laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נובל סטאר

נובל סטאר (בצרפתית: Nouvelle Star) שתרגומו: "כוכב חדש", היא תוכנית טלוויזיה מסוגת תוכניות הריאליטי, שבמרכזה תחרות שירה, המשודרת בערוץ הטלוויזיה M6 הצרפתי. התוכנית מבוססת על התוכנית הבריטית "פופ איידול". היא עלתה לשידור בשנת 2003, במקביל לעלייתה של תוכנית הטלוויזיה הישראלית בעלת השם הדומה, "כוכב נולד". מנחה התוכנית ב"נובל סטאר" הוחלף באמצע העונה הרביעית. בשלוש העונות הראשונות הפיק והנחה את התוכנית בנז'אמין קסטלדי, שהפיק והנחה גם את התוכניות הראשונות בעונה 4, אך הוא פרש באמצע העונה, והוחלף על ידי המנחה וירז'יניה אפירה. בניגוד לתוכניות מקבילות במדינות אחרות, משתתפים בתחרות "נובל סטאר" הצרפתית גם מתחרים תושבי מדינות ריבוניות אחרות. בנוסף לאזורי מיון הזמרים בצרפת עצמה מתקיימת בחירת זמרים גם בעיר לייז', העיר דוברת הצרפתית הגדולה ביותר בבלגיה, הנחשבת כמרכז התרבותי של ולוניה. בעונה הראשונה של התוכנית נערכו מיונים למועמדים גם בחבל קבק הקנדי, שמעבר לים. אולם הם הופסקו לאחר שבקנדה החלה להיות משודרת התוכנית "קנאדיאן איידול". המחוזות הצרפתיים שבהם מתקיימים מיונים כיום הם: לייז', טולוז, רנה, מרסיי, ליל, ליון ופריז. מתוך 2500 מתחרים, מגיעים 150 איש משלבי הסינון הסופיים, המתקיימים באופן קבוע באולם הטריאנון, אחד התיאטראות המפוארים בפריז. ארבעת השופטים מסננים את המועמדים המתחרים עד למספר של 20 מתחרים, העומדים לבחירת הקהל. בדומה לתחרות האמריקאית, ובניגוד לתחרות הישראלית, השופטים מעירים אמנם את הערותיהם - אך אין להם זכות למתן "חסינות בפני הדחה" למתמודדים, וכל המתחרים בכל תוכנית עומדים להצבעת הקהל בלבד. מדיה וקבצים בנושא נובל סטאר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נובל סטאר נובל סטאר, ברשת החברתית פייסבוק נובל סטאר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "נובל סטאר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
חומצה פחמתית

חומצה פחמתית (Carbonic acid) היא תרכובת שנוסחתה H2CO3 נוצרת בהמסת פחמן דו-חמצני במים. כאמור, חומצה פחמתית מתקבלת בתגובה של CO2 עם מים H 2 O + C O 2 ⇔ H 2 C O 3 {\displaystyle H_{2}O+CO_{2}\Leftrightarrow H_{2}CO_{3}} קבוע שיווי המשקל של התגובה (K=1.7*10-3 (0.0017 כלומר רוב ה-CO2 המומס אינו מגיב ליצירת החומצה. חומצה פחמתית היא חומצה דו-פרוטית (מכילה שני אטומי מימן שיכולים להיכנס לתמיסה). לכן, יש לה גם שני קבועי חומצה: H 2 C O 3 ⇔ H + + H C O 3 − {\displaystyle H_{2}CO_{3}\Leftrightarrow H^{+}+HCO_{3}^{-}} H C O 3 − ⇔ H + + C O 3 − 2 {\displaystyle HCO_{3}^{-}\Leftrightarrow H^{+}+CO_{3}^{-2}} קבוע שיווי המשקל של תגובה 1 : Ka1=2.5*10-4 ; pKa1=3.6 קבוע שיווי המשקל של תגובה 2 : Ka2=5.6*10-11 ; pKa2=10.25 קבוע הפירוק של תגובה 1 גבוה למדי כלומר H2CO3 היא חומצה חזקה יותר מחומצה אצטית או חומצה פורמית אבל כיוון שחומצה פחמתית מתפרקת ל CO2 ומים הרי שניתן לרשום את נוסחת שיווי המשקל כך: 3. C O 2 + H 2 O ⇔ H + + H C O 3 − {\displaystyle CO_{2}+H_{2}O\Leftrightarrow H^{+}+HCO_{3}^{-}} קבוע שיווי המשקל Ka = 4.30×10−7; pKa = 6.36 (מכפלת Ka1 וקבוע ריאקצית ההמסה). זהו, למעשה, קבוע החומצה של CO2 במים. פחמן דו-חמצני הנפלט מהתאים הופך בדם לחומצה פחמתית שמאבדת פרוטון ומתקבל יון הביקרבונט -HCO3. כדי להיפטר מ CO2 הביקרבונט נכנס לכדורית דם אדומה, מקבל פרוטון והופך לחומצה פחמתית שמתפרקת למים וCO2 גזי שיוצא מהנימים לריאות. שיווי המשקל בין ביקרבונט לחומצה פחמתית חשוב בוויסות מאזן חומצה ובסיס של הדם ושאר נוזלי הגוף. כמעט לכל אורגניזם יש אנזים קרבוניק אנהידרז המאיץ את תגובות המעבר מפחמן דו-חמצני לביקרבונט פי קרוב למיליארד. חומצה פחמתית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
סיגמא-אלגברה

במתמטיקה, סיגמא-אלגברה על קבוצה X {\displaystyle X} היא משפחה של תת-קבוצות של X {\displaystyle X} , הכוללת את הקבוצה הריקה, וסגורה ללקיחת מַשְׁלִים ולאיחוד בן מנייה (ראו ההגדרה להלן). לדוגמה, אוסף הקבוצות המדידות במרחב מידה הוא סיגמא-אלגברה. השימוש בסיגמא-אלגברה נפוץ במיוחד בתורת הקבוצות, תורת המידה ואלגבראות בוליאניות. סיגמא-אלגברה על קבוצה X {\displaystyle X} היא משפחה A {\displaystyle {\mathcal {A}}} של תת-קבוצות של X {\displaystyle X} , המקיימת את התכונות הבאות: המשפחה כוללת את הקבוצה הריקה ∅ {\displaystyle \emptyset } . אם E ∈ A {\displaystyle E\in {\mathcal {A}}} אז E ∁ = X ∖ E ∈ A {\displaystyle E^{\complement }=X\setminus E\in {\mathcal {A}}} , כלומר, המשפחה סגורה לפעולת לקיחת המשלים. המשפחה סגורה ביחס לאיחוד בן מנייה: אם { A n } n = 1 ∞ ⊆ A {\displaystyle \{A_{n}\}_{n=1}^{\infty }\subseteq {\mathcal {A}}} אז ⋃ n = 1 ∞ A n ∈ A {\displaystyle \bigcup _{n=1}^{\infty }A_{n}\in {\mathcal {A}}} . משפחה שבה מתקיימות שתי התכונות הראשונות וגרסה חלשה של תכונה 3 (סגירות לאיחוד סופי, במקום לאיחוד בן מנייה) נקראת אלגברה של קבוצות; כל סיגמא-אלגברה היא אלגברה של קבוצות. תכונות 2 ו-3 גוררות (באמצעות כללי דה מורגן) גם סגירות ביחס לחיתוך בן מנייה. זוג סדור ( X , A ) {\displaystyle (X,{\mathcal {A}})} , כש- X {\displaystyle X} קבוצה ו- A {\displaystyle {\mathcal {A}}} הוא σ {\displaystyle \sigma } -אלגברה מעל X {\displaystyle X} , נקרא מרחב מדיד. בצירוף פונקציית מידה μ {\displaystyle \mu } השלשה הסדורה ( X , A , μ ) {\displaystyle (X,{\mathcal {A}},\mu )} נקראת מרחב מידה. סיגמא-אלגברה מגדירה על המרחב X {\displaystyle X} יחס שקילות, שבו x ≡ y {\displaystyle x\equiv y} אם ורק אם כל קבוצה ב- A {\displaystyle {\mathcal {A}}} הכוללת את x {\displaystyle x} כוללת גם את y {\displaystyle y} . אם המרחב X {\displaystyle X} בן מנייה, מחלקות השקילות עצמן שייכות לאלגברה, ובמקרה כזה האלגברה מוגדרת באמצעותן (קבוצה שייכת לאלגברה אם ורק אם היא מהווה איחוד של מחלקות שקילות). מכאן נובע שכל מידה על מרחב בן מנייה היא אטומית. הסיגמא-אלגברה הטריוויאלית המינימלית: מכילה רק את X {\displaystyle X} ואת הקבוצה הריקה. הסיגמא-אלגברה הטריוויאלית המקסימלית: מכילה את כל תת-הקבוצות של X {\displaystyle X} ולמעשה, שווה לקבוצת החזקה של X {\displaystyle X} . לכל משפחה של סיגמא-אלגברות מעל X {\displaystyle X} , גם החיתוך שלהן הוא סיגמא-אלגברה. הסיגמא-אלגברה של בורל: הסיגמא אלגברה המכילה את כל קבוצות בורל, היא הסיגמא-אלגברה הנוצרת על ידי הקבוצות הפתוחות והקבוצות הסגורות. היא מכילה בין השאר: קבוצות סגורות, קבוצות פתוחות, קטעים מכל הסוגים, קרניים (קטע עם קצה אחד שהוא אינסופי). קבוצות G δ {\displaystyle G_{\delta }} (כלומר כאלו שהן חיתוך בן מנייה של קבוצות פתוחות). קבוצות F σ {\displaystyle F_{\sigma }} (כלומר קבוצה שהיא איחוד בן מנייה של קבוצות סגורות). אלגברה של קבוצות חוג של קבוצות סיגמא-אלגברה, באתר MathWorld (באנגלית)
מחיר השוק

מחיר השוק הוא המחיר שיקבע בשוק החופשי בין מוכר מרצון לבין קונה מרצון, שאינם קשורים זה בזה, במכירה בתום לב המשקפת את ערכו הריאלי של מוצר, זכות או שירות המועברים במסגרת העסקה. השימוש במונח מתבצע בהקשרים פיסקאליים בעיקר ככל הנוגע למיסוי ולמחירי העברה, וכן בהקשרים חוזיים שונים. עיקרון תנאי השוק נועד לנטרל את השפעת היחסים המיוחדים בעסקאות בין צדדים קשורים, ולהבטיח מיסוי היחידות העסקיות השונות בצורה נאותה. במהותו העיקרון קובע כי, בהיעדר נסיבות מיוחדות, אמור כל צד לעסקה בין צדדים קשורים להפיק רווח אשר ישקף באופן הוגן את הפעולות העסקיות אשר הוא מבצע, את סיכוניו העסקיים ואת הנכסים בהם הוא עושה שימוש לצורך עסקיו. כך לדוגמה, חברה המוכרת לחברת הבת שלה טובין מסוימים צריכה להוכיח כי ביצעה המכירה במחיר השוק (אותו המחיר בו היא הייתה מוכרת הטובין לגורם חיצוני שאינו קשור אליה) וזאת כדי לעמוד בתנאי הוראות מס הכנסה הקובעות כי גם אם המכירה לא בוצעה במחיר השוק, מסיבות פנימיות שונות, עדיין תחול על החברה חובת תשלום מיסים כאילו העסקה נעשתה במחיר השוק. שימוש במושג זה נעשה בהקשרי ביטוח - במקרים רבות מחיר השוק של הרכב אינו בהכרח מחיר המחירון שלו ועל כן פיצויים בגין גנבת רכב עשויים להיות נמוכים מהנקוב במחירון. ניקח מצב של חברת אם גדולה אשר לה שתי חברות בנות: חברה לייצור מכוניות וחברת משלוחים. חברת ייצור המכוניות העבירה לחברת המשלוחים רכב בעלות של 2 ש"ח בלבד. מהו מחיר השוק? בעסקה קודמת נמכר לגורם חיצוני רכב זהה בעלות של 30,000 ש"ח, היות שזהו מחיר המשקף עסקה בין קונה מרצון למוכר מרצון שאינם קשורים זה לזה ונעשה בתום לב כפי הנראה זהו מחיר השוק (זהו כמובן חישוב כוללני לצורכי המחשה בלבד). בשל כך, חברת המכוניות תצטרך לשלם מס הכנסה כאילו ההכנסות ממכירת הרכב עומדות על 30,000 ש"ח, על אף שההכנסות בפועל עמדו על שני שקלים חדשים.
מתנת

מַתֶּנֶת או לוּמְבָּגוֹ (מלטינית: Lumbago) היא כאב בגב התחתון בחלקו המותני, המורגש לרוב רק בצד אחד של הגוף. הכאב עלול להתפשט גם לעכוז ולרגליים ולגרום להתכווצויות שרירים המגבילות את תנועת הגוף. הכאב מורגש לרוב בפתאומיות, לרוב לאחר מאמץ גופני רב, כמו הרמת משא והתכופפות. בדרך כלל לא ידוע מקורם של כאבי הגב. בין הסיבות הידועות ניתן למנות: בקע בדיסקית הבין חולייתית (discus herniatus) או בקיצור "דיסקוס", שנגרם על ידי מתיחת רצועות עמוד-השדרה ועלול לפגוע בעצבים הקרובים. דלקת או ניוון בעמוד השדרה המותני או במפרק העצה והכסל. מום מולד של עמוד שדרה עקום. דלקת בשרירים התומכים בעמוד השדרה. רוב כאבי הגב חולפים מעצמם ולכן הטיפול במתנת הוא לרוב שמרני: המשך פעילות תוך כדי הימנעות מפעולות כאובות, לבישת חגורה תומכת, חימום המקום הכואב ותרופות משככות כאבים. במקרה של פגיעה עצבית חמורה, נשקל טיפול הכולל ניתוח במהלכו מוסרות רקמות מאזור עמוד השדרה ובכך מצומצם את הלחץ על שורשי-העצב. מדיה וקבצים בנושא מתנת בוויקישיתוף מתנת, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מַתֶּנֶת במילון רפואה (תשנ"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית ערך זה הוא קצרמר בנושא מחלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
פטרבורג (פירושונים)

האם התכוונתם ל... סנקט פטרבורג – סנקט פטרבורג (או: סנט פטרסבורג, ברוסית: Санкт-Петербу́рг, בעבר: לנינגרד) היא העיר השנייה בגודלה ברוסיה (אחרי מוסקבה). תושבי העיר מכנים אותה בקיצור פטרבורג או פיטר (Питер). קטגוריה:סנקט פטרבורג – ערכים וקטגוריות משנה הקשורים לעיר סנקט פטרבורג. פיטרסברג (וירג'יניה) – (באנגלית: Petersburg) היא עיר בווירג'יניה, ארצות הברית סיינט פיטרסברג – (באנגלית: St. Petersburg) היא עיר בארצות הברית בחופה המערבי של פלורידה. פולוקוואנה – בירת פרובינציית לימפופו שבדרום אפריקה, במקור נקראה העיר פיטרסבורג. פרדוקס סנט-פטרסבורג – מעין-פרדוקס בתורת ההסתברות ובתורת קבלת ההחלטות, המבוסס על משחק הימורים המוביל למשתנה מקרי עם תוחלת אינסופית. בתור שם משפחה יצחק פטרבורג – רופא, מומחה ברפואת ילדים, פרופסור ומנהל ישראלי. כיהן כמנכ"ל שירותי בריאות כללית וכמנכ"ל "סלקום", והוא יושב ראש דירקטוריון חברת "טבע". סנקט פטרבורג (פירושונים)
לואיזה

לואיזה (שם מדעי: Aloysia) היא סוג ממשפחת הורבניים הכולל 35 מינים שונים. המוכר ביותר הוא לואיזה לימונית. רוב מיני הלואיזה מזוהים כשיחים בעלי פרחים קטנים וצפופים, הזקוקים לכמות רבה של מים וחום. המינים מוכרים כעשבי תיבול. בישראל ובעולם הערבי השימוש העיקרי הוא בחליטת עלי הצמח, לרוב כתוסף לעשב לימון. באירופה משתמשים בה ליצור של תרכיזים, סורבים, גלידות ואף לרטבים אשר מוגשים עם מנות בשר. השיח מוכר ברפואה העממית והאלטרנטיבית כצמח מרפא לטיפול בהפרעות במערכת העיכול ונגד כאבי גרון. לואיזה לימונית Aloysia gratissima Aloysia wrightii לואיזה, באתר ITIS (באנגלית) לואיזה, באתר NCBI (באנגלית) לואיזה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לואיזה, באתר Tropicos (באנגלית) לואיזה, באתר GBIF (באנגלית) לואיזה, באתר IPNI (באנגלית)
בנג'מין הריסון החמישי

בנג'מין הריסון החמישי (באנגלית: Benjamin Harrison V;‏ 5 באפריל 1726 – 24 באפריל 1791) היה מושל וירג'יניה ומחותמי הכרזת העצמאות של ארצות הברית. הריסון נולד בווירג'יניה למשפחה אמידה. סבו, רוברט קרטר, כיהן בשנת הולדתו כמושל המושבה. הריסון למד לימודים קלאסיים וסיים את לימודיו האקדמיים בוויליאמסבורג. בין השנים 1749–1775 הוא כיהן בין השנים 1756–1758, ובשנית בין 1766–1776 הוא נבחר לנציג מחוז סארי ומחוז צ'ארלס סיטי (בהתאמה) בבית הנבחרים של וירג'יניה. בשנים 1774–1777 הוא נבחר לציר מטעם וירג'יניה בקונגרס הקונטיננטלי, שחבריו חתמו על הכרזת העצמאות של ארצות הברית. כיו"ר ועדת הבית הוא שהכריז רשמית על עצמאות הקולוניות האמריקאיות מהשלטון הבריטי. לאחר מכן הוא נבחר לבית הנבחרים של וירג'יניה וכיהן בו בין 1776 - 1782 ובשנית בין 1787–1791, כשבשנים 1778 - 1782 שימש כיו"ר הבית. כמושל וירג'יניה כיהן הריסון בין השנים 1782 - 1784. מחוז הריסון במערב וירג'יניה נקרא על שמו בשנת 1784, עוד בחייו. הריסון נישא לאליזבת באסט ונולדו לו שבעה ילדים. בנו הצעיר, ויליאם הנרי הריסון, כיהן כנשיא ארצות הברית. גם נינו, בנג'מין הריסון, כיהן כנשיא. מדיה וקבצים בנושא בנג'מין הריסון החמישי בוויקישיתוף בנג'מין הריסון החמישי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
ויליאם אלרי

ויליאם אלרי (באנגלית: William Ellery;‏ 22 בדצמבר 1727 – 15 בפברואר 1820) היה מנציגי רוד איילנד בחתימה על הכרזת העצמאות של ארצות הברית. אלרי נולד בניופורט שברוד איילנד. לאורך השנים הוא עבד כסוחר, כפקיד מכס וכרשם בבית הנבחרים של רוד איילנד. בשנת 1770 הוא החל לעבוד בעריכת דין. פעילותו הציבורית החלה במסגרת "בני החירות" ובשנת 1776 הוא מונה כמחליפו של סמואל וורד בקונגרס הקונטיננטלי, שחבריו נמנו בין חותמי הכרזת העצמאות של ארצות הברית. מאוחר יותר מונה אלרי לשופט בבית המשפט העליון של רוד איילנד והחל בשנת 1785 הוא היה בין תומכי התנועה לביטול העבדות. לאחר מכן הוא שב לעבוד כפקיד מכס בנמל ניופורט והיה הראשון לשאת בתפקיד זה, בו עסק עד מותו. מדיה וקבצים בנושא ויליאם אלרי בוויקישיתוף ויליאם אלרי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אמריקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גורקי

האם התכוונתם ל... גורקי (חבל ארץ) – חבל ארץ ברוסיה גורקי (עיר) – שמה של העיר הרוסית ניז'ני נובגורוד בשנים 1932-1991 טורפדו גורקי – קבוצת כדורגל לשעבר מהעיר גורקי (עיר) לנינסקי גורקי – עיירה באובלסט מוסקבה שברוסיה גורקי (להקה) – להקה בלגית הורקי – עיר בבלארוס ששמה הרוסי הוא גורקי אישים ששמם גורקי: ארשיל גורקי (1904-1948) - צייר אמריקאי ממוצא ארמני שצייר בסגנון אבסטרקטי אקספרסיוניסטי טל גורקי (נולד ב-1960) - ראש מועצה מקומית פרדסיה מקסים גורקי (1868-1936) - סופר רוסי, מייסד הספרות הריאליסטית סוציאליסטית ופעיל פוליטי פארק גורקי
תומאס היוורד הבן

תומאס היוורד הבן (באנגלית: .Thomas Heyward, Jr;‏ 28 ביולי 1746 – 6 במרץ 1809) היה מחותמי הכרזת העצמאות של ארצות הברית ותקנון הקונפדרציה. היוורד נולד בצפון קרוליינה ואת לימודיו האקדמיים סיים במידל טמפל שבלונדון, אנגליה. בשובו לאמריקה הוא עסק באופן פרטי בעריכת דין ובשנת 1772 נבחר לבית הנבחרים התחתון של צפון קרוליינה. בשנים 1776–1778 הוא היה חבר אספת הנבחרים במדינה ומטעמה חבר בוועדת החוקה. באותן שנים כיהן גם כחבר הקונגרס הקונטיננטלי, שחבריו נמנו בין חותמי הכרזת העצמאות של ארצות הברית. הוא כיהן כהונות חוזרות בבית הנבחרים של צפון קרוליינה בשנים 1778 - 1780 ושוב בין 1782–1790. באותה עת הוא החל לכהן גם כשופט. היוורד היה ממפקדי מלחמת העצמאות של ארצות הברית ובמהלך המצור על צ'ארלסטון הוא נלקח בשבי צבא אנגליה. לאחר שחרורו הוא חזר לכהן כשופט בית משפט מחוזי (1785–1789). מדיה וקבצים בנושא תומאס היוורד הבן בוויקישיתוף קורות חייו במאגר הביוגרפי של הקונגרס האמריקני תומאס היוורד הבן, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גרשון דרור

גרשון דרור (שוולבה) (1911 - 2 בינואר 1986) היה הצנזור הצבאי הראשי הראשון במדינת ישראל. הוא כיהן בתפקיד בשנים 1948–1951. דרור שירת כפקיד צנזורה בכיר עוד בממשלת המנדט הבריטי ולאחר קום מדינת ישראל מונה ב-18 ביולי 1948 לצנזור הצבאי הראשי שלה. ב-1951 הודח דרור מתפקיד הצנזור הצבאי הראשי ואת מקומו תפס סגן-אלוף אבנר בר-און. דרור נשאר בצנזורה והופקד על מדור צנזורה לדואר ומברקים של אזרחים. בעוד שני המדורים האחרים שהרכיבו בשעתו את הצנזורה הצבאית – מדור צנזורה לעיתונות ומדור צנזורה לדואר חיילים, הועברו לאחריות בר-און. הרקע להדחתו של דרור היה זעם הולך וגובר של העיתונות בשל פסילות הצנזורה ועונשים שהוטלו על העיתונים כאשר לא צייתו להוראותיה, ששיאו בפרישתו של העיתון "מעריב" מהסכם הצנזורה ובעתירתו לבג"ץ שבו דרש כי הצנזור הצבאי הראשי ינמק מדוע לא יבטל את האיסור שהטיל על פרסום מאמר על שדרות האקליפטוסים, שהוחל אז בנטיעתן לאורך הכבישים הראשיים של המדינה, לנוכח העובדה שהדבר כבר שודר ברבים על ידי ראש אגף יחסי ציבור של משרד הביטחון יצחק זיו-אב בתוכניתו השבועית ב"קול ישראל". מערכת הביטחון לא הייתה מוכנה להסביר כיצד עובד בכיר במשרד הביטחון יכול לפרסם דבר הפוגע בביטחון המדינה ולא הייתה מוכנה להיחקר על שיקוליה של הצנזורה, והיא נאלצה להסכים לפתיחת משא ומתן להסכם צנזורה חדש, ובתמורה ביטל "מעריב" את העתירה. על תפקודו של דרור כצנזור צבאי ראשי סיפר מחליפו בתפקיד, אבנר בר-און: גרשון דרור היה מבכירי העובדים בצנזורה המנדטורית - נמצא למן יומו הראשון תחת לחץ כבד של מפקדי הצבא, שתבעו ממנו במפגיע להטיל איפולים בתואנה של פגיעה בביטחון. ומחוסר ניסיון לבור את התביעות הכנות מתביעות הסרק – ומתביעות בעלות "עוקץ" פוליטי – קיבל את רובן. כאשר עברתי על תיק-הפסילות משנות הצנזורה הראשונה מצאתי בו פסילות שלא יכולתי להבין את מניעיהן בשום פנים ואופן. — אבנר (וולטר) בר-און, הסיפורים שלא סופרו – יומנו של הצנזור הראשי, ספרי ידיעות אחרונות/הוצאת עידנים, ירושלים, 1981 כך למשל, הוטל איפול על פגישה בין ראש הממשלה דוד בן-גוריון וסגן-אלוף משה דיין, וכן על משחק כדורגל שנערך באצטדיון ימק"א בירושלים בין חיילי צה"ל למאבטחים של חיל הנחתים האמריקני ששמרו על הקונסוליה האמריקנית. בר-און נוכח לדעת, לדבריו, כי דרור מפרש "פגיעה בביטחון" בדרך-כלל כפרסום שאחד מקציני צה"ל הבכירים מתנגד לו. בר-און סיפר כי מפקדי חילות וחזיתות הרבו להתערב בעבודתו של דרור וכי מצא עשרות מכתבים שלהם שיועדו לדרור בהם נטען כי ידיעות שהתפרסמו בעיתונות גרמו נזק כבד לחיל. לדברי בר-און, הידיעות עסקו באירועים לא חיוביים בתוך היחידות, וניכר היה בהן שנמסרו מתוך היחידה, אך ברוב המקרים לא הצליח להבין כיצד עלולים היו הפרסומים להזיק. "גרשון דרור התאבד במכון ויצמן", עיתון "מעריב", 3 בינואר 1986
ויידה

האם התכוונתם ל... אנדז'יי ויידה – במאי קולנוע פולני ארפאד ויידה – שחמטאי הונגרי ז'ורז' ויידה – פילוסוף יהודי-הונגרי-צרפתי טיבור ויידה – קפטן במשטרה החשאית ההונגרית יוליה ויידה – ציירת וגרפיקאית יהודייה-הונגרייה לאיוש ויידה – צייר ואמן גרפי יהודי-הונגרי לאסלו ויידה (במאי קולנוע) – במאי קולנוע יהודי הונגרי לאסלו ויידה (תסריטאי) – סופר ותסריטאי יהודי הונגרי וייד וידה
פרמטר

פרמטר הוא מאפיין המשמש בהגדרה או בסיווג של מערכת מסוימת (כלומר אירוע, פרויקט, אובייקט, מצב וכו'). פרמטר הוא מרכיב שימושי או קריטי בעת זיהוי המערכת, או בעת הערכת ביצועיה, מעמדה, מצבה וכו'. לפרמטר יש משמעויות ספציפיות יותר בדיסציפלינות שונות, כולל מתמטיקה, תכנות, הנדסה, סטטיסטיקה, לוגיקה, בלשנות והלחנת מוזיקה אלקטרונית. בנוסף לשימושים הטכניים שלו, ישנם למושג שימושים מורחבים, במיוחד בהקשרים לא מדעיים, שבהם הוא משמש להגדרת מאפיינים או גבולות. פרמטר הוא מונח מתמטי מתחום האלגברה הבסיסית המייצג גודל כלשהו, מבלי להקצות לו ערך מספרי מסוים. כאשר הפרמטר מופיע בביטוי מתמטי, ניתן לבחור ולקבוע את ערכו לצרכים חישוביים. השימוש בפרמטר מאפיין לרוב דיון בבעיות כלליות, בהן מחליפים הפרמטרים את המספרים או הביטויים המופיעים במקרים הפרטיים. בכתיב המתמטי המקובל, מסומנים לרוב את הפרמטרים באותיות לטיניות קטנות. בניגוד למשתנה, שמציאת ערכו מהווה בדרך כלל חלק מפתרון בעיה מתמטית, פרמטר לא מייצג ערך מסוים שיש למצוא. כאשר הוא מופיע בנוסחה מתמטית, הוא מציין ערך המשפיע על התוצאה שהנוסחה מחזירה. בתחומי המדע השונים, נהוג לעיתים לסמן פרמטרים באותיות בעלות זיקה לגודל אותו הם מייצגים, כמו שימוש באות m לציון מסה בבעיות מתחום הפיזיקה. בהשאלה, מקובל בעגה המדעית לדבר על "פרמטרים של בעיה" כעל התנאים הספציפיים המאפיינים אותה. דוגמה לשימוש בפרמטר פולינומים ממעלה שנייה במשתנה x מיוצגים על ידי הנוסחה a x 2 + b x + c = 0 {\displaystyle \!\,ax^{2}+bx+c=0} , כאשר הפרמטרים a, b ו- c הם מקדמי הפולינום. צורת רישום זו אוצרת בתוכה את כל הפולינומים ממעלה שנייה, שכן כולם ניתנים לקבלה על ידי הצבת מספרים במקום הפרמטרים a, b ו- c (קרי – החלפתם במספרים). על ידי פעולות אריתמטיות על נוסחה זו, ניתן להגיע לפתרון כללי (או פתרון פרמטרי) למציאת שורשים לכל פולינום כלשהו ממעלה שנייה, על ידי הנוסחה x = − b ± b 2 − 4 a c   2 a {\displaystyle x={\frac {-b\pm {\sqrt {b^{2}-4ac\ }}}{2a}}} . מדיה וקבצים בנושא פרמטר בוויקישיתוף פרמטר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פרמטר, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שפנפנת פלייבוי

שפנפנת פלייבוי (באנגלית: Playboy Bunny) היא מלצרית במועדון פלייבוי. "שפנפנות" במועדוני פלייבוי המקוריים שפעלו בין השנים 1960 ו-1988 נבחרו באמצעות מבחני בד, עברו הכשרה מתוקננת ולבשו תלבושת הנקראת "חליפת שפנפנה" בהשראת קמע החברה - הארנבון הלבוש בטוקסידו - המורכבת ממחוך חסר רצועות, אוזני ארנבון, גרביונים שחורים, צווארון, שרווליות וזנב כותנה פרוותי. גם מועדוני פלייבוי חדשים יותר הציגו "שפנפנות", במקרים מסוימים בתלבושות מחודשות המתבססות על עיצובה של חליפת ה"שפנפנה" המקורית. לימים פרסמו נשים ששימשו כ"שפנפנות" תיאורים על התייחסות שלילית ומשפילה כלפיהן. כיום נחשב הביטוי "שפנפנת פלייבוי" כדוגמה שוביניסטית להחפצת נשים ויש כנגדו ביקורת חברתית. הביטוי "שפנפנת פלייבוי" בעברית מקורו בטעות בתרגום מאנגלית. למעשה, התרגום הנכון למושג "Playboy Bunny" היה אמור להיות "ארנבונת פלייבוי". אולם בעברית קיים לעיתים קרובות בלבול, שמקורו לא ברור, בין השפן ממשפחת השפניים, לבין הארנבת ממשפחת הארנביים. מדובר בבעלי חיים ממינים שונים, השייכים למשפחות טקסונומיות נפרדות. מאי פלטי, ‏שפנפנת פלייבוי בספר חדש: "החיים באחוזה הם גיהינום עלי אדמות", באתר ‏מאקו‏, 11 ביוני 2015
M1

האם התכוונתם ל... M1 אברהמס – טנק מערכה M1 קרבין – רובה קרבין חצי אוטומטי M1 גאראנד – רובה מטען M1 תומפסון – תת-מקלע מרגמת M1 – מרגמה M1 (ערפילית) – ערפילית הסרטן כביש M1 – כביש המחבר את לונדון והעיר לידס באנגליה Apple M1 – יחידת עיבוד מרכזית (מעבד) שפותחה על ידי חברת אפל מערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב - קו המטרו M1 – קו רכבת תחתית עתידי במטרופולין תל אביב
חאזקאיס, קיסר אתיופיה

חאזקאיס (חזקיהו), קיסר אתיופיה 26 ביולי - 1789 ינואר 1794, היה בנו של ייאסו השלישי. נפטר ב-13 בספטמבר 1813. חאזקאיס שוחרר מבית הכלא הקיסרי בוואחני על ידי אזג' דנגל וקנטיבה איאדר והכתירו אותו לקיסר בזמן שהקיסר המכהן תקלה גיורגיס הראשון ניהל מערכה צבאית כנגד מורדים. הקיסר ששמע זאת מיהר לחזור לבירה ולדכא את המרד. ראשית כבש את אריגו ובמקביל הדאג'זמץ אמאדה ועלי בורש עם חיילים ששלח להם עליגז נעצרו בעיירה סלם והקיפו את הקיסר גיורגיס והתקיפו אותו. גיורגיס הצליח להימלט ולברוח דרך הנילוס הכחול לגוג'אם. במשך שנותיו המוקדמות בכתר חאזקאיס נתן מקלט לסאלסי שפשט עם כוחותיו בתיגראי. בהמשך חאזקאיס פשט עם כוחותיו על עבר הגבול עם סנאר. למרות הכוח הצבאי שהיה לו כוחו היה מוגבל מכיוון שאחד מהמצביאים הדאג'זמץ וולדה גבריאל נכנס לגונדר וקיים פגישות ללא אישור הקיסר. לאחר כמה חודשים הצבא גירש את גבריאל ובלחימה נהרס חלק ממתחם פאסיל גמב. הנרי סלט שביקר באתיופיה מזכיר שהוא עדיין היה חי כאשר ביקר שם ב-1809/1810. Pearce, Nathaniel (1831). in J.J. Halls: The Life and Adventures of Nathaniel Pearce. Weld Blundell, H. (1922). The Royal chronicle of Abyssinia, 1769-1840. Cambridge: University Press. Wallis Budge, E. A. [1928] (1970). A History of Ethiopia: Nubia and Abyssinia. Oosterhout, the Netherlands: Anthropological Publications. Quoted in Pankhurst, Richard K. P. (1982). History of Ethiopian Towns. Wiesbaden: Franz Steiner Verlag. Henry Salt, A Voyage to Abyssinia and Travels into the Interior of that Country, 1814 (London: Frank Cass, 1967), p. 474.
בר-הלל

האם התכוונתם ל... יהושע בר-הלל – פילוסוף ישראלי מיה בר-הלל – בתו של יהושע בר-הלל ופרופסור לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית גילי בר-הלל – בתה של מיה בר-הלל ומתרגמת ספרים הלל בן-הלל בית הלל
דבקה (צמח)

דְבֵקָה (שם מדעי: Galium) היא סוג גדול של צמחים ממשפחת הפואתיים, ובה כ-400 מינים חד-שנתיים ורב-שנתיים שרובם עשבוניים. תפוצתם כלל-עולמית, וכוללת 23 מינים בארץ ישראל. שם הסוג העברי בא מֵהִדָּבְּקוּתָם, באמצעות זיפים דמויי קרסים, של גבעוליהם, עליהם ופירותיהם של רבים מהמינים לפרוות יונקים ולבגדים. בעבר שימש הצמח להקרשת חלב ולהכנת גבינה, ומכאן שמו המדעי: מהמילה היוונית לחָלָב – γάλα (גַאלָה). לצמחי הסוג גבעולים מרובעים, והעלים ערוכים עליהם בדורים של שניים עד עשרה עלים. הפרחים בצבע בהיר (לבן, ירקרק-בהיר, או צהבהב), גודלם מילימטרים בודדים והם דו-מיניים וחסרי גביע. ההאבקה עצמית או על ידי חרקים. הפרי יבש, מכיל זרע אחד או שניים, ופרודותיו כדוריות או מוארכות. בין המינים שתפוצתם כוללת את ארץ ישראל: חד שנתיים: דבקה זיפנית דבקה דקיקה דבקת האפונים דבקת יהודה דבקה משולשת רב שנתיים: דבקת הנחלים דבקה זיפנית, באתר "צמח השדה" – ראה על הסוג בסוף המאמר. עזריה אלון (עורך), אנציקלופדיית "החי והצומח של ארץ ישראל", משרד הביטחון – ההוצאה לאור, החברה להגנת הטבע, 1983; כרך 11 - צמחים בעלי פרחים ב', הערך "דבקה", עמ' 113. דבקה, באתר ITIS (באנגלית) דבקה, באתר NCBI (באנגלית) דבקה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) דבקה, באתר צמח השדה דבקה, באתר Tropicos (באנגלית) דבקה, באתר GBIF (באנגלית) דבקה, באתר IPNI (באנגלית) דבקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)