laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סמאדהי

בפילוסופיה ההודית, סַמָאדְהִי (בפאלי ובסנסקריט: samādhi, בדוונאגרי: समाधि) הוא מצב של הגבלת תנודות ההכרה. ערך זה מתרכז בהגדרת המונח על פי פטנג'לי. לפי פטנג'לי, יוגה היא ריכוז מדיטטיבי עמוק, שבו היוגי שרוי במהותו העצמית האמיתית (פורושה או אטמן) ואינו מזדהה עם תנודות ההכרה או התודעה (צ'יטה). מצב זה של הגבלת תנודות ההכרה נקרא סמאדהי. חמש תנודות ההכרה עשויות לגרום להופעת גורמי סבל (קלשות) אך לא בהכרח יגרמו לכך. פטנג'לי מונה חמישה סוגי תנודות (אופני חשיבה שונים), שהם: מחשבה נכונה מחשבה מוטעית דמיון שינה זיכרון הגבלת תנודות אלו מתבצעת על ידי אימון (אבהיאסה) ועל ידי ויתור על תשוקות (ואיראגיה). אימון הוא המאמץ להתייצב בהגבלת התנודות ההכרתיות. ואיראגיה היא ויתור על הנהירה אחרי אובייקטים נראים או נשמעים. פטנג'לי מגדיר רמות שונות של סמאדהי, החל מסמאדהי הכרתי שבו קיימים עדיין חשיבה, התבוננות, אושר ותחושת קיום וכלה בסמאדהי ללא אובייקט (או ללא גרעין - נירביג'ה). הסמאדהי יכול להיות מושג מלידה או על ידי אמון, מאמץ, תשומת לב חדה, ריכוז וחוכמה רוחנית. הדחף להגיע למטרת היוגה (ראיית העצמי האמיתי - פורושה) עשוי להיות חלש, בינוני או חזק. אפשר לממש את מטרת היוגה גם על ידי התמסרות לאל. אינו הבורא או המשגיח, אלא מוגדר כאישיות מיוחדת, המשוחררת מהשלכות הקארמה, כלומר מתוצאות הפעולות ומהשפעת הזמן. באל נמצא גרעין כל הידע שאין מעבר לו, והיות והוא נצחי, היה המורה של כל הגורואים הקדמונים. סמל האל הוא "אום". שינון המנטרה "אום", להתגבר על המכשולים לאימון. פטנג'לי מונה תשעה מכשולים: מחלה, עצלות, ספק, זלזול, עמימות, פיזור, ראייה מוטעית, אי השגה של שלבי היוגה וחוסר היציבות בשלבי היוגה שהושגו. מכשולים אלו מלווים בסבל, דיכאון, רעידות איברים, ונשימה לא סדרה. פטנג'לי מציג צורות מדיטציה שונות שמאפשרות להתגבר על המכשולים הללו (סוטרות 33 עד 39), אך מקדים ואומר שיש להתרכז בעקרון או בשיטה אחת (סוטרה 32). הדרך הראשונה להתגברות על המכשולים היא לפתח גישה של ידידות או אהבה לכל הברואים, חמלה כלפי הסובלים, שמחה בהצלחת של בעלי המזל ושוויון נפש כלפי הרעים ושוחרי הרוע. דרכים נוספות הן ריכוז על עצירת הנשימה אחרי נשיפה (סוג של פראנאיאמה). - פעילות מרוכזת במטרה וכך ההכרה נקשרת אסוציאטיבית ליציבות הנדרשת. - התבהרות הכרתית חסרת הצטערות. - שלהכרה יהיו מושאים חסרי תאווה להתבוננות. - ידע הנובע משינה עמוקה ומחלום. - התבוננות מרצון. שליטת האל מוגדרת כמשתרעת מאינדיבידואל לאוניברסל, וכאשר תנודות ההכרה פוחתות, ההתלכדות של היודע הידוע והדעה (שהם יחדיו האל) משתקפת בהכרה כמו אבן הענבר. התלכדות זו מהולה בחשיבה כאשר יש כוונה וידע מילוליים שלא הובנו, זאת ניתן לפתור על ידי שיכחת הכול מלבד המטרה, היות שזו מבהירה את ההכרה. שכחה זו מסבירה את מצב ההתלכדות (של היודע, הידוע והידע) הבא יחד עם התבוננות מודעת וגם את מצב ההתלכדות הבא ללא התבוננות מודעת היות שמושאי התבוננות יכולים להיות לא מודעים. המושאים הלא מודעים הללו מסתיימים ב"לא מאופיין" בהכרה. כל מצבי ההתלכדות הנ"ל (עם התבוננות מודעת ובלי התבוננות מודעת) הם בעלי גרעין היות שרק בהירות ללא כל התבוננות משמעה בהירות ההכרה במלוא מובן המילה ורק שם החוכמה הכללית נושאת את האמת בשלמות. רק בבהירות ללא כל התבוננות מושא ההכרה הוא אחר מחוכמה הנובעת ממסורת והיקש וזאת משום שכוונתו ייחודית (הוא הרי האל). ההתניה הנוצרת ממפגש עם אותו מושא בולמת את כל ההתניות האחרות. ובהגבלת התניה זו ועקב הגבלת כל יתר ההתניות האחרות מושגת הארה ללא גרעין. סמאדהי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
קיצמן

קיצמן (באוקראינית: Кіцмань, קיצמן; ברומנית: Cozmeni או Coțmani או Chițmani; בגרמנית: Kotzman; ברוסית: Кицмань; ביידיש: קיצמאַן או קאצמאַן) היא עיירה במערב אוקראינה, במחוז צ'רנוביץ. האזכור ההיסטורי הראשון לקיצמן הוא מ־1413. העיר מונה 7,400 נפש, ומשמשת כמרכז מנהלי ליישובים מהאזור. גם בעבר, בסוף המאה ה-19 שימשה קיצמן מרכז מנהלי בבוקובינה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. בשנת 1930 היו במקום 647 יהודים. אחד מהאדמו"רים לבית ויז'ניץ, רבי ברוך הגר, כיהן כרב המקום מ-1928 עד 1936. משנת 1936 כיהן במקומו בן דודו, הרב ברוך הגר בן רבי יחיאל מיכל הגר מהורדנקא, בן רבי ברוך הגר מוויז'ניץ. מדיה וקבצים בנושא קיצמן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קיצמן (באוקראינית) קהילת יהודי קוצמאן באתר בית התפוצות "קיצמן", באתר JewishGen (באנגלית) JewishGen Communities Database, JewishGen ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים באוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צדפונאים

צדפונאים (קרוי גם צדפוניות; שם מדעי: Ostracoda), הם מחלקה בתת-המערכה סרטנאים. המחלקה כוללת כ-65,000 מינים, מהם 13,000 מינים החיים כיום. הצדפונאים הם סרטנאים קטנים, וגודלם עשוי לנוע בין 0.2 מ"מ ל-30 מ"מ (Gigantocypris), כשהגודל הטיפוסי שלהם הוא כ-1 מ"מ. גופם שטוח מצד אל צד ומוגן על ידי מעטפת דמוית צדפה. בשפתם העליונה של צדפונאים מסוימים ישנו איבר שיכול לפלוט שני חומרים, שכשהם נפגשים הם פולטים אור כחול בוהק. כחלק מהחיזור, עולים הזכרים מהקרקעית לאחר שקיעת החמה ולפני זריחת הירח. אז הם צוללים בתנועה ספירלית, מתעטשים כמה פעמים ופולטים גושים של אור. התוצאה תוארה כשרשרת אורות או פנינים בוהקות. נוצר מרחק בין הזכרים לבין האור שייצרו, אך הנקבות יודעות לאתרם. בניגוד לגחליליות יבשה, החושפות את מקומן כשאורן נדלק ניו יורק טיימס, חוקרים תיעדו מין זעיר של גחליליות ים מבצע ריקוד אורות כדי למשוך נקבות, הארץ, 30 בנובמבר 2023 מחלקת צדפונאים (Ostracoda) תת-מחלקת Myodocopa סדרת Halocyprida סדרת Myodocopida תת-מחלקת Podocopa סדרת Platycopida סדרת Podocopida סדרת Insertae sedis מדיה וקבצים בנושא צדפונאים בוויקישיתוף צדפונאים, באתר ITIS (באנגלית) צדפונאים, באתר NCBI (באנגלית) צדפונאים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) צדפונאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) צדפונאים, באתר GBIF (באנגלית) צדפונאים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פרוקי-רגליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דגל מרילנד

דגל מדינת מרילנד מבוסס על נסי המשפחה של ג'ורג' קלוורט, הברון הראשון של בולטימור. דגל מדינת מרילנד הוא הדגל היחיד של מדינה בארצות הברית המבוסס על הרלדיקה בריטית. הדגל אומץ על ידי מרילנד ב-25 בנובמבר 1904. דגלו של קלוורט מורכב משני סוגים של סמלים: אלה של משפחת קלוורט (המסמלים גדר מגן, לזכר הסתערות על ביצורים בעת קרב) ואלה של משפחת אימו, שושלת קרוסלנד, המורכב מצלבים שבקצהם כדוריות. קלוורט היה מייסד המושבה מרילנד, שממנה צמחה המדינה. מדיה וקבצים בנושא דגל מרילנד בוויקישיתוף דגל מרילנד, באתר דגלי העולם (באנגלית) דגל מרילנד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שירה מזרחית

שירה מזרחית היא סוגה בשירה היהודית-ישראלית שנכתבה בסגנון מזרחי. השירה המזרחית קשורה עבותות לספרות התורנית של יהודי ארצות האסלאם.[דרוש מקור] השירה המזרחית החלה לפרוץ עם הדהוד התהליכים הפוליטיים של ההכרה במזרחיות מחד גיסא ובניית מדינת הרווחה לאחר המרד של הפנתרים השחורים בשנות ה-70 מאידך גיסא. חוקרת הספרות חביבה פדיה מגדירה את השירה המזרחית ככזו הנשענת על שני יסודות. יסוד אחד מייצר שיח של זהות והגירה. היסוד השני מייצר מודוסים פואטיים חדשים. שני יסודות אלו מכוננים מחדש רצפי זיכרון, שפה והיסטוריה. חוקר הספרות חנן חבר רואה את השירה המזרחית ככזו אשר חושפת את הנרטיב הלאומי והבנייתו האלימה. כמה מן החשובים במשוררים המזרחים הם ארז ביטון, ויקי שירן, אהרן אלמוג, אמנון שמוש, אמירה הס, רוני סומק, פרופ' חביבה פדיה, ברכה סרי, סמי שלום שיטרית, מואיז בן הראש, מירי בן שמחון, שלי אלקיים, שמעון אדף, מתי שמואלוף, אלי אליהו, עמיחי חסון, תהילה חכימי, יאלי השש, אלמוג בהר, יונית נעמן, יחזקאל קדמי, עדי קיסר, שירה אוחיון, ישראל דדון ועוד. ערס פואטיקה מתי שמואלוף, ממזרח יתפרץ הר געש: אסופת מאמרים בנושא השירה המזרחית, תל אביב: עיתון 77, 2020 יוחאי אופנהיימר, מה זה להיות אותנטי: שירה מזרחית בישראל, תל אביב: רסלינג, 2012. קציעה עלון, אפשרות שלישית לשירה: עיונים בפואטיקה מזרחית, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011. קציעה עלון, שושנת המרי השחורה: קריאות בשירה מזרחית, תל אביב: האוניברסיטה המשודרת, 2014. סמי שלום שטרית (עורך), מאה שנים - מאה יוצרים: אסופת יצירות עבריות במזרח במאה העשרים, כרך ג': שירה, תל אביב: בימת קדם לספרות, 1998. הגיע הזמן לומר "אני" אחרת בשירה העברית, באתר הארץ, 1 במאי 2006 יוחאי אופנהיימר, מהי שירה מזרחית?, אוניברסיטת חיפה, 3 במרץ 2008 גלעד מאירי, ריאיון, בימי פוסט־ערספואטיקה, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 01.07.2020 מידע על שירה מזרחית בקטלוג הספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ישו כוכב עליון (מחזמר)

ישו כוכב עליון (באנגלית: Jesus Christ Superstar) היא אופרת רוק בריטית ותופעה תרבותית המבוססת על סיפור השבוע האחרון בחיי ישו, פרי נוסף של שיתוף פעולה הפורה בין המלחין אנדרו לויד ובר והפזמונאי טים רייס. אופרת הרוק הופקה לראשונה בשנת 1970 כאלבום מוזיקה כפול בהקלטה אולפנית. העלילה נכתבה לפי המסופר ב"ספרי הבשורה" (האוונגליונים), הכלולים בברית החדשה, בלבוש מודרני עם מגוון של מוזיקה חדשה וגם ישנה, אך לגרעין הסיפורי שמופיע בברית החדשה נוספה גם פרשנות מקורית של המחברים ו"השלמות" פרי דמיונם. אופרת הרוק הופקה בשנת 1971 גם כמחזמר, ואחר כך כסרט קולנוע, באותו השם, שצולם בישראל בשנת 1973. המחזמר זכה להצלחה גדולה בכל העולם והופק במדינות רבות ובשפות שונות. אחת מהסיבות להצלחה הוא שלקהל נוצרי, המחזמר הוא גם חוויה רוחנית. עם זאת, המחזמר עורר לא מעט מחאות בקרב נוצרים שמרנים שטענו כי הוא פוגע בדמותו של ישו ואף מעמיד באור מגוחך את השליחים. גם בקרב ארגונים יהודיים המחזמר עורר אי נחת, במיוחד בכל הנוגע לסצנת "39 המלקות" שבה פונטיוס פילטוס, בלחץ האספסוף היהודי המאיים עליו, נאלץ כביכול להלקות את ישו לפני צליבתו, גם צליבתו של ישו במחזמר נעשית בלחצו של ההמון היהודי. בעקבות ההצלחה של האלבום המקורי, מספר זמרים לא ידועים עד אותה עת רכשו לעצמם שם עולמי וביססו קריירה רבת שנים. איבון אלימן (Yvonne Elliman), בדמותה של מרים המגדלית, התפרסמה כזמרת דיסקו בשנות השבעים ואף הופיעה בסרט "שיגעון המוזיקה" מ-1977. הזמר והשחקן מוריי הד (Murray Head) בדמותו של יהודה איש קריות הפך לשחקן מבוקש על במות לונדון בקריירה שנמשכה עד אמצע שנות השמונים. שני להיטים המושרים על ידי שני זמרים אלו הפכו למפורסמים ביותר וזכו לאינספור גרסאות בשפות שונות, והם מוכרים עד היום: השיר Superstar, אותו שר יהודה איש קריות (מורי הד), וכן השיר I Don't Know How to Love Him המושר בפי מרים המגדלית (איבון אלימן). בשנת 1997 הועלתה בלונדון הפקה מחודשת של המחזמר ובעקבותיה הועלתה גרסה חדשה בברודוויי שאף צולמה והופצה בגרסת DVD. עד עצם היום הזה, "ישו כוכב עליון" הוא אחד ממחזות הזמר הפופולריים ביותר בקרב בתי ספר למשחק המעלים הפקות נסיוניות שלו. המחזמר לא הועלה בישראל בהפקה רשמית למרות הצלחותיו של מחזות הזמר מאת לויד וובר בישראל כגון אוויטה ויוסף וכתונת הפסים המשגעת. יש שיטענו שהסיפור של המחזמר הוא מבוסס מדי בנצרות בשביל לעלות לבמות המסחריות בישראל. שיר הפתיחה של המחזמר "Heaven On Their Mind" תורגם לעברית ובוצע על ידי דני רובס במסגרת ספיישל טלוויזיוני בתוכנית הטלוויזיה זהו זה שהוקדש למחזות זמר. ישו כוכב עליון (סרט) מדיה וקבצים בנושא ישו כוכב עליון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ישו כוכב עליון (באנגלית) מידע על האלבום ישו כוכב עליון באתר MusicBrainz דוד קריבושי-דני רובס 'זהו זה' ב 1991, נבדק ב-2022-04-04
בצל

בצל (באנגלית: Bulb) הוא איבר אגירה תת-קרקעי הקיים בצמחים מסוימים. הבצל אוגר מים וחומרי מזון בעונה הגשומה, ומאפשר לצמח לנצלם במשך העונה היבשה. הבצל בנוי שכבות-שכבות של גלדים; הגלד הוא למעשה גלגול של עלה, שעבר התמחות לשמש כאיבר אגירה, התעבה ואיבד את הכלורופיל. בתחתית הבצל ישנו מבנה שטוח המכונה עוגת הבצל, שהוא למעשה גלגול של גבעול. מעוגת הבצל יוצאת כלפי מטה ציצת שורשים, דרכה הצמח סופג את המים והמלחים מהאדמה. בישראל גדלים גאופיטים רבים בעלי בצל. רבים מהם מצטיינים בפרחים ססגוניים. בין צמחי הבצל בארץ ניתן למנות את השום, בצל הגינה, הנרקיס, השושן, והחצב. גאופיט פקעת טבעות בצל ריבת בצל יעקב מאור, בלייזר, טיול שכבה, באתר ynet, 2 באוגוסט 2013 בצל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) בת חן וולף, למה בוכים כשחותכים בצל?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, דצמבר 2016 ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כימאי מורשה

כימאי מורשה (באנגלית: Chartered Chemist) הוא תואר כבוד המוענק לכימאים ותיקים, המתיר להם לציין אחרי השם שלהם את האותיות CChem שהם ראשי תיבות של כימאי מורשה באנגלית. התואר מקובל בבריטניה ובאוסטרליה. באיחוד האירופי יש תואר מקביל, "כימאי אירופאי", שנושאיו רושמים אחרי שמם את האותיות EurChem. תואר הכבוד כימאי מורשה מוענק בידי החברה המלכותית לכימיה בממלכה המאוחדת ובידי המכון הכימי המלכותי האוסטרלי (Royal Australian Chemical Institute; RACI) באוסטרליה. בממלכה המאוחדת על המועמדים לתואר כימאי מורשה למלא אחר הדרישות הבאות: להיות חבר או עמית בחברה המלכותית לכימיה. להיות בעל תואר אקדמי המוכר על ידי החברה המלכותית לכימיה. להראות כי הם פעילים בעבודה כימית. להוכיח התפתחות של 12 סגולות מקצועיות (Professional Attributes). באוסטרליה הדרישות דומות, באופן כללי. החברה המלכותית מסבירה את תואר הכבוד במילים אלו: "הגעה למעמד מורשה בכל מקצוע שהוא מציינת לכלל הקהילה התמחות גבוהה בתחום מסוים וכן יכולת מקצועית וסמכות בתחום. הענקת התואר כימאי מורשה מציינת הכרה בידע המעמיק בכימיה, הישג אישי משמעותי המבוסס על כימיה, מקצועיות במקום העבודה ומחויבות לשימור מומחיויות מקצועיות באמצעות התפתחות מקצועית מתמדת של הכימאי." כימאי פרטים על קבלת התואר כימאי מורשה באתר החברה המלכותית, באנגלית
Chemistry World

Chemistry World (באנגלית: "עולם הכימיה") הוא כתב עת פופולרי בנושא כימיה, הרואה אור בידי החברה המלכותית לכימיה בקיימברידג', הממלכה המאוחדת. מערכת כתב העת מונה עשרה כימאים אנשי אקדמיה או פעילים בתעשייה. כתב העת ראה אור לראשונה בינואר 2004, והחליף את Chemistry in Britain, כתב עת ותיק אשר ראה אור לראשונה בשנת 1965. כתב העת מופץ מדי חודש לחברי החברה ברחבי העולם והוא כולל חדשות, מאמרים העוסקים בכימיה באופן כללי, כגון ההיסטוריה של הכימיה או התפתחויות טכנולוגיות, ביקורות ספרים ומכתבי קוראים. מספר הסדרה הסטנדרטי הבינלאומי (International Standard Serial Number) של כתב העת הוא 1473-7604. אתר האינטרנט הרשמי של Chemistry World (באנגלית) Chemistry World, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרנאולי

מַרנֶאוּלי (בגאורגית: მარნეული) היא עיירה בדרום גאורגיה. המרכז המנהלתי של נפת מרנאולי שבמחוז כארתלי תחתית. העיירה ממוקמת על גדות נהר האלגתי, בקרבת הגבול עם אזרבייג'ן וארמניה, ומאוכלסת ברובה הגדול באזרים (83%).[דרוש מקור] היא הוכרזה כיישוב עירוני בשנת 1921, ואוכלוסייתה מונה 20,600. צאצאי העיירה היו כמה מהמוג'תהידים המפורסמים בקווקז. לפני 1947 הייתה העיירה ידועה בשם בורצ'לו. משנת 1945 ועד לשנת 1952 נודעה העיירה בשם סארוואן. לפני שנת 1937 הייתה העיירה, יחד עם הנפה, סולטנות ונודעה באיכות ייצור השטיחים. במרנאולי נמצאת קהילה טורקית של אזרים, שאתנית נחשבים לקארַפּאפַּק (Karapapak), ונמצאים גם בבולניסי, דמניסי, גרדבני ועוד. האסלאם בכארתלי תחתית מדיה וקבצים בנושא מרנאולי בוויקישיתוף מיקומה של מרנאולי במפה ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בגאורגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בורצ'לו (מחוז)

בּוֹרצַ'לוֹ (בגאורגית: ბორჩალო) הוא מחוז היסטורי גאוגרפי של גאורגיה, באזור גאורגיה וארמניה. השטח המקורי של בורצ'לו משתרע בחלק המזרחי של כארתלי תחתית בנפות מרנאולי, גרדבני ובולניסי והיא גובלת באזרבייג'ן וארמניה. בשנת 1604 השאה הפרסי עבאס הראשון אכלס את המחוז בשבט הטורקי ממוצא אזרי, בּוֹרצַ'לוּ. בתקופת שלטון האימפריה הרוסית, משנת 1880 ועד ל-1918, נכלל כאוייזד נפרד בשם אוייזד בורצ'לו או המזרה של בורצ'לו וכלל את לורי ודאשיר בפלך טביליסי. מדיה וקבצים בנושא בורצ'לו בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה ובנושא גאורגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בורצ'לו

האם התכוונתם ל... בורצ'לו (מחוז) – (בּוֹרצַ'לוֹ) - מחוז היסטורי בגאורגיה בורצ'לו (שבט) – (בּוֹרצַ'לוּ) - שבט טורקי ממוצא אזרי בורצ'לו (עיר) – שמה הקודם של העיר מרנאולי שבנפת מרנאולי גאורגיה
Comfortably Numb

"Comfortably Numb" (בעברית: "קהות נינוחה" או "חסר תחושה בצורה נוחה") הוא שיר של להקת הרוק המתקדם הבריטית פינק פלויד, אשר יצא כחלק מאלבום האולפן האחד-עשר שהוציאה לאור, The Wall. "Comfortably Numb" הוא אחד מהשירים הבודדים שדייוויד גילמור היה שותף בכתיבתם באלבום זה, כאשר רוג'ר ווטרס היה האחראי העיקרי לכתיבת השירים באלבום, וגילמור היה אחראי להלחנה של כמה מהם. השיר עצמו מכיל שני קטעי סולו גיטרה ארוכים יחסית של גילמור. המילים מתייחסות לגיבור הבדוי פינק (שהאלבום כולו מספר את סיפורו), אשר מתמוטט בבית המלון לפני הופעה. הבתים הם דברי רופא המוזמן לטפל בו כדי שיופיע, והפזמון מתאר את מחשבות הגיבור עצמו על ילדותו ועוד. בסרט החומה, לאחר שיר זה, פינק מאבד את שפיותו והופך לשליט רודן. ההשראה למילות השיר הייתה אירוע שקרה בהופעה של הלהקה באולם הספקטרום בפילדלפיה ב-1977, הופעה בה הופיע ווטרס, שסבל מכאבים עזים בבטנו, תחת השפעת משככי כאבים שהוזרקו לו, עד שפונה לבית חולים כשהשפעת המשככים פגה. למעשה השיר היה השיר האחרון שנוגן על ידי כל חברי הלהקה המקוריים, שהתאחדו לטובת הופעה אחת במופע הצדקה לייב 8 ב-2005. סולו הגיטרה שבשיר מדורג במקום 3 בעולם על ידי קוראי המגזין Guitar World (עולם הגיטרה). כמו כן, השיר דורג בשנת 2004 על ידי המגזין רולינג סטון במקום ה-314# מבין 500 השירים הטובים בעולם. נכון למרץ 2023, מונה ההשמעות של השיר ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי עומד על כ-480 מיליון. רוג'ר ווטרס - זמרה, גיטרת בס דייוויד גילמור - זמרה, קולות רקע, גיטרה מובילה, גיטרת קצב, גיטרת בס, גיטרת פלדה הוואית, סינתיסייזר פרופט-5 ניק מייסון - תופים ריצ'רד רייט - אורגן האמונד מייקל קאמן - עיבוד לי רייטנור - גיטרת קצב "Comfortably Numb 2022" הוא שיר של זמר הרוק המתקדם הבריטי רוג'ר ווטרס, אשר יצא לאור ב-17 בנובמבר 2022, וזה נכלל באלבום האולפן החמישי שלו, The Lockdown Sessions שיצא לאור ב-9 בדצמבר באותה שנה. שיר זה הוא גרסת כיסוי לשיר בעל שם דומה של להקת פינק פלויד, בה היה חבר ווטרס בשנים 1965-1984 ו-2005. השיר (ושאר שירי האלבום) הוקלט במהלך הסגר שהתקיים עקב מגפת הקורונה. מידע על היצירה "Comfortably Numb" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Comfortably Numb" באתר Discogs גרסאות נוספות ל"Comfortably Numb" באתר SecondHandSongs Comfortably Numb - Pink Floyd, באתר עיתון הרולינג סטון The 50 greatest guitar solos of all time, guitarworld, ‏2021-02-25 (באנגלית) איגוד תעשיית ההקלטות האיטלקי, Comfortably Numb, איגוד תעשיית ההקלטות האיטלקי, ‏26 בנובמבר 2020 (באיטלקית) איגוד תעשיית ההקלטות הדני, PINK FLOYD "COMFORTABLY NUMB", איגוד תעשיית ההקלטות הדני, ‏19 ביולי 2022 (בדנית) איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי, COMFORTABLY NUMB, איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי, ‏8 ביולי 2021 (באנגלית) איגוד תעשיית ההקלטות הספרדי, COMFORTABLY NUMB, איגוד תעשיית ההקלטות הספרדי, ‏3 באפריל 2024 (באנגלית)
גלוטתיון

גְלוּטָתיון (באנגלית: Glutathione) הוא פפטיד קצר ונוגד חימצון חשוב. שמו הכימי, לפי מונחון IUPAC, הוא 2-amino-5-{[2-[(carboxymethyl)amino]- 1-(mercaptomethyl)-2-oxoethyl]amino}-5-oxopentanoic acid גלוטתיון בנוי משלוש חומצות אמינו - גלוטמט, ציסטאין וגליצין - ומכיל קשר פפטידי יוצא דופן בין קבוצת האמין של הציסטאין לבין קבוצת הקרבוקסיל שעל שרשרת הצד של הגלוטמט. הגלוטתיון יכול להמצא במצב מחוזר, GSH, שבו קבוצת התיול (SH) יכולה להגיב עם רעלנים כדוגמת רדיקלים חופשיים, ולנטרל אותם על ידי העברת אלקטרון. עם מסירת האלקטרון עובר הגלוטתיון למצב מחומצן, GSSG, בו שתי מולקולות נקשרות זו לזו בקשר דיסולפידי. האנזים גלוטתיון רדוקטאז אחראי על חיזור גלוטתיון ממצבו המחומצן חזרה ל-GSH, שהוא המצב בו נמצא הגלוטתיון רוב הזמן. בתאים של בעלי חיים הגלוטתיון המחוזר מצוי, במצב פיזיולוגי תקין (כשאין הרעלה), בריכוז של כ-5 מילימולר. גלוטתיון משתתף בתהליך סינתזת לויקוטרין (leukotriene), מתווך חשוב בתהליכי אלרגיה ודלקת. הוא קו-פקטור של האנזים גלוטתיון פראוקסידאז. הוא מוצמד לרעלנים ולפסולת שומנית כקבוצה הידרופילית בתהליך ההמרה (ביוטרנפורמציה) לחומצות מרה בכבד. גלוטתיון משמש גם לניטרול (דהטוקסיפיקציה) של מתילגליוקסאל (methylglyoxal), תוצר לוואי רעיל של תהליכים מטבוליים. תהליך זה נעשה על ידי מערכת הגליאוקסלאז. גלוטתיון משמש כמצע בתגובות אנזימטיות, הן בתגובות קוניוגציה (הצמדה לשומנים) והן בתגובות חיזור, המתרחשות במיקרוזומים ובמיטוכונדריה. בנוסף לתגובות אנזימטיות, ניתן למצוא את הגלוטתיון משתתף בתגובות קוניוגציה לא אנזימטיות, למשל עם n-acetyl-p-benzoquinone imine, תוצר מטבוליזם של פרצטמול (אקמול). במקרים של הרעלת פרצטמול, רמת התוצר עולה על הרמה שביכולתו של הגלוטתיון לנטרל, והוא הופך רעיל לתאי הכבד, עד לכדי הרעלת כבד ומוות. הטיפול המקובל להרעלת פרצטמול, בעיקר בעקבות ניסיון התאבדות, הוא בהזרקה של אן-אצטילציסטאין (N-acetylcysteine), המשמש לחידוש מלאי הגלוטתיון המחוזר בגוף. שחרור פתולוגי של עודף גלוטמט לסינפסות, למשל במקרים של נזק מוחי עקב פציעה, עלול למנוע ספיגה של ציסטאין, אבן הבניין העיקרית של גלוטתיון. עקב החוסר הנוצר בגלוטתיון נמנעת הפעילות המגינה האנטי-חמצונית שלו, דבר המוביל לפגיעה בתאים ואפילו למות התא. גלוטתיון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
סדיגורה

סדיגורה, כמקובל בשפת יהודי המקום (באוקראינית: Садгора סדהורה; ברומנית: Sădăgura סדגורה; בפולנית: Sadagóra סאדגורה) - היא פרוור של עיר המחוז צ'רנוביץ שבאוקראינה, כ-6 קילומטר ממרכז העיר. בעבר הייתה סדיגורה עיירה עצמאית. ערך מורחב – חסידות סדיגורה העיר נוסדה ב-1769 ומיד נמשכו אליה יהודים לרוב. הייתה בתחום הקיסרות האוסטרית, המתיישבים היהודים היו ברובם המכריע חסידים. יהודים ישבו במקום במאה ה-17. ב-1775 נמנו בסאדאגורה 45 משפחות יהודיות מכלל 180 המשפחות בעיר, ובתחילת המאה ה-19 - מאה משפחות. בית-הכנסת המרכזי הוקם ב-1770 לערך. יהודים מיישובי הסביבה היו מסופחים לקהילת סאדאגורה. יהודי סאדאגורה עסקו במסחר ובמלאכה, ובין יהודי הסביבה היו גם בעלי-קרקעות עשירים. יהודים מדלת העם מצאו את פרנסתם בדוחק בהובלת מים בחביות מבארות מרוחקות. במשך המאה ה-19, הייתה סדיגורה עיירה יהודית. רוב תושביה היו יהודים, שפת המסחר והתרבות הייתה יידיש, ובשבתות וחגים יהודיים לא התקיים בה בפועל מסחר. הקהילה היהודית התארגנה ומספר היהודים בעיר הלך ועלה. ערב מלחמת-העולם הראשונה הייתה הקהילה בשיא פריחתה, ומנתה 10,000 נפש, מהם 3,000 יהודים ביישובים הסמוכים. קהילת סאדאגורה הייתה מעוז חסידי רוז'ין, אחרי שהאדמו"ר ר' ישראל פרידמן קבע בה את מושבו באמצע המאה ה-19. התקיימה יריבות בין חסידיו לחסידי צאנז והייתה מתיחות בין הקהילות. אחרי מלחמת העולם הראשונה ירד מאוד מספר היהודים בעיר. בין שתי מלחמות-העולם התנהלה בקהילה פעילות ציונית ערה, ונציגים יהודים ישבו במועצת העיר. ערב מלחמת העולם השנייה נמנו בסאדאגורה כ- 1,700 יהודים. במהלך מלחמת העולם השנייה עבר אזור סאדאגורה לשליטת הסובייטים ואחרי מתקפת גרמניה על ברית המועצות בקיץ 1941 נמסר שוב לידי רומניה, אז בת ברית של גרמניה הנאצית. עם השתלטות הגרמנים והרומנים על סאדאגורה נרצחו 186 יהודים בעיר עצמה, ויתרם, כ-1,500, שולחו למחנות בטראנסניסטריה. מהם רק מעטים שבו. במהלך השואה נרצחו רוב יהודי העיירה בבורות ירי. לאחר השואה נשארו בסדיגורה רק 5 משפחות יהודיות. הנאצים והמקומיים מבצעי הרצח לא הותירו ממצאים על פני השטח; ואף השלטונות הסובייטים ששלטו במקום בהמשך לא ציינו את העבר ולא הותירו רישומים מדויקים על הנרצחים. רק שנים לאחר השואה, כשהורם מסך הברזל, החלו להתברר ממדי הרצח. בשנת 2019 הוקמה בעיירה מצבה שהוקמה בסיוע מרכז רבני אירופה, על קבר אחים ענק בו טמונות גופותיהם של לפחות 1,200 ילדים, נשים וגברים יהודיים מהעיירה ומהסביבה, שנרצחו בבורות ירי, חלקם כפי הנראה נקברו בקבר האחים בעודם בחיים. רבני חסידות סדיגורה עלו לארץ ישראל לפני השואה. ממשיך השושלת של אדמו"רי רוזין וסדיגורה היה רבי ישראל משה פרידמן – האדמו"ר השישי מסדיגורה, שהתגורר בישראל. בשנות ה-2000 סאדאגורה היא פרוור של העיר צ'רנוביץ. בסדיגורה נותר בית הכנסת של הצדיק, האדמו"ר מסדיגורה. בית העלמין היהודי בעיר מוקף גדר, אולם אינו מטופל. במקום ישנו אוהל על קברי הצדיקים מסדיגורה. הנתונים מתוך "פנקס הקהילות רומניה" אובידיו קראנגה, סדגורה, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 750–752), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא סדיגורה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סדיגורה דף העיירה ב-JewishGen (באנגלית) סדיגורה (צ'רנוביץ, אוקראינה), דף שער בספרייה הלאומית פרופ' חיים רבין, אנציקלופדיה כללית מסדה, הוצאת "אלומות" בע"מ, תשכ"ו, כרך חמישי, עמוד 123 עשרות רבנים מאירופה השתתפו בפורום המקצועי בז’יטומיר, אתר מרכז רבני אירופה, כ״ד בתמוז ה׳תשע״ט, 27 ביולי 2019 קהילת יהודי סדיגורה, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי"
מערכת גולג'י

מערכת גוֹלְג'י (גם גופיף גולג'י), הקרויה בצמחים גם דיכטיזומה (Dictyosome), היא אברון שקיים בתאים איקריוטיים, ותפקידו הוא ייצור, שינוי ואריזה של חלבונים. האברון קרוי על-שם קמילו גולג'י, שזיהה אותו לראשונה בשנת 1898, והוא מכונה גם מכשיר גולג'י, מערך גולג'י, מנגנון גולג'י וגופיף גולג'י. תפקידו העיקרי של מנגנון גולג'י הוא לעבד מקרומולקולות כמו חלבון וליפיד שסונתזו על ידי התא. בין תפקידיה השונים של מערכת גולג'י ניתן למנות: אריזת חלבוני הפרשה הנוצרים ברשתית התוך פלסמית. הכוונת תנועת המולקולות השונות למקומות שונים בתא. עיבוד חומרים שהתא מפריש אל מחוצה לו, כמו עיבוד סוכרים המצומדים לחלבונים. את החומר המיועד להוצאה עוטף הגולג'י בווסיקולות, אשר נעות לכיוון קרום התא. כאשר הווסיקולות מגיעות אל קרום התא, הן נבלעות בתוכו והחומר המצוי בהן נבלע בקרום התא. חומרים המיועדים להפרשה מופרשים אל מחוץ לתא. אברון גולג'י המצוי לרוב ליד גרעין התא מורכב ממערכת ממברנות המקיפות חללים. הגולג'י עשוי מקפלים קרומיים, המזכירים את קרום התא, בעלי חלל פנימי, המונחים זה על גבי זה. בכל ערימה כזו יש בערך 6 אלמנטים (קפלים), כאשר קוטרו של כל אחד מהאלמנטים הללו הוא בערך מיקרומטר. בכל תא עשויות להיות כמה וכמה ערימות של קפלים מעין אלו, תלוי בסוג התא. לדוגמה, בתאים מפרישי הריר שבאפיתל המעיים, כמות הגולג'י גדולה מאוד. מלבד ערימות קפלים אלו, ישנם בשולי הגולג'י וסיקולות רבות, גדולות (10,000 אנגסטרם) וקטנות (500 אנגסטרם). הגולג'י מהווה המשך ישיר של הרשתית התוך פלסמית, וקיימת החלפת חומרים רבה ביניהם, רובה מתרחשת בעזרת וסיקולות. הווסיקולות משמשות גם להעברת חומרים בין קפליו השונים של הגולג'י. רמת החומציות בתוך הגולג'י שונה מזו של הרשתית התוך-פלסמית ואף משתנה באופן קל והדרגתי בין הקפלים בגולג'י עצמו. עובדה זו חשובה מפני שלתהליכים ולעיבודים שונים המתרחשים בגולג'י נדרשת רמת חומציות שונה. מדיה וקבצים בנושא מערכת גולג'י בוויקישיתוף ארז גרטי, אברון גולג'י – משרד הדואר של התא, במדור "מאגר המדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 30 ביולי 2009 מערכת גולג'י, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)