אזימות

אָזִימוּת (מערבית: السمت, א־סימת, תעתיק מדויק: אלסמת – "כיוון") הוא הזווית שנוצרת מהצפון לנקודת המטרה וקודקודה נמצא בנקודת התחנה, זווית האזימות מוגדרת בדרך כלל בכיוון השעון או זווית ההיסט מהצפון ימינה. אזימות ניתן לייצוג ביחידות המייצגות זווית, כגון מעלות, רדיאנים, גראד ואלפיות. השימוש באזימות נמצא בתחומים רבים בהם ניווט, מיפוי, אסטרונומיה וארטילריה. אזימות חוזר הוא החלפה של נקודת המבט שלנו מנקודת המטרה לכיוון נקודת התחנה - המקום שבו אני נמצא (באיזה אזימות נקודת המטרה רואה אותי). אם האזימות המקורי קטן מ־180 מעלות יש צורך להוסיף לו 180 מעלות, ואם האזימות המקורי גדול מ־180 מעלות יש צורך להחסיר ממנו 180 מעלות. דבר זה נכון כל עוד המרחב הוא מישורי כאשר מדובר על כדור הארץ יש להוסיף תיקון. במצב זה אזימות חוזר לא יהיה בהפרש של 180 מעלות. בגאוגרפיה, קואורדינטה היא מיקומה המדויק של נקודה על מפה שמורכבת מקווי אורך ומקווי רוחב. קווי האורך והרוחב יוצרים רשת שהיא שתי וערב (מערכת אורתוגונלית). קואורדינטה במפה מורכבת משתי אורדינטות: אורדינטה Y - ערך המייצג את קו האורך שבמפה (מזרח/מערב). אורדינטה X - ערך המייצג את קו הרוחב שבמפה (צפון/דרום). בשיטה זאת מציינים כל נקודה על המפה במפה על ידי שילוב האורדינטות בציר ה־Y ובציר ה־X, מספרים אלה נקראים "קואורדינטות" או בעברית נקודות ציון (נ.צ.), בצידו השמאלי הערך בציר ה־Y ובצידו הימני הערך בציר ה־X. לדוגמה, ה־נ.צ. ( 276909 , 655437 ) {\displaystyle (276909,655437)} מציינת נקודה ספציפית במפה. בציר ה־Y מנקודת המטרה (הנקודה שאליה אנו צופים) מפחיתים את הערך של נקודת התחנה (המקום שבו אנו נמצאים). נסמן את ההפרש ב־   Δ Y {\displaystyle \ \Delta Y} . בציר ה־X מנקודת המטרה (הנקודה שאליה אנו צופים) מפחיתים את הערך של נקודת התחנה (המקום שבו אנו נמצאים). נסמן את ההפרש ב־   Δ X {\displaystyle \ \Delta X} . חישוב הזווית בעזרת הנוסחה: tan ⁡ α = | Δ Y Δ X | {\displaystyle \tan \alpha =\left|{\frac {\Delta Y}{\Delta X}}\right|} מאחר שהנוסחה היא בערך מוחלט נשתמש במקדמים, מינוס ופלוס, רק כדי לקבוע את הכיוון ולדעת באיזה רביע אנו נמצאים. יש לשים לב שהנוסחה מחשבת את האזימות במעלות. חישוב האזימות לפי הטבלה: נתונות שתי נקודות ציון: נקודה א' ( 100 , 170 ) {\displaystyle (100,170)} ונקודה ב' ( 150 , 120 ) {\displaystyle (150,120)} . נקודה א' היא הנקודה בה אנו נמצאים. נחשב את ערכי הדלתות כך:   Δ Y {\displaystyle \ \Delta Y} שווה ל־ 150 − 100 = 50 {\displaystyle 150-100=50} .   Δ X {\displaystyle \ \Delta X} שווה ל־ 120 − 170 = − 50 {\displaystyle 120-170=-50} . על פי הנוסחה מקודם: tan ⁡ α = | Δ Y Δ X | = | 50 − 50 | {\displaystyle \tan \alpha =\left|{\frac {\Delta Y}{\Delta X}}\right|=\left|{\frac {50}{-50}}\right|} α = 45 {\displaystyle \alpha =45} לפי המקדמים, פלוס במונה ומינוס במכנה, אנו מבינים שאנו נמצאים ברביע השני לכן האזימות הוא 135 מעלות. נתונים נקודת ציון, נקודה א' ( 100 , 170 ) {\displaystyle (100,170)} . כמו כן, נתונים גם אזימות של 135 מעלות ומרחק של 70.711 מטר מנקודה א' לנקודה ב'. נקודה א' היא הנקודה בה אנו נמצאים. נחשב את ערכי הדלתות כך:   Δ Y {\displaystyle \ \Delta Y} שווה ל־ s i n ( 135 ) ∗ 70.711 = 50 {\displaystyle sin(135)*70.711=50} .   Δ X {\displaystyle \ \Delta X} שווה ל־ c o s ( 135 ) ∗ 70.711 = − 50 {\displaystyle cos(135)*70.711=-50} . מוסיפים את הדלתות לקוארדינטות של נקודה א' ומקבלים את הקוארדינטות של נקודה ב': ( 150 , 120 ) {\displaystyle (150,120)} . בניווט ימי ישנן הגדרות שימושיות ספציפיות הקשורות לאזימות אזימות - הכיוון ביחס לצפון של גרם שמימי נצפה כיוון נתיב (אנ') - כיוון התנועה של כלי שיט או כלי טיס ביחס לצפון תכווין (אנ') - כיוון של עצם נצפה מנקודת התצפית ביחס לצפון ניווט אסטרונומי מיקום לפי כיוון השעון הצפון ושגיאת מצפן (אורכב 07.05.2017 בארכיון Wayback Machine) (על אזימות, כיוון נתיב ותכווין), אתר שער הים אזימות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)