אדה ז'יגמונד

אדה ז'יגמונד (אדוש) (בהונגרית: Zsigmond Ede; פשטסנטרז'בט (כיום בבודפשט), 18 במאי 1916 – 1944) היה משורר, סופר, ועיתונאי יהודי-הונגרי קומוניסטי. הוא הוסמך כמורה לשפות הונגרית וגרמנית, אך מעולם לא עסק בכך בגלל פעילותו הפוליטית. אדה ז'יגמונד היה אחד מנציגי הספרות הלירית ההונגרית שנספה בשואת יהודי הונגריה. עבודותיו מאופיינות בעמידה כנגד חוסר הסובלנות החברתית והפשיזם ובעד ההומניזם. בשנת 1944 נאבדו עקבותיו בחזית המזרחית בשטח ברית המועצות כחלק מהיהודים שנלקחו למחנות שרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). אדה ז'יגמונד נולד במושבת פועלים בדרום בודפשט. אביו וסבו עבדו במפעלי תשלובת הפלדה והמתכת מנפרד וייס, ולכן שאפו שיפנה למסלול אינטלקטואלי ולא לעבודת כפיים. הם רשמו אותו לגימנסיה בפשט, שם התוודע לשפות ולספרות וכבר בגיל שתים עשרה כתב חרוזים והקריא שירה. במקביל ללימודי התיכון לקח על עצמו תפקיד של מורה פרטי, בדומה למשוררים בני דורו ועסק בין היתר בעבודות מזדמנות. חלק מהשכר שהרוויח שלח הביתה לצורך תמיכה במשפחה ומאוחר יותר מימן את הרשמתו לאוניברסיטת פאזמאני פטר ההונגרית המלכותית (היום אוניברסיטת אטווש לוראנד). באוניברסיטה התחבר עם ארגונים שפעלו בחשאי בעלי אידאולוגיה הנבדלת משמעותית מהאידאולוגיה של ממשלת אישטוואן בתלן של התקופה, כך שהם נאלצו לפעול רק בדרכים לא חוקיות. הקבוצה התכנסה בבתים פרטיים ובבתי קפה זולים, שם התעמתו בהשקפותיהם, תפיסות העולם השונות והפוליטיקה. החבורה שהתכנסה בבתי הקפה ובקנטינות הייתה אידיאלית להתפתחותו של המשורר הצעיר. אדה ז'יגמונד העביר הרצאות לפועלים במטה האיגוד המקצועי ואשאש (Vasas) מספר פעמים בחודש, הוא הצטרף למפלגת הקומוניסטים של הונגריה, ה-KMP דרך אנדרה שאגווארי., ובהמשך הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית. אדה הצעיר נשבר לאחר קבלת הידיעה על מותו של המשורר אטילה יוז'ף וספד למשורר בשיר מוטרד ("יוז'ף אטילה נפטר"), שנכלל גם בכרך השירים שלו שפרסם בשנת 1938 במימון עצמי. בשיריו מתערבבים ההומניזם, הרצון לשלום והאנטי פשיזם. בגלל התחושה הכפולה הבלתי פתורה הזו, בחר המשורר בכותרת בעלת המשמעות לכרך השירה שלו "בנחישות ובעדינות" כשמו של אחד משיריו בספר. בהמשך קיבל המשורר תואר אקדמי בהוראת ההונגרית והגרמנית, אך מעולם לא הועסק כמורה בבית ספר. הוא היה מורה פרטי לילדים ממשפחות אמידות ואחר כך עבד בעיתון נפסבה כעמית חיצוני. בשנת 1942 הופיע בכתב העת "מרץ" מחקרו הגדול על המשורר הלאומי ההונגרי שנדור פטפי. בשנת 1941 גורשו מהונגריה היהודים (מה שנקרא היהודים "הלא אזרחים"). על כן גם הוריו, כ"אזרחים לא הונגרים". גורשו מבתיהם בהיעדרו בבית של אדה ז'יגמונד. הם נורו בקבר האחים בקמניץ-פודולסקי יחד עם שלושים אלף יהודים נוספים. באותה עת, ז'יגמונד הסתתר מיולי עד ספטמבר 1941 אצל חברים וקרובי משפחה מהפשיסטים ומהז'נדרמים ההונגרים כדי להינצל מהשמדה. הוא נלקח לשירות העבודה בשנת 1943 ובשנת 1944 אבדו עקבותיו בחזית המזרחית. הוא כתב את שירו האחרון מחוץ לבית, שנושא את השם "תן לי כוח!". הוא שלח את כתב היד הביתה לאלדאר קומלוש. בסוף אוגוסט 1966 הוסר הלוט מלוח הזיכרון שלו בבודפשט, שם הספיד אותו המשורר אנדרה וסי. נושאי השירה של אדה ז'יגמונד הושפעו מסביבתו בפשטארז'בט, מהשנאה הגוברת בהונגריה דאז, מהתפשטות הפשיזם וממלחמת עולם השנייה. בנחישות ובעדינות (1938) בנחישות ובעדינות: שירים (1961) A diktátor dala c. verse 491. old Elszántan és szeliden c. verse 491-494. old Hazám c. verse 494-495. old Adj erőt c. verse 496-500. old Csoportosulj a tieiddel c. verse 145-146. old A diktátor dala c. verse 165. old Elszántan és szeliden c. verse 200-202. old Türelem c. verse 263-265. old Négy strófa c. verse 267. old Béke c. verse 380. old Költő c. verse 430. old Romok közül c. verse 445-446. old Nem engedték… c. verse 447. old Adj erőt! c. verse 543-546. old Galambkiállításon c. cikke (1938, 43. szám, 7. oldal) Fiatal c. glosszája (1939, 7. szám, 8. oldal) Belvárostól Vadnyugatig c. riportja (1939, 197. szám, 7. oldal) Gyermekek a periférián c. cikke (1942, 3. szám, 13-14. oldal) מדיה וקבצים בנושא אדה ז'יגמונד בוויקישיתוף עמוד הבית של אנדרה וסי קבלת "הדור השלישי" מיקלוש רדנוטי: בנחישות ובעדינות (ספר שירים מאת אדה ז'יגמונד) Vészi Endréné. "Vészi Endre honlapja - életrajz dátumos". אורכב מ-המקור (htm) ב-2014-01-11. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אדה ז'יגמונד".