1948 בברית המועצות

1948 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-31 למהפכת אוקטובר. ראש הממשלה - יוסיף סטלין. יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - ניקולאי שברניק 5 באוקטובר: רעידת האדמה באשגבאט (למפת טורקמניסטן מוגדלת)   אשגבאט מרי טורקמנאבאט דשוגוז טג'ן טורקמנבאשי בלקנאבאט אבאדאן איראן אפגניסטן אוזבקיסטן קזחסטן קז. הים הכספי אשגבט (למפת טורקמניסטן רגילה)   אשגבאט מרי טורקמנאבאט דשוגוז טג'ן טורקמנבאשי בלקנאבאט אבאדאן איראן אפגניסטן אוזבקיסטן קזחסטן קז. הים הכספי אשגבט במהלך המחצית השנייה של שנות ה-40 ועד לתחילת שנות ה-50 בשטחים ליטא, אסטוניה ולטביה התנהל מאבק מזוין בין מוסדות השלטון הסובייטי לבין מחתרות מקומיות ("האחים של יערות") שנתמכו על ידי התושבים המקומיים. כמו כן, במערב אוקראינה פעל צבא מחתרתי שדגל בעצמאות אוקראינה. בשנת 1948 החלה הפעלת אמצעים טכניים שהיקשו על קליטת שידורי "קול אמריקה" בתחומי ברית המועצות. 3 בפברואר – מספר אדמירלים בצי הסובייטי כולל מפקד הצי מואשמים בבגידה ונשפטים לתקופות מאסר ממושכות. חלק מהם זוכו ושוחררו עוד בתקופת סטלין והיתר בשנת 1953 לאחר מותו. 4 בפברואר – חתימת הסכם שיתוף פעולה עם רומניה 20 במרץ – כצעד מחאה לפעילות של בריטניה וארצות הברית, ברית המועצות מוציאה את נציגיה מוועדה להסדרת נושאים בגרמניה. 1 באפריל – ברית המועצות מתחילה לנקוט בצעדים שמקשים על הקשר בין גרמניה המערבית לבין מערב ברלין. 6 באפריל – חתימת הסכם שיתוף פעולה עם פינלנד 17 במאי – ברית המועצות מכירה בהכרזת ישראל כמדינה עצמאית. 22 במאי – מבצע רחב לגירוש ליטאים התומכים במחתרת אנטי-סובייטית. במהלך הפעולה גורשו כ-40 אלף ליטאים לסיביר. 21 ביוני – תחילת הסגר על ברלין 28 ביוני – לאחר החלפת מכתבים, יוגוסלביה מוכרזת כמדינה שלא מהווה חלק אינטגרלי במחנה הסובייטי. היחסים בין המדינות נמצאים במשבר. 31 ביולי – תחילת שיחות במוסקבה להסדרת משבר סביב ברלין. 8 באוגוסט – בהובלת טרופים ליסנקו מתקבלת החלטה על כך שגנטיקה אינה מדע ומהווה "משרתת של האימפריאליסטים". תחילת רדיפת ביולוגים שמבצעים מחקרים בתחום הגנטיקה. 20 באוגוסט – ארצות הברית גירשה את הקונסול הכללי של ברית המועצות בניו יורק. 25 באוגוסט – ברית המועצות מנתקת את קשריה הדיפלומטיים עם ארצות הברית בטענה שבארצות הברית מוחזקים בכוח 2 אזרחי ברית המועצות. ארצות הברית מודיעה שאזרחי ברית המועצות נשארים בשטחה באופן וולונטארי. ספטמבר – שגרירת ישראל גולדה מאיר הגיעה למוסקבה והשתתפת בחגיגות שמחת תורה בבית הכנסת של מוסקבה ביחד עם מאות יהודים סובייטים. 19 בספטמבר – הודעת ברית המועצות על פינוי כל כוחותיה מקוריאה תוך שנה. 10 באוקטובר – בנמל חלל קפוסטין יאר התחילו בשיגורים של טיל R-1 המהווה העתק של טיל גרמני V-2. 20 באוקטובר – קבלת החלטה במועצת השרים על תחילת ביצוע תוכנית ייעור רחבה. במסגרת התוכנית היה מתוכנן לשתול שורות יער באורך כולל של 5300 ק"מ. בשנת 1953, לאחר פטירת יוסיף סטלין, ביצוע התוכנית נעצר. 26 באוגוסט – מתקבלת החלטה של הסובייט העליון על כך שניתן לבנות בתים פרטיים באופן עצמאי. 6 באוקטובר – רעידת אדמה בעוצמה 7.3 בסולם ריכטר פוקדת את העיר אשגבאט שבטורקמניסטן (באותה העת חלק מברית המועצות). רעידת האדמה אשר גרמה למותם של כ־110,000 אנשים נחשבת לאחת מרעידות האדמה הקטלניות ביותר בזמן המודרני. 12 באוקטובר – כינון יחסים דיפלומטיים בין ברית המועצות לבין קוריאה הצפונית. 20 באוקטובר – קבלת החלטה על תחילת יישום של התוכנית הגדולה לשינוי הטבע. 20 בנובמבר – קבלת החלטה על פיזור הוועד היהודי האנטיפשיסטי. מעצר חלק מחברי הוועד באשמת ריגול לטובת ארצות הברית. 16 בינואר – אנטולי סולוביוב, קוסמונאוט סובייטי 31 במרץ – ולדימיר וינוקור, שחקן סובייטי ורוסי ממוצא יהודי. 22 במאי – יבגני מרטינוב, מלחין סובייטי (נפטר ב-1990) 27 במאי – אלכסנדר וולקוב, קוסמונאוט סובייטי 8 באוגוסט – סבטלנה סביצקי, קוסמונאוט סובייטי 28 באוגוסט – נטליה גונדרבה, שחקנית סובייטית ורוסית (נפטרה ב-2005) 28 בספטמבר – ויקטור קרובופוסקוב סייף סובייטי זכה ב-4 מדליות אולימפיות (מהן 4 זהב) 13 בינואר – שלמה מיכאלס, שחקן סובייטי ממוצא יהודי, נהרג במינסק (נולד ב-1890) 11 בפברואר – סרגיי אייזנשטיין, במאי סובייטי, (נולד ב-1898) 24 במרץ – ניקולאי ברדייב, פילוסוף רוסי, (נולד ב-1874) 31 באוגוסט – אנדריי ז'דאנוב, מדינאי סובייטי, (נולד ב-1896) 30 בספטמבר – ואסילי קצ'לוב, שחקן רוסי וסובייטי (נולד ב-1875)