משרד עורכי דין

משרד עורכי דין (או: פירמת עורכי דין) הוא משרד המספק שירותי עריכת דין ללקוחותיו. לעיתים מופעל משרד עורכי דין על ידי עורך דין יחיד, אך פעמים רבות מתאגדים עורכי דין אחדים למשרד משותף, המסוגל להציע מגוון רחב יותר של התמחויות. גודלו של משרד עורכי דין עשוי להגיע למאות עובדים ואף יותר. ריבוי התמחויות בהיבטים שונים של המשפט האזרחי מאפשר למשרד לתת מענה שלם בפעולות מורכבות, המצריכות התייחסות משפטית משולבת. עסקת מיזוגים ורכישות, למשל, מצריכה ידע בדיני חברות, דיני מיסים, דיני עבודה ועוד. הלקוח הזקוק לשירות בתחום זה יוכל לקבלו במשרד גדול אחד, או בשיתוף פעולה בין משרדים קטנים אחדים. התקשרות של לקוח עם משרד עורכי דין נעשית בשתי דרכים עיקריות: התקשרות חד-פעמית, לשם קבלת שירות משפטי לבעיה מסוימת. דוגמה: אדם המוכר את דירתו, וזקוק לעורך דין למימוש העסקה. התקשרות ארוכת-טווח, לשם קבלת שירות משפטי שוטף. דוגמה: יזם בנייה, הזקוק באופן שוטף לשירותיו של עורך דין לטיפול בחוזים עם רוכשי הדירות, מוכרי הקרקע וקבלנים. העובדים במשרד עורכי דין הם מסוגים אחדים: שותפי הון (Equity), שלכל אחד מהם חלק בבעלות על המשרד. שותפי רווח (Non-Equity) עורכי דין שכירים מתמחים - מי שסיימו לימודי משפטים, אך טרם הוסמכו כעורכי דין. עובדי מנהלה: מזכירות, פקידים וכיוצא בזה. לעיתים אלו בעלי השכלה משפטית אך לרוב לא. לחלק מעורכי הדין במשרד עורכי דין יש לפעמים גם הסמכה כנוטריונים. עו"ד יעקב נאמן, שותף בכיר במשרד "הרצוג, פוקס, נאמן ושות'", שהוא מהמשרדים הגדולים בישראל, עמד על תהליך המעבר משכיר לשותף במשרדו: "בדרך כלל אחרי חמש שנים, לפעמים יותר לפעמים פחות, מחליטים אם לקדם אותו כשותף או לשלוח אותו לדרכו. מי שאינו מתאים להיות שותף אין טעם שיישאר במשרד. היום זה נמשך שש או שבע שנים כי תקופת ההתמחות קוצרה. אנחנו רוצים להכיר את האנשים, להיווכח בבשלות וביכולת שלהם לטפל כעצמאים בלקוח ובתיק." כלי עזר מרכזי במשרד עורכי דין הוא הספרייה המשפטית, הכוללת בראש ובראשונה פסקי דין של בית המשפט העליון, וכן ספרים וכתבי עת בתחום התמחותו של המשרד. אף שכרכים של פסקי דין מפארים רבים ממשרדי עורכי הדין, אבד עליהם הכלח, משום שעם התפתחות המחשוב הועברו פסקי הדין לאחסון ב-CD-ROM, ולאחר מכן הוחלפו בשירות אינטרנט, שבו מוצגים פסקי הדין סמוך מאוד לנתינתם. בישראל צורת ההתאגדות המקובלת למשרד עורכי דין היא שותפות. צורת התאגדות נוספת היא הקמת חברה בלתי מוגבלת במניות, שהיא חברה מקצועית מיוחדת של עורכי דין, רופאים, רואי חשבון ודומיהם שאיננה חברה מוגבלת במניות. כאשר אחריותו המקצועית של עורך הדין, החבר בחברה כזו, כלפי לקוחותיו וחובתו לפצותם בגין נזקים שנגרמו עקב רשלנות מקצועית, היא אחריות אישית ואיננה מוגבלת למספר המניות שהוא מחזיק. לפי נתוני דן אנד ברדסטריט לשנת 2008, בישראל פעילים כ-3,000 משרדי עורכי דין. 25% ממשרדים אלה מעסיקים 5 עורכי-דין ומעלה. במשך שנים אחדות היה משרד "הרצוג, פוקס, נאמן ושות'" המשרד הגדול ביותר בישראל. בשנת 2008 הועסקו בו 170 עורכי דין, מתוכם 60 שותפים, וכן 30 מתמחים. בשנת 2013 היה המשרד הגדול ביותר גולדפרב זליגמן ובשנת 2014 מיתר ליקוורניק גבע לשם טל. בשנת 2015 שב הרצוג פוקס נאמן למקום הראשון עם 265 עורכי דין, ונכון לשנת 2020 עדיין היה המשרד הגדול בישראל עם כ-417 עורכי דין. בשנת 2022 היה משרד עורכי הדין מיתר במקום הראשון, והרצוג פוקס נאמן במקום השני. לאחר השלמת המיזוג בין משרד גולדפרב זליגמן לבין משרד גרוס בשנת 2023, הפך המשרד המאוחד (גולדפרב גרוס זליגמן) למשרד הגדול בישראל עם 520 עורכי דין. ליאורה לבנשטיין, ניהול משרדי עורכי דין, הוצאת פרלשטיין-גינוסר, 2010. מדיה וקבצים בנושא משרד עורכי דין בוויקישיתוף אפרת נוימן, רק אל תלכו: משרדי עורכי הדין מחקים את חיי הזוהר של ההיי־טקיסטים, באתר TheMarker‏, 7 באפריל 2019 שוקי שטאובר, עו"ד ועוד, 2005, הפרק "עו"ד ד"ר יעקב נאמן", עמ' 176. שי פאוזנר, הרצוג פוקס נאמן חוזר לראש טבלת משרדי העו"ד, ביזפורטל,‏ 7.2.2005 ליטל דוברוביצקי, הרצוג-פוקס-נאמן משרד עוה"ד הגדול בישראל, באתר ynet, 13 בפברואר 2006 הדר קנה וענת רואה, "בום" במשרדי עורכי הדין, באתר ynet, 1 בפברואר 2008 - דירוג משרדי עורכי הדין הגדולים בישראל משה בנימין, הרצוג-פוקס-נאמן ראשון בדירוג משרדי עוה"ד במדינה; 32 מיליון דולר הכנסה שנתית ממוצעת למשרד גדול, Bizportal,‏ 2.2.2009 ליאור שדמי שפיצר, מיתר ליקוורניק גבע לשם טל הדיח את גולדפרב זליגמן מצמרת דירוג D&B ל-2014, באתר "תקדין", 26 בפברואר 2014 דירוג משרדי עורכי הדין על פי מספר עורכי הדין המועסקים במשרד, באתר dun's100