laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נצנצים

"נצנצים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית אודיה. השיר יצא לאור ב-20 ביוני 2021, על ידי חברת התקליטים ארומה מיוזיק, כסינגל השמיני מתוך אלבום הבכורה שלה, אור. את "נצנצים" הוציאה אודיה באותו היום בו יצא אלבום הבכורה שלה, על מנת לעזור בקידום שלו. השיר זכה לביקורות חיוביות מטעם הגופים התקשורתיים ואתרי האינטרנט השונים. השיר נכתב על ידי אודיה אזולאי והופק על ידי גיא דאן, בשונה מהסינגלים הקודמים באלבום הבכורה שלה, אור. "נצנצים" קיבל ביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה. יוסי חרסונסקי כתב: "אודיה יוצרת בזכות עצמה, ובמקום טקסטים שדופים על משברי יחסים, היא מנסה משהו מעט הזוי על מערכת יחסים, כתוב קצת אחרת מה"ממוצע" – סיפור של זיכרונות בהבזקים, שמתחיל ב"אנשים בעירום" (מלא?) בחום יולי אוגוסט וב"היה לי אומץ למות", גם בתיאור מטפורי של העזר שכנגד שיש לו "תואר של החיים" (בי. איי-אם איי?), ו"חי בשביל קרדיט" (כסף, פרסום?) מה שהציע לה, מה שקרה בסוף ("אהבה של זרים") והשירים שכתבה בעקבות הבלגן". הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-20 ביוני 2021 והוא צולם נערך ובוים על ידי אבי בן זקן, ביום צאתו של השיר כסינגל. בתחילתו, ניתן לראותה את אודיה יושבת על אבן עם גרפיטי עליה. בהמשך, היא נשענת על שער עשוי מרשת ברזל והסצנה מתחלפת לאחרת בה ניתן לראות את אודיה עם בחור (עדן גלאם). לאורכו של הקליפ, מבלים השניים. נכון ליוני 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מרבע מיליון צפיות. סרטון השיר "נצנצים" באתר יוטיוב לדף השיר באתר הספרייה הלאומית אודיה – נצנצים (prod.by Guy Dan), נבדק ב-2021-07-28 אודיה נצנצים, באתר yosmusic.com קשת ברגסון, ‏נצנצים| הסינגל החדש של אודיה אזולאי, באתר "סרוגים", 20 ביוני 2021 מוזיקה - נוצצת: אודיה אזולאי באלבום בכורה מרשים במיוחד, באתר פרוגי, ‏2021-06-20 אור עולה: אודיה משיקה אלבום בכורה עם סינגל חדש, באתר ‏מאקו‏, 20 ביוני 2021
הפקולטה למדעי החיים ע"ש ג'ורג' ס. וייז

הפקולטה למדעי החיים ע"ש ג'ורג' וייז באוניברסיטת תל אביב כוללת מספר בתי ספר למקצועות מדעי החיים. הפקולטה שוכנת בקמפוס האוניברסיטה ברמת אביב. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הפקולטה קרויה על שמו של ג'ורג' וייז, נשיאהּ הראשון של אוניברסיטת תל אביב. בית הספר לנוירוביולוגיה, ביוכימיה וביופיזיקה; מורכב משתי מחלקות: המחלקה לנוירוביולגיה והמחלקה לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית. בית הספר לזואולוגיה. בית הספר למדעי הצמח ואבטחת מזון. בית הספר למחקר ביו-רפואי וחקר הסרטן; מורכב משתי מחלקות: המחלקה לאימונולוגיה וחקר התא והמחלקה למיקרוביולוגיה וביוטכנולוגיה. ספריית הפקולטה נוסדה בשנת 1953. הספרייה הייתה עצמאית מהאוניברסיטה והייתה ממוקמת באבו כביר עד שנת 1973. בשנה זו עברה הספרייה לבניין הפקולטה לרפואה ומאז משמשת את שתי הפקולטות. הספרייה עברה למשכנה הנוכחי במאי 1997. ערך מורחב – הגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב נוסד בשנת 1931 ברחוב יהודה הלוי שבעיר ונוהל על ידי יהושע מרגולין עד 1947. לאחר מותו של מרגולין בשנה זו, החל היינריך מנדלסון לנהל את הגן. הגן עבר למקומו הנוכחי בקמפוס האוניברסיטה בשנת 1981, וחיים בו למעלה מ־220 מיני בעלי חיים. הגן הבוטני של אוניברסיטת תל אביב הוקם בשנת 1973 ומשמש כמרכז להוראה, למחקר ולמקלט למיני צמחים הנמצאים בסכנת הכחדה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. אתר האינטרנט הרשמי של הפקולטה למדעי החיים ע"ש ג'ורג' ס. וייז הפקולטה למדעי החיים ע"ש ג'ורג' ס. וייז, ברשת החברתית פייסבוק "הספרייה למדעי החיים ולרפואה ע"ש גיטר-סמולרש". בשטח כולל של 4,000 מ"ר. "הגן הבוטני ע"ש יהודה נפתלי". בית הספר לנוירוביולוגיה, ביוכימיה וביופיסיקה, באתר lifesci.tau.ac.il היסטוריה, באתר הגן הזואולוגי הגן הזואולוגי, באתר הגן הזואולוגי
מדינה טאימזובה

מדינה אנדרייבנה טאימזובה (ברוסית: Мадина Андреевна Таймазова; נולדה ב-30 ביוני 1999) היא ג'ודוקא רוסייה ממוצא אתני אוסטי, המתחרה בקטגוריית המשקל עד 70 ק"ג. טאימזובה מחזיקה במדליית ארד מאולימפיאדת טוקיו 2020 ובשתי מדליות ארד מאליפויות אירופה (2020 ו-2021). בשנת 2018 היא זכתה במדליית הארד בקטגוריית המשקל עד 70 ק"ג באליפות אירופה לג'ודו עד גיל 23, שנערכה בגיור, הונגריה. באליפות אירופה 2020 אשר נערכה בפראג, זכתה טאימזובה במדליית ארד לאחר שניצחה בווזארי את אליס בלאנדי מאיטליה. באליפות אירופה שנה לאחר מכן היא זכתה שוב במדליית הארד כאשר בקרב על המדליה היא זכתה לניצחון טכני, לאחר שיריבתה ההולנדית קים פולינג לא יכלה להופיע עקב פציעה. עוד בשנת 2021 היא זכתה במדליית כסף בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך באותה השנה בדוחא שבקטאר ובמדליית זהב בגראנד סלאם קאזאן שברוסיה. באולימפיאדת טוקיו 2020, זכתה טאימזובה במדליית הארד בקטגוריית המשקל עד 70 ק"ג. היא החלה את דרכה בסיבוב הראשון בו ניצחה בווזארי את מריה ברנבאו הספרדייה. בשמינית הגמר היא ניצחה באיפון את מריה פורטלה הברזילאית לאחר 14:57 דקות של קרב, וברבע הגמר ניצחה בתוך 21 שניות את אליסווט תלצידו היווניה. בחצי הגמר היא הפסידה באיפון ליפנית צ'יזורו אראי לאחר 16:37 דקות של קרב ונשרה לקרב על מדליית הארד בו ניצחה בווזארי את ברברה מטיץ' הקרואטית דקה ו-17 שניות בתוך זמן ניקוד זהב. מדינה טאימזובה, ברשת החברתית אינסטגרם מדינה טאימזובה, ברשת החברתית טיקטוק מדינה טאימזובה, באתר olympedia.org מדינה טאימזובה, באתר איגוד הג'ודו העולמי מדינה טאימזובה, באתר JudoInside.com "Мадина Таймазова выиграла кубок Европы по дзюдо". 15-Й РЕГИОН (ברוסית). 2019-05-20. נבדק ב-2021-07-28. "Results" (PDF). 2018 European U23 Judo Championships. אורכב מ-המקור (PDF) ב-28 בנובמבר 2020. נבדק ב-28 בנובמבר 2020. {{cite web}}: (עזרה) "2021 Judo World Masters". International Judo Federation. נבדק ב-11 בינואר 2021. {{cite web}}: (עזרה)
מקס ואגנר

מקס ואגנר (באנגלית: Max Wagner; נולד ב-24 באפריל 1998) הוא כדורסלן אמריקאי-ישראלי, המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר במכבי אשדוד. ואגנר נולד ב-פרקאסי, פנסילבניה, למשפחה ממוצא יהודי. הוא החל את דרכו כששיחק בתיכון פנרידג' שבמקום מגוריו. בשנת 2016, התחייב ואגנר לאוניברסיטת קוצטאון בפנסילבניה. בעונתו הראשונה במכללה, שותף ריימן ב-30 משחקים בהם העמיד ממוצעים של 4.0 נקודות ו-2.3 ריבאונדים ב-8.2 דקות למשחק. בעונתו השנייה שותף ואגנר ב-27 משחקים, בהם העמיד ממוצעים של 8.2 נקודות ו-4.7 ריבאונדים ב-17.9 דקות למשחק. בשנת 2018, עבר ואגנר לאוניברסיטת בלומסבורג בפנסילבניה. ואגנר פיספס את עונתו הראשונה במכללה בעקבות חוק על העברה בין מכללות, מה שגרם לו להפעיל סעיף אשר מקנה לו עונה נוספת בזכאות. בעונתו השנייה שותף ואגנר ב-25 משחקים, בהם העמיד ממוצעים של 15.6 נקודות, 7.8 ריבאונדים ו-1.6 אסיסטים ב-24.3 דקות למשחק. לקראת שנתו האחרונה במכללות, המחוז בו שיחק ואגנר ביטל את העונה בעקבות מגפת הקורונה. ב-28 ביולי 2021, חתם ואגנר לעונה במכבי ראשון לציון מהליגה הישראלית. ב-28 בפברואר 2022 חתם ואגנר במכבי אשדוד מהליגה הלאומית. מקס ואגנר חתם במכבי ראשל"צ לעונה, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏28 ביולי 2021 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מקס ואגנר".
מייק טובי

מייקל אדוארד "מייק" טובי (באנגלית: Michael Edward "Mike" Tobey; נולד ב-10 באוקטובר 1994) הוא כדורסלן אמריקאי-סלובני, שמשחק בכוכב האדום בלגרד מליגת העל הסרבית והיורוליג, בעמדת הסנטר. כמו כן, מאז שנת 2021 משתתף במשחקי נבחרת סלובניה. טובי נולד במונרו שבדרום מדינת ניו יורק, ובשנת 2010 החל ללמוד באוניברסיטת וירג'יניה. לאורך ארבע עונותיו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה שיתף פעולה עם שחקני ליגת ה-NBA לעתיד ג'ו האריס, מלקולם ברוגדון ואנתוני גיל, בין היתר, ורשם ממוצעים כוללים של 6.8 נקודות ו-4.0 ריבאונדים למשחק. לאחר שלא נבחר על ידי אף קבוצה בדראפט ה-NBA‏ 2016, חתם טובי על חוזה בקבוצת גרינסבורו סווארם מליגת הפיתוח של ה-NBA. לאורך עונתו היחידה בקבוצה, 2016/2017, קלע 12.0 נקודות ואסף 9.0 ריבאונדים בממוצע למשחק. בפברואר 2017 חתם על שני חוזים עוקבים ל-10 ימים בקבוצת האם של גרינסבורו, שארלוט הורנטס, והשתתף במדיה בשני משחקי NBA. במרץ 2017 הצטרף לקבוצת ולנסיה הספרדית. עד לסיום העונה שותף בשלושה משחקים עם הקבוצה, כמחליפו מהספסל של בויאן דובלביץ', וזכה עמה באליפות ליגת העל הספרדית הראשונה בתולדותיה. בקיץ 2017 חתם על חוזה בטנריפה, ולאורך עונתו היחידה במדיה העמיד ממוצעים של 10.6 נקודות ו-6.3 ריבאונדים למשחק. ביולי 2018 חזר לשחק בוולנסיה, כשחתם על חוזה בקבוצה. בעונת 2018/2019 זכה עם ולנסיה באליפות היורוקאפ, לאחר שגברה על אלבה ברלין בסדרת הגמר. בין השנים 2018–2021 רשם בקבוצה ממוצעים של 8.7 נקודות ו-4.8 ריבאונדים למשחק בליגה הספרדית וביורוקאפ. ביוני 2021 קיבל טובי אזרחות סלובנית, ומאז הוא מייצג את נבחרת סלובניה בכדורסל. בטורניר מוקדמות אולימפיאדת טוקיו בקובנה סייע לסלובניה לסיים במקום הראשון, ובכך להעפיל למשחקי האולימפיאדה, לראשונה בתולדותיה. פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) הססטטיסטיקות של טובי בליגת המכללות, באתר sports-reference.com סטטיסטיקות הקריירה של טובי, באתר basketball-reference.com Mike Tobey to suit up for Slovenia in Olympic Qualifying Tournament, באתר eurohoops.net,‏ 15 ביוני 2021
Kof-K

Kof-K (כ-K) היא סוכנות לכשרות, הממוקמת בטינק, ניו ג'רזי, אשר יהודים אורתודוקסים רבים ברחבי העולם סומכים עליה בהשגחה על כשרות. היא אחת מה-"Big Five" המשגיחות על כ-80 אחוזים מהמזון הכשר הנמכר בארצות הברית, שם יותר משליש מכלל המזון נתון להשגחה של כשרות כלשהי. מייסדה ומנהלו הרבני היה הרב ד"ר הארווי (זכריה) סנטר. חותמת הכשרות של Kof-K ניתנת בעיקר למוצרים, אך ניתנות גם תעודות כשרות של Kof-K לבתי עסק. אתר האינטרנט הרשמי של Kof-K Medina, Jennifer (2007-01-27). "Porn Filmmaker Finds Out a 'K' Can Be Owned". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-07-29. Paquette, Carole (1996-02-25). "Challenge to Kosher Laws Raises Some Deeper Issues". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-07-29. Timothy D. Lytton, Kosher, Harvard University Press, 2013-04-01. (באנגלית) Fishkoff, Sue (2010-07-03). "Opinion | Red, White and Kosher". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-07-29. In Kosher, We Trust?, The Forward Nancy Ryan, Tribune Staff Writer, KOSHER FOODS' APPEAL WIDENS, chicagotribune.com (באנגלית אמריקאית) Jenny Gans, KOF-K Kosher: How A Local Family Business Became a Kashrus Leader, jewishlinknj.com (באנגלית בריטית) Mrs. Anne (Honey) Senter - RYNJ Legacy Award, www.rynj.org (באנגלית) Tuller, David (1987-04-05). "WHAT'S NEW IN KOSHER FOOD". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-07-30. [1] ערך זה הוא קצרמר בנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הנסיורג שלנברגר

הנסיורג שלנברגר (בגרמנית: Hansjörg Schellenberger, מבוטא הָנְסיֵירְג; נולד ב-13 בפברואר 1948) הוא מנצח ואבובן גרמני. שלנברגר נולד ב-13 בפברואר 1948 במינכן למשפחה חובבת מוזיקה. הוא החל את חינוכו המוזיקלי בגיל צעיר. מגיל 6 למד נגינה בחלילית ובגיל 10 החל להופיע בנגינת מוזיקת בארוק ולחבר מוזיקה. בגיל 13 החל לנגן באבוב. ב-1965 זכה במקום הראשון בתחרות לצעירים בגרמניה ובפרס ראשון בניצוח בארצות הברית. למד אבוב, ניצוח ומתמטיקה באופן מקצועי במינכן ודטמולד. זכה בתחרויות חשובות, כגון תחרות ה-ARD במינכן (1972). בשנים 1975–1980 כיהן כאבובן ראשון בתזמורת הסימפונית של קלן. בשנים 1980–2001 כיהן כאבובן ראשון בפילהרמונית של ברלין. לאחר 30 שנה בהן התרכז בנגינה בתזמורות, עזב שלנברגר את התזמורת למען קריירה עצמאית כמנצח וכסולן. שלנברגר הופיע ברחבי העולם כאבובן סולן, תחת שרביטם של מנצחים כהרברט פון קאראיאן, קרלו מריה ג'וליני, קלאודיו אבאדו, ריקרדו מוטי, ג'יימס לוויין ורבים אחרים. פעילותו בתחום המוזיקה הקאמרית מתמקדת ב"אנסמבל וינה-ברלין" (סולנים מתוך התזמורות הפילהרמוניות של וינה ושל ברלין), אשר קיים מזה 22 שנה. בשנים 1991–2001 הוא ייסד את "אנסמבל היידן" וכיהן כמנהל האמנותי שלו. ב-1994 החל שלנברגר בקריירה כמנצח. הוא ניצח על תזמורות כגון מג'יו מוזיקלה פיורנטינו בפירנצה, אורקסטה מוניסיפד מדריד, תזמורת ורדי ממילאנו, תזמורת סנטה צ'צ'יליה מרומא, תזמורת אוסקה ביפן ורבות אחרות. בקונצרטים רבים הוא הופיע כמנצח וכסולן כאחד. שלנברגר מעודד מלחינים צעירים, ומרבה לשלב את יצירותיהם בתוכניותיו. הוא הקליט מעל ל-50 תקליטורים לחברות DGG, דנון, סוני קלאסיקל, אורפאו ואחרים, את חלקם יחד עם אשתו, נגנית הנבל מרגיט-אנה זיס. ב-1997 הקים יחד עם אשתו חברת תקליטורים, בשיתוף עם חבריו מהפילהרמונית של ברלין. בשנת 2013 מונה למנצח הראשי של התזמורת הפילהרמונית של אוקיאמה ובין השנים 2021–2023 היה המנצח הראשי של התזמורת הסימפונית של ברלין. אתר האינטרנט הרשמי של הנסיורג שלנברגר הנסיורג שלנברגר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הנסיורג שלנברגר, באתר AllMusic (באנגלית) הנסיורג שלנברגר, באתר MusicBrainz (באנגלית) הנסיורג שלנברגר, באתר Discogs (באנגלית)
רובר הראשון, דוכס נורמנדיה

רובר הראשון, דוכס נורמנדיה (בצרפתית: Robert Prèmier de Normandie; ‏22 ביוני 1010 – 3 ביולי 1035) היה דוכס נורמנדיה ואביו של ויליאם הכובש. רובר נולד לרישאר השני, דוכס נורמנדיה וליודית מברטאן, בתם של קונאן הראשון, דוכס ברטאן וארמנגארדה-גרברגה מאנז'ו. בשנת 1026 מת אביו ואחיו רישאר השלישי, דוכס נורמנדיה ירש את נחלותיו ותאריו אולם שנה לאחר מכן, בשנת 1027 מת רישאר ורובר ירש את נחלותיו ותאריו. בשנת 1031 מת רובר השני, מלך צרפת ובנו אנרי הראשון, מלך צרפת עלה לשלטון במקומו, אולם אמו קונסטנס מארל ואחיו רובר התמרדו נגדו. רובר נותר נאמן לאנרי, ועל כך קיבל התגמול מאוחר יותר את אזור וקסין. רובר גם התערב בפוליטיקה של פלנדריה, הקים מנזרים ותמך באדוארד, מלך אנגליה, שלו הוא אף העניק מאוחר יותר מקלט זמני. בשנת 1035 הוא עלה לרגל לירושלים. הוא מת יחד עם דרו, רוזן וקסין בדרך בניקאה. לאחר מותו ירש אותו בנו גיום השני, דוכס נורמנדיה, אשר בשנת 1066 כבש את אנגליה הסקסונית והקים את ממלכת אנגליה הנורמנית. רובר היה נשוי לאסטריד, נסיכת דנמרק, אולם לא נולדו להם ילדים. לאחר מכן התחתן רובר בנישואים לא לגיטימיים עם הרלבה, ממנה נולדו לו שני ילדים: ויליאם הכובש (1027–1087) אדלייד מנורמנדי (1030–1082), התחתנה עם אנגוארנד השני, רוזן פונטייה, ולאחריו התחתנה עם למברט השני, רוזן לן, ולאחריו התחתנה עם אודו השני, רוזן שמפן מדיה וקבצים בנושא רובר הראשון, דוכס נורמנדיה בוויקישיתוף רובר הראשון, דוכס נורמנדיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
הר קיפין

הר קיפין או הר כיפין (באנגלית: Mount Kyffin; נכתב לעיתים בשגיאת כתיב: Mount Kiffin; ולעיתים נכתב באופן שגוי: Mount Kyftin) הוא הר בקצה הצפוני ביותר של רכס חבר העמים, בהרי המלכה מוד, באזור חוף דופק של שטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה. ההר הוא לשון יבשה, החודרת לצידו המזרחי של קרחון בירדמור; ההר מתנשא בתלילות מעל קרחון זה. להר צבע חום-אדמדם, הבולט בסביבתו. גובהו של ההר 1,778 מטרים מעל פני הים; והוא ההר ה-1,440 בגובהו באנטארקטיקה. להר שלוחה שאורכה 7 קילומטרים לכיוון צפון. ההר מרוחק 35 קילומטרים מהר קתרין, שאף הוא ממוקם לגדת קרחון בירדמור (בסמוך לשפך הקרחון למדף הקרח רוס). ההר התגלה בדצמבר 1908 על ידי המשלחת הבריטית לאנטארקטיקה (משלחת נמרוד), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1907–1909, בפיקודו של ארנסט שקלטון. ההר נקרא על שם אבן קיפין תומאס (Evan Kyffin Thomas), מבעלי עיתון "הרג'יסטר" (The Register) שיצא לאור בעיר אדלייד, בירת מדינת אוסטרליה הדרומית שבאוסטרליה. קיפין תומאס הפליג יחד עם ארנסט שקלטון במסעו של שקלטון מאנגליה לאוסטרליה, בדרכו לחקר הקוטב. • Cooley, J., Winberry, P., Koutnik, M., & Conway, H. (2019), Tidal and spatial variability of flow speed and seismicity near the grounding zone of Beardmore Glacier, Antarctica, Annals of Glaciology, 60(79), 37-44. doi:10.1017/aog.2019.14 הר קיפין באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית נהר קיפין באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד הר קיפין באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה הר קיפין באתר peakery (מרחקים לאתרים סמוכים) גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית שגיאות כתיב בשם ההר מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה לפי מקור אחר, גובהו של ההר 1,670 מטרים מעל פני הים מידע על גובה ההר
גאדג'ייבו

גאדג'ייבו (ברוסית: Гаджиево) היא עיר במחוז מורמנסק, הנכללת בתחומי השיפוט של העיר הסגורה אלכסנדרובסק. בעיר נמצא בסיס הצי הצפוני הרוסי. היישוב הוזכר לראשונה ב-15 במאי 1957. עד 1967 נקרא הכפר בשם יגלנאיה גובה. ב-16 באוקטובר 1967 נקרא גאדג'ייבו לזכרו של גיבור ברית המועצות, קפטן מאגומט גאדג'ייב, שמת ב-12 במאי 1942 בקרב על הצוללת K-23. ב-14 בספטמבר 1981, על פי צו נשיאות הסובייט העליון היישוב קיבל מעמד של עיר סגורה בשם סקאליצי, אך בהתכתבות גלויה העיר נקראה מורמנסק-130. ב-25 בפברואר 1999 שם העיר שונה לעיר גאדג'ייבו. מדיה וקבצים בנושא גאדג'ייבו בוויקישיתוף מפת העיר "История, фотогалерея Гаджиево". אורכב מ-המקור ב-2009-07-27. נבדק ב-2006-04-01. Федеральный закон от 25.02.1999 г. № 3 8-ФЗ «О переименовании города Скалистый Мурманской области, расположенного в пределах закрытого административно-территориального образования Скалистый, в город Гаджиево»
בסיס גאדג'ייבו

גאדג'ייבו הוא בסיס הצי הצפוני של רוסיה. ממוקם בתחומי השיפוט של העיר הסגורה גאדג'ייבו, במחוז מורמנסק. הצוללות הגרעיניות של הצי הצפוני חונות בבסיס זה. הבסיס נחנך בשנת 1956 ושימש נמל בית לצוללות הדיזל הסובייטיות. מאז 1963, צוללות גרעיניות, כולל K-219 שטבעה 1986, חונות בבסיס. בשנת 1995 כמעט אירעה תאונה גרעינית במקום, כאשר ב-21 בספטמבר הופסקה אספקת החשמל לגאדז'ייבו, מכיוון שמשרד ההגנה היה חייב לחברת האנרגיה קולנרגו סכום גדול מאוד שלא שולם. מאוחר יותר, ממשלת הפדרציה הרוסית אילצה את ספק החשמל לחדש את אספקת החשמל. החל משנת 2010, חטיבות צוללות הטילים הבליסטיים חונות בבסיס. גאדג'ייבו משמש גם כמקום לאחסון דלק לצוללות שהוצאו משימוש. מפה מידע על בסיס גדז'ייבו (באנגלית) Мурманску грозил свой Чернобыль // «Полярная правда» № 57 от 26 апреля 2006 г. Воры похитили 14 тонн титана со списанных АПЛ в Сайда-губе
כמפיט

כמפיט (Chamaephyte) הוא כל צמח רב שנתי שניצני התחדשותו נמצאים בגובה נמוך מעל פני הקרקע (כ-10 עד 20 ס"מ), ואינו מגיע לגובה של שיח או אפילו ל"בן שיח" (בין 25 ס"מ לחצי מטר). מתאפיין בענפים רכים ובמשך חיים שאינו עולה על מספר שנים. דוגמאות לכמפיטים: אזוביון, רוזמרין רפואי, וינקה, קורנית ואברשיים (כמו אברש או חמוציות). כמפיטים חשובים כמאכל לחיות, במיוחד בסביבות קיצוניות, כמו באזורים גבוהים, קרים, יבשים או סלעיים במיוחד. כמפיטים ממלאים תפקיד אקולוגי חשוב בשמירה על הקרקע ומניעת סחף, בזכות מערכת השורשים המפותחת שלהם. הם גם מסייעים בשימור הלחות בקרקע ומספקים בית גידול למגוון רחב של מיקרואורגניזמים. בנוסף, רבים מהם משמשים ברפואה העממית בזכות תכונותיהם הרפואיות, כמו הרוזמרין הרפואי המשמש כתבלין ולמטרות מרפא שונות. ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מכון חמשת הקיבוצים

מכון חמשת הקיבוצים היה מפעל הובלת מים בעמק הירדן אשר הוקם בשנים 1942-1943. ב-1931 תכנן המהנדס שמחה בלאס מפעל מים ראשון בעמק הירדן לקיבוצים בית זרע ודגניה ב' - המים נשאבו מנהר הירדן במשאבות שהופעלו על ידי חשמל מתחנת הכוח ההידרואלקטרית בנהריים, הועלו אל ראש אמת מים (שהוקמה לאורך גבולה הדרומי של דגניה ב'), וזרמו עליה בכח הכובד אל שדות הקיבוצים. מפעל זה, שכונה "האמה המשותפת", הפחית את עלות המים והגדיל את כמותם ובכך איפשר הקמת קיבוץ נוסף באזור, אפיקים. אמת מים שנייה נבנתה על ידי חברי אשדות יעקב ב-1938, ממזרח לאשדות יעקב, בכיוון דרום-צפון. המים נשאבו מהירמוך, הועלו אל ראש האמה וזרמו אל שדות אשדות יעקב בדרום-מזרח עמק הירדן. בשנות ה-40 מי ההשקיה כבר לא הספיקו לגידול המרכזי באותה תקופה - בננות. בשנים 1942-1943 יזמו חמישה קיבוצים: דגניה א', דגניה ב', בית זרע, אפיקים וקבוצת כנרת, הקמת אמת מים שלישית להשקיית שדותיהם. אמה זו, שכונתה "האמה הגבוהה", תוכננה אף היא על ידי שמחה בלאס והוקמה על ידי סולל בונה. המים נשאבו מהירמוך באמצעות מכון שאיבה מדרום לקיבוץ מסדה, וזרמו על גבי האמה לשדות הקיבוצים במזרח עמק הירדן. מפעל השאיבה הוקם בתקופת מלחמת העולם השנייה בה שרר מחסור בכח אדם, לכן חברי הקיבוצים הועסקו בעבודת הבנייה. מכון השאיבה שהוקם כונה "מכון חמשת הקיבוצים". מפעל ההשקיה כלל משאבות בהספק של 500 מטר מעוקב לשעה כל אחת. מהמשאבות זרמו המים בשני צינורות בקוטר 18 ו-20 צול שהעלו את המים לגובה 38 מטר, עד לראש אמת מים מבטון. מראש האמה ירדו המים בשיפוע של 1.2 פרומיל לאורך 1,250 מטר. לאורך האמה היו פתחים לחלוקת המים לתעלות מפזרות. מפעל זה הזרים כל שנה כ-7 מיליון מטר מעוקב של מי השקיה. כל מערכת ההשקיה התבססה על תעלות פתוחות והצפה: החל מאמות המים, המשך בתעלות המפזרות וכלה בתעלות המחלקות בתוך השטחים החקלאיים. כמויות המים שהשקו את השטחים היו גדולות מהצורך הממשי ובזבזניות, חלק גדול מהמים לא שימש בפועל להשקיה אלא זרם לניקוז. בין האחראים על הפעלת המכון וחלוקת המים היו מאיר מלמד מקבוצת כנרת, ואברהם בן דוב, גם הוא מקבוצת כנרת, שנהרג בעלותו על מוקש שהטמינו הירדנים בדרך היורדת למכון השאיבה על גדות הירמוך. לצורך עבודתו, קיבל מאיר מלמד "רכב שרות", אופנוע הארלי דווידסון עם "סירה", ועם מהלכים ביד, כולל הילוך אחורי ("רוורס"). בשנות ה-70 הוטלו מכסות מים על פי חוק, ההשקיה עברה למערכות סגורות, ושלוש האמות ומכוני השאיבה שהזינו אותן, ננטשו. מ"האמה המשותפת" ומהאמה של אשדות יעקב נותרו קטעים בלבד, אשר שופצו על ידי "אגודת המים בעמק הירדן". "האמה הגבוהה" נותרה כמעט בשלמותה אך זרועה סדקים ושברים. אמת המים בבנייה, 1942 מכון השאיבה ב-1943 במבט מעל המצוק מבט מקרוב על הצינורות לשאיבה ממי הירמוך, 1943 תיעוד אמת המים של אשדות יעקב מדיה וקבצים בנושא מכון חמשת הקיבוצים בוויקישיתוף 1943: ושאבתם מים מהירמוך, באתר ynet, 28 באוקטובר 2005 היסטוריית המים של עמק הירדן, באתר אגודת המים בעמק הירדן יונתן זיגמנד, על אמות המים של ההתיישבות הציונית בעמק הירדן, בבלוג ארכיונתן ה. בירגר, אמת־מים חדשה בעמק־הירדן, משמר, 4 בינואר 1944המשך הכתבה, משמר, 4 בינואר 1944 מפעל השקאה חדש בעמק הירדן, דבר, 3 באוגוסט 1943
צוקהארה

צוקהארה היא סוג של קפיצה ספציפית מתוך משפחת הקפיצות בהתעמלות מכשירים. קפיצת הצוקהארה הראשונה בוצעה על ידי מיצו צוקהארה ב-1972, ונקראה על שמו. קפיצת צוקהארה מורכבת מחצי סיבוב מהקפיץ אל שולחן הקפיצות, ואז דחיפה לאחור, בדרך כלל אל סלטה אחורית או פריסה. ביפנית מכונה טכניקה זו בשם "סלטת ירח" (Moonsault). כל קפיצה שיש בה פליק-פלאק עם 1/4 עד 1/2 סיבוב אל שולחן הקפיצות והיא הופכת לסלטה לאחור מסווגת כצוקהארה. כמה וריאציות של קפיצות צוקהארה כוללות: קים - צוקהארה תחוב או נמתח עם פיתול מלא (360°). זמולודצ'יקובה - צוקהארה נמתח עם סיבוב של 2/1 (720°). פלפס - חצי סיבוב אל שולחן הקפיצות, ואחריו חצי פיתול ואז פריסה קדמית. "Vault Skills Terminology". אורכב מ-המקור ב-2008-08-18. נבדק ב-2008-02-24. Sports Zenshū 3: Kikai Undō, coauthored by Masao Takemoto and Kazuo Abe, published in 1975 by Poplar Publishing.
נעם כהן

נעם כהן (נולד ב-6 בינואר 1999) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת המגן הימני בעירוני קריית שמונה. כהן, התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של מכבי שוהם, ממנה עבר בגיל 14 לזו של מכבי תל אביב. בקיץ 2018, כהן הושאל לבית"ר תל אביב רמלה מהליגה הלאומית. ב-2 באוגוסט, כהן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–2 נגד הפועל בני לוד. בקיץ 2019 הצטרף לסקציה נס ציונה מליגת העל. ב-31 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בהפסד 0–2 למכבי נתניה. ב-6 באוגוסט 2020, כהן הושאל להפועל חדרה. ב-30 ביוני 2021, כהן חתם בהפועל חיפה, במדיה שיחק 23 משחקים במסגרת הליגה. במאי 2022 התיר את חוזהו במכבי תל אביב ועבר בהעברה חופשית לעירוני קריית שמונה. כהן שיחק בכל הנבחרות הצעירות של ישראל ולזכותו 38 הופעות בסך הכל. באוקטובר 2021 סיפר כי קיבל הצעה לשחק עבור נבחרת לוקסמבורג. נעם כהן, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל נעם כהן, באתר Transfermarkt נעם כהן, באתר Soccerway נעם כהן, באתר WorldFootball.net נעם כהן, באתר FootballDatabase.eu שלמה וייס‏, הפועל חדרה: נועם כהן חתם, מאמצים לקדם את עסקת פלקושצ'נקו, באתר וואלה, 6 באוגוסט 2020 גיל לוין, ‏נועם כהן חתם בהפועל חיפה לעונה אחת, באתר ערוץ הספורט, 30 ביוני 2021 יגאל גולדשטיין, ‏כפי שפורסם: נועם כהן סיכם ל-3 שנים בק"ש, באתר ערוץ הספורט, 29 במאי 2022 דורון בן דור, ‏כהן: קיבלתי הצעה לשחק בנבחרת לוקסמבורג, באתר ONE‏, 31 באוקטובר 2021