלפא פלייט. היא מצטרפת לקבוצה ומתאחדת מחדש עם אחיה. דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס ערך זה הוא קצרמר בנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נורת'סטאר

נורת'סטאר (באנגלית: Northstar, בתרגום לעברית: כוכב הצפון) הוא דמות בדיונית של גיבור-על מוטאנט המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת The X-Men #130 מפברואר 1980, ונוצרה על-יד הכותב כריס קלרמונט והמאייר ג'ון ביירן. נורת'סטאר הוא האלטר אגו של ז'אן-פול בובייה, מוטאנט ממוצא קנדי-צרפתי בעל כוחות מניפולציה על אור. אחיה התאום של אורורה. השניים חברים בקבוצת גיבורי-העל הקנדית אלפא פלייט. נורת'סטאר הוא אחת הדמויות ההומוסקסואליות הראשונות בקומיקס. הוא התחתן עם שותפו לחיים קייל ג'ינאדו בחוברת Astonishing X-Men #51 מיוני 2012. ז'אן-פול הוא חובב סקי מושבע, אשר השתתף בתחרויות מקצועיות בטרם התפתחו כוחותיו לראשונה. עם התפרצות כוחותיו הוא הפך לבלתי מנוצח, ועקב טבעו התחרותי הוא מהר מאוד מאס בספורט מכיוון שלא מצא מתחרים שישתוו אליו. הוא נהפך לכועס ומרדן, ובבגרותו הצטרף לשורות החזית לשחרור קוויבק, קבוצה מיליטנטית שלחמה לעצמאותה של קוויבק מקנדה. עד מהרה הוא נגעל מאופן פעולתה של הקבוצה, והתעניין בקבוצת אלפא פלייט, שנתמכה בידי הממשלה הקנדית. עם הצטרפותו לקבוצה הוא התאחד עם אחותו התאומה, לאחר שהופרדו בילדותם. דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס ערך זה הוא קצרמר בנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אן א היים

אָן אַ היים (אוֹן אַ הֶיים; יידיש: ללא בית; בפולנית: Bezdomni) הוא סרט קולנוע בשפת היידיש תוצרת פולין משנת 1939. העלילה של הסרט מזכירה עלילות של סרטים יהודים פולנים בני תקופה אחרים. בגלל תנאים כלכליים קשים אב המשפחה נוסע לאמריקה לנסות שם את מזלו ובסוף להביא לשם את משפחתו. בתחילת הסרט טובע הבן הבכור של המשפחה, האב נוסע לארצות הברית ומשאיר מאחור את הבן השני, את אשתו ואת אביו הזקן. בהגיעו לאמריקה הוא מוצא את עצמו בבדידות ועובד קשה ולא מצליח לממש את תוכניותיו. הוא פוגש זמרת במועדון לילה שעוזרת לו במימוש תוכניותיו והוא מצליח להביא את משפחתו לניו יורק. נתן גרוס, תולדות הקולנוע היהודי בפולין, ירושלים: הוצאת מאגנס, 1990, עמ' 59–61, 132-133. "אן א היים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אן א היים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
Radio Studio 54 Network

Radio Studio 54 Network או Studio 54 Network היא תחנת רדיו פרטית איטלקית המשדרת מלוקרי, קלבריה. שידוריה ניקלטים ב-FM בתשע נפות בחמישה מחוזות מדרום איטליה (קלבריה, סיציליה, קמפניה, פוליה, בזיליקטה):נפת מסינה, רג'ו די קלבריה, ויבו ולנטיה, קטנזארו, קרוטונה,לצ'ה, פוטנצה, סלרנו. תוכניותיה כוללות שידור להיטים מוזיקליים ומידע בזמן אמיתי, עם 28 עדכונים יומיומיים. היא הוקמה בשנת 1985 על ידי פייטרו פארטה ופרנצ'סקו מסארה. המוטו שלה הוא: „Il bello della musica è che quando ti colpisce non senti dolore“ (מה שטוב במוזיקה הוא זה שכשהיא מכה בך, לא כואב), ציטוט מבוב מרלי. Studio54network קמה ב-6 ביוני 1985 תחת השם Radio DJ Club Studio 54. הופיעה בהתחלה כתחנה חובבנית והתמקצעה במהלך שנות ה-90. עקב החוק מאמי משנת 1990 לגבי ארגון השידור ברדיו ובטלוויזיה באיטליה, התחנה הפכה לחברה. בשנת 1991 הייתה תחנת הרדיו הראשונה בקלבריה (ובין הראשונות באיטליה) ששידרה ב-Radio Data System. בשנת 1994 השידור מוחשב, מה שאיפשר דיוק ואיכות טובים בהרבה מאשר עם ציוד אנלוגי. החל משנת 1995 הרחיבה את שידוריה מעבר לחוף היוני של רג'יו די קלבריה אל כל חבל קלבריה, ואחר כך אל האזורים הסמוכים. בשנת 1997 הייתה בין התחנות האיטלקיות הראשונות שעשו ניסיונות הזרמת מדיה על ידי שידור באינטרנט באמצעות הטכנולוגיה של RealAudio. בשנת 1998 אימצה את השם Studio54Network. בשנת 2000 התחילה לשדר מן הרחוב בעזרת אולפן נייד Stargate. מדיה וקבצים בנושא Radio Studio 54 Network בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Radio Studio 54 Network Radio Studio 54 Network, ברשת החברתית פייסבוק
המרגל שלא ייאמן

המרגל שלא ייאמן (באנגלית: The Unlikely Spy) הוא מותחן ריגול מאת סופר האמריקני דניאל סילבה. הספר יצא לאור ב-1996. עלילת הספר עוסקת במרדף ובקרב המתנהל בין סוכנת שתולה של המודיעין הגרמני בבריטניה ובין סוכני הביון הנגדי הבריטי, על רקע יום הפלישה המתקרב של בעלות הברית לנורמנדיה. אף שהעלילה והגיבורים דמיוניים הספר מבוסס על אירועים אמיתיים. עלילת הספר נפתחת בעת שהביון גרמני מנסה לגלות את מועדה ומיקומה של הפלישה לצרפת על ידי כוחות הבעלות הברית. עתידה של גרמניה תלוי במידע הזה. על ביטחון המידע אמונים גורמי הביטחון של בעלות הברית בכלל וה-MI5 הבריטי בפרט, המנסה להסתיר את האמת מגרמנים על ידי מתן מידע כוזב. איש הביון הנגדי הבריטי, רס"ן אלפרד ויקרי, בעברו פרופסור להיסטוריה אשר לחם כאיש יחידת סיור בחיל המודיעין הבריטי במלחמת העולם הראשונה ונפצע בחזית צרפת, אמון על מבצע הונאה סודי ומתוחכם לשמירת הסוד מפני המודיעין הגרמני, אולם המרגלת הגרמניה קתרין בלייק השתולה בבריטניה הולכת וקרבה לגילוי הסוד. לצידה פועל הורסט נוימן, קצין צנחנים גרמני ומתנקש מומחה. ויקרי, אשר הולך וסוגר את המלכודת על בלייק ונוימן, מגלה אט אט כי גם מפני אנשיו שלו עליו להישמר. הספר "המרגל שלא ייאמן", באתר "סימניה" המרגל שלא ייאמן, באתר OCLC (באנגלית) דניאל סילבה, "המרגל שלא ייאמן", הוצאת הד ארצי, 2000, עמודים 50-51. דניאל סילבה, "המרגל שלא ייאמן", הוצאת הד ארצי, 2000, עמודים 65-66. דניאל סילבה, "המרגל שלא ייאמן", הוצאת הד ארצי, 2000, עמודים 61, "'שומר-ראש'" נקראה קודם 'תוכנית יעל', דרך-אגב. שינו את שמה מתוך כבוד להערה די מרשימה שראש-הממשלה העיר לסטלין בטהראן. צ'רצ'יל אמר, 'בזמן מלחמה, האמת כל-כך יקרה, עד שכדאי שתמיד ילוו אותה שקרים כשומרי-ראש.' הזקן יודע להשתמש במילים, אני חייב להגיד את זה לזכותו. 'שומר-ראש' הוא לא מבצע בפני עצמו. זה שם צופן לכל הכיסוי האסטרטגי ומבצעי ההטעיה, שיבוצעו בקנה-מידה גלובלי, ושמטרתם להטעות את היטלר ואת המטכ"ל שלו בדבר הכוונות שלנו ליום הפלישה". דניאל סילבה, "המרגל שלא ייאמן", הוצאת הד ארצי, 2000, עמוד 81, "ויקרי גויס כסגן-משנה במחלקת האופנוענים של חיל המודיעין". דניאל סילבה, "המרגל שלא ייאמן", הוצאת הד ארצי, 2000, עמוד 115, "הוא הצטרף לוורמאכט בתחילת 1939. כושרו הגופני והיותו זאב בודד הביאו אותו אל הצנחנים. הוא נשלח לבית-ספר צניחה בשטנדל וצנח לפולין ביום הראשון של המלחמה. צרפת, כרתים ורוסיה באו אחר-כך. הוא זכרה ב"צלב האבירות" ב-1942". ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.