laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חיילים קטנים

חיילים קטנים (באנגלית: Small Soldiers) הוא סרט פעולה אמריקאי, שיצא לאקרנים ב-10 ביולי 1998 והופץ על ידי דרימוורקס. הסרט היה אחד מהסרטים הראשונים ששילב שחקנים אמיתיים ואנימציה ממוחשבת על מסך הקולנוע.[דרוש מקור] אלן האברנטי (גרגורי סמית') הוא ילד צעיר אשר מוצא עצמו בתוך מלחמה נגד צעצועים משוכללים שבגופם הותקן שבב של נשק לא קונבנציונלי שקמו לתחייה ובמאבק המתנהל בין שתי קבוצות שלהן - קומנדו-עלית הרעים וגורגונים-החייזרים הטובים, כמעט ונהרסת עיירה אמריקאית שלווה בגלל הסכסוך הזה. הסרט המשלב בין דמויות חיות ואנימציה, צבא שלם של חיילי צעצוע פורץ מעל מדפי חנויות הצעצועים ובראשם המפקד צ'יפ האזרד במטרה להשמיד את הגורגונים שבראשם ארצ'ר. לצידם של הגורגונים ש"תוכנתו להפסיד" (כך כתוב על קופסאת החיילים) ניצבים אלן וכריסטי שדרך המלחמות מוצאים את האהבה ביניהם. אלן האברנטי (בגילומו של גרגורי סמית') - הגיבור המתבגר אשר גורם בטעות למלחמה בין הגורגונים למחלקת הקומנדו העלית. כריסטי פימפל (בגילומה של קירסטן דנסט) - מושא האהבה של אלן ושכנתו אשר מסייעת לו להתמודד עם קרב הצעצועים. סטיוארט האברנטי (בגילומו של קווין דאן) - אביו של אלן אשר הוט בעל חנות צעצועים קטנה. איירין האברנטי (מגולמת על ידי אן מגנוסון) - אמו של אלן. פיל פימפל (בגילומו של פיל הארטמן) - אביה של כריסטי. גורגונים ארצ'ר (מדובב על ידי פרנק לנגלה) - המנהיג של הגורגונים, קבוצת צעצועים דמויי מפלצות אשר הם אויביהם של במחלקת הקומנדו. אינסניאק (מדובב על ידי מייקל מקיין) - חבר פרוע בלתי צפוי בצוות הגורגונים. סלמפיסט (מדובב על ידי כריסטופר גסט) - חבר חזק בצוות הגורגונים עם זרוע מסיבית דמוית אבן. פאנץ' איט (מדובב על ידי הארי שירר) - חבר בצוות הגורגונים בעל מראה מכני אשר נודע בזריזותו. פריקנשטיין (מדובב על ידי מייקל מקיין) - חבר בצוות הגורגונים בעל מראה מפלצתי אשר מורכב מחלקי בובות שונים. אוקולה (מדובב על ידי ג'ים קאמינגס) - חבר בצוות הגורגונים בעל עין אחת אשר מסוגל לראות דברים ממרחקים גדולים. מחלקת הקומנדו העלית מייג'ור צ'יפ האזארד (מדובב על ידי טומי לי ג'ונס) - מנהיגה חסר הפחד של מחלקת הקומנדו העלית, שהיא קבוצת צעצועים מיליטריסטים שתוכנתו להילחם ולהשמיד את צוות הגורגונים. באטץ' מיטוק (מדובב על ידי ג'ים בראון) - חבר במחלקת הקומנדו העלית, הצלף המחלקה. לינק סטאטיק (מדובב על ידי ברוס דרן - חבר במחלקת הקומנדו העלית, מומחה התקשורת של המחלקה. קיפ קיליגן (מדובב על ידי ארנסט בורגנין) - חבר במחלקת הקומנדו המתמחה בפעולות חשאיות. בריק בזוקה (בדיבובו של ג'ורג' קנדי) - חבר במחלקת הקומנדו העלית המתמחה בשימוש בתותחים ותחמושת. ניק ניטרו (מדובב על ידי קלינט ווקר) - חבר במחלקת הקומנדו העלית המתמחה בשימוש בחומרי הנפץ. אחרים בובות הגוונדי מדובבות על ידי שרה מישל גלר וכריסטינה ריצ'י הסרט הכניס בשבועיים הראשוניים להקרנתו (לפי נתוני האתר: boxofficemojo), סכום של $54,682,547 בארצות הברית בלבד, בסה"ך עד סוף הקרנותיו העולמיות, הוא הכניס: 71.1 אלף הכנסות ודורג כ-"סרט ה-15 הכי מכניס של השנה". הביקורות היו בעד הסרט ואתר "Rotten Tomatoes" נתן לו 48% ביקורות טובה לעומת 44% אנשים שפחות אהבו. "חיילים קטנים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "חיילים קטנים", באתר נטפליקס "חיילים קטנים", באתר AllMovie (באנגלית) "חיילים קטנים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "חיילים קטנים", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "חיילים קטנים", באתר אידיבי "חיילים קטנים", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "חיילים קטנים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
מערכת מידע אסטרטגית

מערכת מידע אסטרטגית (SIS - Strategic information system) היא מערכת מידע המשמשת לתמיכה באסטרטגיה עסקית תחרותית של ארגון. המערכת תומכת ביישום אסטרטגיית הארגון על מנת להשיג יתרון על מתחריו. מערכת כזו יכולה לתמוך בשיפור הקשר עם הלקוח, בשיפור תנאי הסחר עם הספקים, ביצירת הזדמנויות שיווקיות חדשות ובשיפור ויעילות העובדים. מערכות מידע אסטרטגיות הן מערכות מידע קונבנציאליות המנוצלות בדרכים חדשניות. ההתפתחות המהירה בטכנולוגיית המידע חוללה מהפכה באופן שבו חברות מנהלות את עסקיהן ואת קשריהן עם ספקים ולקוחות. ההבדל המשמעותי בין מערכת המידע מסוג SIS לבין כל שאר המערכות השונות כגון - TPS, MIS, DSS, EIS, היא שמערכת ה SIS היא מערכת בעלת זיקה חיצונית אשר משפיעה על יחסי הארגון בסביבתו החיצונית ולא כמו כל השאר אשר הן מערכות בעלות זיקה פנים ארגונית. לדוגמה, חברת דומינו'ס פיצה אשר משתמשת במערכת מידע מסוג SIS לנווט את שיחות הלקוחות לסניף הפיצה הקרוב לביתם. בלוס אנג'לס קיימים למעלה מ-300 סניפי דומינו'ס פיצה. ריבוי הסניפים מקשה על הלקוחות לדעת לאיזה סניף לצלצל על מנת להזמין פיצה ולכן השתמשה חברת דומינוס פיצה במערכת SIS אשר תנווט את השיחות לסניף הפיצה הקרוב ביותר לביתו של המזמין. הלקוח מתקשר למספר אוניברסלי לכל הלקוחות בארצות הברית, המספר מזהה את מספר הטלפון של הלקוח ואת כתובתו ולפי נתונים אלו מפנה את השיחה לסניף הפיצה הקרוב לבית הלקוח. במקרה זה מערכת ה-SIS תורמת הן לנוחות הלקוח שהתקשר למספר אחד ולא היה צריך לחשוב לאיזה סניף להתקשר, הן למהירות הגעת השליח מאחר שהסניף קרוב לבית הלקוח והן ביעילות גלובלית של כל סניפי הרשת.
וטיבר

וטיבר (שם מדעי: Vetiveria zizanioides) הוא עשב רב שנתי ממשפחת הדגניים שנפוץ באזורים טרופיים וסובטרופיים, בעיקר בהודו, בבורמה, בסרי לנקה, ומשם התפשט דרך דרום מערב אסיה לאזורים טרופיים באפריקה. שורשי הצמח משמשים להפקת שמן אתרי משובח בעל פעילויות רבות כמו: משקם תאי עור, מזרז ריפוי פצעים, משקם צלקות, מבהיר כתמי עור, משקם כוויות, משקם עור סדוק, שומר על לחות, רכות, גמישות של העור, מקל על כאבי ארתריטיס וגאוט, מקל על אולקוס, קוליטיס, קרוהן.[דרוש מקור] כמו כן בנוסף לשמן האתרי ריח דומיננטי המשמש בתעשיית הבשמים. וטיבר ידוע בעולם גם כצמח מייצב קרקע. הוא מייצב קרקע על ידי כך שהוא מונע נגר וסחף ממדרונות בצדי דרכים, משדות חקלאיים ומגדות נחלים ומייצב דיונות חול. הצמח נמצא גם יעיל במניעת גלישה של קרקע במדרונות תלולים ובגדות של תעלות ונחלים. בשנת 1984 הובא לארץ חומר ריבוי של צמח הווטיבר. בשנת 2008, מתבצעים בארץ ניסיונות להשתמש בו לייצוב קרקעות כתחליף ידידותי לסביבה לאמצעים מלאכותיים יקרים יותר. מדיה וקבצים בנושא וטיבר בוויקישיתוף וטיבר, באתר ITIS (באנגלית) וטיבר, באתר NCBI (באנגלית) וטיבר, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) וטיבר, באתר Tropicos (באנגלית) וטיבר, באתר GBIF (באנגלית) וטיבר, באתר The Plant List (באנגלית) וטיבר, באתר IPNI (באנגלית) וטיבר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) נתיב דודאי, אלי פוטיבסקי, דוד חיימוביץ', מני בן חור, צמח הווטיוור ככלי לשימור ולמניעת זיהום קרקע בישראל, מצוטט באתר "אקולוגיה וסביבה", אוגוסט 2011 יעל דראל, פיתוח ישראלי: צמח ששותה דלק, באתר ynet, 23 ביוני 2010
סרייה ב'

סרייה ב' (באיטלקית: Serie B) היא הליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל האיטלקי, אחרי הסרייה א'. בליגה משתתפות 20 קבוצות. במהלך העונה כל קבוצה משחקת 38 משחקים - שניים נגד כל קבוצה אחרת בשני סיבובים המורכבים שניהם מ-19 מחזורים. בסוף כל עונה שלוש קבוצות עולות לסרייה א', ליגת העל האיטלקית, ועוד ארבע קבוצות יורדות לליגה פרו, הליגה השלישית. שתי הקבוצות הראשונות עולות אוטומטית. אם לקבוצה במקום השלישי לפחות 10 נקודות יותר מהקבוצה במקום הרביעי, גם היא עולה אוטומטית; אחרת, הקבוצות במקומות 3 עד 6 מתחרות בטורניר כדי לקבוע איזו תעלה לסרייה א'. לעומת זאת, שלוש הקבוצות האחרונות (במקומות 18,19,ו-20) אוטומטית יורדות לליגה פרו. אם לקבוצה במקום ה-16 לפחות חמש נקודות יותר מהקבוצה במקום ה-17, אז הקבוצה במקום ה-17 יורדת גם היא אוטומטית; אחרת, שתי הקבוצות מתחרות זו נגד זו כדי לקבוע איזו תרד. אתר האינטרנט הרשמי של סרייה ב' (באיטלקית) סרייה ב', ברשת החברתית פייסבוק סרייה ב', ברשת החברתית אקס (טוויטר) סרייה ב', ברשת החברתית אינסטגרם סרייה ב', ברשת החברתית LinkedIn סרייה ב', סרטונים בערוץ היוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגל איטלקי. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
וחטנג מלך גאורגיה

האם התכוונתם ל... וחטנג הראשון, מלך איבריה – הוא וחטנג גורגסלי, מלך איבריה הקווקזית וחטנג השני, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת וחטנג השלישי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת וחטנג הרביעי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת וחטנג החמישי, מלך כארתלי – מלך ממלכת כארתלי וחטנג השישי, מלך כארתלי – מלך ממלכת כארתלי
וחטנג

האם התכוונתם ל... וחטנג קיקבידזה – זמר רבגוני, שחקן, במאי קולנוע ומחזאי גאורגי, המפורסם בברית המועצות לשעבר וחטנג כובליה – איש צבא גאורגי שהיה מעורב במלחמת האזרחים של גאורגיה מלכי גאורגיה וחטנג הראשון, מלך איבריה – הוא וחטנג גורגסלי, מלך איבריה הקווקזית וחטנג השני, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת וחטנג השלישי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת וחטנג הרביעי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת וחטנג החמישי, הוואלי של כארתלי – הואלי של ממלכת כארתלי וחטנג השישי, הוואלי של כארתלי – הואלי של ממלכת כארתלי
א' בשבט

א' בשבט הוא היום הראשון בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הראשון בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בא' שבט היא ברוב השנים פרשת בא. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת וארא. ראש השנה לאילנות לדברי בית שמאי, שאין הלכה כמותם ב'תפ"ח (לפי המקרא והמסורת היהודית) – התחיל משה לומר את ספר דברים לפני עם ישראל. על פי חז"ל יום זה שווה ליום מתן התורה. ה'רמ"א – האינקוויזיציה הספרדית מתחילה לפעול. ה'תרמ"ב – בחרקוב הקימו קבוצת צעירים יהודים משכילים את תנועת ביל"ו ("בית יעקב לכו ונלכה"), בעקבות הפרעות שנה קודם לכן. ה'תר"ס – צ'יאונה סוגיהארה, קונסול יפני וחסיד אומות העולם (נפטר ב-1986) ה'תרס"ג – ישעיהו ליבוביץ, מדען רב תחומי, ביוכימאי והוגה דעות יהודי ישראלי (נפטר ב-ה'תשנ"ד) ה'תרע"ד – יוסף ולק, מחנך והיסטוריון ישראלי. (נפטר ב-ה'תשס"ה ה'תרפ"ו – פרופסור יהודה לוי, פיזיקאי, רב, פרשן תלמוד, רקטור מכון לב בירושלים ה'תשי"ב – עתניאל שנלר, חבר הכנסת מטעם קדימה ה'תשי"ח – אודי אדם, מפקד פיקוד הצפון בעת מלחמת לבנון השנייה ה'תשכ"ט – הרב יחיאל מיכאל יוספי, מורה רוחני המקורב לחסידות ברסלב ה'תשל"ב – יוחנן פלסנר, חבר הכנסת לשעבר ויו"ר המכון הישראלי לדמוקרטיה ה'תשמ"א – תמר איש-שלום, עיתונאית ישראלית, מגישת המהדורה המרכזית של חדשות 13 ה'תקע"ד – רבי אליעזר היילבוט, רב גרמני ומחבר "משנת דרבי אליעזר" ה'תרל"ט – מהר"ם שיק, מראשי הרבנים ביהדות הונגריה וממנהיגי האורתודוקסיה ההונגרית ה'תר"ע – רבי ירחמיאל ישראל יצחק דנציגר, האדמו"ר מאלכסנדר ה'תר"ע – הרב שלום עמנואל מויאל רב מקומי בעיר מנאוס, בירת מדינת אמזונס שבצפון ברזיל. ה'תשל"א – רבי משה יחיאל הלוי אפשטיין, האדמו"ר מאוז'רוב ה'תשנ"ו – פרופ' ישראל אלדד (שייב), מראשי הלח"י ה'תשנ"ז – הרב אברהם פרבשטין, ראש ישיבת חברון, מעורכי האנציקלופדיה התלמודית וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה. ה'תשס"ב – רבי בנימין רבינוביץ, רב, דיין, ראש ישיבת תולדות אהרן, חבר בד"ץ העדה החרדית בירושלים, אדמו"ר משכנות הרועים ה'תשס"ח – משה לוי, הרמטכ"ל ה-12 של צה"ל (בין השנים ה'תשמ"ג-ה'תשמ"ז). ה'תשס"ט – חבר הכנסת הרב אברהם רביץ ה'תשע"ח – הרב זאב קרוב, איש חינוך ישראלי. שימש ראש ישיבת השומרון, ר"מ במספר ישיבות ומרצה ליהדות במסגרות שונות ברחבי הארץ ומחבר ספרים. ה'תשע"ט – פרופסור משה ארנס, איש ביטחון ופוליטיקאי ישראלי, כיהן כשר הביטחון וכשר החוץ. כ"ט בטבת – ב' בשבט שבט שניאור גרינפלד, חודש שבט • בראי היהדות ובזמן הגאולה, באתר הגאולה, ‏א' שבט התשע"ח, 17.01.2018,
ב' בשבט

ב' בשבט הוא היום השני בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השני בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בב' שבט היא ברוב השנים פרשת בא. אבל אם בר המצווה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצווה היא פרשת וארא. יום טוב במגילת תענית, על מותו של אלכסנדר ינאי פורים שני ליהדות רומא, לרגל הצלתם משרפה בגטו ברומא 70 מזקני ישראל ניצלו ממיתה כאשר שלומציון המלכה שחררה אותם לאחר מות בעלה, המלך אלכסנדר ינאי ה'תקנ"ג – ניסיון הצתה של הגטו היהודי ברומא, הניסיון כשל בשל הגשם שהחל לרדת. ה'תרע"ט – חתימת הסכם ויצמן-פייסל ה'תרפ"ב – הצגת הבכורה של "הדיבוק" מועלית בתיאטרון הבימה במוסקבה ה'תש"ב – השואה: מתכנסת ועידת ואנזה, שבה סוכמו פרטי הביצוע של הפתרון הסופי ה'תש"ט – ארצות הברית משדרגת את הכרתה בישראל להכרה "דה יורה" ה'תשי"א – נוסדה ירוחם ה'תש"ם – הוקמה בישראל מחדש התנועה החרדית הוותיקה "מחזיקי הדת" על ידי רבי ישכר דב רוקח האדמו"ר מבעלזא ה'תשנ"א – מלחמת המפרץ פורצת. כוחות הקואליציה בראשות ארצות הברית תוקפים בעיראק. בתגובה, יורה עיראק 8 טילי סקאד לעבר ישראל ה'תשנ"ז – "פרשת בר-און חברון": בצעד מעורר תמיהה ממנה ממשלתו של בנימין נתניהו את רוני בר-און לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה. בעקבות הביקורת הציבורית מתפטר בר-און מהתפקיד כעבור יומיים בלבד ה'תקע"ו – הרב שמואל סלנט, רבה של הקהילה האשכנזית בירושלים במשך כ-43 שנים. ה'תרפ"ו – יצחק מודעי, שר האוצר וחבר הכנסת מטעם הליכוד (נפטר ב-ה'תשנ"ח) ה'תשמ"ו – נעמה לזימי, חברת הכנסת מטעם העבודה ה'תשנ"ה – מגי טביבי, מגישת חדשות ושחקנית ישראלית אלכסנדר ינאי, מלך ממלכת החשמונאים ה'תכ"א – רבי מנחם מנדל קרוכמל, רבן של ניקלשבורג וקהילות נוספות ורב ראשי ליהדות מוראביה, מחבר שו"ת 'צמח צדק'. ה'תק"ס – רבי משולם זושא מאניפולי. ה'תרס"ז – רבי שמחה בונים קאליש, הרבי מאוטוואצק (משושלת חסידות וורקא). ה'תשכ"ד – אהרן ציזלינג, חבר הכנסת מטעם מפ"ם ואחדות העבודה, מחותמי מגילת העצמאות (נולד ב-ה'תרס"א) ה'תשל"ד – הרב יוסף משאש, דיין, פוסק, משורר ואיש ציבור. כיהן כרבה הראשי של חיפה.(נולד בה'תרנ"ב) א' בשבט – ג' בשבט שבט מגילת תענית, פרק י"א. אמנם ראו ורד נעם, מגילת תענית: הנוסחים, פשרם ותולדותיהם, יד בן צבי תשס"ד, עמודים 260–261 ו-280–282, שיש חוקרים הסוברים שמי שמת באותו יום הוא המלך הורדוס.
ד' בשבט

ד' בשבט הוא היום הרביעי בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הרביעי בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בד' שבט היא, ברוב השנים, פרשת בא. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצוה היא פרשת בשלח. פורים מסטיסלב – לזכר הצלת יהודי מסטיסלב מהקוזאקים בשנת ה'תק"ד. ד'תתקי"ט – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'תש"ה – תחילת פינוי מחנה ריכוז אושוויץ – 58,000 אסירים נשלחים לצעדת מוות. ה'תשס"ב – פיגוע ירי באולם השמחות ארמון דוד בחדרה, בו נהרגו שישה ונפצעו עשרות אנשים. ב'קצ"ט (לפי המסורת היהודית, בקירוב) – אשר, בנו העשירי של יעקב אבינו. ה'תרל"ה – ישי שור, מתמטיקאי יהודי שפעל בגרמניה. (נפטר בי"ב בטבת ה'תש"א) ה'תרס"ב – הרב חיים מרדכי אייזיק חדקוב, מבכירי חסידות חב"ד. (נפטר בג' באייר ה'תשנ"ג) ה'תרס"ה – הרב יקותיאל יהודה הלברשטאם, האדמו"ר מצאנז קלויזנבורג ומייסד מפעל הש"ס. (נפטר בט' בתמוז ה'תשנ"ד) ה'תש"ח – אבישי ברוורמן, פרופסור לכלכלה שר וחבר הכנסת. ה'תשל"א – אסף אמדורסקי, זמר, פזמונאי ומלחין ישראלי. ה'תקס"ז – רבי משה לייב מסאסוב, אדמו"ר חסידי. (נולד בה'תק"ה) ה'תק"ע – רבי אברהם הכהן מקליסק, מתלמידי המגיד ממזריטש ומראשי עליית החסידים לארץ ישראל. ה'תרמ"ז – רבי מנחם נחום טברסקי, בנו של המגיד מטוריסק והאדמו"ר מטריסק-בריסק. (נולד בכ"ב בסיוון ה'תקפ"ט) ה'תרע"ב – יוסף ויתקין, מחנך, ממבשרי העלייה השנייה ותנועת העבודה הציונית. (נולד בה'תרל"ו) ה'תר"ף – אמדאו מודיליאני, צייר יהודי ממוצא איטלקי. (נולד בה'תרמ"ד) ה'תרפ"ג – רבי אברהם דב פופל, רבה של מריאמפול, חבר הסיימאס ויו"ר אגודת ישראל בליטא. ה'תרצ"ב – הרב רחמים מלמד כהן, מחבר "כיסא רחמים" ורבה של קהילת יהדות פרס בירושלים. (נולד בכ"ה באלול ה'תרכ"ה) ה'תשכ"ו – הרב יחיאל יעקב וינברג, רב ופוסק, ראש בית המדרש לרבנים בברלין, מחבר שו"ת שרידי אש. ה'תשמ"ד – רבי ישראל אבוחצירא, המכונה "באבא סאלי", מקובל מרוקאי. (נולד בא' בתשרי ה'תר"ן) ה'תשס"ז – אהרן אוזן, שר וחבר הכנסת ישראלי, ממיסדי תמ"י. (נולד בד' בחשוון ה'תרפ"ה) ג' בשבט – ה' בשבט שבט
ה' בשבט

ה' בשבט הוא היום החמישי בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישי בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בה' שבט היא פרשת בא. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת בשלח. תענית צדיקים במגילת תענית בתרא על מות הזקנים שהאריכו ימים אחרי יהושע בן נון ה'רצ"ט – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'תכ"ח – הקבורה הראשונה בבית הקברות היהודי של יהדות קוראסאו באי קוראסאו. ה'תרנ"ב – נסגרה ישיבת וולוז'ין בעקבות דרישת שר ההשכלה הרוסי שהישיבה תעמוד בדרישה של לימוד השפה הרוסית ה'תר"ץ – תחילת העלייה החמישית, בה עלו ארצה מעל ל-200,000 יהודים ה'תש"ג – מברק הפלה נשלח ה'תש"ח – כל לוחמי מחלקת הל"ה נהרגו בקרב בעת שהיו בדרכם לתגבר את גוש עציון ה'תקצ"ב – הרב חיים ברלין אב"ד ור"מ וולוז'ין, רבה של מוסקבה וירושלים (נפטר י"ג בתשרי ה'תרע"ג) ה'תרי"ט – נחום סוקולוב, הנשיא החמישי של ההסתדרות הציונית העולמית, סופר, מתרגם ומשורר (נפטר בה'תרצ"ו) ה'תרמ"א – רבי דב בריש ויידנפלד, הרב מטשעבין, ראש ישיבה, פוסק, וחבר מועצת גדולי התורה. (נפטר בי' בחשוון ה'תשכ"ו) ה'תרנ"ז – הרב רפאל נחמן הכהן, אוטוביוגרף, סופר סיפורי חסידים ועוד, אביו של הרב יואל כהן (נפטר בי"ז בתשרי ה'תשמ"ח) ה'תרפ"ד – יהודה פרח, חבר הכנסת מטעם הליכוד (נפטר ב-ה'תשנ"ט) ה'תש"ן – אליעד נחום, מדבב, זמר-יוצר, מוזיקאי, מלחין, רקדן ושחקן טלוויזיה ישראלי ה'תקמ"ו – משה מנדלסון, אבי תנועת ההשכלה (נולד ה'תפ"ט) ה'תק"ן – ישראל בנימין באסאן, רבה של יהדות רג'ו אמיליה (נולד ה'תס"ב) ה'תרכ"ט – רבי חיים דוד חזן, אב בית דין באזמיר, והראשון לציון בירושלים ה'תרס"א – שמעון זאב (וילהלם קרל) רוטשילד, איל הון ופילנתרופ יהודי-גרמני בן משפחת רוטשילד, כונה "הברון הצדיק". (נולד בג' בסיוון ה'תקפ"ח) ה'תרס"ה – רבי יהודה אריה ליב אלתר האדמו"ר מגור, בעל ה"שפת אמת" (נולד ב-ה'תר"ז). ה'תר"ץ – הרב אברהם אהרן יודלביץ, רב הכולל לאגודת הקהילות בניו יורק ונשיא אגודת הרבנים המטיפים של ארצות הברית וקנדה. ה'תש"ז – רבי צבי שטיינמן, רבה של ניז'ני נובוגרוד ברוסיה, ואחר כך רבה של רחובות. ה'תשל"ב – רפאל חסמן, עיתונאי וסופר עברי, חבר מערכת הצופה. (נולד בח' בחשוון ה'תרנ"ה) ה'תשפ"ד – דרור קשטן, מאמן נבחרת ישראל בכדורגל ד' בשבט – ו' בשבט שבט
ו' בשבט

ו' בשבט הוא היום השישי בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישי בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בו' שבט היא פרשת בא. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת בשלח. ה'תקפ"ד – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'תרצ"ג – אדולף היטלר מפזר את הפרלמנט הגרמני ה'תש"ז – אנשי אצ"ל חוטפים את נשיאו הבריטי של "בית המשפט המחוזי של המנדט" בתל אביב ה'תשנ"ז – ממשלת ישראל מאשרת את הסכם חברון ה'תשס"א – שימוש ראשון במרגמות ברצועת עזה, הפלסטינים יורים לעבר נצרים ה'תשס"ד – 11 הרוגים בפיגוע התאבדות באוטובוס בקו 19 בירושלים ה'תשע"ז – החלה משטרת ישראל בפינוי עמונה במבצע שנקרא "מבצע גן נעול". ה'תשפ"ג – פיגוע הירי בנווה יעקב: פיגוע ירי בו נרצחו שבעה בני אדם ושלושה נוספים נפצעו ה'תרל"ה – רבי אלחנן וסרמן, ראש ישיבה ופרשן תלמוד ליטאי בולט, מחבר "קובץ שיעורים", חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל ומתנגד חריף לציונות. (נרצח בי"א בתמוז ה'תש"א) ה'תרפ"ז – יצחק גנוז (גנוזוביץ), חוקר פולקלור, סופר ומשורר. עורך כתב העת ידע-עם, במה לפולקלור יהודי ה'תרס"ד – משה צבי סגל, פעיל בולט בתנועות וארגונים שונים, בהם "ברית הבריונים", ברית החשמונאים, אצ"ל, לח"י, כפר חב"ד ועוד. יקיר ירושלים לשנת 1974. ה'תשי"ד – שמואל וילוז'ני, שחקן ישראלי ה'ש"ט – רבי אליהו בחור, בלשן ומדקדק עברי וחוקר המסורה, ממדקדקי העברית בימי הביניים, ומראשוני הכותבים ספרות ביידיש. ה'תקע"א – רבי יעקב נאומבורג, רב ראש ישיבה באופנבך על המיין, פרשן המסכתות הקטנות. ה'תרפ"ג – מקס נורדאו, ממייסדי התנועה הציונית, הוגה דעות, נואם וסופר, הוגה חזון "יהדות השרירים". (נולד בה'תר"ט) ה'תרפ"ו – רבי חיים צבי טייטלבוים, רבה של סיגט והאדמו"ר מסיגעט. (נולד בי"ג בטבת ה'תר"ם) ה'תרל"ט – רבי רפאל יום טוב ליפמן היילפרין, רב ופוסק ליטאי, רבה של ביאליסטוק, שנודע בספרו "עונג יום טוב". (נולד בה'תקע"ו) ה' בשבט – ז' בשבט שבט
השערת גאיה

השערת גאיה היא השערה פסאודו-מדעית לפיה היצורים החיים על פני כדור הארץ נמצאים באינטראקציה עם הסביבה האי-אורגנית ובכך יוצרים מערכת סינרגטית אשר מווסתת ומתקנת את עצמה כדי לשמר ולהנציח את התנאים המאפשרים חיים על פני הכוכב. על פי ההשערה, הביוספירה והאבולוציה של היצורים החיים על פני כדור הארץ משפיעים על גורמים כגון ההתחממות הגלובלית, מידת המליחות של מי הים רמת החמצן באטמוספירה, ויצירת תהליכים מתקנים אשר משמרים את מערכת היצורים החיים כאשר נוצר חוסר איזון כלשהו. ההשערה נוסחה לראשונה על ידי ג'יימס לאבלוק בספר The Ages of Gaia וכונתה על שם אלת האדמה גאיה במיתולוגיה היוונית. ההשערה פותחה על ידי המיקרוביולוגית לין מרגוליס. הגאולוגים, הביולוגים, ומדעני האטמוספירה מקבלים את השאלה כיצד אורגניזמים משפיעים על סביבתם הקרובה, משנים אותה ולפעמים אף מווסתים אותה, וכן את הדיון על השפעתם המצטברת על אקלים העולם כשאלה מחקרית תקפה. אולם השערת גאיה בכללותה שנויה במחלוקת ונחשבת לפסאודו-מדע. ביקורת נוספת נמתחת על ידי מדעני איכות סביבה הטוענים כי ההשערה פוטרת את המזהמים מאחריותם, היות שלפיה כדור-הארץ מרפא ומתקן בעצמו את הנזקים שגורמים להם המזהמים. סביבתנות אורגניזם-על הוליזם מדיה וקבצים בנושא השערת גאיה בוויקישיתוף השערת גאיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) James Lovelock at 100: the Gaia saga continues Nature 2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פיונה שו

פיונה שו (באנגלית: Fiona Shaw; נולדה ב-10 ביולי 1958) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אירית מועמדת פרס טוני ושלושה פרסי אמי על תפקידיה בסדרות "להרוג את איב" ו"פליבג". פיונה שו נולדה בשם פיונה מרי וילסון במחוז קורק שבאירלנד. אחרי סיום לימודיה באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (RADA), הופיעה בעיקר על הבמה ב"תיאטרון הלאומי" ועם "התיאטרון השייקספירי המלכותי". היא זכתה לשבחים על הופעתה בתפקיד ג'וליה במחזה של ריצ'רד שרידן " The Rivals", בו גילתה את כשרונה הקומי. בין יתר תפקידיה בתיאטרון היו סיליה ב"כטוב בעיניכם" (1984), מאדם דה וולאנג' ב"יחסים מסוכנים" (1985), קתרין ב"אילוף הסוררת" (1987), וכן גילמה את התפקיד הראשי במחזות "אלקטרה" (1988), "הנפש הטובה מסצ'ואן" (1989), "הדה גאבלר" (1991), "אביבה של מיס ברודי" (1998) וב"מדיאה" (2000). ב-1995 כיכבה בעיבוד שנוי במחלוקת של המחזה "ריצ'רד השני", שבוים על ידי דבורה וורנר. שו שיתפה פעולה עם וורנר בהזדמנויות שונות על המסך ועל במת התיאטרון. שו מופיעה גם בסרטי קולנוע וטלוויזיה, הסרטים הבולטים שהשתתפה בהם היו "כף רגלי השמאלית", "ג'יין אייר", "אהבה כמוסה" (על פי ספרה של ג'יין אוסטן "הטיית לב"), וגורמנגאסט. בסדרת סרטי "הארי פוטר" היא מגלמת את דמותה של פטוניה דרסלי, דודתו הנבזית של הארי פוטר. ב-2001 הוענק לה אות מסדר האימפריה הבריטית (CBE). ב-2018 החלה שו לגלם את קרולין מרטנס, ראש המחלקה הרוסית של MI6, בסדרת הטלוויזיה "להרוג את איב" של ערוץ BBC America. על תפקידה בסדרה זכתה בפרס באפט"א לטלוויזיה לשחקנית המשנה הטובה ביותר. עוד באותה שנה גילמה שו דמות של קצינה בכירה ב-MI6 במיני-סדרה "גברת וילסון". פיונה שו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פיונה שו, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי פיונה שו, באתר AllMovie (באנגלית) פיונה שו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פיונה שו, באתר MusicBrainz (באנגלית) פיונה שו, באתר Discogs (באנגלית) פיונה שו, באתר Songkick (באנגלית) "Mrs Wilson". BBC Media Centre. 4 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה)
ארצ'יבלד לייטץ'

ארצ'יבלד לייטץ' (באנגלית: Archibald Leitch;‏ 27 באפריל 1865, גלאזגו, סקוטלנד – 25 באפריל 1939) היה אדריכל סקוטי. הוא מפורסם בעיקר בשל תכנונם של אצטדיוני כדורגל ברחבי הממלכה המאוחדת. עבודתו המוקדמת של לייטץ' התמקדה לרוב בבניית בתי חרושת ומפעלים בעיר הולדתו, גלאזגו. הוא החל בתכנון אצטדיונים בשנת 1899, כאשר נקרא לתכנן את אצטדיון אייברוקס, אצטדיונה החדש של גלאזגו ריינג'רס. האצטדיונים שתוכננו על ידיו נחשבו בתחילה ליותר מעשיים מאשר אלגנטיים או מעוצבים, וללא ספק הושפעו מעבודותיו המוקדמות בתכנון מבנים תעשייתיים. באופן טיפוסי, היציעים של לייטץ' נבנו בשתי דרגות, כאשר מעקות מוצלבים הותקנו בקדמת היציע העליון וכן נבנו גגות מכוסים זפת שקצותיהם פנו לעבר כר הדשא. מקטע הגג המרכזי היה בדרך כלל גדול באופן ניכר מהאחרים וכן שולב בו גמלון בולט. גם לאחר אסון אייברוקס ב-1902, בו נהרגו עשרים ושישה אוהדים כאשר קרס מקטע באחד היציעים, לייטץ' נותר אדריכל מבוקש. במהלך ארבעת העשורים הבאים הפך לייטץ' לשם דבר בתחום אדריכלות הכדורגל בבריטניה ונטל חלק בתכנונם של יותר מעשרים אצטדיונים גדולים, ביניהם: אולד טראפורד, מנצ'סטר אייברוקס, גלאזגו אנפילד, ליברפול גודיסון פארק, ליברפול הדל, סאות'המפטון הדן (The Den), לונדון האמפדן פארק, גלאזגו הייבורי, לונדון הילסבורו, שפילד וייט הארט ליין, לונדון וילה פארק, ברמינגהאם טיינקאסל פארק (אנ'), אדינבורו לידס רואד (אנ'), האדרספילד מוליניו, וולברהמפטון מיין רואד (אנ'), מנצ'סטר סטאמפורד ברידג', לונדון סלהרסט פארק, לונדון סלטיק פארק, גלאזגו פראטון פארק (אנ'), פורטסמות' קרייבן קוטג', לונדון רוקר פארק (אנ'), סנדרלנד וינדזור פארק, בלפסט רבות מעבודותיו של לייטץ' נהרסו מאז הקמתן (מרביתן בעקבות פרסום דו"ח טיילור והמעבר לאצטדיונים כל-מושביים, כלומר ללא יציעי עמידה), ביניהן יציע טריניטי רואד בווילה פארק, שנחשב לאחת מעבודותיו הטובות ביותר ונהרס בשנת 2000. היציע המרכזי בקרייבן קוטג' וחזית היציע המרכזי באייברוקס עומדים על כנם עד עצם היום ורשומים כמבנים המיועדים לשימור. מדיה וקבצים בנושא ארצ'יבלד לייטץ' בוויקישיתוף