laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
השביעייה הסודית

השביעייה הסודית (באנגלית: The Secret Seven) היא סדרת ספרים בת 15 כרכים שכתבה איניד בלייטון. הסדרה מספרת על שבעה ילדים אשר חוקרים ופותרים תעלומות, ולאורך ההרפתקאות הופכים לחברים קרובים. מקום המפגש הקבוע שלהם הוא בצריף שנמצא בגינתם של פטר וג'נט, וחלק עיקרי מהמפגשים מוקדש לסעודות קטנות המפורטות בספרים. ספרי השביעייה הסודית תורגמו לעברית על ידי הסופר שרגא גפני, תחת שם העט אבנר כרמלי. יורם מארק-רייך פרסם קומיקס של סיפורי השביעייה הסודית בעברית בהוצאת ידיעות אחרונות בשנת 1992. לסדרת ספרים זו יצאה גרסה בעברית שכתב מי שתרגם אותה לעברית הסופר שרגא גפני שנקראה בשם "השביעייה הסודית שלנו" שכללה שישה ספרים. פטר - מנהיג החבורה. עקשן בנוגע לסדר ולארגון החבורה. ג'נט - אחותו של פטר וסגניתו. בעלת זיכרון טוב ותשומת לב לפרטים. עקשנית ואמיצה. פם (פמלה) - חברתה של ג'נט מבית הספר. חברתה הטובה ביותר של ברברה, מגחכת לעיתים קרובות. ברברה - חברה נוספת של ג'נט מבית הספר וחברתה הטובה של פם, מגחכת עם פם. ג'ק - חברו הטוב ביותר של פטר. כועס לעיתים קרובות על אחותו, סוזי, שמפריעה לשביעיה בניסיון לגלות את סיסמתם ועוד. ג'ורג' - חברו של פטר מבית הספר וחברו הטוב של קולין. קולין - חברו של פטר מבית הספר. השקט שבחבורה. קפצן - כלבם הזהוב של פטר וג'נט, אהוב על כולם. סוזי - אחותו של ג'ק, רוצה להצטרף לחבורה, המונעת ממנה להצטרף אליהם. בתמורה היא לועגת לחבורה ומציקה לה. בסדרה יצאו 15 ספרים: השביעייה הסודית (1962) השביעייה הסודית בהרפתקה (1962) השביעייה הסודית מצטיינת השביעייה הסודית מנצחת השביעייה הסודית מתקדמת (1963) השביעייה הסודית בולשת (1964) השביעייה הסודית חוקרת (1964) הידד לשביעייה הסודית (1964) השביעייה הסודית מופתעת (1964) השביעייה הסודית מצילה (1964) השביעייה הסודית חוגגת (1964) השביעייה הסודית בפעולה נועזת (1964) השביעייה הסודית נדהמת (1965) השביעייה הסודית בשבי (1965) השביעייה הסודית מתפקעת מצחוק (1981) מהדורה מחודשת (תרגום: דנה אלעזר הלוי, הוצאת אחוזת בית): הַשְּׁבִיעִיָּה הַסּוֹדִית יוֹצֵאת לַדֶּרֶך (2011) הַהַרְפַּתְקָה שֶׁל הַשְּׁבִיעִיָּה הַסּוֹדִית (2011) כָּל הַכָּבוֹד לַשְּׁבִיעִיָּה הַסּוֹדִית! (2012) הַשְּׁבִיעִיָּה הַסּוֹדִית בַּמַּסְלוּל הַנָּכוֹן (2012) החמישייה המפורסמת, מאת אניד בלייטון נדי, מאת אניד בלייטון חבורת פופיק חסמבה כס"ח אורי קציר, "שבעה בצריף אחד (מלבד הכלב)" (אורכב 26.02.2008 בארכיון Wayback Machine), 10 באוקטובר 2005, בבלוג "אפלטון" (פרטים על סדרת הספרים, הדמויות וניתוח העלילה) עמרי הרצוג, סוד ההצלחה של סדרת ספרי השביעייה הסודית, באתר הארץ, 11 בינואר 2012 ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דובון מנומר

דובון מנומר (שם מדעי: Cymbalophora oertzeni) הוא מין של עש מתת-משפחת הדובונים במשפחת ה-Erebidae. את שמו מקנים לו הכתמים השחורים שעל כנפיו הקדמיות שצבען לבן-קרם. מספר הכתמים השחורים הוא בערך תשעה, המופיעים תמיד באותה תבנית, אך עם שינויים קטנים מפרט לפרט. מדי פעם מוצאים שמונה כתמים או פחות עקב כך. ראשו וחזו שחורים ובטנו אדמדמה-כתמתמה עם פסי רוחב שחורים. הדובון המנומר פעיל בלילה. ♂ ♂ △ כשמטרידים את הדובון המנומר, הוא מטה כנפיו הצדה, על מנת להבליט את בטנו בצבעי האדום-שחור, ומשמיע צליל בעזרת מנגנון הנמצא בחזהו האחורי. ביצתו עגלגלה-חרוטית עם קודקוד מעוגל, קוטרה הוא כמילימטר אחד בבסיסה, והיא צהובה. הזחלים בוקעים באוקטובר ונמשכים לאור. הם ניזונים בעיקר מעלי דגניים. בחודשים מרץ-אפריל, לאחר שהם גדלים לגודל של כארבעים מילימטרים, הזחלים מתחפרים באדמה וטווים פקעת דלילה, הדומה לקור עכביש. לאחר תקופת דיאפאוזה הנמשכת בערך ארבעה חודשים, הזחלים מתגלמים בתוך הקרקע. שלושה שבועות מאוחר יותר, בין ספטמבר לאוקטובר, הבוגרים מגיחים מהפקעות, לרוב בשעות היום. תפוצה בישראל: באביב ובקיץ, במרכז וצפון הארץ, נפוץ באזור ירושלים. בעולם – בסוריה ובלבנון. מדיה וקבצים בנושא דובון מנומר בוויקישיתוף דובון מנומר, באתר GBIF (באנגלית)
טריאנגולציה דינמית סיבתית

טריאנגולציה דינמית סיבתית או טד"ס (באנגלית: Causal dynamic triangulation או בקיצור CDT) היא תאוריה פיזיקלית שמהווה ניסיון ליצירת תורת כבידה קוונטית, כלומר איחוד בין תורת היחסות הכללית ומכניקת הקוונטים. טד"ס היא תאוריה שבה המרחב-זמן נבנה בסקלת האורך הקצרה ביותר, אורך פלאנק. אבני הבניין של טד"ס הם 4-סימפלקסים, כלומר גרסה ארבע-ממדית של ארבעונים (טטרהדרונים). המיוחד בטד"ס הוא שבניית המרחב-זמן בסקלת פלאנק נעשית בעזרת עקרונות קוונטיים ותוך שמירה על עקרון הסיבתיות. הדמיית מחשב הראתה שגם אם אבני הבניין שומרות על גאומטריה אוקלידית, הרי בסקלות אורך גדולות ניתן לקבל מרחב-זמן ארבע-ממדי המכיל עקמומיות ומתאים למשוואות של תורת היחסות הכללית. תורת המיתרים היא תאוריה נוספת אשר מנסה לאחד את מכניקת הקוונטים עם תורת היחסות הכללית לתאוריה מאוחדת של כבידה קוונטית. בהשוואה לתורת המיתרים, טד"ס נמצאת במצב מחקר התחלתי יותר, ועדיין לא נמצאה בה הדרך להציג חלקיקי חומר. ההשג הגדול של טד"ס עד כה (2007) הוא קבלת מרחב-זמן אשר מתאים למשוואות תורת היחסות הכללית. בניגוד לתורת המיתרים, טד"ס לא דורשת את הצגתם של ממדים נוספים. כתבה בסיינטיפיק אמריקן. "Dynamically Triangulating Lorentzian Quantum Gravity", hep-th/0105267. "Reconstructing the Universe", hep-th/0505154.
פרמיטה

פרמיטה (סנסקריט) או פרמי (פאלי) הוא מונח בבודהיזם שפירושו "שלמות" או "נשגבות". הפרמיטות בבודהיזם מתייחסות לשלמות של מספר תרגולים. תרגולים אלה מטופחים על ידי בודהיסטוות כדי לעבור מהחיים בעולם המוחשי (סמסרה) להארה ולשלוות-אמת (נירוואנה). בבודהיזם הטהרוודי, עשר הפרמיטות הן: דאנה פרמי: נדיבות, נתינה סילה פרמי: טוב לב, מוסריות, יושר, צדק, התנהגות נאותה נקהאמה פרמי: ויתור פאניה פרמי: חוכמה טרנסנדנטית, תובנה ויריה פרמי: אנרגיה, חריצות, שקדנות, חיוניות, מאמץ קהנטי פרמי: סבלנות, סובלנות, ריסון-עצמי, קבלה, כוח עמידה, חוסן סאקה פרמי: כנות, יושר לב אדהיטהאנה פרמי: נחישות, החלטיות מטה פרמי: נדיבות-אוהבת אופקהה פרמי: קור-רוח, שלווה, רוגע פרמיטה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
זומה

זוּמַּה (באנגלית: Zuma) הוא משחק חשיבה ממוחשב משנת 2003 שפותח על ידי חברת PopCap Games. ניתן לשחק בזומה חינם במספר אתרי אינטרנט, כמו כן נמצאות גרסאות של המשחק לפלטפורמות שונות, בעיקר ניידות, כמו טלפונים ניידים, מחשבי כף יד ול-iPod. הגרסה משופרת של המשחק בשם "זומה דלוקס" נמכרת למערכות ווינדוס, מקינטוש ו-XBOX. המטרה במשחק היא להשמיד את כל הכדורים המתקדמים במסלול לפני שהם מגיעים לאל השמש. ברגע שהכדור הראשון מגיע לאל השמש, כל הכדורים נופלים אליו, והשחקן מפסיד "חיים". כדי למנוע מהכדורים להגיע לאל השמש, השחקן צריך לשגר את כדורים צבעוניים לעבר הכדורים שנמצאים במסלול החיצוני. כאשר נוצר רצף של 3 או יתר כדורים באותו צבע, הכדורים מתפוצצים, ולעיתים יכולים לגרום לתגובת שרשרת של התפוצצויות כאשר משני צידי הרצף קיים רצף נוסף של כדורים מאותו צבע. מפתחת המשחקים היפנית Mitchell Corporation השמיעה בעבר טענות שזומה הוא חיקוי למשחק שפיתחה בשנת 1998 בשם Puzz Loop. אתר האינטרנט הרשמי של זומה (באנגלית) זומה, באתר PCGamingWiki (באנגלית) זומה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
מחלת קראבה

מחלת קראבה היא מחלה מטאבולית תורשתית, המוגדרת כסוג של מחלת אגירה ליזוזומלית. שכיחות המחלה בעולם עומדת על 1 לכ-100,000 עד 200,000 לידות. בשבטים דרוזים ומוסלמים מסוימים בגליל שיעור המחלה גבוה יותר ועומד על כשישה מקרים לכל אלף לידות. המחלה קיבלה את שמה מקנוד הראלדסן קראבה, רופא דני שהיה הראשון שתיאר אותה בשנת 1916. תינוקות הנולדים עם מחלת קראבה נראים בריאים בזמן הלידה. התסמינים הראשונים מופיעים בגיל שלושה עד שישה חודשים, וכוללים רגזנות, בכי ללא סיבה, חום גבוה, קשיות בגפיים, קושי באכילה, הקאות והאטה בהתפתחות המנטלית והמוטורית. תסמינים נוספים הם חולשה בשרירים, חרשות, עיוורון, שיתוק וקושי בבליעה. איבוד דרסטי במשקל עשוי להופיע גם כן. כאשר המחלה מופיעה בינקות, התינוק לרוב לא שורד מעל גיל שנתיים. ידועים מקרים שבהם המחלה מופיעה בגיל מאוחר יותר ואף בבגרות ומתפתחות בקצב מואט. במקרים אלה תוחלת החיים ארוכה הרבה יותר. מחלת קראבה נגרמת כתוצאה ממוטציה בגן המקודד לאנזים גלקטוזילצראמידאז (galactosylceramidase) שתפקידו לפרק את הליפידים גלקטוזילצראמיד. בכך המחלה דומה למחלת גושה שבה הבעיה היא בפירוק גלוקוצרברוזיד. כתוצאה מפגיעה זו, מצטברות מולקולות שומן אשר פוגעות שכבת המיאלין המכסה את הנוירונים במערכת העצבים בגוף. שינוי זה מביא לפגיעה מנטלית ומוטורית קשה. למעשה מחלת קראב היא אחת משורה של מחלות הנקראות לויקודיסטרופיות (leukodystrophies) שמתבטאות בפגיעה בייצור המיאלין. מבחינה גנטית ידועות גם מוטציות דומיננטיות וגם רצסיביות. כיום ידועות יותר מ-40 מוטציות בגן המקודד לגלקטוזילצראמידאז. על אף שלא ידועה כיום תרופה למחלה, מחקרים הראו שהשתלת מח עצם יכולה להועיל במקרים קלים יחסית ואם הטיפול נעשה בתחילת הופעת התסמינים. פיזיותרפיה יכולה להקל על בעיות השרירים. מחקרים נוספים הראו שהשתלת דם טבורי יכולה להועיל אם היא מתרחשת לפני תחילת התסמינים העיקריים. מדיה וקבצים בנושא מחלת קראבה בוויקישיתוף מאגר נתונים על המחלה (באנגלית) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אסמבלר

אסמבלר (באנגלית: Assembler; בעברית: מאסף) היא תוכנית מחשב המתרגמת (או מהדרת) תוכנית שנכתבה בשפת סף (Assembly) לשפת מכונה הניתנת לביצוע על ידי המחשב. האסמבלר מותאם בדרך כלל לשפת מכונה ספציפית, אם כי אסמבלרים מסוימים יכולים לטפל בתוכניות הכתובות בשפות סף של מעבדים שונים. מעבד המחשב מבצע את הפקודות המאוחסנות בזיכרון המחשב. פקודות אלה הן פקודות בסיסיות ביותר, כשכל פקודה בנויה מרצף קצר של סיביות, שמשמעותו מובנת למעבד. רצף זה קרוי שפת מכונה. כתיבה ישירה של רצף הביטים שיבצע תוכנית משמעותית היא פעולה מייגעת. כדי לקצר תהליך זה נוצרו שפות התכנות. מרבית שפות התכנות הן שפות עיליות, שבהן יש לפקודות דמיון מסוים לשפה טבעית. כל פקודה בשפה עילית מתורגמת על ידי המהדר לסדרה ארוכה של פקודות בשפת מכונה. לשפות העיליות קדמה שפת אסמבלי, הקרויה גם שפת סף, שבה יש התאמה חד-חד ערכית בין הפקודות שכותב המתכנת ובין הפקודות בשפת המכונה, כלומר כל פקודת אסמבלר מתורגמת לפקודה יחידה בשפת מכונה. עד לתחילת שנות ה-70 היה התכנות באסמבלר נפוץ למדי ואפילו דומיננטי, עקב משאבי המחשב המוגבלים שעמדו לרשות המתכנתים, והיכולת ליצור קוד חסכוני ביותר (יחסית לזה שנוצר בשפות עיליות) באמצעות האסמבלר. בעקבות התפתחותם של מהדרי שפות עיליות יעילים יותר, אשר יכולים ליצור קוד קצר ומהיר יותר משל מתכנת אסמבלי ממוצע, עברו מרבית המתכנתים לפיתוח תוכנות בשפות עיליות שהוא קל ופשוט יותר, והאסמבלר נותר בעיקר ככלי עזר המשמש מתכנתי מערכות הפעלה וכן בפיתוח חלקי תוכנה הדורשים ביצועים מהירים במיוחד. לקיצור תהליך התכנות של פעולות נפוצות נוספו לאסמבלר הוראות מכלול (Macro statements) לביצוע פעולות אלה, שכל אחת מהן התפתחה לסדרה של פקודות אסמבלר. לכל מעבד יש שפת מכונה משלו, ובהתאם לכך אסמבלר משלו. דוגמה לפקודה באסמבלר: L 8,DATA. פקודה זו (באסמבלר של מחשבי IBM מיינפריים) טוענת לאוגר 8 את המלה הנמצאת בזיכרון בכתובת DATA. MASM32, פיתוח של האסמבלר של מיקרוסופט, ה-MASM‏ (Microsoft Macro Assembler). NASM (Netwide Assembler) - אסמבלר קוד פתוח שיתופי, שהוקם בזמנו ביוזמת קבוצת דיון. TASM ‏(Turbo Assembler) - אסמבלר ישן, היסטורי מבית בורלנד. פיתוחו הופסק יחד עם כל קו מוצרי ה-Turbo. FASM ‏(Flat Assembler) - אסמבלר קוד פתוח, פותח על ידי Tomasz Grysztar שהיה בזמנו סטודנט למתמטיקה. להלן קוד באסמבלי הנועד לאסמבלר MASM היוצר תוכנית DOS המציגה הודעת Hello world: .MODEL Small .STACK 100h .DATA db msg 'Hello, world!$' .CODE start: ; code starts here mov ah, 09h mov dx, offset msg int 21h ; function 09: output $-ended string from DS:DX to console mov ax, 4C00h int 21h ; function 4C: terminate program (termination code in AL) end start דיסאסמבלר שפת סף מונחים בתוכנה מדריך שפת אסמבלר באתר UnderWarrior Art Of Assembly - ספר ללימוד אסמבלי (באנגלית) IA-32 Intel® Architecture Software Developer's Manuals (באנגלית) AMD Technical Documentation (באנגלית) MASM32 NASM
דוקסיס

דוקסיס (באנגלית: DOCSIS, ראשי תיבות של Data Over Cable Service Interface Specification) הוא תקן בינלאומי להעברת מידע דיגיטלי על גבי תשתית טלוויזיה בכבלים. הדוקסיס קובע סדרת הגדרות המתארות את צורת התקשורת על גבי רשת HFC. הגוף המוסמך לאשר ציוד הקשור לטכנולוגיה הוא מעבדות CableLabs. מעבדות CableLabs מובילות תהליך הסמכה המבטיח שמודמים בתקן דוקסיס (DOCSIS) המיוצרים על ידי יצרנים שונים יהיו תואמים לתקן וניתנים לפעולה הדדית. מוצרים העוברים את הבדיקות זוכים בחותמת "CableLabs Certified" המבטיחה לקונים שהמוצר יכול לפעול מול מוצרים נוספים המאושרים בתווית זו. קיימות כמה גרסאות דוקסיס: docsis 1.0 - גרסה ראשונה של תקן דוקסיס, שיצא בשנת 1997. docsis 1.1 - גרסה שנייה שיצאה בשנת 1999. ההבדל העיקרי לעומת גרסה 1.0 הוא שיפור מנגנון האבטחה (+BPI) docsis 2.0 - גרסה שלישית שיצאה בשנת 2001, בעיקר כדי לספק את השוק המתפתח של רשתות VOIP בכבלים. docsis 3.0 - יצאה בשנת 2006 בגלל צורך גובר והולך ברוחב פס גדול. docsis 3.1 - יצאה בשנת 2013 ומציעה מהירויות גבוהות יותר. גרסה זאת מפסיקה את השימוש ב-QAM בערוצים שרוחבם 6MHz או 8MHz, ובמקום משתמשת ב-OFDM. docsis 4.0 - יצאה בשנת 2017 ומציעה דופלקס מלא, המאפשרת מהירות העלאה והורדה סימטריים, ובכל הספקטרום שבין 0MHz ו1.8GHz. בגרסאות שלפני 3.1 ישנם הבדלים בין דוקסיס בשיטה אירופית (EuroDOCSIS), לדוקסיס בשיטה אמריקאית. בישראל, HOT היא הספק היחיד העושה שימוש בטכנולוגיה זו. היא משתמשת בשיטה האמריקאית, ששונה מהשיטה האירופית בעיקר מבחינת רוחב ערוץ הלוך (Downstream). בשיטה האמריקאית ערוץ הלוך הוא ברוחב סרט של (6MHz (NTSC, ובשיטה האירופאית ערוץ הלוך מוגדר ברוחב (8MHz (PAL. הטבלה הבאה מפרטת את העומס המקסימלי על ערוצי הלוך וחזור בין גרסאות דוקסיס שונות: נכון לינואר 2020, רשת האינטרנט המהיר של HOT מבוססת על DOCSIS 3.0 מדיה וקבצים בנושא דוקסיס בוויקישיתוף CableLabs - ארגון בארצות הברית הקובע את התקנים של דוקסיס. מסמך סיסקו על טכנולוגיות בכבלים - מידע טכני באנגלית על טכנולוגיות כבלים ותקן דוקסיס. DOCSIS3.0 באתר HOT. (הקישור אינו פעיל, 11 בפברואר 2022) ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חיל האוויר הגאורגי

פיקוד התעופה והגנה אווירית של גאורגיה - מוקר יותר בשם: חיל האוויר הגאורגי (בגאורגית: საქართველოს სამხედრო-საჰაერო ძალები; תעתיק: סַכרתווֶלוֹס סַמחֶדרוֹ-סַהַאֶרוֹ דזאלֶבּי) בשנת 2010 הוא שולב עם זרוע היבשה של הכוחות המזוינים של גאורגיה וב-2016 הופרד בשנית, הוא כולל כ-2,750 חיילים, 10 מטוסי תקיפה מדגם סוחוי-25 שהותאמו גם לתקיפה/קרב, 2 מטוסי תובלה אנטונוב-28, 9 מסוקי תקיפה מיל-27 15 מסוקי מיל-8, 2 מיל-14, 12 בל UH 1- 8 אלבטרוס L-39 ו-4 L-29. ו-380 טילי קרקע אוויר. שני שדות התעופה העיקריים של חיל האוויר הגאורגי ממוקמים בטביליסי ("שדה התעופה אלכסייבקה") ומרנאולי. לאחר עלייתו של מיכאיל סאקשווילי לשלטון, החל צבא גאורגיה, ובתוכו גם חיל האוויר הגאורגי, לעבור תהליך של מודרניזציה בעזרתם של נאט"ו, ובמיוחד ארצות הברית וטורקיה. מדיה וקבצים בנושא חיל האוויר הגאורגי בוויקישיתוף יוסי מלמן, רוסיה לחצה, וישראל משעה את היצוא הביטחוני לגאורגיה, באתר הארץ, 20 בפברואר 2005 חיל האוויר הגאורגי, באתר משרד ההגנה של גאורגיה ב-21 בינואר 2007 חיל האוויר הגאורגי, The Global Security website, 21 בינואר 2007 ערך זה הוא קצרמר בנושא גאורגיה ובנושא תעופה צבאית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יורדנס

יורדנס (Iordanis, Jordanes) היה איש דת והיסטוריון רומי, שחי במאה השישית לספירה. הוא כתב בלטינית מאוחרת ולא בלטינית הקלאסית. ספריו: בסביבות שנת 551 כתב את ספרו המוכר יותר - הגטיקה (Getica) או בשמו המלא De Origine Actibusque Getarum (על מוצא הגותים ותולדותיהם). זהו המקור ההיסטורי המוקדם ביותר המתעד את חיי הגותים. בנוסף כתב את ספרו רומאנה (אנ'), על ההיסטוריה של רומא. שמו המלא De Summa Temporum Vel Origine Actibusque Gentis Romanorum (דברי הימים, או מוצא העם הרומי ותולדותיו). מדיה וקבצים בנושא יורדנס בוויקישיתוף יצירותיו של יורדנס בפרויקט גוטנברג (באנגלית) יורדנס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) יורדנס (פעל במאה ה-6), דף שער בספרייה הלאומית כתבי יורדנס בפרויקט גוטנברג (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריונים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צדוק סביר

צדוק סביר (נולד ב-1935) הוא זמר שנחשב לחקיין בדרן הראשון בישראל, בעיקר נהג לחקות זמרים אחרים. צדוק, במקור סאלח סווירי, עלה לתל אביב מעיראק עם משפחתו בגיל 7, התגייס ללהקת פיקוד צפון והשתתף בהופעות כגון "מוישה ונטילטור" ושירים כגון "שיר הצנחנים". לאחר שהשתחרר הוזמן להופיע כבדרן בפני חיילים. באחת ההופעות בפני חיל הים בחיפה פגש את אנשי קול ישראל יצחק שמעוני ואלון שמוקלר שהתלהבו מהמופע והזמינו אותו להופיע בתוכנית שלושה בסירה אחת ועד מהרה הוא הפך לאחד מהזמרים הפופולריים של סוף שנות ה-50 וקיבל חוזה הקלטות בהד ארצי. הוא הרבה להופיע במועדונים כבדרן חקיין וזמר עד שהחליט לנסות קריירה בינלאומית ועזב את הארץ. לאחר חוזה של ארבע שנים באירופה חזר ארצה לצורך הקמת משפחה. אמו ויקטוריה הכירה לו את אשתו שעבדה באותו הזמן במספרה החביבה עליה. לאחר שנולד בנם הבכור, חתם על חוזה הופעות בן שלוש שנים בארצות הברית ונסע לשם עם משפחתו. לאחר כשלוש וחצי שנים שב ארצה והתקשה להשתלב בתרבות הבידור הארץ, בין השאר מכיוון שנתפס כמי שניסה לעזוב את הארץ, מעשה שלא היה מקובל באותו הזמן. ב-1977 נסע שוב לסיבוב הופעות בארצות הברית וחזר לארץ ב-1979. אשתו, ריימונד, פתחה מספרה בשכונת בבלי בתל אביב אך לאחר שנישואיו עלו על שרטון כתוצאה מבעיות כלכליות, התגרשה ממנו ועברה לארצות הברית עם ילדיו. בשנת 1990 שיחק בתפקיד אורח בסרט "נשיקה במצ"ח", סרטו של סם פירסטנברג, ובכיכובו של יהודה ברקן. לסביר כ-100 שירים, מהמפורסמים: "רומיה ויואל", "מלח בודד", "שיר היורד דרומה", "שיר התוכי", שירי יודל, צרור שירי פרנק סינטרה ואפילו מהאופרה הספר מסביליה. חיקויו המפורסם ביותר היה של לואי ארמסטרונג. ב-2003 השתתף בסרט מוקומנטרי זהירות מצלמה, תוכנית מציאות בדיונית על תרבות המתיחות בארץ והופיע ב"רק בישראל". ב-2007 השתתף כמתחרה בתוכנית הטלוויזיה "הדבר הגדול הבא" שם ביצע את HELLO DOLLY של לואי ארמסטרונג ושר את שירו משנת 1970 "יודל כחול לבן". בנובמבר 2012 העניק לו איגוד אמני ישראל אות הוקרה על תרומתו לתרבות הישראלית לאורך השנים. סביר הוא אחיינו של שלמה הלל, יו”ר הכנסת לשעבר. לסביר שני בנים ובת. כיום מתגורר ביד אליהו בדיור מוגן. "לארצי" הוצאת הד ארצי 1958 "משירי החבריא" הוצאת הד ארצי 1960 "צדוק סביר עם תזמורת הד ארצי" 1960 "בשירי פרנק סינטרה בעברית" הוצאת ליטראון 1958 צדוק סביר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) צדוק סביר, באתר שירונט צדוק סביר, באתר Discogs (באנגלית) צדוק סביר, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) צדוק סביר בזהירות מצלמה, סרטון באתר יוטיוב יעקב בר-און, ‏פרויקט איפה הם היום: צדוק סביר, החקיין הראשון בארץ, באתר מעריב אונליין, 20 בפברואר 2017 עושים כבוד: 11 אמנים יקבלו אות הוקרה מיוחד, באתר nrg מעריב, 28 באוקטובר 2012 יעקב בר-און, ‏פרויקט איפה הם היום: צדוק סביר, החקיין הראשון בארץ, באתר מעריב אונליין, 20 בפברואר 2017
אוצ'מצ'ירה

אוֹצַ'מצ'ירֶה (בגאורגית: ოჩამჩირე, באבחזית: Очамчыра) או אוֹצַ'מצ'ירַה היא עיר לחוף הים השחור במחוז אוצ'מצ'ירה שבאבחזיה, הרפובליקה הבדלנית של גאורגיה. על פי מפקד אוכלוסין משנת 1987 היו באוצ'מצ'ירה 18,700 תושבים. לאחר הסכסוך הגאורגי-אבחזי של 1992-93, קטנה אוכלוסיית העיר בצורה משמעותית. רוב התושבים שעזבו הושפעו מהסכסוך, ונכון ל-2007 עדיין ממתינים לשובם הביתה. אוצ'מצ'ירה שוכנת על גדת נהר גלידזגה בגובה חמש מטר מעל פני הים. העיר ממוקמת כ-53 ק"מ דרומית לסוחומי ו-351 ק"מ צפונית לטביליסי. האקלים באוצ'מצ'ירה הוא סובטרופי לח, עם חורף חמים יחסית וקיץ חם. הטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 13.6 °C. ינואר הוא החודש הקר ביותר עם טמפרטורה ממוצעת של 4.5 °C, כאשר יולי הוא החודש החם ביותר עם טמפרטורה ממוצעת של 23 °C. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 1,300 מ"מ. הקולוניה היוונית, מתקופת יוון העתיקה, גואנוס (Gyenos), הייתה ממוקמת כנראה ליד אוצ'מצ'ירה, למרות זיהוי המקום לא יכול להחשב כוודאי, עקב המיקום הנוכחי והשימור הגרוע של האתר הארכאולוגי עצמו. קו מסילת הברזל גאלי-אוצ'מצ'ירה-סוחומי, נבנה בשנת 1938. האנציקלופדיה הגאורגית (סובייטית), 1983, כרך 7 עמ' 623. מדיה וקבצים בנושא אוצ'מצ'ירה בוויקישיתוף אוכלוסיית העיר לפי שנים: 1987 - 18,700 איש 1989 - 20,379 איש 1991 - 20,600 איש 2003 - 4,700 איש (לקוח מהויקי הרוסית) 2005 - 15,517 איש מוגנס הרמן, הנסן, תומאס היין נילסן (2003), "מצאי הפוליס הארכאי והקלאסי", עמ' 953, ידיעות אוניברסיטת אוקספורד
שלמה חוחלובקין

שלמה חוחלובקין (31 בינואר 1907, חצי האי קרים - 4 באפריל 1978) היה סופר עברי, משורר, מתרגם ומדפיס ישראלי. שלמה חוחלובקין, (ברוסית: אדום), נולד ברוסיה של אז, בחצי האי קרים, אך עבר בילדותו לעיר גרישינו, שבחבל הדונבאס, באוקראינה. נדד עם משפחתו, משפחת מדפיסים, לעיר טאגנרוג, ועלה עמהם לארץ ישראל, בשנת 1925. משפחת חוחלובקין השתקעה בתל אביב, והקימה בית דפוס. שלמה חוחלובקין החל בכתיבת שירים כבר בגיל צעיר. הוא פרסם את ספריו בהוצאה עצמית והדפיסם בבית הדפוס המשפחתי. לבד משיריו וסיפוריו, ניסה שלמה חוחלובקין את ידו גם בתרגומים מרוסית. בין השאר תרגם מבחר משירי מאיקובסקי, וקובץ תרגומים בשם הסימפוניה הרביעית של צ'ייקובסקי. שלמה חוחלובקין היה אחיו של בנימין חכלילי, ממייסדי קיבוץ נען ועסקן תרבות בתנועתו, ודודו של ניר חכלילי, מפיק ידוע ומגיש בטלוויזיה הישראלית. הכו בתופים, חוברת הומוריסטית לסוכות תש"ו, תל אביב, דפוס צ’ חוחלובקין ובנו, תש"ו 1946. הבהבים קטנים, לנוער, תל אביב, תריס מואר, 1953. אמצעי נגד האנטישמיות, ש’ בן-בלוריה, (שלמה חוחלובקין), תל אביב דפוס חוחלובקין 1938. תרגומים בתור סקיצות, תל אביב, דפוס חוחלובקין 1947. שירי הליל המוזר, שירים, תל אביב דפוס חוחלובקין 1955. קורט שירי מאיקובסקי, תרגם ש’ חוחלובקין, תל אביב 1955. כתמים נבחרים, יפו 1942. כתבים, שלמה חוחלובקין, הביאו לדפוס וערכו - אסתר חכלילי (חוחלובקין) ובנימין חכלילי, תל אביב 1983. זוטות, שלמה בן-בלוריה, (חוחלובקין), תל אביב 1947. שלמה חוחלובקין, דף שער בספרייה הלאומית
גרשון קינגסלי

גרשון קינגסלי (באנגלית: Gershon Kingsley;‏ 28 באוקטובר 1922 – 10 בדצמבר 2019) היה מלחין גרמני-אמריקאי יהודי. עיקר פרסומו הגיע בזכות הנעימה "פופקורן" שכתב, שזכתה לפופולריות עצומה. קינגסלי נולד בשם גֶץ גוסטב קסינסקי, בבוכום בגרמניה, לאב יהודי ולאם קתולית (שהתגיירה), וגדל בברלין. היה חבר בתנועת נוער ציונית, ובשנת 1938, כשהוא בן 15, עלה לארץ ישראל בעקבות התחזקות הנאצים בשלטון, ימים ספורים לפני ליל הבדולח. גר בקיבוץ עין חרוד, לימד את עצמו נגינה בפסנתר, ואחר כך החל להופיע כנגן ג'אז בתל אביב וירושלים. שירת כגפיר במשטרה הבריטית בא"י ולמד בקונסרבטוריום למוזיקה בירושלים. בשנת 1946 עבר לארצות הברית. בגיל 24 החל ללמוד בלוס אנג'לס בקונסרבטוריום למוזיקה לתואר ראשון במוזיקה, תוך שהוא משלים את לימודיו התיכוניים בערבים. בשנת 1955 עבר לניו יורק, שם החל לשמש כמפיק מוזיקלי בהצגה בברודוויי. בשנת 1958 היה מועמד לפרס טוני למפיק מוזיקלי בזכות מחזה מצליח אותו הפיק. בשנת 1966 שיתף פעולה עם המלחין הצרפתי ז'אן ז'אק פרי ביצירת אלבום הפופ האלקטרוני החלוצי "The In Sound from Way Out". בשנת 1969 הוציא אלבום "Music to Moog By" על טהרת השימוש בסינתיסייזר מוג, שזכה לביקורות נלהבות. קינגסלי הפך לאחד מהיוצרים המרכזיים המשלבים מוזיקה אלקטרונית ומוג והוציא עוד מספר אלבומים בנושא. בשנת 1970 חיבר את המוזיקה לסרט התמהוני של דן וולמן. בשנת 1972 הקליטה להקה בשם "Hot Butter", שהקליטה גרסאות כיסוי אינסטרומנטליות, את הקטע "Popcorn" מאלבומו משנת 1969, "Music to Moog By". השיר הפך ללהיט גדול ונעשו לו אין ספור גרסאות כיסוי. נעשה בו תכופות שימוש במשחקי מחשב, במיוחד מסוג ארקייד, תוכניות טלוויזיה וסרטים. שמועה עקשנית, שתאמה את חוסר הידיעה בקרב הציבור בנוגע למוזיקה אלקטרונית והקשר בין האמן למחשב, גורסת כי השיר נכתב בידי תוכנת מחשב ייעודית, עם זאת אין ויכוח כי השיר כולו הולחן על ידי קינגסלי. בעקבות הצלחתו של הקטע "פופקורן" שב קינגסלי לגרמניה, שם פעל במינכן בעיקר בתור מלחין סרטים ופרסומות. הוא הלחין בין היתר מנגינות נושא להפקות של ערוץ הטלוויזיה הגרמני ZDF. החל מסוף שנות ה-90 ועד למותו, הוא התגורר בניו יורק. שורשיו היהודיים של קינגסלי השפיעו על יצירתו המוזיקלית. לאחר שעבר לארצות הברית ניגן במספר בתי כנסת בקליפורניה וניו יורק, ואף שימש כמנהל המוזיקלי בכמה מהם. באותה תקופה שיתף פעולה עם המלחין היהודי הידוע מקס הלפמן(אנ'). הוא כתב והלחין במהלך השנים יצירות רבות בנושאים יהודיים, שאחת מהבולטות בהן היא "Shabbat For Today", קבלת שבת בסגנון אופרת מוג-רוק. קינגסלי נפטר ב-10 בדצמבר 2019 בגיל 97 בניו יורק. מדיה וקבצים בנושא גרשון קינגסלי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גרשון קינגסלי גרשון קינגסלי, ברשת החברתית פייסבוק גרשון קינגסלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גרשון קינגסלי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) גרשון קינגסלי, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) גרשון קינגסלי, באתר AllMusic (באנגלית) גרשון קינגסלי, באתר MusicBrainz (באנגלית) גרשון קינגסלי, באתר Discogs (באנגלית) גרשון קינגסלי, דף שער בספרייה הלאומית גרשון קינגסלי, באתר DNCI גרשון קינגסלי והסיטיסייזר מוג, באתר השרת העיוור. ג'ון פרלס, הניו יורק טיימס, ברח מהנאצים לקיבוץ וכתב את אחד הלהיטים הגדולים בעולם. פרידה מגרשון קינגסלי, באתר הארץ, 19 בדצמבר 2019 Gershon Kingsley, Moog Synthesizer Pioneer, Dies at 97, Billboard