laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בצלאל יאיר דנציגר

רבי בצלאל יאיר דנציגר (כ"ה באדר תרכ"ה, 1865 - כ"ה באדר תרצ"ד, 1934) כיהן כמנהיג לחלק מחסידי אלכסנדר בלודז'. היה בנו של רבי יחיאל דנציגר ואחיהם של רבי ירחמיאל ישראל יצחק דנציגר ורבי שמואל צבי דנציגר וחותנו של רבי יהודה משה דנציגר אדמו"רי אלכסנדר. נולד בעיירה טורצ'ין שבווהלין (כיום אוקראינה) לרבי יחיאל דנציגר, ממלא מקומו של רבי דב בעריש מביאלה שהיה ממלא מקומם של רבי מנחם מנדל מוורקא ורבי יצחק מוורקא. נישא לבתו של הרב צבי הירש טיברג מפלאוונה. לאחר פטירת אביו חלק מהחסידים רצו למנותו לאדמו"ר אך הוא סירב ודבק באחיו הגדול רבי ירחמיאל ישראל יצחק בעל ה"ישמח ישראל". לאחר פטירת אחיו בשנת תר"ע שוב באו אליו חסידים אך סירב לקבלם ודבק באחיו השני, רבי שמואל צבי ה"תפארת שמואל". בזמן מלחמת העולם הראשונה שהה בלודז' ובהסכמת אחיו (ששהה אף הוא בלודז') החל לקבל חסידים. לאחר סיום המלחמה נשאר בלודז' שם היה לו בית מדרש וחלק מחסידי אלכסנדר נקשרו אליו. נקבר באלכסנדר. היה נוהג לומר את דברי תורתו ממה ששמע מפי אחיו ה"ישמח ישראל". אחרי השואה, בה נרצח אחיינו רבי יצחק מנחם (בנו של אחיו רבי שמואל צבי) שהיה האדמו"ר הרביעי בשושלת אלכסנדר, מינו שרידי החסידים את חתנו-אחיינו רבי יהודה משה דנציגר לאדמו"ר מאלכסנדר. חתנים נוספים שלו היו רבי מרדכי מנחם קאליש מוורקא (נכדו של רבי שמחה בונים קאליש), רבי יצחק חיים דוד דמבינסקי בן אחיינו הרב פייבל שלום, אדמו"ר במקוב (נרצח בשואה) ורבי ישראל אלימלך פרומר מראדום. יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות - אישים, חלק א', עמ' שסה-שסו.
Counter-Strike 2D

Counter-Strike 2D הוא גרסה דו-ממדית למשחק המחשב קאונטר סטרייק. המשחק פותח על ידי UnrealSoftware ללא תמיכה מ-Valve, החברה שבבעלותה שם הסדרה. במשחק זה השחקן מביט מלמעלה בגרפיקה דו-ממדית. המשחק מוצע להורדה בחינם. למשחק יצאו שתי גרסאות נוספות: Counter-Strike: Source 2D - גרסה זו משתמשת במודלים יותר איכותיים וטקסטורה באיכות גבוהה יותר Counter-Strike PSP - גרסה ל-PSP, שדורשת אפשרות להתקנת תוכנות לא רשמיות. בגרסה זו ניתן לשחק עם בוטים וברשת. אתר האינטרנט הרשמי של Counter-Strike 2D האתר הרשמי של המשחק (באנגלית) Counter-Strike 2D, באתר PCGamingWiki (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נוקלאופלזמה

נוקלאופלזמה זוהי הציטופלזמה התוך-גרעינית, הדומה לציטופלזמה התאית. הנוקלאופלזמה מורכבת מפרוטופלזמה (אנ') ומוקפת בממברנת הגרעין. הנוקלאופלזמה מורכבת מנוזל צמיג, והיא עוטפת את הכרומוזומים ואת הגרעינון. בנוקלאופלזמה מומסות מולקולות רבות, בהן נוקלאוטידים ואנזימים. המטריקס הגרעיני, רשת סיבית דינאמית שיש לה קשר ככל הנראה להתבטאות גנים, נמצאת אף היא בתוך הנוקלאופלזמה. על הנוקלאופלזמה (בגרמנית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סדרה (קלפים)

סדרה היא קטגוריה של קלפים בעלי מכנה משותף. בדרך כלל על הקלף עצמו מופיעים סימון הסדרה אליה הוא שייך באמצעות אחד מהסימנים המופיעים בתמונה וזיהוי הקלף. חפיסת הקלפים מחולקת לארבע סדרות. במשחקי ברידג' וויסט סדר הסדרות מהנמוכה (ימין) לגבוהה (שמאל) הוא: ♣, ♦, ♥, ו ♠. בכל סדרה יש שלושה עשר קלפים. בברידג' סדר הקלפים בכל סדרה מהנמוך לגבוה הוא מ 2 ועד 10 (10 מסומן באמצעות האות T שהיא האות הראשונה במילה האנגלית Ten) ומעליו בסדר עולה (מהנמוך לגבוה): נסיך המסומן באמצעות האות האנגלית J שהיא האות הראשונה של המילה Jack מלכה המסומנת באמצעות האות האנגלית Q שהיא האות הראשונה של המילה Queen מלך המסומן באמצעות האות האנגלית K שהיא האות הראשונה של המילה King אס המסומן באמצעות האות האנגלית A שהיא האות הראשונה של המילה Ace. ארבע הסדרות הופיעו לראשונה על קלפים בערים רואן וליון שבצרפת במאה החמש עשרה, לפיכך חפיסת הקלפים הסטנדרטית נקראת חפיסת קלפים צרפתית. ברוב משחקי הקלפים כל אחד מהמתמודדים חושף קלף אחד. ברוב המצבים במשחקי קלפים זוכה קלף גבוה בהתמודדות מול קלפים נמוכים ממנו. בחלק מהמצבים מוגדרת אחת מהסדרות כעדיפה על האחרות. סדרה זו נקראת שליט. המשמעות היא שקלף בערך כלשהו בסדרה זו זוכה בהתמודדות גם מול קלף גבוה ממנו בסדרה אחרת. ערך מורחב – שליט (קלפים) להלן סדר הסדרות במשחקי קלפים מהנמוך (בשמאל) לגבוה (בימין): פוקר - ♦, ♣, ♠,♥ פרפרנס - ♠, ♣, ♦, ♥ רמי500 (גרסה של משחק רמי) - ♠, ♣, ♦, ♥ תשעים ותשע (משחק קלפים) - ♠, ♣, ♦, ♥ סקאט - ♦, ♥, ♠, ♣ Big Deuce (משחק קלפים) - ♦, ♣, ♥, ♠ קלף משחק משחק קלפים ברידג' וויסט שליט (קלפים) The Games Journal article on card decks
מעצב תלבושות

מעצב תלבושות הוא אדם, שתפקידו לעצב את התלבושות בעבור סרטים קולנועיים, טלוויזיה ומחזות תיאטרון. הוא נחשב לחלק חיוני מאוד בצוות ההפקה, והוא בדרך כלל עובד בצמוד עם מעצבי התפאורה על סט הסרט או על בימת התיאטרון. בתיאטראות באירופה נהוג, שמעצב התלבושת אחראי גם על עיצוב אלמנטים בסצנות שונות במחזאות, המועלים על הבמה. מעצבי תלבושות יבקשו לרוב לייצג בתלבושת את האישיות של הדמות, או לייצג את התפתחות הדמות בעלילה באמצעות עיצוב הבגדים ואביזרי הלבוש. במקביל, המעצב דואג להבטיח, שהעיצובים יהיו נאמנים לתקופה ההיסטורית ומאפשרים לשחקן לבצע את התפקיד בהתאם לחזונם של הבמאי ושל ההפקה ללא נזק לבגדים. מן המעצב נדרש להחזיק ביכולת אמנותית חזקה, כמו גם ידע מעמיק בתחום השרטוט, תולדות האופנה, כמו גם היכולת להצמיד את הביגוד לתקופה היסטורית, אם מדובר במחזה או בסרט היסטורי. מעצב התלבושות הוא מי שתורם יותר מכל איש צוות אחר בהפקה למראה של הדמות בסרט או במחזה, מאחר שהוא, למעשה, אחראי על הביגוד וההלבשה של הדמות. על מנת לעצב את הקונספט של העיצוב, מעצב התלבושות עובד ביחד עם הבמאי ושאר צוותי העיצוב בהפקה - אלה האחראים לעיצוב התפאורה, עיצוב התאורה והרכב הסצנות השונות - זאת כדי לתרום כמה שיותר למאפייני הדמות. במהלך סוף המאה ה-19, מנהלי חברות התיאטרון בארצות הברית בדרך כלל בחרו את התלבושות להופעה בעצמם. את רוב התלבושות היו משכירים מחנויות שיועדו לכך, ורק מעטים תכננו במיוחד. למרות שמעצבים בתחומים אחרים בתיאטרון זכו להכרה, מעטים שהתמחו בתלבושות זכו לכך. המעטים שהיו כוללים את קרוליין סידל, סי וילהלם, פרסי אנדרסון וגברת ג'ון אלכסנדר. לפעמים הם אפילו קיבלו קרדיט בעמוד השער של התוכנייה ולא רק בחלק האחורי. במאה ה-20, עם התפתחות תעשיית הקולנוע מעצבי תלבושות הפכו למבוקשים יותר. מעצבים כמו אדית הד ואדריאן החלו להתפרסם. אדית הד (מעצבת תלבושות יהודייה אמריקאית), אף זכתה בשמונה פרסי אוסקר לעיצוב התלבושות הטוב ביותר בין השנים 1949 ל-1973. מאוחר יותר, אלו שעבדו בטלוויזיה כמו נולן מילר (שושלת), ג'ני בראיינט (מד מן) ופטרישה פילד (סקס והעיר הגדולה) הפכו לבולטים יותר, חלקם הפכו לסופרים והיו להם קווי לבוש שאופייניים להם. בארצות הברית מעצבי התלבושות מיוצגים על ידי הברית הבינלאומית של עובדי התיאטרון (International Alliance of Theatrical Stage Employes). מדיה וקבצים בנושא מעצב תלבושות בוויקישיתוף גילדת מעצבי התלבושות יעל בן ישראל, ‏שמלות במידה של טל פרידמן? מעצבי התלבושות חושפים סודות, באתר גלובס, 21 באוגוסט 2010 King, Kimball. Western Drama through the Ages: A Student Reference Guide. Westport, CT: Greenwood, 2007. 534. Print. Meltzer, Marisa (2013-09-19). "Get Me Wardrobe!". The New York Times. p. E1. ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מילוש וויאניץ'

מִילוֹש ווּיָאנִיץ' (סרבית: Милош Вујанић; נולד ב-13 בנובמבר 1980 בלוזניצה, סרביה, יוגוסלביה) הוא כדורסלן עבר סרבי ששיחק בעמדת הרכז. גובהו 1.90 מטר. גדל בקבוצת הכוכב האדום בלגרד שלשורות קבוצת הבוגרים שלה עלה לבוגרים בעונת 1999. לאחר שלוש עונות עבר לקבוצת פרטיזן בלגרד, בשורותיה הצטיין והוביל את קלעי היורוליג בממוצע למשחק בעונת 2003. בדראפט בשנת 2002 הוא נבחר על ידי הניו יורק ניקס בסיבוב הבחירות השני, בחירה מספר 36. בעונה שלאחר מכן עבר לשנתיים לקבוצת פורטיטודו בולוניה האיטלקית, עימה זכה באליפות איטליה בעונתו האחרונה, אבל פציעה קשה בברך העיבה על המשך הקריירה שלו בקבוצה. וויאניץ' עזב את הקבוצה ועבר לקבוצת ברצלונה הספרדית, שבה לא היווה גורם משמעותי עקב אותה פציעה, הוא חתם בדינמו מוסקבה לאחר שעבר אליה עד לסיום העונה מפנאתינייקוס היוונית עימה זכה בתואר היורוליג בשנת 2007, אך לאחר עונה אחת ברוסיה עבר שוב מועדון, לאפס פילזן. שחקן נבחרת סרביה, עימה שיחק בשתי אליפויות אירופה (2003, 2005), באולימפיאדת אתונה (2004) ובאליפות העולם (2006). פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים ובנושא סרבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שהשמש תעבור עלי (אלבום)

שהשמש תעבור עלי הוא אלבום אוסף משולש, האלבום ה-15 במספר של ירדנה ארזי ואלבום האוסף הרביעי בסך הכל. האלבום מקיף ומסכם 40 שנות קריירה של ארזי ומכיל 66 שירים החל מתקופת להקת הנח"ל בה שירתה שלוש שנים, שירים שהקליטה בהמשך באזרחות כשנטלה חלק חשוב בשלישיית שוקולד מנטה מסטיק ובמקביל, שיר שהוקלט בגרמנית כשהחלה את קריירת הסולו וניתן לה לאחר שהרשימה חברת תקליטים גרמנית בינלאומית בעקבות הנחיה בתחרות האירוויזיון שנערכה בירושלים בשנת 1979. עוד באלבום שירים שהקליטה עבור פרויקטים במהלך השנים שלא נכללו באף אחד מאלבומיה, לצד להיטיה הגדולים מכל אלבומיה וגם שירים פחות זכורים ומוכרים שהופיעו בתקליטים ולראשונה רואים אור על גבי פורמט של דיסק. האלבום לוקט, נערך ונאסף על ידי ארזי עצמה ולצדה בעלה ומפיק אלבומיה נתן תומר, יועצה האומנותי גברי מזור, שמלווה אותה כבר משנות ה-80 והעיתונאי לשעבר שלומי לאופר. העבודה על האלבום הסתיימה לאחר שנה. עם זאת האלבום מכיל שלושה שירים ישנים שזכו לחידוש, שניים מתוכם יצאו כסינגלים לרדיו ועברו עיבוד מחודש כרמיקסים. לצורך קידום האלבום הוציאה לאור ארזי ב-15 בנובמבר 2010 את גרסת הרמיקס לשיר "שוב בתמונה", בעיבודו של דור דקל, שיר שנכלל במקור באלבומה הרביעי "דרישת שלום" והפך ללהיט גדול בזמנו ב-1986. הרמיקס זכה להצלחה רדיופונית, ובמיוחד זכה להצלחה ברשת ג' במצעדים השבועיים שם הגיע עד למקום הראשון בדצמבר 2010. ב-1 בינואר 2011 ארזי הוציאה לאור את גרסת הרמיקס ל"באתי אליך" שנכלל אף הוא באותו אלבום והיה גם ללהיט. גם רמיקס זה זכה להצלחה רדיופונית והתברג במצעדי הפזמונים וברחבות הריקודים. ב-4 בינואר 2011 יצא האלבום המשולש אל החנויות והפך לרב-מכר בשבוע הראשון לצאתו. נכון לנובמבר 2011, נמכרו בלמעלה מ-15,000 עותקים והוא נחשב לאלבום אוסף מוצלח. הקלטה נוספת מחודשת היא של השיר "הביתה", שיצא במקור בשנת 1983 ונכלל באלבומה השני "מה נשמע", שיצא באותה שנה. לפני 8 שנים כתב אהוד מנור, מחבר השיר, בית נוסף לשיר שבוצע לצורך סיבוב הופעות של ארזי. אך השיר לא הוקלט בגרסתו המורחבת והושר רק בהופעות; לכן על גבי העיבוד המקורי הקליטה ירדנה שירה חדשה עם הבית החדש, גרסה המכונה "הביתה 2011". השיר הוותיק ביותר באוסף הוא "חופים", שהוקלט בשנת 1971 במסגרת צוות הווי הנח"ל שהופיעו עם השיר בתוכנית טלוויזיה. לעומתו השיר החדש ביותר הוא "מכתב לנגה", שהוקלט עבור פרויקט "עוד מעט נהפוך לשיר" של גלי צה"ל בשנת 2010 ליום הזיכרון. שירים שלא ראו אור קודם על גבי דיסק הם: "הפגישה (אח, פגישה שכזאת)", "חופים", "מלכתא", "סיני (Sinai)", "אני לא גרטה גרבו", "בלי דמעות", "שיר הערב מצלצל", "מילה קטנה", "תאורת חצר", "מה נשמע", "אחד ולתמיד", "לא נעצור" ו"שובי הרמוניקה". אני לא גרטה גרבו, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube מילה קטנה, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube
דארקו מיליצ'יץ'

דארקו מיליצ'יץ' (בסרבית באלפבית לטיני: Darko Miličić, באלפבית קרילי: Дарко Миличић; נולד ב-20 ביוני 1985 בנובי סאד) הוא כדורסלן עבר סרבי אשר שיחק בליגת ה-NBA בעמדות הסנטר והפאוור פורוורד. מיליצ'יץ' החל את הקריירה שלו בקבוצת המופארם ורשאץ' הסרבית. במקביל הוא זכה עם הנבחרת הצעירה של סרביה באליפות אירופה לקדטים ב-2001 ובאליפות העולם עד גיל 20 ב-2002. בשנת 2003 נבחר בדראפט ה-NBA כבחירה שנייה על ידי דטרויט פיסטונס, כאשר הוא מקדים את כוכבי העתיד של הליגה כרמלו אנתוני ודוויין וייד. מיליצ'יץ' נחשב לאחת מההבטחות הגדולות של הדראפט, אך אכזב והעמיד ממוצעים נמוכים יחסית לבחירה שנייה בדראפט, שהקדימה כוכבי עתיד רבים בליגה. הוא זכה עם דטרויט באליפות ה-NBA ב-2004, אך מיעט לשחק. ב-15 בפברואר 2006, עבר מיליצ'יץ' בטרייד לקבוצת אורלנדו מג'יק יחד עם הרכז קרלוס ארויו תמורת הסנטר הוותיק והפצוע קלווין קאטו. לאחר שעבר לאורלנדו הוא קיבל דקות משחק והראה שבהחלט יש לו פוטנציאל, כאשר שיא הנקודות שלו בעונת 2006 - 2005 היה 14 נקודות מול סן אנטוניו, ושיא הריבאונדים עמד על עשרה מול פיניקס סאנס. בקיץ 2006 השתתף באליפות העולם ביפן עבור נבחרת סרביה והיה השחקן המרכזי בנבחרת ביחד עם איגור רקוצ'ביץ' מריאל מדריד, שעבר לאחר מכן לטאו ויטוריה. באליפות עצמה מיליצ'יץ' קלע 15.1 נקודות, לקח 9.3 ריבאונדים בממוצע, וממוצע החסימות שלו עמד על שלוש חסימות למשחק, ואף במשחק אחד הוא סיפק 6 חסימות ובכך הוא שבר את שיא האליפות בחסימות. בעונת 2006/07 שבר מיליצ'יץ' את שיא הנקודות שלו והעמיד אותו על 21 נקודות, אותן הוא קלע נגד פורטלנד, ואף את שיא הריבאונדים שלו, אותו הוא העמיד על 16 ריבאונדים מול שיקגו. הממוצעים של מיליצ'יץ' בעונה זו הם 8 נקודות (שיא קריירה), 5.5 ריבאונדים, ו-1.8 חסימות למשחק. במהלך משחקי הפלייאוף של קבוצתו אורלנדו נגד דטרויט הממוצעים שלו עמדו על 12.3 נקודות ו-4.5 ריבאונדים למשחק. בקיץ 2007 עבר מיליצ'יץ' לממפיס גריזליס בה שיחק במשך שנתיים, וב-2009 עבר לניו יורק ניקס. בעונת 2010 חתם על חוזה לארבע שנים במינסוטה טימברוולבס תמורת שכר כולל של 20 מיליון דולר. מיליצ'יץ' זכה לדקות משחק רבות יותר במינסוטה, ורשם את עונותיו המוצלחות ביותר מבחינה סטטיסטית ב-2009/10 -2010/11. את עונת 2011/12 החל מיליצ'יץ' כסנטר הפותח של מינסוטה, אך במהלכה מעמדו בקבוצה התדרדר, והוא שוחרר בסוף העונה. בקיץ 2012 עבר מיליצ'יץ' לבוסטון סלטיקס, אך שוחרר משם לאחר כחודש. מאז לא שיחק מיליצ'יץ' כדורסל מקצועני. מדיה וקבצים בנושא דארקו מיליצ'יץ' בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר ליגת ה-NBA אלעד זאבי, דארקו מיליצ'יץ', הפלופ הגדול של ה-NBA, עובר לקיקבוקסינג, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2014 עירד צפריר, דארקו מיליצ'יץ': "אני מוביל את עידוד הכוכב האדום כי זה מה שהלב אומר לי", באתר הארץ, 7 בדצמבר 2017 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים ובנושא סרבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פיזיקה כימית

פיזיקה כימית הוא התחום החוקר תופעות פיזוכימיות בשימוש טכניקות מתוך תחומי המשנה פיזיקה אטומית ופיזיקה מולקולרית, ובטכניקות מתחום הפיזיקה של חומר מעובה. אפשר להגדיר את התחום כחקר תהליכים ותופעות כימיות רבות מנקודת מבט פיזיקלית. פיזיקה כימית הוא תחום משותף לתחומי הידע פיזיקה וכימיה. פיזיקה כימית נבדלת בצורה ניכרת מכימיה פיזיקלית, כאשר פיזיקה כימית מתרכזת יותר בתאוריות פיזיות ובמאפיינים פיזיים של חומרים שונים בטבע; ואילו כימיה פיזיקלית מתרכזת בלימודי החוקים של הכימיה בפיזיקה. למרות שמותיהם הדומים של שני התחומים, הם שונים; ובאוניברסיטאות מלמדים אותם בשני קורסים נפרדים. פיזיקה כימית כוללת את חקר המבנה הכימי והדינמיקה של פולימרים, רדיקלים חופשיים, יונים, מולקולות, ושל האשכולות הכימיים. החוקרים בתחום הפיזיקה הכימית עוסקים בהתנהגות מכנית-קוונטית, תהליכי מסיסה, זרימת אנרגיה תוך-מולקולרית ובין-מולקולרית וישויות בודדות כמו נקודות קוונטיות. המחקר הניסויי עושה שימוש בטכניקות ספקטרוסקופיות על מנת להבין בצורה טובה יותר את קשרי מימן, העברת אלקטרונים, יצירה ושבירה של קשרים כימיים, תגובות כימיות ויצירת ננו-חלקיקים. מדענים יוצרים סימולציות של תהליכים תוך-מולקולריים כדי לחקור את המבנה המולקולרי, ומעלים השערות לגבי מבנה המולקולה. יעדי המחקר בפיזיקה כימית הם גילוי והבנה של מבנים כימיים, תגובות במכניקת הקוונטים, הבהרת מבנם ותגובתיות בשלבים יונים ושל גזים רדיקלים. כמו כן, פועלים מדענים להפוך את הפיזיקה הכימית נגישה למחשוב ולדיגיטציה. כימיה פיזיקלית דינמיקת המולקולות כימיה קוונטית ספקטרוסקופיה פיזיקה של מצב מוצק מדיה וקבצים בנושא פיזיקה כימית בוויקישיתוף דוד אנדלמן, חיים דימנט, חומרים רכים: נקודת המפגש בין פיזיקה, כימיה, ביולוגיה ומדע החומרים, באתר בשער ברשת
מרדכי מקרמניץ

רבי מרדכי מקרמניץ (תק"ו - י"ג בתמוז תק"פ) היה אדמו"ר בדור הרביעי לחסידות. בנו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב. נולד לשרה רעכיל ולרבי יחיאל מיכל תלמידם של הבעל שם טוב והמגיד ממעזריטש. נישא לבתו של הרב אליעזר מקולבסוב. היה תלמיד של אביו ושל רבי אלימלך מליז'נסק. לאחר פטירת אביו החל לכהן באדמו"רות והיה מגדולי האדמו"רים בדורו וחסידים רבים מווהלין היו נוסעים אליו. חיבר סידור על פי האריז"ל בשם "תפילה ישרה" אשר נדפס בראדוויל בשנת תק"פ (ידוע בשם סדור ברדיטשוב). מתלמידיו היו רבי אברהם דב אוירבך מאבריטש, רבי ישעיה שור (מחבר ספר כליל תפארת) ורבי מאיר מפרמישלאן שאף הורה לאחיינו רבי ישכר בער לקרוא לבנו רבי מרדכי מנדבורנה על שמו. רבי נתן מברסלב החל את התקרבותו לחסידות אצל רבי מרדכי. היה מחותנו של רבי אפרים זלמן מרגליות. ילדיו היו: רבי יצחק מגרנוב חתן רבי שלום שכנא מפראהביטש. חתנו רבי שלמה מגרנוב בן רבי שמואל לייב מליניץ. חתנו רבי צבי אריה מפלשטין-צפת. רבי יחיאל מיכל מווישנוביץ (חותן רבי ישראל מסטביכוב) רבי יוסף יוסקה מוואלטשיסק הרב ישראל. חתן רבי חיים הגר מקוסוב. חתנו רבי מאיר יהודה מבוקווסק. הרב בנימין. חוה אשת רבי אהרן מקרלין. אשת רבי יוסף דוד לנדא מאליק. דוד הלחמי, רבי מרדכי מקרמניץ, חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' רי"ט, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) מרדכי מקרעמניץ, סדור תפלה ישרה, באתר היברובוקס ראו: מערכת ערוץ התורה, רבי ישעיהו שור זצ"ל, באתר ערוץ התורה, ‏3 בפברואר 2021. כך כתב רבי אפרים זלמן בהסכמתו לצמח ה' לצבי.
זאב מזברז'

רבי בנימין זאב (וולף) מזברז' (-ג' בניסן תקפ"ב) היה אדמו"ר בדורות הראשונים של תנועת החסידות, בנו השלישי של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב. בצעירותו היה שובב ולפני שנהיה בר מצווה לקח אביו מהסופר את בתי התפילין לפני שהכניס לתוכן את פרשיות התפילין והוריד דמעות לתוכן בתפילה על בנו. נישא לבתו של הרב אשר צבי מפגריביץ' (בנו של רבי זאב ז"ק משארגד שהבעל שם טוב נסע אליו לקיים מצוות שימוש חכמים) והתגורר בזברז'. נסע לחוזה מלובלין ולרבי מנחם מנדל מרימנוב. היה מפורסם בתמימותו ובאהבת ישראל המופלגת שלו אף לרשעים גמורים (לפי רמזו של אביו היה מכוון כנגד חומש ויקרא שעוסק בקודש ובקרבנות שצריכים להיות תמימים). חיבר ספרים בשם "רזין דאורייתא" ו"תפארת צבי זאב". מתלמידיו היו רבי צבי הירש מזידיטשוב ורבי סנדר מקומרנה. כמו כן נסעו אליו צדיקים רבים ביניהן רבי מנחם מנדל מקוסוב (עם בנו רבי חיים מקוסוב), רבי צבי אלימלך שפירא מדינוב, רבי דוד שלמה אייבשיץ ורבי נפתלי מרופשיץ (עם בנו רבי אליעזר מדזיקוב). הרב יחיאל מיכל, נפטר בצעירותו. רבי שלום אליעזר. אשת הרב יצחק צבי מנחם אוירבך מלטיטשוב. בנו של רבי ישראל ממז'יבוז' נכדם של רבי יעקב יוסף כ"ץ ורבי ברוך ממז'יבוז'. רבי בנימין זאב מאוזריאן חתנו של רבי נחמן מסקאליט. (משוער) רבי משולם פייבוש מאוזריאן. חתנו רבי מאיר מיאסי. חתנו רבי חיים דוד מנזון נכדו של רבי ישראל מרוז'ין. אשת רבי זושא מלובלין (בן רבי ישראל בנו של החוזה מלובלין). מאמר עליו בעלון עטרת שלום, קומרנה ארזי הבירה. דוד הלחמי, רבי בנימין זאב מזברז', חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' רכ"ט, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) זאב צבי בן יחיאל מיכל (נפטר 1822), דף שער בספרייה הלאומית
דייוויד גומז

דייוויד גומז פימנטה (בפורטוגזית: David Gomez Pimenta; ‏נולד ב־5 בספטמבר 1988) הוא כדורגלן ברזילאי-ישראלי המשחק בעמדת החלוץ בשמשון תל אביב. גומז נולד בסאו פאולו שבברזיל. במהלך עונת 2008/2009 נבחן גומז בבית"ר ירושלים, לאחר שהגיע אליה מהליגה השנייה בברזיל, אולם לא הצליח להרשים את הצוות המקצועי וחתם בסופו של דבר בהפועל ירושלים מהליגה הלאומית. גומז כבש חמישה שערים ב-15 משחקי ליגה. לקראת העונה הבאה נבחן גומז פעם נוספת בבית"ר ירושלים, ובסופו של דבר הוחתם בקבוצה מליגת העל, לאחר שהצליח להרשים את מאמן הקבוצה יצחק שום. גומז זכה לדקות משחק מועטות במדי הקבוצה, ועבר בחלון ההעברות למכבי נתניה עד לסיום העונה, ושם כבש שלושה שערים ב-16 משחקי ליגה, ושער אחד במסגרת גביע המדינה. לקראת עונת 2010/2011 עבר גומז להפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית. גומז כבש בעונה זו 14 שערים, והיה אחד השחקנים המשמעותיים ביותר בקבוצה שבאותה עונה העפילה לליגת העל. בעונה שלאחר מכן כבש 7 שערים בליגת העל, שלא סייעו לקבוצה להינצל מירידה לליגה הלאומית. לקראת עונת 2013/2012 עבר גומז לקבוצת הפועל עכו, ובחלון ההעברות של ינואר 2013 עבר לקבוצת הפועל פתח תקווה מהליגה הלאומית. בעונת 2013/2014 פתח בהרכב הקבוצה בכל 37 משחקי הליגה, כבש תשעה שערים והעפיל עם הקבוצה לליגת העל. לקראת עונת 2014/2015 חתם במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית, וב-24 הופעות במדי הקבוצה כבש שער ליגה אחד. ב-7 ביולי 2015 חתם בהפועל עפולה שם כבש שער ליגה אחד ב-15 הופעות. בדצמבר 2015 חתם במכבי שעריים עימה עלה להליגה הלאומית בתום העונה אחרי היעדרות של 23 שנים. בנובמבר 2016 חתם בעירוני נשר. ב-17 בינואר 2018 חתם בבית"ר נורדיה ירושלים מליגה א'. ביוני 2011 נישא גומז לישראלית, ולזוג ארבעה ילדים. דייוויד גומז, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל דייוויד גומז, באתר Transfermarkt דייוויד גומז, באתר Soccerway דייוויד גומז, באתר FootballDatabase.eu דוד מרואני, מהפועל ראשל"צ לנבחרת ברזיל. דיוויד גומז לא מפסיק לפנטז, באתר הארץ, 1 באוגוסט 2011 שמעון אלבז, דייויד גומז: יותר ישראלי מברזילאי, באתר ynet, 5 באוקטובר 2012
שטאדטלנגספלד

שְטַאדְטְלֶנְגְסְפֶלְד (בגרמנית: Stadtlengsfeld) היא עיירה בתורינגיה, גרמניה. הממוקמת על רכס הרי הרון. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 הייתה אוכלוסיית העיירה במגמת ירידה ובין 2000 ל-2010 קטנה מצבת האוכלוסין ב-9.3 אחוזים ועמדה על 2,566 נפשות. תיעוד ליישוב במקום קיים מ-1326 עת נמכרו אדמותיו למנזר הבנדיקטי בפולדה. בראשית המאה ה-19 הייתה העיירה בשטחי הממלכה הפרוסית ובהמשך נכללה בשטחי הקיסרות הגרמנית. ב-1791 הוקמה הכנסייה המרכזית בעיירה. ב-1878 פרצה בעיירה דליקה שכילתה חלקים נכבדים בה. מ-1889 מהווה ענף ייצור החרסינה מקור פרנסה עיקרי לתושבי העיירה. לאחר מלחמת העולם השנייה נכללה העיירה בשטח גרמניה המזרחית, עד אוקטובר 1990 אז אוחדו גרמניה המערבית והמזרחית. מניחים שראשוני היהודים התיישבו במקום ב-1359, אך הקהילה עזבה את היישוב בשל רדיפות היהודים. במהלך המאה ה-16 חודש היישוב היהודי במקום, ובעיירה התיישבו שמונה משפחות יהודיות. במהלך מלחמת שלושים השנים נותרה בעיירה משפחה אחת. בראשית המאה ה-18 היגרו לעיירה משפחות יהודיות נוספות והוקם בית עלמין יהודי. ב-1731 מנתה הקהילה היהודית 24 משפחות, ב-1800 800 נפשות וב-1825 מנתה הקהילה היהודית 566 נפשות שהיוו רבע מכלל האוכלוסייה במקום. בראשית המאה ה-19 נבנה במקום בית כנסת ובצמוד אליו תלמוד תורה. יהודי העיירה היגרו ממנה בהדרגה. בראשית המאה ה-20 מנתה הקהילה 100 נפשות. התיעוד על הקהילה אינו מלא בשל הדליקה שפרצה בעיירה ב-1878 שבמהלכה נשרף כליל בית העירייה ואבדו מסמכים רבים. בני הקהילה עסקו במסחר ובכלל זה בטקסטיל. ב-1932 נמנו 32 יהודים בעיירה. באוקטובר 1938 גורשו חלק מבני הקהילה לפולין וב-1941, לאחר הפלישה הגרמנית לברית המועצות, נשלחו ככל הנראה לגטו לודז'. מספר ימים לאחר ליל הבדולח התחולל פוגרום בעיירה ובמהלכו נהרס בית הכנסת ונפגעו עסקיהם ובתיהם של בני הקהילה. כמו כן חולל בית העלמין. לאחר הפוגרום, מספר מצומצם של יהודים שעדיין נותרו בעיירה גורשו ממנה למחנה הריכוז בוכנוואלד. ב-1988 הוחל בעבודות שיקום בית העלמין היהודי, ומעריכים כי מצויות בו כ-600 מצבות מתקופות שונות. מדיה וקבצים בנושא העיירה שטאדטלנגספלד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שטאדטלנגספלד בית העלמין היהודי העתיק בשטאדטלנגספלד, באתר alemannia-judaica.de (בגרמנית) שטטלנגספלד (גרמניה), דף שער בספרייה הלאומית בית הכנסת בשטאדטלנגספלד, באתר alemannia-judaica.de (בגרמנית). Shmuel Spector,Geoffrey Wigoder ‏The Encyclopedia of Jewish Life Before and During the Holocaust: Seredina-Buda-Z, עמוד 1230, באתר גוגל ספרים (באנגלית).
שוב בתמונה

שוב בתמונה הוא אלבומה החמישי ואלבום האוסף הראשון שהוציאה ירדנה ארזי בשנת 1986 מאז החלה את קריירת הסולו שלה בזימרה. בשנים 1984 ו-1985 הייתה ארזי זמרת השנה במצעדי הפזמונים השונים ושלושת אלבומיה מה נשמע, אתה לי ארץ ודרישת שלום זכו להצלחה גדולה במכירות ובהשמעות. ב-1986, במהלך העבודה על אלבומה השאפתני, נשמה צוענית, כשהיא בהריון ראשון עם בתה אלונה, החליטה ארזי, בהתייעצות עם בעלה ומפיק אלבומיה, נתן תומר ועם יועצה האמנותי ואיש יחסי הציבור, גברי מזור, ללקט את להיטיה הגדולים לאלבום אוסף ראשון. לצד להיטי האלבומים הקודמים שובצו באוסף שלושה שירים שלא ראו אור קודם לכן. שירו שיר אמן עמו השתתפה בתחרות קדם אירוויזיון 1983, מחרוזת משירי פסטיבלי הילדים שהגיעו למקום הראשון ("מילה קטנה", "לא נעצור" ו"שובי הרמוניקה") ושיר חדש - "אחד ולתמיד" שכתב אהוד מנור ללחן של יוסי אהרון. השיר יצא כסינגל לרדיו ב-9 בספטמבר 1986 ושהה 12 שבועות במצעד השבועי של רשת ג', מהם שבוע אחד בפסגת המצעד. במצעד השנתי של שנת תשמ"ז 1987 דורג במקום ה-38 ובאותו מצעד זכתה ארזי גם בתואר זמרת השנה. האלבום זכה למעמד אלבום פלטינה ונמכר ביותר מ-40,000 עותקים. בשנת 1988 הוציאו ארזי ותומר באופן עצמאי את התקליטור (CD) הישראלי הראשון ושחררו שני אלבומים במארז כפול: "נשמה צוענית", שיצא שנה קודם לכן, והיה לאלבומה הנמכר ביותר, ולצדו מהדורה חדשה של "שוב בתמונה" שכללה הפעם שירים אחרים. במקום: "שירו שיר אמן", "אחד ולתמיד", "עוד נגיע" ו"הביתה" נכללו במהדורה זו השירים "במערבולת" שיצא כסינגל שנה קודם, "דרישת שלום" ו-"אגדת לה דילה" שלא נכללו במהדורה הקודמת של האלבום. גרסת התקליטור הגיעה אף היא למעמד של אלבום זהב על מכירת 20,000 עותקים. בתקליט: שירים 1–6 - צד א', שירים 7–12 - צד ב'. "מחרוזת שירי פסטיבלים" כוללת את: "מוזיקה עוברת" (שמרית אור-הנרי ברטר), "לא נעצור" (יורם טהר לב-נורית הירש), "מילה קטנה" (שמרית אור-הנרי ברטר) ו-"שובי הרמוניקה" (יורם טהר לב-נורית הירש). עיבודים: אלדד שרים - 1, 9. ירוסלב יעקובוביץ' - 2, 4, 5, 6. משה לוי/יעקב מורנו - 3, 7, 8, 10. רוני וייס - 11. ננסי ברנדס - 12.