laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'ר'

ה'ר' (5,200) ובקיצור ר' – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1439 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1440. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 0 שעות ו-283 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 20 (סימנה כיוז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,371 לחורבן הבית, ושנת 1,751 לשטרות. נפטר (לפי הדעה הרווחת) רבי יהודה ליוואי הזקן מפראג, מגדולי יהדות אשכנז בדורו. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ר'
ה'קצ"ט

ה'קצ"ט (5,199) ובקיצור קצ"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1438 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1439. המולד של תשרי חל ביום שישי, 15 שעות ו-487 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 19 (סימנה יטיהא) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,370 לחורבן הבית, ושנת 1,750 לשטרות. ט' באייר – רבי אביגדור קרא, אב בית דין, ראש ישיבה, מקובל ופייטן בן יהדות פראג להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'קצ"ט
ה'קצ"ח

ה'קצ"ח (5,198) ובקיצור קצ"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 1437 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1438. המולד של תשרי חל ביום השבת, 17 שעות ו-978 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשה. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 11 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 18 (סימנה יחלדז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,369 לחורבן הבית, ושנת 1,749 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'קצ"ח
ה'קצ"ז

ה'קצ"ז (5,197) ובקיצור קצ"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1436 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 1437. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 9 שעות ו-102 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 10 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 17 (סימנה יזלגא) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,368 לחורבן הבית, ושנת 1,748 לשטרות. י"ח באב – רבי נתן הכהן שולאל, נגיד יהודי מצרים וראש המטבעה של האימפריה הממלוכית. (נפטר בכ"ד באייר ה'רס"ב) דון יצחק אברבנאל, פרשן מקרא, פילוסוף ומדינאי, ממנהיגי יהדות ספרד ערב הגירוש, שר אוצר במספר מדינות באירופה ומחבר פירוש נודע לתנ"ך. (נפטר בה'רס"ט) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'קצ"ז
ה'קצ"ו

ה'קצ"ו (5,196) ובקיצור קצ"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 1435 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1436. המולד של תשרי חל ביום שישי, 0 שעות ו-306 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחא. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 16 (סימנה יויאז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,367 לחורבן הבית, ושנת 1,747 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'קצ"ו
ה'קצ"ה

ה'קצ"ה (5,195) ובקיצור קצ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1434 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1435. המולד של תשרי חל ביום השבת, 2 שעות ו-797 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשה. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,366 לחורבן הבית, ושנת 1,746 לשטרות. כ"ח בסיוון - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'קצ"ה
ה'קצ"ד

ה'קצ"ד (5,194) ובקיצור קצ"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1433 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 1434. המולד של תשרי חל ביום שני, 17 שעות ו-1001 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 14 (סימנה ידלוז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,365 לחורבן הבית, ושנת 1,745 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'קצ"ד
ה'קצ"ג

ה'קצ"ג (5,193) ובקיצור קצ"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1432 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1433. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 20 שעות ו-412 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 13 (סימנה יגלהא) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,364 לחורבן הבית, ושנת 1,744 לשטרות. רבי יצחק אבוהב מקסטיליה.(נפטר ה'רנ"ג) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'קצ"ג
ה'קצ"ב

ה'קצ"ב (5,192) ובקיצור קצ"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1431 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1432. המולד של תשרי חל ביום שישי, 11 שעות ו-616 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 5 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 12 (סימנה יביגז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,363 לחורבן הבית, ושנת 1,743 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'קצ"ב
ה'קצ"א

ה'קצ"א (5,191) ובקיצור קצ"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1430 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1431. המולד של תשרי חל ביום שני, 2 שעות ו-820 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 11 (סימנה יאיבא) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,362 לחורבן הבית, ושנת 1,742 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'קצ"א
ה'ק"ץ

ה'ק"ץ או ה'ק"צ (5,190) ובקיצור ק"ץ או ק"צ – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 1429 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1430. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 5 שעות ו-231 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכז. היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 3 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 10 (סימנה ילאז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,361 לחורבן הבית, ושנת 1,741 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ק"ץ
ה'קפ"ט

ה'קפ"ט (5,189) ובקיצור קפ"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1428 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 1429. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 20 שעות ו-435 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחא. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 9 (סימנה טלזא) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,360 לחורבן הבית, ושנת 1,740 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'קפ"ט
ה'קפ"ח

ה'קפ"ח (5,188) ובקיצור קפ"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1427 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1428. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 11 שעות ו-639 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 1 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 8 (סימנה חיהז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,359 לחורבן הבית, ושנת 1,739 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'קפ"ח
ה'קפ"ז

ה'קפ"ז (5,187) ובקיצור קפ"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1426 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1427. המולד של תשרי חל ביום שני, 14 שעות ו-50 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשז. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 19 במחזור העיבור ה-274. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 7 (סימנה זידא) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,358 לחורבן הבית, ושנת 1,738 לשטרות. כ"ב באלול הרב יעקב מולין הלוי סגל (נולד בשנת ה'קט"ו), מנהיגה הרוחני של יהדות אשכנז. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'קפ"ז
ה'קפ"ו

ה'קפ"ו (5,186) ובקיצור קפ"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1425 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1426. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 5 שעות ו-254 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 6 (סימנה ולגז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,357 לחורבן הבית, ושנת 1,737 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'קפ"ו
ה'קפ"ה

ה'קפ"ה (5,185) ובקיצור קפ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 באוגוסט 1424 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1425. המולד של תשרי חל ביום שישי, 7 שעות ו-745 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחג. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 17 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 5 (סימנה הלבא) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,356 לחורבן הבית, ושנת 1,736 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'קפ"ה
ה'קפ"ד

ה'קפ"ד (5,184) ובקיצור קפ"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1423 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 באוגוסט 1424. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 22 שעות ו-949 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 16 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 4 (סימנה דיזז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,355 לחורבן הבית, ושנת 1,735 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'קפ"ד
ה'קפ"ג

ה'קפ"ג (5,183) ובקיצור קפ"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1422 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1423. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 14 שעות ו-73 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 15 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 3 (סימנה גיוא) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,354 לחורבן הבית, ושנת 1,734 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'קפ"ג
ה'קפ"ב

ה'קפ"ב (5,182) ובקיצור קפ"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1421 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1422. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 16 שעות ו-564 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 2 (סימנה בלהז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,353 לחורבן הבית, ושנת 1,733 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'קפ"ב
ה'קפ"א

ה'קפ"א (5,181) ובקיצור קפ"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1420 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1421. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 7 שעות ו-768 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-186, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,352 לחורבן הבית, ושנת 1,732 לשטרות. ט' בניסן – סיומה של "גזרת וינה": שארית יהודי וינה, כ-200 נפש, הועלו על המוקד לאחר שעונו וסירבו להמיר את דתם, ורכושם הוחרם רבי יום טוב ליפמן מילהויזן, פוסק הלכה וראש ישיבה בפראג ובארפורט, מחבר "ספר ניצחון". להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ברכת החמה ביום רביעי כ"ג בניסן - 26 במרץ 1421 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'קפ"א
ה'ק"ף

ה'ק"ף או ה'ק"פ (5,180) ובקיצור ק"ף או ק"פ – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1419 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1420. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 22 שעות ו-972 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 28 (סימנה כחיבז) במחזור השמש ה-186. שנה זו היא שנת 1,351 לחורבן הבית, ושנת 1,731 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ק"ף
ה'קע"ט

ה'קע"ט (5,179) ובקיצור קע"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1418 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1419. המולד של תשרי חל ביום חמישי, שעה אחת ו-383 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 11 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 27 (סימנה כזיאא) במחזור השמש ה-185. שנה זו היא שנת 1,350 לחורבן הבית, ושנת 1,730 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'קע"ט
ה'קע"ח

ה'קע"ח (5,178) ובקיצור קע"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1417 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1418. המולד של תשרי חל ביום השבת, 16 שעות ו-587 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 10 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 26 (סימנה כולזז) במחזור השמש ה-185. שנה זו היא שנת 1,349 לחורבן הבית, ושנת 1,729 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'קע"ח
ה'קע"ז

ה'קע"ז (5,177) ובקיצור קע"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1416 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1417. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 7 שעות ו-791 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 25 (סימנה כהלוא) במחזור השמש ה-185. שנה זו היא שנת 1,348 לחורבן הבית, ושנת 1,728 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'קע"ז
ה'קע"ו

ה'קע"ו (5,176) ובקיצור קע"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1415 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1416. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 10 שעות ו-202 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 24 (סימנה כדידז) במחזור השמש ה-185. שנה זו היא שנת 1,347 לחורבן הבית, ושנת 1,727 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'קע"ו
ה'קע"ה

ה'קע"ה (5,175) ובקיצור קע"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1414 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1415. המולד של תשרי חל ביום השבת, שעה אחת ו-406 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 23 (סימנה כגיגא) במחזור השמש ה-185. שנה זו היא שנת 1,346 לחורבן הבית, ושנת 1,726 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'קע"ה
ה'קע"ד

ה'קע"ד (5,174) ובקיצור קע"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1413 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1414. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 3 שעות ו-897 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 22 (סימנה כבלבז) במחזור השמש ה-185. שנה זו היא שנת 1,345 לחורבן הבית, ושנת 1,725 לשטרות. לפי דברי רוב הראשונים שנה זו היא שנת היובל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ראו למשל בעל המאור עבודה זרה ט: ה'קע"ד