laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
גרש בודקר

גרש (הרש) איצקוביץ' בודקר (באנגלית: Gersh Itskovich Budker;‏ ברוסית: Герш Ицкович Будкер;‏ 1 במאי 1918 - 4 ביולי 1977) היה פיזיקאי יהודי רוסי - סובייטי (מצאצאיו של שמשון מאוסטרופולי), שעסק בפיזיקה גרעינית. בודקר התקבל כ"חבר בהתכתבות" לסניף הסיבירי של האקדמיה הרוסית למדעים, האקדמיה הלאומית של רוסיה (אז ברית המועצות), ב-28 במרץ 1958, וב-26 ביוני 1964 קיבל תואר "אקדמאי" בלימודי פיזיקה גרעינית, לאחר שלמד בסניף האקדמיה שבסיביר. ב-1959 הקים את המכון לפיזיקה גרעינית באקדמגורודוק (Akademgorodok) שברוסיה, והיה למנהלו הראשון של המכון. לאחר מותו, נקרא המכון על שמו, ושמו שונה ל"מכון בודקר לפיזיקה גרעינית". בשנת 1967 זכה בפרס לנין הוא נפטר בגיל 59 באקדמגורודוק מהתקף לב. חייו ועבודתו המדעית הונצחו באוסף כתבים מאת עמיתיו למחקר, בהם פיוטר קאפיצה, לב לנדאו ואנדריי סחרוב, ולאלו מתווספים שני חיבורים מאת בודקר עצמו. אוסף הכתבים אודות חייו "G. I. Budker: Reflections & Remembrances" (ג"א בודקר: מחשבות וזיכרונות) פורסם ב-1988. גרש בודקר, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה גרש בודקר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גרש בודקר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
איגוד הכדורסל הישראלי

איגוד הכדורסל הישראלי הוא עמותה ציבורית רשומה המרכזת והמייצגת את ענף הכדורסל בישראל, הליגות המקצועניות השונות (מלבד ליגת העל) ונבחרות ישראל השונות, מנערים עד נבחרת הבוגרים, גברים ונשים כאחד. איגוד הכדורסל הוקם ב-8 באוגוסט 1966. עד אז נקרא בשם ועדת הכדורסל ונוהל על ידי ההתאחדות לספורט בישראל. משרדי האיגוד ממוקמים כיום בשדרות יהודית 36, תל אביב. נבחרת ישראל בכדורסל (בוגרים) נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל (נבחרת ישראל בכדורסל עד גיל 20) נבחרת ישראל בכדורסל נשים (בוגרות) נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל נשים הליגה הלאומית בכדורסל הליגה הארצית בכדורסל ליגה א' ליגה ב' ליגת העל בכדורסל נשים הליגה הלאומית בכדורסל נשים גביע המדינה בכדורסל גביע המדינה בכדורסל נשים ליגת העל בכדורסל לנוער ליגת העל לתיכונים גביע האיגוד ליגות מחלקות הנוער של האגודות גביע המדינה, משחקי ידידות וגביע האיגוד של מחלקות הנוער של האגודות חברי הנהלת האיגוד אשר נבחרה בשנת 2024 הם: שמעון מזרחי, איריס וקנין, אורה גלזר, נטע אבוגוב, אילן בק, מנחם וידהורן, גלית מוסאי, רועי שרוני, אלדד אקוניס, סיגל אולפינר, יניב מזרחי, ערן טסל, קרין אגסי סלוניקי, כנרת צדף, נאור גלילי, זאהי ברנסי, רון סקיטל, טלי קריאף, אלי רבי, גל מקל, אורי אשכנזי, יובל רוסמן, ירון אביב, ניסים רון, תומר ברזילי, אסנת אלרואי, ניסים אטרקצ'י, יוסי מלכה. מנהלת ליגת העל בכדורסל מדיה וקבצים בנושא איגוד הכדורסל הישראלי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של איגוד הכדורסל הישראלי (בעברית ובאנגלית) איגוד הכדורסל הישראלי, ברשת החברתית פייסבוק איגוד הכדורסל הישראלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) איגוד הכדורסל הישראלי, ברשת החברתית אינסטגרם איגוד הכדורסל הישראלי, סרטונים בערוץ היוטיוב איגוד הכדורסל הישראלי, באתר גיידסטאר הצעת פשרה לכדורסל עצמאי, מעריב, 28 במרץ 1966 ynet ספורט, עמוס פרישמן נבחר ליו"ר איגוד הכדורסל החדש, באתר ynet, 2 במאי 2024 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הלמה של גאוס (תורת המספרים)

הלמה של גאוס (על שם המתמטיקאי הגרמני קרל פרידריך גאוס) היא למה בתורת המספרים, המספקת תנאי למספר טבעי להיות שארית ריבועית. על אף שהלמה אינה יעילה ככלי חישוב, יש לה חשיבות תאורטית, כטענת עזר בהוכחות רבות של משפט ההדדיות הריבועית. יהי p {\displaystyle p} מספר ראשוני אי-זוגי, ויהי a {\displaystyle a} מספר זר ל- p {\displaystyle p} . אם n {\displaystyle n} מספר המספרים בקבוצה S = { a , 2 a , … , p − 1 2 a } {\displaystyle S=\left\{a,2a,\ldots ,{\frac {p-1}{2}}a\right\}} בעלי שארית גדולה מ- p 2 {\displaystyle {\frac {p}{2}}} בחלוקה ל- p {\displaystyle p} , אזי ( a p ) = ( − 1 ) n {\displaystyle \left({\frac {a}{p}}\right)=(-1)^{n}} , כאשר אגף שמאל הוא סימן לז'נדר. a {\displaystyle a} זר ל- p {\displaystyle p} , ולכן כל p − 1 2 {\displaystyle {\frac {p-1}{2}}} המספרים בקבוצה S {\displaystyle S} שונים זה מזה מודולו p {\displaystyle p} . תהיינה r 1 , … , r m {\displaystyle r_{1},\ldots ,r_{m}} שאריות החילוק הקטנות מ- p 2 {\displaystyle {\frac {p}{2}}} , ותהיינה s 1 , … , s n {\displaystyle s_{1},\ldots ,s_{n}} שאריות החילוק הגדולות מ- p 2 {\displaystyle {\frac {p}{2}}} . המספרים r 1 , … , r m , p − s 1 , … , p − s n {\displaystyle r_{1},\ldots ,r_{m},p-s_{1},\ldots ,p-s_{n}} כולם חיוביים וקטנים מ- p 2 {\displaystyle {\frac {p}{2}}} . יתרה מזו, אלה מספרים שונים מודולו p {\displaystyle p} : נניח בשלילה כי r i = p − s j {\displaystyle r_{i}=p-s_{j}} . אזי קיימים 1 ≤ k 1 ≠ k 2 ≤ p − 1 2 {\displaystyle 1\leq k_{1}\neq k_{2}\leq {\frac {p-1}{2}}} עבורם k 1 a ≡ r i ( mod p ) k 2 a ≡ s j ( mod p ) k 1 a + k 2 a ≡ r i + s j = p ≡ 0 ( mod p ) ( k 1 + k 2 ) a ≡ 0 ( mod p ) k 1 + k 2 ≡ 0 ( mod p ) {\displaystyle {\begin{aligned}&k_{1}a\equiv r_{i}\!\!\!\!{\pmod {p}}\\&k_{2}a\equiv s_{j}\!\!\!\!{\pmod {p}}\\&k_{1}a+k_{2}a\equiv r_{i}+s_{j}=p\equiv 0\!\!\!\!{\pmod {p}}\\&(k_{1}+k_{2})a\equiv 0\!\!\!\!{\pmod {p}}\\&k_{1}+k_{2}\equiv 0\!\!\!\!{\pmod {p}}\end{aligned}}} אך 1 < k 1 + k 2 < p − 1 {\displaystyle 1<k_{1}+k_{2}<p-1} . סתירה. המספרים r 1 , … , r m , s 1 , … , s n {\displaystyle r_{1},\ldots ,r_{m},s_{1},\ldots ,s_{n}} שקולים כמובן לאיברים a , 2 a , … , p − 1 2 a {\displaystyle a,2a,\ldots ,{\frac {p-1}{2}}a} בסדר כלשהו. המספרים r 1 , … , r m , p − s 1 , … , p − s n {\displaystyle r_{1},\ldots ,r_{m},p-s_{1},\ldots ,p-s_{n}} שווים לאיברים 1 , 2 , … , p − 1 2 {\displaystyle 1,2,\ldots ,{\frac {p-1}{2}}} בסדר כלשהו. מתקיים r 1 ⋯ r m ⋅ ( p − s 1 ) ⋯ ( p − s n ) = ( p − 1 2 ) ! ≡ r 1 ⋯ r m ⋅ ( − s 1 ) ⋯ ( − s n ) ( mod p ) ( p − 1 2 ) ! ≡ ( − 1 ) n a ( p − 1 ) / 2 ( p − 1 2 ) ! ( mod p ) a ( p − 1 ) / 2 ≡ ( − 1 ) n ( mod p ) {\displaystyle {\begin{aligned}r_{1}\cdots r_{m}\cdot (p-s_{1})\cdots (p-s_{n})=\left({\frac {p-1}{2}}\right)!\equiv r_{1}\cdots r_{m}\cdot (-s_{1})\cdots (-s_{n})\!\!{\pmod {p}}\\\left({\frac {p-1}{2}}\right)!\equiv (-1)^{n}a^{(p-1)/2}\left({\frac {p-1}{2}}\right)!\!\!{\pmod {p}}\\a^{(p-1)/2}\equiv (-1)^{n}\!\!\!{\pmod {p}}\end{aligned}}} אך לפי מבחן אוילר ( a p ) ≡ a ( p − 1 ) / 2 ( mod p ) {\displaystyle \left({\frac {a}{p}}\right)\equiv a^{(p-1)/2}\!\!\!{\pmod {p}}} . משפט ההדדיות הריבועית
קונסטנטין קואנדה

קונסטנטין קואנדה (ברומנית: Constantin Coandă‏; 1857–1932) - גנרל ופוליטיקאי רומני, ששירת כשר החוץ וראש ממשלת רומניה למשך תקופה קצרה (24 באוקטובר - 29 בנובמבר 1918). קונסטנטין קואנדv למד קורסים ייעודיים בבתי הספר הצבאיים בבוקרשט ויאסי (1875–1878). בשנת 1880 נשלח להשתתף בקורסי אוניברסיטה בבית הספר הפוליטכני בפריס, שם השיג תואר במתמטיקה ובבית הספר לתותחנים בפונטנבלו. בשנת 1888 נשלח רס"ן קואנדה כנספח צבאי לווינה, אחר כך לבריסל, ומשנת 1892 הפך לתומך מלכותי של יורש העצר פרדיננד הראשון. קונסטנטין הגיע לדרגת גנרל בצבא הרומני, ולאחר מכן נהפך למורה למתמטיקה בבוקרשט. בין שבעת בניו נמנה גם אנרי קואנדה. פעילויות אחרות:    מורה בבית הספר לגשרים וכבישים בבוקרשט.    ציר לוועידת האג הבינלאומית.    נספח צבאי ודיפלומטי לרוסיה שבשליטת הצאר ניקולאי השני (1916-1918).    שר התעשייה (20 במרץ - 14 ביולי 1926).    שר מזכיר המדינה (10 באוגוסט 1926 - 4 ביוני 1927). ב- 24 באוקטובר 1918 נבחר כראש ממשלת רומניה והשתתף בחתימת האמנה בין מדינות הסכמה של מלחמת העולם הראשונה ובין בולגריה. לאחר כהונתו הקצרה כראש ממשלה, שימש כנשיא הסנאט הרומני. ב- 8 בדצמבר 1920 קונסטנטין קואנדה נפגע קשה בפיצוץ בבניין הסנאט, פיצוץ בו נהרגו שר המשפטים הרומני, דימיטריה גרצ'אנו והסנאטורים דימיטריה ראדו, הבישוף של אוראדיה וספיריה גאורגיו, נשיא מועצת הסוחרים. הפצצה שהתפוצצה בבניין הוטמנה על ידי קבוצת אנרכיסטים, קומוניסטים יהודיים ביניהם: מקס גולדשטיין, גלבר מוסקוביץ', לאון ליכטבלאו ושאול אוזיאס (יהושע). מדיה וקבצים בנושא קונסטנטין קואנדה בוויקישיתוף ENCICLOPEDIA ROMANIEI, Constantin Coandă ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
השתקה של כרומוזום X

השתקת כרומוזום המין X (באנגלית: X-inactivation) הוא מנגנון המתרחש בתא המכיל שני כרומוזומי X (לרוב, בתאים נקביים נורמליים (XX), וכן במקרי מוטציות כרומוזומליות כגון תסמונת קליינפלטר (XXY) ותסמונת ה-X המשולש (XXX)). בשלב עוברי של התפתחות הנקבה (ביונקים), כאשר כבר יש כמה מאות תאים בעובר, מתרחש תהליך מתילציה (נוספות קבוצות מתיל ל-DNA). התהליך הוא אקראי ובלתי הפיך, ובמהלכו הכרומוזום נדחס ומנוטרל. התהליך קורה בכל תא בנפרד, ולכן בכל תא ישותק X אחד בצורה אקראית. שני הכרומוזומים עוברים את תהליך השכפול, מתבצעת פתיחת הדחיסה, ולאחר המיטוזה, הכרומוזום המושתק נדחס שוב. כיוון שהתהליך אקראי לחלוטין, בחלק מן התאים כרומוזום המין שהועבר מהאב יתבטא (וכרומוזום ה- X שהועבר מהאם יושתק), ובחלק מן התאים הכרומוזום שהועבר מהאם יתבטא (וכרומוזום ה- X שהועבר מהאב יושתק). חלק מהזרוע הקצרה של כרומוזום X אינו עובר השתקה וקרוי האזור הפסבדו-אוטוזומלי (PAR). זהו האזור הדומה במטענו הגנטי לאזור מקביל בזרוע הקצרה של כרומוזום Y של הזכר, והדמיון מאפשר את הצמדות כרומוזום ה-X לכרומוזום ה-Y בתהליך המיוזה. בתאי גזע לא מתרחש תהליך ההשתקה, כיוון שמשם נוצרות בסופו של דבר הגמטות. גן RNA שאינו מקודד לחלבון (גן המקודד לncRNA) על כרומוזום X בשם X inactivation specific transcript) Xist) הוא גורם מרכזי בתהליך ההשתקה. Xist הוא גן גדול יחסית (17Kbp) המתבטא רק בכרומוזום ה-X המושתק. עותקים של Xist מכסים את הכרומוזום ומובילים להשתקתו. כרומוזום X שחסר את Xist לא יהיה מושתק וייווצר עודף בחומר הגנטי. לחלופין, כרומוזום אחר שיקבל את Xist בעקבות טרנסלוקציה עם כרומוזום X יהיה מושתק במקומו ועלול להיוצר חוסר בחומר הגנטי. התבטאות צבע פרווה בחתולים: לחתול זכר (XY) יש רק כרומוזום X אחד, ולכן יהיה לו רק צבע אחד. לחתולה (XX) יש שני כרומוזומי X. במצב עוברי נקבע באקראי בכל תא איזה כרומוזום X מתבטא ואיזה מושתק ולכן בחלק מהתאים מתבטא צבע אחד, ובחלק מתבטא צבע אחר. במהלך ההתפתחות העוברית כל תא מכפיל את עצמו, ונוצרים צברים של תאים. כך נוצרות רקמות שלמות בצבע מסוים, ופרוות החתולה תיראה כבעלת טלאים. תסמונת שבה בלוטות הזיעה לא מתפקדות היא תסמונת תורשתית, אך אצל האישה יתבטא רק בחלק מהאזורים בגוף. כיוון שזוהי התפתחות אקראית, האזורים בגוף בהם תתבטא התסמונת יהיו אקראיים אף הם. עוורון צבעים: מחלה רציסיבית המתבטאת על ידי גן הנמצא על כרומוזום X. אצל גבר המחלה תתבטא לחלוטין. אצל אישה, בחלק מתאי העין יושתק הכרומוזום הנושא את המחלה, ובחלק הכרומוזום הבריא. כיוון שרק חלק מהתאים יבטאו את הפנוטיפ של עוורון צבעים, אישה הנושאת את המחלה תוכל לראות צבעים (בין אם בצורה חלקית או מלאה). אינטראקציות בין גנים החתמה גנומית מארי פרנסס לאיון (הגנטיקאית שגילתה את מנגנון ההשתקה) מדיה וקבצים בנושא השתקה של כרומוזום X בוויקישיתוף
האלגוריתם של קרוסקל

האלגוריתם של קרוסקל הוא אלגוריתם חמדן לפתרון בעיית מציאת עץ פורש מינימלי בגרף ממושקל קשיר לא מכוון, שתואר לראשונה במאמר של ג'וזף קרוסקל בשנת 1956. המטרה היא למצוא תת קבוצה של הקשתות שתיצור עץ המכיל את כל קודקודי הגרף (עץ כזה נקרא עץ פורש) שמשקלו מינימלי. כלומר סכום משקלי הקשתות המרכיבות אותו קטן או שווה לסכום משקלי הקשתות בכל עץ פורש אחר. ייתכן שלגרף נתון יהיו כמה עצים פורשים מינימליים. האלגוריתם ממיין את הקשתות לפי משקליהן תחילה. אחר כך עובר על הקשתות מהקשת המינימלית עד לקשת הגדולה ביותר במשקלה, ומוסיף כל קשת לעץ הפורש כל עוד הוספתה לא יוצרת מעגל בגרף המתקבל. תת הגרף שמתקבל לבסוף הוא עץ פורש מינימלי. האלגוריתם הוא חמדן, כיוון שבכל צעד נבחרת הפעולה הנראית אופטימלית באותו שלב - נוטלים את הקשת שמשקלה הקטן ביותר. סיבוכיות האלגוריתם מושפעת בעיקר מהצורך למיין את הקשתות בתחילת הפעלתו. בגרף עם קבוצת קודקודים V {\displaystyle V} וקבוצת קשתות E {\displaystyle E} הסיבוכיות תהיה חסומה על ידי O ( | E | log ⁡ | E | ) = O ( | E | log ⁡ | V | ) {\displaystyle O(|E|\log |E|)=O(|E|\log |V|)} במקרה הכללי, הסיבוכיות המינימלית למיון מבוסס השוואות של   | E | {\displaystyle \ |E|} איברים. עם זאת, במקרה והקשתות כבר ממויינות או שניתן למיין אותן בזמן ליניארי (לדוגמה מיון בסיס כשהמשקלים קטנים), על ידי שימוש במבנה נתונים של איחוד קבוצות זרות זמן הריצה יהיה   Θ ( | E |   α ( | V | ) ) {\displaystyle \ \Theta (|E|\ \alpha (|V|))} כש- α ( | V | ) {\displaystyle \alpha (|V|)} היא הפונקציה ההופכית לפונקציית אקרמן (פונקציה הגדלה לאט מאוד). הקוד הבא מסתמך על מבנה נתונים לאיחוד קבוצות זרות: KRUSKAL(G): 1 A = ∅ 2 foreach v ∈ G.V: 3 MAKE-SET(v) 4 foreach (u, v) ordered by weight(u, v), increasing: 5 if FIND-SET(u) ≠ FIND-SET(v): 6 A = A ∪ {(u, v)} 7 UNION(FIND-SET(u), FIND-SET(v)) 8 return A האלגוריתם של פרים מדיה וקבצים בנושא האלגוריתם של קרוסקל בוויקישיתוף
Mk 2

רימון ה-Mk 2 (ידוע גם בשם Mk II) הוא רימון רסס שהיה בשימוש כוחות צבא ארצות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה ובעימותים נוספים כולל מלחמת וייטנאם. הרימון היה בעל עיצוב ייחודי עם מבנה מברזל יצוק, אשר כלל משטח מחורץ המורכב מ-40 בליטות שמחולקות לחמש שורות של שמונה עמודות. העיצוב הזה נועד לשפר את פיזור הרסיסים ולהעניק אחיזה טובה יותר בעת הזריקה. המראה של הרימון דמה לאננס, ומכאן נולד כינויו "רימון אננס". כמו כן, הרימון כונה "רימון רסס" (frag grenade) כדי להבדיל אותו מסוגים אחרים של רימונים כמו רימון היד Mk 3, שפותח במלחמת העולם הראשונה. הגרסה של ה-Mk 2 שהייתה בשימוש סביב 1969 שקלה 595 גרם והכילה 57 גרם של חומר נפץ מסוג TNT. הרימון יכול היה להיזרק למרחק של לפחות 30 מטר, והמרחק האפקטיבי לגרימת נזק נרשם כ-10 מטרים. הרימון הוחלף בהדרגה על ידי רימונים מסדרת M26 (M26/M61/M57) שהוכנסו לשירות במהלך מלחמת קוריאה, ולאחר מכן הוחלף לחלוטין ברימון מסדרת M33 (M33/M67). על אף הייצור ההמוני של ה-Mk 2 במלחמת העולם השנייה, הוא נותר בשירות מוגבל גם בשנות ה-50 וה-60, במיוחד אצל הצי האמריקני, עד שהוצא משירות בשנת 1969. Mk 2 שלאחר מלחמת העולם השנייה תחתית של Mk 2 משנת 1920–1942 גרסה של Mk 2 גרסת תרגול M21 המיועדת לאימון רימון Mk 2 מתקופת מלחמת וייטנאם מכלול נתיכים מסדרת M10A3 על רימון Mk 2A1, משנת 1942 רימון Mk 2 מתאם רימון M1 (ראשון משמאל) רימון Mk 2 מתקופת מלחמת העולם השנייה שנתפס באופיוזדן, הולנד, בשנת 2008 רימון Mk2 מתקופת מלחמת העולם השנייה ריו דה ז'נרו, ברזיל בשנת 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תוססס

תוססס הוא מגזין שבועי לנוער אשר שודר בישראל בין השנים 1988–1994 בערוץ הראשון. התוכנית עסקה בנושאים המעסיקים בני־נוער, דוגמת אהבה, מוזיקה, קולנוע, ספורט ומחשבים. בנוסף, התוכנית כללה מערכונים וקטעים הומוריסטיים בין הפינות השונות. התוכנית זכתה להצלחה גדולה יחסית בקרב הנוער הישראלי. מנחיה שעסקו בבעיות הנוער והגישו פינות על מוזיקה וסרטים זכו לפופולריות רבה בעידן הטרום אינטרנטי, טרום MTV וטרם הגעת הטלוויזיה הרב ערוצית לישראל, בו לערוץ הראשון היה המונופול על תוכני הטלוויזיה בישראל. חלק ממנחי התוכנית נחשבו לאלילי נוער בזמנו והצליחו למנף קריירות מצליחות בעקבות החשיפה בתוכנית. ב-1991 זכתה התוכנית במקום השלישי בקטגוריית "תוכניות הילדים והנוער" בפרס "תפוח הזהב" של רשות השידור. מנחי התוכנית מסוף 1988 ועד 1990: יעל אלמוג רוית פררה תמיר קמחי (רפיק) מנחי התוכנית מסוף 1990 ועד 1994: יעל אלמוג אקי אבני אמנון פישר ירדן בר-כוכבא איתי שגב אלינור אהרון אורי בנאי קרן סנדר יורם ישמעאל "תוססס", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית סמדר שילוני, כשרפיק היה תמיר קמחי: בחזרה לרוח הנעורים של "תוססס", באתר ynet, 10 בפברואר 2018 ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קורטס

האם התכוונתם ל... קורטס חנרלס (Cortes Generales) - הפרלמנט של ספרד הקורטס של קדיס (Cádiz Cortes) - הפרלמנט הספרדי המיוחד שהתכנס בעיר קדיס בין ספטמבר 1810 לבין ספטמבר 1813 קורטס (פורטוגל) – אספת נציגים בממלכת פורטוגל ג'ון קורטס – פוליטיקאי גיברלטרי לס קורטס (Camp de Les Corts) - מגרשה הביתי של קבוצת ברצלונה עד מעברה לקאמפ נואו ב-1957 הרנאן קורטס – הקונקיסטאדור שכבש את מקסיקו עבור ספרד. קורטס (מחוז) – מחוז בהונדורס
בית ילין

האם התכוונתם ל... בית ילין (מוצא) – בית יהושע ילין במוצא, סמוך לירושלים בית אליעזר ותלמה ילין – בשכונת רחביה בירושלים בית דוד ואיטה ילין – בשכונת זיכרון משה בירושלים
בית מולכו

בית מולכו הידוע גם כ"קפה רחביה" הוא מבנה בשכונת רחביה בירושלים השוכן ברחוב רמב"ן 20, בפינת רחוב אבן גבירול 22. בית מולכו נבנה במגרש שנחשב לאחד הטובים במגרשי השכונה, וזאת בשל מיקומו ברחוב ראשי ובסמוך למגרש הטניס השכונתי (כיום גן ציבורי), וסומן כ"מגרש מס' 1" במפות חברת הכשרת היישוב אשר הקימה את השכונה. השכונה כולה נרכשה בשלושה-ארבעה שלבים שונים, החל מראשית שנות ה-20, על ידי הסוחר ואיש העסקים יצחק יהודה כהן עבור המוסדות הלאומיים, ביחד עם שלושה מחבריו האמידים: חכמישווילי, שלוש וקארסו כאנשי-קש. לאחר פרסלציה הוגרלו החלקות בין הנרשמים לשכונה. אבן הפינה של בית מולכו הונחה בשנת 29, במקום צריף עץ מבודד שהקים יצחק רפאל מולכו בתחילת העשור לאחסון סרטי ראינוע וקולנוע דליקים, בהם סחר כולל סרטי MGM, GAUMONT. עם הקמת המבנה בן הקומה האחת, התגוררו בו שמחה ויצחק רפאל מולכו ומשפחתם, בקומה הכוללת גם את משרדי החברה להפצת סרטים וגם את הנהלת שכונת רחביה - בהיות יצחק רפאל מולכו מוכתר השכונה לאורך תקופת המנדט הבריטי. כן שכנה בקומה זו ספרייתו הענפה, המצויה כיום בסמוך לבית, ביד בן-צבי. ב-1935 נבנתה קומה שנייה ששימשה מאז כמגורי משפחת מולכו, ספרייתה ומשרדיה. במשך השנים היה תלוי שלט מסחרי גדול, במרפסת הקומה השנייה מעל הכניסה לבית. בחדרי הכביסה הקטנים מעל לקומה ב', התגורר הקונדיטור של "קפה רחביה", "העובד הזר" ההונגרי, פטר, שלימים היה בעליו של קפה פטר ברחוב כרמייה 4, במושבה הגרמנית, ליד קולנוע סמדר. בשנות ה-30 של המאה ה-20 פעל בקומה הראשונה של המבנה "קפה רחביה" שהיה אחד מראשוני בתי הקפה המודרניים של ירושלים - ואתר מפגש חברתי עבור תושבי שכונות ירושלים שמחוץ לחומות - ותיקים ועולים. בבית הקפה, שנודע באיכות עוגותיו הוינאיות, נהגו להיפגש אנשי רוח ירושלמיים, אנשי תרבות וכן קציני צבא בריטיים ופקידי המנדט הבריטי, כמו גם פקידי הסוכנות היהודית. המקום נודע באירועי המוזיקה, נשפי הריקודים ובתזמורתו של יעקב (ג'ק) שמיר שנגנה בו. אלה עוררו לעיתים את חמתם של שכנים אדוקים מתנועת עזרא הסמוכה, משנערכו גם ביום השבת. מול הקפה נערכו הפגנות נגד חילול השבת. בית הקפה נסגר בשנות ה-50, וכן נבנתה קומה נוספת, במקום חדרי הכביסה, למגורי משפחת מולכו המתרחבת. הבניין אכלס סופרמרקט בקומת הקרקע, ושתי דירות, אחת בכל קומה וכעת נבנה מחדש. אמנון רמון, "דוקטור מול דוקטור גר" שכונת רחביה בירושלים, הוצאת יד בן צבי, ירושלים 2006
בית השמשוני

בית שמשוני או בית יד הנדיב הוא מבנה בשכונת רחביה בירושלים המצוי ברחוב אבן גבירול 16, בפינת רחוב אברבנאל. בית השמשוני נבנה עבור דוד השמשוני, פקיד בכיר בממשלת המנדט הבריטי בין השנים 1931–1932. המבנה תוכנן על ידי האדריכל ריכרד קאופמן בסגנון הבינלאומי. בית השמשוני נחשב לאחד הבתים היפים שנבנו בשכונת רחביה בשנות הקמתה הראשונות. המבנה בנוי בטון ומצופה אבן וכלל מאפיינים רבים של הסגנון הבינלאומי - מרפסת קמורה גדולה, מרפסת קמורה קטנה יותר מעליה (אלמנטים דמויי ספינה), תקרות הצלה מעל המרפסת, חלונות אופקיים צרים בחדר המדרגות של המבנה המאוורים את חדר המדרגות ומונעים חימומו על ידי אור רב מידי. בראשית שנות ה-80 של המאה ה-20 נרכש המבנה על ידי יד הנדיב (קרן רוטשילד). המבנה שופץ בפיקוח משרד האדריכלים ספקטור עמישר, אשר הוסיפו קומה נוספת למבנה (תוך שמירה על צביונו המקורי). לחזית המבנה הוסף שלט האצולה של משפחת רוטשילד. חלונות צרים המאירים את חדר המדרגות במבנה סמל בית משפחת רוטשילד חזית המבנה אמנון רמון, "דוקטור מול דוקטור גר" שכונת רחביה בירושלים, הוצאת יד בן צבי, ירושלים 2006 דוד קרויאנקר, ירושלים - מבט ארכיטקטוני, כתר הוצאה לאור, 1996. מדיה וקבצים בנושא בית השמשוני בוויקישיתוף
פז (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פז - מילה עברית נרדפת למילה זהב פז (סוכריות) (PEZ) - התקן סוכריות מכני פז (דמות) – דמות בסדרת הטלוויזיה "מופע שנות ה-70" פז חברת נפט – חברת אנרגיה ישראלית גשר פז – גשר מרכזי בחיפה פז - כינוי לתרבוש אישים: אביבה פז – זמרת ושחקנית ישראלית אורי פז – עיתונאי ישראלי אורי פז (קצין) – תת-אלוף בחיל הים, מפקד בסיס חיפה במלחמת יום הכיפורים אילן פז – איש צבא ישראלי אסנת פז – זמרת ישראלית ישראל פז – עיתונאי ספורט ישראלי עודד פז – שחקן ובדרן ישראלי עוזי פז – ביולוג ופעיל סביבה ישראלי עזריה פז – מדען מחשב ישראלי שרון פז – רקדנית, כוריאוגרפית ודוגמנית ישראלית שעל שמה קרוי מרכז שרון פז בקריית ביאליק ופסטיבל שרון פז הישראלי למחול פס פזי
FIT

האם התכוונתם ל... Framework for Integrated Test נוסע עצמאי (Foreign Independent Traveler)
צ'ארלס סימיק

צ'ארלס סימיק (Charles Simic; ‏9 במאי 1938 – 9 בינואר 2023) היה משורר אמריקאי ממוצא יוגוסלבי, מסאי ומתרגם, חתן פרס פוליצר בשירה (1990). נולד כדושאן סימיץ' בבלגרד שביוגוסלביה. ילדותו עברה בצל אסונות מלחמת העולם השנייה. בשנת 1953 היגר עם אמו ואחיו לפריז וכעבור שנה הצטרפו אל אבי המשפחה בניו יורק. כעבור זמן קצר עברו להתגורר בפרבר של שיקגו, שם סיים את לימודי התיכון. לימודיו באוניברסיטת שיקגו נקטעו עקב גיוסו לצבא ב-1961. לאחר שחרורו ב-1963 למד לתואר בוגר באוניברסיטת ניו-יורק. צ'ארלס סימיק פרסם יותר מעשרים כרכים של שירה, מסות ותרגומי שירה. שיריו הראשונים נדפסו בכתב העת היוקרתי לשירה, "שיקגו רוויו". ספרו הראשון יצא לאור בשנת 1966. סימיק תרגם לאנגלית מלשונות הבלקן, מסרבית-קרואטית, מקדונית, סלובנית וגם מצרפתית. משנת 1973 קבע את מושבו בניו המפשייר, וכיהן שנים רבות כמורה ומרצה פרופסור לספרות באוניברסיטת ניו המפשייר, ואף ניהל את החוגים לכתיבה יוצרת. פרס פוליצר על שירתו בשנת 1990, כשכינס את שיריו בספר "העולם אינו נגמר". הספר יצא גם בתרגום עברי, בהוצאת "קשב לשירה". ב-2007 הוכרז כמשורר הלאומי של ארצות הברית, והוא המשורר ה-15 הנושא בתואר הנכבד הזה, חתן פרס המשוררים גם ב-2008. ב-1964 נשא לאשה את הלן דובין - מעצבת אופנה, ולזוג שני ילדים. אקלים קשה, תרגמה מאנגלית אורה סגל הַמֹחַ עַצְמוֹ בְּתוֹךְ גֻלְגָלְתוֹ הוּא קַר מְאֹד, עַל פִּי אַלְבֶּרטוּס מַגְנוּס. הוּא דוֹמֶה לְמִשְׁטַח טוּנְדְרָה עַל פִּי קְנֵה הַמִדָה שֶׁל הַיְקוּם. רוּחַ מִן הַגַלָקְסיָה, הָרֵי קֶרַח רָמִים בַּמֶרְחַק. לַיְלָה קֹטְבִי. סְפִינַת נוֹסְעִים גְדוֹלָה לְכוּדָה בַּקֶרַח. אוֹרוֹת בּוֹדְדִים דוֹלְקִים עַל הַסִפּוּן. שֶׁקֶט וְקֹר אַכְזָר. איפה פפה?, לילדים, תרגם יונתן ניראד, עריכה – דלית לב, עם עובד, תל אביב, 2001. העולם אינו נגמר, שירים בפרוזה, מאנגלית – משה דור, קשב לשירה, תל אביב, 2004. מה אמרו הצוענים לסבתי, תרגם מאנגלית – משה דור. הוצאת כרמל, 2010. שיחה עם צ'ארלס סימיק (מראיינים: יהודה ויזן, ערן הדס); צ'ארלס סימיק – שיר הפרוזה: שירתם של שוטי הכפר (מאנגלית: יהודה ויזן); צ'ארלס סימיק – אני אחרון... (מאנגלית: משה רון), דחק - כתב עת לספרות טובה, כרך ו', 2016. מדיה וקבצים בנושא צ'ארלס סימיק בוויקישיתוף צ'ארלס סימיק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ההכרזה על מינויו של סימיק למשורר הלאומי, אתר ספריית הקונגרס יצחק לאור, אשה מניחה אצבע על שפתיה, באתר הארץ, 25 במרץ 2011 ארז שוייצר, "מה אמרו הצוענים לסבתי" מאת צ'ארלס סימיק, תהיי לי הסכין, באתר הארץ, 12 בינואר 2011 צ'ארלס סימיק, תרגום: ערן צלגוב, שירים: שפת אם; אבטיחים; אימפריה של חלומות; להסביר דברים אחדים; מוזיקת לילה זעירה; מסך טלוויזיה אפל; בספרייה, באתר "הַמּוּסָךְ - מוסף לספרות" של הספרייה הלאומית, יוני 2019 צ'רלס סימיק (1938-), דף שער בספרייה הלאומית צ'ארלס סימיק, באתר MusicBrainz (באנגלית) צ'ארלס סימיק, באתר Discogs (באנגלית) צ'ארלס סימיק, באתר Songkick (באנגלית) המשורר צ'ארלס סימיק הלך לעולמו בגיל 84, באתר ynet, 10 בינואר 2023
שמן המשחה

שֶׁמֶן הַמִּשְׁחָה הוא שמן שנעשה משמן זית, מור, קינמון, קידה וקנה בושם, אשר איתו היו מושחים כהנים גדולים, מלכים ואת כלי המקדש הראשונים כדי שיוכלו לכהן בתפקידם. שמן המשחה הוכן רק פעם אחת, בתקופת משה. מקור המצווה מופיע בפרשת כי תשא שבחומש שמות: וידבר ה' אל משה לאמר. ואתה קח לך בשמים ראש מר דרור חמש מאות וקנמן בשם חמשים ומאתים וקנה בשם חמשים ומאתים. וקדה חמש מאות בשקל הקדש ושמן זית הין. ועשית אותו שמן משחת קודש רקח מרקחת מעשה רקח שמן משחת קודש יהיה. ומשחת בו את אהל מועד ואת ארון העדת. ואת השלחן ואת כל כליו ואת המנרה ואת כל כליה ואת מזבח הקטרת. ואת מזבח העלה ואת כל כליו ואת הכיר ואת כנו. וקדשת אותם והיו קדש קדשים כל הנגע בהם יקדש. ואת אהרן ואת בניו תמשח וקדשת אותם לכהן לי. ואל בני ישראל תדבר לאמר שמן משחת קודש יהיה זה לי לדרתיכם. על בשר אדם לא ייסך ובמתכנתו לא תעשו כמהו קדש הוא קדש יהיה לכם. איש אשר ירקח כמהו ואשר יתן ממנו על זר ונכרת מעמיו. — ספר שמות, פרק ל', פסוקים כ"ב–ל"ג אסור לעשות את שמן המשחה כדי ש"זרים" ימשחו בו. אם בטעות עשה זאת בשוגג - יביא קרבן חטאת, אך אם במזיד - חייב כרת. את המלכים משחו ליד מעיין, אך לא כאלה שהם בנים של מלך. אך במצב שבו יש מחלוקת מיהו המלך, מותר למשוח בני מלך כדי להודיע שהם המלכים הנבחרים. טעם עשיית השמן הוא מפני שה' רצה שנעשה פעולה בנפשותינו ביום שבו נתחנך בעבודתו. טעם איסור משיחת השמן ל"זרים" ועשייתו לשימוש אישי, הוא מפני שלא נאה שאנשים פשוטים ישתמשו בשמן מכובד. לקראת חורבן בית ראשון ציווה יאשיהו מלך יהודה שיניחו את ארון הברית, מטה אהרן, צנצנת המן ושמן המשחה במקום מיוחד שחפר שלמה המלך, וזאת, כדי שהם לא יתגלו. מאז לא היה שימוש בשמן המשחה. לשיטתו של רבי יהודה השמן הוכן באמצעות שליקת החומרים בשמן, ואילו לשיטת רבי יוסי היו שמים את החומרים במים, על גבי המים היו שופכים את השמן שהיה סופח את התמציות ומעבירים אותו לכלי אחר. אם כי, אפשר לראות לפי הירושלמי[דרוש מקור] שרבי יהודה הוא שסובר שהיו שורים את הבשמים במים ואחרי זה שופכים עליהם שמן שהיה מקבל את ריח הבשמים ומוציאים את המים בשונה מהבבלי שנראה בו שרבי יהודה סובר כדעת רבי מאיר בירושלמי (שם). רבי יהודה מונה מספר ניסים שנעשו בשמן. כמות השמן שנוצרה הייתה 12 לוגין, אבל הוא הספיק למשיחה של המשכן כולו, כליו, אהרן ובניו, כל שבעת ימי המלואים וכן כהנים גדולים ומלכים. בנוסף, השמן עתיד להספיק לעתיד לבוא שנאמר: "שמן משחת קדש יהיה זה לי לדורותיכם". קטורת הסמים בית המקדש כהן גדול שמן המשחה, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" מצוות שמן המשחה, באתר ויקיהדות מאמרים בנושא שמן המשחה, באתר ספריית אסיף תלמוד בבלי, מסכת הוריות, דף י"א, עמוד ב' ספר שמות, פרק ל', פסוק ל"א הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.