דוד קושניר (אתלט)

דוד (דודיק) קושניר (21 ביוני 1931 – 18 באוקטובר 2020) היה אתלט ומאמן אתלטיקה ישראלי. ייצג את ישראל בשתי אולימפיאדות (מלבורן 1956 ורומא 1960). קושניר זכה באליפות ישראל בקפיצה לרוחק שש פעמים. החזיק בשיא הישראלי בקפיצה לרוחק במשך כ-18 שנים. בשנים 1955–1956 זכה באליפות ישראל בריצת 100 מטר, בקפיצה לרוחק ובקפיצה משולשת. בשנים 1952–1953 זכה באליפות ישראל בקפיצה במוט. בשנת 1961 שבר את השיא הישראלי בקרב עשר, שיא שהחזיק כ-6 שנים. דוד קושניר נולד בכפר יחזקאל לאסתר ושמעון קושניר, מחלוצי העלייה השנייה. למד בבית-הספר היסודי במושב ובעודו ילד ונער נשא בעול עבודות המשק. את חינוכו התיכוני קיבל בבית-הספר החקלאי במקוה ישראל. משם יצא עם בני כיתתו להתיישבות בקבוצת יזרעאל, שבה ריכז את ענף המטעים וכספורטאי שיחק בקבוצת הכדורגל "הפועל" בלפוריה בליגה הלאומית. אחיו היה טוביה קושניר, אחד מחללי מחלקת הל"ה. בתחרות הראשונה שלו בנוער העובד בפ"ת, שנערכה בשנת 1947, קפץ קושניר, בן ה-16, למרחק של 5.80 מטר. בתחרויות האתלטיקה של המכביה הרביעית שנערכו בסוף ספטמבר 1953 זכה קושניר ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.77 מטר, לפני רוברט ריטנברג (6.74 מטר) ולוינזון (6.58 מטר), שניהם מארצות הברית. מדליות כסף, בקפיצה במוט בתוצאה של 3.00 מטר, אחרי הכט מארצות הברית (3.90 מטר) ולפני יצחק לוי (2.80 מטר) ובקפיצה משולשת בתוצאה של 13.58 מטר, אחרי רוברט ריטנברג (13.63 מטר) ולפני ברל'ה זילברברג מישראל (13.26 מטר). בשנת 1954 קבע בקפיצה משולשת שיא ישראלי חדש של 14.05 מטר והיה האתלט הישראלי הראשון שעבר מרחק של 14 מטר. שיאו בקפיצה משולשת החזיק מעמד כ-5 שנים ונשבר על ידי זאב רייס (14.22 מטר). בדצמבר אותה שנה הוא שבר את השיא הישראלי בקרב עשר (4650 נקודות) שיפור לשיא בן ה-6 שנים של צבי ינובר (4562 נקודות). בתחרות שנערכה בחיפה בינואר 1955 קבע קושניר בקפיצה לרוחק שיא ישראלי חדש של 6.93 מטר. באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביוני הוא זכה ב-3 מדליות זהב, בקפיצה לרוחק בשיא ישראלי חדש של 7.04 מטר ובכך היה לקופץ הישראלי הראשון בישראל שעבר 7 מטר, בריצת 100 מטר (11.3 שניות) ובקפיצה משולשת (13.75 מטר). שלושה שבועות לאחר מכן, בתחרות אזורית של הפועל שנערכה ברחובות ביולי הוא קבע שיא ישראלי חדש של 7.08 מטר. חודש לאחר מכן, במסגרת "פסטיבל הנוער הדמוקרטי" שנערך בוורשה הוא סיים במקום רביעי וניצח את אלוף ברית המועצות בקפיצה לרוחק בשיא ישראלי חדש של 7.16 מטר. באולימפיאדת מלבורן (1956) סיים קושניר במקום 25 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.89 מטר. בתחרויות האתלטיקה של המכביה החמישית שנערכו בשנת 1957 זכה קושניר בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.97 מטר, לפני מייק הרמן (6.96 מטר) ורוברט ריטנברג (6.86 מטר), שניהם מארצות הברית ובכך הגן על תוארו. מדליית כסף, בקרב עשר בתוצאה של 4712 נקודות, אחרי מייק הרמן (5230 נקודות) ולפני סיד קיוויט מארצות הברית (3863 נקודות). באולימפיאדת רומא (1960) סיים קושניר במקום 25 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.20 מטר. בכינוס הפועל שנערך במאי 1961 קבע קושניר את הישגו הטוב ביותר בקפיצה לרוחק, שיא ישראלי חדש של 7.43 מטר, שיא שהחזיק מעמד כ-12 שנים (באותה תחרות קבע תוצאה של 7.47 - תוצאה שלא אושרה כשיא, עקב רוח גבית מעל המותר). אותה שנה, הוא שבר פעמיים את שיאו הישראלי בקרב עשר והעמידו על תוצאה של 5,763 נקודות, שיא שהחזיק כ-6 שנים. בתחרויות האתלטיקה של המכביה השישית שנערכו בספטמבר אותה שנה הוא זכה במדליית כסף, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.22 מטר, אחרי מייק הרמן שקבע שיא מכביה חדש של 7.47 מטר ולפני עמוס גרודז'ינובסקי מישראל (7.06 מטר). באליפות העולם באתלטיקה לוותיקים שנערכה בגטבורג, שוודיה בהיותו בן 46 זכה קושניר במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.52 מטר. קושניר אימן בקבוצות הפועל רמת גן ואס"א תל אביב (שתי הקבוצות זכו באליפות ישראל באתלטיקה מספר פעמים), עמק חפר והפועל חולון. הוא עבד כמורה לחינוך גופני במספר בתי ספר, בהם בית ספר תיכון אורט חולון, בית ספר יסודי "אהבת ציון" בתל אביב. דוד קושניר היה המאמן הראשון בארץ שלימד את סגנון הפוסברי בקפיצה לגובה והאתלט שלו, יוסף פיקל שיפר את השיא הישראלי לגברים. במשך שנים רבות שימש קושניר בתפקיד מאמן נבחרת ישראל. הוא אימן אתלטים מצטיינים רבים. מביניהם ניתן לציין את רוגל נחום שתחת הדרכתו, קבע שיאים ישראלים בקפיצה לרוחק - 7.96 מטר שיא זה נשבר על ידי יוחאי הלוי (7.99) ובקפיצה משולשת - 17.20 מטר, שיאים המחזיקים מעמד עד היום (2015). כן אימן את סיגל גונן המחזיקה עד היום (2015) בשיא ישראל בקפיצה לרוחק בתוצאה 6.46 מטר. קושניר אימן כמה וכמה ספורטאים שזכו להישגים משמעותיים. ביניהם יש למנות את חנן פרנקל ועומר אדן, ששברו שיאים לאומיים בקרב עשר; את רות זלוצ'נקו קופצת לגובה; עמיר כחולי אלוף ישראל במרוצים; אלה קציר, שזכתה לנצח כנערה את אסתר רוט-שחמורוב, לאחר לידת בנה, בריצת 100 מטר באליפות ישראל; אריק איינשטיין בקפיצה לגובה; וכן את יורם גיל, דוד בן-דוד, טיבור פרקש, עקיבא קורל, יובל אור, יהודה לבקוביץ, גלעד ינקלוביץ', אורלי הופמן, רחל לזר, סיגל בסון ואילן גולדוסר. קושניר אימן את יוגב קנזי, שזכה במדליית ארד בקפיצה למרחק במשחקים הפאראלימפיים שנערכו בסידני 2000 והשתתף במשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004). קושניר היה תושב חולון מעל חמישים שנים. התנדב שנים רבות במתן שיעורי פעילות גופנית, לקהל הפנסיונרים והפנסיונריות של העיר, יקיר העיר חולון ויקיר הספורט של העיר. קושניר נפטר ב-18 באוקטובר 2020. בשנת 1998, בשנת היובל למדינת ישראל, נבחר קושניר על ידי ועדה ציבורית במקום החמישי מבין האתלטים של ישראל בכל זמנים. לרגל חגיגות 60 שנה למדינת ישראל, ביוני 2008, קיבל קושניר פרס על מפעל חיים, משר הספורט של ישראל, בטקס מיוחד שנערך במכון וינגייט, בו זכו ספורטאים אחרים כמצטייני העשור, במקצועות ספורט שונים. ביוני 2011, במסיבת יום הולדתו ה-80 במעמד ראש העיר חולון, מוטי ששון הוענק לקושניר מגן כבוד של איגוד האתלטיקה על ידי מזכ"ל איגוד האתלטיקה, ז'ק כהן. דוד קושניר, באתר olympedia.org אלופי ואלופות ישראל באתלטיקה באתר gbrathletics (באנגלית) אבינעם פורת, האיש שאימן את אריק איינשטיין, באתר ynet, 19 בדצמבר 2014 שיא ישראלי של רייס במשלושת - 14,22 מטרים, מעריב, 12 ביולי 1959 קושניר קבע שיא בקרב 10, דבר, 26 בדצמבר 1954 דן פחטר, אלוף האלופים מעמק יזרעאל, דבר, 7 בינואר 1955 שיא ארצי בקפיצה לרוחק - 6.93 מ', חרות, 23 בינואר 1955 דבר הספורט, דבר, 8 באוקטובר 1950 הערת המחבר - בתחרות שנערכה בירושלים באוקטובר 1950 קבע יעקב קובלנץ בקפיצה לרוחק שיא ישראלי חדש של 7.06 מטר ומשום מה תוצאה זו נשכחה ולא נירשמה אליפות ישראל באתלטיקה קלה ריכזה משתתפים מעטים קושניר קפץ לרוחק - 7.04 מ', על המשמר, 19 ביוני 1955 קושניר קפץ לרוחק - 7.08 מ', על המשמר, 10 ביולי 1955 קושניר במקום ה-4 בוורשה בקפיצה לרוחק - 7.16 מ', דבר, 5 באוגוסט 1955 אשר גולדברג, ‏‏דוד קושניר, מהאתלטים הגדולים בתולדות ישראל, הלך לעולמו, באתר ספורט1, 18 באוקטובר 2020