laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יהודית דישון

יהודית דישון (באנגלית: Judith Dishon; נולדה ב-1937) היא סופרת ישראלית ופרופסור אמריטה מהמחלקה לספרות עם ישראל והמחלקה לתנ"ך באוניברסיטת בר-אילן. הייתה דקאן הפקולטה למדעי היהדות, האישה הראשונה שכיהנה בתפקיד דקאן באוניברסיטת בר-אילן. בנערותה למדה במגמה הערבית של בית הספר הריאלי בחיפה. דישון הצטרפה בשנת 1967 לצוות ההוראה במחלקה לתנ"ך ולספרות עברית באוניברסיטת בר-אילן. במהלך הקריירה הארוכה שלה, היא כיהנה בשתי קדנציות כראש מכון קורצוויל לחקר הספרות העברית, ובשלוש קדנציות כראש המחלקה לספרות עם ישראל. היא שימשה ראש מדור ימי הביניים במחלקה לספרות עם ישראל. דישון הייתה יועצת הרקטור למעמד האישה, וחברה בוועדות שונות של אוניברסיטת בר-אילן, ביניהן יו"ר ועדת הסטטוס של האוניברסיטה, חברה בוועדת הספרים, חברה בוועדה לתואר השני, חברה בוועדה לתואר שלישי וחברה בוועדה המרכזת. דישון ייסדה את פורום ימי הביניים בפקולטה למדעי היהדות ועמדה בראשו. היא גם פיתחה את תחום הלאדינו ב"מחלקה לספרות עם ישראל". היא הייתה חברה בוועדות פרסים שונות, בהן, פרס ניומן לחקר הספרות העברית ופרס עקביהו. דישון הייתה פרופסור אורח באוניברסיטת קולומביה ובאוניברסיטת מרילנד בארצות הברית. במסגרת מחקריה חקרה את יצירותיהם של יוסף אבן זבארה, יהודה אלחריזי ויוסף בן תנחום הירושלמי, היא עסקה רבות בהתחקות אחר דמות האישה ומעמדה בתקופת ימי הביניים, לאור דמותה ביצירות מאותה תקופה. בשנת 2005 פרשה מעבודה באוניברסיטת בר-אילן. דישון ערכה ספרים ופרסמה מאמרים רבים בתחום הספרות העברית בימי הביניים בכתבי עת מקצועיים בארץ ובחו"ל. יחד עם פרופסור אפרים חזן יזמה את הסדרה פרקי שירה- מבחר השירה והפיוט מגנזי ישראל ועורכת אותה. יחד עם פרופ' שמואל רפאל יזמה וערכה את כתב העת "לאדינאר – מחקרים בספרות, במוזיקה ובהיסטוריה של דוברי הלאדינו". היא עיבדה סיפורים לילדים מספרות ימי הביניים שיצאו לאור בשני ספרים "הצפרדע הקנאית" ו"האריה והשועל". יחד עם פרופסור מאיה פרוכטמן מהמחלקה ללשון עברית באוניברסיטת בר-אילן עיבדה לילדים סיפורים מתוך ספר תחכמוני ליהודה אלחריזי בשם "תעלולי חבר הקיני". בשנת 2018 פרסמה מהדורה מדעית של ספר שעשועים, וצרפה לה ניתוחים, פרשנות ומקורות והשלמות מכתבי יד נוספים. יהודית דישון הייתה נשואה לאל"ם ד"ר מנחם דישון (נפטר 2016), בתה היא הפסיכולוגית ד"ר מרים דישון ברקוביץ, חברת סגל בקריה האקדמית אונו, וחתנה הוא פרופ' ריצ'רד ברקוביץ מהמחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן. מידע על יהודית דישון בקטלוג הספרייה הלאומית רשימת ספרים ופרסומים של יהודית דישון באתר כותר הספרים של יהודית דישון, באתר "סימניה" מחברות ליהודית : קובץ מחקרים מוגש לפרופ' יהודית דישון, באתר www.en.kotar.co.il ⁨העלאות ומינויים באוניברסיטת בר־אילן ⁩ | ⁨דבר⁩ | 1 ספטמבר 1967 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il בנו של תנחום בן יוסף הירושלמי. דישון יהודית | המחלקה לספרות עם ישראל, באתר hebrew-literature.biu.ac.il
וושבורן

האם התכוונתם ל... אליהוא וושבורן – פוליטיקאי אמריקני הנרי וושבורן – פוליטיקאי אמריקני מרגרט פלוי וושבורן – פסיכולוגית אמריקאית הר וושבורן – הר בארצות הברית
כריסטינה גוטיירס

כריסטינה גוטיירס הררו (בספרדית: Cristina Gutiérrez Herrero, נולדה ב-24 ביולי 1991) היא רופאת שיניים ונהגת מרוצים ספרדייה. גוטיירז מתחרה באליפות האקסטרים אי ובראלי דקר. בשנת 2024 הייתה האישה השנייה בהיסטוריה של המרוץ שמנצחת קטגוריה בראלי (אחרי יוטה קליינשמידט). גוטיירס החלה להתחרות במרוצי ראלי רייד בשנת 2010. בשנת 2015 סיימה המקום השני באליפות ספרד בראלי. גוטיירס החלה את קריירת הראלי הבינלאומית בראלי דקר 2017, בו התחרתה במיצובישי פאג'רו. היא סיימה את המרוץ במקום ה-44 בדירוג הכולל ובמקום השישי בקטגוריה שבה התחרתה. לקראת שנת 2019 החליפה את המכונית למיצובישי אקליפס קרוס, עימה התחרתה גם בשנה לאחר מכן. בשנת 2021 החליפה קטגוריה ועברה להתחרות בקטגרויית הלייט-פרוטוטייפ (T3). בסטייג' הראשון של המרוץ היא סיימה ראשונה והייתה לאישה השנייה בהיסטוריה של המרוץ שמנצחת סטייג'. בהמשך המרוץ היא ניצחה שני סטייג'ים נוספים, אך נאלצה לפרוש לאחר הסטייג' השמיני. בראלי של 2022 סיימה במקום השלישי בקטגוריה. בראלי דקר 2024 היא ניצחה את הסטייג' השישי של המרוץ ועלתה למקום השני בדירוג הכולל אחרי מיטש גותרי. היא שמרה על המקום השני לאורך כל השבוע השני של התחרות. תקלה טכנית בסטייג' האחרון ברכב של גותרי איפשרה לגוטיירס לעקוף אותו ולנצח את המרוץ. זאת הפעם השנייה שאישה מצליחה לנצח קטגוריה במרוץ אחרי יוטה קליינשמידט. בדצמבר 2020 הוחתמה בקבוצת 44X של לואיס המילטון לקראת עונת הבכורה של אליפות האקסטרים אי, לצידו של סבסטיאן לב. הקבוצה סיימה את המקום השני אחרי קבוצתו של ניקו רוזברג, עם ניצחון אחד ופודיום נוסף. הצמד הוחתם גם לעונת עונת 2022. ניצחון אחד ושלושה פודיומים העניקו לקבוצה את האליפות. גוטיירס היא אלופת ספרד במרוצי ראלי אוף-רואד מאז שנת 2012. בשנת 2015 סיימה במקום השני בדירוג הכולל של האליפות. בשנת 2021 היא הייתה האישה הראשונה שזוכה גביע העולם של ה-FIA בראלי קרוס-קאנטרי, כשאת הסטייג' האחרון היא התחרתה עם גב שבור. אתר האינטרנט הרשמי של כריסטינה גוטיירס (בספרדית) אתר האינטרנט הרשמי של כריסטינה גוטיירס (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא כריסטינה גוטיירס בוויקישיתוף כריסטינה גוטיירס, ברשת החברתית פייסבוק כריסטינה גוטיירס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) כריסטינה גוטיירס, ברשת החברתית אינסטגרם Coche del día: Mitsubishi Montero Cristina Gutiérrez, espirituracer.com, 22 April 2022 Future Extreme E Racer Cristina Gutierrez Stars at Dakar Rally, Autoweek, 4 January 2021 Cristina Gutierrez becomes second female winner in Dakar Rally, GPBlog.com, 19 Janaury 2024 Lewis Hamilton's Extreme E team hires Sebastien Loeb and Cristina Gutierrez, BBC, 11 December 2020 Lewis Hamilton’s X44 Vida Carbon Racing claim first Extreme E title in rollercoaster second season, Extreme-E.com, 27 November 2022 Meet Loeb’s Dakar star Extreme E team-mate, DirtFish, 10 December 2020 From dentistry to Dakar hot seat, Cristina Gutiérrez gets it done, RedBull.com, 16 December 2021
הארכיונים הלאומיים של אוסטרליה

הארכיונים הלאומיים של אוסטרליה (באנגלית: National Archives of Australia; בראשי תיבות: NAA) הידוע בעבר כמשרד הארכיונים של חבר העמים (Commonwealth Archives Office) וכהארכיונים האוסטרליים (Australian Archives), היא סוכנות ממשלתית אוסטרלית, המשמשת כארכיון הלאומי של אוסטרליה. הארכיון, שהוקם במרץ 1961, פועל תחת הסמכויות שניתנו לו בחוק הארכיונים 1983 (Archives Act 1983). תפקידיו העיקריים של הארכיון הוא "לאסוף ולשמר את הרישומים הממשלתיים היקרים ביותר של אוסטרליה, ולעודד את השימוש בהם בקרב הציבור, ולקדם ניהול מידע טוב על ידי סוכנות ממשלתית מטעם חבר העמים, במיוחד בעמידה באתגרים של עידן דיגיטלי". הארכיון גם אחראי על תערוכות, פרסום ספרים ומדריכים לאוסף שקיים אצלה, והעברת תוכניות חינוכיות. מדיה וקבצים בנושא הארכיונים הלאומיים של אוסטרליה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הארכיונים הלאומיים של אוסטרליה (באנגלית אוסטרלית) הארכיונים הלאומיים של אוסטרליה, ברשת החברתית פייסבוק הארכיונים הלאומיים של אוסטרליה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) הארכיונים הלאומיים של אוסטרליה, ברשת החברתית אינסטגרם הארכיונים הלאומיים של אוסטרליה, סרטונים בערוץ היוטיוב "National Archives of Australia National Archives of Australia Advisory Council Annual Report 2017–18". National Archives of Australia. נבדק ב-13 בנובמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Portfolio Budget Statement 2018-2019 National Archives of Australia" (PDF). Australian Government Attorney-General's Department. נבדק ב-13 בנובמבר 2018. {{cite web}}: (עזרה) "About Us". National Archives of Australia. 17 באוקטובר 2018. {{cite web}}: (עזרה)
DJ Mag

DJ Mag (הידוע גם בשם DJ Magazine) הוא מגזין מוזיקת דאנס אלקטרונית ותקליטנים בריטי. המגזין, שנוסד ב-1991, מתפרסם מדי חודש. העיתון מפרסם את רשימת 100 תקליטני השנה, רשימת 100 מועדוני השנה, רשימת 100 פסטיבלי השנה ורשימת האמנים הבריטים הטובים ביותר. גרסה מוקדמת למגזין הופיעה בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 כ-Disc Jockey Magazine. מאוחר יותר, שם המגזין שונה ל-Jocks Magazine. המגזין נוסד באמצע 1991. בתחילה, המגזין, בעריכתו של כריס מלור כעורך הראשי של המגזין, פורסם מדי שבוע. בשלב זה, המגזין היה מגזין התקליטנים הנמכר ביותר בבריטניה, ואחד מהחשובים ביותר בסצנת המוזיקה המתפתחת. עקב עומס העבודה לפרסום המגזין מדי שבוע, הנהלת המגזין החליטה ב-1992 (עד ל-2008) כי המגזין יתפרסם מדי שבועיים. באותה תקופה, החלו לפרסם את תקליטן השנה, בהצבעת עורכי המגזין. מאוחר יותר, שונה שמה של הרשימה לרשימת 100 תקליטני השנה. ב-2001, העיתונאית לסלי רייט החליפה את כריס מלור כעורכת הראשית של המגזין. ב-2011, קרל לובן החליף את לסלי רייט כעורך הראשי של המגזין. אתר האינטרנט הרשמי של DJ Mag (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של DJ Mag DJ Mag, ברשת החברתית פייסבוק DJ Mag, ברשת החברתית אקס (טוויטר) DJ Mag, ברשת החברתית אינסטגרם DJ Mag, סרטונים בערוץ היוטיוב "About DJ Mag (History)". DJ Magazine. 9 באוקטובר 2012. נבדק ב-5 ביולי 2014. {{cite web}}: (עזרה) Malt, Andy. "CMU: TGE 2017: New music media business models – DJ Mag | Complete Music Update". completemusicupdate.com. Complete Music, 23 May 2017. נבדק ב-25 בספטמבר 2017. {{cite web}}: (עזרה) "20 Years of DJ Mag – A Retrospective". DJ Mag (באנגלית). 9 באוקטובר 2012. נבדק ב-25 בספטמבר 2017. {{cite journal}}: (עזרה)
אבטספט

אבטספט (באנגלית: Abatacept), נמכרת תחת השם המסחרי אורנסיה (באנגלית: Orencia, Orencia clickject), היא תרופה ביולוגית מדכאת חיסון אנטי-דלקתית. התרופה משמשת לטיפול בדלקת פרקים ראומטית, דלקת פסוריאטית, דלקת פרקים אידיופתית של הילדות ומחלת השתל נגד המאכסן. התרופה מפחיתה כאבי מפרקים ונפיחות ומשפרת טווח תנועה. כמו כן, התרופה מפחיתה את הסיכון לנזקים כרוניים. תרופה זו מבוססת על חלבון כימרי אשר מעכב הפעלת לימפוציטים מסוג תאי T. תאי חיסון אלו הם בעלי תפקיד חשוב במערכת החיסון הנרכשת וכחלק מתפקידם אחראים על הפעילות הדלקתית המאפיינת דלקת פרקים ראומטית. מתן טיפול מסוג זה יגרום לדיכוי התגובה הדלקתית בגוף אשר תביא להטבה בסימפטומים של המחלה אך לצד זה המטופל חשוף לזיהומים שונים. אורסניה ניתנת כתרופה בודדת או בשילוב עם תרופה נוספת למשל מתוטרקסט. קיים שימוש נוסף בתרופות אלו בקרב מושתלי תאי גזע. אבטספט הוא חלבון כימרי המדכא את התגובה החיסונית על ידי עיכוב הפעלתם של תאי לימפוציטים מסוג T. החלבון נקשר ל CD80 ו- CD86 המצויים על גבי תאים מציגי אנטיגן ובכך מונע את קישורם ל CD28 המצוי על גבי תאי לימפוציטים מסוג T. כתוצאה מכך סיגנל הפעלתם של תאי T הדרוש בכדי שתתרחש תגובה חיסונית מדוכא. תגובה של מערכת החיסון היא זו שיוצרת דלקת לכן כאשר התגובה החיסונית מדוכאת התהליך הדלקתי מדוכא גם כן. תופעות לוואי השכיחות הן כאבי ראש, בחילות, נזלת וצינון, זיהום בדרכי נשימה העליונות, דלקת גרון, סחרחורת, שיעול, כאבי גב, יתר לחץ דם, דלקות חוזרות בדרכי השתן, פריחה. תופעות לוואי פחות שכיחות כוללות לוקמיה לימפוציטית אקוטית, אנאפילקסיה, צלוליטיס, דיספנאה, תת-לחץ דם. כמו כן, ייתכנו התפרצויות הרפס, שחפת והפטיטיס B בקרב הנשאים. מתחת לגיל שנתיים לא הוכחו בטיחות ויעילות. ניתן להשתמש בתרופה להתוויות המתאימות לטיפול בילדים מעל גיל שנתיים במתן תת-עורי לפי התאמת המינון למשקל. במתן תוך ורידי לא הוכחו בטיחות ויעילות מתחת לגיל 6. בארץ לרוב לא משתמשים בתרופה בילדים מתחת לגיל 6. אין מידע על בטיחות התרופה בהריון משום שלא נעשו מחקרים שהציגו תוצאות משמעותיות קלינית בנושא. לא ידוע אם התרופה יכולה לחצות את השלייה ולהגיע לעובר. לא ידוע אם התרופה עוברת בהנקה לחלב האם. פריחה עורית, נפיחות השפתיים, בפנים, בלשון או בעפעפיים, קושי נשימתי ותת לחץ דם. אין להמשיך להשתמש בתרופה כאשר מופיעים סמנים אלרגיים ואנפילקסיס. נטילת התרופה יחד עם אנטגוניסטים של TNF יכולה להביא לזיהומים בשל היחלשות של המערכת החיסונית. ישנם מקרים בהם יש להימנע משימוש בתרופה בזמן נטילת תרופות אחרות כגון אדלימומאב, אטנרספט, אנקינרה, אינפליקסימאב, טוסיליזומב, אפדסיטיניב. ישנו איסור להתחסן בחיסונים המבוססים על וירוסים חיים עד שלושה חודשים לאחר סיום הטיפול באורסניה. התרופה יכולה לפגוע ביעילות יתר החיסונים. Abatacept, באתר Medscape (באנגלית) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
פרס אמי לבידור בפריים טיים לתוכנית אירוח הטובה ביותר

פרס אמי לבידור בפריים טיים לתוכנית אירוח הטובה ביותר הוא פרס המוענק לתוכנית האירוח הטובה ביותר של השנה. בשנת 2015, סדרות וראייטי הופרדו לשתי קטגוריות - תוכנית מערכונית ותוכנית אירוח. בשנת 2023, הקטגוריה שינתה את שמה ל"סדרת האירוח הטובה ביותר". 7 זכיות: השבוע שעבר עם ג'ון אוליבר 2 זכיות: הדיילי שואו 10 מועמדויות: ג'ימי קימל לייב! 8 מועמדויות: השבוע שעבר עם ג'ון אוליבר ולייט שואו עם סטיבן קולבר 7 מועמדויות: הדיילי שואו 4 מועמדויות: תוכנית הלייט לייט נייט עם ג'יימס קורדן ופול פרונטל עם סמנתה בי 3 מועמדויות: לייט נייט עם סת' מאיירס 2 מועמדויות: תוכנית הלילה עם ג'ימי פאלון, זמן אמיתי עם ביל מאהר Andreeva, Nellie (20 בפברואר 2015). "EMMYS: TV Academy Splits Best Miniseries & TV Movie, Reality Program & Voice-Over Categories, Expands Combined Longform Fields To 6 Nominees, Sets Possibility For 7 Best Drama & Comedy Series Nominees". The Hollywood Reporter. נבדק ב-16 ביולי 2015. {{cite news}}: (עזרה) "Nominees/Winners". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-7 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-7 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-7 ביולי 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-12 ביולי 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-16 ביולי 2019. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-28 ביולי 2020. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-13 ביולי 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Nominees/Winners". Academy of Television Arts & Sciences. נבדק ב-12 ביולי 2022. {{cite web}}: (עזרה) Jordan Moreau, Emmy Awards 2024 Winners List: ‘Shogun’ Dominates With 18 Wins, and ‘The Bear’ Cooks Up 11, Variety, ‏2024-09-16 (באנגלית אמריקאית)
זקוף ת'אוזן

זקוף ת'אוזן (באנגלית: Prick Up Your Ears) הוא סרט קולנוע בריטי משנת 1987 בבימויו של סטיבן פרירס, עם גארי אולדמן, אלפרד מולינה וונסה רדגרייב בתפקידים הראשיים. התסריט של אלן בנט מבוסס על רומן ביוגרפי בשם זה מאת ג'ון להר (אנ') משנת 1978, ומספר את סיפור חייהם של המחזאי ג'ון אורטון (אנ') ובן זוגו קנת' האליוול (אנ') שחייהם הזוגיים ידעו עליות ומורדות עד לסוף הטרגי. גארי אולדמן היה מועמד לפרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד ראשי. ונסה רדגרייב הייתה מטעמדת לפרס באפט"א לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה. אלן בנט היה מועמד לפרס באפט"א לתסריט המעובד הטוב ביותר. סטיבן פרירס היה מועמד לפרס דקל הזהב. 6 באוגוסט 1967, שוטרים פורצים לדירה ברובע איזלינגטון בלונדון ומוצאים בחדר אחד את גופתו המכוסה בדם של ג'ו אורטון (גארי אולדמן) ובחדר השני את גופתו העירומה של בן זוגו קנת האליוול (אלפרד מולינה). למקום מגיעה גם הסוכנת של אורטון, פגי רמזי (ונסה רדגרייב) שמוצאת את יומנו האישי ולוקחת אותו לעצמה בהיחבא. מסקנת המשטרה היא שמדובר ברצח והתאבדות וכי האליוול רצח את אורטון במכות מכשיר קשה ואחר כך התאבד בבליעת כדורים שונים. הפרשה עוררה אז סערה בבריטניה משום שאורטון היה מחזאי מצליח ומפורסם. כעבור עשר שנים מגיע הסופר ג'ון להר (ואלאס שון) אל פגי ושואל אותה אם יומנו של אורטון ברשותה. הוא מתכוון לכתוב ספר על הפרשה. פגי מסכימה ובעזרת אשתו (לינדזי דאנקן) שמדפיסה את כתב היד הקשה לקריאה, הוא מצליח לקרוא את היומן. אורטון גדל בלסטר והצטיין בהופעות בחוגי משחק שונים. הוא שאף להיות שחקן ולמד אצל המורה מאדאם לאמברט (מרגרט טייזאק) עד שקבל מלגה עירונית ללמוד משחק באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (RADA). שם הוא פגש את התלמיד קנת' האליוול (אלפרד מולינה) שהיה מבוגר ממנו בחמש שנים והם התחילו לגור ביחד כזוג הומוסקסואלים בתקופה בה הדבר נחשב מנוגד לחוק. כשלא הצליחו במשחק הם פנו לכתיבת ספרים שלא נתקבלו בעיקר בגלל תוכניהם ההומוסקסואלים. מרוב כעס הם חיבלו בספרים בספריה ונדונו לחצי שנת מאסר. בתקופה זו השתחרר אורטון מנוכחותו של האליוול, כתיבתו השתפרה והוא החל להצליח. האליוול המדוכא השקיע עצמו ביצירת קולאז'ים. הוא החל לקנא באורטון על הצלחתו ובעיקר על כך שהתקבל לכתוב עבור הביטלס. אורטון הפסיק לקיים אתו יחסים והסתפק ביחסי מין מזדמנים עם אנשים שונים במקומות חשוכים בלונדון. כאשר מודיע לו אורטון כי החליט להיפרד ממנו, האליוול רוצח אותו במכות מקל ואחר כך מתאבד בבליעת כדורים שונים. "זקוף ת'אוזן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "זקוף ת'אוזן", באתר נטפליקס "זקוף ת'אוזן", באתר AllMovie (באנגלית) "זקוף ת'אוזן", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "זקוף ת'אוזן", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "זקוף ת'אוזן", באתר אידיבי "זקוף ת'אוזן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון לזקוף ת'אוזן, באתר יוטיוב זקוף ת'אוזן, באתר TCM מחזהו "מארחים את מר סלואן" הוצג ב"הבימה"
לאיוש פישר (כדורגלן)

לאיוש פישר (בהונגרית: Fischer Lajos;‏ בודפשט, 7 באפריל 1902 – ניו יורק, 1 בינואר 1978) היה כדורגלן יהודי-הונגרי, חבר נבחרת הונגריה, שוער ששיחק בתשע משחקים בינלאומיים עד שהיגר לארצות הברית. הוא שיחק גם בהכח וינה. בין 1924 לבין 1926 היה שחקן כדורגל של מועדון סיף ואתלטיקה (VAC) היהודי. בשנים 1926–1927 שיחק בקבוצת ברוקלין וונדררס (אנ') האמריקאית. בין 1924 לבין 1926, הוא הגן תשע פעמים על השער של נבחרת הונגריה במשחקיה הבינלאומיים. לאיוש פישר היה שוער אמיץ במיוחד עם גמישות ומיומנות מדהימים. הנתון האישי האחרון הזה קיזז במידת מה את קומתו הנמוכה. למרות שלעיתים קרובות היה בעמדת נחיתות באוויר, חבטות האגרופים שלו בכדור עדיין היו מצוינות. הוא הציל בעיטת 11 במשחק צ'כוסלובקיה-הונגריה שנערך ב-1925. הסיבה היחידה כנראה שלא נבחר יותר מתשע פעמים לנבחרת הונגריה הייתה כי עבר לארצות הברית ב-1926 כדי שיוכל להתפרנס. אליפות הונגריה 7 .: 1924-25 אליפות ארצות הברית 2.: 1926–27 Antal Zoltán, Hoffer József: Alberttől Zsákig. Budapest: Sportkiadó. 1968. ISBN 0439001507018 Rejtő László – Lukács László – Szepesi György: Felejthetetlen 90 percek. Budapest: Sportkiadó. 1977. ISBN 963-253-501-4 לאיוש פישר, באתר Transfermarkt ביוגרפיה וקריירה באתר הכדורגל ההונגרי (באנגלית) משחקיו באתר הכדורגל ההונגרי ארכיב שחקני הכדורגל ההונגריים
ערוץ 24 (אוקראינה)

ערוץ 24 הוא ערוץ טלוויזיה אוקראיני אשר החל את שידוריו ב-1 במרץ 2006. זהו ערוץ החדשות הראשון באוקראינה שמשדר 24 שעות ביממה. בתחילת שידורו נקרא "ערוץ החדשות 24", מאוחר יותר קוצר ביטוי זה לשם העכשווי "ערוץ 24", המשמש בלוגו החברה המעודכן ובאתר הרשמי של ערוץ הטלוויזיה 24tv.ua. הערוץ הוא חלק מחברת המדיה לוקס (רו'), בבעלות יקטרינה קיט-סדובה (אנ'). חדשות על פוליטיקה, כלכלה, עולם הבידור, וספורט מתעדכנים בשידור חי. הערוץ משודר ברחבי אוקראינה. אתר האינטרנט הרשמי של ערוץ 24 ערוץ 24, ברשת החברתית פייסבוק ערוץ 24, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ערוץ 24, ברשת החברתית אינסטגרם ערוץ 24, סרטונים בערוץ היוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא אוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סימיון מושיאשוילי

סימיון (סימון) מושיאשוילי (ט"ז באדר ה'תשל"ז, 6 במרץ 1977) הוא עורך דין וחבר הכנסת מטעם מפלגת ש"ס. את דרכו הפוליטית החל במפלגת דגל התורה. בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013 התמודד במפלגה עצמאית, "המפלגה למען התושב". מפלגתו זכתה למושב אחד, והוא נבחר למועצת קריית אתא. ב־2018 התמודד למועצה תחת השם "בראשית", וגם בבחירות אלו זכתה מפלגתו במושב אחד. מ־2018 כיהן כראש ועדת הביקורת המקומית. ב-2021, במהלך מערכת הבחירות לכנסת ה־24, פרש מתפקידיו במועצה והוצב ברשימת ש"ס הארצית במקום 14 כנציג העדה הגרוזינית. המפלגה קיבלה 9 מושבים והוא לא נכנס לכנסת. ב-2022 בבחירות לכנסת ה־25 הוצב במקום ה-15. המפלגה קיבלה 11 מושבים והוא נכנס לכנסת עם התפטרותו של חיים ביטון מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי. מושיאשוילי הוא עורך דין ומתגורר בקרית אתא, שירת בחיל הים, הוא בוגר תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו.[דרוש מקור] נשוי ואב לחמישה ילדים. מדיה וקבצים בנושא סימיון מושיאשוילי בוויקישיתוף סימון מושיאשוילי, באתר ערוץ הכנסת סימיון מושיאשוילי, באתר הכנסת סימיון מושיאשוילי, באתר כנסת פתוחה בעוד יומיים ימונה ח"כ מקריית אתא: סימון מושיאשוילי - 954 חדשות קריית אתא, באתר 954 חדשות קריית אתא, ‏31 בינואר 2023 מיכל ראובן, תוצאות האמת: מי נכנס למועצת העיר ואילו רשימות נשארו בחוץ?, באתר mynet‏ קריות, 30 באוקטובר 2018 מיכל גילת, חבר המועצה החדש מונה ליו"ר ועדת הביקורת בדקות הראשונות לכהונתו, באתר כלבו – חיפה והצפון, 5 במרץ 2021 בנצי רובין, ‏עוד שני שרי ש"ס יתפטרו: אלו הח"כים החדשים שייכנסו, באתר "סרוגים", 31 בינואר 2023 ישי כהן, ‏הח"כים החדשים של ש"ס הצהירו אמונים במליאת הכנסת, באתר כיכר השבת, 6 בפברואר 2023
אורית אילן

אורית אילן (נולדה ב-14 במאי 1960) היא סופרת ישראלית, כלת פרס ספיר לשנת 2022 על ספרה "אחות לפליאדות". אילן גדלה בקריית גת, חייתה מספר שנים בירושלים, ובגיל 27 עברה לתל אביב, שם היא מתגוררת עד היום. הנחתה סדנאות כתיבה במקומות שונים, בהם בבצלאל, בבית ברל ובעלמא. עובדת במשרה חלקית כמפתחת חומרי למידה. היא נשואה ואם לשניים. בגיל 19, בהיותה חיילת, השתתפה בסדנת כתיבה בהנחיית יורם קניוק. לדבריה, הסדנה הייתה עבורה התגלות ששינתה את מסלול חייה. עד החתונה זה יעבור - עם עובד (1991), זיכה אותה בפרס אקו"ם. ספר המעשיות לאמהות - רדיום (2016), היה מועמד לפרס ספיר. אחות לפליאדות - ידיעות ספרים (2022), זיכה אותה בפרס ספיר. אורית אילן, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" הבלוג של אורית אילן איה חיות, הזוכה בפרס ספיר לשנת 2022: אורית אילן על ספרה "אחות לפליאדות", באתר ynet, 2 בינואר 2023 אורית אילן, דף שער בספרייה הלאומית מאיה נחום שחל, הסופרת אורית אילן: "הנכס הכי יקר לי הוא אירוניה עצמית", באתר כלכליסט, 13 במרץ 2023 דורון בראונשטיין, "אחות לפליאדות" מאת אורית אילן: סימון סף הזהב של האבולוציה של הספרות הישראלית, בבלוג חי תרבות, 13 באוקטובר 2023 אורית אילן, ברשת החברתית פייסבוק על ספריה: ננו שבתאי, השפה הסודית שרק אמהות מבינות עד תום, באתר הארץ, 6 באוקטובר 2016 - על "ספר המעשיות לאמהוֹת" עמרי הרצוג, "אחות לפליאדות": הבחירה הנועזת של שופטי פרס ספיר, באתר הארץ, 25 בינואר 2023 דינה חלוץ, אורית אילן, זוכת פרס ספיר לספרות: "לא הייתי בשלה רגשית לכל העלבונות שבדרך", באתר ynet, 5 בינואר 2023 קרן דותן, זוכת פרס ספיר בראיון: "הפרס הגיע בזמן, אבל יצר מצב לא מידתי - עליתי מאפס למיליון", באתר ישראל היום, ‏5/1/2023,
החוק האמפירי

החוק האמפירי, הידוע גם בשם חוק 68-95-99.7, הוא חוק בסטטיסטיקה והסתברות הקובע כי בהתפלגות נורמלית, כ-68% מהנתונים ייכנסו לסטיית תקן אחת מהממוצע, כ-95% מהנתונים ייפלו בתוך שתי סטיות תקן מהממוצע, וכ-99.7% מהנתונים ייפלו בתוך שלוש סטיות תקן מהממוצע. כלל זה מבוסס על תכונות ההתפלגות הנורמלית, שהיא עקומה בצורת פעמון שהיא סימטרית על הממוצע. ההתפלגות הנורמלית משמשת לעיתים קרובות למודל נתונים מהעולם האמיתי מכיוון שהיא מסוגלת לתאר מגוון רחב של תופעות. החוק האמפירי שימושי להבנת התפשטות הנתונים בתוך התפלגות נורמלית. החוק האמפירי חל רק על התפלגויות נורמליות. אם מערך נתונים אינו מתפלג נורמלית, ייתכן שהכלל האמפירי לא יהיה ישים. נניח ויש לנו אוכלוסייה עם ממוצע 100 וסטיית תקן 10 באמצעות החוק, נוכל לחשב את שיעור הנתונים הנופל בטווחים מסוימים של הממוצע באופן הבא: כ-68% מהנתונים נופלים בתוך סטיית תקן אחת מהממוצע: 90 עד 110 כ-95% מהנתונים נופלים בתוך 2 סטיות תקן של הממוצע: 80 עד 120 כ-99.7% מהנתונים נופלים בתוך 3 סטיות תקן של הממוצע: 70 עד 130. בצורה פורמלית 68% מהנתונים נופלים בתוך סטיית תקן אחת מהממוצע: μ - σ < x < μ + σ 95% מהנתונים נופלים בתוך 2 סטיות תקן של הממוצע: μ - 2σ < x < μ + 2σ 99.7% מהנתונים נופלים בתוך 3 סטיות תקן של הממוצע: μ - 3σ < x < μ + 3σ כאשר : μ הוא הממוצע של ההתפלגות הנורמלית σ היא סטיית התקן של ההתפלגות הנורמלית x הוא ערך בתוך ההתפלגות הנורמלית. מדיה וקבצים בנושא החוק האמפירי בוויקישיתוף Neil Kakkar, 68-95-99 Rule – Normal Distribution Explained in Plain English, freeCodeCamp Michael Galarnyk, Explaining the Empirical Rule for Normal Distribution, Built In Adam Hayes, Empirical Rule: Definition, Formula, Example, How It's Used, Investopedia
תמיר גרינברג

האם התכוונתם ל... תמיר גרינברג (משורר) (יליד 1959) – משורר, מחזאי ואדריכל ישראלי תמיר גרינברג (מוזיקאי) (יליד 1994) – זמר-יוצר, פסנתרן ומלחין ישראלי, זוכה העונה השמינית של התוכנית "הכוכב הבא"