אריה צבי פרומר

הרב אריה צבי פרומר - הרב מקוז'יגלוב (ה'תרמ"ד - כ"ז בניסן תש"ג; 1884 – 2 במאי 1943) היה מרבני יהדות פולין לפני השואה. עמד בראש ישיבת סוכטשוב וישיבת חכמי לובלין. יוזם לימוד המשנה היומית. נרצח בשואה. נולד בעיירה צ'לדז בדרום מערב פולין, לחנוך הענדיל, שהיה חייט. נכדם של האדמו"ר דב בעריש מאושפיצין, ושל רבי משה המבורגר (אב"ד בבנדין) גיסם של רבי אלימלך מליז'נסק ורבי זושא מאניפולי. בגיל 3 התייתם מאמו מרים קיילא לבית שוויצר וגדל אצל קרובי משפחתו בוולברום. בגיל 12 התחיל ללמוד אצל הרב אפרים צבי איינהורן בישיבת אמסטוב. ובהמשך עבר ללמוד אצל האדמו"ר מסוכאטשוב, רבי אברהם בורנשטיין מחבר הספר "אבני נזר", שם שהה חמש שנים. בגיל 18 נישא לאסתר, בת דודו יהודה שרגא שוויצר, שהיה מעשירי מיסלוביצה ועבר לגור בבית חותנו. לבני הזוג נולדו ארבעה בנים ושתי בנות. הרב פרומר נהג לנסוע לרבי אברהם בורנשטיין, בעיקר בחגים ובמועדים. כיהן כרב של צ'לדז, ולאחר פטירת רבי אברהם בורנשטיין, קרא לו בנו, רבי שמואל בורנשטיין, לעמוד בראש הישיבה בסוכטשוב. בתחילת מלחמת העולם הראשונה, חרבו העיר ואף הישיבה, ורבי אריה צבי עבר להתגורר בוורשה. עם סיום המלחמה, החל לכהן כרב העיירה קוז'יגלוב (אנ') והקים בביתו ישיבה. בהמשך שימש כרב בזביירצ'ה. בשנת 1930, נתמנה ליושב ראש לשם כבוד ב"ועד הרבנים של סוסנוביץ". בשנת תרצ"ד (1934), בעקבות מותו הפתאומי של הרב מאיר שפירא מייסד ישיבת חכמי לובלין, נתמנה הרב פרומר לראש הישיבה, וכיהן בתפקיד זה עד לפיזורה בידי הנאצים בתרצ"ט (1939). בישיבה הוציאו חוברות חידושים שלו בשם "מקבצאל". בתרצ"ח (1938) יזם את לימוד המשנה היומית כהמשך וכהשלמה ללימוד הדף היומי, שאותו יזם קודמו בתפקיד הרב שפירא. לאחר השואה הקים תלמידו וקרוב משפחתו הרב יונה שטנצל את ארגון המשנה היומית (לימים: "קביעותא - המפעל העולמי ללימוד המשנה וההלכה היומית") להגשמת הצעתו. בחורף תרצ"ה (1935) ביקר למשך ארבעה חודשים בארץ ישראל עם האדמו"ר רבי דוד בורנשטיין מסוכאטשוב. בתקופת השואה עבר הרב פרומר לגטו ורשה. יחד עם הרב אברהם ויינברג הקים ישיבה שהתקיימה בבונקר ברחוב מילא 14 והשתתף בארגון שיעורים לבני הישיבות ולרבנים שהגיעו אל הגטו מן העיירות הסמוכות. בגטו עבד כפועל ב"שוסטער שאפ" של החברה הגרמנית "שולץ" בניהולו של אברהם הנדל, לצידם של אדמו"רים ורבנים נוספים. בתש"ג (1943), לאחר דיכוי מרד גטו ורשה, הובל עם שרידי היהודים למחנה ההשמדה מאידנק, ושם נרצח בכ"ז בניסן תש"ג בתאי הגזים. בניו דב, אברהם, בנימין ומשה ובנותיו מילכה ומרים קיילה נרצחו אף הם בשואה. אחיינו דב פרומר, היה ממייסדי קריית שמואל. רחוב "ארץ צבי" בשכונה קריית שמואל נקרא על שם ספרו של הרב פרומר. שיח השדה - דיונים בדיני ברכה ותפילה ובכללי עניינים שונים. פיעטרקוב, תרע"ג. נדפס עם הסכמות הרב יוסף ענגיל, הרב מאיר אריק ועוד מקבצאל - קובץ שיעורים, לובלין תרצ"ז שו"ת ארץ צבי - שאלות ותשובות ופסקי הלכה, לובלין תרצ"ט ארץ צבי על התורה - דברי מוסר וחסידות, ח"א תל אביב תש"מ, ח"ב בני ברק תשמ"ח ארץ צבי על מועדים - דברי מוסר וחסידות, תל אביב תשמ"ה, בסופו קונטרס ילקוט האמונה ארץ צבי על הגדה של פסח, בני ברק תשס"ט דוד אברהם מנדלבוים, תולדות רבינו בעל ארץ צבי, בני ברק תשפ"ב אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ו, בני ברק, תשמ"ח, עמ' כו-פד. מדיה וקבצים בנושא אריה צבי פרומר בוויקישיתוף שו"ת ארץ צבי, באתר היברובוקס ארץ צבי חלק ראשון וחלק שני, באתר HebrewBooks על הרב פרומר באתר "זכור" מאיר שמעון גשורי (עורך), ‏ספר יזכור לקהילת סוסנוביץ, בספריית העיר ניו יורק, "ספר סוסנוביץ והסביבה", 1973, עמ' 472 מקבצאל, תרצ"ז, 1937 - קובץ משיעוריו, באתר היברובוקס הרב פרומר, נרות חנוכה כעדות שהשכינה שרויה בישראל, באתר "תורתך לא שכחתי" אריה צבי פרומר (1884-1943), דף שער בספרייה הלאומית "ואלה תולדות רבי אריה צבי פרומר זצוק"ל" - הקדמה להדפסה המחודשת של ספרו "ארץ צבי" אהרון סורסקי, ספר גאוני פולין האחרונים אהרן סורסקי אהרן, שיח השדה, בני ברק, תש"ס, "תולדות רבינו המחבר הגאון מקוז'גלוב רבי אריה צבי פרומר" (עמ' שכ"ג) מַשּׂוּאָה לַשּׁוֹאָה - 80 שנה לפטירתו של הרב אריה צבי פרומר שנרצח בכ"ז ניסן תש"ג, התאריך שבו מציינת מדינת ישראל את יום השואה, באתר ערוץ 7, ‏18 באפריל 2023 אודות אברהם הנדל ובית החרושת שלו ראו: אברהם הנדל, באתר יד ושם הנתיב האחרון של גדולי התורה בגיטו ווארשה, בית יעקב, גיליון 47, ניסן תשכ"ג (1963), עמ' 6–9, באתר היברובוקס https://hebrewbooks.org/13277