laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
גביע המדינה בכדורסל 1955/1956

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1955/1956 היא התחרות הראשונה של המפעל. באותה עונה לא נערכו משחקי ליגה בשל מלחמת סיני, אולם הושק המפעל החדש - גביע המדינה בכדורסל. שיטת המשחקים החל מהסיבוב הראשון ועד הגמר היא שיטת גביע אשר הוכרעה רק לאחר מפגשים כפולים. 21 קבוצות בלבד נרשמו, כאשר 11 מתוכן ייצגו את ליגה א' (הליגה הראשונה), 8 את ליגה ב', ו-2 קבוצות שלא שיחקו בליגה מסודרת (הפועל בת גלים והפועל גבת). מכבי תל אביב זכתה בגביע הראשון, לאחר שניצחה בשני משחקי הגמר את יריבתה העירונית הפועל תל אביב. מכבי ירושלים עלתה לחצי הגמר ללא משחק מכבי תל אביב זכתה בגביע הראשון בתולדותיה, לאחר שניצחה בשני משחקי הגמר את הפועל תל אביב. אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, עמודים 41-45 מכבי תל אביב זכה בגביע המדינה בכדורסל, הבקר, 15 באפריל 1956 המידע בערך באדיבות אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי
פרנץ מארק

פרנץ מוריץ וילהלם מארק (בגרמנית: Franz Moritz Wilhelm Marc;‏ 8 בפברואר 1880 – 4 במרץ 1916) היה צייר גרמני, ממייסדי הפרש הכחול, תנועת האקספרסיוניזם הגרמני שירשה את מקומה של קבוצת "הגשר". מארק שילב ביצירותיו דמיון ומציאות, וברבים מציוריו, למרות הצבעוניות העזה, הוא עוסק במוות, גם של אנשים וגם של בעלי חיים. יחסו הראשוני של מארק לטבע היה רומנטי ואידיאליסטי, והוא העדיף את הטבע בהרבה על האדם. אולם ככל שהרבה ללמוד על החיה ועל הטבע הבין כי גם בעלי החיים אינם שוכנים בהרמוניה מושלמת בטבע וגם הם הורגים זה את זה. ההתפכחות, מהראייה שהטבע ובעלי החיים מהווים שלמות, באה לידי ביטוי בסדרת ציורים של נמרים וחתולים מ-1912. במשך השנים התחדדה מחשבתו שגם העולם החי, בדומה לאנושות (מחשבה שהוא וקנדינסקי היו שותפים לה), זקוק לעבור טהרה אפוקליפטית כדי שתושב לו התמימות הראשונית, תמימות גן-העדן. כך הגיעה סדרת העבודות האפוקליפטיות ששיאן הוא היצירה "גורל החיות" (Tierschicksale). מ-1913 החל לעסוק בהפשטה ובעקבות זאת התקרב לקנדינסקי. מארק לימד ציור ובין תלמידותיו הייתה הציירת אנה קליין שנרצחה בקובנה בשנת 1941. נהרג ב-1916, בקרב ורדן במלחמת העולם הראשונה. מדיה וקבצים בנושא פרנץ מארק בוויקישיתוף פרנץ מארק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פרנץ מארק, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
גביע המדינה בכדורסל 1957/1958

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1957/1958 היא התחרות השנייה מאז היווסדו של המפעל. מכבי תל אביב זכתה בגביע השני בתולדותיה, לאחר שניצחה במשחק הגמר את הפועל תל אביב. מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה השני בתולדותיה. אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, עמודים 57-58 ש. צבר, מכבי תל אביב - מחזיקת הגביע ואלופת ישראל, הבקר, 6 באפריל 1958 המידע בערך באדיבות אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי
גביע המדינה בכדורסל 1958/1959

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1958/1959 היא התחרות השלישית מאז היווסדו של המפעל. מכבי תל אביב זכתה בגביע השלישי בתולדותיה, לאחר שניצחה במשחק הגמר את הפועל חולון. מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה השלישי בתולדותיה. מכבי תל אביב הודרכה, כמו בכל אותה תקופה, בידי יהושע רוזין; בחולון שימש מרסל חפץ כמאמן-שחקן. תל אביב הוליכה בפתיחה 8-17, אבל חולון, שנהנתה מיום מצוין של עמוס קופפר ודני הדר, צימקה עד ההפסקה ל-24-26 ובמחצית השנייה הפכה במפתיע ל-33-40 ו-37-43. אלא שבין הדקות ה-34 ל-38, קלעה תל אביב, בהנהגתו של הרכז יעקב מילשטיין, 16 נקודות ללא מענה - בדרך לזכייה של מכבי תל אביב בתואר. אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, עמודים 66-67 1959: מלחמת חולון בגביע, מעריב, 3 באפריל 1986 אריה ליבנת, הגמרים בין מכבי תל אביב להפועל חולון: 60 שנים, מנצחת אחת, באתר הארץ, 15 בפברואר 2018 המידע בערך באדיבות אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי
קיארה פראני

קיארה פראני (באיטלקית: Chiara Ferragni, נולדה ב-7 במאי 1987) היא אשת עסקים, דוגמנית ואושיית אופנה איטלקית. נחשבת לבלוגרית האופנה המפורסמת בעולם, בעלת הבלוג "The Blonde Salad" (הסלט הבלונדיני בתרגום חופשי). קיארה פראני נולדה בקרמונה בצפון איטליה, לרופא שיניים, מרקו פראני ומרינה די גוארדו, סופרת מצפון איטליה. בשנת 2009 החלה פראני לפרסם את הבלוג שלה "The Blonde Salad", וכיום הוא מתופעל על ידי צוות של עשרה אנשים. באותן שנים היו לבלוג שלה כ-12 מיליון כניסות בחודש. ב-2011 הגדיר אותה המגזין ניו יורק כאחת הפריצות הגדולות של השנה בתחום אופנת הרחוב (street-style). קיארה למדה משפטים באוניברסיטת בוקוני (אנ') אך לא סיימה את התואר. פראני מדגמנת עבור מותגים רבים ומשתתפת בפורמטים טלוויזיוניים שונים, ביניהם המותגים, לואי ויטון, פנטן, פנדי, Guess ,Tod's ועוד. היא השתתפה בעיצוב קו הנעלים של Steve Madden באביב 2014, והייתה הפרזנטורית של TRL Awards, כמו כן היא הבלוגרית הראשונה שכיכבה על השער של מגזין "ווג", הספרדי באפריל 2015. פראני פעילה מאוד באינסטגרם ובחשבון שלה מעל 26 מיליון עוקבים. לפי פרסומים היא מרוויחה כ- $12,000 לפרסום של פוסט ממומן. בינואר 2015, הבלוג וקו הנעלים של פראני Chiara Ferragni Collection, נלמדים בבית הספר למנהל עסקים של אוניברסיטת הרווארד. ביולי 2017 פתחה פראני את החנות שלה Chiara Ferragni Collection במילאנו. בסטפמבר 2017, דורגה פראני ראשונה, ברשימת האנשים הכי המשפיעים בתחום האופנה של המגזין פורבס(Forbes Top Influencers). במאי 2018, הכריז המגזין Footwear News על פראני "אחת האמהות הכי משפיעות בתעשיית האופנה". פראני נשואה לראפר האיטלקי פדריקו לוסיה, הידוע בכינויו פדז. הם התארסו בהופעה שלו בורונה אל מול המצלמות, החתונה התקיימה בנוטו, סיציליה בספטמבר 2018. לזוג יש 2 ילדים, בן בשם לאון (בשם מקוצר ליאו) ובת בשם ויטוריה (ויטו) והם גרים בין מילאנו ולוס אנג'לס. מדיה וקבצים בנושא קיארה פראני בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קיארה פראני (באיטלקית) אתר האינטרנט הרשמי של קיארה פראני (באנגלית) קיארה פראני, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קיארה פראני, ברשת החברתית אינסטגרם קיארה פראני, ברשת החברתית טיקטוק קיארה פראני, סרטונים בערוץ היוטיוב גל סלונימסקי, נפילתה של "הבלוגרית מספר 1": מה קרה לקיארה פראני?, באתר את, 17 בנובמבר 2021 Slideshow: The Week in Street Style, The Cut (באנגלית) מורן לונדון, המלכה קיארה הראשונה, באתר כלכליסט, 20 במאי 2015 Julia Horniacek, Chiara Ferragni Is The First Blogger to Cover 'Vogue,' Gigi Hadid Takes Miami, Fashionista (באנגלית) Vincent Dessain, Sandrine Crener, Kristina Maslauskaite, Anat Keinan, The Blonde Salad, 2015-01-09 Clare O'Connor, Forbes Top Influencers: Instagram 'It' Girl Chiara Ferragni On Building A Fashion Empire, Forbes (באנגלית) החבר של הבלוגרית המצליחה בעולם לא פחות לוהט ממנה | Fashion Forward | אופנה, באתר fashionforward, ‏2016-11-16
הבריחה מדנמורה

הבריחה מדנמורה היא מיני סדרת טלוויזיה אמריקאית המבוססת על סיפור בריחתם של שני אסירים ממתקן הכליאה באבטחה מרבית "קלינטון" הממוקם בכפר דנמורה שבפאתי מדינת ניו יורק. הסדרה עלתה לשידור ב-18 בנובמבר 2018 בחבילת הערוצים שואוטיים האמריקאית, ובה שבעה פרקים. הסדרה נוצרה ונכתבה על ידי ברט ג'ונסון ומייקל טולקין, והיא בבימויו של בן סטילר. בסדרה מככבים בניסיו דל טורו, פטרישה ארקט, פול דנו, בוני האנט, אריק לאנג ודייוויד מורס. הסדרה מתבססת על סיפור אמיתי, בו בשנת 2015 האסירים ריצ'רד מאט ודייוויד סווט נמלטו באמצע הלילה ממתקן הכליאה "קלינטון" שבכפר דנמורה שבצפון מדינת ניו יורק. השניים נעזרו במהלך תכנון הבריחה במנהלת מתפרת הכלא, ג'ויס מיטשל, שקיימה עם שניהם יחסי מין. הייתה זו הבריחה הראשונה מהכלא, שקיים כבר למעלה מ-150 שנים. ריצ'רד מאט (בניסיו דל טורו) – רוצח מורשע ואחד משני הנמלטים דייוויד סווט (פול דנו) – רוצח מורשע ואחד משני הנמלטים ג'ויס "טילי" מיטשל (פטרישה ארקט) – עובדת הכלא שסייעה לשניים בבריחה לייל מיטשל (אריק לאנג) – בעלה של ג'ויס ועובד תחזוקה בכלא ג'ין פאלמר (דייוויד מורס) – סוהר בכלא דניס למברט (ג'רמי בוב) – חבר של לייל ומנהל התחזוקה בכלא אנדרו קואומו (מייקל אימפריולי) – מושל מדינת ניו יורק קתרין ליהי סקוט (בוני האנט) – התובעת הראשית של מדינת ניו יורק קני (צ'ארלי הופהיימר) – בעלה הראשון של ג'ויס מיטשל צילומי הסדרה החלו בסוף שנת 2017 באפסטייט של ניו יורק. לצורך ביצוע תפקידם, לאנג וארקט העלו כ-18 קילוגרמים במשקלם. צילומי הפרק האחרון של העונה התעכבו בשלושה חודשים עקב לידת בנו של אריק לאנג. אתר האינטרנט הרשמי של הבריחה מדנמורה "הבריחה מדנמורה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הבריחה מדנמורה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "הבריחה מדנמורה", באתר Metacritic (באנגלית) "הבריחה מדנמורה", באתר Hulu סדרות (באנגלית) "הבריחה מדנמורה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Nellie Andreeva, Nellie Andreeva, Paul Dano Joins Benicio del Toro & Patricia Arquette As Ben Stiller’s Prison Break Limited Series Gets Showtime Green Light, Deadline, ‏2017-06-02 (באנגלית) Alan Pergament, Dannemora prison break series coming soon, The Buffalo News, ‏2018-09-20 (באנגלית) Greg Evans, Greg Evans, Showtime Sets Date For Ben Stiller Prison Drama ‘Escape At Dannemora’, Releases Trailer – TCA, Deadline, ‏2018-08-06 (באנגלית) Elizabeth Wagmeister, Elizabeth Wagmeister, Ben Stiller’s Prison Escape Series Starring Benicio del Toro, Patricia Arquette, Paul Dano Greenlit at Showtime, Variety, ‏2017-06-02 (באנגלית) הבריחה מהכלא השמור: האסירים שכבו עם התופרת ורצו לרצוח את הבעל, באתר ynet, 16 ביוני 2015 סוכנויות הידיעות‏, הבריחה הגדולה: שני רוצחים ברחו מכלא מאובטח במדינת ניו יורק, באתר וואלה, 7 ביוני 2015 Ben Stiller takes on true crime in 'Escape at Dannemora'Â â€” first look, EW.com (באנגלית) 'Dannemora' cast transformed to become prison break's players, am New York (באנגלית) Matthews, Liam (23 בדצמבר 2018). "Escape at Dannemora's Eric Lange Lost 35 Pounds for a Single Episode". TV Guide. נבדק ב-24 בדצמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה)
גביע המדינה בכדורסל 1960/1961

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1960/1961 היא התחרות הרביעית מאז היווסדו של המפעל. מכבי תל אביב זכתה בגביע הרביעי בתולדותיה, לאחר שניצחה במשחק הגמר את הפועל חולון. מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה הרביעי בתולדותיה. אחרי מחצית ראשונה שהסתיימה ב-23–32 למכבי, היא פתחה את המחצית השנייה בריצה מדהימה 3–33, ואלמלא שיתף המאמן יהושע רוזין את כל שחקני הספסל, הפער בסיום היה אף גבוה יותר. אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, עמודים 82-83 משר לרר, מכבי תל אביב השתעשע - וזכה גביע, מעריב, 16 בנובמבר 1961 אריה ליבנת, הגמרים בין מכבי תל אביב להפועל חולון: 60 שנים, מנצחת אחת, באתר הארץ, 15 בפברואר 2018 המידע בערך באדיבות אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי
גביע המדינה בכדורסל 1961/1962

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1961/1962 היא התחרות החמישית מאז היווסדו של המפעל. הפועל תל אביב זכתה בגביע הראשון בתולדותיה, לאחר שניצחה במשחק הגמר את מכבי תל אביב, מה שהיווה את אובדן הגביע הראשון למכבי תל אביב. הפועל תל אביב זכתה בגביע המדינה הראשון בתולדותיה. הפסד הגביע הראשון למכבי תל אביב. המשחק הדרמטי הגיע לשוויון 48-48, והוכרע על ידי ארז לוסטיג בסל ניצחון, 20 שניות לסוף, שקבע 48–50 להפועל. אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, עמודים 89-91 קבוצת הכדורסל של הפועל תל אביב זכתה בגביע המדינה, למרחב, 15 באוגוסט 1962 לאחר רעש משחקי גמר גביע המדינה, מעריב, 16 באוגוסט 1962 המידע בערך באדיבות אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי
עבר-קולי

עבר־קולי (באנגלית, "Transonic") הוא ביטוי באווירונאוטיקה המתאר טיסה הקרובה למהירות הקול, העומדת על 343 מטר לשנייה (1,235 קמ"ש בגובה פני הים בתנאים אטמוספיריים), המיוחסת לאוויר בו כלי הטיס נע. בדרך־כלל תחום זה של מספר מאך הוא בין 0.72 ל־1.0 (965-1,235 קמ"ש בגובה פני הים). תנאי זה תלוי לא רק במהירות תנועת כלי הטיס, אלא גם בטמפרטורה של זרימת האוויר בסביבה המקומית שלו. בצורה רשמית תחום זה מוגדר בין מספר המאך הקריטי, כאשר חלק מזרימת האוויר על כלי הטיס הוא על־קולי, ומהירות גבוהה יותר, בדרך כלל מספר מאך של הזרימה הוא 1.2, כאשר רוב זרימת האוויר היא מהירות על־קולית. בין מהירויות אלו חלק מזרימות האוויר הן על־קוליות, אך חלק שלא ניתן להזניח אינו על־קולי. רוב המטוסים המודרניים המונעים על ידי מנוע סילון יכולים לנוע במהירויות עבר־קוליות. עבור מהירויות אלו ישנה עלייה בגרר עבור מספר מאך בקרבת 0.8, ובדרך כלל עלויות הדלק עקב הגרר מגבילות את מהירות הטיסה. ישנם ניסיונות להוריד את הגרר עבור כלי טיס מהירים - המוכרים מבניהם הם השימוש בכנפיים משוכות וחוק השטח של ווייטקומב. אי יציבות חמורה יכולה להיווצר בעקבות מהירות עבר־קולית. גלי הלם נעים דרך האוויר במהירות הקול. כאשר כלי טיס נע במהירות הקול, גלי ההלם הנוצרים לפניו הופכים לגל הלם גדול מאוד. בטיסה עבר־קולית, כלי הטיס חייב לעבור דרך גל ההלם הזה, ובנוסף להתמודד עם אי־היציבות הנוצרת על ידי האוויר, הנע מעל מהירות הקול, מעל חלקים מהכנף המאטים את שאר חלקיה. מהירויות על־קוליות יכולות להתרחש בקצה להבי המסוק ושל כלי טיס אחרים. דבר זה גורם למאמצים לא שווים וחמורים על הלהבים, ועלול לגרום לתאונות, המגביל את גודל הלהבים בכלי טיס ובמהירויות הטיסה לפנים של מסוקים (כאשר המהירות הזו מתווספת הצד הקדמי של הלהב, וכביכול יוצרת מהירויות עבר־קוליות מקומיות). במהירויות עבר־קוליות גלי ההתפשטות יוצרים אזורים מרוכזים של טמפרטורה ולחץ נמוכים במספר נקודות בכלי הטיס. אם הטמפרטורה יורדת מתחת לנקודת הטל, עשויים להיווצר עננים. עננים אלו נעים עם כלי הטיס. זה לא הכרחי עבור כל כלי הטיס להגיע למהירות על־קולית כדי שעננים אלו ייווצרו. בדרך כלל זנב המטוס יגיע למהירות על־קולית בזמן שאף המטוס עדיין יהיה במהירות תת־קולית. במצב זה, "בועת" גלי התפשטות מקיפה את זנב המטוס. כאשר המטוס ממשיך להאיץ, גלי ההתפשטות ימשיכו להתעצם ולגדול עד שיגיעו לאינסוף, שם גלי ההלם הקשתיים ייווצרו. זהו מספר מאך השווה ל־1 וסינגולריות פראנטל-גלאוארט. באסטרופיזיקה, כאשר ניתן להבחין בגלי הלם (עומדים או נעים), הזרימה באזור הגלים חייבת להיות עבר־קולית, מכיוון שרק זרימות על־קוליות יוצרות גלי הלם. כל החורים השחורים הגדלים הם עבר־קוליים. לזרימות רבות ישנן גלי הלם הקרובים מאוד לחורים השחורים. הזרימה היוצאת מגרמים שמימיים או הדיסקות מסביב לחורים שחורים גם יכולים להיות עבר־קוליים, מכיוון שהם מתחילים ממהירות תת־קולית, ובמרחק גדול מנקודות אלו הם על־קוליים. אל סופרנובה מתלווים זרימות על־קוליות וגלי הלם. גלי הלם הנוצרים ברוחות השמש הם תוצאה ישירה של רוחות הנעות במהירויות עבר־קוליות מכוכבים. הייתה הנחה כי ישנו גל הלם מסביב להליוספרה של מערכת השמש שלנו. הנחה זו הופרכה לפי המידע של אייביאקס. זרימה תת־קולית זרימה על־קולית גלי התפשטות צ'קרברטי, סנדיפ (1990) – תאוריית הזרימות האסטרופיזיקיות העבר־קוליות. סינגפור: עולם מדעי. ISBN 981־02-0204-0. נאס"א – אייביאקס מגלה גבול חסר בקצה מערכת השמש, באתר [www.sciencedaily.com]
זה יבוא פתאום

זה יבוא פתאום הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. השיר יצא לאור באפריל 1994, כסינגל מתוך אלבומה השישה עשר, כל הנשמה, על ידי חברת התקליטים NMC יונייטד. השיר הגיע למקום השלישי במצעד של רשת ג'. השיר נכתב על ידי בצלאל אלוני והולחן על ידי אילן וירצברג. השיר הוא שיר פופ קצבי אשר מאפיין כמה שירים נוספים מתוך האלבום כל הנשמה. השיר יצא כסינגל באפריל 1994, ביחד עם השיר "מיליון". הוידאו קליפ המלא של השיר הועלה ליוטיוב ב-10 באוגוסט 2010. בתחילת הקליפ, ניתן לראות קהל מאזינים יושבים, ולאחר מכן את עפרה חזה עולה לבמה. בהמשך, ניתן לראותה שרה את השיר בליווי להקה. ב-4 ביוני 2017, הועלה הקליפ מחדש ליוטיוב בהפרדה גבוהה. סרטון השיר "זה יבוא פתאום" באתר יוטיוב מילות השיר "זה יבוא פתאום" באתר שירונט 10.7.1994 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il YouTube, www.youtube.com Ofra Haza = עפרה חזה* - My Soul = כל הנשמה, באתר Discogs (באנגלית) 5.6.1994 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il YouTube, www.youtube.com YouTube, www.youtube.com
עמנואל סוודנבורג

עמנואל סבידנבורג (בשוודית: Emanuel Swedenborg; ‏ 29 בינואר 1688 בסטוקהולם, שוודיה - 29 במרץ 1772 בלונדון, בריטניה) היה איש אשכולות שוודי: מהנדס מכרות, אסטרונום, פיזיולוג של המח ואיש דת נוצרי. נחשב לאבי המינרלוגיה- תורת המינרלים ולאבי חקר המח. למרות הישגיו המדעיים הרבים, התפרסם בעיקר לאחר שחווה לטענתו חלומות וחזיונות שהגיעו מאלוהים, אשר הובילו אותו לכתיבת סדרה של ספרי דת, המפורסם שבהם "גן עדן וגיהנום" (אנ') שחובר ב-1758. סוודנבורג נולד בסטוקהולם ב-29 ינואר 1688, כבנו של הכומר לותרני והפרופסור לתאולוגיה, ג'ספר סוודברג, שמונה מאוחר יותר לבישוף של סקארה, ואשתו שרה בהם. ב-1709, בגיל 21, סיים את לימודיו באוניברסיטת אופסלה ולאחר מכן החל לתור ברחבי אירופה. הרחיב את לימודיו האקדמיים בנושאים שונים במהלך שהותו באנגליה ובהולנד. בשנת 1715 פרסם כתב עת, "דדלוס היפרבורוס", שהוקדש לחקירה מדעית. כתב את החיבור במטרה לעורר את הפיתוח והמחקר בשוודיה, בה האמין שקיים חוסר מידע ביחס למדינות אירופאיות אחרות. המאמרים כיסו מגוון רחב של נושאים שונים, וחלק מהמצאותיו השונות, לרבות מכונית מעופפת, צוללת, משאבת ואקום, מערכת נעילת מים, נשק אוטומטי וכלי נגינה אוניברסליים. בעקבות פרסום המאמר מונה לפקיד שומה בקולג' המלכותי למכרות בסטוקהולם על ידי צ'ארלס השנים עשר, מלך שוודיה. ב-1719 הוענק לו תואר אצולה ושינה שמו לסוודנבורג. בנוסף ל"דדלוס" פרסם 3 ספרים נוספים ועסק כמהנדס על מספר המצאות מכניות ופרויקטים צבאיים. ב-1741, בהיותו בן 53, החל לראות "חזיונות משיח" מיסטיים והגיע לתובנה שעליו לפתוח בקריירה חדשה בה "ישרת את אלוהים". עד סוף ימיו עסק בלימוד התנ"ך ופרסום יצירות שעסקו ב"משמעות הנסתרת" של התנ"ך. אחת מהן, "Arcana Coelestia Disclosue" כללה 8 כרכים בלטינית. נפטר בשנת 1772. סוודנבורג האמין כי נשמות לא נשלחות ישירות לגן עדן או לגיהנום אחרי המוות, אלא עוברות תהליך זיקוק ובירור, במהלכו טבען המוסרי נחשף בשלמות והופך לעובדה בלתי נמנעת. לאחר מכן, הנשמות הטובות הולכות לגן עדן והרעות לגיהנום, מתוך בחירה חופשית; נשמה חוטאת יכולה עקרונית ללכת לגן עדן, אבל מרגע שהתוודעה לטבעה האמיתי, היא לא רוצה בכך. ע"פ מודל זה החוטא לא רק מביא את עצמו לגיהנום, הוא יכול לעזוב אם רק יבין מה עשה לא נכון וישנה את דרכיו, אך הוא לא יעשה זאת לעולם, כי אם היה מסוגל להשתנות הוא לא היה בגיהנום מלכתחילה. נטען כי תאוריית הערפילית העוסקת באופן היווצרות מערכת השמש, שהציע ב-1775 עמנואל קאנט, מבוססת על רעיון ראשוני של סוודנבורג שהוצע ב-1734, אשר ייתכן ומבוססת על תאוריה של רנה דקארט. Heaven and Hell Divine Love and Wisdom Arcana Coelestia Awaken from Death The Four Doctrines with the Nine Questions מדיה וקבצים בנושא עמנואל סוודנבורג בוויקישיתוף ציטוטים של גדולי האישים Books by Emanuel Swedenborg מעשה בהפתעה חד-פעמית, בלוג עמנואל סוודנבורג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי עמנואל סוודנבורג בפרויקט גוטנברג (באנגלית) עמנואל סוודנבורג, באתר "Find a Grave" (באנגלית) עמנואל סוודנבורג (1688-1772), דף שער בספרייה הלאומית עמנואל סוודנבורג, באתר Discogs (באנגלית)
GFS

האם התכוונתם ל... GFS (גוגל) – Google File System – מערכת קבצים מבוזרת של חברת גוגל GFS2‏ – Global File System 2 – מערכת קבצים של לינוקס GFS (חיזוי) – Global Forecast System – מערכת חיזוי מזג אוויר גלובלית
כלבם של בני בסקרוויל (סרט, 1932)

כלבם של בני בסקרוויל (באנגלית: The Hound of the Baskervilles) הוא סרט מסתורין בריטי משנת 1932 בבימויו של גארת' גאנדרי ובכיכובם של ג'ון סטיוארט, רוברט רנדל, ופרדריק לויד. הסרט מבוסס על הרומן "כלבם של בני בסקרוויל" מאת ארתור קונאן דויל. שרלוק הולמס נקרא לחקירת מוות חשוד בדארטמור. חברת ההפקה הייתה Gainsborough Pictures. הסופר אדגר וואלאס כתב את התסריט. סרט זה היה העיבוד הקולנועי הראשון של הרומן "כלבם של בני בסקרוויל". תקציב הסרט היה 25,000 ליש"ט. ב-28 בפברואר 1931 צולמה בתחנת הרכבת לאסטלי הסצנה בה נראים שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון מגיעים לתחנה. במשך שנים רבות סברו שרק הצילומים, ללא הקול, עדיין קיימים. אולם ב-1991 נתרם למכון הסרטים הבריטי (BFI), סט שלם של התשלילים והפסקול על ידי Rank Corporation. הסרט נמצא בשלמותו בארכיון BFI. ג'ון סטיוארט – סר הנרי בסקרוויל רוברט רנדל – שרלוק הולמס פרדריק לויד – דוקטור ווטסון הת'ר אנג'ל – בריל סטפלטון רג'ינלד באך – סטפלטון וילפרד שיין – דוקטור מורטימר סם לייבסי – סר הוגו בסקרוויל הנרי האלט – ברימור סיביל ג'יין – גברת ברימור אליזבת ווהן – גברת לורה ליונס המבקרים מצאו שהסרט לוקה בחסר. Bioscope טען "הסרט נשען על הדיאלוגים של אדגר וואלאס יותר מאשר על העלילה". ב-Picturegoer נכתב ש"הסרט אינו עושה צדק עם הסיפור המרתק של ארתור קונאן דויל". "כלבם של בני בסקרוויל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "כלבם של בני בסקרוויל", באתר AllMovie (באנגלית) "כלבם של בני בסקרוויל", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "The Hound of the Baskervilles". BFI. אורכב מ-המקור ב-2012-10-22. נבדק ב-2019-01-15. Barnes, Alan (2011). Sherlock Holmes on Screen. Titan Books. pp. 77–78. ISBN 9780857687760. Eyles, Allen (1986). Sherlock Holmes: A Centenary Celebration. Harper & Row. p. 81. ISBN 0-06-015620-1. "BRITISH FILMS". The West Australian. Perth: National Library of Australia. 5 ביוני 1931. p. 2. נבדק ב-4 באוגוסט 2012. {{cite news}}: (עזרה) The Railway Magazine no.407 (May 1931) Pages 412 & 418
מתקפת הטרור בניירובי (2019)

מתקפת הטרור בניירובי הוא פיגוע טרור אסלאמי אשר החל ב-15 בינואר 2019, כשמחבלים חמושים מארגון א-שבאב הסומלי הסתערו על מתחם בית המלון "דוסיט" ומשרדים בשכונת וסטלנדס בניירובי, קניה. המחבלים אשר מספרם נע בין 4 ל-6, הגיעו למתחם עם שני כלי רכב. בסביבות השעה 14:30 - שעון מקומי, נשמעו יריות ו-2 פיצוצים. אחד מהתוקפים הלך בחשאיות ופוצץ את עצמו ליד מסעדה. בעקבות הפיצוץ, כלי רכב שחנו בסמוך הוצתו והחלו לבעור. לאחר הפיצוץ, המחבלים הנותרים כפו על אנשי האבטחה באמצעות ירי שיפתחו להם את השערים, התבצרו במלון ופתחו באש. כוחות מיוחדים מהיחידה ללוחמה בטרור נשלחו להילחם בהם, אליהם חברו בהמשך לוחם מטעם יחידת הקומנדו הבריטית, SAS ומספר לוחמים מיחידת אריות הים של צבא ארצות הברית. בעוד כשהיו בטוחים כי המתקפה כבר הסתיימה יום לפני והתוקפים נוטרלו, למחרת, בבוקרו של 16 בינואר נשמעו יריות נוספות. כוחות הביטחון הקנייתיים השלימו את ההשתלטות על המתחם למחרת, ב-16 בינואר בשעה 10 בבוקר. בפיגוע נהרגו 21 אזרחים, מתוכם, חמישה שאינם קנייתים. בנוסף לחמישה תוקפים שנהרגו. עוד דווח כי אחד המחבלים נעצר. פעילים מארגון א-שבאב האסלאמי נטלו את מלוא אחריותם למעשה הטרור. יש אשר השוו מתקפה זו עם מתקפת הטרור בקניון וסטגייט שבמהלכה נהרגו 67 בני אדם. תחילה הודיע נשיא קניה, אוהורו קניאטה, כי 14 בני אדם נהרגו; בארגון הצלב האדום של קניה הודיעו כי מספר ההרוגים עומד על 24. אולם למחרת דווח על מותם של 21 בני אדם ו-5 תוקפים. ארגון א-שבאב נטלו אחריות על הפיגוע, כשהם מצהירים כי המתקפה בוצעה "בתגובה להחלטתו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ להכיר בירושלים כבירתה של ישראל". עם תום אירועי המתקפה, הכריזה המשטרה על המקום כזירת פשע פעילה, וסגרה אותו לציבור. סוכנויות הביטחון הצליחו לאתר את מקום מגוריהם של חשודים נוספים בטרור. ב-17 בינואר הכריזו בארגון הצלב באדום של קניה על איתורן של כל הגופות אשר נעדרו. משטרת קניה שובחה על תגובתה המיידית שהצילה למעלה מ-700 איש ששהו במתחם בעת המתקפה. ב-19 בינואר 2019 דווח על מעצרם של 2 מסייעי טרור, כמו כן נעצרו 5 פעילי טרור נוספים, בתוכם קנדי בחשד למוערבותם במתקפה. הפיגוע בקניון וסטגייט Terror group says deadly Kenya attack over Trump recognition of Jerusalem (באנגלית) פיגוע בקניה: לפחות שבעה הרוגים במתקפה משולבת במלון בניירובי, באתר ערוץ 10
מחלף ציפורית

מחלף ציפורית הוא מחלף בגליל התחתון, בסמוך לפארק תעשייה ציפורית וליישוב רומת אל-הייב. המחלף מאפשר גישה מכביש 77 אל אזור התעשייה, ונסיעה רצופה ללא רמזורים או צמתים בכביש 77. המחלף בנוי מגשר ושני מעגלי תנועה ומאפשר מעבר בין כל הדרכים המתחברות אליו. המחלף נבנה כחלק מפרויקט למחלוף של 4 צמתים בכביש 77 בהשקעה של 360 מיליון שקלים. הפרויקט החל ברבעון השלישי של שנת 2016. המחלף מקשר את דרום הארץ ומרכזה לכנרת, לגליל העליון ולרמת הגולן, וכמו כן משרת את תושבי עמק יזרעאל ונצרת. מדיה וקבצים בנושא מחלף ציפורית בוויקישיתוף מחלף חדש לפארק התעשייה "ציפורית", עיריית נצרת עילית, 5 בספטמבר 2018 החלה הקמת 4 מחלפים בכביש 77 בהשקעה של 360 מיליון ש', באתר גלובס, 7 ביוני 2016
פשה פארפני

פאבל "פשה" פארפני (Pavel "Pasha" Parfeni;‏ נולד ב-30 במאי 1986) הוא זמר ומוזיקאי מולדובני. נציג מולדובה לאירוויזיון 2012 עם שירו "Lăutar", איתו הגיע לגמר במקום ה-11. הוא ייצג את מולדובה בשנית באירוויזיון 2023 שהתקיים בליברפול שבממלכה המאוחדת עם השיר "Soarele și luna". פארפני נולד באורחיי, מולדובה, לאם מורה לפסנתר ולאב זמר וגיטריסט, מגיל צעיר למד נגינה בפסנתר. ב-2006 החל ללמוד באקדמיה למוזיקה, תיאטרון ואמנות. ב-2007 הצטרף ללהקת "SunStroke Project" כאשר הם חיפשו סולן. ב-2009 השתתפו חברי הלהקה בתחרות הלאומית לנציגות מולדובה באירוויזיון 2009, והגיעו למקום השלישי עם השיר "No Crime", שאותו הוא כתב והלחין. באותה שנה עזב את הלהקה על מנת להתפתח כזמר סולו. הוא זכה במקום הראשון בפסטיבל מוזיקת פופ ברומניה, ובמקום השני בפסטיבל הבזאר הסלאבי בוויטבסק. הוא השתתף גם בפסטיבל איל הזהב. ב-2010 וב-2011 ניסה לייצג את מולדובה בתחרות הזמר של האירוויזיון, אך לא הצליח. ב-2012 נבחר לראשונה לייצג את המדינה באירוויזיון 2012. בחצי הגמר הגיע למקום החמישי, והעפיל לגמר, בו סיים במקום ה-11. לקראת אירוויזיון 2023 נבחר בשנית לייצג את המדינה בתחרות האירוויזיון עם השיר "Soarele și luna". ב-11 במאי 2023 ביצע פארפני את "Soarele și luna" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2023. עם הקראת התוצאות של שלב זה הוא נמנה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-12 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. מולדובה הופיעה כמדינה ה-18, לפני אוקראינה ואחרי ארמניה. אתר האינטרנט הרשמי של פשה פארפני מדיה וקבצים בנושא פשה פארפני בוויקישיתוף פשה פארפני, ברשת החברתית פייסבוק פשה פארפני, ברשת החברתית אינסטגרם פשה פארפני, ברשת החברתית טיקטוק פשה פארפני, סרטונים בערוץ היוטיוב פשה פארפני, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פשה פארפני, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) פשה פארפני, באתר ספוטיפיי פשה פארפני, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) פשה פארפני, באתר AllMusic (באנגלית) פשה פארפני, באתר MusicBrainz (באנגלית) פשה פארפני, באתר דיזר פשה פארפני, באתר Discogs (באנגלית) פשה פארפני, באתר Genius פשה פארפני, באתר טיידל (באנגלית) פשה פארפני באתר rateyourmusic.com Eurovision 2023 Semi-final 1 Results Eurovision 2023: Running order in the Grand Final
ישמעאל בן אלישע

האם התכוונתם ל... רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול – מראשי הדור הראשון של התנאים רבי ישמעאל – מגדולי הדור השלישי של התנאים