אוסטרלופיתקוס אנמנסיס

אוסטרלופיתקוס אנמנסיס (שם מדעי: Australopithecus anamensis; "פיתקוס" מיוונית: πίθηκος, קוף-אדם, "אוסטרלו" מלטינית: australis, דרומי, anamensis, מהמילה "anam" - אגם בשפת שבט הטורקאנה) הוא מין נכחד של הומינין באבולוציה של האדם, העתיק ביותר מבין מיני הסוג אוסטרלופיתקוס, ואחד הפחות מוכרים שביניהם. ממין זה נמצאו גולגולת כמעט שלמה וכמה עשרות שברי עצם מאובנים ממספר אזורים בקניה ואתיופיה, שגילם על פי תיארוך רדיומטרי הוא כארבעה מיליון שנה. מאפייני עצמות הרגל שלו מראים כי הוא הלך על שתיים, אך ב-2009 פורסם כי ארדיפיתקוס רמידוס קדם לו בכך. סביר להניח כי אנמנסיס הוא צאצא של רמידוס, ואב קדמון ישיר של כלל סוגי האדם, והמין האנושי המודרני בפרט. אנמנסיס הוגדר על פי אוסף שברי מאובנים שנמצאו על ידי מספר פליאונתרופולוגים לאורך כמה עשרות שנים. משותף לכולם דמיון חזק למאובני אוסטרלופיתקוס אפרנסיס אבל גיל מוקדם יותר של כארבעה מיליוני שנים. כמה מן החשובים מתוך מאובנים אלו הם: חלק תחתון של עצם הזרוע, מסומנת בסימון קטלוגי KP 271, התגלתה על ידי בראיין פטרסון ב-1965 בקנפואי שליד אגם טורקאנה שבקניה, מתוארכת לגיל של כארבעה מיליון שנה. לסת תחתונה עם כל השיניים, מסומנת KP 29281, התגלתה על ידי פיטר נצובה מהצוות של מייב ליקי ואלן ווקר ב-1994 בקנפואי, מתוארכת לגיל של כארבעה מיליון שנה. עצם שוק מסומנת KP 29285, התגלתה על ידי קמויה קימאו, גם הוא מאותו הצוות, ב-1994 בקנפואי, מתוארכת לגיל של 4.1 מיליון שנה. צורתה מהווה עדות להליכה על שתיים אצל אנמנסיס. שאר הממצאים מקנפואי הם בעיקר שברי גולגולת ולסת, כעשרים במספרם. מספר שיניים, כולל הניב ההומינידי הגדול ביותר שנמצא אי פעם, ועצם ירך, התגלו ב-2006 על ידי צוותו של טים וייט בארמיס שבאתיופיה (לא רחוק מהאתר שבו התגלו ממצאי ארדיפיתקוס רמידוס) מתוארכים לגיל של 4.2 עד 4.1 מיליון שנה. על בסיס הממצאים מקנפואי הגדירו מיב ליקי ואלן ווקר את המין אנמנסיס ב-1995. התגליות מצוותו של וייט סייעו לבסס את קיומו וגילו של המין. באוגוסט 2019 פרסם צוות בינלאומי בראשות הפלאואנתרופולוג האתיופי יוהאנס היילה סלאסי לראשונה גולגולת כמעט שלמה של אוסטרלופיתקוס אנמנסיס, אותה גילו באתר הפלאונטולוגי וורסנו-מילה שבמשולש עפר באתיופיה, עוד בשנת 2016, ותוארכה על-ידם לתקופה של 3.78 עד 3.80 מיליון שנה לפני זמננו. הגולגולת מסומנת בסימון הקטלוגי MRD-VP-1/1 ובפי מגליה כונתה בקיצור MRD. זוהי הגולגולת ההומינינית השלמה השלישית בעתיקותה שהתגלתה (אחרי גולגולת טומיי, בת כ-6.5 מיליון שנה, גולגולת ארדי, בת 4.4 מיליון שנה). הצוות מצא שאנמנסיס נבדל מן המין אפרנסיס יותר מכפי ששוער לפני-כן. בהתבסס על צורת הגולגולת שהתגלתה, הצוות סיווג שבר מעצם מצח הומינינית שהתגלה באתיופיה עוד בשנת 1980 למין אפרנסיס. מכיוון שתיארכו את שבר המצח לתקופה של 3.9 מיליון לפני זמננו, החוקרים הסיקו שהמינים אנמנסיס ואפרנסיס חיו יחד באותם אזורים באתיופיה במשך כ-100 אלף שנה לפחות. לכן הם סבורים שאפרנסיס התפתח מאנמנסיס לא באבולוציה הדרגתית מאוד, אלא במאורע התמיינות מקומי, כאשר במקומות אחרים אוכלוסיות אנמנסיס המשיכו להתקיים במקביל. בגלל נדירותם של מאובני אנמנסיס מרבית המסקנות על אודותם מבוססות על השוואה בין מאובנים אלה לבין מאובני אוסטרלופיתקוס אפרנסיס המוכר היטב למדע. על פי דמיון זה ובעיקר על פי צורת עצם השוק הסיקו מיב ליקי ועמיתים שאנמנסיס אף הוא הלך זקוף על שתיים. ואולם ב-2009 פורסם כי אוסטרלופיתקוס רמידוס קדם לו בכך. עצם זרוע ארוכה יותר, יחסית לעצמות האמה, עושה את אנמסיס דומה יותר לרמידוס ולקופי אדם מאפרנסיס, ומרמזת שלמרות הליכתו הזקופה הוא עדיין בילה זמן רב בטיפוס על עצים. עוד מאפיין פרימיטיבי (כלומר, דומה לקופי אדם) המבדיל אנמנסיס מאוסטרלופיתקנים אחרים היא מורפולוגית הלסת העליונה שלו, עם ניבים גדולים יותר ושורות שיניים מקבילות זו לזו מאחורי הניבים. צרוף זה של תכונות פרימיטיביות עם הליכה על שתיים הופך את אנמנסיס למועמד טבעי להמנות על השושלת המובילה בסופו של דבר לסוג האדם, אך מכיוון שמאובני סוג האדם העתיקים ביותר צעירים מאנמנסיס בכמעט שני מיליון שנה יהיה צורך במספר חוליות מקשרות ביניהם, למשל אוסטרלופיתקוס אפרנסיס ואוסטרלופיתקוס גרהי. מדיה וקבצים בנושא אוסטרלופיתקוס אנמנסיס בוויקישיתוף אוסטרלופיתקוס אנמנסיס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אוסטרלופיתקוס אנמנסיס, באתר GBIF (באנגלית) פול שפאק, אבולוציה של האוסטרולופיתקנים באתר פרויקט "עץ החיים" אסף רונאל, מדענים הביטו לראשונה בפרצוף האב הקדמון של "לוסי", באתר הארץ, 28 באוגוסט 2019 Leakey, M.G., C.S. Feibel, I. McDougall and A.C. Walker. 1995. New four-million-year-old hominid species from Kanapoi and Allia Bay, Kenya. Nature, 376, 565-571. White, Tim D. (2006-04-13). "Asa Issie, Aramis and the origin of Australopithecus". Nature. 440 (7086): 883–889. doi:10.1038/nature04629. Yohannes Haile-Selassie et al (2019). A 3.8-million-year-old hominin cranium from Woranso-Mille, Ethiopia. Nature. Beverly Z. Saylor et al (2019). Age and context of mid-Pliocene hominin cranium from Woranso-Mille, Ethiopia. Nature. Colin Barras, Rare 3.8-million-year-old skull recasts origins of iconic ‘Lucy’ fossil, Nature News, 28 August 2019