דמוגרפיה של יפן

נכון למאי 2021 נאמדת אוכלוסיית יפן ב-125.7 מיליון תושבים. על פי נתונים רשמיים, אוכלוסיית יפן נכנסה לתהליך של התכווצות, ומזה כעשור נרשמת ירידה במספר התושבים. ב-2018 נרשמה ירידה של 263 אלף במספר התושבים, אך הריבוי הטבעי השלילי היה גבוה יותר - ונאמד בירידה של 448 אלף. הגוף האחראי לנתוני הדמוגרפיה של יפן הוא הלשכה לסטטיסטיקה במשרד הפנים. ביפן נכון ל-2019 126.2 מיליון תושבים, מתוכם 61.4 מיליון גברים ו-64.8 מיליון נשים. 15.4 מיליון הם ילדים מתחת לגיל 15 (12.2%), בעוד ש-28 אחוזים מהאוכלוסייה הם קשישים מעל 65, 35.6 מיליון. מבנה האוכלוסייה היפני נובע בעיקר מהצניחה בשעורי הפריון והילודה (ראו להלן). האוכלוסייה הגיעה לשיא כל הזמנים ב-2007, כמעט 128 מיליון, ומאז היא יורדת בהתמדה, למרות הגירה מסוימת לתוך המדינה. בשלהי המאה ה-19 הייתה יפן עדיין מדינה חקלאית באופיה, עם שיעורי ילודה ופריון גבוהים (מעל 6 ילדים לאישה). ברם, הסכם קנגאווה שנכפה על היפנים ונחתם ב-1854 הוביל אותם למהלכים של שינויים חברתיים מפליגים ובכלל זה מעבר מהאזורים החקלאיים אל הערים ותיעוש מהיר. בתחילת המאה העשרים הפכה יפן למדינה מפותחת, ובדומה למה שקרה קודם לכן במערב אירופה ובארצות הברית, שיעורי תמותת תינוקות וילדים החלו לצנוח ואתם שיעורי הפריון. בשנים האחרונות של מלחמת העולם השנייה סבלה יפן מילודה נמוכה ומתמותה גבוהה. מיד לאחר מלחמת העולם השנייה נרשם "בום" קצר בילודה (שיעור פריון ממוצע 4.4 ב-1947-1949, כ-2.7 מיליון לידות בכל אחת מהן - שיא של כל הזמנים), ואוכלוסיית יפן הגיעה ב-1948 ל-80 מיליון תושבים. אך בניגוד למערב, שבו היה הבייבי בום רק בתחילתו, החלה עד מהרה צניחה בשיעורי הפריון, ובשנת 1952 נרשם שיא שלילי - 3 ילדים לאישה. ב-1960 ירד שיעור הפריון לראשונה ל-2, ובתהליך מתמשך המשיך לצנוח ל-1.5 בשנות התשעים והתייצב סביב 1.4 בשנים האחרונות. להתפתחויות אלה הייתה השפעה גם על מספר הלידות לשנה, מ-2.7 מיליון ב-1948, ל-1.6 מיליון בממוצע בשנות השישים, ולאחר שיפור מה בשנות השבעים - צניחה טוטאלית בשנות התשעים, וב-2016 - לראשונה פחות ממיליון לידות. שיעור הילודה שהיה בשיאו ב-1947, 34.3 לידות ל-1000, ירד אף הוא והגיע לרמת שפל 7.4 ב-2018. כלכלנים סבורים שהדעיכה בשיעור הפיריון מציבה סכנה לכלכלתה של יפן, ואולי אף מסמנת שקיעתה. מומחים מעריכים שעד לשנת 2060 האוכלוסייה תקטן ב-30%. ב-2017 ראש הממשלה שינזו אבה הכריז על שורת צעדים שצריכים להנקט כדי לשפר למנוע פגיעה בכלכלה, ובשנת 2023 ראש הממשלה פומיו קישידה הכריז שיפן קרובה למצב שבו לא תוכל לעמוד בחובות הסוציאליים שלה לאזרחים הוותיקים, ופתח בתוכנית חירום כלכלית שכוללת שורה של צעדי תמיכה וסבסוד עבור גידול ילדים, בהם מימון מעונות וגני ילדים. תוחלת החיים ביפן היא מהגבוהות בעולם. לאורך המאה ה-19 היא התאפיינה בתוחלת חיים נמוכה מ-40, ואולם לאחר מלחמת העולם הראשונה ועם הצניחה בתמותת הילדים היא החלה לטפס. בתחילת שנות החמישים של המאה העשרים הייתה תוחלת החיים ביפן 62.8 שנים וכיום (2016) היא עומדת על כ-84 - ראשונה בעולם, עם כ-87 לנשים (מקום ראשון) וכ-81 לגברים (מקום שישי). שיעור התמותה ביפן הגיע לרמתו הנמוכה ביותר ב-1979 - 6 פטירות ל-1000, ומאז הוא עולה בהתמדה. על רקע הגידול העצום במספר הקשישים ביפן, ממשיך שיעור התמותה לעלות והגיע לרמה של 11 ל-1000 ב-2018, זאת למרות שתוחלת החיים ביפן היא מהגבוהות בעולם. שרה לבמן, "הזדקנות בעידן החדש", נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, פברואר 2023, עמ' 42–63 מדיה וקבצים בנושא דמוגרפיה של יפן בוויקישיתוף מקור: הלשכה לסטטיסטיקה של יפן [1] [2] מאוקטובר 2017 עד אוקטובר 2018 [3] קנת' רוגוף, הזדמנות שנייה להציל את יפן, באתר כלכליסט - www.calcalist.co.il, ‏2014-12-04 אירופה תשקע כמו שיפן שקעה, באתר Bizportal "פחות ממיליון תינוקות: הדרך של יפן להידרדרות כלכלית". TheMarker. נבדק ב-2024-03-07. ארץ הילודה השוקעת: מספר הלידות ביפן הגיע לשפל חדש – וסמלי, באתר www.israelhayom.co.il כל יפני עשירי בן יותר מ-80 - אבל האתגר הדמוגרפי מעמיק כמעט בכל המזרח הרחוק, באתר www.israelhayom.co.il מקור: UN World Population Prospects