laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יונתן רוזנברג

יונתן מיכה רוזנברג (באנגלית: Jonathan Micah Rosenberg; נולד ב-30 בדצמבר 1951) הוא מתמטיקאי יהודי-אמריקאי, פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת מרילנד. יונתן רוזנברג נולד ב-1951 בשיקגו. בשנת 1976 קיבל תואר דוקטור למתמטיקה מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי, על עבודה בהנחיית מארק ריפל, שכותרתה Group C*-algebras and square integrable representations. בשנים 1977–1981 היה מרצה בכיר באוניברסיטת פנסילבניה, ומאז 1981 הוא משמש פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת מרילנד. תחומי המחקר שלו הם טופולוגיה אלגברית, אלגברת אופרטורים, תורת K ותורת ההצגות עם יישומים לתורת המיתרים. הוא נמנה עם מחבריה של השערת גרומוב-לוסון-רוזנברג. בשנים 1988–1992 ערך את כתב העת Proceedings of the AMS. בשנים 2000–2003 היה עורך משותף של כתב העת Journal of the American Mathematical Society. מאז 2007 הוא העורך של כתב העת Journal of K-Theory. הוא עמית של האגודה האמריקאית למתמטיקה. נשוי מאז 1990 לג'ין סאובר ולהם שני ילדים. רוזנברג משתעשע בחיבור חמשירים מתמטיים ופרודיות מתמטיות על שירי אמא אווזה. Algebraic K-Theory and its Applications, Graduate Texts in Mathematics, Springer Verlag 1996 With Kevin Coombes, Ronald Lipsman: Multivariable calculus and Mathematica: with applications to geometry and physics, Springer Verlag 1998 With Joachim Cuntz, Ralf Meyer: Topological and bivariant K-theory, Birkhauser 2007 With Claude Schochet: The Künneth theorem and the universal coefficient theorem for equivariant K-theory and KK-theory, Memoirs American Mathematical Society 1988 With Claude Schochet: The Künneth theorem and the universal coefficient theorem for Kasparov's generalized K-functor. Duke Math J. 55 (1987), no 2, 431-474. C*-algebras, positive scalar curvature, and the Novikov Conjecture, Part 1, Publ Math IHES, Volume 58, 1983, pp. 197–212, Part 2, in H. Araki, Eros, EC (ed.) Geometric Methods in Operator Algebras, Pitman Research Notes in Math 123 (1986), Longman / Wiley, pp. 341, part 3, Topology 25 (1986), 319 C* -algebras, positive scalar curvature, and the Novikov conjecture. Inst Hautes Etudes Sci. No Publ Math. 58 (1983), 197-212 (1984). Editor with Sylvain Cappell, Andrew Ranicki: Surveys on Surgery Theory. Papers dedicated to CTC Wall, Princeton University Press, 2 vols, 2001 The KO-assembly map and positive scalar curvature, in S. Jackowski, B. Oliver, Pawalowski K. (ed.): Algebraic Topology (Poznan 1989), Lecture Notes in Math 1474 (1991), Springer-Verlag, Berlin, p 170 With S. Stolz: A "stable" version of the Gromov-Lawson criterium in Cenkl M., Miller, H. (ed.) The Cech centennial: Proc. Conference on Homotopy Theory, Contemporary Mathematics, 181, 1995, pp. 405–418 With Elliot Gootman: The structure of crossed product C * -algebras. A proof of the generalized Effros-Hahn conjecture. Invent. Math 52 (1979), no 3, 283-298. מדיה וקבצים בנושא יונתן רוזנברג בוויקישיתוף יונתן רוזנברג, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה Jonathan M. Rosenberg, באתר של אוניברסיטת מרילנד Jonathan Rosenberg באתר של האגודה האוסטרלית והניו זילנדית לפיזיקה מתמטית ליאת אלקיים, שופינג בבודפשט, מבנים גיאומטריים בווינה, באתר הארץ, 16 בדצמבר 2015 Mathematical Limericks, באתר של יונתן רוזנברג Some Mathematical Nursery Rhymes, באתר של יונתן רוזנברג
עונת 1963/1964 בליגה הלאומית

עונת 1963/1964 בליגה הלאומית הייתה העונה התשיעית של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 15 קבוצות. הליגה נפתחה ב-12 באוקטובר 1963 והסתיימה ב-11 ביולי 1964. הקבוצות שעלו לליגה לאומית היו הפועל רמת גן, מכבי שעריים והפועל לוד. בתום העונה סיימה הפועל רמת גן במקום הראשון וזכתה באליפות. זו הייתה הפעם הראשונה שעולה מליגת משנה זוכה באליפות. המבקיע המצטיין של העונה היה ישראל אשכנזי ממכבי יפו שכבש 21 שערים. בסיום העונה הפועל לוד ירדה ליגה לאחר שהות של עונה בודדת בליגה הבכירה. במקומה הועלו לליגה לאומית מכבי נתניה וביתר תל אביב, כך שבעונת 1964/1965 ליגה לאומית כללה 16 קבוצות. סיכום סטטיסטי של העונה, מתוך עיתון מעריב, 13 ביולי 1964
עונת 1964/1965 בליגה הלאומית

עונת 1964/1965 בליגה הלאומית הייתה העונה העשירית של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 16 קבוצות. הקבוצות שעלו לליגה לאומית מכבי נתניה וביתר תל אביב. הליגה החלה ב-3 באוקטובר 1964 והסתיימה ב-5 ביוני 1965. העונה הסדירה הסתיימה בזכייתה של הכח רמת גן באליפות הליגה בזכות הפרש שערים עדיף על פני סגניתה, הפועל פתח תקווה. המבקיעים המצטיינים של העונה היו ישראל אשכנזי ממכבי יפו ויצחק מזרחי מבני יהודה תל אביב שכבשו 18 שערים כ"א. בסיום העונה מכבי חיפה (לראשונה בתולדותיה) והפועל טבריה ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1965/1966 היו הפועל מחנה יהודה והפועל באר שבע. סיכום סטטיסטי של העונה, מתוך עיתון מעריב, 8 ביוני 1965
אמי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פרס אמי – הפרס החשוב ביותר בתעשיית הטלוויזיה האמריקאית אמי (חברה) – חברה שווייצרית למוצרי חלב רבי אמי – אמורא ארץ ישראלי אמי - הילדה עם הילקוט הכחול – סדרת טלוויזיה מקסיקנית אמ"י – איגוד אמני ישראל אם אישים ששמם הפרטי הוא אמי
אולגה פרידמן

אולגה פרידמן (באוקראינית: Ольга Олегівна Фрідман; נולדה ב-30 בספטמבר 1998) היא טניסאית אוקראינית-ישראלית, אלופת ישראל בטניס לשנת 2015. דורגה בשיאה 232 בעולם. אולגה פרידמן נולדה בקייב שבאוקראינה למשפחה יהודית. החלה לשחק טניס בגיל 5. בגיל 14 הייתה אלופת אירופה לגילאים שלה ומדורגת ראשונה בעולם. פרידמן, בעלת דרכון אוקראיני וישראלי גרה ומתאמנת בישראל, אך מייצגת את אוקראינה בסבב העולמי בטניס. פרידמן הביעה את רצונה לייצג את ישראל בגביע הפדרציה. בדצמבר 2014 לקחה חלק בטורניר ITF לנוער שנערך בכפר המכביה, והפסידה בגמר בשלוש מערכות לטניסאית הרוסיה מרתה פגינה. באותו חודש השתתפה לראשונה באליפות ישראל בטניס, והודחה בשלב שמינית הגמר לאחר שהפסידה לעפרי לנקרי בשלוש מערכות. בדצמבר 2015 זכתה באליפות ישראל בטניס, לאחר שניצחה בגמר ניצחה את יוליה גלושקו האלופה היוצאת והמדורגת הבכירה בישראל (2-6, 2-6). בינואר העפילה לגמר טורניר ITF בדייטונה ביץ' שבפלורידה, והפסידה לאון ג'אביור מתוניסיה בשלוש מערכות. בינואר השתתפה בשני טורנירים, ומאז לא שבה לשחק. מדיה וקבצים בנושא אולגה פרידמן בוויקישיתוף אולגה פרידמן, באתר ה-WTA אולגה פרידמן, באתר ה-ITF יגאל רז, שראפובה היהודייה: התקווה החדשה של הטניס הישראלי, באתר nrg‏, 19 בדצמבר 2014 נדב צנציפר, אולגה הכפולה, באתר ynet, 1 בינואר 2016 אורן אהרוני, "שראפובה היהודיה" עושה עלייה, באתר ynet, 14 בנובמבר 2012 שי אלון, ‏הפתעה: אולגה פרידמן אלופת ישראל בטניס, באתר ONE‏, 19 בדצמבר 2015 אורן אהרוני, "שראפובה היהודייה" בדרך לייצג את ישראל, באתר ynet, 13 בדצמבר 2014 אורן אהרוני, אליפות ישראל: גלושקו בחצי הגמר, סלע ברבע, באתר ynet, 16 בדצמבר 2014 אורן אהרוני, הפתעה: אולגה פרידמן אלופת ישראל בטניס, באתר ynet, 19 בדצמבר 2015 אורן אהרוני, דייטונה ביץ': אולגה פרידמן הפסידה בגמר, באתר ynet, 17 בינואר 2016
עונת 1965/1966 בליגה הלאומית

עונת 1965/1966 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-11 של הליגה הלאומית כליגה הבכירה בכדורגל בישראל. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 16 קבוצות. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1965/1966 היו הפועל מחנה יהודה והפועל באר שבע. העונה החלה ב-2 באוקטובר 1965 והסתיימה ב-28 במאי 1966. בתום העונה סיימה הפועל תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיעים המצטיינים של העונה היו משה רומנו משמשון תל אביב ומרדכי שפיגלר ממכבי נתניה שכבשו 17 שערים כ"א. בסיום העונה מכבי פתח תקווה (לראשונה בתולדותיה) ובית"ר תל אביב ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1966/1968 היו מכבי חיפה וסקציה נס ציונה. סיכום סטטיסטי של העונה, מתוך עיתון מעריב, 30 במאי 1966
דוד רוזן (רב)

הרב דוד שלמה רוזן (באנגלית: David Shlomo Rosen; נולד ב-1951) הוא הרב הראשי של אירלנד לשעבר, וכעת פעיל בתחום היחסים הבין-דתיים. רוזן נולד ב-1951 במחוז ברקשייר שבאנגליה, כבן השלישי במשפחתו. הוא חונך בבריטניה ובירושלים. שירת בצה"ל. בשנים 1975-1979 כיהן כרבה של הקהילה היהודית הגדולה ביותר בדרום אפריקה וכן כדיין בבית הדין הרבני. בשנים 1979-1985 כיהן כרב הראשי של אירלנד. בשנת 1985 עבר להתגורר בישראל. בשנת 1997 היה למנהל המשרד הישראלי של הליגה נגד השמצה. היה אחד החברים בוועדה הביצועית מטעם קונגרס הרבנים והאימאמים למען שלום (אנ') וממייסדי שומרי משפט - רבנים למען זכויות האדם. בשנת 2012 מונה כחבר הדירקטוריון היהודי היחיד במרכז הבין-דתי שהקים עבדאללה, מלך ערב הסעודית. משמש כמנהל הבינלאומי לעניינים בין-דתיים בוועד היהודי-אמריקני, כיועץ לעניינים בין-דתיים לרבנות הראשית בישראל וכחבר ועד בקרן לדו-קיוםוכן במועצה הציבורית של ארגון "בצלם". בשנת 2005 קיבל רוזן תואר אבירות מטעם האפיפיור על תרומתו לפיוס יהודי קתולי וב-2010 קיבל תואר מפקד ממלכת בריטניה, אליזבת השנייה. ב-1973 נישא ולו שלוש בנות. מדיה וקבצים בנושא דוד רוזן בוויקישיתוף הביוגרפיה של דוד רוזן (באנגלית) Rabbi David Rosen, אתר הוועד היהודי-אמריקני (באנגלית) דוד רוזן, הדת צריכה להיות חלק מהפתרון, קומון גראונד, 1 במרץ 2005 דוד רוזן, אח עשו ליעקב - העולם הנוצרי משנה גישה כלפי היהדות, נאמני תורה ועבודה, אוקטובר 2009 Sarah Eekhoff Zylstra, Orthodox Rabbis Say Christianity Is God's Plan, Vatican Says Stop Evangelizing Jews, Christianity Today, 18 December 2015 Rabbi David Rosen, אתר הוועד היהודי-אמריקני טלי פרקש, עבדאללה מינה ישראלי להנהלת המרכז הבין-דתי, באתר ynet, 26 בנובמבר 2012 Meet Our Team, באתר הקרן לדו-קיום (באנגלית) המועצה הציבורית, באתר בצלם
רדוסלב מיכאלסקי

רדוסלב מיכאלסקי (בפולנית: Radosław Michalski; נולד ב-26 בספטמבר 1969) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת הקשר האחורי. מיכאלסקי החל את הקריירה בקבוצה המקומית בעיר הולדתו, פולוניה גדנסק, בליגה הפולנית הרביעית. בשנת 1992 עבר בתיווך מגלה כישרונות ללגיה ורשה המפורסמת. בלגיה ורשה הוסב מיכאלסקי לתפקיד הקשר האחורי בו שיחק עד תום הקריירה, ובעקבות הצלחתו בעמדה זו זומן לסגל נבחרת פולין. במדי לגיה ורשה זכה מיכאלסקי פעמיים בדאבל (1994 ו-1995) והגיע עמה עד לרבע גמר ליגת האלופות בעונת 1995/1996. בשנת 1996 נמכר לווידזב לודז'. הקבוצה, שזכתה עונה קודם לכן באליפות, השתתפה בשלב הבתים של ליגת האלופות אך סיימה במקום השלישי והודחה. בתום עונת 1996/1997 קטף מיכאלסקי תואר אליפות נוסף במדי הקבוצה הפולנית. בחלון ההעברות במחצית עונת 1999/2000 חתם במכבי חיפה תחת הדרכתו של המאמן אלי כהן שהייתה באותה עת במאבקי אליפות. מיכאלסקי חיפה על הקשר הליטאי ריימונדס ז'וטאוטאס שנפצע והושבת לתקופה ארוכה. חיפה כשלה במאבקי האליפות, כהן פוטר ומאמנה החדש של חיפה, אברהם גרנט, ביקש לוותר על שירותיו. מיכאלסקי כמעט וחתם במכבי פתח תקווה, אולם לבסוף נשאר בחיפה, זכה עמה באליפות בעונת 2000/2001 ואף כבש שער במשחק ההכתרה מול מכבי תל אביב. בשנת 2001 עבר מיכאלסקי לאנורתוסיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית וזכה עמה בשני גביעים (2002 ו-2003). בשנת 2004 שב לווידזב לודז' ובתום העונה חזר לקפריסין לשורותיה של אפולון לימסול, עמה זכה באליפות ובה סיים את הקריירה. מדיה וקבצים בנושא רדוסלב מיכאלסקי בוויקישיתוף רדוסלב מיכאלסקי, באתר Transfermarkt רדוסלב מיכאלסקי, באתר Soccerway רדוסלב מיכאלסקי, באתר National Football Teams רדוסלב מיכאלסקי, באתר FootballDatabase.eu דף השחקן של רדוסלב מיכאלסקי(הקישור אינו פעיל), באתר הרשמי של מכבי חיפה
ראובן כהנא

ראובן כהנא (1931 – יוני 2003) היה סוציולוג ישראלי, חוקר חינוך, ופרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים. ראובן כהנא נולד בשנת 1931 בקיבוץ בית אלפא כבן לעולי העלייה השלישית. על רקע הפילוג הרעיוני בקיבוץ, עזבה המשפחה בשנת 1940 לקיבוץ רמת יוחנן. את לימודי התואר הראשון סיים כהנא בשנת 1967 באוניברסיטה העברית בחוגים סוציולוגיה ופילוסופיה. את התזה בתואר השני, בסוציולוגיה היסטורית השוואתית, כתב בהדרכתו של פרופ' שמואל נח אייזנשטדט, ואת לימודי הדוקטורט באוניברסיטת ברקלי בארצות הברית. עם תום לימודיו, חזר כהנא ללמד באוניברסיטה העברית, במחלקה לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה ובבית הספר לחינוך, במגמה לסוציולוגיה של החינוך, שם לימד במשך 33 שנה. כהנא נפטר ביוני 2003 בירושלים ונקבר בקיבוץ רמת יוחנן. מאז מותו מעניקה המחלקה לסוציולוגיה והמגמה לסוציולוגיה של החינוך באוניברסיטה העברית, פרס על שמו של כהנא לעבודת מ.א. מצטיינת. כהנא ניתח את החינוך המקצועי בישראל כמערכת המכשירה כוח אדם מקצועי, על תוכניות הלימודים והפרקטיקות בכיתה. כהנא זיהה את המקורות הרעיוניים וארגוניים של תנועות הנוער בישראל ומצא שהן נגזרות של תנועות אירופאיות כגון הקומסמול והוונדרפוגל. כהנא ניסח את "הצופן הבלתי פורמלי", הם מאפייני החינוך הבלתי פורמלי. בעקבות מחקר מקיף על תנועות הנוער והחינוך המשלים בישראל. כהנא, ראובן. קווים לניתוח סוציולוגי של ארגוני נוער בלתי-פורמליים. מגמות, כ"א, 1974. 36--46. כהנא, ראובן וסטאר, ליאורה. חינוך ועבודה: תהליכי סוציאליזציה מקצועית בישראל. ירושלים: מאגנס. 1984 Kahane, Reuven. Legitimating and Integration in Developing Societies: The Case of India. Boulder, CO: Westview. 1982 Kahane, Reuven. Multicode organizations: A conceptual framework for the analysis of boarding schools. Sociology of Education, 61, 211--226. 1988. Kahane, Reuven & Starr, Laura . Technological knowledge, curriculum and occupational role potential. Sociological Review, 35, 537-558. 1987. Kahane, Reuven (in collaboration with Tamar Rapoport) . The Origin of Postmodern Youth: Informal Youth Movements in a Comparative Perspective. New York: Walter de Gruyter. 2001. נורית שטדלר, האיש שבקיר: פרופסור ראובן כהנא 1931-2003, 'פקפוק': עיתון הסטודנטים של המחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה, האוניברסיטה העברית בירושלים ראובן כהנא (1931-2003), דף שער בספרייה הלאומית כהנא, ראובן. (1966). שקיעת האצולה ביפן, הודו ואינדונזיה, עבודת גמר לתואר מ.א. האוניברסיטה העברית, המחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה. Kahane, Reuven. (1970). Higher Education and Political Integration: the Case of India, PHD Dissertation, University of California at Berkeley כהנא, ראובן וסטאר, ליאורה. חינוך ועבודה: תהלכי סוציאליזציה מקצועית בישראל. ירושלים, מאגנס, 1984. מאפייני החינוך הבלתי פורמלי
פרסאוס (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פרסאוס – גיבור במיתולוגיה היוונית פרסאוס, מלך מוקדון – מלך מוקדון האחרון מהשושלת האנטיגונידית פרסאוס (קבוצת כוכבים) – קבוצת כוכבים הנמצאת בחלק הצפוני של השמים זרוע פרסאוס – אחת משתי זרועות ספירליות מרכזיות של גלקסיית שביל החלב פרויקט פרסאוס – ספרייה וירטואלית המופעלת על ידי אוניברסיטת טאפטס שבבוסטון, ארצות הברית
טריקווטרה

טְריקְוֶוטְרָה (מלטינית tri - שלוש ו quetrus - פינה) היא מבנה הבנוי משלוש וסיקה פיסקיס אליו מוסיפים לעיתים מעגל תוחם או פנימי. המשמעות המקורית הייתה משולש והמושג התייחס לכל צורה בעלת 3 פינות, אך המובן הצטמצם לצורה זו. בטופולוגיה הוא מוכר כקשר התלתן. הצורה ידועה גם כ"קשר השילוש" (Trinity Knot) שהוא סמל קלטי שאומץ על ידי הנצרות ופעמים רבות שזור בו מעגל. ביפן הוא מוכר כסמל מון בשם: מוּסוּבִּי מיצוּגָשיווָה (ביפנית: 結び ミツガシワ) שפירושו פרח תלתן המים (Menyanthes trifoliata). הטריקווטרה חרוטה על אבן רוּנית בצפון אירופה ובמטבעות מוקדמים של שבטים גרמאניים. מעריכים שהייתה לה משמעות דתית והיא דומה לסמל הואלקנוּט (Valknut) של עמים סקנדינבים ומקושר לאל אודין. הצורה מופיעה לעיתים קרובות באיים הבריטיים לאחר התקופה הרומית על עבודות מתכת ובכתבי-יד מעוטרים כדוגמת הספר של קלס. היא נמצאת על צלבים קלטיים וחפצי מתכת מתקופת הנצרות המוקדמת אם כי נראה ששימשה כאיור ולא כסמל דתי. הנוצרים השתמשו בסמל לציון השילוש הקדוש בעיקר מהתחייה הקלטית במאה ה-19. באירלנד מופיע הסמל בטבעת האירית המסורתית קְלָדֵךְ (באירית: fáinne Chladaigh). מעצבים אירים מודרניים הציגו אותו לבדו תוך התייחסות לתלתן בו השתמש פטריק הקדוש כמטפורה לשילוש. האומן הנורווגי הלווארד טרטברג (Hallvard Trætteberg) עיצב בין היתר סמלים המבוססים על הטריקווטרה. הוא מופיע כלוגו בסדרת הטלוויזיה מכושפות ועל כריכת הספר הבדיוני בה "ספר הצללים". מופיע כמטפורה לדהז'ה וו בסדרה אפל. דוגמאות נוספות סמל יפני ( מון ) של קאשיווזאקי ניאיגטה קשר תלתן טריקווטרה כפולה טריקווטרה הדוקה טריקווטרה שזורה במעגל כסמל שילוש נוצרי ונצח הצלב הקרולינגי אחת מהאבנים הרוניות בפארק של אוניברסיטת אופסלה. מקורה ב פוּנבּוֹ ( אופלנד, שוודיה תצלום קרוב של האבן טריסקל מדיה וקבצים בנושא טריקווטרה בוויקישיתוף מאמר באנגלית: איך ארנבים נכנסו לבית כנסת
אנדריה פרגר

אַנדְרֶיָה פְּרֶגֶר (בסרבו-קרואטית: Andreja Preger;‏ 20 במרץ 1912 – 18 בדצמבר 2015) היה פסנתרן ומוזיקולוג יהודי אשר פעל ביוגוסלביה ובהמשך בסרביה. פרגר כיהן כפרופסור באקדמיה למוזיקה בבלגרד ובאקדמיה לאומנות בנובי סאד. לפרגר הייתה הכשרה גם במשפטים. אנדריה פרגר נולד ב-1912 בפץ', בהונגריה, אז חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית, במשפחה של חייט יהודי. אמו הייתה יהודייה ילידת סלובקיה, שהייתה אז גם חלק מאותה האימפריה. הוריו היגרו לזאגרב ושם החל בלימודי נגינה. בהמשך, רכש תואר דוקטור במשפטים ובמוזיקה באוניברסיטת לייפציג. במהלך מלחמת העולם השנייה, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית, עבר לספליט שבאזור הכיבוש האיטלקי ובהמשך הצטרף לכוחות הפרטיזנים של טיטו. במהלך שירותו במחתרת נמנה עם מקימי התיאטרון המחתרתי של הפרטיזנים. לאחר המלחמה מונה למנהל המקצועי של המקהלה על שם האחים ברוך. במקביל, המשיך בנגינה בפסנתר. הוא ניגן ב-15 תזמורות ביוגוסלביה ובשלוש מחוצה לה, והופיע ב-17 מדינות, ובכללן ארצות הברית, קנדה, ברית המועצות ובריטניה. הופעותיו הוקלטו על גבי תקליטים והושמעו באופן תדיר ברדיו היוגוסלבי. ההרכב הבולט בו פעל נקרא "הטריו של בלגרד", שכלל בנוסף אליו צ'לן וחלילן ופעל בין השנים 1964 – 1984. פרגר לימד במשך 30 שנה באקדמיה למוזיקה בבלגרד ובאקדמיה לאמנויות בנובי סאד, והעמיד שורה ארוכה של בוגרים. אנדריה פרגר הלך לעולמו בבלגרד שבסרביה ב-2015 והוא בן 103. אנדריה פרגר (ראיון), באתר Centropa, ‏2001 (באנגלית) ידיעה על מותו, באתר Blic, ‏18 בדצמבר 2015 (בסרבית)
אגדה יפנית

"אגדה יפנית" (המוכר במילותיו הראשונות: "בחמש קם צייד") הוא פזמון משנת 1972, שנכתב על ידי אהוד מנור והולחן על ידי אריאל זילבר. השיר בוצע במקור על ידי ליאור ייני, במסגרת הסרט "לאן נעלם דניאל וקס?", אך הביצוע המוכר ביותר שלו הוא של זילבר עצמו משנת 1976, במסגרת האלבום "רוצי שמוליק". השיר הושמע רבות ברדיו במשך עשרות שנים לאחר מכן. במסגרת חגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל, יצא השיר בביצוע מחודש של מתי כספי במסגרת מיזם "עבודה עברית". מילות השיר מדברות על צייד שבסופו של יום-ציד לא מוצלח רואה באגם זוג ברבורים, ומוציא את תסכולו בכך שהוא יורה חץ באחד מהם. בלילה באה אליו בחלום הברבורה בדמות נערה, מבכה על מות אהובה וקוראת לצייד לחזור לאגם. למחרת הצייד שב לאגם, ובראותו, מנקרת הברבורה בבשרה עד מוות. פירוש אפשרי של השיר מציג את הצייד, שמסמל את חוסר הסבלנות, הכעס והרוע בעולם, מול הברבורים הלבנים והטהורים, שמסמלים את הטוב והאהבה. בסופו של השיר מחליטה הברבורה להתאבד בזמן שהצייד צופה בה, כדי לגאול עצמה מהכאב על מות אהובה ולנסות במותה לגרום לצייד ייסורי מצפון שאולי יגרמו לו לתקן את דרכיו. השיר מסתיים במילים "כל העולם דממה. כל העולם שממה", שמרמז על אדישות האנושות לעוולות העולם. השיר מורכב מארבעה בתים שהולכים ומתקצרים: בשני הבתים הראשונים יש 16 שורות, בבית השלישי יש 10 שורות ובבית הרביעי יש 2 שורות. הבית הראשון מתאר את יומו של הצייד: הכישלון בציד, הפגישה בברבורים והירי בברבור אחד. הבית השני מתאר את חלום הצייד שבו הוא פוגש את הברבורה והיא מזמינה אותו לבוא לנהר. הבית השלישי מתאר את בואו של הצייד לנהר ואת מות הברבורה. הבית הרביעי מתאר את תגובת העולם למקרה. השיר "אגדה יפנית" נכתב במסגרת הסרט "לאן נעלם דניאל וקס?". עלילת הסרט עקבה אחרי זמר ישראלי (שגילם ליאור ייני) ששהה שנים בארצות הברית, והגיע לחופשת מולדת על מנת לחפש את חברו לתיכון, דניאל ווקס שהיה "מלך הכיתה" והשפיע על כל בני מחזורו. באחת הסצנות הזמר היה צריך לשיר שיר מקורי. את הלחן לשיר החדש חיבר אריאל זילבר והוא גייס את אהוד מנור לטובת כתיבת המילים. הלחן האקזוטי, עם צלילים חריגים יחסית שמניעים את הנרטיב במנגינה ייחודית היוצרת אווירה קסומה, שאהוד מנור ראה כאינטרפרטציה למוזיקה יפנית. בהשפעת ספר שקרא באותם ימים על יפן, החליט מנור לתת לשיר החדש את השם "אגדה יפנית" ולגולל סיפור אגדה נוגה ומרגש. התרבות היפנית מתבטאת בקו העלילה ובדימויים דוגמת "היא שלחה מקורה, וקרעה בבשרה", מעשה ההתאבדות "ממש במו ידיך" שהושפע מדימויי הלחימה היפנית במערב. ליאור ייני שלמה בר והברירה הטבעית נתנאלה מתי כספי אריק סיני איה כורם גידי גוב אריאל זילבר רונה קינן סרטון השיר "אגדה יפנית" באתר יוטיוב "אגדה יפנית" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "אגדה יפנית" באתר שירונט יוסי חרסונסקי, אגדה יפנית, באתר "חרסונסקי מיוסיק", 23 בספטמבר 2011 אגדה יפנית, בביצוע ליאור ייני, סרטון באתר יוטיוב שלמה בר והברירה הטבעית אגדה יפנית אגדה יפנית, בביצוע נתנאלה, סרטון באתר יוטיוב אגדה יפנית, בביצוע אריאל זילבר, סרטון באתר יוטיוב אגדה יפנית, בביצוע רונה קינן, סרטון באתר יוטיוב
סוון הוקונסון

סוון הוקונסון (בנורדית עתיקה: Sveinn Hákonarson, בנורווגית: Svein Håkonsson;‏ 970–1016 לערך) היה רוזן לאדה והשליט-השותף של נורווגיה בין השנים 1000 – 1015. הוא היה בנו של הוקון זיגרודסון. סוון מוזכר לראשונה בהקשר לקרב הוירונגוור, שבו, על פי מחזור העולם, הוא פיקד על כוח של 60 ספינות. לאחר קרב סבולדר שהתקיים בשנת 1000, מונה סוון להיות השליט-השותף של נורווגיה יחד עם אחיו-למחצה, אריק הוקונסון. לאחר שאריק יצא לאנגליה ב-1014, המשיך סוון בתפקידו יחד עם אחיינו, הוקון אריקסון. ב-1015 הגיע אולף האראלדסון לנורווגיה וטען את זכותו לכס המלכות. הוא הביס את סוון ואת בעלי בריתו בקרב נסייאר (Nesjar). סוון נמלט לשוודיה מתוך כוונה לקבץ כוח לכיבוש חוזר של נורווגיה, אך הוא מת ממחלה לפני שהגשים את שאיפתו. המקורות הכתובים מתקופתו של סוון דלילים מאוד. מעבר לכך קיימים מקורות שבהם הוא מוזכר שנכתבו יותר מ-150 שנה לאחר מותו. ההיסטוריון השוודי, סטפן הלברג טען ב-1972 שסוון היה דמות פיקטיבית ושהוא לא חי מעולם. הוויכוח על טענה זאת היה חלק מוויכוח רחב יותר על ערכן של הסאגות מהמאות ה-12 וה-13 על אירועים מהמאה ה-11 ולפניה וזו דוגמה לספקנות כלפי נכונות המידע המוצג בסאגות, שנפוץ בעיקר בחוגי האקדמיה השוודית. מסקנותיו של הלברג נותרו שנויות במחלוקת. ערך זה הוא קצרמר בנושא נורווגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חיל האוויר (פירושונים)

האם התכוונתם ל... חיל אוויר – ערך כללי חיל האוויר הישראלי – זרוע האוויר והחלל בצה"ל חילות אוויר של מדינות שונות
Afterlife (שיר של אוונג'ד סוונפולד)

Afterlife הוא שיר מאת הלהקה אוונג'ד סוונפולד. השיר יצא כסינגל השלישי מתוך אלבומם שנקרא Avenged Sevenfold. השיר כולל תזמורת כלי קשת, והוא נכתב על ידי מתופף הלהקה- The Rev. באתר הרשמי של הלהקה, השיר נבחר בידי הקהל לטוב ביותר מתוך האלבום. השיר והווידאו קליפ שוחררו בתחילת שנת 2008. הווידאו לשיר בוים בידי וויין אישם, שצילם וביים סרטונים רבים עבור להקות כמו ג'ודס פריסט, מוטלי קרו ובון ג'ובי. בגרסת האלבום של השיר, יש נגינת כינורות באינטרו (פתיח השיר) וגם בהמשך השיר, אשר נחתכו מהסרטון, יחד עם הגשר בו נשמעים קולותיו של המתופף The Rev. השיר זמין להורדה דרך תוכן ההורדות של המשחק Rock Band וגיטאר הירו 5, וכמו גם מופיע במשחק הווידאו NHL 09. הוא שוחרר עבור Rocksmith ב-30 באוקטובר 2012. השיר גם זמין במשחק Rock Band Track Pack: Volume 2. הווידאו לשיר (ששוחרר חוקית ב-13 במרץ 2008 בידי האחים וורנר והלהקה) מכיל צילומים של הלהקה מופיעה על במה קטנה, חדר לבן עם תאורה כהה וגם קליפים של M. Shadows רץ ללא חולצה, זאקי ונג'נס רוקד עם אישה, סיניסטר גייטס מחזיק גולגולת של שלד בין נרות דולקים, The Rev שוכב על הרצפה עם עכביש על פניו, וג'וני כרייסט מחזיק יונים שאותן משחרר בהמשך הסרטון. השיר מספר אודות איש שמת בצעירותו ומוצא עצמו בגן עדן. כאשר נכנס, הוא מבין כי בעצם נותרו לו עוד המון דברים לעשות בכדור הארץ, וכדי לחזור ולתקן את הכל, עליו לברוח מהחיים שלאחר המוות או באנגלית- Afterlife, כפי שכותרת השיר מציעה (חלק זה הוזכר בידי זאקי ונג'נס בסרטון "Making of Afterlife"). סינגל קידום; "Afterlife" (עריכת רדיו) - 4:02 סינגל; "Afterlife" (גרסת האלבום) - 5:54 "Critical Acclaim" (הופעה חיה בהוליווד) - 5:22 עד כה, Afterlife הוא הסינגל המדורג כגבוה ביותר מבין שני הסינגלים מהאלבומים האחרונים "Bat Country" ו-"Almost Easy", תוך שהגיע לרשימת 20 השירים המובילים בשני מצעדי רוק. זמן לאחר מה, הישג זה נעקף על ידי שני שירים אחרים של הלהקה, הנקראים "So Far Away" ו-"Welcome To The Family". M. Shadows - קולות מובילים זאקי ונג'נס - גיטרת קצב, קולות רקע The Rev - תופים, קולות רקע סיניסטר גייטס - גיטרה מובילה, קולות רקע ג'וני כרייסט - גיטרה באס מידע על היצירה "Afterlife" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Afterlife" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Afterlife" באתר Discogs סרטון השיר "Afterlife" באתר יוטיוב http://www.gamespot.com/rocksmith/videos/rocksmith-avenged-sevenfold-dlc-trailer-6399142/
פרס NAACP Image

פרס NAACP Image הוא פרס המוענק החל מ-1967 מטעם ארגון האיגוד הלאומי לקידום אנשים צבעוניים (National Association for the Advancement of Colored People) האמריקאי, לאנשים של צבע, שהצטיינו בתחומי התרבות השונים: קולנוע, טלוויזיה, מוזיקה וספרות. בדומה לפרס אוסקר ופרס גראמי, מוענק הפרס במגוון קטגוריות, שנכון ל-2015 עומד מספרן על 35. בנוסף מוענק מדי פעם פרס מיוחד למפעל חיים כללי בתחומי התרבות. טקס הענקת הפרס, המתנהל בלוס אנג'לס, משודר החל משנת 1994 בטלוויזיה ברשת פוקס. אתר האינטרנט הרשמי של פרס NAACP Image (באנגלית) פרס NAACP Image, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרס NAACP Image, ברשת החברתית אינסטגרם פרס NAACP Image, סרטונים בערוץ היוטיוב