laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ז'ואשן די בלה

ז'ואשן די בֶּלֵה (בצרפתית: Joachim du Bellay‏; 1522 – 1 בינואר 1560) היה משורר צרפתי. די בלה נולד למשפחת אצולה עתיקה, בטירת לה טורמולייה קרוב לעיירה לירה (צר') שבחבל אנז'ו (בצפון מערב צרפת). הוא נתייתם מהוריו בעודו ילד וגדל תחת השגחתו של אחיו, שהזניח אותו. את ימי נעוריו בילה באחוזה הכפרית של המשפחה בחיק הטבע, על גדות הנהר לואר. די בלה קיווה לקריירה צבאית בזכות בן דודו שהיה מושל פיימונטה (כיום בצפון איטליה). אולם בן דוד זה נפטר ב-1541, ודי בלה הצעיר פנה לקריירה דתית בחסות בן דודו הקרדינל ז'אן די בלה. כדי להיות מוכן לעמוד לשירות הקרדינל, החל ז'ואקן די בלה ללמוד משפטים באוניברסיטה של העיר פואטייה ב-1545. שם למד לטינית בעזרת ז'אק פלטייה די מאן, שפרסם את התרגום הראשון לצרפתית של היצירה "על אמנות הפיוט" של הורטיוס, ועודד את די בלה להתמסר לכתיבת שירה בלשון הצרפתית בסגנון שירת העת העתיקה של יוון ורומא. בסוף 1547 פגש ז'ואשן די בלה את פייר דה רונסאר באכסניה על גדות הנהר לואר. הם התיידדו וגילו עד מהרה כי יש להם עניין משותף בכתיבת שירה בשפה הצרפתית. די בלה עבר להתגורר בפריז כדי ללמוד יחד עם רונסאר בקולז' קוקרה, בהנהלת ז'אן דורא שהיה מרצה לספרות העת העתיקה של יוון ורומא. די בלה ורונסאר הקימו בעיר לה מאן את קבוצת שבעת המשוררים, שהציבה לעצמה כמטרה להגן על הלשון הצרפתית מפני השתלטותה של השפה הלטינית. ב-1549 פרסם די בלה את החיבור "להגנתה ולתפארתה של השפה הצרפתית" ואת "אוליב", שהיה קובץ שירי אהבה בלשון הצרפתית. בסוף אותה שנה חלה די בלה בשחפת, ומאז החל לאבד את כושר שמיעתו, אך המשיך לכתוב שירה. מ-1553 עד 1557 שהה ז'ואשן די בלה ברומא, שם שימש כמזכירו של הקרדינל ז'אן די בלה. הוא התרשם מהריסות רומא העתיקה, וכאשר חזר לצרפת פרסם את "קדמוניות רומא" או "עתיקותיה של רומא" (1558). באותה שנה פרסם את "החרטות", קובץ סונטות שבו הביע את "רגשי המרירות והצער שמילאוהו בגלותו על אדמת נכר.". בקיץ 1559 הפך די בלה חרש לחלוטין, ונזקק לכתיבה כדי להבין מה שנאמר לו. הוא נפל למשכב ונפטר בלילה של 1 בינואר 1560, בעת שעסק בכתיבת חרוזים. ב-1568 יצא לאור קובץ שהכיל את כל שיריו. בעיירה לירה, מקום הולדתו, קיים מוזיאון קטן המשמר את זכרו. פליאד עמינדב דיקמן - אנתולוגיה משירת צרפת במאה הט"ז ,כרמל ירושלים, המועצה הציבורית לתרבות ולאמנות, המפעל לתרגום ספרי מופת, 1996 מדיה וקבצים בנושא ז'ואשן די בלה בוויקישיתוף ז'ואשן די בלה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ז'וֹאקֶן דוּ בֶּלֶה, שיר: אַשְׁרֵי מי שְׁכּיוּלִיסֶס, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2021 כתבי ז'ואשן די בלה בפרויקט גוטנברג (באנגלית) ז'ואשן די בלה, באתר MusicBrainz (באנגלית) ז'ואשן די בלה, באתר Discogs (באנגלית) לפי עמינדב דיקמן עמ' 167 יהושע קנז, בסיפור הקצר "סונט 113", "שירת המקהלה", ספריה לעם, הוצאת עם עובד, 2012
טקס פרסי אופיר לשנת 2016

טקס פרסי האקדמיה לקולנוע ה-27 על-שם השחקן ואיש הקולנוע הישראלי שייקה אופיר, המכונה גם "האוסקר הישראלי", התקיים ב-22 בספטמבר 2016 באשדוד. הפרסים הוענקו מטעם האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה. הזוכה בפרס אופיר בקטגוריה הסרט הטוב ביותר יישלח כנציג ישראל בתחרות על פרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר. הטקס, בהנחיית גורי אלפי, שודר בשידור ישיר בערוץ 24 ומאוחר יותר באותו ערב בערוץ 2 (קשת). הטקס נערך במשכן לאמנויות הבמה שבאשדוד. פרס על מפעל חיים הוענק לבמאי, המפיק והתסריטאי דן וולמן. במהלך הטקס עזבה שרת התרבות מירי רגב את האולם כיוון שתאמר נפאר ויוסי צברי ביצעו בו את השיר "אני לא פוליטי", שבו שולב קטע משיריו של מחמוד דרוויש משום שלדבריה, "יש לי הרבה כבוד וסבלנות לאחר, אבל אין בי שמץ סבלנות לדרוויש ולכל מי שרוצה לחסל את עמי או מדינתי". במהלך נאומה נטשו חלק מהנוכחים את האולם. בתגובה על דבריה סרבה השחקנית רובא בלאל-עספור לעלות לבמה כשזכה הסרט "סופת חול" בפרס הסרט הטוב ביותר ואמרה שהיא אינה מוכנה לחלוק במה עם רגב בשל דבריה. להלן הסרטים אשר זכו בשני פרסים או יותר: הטקס המלא באתר makoTV. טקס פרסי אופיר 2016 - הטקס המלא, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:04:26) אלכסנדר כץ, אחרי עונה חלשה ונטולת עניין: רק 25.6% לגמר 'אמזונס', באתר אייס, 25 בספטמבר 2016 איתמר חדד‏, ביזיון בטקס פרסי אופיר 2016: רגב צעקה על הקהל: "יש פה הרבה גרבוזים ואורשרים", באתר וואלה, 22 בספטמבר 2016
דייוויד אקסון

דייוויד ג'ון אקסון (1951 – 5 באפריל 2012) היה אסטרופיזיקאי בריטי, אשר התמחה בתצפיות של גרעינים גלקטיים פעילים, ופרופסור באוניברסיטת הרטפורדשייר ובמכון הטכנולוגי של רוצ'סטר (RIT), בזמן מותו היה מנהל בית הספר של המתמטיקה ומדעי הפיזיקה באוניברסיטת סאסקס. דייוויד אקסון נולד בדונקסטר במחוז יורקשייר, אנגליה, לאבא אנגלי ואמא וולשית. הוא קיבל תואר ראשון בפיזיקה באוניברסיטת דורהאם ב-1972, ב-1977 הוא סיים את הדוקטורט שלו באותו מוסד תחת הנחייתו של ארנולד וולפנדל (Wolfendale).  בשנת 1983 מונה אקסון להיות מורה באוניברסיטת מנצ'סטר, שם הוא לימד פיזיקה וביצע מחקר במעבדת הרדיו והאסטרונומיה "נפילד" (Nuffield) במצפה הכוכבים ג'ודרל בנק. ב-1993 הוא קיבל מינוי במכון המדע של טלסקופ החלל בבולטימור, והיה למדען האחראי למצלמת אינפרא אדום הקרוב והספקטרומטר לעצמים רבים (NICMOS). הוא חזר למנצ'סטר בשנת 1998, ובשנה שלאחר מכן מונה לפרופסור וראש המחלקה של מדעי הטבע באוניברסיטת הרטפורדשייר. בשנים 2002–2008 הוא היה פרופסור ויו"ר של המחלקה לפיזיקה ב-RIT. הוא שמר על מקומו במחקר בהרטפורדשייר. בשנת 2012 נפטר דייוויד אקסון ככל הנראה בשל התקף לב בעת ביקורו ב-RIT. "Prof David Axon, Sussex School of Maths and Physics". "David Axon's homepage, RIT Physics Faculty & Staff" Rochester Democrat and Chronicle. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אברהם דוד רוזנטל

הרב אברהם דוד רוזנטל (ט בטבת ה'תרס"ד, 28 בדצמבר 1903 - כ"א בתמוז ה'תשנ"ט, 5 ביולי 1999) היה פוסק, דיין וראש בית דין בבית דין צדק אשכנזים פרושים בירושלים ורב שכונת שערי חסד. נולד בירושלים לרב חיים שלמה רוזנטל שהיה ספרא דדיינא בבית הדין שבבית כנסת "החורבה" בירושלים, ולדבורה בריינא. בצעירותו למד בתלמוד תורה וישיבת עץ חיים בירושלים. נישא לקילא יהודית בתו של הרב אלטר יוסף זונדל שו״ב. לאחר נישואיו נכנס ללמוד ב"ישיבת מדרש בני ציון" שהוקם על ידי אחיו הרב יצחק רוזנטל, בראשות בית המדרש עמד הרב צבי פסח פרנק והרב רוזנטל היה אחד מתלמידיו הקרובים. חידושים תורניים בהלכות מצוות התלויות בארץ שחידש בתקופה זו יחד עם חברי בית המדרש יצאו בסדרת הקבצים התורניים "כרם ציון" שהוציאה הנהלת הישיבה. בשנת תש"י מינה אותו הרב פרנק לדיין בבית דינו, בית דין צדק אשכנזים פרושים, ובשנת תשי"ט לאחר פטירת הרב אליהו ראם מונה הרב רוזנטל במקומו לראב"ד בית הדין. כיהן כרב שכונת שערי חסד בירושלים עד לפטירתו. נפטר בכ"א בתמוז תשנ"ט ונקבר בהר הזיתים. שמו הונצח ברחוב בשכונת הר נוף בירושלים. הרב רוזנטל חיבר את סדרת הספרים באר המלך - פרשנות על הרמב"ם, הסדרה מכילה שבעה כרכים. אחיו הרב יצחק רוזנטל ראש ישיבת מדרש בני ציון. בנו הרב משה אהרן רוזנטל רב שיכון הרבנים. בנו הרב יעקב ניסן רוזנטל, אב"ד בחיפה וראש ישיבת הגר"א. בנו הרב ישראל דב רוזנטל דיין בחיפה. בנו הרב ישכר דב רוזנטל, רב שכונת משכנות בירושלים. בנו הרב משה אהרון רוזנטל, ראש כולל הרמ"א בבני ברק ומחבר ספרי "מטה אהרון". בנו הרב יהושע מאיר רוזנטל רב שכונת שערי חסד בירושלים. חתנו הרב שמואל מייבסקי. חתנו הרב אברהם יצחק לנאל חבר בית הדין הרבני הגדול. חתנו הרב יצחק אייזיק פרג ראב"ד בד"ץ "אגודת ישראל" אברהם דוד רוזנטל, באר המלך, תש"ו, באתר היברובוקס
יוסף חברוני

הרב חיים יוסף דוד חברוני (נולד בב' בשבט תשכ"ז, 13 בינואר 1967) הוא רב חרדי ישראלי, מראשי ישיבת חברון בירושלים. נולד בירושלים לזהבה וליצחק זאב (איצק'ה) חברוני שכיהן כמנהל ישיבת חברון. סבו הוא הרב אברהם משה חברוני ראש ישיבת חברון. דודו הוא הרב מרדכי חברוני. למד בישיבת עטרת ישראל. למד כמה שנים אצל הרב משולם דוד הלוי סולובייצ'יק, שאותו הוא רואה כרבו המובהק בלימוד. בחורף תשנ"ח 1997 מונה לר"מ בישיבת חברון ובג' בתשרי ה'תש"ס הוכתר כראש ישיבה כממלא מקומו של סבו הרב משה חברוני. באופן רשמי הרב חברוני משמש כראש ישיבה (לצד הרב שלמה כץ, הרב דוד כהן והרב משה מרדכי פרבשטין), אך הוא אינו מוסר שיעור כללי בפני בני הישיבה. הרב חברוני מוסר שיעור יומי לתלמידי ועד א', מוסר שיחות בסעודה שלישית ומנהל את ענייניה הכספיים של הישיבה. נשוי לשרה לבית בקשט ואב לשישה, מתגורר בשכונת הר נוף בירושלים. יצחק פרנקפורטר, The Legacy Of Chevron // A visit from the Rosh Yeshivah, Rav Yosef Chevroni, באתר amimagazine‏, 29 במאי 2017 ישראל גליס (עורך אחראי), כנסת ישראל: ישיבת חברון כנסת ישראל, קוים לתולדותיה מסלבודקא ועד לגבעת מרדכי, ירושלים תשס"ט, עמ' 120 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עונת 1977/1978 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1977/1978 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-21 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה. המשחק הראשון התקיים ב-13 באוקטובר 1977 ותחרות הסתיימה ב-6 באפריל 1978. בתחרות השתתפו 19 קבוצות. בתחילת התחרות התקיימו משחקים ב-5 בתים מוקדמים בהם נקבעו 5 עולות לבית הגמר (בנוסף למנצחת של העונה הקודמת ישראל מכבי תל אביב). בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. בסוף העונה ב-6 באפריל במינכן התקיים משחק הגמר. התחרות הסתיימה בניצחון של ריאל מדריד, בפעם השישית בתולדות המועדון. למובילג'ירג'י וארזה זה הייתה הופעה התשיעית ברציפות במשחק הגמר. בשלבים המוקדמים נקבעו 6 עולות לבית הגמר. מכבי תל אביב העפילה ישירות לבית הגמר. את בית הגמר היא סיימה במקום שלישי. פירוט התוצאות תיאור מפורט של משחקי הגמר משחק הגמר, סרטון באתר יוטיוב
מגדל צ'אנג פו ג'ין מאו

מגדל צ'אנג פו ג'ין מאו (סינית: 长富金茂大厦) הוא גורד שחקים הממוקם בעיר שנג'ן שבמחוז גואנגדונג שבסין. המגדל מתנשא לגובה של 303.8 מטרים (997 רגל) וכולל כ-68 קומות עיליות ו-4 קומות תת-קרקעיות. בניית המגדל החלה בשנת 2011 והסתיימה בשנת 2016. מגדל צ'אנג פו ג'ין מאו, אשר משמש לחדרי למשרדים, הוא המגדל ה-35 בגובהו בסין וה-88 בגובהו בעולם. http://skyscrapercenter.com/building/shenzhen-cfc-changfu-centre/283 ערך זה הוא קצרמר בנושא סין ובנושא גורדי שחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרכז ההון (יוקסיו)

מרכז ההון (ידוע גם בשם: המגדל הפיננסי יוקסיו) הוא גורד שחקים הממוקם בעיר גואנגג'ואו שבמחוז גואנגדונג שבסין. המגדל מתנשא לגובה של 309.6 מטרים (1,016 רגל) וכולל כ-68 קומות עליות ו-4 קומות תת-קרקעיות. בניית המגדל החלה בשנת 2011 והסתיימה בשנת 2015. המגדל משתרע על שטח של 210,477 מטרים רבועים ומשמש למשרדים. מרכז ההון הוא המגדל ה-31 בגובהו בסין וה-73 בגובהו בעולם. מדיה וקבצים בנושא מרכז ההון בוויקישיתוף http://skyscrapercenter.com/building/fortune-center/11461 ערך זה הוא קצרמר בנושא גורדי שחקים ובנושא סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רשימת הבניינים הגבוהים בעולם על פי גובה הגג

רשימת הבניינים הגבוהים בעולם על פי הגובה עד הגג שגובהם לפחות 300 מטר. הרשימה כוללת רק בניינים עם קומות רצופות ומיושבות כך שמבנים שאינם בניין (כגון תורני אנטנה או מגדל אייפל) אינם נכללים. עם זאת, בחודש נובמבר 2009, המועצה לבניינים גבוהים וסביבת מחיה עירונית הפסיקה להשתמש במדידת "גובה עד הגג" כי לא מתאים להחשיב את פסגות הבניינים המודרניים כ"גגות". רשימת המבנים והבניינים הגבוהים ביותר בעולם גורדי השחקים הגבוהים בעולם רשימת המגדלים הגבוהים בעולם נעמה ריבה, מגדלים בעולם: של מי הכי גבוה, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2017 "CTBUH Changes Height Criteria". Ctbuh.org. 2009-11-17. אורכב מ-המקור ב-2018-01-05. נבדק ב-2010-12-13. בורג' חליפה ב-Emporis שנגחאי טאוור ב-Emporis המרכז הפיננסי העולמי בשנגחאי ב-Emporis מרכז המסחר הבינלאומי ב-Emporis טאיפיי 101 ב-Emporis מגדל ויליס ב-Emporis "Lodha Premium Project Require a capex of Rs. 2000 Crore". 8 ביולי 2010. נבדק ב-11 בפברואר 2016. {{cite news}}: (עזרה) Guangzhou International Finance Center ב-Emporis
טאואנצינשטראסה

טאואנצינשטראסה (בגרמנית: Tauentzienstraße) הוא רחוב מרכזי של שדרת קניות בברלין באורך של 500 מטר. השדרה הרחבה מתחילה בכיכר ויטנברג במזרח ומגיעה לכיכר ברייטשייד במערב, שם היא נמשכת ברחוב קורפירסטנדאם. היא נבנתה במאה ה-19 כשדרה רחבה כדוגמת בולווארד פריזאי. היא נקראה על שם הגנרל הפרוסי בוגיסלאב פרידריך עמנואל פון טאואנצין (Bogislav Friedrich Emanuel von Tauentzien‏; 1760–1826), שגירש את הצבא הצרפתי ב-1814 מוויטנברג. בתקופת המלחמה הקרה עד נפילת חומת ברלין היוו טאואנצינשטראסה וקורפירסטנדאם את המרכז המסחרי של ברלין המערבית. טאואנצינשטראסה היה הומה יותר בשל ריכוז של חנויות לאורכו. תחנת הרכבת כיכר ויטנברג (Wittenbergplatz) - תחנה בקו הראשון של הרכבת התחתית של ברלין שהוקם ב-1902. בכניסה לתחנה יש שלט גדול לשואה המבקש "לא לשכוח" ורשימת מחנות השמדה. כיכר ויטנברג (Wittenbergplatz) - כיכר גדולה ובה המזרקה הנקראת "הגיל" (Lebensalter) של הפסל ואלדמר גז'ימק (Waldemar Grzimek), המציגה דמויות במספר שלבים שונים בחייהן. קה דה וה - הכלבו הגדול בגרמניה. הפסל "ברלין" - המציין את ניתוק מזרח ומערב ברלין עד לנפילת חומת ברלין כיכר ברייטשייד ובה בנין אירופה סנטר תחנת הרכבת התחתית ויטנברג שלט זיכרון לשואה בכניסה לתחנת ויטנברג מזרקת Lebensalter בכיכר ויטנברג. ברקע - קה דה וה קה דה וה (2016) מדיה וקבצים בנושא טאואנצינשטראסה בוויקישיתוף
בוקה צ'יקה

בוקה צ'יקה (בספרדית: Boca Chica) היא עיר במחוז סנטו דומינגו שברפובליקה הדומיניקנית. במפקד האוכלוסין של 2010 מספר תושביה עמד על 142,019 תושבים. 78,882 חיו בעיר עצמה ו-63,137 התגוררו בפרבריה. בבוקה צ'יקה יש חוף פופולרי הנושא את אותו שם. החוף שוכן כ-30 קילומטרים מזרחה לסנטו דומינגו בחוף הדרומי של האי היספניולה. בוקה צ'יקה במקור נוסדה על ידי חואן באוטיסטה ויסיני בורגוס, אשר הקים במקום מטעי הסוכר בתחילת המאה העשרים. תור הזהב של בוקה צ'יקה היה בשנת 1950, כאשר הדיקטטור רפאל טרוחיו הזמין את בנייתו של מלון מודרני בשם "Hamaca" אשר לאחר מכן הפך למעין סמל. המלון התפרסם בכך שטרוחיו העניק שם מקלט מדיני לפולחנסיו בטיסטה, לאחר המהפכה הקובנית. המלון נסגר כמעט מיד לאחר שטרוחיו נהרג במאי 1961, והוא נשאר נטוש במשך יותר מעשרים שנה. המלון נפתח מחדש בתחילת 1990. במהלך שנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20, משפחות מוכרות מהרפובליקה הדומיניקנית בנו מספר בתי קיץ לאורך החוף שהיה נגיש רק לבעלי תחבורה פרטית. אחרי 1970, החוף הפך יותר ויותר פופולרי והתחבורה הציבורית עזרה להפוך את בוקה צ'יקה לחוף עמוס מאוד. המקום כבר לא מבודד ושקט כפי שהיה בשנות ה-50 וה-60. המרחק קצר מעיר הבירה, המים הצלולים והחולות הלבנים הפכו את בוקה צ'יקה לאחד מאזורי החוף הצפופים של הרפובליקה הדומיניקנית, במיוחד בסופי שבוע ובחגים. אפשר ללכת בתוך המים כשהעומק בקושי משתנה, קו המים מגיע אל קו המותניים (או קצת יותר) כל הזמן. זה החוף הכי ידידותי למשפחה שמטיילת באזור. בבוקה צ'יקה יש שני איים קטנים, Los Pinos ו-La Matica, ושתי מרינות. יש במקום הרבה ברים, מסעדות, פיצה, דוכני מזכרות, דוכנים ומוזיקה רועשת כל היום. בשנים האחרונות העיר הפכה למוצפת תיירים מצפון אמריקה ואירופה, במיוחד במהלך החודשים דצמבר עד אפריל. בערב, בוקה צ'יקה הופכת לעיר מלאה במסיבות, ברים וזנות. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מדיה וקבצים בנושא בוקה צ'יקה בוויקישיתוף בוקה צ'יקה באתר הרשמי של הרפובליקה הדומיניקנית בוקה צ'יקה; Santo Domingos Badewanne (בגרמנית) המפקד האוכלוסין והדיור הלאומי התשיעי 2010, כרך I: מידע כללי, משרד הסטטיסטיקה הלאומי של הרפובליקה הדומיניקנית (בספרדית). "In Dominican Republic seaside village, a virtual supermarket of sex".
הכל בראש

הכל בראש הוא פרויקט חברתי ללא מטרת רווח שייסדו גוגל ישראל ובית איזי שפירא, המאפשר לאנשים עם מוגבלות מוטורית בידיים לתפעל סמארטפון וטאבלט באמצעות תנועות ראש, ללא מגע יד. הכל בראש הושק בראשית שנת 2016, עת הכריזו גוגל ובית איזי שפירא על מבצע חלוקה בחינם של טכנולוגיה חדשנית שפיתחה חברת הסטארטאפ הישראלית Sesame Enable, המאפשרת לתפעל סמארטפון וטאבלט באמצעות תנועות ראש. במחצית הראשונה של שנת 2016 הצטרפו להכל בראש 500 משתתפים, ביניהם חולי אי.אל.אס, דושן, טרשת נפוצה, שיתוק מוחין וכן נפגעי עמוד שדרה. הקמת הפרויקט התאפשרה לאחר ששיתוף הפעולה בין גוגל לבית איזי שפירא זכה בסוף שנת 2015 למענק בסך מיליון דולר מהזרוע הפילנתרופית העולמית של גוגל, Google.org. את הפרויקט מנהל רון קורמוס, לשעבר עיתונאי ״ידיעות אחרונות״ ו״הארץ״ ובין מייסדי יוזמת זיכרון בסלון. פרויקט הכל בראש מבוצע בשיתוף פעולה עם משרדי הממשלה הרלוונטיים, בתי החולים, העמותות והארגונים הפועלים למען אוכלוסיית הנכים בישראל. צוות הפרויקט, המונה 15 אנשי צוות הפרוסים בכל רחבי הארץ, מחלק את הטכנולוגיה של Sesame Enable לכל ישראלי שזקוק לה. החלוקה כוללת סדרת הדרכות ובנוסף מוענקים למשתתפים שירותי תמיכה והנגשה על ידי צוות המטפלים של בית איזי שפירא. הטכנולוגיה של Sesame Enable מבוססת על אפליקציה הניתנת להפעלה באמצעות אביזר חיצוני המתחבר לסמארטפון ולטאבלט בתקשורת Bluetooth. לאחר הפעלת האפליקציה, מופיע על מסך המכשיר סמן עכבר, אשר נע בהתאם לתנועות הראש של המשתמש. תנועות הראש נקלטות על ידי המצלמה הקדמית של המכשיר, וכך יכול המשתמש לתפעל את הסמארטפון או הטאבלט באופן מלא, על כל מאפייניו – להתקשר, לשלוח הודעות, לכתוב מיילים, לגלוש באינטרנט, להוריד ולהשתמש באפליקציות. את הטכנולוגיה פיתחו מייסדי Sesame Enable, עודד בן דב וגיורא ליבנה, וזכויות השימוש בה נרכשו לפרק זמן קצוב לטובת מימוש הפרויקט. פרויקט הכל בראש הושק במעמד ראש הממשלה בנימין נתניהו, ובעקבות הצלחתו אף התקיימה בכנסת ישיבה מיוחדת תחת הכותרת ״טכנולוגיה בשירות אנשים עם מוגבלות״. אתר האינטרנט הרשמי של הכל בראש האתר הרשמי של Sesame Enable ״במרחק נגיעה״, כתבה על הכל בראש, ״ידיעות אחרונות״ ״כנסת ברשת״, כתבה על הכל בראש, ערוץ הכנסת ריאיון עם משתתף הכל בראש, ערוץ 10
דמוגרפיה של קטר

מדינת קטר מנתה נכון ל-2015, על פי נתוני ספר העובדות העולמי, 2,194,817 תושבים, כאשר עם קום המדינה מנתה האוכלוסייה, 110 אלף תושבים. כ-77.5% הם מוסלמים (כ-1.700 מיליון), כ-8.5% הם נוצרים (כ-186.5 אלף), וכ-14% אחרים (רובם הינדים). קטר היא מדינה מפותחת ובריאה. היחידים שסובלים מבעיות רפואיות הם בדרך כלל בני מחוז א-שמאל מצפון המדינה, הם סובלים ממחלות כמו מלריה או דיזנטריה עקב ביצות רבות ושדות לא מפוקחים באזור. כמו הרבה מדינות מפותחות, גם קטר סובלת מתסמונת מוות בעריסה אך תמותת תינוקות נמוכה יחסית. הקטרים הם בעיקר מוסלמים סונים. האסלאם היא הדת הרשמית, ותורת המשפט האסלאמית מהווה בסיס לחוקי קטר ולפסקי דין של מערכת המשפט שלה. האתניות בקטר היא מאוד מגוונת וישנן מספר קהילות גדולות בקטר ממגוון מקומות בעולם, בעיקר ממזרח אסיה. הקהילות הגדולות בקטר הן 720,000 הודים, 400,000 נפאלים, 200,000 פיליפינים, 180,000 מצרים, 150,000 בנגלדשים, 100,000 סרי לנקים ו-90,000 פקיסטנים. כמובן, קיימים גם תושבים ממגוון ארצות אחרות דוגמת: משלחת משווייץ ואנשי עסקים אמריקאים שמתגוררים בקטר. ערבית היא השפה הרשמית אך אנגלית היא השפה המדוברת ביותר בקטר עקב היותה לינגואה פרנקה משותפת גם לעובדים מחו"ל וגם לתושבי קטר. הינדי ואורדו מדוברות גם הן בהרחבה, בעיקר על ידי עובדים זרים מאזור מזרח אסיה. מדיה וקבצים בנושא דמוגרפיה של קטר בוויקישיתוף רשימת מדינות על-פי אחוזי אוריינות#קטר (מדינה) Qatar, People and Society מתוך ספר העובדות העולמי Population of Qatar by nationality QATAR TOURIST INFORMATION
דוקטור אלכימיה

דוקטור אלכימיה (באנגלית: Doctor Alchemy) הוא דמות בדיונית של נבל-על המופיעה בחוברות הקומיקס פלאש ביקום DC של DC קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Showcase #13 ממרץ 1958 ונוצרה על ידי הכותב ג'ון ברום והמאייר קרמיין אינפנטינו. דוקטור אלכימיה הוא האלטר אגו אותו חלקו ארבע דמויות - אלברט ואלווין דזמונד, קרטיס אנגסטרום ואלכסנדר פטרוב. אלברט הוא כימאי אשר סבל מהפרעת זהות דיסוציאטיבית, כאשר אחת מאישויותיו היא שומרת חוק והשנייה פושעת. תחת אישיותו האפלה והפושעת הוא יוצר לעצמו את זהותו של "מר אלמנט", ומשתמש בכלי נשק המפעילים מניפולציות על יסודות כימיים. אחרי שנשלח לכלא בעקבות העימות הראשון שלו עם הפלאש, הוא לומד אודות קיומה של אבן החכמים משותפו לתא. הוא נמלט מהכלא, מוצא את האבן ומשתמש בה כדי לשנות את היסודות ולאתחל את הקריירה שלו מחדש כפושע. במשך הזמן הוא מחליף בין שתי הזהויות עד אשר אישיותו הטובה חוזרת, והוא מפסיק את קריירה הפשע ומחביא את האבן. מעט לאחר מכן מופיע דוקטור אלכימיה חדש, ומתברר כי זהו אחיו התאום אלווין, עמו הוא חולק בקשר מנטלי. קו עלילה זה שוכתב מחדש מאוחר יותר ונכתב כי "אלווין" היה למעשה מבנה אנרגטי של אבן החכמים אותה יצרה אישיותו האפלה של אלברט. כשאלברט מתעמת ומביס את "אלווין", הוא חוזר לתפקידו כדוקטור אלכימיה. בתקופות הזמן שבין מאסריו לבין שחרורו לחופשי, כלי הנשק שימשו אחרים אשר נטלו את זהותו. אלכסנדר פטרוב היה עוזר מעבדה במשטרת קי-סטון סיטי אשר נטל את זהותו של מר אלמנט כניסיון לקדם את המוניטין שלו במעבדה. הוא גנב את כלי הנשק של אלברט דזמונד מתוך תא הראיות של המשטרה והשתמש בהם כדי להרוג את המנטור שלו על ידי הקפאתו בקרח. אחרי שקודם בתפקידו לראש צוות המעבדה הוא המשיך להרוג קציני משטרה. למרות שלבש את חליפתו של מר אלמנט, פטרוב ניסה להפליל את קפטן קור ברציחות, אך לבסוף התעמת מול פלאש וקפטן קור כשניסה להרוג את הפרופילאית אשלי זולומון. במהלך הקרב, קפטן קור הקפיא את הפלאש במקומו והרג את פטרוב כמעשה נקמה על כך שהפליל אותו. אחרי שדזמונד הפסיק עם פעילותו כדוקטור אלכימיה, מעבדות סטאר השיגו לרשותם את אבן החכמים מתוך כוונה להשתמש בחלק ממנה במחשב הרפואי המיקרוסקופי שלהם. גם המחשב וגם החלקיק נגנבו בידי ד"ר קרטיס אנגסטרום, ששימש כיועץ לפרויקט. הוא נאסר אך נמלט מהכלא והשתמש בחליפה הדומה לזו של דוקטור אלכימיה כדי להשיב לידו מיקרוצ'יפ שנלקח ממנו על ידי שותפו לתא. אחרי שנתפס, שמו של אנגסטרום לא הוזכר בשנית. את דמותו של דוקטור אלכימיה בעונתה השלישית של סדרת הטלוויזיה "הפלאש" מגלם השחקן טום פלטון ומדבב טובין בל. בגרסה זו, ג'וליאן אלברט דזמונד הוא חוקר זיהוי פלילי במשטרת סנטרל סיטי העובד לצידו של בארי אלן אשר מופיע לאחר שיבוש ציר הזמן בעקבות אירועי "פלאשפוינט". הוא פועל תחת שליטתו של אל המהירות סאביטאר כ"דוקטור אלכימיה", חסידו הנאמן. דף הדמות בפרויקט ויקיה של DC קומיקס
אות קטמון

אות קטמון הוענק כאות ללוחמים שהשתתפו בקרב סן סימון במהלך מלחמת העצמאות. ביולי 1949 החלה חלוקת האות. זמן קצר לאחר חלוקתו, חדל צבא הגנה לישראל להכיר בו וענידתו הופסקה. אות קטמון עגול ועשוי ברונזה או כסף. קוטרו של אות הכסף 28 מילימטר ונראה שקוטרו של אות הברונזה היה זהה. בחזיתו תבליט של בניין הסוכנות היהודית ושל מגדל דויד וסביב לו הכתובת "אם אשכחך ירושלים, תשכח ימיני". בגב האות נכתב "לכבוש קטמון ירושלים כ"ב ניסן תש"ח 1.5.1948". נראה שהאות היה תלוי על סרט כחול לבן. אות מלחמת הקוממיות מדיה וקבצים בנושא אות קטמון בוויקישיתוף The Qatamon Medal, Medals and Decorations of Israel כיבוש קטמון (קרב סן-סימון), באתר הפלמ"ח
Pablo Honey

Pablo Honey (בעברית: פבלו האני) הוא אלבום הבכורה של הלהקה הבריטית רדיוהד, שיצא לראשונה בחורף 1993. האלבום מכיל את הלהיט "Creep". מקור שמו של האלבום הוא בתוכנית מתיחות טלפוניות בו המתקשר אומר לקורבן אותו הוא מותח "Pablo, honey, please come to Florida". השיר שהפך את האלבום להצלחה, ומה שעד היום נחשב לשיר הכי מוכר של רדיוהד, היה "Creep". השיר הכיל מילים של פחות או יותר שנאה עצמית, ויצא בתקופה שעוד שיר עם אותו אופי זכה להצלחה, "Loser" של הזמר בק, שהלהקה עצמה לא כל כך אהבה, אך הבינה את הפוטנציאל הלהיטי שטמון בו. יש אפילו סברה שהגיטרות המכסחות בהגזמה בפזמון הוא ניסיונו של הגיטריסט ג'וני גרינווד "להרוס" את השיר. בנוסף, השיר היה להיט רדיו מצליח בישראל באותה תקופה, והלהקה גם ביקרה בארץ במהלך סיבוב ההופעות של הדיסק. מעבר לשיר זה, זהו אלבום בכורה מעניין שאפילו נבחר בשנת 1998 על ידי קוראי מגזין Q הבריטי למקום 61 ברשימת 100 האלבומים הגדולים של כל הזמנים. למרות ההצלחה הכללית של האלבום, יש האומרים שהמעריצים הכבדים של הלהקה רואים באלבום זה כאלבום הפחות טוב של הלהקה, מכיוון השוני המובהק בסגנון השירים ובאופיה של הלהקה באותה תקופה. כביכול לא מראה את צידה האמיתי של רדיוהד, שמתחיל להתגלות באלבום השני, The Bends, ומגיע לשיאו בשני האלבומים הבאים, OK Computer, ו-Kid A, אשר הגדירו את הסגנון המוזיקלי של הלהקה לתקופה הבאה. מידע על האלבום Pablo Honey באתר MusicBrainz מידע על האלבום Pablo Honey באתר AllMusic האלבום Pablo Honey באתר Discogs גל אוחובסקי, תקליטים חדשים - רדיוהד - אן אם סי, חדשות, 4 במרץ 1993 אמרי מרמור‏, 20 שנים ל"Pablo Honey" של רדיוהד, באתר וואלה, 22 בפברואר 2013
שפלן

האם התכוונתם ל... אדם שפלן – מוזיקאי ישראלי אמה שפלן – זמרת סופרן צרפתייה אורי "ברי" שפלן – מוזיקאי ישראלי
המסדרון הצפוני דרומי

המסדרון הצפוני דרומי הוא רצף נתיבי תחבורה בינלאומי המורכב מנתיבי ספינות, מסילות רכבות, ומסלולי כבישים. מטרתו היא הפחתת זמן העברת מטענים בין הודו, רוסיה, איראן, אירופה ומרכז אסיה. מטרת המסדרון היא להגדיל את נפח הסחר בין ערים גדולות כמו מומבאי, מוסקבה, טהראן, באקו, בנדר עבאס, אסטרחן ועוד. בשנת 2014 נבחנו שני מסלולים: הראשון היה ממומבאי לבאקו דרך בנדר עבאס והשני היה ממומבאי לאסטרחן דרך בנדר עבאס, טהראן ובנדר אנזאלי. מטרת המחקר הייתה לזהות צווארי בקבוק אפשריים ודרכים לפתרונם. תוצאותיו הראו הפחתת עלויות הובלה ב-"2,500 דולר לכל 15 טונות של מטען". נתיבים אחרים נדונים כוללים מעבר דרך ארמניה, קזחסטן וטורקמניסטן. דורון פסקין 10.08.16, איראן, רוסיה ואזרבייג'ן מתכננות להתחרות בתעלת סואץ, באתר כלכליסט, 10 באוגוסט 2016 http://www.thehindu.com/news/national/despite-us-opposition-iran-to-be-transport-hub-for-northsouth-corridor/article3473943.ece http://in.rbth.com/articles/2012/11/29/north-south_transport_corridor_offers_many_opportunities_for_indo-ru_19421 http://www.business-standard.com/article/government-press-release/dry-run-study-of-instc-trade-route-115032000589_1.html http://www.thehindu.com/opinion/lead/lead-article-iran-deal-spells-good-tidings-for-india/article7085906.ece ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.