laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פרי (משקה)

פרי (באנגלית: Perry) או פוארה (בצרפתית: Poiré) הוא משקה אלכוהולי העשוי ממיץ אגסים מותסס, בדומה לסיידר העשוי מיץ תפוחים. במשקה זה יש, לרוב, כ-8% אלכוהול. הפרי הוא משקה מסורתי המקובל בבריטניה (בעיקר במערב אנגליה ובוויילס) ובצרפת (באזורי נורמנדי ואנז'ו). כיום המשקה מיוצר גם בשוודיה. כיום מיוצר המשקה מזני אגסים שאינם משמשים למאכל. בבריטניה מקובל לייצר את המשקה מזן "Blakeney Red". המשקה המיוצר בגלוסטרשייר, הרפורדשייר וווסטרשייר שבאנגליה בהתאם למתכון המסורתי נחשב למאכל מקומי מוגן על פי חוקי האיחוד האירופי, ורק הוא זכאי להיקרא "פרי מסורתי". מדיה וקבצים בנושא פרי בוויקישיתוף
צבעים בפוליטיקה

צבעים בפוליטיקה משמשים לייצוג מעמד פוליטי או אידאולוגיה פוליטית. להלן תוארו בעיקר כפי משמעותם במערב. אדום (█) מזוהה עם סוציאליזם וקומוניזם. הבולשביקים השתמשו בצבע זה לזכר הופעתו במהפכה הצרפתית וכן כדי להיות מנוגדים ל"לבנים". בישראל, אדום מזוהה עם "הפועל" ותנועת הפועלים. בצרפת, "רפובליקני אדום" נחשב לרדיקלי יותר מ"רפובליקני כחול". אימוץ צבע זה על ידי עיתונאים אמריקנים למפלגה הרפובליקנית בארצות הברית הוא חריג. ירוק (█) מזוהה עם שתי קבוצות: קבוצות / מפלגות למען איכות הסביבה (מה שמכונה "מפלגות ירוקות"), בגלל הקשר בין ירוק לטבע. קבוצות / מפלגות אסלאמיות, בגלל הסמליות של ירוק עבור האסלאם. כחול (█) מזוהה עם השמרנות דבר הנובע מהשימוש בו על ידי המפלגה השמרנית. בבריטניה. הצבע כחול מזוהה גם עם מעמד האצולה, מכאן הביטוי "דם כחול" שכוון אל מעמד האצולה בבריטניה. ברוב המאה ה-19, "כחולים" הן בצרפת והן באיטליה היו שמרנים מתונים בניגוד למונרכים האבסולוטיים שהיו "לבנים". חריגה נוספת היא זיהוי הצבע הכחול עם המפלגה הדמוקרטית האמריקנית, ועם המפלגה הסוציאליסטית הארגנטינאית החזית של כולם. בישראל, "כחול ולבן", או ליתר דיוק, תכלת כהה ולבן (כצבעי דגל ישראל) הם הצבעים הלאומיים ועל כן הם יכולים לשמש את כל המפלגות המזוהות כציוניות ובייחוד מפלגות ימין שחור (█) מזוהה בעיקרו עם אנארכיזם. בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, באירופה, הצבע השחור ייצג את הכנסייה. לאחרונה, נוטים לקשר את השחור לפאשיזם, הסבר לכך הוא שהפאשיסטים האיטלקים לבשו את ה"חולצות השחורות" הידועות. הצבע השחור מזוהה גם עם תנועת הגאווה השחורה, בעיקר בארצות הברית. חום (█) מזוהה עם פאשיזם בגלל צבע חולצות האס אה הנאצי. לבן (█) מזוהה עם פציפיזם (כמו בדגל הכניעה) ועם פוליטיקאים עצמאיים. בברית המועצות הלבן היה הדגל של המעמד האריסטוקרטי של מקורבי הצאר, בעלי הקרקעות והקולאקים. בהקשר זה הצבא האדום נלחם כנגד "הצבא הלבן". מבחנה היסטורית, לבן מקושר למונרכיה אבסולוטית. לבן מזוהה גם עם תנועות גאווה לבנה ועליונות לבנה. צהוב (█) מקושר לליברליזם החל מהשימוש של המפלגה הליברלית הבריטית בצבע זה. צהוב מזוהה גם עם ההינדואיזם ועם היהדות ונמצא בשימוש על ידי המפלגות הלאומניות ההינדית בהודו ותנועות כהניסטיות בישראל ובעולם. בארץ צהוב נמצא בשימוש תנועות יהודיות-משיחיות כמו חב"ד וכ"ך. כתום (█) מקושר בישראל מאז מאי 2005 עם מתנגדי תוכנית ההתנתקות. כתום מזוהה גם עם תומכי יושצ'נקו באוקראינה. לפני כן היה מזוהה בקרב הציבור הערבי עם מפלגת בל"ד. במשך שנות קיומה של מפלגת עם אחד (1997-2004) בישראל, המפלגה יצגה את עצמה בכתום. אך, קישור זה לא התבסס בקרב הציבור הרחב בשום שלב. ורוד (█) וסגול (█) מקושרים עם הקהילה ההומו-לסבית ומאבקיה הפוליטיים. האו"ם משתמש בתכלת (█) לדגלו. צבע זה נבחר כדי לייצג את השלום מפני שדגל כזה לא יוכל להראות מול שמים בהירים. AP, ‏צהוב עולה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 21 בדצמבר 2018
סובייקטיביזם

בפילוסופיה, הסובייקטיביזם היא גישתו של הפילוסוף הסקוטי דייוויד יום, אשר טען שמוסרי הוא מה שקובע המצפון האישי. במילים אחרות, הרגש האישי הוא מה שקובע אם הפעולה היא לשבח או לגנאי. לפי יוּם, הרגש הוא שמניע את האדם לפעולה ולא התבונה (כך בניגוד לדעתו של סוקרטס). לפיו, התבונה תשאיר אותנו אדישים ביחס לפעולה המוסרית. מבחינתו של יום, תפקיד השכל הוא להתאים אמצעים לתכליות כאשר התכליות המוסריות נקבעות על ידי הרגש והתבונה רק מאפשרת לנו לבחור בין האפשרויות שיביאו אותנו אל המטרה. לטענתו, אין מקום לדיון אובייקטיבי במוסר כיוון שטענות מוסריות אינן משקפות מציאות; הן אינן הנחות עובדתיות שניתן לומר עליהן שהן אמת או שקר. לטענתו של יום, לכל בני האדם ישנו רגש מוסרי מיוחד אותו הוא כינה: "רגש אהבת הבריות". כדי להסביר את הדמיון הרב שביחס בני האדם השונים לשאלות מוסריות רבות, יחס שאינו צפוי מצד מוסר שנקבע לפי רגש שרירותי, טען יום כי רגש אהבת-הבריות אינו שונה בהרבה בין בני אדם שונים, ולכן הוא מוביל את כלל החברה האנושית לפיתוח רגשות דומים של שבח או גנאי (כלומר חיוב או שלילה) כלפי בדיוק אותם מאורעות או מעשים. לעומת זאת, רמת הפיתוח של אותו הרגש יכולה להשתנות בין חברות שונות ותלויה בחינוך אותו מעניקה החברה. את הסובייקטיביזם מקובל להנגיד לאובייקטיביזם. סובייקטיביזם מוסרי ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Music & Me

Music & Me הוא אלבום הסולו השלישי של הזמר מייקל ג'קסון, שיצא לאור ב-13 באפריל 1973, בהוצאת מוטאון. ג'קסון, בגיל 14 בלבד, הוא אחד האמנים המעטים בעל קריירה מצליחה כחבר בלהקת חמישיית הג'קסונים וגם כסולן עצמאי. השירים נכתבו והולחנו על ידי כותבים שונים. With a Child's Heart הגיע למקום ה-50 במצעד הבילבורד הוט 100‏ ומקום 14 במצעד בילבורד רית'ם אנד בלוז. Music & Me נמכר בארבעה מיליוני עותקים ברחבי העולם, כאשר רק בארצות הברית נמכרו מיליון עותקים. למרות זאת, הוא נחשב כישלון מסחרי ביחס לאלבומיו הקודמים של ג'קסון. מידע על האלבום Music & Me באתר MusicBrainz האלבום Music & Me באתר Discogs With a Child's Heart באתר הבילבורד האמריקאי, ארכיון ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גלוסטרשייר

גלוסטרשייר (באנגלית: Gloucestershire) הוא אחד ממחוזות אנגליה. המחוז, הנמצא בדרום-מערב אנגליה שבממלכה המאוחדת, מהווה חלק מאזור הקוטסוולד, וכולל חלק מעמק הנהר סוורן וכן את יער דין. העיר גלוסטר משמשת כבירת המחוז. ערים נוספות במחוז הן צ'לטנהאם, סטראוד, סיירנססטר וטווקסברי. המחוז נחשב לאחד המחוזות המסורתיים של אנגליה, וגובל במחוז גוונט בוויילס, ובמחוזות המסורתיים הרפורדשייר, ווסטרשייר, ווריקשייר, אוקספורדשייר וילטשייר, סאמרסט ובריסטול שבאנגליה. עד שנת 1373 הכיל מחוז גלוסטרשייר את העיר בריסטול. בשנת 1974 הועבר חלקו הדרומי של המחוז למחוז אייבון, ועם ביטול המחוז הפך אזור זה למועצה מקומית עצמאית. בגלוסטרשייר מצויות מספר טירות ואחוזות ובהן טירת ברקלי, טירת בורסטון וטירת סודלי וכן מספר אחוזות ובהם אחוזת קלקוט ואחוזת אוולפן. בגלוסטרשייר מספר ארמונות של בית המלוכה הבריטי ובהם בית הייגרואוב, פארק גאטקומב ואחוזת נת'ר ליפיאט. מדיה וקבצים בנושא גלוסטרשייר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גלוסטרשייר גלוסטרשייר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
יער דין

יער דין (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת)   לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי הים הצפוני תעלת למאנש האוקיינוס האטלנטי צרפת אירלנד איי שטלנד אורקני האיים ההברידיים יער דין (למפת הממלכה המאוחדת רגילה)   לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי הים הצפוני תעלת למאנש האוקיינוס האטלנטי צרפת אירלנד איי שטלנד אורקני האיים ההברידיים יער דין (למפת אנגליה רגילה)   לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד איר. תעלת למאנש הים הצפוני הים האירי יער דין (למפת אנגליה מוגדלת)   לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד איר. תעלת למאנש הים הצפוני הים האירי יער דין יער דין (באנגלית: Forest of Dean) הוא אזור גאוגרפי והיסטורי במחוז גלוסטרשייר שבאנגליה. צורת אזור יער דין - משולש המשתרע בין הנהר וואי במערב ובצפון, הנהר סוורן בדרום והעיר גלוסטר במזרח. שטחו של האזור כ-110 קמ"ר, והוא מיוער ברובו. יער דין הוא היער העתיק ביותר באנגליה הקיים כיום. חלקים מהיער משתרעים מעבר לגבול מחוז גלוסטרשייר לתוך ויילס. יער דין הוכרז כיער מלכותי על ידי ויליאם הכובש, לפני כמעט 1,000 שנים, במטרה להפוך את היער לאזור ציד מלכותי. אזור היער היה מיושב עוד קודם לכיבוש אנגליה על ידי הנורמנים בשנת 1066. ביער התגלו יישובים מתקופת הברזל וכן מספר יישובים רומיים, בשל מרבצי עפרות הברזל שבאזור, ומרבצי הפחם. אף על פי שמאז תקופת ויליאם הכובש היה היער יער מלכותי (היינו אתר ציד בו מותר רק לבני בית המלוכה הבריטי לצוד), בשל מרבצי עפרות הברזל, נותרו באזור היער שטחי כרייה של מתכות ופחם. על אף היותו של היער שטח מלכותי, העניק אדוארד הראשון זכות לכל תושבי היער (אנשים שנולדו בכפרים המצויים בשטח היער) הרשאה מלכותית לכרות בו פחם. מעצי היער נבנו ספינות רבות עבור הצי המלכותי בהם הספינה "ויקטורי" של האדמירל הוריישו נלסון. ריבויים של מרבצי הפחם באזור הביאו להקמת מכרות רבות בתקופת המהפכה התעשייתית. הכרייה המסחרית של פחם באזור הופסקה בשנת 1965. כיום מהווה אזור היער אתר תיירות והכפרים בו מתפרנסים בעיקר מתיירות הנופש המקומית. באזור יער דין צומחים בעיקר עצים ירוקי עד, ובעיקר עצי אלון אולם גם צפצפות, אשוח דאגלס ואורנים. בעבר היו ביער איילים רבים, אולם אלה נכחדו באזור בשל ציד רב. לאחר מלחמת העולם השנייה הושבו האיילים ליער. הסנאים האדומים שהיו באזור נכחדו, אולם ניתן למצוא ביער סנאים אפורים רבים. ביער מצויים גם חזירי בר רבים. מערות קלירוול רכבת יער דין "היער בין העולמות" הוא יער דמיוני שמוזכר בספר אחינו של קוסם. היער הוא מקום שמקשר בין עולמות רבים, ואליו מגיעים גיבורי הספר, פולי ודיגורי, לאחר שנגעו בטבעות קסם, נאמר כי puzzlewood, שנמצא ביער דין שימש השראה ללואיס עבור היער שבין עולמות. ביער מוקמה עלילת סדרת הטלוויזיה הבריטית "בראשית" (אף שזו צולמה ביערות בקרבת לונדון). כמו כן צולמו במערות קלירוול סדרות טלוויזיה רבות והסרט "Outlaw" משנת 2007 צולם אף הוא באזור קולפורד שביער. בספר "הארי פוטר ואוצרות המוות" מוצאים הארי פוטר וחבריו את חרבו של גריפינדור ביער דין. מדיה וקבצים בנושא יער דין בוויקישיתוף ההיסטוריה של יער דין (אורכב 16.05.2007 בארכיון Wayback Machine) מסלול הפסלים של יער דין רכבת יער דין תצלומים היסטוריים place/Forest-of-Dean-forest-England-United-Kingdom יער דין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אי-יציבות ג'ינס

אי־יציבות ג'ינס היא מונח באסטרופיזיקה המתייחס לתנאי הסף הדרושים לכך שענני גז בין-כוכביים יקרסו כתוצאה מכבידה עצמית, וכתוצאה מכך, יהפכו לכוכבים. תנאים אלו קרויים על שם פיזיקאי בריטי ג'יימס ג'ינס (James Hopwood Jeans), שהראה כי בתנאים מסוימים ענן גז עשוי לקרוס, אם כוח הכבידה גובר על הכוח שמפעיל הגז (דרך לחץ). כדי שענן גז יתחיל בתהליך קריסה לצבירי כוכבים, נדרש שהכבידה העצמית שלו תגבר על הלחץ התרמי שלו. כלומר, ענן הגז יהיה קשור אם האנרגיה הגרביטציונית גדולה מהאנרגיה הפנימית של הגז. ג'ינס הגדיר מסה קריטית ("מסת ג'ינס") כזו שכל ענן שמסתו גדולה ממסת ג'ינס, יקרוס ויהפוך לכוכב. נניח שיש ענן גז בעל רדיוס   R {\displaystyle \ R} , שמורכב ממולקולות שהמסה הממוצעת של כל אחת מהן היא   m ¯ {\displaystyle \ {\bar {m}}} . בהנחת גז אידיאלי מסת ג'ינס,   M J {\displaystyle \ M_{J}} , היא M J = 3 k T 2 G m ¯ R {\displaystyle M_{J}={\frac {3kT}{2G{\bar {m}}}}R} . כאשר   G {\displaystyle \ G} - קבוע הכבידה,   k {\displaystyle \ k} - קבוע בולצמן ו-   T {\displaystyle \ T} - טמפרטורת הגז. קריסה של ענן הגז לכוכבים יכולה איפוא לקרות בשני שלבים: תחילה ענן בין-כוכבי קורס, לפי אי־יציבות ג'ינס. כאשר הענן קורס וצפיפותו עולה, חלקים שונים בענן הבין כוכבי הדחוס עוברים קריסה לפי קריטריון ג'ינס, כדי ליצור קבוצות כוכבים. נתון גוף בחלל (כוכב או ענן גזי). על מנת שהגוף לא יקרוס לתוך עצמו, צריכים להתקיים שני תנאים: מסתו של גוף קטנה ממסת ג'ינס ורדיוסו קטן מרדיוס ג'ינס. נגדיר גדלים אלה באופן הבא: מסת ג'ינס :   M J = ( 5 K B T G μ m H ) 3 2 ( 3 4 π ρ 0 ) 1 2 {\displaystyle \ M_{J}=\left({\frac {5K_{B}T}{G\mu m_{H}}}\right)^{\frac {3}{2}}\left({\frac {3}{4\pi \rho _{0}}}\right)^{\frac {1}{2}}} רדיוס ג'ינס:   R J = ( 15 K B T 4 π G ρ 0 μ m H ) 1 2 {\displaystyle \ R_{J}=\left({\frac {15K_{B}T}{4\pi G\rho _{0}\mu m_{H}}}\right)^{\frac {1}{2}}} כאשר   G {\displaystyle \ G} הוא קבוע הכבידה,   K B {\displaystyle \ K_{B}} הוא קבוע בולצמן ו-   T {\displaystyle \ T} טמפרטורת החלקיקים כאמור לעיל. בנוסף,   μ {\displaystyle \ \mu } הוא המסה הממוצעת של חלקיק ביחידות של מסת אטום המימן,   m H {\displaystyle \ m_{H}} הוא מסת אטום המימן (הנתון ע"י: m H = 1.67 × 10 − 24 [ g ] {\displaystyle m_{H}=1.67\times 10^{-24}\left[g\right]} ) ו-   ρ 0 {\displaystyle \ \rho _{0}} הוא צפיפות כחומר. קריסה כבידתית קדם-כוכב
החי"ל

האם התכוונתם ל... הבריגדה היהודית – הידועה גם בשם "חטיבה יהודית לוחמת", ובראשי תיבות: החי"ל החבל הימי לישראל – ובראשי תיבות: החי"ל
אסדת קידוח

אסדת קידוח היא מתקן ימי המשמש לקידוח נפט וגז טבעי בים. אסדות קידוח נחלקות לכמה סוגים בהתאם לתנאים שבהם הן נמצאות: מקובעות לקרקעית הים, מחוברות לאי מלאכותי או צפות על פני המים. אסדות קידוח נבנות במספנות מיוחדות שנוצרו למטרה זו. כמחצית מאסדות הקידוח בעולם מיוצרות בסינגפור. אסדות קידוח מקובעות בנויות ממשטח המוגבה על ידי עמודים ופיגומים המחוברים לקרקעית הים. מעל המשטח מתנוסס עמוד שתפקידו להכיל את המקדחה. המגדל מחובר לרוב למסילה המאפשרת לו יכולת תנועה. למשטח כמה מפלסים והמגורים בו יכולים לאכלס כמה מאות עובדים. באסדות הנמצאות בלב ים יש מנחת מסוקים המאפשר תחלופה מתמדת של עובדים ופינוי מהיר ליבשה במקרה של מצב חירום רפואי. בנוסף יש להן ספינה צמודה המקיפה אותן שתפקידה לפקח על הפעילות באסדה ולספק לה דלק. בכל אסדה יש ציוד מיוחד המאתר כיסי נפט וגז מתחת לאדמה. המקדחה הגמישה של האסדה יכולה לקדוח לעומק של כמה קילומטרים בזוויות מתונות. המקדחה משומנת בעזרת תערובת של בוץ סיכה מיוחד המיוצר על ידי כימאי מומחה העובד באסדה ומתאים את מינוני החומרים בתערובת לסוג האדמה דרכה קודחים. הבוץ מיוצר בכמויות גדולות על ידי מכונות הנמצאות תחת פיקוחו של הכימאי ומוזרם במחזוריות במערכת צינורות רחבה המשמנת את מקדחה ושואבת את הבוץ בחזרה לשימוש חוזר. בשנת 1891 לערך נקדחו בארות הנפט התת-מימיות הראשונות באמצעות אסדות אשר ניצבו על עמודים באגם מלאכותי במדינת אוהיו. בשנת 1896 לערך נקדחו בארות הנפט הראשונות במי ים, מדרום לעיר סנטה ברברה בקליפורניה. הבארות נקדחו מרציפים שנבנו מן החוף. בתחילת המאה ה-20 התבצעו קידוחים בצידה הקנדי של ימת אירי ובעשור הראשון של המאה העשרים באגם קאדו שבלואיזיאנה. זמן קצר אחר כך נקדחו בארות נפט ברצועת החוף של מפרץ מקסיקו לחופי לואיזיאנה וטקסס. בשנות ה-20 התבצעו קידוחים ימיים על אסדות הבנויות מבטון באגם מאראקאיבו בוונצואלה. אחת מבארות קידוח ימי לנפט הראשונות נמצאת בביבי הייבאט שבאזרבייג'ן לחופי הים הכספי. בשנות ה-30 פיתחה חברת הנפט של טקסס דוברות פלדה ניידות לקידוחים ימיים במפרץ מקסיקו. בשנת 1937 בנתה חברת הנפט פיור (היום בבעלות חברת שברון) בשיתוף עם חברת הנפט סופיריור, אסדות קידוח קבועות בשדה נפט ימי במקום שבו עומק המים היה כ-4.5 מטר, במרחק של כ-2 קילומטר מן החוף, במפרץ מקסיקו. עם השנים התפתחה בהדרגה היכולת לקדוח במים עמוקים יותר. אסדת קידוח היא אחד ממקומות העבודה המסוכנים בעולם. באסדה סכנות רבות החל מנפילת פיגומים וכלה בהתלקחות הדלקים הרבים המאוחסנים בה. תאונות רבות שגבו את חייהם של עשרות אנשים התרחשו באסדות בעבר. כיום מותקנים באסדות אמצעי זהירות רבים שנועדו למנוע את התאונות. ב-6 ביולי 1988 התפוצצה אסדת הקידוח "פייפר אלפא" בים הצפוני עקב תחזוקה לקויה. הפיצוץ גבה את חייהם של למעלה מ-160 קורבנות, ובכך הפך לאסון אסדת הקידוח הקטלני ביותר בהיסטוריה. ב-20 באפריל 2010 אירע על אסדת הקידוח Deepwater Horizon פיצוץ עז, בשל התפרצות באר נפט תת-מימית, ובו נהרגו 11 קודחים ונפצעו 17. באסדה פרצה שרפה שלא ניתן היה לכבותה ולאחר יומיים שקעה האסדה במצולות מפרץ מקסיקו תוך שהיא גורמת לדליפת נפט הגדולה בהיסטוריה. בעבר אסדות קידוח היו אחד מהגורמים המרכזיים לזיהום הים בעולם. בשנים האחרונות, בעקבות חוקים ותקנות סביבתיות רבות, רוב הזיהום באסדות נמנע. אסדת קידוח מתגבהת ג'ואל בורן, מפרץ הנפט, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 149, אוקטובר 2010 Offshore Petroleum History (ארכיון)
לוטה להמן

לוטה להמן (גרמנית: Lotte Lehmann;‏ 27 בפברואר 1888 – 26 באוגוסט 1976) הייתה זמרת סופרן גרמניה של אופרה ולידר, שעסקה בעיקר ברפרטואר הגרמני. להמן נולדה בפרלברג. אחרי לימודים בברלין, הופיעה לראשונה בשנת 1910 באופרה של המבורג, בתפקיד נער חצר ב"לוהנגרין" של וגנר. בשנת 1916 הצטרפה אל האופרה של וינה, שם שרה בהצגות הבכורה של כמה מן האופרות של ריכרד שטראוס - "אריאדנה בנקסוס" (1916), "האישה ללא צל" (1919), ,אינטרמצו" (1924) ו"אראבלה" (1933). כמו כן השתתפה גם בהצגות בכורה וינאיות של כמה אופרות של פוצ'יני. הופעת הבכורה של להמן בלונדון הייתה ב-1914 ובשנים הבאות הופיעה בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן. לוטה להמן הופיעה בקביעות גם בפסטיבל זלצבורג (1926-1937), שם שרה בין השאר תחת שרביטו של ארטורו טוסקניני. בזלצבורג שרה גם ברסיטלים, עם המנצח ברונו ולטר כפסנתרן מלווה. בשנת 1930 הופיעה להמן לראשונה בארצות הברית, בתפקיד זיגלינדה ב"ולקירות" של וגנר בשיקגו. שאר תפקידי וגנר של להמן כללו את אוה ב"המייסטרזינגר", אחזה ב"לוהנגרין" ואליזבת ב"טנהויזר"; כמו כן נודעה בפרשנותה לליאונורה ב, פידליו" של בטהובן. ממש לפני שגרמניה סיפחה את אוסטריה ב-1938, היגרה להמן לארצות הברית, שם שרה באופרה של סן פרנסיסקו ובמטרופוליטן אופרה עד 1945. נוסף לעבודתה האופראית, עשתה לה להמן שם כזמרת לידר, שהרבתה ברסיטלים עד לפרישתה. כן הרבתה בהקלטות. אחרי שפרשה מבימת הרסיטלים בשנת 1951, לימדה להמן בכיתות אמן בסנטה ברברה, קליפורניה, ב"אקדמיה למוזיקה של המערב. כמו כן הגישה כיתות אמן בשיקגו, לונדון, וינה ועוד. לוטה להמן הלכה לעולמה בשנת 1976, בת 88, בסנטה ברברה, קליפורניה ונקברה בבית הקברות המרכזי בווינה. אולם קונצרטים בקמפוס של אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה נקרא על שמה. קרן לוטה להמן הוקמה בשנת 1995 והציבה לה שתי מטרות: האחת, לשמר ולהנציח את מורשת לוטה להמן והשנייה, לכבד את חלומה: להביא את השיר האמנותי לחיי אנשים רבים ככל האפשר. להמן הייתה סופרת ומשוררת פורייה, שהוציאה ספרי שירה, פרוזה ועיון. "חרוזים בפרוזה" בראשית שנות ה-20', רומן בשם Orplid, mein Land בשנת (1937), שתורגם לאנגלית בשם Eternal Flight בשנת הוצאתו, ספר זכרונות, Anfang und Aufstieg (1937) שתורגם לאנגלית בשם On Wings of Song (אנגליה, 1938) ו- Midway in My Song (ארצות הברית, 1938); ספר על פרשנות השיר, More Than Singing (1945), ספר על פרשנות תפקידים באופרה,(My Many Lives (1948). "חמש אופרות וריכרד שטראוס", או בשנמו השני "לשיר עם ריכרד שטראוס" (אנגליה, 1964); ספר שירה בשם Gedichte משנת 1969 שמונה-עשר מחזורי שירים (1971), שנלקחו ברובם מספרים קודמים. לוטה להמן, mehr als eine Sängerin מאת וסלינג (1969) לוטה להמן: חיים באופרה ובשיר מאת גלאס (1988) לוטה להמן:1888-1976, ביוגרפיה ליובל המאה להולדתה מאת ג'פרסון (1988) מדיה וקבצים בנושא לוטה להמן בוויקישיתוף לוטה להמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לוטה להמן, באתר MusicBrainz (באנגלית) לוטה להמן, באתר Discogs (באנגלית) לוטה להמן, באתר "Find a Grave" (באנגלית) לוטה להמן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Lotte Lehmann papers at the University of California, Santa Barbara Library. Lotte Lehmann sings Schubert's "An die Musik" (Shockwave required) in hypermedia presentation at the BinAural Collaborative Hypertext אריאל הירשפלד, 120 שנה להולדתה של הזמרת לוטה להמן, באתר הארץ, 12 בדצמבר 2008
קרם

קרם במגדנאות הוא תערובת מתוקה המשמשת לציפוי ומילוי קינוחים או כבסיס לקינוחים. קרם עשוי לרוב מחלב או שמנת וסוכר, לעיתים מבושל עם חלמונים. לרוב הקרמים מוסיפים חומרי טעם כגון וניל, שוקולד, לימון ופירות נוספים. מאכלים ועוגות רבות מצופות או ממולאות קרם. קינוחים ממולאי קרם מפורסמים הם קרמשניט הממולא בקרם והקינוח האיטלקי קנולי. קרמים רבים מעורבים עם קצף חלבונים בטכניקת "קיפול", לשמירת מרקם הקצף. מוס הוא קרם המורכב מקיפול קצפת וקצף חלבונים. קרם ברולה וקרם קרמל הם קרמים אפויים. קרם אנגלז הוא קרם מבושל. קרם פטסייר מורכב מבישול של חלב עם סוכר וניל שמאחדים לחלמונים טרופים היטב עם סוכר ומבושלים יחד. הקינוחים אי צף וחלב ציפורים מבוססים על קרם וניל מבושל עם איי קצף חלבונים. קינוחים רבים מבוססים על קרם מעובה בחומרים מסמיכים כגון עמילן, ג'לטין או אגר, ביניהם פודינג, קרם בוואריה, פנקוטה, קרם קרמל. זיגוג (אפייה) מדיה וקבצים בנושא קרם בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כותל

האם התכוונתם ל... קיר – אלמנט אדריכלי הכותל המערבי – חלקו המערבי של קיר התמך שהקיף את הר הבית בסוף תקופת בית שני, אשר נחשב למקום מקודש ביותר ליהודים כותל המזרח – הקיר המזרחי של בית הכנסת
אדפטיישן

אדפטיישן (במקור: Adaptation) הוא סרט קולנוע בבימויו של ספייק ג'ונז ולפי תסריטו של צ'ארלי קאופמן. הסרט עוקב אחר ניסיונו האמיתי של קאופמן להתמודד עם עיבוד ספר לתסריט מוצלח (אדפטציה קולנועית), כישלונו במשימה והלחצים הנובעים מכך. בסרט מככבים ניקולס קייג', מריל סטריפ וכריס קופר, אשר אף זכה בפרס אוסקר על משחקו. מחבר התסריט עבור "אדפטיישן", צ'ארלי קאופמן, התחיל בכתיבתו כאשר ניסה לעבד את הספר "גנב הסחלבים" לקולנוע. קאופמן נכשל ולא הצליח ליצור תסריט מוצלח, לטעמו. לבסוף החל לכתוב על עצם תהליך הכתיבה של התסריט, בהתייחסות עצמית לניסיונות ולמחשבות שלו. הסרט אכן עוקב אחר תסריטאי בשם צ'ארלי קאופמן, שאותו מגלם קייג', אשר מנסה לעבד את אותו הספר לתסריט ונכשל. עם זאת ובניגוד למציאות, ב"אדפטיישן" יש לקאופמן אח תאום ושמו דונלד (אשר דמותו מגולמת אף היא על ידי קייג'), שהוא מעין אגו חלופי של התסריטאי. בעוד צ'ארלי מנסה לכתוב סרט אמנותי, דונלד מציע לו לכלול בו יותר סצינות פעולה או מין. דבר זה בא לידי ביטוי בסרט עצמו, כאשר צ'ארלי מבקש מדונלד לעזור לו עם סיום התסריט שהוא כותב והעלילה משתנה בהתאם לסגנון הכתיבה של דונלד. עם התקדמות הסרט ועיבוד התסריט על ידי התאומים, חלק מהסצינות מתרחשות לפי אותו עיבוד בדיוני. בסצינות אלו מככבים סטריפ וקופר כגיבורי הסרט הבדיוני ואף הן מושפעות מסגנון הכתיבה השונה של התאומים. ניכר כי הסרט מבוסס על ניסיון חייו של קאופמן, על מחשבותיו ועל הלך רוחו במהלך עיבוד הספר לתסריט, ולכן עולה שאלת זהותו של דונלד - דמות התאום בסרט. לקאופמן אין אח תאום במציאות, ונראה כי דמותו של דונלד מייצגת צד אחר של אישיותו: את האלטר-אגו של האמן המבקש לעשות סרטים מסחריים ו"הוליוודים" יותר. דמותו של דונלד חרגה ממעמדה במסגרת עלילת הסרט, והשם "דונלד קאופמן" מצוין כשותף להפקה; הוא אף חתום על התסריט. עקב כך זכתה הדמות הבדיונית במועמדות לאוסקר, בפרס גלובוס הזהב ובפרסים ומועמדויות רבים אחרים על כתיבתו. הסרט מוקדש לדונלד קאופמן בכתוביות החותמות את "אדפטיישן". האח התאום נפטר כביכול במהלך כתיבת התסריט. עם יציאת ה-DVD של הסרט ניתן לצפות בדף ה"פילמוגרפיה" של היוצר הבדיוני, הכוללת את "אדפטיישן" עצמו. אתר האינטרנט הרשמי של אדפטיישן אתר האינטרנט הרשמי של אדפטיישן "אדפטיישן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אדפטיישן", באתר נטפליקס "אדפטיישן", באתר AllMovie (באנגלית) "אדפטיישן", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אדפטיישן", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "אדפטיישן", באתר Metacritic (באנגלית) "אדפטיישן", באתר אידיבי "אדפטיישן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ביקורות אורי קליין, להיות צ'רלי קאופמן, באתר הארץ, 13 במרץ 2003 "אדפטיישן", ביקורת על הסרט באתר "עין הדג" דניאל זלווסקי, בואו נדבר על זה, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2002 נילי ברקן, ‏נרקיסיסטיות, מעל הכל, באתר גלובס, 27 במרץ 2003 נסים דיין, ‏סרט מאומץ, באתר גלובס, 20 במרץ 2003 רשימת המועמדויות והפרסים בהם "זכה" דונלד קאופמן באתר IMDb ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלי כהן (קוקוס)

אלי כהן (נולד ב-27 בינואר 1960 ביפו), הידוע בכינוי קוקוס, הוא כדורגלן ומאמן עבר ישראלי, קפטן קבוצת הפועל תל אביב ושחקן נבחרת ישראל בשנות ה-80. אלי כהן נולד לאב שעלה ממרוקו, ולאם שנולדה בלוב וגדלה באיטליה. הוא גדל ביפו ושיחק בקבוצות הנוער של הפועל קריית שלום ושל הפועל תל אביב, במדיה שיחק מאז שעלה לבוגרים עד פרישתו. ב-6 במרץ 1982 כבש את שערו הראשון בקבוצה, בניצחון 1-3 על הפועל באר שבע בחוץ. במהלך שנות השמונים הוביל כהן את קישור הקבוצה יחד עם רפעת טורק ומשה סיני. כהן שיחק בקישור האחורי והיה ידוע כשחקן קשוח ואגרסיבי, אך יחד עם זאת היה פעיל מאוד גם בחלק ההתקפי. כהן זכה עם הפועל תל אביב באליפות בעונת 1980/1981, לאחר 12 שנים בהן לא זכתה הקבוצה בתואר. בשנת 1983 זכה עם הקבוצה בגביע המדינה. בעונת 1985/1986 זכה עם הקבוצה באליפות נוספת, ובעונת 1987/1988 הציג את עונת השיא שלו: לאחר שכוכב הפועל תל אביב, משה סיני, עבר לשחק בבלגיה, נטל כהן את המושכות של הקבוצה והוביל אותה לאליפות השלישית באותו עשור, שבסופה זכה בתואר כדורגלן העונה בישראל מטעם עיתון מעריב. שנה לאחר מכן ירד עם הפועל תל אביב לליגה השנייה בפעם הראשונה בתולדותיה, אך למרות שהיה שחקן נבחרת בחר כהן להישאר בקבוצה ותרם רבות להעפלתה לליגה הבכירה אחרי עונה אחת. בסך הכל רשם כהן 275 הופעות במדי הפועל תל אביב, בהן כבש 46 שערים בליגה, ובסך הכל 65 שערים בכל המסגרות. בשנת 1993 פרש ממשחק פעיל. ב-30 באוקטובר 1983 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, במשחק מול נבחרת פורטוגל. במשחק זה כבש את שערו הראשון בנבחרת, והפך לשחקן סגל קבוע לאורך שנות השמונים. משחקו האחרון היה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1990, מול נבחרת אוסטרליה. בסך הכל רשם במדי הנבחרת 20 הופעות, בהן כבש 3 שערים. לאחר פרישתו אימן את מכבי יפו שעמה עלה ליגה, את הפועל בת ים ואת מכבי יבנה. כמו כן שימש כסוכן שחקנים. ב-15 במאי 2007 הורשע בהטיית 11 משחקי כדורגל, במסגרת פרשת שופטים באדום, וב-2 בספטמבר במשפטו נגזר דינו לשלוש שנות מאסר בפועל, שנתיים מאסר על תנאי וקנס בסך 25,000 ש"ח. בגזר דינו קבע בית המשפט: "לעבירות חמורות אלו נופך חומרה נוסף, דווקא עקב היות אלי כהן שחקן עבר באחת מקבוצות הפאר של הכדורגל בארץ, שחקן עבר בנבחרת ישראל ומאמן. את פרק ההימורים האסורים בחייו החל עוד בתקופה בה אימן. לאחר מכן הפך את ההימורים האסורים לדרך חיים ולמקור פרנסתו העיקרי אם לא היחיד. בניגוד לטענת בא כוחו, היותו של אלי כהן שחקן ידוע ומוכר ומאמן בליגות בכירות, אינה לזכותו אלא דווקא לחובתו. מעמד ציבורי גבוה של נאשם דווקא מחייב להחמיר עמו בעונשו, וכך אף בפרשתנו כשלנאשם עמדה בכירה בתחום הכדורגל בארץ." ב-12 בספטמבר 2011 שוחרר כהן ממאסרו. כהן אב לשלושה ילדים והוא מתגורר שכונת נחלת יהודה בראשון לציון. הפועל תל אביב אליפויות: 1980/1981, 1985/1986, 1987/1988 גביע המדינה: 1982/1983 תארים אישיים כדורגלן העונה בישראל: 1987/1988 אלי כהן, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל עמוד השחקן של אלי כהן באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אשר גולדברג‏, "מה שעשו לי יותר גרוע ממה שעושים עכשיו לביבי", באתר וואלה, 21 ביולי 2023 שופטים באדום: אלי כהן הורשע, באתר ערוץ 7, 15 במאי 2007 משה גוזגל, "3 מורשעים נוספים ב'שופטים באדום'", באתר ערוץ הספורט, 15 במאי 2007 פ 4477/04 מדינת ישראל נגד אבי חודדה ואחרים עידן חגי, ‏אלי 'קוקוס' כהן ישוחרר היום ממאסר, באתר ערוץ הספורט, 12 בספטמבר 2011 אשר גולדברג‏, "מה שעשו לי יותר גרוע ממה שעושים עכשיו לביבי", באתר וואלה, 21 ביולי 2023 גידי ליפקין, "קוקוס נשבר", עיתון תל אביב, 4 בינואר 2002