laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רפואת חירום

רפואת חירום היא ענף במדעי הבריאות העוסק בטיפול במצבי חירום רפואיים בתנאי שדה, כלומר, שלא במסגרת בית חולים. צוותי רפואת חירום במגזר האזרחי פועלים בעיקר במערכי אמבולנסים ומסוקים של גופי רפואת חירום ממלכתיים ופרטיים, ביחידות חילוץ, בגופים ביטחוניים, וכן במסגרות צבאיות דוגמת חיל הרפואה בצה"ל. התפתחות רפואת חירום כוללת שימוש בטכנולוגיות מתקדמות, כגון אינטליגנציה מלאכותית, המייעלת תהליכים כמו זיהוי ראשוני של מצבי חירום וניהול משאבים רפואיים בשטח. ישנה עלייה משמעותית בשימוש ברחפנים להובלת ציוד רפואי דחוף כמו דפיברילטורים אוטומטיים, המשפרים את סיכויי ההישרדות במקרים של דום לב בשטח. ערך מורחב – עזרה ראשונה עזרה-ראשונה היא עזרה המוגשת בשטח, סמוך למועד האירוע, על מנת להציל חיים ולמנוע הידרדרות, אך הטיפול הרפואי הראשוני בנפגע אינו מסתכם בכך. מטרת המוקדן במוקד החירום היא לקבל את תמונת האירוע ולהחליט על דרך העזרה הרפואית המתאימה ועל דחיפות המקרה. בהתאם לתמונה המתקבלת יזניק המוקד את הניידות המתאימות וכן גורמי סיוע נוספים במידת הצורך. על-פי אופי המקרה יכול המוקדן להדריך טלפונית את המתקשר בדבר פעולות אשר יכולות לסייע לנפגע עד להגעת העזרה הרפואית. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ערך מורחב – ערכת עזרה ראשונה בישראל נדרש להתקין "ארגז עזרה ראשונה" בכל מקום עבודה, לפי סעיף 147 (א) וסעיף 151 לפקודת הבטיחות בעבודה (נוסח חדש), התש"ל-1970. אף כי תכולת הארגז קבועה בפקודה, מתריע פרופסור יואל דונחין, מנהל המרכז לבטיחות החולה בבית החולים הדסה עין כרם, כי בפועל נמכרים גם פריטים יקרים שאינם מועילים להצלת חיים. פרופ' דונחין ממליץ להכין בכל בית ארגז ולרשום עליו את מספרי הטלפון של מגן דוד אדום ושל שירותי כבאות והצלה. לטענת פרופ' דונחין: מסיכות פשוטות וזולות המאפשרות להנשים כמעט כל אדם מבוגר הן הציוד ההכרחי ביותר בתיבת העזרה הראשונה. הדרך היעילה ביותר לניקוי פצע היא שטיפה במים זורמים. אין כל צורך בתמיסות חיטוי או במריחת תמיסת יוד, שאמנם צובעת את המקום אך ערכה אינו רב. עצירת דמם יעילה נעשית על ידי לחיצה באצבע בחוזקה. שימוש בחוסם עורקים מותר רק למי שהוכשר לכך, מה גם שיעילותו של אמצעי זה אינה ודאית. כלומר, להצלת חיים ולהגשת עזרה ראשונה לא נחוץ ארגז המכיל את מה שהחוק קובע, אלא ידע פשוט ומעט אימון, שכמותו אפשר לרכוש בקורסי החיאה בסיסיים. בקורס כזה לומדים כיצד הרמת הלסת מאפשרת לפתוח לרווחה את דרכי האוויר, כיצד עיסוי חזה קונה דקות יקרות מפז ומאפשר לצוות הרפואי להמשיך ולבצע החיאה מוצלחת. את הפדים, המשחות, הפלסטרים והכדורים להקלת כאב ראש אפשר לשמור בכל מקום, בידיעה שהם אינם בגדר עזרה ראשונה כלל ועיקר. — פרופסור יואל דונחין, מתוך ערכת העזרה הראשונה הפכה לערכת קפה מגן דוד אדום הצלה ישראל איחוד הצלה אירוע רב נפגעים החייאה פרמדיק ATLS רפואה טקטית איתי גל, סיווג שמציל חיים: מהו פצוע קל, בינוני ואנוש?, באתר ynet, 31 ביולי 2014 Recent Advances in Emergency Medicine | Frontiers Research Topic, www.frontiersin.org (באנגלית) יואל דונחין, ערכת העזרה הראשונה הפכה לערכת קפה, באתר הארץ, 13 באפריל 2008
סנאי זהוב

סנאי זהוב או סנאי פרסי (שם מדעי Sciurus anomalus) הוא מין מכרסם ממשפחת הסנאיים. נפוץ בעיקר בדרום אירופה ובדרום מערב אסיה: ארמניה, אזרבייג'ן, גאורגיה, יוון, איראן, עיראק, ירדן, לבנון, סוריה, טורקיה וישראל. מקום מחייתו הטבעי הוא יערות וחורש באקלים ממוזג. אורך כל גופם (של סנאים בוגרים) נע בין 32 ל-36 ס"מ שבתוכם כלול הזנב, שאורכו נע בין 13 ל-18 ס"מ. משקלם נע בין 250 ל-410 גרם. צבע פרוות הגוף העליון נע בין חום אפרפר לאפור חיוור, ואילו הפרווה בפלג גופם התחתון הוא חום צהבהב, הצבע של הזנב, נע בין חום צהוב לאדום עמוק. הציפורניים שלהם קצרות יחסית, לעומת אלה של סנאי עצים אחרים, ולנקבות יש שמונה או עשר פטמות. בעבר הסנאי הזהוב היה נפוץ באזור הגליל, אך הוא נכחד כמעט לגמרי מישראל עד סוף המאה ה-19. עד שנות ה-80 של המאה העשרים נותרה אוכלוסייה שרידית של סנאים אלו בסביבת החרמון, אך בעשורים האחרונים לא תועדו סנאים ממין זה בארץ, ולא ידוע אם נותר זכר לאוכלוסיית הסנאי הזהוב בשטח מדינת ישראל. בגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב נעשים ניסיונות להרבות סנאים זהובים בשבי במטרה להחזירם לטבע. מדיה וקבצים בנושא סנאי זהוב בוויקישיתוף סנאי זהוב, באתר ITIS (באנגלית) סנאי זהוב, באתר NCBI (באנגלית) סנאי זהוב, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) סנאי זהוב, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) סנאי זהוב, באתר GBIF (באנגלית) ארז ארליכמן, סנאים ממין שנכחד בארץ נולדו בשבי במוצקין, באתר ynet, 4 בפברואר 2009 סנאי זהב, באתר החברה להגנת הטבע סנאי זהוב באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרגוליה

פְּרֵגוֹלְיָה (ברוסית: Преголя; בגרמנית: Pregel; בליטאית: Prieglius; בפולנית: Pregoła) הוא נהר הזורם במחוז קלינינגרד, מובלעת רוסית קטנה בין פולין לבין ליטא. הנהר מתחיל כזרימה משותפת של הפלגים אינסטרוץ' ואנגראפה, ונשפך לים הבלטי דרך הלגונה של הוויסלה. אורכו של הנהר, תחת השם פרגוליה בלבד, הוא 123 ק"מ, אך אם מחברים אליו את אורכם של אינסטרוץ' ואנגראפה, הוא מגיע ל-292 ק"מ.[דרוש מקור] שטח אגן הניקוז שלו הוא 15,500 קמ"ר, וספיקתו הממוצעת 90 מטר מעוקב לשנייה. פלגים נוספים של הנהר הם פיסה ולאווה. בעיית "הגשרים של קניגסברג" בתורת הגרפים מבוססת על שבעת הגשרים שנבנו על הנהר בעיר קניגסברג שבפרוסיה המזרחית (כיום קלינינגרד שברוסיה). ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של רוסיה ובנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרגל

האם התכוונתם ל... פרגוליה – נהר ברוסיה. שמו הגרמני הוא פרגל פריץ פרגל – חתן פרס נובל לכימיה
ראנצ'י

ראנצ'י (בהינדית: राँची) היא בירת מדינת ג'הרקאנד שבהודו. ראנצ'י עמדה במוקד התנועה ליצירת מדינה נפרדת לאזורים השבטיים של דרום ביהר, צפון אודישה, מערבה של מערב בנגל ומזרח צ'האטיסגאר של היום. ב-15 בנובמבר 2000 נוסדה מדינת ג'הרקאנד וראנצ'י נקבעה כבירתה. עד לשנת 1927 היה שמה של העיר קישונפור (Kishunpur). העיר שוכנת בלב אזור חקלאי, בין הנהרות הינו והארמו והיא ידועה בבסיס הצבאי ובמבצר המצוי בה. ראנצ'י היא העיר הגדולה במדינת ג'הרקאנד ומשמשת כאחד ממרכזי הפעילות המדינית, הכלכלית, התעשייתית והחינוכית במזרח הודו. שטחו של המטרופולין של ראנצ'י הוא כ-111 קמ"ר וגובהה הממוצע של העיר הוא 620 מטר מעל פני הים. העיר נמצאת בחלקה הדרומי של רמת צ'וטה נאגפור. סביבתה של העיר משופעת באתרי טבע ואחד מכינויי העיר הוא "עיר מפלי המים". העיר בנויה על גבעות וסביבה יער טרופי עבות, שני גורמים אלה תורמים לאקלימה הסובטרופי המתון של העיר. בעונת הקיץ נעות הטמפרטורות בעיר בין 20 ל-37 מעלות ובתקופת החורף בין 3 ל-22 מעלות. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 1,530 מ"מ. בין החודשים יוני-ספטמבר כמות הגשמים היא כ-1,100 מ"מ. הודות לאקלים הנוח יחסית, שימשה ראנצ'י כבירת הקיץ של ביהר בתקופת השלטון הבריטי וכמקום מפלט מהחום למשפחות הבריטיות ולהודים עשירים. אם כי ה"היל סטיישן" של האזור הייתה מחנה מק-קלוסקי (McCluskieganj). במפקד האוכלוסין שנערך בהודו בשנת 2001 נמנו בעיר ראנצ'י 846,454 תושבים. גברים היוו 53% מאוכלוסיית העיר. רמת האוריינות בעיר היא 74%, גבוהה יותר מן הממוצע הלאומי של 59.9%. רמת האוריינות בקרב גברים היא 80% ובקרב נשים 68%. 13% מכלל אוכלוסיית העיר היא מתחת לגיל 6. על פי הערכות, נכון לשנת 2008, אוכלוסיית העיר מונה כ-1,300,000 תושבים. עם הכרזת עצמאותה של ג'הרקאנד היה גל של הגירה אל העיר. הפיכתה של ראנצ'י לבירת המדינה יצרה משרות רבות בשירות הציבורי, בשירותי בנקאות, וחברות מסחריות. אוכלוסיית העיר מגוונת ותושביה באים מכל אזורי המדינה. העיר נחצית על ידי שני כבישים מהירים לאומיים (NH-23 ו-33) וכביש מהיר נוסף (NH-75) יוצא מן העיר. להבדיל מערים גדולות אחרות, בראנצ'י לא קיים שירות אוטובוסים עירוני והנוסעים בעיר שוכרים שירותי מוניות או ריקשה ממונעת. בעיר תחנת אוטובוס מרכזית לשירות בינעירוני. בעשור הראשון של המאה ה-21 שופר שירות הרכבות אל העיר והיום יוצאות מן העיר רכבות אל כל עריה המרכזיות של הודו. בעיר ארבע תחנות רכבת גדולות. שדה התעופה של העיר ממוקם כ-7 ק"מ מדרום למרכז העיר. מן שדה מתקיימות טיסות פנים-ארציות סדירות אל עריה הגדולות של הודו. בראנצ'י מספר מקדשים, ביניהם: מקדש ג'גאנאת ההינדי - בנוי בסגנון הארכיטקטוני בו נבנה מקדש ג'גאנאת בפורי. מקדש פהרי (Pahari) - נמצא בלב העיר מקדש דורגה מדיה וקבצים בנושא ראנצ'י בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ראנצ'י ראנצ'י, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) [1]
נוקאאוט גנטי

נוקאאוט גנטי (באנגלית: Gene knockout או בקצרה .Gene K.O) היא שיטה גנטית להנדס יצור בו גן או קבוצת גנים מסוימת יוצאים מכלל שימוש (פירוש נוקאאוט באנגלית הוא הוצאה) ולמעשה מושתקים. בהשוואה ליצורים נורמלים, יצורי הנוק-אאוט משמשים למחקר לגבי תפקיד הגנים שהושתקו. השתקה יכולה להיות הטרוזיגוטית (של אלל אחד) או הומוזיגוטית (של שני האללים). התהליך של החדרת גן חליפי במקום זה שהושתק נקרא נוקאין גנטי. ישנן מספר דרכים לבצע נוק-אווט ונוק-אין גנטי, ביניהן באמצעות קריספר או באמצעות נוקלאזות ספציפיות לאתר קריטי בתהליך שעתוק/תרגום הגן, כמו למשל באתר שחבור. https://www.nature.com/articles/nprot.2013.143 https://www.pnas.org/content/105/15/5809 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
התזמורת הפילהרמונית של רדיו צרפת

התזמורת הפילהרמונית של רדיו צרפת (בצרפתית: Orchestre Philharmonique de Radio France) היא תזמורת רדיו צרפתית המספקת מוזיקה לרדיו צרפת. התזמורת, שנוסדה בשנת 1937, מתמחה במוזיקה בת ימינו. התזמורת הפילהרמונית של רדיו צרפת (1989 - כיום) Orchestre Philharmonique de Radio France התזמורת הפילהרמונית החדשה של רדיו צרפת (1974 - 1989) Nouvelle Orchestre Philharmonique de Radio France התזמורת הפילהרמונית דה ל'אורט (1964 - 1975) Orchestre Philharmonique de l'ORTF התזמורת הפילהרמונית של הרדיודיפוזיון פרנסז (1960 - 1964) Orchestre Philharmonique de la Radiodiffusion Française תזמורת הרדיו הסימפונית (1937 - 1964) Orchestre Radio-Symphonique מיקו פרנק (2015 - ממשיך) מיונג-וון צ'ונג (2000 - 2015) מארק ינובסקי (1984 - 2000) גילברט אמי (אנ') (1976 - 1981) שארל בריק (1965 - 1970) אז'ן ביגו (אנ') (1949 - 1965) מדיה וקבצים בנושא התזמורת הפילהרמונית של רדיו צרפת בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של התזמורת הפילהרמונית של רדיו צרפת התזמורת הפילהרמונית של רדיו צרפת, באתר ספוטיפיי התזמורת הפילהרמונית של רדיו צרפת, באתר MusicBrainz (באנגלית) התזמורת הפילהרמונית של רדיו צרפת, באתר Discogs (באנגלית) התזמורת הפילהרמונית של רדיו צרפת, באתר Songkick (באנגלית)
מפרץ אונגה

מפרץ אוֹנֵגָה (ברוסית: Онежская губа, Онежский залив‏ Onezhskaya guba) הוא מפרץ בים הלבן, השוכן בצפון-מערב רוסיה, דרומית-מערבית לארכנגלסק. מפרץ אונגה אורכו כ-185 קילומטר ורחבו נע בין 50–100 קילומטר. עומקו מגיע ל-36 מטר, כשהממוצע עומד על 16 מטר. הנהרות אונגה, קם (Кемь), ויג (Выг) וסומה (Сума) נשפכים למפרץ. במפרץ שוכנים מספר איים, כשהגדול והמפורסם שבהם "סולובצקי" או "סולובצקי הגדול" השייך לקבוצת איי סולובצקי. לחופו המערבי של המפרץ ממוקמת העיר בלומורסק ומוצאה של תעלת הים הלבן - הים הבלטי. ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של רוסיה ובנושא מפרצים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חכאים

חכאים (שם מדעי: Lophiiformes) היא סדרה של דגי גרם. החכאים ניכרים בבליטה מוארכת, דמוית חכה, היוצאת מראשם. בליטה זו, המשמשת כפיתיון עבור הטרף של החכאים, היא זו שהקנתה להם את שמם. צורתם של חלק מהחכאים מאפשרת להם להשתלב בסביבתם ומעניקה להם גורם הסוואה. הנקבות של החכאים גדולות לעיתים באופן ניכר מהזכרים. במינים אלו הזכר יכול להיות קטן פי שישה ומעלה מהנקבה וגודלו לא עולה על מספר מילימטרים. בשעה שהוא הופך לבוגר, מערכת העיכול שלו מתנוונת והוא נמשך לנקבה באמצעות חוש הריח. הזכר נושך את עורה של הנקבה ומשחרר אנזים שמאפשר לו להתמזג עמה ולחיות בתוכה כטפיל על ידי פירוק רקמת הפה שלו ופירוק העור שהוא נשך. במשך הזמן רוב גופו של הזכר מתנוון ורק אשכיו ממשיכים לתפקד. הם משחררים תאי זרע, בתגובה להורמונים שמגיעים אליהם דרך זרם הדם בשעה שהביצית מוכנה להפריה. בני סדרת חכאי התהומות אינם קרובים באמת לסדרה זו אלא יותר לצלופחאים. המזון של החכאים הוא בעיקר דגים קטנים ופלנקטון. תת-סדרה Lophioidei משפחה חַכָּאִיִּים (Lophiidae) תת-סדרה Antennarioidei משפחה פיתיונאיים (Antennariidae) משפחת Tetrabrachiidae משפחה חכאי זרועות (Brachionichthyidae) משפחה Lophichthyidae בה מין יחיד - Lophichthys boschmai תת-סדרה Chaunacoidei משפחה חכאי קרפד (Chaunacidae) תת-סדרה Ogcocephaloidei משפחה חכאי עטלף (Ogcocephalidae) תת-סדרה Ceratioidei משפחה Centrophrynidae בה מין יחיד - Centrophryne spinulosa משפחה צרטיים (Ceratiidae) משפחה חכאים כדוריים (Himantolophidae) משפחה דיצרטיים (Diceratiidae) משפחה מלנוציטיים (Melanocetidae) משפחה תאומטיכתידיים (Thaumatichthyidae) משפחה אונירודיים (Oneirodidae) משפחה חכאים שעירים (Caulophrynidae) משפחה Neoceratidae בה מין יחיד - Neoceratias spinifer משפחה חכאי שוט (Gigantactinidae) משפחה לינופריניים (Linophrynidae) חכאים, באתר ITIS (באנגלית) חכאים, באתר NCBI (באנגלית) חכאים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חכאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חכאים, באתר GBIF (באנגלית) חכאים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הניו יורק טיימס, 20 שנה מאז שתועד לראשונה, דג החכאי ממשיך להפתיע חוקרים, באתר הארץ, 1 באוגוסט 2019 חיי המין ששינו את מערכת החיסון חיי המין ששינו את מערכת החיסון ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נוירופסיכואנליזה

נוירופסיכואנליזה היא גישה של חיבור תאורטי בין הנוירופסיכולוגיה המודרנית ופסיכולוגיית המעמקים, בעיקר הפסיכואנליזה. בעוד שהנוירופסיכולוגיה בשנים אחרונות עסקה בעיקר בתפקודים קוגניטיביים של המוח והפגיעה בהם – כגון זיכרון, קשב, שפה ותפיסת מרחב, הרי שהנוירופסיכואנליזה מנסה לקשר תהליכים מוחיים לתכונות פסיכודינאמיות כגון הלא מודע, הדחקות, מנגנוני הגנה, מבנה העצמי ועולם היצרים. כמו כן עוסקת הנוירופסיכואנליזה ביישום שיטות טיפול פסיכולוגיות מעמיקות לאנשים שעברו פגיעות מוחיות, בנוסף לשיטות הטיפול המקובלות שעוסקות בשיקום. הארגון הבינלאומי לנוירופסיכואנליזה נוסד על ידי מרק סולמס, ומכונה NPSA. בספטמבר 2000 הוקמה השלוחה הישראלית של הארגון, בשם "הפורום הישראלי לנוירופסיכואנליזה". הפורום הוקם על ידי ולמען אנשי מקצוע ממקצועות הטיפול השונים, שמשתפים פעולה למטרות למידה ויצירת גשרים בין הפסיכואנליזה, מדעי ההתנהגות ומדעי המוח. המטרה הייתה ללמוד את המרכיבים הרגשיים, המנטליים, הפיזיים, התנועתיים, והביו-נוירולוגיים, מכל האספקטים, תוך שמירה על הייחודיות של כל אחת מנקודות המבט. בראשות הפורום הישראלי עומדת אירית ברזל רווה (מקימת הפורום), יחד עם פרופ' יונה רוזנפלד ופרופ' דב אלכסנדרוביץ. ב-2019 שינה הפורום את שמו ל"חברה לנוירופסיכואנליזה בישראל". אתר האינטרנט הרשמי של נוירופסיכואנליזה רותם מיקה, רואים בעיוורון, זוכרים בשיכחון: חידת הלא-מודע, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 16 בפברואר 2024 ערך זה הוא קצרמר בנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מודל ישויות קשרים

המונח "ERD" מפנה לכאן. לערך העוסק בכלי לשחזור מערכת ההפעלה, ראו Emergency Repair Disk. בהנדסת תוכנה מודל ישויות-קשרים (באנגלית: Entity–relationship model) הוא דרך להציג מידע. הצגה כזאת מאפשרת תכנון מלמעלה-למטה של מערכות מסדי נתונים יחסיות. המודל אינו מתחשב בארכיטקטורת המחשב עליו יורץ מסד הנתונים אלא רק במבנה הלוגי הרצוי של מסד הנתונים באופן שיאפשר נוחות ויעילות בגישה למידע. המודל מורכב מישויות ומהקשרים ביניהן. כל ישות מייצגת אובייקט אותו מעוניינים לייצג במסד הנתונים. לישויות יש תכונות בהתאם לאובייקט אותו הן מייצגות, וקשרים בין ישויות לעצמן או לישויות אחרות. סך כל הישויות והקשרים נקרא עולם והצגה גרפית של העולם נקראת דיאגרמת ישויות קשרים, או ERD (ראשי תיבות של Entity–relationship diagram). דיוק, המודל מיועד לתאר את המציאות בצורה נאמנה פשטות, המודל צריך להתמקד אך ורק בחלק העולם הנוגע למערכת המתוארת תמציתיות ומניעת כפילויות על פי המודל, ישות היא עצם ייחודי בעולם בעל נגיעה למודל הנדון. לישות מספר תכונות מוגדרות (Attributes) אשר חלקן או כולן מאפשרות לזהות את הישות באופן ייחודי. טיפוס ישויות (קבוצת ישויות) הוא אוסף ישויות בעלות אותם מאפיינים, לכל ישות עשוי להיות ערך שונה למאפיין כלשהו. חלק או כל המאפיינים מבדילים באופן ייחודי פרט מסוים בקבוצה מהשאר. למשל, כל המשתמשים בוויקיפדיה הם בעלי מין מוגדר, גובה, צבע עיניים ומספר משתמש. לכן, ניתן להגדיר את משתמשי ויקיפדיה כישויות. משתמש יחיד יכול להיות זכר או נקבה, בעל צבע עיניים כחול או חום ומובדל משאר המשתמשים באמצעות מספר המשתמש הייחודי שלו. טיפוס ישויות נוסף הוא ספקי שירותי האינטרנט בישראל. כל חברה המספקת שירותי אינטרנט היא ישות בקבוצה זו בעלת המאפיינים מספר חברה, ושנת הקמה. בדוגמה זו משתמשים בכל מאפייני הישות כדי להבדיל אותה באופן ייחודי מישויות אחרות. בהצגה גרפית נהוג לסמן ישות באמצעות מלבן ואת מאפייניה באמצעות אליפסות המחוברים אליה. קשר הוא חיבור בין שתי ישויות או יותר. טיפוס קשרים (קבוצת קשרים) היא כלל המחבר בין ערכים בקבוצת ישויות לערכים נוספים בקבוצת ישויות. למשל, ניתן להגדיר קשר בשם "ספק של" המחבר בין כל משתמש לספק האינטרנט שלו. לקשר יכולות להיות תכונות המבדילות אותו משאר הקשרים בקבוצת הקשרים. לדוגמה לקשר "ספק של" ניתן להוסיף "זמן התחברות" כדי שיובדל משאר הקשרים בהם משתתפים המשתמש וספק האינטרנט המסוימים. בהצגה גרפית נהוג לסמן קשר באמצעות קו המחבר בין ריבועים. אם לקשר יש שם נהוג להציג אותו כמעוין ואת התכונות שלו כעיגולים המחוברים למעוין. תכונה היא היבט מסוים המתאר את האובייקט, תכונה יכולה להיות חלק מישות או מקשר. תכונה של אובייקט מקבלת ערכים. למשל, לתכונה צבע עיניים מתאימים הערכים: ירוק, כחול, חום או שחור. תחום התכונה הוא קבוצת הערכים האפשריים לתכונה. לא ניתן לקרוא לשתי תכונות באותו שם. סכמת פתית השלג דרישות פונקציונליות לנתוני זהות רז הייפרמן, בסיסי נתונים טבלאיים ושפת SQL - עקרונות ועיצוב, הוצאת הוד-עמי, 2000 The Relational Model for Database Management: Version 2, Codd E. F., Addison-Wesley, 1990 Chen P.P., The entity-relationship model: toward a unified view of data, ACM Transactions on Database Systems, 1:1, pp. 9-36, 1966 Abraham Silberschatz, Henry F. Korth & S.Sudarshan, Database System Concepts, McGraw-HILL International Edition, Fifth Edition(2006). מדיה וקבצים בנושא מודל ישויות קשרים בוויקישיתוף
דברי הכנסת

ספרי דברי הכנסת דברי הכנסת הם אוסף הפרוטוקולים הרשמי של הדיונים הנערכים במליאת הכנסת. ביצירת "דברי הכנסת" עוסקים סעיפים 38–39 לתקנון הכנסת, שזו לשונם: 38. פרוטוקול (א) בישיבות הכנסת יירשם פרוטוקול שיכלול את כל מהלך הדיונים, את הנאמר בעל פה, בין מעל הדוכן או מהמקומות המיועדים לכך באולם המליאה ובין כקריאת ביניים, ואת תוצאות ההצבעה; הפרוטוקול, וכן תוצאות מפורטות של ההצבעות האלקטרוניות, יפורסמו באתר האינטרנט של הכנסת. (ב) נאום שנישא במליאת הכנסת שלא בעברית, לפי הוראות סעיף 22, יירשם בפרוטוקול בתרגומו לעברית, ולפי החלטת מזכיר הכנסת – ייכלל בנספחות לדברי הכנסת גם בשפה שבה נישא. 39. דברי הכנסת (א) הפרוטוקול ייערך בידי עורך דברי הכנסת ויעמוד לעיון חברי הכנסת; כל דובר רשאי לתקן שיבושים, שגיאות והשמטות בדבריו כפי שנרשמו בפרוטוקול; דובר הרוצה לתקן את רישום דבריו כאמור, יעביר את הנוסח המתוקן של דבריו לעורך דברי הכנסת בתוך שבעה ימים מהמועד שבו הועמד הפרוטוקול לעיון חברי הכנסת. (ב) הפרוטוקול הערוך יפורסם ב"דברי הכנסת"; לדברי הכנסת יצורפו נספחים הכוללים מסמכים שמזכיר הכנסת או סגנו הודיע כי הונחו על שולחן הכנסת, כפי שיורה מזכיר הכנסת. הדיונים מופיעים בדברי הכנסת לפי סדר קיומם. בראש כל פרוטוקול המוקדש לדיון מסוים מופיע זיהוי הדיון (למשל: "הישיבה המאתיים-וחמישים של הכנסת השבע-עשרה") ומועד קיומו. בפרט נכללים ב"דברי הכנסת" תוצאותיהן של ההצבעות הנערכות במליאת הכנסת. "דברי הכנסת" כוללים רק את הנאמר בעל פה במליאה, אם מן הדוכן ואם כקריאת ביניים, אך אינם כוללים מסמכים המוגשים על ידי חברי הכנסת ולא הוקראו. לעיתים, כאשר שר משיב לשאילתה של חבר הכנסת שאינו נוכח במליאה, הוא מכריז כי תשובתו "תועבר לפרוטוקול". תשובה זו מתפרסמת ב"דברי הכנסת", אף שלא נקראה במליאה. תוכנם של "דברי הכנסת" כולל לא רק את דברי הנואם מעל הדוכן, אלא גם את הערותיו של יושב ראש הישיבה וקריאות ביניים שנקראו במהלך הדיון, עד כמה שהרשמים היושבים באולם המליאה הצליחו לקלוט אותן (לעיתים מצוינים בדברי הכנסת שלושה מקפים, המרמזים לקיומה של קריאת ביניים שלא נקלטה). כאשר בלהט הוויכוח מתבטא חבר הכנסת בחריפות יתרה, נוהג יושב ראש הישיבה להציע לו למחוק את דבריו מהפרוטוקול. כאשר חבר הכנסת מסכים לכך, נרשמים בפרוטוקול דבריו הבוטים וגם הסכמתו למחיקתם. "דברי הכנסת" מעניקים פומביות לדיונים במליאת הכנסת, ובנוסף הם משמשים לעיתים את בתי המשפט ואת חוקרי המשפט, כמקור לבירור תכלית החקיקה ומשמעותה (אם כי יש שופטים השוללים זאת). כך תיאר זאת נשיא בית הדין הארצי לעבודה, מנחם גולדברג: "כל המעיין בפסקי הדין של בית הדין לעבודה, יבחין כי בית הדין הארצי, מתחילת דרכו, ייחס חשיבות רבה לדברים שנאמרו מעל דוכנו של בית המחוקקים, כל אימת שנזקק לפרש חוק זה או אחר". "דברי הכנסת" יוצאים לאור בדפוס ואתר האינטרנט של הכנסת מכיל את דברי הכנסת החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשירית (27 ביולי 1981). דברי הכנסת אינם מוגנים בזכויות יוצרים. אהרן ברק, פרשנות במשפט – פרשנות החקיקה, שער ה: מקורות תכלית החקיקה - פרק 4: ההיסטוריה של החקיקה כמקור לתכליתה. אפלבום, "דברי הכנסת כראיה לפירוש החוק", הפרקליט כא 411 (תשכ"ה). אתר האינטרנט הרשמי של דברי הכנסת מנחם גולדברג, "הזיקה בין הרשות המחוקקת לבין בתי הדין לעבודה", הפרקליט לט 470, התשנ"א סעיף 6 לחוק זכות יוצרים, התשס״ח–2007
יוסף שליסקי

יוסף שליסקי (באנגלית: Joseph Shlisky;‏ סביבות 1894 – 14 בפברואר 1955 כ"ב בשבט תשט"ו) היה חזן בניו יורק, נחשב לאחד מגדולי החזנים בדורו. שליסקי נולד באוסטרובצה, פולין. בילדותו שר במקהלת בית הכנסת בעירו. בגיל 7 נחטף (עם עוד מספר ילדים מן המקהלה) על ידי יהודים שהבטיחו להורי הילדים לשחררם כעבור מספר ימים. למעשה הובלו הילדים תחילה ללונדון, ובהמשך הועברו לעיר טורונטו בקנדה, שם אולצו להופיע בפני קהל. הם התגוררו בתנאים קשים מספר שנים, עד שיוסף חולץ על ידי תושב המקום שהתחזה לשוטר ו"עצר אותו" בעוון שוטטות. בגיל 13 הגיע יוסף לקהילה היהודית בעיר, וביקש לערוך את טקס בר המצווה שלו. הקהל התרשם מתפילתו, ואחד מן המתפללים פרס על הנער את חסותו, מימן את לימודיו, ואף נתן לו את בתו לאשה כשהגיע לגיל 17. כנער התגורר שליסקי בבית דודו, שהיגר לטורונטו, והחל לעבוד במפעל הטקסטיל "איטון" בעיר. באחד מן הימים שמעה אותו אשת בעלי המפעל שר תוך כדי עבודתו, התרשמה משירתו, ומימנה את לימודיו בקונסרבטוריון המלכותי בטורונטו. בשנת 1919 הופיע בארצות הברית בעיר ניו יורק, וזכה לביקורות נלהבות. ב-1920 התמנה לחזן בבית הכנסת "סלומינר" בניו יורק, ובהמשך עבד במספר בתי כנסת, ערך מופעים וקונצרטים, הופיע בתוכניות רדיו, והקליט מספר קטעי חזנות בתקליטים. כרבים מחזני דורו הוצע לשליסקי לשיר באופרה, הוא סירב. אך הוא הקליט - ביידיש - שני קטעי אופרה. (את האריה 'רחל' ו'רומנזה') שליסקי ניחן בקול טנור גבוה וגמישות קולית טובה. הוא ידוע בעיקר בשל קטעי החזנות שביצע כגון "אנא בכח", "לעולם יהא אדם" ו"תכנת שבת". רוב יצירותיו הולחנו על ידי המלחין מאיר פוזנר. במהלך חייו הביא את הוריו להתגורר עמו בארצות הברית. באביב 1934, בשיא הקריירה שלו, לאחר שסיים לשיר את הקטע "אנא בכח" הנאמר בליל שבת, קרס יוסף שליסקי ואיבד את הכרתו. בבית החולים אובחן כסובל מאירוע מוחי. יוסף שליסקי שכב בבית החולים למעלה מ-20 שנה כשהוא משותק בכל חלקי גופו, עד שנפטר ב-14 בפברואר 1955. הלווייתו הייתה מן הגדולות שידעה ניו יורק היהודית, והשתתפו בה למעלה ממאה אלף איש. יוסף שליסקי, דף שער בספרייה הלאומית יוסף שליסקי באתר "חזנות" (אנגלית) קטעי חזנות בביצועו של שליסקי(הקישור אינו פעיל), להאזנה ב-Judaica Sound Archive כתבה על יוסף שליסקי באתר torontoist.com, ובה פרטים רבים עליו ועל משפחתו. קברו של שליסקי וההודעה על פטירתו ביידיש באתר באתר "Find a Grave" (באנגלית) שמואל רוזנבלט בספרו "יוסלה רוזנבלט", עמ' 167, בו מובאת עדותו של ב. קובנר בעניין זה
אלכסנדר אבנסון

אלכסנדר מוישביץ אבנסון (ברוסית: Александр Моисеевич Эвенсон; 17 במאי 1892 – 1919) היה שחמטאי יהודי-אוקראיני. בשנת 1909 הגיע אבנסון למקום השביעי בתחרות קייב וניצח בתחרות ניקולאייב. בשנת 1911 הגיע למקום השלישי אחרי יפים בוגוליובוב ואיזינסקי בתחרות קייב ולמקום הרביעי בתחרות נוספת בקייב, בה ניצח פדור בוגאטירצ'וק. בשנת 1913 ניצח אבנסון בתחרות סנקט פטרבורג בהקדימו שחמטאים כגון בוריס ורלינסקי סמורודסקי ועוד. בינואר 1914 הגיע למקום התשיעי בתחרות סנקט פטרבורג (ניצחו: אלכסנדר אלכין ואהרון נימצוביץ'). בשנת 1914 ניצח אבנסון בתחרות קייב בהקדימו את יפים בוגוליובוב ופדור בוגאטירצ'וק. במהלך מלחמת העולם הראשונה, בשנת 1916, הפסיד אבנסון מיני דו-קרב נגד אלכסנדר אלכין בתוצאה (+1 –2 =0) (+ ניצחונות – הפסדים = תוצאות תיקו). בשנת 1918 הפסיד משחק נוסף נגד אלכסנדר אלכין. אבנסון היה עורך דין בהכשרתו ושימש כעו"ד בבית דין צבאי. לאחר המהפכה הרוסית הוצא להורג ביריה. אלכסנדר אבנסון, באתר צ'סגיימס (באנגלית) מידע כללי
ערוץ SHE

ערוץ SHE היה ערוץ הטלוויזיה הראשון בישראל המכוון עצמו לנשים. ערוץ SHE היה בבעלותה של חברת טלעד ושודר מ-24 בנובמבר 2008 ב-yes הטלוויזיה בלוויין, 18 שעות ביממה. רוב תוכני הערוץ היו תוכניות רכש ומיעוטם תוכניות מקור בעברית. מסע הפרסום לערוץ התמקד בסלוגן "SHE. בשבילך". באוקטובר 2009, לאחר שנת שידור אחת בלבד, ירד הערוץ משידור. לוח השידורים כלל סרטי תעודה על חייהן של נשים, סדרות בריאות, סיפורי הצלחה נשיים, אימון אישי, אופנה, סדרות קריירה העוסקות בשילוב בין העבודה לחיים האישיים, תוכניות מגזין וריאליטי הבוחנות את סגנון החיים הנשי ברחבי העולם. זאת לצד הפקות מקור ישראליות, שהגישו תוכניות מגזין וריאליטי בנושאים מגוונים: היכרויות, יחסים אישיים, משפחה ועבודה. "השאלון" היא הפקת מקור של ערוץ SHE שהתבססה על ארבע חברות פאנל: השדרנית איריס קול, עו"ד כוכי מרדכי, אשת התקשורת אור ישראלי והעיתונאית שירלי פרקש, החוקרות את הטבע הנשי בעזרת מענה על מבחני אישיות בסגנון "בחן את עצמך". בין הנושאים בתוכנית: דימוי גוף של נשים, זוגיות, מיניות ופמיניזם. האתר של SHE ערן בר-און, אחרי שנה בלבד: ערוץ She יורד משידור, באתר ynet, 29 בספטמבר 2009
טלו

טלו (Telo) היה האל של אזור טולון (בדורדונים, בצרפת) על פי המיתולוגיה הקלטית. על פי האמונה הקלטית המקומית, טלו היה אל המעיין שסביבו צמח היישוב בטולון. בטולון התגלו מספר כתובות המוקדשות לו, ובפריגור הסמוכה התגלו שלוש כתובות המוקדשות לטלו, יחד עם האלה סטאנה. בעוד שבכתבים רבים בני ימינו מתייחסים כיום לטלו כאל אלה, מהכתובות שהתגלו מפריגור, בה הוא נקרא "deo Teloni" ("האל טלוני") ברור כיום שמדובר באל. Miranda Green, Symbol and Image in Celtic Religious Art,Routledge, 1992 Miranda Green, Dictionary of Celtic Myth and Legend, Thames and Hudson Ltd. London. 1997 אלים קלטיים טלו באתר celtnet - הסבר מדוע מדובר באל ולא באלה