laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
All Falls Down (שיר של קניה וסט)

All Falls Down הוא שיר של אמן ההיפ הופ האמריקאי, קניה וסט. השיר יצא לאור בתור הסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה של וסט, The College Dropout. השיר, שהופק על ידי וסט עצמו, הגיע בשיאו למקום ה-10 במצעד הסינגלים בבריטניה, ולמקום ה-7 בארצות הברית. הסינגל הועמד לפרס גראמי בקטגוריית "ביצוע הראפ/שירה הטוב ביותר" בטקס פרסי גראמי ה-47. All Falls Down הגיע למעמד זהב בארצות הברית כשמכר למעלה מ-500,000 עותקים. השיר מכיל אינטרפולציה משירה של לורין היל, "Mystery of Iniquity", שאותו מבצעת הזמרת סלינה ג'ונסון. וסט ניסה להשיג אישור משפטי על מנת לקבל אישור לסמפל את ההקלטה, אך בשל סיבוכים שונים נדחה. לאחר מכן קרא וסט לג'ונסון שתשיר ותחדש את החלקים הרלוונטיים מתוך שירה של היל. לירית, All Falls Down בוחן את המודעות העצמית וחוסר הביטחון בחברה, במיוחד לקהילה השחורה, וכיצד מאפיינים אלה קשורים לחומרנות. הקליפ לשיר צולם בנמל תעופה בקליפורניה, והוא עוקב אחרי קניה שמלווה את חברתו לשדה התעופה כדי לתפוס את הטיסה שלה. מידע על היצירה "All Falls Down" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "All Falls Down" באתר יוטיוב מידע על הרצועה "All Falls Down" באתר ספוטיפיי
Through the Wire

Through the Wire הוא סינגל של אמן ההיפ הופ האמריקאי, קניה וסט. הסינגל יצא בשנת 2002 בתור הסינגל הראשון מאלבום הבכורה של וסט, The College Dropout. הסינגל הגיע בשיאו למקום ה-15 במצעד הבילבורד הוט 100, והוא נחשב ל"סינגל הפריצה" של וסט. פזמון השיר מכיל סימפול משירה של הזמרת צ'קה קאן, "Through the Fire", והוא קיבל ביקורות חיוביות מרוב ממבקרי המוזיקה. לאחר תאונת דרכים שעבר וסט באוקטובר 2002, בה התרסקה הלסת של וסט, הקליט הזמר את "Through the Wire" (בתרגום לעברית: "מבעד לחוט"), בעוד לסתו סגורה בחוטים. השיר הועמד לפרס גראמי בשנת 2005 בקטגוריית "ביצוע הראפ הטוב ביותר ליחיד", ונוצח על ידי שירו של ג'יי-זי, "99 Problems". הקליפ מומן על ידי וסט, שהגה רעיון מפרסומת של אדידס. הוא זכה בפרס "קליפ השנה" ב-2004, בפרסי ההיפ הופ של מגזין "המקור" (The Source). מידע על היצירה "Through the Wire" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Through the Wire" באתר יוטיוב מידע על הרצועה "Through the Wire" באתר ספוטיפיי הקליפ לשיר באתר יוטיוב. BRIT Certified, BPI (באנגלית)
מוצר צריכה

מוצרי צריכה (באנגלית: consumer good או final good) הם מוצרים המוצעים למכירה וניתנים לקניה ולשימוש מיידי על ידי צרכנים סופיים. בניגוד למוצרי הון או חומרי גלם, או חומרים המיועדים לתהליך הייצור. הגדרת מוצרים תלויה לעיתים באופן בו נעשה בהם שימוש, ומוצרי צריכה משמשים בעיקר לצריכה פרטית. מוצרי צריכה בסיסיים – דוגמה: חלב, לחם וביצים הם באופן מובהק מוצרי צריכה בסיסים. בישראל נמצאים חלק ממוצרים אלו בפיקוח מחירים של משרד הכלכלה, ונכללים בדרך כלל בסל המוצרים שממנו נקבע מדד המחירים לצרכן. מוצרי צריכה שוטפים (באנגלית: Fast-moving consumer goods) מוצרים שנמכרים במהירות ובעלות נמוכה יחסית, כגון מזון ארוז, משקאות, מוצרי טואלטיקה, ממתקים, מוצרי קוסמטיקה, תרופות ללא מרשם וכדומה. מוצר עמיד (באנגלית: Durable good), או מוצר בר קיימא, נרכש לעיתים רחוקות יותר, דוגמת: מכשירי חשמל ביתיים כלי רכב אופנה תרבות הצריכה מוצר צריכה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) שני מוזס, ‏ככה זה כשסגורים בבית: 25 מיליארד שקל מכירות בשוק מוצרי הצריכה במחצית 2020, באתר גלובס, 12 ביולי 2020 מוצרי צריכה - מעות - מילון מונחים בנושאי שיווק ופירסום, באתר www.ribao.co.uk הדס מנור, ‏בעקבות הייקור של הקמח: מחירי הלחם בפיקוח יעלו בשיעור ממוצע של 14.18%, באתר גלובס, 8 בפברואר 2004 עדי דברת-מזריץ, "ענף מוצרי החשמל הוא כבר לא שוק חופשי", באתר הארץ, 23 באוקטובר 2010 זאב קליין, ‏חגיגת הצריכה נמשכת: זינוק של 32% בהוצאה על מוצרים בני קיימא מינואר, באתר גלובס, 2 באוגוסט 2000 זאב קליין, ‏ירידה של 17% באספקת מוצרים בני קיימא מייצור מקומי ב-1997, באתר גלובס, 17 בפברואר 1998 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1920 בארץ ישראל

להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1920 באזור ארץ ישראל. הנהגת היישוב אדמונד אלנבי פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 26 בפברואר – הישיבה הרשמית הראשונה של הוועד הפועל הציוני בלונדון 29 באפריל – הוקמו הצופים העבריים פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 19 בינואר – מרדכי מקלף, הרמטכל השלישי של צה"ל (נפטר ב-1978) 8 בפברואר – יהודה שערי, חבר כנסת (נפטר ב-1997) 25 במרץ – שושנה לויסון, ציירת ישראלית (נפטרה ב-1996) 2 באוגוסט – נחמיה פרסוף, שחקן קולנוע וטלוויזיה יהודי-אמריקאי (נפטר ב-2022) 23 בספטמבר – עובדיה יוסף, הרב הראשי הספרדי (נפטר ב-2013) פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1920)
1919 בארץ ישראל

להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1919 באזור ארץ ישראל. הנהגת היישוב אדמונד אלנבי פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 3 בינואר – חתימת הסכם ויצמן-פייסל 26 בפברואר – הישיבה הרשמית הראשונה של הוועד הפועל הציוני 29 באפריל – הוקמו הצופים העבריים פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 2 באוגוסט – נחמיה פרסוף, שחקן קולנוע וטלוויזיה יהודי-אמריקאי. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. (קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1919)
1918 בארץ ישראל

להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1918 באזור ארץ ישראל. הנהגת היישוב פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 4 באפריל – העיתון "הארץ" נוסד בירושלים, בשם "חדשות מהארץ הקדושה" 24 ביולי – מתקיים טקס הנחת אבן הפינה לאוניברסיטה העברית בירושלים 19 - 21 בספטמבר - קרב מגידו: הקרב אשר התחולל בעמק יזרעאל בין האימפריה הבריטית לאימפריה העות'מאנית הסתיים בניצחון הכוחות הבריטיים בפיקודו של גנרל אדמונד אלנבי. משלב זה התקדם צבאו של אלנבי בקצב אדיר, ללא התנגדות כמעט. דמשק נכבשה ב-1 באוקטובר וחלב ב-25 באוקטובר. 30 באוקטובר – הפסקת האש של מודרוס: האימפריה העות'מאנית חותמת על הסכם שביתת נשק עם בעלות הברית ובכך מסיימת את מלחמת העולם הראשונה במזרח התיכון פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 10 באוקטובר – יגאל אלון, מפקד הפלמ"ח, מראשי תנועת העבודה ושר בממשלות ישראל, (נפטר ב-1980) פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. (קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1918) אברהם משה לונץ היה תלמיד חכם, סופר, מו"ל, עסקן, עיתונאי חוקר ארץ ישראל וגאוגרף ארצישראלי (נולד ב-1854) ישראל גלעדי ממייסדי ארגון בר גיורא, ממנהיגי השומר וממקימי כפר בר גיורא (נולד ב-1886) ישראל קרדונר היה מהרבנים הבולטים בדור הרביעי של חסידות ברסלב (נולד ב-1867) אברהם חיים גרין היה רופא, ואיש ציבור ביישוב, פעיל ב"ועד ההגירה" לעזרת מגורשי תל אביב (נולד ב-1892) דוד צבי שלמה בידרמן היה האדמו"ר הרביעי מלעלוב (נולד ב-1843) שמחה וילקומיץ היה מראשוני המורים העבריים ברחובות ובמושבות הגליל (נולד ב-1871) צבי בקר היה חבר תנועת פועלי ציון וממייסדי ארגוני השמירה בר גיורא והשומר (נולד ב-1887) נתנאל תפילינסקי היה רב ירושלמי (נולד ב-1866) צבי הירשפלדה איש העלייה הראשונה, שעמד בראש מתיישבי רוחמה (נולד ב-1882)
קריית הממשלה (פירושונים)

קריית הממשלה היא מתחם מוסדות ממשלת ישראל ומשרדיה בערים שונות. האם התכוונתם ל... קריית הממשלה ("קריית בן-גוריון") בגבעת רם בירושלים קריית הממשלה (מזרח ירושלים) ("קריית מנחם בגין") בהר הצופים בירושלים קריית הממשלה של מחוז תל אביב בתל אביב קריית הממשלה של מחוז המרכז ברמלה קריית הממשלה של מחוז חיפה ("קריית רבין") שבמרכזה מגדל המפרש קריית הממשלה על-שם יצחק רבין של מחוז הצפון בנוף הגליל קריית הממשלה של מחוז הדרום בבאר שבע
מוריס איילנד

מוריס איילנד (באנגלית: Morris Island) הוא אי לא מיושב בן 3.4 קמ"ר במפרץ צ'ארלסטון שבקרוליינה הדרומית בארצות הברית. עקב מיקומו האסטרטגי בכניסה למפרץ הייתה לאי חשיבות בתקופת מלחמת האזרחים האמריקנית. בין השנים 1861 ל-1863 הוקמו ביצורים חזקים על האי שמרכזם היה בפורט ווגנר, אשר היווה זירת קרבות משמעותית במערכה של צבא האיחוד לניסיונות הכיבוש של צ'ארלסטון. עם ניסיונות הכיבוש ניתן למנות גם את ההסתערות הכושלת של רגימנט הרגלים ה-54 ממסצ'וסטס, רגימנט שהורכב מחיילים אמריקאים-אפריקאים אשר הונצח בסרט גלורי. לאחר נטישת כוחות הקונפדרציה את האי בשנת 1863 תפסו כוחות האיחוד את האי והעבירו אליו 520 קצינים דרומיים שבויים מפורט דאלוור כמגן אנושי מפני הארטילריה אשר נורתה עליו מכיוונו של פורט סאמטר, השבויים הללו נודעו ברחבי הדרום כ-"שש מאות האל-מתים". מעשה זה נעשה על ידי צבא האיחוד לאחר שלמדו כי בצ'ארלסטון הוחזקו מספר דומה של שבויים צפוניים אשר שמשו אף הם כמגן אנושי מפני הפגזות הצפון. על האי נבנה מגדלור המציין את צידה הדרומי של הכניסה למפרץ. מרגמות צבא האיחוד על מוריס איילנד 1865 המגדלור המוצב על האי מדיה וקבצים בנושא מוריס איילנד בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של ארצות הברית ובנושא איים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עגלסת הירדן

עגלסת הירדן או עגלסת הנחלים (שם מדעי: Garra rufa) הוא דג מים מתוקים קטן ממשפחת הקרפיוניים (Cyprinidae). לדג תפוצה רחבה במזרח התיכון. מקום הגידול המועדף על עגלסת הירדן הוא נחלים ומקורות מים זורמים אך ניתן למצוא אותו אף במקווי מים עומדים (כגון בריכות ואגמים). בארץ ישראל הוא נפוץ בכל חלקיה של מערכת הירדן, באגם הכנרת, באזור נחל הקיבוצים ובמקומות נוספים. גופו מוארך וגודלו הממוצע נע בין 14 ל-17 ס"מ. פיו של עגלסת הירדן תחתי ומאחורי שפתו התחתונה קיים משטח ההצמדה אשר העניק לו את שמו. בנוסף הדג מתאפיין בקשקשים גדולים ובשני זוגות בינים. דגי העגלסת מתרבים מפברואר ועד אוגוסט. מקור מזונו העיקרי של דג העגלסת הוא אצות, אותן הוא מגרד מן הסלעים שעל קרקעית הנחל או האגם. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נעשה לנפוץ השימוש בדג לעיסוי כפות הרגליים. הדג נצמד אל רגלי המתרחצים ואוכל את שכבות העור החיצוניות מן העור המת. הדג משמש גם לטיפול בחולים במחלות עור, כגון פסוריאזיס. פדיקור הדגים נפוץ ומוכר בעולם וידוע בכינויים שונים כגון "Doctor fish", "דוקטור דג". עגולסת סדום מדיה וקבצים בנושא עגלסת הירדן בוויקישיתוף עגלסת הירדן, באתר ITIS (באנגלית) עגלסת הירדן, באתר NCBI (באנגלית) עגלסת הירדן, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עגלסת הירדן, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) עגלסת הירדן, באתר FishBase (באנגלית) עגלסת הירדן, באתר GBIF (באנגלית) עגלסת הירדן באתר הרשימה האדומה של IUCN
סאליבנס איילנד

סאליבנס איילנד (באנגלית: Sullivan's Island) הוא אי החוצץ בין האוקיינוס האטלנטי למפרץ צ'ארלסטון בקרוליינה הדרומית שבארצות הברית. האי, אשר גודלו 8.9 קמ"ר, הוא מקום מושבה של עיירה בשם זהה, וזירת קרב חשוב מתקופת מלחמת העצמאות האמריקנית. שמו המקורי של האי היה או'סאליבנס איילנד על שמו של קפטן פלורנס או'סאליבן אשר תפעל את המגדלור אשר שכן על האי בסוף המאה ה-17. קפטן או'סאליבן היה הקברניט של אחת הספינות של הצי האנגלו-אירי אשר הביא את המתיישבים הראשונים לקרוליינה הדרומית. בסוף המאה ה-17 ותחילת המאה ה-18 שימש האי כתחנת פריקה של ספינות העבדים אשר הביא מטעני עבדים למושבות הבריטיות באמריקה הצפונית וכ-40% מיבוא העבדים, כ-200,000 במספר, עברו דרך תחנה זו. ב-28 ביוני 1776 ניטש במקום קרב בין הכוחות הקולוניאליים בפיקודו של קולונל ויליאם מולטרי לבין כוחות בריטים בפיקודו של הגנרל סר הנרי קלינטון והקומודור פטר פרקר. זירת הקרב הייתה מצודה בנויה למחצה העשויה מגזעי עץ הדקל המקומי ושכבות של חול ים, אשר הדפו את פגזי הבריטים וזיכו את המדינה קרוליינה הדרומית בכינוי "מדינת הדקל" ואת מוטיב הדקל אשר מוטען על דגלה. לאחר סיומה של מלחמת העצמאות נשלטה ההיסטוריה של האי על ידי פורט מולטרי אשר נבנה על שטחה ושימש, על לסגירתו בסוף שנות ה-40 של המאה ה-20 כמפקדת ההגנה של אזור המפרץ. מדיה וקבצים בנושא סאליבנס איילנד בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא איים ובנושא גאוגרפיה של ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
99–90 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 99 – 90 לפנה"ס אלכסנדר ינאי, שליט ממלכת יהודה, כובש את עזה, הורס את רפיח ודוחק את הנבטים מהנגב 92 לפנה"ס רעידת אדמה וצונאמי פוקדים את ארץ ישראל,מצרים, וקפריסין 91 לפנה"ס – פורצת מלחמת האיטלקים ברומא בין הרפובליקה הרומית, לבנות בריתה באיטליה 91 לפנה"ס – ניקומדס ה-3 עולה לכס המלוכה של ביתיניה 99 לפנה"ס – שנת לידתו המשוערת של המשורר הרומי טיטוס לוקרטיוס קרוס 95 לפנה"ס – מרקוס פורקיוס קאטו אוטיקנסיס הידוע גם כקאטו הצעיר 96 לפנה"ס – אנטיוכוס השמיני 96 לפנה"ס – אנטיוכוס התשיעי נהרג במהלך קרב עם סלאוקוס השישי 91 לפנה"ס – קווינטוס קיקיליוס מטלוס נומידיקוס מדינאי ומצביא רומאי בתקופת הרפובליקה הרומית ויריבו הפוליטי של גאיוס מריוס 91 לפנה"ס – ניקומדס ה-2, מלך ביתיניה מדיה וקבצים בנושא 99–90 לפנה"ס בוויקישיתוף
בובות צללים

בובות צללים (באנגלית: Shadow Puppets) הוא ספר של אורסון סקוט קארד שיצא לאור בשנת 2002 והוא הספר השלישי בסדרת הצל (או סדרת בין). פיטר וויגין, אחיו הבכור של אנדר, הוא ההגמון. כשהוא מקבל מידע מודיעיני מסין, על כך שאשיל מוחזק שם כאסיר, הוא מחלץ אותו משם באמונה שיוכל לרגל אחריו וללמוד על קשריו ואז להסגיר אותו למדינה כלשהי כדי שיועמד לדין (עד אותה תקופה, אשיל בגד ברוסיה, פקיסטן והודו). מאחר שאשיל הורג את כל מי שראה אותו פגיע, הוא מאיים על בין ופטרה. בין מאמין שפיטר לא מעריך מספיק את יכולתיו של אשיל, ושהוא (בין) נמצא בסכנה כל עוד איננו מסתתר; הוא ופטרה נמלטים מיד ממתחם ההגמוניה בריבייראו פרטו, ברזיל. במהלך נסיעתם, פטרה משכנעת את בין להתחתן ולהביא ילדים איתה, כשהאהבה שלו אליה גוברת על הגועל שחש להנדסה הגנטית שיצרה אותו. הם מוצאים את החוקר שגילה את השינוי הגנטי שיצר את בין ואת הרופא שביצע את הניסוי שיצר אותו ובעזרתם מתחילים בהפריה מלאכותית שיוצרת תשעה עוברים; אחד מושתל ברחם של פטרה, שלושה מושמדים (בטענה שהם נושאים את המפתח של אנטון, אותו שינוי גנטי שבין סלד ממנו) והיתר מוקפאים ונשמרים. באותו זמן, בין מקבל הודעה מהאן-טסו ("הוט סופ") הסיני, חבר מבית הספר ללחימה, הטוען שלא העביר את המידע על אשיל לפיטר. בין מבין את התרגיל, ושולח הודעה להוריו של פיטר; הם בורחים איתו ממתחם ההגמוניה. בין ופטרה חומקים מניסיון התנקשות, ובורחים לדמשק, שם חבר אחר מבית הספר ללחימה, עלי, הוא הח'ליף הלא-מוכרז של העולם המוסלמי הכמעט-מאוחד, המסייע להם. בשלב זה מתגלה לקורא עתידו הצפוי של המזרח התיכון בכלל, ושל ישראל בפרט. עובריהם של פטרה ובין נחטפים, ובין מצפה שאשיל ישתמש בהם כפיתיון. פיטר והוריו נמלטים בעילום שם לתחנת החלל שהייתה פעם בית הספר ללחימה וכיום היא בסיס לשיגור מעבורת התיישבות, וסומכים על הגנתו של קולונל גראף, בעבר מפקד בית הספר ללחימה וכיום שר ההתיישבות. זמן קצר לאחר הגעתם, הודעה נשלחת על היותם בתחנה. בעזרתו של קולונל גראף, הם מזייפים את עזיבתם וחושפים את הבוגד ושולחים מעבורת לא מאוישת במקומם, שמיורטת מעל ברזיל (היכן שאשיל נמצא, במתחם ההגמוניה). בספר הקודם, סין כבשה את הודו ואת הודו-סין. עלי מתכנן לשחרר את מדינות אלה על ידי פלישה לסין (כהסחה), ואז להודו (כאשר סין משכה את צבאותיה משם להגנת המולדת). הפלישה מצליחה, וכשממשלת סין מבינה את הסכנה, היא מתנערת מאשיל ומביאה הוכחה שגנב את משגר הטילים שאיתו הפיל את המעבורת שכביכול פיטר היה עליה. כשאין לו דרך מוצא אחרת, אשיל יוצר קשר עם בין שייתן לו את עובריו בתמורה למעבר חופשי. בין ופיטר חוזרים למתחם ההגמוניה. בין חומק ממלכודותיו של אשיל, שלא מחזיק בעוברים בכלל, והורג אותו. הספר מסתיים עם פיטר החוזר לתפקיד ההגמון, פטרה מאוחדת עם בין, חליף' המנהיג את העולם המוסלמי, סין שאיבדה שטח רב וקיבלה תנאי כניעה משפילים, וחמישה עוברים שחסרים עדיין. בין ימשיך לחפש אחריהם בספר הבא, הצל של הענק. בובות צללים, באתר OCLC (באנגלית) בובות צללים, באתר אופוס
אולפנת נווה חנה

המונח "נוה חנה" מפנה לכאן. לערך העוסק בחוקרת ספרות ומגדר ישראלית, ראו חנה נוה. אולפנת נווה חנה היא אולפנה תורנית לבנות מייסודה של רשת אור תורה סטון. האולפנה ממוקמת סמוך ליישוב אלון שבות שבגוש עציון. האולפנה הוקמה בשנת 1984 ה'תשמ"ה על ידי הרב ד"ר שלמה ריסקין, ראש מוסדות אור תורה סטון ורב העיר אפרת. בשנותיה הראשונות עמדה בראשה ד"ר ברוריה סמט, אחריה הרב אבישי מילנר ואחריו הרב ד"ר רונן בן דוד. נכון ל-1 בינואר 2024 עומדת בראש האולפנה רוחמה גבל-רדמן. האולפנה, יחד עם הישיבה התיכונית "נווה שמואל" שבאפרת, היוו את הבסיס לרשת המוסדות "אור תורה סטון" בראשות הרב ריסקין. בראשית שנותיה ישבה האולפנה בקיבוץ כפר עציון ובשנת ה'תשנ"ד עברה ל"גבעה הצהובה" סמוך לאלון שבות. באולפנה לומדות בעיקר תלמידות מאזור גוש עציון ואפרת, מקצתן מגיעות ממקומות מרוחקים יותר כמו ירושלים ואזור בית שמש. באולפנה כיתות ט עד יב. בכל שכבה שתי כיתות עיוניות, ועוד כיתה קטנה במאפיינים רגשיים. באולפנה פועלות מספר תוכניות ייחודיות השמות דגש על למידה פעילה ועצמאית: תוכנית "אדם אדמה" צפייה מודרכת בקולנוע ומדיה תוכנית ייחודית במחשבת ישראל באולפנה מתקיימת אחת לשבוע תוכנית בית מדרש הנקראת אתר"ג בניהולה של שרון ברנד. אתר האינטרנט הרשמי של אולפנת נווה חנה אתר ספרית נווה חנה על פי אתר האולפנה נכון ל-1.1.2024 על פי אתר האולפנה נכון ל-1.1.2024 עמוד היוטיוב של תוכנית אתר"ג
הנס בותמן

הנס הרמן בותמן (בגרמנית: Hans Hermann Bothmann; ‏11 בנובמבר 1911 – 4 באפריל 1946) היה מפקד מחנה ההשמדה חלמנו שהיה ממוקם במערבה של פולין. בנובמבר 1932 היה לחבר בהיטלריוגנד וביוני 1933 - באס אס. אחרי פלישת גרמניה הנאצית לפולין בספטמבר 1939 הוצב בותמן בתחנת משטרת הביטחון בפוזנן. באביב 1942 מונה למפקד מחנה ההשמדה חלמנו במקום האופט-שטורמפיהרר (סרן) הרברט לאנגה. עד מרץ 1943 ניהל בותמן את פעולות רצח ההמונים במחנה. משהופסקו המשלוחים של יהודים למחנה חלמנו באפריל 1943 הועבר בותמן ליוגוסלביה בראש 85 אנשי סגל המחנה, ושם צורפה יחידתו, שנקראה "זונדרקומנדו בותמן" (Sonderkommando Bothmann), לפלוגת הז'נדרמריה באוגדת 'פרינץ אויגן' (Prinz Eugen Division). במסגרת האוגדה פעל בותמן נגד הפרטיזנים היוגוסלבים. בסוף אביב 1944 נקראה יחידתו של בותמן לחזור לחלמנו ובחודשים יוני-יולי 1944 חידשה את פעולות רצח ההמונים בגזים. באוגוסט 1944 השתתפה "זונדרקומנדו בותמן" בפעולות חיסול גטו לודז' ואחר כך עסקה בטשטוש עקבות רצח ההמונים בחלמנו על ידי שריפת גוויות הנרצחים במסגרת "מבצע 1005". בינואר 1945 נמלט בותמן למערב גרמניה, שם נאסר על ידי הבריטים, וב-4 באפריל 1946 התאבד בתלייה בכלא הבריטי. מדיה וקבצים בנושא הנס בותמן בוויקישיתוף על הנס הרמן בותמן, באתר יד ושם
Vevo

Vevo (ראשי תיבות של Video Evolution) הוא אתר אינטרנט אמריקאי לצפייה בווידאו קליפים באינטרנט. האתר הוא תוצר של שיתוף פעולה בין מספר חברות ענק בתעשיית המוזיקה, בהן סוני מיוזיק אנטרטיינמנט, יוניברסל מיוזיק גרופ, אבו דאבי מדיה ובשיתוף (אולם לא בבעלות) של EMI. השירות הושק ב-8 בדצמבר 2009. ניתן להשתמש ב-Vevo בארצות הברית, בבריטניה, באירלנד, בקנדה, בברזיל, באוסטרליה, בניו זילנד, באיטליה, בצרפת, בספרד, בהולנד, בפולין, בגרמניה וביפן. האתר חסום במספר מדינות ובהן ישראל, למרות שבאתר מופיעה כבר זמן רב הודעה על הרחבת ההפצה של האתר בעולם Vevo תוכנן להפוך לבינלאומי ופעיל בכל המדינות בשנת 2010, אך זה לא קרה. לאתר גם ערוץ ב-YouTube בו ניתן לראות קליפים רבים ממדינות נוספות בעולם, לא כולל בישראל. כיום באתר יותר מ-45,000 קליפים. האתר מתואר לפעמים כגרסה של Hulu לקליפים. ב-2018 הודיעה החברה שהיא סוגרת את האתר והאפליקציות שלה לצרכן. רשימת הקליפים שצברו את מירב הצפיות ב-24 השעות הראשונות לשחרורם בכל פלטפורמות Vevo, כולל יוטיוב, יאהו ושותפים נוספים מדיה וקבצים בנושא Vevo בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Vevo Vevo, ברשת החברתית פייסבוק Vevo, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Vevo, ברשת החברתית אינסטגרם Vevo, ברשת החברתית טיקטוק Vevo, סרטונים בערוץ היוטיוב ערוץ היוטיוב הרשמי האתר החסום של VEVO Vevo to Shutter Its Apps and Website in Coming Weeks, Billboard (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שמחה בונים

האם התכוונתם ל... שמחה בונם אורבך – היה רב והוגה דעות ישראלי שמחה בונים אלתר – היה האדמו"ר החמישי מגור בין השנים 1992-1977 שמחה בונם סופר – היה רבה של ברטיסלאבה וראש ישיבת פרשבורג שמחה בונים מפשיסחה – רב שחי במאה ה-18 וה-19. אחד מראשי חסידות פשיסחה שמחה בונים קאליש – היה אחד מאדמו"רי וורקא, מכונה גם "האדמו"ר מאטוואצק" שמחה בונים ארנפלד – ראש ישיבת 'חתן סופר' בבורו פארק וחבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית
פיליפ חתי

פיליפ ח'ורי חתי (בערבית: فيليب خوري حتي; 22 ביוני 1886 - 24 בדצמבר 1978) היה היסטוריון של האסלאם, חלוץ לימודי התרבות הערבית בארצות הברית. חתי נולד למשפחה מרונית בכפר בנפת עאליי במחוז הר הלבנון, אז חלק מהאימפריה העות'מאנית. למד בבית ספר פרסביטריאני ובאוניברסיטה האמריקנית בביירות. אחרי סיום לימודיו לימד באוניברסיטה האמריקנית בביירות ולאחר מכן עבר לאוניברסיטת קולומביה בארצות הברית בה לימד שפות שמיות וקיבל תואר דוקטור בשנת 1915. לאחר תום מלחמת העולם הראשונה חזר לאוניברסיטה האמריקאית בביירות בה לימד עד שנת 1926. בשנת 1926 קיבל משרה באוניברסיטת פרינסטון, בה כיהן עד פרישתו לגמלאות בשנת 1954 כפרופסור לספרות שמית ויושב ראש המחלקה לשפות אסיה. לאחר פרישתו לגמלאות עבר ללמד באוניברסיטת הרווארד. בשנת 1944 העיד בפני ועדה של בית הנבחרים של ארצות הברית כנגד הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל בטענה שאין צידוק היסטורי למדינה כזאת. עדותו התפרסמה בעיתון ופתחה דיון פומבי בינו ובין אלברט איינשטיין ואריך קהלר. בשנת 1945 יעץ למשלחת הערבית בוועידת ייסוד האו"ם בסן פרנסיסקו. בשנת 1946 הוא העיד בפני ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל מטעם הצד הערבי וטען שאין ישות בשם "פלשתינה" ומעולם לא הייתה כזאת. לטענתו השטח שנקרא פלשתינה היה באופן היסטורי חלק מסוריה ושהצגת מפות של ארץ ישראל בפני התלמידים בבתי ספר דתיים נתנה להם את הרושם המוטעה שיש קשר בין היהודים וארץ ישראל. בנוסף טען שהציונות כופה על הערבים דרך חיים זרה להם לה הם מתנגדים ואשר הם לעולם לא יקבלו. גורמים בימין בישראל נוהגים לצטט את חתי כאומר: "אדוני, אין דבר כזה היסטוריה פלסטינית. בהחלט לא!" כאסמכתא לטענתם שאין עם פלסטיני. מדיה וקבצים בנושא פיליפ חתי בוויקישיתוף פיליפ חתי, The Origins Of The Druze People And Religion, אתר ארכיון האינטרנט Rowe, D. E.; Schulmann, R. J., (eds.) (2007). Einstein on politics. Princeton U. Press. pp. 315–316. אליקים העצני, דעה: הבלוף הפלסטיני, ערוץ 7, 5 בספטמבר 2007 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לדעת הכל

לדעת הכל הוא אלבום האולפן השמיני של הזמר הישראלי, עמיר בניון, והשני שלו לשנת 2010 אחרי אלבומו המשותף "מחשבות", עם יהודה מסס. את האלבום הפיק בניון בעצמו ביחד עם תומר מתנה בחברת התקליטים שלו, נבל עשור. למרות ניסיונות הקידום הרבים של האלבום והמחירים הנמוכים, האלבום לא זכה להצלחה רבה, כשאחת מהסיבות היא שהאלבום לא יצא למכירה בחנויות מוזיקה רבות ברחבי הארץ אלא רק להורדה דיגיטלית דרך האינטרנט. מהאלבום יצאו 3 סינגלים; הסינגל הראשון היה "חזון יחזקאל" המכיל עיבוד לחזון העצמות היבשות, "לדעת הכל"- שיר הנושא של האלבום, ו"הכי גבוה" שמטרתו היא להגיד שאין דבר העומד בפני הרצון. לפני צאת האלבום צירף בניון "גלויה מוזיקלית" - קטע וידאו מיוחד עם הסבר אישי לכל שיר באתר יוטיוב. בכל שירי האלבום בניון לא אומר במפורש את כוונת השיר והוא רק רומז לגביה. בהסבר לשיר "להיחלץ מהבלבול", שאותו כתב והלחין בניון בעצמו, מספר בניון על התפוצצות בועת השקרים שבה האדם חי וההשלמה עם המציאות, אך הוא סובר כי ניתן לצאת מהדמיונות והבלבול בהם האדם חי. השיר "בניתי" הוא שיר אהבה בין ילד לחברתו על גבול הדמיון, הכולל בתוכו תיאור של הדמיון התמים של הילד אשר מחכה לחברתו שלא מגיעה. הוא מדבר על נאמנות, קנאה, ועל הדברים הכי קטנים בעולם. השיר "אדם", הכולל בתוכו מקצב טראנס ערבי, מדבר על אדם מספר בראשית ועל ההתלבטויות שלו בגן עדן ובעיקר על היצר להידמות לבורא העולם ולהפוך לבורא עצמאי עד שלבסוף נמאס לו מ"המשחק" הזה. הרצועה האחרונה בדיסק עם השיר "כמה סתיו", אשר מוקדשת לדודתו שהלכה לעולמה בתחילת שנת 2009, מבקש בניון לדבר עם הקב"ה שיסביר לו דברים שאנשים אינם מבינים ומבקש ממנו להפסיק דברים שבני אדם אינם מסוגלים להפסיק. מידע על האלבום לדעת הכל באתר MusicBrainz עינב שיף‏, עצור להתרעננות: על "לדעת הכל" של עמיר בניון, באתר וואלה, 19 בספטמבר 2010 עמיר בניון מדבר על האלבום בתוכנית "מאחורי השירים" ברשת ג' לדוגמה: גלויה מוזיקלית של שיר הנושא "לדעת הכל" באתר YouTube
קלאופטרה (סרט, 1917)

קלאופטרה הוא סרט אילם אמריקאי משנת 1917 בבימויו של ג'יי גורדון אדוורדס, שהיה להצלחה כבירה בתקופתו. בסרט מככבים תידה בארה בתפקיד הראשי של קלאופטרה, פריץ לייבר בתפקיד יוליוס קיסר ות'רסטון הול בתפקיד מרקוס אנטוניוס. זהו אחד הסרטים המושקעים שהופקו בהוליווד עד אז, והוא כלל תלבושות ותפאורות מרהיבות. הפקתו עלתה 500 אלף דולר, לפי אולפן ההפקות, שהם בערך 8.3 מיליון דולר במונחים של ימינו, וצוות העובדים שהיה מעורב בהכנתו מנה 2,000 איש לערך. עלילת הסרט מבוססת באופן רופף ביותר על עלילת הטרגדיה "אנטוניוס וקלאופטרה" מאת ויליאם שייקספיר. תידה בארה הופיעה בסרט במגוון תלבושות רחב, חלקן נועזות למדי. אולם, שנים לאחר יציאתו לאקרנים, עם אכיפתו של קוד הייז, הוחלט כי הסרט לא עומד בתקני המוסר שנקבעו ועל כן נאסרה הצגתו. שני העותקים האחרונים של הסרט אבדו בשריפות באולפני פוקס ובמוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק. כיום נותרו רק כמה קטעים מהסרט שנמצאים בידי מוזיאונים. מדיה וקבצים בנושא קלאופטרה בוויקישיתוף "קלאופטרה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "קלאופטרה", באתר AllMovie (באנגלית) "קלאופטרה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קלאופטרה באתר Silent Era