laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דיסקוגרפיה של עלמה גוב

הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה גוב התחילה את הקריירה המוזיקלית שלה בנובמבר 2021 כשהוציאה את אלבום הבכורה שלה, "מאוחר מדי". ביולי 2022 הוציאה את אלבום ההופעה "לב בקופסה", ובמאי 2023 הוציאה את אלבום ההופעה השני שלה, "הופעות במפעל הפיס", ואת אלבום האולפן השני שלה, "איך האהבה הזאת חומקת בין האצבעות", מתוכו התפרסם השיר "מה לעשות עם הזאב". ביולי 2024 הוציאה עלמה את אלבום האולפן השלישי שלה, "עולם שלי" אם תשאיר אותי כך - עלמה גוב, סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 03:16) עלמה גוב - מאוחר מידי, סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 03:55) עלמה גוב ואבנר טואג / שוב לצאת (לעבוד), סרטון בערוץ "Kame'a - Independent Music Group", באתר יוטיוב (אורך: 03:33) עלמה גוב - מה לעשות עם הזאב, סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 02:56) עלמה גוב - אל תמהר, סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 02:47) עלמה גוב - בין האצבעות, סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 03:43) עלמה גוב - אובססיה 2, סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 02:50) עלמה גוב - זה הסוף, סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 03:16) עלמה גוב - ימים ארוכים // בבקשה (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 03:09) עלמה גוב - שוב במדבר (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 03:57) עלמה גוב - זה הסוף (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 02:54) עלמה גוב - אש ומים (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 03:06) עלמה גוב - שיר ורוד // אל תרוץ (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 03:02) עלמה גוב - עולם שלי (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 03:26) עלמה גוב - מחכה לזה (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 01:51) עלמה גוב - דופק! (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 00:39) עלמה גוב - תן לי (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 03:17) עלמה גוב - בכלזאתאוהבתאותך (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 04:07) עלמה גוב - כאבים בחזה (קליפ מילים), סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 02:25)
פיגוע הדקירה בגן יבנה

פיגוע הדקירה בגן יבנה היה פיגוע דקירה שערך מחבל פלסטיני ב-31 במרץ 2024, כ"א באדר ב' ה'תשפ"ד בסניף ארומה בקניון פרנדלי בגן יבנה. בפיגוע נרצח אזרח ישראלי ועוד שניים נפצעו באורח קשה. הפיגוע בוצע ב-31 במרץ 2024 בקניון בגן יבנה, על ידי המחבל מואמן פאיז מחמוד חליל בן 19 מחברון שהיה בעל היתר כניסה לישראל למטרות תעסוקה. בשעה 22:50 החל המחבל לדקור בסכין תושב אשר התאמן בסוויפט, ולאחר מכן המחבל ניסה להיכנס לסניף ארומה אך הדלת החשמלית בסניף הייתה נעולה. לאחר מכן, המחבל התנפל על מתאמן אחר שסיים להתאמן והחל לדקור אותו, המחבל חזר אל הסוויפט ודקר צעיר נוסף במקום, הצעיר התעשת והדף אותו ויצא בריצה לכיוון המדרגות. הצעיר הגיע לרחבה המרכזית בקניון ופגש בשוטר וסייר עירוני שהגיעו למקום, הכווין אותם אל המחבל והשוטר ירה למוות במחבל. המחבל, בעל היתר עבודה בעבר, ושוהה בלתי חוקי בעת הפיגוע, בן 19 מחמולת אל מסלאמה מדורא שהסתנן מפרצה בגדר הביטחון ושבעבר הועסק כפועל בנייה בגן יבנה, הגיע ליישוב בסיוע של שני בדואים מהפזורה עם שני סכינים. חמישה ימים לאחר הפיגוע נפטר מפצעיו לידור לוי בן 34 תושב גן יבנה. איבריו של לוי, שהיה חתום על כרטיס אדי, הושתלו בגופם של 2 בני אדם לאחר מותו. מתן צורי, דקר בחדר הכושר, תקף שוב כשנמלט - ואז חוסל: מסע הטרור של המחבל בגן יבנה, באתר ynet, 1 באפריל 2024 יניר יגנה‏, 2 תושבי הפזורה בדרום נעצרו בחשד שסייעו למחבל שביצע את הפיגוע בגן יבנה, באתר וואלה, 1 באפריל 2024 אור רביד, ‏נרצח בפיגוע בגן יבנה: מת מפצעיו לידור לוי, בן 34 שנדקר ופונה במצב אנוש, באתר ‏מאקו‏, 4 באפריל 2024 מיטל יסעור בית-אור, הציל חיים גם לאחר מותו: לידור נרצח בפיגוע בגן יבנה וריאותיו הושתלו בגופו של לוחם שנפצע קשה בעזה, באתר ישראל היום, 7 באפריל 2024
פולה (מאכל)

  פולה (בפינית: Pulla) הוא לחמנייה מתוקה פינית או קינוח מתוק עדין בטעם זרעי הל כתושים ולעיתים צימוקים או שקדים פרוסים. לחמי הל, כולל פולה הפינית (בפינית: לעיתים גם nisu) ו-Kardemummabröd ו-Kardemummabullar של המטבח השוודי, הם קבוצה של לחמים מועשרים או מאפים בטעם הל. הם נאכלים לאורך כל השנה, בדרך כלל עם קפה או תה. הל הוא התבלין שמשמש במספר מדינות נורדיות בעוגות, עוגיות וביסקוויטים, כולל מאפים פיניים מסורתיים לחג המולד. כיכרות פולה קלועות (נקראות pitko) מעוצבות משלושה גדילי בצק או יותר. הכיכרות עשויות להיות מעטצבות גם לטבעת. הן בדרך כלל מצופות במריחת ביצים ואז מפזרים עליהן סוכר לבן או שקדים. סוגים אחרים של פולה כוללים לחמניות עגולות קטנות הדומות לסקונס האנגלי, אך יש להן תוספת סוכר וחמאה ולחמניות קינמון גדולות יותר הנקראות korvapuusti. מבחוץ יש להן על פי רוב זיגוג חום מבריק, שנוצר על ידי ציפוי של חלבון ביצה, חלב או תערובת של סוכר וקפה מבושל יחד. בדרך כלל פולה נאפה ככיכר קטנה, עגולה בסגנון בריוש, המוגשת בשלמותה, או ככיכר ארוכה הנקראת pullapitko, שהוא פרוס, וניתן גם לקלוע אותו לפני האפייה, כדי שיהיה דקורטיבי וחגיגי יותר. כמה וריאציות הן ציפוי עם אגוזי מלך קצוצים ואייסינג וניל, צימוקים נוספים לעיתים לבצק וגם לשבלול הקינמון (הנקראות korvapuusti). לחמניות חמאה וסוכר הנקראות voisilmäpulla, ואלה עם תוספות פירות יער ולחמניות ממולאות הנקראות rahkapulla. נאפות לאירועים מיוחדים וניתן להוסיף זעפרן לבצק כדי להעניק טעם וגוון צהוב. בפינלנד, פולה מוגש לעיתים קרובות עם קפה. בקפיטריות, איכות הפולה נחשבת לסימן לאיכות הכללית של המקום. פולה נפוצה גם בחצי האי העליון של מישיגן וצפון אונטריו, אזורים בארצות הברית ובקנדה שיש בהם אוכלוסיות פיניות גדולות. שם הוא ידוע גם בשם nisu, מילה פינית ישנה שעדיין נמצאת בשימוש עם אותה משמעות בכמה דיאלקטים, אף על פי שמשמעותה במקור היא פשוט 'חיטה'. המונח korppu מתייחס במקום זאת למקל לחם דמוי ביסקוטי, אפוי כפול לטבילה בקפה, אשר עשוי לעיתים קרובות משאריות ניסו. לחמי הל שוודיים כוללים כאמור kardemummabröd (לחם) ו-kardemummabullar (לחמנייה). פולה מכונה בשוודית bulle או kanelbulle. לחם הל נחשב למאכל מסורתי בקרב אמריקאים שוודיים. לחמניות הל אוכלים יחד עם קפה או תה. צוריקי (אנ') חלה בייגלי Julens alla dofter (אורכב 16.12.2008 בארכיון Wayback Machine) Julens Kryddor (אורכב 06.07.2011 בארכיון Wayback Machine) "Pullataikina". Valio.fi. נבדק ב-28 בדצמבר 2017. {{cite web}}: (עזרה) Ojakangas, B. (1988). The Great Scandinavian Baking Book. Boston: Little, Brown, and Co. Lewis, Anne Gillespie (28 בדצמבר 2017). Swedes in Minnesota. Minnesota Historical Society Press. ISBN 9780873514781. נבדק ב-28 בדצמבר 2017 – via Google Books. {{cite book}}: (עזרה) Kaplan, Anne R.; Hoover, Marjorie A. (28 בדצמבר 1986). The Minnesota Ethnic Food Book. Minnesota Historical Society Press. p. 133. נבדק ב-28 בדצמבר 2017 – via Internet Archive. swedish cardamom bread. {{cite book}}: (עזרה) Mat, Allt om. "– Recipes". Alltommat.se. נבדק ב-28 בדצמבר 2017. {{cite web}}: (עזרה)
בית אריה קלנג

בית אריה קלנג הוא בית אמנים באשדוד, הקרוי על שמו של אריה קלנג, ממייסדי העיר ומיקיריה. בית האמנים ממוקם למרגלות גבעת יונה ובצילו של מגדלור אשדוד, ברחוב אברהם (יאיר) שטרן שברובע א' בעיר. המבנה תוכנן על ידי האדריכלים דוד קנפו ותגית כלימור. בית אריה קלנג נפתח בינואר 2016, עם התערוכה "שבת אחים" של האוצרת יעל ויזל. בכך, החליף את בית האמנים הישן שפעל באותו רחוב. הבית פועל לקידום אמנים מקומיים; פועלת בו חנות המזכרות "תוצרת אשדוד" כמוסד ללא כוונת רווח, בה נמכרים תוצרים של אמנים בני העיר בלבד. יתרת ההכנסה של החנות מושקעת בקידום ילדים לחינוך אמנותי. הבית מזכה אמנים בני העיר לארח ערבי השקה ליצירותיהם ללא תשלום. בקומה התחתונה של הבית, פועלת אגודת האמנים העירונית, שבעבר שכנה בקניון לב אשדוד. בבית אריה קלנג נערכות כחמש תערוכות בשנה. מאז קיץ 2022, פועל בבית האמנים מרכז המבקרים העירוני של אשדוד. אגודת אמני אשדוד תיירות אשדוד איגוד ערים לאיכות הסביבה אשדוד וחבל יבנה אולם התערוכות הכניסה למבנה – מודל תלת ממדי של סמליל החברה לתיירות של עיריית אשדוד, שהמטה שלה ממוקם במבנה תצפית מחלון פנורמי על עורף נמל אשדוד ורצועת חוף אשדוד תוצרת אשדוד – חנות המזכרות החלל המרכזי ובית הקפה אנדרטה לזכר שולי אביטל המרפסת – מעליה מבנה פלדה המציג את שנת ההקמה של אשדוד, 1956 מרכז המבקרים של אשדוד מסך אינטראקטיבי – גלריה של אנשי העיר רובעי אשדוד מצודת אשדוד ים יקירת העיר אשדוד, רבקה שמיאן, בהדרכת קבוצה באולם הקולנוע של מרכז המבקרים קריית התרבות ע"ש צבי צילקר מוזיאון אשדוד לאמנות המוזיאון לתרבות הפלשתים ע"ש קורין ממן מוזיאון גבורה ותהילה אוניברסיטת אשדוד – מבנה עתידי שתוכנן גם הוא בידי דוד קנפו ותגית כלימור מדיה וקבצים בנושא בית אריה קלנג בוויקישיתוף בית אריה קלנג, ברשת החברתית פייסבוק בית אריה קלנג, ברשת החברתית אינסטגרם בית אריה קלנג, באתר למטייל מרכז המבקרים אשדוד, באתר למטייל בית אריה קלנג – בית אמני אשדוד, סרטון תדמית בערוץ "החברה העירונית לתרבות ופנאי", באתר יוטיוב (אורך: 00:49) קשת רוזנבלום, בית האמנים באשדוד: בנייה ירוקה בתום המלחמה, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2014 חן בוקר, אירוע הפתיחה של בית האמנים ע"ש אריה קלנג ז"ל, באתר אשדוד נט, ‏13 בינואר 2016 דפנה יעקובוס רנצר, עכבר העיר, ניחוחות של התחדשות: הצמיחה האמנותית של אשדוד, באתר הארץ, 13 בינואר 2017 בית אריה קלנג, באתר קנפו-כלימור אדריכלים (באנגלית) בית אריה קלנג, אשדוד, באתר בר חסון אירוע הפתיחה של בית האמנים ע"ש אריה קלנג ז"ל כך נראה היום בית האמנים הישן באשדוד, באתר אשדוד נט, ‏2 במרץ 2019 דפנה יעקובוס רנצר, עכבר העיר, ניחוחות של התחדשות: הצמיחה האמנותית של אשדוד, באתר הארץ, 13 בינואר 2017 קשת רוזנבלום, בית האמנים באשדוד: בנייה ירוקה בתום המלחמה, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2014 שמואל סרדינס, שהחיינו מרכז מבקרים חדש וחווייתי נחנך באשדוד וידאו, באתר אשדוד נט, ‏19 ביולי 2022 מרכז המבקרים אשדוד, באתר למטייל
דוד מערבי

דוד מערבי (1896 – 23 במאי 1945), היה פסל, צייר, מלחין, ואחד מחלוצי החינוך לציור ולמוזיקה בארץ ישראל. דוד מערבי נולד ב-1896 ביקטרינוסלב, רוסיה (כיום דניפרו, אוקראינה) לאביו בן ציון מורובניי הוא למד בבית ספר ממשלתי, ואצל אביו שעסק כמורה לעברית רכש את השפה העברית וידיע ביהדות. כבר בילדותו גילה כישרונות אמנותיים מרשימים ולמד עברית מאביו. בגיל 15, עזב את ביתו ועלה לארץ ישראל, שם התקבל ללימודים בבצלאל תחת הדרכתו של מייסד בצלאל בוריס שץ. במהלך מלחמת העולם הראשונה, שימש כשומר בתל אביב ולאחר מכן נדד ברחבי הארץ כפועל חקלאי. התעניינותו במוזיקה הובילה אותו להשתלם בקומפוזיציה אצל יואל אנגל. ב-1920 נשא לאשה את חנה. בהמשך החל לעסוק כמורה לציור ולמוזיקה, תפקיד שביצע במשך 25 שנים, רובם בתל אביב. חיבר מעל לשמונים שירי ילדים, אותם לימד וביצע בבתי הספר בהם הורה. חלק משיריו הפכו לשירי עם מוכרים. הוא גם חיבר לחנים למילותיו של לוין קיפניס בספרו "מחרוזת", כמו "ט'ו בשבט" ו"גינה לי". בתחום החינוך המוזיקלי, מערבי תרם תרומה גדולה בפיתוח והנחלת הסולפג' והקונצרטינה, כלי נגינה פופולרי באותה תקופה. בנוסף, הוא ייסד וניהל מקהלות שונות, המציגות בהפעלות פומביות ובחגיגות החגים, תוך שהפך את ביתו למרכז תרבותי חם ופתוח לאוהבי אמנות. דוד מערבי נפטר ב-23 במאי 1945 ממחלת לב, והותיר אחריו מורשת עשירה שהשפיעה רבות על התרבות הישראלית בתחומי האמנות והמוזיקה. אל השדה אל השמש בוקר טוב הגיע בערב מי יבוא? גינה לי הסתוונית זמר לפורים זרים לשבועות חנוכה כי ישכב הילד מצות מצות לפסח נרות חנוכה על הרינו ביהודה עלו עלו קן הדרור קשתנו על שכמנו שיר החלוץ שירה הנוער מדיה וקבצים בנושא דוד מערבי בוויקישיתוף דוד מערבי, דף שער בספרייה הלאומית דוד מערבי - זֶמֶרֶשֶׁת, באתר www.zemereshet.co.il 4929 | Encyclopedia of the Founders and Builders of Israel, www.tidhar.tourolib.org
דוד וולך (איש קולנוע)

דוד וולך (נולד ב-1970) הוא במאי קולנוע ישראלי. וולך נולד למשפחה חרדית מרובת ילדים ולו 19 אחים ואחיות. למד בישיבה קטנה (14-16) בישיבת קול תורה בירושלים ובישיבה גדולה בישיבת פוניבז' בבני ברק. ב-1988 עזב את ישיבת פוניבז והצטרף לישיבת הרב יצחק שלמה זילברמן בעיר העתיקה בירושלים. בגיל 25, לאחר תהליך ארוך של חזרה בשאלה, עזב לתל אביב והחל בלימודי קולנוע בבית הספר חשיפה של האוניברסיטה הפתוחה. את דרכו האמנותית החל כמשורר וכאוטודידקט. סרטו הארוך הראשון הוא חופשת קיץ שזכה בפרס הסרט הטוב בפסטיבל הסרטים טרייבקה (2007) ובפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה ב-2006. יצר את הסרט הקצר "חמורים בארץ הקודש" (5 דקות) שהוקרן בפסטיבל הערבה (2017). יצירתו "דניאל אויערבאך" מ-2023 הוא סרטו השלישי והפיצ'ר השני שלו. יצירה זו היא אוטוביוגרפית. דוד וולך, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית דוד וולך, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דוד וולך, באתר ספר הקולנוע הישראלי נירית אנדרמן, "אם החטופים היו כיפות סרוגות, חרדים, או חרדיות? כולם כבר היו בבית", באתר הארץ, 13 במרץ 2024
מה לעשות עם הזאב

מה לעשות עם הזאב הוא שיר של הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה גוב. השיר נכתב, הולחן והופק על ידי עלמה גוב ויצא לאור ב-12 במאי 2023 כחלק מאלבום האולפן השני של גוב, "איך האהבה הזאת חומקת בין האצבעות". השיר יצא לאור ב-12 במאי 2023 כחלק מאלבום האולפן השני של גוב, "איך האהבה הזאת חומקת בין האצבעות". הוא נכתב, הולחן והופק על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה גוב. ב-14 במאי 2023 יצא לאור הווידאו קליפ של השיר בבימוי, צילום ועריכה של תמיר פיינגולד. ב"כאן 88" תואר השיר בתור בלדה פולקית עם טוויסט של רוק נשי ורטרו ניינטיזי ברוח התקופה שמשקף את האסתטיקה הוויזואלית של גוב. עוד נכתב כי חל קושי להגדיר את השיר כאלטרנטיבי או כמיינסטרים, לא כי הוא ב"אמצע הדרך", אלא כי הוא מורכב. מבחינה מילולית השיר כביכול מדבר על מפגש אקראי עם האקס, והדוברת ממשילה אותה ואת אותו הבחור לכבשה וזאב. היא תוהה מה לעשות, וחותמת ב”לא משנה, אתה בכל זאת עוזב”. מילות השיר תוארו ב"כאן 88" בתור טקסט כנה, חשוף, אך עדיין מעורפל ומסתורי, ואמוץ פינצ'ובר מ"מקור ראשון" כתב כי המילים ”מה לעשות כשאתה מסתובב / יהיה לי טוב ואז יהיה לי כואב” מזכיר כי בחיים, הטוב והכאב שלובים זה בזה. "מה לעשות עם הזאב" הגיע למקום השני ברשימת סיכום השנה של "כאן 88", שהרכיבו עורכים ואנשי תעשיית המוזיקה, שם צוין כי השיר חצה במהלך השנה גבולות של ז'אנרים ומצא את דרכו לקהלים שונים. עמית אטיאס מ"חדשות 12" תיאר כי השיר כבש את הרדיו ואת פורום המעריצים ההולך וגדל, שרובם הם מתבגרים שרוצים להיות חברים של הזמרת. עלמה גוב, איך האהבה הזאת חומקת בין האצבעות, באתר ספוטיפיי, ‏12 במאי 2023 עלמה גוב - מה לעשות עם הזאב, סרטון בערוץ "Alma Gov", באתר יוטיוב (אורך: 02:56) עלמה גוב, מה לעשות עם הזאב- הקליפ!!!, באתר אינסטגרם, ‏14 במאי 2023 בחירות העורכים - 4.7.2023, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 5 ביולי 2023 88 שיודעים: חוגגים את היצירה הישראלית של תשפ"ג, באתר כאן 11, ‏14 בספטמבר 2023 רגשות מודל 2023 /// רועי ויינברג על האלבום החדש של עלמה גוב - Columbus Music Magazine, באתר Columbus Music Magazine, ‏6 ביוני 2023 אמוץ פינצ'ובר, ‏חנן בן ארי מתבגר ושלומי שבן חוזר: סיכום שנה של המוזיקה הישראלית, בעיתון מקור ראשון, 12 בספטמבר 2023 עמית אטיאס, ‏לפעמים עלמה גוב חושבת שזה גדול עליה, וזה לא, באתר ‏מאקו‏, 3 במרץ 2024 היטליסט: מצעד המוזיקה של ישראל mako, באתר hitlist.mako.co.il, ‏2024-04-01 כאן 88, 88 שיודעים - והנה הזוכים!, באתר אינסטגרם, ‏14 בספטמבר 2023
אדוארד פטרמן

אליאס "אדואר" פטרמן (בהולנדית: Elias "Eduard" Veterman; האג, 9 בנובמבר 1901 - לארן (Laren), 28 ביוני 1946) היה סופר, ואמן ויזואלי הולנדי ממוצא יהודי. איש המחתרת ההולנדית, במהלך מלחמת העולם השנייה. פטרמן היה ממוצא יהודי. הוא הוכשר כאמן חזותי באקדמיה לאמנות חזותית בהאג. הוא היה פעיל כצייר וכשרטט ואייר ספרים, אך נודע בעיקר בפעילויות אחרות שלו. הוא החל את דרכו על הבמה כיד ימינו של קור ואן דר לוכט מלסרט (Cor van der Lugt Melsert), שעליו כתב לימים ספר יחד עם גיסו יאן ואן איס. הוא כתב חמישה עשר רומנים ושלושים מחזות. הוא נחשב מייצג של דקדנס. ניסיונותיו של פטרמן להקים להקת תיאטרון או קברט משלו פעמיים הסתיימו בפיאסקו פיננסי. הוא זכה להצלחה רבה יותר כמחזאי ובמאי בתיאטרון ההולנדי בהאג. כשהגרמנים פלשו להולנד ב-1940, כבר לא יכול היה לפעול בתחום. הוא אימץ שם בדוי - פרופ' אדוארד ז'אק נקר, פרופסור לתולדות האמנות - ונאלץ להסתתר. בתקופת הכיבוש השתמש בתעודות זהות מזויפות שיוצרו לאנשים במסתור וללוחמי התנגדות. הוא היה חלק מקבוצת ההתנגדות Luctor et Emergo. פטרמן נבגד ב-1943 ונעצר על ידי הגסטפו. הוא נכלא בכלא סכוונינגן (Oranjehotel). הוא נידון למוות ונלקח לכלא בלוטרינגהאוזן, שם שוחרר על ידי האמריקאים ב-1945. לאחר השחרור נחל הצלחה עם ההצגה "מלון אורנייה" (Oranjehotel), שעלתה על הבמה 150 פעם. הנסיך ברנהרד הזמין את פטרמן לכתוב את ההיסטוריה של הכוחות המזוינים המקומיים, אך הכותב רצה לחשוף את התנהגותם המפוקפקת של חיילים ופוליטיקאים בכירים במהלך המלחמה, והפנייה בוטלה. ביוני 1946, פטרמן ורעייתו קטי (Katy) מתו בתאונת דרכים ליד לארן. פטרמן היה לצנינים בעיני רבים מאנשי מוסדות השלטון לאחר השחרור, ולכן נפוצו מיד שמועות על חיסול, אך הוכחות לכך מעולם לא נמצאו. לא נעשתה חקירה לגבי התאונה. כך גם לגבי תאונת הדרכים שבה לוחם ההתנגדות האב לודו בליס נהרג ב-15 באוגוסט 1945, אדם שגם הוא מתח ביקורת על שרים. הם השתמשו באותו מוסך באוטרכט. מדיה וקבצים בנושא אדוארד פטרמן בוויקישיתוף כתבה בהולנדית המזכירה את פטרמן באמסטרדם. ניתנת לקריאה באנגלית עם אופציית התרגום. Informatie in de Theaterencyclopedie Levensbeschrijving door Dick van den Heuvel bij het toneelstuk (2003) over zijn veronderstelde liquidatie Website schrijversinfo over Veterman Repos ailleurs van Veterman beschreven op website onderduikers.nl אדוארד פטרמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Is Eduard Veterman vermoord?, Ben Speet, Geschiedenis, nr.4, 12e jaargang, juni 2021, (Lezersvraag) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אדוארד פטרמן".
פיגוע הירי במחלף הזיתים

פיגוע הירי במחלף הזיתים היה פיגוע ירי שבוצע במחלף הזיתים, ב-22 בפברואר 2024 י"ג באדר ה'תשפ"ד, על ידי 3 מחבלים פלסטינים תושבי בית לחם ותעמרה. הפיגוע בוצע בפקק תנועה בשעות הבוקר ונרצח בו מתן אלמליח תושב מעלה אדומים ונפצעו כ-11 אנשים. הפיגוע בוצע בבוקר 22 בפברואר 2024, י"ג באדר א' ה'תשפ"ד. בסביבות השעה 7:30 החלו 3 מחבלים מנפת בית לחם, בהם שני אחים, לבצע ירי כלפי מכוניות שעמדו בפקק תנועה בכביש 1 במחלף הזיתים. שניים מהמחבלים הגיעו ברכב אחד ומחבל שלישי הגיע ברכב שני. המחבלים היו חמושים באם 16, קרלו, רימונים ומחסניות. שוטרים שהיו במקום הרגו שניים מהמחבלים ופצעו באורח אנוש את השלישי. בפיגוע נרצח אדם אחד - מתן אלמליח, צעירה בהיריון נפצעה באורח קשה ועוד ארבעה בני אדם נפצעו באורח בינוני. בעקבות הפיגוע נחסם הציר לתנועת כלי רכב פלסטינים. חזקי ברוך, פיגוע ירי רצחני סמוך למעלה אדומים, באתר ערוץ 7, פורסם בי"ג באדר ה'תשפ"ד. אלישע בן קימון, לירן תמרי, גלעד כהן, רוני גרין שאולוב, יואב זיתון, מלכודת מוות בפקק: צעיר נרצח ו-6 נפצעו בפיגוע בכביש 1 ליד מעלה אדומים, באתר ynet, 22 בפברואר 2024 ינון שלום יתח, שלומי הלר, אמיר בוחבוט‏, פיגוע בכביש 1: צעיר נרצח ו-5 נפצעו מירי סמוך למעלה אדומים - וואלה חדשות, באתר וואלה, 22 בפברואר 2024 ערך זה הוא קצרמר בנושא טרור. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פוגאס

במטבח הצרפתי, פוגאס (בצרפתית: Fougasse; באוקסיטנית: Fogaça) הוא סוג של לחם המזוהה בדרך כלל עם פרובאנס, אך נמצא (עם וריאציות) גם באזורים אחרים בצרפת. גרסאות מסוימות מפוסלות או חתוכות לתבנית הדומה לשיבולת חיטה. ברומא העתיקה, panis focacius היה לחם שטוח שנאפה באפר האח (focus בלטינית). זה הפך בסופו של דבר למגוון סוגי לחמים הכוללים פוקאצ'ות במטבח האיטלקי, חוגאסה בספרד, פוֹגאסה בקטלוניה, פוּגאסה (fugàssa) בליגורית, פוגאצ'ה בבלקן, פוגאצ'ה בהונגריה, פוגאס בפרובאנס (במקור כתבו וביטאו fogatza) ו-fouace או fouée באזורים אחרים בצרפת ובאיי התעלה. סביר שלגרסת פרובנס יהיו תוספות כמו זיתים, גבינה, שום או אנשובי. פורטוגל היא גם ביתה של fogaça, לחם מתוק. בברזיל, pão sovado הוא פוגאס גדול טיפוסי, בעוד שמתכון בשם pão suíço נפוץ במדינות ריו דה ז'ניירו, אספיריטו סנטו והאזורים הסובבים אותו. ניתן להתייחס ל-Pão suíço כנקודת האמצע בין פוגאס לבין בוליו (Bolillo), הדומה מעט לבריוש קטן ומלוח. הם אולי המתכונים המתוקים ביותר של לחם כפרי בעבודת יד ומלוח שנעשה בדרך כלל בברזיל. המונח "פוגאס" משמש גם להתייחסות לסוג מאפה ממונקו שמעליו שקדים ואגוזים. פוגאס שימש באופן מסורתי להערכת הטמפרטורת תנור העצים. זמן האפייה של הפוגאס נותן מושג לגבי טמפרטורת התנור והאם ניתן להעמיס את שאר הלחמים (ומכאן הביטוי הצרפתי "il ne faut pas brûler la fougasse" כלומר "אסור לשרוף את הפוגאס"). ניתן להשתמש בפוגאס להכנת הגרסה הצרפתית של קלצונה, בדרך כלל ממולאת בגבינה וברצועות בייקון קטנות בתוך הכיס שנוצרו על ידי קיפול הלחם. וריאציות אחרות כוללות פירות יבשים, רוקפור ואגוזים, או זיתים וגבינת עיזים. מדיה וקבצים בנושא פוגאס בוויקישיתוף Root, Waverley (1992). The Food of France. New York: Vintage Books. pp. 43–44. ISBN 0-679-73897-5. Originally [fouace] was an ash cake, cooked under the ashes of the hearth (focus), a word whose corruption provided its name. (It is known in some parts of France as fougasse, a word a little closer to the original form from which it is derived.) fouée at Jersey (Norman language) staplebread (2016-02-10). "MONACO – Fougasse Monégasque". staplebread (באנגלית). נבדק ב-2022-11-28.
אג'פסנדאלי

אג'פסנדאלי (בגאורגית: აჯაფსანდალი; בארמנית: Աջափսանդալ) הוא מאכל גאורגי וארמני מסורתי, פופולרי גם בכל צפון הקווקז. הוא מורכב מבצל, חצילים, עגבנייה ופלפל צלוי, מבושל או מטוגן בשמן צמחי ומתובל בשום, בזיליקום, ריחן מצוי, עלי כוסברה, פטרוזיליה ותיבול נוסף. לפעמים מוסיפים תפוחי אדמה, פלפל חריף ואפילו גזר על אף שמתכונים מסורתיים אינם כוללים אותם. מנה זו קיימת תחת שמות שונים במטבחים רבים של עמי הקווקז ושל עמים דוברי טורקית. המקבילה האירופאית של מנה זו היא סוטה ירקות או רטטוי. עם זאת, אג'פסנדאלי מוגש בדרך כלל קר. חורש (מאכל) מדיה וקבצים בנושא אג'פסנדאלי בוויקישיתוף לירון רוזן, אג׳ספנדלי: מטבוחת חצילים גאורגית, באתר חדשות 13, 11 במאי 2024 "Журнал «BBQ»: Новый номер". bbqmag.ru. נבדק ב-2024-01-31. Burford T. 2015, Georgia, Bradt Travel Guide, p. 71. Capalbo, Carla (2022-03-01). Tasting Georgia: A Food and Wine Journey in the Caucasus with Over 70 Recipes (באנגלית). Interlink Publishing Group Incorporated. ISBN 978-1-62371-842-8. Turansky, Maggie (2020-12-27). "Ajapsandali Recipe: How to Make Georgian Eggplant Stew". No Frills Kitchen (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-12-21.
אלישע בנוביץ'

אלישע בנוביץ' (נולד ב-1941) הוא אמן ישראלי. אלישע בנוביץ' נולד ברמת השופט. ב-1959 התגייס לצה"ל ושירת בחטיבת גולני. בנוביץ' הוא בוגר המדרשה לאמנות. ב-1972 הוצגה תערוכת היחיד הראשונה של בנוביץ', שזכתה להערכה נרחבת. זמן קצר לאחר מכן פרצה מלחמת יום הכיפורים והוא גויס לשירות מילואים. בהמשך מילא בנוביץ' שורת תפקידים: מעצב גרפי בחברת שקם, בונה מודלים בחברות בתל אביב (בתקופה זו לקח חלק בעיצובים של הפסל דני קרוון) ומעצב במה. במשך 50 השנים מאז התערוכה הראשונה המשיך בנוביץ' לצייר וליצור, אך רק משפחתו וסביבתו הקרובה נחשפו ליצירותיו. באפריל 2024, לאחר ששני אוצרי אומנות נחשפו לעבודותיו, הוצגה תערוכה של יצירותיו בבית האמנים תל אביב. בנוביץ' מתגורר בתל אביב-יפו. הוא היה נשוי לדורית, שהלכה לעולמה בשנת 2023. אחת מילדיו של בנוביץ' היא עורכת ומתרגמת הספרים קטיה בנוביץ'. תרבות, ‏אחרי 52 שנות היעלמות, אוצר הציורים של אלישע בנוביץ' התגלה פתאום, באתר ‏מאקו‏, 10 באפריל 2024 רעות ברנע, תמיד מצייר: אלישע בנוביץ׳ בתערוכת יחיד - 50 שנה מאז הקודמת, באתר מגזין פורטפוליו, ‏2024-04-15 תמיד מצייר - רטרוספקטיבה: אלישע בנוביץ, באתר בית האמנים תל אביב ערך זה הוא קצרמר בנושא ציירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אלישע בנוביץ'".
פורחים לשובם

"פורחים לשובם" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי ישי ריבו, ויצא לאור ב-11 במרץ 2024, כחלק מהאלבמו החמישי "סוף חמה לבוא". השיר נכתב והולחן על ידי ישי ריבו ומאור שושן, בצל מלחמת חרבות ברזל, והופק על ידם. לדברי ריבו "השיר נושא בתוכו את הכאב אבל גם את הצמיחה. את האין, אבל גם את היש. ומעל לכל את האמונה שהכל עוד יתהפך לטובה". לא פורסם וידאו קליפ מלא לשיר. ריבו פרסם בערוץ היוטיוב שלו את האודיו של השיר, ב-11 במרץ 2024, בסמוך לצאת הסינגל. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל ואת מילותיו של השיר. ב-17 בספטמבר 2024, ריבו פרסם בערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר, יחד עם קולות רקע וכלי נגינה נוספים. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של האלבום סוף חמה לבוא ואת מילותיו של השיר. פורחים לשובם, סרטון באתר יוטיוב ישי ריבו בסינגל מלחמה חדש: "פורחים לשובם", באתר ערוץ 7, 11 במרץ 2024 פורחים לשובם, בביצוע ישי ריבו, סרטון באתר יוטיוב, 11 במרץ 2024 פורחים לשובם, בביצוע ישי ריבו, סרטון באתר יוטיוב, 17 בספט׳ 2024
בשעלי

בִּשְעָלי (בערבית: بشعلي; לעיתים נהגה: בִּשְעָלֶה, או בְּשעלָה) הוא כפר לבנוני נוצרי בנפת בתרון, בחלק הדרומי של מחוז צפון לבנון (מצפון לגבול עם מחוז הר הלבנון). הכפר נמצא כ-24 קילומטר מזרחית לעיר בתרון, כ-33 קילומטר צפון מזרח לביבלוס וכ-40 קילומטר דרומית לטריפולי. הכפר שוכן בגובה ממוצע של כ-1,300 מטר מעל פני הים. באזור הכפר נטועים עצי זית מניבים, בני אלפי שנים ויש הטוענים שהם עצי הזית העתיקים בעולם. השורש הערבי ש.ע.ל. מכוון לאֵש. יש הסוברים שהשם המקורי היה סורי: "בית שעלי" (بيت شعلي) כלומר בית האש (במובן הרעיוני - דתי) שם שהשתבש לשם המקובל כיום. בשנת 2009 היו בכפר 1,456 תושבים בוגרים, בעלי זכות בחירה לפרלמנט הלבנוני. כולם נוצרים מרונים. בשולי הכפר ישנו כרם זיתים שבו נטועים, בין היתר ששה עשר עצי זית עתיקים המכונים "האחיות", שגילם נאמד בכמה אלפי שנים. יש הסוברים שאלו עצי הזית שמהם הביאה היונה את הבשורה לנוח. ברבות השנים ניזוקה ליבת העצים, כך שלא ניתן לבצע תיארוך באמצעות ספירת הטבעות. משרד התיירות והתרבות הלבנוני הכיר בעצי הזית "האחיות" כאתר בעל חשיבות לאומית והעצים אף הונצחו על גבי בול לבנוני, בשנת 2011. בשנת 2017 הקימו תושבי הכפר חווה סולארית, בהספק שמתאים למילוי מינימלי של צורכי התושבים. הפרויקט מנע מהתושבים את השפעות הקשות של הפסקות החשמל בלבנון, בשנת 2021. מדיה וקבצים בנושא בשעלי בוויקישיתוף איילון, שנער, מילון ערבי עברי, 1972, עמ' 182-181 Bchaaleh | Les Plus Beaux Villages du Liban Wayback Machine, web.archive.org Olive trees of Bchaaleh are the oldest olive trees in Lebanon - LebanonUntravelled.com, ‏2023-10-01 Linda Pappagallo, The World's Oldest Olive Trees are Lebanese - Green Prophet, ‏2013-01-08 As Lebanon faces blackouts, green energy shields village from fuel crisis, Middle East Eye ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "בשעלי".