laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
וגם (לוגיקה)

בלוגיקה מתמטית, חִתּוּךְ לוֹגִי (או פעולה "וגם", בלעז: קוֹנְיוּנְקְצְיָה; סימון: ∧ {\displaystyle \land } ) הוא קשר לוגי היוצר משני פסוקים או תבניות פסוק חדש שהוא אמיתי רק כאשר שני מרכיביו אמיתיים. אם שני הפסוקים מסומנים באותיות A ו-B, החיתוך הלוגי שלהם (A וגם B) יסומן כ- ( A ∧ B {\displaystyle A\land B} ). הפעולה המקבילה באלגברה בוליאנית, נקראת AND, והיא פעולה בוליאנית שתוצאתה "אמת" (או "1") רק כאשר כל האופרנדים שלה הם "אמת". טבלת האמת של וגם: במרבית שפות התכנות קיים אופרטור למימוש AND לוגי בביטויים לוגיים, המשמשים בפקודת IF ובפקודת השמה. הצורות המקובלות לכתיבת אופרטור זה: AND: בשפות COBOL, Visual Basic and: בשפת Python &: בשפת PL/I &&: בשפת C ובשפות הנובעות ממנה ∧: בשפת APL מדיה וקבצים בנושא וגם בוויקישיתוף וגם, באתר MathWorld (באנגלית)
יוסף ברזילאי

יוסף ברזילאי (6 בדצמבר 1905 - 26 בדצמבר 2004) היה ראש המועצה המקומית עפולה בשנים 1950-1945. ברזילאי נולד בבוריסלב, פולין ליהושע וטויבה איינזשטיין. בן למשפחת חסידים. בילדותו הוא קיבל חינוך מסורתי, סיים בית ספר תיכון בעירו ולמד בבית הספר הגבוה לסחר חוץ בלבוב. מגיל צעיר היה פעיל בצעירי ציון וייסד את סניף גורדוניה בעירו. ב-1926 הפסיק לימודיו ועלה לארץ ישראל. ראה עצמו כמממש חזונו של א.ד. גורדון. התיישב ברחובות והיה חבר בקבוצת שילר. לאחר שפרש מהקבוצה עבד כפועל שכיר בפרדסים. שימש מזכיר מועצת פועלי נס-ציונה בשנים 1941-1935 והיה חבר מפקדת "ההגנה" במקום. ב-1941 העתיק מקום מגוריו לעפולה. בנובמבר 1945 התמודד בראשות רשימת ההסתדרות בבחירות למועצה המקומית של עפולה. כיהן כראש המועצה המקומית בשנים 1950-1945. שנים אלה היו סוערות בשל המאבק נגד ממשלת המנדט והקמת מדינת ישראל. עשה רבות להרחבת שטח השיפוט, פיתוח רשת החינוך, שיפור אספקת המים, הקמת עפולה עילית ושיכון גאולים. בשנים 1972-1951 היה מנהל מחוז העמק של קופת חולים ופעל להקמת רשת מרפאות ומתן שירותים רפואיים בכל יישובי עמק יזרעאל, עמק בית שאן והגליל התחתון. לאחר פרישתו לגמלאות פעל להקמת העמותה למען הקשיש ומועדון הגמלאים בעפולה. בשנת 2002 פרסם את ספרו האוטוביוגרפי "ואלה תולדות יוסף". נפטר בשנתו ה-100, בדצמבר 2004. לאחר מותו נקבע רחוב הכניסה לבית החולים "העמק" על שמו. סיפורים וזכרונות של יוסף ברזילאי(הקישור אינו פעיל) מאתר "שילרנטו" על יוסף ברזילאי באתר עיריית עפולה. עפולה, דבר, 7 בנובמבר 1945 המועצות האזוריות נהלל והקישון, דבר, 16 בדצמבר 1945 קופת חולים בעמק, הצופה, 20 בדצמבר 1954 חילופי גברי בקופ"ח בעמק, דבר, 24 ביולי 1972 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנה (עיר)

אנה (באיטלקית: Enna, בסיציליאנית: Castruianni או Castrugiuvanni או Castrijanni או Castrujanni או Castriianni) היא עיר באיטליה, בירת מחוז אנה שבסיציליה. בעיר 28,476 תושבים. העיר נוסדה בשנת 664 לפני הספירה על ידי הפיניקים. הפיניקים קראו לה "אנה" (איטלקית: Enna), מקור שמה במילה פיניקית שמשמעה "חינה". בשנת 859 נכבשה העיר על ידי המוסלמים, ששינו את שמה ל-"קסר ינה" (איטלקית: Kasr Janna). בשנת 1086 נכבשה העיר על ידי הנורמנים, הם קראו לה "קסטרוג'ובאני" (באיטלקית: Castrogiovanni), משמעות השם היא "ארמון ג'ובאני". בשנת 1927, החזיר בניטו מוסוליני לעיר את שמה המקורי. מדיה וקבצים בנושא אנה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנה (באיטלקית) אנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים באיטליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לגראנז'

לגראנז' (Lagrange) הוא שם משפחה שמקורו בצרפתית ומשמעותו אסם. האם התכוונתם ל... ז'וזף לואי לגראנז' – מתמטיקאי ואסטרונום איטלקי. על שמו קרואים: כופלי לגראנז' – משתנים מלאכותיים שאותם מוסיפים לפונקציה ממשית משפט הערך הממוצע של לגראנז' – משפט יסודי בחשבון אינפיניטסימלי משפט לגראנז' – משפט יסודי בתורת החבורות זהות לגראנז' – זהות באנליזה מרוכבת נקודת לגראנז' – חמש נקודות בתצורה מסלולית שגוף קטן המושפע אך ורק מכבידה, יכול להיות נייח ביחס לשני גופים המאסיביים ממנו משוואת אוילר לגראנז' – משוואה דיפרנציאלית משפט ארבעת הריבועים של לגראנז' – בתורת המספרים לגראנז'יאן – פונקציה המתארת מערכת פיזיקלית שבעזרתה ניתן לרשום את משוואות התנועה של המערכת מארי-ז'וזף לגראנז' – כומר קתולי, מייסד בית הספר הצרפתי למקרא ולארכאולוגיה
אזארקה

אל-אזארקה (בערבית: الازارقة) הוא הזרם הרדיקלי ביותר אשר התפלג מכת הח'וארג'. בני הזרם קרויים על שמו של נאפע בן אל-אזרק אשר חי ומת בעיראק בשנת 688 לספירה. האזארקה הקימו להם ישות פוליטית בעיר בצרה בדרום עיראק. מהעיר בצרה ניהלו פשיטות צבאיות נגד הערים הסמוכות והצליחו לכבוש ערים מרכזיות באיראן כגון העיר אהוואז והעיר כרמאן עוד בסוף המאה השביעית לספירה. בכך הפך אזור ח'וזיסטאן למקום התיישבותם העיקרי עד המאה השמינית כאשר הוכנעו לבסוף על ידי השלטון העבאסי. האזארקה ראו שהשימוש בכוח הצבאי הוא האמצעי החשוב כדי להשיג את מטרותיהם הפוליטיות והדתיות. בכך הם התמרדו ללא הרף נגד השלטונות המרכזיים לאורך המאה השביעית והשמינית לספירה. אי רצונם להתאים את האידאולוגיה שלהם למציאות הפוליטית ורצונם לאכוף את האידאולוגיה שלהם בכוח על שאר המוסלמים ואמונתם ששאר המוסלמים הם כופרים, גרמה לכך שהשלטון המרכזי הצליח להצדיק את המלחמות נגדם גם בסיוע מצד חכמי דת סונים ושיעים. בנסיבות כאלה, בני הזרם נכחדו עוד לפני המאה ה-12 לספירה. בני הזרם ראו בפסוקי הקוראן חוקים אלוהיים שחייבים כלל המוסלמים ליישם אותם כלשונם. לפיכך הם לא קיבלו עליהם את הפרשנויות הפוליטיות והחברתיות של הקוראן שקיימות אצל הסונים והשיעים. האזארקה ראו בפרשנויות אלה סטייה מן האסלאם עצמו, כאשר טענו שהסונים והשיעים רצו להתאים את הקוראן למציאות הפוליטית והחברתית של המוסלמים באותה תקופה. לטענתם, כדי להתמודד עם המציאות הקיימת, חייבים המוסלמים לאכוף את חוקי הקוראן כלשונם. אולם אין להם להתאים אותם לפי שיקולים חברתיים ופוליטיים. לפיכך, ראו את עצמם שהם המוסלמים היחידים בעולם וראו שאר בני הזרמים ככופרים אשר המירו את דתם מאסלאם. בנוסף לכך, טענו שחייב כל אדם שמעוניין לקבל על עצמו את האידיאלוגיה הדתית של האזארקה להגר לתחומי שלטונם הדתי ולהילחם באויביהם השיעים והסונים. אמונתם בקוראן כמקור יחידי לחוקי האסלאם גרם להם לשלול מצוות דתיות רבות שהתגבשו במשפט המוסלמי ובכך הפכו החוקים הדתיים שלהם שונים בהרבה מן החוקים הדתיים של השיעים ושל הסונים. בעת החדשה, האזארקה מופיעים בשיח הפוליטי בעולם המוסלמי, בעיקר כדי לתקוף תנועות רדיקליות. לאחר פיגועי 11 בספטמבר, נטען על ידי חכמי דת שהתנגדו לאוסאמה בן לאדן, שבן לאדן אימץ את האידאולוגיה של האזארקה. חלק מן השיעים בעיראק טענו שאבו מוסעב א-זרקאווי השתייך לאזארקה כאשר ניצלו את הדמיון המילולי בין השם שהתפרסם בו ובין המילה אזארקה. קראים
מיונז

מיונז (מצרפתית Mayonnaise) או מיונית הוא רוטב סמיך המורכב בעיקר משמן צמחי ומחלמוני ביצה. השמן והחלמונים יוצרים תחליב יציב בצבע לבן-צהבהב המתובל בדרך כלל במלח, פלפל, חומץ מיץ לימון, ולעיתים, חרדל. תאוריות למקור השם הן הפועל הצרפתי "manier" שיכול להתפרש כ"ערבול" או "טריפה", וכן עיר הנמל הספרדית "Mahón", שבה ניצחו הצרפתים את הבריטים ב-1756. הכנת מיונז מתבצעת על ידי הוספה איטית של שמן לתוך תערובת של חלמונים, חרדל, חומץ ומלח תוך טריפה נמרצת של התערובת. הלציטין שבחלמונים ובחרדל פועל כחומר מתחלב. הוספה של המלח בסיום התהליך במקום בתחילתו עלולה לגרום להיווצרות כתמים לבנים. ניתן להשתמש במעבד מזון אך יש הטוענים כי מיונז שנטרף ביד עולה באיכותו על מיונז שהוכן במכונה. במתכון הצרפתי המקורי נעשה שימוש בשמן ובחומץ האיכותיים ביותר, והוא חריף או חזק בהרבה מהמיונז התעשייתי. מיונז ביתי עשוי להגיע לרמת שומן של 85%, ומיונז תעשייתי טיפוסי לרמה של 70% עד 80%. מיונז "דל-שומן" מכיל עמילנים וחומרים מייצבים מלאכותיים אחרים על מנת לדמות את מרקמו של המיונז האמיתי. במטבח הצרפתי מיונז הוא בסיס חשוב לרטבים קרים. נהוג להגישו עם בשר עוף קר או ביצים קשות. בארצות השפלה נהוג להגיש מיונז עם צ'יפס. ברחבי העולם נהוג למרוח אותו על לחם כבסיס לכריך, להכין ממנו סלט תפוחי אדמה, סלט טונה ועוד. סלמונלה אנטריטידיס הוא זיהום חיידקי קשה. מקור התחלואה העיקרי מסלמונלה הוא אכילת ביצים לא מבושלות. בישראל תועדו מספר מקרים של הרעלת סלמונלה כתוצאה מאכילת מיונז מקולקל. האירוע הקשה ביותר אירע בבסיס צה"ל בדרום ב-1995 בו 260 חיילים נפגעו ואדם אחד נפטר כתוצאה מאכילת מיונז נגוע בסלמונלה שהוכן במטבח הבסיס. על פי המלצות ה-FDA, מיונז ביתי מותר לשימוש ליומיים-שלושה בלבד מרגע ההכנה ואינו מומלץ לקשישים, תינוקות ונשים בהריון. רון כהן, מיונז - אמולסיה בסיסית, באתר ynet, 6 בספטמבר 2005 מידע בעברית על סלמונלה יעל גרטי, מיונית ססגונית: מיונז - הדור הבא, באתר ynet, 11 במרץ 2007 מיונז, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) http://www.fda.gov/Food/ResourcesForYou/HealthEducators/ucm082362.htm
יעקב אורי

יעקב אוּרי (זסלבסקי) (3 במרץ 1888 – 26 ביולי 1970) היה ממייסדי נהלל וחבר הכנסת מטעם מפא"י בכנסת השנייה. נולד בעיירה פרוחורובקה שלחופי הנהר דנייפר, שבפלך פולטבה, בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית (כיום באוקראינה). אביו יהודה זסלבסקי היה רב בלפאטיחא ואמו בתיה הייתה בת הרב ליבוש-צבי. בילדותו למד אצל סבו, הרב שמחה בונים זסלבסקי, שהיה רבה של פרוחורובקה, ובגיל 15 עבר לחרסון ולמד בישיבה בעיר. בזמן לימודיו בחרסון למד לבחינות הבגרות ולצידן העביר שיעורים פרטיים (בין שומעי שיעוריו היה משה שרתוק – לימים ראש ממשלת ישראל משה שרת). עלה לארץ ישראל ב-1910. בימי מלחמת העולם השנייה, עיברת את שם משפחתו – זסלבסקי – לשם עברי, אורי, על שם אחי-סבו, הרב אורי זסלבסקי. בימי המלחמה עבד אורי בבאר טוביה, שם הכיר את אשתו-לעתיד זהבה, בתם של רחל לאה והלל ארקיס. היה ממייסדי מושב נהלל. היה חבר במפלגות הפועל הצעיר ומפא"י. בשנים 1951–1955 כיהן כחבר הכנסת מטעם מפא"י בכנסת השנייה. שימש כעורך ירחונה של תנועת המושבים – "תלמים". פנטזיה בקבוץ, [תל אביב: חמו"ל, תש"-?]. עשר --- עשרים --- שלשים ---: מערכון ב-4 תמונות, משתתפים 7 נפשות, [תל אביב: חמו"ל, תש"-?]. דרכנו: סדרת הרצאות על מושבי עובדים, תל אביב: הוצאת תנועת המושבים והארגונים, תש"ו. בחרבות ובאתים, [תל אביב]: שרות התרבות של צבא הגנה לישראל, [תש"ח?]. בנתיבי מושב העובדים, ירושלים: המחלקה לענייני הנוער והחלוץ של ההסתדרות הציונית, תש"י. שרשים במולדת: מסע במושבי עולים חדשים בישראל, ירושלים: ר’ מס, תשי"א. המחרשה:, מחזה בשלש מערכות ואפילוג, תל אביב: [חמו"ל], תשי"ד. אנחנו מבטיחים, תל אביב: [חמו"ל], תשי"ד. חבלי תקומה: מסכת לשנת העשור (לחגיגה אזורית), [ירושלים: חמו"ל, תשי"ח]. בנתיבי ישראל: רשמי סיור בדרום ובארץ הנגב, תל אביב: עמיחי, תשי"ט–1958. שיחות על חגים ומועדים בישראל, תל אביב: עמיחי, תשכ"ב–1961. כתבים נבחרים (שני כרכים), תל אביב: הוצאת תנועת מושבי העובדים בישראל, תשכ"ז–1967. מדיה וקבצים בנושא יעקב אורי בוויקישיתוף כתבי יעקב אורי בפרויקט בן-יהודה יעקב אורי, באתר הכנסת יעקב אורי, באתר כנסת פתוחה דוד תדהר (עורך), "יעקב אורי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יז (1968), עמ' 5112 מת יעקב אורי, דבר, 27 ביולי 1970 יעקב אורי (1888-1970), דף שער בספרייה הלאומית "הכל פוליטי" מאת עמוס כרמל, בערך עליו. ערך זה הוא קצרמר בנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שנאפי

שנאפי התנין הקטן (בגרמנית: Schnappi, das kleine Krokodil) הוא דמות מצוירת גרמנית של תנין מצרי. דמותו של שנאפי הופיעה לראשונה ב-2001, בפרק בסדרת הטלוויזיה Sendung mit der Maus (המופע עם העכבר). השיר שהופיע בפרק, "שנאפי, התנין הקטן", הגיע בינואר 2005 למקום הראשון במצעד הפזמונים בגרמניה, וזכה להצלחה רבה גם באוסטריה, שווייץ, בלגיה, הולנד, נורווגיה ושוודיה. בעקבות הצלחת השיר, נוצר ב-2005 פרויקט מוזיקלי שכלל שני אלבומים. הזמרת שדובבה את הדמות ובצעה את השירים היא ג'וי גרוטמן. היא בצעה את השיר הראשון בגיל חמש, והקליטה את האלבומים כשהייתה בת תשע. היא אחייניתה של איריס גרוטמן, שהלחינה את השירים. בהופעות חיות היא חלקה את הבמה עם דמות בתלבושת תנין. שנאפי וחבריו (Schnappi Und Seine Freunde), פולידור רקורדס, 2005. Schnappi's Winterfest, פולידור רקורדס, 2005. Schnappi, das kleine Krokodil. Ein Lama in Yokohama (למה ביוקוהמה). Jing Jingeling Der Weihnachtsschnappi. שנאפי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שנאפי, באתר MusicBrainz (באנגלית) שנאפי, באתר Discogs (באנגלית) שנאפי, באתר Songkick (באנגלית) Schnappi, das kleine Krokodil, בביצוע ג'וי גרוטמן (אנימציה), וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב Ein Lama in Yokohama, בביצוע ג'וי גרוטמן (אנימציה), וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב Schnappi, das kleine Krokodil, בביצוע ג'וי גרוטמן, בהופעה, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב ‏Schnappi Und Seine Freunde באתר Discogs ‏Schnappi's Winterfest באתר Discogs ‏Jing Jingeling Der Weihnachtsschnappi באתר Discogs ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה ובנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בריאן יוזנה

בריאן יוזנה (אנגלית: Brian Yuzna; נולד ב-30 באוגוסט 1949) הוא במאי קולנוע, תסריטאי ומפיק קולנוע אמריקאי. יוזנה גדל בניקרגואה, פוארטו ריקו ופנמה לפני שהתיישב בארצות הברית בשנות השמונים. יוזנה נולד בפיליפינים. יצירתו הקולנועית מתרכזת בעיקר בסוגת האימה, עם גיחות קלות למדע בדיוני. הוא מעריץ גדול של ה.פ. לאבקרפט (כמו ידידו ועמיתו סטיוארט גורדון) ועיבד כמה מסיפוריו לקולנוע. לאחרונה הקים יוזנה, יחד עם המפיק חוליו פרננדז, בית הפקות בשם "פנטסטיק פקטורי" תחת חברת ההפקה הספרדית פילמקס. מטרת המיזם היא ליצור סרטי סוגה (אימה, מדע בדיוני, פנטזיה) בתקציב צנוע, המיועדים לשוק הבינ"ל (משמע דוברי אנגלית) תוך כדי שימוש בכישרונות מרחבי העולם ופיתוח כישרונות מקומיים. Romasanta‏ (2004) - מפיק Rottweiler ‏(2004) - במאי ומפיק מדיה וקבצים בנושא בריאן יוזנה בוויקישיתוף בריאן יוזנה, ברשת החברתית אינסטגרם בריאן יוזנה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) בריאן יוזנה, באתר AllMovie (באנגלית) בריאן יוזנה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פנטסטיק פקטורי ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אופורטוניזם

אוֹפּוֹרְטוּנִיזְם או הִזְדַּמְנְנוּת היא דפוס התנהגות המאופיין בניצול הזדמנויות מרבי, לעיתים תוך ויתור או שינוי המטרה הראשונית לפי מה שנראה כנוח יותר להשגה. המקור האטימולוגי של המילה נגזר משמו של אל המזל הרומי, פורטונוס (Portunus). מלחים שחיפשו מקום עגינה מוגן מפני סערות התפללו לאל פורטונוס, לכן המילה הרומית לנמל היא "פורטוס" ובקיצור "פורט" וממנה נגזר גם שמו של הנמל הראשי של פורטוגל, פורטו ובכינויו בפי המקומיים, "אופורטו" (״הנמל״). בתקופת ספינות המפרשים, היו בין יורדי הים אשר שהו בנמל, כאלה שלא היה להם יעד מחייב, אלא הפליגו ליעד משתנה, לפי הרוח שנשבה באותה תקופה. יורדי ים אלה, שחיכו לשעת כושר כדי להפליג, כי לא תמיד נשבה הרוח, הפליגו לכיוון אליו נשבה הרוח, לכן כונו "אופורטוניסטים". בפוליטיקה מכונים "אופורטוניסטים" או "מִזְדַּמְנֵנִים" אותם פוליטיקאים שמשנים את נאמנותם לאישים, גופים או עקרונות, לפי סיכויי ההצלחה המשתנים. השימוש במילה "אופורטוניסט" עבור פוליטיקאים נעשה לראשונה על ידי העיתונאי והמדינאי הצרפתי אנרי רושפור, בשנת 1869, שהטיח את שם התואר בלאון גמבטה וחבריו, בעקבות שינוי עמדתם הפוליטית. ברפואה קיים המונח זיהום אופורטוניסטי על ידי פתוגן המנצל חולשה של מערכת החיסון כדי לתקוף את הגוף. בזואולוגיה משתמשים במונח על מיני בעלי חיים המנצלים הזדמנויות טובות לאכילה/קינון/השגת מטרות נוספות מבלי צורך להתמחות במאפיין ספציפי או מבלי לפסול מטרות בהם הם נתקלים. חלק מחיות אלה נטפלות לחיות אחרות לשם כך. כלנתריזם תכנון (פעולה) אינדיבידואליזם אורי סלע, מלה בסלע, הוצאת כתר מדיה וקבצים בנושא אופורטוניזם בוויקישיתוף לפי החלטת האקדמיה ללשון העברית ב־2015 מלה בסלע: גלגוליהן המוזרים של מילים, ניבים, פתגמים, ממרות, סמלים ומנהגים מראשיתם עד כאן, ע' 101, ירושלים: הוצאת כתר, 1990. ערך זה הוא קצרמר בנושא סוציולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בן זומא

שמעון בן זומא, המכונה בפשטות בן זומא (בכתב יד קאופמן ואחרים בן זומה) היה תנא בדור השלישי, בתחילת המאה ה-2 לספירה. נודע כחברו ובן זוגו ללימודים של שמעון בן עזאי, וכמוהו, לא זכה להאריך ימים ולהגיע לסמיכה, ונשאר כל ימיו תלמיד לחכמי יבנה ולכן נקרא בן זומא על שם אביו ולא רבי שמעון בן זומא. נחשב לתלמיד חכם גדול, ולפיכך נאמר עליו: ”הרואה בן זומא בחלום יצפה לחכמה”. האגדה המוכרת בה מוזכר שמו של בר־זומא לקוחה ממסכת חגיגה: אחד מן הארבעה שנכנסו לפרדס, ועליו נאמר ”...בן זומא הציץ ונפגע”. עם זאת, אמרות בן זומא מצוטטות רבות ללא יחוס אליו, והן מככבות במשנה, מסכת אבות, פרק ד', משנה א'. עוד נאמר עליו: ”משמת בן זומא, בטלו הדרשנים” כלומר שבקיאותו הייתה במדרש הכתובים והסברת דברי המקרא, באמצעות מציאת מקורות ההלכה הפסוקה בדברי הפסוקים. הירושלמי כותב שבן זומא ידע לדבר בשבעים לשון. לפי רש"י היה סוחר בעל מעמד והון, ובעלי סחורה חיזרו לפתחו. הלכות מעטות הובאו בשמו, כשבכולן מודגשת שיטתו בדרישת ההלכה מתוך הכתובים. אחת הבולטות והמוכרות שבפסיקותיו מוזכרת בהגדה של פסח בה מצוין שההלכה היא כמותו ולא כדעת חכמים. מזכירין יציאת מצרים בלילות אמר ר' אלעזר בן עזריה הרי אני כבן שבעים שנה ולא זכיתי שתאמר יציאת מצרים בלילות, עד שדרשה בן זומא שנאמר: למען תזכור את יום צאתך מארץ מצרים כל ימי חייך ימי חייך הימים כל ימי חייך הלילות וחכמים אומרים: 'ימי חייך' העולם הזה, 'כל ימי חייך' להביא לימות המשיח. — משנה, מסכת ברכות, פרק א', משנה ה' ומשם להגדה של פסח ציטוט בולט נוסף הוא זה שלפנינו, המהווה אבן יסוד בהקניית נימוסים, הליכות ושליטה רגשית: בן זומא אומר: אֵיזֶהוּ חָכַם? - הַלּוֹמֵד מִכָּל אָדָם, שֶׁנֶּאֱמַר: "מִכָּל מְלַמְּדַי הִשְכָּלְתִּי כִּי עֵדְוֹתֶיךָ שִׂיחָה לִּי"; אֵיזֶהוּ גִּבּוֹר? - הַכּוֹבֵשׁ אֶת יִצְּרוֹ, שֶׁנֶּאֱמַר: "טוֹב אֶרֶך אַפַּיִם מִגִּבּוֹר וּמוֹשֵׁל בְּרוּחוֹ מִלּוֹכֵד עִיר"; אֵיזֶהוּ עָשִׁיר? - הַשָּׂמֵחַ בְּחֶלְקוֹ, שֶׁנֶּאֱמַר: "יְגִיעַ כַּפֶּיךָ כִּי תֹאכֵל אַשְׁרֶיךָ וְטוֹב לָךְ". אַשְׁרֶיךָ בָּעוֹלָם הַזֶּה וְטוֹב לָךְ לָעוֹלָם הַבָּא; אֵיזֶהוּ מְכֻבָּד? - הַמְּכַבֵּד אֶת הַבְּרִיּוֹת, שֶׁנֶּאֱמַר: "כִּי מְכַבְּדַי אֲכַבֵּד וּבֹזַי יֵקָלּוּ". — משנה, מסכת אבות, פרק ד', משנה א' מקור נוסף מביא בשמו אמירות של נימוסים והכרת הטוב: ”אורח טוב מהו אומר? כמה טרחות טרח בעל הבית בשבילי, כמה בשר הביא לפני, כמה יין הביא לפני, כמה גלוסקאות הביא לפני, וכל מה שטרח לא טרח אלא בשבילי. אבל אורח רע מהו אומר? מה טורח טרח בעל הבית זה, פת אחת אכלתי, חתיכה אחת אכלתי, כוס אחד שתיתי, כל טורח שטרח בעל הבית זה - לא טרח אלא בשביל אשתו ובניו” (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ח, עמוד א') הרב אהרן הימן, "בן זומא", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ג, באתר היברובוקס "בן זומא", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) שמעון בן זומא תנא, דף שער בספרייה הלאומית בן זומא, דף שער בספרייה הלאומית או ננס/גנם. בין מנדא לאבנית או בין מנדא לצרידא קישור לצילום כתב היד. במושג התלמודי. אם כי הרמב"ם בהקדמתו לפירוש המשנה מכנהו מספר פעמים בתואר רבי שמעון בן זומא. מסכת ברכות נז: מסכת חגיגה, י"ד, ב משנה מסכת סוטה ט', ט"ו. פרוש רבי עובדיה מברטנורא שם. תלמוד ירושלמי, מסכת שקלים, פרק ה', הלכה א' רש"י, מסכת ברכות, דף נ"ח, עמוד א', ד"ה כל אומות. מצוטטת להלן. ספר תהלים, פרק קי"ט, פסוק צ"ט ספר משלי, פרק ט"ו, פסוק ט"ז. ספר תהלים, פרק קכ"ח, פסוק ב'. ספר שמואל א', פרק ב', פסוק ל'.
קבוצת החזקה

בתורת הקבוצות, קבוצת החזקה של קבוצה נתונה A {\displaystyle A} היא קבוצת כל תת הקבוצות של A {\displaystyle A} , ומסמנים אותה ב־ P ( A ) {\displaystyle {\mathcal {P}}(A)} . פורמלית P ( A ) = { B ∣ B ⊆ A } {\displaystyle {\mathcal {P}}(A)=\{B\mid B\subseteq A\}} , ולדוגמה: P ( { x , y } ) = { ∅ , { x } , { y } , { x , y } } {\displaystyle {\mathcal {P}}\left(\left\{x,y\right\}\right)=\left\{\emptyset ,\left\{x\right\},\left\{y\right\},\left\{x,y\right\}\right\}} . במסגרת תורת הקבוצות האקסיומטית, קיומה של קבוצת חזקה נובע ישירות מאקסיומת קבוצת החזקה. כל קבוצה מכילה את עצמה ואת הקבוצה הריקה, ועל כן שני אלו הם איברים בקבוצת החזקה. ניתן להוכיח כי עוצמת קבוצת החזקה של קבוצה סופית כלשהי A {\displaystyle A} שווה ל־ 2 | A | {\displaystyle 2^{|A|}} (שתיים בחזקת עוצמת A {\displaystyle A} ), ובניסוח מתמטי: | P ( A ) | = 2 | A | {\displaystyle \left|{\mathcal {P}}(A)\right|=2^{|A|}} . בשל תכונה זו עבור קבוצות סופיות, גם כאשר גודל הקבוצה הוא אינסופי, נהוג לסמן את עוצמת קבוצת החזקה של A {\displaystyle A} בסימון 2 | A | {\displaystyle 2^{|A|}} , ויש המסמנים את קבוצת החזקה עצמה ב־ 2 A {\displaystyle 2^{A}} . קבוצת החזקה של A {\displaystyle A} איזומורפית לקבוצת הפונקציות המציינות של תת־קבוצות של A {\displaystyle A} , היא { 0 , 1 } A = { f ∣ f : A → { 0 , 1 } } {\displaystyle \{0,1\}^{A}=\{f\mid f\colon A\to \{0,1\}\}} (כל תת־קבוצה B ⊆ A {\displaystyle B\subseteq A} מתאימה לפונקציה המציינת שלה 1 B ∈ { 0 , 1 } A {\displaystyle \mathbf {1} _{B}\in \{0,1\}^{A}} ). לכן הסימון 2 | A | {\displaystyle 2^{|A|}} לעוצמת קבוצת החזקה עקבי עם כללי האריתמטיקה של עוצמות (שלפיהם 2 | A | = | { 0 , 1 } A | {\displaystyle 2^{|A|}=|\lbrace 0,1\rbrace ^{A}|} ). זו המוטיבציה לסימון 2 A {\displaystyle 2^{A}} שיש הנוקטים בו עבור קבוצת החזקה של A {\displaystyle A} (" 2 {\displaystyle 2} " מתאים לקבוצה בת שני האיברים { 0 , 1 } {\displaystyle \{0,1\}} ). משפט קנטור מראה כי אי השוויון | P ( A ) | > | A | {\displaystyle \left|{\mathcal {P}}(A)\right|>|A|} שפשוט יחסית להוכיחו לקבוצות סופיות, נכון לכל קבוצה A {\displaystyle A} . הפרדוקס של קנטור מונחים בתורת הקבוצות מדיה וקבצים בנושא קבוצת החזקה בוויקישיתוף קבוצת החזקה, באתר MathWorld (באנגלית)
טרפאני

טרפאני (באיטלקית: Trapani) היא בירת נפת טרפאני במחוז סיציליה, שבאיטליה. בטרפאני 70,735 תושבים. היא משמשת גם כעיר נמל. טרפאני נוסדה בשנת 800 לפני הספירה על ידי היוונים. שמה היווני של העיר היה דראפנון (Drepanon) שמשמעותה מגל, בשל צורת הנמל שלה. בשנת 260 לפנה"ס נכבשה העיר על ידי הפיניקים. במהלך המלחמה הפונית הראשונה, העיר נכבשה (בשנת 241 לפני הספירה) על ידי הרפובליקה הרומית. קתדרלת טרפאני סן לורנצו באיטלקית: Catedrale San Lorenzo סנטה מריה דל ג'סו באיטלקית: Santa Maria del Gesù סן אלברטו באיטלקית: San Alberto סן אנדראה באיטלקית: San Andrea קולג'טה באיטלקית: Collegiata סן דומניקו באיטלקית: San Domenico סנטה לוצ'ייה באיטלקית: Santa Lucia סן פייטרו באיטלקית: San Pietro בטרפאני התקיימה קהילה יהודית עוד מהתקופה הרומית: גטו גדול של טרפאני באיטלקית: ג'ודקה (Giudecca) בית כנסת גדול של טרפאני באיטלקית: סינגוגה מוסקאה (Sinagoga detta Moschea) אתר האינטרנט הרשמי של טרפאני יהודי טרפאני טרפאני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
היטומי

היטומי (יפנית: ヒトミ, נולדה ב-26 בינואר 1976) היא זמרת יפנית פופולרית, כותבת שירים, בעלת חברת תקליטים ונציגה לזכויות בעלי חיים. היטומי נולדה כהיטומי פורויה (ביפנית: 古谷仁美) בטויצ'יגי, יפן, אך גדלה בעיר קאוואסקי, קנאגאווה. למרבה האירוניה, היטומי לא הצליחה בניסיונה להתקבל למקהלה בבית ספרה. nine clips nine clips 2 LIVE TOUR 2001 LOVE LIFE hitomi LIVE TOUR 2002 huma-rhythm frozen in time hitomi live tour 2004 TRAVELER hitomi 2005 10TH ANNIVERSARY LIVE THANK YOU hitomi japanese girl collection 2005～LOVE，MUSIC，LOVE FASHION～ hitomi LIVE TOUR 2005 Love Angel אתר האינטרנט הרשמי של היטומי (ביפנית) היטומי, ברשת החברתית אינסטגרם היטומי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) היטומי, באתר AllMusic (באנגלית) היטומי, באתר MusicBrainz (באנגלית) היטומי, באתר Discogs (באנגלית) היטומי, באתר Songkick (באנגלית) היטומי, באתר Genius היטומי, באתר בילבורד (באנגלית)
כיכר מסריק

כיכר מָסָרִיק היא כיכר במרכז תל אביב, הנמצאת בסמוך לכיכר רבין. הכיכר נקראת על שם טומאש מסריק, נשיא צ'כוסלובקיה הראשון הנחשב לידיד העם היהודי והיישוב העברי, ואף ביקר בתל אביב הצעירה בשנות ה-20. הכיכר בנויה כשדרה באורך של כ-100 מטר בעלת אופי דומה מאוד לשדרות נוספות בתל אביב, כגון שדרות ח"ן או שדרות בן-גוריון הסמוכות לה. חלקה הצפוני הצר לכדי רחוב דו-סיטרי רגיל, וחלקה הדרומי הרחב, מקנים לשדרה כולה את התואר כיכר. מדרום לכיכר ממשיך הכביש כרחוב המלך ג'ורג'. במרכז הכיכר גינה ומסביבה נמצאים בתי עסק שונים ובתי קפה רבים, בסמוך לרחוב פרישמן. הכיכר נחשבת לאחת הכיכרות החשובות של העיר הלבנה של תל אביב, וסביבה בנויים כמה בנייני מגורים בסגנון הבינלאומי. במרכז הכיכר נמצא מקלט ציבורי המשמש כמועדון חברתי-שיקומי של עמותת אנוש, הפועלת למען בריאות הנפש בקהילה. בצפון הכיכר ניצב פסלו של האמן מוטי מזרחי, "עמוד בורג וברווזים", שהוצב בה בשנת 1989 בעקבות תרומתו של איש העסקים היהודי-אמריקאי, משולם ריקליס. בשנת 2001 נפתח בכיכר בית הקפה הראשון של רשת "קפה קפה". בצידה הצפוני של הכיכר ניצב בניין אשר שימש בעבר כמשרדי המוסד לביטוח לאומי. ב-17 בספטמבר 2009 הוצב בחלקה הצפוני של הכיכר, סמוך למזרקה, פסל הברווז של הצייר דודו גבע, שלפני כן הוצב על גג עיריית תל אביב. כיכר מסריק היא מהכיכרות הוותיקות בתל אביב, ונבנתה עם הקמתו של הצפון הישן של העיר. במהלך "העוצר הגדול" על תל אביב בקיץ 1946, התמקמה בכיכר יחידת צנחנים בריטים. במהלך מלחמת העצמאות, התארגנו סביב הכיכר שיירות הסיוע לירושלים הנצורה. באחת ההפצצות המצריות על תל אביב נחתה פצצה במרכז הכיכר, וגרמה למותה של תושבת בית הסמוך לכיכר, שיצאה למרפסת על מנת לצפות במטוס. במהלך מלחמת ששת הימים ירה הצבא הירדני פגזים אל עבר תל אביב בתותחי "לונג טום" שהוצבו צפונית לקלקיליה. שני פגזים פגעו בכיכר מסריק, גרמו למותה של אישה אחת והסבו נזק לבניינים הסמוכים לכיכר. כיכר מסריק רחוב המלך ג'ורג' פינת נצח ישראל מבט מדרום