ניידות אווירית מתקדמת

ניידות אווירית מתקדמת (באנגלית: Advanced Air Mobility) הוא מצב עתידי רצוי שבו המרחב האווירי ינוהל בצורה יותר אוטומטית המאפשרת ציפוף של התנועה האווירית, עמידה בזמני טיסות קבועות בשילוב טיסות של כלי טיס בלתי מאוישים במרחב. המונח מתהווה על רקע מאמץ ארוך שנים ועתיר תקציבים לביצוע שינוי בתעופה האזרחית האמריקאית במסגרת פעילות שנקראת מערכת תחבורה אווירית הדור הבא (אנ') ופעילות מקבילה ודומה לה באיחוד האירופאי שנקראת התחייבות משותפת SESAR (אנ'). "פיקוח טיסה" או "פיקוח על התנועה האווירית" הם מונחים המתייחסים לפיקוח על התנועה של התעופה האזרחית, של מטוסי הנוסעים והמטען הגדולים, ושל "התעופה הכללית המסחרית" שכוללת מטוסים פרטיים, תעופה ספורטיבית וכיוצא באלו. נהוג לחלק את המרחב האווירי, בהבטי פיקוח טיסה - כאשר בדרך כלל יש פקח ייעודי ל: מרחב האווירי שנמצא בקרבת שדה תעופה (מכונה גם "אזור מפוקח" Controlled Area - CTR), לתנועות המטוסים על הקרקע (מכונה גם "פקח הסעה" או GROUND), לשלבי המעבר מהטיסה "במרחב" לקראת ההגעה או בשלבי העזיבה של המרחב המפוקח בקרבת השדה (פיקוח גישה/ עזיבה), ופיקוח מרחבי - שמפקח על תנועת המטוסים במרחב שאינו ליד שדות התעופה (בפיקוח הצבאי של חייל האוויר הישראלי הוא מקצוע אחר והוא מכונה בקר טיסה ולא פקח) במרחב שצמוד לשדה התעופה, מצופה מפקחי הטיסה לשמור קשר עיין עם המטוסים. בנוסף, בשדות התעופה הגדולים, יש מכ"ם עקיבה, חוקר זיהוי עמית טורף (מכ"ם פסיבי) ולפעמים גם מערכת קרקעית של ה-ADSB. פקח הגישה ויציאה משדה התעופה נשען בדרך כלל על עקיבת מכ"ם. הפקח המרחבי (בקר, בלשון חייל אוויר הישראלי), נשען על עקיבת מערכות זהות המכסות אזורים נרחבים יותר.. כאשר הטיסות מתבצעות ב"כללי טיסת מכשירים", IFR, האחריות על שמירת מרווחי הבטיחות היא על הפקח. התחום כולל אסדרה קפדנית - הן בהיבט תהליכי ההכשרה, ההסמכה ושמירת הכשירות של הפקחים והן בהיבטי השמישות הטכנית של אמצעי הקשר, הנווט והעקיבה (CNS(אנ')). בנוסף, על פי הנוהג ה"חוקתי", מקובל שלרוב לא עושים שינויים הגורמים לכך שמי שכבר קנה מטוס בעבר - לא יוכל לטוס יותר בגלל שינויים באסדרה. מאפיינים אלה גורמים לכך שמערכי ה-ATM-ATC משתנים מאוד לאט, הציוד בדרך כלל, הוא ציוד שלא מוחלף במשך שנים ארוכות וכך גם נוהלי הטיסה ושיטות העבודה. נכון ל-2022 - פיקוח הטיסה מחייב דיבורים ברדיו אלחוט - בין הפקח (או בקר), לבין הטייסים, אין כמעט בכלל הפרדות הנשענות על מיכשור אוטומטי וכדומה. סיבה נוספת ל"שמרנות" היא הצורך לתקנים גלובליים כדי לאפשר טיסות בינלאומיות. תקנים אלה נקבעים על ידי ארגון ICAO שחברות בו 193 מדינות וקצב קבלת ההחלטות שלו הוא בקבוע זמן של שנים ארוכות. הרעיון המרכזי בהקשר לפיקוח על טיסות מאוישות היא השאיפה לבטיחות מרבית וזאת מכיוון שבכל מטוס יכולים להיות עשרות רבות של נוסעים (יש מטוסי נוסעים רחבי גוף שיכולים לשאת גם יותר מ-400 נוסעים). תחום זה עוסק באסדרת התעופה בגובה נמוך מאוד, בדרך כלל מ-400 רגל ומטה מעל פני שטח. רוב משתמשי המרחב האווירי הזה הם מפעילי רחפנים, כטב"ם קטנים, מטוסים שניגשים לנחיתה או ממריאים ומסוקים (נכון ל-2022). התחום קשה לאסדרה מכמה סיבות. ראשית, הרחפנים בדרך כלל לא מתגלים על ידי יחידות ניהול התנועה האווירית (יחידות הבקרה). שנית, למפעילי הרחפנים אין דרך לדעת האחד על השני. לבסוף ובעיקר, שכיחות הרחפנים היא בסדר גודל גדולה יותר בהשוואה לסוגי כלי הטיס האחרים. בארצות הברית יש למעלה מ-800,000 רחפנים רשומים (לפי אתר ה-FAA, נכון למאי 2022). המדיניות לאסדרת עולם הרחפנים בכל הקשור לתנועה אווירית היא לא להפריע לתעופה המאוישת מטעמים שמירה על בטיחות תנועת המטוסים המאוישים. מדיניות זו באה לידי ביטוי בארכיטקטורה ולפיה כל התקשורת בין חברות ההפעלה ל"עולם החיצוני" מתבצעת דרך ה-UTM/USSP. בצורה כזו, פעילות הרחפנים שקופה לגופים שמטפלים בתנועה האווירית של המטוסים המאוישים. תחום זה עוסק באסדרת התנועה האווירית בתוך המרחב האווירי "הנמוך" שנמצא מעל ובסביבה הקרובה לערים. התחום נמצא בגבהים שמחייבים תיאום עם העיריות, בכל הקשור לחיים המתנהלים על הקרקע(אנ'). בדרך כלל, היה נהוג לייחס את המונח הזה לכלי טיס עתידיים בתצורת eVTOL ואולם, ככל שהזמן מתפתח, מתבססת ההבנה שהתחום חייב לכלול את אסדרת המסוקים המאוישים, שדות התעופה והמנחתים הקטנים שמשרתים את כלי הטיס המאוישים, הקטנים יחסית ואת התנועה האווירית בקרבת שדות התעופה הגדולים, מכיוון שכל הרעיון הוא לשרת תנועות אוויריות בקרבת הערים ובתוכן, מה שלעיתים מחייב שימוש במרחב האווירי שהוקצה במקור לשדות התעופה הגדולים. חלק מהשימושים הצפויים, אמור להיות שרות הסעות אל/מ שדות התעופה עצמם. המחשבה העכשווית היא שכל השימושים האלה יתאפשרו, בהנחה שכלי הטיס יהיו הרבה יותר זולים ממסוקים, שקטים ולא מזהמים. נכון לאוקטובר 2022 אין עדיין, במדינות אירופה או אמריקה, אף eVTOL שקיבל רישיון אזרחי להפעלה מסחרית להובלת נוסעים מעל ובתוך שטח עירוני. (ATM/ ATC (Air Traffic Management - התחום מתייחס לתעופה האזרחית ובעיקר ל"מובילים האוויריים" הגדולים. המדיניות בתחום זה היא בטיחות הנוסעים ובניית יכולת לתמוך את ספיקת הנוסעים הנדרשת ואת נוחות הטיסה (ובפרט - עמידה בזמנים). התחום גם כולל תעופה כללית, תעופת חסך וכיוצא באלו. UTM/ USSP (Unmanned Traffic Management) - בתחום זה, חוץ מהבטיחות ומתן שירותים לציבור במרחב האווירי הנמוך, יש מדיניות שלא להפריע לתעופה המאוישת והתעופה המסחרית. UAM - אסדרת הניידות אווירית במרחב העירוני - בעיקר, בכל הקשור להובלת נוסעים ניידות אווירית מתקדמת היא מונח שמתייחס למודרניזציה של שלושת התחומים האלו, שמירה על רמת הבטיחות גבוהה, הגדלת ספיקת הנוסעים, שיפור העמידה בזמנים (בעיקר, בהתייחס למובילים האוויריים הגדולים) - כל זה במקביל לשילוב כלי טיס לא מאוישים, רחפנים, כלים שיכולים להמריא ולנחות אנכית, חשמליים, שקטים ולא מזהמים (EVTOL) - למגוון צורכי הציבור ותוך הישענות על אוטומציה וטכנולוגיות מודרניות ממגוון תחומי ידע ועשייה. סכומי כסף אדירים זורמים לתעשיית הסוללות החשמליות - הן על רקע תפוצת הטלפונים הסלולריים, הן על רקע תפוצת הרכבים החשמליים והן על רקע פריצות דרך טכנולוגיות בתחום בטריות ליתיום-יון ואחרות. בנוסף, רבים מעריכים שבשנים הקרובות הטכנולוגיה תאפשר בטריות מצב מוצק, עם צפיפות אנרגיה של 500 וואט לק"ג, מה שיאפשר "קפיצת מדרגה" בביצועים, בעיקר בכל הקשור לטווח/ שהייה. מטוסים הנוסעים הגדולים, לטווחים גדולים ימשיכו לטוס על בסיס דלק "רגיל" (דלק סילוני) בעתיד הנראה לעין, ואולם, גם התעשייה הזו מנסה לעבור לדלקים נקיים יותר ובאוקטובר 2022, אפילו, המריא, לראשונה בהיסטוריה, כלי טיס חשמלי שנועד להוביל כמות סבירה של נוסעים לטווחים של טיסות אזוריות. כלי זה נהגה והחל פיתוח בישראל. מאמץ גדול מושקע גם בתאי דלק ממגוון סוגים וייתכן שטכנולוגיה זו, תיכנס גם היא לעולם ה-AAM. מגמה אפשרית נוספת, היא הישענות על הנעה היברידית - מה שמאפשר להשתמש בדלק סילוני בקטעי הטיסה שאינם מעל אזורים אורבניים ובהנעה חשמלית כאשר טסים בתוך המרחב האורבני. כלי טיס בעל מספר מדחפים. בדרך כלל, מונע על בסיס אנרגיה חשמלית. בלשון עממית נקרא רחפן. מקובל לסווג את הרחפנים לפי משקל מרבי בהמראה. ו. ברוב מדינות העולם וגם בישראל, כלים שמשקלם המרבי בהמראה עד 250 גרם פטורים מרוב דרישות הרישוי. לכלים עד 25 ק"ג יש אסדרה די מקיפה ואילו ל-eVTOLS שמסוגלים לשאת נוסעים, נכון לאוקטובר 2022, עדיין אין אסדרה בישראל. המושג EVTOL, מתאר בדרך כלל כלי שיש לו גם כנף קבועה וגם מדחפים שמאפשרים "ריחוף" כלומר, המראה ונחיתה אנכיים. נכון לאוקטובר 2022, מעל 500 חברות מנסות לפתח כלים כאלה, במשקל המראה מרבי שמאפשר נשיאת 2–7 נוסעים. התקדמות האלקטרוניקה והמיזעור, ביחד עם עולם הבקרה בתדר גבוה, רשתות התקשורת והתפתחות החיישנים, מאפשרים לממש היגוי באמצעות תקשורת דיגיטלית - במקום מוטות סחב-דחף. בטכניקה זו פקודות ההיגוי הן הגדרת "דרישה" ממחשב ההיגוי. המחשב מחליט איך להזיז את ההגאים ומממש זאת באמצעות פיקוד אלקטרוני ומשוב רצוף מהחיישנים. כל הארכיטקטורה הזו מאפשרת לחסוך משקל רב מכיוון שלא נדרשים "סטיק ומצערת" בתוך כלי הטיס (בכטב"ם) ולא נדרשות מערכות מכניות ממחשב הבקרה אל ההגאים או מהסטיק מצערת אל ההגאים ובקר המנוע (בכלי טיס מאוישים). מגמת המיזעור של רכיבים אלקטרוניים, כמו גם מגמת התקדמות עולם התוכנה משפיעים מאוד על תעשיית ה-AAM. חיישנים שונים שמשתפרים בהתמדה, פלטפורמות אינרציאליות, מקלטי GNSS - כולם הופכים מדויקים יותר, יעילים יותר ובמקביל, קטנים וזולים יותר. מגמות אלו מאפשרות לפתח תוכנות ניהול צי מתוחכמות, מערכות בקרה, הזמנת טיסות, ניווט וכיוצא באלו. כל אלו יחדיו, צפויים לאפשר הפעלת ציים גדולים של eVTOLS בכדאיות כלכלית - בעשורים הקרובים. התשתיות הקרקעיות צריכות לתת מענה ל"חניית לילה", לטעינת הסוללות, טרמינל לנוסעים, להמראה ונחיתה, תחזוקה ותיקונים. אתר ייעודי לשימוש של eVTOLS מכונה "וורטיפורט". תצורה אפשרית אחרת, היא "משטח נחיתה" שמשמש אך ורק לאיסוף או פריקה של נוסעים. משטח כזה קטן משמעותית, הוא מצריך פחות תשתיות וניתן להפעיל אותו ללא "מפעיל מינחת" ייעודי. "הליפורטים"(אנ') המיועדים למסוקים, עשויים לשרת גם את ה-AAM, אם כי בדרך כלל, יידרשו התאמות שונות (למשל, עמדות טעינה לסוללות). מקובל לחשוב שאסדרת ה"וורטיפורטים" היא אחד מהחסמים העיקריים לתפוצה רחבה של AAM, משום שהם קובעים עד כמה קרוב למרכזי ההתעניינות של הציבור ניתן יהיה להמריא ולנחות בפועל. בישראל יש גם מעט הליפורטים על גגות של מבנים ואולם הניסיון מלמד שאין להם ביקוש רב. התעופה האזרחית זוכה לתמיכה ציבורית רחבה ולמעשה, היא מהווה חלק משמעותי בכלכלה המודרנית מכיוון שהיא מאפשר שינוע נוסעים ומטען בכל רחבי העולם. נכון ל-2022, עולם הכטב"ם הקטן ורבי הלהב תופס מקום גדול יותר ויותר. הרחפנים משמשים לתחביב, לצילום, למיפוי ומדידה, לסריקות מסוגים שונים, למשימות אבטחה עבור כוחות הביטחון ובכלל, לריסוס חקלאי, לניטור שרפות ועוד ועוד. נכון לאוקטובר 2022, יש כבר התחלות ראשונות של רחפנים וכטב"מים לטובת שינוע חבילות החל מהשוק הצרכני (בעיקר בארצות הברית ואוסטרליה) ועד לשינוע מטענים כבדים יותר, בעיקר בין מרלו"גים או מוסדות רפואיים (לטובת הובלת תרופות, ציוד רפואי, בדיקות, איברים להשתלה וכיוצא באלו). עולם הניידות העירונית בממד האווירי טרם נבחן מכיוון שאין עוד אף כלי טיס שיש לו רישיון אזרחי נכון לאוקטובר 2022. צפוי שהנושא יעמוד למבחן החל מ-2025. נושא התמיכה הציבורית טרם עמד למבחן ויש חששות שהציבור יהסס לקבל את הטכנולוגיה מחשש לרעש, פגיעה בפרטיות ומשיקולי בטיחות. בישראל מתוך למעלה מ-15,000 גיחות שבוצעו במשך כשנתיים, למעט תלונה אחת על רעש, מצטייר שהציבור לא מודאג מנוכחות של רחפנים. בתחום התעופה המאוישת יש מגוון מקצועות הדורשים רישיונות, הכשרה והסמכה ייעודיים ושמירת כשירות המפוקחת על ידי רשות תעופה אזרחית. בתחום מרחב הכטב"ם הקטן ורבי הלהב הנושא הוסדר רק בחלקו. בישראל יש מנגנון מפותח להכשרה והסמכה של מטיסי חוץ, הכשרה הסמכה ושמירת כשירות של מטיסי פנים. רוב המקצועות האחרים בתחום, מעמדם טרם הוסדר ואולם נראה שיהיה הכרח כן להסדיר את מקצועות האחזקה ואת מקצוע הבקר האווירי שאחראי על הבטי ניהול התנועה האווירית ב-USSP. בישראל, לפי דו"ח מבקר המדינה מ-2017, יש מעל 30,000 רחפנים המופעלים ברובם על ידי חובבים ובנוסף, מעל 2000 רחפנים שרשומים ברשות התעופה האזרחית - זאת בהשוואה לסדר גודל של פחות מ-100 מטוסי נוסעים גדולים ומספר עשרות מועט של מסוקים אזרחיים. פיתוח האסדרה בישראל מתבצע באמצעות מיזם לאומי שבו חברים משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, רשות התעופה האזרחית, רשות החדשנות, מנהלת תחבורה חכמה וחברת נתיבי איילון כזרוע ביצוע של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים. במסגרת המיזם, נכון לאוקטובר 2022, בוצעו יותר מ-15,000 גיחות. המיזם, בתחילת דרכו, נקרא "מיזם נעמה, - ניידות עירונית בממד האווירי", מאוחר יותר, שם המיזם הוחלף ל"מיזם הרחפנים הלאומי". על פי החלטת מנהל רשות תעופה אזרחית, ישראל, כברירת מחדל, נצמדת לאסדרה של האיחוד האירופי. בקייץ 2022, מנהל רשות תעופה אזרחית אישר להפעיל "מרחב מנוהל לכטב"ם ורבי להב" - באופן זמני, לטובת פעילויות של משטרת ישראל, אירועי חירום ביטחוניים, אסונות טבע וכדומה. באוקטובר 2022, מנהל רשות תעופה אזרחית אישר נוהל קבוע המאפשר לרשות להכריז על "מרחב מנוהל לכטב"ם ורבי להב". על פי הגישה האירופאית ובתאום עם EASA, Eurocontrol ורשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית - ניהול התנועה האווירית במרחב זה יתבצע על ידי מנגנון U-Space Service Provider (USSP, המקבילה האיירופאית ל-UTM). מנגנון זה אחראי לספק ארבעה שירותי חובה ובהם - זיהוי של כלי הטיס ((אנ')Remote Identification), מודעות גאוגרפית לכלל משתמשי המרחב ובעלי העניין (פוליגונים, אזורים אסורים לטיסה וכדומה), יצירת תמונה אווירית והפצתה באופן שתומך בשמירת מרווחי הבטיחות, קליטת תוכניות טיסה והפצת מרשי טיסה. בנוסף, מצופה מה USSP לתת גם שירותי מזג אוויר וניטור של התנועות האוויריות. האסדרה בישראל נצמדת ככל האפשר לתקנה 664 של EASA ולתקינה הטכנית של ארגון ASTM. במהלך השנים 2020 - 2022 (כולל), רוב הפעילות בישראל נעשתה בהפעלה של חברת נתיבי איילון במסגרת קול קורא 5185 של הרשות לחדשנות. בנוסף, הופעלו ניסויים בשדה הניסוי שניר בירוחם (ניסוי רחפנים באפלה שבחן יכולת טיסה ללא GNSS, ניסוי סלולר דור 5 ועוד), טיסות להובלת מוצרי דם בבית חולים שיבא, בין בנק הדם של מגן דוד אדום לבנק הדם של בית החולים, טיסות רבות בין מוסדות רפואיים שנמצאים תחת האסדרה של רשות בתי החולים הממשלתיים ובכלל זה, בית חולים דורות, המרכז לבריאות הנפש שער מנשה, המרכז רפואי לבריאות הנפש לב השרון, המרכז המשולב לרפואה גריאטרית שהם, המרכז הרפואי הלל יפה, חברת הציוד הרפואי והתרופות "שראל", המרכז הרפואי זיו, המרכז הרפואי לגליל בנהריה, מרכז רפואי העמק בעפולה, בית החולים על שם ברוך פדה, פוריה. קול קורא נוסף, קול קורא 44/20 עסק בפתיחת תחום של טיסות ארוכות טווח ובמסגרתו בוצעו טיסות לטווחים של עד 19 ק"מ, כולל בין בית החולים הדסה עין כרם לבית החולים הדסה הר הצופים בירושלים. מעט טיסות הדגמה בוצעו גם בין מכבי שירותי בריאות למיתחם חיסון הקורונה שהיה בצמוד לאצטדיון סמי עופר בחיפה. במסגרת קול קורא 5185, בוצעו למעלה מ-15,000 גיחות כאשר הטיסות מופעלות פעם ברבעון, כל פעם ב"מרחב כטב"ם ורבי להב" אחר ובכלל זה מעל חדרה, תל אביב-יפו,,רמת השרון, הרצליה, ירוחם, באר שבע, מודיעין. ב-15.12.2022, בעיר מודיעין, בוצעו הטיסות האחרונות של קול קורא 5185 ובכך, הסתיים שלב א' של המיזם והמיזם עבר לפעילות המסגרת קול קורא 6190. חברות מסחריות שפעלו במסגרת מיזם "נעמה"/ מיזם הרחפנים הלאומי, בשנים 2020–2022: חברת כחול לבן רובוטיקה - חברת הפעלה שהטיסה רחפנים מתוצרת Dronix, Easy Aerial,ופעלה במרכז הרפואי לשיקום וגריאטריה דורות, המרכז לבריאות הנפש לב השרון, המרכז הרפואי שוהם וחברת שראל. החברה הדגימה טיסות מחברת שראל בנתניה אל תחנת הרכבת. החברה השתתפה בניטור נפילות רקטות לטובת תמיכה בנפגעים, פעילות שבוצעה לטובת פיקוד העורף במסגרת מבצע שומר החומות שבמהלכו נורו רקטות רבות על יישובי ישראל האזרחיים. במהלך 2022 החברה החליטה להתמקד ברכבים אוטונומיים קרקעיים לטובת ענף החקלאות והעתיקה את מרכז הכובד של הפעילות לארצות הברית. חברת פלייטאופס - חברת תוכנה שעוסקת בשכבת תכנון הטיסות ובקרת ציי רחפנים - הפעילה דרך חברת "דאון-ווינד" כלי טיס מתוצרת AeroSentinel. החברה השתתפה בכל מופעי המיזם, בקול קורא ייעודי לפיתוח יכולות טיסה לטווחים ארוכים (עד 20 ק"מ), בניסוי "רחפנים באפלה" להדגמת יכולת טיסה תחת שיבושי GNSS. החברה בין השאר, הדגימה יכולת טיסה "עוקבת פני שטח", הפעילה טיסות בבית חולים זיו, בצפת, פוריה ליד טבריה ו"לגליל" בנהריה. החברה השתתפה גם במודל להדגמת טיסות מתחנת הרכבת בנהריה אל בית החולים. החברה הפעילה טיסות בין בית חולים הדסה עין כרם להדסה הר הצופים בירושלים. החברה מספקת פתרונות תוכנה לחברת Drone-Up שהיא הספקית הגדולה של שירותי משלוחים לענקית הקמעונאות "וולמארט" האמריקאית, במסגרת המיזם, החברה נתנה גם מענה הפעלתי לחברת "קולוגו" הישראלית. חברת הרטק - חברת תוכנה שמפתחת מערכות להפעלת ציי רחפנים ולבקרת המרחב האווירי. הפעילה כלי טיס של חברת קופטרפיקס. החברה השתתפה במופעי המיזם בערים השונות. חברת "סקיילינקס", השתתפה בטיסות בתל אביב. חברת "קנדו" - חברה מפעילה, השתתפה בכל מופעי המיזם. הפעילה כלי טיס רבים ומגוונים כולל של DJI הסינית, של Heven Drones, הישראלית, של חברת Speed Bird Aero הברזילאית. החברה השתתפה בניטור נפילות רקטות לטובת תמיכה בנפגעים, בפעילות לטובת פיקוד העורף במסגרת מבצע שומר החומות שבמהלכו נורו רקטות רבות על יישובי ישראל האזרחיים. החברה הדגימה העברת משלחים ביחד עם החברות הקמעונאיות ללין (תמרוקים), בורגר אגדיר, ג'אפניקה, בגסקייק, רשת השקמה של רמי לוי וחברות נוספות - הן בחדרה, הן בהרצליה ותל אביב והן בירוחם ובאר שבע. החברה הפעילה גם רחפנים, במסגרת המיזם, לטובת משטרת ישראל. חברת היילנדר - חברה המפתחת פתרונות לניהול המרחב האווירי - בצורה שמאפשרת לחברות רבות לפעול באותו מרחב, ע"פ התקנים הבינלאומיים. החברה עבדה עם המיזם בכל המופעים שלו. החברה פועלת במדינות רבות בעולם. חברת "איירוויז" - חברה המפתחת פתרונות לניהול המרחב האווירי - בצורה שמאפשרת לחברות רבות לפעול באותו מרחב, ע"פ התקנים הבינלאומיים. החברה עבדה עם המיזם בכל המופעים שלו. החברה פועלת במדינות רבות בעולם. ב-2022, החברה זכתה במכרז לנוהל המרחב האווירי מעל נמל רוטרדם בהולנד - מהנמלים הגדולים בעולם והוא נמל המפעיל עשרות רבות של רחפנים ממגוון חברות שונות ולטובת יישומים מגוונים. חברת פלייטק - מפעילת רחפנים, השתתפה בכל מופעי המיזם. עבדה במשותף, בין השאר, עם משטרת ישראל ועם הגופים האחראים על בטיחות בבנייה. בסוף 2022, החברה הדגימה יכולת לעבוד עם משטרת ישראל - כולל הפעלת טיסות BVLOS, בקרבת המרחב האווירי המפוקח על ידי נמל תעופה בן-גוריון, מגג תחנת המשטרה העירונית במודיעין ומעל רוב חלקי העיר. החברה, ביחד עם חברת "איירוויז" (שעשתה את ניהול המרחב האווירי), הדגימה העברת משלוחי גלידה, של חברת גולדה, מיפו, לחוף מנטה ריי, ישירות ללקוחות קצה. חברות רבות נוספות - שסיפקו מרכיבים שונים לסביבה המתהווה וביניהם, חברת AGL (תכנון המרחב האווירי בהיבט תשתיות אוויריות, ניתוח המרחב, תכנון נתיבים, הכנת רשימות תיוג לממלאי תפקיד, ישויות שונות בסביבה וכדומה), חברת פרהזירו שמייצרת מצנחים להקטנת האנרגיה של הרחפן במקרה שהוא נוםל ללא שליטה, חברות סייטק ואסיו שמספקות פתרון לנווט אופטי במקרה של שיבושי GNSS, חברת סטריקס שמייצרת עמדת חלוקה למשלוחים - ללא מגע יד אדם (מחלוק). ב-16.11.2022 התכנסה ועדת המחקר של הרשות לחדשנות והחליטה מי יהיו החברות שמקבלות סיוע מהמדינה במסגרת קול קורא 6190, המאגד את הפעילות לשנים 2023–2024. החברות שהשתתפותן בקול הקורא אושרה כללו את היילנדר, איירוויז, פלייטק, דאונווינד, קנדו, אלסייט, רובוטיקאן, ATI, ברוק, AGL. מאוחר יותר, אושרה הצטרפותה של חברת אייר ושתי חברות הצטרפו במסגרת "הסכם נסיינים" והם סיקוניה וסנטריקס. במהלך השנים 2023-2024, מתוכננות שתי פעילויות עיקריות. הראשונה, היא פעילות דרך קול קורא 6190 של הרשות לחדשנות. פעילות זו מיועדת לפיתוח ארבעה נושאים משמעותיים: יצירת יכולת טיסה בכל סוגי המרחב האווירי - אזורים מפוקחים בסביבות שדות התעופה, אזורים בפיקוח אזרחי מרחבי והן אזורים בפיקוח המרחבי של חיל האוויר. להכפיל את טווחי הטיסות, פי עשר בהשוואה לטיסות שבוצעו במסגרת קול קורא 5185. להכפיל את יכולת הנשיאה, פי עשר בהשוואה לטיסות שבוצעו במסגרת קול קורא 5185. לשלב במרחב האווירי של ישראל כלי טיס בתצורת EVTOL, בעלי יכולת נשיאת מטען גדולה שמאפשרת להם לשאת נוסעים. פיתוח ארבעת הנושאים במקביל, אמור לאפשר יצירת סביבה מלאה לתמיכה בניידות אווירית מתקדמת-AAM, לטובת מתן שירותים מגוונים לציבור. הפעילות השנייה כוללת יצירת כל המרכיבים הנדרשים לטובת יכולת מתן שירותים, ניהול ובקרה של כל המרחב האווירי - כך שכל בעלי העניין יוכלו לקבל את כל השירותים הנדרשים ובכלל זה, זיהוי של כלי הטיס, כלל התשתיות הגאוגרפיות הנדרשות למודעות מצבית מלאה, תמונה אווירית ובכללה התרעות על ירידה ממרווחי בטיחות ומנגנוני הגשת תוכניות טיסה ומתן הרשאות טיסה באופן אוטומטי (כשאיפה, תוך 5 שניות מהגשת הבקשה לקבלת המירשה או דחיית התוכנית). פעילות זו מתוכננת לכלול את חיל האוויר הישראלי, כלל הטיסות האזרחיות המסחריות, המשטרה, פיקוד העורף, איחוד הצלה, הרחפנים של המשרד להגנת הסביבה, צבא הגנה לישראל, גורמי רשות שדות התעופה וגורמים נוספים. בין התאריכים 22.1.2023 לתאריך 26.1.2023 בוצע שבוע טיסות שבמסגרתו הופעלו טיסות בירוחם, דימונה ונמל תעופה רמון-אילת. במהלך השבוע בוצעו למעלה מאלף גיחות ובכלל זה טיסות מסוקים לדימוי טיסות אביטול/ מטור, טיסות מירוחם לדימונה וחזרה, מאות טיסות שבמסגרתן הופעלו כלים רבים על ידי מפעיל בודד ועוד. במהלך השבוע ביקרו במכלול השירותים המטרופוליני שהוקם בירוחם מספר כיתות בית ספר, גני ילדים, ראש העירייה וממלאי תפקיד שונים ממגוון גופים מדינתיים. בין התאריכים 26.02.2023 ל-02.3.2023 בוצע שבוע טיסות נוסף בדרום הארץ. במהלך השבוע בוצעו טיסות בין ירוחם לדימונה, טיסות בין נמל תעופה אילת-רמון לעיר אילת וטיסות ראשונות של כלי טיס בתצורת eVTOL. כמו כן בוצעו הדגמות של הפרדות אוטומטיות בין מסוקים לרחפנים על בסיס תקשורת ישירה בין כלי הטיס (V2V). בין התאריכים 26.3.2023 ל-30.3.2023 בוצע שבוע טיסות בחדרה, כרמיאל, צפת, חיפה ונהריה. בין השאר בוצעו נתיבים ארוכי טווח מכרמיאל למרכז הרפואי זיו בצפת ומחיפה למרכז הרפואי לגליל בנהריה. בנתיב חיפה-נהריה בוצעה העברה של מנות דם אמתיות במסגרת ניסוי של בנק הדם השייך למגן דוד אדום, בית חולים רמב"ם, בית חולים לגליל, חטיבת בתי חולים ממשלתיים ומשרד הבריאות. ניסויי זה נועד לטובת פיתוח האסדרה של הובלת דם ומוצריו באמצעות רחפנים כגיבוי להובלה יבשתית וכמענה לאסונות טבע, תאונות דרכים, חירום ביטחוני וכיוצא בזה, שעלולים לגרום לניתוק הדרכים היבשתיות לנהריה ו/או צפת. בין התאריכים 15.4.2023 ל-20.4.2023 בוצע שבוע טיסות במאפיינים דומים למופע הקודם. במהלך המופע, החברות "דרונריי" ו"קאנדו" עשו אירוע חשיפה לכלי טיס מתוצרת Ehang - אחד בתצורה מתאימה לנשיאת אדם ואחד בתצורת מטען. בתאריך ה-3.5.2023, מיזם הרחפנים הלאומי וחלק מהחברות המשתתפות - הציגו את פעילות המיזם לחברי ארגון האומות המאוחדות, בניו יורק. בתאריכים 28.5.2023 ועד ה-1.6.2023 בוצע שבוע טיסות שבמסגרתו הופעלו כלי טיס שמסוגלים לשאת נוסעים ("מוניות אוויר") - חברת דרונרי הפעילה "איהאנג" וחברת אייר הפעילה כלי טיס מתוצרתה - אייר 1. חברת דאונווינד ביצעה טיסה לטווח 29 ק"מ (שיא למיזם), בוצע ניטור תנועה וסגירת מעגל מול מרכז בקרה ששולט בתוכניות הרמזורים של חברת נתיבי איילון במרחב מטרופולין חיפה, הודגמה יכולת להגן על נתיבי רחפנים - באמצעות אנליזה של פרוטוקול התקשורת בין רחפנים שלא משתפים פעולה לתחנה הקרקעית שלהם, הודגמה משימת אכיפה נגד טרקטרונים שמשתוללים על חוף הים, שיתוף תמונה אווירית עם יחידות הבקרה של חיל אוויר, בוצעו מספר מחקרי ADS-B והודגם סבב קרקעי וארכיטקטורות שו"ב למטוסי אביטול/ מטור - באמצעות מסוקים. ב-29.6.2023 - בוצעה טיסה של רחפן מבית חולים "הילל יפה" בחדרה לבית חולים רמב"ם בחיפה, עם עצירה אחת לריענון בטריות. טיסה זו היא שיא טווח חדש לטיסות במסגרת מיזם הרחפנים הלאומי - 34 ק"מ בלי עצירה ו-53 ק"מ סה"כ. בטיסה הועבר ציוד רפואי. הרחפן שביצוע את הטיסה פותח ויוצר על ידי חברת "דאונווינד" הישראלית שגם הפעילה את הטיסה. תוכנת ניהול הצי פותחה על ידי חברת "פלייטאופס" ותוכנת ניהול המרחב האווירי על ידי חברת "איירוויז". בתאריכים 23.7.2023 עד ה-28.7.2023 בוצע שבוע טיסות ובכלל זה הפעלת "מונית אוויר" ליד תחנת הכוח רידינג, בחוף תל אביב. כלי הטיס היה מדגם Ehang 216S והטיסות הופעלו על ידי החברת "דרונרי" ו"קנדו". בנוסף, בוצעו הדגמות של "העברת מקל" מרחפן ל"מונית אוויר", ניסוי רב משתתפים לבחינת היכולת והכיסוי של משדרים ומקלטי ADSB, טיסה מדימונה לבאר שבע ובפעם הראשונה - טיסה של כלי טיס, חשמלי, eVTOL, בתצורת כנף קבועה, פרופלורים אנכיים ופרופלור "דוחף" - תצורה שככל הנראה, מאפשרת טיסה לטווח/ זמן שהייה בסדר גודל יותר מתצורות אחרות (הטיסה בוצעה על ידי החברות פלייטק/ אארודרום). בתאריכים 10.9.2023 עד 14.9.2023 בוצע שבוע טיסות בשמי ירושלים. שבוע הטיסות כלל הפעלת "מוניות אוויר" בבית החולים הדסה עין כרם, הפעלה יומיומית של "רחפן בקופסה", במשימות אבטחה שבוצעו במכון האקדמי לב, הדגמת טיסות לטובת משמר הכנסת, טיסת eVTOL עם כנף קבועה לטווח של יותר מ-70 ק"מ. כמו כן בוצעו מגוון ניסויי טיסה לבחינת סוגים שונים של ADSB והודגמו טכניקות שונות לגילוי רחפנים "סוררים" (NCTR) במטרה לתת הגנה לנתיבי הרחפנים. החל מה 11.10.2023, ארבעה ימים לאחר פלישת החמאס לישראל ופריצת מלחמת "חרבות ברזל", המיזם מפעיל "תא שליטה לרחפנים אזרחיים" באופן רצוף. במסגרת זו, מופעלות שבע חברות לטובת הפעלת רחפנים למשימות אזרחיות של פיקוד העורף, משטרת ישראל, שמירה על אתרי תשתית ותמיכה בחובבים שמפעילים טיסות לטובת אבטחת יישובים. המיזם פועל ליצירת יכולת לתמוך גם את משימות הסיירת הירוקה, מגן דוד אדום, כיבוי אש והצלה. בין התאריכים 20.11.2023 ועד ה-22.11.2023, תוך כדי המלחמה, המיזם הפעיל טיסות לטובת ניקוי צירים המובילים אל ומבית חולים זיו בצפת לטובת קבלת החלטות על צירים מועדפים לפינוי פצועים. מכיוון שהטיסות בוצעו תוך כדי הלחימה, הטיסות בוצעו באווירה של שיבושי GNSS קיצוניים. ב 23.11.2023 פורסמה הוראת שעה ולפיה, הפעלת רחפנים בישראל תחייב הפעלת "זיהוי אלקטרוני מרחוק" בשלושת החודשים החל מה 1.12.2023 בתאריכים 18-20.12.2023 בוצעו טיסות לטובת בחינת החלופות השונות של "זיהוי אלקטרוני מרחוק", חברת דאונווינד הדגימה רחפן גדול עם כנף קבועה, נבחנה היכולת של שיתוף מידע בין USSP שונים והודגמו חיישנים נוספים, לאיכון רחפנים שאינם חלק מהרשת הכחולה. בתאריכים 22.1.2024 ו-25.1.2024 בוצעו טיסות לטובת בחינת חלופות שונות של "זיהוי אלקטרוני מרחוק". בנוסף, בוצעו טיסות להעברת חבילות לטובת משרד הבריאות, ממחסן התרופות הנדירות של המשרד אל מינחת המסוקים בבית חולים אסף הרופא. הטיסות הופעלו ע"ח חברת "קנדו" שהייתה מחוברת למשמר באמצעות חברת "היילנדר" והפעילה כלי טיס מתוצרת "ספידבירד אארו" הברזילאית. בתאריכים 18.2.2024 ועד 20.2.2024 בוצעו סימולציות וטיסות רחפנים קטנים, לבחינת היכולת לקלוט "זיהוי אלקטרוני מרחוק" במרכז הבקרה של הרחפנים האזרחיים. בנוסף, הודגמה טיסת מסוק אזרחי לצורכי משרד הבריאות, כולל המראות, נחיתות והובלת ציוד מבית חולים "פוריה", בית חולים "זיו" בצפת, בית חולים רמב"ם בחיפה, בית חולים "לגליל" בנהריה ומרלוג משרד הבריאות ממערב לכרמיאל. במהלך טיסות אלו הודגמה יכולת קבלת טלמטריה רצופה, בזמן אמיתי, הן באמצעות רשתות הסלולר והן באמצעות ADSB. טיסות המסוק היוו אתגר משתמעותי מכיוון שהמרחב כולו סגור לטיסות אזרחיות "רגילות" על רקע המלחמה. בתאריכים 17.3.2024 ועד 21.3.2024 בוצעו טיסות באזור ראשון לציון. במהלך הטיסות הודגמה יכולת לביצוע סיורי אבטחה לאורך קו חוף, טיסות לשינוע חבילות ומודל גדול לטיסה משולבת של מסוקים ורחפנים מאותו מינחת - "וורטיפורט". הטיסות ב"וורטיפורט" כללו שני סוגי מסוקים דו מנועיים, מדידות של השפעת ה"דאונווש"(אנ') (הרוחות שהמסוק גורם להן), טיסות לשינוע חבילות וטיסות לבחינת תהליכי הצטרפות ועזיבה. בטיסות אלה השתתפו חברת "ברוק", חברת ATI שדרכה הופעלה חברת "תל אביב הליקופטרס", חברת "קנדו" שהפעילה רחפנים של חברת "ספיד בירד אארו" והציגה את שני דגמי ה"אי האנג" וחברת "דאונ-ווינד". בתאריכים 14.04.2024 ועד 18.04.2024, תוך כדי המלחמה ושעות מעטות אחרי התקיפה האיראנית על ישראל (2024) בוצעו טיסות באזור ראשון לציון. בוצעו טיסות אבטחה לאורך החוף, בוצעו טיסות עם כלי טיס בתצורת "אביטול" (eVTOL), עם כנף קבועה - כולל טיסות במצבים בהם אין קליטת GNSS ו/או בנוכחות שיבושי GNSS, הודגמה יכולת לקלוט נתוני זיהוי, RID, מכלי טיס שאינם חלק מהמיזם ובוצעו יומיים של טיסות מ"וורטיפורט" צמוד למנחת ראשון לציון - כולל תרגול עזיבה והצטרפות אל אל הוורטיפורט וממנו. בתאריכים 16.6.2024 ועד ה-20.6.2024 בוצעו טיסות לטובת "יצירת ערכות משימה", בדגש לתמיכה בגופים ממשלתיים/ חברות ממשלתיות. בין השאר, בוצעו משימות לטובת חברת חוצה ישראל, משרד הבריאות, המרכז הרפואי זיו בצפת, נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה, חברת נמלי ישראל, נתיבי הגז הטבעי לישראל. הודגמו יכולות לסריקת כבישים, חבירה עם ניידות חילוץ, סיורי אבטחה, מדידות פוטוגרמטריות. רוב הטיסות בוצעו תחת שיבושי GNSS קשים. בתאריכים 14.7.2024 עד 18.7.2024 בוצעו טיסות, בין השאר, לניטור כבישים עבור חברת נתיבי איילון, טיסות לטובת משרד החקלאות באזור יהודה ושומרון, טיסות באשקלון ולטובת אבטחה עבור כיתות כוננות של יישובי עוטף עזה ובכללם גברעם, טיסות לטובת רכבת ישראל במגוון תרחישים. במהלך מופע הטיסות הודגמו טיסות עם פלטפורמת "תרנגול" של חברת רובוטיכאן, טיסות עם דגמים חדשים של החברות "דאונווינד" ורחפנים מתוצרת "ספיד בירד אארו" בהפעלת חברת קנדו. חברת אלסייט הדגימה יישומון (אפליקציה) שממפה את איכות הקליטה הסלולרית - על ידי איסוף נתונים מהמקמ"שים שכבר נמצאים מראש ברחפנים השונים. ב 7.9.2024 הופעל לראשונה "מרחב כטב"ם ורבי להב" (USPACE), מעל אזור צומת קפלן בתל אביב. ההפעלה איפשרה ניטור טיסות של משטרת ישראל, גופים מסחריים ואנשים פרטיים, במקביל ועל פי האסדרה המחייבת (רגולציה). בסה"כ, נרשמו להפעלה באותו ליל שבת 18 רחפנים שונים, ההפעלה בזמן אמיתי, כללה עד 9 רחפנים בו זמנית. בנוסף, ייתכן שהופעלו רחפנים,נוספים שלא נרשמו והופעלו בצורה לא חוקית. ההפעלה בוצעה ע"פ "עלון ייעוץ" רשמי של רשות התעופה האזרחית והיא כללה הפעלת סגירה כך שכל מי שנרשם יכול לטוס בה, בתנאי שהוא מפעיל "זיהוי אלקטרוני מרחוק" ואילו לכלים אחרים - אסור לפעול במרחב שהוגדר. המרחב המסוים הופעל מעל כבישים ראשיים (דרך בגין ונתיבי איילון), בסביבה של בתים רבי קומות ו"מעל/ לצד" עשרות אלפי מפגינים, שהפגינו באותה שעה בהקשר למלחמת "חרבות ברזל" והחטופים שבעזה. מפעיל ה USSP הייתה חברת היילנדר, במסגרת קול קורא של הרשות לחדשנות וע"פ בקשת המשטרה. בתאריכים 22.9.2024 עד ה 26.9.2024 בוצעו טיסות שכללו ביצוע טיסות אבטחה ומיפוי לטובת היישובים בעוטף עזה ובכללם זיקים, גברעם, שדרות, נתיבות, גבים, עין הבשור, הדגמות לטובת ילדי בית ספר ביד מרדכי ושינוע מטענים כבדים בנתיבות. מרכז השליטה היה ממוקם ביחידה ללימודי חוץ באשקלון. הטיסות בוצעו תוך כדי מלחמת חרבות ברזל - לאחר שהזירה המרכזית הפכה להיות הזירה הצפונית, רבים ממשתתפי המיזם נמצאים במילואים וחלקם סופגים רקטות על היישובים בהם הם גרים, בצפון הארץ. מדיה וקבצים בנושא ניידות אווירית מתקדמת בוויקישיתוף הסבר על המונח אתר חברת eViation אזכור המיזם באתר המנהלת לתחבורה חכמה כתבה על המיזם באתר israeldefense, ממרץ 2021 כתבה על המיזם באתר הידען, מדצמבר 2021 אזכור המיזם באתר אנשים ומחשבים תקנה 664 באתר EASA דוגמה לתקן 22–3411, באתר ארגון התקינה ASTM קול קורא 5185 באתר הרשות לחדשנות מור בסן, רחפנים באפילה: ניסוי ישראלי להטסת רחפנים בסביבה מנוטרלת GPS, באתר עכשיו 14, 11 בפברואר 2021 דיווח על המיזם באתר עיריית תל אביב יפו דיווח על טיסות המיזם המיזם באתר newsweek דיווח על טיסות המיזם המיזם באתר ndtv דיווח על המיזם באתר euronews דיווח על המיזם באתר ctvnews אתר חברת רובוטיקה כחול לבן אתר חברת Dornix אתר חברת EasyAerial אתר חברת Flightops אתר חברת Downwind אתר חברת AeroSentinel אתר חברת הרטק אתר חברת קופטרפיקס אתר חברת קנדו אתר חברת ללין אתר חברת אגדיר אתר חברת ג'אפניקה אתר חברת בגסקייק אתר חברת רמי לוי אתר חברת היילנדר אתר חברת איירוויז אתר חברת פלייטק אתר חברת גלידה גולדה אתר חברת AGL אתר חברת פרהזירו אתר חברת סייטק אתר חברת אסיו אתר חברת סטריקס אתר חברת אלסייט אתר רובוטיקאן אתר חברת ATI אתר חברת ברוק אתר חברת אייר אי.וי. אתר חברת סיקוניה אתר חברת סנטריקס קול קורא 6190 באתר הרשות לחדשנות אתר ספידבירד אארו