laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דיאגרמת התפצלות

במתמטיקה, במיוחד במערכות דינמיות, דיאגרמת ביפורקציות (בעברית התפצלות) מציגה את הערכים שאליהם המערכת שואפת אסימפטוטית (שיכולים לכלול נקודות קבועות, מסלולים מחזוריים או אטרקטורים כאוטיים) כפונקציה של פרמטר כלשהו (הנקרא פרמטר בפירוקציה) של המערכת.[דרוש מקור] נהוג לייצג ערכים יציבים עם קו מלא וערכים לא יציבים עם קו מקווקו, אם כי לעיתים קרובות הנקודות הלא יציבות מושמטות מהאיור. דיאגרמות התפצלות מאפשרות הדמיה של תורת הביפורקציה. בהקשר של מערכות דינמיות בזמן בדיד (דיסקרטי), הדיאגרמה נקראת גם דיאגרמת מסלול. דוגמה לכך היא דיאגרמת הביפורקציה של המפה הלוגיסטית : x n + 1 = r x n ( 1 − x n ) . {\displaystyle x_{n+1}=rx_{n}(1-x_{n}).} פרמטר הביפורקציה r מוצג על הציר האופקי של הגרף והציר האנכי מציג את קבוצת הערכים של הפונקציה הלוגיסטית מכל תנאי ההתחלה האפשריים. דיאגרמת הביפורקציה מראה התפצלות של מסלולים יציבים לשני חלקים, ארבעה, שמונה, וכך הלאה. כל אחת מנקודות הביפורקציה האלו נקראת perioud doubling bifurcation. היחס בין האורכים של אינטרוולים של ביפורקציות עוקבות עבור מתכנס לקבוע שנקרא first Feigenbaum. במערכת דינמית כגון x ¨ + f ( x ; μ ) + ε g ( x ) = 0 , {\displaystyle {\ddot {x}}+f(x;\mu )+\varepsilon g(x)=0,} אשר יציבות מבחינה מבנית כאשר μ ≠ 0 {\displaystyle \mu \neq 0} , אם משרטטים דיאגרמת ביפורקציה, ניתן להתייחס ל - μ {\displaystyle \mu } כפרמטר הביפורקציה, עבור ערכים שונים של ε {\displaystyle \varepsilon } ,. המקרה בו ε = 0 {\displaystyle \varepsilon =0} נקרא התפצלות הקלשון הסימטרית. כאשר ε ≠ 0 {\displaystyle \varepsilon \neq 0} , אנחנו אומרים שיש לנו קלשון עם סימטריה שבורה. זה מודגם באנימציה משמאל. בהינתן מערכת של משוואות דיפרנציאליות המתארות ערך פיזיקלי כלשהו. למשל המיקום והמהירות של מטוטלת חופשיה וללא חיכוך, פוטנציאל הממברנה של נוירון לאורך זמן, או הריכוז הממוצע של וירוס במחזור הדם של המטופל. המשוואות הדיפרנציאליות עבור הדוגמאות הללו כוללות *פרמטרים* שעשויים להשפיע על הפלט של המשוואות. למשל, שינוי המסה ואורכה של המטוטלת ישפיעו על תדירות התנודות שלה, שינוי גודל הזרם המוזרק לנוירון עשוי להעביר את פוטנציאל הממברנה ממנוחה לירי, והעומס הנגיפי לטווח ארוך בזרם הדם עשוי לרדת כתגובה לטיפול. באופן כללי, חוקרים מעוניינים לכמת כיצד ההתנהגות ארוכת הטווח (האסימפטוטית) של מערכת של משוואות דיפרנציאליות משתנה אם פרמטר משתנה. בענף המתמטי של מערכות דינמיות, דיאגרמת ביפורקציה מכמתת את השינויים הללו על ידי חקירת נקודות השבת, המסלולים המחזוריים או האטרקטורים הכאוטיים של מערכת משתנים כפונקציה של פרמטר ביפורקציה. דיאגרמות התפצלות משמשות כדי לדמיין שינויים אלה. זיכרון התפצלות תורת הכאוס דיאגרמת שלד של התפצלות קבועי פייגנבאום Glendinning, Paul (1994). Stability, Instability and Chaos. Cambridge University Press. ISBN 0-521-41553-5. May, Robert M. (1976). "Simple mathematical models with very complicated dynamics". Nature. 261 (5560): 459–467. Bibcode:1976Natur.261..459M. doi:10.1038/261459a0. PMID 934280. Strogatz, Steven (2000). Non-linear Dynamics and Chaos: With applications to Physics, Biology, Chemistry and Engineering. Perseus Books. ISBN 0-7382-0453-6. המפה והכאוס הלוגיסטית מאת Elmer G. Wiens, egwald.ca Wikiversity: דיאגרמת מסלול מערכת דינמית בזמן דיסקרטי
Klone

Klone (נולד ב-1983) הוא הפסדונים של האמן הישראלי הרב תחומי איגור רבליס. רבליס נולד ב-1983 בחרקיב שבאוקראינה וכיום עובד ומתגורר בתל אביב. לישראל עלה עם אימו בגיל 11 וגדל ברמת גן. את הכשרתו האומנותית רכש באופן אוטודידקטי. בגיל 16 החל לצייר גרפיטי ברחוב. לאורך השנים גיבש לעצמו שפה חזותית הכוללת שימוש תדיר בדמויות חוזרות של חיות וחיות מואנשות (חתולים, שועלים, ציפורים ועוד), סמלים ואיקונוגרפיה. עבודותיו עוסקות רבות בסוגיות של זהות, הגירה, ונוודות השאובות בין היתר מילדותו בברית המועצות, נעוריו והתבגרותו בישראל ונוגעות לסוגיות של גלובליזציה והשתייכות. לעולם המוזיאלי נכנס בשנת 2012 עת הוצגה עבודה שלו בתערוכת Inside Out במוזיאון תל אביב לאמנות (אוצרת טל לניר), תערוכה בה הציגו אמני רחוב נוספים בהם Know hope, Zero cent ו־Foma. עד שנת 2019, שמר על אנונימיות והציג רק תחת הפסדונים Klone. לצד עבודות גרפיטי וציורי קיר, פועל רבליס במגוון מדיומים נוספים בהם רישום, ציור, אנימציה ו-ווידאו ארט, מציג בישראל ובעולם תערוכות יחיד ומשתתף בתערוכות קבוצתיות רבות. עבודותיו מעטרות קירות במקומות רבים ברחבי העולם לרבות ניו-יורק, מונטריאול, ברלין, פראג, קייב, ונובוגרוד. אחת העבודות המוכרות שלו, היא שורת חולדות המצוירות בשולי נחל איילון בתל אביב שמייצגת לדבריו את 'מרוץ העכברים של לרוץ ולהתפרנס'. דמות אופיינית לציוריו של Klone עבודה ברחוב שלוש בתל אביב עבודה בקריית המלאכה תל אביב עבודה בפראג עבודה בתלפיות, ירושלים על קיר הדולפינריום בתל אביב קריית המלאכה תל אביב חולדות על קיר נחל איילון I remember my human form. Hezi Cohen Galley, תל אביב 2021. Letters from a certain future to an uncertain past, Hezi Cohen Gallery, תל אביב 2019 The (be)Longing, Urban Spree gallery, ברלין גרמניה 2019 Foreign Motherland. Educatorium, קייב, אוקראינה 2017 AIR. Jedna, Dva, Tri Gallery, פראג, צ'כיה 2017 Memory of a tree. Forgetfulness of a land. Hezi Cohen Gallery, תל אביב 2016 Everything is Happening, Urban Spree Gallery, ברלין, גרמניה 2016 Topography of a Daydream, Garis & Hahn Gallery, ניו יורק, ארצות הברית 2015 Common Cause, TOLK Gallery, ניז'ני נובוגרוד, רוסיה 2015 Second Nature, Kartel Gallery, חיפה 2014 Desert is a State of Mind, WOW Gallery, הידלברג גרמניה 2014 White Sun of the Desert, Zimmer Project Space, תל אביב 2013 Recollection of Misunderstandings, Kunstverein, בריידברג גרמניה 2013 The Moment (When the World Stopped Turning), Anno Domini Gallery, סן חוזה, קליפורניה, ארצות הברית 2013 Klone x Meshullam, two man project with Assi meshullam, Alfred Gallery, תל אביב 2013 New Land (We Need New Land), Urban Spree Gallery, ברלין גרמניה 2012 Keep On Dreaming, Speak Easy, תל אביב 2011 Don’t Sleep, Baaley Ha-Melaha, תל אביב 2011 מדיה וקבצים בנושא Klone בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Klone Klone, ברשת החברתית אינסטגרם ענת ברזילי, KLONE יוצא מהקיר: האמן איגור רבליס מציג תערוכת יחיד, באתר כלכליסט, 27 בפברואר 2019 Klone בבלוג של דרור הדדי. אופיר חובב, ביוגרפיה של נווד עשויה טלאים, באתר הארץ, 21 בספטמבר 2021 זומו לוד - המפתן - klone (איגור רבליס), סרטון בערוץ "Zumu Israel", באתר יוטיוב (אורך: 01:15) אתר האמן ענת ברזילי, KLONE יוצא מהקיר: האמן איגור רבליס מציג תערוכת יחיד, באתר כלכליסט, 27 בפברואר 2019 Street and Graffiti Art in Israel – Artists, Meanings, Fame, Banksy, ‏24 בדצמבר 2022
אזבסטון

אזבסטון הוא מבנה שבנוי מאזבסט. את האזבסט מפיקים ממכרות של סלעי האזבסט, סלעים הבנויים ממינרלים סיליקטים של מגנזיום או ברזל הידרידי. עמידותו של האזבסט לנזקי הטבע: מים, חום ואש, אפשרה לעשות בו שימוש רב, משום שהוא אינו חדיר למים, אינו מוליך חשמל ומבודד חום בצורה מיטבית, אחד השימושים העיקריים בו היה ערבובם של סיבי האזבסט בבטון למטרות בנייה. בשנות ה-50 של המאה ה-20, עם העלייה ההמונית לישראל, נעשה שימוש רב בסיבי אזבסט בשילוב בטון למטרות בנייה. שיכונים רבים מאזבסט נבנו, בעיקר במעברות, וכונו "אזבסטונים". אחת השכונות שנבנו בה שיכונים שכונו "אזבסטונים" היא קריית היובל שבירושלים. בנוסף נעשה שימוש באזבסט במבני אבן, לגגות, תריסים וחלקי מבנה אחרים. השימוש הרב פסק כאשר התגלו השפעותיו המזיקות של האזבסט על הבריאות - סיבי האזבסט הפולטים "אבק אזבסט" גורמים למחלות ריאה רבות, בהן אזבסטוזיס וסרטן הריאה, בעקבות שאיפה של חלקיקי האבק הקטנים אל הריאות. בעקבות כך, השימוש באזבסט בבנייה נאסר במדינות רבות, ובהן ישראל, והאבסטונים פורקו בהדרגה. מדיה וקבצים בנושא אזבסטון בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צ'רנוקיט

צ'רנוקיט (אנגלית: Charnockite) הוא שם של סדרה של סלעים גבישיים המכילים בעיקר קווארץ ועוד מרכיב מאפי שבדרך כלל הוא אורתופירוקסן אבל לעיתים הוא אוליבין, בעיקר מסוג פאיאליט. הסלע כהה יחסית, כבד יחסית לגרניט ובעל גבישים גדולים (פורפירי). הצ'רנוקיטים הם הסלעים העתיקים ביותר בקרום כדור הארץ. מרבצי הסלע הידועים הם פרקמבריים, כלומר נוצרו לפני יותר מחצי מיליארד שנה. עדיין לא ברור איך בדיוק נוצרים סלעים מסדרת הצ'רנוקיט. הטענה המדעית הרווחת היא שהם יכולים להיווצר מגיבוש מפריט, או מהתמרה של סלעים פלוטוניים, כמו גאברו וגרניט. במקרה כזה, של צ'רנוקיט מותמר, הוא שייך לפציאס של הגרנוליט. יש שימוש נרחב בצ'רנוקיט בפיסול ובאדריכלות בגלל צבעיו המיוחדים ועמידותו הגבוהה בתנאי סביבה אטמוספיריים. הצ'רנוקיט מצוי בעיקר בשטחים גדולים של סלעים מתקופת הפרקמבריון. ידוע על מרבצי צ'רנוקיט בברזיל, בקנדה, בהודו ובאפריקה. ההר הקדוש ארונאצ׳אלה (אנג׳) בטמיל נאדו עשוי ברובו מצ׳רנוקיט. הסלע נקרא על שם ג'וב צ'רנוק, מושל בריטי ומייסד העיר קולקטה, שאחוזת הקבר שלו בנויה מאריחים של צ'רנוקיט. התיאוריה הרווחת בין הגאולוגים היא שהצ'רנוקיטים נוצרים כתוצאה מהתמיינות בתחתית של תא מאגמה, כאשר המאגמה מתגבשת באופן איטי והיסודות הכבדים והכהים (מלאנוקריטיים או מאפיים) מתגבשים ושוקעים למטה. הצ'רנוקיטים בדרך כלל מכילים יותר מינראלים כבדים וכהים כמו פירוקסנים ומגנטיט מאשר סלעים גרניטיים. האנדרביט הוא המאפי מבין הצ׳רנוקיטים, אין בו כמעט בכלל פלדספר אשלגני והוא מורכב מפירוקסן, פלגיוקלז וקוורץ. המנגריט הוא צ'רנוקיט בעל הרכב בינוני, כלומר, לא מאפי ולא פלסי שמקביל להרכב של מונזוניט. הג'וטוניט הוא צ'רנוקיט מאפי, אך פחות מאפי מהאנדרביט. מצוי בכמויות גדולות באזור רוגלנד במערב נורווגיה. סביבות ההיווצרות הטיפוסיות של הצ׳רנוקיטים, בעיקר בתחתיות התא המגמטי, מקנות לצ׳רנוקיטים צפיפות רבה, ספיגות אפסית וחוזק גבוה. כמו כן לעיתים קרובות מצויים בסלע גבישים גדולים של מינראלים צבעוניים, בעיקר מקבוצת הפירוקסן. מסיבות אלו, בארצות בהן מצויים צ׳רנוקיטים בכמויות גדולות, הם נחשבים לחומר גלם מועדף על ידי פסלים ובנאים. מדיה וקבצים בנושא צ'רנוקיט בוויקישיתוף J. C. Duchesne, R. Maquil, D. Demaiffe, The Rogaland Anorthosites: Facts and Speculations, Dordrecht: Springer Netherlands, 1985, עמ' 449–476, ISBN 978-94-009-5450-2. (באנגלית)
הקרב על הפופ-טארט

הקרב על הפופ-טארט הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 2024 בבימויו של ג'רי סיינפלד (הסרט הראשון שביים, בו הוא גם מככב). הסרט מבוסס באופן חלקי על הסיפור האמיתי של יצירת הממתק פופ-טארטס. את התסריט כתב סיינפלד עם הכותבים ספייק פרסטן, בארי מרדר ואנדי רובין. סיינפלד ופרסטן משמשים גם כמפיקי הסרט באמצעות חברת ההפקה שלהם "Columbus 81 Productions". מלבד סיינפלד עצמו שמגלם בסרט את אחד העובדים בקלוגס שמוביל את המהלך ליצירת הפופ-טארט, משחקים בסרט גם מליסה מקארתי, ג'ים גפיגן, מקס גרינפילד, יו גרנט ואיימי שומר. הסרט מתרחש בב-1963 בבאטל קריק, מישיגן ומציג את היריבות בין שני תאגידי הענק: חברות הדגנים קלוגס ופוסט, שמהוות את עמודי התווך של תעשיית דגני הבוקר האמריקאית. החברות מתחרות ביניהן מי תהיה זו שתמציא את החטיף שייתן מכת מחץ למתחרה וישבור את השוק, מה שמוביל להמצאת חטיף הפופ-טארט. הסרט עלה לשידור בארצות הברית ובישראל ב-3 במאי 2024 בנטפליקס. בוב קבנה המועסק בחברת קלוגס, מתיידד עם ילד צעיר בדיינר שבורח מהבית ומבקש פופ-טארטס ומתחיל לספר לו מה המקור של החטיף הזה. הסיפור מתרחש במישיגן של שנות ה-60 שם ממוקם המטה של שתי חברות הענק לייצור דגני בוקר: קלוגס ופוסט, הנאבקות ביניהן לפתח יותר ויותר מזונות פופולריים לארוחת בוקר. אחרי שקלוגס עדיין שולטת בשוק וזוכה בפרס "הקערה והכפית" של שנת 1963, בוב העובד בקלוגס, מרגיש שחברת פוסט עומדת לחשוף מוצר חדש שיכול להביא לשליטה שלהם בשוק המוצרים הזה. לא עובר זמן רב ובוב מגלה שחברת פוסט אכן פיתחה מאפה עמיד, טעים ומבוסס פירות המיועד לארוחות בוקר. הוא מזהיר את הבוס שלו אדי קלוג מפני החדירה הקרובה לשוק מוצרי ארוחות הבוקר. חברת קלוגס שוכרת את שירותיו של סוכן סמוי ומגלה שאכן חברת פוסט פיתחה מוצר בעזרתה של עובדת לשעבר שלהם, שכעת עובדת כמדענית נאס"א בתחום פיתוח המזון למשימות בחלל. חברת קלוגס מכנסת מסיבת עיתונאים בה היא מודיעה על פיתוח של מוצר חדש בעוד החברה המתחרה פוסט מזמנת פגישה של חמש חברות הדגנים הגדולות בארצות הברית ודורשת מיקום מדף מועדף מכיוון שהמוצר שלה יעוף מהמדפים. ג'רי סיינפלד רייצ'ל האריס כריסטיאן סלייטר מקס גרינפילד מריה בקלובה ביל בור דן לוי בובי מויניהן ג'ים גפיגאן מליסה מקארתי איימי שומר ג'יימס מרסדן יו גרנט ג'ק מקברייר פרד ארמיסן "הקרב על הפופ-טארט", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הקרב על הפופ-טארט", באתר נטפליקס "הקרב על הפופ-טארט", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "הקרב על הפופ-טארט", באתר Metacritic (באנגלית) הקרב על הפופ-טארט, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אורון שמיר, "הקרב על הפופ־טארט": ג'רי סיינפלד נותר ילד מצחיק גם בגיל 70, באתר הארץ, 3 במאי 2024 אבנר שביט‏, בקושי שרדתי את הסרט המטומטם של סיינפלד בנטפליקס, ובכל זאת מצאתי משהו טוב לומר, באתר וואלה, 3 במאי 2024 אביב עגיב, "הקרב על הפופ טארט": סרט שאפשר לגמרי לוותר על הצפייה בו, באתר אייס, 5 במאי 2024 Jerry Seinfeld’s Pop-Tart Movie Toasts Up a Cast, Netflix Tudum (באנגלית) הקרב על הפופ-טארט | האתר הרשמי של Netflix, באתר www.netflix.com Eve Batey,Chris Murphy, Creative Arts Emmys 2024: See the Winners Here, Vanity Fair, ‏2024-09-08 (באנגלית אמריקאית)
גוטפריד

גוטפריד הוא שם משפחה ושם פרטי לגברים ממקור גרמני, שפירושו בעברית "אֵל" (gott) ו"שלום" (fried). האם התכוונתם ל... אסטבן גוטפריד – במאי תיאטרון, תסריטאי, מחזאי ושחקן ישראלי גילברט גוטפריד – סטנדאפיסט, שחקן קולנוע ומדבב יהודי-אמריקאי דני גוטפריד – פסנתרן ג'אז, מוותיקי הענף בישראל, יו"ר איגוד המוזיקאים הישראלי ירון גוטפריד – מנצח, פסנתרן ומלחין ישראלי אישים ששמם הפרטי הוא גוטפריד
אפייה בלתי אפשרית

אפייה בלתי אפשרית (באנגלית: Baking Impossible) היא שעשועון טלוויזיה אמריקאי בסגנון תחרות אפייה, המשלבת אפייה והנדסה ומשודרת בנטפליקס. בכל פרק, מוצג למתחרים אתגר שמשלב אפייה והנדסה ונקרא בתוכנית "Bakineering". הסדרה עלתה לראשונה ב-6 באוקטובר 2021 בהנחיית ג'סטין וילמן(אנ') עם השופטים ג'ואן צ'אנג(אנ') (בתחום האפייה), ד"ר האקים אולוסיי(אנ') (בתחום ההנדסה) ואנדרו סמית' (מהתכנית "בייק אוף בריטניה"). המתמודדים מתחרים בזוגות, על פרס של $100,000. בכל זוג, מתמודד אחד מתמחה באפייה, והשני מתמחה בהנדסה. לזוגות אין היכרות מוקדמת טרם התכנית. בכל פרק עומדות לרשות המתמודדים עד 18 שעות להכין את היצירה שלהם, ולאחר מכן היצירות עוברות למבחן מאמץ ולהערכת השופטים. בסוף כל פרק, זוג אחד מודח. הצוות המנצח של הפרק מקבל יתרון בפרק הבא, למשל האפשרות לראות מה יהיה מבחן המאמץ לפני הצוותים האחרים, האפשרות לנסות את מבחן המאמץ יותר מפעם אחת או קבלת חסינות מהדחה בסיבוב הבא. עוגה או לא עוגה? "אפייה בלתי אפשרית", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אפייה בלתי אפשרית", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) ליאת אלקיים, תוכניות הקינוחים של נטפליקס מלהיבות כמו לחם אחיד, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2021
עות'מאן פאשא (אדמירל)

פטרונה (תת אדמירל) עות'מאן פאשא (בטורקית: Patrona Osman Paşa;‏ 1792 לערך; – 1860 לערך) היה קצין ימי עות'מאני שהוביל את הכוחות העות'מאניים בקרב סינופ והפך לשבוי מלחמה עד ששוחרר בשנת 1855. עות'מאן החל את הקריירה שלו בצי המצרי. הוא פיקד על בריג בקרב נאווארינו (1827) ועל פריגטה מצרית לאחר 1830. במהלך המלחמת המצרית-עות'מאנית (1839–1841) הוא הצטרף לצי העות'מאני, פיקד על אוניית קו עות'מאנית בהפגזת עכו (1840) והועלה לדרגת תת אדמירל (פטרונה). כשהחלה מלחמת קרים הרוסית-עות'מאנית הוא נשלח עם שייטת קטנה להביא חיילים ואספקה לבאטומי. בגלל מזג האוויר הסוער החליט לעצור ולהמתין בסינופ, שם הותקף על ידי האדמירל הרוסי פאבל נחימוב ב-30 בנובמבר 1853. השייטת של עות'מאן הושמדה, הוא עצמו נפצע ברגלו ונפל בשבי. הוא שוחרר ב-1855, ולמרות שדרגת הפטרונה בוטלה בינתיים, הוא נשאר חבר באדמירליות. אוניית קו עות'מאנית (ברקע) במהלך הפגזת עכו (1840) החרב של עות'מאן פאשא נשארה בידי רוסיה לאחר קרב סינופ (1853) Pierer's Universal-Lexikon der Gegenwart und Vergangenheit, Vol. 12 (Osman), p. 367. Altenburg 1861 Meyers Konversationslexikon, Vol. 12, p. 391f, Third Edition, Leipzig 1877 Patrona Osman Paşa (אורכב 01.07.2015 בארכיון Wayback Machine) Candan Badem: The Ottoman Crimean War (1853 - 1856), p. 113-136. Brill, Leiden 2010
אפקט אהרונוב–כשר

אפקט אהרונוב-כשר הוא תופעה במכנית הקוונטים שנובאה ב-1984 על ידי יקיר אהרונוב ואהרון כשר, שבה דיפול מגנטי נע מושפע משדה חשמלי. כלומר, האפקט דואלי לאפקט אהרונוב-בוהם. באפקט אהרונוב-כשר הפאזה הקוונטית של חלקיק בעל מומנט מגנטי שנע בשדה חשמלי תשתנה, גם אם הוא נע באזור שהשדה החשמלי אינו מפעיל עליו כוח כלשהו. האפקט נצפה בשנת 1989 באינטרפרומטר נייטרונים כבידתי, ומאוחר יותר על ידי בהתאבכות של פלקסונים של מערבולות מגנטיות בצמתי ג'וזפסון. האפקט גם נצפה עם אלקטרונים ואטומים. בשני האפקטים החלקיק צובר שינוי פאזה ( φ {\displaystyle \varphi } ) תוך כדי תנועתו לאורך נתיב כלשהו P. באפקט אהרונוב-כשר שינוי הפאזה הוא φ A C = 1 ℏ c 2 ∫ P ( E × μ ) ⋅ d x {\displaystyle \varphi _{\rm {AC}}={\frac {1}{\hbar c^{2}}}\int _{P}(\mathbf {E} \times {\boldsymbol {\mu }})\cdot d\mathbf {x} } כאשר E {\displaystyle \mathbf {E} } הוא וקטור השדה החשמלי ו μ {\displaystyle \mathbf {\mu } } המומנט המגנטי שלו. לעומת זאת באפקט אהרונוב-בוהם שינוי הפאזה הוא φ A B = q ℏ ∫ P A ⋅ d x {\displaystyle \varphi _{\rm {AB}}={\frac {q}{\hbar }}\int _{P}\mathbf {A} \cdot d\mathbf {x} } כאשר A {\displaystyle \mathbf {A} } הוא הפוטנציאל הווקטורי ו q {\displaystyle q} הוא מטען החלקיק. Commins, Eugene D. (2014). Quantum Mechanics; an experimentalist's approach. Cambridge University Press. pp. 83–96. M. Koenig; A. Tschetschetkin; E.M. Hankiewicz; Jairo Sinova; V. Hock; V. Daumer; et al. (2006). "Direct Observation of the Aharonov–Casher Phase". Phys. Rev. Lett. 96 (7): 076804. Bibcode:2006PhRvL..96g6804K. doi:10.1103/PhysRevLett.96.076804. PMID 16606124. T. Boyer (1987). "Proposed Aharonov–Casher effect: Another example of an Aharonov–Bohm effect arising from a classical lag". Phys. Rev. B. 36 (10): 5083–5086. Bibcode:1987PhRvA..36.5083B. doi:10.1103/PhysRevA.36.5083. PMID 9898771. Rohrlich, D. (2006). "The Aharonov–Casher effect". {{cite journal}}: Cite journal requires |journal= (עזרה) Meier, Florian; Loss, Daniel (22 באפריל 2003). "Magnetization Transport and Quantized Spin Conductance". Physical Review Letters. 90 (16): 167204. doi:10.1103/physrevlett.90.167204. ISSN 0031-9007. PMID 12732002. {{cite journal}}: (עזרה) Nakata, Kouki; van Hoogdalem, Kevin A.; Simon, Pascal; Loss, Daniel (15 באוקטובר 2014). "Josephson and persistent spin currents in Bose-Einstein condensates of magnons". Physical Review B. 90 (14): 144419. Bibcode:2014PhRvB..90n4419N. doi:10.1103/physrevb.90.144419. ISSN 1098-0121. {{cite journal}}: (עזרה) Y. Aharonov; A. Casher (1984). "Topological quantum effects for neutral particles". Phys. Rev. Lett. 53 (4): 319–321. Bibcode:1984PhRvL..53..319A. doi:10.1103/PhysRevLett.53.319. A. Cimmino; G. I. Opat; A. G. Klein; H. Kaiser; S. A. Werner; M. Arif; R. Clothier (1989). "Observation of the topological Aharonov–Casher phase shift by neutron interferometry" (PDF). Phys. Rev. Lett. 63 (4): 380–383. Bibcode:1989PhRvL..63..380C. doi:10.1103/PhysRevLett.63.380. PMID 10041058. W. J. Elion; J. J. Wachters; L. L. Sohn; J. D. Mooij (1993). "Observation of the Aharonov–Casher effect for vortices in Josephson-junction arrays". Phys. Rev. Lett. 71 (14): 2311–2314. Bibcode:1993PhRvL..71.2311E. doi:10.1103/PhysRevLett.71.2311. PMID 10054641. מכניקת הקוונטים אפקט אהרונוב-בוהם
מחנה הריכוז פלוסנבירג

מחנה הריכוז פלוסנבירג (Flossenbürg) היה מחנה ריכוז שהקימו הנאצים ב-1938 ביישוב פלוסנבירג ליד העיר ויידן, ביער פפאלץ העילי (Oberpfälzer Wald) בבוואריה, קרוב לגבול עם חבל הסודטים. בסך הכול נכלאו במחנה כ-90,000 בני אדם, מהם נרצחו לפחות 30,000. אף שהמחנה הורחב שוב ושוב, היה מספר הכלואים בו גבוה תמיד בהרבה מקיבולת המחנה. תנאי המחיה במחנה היו קשים מנשוא. עבודת הפרך במחצבות והטיפול הבלתי-מספק שקיבלו הכלואים במחנה, וכן אכזריותם של סוהרי ושומרי המחנה, עלו לאסירים רבים בחייהם. לאחר 1943 נוספה למחנה רשת ענפה של כמאה מחנות חוץ בבוואריה בסקסוניה ובבוהמיה. אסירי המחנה הועבדו בתעשיית הנשק, במפעלים כדוגמת "אוניברסל", וכן בבנייתם של מטוסי קרב של חברת מסרשמיט. ב-8 באפריל 1945 החלו אנשי האס אס במחנה בהעלמת העדויות על שאירע בו (מבצע 1005). ב-20 באפריל 1945 פונה המחנה סופית. מפקדו מקס קגל (Koegel) הורה על צעדת מוות בכיוון מחנה הריכוז דכאו. לאחר סוף מלחמת העולם השנייה נמצאו לאורך נתיבי צעדת המוות של האסירים כ-5,000 גופות. במחנה נותרו כ-1,600 אסירים שלא היו כשירים למסע. אסירים מפורסמים במחנה דיטריך בונהופר, כומר גרמני שהתנגד לנאציזם הנס אוסטר, מן הקושרים נגד היטלר וילהלם קנריס לודוויג גרה קרל זק הדיוויזיה ה-90 של צבא ארצות הברית הגיעה למחנה ב-23 באפריל וכבשה אותו ללא התנגדות. רבים מבין האסירים ששהו בו מתו במהלך השבועות הבאים בגלל מצבם הבריאותי הרעוע. מאז 1946 הלך המחנה והוכשר בהדרגה לשמש כאתר הנצחה. בחלק מן השטח נבנו שיכונים. חלקים אחרים מהמחנה שימשו לתעשייה. בחודש יוני 2006 הוכרז המחנה כולו, ובפרט המבנים מתקופת הרייך השלישי והמחצבה, כאתר הנצחה. מדיה וקבצים בנושא מחנה הריכוז פלוסנבירג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מחנה הריכוז פלוסנבירג אתר ההנצחה פלוסנבירג עמותת אסירי המחנה לשעבר על המחנה, במוזיאון השואה האמריקני מחנה הריכוז פלוסנבירג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא השואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ברנדון פראה

ברנדון פראה (באנגלית: Brandon Perea נולד ב-25 במאי 1995) הוא שחקן אמריקאי, הידוע בעיקר בזכות הופעתו בתור אלפונסו סוסה בסדרה "The OA" ותפקידו בסרט האימה והמדע הבדיוני "אין מצב" של הבמאי ג'ורדן פיל משנת 2022. פראה נולד וגדל בשיקגו. הוא ממוצא פיליפיני ופורטו ריקני. הוא עזב את הבית בגיל 16 כדי להגשים את חלומו ולהתמקד במשחק ועבר ללוס אנג'לס. הכישרונות העיקריים של ברנדון כוללים משחק, ג'מסקייט (ברייקדאנס על גלגיליות), ריקוד ו-BMXing. בין השנים 2016–2019 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה של נטפליקס, "The OA". בשנת 2021 לוהק פראה לתפקיד ראשי בסרט האימה, אין מצב. ברנדון פראה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ברנדון פראה, ברשת החברתית אינסטגרם ברנדון פראה, סרטונים בערוץ היוטיוב ברנדון פראה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ברנדון פראה, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "We Need To Talk About The Hottest Character In "The OA"". BuzzFeed. נבדק ב-2019-03-16. "Brandon Perea Is A Scene Stealer In Nope, So Now We Want Him In Everything". /Film. נבדק ב-2022-07-23. Kyle Buchanan, Why Brandon Perea’s ‘Nope’ Audition Made Jordan Peele Cry, The New York Times, ‏27 ביולי 2022 Rubin, Rebecca (July 22, 2021). "Jordan Peele's Next Movie Will Be Called 'Nope'". Variety. Retrieved July 22, 2021. Jackson, Angelique (12 במאי 2023). "Nope Star Brandon Perea Joins Twisters". Variety. נבדק ב-12 במאי 2023. {{cite news}}: (עזרה) "Parts Of Downtown Oklahoma City Transform Into NYC For New Twister Movie". KWTV-DT. 10 במאי 2023. נבדק ב-12 במאי 2023. {{cite web}}: (עזרה) "'The Faith Of Long Beach': 'Nope's Brandon Perea To Star Alongside Common In Boxing Drama From 'Snowfall' Co-Creator Eric Amadio". Deadline Hollywood. 24 במרץ 2022. {{cite news}}: (עזרה) "Two years later, The OA returns for Part II". Techaeris. נבדק ב-2019-03-16.
חצי האי שימוקיטה

חצי האי שימוקיטה (ביפנית: 下北半島) הוא חצי אי הממוקם במחוז אאומורי, בקצה הצפוני של האי היפני הונשו. שטחו של האי הוא 1,876.86 קילומטרים רבועים. לפי אומדן אפריל 2024, אוכלוסיית חצי האי משוערת ב־87,672 תושבים, והצפיפות – 46.7 נפשות לקמ"ר. חצי האי ממוקם בקצה הצפוני ביותר של האי היפני הגדול ביותר – הונשו, במחוז אאומורי. צורתו דומה לצורת גרזן, ומכאן נובע גם שמו הנוסף של האי: "חצי האי הגרזן". מצידו המזרחי של חצי האי נמצא האוקיינוס השקט. בדרום ובמערב נמצא מפרץ מוצו (אנ'), הקרוי של שם העיר הגדולה ביותר בחצי האי – מוצו. מצפון נמצא מצר צוגרו, המחבר בין האוקיינוס השקט לים יפן, בין האיים הונשו והוקאידו. האי מחובר ליתר מחוז אאומורי באמצעות מצר יבשה שרוחבו הממוצע כ־10 קילומטרים. בשנת 2012 נקבע שיא עולם לקידוח הימי העמוק ביותר (לעומק 2,111 מטרים), שהתבצע במימי מצר צוגרו, מול חופי חצי האי. על פי שיטת קפן, האקלים בחצי האי הוא אקלים ימי (Cfb), אך ישנה השפעה של ההרים המצויים בחצי האי. מדיה וקבצים בנושא חצי האי שימוקיטה בוויקישיתוף מדריך למטייל בנושא חצי האי שימוקיטה בוויקימסע "Chikyu sets a new world drilling-depth record of scientific ocean drilling". Science Daily (באנגלית). 6 בספטמבר 2012. נבדק ב-4 במרץ 2017. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.