laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אוסטין קרוט

אוסטין קרוט (באנגלית: Austin Crute; נולד ב-24 באוקטובר 1995) הוא שחקן וזמר אמריקאי הידוע בעיקר בזכות תפקידיו בסרט הקולנוע "חורשות את הלילה" ובסדרת הטלוויזיה של נטפליקס, "היום שאחרי (אנ')"; שניהם משנת 2019. קרוט נולד בעיר נורקרוס (אנ'), ג'ורג'יה למשפחה דתית. הוא בנו של כומר. בשנים 2011–2012, בגיל 15, הופיע קרוט כמתמודד בתוכנית הריאליטי "Majors & Minors" ששודר בערוץ Discovery Family, ולאחר מכן הופיע בפס הקול המוזיקלי שליווה את התוכנית. הוא סיים את בית הספר התיכון מבית הספר הנוצרי אטלנטה רבתי (אנ') בשנת 2014. בשנת 2018 סיים את לימודיו באוניברסיטת ניו יורק. בשנת 2016 הוא שיחק בתפקיד אורח בפרק של סדרת הטלוויזיה "אטלנטה". בשנת 2019 קרוט גילם את אלן בדרמת הנעורים "חורשות את הלילה", שביימה של אוליביה ויילד בתפקיד הבכורה שלה כבמאית. באותה שנה הוא גילם את וסלי פיסטס בסדרה הפוסט-אפוקליפטית "היום שאחרי (אנ')", ששודרה בשירות ההזרמה "נטפליקס". בשנת 2020 שיחק בעונתה השנייה של דרמת הנעורים "סוחבות" מבית נטפליקס; הסדרה מבוססת על הרומן "מתנות גנובות" מאת הסופרת קירסטן סמית. בשנת 2021 גילם את אחת הדמויות הראשיות בסיטקום "Call Your Mother" בדמותו של ליין; חברה הטוב ביותר של ג'קי. הסדרה שודרה ברשת ABC ובוטלה לאחר עונה אחת. בשנת 2022 שיחק בסרט האימה "They/Them". בנוסף להיותו שחקן, אוסטין קרוט הוא גם וזמר וכותב שירים. הוא הפיק מיקסטייפ שכותרתו "דויטשלנד". יצירה זו נכתבה במלואה על ידי קרוט בעצמו שאותה גם הפיק את המיקסטייפ. זה למעשה המיקסטייפ השני שהאמן הפיק. קרוט הוא הומוסקסואל מוצהר. אתר האינטרנט הרשמי של אוסטין קרוט אוסטין קרוט, ברשת החברתית פייסבוק אוסטין קרוט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אוסטין קרוט, ברשת החברתית אינסטגרם אוסטין קרוט, סרטונים בערוץ היוטיוב אוסטין קרוט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אוסטין קרוט, באתר ספוטיפיי אוסטין קרוט, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) אוסטין קרוט, באתר MusicBrainz (באנגלית) אוסטין קרוט, באתר דיזר "Meet Austin Crute, the Actor/Musician Who Brought "Black Justin Bieber" to Life". Complex.com. "Austin Crute". TVGuide.com. נבדק ב-4 בפברואר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Austin Crute - Majors & Minors: Our Songs (Season 1) | iHeartRadio". Iheart.com. נבדק ב-4 בפברואר 2021. {{cite web}}: (עזרה) ""Daybreak" Star Austin Crute on Why We Need to See More Queer, Black Characters". Teen Vogue. "Meet Austin Crute: The 'Black Justin Bieber' of FX's 'Atlanta' Steps Out With 'Ungodly' Song - Premiere". Billboard.com. "Meet Austin Crute, the Actor/Musician Who Brought "Black Justin Bieber" to Life". Complex (באנגלית). נבדק ב-2021-03-15. Anthony D'Alessandro, Deadline, Deadline, ‏5 בספטמבר 2021 Jason Lipshutz, Billboard, Billboard, ‏1 בפברואר 2017 "Booksmart and LGBTQ: Movie Brings Diverse LGBTQ Representation". Hrc.org.
גאודיאמוס איגיטור

גאודיאמוס איגיטור (בלטינית: Gaudeamus igitur, מילולית: הבה נשמח. נקרא גם De Brevitate Vitae, "על החיים הקצרים". בבריטניה נקרא גם The Gaudie) הוא המנון סטודנטים המושר בטקסי סיום של מוסדות חינוך וטקסי קבלת תואר במדינות אירופה ובחלק ממוסדות הלימוד בארצות הברית, יפן וקוריאה הדרומית. ההמנון חותם גם את משחקי האוניברסיאדה, כהמנון הרשמי של הפדרציה הבינלאומית לספורט אוניברסיטאי. השיר מעלה על נס את עקרון הקרפה דיים, "נצל את היום" וקורא לצעירים לנצל את חייהם ולחיות אותם במלואם. מקור השיר בכתב יד משנת 1287 המצוי בספרייה הלאומית של צרפת, כשיר של בתי מרזח, המתאר את חיי הסטודנט כחיי הוללות. ב-1717 הותקן תרגום לגרמנית של השיר שנדפס בשם "Brüder, lasst uns lustig sein" ("אחי, בוא נעשה חיים"). ב-1781 פורסמה לראשונה גרסה לטינית של השיר, הדומה לגרסה המושרת כיום ושונה באופן ניכר מהשיר המקורי. הלחן המסורתי של השיר היה כה ידוע כבר ב-1782 כך ששימש גם עבור שירי סטודנטים אחרים שמילותיהם נכתבו עבורו. הוא הופיע אז לראשונה בדפוס בקובץ " Lieder für Freunde der Geselligen Freude" (שירים לחברים לשמחה חברתית) ב-1797 בוצע השיר, עם מילים בלטינית והלחן המסורתי, במסגרת הגרסה האופראית של דוקטור פאוסטוס מאת איגנץ ולטר והוא מצוטט גם בפואמה הדרמטית "קללת פאוסט" (La damnation de Faust) מאת הקטור ברליוז מ-1845. ב-1881 שילב יוהנס ברהמס את השיר ביצירתו פתיחה אקדמית חגיגית בדו מינור אופוס 80. זיגמונד רומברג שילב את השיר באופרטה שלו "הנסיך הסטודנט" מ-1924. האופרטה עובדה לסרט "הנסיך הסטודנט" בשנת 1954 וממנו מוכרת הקלטת ההמנון בקולו של מריו לנצה. ככל הנראה השיר הושר בנשפי הסיום של הטכניון בשנות השלושים. תוכן השיר עוסק בחיי הצעיר, המלווים בתענוגות החיים ובצורך לנצל את זמן הנעורים הקצר על מנת למצות אותם. חלקיו הם: 1. החיים קצרים ויש לחגוג אותם 2. כולנו ממילא נדונו למוות, המוות בלתי-נמנע 3. חיי הסטודנט הם הטובים ביותר 4. בוגרי האוניברסיטה שולטים בעולם 5. יש לשבח את הנשים 6. יש לגנות את אויבי החיים האינטלקטואליים. מדיה וקבצים בנושא גאודיאמוס איגיטור בוויקישיתוף Gaudeamus igitur תרגום לאנגלית מאת C.S. Morrissey ביצועים של ההמנון מתורגמים למגוון לשונות בביצוע מקהלות בזום בזמן מגפת הקורונה מידע על Gaudeamus igitur בקטלוג הספרייה הלאומית The Book of World-famous Music: Classical, Popular, and Folk, James J. Fuld עמ' 241–242 גאודיאמוס איגיטור, בביצוע מריו לנצה, סרטון באתר יוטיוב ז. דויד, מחלצות, דבר, 14 בינואר 1938
אגם ברצ'אנו

אגם ברצ'אנו (באיטלקית: Lago di Bracciano) הוא אגם געשי במחוז לאציו האיטלקי, 32 ק"מ צפונית-מערבית לרומא. אגם ברצ'אנו הוא האגם השני בגודלו באזור (אחרי אגם בולסנה) ואחד האגמים הגדולים באיטליה. לאגם צורת עיגול בקוטר של כ-32 ק"מ. האגם מקבל את מימיו מחלחול משקעים, וממעיינות תת-קרקעיים. מקור נהר הארונה מתחיל בו. האגם נוצר בעקבות פעילות געשית וטקטונית אינטנסיבית לפני כ-600,000 עד 40,000 שנים, שיצרה הרי געש קטנים רבים בשטח סבטינו. תא המאגמה הראשי היה ממוקם מתחת לאגם ברצ'יאנו. קריסתו יצרה את העמק שבו ממוקם האגם. כמה מכתשים קטנים וקלדרות עדיין ניתנים לזיהוי באזור האגם ובסביבתו הקרובה (Martignano ,Baccano ,Sacrofano). שלוש עיירות גובלות באגם, ברצ'אנו, אנגווילרה סבאציה וטרביניאנו רומנו. האגם הוא אטרקציה תיירותית חשובה. מכיוון שהוא משמש כמאגר מי שתייה לעיר רומא, הוא נמצא תחת פיקוח מאז 1986 על מנת למנוע זיהום במימיו. השימוש בסירות מנוע אסור בהחלט (יוצאים מן הכלל מספר דייגים מקצועיים ורשויות החוק), ונבנתה מערכת ביוב מרכזית לכל הערים הגובלות באגם על מנת למנוע כל קלקול אפשרי באיכות המים, מה שהופך את העיירה ברצ'יאנו לאחת מהעיירות הגובלות באגמים הנקיים ביותר באיטליה. בשל איסור השימוש בכלי שיט ממונעים, אנשי הסביבה שטים בעזרת מפרשיות, קאנו ושחייה פיזית. מדיה וקבצים בנושא אגם ברצ'אנו בוויקישיתוף אגם ברצ'אנו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של איטליה ובנושא ימות ואגמים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גלים (יהודה)

גלים הייתה עיר מקראית בהר יהודה. היא מוזכרת בקבוצה 9 של רשימת ערי יהודה, במסגרת תיאור נחלת שבט יהודה. הקבוצה נשמטה מנוסח המסורה ושרדה רק בתרגום השבעים, בספר יהושע, פרק ט"ו, אחרי פסוק נ"ט. במחקר מקובל להתייחס לנוסח החסר כאל פסוק 59ג, בו נמנות הערים הבאות: אפרתה, תקוע, עיטם, פעור, בית לחם, שרש\צבה(?), כרם, גלים, ביתר, מנחת. השם הסתום "טטם" הוא אולי שיבוש מנטופה. הופעתה של גלים מיהודה במקרא היא יחידאית, ומיקומה ידוע מתוכו רק באופן כללי מאד: בתחומי הערים המזוהות שבקבוצה, שכולן דרומית לירושלים. רשימת ערי יהודה בה נזכרת גלים מתוארכת במחקר לחציה השני של תקופת המלוכה. היא ערוכה בסדר גאוגרפי לא חמור, ונחלקו הדעות אם שיקפה חלוקה מנהלית של ממלכת יהודה, ובאיזה שלב: בימי חזקיהו טרם מסע סנחריב, או סביב ימי יאשיהו בשלהי התקופה. מכלל המחקר ומסקר הר יהודה כולו עולה כי תארוך לימי חזקיהו אפשרי, אך יש עדיפות לתארוך לימי יאשיהו. גלים התקיימה, איפוא, בתקופה של ימי חזקיהו או יאשיהו. יישוב בשם גלים נזכר גם כעירו של פלטי(אל) בן ליש, בעלה השני של מיכל בת שאול. אולם יישוב זה נמצא בבנימין, מצפון לבחורים, כפי שעולה מהתיאור המקראי של לקיחת מיכל מפלטיאל על ידי איש בשת ואבנר. איש בשת לוקח את מיכל מפלטיאל (דהיינו, מהעיר גלים), אל דוד בחברון, ואז מסופר: "וַיֵּלֶךְ אִתָּהּ אִישָׁהּ הָלוֹךְ וּבָכֹה אַחֲרֶיהָ עַד בַּחֻרִים"; כלומר, גלים זו נמצאת צפונית לבחורים. ואילו בחורים עצמה נמצאת צפונית לירושלים, עובדה המוכחת מתיאור מסע בריחתו של דוד מאבשלום: דוד מתחיל את מסעו מירושלים צפונה, ומגיע עד בחורים שם יוצא ומקלל אותו שמעי בן גרא. מכל זה יוצא שגלים זו היא עיר בבנימין, צפונה מירושלים ולא קרובה אליה ביותר, ולפיכך אינה יכולה להיות זהה עם גלים שבקבוצה 9 של רשימת ערי יהודה. בתחום המוגדר על ידי הערים המזוהות בקבוצה 9, היישוב הבולט שעשוי לשמר את שמה של גלים הוא בית ג'אלה. ההצעה שעלתה לפיה הוא משמר את שמה של גילה מקבוצה 5 של ערי יהודה, בדרום ההר, אינה אפשרית, שכן בית ג'אלה נמצאת בצפון הר יהודה. לפיכך יש להניח כי גלים אכן שכנה בסביבות בית ג'אלה. במחקר לא הועלתה הצעה לזיהוי האתר הקדום, והאזור כולו טרם נסקר בסקר פרטני. האתר שנחשף בשכונת גילה יכול היה להיות מועמד לזיהוי, אלא שהיישוב עצמו הוא רק משלב 1 של תקופת הברזל; נתגלה אמנם ממצא מתקופת הברזל 2ג-ד, זמנה של רשימת ערי יהודה, אלא שהוא כלל מגדל שמירה בלבד. אלברכט אלט, Judas Gaue unter Josia PJb 21, 1925}, עמ' 100-117. נמצא גם בכרך II של מאמריו, 1953: 267-288. נדב נאמן, רשימות הערים של יהודה ובנימין וממלכת יהודה בימי יאשיהו. ציון נד, תשמ"ט, עמ' 17–71. אבי עופר, הר יהודה בתקופת המקרא (עבודת ד"ר), אוניברסיטת תל אביב, 1993, עמ' 1: 74-92, 4: 21-25. ספר שמואל א', פרק כ"ה, פסוק מ"ד ספר שמואל ב', פרק ג', פסוקים י"ג–ט"ז ספר שמואל ב', פרק ט"ו, פסוק ל' עד פרק ט"ז, פסוק ה' אבי עופר, הר יהודה בתקופת המקרא (עבודת ד"ר), אוניברסיטת תל אביב, 1993, עמ' 3: 19.
עיסא קאבורה

עיסא קאבורה (בצרפתית: Issa Kaboré; נולד ב-12 במאי 2001 בבובו-דיאולסו שבבורקינה פאסו) הוא כדורגלן בורקינאי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת לוטון טאון בהשאלה ממנצ'סטר סיטי, ובנבחרת בורקינה פאסו. קאבורה גדל במחלקת הנוער של FC רהימו מליגת העל הבורקינאית. ב-28 באוגוסט 2019 חתם במכלן מליגת העל הבלגית. ב-11 בפברואר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2-1 לשרלרואה במסגרת המחזור ה-23 בליגה לעונת 2019/2020. בסך הכל ערך חמש הופעות ליגה בעונה זו. ב-29 ביולי 2020 חתם קאבורה במנצ'סטר סיטי מפרמייר ליג, והושאל בחזרה למכלן למשך עונת 2020/2021. הוא ערך 27 הופעות ליגה במכלן בעונה זו. ב-1 ביולי 2021 הושאל קאבורה למשך עונה אחת לטרואה מליגת העל הצרפתית. ב-7 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2-1 לפריז סן-ז'רמן במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022. ב-9 ביוני 2019 ערך קאבורה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בורקינה פאסו, בתיקו 0-0 נגד נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו במשחק ידידות. ב-8 באוקטובר 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 4-0 על נבחרת ג'יבוטי במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. הוא נכלל בסגל נבחרת בורקינה פאסו לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021. נכלל בסגל נבחרת בורקינה פאסו לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023. מדיה וקבצים בנושא עיסא קאבורה בוויקישיתוף עיסא קאבורה, באתר Transfermarkt עיסא קאבורה, באתר Soccerway עיסא קאבורה, באתר BDFutbol עיסא קאבורה, באתר WorldFootball.net עיסא קאבורה, באתר National Football Teams עיסא קאבורה, באתר FootballDatabase.eu עיסא קאבורה, באתר ESPN TRANSFER: ISSA KABORE TEKENT BIJ KVM באתר הרשמי של מכלן, 28 באוגוסט 2019 (בהולנדית) ISSA KABORÉ TEKENT BIJ MANCHESTER CITY (MAAR BLIJFT NOG BIJ KVM) באתר הרשמי של מכלן, 29 ביולי 2020 (בהולנדית) Burkina Faso announce 27-man TotalEnergies AFCON squad באתר קונפדרציית הכדורגל של אפריקה, 22 בדצמבר 2023 (באנגלית)
אברהם אלקנה זקס

הרב אברהם אלקנה זקס (1846 – כ"ד באדר ה'תרס"ג, 23 במרץ 1903) היה מנכבדי העדה האשכנזית בירושלים, ראש כולל הולנד ודויטשלנד, מייסד ומנהל מושב הזקנים הכללי המאוחד ועסקן ירושלמי. נולד בעיר העתיקה בירושלים לשד"ר משה זאקס, שנחשב לנחשב לראשון העולים מגרמניה במאה ה-19 ולרחל לבית קרויז, בתו של הגביר הירושלמי רבי צדוק הלוי קרויז (שנחשב באותה עת על ידי תושבי העיר ל"רוטשילד" הירושלמי). למד בתלמוד תורה ובישיבה, נישא לדאבע (דובא) לבית גרבוז. הרב אברהם אלקנה עמד בראש כולל הולנד ודויטשלנד (אגודת יהודים יוצאי הולנד וגרמניה בארץ ישראל במאה ה-19) מייסודו של אביו, משה זאקס, ראשון העולים מגרמניה במאה ה-19. היה חבר ועד העיר ליהודי ירושלים, ממנהלי הוועד הכללי כנסת ישראל ומנאמני הקרן מזכרת השר משה מונטיפיורי, שהקימו את שכונת מזכרת משה בין השאר יחד עם יואל משה סולומון, יוסף ריבלין. בשנת 1893 הקים והיה המנהל הראשון של מושב הזקנים הכללי המאוחד בירושלים, למען זקני העדה האשכנזית בעיר. מושב הזקנים הוקם יחד עם הרב ישראל דוב פרומקין והרב יצחק אייזיק בן-טובים ששימשו גם כן כמנהלים. היה ממנהלי חברה קדישא הראשית והכללית (החברה קדישא לעדת הפרושים) יחד עם הרב יוסף חיים זוננפלד, שלמה זלמן בהר"ן לעווי, יעקב שרהזון ואריה ליב הורביץ. בתו פרומה זוננפלד-ימיני נישאה לשמואל בנימין זוננפלד, בנו של הרב יוסף חיים זוננפלד, רבה הראשון של העדה החרדית בירושלים. בנישואים שניים היא נישאה לדב ימיני. בתו חיה רישקה נישאה לאליהו אהרון כהנא, ממייסדי תל אביב. נכדיו הם הרב מנחם בן ציון זקס, והרב יהושע פישל זקס, רב ואיש חינוך. נינו הוא ראש ישיבת ישיבת מרכז הרב והרב הראשי לישראל הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, שגם נקרא על שמו. מצד אביו, הרב שפירא הוא נכדו של המקובל הרב צבי אשר כהנא שפירא. נינים נוספים הם הרב עמרם יצחק זקס, ראש ישיבת סלבודקה בבני ברק, הד"ר משה חיים זקס, ד"ר לבוטניקה ואגרונום, והד"ר יצחק זקס. הרב אברהם אלקנה זקס, באתר צאצאי הרב שמואל הומינר זצ"ל הרב אברהם אלקנה זקס, באתר אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו הוא גרע משמו את האות א' משם המשפחה זאקס ונהיה לזקס, כמו שכתב מרדכי (מוטי) פרידמן, משה זאקס - יקה, חרדי, ציוני, הוצאת שפירא, תל אביב-יפו, 2016, עמ' 240. דוד תדהר, Volume 4 Page 1633, אנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובוניו שלמה הרמתי, עברית חיה במרוצת הדורות: מרס"ג ועד טלר, ראשון לציון: מסדה, 1992, עמ' 120. כמו שנכתב "רוטשילד הירושלמי- הגביר הירושלמי רבי צדוק הלוי קרויז" משה חיים זקס, שורשים בין אבני ירושלים, עוד ינובון בשיבה - פרקי חיים והרהורים, מזכרת בתיה: הסיפור שנשאר, ה'תשע"ח, 2018, עמ' 16 יוסף מייזל, אלה תולדות קרן "מזכרת השר משה מונטיפיורי", באתר פרויקט בן יהודה, ‏מהדורת מקור: ה'תרצ"ט, 1939 מרדכי (מוטי) פרידמן, משה זאקס ומשפחתו, משה זאקס: יקה, חרדי, ציוני, תל אביב, עמ' 240. יצחק שריון, זכרונות, באתר פרויקט בן יהודה דוד תדהר, Volume 1, page 443, אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו דוד תדהר, Volume 1 Page 392, אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו אלי בן דוד, רבבות ליוו את ראש ישיבת סלבודקה זצ"ל למנוחת עולמים, באתר JDN חדשות, ‏כ' בכסלו ה'תשע"ג
ג'מאל טאסו

ג'מאל טאסו בושרה (באמהרית: ጀማል ጣሰው ቡሽራ; נולד ב-27 באפריל 1989 באווסה שבאתיופיה) הוא כדורגלן אתיופי המשחק בעמדת השוער בקבוצת וולקיטה סיטי מליגת העל האתיופית ובנבחרת אתיופיה. טאסו שיחק בקבוצות האווסה סיטי, דדביט, אתיופיאן קופי, דיפנס פורס, ג'ימה אבו בונה, דירה דאווה סיטי ופאסיל קנמה מליגת העל האתיופית. ב-13 באוגוסט 2020 חתם בוולקיטה סיטי מליגת העל האתיופית. ב-2 בדצמבר 2010 ערך טאסו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אתיופיה, בניצחון 2-1 על נבחרת קניה במסגרת אליפות מזרח ומרכז אפריקה. הוא היה חלק מסגל נבחרת אתיופיה בטורניר גביע אפריקה לאומות 2013, וערך הופעה אחת בטורניר. הוא נכלל בסגל נבחרת אתיופיה לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021. ג'מאל טאסו, באתר Transfermarkt ג'מאל טאסו, באתר Soccerway ג'מאל טאסו, באתר National Football Teams ג'מאל טאסו, באתר FootballDatabase.eu
כשל טכני

כשל טכני הוא מצב עבודה אבנורמלי, חוסר תקינות פיזית או תצורתית של רכיב במערכת או תת-מערכת שמונעת מהמערכת לבצע את עבודתה. המשך עבודה של המערכת במצב זה תגרום ליציאה מספי העבודה המותרים ולכישלון כללי שלה. בשל משמעות כשלים טכניים הם מקבלים ייחוס מיוחד ובהנדסה ובתקני איכות. סוגי כשלים ניתן לסווג בכמה קטגוריות: כשל הנדסי – מתאפיין באי התאמה של הרכיב לדרישות העבודה של המערכת הנוצרת במהלך אפיונו של הרכיב או בשלבים המאוחרים יותר של התכנון של הרכיב. כשלים אלו לעיתים יכולים לחמוק מזיהוי למשך תקופה ארוכה ואף לעבור את שלבי הניסוי והאב טיפוס ולהמשיך לייצור סדרתי, ועל ידי כל להשפיע על כל סדרת הרכיבים שיוצרו. כשלים הנדסיים לעיתים יכולים לגרום לכשלים קטסטרופליים גם עם הימצאות אמצעי בטיחות ויתירות. תקלה – נגרמת מכשל רכיב במערכת שעבדה בצורה תקינה לפני כן. כשלים אלו הם חלק מאחזקה שוטפת של המערכת ולרוב מצריכים יכולת בידוד, בדיקה ותיקון שלא דורשת התערבות הנדסית. כשל אחזקתי – כשל שנגרם מאחזקה לקויה עקב רשלנות או חוסר במשאבים זמינים למתחזקים כגון הכשרה או ספרות טכנית. כשל טכני בתוכנה קרוי באג. מדיה וקבצים בנושא כשל טכני בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא הנדסה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סולימאן חמיד

סולימאן חמיד סולימאן (באמהרית: ሱሌማን ሀሚድ; נולד ב-20 באוקטובר 1997 באסוסה שבאתיופיה) הוא כדורגלן אתיופי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת סיינט ג'ורג' מליגת העל האתיופית ובנבחרת אתיופיה. חמיד שיחק במועדונים אדאמה סיטי והדיה חוסנה מליגת העל האתיופית. ב-1 ביולי 2021 חתם בסיינט ג'ורג' מליגת העל האתיופית. ב-22 באוקטובר 2020 ערך חמיד את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אתיופיה, בהפסד 3-2 לנבחרת זמביה במשחק ידידות. הוא נכלל בסגל נבחרת אתיופיה לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021. סולימאן חמיד, באתר Transfermarkt סולימאן חמיד, באתר Soccerway סולימאן חמיד, באתר National Football Teams סולימאן חמיד, באתר FootballDatabase.eu
גרוזור צהוב-גרון

גרוזור צהוב-גרון (שם מדעי: Gerrhosaurus flavigularis) הוא מין של לטאה ממשפחת הגרוזאוריים החיה באפריקה שמדרום לסהרה. המין תואר לראשונה בידי החוקר הגרמני ארנד פרידריך אוגוסט ויגמן (Arend Friedrich August Wiegmann) בשנת 1828. פירוש השם flavigularis בלטינית הוא צהוב-גרון. אורכה של הלטאה עד 45 סנטימטרים ואת רובו מהווה הזנב הארוך. הצבע של הבוגרים משתנה ונע בין ירוק בהיר, חום ירקרק, אדום וצהוב בעונת הרבייה. ללטאה הבוגרת גרון בצבע צהוב וזה מקור שמה. הצעירים בעלי פסים צהובים לאורך גופם. הלטאה ניזונה מחסרי חוליות קטנים כמו חרקים, עכבישאים, מרבי-רגל, נדלים, שבלולי יבשה ותולעים. הטורפים של הלטאה כוללים נחשים, יונקים טורפים ועופות דורסים. להגנה מטורפים הלטאה מסתתרת מתחת לסלעים. הלטאה חיה באפריקה הדרומית ואפריקה המזרחית במדינות בוטסואנה, אתיופיה, קניה, מלאווי, מוזמביק, נמיביה, סומליה, סודאן, אסוואטיני, טנזניה, זימבבואה, זמביה ודרום אפריקה. בית הגידול של הלטאה כולל ערבות עשב וסוואנות. מדיה וקבצים בנושא גרוזור צהוב-גרון בוויקישיתוף גרוזור צהוב-גרון, באתר ITIS (באנגלית) גרוזור צהוב-גרון, באתר NCBI (באנגלית) גרוזור צהוב-גרון, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) גרוזור צהוב-גרון, באתר GBIF (באנגלית) גרוזור צהוב-גרון באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא זוחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גוסטבו סנגארה

גוסטבו פבריס סנגארה (בצרפתית: Gustavo Fabrice Sangaré; נולד ב-8 בנובמבר 1996 בבובו-דיאולסו שבבורקינה פאסו) הוא כדורגלן בורקינאי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת נואה מליגת העל הארמנית ובנבחרת בורקינה פאסו. סנגארה גדל במחלקות הנוער של סליטאס ופרונטיגנאן, ובשנת 2018 הגיע אל מחלקת הנוער של קוויווילי-רואן. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצה הראשונה של המועדון, בהליגה הצרפתית השלישית. בתום עונת 2020/2021 העפיל עם המועדון להליגה הצרפתית השנייה. ב-12 ביוני 2021 ערך סנגארה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בורקינה פאסו, בהפסד 1-0 לנבחרת מרוקו במשחק ידידות. הוא נכלל בסגל נבחרת בורקינה פאסו לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021. ב-9 בינואר 2022 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בהפסד 2-1 לנבחרת קמרון במשחק הפתיחה של הטורניר. נכלל בסגל נבחרת בורקינה פאסו לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023. מדיה וקבצים בנושא גוסטבו סנגארה בוויקישיתוף גוסטבו סנגארה, באתר Transfermarkt גוסטבו סנגארה, באתר Soccerway גוסטבו סנגארה, באתר WorldFootball.net גוסטבו סנגארה, באתר National Football Teams גוסטבו סנגארה, באתר FootballDatabase.eu גוסטבו סנגארה, באתר ESPN Football - N1 : le travail paye pour Gustavo Sangaré, le milieu défensif de QRM באתר Paris-Normandie, ‏ 22 בפברואר 2021 (בצרפתית) Burkina Faso announce 27-man TotalEnergies AFCON squad באתר קונפדרציית הכדורגל של אפריקה, 22 בדצמבר 2023 (באנגלית)
Muss i denn

"Muss i denn" (משוואבית: "חייב אני, אז") הוא שיר גרמני עממי בניב גרמני שוואבי שיצא משפת היום יום ונחשב למסורתי כיום. גרסתו הראשונית מתוארכת לשנת 1827, אז נכתב ופורסם על ידי פרידריך זילכר. המנגינה וכמה בתים של שיר זה זכו לפרסום נרחב באמצעות העיבוד מחדש של אלביס פרסלי בשיר "Wooden Heart" משנת 1960, כמו גם הגרסה של ג'ו דאוול משנת 1961. בעקבות עיבודים מחדש אלו השיר הפך לאחד השירים הגרמניים המפורסמים ביותר אי פעם. Muss i denn עוסק בגבר, במקור הרפתקן שיוצא ל"שנות המסע" המסורתיות שלו, עוזב את אהובת ליבו ונשבע להישאר נאמן עד שיחזור להתחתן עימה. השיר הופיע לראשונה בעמוד שש עשרה באוסף השירים הפופולריים של פרידריך זילכר. מקור השיר, לעומת זאת, מעורפל והטקסט המקורי לא תועד. זילכר ציין בשיחה בינו לבין המלחין הגרמני לודוויג אולנד כי מקור הלחן הוא "פזמון ישן מוירטמברג". השיר התפרסם החל מאמצע המאה ה-19. עד מהרה הוא התחבב על חיילי הצבא הקיסרי כמו גם בקרב קבוצות טיולים וצעידה, ולכן נחשב בשלב מוקדם לשיר פטריוטי. הוא גם הפך לפופולרי בקרב אנשי הצי הגרמני הקיסרי. השיר תורגם לאנגלית תחת הכותרת "חייב אני, אז? חייב אני, אז? מהעיר חייב, אז?" על ידי הנרי ויליאם דולקן בשנת 1856. כמה ביצועים "Muss i denn" זכו לפופולריות רבה במאה ה-20; מהם כמה שראויים לציון בוצעו על ידי מרלן דיטריך ועל ידי הזמרת היוונית ננה מושקורי. Ein Heller und ein Batzen Märkische Heide, märkischer Sand היה זהו אדלווייס מדיה וקבצים בנושא Muss i denn בוויקישיתוף מידע על היצירה "Muss i denn" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "Muss i denn" באתר AllMusic "Muss i denn", באתר ingeb.org August Bopp, Friedrich Silcher, 1916 "Muss i denn, muss i denn zum Städtele naus". by Tobias Widmaier (2010)] in: Populäre und traditionelle Lieder. Historisch-kritisches Liederlexikon des Deutschen Volksliedarchivs Works by Henry William Dulcke בפרויקט גוטנברג. "Muss i denn" version by Marlene Dietrich on YouTube Nana Mouskouri: "Muss i denn" on YouTube
המרכז למבצעי תודעה

המרכז למבצעי תודעה (מל"ת) הוא יחידה ללוחמה פסיכולוגית הכפופה לחטיבת ההפעלה המבצעית באגף המודיעין של צה"ל. המרכז הוקם בשנת 2005 במסגרת אגף המבצעים כגוף תכנון מערכתי וביצועי במטרה לרכז ולפתח את תחום התודעה ולתאם בין מאמצי התודעה בצה"ל לכדי מערכה תודעתית. במהלך 2006 הועברה היחידה לאגף המודיעין והייתה לגוף ביצועי בלבד אשר חלק ניכר מפעילותה חשאי. המערכה על התודעה היא 'אוסף הפעולות שנועדו לשנות את תפיסת המציאות, העמדות, הרגשות וההתנהגות של קהל היעד׳. זהו מושג רחב, הכולל פעולות חשאיות וגלויות. כמה מהן פורסמו ברבים: חלוקת כרוזים, השתלטות על שידורי רדיו וטלוויזיה של הרשות הפלסטינית ומדינות ערב ושיבושם, הקמת אתרי אינטרנט פיקטיביים ועוד. במלחמת לבנון השנייה, בהובלת היחידה הטיל חיל האוויר הישראלי על לבנון עצי ריח, בצורת עץ ארז שמסמל את לבנון, וחסן נסראללה קטן מסתתר מאחוריו. זאת במטרה להכניס לתודעה של תושבי לבנון שהצרות שלהם נובעות מנסראללה, ושהוא משתמש במדינה לצרכיו ומסתתר מאחוריה. בנוסף, השימוש בסמלים התכתב עם פתגם בערבית שמשמעותו "עזוב אותנו בריח טוב". במבצע "עופרת יצוקה" מבצעי המידע של צה"ל נועדו בעיקר לפגוע בתמיכה העממית בחמאס בקרב האוכלוסייה. המל"ת הפעיל כלים שכללו הטלת כרוזים, השתלטות על תחנות רדיו וטלוויזיה, ופעילות באתרי מדיה חברתית. בנוסף, צה"ל חסם שידורי רדיו וטלוויזיה המזוהים עם חמאס והמל"ת הפיק "מהדורות חדשות" ששודרו בתחנות הרדיו עליהן השתלט צה"ל. בנוסף בוצעו שיחות טלפון שקיבלו אזרחים בעזה עם מסר אוטומטי אותו היה המל"ת מעוניין להעביר. במבצעים "עמוד ענן" ו"צוק איתן" התמקד המל"ת בעיקר בלוחמה פסיכולוגית שמטרתם דמורליזציה בקרב חמאס ולא בניסיון להשפיע על תפיסת הרחוב העזתי את חמאס. בתחום מבצעי המידע תפקידו עסק בעיקר באזהרת אוכלוסייה האזרחית והרחקתה מאזורי הקרבות בניסיון למנוע פגיעה בחיי אדם. משימה זו מומשה בכלל האמצעים שבהם השתמש המל"ת בעבר, דוגמת כרוזים והשתלטות על רשתות טלוויזיה ורדיו. סיפור הקמת המלת (אורכב 21.04.2019 בארכיון Wayback Machine) - מל"מ, אפריל 2019 רון שלייפר, לוחמה פסיכולוגית בישראל - עיון מחדש, מרכז בגין סאדאת למחקרי אסטרטגיה, יולי 2002 רון שלייפר, ‏הלוחמה הפסיכולוגית ב"עופרת יצוקה", מערכות 432 עמוס הראל, צה"ל החליט להקים מחדש את היחידה ללוחמה פסיכולוגית בפלשתינאים, באתר הארץ, 25 בינואר 2005 יוני שדמי וברק רביד, סופשבוע, היחידה שתשגע לאויבנו את המוח, באתר nrg‏, 17 בדצמבר 2005 אמיר בוחבוט‏, "הסנדק" של אמ"ן: איש הצללים שמחליט מתי יופצץ הבונקר של נסראללה, באתר וואלה, 22 באפריל 2016 רועי שולמן ודוד סימן טוב, מבצעי המידע של ישראל, המכון למחקרי ביטחון לאומי, 15 בפברואר 2021 המערכה על התודעה במרחב הקיברנטי, Digital Whisper, גיליון 136, פברואר 2022 אל"ם גיא וסער רווה, למה לי השפעה עכשיו?, בין הקטבים, גיליון 37, ‏ 22 בספטמבר 2022. יונתן אוריך, כך ניצחנו בלוחמה הפסיכולוגית ב"עופרת יצוקה", באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 15 בספטמבר 2010. בן כספית, ‏סודי ביותר: מפקד מערך המבצעים המיוחדים של צה"ל בראיון ראשון, באתר מעריב אונליין, 4 בפברואר 2017 ערך זה הוא קצרמר בנושא יחידות צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.