laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דניאל סופר

דניאל סופר (נולדה ב-14 בינואר 1988) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת בכנף ימין כמגנה וכקשרית לסירוגין, בקבוצת אס"א תל אביב שבליגת העל ובנבחרת ישראל. במשך רוב הקריירה שלה שיחקה והייתה אחד הסמלים של מכבי כישרונות חדרה. סופר נולדה למשפחה של כדורגלנים. אביה, יוסי סופר, שחקן עבר בהפועל חדרה המיתולוגית של שנות ה-70 וכן מאמן עבר של נבחרת הנערות וקבוצת הבוגרות של מכבי כישרונות חדרה. אחותה, טל סופר, שחקנית פעילה בליגת העל עם הופעות בנבחרת הנשים של ישראל, ואחיה, שי סופר, שחקן עבר שגדל במחלקת הנוער המצליחה של טוברוק וכשחקן בוגרים בהפועל פתח תקווה. סופר החלה לשחק כדורגל בגיל צעיר מאוד ובגיל 11 הצטרפה לקבוצת הבנים של הפועל חדרה. כעבור שנתיים עברה לקבוצת הנשים של הפועל פתח תקווה ושיחקה בה שנתיים. בשנת 2004, הצטרפה למכבי כישרונות חדרה עם הקמתה ושיחקה בה 15 עונות רצופות במהלכן הובילה את הקבוצה לזכייה בגביע המדינה בכדורגל. בתחילת 2020 עברה עם אחותה, טל, לשחק באס"א תל אביב. בשנת 2009 עברה סופר לארצות הברית לשחק בליגת המכללות National Association of Intercollegiate Athletics (NAIA) במחוז The TranSouth Athletic Conference (TSAC). במהלך שנים אלו במכללת מרטין מתודיסט קולג' (Martin Methodist College) בלטה מאוד ביכולותיה וזכתה עם הקבוצה ב-4 אליפויות מחוז בנוסף לתארים אישיים רבים. פתחה כמעט בכל משחקי הקבוצה (פרט לזמן בו לא שיחקה בעקבות שבר ברגל), בישלה 32 שערים והבקיעה 21 במשך ארבע עונות בקבוצה. גם במהלך שנותיה במכללה נהגה לחזור לישראל בחופשות ולשחק במכבי כישרונות חדרה. סופר זומנה לנבחרת הנערות עד גיל 19 בשנת 2003 כשהייתה בת 15 ורשמה 12 הופעות ו-2 שערים במסגרת שלושה קמפיינים של הנבחרת משנת 2004 ועד 2006. הצטרפה לנבחרת הבוגרת כשהייתה בת 17 ואת הופעת הבכורה שלה ערכה מול נבחרת אסטוניה ב-2005. עד כה רשמה סופר בשורות הנבחרת 41 הופעות והבקיעה 5 שערים. לסופר תואר ראשון בניהול ספורט ממכללת מרטין מתודיסט, טנסי, ארצות הברית. כמו כן היא בעלת תואר שני בניהול ושיווק ממכללת רופין. אליפות מחוז: 2009/2010, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013 גביע המדינה: 2014/2015 מדיה וקבצים בנושא דניאל סופר בוויקישיתוף דניאל סופר, ברשת החברתית אינסטגרם דניאל סופר, באתר Soccerdonna (בגרמנית) דניאל סופר, באתר Soccerway פרופיל באתר ההתאחדות הישראלית לכדורגל סטטיסטיקה של דניאל סופר בליגת המכללות באתר הסטטיסטיקה הרשמי של NAIA (באנגלית) מכורות לכדור באתר גפן מגזין המושבות, 16 ביולי 2010 אסי קוטין, "באנו ממשפחה מיוחדת שבה כמעט כל חלום הופך למציאות", באתר בלינקר, 1 באוקטובר 2015 כשאמרתי שחדרה תזכה בתארים צחקו עליי ועובדה שזכינו באתר גפן מגזין המושבות דניאל סופר בסגל הקבוצה במכללה בעונת 2011/12 באתר המכללה (באנגלית) דניאל סופר בסגל הקבוצה במכללה בעונת 2012/13 באתר המכללה (באנגלית) WOMEN'S SOCCER: EFRAIM AMONG TRIO OF REDHAWK NAIA ALL-AMERICANS באתר המכללה (באנגלית) כדורגל מנהלים 90 דקות באתר המרכז האקדמי רופין מובילים גם בספורט באתר רשת מקומונים בשרון
חנית שוורץ

חנית שוורץ (נולדה ב-23 באוקטובר 1987) היא כדורגלנית עבר ישראלית ששיחקה בתפקיד השוערת בקבוצת מ.כ רמת השרון בליגת העל ובנבחרת ישראל. שוורץ נולדה בבאר שבע, למדה בבית ספר היסודי 'מענית' ובתיכון מקיף א' בעיר. החלה לשחק כדורגל בגיל 9 עם הבנים בבית הספר ובגיל 12 הצטרפה לקבוצת הנערות של הפועל באר שבע. בגיל 15 עברה לקבוצה הבוגרת ושיחקה בה עד גיוסה לצבא. שירתה ביחידת קישור במשטרה צבאית. שוורץ בעלת תואר ראשון בפיזיולוגיה ובעלת תעודת מקצוע בספורטתרפיה. כמו כן מחזיקה בתעודת מאמנת כדורגל C. משנת 2013 עובדת במשמר בתי המשפט כאחראית משמרת. בשנת 2008, לאחר שחרורה מהצבא, עברה שוורץ לארצות הברית לשחק בליגת המכללות National Association of Intercollegiate Athletics (NAIA) במחוז The TranSouth Athletic Conference (TSAC). במהלך שנים אלו במכללת מרטין מתודיסט קולג' (Martin Methodist College) זכתה עם הקבוצה ב-4 אליפויות מחוז בנוסף לתארים אישיים רבים. עם סיום הקולג' במאי 2012 שיחקה בקבוצת Maryland Capitols בעונת קיץ בליגה החצי מקצוענית Women's Premier Soccer League (WPSL). עוד במהלך שנתה האחרונה בקולג' שיחקה במכבי חולון את עונת 2012/2013. עם חזרתה ארצה הצטרפה למכבי באר שבע לעונה אחת ומאז משחקת במ.כ רמת השרון שם זכתה באליפות הראשונה של הקבוצה בעונת 2015/2016 ואחר כך גם בגביע היסטורי בעונת 2017/2018. בעונת 2019/2020 הוסיפה לרשימה אליפות נוספת. במהלך התקופה ברמת השרון הושאלה לאס"א תל אביב ולמ.ס קריית גת לתקופות קצרות לטובת השתתפות במוקדמות ליגת האלופות. החל מגיל 16 שיחקה בנבחרת ישראל בכדורגל נשים עד גיל 19 ורשמה 12 הופעות בשלושה קמפיינים במסגרת מוקדמות אליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 19. כבר בגיל 18, באוגוסט 2005, רשמה את משחק הבכורה שלה בנבחרת הבוגרת מול נבחרת אסטוניה. מאז רשמה 28 הופעות במדי הנבחרת הלאומית. אליפות מחוז: 2008/2009, 2009/2010, 2010/2011, 2011/2012 אליפות המדינה: 2015/2016, 2019/2020 גביע המדינה: 2017/2018 שחקנית הנבחרת השנייה של NAIA All-American (הכדורגלניות הטובות בליגת המכללות): 2008 מדיה וקבצים בנושא חנית שוורץ בוויקישיתוף חנית שוורץ, ברשת החברתית אינסטגרם חנית שוורץ, באתר Soccerdonna (בגרמנית) עמוד השחקנית באתר ההתאחדות הישראלית לכדורגל חנית שוורץ באתר המכללה המתודיסטית מרטין, טנסי (באנגלית) סטטיסטיקה של חנית שוורץ בליגת המכללות באתר הסטטיסטיקה הרשמי של NAIA (באנגלית) חנית שוורץ בקבוצת Maryland Capitols באתר All White Kit (באנגלית) ליאור ברטל, ‏המצילה הלאומית - עמדת השוערת: ריאיון עם חנית שוורץ, השוערת הבכירה בישראל, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 19 בפברואר 2018 אחת על אחת – פרק 17 עם חנית שוורץ - אשרת עיני בפודקסט "בכל יום נתון", 17 באוגוסט 2020 MWSJA Players of the Week – Week 10, באתר All White Kit (אנגלית) רמת השרון זכתה בגביע המדינה לנשים, באתר ynet, 23 במאי 2018
אלפא רומיאו 75

אלפא רומיאו 75 (באיטלקית: Alfa Romeo 75, נקרא גם: אלפא רומיאו מילאנו באמריקה הצפונית) היא מכונית סלון, המוגדרת כמכונית קומפקטית מתוצרת יצרנית הרכב האיטלקית אלפא רומיאו אשר יוצרה בין השנים 1985–1992. 4 דלתות. 5 נוסעים. מנוע קדמי. מנוע הנעה אחורית. "1.6" "1.6IE" "1.8" "1.8IE" ".1.8Turbo/Q.V" "2.0". "2.0Twin Spark" "2.56v Q.O./Milano" "V6/America/Q.V3.0". "2.0 TD". "2.4 TD". "אלפא רומיאו 75" "אלפא רומיאו 75" "אלפא רומיאו 75" - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים "אלפא רומיאו 75" (אלפא רומיאו מילאנו (אמריקה הצפונית) "אלפא רומיאו 75" (אלפא רומיאו מילאנו (אמריקה הצפונית) "אלפא רומיאו 75" "אלפא רומיאו 75" אלפא רומיאו אלפא רומיאו 155 אלפא רומיאו 164 אלפא רומיאו 166 מדיה וקבצים בנושא אלפא רומיאו 75 בוויקישיתוף אלפא רומיאו 75, סרטון באתר יוטיוב אלפא רומיאו 75, סרטון באתר יוטיוב דגמי אלפא רומיאו - עיצוב / ראו "אלפא רומיאו 75" - Ermanno Cressoni ajovalo.net/muotoilijat "אלפא רומיאו 75" - היסטוריה it.motor1.com/features/187981/alfa-75 (איטלקית) "אלפא רומיאו 75" - דגמים (מפרט טכני) auto-data.net/en/alfa-romeo-75-model
אלף.דלת

אלף. דלת (באנגלית: Alef.Dalet) הוא הרכב אינדי רוק, שהוקם בתל אביב בשנת 2014 על ידי שלושה אחים: ניר דגן (קולות, גיטרה) אור דגן (קלידים) ורן דגן (תופים). שם הלהקה הוא מחווה לרחוב גורדון בנס ציונה בו גדלו בילדותם. האלבום הראשון של הלהקה יצא לאור בנובמבר 2018. שלושת האחים: ניר, אור ורן דגן, גדלו בנס ציונה, ובמקביל לעיסוקיהם השונים, ניגנו יחד במשך יותר מ-15 שנה, במסגרות שונות. רעיון הקמת הלהקה וכתיבת אלבום מקורי עלה בעקבות הופעה שערכו במועדן האוזן-בר, לרגל יום ההולדת של ניר. יחד עם דן תורן, שהפיק את ההופעה, התחילו לעבוד על חומר מקורי לאלבום ולאחר 3 שנים הושלמה המשימה. את המילים לסינגל הראשון של הלהקה, "בואי אלי", כתבה, ללחן של ניר דגן, חנה גולדברג, והוא יצא ביוני 2018, זכה לעשרות אלפי צפיות ביוטיוב ובפייסבוק ולהשמעות ברדיו. הסינגל השני, הכל בתוך חיבוק שלך, שאת מילותיו כתב דן תורן (ללחן של ניר דגן), יצא באוגוסט עם קליפ שביים אור דגן וצילם אייל כהן, צלם ישראלי שמתגורר ועובד בניו יורק. הקליפ זכה להצלחה ברשת ולהשמעות רבות ברדיו. בפברואר 2019 יצא הסינגל השלישי, "שיר לשלוש", שהלחין אור דגן למילים של ניר דגן. לסינגל הוכן קליפ אנימציה על ידי דן אזולאי. האלבום המלא יצא בפלטפורמות הדיגיטליות והפיזיות בנובמבר 2018, ובדצמבר 2018 הושק בהופעה חגיגית בתיאטרון תמונע, בהשתתפות דן תורן, טלי מן, עופר קורן, אשר לוי, ליאור גרינשפן ורומי דגן. ביצירת האלבום השתתפו: דן תורן – הפקה מוזיקלית, עופר קורן - גיטרות, יובל שפריר – כלי הקשה, פיטר רוט – קולות, סיון טלמור – קולות, גיל סמטנה – עיבוד לכלי מיתר, מאיה בלזיצמן – צ'לו, גליה חי – ויולה וניצן-חן רזאל – כינור. אתר האינטרנט הרשמי של אלף.דלת אלף.דלת, ברשת החברתית פייסבוק אלף.דלת, ברשת החברתית אינסטגרם אלף.דלת, סרטונים בערוץ היוטיוב אלף.דלת, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) אלף.דלת, באתר בנדקמפ ניצן פינקו, הנפקה מוצלחת: העסקים והמוזיקה שעושים האחים דגן, באתר כלכליסט, 3 במרץ 2019 האלבום יצא בצורה מסחרית, הוא נמצא בכל הפלטפורמות הדיגיטליות והושמע עשרות אלפי פעמים ויותר (אפל מיוזיק, ספוטיפיי וכדומה), יצא על דיסק פיזי ואלבום ויניל שנמכרו (בהופעות של הלהקה). ניר דגן, רוקינג אין נס ציונה, מגזין בלייזר, ספטמבר 2018, עמודים 26-28 הסינגל "בואי אלי", באתר בנדקמפ הכל בתוך חיבוק שלך, סרטון באתר יוטיוב אלף.דלת - הופעה חגיגית, באתר habama
עלווית ירוקה

עלווית ירוקה (שם מדעי: Phylloscopus sibilatrix, משמעות השם היא הצופה מן העלים, השורקנית (phyllos-עלווה), (scopus-צופה), (sibila-שריקה)) היא מין של ציפור שיר מהסוג עלווית שבמשפחת הסבכיים. שם זה ניתן לה בזכות שירתה הנשמעת כמו נגינת חליל. העלווית הירוקה דומה לעלווית האפורה, בעיקר עלוויות צעירות - שהן צהובות יותר. היא נבדלת בכנף הארוכה יותר, שנותן לזנב מראה קצר יותר, במעבר חד בין החזה הצהוב לבטן הלבנה ובשירה. אורך גוף העלווית נע בין 12–14 ס"מ, משקלה 8–11 גרם, אורך כנפיה הוא 20–24 ס"מ. כנפיה הארוכות והחדות גורמות לזנב להיראות קצר יותר, יש לה בטן לבנה המסתיימת בקו ישר בחזה בצבע צהבהב-ירקרק. חלקיה העליונים צבועים בצבע ירוק כהה רווי, ומנוגדים לגמרי לשולייה הבהירים בצבע ירוק-צהוב, לפס הצהוב על גבה וכן לפס הירוק-אפור הבולט שנמשך מקדמת העין אחורנית. העלווית הירוקה שכיחה בבריטניה ובאירופה (לא כולל ספרד ופורטוגל) ועד למערב אסיה. העלווית חורפת באפריקה מדרום לסהרה. היא דוגרת בעיקר ביערות סגורים ומוצלים מאוד, אך לפעמים גם ביערות פתוחים, לרוב על מדרונות בעלי שיפוע קל, ומעדיפה עצים על פני שיחים וצמחייה נמוכה. העלווית הירוקה אינה שכיחה ברוב חלקי ארץ ישראל, אך אם היא מגיעה לארץ בעונת האביב, מקום וזמן הצפייה המומלצים ביותר הם: מצפה רמון והערבה. מקומות הרבייה של העלווית הירוקה הם מערב ג'ונין (Junin) שבמרכז אירופה בחודש מאי, ופינלנד - בסוף מאי עד תחילת יולי. העלווית בונה את הקן שלה על הקרקע, אך אינה מרפדת את הקן בנוצות. הקן נבנה בתוך צמחייה. לפעמים הוא תקוע מתחת לעץ או ענף שנפלו, ולעיתים קרובות הוא נמצא בתוך שקע שהעלווית יוצרת. הקן מכוסה בדשא יבש, גבעולים ועוד חומרים מהצומח. העלווית הירוקה מטילה בין 5–7 ביצים שצורתן אליפסה. הביצים חלקות ומבריקות, צבען לבן, והן מסומנות בנקודות ובכתמים בצבע אדום-חום כהה, סגול-חום כהה או חום כהה, הדגירה נמשכת 12 עד 14 ימים על ידי הנקבות בלבד. העלווית הירוקה ניזונה בעיקר מחרקים ומחסרי חוליות אחרים, ובסתיו היא ניזונה גם מכמה פירות וזרעים. היא מוצאת את האוכל בעלים ומחלקים אחרים של עצים ושיחים בזמן שהיא עוברת דרך העלווה. במטרה למצוא את מזונה לפעמים היא מרפרפת בין העלווה, לעיתים קרובות היא מתעופפת מעל העצים או מתקיפה את טרפה בהפתעה. העלווית הירוקה אינה מצויה בסכנת הכחדה גלובלית. עקב תנודותיה המהירות והברורות היא לא נטרפת בקלות בידי טורפים, אך מדי פעם בעת סכנה תעופתה מוגברת למשך טווח קצר של זמן. מדיה וקבצים בנושא עלווית ירוקה בוויקישיתוף עלווית ירוקה, באתר ITIS (באנגלית) עלווית ירוקה, באתר NCBI (באנגלית) עלווית ירוקה, באתר GBIF (באנגלית) עלווית ירוקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) עלווית ירוקה באתר הרשימה האדומה של IUCN אתר הצפרות הישראלי בולי ציפורים ישראלים טיולי- טיולים בישראל תצפית
יום התחבורה הציבורית הבין-לאומי

יום התחבורה הציבורית הבין-לאומי מצוין מדי שנה ברחבי העולם לשם כיבוד מעמדה של התחבורה הציבורית על פני הרכב הפרטי. ב-22 בספטמבר 1996 נערך ה-"Car Free Day" (יום ללא מכוניות) הראשון באירופה. זאת הייתה יוזמה עצמאית שהתקיימה בשלוש ערים: רייקיאוויק (איסלנד), באת' (אנגליה), ולה רושל (צרפת), שערכו פעילויות לעידוד השימוש בתחבורה ציבורית, אופניים והליכה ברגל, על חשבון השימוש ברכב פרטי. היוזמה התבררה כמוצלחת מאוד, וכעבור שנים אחדות התרחבה וזכתה לגיבוי ממשלות, ובהמשך הפכה לאירוע רשמי של האיחוד האירופי. האיחוד לא הסתפק רק ביום אחד והכריז על ה-“European Mobility Week” ("שבוע הניידות האירופאי"). במהלך השבוע הזה נערכים קמפיינים להסברה על תחבורה בת קיימא, מתקיימות פעילויות שונות במטרה לקדם תחבורה ציבורית, אירועי אופניים ובערים מסוימות אף מוקדשים חלקים שלמים מהעיר לתנועת אופניים והולכי רגל בלבד. תוכנית זו הצליחה לקדם את הנושא התחבורה הציבורית ברחבי אירופה, ובשנת 2010 כבר נרשמו לתוכנית למעלה מ-2000 ערים בעולם. הכנס הפך לאירוע המרכזי בעולם התחבורה הציבורית, למקום המפגש השנתי לכל בעלי העניין ולכר פורה לרישות ויצירת שיתופי פעולה חדשים. לדוגמה: באתונה, נסגר מרכז העיר לכניסת כלי רכב למשך יממה שלמה, וההגעה אליו התאפשרה באמצעות רכבת תחתית בלבד. את מקומן של המכוניות תפסו הבזאר, יריד אמנות ואירועי מוזיקה. כמו כן, בבודפשט נערכים במשך שבוע אירועים שונים בנושא תחבורה בת קיימא. בין השאר, מוקדשים ימים לקידום נסיעה באופניים, הליכה ברגל ושייט על הדנובה (חלק ממערכת התחבורה הציבורית בעיר). ברומא נערכים אירועי אופניים והושקה פלטפורמת קאר-פולינג עירונית. גם שם נסגר מרכז העיר לכניסת כלי רכב פרטיים למשך יום שלם. בין הערים המשתתפות ניתן למצוא גם את ברצלונה, מדריד, טולוז, ציריך, רוטרדם, מונטריאול, מילאנו, אוסלו ועוד. בישראל מדי שנה עורך ארגון תחבורה "היום ומחר" את הכנס המרכזי בהשתתפות חברות התחבורה הציבורית, חברי כנסת, בכירי משרד האוצר, חברות התחבורה הציבורית, המגזר העסקי והחברה האזרחית. כנס יום התחבורה הציבורית ייצר בישראל שיח בין גורמי המפתח לקידום תחבורה ציבורית במדינה. היוזמה שהחלה באירופה הפכה להצלחה עולמית וגרמה להשפעה גם עלינו, ובארץ יום תחבורה ציבורית מצוין מדי שנה החל משנת 2004. יום זה מהווה הזדמנות מעולה להעלאת המודעות בכל הנוגע לבעיות הנלוות עקב שימוש רב ברכב הפרטי : זיהום האוויר, זמן אבוד בפקקים ובעיות חברתיות בין עוברי הדרך. נושא זה עלה לסדר היום כיוון שכ-65% מהתעבורה בארץ מבוצעת על ידי רכב פרטי. לעומת זאת, רק כ-30% מהאוכלוסייה הבוגרת בישראל משתמשת באוטובוסים וברכבת כאמצעי תחבורה עיקריים. יום זה נוסד כדי להעלות את המודעות לשימוש בתחבורה הציבורית בישראל ולהעלות את הצורך לשפר את רמת השירות, תדירויות הקווים ומסלוליהם, ולספק לאוכלוסייה תמריצים וסיבות להעדיף אותה על פני הרכב הפרטי. יום התחבורה הציבורית הכנס המרכזי בישראל של יום התחבורה הציבורית הבינלאומי יום התחבורה הציבורית, באתר civileng
עפרוני ענק

עפרוני ענק (שם מדעי: Melanocorypha calandra) הוא מין של עוף ממשפחת העפרוניים שבסדרת ציפורי שיר. שם הסוג מורכב משתי מילים: melano - שחור ו- Corypha שפירושו כובע, חלק עליון או צעיף, המתייחס לכתמים השחורים בחזהו. מקור שם המין: calandra - איש יפה, כנראה מתייחס לשירה היפה של הזכרים) הוא מין ציפור ממשפחת העפרוניים והמין הגדול מבין העפרונים בישראל. אולם את שמו הוא קיבל בזכות שני הכתמים הכהים שעל צווארו, הנקראים ענק במשמעות תכשיט. אותו המקרה הוא עם יונת הענק שחורפת בישראל בכמויות גדולות. גם היא הגדולה מבין היונים בארץ, וגם היא זכתה בשמה בזכות דגם התכשיט שעל צווארה. העפרוני גדול מאוד ביחס לשאר מיני העפרוניים. מקורו גדול וחזק, והראש כולו נראה גדול וכבד. בצידי החזה בולט כתם שחור. תת-הכנף השחרחרה בולטת בתעופה, וכן שפת הזרימה הלבנה הרחבה. נוצות הזנב החיצוניות לבנות. הוא דומה לעפרוני פסגות, אך דגם הראש שלו מודגש פחות, והוא גדול וכבד ממנו. שירתו חקיינית בצורה יוצאת דופן. השירה הולכת וגוברת מחודש פברואר - עת הוא מבסס לעצמו נחלה לקראת עונת הקינון. השירה העזה והיפה מתחילה עוד בטרם מפציע השחר והיא מורכבת מ"מיקס" חיקויים של הציפורים הנמצאות בשכנות עם העפרוני הענק, למשל - גיבתון עפרוני וסלעית לבנת-כנף (בספר המדבר). לעיתים קרובות השירה מושמעת מהאוויר, כאשר העפרוני הענק מרחף במקומו, בגובה של כמה מטרים ושר. גם בערב, לפני שהעפרוני הענק מסתתר על הקרקע לקראת השינה, הוא מקפיד לנצל את שעות האור האחרונות למטרות שירה מהאוויר. בתאורה הזו, קשה לאתר אותו - זעיר באוויר מצד אחד, ומצד שני קולני. מבנה גופו גדול ומשתנה עם הזמן. פרט בעל מקור עבה וחזק. אורכו עד 8 ס"מ. בצידי החזה כתמים. לפרט הגבה בהירה והכנפיים שלהן כהות עם שפת זרימה לבנה. אורך גוף: 17.5 - 20 ס"מ. מוטת כנפיים: 38 ס"מ. משקל: 50 - 58 גרם. סטטוס שימור בינלאומי של עפרוני הענק הוא ללא סיכון (Least Concern), אך סטטוס שימור אזורי - בסכנת הכחדה (Endangered), על פי העדכון ברשימת המינים בסכנת הכחדה של הספר האדום של העופות בישראל. עפרוני הענק חובב אזורים חקלאיים המעובדים בשיטות מסורתיות של שדות קטנים וללא חומרי הדברה. הוא נפגע ככל הנראה מהפיתוח החקלאי, הכולל עיבוד מכני של שדות גדולים ואחידים (מונוקולטוריים) תוך שימוש בחומרי הדברה. באזורים מסוימים דוגמת צפון הנגב, הוא נפגע מרעיית-יתר, נטיעות והתרבות מינים מתפרצים. הוא דוגר סביב הים התיכון, בדרום מערב רוסיה ובמזרחה עד לקזחסטן. חלק מהאוכלוסיות נודדות דרומה בחורף. בישראל, הוא דוגר במספר אתרים ברמת הגולן, בגליל התחתון, במורדות הגלבוע ובגליל המזרחי, ובשומרון. הוא חולף בכל חלקי הארץ, ובחורף נמצא בעיקר בנגב הצפוני. מדיה וקבצים בנושא עפרוני ענק בוויקישיתוף עפרוני ענק, באתר ITIS (באנגלית) עפרוני ענק, באתר NCBI (באנגלית) עפרוני ענק, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עפרוני ענק, באתר GBIF (באנגלית) עפרוני ענק באתר הרשימה האדומה של IUCN אביב ניאזוב וליאור זאורוב, עפרוני ענק, באתר הצפרות הישראלי תיאור המין, באתר רשות הטבע והגנים, ‏2013-2017 ליאור כסלו, תצפית לעולם הטבע, באתר הדרכת טיולי צפרות וטבע מבנה גופו, באתר הצפרות הישראלי תפוצה בישראל ומגמות אוכלוסין, באתר רשות הטבע והגנים, ‏2013-2017 תפוצה ומגמות אוכלוסין, באתר הצפרות הישראלי
פוג'יקו פוג'יו

פוג'יקו פוג'יו (ביפנית: 藤子 不二雄) היה שם העט של צמד אמני מאנגה יפנים. שמותיהם האמיתיים הם הירושי פוג'ימוטו (藤 本 弘,‏ 1933–1996) ומוטו אביקו (安孫子 素雄,‏ 1934–2022). השותפות של פוג'ימוטו ואביקו החלה ב-1951. הם החלו להשתמש בשם העט "פוג'יו פוג'יו" החל משנת 1954 עד אשר השותפות ביניהם הסתיימה לבסוף ב-1987. פוג'ימוטו ואביקו ידועים בעיקר כיוצרים של סדרת המאנגה היפנית המצליחה דורימון. עוד מההתחלה הם אימצו דרך לשיתוף פעולה במסגרתה שניהם עבדו בו זמנית על פיתוח כתיבת סיפור המאנגה ויצירת הציורים של המאנגה, אך עם השנים הם החלו לפרסם בהדרגה יותר ויותר יצירות שנוצרו רק על ידי אחד מהם תחת שמות שונים. לאורך הקריירה שלהם הם זכו בפרסים רבים. מדיה וקבצים בנושא פוג'יקו פוג'יו בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא יפנים ובנושא אמנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עלווית לבנת-בטן

עלווית לבנת-בטן (שם מדעי: Phylloscopus bonelli; השם בערבית: נקשארת רמאדייה) היא ציפור שיר קטנה ממשפחת העלוויות. העלווית היא ציפור שיר קטנה שגופה מעודן, גדולה במקצת מהפשוש בן משפחתה. מסתה היא 8.5 גרם ואורכה בין 10 ל-12 ס"מ. היא שכיחה בעונות הנדידה בנופי עצים ושיחים ברוב אזורי הארץ. ציפור שיר זו חולפת בארץ באוגוסט- ספטמבר, ובמספר גדול עוד יותר, במרץ-אפריל . אהבתה לעצים הגבוהים, והניתור הלוך וחזור בעקבות חרקים העניק לסוג כולו של העלוויות את השם -Scopus = צופה ו - phyllos = עלווה. פיצולו של המין לשני מינים, מערבי ומזרחי הוביל אל השם Orientalis = מן המזרח. העלווית היא בינונית בגודלה, מגושמת. ראשה עגול וזנבה מלא. חלקי גופה העליונים אפורים ומגוונים באזורים ירוקים-צהובים מבריקים. גחונה לבן. ניכרת בעל-שת הצהבהב ובשולי הכנף (סוככות ואברות) הצהבהבות ירוקות - לעיתים בניגוד חזק לגב ולכתף האפורים. עיניה כהות, גבת עינה לא מודגשת. בסיס מקורה ורוד ושולי זנבה זהובים. העלווית היא בעלת הגוונים ה"דהויים" ביותר מבין העלויות הנפוצות, בעלת חישוף אברות ארוך, בסיס מקור בהיר ורגליים בהירות עד חומות, ולא שחורות. הזכר והנקבה דומים בגודל ובצבע, לשניהם גב וכנפיים חומים זיתיים ואפורים, ובטן לבנבנה. היא נבדלת ממיני עלווית אחרים בצבע העל שת, שגוונו הצהוב עז יותר. ניתן להתבלבל בין כל מיני העלוויות, אבל הדומה ביותר לעלוית לבנת-בטן היא העלוית האפורה - בעיקר פרטים בוגרים או "בלויים". גם אוכלוסיות מזרחיות של עלווית החורף, שצבען אפרפר יותר, דומות לעלווית לבנת-בטן, אך הן נבדלות ברגליים הכהות, וחסרות את העל-שת הצהבהב. עלוית לבנת -בטן ניזונה בעיקר מפרוקי רגליים קטנים, במיוחד חרקים זעירים. בקצהו הדרומי ביותר של תחום דגירתה של העלווית במזרח הים התיכון זוגות ספורים דוגרים במורדות החרמון המיוערים. הנקבה מצניעה את הקן בתוך שקע במדרון בבסיסו של עץ או שיח. עבור הנקבה הקן הוא מקלעת כדורית שהיא בונה לבדה. בתוכו 4–7 ביצים לבנבנות עם נקודות וכתמים קטנים חלודיים. הנקבה דוגרת לבדה כשבועיים ושני ההורים מטפלים בגוזלים הפורחים מקץ 13–14 יום. סביב אגן ים התיכון ומרכז אירופה משתרע בית גידולה של העלווית, והיא חורפת דרומית לסהרה ומדרום לסודאן. אזור מחייתה הוא בחורשים וביערות הרריים. העלווית נפוצה מן הבלקן, דרך טורקיה, סוריה ולבנון, עד החרמון. בארץ היא מבקרת נדירה בסתיו, אך מצויה באביב ברוב חלקי הארץ. על שם חוקר העופות האיטלקי פרופ' פרנקו אנדריאה בונלי נקראת האוכלוסייה המערבית, באנגלית נקראת לעיתים העלווית המזרחית של בונלי, או עלווית בלקנית. מדיה וקבצים בנושא עלווית לבנת-בטן בוויקישיתוף עלווית לבנת-בטן, באתר ITIS (באנגלית) עלווית לבנת-בטן, באתר NCBI (באנגלית) עלווית לבנת-בטן, באתר GBIF (באנגלית) עלווית לבנת-בטן באתר הרשימה האדומה של IUCN עלווית לבנת-בטן מתוך לקסיקון החי והצומח של ארץ-ישראל עלווית לבנת-בטן באתר הצפרות הישראלי עלווית לבנת-בטן במאגר המידע לציפורי ישראל עלווית לבנת-בטן מתוך האתר הישראלי לבולי ציפורים
יום ההליכה העולמי

יום ההליכה העולמי חל מדי שנה ב--30 באוקטובר. זו יוזמה של הארגון הבינלאומי TAFISA, שמטרתה לעודד פעילות גופנית באמצעות הליכה שהיא הספורט השכיח בקרב האוכלוסייה והיא אפשרית לכולם. בישראל יום זה מאורגן על ידי משרדי התרבות והספורט והבריאות. ביום ההליכה מתקיימות פעילויות שונות בנושא במוסדות החינוך. מיזם יום ההליכה העולמי משותף למשרד התרבות והספורט ומשרד הבריאות כחלק מתוכנית "אֶפְשָׁרִיבָּרִיא", התוכנית לחיים פעילים ובריאים, ונועדה להתמודד עם הנתונים המדאיגים לפיהם רק שליש מאוכלוסיית ישראל אכן עוסקת בפעילות גופנית באופן קבוע. בנוסף למשרד התרבות והספורט ולמשרד הבריאות משתתפים בארגון גם הרשויות המקומיות, משרד החינוך, משטרת ישראל, צבא הגנה לישראל ועוד. הם מעוניינים להציג לציבור כי ניתן לבצע פעילות גופנית באופן יום-יומי בכל מקום. לדוגמה, ניתן לעלות במדרגות במקום במעלית, לטייל בפארקים ברחבי הארץ, ופשוט להחליף ישיבה בהליכה כל זמן שאפשר. המסר של יזמי התוכנית הוא שכל פעילות כזאת היא חלק חשוב מהעשייה היומיומית, ולכן כדאי לאמץ אותה במשך היום. היא נחשבת ונספרת כחלק מהפעילות הגופנית היומית ותורמת לשיפור הבריאות הפיזית והגופנית, להפחתת מתחים ולאיכות חיים טובה יותר. הליכה מהירה חשובה לכל אדם בכל גיל, מגיל צעיר ועד לגיל המבוגר. יזמי היום מזכירים את יתרונות ההליכה: ההליכה עוזרת להפגת לחצים, בנוסף על כך שהיא שומרת על הכושר שלנו ומשפרת אותו. היא גם עוזרת לירידה במשקל או לשמירתו. להליכה יש יתרונות בריאותיים ואף חברתיים: ההליכה עוזרת למצב רוח מרומם ולרעננות ומרץ. תורמת לתפקוד טוב של מערכות הלב הדם והריאות, משפרת את מחזור הדם ומחזקת שרירים. ההליכה אפילו משפרת יכולות ריכוז, ביטחון ודימוי עצמי. יתרה מכך, מוכח כי ההליכה משפרת את מסת העצם ומצמצמת סיכוי לשברים, תורמת להתמודדות עם דיכאון ואף יעילה לפעמים יותר מטיפול תרופתי. יום ההליכה העולמי, באתר משרד הבריאות יום ההליכה העולמי, באתר יום ההליכה העולמי שלומית דיליאון, נאוה רוזנפלד, ‏יום ההליכה הבינלאומי בסופ"ש: עד כמה פעילות גופנית קריטית לבריאות שלנו?, באתר מעריב אונליין, 26 באוקטובר 2018
יום האפילפסיה הבין-לאומי

יום האפילפסיה הבין-לאומי הוא מועד בינלאומי המצוין מדי שנה ב-26 במרץ. יום זה נועד להעלות את המודעות למחלת האפילפסיה, להפריך מיתוסים על המחלה ולתת לאנשים חולי אפילפסיה ביטחון ותחושת שייכות שאינם לבד בעולם. הרעיון של יום האפילפסיה הבינלאומי הוגה בשנת 2008 על ידי קאסידי מייגן ואימה. שני הארגונים The Epilepsy Association of Nova Scotia ו-Anita Kaufmann Foundation תמכו ברעיון שלהן, ובאו יחד כדי להפיץ את היום הזה כיום בינלאומי. לאור מאמציהם המשותפים של הארגונים, בתי ספר, עסקים ופוליטיקאים הביעו את תמיכתם, וב-26 במרץ 2009 הפך יום זה למועד בינלאומי. מטרת יום האפילפסיה, המכונה גם "היום הסגול", היא להעלות את המודעות למחלת האפילפסיה. יוזֶמת "היום הסגול", קאסידי מייגן, שסובלת בעצמה מאפילפסיה, יצרה את היום הזה במטרה לגרום לאנשים לדבר על המחלה, להפריך מיתוסים בנוגע למחלה ובנוסף להעלות את המודעות אליה באופן כללי. יתר על כן, היא יצרה את היום הזה כדי שאנשים הסובלים מאפילפסיה לא ירגישו בדידות, ויבינו שהם לא לבד בעולם. סמל היום הזה הוא הצבע הסגול, מכיוון שחולי האפילפסיה רואים את הצבע הזה בזמן התקף האפילפסיה. בסקר שנערך על ידי חולי אפילפסיה, עלה כי הצבע הסגול הוא הצבע ש"מרגישים" המותקפים בהתקף אפילפסיה. אפילפסיה (בעברית: כִּפְיוֹן) הנקראת גם מחלת הנפילה, היא קבוצה של הפרעות נוירולוגיות ארוכות טווח הבאות לידי ביטוי בפרכוסים אפילפטיים תופעות לוואי נוספות היכולות להיגרם משלל סיבות בהתאם לאדם. הפרכוסים הללו הם אירועים משתנים. אלה אירועים שיכולים להיות קצרים ולרוב קשה להבחין בהם או יכולים להיות אירועים ארוכים של רעידות חזקות וארוכות טווח. לפרכוסים הבאים לידי ביטוי באפילפסיה אין סיבה מיידית, אך פרכוסים המופיעים מסיבה כלשהי אינם נחשבים לפרכוסים אפילפטיים. אתר האינטרנט הרשמי של יום האפילפסיה הבין-לאומי (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא יום האפילפסיה הבין-לאומי בוויקישיתוף איל - אגודה ישראלית לאפילפסיה לי סיביליה‏, שיהיה לנו יום סגול: מכירים במחלת האפילפסיה ומגבירים מודעות, באתר וואלה, 26 במרץ 2023 מה זה היום הסגול?, באתר עמותת גן עדן בסגול היום הסגול בסורוקה, באתר הכללית היום הסגול: מחנה לילדים חולי אפילפסיה, באתר ארגון "לתת תקווה" האתר הרשמי של יום האפילפסיה (ארכיון) מידע על היום הסגול (ארכיון)