מבצע חמניה

מבצע חמניה הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של אברהם קושניר. יצא בשנת 2014. התסריט נכתב על ידי אברהם קושניר ותסריטאי בעילום שם ובהפקת טורא תקשורת בע"מ וחיים שריר. בתוך שעה וארבעים וחמש דקות ישוגרו טילים גרעיניים אל עבר ישראל. אל מול הזמן ההולך ואוזל של שואה גרעינית אפשרית, משוחזר סיפור בניית האופציה הגרעינית של ישראל. עלילת הסרט מתרחשת בשנות ה-60 בירושלים ופריז עם הפנים אל עבר הכור הגרעיני בדימונה. זהו סיפור על העשייה הבלתי אפשרית העומדת מאחורי החימוש הגרעיני של ישראל על רקע אינטריגות פוליטיות, עולם המדע והדרמות האנושיות של האנשים שעמדו מאחורי הפרויקט שזכה לכינוי "מבצע חמנייה". ישראל בשנות ה-50, מדינה בחיתוליה שמאוימת ללא הרף על ידי שכנותיה, מחליטה להטות את הכף לטובתה. באמצעות ראש המוסד (יהורם גאון) וסגניתו (צופית גרנט) מתחיל מסע של שכנועים, מניפולציות ובריתות חשאיות - הכל כדי להשיג את האופציה הגרעינית, זו שבבוא היום תמנע מלחמה מול שכנותיה של ישראל. מנגד לאנשי המוסד, ניצב פנחס פיירברג, מדען הפיזיקה הבכיר של ישראל (ברוך ברנר), כשהוא קרוע בין האתגר המקצועי והאקדמי של בניית פצצה גרעינית, לבין ההשלכות הפוטנציאליות של בניית פצצה שכזו. יחד עם צוות של שלושה דוקטורנטים (דניאלה קרטס, יוסי מרשק) מתחיל המדען את הדרך אל האופציה הגרעית. יהורם גאון - לוי (50) - ראש המוסד. צופית גרנט - שושנה (42) - יד ימינו של לוי. ברוך ברנר - פנחס פיירברג (37) - ד"ר מוכשר לפיזיקה גרעינית הנלקח מאחורי הקתדרה האקדמאית כדי להפוך לאחראי על ההבטים המדעיים והמעשיים בבנית האופציה הגרעינית של ישראל. דניאלה קרטס - גילה (28) - דוקטורנטית לפיזיקה גרעינית, האשה היחידה בצוות ההקמה והפיתוח של פצצת האטום. יוסי מרשק - אפרים (29) - דוקטורנט לפיזיקה גרעינית, חלק מצוות ההקמה והפיתוח של פצצת האטום המאוהב בגילה. סשה דמידוב - דויד (28) – בעל קשר אישי לפיירברג. עליזה רוזן - רות (85) - אחותו של פיירברג. יואב היימן - דניאל (30) - בנה של רות (אחיינו של פיירברג). עמנואל הלפרין - קלוד (45) - מנכ"ל משרד ראש הממשלה הצרפתי. הסצינות במבצע חמניה, העוסקות בתהליך המדעי של פיתוח האופציה הגרעינית של ישראל, צולמו במעבדות של בנין רקח בקמפוס האוניברסיטה העברית, בגבעת רם בירושלים. מעבדות אלו ואולם היצור שבקרבתם, שוכנים במרתפי הפקולטה לפיזיקה, והם השתמרו בחזותם המקורית, כפי שנבנו על ידי החוקרים והטכנאים בסוף שנות ה-50. במועדים שבהן מתרחשת עלילת הסרט, היו אזורים במחלקה לפיזיקה בגבעת רם, שהיו מוקפים בגדרות ואסורים בכניסה, להוציא את המורשים לכך. הסצנות בסרט המתארות את המתרחש בין כותלי המוסד, צולמו באתר מתקופת המנדט, בו שוכן המכון הגאולוגי בירושלים. מבנים ייחודיים אלו, דומים למשרדים ששימשו את המוסד בתקופה שבה מתרחש הסרט. המבנים כולם, השוכנים ליד מחנה שנלר ההיסטורי בירושלים, עומדים בפני הריסה ובמקומם מתוכננת שכונת מגורים לאוכלוסייה החרדית. שיר המלווה את הסרט נקרא שיר שלום של נירים. השיר חובר בשנת 1957 על ידי יצחק (ציקי) דינשטיין שהיה נחלאי בקיבוץ נירים השוכן מול רצועת עזה. השיר לא הושמע ברדיו באותם ימים והיו לו שני ביצועים מוקלטים מאותם ימים. האחד של חבורת זמר בהדרכת מאיר הרניק והשני שהוקלט בארצות הברית על ידי הדסה סיגלוב. מידע וכתבות: "מבצע חמניה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מבצע חמניה", באתר AllMovie (באנגלית) "מבצע חמניה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "מבצע חמניה", באתר ספר הקולנוע הישראלי "מבצע חמניה", באתר אידיבי "מבצע חמניה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "מבצע חמניה", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית "מבצע חמניה, באתר תיאטרון ירושלים "מבצע חמניה", באתר עין הדג עכבר העיר, מבצע חמניה, באתר הארץ מבצע חמניה, קדימון הסרט באתר יוטיוב מרט פרחומובסקי‏, יהורם גאון על "מבצע חמניה": "רציתי לקחת חלק במשהו מאוד ציוני", באתר וואלה, 13 בפברואר 2014 ביקורות: אורון שמיר, עכבר העיר, סוכריות אחרי הגשם: איך משדכים לסרט קהל?, באתר הארץ, 29 בינואר 2014 מרט פרחומובסקי‏, "מבצע חמניה": להיט פטריוטי ישראלי, באתר וואלה, 18 בפברואר 2014 שמוליק דובדבני, "מבצע חמניה": ממש לא סרט פצצה, באתר ynet, 17 בפברואר 2014 חנה בראון, The seeds of destruction ג'רוזלם פוסט, 13 בפברואר 2014 אלישיב רייכנר, דיוקן, האם ישראל יכלה למנוע את מלחמת ששת הימים?, באתר nrg‏, 14 בפברואר 2014, 14 בפברואר 2014