laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מטבח קליפורני

מטבח קליפורני (באנגלית: California cuisine) הוא סגנון בישול מודרני המאופיין בשימוש בחומרי גלם טריים ועונתיים בדגש על התוצרת המקומית. המטבח הקליפורני שם דגש על פרזנטציה מרשימה. סגנון הבישול הקליפורני מציע בדרך כלל מזון דל בשומנים רוויים והרבה מאוד ירקות ופירות טריים, בשר רזה ופירות ים מחוף קליפורניה. המונח "מטבח קליפורני" נוצר במהלך שנות ה-70 של המאה הקודמת כתוצאה מרצונם של שפים גדולים מאזור קליפורניה שמאסו בתעשיית המזון האמריקאית הטיפוסית שכללה לרוב בישול ממזון קפוא, מעובד ומוכן מראש ורצו לבשל מזון טעים וטרי יותר הכולל חומרי גלם טריים ומקומיים. המטבח הקליפורני מאופיין בשילוב סגנונות וטעמים ממטבחים שונים בעולם. המטבח הקליפורני מקבל השראה רבה ממנות וטעמים מהמטבח הצרפתי, המטבח האיטלקי, המטבח המקסיקני, המטבח הסיני והיפני. מעבר לעובדה שמדובר במטבחים המפורסמים בעולם אחת הסיבות הנוספות שמטבחים אלו השפיעו על המטבח הקליפורני היא כמות המהגרים הגדולה החיה במדינה. המטבח הקליפורני שואב השראה בעיקר ממטבחים אלו, אך לא רק הבישול הקליפורני נמצא תמיד ברצון לחדש ולהתקדם ולכן מגוון כדרך קבע את הטעמים וסגנונות הבישול. אליס ווטרס, שפתחה את מסעדת Chez Panisse בשנת 1971 בברקלי, קליפורניה, הייתה מחלוצות הקונספט של המטבח קליפורני. וולפגנג פאק היה גם מחלוצי המטבח הקליפורני שפתח ביחד עם פטריק טרייל את מסעדתו Ma Maison. פיצה קליפורנית - וולפגנג פאק נתפס כהוגה הרעיון של הפיצה הקליפורנית . הפיצות נאפות בדרך בנפרד רק הבצק או לכל היותר עם הרוטב והגבינה ורק לאחר אפייתם מוסיפים להם את התוספות הרצויות. ירקות טריים ורעננים, דגים טריים, קרם פרש ועוד מגוון תופסות שונות ומשונות לפי תפיסתו של השף. כמו כן פיצות מיוחדות עם רעיון ונושא מובהק.  לדוגמה פיצות עם רוטב חמאת בוטנים במקום רוטב עגבניות ואגוזים טחונים כתוספת. גם כאן שפים רבים לוקחים את הפיצות האלו למקומות רחוקים, משונים וטעימים. Straus, Karen Cope (ביוני 1997). "Alice Waters: Earth Mother of California Cuisine". Vegetarian Times. Because of Waters, we now have lighter, fresher California cuisine based on locally-grown, seasonal food {{cite news}}: (עזרה) "Food Fight, Revolution Never Tasted So Good!" Schwartz, Charlie (15 באוקטובר 2013). "6 Lessons From The Pioneer Of Modern California Cuisine". Huffington Post. Huffington Post. {{cite news}}: (עזרה)
משה קטן

משה קטן (Paul Klein; ‏11 ביולי 1920 – 20 בנובמבר 1995) היה ספרן, היסטוריון בלשן ומתרגם שהתמחה בצרפתית עתיקה. נודע בשל חיבורו אוצר לעזי רש"י. משה קטן נולד בצרפת לאביו עו"ד אלכסנדר קליין נכד הרב שלמה זאב קליין רבה של קולמר, ולאמו צרלה הבכורה למשפחת מאייר, והצטיין בלימודיו. בראשית מלחמת העולם השנייה נשא את שולמית (סלמה, לבית פייסט), בת למשפחה יהודית שהיגרה לצרפת מפרנקפורט שבגרמניה. התקרב מאוד למר שושני. בזמן המלחמה עסקו שניהם במחתרת בחינוך ובטיפול בילדים יתומים שהוריהם נלקחו למחנות ריכוז, וכאשר נתגלו על ידי הגרמנים הצליחו לברוח לשווייץ. לאחר המלחמה חזרו לצרפת, ועם קום המדינה עלו לארץ ישראל וקבעו את ביתם בירושלים, שם נולדו להם שנים-עשר ילדים. עד עלייתו לישראל היה ד"ר קטן מנהל אגף היודאיקה של הספרייה הלאומית של צרפת. בארץ ישראל עבד בתחילה כמנהל בית ספר של אליאנס בירושלים, ולאחר מכן היה מנהל המחלקה הלועזית של הספרייה הלאומית ומרצה להיסטוריה ולספרנות במוסדות שונים, עד צאתו לגמלאות. לפני שעלו לארץ סיים את התואר השני באוניברסיטה בצרפת, ובשנים הבאות עמל על הדוקטורט שלו שעסק בהיסטוריה של יהודי צרפת. תחום העניין שלו היה בעיקר צרפתית עתיקה. כבר בשנות המלחמה לימד בשווייץ יוונית ורומית, ולאחר מכן חקר את לעזי רש"י והוציא את ספרו בנושא. היו תקופות שבהן העביר שיעורים באוניברסיטה העברית על הצרפתית העתיקה בכתבי חכמי צרפת בימי הביניים. אשתו שולמית קטן עבדה שנים רבות בארכיון הכנסת, ולאחר מכן התנדבה תקופה ארוכה ביד שרה. בפירושי רש"י לתנ"ך ולתלמוד הבבלי נמצאות אלפי מילים שרש"י כתב לשם הבהרה בצרפתית עתיקה (כתובה באותיות עבריות), בעזרתן ביקש רש"י להסביר ביטויים ומושגים. הסברים אלה נעשו במשך השנים סתומים בפני מרבית הלומדים, שלא היו בקיאים בשפה זו. בש"ס וילנא נעשה תרגום ראשון ללעזים אלה ליידיש בשם "המתרגם". ד"ר קטן חקר את השורשים הלשוניים של רש"י ותרגם את הלעזים לעברית בת זמננו. הספר לעזי רש"י על התלמוד יצא לאור בירושלים בשנת תשמ"ד (1984), והספר לעזי רש"י על התנ"ך יצא לאור בשנת תשנ"א (1991). תרגומיו הוכנסו לפרויקט השו"ת. למשה ולאשתו שולמית נולדו שנים-עשר ילדים, רבים מהם פעילים בתחום העשייה התורנית וברפואה, ביניהם: פרופ' רפאל קטן, אונקולוג במרכז הרפואי שיבא ויקיר ירושלים, נשוי לד"ר חיה קטן, רופאה בבית החולים תל השומר. אסתי, מורה באופקים, הייתה נשואה לרב יעקב הורוביץ, שעמד בראש ישיבת אופקים, עד לפטירתו. מרים סמואל, שכתבה את סדרת הספרים 'נשים בתנ"ך'. הרבנית ברוריה בן שחר, מרצה במכללות בתחום התנ"ך, ונשואה לרב יצחק בן שחר, ראש ישיבת קדומים. ד"ר בת שבע הרשקוביץ, רופאה, נשואה לרב מיכאל הרשקוביץ רב היישוב נריה ור"מ בישיבת מרכז הרב. הרב יואל קטן, ר"מ בישיבת שעלבים וראש מכון שלמה אומן ועוסק בההדרה של ספרות תורנית, נשוי לד"ר חנה קטן, רופאת נשים, מרצה, סופרת ואשת ציבור ציונית-דתית. הרבנית אחינעם ברקו, מלמדת במדרשת הרובע ובאולפנת 'תהילה', נשואה לרב אשר ברקו; הזוג ברקו הם מראשוני המתיישבים ברובע המוסלמי בירושלים. הרב חננאל קטן, ראש הכולל בקבר שמעון הצדיק. מדיה וקבצים בנושא משה קטן בוויקישיתוף ריאיון עם שולמית קטן בעיתון בשבע תמונה של משה קטן עם אחיו (מימין לשמאל שלמה זאב [פייר], משה [פול], נפתלי [תיאו] ויעקב [ז'קו]) אוצר לעזי רש"י לתנ"ך ולתלמוד באתר HebrewBooks משה קטן, דף שער בספרייה הלאומית הצרפתית העתיקה בכתבי חכמי צרפת בימי הביניים
הנס-אולריך גרפנטין

הנס-אולריך גרפנטין (בגרמנית: Hans-Ulrich Grapenthin, נולד ב-2 בספטמבר 1943 בווגלאסט שבגרמניה) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק לאורך כל הקריירה שלו בעמדת השוער בקארל צייס יינה, ונבחר פעמיים ככדורגלן השנה בגרמניה המזרחית. גרפנטין ערך 21 הופעות במדי נבחרת גרמניה המזרחית, וזכה עמה במדליית זהב באולימפיאדת מונטריאול בשנת 1976, על אף ששימש בטורניר זה כשוער המשנה של יורגן קרוי. גרפנטין החל לשחק בקבוצה הבוגרת של קארל צייס יינה מליגת העל המזרח גרמנית בשנת 1966, וכעבור שנתיים זכה עמה באליפות הראשונה. בשנת 1970 זכה גרפנטין עם יינה באליפות נוספת, ובמהלך שנות ה-70 זכה בשלושה גביעים, האחרון בעונת 1979/80. בגין זכייה זו בגביע, וההגעה למקום השלישי בליגה, זכה גרפנטין בתואר כדורגלן השנה בגרמניה המזרחית. בעונת 1980/81 השתתף גרפנטין עם קארל צייס יינה בגביע אירופה למחזיקות גביע, והגיע עם הקבוצה עד לגמר, שם הפסידה לדינמו טביליסי בתוצאה 1–2. גרפנטין זכה בעונה זו בפעם השנייה ברציפות בתואר כדורגלן השנה בגרמניה המזרחית. בשנת 1985 פרש ממשחק פעיל לאחר 19 עונות רצופות בקארל צייס יינה, בהן ערך 308 הופעות ליגה. גרפנטין החל לשחק בנבחרת גרמניה המזרחית בשנת 1975, אך היה השוער השני של יורגן קרוי, ובשש שנים ערך 21 הופעות בלבד. גרפנטין השתתף עם הנבחרת באולימפיאדת מונטריאול, שם ערך הופעה אחת בלבד, כאשר נכנס כמחליף במקומו של קרוי בדקה ה-80 בניצחון 0–4 על נבחרת צרפת ברבע הגמר. גרפנטין זכה עם הנבחרת במדליית זהב באולימפיאדה זו. בשנת 1981 ערך גרפנטין את הופעתו האחרונה במדים הלאומיים. עם קארל צייס יינה: אליפות ליגת העל המזרח גרמנית (2): 1967/68, 1969/70 הגביע המזרח גרמני (3): 1971/72, 1973/74, 1979/80 עם נבחרת גרמניה המזרחית: אולימפיאדת מונטריאול (1976): מדליית זהב תארים אישיים: כדורגלן השנה בגרמניה המזרחית (2): 1980, 1981 מדיה וקבצים בנושא הנס-אולריך גרפנטין בוויקישיתוף הנס-אולריך גרפנטין, באתר Transfermarkt הנס-אולריך גרפנטין, באתר WorldFootball.net הנס-אולריך גרפנטין, באתר National Football Teams הנס-אולריך גרפנטין, באתר FootballDatabase.eu
מסורת הש"ס

מסורת הש"ס (בתחילה נקרא מסורת התלמוד) הוא חיבור של הרב יהושע בועז שתוכנו מראי מקומות למקורות מקבילים בספרות חז"ל (משנה, תוספתא ומקבילות בתלמוד הבבלי עצמו). 'מסורת התלמוד', נדפס תחילה כספר בשנת רפ"ג והפניות למקבילות צוינו לפי פרקי התלמוד בלבד. לשם הדפסת התלמוד בוונציה בידי מדפיס התלמוד הנוצרי מארקו יושטיניאן בשנים ש"ו - שי"א ערך הרב יהושע בועז את ההפניות בצורה מדויקת יותר - לפי דפי התלמוד המודפס. ההפניות הן למקבילות במשנה בתלמוד ובתוספתא. בדפוס באזיליאה שונה שם החיבור למסורת הש"ס, יש הסבורים שהדבר נעשה מחמת הצנזורה הנוצרית, ושם זה נותר לחיבור עד היום. בשנים שלאחר מכן נוספו שתי השלמות גדולות לחיבור זה - האחת בדפוס אמשטרדם בשנים תע"ד - תע"ז, בידי הרב יוסף שמואל מקראקא שהרחיב את מסורת הש"ס לפי שלושה ממה שהיה בה לפני כן. תוספת שנייה שנעשתה בידי הרב ישעיה פיק ברלין נדפסה בדפוס דיהרנפורט בשנים תק"ס - תקס"ד. התוספות החדשות הודפסו בתוך סוגריים מרובעים. כל התוספות הללו נדפסו במהדורות המצויות של התלמוד. כיום החיבור מודפס בכל מהדורות הש"ס. ההפניה בש"ס וילנא היא לרוב באמצעות כוכבית, כשהמקבילה רשומה בשולים מול הכוכבית, ובדפוסים חדשים רבים ההפניה היא באמצעות אות קטנה, המפנה למדור מסורת הש"ס המופיע בצד העמוד. בחלק ממהדורות הש"ס החדשות, כגון עוז והדר, ישנן תוספות נוספות לחיבור זה. רבי שבתי זוסמן חיבר את הספר "מאיר נתיב" המרחיב את מסורת הש"ס, וכולל ציונים גם לדברי רש"י ותוספות. חיבור זה הודפס בחלק ממהדורות הש"ס. דון יהודה לבית גדוליה, מסורת התלמוד, ‏שאלוניקי רפ"ג, באתר היברובוקס. המהדורה הראשונה של מסרת הש"ס, שנדפסה כספר בפני עצמו ולא על דפי התלמוד. מבוא לתלמוד בבלי מהדורת עוז והדר
דוד שפירא (דינוב)

רבי דוד מדינוב (כונה גם: הצמח דוד ע"ש ספרו; 1804–1874 (תקס"ה/תקס"ח - י"ט באדר תרל"ד)), בנו של רבי צבי אלימלך שפירא מדינוב. היה אדמו"ר חסידי, השני בשושלת חסידות דינוב. דוד שפירא נולד בדינוב לרבי צבי אלימלך וחנה מינדל בתו של הרב שמואל מינדל מציטש. תאריך לידתו שנוי במחלוקת, כאשר יש המקדימים לתקס"ה ויש המאחרים לתקע"ב. בצעירותו ידע רוב חולי וסבל, כסגולה הוסיף לו אביו אות י' לשמו "דויד", על פי דברי הגמרא (מסכת ברכות) "יהיב ליה ידיה ואקמיה" ופירש אביו הבני יששכר את דברי הגמרא, שהמשמעות היא ש"יהיב ליה ידיה" דהיינו הוסיף לו את האות יו"ד ועל ידי כך "אוקמיה" דהיינו הקים אותו מחוליו. אביו רבי צבי אלימלך העיד על בנו שהוא נשמה דאצילות המורה על נשמה מהעולם העליון ביותר. טרם גיל בר מצווה נישא לרחל מינא, בתו של הגביר ישעיה נפתלי הירץ. לאחר פטירת אביו בי"ח בטבת ה'תר"א עברה ההנהגה לידו, בשנים אלו פרחה חסידות דינוב למאות ואלפים. עם זאת היה נוסע לצדיקים אך רבו המובהק היה השר שלום מבעלזא. אדמו"רים רבים העריצוהו בהם רבו השר שלום ורבי חיים מצאנז שאף שלח אליו את בנו רבי יחזקאל משינאווא. דרך תפילתו הייתה בשקט וללא תנועות לעומת אביו שהתפלל בקול רעש. דרכו הייתה לענות לבאים אליו בדרך מליצה, תשובות אלו היו מעוררות תמיהה בקרב השומעים, ורק בחלוף הזמן היו עומדים על תוכן תשובותיו. הוא נודע כבעל מופת בדרגת צדיק גוזר וה' מקיים. היה עורך את שולחנו מדי יום ביומו והיה אומר בהם דברי תורה לרוב. נפטר בדינוב בי"ט באדר תרל"ד ושם נטמן. ספרו "צמח דוד" על התורה ומועדים, נדפס על ידי נכדו רבי מנחם מנדל רוקח מדינוב. הספר נדפס בפרמישלא תרל"ט, מונקאטש תרס"ח, ניו יורק תשי"ג. רבי אלעזר מרישא. רבי משולם פייש מטאש. רבי אלעזר צבי מקומרנא. רבי שלמה מבאבוב. רבי אברהם שמחה מבארנוב ה"אמרי יוסף" מספינקא ממשיך דרכו: השלישי בשושלת חסידות דינוב היה בנו רבי ישעיה נפתלי הירץ שפירא ואחריו היה גיסו (חתנו של רבי דוד) רבי יהודה רוקח מדינוב (בן רבי אלעזר בנו של רבי שלום מבעלז), שנפטר בצעירותו, לאחר פטירתו המשיך את השושלת בנו רבי מנחם מנדל רוקח מדינוב, ולאחריו רבי אברהם אבא ואגנער מדינוב עד השואה. רבי ישעיה נפתלי הירץ שפירא (תקצ"ח - ד' בסיוון תרמ"ה),חתן דודו רבי אלעזר מלנצהוט. מילא מקום אביו בדינוב. רבי צבי אלימלך שפירא מבלאז'וב אבי חסידות בלאז'וב. רבי מאיר יהודה שפירא מבוקווסק. חתנו הגדול רבי יהודה רוקח מדינוב. בן רבי אלעזר רוקח. בנו בכורו של רבי שלום מבעלזא. כיהן כאדמו"ר מדינוב. יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות, מוסד הרב קוק, ירושלים, כרך א', תשמ"ו עמ' תפו-תפז תולדות חייו שהודפסו בסוף ספרו צמח דוד שהודפס בצורה חדשה בשנת תשע"א. דוד בן צבי אלימלך שפירא (1804-1874), מדינוב, דף שער בספרייה הלאומית גרסאות אחרות:תקע"ב. ראה בתולדות חייו של רבי דוד המודפסים בסוף ספר "צמח דוד" שנפס בשנת תשע"א שזה ההוצאה החדשה ביותר שנפסה בינתיים. בספר עשר צחצחות במערכה דינוב. ראה בתולדות חייו של רבי דוד המודפסים בסוף ספר "צמח דוד" שנפס בשנת תשע"א שזה ההוצאה החדשה ביותר שנפסה בינתיים בפרק "צדיק גוזר" שם מובא הרבה מקורות ומהם יש עדויות על מופתיו ונפלאותיו.
לא תהיה לו כנושה

לא תהיה לו כנושה היא מצוות לא תעשה דאורייתא, האוסרת על מלווה לדחוק את הלווה לתשלום חובו. בדרך כלל, בפועל אין בעיה הלכתית של "לא תהיה כנושה", משום שיש ללווה נכסים שלפי ההלכה הוא חייב למכור כדי לפרוע את החוב. אם אין ללווה כלום, לא ניתן לתבוע אותו בשום דרך ויש להמתין עד שירווח לו. מקור האיסור בפסוק מפורש בתורה: אִם כֶּסֶף תַּלְוֶה אֶת עַמִּי אֶת הֶעָנִי עִמָּךְ לֹא תִהְיֶה לוֹ כְּנֹשֶׁה — ספר שמות, פרק כ"ב, פסוק כ"ד ופירש רש"י שם: ”לא תהיה לו כנשה – לא תתבענו בחזקה, אם אתה יודע שאין לו, אל תהי דומה עליו כאלו הלויתו, אלא כאילו לא הלויתו, כלומר לא תכלימהו”. מבואר ברש"י שמותר למלווה להתעניין ולשאול אך אסורה לו הדחיקה בחזקה. הרשב"ם במקום מסביר כי האיסור הוא לדחוק את הלווה לתת משכון כנגד הלוואתו, עקב העובדה שאין לו מה לשלם. ומדבריו משתמע שאין איסור לדוחקו לשלם הלוואתו אלא האיסור חל על לקיחת משכון בלבד (ואין הלכה כדבריו). ספר החינוך הסביר כי: "משרשי המצוה, לקנות לנו מדת החסד והחנינה והחמלה, וכשיהיו קבועות לנו אז נהיה ראויין לקבלת הטובה ויושלם חפץ השם יתברך בנו שחפץ השם יתברך להטיב בעולם הזה ובעולם הבא". במשנה כתוב: ואלו עוברין בלא תעשה: המלוה והלוה והערב והעדים וחכמים אומרים אף הסופר עוברים משום (ויקרא כה, לז) לא תתן ומשום (ויקרא כה, לו) אל תקח מאתו ומשום (שמות כב, כד) לא תהיה לו כנושה ומשום (שמות כב, כד) ולא תשימון עליו נשך ומשום (ויקרא יט, יד)ולפני עור לא תתן מכשול ויראת מאלהיך אני ה' — תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ע"ה, עמוד ב' בגמרא מובא דיון שהתנהל בבית המדרש: "כי אתא (כאשר בא) רב דימי, אמר: מנין לנושה בחבירו מנה, ויודע שאין לו, שאסור לעבור לפניו? תלמוד לומר: לא תהיה לו כנשה. רבי אמי ורבי אסי דאמרי תרוייהו (הסכימו ש): כאילו דנו בשני דינין, שנאמר: הרכבת אנוש לראשנו באנו באש ובמים" הרמב"ם, בהלכות מלווה ולווה: "כל הנוגש העני והוא יודע שאין לו מה יחזיר לו, עובר בלא תעשה שנאמר לא תהיה לו כנושה". ובהלכה הבאה הביא את דברי הגמרא שהבאנו לעיל, באיסור להיראות לפניו. וביאר דבריו הלחם משנה שעל התביעה עובר בלאו ועל ההתרָאוּת לפניו עובר באיסור דרבנן. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. שו"ת בעניין איסור לא תהיה לו כנושה, באתר דין תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ע"ה, עמוד ב' ספר תהלים, פרק ס"ו משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות מלווה ולווה, פרק א', הלכה ב' הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
M70

M70 (מ-Messier 70, נקרא גם NGC 6681) הוא צביר כדורי בקבוצת הכוכבים קשת הנמצא במרחק של כ-29,400 שנות אור ממערכת השמש. הצביר התגלה על ידי שארל מסיה ב-31 באוגוסט 1780 יחד עם M69 הסמוך והוכנס לקטלוג מסיה, שם תואר כערפילית ללא כוכבים סמוכה ל-M69. בשנת 1784 צפה האסטרונום ויליאם הרשל ב-M69 וזיהה שזהו צביר כוכבים. ג'ון הרשל צפה בצביר בשנת 1834 וציין שיש בו כוכבים מדרגת בהירות 14 ושהוא עגול ובהיר עם מרכז בהיר יותר מהשוליים. בשנת 1995 גילו חובבי האסטרונומיה אלאן הייל ותומאס בופ בזמן שצפו ב-M70 את שביט הייל-בופ, שחלף במרחק של כחצי מעלה ממנו. בהירות נראיתו של הצביר היא מדרגה 7.9 כך שהוא עמום יחסית. ניתן להבחין בו רק באמצעות משקפת איכותית או טלסקופ ועל מנת לצפות בכוכבי הצביר, שהבהירים שבהם הם מדרגת בהירות 14, יש צורך בטלסקופ מקצועי. זהו אחד מעצמי מסיה הדרומיים ביותר ובשל כך ובשל עמימותו קשה לצפות בו מאירופה. מיקומו הוא על הקו המחבר את הכוכב קאוס אוסטרליס (ε בקשת) עם הכוכב אסקלה (ζ בקשת), כ-4.5 מעלות ממזרח-צפון-מזרח לקאוס אוסטרליס וכ-4.8 מעלות ממערב-דרום-מערב לכוכב ζ בקשת. כ-2.5 מעלות ממערב לו נמצא הצביר הכדורי M69 וכ-3 מעלות מצפון-מזרח לו נמצא הצביר M54. M70 נמצא קרוב יחסית למרכז שביל החלב – כ-7,000 שנות אור בלבד. גודלו הזוויתי כפי שמופיע בחשיפה ארוכה הוא כ-8 דקות קשת שממרחק של כ-29,400 שנות אור נותן לו רדיוס של כ-70 שנות אור. ליבתו צפופה מאוד, חצי ממסתו המוערכת בכ-179,000 מסות שמש מרוכזת ברדיוס של כ-6 שנות אור בלבד. הספקטרום של אורו מתאים לקרינת כוכב מסוג ספקטרלי G0 או G1, שמאפין צבירים זקנים יחסית. בצביר התגלו עד היום רק שני כוכבים משתנים. המרחק לצביר הסמוך M69 דומה למרחק אל M70 כך שהם קרובים זה לזה והמרחק ביניהם מוערך בכ-1,800 שנות אור. הצביר M54 שנראה קרוב לשניהם נמצא למעשה במרחק גדול פי שלושה מהם כך שהמרחק בינו ובין M70 גדול פי שניים מהמרחק בין M70 ובין כדור הארץ. מדיה וקבצים בנושא M70 בוויקישיתוף M70 בקטלוג מסיה באתר SEDS. M70, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים J. Boyles et al.: YOUNG RADIO PULSARS IN GALACTIC GLOBULAR CLUSTERS, p. 11 L. L. Watkins, R. P. Van Der Marel, A. Bellini, J. Anderson: HUBBLE SPACE TELESCOPE PROPER MOTION (HSTPROMO) CATALOGS OF GALACTIC GLOBULAR CLUSTERS. II. KINEMATIC PROFILES AND MAPS, p. 4 W. E. Harris: New color-magnitude data for twelve globular clusters, Astrophysical Journal Supplement Series (Supplement no. 292), vol. 29, Oct. 1975, p. 409
בן רבינוביץ

בן (בן ציון) רבינוביץ (נולד ב-11 ביוני 1939) הוא כלכלן ומנהל, שימש במגוון תפקידים בכירים במשק הישראלי, ובכלל זה כיהן כמנכ"ל חברת-העובדים בשנים 1978–1987. בן רבינוביץ נולד בתל אביב. אביו, אהרן (רוניה) רבינוביץ (1945-1901), היה מראשי ההסתדרות בישראל, הקים וניהל את המחלקה לאיגוד מקצועי. אמו, מָשָה (מרים) רבינוביץ (2005-1912) הייתה נכדתו של "הגדול ממינסק", ר' ירוחם יהודה ליב פרלמן. עסקה בחינוך מיוחד ובהמשך ניהלה את בית הספר לפעילי ההסתדרות בתל אביב. המשפחה התגוררה בלב הישן של תל אביב ובין באי ביתה היו רבים ממנהיגי היישוב, אנשי תנועת העבודה וכן אנשי ספר ורוח. באחד המפגשים הביתיים, כשהיה פעוט כבן שנה, הרשים רבינוביץ את המשוררת אלה אמיתן (וילנסקי), שדמיינה אותו כמפקד צבא בארץ גמדים דמיונית. כך, בהשראתו, נולד השיר "במדינת הגמדים" ("ובראש הגדוד צועד, אצבעוני המפקד"). השיר פורסם לראשונה ב"דבר לילדים" (ב-1 באוקטובר 1940), הולחן בהמשך על ידי יצחק לוי והפך לנכס צאן ברזל בפזמוני הילדים מאז ועד היום. בן רבינוביץ למד בבית-הספר 'בית חינוך' ולאחר מכן בבית הספר התיכון 'תיכון חדש'. לאחר שירות צבאי כקצין בחיל התותחנים, סיים תואר ראשון בכימיה ובפיזיקה מהאוניברסיטה העברית בירושלים ובהמשך השלים תואר במנהל עסקים (MBA) מאוניברסיטת קולומביה בניו-יורק, ארצות הברית. ב-1967 שב ארצה לאחר ששימש כחבר בכיר בצוות ניהול של חברת Du-Pont האמריקאית. בשנת 1968 נישא לאסנת רבין, אמנית ועורכת, ולשניים נולדו בת ובן. השניים היו נשואים עד מותה בשנת 2015. בין 1967 ל-1973 עבד במספר תפקידים בכירים בקונצרן כור תעשיות. בין השנים 1975-1973 הוצב בשגרירות ישראל בלונדון והוביל פעילויות בשליחות ארגון נתיב ('לשכת הקשר'). ב-1978 מונה למנכ"ל חברת-העובדים של ההסתדרות, אז ארגון הגג של משק העובדים שכלל כרבע מהפעילות הכלכלית הארץ. הוא היה אחראי מטעמה, בין השאר, על ניהול תאגידים מובילים בתחומי הבנקאות, הביטוח, התעשייה והמסחר. במהלך שנים אלו, גם היה שותף לדיונים ולגיבוש תוכנית הייצוב הכלכלית ('עסקת החבילה') הלאומית. בשנים 1987–1988 שימש כעוזר מיוחד למנכ"ל כור, וב-1988 הקים את "אבגר", משרד עצמאי לייעוץ וניהול כלכלי. לאורך השנים, שימש רבינוביץ כדירקטור במגוון רחב של חברות וארגונים ובכלל זה: בנק הפועלים, פקר פלדה, עם-עובד, אמפל, אל-על, כי"ל, לאומי ושות' ועוד. כמו כן, היה חבר וסגן יו"ר מליאת רשות ניירות ערך. בנוסף, רבינוביץ נטל חלק בהנהלות גופים ציבוריים ובכלל זה: האוניברסיטה העברית, המכללה האקדמית ת"א-יפו והאגודה לחקר תפוצות ישראל. היה יו"ר העמותות ילדי השלום ומקרא לישראל. כחלק מפעילותו בעמותת קרן מייסדים יזם הקמת אתר אינטרנט היסטורי על תנועת העבודה בישראל. מדיה וקבצים בנושא בן רבינוביץ בוויקישיתוף אבגר ייעוץ וניהול http://tnuathaavoda.info/people/home/people/1118588515.html?cat=12 אלה אמיתן, כך נוסדה מדינת הגמדים:, מעריב, 2 באוגוסט 1979; נתי גבאי, הכירו את אצבעוני – מפקד מדינת הגמדים, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 16 בדצמבר 2018 אסנת רבינוביץ: מודעת אבל באתר "אבלים". בן רבינוביץ מונה למנהל חברת העובדים, מעריב, 14 בפברואר 1984 http://tnuathaavoda.info/people/home/people/1118588515.html?cat=12
אנתוני היילבוט

אנתוני היילבוט (באנגלית: Anthony Heilbut; נולד ב-22 בנובמבר 1940, ניו יורק) הוא סופר ומפיק אמריקאי. היילבוט הוא בן למשפחת פליטים יהודית-הולנדית וצאצא לרב הראשי של האימפריה הבריטית נתן מרקוס אדלר. הוא מגדיר עצמו כאתאיסט. היילבוט בעל תואר דוקטור מאוניברסיטת הווארד. לימד באוניברסיטת ניו יורק ובמכללת האנטר. כיום מתגורר ויוצר בניו יורק, כאשר הוא מתמחה במוזיקת "גוספל" ומפיק תקליטים ודיסקים בז'אנר. היילבוט הפיק אלבום עבור הזמרת מהליה ג'קסון אשר זכה בפרס גראמי בשנת 1977. בנוסף פורסם גם כמחבר הביוגרפיה של תומאס מאן. The Gospel Sound: Good News and Bad Times (1975) Exiled in Paradise: German Refugee Artists and Intellectuals in America (1983) Thomas Mann: Eros and Literature (1995) The Fan Who Knew Too Much (2012) אנתוני היילבוט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סופרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לארי נאנס

לארי דונל נאנס האב (באנגלית: .Larry Donnell Nance Sr; נולד ב-12 בפברואר 1959) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק במשך 13 עונות בליגת ה-NBA, בעמדת הפאוור פורוורד. ממוצעיו לאורך הקריירה הם 17.1 נקודות, 8.0 ריבאונדים, 2.6 אסיסטים ו-2.2 חסימות למשחק. בנו, לארי נאנס הבן, נבחר בדראפט ה-NBA ‏2015 על ידי לוס אנג'לס לייקרס. נאנס נולד וגדל בעיר אנדרסון שבקרוליינה הדרומית. בין השנים 1977–1981 למד באוניברסיטת קלמסון (קרוליינה הדרומית), ושיחק עבור קבוצת הכדורסל שלה. בעונת הג'וניור שלו הוביל את הקבוצה להישג השיא בתולדותיה - העפלה לשלב "שמונה הגדולות" (רבע הגמר) בטורניר אליפות המכללות. בארבע שנותיו בקלמסון רשם ממוצעים של 11.5 נקודות ו-6.7 ריבאונדים למשחק. נאנס נבחר בבחירה ה-20 של דראפט ה-NBA לשנת 1981 על ידי קבוצת פיניקס סאנס. בעונת הרוקי שלו מיעט לקבל דקות משחק, אך בעונתו השנייה החל לשמש כשחקן חמישייה קבוע, לצד דניס ג'ונסון, וולטר דייוויס, מוריס לוקאס ואלבן אדמס, והעמיד ממוצעים של 16.7 נקודות, 8.7 ריבאונדים ו-2.6 חסימות למשחק. בסוף-שבוע האולסטאר 1984 זכה בתחרות ההטבעות הראשונה ב-NBA, בעונת 1984/1985 השתתף לראשונה במשחק האולסטאר, ובעונת 1986/1987 קלע שיא קריירה של 22.5 נקודות בממוצע למשחק. בשש וחצי עונותיו בפיניקס השיג ממוצעים של 17.3 נקודות ו-7.8 ריבאונדים למשחק, ועזר לקבוצה להעפיל ארבע פעמים לשלב הפלייאוף (1982–1985). במהלך עונת 1987/1988 נשלח נאנס לקליבלנד קאבלירס בטרייד שהעביר לפיניקס, בין היתר, את הרוקי קווין ג'ונסון. לצד הרכז מארק פרייס והסנטר בראד דוהרטי, הפך נאנס את הקאבלירס לאחת הקבוצות החזקות באזור מזרחי, תחת המאמן לני וילקינס. בשש מתוך שבע עונותיו של נאנס בקליבלנד עלתה הקבוצה לפלייאוף ה-NBA, ובעונת 1991/1992 אף הגיעו הקאבלירס לגמר המזרח, בו הפסידו לשיקגו בולס בשישה משחקים. בתקופתו בקליבלנד השתתף פעמיים נוספות במשחק האולסטאר, ונבחר שלוש פעמים לאחת מחמישיות ההגנה של העונה. בסיום עונת 1993/1994 הודיע על פרישה ממשחק, בגיל 35. בשנת 1995 העלו הקאבלירס את גופייתו של נאנס עם המספר 22 לתקרת אולמם הביתי, כהוקרה על תרומתו לקבוצה. לאורך הקריירה התאפיין נאנס כשחקן יציב במיוחד – ב-11 מתוך 13 עונותיו ב-NBA רשם ממוצעים של לפחות 16 נקודות ו-8 ריבאונדים למשחק. כמו כן הצטיין בחסימת זריקות, כשממוצע הקריירה שלו עומד על 2.2 חסימות למשחק. בעת פרישתו דורג במקום השמיני ברשימת החוסמים המובילים בתולדות ה-NBA, וראשון מבין השחקנים שאינם סנטרים. פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר ליגת ה-NBA סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA, באתר Basketball-reference.com סטטיסטיקות הקריירה של נאנס ב-NBA, באתר basketball-reference.com סטטיסטיקות המכללות של נאנס, באתר sports-reference.com רשימת הנבחרים בדראפט 1981, באתר basketball-reference.com נאנס נשלח בטרייד לקליבלנד, באתר הניו יורק טיימס, 26 בפברואר 1988 דף השחקן, באתר הרשמי של קליבלנד קאבלירס רשימת החוסמים המובילים ב-NBA, נכון לשנת 1984, באתר basketball-reference.com
ניתוח מחרוזות

ניתוח מחרוזות (אנגלית Parsing) הוא תהליך ניתוח מחרוזות של סמלים, בשפה טבעית או בשפת מחשב, תוך שמירה על כללי דקדוק. למונח יש מספר משמעויות בעלות שינויים קלים, בענפי מידע שונים של בלשנות ומדעי המחשב. ניתוח משפט מתייחס לשיטת הבנה של משמעות מדויקת של משפט נתון, לפעמים בעזרת דיאגרמת משפט. בניתוח שכזה מושם בדרך כלל דגש על חלוקות דקדוקיות כמו נושא ונשוא. בבלשנות חישובית המונח משמש לתיאור ניתוח על ידי מחשב, של משפט או מחרוזת מילים אחרת, פירוקם למרכיבים, והצגתם בתבניות המבהירות את הקשר התחבירי בין המרכיבים, ולפעמים גם את הקשר הסמנטי ביניהם וכן מידע נוסף. המונח נמצא בשימוש גם בפסיכובלשנות בכחלק מהבנת הנקרא והשפה. בהקשר זה ניתוח מחרוזות מתייחס לדרך שבה מנתח האדם משפטים או ביטויים (בשפה המדוברת או בכתב) במונחים של מרכיבים דקדוקיים, זיהוי חלקי הדיבור, קשרים תחביריים ועוד. המונח נפוץ במיוחד בדיונים על רמזים שפתיים, העוזרים לדוברים לפרש משפטי שבילי גן. במדעי המחשב המונח בשימוש בניתוח שפות מחשב, ומתייחס לניתוח של קוד קלט לרכיבים, מתוך מטרה להקל על הכתיבה של מפרשים ומהדרים. מדיה וקבצים בנושא ניתוח מחרוזות בוויקישיתוף המינוח האנגלי מקורו מהמילה הלטינית Pars שפירושה חלק דיבר ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מסקו

האם התכוונתם ל... מסאקו, נסיכת יפן – רעייתו של נרוהיטו יורש העצר של יפן ג'ודית מסקו – דוגמנית ומנחת טלוויזיה ספרדייה זולה מסקו (אנ') – תסריטאי ובמאי קולנוע סווזי
יחסי קטר–קנדה

בין מדינת קטר לקנדה שוררים יחסים טובים. השגרירות של קטר נפתחה באוטווה בשנת 2011. דוגמאות טובה לשיתוף פעולה בין שתי המדינות הן הפעולות הצבאיות המשותפות שלהן במהלך מלחמת המפרץ ומלחמת האזרחים בלוב. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1974. המושל הכללי של קנדה, דייוויד ג'ונסטון ואשתו ביקרו בדוחה בשנת 2011, וכן משלחת פרלמנטרית בראשות יושב ראש הסנאט, נואל קינסלה ביקרה בקטר באותה שנה. בשנת 2012, שר החוץ הקנדי, ג'ון ביירד פתח את השגרירות הקנדית בדוחה וערך ביקור רשמי בשנת 2013. בין קנדה לקטר התגלעה מחלוקת בשל הצעתה של קטר להעביר את הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית ממונטריאול לדוחה בשנת 2013. בחודש מאי אותה שנה חזרה בה קטר מהצעתה, ופרסמה הודעה בה היא אומרת כי "עשתה זאת כדי לשמור על הקרבה ההיסטורית והידידות בין שתי המדינות". Department of External Affairs Canada: Qatar gives up bid to relocate UN agency ערך זה הוא קצרמר בנושא יחסי חוץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.