laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ויליאם אדמונד

ויליאם אדמונד (באנגלית: William Edmond‏; 28 בספטמבר 1755 – 1 באוגוסט 1838) היה חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מדינת קונטיקט. אדמונד נולד ב-28 בספטמבר 1755 בוודברי, מושבת קונטיקט ולמד בבתי הספר הנפוצים. הוא סיים את לימודיו במכללת ייל ב-1778. לאחר מכן שירת בצבא המהפכה במהלך המהפכה האמריקאית. הוא למד משפטים, התקבל ללשכת עורכי הדין בשנת 1780 והחל לעסוק בכך בניוטאון, קונטיקט. אדמונד היה חבר בבית הנבחרים של מדינת קונטיקט בשנים 1791–1797, 1801 ו-1802. הוא גם שירת בסנאט של קונטיקט בשנים 1797–1799. הוא נבחר כפדרליסט לקונגרס החמישי כדי למלא את המקום הפנוי שנגרם על ידי מותו של ג'יימס דבנפורט ונבחר מחדש לקונגרס השישי וכיהן מ-13 בנובמבר 1797 עד 3 במרץ 1801. הוא סירב להיות מועמד למינוי מחדש בשנת 1800 וחזר לעסוק בעריכת דין בניוטאון. הוא כיהן כשופט עמית של בית המשפט העליון בקונטיקט בשנים 1805–1819. הוא פרש לחיים הפרטיים והמשיך בעיסוק בעריכת דין. הוא מת בניוטאון, מחוז פיירפילד, קונטיקט ב-1 באוגוסט 1838 ונקבר בבית הקברות ניוטאון וילג' עם שתי נשותיו, אליזבת ג'יי צ'נדלר ואליזבת פיין, וילדיו מרי א. אליזבת, שרה, ויליאם פיין, אן מ. ורוברט אדמונד אדמונד. ויליאם אדמונד, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ויליאם אדמונד, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)
משה מרדכי קארפ

הרב משה מרדכי קארפ הוא פוסק הלכה חרדי ליטאי, רב הגבעה הצפונית במודיעין עילית ומחבר ספרי הלכה רבים. נולד לאהרן זישא ולשרה מרים קארפ. נישא לבתו של ישראל וחנה שרה רבקה מרגלית בתו של הרב שלמה סובל. היה גר בירושלים, שם היה מתלמידיו המובהקים של הרב יוסף שלום אלישיב, ולמד בכולל של הרב דוד זיכרמן. בהמשך עבר למודיעין עילית שם הוא עומד בראש כמה כוללים. הוא עומד בראשות קופת הצדקה "והחזקת בו". בשנת תשס"ג הצטרף לרב יוסף שרייבר לעמוד בראשות ישיבת נפש החיים במודיעין עילית. לאחר זמן הישיבה נסגרה. הוא לובש תכלת מספק. בעניין פאה נוכרית פרסם שיש לחוש בהם לאיסור עבודה זרה, ושגם בלי זה עדיף ללבוש מטפחת. פרסם מכתב נגד לקיחת חיסונים לקורונה כיון שלדעתו הם לא נבדקו מספיק. בפרשיית אליעזר ברלנד, בהתחלה יצא להגנתו וטען שאין להאמין לשמועות נגדו, אך לאחר זמן בירר את העובדות וחזר בו ויצא נגדו. נמנע מהמחלוקת בציבור הליטאי, וכתב בהקדמה לספרו 'משמרת שמחות': "מעתה החובה עלינו דהיינו גם הצד שבטוח שהוא האמיתי ושחולקין עליו לקרוא ולפתוח לשלום". הוא כתב מעל 60 ספרים, רובם ספרי הלכה וחלקם בתלמוד. הוא מתייחד בכך שמברר את ההלכה ממקרותיה ומכריע כפי הנראה לו, וכפי שקיבל מהרב אלישיב. הוא כותב בעיקר בענייני הלכה יום יומיים שבחלקי אורח חיים ויורה דעה. ביניהם הלכות שבת בשבתו בהלכות שבת, ומשמרת הבית בהלכות כשרות. שיעורי הרב משה מרדכי קארפ באתר "קול הלשון" מידע על משה מרדכי קארפ בקטלוג הספרייה הלאומית דיון על ספרו הלכות יום ביום בפורום אוצר החכמה. Techeiles-Institute for Distributing Techeiles, הרב משה מרדכי קארפ שליט"א, באתר Techeiles Chabura, ‏2019-01-02 (באנגלית אמריקאית) הרב משה מרדכי קראפ במכתב חדש ומפורט – דעת הגרי"ש אלישיב וחשש עבודה זרה בפאות ימינו | יופי יהודי גאבד מודיעין עילית נגד החיסונים: אנשים לקחו וניזוקו, ויש שגם מתו, באתר אקטואליק, ‏2021-01-18 ישי כהן, הרב מרדכי קארפ על הרב ברלנד: "אי.., באתר כיכר השבת, ‏2013-04-26 קו ברסלב (2018-07-11), הגאון הרב משה מרדכי קארפ שליט"א יוצא בחריפות נגד המתועב אליעזר ברלנד "ראיתי דברים חמורים מאד", נבדק ב-2024-08-25 משה מרדכי קארפ, משמרת שמחות חלק א׳, ירושלים, תשע״ח, עמ' בתוך ההקדמה
גל אקוסטי משטחי

גל אקוסטי שטחי (Surface Acoustic Wave - SAW) הוא גל אקוסטי הנע לאורך פני השטח של חומר בעל אלסטיות, עם משרעת אשר לרוב דועכת באופן אקספוננציאלי לעומק החומר, כך שהם מוגבלים לעומק של בערך אורך גל אחד. התכונות הייחודיות של גלי SAW מנוצלות במגוון רחב של יישומים טכנולוגיים, במיוחד בתחומי האלקטרוניקה, התקשורת, והמיקרופלואידיקה. במכשירים אלקטרוניים, גלי SAW משמשים בעיקר למסננים, מתמרים, ומערכות שידור וקליטה. הם משמשים גם ברדיו, בטלוויזיה, ובתקשורת אלחוטית למטרות של סינון וייצוב תדרים, בזכות היכולת שלהם לפעול בתדרים גבוהים וביצועים יציבים. מעבר ליישומים המסורתיים, גלי SAW נחקרים גם בתחום הקוונטי, שם הם יכולים לתקשר עם מערכות קוונטיות כמו קיוביטים ואטומים מלאכותיים. באמצעות גלי SAW ניתן לשלוט בתנועת אלקטרונים בודדים, ובכך ליישם טכנולוגיות מתקדמות בתחום המחשוב הקוונטי. יישומים נוספים כוללים חישה מגנטית, מדידות זרימה, ושימושים בטכנולוגיות לבישות. גילוי גלי SAW הוסברו לראשונה בשנת 1885 על ידי ג'ון ויליאם סטראט ריילי, שתיאר את אופן התפשטות הגלים האקוסטיים השטחיים וניבא את תכונותיהם במאמרו הקלאסי. גלי ריילי, הקרויים על שמו של המגלה, כוללים רכיבים אורכיים ורכיבים של גזירה אנכית, היכולים ליצור צימוד עם כל מדיום כמו שכבות נוספות במגע עם השטח. צימוד זה משפיע באופן משמעותי על המשרעת ומהירות הגל, ומאפשר לחיישני SAW לזהות ישירות מסה ותכונות מכניות. המונח "גלי ריילי" משמש לעיתים קרובות כשם נרדף לגלי SAW, אם כי באופן מדויק ישנם סוגים שונים של גלים אקוסטיים שטחיים, כגון גלי Love, שהם מקוטבים במישור השטח ולא אורכיים ואנכיים. מכשירים המבוססים על גלים אקוסטיים שטחיים מספקים מגוון רחב של יישומים במערכות אלקטרוניות, כולל קווי עיכוב, מסננים, מתאמי אותות וממירים DC-DC. הפוטנציאל של מכשירי SAW יכול לשמש בתחומים כמו מערכות מכ"ם ומערכות תקשורת. Applied Solid State Physics Laboratory - Hokkaido University. Kino-ap.eng.hokudai.ac.jp (2013-11-28). Retrieved on 2013-12-09. APITech. "SAW Technology". info.apitech.com (באנגלית). נבדק ב-2021-05-12. Crook, Alex (2013-10-17). "Surface Acoustic Waves (SAWs)". www.sp.phy.cam.ac.uk (באנגלית). נבדק ב-2022-01-24. Lord Rayleigh (1885). "On Waves Propagated along the Plane Surface of an Elastic Solid". Proc. London Math. Soc. s1-17 (1): 4–11. doi:10.1112/plms/s1-17.1.4.
טלומיאן

הטלומיאן הוא סוג של כלב הנמצא בכפרים מבודדים סמוך לנהר הטלום ביערות הגשם של חצי האי המלאי. על פי הצהרת ההתאחדות המלזית לכלבנות, הטלומיאן נחשב לכלב פרא ולא לכלב גזעי. רק בשנת 1963 התגלו כלבי הטלומיאן על ידי האנתרופולוג ד"ר אורוויל אליוט, וחלקם הובאו לארצות הברית. כלבים אלה זכו להערכה רבה בארצות הברית ובמדינות אירופה שונות בזכות היותם כלבי לוויה טובים וידידותיים לילדים. עם זאת, במדינת המקור שלהם, כלבי הטלומיאן אינם מוערכים באותה מידה, ורבים מהם, שהובאו מהג'ונגל, הפכו לכלבים משוטטים. ראש וגולגולת: הגולגולת שטוחה, ברוחב בינוני עד רחב, ריבועית מאוזניים לעיניים. הלוע אינו גס ואינו עדין מדי. קמטים צריכים להופיע על המצח. אוזניים: בגודל בינוני, מחודדות וזקופות, ממוקמות קדימה בקו הקימור של הגולגולת. עיניים: עפעפיים כהים, עיניים שקדיות, מרווחות וממוקמות לרוחק. אף: צבע שחור מועדף מאוד, אך גוון ורדרד אינו מהווה חיסרון עבור פרט איכותי. פרווה: קצרה וחלקה. העור גמיש. מדיה וקבצים בנושא טלומיאן בוויקישיתוף Telomian TELOMIAN – The Breeds of Dogs, web.archive.org, ‏2020-09-26 Bonnie Wilcox, Chris Walkowicz, ‏Atlas of Dog Breeds of the World, עמ' 829, באתר גוגל ספרים ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלתר מאיר

הרב זאב דוב אלתר מאיר (27 ביוני 1891, כ"א בסיוון תרנ"א - 19 בדצמבר 1965, כ"ה בכסלו תשכ"ו) היה סופר יהודי. נולד בסאנוק לישראל מאיר ולוולקה רייזל למד והתחנך בעירו ובעיר סטרי, הוסמך לרבנות בגיל 18, למרות הרקע התורני שלו והסמכתו עבד כל חייו, בסאנוק שימש כמזכיר לרב מאיר שפירא. התגורר עד מלחמת העולם הראשונה במונסטרישץ', במלחמה עבר לבוסקוביצה שם שימש כרב עד 1919 זאת בכדי להימלט מחובת הגיוס, עלה לישראל ב-1932 והתגורר ברחוב אחד העם בתל אביב, בביתו פתח יחד עם אשתו מסעדה משפחתית קטנה. נפטר בכ"ה בכסלו תשכ"ו. השאיר אחריו שני בנים ובת. אחיו היה שלום מאיר, אביהם של האחים מאיר. מאיר פרסם עשרות מאמרים בעיתונות ההיסטורית ובעיתונות החדשה, מבין כתבי העת בהם פרסם את דבריו נמנים: וילקט יוסף, המצפה, הצפירה, דאר היום, מעריב, העולם, הצופה, הארץ, מחניים, הבקר, שערים ועוד. רוב כתבותיו היו בנושאי מדעי היהדות, חגי ישראל ומועדיו ועוד. השתמש לעיתים בפסבדונים "א. המאירי". פרסם מספר ספרים: מחוזא, פרשבורג 1920, מחקר על העיר מחוזא התלמודית. לא תענה על רב, ברטיסלבה תרע"ו, בנושא עבודה לתלמיד חכם. שיחות רא"ם, תל אביב תש"ך, דרשות לפרשת שבוע והפטרות. בנוסף, השתתף בעריכת ספר הזיכרון לקהילת סאנוק. גצל קרסל, לכסיקון הספרות העברית בדורות האחרונים, ספרית פועלים, כרך שני, מרחביה תשכ"ז, עמ' 306 אלעזר שרביט, ר' אלתר מאיר ז"ל, סאנוק - ספר זכרון לקהילת סאנוק והסביבה, הוצאת הקהילה, תל אביב תש"ל, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) מידע על אלתר מאיר בקטלוג הספרייה הלאומית אלעזר שרביט, הרב אלתר מאיר בן 70, הארץ, 20 באוגוסט 1961 י. בן משה, לזכרו של הרב אלתר מאיר שלושים למותו, הארץ, 18 בינואר 1966 בנימין דה-פריס, הרב אלתר מאיר זצ"ל (שנה לפטירתו), הארץ, 11 בדצמבר 1966, במספר מקומות נכתב בטעות 1931 נפטר הרב אלתר מאיר, הצופה, 20 בדצמבר 1965 ברכת מזל טוב לבבית, העולם, 13 בינואר 1949 מודעה על לידת הנכד, הצופה, 6 במאי 1938 משיחות חסידים - ר' יוסף מרוגטשוב, דואר היום, 13 במרץ 1936; ד"ר ר' אליעזר הלוי מזכירו של ר' משה מונטיפיורי ז"ל, דואר היום, 14 בפברואר 1936 אלטר מאיר, הרב שעמד במבחנים, מעריב, 29 ביוני 1964 ראו רשימה פה - תוכן הענינים לשנת תש"ו, העולם, 24 בספטמבר 1946 נאומו של שופט, הצופה, 31 במאי 1948 לדוגמה: ר' אביגדור בוימינגר ז"ל, הארץ, 20 באוקטובר 1936; על איסור לימוד תורה בליל הניטל, הארץ, 3 בינואר 1936 לדוגמה: החסיד, מחניים, 6 ביוני 1954; הסדר עם חייל, מחניים, 16 באפריל 1954 לדוגמה: לגבולם, הַבֹּקֶר, 31 במאי 1940; קפיצת בנימין מול קפיצת נחשון, הַבֹּקֶר, 12 באפריל 1955 לדוגמה: המשפט, שערים, 18 בפברואר 1958; זכרון לנופלים, שערים, 2 במאי 1957 אלתר מאיר, לחקר השם "מנחם אב", בדרך, 14 באוגוסט 1936 א. המאירי, דברים בעתם, שערים, 9 באוקטובר 1959 זהה ל: אלטר מאיר, דברים בעתם, הצופה, 9 באוקטובר 1959 אלתר מאיר, מחוזא, ‏פרשבורג תרפ, באתר היברובוקס אלתר מאיר, לא תענה על רב, ‏ברטיסלבה תרעו, באתר היברובוקס אלתר מאיר, שיחות רא"ם, ‏תל אביב תשכ, באתר היברובוקס אלעזר שרביט (עורך ראשי), סאנוק - ספר זכרון לקהילת סאנוק והסביבה, הוצאת הקהילה, תל אביב תש"ל, באתר אוצר החכמה
סמל העיר קריית מלאכי

סמל העיר קריית מלאכי הוא סמלה הרשמי של העיר קריית מלאכי ועירייתה. סמלה הראשון של קריית מלאכי היה סמל אשר ביטא הערכה לראשוני היישוב והורכב ממקצועות תעסוקה מהם התפרנסו ראשוני היישוב: לבנים – ייצגו את ענף הבניה פרח הפִּשְׁתָּן – סימל את המפעל הראשון בקרית מלאכי – מפעל "הפישתן" גלגל שיניים – סימל את ענף התעשייה פטיש – סימל את ענף בתי המלאכה מאזניים – סימלו את ענף המסחר. בשנת 2022 במסגרת חגיגות ה-70 לעיר וכחלק מהליך מיתוג מחדש נערכה הצבעה בקרב התושבים על סמל חדש לעיר, הוצגו שלושה סמלים לבחירה אשר בכולם המוטו היה "לחלום, לשאוף, להגשים". בסמל הנבחר היו חיצים במגוון צבעים המשדרים תנועה ורב גוניות ומבטאים חיבור בין העבר להווה ואת השאיפה קדימה. על רקע החיצים ניצבה משפחה הצופה אל העתיד ולצידה מגדל המים המפורסם בקריית מלאכי, בניינים ואלמנטים מהטבע. בפועל בסמל שפורסם הורדה תמונה המשפחה הצופה קדימה. סמל היישוב, באתר עיריית קריית מלאכי הצביעו לסקר: איך יראה הלוגו החדש של קריית מלאכי?, באתר עיריית קריית מלאכי
תעשה לי סאב

תעשה לי סאב היא סדרת טלוויזיה קומית ישראלית בהפקת ערוץ הילדים אשר שודרה בשנת 2019. טום באום הוא קומיקאי כושל אשר רוצה להיות מפורסם ובכך מנסה את מזלו לפתוח ערוץ יוטיוב משלו. בעזרת אחותו ג'וי ריגר וחברו קווין רובין ועוד שלל כוכבי רשת אחרים המתארחים במהלך הפרקים, הוא מנסה להיות מפורסם בערוץ יוטיוב משלו בלבד. טום (טום באום) - קומיקאי שרוצה להיות כוכב רשת. חברו הטוב של קווין ואחיה של ג'וי ומנסה להיעזר בהם במהלך העונה להיות כוכב רשת מצליח. ג'וי (ג'וי ריגר) - אחותו של טום ומנסה לעזור לו להיות כוכב רשת מצליח במהלך העונה. קווין (קווין רובין) - כוכב רשת מצליח. חברם הטוב של ג'וי וטום. מנסה במהלך העונה לעזור לטום להיות גם כוכב רשת מצליח. אביחי (אוראל צברי) - חברו הטוב של קווין. מנסה לעזור לתום להוציא שיר בפרק הראשון. אבי קלמטינה (איקו כהן) - ראש שדה הקלמנטינות. טום, קווין ואביחי צילמו אצלו בשדה שיר. שחר סויקיס (בתפקיד עצמו) - כוכב רשת. מסתבך עם טום בפרק השביעי. עמרי מזרחי (בתפקיד עצמו) - כוכב רשת. טום מתייעץ איתו ועם ניסו שליו בנוגע לפתוח ערוץ "ביוטי" משלו. ניסו שליו (בתפקיד עצמו) - כוכב רשת. טום מתייעץ איתו ועם עמרי מזרחי בנוגע לפתוח ערוץ "ביוטי" משלו. שלומי בן עטר (בתפקיד עצמו) - כוכב רשת ביחד עם אייל ושניהם בערוץ היוטיוב "המרתף". מתארחים בפרק השלישי. ליאל אלי (בתפקיד עצמה) - כוכבת רשת. בפרק התשיעי הופכת לחברה הכי טובה של טום לאחר שהכירו בטיקטוק. אלכס סמולקין (בתפקיד עצמו) - כוכב רשת. עושה וולוגים עם ליזה ושניהם מתארחים בפרק הרביעי. ליזה ביך (בתפקיד עצמה) - כוכבת רשת. עושה וולוגים ביחד עם סמולקין ושניהם מתארחים בפרק הרביעי. עמנואל לוי (בתפקיד עצמה) - כוכבת רשת. התארחה בפרק השביעי שניסתה עם שחר סויקיס ועם טום את אתגר הסוכריות המגעילות. הסדרה שודרה בימים ראשון ושלישי כל שבוע, מ-13 בינואר עד 12 בפברואר 2019. הסדרה כללה 10 פרקים וכמעט בכל פרק התארחו בה לפחות שני כוכבי רשת מוכרים. תעשה לי סאב - פרק 1 המלא!, סרטון בערוץ "kidstv", באתר יוטיוב, 13 בינואר 2019
יוסף שלוש (הנכד)

הרב יוסף יצחק שלוש (נולד בסיוון ה'תשכ"א, יוני 1961) הוא רב חרדי ספרדי ישראלי המכהן כרב המועצה האזורית דרום השרון וחבר מועצת הרבנות הראשית. אביו הוא הרב דוד שלוש, רבה של נתניה, והו נקרא על שם סבו הרב יוסף שלוש רב העדה המערבית בירושלים שנפטר כשנה לפני לידתו. אמו דינה הייתה בתו של הרב מאיר ועקנין ונכדתו של הרב דוד ועקנין, שניהם כיהנו כרבני העיר טבריה. מכהן כרב המועצה האזורית דרום השרון לצד הרב יצחק יעקובוביץ'. בשנת 2010 הקים את "ארגון הרבנים בהתיישבות" המייצג את רבני המועצות האזוריות והיישובים, ועומד בראשו. בשנת 2017 התמודד על תפקיד רבה של טבריה. הוא זכה לתמיכת חותנו רב העיר הקודם דוד פרץ וסיעת הבית היהודי בעיר, אך הפסיד לרב משה צבי בוחבוט שנתמך על ידי מועצת חכמי התורה. היה ממובילי המאבק כנגד הרפורמות ברבנות הראשית שעליהן המליצה ועדה בראשות הראל גולדברג, כנגד "חוק צוהר" (פתיחת אזורי רישום לנישואין) וכנגד המתווה לפתיחת ענף הכשרות לתחרות. מנגד, התנגד להחרמתו של השר לשירותי דת מתן כהנא, וספג על כך ביקורת. בבחירות למועצת הרבנות הראשית שהתקיימו בשנת 2018 התמודד על אחד מחמשת המקומות השמורים לרבנים ספרדים, אך הגיע למקום השישי. בעקבות פטירתו של חבר המועצה הרב שמעון אליטוב, נכנס הרב שלוש במקומו כחבר המועצה ב-2 במרץ 2023. כיהן עד לפקיעת כהונתה של המועצה ב-16 בספטמבר 2024. נשוי לדינה, בתו של הרב דוד פרץ, רבה של טבריה. מתגורר בפתח תקווה. ההדיר את שו"ת וידבר דוד – מאת אבי-סבו רבי דוד ועקנין רבה של טבריה. תשס"ט. דברי יוסף – דרשות על התורה והמועדים והספדים מאת סבו הרב יוסף שלוש. תש"ע. שו"ת זכור לאברהם מאת הרב אברהם אביכזיר. תשפ"א. הוציא לאור את הספר אמת לדוד על אביו הרב דוד שלוש, מאת שלמה מיארה. תשע"ז. ראו מכתב סבו הרב מאיר ועקנין לרגל לידתו, הובא אצל שלמה מיארה, "אמת לדוד", תשע"ז, עמ' 288. איתי גדסי, סערה • רבה הראשי של טבריה במכתב נגד החלטת מועצת החכמים, 15 בינואר 2016 רפאל לוי, רב העיר טבריה לשעבר נגד אריה דרעי, באתר ערוץ 7, 17 בינואר 2016 ישי כהן, ‏הגאון רבי משה בוחבוט – נבחר לרבה של טבריה, באתר כיכר השבת, 20 בנובמבר 2017 יוסי וייס, ‏רבנים זעקו: "לא ניתן למשרד הדתות להרוס מוסד הרבנות", באתר כיכר השבת, 21 בפברואר 2011 "החוק מלמד את הציבור הישראלי לשקר', באתר JDN‏, 4 במאי 2012 ישי כהן, ‏נתיג הרבנים תקף: "מתווה הכשרות חמור נגד רבני ישראל כולם", באתר כיכר השבת, 19 ביולי 2018 גיא עזרא, ‏הרב יוסף שלוש: אסור לי לדבר עם מתן כהנא?, באתר "סרוגים", 11 באוגוסט 2021 אורלי הררי, הרב יוסף שלוש הצהיר אמונים כחבר מועצת הרבנות הראשית בפני נשיא המדינה, באתר ערוץ 7, 2 במרץ 2023
בקרוב אצלי

בקרוב אצלי היא סדרת קומדיה רומנטית ישראלית שנוצרה על ידי אורי גרוס, יואב צפיר, תמר מרום ותמרה סלם ובבימויו של איתן צור. גיבורת הסדרה היא הדס טולדנו, מפיקת חתונות המחפשת אהבה המחוזרת לפתע על ידי ארבעה גברים שונים. הסדרה תעלה לשידור במהלך נובמבר 2024 בקשת 12. הסדרה הייתה אמורה לעלות לאוויר ב-2 בספטמבר 2024, אך עלייתה לאוויר נדחתה בעקבות איתורן של גופות של שישה ישראלים שנחטפו במתקפת הפתע על ישראל. דסי טולדנו היא מפיקת חתונות בת 36 שטרם מצאה את אהבתה. ככל שהזמן מתקדם היא מתחילה להתייאש ולוותר על החלום, אך לפתע היא מתחילה להיות מחוזרת על ידי ארבעה גברים שונים מעברה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. חסר מידע על חלק מהדמויות. המידע יתעדכן עם עליית הסדרה. הדס "דסי" טולדנו (עדי חבשוש) – מפיקת חתונה המחפשת אהבה. אסי בן-טובים (תומר קאפון) – חבר ילדות של דסי. חוזר לקשר עימה לאחר מספר שנות נתק. חן פיסוטי (אושרי כהן) – מלך הנשף מהתיכון וחקלאי בהווה. גרוש ואב לילדה. יוראי (תמיר בר) – החבר לשעבר של דסי ואמן מיוסר. אלכס (רוני הרמן) אורנה בנאי – אימה של דסי. מאיה ברגר (שירה נאור) – האויבת של דסי. חיים כהן – אביו של אסי. שי אביבי – אביה של מאיה. ליאל (בן יוסיפוביץ') שירה פיטוסי (עדי פלד) – הבת של חן. בסדרה משחקים גם יעל שרוני, דליק ווליניץ, נועה יהודאי, חן מרציאנו וענבר דנון. ב-4 בינואר 2024 פורסם שעדי חבשוש תיקח חלק בסדרת קומדיה רומנטית בה היא תשחק בתפקיד הראשי שנכתב לה בהתאם. ב-13 בפברואר 2024 פורסם שהעלילה תעסוק במפיקת חתונות בשם את דסי טולדנו המחפשת אהבה ולפתע מחוזרת על ידי ארבעה גברים שונים. עוד פורסם שתומר קאפון יגלם חבר ילדות של דסי שחוזר לקשר עימה לאחר מספר שנות נתק. במרץ 2024 התפרסמו ליהוקים נוספים לסדרה. לצד קאפון, לוהקו גם אושרי כהן, תמיר בר ורוני הרמן לשלושת הגברים הנוספים המחזרים אחר דמותה של חבשוש. כהן יגלם את מלך הנשף מהתיכון ותמיר בר יגלם את החבר לשעבר שלה. בנוסף פורסם על ליהוקם של חיים כהן לתפקיד אביו של קאפון, אורנה בנאי לתפקיד אימה של דסי, שירה נאור לתפקידה האויבת של דסי ושי אביבי לתפקיד אביה של נאור. צילומי הסדרה התקיימו בין אמצע אפריל עד תחילת יוני 2024 וכללו 31 ימי צילום. אתר האינטרנט הרשמי של בקרוב אצלי בקרוב אצלי, באתר 12+ "בקרוב אצלי", באתר אידיבי גיל משעלי, ‏בעקבות האירועים הקשים: שינויים בלוח השידורים, באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2024 ערן סויסה, אחרי הניצחון ב"רוקדים עם כוכבים": הפרויקט הבא של עדי חבשוש בקשת, באתר ישראל היום, 4 בינואר 2024 ערן סויסה, מיהו הכוכב הישראלי הבינלאומי שירקוד עם עדי חבשוש בתוכנית חדשה?, באתר ישראל היום, 13 בפברואר 2024 גיל משעלי, ‏נהיה לוהט: השחקן שעומד להתחרות על עדי חבשוש, באתר ‏מאקו‏, 20 במרץ 2024 ערן סויסה, עדי חבשוש מחפשת את האחד, באתר ישראל היום, 25 במרץ 2024 בגיל 64: חיים כהן מקבל תפקיד ראשון בסדרת טלוויזיה, באתר אייס, 21 במרץ 2024 שירה יום טוב, חיים כהן לא לבד: זה השחקן שמצטרף לתוכנית החדשה, באתר אייס, 28 במרץ 2024
ביאן קבלאן

ביאן קבלאן (בערבית: بيان قبلان; נולד ב-19 באפריל 1961) הוא פוליטיקאי דרוזי-ישראלי שכיהן כראש המועצה המקומית בית ג'ן בשנים 2008–2018. נולד וגדל בכפר בית ג'ן. למד בבית ספר יסודי ב' בית ג'ן ובבית ספר תיכון חקלאי ראמה. בשנת 1979 התגייס לצה"ל ושירת בחיל משמר הגבול עד לשנת 1982. במהלך שרות הקבע כיהן בשורה של תפקידי פיקוד. בין השנים 1982–1985 שימש מדריך ביחידת ח'יר ומדריך לוחמה בטרור. בשנת 1985 עבר קורס קצינים בבה"ד 1. בין השנים 1985–1999 מילא תפקידים מבצעיים ממפקד מחלקה ועד מפקד יחידה. בשנת 1999 עבר קורס פו"ם בבית הספר לקצינים בכירים במשטרת ישראל. במהלך שירותו בקבע למד לתואר ראשון במדעי המדינה באוניברסיטת חיפה ותואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת דרבי. בשנת 2002 השתחרר לגמלאות ועבד בעבודות עצמאיות. בתקופה זו כיהן כחבר ועד הורים בבית ספר תיכון מקיף וכיו"ר ועד בשנים 2006–2007. בבחירות לרשויות המקומיות ב-2008 התמודד לראשות המועצה וניצח עם 49.13% מהקולות. בשנת 2010 קיבל אות יקיר תנועות הנוער לרשויות מקומיות משר החינוך גדעון סער על פעילותו הייחודית בתחום החינוך והערכים ובכלל זה בתמיכתו הענפה בפעילויות תנועות הנוער. בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013 התמודד לראשות המועצה מול סמיר זידאן ראדי נג'ם ונהיה דבור. בסיבוב הראשון זכה לתמיכה של 35.46% ועלה לסיבוב שני מול נזיה דבור וניצח לאחר שזכה ל-57.36% מהקולות לעומת 42.64% לדבור. בבחירות לרשויות המקומיות ב-2018 לא התמודד לקדנציה נוספת. קבלאן התנדב בעמותת חיילים משוחררים ע"ש סאלח פלאח ושימש חבר האגודה למען החייל "הסניף דרוזי" וחבר פורום ראשי רשויות הדרוזים והצ'רקסים. הוא נשוי ואב לשישה. מתגורר בבית ג'ן. במאי 2016 אחיו, חוסיין קבלאן נרצח. ביולי 2022 אח נוסף שלו, בסאם קבלאן נרצח. מדיה וקבצים בנושא ביאן קבלאן בוויקישיתוף ביאן קבלאן, ברשת החברתית פייסבוק רשימת הנבחרים לראש הרשות המקומית -בחירות 2008, באתר משרד הפנים ביאן קבלאן יקיר תנועות הנוער, באתר פורטל הכרמל הודעות בדבר תוצאות הבחירות לרשויות המקומיות, לראש הרשות ולמועצת הרשות, ילקוט הפרסומים 6702, התשע"ד, 24 בנובמבר 2013, עמ' 1655 הפשע במגזר הערבי: אחיו של ראש המועצה נרצח, באתר כיכר השבת, 9 במאי 2016 יאיר קראוס, נעמה אנגל משאלי, "עופרת יצוקה" - מלחמת התיקון של לבנון, באתר nrg‏, 9 במאי 2016 חסן שעלאן, רצח בבית ג'אן: בסאם נורה למוות - שש שנים אחרי אחיו, באתר ynet, 1 ביולי 2022
לז'אקי

לז'אקי (בצ'כית: Ležáky, בגרמנית: Ležak) היה כפר בצ'כוסלובקיה, שנמצא בשטח עיריית מירז'טיצה (Miřetice). במהלך הכיבוש הגרמני של צ'כוסלובקיה, הכפר נהרס לחלוטין על ידי כוחות הנאצים כפעולת תגמול על מבצע ההתנקשות בפרוטקטור בפועל של הפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה ריינהרד היידריך, באביב 1942. לז'אקי היה כפר קטן אשר אוכלס בעיקר על ידי חוצבי אבן וחקלאים עניים, שהתגוררו בשמונה בתים בקרבת טחנת קמח. הכפר נקרא על שם נחל לז'אק (Ležák) שזרם בסמוך אליו. ב-24 בספטמבר 1941, מונה ריינהרד היידריך, אובר-גרופנפיהרר באס אס וגנרל של המשטרה, לממלא מקום המגן של הרייך בפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה, שהיו תחת כיבוש גרמניה הנאצית מאז 5 באפריל 1939. בדצמבר 1941, צנחו מספר צנחנים של בעלות הברית באזור במסגרת פעולות נגד הכיבוש הנאצי. חלקם נשלחו להתנקש בהיידריך בפעולה שנקראה מבצע אנתרופואיד. קבוצה אחרת השתתפה במבצע "סילבר איי" (Silver A). תושבים מלז'אקי סייעו לקבוצה זו בכך שהעניקו מחסה למכשיר הרדיו שלהם. בבוקר ה-27 במאי 1942, הותקף רכבו של היידריך על ידי יוזף גבצ'יק ויאן קוביש, חיילים צ'כים וסלובקים שפעלו מטעם ממשלת צ'כוסלובקיה בגלות. היידריך נפצע במהלך ההתקפה ומת מפצעיו ב-4 ביוני 1942. לאחר ההתנקשות, הטילו הנאצים משטר צבאי באזור. ב-10 ביוני 1942, הכפר לידיצה נהרס ותושביו הגברים (בגילאי 14 עד 84) הוצאו להורג, בעקבות האשמות שגויות על כך שתושבי הכפר הסתירו פרטיזנים ואנשי התנגדות. סוכני הגסטפו מצאו משדר רדיו בלז'אקי, ששייך לקבוצת סילבר איי. אלפרד ברטוש, מפקד הקבוצה, התאבד זמן קצר לאחר מכן. בשונה מהטבח בלידיצה, מפקד הגסטפו בפרדוביצה, גרהרד קלגס, דרש מהאס אס להיות חסרי רחמים בלז'אקי, וארגן טבח במקום. ב-24 ביוני 1942, בשעות אחר הצהריים, כותר הכפר על ידי 150 אנשי גסטפו תחת פיקודו של קלגס, 30 משתפי פעולה צ'כים ויותר מ-300 אנשי SS נוספים. כל תושבי הכפר הוצאו החוצה, והכפר נהרס לחלוטין. כל 33 המבוגרים, גברים ונשים, נורו למוות. רק 13 ילדים נחסכו. ב-26 ביוני 1942 פורסמה הודעה לעיתונות שתיארה את תוצאות הטבח. בדצמבר 1943, הריסות לז'אקי פונו על ידי 65 עובדים ממחנות העבודה הנאציים. מבין 13 הילדים שנשארו בחיים, שתי אחיות, ירמילה ומריה שטוליק, נבחרו ל"גרמניזציה" והוחזרו למשפחותיהן לאחר המלחמה. שאר 11 הילדים נשלחו למחנה ההשמדה חלמנו, שם נרצחו בגז בקיץ 1942, יחד עם ילדה נוספת מלידיצה. בניגוד ללידיצה, לז'אקי לא נבנה מחדש לאחר המלחמה ובמקום קיימים רק אנדרטאות לזכר המשפחות שנרצחו. ב-1 בספטמבר 1942, קיבל גרהרד קלגס קידום לדרגת האופטשטורמפיהרר עבור ארגון הטבח בלז'אקי. הוא הועלה לדרגת שטורמבאנפיהרר ב-9 בנובמבר 1944, אך הקידום היה לאחר מותו; קלגס נהרג בקרב בהונגריה ב-15 באוקטובר 1944. מדיה וקבצים בנושא לז'אקי בוויקישיתוף Gerwarth 2011, pp. 280-285. Kaplan and Nosarzewska, Prague: The Turbulent Century p. 241 Gerwarth 2011, p. 285. "The History of Ležáky Memorial 1942 - 1943" (אורכב 01.12.2010 בארכיון Wayback Machine). Ležáky Memorial.
כדורגלנים ישראלים שכבשו 100 שערים

מלך השערים הישראלי הוא כינוי מקובל לכדורגלן ישראלי שהבקיע את מספר השערים הרב ביותר במשחקים רשמיים בקריירה שלו. נכון ל-2024, 61 כדורגלנים ישראלים הבקיעו מעל 100 שערים בקריירה. במקום הראשון נמצא ערן זהבי, עם 425 שערים. שמונה שחקנים נוספים הבקיעו מעל 200 שערים בקריירה. זהבי הוא גם מלך השערים של נבחרת ישראל. הנתונים עלולים להיות חלקיים או שגויים. אלא אם צוין אחרת, הנתונים לקוחים מעמוד הוויקיפדיה העברית של השחקן. הנתונים מציינים הופעות ושערים בקבוצות בוגרים בליגות המקצועיות בישראל ובעולם, וכן הופעות ושערים בנבחרת ישראל בכדורגל במשחקים רשמיים, ידידותיים ותחרותיים. הנתונים נכונים ליום 2.9.2024. שמות מודגשים מציינים שחקן פעיל. מלכי שערים בנבחרות כדורגל לאומיות מלך השערים של נבחרת ישראל מלך השערים לנבחרות לאומיות כדורגלנים שכבשו 500 שערים בקריירה נעל הזהב האירופית מלך השערים של ליגת העל national-football-teams.com
פאבאו פרבאן

פאבאו פרבאן (בגרמנית: Pavao Pervan; נולד ב-13 בנובמבר 1987 בליבנו שביוגוסלביה, כיום בבוסניה והרצגובינה) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בוולפסבורג ובנבחרת אוסטריה בעמדת השוער. פרבאן שיחק במספר מועדונים קטנים באוסטריה כנער, ושיחק לאחר מכן שלוש עונות בפ.צ. לוסטנאו ששיחקה בליגת המשנה האוסטרית. בשנת 2010 חתם פרבאן בל.א.ס.ק. לינץ. תחילה שיחק בקבוצת המילואים בלבד, ובעונות 2012/13 ו-2013/14 היה השוער הראשון של הקבוצה הבכירה וקבוצת המילואים במקביל, כשהקבוצה הבכירה שיחקה בליגת המשנה האוסטרית. החל מעונת 2014/15 פרבאן שיחק בקבוצה הבכירה בלבד. בעונת 2016/17 פרבאן היה חלק מעלייתה של ל.א.ס.ק לינץ לבונדסליגה האוסטרית. בעונת 2017/18 פרבאן ול.א.ס.ק. לינץ סיימו את העונה במקום החמישי בבונדסליגה האוסטרית והשיגו כרטיס למפעל הליגה האירופית. בעקבות הצלחתו של פרבאן בל.א.ס.ק. לינץ, הוא חתם על חוזה בוולפסבורג בקיץ 2018. פרבאן לא שימש שוער ראשון בקבוצה זו, ושימש בעיקר שוער משנה של קון קסטילס, אך כמעט בכל עונה ערך מספר הופעות ליגה. בנובמבר 2017 זומן פרבאן לראשונה לסגל נבחרת אוסטריה בכדורגל, אך רק לאחר עשרה משחקים בהם ישב על הספסל, ערך פרבאן את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים, בהפסד 0–1 ללטביה במסגרת מוקדמות יורו 2020. פרבאן זומן לסגל האוסטרי ליורו 2020 אך לא שותף בו. מדיה וקבצים בנושא פאבאו פרבאן בוויקישיתוף פאבאו פרבאן, באתר Transfermarkt פאבאו פרבאן, באתר Soccerway פאבאו פרבאן, באתר WorldFootball.net פאבאו פרבאן, באתר National Football Teams פאבאו פרבאן, באתר FootballDatabase.eu