laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ניקיטה חייקין

ניקיטה איליץ' חייקין (ברוסית: Никита Ильич Хайкин; נולד ב-11 ביולי 1995) הוא כדורגלן רוסי יליד ישראל, המשחק בעמדת השוער בבודה/גלימט מהליגת העל הנורווגית. חייקין נולד בנתניה, ישראל, לאביו איש העסקים איליה חייקין. כתינוק בן שנתיים ירד עם משפחתו בחזרה לרוסיה.התחיל לשחק כדורגל בגיל 7 בקבוצת הילדים של FShM מוסקבה עד שבגיל 14 הצטרף לדינמו מוסקבה. כעבור חצי שנה, הצטרף למחלקת הנוער של צ'לסי שבאנגליה, ובהמשך שיחק באלו של פורטסמות', רדינג ונסיונל מדיירה. בקיץ 2014 חייקין הצטרף למרבייה. בשנת 2015, חייקין חזר לליגה ברוסיה והצטרף למורדוביה סרנסק, ממנה עבר לקובאן קרסנודאר הרוסית. ב-26 באוגוסט 2016 חייקין חזר לישראל וחתם בבני יהודה תל אביב מליגת העל. ב-25 בפברואר 2017, חייקין ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2-0 למכבי תל אביב. ב-15 באוגוסט 2017 חייקין הצטרף להפועל כפר סבא מהליגה הלאומית. חייקין התחיל כשוער ראשון במועדון, אך אחרי המחזור השמיני איבד את מקומו בהרכב, ובסיום העונה שוחרר מהמועדון. ב-11 במרץ 2019 חתם בבודה/גלימט מליגת העל הנורווגית, אחרי חצי שנה כשחקן חופשי. ב-24 בנובמבר 2019, חייקין רשם את הופעתו היחידה לעונת 2019 בניצחון 0-3 נגד כריסטיאנסוד. את עונת 2020 חייקין התחיל כשוער ראשון, אך כעבור שלושה משחקים חזר לשמש כשוער שני. אולם במחזור ה-14 של אותה עונה הפך לשוער הראשון של המועדון וסייע לה לזכות באליפות הראשונה בתולדותיה. שותף במשחק בו קבוצתו הנורווגית בודה/גלימט ניצחו 6-1 את רומא האיטלקית במסגרת משחק בקונפרנס ליג של אופ"א. בינואר 2023 חתם עד לתום העונה בבריסטול סיטי מליגת המשנה האנגלית, הצ'מפיונשיפ, בה הוא משמש כשוער מחליף. לרשותו שלוש הופעות בהרכבי נבחרות הנערים והנוער של רוסיה, ושתי הופעות בנבחרת הצעירה עד גיל 21 של רוסיה. באוקטובר 2021 זומן לסגל הבוגר של נבחרת רוסיה, להמשך משחקיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022 - אירופה (אופ"א) מול קפריסין ומול קרואטיה, ונכלל בסגל המורחב שכלל 41 כדורגלנים, כשבשני המשחקים ישב על הספסל הרוסי כשוער מחליף. בני יהודה תל אביב גביע המדינה: 2016/2017 בודה/גלימט ליגת העל הנורווגית: 2020, 2021, 2023 ניקיטה חייקין, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ניקיטה חייקין, באתר Transfermarkt ניקיטה חייקין, באתר Soccerway ניקיטה חייקין, באתר WorldFootball.net ניקיטה חייקין, באתר FootballDatabase.eu https://www.israelhayom.co.il/sport/world-soccer/article/10017736 עמית גולדשטיין‏, ניקיטה חייקין יחתום בבני יהודה תל אביב. גורמים במועדון: "אביו יתרום כסף", באתר וואלה, 22 באוגוסט 2016 רועי זריהן, ‏השוער ניקיטה חייקין חתם לעונה בבני יהודה, באתר ערוץ הספורט, 26 באוגוסט 2016 אודי כהן, דן עזריה, טום שלח וניקיטה חייקין חתמו בכפר סבא, באתר צומת השרון, 15 באוגוסט 2017 "Nikita Haikin: Bristol City sign goalkeeper on deal until end of season - BBC Sport". BBC Sport (באנגלית בריטית). 25 בינואר 2023. נבדק ב-2023-03-11. {{cite news}}: (עזרה) https://rfs.ru/news/214724
השבועה

האם התכוונתם ל... השבועה (יאיר) – משיריו של אברהם שטרן (יאיר) השבועה (פועלי ציון) – המנון מפלגת פועלי ציון השבועה (סרט, 2001) – סרט קולנוע משנת 2001 בבימויו של שון פן השבועה (סרט, 2018) – סרט קולנוע משנת 2018 בבימויו של אייק ברינהולץ שבועה (פירושונים)
כוח (קלף טארוט)

כוח, הידוע גם בשמות עוצמה, עוז רוח ותאווה, הוא קלף מספר 11 בארקנה הגדולה של קלפי הטארוט (בחלק מהחפיסות מספרו הוא 8). מתאר בדרך כלל בחורה המכניעה אריה או נחש או שוברת עמוד. לעיתים היא מוחלפת בהרקלס והאריה הנמאי. כמו אצל הקוסם גם הדמות חובשת כובע דמוי כתר או שמעליה סימן האינסוף. הקלף מייצג את המידה הטובה אומץ לב או גבורה מבין שבע המידות הטובות, התגברות על מאמצים וקשיים בעזרת עוצמה פנימית, ניסיון חיים, חכמה, כוחות מנטליים, שליטה רגשית ואיפוק. לפי ארתור אדוארד וייט, קלף הכוח מסמל עוצמה, אנרגיה, עשייה והצלחה. לפי אליפז לוי, הקלף משויך לאות העברית כ'. לתפיסת השחר המוזהב, הקלף משויך לאות ט', המייצגת את היותו של טיבם הטוב של האל ובריאתו. לאות ט' צורה של נחשה המגנה על ביציה, ומייצגת את הנחש גם כיצר מיני מפתה, וגם כמתועל לאימהות, הזנה, והגנה. הקלף מותאם גם למזל אריה, מזל אש המייצג יצר ויצירתיות, אך גם מלכות והנהגה. מדיה וקבצים בנושא כוח בוויקישיתוף הילה טארוט, פשוטארוט Arthur Edward Waite, The pictorial key to the tarot : being fragments of a secret tradition under the veil of divination, Amer. ed, York Beach, ME: Samuel Weiser, Inc, 2000, ISBN 0-87728-218-8 אורי רז, טארוט - קלף הכוח, באתר הטארוט של אורי רז
שורש 23

שורש 23, או שי בּוּ (בסינית: 匸部, פיניין: Xì bù) הוא השורש העשרים-ושלושה של הכתב הסיני. פירושו "להתחבא" והוא אחד מתוך 23 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משני קווים. במילון קאנגשי יש 17 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה. בסינית מסורתית בשימוש בטייוואן, הונג קונג ומקאו, שורש 23 (מתחם מסתיר,匸) אשר הקו השני שלו מתחיל מעט מימין לנקודת ההתחלה של הקו הראשון, שונה אך במקצת משורש 22 (קופסה פתוחה לימין, 匚). בסין היבשתית, השורשים 22 ו-23 אוחדו כקופסה פתוחה לימין 匚, וההבדל ביניהם, כמו גם השורש של "להתחבא", כבר לא קיים בתווי סינית מפושטת. מיזוג זה חל גם על תווים סיניים מסורתיים במערך התווים GB בסין. מיזוג דומה נעשה גם בקאנג'י היפני, כולל צורות kyūjitai שלהם במערך התווים JIS X 0208. כמה מילונים יפניים שומרים את שני הרדיקלים בטבלאות שלהם, אך שניהם מובילים לאותו רדיקל ממוזג. השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn) Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}: תחזוקה - ציטוט: location (link) Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}: (עזרה) מדיה וקבצים בנושא שורש 23 בוויקישיתוף מאגר Unihan - U+5338
מקלאר

מקלאר (בהונגרית: Maklár) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית. הכפר ממוקם 11 קילומטרים דרומים לאגר ו-4 קילומטרים צפונית לפיזשבון. האזור היה מיושב לסירוגין מתקופת הברונזה והוזכר לראשונה בכתבים משנת 1261. יהודים חיו במקלאר במאה ה-18 ובמאה ה-19, החל משנת 1885 היו יהודי הכפר כפופים לקהילת אגר. בשנת 1944 לאחר שגורשו יהודי אגר לבית חרושת ללבנים בקרצ'נד הם גורשו שוב למקלאר ומשם, יחד עם יהודי המקום שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ ונרצחו בשואת יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא מקלאר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מקלאר נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי מקלאר שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
נג'טאליה

נג'טאליה (בהונגרית: Nagytálya) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. התיעוד המוקדם ביותר של הכפר מתוארך לשנת 1232 ומאז האזור היה מיושב לסירוגין. הכנסייה המקומית נבנתה בשנת 1903, נהרסה בזמן מלחמת העולם השנייה ונבנתה שוב בין השנים 1947–1949. בשנת 1950 נאג'טאליה התאחדה לכפר בשם מקלארטאליה (Maklártálya) עם הכפר השכן מקלאר ובשנת 1958 חזרו כל כפר להיות רשות בפני עצמו. בשנת 1880 חיו 18 יהודים בכפר. מדיה וקבצים בנושא נג'טאליה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נג'טאליה (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
קופרה אורבן-רבל

קופרה אורבן-רבל (באנגלית: Cupra UrbanRebel) היא מכונית מיני חשמלית במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שתיוצר על ידי קופרה משנת 2025. היא נחשפה ב-2 בספטמבר 2021 כמכונית קונספט. גרסת הייצור נחשפה ב-8 ביוני 2022. קופרה מציינת כי מערכת ההנעה החשמלית הקדמית של הדגם תהיה בהספק מרבי של 226 כ"ס שתאפשר לדגם נתון תאוצה של 6.9 שניות והסוללה שתותקן בדגם תאפשר לו טווח נסיעה חשמלי של עד 440 ק"מ. מדיה וקבצים בנושא קופרה אורבן-רבל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קופרה אורבן-רבל (באנגלית) Say hello to the Cupra UrbanRebel Concept, Top Gear, ‏1 בספטמבר 2021 (באנגלית) cartube, קופרה אורבן-רבל 2025 - סופרמיני חשמלית ספורטיבית, באתר cartube
שורש 24

שורש 24, או שי בּוּ (בסינית: 十部, פיניין: Shí bù) הוא השורש העשרים-וארבעה של הכתב הסיני. פירושו "עשֹר (10)" והוא אחד מתוך 23 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משני קווים. במילון קאנגשי יש 55 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה. השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn) 十 הוא שני קווים חוצים. במקור זה היה קו אנכי, פיקוגרמה של מחט (שנכתבת כיום 針/针), מאוחר יותר הוספה נקודה במרכז הקו שהפך לקו רוחבי קצר ומאוחר יותר התרחב לצורה הנוכחית. Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1. לוי לי: "התחקות אחר שורשי התווים הסיניים: 500 מקרים". בייג'ינג 1993,ISBN 978-7-5619-0204-2 KangXi: עמוד 155, תו 17 Dai Kanwa Jiten: תו 2695 דיי ג'אבון: עמוד 348, תו 6 האניו דה זידיאן: כרך 1, עמוד 58, תו 9 מדיה וקבצים בנושא שורש 24 בוויקישיתוף נתוני Unihan עבור U+5341
שידלובסקי

שידלובסקי הוא שם משפחה ממקור פולני המעיד על עיסוקו של נושא השם. Szydło בפולנית הוא מרצע. האם התכוונתם ל... אהרון שידלובסקי – איש העלייה השנייה וממייסדי קבוצת כנרת יוסף שידלובסקי – מהנדס, ממציא ותעשיין מנועים צרפתי-יהודי יליד פולין לאון שידלובסקי – מלחין ישראלי, פרופסור להלחנה ולתורת המוזיקה שידלוב שידלובייץ
שורש 25

שורש 25, או בּוֹ בּוּ (בסינית: 卜部, פיניין: Bobù) הוא השורש העשרים-וחמישה של הכתב הסיני. פירושו "לנבא", "להעריך" או "דבר לא צפוי" והוא אחד מתוך 23 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משני קווים. במילון קאנגשי יש 45 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה. השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn) Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}: תחזוקה - ציטוט: location (link) Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}: (עזרה) מדיה וקבצים בנושא שורש 25 בוויקישיתוף מאגר Unihan - U+535C
הפעולה המהפכנית המקסיקניסטית

הפעולה המהפכנית המקסיקניסטית (בספרדית: Acción Revolucionaria Mexicanista; ידוע בכינוי Camisas Doradas, חולצות זהב) היה ארגון לאומני אנטישמי פשיסטי צבאי למחצה מקסיקני, שיוסד בשנת 1933 בידי הגנרל ניקולס רודריגז קראסקו. הארגון נוסד בשנת 1933 בידי הגנרל ניקולס רודריגז קראסקו, שעד שנת 1918 היה תומכו של פנצ'ו וייה. הוא כינה את הארגון "חולצות הזהב", כשם יחידת העילית של חיילי פנצ'ו וייה. הארגון התנגד לפעולותיו של נשיא מקסיקו לאסרו קארדנאס, ונתמך על ידי הנשיא לשעבר פְּלוּטַארְקוֹ אֵלִיאָס קָאַיְיס,שהיה אויבו של קארדנאס. חמושי הארגון התעמתו בתדירות גבוהה עם תומכי המפלגה הקומוניסטית המקסיקנית ועם חיילי ארגון "החולצות האדומות", ודרשו את סילוקם של כל היהודים והסינים ממקסיקו. הם העתיקו את הסגנון שלהם מהחולצות השחורות ומהשְׁטוּרְמְאַבְּטַיְילוּנְג, אך התנגדו לחלק מדעותיהם. במהלך תקופת המקסימאטו (אנ'), שבו שלט משטר שתמך באנטי-קלריקליזם, חולצות הזהב תמכו במתינות בחופש דת עבור הכנסייה הקתולית, אך בעצמם התרחקו מהנצרות. ב-9 באפריל 1936 גורש פְּלוּטַארְקוֹ אֵלִיאָס קָאַיְיס על ידי לאסרו קארדנאס, והארגון איבד את תומכו העיקרי. מספר חודשים לאחר מכן גורש מנהיג הארגון, הגנרל ניקולס רודריגז קראסקו, לטקסס, ומשם המשיך לנהל את הארגון עד מותו ב-1940. ב-22 במאי 1942 הכריזה מקסיקו על מלחמה נגד מדינות הציר, וארגון הפעולה המהפכנית המקסיקניסטית הוצא מחוץ לחוק. מדיה וקבצים בנושא הפעולה המהפכנית המקסיקניסטית בוויקישיתוף Sherman, John W., The Mexican right: the end of revolutionary reform, 1929-1940, p. 62, Greenwood Publishing Group, 1997 סטנלי פיין, A History of Fascism 1914-1945, London, Routledge, 2001, p. 342 ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה ובנושא מקסיקו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משה קטיעי

מארי משה בן סעדיה בן יהודה קטיעי (ה'ת' – ה'תע"ה, 1640 – 1715) היה חכם מחכמי יהדות צנעא במאה ה-17, ודיין בבית הדין הגדול בצנעא. מארי משה נולד בשנת ה'ת' (1640) בערך, בשכונת אלסאילה בצנעא שבתימן. בשנת ה'תל"ט (1679) יצא יחד עם כל יהודי צנעא לגלות מוזע, וחזר והשתכן בקאע אל-יהוד. בשנת ה'תנ"ו (1696) התמנה כדיין בהרכב השני של בית הדין בראשות מארי זכריה הכהן. היה סופר פורה והעתיק ספרים רבים, ביניהם תנ"ך, חומש, ספר מגיד מישרים, שולחן ערוך, זוהר, שלוש מגילות, ועוד. נפטר בשנת ה'תע"ה (1715). אגרת הבשורות – תקנות שתיקנו חכמי צנעא לאחר החזרה מגלות מוזע (פורסמו חלקים על ידי הרב יוסף צוברי). ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 569–570 ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 569–570
סעדיה קטיעי

מארי סעדיה בן משה קטיעי (ה'תמ"ב – ה'תקי"ז, 1682 – 1757) היה חכם מחכמי יהדות צנעא במאה ה-18, וראב"ד בבית הדין הגדול בצנעא. מארי סעדיה נולד בשנת ה'תמ"ב (1682) בערך, בקאע אל-יהוד בצנעא שבתימן. בשנת ה'תק"ט (1749), לאחר פטירת הראב"ד מארי דוד חותר, התמנה כראב"ד, והיה לראש בית הדין הקבוע החמישי בצנעא. מהרי"ץ מזכירו בחיבוריו. נפטר בשנת ה'תקי"ז (1757). ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 570–571 ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 570–571
בלטיקה-BFU קלינינגרד

בלטיקה-BFU קלינינגרד היא קבוצת כדורגל רוסית שבסיסה בקלינינגרד. נוסדה בשנת 2021 כמועדון מילואים של בלטיקה קלינינגרד, בשיתוף פעולה עם האוניברסיטה הפדרלית הבלטית (BFU) על שם עמנואל קאנט (ומכאן שמה). משתתפת בליגה הרוסית השנייה החל מעונת 2021/2022. הקבוצה מארחת את משחקיה באצטדיון בלטיקה המכיל 14,500 מושבים והוא נבנה בשנת 1892 על ידי הבנקאי ד"ר וולטר סימון ששימש גם כיועץ לעיריית קניגסברג. האצטדיון שופץ מספר פעמים והורחב. בלטיקה-BFU קלינינגרד, ברשת החברתית אינסטגרם בלטיקה-BFU קלינינגרד, ברשת החברתית VK פרופיל, באתר Transfermarkt "Итоги заседания Комиссии РФС по лицензированию футбольных клубов" (ברוסית). Russian Football Union. 16 ביוני 2021. {{cite web}}: (עזרה)
שלום צבטאני

מארי שלום בן חיים צבטאני (ה'ת' – ה'תע"ה, 1640 – 1715) היה חכם מחכמי יהדות צנעא במאה ה-17, ודיין בבית הדין הגדול בצנעא. מארי שלום נולד בשנת ה'ת' (1640) בערך, בשכונת אלסאילה בצנעא שבתימן. בשנת ה'תל"ט (1679) יצא יחד עם כל יהודי צנעא לגלות מוזע, וחזר והשתכן בקאע אל-יהוד. בין השנים ה'ת"ן–ה'תנ"ו (1690–1696) התמנה כדיין בהרכב השני של בית הדין בראשות מארי זכריה הכהן. כתב חיבור שלא הגיע לידינו. מהרי"ץ הזכירו פעמיים בכתביו. נפטר בשנת ה'תע"ה (1715). ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 515 ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 515
שאבה זאהוואניה

חלימה מאזי (בערבית: حليمة مازي; נולדה ב-15 במאי 1959), המוכרת תחת שם הבמה שאבה זאהווּאניה (בערבית: الشابة الزهوانية), היא זמרת מרוקאית-אלג'יראית בז'אנר הראיי. נולדה באוראן שבאלג'יריה לאב ממוצא מרוקאי ולאם מקומית. בשנת 1981 החלה את הקריירה שלה בביצוע מוזיקת ראיי, ובשנת 1986 זכתה להכרה ציבורית גדולה יותר עם השיר "Khâli ya khâli" שביצעה יחד עם שב חמיד. את התואר "שאבה", המקביל ל"שב" ומשמעותו צעירה, קיבלה בתקופה זו כנהוג בז'אנר הראיי. בקיץ 1987 זכתה לפרסום רב הודות לדואט "Beraka" שביצעה לצד שב חסני. השיר כלל תוכן שנחשב לבוטה בסטנדרטים של אלג'יריה, וגרם להקצנת העמדות של גורמים פונדמנטליסטים כנגדה וכנגד חסני. לאחר שחסני נרצח ב-1994 בידי גורמים קיצוניים, זאהווּאניה נמלטה ועברה להתגורר בצרפת. ב-1999 הורשתה לחזור לאלג׳יריה, שם הקליטה מספר שירים. מאז, הקליטה במהלך השנים עוד שירים רבים לצד אמנים שונים. H Bibi Darha Biya (2003) El baraka (2002) Zahouania (2001) Samahni ya zine (2000) Rhythm n Raï (1997) Formule Raï (1995) Nights without Sleeping (1988) Rachid System Feat. Rim'K Wourini Win Rak Tergoud Mazelt fi lbal Ya Lala Torkia Amitiés Sacrée featuring TLF La Route du Soleil featuring Rim'K מדיה וקבצים בנושא שאבה זאהוואניה בוויקישיתוף שאבה זאהוואניה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שאבה זאהוואניה, באתר AllMusic (באנגלית) שאבה זאהוואניה, באתר MusicBrainz (באנגלית) שאבה זאהוואניה, באתר Discogs (באנגלית) ערוץ היוטיוב הרשמי של זאהוואניה
צאלח צאלח

מארי צאלח בן יחיא צאלח (מכונה: מהר"ץ, ה'תכ"ה – כ"ד בכסלו ה'תק"ט, 1665 – 15 בדצמבר 1748) היה חכם מחכמי יהדות צנעא במאה ה-18, ודיין בבית הדין הגדול בצנעא. מארי צאלח נולד בשנת ה'תכ"ה (1665), בשכונת אלסאילה בצנעא שבתימן. בשנת ה'תל"ט (1679), בהיותו בן 14, יצא יחד עם כל יהודי צנעא לגלות מוזע, וחזר והשתכן בקאע אל-יהוד. בשנת ה'תס"ח (1708) בנה את בית הכנסת בית צאלח, שהייתה מרכז תורני חשוב ומקום מושבה של הישיבה הגדולה. בסביבות שנת ה'תצ"ה (1735) התמנה כדיין בהרכב הרביעי של בית הדין בראשות מארי דוד חותר. היה הסמכות העליונה בענייני שחיטה. מצבו הכלכלי היה טוב, והוא מימן העתקת ספרים. עסק רבות בקבלה, והיה בין הבודדים בתימן שהניחו תפילין של רבנו תם. נפטר בכ"ד בכסלו ה'תק"ט (15 בדצמבר 1748). פרי צדיק – ספר מוסר קבלי, שנכתב לאחר גלות מוזע במטרה לעודד את הגולים. ספר הבדיקות – על הלכות שחיטה הגהות לשולחן ערוך חלק יורה דעה חיבוריו יצאו לאור על ידי הרב מאיר צאלח, ונוספו אליהם ליקוטים שהביא נכדו מהרי"ץ בשמו. ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 499 ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 499
עוגת סנט אונורה

עוגת סנט אונורה או עוגת סנט הונורה (בצרפתית: gâteau St-Honoré; באנגלית: St. Honoré cake) היא עוגה מהמטבח הצרפתי. העוגה נקראת על שם סנט הונורה או הונורטוס - הפטרון (הקדוש הנוצרי) הצרפתי של האופים והמגדנאים. העוגה כוללת בסיס בצק עלים בצורת מעגל, מעל הבסיס ולאורך ההיקף של העוגה - מעגל דק של בצק רבוך. על הבצק הרבוך מונחות פחזניות קטנות, הטבולות בסוכר מקורמל, ומחוברות זו לזו. מרכז העוגה ממולא באופן מסורתי בקרם שיבוסט, והיא מעוטרת בקצפת. העוגה הומצאה בשנת 1874 במאפיית שיבוס (Chiboust bakery) ברחוב סן-אונורה שבפריז. סנט אונורה של הקונדיטור דודו אוטמזגין מתוך "אומנות הפטיסרי עם דודו אוטזמגין", סרטון באתר יוטיוב ההיסטוריה של העוגה, ותיאור העוגה
שאו שערים

שְׂאוּ שְׁעָרִים רָאשֵׁיכֶם הוא שיר בליטורגיה היהודית. מקור המילים בתהילים כ"ד; "שְׂאוּ שְׁעָרִים רָאשֵׁיכֶם וְהִנָּשְׂאוּ פִּתְחֵי עוֹלָם וְיָבוֹא מֶלֶךְ הַכָּבוֹד, מִי הוּא זֶה מֶלֶךְ הַכָּבוֹד ה' צְבָאוֹת הוּא מֶלֶךְ הַכָּבוֹד סֶלָה". נהוג לשיר את השיר בעיקר בזמן הוצאת והכנסת ספרי התורה בשמחת תורה, בקבלת פני רב חשוב, או במעמד הכנסת ספר תורה. ערך מורחב – תהילים כ"ד מקור המילים הוא בספר תהילים מזמור כ"ד. לפי אגדה המובאת בתלמוד בבלי המילים נאמרו על ידי שלמה המלך בעת שביקש להכניס את ארון הברית לקודש הקודשים. שערי המקדש דבקו זה לזה והוא קרא להם להיפתח כדי שיוכל להכניס את הארון. הלחנים הידועים של השיר הם לחן של אלי ליפסקר, של חסידות חב"ד, ולחן נוסף של חסידות סערט ויז'ניץ. בנוסף קיימים לחנים מאת פרחי לונדון, לואי לבנדובסקי, עוזי חיטמן, שייקה פייקוב, וקטע חזנות מאת שמואל נאומבורג. נהוג לשיר את השיר בזמן קבלת פני רבנים. תיעוד למנהג קיים עוד משנות ה-30 של המאה ה-20. גם בכנסייה הגדולה השישית של אגודת ישראל התקבלו הרבנים בשירת "שאו שערים". לעיתים הושר השיר גם לכבוד אישי ציבור שאינם רבנים כמו ראש ממשלת ישראל יצחק רבין, וראש עיריית ירושלים טדי קולק. יש שציינו כמקור למנהג, את אגדת חז"ל שלפיה העזרה צווחה "שאו שערים" לכבוד ישמעאל בן פיאבי ויוחנן בן נדבאי. יש שהסתייגו משירת השיר כלפי אנשים, כיוון שבמקור הביטוי "מלך הכבוד" נאמר על אלוהים. חלק מפוסקי ההלכה הכריעו להקל בזה, מכיוון שבהמשך השיר מיד מפרשים "מי הוא זה מלך הכבוד – ה' צבאות", וכן שהכוונה יכולה להתפרש על השכינה שמלווה את הרב או בדרך מליצה. על פי המסופר בעיתון יתד נאמן, בעקבות הסתייגותם של הרב שך והרב מבריסק משירת "שאו שערים" לרבנים, מארגני כינוס היסוד של דגל התורה ב-1988 החליטו לקבל את הרבנים בשירת ימים על ימי מלך במקום "שאו שערים", ומאז הפך השיר "ימים" להמנון הנפוץ לקבלת רבנים, בעיקר במגזר הליטאי, במקום "שאו שערים". ימים על ימי מלך יחיד אל דגול מרבבה "שאו שערים" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "שאו שערים" והאזנה לו, באתר זמרשת מידע על שאו שערים בקטלוג הספרייה הלאומית ספר תהילים, פרק כ"ד, פסוקים ז'–י' תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל', עמוד א' שאו שערים ליפסקר שאו שערים חב"ד מחרוזת שאו שערים, באתר קול הלשון מתוך האלבום שמחת המלכות 2 של חיים בנט שאו שערים פרחי לונדון, באתר קול הלשון שאו שערים, באתר הספרייה הלאומית שאו שערים עוזי חיטמן, סרטון באתר יוטיוב שאו שערים לחן שייקה פייקוב בביצוע איתן מסורי, סרטון באתר יוטיוב מילות השיר "שאו שערים" והאזנה לו, באתר זמרשת הגדה של פסח פרעשבורג, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) איש חי רב פעלים, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) עיתון הצופה 4 בדצמבר 1990 החומה גיליון כט', באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף נ"ז, עמוד א' ראו למשל שריה דבליצקי, קיצור הלכות מועדים - סוכות, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) הרב עובדיה יוסף שו"ת יחווה דעת חלק ג' סימן ע"ז, והרב חיים קניבסקי מובא בספר דרך שיחה עמוד תקע"ט מוסף שבת קודש התשע"ב גיליון 7, באתר אוצר החכמה
יונדאי קוסטו

יונדאי קוסטו (באנגלית: Hyundai Custo) היא מכונית קומפקטית במרכב מיניוואן, בעלת שישה או שבעה מקומות, שמיוצרת על ידי יונדאי מוטור משנת 2021. היא הוצגה בסין בשנת 2021. העיצוב הוא הכלאה בין קרוסאובר למיניוואן, זה בעצם יונדאי טוסון דור רביעי ארוך יותר. היא משווקת עם מנועי בנזין בנפחי 1.5 ליטר טורבו המספק 170 כ"ס ו-2.0 ליטר טורבו. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שמונה הילוכים או תיבת הילוכים דו-מצמדית בעלת שבעה הילוכים. מבט אחורי מדיה וקבצים בנושא יונדאי קוסטו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יונדאי קוסטו 2022 Hyundai Custo Gets Second Reveal Ahead Of Official Debut, Motor1.com (באנגלית)
פקר

פקר הוא שם משפחה אשכנזי. האם התכוונתם ל... אהוד פקר – פסל, צייר, מוזיקאי ואמן רב-תחומי ישראלי אן פקר (Packer) - אתלטית עבר בריטית ואלופה אולימפית גבי פקר – כדורגלן עבר ישראלי רן פקר – טייס קרב בחיל האוויר הישראלי בדרגת תת-אלוף שיכון פקר – שכונה היסטורית ברמת השרון פקר (סרט) – סרט אמריקאי פאקר
שורש 99

שורש 99 או גַאן בּוּ (בסינית: 甘部, פיניין: Gān bù) הוא השורש התשעים-ותשעה של הכתב הסיני. פירושו "מתוק" והוא אחד מתוך 23 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מחמישה קווים. במילון קאנגשי יש 22 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת רדיקל זה. השורש בכתיב "עצמות הניחוש", 甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן (פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה השורש בכתב כתובות הברונזה, גִ'ין וֶן 金文 (פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה הצורה בכתיב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה הצורה בכתב החותם הקטן או שְׂיָאוגְ'ווָאן (小篆, xiǎozhuàn) Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1. Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}: (עזרה) מדיה וקבצים בנושא שורש 99 בוויקישיתוף מאגר Unihan - U+7518
יוסף בשארי

מארי יוסף בן סעדיה בשארי (ה'תל"ב – ה'תקי"ב, 1672 – 1752) היה חכם מחכמי יהדות צנעא במאה ה-18, ודיין בבית הדין הגדול בצנעא. מארי יוסף נולד בשנת ה'תל"ב (1672) בערך, בשכונת אלסאילה בצנעא שבתימן. בשנת ה'תל"ט (1679), בהיותו בן 7, יצא יחד עם כל יהודי צנעא לגלות מוזע, וחזר והשתכן בקאע אל-יהוד. בשנת ה'תע"ה (1715), לאחר פטירת הדיינים מארי שלום צבטאני ומארי משה קטיעי, התמנה כדיין בהרכב השלישי של בית הדין בראשות מארי שלום חמדי הלוי. מארי יוסף היה סופר בית הדין, וכתב את המסוודה בתקופתו. הוא וחברו מארי צאלח צאלח נחשבו למומחים ביותר בדורם לבדיקת כשרות הריאה. נפטר בשנת ה'תקי"ב (1752). ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 46 ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 46
שורש 101

שורש 101 או יוֹנג בּוּ (בסינית: 用部, פיניין: Yòng bù) הוא השורש המאה ואחד של הכתב הסיני. פירושו "שימוש" והוא אחד מתוך 23 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מחמישה קווים. במילון קאנגשי יש 10 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה. השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn) Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}: תחזוקה - ציטוט: location (link) Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}: (עזרה) מדיה וקבצים בנושא שורש 101 בוויקישיתוף "Unihan data for U+7528". Unicode Consortium. נבדק ב-26 במרץ 2011. {{cite web}}: (עזרה)