laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לוחמה משפטית

בהקשר של סכסוך מלחמתי, לוחמה משפטית היא שימוש במערכות ובמוסדות משפטיים כדי להזיק לאויב – לפגוע ביכולתו להילחם, לפגוע בכלכלתו או ביחסיו הדיפלומטיים, או לעשות לו דה-לגיטימציה. לוחמה משפטית מסתמכת במידה רבה על המשפט הבין-לאומי הפומבי, במיוחד בכל הנוגע לשפיטות של פשעי מלחמה לכאורה גם במדינות צד שלישי שלא מעורבות בסכסוך. הלוחמה המשפטית התגברה אחרי הקמת בית הדין הבין-לאומי לצדק בהאג. הפרקטיקה של לוחמה משפטית נפוצה במיוחד בהקשר של הסכסוך הישראלי-פלסטיני בארגונים משני הצדדים. עמותת "שורת הדין" היא ארגון זכויות אדם יהודי הפועל נגד ארגוני טרור בכלים משפטיים, ובין השאר מטרתו היא למנוע את מימונם. בתביעות שהגישה שורת הדין נגד ארגוני טרור וישויות תומכות טרור (כגון הרשות הפלסטינית, חמאס, סוריה ואיראן) נפסקו פיצויים של מאות מיליוני דולרים לזכות קורבנות הטרור. מנגד, ארגונים פלסטיניים וארגוני שמאל בישראל מגישים תביעות נגד צה"ל וחייליו בטענות לפשעי מלחמה, ומנסים להוציא צווי מעצר נגד קציני צה"ל היוצאים מישראל. כמו כן, מגישים ארגונים אלה עתירות רבות לבג"ץ נגד ישראל וצה"ל, כגון עתירות נגד טקטיקות צבאיות ללוחמה בטרור בהן הריסת בתי מחבלים וסיכולים ממוקדים, וכן עתירות נגד בנייה בהתנחלויות ועתירות הדורשות הריסת מאחזים. סגן שר הביטחון ח"כ אלי בן דהן כינה תופעה זו "טרור הבג"צים של השמאל הקיצוני". NGO Monitor - Hebrew The Lawfare Project Lawfare Blog Legal Project אל"מ נעם נוימן, ‏לוחמת משפט - איומים והזדמנויות, מערכות אל"ם רונן איציק, צבא משפטנים לישראל, אתר עמותת חיל השריון, 8 בינואר 2015 לוחמה משפטית נגד ארגוני טרור והדין הבינלאומי, דברי שרת המשפטים איילת שקד בכנס INSS, ינואר 2016 אל"ם (מיל') נעם נוימן, על לוחמת משפט (פודקסט), באתר מערכות, 29 בינואר 2024 יוסי גורביץ, ארגון "לוחמה משפטית" ישראלי מאיים לתבוע את טוויטר, באתר כלכליסט, 1 בינואר 2012. ערוץ הכנסת - אלי בן דהן: חוק ההסדרה ימנע את טרור הבג"צים של השמאל הקיצוני, 5.12.16 בערוץ היוטיוב של ערוץ הכנסת, 5 בדצמבר 2016 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
ענת פבריקנט

ענת פבריקנט-קרייז (נולדה ב-14 בספטמבר 1975) היא שייטת ישראלית בעבר. ייצגה את ישראל בשתי אולימפיאדות (אטלנטה 1996 וסידני 2000) במפרשית מדגם 470 וסיימה במקום רביעי בסידני. דורגה בשיאה במקום שני בעולם. כל הישגיה אלו התקיימו ביחד עם שני קדמי. פבריקנט גדלה ברמת השרון. היא התאמנה במועדון הימי של הפועל תל אביב והחלה להשתתף בתחרויות בגיל 12. באליפות אירופה שנערכה בשנת 1995 סיימה פבריקנט ביחד עם שני קדמי במקום שמיני. שנה לאחר מכן, באליפות העולם הצמד סיים במקום 18. באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיימה פבריקנט במקום 12 עם שותפתה קדמי בשיט מפרשיות מדגם 470. את השיוט האחרון הן סיימו במקום השלישי, הטוב יותר שלהן. בשנת 1997 סיימה פבריקנט ביחד עם קדמי במקום חמישי באליפות העולם שנערכה באוגוסט בתל אביב ובמקום רביעי באליפות אירופה. בשנת 1998 סיימה פבריקנט ביחד עם קדמי במקום שמיני באליפות העולם. בשנת 1999 סיימה פבריקנט ביחד עם קדמי במקום שישי באליפות אירופה ובמקום רביעי באליפות העולם ודורגו במהלך השנה במקום שני בעולם. בשנת 2000 סיימה פבריקנט ביחד עם קדמי במקום שמיני באליפות העולם. באולימפיאדת סידני (2000) סיימה פבריקנט במקום רביעי עם שותפתה קדמי בשיט מפרשיות מדגם 470. הן ניצחו את השיוט השלישי, בשיוט העשירי והלפני האחרון הן סיימו במקום שני ובשני שיוטים הן סיימו במקום שלישי, שיוט חמישי ושיוט שביעי. באליפות העולם בשיט מפרשיות מדגם 470 שנערכה בסלובניה בסוף אוגוסט 2001 סיימה פבריקנט עם שותפתה קדמי במקום חמישי. פבריקנט-קרייז מתגוררת בארצות הברית עם בעלה איש העסקים ינון קרייז ולהם ארבעה ילדים. היא בעלת תואר שני בתקשורת פוליטית. ענת פבריקנט, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי ענת פבריקנט, באתר olympedia.org ענת פבריקנט, באתר Sailing.org ענת פבריקנט, באתר jewsinsports (באנגלית) איתי שנקמן, שייט: ענת פבריקנט הודיעה על פרישה, באתר ynet, 9 ביוני 2003 פבריקנט וקדמי שהשתתפו בסידני ואטלנטה ניפגשו בביקור בחוויה האולימפית, באתר ONE‏ 6 בינואר 2010 התוצאות הסופיות של אליפות העולם, תל אביב 1997
שני קדמי

שני קדמי-צוקרמן (נולדה ב-20 ביולי 1977) היא שייטת ישראלית בעבר. ייצגה את ישראל בשתי אולימפיאדות (אטלנטה 1996 וסידני 2000) במפרשית מדגם 470 וסיימה במקום רביעי בסידני. דורגה בשיאה במקום שני בעולם. כל הישגיה אלו התקיימו ביחד עם ענת פבריקנט. קדמי נולדה בתל אביב. היא החלה להשתתף בתחרויות בגיל 15. באליפות אירופה שנערכה בשנת 1995 סיימה קדמי ביחד עם ענת פבריקנט במקום שמיני. שנה לאחר מכן, באליפות העולם הצמד סיים במקום 18. באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיימה קדמי במקום 12 עם שותפתה פבריקנט בשיט מפרשיות מדגם 470. את השיוט האחרון הן סיימו במקום השלישי, הטוב יותר שלהן. בשנת 1997 סיימה קדמי ביחד עם פבריקנט במקום חמישי באליפות העולם שנערכה באוגוסט בתל אביב ובמקום רביעי באליפות אירופה. בשנת 1998 סיימה קדמי ביחד עם פבריקנט במקום שמיני באליפות העולם. בשנת 1999 סיימה קדמי ביחד עם פבריקנט במקום שישי באליפות אירופה ובמקום רביעי באליפות העולם ודורגו במהלך השנה במקום שני בעולם. בשנת 2000 סיימה קדמי ביחד עם פבריקנט במקום שמיני באליפות העולם. באולימפיאדת סידני (2000) סיימה קדמי במקום רביעי עם שותפתה פבריקנט בשיט מפרשיות מדגם 470. הן ניצחו את השיוט השלישי, בשיוט העשירי והלפני האחרון הן סיימו במקום שני, ובשני שיוטים הן סיימו במקום שלישי, שיוט חמישי ושיוט שביעי. באליפות העולם בשיט מפרשיות מדגם 470 שנערכה בסלובניה בסוף אוגוסט 2001 סיימה קדמי עם שותפתה פבריקנט במקום חמישי. קדמי נשואה לשייט האולימפי אלי צוקרמן ולהם שתי בנות. כמו קדמי, התחרה צוקרמן באולימפיאדת סידני (2000) במפרשית 470 הזוגית, והגיע למקום ה-13 יחד עם אלעד רונן. ביתם גל צוקרמן תתחרה באולימפיאדת פריז (2024) בגלישת מצנח. קדמי מתגוררת בקיבוץ שדות ים. מדיה וקבצים בנושא שני קדמי בוויקישיתוף שני קדמי, באתר olympedia.org שני קדמי, באתר Sailing.org שני קדמי, באתר jewsinsports (באנגלית) טל בן ברוך, שייט: שני קדמי פרשה, באתר ynet, 21 בספטמבר 2001 רמי היפש, לי כל גל נושא מזכרת, באתר הארץ, 29 בספטמבר 2001 פבריקנט וקדמי שהשתתפו בסידני ואטלנטה ניפגשו בביקור בחוויה האולימפית, באתר ONE‏ 6 בינואר 2010 התוצאות הסופיות של אליפות העולם, תל אביב 1997
מדברון

מדברון או מִדְבְּרוֹנִית (שם מדעי: Scotocerca inquieta) הוא ציפור שיר קטנה ממשפחת הסבכיים שאורך גופה 10–11 סנטימטר. המדברון חי במקומות יבשים וחוליים עם צמחיית קרקע צפופה (גריגה) או במדבריות למחצה. ישנם כמה חוקרים המשייכים אותו למשפחה עצמאית (Scotocercidae). ציפור קטנה עם ניצוי מעובה שצבעו אפרפר-חום. הזנב זקור ומקפץ פעמים רבות בעת תנועת הציפור. על הראש והגב יש פסים שחורים קלים שבקושי נראים ממרחק. הרגליים ארוכות יחסית לגוף ומכיוון שהן מקופלות מעט לאחור נראות כאילו הן יוצאות מאחורי הגוף. המדברון נפוץ במדבר סהרה, חצי האי ערב, הלבנט, עיראק, איראן, פקיסטן ומרכז אסיה. תוארו כ-9 תת-מינים, אשר כולם יציבים. התת-מין המקנן בישראל הוא S.i. inquieta, הנפוץ בין ישראל למזרח מצרים וצפון חצי האי ערב. המדברון חי בואדיות מדבריים, בנאות מדבר ובמדרונות סלעיים מכוסים שיחים דלילים. בסיני] הוא מעפיל עד רום 1000 מ'. נפוץ למדי באזורי הנגב וכן באזור מדבר יהודה. מזדמן לעיתים לאזור אילת ויהודה ולעיתים נדירות אף נצפה בשומרון. נמצא בארץ בעיקר בזמן האביב ולעיתים אף בחורף. המדברון הוא ציפור טריטוריאלית - הוא מנתר משיח לשיח על פני הקרקע או במעוף נמוך, ומשמיע קולות צקצוק. הוא ניזון מחרקים קטנים וזרעים. שני בני הזוג בונים את הקן בין ענפי שיחים נמוכים - הקן דמוי ביצה עם פתח צדי. בנוי ענפים דקים, גבעולים, ומרופד בצמר, נוצות ושערות. ראשית הקינון היא בין סוף ינואר לתחילת מרץ. ישנן בין 4 ל-6 ביצים בצבע קרם וכתמים בצבע חום-אדמדם. הנקבה דוגרת על הביצים כ-13 יום. שני ההורים משתתפים בהאכלת הגוזלים. המדברון המקנן ביהודה ושומרון הוא אחד הפונדקאים העיקריים של הקוקייה האירופית בישראל. מדברון מדברון, בעין עקב איור של מדברון מדיה וקבצים בנושא מדברון בוויקישיתוף מדברון, באתר ITIS (באנגלית) מדברון, באתר NCBI (באנגלית) מדברון, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) מדברון, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) מדברון, באתר GBIF (באנגלית) תיעוד תצפיות על המדברון באתר מאגר המידע הלאומי לציפורי ישראל מדברון באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זמר, זמרת והרכב השנה

זמר השנה, זמרת השנה, להקת / הרכב השנה הם תארים מוזיקליים שמוענקים לאמנים בולטים במסגרת מצעד הפזמונים העברי השנתי לרוב על-פי בחירת הקהל. בעבר, היווה התואר, עילה ל"מלחמות" בין מעריצים, כך לדוגמה בראשית שנות השמונים בין מעריצי תיסלם לבין מעריצי בנזין ובהמשך בין מעריצי עפרה חזה לבין מעריצי ירדנה ארזי, כיום התואר עדיין נחשב ליוקרתי ופעמים רבות אף משמש כחלק ממסע הפרסום של הנבחרים. התואר הוענק לראשונה בסיכום שנת תשכ"ט (1969) לזמרים אבי טולדנו ורבקה זהר וללהקת הנח"ל. החל משנת תשע"ג הוחלט במצעד השנתי של גלגלצ לבטל את הקטגוריות "זמר השנה", "זמרת השנה", "הרכב השנה" ו"תגלית השנה". במקום זאת בחרו מאזיני גלגלצ את אנשי השנה במוזיקה, בהמשך נוספה קטגוריית "פריצת השנה". שידורי ״קול ישראל״ ו״רשת ג״ שם העניקו את התארים הסתיימו ב-14 במאי 2017 בעקבות הקמת תאגיד השידור הישראלי, התחנה הרשמית שהחליפה אותה היא ״כאן גימל״, ושם המשיכו להעניק את התארים במצעד השנתי.
מחנה שטרסהוף

מחנה שְטרָסהוֹף (Strasshof) באוסטריה היה מחנה קליטה ותחנת מעבר ליהודים מגורשים, לפני העברתם לעבודות כפייה, בשלהי מלחמת העולם השנייה. ב-1944, בעיצומו של הגירוש המהיר של יהודי הונגריה אל מחנות ההשמדה, התקיים משא ומתן על העברת כסף וסחורות לגרמנים תמורת שחרור יהודים – העסקה שכונתה סחורה תמורת דם. במסגרתה הסכים אדולף אייכמן להתיר לקבוצה נבחרת של יהודים להגר אל מחוץ לשטחי הכיבוש הגרמני. כמחווה של רצון טוב הסכים גם "להקפיא" מספר משלוחי רכבות, שנוסעיהן היהודים היו אמורים להישלח לאושוויץ, ולהחזיקם באופן זמני במחנות עבודה. בעת ניהול המשא ומתן, פנה ראש עיריית וינה, קרל בלשקה, שעירו סבלה ממחסור בידיים עובדות עקב גיוס הגברים למלחמה, אל "המשרד הראשי לביטחון הרייך" וביקש שישלחו אליו יהודים לעבודות כפייה. 'המשרד' נעתר לבקשה וביוני 1944 ניתנה הוראה להסיט ממסלולן המקורי לאושוויץ מספר רכבות משא עמוסות כל אחת בלמעלה מ-3,000 יהודים לעבר מחנה שטרסהוף. מחנה שטרסהוף הוקם סמוך לעיירה אוסטרית קטנה באותו שם, השוכנת כ-20 ק"מ מזרחית לווינה. עוד בתחילת מלחמת העולם השנייה הוכשר שטח המחנה והוקמו בו שורות צריפים בתוך מתחם מגודר היטב. המחנה והצריפים, שמשו כמקום משכנם של אסירי עבודה ושבויי מלחמה, אוקראינים ורוסים, במשך כל שנות הלחימה. מיקומו על צומת דרכים מרכזית, איפשר לאנשי האס אס לעשות בו שימוש מיידי עם בואם של "המשלוחים המוקפאים". כ-21,000 איש הגיעו אל המחנה, רובם מגורשים, יהודי הונגריה. בהגיעם שהו בו מספר ימים ועברו מיון – הבריאים והכשירים לעבודה הועברו לפיקוח של מרכז מנהלי בווינה, בראשותו של הרמן קרומיי, ונשלחו לשמש ככוח עזר בעבודות בנייה, חקלאות, ניקיון ותחזוקה. המגורשים עבדו בחוות חקלאיות, בכפרים, במוסדות ציבור וברחובות וינה וערים אחרות במזרח אוסטריה. הם חיו בקרב בני העם האוסטרי, נתונים למרותם של אזרחים או פקידי ממשל, והתגוררו בקבוצות או כיחידים בתחומי המקום בו הועסקו. רוב היהודים מ"מגורשי שטרסהוף" ניצלו ממוות בטוח ושרדו את המלחמה. רק מעטים, שלא עברו בהצלחה את המיון, נשלחו למחנות השמדה. בין המגורשים היה גבוה במיוחד מספרן של משפחות גרעיניות שנותרו בחיים. בגלל אופיו של הגירוש ההמוני והמהיר מהונגריה, הועלו הורים עם ילדיהם אל הרכבות, בהמוניהם, הישר מנקודות איסוף ללא מיון מקדים. כך הגיעו לשטרסהוף משפחות בהרכב מלא או חסר. עובדה זו השפיעה גם על הקריטריונים למשלוח המגורשים לעבודות - אחד הקריטריונים שנקבעו היה כי משפחה בה לפחות מחצית מילדיה כשירים לעבודה, תישלח כולה לעבודות הכפייה. מחנה שטרסהוף פעל עד סוף שנת 1944, עת הופצץ על ידי כוחות בנות הברית. ההגליה : עדויות מגורשים מהונגריה לאוסטריה בתקופת השואה / נערכו והוסברו על ידי צבי נשיא. (1995) שלומי רוזנפלד, מעמק עכור אל פתח תקווה (2013). מדיה וקבצים בנושא מחנה שטרסהוף בוויקישיתוף מחנה שטרסהוף באתר יד ושם סיפורו של אמנון רונן על הרכבת שהגיעה לשטרסהוף (הקישור אינו פעיל) סיפורו של נתן גולדשטיין על רכבת בהילוך חוזר – פרק מהספר מעמק עכור לפתח תקווה מאת שלומי רוזנפלד Strasshof
נקסטקום

קבוצת נקסטקום היא חברה ציבורית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב. הקבוצה עוסקת בתכנון הנדסי הקמה ותחזוקה של תשתיות טלקום ורשתות תקשורת קווית ותקשורת אלחוטית. החברה הוקמה בשנת 1992 על ידי גיא ישראלי. בשנת 2006 הונפקה החברה בורסה לניירות ערך בתל אביב וגייסה סכום של כ-42 מיליון שקל, לפי שווי שוק של כ-61 מיליון שקל. בשנת 2007, זכתה במכרז לביצוע תשתיות תקשורת עבור משרד הביטחון בהיקף של כ-120 מיליון שקל, כחלק של מהלך של הוצאת פעילות זאת, שהייתה מבוצעת על ידי חיל הקשר והתקשוב למיקור חוץ. חברה הבת "אנטנות הראל" (אותה רכשה בינואר 2007) גם זכתה באותה שנה בשני מכרזים של משרד הביטחון, בהיקף כולל של 21 מיליון שקל, להקמת תרנים ומגדלי תקשורת עבור צה"ל. בשנת 2011, זכתה במכרז נוסף לביצוע תשתיות תקשורת נתונים עבור משרד הביטחון, בהיקף של כ-70 מיליון שקל. בשנת 2008, זכתה בפרויקט ראשון ביבשת אפריקה. במאי 2017, שוב דיווחה על זכייה במכרז בהיקף של 35 מיליון שקל עם משרד הביטחון, ובאוגוסט 2018 בחוזה נוסף בסך 100 מיליון שקל. במסגרת הקבוצה פועלות מספר חברות בנות, המתמחות בפעילויות הקמת תשתיות תקשורת ורשתות תקשורת, החל משלב האפיון, בחירת פתרון, תכנון, אספקת ציוד, יישום הרשת הפסיבית והאקטיבית ותפעול, תמיכה ותחזוקה. נקסטקום עוסקת בקמת תשתיות תקשורת לשירותי נתונים, ובפרט נתוני שמע ווידאו, ופרויקטי רשתות NGN MPLS/IP, רשתות Wimax. בשנת 2010, נכנסה החברה לתחום התשתיות לאנרגיה סולארית באמצעות חברה בת חדשה, נקסטקום אנרג'י. בשנת 2018, זכתה יחד עם חברת מנרב, במכרז להקמת חוות טורבינות רוח בעמק הבכא עבור חברת אנלייט אנרגיה מתחדשת. אתר האינטרנט הרשמי של נקסטקום נקסטקום בע"מ, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב נקסטקום בע"מ, באתר "מאיה" נקסטקום: נתונים כספיים באתר מאי"ה. איתן טפירו, ‏נקסטקום יוצאת לדרך: מגייסת מהמשקיעים בבורסה סכום של כ-42 מיליון שקל, באתר גלובס, 2 בפברואר 2006 נקסטקום זכתה במכרז לביצוע תשתיות תקשורת עבור משרד הביטחון בהיקף של כ-120 מ' ש', באתר גלובס, 8 באוגוסט 2007 נתן שבע, חברה בת של נקסטקום זכתה בפרויקטים בהיקף של 21 מיליון שקל; מניית החברה איבדה כ-40% מאז מארס, באתר הארץ, 12 ביוני 2007 נתן שבע, נקסטקום מתרחבת: רוכשת את חברת הראל אנטנות העוסקת בהקמת מגדלי תקשורת תמורת 15 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 2 בינואר 2007 אביב לוי, ‏נקסטקום: חוזה עם משהב"ט בהיקף 70 מ' ש', באתר גלובס, 27 ביוני 2011 נקסטקום זכתה שלשום בפרויקט ראשון באפריקה בהיקף של 2.5 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 14 במרץ 2008 ערן אזרן, נקסטקום דיווחה על חוזה של 35 מיליון שקל עם משרד הביטחון - המניה מזנקת, באתר TheMarker‏, 26 בנובמבר 2017 גיא ארז, נקסטקום תבצע עבודות תשתית תקשורת בפרויקט הטכנולוגיה הגדול בתולדות צה"ל, באתר TheMarker‏, 7 באוגוסט 2018 מירב אנקורי, ‏נקסטקום נכנסת לתחום הסולארי; בידיה צבר של כ-90 מ' ש', באתר גלובס, 9 בפברואר 2010 קובי ישעיהו, ‏מנרב ונקסטקום יקימו חוות טורבינות רוח בעמק הבכא, באתר גלובס, 27 במאי 2018
טד נאש (סקסופוניסט, נולד ב-1960)

טד נאש (באנגלית: Ted Nash; נולד ב-28 בדצמבר 1960) הוא מלחין ג'אז ונגן סקסופון. הוא אחיינו של הסקסופוניסט טד נאש שהיה חבר בקבוצת הנגנים של Hollywood recording studios. טד נאש נודע בזכות היותו נגן בתזמורת של מרכז לינקולן המנוהלת על ידי וינטון מרסליס, חבר בקבוצות מלחיני ג'אז וקבוצות נוספות שהוא עומד בראשן. טד נאש, באתר AllMusic (באנגלית) טד נאש, באתר MusicBrainz (באנגלית) טד נאש, באתר Discogs (באנגלית) טד נאש, באתר Songkick (באנגלית) http://musicians.allaboutjazz.com/musician.php?id=14218 http://www.allmusic.com/artist/ted-nash-mn0001309085
טד נאש (סקסופוניסט, נולד ב-1922)

תיאודור מלקולם נאש (באנגלית: Theodore Malcolm "Ted" Nash; ‏31 באוקטובר 1922 - 12 במאי 2011) היה נגן סקסופון, חליל וקלרינט והיה חבר בקבוצת הנגנים של Hollywood recording studios שנים רבות. The Brothers Nash - Liberty 6011 (also Fresh Sound CD 2229) Star Eyes, The Artistry of Ted Nash - Columbia CL 989 Peter Gunn - Crown Records CLP 5101 (also Fresh Sound CD 2009) In the Land of Hi-Fi with Georgie Auld and His Orchestra (EmArcy, 1955) The Music from Peter Gunn (RCA Victor, 1959) More Music from Peter Gunn Che! (soundtrack) (Tetragrammaton, 1969)‎ טד נאש, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טד נאש, באתר AllMusic (באנגלית) טד נאש, באתר MusicBrainz (באנגלית) טד נאש, באתר Discogs (באנגלית) ביוגרפיה באתר oldies
טד נאש (חותר)

תיאודור "טד" אליסון נאש (באנגלית: Theodore "Ted" Allison Nash;‏ 29 באוקטובר 1932 – 3 ביולי 2021) היה חותר תחרותי ומאמן חתירה אמריקאי, אלוף אולימפי (רומא 1960) ומאמן נבחרת ארצות הברית ב-11 אולימפיאדות ברציפות מאז 1960. באולימפיאדת רומא (1960) זכה נאש במדליית זהב בחתירה לרביעיות ובאולימפיאדת טוקיו (1964) הוא זכה במדליית ארד גם כן בחתירה לרביעיות. במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו ב-1959 ו-1963 הוא זכה במדליות זהב. נפטר ב-3 ביולי 2021. טד נאש, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי טד נאש, באתר olympedia.org
טד נאש

האם התכוונתם ל... טד נאש (חותר) טד נאש (סקסופוניסט, נולד ב-1922) טד נאש (סקסופוניסט, נולד ב-1960)
יצחק ירון

יצחק ירון (1935‏ - 2 בנובמבר 2015) היה ראש העיר השלישי של גבעתיים, בין השנים 1978–1993. נולד בחדרה בשם יצחק פייפר. למד בבית הספר החקלאי בנהלל, בוגר בית המדרש למורים בגבעת השלושה והאוניברסיטה העברית בירושלים. בשנים 1968–1970 עבד כמנהל בית הספר היהודי באורוגוואי. בין השנים 1973–1974 ירון עבד כמורה וכמנהל בית הספר היסודי אופקים בגבעתיים. היה חבר הסתדרות המורים. בשנת 1977 הצטרף לחברי מפלגת העבודה, שדרשו את התפטרותו של ראש עיריית גבעתיים, יעקב קרייזמן, בגלל ביקורת של היועץ המשפטי לממשלה על טוהר המידות בעיריית גבעתיים. בדצמבר 1977 הוא זכה למועמדות מפלגת העבודה לראשות העיר וב-1978 זכה בבחירות לראשות העיר גבעתיים ברוב של 48% מהקולות וכיהן כראש העיר השלישי של גבעתיים עד 1993. בבחירות בשנים 1983 ו-1989 זכה במעל 70% מהקולות. בין השנים 1993–1995 כיהן ירון כיו"ר הרשות לחינוך ותרבות במרכז השלטון המקומי בישראל. יצחק ירון נפטר בגיל 80. נטמן בבית עלמין בקיבוץ תל יצחק. הותיר אחריו את רעייתו, ניצה, שלושה ילדים ונכדים. בסוף שנת 2016 החליטה עיריית גבעתיים לקרוא את התיאטרון העירוני על שמו. אלי אלון, זוכרים את יצחק ירון, באתר News1 מחלקה ראשונה, 18 בפברואר 2016 ילקוט הפרסומים 2989, 2 בדצמבר 1983, עמוד 637-638 ילקוט הפרסומים 3629, 12 במרץ 1989, עמוד 1879 תיאטרון ע"ש יצחק ירון
גנרל גרנט

גנרל גרנט הוא עץ מזן סקוויה ענקית הגדול ביותר בפארק הלאומי קינגס קניון שבקליפורניה והעץ השני בגודלו בעולם. העץ נקרא בשנת 1867 על שם יוליסס ס. גרנט, מפקד צבא האיחוד במלחמת האזרחים האמריקנית ונשיאה ה-18 של ארצות הברית. קלווין קולידג' העניק לעץ זה את התואר "עץ חג המולד הלאומי" ב-28 באפריל 1926. בשל בסיסו הגדול, חשבו בתחילה שזהו העץ הגדול ביותר בעולם, אך בשנת 1931 לאחר מדידות מדויקות התואר הועבר לעץ גנרל שרמן. ב-29 במרץ 1956 הנשיא דווייט אייזנהאואר קבע שהעץ ישמש כמצבת זיכרון להרוגי המלחמות של צבא ארצות הברית. בשנת 2005, הדירוג של הגנרל גרנט בין עצי הסקויה הגבוהים בעולם עלה שלב אחד, זאת לאחר שעץ וושינגטון עלה באש וצמרתו נשרפה. בעבר סברו שגילו של העץ למעלה מ-2,000 שנים, הערכות מדויקות יותר אומדות את גילו של העץ בכ-1,650 שנים. בשנת 2012 נקבע שעץ זה הוא עץ הסקוויה הענקית השני בגודלו בעולם, לאחר הגנרל שרמן. גובה: 81.5 מטרים היקף הבסיס: 32.8 מטרים קוטר הגזע: 8.8 מטרים קוטר הגזע בגובה 18 מטרים מהקרקע: 5 מטרים קוטר הגזע בגובה 55 מטרים מהקרקע: 3.9 מטרים נפח מוערך של גזע העץ: 1,320 מטרים מעוקבים. מדיה וקבצים בנושא גנרל גרנט בוויקישיתוף
פיל ים דרומי

פיל ים דרומי (שם מדעי: Mirounga leonina) הוא מין בסוג פיל ים ממשפחת כלבי ים. כמו ששמו מרמז הוא נפוץ רק בחצי הכדור הדרומי. משקלו של הזכר מגיע עד ל-4,000 קילוגרמים, ומשקלן של הנקבות מגיע עד ל-900 קילוגרמים. אורכו מגיע עד ל-7.5 מטרים. פיל הים הדרומי הוא המין הגדול ביותר בסדרת הטורפים. הוא חי ומתרבה בחופי אנטארקטיקה ושם מגדל את צאצאיו שחוזרים לים. פיל הים מסוגל לצלול עד לעומק של 1,700 מטרים במצוד אחר דגים ודיונונים, יותר מכל יונק ימי אחר, חוץ מהראשתן. לפיל הים הבוגר אין טורפים למעט האורקה. פרטים צעירים יכולים להיטרף גם על ידי כלב ים נמרי וזכרי אריה ים ניו זילנדי. באיי קמפבל פילי ים צעירים נטרפים גם בידי עמלצים לבנים ובאי מקווארי נמצאו פרטים צעירים עם סימני נשיכה של הכריש ישנן דרומי. מדען מתייג פילי ים באנטארקטיקה פיל ים דרומי, באתר ITIS (באנגלית) פיל ים דרומי, באתר NCBI (באנגלית) פיל ים דרומי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) פיל ים דרומי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) פיל ים דרומי, באתר GBIF (באנגלית) פיל ים דרומי באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אריה ים גלאפגוס

אריה ים גלאפאגוס (שם מדעי: Zalophus wollebaeki) הוא מין של אריה ים מסוג אריה ים מצוי. מין זה אנדמי לאיי גלאפגוס. אריות הים נוהגים לנוח על החופים של האיים ולהשתזף בשמש הטרופית. באיים אין להם טורפים, אך הם עלולים להיטרף על ידי כרישים או אורקה בעודם בים. הם מתרבים כמעט כל השנה בתהליך של קרבות עזים בין הזכרים. מין זה ניזון בעיקר מדגים,סרטנאים וסילוניות. אריה ים קליפורני דוב ים גלאפגוס מדיה וקבצים בנושא אריה ים גלאפגוס בוויקישיתוף אריה ים גלאפגוס, באתר ITIS (באנגלית) אריה ים גלאפגוס, באתר NCBI (באנגלית) אריה ים גלאפגוס, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) אריה ים גלאפגוס, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) אריה ים גלאפגוס, באתר GBIF (באנגלית) אריה ים גלאפגוס באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יד 4

יד 4 הוא אתר אינטרנט ישראלי המשמש כמאגר ארצי לאימוץ כלבים, והוא הפרויקט הראשון והיחיד עד כה מסוגו בישראל. האתר הוקם בחודש אוקטובר 2012 ביוזמתה של ליאת מורגן, סטודנטית לרפואה וטרינרית, במטרה לצמצם את היקף תופעת הרדמת הכלבים הנטושים בישראל, ולקצר ככל הניתן את משך הזמן בו הם שוהים בתחנות הסגר ובמכלאות. האתר הוקם ומופעל בידי מתנדבים ואין לו כוונת רווח. לפי נתוני משרד החקלאות ופיתוח הכפר, בכל שנה ננטשים בישראל בין 50,000 ל-100,00 כלבים, ורובם מוצאים את מותם. עם זאת לא קיים רישום מסודר המתעד את ממדי התופעה, ועמותות העוסקות בהצלת בעלי חיים מעריכות כי מספר הכלבים הננטשים בארץ מדי שנה גדול פי שלושה, וכי כ-100,000 כלבים בריאים מומתים מדי שנה, בעיקר מסיבה זו. האתר מספק פלטפורמה לחיפוש במאגר הכלבים, הדומה לזו המיושמת באתרי היכרויות, והמידע מוזן ומעודכן בידי עמותות העוסקות בהצלת כלבים ובמציאת בתים עבורם. נכון לשנת 2014 רשומות באתר 61 עמותות, וכל אחת מהן מנהלת את מאגר הכלבים שברשותה באופן עצמאי באמצעות חשבון אינטרנט משלה. עבור כל כלב נפתח כרטיס המכיל את פרטיו - גזע, מין, גיל, צבע, גודל, רמת חינוך ומידע רלוונטי נוסף - לצד תמונתו ומלל חופשי. החיפוש במאגר מתבצע בהתאם לנתונים אלה, ובכל כרטיס מופיע קישור המוביל לדף יצירת קשר עם העמותה הרלוונטית. בנוסף, לכל עמותה דף אינטרנט משלה במסגרת האתר, בו ניתן לקבל פרטים אודותיה ולחפש במאגר הכלבים שברשותה. לצד שירותים בסיסיים אלה מספק האתר שירותים נלווים של ייעוץ וסיוע במציאת כלב לאימוץ לפי דרישה, מפעיל תוכנית לאיתור בתים אומנים זמניים עבור כלבים, מאפשר דיווחים על אובדן או מציאת כלבים ומפרסם מידע ומאמרים רלוונטיים. הפעלת האתר - כמו היוזמה להקמתו, בנייתו ועיצובו, וכן קידומו ופרסומו - נעשית על בסיס התנדבותי, והמתנדבים, מומחים בתחומם, פועלים בשיתוף פעולה עם בעלי מקצוע ופעילים אחרים. לאתר אין פן עסקי ואין לו כוונת רווח. האתר זכה להצלחה רבה כבר בתחילת דרכו, ותוך שבועיים מיום עלייתו לרשת האינטרנט נרשמו אליו 30 עמותות ופורסמו במאגר המידע שלו כ-500 כלבים. חשיבותו של האתר, ריכוזיותו והיקפו, באו לידי ביטוי בפרסום באתר "חיות וחברה - היחידה לחקר יחסי גומלין בין אנשים לבעלי חיים" של המחלקה לזואולוגיה בפקולטה למדעי החיים שבאוניברסיטת תל אביב, אשר כתב אודותיו ב-15 באוקטובר 2013: "פרוייקט ראשון מסוגו המאחד את כולם... (ואשר מהווה את) המאגר הגדול ביותר שהיה אי פעם לכלבים לאימוץ, רק מעמותות והסגרים, ללא המלטות ביתיות וכו'." נכון לחודש אוגוסט 2021, פורסמו באתר כ-48,000 כלבים, ו-45,000 אומצו דרכו. האתר זוכה ליותר מ-35,000 כניסות בכל חודש, ודף הפייסבוק שלו זכה לכ-90,000 לייקים. אתר האינטרנט הרשמי של יד 4 יד 4, ברשת החברתית פייסבוק יד 4, ברשת החברתית אינסטגרם חדש: כל הכלבים המועמדים לאימוץ באתר אחד באתר nrg מעריב, 23 באוקטובר 2012 יד 4: מאגר ארצי חדש לאימוץ כלבים, באתר וואלה, 3 בדצמבר 2012 בישראל ננטשים מדי שנה כ- 100,000 כלבים צער בעלי חיים רחובות חדש: כל הכלבים המועמדים לאימוץ באתר אחד "חיות וחברה" - היחידה לחקר יחסי גומלין בין אנשים לבעלי חיים, המחלקה לזואולוגיה בפקולטה למדעי החיים על שם ג'ורג' ס. וייז, אוניברסיטת תל אביב
מרדקה

מרדקה הוא ארגון מוסלמי פרו-דמוקרטי בפיליפינים הדוגל בפעילות פוליטית בלתי אלימה המילה מרדקה שורשה במילה המלאית "מרדקה" אשר פירושה עצמאות, חרות, חופש. הארגון הוא ארגון-גג ל-68 ארגונים פוליטיים וחברתיים של בני המורו המזוהים עם האסלאם. המרדקה דוגל באסלאם דמוקרטי. ערכי הבסיס שלו הם שוויון וחופש כתשתית לחברה צודקת. כארגונים איסלאמיים נוספים דוברי ומייצגי מרדקה מטיפים לעקרונות האסלאם על פי תפיסתם; התוואחיד, הח'ליפה, החכימייה, הריסאלה, האחוואת, והג'יהאד. הסכסוך בדרום הפיליפינים Mahatma Gandhi, International Day of Non-Violence, Oct. 2, 2011 Nonviolence האמונה באחדות הבורא ובלעדיותו של אללה מונח באסלאם הקשור לממשל מלולית: "איגרת" בערבית, משוער שבהקשר זה משמעות המושג היא: "שליחות". האחווה בתאולוגיה המוסלמית ערך זה הוא קצרמר בנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.