יעקב מן

הרב יעקב משה מן (1849 - ט' בטבת תרס"ט ינואר 1909) היה מראשוני בוני ירושלים החדשה. נולד ברוסיה למשה לייב פרידלנד וללאה לבית ריזיס, נצר למשפחה שעלתה בעליית תלמידי הגר"א. היה תלמידו של הרב משה יהודה לייב מקוטנא מחבר ספר 'זית רענן'. אחר כך היה תלמיד מובהק של הרב משה נחמיה כהניו מחסלביץ, ראש ישיבת עץ חיים, ושל רבה של ירושלים הרב שמואל סלנט. שימש במשך כשנתיים כמלמד של הבחורים בכתה הגבוהה של תלמוד תורה של ההונגרים שנוסד אז, בין הבוחנים הקבועים בכיתתו היה ר' יוסף חיים זוננפלד. רבי יעקב מן היה בן בית אצל המהרי"ל דיסקין, ומספרים שכאשר היה רבי יעקב מן מבקר אצלו בעיר העתיקה, תמיד היה המהרי"ל דיסקין מלווה אותו עד המדרגות, ולא היה נכנס הביתה, עד שלא היה רואה אותו ברחוב. הרב מן סירב לבקשת הרב שמואל סלנט לשבת כדיין בבית הדין של ירושלים. הוא טען שדיינים ישנם רבים ומשום כך, העדיף לבנות את העיר ולהתפרנס כקבלן בניין. היה זה בתקופה שבה התפרסמו בעיתונות כתבות הפונות ליהודים לעסוק בבניין הארץ. אחת העבודות הראשונות שלו הייתה חציבת חלון בקיר המערה בקבר שמעון הצדיק, כדי לשפר את האוורור של המקום. עבודתו הראשונה כמשגיח בנייה הייתה בשכונת משכנות ישראל, ובהמשך שימש כמשגיח הראשי על הבניה בשכונת מזכרת משה. מאוחר יותר שימש כקבלן ועסק בבניית שכונות ובתים בירושלים. בדרך כלל בחר הרב מן להעסיק יהודים בעבודות הבניה שלו. הרב מן גם הכשיר צעירים ירושלמיים בבנייה וסיתות. כאשר העולים מתימן התקשו למצוא תעסוקה, ובקשו להתחיל לעסוק בחקלאות, העמיד לרשותם הרב מן בשנת תרנ"ה (1895), קרקע חקלאית ב"רמה" הסמוכה לקבר שמואל הנביא, שנודעה גם בשם נחלת ישראל. יהודים אחרים בירושלים חששו לעבוד שם. התימנים עיבדו שם את הקרקע במהלך השבוע, ובסופו היו חוזרים לנשיהם ובניהם בירושלים. כעבור שנה התימנים נטשו את המקום, לאחר פגיעות חוזרות ונשנות מצד ערביי הסביבה שהרסו את הנחלות המעובדות. ר' יעקב מן נישא לחשא לבית חשין בתו של רבי יצחק חשין מעסקני הציבור בירושלים ומנהל בית החולים ביקור חולים ונין ונכד למייסדי היישוב הישן תלמידי הגר"א. בין בניו נמנים הרב חיים מן, ראש המלמדים בתלמוד תורה של ישיבת עץ חיים ויצחק דוד מן, תעשיין וחבר מועצת עיריית ירושלים, שעל שמו קרוי רחוב בשכונת גבעת מרדכי. מן סבל ממחלת לב, וטופל על ידי הד"ר משה וולך. הוא נפטר בבית החולים שערי צדק בליל שבת בחצות של תשעה בטבת תרס"ט. בית הכנסת האשכנזי "בית ישראל" ברחוב פלא יועץ 2 בשכונת ימין משה, בשנת תרנ"ט (1889). בית החולים שערי צדק, החל בשנת 1897. משכן הקבע של בית הספר למל, מחוץ לחומות העיר העתיקה בשכונת זיכרון משה ברחוב ישעיהו בשנת 1902. שכונת אחוה. בנה יחד עם חתנו - ר' אברהם המבורגר, בשנת תרס"ח. טחנת קמח בעיר העתיקה. בניין שערי צדק הישן ברחוב יפו בית הספר למל שכונת אחוה בספר 'מוסד היסוד' עמ' 228. בספר "בני יונה" מאת אברהם ליואי, בהוצאת דפוס מוזס בע"מ, 1963, עמודים 124-79, פרק: ר' יעקב מן וביתו דור שלישי לעולים" פנחס גרייבסקי, החרש והמסגר בירושלים, עמ' יב-יד, באתר HebrewBooks גדי גבריהו, בונה ירושלים, באתר מוסף "שבת" - לתורה, הגות ספרות ואמנות, ‏31 באוגוסט 2012 פרופ' יוסף יואל ריבלין, נישואין ביישוב הישן של האשכנזים בירושלים; וכן ראיון עם הרב יעקב רקובסקי. 'דברי ישעיהו' עמ' יב ראיון עם הרב יעקב רקובסקי. רפי כפיר, מערת שמעון הצדיק. ברוך גיאן, "בנאים וסתתים בירושלים", טבע וארץ, חשון תשנ"ד. נובמבר 1993, חוברת מס' 262. "בני יונה" מאת אברהם ליואי, בהוצאת דפוס מוזס בע"מ, 1963, פרק: ר' יעקב מן וביתו דור שלישי לעולים", עמוד 111 יהושע בן אריה, עיר בראי התקופה, ירושלים החדשה בראשיתה, ירושלים תשמ"ח, עמ' 294. פנחס גרייבסקי, החרש והמסגר בירושלים, ספר זיכרון להאומנים בתי המלאכה וחרשת המעשה הראשונים בירושלים, מזמן התחלת היישוב של עדת האשכנזים, ירושלים תר"ץ, עמ' יב. בני יונה אברהם ליואי