laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ארמון סרווסתאן

ארמון סרווסתאן (בפרסית: کاخ ساسانی سروستان) הוא מבנה מהתקופה הסאסאנית שנבנה בהוראת בהראם גור במאה ה-5. הוא נמצא בקרבת העיר סרווסתאן שבפרובינציית פארס. הארמון נכלל ברשימת אתרי המורשת התרבותית של אונסק"ו כחלק מן הנוף הארכאולוגי הסאסאני בחבל פארס. ארמון סרווסתאן נחשב למייצג הראשון של ארכיטקטורה אסלאמית איראנית. הסגנון הזה נסמך על ארכיטקטורה פרתית מוקדמת בתוספת השפעות רומיות: אולם מרובע בעל כיפה גדולה, כניסות מרובות, חדרי איוואן מקורים. וקשתות. ארמון סרווסתאן בנוי מאבנים ומלט, והוא מזכיר במבנהו את ארמון ארדשיר בפיירוזאבאד. לפי א-טברי, הארמון שימש את מהר-נרסה, מזכירו הנאמן של השליט בהראם גור. מחקרים חדשים שנעזרו בשיטות תארוך מתקדמות הראו כי למעשה הארמון לא נבנה בתקופה הסאסאנית כפי שסברו בעבר, אלא לתקופה מאוחרת: תקופת שלטונו של יזדגרד השלישי ותחילת התקופה האסלאמית (אמצע המאה השביעית). ארמון סרווסתאן, חזית צפונית חלל פנימי שרידי מבנה מבט פנורמי מדיה וקבצים בנושא ארמון סרווסתאן בוויקישיתוף Habibollah Ayatollahi, The Book of Iran: The History of Iranian Art, Translated by Shermin Haghshenās, Alhoda UK, 2003, pp. 126-127. ADDITIONAL INFORMATION PRESENTED TO THE ICOMOS PANEL FOR THE EVALUATION OF "Sassanid Archaeological Landscape of Fars", פברואר 2018, עמ' 11–12.
אלכסיי סוטורמין

אלכסיי סרגייביץ' סוטורמין (ברוסית: Алексе́й Серге́евич Суторми́н; נולד ב-10 בינואר 1994, מוסקבה, רוסיה) הוא כדורגלן רוסי, המשחק כקשר התקפי במועדון רוסטוב בהשאלה מזניט סנקט פטרבורג ובנבחרת רוסיה בכדורגל. אלכסיי נולד במוסקבה וחי בה עד גיל 16. הוא התחיל לשחק כדורגל בבית הספר קרילאצקויה, ולאחר מכן עבר לסטרוגינו. הוא נבחן בספרטק ולמד במשך שנתיים עד שלוש שנים בחימקי ולאחר מכן התקבל לאקדמיה של זניט סנקט פטרבורג והשתתף בשני משחקים באליפות הנוער עבור זניט. המועדון המקצועי הראשון בו שיחק היה מועדון סטרוגינו במוסקבה. הוא הבקיע שער כבר במשחק הבכורה שלו בקבוצה, במפגש הגביע ב-10 יולי 2013 במפגש נגד "זניט מוסקבה", את משחק הבכורה בליגה ערך במשחק במסגרת הליגה המקצוענית נגד טורפדו ולדימיר, ב-15 ביולי. ביולי 2015 הוא עבר לאסטרחן ל"וולגר" המקומית. הוא עשה את הופעת הבכורה שלו במשחק נגד ספרטק-2 מוסקבה, שבו הקבוצה הפסידה, בהפרש מינימלי. במפגש הבא נגד "פאקל" מוורונז' הבקיע את שער הניצחון. במדי "וולגר" השתתף במשחקי המבחן להעפלה לפרמייר ליג . בשנת 2017, דווח על התעניינות בו מ"ויקטוריה" הצ'כית, "זניט" ו"רוסטוב". כל שלוש ההצעות נדחו על ידי המועדון. שנה לאחר מכן, הוא עבר לאורנבורג. ביוני 2019 דווח כי זניט סנקט פטרבורג הציעה לו שכר של 300 אלף יורו וחוזה ל-5 שנים, אך לבסוף הוא עבר לרובין קאזאן שהציעה לו 500 אלף יורו לאותה תקופה. ברם, הוא לא נסע עם הקבוצה למשחק ההכנה נגד טמבוב ותקשורת הספורט דיווחה על כך שזניט הגיעה להבנות עם השחקן על מעברו לזניט באותם תנאים שרובין סיכמה מולו. ביולי 2019 זניט הודיעה רשמית על החתמתו לחוזה של שלוש שנים עם אופציה להארכה בשנתיים נוספות. את הופעת הבכורה במדי זניט ערך ב-14 ביולי 2019 במחזור הפתיחה של העונה כשנכנס כמחליף בניצחון הבייתי על טמבוב. ב-3 באוגוסט 2019 עלה לראשונה בהרכב הפותח במשחק הבייתי נגד קרסנודאר שהסתיים בשוויון 1-1. את שער הבכורה שלו הבקיע ב-21 בספטמבר 2019 בניצחון 0–5 על רובין קאזאן, כשבאותו משחק הוא מבקיע למעשה 2 שערים. בדצמבר 2020 הוזז לראשונה לעמדת הבלם הימני, במשחק המחזור ה-17 מול אורל. ב-29 בספטמבר 2021, הבקיע את שער הבכורה בליגת האלופות בניצחון קבוצתו 4:0 על מאלמו בגזפרום ארנה. באפריל 2022 האריך את חוזהו בקבוצה עד סוף 2025. בינואר 2024 הושאל למועדון סוצ'י, עמה ירד ליגה בתום העונה. באוגוסט 2024, הושאל עד תום עונת 2024/25 למועדון רוסטוב. באביב 2014, הוא זומן לנבחרת הלאומית של רוסיה, השתתף בשני משחקים לא רשמיים נגד שוודיה. בשנת 2016, הוא זכה בגביע חבר המדינות 2016 בהרכב נבחרת הנוער של רוסיה, כשהופיע ב-4 משחקים והבקיע שער בגמר. הוא זומן למשחקי מוקדמות מונדיאל 2022 וערך את הופעת הבכורה במדי הנבחרת ב-8 באוקטובר 2021, במשחק מול סלובקיה, שבו נבחרתו ניצחה 1:0. ב-11 באוקטובר 2021 עלה עם סרט הקפטן, במשחק מול סלובניה. אביו, סרגיי סוטורמין הלך לעולמו ב-7 בנובמבר 2020. רוסיה רוסיה (עד 21) גביע אלופות חבר המדינות: 2016 מדיה וקבצים בנושא אלכסיי סוטורמין בוויקישיתוף אלכסיי סוטורמין, באתר Transfermarkt אלכסיי סוטורמין, באתר Soccerway אלכסיי סוטורמין, באתר WorldFootball.net אלכסיי סוטורמין, באתר FootballDatabase.eu
ענק (מיתולוגיה נורדית)

במיתולוגיה הנורדית, הענקים (בנורדית עתיקה: jötnar; נהגה "יוטנאר", צורת הרבים של יוטון - jötunn, גם השמות ריסי, ת'ורס וטרול יכולים להתייחס לענקים) הם סוג של ישויות שמנוגדות לדמויות אחרות - כגון האלפים או הגמדים. למרות שמם המשומש לרוב בתרגומים לשפות מודרניות, הגדרת הענקים איננה ברורה, הם לא בהכרח גדולים מאוד, ותיאורם יכול לנוע בין יצורים יפים מאוד כשהם מתוארים באופן יחיד לבין גרוטסקיים בצורה מחרידה כשם מתוארים בצורה כללית. חלק מהאלים, כגון סקאד'י וגארד'ר מתוארים כענקים בעצמם ועוד ישנם אלים שיש עליהם עדויות רבות כגון אודין שמתוארים כצאצאים של ענקים. על הענקים יש עדויות במגוון רחב של מקורות נורדיים שונים. המיתוס הנורדי מספר כי מקור הענקים הוא בהתרבות לא מינית מגופו של יימיר, ישות קדומה. בסופו של דבר, יימיר נהרג, גופו מפורק לחלקים שמהם יוצרים את העולם, והיוטנאר שורדים עד היום בכך שהם שטים בשצף של דמו של יימיר. הענקים שוכנים ביוטונהיימר. בפולקלור הסקנדינבי המאוחר יותר, המשמעות המעורפלת של המילה "ענק" סללה דרך לתיאורים שליליים של הישויות. המילים jötunn בנורדית עתיקה ו-eóten באנגלו-סקסונית התפתחו משם העצם הזכרי הפרוטו-גרמאני etunaz. הפילולוג ולדימיר אורל טוען שקשרים סמנטיים בין etunaz לבין etanan בפרוטו-גרמאנית מרמזים על קשר אפשרי בין השניים. המילה etanan שוחזרה על ידי בלשנים מ-etall (אכילה) בנורדית עתיקה, etol (רעבתנות, גרגרנות) באנגלו-סקסונית, ו-filu-ezzal (חמדני) בגרמנית עילית עתיקה. risi בנורדית עתיקה ו-riso בגרמנית עילית עתיקה מגיעים משם העצם הזכרי הפרוטו-גרמאני wrisjon. אורל טוען כי שם התואר מסקסונית (גרמנית נמוכה) עתיקה wrisilīke כנראה גם כן קשור. þurs (ת'ורס) בנורדית עתיקה, ðyrs (ד'ירס) באנגלו-סקסונית, ו-duris בגרמנית עילית עתיקה (רוח רעה), מגיעים משם העצם הפרוטו-גרמאני þur(i)saz, שבעצמו מגיע מ-þurēnan בפרוטו-גרמאנית, שקשור אטימולוגית ל-turá- (איתן, עשיר, בעל כוח) בסנסקריט. מקור המילה טרול הוא ממילה פרוטו-גרמאנית שמשמעותה אינה ידועה. Dodds, Jeramy (Trans.) (2014). The Poetic Edda. Coach House Books. ISBN 978 1 55245 2967. Bellows, Henry Adams (Trans.) (1936). The Poetic Edda. Princeton University Press. New York: The American-Scandinavian Foundation. Orel, Vladimir (2003). A Handbook of Germanic Etymology. Brill. ISBN 9004128751 Thorpe, Benjamin (Trans.) (1866). Edda Sæmundar Hinns Frôða: The Edda of Sæmund the Learned. Part I. London: Trübner & Co. מדיה וקבצים בנושא ענק בוויקישיתוף ענק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
יוחנן השישה עשר (אנטי-אפיפיור)

יוחנן השישה עשר (בלטינית: Ioannes XVI, ברונו מקרינתיה; 945 לערך - 1001) היה אנטי-אפיפיור שנבחר לכהונה על ידי אצילי רומא ב-997, במקביל לכהונתו של גרגוריוס החמישי. הוא הודח מהכס על ידי אוטו השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ב-998. נולד בשם יוהנס (ג'ובאני) פילגטוס (ביוונית: Ιωάννης Φιλάγαθος; בלטינית: Johannes Philagathus; באיטלקית: Giovanni Filagato). נולד בקלאבריה שבדרום חצי האי האפניני (איטליה), שהיה אז בשליטת האימפריה הביזנטית. היה הכומר האישי של תאופאנו, אחייניתו של קיסר יוחנן הראשון צימיסקס, קיסר האימפריה הביזנטית ורעייתו של אוטו השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. כן היה סנדקו של בנם, לימים הקיסר אוטו השלישי. כיהן כבישוף פיאצ'נצה. עם מותו של האפיפיור יוחנן החמישה עשר, הגיעו אוטו השלישי ובן-אחיו ברונו לרומא על מנת למנות את ברונו בן ה-24 לאפיפיור. אולם, אצילי רומא בחרו ביוהאנס פילגטוס לרשת את הכס ולכהן כאפיפיור בשם יוחנן השישה עשר. אוטו השלישי הצליח לגרום לבחירתו של ברונו לאפיפיור, והוא נטל לעצמו את השם גרגוריוס החמישי. מיד לאחר מכן הכתיר האפיפיור החדש את דודו לקיסר האימפריה הרומית הקדושה. אולם, עם שובו של אוטו השלישי לגרמניה, השתלטה סיעת אצילי רומא, בסיועו של בסיליוס השני בולגרוקטונוס, קיסר האימפריה הביזנטית, על כס האפיפיור, הדיחה את גרגוריוס החמישי והכתירה מחדש את יוחנן השישה עשר. סינוד בישופים שהתכנס בפאביה ב-997 החליט להכתיר מחדש את גרגוריוס שנבחר כחוק ולנדות את יוחנן השישה עשר מן הכנסייה. בפברואר 998 נכנס שוב אוטו השלישי לרומא בראש חייליו, על מנת לוודא שאצילי העיר לא ימרדו עוד נגד האפיפיור הנבחר. חיילי הקיסר תפסו את יוחנן השישה-עשר, שניסה להימלט. הם קצצו את אזניו, חתכו את אפו, עקרו את לשונו, שברו את אצבעותיו וניקרו את עיניו. לאחר מכן הרכיבוהו הפוך על חמור והצעידוהו ברחובות רומא. לאחר מכן נשלח לחיים בגלות במנזר פולדה שם מת ב-1001. כיוון שיואנס לא נחשב לאפיפיור לגיטימי, שלושת האפיפיורים הבאים שנטלו לעצמן את השם יוחנן השתמשו בשמות "יוחנן השישה-עשר", "יוחנן השבעה-עשר" ו"יוחנן השמונה-עשר". רק בשלב מאוחר יותר "קודם" מספרם באחד, והותיר את השם "יוחנן השישה-עשר" ללא אפיפיור, אלא רק ככינוי לאנטי-אפיפיור שכיהן בשם זה. מדיה וקבצים בנושא יוחנן השישה עשר בוויקישיתוף ערך על יוחנן השישה-עשר, האנציקלופדיה הקתולית יוחנן השישה עשר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מצפה אלות

מצפה אלות הוא נקודת תצפית הנמצאת בשמורת "מצפה אלות", אשר מהווה את הנקודה הגבוהה ביותר ברכס רמת סירין. הוא נמצא 2 ק"מ מערבית למושבה מנחמיה וכ-4 ק"מ מדרום מזרח ליבנאל. גובה המצפה הוא כ-360 מטרים מעל פני הים, והוא נמצא בקצה המזרחי של הרכס, על תוואי שביל ישראל ושביל עמק המעיינות. בנוף שנצפה ממנו ניתן לראות את הכנרת, עמק הירדן ורמת הגולן. כמו כן היישובים יבנאל, אלומות ויישובי עמק הירדן. התצפית נבנתה לזכר חן כנרתי, לוחם בסיירת צנחנים שנפל בלבנון. המצפה קיבל את שמו מן האלות הרבות הגדלות ברמת סירין, בפרט, משתי אלות אטלנטיות המצויות בנקודת התצפית. מצפה אלות ורמת סירין, באתר למטייל
טיפול יונים לצהבת

טיפול יונים לצהבת, היא צורה של רפואה עממית יהודית למחלת הצהבת. לטיפול אלטרנטיבי זה אין בסיס מדעי והוא עלול לסכן את החולה. יש המחשיבים טיפול זה כסגולה. שימוש ביונים לצהבת מופיע לראשונה בספרות היהודית אצל הרב החסידי-הונגרי יצחק אייזיק וייס (סבליאבה), בספרו דברי יצחק (ליקוט שמועות וסגולות מתלמידי הבעל שם טוב), סגולה זו נעתקה בשמו בספר סגולות ישראל (שבתאי ליפשיץ) ובספר טעמי המנהגים. צורת הריפוי היא על ידי תלישת נוצות היונה באזור פתח הביב והצמדתו לטבור החולה, כתוצאה מכך חלק מן היונים מתות. לטענת המטפלים היונה 'שואבת' את הצהבת מהחולה ולכך היא מתה. "קבלתי רפואה בדוקה לחולי ירקון שקורין 'געלי זוכט' [שיבוש של Gelbsucht, צהבת] שיקח יונה-זכר, לזכר. ונקבה, לנקבה. ויושיבנה על טבורו וישאוב היונה כל הירקות שבו עד גמירא, והיונה תמות. וזה בחון ובדוק" — דברי יצחק, ליקוטי ענינים, רפואות וסגולות. עמוד נ"ט בני ברק תשנ"ו פרופ' פרד רוזנר(אנ') מצא בכתב יד (מהמאה ה-16 או ה-17) מקור עברי קדום לטיפול בצהבת על ידי העברת המחלה לדג. בנוסף הוא מצביע על תפיסת 'העתקת המחלה' -העברת המחלה לבעל חיים אחר, ששימשה בקרב הרפואה בעולם העתיק, ומביא דוגמאות נוספות לשיטה זו, מהתלמוד ומספרי רפואה שונים. בקרב אנשי הרפואה הקונבנציונלית ישנה התנגדות לשימוש בשיטה זו מאחר שלא הוכחה מדעית, כמו כן קיים חשש להידבקת החולה במחלות יונים והחמרת מצבו של החולה עקב אי טיפול. מקרב הרבנים הביעו התנגדות הרב שלמה זלמן אוירבך, שלדבריו מדובר בהבל ואמונה טפלה, והרב צבי טאו, שתולה את תמותת היונים בחניקתם בידי המטפל. הרב שלמה אבינר, אף רואה בטיפול זה איסור הלכתי מטעם "דרכי האמורי". לעומתם יש רבנים אחרים שתומכים ומתירים את פעולה זו, בהם הרב יוסף בא-גד, שהקדיש לכך פרק בספרו (נחלי בא גד), והרב זמיר כהן, שמסתמך בין היתר על מחקר שלדבריו אישש את יעילות טיפול זה. בהיבט של איסור צער בעלי חיים בהלכה, עבור רפואה 'סגולית' שאיננה בדוקה, מספר רבנים דנו בטיפול והתירוהו. הרב יצחק זילברשטיין כתב שהטיפול אינו מתיר חילול שבת. פרד רוזנר, Pigeons as a remedy (segulah) for jaundice בתוך Jewish Bioethics עמ' 59 דליה מזורי, "נוסיף להשתמש ביונים-על-הטבור לריפוי הצהבת", מעריב, 23 באוקטובר 1984, עמ' 12 יעל אודם, ‏הרב "מרפא צהבת" - ע"י הרג יונים, באתר ‏מאקו‏, 9 ביוני 2013 שימוש בשיטה זו במצריים (אורכב 14.01.2019 בארכיון Wayback Machine), סרטון באתר medical videos Pigeons as a remedy (segulah) for jaundice קונטרס ההגהות, בסוף ספר "ויצחק יקרא" עמוד ה'. מובא גם אצל אברהם שטינברג, הערך "כבד ויותרת הכבד", מתוך אנציקלופדיה הלכתית רפואית, באתר מכון שלזינגר. הרב שלמה אבינר, רפואה חלופית באתר ספריית חווה הרב שלמה אבינר, נר באישון לילה, ספריית חוה, תשע"ג, עמ' 157 חלק ב עמוד תקע"ז ובספרים נוספים ראו, הרב זמיר כהן, הטבור פתוח או נעול?, באתר הידברות כך גם ממליץ הרב מאיר מאזוז, ספר אסף המזכיר (ספר סגולות בני ברק תשע"ד עמוד שפ"ב). בהם הרב משה שטרן (דברצן), שו"ת באר משה, חלק ח', סימן קכ"ד; הרב עובדיה יוסף, שו"ת יביע אומר, חלק ט', סימן ל"ב;שו"ת שבט הקהתי חלק ד' סימן שי"ב; ועוד. חישוקי חמד מסכת סנהדרין דף יז, עמוד ב. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
יעקב בן נסים

רבי יעקב ב"ר נסים אבן שאהין (בערבית יהודית: אבי יוסף. נפטר ב-ד'תשס"ז, 1006) היה ראש ישיבה ומנהיג הקהילה היהודית בקירואן, תוניסיה במאה ה-10, שלהי תקופת הגאונים. אביו של רב ניסים גאון. מוצא משפחתו כנראה מאזור פרס (לפי שמה). אביו, רבי יעקב בר יאשיהו, שהיה גם הוא תלמיד חכם, חי ופעל בקירואן. בנו רב נסים מכנהו "הרב הראשון". הוא ייסד בתי מדרש והעמיד תלמידים בקירואן, כלשון בנו: "אדוננו הצדיק אבי נ"ע... כאשר הקדים מזכויות וייסד המדרשות, לימוד התורה ויראתו שהייתה קודמת לחכמתו אמצא התשועה ועזר מבורא עולם". מנחם בן-ששון כותב כי בימיו פרח ביותר לימוד התורה בקירואן. היה נציג ישיבת פומבדיתא וישיבת סורא בקהילות צפון אפריקה ובפרט קירואן (ואולי גם לספרד), דבר שהתבטא בכך שהוא ריכז את השאלות והתרומות מכל הקהילות אל הגאונים ואת התשובות מהם. התכתב עם רב שרירא גאון ובנו רב האי גאון, שפנו אליו בתוארי כבוד, "אלוף", "ראש כלה קדוש", "גבור התורה", "אדיר בן אדירים גדול בן גדולים", ועוד. רש"ג כותב לו: "ואתה גדולנו יעקב בן מר רב נסים שאתה מיסר עצמך ללמוד תורה בנקיות ולהיכנס בחדרי הלכה ולעמוד על אמתתה של תורה ולהוציאם לאור וכל תלמידיך אנשי סודך עושה רצון יראיו יעשה רצונך", וכן: "ומתוך שאתה תלמיד חבר לנו והר גבוה בתורה גלינו אליך רחשות לבנו". "למחמד עינינו ומשא נפשנו וסגולת חמדתנו ואיש סודנו ובעל בריתנו ושעשוע לבנו, מרי ורבנא יעקב הלבר לנו והנכבד בישיבתנו, הגדול בסנהדרינו והאדיר בכלינו". גם רבי שמואל הנגיד משבחו בשיר שכתב לכבוד רב נסים בנו. בין השאלות ששאל את רב שרירא בשם קהל קירואן בשנת 987 (ד'תשמ"ז) הייתה "כיצד נכתבה המשנה?", שהתשובה שהשיב רב שרירא עליה נודעה בתור אגרת רב שרירא גאון. גם חיבור "יישור דרכי התלמוד" של רב האי גאון נכתב כתשובה לשאלותיו. נפטר בחורף ד'תשס"ז (1006). בגניזת קהיר נמצאה אגרת שבה מבכה ר' האי גאון את פטירתו. חישובים שונים העלו שנפטר בגיל 110, אך החוקרים טוענים שהם התבססו על טעות. לא שרד מחיבוריו דבר, אך מגניזת קהיר עולה שחיבר פירוש על ספר בראשית. יש המייחסים לו פירוש לספר יצירה. בנו, רב נסים גאון ר' נסים בר ברכיה ר' יוסף בר ברכיה (מילא מקומו כנציג ישיבת פומבדיתא). חיים זאב הירשברג, תולדות היהודים באפריקה הצפונית, בהוצאת מוסד ביאליק, ירושלים, 1965 כרך ראשון, עמ' 237 - 241. שרגא אברמסון, רב נסים גאון: חמישה ספרים, בהוצאת מקיצי נרדמים, ירושלים ה'תשכ"ה, עמ' יז - כ. מנחם בן-ששון, צמיחת הקהילה היהודית בארצות האסלאם: קירואן 800 - 1057, הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, ירושלים ה'תשנ"ו, 1996, עמ' 148 - 150. שמואל אברהם פוזננסקי, אנשי קירואן, ורשה ה'תרס"ט, סי כו (לחצו כאן לקריאה מקוונת). הרב רפאל בנימין כהן, מלכי תרשיש, עמ' כא-כב. אברמסון (הערה 1) בשם רב האי גאון הקדמה ל"יפה מהישועה" הקדמה ל"מפתח מנעולי התלמוד" בן ששון, עמ' 265 הירשברג עמ' 238 אוצר הגאונים ברכות תקמט אוצר הגאונים ברכות קמג אוצר הגאונים ברכות רנז דיוואן ששון נב הירשברג עמ' 239 ובהערה 42 אשר יש שמייחסים אותו לר' יצחק בן שלמה הישראלי או לרבי דונש בן תמים. בכתב יד מינכן ובכתב יד פרמה מיוחס פירוש זה לר' יעקב. אמנם פוזננסקי ועוד ערערו על ייחוס זה.
נחל מורן

נחל מורן (בערבית: وادي موران, תעתיק: וואדי אל מורן) הוא נחל באורך 3.5 ק"מ במרכז הגליל העליון, צפונית להר מירון. הוא אחד מיובלי נחל כזיב עילי. מקור שמו העברי והערבי בשיחי מורן החורש הגדלים לאורכו. ראשיתו של הנחל ליד נריה (בית ספר שדה הר מירון), משם יורד מערבה, תחילה בין חלקות חקלאיות ובהמשך בחורש ים תיכוני סבוך, עד מפגשו עם נחל כזיב כקילומטר מדרום מזרח לחורפיש. כקילומטר ממערב לנריה נובעים בנחל מעיינות הנקראים מעיינות נריה. על המדרון הצפוני התלול של הנחל עובר קטע מכביש 89 (מנהריה לסאסא). אזור נחל מורן הוא ירוק כל השנה, וניתן להיכנס למסלולי טיול בו בחינם. נחל מורן ונחל נריה, באתר טבע ונופים בישראל inature.info, ‏2/11/2015 אנציקלופדיה - מפה, מפה - מיפוי והוצאה לאור ערך זה הוא קצרמר בנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מקנזי סקוט

מקנזי סקוט (באנגלית: MacKenzie Scott, בעבר מקנזי בזוס; נולדה ב-7 באפריל 1970) היא סופרת ונדבנית אמריקאית. הייתה מעורבת בהקמת חברת אמזון, שהתחילה את דרכה כחנות ספרים מקוונת, ונכון לאפריל 2019 החזיקה ב-4% ממניותיה, והייתה לאחת מהנשים העשירות בעולם. ב-2014 ייסדה את ארגון האנטי-בריונות "Bystander Revolution" בו היא משמשת כמנהלת כללית. ב-1993 נישאה לג'ף בזוס, מייסד ומנכ"ל אמזון שהפך לאיש העשיר בעולם בזמנו. באפריל 2019 השניים התגרשו. מאז גירושיה היא תורמת חלק ניכר מהונה, שהוערך באפריל 2021 במעל 61 מיליארד דולר. בשנת 2020 הופיעה ברשימה 100 האנשים המשפיעים השנתית של מגזין טיים, טיים 100. נולדה בסן פרנסיסקו, קליפורניה בשם מקנזי סקוט טטל (MacKenzie Scott Tuttle). ב-1988 סיימה את לימודיה בבית הספר הוטצ'קיס בקונטיקט. ב-1992 קבלה תואר ראשון באנגלית מאוניברסיטת פרינסטון בהצטיינות יתרה. הסופרת טוני מוריסון בעלת מדליית החירות הנשיאותית אצלה למדה, התבטאה "שהייתה אחת התלמידות הטובות ביותר שהיו לה בחייה כמורה לכתיבה יוצרת". ב-1992 עבדה תחת ג'ף בזוס בקרן הגידור D. E. Shaw בניו יורק. ב-1993 נישאו וב-1994 עברו לסיאטל שבוושינגטון. לזוג שלושה בנים ובת מאומצת מסין. עם הקמת אמזון, הייתה שותפה בכתיבת התוכנית העסקית הראשונה של החברה.[דרוש מקור] בינואר 2019 הודיע הזוג בזוס על כוונתם להתגרש. על פי מגזין ה"נשיונל אינקוויירר" סיבת הגירושים היא בגידתו של ג'ף באשתו בכך שניהל רומן עם מנחת הריאליטי, לורן סאנצ'ז, מאפריל 2018. באפריל 2019 פורסם הסכם הגירושים של הזוג בזוס, ולפיו תקבל מקנזי בזוס רבע ממניותיו של ג'ף בזוס באמזון, חלק ששוויו 35.6 מיליארד דולר. זכויות ההצבעה בגין חלק זה יישארו בידי ג'ף בזוס. בהסכם הסופי קיבלה 38.3 מיליארד דולר. בעקבות גירושיה שינתה את שמה ממקנזי בזוס לשם נעוריה מקנזי סקוט. היא הצטרפה להתחייבות הנתינה, וביולי 2020 תרמה 1.7 מיליארד דולר. בשנת 2021 נישאה לדן ג'ואט, המורה למדעים של ילדיה. 2006 – פרס הספר האמריקאי (אנ') על הנובלה "המבחן של לותר אולברייט" (אנ') Bezos, MacKenzie, The testing of Luther Albright, ISBN 978-1-5012-7971-3 Bezos, MacKenzie., Traps, 1st ed, New York: Alfred A. Knopf, 2013, ISBN 978-0-307-95973-7 מדיה וקבצים בנושא מקנזי סקוט בוויקישיתוף מקנזי סקוט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מקנזי סקוט, ברשת החברתית Goodreads איילה אור-אל, 18,000,000,000 דולר בייבי, באתר "ידיעות אחרונות", 5 ביוני 2019 אקונומיסט, התורמת המהירה במערב: מקנזי סקוט מחוללת מהפכה בעולם הפילנתרופיה, באתר TheMarker‏, 5 בדצמבר 2021 ניו יורק טיימס, היא תרמה בגדול, והכספת לא מתרוקנת: מה הסיפור של מקנזי סקוט?, באתר הארץ, 19 באפריל 2022 Ariel Shapiro, Amazon’s Jeff Bezos And Ex-Wife MacKenzie Add Combined $22 Billion To Fortunes In One Week, Forbes (באנגלית) MacKenzie Scott: The 100 Most Influential People of 2020, Time סוכנויות הידיעות, האיש העשיר בעולם מתגרש - ומודיע על זה בטוויטר, באתר TheMarker‏, 9 בינואר 2019 יובל פגי, ‏גירושי המיליארדים: בזוס בגד עם אשת חברו הטוב, באתר ‏מאקו‏, 10 בינואר 2019 ג'ף בזוס יעניק רבע ממניותיו באמזון לגרושתו מקנזי, באתר ynet, 4 באפריל 2019 ענבל חננאל, גרושתו של ג'ף בזוס קיבלה 38.3 מיליארד דולר בהסכם הגירושים, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 7 ביולי 2019 מקנזי סקוט, גרושתו של מייסד אמזון, תרמה 1.7 מיליארד דולר לארגוני צדקה, באתר כלכליסט, 29 ביולי 2020 עומר דניאל, גרושתו של המילארדר ג'ף בזוס התחתנה עם מורה למדעים, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 8 במרץ 2021
רכס חצרה

רכס חצרה הוא רכס בהר הנגב הצפוני, הנמצא מדרום לכביש דימונה-ים המלח והתוחם את מכתש חצרה (הנקרא גם המכתש הקטן) מצפון. הרכס משתרע לאורך 50 ק"מ, מהר חימר בצפון מזרח עד הר רכב בדרום מערב. שמו של הרכס נקבע על שם הר חצרה ובעקבות צליל שמו הערבי של ההר "ג'בל ח'דירה" (جبل الخضيرة) שפירושו "גורן הדקלים". רכס חצרה שייך לרכסי הקימוט של הר הנגב הצפוני, המורכב מסלעי גיר ודולומיט. רכס חצרה הוא א-סימטרי בחתך הרוחב: מדרונו הצפון מערבי מתון למדי ומידרונו הדרום-מזרחי תלול. הרכס גובל בדרום מזרח בבקעת צין ובמישור עמיעז, ובצפון מערב במישור ימין ובמישור רותם. יש בו אתרים רבים, בהם מכתש חצרה, מעלה עקרבים, נחל חתירה, נחל אשלים ונחל פרס. הר חצרה הוא כינוי לקטע מרכס חצרה שבהר הנגב הצפוני, פסגתו היא 559 מ' מעל פני הים. מפסגת הר חצרה רואים את מישור ימין ואת רכסי הנגב. אנציקלופדיית מפה, מפה - מיפוי והוצאה לאור אריאל אנציקלופדיה לידיעת הארץ, עם עובד ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בקעת ארדון

בקעת ארדון היא בקעה חולית ששטחה 30 קמ"ר בהר הנגב המזרחי. בקעת ארדון היא חלקו המרכזי של מכתש רמון. הבקעה מוקפת מצוקים, והקרקע שלה מכוסה מישורי חול ותלוליות חול. הבקעה נוצרה בעקבות תהליכים של בליה וסחף. באזור הבקעה שוכנים נחל ארדון והר ארדון. האקלים בבקעת ארדון הוא אקלים צחיח. מקור השם של בקעת ארדון הוא על שמו של "ארדון", בנו של כלב בן חצרון (דברי הימים א ב). בקעת ארדון, באתר מפה שמורות טבע בנגב, באתר דבר, ‏23 באוקטובר 1980 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל ובנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל חצרה

נחל חצרה הוא נחל בהר הנגב והערבה. הוא יוצא מתוך המכתש הקטן ומתחבר אל נחל צין, היורד דרך הערבה אל ים המלח. בנחל חצרה קיימת מעין מרפסת שממנה ניתן להשקיף על שיטפונות בעונת החורף. וכן קיימת מרפסת תחתונה שם יש זרימה חלשה מאוד של מים בכל ימות השנה. בנחל חצרה קיים מפל וטפטפת נטיפים. צמחייה בנחל: ליד הנחל גדלים עצי אשל שגדלים באדמת סחף בנוסף ישנם עצי אשל. The colors of the Negev אתר שבילים, נחל אמציהו, נחל חצרה: כל שיטפון צריך מרפסת. שיטפון בנחל חצרה (סרטון) נחל חצרה, באתר גוגל מפות מדריך טיולים מידע מעיתון ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל ובנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל ברקן

נחל ברקן הוא נחל אכזב במחוז חיפה אשר ראשיתו בכפר הערבי מועאויה, כ-5 קילומטר מערבה לאום אל-פחם. הוא עובר מצפון לכפר קרע ומתאחד עם נחל משמרות שממשיך לאור עקיבא.. הוא אחד ממקורות המים של מפעל נחלי מנשה, ומנקז את מורדותיו הצפוניים-מערביים של רכס השומרון. לאורך הנחל מספר מסלולי הליכה.. נחל ברקן, באתר מפות גוגל (באנגלית) מסלול מספר 2 – נחל ברקן | מתנס פרדס חנה ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל שגוב

נחל שגוב הוא נחל בדרום הנגב, בהרי אילת, שאורכו כ-6 ק"מ. נחל זה הוא יובל של נחל בטמים. הנחל נקרא על שם הר שגוב הסמוך. ראשית הנחל היא מדרון לפסגת הר שגוב. משם הוא יורד צפונה בעמק עמוק שמדרונותיו תלולים ומתחבר אל נחל בטמים כ-2 ק"מ מדרום לבקעת סיירים. זאב וילנאי, אריאל- אנציקלופדיה לידיעת הארץ, עם עובד, 1969-1982 אנציקלופדיה מפה, כרך כרך 7, ק-ר-ש-ת, מפה ומיפוי הוצאה לאור, עמ' 7677 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של ישראל ובנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל רודד

נחל רודד (בערבית: ואדי א-רדאדי; פירוש: ואדי שטוח) הוא נחל באורך כ־8 ק"מ בדרום הרי אילת ובדרום הערבה. מקור השם בצליל שמו הערבי של נחל נטפים, שהוא הנחל הראשי במערכת הנחלים רודד־נטפים. ראשיתו של הנחל בבקעה רחבה ושטוחה (בקעת רודד) למרגלותיו המזרחיות של הר יהואחז. מכאן הוא יורד צפונה תוך שהוא חוצה את הבקעה. לאחר 1.5 ק"מ (ליד גיא אבוד) פונה הנחל חדות מזרחה ויוצא מתחום בקעת רודד. מכאן נמשך הנחל לכיוון דרום-מזרח בקניון גרניט גדול ומרשים, שאורכו 2.5 ק"מ וסופו במוצא הנחל אל דרום הערבה (כאן חובר אליו נחל נטפים). ממפגש הנחלים רודד־נטפים נמשך נחל רודד עוד כ־3 ק"מ לדרום־מזרח באפיק שטוח ורחב, חוצה את כביש הערבה מצפון לקיבוץ אילות ויוצא אל מלחת אילת מצפון למסוף גבול הערבה. מדיה וקבצים בנושא נחל רודד בוויקישיתוף פירוש המילה "רודד", באתר מילוג מנחם מרקוס, יובל אלעזרי (ע), אנציקלופדיה מפה - כל היישובים וכל האתרים בישראל, כרך 7, הוצאת אנציקלופדיות, 2001 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הר בשמת

הר בשמת הוא אחד מהרי רכס הרי אילת, שנמצא בדרום ארץ ישראל, באזור הנגב, בסביבות תמנע וסמוך לגבול סיני. ההר מתרומם לגובה של כ־848 מטר מעל פני הים. ההר נקרא בערבית "ג'בל אום בוטמה" - הר אם האלה. השם בשמת ניתן בגלל דמיונו לשם בוטמה, ועל שם בשמת, אחת מבנות שלמה המלך, ששמה כנראה נגזר מהמילה "בושם". הר בשמת מורכב מסלעי יסוד, סלעים מגמטיים שנוצרו מהתגבשות של סלעים מותכים – מאגמה או לבה – כתוצאה מהתקררותם. דובי זכאי, "בין הרים וגוונים: טיול רגלי בהרי אילת", באתר nrg, ‏1.10.12 זאב וילנאי\אריאל, אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, תל אביב: צ. כספ ובניו בע"מ, 1969, עמ' 298. (בעברית) עמנואל מזור, "גאולוגיה בפטיש ישראלי", הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1994 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של ישראל ובנושא הרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.