laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 2018

אליפות אירופה של פיב"א עד גיל 20 2018 הייתה המהדורה ה-21 של אליפות אירופה לנבחרות עתודה. התחרות התקיימה בקמניץ, גרמניה בין ה-14 ל-22 ביולי 2018. הזוכה בטורניר הייתה ישראל, לה זאת הייתה זכייה ראשונה בטורניר. בתחרות השתתפו 16 נבחרות: ישראל אוקראינה איטליה איסלנד בריטניה - מקום 3 אליפות אירופה עד גיל 20 דרג ב' 2017 גרמניה - המארחת טורקיה יוון - האלופה המכהנת לשנת 2017 ליטא מונטנגרו רומניה - מקום 2 אליפות אירופה עד גיל 20 דרג ב' 2017 ספרד סרביה קרואטיה - מקום 1 אליפות אירופה עד גיל 20 דרג ב' 2017 צרפת שוודיה בסיבוב זה, 16 הקבוצות מחולקות לארבעה בתים של ארבע קבוצות. כל הקבוצות יעלו לשמינית הגמר. שלוש הנבחרות שמסיימות במקומות האחרונים יורדות לדרג ב' (כלומר רק הנבחרת במקום השלושה עשר נשארת בדרג א'). ישראל יובל זוסמן קרואטיה מאטה קלאיז'יץ' גרמניה קוסטיה מושידי ישראל יובל זוסמן ישראל דני אבדיה גרמניה פיליפ סטאניץ' שוודיה אלייז'ה קלארנס - 22.4 למשחק מונטנגרו מילוש פופוביץ' - 11.4 ספרד פול פיגראס - 6.4 ארבעת המקומות הראשונים נקבעו על בסיס משחק הגמר ומשחק על המקום השלישי. שאר המיקומים נקבעו ראשית לפי משחקי הדירוג. אתר האינטרנט הרשמי של אליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 2018
Pip

pip היא מערכת ניהול חבילות הכתובה בפייתון, ומשמשת להתקנה ולניהול של חבילות תוכנה. המערכת מחוברת למאגר מקוון של חבילות ציבוריות, הנקרא Python Package Index (אנ'). רוב ההפצות של פייתון מכילות pip שהותקן בתוכן מראש. החל מגרסת פייתון 2.7.9 (בסדרת פייתון 2), והחל מגרסת פייתון 3.4, pip כלול כברירת מחדל. pip הוצגה לראשונה בשנת 2008 כמערכת בשם pyinstall. המערכת פותחה על ידי איאן בקינג (היוצר של חבילת virtualenv), כחלופה ל-EasyInstall. השם החדש, pip, נבחר מבין ההצעות שקיבל היוצר בפוסט בבלוג שלו. לפי בקינג עצמו, השם הוא ראשי תיבות רקורסיביים של "pip Installs Packages". בשנת 2011 הוקמה PyPA - סמכות החבילות של Python שתפקידה לקחת אחריות על התחזוקה של pip ושל virtualenv. בשנת 2014, עם שחרור גרסה 6.0 של pip, תהליך בחירת מספר הגרסה שונה לפורמט X.Y, והספרה המקדימה "1" הושמטה. ממשק שורת הפקודה של pip משמש להתקנת חבילות לוקאליות על המכונה המריצה את הקוד. על פי רוב, התקנה של חבילות תוכנה תבוצע על ידי הפקודה install והסרה של חבילות תבוצע באמצעות פקודת uninstall. כך לדוגמה, עבור חבילה בשם package-name ניתן להשתמש בפקודה pip install package-name כדי להתקין את החבילה, ובפקודה pip uninstall some-package-name כדי להסיר את החבילה. pip מאפשר לנהל את רשימת החבילות ואת מספרי הגרסאות הדרושות להרצת פרויקט נתון. הכלי משתמש בקובץ "דרישות" (מאנגלית: requirements) שמפורטות בו החבילות השונות הדרושות לפרויקט, בצירוף הגרסה הנדרשת לכל חבילה. הכלי מאפשר גם להתקין את החבילות בסביבה וירטואלית, ובכך להבדיל בין גרסאות של חבילות הדרושות לפרויקט אחד מאלו הדרושות לאחר. אנקונדה (מנהל חבילות תוכנה) אתר האינטרנט הרשמי של Pip pipenv באתר pypi 18 Aug 2020 László Kiss Kollár Feed 256up 11 comments, Managing Python packages the right way, Opensource.com (באנגלית) PEP 503 -- Simple Repository API, Python.org (באנגלית) pip install - pip documentation v21.3.1, pip.pypa.io Topp Engineering » pyinstall: A New Hope, web.archive.org, ‏2008-09-27 Packaging History — PyPA documentation, www.pypa.io pyinstall pybundles, www.ianbicking.org pyinstall is dead, long live pip!, www.ianbicking.org pip documentation v21.3.1, pip.pypa.io
מיון טופולוגי

מיון טופולוגי הוא סידור של קבוצת איברים שקיימות ביניהם תלויות כך שאף איבר לא יופיע לפני איבר בו הוא תלוי. דוגמאות לבעיות המצריכות מיון טופולוגי: לבישת בגדים: יש לקבוע סדר ללבישת בגדים בצורה כזו שגרביים יילבשו לפני נעליים, למשל. תזמון תהליכים במחשב: כאשר ישנן מספר משימות שהמחשב צריך לבצע עליו לוודא שהן מבוצעות בסדר כזה שבו משימה שתלויה בפלט של משימה קודמת לא תורץ לפניה. בבניית תוכנית לימודים אוניברסיטאית יש לוודא שקורס נלקח רק לאחר שכל קורסי הקדם הנדרשים שלו נלקחו. הניסוח המתמטי המדויק של בעיית מיון טופולוגי נעזר בתורת הגרפים: בהינתן גרף מכוון חסר מעגלים (DAG), מיון טופולוגי שלו הוא מתן מספרים לצמתי הגרף בצורה כזו שאם יש קשת מצומת a אל צומת b, המספר שניתן ל-a קטן מהמספר שניתן ל-b. ניתן להוכיח כי לכל גרף מכוון חסר מעגלים קיים מיון טופולוגי אחד לפחות, וייתכן שקיימים מיונים טופולוגיים רבים. לעומת זאת, אם הגרף מכיל מעגל, אז אין לו מיון טופולוגי. ניתן לבצע מיון טופולוגי בזמן ריצה ליניארי במספר הצמתים והקשתות שבגרף -   O ( | V | + | E | ) {\displaystyle \ O(|V|+|E|)} . מבחינה רעיונית, האלגוריתם מהווה הרחבה של אלגוריתם חיפוש לעומק, עם תוספת בודדת: כאשר אלגוריתם החיפוש לעומק מסיים את הרקורסיה עבור צומת מסוים, הוא מכניס אותו לתחילת המיון הטופולוגי. דבר זה מבטיח שאיבר ייכנס לתחילת המיון רק לאחר שכל האיברים המחוברים אליו כבר הוכנסו, ולכן הוא יוכנס למקום מוקדם יותר במיון. אלגוריתם נוסף בסיבוכיות זהה: קטע הקוד הבא הוא פסאודו קוד. TopSort(G) k=0 while ∃ s ∈ V {\displaystyle \exists s\in V} s.t. s's indegree = 0 Sorted[k]=s k++ remove s and all its outgoing edges if k=n then successful else failed תומאס ה. קורמן, צ'ארלס א. לייזרסון, רונאלד ל. ריבסט, מבוא לאלגוריתמים, הוצאת MIT, תורגם לעברית על ידי האוניברסיטה הפתוחה. מיון טופולוגי, באתר MathWorld (באנגלית)
מאגר המאיירים המדעיים של שטוטגרט 1450–1950

מאגר המאיירים המדעיים של שטוטגרט 1450–1950 (בקיצור DSI) הוא מאגר נתונים ביבליוגרפיים מקוון ובו מידע אודות אנשים שאיירו יצירות מדעיות שפורסמו מזמן המצאת הדפוס, בסביבות 1450, ועד 1950; החתך האחרון נבחר מתוך כוונה להחריג מאיירים הפעילים כעת. המאגר כולל את מי שעסקו במגוון תחומים, לרבות איור אסטרונומי, בוטני, זואולוגי ורפואי. מסד הנתונים ממוקם בשרתי אוניברסיטת שטוטגרט. התוכן מוצג באנגלית, והגישה אליו חופשית. נכון לינואר 2020, בדף הבית של האתר נכתב כי מסד הנתונים כולל למעלה מ-12,500 מאיירים. ניתן לחפש באתר לפי 20 שדות. הציבור הרחב רשאי להגיש הצעות לערכים נוספים, או תיקונים, אך אלו כפופים לביקורת עריכה לפני שיתווספו למאגר. Hentschel, Klaus (2012-10-03). "The Stuttgart Database of Scientific Illustrators 1450–1950: Making the Invisible Hands Visible". Spontaneous Generations: A Journal for the History and Philosophy of Science. 6 (1): 182–191. doi:10.4245/sponge.v6i1.17156free{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: postscript (link) Hentschel, Klaus; Himmel, Torsten (2018). "Die Stuttgarter Database of Scientific Illustrators 1450-1950 (DSI)". In Peggy Bockwinkel; Beatrice Nickel; Gabriel Viehhauser (eds.). Digital Humanities. Perspektiven der Praxis (בגרמנית). Berlin. אתר האינטרנט הרשמי של מאגר המאיירים המדעיים של שטוטגרט 1450–1950 Lightman, Bernard (2016-02-01). A Companion to the History of Science. John Wiley & Sons. p. 237. ISBN 978-1-118-62075-5.Lightman, Bernard (2016-02-01). A Companion to the History of Science. John Wiley & Sons. p. 237. ISBN 978-1-118-62075-5. "Home page". Database of Scientific Illustrators. נבדק ב-8 בינואר 2020. {{cite web}}: (עזרה) "Submit a new Entry". Database of Scientific Illustrators. נבדק ב-3 בינואר 2019. {{cite web}}: (עזרה)
בנק החקלאות הרוסי

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ] בנק החקלאות הרוסי (ברוסית: Россельхозбанк) הוא בנק רוסי בבעלות רוסיה, המספק את כל סוגי השירותים הבנקאיים ליותר מ-7 מיליון לקוחות קמעונאיים ועסקיים. הבנק הוקם בשנת 2000 על מנת לפתח את מערכת האשראי הלאומית והפיננסית של המגזר האגרו-תעשייתי, והאזורים הכפריים של הפדרציה הרוסית. זהו אחד הבנקים הגדולים ביותר ברוסיה, הנמצא ב-100% בבעלות המדינה. בריטניה וארצות הברית הטילו על הבנק סנקציות כלכליות ואחרות לרבות איסור על קשר עם בנקים במערב, כתגובה לפלישה הרוסית לאוקראינה. מדיה וקבצים בנושא בנק החקלאות הרוסי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בנק החקלאות הרוסי בנק החקלאות הרוסי, ברשת החברתית פייסבוק בנק החקלאות הרוסי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) בנק החקלאות הרוסי, ביישום טלגרם בנק החקלאות הרוסי, ברשת החברתית אינסטגרם בנק החקלאות הרוסי, ברשת החברתית VK בנק החקלאות הרוסי, סרטונים בערוץ היוטיוב Рейтинг банков | Банки.ру, www.banki.ru ערך זה הוא קצרמר בנושא בנקים ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
The Good Things in Life

The Good Things in Life (בעברית: הדברים הטובים בחיים) הוא אלבום האולפן ה-33 של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה לאור ב-12 באוקטובר 1972 חברת התקליטים ורב רקורדס – אלבומו הראשון של בנט שפורסם לאחר עזיבתו מחברת התקליטים קולומביה רקורדס. האלבום הגיע למקום ה-196 בבילבורד 200. מידע על האלבום The Good Things in Life באתר MusicBrainz מידע על האלבום The Good Things in Life באתר AllMusic האלבום The Good Things in Life באתר Discogs Billboard Sept 23, 1972 "The Good Things in Life - Tony Bennett". AllMusic. נבדק ב-2012-02-18. Tony Bennett - The Billboard 200
Listen Easy

Listen Easy (בעברית: הקשב בקלילות) הוא אלבום האולפן ה-34 של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1973 חברת התקליטים ורב רקורדס, לאחר שהוקלט בחודשים ספטמבר–דצמבר אשתקד. Listen Easy - Tony Bennett’s, The Interactive Tony Bennett Discography
Tony Bennett’s Greatest Hits Volume 7

Tony Bennett’s Greatest Hits Volume 7 (בעברית: הלהיטים של טוני בנט, כרך 7) הוא אלבום להיטים של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1973 חברת התקליטים ורב רקורדס, לאחר שהוקלט בחודשים ספטמבר 1972 עד יוני 1973. Tony Bennett’s Greatest Hits Volume 7 - Tony Bennett’s, The Interactive Tony Bennett Discography
אורפימנט

אורפימנט הוא מלח (מינרל) ארסן-גופרתי כתום-צהוב כהה שנוסחתו הכימית: As2S3, המצוי ב]בקעים עשנים געשיים, ובסדקים געשיים של מעיינות חמים, והנוצר במעבר ממוצק ישירות לגז בתהליך המראה (סובלימציה) או כתוצר נלווה של התפרקות ריאלגר - מלח ארסן גופרתי אף הוא. מקור שמו מלטינית אורום aurum - זהב, ופיגמנטום pigmentum צבע בגלל צבעו הזהוב הכהה. אורפימנט שימש בסחר חליפין בממלכה הרומית במסגרת הסחר עם סין, אף שהוא רעיל ביותר. הוא שימש כרעל להמתת זבובים ובקצה חיצים להריגת בני אדם. בגלל צבעו הזהוב, הוא משך את תשומת לב האלכימאים, הן בסין והן במערב, שחשבו להפכו לזהב. החומר נמצא כצבען בקבר תות ענח אמון ועל כתובות פפירוס ממלכת מצרים העתיקה, וכן על קירות הטאג' מהאל. במשך אלפי שנים החומר שימש כצבען וכחומר חתימה, ובסין שימש לייצור חומר למחיקת דיו. באמנות הציור, שימש כצבען, אך היות שלא ניתן היה לערבו עם צבענים מצויים אחרים שבהם הייתה עופרת או נחושת כמו ורדיגריס ואזוריט, וכן עקב רעילותו הקטלנית, הוא הוחלף ברגע שהחלו לייצר את צבעני הצהוב באמצעות קדמיום וכרום במאה ה-19. במאה השבע עשרה השתמשו בו ליצירת כדורי עופרת גרגריים לרובים. כיום האורפימנט משמש בייצור זגוגיות להעברת אור תת-אדום (אינפרה אדום), לייצור מפות שולחן בלתי חדירות למים, בייצור רצפות לינולאום, בתעשיית המוליכים למחצה והאלקטרוניקה, לייצור קולטי אור (בתעשייה הפוטואלקטרית), צבענים, לזיקוקי דינור, ולהסרת שיער בתעשיית העורות. כיום אורפימנט עדיין משמש בהודו בתערובת עם פי שניים סיד לייצור משחה להסרת שיער אדם לא רצוי. אורפימנט הוא מלח ארסני גפרתי (מינרל ארסניק-סולפידי). יש לו קשיות בין 1.5 ל-2 בסולם מוס ומשקל סגולי של 3.49. הוא נמס בין 300-325°C מעלות צלזיוס. מבחינה אופטית הוא דו צירי (-) עם מקדם שבירה של, a = 2.4, b = 2.81, g = 3.02. תא היחידה במבנה הגבישי של אורפימנט מבנה גבישי של אורפימנט עשוי לוחות ריבוד: הלוחות מונחים בשכבות אורפימנט וריאלגר (זרניך) על מטריצת קוורץ זוויתית ממכרה נישינומאקי ביפן אורפימנט באזור לה-ליברטד, קירובילצה, פרו מכרה אל בורוסקי ברפובליקת קברדינה בלקריאן, חבל צפון הקווקז ברוסיה. גביש אורפימנט, מכרה החריצים התאומים, חבל פוטוסי, אזור הומבולדט, נוואדה, ארצות הברית The Merck Index: An Encyclopedia of Chemicals, Drugs, and Biologicals. 11th Edition. Ed. Susan Budavari. Merck & Co., Inc., N.J., U.S.A. 1989. William Mesny. Mesny’s Chinese Miscellany. A Text Book of Notes on China and the Chinese. Shanghai. Vol. III, (1899), p. 251; Vol. IV, (1905), pp. 26. Fitzhugh, E.W., Orpiment and Realgar, in Artists’ Pigments, A Handbook of Their History and Characteristics, Vol 3: E.W. Fitzhugh (Ed.) Oxford University Press 1997,* Orpiment, Colourlex מדיה וקבצים בנושא אורפימנט בוויקישיתוף אורפימנט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מרינה אילת

מרינה אילת על שם פיליפ עירון היא מרינה השוכנת בחוף ימה הצפוני של אילת במפרץ אילת. המרינה ממוקמת באזור התיירות של אילת, ומסביבה נמצאים אתרים רבים כמו קניון אייסמול; המלונות - ישרוטל המלך שלמה, מלכת שבא ועוד; מסעדות, מועדונים ומרכזי ספורט ימי. בסמוך למרינה נמצאת לגונת השלום שהיא פרויקט מוקפא של יצירת לגונה מלאכותית בחופה הצפוני של אילת, כדי שתשמש אזור תיירותי. העומק התפעולי של המרינה הוא כ-3.5 מטרים, והיא מחולקת לשניים: מרינה חיצונית המשמשת נמל נוסעים שממנו יוצאות כ-40 ספינות מסחריות להפלגות יום; ומרינה פנימית בעלת רציפים ומזחים באורך 800 מ' המשמשים מקום עגינה לכ-400 כלי שיט. המרינה על רקע קניון אייסמול הכניסה למרינה מרינה אילת, באתר חברה כלכלית אילת מרינה אילת, באתר אילת+
גם אם טעיתי

גם אם טעיתי הוא שיר של הזמרים הישראליים שלומי שבת ורותם כהן מתוך האלבום "שלומי שבת וחברים 3". השיר יצא לאור כסינגל השישי מתוך האלבום ב-21 בנובמבר 2021 תחת הוצאת ארומה מיוזיק. את השיר כתב והלחין כהן, והפיק אותו המוזיקאי מתן דרור. השיר הגיע למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט. את השיר כתב והלחין רותם כהן והמוזיקאי מתן דרור הפיק אותו. שבת הוציא את השיר כסינגל השישי מתוך האלבום שלומי וחברים 3, לאחר "מורידים את הירח" עם אליעד, "מה אתה עובר" עם עדן אלנה, "בוא הביתה" עם משפחת שבת, "למה את הולכת" עם משה פרץ ו"שוב אני ואת" עם מארינה מקסימיליאן. דודי פטימר ממעריב סקר את השיר לחיוב וכתב ”בשיר יש את כל המוטיבים של להיט, של שיר שייזכר יותר מהשמעה ארעית, ואני בטוח שאם הוא ייתפס ברשתות וברדיו – הוא יגיע לממש את הפוטנציאל הטוב הגלום בו” אך ציין את הליריקה השגרתית והמאולצת. הווידאו קליפ הנלווה לשיר יצא בצמוד לצאת השיר, ובוים על ידי עוזי ג'ורג'. הווידאו קליפ מציג את שבת וכהן מבצעים את השיר באולפן הקלטות. הווידאו קליפ עצמו בשחור-לבן. שלומי שבת ורותם כהן גם אם טעיתי, באתר יוסמיוסיק, ‏21 בנובמבר 2021 יובל אראל‏, שלומי שבת ורותם כהן - גם אם טעיתי, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 21 בנובמבר 2021 דודי פטימר, ‏הדואט של שלומי שבת ורותם כהן מצליח בניחוח ספניולי לגעת בנשמה, באתר מעריב אונליין, 24 בנובמבר 2021
לגונת השלום

לגונת השלום (נקראת גם לגונת הרחצה או הלגונה המזרחית) היא כינוי לפרויקט של יצירת לגונה מלאכותית בחופה הצפוני של אילת, כדי שתשמש אזור תיירותי עשיר ומגוון הנשען על מלונות ותיירים שיפקדו את האזור, בעיקר עבור המלונות שאינם יושבים על קו החוף הראשון של מפרץ אילת. נכון ל-2022, הלגונה עומדת שוממת מבלי שאף אחת מתוכניתיה מומשה. הלגונה התחלה להיבנות בשנת 1995, אולם ממצאי טיב המים שלאחר פיתוחה של הלגונה הציגו תמונה מאכזבת, לפייה איכות טיב המים איננה ראויה לשחייה. עקב כך, הפרויקט נפסק, ולא נבנה שום מלון או מתחם תיירותי סביב הלגונה. מתחם הלגונה שאושר לבנייה השתרע על פני כ-600 דונם, וכלל בנייה של ארבעה בתי מלון, שכל אחד מהם עד גובה מקסימלי של 6 קומות ו-1,200 יחידות נופש ומגורים. ב-2022 נחשפו תוכניות פיתוח לשיקום הלגונה, במסגרתן יוקם אזור תיירותי חדש וגדול שיוסיף כ-2,000 חדרי מלון, תוקם טיילת חדשה, יתבצעו עבודות פיתוח התשתיות באזור הלגונה, מי הלגונה יטופלו ושדרוג הטיילת הקיימת. מרינה אילת מירב לוי דיאמנט. ה'מפלצת' מלגונת השלום. אוחזר מאתר "יום יום אילת". משה גורלי, הסירחון בלגונה דבק גם בגופים המתכננים, באתר כלכליסט, 16 במאי 2016 הלגונה המזרחית, אילת-תוכנית מפורטת למתחם מלונאות ותיירות הלגונה המזרחית- לגונת השלום אילת, באתר עמוד ענן גדי גולן, ‏הוועדה המקומית באילת אישרה את פרוייקט "לגונת השלום", באתר גלובס, 31 במאי 1999 ניצן שפירא, ‏חשיפה: תוכניות פיתוח התיירות בעיר אילת במאות מיליוני שקלים, באתר ‏מאקו‏, 8 בספטמבר 2022 ערך זה הוא קצרמר בנושא תיירות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
התמקחות

התמקחות או מיקוח הוא סוג של משא ומתן במסגרתו הקונה והמוכר של מוצר או שירות מסוימים מתווכחים על המחיר או על המהות של העסקה. שבמסגרתו הקונה מבקש להוריד את המחיר של הסחורה או השירות המוצע על ידי המוכר. זהו תהליך שבאמצעותו האינטרסים של הלקוחות והמוכרים הופכים לגלויים. המוכר מנסה להעלות את המחיר. כאשר תהליך ההתמקחות מסתיים בכך ששני הצדדים מגיעים להסכמה על התנאים, העסקה מבוצעת. לעיתים המוכר והקונה לא מגיעים להסכמה והרכישה/מכירה לא מתבצעת. לאורך השנים תהליך ההתמקחות נעלם במידה רבה בחלקים רבים ברחבי העולם. בעולם המערבי לרוב ההתמקחות מוגבלת לסחורות יקרות או ייחודיות (כגון מכוניות, עתיקות, תכשיטים, פרטי אמנות, נדל"ן ומכירות עסקיות של חברות) וכן למקומות לא רשמיים יותר כגון שוקי פשפשים. בחלקים אחרים של העולם, ההתמקחות עשויה להיות הנורמה, אפילו בעסקאות קטנות. במקומות רבים ברחבי אסיה המקומיים נוהגים להתמקח על סחורות ושירותים בכל מקום, משווקי רחוב ועד מלונות. בחנויות בהן מקובל להתמקח, האפשרות להתמקח תלויה לרוב בנוכחות של בעל החנות במקום. חנויות רשת המנוהלת על ידי עובדים זוטרים לעיתים רבות יותר נוטים יותר להסתמך על שימוש בתמחור קבוע מאשר חנויות עצמאיות המנוהלת על ידי בעלי החנות או עובד מסוים אשר בעל החנות סומך עליו במיוחד. Study: Online Shopping, Couponing & Bargain Hunting on the Rise in India - Press Release - Digital Journal, web.archive.org, ‏2019-09-01 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיכאל גוצרייב

מיכאל גוצרייב (ברוסית: Михаил Сафарбекович Гуцериев; נולד ב-9 במרץ 1958 באקמולינסק) הוא איש עסקים ומשורר רוסי. גוצרייב הוא בעל המניות העיקרי של הקבוצה התעשייתית והפיננסית ספמר (אנ'), הכוללת את רוסנפט (אנ'), והרבה חברות אחרות. מחזיק גם במניית שליטה בחברת הקמעונאות M.video (אנ'). מאז 2002, נכלל מדי שנה ברשימת 200 אנשי העסקים העשירים ביותר ברוסיה (לפי מגזין פורבס). בדירוג שפורסם באפריל 2021, גוצרייב מדורג במקום ה-60 עם הון של 2.5 מיליארד דולר. גוצרייב הוא מחבר של יותר מ-300 שירים שבוצעו על ידי אמני פופ רוסיים פופולריים. מדיה וקבצים בנושא מיכאל גוצרייב בוויקישיתוף רשימת השירים שחיבר גוצרייב Mikhail Gutseriev, Forbes (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האריה (נלסון דה מיל)

האריה הוא רומן משנת 2010 מאת הסופר האמריקאי נלסון דה-מיל. זהו הרומן החמישי של דה-מיל הכולל את הבלש ג'ון קורי, שעובד כעת כקבלן עבור כוח המשימה הבדיוני למלחמה בטרור של ה-FBI בעיר ניו יורק. הרומן הוא המשך למשחק האריה. אחרי האריה יצא רומן המשך של דה מיל מ-2012 בשם הפנתר. שלוש שנים לאחר האירועים המסופרים במשחק האריה. ג'ון קורי, שוטר לשעבר כיום חבר בכוח המשימה למלחמה טרור, יוצא למרדף אחר המחבל הלובי האכזר אסד חליל, הידוע יותר בשם "האריה" מבלי שהצליח לעצור אותו. שלוש שנים לאחר מכן קורי לא שכח את האיומים הנוראיים שהמחבל הפנה אליו וכעת הסיוט חוזר ומופיע בעוצמה בחייו. כאשר שותפתו, כיום אשתו, קייט מייפילד, עורכת דין של ה-FBI עם תחביב של צניחה חופשית, מותקפת על ידי גבר במהלך קפיצה, קורי מיד יודע מי זה. האריה חזר להשלים את משימתו וזו רק ההתחלה. במהלך תקיפה אווירית על טריפולי שהחליט עליה נשיא ארצות הברית רונלד רייגן ב-1986, משפחתו של חליל הושמדה. מאותו רגע, נקמה הייתה מטרתו היחידה, הן כלפי האנשים המעורבים ישירות באותה פרשה טרגית, והן כלפי ארצות הברית, מדינה שהוא מתעב מאוד. אף על פי שמטרותיו ידועות, אף אחד לא יכול למנוע את מהלכיו של הרוצח הזה שמבלי להשאיר רמזים שימושיים. הוא מחסל באכזריות זה אחר זה לא רק את קורבנותיו אלא גם את שותפיו, כדי לא להשאיר עקבות. החיפושים מתקרבים יותר ויותר, אבל האריה תמיד מצליח להימלט מרודפיו ונראה ששובל הדם לא אוזל. אף אחד לא יודע איך הוא נע בצורה חלקה כל כך על אדמת אמריקה ומי עוזר לו.
מי אמר

"מי אמר" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הערבייה-ישראלית נסרין קדרי. השיר יצא לאור ב-13 בדצמבר 2021, על ידי חברות התקליטים ארומה מיוזיק ו-Mobile1 Music, כסינגל שלא מתוך אלבום. "מי אמר" יצא לאור יממה לאחר יציאתו של "אז מה עם ההוא", תוך שאחריו הוציאה קדרי את "מאושרים". השיר הגיע למקום השמיני במדיה פורסט. השיר נכתב על ידי אופיר כהן, ליאור חביב וקטריקס, הולחן על ידי ליאור חביב, אופיר כהן וקטריקס והופק על ידי אופיר כהן, רם דוידי ועידן זנדני. "מי אמר" יצא במסגרת פרויקט בשם "הגן של נסרין" ("Nasrin's Garden"), במהלכו הוציאה חמישה שירים: "לילה", "אז מה עם ההוא", "מי אמר", "מאושרים" ו"לא סתם". "מי אמר" יצא במהלך אשפוזה של קדרי בבית החולים; דבר שהוביל גם לדחיית הופעותיה עם חמשת השירים החדשים. הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-13 בדצמבר 2021, ביום יציאתו של "מי אמר" כסינגל במסגרת הפרויקט "הגן של נסרין" ("Nasrin's Garden"). בתחילת הקליפ, ניתן לראות את קדרי מבצעת את השיר כשהיא לבושה בשמלה המוצגת בעטיפתו של הסינגל. בהמשך, ניתן לראות זמרי ליווי. נכון לדצמבר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-450 אלף צפיות. סרטון השיר "מי אמר" באתר יוטיוב נסרין קדרי - מי אמר (Prod. By Offir Cohen), נבדק ב-2021-12-27 מי אמר - Single de נסרין קדרי (בMexican Spanish), 2021-12-13, נבדק ב-2021-12-27 נסרין קדרי - אז מה עם ההוא (Prod. by Matan Dror), נבדק ב-2021-12-27 נסרין קדרי - מאושרים (Prod. By Tamar Yahalomy & Yonatan Kalimi), נבדק ב-2021-12-27 niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group דור מאיר מועלם, ‏רגע אחרי האשפוז: נסרין השיקה אלבום חדש ונשברה על הבמה, באתר ‏מאקו‏, 8 בדצמבר 2021 יפעת הללי אברהם, ‏נסרין קדרי אושפזה בבית החולים במהלך הסופ"ש, באתר ‏מאקו‏, 5 בדצמבר 2021
.xk

‎.xk היא סיומת האינטרנט הזמנית, של אתרי אינטרנט הרשומים בקוסובו. הסייומת הוקצתה על פי החלטת מועצת הביטחון של האו"ם 1244/99. ‏xk היא "סיומת שהוקצתה על ידי משתמש". המשמעות היא שהסיומת שמורה לשימוש פרטי ולא תוקצה לאף ישות - ולא תהיה דומיין ברמה העליונה של קוד מדינה. לפיכך, השימוש בסיומת אינו רשמי וזמני, עד שלקוסובו תוקצה סיומת מדינה משלה. "Kosovo - The World Factbook". The World Factbook. נבדק ב-2021-04-26. Lewis, E. (2015-03-09). "User Assigned ISO 3166-1 Alpha-2 Codes and the DNS Root Zone". נבדק ב-2021-04-26. Arends, R.; Lewis, E. (2020-06-08). "Top-level Domains for Private Internets". נבדק ב-2021-04-26. "Results of IANA Selection of IDNA Prefix". 2003-02-11. נבדק ב-2021-04-26. The use of ISO 3166-1 the user-assigned elements removes the possibility that the code will duplicate a present or future ccTLD code
אינדרה בי

אינדרה בי (בדנית: Indre By, שמשמעותה "העיר הפנימית") הוא המרכז ההיסטורי של העיר קופנהגן אשר משתרע על שטח בגודל 4.65 קמ"ר וחיו בו 26,223 תושבים נכון ל-2021. האזור נתחם באגמים וזהו המקום בו הייתה נמצאת במקור העיר קופנהגן במהלך תקופת שלטונו של המלך כריסטיאן הרביעי, בתקופה בה העיר הייתה מבוצרת. כל המחוזות הסמוכים נוסדו רק לאחר שהמלך הדני התיר בנייה מחוץ לחומות בשנות ה-50 של המאה ה-19. באזור אינדרה בי נמצאות מרבית אטרקציות התיירות, סצנת חיי הלילה ומרבית בתי המלון של קופנהגן. רובע כריסטיאניה ניהאון רונדטארן פסל בת הים הקטנה אוניברסיטת קופנהגן גני טיבולי ארמון אמלינבורג ארמון כריסטיאנסבורג טירת רוזנבורג התיאטרון המלכותי הדני המוזיאון הלאומי לאמנות המוזיאון הלאומי של דנמרק הגן הבוטני של קופנהגן מוזיאון יהדות דנמרק
ריימונד ורוזסלי אופלט

ריימונד ורוזסלי אופלט (Raymond & Rosesalie Opelt) היו בני זוג בלגים, אשר שיכנו בביתם ילדה יהודיה במהלך הכיבוש הגרמני של בלגיה במלחמת העולם השנייה ועל ידי כך הצילו את חייה. הם הוכרו כחסידי אומות העולם. בני הזוג אופלט הקתולים היו תושבי העיירה וטרלו שמדרום לעיר בריסל, ולהם בת אחת. בשנת 1943 הם קיבלו לביתם את הילדה ג'ני אילזיצר (Ilzycer), בת 11. אמה ואחותה נעצרו בחודש אפריל בפשיטה של הגסטפו הגרמני על דירתם השכורה באנדרלכט, פרוור של בריסל. אבי המשפחה נעצר לפני כן, וכל השלושה נאסרו ושולחו מאוחר יותר למחנה אושוויץ, שם נרצחו. ג'ני ואחותה פרנסין בת השנתיים היו מחוץ לבית בעת הפשיטה וניצלו ממעצר לאחר ששכנתן אליזבת דריימאקר הרחיקה אותן מהמקום. היא הסתירה את הילדות בביתה במשך מספר ימים, ולאחריהם העבירה אותן דודתם רוזה דמברובסקה למקומות מסתור אחרים. ג'ני הוסתרה תחילה במנזר ובהמשך הגיעה אל בני הזוג אופלט. ג'ני נשארה אצל משפחת אופלט עד לתום המלחמה באירופה. ריימונד היה אדריכל במקצועו, אך באותה עת עבד ברשות המקומית שטיפלה באספקת מזון לתושבים, והדבר סייע לו להשיג מזון נוסף למשפחה. לשכניהם סיפרו בני הזוג כי ג'ני היא נכדתם מבריסל. היא למדה בבית הספר הקתולי בווטרלו וביקרה בכנסייה מדי יום ראשון. לאחר המלחמה ביקשו בני הזוג אופלט לאמץ את ג'ני, אך דודתם סירבה לכך ואימצה את ג'ני ואחותה בעצמה. ג'ני שמרה על קשר עם מציליה. ריימונד אופלט נספה בתאונת עבודה בשנת 1949. רוזסלי מתה בשנת 1972. בחודש נובמבר 2013 הכיר מוסד יד ושם בבני הזוג אופלט ובאליזבת דריימאקר כחסידי אומות העולם. ריימונד ורוזסלי אופלט, באתר מוסד יד ושם