laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יבגני טומשבסקי

יבגני יורייביץ' טומשבסקי (ברוסית: Евгений Юрьевич Томашевский; נולד ב-1 ביולי 1987 בסראטוב, שברוסיה) הוא שחמטאי רוסי בדרגת רב-אמן. אלוף אירופה לשנת 2009 ואלוף רוסיה לשנת 2015. מכונה "הפרופסור". בשנת 2001, בגיל 14, קיבל דרגת אמן בינלאומי, ובשנת 2005 הפך לרב-אמן. נכון לנובמבר 2021, מדורג במקום ה-32 בעולם והתשיעי ברוסיה לפי מד כושר. גביע העולם בשחמט בשנים: 2013 (הודח בחצי הגמר), 2015 (הודח בסיבוב השלישי), 2019, 2021 תחרות העל טאטא סטיל 2016 (סיים במקום ה-11) תחרות השחמט לזכר טל 2016 (סיים במקום ה-9) בין השנים 2010 ל-2016 השתתף יבגני טומשבסקי ב-3 אולימפיאדות שחמט: מדיה וקבצים בנושא יבגני טומשבסקי בוויקישיתוף יבגני טומשבסקי, באתר צ'סגיימס (באנגלית) יבגני טומשבסקי, באתר פיד"ה (באנגלית) Tomashevsky, Evgeny - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צבר

האם התכוונתם ל... צַבָּר: צבריים – משפחת צמחים בעלי פרחים צבר (סוג) – סוג במשפחת הצבריים צבר מצוי – מין בסוג צבר צבר (כינוי) – כינוי עממי ליהודי יליד ארץ ישראל סלטי צבר – מותג סלטים מוכנים של אוסם צבר - מפלגת הצעירים של ישראל – מפלגה שהשתתפה בבחירות לכנסת ה-18 גדוד צבר – גדוד בחטיבת גבעתי גרעין צבר – תוכנית לחיילים בודדים של תנועת הצופים צבר (סרט) – סרט קולנוע ישראלי משנת 1933 צֶבֶר: צבר (פיזיקה סטטיסטית) – אוסף מערכות בפיזיקה סטטיסטית צבר אטומים – במדע חומרים, מושג המתאר קבוצה קטנה של אטומים אישים: גליה צבר – מרצה בחוג להיסטוריה של המזרח התיכון ואפריקה יונה צבר – בלשן וחוקר יהדות כורדיסטן שמעון צבר – סופר ומאייר ישראלי שלום צבר – חוקר אמנות יהודית ופולקלור יהודי והשוואתי באוניברסיטה העברית בירושלים צברי סברה צברה
הגלקסיה הננסית אריה V

הגלקסיה הננסית אריה V, נקראת גם גלקסיית אריה V, היא גלקסיה ננסית אליפסואידית שנמצאת בקבוצת הכוכבים אריה במרחק של כ-580,000 שנות אור ממערכת השמש והיא גלקסיית לוויין של שביל החלב. הגלקסיה התגלתה בשנת 2008 במרחק זוויתי של כ-2.8 מעלות מצפון לגלקסיה הננסית אריה IV ומרחקה משביל החלב מעט גדול יותר,, כך שהמרחק ביניהן הוא סביב 82,000 שנות אור בלבד וייתכן שהן קשורות כבידתית זו לזו. גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-5.2 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-870 שנות אור. מסתה מוערכת בלפחות ‎1.1×106‎ מסות שמש, כ-3 מיליוניות ממסת שביל החלב, אך מסת הכוכבים הנראים שבה היא רק כ-11,000 מסות שמש,‎1.1×106‎‏ ונראה שהיא מורכבת ברובה מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. עוצמת ההארה הכוללת שלה היא פי 10,000 מעוצמת ההארה של השמש והמתכתיות של כוכבי הגלקסיה היא כאחוז אחד בלבד מזאת של השמש, מה שמראה שכוכבי הגלקסיה הם ברובם הגדול זקנים מאוד ואין בה יצירה של כוכבים חדשים. הגלקסיה הננסית אריה V, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים SIMBAD: Leo V Dwarf Galaxy A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 9 (2012) J. T. A. de Jong, N. F. Martin, H.-W. Rix, K. W. Smith, S. Jin & A. V. Maccio: The Enigmatic Pair of Dwarf Galaxies Leo IV and Leo V: Coincidence or Common Origin?, The Astrophysical Journal, Vol. 710, Iss. 2, p. 1664, 1669 (2010) A. W. McConnachie : The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 22 (2012) V. Belokurov, M. G. Walker, N. W. Evans, D. C. Faria, G. Gilmore, M. J. Irwin, S. Koposov, M. Mateo, E. Olszewski, & D. B. ZuckerLeo V: A Companion of a Companion of the Milky Way Galaxy?, The Astrophysical Journal Letters, Vol. 686, No. 2 (2008)
אוטרסברג

אוטרסברג (בגרמנית: Ottersberg) היא עיירה במחוז פרדן (אנ') שבמדינת סקסוניה התחתונה בגרמניה. נכון לראשית שנת 2017 התגוררו בה 12,733 תושבים. הטירה שסביבה התפתח היישוב באוטרסברג התקיימה כבר במאה ה-9, האזכור הראשון של המקום בשמו הנוכחי הוא מהמאה ה-13. במחצית השנייה של המאה ה-17 הועתק היישוב שהיה בעל זכויות עיר, ממקומו הצמוד לטירה, למקום סמוך בשפלת נהר הווימה (אנ'). היישוב היה נתון לשליטת נסיכות הבוחר מהנובר, ממלכת וסטפאליה, הקיסרות הראשונה של צרפת, ממלכת הנובר ופרובינציית הנובר שבפרוסיה. מבחינה מנהלית השתייך האזור עד תום מלחמת העולם השנייה למחוז שטדה (אנ') בנפות שונות (אוטרסברג, פרדן). כיום הוא משתייך למחוז פרדן. יהודים הורשו להתיישב באוטרסבורג לראשונה רק ב-1777 בתנאי חסות שאותה היה מקבל החסות צריך לחדש מדי שש שנים. הקהילה הלכה והתפתחה ותחת חסותה היו במשך השנים גם קהילותיהן הקטנות של העיירות אוטרשטדט (אנ'), גרסברג (אנ'), וילשטדט (אנ'), זוטרום (אנ'), לילינטל (אנ'), פישרהודה (אנ') וקירכטימקה (אנ'). במחצית המאה ה-19 הגיעה הקהילה המקומית לשיאה, בתקופה זו מנו חברי הקהילה בין 50 ל-75 נפשות, והיא החזיקה בית ספר משותף עם קהילת רוטנבורג על הווימה (אנ'). בסוף המאה התפרקה הקהילה בשל הגירת תושבים, בית הכנסת נמכר ב-1902 ונותרו בעיר יהודים בודדים. שתי משפחות נותרו בעיר אחרי עליית הנאצים לשלטון, אחת נמלטה מגרמניה בעקבות ליל הבדולח וגורלו של אבי המשפחה השנייה, קצב במקצועו, אינו ברור. דניאל פרנקל ותמר אברהם (עורכים), פנקס הקהילות: גרמניה, כרך רביעי: צפון מערב גרמניה, חלק I, עמ' 126–128 (הערך נכתב בידי יירגן בומבך). מדיה וקבצים בנושא אוטרסברג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוטרסברג (בגרמנית) לפי פנקס הקהילות, להלן לקריאה נוספת. ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בגרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Star Media

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ] Star Media היא חברת הפקות אוקראינית-רוסית שהוקמה בשנת 2006 ולה משרדים בקייב ובמוסקבה והיא מפיקה תכנים הן לטלוויזיה האוקראינית והן לטלוויזיה הרוסית. לחברה מחלקות בתחומים שונים כדוגמת חטיבת הפצה בשם Star Media Distribution, חטיבת אנימציה בשם Babich Design וחטיבת טכנולוגיות מידע בשם Star Media IT. החברה הוקמה על ידי המפיק האוקראיני-רוסי ולדיסלב ריאשין שפועל הן בשוק הטלוויזיה האוקראיני והן בשוק הטלוויזיה הרוסי. החברה מפיקה תוכן עבור הערוץ הראשון ברוסיה ועבור ערוצי הטלוויזיה באוקראינה. היא מפיקה 10% מכלל התוכן הטלוויזיוני ברוסיה, בעוד באוקראינה היא מספקת כרבע מכלל התוכן הטלוויזיוני. החברה מפיקה סדרות דרמה ופשע ומתמחה גם בהפקת סדרות דוקו-דרמה המשחזרות אירועים היסטוריים. Star Media Distribution (הפצת תכנים) Babich Design (גרפיקה, אנימציה ועיצוב) Star Media IT (טכנולוגיות מידע) Star Cinema ו-Star Family (ערוצי טלוויזיה אוקראיניים) החברה משתפת פעולה עם חברות טלוויזיה כדוגמת Mostelefilm הרוסית ו-Kievtelefilm האוקראינית. מוות למרגלים (2007) תולדות אוקראינה (2007) תולדות המדינה הרוסית (2008) היחידה (2008) קוטובסקי (2009) גלילאו (2011), הגרסה הרוסית לתוכנית גלילאו פרשת המעדנייה מספר אחת (2011) שוטר המקוף (2011) אי האנשים המיותרים (2011) שיטת פרייד (2012) 1812 (2012) טיטאניק (2012) הקלפן (2013) המפציצים (2013) להרוג את סטלין (2013) ראש המשטרה (2013) הרומנובים (2013) העולמית הראשונה (2014) לרמונטוב (2014) הזריחות כאן שקטות (2015) המפענחת (2016) אנה הבלשית (2016) פרשת הדקבריסטים (2016) ההיסטוריה האמיתית של המהפכה הרוסית (2017) חוף אבא (2017) המומחים (2017) מבצע מוח'אבראת (2017) לנין (2017) מאטה הארי (2017) קורא המחשבות (2018) זורגה (2019) גדות קרות (2019) הרוריקים (2019) הקרבות הגדולים של רוסיה (2020) הים השחור (2020) שביט האלי (2020) התעוררות (2021) פיוטר הראשון (2022) אתר האינטרנט הרשמי של Star Media Star Media, ברשת החברתית פייסבוק Star Media, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Star Media, ברשת החברתית VK Star Media, סרטונים בערוץ היוטיוב Ні хліба, ні видовищ Star Media переїхала з «Укртелефільму» до Film.ua
8 דקות ביום

8 דקות ביום היא תוכנית סאטירה חברתית יומית, ששודרה בערוץ הראשון בשנות 2002—2003. התוכנית מהווה המשך ישיר לפינתו של הפובליציסט והסאטיריקן עוזי וייל "השער האחורי" במקומון התל אביבי "העיר", כשהוא משמש כבמאי וכתסריטאי של התוכנית. צוות השחקנים כלל את יובל סמו, עלמה זק, אורי גוטליב, ענת (נתי) שטיינברג ויואב מיכאלי. בסוף שנת 2002 נוצר חור בן 8 דקות בפריים טיים של הערוץ הראשון, בין 20:00 ל-21:00, שעת מהדורת מבט. עוזי וייל הציע פרק פיילוט שנבנה על פינתו בעיתון, שנסגרה שנה קודם לכן, ותוך חודש וחצי התוכנית עלתה לאוויר. הפרק הראשון שודר ב-15 בדצמבר 2002, בשעה 20:15. בסך הכל שודרה עונה אחת, 52 פרקים, כשבימי ראשון עד רביעי שודרו פרקים חדשים, בימי חמישי מבחר קטעים מאותו שבוע, ובערב שבת לקט שבועי שכלל את ארבעת פרקי השבוע. התוכנית שינתה את שעת השידור מפעם לפעם, וחוץ מהשעה המקורית שודרה גם ב-20:45 וב-20:20. לאחר סיום העונה היא שודרה מתחילתה בשידור חוזר, ולאחר מכן המשיך הערוץ לשדר לקטים שבועיים. התוכנית הפכה למפורסמת, למרות עצם שידורה בערוץ הראשון, וזכתה לאהדת הקהל והמבקרים. כל פרק כלל רצף של מערכונים קצרים ששיחקו בהם כעשרים דמויות קבועות, מחציתן עברו מ"השער האחורי" ומחציתן חדשות. בין היתר, כיכבו בתוכנית שמעון וחזי מניקור פדיקור, הרב המוטורי הראשי לציון, ניצב המים הארצי, דוקי המשמשת כמנחה בערוץ הילדים, ציפי מוכרת הפרחים מחיפה, "הרכלנית" וחברתה הלסבית המאוהבת בה, שלום טוקשה, רונית כרמלי, וארנון ואורנה, זוג מבקרי המסעדות. כל פרק הסתיים בהפקה מוזיקלית קטנה ומושקעת אותה הכין יוסי בבליקי - קליפ של אחת הדמויות למוזיקה של שארל אזנבור, מרלן דיטריך, טינדרסטיקס, סטיבן סונדהיים, בל אנד סבסטיאן ואחרים. בועז כהן ניגן את המוזיקה כפסנתרן וקלידן. חלק מהשירים המקוריים הופיעו לאחר מכן באלבום "פינוקיו" של להקת פונץ', בה חברים השניים, בשנת 2007. הפרק האחרון היה ארוך בהרבה מהרגיל - 12.5 דקות, ובניגוד לפורמט הקבוע התמקד בסיפור הפרידה, כולל הנרטיב המרכזי - הדמויות מתאספות במקלט אטומי ומנסות לנחש האם אכן מתקיימת בחוץ מתקפה גרעינית. התוכנית לא חזרה לעונה שנייה. שירי לב-ארי, הדרך לקריירת סולו, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2002 נועם שגב, "אני מאוד נהנה" (עוזי וייל), באתר ynet, 19 בדצמבר 2002 גיורא יהלום, ‏מוזר ומעניין, באתר גלובס, 25 בדצמבר 2002 רינת גור נחום, אשה אשה, באתר ynet, 12 במרץ 2003 רוגל אלפר, שווה כל דקה, באתר הארץ, 1 בינואר 2003 רותה קופפר, הדלתות נפתחות לי מעצמן, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2005 "8 דקות ביום" בערוץ 1, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2002 דוד שליט, ‏מוכיח בשער, באתר גלובס, 5 בפברואר 2004
לפטיקטידיום

לפטיקטידיום (שם מדעי: Leptictidium; ביוונית עתיקה: "סמור חינני") הוא סוג של יונק קדום מסדרה נכחדת שחי באמצע תקופת האאוקן לפני 35–50 מיליון שנה. מאובניו נמצאו באירופה, אך בתקופתו היה חי באקלימים חמימים יותר מאירופה של היום. יצור קדום זה שהיה קרוב של השלייניים המודרניים, היה בעל מראה של חדף פיל קטן. אורכו הגיע ל-60–90 סנטימטרים וגובהו ל-20 סנטימטרים. היה לו חדק גמיש איתו הוא אסף מזון ורחרח את טרפו, והיו לו רגליים חזקות המותאמות לקפיצה. היצור חי ביערות גשם וחי על קרקע היער. הוא ניזון ככל הנראה מחרקים ומיצורים קטנים כמו לטאות או דו-חיים. הוא הסתתר בין השיחים כדי לברוח מאויביו מהם נמלט בקפיצות. הלפטיקטידיום מופיע בפרק הראשון של הסדרה ללכת עם חיות שם הוא אוכל חרקים זריז הבורח מטורפים גדולים כמו הגסטורניס והאמבולוצטוס. L. auderiense L. nasutum L. tobieni L. ginsburgi L. sigei L. listeri L. prouti L. storchi פורגאטוריוס - יצור בן אותה תקופה שחי על העצים. מדיה וקבצים בנושא לפטיקטידיום בוויקישיתוף לפטיקטידיום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לפטיקטידיום, באתר GBIF (באנגלית)
M163 VADS

M163 VADS הוא נגמ"ש ובו מערכת נ"מ קנית המבוססת על תותח גאטלינג M61A1 וולקן, שגם העניק את השם לכלי כולו: Vulcan Air Defense System. לעיתים הוא מכונה גם M163 SPAA כאשר SPAA = Self propelled anti aircraft. כלי זה שירת בצבא ארצות הברית וגם בצה"ל, שם הוא זכה לשם "חובט" (Basher). ייעודו העיקרי של ה-M163 הוא הגנה אווירית וחיפוי אווירי על כוחות קרקע וטורי שריון והפלת כלי טיס מנמיכי טוס. ה-M163 נמצא שימושי למדי גם בלוחמה בשטח בנוי לצורך ניקוי גגות מצלפים. תותח הוולקן הכבד ומהיר הירי מספיק חזק בשביל לנקב בניינים וזווית העילרוד הגבוהה שלו מאפשרת כוונון לגגות הבניינים וריסוסם. ה-M163 מבוסס על תובת נגמ"ש M-113 משולבת תותח אוטומטי מדגם M61A1 וולקן 6-קני בקליבר 20 מ"מ בעל קצב אש גבוה. עם זאת, למרות היותו כלי הנ"מ העיקרי של מדינות נאט"ו ובעלות בריתן, הוא התגלה כנחות לעומת הכלים הסובייטים המקבילים כגון ה-ZSU-23-4 "שילקה"[דרוש מקור][דרושה הבהרה]. ה-M163 VADS נכנס לשירות במערך הנ"מ של צה"ל ב-1975 בשם "חובט" (Basher). לכלי זה היסטוריה של שלוש הפלות אוויריות, האחרונה מביניהן הייתה הפלת כדור פורח. בנוסף פלוגת ה"חובט" הצה"לי תחת פיקודו של דובי אמיתי השיג את ההפלה הראשונה והיחידה באמצעות ה-M-163 וולקן, של כלי טיס סילוני, מטוס קרב מיג 21, במבצע שלום הגליל בעת קרב בכפר דוחה. ב-1997 שודרגו כל דגמי ה"חובט" לדגם ה"מחבט" שהשינויים הבולטים בו הם הוספת משגר טילי נ"מ מדגם FIM-92 סטינגר ובו 4 זבילים ואפשרות להתחבר למכ"ם אזורי. המחבטים השתתפו במבצע חומת מגן במשימות סיוע באש כבדה לכוחות הקרקע, שיתוק אש עוינת וטיהור גגות מצלפי אויב. בשנת 2006 יצא משימוש רשמי במערך הנ"מ הישראלי בהמשך למגמת סגירת הנ"מ הטקטי או הנ"מ המתנייע, לאחריו פורקו סוללות וגדודים של נ"מ מתנייע. מבט צד על מערכת "חובט" בתצוגה במוזיאון חיל האוויר מבט חזיתי מערכת "חובט" בתצוגה ביום חיל האוויר, יולי 1976 (אוסף דן הדני) המחבט, באתר Israeli-weapons המחבט, באתר חיל האוויר הישראלי שיר אהרון ברם, פעילות וולקנית, באתר בטאון חיל האוויר, ‏31 אוגוסט 2012 יעל פוקס, ‏מכפילי הכוח: 16 שנים למבצע "חומת מגן", באתר חיל האוויר הישראלי, 29 במרץ 2018 אודי עציון‏, ההחמצה: למה צה"ל הוציא משירות את תותחי הוולקן שהיו יכולים ליירט כעת כטב"מים?, באתר וואלה, 22 במאי 2024 ערך על הוולקן באתר חיל האוויר הישראלי.
חרותות סלע בהר הנגב המרכזי

חרותת סלע היא ציור שנחרת בסלע לרוב בימי קדם. במרחב הר מחיה, הר ערקוב ורמת מטרד פזורים מצבורים רבים של חרותות סלע בנות עד אלפי שנים הכוללות מגוון רחב של כתובות, דמויות וסמלים. מתחם מוגבל של חרותות ליד מצפה ליפא גל שבהר מחיה הונגש לציבור הרחב בשנת 2017 (לאחר לבטים רבים). החרותות בהר הנגב המרכזי הן ציורים שנחרתו בסלעים שבאזור במהלך אלפי שנים. החריטה נעשתה על ידי הקשה בכלי חד על פני סלע מאבן גיר בהירה המכוסה בשכבת פטינה כהה. החריטה חשפה את השכבה התחתונה הבהירה לפי תוכנית האמן. עם חלוף השנים מכסה שוב הפטינה את החלקים החשופים ולכן הבהירות היחסית של החרותות יכולה ללמד על גילן היחסי. חלק מהחרותות הן כתובות שנכתבו בשפות עתיקות כת'מודית, נבטית וערבית קדומה מהמאות השנייה לפנה"ס עד המאה ה-11 לסה"נ. נמצאו גם כתובות המתוארכות לתקופות הרומית, ובארמית מהמאה החמישית לספירה. חרותות אחרות הן של בעלי חיים, כולל של יעלים הדורי קרניים, גמלים, סוסים, חוגלות ועוד, ושל דמויות אנושיות הכוללות רוכבים, ציידים, לוחמים ואנשים העוסקים בפולחן. חרותות חדשות יותר נוספו לצד החרותות העתיקות במאות ה-18 וה-19 על ידי בדואים תושבי האזור. חרותות אלה, המכונות ואסמים, נחרתו בעיקר על מנת לסמן גבולות של אדמות שבטיות או משפחתיות בעקבות רפורמת קרקעות עות'מאנית. הואסמים אינם מתארים דמויות אנושיות או של בעלי חיים, אלא כוללים סמלים וצורות גאומטריות. ההערכות הן שבאזור הר הנגב המרכזי מפוזרות כחצי מיליון חרותות במספר ריכוזים ובעיקר במרחב הר מחיה, הר ערקוב ורמת מטרד. קיים חשש רב בקרב המומחים למצב השימור של החרותות בשל הקלות הרבה שבה יכולים מטיילים סקרנים להזיק להן. בכל זאת, בשנת 2017 הונגשו באופן נסיוני חלק קטן מהחרותות לקהל הרחב והוסדרו מסלולי טיולים קצרים היוצאים ממצפור ליפא גל (מחלוצי הנגב) אל מספר מקבצי חרותות מרשימים בהר מחיה (במרחק קצר מערבה מכביש 40 בין שדה בוקר לעבדת). הר כרכום ציורי סלע בנגב (ספר בעברית) Israel Rock Art (אתר ציורי סלע בנגב) מדיה וקבצים בנושא חרותות סלע בהר הנגב המרכזי בוויקישיתוף לטייל בדרכי הקדמונים בינות לחרותות הסלע באתר החברה להגנת הטבע חריתת היסטוריה: פרגמטיות חברתית-היסטורית בסימני הבדואים בנגב י. שמידט, ד. אייזנברג-דגן, ג. נאש, מחקרי הנגב, ים המלח והערבה, 2015 למה מסתירים מאיתנו את ציורי הסלע העתיקים בנגב? משה גלעד, הארץ, 25/03/2014 פארק כתובות הסלע יותם יעקבסון, גלובס, 30/03/2017 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרופלאותריום

פרופלאותריום (שם מדעי: Propalaeotherium; מילולית: "לפני פלאותריום") הוא סוג של מכפיל פרסה נכחד ממשפחת הסוסיים. יצור זה חי באמצע תקופת האאוקן לפני 41–47 מיליון שנה ברחבי אירופה (בצרפת, הממלכה המאוחדת, שווייץ וגרמניה) ואסיה. בסוג התגלו ארבעה מינים, וייתכן שגם בני הסוג אירוהיפוס השתייכו אליו. הפרופלאותריום היה מראשוני הסוסיים ומהקטנים שבהם. אורכו הגיע ל-30–60 סנטימטרים, ומשקלו לעשרה קילוגרם. הוא היה בעל אצבעות גדולות במקום פרסות חזקות, ולא היה מותאם לריצה ממושכת. לסתותיו היו חלשות מלסתות הסוסים, והוא לא ניזון מעשבים, אלא ליחך עלים, פירות ומזון דומה מקרקעית היערות בהם חי. אורח חייו דמה לטפיר מודרני. לפרופלאותריום היו אויבים רבים ביער, כגון הנחש פלאופיתון, מיני תנינאים וייתכן שגם העוף הענקי גסטורניס (בהנחה שהיה אוכל בשר). הפרופלאותריום הופיע בסדרה "ללכת עם חיות". מדיה וקבצים בנושא פרופלאותריום בוויקישיתוף פרופלאותריום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פרופלאותריום, באתר GBIF (באנגלית)
האינדון

האינדון (שם מדעי: Hyaenodon) הוא סוג של יונק קדום ממשפחת ההאינודונים שבסדרת הקראודונטים. הוא חי בתקופות האאוקן עד המיוקן ברחבי אירואסיה ואמריקה הצפונית. יצור זה היה מהגדולים בבני משפחתו ואחד היונקים הטורפים הגדולים ביותר על היבשה. המין הגדול ביותר היה ה-Hyaenodon gigas, אשר הגיע לאורך שלושה מטרים ולמשקל 500 קילוגרם. מינים אחרים היו קטנים יותר, כשחלקם שקלו 10–25 ק"ג, והמינים המוקדמים ביותר שקלו רק חמישה ק"ג. להאינדון היו לסתות חזקות כשל לסתות צבוע וזהו מקור שמו ("Hyaena" - צבוע, "Odon" - שן). לסתות אלה עזרו לו לרסק את עצמות טרפו והוא ניזון מבשר. תחילה חשבו שמדובר על מין של צבוע. מבדיקה של השלד התברר שהוא לא היה קרוב באמת לצבועים ושייך לסדרה שקרובה לטורפים שצדה במישורי האאוקן. יצור זה היה מטורפי העל של תקופתו והוא צד פרסתנים שונים או טורפים קטנים. מבדיקת שלד מאובן של דיניקטיס (ממשפחת הנימרווידיים) התגלו סימני נשיכה שהתאימו לשיני ההאינדון. ההאינדון נראה בסדרה "ללכת עם חיות" בפרק השלישי, בו הוא מאיים על גור של פרצרתריום וטורף פרט כליקותריום, אך מפסיד אותו לאנטלודונטים. הוא מופיע בסדרה טורפים פרהיסטוריים של נשיונל ג'יאוגרפיק בפרק: "לסתות תער", הנוגע אליו. הוא מופיע בקצרה גם בפרק "חזיר רוצח". הוא מופיע בחלק מפרקי הסדרה "Prehistoric" Washington, D.C" ובתוכנית "Life After Dinosaurs". בסדרה "בראשית" נראים ההאינדונים יוצאים מהמעבר בעונה 4 פרק 6, תוך כדי חתונתה של ג'ני לוויס. ההאינדון מופיע במשחקי המחשב של "פארק היורה" במשחקים: "עולם היורה: המשחק" ו-"Jurassic Park Builder". הוא נראה גם במשחק המחשב "Ark: Survival Evolved". H. brevirostris H. chunkhtensis H. crucians H. filholi H. gigas H. horridus H. incertus H. leptorhynchus H. megaloides H. microdon H. mongoliensis H. montanus H. mustelinus H. raineyi H. venturae H. vetus H. weilini H. yuanchensis מדיה וקבצים בנושא האינדון בוויקישיתוף האינדון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) האינדון, באתר GBIF (באנגלית) האינדון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ארגון התקינה הבין-לאומי

ארגון התקינה הבין-לאומי (באנגלית: International Organization for Standardization; בראשי תיבות: ISO) הוא גוף בין-לאומי הקובע תקנים. ISO הוא בא־כוחם של גופי תקינה לאומיים ברחבי העולם, אשר מגדיר תקנים תעשייתיים ומסחריים בין-לאומיים. החלטה על הקמת הארגון התקבלה ב-14 באוקטובר 1946 באספת המומחים מ-25 מדינות שהתקיימה בלונדון. הארגון הוקם בפועל תוך כשנה. לציון אירוע זה, 14 באוקטובר הוכרז כיום התקנים העולמי. ISO אמנם מגדיר את עצמו כארגון לא־ממשלתי, אך יכולתו להציב תקנים, אשר באופן תדיר הופכים לחוק דרך חוזים או תקנים לאומיים, הופכת אותו לבעל השפעה משמעותית בתחומים רבים. בפועל, הוא פועל כקונסורציום עם קשרים חזקים לממשלות. בנושאים הקשורים בהנדסת חשמל ומחשבים, פועל ISO בשיתוף פעולה צמוד עם הנציבות הבין-לאומית לאלקטרוטכניקה (IEC). הארגון ידוע יותר בשמו המקוצר ISO (הגייה: אַיי-סוֹ, בעברית הוגים אִיזוֹ). הפירוש הרשמי של השם המקוצר הוא שאילה מהמילה היוונית isos, אשר משמעותה "שווה". אך בזמן ההחלטה על השם הסבר זה כלל לא עלה. ככל הנראה במקור היה ISO ראשי תיבות משוכלים של "International Standards Organization". תקני ISO ממוספרים, ובעלי מבנה מהצורה "ISO nnnnn:yyyy: Title" כאשר "nnnnn" הוא מספר התקן, "yyyy" הוא שנת ההוצאה של תקן זה, ו"Title" מתאר את נושא התקן. הרבה קובצי דמות של תקליטורים מסתיימים בסיומת "ISO" כדי להראות שהם משתמשים בתקן ISO 9660 למערכות קבצים. תקני ISO 9000 ISO 31000 HSEQ Managment Software אתר האינטרנט הרשמי של ארגון התקינה הבין-לאומי (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של ארגון התקינה הבין-לאומי (בצרפתית) אתר האינטרנט הרשמי של ארגון התקינה הבין-לאומי (ברוסית) ארגון התקינה הבין-לאומי, ברשת החברתית פייסבוק ארגון התקינה הבין-לאומי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ארגון התקינה הבין-לאומי, ברשת החברתית אינסטגרם ארגון התקינה הבין-לאומי, ברשת החברתית LinkedIn ארגון התקינה הבין-לאומי, סרטונים בערוץ היוטיוב ארגון התקינה הבין-לאומי, באתר פליקר ארגון התקינה הבין-לאומי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) לקסיקון התקנים של ISO About ISO: ISO is derived from the Greek isos, meaning equal. FRIENDSHIP AMONG EQUALS, בהוצאת ISO, עמוד 20: "The first question that had to be settled in London was that of the name of the new organization. There were different proposals. The English and the Americans wanted “International Standards Coordinating Association”, but we fought against the word “coordinating”. It was too limited. In the end ISO was chosen. I think it is good; it is short. I recently read that the name ISO was chosen because “iso” is a Greek term meaning “equal”. There was no mention of that in London!"
כליקותריום

כליקותריום (שם מדעי: Chalicotherium; מילולית: "בהמת חצץ") הוא סוג נכחד של מפריט פרסה מתקופות האוליגוקן-פליוקן שחי לפני 28.4-3.6 מיליון שנה. יצור מוזר זה חי באירופה, אסיה ואפריקה בערבות שיחים ודמה במראהו לעצלני קרקע, קופי אדם או פנדות, אך נראה כמו סוס. אורכו הגיע ל-2.5 מטרים והוא שקל מעל 1,500 קילוגרם. היו לו טפרים חזקים המעוקלים אחורה בדומה לעצלנים, גוף מגושם וראש דמוי סוס, אך קצר יותר ובעל פחות שיניים. יצור זה היה איטי מאוד ונע בצורה מגושמת ובאכילתו נשקפה לו סכנה רבה מטורפים. הכליקותריום מופיע בסרט ללכת עם חיות כיצור איטי שניזון מעלים נמוכים ופרט אחד מותקף על ידי האינדון. כליקותריום בשם צ'ולי נראה לפרק זמן קצר בסרט עידן הקרח 2 ומופיע גם בסרט עידן הקרח: בריחתה של הביצה. מדיה וקבצים בנושא כליקותריום בוויקישיתוף כליקותריום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כליקותריום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) כליקותריום, באתר GBIF (באנגלית)
פריסקו

פריסקו (באנגלית: Frisco) היא עיר בטקסס, ארצות הברית, אשר ממוקמת כ-40 ק"מ מזרחית לנמל התעופה הבינלאומי דאלאס/פורט וורת'. בשנת 2018 הוערכה אוכלוסיית העיר בכ-173,884 תושבים. במהלך המאה ה-19 החלו מתיישבים אמריקאים רבים להתיישב באזור ופיתחו בו את מערכת הרכבות. בשנת 1860 הוקמה בסביבת פריסקו תחנת דואר. בשנת 1902 קושרה העיר לקו הרכבות מסנט לואיס לסן פרנסיסקו. בשנת 1978 צולמה העונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה דאלאס בעיר. בעשור הראשון של המאה ה-21 התאפיינה אוכלוסיית העיר בשיעורי צמיחה מהגבוהים בארצות הברית. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2010 התגוררו בעיר כ-116,989 תושבים בכ-39,901 משקי בית. החלוקה הגזעית היא: 75% לבנים, 10% אסייתים, 8.1 אפרו-אמריקאים, 0.5% אינדיאנים, 3.3% מגזעים אחרים ו-3.1% משני גזעים או יותר. הגיל החציוני היה 33.9 שנים. ההכנסה לנפש בעיר היא 38,048$. כ-2.2% מהמשפחות ו-5.8% מהאוכלוסייה היו מתחת לקו העוני. פריסקו נמצאים מספר מטות של קבוצות ספורט בכירות במטרופולין דאלאס-פורט וורת', וכן כמה קבוצות פועלות בפריסקו עצמה, כמו הטקסס לג'נדס המשחקת בליגת הפיתוח של ה-NBA ומועדון הכדורגל דאלאס מה-MLS שלמרות שמו פועל באצטדיון טויוטה בפריסקו. מדיה וקבצים בנושא פריסקו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פריסקו (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנכילותריום

אנכילותריום (שם מדעי: Ancylotherium; מילולית: "בהמה מאונקלת") הוא סוג נכחד של מפריט פרסה מסוף המיוקן עד תחילת הפליסטוקן. האנכילותריום הגיע לגובה שני מטרים ושקל 450 קילוגרם. בצורתו דמה לסוס בעל זרועות וטפרים ארוכים כשל עצלן, ודמה לעצלני הקרקע הנכחדים באורח חייו. הוא היה מגושם ואיטי וניזון מעלי עצים. האנכילותריום חי בסוואנות של אירואסיה ושל דרום ומזרח אפריקה בתקופות המיוקן עד הפליסטוקן. מאובניו נמצאו בחפירות באתיופיה, טנזניה, דרום אפריקה וקניה, אך גם באפגניסטן, טורקיה, יוון וסרביה. יונק זה הופיע בסדרה ללכת עם חיות. מדיה וקבצים בנושא אנכילותריום בוויקישיתוף אנכילותריום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אנכילותריום, באתר GBIF (באנגלית) מודל ראש של אנכילותריום כפי שנראה בסדרה ללכת עם חיות
אמבולותריום

אמבולותריום (שם מדעי: Embolotherium; משמעות השם: "בהמת איל-ברזל") הוא סוג של יונק גדול נכחד שהיה קרוב רחוק של הקרנפים אך היה שייך למשפחת הברונתותריומים שנכחדה מסדרת מפריטי הפרסה. מאובניו נמצאו ברחבי מונגוליה. האמבולותריום הגיע לגובה 2.5 מטרים (8.2 רגל) ולמשקל של כשני טונות. שמו ניתן לו עקב בליטה שהייתה מעל גולגולתו ונועדה לספוג מהלומות ודמתה לאיל ברזל. על חוטמו הייתה קרן, שבניגוד לקרן הקרנף הייתה עשויה עצם והייתה בעלת עיצוב כבד יותר. האמבולותריום היה מגושם ודמה לקרנף ענקי ומשוריין. בעבר חשבו שהקרן נועדה לנגיחה ביריבים, אך נראה שעקב היותה של העצם חלולה הם העדיפו להשתמש בה להרתעה ורק כמוצא אחרון לחמו בקרניהם. מטרת הבליטה הגדולה הייתה אולי ליצור הדהוד מריע של הזכר הקורא לנקבות. האמבולותריום נראה בסדרה "ללכת עם חיות", שם הוא מוצג כיצור החי בעדרים וניזון מצמחייה הגדלה במישורים. לאחר שנקבות רבות ממליטות ולדות מתים, מחמת הרעב, מגיעים אנדרוסארכוסים אוכלי נבלות לאכול מנבלת אחד הגורים המתים, אך האם חושדת בטעות שהגור חי ומבריחה אותם משם. האמבולותריום נראה גם בסדרה "בראשית", בעונה כשעדר שלם מגיח לתוך מחנה קיץ וחלק מהפרטים הורגים כמה מהאנשים בשוליים. העדר חש מאוים בשלב מסוים ומגיח לעבר המחנה במרץ, נבלם רק מאחר שהלן קאטר המחופשת העבירה אותו לסטייה שיצרה. בסרט "עידן הקרח" מ-2002 נראה אמבולותריום בשם קארל, אשר לצד חברו פרנק (המגצרופס) מנסים להרוג את סיד, אחרי שזילזל בהם ואכל את הפרח שהכינו לעצמם. עם זאת סיד מתחמק ולבסוף הם בטוחים שהוא נטרף בידי דייגו. מדיה וקבצים בנושא אמבולותריום בוויקישיתוף אמבולותריום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אמבולותריום, באתר GBIF (באנגלית)