laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מנכמוס

מנכמוס (ביוונית: Μέναιχμος; ‏380 - 320 לפנה"ס) היה מתמטיקאי יווני קדום וגאומטרן שנולד באלופקונזוס, אשר היה ידוע בשל חברותו עם הפילוסוף אפלטון ובשל גילויו את חתכי החרוט ופתרונו לבעיה של הכפלת הקובייה באמצעות פרבולה והיפרבולה. מנכמוס זכור בקרב המתמטיקאים בשל תגליתו את חתכי החרוט ופתרונו לבעיה של הכפלת הקובייה. קרוב לוודאי שמנכמוס גילה את חתכי החרוט, שהם האליפסה, הפרבולה וההיפרבולה כתוצר לוואי של חיפושו אחר פתרון לבעיית הכפלת הקובייה. מנכמוס ידע שבפרבולה y² = lx, כאשר l הוא קבוע שנקרא הלאטוס רקטום. הוא גילה תכונות נוספות של חתכי חרוט. באמצעות המידע הזה התאפשר לו לפתור את הבעיה של הכפלת הקוביה. יש מעט מקורות ישירים לעבודתו של מנכמוס; עבודתו על חתכי חרוט ידועה בעיקר מאפיגרמה של ארטוסתנס, וההישג של אחיו (מציאת שיטה לרבע את העיגול נתון באמצעות קוואדרטריקס) דינוסטרטוס, ידוע רק בזכות כתביו של פרוקלוס. פרוקלוס מציין גם שמנכמוס נלמד בידי אודוקסוס. מנכמוס היה מורהו הפרטי של אלכסנדר הגדול. מנכמוס, באתר MacTutor (באנגלית) מנכמוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
קרב פולנטיה

קרב פולנטייה הוא קרב שנערך ביום ראשון של חג הפסחא, ב-6 באפריל 402, ובו הביס המגיסטר מיליטום פלביוס סטיליקו את כוחותיו הוויזיגותים של אלאריק, שפלשו לאיטליה ואיימו על הקיסר הרומי הונוריוס ששכן ברוונה. ניצחונו של סטיליקו בקרב היווה עדות נוספת לכישרונו הרב בלחימה, כפי שהוכיח כאשר הדף את אלאריק בפעמים קודמות ושנה מאוחר יותר בוורונה, אך העובדה שאלאריק הצליח לחמוק ממנו זו הפעם השלישית חיזקה שמועות שטענו כי סטיליקו מניח לאלאריק להימלט בכוונת מכוון. שמועות שערורייתיות אף יותר, שהיסטוריונים מודרניים פוסלים לחלוטין, היו שהשניים אף היו מאהבים. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סימה אלה

סימה אלה היא עיתונאית, יזמת ואשת עסקים. סימה אלה נולדה וגדלה בירושלים. היא למדה בבית הספר היסודי "כצנלסון" של תנועת העבודה, וסיימה את תיכון "סליגסברג". המשיכה את לימודיה במכללת קיי בבאר שבע, משם עברה להתגורר בתל אביב. סימה אלה החלה את דרכה העיתונאית ב"ידיעות אחרונות". כתבתה הראשונה, אודות משפחת ליטווינסקי, אחת המשפחות העשירות בארץ בשנות ה-20 של המאה ה-20, התפרסמה במוסף "7 ימים". אלה עבדה בידיעות אחרונות 27 שנה, מהן הייתה כתבת חדשות, ערכה תחקירים, כתבת חינוך, כתבת מוסף סופשבוע '7 ימים' ולעמודי הפנים של העיתון "24 שעות". במערכת העיתון הכירה את אהרון בכר ולשניים נולד בשנת 1983 בן, בועז בכר, סטרטאפיסט ומנהל בתחום ההי-טק. סימה אלה והבן בועז הצטרפו אל אהרון בכר, בשליחותו לניו יורק מטעם "ידיעות אחרונות", שם התגוררו במשך שלוש שנים. ביולי 1987, בשובם לארץ מניו יורק, נפטר אהרון בכר מדום לב. סימה אלה שבה לעבודה בעיתון והתמקדה בכתיבה למגזין "זמנים מודרניים", בעריכתה של בלה אלמוג ואחר-כך בעריכתה של אורנה ננר. עבודתה כללה ראיונות, תחקירים, כתיבת דיוקנאות. היו לה גם שני מדורים אישיים. האחד עסק בביקורת תוכניות הילדים בטלוויזיה, והשני עסק בהמלצות על אירועים תרבותיים. עם הקמתו של מדור הבריאות בעיתון, הצטרפה לצוות הכותבים, שם היה לה, בין היתר, מדור ביקורת על מוצרי קוסמטיקה חדשים וביקורת על ציוד רפואי ביתי. שימשה 20 שנה דירקטורית במפעל "אפיק" שברמת הגולן המייצר טונרים ומחסניות דיו למדפסות, לכספומטים ולקופות רושמות. בשנת 2001 הקימה חברת סטארט-אפ טכנולוגית, "אנג'י (2001)", אותה ניהלה במשך חמש שנים. בשנת 2007 הקימה הוצאה לאור שסיפקה לחברת "אל על" מדריכי נסיעות תחת השם "מה קורה", ושימשה גם כעורכת ראשית. בשנת 2010 הקימה וניהלה את "מה הבעיה", המרכז לייעוץ פסיכולוגי בטלפון. בפברואר 2013 הקימה את אתר החדשות "Jewish Business News", בו היא משמשת מנכ"ל ועורכת ראשית. בנובמבר 2017 השיקה את Dear Lili - ייעוץ פסיכולוגי, משפחתי וזוגי אונליין. מדיה וקבצים בנושא סימה אלה בוויקישיתוף סימה אלה, ברשת החברתית פייסבוק סימה אלה, ברשת החברתית LinkedIn
Windows Genuine Advantage

Windows Genuine Advantage (WGA בקצרה) היא מערכת של מיקרוסופט שנועדה למנוע שימוש פיראטי במערכות ההפעלה שלה. על מנת להשיג את המטרה הזו, מיקרוסופט מאלצת את המשתמש להריץ תוכנית שבודקת האם העותק של מערכת ההפעלה שבידו מקורי. במקרה שהעותק אינו מקורי, נחסמת האפשרות להשתמש בשירותים שונים מתוך אתר האינטרנט של מיקרוסופט כגון Windows Update ומרכז ההורדות. האימות מול מיקרוסופט מתבצע על ידי התקנת תוכנית ActiveX על מחשב המשתמש בפעם הראשונה בה הוא מבקש לעשות שימוש באחד משירותי מיקרוסופט אשר דורשים את האימות. בכל פעם שהמשתמש מבקש להשתמש בשירותים הללו, מורץ ה-ActiveX אשר מדווח בחזרה לאתר על ממצאיו, האם התוכנה היא אכן מקורית. במקרה שהתוכנה מקורית, המשתמש מגיע לעמוד שהוא ביקש לצפות בו ללא הפרעה. במקרה שהתוכנה אינה מקורית, הוא מגיע לעמוד אשר מסביר לו למה נחסמה הגישה שלו לעמוד שהוא ביקש. למרות זאת, עדיין ניתנת האפשרות להוריד עדכוני תוכנה אשר מוגדרים כעדכונים קריטיים (עדכוני אבטחה בעיקר). לאחר שמיקרוסופט החלה ליישם את ה-WGA באתרה, הופצו ברשת האינטרנט שיטות שונות להתגבר על הבדיקה כגון שימוש בקראק על מנת להחליף את קובצי ה-WGA. מיקרוסופט מעדכנת בצורה תדירה את ה-WGA, אך ככל הנראה אין זה מספיק על מנת למנוע לחלוטין מהמשתמשים אשר אין ברשותם עותק מקורי של מערכת ההפעלה מלעשות שימוש באתר. אתר האינטרנט הרשמי של Windows Genuine Advantage עמוד ה-WGA באתר מיקרוסופט ישראל שאלות נפוצות בנושא WGA מתוך אתר מיקרוסופט ישראל
ג'יליאן שוורץ

ג'יליאן שוורץ (באנגלית: Jillian Schwartz; נולדה ב-19 בספטמבר 1979) היא אתלטית אמריקאית-ישראלית, אלופה ושיאנית ישראל בקפיצה במוט. ייצגה את ארצות הברית ב-4 אליפויות עולם (פריז 2003, הלסינקי 2005, אוסאקה 2007 וברלין 2009) ובאולימפיאדה (אתונה 2004) ואת ישראל ייצגה באליפות עולם (טגו 2011), באליפות עולם באולם (איסטנבול 2012), ובאולימפיאדה (לונדון 2012). שוורץ נולדה באוונסטון אילינוי וגדלה בלייק פורסט, אילינוי שבארצות הברית. כבר בהיותה תלמידת תיכון, היא רצתה להתאמן בקפיצה במוט, אך מאחר שנערות לא הורשו לקפוץ במוט באילינוי עד שנת 1997 היא עברה לארקנסו על מנת להתאמן בענף זה. היא למדה באוניברסיטת דיוק. בשנת 2000 היא זכתה במדליית ארד באליפות המכללות (NCAA) בקפיצה במוט ובשנת 2001 קבעה את שיא האוניברסיטאות בקפיצה במוט, 4.32 מטר באצטדיון ו-4.10 באולם וזכתה במדליית כסף ב-NCAA. משנת 2010 היא קיבלה אזרחות ישראלית ומאז החלה לייצג את ישראל בתחרויות בינלאומיות באתלטיקה. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בפריז, צרפת בשנת 2003 סיימה שוורץ במקום 20 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.15 מטר. באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בבודפשט, הונגריה במרץ 2004 היא הגיעה להישג הגדול ביותר בקריירה שלה עד כה (2012) כשסיימה במקום רביעי בתוצאה של 4.60 מטר. באולימפיאדת אתונה (2004) סיימה שוורץ במקום 17 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.30 מטר. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 2005 סיימה שוורץ במקום 11 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.20 מטר, בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 4.45 מטר ועלתה לשלב הגמר מהמקום השני. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באוסקה, יפן בשנת 2007 היא סיימה במקום 15 בתוצאה של 4.50 מטר. במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת בייג'ינג (2008) היא סיימה במקום הרביעי ולא הצליחה להיכלל בנבחרת האמריקאית, מאחר שרק שלוש האתלטיות הראשונות יכולות להשתתף במשחקים האולימפיים מטעם הנבחרת. היא השתתפה באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2009 למרות שדורגה שוב במקום רביעי במבחנים האמריקאים מאחר שג'ן סטוצ'ינסקי, אלופת ארצות הברית פרשה בעקבות פציעה. באליפות עצמה היא סיימה במקום 14 בתוצאה של 4.50 מטר. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטגו, קוריאה הדרומית בשנת 2011 כספורטאית ישראלית סיימה שוורץ במקום ה-25 בקפיצה במוט, בתוצאה של 4.25 מטרים. בסוף ינואר 2012 קבעה שוורץ באליפות ארצות הברית הפתוחה שנערכה במדיסון סקוור גרדן, ניו יורק תוצאה של 4.52 מטרים ובכך השיגה את המינימום האולימפי, לאולימפיאדת לונדון (2012). באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה באיסטנבול, טורקיה בשנת 2012 סיימה שוורץ במקום ה-11 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.45 מטרים. באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בסוף יוני 2012 היא סיימה במקום ה-11 בקפיצה במוט לאחר שעברה 4.10 מטרים תחת גשם שוטף. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 4.40 מטרים. באולימפיאדת לונדון (2012) סיימה במקום 18 במוקדמות קפיצה במוט, לאחר שעברה גובה של 4.40 מטר, בקפיצה הראשונה, ולא העפילה לגמר. קפיצה במוט: 4.61 מטר (2006) קפיצה במוט: 4.72 מטר (2008) מדיה וקבצים בנושא ג'יליאן שוורץ בוויקישיתוף ג'יליאן שוורץ, באתר olympedia.org ג'יליאן שוורץ, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית ג'יליאן שוורץ, באתר ליגת היהלום ג'יליאן שוורץ, באתר Track and Field (נשים) ג'יליאן שוורץ, באתר הוועד האולימפי בישראל אורן אהרוני, קפיצה במוט: ג'יליאן שוורץ העפילה ללונדון, באתר ynet, 29 בינואר 2012
קרוליין ביינום

קרוליין ווקר ביינום (באנגלית: Caroline Walker Bynum; נולדה ב-1941) היא חוקרת אמריקאית של תקופת ימי הביניים. ביינום היא פרופסור אמריטה באוניברסיטת קולומביה ובמכון ללימודים מתקדמים בפרינסטון. היא סיימה את התואר הראשון באוניברסיטת מישיגן בשנת 1962, וקיבלה דוקטורט מאוניברסיטת הרווארד בשנת 1969. ביינום הייתה האישה הראשונה שמונתה לפרופסור מן המניין באוניברסיטת פרינסטון. בשנת 1996 שימשה כנשיאת האגודה ההיסטורית האמריקאית, ומחקריה נחשבים פורצי דרך בחקר ההיסטוריה הדתית של ימה"ב ובתחום ההיסטוריה של המגדר. מחקריה של ביינום מתמקדים בהיסטוריה הדתית והתרבותית של מערב אירופה במאות ה-15-12. אחד מחיבוריה החשובים ביותר הוא ספרה משנת 1987, Holy Feast and Holy Fast: The Religious Significance of Food to Medieval Women ("סעודה קדושה, צום קדוש: משמעותו הדתית של המזון לנשות ימה"ב"). בחיבור זה הצביעה ביינום על מרכזיותם של המזון והצום בפרקטיקות הדתיות של נשים נוצריות בימה"ב וניסתה להסבירה. הניתוח אפשר לה לעמוד על תפקידם החשוב של חלוקת התפקידים המגדרית ושל ייצוגי הגבריות והנשיות בפרקטיקה הדתית וברעיונות התאולוגיים של הנצרות הימי-ביניימית. מחקר זה השפיע רבות על הבנת התודעה הדתית באירופה של ימי הביניים והוביל למיקוד תשומת הלב בהיבטים המגדריים של תופעות דתיות שונות. מחקר חשוב נוסף פרי עטה הוא The Resurrection of the Body in Western Christianity: 200-1336 ("תחיית הגוף בנצרות המערבית: 1336-200"). בחיבור זה, שראה אור ב-1995, עקבה ביינום אחר השינויים בתפיסת הגוף בתאולוגיה הנוצרית למן שלהי העת העתיקה ועד ימי הביניים התיכוניים. מסקנותיה שינו באופן משמעותי את הבנת יחסה של הנצרות כלפי הדואליזם גוף-נפש. בשנת 2007 פרסמה ביינום את המונוגרפיה "Wonderful Blood: Theology and Practice in Late Medieval Northern Germany and Beyond" ("דם מופלא: תאולוגיה ופרקטיקה בצפון גרמניה של שלהי ימי הביניים"), שעסקה בשימושים ובכוחות המאגיים שיוחסו לדם האוכריסטיה בגרמניה של ימי הביניים ונגעה גם בקשר שבין רעיונות אלה לעלילות הדם. נוסף לכך פרסמה ביינום כמה קובצי מאמרים. קרוליין ביינום, ברשת החברתית Goodreads קרוליין ביינום, באתר ResearchGate קרוליין ביינום, באתר Academia.edu דף אישי באתר אוניברסיטת קולומביה דף אישי באתר המכון ללימודים מתקדמים קרוליין ווקר ביינם, צומות, משתאות ובשרים: משמעותו הדתית של האוכל לנשים בימי-הביניים בתרגום לעברית של יעל ארבל * תמר הרציג: מתודולוגיה ואידאולוגיה — אתגרים בחקר ההיסטוריה של המגדר.
גינאה במשחקים הפאראלימפיים

גינאה השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באתונה (2004), והשתתפה מאז בקביעות למעט היעדרות מהמשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012). במשחקי החורף לא נטלה גינאה חלק מעולם. המשלחת הראשונה אותה שלחה גאנה למשחקים הפאראלימפים באתונה, כללה ספורטאי בודד, אחמד בארי, שהתחרה בריצת 100 ו-200 מטר (קטגוריה T46). בארי היה גם הנציג היחיד של המדינה אל המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) בה התחרה שנית במירוץ ל-200 מטר. אך בשתי האולימפיאדות לא הצליח לזכות במדליה פאראלימפית. גינאה במשחקים האולימפיים גינאה במשחקים האולימפיים לנוער Participation Numbers ATHENS 2004 Paralympic Games באתר הוועד הפאראלימפי הבינלאומי
סטיב לינדי

סטיב לינדי (באנגלית: Steve Linde; נולד ב-1960) הוא עיתונאי ישראלי, העורך הראשי של העיתון הג'רוזלם ריפורט. בעבר שימש בין היתר העורך הראשי של העיתון הג'רוזלם פוסט משנת 2011 ועד מאי 2016. לינדי נולד בהארארה שבזימבבואה וגדל והתחנך בדרבן שבדרום אפריקה ואחר כך בארצות הברית. הוא למד בקליפורניה עיתונאות ואחר כך עלה לישראל בשנת 1988. הוא שירת בחיל התותחנים ולאחר שחרורו עבד בשידורי קול ישראל באנגלית במשך כ-21 שנים. החל משנת 1997 לינדי עובד בעיתון ג'רוזלם פוסט, שימש כעורך לילה וכעורך אחראי, ועורך ראשי משנת 2011 ועד מאי 2016. ב-2017 מונה כעורך הראשי של העיתון הג'רוזלם ריפורט. ריאיון עם לינדי חילופי עורכים ב"ג'רוזלם פוסט", באתר העין השביעית, 12 ביוני 2011 ניצן פינקו, העורך שפיטר את המאייר: "אמרו לי לא לדבר על העניין", באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 26 ביולי 2018 לי-אור אברבך, ‏עורך ראשי חדש ל"ג'רוזלם פוסט": יעקב כץ, באתר גלובס, 13 באפריל 2016 אורן פרסיקו, עורך ה"ג'רוזלם פוסט": בהוראת המו"ל אלי עזור אין להזכיר חשדות לשחיתות בעברו של המועמד לעיריית ירושלים משה ליאון, באתר העין השביעית, 23 ביולי 2013
קים לוקאס

קים ג'ואנה וודלוק לוקאס (באנגלית: Kim Joanna Woodcock Lukas; נולדה ב-16 במרץ 1977) היא זמרת פופ בריטית. קים, ילידת ברדהיל לונדון אנגליה, היא בוגרת בית הספר לדרמה של לונדון (Academy of Live and Recorded Arts), החלה את קריירת המוזיקה בשיר "All I Really Want" אשר זכה להצלחה רבה. למרות היותה זמרת פופ בריטית ורקדנית, ביססה קים את קריירת המוזיקה בעיקר באיטליה. 1999 "All I Really Want" 2000 "Let It Be the Night" 2000 "To Be You" 2001 "Cloud 9" 2007 "Change the World" 2011 "Breathe again" 2011 "One More Day" 2000 "With a K" קים לוקאס, באתר MusicBrainz (באנגלית) קים לוקאס, באתר Discogs (באנגלית) קים לוקאס, באתר Songkick (באנגלית) קים לוקאס, באתר בילבורד (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רודי דורנבוש

רידיגר "רודי" דורנבוש (בגרמנית: Rüdiger "Rudi" Dornbusch; ‏ 8 ביוני 1942 – 25 ביולי 2002) היה כלכלן אמריקאי ממוצא גרמני, ושימש כפרופסור במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) במשך 27 שנים. מחקריו עסקו בעיקר בנושאים של מאקרו-כלכלה, כלכלה בינלאומית, אינפלציה ושערי חליפין. נולד בעיר קרפלד שבמדינת נורדריין-וסטפאליה. הוא סיים לימודים במדעי המדינה באוניברסיטת ז'נבה בשנת 1966. אחר כך נסע לארצות הברית, שם השלים תואר שני (1969) ודוקטורט בכלכלה מאוניברסיטת שיקגו (1971), ולאחר מכן שימש כמרצה שם. בשנת 1975 מונה לפרופסור חבר במחלקה לכלכלה באוניברסיטת MIT ובשנת 1984 מונה לפרופסור מן המניין. הוא המשיך ללמד באוניברסיטת זאת עד למותו בשנת 2002. דורנבוש כתב יחד עמיתו ל-MIT, סטנלי פישר, את הספר Macroeconomics, אשר נחשב לאחד מספרי היסוד בהוראת הכלכלה. אחת התרומות המרכזיות של דורנבוש לחקר הכלכלה היא בכך שהוא טבע את המונח תגובת יתר (overshooting) בהקשר של תגובת שערי חליפין למדיניות מוניטרית מרחיבה, במאמרו המפורסם "דינמיקה של ציפיות ושער חליפין" משנת 1976. במודל תגובת היתר דורנבוש מסביר לראשונה כיצד תגובת יתר של שער החליפין למדיניות המוניטרית המרחיבה עשויה להיות רציונלית, על אף שאינטואיטיבית היא נתפסת כבלתי רציונלית. רודי דורנבוש, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה דף לזכרו, באתר MIT רודי דורנבוש, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Dornbusch, R, Expectations and exchange rate dynamics, Journal of Political Economy, 1976, עמ' 1161-1176
הרפובליקה המרכז-אפריקאית במשחקים הפאראלימפיים

הרפובליקה המרכז-אפריקאית השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באתונה (2004), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה הרפובליקה המרכז-אפריקאית חלק מעולם. משלחות הרפובליקה המרכז-אפריקאית ממשחקי 2004 ועד 2020 כללו ספורטאי בודד. הספורטאי הראשון שייצג את המדינה במשחקים הפאראלימפיים היה תיבאוט מוביאה שהתחרה בהרמת כוח (עד 56 ק"ג) במשחקים של שנת 2004. נציגי הרפובליקה המרכז-אפריקאית מעולם לא זכו במדליה פאראלימפית. הרפובליקה המרכז-אפריקאית במשחקים האולימפיים הרפובליקה המרכז-אפריקאית במשחקים האולימפיים לנוער
שדמי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אראלה שדמי – פעילה חברתית-פמיניסטית וסוציולוגית ישראלית חנן שדמי (פלדמן) – איש חינוך ומשורר לילדים, ממייסדי קיבוץ כפר בלום יששכר (ישכה) שדמי – מפקד בפלמ"ח ובצה"ל בדרגת תת-אלוף; בנו של נחום שדמי נחום שדמי (קרמר) – חלוץ, בכיר בארגון "ההגנה" ואלוף-משנה בצה"ל, נשיא ביה"ד הצבאי לערעורים ומראשי מוסד הביקורת של מפלגת מפא"י נעמי שדמי – מייסדת שירות הנשים במשטרת ישראל
ג'ויסטיק

ג'ויסטיק (באנגלית: Joystick; בעברית: בקר, מוט היגוי) הוא רכיב ציוד היקפי המשמש למתן קלט למחשב, לקונסולת משחקים או לכיסא גלגלים ממונע ובעזרתו ניתן לשלוט על פעולות ותנועות הנעשות במחשב. הג'ויסטיק מורכב מיחידת בסיס ומוט הניתן להזזה לכיוונים שונים. הזזתו של המוט משדרת למחשב את כיוון ההזזה. לעיתים כולל הג'ויסטיק גם כפתור, שלחיצה עליו שולחת סיגנל (אות) למחשב. השימוש המרכזי בג'ויסטיק נעשה במשחקי מחשב. כרכיבי ציוד היקפי נוספים היה הג'ויסטיק בעל חיבור טורי, אך החל משנת 2003 הוחלף בממשק USB. הג'ויסטיק האנלוגי נפוץ במחשבים אישיים. בג'ויסטיק האנלוגי המוט מחובר לזוג נגדים משתנים (פוטנציומטר), אחד בכל ציר, המחשב שולח זרם חשמלי אל קבל, והנגד קובע את זמן הפריקה של הקבל. כלומר, תנועת המוט משנה את התנגדות הנגד ושינוי ההתנגדות משפיע על עוצמת הזרם. מנהל ההתקן מתזמן את התגובה על פי הזרם שקיבל ומתרגמהּ למיקום של המוט, בכל ציר. באופן זה, תנועת המוט מתורגמת לזרם חשמלי המתקבל במחשב. ג'ויסטיקים דורשים לעיתים כיול מוקדם. ברוב המחשבים האישיים של שנות השמונים הותקן ג'ויסטיק ספרתי. התקן הפופולרי היה של מחשבי אטארי, אשר נתמך גם במכונות מתחרות. לעומת ג'ויסטיק אנלוגי, אשר נותן מידע לגבי מיקום המוט, בג'ויסטיק ספרתי המוט רק לוחץ על כפתורים המייצגים את הכיוונים. ניהוג מטוסים נעשה גם הוא באמצעות סטיק. משיכה אחורה תרים את אף המטוס למעלה, דחיפה קדימה תגרום להורדת אף המטוס והטיה ימינה ושמאלה תגרום לגלגול המטוס ימינה או שמאלה. הכוונת תותח הטנק נעשית באמצעות הכוונת ג'ויסטיק לכיוון הרצוי. על הג'ויסטיק מורכב גם הדק הירי. הכוונת מנופים, כדוגמת משאבות בטון נעשית בעזרת שלט רחוק עליו יש ג'ויסטיקים. עידו גנדל, איך זה עובד: הג'ויסטיק של בקר המשחקים, באתר ynet, 21 בינואר 2012 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זרעים גדרה

זרעים גדרה היא חברת זרעים ישראלית ואחת מהחברות מהמובילות בעולם בטיפוח זני מכלוא של ירקות, הנמצאת מאז 2007 בבעלותה המלאה של קבוצת סינג'נטה. החברה עוסקת בטיפוח, פיתוח ושיווק של זני פלפל, עגבנייה, מלפפון, אבטיח, מלון וקישוא במספר מדינות בעולם. בישראל, בנוסף למוצרים של זרעים גדרה החברה משווקת גם את מוצרי סינג'נטה. משרדיה הראשיים של החברה ממוקמים על יד צומת רבדים והיא מפעילה סניפים נוספים בארצות הברית, בספרד, בטורקיה ובמקסיקו. חברת "זרעים גדרה" הוקמה על ידי שבע משפחות מהעיר גדרה בשנת 1952 בתקופה של קיבוץ גלויות בה הוקמו מושבים חקלאיים ומעברות לשיכון העולים. אפשרויות הפרנסה והתעסוקה באותה תקופה התמקדו בעיקרן, בפיתוח החקלאות. בשנותיה הראשונות עסקה החברה בעיקר בעבודה ידנית בה לקחו חלק עולים ממדינות שונות. בשנת 1963 הצטרפה לחברה משפחת כהן. באותה שנה נוסדה זרעים גדרה כחברה בע"מ. לאחר מלחמת ששת הימים החלה החברה להרחיב את פעילותה המקצועית, השיווקית והאגרוטכנית תוך כדי שיתוף פעולה בתחום המחקר והטיפוח עם מכון ויצמן למדע, הפקולטה לחקלאות ומכון וולקני. בשנת 1973 החלה החברה לייצא את זניה לאירופה וארצות הברית. בהמשך התרחב הייצוא למדינות נוספות ובמקביל ועד היום מושקעים משאבים רבים בפיתוח וטיפוח הזנים. בשנת 2000 זרעים גדרה בע"מ התפצלה לשתי חברות: "זרעים גדרה" (ירקות) ו"אגרידרה" (גידולי שדה). בשנת 2005 רכשה קרן מרקסטון את השליטה בזרעים גדרה מידי המייסדים. בדצמבר 2005 הוסמכו מעבדות החברה לתקן ISO 17025 המבטיח רמת אמינות גבוהה של בדיקות איכות. בשנת 2007 מכרה קרן מרקסטון את זרעים גדרה לקבוצת סינג'נטה. זני מכלוא הם זנים המנצלים תופעה ידועה בעולם הביולוגיה הנקראת און כלאיים. און כלאיים היא תופעה שבה צאצא של שני הורים מפגין ביצועים טובים יותר מכל אחד מההורים. הבסיס הגנטי לתופעה זו הוא שלכל הורה ישנם שני עותקים זהים מכל גן ובצאצא מקבלים מכל גן עותק אחד מכל הורה, דבר שבפעמים רבות מוביל לביצועים משופרים. טיפוח הוא תהליך המספק מגוון פתרונות גנטיים לצרכים של הגידול החקלאי. תהליך הטיפוח מאפשר שיפור מתמיד של הזנים המסחריים המקובלים באזור הגידול בהיבטים של יבול, עמידות למחלות ומזיקים, וגידול בתנאים שאינם אופטימליים לצמחים בתנאי סביבה קיצוניים כגון טמפרטורות קיצוניות, וקרקעות עם רמות מלח גבוהות מהמקובל. אתר האינטרנט הרשמי של זרעים גדרה זרעים גדרה באתר גלובס אתר חברת Syngenta העולמי "זרעים גדרה סינג'נטה עם הפנים קדימה", ריאיון עם מנכ"ל החברה הנכנס, מר גיא רייב יורם גביזון, לזרוע 95 מיליון דולר: המסלול הארוך של חברת זרעים גדרה ממותג קטן למכירה לחברת ענק, באתר TheMarker‏, 4 בינואר 2008 דירוג bdi Zeraim Iberica
פיל נפיל

פיל נפיל (באנגלית: Heffalump, תורגם גם היפופיל) הוא דמות בדיונית של פיל בספרים ובסרטים של פו הדב מאת אלן אלכסנדר מילן. המושג "פיל נפיל" מוזכר בספר "פו הדב", שיצא בשנת 1926, אך למעשה, לא מופיעה שם דמות כזו. הדמות מופיעה לראשונה בספר הבית בקרן פו, שיצא בשנת 1928. הדמות מופיעה גם ביצירות, שנכתבו בהשראת הספרים הנ"ל - בסדרה הרפתקאות פו הדוב (1998-1991) ובסרט בכיכובו, שנקרא פו הדב: סיפורו של פיל נפיל. בסרטים מצוירת דמות, שמבחינה מבנית, היא פיל הודי, אך צבעיה שונים מהצבע של חיה זו. בפרק החמישי של "הרפתקאות פו הדוב", פו הדב וחזרזיר מנסים באומץ ללכוד את פיל נפיל במלכודת. עם זאת, פיל נפיל לעולם לא נתפס במלכודת שלהם, ואכן הם אף פעם לא פוגשים את פיל נפיל במהלך הספרים. בפרק השלישי בספר הבית בקרן פו, פו וחזרזיר, במהלך חיפושים אחר קטנטן בהוראתו של ארנב, נופלים למלכודת דומה (מרומז שזה אותה מלכודת) וחושבים שזה נעשה על ידי פיל נפיל כדי לתפוס אותם. פו וחזרזיר מתרגלים שיחה שיצטרכו אותה כאשר פיל נפיל יבוא, אבל פו נרדם וכאשר חזרזיר שומע קול, הוא נבהל ואומר את דבר הלא נכון. לבסוף, הוא מובך כאשר הוא מבין שהקול הוא של כריסטופר רובין, אך מייד גאוותו שבה אליו כאשר הוא מוצא את קטנטן על גבו של פו. למרות שזה לא נאמר במפורש, הוא חושב כי פילים נפילים מנקודת מבט של ילד הם פילים (המילה פיל נפיל לפי ניסיון הילד מבטאת את המילה פיל) האיורים של ארנסט שפארד בספרי פו הדב מאת א. א. מילן מתארים פילים נפילים (כפי שמתואר בחלום של חזרזיר) דומה מאוד לפילים. בעיבודים של הסיפורים של דיסני, פיל נפיל מוזכר בסרט קצר שיצא בשנת 1968, העונה לשם פו הדב והיום הסוער, ונראה שהוא תוצר דמיונו של טיגר. המראה הממשי הראשון של פיל נפיל היה בסדרת הטלוויזיה "הרפתקאות פו הדב". בשני סרטי האנימציה ובכל סדרת הטלוויזיה הוא גם מתואר כפיל, פחות אכזר ופראי מאשר הדמיונות של פו בספרים. בסדרת האנימציה הטלוויזיונית, רוב הפילים נפילים הם האויבים של פו הדב וחבריו. הם יודעים לגנוב דבש ולעיתים קרובות דברים הקשורים לפו הדב. אחת הפילים נפילים הייתה הלף, העוזרת קשת התפיסה של סטן התועל ופחדה מרו כי חשבה שהוא עכבר ענק. חזרזיר התיידד עם פיל נפיל צעיר בשם ג'וניור, בשני פרקים של הרפתקאות פו הדב החדשות. ג'וניור חי עם הוריו. אימו, הזכירה לעיתים קרובות את האלרגיות של אביו, אבא פיל נפיל. הם הופיעו יחדיו בשיר "תועלים ופילים נפילים" עם התועלים בסרט הרפתקאותיו הרבות של פו הדב. טיגר תיאר אותם כמפלצות בעלות חיבה לדבש. הם מופיעים עם השיר גם בדיסניוורלד במתקן הרפתקאותיו הרבות של פו הדב שמבוסס על הסרט, ושבו הרוכבים נוסעים דרך הפילים נפילים והתועלים בחלומו של פו הדב. מאז 1950 פילים נפילים זכו להשפעה תרבותית מחוץ לספרי פו הדב. המונח "פיל נפיל" משמש מבוגרים לתאר ילד או פיל בשובבות. המונח "מלכודת פיל נפיל" שימש בעיתונות הפוליטית, מלכודת שתתפוס את היריב אך לבסוף נפילה עצמית למלכודת. יש פרטיטורה העונה לשם "ללכוד את פיל נפיל". פרס פיל נפיל הוא פרס ספרותי שנתי שוודי המוענק לסופר שכתב את ספר הילדים/ספר המבוגרים השטותי ביותר. הסרט פו הדב: סיפורו של פיל נפיל, יצא ב-2005, בעקבות הביטויים של המילה פיל נפיל, בו רו מתיידד עם פיל נפיל ששמו פילוני. מאוחר יותר, באותה שנה יצא סרט קצר שנקרא חג המולד של פיל נפיל. מאוחר יותר, פילוני הפך לדמות מרכזית בסדרה חבריי טיגר ופו שמשודרת בערוץ דיסני ובערוץ הופ!. פו הדב: סיפורו של פיל נפיל
ברוך חפץ (עורך ספרותי)

ברוך חפץ (29 ביולי 1932 - 17 במרץ 2019) היה עורך ספרותי ישראלי, מייסדו ועורכו הראשון של כתב העת הספרותי "עכשיו". נולד בירושלים למשפחה ירושלמית ותיקה, דור חמישי בירושלים. בשנת 1957 הוציא לאור קובץ ספרותי בשם "אוגדן", במטרה להעניק במה ספרותית לדור החדש בספרות העברית. לאחר כשנתיים הוחלף שמו של כתב העת ל"עכשיו". הגיליון הראשון של כתב העת בשמו החדש "עכשיו" ראה אור בשנת 1959, וצורפו אליו חברי מערכת נוספים – נתן זך, יהודה עמיחי וגבריאל מוקד. בכרך זה פורסם המאמר "הרהורים על שירת אלתרמן", מאת המשורר נתן זך. מאמר זה, אשר כלל ביקורת חריפה ויוצאת דופן על שיריו המוערכים של נתן אלתרמן, היווה אחד משיאיו של מרד הדור הצעיר של משוררי המדינה בפאתוס הלירי של משוררי הדור הקודם, והוא מסכם את הכללים החדשים לשירה עברית. חפץ שימש כעורך הראשי של כתב העת "עכשיו" וכמרכז המערכת, והוא המשיך במלאכת עריכת כתב העת, יחד עם גבריאל מוקד, במשך שנים רבות. כתב העת "עכשיו" העניק הזדמנות ליוצרים צעירים להוציא את יצירותיהם לאור, ותרם להפיכתם של יוצרים רבים, ביניהם יונה וולך, דוד אבידן, דליה רביקוביץ' ורבים אחרים, ליוצרים מרכזיים במדינת ישראל. לצד כתב העת "עכשיו" הקימו חפץ ומוקד את "הוצאת עכשיו", במסגרתה ראו אור למעלה מ–70 ספרים, רובם יצירות ראשונות של יוצרים, ביניהם: אהרן אפלפלד, עדי צמח, יהודה עמיחי, דוד אבידן, יאיר הורוביץ, יונה וולך, אהרן שבתאי, מנחם בן ומאיה בז'רנו. עיקר המימון לכתבי העת ולהוצאת הספרים נעשה מכיסו הפרטי של חפץ. כתב העת והוצאת הספרים לא זכו, במרבית המקרים, לתמיכה כספית ממקורות ציבוריים. חפץ גם הוציא לאור את הספר "אמרי חפץ" – סדר תפילות ותשבחות לכל ימות השנה ומועדיה. נפטר ב-17 במרץ 2019. מדיה וקבצים בנושא ברוך חפץ בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זרקאלו

זֵרקַאלוֹ (מרוסית: Зеркало, "ראי"), הוא כתב עת ספרותי ישראלי ברוסית המופץ ארבע פעמים בשנה בישראל, רוסיה ובמדינות נוספות. העורכת שלו היא אירינה ורובל-גולובקינה. יצאו שני קבצים של "זרקאלו" בעברית בהוצאת הקיבוץ המאוחד ב-2001 ובהוצאת עם עובד ב-2005. בין מייסדיו ועורכו הראשון היה הסופר אלכסנדר גולדשטיין. זרקאלו: ראי לספרות רוסית עכשווית / בעריכת אירינה ורובל-גולובקינה; עריכת התרגומים: שלומית אביאסף ודינה מרקון. הקבוץ המאוחד, (2001). ISBN 9650201637 זרקאלו: יצירה רוסית עכשווית בשיח הישראלי / בעריכת אירינה ורובל-גולובקינה וניר ברעם. תל אביב: עם עובד, תשס"ה. ISBN 9651317531 בקטלוג ULS ערך זה הוא קצרמר בנושא כתבי עת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.