laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תרזה ברגנצה

תרזה ברגנצה (בספרדית: Teresa Berganza;‏ 16 במרץ 1933 – 13 במאי 2022) הייתה זמרת אופרה ספרדייה, שעשתה לה שם עולמי כסופרן/מצו סופרן במחצית השנייה של המאה ה-20. שמה נקשר ביותר לתפקידי רוסיני, מוצרט וביזה. הווירטואוזיות הטכנית, המוזיקליות והנוכחות הבימתית כובשת הלב שלה זיכו אותה בהתפעלות המאזינים. מריה תרזה ברגנצה נולדה במדריד. היא למדה פסנתר ופיתוח קול בקונסרבטוריון של מדריד ובשנת 1954 זכתה שם לפרס ראשון בשירה. הופעתה הראשונה בקונצרט הייתה במדריד בשנת 1955. ברגנצה הופיעה לראשונה באופרה בתפקיד דוראבלה ב"כך עושות כולן" של מוצרט, בשנת 1957 בפסטיבל אקס־אן־פרובנס בצרפת. באותה שנה הופיעה לראשונה בלה סקאלה, מילאנו ובשנה שלאחריה בגליינדבורן באנגליה (1958). בשנת 1959 הופיעה ברגנצה בפעם הראשונה בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן בתפקיד רוזינה ב"הספר מסביליה" של רוסיני, תפקיד שהיה לאחד מסימני ההיכר שלה. בשנת 1967 הופיעה לראשונה במטרופוליטן אופרה בניו יורק, בתפקיד כרובינו ב"נישואי פיגארו". כזמרת רסיטלים, הופיעה ברגנצה לראשונה בקרנגי הול ב-1964. הרפרטואר הקונצרטנטי שלה כולל שירים ספרדיים, צרפתיים, גרמניים ורוסיים. משנת 1957 עד 1977 הייתה ברגנצה נשואה למלחין והפסנתרן פליקס לאווילה, שותפה הקבוע להקלטות ולהופעות ואבי שלושת ילדיה, ביניהם הסופרן צ'צ'יליה לאווילה ברגנצה. ברגנצה קיבלה, עם עוד שישה זמרים ספרדים, את פרס "נסיך אסטוריאס" לספרות ולאומנות לשנת 1991. ב-1992 השתתפה ברגנצה בחגיגות הפתיחה של תערוכת "אקספו 92'" בסביליה ובחגיגות הפתיחה של המשחקים האולימפיים בקיץ 1992 בברצלונה. ב-1994 הייתה לאישה הראשונה שנבחרה לאקדמיה המלכותית לאומנויות של ספרד. היא לימדה שירה בבית הספר הגבוה למוזיקה על שם המלכה סופיה (Escuela Superior de Música Reina Sofía), המשיכה לבצע מוזיקה של מלחינים ספרדים והעבירה כיתות אומן ברחבי העולם. בין תלמידיה מריה באיו. נפטרה בסן לורנצו דה אל אסקוריאל. תרזה ברגנצה הופיעה בתשעה סרטי קולנוע מלבד ההסרטות של "הספר מסביליה" (1972); דון ג'ובאני של ג'וזף לוסי (בתפקיד צרלינה; 1979); "ורתר" ו"כרמן" (שניהם ב-1980), שיחקה גם כשחקנית מן השורה בדרמה המורכבת של פאטיניו, "אוקטביה" (2002); בסרטו הפופולרי של פול מקגיגאן, "החשבון" (2003); ב"גרים" של אלקס ואן ורמרדאם (2003); ב-Buen viaje, excelencia! משנת 2003 (בתפקיד נכדתו של פרנקו) וב-Cuéntame (ספרד; ידוע גם בשם Cuéntame cómo pasó; במקור Por el humo se sabe dónde está el fuego) משנת 2006, פרק בסדרת טלוויזיה ששמה לקוח מרומנסה מפורסמת לטנור מתוך הסרסואלה "דונה פרנצ'יסקיטה" מאת אמדיאו ויווס. מדיה וקבצים בנושא תרזה ברגנצה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של תרזה ברגנצה תרזה ברגנצה, ברשת החברתית פייסבוק תרזה ברגנצה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) תרזה ברגנצה, באתר AllMovie (באנגלית) תרזה ברגנצה, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) תרזה ברגנצה, באתר ספוטיפיי תרזה ברגנצה, באתר AllMusic (באנגלית) תרזה ברגנצה, באתר MusicBrainz (באנגלית) תרזה ברגנצה, באתר Discogs (באנגלית) תרזה ברגנצה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
נשק גרעיני טקטי

נשק גרעיני טקטי הוא אמצעי לחימה במסגרת אסטרטגיה גרעינית של "תגובה גמישה". מטרת הנשק לאפשר למקבלי ההחלטות להגיב כנגד תוקפן ללא השמדתו המוחלטת. נשק גרעיני טקטי מאפשר תקיפה גרעינית שמטרותיה ונזקיה מוגבלים, בניגוד לתקיפה גרעינית אסטרטגית, שמטרתה השמדה מוחלטת של האויב. נשק גרעיני טקטי עשוי להיבנות במיוחד עבור מטרות מוגבלות ומסוימות. ניתן גם להשתמש בנשק הנחשב מזיק יותר, דוגמת פצצות תרמו-גרעינית, אך השימוש בהן יהיה למטרות מוגבלות. נשק גרעיני טקטי נועד לאפשר תגובה גמישה ומוגבלת כנגד תוקפן ללא פתיחה במלחמה גרעינית מלאה. הנשק הגרעיני הטקטי שימש כמרכיב מרכזי באסטרטגיה שפיתח שר ההגנה האמריקאי רוברט מקנמארה בשנות ה-60. אסטרטגיית התגובה הגמישה אפשרה תגובה גרעינית מוגבלת, לעומת האסטרטגיה הקודמת לה - "גמול מסיבי". לתפישת קובעי המדיניות בארצות הברית ובברית נאט"ו, איפשר הנשק הטקטי את חוסר האיזון בתחום הנשק הקונבנציונלי מול ברית ורשה. פצצת נייטרון: משמשת לתקיפת ריכוזי שריון גדולים. הפצצה נוסתה בהצלחה על ידי מספר מדינות, ביניהן ארצות הברית, ברית המועצות וצרפת. פגז גרעיני: משמש לתקיפת ריכוזי צבא במרחק של עשרות קילומטרים מהתותח היורה. לרוב, עוצמת ראש הנפץ נמדדת בין 0.1 למספר בודד של קילוטון TNT. מוקש גרעיני: משמש להשמדת אזורי מפתח בשדה הקרב לאחר שאלו נכבשו על ידי כוחות אויב. פצצה גרעינית טקטית: הקריטריון המקובל להגדרת פצצה גרעינית כטקטית מתייחס לעוצמת ראש הקרב. לרוב, הכוונה לפצצה עד 10 קילוטון. מדעני מדינה ומומחי אסטרטגיה תקפו את הרעיון להשתמש בתגובה גרעינית מוגבלת. הם ציינו כי אפשר להעריך בבטחה ששימוש כזה יוביל להידרדרות למלחמה גרעינית כוללת. לפי מחקרים, שימוש בנשק גרעיני טקטי במקרה של מתקפה על ברית נאט"ו יפגע קשות במדינות המתגוננות. ההערכה במחקרים הייתה כי צפויים בין 2 מיליון ל-20 מיליון נפגעים ישירים ופגיעה קשה בשטחי המדינות. צוין כי הכנסת הנשק הטקטי ערערה את מאזן האימה בין המעצמות ופגעה כך ביציבות שנבעה ממנו. יהושפט הרכבי, "מלחמה ואסטרטגיה", הוצאת מערכות, ת"א. 2005. ג'רלד שטיינברג, "אסטרטגיה של נשק קונוונציונלי", האוניברסיטה הפתוחה, 1997. מדיה וקבצים בנושא נשק גרעיני טקטי בוויקישיתוף נשק גרעיני טקטי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) נשק גרעיני טקטי, דף שער בספרייה הלאומית
שדה גלובלי

במתמטיקה, המונח שדה גלובלי מתייחס לשדה שבו מתקיימת נוסחת המכפלה (ראו להלן). אמיל ארטין ו- C. Nesbitt הוכיחו ששדות כאלה שייכים לאחת משתי משפחות: שדה מספרים, דהיינו הרחבה אלגברית סופית של שדה המספרים הרציונלים. שדה הפונקציות הרציונליות של עקום אלגברי מעל שדה סופי, דהיינו שדה נוצר סופית ממאפיין   0 < p {\displaystyle \ 0<p} וממעלת טרנסצנדנטיות 1. יש מספר קווי דמיון בין שני סוגי השדות. לשדות משני הסוגים יש את התכונה שכל ההשלמות שלהם הם שדות טופולוגים קומפקטים מקומית (ראו שדה מקומי). כמו כן, שדה מכל אחד מהסוגים ניתן למימוש כשדה השברים של חוג דדקינד שבו כל אידיאל שאיננו אידיאל האפס הוא מאינדקס סופי. הנוסחה המגדירה את השדות הגלובליים קושרת את כל הערכים המוחלטים של השדה, וליתר דיוק את הערכים המוחלטים עד כדי שקילות. שדה הוא גלובלי אם אפשר לבחור נציג אחד של כל מחלקת שקילות של ערכים מוחלטים, כך שלכל x שונה מאפס בשדה מתקיים   ∏ v | x | v = 1 {\displaystyle \ \prod _{v}|x|_{v}=1} . לדוגמה, בשדה המספרים הרציונליים יש לעבור על כל הערכים המוחלטים ה-p-אדיים | p i a b | p = p − i {\displaystyle \left|p^{i}{\frac {a}{b}}\right|_{p}=p^{-i}} , לרבות הערך המוחלט הארכימדי, שהוא הערך המוחלט הסטנדרטי. הערך המוחלט ה-p-אדי של מספר רציונלי x הוא 1 לכמעט לכל p, ומכפלת כל הערכים המוחלטים ה-p-אדיים האחרים שווה להפכי של |x|. ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לוסיאנה סואוזה

לוסיאנה סוֹאוּזה (בפורטוגזית: Luciana Souza; נולדה ב-14 ביוני 1966) היא זמרת ג'אז ברזילאית. סואוזה נולדה בסאו פאולו, ברזיל, למשפחת מוזיקאים. את הקריירה החלה כזמרת ג'ינגלים ופסי-קול ועד גיל 16 כבר היו מאחוריה כ-200 הקלטות אולפן (הראשונה בהן בהיותה בת שלוש). למדה בבית הספר הגבוה למוזיקה ברקלי במגמת ג'אז, ובעלת תואר שני בלימודי ג'אז מקונסרבטוריון ניו אינגלנד. מתגוררת כיום (2007) בניו יורק ומלמדת במנהטן סקול אוף מיוזיק. סואוזה שרה בעיקר ג'אז, ובעלת יכולת וירטואוזית בשירת סקאט. משקל ניכר ברפרטואר שלה לביצועי ג'אז בשפה הפורטוגזית ללחנים ברזילאיים – עממיים, בוסה נובה או לחנים מקוריים. פרט לכך השתתפה סואוזה ביותר מ-30 הקלטות עם טובי מוזיקאי הג'אז, ביניהם דנילו פרז וג'ון פטיטוצ'י. משנת 1996 ניסתה כוחה בהצלחה גם בשירה קלאסית, והופיעה עם ה- Bach Akademie בשטוטגרט, עם התזמורות הסימפוניות של בוסטון ואטלנטה והתזמורות הפילהרמוניות של לוס אנג'לס, ברוקלין, וניו יורק. שלוש פעמים זכתה סואוזה בפרס ה"גראמי" כזמרת הג'אז הטובה ביותר (בשנים 2002, 2003 ו-2005), ושניים מאלבומיה זכו אף הם בפרס גראמי כאלבומי הג'אז הווקאלי הטובים ביותר – "Duos Brasileiros" בשנת 2002 והמשכו, "Duos II", בשנת 2005. איגוד עיתונאי הג'אז הכריז עליה כזמרת הג'אז הטובה ביותר לשנת 2005. בשנת 2013 שיחקה בתפקיד קטן בסרט הדרמה הביוגרפי "לגעת בירח" (אנ') שם גילמה את ג'והאנה. 1999 - An Answer to Your Silence 2000 - The Poems of Elizabeth Bishop and Other Songs 2001 - Duos Brasileiros 2003 - North and South 2004 - Neruda 2005 - Duos II אתר האינטרנט הרשמי של לוסיאנה סואוזה לוסיאנה סואוזה, ברשת החברתית פייסבוק לוסיאנה סואוזה, סרטונים בערוץ היוטיוב לוסיאנה סואוזה, באתר ספוטיפיי לוסיאנה סואוזה, באתר Last.fm (באנגלית) לוסיאנה סואוזה, באתר AllMusic (באנגלית) לוסיאנה סואוזה, באתר MusicBrainz (באנגלית) לוסיאנה סואוזה, באתר Yandex.Music (ברוסית) לוסיאנה סואוזה, באתר Discogs (באנגלית) לוסיאנה סואוזה, באתר Songkick (באנגלית) לוסיאנה סואוזה, באתר Genius לוסיאנה סואוזה, באתר בילבורד (באנגלית) 2024 GRAMMY Nominations: See The Full Winners & Nominees List | GRAMMY.com, grammy.com
פליקס לאווילה

פליקס לאווילה (בספרדית: Félix Lavilla Munarriz;‏ 11 ביוני 1928 – 14 בינואר 2013) היה פסנתרן, מלחין ומלווה ספרדי. בעיקר נודע, אולי, בפעילותו המוזיקלית המשותפת עם זמרת המצו סופרן תרזה ברגנצה, שהייתה גם אשתו בין 1957 ל-1977. בני הזוג הקליטו יחד בקביעות ואף הופיעו ברסיטלים. פליקס לאווילה, באתר MusicBrainz (באנגלית) פליקס לאווילה, באתר Discogs (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דמיון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... דמיון – התהליך ההכרתי שמתחולל כאשר אדם מרגיש תחושות וחווה מאורעות שאינם קשורים ישירות למציאות סביבו דמיון (גאומטריה) – שני עצמים בעלי אותה צורה אשר קיים ביניהם יחס קבוע דמיון משולשים – מקרה פרטי של דמיון המתקיים לגבי משולשים דמיון צורה – מונח בסוציולוגיה המתאר את הדמיון המבני הקיים בין ארגונים הפועלים בשדות מוסדיים שונים, בלועזית איזומורפיזם דמיון מודרך – שילוב של טכניקות הירגעות והרפיה דמיון! – ביתן בפארק השעשועים אפקוט בדיסניוורלד דמיות או דמיון - מושג במכניקת הרצף
מעבר אליהו

מעבר אליהו (מכונה מעבר אליהו ישראלי, מחסום הפירות או מעבר הפירות) הוא אחד המעברים בגדר ההפרדה. המעבר ממוקם על כביש 55 בקטע בין הפנייה לאלפי מנשה לבין הפנייה לקלקיליה ולצופים. מעבר אליהו נועד למעבר נוסעים והולכי רגל. סחורות פלסטיניות מועברות דרך מחסום אייל שמצפון לקלקיליה. בידוק ביטחוני של הנוסעים והולכי הרגל ממזרח למערב מתבצע בידי חברת שמירה פרטית. במעבר ממערב למזרח אין בידוק קבוע, אך במקום פועלים דרך קבע כוחות משטרה ומשמר הגבול. לעיתים פועלים במעבר גורמים נוספים כגון אנשי רשות מעברים יבשתיים או משרד החקלאות. בספטמבר 2011 אוזרח המעבר ועבר מאחריות צה"ל לרשות מעברים יבשתיים. כקילומטר צפונית למעבר, נמצא על גדר ההפרדה מעבר צופים או מעבר 109, המפריד בין צופים לקלקיליה. דף מעבר אליהו באתר רשות מעברים יבשתיים דף מעבר אליהו באתר מחסום Watch רכב ממתין לביקורת במעבר מישראל לשומרון ואנשי ביטחון תחת רשת הסוואה להגנה מפני השמש בהיעדר מבנה ביקורת פילבוקס החולש על המעבר ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דוד גמאל

הרב דוד בן שלום גמאל היה רב ומקובל בתימן במאה ה-19. כפי הנראה, נולד הרב גמאל בצנעא בתחילת המאה ה-19 ונפטר בסוף אותה מאה. היה תלמיד חכם המעורה היטב בחיי הקהילה היהודית. בחיבוריו הירבה לתאר ולתעד את קורות אחיו בתימן ואת האירועים המדיניים שהשפיעו על חיי היהודים, כגון האירועים הקשים שחוו יהודי צנעא בזמן התנפלויות שבטים מוסלמים על הקהילה היהודית בשנים 1818 ו-1851. על פי תיאורו של הרב גמאל, התנפלות שבטים נוספת בת שלושה ימים הסתיימה כמעט ללא נזק וזאת בשל התכוננות יהודי צנעא מבעוד מועד, וכך כותב הרב גמאל : ויהי היום יום שלישי ורביעי וחמישי לחדש תמוז ב' קס"ח , וה' השמיע אל מחנה ישראל שבמדינת צנעא יע"א ניסה גדולה כמפני חרב ורודף אין. עד שהברחנו כל מה שבבתים וכל ספרי התורה ודלתות הבתים אל תוך המדינה, והבריח השי"ת בחמלתו הגייסות מעלינו . משנת 1834 חלה תקופת מפנה לרעה בתימן עקב חילופי שלטון תכופים שהתחוללו בשל מריבות בין הטוענים לשלוט בתימן. במשך שלושים שנה סבלה מכך הקהילה היהודית בצנעא קשות, ורבים החלו בורחים לערים הסמוכות. גם הרב דוד גמאל ברח מהעיר צנעא והתיישב בעיר בית עד'אקה הנמצאת צפונית מערבית לצנעא. הוא עבר גם בין ערים נוספות והכיר את אורחותיהם ורבניהם. בכתביו, הרבה הרב גמאל לצטט דברי תורה בשמם ובשם רבני צנעא. מבין עשרות הרבנים שאיתם עמד בקשר נראה כי שלושה מהם היו מרבותיו: הרב דוד רצאבי, הרב יחיא בן יעקב צאלח המכונה מהרי"ץ בן יעקב והרב יודא חאזי. שלושה כתבי יד ידועים לנו ככתיבת הרב דוד גמאל. כל כתבי היד הם בעלי אופי לקטני, אולם, רבים מהליקוטים הם שמועות בעל פה ששמע מחכמי תימן שהכיר או מספרים שאבדו או שאינם ידועים וכן חידושים רבים פרי רוחו. בכל חיבוריו ניכרת היטב השפעת הקבלה על כל צעד ושעל. כמו כן, ניכרת בכתיבתו מגמה חינוכית התובעת שלמות לימודית ומידותית. בצד התביעה המוסרית התאמץ הרב דוד גמאל לנחם ולעודד את אחיו לאור המצב המדיני הקשה בו שרויים יהודי תימן. הוא הרבה להשתמש בביטויים שעניינם ציפייה לבואה הקרובה של הגאולה. חיבוריו הם: "חפץ דוד" - על התורה, הגהות לתלמוד, פירוש על הדיואן (ספר השירים) וכן שני קבצים בעניינים שונים. הרב דוד גמאל היה בעל אופי רגיש ועדין נפש. החוויות שחווה בימי חייו הותירו את רשמיהם המרים על נפשו הרגישה. בין היתר הם באו לידי ביטוי חריף בעשרות חלומותיו המלאים חשש מפני הבאות. נפשו הפיוטית באה לידי ביטוי בפרשנותו לשירה בה הוא מבאר את ערך השירה ומסביר כיצד יש להתכונן אליה, הוא מתריע מפני שתיית יין בשירה וכן משירת תיפלות. הוא מבאר אלו שירים יש להקדים ועד כמה חשובה אישיותו של המשורר ועוד. פירושו לדיואן יצא על ידי יהודה לוי נחום בספר "התעודה" 1996.
אמירה אל-הייב

אמירה אל-הייב (בערבית: اميرة الهيب; נולדה ב-1985) היא הבדואית הלוחמת הראשונה בצה"ל. את שירותה הצבאי עשתה במשמר הגבול. אל-הייב נולדה בכפר הבדואי טובא שבגליל העליון, סמוך לראש פינה. יש לה חמישה אחים. כשמלאו לאמירה מספר חודשים עברה המשפחה לוואדי אל-חמאם שם הצטרפה לחמולה של האם נעמת. אל-הייב למדה בבית הספר היסודי בוואדי אל-חמאם ואחר כך, בתיכון בטובא-זנגרייה. הכפר ואדי אל-חמאם יושב על אדמות מינהל מקרקעי ישראל, ורוב תושביו, כולל משפחת אל-הייב, גרו במשך מספר שנים בסככות וצריפי פח. במשך הזמן עברו המשפחות לבתי קבע וחוברו לרשתות המים והחשמל. בעת היותה נערה נהרס הצריף הישן של המשפחה על ידי המנהל בטענה שמדובר בבנייה לא חוקית, ובני המשפחה עברו לבית הקבע החדש שלהם שבנייתו לא הושלמה. אחד מאחיה של אמירה הוא סמל תייסיר אל-הייב מהגדס"ר, שנידון לשמונה שנות מאסר על הריגת טום הורנדל, פעיל השמאל מתנועת הסולידריות הבינלאומית שנורה בשנת 2003 ברפיח בעת שהתקרב לעמדה צבאית. בהיותה בת 19, בשנת 2003, רצתה אל-הייב להתגייס לצה"ל. הדבר עורר התנגדות עזה בקרב חלק מהחברה הבדואית, בעיקר מצד אנשי דת ותומכי התנועה האסלאמית, שכן למרות שגיוס גברים בדואים לצה"ל הוא עניין שבשגרה, גיוס נשים בדואיות היה בגדר טאבו בחברה זו. בין היתר נרגם בית המשפחה באבנים. לעזרתה נחלץ נור אל-הייב, נכה צה"ל מהכפר עילבון, אשר מכונה ה"אבא של החיילים הבדואים", ולאחר מאבק משותף גויסה אל-הייב. אל-הייב עברה את הטירונות פעמיים בגלל בעיות שפה, אך לבסוף הוכשרה כלוחמת רובאי 05 והוצבה במשמר הגבול. ראשוניותה של אל-הייב זכתה לפרסום רב, ובין היתר נפגשה עם הרמטכ"ל ועם נשיא המדינה, משה קצב. בעקבות גיוסה של אל-הייב החלו נשים בדואיות נוספות להתגייס לצה"ל. דני ברנר, בעקבות הגששים, nrg פורצת גבולות, מעריב סופשבוע
המלכה אליזבת

האם התכוונתם ל... אישים: אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה – מלכת אנגליה ואירלנד במהלך המאה ה-16 אליזבת, המלכה האם – מלכה רעיה בממלכה המאוחדת במאה ה-20 ואמה של אליזבת השנייה; לאחר הכתרת בתה נודעה כ"המלכה האם" אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת – מלכת הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד במהלך חלק מהמאה ה-20 והמאה ה-21 אליזבת, נסיכת בוואריה – (נודעה בכינויה "סיסי") - רעייתו של פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה אליזבת מבוואריה, מלכת הבלגים – אליזבת מבוואריה, אשת אלברט הראשון, מלך הבלגים, ואמו של לאופולד השלישי, מלך הבלגים אליזבת לודוויקה, נסיכת בוואריה – רעייתו של פרידריך וילהלם הרביעי, מלך פרוסיה מקומות: איי המלכה אליזבת – קבוצת האיים הצפוניים ביותר בארכיפלג הארקטי הקנדי הפארק הלאומי המלכה אליזבת – שמורת טבע באוגנדה גשר המלכה אליזבת השנייה (איי הבתולה) – גשר באיי הבתולה הבריטיים אליזבת (פירושונים)
צבתניים

צבתניים (שם מדעי: Forficulidae) הם משפחה של חרקים מתת-סדרה Forficulina אשר בסדרה צבתנאים. למשפחה זו כמה סוגים נפוצים: Doru - בעלי כנפי חפייה בצבע צהוב עם פסים שחורים. Forficula - זיהוי לפי המפרק השני ברגל. Forficula auricularia (נפוץ באירופה) Forficula smyrnensis (צבתן נקוד) Setocordax - בעלי שיער שחור או זיפים על גופם. מדיה וקבצים בנושא צבתניים בוויקישיתוף צבתניים, באתר ITIS (באנגלית) צבתניים, באתר NCBI (באנגלית) צבתניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) צבתניים, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פרוקי-רגליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נפת פתח תקווה

נפת פתח תקווה היא נפה במחוז המרכז במדינת ישראל. נפת פתח תקווה נחלקת לשני אזורים: אזור פתח תקווה אזור דרום השרון שטח נפת פתח תקווה הוא כ-284 קילומטר רבוע. העיר הגדולה בנפה היא פתח תקווה, והיא משמשת כמרכז מנהלי לכל ערי נפה זו. היישוב הגבוה ביותר בנפה הוא צור נתן, 190 מטר מעל גובה פני הים, והנמוך ביותר הוא עדנים 20 מטר מעל פני הים. יישובי המועצה אזורית חבל מודיעין מפוצלים בין נפה זו לנפת רמלה, בה נמצאים רוב יישוביו. היישובים הצפוניים נמצאים בנפת פתח תקווה והיישובים הדרומיים והמזרחיים נמצאים בנפת רמלה. היישובים הנמצאים בנפת פתח תקווה הם: בני עטרות, נחלים, בארות יצחק, מזור, רינתיה, טירת יהודה, גבעת כ"ח, ברקת, כפר סירקין ונופך. על-פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נכון לשנת 2019 בנפת פתח תקווה יש 53 יישובים. אוכלוסיית הנפה מונה 798,300 תושבים, מתוכם: 727,000 הם יהודים (91.3%). 40,300 הם ערבים (4.7%). 31,700 אחרים (4%). צפיפות האוכלוסייה בנפה היא 2,811 איש לקמ"ר. 342,600 מתושבי הנפה (59%) מתגוררים באזור פתח תקווה, ו-235,800 תושבים (41%) מתגוררים באזור דרום השרון. מדיה וקבצים בנושא נפת פתח תקווה בוויקישיתוף שנת הכרזת יהוד כעיר. איחוד הרשויות התבצע ב-2003. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בסיס דואודצימלי

בסיס דואודצימלי (נקרא גם בסיס 12 או בסיס תריסר) הוא שיטת ספירה המשתמשת ב-12 כבסיס. בשיטת ספירה זו, הספרה השווה ל-10 בבסיס עשרוני מסומנת A, T או X, והספרה השווה ל-11 מסומנת B, E או באות Ɛ, הידועה בתור E פתוחה או אפסילון לטינית. המספר 10 בשיטת ספירה זו (השווה ל-12 בבסיס עשרוני) קרוי "תריסר" והמספר 100 (השווה ל-144 בבסיס עשרוני) קרוי "גרוֹס". תריסר, שהוא מספר פריק במיוחד, הוא המספר הקטן ביותר שלו 4 מחלקים לא טריוויאליים: 2, 3, 4, 6. מכאן שבסיס דואודצימלי נוח במיוחד לביצוע חישובים אריתמטיים. מקורו של הבסיס הוא כנראה מספר פרקי האצבעות (למעט האגודל) שיש ביד האנושית, שבתרבויות עתיקות מסוימות נהגו למנות בעזרתם פריטים (בעזרת האגודל כמצביע). כמו כן, יש הסוברים כי בסיס זה הובא לשימוש ונגזר ממספר החודשים בשנה. מדיה וקבצים בנושא בסיס דואודצימלי בוויקישיתוף הגרדיאן, כמה פעמים ספרת עד 12 ושום דבר לא קרה?, באתר הארץ, 13 בדצמבר 2012 בסיס דואודצימלי, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פפילומה

פפילומה היא סוג של גידול שפיר על גבי העור או הריריות. הגידולים באים לרוב לידי ביטוי כיבלת עור. הגורם העיקרי להן הוא נגיפים מסוג נגיף הפפילומה האנושי, אך קיימים גם גורמים אחרים ולעיתים סיבת הופעת הגידול אינה ידועה. סרחי עור יכולים להיחשב לפפילומות (cutaneous papilloma). על אף שפפילומות הן גידולים שפירים ובדרך כלל התפתחותן מוגבלת, במקרים מסוימים הן יכולות להוות גורם סיכון להתפתחות סרטן. גידולי פפילומות יכולים להתפתח החל מגיל שנה. הם יכולים להופיע בעור אברי המין, בכפות הידיים והרגליים, או בחלקים אחרים של העור. גידולים יכולים להופיע גם בקנה הנשימה, ובמצבים קיצונים הפפילומה עלולה לגרום לצרידות קשה עד כדי כך שאינה מאפשרת דיבור. האבחנה נעשית על ידי לרינגוסקופ המאפשר התבוננות בבית הקול, ואישורה מושג באמצעות ביופסיה. אצל ילדים הפפילומות יכולות להעשות גדולות עד כדי צורך בניתוח ליצירת פתח בקנה הנשימה כדי לאפשר נשימה. הטיפול בפפילומות כאלו מתמקד בניתוח או באידויים בלייזר. במקרים של פפילמה על גבי העור, ניתן לטפל בצריבה בעזרת משחות ונוזלים, עד לגירוי דלקת שמפעילה את מערכת החיסון לפעולה נגד הפפילומה. נגד פפילומה בעור או רירית הנרתיק, קיים חיסון. השימוש במונח "פפילומה" מתייחס לעיתים קרובות לגידולים שנוצרים בעקבות חשיפה לנגיף הפפילומה האנושי, שלעיתים קרובות מועבר במין ומהווה אחד מן הגורמים להיווצרות הפפילומה. קונדילומה Ahmed O. Sabry and Bhupendra C. Patel, Papilloma, Stat Pearls, NIH National Library of Medicine, last updated August 14, 2023 ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
לך תוכיח שאין לך אחות

לך תוכיח שאין לך אחות הוא ביטוי עממי המבטא מורת רוח מקביעות לא מבוססות המושמעות כלפי אדם. הביטוי מדגיש את האבסורד שנוצר מן הצורך להוכיח חפות בטרם ביססו את האשמה. מקור הביטוי הוא ככל הנראה בספרו של שלום עליכם, "מנחם מנדל בוורשה", אשר התפרסם לראשונה ביידיש בשנת 1913. בספר מופיע המשפט: "בינתיים אני משליך החוצה את אחותך המשומדת. ואם תאמר שאין לך אחות? לך לך והצטדק!" — תרגם אריה אהרוני, 1977 בשנת 1983 פרסם הפובליציסט אמנון דנקנר בעיתון "הארץ" מאמר שכותרתו "אין לי אחות", ובו הביא את דעותיו נגד טענות הקיפוח של עדות המזרח. הרקע למאמר היה אלימות שהפנה הימין כלפי השמאל בזמן המחאה נגד מלחמת לבנון הראשונה. דנקנר הצהיר שהימין האלים אינו אחיו ואינו אחותו. המאמר וכותרתו הפרובוקטיבית הכו גלים. 24 שנים מאוחר יותר כתב דנקנר מאמר שכותרות "יש לי אחות", ובו הביע אמפתיה לנשים הסובלות מהטרדות מיניות. עם זאת, הביטוי עדיין קיים ומופיע בהקשרים שונים. כך, למשל, התבטא ח"כ עזמי בשארה בדיון על פסילת מפלגת בל"ד בוועדת הבחירות המרכזית בשנת 2003, בו נטען כי בל"ד רוצה במדינה אחת, דו-לאומית, "מהנהר אל הים", כי: "אני לא מבין מאיפה מביאים לי את הסיפור הזה של 'מהנהר אל הים'. מה אני יכול לעשות? לך תוכיח שאין לך אחות עכשיו. אף פעם לא אמרתי דבר כזה." המרירות שבביטוי "לך תוכיח שאין לך אחות" נובעת מהעובדה שההאשמות והשמצות רבות הן בניגוד למקובל במערכת המשפטית, שבה חובת ההוכחה במשפט פלילי מוטלת על התובע, ואם נכשל בכך, יצא הנאשם זכאי, גם אם השתמש בזכות השתיקה, ולא אמר דבר להגנתו (אם כי הנאשם רשאי להעלות, בתחילת משפטו, טענת אליבי, שבה הוא מוכיח, למעשה, כי "אין לו אחות"). גם בתביעה אזרחית, חובת ההוכחה חלה על התובע, וכך גם במשפט העברי, שבו חל הכלל "המוציא מחברו עליו הראיה". במקרים מסוימים נקבע חריג לגישה זו. בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, למשל, נקבע כי על המעביד להוכיח כי לא הִפלה לרעה את העובד (כלומר, להוכיח כי "אין לו אחות"), וזאת מרגע שהעובד הוכיח כי נתקיימו בו התנאים המצדיקים קבלת זכות מסוימת שלא ניתנה לו. קלישאות שסר חינן, באתר הארץ, 15 באפריל 2002 יש לי אחות, באתר nrg
רן אלירן

רן אלירן (נולד ב-16 בדצמבר 1934) הוא זמר, פזמונאי ומלחין. בין להיטיו הידועים: "זר של נרקיסים", "שארם א-שייח'", "החזיקי לנו אצבעות", "לבב אנוש", "הבתים שנגמרו ליד הים", "לא, לא, לא" (עם רבקה מיכאלי) ועוד. נולד בשם מנחם לייזרוביץ', וכונה גם "לייזר" בחיפה. מגיל צעיר למד לנגן בכינור, אקורדיון ובגיטרה. את שירותו הצבאי עשה בצוות הווי הנח"ל. בזמן שירותו שם חיבר את הלחן לשיר "אבא ודני", ולה התאים מילים חברו לצוות רמי בר-גיורא. שם גם פגש את הזמרת נחמה הנדל, ששירתה במקביל בלהקת הנח"ל. בתקופת הצבא ניגנו השניים יחדיו בשעות הפנאי, וכשהשתחרר מהצבא – במקביל ללימודיו האקדמיים בירושלים – הופיע לבדו, כשהוא מלווה עצמו בגיטרה ובאקורדיון. בשנת 1958 הגיע ארצה מנחה הטלוויזיה האמריקאי אד סאליבן בחיפוש אחר כישרונות צעירים. לצורך התמודדות על המעמד, חברו רן ונחמה לצמד "רן ונמה", נבחרו להשתתף בתוכנית. הופיעו בסוף שנות ה-50 במשך כשנה וחצי בארצות הברית וזכו לפופולריות רבה שם. במהלכן הקליטו שני אלבומים משותפים. ב-1967 השתתף בפסטיבל הזמר והפזמון תשכ"ז (1967), שם ביצע את "יום אביב חינם", שלא זכה בפרס, ואת השיר "תמיד מחדש", שזכה במקום השני באותו פסטיבל. באותה השנה, מיד לאחר מלחמת ששת הימים, שר את שניים מלהיטי התקופה, "שארם א-שייח'" ו"החזיקי לנו אצבעות". השירים הופיעו באלבום האוסף של שירי המלחמה "ירושלים של זהב", הנחשב בין אלבומי הזמר הנמכרים ביותר במדינה. בשנות ה-70 פנה ללימודי קולנוע וצילום באוניברסיטת ניו יורק, ובמקביל הופיע במועדונים יוקרתיים בעיר לצד זמרים מפורסמים כהארי בלפונטה, פיט סיגר ובוב דילן. אלירן נשוי בשלישית לג'ודי הלמן, רופאה, ילידת הונגריה. לשניים בן משותף, מייקל (מיכאל). רעייתו הראשונה הייתה פטרישיה, דוגמנית אמריקאית. השניים גם כתבו מספר שירים במשותף. הם התגרשו לאחר עשר שנים. רעייתו השנייה הייתה שרון, ילידת ישראל. אלירן מתגורר בניו יורק ומגיע לביקורים ולהופעות בישראל. Twilight Songs Of Israel, הוקלט בארצות הברית בשנות ה-60 מארבע רוחות שמיים, הוקלט בישראל ב-1963 זר של נרקיסים, הוקלט בישראל ב-1967 לפני מלחמת ששת הימים שארם א-שייח', הוקלט ב-1967 לאחר המלחמה רן אלירן 68', הוקלט בישראל ב-1968 רן אלירן, הוקלט בישראל ב-1969 Ran Eliran Sings, – הוקלט בישראל בסוף שנות ה-60 ושילב להיטים עבריים ולועזיים תן לשיר, הוקלט בישראל ב-1973 וכלל בעיקר שירי מלחמה, ברוח מלחמת יום הכיפורים זה שיגעון, הוקלט ב-1977 נוסטלגיה זה כבר לא מה שהיה, הוקלט בישראל ב-1979 מסע בזמן, הוקלט ב-1993 לאחר שתיקה ארוכה, וכלל בעיקר גרסאות כיסוי ללהיטיו מכל הזמנים מדיה וקבצים בנושא רן אלירן בוויקישיתוף רן אלירן, ברשת החברתית פייסבוק רן אלירן, באתר שירונט רן אלירן, באתר MusicBrainz (באנגלית) רן אלירן, באתר Yandex.Music (ברוסית) רן אלירן, באתר Discogs (באנגלית) רן אלירן, באתר סטריאו ומונו רן אלירן, דף שער בספרייה הלאומית רן אלירן, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) יוסי חרסונסקי, רן אלירן * „יורד" או רוצה לחזור לשורשים, מעריב, 11 באפריל 1977 יעקב בר-און, בגיל 80, רן אלירן ממשיך למלא אולמות: "עכשיו החיים רק מתחילים", באתר מעריב השבוע, 7 בינואר 2015 רן אלירן, הפרויקט של מפעל הפיס לתיעוד יוצרים במוזיקה הישראלית, עם יואב קוטנר, אוקטובר 2017 דוד אסף‏, שיר מחיי הטבע עם סוף טרגי: גלגולי 'אבא ודני', בבלוג "עונג שבת", 29 בדצמבר 2023