laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אייר ניו זילנד

אייר ניו זילנד (באנגלית: Air New Zealand) היא חברת התעופה הלאומית של ניו זילנד. בסיסה הראשי נמצא בנמל התעופה של אוקלנד. החברה מקיימת טיסות ל-51 ערים בניו זילנד, אוסטרליה, האוקיינוס השקט, אסיה, צפון אמריקה ואירופה. אייר ניו זילנד נוסדה ב-1940 כחברה שהפעילה טיסות בין ניו זילנד לאוסטרליה, בשם "Tasman Empire Airways Limited (TEAL)". השם הוחלף לשם הנוכחי ב-1965, כאשר ממשלת ניו זילנד הפכה לבעליה של החברה. החברה הפעילה רק טיסות בינלאומיות עד 1978, אז אוחדה עם חברת התעופה לטיסות פנימיות "(New Zealand National Airways Corporation (NAC". החברה עברה לבעלות פרטית ב-1989, אך הוחזרה לבעלות ממשלתית כמעט מלאה ב-2001, לאחר משבר פיננסי שפקד אותה בעקבות שותפות כושלת עם חברת התעופה האוסטרלית "Ansett Australia". ב-2015 הטיסה החברה 14.29 מיליון נוסעים. החברה היא חלק מברית חברות התעופה "סטאר אלייאנס" מ-1999. בשנת 2018 הודיעה החברה על עיכובים משמעותיים בלוחות הזמנים של טיסותיה, לצד שיבושים בפעילותה בשל תקלה במנועי הרולס רויס של מטוס הדרימליינר, ואף פרסמה אזהרת רווח - מה שהוביל לצניחת המניה בבורסה הניו־זילנדית. בשנת 2018 קיבלה החברה את התואר 'החברה הבטוחה ביותר לנוסע'. צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2018: SkyTeam מדיה וקבצים בנושא אייר ניו זילנד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אייר ניו זילנד (באנגלית) אייר ניו זילנד, ברשת החברתית פייסבוק אייר ניו זילנד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אייר ניו זילנד, ברשת החברתית אינסטגרם אייר ניו זילנד, ברשת החברתית LinkedIn אייר ניו זילנד, באתר פינטרסט אייר ניו זילנד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא אייר ניו זילנד באתר Airliners.net חזי שטרנליכט, אל על החליפה את מנועי הדרימליינר כדי להימנע ממשבר, באתר כלכליסט, 10 בפברואר 2019 מפחדים מטיסות? אלה חברות התעופה הבטוחות בעולם, באתר כלכליסט, 27 באוגוסט 2018 פרטי צי המטוסים של אייר ניו זילנד, באתר airfleets.net (באנגלית) "Airbus A320 (International)". Air New Zealand. נבדק ב-4 בנובמבר 2016. {{cite web}}: (עזרה) "Airbus A320 (NZ Domestic)". Air New Zealand. נבדק ב-4 בנובמבר 2016. {{cite web}}: (עזרה) "Investor Day Presentation page 51" (PDF). Air New Zealand. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2018-06-17. נבדק ב-16 ביוני 2018. {{cite web}}: (עזרה) Bradley, Grant (2 ביוני 2014). "Air NZ buys planes worth $1.6b". The New Zealand Herald. נבדק ב-2 ביוני 2014. {{cite news}}: (עזרה) Bradley, Grant (6 ביוני 2017). "Air New Zealand to go shopping for new ultra-long range planes". The New Zealand Herald. נבדק ב-6 ביוני 2017. {{cite news}}: (עזרה) "Air New Zealand's Christopher Luxon: My toughest year". NZ Herald. נבדק ב-3 ביוני 2018. {{cite news}}: (עזרה)
הוצאת דבר

הוצאת דבר הייתה הוצאת ספרים עברית ישראלית. ההוצאה נוסדה בחודש יוני שנת 1925 על ידי ברל כצנלסון ומשה ביילינסון במטרה להוציא לאור את העיתון "דבר" וספרי הגות, ומאוחר יותר כתבי עת של "דבר" בהם: "דבר הפועלת", "דבר לילדים", "הגה". ההוצאה הוציאה ספרי עיון, שירה, לקסיקונים וספרי ילדים. עד ייסוד הוצאת עם עובד ב-1942 הייתה הוצאת דבר ההוצאה הרשמית של פועלי ארץ ישראל ויצאו בה כ-80 כותרים בית הדפוס של ההוצאה היה בית הדפוס של "הפועל הצעיר". רב-המכר של ההוצאה הוא ספר שירי רחל המשוררת, שיצא בלמעלה משלושים מהדורות. עוד יצאו בהוצאה כתבי נתן אלתרמן, דוד בן-גוריון ואחרים. ההוצאה סגרה את שעריה בשנות ה-90 של המאה ה-20. יוסף אוליצקי, אמנות הדפוס, מסדה, 1973, עמ' 185. ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שמואל לאנייאדו

רבי שמואל (ב"ר אברהם) לאנייאדו "בעל הכלים", היה פרשן מקרא וראש הרבנים בארם צובא. חי בצפת ובארם צובא במאה ה-16 ותחילת המאה ה-17. סבו היה רבי שמואל לאנייאדו, אשר התיישב באדריאנופול שבטורקיה לאחר גירוש ספרד ונזכר בתשובות הרא"ם. על אביו, ר' אברהם לאנייאדו לא ידוע רבות, אך הוא מצטט אותו בספריו. מקום ושנת לידתו של ר' שמואל אינם ידועים, אך ידוע שהוא חי תקופה מסוימת בצפת. בספריו מצוטטות שמועות רבות מפיהם של חכמי הזמן שחיו בצפת באותה עת כגון מהר"י בירב, הרמ"ק, האר"י, ר' שלמה אלקבץ ועוד. יצא מארץ ישראל בעצת ר' יוסף קארו כדי להנהיג את קהילת ארם-צובא. שם מונה לראש הרבנים בשנת 1601, לאחר פטירת רבי שמואל בן יוסף הכהן. נפטר ככל הנראה ב-1605 או ב-1610. לאחר פטירתו החליפו ר' אברהם בנו. רבים מצאצאיו אחריו שימשו כרבני קהילת ארם צובא, ביניהם רבי שמואל (ב"ר שלמה) לאנייאדו - ראב"ד ארם צובא ובעל שו"ת בית דינו של שמואל, שהיה בן נינו. רבים מספריו נקראו בשמות הכוללים את המילה "כלי" ולכן כונה "בעל הכלים". כלי חמדה (ונציה, ה'שנ"ו - 1596) – פירוש על מדרש רבה. כלי יקר (ונציה, ה'שס"ג - 1603) – פירוש על נביאים ראשונים. הספר הודפס על ידי חתנו ר' אברהם לאנייאדו, מחבר ספר "מגן אברהם" שנדפס גם הוא באותה שנה כלי חמדה – על התורה. מהדורה חדשה נדפסה בחמישה חלקים יחד עם החומש "תורה אור" על ידי "מכון הכתב" בשנים ה'תש"מ–ה'תשמ"ד כלי פז (ונציה, ה'תי"ז - 1657) – פירוש על ספר ישעיה. נדפס לאחר פטירתו מבקש ה' – פירוש על התורה (חיבור שאבד) פירושיו לנביאים מתמקדים במובאות מגדולי פרשני הראשונים שקדמו לו (כמו רש"י, ראב"ע, רלב"ג ועוד) בעוד פירושו לתורה מתרכז יותר במדרשים. בשנת 1863 הוציא ר' יואל בלאך את הספר "תרועת מלך", ובו ליקוט הקטעים המתייחסים לספר תהלים מתוך פירוש "כלי חמדה" על התורה. כתבים אחרים שלו נותרו בכתבי יד. בין היתר ידועים פירוש "שכל טוב" על מדרש שוחר טוב וספר "כלי גולה" שהוא כנראה פירוש על חמש המגילות או רק על מגילת איכה. דוד לאנייאדו, לקדושים אשר באר"ץ: לתולדות חכמי ורבני אר"ץ, ערך רבי שמואל לאנייאדו (סימן רע"ה), מהדורה שנייה בעריכת אליהו עטייה, ירושלים תש"ם עזרא בצרי, מבוא להוצאה החדשה של ספר כלי חמדה, ירושלים תש"ם ספריו באתר היברובוקס: כלי חמדה (דפוס פראג ה'ש"ע/1610) כלי פז (דפוס ויניציאה ה'תי"ז/1657) כלי יקר (דפוס ויניציאה ה'שס"ג/1603) כלי יקר על ספר מלכים א', חלק א' (דפוס חדש: ירושלים, שנת ה'תשמ"ח/1988) דפוס ראשון של ספרו "כלי חמדה", וינציה ה'שנ"ו, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית שמואל לאנייאדו, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" מרדכי מרגליות (עורך כללי), "ר' שְׁמוּאֵל (בר' אַבְרָהָם) לַנִיַדוֹ", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמ' 1332–1333, באתר היברובוקס שמואל לאנייאדו, באתר "החכם היומי" שמואל בן אברהם לניאדו, דף שער בספרייה הלאומית ר' שמואל לניאדו (בעל הכלים), צפת-ארם צובא (המאה ה-16), באתר גליונות פרשת השבוע של נחמה ליבוביץ ישראל כהן, בהתאסף - גיליון י"ח, ירושלים: הוצאת טקסט רץ, ה'תשפ"ב, עמ' י"ג
הסתדרות פועלי השומרון

הסתדרות פועלי השומרון הייתה אחת משלוש הסתדרויות הפועלים שהרכיבו את ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל[דרושה הבהרה]. הסתדרות פועלי השומרון נוסדה בשנת 1916 על ידי קבוצת פועלים מאנשי העלייה השנייה וקבוצת מבני הגדעונים, אנשי העלייה הראשונה. ועידת היסוד התקיימה בשוני, ליד זכרון יעקב, בהנהגת דוד רמז. אל ההסתדרות הצטרפו פועלים מכרכור, גן שמואל והסביבה. בשנת 1916, הסתדרות פועלי השומרון ייסדו את קופת חולים של פועלי השומרון על ידי : שמואל יבנאלי, דוד רמז, ונחום סנה.. ההתארגנות סייעה לפועלים לקבל עבודה עבור הממשל הטורקי במלחמת העולם הראשונה בכריתת יערות השומרון, כדי להסיק בעצים את קטרי הרכבות. בסכום אותו קיבלו הקימו מחסן מזון שרכש מזון בסיסי במחירים סיטונאיים ומכר אותו לפועלים במחירי עלות. כך יכלו להתמודד עם המחסור הקשה ששרר בשנים אלה בארץ ישראל. מחסן זה, יחד עם המחסנים המקבילים של הסתדרות הפועלים החקלאיים בגליל והסתדרות פועלי יהודה, היווה את התשתית להקמת המשביר המרכזי המאוחד, המפעל הראשון של הסתדרות העובדים הכללית. בשנת 1919 הצטרפו הפועלים המאוגדים בהסתדרות פועלי השומרון להסתדרות החקלאית של אחדות העבודה, פרט לאנשי מפלגת הפועל הצעיר. בדצמבר 1920 הוקמה ההסתדרות הכללית של העובדים העבריים בארץ ישראל כהתאגדות כל מסגרות הפועלים הקיימות. הסתדרות פועלי השומרון, באתר תנועת העבודה הישראלית שפרה שוורץ, קופת-חולים הכללית - עיצובה והתפתחותה כגורם המרכזי בשירותי הבריאות בארץ-ישראל, המרכז למורשת בן-גוריון, קריית שדה בוקר, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון, בנגב, 1997, עמוד 45
ועדה לתיאום מילואים

הוועדה לתיאום מילואים (בראשי תיבות: ולת"ם) היא ועדה המטפלת בבקשות לשינוי צו קריאה לשירות מילואים פעיל: ביטול הצו, דחייתו או קיצורו. הוועדה שוכנת במחנה דורי (בסיס תל-השומר), ומשויכת לענף תכנון כוח אדם מילואים (בקיצור: עתכ"א מילואים) באגף כוח האדם של צה"ל. הפניות לוועדה הן משני סוגים: פניות משקיות: פניות של מעסיקים לגבי עובדיהם השכירים וכן פניות של עצמאיים, המנומקות בכך שהקריאה לשירות מילואים במועד שנקבע עלולה לגרום לפגיעה ניכרת בפעילותו של העסק או הארגון שבו מועסק חייל המילואים. לימודים: פניות על ידי סטודנטים, המנומקות בכך שהקריאה לשירות מילואים במועד שנקבע עלולה לפגוע פגיעה מהותית בלימודיהם (למשל משום שהיא חלה בתקופת בחינות). ולת"ם נועדה לתת מענה לאזרחים הפונים, ששגרת חייהם מופרת ונפגעת עם קריאתם לשירות המילואים, תוך התחשבות גם בצורכי הצבא. ולת"ם מורכבת משלושה תאים: תא פניות: מרכז את כלל פניות ציבור הפונים ופותח בקשות על סמך הנדרש בבקשה. תא ועדות: דואג לקיום הוועדות, לזימון חיילי המילואים ונציגי יחידות המילואים, דואג להפצת החלטות הוועדה לכלל הפונים. תא ערעורים: אמון על קיום ועדות ערעורים. קיצור שירות, פיצול השירות למספר תקופות, דחיית השירות ב-3 חודשים לבקשה על רקע סטודנטיאלי או ב-4 חודשים לבקשה על רקע משקי. כמו כן רשאית הוועדה לדחות את הבקשה על הסף או לדחות את הבקשה עם המלצה למפקד היחידה להתחשב בחייל עד כמה שניתן. אם לא מומשו זכויות החייל על-פי הפקודות טרם מועד הדיון והוחלט כי הבקשה תדחה, הוועדה תורה ליחידה לממש את זכויות החייל (למשל, סטודנט שזומן ל 26 ימים וטרם קוצר הצו שלו ל 21 ימים כמתחייב). שגיאה נפוצה בקרב חיילים היא שהוועדה מוסמכת לבטל צו קריאה. אין בסמכות הוועדה לבטל קריאה למילואים אלא רק לדחות את הזימון. ולת"ם, באתר המילואים
סין הקדומה

סין הקדומה הוא הכינוי לתקופה בהיסטוריה של סין המתחילה בשנת 2200 לפנה"ס ומסתיימת בשנת 221 לפנה"ס. התקופה באה אחרי תקופת סין המיתולוגית, ולפני תקופת סין הקיסרית. בתקופה המכונה "סין הקדומה" התגבשה האומה הסינית האן לכדי עם, תוך הליך של הגירה, לחימה, פירוד למאות ישויות קטנות, ואיחוד לממלכות עיקריות ולבסוף לקיסרות. הכתב הסיני הומצא במהלך התקופה על גלגוליו השונים. הדתות הראשיות של האומה הסינית גובשו כפילוסופיות, ומאוחר יותר כדתות. החברה הסינית הפכה למלוכנית פיאודלית. המטבעות הסיניות הפכו מצדפות למטבעות ברונזה. מפת סין בתקופת שושלת שיה מפת סין בתקופת שושלת שאנג מפת סין בתקופת שושלת ג'ואו מפת סין בתקופת האביב והסתיו מפת סין בתקופת המדינות הלוחמות רישומים עתיקים שנחרטו לצורך הגדת עתידות על שריון צב קונפוציוס מטבעות קאש סיניות מתקופת שושלת ג'ואו
פול אלן (כדורגלן)

פול קווין אלן (באנגלית: Paul Kevin Allen; נולד ב-28 באוגוסט 1962 באייבלי, אסקס) הוא כדורגלן עבר אנגלי, אשר שיחק כמקצוען במהלך שנות ה-80 וה-90 כקשר. אלן זכור בעיקר בשל היותו הכדורגלן הצעיר ביותר ששיחק אי פעם בגמר גביע ה-FA באצטדיון ומבלי. אלן היה רק בן 17 שנים ו-256 ימים, כאשר הופיע במדי ווסטהאם יונייטד, במשחק גמר הגביע נגד ארסנל בשנת 1980. אולם, הוא לא השחקן הצעיר ביותר שהופיע בגמר הגביע אי פעם. את מרבית הקריירה שלו בילה אלן בווסטהאם (1979–1985) ובטוטנהאם הוטספר (1985 - 1993). כאשר היה שחקנה של טוטנהאם הוא זכה עימה בגביע האנגלי בשנת 1991, והפסיד עימה בגמר של שנת 1987. כמו כן, בשנת 1991, הוא נבחר על ידי אוהדי הקבוצה בתואר "שחקן השנה של המועדון. אחרי ששיחק בטוטנהאם, שיחק אלן שנתיים במדי סאות'המפטון (1993 - 1995), בהן הושאל ללוטון טאון ולסטוק סיטי. ב-1995, עבר לשחק במדי סווינדון טאון, וב-1997 עבר לשחק במדי בריסטול סיטי. אחרי 14 משחקים בלבד בבריסטול, חתם אלן במדי מילוול, אשר בה סיים את הקריירה לאחר סיום העונה ששיחק בה, 1997/1998. פול אלן, באתר Transfermarkt פול אלן, באתר BDFutbol פול אלן, באתר WorldFootball.net פול אלן, באתר FootballDatabase.eu
הסתדרות הפועלים החקלאיים בגליל

הסתדרות הפועלים החקלאיים בגליל הייתה הסתדרות הפועלים הראשונה בארץ ישראל. ראשיתה בסכסוך שפרץ בחוות כנרת בחורף 1911 בין הפועלים החקלאיים במקום, בראשותו של ברל כצנלסון לבין מנהל הפעילות החקלאית, האגרונום משה ברמן. בעקבות הסכסוך, שנסוב על תנאי העבודה של הפועלים, פוטרו מעבודתם הן הפועלים והן האגרונום ברמן על ידי המשרד הארצישראלי. ב-13 ו-14 אפריל 1911 (פסח תרע"א) התכנסו נציגי הפועלים מהחוות הלאומיות בגליל באום ג'וני (לימים אתר ההתיישבות של דגניה א') לוועידת יסוד של ההסתדרות בכוונה ליצור מסגרת שיתופית. הרקע האידאולוגי לגיבושם ניתן על ידי רעיונות הקואופרציה של הוגה הדעות פרנץ אופנהיימר. בוועידה נבחר 'ועד פועל' בו כיהנו ברל כצנלסון ואליעזר שוחט. בנוסף נבחרו עוד 5 איש לוועד: חנה מייזל שוחט, ישראל שוחט, מניה שוחט, צבי יהודה וישראל בצר. בינואר 1912 התכנסה הוועידה השנייה בקבוצת כנרת. בוועידה זו הוגדרו מטרות ההתאגדות השיתופית לכיבוש העבודה במושבות ולהתיישבות עצמאית של הפועלים במסגרת קיבוצית וזאת על מנת להפסיק את תופעת נדידת הפועלים האופיינית לעלייה השנייה. כן הוחלט, שעל ההסתדרות להילחם למען שיפור תנאי המחיה של הפועלים בחוות הלאומיות. לוועד הפועל נבחרו יוסף בוסל, ישראל גלעדי, ואליעזר יפה, שהפך לדמות המרכזית בהסתדרות הפועלים החקלאיים בגליל. הוועידה החמישית, שהתקיימה בפוריה ב-1914, ערב פרוץ מלחמת העולם הראשונה, הייתה ועידה מכרעת במספר נושאים. מבחינת ההתיישבות, הוועידה אימצה את רעיון הקבוצה להתיישבות שיתופית כפתרון לבעיית נדידת הפועלים. וקיבלה גם את רעיון מושב העובדים כצורת התיישבות נאותה לפועל העברי, ובתנאי שהמושב יוקם על קרקע לאומית כדוגמת זו שבבעלות הקרן הקיימת והמתיישבים יתבססו על עבודה עצמית - להבדיל מה"בועזים" בני המושבות. עבור הפועלים במושבות ובערים הציעה הוועידה לאמץ מתכונת של משק עזר, משק קטן המיועד ליחידת דיור אחת ולעיבוד חקלאי מצומצם. כמו כן הוחלט על הקמת קופת חולים לפועלי הגליל וקופת-מלווה (סוג של בנק). ב-1915 הוקמה ועדת תרבות ליד ההסתדרות, שתפקידה היה "לדאוג למורים להנחלת הלשון העברית בריכוזי הפועלים." על חברי הוועדה נמנו ברל כצנלסון, רחל כצנלסון-שזר ויצחק טבנקין. בשנת 1919 הוקמה מפלגת אחדות העבודה, אשר הקימה מסגרת שנקראה "הסתדרות הפועלים החקלאיים", בה התאגדו חברי ההסתדרות, פרט לאנשי "הפועל הצעיר" שהתנגדו לאיחוד. בדצמבר 1920 הוקמה בחיפה ההסתדרות הכללית של העובדים העבריים בארץ ישראל, שאיגדה את כל ההסתדרויות הנפרדות ומנעה בכך את הפיצול המפלגתי. הסתדרות הפועלים החקלאיים ביהודה דוד קלעי, "העלייה השנייה", הוצאת המרכז לתרבות - ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ-ישראל, תש"ו-1946, עמוד 100 הסתדרות הפועלים החקלאיים בגליל, באתר תנועת העבודה הישראלית
דבר

האם התכוונתם ל... דֶּבֶר (מחלה) דבר (מחלה) – שם כולל לשלוש מחלות מידבקות חריפות של מכרסמים ובני אדם הנגרמות על ידי חיידק: דבר ריאתי (Pneumonic plague) דבר הדם (Septicemic plague) דבר הבלוטות או דבר המפשעה (Bubonic plague) דבר הבקר – מחלת בהמות ויראלית מידבקת שהוכחדה כנראה בראשית המאה ה-21 מכת דבר – המכה החמישית מבין עשר מכות מצרים דֶּבָּר דבר (עיר) (אנ') (Debar) – עיר במקדוניה דָּבָר הוצאת דבר – הוצאה לאור שנוסדה בשנת 1925 על ידי ברל כצנלסון ומשה בילינסון, הוציאה לאור את העיתון "דבר" ואת כתבי העת הנלווים "דבר הפועלת", "דבר לילדים", "הגה" ועוד דבר (עיתון) – היה עיתונה היומי של ההסתדרות הכללית, בשנים 1925–1996 דבר אחר – היה מוסף סאטירי בעיתון דבר בשנים 1983–1994 (מ־1994 עד 2004 פורסם בעיתון ידיעות אחרונות) דבר לילדים – היה שבועון פופולרי לילדים שהוצא לאור על ידי העיתון דבר דבר הפועלת – היה עיתון הנשים הראשון בישראל, הוקם ב-1934 על ידי רחל כצנלסון דבר העובדים בארץ ישראל – אתר חדשות ופובליציסטיקה בבעלות הסתדרות העובדים הכללית החדשה, נקרא על שם עיתון דבר ראשית דבר - פרולוג (ספרות) - החלק הפותח יצירות ספרותיות אחרית דבר - אפילוג (ספרות) - החלק המיסים יצירות ספרותיות דבר אחר - כינוי לבשר חזיר דִּבֵּר כל אחד מתוך עשרת הדיברות חלקי הדיבר – קטגוריות המסווגות מילים בשפה על בסיס תחבירי דוור דבר אחר (פירושונים) הדבר (פירושונים) דברים (פירושונים)
עמנואל מאיוקה

עמנואל מאיוקה (באנגלית: Emmanuel Mayuka; נולד ב-21 בנובמבר 1990) הוא כדורגלן זמבי המשחק בגרין בופאלוס בעמדת החלוץ. מאיוקה החל את דרכו באקדמיית לוסקה בזמביה בגיל 11. בשנת 2007 עבר לקבוצת קבווה ווריירס, אחד המועדונים הגדולים בזמביה. בקבוצה הזו שגשג ואף זומן לסגל הנבחרת הצעירה של זמביה. בספטמבר 2008 הגיע מאיוקה לישראל והצטרף למכבי תל אביב. תחילה שיחק מאיוקה בקבוצת הנוער של המועדון, במדיה כבש 3 שערים, ואחרי זמן קצר עבר לקבוצת הבוגרים. את שער הבכורה שלו הבקיע בהפסד קבוצתו 3-2 מול בני יהודה. מאיוקה זכה עם מכבי תל אביב בגביע הטוטו בשנת 2009. בקיץ 2010 נמכר מאיוקה לקבוצה השווייצרית יאנג בויז ברן תמורת 1.6 מיליון דולר בנוסף ל-20% מסך העברתו הבאה. מאיוקה שיחק שנתיים בברן וכבש 9 שערים בכל עונה. בסוף אוגוסט 2012 נמכר מאיוקה לקבוצת סאות'המפטון מהפרמייר ליג האנגלית תמורת 5 מיליון אירו, כאשר מכבי תל אביב הרוויחה כמיליון יורו מהעסקה. ב-2 בספטמבר 2013 הושאל לקבוצת סושו מליגת העל הצרפתית עד תום העונה. ב-31 באוגוסט 2015 חתם מאיוקה במץ הצרפתית לשלוש שנים. ב-15 בינואר 2016 חתם בא-זמאלכ המצרית לשלוש וחצי שנים. ביולי 2017 שוחרר מאיוקה מא-זמאלכ. ב-9 בנובמבר 2017 חזר לישראל וחתם בהפועל רעננה. מאיוקה משחק בנבחרת זמביה החל משנת 2007, ואת שער הבכורה שלו בנבחרת כבש באותה שנה, במשחק מול נבחרת מוזמביק. בגביע אפריקה לאומות 2012 כבש מאיוקה שלושה שערים, כולל שער הניצחון במשחק חצי הגמר מול נבחרת גאנה, וסייע לנבחרתו לזכות בגביע לראשונה בתולדותיה. נבחרת זמביה גביע אפריקה לאומות: 2012 מכבי תל אביב גביע הטוטו: 2008/2009 עמנואל מאיוקה, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל עמנואל מאיוקה, באתר Transfermarkt עמנואל מאיוקה, באתר Soccerway עמנואל מאיוקה, באתר BDFutbol עמנואל מאיוקה, באתר WorldFootball.net עמנואל מאיוקה, באתר National Football Teams עמנואל מאיוקה, באתר FootballDatabase.eu דוד מרואני, לפני שתספיקו להגיד עמנואל מאיוקה, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2008 גידי ליפקין, ‏מאיוקה חתם לשנתיים וחצי בהפועל רעננה, באתר ONE‏, 9 בנובמבר 2017
אגרת גודש בלונדון

אגרת גודש בלונדון (באנגלית: London congestion charge) היא אגרה הנגבית מכלי רכב מסוימים הנוסעים באותם חלקים של לונדון אשר נקבעו כאזורי אגרת גודש (באנגלית: Congestion Charge Zone, ר"ת CCZ). גבולו של אזור האגרה נקבע לפי כביש הטבעת הפנימי המקיף את מרכז לונדון באורך של כ-19 ק"מ. מטרותיה העיקריות של האגרה הן להפחית את גודש התנועה ולגייס מימון להשקעה במערכת התחבורה של לונדון. רובה של פסקה זו אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים. אזורי הגודש החלו לפעול בחלקים ממרכז לונדון ב-17 בפברואר 2003 והם הורחבו לחלקים ממערב לונדון ב-19 בפברואר 2007. כלי רכב החייב באגרה, מחויב ב-11.50 ליש"ט לכל יום שבו הוא נכנס לאזור אגרת הגודש, בין השעות 7 בבוקר ו-6 בערב. הקנסות המוטלים על אי תשלום האגרה נעים בין 180-60 ליש"ט. החברה העירונית "תחבורה ללונדון" (אנ') אחראית לגביית האגרה. מערכת הגבייה מבוססת על מצלמות במעגל סגור ומערכת אוטומטית לזיהוי לוחיות רישוי. עיריית לונדון פרסמה נתונים אודות הגודש, ומצאה שלאחר שלוש שנים הגודש חזר לרמתו שלפני האגרה והמשיך להחמיר. מכון המחקר INRIX (אנ') ממשיך לפרסם מידע על הגודש בלונדון, שממשיך להחמיר למרות אגרת הגודש. רשות התחבורה של לונדון מייחסת את העלייה בגודש לגידול משמעותי בביצוע עבודות בכבישים ושינויים ברשת הכבישים שהפחיתו את בקיבולתם לשנע רכבים פרטיים, שלוותה בירידה בנְסוּעָה. ב-2018 דיווחה "תחבורה ללונדון" שהנְסוּעָה בשנים 2016/7 הייתה נמוכה ב-22.4% מזה שהיה בשנים 2007/8. רשות התחבורה של לונדון מעריכה שאגרת הגודש אפשרה על שמירת מהירות קבועה של תנועת הרכבים הפרטיים תוך הפניית חלק מקיבולת הכבישים לשימושים אחרים, אולם חוקרים טוענים שהקשר הסיבתי לא מבוסס ובפועל הוא עשוי להיות הפוך: הירידה בקיבולת הכביש לרכבים פרטיים הביאה לירידה בנְסוּעָה. ראש העיר של לונדון הורה בשנת 2020 לבחון הרחבה של אגרת הגודש לאזור לונדון רבתי. הצעד עורר ביקורת על כך שאגרת הגודש לא הפחיתה את הגודש והיא נתפשת בתור אמצעי גביית מס בלבד. מס גודש בסטוקהולם מדיה וקבצים בנושא אגרת גודש בלונדון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אגרת גודש בלונדון אתר הבית של אגרת הגודש ללונדון, באתר החברה העירונית תחבורה ללונדון אגרת הגודש ללונדון, באתר BBC עומר מואב ושני שרייבר, אגרות גודש, מכון אהרן, 2017. "הציפייה הייתה שאם הפחתת התנועה שהושגה ב-2003 נשמרה עד 2007- אזי הירידה הראשונית של 30% בעומסי התנועה תישמר גם היא. אך בפועל, למרות הפחתת התנועה, עומסי התנועה עלו על פני זמן, וב-2006 עומסי התנועה היו נמוכים רק ב-8% מהעומסים ב-2002, טרם יישום התוכנית, וב-2007 העומסים חזרו לרמות שטרם האגרות." INRIX (2016), London congestion trends Transport for London, Travel in London Report 10, https://tfl.gov.uk/ Downtown congestion pricing in practice, Lewis Lehe, Transportation Research Part C 100, 2019, עמ' 200-223 Moshe Givoni (2012) "Re-assessing the Results of the London Congestion Charging Scheme". Urban Studies Vol. 49, No. 5 (APRIL 2012), pp. 1089-1105 Gwyn Topham, Why the row over congestion charge expansion could tear London apart, The Guardian, ‏October 24, 2020 Oliver Gill, ‏Sadiq Khan pushes on with congestion charge expansion plan, The Telegraph, 14 August 2021
אדרא רבא

אדרא רבא (בעברית- האספה הגדולה) הוא מאמר מספר הזוהר, המתאר את התאספות חבורתו של רבי שמעון בר יוחאי, לשם גילויים של סודות קבלה שלא התגלו עד אז. המאמר עוסק ברובו בתיקוני "הפרצוף העליון" והוא מופיע בספר הזהר בתוך פרשת נשא (דף קכז, ב - דף קמה, א). אדרא פירושה "אספה", (ותרגומו המילולי מארמית: גורן) והחלק נקרא בשם זה מפני שתלמידיו של ר' שמעון בר יוחאי נאספו לשמוע את דברי רבם. הכינוי רבא פירושו - הגדולה, להבדילה מן האדרא זוטא (אספה קטנה), המופיעה בפרשת האזינו, אותה כינס רבי שמעון ביום מותו. תלמידיו של רבי שמעון בר יוחאי הנזכרים באדרא: רבי אלעזר ברבי שמעון (בנו), רבי אבא, רבי יהודה, רבי יוסי בר יעקב, רבי יצחק, רבי יחזקיה בר רב, רבי חייא, רבי יוסי ורבי ייסא. על פי פיוט בר-יוחאי לרבי אברהם אזולאי חברי האידרא כנגד עשר הספירות: כתר-רשב"י חכמה-רבי אלעזר בנו בינה-רבי אבא חסד-רבי יהודה גבורה-רבי יצחק תפארת-רבי יוסי בר יעקב נצח-רבי חזקיה הוד-רבי ייסא יסוד-רבי חייא מלכות-רבי יוסי במהלך ה"אספה" מבקש רבי שמעון מכל אחד מן המשתתפים לשאת דרשה בעצמו. כל אחת מן הדרשות מתייחסת לאיבר אחר מן ה"פנים העליונות" ורבי שמעון בר יוחאי מסביר לתלמידיו, כי אמירתה של כל אחת מן הדרשות מתקנת את "התיקונים העליונים". לקראת סוף האידרא, במהלך הדרשה של רבי שמעון עצמו, נפטרים שלושה מן התלמידים- רבי יוסי בן רבי יעקב, רבי חזקיה ורבי ייסא. עיקר קבלת האר"י כפי שבאה לביטוי בכתבי רבי חיים ויטאל, מיוסדים על הכתוב בשתי ה'אידרות'. בליל שבועות נפוץ מנהג לקרוא את האדרא רבא, כפי שמופיע בתיקון ליל שבועות. יש הנוהגים להוסיף את האדרא זוטא, בהתאם לזמן הנותר בלילה. ישיבת האידרא נקראת כך על שם קטע זה בזוהר. זאב וילנאי זיהה את מערת האדרא ליד כביש מירון - צפת, נ.צ. 766465 / 244188 וציין שבשנת 1955 נבנה שם בניין קטן . זיהוי נוסף למערה נמצא בכביש המוביל (מדרום) לקדיתא נ.צ. 767484 / 244494 שני המקומות אינם נכללים ברשימת המקומות הקדושים ליהודים, בישראל. מלילה הלנר-אשד, מבקשי הפנים: מסודות האדרא רבא שבספר הזוהר, ידיעות ספרים 2017 אדרא רבא, אדרא זוטא, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" צילום הספר, באתר Hebrew Books אדרא רבא קדישא, כולל באור קצר על האדרא ("שער האדרא"), באתר Hebrew Books מידע על אדרא רבא בקטלוג הספרייה הלאומית אדרא רבא, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית הקדמה לספר 'יפה שעה' פירוש על האידרא רבא של הרב שלמה הכהן מסלוניקי. ההקדמה נכתבה בידי תלמיד מישיבת שער השמים (באתר ספרי עברית) וכרמז על שם מייסדה, בעברו הרב הראשי לישראל, שלמה גורן זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 67-66 מקומות ואתרים קדושים, באתר המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אסכולת השמות

אסכולת השמות (במנדרינית: 名家; בפין-יין: Míngjiā), המכונה לעיתים אסכולת הלוגיקנים, הייתה אסכולה בפילוסופיה הסינית שנפרדה מהמוהיזם בתקופת המדינות הלוחמות. אנו יודעים שהיא התקיימה פעם בעיקר מכתביו של ההיסטוריון הסיני הנודע סי מה צ'יאן המתאר אותה כאחת משש אסכולות ששרדו מתוך מאה האסכולות שהיו קיימות. לאחר שריפת הספרים הגדולה של הקיסר צ'ין שה חואנג. קיים דמיון בין אסכולת השמות לזרמים מסוימים בפילוסופיה היוונית כגון הסופיסטים והדיאלקטיקאים. עם פילוסופים נודעים מאסכולה זו נמנים חוי שי וגונגסון לונג. מדיה וקבצים בנושא אסכולת השמות בוויקישיתוף כריס פרייזר, אסכולת השמות, באנציקלופדיה לפילוסופיה של סטנפורד (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בילי מילן

ויליאם "בילי" מילן (אנגלית: William "Billy" Milne;‏ 25 בנובמבר 1895 - יולי 1975) היה כדורגלן סקוטי ששיחק עבור ארסנל, ולאחר פרישתו שימש במשך זמן רב חבר צוות במועדון. מילן נולד בעיירה באקי שבבאנפשייר, והחל את הקריירה במועדון המקומי באקי ת'יסל. הקריירה שלו נקטעה כבר בתחילתה בעקבות פריצת מלחמת העולם הראשונה. בזמן המלחמה שירת עם הסיפורת' היילנדרס בצרפת, וב-1918 זכה במדליית ההתנהגות המכובדת (Distinguished Conduct Medal). לאחר המלחמה חזר לבאקי, וזכה למוניטין כקשר מרכזי נמרץ. בספטמבר 1921 הוא דרומה והצטרף למועדון הלונדוני ארסנל. מילן ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק מול קארדיף סיטי ב-27 בדצמבר, והשתתף בארבעה משחקים נוספים בלבד באותה עונה. אולם, בעונה שלאחר מכן הוא ביסס את מקומו בהרכב, בעמדת הקשר הימני, והמשיך לשחק במועדון במשך ארבע עונות נוספות. לאחר הגעת אלף בייקר הוא הודח מההרכב; מילן המשיך לשחק באופן חלקי בשתי העונות הבאות, אך במשחק שבר את רגלו במשחק מול האדרספילד טאון ב-2 באפריל 1927, ובכך סיים את קריירת הכדורגל שלו באופן מעשי. הוא השתתף ב-124 משחקים במדי ארסנל, והבקיע בהם שלושה שערים. הרברט צ'פמן, שאימן את ארסנל באותה תקופה, היה מרוצה מכישוריו ויכולותיו של מילן, ומינה אותו לעוזר מאמן לצידו של טום ויטאקר. בזמן מלחמת העולם השנייה הוא הוצב בתחנת התרעה מפני פשיטות אוויריות באצטדיון הייבורי, והיה נוכח בלילה שבו הופגז האצטדיון בפצצת תבערה; מילן סייע לכבות את האש והציל את האצטדיון מנזק חמור. הוא המשיך להחזיק במשרתו עד שוויטאקר התמנה לתפקיד המאמן ב-1947, אז קודם לתפקיד מאמן הכושר הבכיר ומאוחר יותר החל לעבוד כפיזיותרפיסט של המועדון; הוא עבד בסגל של נבחרת אנגליה בתפקידים דומים. מילן פרש מתחום הכדורגל ב-1960, והוחלף על ידי ברטי מיי שהוביל את ארסנל לזכייה בדאבל. ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who,‏ Independent UK Sports,‏ 1995 (ISBN 1-899429-03-4) בילי מילן, באתר WorldFootball.net