laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רודריגו קראסו אודיו

רודריגו חוסה רמון דה חסוס קראסו אודיו (בספרדית: Rodrigo José Ramón Francisco de Jesús Carazo Odio;‏ 27 בדצמבר 1926 - 9 בדצמבר 2009) היה נשיא קוסטה ריקה בשנים 1978–1982. קראסו נולד בקרטגו. לפני שנבחר לנשיא הוא היה המנהל של הבנק המרכזי והמנהל הכללי של "רסופה" - עסקי זיקוק הנפט של קוסטה ריקה. במהלך כהונתו ולאחר מכן הוא מילא תפקיד מרכזי בהקמתה של "האוניברסיטה לשלום", מוסד חינוכי אשר מציע תוכניות לתואר שני בלימודי שלום ופיתוח. ממשלתו גם התרכזה וקידמה את התעשיית הפטרוכימית במדינה ואף החלה בחפירות ליד רכס ההרים "קורדיירה דה טלמאנקה" בחיפוש אחר נפט. ממשלת קראסו גם הסדירה חפירות של זהב בדרום המדינה. בחזית המדינית קראסו נאלץ להתמודד עם השינויים הקיצוניים שניקרגואה השכנה עברה. בתקופת נשיאותו של קראסו בקוסטה ריקה, ניקרגואה הייתה תחת שליטתו הרודני של אנסטסיו סומוסה דביילה אשר שלט במדינה שנים רבות, וקוסטה ריקה תמיד התנגדה לשלטונו. כשנוסדה התנועה הסנדיניסטית בסוף שנות ה-70, ניקרגואה התמודדה עם תסיסה אזרחית ועימותים מזוינים קטנים. ממשלתו של קראסו התנגדה בכל הכוח לסומוסה, ונתנה את תמיכתה למורדים הסנדיניסטים. מדיה וקבצים בנושא רודריגו קראסו אודיו בוויקישיתוף רודריגו קראסו אודיו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
חוסה חואקין טרחוס פרננדס

חוסה חואקין טרחוס פרננדס (בספרדית: José Joaquín Trejos Fernández; ‏18 באפריל 1916 – 10 בפברואר 2010) היה נשיא קוסטה ריקה בשנים 1966–1970. נולד לחואן טרחוס קוירוס ואמיליה פרננדס אגילאר. למד כלכלה ומתמטיקה באוניברסיטת קוסטה ריקה. למד כלכלה באוניברסיטת שיקגו ולימודים מתקדמים בבורדו שבצרפת. היה הדיקן בפקולטה למדעי הטבע, וכיהן כפרופסור למתמטיקה וכימיה. במשך שנים רבות היה פרופסור לכלכלה באוניברסיטה של קוסטה ריקה. בשנת 1950 מונה לחבר הוועדה לרפורמה באוניברסיטאות, ובהמשך נוסדה הפקולטה למדעים ומכתבים, שהפכה לימים לפקולטה למדעי הרוח. פרננדס נבחר לדיקן הפקולטה למדעי הכלכלה בשנת 1952 ונבחר מחדש בשנת 1955 ומונה לסגן רקטור באוניברסיטת קוסטה ריקה בשנת 1956. ללא כל ניסיון פוליטי קודם התמודד בשנת 1966 לנשיאות קוסטה ריקה, ונבחר כמועמד מטעם מפלגת "האיחוד הלאומי", ברית של מספר מפלגות בקוסטה ריקה. נפטר בגיל 94 בסן חוסה, בירת קוסטה ריקה. מדיה וקבצים בנושא חוסה חואקין טרחוס פרננדס בוויקישיתוף חוסה חואקין טרחוס פרננדס, באתר "Find a Grave" (באנגלית) José Joaquín Trejos Fernández, JOSE JOAQUIN TREJOS FERNANDEZ Por Esfuerzo Propio ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מריו אצ'נדי חימנס

מריו חוסה אצ'נדי חימנס (בספרדית: Mario José Echandi Jiménez) היה נשיא קוסטה ריקה בשנים 1958–1962. חימנס היה דיפלומט מקצועי. טרם בחירתו שירת כשגריר קוסטה ריקה בארצות הברית, כנציג המדינה באומות המאוחדות, וכנציג בארגון מדינות אמריקה. הוא שימש כשר החוץ של קוסטה ריקה בשנים 1950–1952, והיה חבר באספה המחוקקת בשנים 1953–1958. בשנת 1958 נבחר לנשיא קוסטה ריקה תחת מפלגת האיחוד הלאומי. חימנס נפטר בשנת 2011 בגיל 96. מדיה וקבצים בנושא מריו אצ'נדי חימנס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא פוליטיקאים ובנושא אמריקה המרכזית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דוד חרמש

דוד חרמש (נולד ב-18 במרץ 1946) הוא מנהל ישראלי וקצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, כיהן כמנכ"ל אל על ויו"ר חברת נמל חיפה. חרמש שירת בצה"ל במשך כ-25 שנים. פיקד על בסיס קליטה ומיון ושימש סגן ראש אגף כוח האדם, השתחרר משירות הקבע בדרגת תת-אלוף. הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה וכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במנהל עסקים מ-NYIT. לאחר שחרורו כיהן כסמנכ"ל חברת בזק. בשנת 1995 מונה למנכ"ל עמידר, בשנת 1998 מונה לסמנכ"ל מערך התכנון והמטה בבנק דיסקונט לישראל. בשנים 2000 עד 2002 כיהן כמנכ"ל אל על. ב-2002 מונה למנכ"ל דן חברה לתחבורה ציבורית אך פרש לאחר פחות משנה בתפקיד. בשנים 2004 עד 2007 כיהן כיו"ר חברת נמל חיפה. ב-2007 עמד בראש ועדה חקירה לבדיקת תפקודה של העיר לוד, של העיר שדרות ושל עיריית אופקים. שרון קדמי, דוד חרמש, באתר הארץ, 19 בינואר 2006 אריה אגוזי, חרמש מתוסכל: היתה לי עוד הרבה עבודה, באתר ynet, 26 במרץ 2002 הילה רז‏, הפרקליטות: כתב אישום בכפוף לשימוע נגד חברת דן, המנכ"ל לשעבר ועו"ד סיני גלבוע, באתר וואלה, 4 באוקטובר 2010 ענת ג'ורג'י, דוד חרמש פורש מתפקידו כמנכ"ל דן על רקע חילוקי דעות בנוגע לצעדי ההתייעלות בחברה, באתר TheMarker‏, 17 בפברואר 2003 הוועדה לבדיקת תפקוד העיר לוד, סיכום, מסקנות והמלצות שלמה פיוטרקובסקי, דב קהת יעמוד בראש ועדת החקירה לשדרות, באתר ערוץ 7, 24 בדצמבר 2007
מסמר תוך לשדי

מסמר תוך לשדי הוא כלי עזר רפואי לקיבוע שבר בעצם. זהו מוט המוחדר לתוך רקמת העצם הספוגית ומביא את השבר למנח המאפשר ריפוי, כמו גם תומך בעומס על האיבר בזמן החלמת העצם. זו השיטה הנפוצה כיום בטיפול בשבר בעצם הירך - היא מאפשרת העמסה מידית על העצם השבורה וזמן החלמה קצר יותר. פיתוח המסמר התוך לשדי מיוחס למנתח גרמני (Gerhard Küntscher) אשר טיפל במלחמת העולם השנייה בחיילים שסבלו משבר בעצם הירך בשיטה זו. עד אז, שבר מסוג זה טופל בקיבוע חיצוני: סד גבס או מתקן מתיחה אשר גרמו, בין היתר, לתקופת החלמה ארוכה במיוחד ולסיבוכים שנבעו מחוסר תנועה ממושך. בשיטה החדשה, זמן ההחלמה התקצר והודות לנשיאה של חלק מהעומס על ידי המסמר התוך לשדי, יכלו המטופלים בשיטה זו ללכת אחרי שבועות ספורים. שיטת המסמור התוך לשדי פותחה במשך השנים - בתחילה הקיבוע היה רגיש לעומס סיבובי ולכן הותקנו ברגים מייצבים התומכים בעצם משני קצותיה. נפח המסמר גדל והפך לצינור חלול כדי להפחית משקל ולתת שטח מגע גדול יותר עם העצם. החומרים שופרו ובתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 עברו להשתמש בעיקר בטיטניום שנותן חוזק רב במשקל נמוך, כמו גם מגיב טוב יותר לדחייה על ידי הגוף ויוצר צימוד טוב יותר לעצם (בדומה לשתל דנטלי). כיום חולה שמטופל בשיטה זו יכול להפעיל עומס על האיבר הפגוע כבר לאחר הניתוח, כאשר המתקן נושא בכל המשקל. בעבר היו מוציאים את המסמר אחרי החלמת העצם, אך כיום באדם מבוגר, המסמר גורם לפחות תופעות לוואי, כמו גם נצמד טוב יותר לעצם, כך שמקובל להשאירו. בנוסף למסמר התוך לשדי הנפוץ, שהוא קשיח ועשוי ממתכת, קיימים סוגים נוספים של מסמרים גמישים מחומרים מרוכבים. כאשר לוחיות גדילת העצם לא נסגרו והעצם ממשיכה להתארך (אצל ילדים למשל), מסמור קשיח יכול לפגוע בגדילת העצם ולכן פותחו מסמרים המאפשרים גמישות מסוימת ואף מסמר מתכתי מתנפח. השימוש בטיטניום, למרות שהיא מתכת שמושפעת משדה מגנטי באופן מועט מאוד, עדיין מגביל את השימוש בMRI ולכן פותחו לאחרונה מסמרים תוך לשדיים קשיחים העשויים מתרכובת אורגנית שתכונותיה קרובות יותר לזו של העצם. התקנת המקבע מתבצעת בניתוח בו חושפים את העצם, קודחים לתוכה ומנקים את הרקמה הספוגית - לאחר מכן מחדירים את המסמר ומבריגים את הברגים המייצבים. יש חשיבות גדולה לביצוע התהליך זמן קצר לאחר אירוע השבר. בנוסף לשימוש המקורי של מסמר תוך לשדי לשיפור איחוי שברים, משתמשים היום במסמור תוך לשדי גם להארכת גפיים. בשיטה זו יוצרים במכוון שבר בעצם הפמור ומחדירים מסמר מיוחד הנשלט בדרך כלל על ידי מגנט ויכול לשנות את אורכו. בתחילת תהליך הריפוי של השבר, נוצרת רקמה גמישה יחסית ומתאפשרת מתיחה הדרגתית של הגף עד להארכה של כ-15% בעצם המטופלת. Matthew, Bong, The History of Intramedullary Nailing , NYU Hospital for Joint Diseases, 2006 מדיה וקבצים בנושא מסמר תוך לשדי בוויקישיתוף הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
סטוק-און-טרנט

סטוק-און-טרנט (באנגלית: Stoke-on-Trent) היא עיר במחוז סטפורדשייר, באזור מערב המידלנדס שבאנגליה, הממלכה המאוחדת. שם העיר מקוצר לרוב לסטוק, תוך השמטת החלק משמה המייחס אותה לנהר הטרנט הזורם בסמוך לה. בשנת 2011 מנתה אוכלוסיית העיר 249,008 תושבים. סטוק נחשבת לבירת תעשיית הקדרות באנגליה, וידועה גם בשמה הפוטריז (באנגלית: the Potteries, תרגום מילולי: הקדרות). מועדון הכדורגל סטוק סיטי נמצא בעיר. גרמניה ארלנגן, בוואריה, גרמניה (מ־1989) מדיה וקבצים בנושא סטוק-און-טרנט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סטוק-און-טרנט סטוק-און-טרנט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים באנגליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חגי לוי (קצין)

חגי לוי (נולד ב-27 בינואר 1946) הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל, שירת כמפקד גדוד 13 (גדעון) של חטיבת גולני, כמפקד חטיבת הנח"ל וכראש מטה פיקוד המרכז. לוי נולד וגדל בקיבוץ מזרע. עם גיוסו לצה"ל בשנת 1964 התנדב לצנחנים. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לוי לצנחנים כמפקד מחלקה בגדוד 202. לוי לחם בפעולת סמוע ובמלחמת ששת הימים. במלחמת ההתשה שימש לוי כמפקד פלוגה בגדוד, והוביל אותה בין היתר במבצע בוסתן 25א, וכסמג"ד. לאחר שסיים את המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה שימש כקצין אג"ם בחטיבה המרחבית ברמת הגולן ולחם במלחמת יום הכיפורים. בשנים 1974–1976 שימש כמפקד פלוגה בבה"ד 1 ולאחר מכן כראש זירה באגף המבצעים. לאחר מכן שימש כמפקד גדוד 13 (גדעון), והוביל אותו בפעולות הביטחון השוטף בגבול לבנון. בשנים 1979–1980 השתלם בקורס חיל רגלים מתקדם בצבא ארצות הברית בפורט בנינג. לאחר מכן הקים את החטיבה המרחבית בגולן ופיקד עליה. במלחמת שלום הגליל פיקד על חטיבת אלכסנדרוני, והוביל אותה בקרבות על ציר דמשק – ביירות. בשנת 1984 שימש כעוזר רמ"ח מבצעים ובשנת 1985 התמנה למפקד חטיבת הנח"ל. בשנים 1986–1987 שימש כסגן מפקד עוצבת הגליל. בשנים 1987–1990 שימש ראש מטה פיקוד המרכז, בין היתר בעת האינתיפאדה הראשונה. בשנים 1990–1993 שימש נספח צה"ל וראש משלחת משרד הביטחון בוונצואלה ובמדינות מרכז אמריקה. בשנת 1994 פרש מצה"ל. לאחר פרישתו שימש מנכ"ל עיריית חיפה עד שנת 2004. לאחר מכן שימש במשך שנתיים כמנכ"ל עיריית גבעתיים. בשנים 2006–2009 שימש כמנכ"ל החברה הכלכלית בירוחם ולאחר מכן כמנהל בחברה לניהול פרויקטים בתחום התשתיות התיירות ואיכות הסביבה לוי בעל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. חיים נדל: המעז מנצח, הוצאת מערכות ומודן, 2015, עמ' 111-110. צבי בר: כמו צמח בר, הוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2009, עמוד 209. החטיבה בשל"ג, אתר חטיבת אלכסנדרוני. תא"ל חגי לוי, אתר פיקוד הנח"ל.
אצטדיון עירוני טבריה

אצטדיון עירוני טבריה הוא אצטדיון כדורגל שנמצא בבנייה בעיר טבריה וישמש כמגרשה הביתי של קבוצת עירוני טבריה שעלתה במאי 2024 לליגת העל בכדורגל. האצטדיון ממוקם בכניסה המערבית לעיר, בסמוך לצומת פוריה, ובסמוך, והוא מהווה חלק מקריית ספורט טבריה ששטחה 270 דונם המתוכננת במקום וכוללת בנוסף לאצטדיון הכדורגל גם מגרש אימונים ואתלטיקה, היכל כדורסל המיועד ל-3,000 צופים, מתחם קאנטרי קלאב ובריכה אולימפית, מגרשי טניס, מתחם סקייט פארק, שביל אופניים היקפי ומגרשי חנייה ל-1,200 כלי רכב. האצטדיון מתוכנן להכיל 5,290 מושבים ביציעים התחתונים ועוד 2,264 מושבים ביציעים העליונים שייבנו בשלב מאוחר יותר ובסה"כ יכיל 7,554 מקומות ישיבה בארבעה יציעים מקורים שיכללו קומת אירוח VIP, מזנונים ושירותי קהל, מסעדה, חדרי תקשורת וטלוויזיה, חדרי הלבשה לשחקנים, חדרי שופטים ומאמנים ואזורים טכניים בהתאם להנחיות העדכניות של מנהלת הליגות לכדורגל בהתאמה לדרישות ליגת העל בכדורגל, וכן ישמש כאתר להופעות ואירועי תרבות אזוריים שיוכל לארח עד 15,000 איש. הקמתו של אצטדיון הכדורגל שעלותו שוערה בכ-40 מיליון שקלים החלה בפברואר 2015 בהכשרת השטח לבנייה וקידוח היסודות למבנה, ועבודות הקמת היציעים החלו בדצמבר 2016. הפרויקט נוצר משיתוף פעולה בין ראש העיר באותה עת יוסף בן דוד ובין המועצה להסדר ההימורים בספורט, משרד התרבות והספורט והמשרד לפיתוח הנגב והגליל. לצד האצטדיון מתוכננת קריית ספורט עירונית בשטח של 270 דונם. במהלך 2018 נעצרו עבודות הקמת האצטדיון וחודשו לזמן קצר רק במאי 2020 ושוב חודשו לזמן קצר בנובמבר 2020. בדצמבר 2020 הוקפא שוב הפרויקט בשל מצבה הכלכלי של העיר. במרץ 2022 חודשו שוב העבודות המתמקדות תחילה בהכנת המשטח לשיזרוע דשא ועל פי התכנון יושלם שלב א' באצטדיון בינואר 2025 כשהמטרה היא שיקבל אישור לארח משחקים בליגת העל. עלות האצטדיון המעודכנת היא מעל 80 מיליון שקלים לשלב ב'. ביולי 2022 נחשפה הדמיה עדכנית של האצטדיון בשלב א' לפיה ידחו תוכניות כמו קירויו וחיפויו במעטפת בשל העלויות ובהמשך נחשפה הדמייתו בתצורתו הסופית. במשך שנים רבות שימש האצטדיון הישן הממוקם במרכז העיר כמגרשה הביתי של עירוני טבריה, וכעת הוא משמש אותה לאימונים עד שתושלם הקמתו של האצטדיון החדש. מכרז שיצא להריסת האצטדיון הישן והקמת שכונת מגורים בשטחו (עלות הקרקע תממן חלק מהוצאות האצטדיון החדש) נדחה בינתיים בשל שנות העיכובים בהשלמת האצטדיון החדש. מדיה וקבצים בנושא אצטדיון עירוני טבריה בוויקישיתוף יונתן גינזבורג, ‏"צפו: כך ייראה אצטדיון העירוני החדש בטבריה", באתר ONE‏, 15 ביולי 2022 יונתן גינזבורג, ‏"ניצנים של תקווה לגבי האצטדיון החדש בטבריה", באתר ONE‏, 18 באוקטובר 2021 התקדמות משמעותית בבניית האצטדיון החדש(הקישור אינו פעיל) אתר עיריית טבריה. ינואר 2018 גיא נרדי, ‏"עוד ניסיון להצלת טבריה", באתר גלובס, 11 ביוני 2017 New design: The turtle stadium of Tiberias". StadiumDB.com. 17 April 2016 הילה שמר, "לבייג'ין יש אצטדיון קן הציפור, ולטבריה יהיה אצטדיון שריון צב", באתר Xnet‏, 7 בינואר 2016 "מועצת עיריית טבריה אישרה בפה אחד את הקמת שלב א' בפרויקט בניית האצטדיון העירוני החדש (אורכב 20.11.2015 בארכיון Wayback Machine)". אתר עיריית טבריה. 9 בנובמבר 2015 שלום אלבז, ‏"עירוני טבריה משתדרגת: אצטדיון חדש יוקם בעיר", באתר ONE‏, 5 בדצמבר 2014 "New design: The turtle stadium of Tiberias". StadiumDB.com. 17 April 2016 יונתן גינזבורג, ‏נערכים ללאומית: חודשו העבודות באצטדיון בטבריה, באתר ONE‏, 13 במרץ 2022 אצטדיון עירוני טבריה, באתר youtube, ‏דצמבר 2022
עיני

האם התכוונתם ל... עיני הוא שם משפחה יהודי המופיע בקרב יהדות עיראק. השם נקרא על העיר עאנה שבעיראק שבה סחרו יהודים בהצלחה. אשרת עיני – כדורגלנית ישראלית יומי עיני – סופר ואיש צבא ישראלי יוסי עיני – שחקן ישראלי מנחם עיני – שחקן ופנטומימאי ישראלי מנחם עיני (נווט) – נווט וקצין בכיר בחיל האוויר הישראלי עופר עיני – יו"ר התאחדות לכדורגל בישראל וקודם לכן יו"ר ההסתדרות עין (פירושונים)
סטוק

האם התכוונתם ל... סטוק-און-טרנט – עיר באנגליה סטוק סיטי – מועדון הכדורגל של העיר אישים: מייק סטוק – מלחין ופזמונאי בריטי, חבר סטוק אייטקן ווטרמן עדלי סטוק – מעצב גרפי ישראלי פרדריק סטוק – מנצח ומלחין אמריקאי שטוק
איוואנה מצ'בלי

איוואנֵה מַצַ'בֵּלי (בגאורגית: ივანე მაჩაბელი‏; 8 בפברואר 1854 - 8 ביולי 1898) היה מתרגם ופובליציסט גאורגי. איוואנה מצ'בלי נולד בשנת 1854 בכפר (הנטוש כיום) תמרשני שבמחוז ההיסטורי סַמַצַ'בּלוֹ (כיום דרום אוסטיה) של חבל כארתלי, כאשר גאורגיה הייתה חלק מהאימפריה הרוסית; אביו היה אציל מרושש ומשפחתו מסרה אותו כילד לאחות-סבוֹ - אֵלֵנֵה דיאסַמידזֵה. בגיל ההתבגרות מצ'בלי כתב שירים; הוא קיבל השכלה תיכונית בגימנסיה של טביליסי והצטיין בשפות זרות; מצ'בלי גם קרא ספרות גאורגית ורוסית. בשנת 1871, שנה אחרי סיום לימודיו התיכוניים, מצ'בלי נסע לרוסיה ללימוד מדעי טבע באוניברסיטת סנקט פטרבורג; בהשפעת אחיו ואסילי, שלמד בפקולטה למשפטים של אותה אוניברסיטה, הוא החל ללמוד גם בפקולטה זו; בנוסף ללימודיו, מצ'בלי העמיק את ידיעותיו בספרות ובאמנות. בקיץ של שנת 1873 מצ'בלי פגש את הסופר ואיש הציבור איליה צ'בצ'בדזה, שהיה מקורב לאחיו ואסילי וביקר בסנקט פטרבורג במסגרת תפקידו בבנק הגאורגי; מצ'בלי גילה לסופר על כוונתו לתרגם את מחזותיו של שייקספיר והציע לו להיות שותפו בכתיבת הנוסח הגאורגי של הטקסט; כבר באותה שנה פורסם התרגום הראשון לגאורגית של המערכה הראשונה במחזה המלך ליר - בגיליון העשירי של כתב העת הספרותי "קרֵבּוּלי". בשנת 1874 מצ'בלי חזר לגאורגיה, אך עזב אותה באותה שנה ונסע לגרמניה; הוא שהה שנתיים באופנהיים ולמד אגרונומיה. בשנת 1876 מצ'בלי נסע לצרפת ולמד שנתיים באוניברסיטת פריז; בשנת 1878 הוא נסע לרוסיה ובמשך שנה עסק בהרצאות על ספרות בפני הסטודנטים הגאורגים באוניברסיטת סנקט פטרבורג. בשנת 1879 מצ'בלי חזר לגאורגיה; הוא החל לפעול למען פופולריזציה של יצירות ספרותיות באמצעות כתבי עת ספרותיים וגם פרסם מאמרים בעיתונות. בשנים 1883-1882 מצ'בלי היה העורך הראשי של העיתון "איווֵריַה", ואילו בשנים 1885-1883 של העיתון "דרוֹאֵבַּה"; בנוסף לפעילותו הפובליציסטית, הוא עסק גם בצדקה, במיוחד עבור יתומים. בספטמבר של שנת 1885, העיתון שמצ'בלי ערך - "דרוֹאֵבַּה" - נסגר על ידי השלטונות בגלל פרסום מאמרים ביקורתיים ועבירות על כללי הצנזורה; מצ'בלי עצמו נתבע לדין ונאסר עליו לעסוק בעריכת עיתונות. בשנים 1898-1886 מצ'בלי ניפק את תרגומיו המופתיים, מאנגלית לגאורגית, לשישה מחזות מאת ויליאם שייקספיר: "המלט", "אותלו", "ריצ'רד השלישי", "יוליוס קיסר", "אנטוניוס וקלאופטרה" ו"קוריולנוס"; תרגומים אלה מהווים עד ימינו גרסאות סטנדרטיות למחזותיו של שייקספיר, שמוצגים בתיאטרון רוסתוולי שבטביליסי. במאי של שנת 1897 איוואנה מצ'בלי אובחן כחולה בדלקת קרום הריאות; ב-26 ביוני (8 ביולי לפי הלוח הגרגוריאני) של שנת 1898 הוא יצא מביתו בטביליסי ומאז אבדו עקבותיו. מוזיאון לזכרו של מצ'בלי הוקם בכפר הולדתו - תמרשני; ב-23 ביולי של שנת 1997 הוא נפגע מפצצה של בדלנים אוסטים וניזוק קשות; אחרי נטישת הכפר במלחמת דרום אוסטיה (2008), נשרף המוזיאון כליל יחד עם רוב בתי התושבים. מדיה וקבצים בנושא איוואנה מצ'בלי בוויקישיתוף
דו"ח כספי מאוחד

דוחות כספיים מאוחדים הם "דוחות כספיים של קבוצה בהם הנכסים, ההתחייבויות, ההון, ההכנסות, ההוצאות ותזרימי המזומנים של החברה האם ושל החברות הבנות שלה מוצגים כדוחות כספיים של ישות כלכלית אחת". הדו"חות המאוחדים כוללים דו"ח על המצב הכספי מאוחד, דו"ח על הרווח הכולל מאוחד, דו"ח על השינויים בהון מאוחד, דו"ח תזרים מזומנים מאוחד וביאורים. בהתאם לתקן דיווח כספי בינלאומי מספר 3, כאשר נרכשת שליטה יש: לזהות את הרוכש - יש לזהות מי הוא הרוכש הכלכלי (שאינו בהכרח זהה לרוכש המשפטי) לקבוע את מועד הרכישה - ממועד זה מתחילים להציג את הדו"חות המאוחדים להכיר בנכסים, בהתחייבויות ובזכויות שאינן מקנות שליטה - עלות צירוף העסקים מורכבת מהתשלום של האם בתוספת שווי הוגן של זכות הונית קודמת בהתאם לגישת המעברים בתוספת הזכויות שאינן מקנות שליטה. להכיר במוניטין או ברווח מרכישה במחיר הזדמנותי איחוד יחסי לפי תקן חשבונאות בינלאומי מספר 10 ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רגין (נוזקה)

רגין הוא שמה של נוזקה מתוחכמת, שהתגלתה על ידי מעבדות קספרסקי וחברת סימנטק. הנוזקה תוקפת מחשבים המריצים תוכנת הפעלה "ווינדוס" והיא פועלת בעולם ככל הנראה לפחות מאז 2003. הנוזקה נועדה לאיסוף מודיעין מול רשתות מוגדרות ובעיקר מול מדינות, רשתות סלולריות, ארגונים ואנשים ספציפיים שתחום התמחותם בהצפנה. לפי קספרסקי וסימנטק, מדובר בנוזקה מתוחכמת שכתיבתה הצריכה עשרות אנשים שעבדו במשך כמה שנים ובהתאם, היא ככל הנראה נכתבה ומתופעלת על ידי מדינה. על פי פרסומים, ל"רגין" יש מרכיבי קוד משותפים עם הנוזקה "סטקסנט". השם "רגין", ככל הנראה, ניתן לנוזקה על ידי מדעני "מיקרוסופט" במהלך 2011, על שמו של גמד ערמומי מהמיתולוגיה הנורדית. מכיוון ש"רגין" ככל הנראה, נבנתה ומתופעלת על ידי מדינות ומכיוון שהיעדים שלה הן מדינות או רשתות סלולר לאומיות, היא בהחלט מהווה "אבן דרך" בחשיפתן של שיטות "לוחמת סייבר" מתקדמות. נכון לנובמבר 2014, 28% מהמחשבים הנתקפים נמצאו ברוסיה, 24% בסעודיה, 9% במקסיקו ואירלנד, ו5% בהודו, אפגניסטן, בלגיה, פקיסטן, אוסטריה ואיראן. "רגין" פועלת מול מחשבים המריצים תוכנת הפעלה "ווינדוס", היא מתפשטת ברשתות היעד ואז "מתיישבת" על אותם מחשבים שמהם היא מעוניינת לגנוב מידע. בהקשר לרשתות סלולריות, מחשבי היעד של הנוזקה הם הבקרים של תחנות הבסיס. במהלך 2014, במסגרת הניתוח של תקיפות סייבר שבוצעו על מחשבי חברת "סוני", חלק מהחוקרים טענו שמרכיבי קוד מסוימים משותפים גם ל"רגין". התקיפה על "סוני" אבל, לפי חלק מהמקורות, מיוחסת בכלל לקוריאה הצפונית. על סמך ניתוח מדינות היעד שנתקפו, שכולן אינן מדינות דוברות אנגלית כשפת מקור, על סמך ניתוח תגי הזמן של כתיבת הקוד, חלק מהחוקרים מייחסים את כתיבת הקוד לארצות הברית או בריטניה. נוזקה סטוקסנט גאוס (נוזקה) להבה (נוזקה) דוקו (נוזקה) ניתוח התקיפות על "סוני", באתר חברת Cyactive הישראלית ניתוח נוזקת "רגין", בבלוג של Securelist שככל הנראה מתוחזק על ידי מעבדות קספרסקי. תיאור הנוזקה, באתר "דה-רגיסטר". תיאור הנוזקה באתר Mashable הדו"ח המלא של חברת קספרסקי פרופסור ז'אן-ז'אק קויסקוטר מאוניברסיטת "לובן" מבלגיה, מי שקיבל את פרס RSA להצטיינות במתמטיקה ותיאור ההתקפה על המחשב הביתי שלו ,תיאור הגמד "רגין" באתר המוקדש לגמדים במיתולוגיה הנורדית
פאט הרינגטון ג'וניור

פאט הרינגטון ג'וניור (באנגלית: Pat Harrington, Jr.; ‏ 13 באוגוסט 1929 – 6 בינואר 2016) היה שחקן אמריקאי זוכה פרס גלובוס הזהב ופרס אמי על תפקידו בתור דוויין שניידר בקומדיית המצבים ""כל יום מחדש". דניאל פטריק הרינגטון ג'וניור נולד בניו יורק סיטי לשחקן התיאטרון הקנדי פאט הרינגטון האב. הרינגטון היה בוגר "אוניברסיטת פורדהאם". שירת במלחמת קוריאה כקצין מודיעין בחיל האוויר של ארצות הברית והגיע בצבא ארצות הברית עד לדרגת לוטננט ראשון. הרינגטון בחר להמשיך בדרכו של אביו השחקן ולאחר שהשתחרר משירותו הצבאי החל להופיע על במות ברחבי ארצות הברית ולבסוף גם בברודוויי. הוא התגלה לראשונה בתפקידי טלוויזיה משניים כשהבולט מכולם בסיטקום "Make Room for Dadd" בתפקיד פאט הניגן. הוא הופיע כשחקן קולנוע לצידו של אלביס פרסלי בקומדיה המוזיקלית "בא בקלות, הולך בקלות" ובקומדיות "זוזי הצידה, מותק" ו"האנליסט של הנשיא". את תפקידו המוצלח והמוערך בקריירה עשה הרינגטון בקומדיית המצבים "כל יום מחדש". בסדרה שיחק בתפקיד דוויין שניידר, בעל הבניין בו מתגוררות אן רומנו ושתי בנותיה. בעבור משחקו לאורך שנות ה-70 וה-80 זכה הרינגטון בפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת טלוויזיה ובפרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר. נפטר ב-6 בינואר 2016. להרינגטון ארבעה ילדים מגירושיו ממריג'ו אן גורטנר שהייתה אשתו במשך כ-30 שנה. "Make Room for Dadd" ‏ (1975-1984) "כל יום מחדש" ‏ (1975-1984) מדיה וקבצים בנושא פאט הרינגטון ג'וניור בוויקישיתוף פאט הרינגטון ג'וניור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פאט הרינגטון ג'וניור, באתר AllMovie (באנגלית) פאט הרינגטון ג'וניור, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פאט הרינגטון ג'וניור, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
תנועה מיישבת

במדינת ישראל, תנועה מיישבת היא התאגדות, פרטית או מטעם גוף אחר, שמטרתה לארגן בני אדם להתיישבות של קבע. בדרך כלל הכוונה להתיישבות באזור בלתי מפותח, אולי אף בלתי מיושב, ואף מרוחק. על כן, במקרים רבים מדובר בהתיישבות חקלאית, שכן כך ניתן ליצור תשתית להתקבעות במקום היישוב החדש. על פי רוב, התנועה המיישבת קשורה באופן הדוק לגוף גדול יותר, שיש לו מניעים מגוונים לתמוך בפעילותה, וכן ביישובים שכבר הוקמו על ידה, לאורך זמן. מרבית היישובים החקלאיים היהודיים בארץ ישראל היו קשורים כבר בעת היווסדם לתנועות מיושבות שמטרתן הייתה תמיכה והקמה של יישובים רבים. גם ביישובים המעטים שהתאגדו להקמת היישוב היחיד שלהם, נאלצו לפנות לתנועות מיישבות. בפירושים לחוק המועמדים להתיישבות חקלאית, התשי"ג—1953, כתוב: "מוסד מיישב" פירושו — הממשלה, ההסתדרות הציונית העולמית — הסוכנות היהודית לא"י, וכל גוף אחר העוסק ביישוב בני אדם על הקרקע, ושר החקלאות, בהודעה ברשומות, הכיר בו כמוסד מיישב לעניין חוק זה. "גוף התיישבותי ארצי" פירושו — גוף המארגן בני אדם להתיישבות חקלאית, ושר החקלאות, בהודעה ברשומות, הכיר בו כגוף התיישבותי ארצי לעניין חוק זה. המונח תנועה מיישבת מקורו בגלגול של הקשר ההיסטורי, בייחוד בהקשר הארץ ישראלי, בין תנועה חברתית להתיישבות. בפועל, התארגנות להתיישבות שאינה מוסד מיישב או גוף התיישבותי ארצי כלשון החוק לעיל, או פועלת מטעמם או באופן הנראה להם, תתקשה מאוד להגשים את מטרותיה. אחד התפקידים החשובים של התנועה המיישבת, כפי שגם עולה מהשם של חוק המועמדים להתיישבות חקלאית, התשי"ג—1953 שהוזכר קודם, הוא יצירת יישוב בר קיימא מבחינת הרכב התושבים. נושא זה, שהתחדד בהקשר של ועדות הקבלה ליישובים הקהילתיים, השפיע גם על צורות התיישבות אחרות. גוש התיישבות היסטוריית החקיקה של חוק המועמדים להתיישבות חקלאית, התשי"ג—1953, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גביע דייוויס 1930

אתגר הטניס הבינלאומי 1930 (באנגלית: 1930 International Lawn Tennis Challenge) הייתה התחרות ה-25 במניין של מה שנודע היום כ"גביע דייוויס". מחזיקי הגביע היו נציגי צרפת ומשחק הגמר נערך בפריז. לתחרות נרשמו 28 נבחרות שחולקו ל-2 בתים- "בית אמריקה" ו"בית אירופה". בין מנצחי הבתים נערך משחק על הזכות להתמודד עם מחזיקת הגביע על התואר. במשחק זה נבחרת ארצות הברית ניצחה את נבחרת איטליה. המשחק על התואר נערך ב-25-27 ביולי 1930 בפריז, צרפת. נבחרת צרפת שיחקה נגד נבחרת ארצות הברית וניצחה עם תוצאה 1:4. בכך היא זכתה בתואר בשנה הרביעית ברציפות. בית זה כלל 4 נבחרות. לראש הבית הגיעה נבחרת ארצות הברית שהחזיקה בגביע בשנים 1920-1926 ומנצחת משחקי בית אמריקה בשנים 1927-1929. הבית כלל 24 קבוצות, כולל יפן, מצרים, אוסטרליה והודו הבריטית. לאחר משחקים מוקדמים החלו משחקי רבע הגמר. המשחק בין מנצחי הבתים התקיים בפריז, צרפת במהלך 20-18 ביולי 1930. נבחרת ארצות הברית ניצחה את איטליה עם התוצאה 1:4. מדיה וקבצים בנושא גביע דייוויס 1930 בוויקישיתוף נתונים על התחרות
צפן

צַפַּן הוא אדם שמקצועו הוא הצפנה של טקסט גלוי לפני שליחתו ופענוח של טקסט מוצפן שנשלח אליו. צפן מועסק בארגון הזקוק להעברה סודית של מידע באמצעי תקשורת שניתן ליירטם (מכתב, מברק, מסר בקו תקשורת וכו'). הצפנה ככלי לקידוד והסתרת מידע הייתה קיימת משחר ההיסטוריה. בראשית דרכה נעשתה ההצפנה בעיקר בשיטות ידניות. שיטות ההצפנה בהן עסקו בעת העתיקה, עד תחילת המאה העשרים, נקראות הצפנה קלאסית במובן זה שהן נעשו בשיטת 'נייר ועט' או באמצעים מכניים בסיסיים כמו גליל הצפנה. בשיטות אלה הייתה חשיבות רבה להכשרתו של הצפן בהפעלתן של שיטות ההצפנה והפענוח, ובהן שיטות פשוטות כצופן שחלוף וצופן החלפה, ושיטות מורכבות יותר כצופן ויז'נר וצופן פלייפייר. במאה העשרים החל השימוש במכונות הצפנה כדוגמת אניגמה - הצפן לא עסק בהצפנה בעצמו, תוך שהוא שולט היטב בטכניקת ההצפנה, אלא הפעיל את מכונת ההצפנה, בלי לדעת בהכרח כיצד פועל מנגנון ההצפנה. הצפנה מודרנית נעשית באמצעות מחשב, ולמעשה מייתרת את הצורך בצפן. ערך זה הוא קצרמר בנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.