יצחק רבינוביץ

יצחק רבינוביץ (1887 – 3 באוקטובר 1968), היה מהנדס, פעיל ציוני וממייסדי מכבי והמכבי הצעיר ברוסיה, ולאחר עלייתו לארץ - תעשיין, חבר ההגנה, איש הג"א והסוכנות היהודית, פעיל במאבק לעליית יהודי ברית המועצות. רבינוביץ נולד והתחנך בליטא. הוסמך כמהנדס בגרמניה, ועבד במקצועו במפעל במוסקבה. נישא ב-1913 לאהובה (ליובה). לאחר מהפכת אוקטובר מונה למנהל מחלקת המתכת במשרד הבנייה של ברית המועצות. במקביל היה פעיל בתנועה הציונית, ב-1917 היה ממייסדי ארגון מכבי ברוסיה, ומ-1921 היה יושב הראש של הארגון. ארגון מכבי סבל מהתנכלויות של הצ'קה, הגה פה או והיבסקציה, ב-1919 נסגר מועדון מכבי במוסקבה ורבינוביץ הצליח במאמצים רבים לשכנע את השלטונות לאפשר פתיחתו מחדש. ב-1921 החלו מאסרים של פעילים ציוניים, וב-1922 ארגון מכבי הוכרז שוב בלתי חוקי. רבינוביץ המשיך לנהל את פעילות הארגון בסתר, והספורטאים המשיכו להתאמן באזורים מחוץ לעיר. רבינוביץ המשיך בפעילות ציונית, בין השאר גם במעשים סמליים - הוא שלח במסווה מברק ברכה לרגל הקמת האוניברסיטה העברית באפריל 1925 - כאשר תקשורת כזו עם חוץ לארץ הייתה מעשה פלילי מבחינת שלטונות ברית המועצות. ב-16 במרץ 1926 נאסר רבינוביץ בשל פעילותו הציונית והוגלה עם משפחתו לעיר קזיל-אורדה בקזחסטן. לאחר שלוש שנות גלות, קיבל ב-1929 אישור להגר, ועלה לארץ ישראל. היה חבר ב"הגנה" מ-1933 ואילך. במלחמת העולם השנייה היה מנהל מחלקת המקלטים במפקדת הג"א וחבר ועדת הביטחון לבתי הספר מטעם הג"א. עסק בייצור והתקנת מוצרי הסקה מרכזית בשותפות עם המהנדס ליפמן גורודישץ, שהיה חלוץ בתחום זה בארץ ישראל. היה מנהל המחלקה הרוסית בסוכנות היהודית. מונה על ידי הממשלה הזמנית לתפקיד הממונה על רכוש הכנסייה הרוסית הגולה. בחנוכה 1950, באירוע מרוץ הלפיד מקברות המכבים אל ירושלים, היה רבינוביץ מוותיקי "מכבי" (יחד עם לודוויג בלום ואליהו זאב לוין אפשטיין) שנבחרו לשאת את הלפיד בקטע המסע האחרון, מהכניסה לירושלים אל חצר המוסדות הלאומיים. ב-1953 היה ממקימי התאחדות יוצאי ברית המועצות בישראל ויושב ראש ההתאחדות וממייסדי ארגון "מגן" לעזרת אסירי ציון, ופעל רבות במסגרתם לתמיכה ביהדות ברית המועצות ולמאבק להגירת יהודים ממנה. התגורר עם משפחתו במעונות עובדים א' בירושלים. בניו מאיר ומיכאל היו קציני קבע בצה"ל. בשנת 1957 בהיותו בן שבעים, יצא לאור ספרו "ממוסקבה עד ירושלים", בהוצאת ראובן מס. רבינוביץ נפטר ב-1968 ונקבר בבית הקברות סנהדריה. מדיה וקבצים בנושא יצחק רבינוביץ בוויקישיתוף דוד תדהר (עורך), "יצחק רבינוביץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ה (1952), עמ' 2281 יצחק רבינוביץ באתר GRAVEZ סטאלין אמר: אינכם זקוקים להגנה, חרות, 6 בספטמבר 1964; סטאלין אמר: אינכם זקוקים להגנה (המשך הכתבה), חרות, 6 בספטמבר 1964 ליפא לויתן, לבוא חבר, הארץ, 10 במאי 1929 מברק-ברכה ממוסקוה לפני ארבעים שנה, דבר, 2 באפריל 1965 ראשית פעולות הג"א ומשמר העם בירושלים, הַבֹּקֶר, 26 ביוני 1940 בירושלים/ועדה לענייני ביטחון בבתי הספר, הארץ, 29 בספטמבר 1940 משרד תכני "הסקה", הארץ, 15 בספטמבר 1931 אוסטר מקווה, חרות, 25 בדצמבר 1949 דנים על הקמת קונסוליה סובייטית בירושלים, מעריב, 1 בספטמבר 1948 הכנסיה הרוסית תרחיב פעולתה בירושלים, מעריב, 18 בינואר 1950 הנציג הסווייטי טס למוסקבה, דבר, 6 בספטמבר 1949 חגיגת מהפכת אוקטובר בכנסייה הרוסית בירושלים, הַבֹּקֶר, 8 בנובמבר 1949 ההגנה הצילה את רכוש הכנסייה הרוסית מרישומו על שם הקונסול הבריטי, הצופה, 20 ביולי 1960 לפיד ממודיעין נישא לירושלים ולת"א, מעריב, 3 בדצמבר 1950 מכל הארץ/ארגון יוצאי ברית המועצות, חרות, 17 ביולי 1953 מועדון לעולים מברה"מ בירושלים, דבר, 20 ביולי 1960 הגיעו לתעודתן מצות שנשלחו לכתובות פרטיות ברוסיה, חרות, 10 באפריל 1961 עזרת "מגן" לאסירי ציון ברוסיה, הארץ, 12 באפריל 1943 תביעה לעליית יהודים מברית המועצות, הַבֹּקֶר, 16 בספטמבר 1953 30 שנים ל"מכבי", דבר, 11 בדצמבר 1942 ספרים חדשים/ממוסקבה עד ירושלים, הארץ, 9 באוקטובר 1957 ספר זכרונות על חיי היהודים ברוסיה, הַבֹּקֶר, 9 בספטמבר 1957