laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אמן (הסכמה)

אָמֵן היא מילה המציינת הסכמה לנאמר קודם לה, במשמעות "אמיתי", "כך יהיה", "לו יהי כך". המילה מופיעה בתנ"ך בברית החדשה ובקוראן. ערך מורחב – עניית אמן (הלכה) המילה "אמן" פירושה "כן ונכון", כמו כן פירושה "הלוואי". בדרך הדרש מפורשת כראשי תיבות של המשפט "אל מלך נאמן", ומשמעה הכרת תודה לאל וקבלת מלכותו. בתנ"ך המילה מופיעה לראשונה בספר במדבר כחלק משבועת האישה הנחשדת בזנות תחת בעלה, האישה עונה "אמן אמן" בתשובה להקראה הנאמרת בפניה על העונש הצפוי לה אם אכן עשתה את אשר נחשדה בו, והיא בעצם מאמתת בדרך של שבועה את הדברים, כשכפילות המילה משמשת לחיזוק ההצהרה. וּבָאוּ הַמַּיִם הַמְאָרְרִים הָאֵלֶּה בְּמֵעַיִךְ לַצְבּוֹת בֶּטֶן וְלַנְפִּל יָרֵךְ וְאָמְרָה הָאִשָּׁה "אָמֵן אָמֵן" (במדבר, ה', כ"ב). הביטוי מופיע בין היתר גם בספר ישעיה, ס"ה, ט"ז, במובן אמונה, אמת: "אֲשֶׁר הַמִּתְבָּרֵךְ בָּאָרֶץ יִתְבָּרֵךְ בֵּאלֹהֵי אָמֵן וְהַנִּשְׁבָּע בָּאָרֶץ יִשָּׁבַע בֵּאלֹהֵי אָמֵן כִּי נִשְׁכְּחוּ הַצָּרוֹת הָרִאשֹׁנוֹת וְכִי נִסְתְּרוּ מֵעֵינָי", ולא נמצא עוד בהוראה זו. בירמיה, כ"ח, ו', המילה באה במובן 'לאשר ולקים דבר נשמע': "וַיֹּאמֶר יִרְמְיָה הַנָּבִיא אָמֵן כֵּן יַעֲשֶׂה ה' יָקֵם ה' אֶת דְּבָרֶיךָ אֲשֶׁר נִבֵּאתָ לְהָשִׁיב כְּלֵי בֵית ה' וְכָל הַגּוֹלָה מִבָּבֶל אֶל הַמָּקוֹם הַזֶּה". מילה זו מופיעה גם בסוף מזמורי תהילים: מ"א, י"ד; ע"ב, י"ט; פ"ט, נ"ג., במסכת ברכות (נג, ב) נאמר: "רבי יוסי אומר: גדול העונה אמן יותר מן המברך". במסכת שבת (קיט, ב) מסופר בשם רבי רבי יוסי ברבי יהודה: שני מלאכי השרת מלוין לו לאדם בערב שבת מבית הכנסת לביתו, אחד טוב ואחד רע, וכשבא לביתו ומצא נר דלוק ושולחן ערוך ומיטתו מוצעת מלאך טוב אומר "יהי רצון שתהא לשבת אחרת כך" ומלאך רע עונה אמן בעל כרחו, ואם לאו מלאך רע אומר "יהי רצון שתהא לשבת אחרת כך" ומלאך טוב עונה אמן בעל כרחו. ייתכן שאזכור של המילה "אמן" מגיע עוד מהמאה ה-7 לפנה"ס, במכתב ממצד חשביהו. יש לומר "אמן" לאחר כל ברכה הנאמרת על ידי אחר. אין לענות "אמן" על ברכות שאדם אומר בעצמו. אין לומר "אמן" אם לא שומעים את הברכה. אין לומר "אמן" לאחר ברכה הנאמרת על ידי גוי, אם לא שמע את כל הברכה. בשולחן ערוך אורח חיים ובמשנה ברורה נזכר כי אין למהר לענות אמן לפני שיסיים המברך, שכן אז יכונה אמן זה "אמן חטופה". מאידך יש לענות אמן מיד לאחר סיום הברכה ולא יותר משנייה וחצי לאחריה, אחרת זהו בגדר "אמן יתומה". באמירת האמן יש להדגיש את כל אותיותיה, ובפרט את האות נון שבסופה, אחרת אמן כזה יהיה "אמן קטופה". ערך מורחב – סעודת אמנים סעודת אמנים היא סעודה מרובת משתתפים העונים מאה פעמים אָמֵן, כסגולה לפתרון מצוקות שונות. זאת בהתאם למסורת לפיה תיקן דוד המלך כי על כל יהודי לברך בכל יום מאה ברכות. בברית החדשה משמעות המילה היא "אמת" או "באמונה" - ישו אומר את המילה בתחילת משפטים מחודשים או חשובים כדוגמת "אמן אומר אני לכם, נטלו שכרם" (ולא הקהל מסכים עם דבריו). בתרגום התנ"ך לאנגלית - תנ"ך המלך ג'יימס לא תורגמה המילה, ונותרה כמילה עברית הכתובה באותיות לטיניות - Amen. מוסלמים נוהגים להשתמש במילה "אמין" (أمين) בעת סיום קריאת סורת אל-פאתחה - סורת הפתיחה של הקוראן. כמו כן, קיים נוהג להשתמש במילה בסיום תפילות, בדומה לנצרות וליהדות. הבונים החופשיים נוהגים להשתמש במילה בסיום הברכות בחלק מטקסיהם. הרב דוד חי הכהן, הסבר על מעלת אמירת האמן אתר ישיבה. כללי אמירת אמן - באתר חב"ד באנגלית. אמן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מסכת שבת קיט, ב מילון התנ"ך מאת יהושע שטיינברג, הוצאת יזרעאל, תל -אביב, ערך "אמן" רמ"א אורח חיים סימן רטו סעיף ב
אריאל (מלאך)

אריאל הוא ביטוי המופיע במספר הקשרים תנ"כיים ובמיתולוגיה הנוצרית הוא שם של מלאך. הביטוי "אריאל" (לא במשמעות של מלאך) מופיע לראשונה בספר ישעיהו: הוֹי אֲרִיאֵל אֲרִיאֵל קִרְיַת חָנָה דָוִד סְפוּ שָׁנָה עַל שָׁנָה חַגִּים יִנְקֹפוּ. וַהֲצִיקוֹתִי לַאֲרִיאֵל וְהָיְתָה תַאֲנִיָּה וַאֲנִיָּה וְהָיְתָה לִּי כַּאֲרִיאֵל. — ישעיהו, כ"ט, א'–ב' אזכור נוסף מופיע בספר יחזקאל, שם הוא משמש ככינוי למזבח: "ומהאריאל ולמעלה קרנות ארבע". בעקבות כך גם האזכור שבישעיהו פורש כמתייחס לירושלים שנקראה על שם המזבח ישעיהו כ"ט ז "הֲמוֹן כָּל-הַגּוֹיִם, הַצֹּבְאִים עַל-אֲרִיאֵל". בתיאורי הקרבות של מישע נגד שיעבוד ממלכת ישראל מתאר מישע את כיבוש העיר נבו ואת שביית "אראל דודה והבאתו לאל המואבי"… (שורה 12: "ואשב משם את אראל דודה וא(ס)חבה לפני כמוש"). המושג "אראל" נדון ארוכות במחקר.המושג . עוד הוצע כי אראל / אריאל מייצג דמות של פסל או צלם של חיה מיתית בעלת ראש אדם גוף אריה וכנפי ציפור, אפשרות נוספת מדברת על "האראלים של דוד" שהם כנראה ,פסלים שהוצבו עוד בתקופת דוד, ה"אראלים של מואבים" מוזכרים בשמואל ב,כג כ - "וּבְנָיָהוּ בֶן-יְהוֹיָדָע בֶּן-אִישׁ-חי (חַיִל) רַב-פְּעָלִים, מִקַּבְצְאֵל; הוּא הִכָּה, אֵת שְׁנֵי אֲרִאֵל מוֹאָב". השם אראל נקשר גם לשבט גד, אם כי בשינוי קל – 'בְּנֵי גָד, לְמִשְׁפְּחֹתָם...לְאַרְאֵלִי--מִשְׁפַּחַת, הָאַרְאֵלִי.' (בראשית מו, טז. במדבר כו, טז-יז) משפחת אראלי היא אחת ממשפחות שבט גד. ובאשר ל-"דודה", ישנם חוקרים הקושרים אותו לשם דוד. אבל, בעת ההיא המאה ה-9 לפנה"ס, עדיין לא נעשה שימוש באימות קריאה –א,ה,ו,י בכתב הכנעני, ולכן הימצאות האות "ו" באמצע מילה, אומרת דרשני. במצבת מישע ישנן שתי מילים בלבד שהאות "ו" נמצאת במרכזן – יהווה ו- דודה. ולכן נראה שמדובר בכלי פולחן כלשהו. בספרות חז"ל "אריאל" הפך לכינוי להיכל, שהיה בצורת טרפז - "צר מאחריו ורחב מלפניו ודומה לארי".. בתרגום התנ"ך ליוונית (ובהמשך לשפות אחרות) לא תורגמה המילה כהלחם "ארי-אל", האריה של אלוהים, אלא הושארה ככתבה, כשֵׁם. במשמעות של ישות קדושה או מלאך, פרופ' האריס פלטשר טען כי השם "אריאל" מופיע בספר חנוך א' (מהספרים החיצוניים). וכמלאך התקבעה דמותו בנצרות: לפי התאולוג היינריך קורנליוס אגריפה (במאה ה-16), אריאל הוא שם של מלאך, לפעמים גם של שד. ושל עיר שפעם נקראה אריפוליס, שבה נהגו לסגוד לצלמים. ייתכן והמונח האכדי ארלו (ḫarālu) מתייחס למשכן האלים בהרים או בשאול, או לדיירי השאול. אריאל הוא אף כינוי לאל הגנוסטי דמוי האריה, שדמותו תוארה רבות כשהוא בעל ראש אריה - כך מכנה אותו סופיה (החוכמה) במיתוס הבריאה הגנוסטי אריאל הוא יצור שמימי המנהיג את צבא רוחות האי במחזה "The Tempest" של ויליאם שייקספיר. המלאך אריאל הוא דמות משנית ב-"Paradise Lost" מאת ג'ון מילטון (1667). מדיה וקבצים בנושא אריאל בוויקישיתוף פירוש רד"ק לישעיהו כ"ט, "בשבילי התנ"ך", באתר "דעת" On the Origin of the World - Bethge and Layton - The Nag Hammadi Library, www.gnosis.org ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כנן

כַּנָּן (באנגלית: capstan) הוא שמה של מכונה בעלת תוף אנכי, המשמשת למתיחת חבלים, ובמיוחד חבלי המפרשים וחבלי ההיקשרות בכלי שיט. מכונה דומה אך בעלת תוף אופקי נקראת כַּנֶנֶת. הכננים הראשונים היו עשויים מתוף עץ אנכי נע על ציר שהורכב על סיפון האונייה. מוטות עץ היו מוכנסים דרך חורים בחלק העליון של הכנן על מנת לסובב אותו. על ציר הכנן הורכב מחגר משונן (ראצ'ט) על מנת למנוע את הסתובבותו בכיוון ההפוך. החבלים תמיד נכרכו על הכנן בכיוון השעון. כננים מודרניים מונעים לרוב באמצעות מנוע קיטור, מנוע חשמלי או מנוע הידראולי, והם מצוידים בתמסורת להפחתת מהירות הסיבוב. מדיה וקבצים בנושא כנן בוויקישיתוף כנן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מדחף תמרון

מדחף תמרון (באנגלית: thruster), הוא מדחף עזר של כלי שיט, המסייע לתמרונו בעת כניסה ויציאה מן הנמל וכן במהלך ההתקשרות לרציף או ההינתקות ממנו. מדחף תמרון המותקן בחרטום כלי השיט נקרא "מדחף תמרון קדמי" (באנגלית: bow thruster) או "חרטומן", וזה המותקן בירכתיו נקרא "מדחף תמרון אחורי" (באנגלית: stern thruster). מדחפי תמרון מותקנים גם במתקנים ימיים, כמו אסדות קידוח, אז הם משמשים לייצוב המיקום של המתקן. מדחף התמרון הופך את שלב ההתקשרות לרציף לקל יותר, משום שהוא מאפשר לרב החובל להפנות את כלי השיט לכיוון הרצוי לו מבלי להשתמש במדחפים הראשיים. בכלי שיט גדול במיוחד יכולים להיות מספר מדחפים לשליטה מרבית בתנועת כלי השיט. כלי שיט הנעזר במדחף תמרון אחד או שניים אולי לא יזדקק לשירותיה של גוררת, ובכך יחסוך כסף רב בכל כניסה ויציאה מהנמל. מלבד העלות, ספינות נופש רבות צבועות בלבן, וכניסה או יציאה מהנמל באמצעות גוררת עלולות ללכלך את צבען. לכלי שיט גדולים ישנם בדרך כלל כמה תעלות מדחפים, שבתוכן נמצאים המדחפים המאפשרים לנווט את כלי השיט לכיוון הרצוי. המדחפים מונעים על ידי מנוע חשמלי או מנוע הידראולי. כל מדחף תמרון יסומן על ידי X מוקף בעיגול משני צדי כלי השיט, מעל קו המים. מדיה וקבצים בנושא מדחף תמרון בוויקישיתוף "Bow thrusters: construction and working", in: marineinsight.com "How bow thurster is used for maneuvering a ship", in: marineinsight.com
שש דרגות חופש

תנועת שש דרגות חופש של גוף מוגדרת על ידי מיקומו ומצב הזוויתי שבו הוא נמצא ביחס למערכת צירים נתונה במרחב תלת-ממדי. את התנועה ניתן להפריד לתנועה קווית (העתקה) בשלושה צירים ותנועה זוויתית (סיבוב) סביב שלושה צירים ומכאן שמה. תנועת שלוש דרגות חופש לרוב מתארת דימוי תנועה קווית של גוף או נקודת מסה במרחב התלת־ממדי, ללא תנועה זוויתית. משמש בסימולטורים פיזיקליים מפושטים. לעיתים רחוקות יכול לתאר תנועה קווית במרחב דו-ממדי ותנועה זוויתית סביב הציר המאונך למישור. נפוץ להשתמש במערכת צירים קרטזית בעלת שלושה צירים לתיאור תנועה קווית של גוף. התנועה הקווית מתארת בפועל תנועה של מרכז הכובד של הגוף: תנועה אורכית - תנועה לפנים או לאחור. כיוונו לרוב מסומן מהחלק אחורי לכיוון החלק הקדמי של הגוף. בכלי תחבורה מהירכתיים לכיוון החרטום. תנועה רוחבית - תנועה ימינה או שמאלה. תנועה אנכית - תנועה מעלה מטה. ישנן שלוש תנועות זוויתית המבצעות סיבוב של הגוף סביב צירי התנועה הקווים. תנועות זוויתיות: סבסוב - זוהי תנועה של גוף סביב הציר האנכי שלו. מכונה גם שינוי אזימוט. עלרוד - זוהי התנועה של גוף סביב הציר הרוחבי שלו ומאפשרת הטיית הקצה הקדמי והקצה האחורי של הגוף מעלה מטה. גלגול - זוהי התנועה של גוף סביב הציר האורכי שלו. מאזנות יציבות כלי טיס מכניקה של גוף קשיח זוויות אוילר הסבר מפורט
מוניר אל-חדאדי

מוניר אל-חדאדי מוחמד (ידוע גם בשמו הפרטי בלבד מוניר, בספרדית: Munir El Haddadi Mohamed, בערבית: منير الحدادي محمد; נולד ב-1 בספטמבר 1995) הוא כדורגלן ספרדי-מרוקאי המשחק בעמדת החלוץ בלגאנס ובנבחרת מרוקו. אל-חדאדי נולד באל אסקוריאל בקהילה האוטונומית של מדריד שבספרד, למשפחה מוסלמית ממוצא מרוקאי. אביו מוחמד היגר בצעירותו לספרד ממרוקו, בעוד אמו סעידה היא ילידת העיר האוטונומית מלייה (חלק ממרוקו הספרדית ההיסטורית). הוא התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אתלטיקו מדריד ובשנת 2011 עבר למחלקת הנוער של ברצלונה. בעונת 2013/2014 זכתה הקבוצה בליגת האלופות לנוער עם 11 שערים. ב-24 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בה גם הבקיע את שער הבכורה שלו בבוגרים בניצחון 0–3 נגד אלצ'ה. ב-30 באוגוסט 2016 הושאל לעונה אחת לוולנסיה עם אופציה לרכישה. ב-1 בספטמבר 2017 הושאל פעם נוספת לעונה אחת לדפורטיבו אלאבס. ב-11 בינואר 2019 חתם בסביליה לארבע וחצי שנים. ב-31 באוגוסט 2022 חתם בחטאפה. ב-4 בספטמבר 2022 ערך הופעת בכורה בקבוצה, בתבוסה 1–5 לולנסיה. ב-30 ביולי 2023 חתם בלאס פאלמאס. ב-22 באוגוסט 2024 חתם בלגאנס לשנתיים. שיחק בנבחרות הנוער, הצעירה ואף הופיע פעם אחת יחידה, ב-8 בספטמבר 2014 בנבחרת ספרד הבוגרת בניצחון 1–5 נגד מקדוניה במסגרת מוקדמות יורו 2016. מאז 2021 הוא שחקן של נבחרת מרוקו הבוגרת. ברצלונה אליפות ספרד (2): 2014/2015, 2015/2016 הגביע הספרדי (2): 2014/2015, 2015/2016 ליגת האלופות (1): 2014/2015 הסופר קאפ האירופי (1): 2015 אליפות העולם לקבוצות (1): 2015 הסופר קאפ הספרדי (2): 2016, 2018 סביליה הליגה האירופית: 2019/2020 מדיה וקבצים בנושא מוניר אל-חדאדי בוויקישיתוף מוניר אל-חדאדי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מוניר אל-חדאדי, ברשת החברתית אינסטגרם מוניר אל-חדאדי, באתר Transfermarkt מוניר אל-חדאדי, באתר Soccerway מוניר אל-חדאדי, באתר BDFutbol מוניר אל-חדאדי, באתר WorldFootball.net מוניר אל-חדאדי, באתר National Football Teams מוניר אל-חדאדי, באתר FootballDatabase.eu מוניר אל-חדאדי באתר הרשמי של מועדון הכדורגל ברצלונה "Así afecta el Ramadán al fútbol: el plan de los futbolistas musulmanes para jugar pese al ayuno". El Español (בספרדית). 3 באפריל 2022. ארכיון מ-16 באפריל 2022. נבדק ב-16 באפריל 2022. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ספרדים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דסקל

האם התכוונתם ל... אוריאל דסקל – עיתונאי ישראלי אשר אנשל דסקל – מייסד וחלוץ תעשיית היהלומים בישראל יעקב יהודה דסקל – מלחין וזמר חסידי מרסלו דסקל – פילוסוף ישראלי ריקי דסקל – שחקנית תיאטרון ויוצרת ישראלית שלמה דסקל – זמר חרדי חסידי
תקיפה גלובלית מיידית

תקיפה גלובלית מיידית (באנגלית: Prompt Global Strike או PGS) הוא שם קוד למאמץ צבאי אמריקאי לפיתוח מערכת המסוגלת לבצע התקפה קונבנציונלית מדויקת בכל מקום בעולם בתוך שעה בודדת, בדומה לטיל בליסטי בין-יבשתי (ICBM). באפריל 1999 ציין גנרל ההאחראי ג'יימס קארטרייט כי: "כיום אם אתה מעוניין להימנע מפעולה גרעינית, זמן תגובה קונבנציונלית צבאית הוא ימים, אולי שבועות". מערכת PGS יכולה להיות יעילה בעת עימות גרעיני, ויכולה להחליף את פעולת הנשק הגרעיני עבור כ־30% מהמטרות. PGS מכילה מגוון רב של טכנולוגיות כולל רקטות המשוגרות מהקרקע וטילים שגא-קוליים (Hypersonic - מהירות של מעל 5 מאך) המשוגרים מהאוויר אולם אף אחת מהטכנולוגיות עדיין לא הגיעה לבשלות מבצעית. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. בדצמבר 2010 מומחים בצבא הרוסי הודיעו כי המערכת המתוכננת להגנה מפני טילים, S-500, תכלול הגנה מפני טילים שגא-קוליים. בדצמבר 2012 אמר סרגיי קראקייב ראש מערך הטילים האסטרטגיים של רוסיה כי המערכת שתחליף את R-36M2 Voevoda ICBM תאפשר לרוסיה "לממש הזדמנויות כמו יצירת נשק אסטרטגי מדויק עם ראש קרב קונבנציונלי וטווח פרקטי חובק עולם. רוסיה תוכל לממש נשק לא אטומי מדויק מבוסס על רקטות בין-יבשתיות במקרה שארצות הברית תשאף לתכנן נשק כזה. סארמאט DF-ZF "Prompt Global Strike" וטילים בליסטיים: רקע ונושאים לביקורת (PDF), מאת Amy F. Woolf U.S. Looks To Non-Nuclear Weapons To Use As Deterrent. וושינגטון פוסט טיל שיוט היפר-קולי: America's New Global Strike Weapon. Popular Mechanics צבא ארצות הברית מתכנן השקת מערכת "Prompt Global Strike" ב 2015. Global Security Newswire
וספר (קוקטייל)

וספר או וספר מרטיני (באנגלית: Vesper) הוא קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי. הקוקטייל מורכב מג'ין, וודקה ולילט בלנק. הקוקטייל הומצא על ידי ג'יימס בונד בספר משנת 1953 - קזינו רויאל. הקוקטייל המקורי שונה במעט בכמויות המוכרות על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי. "מרטיני יבש." אמר בונד. "אחד. בגביע שמפנייה עמוק." "כן אדוני." "רק רגע. שלוש מידות של גורדונ'ס, אחת של וודקה, חצי מידה של קינה לילט. נער היטב עד שזה יהיה קר כקרח, אז הוסף חתיכת סליל לימון גדולה ודקה. הבנת?" "בהחלט אדוני." הברמן נראה מרוצה מהרעיון. "אללי, זהו בהחלט משקה," אמר לייטר. "בונד צחק. "כאשר אני... אה... מתרכז," הוא הסביר, "אני לעולם לא שותה יותר ממשקה אחד לפני ארוחת הערב. אולם, אני אוהב שהמשקה הזה יהיה גדול וחזק מאוד וקר מאוד ומוכן היטב מאוד. אני שונא מנות קטנות של כל דבר, במיוחד כשיש להן טעם רע. המשקה הזה הוא המצאתי שלי. אני הולך לרשום עליו פטנט כשאחשוב על שם טוב. — איאן פלמינג, קזינו רויאל, פרק 7 פלמינג ממשיך כאשר בונד אומר לברמן, לאחר שלקח לגימה ארוכה: "מצויין ... אבל אם אתה יכול להשיג וודקה שעשויה מדגנים במקום מתפוחי אדמה, תגלה שהוא טוב יותר," ואז מוסיף "Mais n'enculons pas des mouches" — איאן פלמינג, קזינו רויאל, פרק 7 בפרק הבא, קורא בונד למשקה וספר. הוא מוצג בפני וספר לינד היפהפייה שמסבירה את משמעות שמה: "נולדתי בערב... בערב סוער מאוד..." ומבקש ללוות ממנה את שמה. הקוקטייל וספר, שונה מקוקטייל המרטיני שבונד רגיל להזמין, בכך שנעשה שימוש בג'ין ווודקה יחדיו, וקינה לילט במקום ורמוט וסליל לימון במקום זית. למרות שיש דיון מקיף על הקוקטייל הזה, בונד מזמין אותו רק פעם אחת לאורך כל הספרים של פלמינג. בונד מזמין את הוספר בסרט "קזינו רויאל". פליקס לייטר מזמין לו את הקוקטייל הזה בספר יהלומים הם לנצח עם קרסטה בלנקה במקום קינה ליליט. במציאות הומצא הוספר על ידי חברו של פלמינג - איוואר ברייס. מדיה וקבצים בנושא וספר בוויקישיתוף "מעורבב ולא מנוער – המשקאות של 007" באתר "מגפון" מירה איתן, מה שותה ג'יימס בונד? , באתר nana10‏, 15 בנובמבר 2012 בעברית: "אבל בוא לא נשגל זבובים" - ביטוי גס בצרפתית שמשמעו "בוא לא נדקדק" בלטינית קלאסית, משמעות המילה וספר היא ערב קינה לילט היה מותג המקור של לילט בלנק לפני שהמתכון שונה
דודג' צ'אלנג'ר

דודג' צ'אלנג'ר (באנגלית: Dodge Challenger) הוא השם של שלושה דורות של כלי רכב המיוצרים על ידי חטיבת דודג' של חברת קרייזלר שהודגרו בקטגוריות של "מכונית שרירים" ושל מכונית פוני. הדור הראשון יוצר מ-1969 עד 1974, ובוסס על שלדת ה-E של קרייזלר, חלקה מרכיבים רבים עם הפלימות' ברקודה ולמעשה הייתה מכונית פוני. הדור השני יוצר מ-1978 עד 1983 וחלק הנדסה משותפת עם המיצובישי גאלאנט למבדה. הדור השלישי והנוכחי הוצג בתחילת 2008 כדי להתמודד נגד הדור החמישי של הפורד מוסטנג והדור החמישי של השברולט קמארו.לצ'אלנג'ר בדגם ה-הלקאט יש הספק של 707 כ"ס מה שנותן לו יתרון על מתחריו (עם זאת ב-2017 הוצאה מהדורה מוגבלת של הצ'אלנג'ר הנקראת DEMON-שד המציגה הספק של 840 כ"ס והאצה מ 0–100 קמ"ש תוך 2.1 שניות). מדיה וקבצים בנושא דודג' צ'אלנג'ר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דודג' צ'אלנג'ר (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כלי רכב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גשר מודעי

גשר מודעי הוא גשר העובר מעל נתיבי איילון ומחבר בין מתחם הבורסה ברמת גן לבין דרך נמיר בתל אביב, וקצהו העובר ברמת גן נבנה בין לאונרדו סיטי טאוור לבית גיבור ספורט. הגשר קרוי על שם השר יצחק מודעי. הקמת הגשר הייתה כרוכה בוויכוח בן עשר שנים בין עיריית רמת גן לעיריית תל אביב-יפו, שחששה שחיבור מתחם הבורסה לתל אביב יגביר את נהירת המשרדים לרמת גן ובכך יפגע בהכנסות העיר. השפעתו של ויכוח זה נותרה גם לאחר הקמת הגשר: במקום המפגש של הכביש שבהמשכו של הגשר עם דרך נמיר אפשרית רק פנייה ימינה (לכיוון צפון), עקב התנגדותה של עיריית תל אביב להתקנת פנייה שמאלה (דרומה). תוצאה זו גורמת לכל הרוצים לנסוע דרומה שלא להשתמש בגשר זה, אלא במחלף ארלוזורוב. בשנת 2018 נחנך מבנה כניסה ויציאה חדש מתחנת הרכבת תל אביב מרכז ישירות לגשר מודעי. נתיבי איילון תחבורה בתל אביב הגשר שמחבר את תל אביב לרמת גן - אבל לא כל כך להפך - כתבה מערוץ 10 פרוטוקול דיון בוועדת הכלכלה של הכנסת בנושא פתיחת גישה דו-כיוונית של הגשר, 30 במאי 2011 מדיה וקבצים בנושא גשר מודעי בוויקישיתוף "רכבת ישראל: טרמינל נוסעים חדש בתחנת סבידור ייחנך ביום חמישי". port2port.co.il. ‏13 בפברואר 2018
פיתה (ימאות)

בימאות, פיתה (שיבוש של המונח באיטלקית: Bitta; על-פי האקדמיה ללשון העברית: זָקֵף) היא עמוד קצר המחובר לרציף (באנגלית, "Mooring bollards") או לכלי השיט (ומכונים באנגלית "Bitts"). אל עמוד זה מחברים את חבלי ההיקשרות או הגרירה באמצעות ליפוף סביב הפיתה. הפיתה יכולה להיות עשויה מעץ, מתכת או אבן, אולם בכל מקרה תסתיים בבליטה בצורת פטריה בחלקה העליון, המגנה מפני החלקת החבל מהפיתה בעת מתיחה. ערך זה הוא קצרמר בנושא ימאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
היקשרות (ימאות)

היקשרות (באנגלית: Mooring, לפי האקדמיה ללשון העברית: רְתִיקָה) הוא תהליך האבטוח של כלי שיט אל נקודות קשירה, באמצעות חבלים (רְתוּקוֹת) לצורך פריקת מטען, הורדת או העלאת נוסעים, מילוי מאגרי הדלק או המים של כלי השיט וכדומה. ההיקשרות יכולה להתבצע אל רציף, עוגן, מצוף או כלי שיט אחר. חבלי היקשרות עשויים לרוב מחומרים סינתטיים כגון ניילון, בגלל תכונותיו החזקות ועמידותו לאורך שנים. החבלים צריכים לעמוד בעיקר במאמצי מתיחה המופעלים עליהם מצד האונייה, הגאות והשפל, רוח וכוחות נוספים. בקצוות חבלי ההיקשרות קיימים לרוב לולאות העשויות בטכניקה של איחוי קליעה כדי לאפשר חיבור מהיר לפיתה (זקף) או לנקודת ההיקשרות. היקשרות לרציף היא פעולה הדורשת שיתוף פעולה בין אנשים הנמצאים על הרציף לבין אנשים הנמצאים על כלי השיט המבקש להיקשר. משום שכלי שיט כבדים משתמשים בחבלים כבדים ועבים הקשים למשיכה, כלי שיט אלו לרוב ישתמשו בחבלים דקים יותר (heaving line, בעברית: "חבל זריקה" או "חבל משיכה") על מנת להעביר את חבלי ההיקשרות לרציף. כאשר חבלי ההיקשרות עברו לרציף, והונחו מסביב לפיתה (זָקֵף), על ידי פועל נמל ייעודי או איש צוות מכלי השיט שהורד לרציף במיוחד לצורך משימה זו, החבל יימתח וייקשר לזקפים על כלי השייט עצמו, על מנת למנוע התרחקות או התקרבות של כלי השיט לרציף. בכלי שיט כבדים, חבלים אלו ימתחו על ידי כננות ייעודיות הנקראות כַּנָּן (קפסטן). היקשרות לעוגן או מצוף תעשה על ידי התקרבות כלי השיט אל החפץ אליו הוא רוצה להיקשר. לרוב לחפץ זה יהיה מחובר חבל היקשרות עם לולאת עין בקצהו. מה שיאפשר לכלי השיט להושיט קדום (גאנץ' - מקל ארוך עם וו בקצהו) ולתפוס את חבל ההיקשרות המחובר בקצהו למצוף או לעוגן. לאחר משיכת החבל מהמים, צוות כלי השיט יניח את לולאת העין מסביב לאחד הזקפים בכלי השיט. מדיה וקבצים בנושא היקשרות בוויקישיתוף ערך מילוני בנושא חבל זריקה, בוויקימילון רתיקה במילון ימאות (תש"ל), באתר האקדמיה ללשון העברית קָדוֹם, באתר האקדמיה ללשון העברית מה זה גאנץ' בדיג | דיג בישראל, באתר דיג בישראל, ‏15 בינואר 2022
מלון באב"ד

מלון באב"ד היה בית מלון שפעל בירושלים בזמן המנדט הבריטי. בעלי המלון היו יעקב וחנה באב"ד. המלון הוקם ברחוב יפו, פינת רחוב יהודית, מול תחנת המשטרה. במלון השתכנו רבנים ואדמו"רים רבים, בהן רבי אברהם מרדכי אלתר, ה"אמרי אמת", רבי אליעזר הגר, ה"דמשק אליעזר", הרב חיים מרדכי רולר, האדמו"ר מצ'ורטקוב, "הרב מפוניבז'", "הרב מטשיבין" והרב בן ציון ליכטמן הרב יוסף צבי דושינסקי עבר למלון בזמן מלחמת השחרור, עקב מגוריו ליד הגבול ברחוב שמואל הנביא. המלון שימש גם כאולם חתונות. במלון התחתנו הרב יחיאל מיכל פיינשטיין וליפשא סולובייצ'יק (בתו של הרב מבריסק). במרתף המלון פעל לימים דפוס "ספערא" של עיתון המודיע. המבשר, מוסף קהילות 261, י' באב תשע"ד, היו מלונות בירושלים
ארץ אלזוורת'

ארץ אלזוורת' (באנגלית: Ellsworth Land) היא חלק מיבשת אנטארקטיקה, הגובל ממערב בארץ מרי בירד, מצפון בים בלינגסהאוזן, מצפון-מזרח בבסיס חצי האי האנטארקטי, וממזרח בשוליים המערביים של מדף הקרח רון. היא משתרעת בין '103°24 מערב ל-'79°45 מערב. לאזור ממערב ל-90° מערב אין תביעת חזקה, התביעה לחזקה על האזור שבין 84° מערב ל-90° מערב היא של צ'ילה בלבד, והיתר נמצא בחזקתן של צ'ילה והממלכה המאוחדת כחלק מן הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה. חוף אייטס משתרע בין '103°24 מערב ל-'89°35 מערב וחוף בריאן בין '89°35 מערב ל-'79°45 מערב. ארץ אלזוורת' היא ברובה רמת קרח נישאה, אבל היא כוללת את הרי אלזוורת' המלכותיים ומספר רב של קבוצות הרים מפוזרות: האדסון, ג'ונס, בהרנדט, האוברג, מריק, סוויני וסקייף. ארץ זו שוכנת סמוך למרכז האזור שתייר החוקר האמריקאי לינקולן אלזוורת' בטיסת מטוס במהלך נובמבר-דצמבר 1935. הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים קראה לה על שמו ב-1962 לזכר אותה טיסה טראנסקונטיננטלית היסטורית מן האי דאנדי אל מדף הקרח רוס. מדיה וקבצים בנושא ארץ אלזוורת' בוויקישיתוף ארץ אלזוורת', באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רו ריפנבורו, "להתחרות עם המוות", עמ' 251
סג'יל 55

סג'יל 55 (בערבית: سجيل 55) היא רקטה ארוכת טווח מייצור עצמי של ארגון החמאס. הרקטה נכנסה לשימוש מבצעי ביולי 2014 במהלך מבצע צוק איתן. הטווח המרבי שלה הוא 55 ק"מ והיא מסוגלת לפגוע במספר ערים בישראל, בהן ראשון לציון, בת ים, חולון, בית שמש ובאר שבע. סג'יל (טיל) רועי קייס, צה"ל טען "חיסלנו בכיר בחמאס" - וחזר בו; כלי רכב נפגעו מרקטה בשדרות, באתר ynet, 10 ביולי 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלתר אליהו רובינשטיין

הרב אלתר אליהו רובינשטיין (כסלו תש"ז, 1946 - י"ח באייר תשס"ה, 27 מאי 2005) היה רבה החרדי של אנטוורפן. רב קריית שומרי החומות ברמת שלמה. ומחבר סדרת ספרי שו"ת מגדנות אליהו. נולד בסיגט לר' אפרים פישל. הוריו עלו לארץ ישראל והתגוררו בבית גמליאל. בילדותו למד בקרעטשניף ברחובות. בבחרותו נסע ללמוד בקריית צאנז, והיה מראשוני הבחורים ב"מתיבתא" שנפתחה על ידי רבו, רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם. נישא לזיסל לאה בת הרב יהושע סג"ל דייטש, שאותה שידך לו רבו. לאחר נישואיו התגורר בקריית צאנז, והשתתף בשיעור מיוחד מרבי יקותיאל יהודה בענייני הוראה. לאחר תקופה עבר לגור ברחובות, לאחר שלאשתו הוצעה עבודה ביסודות. בשנת תש"ל מונה על ידי רבו לכהן כרב "היכל צבי" בבתי ורשה. בהמשך מונה לכהן כראש כולל לחסידי צאנז בירושלים, לצד הרב משה טוביה ויסברגר והרב שלום איזנברגר. בשנת תשנ"ג מונה לרב קריית שומרי החומות ברמת שלמה. לפני כן כיהן כראש כולל בשומרי החומות. כמו כן כיהן כחבר ועד ההלכה של בית החולים לניאדו. בשנת תשס"ד מונה לרבה של אנטוורפן, במקום הרב חיים קרייזווירט אך שנה לאחר מכן נפטר בצורה פתאומית. אלמנתו נישאה לרב חיים אורי פריינד. בשנת תשמ"א הוציא את ספרו הראשון שו"ת מגדנות אליהו. בסוף ימיו החל לעבוד על ספריו ותשובותיו אך נפטר בטרם הספיק. ילדיו הוציאו עוד שלושה חלקים של ספרו מגדנות אליהו. בנו הרב דוד, רב בית הכנסת 'מגדנות אליהו' בשכונת רוממה, ירושלים בנו הרב חיים יהודה לייב, רבה של חלק מהציבור החסידי בשכונת רמת בית שמש ד' 2 המבשר, ט"ז אייר תשע"ד, כרכא דכוליה ביה אלתר אליהו רובינשטיין באתר GRAVEZ
חוף בריאן

חוף בריאן (באנגלית: Bryan Coast) הוא קטע החוף של אנטארקטיקה לאורך החוף הדרומי של ים בלינגסהאוזן בין צוק פרוגנר והקצה הצפוני של חצי האי רידברג. ממערב נמצא חוף אייטס וממזרח חוף אינגליש. הקצה המזרחי של חוף זה התגלה מן האוויר תוך כדי הטיסות של השירות האנטארקטי של ארצות הברית בשנים 1939–1941 ומשלחת החקר האנטארקטית רון בשנים 1947–1948. כל החוף מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית, בשנים 1961–1967. במקור היה השם "חוף ג'ורג' בריאן", על שם אדמירל ג'ורג' ס. בריאן (George S. Bryan), הידרוגרף בצי ארצות הברית בין השנים 1946-1938, שבהנהגתו התבצעו מסעות חקר שתרמו תרומה רבת-ערך לחקר הגאוגרפיה של הקטבים. לימים קוצר שם החוף, למען הנוחות. • United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, Sailing Directions for Antarctica: Includes Islands South of Latitude 60°, P 210 חוף בריאן באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית חוף בריאן באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של חוף בריאן באתר נאס"א מפות גאוגרפיות, ים בלינגסהאוזן וחוף בריאן מידע גאוגרפי והיסטורי