laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טיסה 66 של אייר פראנס

טיסה 66 של אייר פראנס (AF066) היא טיסה בין לאומית קבועה מנמל התעופה שארל דה גול לנמל התעופה הבין-לאומי של לוס אנג'לס, המתופעלת על ידי אייר פראנס על ידי מטוס איירבוס A380. ב-30 בספטמבר 2017, המטוס חווה כשל במנוע מספר 4 וביצע נחיתת חירום בשדה התעופה Goose Bay שבקנדה, ב-12:42. הכשל קרה במרחק 150 קילומטרים דרום-מזרחית לפאמיוט, גרינלנד. הסיבה לכשל במנוע הרביעי עדיין לא ידוע. חברת התעופה מסרה שהמטוס סבל מ"נזק רציני לאחד מארבעת מנועיו". המטוס המעורב היה איירבוס A380-861, רישום F-HPJE, המונע על ידי 4 מנועי Engine Alliance GP7000, שנמסר לאייר פראנס ב-17 במאי 2011. המטוס הופנה לשדה התעופה Goose Bay, בסיס צבאי המשמש גם לטיסות אזרחיות, ונחת ב-12:42 (שעון מקומי), לאחר שסבל מכשל במנוע מספר 4. המנוע שכשל עבר 3527 טיסות לפני התקרית. לא היו דיווחים על פציעות בקרב 497 הנוסעים ו־24 אנשי הצוות במטוס. הנוסעים לא הורשו לרדת מהמטוס עד שמטוס אחר של אייר פראנס ומטוס חכור הגיעו בבוקר של היום הבא (1 באוקטובר), משום ששדה התעופה אינו ערוך להכיל כמות גדולה של נוסעים ממטוס מסחרי. תמונות וסרטונים של המנוע הפגום פורסמו ברשתות החברתיות על ידי נוסעים, ועל ידי עד ראייה מהקרקע. החלקים שהתנתקו מהמנוע נמצאו ב-9 באוקטובר בגרינלנד. ניתוח ראשוני מראה כי המדחס של המנוע התנתק בזמן הטיסה. אייר פראנס פרסמה הודעה לעיתונות שחקירה מתקיימת לבירור הסיבה לכשל במנוע. החקירה כוללת גורמים מהמשרד לחקר וניתוח ביטחון התעופה האזרחית, איירבוס ואייר פראנס. ב-12 באוקטובר, רשות התעופה הפדרלית האמריקאית פרסמה הוראה לבדוק את כול המנועים מסוג GP7272 ו-GP7277, במשך תקופה של שבועיים עד 8 שבועות, תלוי במספר הטיסות שהמנוע ביצע. אייר פראנס הודיעה שהיא מתכננת להחזיר את המטוס לאירופה על מנת לתקנו. מנוע חליפי לא פעיל הותקן במקום המנוע התקול, מסיבות של שיווי משקל. טיסה זו הצריכה הכשרה מיוחדת של צוות המטוס במאמן טיסה. המנוע החליפי הותקן במקום המנוע התקול, שנשלח לשדה תעופה באנגליה. המטוס הוטס מגוס ביי לנמל התעופה שארל דה גול ב-6 בדצמבר 2017, עם האות Air France 371V.
עינייך

עינייך (בשמו הבינלאומי: There Must be Another Way) הוא השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 2009 שנערך במוסקבה, בירת רוסיה. השיר הושר על ידי צמד הזמרות אחינועם ניני ומירה עווד, ונכתב על ידן בעזרתו של המפיק גיל דור שעובד עם ניני. השיר הגיע למקום הראשון בקדם-אירוויזיון 2009 מבין ארבעה שירים בביצוען של ניני ועווד. באירוויזיון התמודד השיר בחצי הגמר הראשון, שנערך ב-12 במאי 2009, ממנו העפיל לגמר תוך סיום שלב חצי הגמר במקום השביעי עם 75 נקודות. הגמר נערך ב-16 במאי 2009, השיר הוגרל להופיע שני (שיבוץ שנחשב גרוע), וסיים במקום השישה עשר עם 53 נקודות. אחינועם ניני היא יהודייה ישראלית ומירה עווד היא ערביה-ישראלית. הצמד נוצר בכוונה תחילה עקב הרצון של רשות השידור להעביר מסרים של שלום, אחווה ושיתוף בין שני העמים השוכנים בישראל. בריאיון ל-ynet ציינה ניני כי: ”זו פעם ראשונה שבתחרות הקדם אירוויזיון שרים בערבית, זו הפעם הראשונה בכלל שהשפה הערבית מייצגת את ישראל אף על פי שיותר ממיליון איש בארץ דוברים אותה. הגיע הזמן שנעשה את השינוי הזה ואני מאוד גאה להיות חלק מזה”. לשיר קיים שם בינלאומי, איתו הופיעו השתיים בתחרות האירוויזיון "There Must be Another Way". אחינועם ניני לא הופיעה בשמה אלא השתמשה בשם הבמה שלה - "נועה". מידע על הסינגל "עינייך" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "עינייך" באתר Discogs סרטון השיר "עינייך" באתר יוטיוב עינב שיף‏, המסע של אחינועם ניני ומירה עוואד לאירוויזיון, באתר וואלה, 17 במאי 2009 מילות השיר, שירונט מרב יודילוביץ', השיר "עינייך" ייצג את ישראל באירוויזיון, באתר ynet, 2 במרץ 2009 מרב יודילוביץ', השיר "עינייך" ייצג את ישראל באירוויזיון, באתר ynet, 2 במרץ 2009
הפיגועים בבגדאד (1950–1951)

הפיגועים בבגדאד התרחשו בין אפריל 1950 ליוני 1951 בתקופת מבצע עזרא ונחמיה. חמישה פיגועים בוצעו נגד מטרות יהודיות בבגדאד בירת עיראק. הפיגוע הראשון היה פצצה שהתפוצצה בבית-קפה יהודי ב-8 באפריל 1950, וגרמה לפציעתם של 4 יהודים. הפיגוע הידוע והמשפיע ביותר היה הטלת רימון יד לחצר בית הכנסת "מסעודה שם-טוב" ב-4 בינואר 1951, שהביאה למותם של 4 ולפציעתם של עשרות, מהם 8 באופן קשה. בחצר עמדו מתפללים רבים וכן אנשים שהמתינו להסעה לשדה התעופה שם חיכה להם מטוס, שאורגן על ידי המוסד, להטיסם למדינת ישראל. ישראל התקשתה אז לקלוט את המוני היהודים שנרשמו לעלייה לישראל, הרבה מעבר לתחזיות, במקביל לעליה מרומניה ומפולין. רבים מכרו את בתיהם, ויתרו על אזרחותם העיראקית, נירשמו לעליה לארץ, והמתינו בתור הארוך למטוס שיטיסם ארצה. הפיגוע היה, כנראה, הגורם העיקרי להחלטת ממשלת ישראל ב-14 בינואר 1951 להכיר רשמית בכך שיהדות עיראק מצויה בשעת חירום. עד סיומו של המבצע להעלאת יהודי עיראק 6 חודשים לאחר מכן, עלו 124 אלף ארצה, חרף הקשיים בקליטתם. לאחר הפיגועים עצרו שלטונות עיראק שלושה פעילים ציונים בגין הפיגועים, הם הועמדו לדין והוטל גזר דין מוות על שלום צאלח ויוסף בצרי, ו-10 שנות מאסר על יהודה תג'ר. בעשרות השנים שחלפו מאז מתנהל ויכוח סוער על השאלה האם משליכי הפצצות היו יהודים שנשלחו על ידי המוסד לזרוע חרדה על מנת לעודד עלייה יהודית למדינת ישראל שרק נולדה, קבוצת פעילים ציונים מקומית שפעלה מסיבותיה-היא, או פעולה של מוסלמים מקומיים קיצונים אנטי-יהודיים בעיראק. האירועים עצמם נותרו לא פתורים, והיו נושא לתביעות ובירורים בישראל. ב־1952, חקר צוות מיוחד של המוסד אם מי מאנשיו היה מעורב בפיצוצים ולא מצא הוכחה לכך. רבים מיוצאי עיראק המשיכו לטעון שהמחתרת היהודית בעיראק הייתה מעורבת בפיגועים וכי אין זה ראוי שהמוסד יחקור את עצמו. ב-1960 הורה דוד בן-גוריון, ראש הממשלה דאז, לאיסר הראל למנות צוות חקירה בהרכב אחר. צוות בן 3 חברים בראשות חיים יערי, בדק שוב את האירועים וגם הצוות הזה לא מצא הוכחות שיהודים היו מעורבים. ב־1977, פרסם העיתונאי ברוך נאדל כתבה בה האשים את התנועה הציונית בתכנון הפיגוע ובביצועו. מרדכי בן פורת, שהיה בזמן האירוע שליח בבגדאד מטעם התנועה הציונית, הגיש תביעת לשון הרע נגדו לבית המשפט וזכה בה. נאדל חזר בו מהאשמה והתנצל. תום שגב, פצצות בעיראק, באתר הארץ, 5 באפריל 2006 מתי שמואלוף, “אנחנו כותבים אותך מולדת”– המקרה של זריקת הפצצות במרכזי הקהילה היהודית בבגדד, המבוקש מס' 2, 9.10.2012 ג'קי חוגי, ‏70 שנה לפצצות בבגדאד: התיאוריה על מעורבות יהודים חיה ונושמת, באתר מעריב אונליין, 15 בינואר 2021 חנן חבר, יהודה שנהב, אלימות בגדאד (1950–1951), אלימות הארכיונים, תאוריה ובקורת, עמוד 129–148, חורף 2017 אסתר מאיר,התנועה הציונית ויהודי עיראק (1941–1950), הוצאת עם עובד, 1993, עמ' 237, 239, 245, 253. ג'קי חוגי, פצצת עומק, מעריב סוףהשבוע, 15 בינואר 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא בגדאד ובנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משום מקום

משום מקום (בגרמנית: Aus Dem Nichts) הוא סרט דרמה גרמני משנת 2017 בבימויו של פאטי אקין, במאי קולנוע גרמני ממוצא טורקי. הסרט נקרא על שם שיר של להקת הרוק האמריקאית קווינס אוף דה סטון אייג', שהזמר הראשי שלה, ג'וש הומי, כתב את פסקול הסרט. קטיה נשואה לנורי סקרצ'י, גבר מוסלמי, ולהם ילד בן חמש. כסטודנטית היא הכירה את נורי כשקנתה ממנו חשיש ונישאה לו בתקופת היותו אסיר בכלא, כשריצה עונש על סחר בסמים. כאשר בעלה ובנה של קטיה נהרגים באירוע טרור מעריכים החוקרים שנורי היה מעורב בפעילות חבלה איסלמיסטית. קטיה לעומת זאת, מעריכה שמבצעי פעולת הטרור הם נאו נאצים. לאחר זמן משתכנעים החוקרים בגרסתה. נערך משפט, אך כיוון שבית המשפט לא השתכנע באשמת הנאשמים בהסתברות הקרובה לוודאות, הוא מזכה את הנאשמים הגרמנים מאשמה. בעקבות כך יוצאת קטיה למסע עצמאי. מדיה וקבצים בנושא משום מקום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של משום מקום משום מקום, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "משום מקום", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "משום מקום", באתר נטפליקס "משום מקום", באתר AllMovie (באנגלית) "משום מקום", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "משום מקום", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "משום מקום", באתר Metacritic (באנגלית) "משום מקום", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "משום מקום", באתר Hulu סרטים (באנגלית) "משום מקום", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ביקורות שמוליק דובדבני, ביקורת סרט - "משום מקום": מכוון עמוק אבל לא פוגע, באתר ynet, 8 במאי 2018 אבנר שביט‏, "משום מקום" טוען כי הימין הקיצוני מסוכן כמו האסלאם הקיצוני, באתר וואלה, 4 במאי 2018 Queens of the Stone Age's Josh Homme Scores Cannes Movie 'In the Fade'
Everyway That I Can

Everyway That I Can (בעברית: בכל דרך שאני יכולה) הוא השיר המנצח באירוויזיון 2003. השיר בוצע על ידי הזמרת הטורקית סרטאב ארנר, שייצגה את טורקיה באירוויזיון. השיר נכתב והולחן על ידי דמיר דמירקאן. זהו השיר הטורקי הראשון והיחיד אי פעם שהצליח לנצח בתחרות האירוויזיון. השיר הצליח רבות בעולם לאחר תחרות האירוויזיון וקידם רבות את הקריירה של ארנר. עד יום הגמר, השיר לא היה הפייבוריט לניצחון, אלא השיר של הצמד ט.א.ט.ו. מרוסיה, ולאחריו השיר הספרדי. ביום הגמר טבלאות ההימורים התהפכו, והשלישייה הראשונה הייתה רוסיה במקום הראשון, טורקיה במקום השני ובלגיה במקום השלישי. לאחר קרב צמוד בגמר הצליח השיר לנצח ב-2 נקודות בלבד את השיר הבלגי. השיר התמודד בשיר היובל באירוויזיון והגיע למקום ה-9 בשלב חצי הגמר. קליפ השיר הצטלם בטירה בסגנון עות'מאני. הקליפ "חקר" את הטירה ואת מאפייניה, נראו בו גני הוורדים הענקיים האופייניים לטירות מהתקופה העות'מאנית, החמאם, והאולמות הענקיים. בקליפ מופיעים הרבה מאוד ורדים, והם מנסים להצביע על הפאר שבחיים בטירה. ארנר לבושה בלבוש עות'מאני מסורתי לאורך כל השיר. הצבע השולט בקליפ הוא אדום. בשנת 2010 ביצעה הזמרת האלבנית אלהיידה דני את השיר במופע למען הסניף האלבני של ארגון וראייטי. דני הייתה הנציגה האלבנית באירוויזיון 2015 עם השיר "I'm Alive". מדיה וקבצים בנושא Everyway That I Can בוויקישיתוף מידע על הסינגל "Everyway That I Can" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Everyway That I Can" באתר יוטיוב Everyway That I Can, בביצוע סרטאב ארנר, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב (אורך: 2:36) Elhaida Dani - Everyway That I Can - Live at E Diela Shqiptare, גרסת הכיסוי של דני לשיר, באתר יוטיוב
מכינה קדם-צבאית חנתון

מכינה קדם-צבאית חנתון היא מכינה קדם-צבאית הממוקמת בחנתון אשר בגליל התחתון שהוקמה בשנת 2012. המכינה היא מעורבת בין דתיים לחילונים, וערכיה מושפעים מן היהדות הקונסרבטיבית. ראש המכינה הוא הרב יואב אנדי. מנהל המכינה הוא גד ספקטור. המכינה מופעלת על ידי המרכז החינוכי בחנתון. במכינה מתגוררים בין 30-70 חניכים החיים יחד בחיי קבוצה. הלימודים במכינה נוגעים בנושאים רבים כגון ציונות, תנ"ך, קבלה, חסידות, כלכלה וחברה, פוליטיקה והיסטוריה. בנוסף על הלימודים, חניכי המכינה מתנדבים במסגרות רבות באזור הגליל ובפרט באזור בקעת בית נטופה בתדירות של כיומיים בשבוע. עבודה קהילתית זו כוללת עבודה עם תוכניות התנדבות, התנדבות עם נוער, קשישים, בעלי צרכים מיוחדים והקהילה הערבית באזור (כפר מנדא). דגש נוסף בחיי המכינה הוא הכרת הארץ באמצעות טיולים (סדרות) המתקיימות אחת לחודש. המכינה פועלת גם במישור ההכנה לשירות הצבאי – זאת באמצעות הכנה פיזית ומנטלית. המכינה נחשבת לאחת החזקות והיוקרתיות בארץ, וידועה בהכשרת בוגרים רבים אשר מתגייסים ליחידות מובחרות בצה״ל. אתר האינטרנט הרשמי של מכינה קדם-צבאית חנתון מכינה קדם-צבאית חנתון, ברשת החברתית פייסבוק
הומר סטיל קאמינגס

הומר סטיל קאמינגס (באנגלית Homer Stille Cummings;‏ 30 בספטמבר 1870 – 10 בספטמבר 1956) היה פוליטיקאי אמריקאי שכיהן כתובע הכללי של ארצות הברית בשנים 1933–1939 תחת הנשיא פרנקלין דלאנו רוזוולט. כמו כן, הוא כיהן גם כראש עיריית סטמפורד וכיו"ר הוועידה הלאומית הדמוקרטית בשנים 1919–1920. קאמינגס נולד בשנת 1870 וגדל בבאפלו, ניו יורק. בשנת 1891 סיים את לימודי המשפטים שלו באוניברסיטת ייל. לאחר סיום לימודיו, החל לעבוד כעורך דין. הוא הקים משרד עורכי דין, שאותו ניהל עד שנת 1933. בשנת 1896 תמך קאמינגס באופן פומבי במועמד הליברלי-דמוקרטי לנשיאות ארצות הברית ויליאם ג'נינגס ברייאן. בתחילת המאה נבחר כשלוש פעמים לראשות עיריית סטמפורד מטעם המפלגה הדמוקרטית. בזמן כהונתו כראש עיר, קאמינגס שם דגש רב על שיפור התשתיות והביוב, וסידור מחדש של מחלקות המשטרה וכיבוי האש. בשנת 1932 פעל רבות בסנאט למען היבחרו של המועמד הדמוקרטי פרנקלין דלאנו רוזוולט. לאחר היבחרו של רוזוולט לתפקיד היה קאמינגס אמור להתמנות לתפקיד המושל הכללי בפיליפינים, אך הוא לבסוף מונה לכהן כתובע הכללי. קאמינגס עבד בתפקיד זה כמעט 6 שנים, והוא היה התובע הרביעי בהיסטוריה האמריקאית באורך כהונתו. במהלך עבודתו כתובע הראשי, פעל קאמינגס למען חיזוק ה-FBI שנוסד באותה התקופה, הגדלת הרגולציה בעניין החזקת נשק ומתן גיבוי לתוכנית הניו דיל. הוא פרש מהתפקיד בינואר 1939. קאמינגס היה נשוי ארבע פעמים, כאשר הפעמיים הראשונות הסתיימו בגירושין והפעמיים האחרונות הסתיימו במות האישה. מדיה וקבצים בנושא הומר סטיל קאמינגס בוויקישיתוף הומר סטיל קאמינגס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
מכינה קדם-צבאית שחר

מכינה קדם-צבאית "שחר" היא מכינה קדם-צבאית בעלת שלוחות רבות ברחבי הארץ. כלל השלוחות הן חצי שנתיות – שנת הלימודים מסתיימת בסוף פברואר/ תחילת מרץ ולא ביוני כמו המכינות השנתיות. יוזם הרעיון הוא אוריאל אלדד. בראש התוכנית עומדים אוריאל אלדד, רפאל בן נעים ודנה מלכה. מטרת המכינות היא חינוך להתנדבות, תפיסת עמדות השפעה בצבא (ובחברה כלל) והכנה לקראתו, גיבוש הזהות הישראלית-יהודית. בכל השלוחות מתקיים ליווי של החניכים גם לאחר הגיוס לצה"ל ואף לאחר השחרור. השלוחה הגדולה ביותר ממוקמת בכפר הנוער מקוה ישראל שבסמוך ליפו. שלוחה זו הוקמה בשנת 2010 וכיום (2020) עומד בראשה דניאל קלמרו, ומשלוחה זו התחנכו למעלה מ-220 צעירים. שלוחה נוספת ממוקמת בניצן אשר בחולות ניצנים. שלוחה זו הוקמה בשנת 2013 ובשנתיים הראשונות לפעילותה הייתה השלוחה פתוחה לבנים בלבד וכיום השלוחה פתוחה גם לבנות. בשלוחה זו ישנו דגש רב על המעורבות הקהילתית בניצן בפרט ובמועצה אזורית חוף אשקלון (אשר תמכה בהקמת המכינה) בכלל. בראש שלוחה זו עומד יובל שלסינגר. שלוחה שלישית נמצאת במבוא דותן שבצפון מערב השומרון. המכינה הוקמה בשנת 2014 ועד היום (2020) סיימו אותה למעלה 130 איש. בראש המכינה עומד אלעזר שנדורפי. בשנת 2016 הוקמה שלוחה דרוזית בחורפיש. במחזור הראשון לקחו חלק כ-25 חניכים ובמחזור השני כ-50 חניכים. שלוחה זו שמה דגש רב על הקשר בין העם היהודי ומדינת ישראל לדרוזים, והכנת החניכים לשירות משמעותי בצה"ל. המכינה נסגרה בשנה החולפת. בשנת 2017 קמה שלוחה נוספת בקיבוץ אל-רום שברמת הגולן. ראש השלוחה הוא חובב אלומה. בשנת 2019 נפתחה מכינה נוספת בקלע אלון, ראש השלוחה היה שחף עמר אך השלוחה הפכה לשחר טל ועברה לקיבוץ חוקוק בשנה הראשונה על יד השלוחה שבחוקוק ובשנה השנייה עברה לקיבוץ מלכייה בצפון הארץ אתר האינטרנט הרשמי של מכינה קדם-צבאית שחר מכינת אלרום, אתר מכינות שחר
Rkhunter

Rkhunter‏ (ראשי תיבות של "Root Kit Hunter") הוא כלי לבדיקות אבטחה, סריקה ואיתור של יישומי Rootkit וקובצי דלת אחורית, מבוסס קוד פתוח ונכתב בשפות Perl ובאש. הכלי מאתר קבצים חשודים באמצעות מספר דרכים: בדיקת קבצים מקומיים והשוואת אלגוריתם גיבוב בטוח (SHA-1) שלהם עם אלה הנמצאים במסד הנתונים המקוון. בדיקת הרשאות. חיפוש אחר קבצים מוסתרים. איתור מחרוזות חשודות. Rkhunter פותח על ידי מייקל בולאן (Michael Boelen) בשנת 2003 והחל משנת 2006 הוא מתוחזק על ידי חברת SourceForge. השימוש הסטנדרטי בכלי rkhunter, בסביבת יוניקס, יתבצע כדלקמן: $ rkhunter --check [ Rootkit Hunter version 1.4.2 ] Checking system commands... Performing 'strings' command checks Checking 'strings' command [ OK ] Performing 'shared libraries' checks Checking for preloading variables [ None found ] ניתן לשלב ערכים נוספים: rkhunter --update: תבצע עדכון לבסיס הנתונים. rkhunter --version: תציג את הגרסה הנוכחית של הכלי המותקן. rkhunter --help: תציג את ספר הוראות של פקודה זו. בדיקת חדירות דלת אחורית סורק פגיעות סוס טרויאני (תוכנה) Chkrootkit אתר האינטרנט הרשמי של Rkhunter (באנגלית)
פרנסס טומלטי

פרנסס טומלטי (באנגלית: Frances Tomelty; נולדה ב-6 באוקטובר 1948) היא שחקנית צפון אירית. טומלטי נולדה בבלפסט שבצפון אירלנד. היא בתו של השחקן ג'וזף טומלטי (1911–1995). היא שיחקה בסדרות טלוויזיה שונות בהן "ברז'ראק", "המפקח מורס", "לוסי סאליבן מתחתנת", "Strangers", "רציחות במידסומר", "קורוניישן סטריט", ו"המפצח". בנוסף השתתפה בסרטים רבים בהם "Bellman and True", "מונקו דוסון" ו"השדה". בתיאטרון הופיעה בתפקיד ליידי מקבת' בהפקה של האולד ויק משנת 1980 של המחזה "מקבת'" בכיכובו של פיטר או'טול בתפקיד הראשי. עוד בטלוויזיה הופיעה טומלטי בסדרות דרמה כגון "ספוקס", "חדר מיון", "גברתי ראש הממשלה", "הולבי סיטי", "חוק וסדר: UK", הדרמה הרפואית "The Royal", "להעיר את המתים", "עדות אילמת", "בלתי נשכח", "קטסטרופה". כמו כן השתתפה בסדרות עתירות תקציב כגון "אטלנטיס", "מרלין", "מלכה לבנה", "מרגל מושלם" וכן בסרט "שרי". ב-1 במאי 1976 התחתנה טומלטי עם המוזיקאי סטינג אחרי היכרות של שנתיים. הם נפגשו בסט של מחזמר רוק בשם "Rock Nativity". היא שיחקה בתפקיד מרים הבתולה, והוא ניגן עם הלהקה. לבני הזוג נולדו שני ילדים: ג'וזף נולד ב-23 בנובמבר 1976, ופוקסיה קתרין (קייט) נולדה ב-17 באפריל 1982. זמן קצר לאחר שנולדה בתם, עזב סטינג את טומלטי ועבר לגור עם אשתו הנוכחית טרודי סטיילר, וב-1984 הם התגרשו. איליין נוואזיו במחזה "Last of the Red Hot Lovers" מאת ניל סיימון. בכורה של ההפקה הבריטית בבימויו של אריק תומפסון בתיאטרון רויאל אקסצ'נג' במנצ'סטר (1979). מיה שורמן במחזה "In the Talking Dark" מאת דולורס וולש, בבימויו של ברהאם מארי בתיאטרון רויאל אקסצ'נג' במנצ'סטר (1989) מומה במחזה "Doctor Heart" מאת פיטר מולר, הצגת בכורה בריטית בבימויו של ברהאם מארי בתיאטרון רויאל אקסצ'נג' במנצ'סטר (1991) גברת אלבינג במחזה "רוחות" מאת הנריק איבסן בבימויו של ברהאם מארי בתיאטרון רויאל אקסצ'נג' במנצ'סטר (2000) פרנסס טומלטי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פרנסס טומלטי, באתר AllMovie (באנגלית) פרנסס טומלטי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Timothy West "The king of comedy", The Guardian, 7 April 2001 Sting, ‏I missed the birth of my child, The Telegraph, 31 October 2003 "Trudie Styler: The truth about Trudie" (באנגלית בריטית). 2006-08-04. נבדק ב-2016-09-02.
Chkrootkit

Chkrootkit‏ (ראשי תיבות של "Check Root Kit") הוא כלי לבדיקות אבטחה, סריקה ואיתור של יישומי Rootkit וקובצי דלת אחורית, מבוסס קוד פתוח ומותאם למערכות הפעלה דמויות לינוקס. הכלי מאתר קבצים חשודים באמצעות מספר דרכים: חיפוש ביטויים רגולרים בתוך מידע טקסטואלי. חיפוש מידע בתהליכים שרצים במערכת. איתור מחרוזות חשודות. השימוש הסטנדרטי בכלי chkrootkit, בסביבת יוניקס, יתבצע כדלקמן: $ chkrootkit ROOTDIR is `/' Checking `amd'... not found Checking `basename'... not infected Checking `biff'... not found Checking `chfn'... not infected Checking `chsh'... not infected Checking `cron'... not infected Checking `crontab'... not infected Checking `date'... not infected Checking `du'... not infected Checking `dirname'... not infected ניתן לשלב ערכים נוספים: chkrootkit -l: תציג רשימה של הבדיקות הזמינות. chkrootkit -v: תציג את הגרסה הנוכחית של הכלי המותקן. chkrootkit -h: תציג את ספר הוראות של פקודה זו. בדיקת חדירות דלת אחורית סורק פגיעות סוס טרויאני (תוכנה) Rkhunter אתר האינטרנט הרשמי של Chkrootkit (באנגלית)
Ark Linux

ארק לינוקס (אנגלית: Ark Linux) הייתה הפצת גנו/לינוקס עם ממשק גרפי מבוסס KDE. ההפצה פותחה על מנת לספק מענה ראוי למחשבים בעלי חומרה חלשה והכילה ממשק משתמש פשוט, יעיל וחסכונית במשאבים. ההפצה פותחה על ידי ברנרד רוזנקרנצר (Bernhard Rosenkränzer), שוחררה בתאריך 19 במרץ 2005 (גרסה 1.0, Alpha) וניתנת להורדה כגרסה הנטענת מתקליטור אתחול. המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש תוכניות רבות כגון: תוכנת המסרים Kopete, דפדפן האינטרנט Konqueror, חבילת יישומים משרדיים Open Office ועוד. צוות הפיתוח שחרר 6 גרסאות אל השוק: Linpus Linux Kuki Linux SparkyLinux מדיה וקבצים בנושא Ark Linux בוויקישיתוף עמוד ההפצה באתר Disrowatch. (באנגלית)
שדה התעופה T-4

שדה התעופה T-4 הוא בסיס של חיל האוויר הסורי השוכן במחוז חומס, כ-60 ק"מ ממערב לתדמור. זהו אחד הבסיסים הצבאיים הגדולים ביותר בסוריה. הוא קרוי על שם תחנת השאיבה הסמוכה T4 של צינור הנפט כירכוכ-בניאס. בבסיס מוצבות טייסות של מטוסי מיג-25, סוחוי Su-22 וסוחוי Su-24. בשעות אחר הצהריים של 5 ביוני 1967, ביום הראשון של מלחמת ששת הימים, במהלך מבצע מוקד תקפו את הבסיס שבעה מטוסי מיראז' 3 של חיל האוויר הישראלי. לאחר יעף הפצצה ויעפי צליפה התפתח באזור קרב אוויר שבמהלכו הופלו שני מטוסי מיג-21 סוריים. בשנות ה-70 ובשנות ה-80 השתמשה גם ברית המועצות בבסיס זה. במהלך מלחמת האזרחים בסוריה שימש הבסיס את כוחות המשטר לשם תקיפת כוחות המורדים. בדצמבר 2016 תקפו כוחות של המדינה האסלאמית את הבסיס, ולדבריהם השמידו בו ארבעה מטוסים. במהלך מלחמת האזרחים בסוריה הוצבו בבסיס גם כוחות איראניים. ב-10 בפברואר 2018 התחיל בסיס זה את העימות האווירי בין ישראל לסוריה ואיראן: מבסיס זה יצא מל"ט איראני מדגם שאהד 141 שחדר לישראל והופל באזור בית שאן. בתגובה תקפו מטוסי F-16I ישראלים את קרון ההפעלה של המל"ט בבסיס T-4 והשמידו אותו. אחד מהמטוסים התוקפים נפגע והתרסק בשטח ישראל ובתגובה תקף צה"ל 12 מטרות סוריות ואיראניות ברחבי סוריה. ב-9 באפריל 2018 הופצץ הבסיס פעם נוספת, כנראה בידי ישראל. בתקיפה נהרגו כ-14 אנשי צבא, בהם לפחות 7 אנשי משמרות המהפכה האסלאמית של איראן. מטרת התקיפה הייתה, לפי אחד המקורות, מערך מל"טים איראני, ולפי מקור אחר – מערכת הגנה אווירית איראנית. ב-8 ביולי 2018 דיווחה סוריה על תקיפה נוספת של שדה התעופה T-4, וייחסה אותה לישראל. בלילה שבסוף 2 ביוני 2019 נערכה תקיפה אווירית ישראלית על השדה, ולפי הדיווחים הושמד בה מחסן טילים ונפגעו מבנים נוספים. ב-2 בספטמבר 2020 נערכה תקיפה אווירית על השדה: 16 פעילי מיליציות פרו-איראניות נהרגו ומסלולי ההמראה והנחיתה ניזוקו. ב-8 באוקטובר 2021 דיווחה סוריה על תקיפה אווירית: 6 חיילים פרו איראנים נפגעו ומסלולי ההמראה והנחיתה ניזוקו. ב-13 באוקטובר 2021 דיווחה סוריה על תקיפה אווירית נוספת על שדה התעופה מכיוון אזור אל-טנף. חיילים סורים נהרגו כתוצאה מהתקיפה ונגרם נזק רב בתוך שדה התעופה. Fortress T4: An Airbase at War, Bellingcat, June 29, 2015 אבינעם מיסניקוב, ‏קרבות אויר והפלות מעל שדה T-4 בסוריה, באתר "מרקיע שחקים"; אליעזר (צ’יטה) כהן וצבי לביא, השמים אינם הגבול: סיפורו של חיל-האוויר הישראלי, ספריית מעריב, 1990, עמ' 303–305 Sofia Lotto Persio, After retaking control of Palmyra, Islamic State targets Tiyas airbase, IBTimes, December 12, 2016 כך יירט צה"ל את המל"טים האיראניים בדרכם לישראל, באתר צה"ל כך נראים שברי המל"ט האיראני והבסיס הסורי ממנו שוגר, באתר צה"ל, 10 בפברואר 2018 עדי חשמונאי, דניאל סיריוטי, שלומי דיאז, שלמה צזנה, מתקפה נרחבת בעומק סוריה: מטוסי חיל האוויר תקפו את מערך ההגנה האווירית הסורית ומטרות איראניות, באתר ישראל היום, 10 בפברואר 2018. ynet, בכירים בארה"ב: "ישראל תקפה בסוריה ועדכנה מראש את וושינגטון", באתר ynet, 9 באפריל 2018. דיווח: יעד התקיפה בסוריה - מערכת הגנה אווירית איראנית חדשה, באתר ynet, 18 באפריל 2018 אלעד זיני, אלון בן דוד, דיווחים בסוריה: ישראל תקפה את בסיס T4; כוחות איראניים נפגעו, באתר חדשות 13 (לשעבר ערוץ עשר), 8 ביולי 2018 דניאל סלאמה, סוריה: ישראל תקפה את שדה התעופה T-4, חמישה נהרגו, באתר ynet, 3 ביוני 2019 מסלול המראה נפגע: תיעוד נזקי התקיפה מגבול סוריה-עיראק, באתר ynet, 3 בספטמבר 2020 ליעד אוסמו, סוריה: "צה"ל תקף שדה תעופה צבאי במרכז המדינה, שישה חיילים נפצעו", באתר ynet, 8 באוקטובר 2021
מיץ תפוחים

מיץ תפוחים הוא מיץ פירות ומשקה המופק מסחיטת תפוחים. במהלך הכנת מיץ התפוחים, נהוג להסיר את העמילן ולאחר מכן לפסטר אותו עבור אריזות בבקבוקי זכוכית או באריזות קרטון. מקורו של מיץ התפוחים הוא מאנגליה. בשל הציוד המורכב והיקר שנדרש על מנת להכין את מיץ התפוחים, הוא מיוצר בדרך כלל בייצור מסחרי. בארצות הברית, מיץ התפוחים נעשה על ידי תפוחים טריים ללא פילטר או מסנן. מיץ התפוחים הוא אחד ממיצי הפירות הנפוצים בעולם, המיוצרים בייצור עולמי בסין, ארצות הברית, פולין וגרמניה. על מנת ליצור את מיץ התפוחים, בדרך כלל, נקצרים התפוחים בין ספטמבר לאמצע נובמבר בחצי כדור הארץ הצפוני ובין פברואר לאמצע אפריל בחצי כדור הארץ הדרומי. הזן של התפוחים הוא "McIntosh". על מנת לייצר 200 מילי גרם של מיץ, נדרשים כ-2 תפוחים. התפוחים מועברים אל מתקן העיבוד ומיד נסחטים על מנת למנוע קלקול. בהתאם לחברות, מיץ התפוחים מועבד בדרכים שונות לפני הסחיטה. אם לאחר הסחיטה נשארים חלקיקים מוצקים רבים, המיץ יקרא "סיידר תפוחים". בתהליכי היצור של מיץ התפוחים, מתווסף ויטמין C שחלק גדול ממנו נאבד בעיבוד המיץ. הוויטמין מסייע במניעת החמצון של המוצר. מיץ התפוחים מכיל מינרלים מזינים שונים, כמו למשל, בורון, אשר עשוי לחזק את העצמות. במיץ התפוחים יש ריכוז משמעותי של פנולים טבעיים. במחקרים רפואיים, הוכח כי מיץ התפוחים מגביר את האצטילכולין במוח, מה שגורם לשיפור הזיכרון. מיץ התפוחים מכיל ברובו 88.9 ג' מים. יש בו כ-0.1 ג' חלבונים ו-11 ג' פחמימות. מיץ התפוחים בעל 45 קלוריות. יש בו כ-1 מק"ג ויטמין A ו-0.9 מ"ג ויטמין C. בנוסף, יש בו 0.1 מ"ג ברזל, 8 מ"ג סידן, 5 מ"ג מגנזיום, 101 מ"ג אשלגן, 4 מ"ג נתרן ו-0.2 ג' של סיבים תזונתיים. מכיוון שמיץ התפוחים הוא חומצי למדי (pH 3.4), נהוג לפסטר את המיץ בטמפרטורות גבוהות יותר מאשר במיצים אחרים. מנהל המזון והתרופות האמריקאי ממליץ על זמני עיבוד וטמפרטורה הבאים: עבור 71 מעלות - למשך 6 שניות לפחות עבור 74 מעלות - למשך 2.8 שניות לפחות עבור 77 מעלות - למשך 1.3 שניות לפחות עבור 79 מעלות - למשך 0.6 שניות לפחות עבור 80 מעלות - למשך 0.3 שניות לפחות מיץ תפוחים העשוי מתפוחים טריים דורש בדרך כלל קירור. בקבוקים אטומים שבהם יש מיץ תפוחים משומר ניתן לאחסן במקום חשוך וקריר כגון מזווה או ארון. המרקם והטעם של המיץ עשוי להשתנות עם הזמן. לאחר האחסון, יש לאחסן את מיץ התפוחים שיש בו בין 0 ל-4 מעלות צלזיוס. אם המוצר עבר תהליך עיבוד במיכלי זכוכית שקוף, ניתן להעביר את המיץ לתוך מיכל אטום כגון בקבוק פלסטיק. מה שיאפשר להאריך את חיי המדף של המיץ. סיידר תפוחים מדיה וקבצים בנושא מיץ תפוחים בוויקישיתוף מקור January, 1998, ‏2005-10-23 Commercial Food Processing, Penn State Extension (באנגלית) "How Long Does Fruit Juice Last? Shelf Life,Storage, Expiration". Eat By Date (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-02-10. How Long Does Unopened Apple Juice Last?, www.stilltasty.com (באנגלית)
מרכז מורשת יהדות אתיופיה

מרכז מורשת יהדות אתיופיה או בשמו המלא מרכז מורשת רוחני לקהילת יוצאי אתיופיה הוא מוזיאון בפתח תקווה שנוסד בשנת 2017 כמוסד ללא כוונת רווח במטרה לאסוף, לשמר, להנציח את מורשת יהדות אתיופיה. שטח המבנה הוא כ-380 מ"ר, מתוכם אולם מרכזי בגודל של כ-155 מ"ר, אולם משני בגודל 65 מ"ר ושטחים קטנים נוספים. האולם המרכזי כולל כיפה עשויה מאלומיניום בקוטר 12 מטר ובגובה 3.5 מטר, ומתחת לכיפה תהיה שורת חלונות מעוצבים. מרכז מורשת יהדות אתיופיה באתר פתעכשיו מרכז מורשת יהדות אתיופיה באתר מלאבס פתח תקווה המרכז למורשת יהדות אתיופיה באתר משרד התרבות והספורט המרכז למורשת יהדות אתיופיה