מירב אלוש לברון

מירב אלוש לברון (נולדה ב-26 באפריל 1971) היא חוקרת תרבות ופעילה חברתית. מתמחה בחקר זהויות בתקשורת החזותית ובתרבות פופולרית מתוך פרספקטיבות של לימודי תרבות. בין תחומי עיסוקה האקדמי: רב-תרבותיות, ייצוג מיעוטים ונשים בתרבות הישראלית, מזרחיות, אתניות, מגדר, מעמד ולאומיות ומופעיהם בתרבות, הזהות הישראלית בקולנוע ובטלוויזיה, קולנוע ויהדות, קולנוע ישראלי עלילתי ודוקומנטרי. נולדה וגדלה בשכונת שיכון-דרומי באשקלון, בת להורים שעלו מאלג'יריה ומתוניסיה. אמה, לבית טויטו, עסקה בחינוך, ואביה היה עובד שכיר ב"אגד". ב-1948, עם עלייתה לישראל, משפחתה של אמה הועברה למעברה ברמלה ולאחריה השתכנה במעברה ג' באשקלון, לשם הגיעה מאוחר יותר גם משפחתו של אביה. את לימודי התיכון עשתה בבית הספר המקיף-דתי רוגוזין באשקלון במגמה תורנית-עיונית. שירתה שנתיים בשירות לאומי בבית החולים הדסה עין כרם בירושלים. היא מתגוררת בתל אביב עם בן זוגה ושני ילדיהם. בין השנים 1991–2001 למדה לימודי תואר ראשון באוניברסיטת בר-אילן במחלקות למדע המדינה וספרות עולם, שנתיים של לימודי תעודה בעיתונאות ותקשורת ולאחר מכן לימודי תואר שני בתקשורת ציבורית-פוליטית. בעבודת התיזה שלה בחנה את מאפייני הסיקור והשיח העיתונאי על "המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים" בעיתונות הכתובה למן הקמת הארגון ועד להתנקשות בח'אלד משעל בשנת 1997. בין השנים 1995–2000 עסקה בייעוץ תקשורת לחברות מסחריות ולאישי ציבור. לימודי התואר השלישי שלה בשנים 2004–2007 היו בתחום של לימודי תרבות. עבודת הדוקטור שלה עסקה בפרויקט הייצוג העצמי המזרחי של בני-דור שני-שלישי של מזרחים בקולנוע התיעודי הישראלי. במחקר דנה בשאלות של טראומת ההגירה וההעברה הבין-דורית שלה, ייצוגי המרחב והבית ביצירה התיעודית, נרטיב הזיכרון המזרחי, אוטוביוגרפיה ואוטו-אתנוגרפיה קולנועית ואסתטיקה תיעודית. המנחים שלה היו פרופ' יהודה ג'אד נאמן ופרופ' רז יוסף מאוניברסיטת תל אביב. בעבודתה המחקרית אלוש-לברון המשיכה להתעמק בחקר טקסטים מתוך זיקה לשדה הידע הפוסט-סטרוקטורליסטי, לתאוריות תרבות ולשאלות של זהות, התנגדות וייצוג של קבוצות מינוריות בשדה החזותי. היא מרצה בבית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש באוניברסיטת תל אביב. לימדה בבית הספר לתקשורת במרכז הבינתחומי הרצליה, באוניברסיטת בר-אילן ובמכללת ספיר. חברה במועצת מערכת כתב העת "תיאוריה וביקורת". אלוש לברון הצטרפה לתנועת הקשת הדמוקרטית המזרחית בשנת 1997 ופעלה ביחד עם חבריה לתנועה להנחלתו של סדר יום פוליטי המעמיד במרכזו צדק חלוקתי וזכויות חברתיות. לקחה חלק בקידומו של חוק הדיור הציבורי, במאבק הקרקעות ובג"ץ הקרקעות. פעלה לקידומם של הסדרים רב-תרבותיים ויזמה עם חבריה בקשת המזרחית פעולות ציבוריות למען ייצוג שוויוני של מזרחים במרכזי הכוח בחברה הישראלית. היא אינה חברה עוד בתנועה זו, אך ממשיכה לקדם ערכים אלה בשיח הציבורי ובחברה האזרחית. אלוש-לברון היא מן הדוברות והפעילות הבולטות במאבקים לשוויון בייצוג של מיעוטים ונשים בתקשורת, באקדמיה, במשפט ובתרבות. שותפה למאבק לשינוי תחומי שיפוט בישראל ורואה ברפורמה זו תנאי הכרחי לחיזוק מעמדן של עיירות הפיתוח. בשנת 2010 הצטרפה למועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו המפקחת על הטלוויזיה והרדיו המסחריים ושימשה בה כחברה בוועדת טלוויזיה ויו"ר הוועדה לפיתוח תקשורתי האחראית על תחום הפקות הטלוויזיה של הרשות. המשיכה לפעול ברשות השנייה בהתאם למטרות שקידמה בה חברתה הקרובה ד"ר ויקי שירן, אותה הכירה בקשת הדמוקרטית המזרחית, ואשר יזמה בהיותה חברת מועצת הרשות השנייה את המחויבות של ערוצי המדיה לרב-תרבותיות. פעילותה של אלוש לברון ברשות התמקדה בקידום הייצוג במדיה של קבוצות לא הגמוניות, בחיזוק היצירה הישראלית והפקות המקור, בהגנה על זכויות יוצרים ובעמידה על ערכים של שקיפות ומנהל תקין ברשות השנייה עצמה. היא קידמה מדיניות של העדפה מתקנת בנושאי הפקות הרשות ומכרזיה תוך התמקדות ביצירה רב-תרבותית של נשים ועל נשים ובהוצאת מכרזים ייעודיים לפרויקטים תיעודיים העוסקים בעיירות הפיתוח, הפריפריה ופערים חברתיים. היוזמה שלה ליצירה תיעודית היסטורית על תולדות הקמתן של עיירות הפיתוח הולידה את הסדרה והסרט 'סאלח פה זה ארץ ישראל' (דוד דרעי, דורון גלעזר, רותי יובל). באפריל 2014 התפטרה ממועצת הרשות השנייה, במחאה על אי-חשיפת הפרוטוקולים המלאים של הדיון בו נקבע שחדשות 10 יתנצלו בפני שלדון אדלסון על כתבת תחקיר ששידורו עליו. אלוש לברון הסבירה כי: "סוגיות של שקיפות ומינהל תקין הגבירו את חוסר האמון שלי בתפקוד המועצה". בשנים 2017–2018 הייתה עמיתה במכון "שחרית" – לקידום פוליטיקה של טוב משותף. חברת וועדת ההיגוי של "פורום דב לאוטמן לחינוך" ופעילה במועצת "בית רות" – כפר לנערות בסיכון. בדצמבר 2018 הייתה בין מייסדי מפלגת גשר בראשות אורלי לוי-אבקסיס. במאי 2023 השתתפה בתוכנית הטלוויזיה התיעודית "מדורות השבטים" של כאן 11. לנגד עיניים מזרחיות: זהות וייצוג עצמי בקולנוע תיעודי ישראלי, הוצאת עם עובד ואוניברסיטת תל אביב, 2021 מאמרי מירב אלוש לברון, באתר "הארץ" מאמרי מירב אלוש לברון, באתר "העוקץ" רותם שטרקמן, "בכל פעם שמזרחי מתיימר להוביל, מהר מאוד הוא נבעט החוצה", באתר TheMarker‏, 16 בינואר 2013 ענת ג'ורג'י, תחושה או אפליה? // "בקצב הנוכחי, ייקח למזרחים 99 שנה להגיע לשוויון מוחלט", באתר TheMarker‏, 25 במרץ 2013 ארץ עיר: מירב אלוש לברון באתר "קפה גיברלטר", 28 ביוני 2013 מרב אלוש-לברון, דף שער בספרייה הלאומית מכּתביה: מירב אלוש לברון, "משתכנזים", זה לא יעזור לכם, באתר ynet, 15 באוגוסט 2013 מירב אלוש לברון, לא בורקס, לא שיכוני בטון – על סרטו של בני תורתי "בלדה לאביב הבוכה", באתר "העוקץ", 17 בדצמבר 2012 מירב אלוש לברון, הלוואי שרק יימצאו בתוכנו הרבה דושינקות, באתר "העוקץ", 1 באפריל 2013 מירב אלוש לברון ויפעת ביטון, מזרחים לעליון - תיקון הכרחי לאי-שוויון, באתר ynet, 20 בנובמבר 2011 משה ליכטמן, ‏מה צריך לעשות אחרי בג"ץ הקרקעות? הצעת גלובס להסדר היוון כולל, באתר גלובס, 1 בספטמבר 2002 תומר זרחין, הקשת המזרחית ואנשי אקדמיה: "דחו בחירת השופטים, מנו עוד מזרחים", באתר הארץ, 20 באפריל 2012 מירב אלוש לברון, תיקון הגבולות המוניציפליים של ישראל, באתר הארץ, 9 באפריל 2014 לי-אור אברבך, ‏חברת מועצה ברשות השנייה לא תעסוק בנושאי הרדיו האזורי, באתר גלובס, 9 בנובמבר 2010 לי-אור אברבך, ‏חברת מועצת הרשות השנייה: התנשאות גזענית ב"כוכב נולד", באתר גלובס, 30 במאי 2010 לי-אור אברבך, ‏הרשות השנייה תכריע: מלחמת יום כיפור או עיירות פיתוח, באתר גלובס, 28 במרץ 2011 רועי ברק, ‏מועצת הרשות השנייה אישרה: סדרת תעודה על עיירות הפיתוח, באתר גלובס, 23 ביוני 2011 לי-אור אברבך, ‏ההתנצלות לאדלסון: אלוש-לברון התפטרה מהרשות השנייה, באתר גלובס, 23 באפריל 2014 לי-אור אברבך, ‏ערוץ 10: לא לחשוף את הפרוטוקול של ההתנצלות לאדלסון, באתר גלובס, 18 בפברואר 2014 ענת באלינט, אמת פשוטה ומעליבה, באתר העין השביעית, 13 במאי 2014 אבישי גרינצייג, אריק בנדר, ‏פרסום ראשון: אלו מייסדי מפלגת 'גשר' של אורלי לוי-אבקסיס, באתר מעריב אונליין, 26 בדצמבר 2018 מירב אלוש לברון, קריאה אחרונה לנמלטי העבודה, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2019 סדרה תיעודית חדשה 📽️ מדורות השבטים | פרק 1 - הסדר יחזור על כנו: שנים 1993 עד 2000, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 54:42) ביקורות: אברהם הרן מוטהדה, "לנגד עיניים מזרחיות": כתב אישום חריף נגד הממסד והמדינה, באתר הארץ, 18 באוגוסט 2021 יהודה שנהב-שהרבני, מלנכוליה אתנית, באתר הארץ, 7 באפריל 2021