חוק לא תעמוד על דם רעך

חוק לא תעמוד על דם רעך, התשנ"ח–1998, נכנס לתוקף ב-28 בספטמבר 1998. עיקר החוק הוא סעיף 1 בו, הקובע: (א) חובה על אדם להושיט עזרה לאדם הנמצא לנגד עיניו, עקב אירוע פתאומי, בסכנה חמורה ומיידית לחייו, לשלמות גופו או לבריאותו, כאשר לאל-ידו להושיט את העזרה, מבלי להסתכן או לסכן את זולתו. (ב) המודיע לרשויות או המזעיק אדם אחר היכול להושיט את העזרה הנדרשת, יראוהו כמי שהושיט עזרה לעניין חוק זה; בסעיף זה, "רשויות" - משטרת ישראל, מגן דוד אדום ושירות הכבאות. חוק זה הופך את החובה המוסרית של עזרה לזולת לחובה הנובעת מחוק. העובר על הוראת החוק עונשו קנס. החוק נחקק בעקבות הצעת חוק פרטית של ח"כ חנן פורת, שגיבש את החוק מתוך טיוטה שהכין הרב פרופ' נחום רקובר, לפי בקשתו של רבם הרב צבי יהודה הכהן קוק. בעת שהובא החוק לקריאה שנייה ושלישית נימק ח"כ פורת את יוזמתו: לא היינו נזקקים לחוק הזה אילו באמת היינו במצב שבו המוסר הטבעי, שלפיו אדם הרואה אדם אחר שנמצא במצוקה לנגד עיניו, לא היה מהסס, היה טורח ומציל, גם אם הדבר הזה היה עולה לו בהוצאות מרובות של ממון ואפילו בסיכון של גוף. חשבנו בכל זאת, על רקע מקרים מצערים מאוד שהיו בשנים האחרונות ועל רקע רצון לקבוע נורמה שמעגנת את המוסר היהודי, הקובע "לא תעמוד על דם רעך", שאינך יכול לעמוד מנגד בשעה שאתה רואה את חברך נמצא בסכנה, וחברך הוא אדם באשר הוא אדם, יהודי כגוי, כל אדם באשר הוא, גדול, קטן, איש, אשה, עליך להושיט לו יד ולהציל אותו. — דברי הכנסת, 22 ביוני 1998 חוקים דומים קיימים ביפן, בגרמניה ובצרפת, אך שיטת המשפט האנגלו-אמריקנית אינה כוללת חובה פוזיטיבית להושיט עזרה לאדם המצוי במצוקה (חוק כזה נוסף לספר החוקים של אחדות ממדינות ארצות הברית, אך אין זה המצב הרווח). "חוק השומרוני הטוב" הקיים בארצות דוברות אנגלית אינו יוצר חובה פוזיטיבית לעזור לאדם במצוקה, אלא מגן על המסייע מפני תביעתו של האדם לו סייע, אם נגרם לו נזק. לעומת זאת במשפט הישראלי החוק מחייב להושיט עזרה במקרה של מצוקה מיידית אך אינו מגן על המציל מפני תביעת רשלנות. ראו סעיף 2(א) לחוק (המפנה לסעיף 5 לחוק עשיית עושר ולא במשפט). בעבר, התקיימה במידה מסוימת חובה כזו עוד קודם לחקיקת החוק, כדבריו של אהרן ברק: נראה לי כי בשל תפיסתנו שלנו את קדושת החיים, מן הראוי הוא שלא נלך בעקבות ההלכות האנגליות והאמריקאיות. שופט בישראל מן הראוי שייתן ביטוי לתחושת הצדק החברתי השוררת אצלנו. מן הראוי לו שיתחשב בסביבה החקיקתית הקרובה והרחוקה המעודדת מעשי הצלה. שיקולים נורמטיביים, מוסדיים ובין מוסדיים, מובילים, על כן להכרה בחובת זהירות מושגית המוטלת על כל אדם לנקוט באמצעי זהירות סבירים כדי למנוע סיכון של ממש לחיים ולגוף של זולתו, בלבד שאין בכך כדי להעמידו בסיכון דומה. — שיקול דעת שיפוטי – הלכה למעשה (1987) החוק בא לידי ביטוי במשפט בישראל, ולעיתים נדירות מוגשות תביעות פליליות על הפרתו. חובה זו, טרם חקיקת החוק, באה לידי ביטוי בדברי השופט טל, שחובה על האדם להציל אדם אחר בסכנה, אך חובה זו מוגבלת למצב שבו איננו מכניס את עצמו למצב סכנה. סעיף 1(א) לחוק קובע שלושה תנאים, שרק כאשר מתקיימים שלושתם יחדיו חובה להגיש עזרה: "לאדם הנמצא לנגד עיניו" "עקב אירוע פתאומי" "בסכנה חמורה ומיידית לחייו, לשלמות גופו או לבריאותו". בניגוד לחוק בגרמניה לדוגמה, החוק הישראלי מחשיב קריאה לעזרה לגורם שלישי כגון משטרה כהושטת עזרה אקטיבית על פי הגדרה, גם אם למעשה עצם הקריאה לעזרה לגורם שלישי ואי-הושטת יד באופן עצמאי כאשר ניתן לעזור, חורצת את גורלו של האדם בסכנה. למעשה קריאה דווקנית של החוק, מראה כי סעיף קטן ב' שבסעיף 1, מצמצם מאוד את תחולת החוק ומסתפק בקריאה לעזרה, ואינו דורש עזרה פיזית לאדם בסכנה, גם אם ישנה אפשרות כזו. ב-6 במאי 2007 אירעה תאונת אופנוע בכביש 44 בה נפגע רוכב האופנוע, ושכב על הכביש במשך כדקה וחצי בלא שאף אחד מנהגי המכוניות עצר כדי להושיט לו עזרה. סרט וידאו שתיעד את ההתעלמות המופגנת מהאדם הגוסס פורסם בכלי התקשורת ועורר מהומה תקשורתית. בעקבות המקרה, הוגשה מטעם הפורום המשפטי למען ארץ ישראל ליועץ המשפטי לממשלה דרישה לחקור את הנהגים שלא סייעו לרוכב בגין עבירה על חוק "לא תעמוד על דם רעך". ב-4 באפריל 2009 עשרות עוברי אורח היו עדים לתאונת שיט בירקון בה נפגעה קשה יסמין פיינגולד, אלופת ישראל בחתירה. אמנם חלקם הזעיקו את כוחות הביטחון, אך אף אחד מהם לא קפץ לסייע לפיינגולד. רק אבי טויבין, עובר אורח שהזדמן למקום בהמשך קפץ למים והצילה. האירוע עורר דיון ציבורי בנוגע למחויבותם של עוברי האורח להושיט יד, גם במחיר של סיכון עצמי, למען הצלתו של אדם הנמצא בסכנת חיים ברורה. בגין מעשהו קיבל טויבין ציון לשבח על מעשה מופת למען הזולת מנשיא המדינה במסגרת טקס חלוקת אות הנשיא למתנדב לשנת תשס"ט (2009), ובהמשך נבחר להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-68 בשנת תשע"ו (2016). פרק י"ג לחוק הביטוח הלאומי מעניק תגמולים למתנדב שנפגע או נפטר עקב פעולת ההתנדבות, בדומה לתגמולים עקב פגיעה בעבודה, אך בני משפחה של מי שנספה בדרך זו לא היו זכאים לזכויות הניתנות למשפחות נפגעי פעולות איבה כגון: החזרי קבורה, אבל והנצחה, מימון לטיפול נפשי, קבוצות תמיכה וכן הטבות כמו הנחה בארנונה ובמס שבח, סיוע בשכר דירה, מענק הבראה ותשלום לבית אבות. על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי עד למועד הצעת החוק נרשמו כ-20 מקרים של אנשים שנספו או נפצעו כתוצאה מהצלת אדם אחר. בעקבות זאת הוגשה לכנסת הצעת חוק שבה נאמר: בשל הנסיבות המיוחדות של מעשה ההצלה ואובדן החיים בעקבותיו מוצע לקבוע כי בני המשפחה של מי שקיפחו את חייהם תוך הושטת עזרה לאדם אחר הנמצא בסכנה לחייו, יהיו זכאים לזכויות נוספות על הזכויות מכוח פרק י"ג כאמור, וכך יתאפשר למשפחותיהם של גיבורים אלו להתמודד עם האובדן שפקד אותן במפתיע בלי שייקלעו למצוקה כלכלית. היקף הזכויות וסוגן ובני המשפחה שיהיו זכאים להן ייקבעו בתקנות שיביא שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים לאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בתוך שנה מפרסומו של החוק. ב-5 בינואר 2021 אושרה ההצעה כתיקון לחוק הביטוח הלאומי, לפיו שר העבודה והרווחה מוסמך להתקין תקנות, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה, למתן זכויות נוספות לבני משפחה של מי שקיפח חייו תוך הושטת עזרה לאדם הנמצא בסכנת חיים. החוק חל רטרואקטיבית על מקרים שהתרחשו החל מתחילת 2018. חוק לא תעמוד על דם רעך, תשנ"ח–1998, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט היסטוריית החקיקה של חוק לא תעמוד על דם רעך, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת מתנדב שנפגע במהלך התנדבותו, באתר כל זכות הרב פרופ' נחום רקובר, 'זכרתי ימים מקדם: זכרונות על הרצי"ה זצ"ל', בתוך: שמעתין 184, שבט תשע"ג, עמ' 143 ת"פ 01–001550 מדינת ישראל נגד סרגיי קוגן, על הנאשם הוטל קנס בגובה 2000 ש"ח, ניתן ב-2003. ת"פ 06–40142 מדינת ישראל נגד רפאל קדם-אבוטבול, על הנאשם הוטל קנס על תנאי בסך 3000 ש"ח, ניתן ב-2007. ת"פ 21558-08-09, ניתן ב-2011. ת"פ 59679-05-13 מדינת ישראל נגד פלוני, ניתן ב-2014. מתוך האתר של עו"ד מיקי חובה: "למרות שהחוק אמר את דברו, לא רבים הם המקרים שבהם הוגשו כתבי אישום כנגד אנשים שעברו על החוק הנ"ל. למעשה, בשנים האחרונות הוגש רק כתב אישום אחד שהסתמך גם על עבירה זו" רותי זינגר-חרותי, בצעד נדיר הורשע אדם באי הושטת עזרה, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2007 נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 120: חובת הצלת נפש וסיכון עצמי. אתר דעת. nrg מעריב, הפצוע שכב באמצע הכביש, אף נהג לא עצר, באתר nrg‏, 6 במאי 2007 אבירם זינו, פנייה למזוז: חקור את הנהגים שלא סייעו לאופנוען, באתר ynet, 7 במאי 2007 אבי כהן, אלופת ישראל התהפכה בירקון, מצבה קשה, באתר ynet, 4 במאי 2009 לי נעים - לא לשימוש, ‏הציל את יסמין - וידליק משואה, באתר ‏מאקו‏, 11 במאי 2016 ליאת רון, ‏האסון בזיקים כמשל: הם חירפו את נפשם כדי להציל מישהו אחר. המשפחה שלהם נשארה בלי כלום, באתר גלובס, 25 ביולי 2020 הצעת חוק לא תעמוד על דם רעך (תיקון) (תגמולים לבני משפחה של אדם שנפטר בעת הצלת חיי הזולת), התשפ"א–2020, ה"ח הכנסת 870 מ-21 בדצמבר 2020 חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 222), התשפ"א-2021, ס"ח 2894 מ-6 בינואר 2021