laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אברהם ליפשיץ

המונח "אברהם ליפשיץ" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו אברהם ליפשיץ (פירושונים). אברהם ליפשיץ (1871 – 21 ביולי 1938) היה מוותיקי המתיישבים בעיר תל אביב, ומחלוצי הספנות העברית. אברהם ליפשיץ נולד בעיר חרסון (רוסיה, כיום אוקראינה), בשנת 1871 לאביו דוד ליפשיץ. קבל חנוך מסורתי וכללי. היה פעיל בתנועת "חובבי ציון" ובענייני צבור בעיר חרסון. ליפשיץ נשא לאשה את שרה רבקה בת שלמה חיינקו (נולדה בקחובקה, רוסיה, בשנת 1876. נפטרה בתל אביב, א' בחשוון תרצ"ו - 28 באוקטובר 1935). הוא עלה לארץ ישראל עם בני משפחתו בסוף שנת 1911 והיה מראשוני המתיישבים בעיר תל אביב. עסק במסחר ובנה את הבית הראשון בעל שלוש קומות בתל אביב (בפינת הרחובות ליליינבלום והרצל). כשפרצה מלחמת העולם הראשונה תרם אברהם ליפשיץ דירה לייסוד "מטבח עם", שבו חולק אוכל חם לנצרכים תמורת סכום פעוט. אשתו והוא הקדישו למפעל זה זמן ומאמץ ועבדו ב"מטבח העם" עם מתנדבים אחרים. השתתף בכל הפעולות הצבוריות בעיר. בביתו מצאו מחסה רבים שנרדפו על ידי הטורקים במלחמה העולמית הראשונה. בתור נתין רוסי, סירב בימי הגירוש לעזוב את הארץ, התעתמן, והשפיע גם על אחרים לעשות כמוהו. בשנת 1919 רכש ליפשיץ, ביחד עם שני שותפים אחרים, את הספינה העברית הראשונה, החלוץ שעליה למדו בימים ההם את תורת הספנות. ראשי המוסדות של היישוב התעניינו ברכישת הספינה על מנת לפתח קו ספנות מסחרי, אבל העניין לא צלח, רכישת הספינה מבעליה המקוריים לא התממשה, ובשנת 1922 עלתה הספינה על שרטון ליד חוף תל אביב ומטען תפוחי הזהב שהיה בה התפזר על החוף. אברהם ליפשיץ נפטר בתל אביב, בכ"ב בתמוז תרצ"ח (21 ביולי 1938). צאצאיו: יהושע (שהיה מהנדס בצרפת ומפעילי המחתרת הצרפתית במלחמת העולם השנייה), צבי לי, חיים, מלכה-מרוסיה (אשת יצחק הוז), בנימין, ורחל (אשת ישעיהו בן-דוד). נכדו הוא איש התיאטרון פרופ' אברהם עוז. בן נינו הוא השחקן תום אבני. החלוץ, הספינה העברית הראשונה (1920) דוד תדהר (עורך), "אברהם ליפשיץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ו (1955), עמ' 2580
חצר שועל

חֲצַר שׁוּעָל הייתה עיר בנחלת שבט שמעון בנגב יהודה, על פי המסופר בספר דברי הימים, ובספר יהושע: ”וַיֵּצֵא הַגּוֹרָל הַשֵּׁנִי לְשִׁמְעוֹן לְמַטֵּה בְנֵי שִׁמְעוֹן לְמִשְׁפְּחוֹתָם וַיְהִי נַחֲלָתָם בְּתוֹךְ נַחֲלַת בְּנֵי יְהוּדָה: וַיְהִי לָהֶם בְּנַחֲלָתָם בְּאֵר שֶׁבַע וְשֶׁבַע וּמוֹלָדָה: וַחֲצַר שׁוּעָל וּבָלָה וָעָצֶם” בתקופת שיבת ציון הייתה חצר שועל אחת הערים שהתיישבו בהם שבי ציון, על פי המסופר בספר נחמיה: ”וּבַחֲצַר שׁוּעָל וּבִבְאֵר שֶׁבַע וּבְנֹתֶיהָ”. לגבי אזכור העיר חצר שועל ברשימת ערי בני שמעון, מרטין נות סבור שמדובר בתוספת ברשימת ערי שמעון, והוא מביא ראיה לדעתו זו, שבדברי הימים בא שמו של מקום זה בלא אות היחס ב'; אבל הזכרת המקום ברשימת ערי נגב יהודה מבטלת את סברתו, לפי דעת שמואל ליונשטם. במאה ה-20 סברו חוקרים שחצר שועל הייתה בסביבות באר שבע, מבלי שהצביעו על אתר מסוים. אין ממצאים ארכאולוגיים שמסייעים לזיהוי. אברהם נגב, הערך: חצר שועל, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 154. יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 130. ספר דברי הימים א', פרק ד', פסוק כ"ח. ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק כ"ח. ספר יהושע, פרק י"ט, פסוק ג'. ספר נחמיה, פרק י"א, פסוק כ"ז. אנציקלופדיה מקראית : אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו - ג : חבב - יתת, מוסד ביאליק, 1965, עמ' 275
סחיטה

האם התכוונתם ל... פעולה פיזית סחיטה (מיצוי) – הוצאת נוזל מתוך אובייקט, לשם ייבושו או לשם ניצול הנוזל מלאכת סחיטה (ו"איסור סחיטה") – אחת המלאכות האסורות בשבת, מתולדות מלאכת דש עבירות פליליות סחיטה (עבירה) – הנעת אדם למעשה באמצעות שימוש בכוח או באיומים כלפיו סחיטה מינית ברשת – שימוש בצורות לא-פיזיות של כפייה כדי לסחוט טובות הנאה מיניות מקורבן קולנוע וסיפורת סחיטה (סרט, 1929) (אנ') – סרט בבימויו של אלפרד היצ'קוק סחיטה (ספר) (אנ') – מותחן של ג'ון גרישם
אנסקי

האם התכוונתם ל... אלכס אנסקי – שחקן, עיתונאי ושדרן רדיו ישראלי אליעזר אנסקי – שחקן ובמאי תיאטרון, מחזאי, תפאורן ואמן פסיפס. אביו של אלכס אנסקי שרי אנסקי – עיתונאית, בשלנית ומחברת ספרי בישול ישראלית. אשתו לשעבר של אלכס אנסקי מיכל אנסקי – עיתונאית ומנחת טלוויזיה ישראלית. בתם של שרי ואלכס אנסקי ש. אנ-סקי – כינויו הספרותי של שלמה זיינביל (זינוול) רפופורט, סופר, משורר ומחזאי ביידיש וברוסית. מחבר "הדיבוק"
ארץ טוב

אֶרֶץ טוֹב, או טוב, היה אזור בצפון עבר הירדן המזרחי. בתקופת השופטים, ברח יפתח הגלעדי מאחיו, אל "ארץ טוב", על פי המסופר בספר שופטים: ”וְיִפְתָּח הַגִּלְעָדִי הָיָה גִּבּוֹר חַיִל וְהוּא בֶּן אִשָּׁה זוֹנָה וַיּוֹלֶד גִּלְעָד אֶת יִפְתָּח: וַתֵּלֶד אֵשֶׁת גִּלְעָד לוֹ בָּנִים וַיִּגְדְּלוּ בְנֵי הָאִשָּׁה וַיְגָרְשׁוּ אֶת יִפְתָּח וַיֹּאמְרוּ לוֹ לֹא תִנְחַל בְּבֵית אָבִינוּ כִּי בֶּן אִשָּׁה אַחֶרֶת אָתָּה: וַיִּבְרַח יִפְתָּח מִפְּנֵי אֶחָיו וַיֵּשֶׁב בְּאֶרֶץ טוֹב וַיִּתְלַקְּטוּ אֶל יִפְתָּח אֲנָשִׁים רֵיקִים וַיֵּצְאוּ עִמּוֹ:” בתקופת דוד המלך, חברו אנשי ארץ טוב לעזרתם של העמונים, יחד עם אנשי ארם צובא וארם בית רחוב, כנגד צבאו של דוד: ”וַיִּרְאוּ בְּנֵי עַמּוֹן כִּי נִבְאֲשׁוּ בְּדָוִד וַיִּשְׁלְחוּ בְנֵי עַמּוֹן וַיִּשְׂכְּרוּ אֶת אֲרַם בֵּית רְחוֹב וְאֶת אֲרַם צוֹבָא עֶשְׂרִים אֶלֶף רַגְלִי וְאֶת מֶלֶךְ מַעֲכָה אֶלֶף אִישׁ וְאִישׁ טוֹב שְׁנֵים עָשָׂר אֶלֶף אִישׁ: וַיִּשְׁמַע דָּוִד וַיִּשְׁלַח אֶת יוֹאָב וְאֵת כָּל הַצָּבָא הַגִּבֹּרִים: וַיֵּצְאוּ בְּנֵי עַמּוֹן וַיַּעַרְכוּ מִלְחָמָה פֶּתַח הַשָּׁעַר וַאֲרַם צוֹבָא וּרְחוֹב וְאִישׁ טוֹב וּמַעֲכָה לְבַדָּם בַּשָּׂדֶה:” בספר מקבים א' מוזכר המקום באיגרת ששלחו אנשי דיאתמה ליהודה המכבי: ”וכל אחינו הנמצאים בארץ טוב הומתו וישבו את נשיהם ואת טפם ואת הרכוש וימיתו שם כאלף איש”. התלמוד הירושלמי מזהה את ארץ טוב עם סוסיתא. במאה ה-20 הציעו חוקרים לזהות את "ארץ טוב" באזור הגלעד הדרומי; בקרבת העיר רחוב, בירת ארם בית רחוב, שזוהתה באתר היישוב הערבי ראחב. זיהוי נוסף של חוקרים, הוערך בסמוך לירמוך בין בוסרה לאדרעי, בסביבות היישוב הערבי טייבה. אברהם נגב, הערך: טוב, ארץ טוב, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 324. ספר שופטים, פרק י"א, פסוקים א'–ג'. ספר שמואל ב', פרק י', פסוקים ו'–ח'. ספר המקבים א ה תלמוד ירושלמי, מסכת שביעית, פרק ו', הלכה א'. יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 55. ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הפסגה לביטחון גרעיני

הפסגה לביטחון גרעיני (באנגלית: Nuclear Security Summit) היא פסגה בינלאומית בת יומיים אשר התקיימה ארבע פעמים - בשנים 2010, 2012, 2014 ו- 2016 - ואחה את מרבית מנהיגי מדינות העולם, לרבות מנהיגי מעצמות, בפורום שדן בנושאי מניעת הפצת נשק גרעיני וחיזוק הביטחון הגרעיני. הפסגה הראשונה שנערכה בארצות הברית, נערכה ימים אחדים לאחר חתימת הסכם סטארט החדש, שבמסגרתו הוסכם לקיים פורום בינלאומי לצורך דיון בנושאי אבטחת חומרים רדיואקטיביים ומניעת זליגתם לידי מחבלים וארגוני טרור. בפגישה האחרונה, ב-2016, המדינות המשתתפות הסכימו להעביר את יישום הצעדים עליהם הוחלט לידי ארגונים בינלאומיים קיימים. הפסגה לביטחון גרעיני (2010 Nuclear Security Summit) נערכה בוושינגטון, ארצות הברית בין ה-12 ל-13 באפריל 2010. הפסגה התמקדה בדרכי הגנה ואבטחת חומרים גרעיניים (כאורניום ופלוטוניום), על מנת למנוע טרור גרעיני. הפסגה הייתה לפגישה הגדולה ביותר שנטלו בה חלק ראשי מדינות, סך הכל משלחות מ-46 מדינות שונות הגיעו לפסגה, כאשר 38 מהן הובלו על ידי ראשי מדינות או ראשי ממשלה. הפסגה לביטחון גרעיני בסיאול ב-2012 (באנגלית: 2012 Seoul Nuclear Security Summit) היא פסגה בינלאומית בת יומיים שנערכה בין ה-26 ל-27 במרץ 2012 בסיאול שבקוריאה הדרומית, הפסגה מארחת את מרבית מנהיגי מדינות העולם, לרבות מנהיגי מעצמות, בפורום שדן בנושאי מניעת הפצת נשק גרעיני וחיזוק הביטחון הגרעיני. פסגת הביטחון הגרעיני הקודמת, שהייתה הראשונה מסוגה, התקיימה ב-2010, בארצות הברית, ואף היא אירחה מנהיגים מכל העולם. ב-2014 תתקיים הפסגה הבאה, והיא צפויה להיערך בהולנד. העמקת שיתוף הפעולה וחיזוק השותפויות כדי לסייע למניעת נפילתם של חומרים גרעיניים לידיהם של ארגוני טרור ומחבלים. חיזוק מעמדה של הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א), ומשאביה לצורך מילוי מחויבויותיה. נקיטה בפעולות ספציפיות כדי לאבטח חומרים גרעיניים ומניעת הברחות וסחר לא חוקי בחומרים רדיואקטיביים. המדינה המארחת של הפסגה ממלאת תפקיד חשוב בקביעת סדר היום. סוגיית תוכנית הגרעין של קוריאה הצפונית צפויה להעלות על סדר היום של הפסגה. כמו כן, תידון בפסגה נושא פיתוח הטכנולוגיה הגרעינית בברזיל ווייטנאם שמתכננות לבנות כורים גרעיניים משלהן, ועל רקע זאת הפסגה תידון במצב הסביבתי ביפן לאחר האסון הגרעיני בפוקושימה. נוסף לזה, אף שברזיל נמצאת במצב כלכלי טוב, ומעמדה הכלכלי הולך וגדל, יש לה היסטוריה של הפיכות, ונושא אבטחת דלק גרעיני מועשר וציוד טכנולוגי גרעיני, מהווה אתגר של ממש, עקב הידרדרות במצב השיטור ואכיפת החוק, בברזיל. כמו כן, תידון ההשפעה האפשרית של הפיכת איראן למעצמה גרעינית וההשלכות על המזרח התיכון במקרה שכזה. הפסגה לביטחון גרעיני ב-2014, נערכה בהאג שבהולנד. סטארט החדש פירוק נשק גרעיני האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני מדיה וקבצים בנושא הפסגה לביטחון גרעיני בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הפסגה לביטחון גרעיני (באנגלית) אתר הפסגה לביטחון גרעיני (בקוריאנית) Nuclear Security Summit at a Glance | Arms Control Association, www.armscontrol.org Seoul’s Hosting of Nuclear Summit to Corner Pyongyang Nuclear Pushes On Despite Fukushima
סחיטה (עבירה)

סחיטה היא מעשה, לעיתים קרובות פלילי, של הנעת אדם למעשה או להימנעות ממעשה, באמצעות שימוש בכוח או באיומים כלפיו. פעמים רבות משמשת סחיטה לשם קבלת כסף מהנסחט. סחיטה מאנשי עסקים בתואנה של מתן הגנה לעסקם קרויה פרוטקשן. לעיתים נחטף בן ערובה לשם סחיטת כופר נפש. סחיטה משמשת גם לקבלת טובות הנאה מסוגים שונים, כגון קיום יחסי מין (סחיטה מסוג זה היא בגדר הטרדה מינית או תקיפה מינית). חוק העונשין מבחין בין שני סוגים של עבירות סחיטה: סחיטה בכוח: שימוש שלא כדין בכוח כדי להניע אדם לעשות מעשה או להימנע ממעשה שהוא רשאי לעשותו. לעניין זה, דין המאכיל או המשקה סמים או משקאות משכרים כדין המשתמש בכוח. סחיטה באיומים: איום על אדם בכתב, בעל פה או בהתנהגות, בפגיעה שלא כדין בגופו או בגוף אדם אחר, בחירותם, ברכושם, בפרנסתם, בשמם הטוב או בצנעת הפרט שלהם, או מאיים על אדם לפרסם או להימנע מפרסם דבר הנוגע לו או לאדם אחר, או מטיל אימה על אדם בדרך אחרת, הכל כדי להניע את האדם לעשות מעשה או להימנע ממעשה שהוא רשאי לעשותו. בשני הסוגים, דינו של הסוחט הוא מאסר שבע שנים, ואם נעשו המעשה או המחדל עקב הסחיטה, דינו – מאסר תשע שנים. סחיטה מינית והפצת תמונות עירום: המפיץ סרטונים מיניים או תמונות אינטימיות ברשת ללא אישור המצולמים, הדבר מהווה פגיעה בפרטיות והטרדה מינית. כל אדם המפיץ תמונות חושפניות של אדם אחר בוואטסאפ או בסקייפ ללא רשות, מסתכן במאסר לפרק זמן ממושך שיכול להגיע עד חמש שנים. סעיף 427 לחוק העונשין סעיף 428 לחוק העונשין הפצת תמונות עירום: עבירה פלילית שדינה מאסר בפועל, ‏19/09/2016 ערך זה הוא קצרמר בנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוניברסיטת קונקורדיה

אוניברסיטת קונקורדיה (באנגלית: Concordia University) היא אוניברסיטה ציבורית במונטריאול שבמדינת קוויבק בקנדה. האוניברסיטה היא אחת משלוש האוניברסיטאות בעיר ששפת ההוראה בהן היא אנגלית. האוניברסיטה מוכרת כאחת האוניברסיטאות שבוגריהן מגיעים לעמדות בכירות בחברות המדורגות ב-Fortune 500 . בית הספר למנהל עסקים על שם ג'ון מולסון המהווה חלק מהאוניברסיטה, נחשב לבין הטובים בקנדה. האוניברסיטה הוקמה בשנת 1974 בעיר מונטריאול, בפרובינציית קוויבק, קנדה. שם האוניברסיטה נלקח מהמוטו של העיר: “Concordia Salus" - "רווחה והרמוניה" בלטינית. גרעין לאוניברסיטה הופיע כבר לפני כ-160 שנה, אך היא הוקמה רשמית תחת השם "קונקורדיה", עם איחוד שני הקמפוסים: ג'ורג' ויליאמס במרכז העיר ולויולה במערבה. האוניברסיטה מציעה 433 תוכניות לתואר ראשון בארבע מחלקות ובית ספר לתארים מתקדמים. כיום לומדים בה כ-45,000 סטודנטים. לאוניברסיטה יש את המספר הגבוה ביותר של תושבי קבע מארצות זרות וכ־30% מהסטודנטים מדברים שפה נוספת פרט לאנגלית או צרפתית בבית. מספר הסטודנטים העצמאיים באוניברסיטה הוא הגבוה בפרובינציה. האוניברסיטה שמה דגש על מיחזור וקיימות והיא אחת מהמתקדמות במחקר בתחומים אלו. האוניברסיטה מחזיקה חממה על גג הבניין הראשי שלה במרכז העיר. אוניברסיטת קונקורדיה מורכבת ממספר פקולטות ובתי ספר: הפקולטה לאמנויות ומדעים: כוללת מחלקות כגון ביולוגיה, כימיה, כלכלה, תקשורת, היסטוריה, גאוגרפיה, מתמטיקה וסטטיסטיקה, פסיכולוגיה, תאולוגיה. הפקולטה לאמנויות יפות: בפקולטה נכללות המחלקות הבאות: תולדות האמנות, תרפיה באמנות, מחול, מוזיקה, תיאטרון, מוזיקה, קולנוע, עיצוב. בית הספר להנדסה ומדעי המחשב: בית הספר להנדסה ומדעי המחשב כולל מחלקות כגון: הנדסה אזרחית, הנדסת כימיה וחומרים, הנדסת חשמל ומחשבים, הנדסה מכנית, הנדסת מערכות מידע. בית הספר לעסקים: בבית הספר נכללות המחלקות חשבונאות, פיננסים, ניהול, שיווק, שרשרת האספקה. בית הספר ללימודי מוסמכים מרכז עזריאלי ללימודי ישראל מדיה וקבצים בנושא אוניברסיטת קונקורדיה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת קונקורדיה (באנגלית) אוניברסיטת קונקורדיה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) "Concordia University School Facilities". Peterson's. אורכב מ-המקור ב-2012-03-18. נבדק ב-2011-10-26. Now, Concordia University, January 21, 2011 - Concordia appoints Dr. Frederick H. Lowy President for an interim period "Office of the Provost and Vice-President, Academic Affairs". Administration and Governance. Concordia University. נבדק ב-2008-07-02. Concordia University. "Fast Facts". נבדק ב-2011-09-14. "The 350 leading higher education institutions in 2008" (PDF). Professional Ranking of World Universities. École des Mines de Paris. 2008. p. 33. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2008-05-29. נבדק ב-2008-11-10. Mission, vision, values, אתר אוניברסיטת קונקורדיה Academic Units, אתר אוניברסיטת קונקורדיה ערך זה הוא קצרמר בנושא אוניברסיטאות ומכללות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אולימפיאדת הקיץ 1940

אולימפיאדת הקיץ 1940 הייתה אולימפיאדה אשר בוטלה עקב פרוץ מלחמת העולם השנייה. היא הייתה אמורה להיות האולימפיאדה ה-12 והייתה אמורה להיערך בטוקיו שבאימפריה היפנית אך בעקבות מלחמת סין–יפן השנייה הוחלט להעביר את התחרות להלסינקי שבפינלנד אך גם התחרות בהלסינקי בוטלה בעקבות פרוץ מלחמת החורף. אירוח האולימפיאדה נמסר לטוקיו שביפן על ידי הוועד האולימפי הבינלאומי בישיבתו ה-35, שנערכה בברלין ב-31 ביולי 1936. טוקיו התמודדה על אירוח האולימפיאדה מול הלסינקי שבפינלנד. האולימפיאדה נועדה להיערך בטוקיו מ-21 בספטמבר ועד 6 באוקטובר 1940. הוועד האולימפי החליט במרץ 1938, בהתכנסות בקהיר, לקיים את המשחקים כמתוכנן בטוקיו, למרות מלחמת סין–יפן. ביולי 1938 ויתרה יפן על אירוח האולימפיאדה בגלל קשיים במלחמת סין–יפן, והוועד האולימפי החליט על העברת המשחקים להלסינקי, המתחרה האחרת במכרז האולימפי עליה. מועדה נקבע מחדש ל-20 ביולי עד 4 באוגוסט 1940. בעקבות פרוץ מלחמת החורף בין ברית המועצות לבין פינלנד בוטלה האולימפיאדה. עם זאת, עסקני הוועד האולימפי לא אבדו תקווה לקיים את האולימפיאדה ובסוף נובמבר 1939 דווח שהם מתכנסים להחליט אם והיכן לקיים את האולימפיאדה. ב-23 בדצמבר 1939 הודיעו בפינלנד שהם לא הסתלקו מאירוח האולימפיאדה ובכוונתם לארחו בארצם ובמרץ 1940, מיד לאחר חתימת הסכם השלום עם ברית המועצות, החל הוועד האולימפי הפיני בפעילות לשיקום האצטדיון כדי לארח את המשחקים. אולם באמצע אפריל 1940 הודיעו בפינלנד שלא תהיה אולימפיאדה והמשחקים האולימפיים הושעו ולא התחדשו אלא באולימפיאדת לונדון ב-1948. בסופו של דבר אירחה הלסינקי את המשחקים האולימפיים ב-1952 וטוקיו אירחה אותם ב-1964 וגם באולימפיאדת טוקיו 2020 שנערכה ב-2021. אולימפיאדת החורף 1940 אולימפיאדת הקיץ 1944 אולימפיאדת החורף 1944 International Journal of the History of Sport, vol. 24, 2007, No. 8, Special Issue: The Missing Olympics: The 1940 Tokyo Games, Japan, Asia and the Olympic Movement מדיה וקבצים בנושא אולימפיאדת הקיץ 1940 בוויקישיתוף האולימיאדה בטוקיו, דבר, 17 במרץ 1938 אולימפידת 1940 לא תהיה בטוקיו, הַבֹּקֶר, 21 ביולי 1938 היכן תהיה האולימפיאדה?, דבר, 29 ביולי 1938 פינלנדיה מסתלקת וגרמניה מחזקת בקרבות האולימפוס, דבר, 1 באוקטובר 1939 נסתם הגולל על האולימפיאדה העולמית, דבר, 5 בנובמבר 1939 פרשת האולימפיאדה לא נסתיימה, דבר, 26 בנובמבר 1939 עוד לא הסתלקו מהאולימפיאדה בפינלאנד, דבר, 25 בדצמבר 1939 להתראות בקיץ בהלסינקי, הַבֹּקֶר, 24 במרץ 1940 לא תהא אולימפידה, הַבֹּקֶר, 22 באפריל 1940 ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סגור (שפות תכנות)

במדעי המחשב, סְגוֹר (באנגלית: Closure) היא פונקציה יחד עם סביבת ייחוס עבור המשתנים שאינם מקומיים בפונקציה. המינוח סְגוֹר משמש גם להגדיר תכונה של שפה, המאפשרת קיום של פונקציות סְגוֹר (או מחלקות). סְגוֹר מאפשר לפונקציה לגשת למשתנים שהם מחוץ לטווח-ההכרה הלקסיקלי המיידי שלה. כלומר, משתנים שאינם מוגדרים בפונקציה הנוכחית, וגם אינם משתנים גלובליים. משתנים כאלה שנכרכו על ידי הסגור נקראים "upvalues". סביבת הייחוס כורכת שמות שאינם לוקליים אל המשתנים המתאימים בטווח ההכרה בזמן שבו נוצרה הפונקציה, ובכך מאריכה את משך החיים שלהם להיות לפחות כמשך החיים של פונקציית-הסְגוֹר עצמה. כאשר בקרת הזרימה נכנסת לפונקציה בשלב מאוחר יותר – כלומר, כאשר הפונקציה נקראת בפועל – ההתייחסות לשמות הללו היא התייחסות למשתנים הלא-מקומיים המקוריים שנלכדו על ידי הסְגוֹר. רעיון הסגור פותח בשנות ה-60, ומומש במלואו לראשונה בשנת 1975, כתכונה של שפת תכנות בשפה Scheme במטרה לתמוך בפונקציות ממדרגה ראשונה בעלות טווח הכרה לקסיקלי. מאז עוצבו שפות רבות כך שיתמכו בסְגוֹר. שימוש מפורש בפונקציות-סְגוֹר נקשר לרוב עם תכנות פונקציונלי ושפות תכנות כדוגמת ML או LISP. שפות תכנות אימפרטיביות מסורתיות (כגון ALGOL, פסקל או C) אינן תומכות במימוש סְגוֹר כיוון שאין בהן תמיכה בשמות שאינם מקומיים (שקיימים רק בפונקציות מקוננות או אנונימיות – מבנים שלרוב אף אינם קיימים בשפות אלה) או בפונקציות מסדר גבוה – העברת פונקציה כפרמטר לפונקציה אחרת, או החזרת פונקציה כפרמטר מפונקציה אחרת (בניגוד להעברת מצביעים לפונקציה). שפות תכנות אימפרטיביות מודרניות, הכוללות מנגנון איסוף זבל (כגון Smalltalk, שפת התכנות מונחת העצמים הראשונה, #C, ובאופן מוגבל גם Java) ושפות מפורשות או שפות סקריפטים רבות כן כוללות תמיכה בפונקציות מסדר גבוה, ולכן גם בסְגוֹר. עצמים (אובייקטים) בתכנות מונחה-עצמים הם מבחינה מסוימת סְגוֹר, כאשר ההתייחסות אל האובייקט עצמו (לרוב, באמצעות המילים השמורות: "this", "self" או "current") הכולל את אוסף הפונקציות השייכות לאובייקט, היא הכריכה הלא-לוקלית של הסְגוֹר. קטע הקוד הבא בשפת פייתון 3 מגדיר פונקציה counter עם משתנה מקומי x ופונקציה מקוננת increment, בעלת גישה ל-x, כאשר מבחינתה הוא משתנה גלובלי. הפונקציה counter מחזירה את הפונקציה increment עם התייחסות למשתנה הלא-לוקלי x. def counter(): x = 0 def increment(y): nonlocal x x += y print(x) return increment counter1_increment = counter() counter2_increment = counter() counter1_increment(1) # prints 1 counter1_increment(7) # prints 8 counter2_increment(1) # prints 1 counter1_increment(1) # prints 9
יחידת העמסה

יחידת ההעמסה (יחידה 757) היא יחידה האחראית על כל תחום היבילות אווירית במטוסי התובלה בחיל האוויר הישראלי. היחידה היא הסמכות המקצועית בכל נושא תא המטען במטוסי התובלה. בשנת 1962 לאחר שהגיעו מטוסי הסטרטוקרוזר עלה הצורך בתפקיד פקח העמסה לטובת העמסת המטוס ומוקם גף פקחי העמסה בטייסת 120. בשנת 1971 לאחר הגעת 2 מטוסי הקרנף הראשונים לחיל האוויר יוצא חיים שקד להכשרה בארצות הברית כפקח הקרנף הראשון. בשנת 1973, לאחר הגעת 12 מטוסי הקרנף ברכבת האווירית במלחמת יום הכיפורים, עולה הצורך ביחידה שתרכז את כלל עולם פיקוח ההעמסה והעמסת מטוסי התובלה ומוקם גף פקחי העמסה בטייסת תעופה המתכלל את עולם פיקוח ההעמסה במטוסי הסטרטוקרוזר, דקוטה וקרנף. היחידה מוקמת לבסוף ביולי 1974 בבסיס לוד. ב-25 בנובמבר 1975, במהלך תרגיל שיתוף פעולה עם כח חי"ר, פגע קרנף מס' 203 בפסגת ג'בל הילאל שבסיני כשהוא עמוס בנגמ"ש, 11 לוחמים ו-9 אנשי-צוות. כל נוסעיו והצוות נספו וביניהם שלושה מפקחי היחידה (ראו התרסקות ההרקולס בג'בל חלאל). בשנת 2008 כחלק מהעברת מערך התובלה לדרום הארץ עוברת היחידה מבסיס לוד לבסיס נבטים. בשנת 2013 כחלק מתהליך קליטת מטוסי השמשון בחיל האוויר הוחלט על הקמת גף פקחים בטייסת 103. בשנת 2017 כחלק מהסבת מטוסי הקרנף למטוסים אוויוניים הוחלט לבצע תהליך דומה בטייסת 131. היסטוריית היחידה עתירה במשימות כגון "מבצע אנטבה", "מבצע משה", "מבצע שלמה" ומשלחות סיוע לרעידות האדמה בטורקיה, הודו, מלחמת האזרחים ברואנדה ומבצעים רבים אחרים. אחראי על הכשרת פקחי העמסה למטוסי הקרנף והשמשון. הקורס מחולק לשתי מגמות, ואורך כשנה שבמהלכה עוברים החניכים הכשרה קרקעית ואווירית לתכנון, העמסה, פריקה וטיסה במטוסים. כחלק מהקורס החניכים עוברים קורס קצינים בבה"ד 1 ומסיימים את הקורס בדרגת סג"ם. בנוסף החניכים עוברים מספר קורסים ייחודיים כגון מילוט ימי ויבשתי, צניחה, ניווטים ועוד. הגוף הטכני הוא הגוף המבצעי של היחידה. בנוי מאנשי סדיר ומילואים. המסוף אחראי על העמסת מטוסי התובלה על ידי שימוש בכלים כבדים (מלגזות ועוד) שחלקם ייחודיים למסוף המטענים ואינם קיימים במקומות אחרים. בנוסף אחראי המסוף על פיתוחי אמל"ח מיוחדים ומציאת פתרונות לטובת העמסה ופריקת המטענים.מסוף מטענים מהווה מוקד ידע בלעדי ביבילות אווירית. פקחי ההעמסה הם לוחמי חוד המהווים צוות טיסה הכרחי במטוסי הקרנף והשמשון ובמטוס הראם במשימות הטסת מטענים וציוד. כלל פקחי ההעמסה הם פרחי טיס שהודחו מקורס הטיס בשלביו הראשונים. ביחידה עוברים הפקחים קורס שאורך כשנה בו לומדים את מיומנויות הטיסה וההעמסה הבסיסיות. לאחר הקורס ממשיכים הפקחים להכשרה מבצעית בטייסת אליה שובצו הכוללת התלמדויות והתמקצעויות שונות ומהווים חלק מעמוד השדרה בטייסות לצד הטייסים, הנווטים והמכוננים. יחידת העמסה 757 - באתר חיל האוויר. הקורס החדש שיכשיר את לוחמי חיל האוויר להנחתה בשדה קרב - מערכת אתר צה"ל. כל מה שרציתם לדעת על פקחי העמסה - אתר חיל האוויר. מה הקשר בין פיקוח העמסה להמצאות חדשניות? - אתר חיל האוויר.
Closure

האם התכוונתם ל... סגור (שפות תכנות) Closure (שיר) – שיר של טיילור סוויפט Closure (אלבום של וינונה אואק) – אלבום של וינונה אואק סגירות (פירושונים)
יעקב ענתיבי

הרב יעקב ענתיבי (ה'תקמ"ז, 1787 - ז' בתשרי ה'תר"ז, 1846) היה הרב הראשי ("חכם באשי") של דמשק במשך כשלושים שנה. נאסר בתקופת עלילת דמשק. נולד בחלב, בנו של הרב דוד יצחק ענתיבי. לאחר נישואיו עבר לדמשק והתמנה לרב הראשי של העיר. בשנת ה'ת"ר (1840) נאסר על ידי השלטונות יחד עם כמה מנכבדי הקהילה היהודית בדמשק בחשד לחטיפתם ורציחתם של נזיר נוצרי ומשרתו המוסלמי לצורך שימוש בדמם לאפיית מצות. בעקבות השתדלותו של משה מונטיפיורי שוחרר ממאסרו. לאחר שחרורו העלה על הכתב את קורותיו מתקופת מאסרו. כעבור זמן עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. הראשון לציון הרב חיים אברהם גאגין, שקיבל את פניו בעלותו לירושלים, הציע לו להתמנות כרב אך הוא סירב. נפטר בשנת ה'תר"ז, ונקבר בבית הקברות הר הזיתים. בתו הבכורה מרחבא נישאה לנכדו של חיים פרחי. בן דודו היה הפייטן רבי יהודה שבתאי רפאל (היש"ר) ענתבי מצפת. בתו אסתר נישאה לחכם רפאל יצחק ישראל אב בית הדין הספרדי בירושלים. חידושיו הודפסו בשם "אביר יעקב" בסוף הספר "באור החיים" של הרב חיים כפוסי. חייו ופועלו של הרב הראשי לדמשק הרב יעקב ענתבי זצ"ל (אורכב 07.07.2020 בארכיון Wayback Machine), ד"ר אליעוז חפר ענתבי רבי יעקב ענתבי, באתר מוסדות ק"ק דמשק. אליעוז ענתבי חפר, שני דורות של פייטנים ממשפחת ענתבי בעיר חלב, באתר הפיוט והתפילה איגרת הרב יעקב ענתיבי אל השר משה מונטיפיורי בעניין עלילת דמשק
Grooveshark

גְרוּבְשַרְק (אנגלית: Grooveshark) היה שירות הזרמת מוזיקה מקוון, שאפשר לגולשיו להעלות מוזיקה, ליצור רשימת השמעה ולהאזין לשירים. לאתר היו שתי גרסאות למנויים בתשלום: "Grooveshark Plus" ו-"Grooveshark Anywhere". גרסת "Grooveshark Plus" העלימה את הפרסומות מהאתר, בעוד שגרסת "Grooveshark Anywhere" אפשרה למשתמש להאזין למוזיקה בטלפון הנייד. בגרובשרק הושמעו כ-150 מיליון שירים בחודש. בישראל השתמשו בו כתחליף לשירותי מוזיקה שלא היו זמינים בארץ, לצד יוטיוב ואתרים נוספים (כגון Spotify, Pandora ועוד). האתר הוקם במרץ 2007 בארצות הברית על ידי שלושה סטודנטים מאוניברסיטת פלורידה. במקור נקרא האתר "Blue Shark" (כריש כחול). בסופו של דבר, הוחלט להחליף את המילה "כחול" במילה "גרוב" (אנגלית: Groove, שמשמעותו המעורפלת במקצת היא 'תחושת והרגשת הקצב והמוזיקה'). בשנת 2010 הכיל האתר למעלה מ-7 מיליון שירים. במהלך 2010–2011 הוגשו מספר תלונות נגד האתר בהקשר לזכויות יוצרים. כתוצאה מכך, חברת אפל הסירה אפליקציה תואמת באייפון מהחנות שלה, והאתר הוסר מהשוק שמשתמש במערכת ההפעלה אנדרואיד. גם להקת פינק פלויד ניהלה מערכה משפטית נגד האתר - וניצחה. ב-1 במאי 2015 דווח שהאתר נסגר, זאת בעקבות תביעות ענק שהגישו חברות תקליטים גדולות נגד Grooveshark. אחד ממייסדי האתר, ג'וש גרינברג, נמצא מת בנסיבות בלתי ברורות בתאריך 19 ביולי 2015. נאפסטר מדיה וקבצים בנושא Grooveshark בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Grooveshark (לא פעיל) ג'וש גרינברג נמצא ללא רוח חיים - כתבה מעיתון Gainesville "Music Streaming Website Grooveshark Shuts Down" כתבה בטיים מגזין אודות סגירת האתר, 1 במאי 2015
לאו אסאקי

יפן זהו שם יפני; שם המשפחה הוא אסאקי. לאו אסאקי (ביפנית: 江崎 玲於奈‏; נולד ב-12 במרץ 1925) הוא פיזיקאי יפני שזכה בפרס נובל לפיזיקה ביחד עם איוואר גיאוור ובריאן ג'וזפסון ב-1973, על תגליותיו הניסיוניות בתופעות המנהור הקוונטי. הוא ידוע בשל המצאת דיודת המנהור, הפועלת על עקרון המנהור הקוונטי. אסאקי עבד על המחקר שלו בחברת "טוקיו צושין קוגיו", שלימים הפכה חברת סוני. בעת עבודתו ב-IBM היה בין החלוצים בשימוש בסריג על מוליך למחצה. אסאקי נולד באוסקה, ולמד פיזיקה באוניברסיטת טוקיו, שם קיבל את התואר שלו ב-1947 ואת תואר הדוקטור שלו ב-1959. ב-1960 הוא עבר לארצות הברית והצטרף למרכז המחקר על שם טי. ג'יי. ווטסון של IBM, שם החל לעבוד עם סריגי על מוליכים למחצה. זכה בפרס נובל ב-1973 על עבודתו בתחום מנהור אלקטרונים. לאחר שובו ליפן שימש אסאקי נשיא מספר אוניברסיטאות, בהן אוניברסיטת צוקובה והמכון הטכנולוגי בשיבאורה. הוא משמש נשיא מכללת יוקוהמה למדעי הרוקחות מאז 2006. מדיה וקבצים בנושא לאו אסאקי בוויקישיתוף לאו אסאקי, באתר פרס נובל (באנגלית) לאו אסאקי, באתר dblp לאו אסאקי, באתר IEEE ריאיון עם אסאקי לאו אסאקי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פרסים בכימיה ופיסיקה, דבר, 24 באוקטובר 1973 ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקאים ובנושא יפנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.