laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
עצמאות

במדע המדינה, עצמאות היא מצב שבו מדינה ריבונית להכרעותיה בתחומים שונים, הגם שאין ולא תיתכן מדינה שאינה תלויה בגורם חיצוני לקיומה הכלכלי, ובקושי קיימות מדינות שניתן לומר עליהן שהן תלויות בעצמן בלבד לצורכי הגנה על גבולותיהן. ריבונות פירושה קיום חופשי של מערכות להכרעות פנימיות בתחומים כמו מדיניות מטבע, מיסוי, שכר, סביבה, שמירה על הסדר הציבורי וקיום שלטון החוק. מכאן שעצמאות היא תמיד יחסית. עצמאותה של מדינה נמדדת על פי מספר מדדים: מידת עצמאותה בתחומי מדיניות החוץ והביטחון; מידת עצמאותה הכלכלית; עצמאותה הניהולית; ומידת ההכרה הבין-לאומית בעצמאותה. מדען המדינה והסוציולוג מכס וובר, הגדיר מדינה כארגון בעל מונופול על האלימות, כלומר, במקרה של מדינה דמוקרטית או רפובליקנית, מדינה היא ארגון שרק בידיו הסמכות, הרשות והכלים למנוע מאזרחים מימוש חירויות. רוב המדינות מציינות את היום בו הושגה עצמאותן במובן השליטה על מדיניות החוץ והביטחון. מדינות רבות נוהגת לציין את ייסוד עצמאותן באמצעות הכרזה. בין מדינות אלו ניתן למנות את ישראל ואת ארצות הברית. צריך להבדיל בין המושג "עצמאות" לבין המושג "אוטונומיה". באוטונומיה (בניגוד לעצמאות) יש ריבונות חלקית של ישות מסוימת, עם שליטה כללית של ישות רחבה יותר. במהלך ההיסטוריה היו ארבעה גלים גדולים של יצירת מדינות עצמאיות: 1770–1830: היווסדות ארצות הברית וסיום הקולוניאליזם הספרדי באמריקה הדרומית. בשנים שלאחר מלחמת העולם הראשונה: בעקבות התפרקותן של האימפריה העות'מאנית והאימפריה האוסטרו-הונגרית. 1945–1979: נפילתו של האימפריאליזם המודרני באפריקה, באוקיינוס השקט ובמזרח התיכון. בתקופת היתפוררותו של הגוש המזרחי שהובילה לגל של פיצולי מדינות והכרזות עצמאות ברחבי הגוש המזרחים. מכס וובר, הפוליטיקה בתורת מקצוע, תל אביב 1962. ערך זה הוא קצרמר בנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הר התקווה

הר התקווה (Mount Hope) הוא שמה של חווה חקלאית שהוקמה באמצע המאה ה-19 על ידי שתי קבוצות של נוצרים פרוטסטנטים מילניאליסטים, מפרוסיה ומארצות הברית, באזור שבו שכן בית הספר "שבח מופת" בדרום תל אביב. הקבוצה הפרוסית של מייסדי החווה, מרביתם בני משפחת גרוסשטיינבק (Großsteinbeck), היגרה לארץ ישראל מוופרטל בנובמבר 1849, ולאחר שהתגוררה בירושלים עברה בשנת 1851 ליפו. הקבוצה האמריקאית, נוצרים פרוטסטנטים מילניאליסטים מפילדלפיה, הגיעה למקום בתחילת 1853 והונהגה על ידי קלורינדה מיינור (אנ'), שהגיעה לארץ עם בנה צ'ארלס. בני שתי הקבוצות האמינו שהתיישבותם בארץ ישראל תקרב את הגאולה. קלורינדה מיינור חכרה שטח אדמה בן 30 דונם מידי פטר קלאסן (דוד בן אברהם), שעליו הוקמה חוות "הר התקווה". היא גם חכרה את פרדס מונטיפיורי מידי יהודה הלוי מרגוזה. את האדמות עיבדה הקבוצה יחד עם פועלים יהודים מיפו. מיינור פנתה במכתב לקוראי ה"אוקסידנט", כתב עת יהודי-אמריקאי, בבקשה לסיוע כספי. בשנת 1854 הגיעה לחווה מהכפר גרוטון שבמסצ'וסטס משפחה נוספת - וולטר דיקסון עם אשתו שרה, בנו הנרי ובנותיו אלמירה, אן, מארי וקרוליין. ביוני 1854 נישאו בחתונה כפולה בחווה יוהאן גרוסטיינבק לאלמירה דיקסון ואחותה מארי לפרידריך גרוסטיינבק. ב-1855 הגיע משה מונטיפיורי לביקורו הרביעי בארץ. הוא רכש את אדמותיו של מרגוזה והפך את מיינור למנהלת השטח. דרי החווה סבלו ממחלת המלריה ומהתנכלויות של שכניהם הערבים מהכפר סלמה. עם מות קלורינדה מיינור מסרטן ב-6 בנובמבר 1855, המשיך צ'ארלס, בנה של קלורינדה, לנהל את פרדס מונטיפיורי כשנתיים נוספות ולאחר מכן שב לארצות הברית. חלק מאנשי קבוצתה של קלורינדה חזרו לארצות הברית, ובחווה נותרו כנראה רק שלוש משפחות: האחים יוהאן ופרידריך גרוסשטיינבק עם נשותיהם, האחיות לבית דיקסון, ובני משפחת דיקסון: ההורים וולטר ושרה וילדיהם הנרי וקרוליין. בינואר 1857 ביקר הסופר האמריקאי הרמן מלוויל, מחברו של "מובי דיק", בחווה וכתב על כך ברשימותיו: "בית הספר החקלאי שבנו האמריקאים ליהודים נכשל. היהודים אמנם הגיעו לשם, אך השימו עצמם נרגשים, קיבלו בגדים ונעלמו". ב-11 בינואר 1858 התנפלו חמישה ערבים על החווה, רצחו את פרידריך גרוסשטיינבק ואנסו את שרה דיקסון ואת בתה מרי. בלחץ הקונסוליות של ארצות הברית ופרוסיה עצרו השלטונות העותמאנים ארבעה מהתוקפים ודנו אותם למאסר עולם. ביוני 1858 עזבו דיירי החווה את ארץ ישראל והיגרו לארצות הברית, ובזה הקיץ הקץ על החווה. בעקבות הידיעות על ההתקפה החליטה קהילת הטמפלרים הגרמנים לדחות את בואה לארץ-ישראל. נכדה של אלמירה ויוהאן גרוסטיינבק הוא הסופר ג'ון סטיינבק (סבו, יוהאן אדולף גרוסשטיינבק קיצר את שם המשפחה והתאים אותו להגייה האמריקאית בעת הגירתו לארצות הברית). בשטחה של "הר התקווה" הוקם בשנת 1948 בית הספר "שבח" (כיום "שבח מופת"). בחצר בית הספר ניצב עץ שקמה שנטעו המתיישבים בחווה. ב-30 בינואר 1966 הגיע ג'ון סטיינבק לביקור בישראל, במהלכו ביקר באתר. הר התקווה, באתר של עיריית תל אביב אביבה לורי, הבן של הבן האובד, באתר הארץ, 6 ביוני 2007 ליאור פרידמן, 100 לתל אביב, הר הייאוש, באתר הארץ, 2 באפריל 2009 חנה רם, ‏התחלות של עבודת אדמה בידי יהודים באזור יפו, קתדרה 6, דצמבר 1977 מפה משנת 1906 (באנגלית) עם סימון 'Mount Hope', באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
1049

שנת 1049 היא השנה ה-49 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1049‎ נפטרים ב-1049‎ מדיה וקבצים בנושא 1049 בוויקישיתוף
1047

שנת 1047 היא השנה ה-47 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. ליפריט הרביעי דוכס קלדקארי ממנה את עצמו כמלך הממלכה הגאורגית 9 באוקטובר – קלמנס השני, אפיפיור (נולד ב-979) 25 באוקטובר – מגנוס הראשון, מלך נורווגיה ודנמרק (נולד ב-1024) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1047‎ נפטרים ב-1047‎ מדיה וקבצים בנושא 1047 בוויקישיתוף
1046

שנת 1046 היא השנה ה-46 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 29 באוגוסט – גלרט הקדוש, בישוף קתולי הונגרי (נולד ב-977) 24 בספטמבר – גלרט הקדוש, בישוף קתולי הונגרי (נולד ב-908) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1046‎ נפטרים ב-1046‎ מדיה וקבצים בנושא 1046 בוויקישיתוף
1045

שנת 1045 היא השנה ה-45 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1045‎ נפטרים ב-1045‎ מדיה וקבצים בנושא 1045 בוויקישיתוף
1044

שנת 1044 היא השנה ה-44 במאה ה-11. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. הסלג'וקים משתלטים על שטח של איראן של היום. להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1044‎ נפטרים ב-1044‎ מדיה וקבצים בנושא 1044 בוויקישיתוף
1043

שנת 1043 היא השנה ה-43 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. ממלכת מורית של סרגוסה בעזרת ממלכות נוצריות של ממלכת לאון וקסטיליה נלחמת נגד ממלכת מורית של טולדו שנעזרת בממלכת נווארה הנוצרית. אל סיד - אביר וגיבור קסטיליאני. להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1043‎ נפטרים ב-1043‎ מדיה וקבצים בנושא 1043 בוויקישיתוף
1041

שנת 1041 היא השנה ה-41 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. (ככל הנראה בשנה זו, ייתכן בין השנים 1042-1046) - קרב סאסירתי מרד בראשות ליפריט הרביעי חלק מהסכסוך הביזנטי-גאורגי 10 בדצמבר – מיכאל הרביעי, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-1010) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1041‎ נפטרים ב-1041‎ מדיה וקבצים בנושא 1041 בוויקישיתוף
צפון הקווקז

צפון הקווקז הוא חבל ארץ המשתרע על החלק הצפוני של הקווקז, שנמצא בין אסיה לאירופה. מבחינה פוליטית, כולל רכס הרי הקווקז את המחוזות והרפובליקות הרוסיות של המחוז של צפון הקווקז, וחלקים מגאורגיה. ברוסיה כולל צפון הקווקז את: רפובליקת אדיגיה רפובליקת צ'צ'ניה רפובליקת דאגסטן הרפובליקה של אינגושטיה רפובליקת קברדינו-בלקריה רפובליקת קאראצ'אי-צ'רקסיה רפובליקת צפון אוסטיה - אלניה חלק ממחוז קרסנודר חלק ממחוז סטברופול חלק ממחוז רוסטוב בגאורגיה: תושתי חבסורתי חבי כיום בשליטה רוסית מלאה משנת 1861, וצפון הקווקז מורכב משבע רפובליקות קטנות ממוצא קווקזי והן: אדיגיה, קאראצ'אי-צ'רקסיה, קברדינו-בלקריה, צפון אוסטיה, אינגושטיה, צ'צ'ניה, ודאגסטן. האימפריה הרוסית פלשה לאזור הקווקז במאה ה-18 כדי להרחיב את גבולותיה ולקבל שליטה על האזור שמחבר בין אסיה לאירופה, וכתוצאה מכך התקיימה מלחמה אכזרית ועקובה מדם בת 100 שנים בינה לבין עמי הקווקז, ושבסופה הצליחו הרוסים להכניע את כל עמי הקווקז וחלק מהעמים הוגלו ממולדתם (הצ'רקסים בארץ ישראל הם חלק מאותם עמים שהוגלו) ומאז האזור כולו בשליטה רוסית. במהלך השנים קמו הקבוצות האתניות השונות מהאזור לדרישה לאוטונומיה וכך נוצרו הרפובליקות של צפון הקווקז. הסכסוך בצפון הקווקז מדיה וקבצים בנושא צפון הקווקז בוויקישיתוף
Rosoideae

Rosoideae היא תת-משפחה גדולה בתוך משפחת הורדיים. היא כוללת מספר רב של שיחים ועשבים, רובם רב-שנתיים. תת-המשפחה כוללת למעלה מ-40 סוגים. בין הסוגים הנפוצים נכללים הוורד, תות השדה והפטל. לאור ממצאי מחקר גנטי מספר סוגים הועברו לתת-משפחות אחרות, והמחקר עדיין נמשך. מדיה וקבצים בנושא Rosoideae בוויקישיתוף Rosoideae, באתר NCBI (באנגלית) Rosoideae, באתר IPNI (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אפרו

אפרו הוא תסרוקת בה השיער מתרחב מהראש בצורה של הילה, ענן או כדור. אפרו דורש שיער מתולתל מאוד. עבור אנשים רבים ממוצא אפריקאי, אפרו הוא צורת השיער הטבעית שלהם. כל אחד מכל רקע אתני מסוגל לגדל אפרו במידה ושיערו מתולתל מאוד. אנשים ממוצא אפריקאי שתלתליהם מלופפים באופן הדוק, יכולים ליישר אותם, וכך השיער מקבל נפח ואורך נוסף, על ידי קליעת השיער והפרדת ההתפתלויות תוך שימוש ב"מכוש אפרו". מכוש האפרו הוא עיבוד של כלי סירוק אפריקאי מסורתי, שהוא מסרק צר עם שיניים ארוכות ומרווחות. באופן דומה, אפשר להוסיף נפח לשיער בעזרת מכוש אפרו בשילוב עם חום של מייבש שיער. התוצאה מכונה "התפוצצות". מדיה וקבצים בנושא אפרו בוויקישיתוף תמונת מסרק אפריקאי מסורתי ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מגדל נווה צדק

מגדל נווה צדק הוא מגדל מגורים בן 44 קומות השוכן בדרום שכונת נווה צדק שבתל אביב-יפו, בקרבת גשר שלוש ומושבת הטמפלרים ולהאלה ההיסטורית, אך נבדל מהשכונה מאוד באופיו ובממדיו. הבניין נקרא גם מגדל נחושתן על שם חברת "נחושתן נכסים" שהייתה בעלת המגרש ויוזמת הבנייה בשיתוף עם חברת "אלמוג ים סוף" של אלי פפושדו. המגדל תוכנן על ידי צבי גבאי, וגובהו 147 מטרים. בנייתו החלה ב-2003 והושלמה בשנת 2007. המגדל מכיל 300 דירות. שטחה של כל קומה הוא כ-850 מטר רבוע ובה שלוש עד שלוש עשרה יחידות דיור. עשר הקומות הראשונות של המגדל הן כפולות. הדירות בקומות אלו מכילות קומת גלריה, כך שכל קומת גלריה מתפרסת מעל חצי דירה, ומשאירה בדירה שטח בגובה שישה מטרים שלכל רוחבו וגובהו חלון ענק. במקביל להקמת המגדל, שיקמו היזמים מתחם רחב המשתרע מרחוב אילת בדרום עד לתוואי הרכבת ההיסטורי של קו יפו-ירושלים בצפון. מתחם זה מיועד להולכי רגל, והוא מחובר לשכונת נוה צדק בגשר העובר מעל תוואי הרכבת ההיסטורי, בדומה לגשר שלוש. כן שומרו ושופצו שלושה מבנים עתיקים במתחם והוקם פארק המסילה (בהשראת פארק המסילה בירושלים), הבניין בנוי על שישה דונמים. על אף מאמציהם של היזמים לשפר את תדמיתו של הבניין, בין השאר על ידי תוכניות שמטרתן שיפור סביבתו, נמתחה על הפרויקט לא מעט ביקורת ציבורית. המגדל אינו משתלב עם המרקם העירוני של השכונה ההיסטורית, אשר אמורה להכפיל את מספר תושביה בעקבות בנייתו. מאחר שהבניין הוא גורד שחקים בלב שכונה נמוכה המאופיינת בסמטאות צרות, נטען כי הוא יפגע באופי השכונה. כמו כן, הבניין מטיל צל גדול על חלקים נרחבים של השכונה במשך שעות רבות של היום. ב-2 במרץ 2006, במהלך בניית המגדל, קרס עגורן אשר גרם למותם של שני בני אדם. מדיה וקבצים בנושא מגדל נווה צדק בוויקישיתוף מגדל נווה צדק, באתר גורדי השחקים העולמי (באנגלית) קובי בן שמחון, "המגדל הצרפתי": סיפורו המלא של המגדל בנווה צדק - היזם, השכנים, הצרפתים והוועדה לתכנון ובנייה, באתר TheMarker‏, 29 במאי 2008 הדס שפר ודורון נחום, שני הרוגים בקריסת מנוף על בניין בת"א, באתר www.nrg.co.il, ‏2 במרץ 2006
הצופה

הצופה היה יומון ישראלי בעל אופי דתי-לאומי שיצא לאור במשך 71 שנה, מ-1937 ועד 2008, אז התמזג עם העיתון מקור ראשון. העיתון נוסד בכ"ו באב תרצ"ז (3 באוגוסט 1937) על ידי הרב מאיר בר-אילן כביטאונה של תנועת המזרחי. בראשית דרכו הוא הופיע שלוש פעמים בשבוע בירושלים, ובתאריך י"ג בטבת תרצ"ח (17 בדצמבר 1937) החל להופיע מדי יום ביומו ובמקביל מערכת העיתון עברה לתל אביב. במשך ימי השבוע העיתון נמכר למנויים בלבד, ומהדורת סוף השבוע נמכרה גם בדוכנים. מערכת העיתון ישבה בתל אביב, ברחוב הרצל ולאחר מכן ברחוב המסגר. בשנים תש"ז (1947)- תשכ"ד (1964), יצא מדי שבוע עיתון הילדים של "הצפה", "הצופה לילדים". במשך שנים רבות היה ביטאונה של המפד"ל, ובמאי 2003 נמכר לאנשי העסקים שלמה בן צבי ורון לאודר. מאז שרר ערפל סביב עתידו, עקב תוכניות של בן צבי למזגו עם השבועון מקור ראשון, ולהפכו למוסף שבועי בתוך מקור ראשון. ב-25 באפריל 2007 מוזג העיתון היומי עם "מקור ראשון". עיתון סוף השבוע המשיך להופיע עד 26 בדצמבר 2008 ואז נסגר סופית. 11 מעובדיו פוטרו ו-18 עברו למקור ראשון. העיתון זקף לזכותו מספר הישגים עיתונאיים כמו חשיפת פרשת העמותות של ראש ממשלת ישראל דאז אהוד ברק, וההבטחות לכאורה שנתן בזמנו הנשיא עזר ויצמן לשחרר עצירים ביטחוניים. העיתון פרסם מאמרים על תאוריות הקשר על רצח רבין, והוביל את המאבק הציבורי להעמדתו לדין של אבישי רביב. גיליונות העיתון בין השנים 1937–1969 זמינים באתר עיתונות יהודית היסטורית. העיתון כלל בתחילה רק 'מעטפת' חדשותית, מגזין שבועי, 'השבוע', ויומן חדשותי שבו נכלל גם מוסף ספרות. לאחר רכישת העיתון בידי שלמה בן-צבי ב-2003 נעשה ניסיון לעשות שינוי בעיתון אולם מחאת הקוראים הביאה לביטול רוב השינויים, למעט הכללת המוסף 'דיוקן' (מבית מקור ראשון) בגיליון יום שישי. חלקי העיתון בתקופה שלפני סגירתו היו: מעטפת חדשותית - ידיעות חדשותיות, מאמר המערכת, מדורי כלכלה, מדע, ספורט ומודעות וכן טור על הנעשה במזרח התיכון. השבוע - מוסף שבועי ובו כתבות, ראיונות וטורים אישיים. עורכת המוסף הייתה לימור גריזים-מגן. המוסף - מוסף אקטואליה שבועי שנערך על ידי לירון נגלר-כהן וכלל טורים קבועים בנושאי פוליטיקה ומאמרים פובליציסטיים שונים וכן את מדור הספרות וההגות 'ספרים וסופרים' (בעריכת חיותה דויטש). מדור הספרות וההגות היה במה לדיונים חשובים בציונות הדתית. מעל דפיו התנהל הוויכוח על שיטת הרבדים, תנ"ך בגובה העיניים ועוד. כן כלל המוסף את טורו הוותיק של העיתונאי מאיר עוזיאל - "שיפודים" שעבר אליו ממעריב לאחר פרישתו של עוזיאל מהעיתון. המדור המפורסם ביותר בטור זה היה 'פינת השלולית'. 1937–1944 – הרב מאיר בר-אילן 1944-1948 ישעיהו ברנשטיין 1949–1981 – שבתי דון-יחייא (ש. דניאל) 1981–1997 – משה אישון 1997–2007 – גונן גינת אתר האינטרנט של עיתון הצופה. הצופה באתר עיתונות יהודית היסטורית - גרסה בת חיפוש בגיליונות העיתון שעד 1969 גליונות סרוקים של "הצופה לילדים" באתר "עיתונות ילדים של פעם" של הספרייה הלאומית ש. דניאל, דיוקנו של עיתון דתי(הקישור אינו פעיל), אור המזרח ניסן ה'תשכ"ד, עמודים 74–76 עקיבא צימרמן, עיתון ללא הפסקה, באתר "הצופה" קובי נחשוני, הצופה עוצם עיניים?, באתר ynet, 15 בפברואר 2007 הצופה מתמזג לתוך מקור ראשון, באתר ice עקיבא צימרמן, ‏היה עיתון ואיננו עוד: אחרי שבעים שנה נדם קולו של הצופה, קשר 40, קיץ 2010, עמ' 139–141 אורלי צרפתי, ‏מיתוסים בשירות המאבק: סיקור ההתנתקות בעתון הצופה, קשר 36, סתיו 2007, עמ' 156–166. תולדות העתונות העברית בארץ ישראל, הספרייה הציונית, 1964
אליפות אירופה בכדורסל 2001

יורובאסקט 2001, ובשמה המלא אליפות אירופה בכדורסל 2001 היא האליפות ה-32 המאורגנת על ידי פיב"א אירופה. התחרות נערכה בטורקיה בין 31 באוגוסט ל-9 בספטמבר. נבחרת יוגוסלביה זכתה בתחרות אחרי שניצחה את המארחת, נבחרת טורקיה, בגמר. פרדראג סטויאקוביץ' היוגוסלבי הוכרז כשחקן המצטיין בתחרות. 16 הנבחרות חולקו לארבעה בתים בשיטת הראונד רובין. הראשונה בכל בית עולה אוטומטית לרבע הגמר, כשהמקומות השני והשלישי בכל בית מתחרים בסיבוב נוק-אאוט נוסף על העלייה לרבע הגמר. מרבע הגמר התחרות משוחקת בשיטת נוק-אאוט עד וכולל הגמר. חמישיית האליפות סרביה ומונטנגרו מארקו יאריץ' סרביה ומונטנגרו פרדראג סטויאקוביץ' רוסיה אנדריי קירילנקו גרמניה דירק נוביצקי ספרד פאו גאסול אתר האליפות הרשמי
1039

שנת 1039 היא השנה ה-39 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. גאגיק מוכתר כמלך ממלכת קאחתי-הרתי להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1039‎ נפטרים ב-1039‎
1037

שנת 1037 היא השנה ה-37 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1037‎ נפטרים ב-1037‎ מדיה וקבצים בנושא 1037 בוויקישיתוף
1036

שנת 1036 היא השנה ה-36 במאה ה-11. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. אדוארד המודה שב לאנגליה עם אחיו הגדול אלפרד, שניסה להדיח את המלך הרולד הראשון, בן לשושלת הדנית, ולמלוך בעצמו. אלפרד נלכד והוצא להורג, אך אדוארד הצליח להימלט להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1036‎ נפטרים ב-1036‎ מדיה וקבצים בנושא 1036 בוויקישיתוף
1029

שנת 1029 היא השנה ה-29 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. אלפ ארסלאן (מוחמד בן דאוד), הסולטאן השני בשושלת הסלג'וקית (נפטר ב-1072) 20 בינואר – אלפ ארסלאן, הסולטאן השני בשושלת הסלג'וקית (נפטר ב-1072) קוויריקה השלישי הגדול, שליט ממלכת קאחתי-הרתי. להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1029‎ נפטרים ב-1029‎ מדיה וקבצים בנושא 1029 בוויקישיתוף
1028

שנת 1028 היא השנה ה-28 במאה ה-11. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. רבינו גרשום 7 באוגוסט – אלפונסו החמישי, מלך לאון (נולד ב-994) 11 בנובמבר – קונסטנטינוס השמיני, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-960) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1028‎ נפטרים ב-1028‎ מדיה וקבצים בנושא 1028 בוויקישיתוף
1026

שנת 1026 היא השנה ה-26 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. פייטרו בארבולאנו מתחיל לכהן כדוג'ה של ונציה לאחר הדחתו של אוטונה אורסאולו טוסטיג גודווינסון, רוזן נורתמבריה (נפטר ב-1066) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1026‎ נפטרים ב-1026‎ מדיה וקבצים בנושא 1026 בוויקישיתוף
1024

שנת 1024 היא השנה ה-24 במאה ה-11. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. נוסדה השושלת הסאלית באימפריה הרומית הקדושה, על ידי קונראד השני. 9 באפריל – האפיפיור בנדיקטוס השמיני (נולד ב-980) 13 ביולי – היינריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (נולד ב-973) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1024‎ נפטרים ב-1024‎ מדיה וקבצים בנושא 1024 בוויקישיתוף
חי (אלבום של עפרה חזה)

חי הוא אלבום הסולו החמישי של עפרה חזה. כשהיא בשיא הקריירה הישראלית שלה, זכתה חזה בתחרות הקדם אירוויזיון, וייצגה את ישראל בתחרות האירוויזיון שנערכה במינכן שבגרמניה עם שיר הנושא של האלבום, שכתב אהוד מנור והלחין אבי טולדנו. חזה הגיעה למקום השני והקליטה את השיר באנגלית, בגרמנית ובצרפתית. "חי" נבחר לבסוף ל"שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' ושל גלי צה"ל, ועפרה ל"זמרת השנה". להיטים נוספים מהאלבום כללו את "אמן למילים", "סוף קיץ" שהגיע למקום השביעי במצעד השנתי, "סופרסטאר" שזכה במקום השני בשירוויזיון ו"אחרי החגים" בדואט עם אבי טולדנו. האלבום הגיע תוך זמן קצר למעמד פלטינה. לבסוף, זכה האלבום לתואר פלטינה כפולה על סך מכירות של 80,000 עותקים. בשנת 2002 יצא האלבום במארז מיוחד לצד האלבום בית חם, זאת לאחר הצלחת אלבום האוסף מנגינת הלב. חי (אהוד מנור — אבי טולדנו) [3:04] אמן למילים (בצלאל אלוני) [2:50] בלדה למלך (בצלאל אלוני — ברוך עינב) [2:07] אחרי החגים (אהוד מנור — אבי טולדנו) [3:00] משורר הרחוב (משה בן שאול — אמיר פרויליך) [4:50] מחפשת דרך (קובי לוי — אמיר פרויליך) [3:50] עכשיו (בצלאל אלוני) [3:05] מאמי (בצלאל אלוני — אבי טולדנו) [3:25] סופרסטאר (בצלאל אלוני) [3:32] סוף הקיץ (חיה ורד — יאיר רוזנבלום) [4:15] עיבודים וניהול מוזיקלי - אלדד שרים (מלבד: "חי" ו-"אחרי החגים" - עיבודים של ננסי ברנדס). מפיק - בצלאל אלוני. עוזרת הפקה - בהט עילם. עיצוב עטיפה - יעל נדיב. צילום - יקי הלפרין. הוקלט באולפני "רולי", "סיגמא" ו-"קולינור". מידע על האלבום חי באתר MusicBrainz סופרסטאר, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube ‏40 שנים לצאת האלבום "חי" של עפרה חזה, באתר כאן, 24 במרץ 2023 שירוויזיון 4, מעריב, דצמבר 21 1982 www.nostal.co.il
1023

שנת 1023 היא השנה ה-23 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. עבד אל-רחמן החמישי ממונה לח'ליף בקורדובה אמיר סביליה הכריז על עצמאותו מחליפות קורדובה. בעיר צ'נגדו, בתקופת שושלת סונג, החל השימוש בשטר הכסף הראשון מאז ומעולם - ה"ג'יאו דזי" (Jiao Zi) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1023‎ נפטרים ב-1023‎ מדיה וקבצים בנושא 1023 בוויקישיתוף
1022

שנת 1022 היא השנה ה-22 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. הקמת ממלכה מורית עצמאית בליסבון. אולוף סקוטקונונג מלך שוודיה 20 בנובמבר – ברנווארד מהילדסהיים, קדוש נוצרי (נולד ב-960) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1022‎ נפטרים ב-1022‎ מדיה וקבצים בנושא 1022 בוויקישיתוף
1020

שנת 1020 היא השנה ה-20 במאה ה-11. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. פירדוסי - המשורר הפרסי הלאומי (נולד ב-934). להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1020‎ נפטרים ב-1020‎ מדיה וקבצים בנושא 1020 בוויקישיתוף
1019

שנת 1019 היא השנה ה-19 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. כיבוש פנג'אב על ידי מחמוד מע'זנה. נוסדה העיר בְּרֶסְט (בעבר נקראה בְּרֶסְט לִיטוֹבְסְק) ביידיש: בְּרִיסְק, כיום בתחום בלארוס. הארדיקאנוט - מלך אנגליה ודנמרק (ייתכן שנולד ב-1018), (נפטר ב-1042). להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1019‎ נפטרים ב-1019‎ מדיה וקבצים בנושא 1019 בוויקישיתוף
1018

שנת 1018 היא השנה ה-18 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. הקמת ממלכה מורית עצמאית באלגארבה. הארדיקאנוט – מלך אנגליה ודנמרק (ייתכן שנולד ב-1019), (נפטר ב-1042). 10 באפריל – ניזאם אל-מולכ, מלומד פרסי ווזיר גדול (נפטר ב-1092) 1 בדצמבר – תיטמר ממרסבורג, בישוף והיסטוריון גרמני (נולד ב-975) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1018‎ נפטרים ב-1018‎ מדיה וקבצים בנושא 1018 בוויקישיתוף
האיש שידע לעופף

האיש שידע לעופף, סיפורים והומורסקות הוא ספר הכולל מבחר סיפורים הומוריסטיים קצרים מאת הסופר הצ'כי הנודע קארל צ'אפק, שזכה לפרסום רב בין שתי מלחמות העולם. הסיפורים קובצו יחד על ידי המתרגם דב קוסטלר. הספר ראה אור לראשונה בעברית בשנת 1977 בהוצאת דביר, ושמו ניתן לו מהסיפור "האיש שידע לעופף" המופיע בקובץ אגדות וסיפורי משנה בספר. סיפורים מן הכיס הראשון בקובץ זה מופיעים חמישה סיפורי בלשים ומשטרה קצרים והם: המשורר, על תנאי, עקבות, הפשע בבקתה והפשע בסניף הדואר. סיפורים מן הכיס השני בקובץ זה מופיעים שבעה סיפורי בלשים ומשטרה קצרים והם: צ`ינטמנים וציפרים, פרשת התינוק, הרצח הגנוב, סיפורו של המנצח קאלינה, הקאקטוס הגנוב, אוסף בולים והמחט. ספר האפוקריפים בקובץ זה מופיעים שמונה סיפורים קצרים והם: אופיר, ניתוץ פסילים, אלכסנדר הגדול, נפוליאון, אגאתון או על החכמה, מעשה בחמש כיכרות לחם, וידויו של דון חואן ומותו של ארכימדס. אגדות וסיפורי משנה בקובץ זה מופיעים שמונה סיפורים קצרים והם: ההולל, האורח הראשון, מקרה יורידי, האיש שידע לעופף, עשרה סנטאווט, הראיון, ההילה, ואגדות נושים על הבארון ביהארי. אחרית דבר קארל צ`אפק, חייו ויצירתו קארל צ`אפק, האיש שידע לעופף. תרגום דב קווסטלר. הוצאת דביר 1977. 164 עמודים. מהדורה מחודשת: הוצאת מחברות לספרות 2010. פאר פרידמן, "מקרה מקרופולוס" - "הלא ייאמן פשוט ישנו": גרסה מלאה של רשימה על הספר שפורסמה באתר נענע10 תלמה אדמון, עדיין מצחיקים: על "האיש שידע לעופף", באתר nrg‏, 19 באפריל 2011
1017

שנת 1017 היא השנה ה-17 במאה ה-11. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. קאנוט הגדול מוכתר למלך אנגליה להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1017‎ נפטרים ב-1017‎ מדיה וקבצים בנושא 1017 בוויקישיתוף