laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
משה ברבלט

משה ברבלט (נולד ב-1932) הוא בעל עיטור המופת וספורטאי ספורט נכים זוכה מדליות פאראלימפיות. ברבלט שירת בחיל השריון. ב-21 במרץ 1968 נפגע קשות במהלך פעולת כראמה ושתי רגליו נקטעו. ב-1973 הוענק לו עיטור המופת על כך שדרש את פינוי הפצועים האחרים במקום קודם לפינויו שלו. תיאור המעשה: ביום 21 במרץ 1968, בזמן פשיטת צה"ל בכרמה, נפצע רב"ט משה ברבלט ונקטעו שתי רגליו. על אף פציעתו הקשה ובהיותו תחת אש אויב, גילה התנהגות למופת בכך, שדרש כי הפצועים יפונו משטח האש ורק לאחר מכן הוא פונה. על מעשה זה הוענק לו : עיטור המופת ניסן תשל"ג אפריל 1973, דוד אלעזר, רב-אלוף, ראש המטה הכללי — עיטור המופת למשה ברבלט לאחר תקופת שיקום החל ברבלט להתאמן בבית הלוחם תל אביב, התאמן במקצועות האתלטיקה והיה חבר נבחרת הכדורעף. ברבלבט עבד במועצה לשיווק פרי הדר תוך התמדה בפעילותו הספורטיבית. במהלך השנים השתתף ארבע פעמים במשחקים הפאראלימפיים והתחרה בצליחת הכנרת ובצליחת ים סוף. במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) זכה בשתי מדליות ארד: בהדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס. עם נבחרת הכדורעף זכה בתחרויות שונות בעשר מדליות זהב. הוא ממשיך להתאמן בבית הלוחם ומשמש שופט במשחקי כדורעף. עיטור המופת שהוענק למשה ברבלט, באתר "בעוז רוחם" של אגף כוח האדם בצה"ל פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC (באנגלית) משה ברבלט באתר הצילום של שי אלוני לוס אוריה מיטלמן, רב-אלוף, באתר "אחוזות רובינשטיין", עמ' 22
רנן הרטמן

רנן הרטמן (נולד ב-9 באוקטובר 1969) הוא מקים הקריה האקדמית אונו והמנהל הכללי שלה. רנן הרטמן נולד בקנדה, בנם הצעיר של פרופ' דוד הרטמן וברברה הרטמן. לרנן הרטמן ארבעה אחים: הרב ד"ר דניאל הרטמן, נשיא מכון שלום הרטמן, פרופ' טובה הרטמן, דבורה כץ ופרופ' עדינה מאיר הרטמן, ראש החוג לריפוי בעיסוק באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1971 עלה הרטמן עם משפחתו לישראל והיא התיישבה בירושלים. שירת כקצין בחיל השריון. בגיל 25 קיבל תואר בוגר במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1995, בהיותו בן 26, הקים הרטמן את הקריה האקדמית אונו, המכללה הלא מתוקצבת הגדולה בישראל, שבה לומדים למעלה מ-15 אלף סטודנטים בחמישה קמפוסים (חיפה, ירושלים, אור יהודה, קריית אונו ונתניה), בתחומי המשפט, מנהל עסקים מקצועות בריאות, חינוך מדעי הרוח, ספורטתרפיה ומוזיקה. מאז הקמתה הוא משמש כמנכ"ל המכללה. הרטמן יזם הקמת קמפוס ראשון בישראל למגזר החרדי באור יהודה ובירושלים, בו למדו למעלה מ-3,000 בוגרים. הקמפוס החרדי זכה ב"אות גלובס". בשנת 2014 נחקר באזהרה ברשות המסים, בחשד לרישום כוזב של העסקת עובדת במכללה. בעקבות זאת הוטל עליו תשלום כופר בסך 55,000 ש"ח, בנימוק ש"סייע לאחר ללא הצדק סביר לקבל שכר כוזב בשנים 2010 – 2012 בסך של כ-550,000 ש"ח". מדיה וקבצים בנושא רנן הרטמן בוויקישיתוף מנכ"ל הקריה האקדמית רנן הרטמן - ביוגרפיה, באתר הקריה האקדמית אונו, 3 בפברואר 2016 אלאן רוזנבאום, ‏What is Ono Academic College's secret to success?, באתר Jerusalem Post, ‏13 בינואר 2022. נתי טוקר, מייסד הקריה האקדמית אונו: "האליטה של גוש דן לא רוצה את החלשים", באתר TheMarker‏, 24 בדצמבר 2010 רנן הרטמן - מייסד ומנכ"ל האקדמית אונו, בארוץ יוטיוב של רדיו חיפה מכּתביו: מדינה רב תרבותית חייבת לשמור על קמפוסים חרדיים, באתר ynet, 15 ביוני 2016 חשבון נפש ישראלי לשנה החדשה, באתר ynet, 22 בספטמבר 2015 מיהו ישראלי, ידיעות אחרונות, 7 במרץ 2013 רנן הרטמן- דברי פתיחה ביקור הרמטכ"ל בקמפוס החרדי, סרטון באתר יוטיוב ספיר פרץ, ‏הזוכה ב"אות גלובס": הקריה האקדמית אונו-הקמפוס החרדי, באתר גלובס, 7 ביוני 2010 גור מגידו ושי ניב, ‏הפקולטה למדעי הפיקציה?, באתר גלובס, 26 במרץ 2015 החלטות ועדות הכופר ברשות המיסים שנת 2019, באתר רשות המיסים, 10 במרץ 2019
ישראל שפירא (בלאז'וב)

רבי ישראל שפירא (חשוון תר"נ, 1889 - א' בחשוון תש"נ, 30 באוקטובר 1989) היה האדמו"ר מבלאז'וב בארצות הברית. עמד בראשות כולל חבת ירושלים. בנם של רבי יהושע שפירא מריבטיטש והרבנית ציפורה. כיהן ברבנות בפרוכניק שבגליציה. נישא לפערל' בתו של רבי שלום דוד אונגר מדז'בנה. לאחר פטירת אביו ויתר לאחיו הרב אלעזר על רבנות ריבטיטש, והוא כיהן ברבנות ואדמו"רות באיסטריק. בשנת תרפ"ג השתתף בכנסייה הגדולה של אגודת ישראל בווינה. במהלך השואה היה הרב שפירא במחנה ברגן-בלזן. אשתו נרצחה בשואה. הוא היגר לאחר המלחמה לבריסל, ומשם לארצות הברית. הוא התגורר בויליאמסבורג ובהמשך בבורו פארק, שבה הקים את בית מדרשו. נישא בשנית לברוניא בת הרב משה מנחם מלכיור, אלמנת הרב ישראל אברהם קושיצקי, מקורבו של הרב שלמה חנוך רבינוביץ, האדמו"ר מרדומסק. נפטר קרוב לגיל 100, ונקבר בהר הזיתים. לאחר פטירתו הוציאו לאור נכדיו החורגים את הספרים "שופרא דישראל", מדברי תורתו ואת קונטרס "לעד בבני ישראל" מתולדות חייו. בנו החורג, הרב צבי יהודה שפירא, מילא את מקומו באדמו"רות ובנשיאות כולל גליציה. ישראל בן יהושע שפירא (1890?-1989), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאיר הורוביץ

רבי מאיר הורוביץ (מכונה: "האמרי נועם". ה'תקע"ט, 1818 - ח' בתמוז ה'תרל"ז, 1877) היה אדמו"ר חסידי השני בשושלת דז'יקוב אשר בעיר טרנובז'ג שבפולין. נולד בעיר ראווה רוסקה שבגליציה לרבי אליעזר הורוביץ מדזיקוב ולחיה בתו של רבי יחיאל מיכל רוזנפלד מראווה רוסקה. בצעירותו עוד זכה להכיר את סבו רבי נפתלי צבי הורוביץ בעל ה"זרע קודש" מראפשיץ. הוא נסע לדודו רבי אשר ישעיה רובין מראפשיץ ומאוחר יותר לרבי צבי הירש מרימנוב. לאחר נישואיו לדבורה בתו של רבי קלמן פיצעליס הוסמך (בחיי אביו) לכהן כרב בעיר דז'יקוב ועם פטירת אביו בג' בחשון ה'תרכ"א הוכתר לאדמו"ר השני מדזיק'וב על-אף היותו הבן השני. בתחילת הנהגתו הוא ואחיו רבי משה מרוזוואדוב היו נוסעים כחסידים לרבי חיים מצאנז, אך לאחר שהתפתחו כמה מחלוקות בינם לבין רבם התרחקו מחצרו והפסיקו לנסוע אליו. בתקופת כהונתו פרחה החסידות ובהכוונתו נבנה בית מדרש חדש עם מקווה וסוכה ואף חדר לאפיית מצות לחג הפסח. רבי מאיר היה נוהג לומר בפני חסידיו "כי תורה וגדולה במקום אחד". כשנפטר רבי חיים מצאנז בכ"ה בניסן ה'תרל"ו, אמר רבי מאיר לחסידיו כי הוא יודע שזמנו קרוב ואז החלה להתפשט בגופו מחלה כרונית. נפטר בח' בתמוז ה'תרל"ז כששהה בעיר קרלסבד, טרם פטירתו אמר "הנשמה לך והגוף פעלך חוסה על עמלך". ואת מקומו מילא בנו השלישי רבי יהושע הורוביץ כאדמו"ר השלישי בשושלת. רבי נפתלי חיים הורוביץ, רב בירושלים (נפטר ביום הכיפורים ה'תרנ"ה) רבי טוביה הורוביץ, רב במיידון (נפטר ה'תרע"ח) רבי יהושע הורוביץ, האדמו"ר השלישי מדז'יקוב (נפטר ביום הכיפורים ה'תרע"ג) רבי יחיאל הורוביץ, רב בפוקשיבניץ (נפטר ה'תרפ"ח) רבי אהרן הורוביץ, רב בבייטש (נפטר ה'תרפ"ז) רבי אשר ישעיה הורוביץ, רב ברימנוב (נפטר ה'תרצ"ה) חנה הורוביץ, אשת רבי יעקב יצחק אונגר מדז'בנה מלכה הורוביץ, אשת רבי ישראל הורוביץ ממעליץ לאה הורוביץ, אשת רבי שלום הלברשטאם מצאנז-פיקלא הינדא הורוביץ, אשת רבי ישראל הגר, האדמו"ר השלישי מויז'ניץ דוד הלחמי, רבי מאיר הורביץ אב"ד דזיקוב (בעל „אמרי נועם”), חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' שי"ב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) ישראל שפירא, האדמו"ר שאהד את המשכיל החשוד בדעות רפורמיות, באתר כיכר השבת ספרו ספרו "שו"ת אמרי נועם" באתר היברובוקס. מאיר בן אליעזר הורביץ (1818-1877), דף שער בספרייה הלאומית היה חסיד רופשיץ בקרקוב
ג'ייסון קולינס

ג'ייסון פול קולינס (באנגלית: Jason Paul Collins; נולד ב-2 בדצמבר 1978) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדת הסנטר. שנתיים ברציפות (2002 ו-2003) הגיע עם קבוצתו ניו ג'רזי נטס, לראשונה בהיסטוריה שלה, למעמד סדרת הגמר ב-NBA. קולינס היה לספורטאי הפעיל הראשון ב-4 הליגות החשובות בארצות הברית (בייסבול-מייג'ור ליג בייסבול, הוקי קרח-NHL, פוטבול-NFL וכדורסל-NBA) שיצא מהארון כהומוסקסואל בריאיון ל"ספורטס אילוסטרייטד" ב-29 באפריל 2013. קולינס נולד בשכונת נורת'רידג', שבלוס אנג'לס. אחיו התאום, ג'רון אף הוא שחקן מקצוען ב-NBA. שניהם בוגרים של בית הספר התיכון הרווארד-ווסטלייק שבלוס אנג'לס. לצידם שיחק בקבוצת הכדורסל הקומיקאי ג'ייסון סיגל. הוא המשיך בלימודיו באוניברסיטת סטנפורד ושיחק בקבוצת הכדורסל שלה, סטנפורד קרדינל. הוא סיים את קריירת המשחק שלו בליגת המכללות במקום הראשון בהיסטוריה של סטנפורד, בקליעה מהשדה באחוזים (0.608) וחמישי בחסימות (89). בשנת 2001 נבחר קולינס על ידי יוסטון רוקטס בדראפט ה-NBA במקום 18 ומיד לאחר מכן הועבר בטרייד לניו ג'רזי נטס, יחד עם ריצ'רד ג'פרסון וברנדון ארמסטרונג בתמורה לאדי גריפין, שנבחר על ידי הנטס במקום ה-7 באותו הדראפט. בעונתו הראשונה ב-NBA, ‏2001/2002, בקבוצת ניו ג'רזי נטס, השיגה קבוצתו של קולינס את המאזן הטוב ביותר בהיסטוריה של המועדון ב-NBA,‏ 30-52. קולינס וחבריו סיימו במקום הראשון באזור המזרחי. היה לו תפקיד חשוב בסדרת גמר ה-NBA נגד הלוס אנג'לס לייקרס. בגמר הם נוצחו בסוויפ (4-0) על ידי הלייקרס של שאקיל אוניל וקובי בראיינט. שנה לאחר מכן, בתפקיד הסנטר המוביל של הקבוצה קבוצתו הגיעה שוב לסדרת גמר ה-NBA, אך נוצחה, הפעם על ידי סן אנטוניו ספרס 4-2. היו אלה שתי העונות היחידות בהיסטוריה של הקבוצה שבהן היא הגיעה לסדרת גמר ה-NBA. למרות תחילת עונה חלשה 2003/2004 קבוצתו הנטס הצליחה לסיים ראשונה בבית האטלנטי, והדיחו בסוויפ את הניו יורק ניקס בסדרת הפלייאוף הראשונה. בחצי גמר המזרח הנטס הודחו על ידי דטרויט פיסטונס, שזכתה באליפות. בתחילת עונת 2004/2005 חתם קולינס על חוזה בסך 25 מיליון דולר ל-5 שנים. מספר החולצה בו בחר קולינס בקבוצתו וושינגטון ויזארדס הוא 98, לזכרו של מת'יו שפרד שנרצח בשנת 1998, על רקע של פשע שנאה, בשל היותו הומו, "כהצהרה למעני, למשפחתי ולחבריי". מדיה וקבצים בנושא ג'ייסון קולינס בוויקישיתוף ג'ייסון קולינס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA קולינס: "התמיכה בצעד שלי הייתה אדירה", באתר ynet, 30 באפריל 2013 ג'ייסון קולינס באתר gostanford (באנגלית) שחקן ה-NBA ג'ייסון קולינס: "אני הומוסקסואל", באתר ynet, 29 באפריל 2013
מאיר יהודה שפירא

רבי מאיר יהודה שפירא (ה'תר"ו, 1846 - י"ט בתשרי ה'תרס"ט, 14 באוקטובר 1908) היה רב אדמו"ר חסידי מייסד חסידות בוקווסק בגליציה המערבית. נולד בדינוב לרבי דוד שפירא מדינוב ולרחל מינא. נישא בראשית לשיינדל רחל בתו של רבי יוסף אלטר הגר מרדוביץ, ולאחר מותה נישא למרים בת רבי ישראל מקרמניץ. לאחר פטירת דודו רבי משה שיינפלד רבה של דז'ילרברץ מונה למלא את מקומו ברבנות העיר. לאחר פטירת אביו בי"ט באדר ה'תרל"ד מונה רבי מאיר יהודה לכהן כרבה של העיר בוקווסק, בתפקיד זה הנהיג את כל חיי היהדות בעיר והשפעתו ניכרה גם מחוץ לעיר בוקווסק[דרוש מקור]. על פי ההערכות תחת השפעתו החסידית נהגו כשלושים אלף חסידים[דרוש מקור]. כעבור כמה שנים החל רבי מאיר יהודה לנהוג באדמו"רות. במקביל כיהנו אחיו רבי ישעיה נפתלי הירץ ורבי צבי אלימלך בדינוב ובבלאז'וב). בשנות כהונתו חיבר את ספרו "אור למאיר" (ובשנת ה'תשנ"ה נדפס ספרו "ילקוט אמרי דוד" המכיל אמרות ותורות אביו). שפירא נפטר בי"ט בתשרי ה'תרס"ט, לאחר פטירתו מונה בנו יחידו, רבי דוד שפירא לכהן כאדמו"ר מבוקווסק. מנישואיו הראשונים: שיינדל רחל שפירא, אשת רבי חיים זיידא הגר, בן רבי יוסף אלטר הגר מרדוביץ מנישואיו השניים: הינדא מלכה שפירא, אשת רבי אלעזר הורוביץ מגרודז'יסק חיה טויבה שפירא, אשת רבי דוד שפירא מסאנוק. רבי דוד שפירא (ה' בשבט תרל"ז - כ"ט בשבט ה'תרפ"ד), ממלא מקום אביו באדמו"רות בוקווסק. נישא בזיווג ראשון לבינה בתו של רבי יהושע הורוביץ מדז'יקוב ובזיווג שני לשרה בתו של רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים מסיגט. חנה מינדל שפירא, אשת רבי פנחס יוסף קנר רבה של זגורש. ספרו "אור למאיר" על התורה, באתר היברובוקס. מאיר יהודה בן דוד שפירא (1846-1908), דף שער בספרייה הלאומית בנו של רבי חיים הגר האדמו"ר השני מקוסוב נכדו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב (המגיד מזלוטשוב) וחתנו של רבי חיים הגר מקוסוב חתנו של הבני יששכר. ראו בקטלוג הספרייה הלאמית. אלפסי-תרל"ח
מאיר שפירא (אדמו"ר)

רבי מאיר שפירא (ה'תרמ"ד - ה'תש"ב) היה אב"ד העיר בלאז'וב שבמחוז ריישא בפולין. לאחר פטירת אביו כיהן כאדמו"ר השלישי בשושלת בלאז'וב. נרצח עם כל ילדיו ובני משפחתו בשואה. רבי מאיר נולד בשנת ה'תרמ"ד במחוז ריישא שבפולין לרבי יהושע שפירא (האדמו"ר השני מבלאז'וב) ולמרים בתו של רבי מנחם מענדל מארילוס מרופשיץ. נישא לבאשא בת דודו רבי יוסף שפירא ולאחר מלחמת העולם הראשונה עת נמלטו אביו וסבו מבלאז'ובה נתמנה כרבה של העיר עד השואה. לאחר פטירת אביו בי"ב באדר א' ה'תרצ"ב נתמנה רבי מאיר לכהן כאדמו"ר השלישי מבלאז'וב לצד אחיו מאביו רבי אליעזר שפירא. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה החביא רבי מאיר את כתביו וחידושיו אצל שכן גוי, אך רבי מאיר נרצח ביחד עם כל ילדיו בשנת התש"ב. עם סיום המלחמה העניק השכן את כתביו לאחיו רבי ישראל והוא מסרם לידי תלמידו הרב שלמה יהודה אינטרטר מריישא שידפיסם בספר "זיכרון מאיר". רבי יוסף שפירא, כיהן כאדמו"ר בריישא ודבריו הודפסו בספר "זיכרון יוסף" (נרצח בשואה) רבי אפרים שפירא (נרצח בשואה) מרים שפירא (נרצחה בשואה) שרה שפירא (נרצחה בשואה) .גודל מעלת בר המצווה ומעלת מצוות התפילין, מאת רבי מאיר שפירא הי”ד, האדמו”ר מבלאז’וב, אתר תורתך לא שכחתי רבה של ריבטושיש, בלאז'וב וריישא נכדו של הרב שמעון מארילוס, מייסד חסידות ירוסלב ניצל מהשואה והחיה את החסידות מחדש בבורו פארק שבארצות הברית
מנחם מנדל אייכנשטיין

רבי מְנַחֵם מֶנְדֶּל אַיְּיכְנְשְׁטֵיין (ה'ת"ר - י"א באדר ה'תרס"א), היה רב במיקולייב ואדמו"ר בדור השלישי בשושלת זידיטשוב. נולד בשנת ה'ת"ר בגליציה לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין המהרי"א מזידיטשוב. (מקובל כי לאחר לידתו הופיע רבי מנחם מנדל מרימנוב בחלומו של אביו ואמר לו כי יעניק לילדו את השם 'מנחם מנדל' על שמו וכי ייתן לו זכר טוב בעולם הזה וכך היה). כבר בצעירותו נחשב לגאון ועילוי ובעל זיכרון פנומנלי. כך מסופר כי אביו היה דורש בתורה במשך זמן רב ובנו רבי מנחם מנדל היה מסכם את כל דברי תורתו. לאחר נישואיו לפריע בתו של רבי חיים אברהם רדליך (נכד רבי מאיר מפרמישלאן) העביר לו חמיו את משרת הרבנות במיקולייב (אנ'). לאחר פטירת אביו סירב ליטול עליו את האדמו"רות כשאר אחיו ורק לאחר פטירת אחיו רבי אלכסנדר סנדר יום-טוב ליפא אייכנשטיין בי"א בתשרי ה'תרמ"ד נאות למלא את מקומו יחד עם אחיינו רבי יששכר בעריש (בעל המלבוש לשבת ויום טוב). מדברי תורתו נדפסו עשרות ספרים. נפטר בי"א באדר ה'תרס"א, את מקומו מילא בנו רבי חיים אברהם אייכנשטיין. רבי חיים אברהם, אדמו"ר מזידיטשוב (נפטר ה'תרס"ט) שרה שלומצא, אשת רבי ברוך רובין מבריזדוביץ' רבקה, אשת רבי דוד מארילוס מירוסלב אסתר ליבא, אשת רבי יצחק הורוביץ מסטוטשין חנה, אשת רבי אהרן מאיר פרידלנדר-אייכינשטיין (יי'), שכיהן כרב בקאשוי. נפטר בי"א באדר תרס"א. מיכאל הכהן בראווער, קאלאמעא, מחזיקי הדת, 8 במרץ 1901
מנחם מנדל פנט

רבי מנחם מנדל פנט (ה'תקע"ח, 1818 - י"ג בתשרי ה'תרמ"ה, 2 באוקטובר 1884) בנו של רבי יחזקאל פנט (המראה יחזקאל) היה האדמו"ר השני מדעעש. נולד בשנת ה'תקע"ח בטרצל שבהונגריה לרבי יחזקאל פנט (רבה של העיר קרלסבורג ולימים מייסד חסידות דעעש) ולחיה רחל בתו של רבי משה הניג מלינסק שבגליציה. בצעירותו למד אצל רבו החת"ם סופר. ובשנת ה'תקצ"ז עבר לעיר שאטוראליאויהיי (אויהל) ללמוד את תורת החסידות מרבי משה טייטלבוים (ה"ישמח משה"). נישא בשנת ה'תקצ"ט לרייזל בתו של הגביר רבי יהודה לייביש הלוי קרויס מאויהל ובשנת ה'תר"ב עבר לעיר טרנסילבניה שברומניה לכהן שם כרב, תפקיד בו כיהן עד פטירת אביו בכ' בניסן ה'תר"ה אז נתמנה למלא מקום אביו באדמו"רות ובכך היה האדמו"ר השני בשושלת. נודע בגדלותו בתורה בבקיאות ועמקות ובקדושתו ומופתיו. מאוחר יותר, כמה שנים לאחר הכתרתו לאדמו"ר היה נוהג לנסוע לאדמו"ר מסדיגורה ולאדמו"ר מצאנז בלווי חסידיו[דרוש מקור]. בשנת ה'תרל"ה ייסד הרב פנט את "כולל אהבת ציון לטרנסילבניה". במשך כהונתו כרב ואדמו"ר הדפיס ספרי שאלות ותשובות על כל חלקי השולחן ערוך (שערי צדק על "אורח חיים" ו"יורה דעה", משפט צדק על "חושן משפט", ואבני צדק על "אבן העזר") וכן ספרו מעגלי צדק על התורה. רבי מנחם מנדל נפטר בי"ג בתשרי ה'תרמ"ה (2 באוקטובר 1884) ואת מקומו מילא בנו יחידו רבי משה פנט. רבי משה פנט (ה'תר"ג - כ"ד בכסלו ה'תרס"ג) מילא את מקום אביו באדמו"רות והתפרסם בעיקר בגלל קדושתו ומופתיו. בתו אשת רבי שבתי בן רבי משה, מחבר הספר "מבשר טוב". ספרו "שו"ת שערי צדק" - חלק אורח חיים באתר היברובוקס. ספרו "שו"ת שערי צדק" - חלק יורה דעה באתר היברובוקס ספרו "שו"ת משפט צדק" - חלק חושן משפט באתר היברובוקס. ספרו "אבני צדק" - חלק אבו העזר באתר היברובוקס. ספרו "מעגלי צדק" - על התורה חלק א' באתר היברובוקס. ספרו "מעגלי צדק" - על התורה חלק ב' באתר היברובוקס. מנחם מנדל פנט, דף שער בספרייה הלאומית לקריאה באתר hebrewbooks.
מנחם מנדל פרידמן

רבי מנחם מנדל פרידמן (ג' בתמוז תרל"ו - י"א בתשרי תש"ג) היה האדמו"ר השלישי בחסידות בוהוש, יחד עם גיסו רבי דוד טברסקי. נולד לרבי דוד פרידמן, בנו של רבי יצחק פרידמן, אבי השושלת, ולשיינא דבורה בת רבי אברהם יהושע השיל (מז'יבוז') מזינקוב. אביו נפטר בחיי סבו, ולא כיהן באדמו"רות, עם זאת חסידי סבו היו מסתופפים אצל אביו. נישא לבלומה רייזל בת דודו רבי ישראל שלום יוסף פרידמן, לימים האדמו"ר מבוהוש. הקים יחד עם גיסו רבי דוד טברסקי את ישיבת "בית ישראל" שהתקיימה בין השנים תרס"ט - תרע"ו והעמידו את חמיהם בנשיאותה. בישיבה למדו כ-100 תלמידים בחמש כיתות. לאחר פטירת חמיו בשנת תרפ"ג, מונה לממלא מקומו יחד עם גיסו רבי דוד טברסקי. השניים הנהיגו יחדיו את החצר, וקבלו בצוותא את החסידים, כל המכתבים שיצאו מהחצר נשאו את הסמליל בראש העמוד של שניהם, ושניהם היו חתומים עליו. בהמשך עבר גיסו ליאס והוא כיהן לבדו. בזמן מלחמת העולם השנייה סייע לפליטים יהודים, כמו לניצולי פרעות יאשי. נפטר בי"א בתשרי תש"ג ונקבר בבוהוש. אחיינו וחתנו של רבי מנדל, רבי יצחק פרידמן, מילא את מקומו. ילדיו האחרים של רבי מנדל מבוהוש היו ר' יצחק פרידמן, ושתי בנותיו, שרה דבורה ומלכה רחל שהתחתנו עם (בן דודו) רבי יצחק בנו של רבי משה יהודה לייב מפאשקאן. נכדו - בן בתו שרה דבורה, היה הרב ישראל פרידמן בן-שלום האדמו"ר מפאשקאן. מנחם מנדל ברייאר, ‏הישיבות ברומניה, באתר "דעת", בתוך: מוסדות תורה באירופה בבנינם ובחורבנם, בעריכת שמואל ק. מירסקי, הוצאת עגן, ניו יורק, תשט"ז, 1956.
מנחם נחום טברסקי (טריסק)

רבי מנחם נחום טברסקי (כ"ב בסיון ה'תקפ"ט – ד' בשבט ה'תרמ"ז) בן רבי אברהם טברסקי (המגיד מטריסק). היה האדמו"ר מטריסק בבריסק. נולד בטוריסק לרבי אברהם וריקל טברסקי. נישא בי"ג בסיון ה'תר"ז לחיה בת דודו רבי דוד טברסקי (האדמו"ר מטאלנא). הוכתר עוד בחיי אביו לכהן באדמורו"ת ומקובל כי אביו רבי אברהם היה שולח אל רבי מנחם נחום חסידים כדי שיתנו לו הזכרות להתפלל עבורם. בשנת ה'תרמ"ה עקב גזירותיה של ממשלת רוסיה נאלץ רבי מנחם נחום להימלט מטוריסק יחד עם אחיו רבי מרדכי מקוזמיר, והשתכנו בעיר סלאוויטא ולאחר מכן בכפר קוטלנה. לאחר מכן עבר לבריסק שם פתח מחדש את חצרו. נפטר בבריסק בחיי אביו בד' בשבט תרמ"ז. רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (הבית הלוי) ספד לו. דברי תורתו והסכמותיו הודפסו בספר "זיכרון מנחם נחום". רבי מרדכי זוסיא טברסקי – האדמו"ר מטריסק-הוצלס-יאס רבי משה יהודה לייב (תרל"ג – ב' בתמוז תרצ"ז) האדמו"ר מחלם. חתן דודו רבי מרדכי מקוריסטשוב ובזיווג שני של קרובו רבי פנחס מקונסטנטין. כיהן בבסלוב ולאחר פטירת דודו רבי מרדכי מקוזמיר רבים מחסידיו פנו אליו ועל כן עבר לחלם. בתו של רבי יעקב אריה לייב שפירא מקובלו, בן רבי מרדכי מנעשכיז. יצחק דוד טברסקי, זיכרון מנחם נחום (דברי תורתו של זקנו רבי מנחם נחום טברסקי) ירושלים ה'תשס"ה
מנחם נחום טברסקי (מקארוב)

רבי מנחם נחום טברסקי (ה'תקס"ה - ז' בתשרי ה'תרי"א) בנו הרביעי של רבי מרדכי טברסקי (המגיד מצ'רנוביל), אדמו"ר חסידי, מייסד חסידות מקארוב. נולד בשנת תקס"ה לרבי מרדכי טברסקי ולפייגא בתו של רבי דוד לייקס. נישא להינדא מאטיל בתו של רבי יוסף הורוביץ מטורשין (בנו של החוזה מלובלין). לאחר נישואיו התגורר במקארוב ועם פטירתו של אביו רבי מרדכי בכ' באייר ה'תקצ"ז החל לכהן בה כאדמו"ר לצד שבעת אחיו שכיהנו באדמו"רות בצ'רנוביל, רחמסטריווקה, קוריסטשוב, צ'רקס, טריסק, טאלנא וסקווירא. נפטר בז' תשרי ה'תרי"א ונטמן בעירו מקארוב. בנו בכורו הרב יעקב יצחק טברסקי מילא את מקומו באדמו"רות. יעקב יצחק טברסקי, האדמו"ר השני ממקארוב (נפטר ה'תרנ"ב). חתן הרב שמואל אבא שפירא מסלאוויטא. משה מרדכי טברסקי, האדמו"ר השלישי ממקארוב (נפטר ה'תר"ף). חתן רבי יהושע רוקח (האדמו"ר מבעלזא) דוד טברסקי, רב במקארוב (נפטר ה'תרס"ג). חתן רבי אברהם טברסקי (המגיד מטוריסק) ישעיה טברסקי, רב במקארוב (נפטר ה'תר"ף). חתן רבי חיים מנחם השיל מז'ניקוב חיה טברסקי, אשת הרב ברוך מאיר טברסקי מזורינץ (זיווג ראשון) חיה טברסקי, אשת הרב אשר מסטולין (השני). נפטרה בלידת בתה חנה טברסקי, אשת הרב מרדכי טברסקי מקוזמיר שיינא צביא טברסקי, אשת הרב צבי אריה לנדא מאליק אדל טברסקי, אשת הרב מרדכי מרגליות מדוסיבור
מנחם נחום פרידמן (בויאן)

רבי מנחם נחום פרידמן (כ"א בכסלו תרכ"ט, 5 בדצמבר 1868 - י"ט באב תרצ"ו, 7 באוגוסט 1936) היה האדמו"ר השני של חסידות בויאן, בנו הבכור של ה"פחד יצחק" מבויאן. נולד בסדיגורה למלכה בת רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ולרבי יצחק, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין. בשנת תרמ"ד נישא לחוה, בת דודו זקנו רבי מרדכי שרגא פרידמן מהוסיאטין. לאחר נישואיו התגורר שלוש שנים סמוך לחמיו. בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו ואחיו לווינה. לאחר פטירת אביו בשנת תרע"ז (1917), הוכתר לממלא מקומו, ומרבית חסידי בויאן פנו אליו. שלושת אחיו החלו לכהן אף הם. לאחר מספר שנים עבר מווינה לצ'רנוביץ בבוקובינה שם גרו חסידים רבים. ביקר בארץ ישראל בתרפ"ז, בתחילת הקיץ. בביקורו שהה בירושלים ועלה לגליל להשתטח על קברי צדיקים ולבקר את קהילות החסידים בטבריה ובצפת. כמו כן, הדליק את ההדלקה על גג ציון קבר הרשב"י במירון בל"ג בעומר, אשר עברה אליו בירושה מאת זקנו, רבי ישראל מרוז'ין שקנה זכות זו מידי זקני צפת. נפטר בי"ט באב תרצ"ו (1936), ונקבר באוהל אביו בווינה. דברי תורתו כונסו בספרים "תפארת מנחם" ו"דברים ניחומים", ביידיש ובעברית. אחריו שימשו באדמו"רות בניו רבי אהרן ורבי מרדכי שרגא, שסירבו באופן רשמי ליטול את כתר האדמו"רות, אך למעשה ערכו שולחנות יחד ואמרו דברי תורה. לצידם הוכתר חתנו רבי משה פרידמן (בעל בתו מרים), חבר מועצת גדולי התורה ורב מפורסם. החסידים במזרח אירופה פנו בעיקר לבנו רבי אהרן ואילו החסידים בארץ ישראל פנו לחתנו רבי משה. על שמו בתי כנסת של החסידות "תפארת מנחם נחום" בבתי הורנשטיין בירושלים ו"תפארת מנחם" בשכונת הגפן בביתר עילית. מרדכי הורנשטיין, בסוד חסידים, הצופה, 30 ביולי 1953
מרדכי דוד אונגר (דומברובה)

רבי מרדכי דוד אונגר (ה'תק"ל – ז' בשבט ה'תר"ג) היה אדמו"ר חסידי, אבי חסידות דומברובה. נולד בפולין לרבי צבי הירש ומושקיט אונגר. בצעירותו היה תלמידם של רבי אלימלך מליז'נסק ורבי ישראל הופשטיין מקוז'ניץ. ומאוחר יותר למד אצל החוזה מלובלין. לאחר נישואיו לחיה שרה (בתו של גביר מטשמלוב) היגר לדומברובה, בה החל לכהן כאדמו"ר. נפטר בז' בשבט ה'תר"ג ובנו רבי יוסף מילא את מקומו כאדמו"ר השני מדומברובה. רבי יוסף אונגר (נפטר ה'תרכ"ז), האדמו"ר השני מדומברובה. חתן רבי משה אליקים בריעה. רבי מנחם מנדל אונגר (נפטר ה'תרמ"ב), רב בסטנביץ. חתן רבי ישראל רוטנברג מסטנביץ. רבי אברהם אלחנן אונגר (נפטר ה'תרמ"ג), אדמו"ר מקאלושין. חתן רבי קולונימוס קלמן הורוביץ ובזיווג שני חתן רבי חיים מאיר יחיאל שפירא (מוגלניצא). רבי יחיאל צבי הירש אונגר (ה'תק"ע – ה'תר"ם) מטורנא. נישא לנכדת הרב שמשון מזבלין. רבי משה אונגר (תק"פ - י"ח בתשרי תרנ"ח), חתן רבי חיים הלברשטאם עלה לארץ ישראל והתגורר בצפת. רבי נפתלי אונגר, רב בדז'בנה. חתן רבי יעקב הורוביץ ממעליץ. מלכה אונגר, אשת רבי נחום צבי טייטלבוים מדרוהוביטש. בזיווג שני היה חתנו של רבי עמנואל מפשדבורז'. חתניו היו רבי חיים יעקב מאולינוב, רבי יהודה צבי מדולינה, רבי נפתלי חיים מדז'יקוב צפת-ירושלים ואחיינו רבי ישראל אלימלך מדז'בנה.
מרדכי דוד הורוביץ

רבי מרדכי דוד הורוביץ (ה'תרכ"ו - ה'תש"ב) היה רב בעיר אלפין במחוז אולינוב בפולין והאדמו"ר הרביעי בשושלת אולינוב. נולד בשנת ה'תרכ"ז לרבי חיים יעקב הורוביץ (רבה הראשי של אולינוב ואדמו"רה) ולרוחמה בתו של רבי משה אונגר (חתנו של רבי חיים הלברשטאם מצאנז). לאחר נישואיו לשרה בתו של רבי אליעזר ירוחם בארון (חתנו של הדברי חיים מצאנז) מונה בה'תרמ"ו לרבה של העיר אלפין, ובתום מלחמת העולם הראשונה החל לכהן כרבה הראשי של מחוז אולינוב. לאחר פטירת אביו מילא את מקומו כאדמו"ר מאולינוב. רבי מרדכי דוד נספה במהלך מלחמת העולם השנייה בשנת ה'תש"ב. רבי אשר ישעיה הורוביץ, נישא לחנה גאלדא בת רבי אלעזר רוזנפלד מאושפיצין, חתן רבי חיים הלברשטאם מצאנז רבי ראובן הורוביץ, כיהן כרבה של אולינוב. נישא ליוכבד בת רבי יעקב יצחק הורוביץ מבארנוב (נרצחו בשואה) ייטלא אונגאר. בת הרב מאיר אונגאר מרדלאוו
מרדכי זוסיא טברסקי

רבי מרדכי זוסיא טברסקי (ה'תר"ך – כ"ז באדר ה'תרצ"ו) היה האדמו"ר מטריסק-הוצלס-יאס והשלישי לשושלת חסידות טריסק. נכד רבי אברהם טברסקי (המגיד מטריסק). נולד בעיר טוריסק שברוסיה לרבי מנחם נחום טברסקי, האדמו"ר מטריסק-בריסק השני לשושלת טריסק, ולחיה בת רבי דוד טברסקי מטולנה. נישא בי"ב באדר א' ה'תרל"ח לחוה גיטל בת רבי יצחק פרידמן מבוהוש והתגורר ליד בית חותנו בבוהוש. לאחר פטירת סבו רבי אברהם טברסקי בב' בתמוז תרמ"ט נקרא רבי מרדכי זוסיא לכהן למלא מקומו בטוריסק אך סירב, ורק בשנת ה'תרנ"א השפיעה עליו אמו להיענות לבקשת יהודי הוצלס (מחוז חרסון) ולהתמנות שם כאדמו"ר. לאחר מספר שנים עבר לבוהוש ולבסוף קבע מושבו ביאס שם כיהן כאדמו"ר עד לפטירתו בכ"ז באדר ה'תרצ"ו ושם נקבר. בנו השלישי רבי יעקב אריה טברסקי מילא את מקומו כאדמו"ר הרביעי מטריסק בלונדון ובבני ברק. תורותיו נדפסו בספר "נועם מרדכי" (ירושלים תשס"ה) על ידי נכדו רבי יצחק דוד טברסקי. ר' שלום יוסף טברסקי, אדמו"ר מטריסק-בורו פארק (נפטר כ"ה שבט תש"ח) ר' דוד טברסקי, מילא את מקום חמיו (רבי ישראל שלום יוסף פרידמן) בבוהוש (נפטר בכ"ג בכסלו ה'תרצ"ד) ר' יעקב אריה טברסקי, אדמו"ר מטריסק-לונדון (נפטר הושענא רבה ה'תש"ם) ר' נחום יצחק טברסקי, רב בתל אביב בלומא רייזיל טברסקי, אשת הרב אביגדור שור (אדמו"ר מבורדיטשוב) פייג'לה טברסקי, אשת הרב מנחם נחום מרגליות (הרבי משטפנשט) אלטע חיה שרה טברסקי (נפטרה ה'תשמ"ה), אשת הרב ישראל רבינוביץ' (אדמו"ר מקישינב בן רבי ברוך פנחס מסקאליה) דבורה טברסקי, אשת הרב מרדכי העשיל מבני ברק (זיווג ראשון) ואשת הרב משה יהושע לנדמן מבנדר (זיווג שני)