laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ראול האוסמן

ראול האוסמן (גרמנית: Raoul Hausmann;‏ 12 ביולי 1886 – 1 בפברואר 1971), צייר, צלם וסופר אוסטרי, מראשי תנועת הדאדא בגרמניה. האוסמן נולד בווינה. אביו היה צייר אשר התמחה בציור פורטרטים וציורים בעלי נושאים היסטוריים. הוא למד אמנות בבית ספר פרטי בברלין ועסק בעיצוב חלונות ראווה ובעיצוב גרפי מסחרי. בשנת 1912 אימץ האוסמן את הסגנון האקספרסיוניסטי ואף פרסם מאמרים הנוגעים לסגנון זה ויחסו לחברה. בשנת 1915 פגש את האנה הך וניהל עמה רומן, למרות שהיה נשוי לכנרת אלפרידה שפר. לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה, התקרב האוסמן אל חוגים פוליטיים רדיקאלים. ביניהם הפסיכואנליסט אוטו גרוס (Otto Gross), אשר תפס את הפסיכואנליזה כשלב מהפכני, ופרנץ יונג (Franz Jung), סופר אקספרסיוניסטי ואנרכיסטי. לאחר עליית השלטון הנאצי בגרמניה, בשנת 1933, עבר האוסמן לאיביזה, ובשנים 1937–1938 לצ'כוסלובקיה, שם התנסה בצילום בעל מאפיינים אתנוגרפים. בזמן מלחמת העולם השנייה השתקע האוסמן בכפר צרפתי קטן ליד לימוז' (Limoges).‏ לאחר המלחמה חזר האוסמן לצילום וליצירת פוטומונטז'ים וכתיבת שירה פונטית. בין השנים 1959–1964 חזר האוסמן גם לציור. הוא נפטר בלימוז' בשנת 1971. אחד מן הפיתוחים המובהקים של תנועת הדאדא בגרמניה היה השימוש בטכניקת הפוטומונטז'. החל משנת 1923 הפסיק האוסמן את העיסוק בציור ועבר לעיסוק בטכניקות הצילום השונות. הפוטומונטז'ים של האוסמן שאבו ממסורת האקספרסיוניזם הגרמני ביצירה של קומפוזיציות דרמטיות ורבות ניגודים. לעיתים הציגו העבודות קומפוזיציה מופשטת, בסגנון טכניקת הקולאז' הדאדאיסטי. באחד מן הפוטומונטז'ים הידועים ביותר, המכונה "ABCD", או "דיוקן האמן" מן השנים 1923–1924, מופיע קטע חתוך מדיוקנו של האוסמן בין גזרי עיתונים, פרסומות, שטר כסף ועוד. בפיו מודבקות האותיות ABCD ועל עינו הימנית שרבוט הנראה כמעין גלגל מטרה ורוד. הקומפוזיציה הדינמית ומרובת האלכסונים של העבודה, בשיתוף עם הדימוי המטריד של דמות האמן, יוצרת תחושה של אימה או אלימות. בעבודות רבות אחרות הרכיב האוסמן חללים תיאוריים בטכניקה זו, תוך שימוש בתצלומים מעורבים בגזרי עיתונות. בקולאז' הידוע בשם "ניצחון הדאדא" (1920) מופיע מרחב ובו דמויות וחפצים כגון צילום נוף עירוני, דיאגרמה רפואית, מכונת כתיבה, נעל וכן דמות אנושית אשר מראשה מבצבץ מוח. השילוב בין חלל פרספקטיבי וחפצים מזוהים, לבין סיטואציה רווית אימה ומסתורין, קרא תיגר על ערכי החברה הבורגנית, אשר העלתה את הסדר והמהוגנות כאחד מערכיה החשובים. עבודה ידועה אחרת של האוסמן היא אסמבלאז' בשם "הראש המכני, רוח זמננו" (1920). היא מציגה ראש בובת תצוגה לפאות, אליה מחוברים מכשירי מדידה, מנגנון שעון יד, חלקי מצלמה וצילינדר הלקוח ממכונת כתיבה. עבודה אירונית זו מציגה את תוצאות האידיאל הנכזב של הטכנולוגיה. מדיה וקבצים בנושא ראול האוסמן בוויקישיתוף ראול האוסמן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ראול האוסמן, באתר MusicBrainz (באנגלית) ראול האוסמן, באתר Discogs (באנגלית) Dada, National Gallery of Art, Washington, 2005, p. 472 ראו: http://members.chello.nl/j.seegers1/dada_files/hausmann.html
לשון-פר

לְשׁוֹן-פַּר (שם מדעי: Anchusa) הוא סוג של צמחים עשבוניים חד-שנתיים ורב-שנתיים ממשפחת הזיפניים הכולל 35 מינים. תפוצתם של מינים אלו כוללת את אירופה, צפון אפריקה ודרומה ובמערב אסיה. כמו כן, מיני הסוג מיובאים כיום לארצות הברית. חלק ממיני לשון-הפר הם צמחים חד-שנתיים, חלקם צמחים דו-שנתיים וחלקם רב-שנתיים, והם בעלי המאפיינים הכללים של משפחת הזיפניים. הם לרוב צמחים עשבוניים המכוסים בשערות זיפיות. עלי הצמח הם פשוטים או תמימים, ומכוסים בשערות קשות. לפרחי לשון-הפר סימטריה רדיאלית. צבעי הפרחים משתנים בין מיני הסוג. על הצמחים נראים מספר פרחים בעלי חמישה עלי גביע המאוחדים בבסיסם, וחמישה עלי כותרת היוצרים צינור צר שכיוונו מעלה. פרחי לשון-הפר זוכים לביקורים תכופים על ידי דבורים. שורשי לשון-הפר מכילים anchusin, שהוא שרף חום-אדום המשמש לצביעה. הוא אינו מסיס במים, אך כן מסיס באלכוהול, בכלורופורם ובדיאתיל אתר. מיני לשון-הפר נאכלים על ידי הזחלים של מספר מיני פרפראים. עלי לשון הפר גם מותרים לאכילת אדם ונעשה בהם שימוש בין היתר כבעלי גפן עבור "ממולאים". בערבית העלים נקראים "עלי הלשון" (ورق اللسان). בישראל נפוצים שישה המינים הבאים: לשון-פר איטלקית (Anchusa azurea) לשון-פר מדברית (Anchusa milleri) לשון-פר מזרחית (Anchusa ovata) לשון-פר מצויה (Anchusa undulata) - מין יחיד בסוגו בישראל שגביעו מחולק לאונות עד לאמצען לכל היותר. בשאר המינים עלי הגביע מפורדים עד לבסיסם או כמעט כך. לשון-פר מצרית (Anchusa aegyptiaca) לשון-פר סמורה (Anchusa strigosa) בעבר המין לשון-פר מגובבת (Anchusa aggregata) נחשב למין של לשון-פר אך היום מקובל לסווגו תחת סוג נפרד לשון-שור והמין נקרא לשון-שור מגובבת (Hormuzakia aggregata). לשון-פר מצויה לשון-פר מגובבת, נס ציונה לשון-פר איטלקית בספרד Anchusa L, POWO plants of the World Online. Published on the Internet לשון-שור מגובבת, באתר צמחיית ישראל וסביבתה לשון-פר, באתר ITIS (באנגלית) לשון-פר, באתר NCBI (באנגלית) לשון-פר, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לשון-פר, באתר Tropicos (באנגלית) לשון-פר, באתר GBIF (באנגלית) לשון-פר, באתר IPNI (באנגלית) מידע ותמונות אודות מיני לשון-הפר הנפוצים בישראל
יתומות הסערה

יתומות הסערה (אנגלית: Orphans of the Storm) הוא סרט ראינוע אמריקאי שהופק בשנת 1921. הסרט העוסק בתקופת המהפכה הצרפתית בוים בידי ד. וו. גריפית'. במרכז העלילה נמצאות הנרייט ולואיס האסופית, שגדלות יחד כאחיות. כאשר לואיס מתעוורת, הן נוסעות לפריז על מנת לברר אם אפשר לרפא את עיוורונה של לואיס. שם, מתאהבת הנרייט באציל. מקסימיליאן רובספייר דן אותו למוות, והנרייט נידונה עמו לאותו גורל. ז'ורז' דנטון מציל את הנרייט מהגיליוטינה והיא חוזרת ומטפלת באחותה. בסרט מתרחשות במקביל שתי עלילות. מחד, סיפור חייהן של שתי האחיות, ומאידך סיפורה של האומה הצרפתית המסומל על ידי ההמון. הסרט העוסק בפשוטי העם יוצר אצל הצופה תחושת הזדהות כמשתתף במהפכה הצרפתית. יתומי הסערה (קומיקס) מדיה וקבצים בנושא יתומות הסערה בוויקישיתוף "יתומות הסערה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "יתומות הסערה", באתר נטפליקס "יתומות הסערה", באתר AllMovie (באנגלית) "יתומות הסערה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "יתומות הסערה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נפוליאון (סרט)

נפוליאון (באנגלית: Napoléon) הוא סרט אילם מ-1927 שביים אבל גאנס, הסוקר חלק מחייו של נפוליאון, מילדותו בקורסיקה עד לפלישתו לאיטליה. הסרט המקורי נמשך שש שעות, אך קוצץ לשלוש עם יציאתו לאקרנים. כדי לשחזר את תקופת נפוליאון השתמש גאנס במונטאז'ים של מקומות בפריז. המונטאז'ים מהווים את רובו של הסרט, כיוון שמחוסר תקציב לא הייתה לגאנס אפשרות לצלם באתרי ההתרחשות המקוריים. מדיה וקבצים בנושא נפוליאון בוויקישיתוף "נפוליאון", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "נפוליאון", באתר AllMovie (באנגלית) "נפוליאון", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "נפוליאון", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) נפוליאון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רחל נאמן, נפוליאון חי או מת, כותרת ראשית, 10 ביוני 1987 ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חיפוש

האם התכוונתם ל... במדעי המחשב מנוע חיפוש – תוכנה לאיתור ואיחזור מידע במחשבים ובאינטרנט אלגוריתם חיפוש – אלגוריתם המשמש לחיפוש נתון במבנה נתונים חיפוש בינארי – אלגוריתם רקורסיבי למציאת מקומו של איבר במערך ממוין אלגוריתם חיפוש לעומק – אלגוריתם המשמש למעבר על גרף או חיפוש בו אלגוריתם חיפוש לרוחב – אלגוריתם המשמש למעבר על צומתי גרף, לרוב תוך חיפוש צומת המקיים תכונה מסוימת חיפוש מקומי – אלגוריתם היוריסטי-למחצה לפתרון בעיות מיטוב, באמצעות שיפור הדרגתי של הפתרון עץ חיפוש – מבנה נתונים ממוין המאפשר הכנסה, הוצאה וחיפוש מהירים חיפוש ותפיסה – חיפוש בגופו של אדם, בנכסים, במבנים או בכלי רכב, על פי צו חיפוש או סמכות אחרת, הנעשה לשם השגת ראיות או נכסים או לשם פירוקו מנשק או מחפץ אחר חיפוש נעדרים חיפוש (סרט) – דרמת מתח ומסתורין משנת 2018 כיצד לחפש ערך בוויקיפדיה?
אלגוריתם חיפוש

במדעי המחשב, אלגוריתם חיפוש הוא אלגוריתם המשמש לחיפוש נתון נדרש במבנה נתונים. חיפוש הוא פעולה בסיסית בפיתוח תוכנה, למשל לשם אחזור מידע מבסיס נתונים, ולכן הושקע מאמץ בפיתוח אלגוריתמים יעילים לביצוע משימה זו. את האלגוריתמים ניתן לחלק לשני סוגים. חיפוש ממצה הוא חיפוש המאפשר לקבוע שהנתון נמצא במערכת כמפתח לחיפוש. ובמקרה שהוא נמצא, ניתן לקבל את הנתונים שהוא מאנדקס. החיפוש הבסיסי ביותר הוא חיפוש בכוח גס - מעבר על כל הנתונים לפי סדרם, עד למציאת הנתון המבוקש, אם הוא אכן נמצא. מקובל לכנותו חיפוש ממצה בסיסי, או אלגוריתם חיפוש נאיבי. זהו חיפוש בלתי יעיל, וכאשר מספר הנתונים שבהם יש לחפש הוא גדול, החיפוש נמשך זמן רב, במידה בלתי סבירה. כאשר הנתונים ממוינים, ניתן לשפר משמעותית את החיפוש על ידי שימוש בחיפוש בינארי. הבעיתיות בשיטה זו היא הדרישה שהנתונים יהיו ממוינים מראש, והצורך לשוב ולמיינם בכל פעם שנתון חדש מוכנס למאגר או כשנתון קיים מוצא ממנו. כדי לאפשר חיפוש מהיר מחד, ולהימנע מן הצורך למיין את הנתונים בכל פעם שחל בהם שינוי מאידך, פותחו מבני נתונים השומרים על הנתונים במצב ממוין. מבנה נתונים בסיסי המאפשר זאת הוא עץ חיפוש, שהוא מבנה נתונים ממוין המאפשר הכנסה, הוצאה וחיפוש. עצי חיפוש משוכללים יותר כמו עץ אדום שחור ועץ AVL מאפשרים לבצע את הפעולות הללו במהירות (דהינו בסיבוכיות נמוכה). לחיפוש בגרפים (כמו עצי החיפוש שהוזכרו לעיל) משמשים אלגוריתם חיפוש לעומק ואלגוריתם חיפוש לרוחב. בחיפוש כזה מוסכם לפני תחילתו שבהסתברות ידועה, החיפוש לא יחשוף נתון שכן מצוי במערכת, ואף מפתח לנתון שכן מצוי. דונלד קנות', Sorting and Searching, כרך 3 בסדרה The Art of Computer Programming. מדיה וקבצים בנושא אלגוריתם חיפוש בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הסיפור על מליבאוס

הסיפור על מֶלִיבֵאוּס (באנגלית: The Tale of Melibee) הוא אחד מסיפורי קנטרברי שכתב ג'פרי צ'וסר בשלהי המאה ה-14. זהו הסיפור השני המסופר מפי דמותו של צ'וסר עצמו ביצירה. זה מכבר הוא נחשב לבדיחה על חשבונו, בקטע שבו, לאחר שהמארח, הארי ביילי, קוטע אותו, פוצח צ'וסר באחד מהארוכים, ויש האומרים מהמשעממים, שבסיפורים. הרעיון לפיו מליבאוס סופר על ידי צ'וסר פשוט כדי לשעמם את המאזינים, כנקמה על קטיעת סיפורו הראשון, השירה על סר טופז, והשוואתו לצואה, מתעלם מתגובתו של ביילי עצמו לסיפור. הארי נהנה מהסיפור ומצר על כך שאשתו לא זכתה לשומעו משום שהיא הייתה עשויה ללמוד משהו מהגבירה פיקחות, אחת הדמויות. הארי מתלונן במקור על "סר טופז" בשל חוסר התרבותיות והנאורות שבו, לאו דווקא הוולגריות הרבה שלו. או-אז הוא מבקש סיפור מסוגת הסיפורת, דבר-מה עם מעט דברי-חכמה, ומבוקשו נענה על ידי צ'וסר. סיפור זה הוא תרגום של "Livre de Melibée et de Dame Prudence" מאת רנו דה לואנס, וזו כנראה הסיבה לשפה המעט מאולצת שבה הוא כתוב, בהשוואה לסיפורים אחרים שנכתבו על ידי צ'וסר במקור. יצירתו של רנו עצמה היא תרגום חופשי למדי ל"Liber consolationis et consilii" פרי עטו של סופר הלטינית, אלברטאנוס מִבּרשיה, ודבר זה מעלה את האפשרות שהסיפור היה אהוד ונפוץ באותם הימים. ראיה נוספת נגד הטענה שהסיפור אינו אלא בדיחה מייגעת במיוחד, היא שבדיחה אמורה להסתיים בתוך זמן קצר יחסית ולא להתמשך על פני למעלה מאלף שורות. רבות מהמהדורות בנות-זמננו של הסיפורים בגרסה אנגלית (דוגמת מהדורת הקלאסיקות של פינגווין שתורגמה על ידי נוויל קוגהיל) משמיטות את הסיפור לגמרי, ומותירות רק תקציר עלילה ודיון קצר בכוונות הדתיות והפילוסופיות שעמדו מאחורי כתיבתו. הסיפור עוסק במליבאוס, הנמצא הרחק מביתו. יום אחד, שלושה אויבים פורצים פנימה, מכים את אשתו, הגבירה פיקחות, תוקפים את בתו ומותירים מאחוריהם את גווייתה. או-אז מתנהל הסיפור כוויכוח ארוך בעיקר בין מליבאוס לאשתו בשאלה אלו פעולות יש לנקוט וכיצד יש להשיג פיצוי מהאויבים. האישה, מייעצת לו בפיקחות וגוערת בו על רעיונותיו הפזיזים. בדיון, שני הצדדים הנצים עושים שימוש בפתגמים וציטטות ממקורות מוסמכים באותה התקופה, כמו הברית החדשה. הגבירה פיקחות היא אישה הדנה בתפקיד האישה במסגרת הנישואין בצורה דומה לאישה מבאת' והאישה בסיפורו של הספן. שמעון זנדבנק (תרגם), סיפורי קנטרברי, עם עובד, התש"ם-1980. מדיה וקבצים בנושא הסיפור על מליבאוס בוויקישיתוף הסיפור, עם אוצר-מילים של אנגלית ביניימית, באתר ליבראריוס הסיפור על מליבאוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
Day Tripper

"Day Tripper" הוא שיר של להקת הרוק הבריטית הביטלס, שיצא כסינגל כפול עם השיר "We Can Work It Out" בדצמבר 1965. השיר נכתב על ידי ג'ון לנון עם כמה תרומות מפול מקרטני. שני השירים הוקלטו במהלך הסשנים לאלבום Rubber Soul של הלהקה. הסינגל הגיע לראש המצעדים בבריטניה, אירלנד, הולנד ונורווגיה. בארצות הברית, "Day Tripper" הגיע למקום החמישי במצעד בילבורד הוט 100 ו-"We Can Work It Out" החזיק במקום הראשון. הוא זכה לגרסאות כיסוי, מאמנים שונים כמו ג'ימי הנדריקס, ELO וננסי סינטרה. Day Tripper הוא שיר רוק המבוסס על ריף גיטרה חשמלית ושואב השראה ממוזיקת נשמה אמריקאית. הלהקה ניגנו את השיר בהופעות שלהם עד פרישתם מההופעות החיות בסוף אוגוסט 1966. בבריטניה, "Day Tripper" / "We Can Work It Out" היה הסינגל השביעי הנמכר ביותר בשנות ה-60. נכון לדצמבר 2018, הוא היה הסינגל ה-54 הנמכר ביותר בכל הזמנים בבריטניה, אחד מששת הסינגלים של הביטלס שנכללו בדירוג המכירות הגבוה ביותר שפורסם על ידי חברת המצעדים הרשמית. "Day Tripper" נכתב בתחילת הסשנים של Rubber Soul כאשר הביטלס היו תחת לחץ להפיק סינגל חדש לשוק חג המולד. ג'ון לנון הלחין את השיר וכתב את רוב המילים, בעוד שפול מקרטני תרם חלק מהמילים. לנון ביסס את ריף הגיטרה של השיר על זה של השיר "Watch Your Step" של בובי פארקר, שהיה גם המודל שלו לשיר "I Feel Fine" מ-1964. בספר מ-1997 "Many Years from Now", מקרטני טוען כי היה זה שיתוף פעולה, אך לנון היה ראוי ל"קרדיט העיקרי". ב-1970, תיאר לנון את "Day Tripper" כ"שיר סמים", ובראיון מ-2004 אמר מקרטני שהוא "על LSD". שם השיר הוא משחק מילים המתייחס לתייר ביום טיול וגם ל"טיול" ("טריפ") במובן של חוויה פסיכדלית.  לנון סיפר: "מטיילי יום הם אנשים שיוצאים לטיול יומי, נכון? בדרך כלל על מעבורת או משהו. אבל השיר היה סוג של... 'אתה פשוט היפי בסוף שבוע.' הבנת?" בספר "Many Years From Now", מקרטני אומר ש-"Day Tripper" עסק בסקס ובסמים. ג'ון לנון - שירה, קולות רקע, וגיטרה מלווה/מובילה. פול מקרטני - שירה, קולות רקע וגיטרה בס. ג'ורג' האריסון - גיטרה מובילה. רינגו סטאר - תופים ותוף מרים. מידע על היצירה "Day Tripper" באתר מיוזיק בריינז גרסאות נוספות ל"Day Tripper" באתר SecondHandSongs מצעד שירי הביטלס של כאן 88
היגס

האם התכוונתם ל... פיטר היגס – פיזיקאי בריטי, על שמו: בוזון היגס – חלקיק שקיומו נחזה במודל הסטנדרטי מנגנון היגס – מודל תאורטי בפיזיקת חלקיקים, המסביר את קיומה של מסת חלקיקי היסוד שדה היגס – אחד השדות בתורת פיזיקת החלקיקים
פארק דה בוט שומון

פארק דה בוט שומון (בצרפתית: Parc des Buttes Chaumont) הוא גן ציבורי פריזאי שנמצא ברובע התשעה-עשר של העיר. זהו הפארק השלישי בגודלו מבין 426 הגנים שמצויים בעיר (הגדול ביותר הוא פארק דה לה וילט ואחריו גני טווילרי), ושטחו קרוב ל-250,000 מטר רבוע. הגן נבנה על גבי מרבית שטחה של מחצבת גבס ישנה שפעלה באזור עד אמצע המאה ה-19, ושמשה לחציבת אבני הבנייה של בתי מרכז העיר. הפארק נבנה בשנת 1867 בהוראת נפוליון השלישי במסגרת תוכנית אוסמן להתחדשות פריז, בכוונה להעניק לפריזאים שטחים ירוקים בכל אחת מארבע נקודות היסוד: יער בולון במערב, יער ונסן במזרח, פארק מונסורי בדרום, ופארק בוט-שומון בצפון. על תכנון הפארק הופקד המהנדס ז'אן-שארל אלפן (Jean-Charles Alphand). את המחצבה כיסה אלפן באדמה, בנה בה מצוקים, מפלסים מדורגים, גשרים מעל לנקיקים עמוקים, מפלי מים, שבילים נסתרים, מערות ואגם שמקבל את מימיו מתעלת סן-מרטן. במרכז האגם מזדקר "אי הבלוודרה" (Île du Belvédère ) המלאכותי שעליו נבנה מבנה דמוי מקדש איטלקי פרי תכנונו של האדריכל גבריאל דוויו (Gabriel Davioud), ממנו ניתן לצפות על הסביבה העירונית הפרולטארית הצפופה. אל האי מובילים שני גשרים: "גשר ההתאבדות" ו"הגשר התלוי". הפארק שוכן כקילומטר דרומית לפארק לה וילט, וכמה מאות מטרים מזרחית לתעלת סן מרטן. ממערב לגן שוכן בית החולים רוטשילד. ניתן להגיע אל הפארק בקו המטרו 7b, דרך התחנות "בוט שומון" ו"בוטזרי" (Botzaris). בקרבת הפארק נמצא פארק בלוויל. מדיה וקבצים בנושא פארק דה בוט שומון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פארק דה בוט שומון תצלומי הפארק
א' בסיוון

א' בסיוון הוא היום הראשון בחודש התשיעי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הראשון בחודש השלישי למניין החודשים מניסן. א' בסיוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז". ראש חודש סיוון היום הארבעים וחמישה של ספירת העומר תענית ציבור בקהילת וורמייזא בשל גזירות תתנ"ו (ראו להלן). בשל היות היום ראש חודש, שאסור להתענות בו, נהגו להתענות רק עד אחר תפילת מנחה. גורן למעשר בהמה, לדעת בן עזאי, רבי אלעזר בן שמוע ורבי שמעון בר יוחאי. יום האחדות. לפי ספר היובלים, ביום זה יצא נח מהתיבה והקריב קורבנות ב'תמ"ח – על פי המסורת היהודית, חנו בני ישראל למרגלות הר סיני לקראת מתן תורה ד'תתנ"ו – הטבח בוורמס: במסגרת פרעות תתנ"ו במסע הצלב הראשון, טובחים הצלבנים שנית ביהודי וורמס ה'תשכ"ז – מלחמת ששת הימים: תחילת הלחימה ברמת הגולן ה'תשל"ז – "בחירות המהפך": הליכוד בראשות מנחם בגין מנצח לראשונה בבחירות לכנסת ה'תשמ"ה – נערכת עסקת ג'יבריל ה'תשנ"ט – הקמת ההתנחלות מבואות יריחו ה'תקצ"ו – וילהלם שטייניץ, שחמטאי אוסטרי יהודי, ראשון אלופי העולם בשחמט (נפטר ב-ה'תר"ס) ה'תר"ה – חיים יחיאל בורנשטיין, חוקר, תוכן, כרונולוג ומתרגם. עסק בחקר לוח השנה בכלל ולוח השנה העברי בפרט. תרגם את המחזה המלט לעברית (נפטר ב-ה'תרפ"ח) ה'תרנ"ה – מרסל ינקו, צייר ואדריכל יליד רומניה, ממייסדי תנועת הדאדא, חתן פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשמ"ד) ה'תרע"א – משה קול, שר וחבר הכנסת מטעם המפלגה הפרוגרסיבית והמפלגה הליברלית העצמאית, מחותמי מגילת העצמאות (נפטר ב-ה'תשמ"ט) ה'תרע"ח – יוליוס רוזנברג, יהודי אמריקאי שהורשע ביחד עם אשתו בריגול למען ברית המועצות (הוצא להורג ה'תשי"ג) ה'תרפ"ה – נתנאל לורך, היסטוריון, דיפלומט ומזכיר הכנסת (נפטר ב-ה'תשנ"ז) ה'תשט"ו – הרב יהודה קרויזר, רב היישוב מצפה יריחו וראש ישיבת הרעיון היהודי ה'תשכ"ח – רשף חן, חבר הכנסת מטעם שינוי ה'תרפ"ח – רבי אליעזר דוד גרינוולד, רב בצהלים ובסאטמר, מחבר הספר קרן לדוד, (נולד ה'תרכ"ז) ה'תרפ"ח – רבי אברהם מנחם הלוי שטיינברג, רב העיר ברודי וממייסדי אגודת ישראל, (נולד ה'תר"ז) ה'תשע"ט – נחמה ריבלין, רעיית נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין (נולדה ה'תש"ה) כ"ט באייר – ב' בסיוון סיוון
ג' בסיוון

ג' בסיוון הוא היום השלישי בחודש התשיעי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלישי בחודש השלישי למניין החודשים מניסן. ג' בסיוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". היום הארבעים ושבעה של ספירת העומר היום הראשון של שלושת ימי ההגבלה (שלושת הימים שלפני חג השבועות ובהם נצטוו בני ישראל להתקדש ולהתכונן למתן תורה) לא אומרים תחנון תענית ציבור קהילתית ליהודי מגנצא הילולת רבי עובדיה מברטנורא בהר הזיתים, מכיוון שלא ידוע יום פטירתו של רבי עובדיה מברטנורא הוחלט על ידי אריה קינג חבר מועצת עיריית ירושלים לקיים את ההילולא בתאריך ג' בסיוון, מפני שתאריך זה סמוך הן ליום כ"ח באייר שרבי עובדיה מברטנורא מציינו באגרותיו כיום פטירת שמואל הנביא, והן לחג השבועות ד'תתנ"ו – פרעות ביהודי מגנצא במסגרת פרעות תתנ"ו במסע הצלב הראשון ד'תתקכ"ה – הרמב"ם הגיע לארץ ישראל, לנמל עכו ה'תש"ח – נפתחה דרך בורמה, הדרך העקיפה לירושלים הנצורה במלחמת העצמאות ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: הצבא הסורי מחריב את משמר הירדן ה'תש"ח – עלייתה לקרקע של קבוצת שלוחות בעמק בית שאן ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: הקרב על גבעה 69 ה'תשכ"ה – מרכז מפא"י מעדיף את לוי אשכול על פני דוד בן-גוריון כמועמד המפלגה לראשות המפלגה, מה שמביא לפרישתו של בן-גוריון עם אישים נוספים ולהקמת רפ"י ה'תשס"א – קריסת אולם השמחות ורסאי בירושלים מביאה למותם של 23 בני אדם ולפציעתם של מאות – האסון החמור מסוגו בתולדות מדינת ישראל ה'תקפ"ח – שמעון זאב (וילהלם קרל) רוטשילד, איל הון ופילנתרופ יהודי-גרמני בן משפחת רוטשילד, כונה "הברון הצדיק". (נפטר בה' בשבט ה'תרס"א) ה'תשי"ט – בני גנץ, הרמטכ"ל ה-20 של צה"ל ה'ת"ץ – רבי יוסף בן עמנואל אירגאס ה'תקס"א – רבי יעקב שמשון משיפיטובקה ה'תשי"ז – אהרן ברט – היה מנכ"ל בנק אנגלו-פלשתינה ואחר כך, כאשר הוחלף שם הבנק – מנכ"ל הראשון של בנק לאומי לישראל ה'תשפ"ב – הרב אורי זוהר בדרן, במאי קולנוע ושחקן ישראלי שחזר בתשובה ב' בסיוון – ד' בסיוון סיוון
ד' בסיוון

ד' בסיוון הוא היום הרביעי בחודש התשיעי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הרביעי בחודש השלישי למניין החודשים מניסן. ד' בסיוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". היום הארבעים ושמונה של ספירת העומר היום השני של שלושת ימי ההגבלה (שלושת הימים שלפני חג השבועות שבהם נצטוו בני ישראל להתקדש ולהתכונן למתן תורה) לא אומרים תחנון ה'תש"ח – הספינה אלטלנה יצאה לדרכה מצרפת לישראל ה'תש"ח – אלוף דוד מרכוס נורה למוות מאש כוחות צה"ל ליד הכפר אבו גוש ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: תחילת ההפוגה הראשונה ה'תרפ"ט – אנה פרנק, נערה יהודייה שנספתה בשואה, כתבה יומן שבו תיארה את שנות חייה האחרונות (נפטרה ב-ה'תש"ה) ה'תרצ"א – ישראל קיסר, מזכ"ל ההסתדרות, שר וחבר הכנסת מטעם המערך ה'תרצ"ז – חיים בנאי, שחקן, שדר רדיו, בדרן ומספר ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ח) ה'תש"ז – רב משה סופר, האדמו"ר מערלוי ה'תש"ם – אופיר כץ, חבר הכנסת מטעם הליכוד ה'תשמ"א – תמרה קליינגון, שחקנית ישראלית ה'תשמ"ו – ניקול ראידמן, אשת עסקים, מעצבת תכשיטים, זמרת ונדבנית ישראלית ה'תשס"א – עדי ביטי, זמרת, שחקנית ומדבבת ישראלית ה'תרמ"ה – רבי ישעיה נפתלי הירץ שפירא מדינוב, האדמור השלישי בשושלת דינוב, (נולד ב-ה'תקצ"ח) ה'תש"ז – האדריכל עקיבא אריה ויס מיוזמי הקמתה של אחוזת בית, הגרעין שממנו התפתחה העיר תל אביב ה'תש"ח – אלוף דוד (מיקי) מרכוס קצין צבא יהודי-אמריקני והאלוף הראשון בצה"ל (נולד ב-ה'תרס"ב) ה'תשכ"ב – אב"א אחימאיר, ממנהיגי ברית הציונים הרוויזיוניסטים ה'תשס"ד – יעקב גרונדמן, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי (נולד ב-ה'תרצ"ט) ג' בסיוון – ה' בסיוון סיוון
גאולה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... גאולה – מושג דתי העוסק בציפייה לישועה גאולת קרקע (ציונות) – מונח מהאתוס הציוני המתייחס לרכישת קרקעות ארץ ישראל מידי ערבים גאולה (חברה) – חברה שעסקה בגאולת קרקעות בארץ ישראל גאולה (אלבום של חמי רודנר) – אלבום של חמי רודנר ושליחי הבלוז גאולה (אלבום של אדם) – אלבום של אדם גאולה (אוניית מעפילים) – אוניית מעפילים אח"י גאולה – סטי"ל של חיל הים הישראלי גאולת ישראל (מפלגה) – סיעת יחיד שישבה בכנסת השתים עשרה גימנסיה גאולה – בית ספר תיכון שפעל בתל אביב הגאולה – מערבון דני גאולה – שיר של חמי רודנר ושליחי הבלוז גאולה (סרט) – סרט קולנוע ישראלי משנת 2018 מקומות: גאולה (שכונה) – שכונה בירושלים גאולה (תל אביב) – שכונה בתל אביב-יפו גאולה (חיפה) – שכונה בחיפה גאלה
פאולי

האם התכוונתם ל... בל פאולי – שחקנית אנגלייה וולפגנג פאולי – פיזיקאי אוסטרי, על שמו: עקרון האיסור של פאולי – עקרון פיזיקלי הקובע שלא יהיו שני פרמיונים באותו מצב קוונטי מטריצות פאולי חנה הירש-פאולי – ציירת שוודית מקס פאולי – פושע מלחמה גרמני פאולי פביליון – אולם כדורסל עירוני הממוקם באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס פסקל פאולי – לאומן קורסיקאי פאול
מטען צבע

מטען צבע, בפיזיקת חלקיקים, הוא תכונה פיזיקלית המתקשרת לכוח הגרעיני החזק בתורת הכרומודינמיקה הקוונטית. תכונה זו מאפיינת קווארקים וגלואונים. תכונה זו אנלוגית בצורה מסוימת לתכונה אחרת – המטען החשמלי, אך שונה ממנה בהיבטים טכניים רבים עקב היותו של המודל המתמטי של כרומודינמיקה קוונטית מסובך יותר. לתכונה זו אין קשר לתכונת ה"צבע" המוכרת מחיי היומיום, מה גם שלצבע הנראה אין משמעות בסדרי גודל של גרעין האטום. שם זה נבחר לייצוג תכונה זו היות שלתכונה זו ישנם שלושה "סוגים" בדומה לשלושת צבעי היסוד המוכרים מחיי היומיום – אדום, ירוק וכחול. בשנת 1964, מעט לאחר שהוצע לראשונה קיומם של הקווארקים, הציע המדען האמריקאי אוסקר גרינברג את קיום תכונה זו כדי להסביר את הסתירה שהתקיימה, לכאורה, עם עקרון האיסור של פאולי. לפי התורה הכרומודינמית, כל קווארק יכול לקבל אחד משלשה צבעים: אדום (r), ירוק (g) או כחול (b) וכל אנטי־קווארק יכול לקבל אחד מה"אנטי־צבעים" אנטי־אדום, אנטי־ירוק או אנטי־כחול (ar או ag או ab). באופן דומה, מטענו של כל גלואון מורכב משילוב בין שני צבעים, כך שייתכנו 9 צירופים שונים, כאשר בפועל התגלה כי ייתכנו 8 צירופים בלבד. מדיה וקבצים בנושא מטען צבע בוויקישיתוף צבע, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ממגורה

המונח "סילו" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו סילו (פירושונים). ממגורה היא מבנה לאחסון חומרים בתפזורת ובמקרים מסוימים אף לנוזלים. ממגורות משמשות בעיקר בתחומי החקלאות והתעשייה. ממגורות נבנות על פי רוב ממתכת או מבטון. הן בעלות צורות שונות, שהנפוצות ביותר בהן הן של גלילים צרים וגבוהים. לממגורות פתח מילוי עליון ופתח ריקון תחתון. בין החומרים הנפוצים המאוחסנים בממגורות ניתן למצוא גרעיני דגנים, פחם, מלט ועוד. במקרים מסוימים עבודה בממגורה עלולה להיות מסוכנת. ממגורות שימשו את האנושות משחר ההיסטוריה. בחפירות תל צף נמצאו שרידים של שש ממגורות שנבנו על בסיס ממספר שכבות של לבנים, וקיר היקפי מלבנים בגובה 2-3 מטר. על הקירות החיצוניים התגלו שרידי טיח סיד לבן. מדיה וקבצים בנושא ממגורה בוויקישיתוף בניית הסילו בקיבוץ אפיקים, יומני כרמל 1952 (התחלה 1:38) בניית הסילו של המשביר זרעים, יומני כרמל 1951 (התחלה 1:21) topic/tower-silo ממגורה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) עופר בר יוסף ויוסף גרפינקל, הפרהיסטוריה של ארץ ישראל, הוצאת אריאל 2008, עמ' 178 ערך זה הוא קצרמר בנושא חקלאות ובנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צבע (פירושונים)

האם התכוונתם ל... צבע – תכונה נראית של עצמים צבע יסוד – צבע שאינו תלוי בצבעים אחרים, כך שלא ניתן ליצור אותו על ידי ערבוב צבעים אחרים גלגל הצבעים – תרשים חזותי המפשט את תאוריית הצבע שהגה לראשונה אייזק ניוטון ומתאר את היחס בין צבעי יסוד וצבעים משניים צבע (חומר) – חומר המשמש לשינוי צבעו של חומר אחר צבע (מקצוע) – אדם העוסק בצביעה צבען – תרכובת צבעונית המצויה בתאיהם של יצורים חיים צבעני צביעה – בסיס לצבע תעשייתי או לצבע אמנות מטען צבע – תכונה פיזיקלית מתחום פיזיקת החלקיקים צבע עור – מאפיין חיצוני של אדם צבע עיניים – מאפיין חיצוני של אדם צבע שיער – מאפיין חיצוני של אדם צבע לשיער – צבע המשמש לצביעת שיער ייצוג צבע במחשב צבעים חיבוריים צבעים בתרבות האנושית צבעים במקרא – שמות הצבעים המוזכרים במקרא ופרשנותם במשך הדורות צבעים בפוליטיקה – משמעותם של צבעים בפוליטיקה צבעים פאן סלאביים – צבעי הלאומיות בעמים הסלאביים, משמשים בדגלי מדינות צבעי הלאומיות הכלל-ערבית – צבעים המופעים על מרבית דגלי מדינות ערב צבעים (שיר) – הוא סינגל בביצוע הזמר רון בוחניק. Colors