laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
המנסרה

המנסרה (נקרא בטעות גם: הנגרייה) היא גבעה במכתש רמון המכוסה עמודי קוורציט בצורת מנסרות, ולהן צורה בעלת ארבע, חמש או שש פאות. גבעת המנסרה נמצאת כ-3 קילומטרים ממזרח למצפה רמון. המנסרות נוצרו כתוצאה מסדקים שנוצרו בסלע הקוורציט בתהליך התקררותו. חלק מהמנסרות נשברו לאורך השנים והן מכסות כיום את הגבעה. גבעת המנסרה נמצאת וכ-600 מטרים ממערב לכביש 40 ומוביל אליה שביל עפר נגיש לכל רכב היוצא מכביש 40. שביל צף נבנה כדי למנוע פגיעה במנסרות והוא מוביל אל ראש הגבעה. השביל מוקדש לזכרו של סרן גדי ערן, גאולוג שנפל במלחמת שלום הגליל. בעבר היה אזור גבעת המנסרה מורכב מאבן חול. בשלב מסוים בהיסטוריה הגאולוגית הגיע מחדר מגמטי קרוב לשכבות אבן החול וחימם אותן. אבן החול שהתחממה "נאפתה", הותמרה, והפכה לסלע קוורציט קשה. לאחר התקררות הגוף המגמטי התקררו גם סלעי הקוורציט. בתהליך הקירור נוצר סידוק בסלעי הקוורציט, והן קיבלו צורת מנסרות בעלות 4–6 פאות, בתהליך דומה לתופעת הסידוק בסלעי בזלת (למשל בבריכת המשושים). כאשר נחשף מכתש רמון נסחפו השכבות הרכות שכיסו את הגבעה. שכבות רכות שהיו מסביב לשכבת הקוורציט הקשה נסחפו גם כן והמנסרה נותרה כגבעה כפי שהיא מוכרת היום. ישנן שתי סברות לגבי הגוף המגמטי שחימם את האזור. ההשערה הראשונה הייתה שמדובר בסיל או דייק אשר חדרו לאזור וחיממו את אבן החול. עקבות של מחדרים כאלה נמצאו למרגלות הגבעה ובסביבתה הקרובה. ההנחה היא כי המגמה התקררה והוחלפה לקאוליניט אותו ניתן למצוא כשכבה בהירה למרגלות הגבעה ובסביבתה. ההשערה שנייה היא שתהליך החימום התרחש על ידי גוף מגמטי גדול אשר חדר מתחת לפני השטח. בעוד שמחדרים כמו דייק וסיל גורמים בדרך כלל להתמרה בשטח מצומצם מאוד, חדירת גוף מגמטי גדול יכול להסביר את אספקת החום לגבעה כולה. מחקר שנערך בשנת 2020 בדק את המגנטיות באזור הגבעה ומצא עדויות להימצאות גוף מגמטי ברדיוס של כ-180 מטרים ובעומק של כ-10 מטרים מתחת לפני השטח. במהלך השנים נפגעו ונשברו חלק ממנסרות הקוורציט על ידי מטיילים שצעדו על הגבעה. כדי להגן על המנסרות נבנה שביל צף העשוי פלסטיק ממוחזר בו ניתן לעלות אל ראש הגבעה. בשל מראה המנסרות המפוזרות ברחבי הגבעה נקרא האתר לפעמים בטעות "הנגרייה", אולם שם זה אינו נכון. במכתש רמון קיימות מספר מנסרות נוספות, ביניהן המנסרה הלבנה מול גבעת געש, המנסרה המזרחית בגבעת ארדון, והמנסרה המערבית מול מעבר רמון. השביל הצף המוביל לראש הגבעה עמודי המנסרה המנסרה הלבנה מול גבעת געש במכתש רמון המנסרה הלבנה עמיר אידלמן וליאור אנמר, אתרים גאולוגיים בישראל, 2014, עמ' 260–262. מדיה וקבצים בנושא המנסרה בוויקישיתוף המנסרה, באתר טיולי סוד היווצרות המנסרה במכתש רמון, באתר מו"פ מדבר וים המלח, 22 באפריל 2020 המנסרה, באתר talibrill המנסרה, באתר "בשביל המשפחה" עמיר אידלמן וליאור אנמר, אתרים גאולוגיים בישראל, עמ' 262 אורי שטאובר, רועי גרנות, מקור החום במנסרת הקוורציט, מכתש רמון המרכזי, 2020 עמנואל מזור ושלמה שובאל, מכתש רמון כמוזיאון גאולוגי בגודל טבעי, כנס החברה הגאולוגית 1987
מפרץ בול

מפרץ בול (באנגלית: Buls Bay) הוא מפרץ רחב, בצידו המזרחי של האי ברבנט בארכיפלג פאלמר שבאנטארקטיקה. רוחבו של המפרץ 4 קילומטרים. המפרץ מצוי צפונית לנקודת ד'אורסל. המפרץ התגלה על ידי המשלחת האנטארקטית הבלגית (אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1897 - 1899) בפיקודו של אדריאן דה ז'רלאש. המפרץ נסקר ומופה על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד באפריל 1955; משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד צילמה מהאוויר את האזור בשנים 1956–1957. ז'ארלש קרא למפרץ על שמו של שארל בול (Charles Buls), ראש עיריית בריסל, אשר תמך במשלחת האנטארקטית הבלגית. • International Symposium on Antarctic Earth, Geological Evolution of Antarctica, Sciences 5th : 1987 : Cambridge, England, P 516 מפרץ בול באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מפרץ בול(הקישור אינו פעיל) באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה מפרץ בול באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור מפרץ בול, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix תצלום לוויין של אזור מפרץ בול תחזית מזג אוויר עדכנית עבור מפרץ בול מידע גאוגרפי והיסטורי ההיסטוריה של גילוי ומיפוי המפרץ
אמא בהזמנה

אמא בהזמנה (באנגלית: Instant Mom) הייתה קומדיית מצבים אמריקאית של ניקלודיאון, ששודרה למשך 3 עונות בשנים 2013–2015. סטפני טרנר-פיליפס (טיה מאורי) האם החורגת החדשה ומנסה להיות הטובה ביותר שהיא יכולה להיות. היא בלוגרית אוכל ונערת מסיבות. צ'רלי פיליפס (מיכאל בואטמן) בעלה הגדול של סטפני שהוא רופא ואב לשלושה ילדים על ידי אשתו הראשונה. מגי טרנר (שריל לי ראלף) אמה של סטפני שלעיתים קרובות נוקמת בחייה האישיים של בתה, בדרך כלל עם ההסבר שהיא מנסה להפוך את סטפני חסרת הניסיון לאם טובה יותר כשיש משבר משפחתי. גבריאל "גבי" ביאטריס פיליפס (סידני פארק) האחות הבכורה והבת היחידה של סטפני וצ'רלי. היא בת 15 בתחילת הסדרה וכמו הרבה נערות מתבגרות, היא מאוד מודעת לאופנה. היא גם סטודנטית לכבוד חכמה מאוד. היא נתפסת כאדם הכי חכם, יפה, פופולרי, מוכשר, מצחיק ומסוגנן שאי פעם. ג'יימס פיליפס (טיילן ג’ייקוב ויליאמס) הוא אח האמצעי של גבי ואהרון. הוא ידוע כטריקסטר של המשפחה, ומושך לעיתים קרובות מעשי קונדס על אחיו וגם על הוריו. הוא לא מודה בכך, אבל הוא מקנא בעליונותו ובפופולריות של גבי ומנסה למשוך עליה מעשי קונדס, לעיתים קרובות כשהם מנותבים אליו מחדש. אהרון פיליפס (דאמאר קלהון) הוא האח הצעיר ביותר של גבי וג'יימס. הוא נתפס כילד הפועל הכי יפה בקרב כל בני המשפחה. כאשר הוא מבין זאת, הוא מתחיל להשתמש בזה לטובתו. "אמא בהזמנה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אמא בהזמנה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אמא בהזמנה", באתר Metacritic (באנגלית) "אמא בהזמנה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
נקודת ד'אורסל

נקודת ד'אורסל (באנגלית: D'Ursel Point) היא לשון יבשה בחוף הדרום-מזרחי של האי ברבנט, בארכיפלג פאלמר שבאנטארקטיקה. הלשון מהווה את הקצה הדרומי של הכניסה למפרץ בול. נקודת ד'אורסל ממוקמת 2.4 קילומטרים מדרום-מערב למפרץ אביסנה. לשון היבשה התגלתה על ידי המשלחת האנטארקטית הבלגית (אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1897–1899) בפיקודו של אדריאן דה ז'רלאש. לשון היבשה נסקרה ומופתה בשנית על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד באפריל 1955; משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד צילמה מהאוויר את האזור בשנים 1956–1957 ז'ארלש קרא ללשון היבשה על שמו של הרוזן איפוליט ד'אורסל (Hippolyte d'Ursel) נשיא האגודה המלכותית לגאוגרפיה של בלגיה (Royal Belgian Society of Géographics), אשר תמך במשלחת הבלגית. נקודת ד'אורסל באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית נקודת ד'אורסל באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה נקודת ד'אורסל באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה תצלום לוויין של אזור נקודת ד'אורסל, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix מידע גאוגרפי והיסטורי מידע היסטורי על גילוי לשון היבשה
קולאמי

קולאמי (בקולאמי: कोलामी ; באנגלית: Kolami) היא שפה דראווידית מרכזית שבטית המדוברת באזורים מהאראשטרה וטלנגאנה שבהודו. קולאמי היא השפה המדוברת ביותר מבין השפות הדראווידיות המרכזיות. לקולאמי יש שמונה ניבים. המרכזי שבהם הוא "קולאמי הדרומית" שלעיתים נחשב כשפה שונה, לניב יש בין 60% ל-74% דמיון לשאר הניבים של קולאמי ולו כ-10,000 דוברים. Kolami, Northwestern, Ethnologue (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות ובנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משה אגמון

משה אגמון (מוריס אנקלביץ', 1930, גרמניה – 4 במאי 2016, ישראל) היה רופא ישראלי. הוא התפרסם כמי שהציל את חייו של מאיר הר-ציון בניתוח חירום שביצע במהלך מבצע יהונתן, פעולת תגמול שכוונה נגד משטרת א-רהווה, בירדן, ב-11 בספטמבר 1956. על מעשה זה הוענק לאגמון עיטור העוז. משה אגמון נולד בגרמניה בשנת 1930. השם שניתן לו בלידתו היה מוריץ אנקלביץ. המשפחה ברחה מגרמניה לאחר עליית אדולף היטלר לשלטון, לצרפת. כדי להסוות את מוצאו, שונה מעט שמו ל"מוריס". לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה וכיבוש צרפת ב-1940 הסתתרה המשפחה באזור שהיה בשליטת צרפת של וישי, עד שנתפסה ב-1942. למזלם, החוק הצרפתי באותה עת קבע כי לא ניתן לכלוא נשים הרות, ובאותה עת הייתה אמו של מוריס בהריון. המשפחה עברה שוב למחתרת, אך מוריס הצעיר נשלח ללמוד בפנימייה בצרפת תחת שם בדוי. ב-1955 השלים את לימודי הרפואה ועלה לארץ. עם עלייתו לארץ התנדב אנקלביץ' לשירות צבאי, בסיועו של פרופ' חיים שיבא. הוא הופנה לשרת בגדוד 890, אז תחת פיקודו של אריאל שרון, ונקלט כרופא הגדודי. במסגרת תפקידו התלווה ליחידות השונות שהשתתפו אז בפעולות התגמול. הפעולה המשמעותית הראשונה בה השתתף הייתה מבצע יהונתן, פעולת תגמול כנגד משטרת א-רהווה, בדרום הר חברון. הר ציון נפצע קשה מאוד במהלך הפעולה, וד"ר אגמון ביצע בו ניתוח פיום קנה (טרכאוסטומיה) תחת אש, לאורו של פנס כיס. בניגוד למיתוס שנוצר לאחר הקרב, הניתוח לא בוצע באמצעות אולר או באמצעי מאולתר אחר אלא באמצעות ערכת כלי ניתוח שעמדה לרשותו. על מעשהו זה עוטר אגמון בצל"ש הרמטכ"ל, שהומר ב-1973 לעיטור העוז, בהתאם לחוק העיטורים בצבא הגנה לישראל שהתקבל באותה שנה. תיאור המעשה: ב-11 בספטמבר 1956, בעת כיבוש יעד אויב, ביצע ניתוח לפצוע אנוש תחת אש אויב, תוך גילוי אומץ לב. על מעשה זה הוענק לו: עיטור העוז ניסן תשל"ג אפריל 1973, דוד אלעזר, רב-אלוף, ראש המטה הכללי. — עיטור העוז למשה אגמון אנקלביץ' עיברת את שמו הפרטי למשה עוד במהלך שירותו הסדיר, ובהמשך גם את שם משפחתו לאגמון. במבצע קדש השתתף בצניחה במעבר המיתלה. אחד החיילים, יוסי שחורי, נפצע בצניחה וד"ר אגמון עמד על הצורך בחילוצו. מטוס פייפר קב, שהוטס על ידי סמל משה בוקעי, הגיע אל הכוח למחרת בבוקר ועימו ספרי צופן ותדרים. בוקעי התבקש לפנות עימו בדרך חזרה את החייל הפצוע. אגמון ובוקעי, יחד עם החובש אהרון משעלי, הכניסו את הפצוע למטוס. כאשר ניסה המטוס הקל להמריא התגלה על ידי מטוסי מיג 15 של חיל האוויר המצרי, ואלה צלפו על המטוס הקל והעלו אותו באש. אגמון נפצע מרסיסים בבית החזה ומשעלי ספג כדור לרגלו. בוקעי נחלץ מן המטוס הבוער ותוך סיכון חייו חזר וחילץ את שחורי הפצוע מן המטוס, בסיועו של ד"ר אגמון הפצוע גם הוא. על מעשהו זה זכה בוקעי בעיטור העוז. אגמון המשיך לשרת במילואים והשתתף במלחמות השונות. הוא השתתף כרופא במבצע יונתן, חילוץ בני הערובה מאנטבה, אוגנדה, ב-1976. בחייו האזרחיים שימש בתפקידים שונים כרופא, והיה מנהל יחידת כלי הדם במחלקה הכירורגית בבית חולים השרון. אגמון התגורר ברמת גן. נפטר ב-4 במאי 2016. עיטור העוז שניתן לסגן ד"ר משה אגמון, באתר בעוז רוחם, פורטל צה"ל עיטור העוז של משה אגמון, באתר הצנחנים, עשור ראשון קורות חייו של משה אגמון ועדותו מקרב א רהווה, באתר הצנחנים, עשור ראשון איתן הבר, הרופא של הצנחנים, באתר "ידיעות אחרונות", 5 במאי 2016 סא"ל ד"ר משה (מוריס) אגמון (אנקלביץ) ז"ל, באתר אבלים עיטור העוז של סמל משה בוקעי, באתר בעוז רוחם, פורטל צה"ל התקפת מטוסים על הצנחנים במיתלה באתר הצנחנים
קורומבה קאנדה

קורומבה קאנדה (באנגלית: Kannada Kurumba) היא שפה דראווידית מרכזית שבטית המדוברת על ידי שבט הקורומבאר (אנ'). לעיתים השפה נחשבת כניב של קאנדה למרות השוני הרב ביניהן. דוברי קורומבה קאנדה מתגוררים בעיקר באזור טאמיל נאדו. קורומבה קאנדה דומה בכ-50% לשפה קורומבה אטאפדי. לשפה יש שלושה ניבים עיקריים: קואימבטורה, דהארמפורי ופודוקוטאי. Kurumba, Kannada, Ethnologue (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות ובנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קורומבה אטאפדי

קורומבה אטאפדי (באנגלית: Kurumba Attapady) היא שפה דראווידית דרומית שבטית. אוצר המילים של השפה דומה בכ-50% לשפה קורומבה קאנדה וב-82% לשפה מודוגה. כמו כן דוברי השפה משתמשים בשפת האם שלהם כאשר הם פונים לדוברי מודוגה, קאנדה קורומבה ואירולה כיוון שהשפות קרובות באופן יחסי. ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות ובנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דיספור

דיספור היא עיר הבירה של מדינת אסאם שבצפון-מזרח הודו, שיחד עם עוד 7 מדינות מופרדות מהודו על ידי בנגלדש ובהוטן, ומקושרות במעבר יבשתי צר. העיר מהווה פרבר של העיר גוואהטי והייתה לבירת מדינה זו בשנת 1973, לאחר ששילונג נהפכה לבירת מדינת מגהלאיה שנוסדה על בסיס שטחים שנלקחו ממדינת אסאם. ב-7 ביוני 1972 הודיע הצ'יף מיניסטר שבירת מדינת אסאם תהיה דיספור. אבן הפינה לפרויקט עיר הבירה הונחה ב-2 באוקטובר 1972 על ידי המושל לשעבר של צ'נאי, שרל בישנו רם מדהל. ב-2 באוקטובר 1973 מזכירות ממשלת המדינה עברה לעיר הבירה החדשה. בשנת 1972 כ-20,000 אנשים על משפחותיהם הגיעו לעיר בעקבות הפיכתה לעיר בירה. מדיה וקבצים בנושא דיספור בוויקישיתוף דיספור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Socialist India, p. 27. March 9, 1974 Guwahati: The Gateway to the East, p. 29 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בהודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הארי קוך

הארי קוך (בגרמנית: Harry Koch, נולד ב-15 בנובמבר 1969 בבמברג, שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק לאורך רוב הקריירה שלו בקייזרסלאוטרן בעמדת הבלם. הארי קוך הוא אביו של הכדורגלן רובין קוך. קוך החל לשחק כדורגל ברמות המקצועניות רק בגיל 26, אחרי ששיחק במועדונים SV האלשטאדט ו-TSV וסטנברגסרוית. בשנת 1995 חתם בפ.צ. קייזרסלאוטרן, ששיחקה אז בבונדסליגה ונחשבה מועדון צמרת בגרמניה באותם ימים. כבר בעונת הבכורה שלו בקייזרסלאוטרן, 1995/96, הפך קוך לשחקן הרכב קבוע, אך רשם עם קבוצתו ירידת ליגה מפתיעה, בפעם הראשונה בהיסטוריה של המועדון. על אף ירידת הליגה, זכו קוך וקייזרסלאוטרן בגביע הגרמני באותה עונה, כשקוך שיחק 90 דקות בגמר, בו ניצחה קייזרסלאוטרן 0–1 את קרלסרוהה. בעונת 1996/97, קוך וקייזרסלאוטרן השתתפו בגביע אירופה למחזיקות גביע על אף היותם בבונדסליגה השנייה, והודחו בסיבוב הראשון על ידי הכוכב האדום בלגרד. בתום עונה זו, קוך וקייזרסלאוטרן סיימו במקום הראשון בבונדסליגה השנייה והעפילו בחזרה לבונדסליגה. בעונת 1997/98 קוך היה חלק מאליפות היסטורית של קייזרסלאוטרן כבר בעונת החזרה של הקבוצה לבונדסליגה, כשהוא משתף פעולה בהגנה עם מירוסלב קאדלץ, מיכאל שיונברג ואקסל רוס. בעונת 1998/99 סיימו קוך וקייזרסלאוטרן במקום החמישי בבונדסליגה, והגיעו עד לרבע גמר ליגת האלופות, שם הודחו במפגש כפול על ידי באיירן מינכן. בעונת 1999/00 קייזרסלאוטרן וקוך הגיעו לסיבוב השלישי בגביע אופ"א, והודחו שם על ידי לאנס, וסיימו שוב במקום החמישי בבונדסליגה. בעונת 2000/01 הגיעו קוך וקייזרסלאוטרן עד לחצי גמר גביע אופ"א, שם נחלו שתי תבוסות, 5-1 ו-1–4 לדפורטיבו אלאבס, והודחו מהמפעל. קוך הבקיע את השער לקייזרסלאוטרן בתבוסה 1–5. בבונדסליגה סיימו קוך וקייזרסלאוטרן במקום השמיני. בעונת 2001/02 סיימו קוך וקייזרסלאוטרן במקום השביעי בבונדסליגה. עונת 2002/03 הייתה האחרונה של קוך בקייזרסלאוטרן. בעונה זו הודחו קייזרסלאוטרן וקוך מהאינטרטוטו כבר בסיבוב הראשון על ידי טפליצה. בסיום אותה עונה, סיימו קוך וקייזרסלאוטרן במקום ה-14 בבונדסליגה. קוך עזב את הקבוצה בקיץ 2003 לאחר שמונה עונות. בקיץ 2003, לאחר עזיבתו את קייזרסלאוטרן, עבר קוך לאיינטרכט טריר, ששיחקה אז בבונדסליגה השנייה. קוך ואיינטרכט טריר סיימו במקום ה-11 בעונת 2003/04, ונשרו לליגה הגרמנית השלישית בעונת 2004/05. עונת 2005/06 הייתה האחרונה של קוך באיינטרכט טריר ובכלל בכדורגל. בעונה זו טריר וקוך ירדו ליגה בפעם השנייה ברציפות, וקוך פרש מכדורגל בגיל 37. קוך התנסה לאחר פרישתו כמאמן כדורגל, כשאימן החל משנת 2006 ועד לשנת 2011 את SV דורבאך. עם קייזרסלאוטרן: אליפות הבונדסליגה: 1997/98 אליפות הבונדסליגה השנייה: 1996/97 הגביע הגרמני: 1995/96 הארי קוך, באתר Transfermarkt הארי קוך, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) הארי קוך, באתר WorldFootball.net הארי קוך, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
מודוגה

מודוגה (באנגלית: Muduga) היא שפה דראווידית דרומית שבטית. השפה מושפעת בעיקר מקאנדה וטולו. אוצר המילים של השפה דומה בכ-82% לשפה קורומבה אטאפדי. כמו כן דוברי השפה משתמשים בשפת האם שלהם כאשר הם פונים לדוברי קורומבה אטאפדי כיוון שהשפות קרובות באופן יחסי. השפה מדוברת על ידי שבטי מודוגה בעמק אטאפדי שבדרום גבעות נילגיריס שבקרלה. Rajendran, Nanu (1986). Muduga Language. Ennes Publications. ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות ובנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גם הם קרויים אדם – הנכרי בעיני הרמב"ם

גם הם קרויים אדם – הנכרי בעיני הרמב"ם הוא ספר מאת פרופסור מנחם קלנר, הבוחן את היחס למעמדו של גוי במשנתו של הרמב"ם. הספר יצא לאור בשנת 2016 בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן, כחלק מסדרת מחקרים במחשבת ישראל לזכרו של איזידור פרידמן. הספר מציג מספר גישות ביחס לעמדת היהדות כלפי מעמד הגויים, וחולק על הפרשנות שניתנה לעמדת הרמב"ם בסוגיה זו. לדעת המחבר, אותה הוא מבסס על פירוש המשניות לרמב"ם ועל "משנה תורה" (ולא על ספר הפילוסופיה "מורה נבוכים"), גישתו של הרמב"ם בנושא שונה מהפרשנות המקובלת והספר מבקש לעמוד על הפוטנציאל הגלום, לדעת הרמב"ם, גם בגוי. לדברי קלנר, היה הרמב"ם אוניברסליסט. כדברי אריאל פינקלשטיין: "התמה המרכזית בספר היא שבעיני הרמב"ם אין כל הבדל ממשי, מהותי, אימננטי, אונטולוגי, מטפיזי או מיסטי בין ישראל ובין אומות העולם. ההבדלים בין יהודים לנכרים הם במישור החוקים, ההיסטוריה והייעוד. בלשונו של קלנר, ההבדל נמצא ברמת התוכנה ולא ברמת החומרה". אריאל פינקלשטיין כתב בביקורת על הספר: "על אף חשיבותו של הספר ותרומתו האפשרית לשיח בדבר מעמדו של הנכרי, בעייתית בעיניי מאוד אחת מהנחות היסוד של המחבר, זו הגורסת כי קיים קשר בין תפיסה אונטולוגית של ייחודיות עַם ישראל לבין תפיסות פונדמנטליסטיות-קנאיות. נראה שהקשר הזה אינו פשוט כלל ועיקר". דף הספר באתר הוצאת אוניברסיטת בר-אילן גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר" על הספר: אריאל פינקלשטיין, ‏"האומנם דגל הרמב"ם בסובלנות?", השילוח, 2, דצמבר 2016 מירון איזקסון, יהודים, לא אדונים, באתר הארץ, 29 במאי 2016 הרב יואל קטן, "נתקבלו במערכת", המעין ניסן תשע"ו. הספרייה הלאומית אריאל פינקלשטיין, ‏"האומנם דגל הרמב"ם בסובלנות?", השילוח, 2, דצמבר 2016
קטלן (עקרב)

קטלן (שם מדעי: Androctonus) הוא סוג של עקרבים ממשפחת העקצניים החיים בצפון ומערב אפריקה, המזרח התיכון, הודו ורכס הינדו-כוש בפקיסטן. סוג זה מכיל מינים ארסיים המסוכנים לאדם וזהו מקור שמו המדעי של הסוג (מיוונית עתיקה: "andrós" - אדם, "kteínein" - "רוצח") וגם מקור השם העברי. הוא ידוע באנגלית בשם: "Fattail scorpion", עקב המבנה המגודל של הזנב. עקרבים אלה שחורים עד צהובים שאורכם כ-10 ס"מ ובעלי זנב מוארך ועבה האוגר שומן. בקצה הזנב ישנו עוקץ חלול המופנה פנימה ומלא בנוירוטוקסינים חזקים מאוד היכולים להרוג. עם זאת המזון העיקרי שלהם הוא חרקים כמו צרצריים או תיקנאים וכן עכבישנים אחרים לרבות שאר עקרבים. מיני סוג זה לרבות המינים קטלן דו-גוני וקטלן עב-זנב הורגים כל שנה אנשים רבים. עם זאת אפשר להפיק נסיוב מארסם וכך להציל חיים. בסוג זה 29 מינים: Androctonus aeneas Androctonus afghanus Androctonus aleksandrplotkini קטלן עברי (Androctonus amoreuxi) קטלן דרומי (Androctonus australis) Androctonus baluchicus Androctonus barbouri קטלן דו-גוני (Androctonus bicolor) Androctonus cholistanus קטלן עב-זנב (Androctonus crassicauda) Androctonus dekeyseri Androctonus donairei Androctonus eburneus Androctonus finitimus Androctonus gonneti Androctonus hoggarensis Androctonus liouvillei Androctonus maelfaiti Androctonus mauritanicus Androctonus maroccanus Androctonus pallidus Androctonus robustus Androctonus santi Androctonus sergenti Androctonus simonettai Androctonus tenuissimus Androctonus tigrai Androctonus togolensis Androctonus tropeai מדיה וקבצים בנושא קטלן בוויקישיתוף קטלן, באתר NCBI (באנגלית) קטלן, באתר GBIF (באנגלית) עמיר וינשטיין, קטלן ומסוכן - על העקרב קטלן עברי, באתר "חרקים - עולם קטן בגדול" קטנים אבל מסוכנים | קטלן דרומי, באתר מסע אחר
אקסל טוואנזב

אקסל טוואנזיבי (באנגלית: Axel Tuanzebe; נולד ב-14 בנובמבר 1997) הוא כדורגלן אנגלי ממוצא קונגולזי, המשחק בעמדת הבלם והמגן הימני באיפסוויץ' טאון. טוואנזב שיחק באקדמית הילדים של מנצ'סטר יונייטד מאז שהיה בן שמונה. עמדתו בהתחלה הייתה עמדת הקשר האחורי אך לבסוף הוא הוסב אחורנית לעמדת הבלם והמגן בגלל היכולות ההגנתיות הטובות שלו ועקב חוסר הדיוק שלו במסירות במרכז המגרש. במאי 2015, טוואנזב זכה בתואר השחקן הצעיר המצטיין של הקבוצה בעונת 2014/15. ב-31 באוקטובר 2015 הוא היה חלק מהסגל של מנצ'סטר יונייטד הבוגרת בפעם הראשונה במשחק מול קריסטל פאלאס בו ישב על הספסל במהלך כל המשחק ולא שיחק כלל. את הופעתו הראשונה בקבוצה הבוגרת של מנצ'סטר יונייטד ערך טוואנזב ב-29 בינואר 2017, כאשר החליף בדקה ה-68 של משחק הגביע האנגלי את טימוטי פוסו מנסה במהלך ניצחון הקבוצה 0–4 על ויגאן את'לטיק. ארבעה ימים לאחר המשחק חתם טוואנזב על חוזה ארוך טווח ביונייטד עד 2020 עם אפשרות להארכה של עונה נוספת. ב-7 במאי 2017, טוואנזב פתח לראשונה בבוגרים בהפסד של יונייטד 0–2 לארסנל במסגרת הפרמייר ליג האנגלי. בסוף עונת 2016/17 הוא זכה בתואר שחקן המילואים המצטיין של מנצ'סטר יונייטד. את עונת 2018/19 פתח טוואנזב כשחקן יונייטד לאחר שבעונה הקודמת פתח רק בשלושה משחקים כשחקן מחליף בעונה זו הוא לא שיחק כלל במנצ'סטר יונייטד ולכן ב-25 בינואר 2018, הוא יצא להשאלה באסטון וילה ששיחקה אז בצ'מפיונשיפ (הליגה האנגלית השנייה) עד לסוף העונה וזאת כדי לקבל הזדמנויות לשחק. טוואנזב זכה להזדמנויות רבות באסטון וילה ובאותה עונה שנחשבת לעונת הפריצה המקצועית של טוואנזב בשל העובדה ששיחק ב-30 משחקים והיה חלק משמעותי בעלייה של אסטון וילה בחזרה לפרמייר ליג. לאחר העונה המוצלחת באסטון וילה השאלתו של טוואנזב הסתיימה והוא חזר לשחק במנצ'סטר יונייטד של המאמן אולה גונאר סולשיאר שנתן לו לשחק כמעט בקביעות בהגנה בתפקיד הבלם או בתפקיד המגן כחלק מרוטציה בין שחקני ההגנה בקבוצה. ב-25 בספטמבר 2019, טוואנזב פתח את משחק גביע הליגה האנגלי של יונייטד מול רוצ'דייל כאשר הוא עונד את סרט הקפטן על זרועו בפעם הראשונה באופן סמלי, זאת הייתה הפעם הראשונה בהיסטוריה של מנצ'סטר יונייטד ששחקן שנולד ביבשת אפריקה שימש כקפטן של הקבוצה. טוואנזב התחיל את הקריירה הבינלאומית שלו ביוני 2016 בנבחרת אנגליה עד גיל 19[דרושה הבהרה] נגד נבחרת מקסיקו. הוא זומן לאחר מכן באותה השנה לנבחרת אנגליה עד גיל 20 וניצח בכל שלושת משחקיו בטורניר גביע העולם עד גיל 20 בו לבסוף נבחרת אנגליה זכתה. ב-10 בנובמבר 2017, טוואנזב שיחק בנבחרת אנגליה בכדורגל עד גיל 21 במשחק בודד מול נבחרת אוקראינה עד גיל 21. טוואנזב נולד בבוניה שברפובליקה הדמוקרטית של קונגו במרכז אפריקה, למשפחה קשת יום. טוואנזב סיפר שבילדותו לא תמיד היה למשפחתו די כסף כדי לקנות לו אוכל והוא נאלץ לגנוב אוכל ומוצרי צריכה בסיסיים כשהיה ילד קטן. טוואנזב מספר כי כבר בילדותו באפריקה הוא אהב לשחק כדורגל, אך הוא מעיד על עצמו שהוא אף פעם לא באמת היה כדורגלן טוב בין היתר כי הוא טוען שאין לו שליטה טובה בכדור. התפנית בחייו של טוואנזב התרחשה ב-2003 כאשר טוואנזב ומשפחתו הצליחו לבסוף להגר לממלכה הבריטית. ב-2005 טוואנזב התקבל לאקדמיית הילדים של מנצ'סטר יונייטד. מדיה וקבצים בנושא אקסל טוואנזב בוויקישיתוף אקסל טוואנזב, באתר Transfermarkt אקסל טוואנזב, באתר Soccerway אקסל טוואנזב, באתר BDFutbol אקסל טוואנזב, באתר WorldFootball.net אקסל טוואנזב, באתר FootballDatabase.eu
דרימרכון

דרימרכון המכונה נחש אינדיגו (שם מדעי: Drymarchon) הוא סוג של נחש ממשפחת הזעמניים החי במזרח ודרום ארצות הברית וכן במרכז אמריקה וצפונה של דרום אמריקה. נחש זה גדול יחסית לבני משפחתו ויכול להגיע עם הזנב לאורך שלושה מטרים, מה שהופך אותו לאחד מהגדולים שבזעמניים ולגדול שבנחשי אמריקה הצפונית. הוא בעל קשקשים פשוטים בצבעי שחור, כהה וצהוב ולעיתים אף כחול, עם מעט פסים וכתמים ברוב חלקי הגוף. נחש זה חסר שיני ארס. הנחש פעיל ביום והוא צד יונקים קטנים, עופות, דו-חיים וזוחלים אחרים כמו לטאות ואף נחשים ארסיים כמו עכסנים. הוא בולע את טרפו בשלמותו ולעיתים משתמש בשיטת החנק של החנקיים. אם הוא מותקף הוא ינשוף באגרסיביות, ינשוך או ישחרר ריח של מושק מפתח הביב שלו. Drymarchon caudomaculatus Drymarchon corais Drymarchon couperi Drymarchon kolpobasileus Drymarchon margaritae Drymarchon melanurus מדיה וקבצים בנושא דרימרכון בוויקישיתוף דרימרכון, באתר ITIS (באנגלית) דרימרכון, באתר NCBI (באנגלית) דרימרכון, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) דרימרכון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) דרימרכון, באתר GBIF (באנגלית) אחרי עשרות שנים נחש האינדיגו הנדיר שנעלם שב לטבע, באתר N12, ‏ 21 במרץ 2022
הונדה L700

הונדה L700 (באנגלית: Honda L700) הוא דגם סטיישן מתוצרת יצרנית הרכב היפנית הונדה אשר יוצר בין אוקטובר 1965 לספטמבר 1966. דגם הונדה L800 (באנגלית: Honda L800) יוצר בין ספטמבר 1966 לנובמבר 1967 ביפן. דגמי הונדה P700 (באנגלית: Honda P700) והונדה P800 יוצרו בתצורת טנדר. יוצרו 12,763 יחידות מדגמי "הונדה L700". יוצרו 7,275 יחידות מדגם "הונדה L800". יוצרו 1,079 יחידות מדגם "הונדה P800". 3 דלתות - סטיישן (2 דלתות צד + דלת אחורית), 5 נוסעים. מנוע קדמי. מנוע בנזין. סוג הנעה: הנעה קדמית. "LA700" - דגם בסיסי. "LM700" - דגם מאובזר. "Honda P700" - טנדר. "LA800" - דגם בסיסי. "LM800" - דגם מאובזר. "Honda P800" - טנדר. הונדה מדיה וקבצים בנושא הונדה L700 בוויקישיתוף "הונדה L700" web.archive.org/web/20070814065040 דגם "הונדה L700", דגם "הונדה P700" - תמונות (טקסט בגרמנית) prelude-fan.de/honda "הונדה L700" autoevolution.com/honda/l700 "הונדה L700" (ביפנית) honda.co.jp/pressroom/products/auto/l700 "הונדה P700" web.archive.org/web/20120224071004 "הונדה L800" web.archive.org/web/20080321004400
תהילים קכ"ט

תהילים קכ"ט הוא המזמור ה-129 בקובץ תהילים (במספור של תרגום השבעים והוולגטה זהו הפרק ה-128). ואחד מחמישה עשר המזמורים השייכים לקובץ שירי המעלות. מזמור זה הוא מזמור בקשה מה' שינקום באויבי ישראל. המזמור נחלק לשני חלקים. חלקו הראשון, פסוקים א' -ג' מספר בעל המזמור את קורות ישראל וכיצד ניצל מאויביו. בחלקו השני של המזמור, בפסוקים ד'- ח' מבקש המשורר כי ישלם לאויבי ישראל. המזמור כתוב בגוף שלישי ולשונו עתירת שאלות. בעל המזמור משלב דברי שבח והודיה לה' ואף יוצר ניגוד בין ישראל ובין שונאיו של העם. המלחינה לילי בולאנז'ה הלחינה יצירה קלאסית בהשראת המזמור (Psalm 129 "Ils m'ont assez opprimé dès ma jeunesse). ידוע ביצועם של מקהלת מקהלת מונטוורדי בליווי התזמורת הסימפונית של לונדון בניצוח ג'ון אליוט גרדינר. בחלק מקהילות אשכנז, נוהגים לומר מזמור זה (יחד עם "ברכי נפשי" ושאר מזמורי שיר המעלות) אחרי תפילת מנחה של שבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול. מדיה וקבצים בנושא תהילים קכ"ט בוויקישיתוף משה גרסיאל, עולם התנ"ך: תהלים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1995, עמ' 232 שמאי גלנדר, החוויה הדתית במזמורי תהלים, ירושלים, מוסד ביאליק, תשע"ג, עמ' 127 רמ"א, אורח חיים, סימן רצ"ב, סעיף ב'; סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמ' 269.