laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אדרעי

אֶדְרֶעִי הוא יישוב מקראי שנכבש על ידי בני ישראל מידי עוג מלך הבשן, ומאוחר יותר נכלל בנחלת חצי שבט מנשה שהתיישב בעבר הירדן המזרחי. אדרעי הייתה העיר הראשית של תת-מחוז ארגוב הישראלי שהוא חלק ממחוז הבשן, והייתה לפי המסורת עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון (דברים ג', כפתור ופרח פרק ח'). העיר מוזכרת ברשימת ערי כנען המופיעה בפפירוס אנאסטאזי א. בזמן בית שני הייתה אדרעי מעיירות הספר המזרחי של ארץ ישראל שנכבשו על ידי ינאי המלך. היישוב היהודי באדרעי התקיים מאות שנים, ובתלמוד מובאת הלכה בשם האמורא רבי תנחומא אדרעיה. שבט בני קינוקאע היהודי שגורשו על ידי המוסלמים מית'ריב התיישבו באדרעי. בדרעא נמצא משקוף מהמאה ה-8 עם כתובת עברית ומנורה. באדרעי הייתה גם מסורת כי נראתה שם האבן הגדולה שרצה עוג מלך הבשן לזרוק על משה (מסכת ברכות, פרק הרואה) ושכל הרואה אותה חייב לברך "שעשה לי נס במקום הזה". רבי אשתורי הפרחי, שביקר במקום במאה ה-14 מצא בו קהילה יהודית. הוא כתב כי באדרעי נמצאים קברותיהם של אלדד ומידד. שרידי העיר המקראית חבויים בתל שבתוך העיר הסורית דרעא של ימינו, ונמצאו בה חרסים מתקופת הברזל. בסביבה מצויות מערות גדולות. יש הסוברים כי אדרעי המקראית היא העיר אזרע בסמוך לדרעא. ספר במדבר, פרק כ"א, פסוקים ל"ג–ל"ה. לא נתברר במקרא מדוע פנה משה וכבש את ממלכת עוג ולא פנה מערבה לכיבוש ארץ ישראל המערבית. ספר יהושע, פרק י"ג, פסוק ל"א קליין, עבר הירדן היהודי. תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות, פרק ה', הלכה ב'; תלמוד ירושלמי, מסכת תענית, פרק א', הלכה א'. וילנאי, ערך: אדרעי. תמונת האבן נמצאת באתר העיר דרעא בקטגוריה 'מקומות'. אשתורי הפרחי, הפרק השמיני, כפתור ופרח א, בית המדרש להלכה בהתיישבות, תשס"ד, עמ' קסא, באתר היברובוקס ראו בהרחבה בסתירת דעה זו בספרו של ד"ר יואל אליצור שמות מקומות קדומים בארץ ישראל בערך אדרעי.
רקוויזיט

רקוויזיט הוא אביזר בתיאטרון, אשר נהוג להגדירו ככל פריט שאינו רהיט, תלבושת או תפאורה, אבל כזה הנדרש בפעולת העלילה, נחוץ בהצגה ומסייע להתפתחותה. הבחנה נוספת בין תפאורה לרקוויזיט נעוצה בשימוש באביזר על ידי שחקן בהצגה - אם השחקן אינו משתמש או נוגע באביזר, משמע שהאביזר יוגדר כחלק מהתפאורה. קיימים שני סוגי אביזרים (רקוויזיטים) מובחנים: אביזרי במה – אביזרים קבועים על הבמה: תמונה, ספר, וילון, שטיח וכדומה. אביזרי יד – כאשר הרקוויזיט נישא, נאחז או מופעל על ידי שחקן בהצגה. לדוגמה: תיק, כלי נשק, מכתב, מסכה ועוד. במחזה "מקבת'" של ויליאם שייקספיר משנת 1606 (לערך), אחד הרקוויזיטים הוא במרכז העלילה ומוביל אותה: דף הנייר משמש כרקוויזיט מרכזי לגלגול הסיפור ולהבנת המהפך שמתחולל בליידי מקבת', כיוון שהוא חושף בפני הצופים את דמותה האמיתית, ראשית כאישה חתרנית ובהמשך כאישה ההופכת קורבן למעשה הזוועה שעודדה. בסצנה הראשונה והאחרונה בה ליידי מקבת' מופיעה, היא אוחזת בדף נייר המסמל באופן אירוני את המחולל של סיפור הזוועה – המכתב שעודד אותה לדחוף את בעלה לרצח ומעשה זוועה – בעקבות נבואת המכשפות כי מקבת' יהיה מלך. אותו המכתב מחולל שיגעון ומוות של דמות סהרורית חסרת שינה כשהוא הופך לרעל במוחה על מעשה הזוועה שעודדה, ומתוך שינה היא מוציאה דף נייר וכותבת בו דברים, בחזרתיות אין קץ. ז' הייזנר וק' חזקיה, החוויה התאטרונית: מבוא לדרמה ולתיאטרון, האוניברסיטה הפתוחה, 2006 הספר החוויה התיאטרונית: מבוא לדרמה ולתיאטרון, באתר פאר Classic Literature Library – גרסת HTML של המחזה מקבת' (באנגלית) shakespeareNet – תקציר המחזה מקבת', סצנה אחר סצנה (באנגלית) Macbeth – ויליאם שייקספיר, מקבת', תרגום לעברית: דורי פרנס, באתר "שייקספיר ושות'"
דבוצ'קה

דבוצ'קה (DeVotchKa) הוא הרכב אנסמבל ייחודי המושפע מתרבויות אתניות שונות ברחבי העולם. ההשפעה ניכרת במוזיקה הצוענית, מוזיקה יוונית, מוזיקה סלאבית, סגנון הבולרו הספרדי והמריאצ'י המקסיקני. ההרכב משלב סימולטנית מוזיקת עולם עם מוזיקת פאנק רוק ופולק אמריקאי. מקור השם דבוצ'קה ברוסית (девочка) ומשמעו "נערה". ההרכב הוקם על ידי ניק אורטה בעיר דנוור ב-1997. ניק אורטה ידוע גם בקריירת הסולו שלו ביצירת פסקולים לסרטים (ביניהם פסקול הסרט "אני אוהב אותך פיליפ מוריס" בכיכובו של ג'ים קארי). אורטה שר ומנגן במספר כלים בנוסף לגיטרה (חצוצרה, בוזוקי, טרמין ופסנתר). חברי הרכב נוספים הם טום הגרמן (כינור, אקורדיון, ופסנתר), הזמרת ג'יני שרודר (קונטרבס, סוזאפון וחליל) ושון קינג (כלי הקשה וחצוצרה). מדיה וקבצים בנושא דבוצ'קה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דבוצ'קה (באנגלית) דבוצ'קה, ברשת החברתית פייסבוק דבוצ'קה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דבוצ'קה, סרטונים בערוץ היוטיוב דבוצ'קה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דבוצ'קה, באתר ספוטיפיי דבוצ'קה, באתר AllMusic (באנגלית) דבוצ'קה, באתר MusicBrainz (באנגלית) דבוצ'קה, באתר Discogs (באנגלית) דבוצ'קה, באתר Songkick (באנגלית) דבוצ'קה, באתר Genius דבוצ'קה, באתר בנדקמפ דבוצ'קה, באתר בילבורד (באנגלית)
כרעם ביום בהיר

כרעם ביום בהיר הוא ביטוי עברי המתאר אירוע בלתי-צפוי, שהתחולל במפתיע, בדומה להפתעה שיעורר רעם אם יישמע ביום בהיר, נטול עננים. דוגמאות: בשנת 1900 סיפר העיתון "המגיד" לקוראיו: "כרעם ביום בהיר באה אלינו השמועה מאודיסה, כי בתי הספר נסגרים". ביום שבו נודע על מעצרו של ישראל בר, איש אמונו של דוד בן-גוריון, כחשוד בריגול פתח מאמר המערכת של "מעריב" במילים: "כרעם ביום בהיר נפלה עלינו הידיעה על מעצרו של ישראל בר והאשמתו בריגול לטובת מדינה זרה, אשר יחסיה עם אויבינו בנפש הם הדוקים ביותר." ביטוי סלנג בעל משמעות קרובה הוא "נפל מהשמים". באנגלית משמש למטרה זו ביטוי בעל אופי דומה, "Out of the Blue", שניתן לתרגמו מילולית כ"מן הכחול", כאשר המילה blue (כחול) בביטוי מרמזת לשמים הכחולים מהם לא מצפים לדבר מה בלתי שגרתי. צורה מאורכת יותר של האמרה, שבה משמעות המילה blue בהירה ומפורשת יותר, היא out of the clear blue sky (מתוך שמי התכלת הבהירים; או הווריאציה הקלה out of a clear blue sky, מתוך שמי תכלת בהירים). מבשרת ציון, המגיד, 30 באוגוסט 1900 פצצת ישראל בר, מעריב, 15 באפריל 1961 מוזכר גם במלון עולמי לעברית מדוברת מאת דן בן אמוץ ונתיבה בן-יהודה. עמ' 155 The Ofxord dictionary of idioms, עמ' 31 come out of a clear blue sky, באתר the free dictionary ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
The Prophet: The Best of the Works

The Prophet The Best Of The Works Front.jpg הוא אלבום אוסף של הראפר האמריקאי טופאק שאקור, לאחר מותו בשנת 1996. האלבום יצא בשנת 2003 על ידי חברת התקליטים Death Row Records. הוא כולל מספר שירים מהאלבומים All Eyez on Me, Thug Life: Volume 1 ו-The Don Killuminati: The 7 Day Theory. Only God Can Judge Me Just Like Daddy Me and My Girlfriend Against All Odds Tradin' War Stories Skandalouz 2 of Amerikaz Most Wanted To Live & Die in LA California Love Pour Out a Little Liquor Life of an Outlaw All Eyes on Me Wanted: Dead Or Alive Starin' Through My Rear View מידע על האלבום The Prophet: The Best of the Works באתר MusicBrainz האלבום The Prophet: The Best of the Works באתר Discogs ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Papa'z Song

Papa'z Song הוא שיר של הראפר האמריקאי טופאק שאקור. יצא כסינגל הרביעי והאחרון מתוך אלבום הסטודיו השני של שאקור, Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z. השיר הגיע בשיאו למקום ה-24 במצעד שירי הראפ של הבילבורד ולמקום ה-87 במצעד הבילבורד הוט 100. בשיר משתתף מופרים שאקור, אחיו החורג והמבוגר של שאקור, בנו של מוטולו שאקור. Papa'z Song Dabastard's Remix Vibe Tribe Remix Peep Game Cradle To the Grave מידע על היצירה "Papa'z Song" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Papa'z Song" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Papa'z Song" באתר Discogs סרטון השיר "Papa'z Song" באתר יוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
So Many Tears

So Many Tears הוא שיר של הראפר האמריקאי, טופאק שאקור. הוא יצא לאור בתור הסינגל השני והרצועה הרביעית מתוך אלבום הסטודיו השלישי של שאקור, Me Against the World. הוא ידוע בתור אחד השירים העצובים ומלאי הרגש של שאקור, כפי שהוא שר על הכאב וסבל שעבר. לשיר יצא קליפ, אך היות שבאותו זמן שהה שאקור בכלא הוא לא הופיע בקליפ מלבד מספר תמונות שלו. ההרמוניה של השיר היא סימפול משירו של סטיבי וונדר, That Girl. השיר הגיע בשיאו למקום ה-6 במצעד שירי הראפ בארצות הברית ולמקום ה-44 במצעד הבילבורד הוט 100. So Many Tears נכלל גם באלבום האוסף של שאקור, Greatest Hits בשנת 1998. השיר הושמע בסרט הדוקומנטרי Bastards of the Party, המציג את היריבות בין כנופיית בלאדס לכנופיית קריפס. So Many Tears So Many Tears (רמיקס Key of Z) So Many Tears (רמיקס Reminizim') Hard to Imagine If I Die 2Nite מידע על היצירה "So Many Tears" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "So Many Tears" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "So Many Tears" באתר יוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ישר אוילר

בגאומטריה, ישר אוילר הוא ישר מיוחד שמוגדר למשולש כלשהו. הוא קרוי על שמו של לאונרד אוילר שגילה אותו והוכיח את קיומו ב-1765. ישר אוילר עובר במספר נקודות חשובות: מפגש התיכונים, מפגש הגבהים ומפגש האנכים האמצעיים. נוסף על כך, נמצאות עליו גם מרכז מעגל תשע הנקודות, ונקודות נוספות. ישר אוילר מתנוון ואינו מוגדר עבור משולש שווה-צלעות, כי בו כל ארבע הנקודות מתלכדות. נוכיח גם ש-3 הגבהים נפגשים בנקודה. נסמן את מפגש האנכים האמצעים ב-O ואת מפגש התיכונים ב-M. נסמן את H כנקודה על המשך הקרן מ-M ל-O כך ש- | M O | = 2 | O H | {\displaystyle |MO|=2|OH|} . נעביר תיכון מ-A שעובר דרך M, ופוגש את צלע BC בנקודה 'A. נשים לב כי | A ′ M | = 2 | M A | {\displaystyle |A'M|=2|MA|} בגלל שמפגש תיכונים חוצה תיכון ביחס 1:2. לכן, △ A ′ O M ∼ △ A H O {\displaystyle \triangle A'OM\sim \triangle AHO} לפי זווית משותפת ויחס של 1:2. לכן, B C ⊥ A ′ O ‖ A H {\displaystyle BC\perp A'O\|AH} כי A'O אנך אמצעי ל-BC. אז, AH אנך ל-BC. בצורה דומה לשאר הצלעות, וכך נקבל ש-H מפגש הגבהים, ו-O, M, H על ישר ביחס 1:2. מדיה וקבצים בנושא ישר אוילר בוויקישיתוף ישר אוילר, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Ghetto Gospel

Ghetto Gospel הוא שיר של הראפר האמריקאי טופאק שאקור. הגרסה המפורסמת והמצליחה ביותר של השיר יצאה לאור באפריל 2005 כסינגל השני מהאלבום "Loyal to the Game", שיצא לאור בדצמבר 2004, לאחר מותו של שאקור. מפיק האלבום, אמינם, שילב בפזמון השיר דגימה משירו של הזמר אלטון ג'ון "Indian Sunset" (אנ'). גרסה זו זכתה להצלחה רבה והגיעה בשיאה למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי ולמקום השלישי בקטגוריית 100 הלהיטים של אירופה במצעד הבילבורד. השיר נכתב על ידי שאקור כזעקה ל"קץ המלחמה ברחובות", בהתייחס לחוסר החשיבות בהבדל בין הגזעים ולעוני ברחובות. "Ghetto Gospel" היה השיר היחידי מהאלבום "Loyal to the Game" שזכה לווידאו קליפ. בסוף הקליפ יש הודעה מאמו, אפני שאקור, שאומרת "Remember to keep yourself alive, there is nothing more important than that" ("זכור להשאיר את עצמך בחיים, אין דבר חשוב יותר מזה"). כשטופאק הקליט את השיר הוא הועיד אותו לאלבום האוסף בנושא חג המולד "A Very Special Christmas 2" שמ־1992, אומנם בשל בעיות משפטיות השיר לא נכנס לאלבום לבסוף, ומעולם לא יצא לאור. לגרסה המקורית קצב מהיר בהרבה מזה שבגרסה של אמינם, והיא כוללת בית שלישי ורביעי שלא הופיעו ברמיקס של אמינם. היא לא כוללת את הדגימה משירו של ג'ון (כאמור – יוזמה של אמינם), אלא דגימה משירה של טרייסי צ'פמן, "Crossroads"(אנ'). גרסה זו הופקה על ידי Big D, שהפיק חלק משני אלבומי הסטודיו הראשונים של שאקור, "2Pacalypse Now" ו-"Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z.". מלבד שינוי הקצב והסרת שני בתים, עשה אמינם עבודה מורכבת עם שירו של אלטון ג'ון "Indian Sunset". הוא חתך וצירף שורות ממקומות שונים בשיר. הפזמון החוזר כפי שמופיע ברמיקס שלו לא קיים כחטיבה אחת בשיר של ג'ון. את השורה: Those who wish to follow me I welcome with my hands (את אלה שבאים בעקבותי, אקבל בברכה בידיי) צירף אמינם עם שורה אחרת: And the red sun sinks at last into the hills of gold (והשמש האדומה שוקעת לבסוף לתוך גבעות של זהב) השיר מתאר את חייו של לוחם אינדיאני, עד מותו בקרב. סוף זה לא התאים לנרטיב השיר של טופאק על סיום מלחמה ברחובות, ולכן עשה אמינם מניפולציה בפזמון. הוא חצה את השורה הבאה משירו של ג'ון: And peace to this young warrior comes with a bullet hole (ושלום ללוחם הצעיר הזה, מגיע עם קליע רובה. כלומר הלוחם מת) וחיבר את החצי הראשון שלה עם החצי השני של השורה: Where the buffaloes graze in clover fields without the sound of guns (כשתאואים רועים בשדות תלתן, ללא צליל רובים) כדי לקבל: And peace to this young warrior without the sound of guns (ושלום ללוחם הצעיר הזה, ללא צליל רובים). תגובת אלטון ג'ון לרמיקס בשיחה משותפת עם המפיק והמוזיקאי מיילו (אנ') הביע ג'ון את התפעלותו מהשילוב שעשה אמינם עם "Indian Sunset": ”איך הוא הצליח למזג את זה עם טופאק, אני לעולם לא אדע. זה פשוט גאוני”. מידע על היצירה "Ghetto Gospel" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Ghetto Gospel" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Ghetto Gospel" באתר יוטיוב מילות השיר "Indian Sunset" של אלטון ג'ון באתר azlyrics.com מתוך האלבום "Madman Across the Water". בהתעלמות מ־"My ghetto gospel", שלא קיים בשיר של ג'ון ומושר על ידי טופאק, בעריכתו של אמינם. שאותו כתב ברני טופין. מוזכר השם ג'רונימו. מידע על השיר באתר "AllMusic", באתר AllMusic, בדיקה אחרונה ב־20 ביוני 2021 מקום ראשון ל"גטו גוספל" במצעד הסינגלים הבריטי באתר חברת המצעדים הרשמית אלכסיס פטרידיס, Mylo: Would you ever play Glastonbury? Elton: Oh no - I'm too like the Queen Mother, באתר הגרדיאן, 4 בפברואר 2005, בדיקה אחרונה ב־9 ביולי 2021
אפרומן

ג'וזף אדגר פורמן (באנגלית: Joseph Edgar Foreman; נולד ב-28 ביולי 1974) הידוע בשם הבמה אפרומן (Afroman) הוא ראפר ומוזיקאי אמריקאי. אפרומן מוכר בעיקר בזכות שירו המצליח "Because I Got High" שזכה לפרסום ברחבי העולם ואף הגיע למקום הראשון במצעדי הפזמונים בבריטניה, אוסטרליה וגרמניה והיה מועמד לפרס גראמי. My Fro-losophy ‏(1998) Because I Got High ‏(2000) Sell Your Dope ‏(2000) The Good Times ‏(2001) Afroholic... The Even Better Times ‏(2004) Jobe Bells ‏(2004) 4R020 ‏(2004) The Hungry Hustlerz Starvation Is Motivation ‏(2004) Drunk 'n' High ‏(2006) A Colt 45 Christmas ‏(2006) Waiting to Inhale ‏(2008) Greatest Hitz Live ‏(2008) Frobama Head of State ‏(2009) מדיה וקבצים בנושא אפרומן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אפרומן (באנגלית) אפרומן, ברשת החברתית פייסבוק אפרומן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אפרומן, ברשת החברתית אינסטגרם אפרומן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אפרומן, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אפרומן, באתר Last.fm (באנגלית) אפרומן, באתר AllMusic (באנגלית) אפרומן, באתר MusicBrainz (באנגלית) אפרומן, באתר דיזר אפרומן, באתר Yandex.Music (ברוסית) אפרומן, באתר Discogs (באנגלית) אפרומן, באתר Songkick (באנגלית) אפרומן, באתר Genius אפרומן, באתר בילבורד (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תיאודור נלדקה

תיאודור נלדקה (בגרמנית: Theodor Nöldeke; ‏2 במרץ 1836 - 25 בדצמבר 1930) היה מזרחן גרמני. נלדקה נולד בהמבורג, למד באוניברסיטאות גטינגן, וינה, ליידן וברלין. ב-1859 זכה בפרס מטעם האקדמיה הצרפתית "Académie des Inscriptions et Belles-Lettres" על ספרו על ההיסטוריה של הקוראן ובשנה שאחרי-כן הוא הוציא מהדורה מתוקנת שלו בגרמנית (Geschichte des Korans) ופרסמו עם תוספות בגטינגן. ב-1861 החל להורות באוניברסיטת גטינגן ושלוש שנים אחרי-כן הוא התמנה לפרופסור שלא מן המניין. ב-1868 התמנה לפרופסור מן המניין באוניברסיטת קיל וב-1872 הופקד על הקתדרה לשפות מזרחיות באוניברסיטת שטרסבורג, ממנה פרש לגמלאות ב-1906. נלדקה חקר נושאים רבים ומגוונים, אולם עבודתו התמקדה בשני תחומים עיקריים, בהם גם זכתה עבודתו בפרס: שפות שמיות ותרבויות האסלאם. בעוד רוב עבודתו (לשם דוגמה ספריו "Grammatik der neusyrischen Sprache"‏ (1868),‏ "Mandäische Grammatik"‏, ותרגומו מערבית למוחמד אבן ג'ריר אל-טברי ‏ (1881–1882)) נועדה למומחים, הרי שרבים מספריו עשויים לעניין את הקורא המשכיל. כמה ממחקריו של נלדקה כלולים בספר "The Origins of The Koran: Classic Essays on Islam’s Holy" בעריכתו של אבן וראק (Ibn Warraq). אחדים ממאמריו הופיעו לראשונה באנציקלופדיה בריטניקה, ומאמרו על הקוראן, ביחד עם מאמרים נוספים, התפרסם מחדש בכרך שנקרא "Oriental Sketches". המאמרים הדנים בממלכת פרס ראו אור מחדש בכרך הגרמני "Aufsätze zur persischen Geschichte" (לייפציג, 1887). מבין תלמידיו הידועים ניתן להזכיר את צ'ארלס קאטלר טורי (Charles Cutler Torrey) ואת פרידריך זכריאס שוואלי (Friedrich Zacharias Schwally). Das Leben Mohammeds (1863) Beiträge zur Kenntnis der Poesie der alten Araber (1864) Die alttestamentliche Literatur (1868) Untersuchungen zur Kritik des Alten Testaments (1869) Geschichte der Perser und Araber zur Zeit der Sasaniden. Aus der arabischen Chronik des Tabari übersetzt (1879) Reste Arabischen Heidentums (1887) Zur Grammatik des klassischen Arabisch (1896) Fünf Mo'allaqat, übersetzt und erklärt (1899–1901) Articles in the Encyclopaedia Biblica (1903) Beiträge zur semitischen Sprachwissenschaft (1904) Compendious Syriac Grammar (1880, 1888, 1904 [translation]) מדיה וקבצים בנושא תיאודור נלדקה בוויקישיתוף Marco Frenschkowski: Nöldeke, Theodor בתוך Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon (BBKL). Bd. 6, Herzberg 1993, ISBN 3-88309-044-1, Sp. 979–983. (German) תיאודור נלדקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי תיאודור נלדקה בפרויקט גוטנברג (באנגלית) תיאודור נלדקה (1836-1930), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה כולל קטעים מתורגמים מהמהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה, הנמצאת כיום בנחלת הכלל
הקונגרס הערבי הלאומי הראשון

הקונגרס הערבי הלאומי הראשון (בערבית: المؤتمر العربي الأول - תעתיק לעברית: אלמאתמר אלערבי אלאול) היה כינוס ראשון של התנועה הלאומית הפאן ערבית שהתקיים בפריז בשנת 1913. הקונגרס התקיים באולם החברה הגאוגרפית הצרפתית בשדרות סן ז'רמן 184 בין ה-18 ל-23 ביוני 1913. הקונגרס התקיים על רקע עליית הטורקים הצעירים לשלטון באימפריה העות'מאנית ב-1908 ושקיעת האימפריה, עליית הציונות והתעוררות התנועה הערבית הלאומית. המתכנסים קראו ליצירת אומה ערבית עצמאית בשטחי "סוריה הגדולה", עיראק, ארץ ישראל ומצרים. בראש המארגנים ניצבו אנשי תנועת אל-פתאת (החברה הערבית הצעירה, נוסדה בפריז ב-1911) ובהם עווני עבד אל-האדי ורפיק אל-תמימי הפלסטינים, ג'מיל מרדם הסורי ותאופיק א-סוודי מעיראק. בין המשתתפים הנוספים ניתן למנות את רשיד רידא מקהיר, נג'יב עזורי, מייסד "הליגה הערבית הפטריוטית" ועיזאת דראוזה מג'מאעין שליד שכם. כמו כן הוזמן והשתתף בדיונים נציג התנועה הציונית בקושטא ויקטור יעקובסון[דרוש מקור], אשר ביקש לראות את הציונות משגשגת בארץ ישראל לצד אמנסיפציה ערבית מחוץ לארץ ישראל כחלק מתחיית המזרח שלא על חשבון האימפריה העות'מאנית ומתוך הבנות עמה. לעומת זאת, יגאל סרנה, ברומן היסטורי דוקומנטרי "סוכן מפוקפק", שכתב על אודות סמי הוכברג, טוען שהוכברג הוא זה שהיה המשקיף הציוני היחיד בדיוני הקונגרס. לדברי ההיסטוריון הפלסטיני רשיד ח'אלידי כללו החלטות הקונגרס את דרישות בעלות נופך לאומי משלטונות האימפריה העות'מאנית כגון דרישה להגדיר את השפה הערבית כשפה הרשמית בארצות הלבנט (במקום הטורקית), דרישה להציב את החיילים הערבים בצבא האימפריה לשירות בארצותיהם ודרישה לכונן ממשלת נציגים לניהול ענייניהן הפנימיים של המדינות הערביות. עם זאת, בולטת בהיעדרה דרישה לעצמאות. לאחר נעילת הקונגרס הבטיחה הממשלה העות'מאנית להנהיג מספר תיקונים ברוח החלטות הקונגרס, כמו כן מינתה מספר אישים ערביים לאומיים למשרות במנגנון ובסנאט. הדבר יצר פילוג עמוק בין הלאומנים הקיצוניים בתנועת אל-פתאת לבין המתונים שהסכימו לויתורים הקלים שהחילה הממשלה העות'מאנית. לקונגרס לא הייתה השפעה מרחיקת-לכת. פרוץ מלחמת העולם הראשונה, גירוש האימפריה העות'מאנית משטחי הלבנט והצהרת בלפור שהבטיחה בית לאומי לציונות בחסות המנדט הבריטי שינו את כיוונה של התנועה הלאומית הערבית והכריחו אותה להתמודד אם אתגרים חדשים שמתכנסי הקונגרס לא צפו. הקונגרס הלאומי הסורי הקונגרס הערבי-פלסטיני התנועה הלאומית הפלסטינית Albert Hourani, Arabic Thought in the Liberal Age, 1798-1939, London, 1962, pp. 284-285. Rashid Khalidi, British Policy Towards Syria and Palestine, London, Ithaca Press. pp. 310 ישראל קולת, התנועה הציונית והערבים מתוך: הציונות והשאלה הערבית:קובץ מאמרים, הוצאת מרכז זלמן שזר שני ליטמן, מי היה סמי הוכברג, ממייסדי נס ציונה? הארץ, 4 בנובמבר 2010 יגאל סרנה, סוכן מפוקפק, הוצאת מסמרים, עמ' 113 יעקב שמעוני, ערביי ארץ ישראל, תל אביב, תש"ז, עמוד 255
AKAI

אקאי (AKAI) היא חברה יפנית למוצרי צריכה אלקטרוניים. החברה, שנוסדה בשנת 1929 בשם "Akai Electric Company Ltd" (חברת אקאי אלקטריק בע"מ),יושבת כיום בסינגפור. החברה נמצאת בבעלות התאגיד הסיני "Grande Holdings" שמחזיק גם במותגים היפניים לשעבר Nakamichi ו־Sansui. המותג Akai brand משמש למוצרי מדבקה המיוצרים על ידי מפעלים שונים במזרח הרחוק. מוצרי החברה כוללים מכשירי הקלטה אודיו מבוססי סלילים (reel-to-reel), טיונרים, נגני קלטות, מגברים, מכשירי וידאו ורמקולים . מוצרים רבים של חברת Akai נמכרו בארצות הברית במותג Roberts, כ־A&D ביפן וכ־Tensai במערב אירופה. בתחילת שנות התשעים הוגבל שיווק מוצרי האודיו של החברה אך ורק לשווקים בארצות הברית ובמערב אירופה. בשנת 1984 הקימה החברה חטיבה חדשה בשם Akai Electronic Musical Instruments Corporation או Akai Professional שפתחה ויצרה מכשירים אלקטרוניים בשם שיצרה, בין השאר, דוגמים אלקטרוניים ( samplers) ומערכות רב-ערוציות לאולפני הקלטה. בשנת 2004 נרכשה החברה על ידי Grande Group שחילצה את החברה מפשיטת רגל. באותה שנה נמכרה חטיבת Akai Professional Musical Instrument לג'ק אודונל מארצות הברית, הבעלים של חברת Numark ולחברת מוצרי האודיו corporation Alesis. כל מהמוצרים של חברות אלה משווקים כיום תחת המותג Numark Industries . בתחילת 2003 החל שיווק מחודש של מוצרי צריכה אלקטרוניים תחת המותג AKAI שיוצרו על ידי חברת Samson את מוצרי AKAI מיבאת לארץ קבוצת "המילטון". מדיה וקבצים בנושא AKAI בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של AKAI AKAI, ברשת החברתית פייסבוק AKAI, ברשת החברתית אקס (טוויטר) AKAI, ברשת החברתית אינסטגרם AKAI, סרטונים בערוץ היוטיוב
יונתן מלכא

יונתן מלכא (נולד ב-2 בנובמבר 1986), הוא ספורטאי ישראלי המתחרה בענף הטריאתלון במרחקים האולימפיים (1.5 ק"מ שחייה, 40 ק"מ רכיבת אופניים, 10 ק"מ ריצה). מלכא שנולד בעיר אילת החל להתחרות בטריאתלון בגיל 10. לאחר שזכה במספר תחרויות נוער מקומיות בישראל, החל להתאמן באופן מקצועי יותר, הצטרף למועדון "איילות", ובשנת 2004 זכה לראשונה באליפות ישראל לנוער בטריאתלון. בשנת 2005 השלים זכייה שנייה ברציפות בתואר אלוף ישראל לנוער וזכה במדליית הזהב במשחקי המכביה לנערים. בהמשך, צורף לסגל העתודה האולימפית של ישראל והחל להתחרות בסבב המקצועני הבינלאומי. באותה שנה עבר להתגורר בקריית חיים ולהתאמן תחת הדרכתם של מאמן השחייה ערן גורל ומאמן הטריאתלון הבריטי גלן קוק. בשנת 2007 סיים במקום ה-15 באליפות אירופה בטריאתלון עד גיל 23. לאחר הישגו צורף לסגל ההכנה לאולימפיאדת לונדון 2012 של הוועד האולמפי הישראלי בשנת 2009 הגיע למקום ה-5 בטריאתלון הבינלאומי של פוקט, תאילנד. בשנת 2010 השיג ניקוד במספר תחרויות בינלאומיות ונכנס לרשימת הדירוג המקצוענית של איגוד הטריאתלון העולמי. במהלך השנים ניצח מלכא עשרות תחרויות ריצה וטריאתלון בארץ ובחול והיה שותף להקמת מועדון הריצה "ריאקשן", שהוקם על מנת לקדם את הספורט האירובי בישראל ולהעלות את המודעות לשילוב ריצה ופעילות גופנית אירובית בקרב האוכלוסייה. בשנת 2012 נבחר למאמן הריצה של חברת נייקי ישראל מדיה וקבצים בנושא יונתן מלכא בוויקישיתוף יונתן מלכא, ברשת החברתית אינסטגרם יונתן מלכא, ברשת החברתית LinkedIn יונתן מלכא, ריצה הורסת את הברכיים? 8 מיתוסים מהמסלול, באתר ynet, 2 בינואר 2013 יונתן מלכא, להפוך מבטטת כורסה לחובבי ריצה ב-6 שבועות, באתר ynet, 30 בדצמבר 2012 ריאיון עם הספורטאי באתר כושר ישראל ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יונתן מלכא".
אדוארד מאייר

אדוארד מאייר (בגרמנית: Eduard Meyer; ‏25 בינואר 1855 - 31 באוגוסט 1930) היה היסטוריון גרמני. מאייר נולד בהמבורג ולמד ב-Gelehrtenschule des Johanneums ואחר-כך באוניברסיטאות בון ולייפציג. אחרי שסיים את לימודיו, שהה שנה אחת באיסטנבול. ב-1879 הוא התמנה למרצה באוניברסיטת לייפציג. הוא התמנה לפרופסור להיסטוריה עתיקה בורוצלב ב-1885, באוניברסיטת האלה-ויטנברג ב-1889 ובאוניברסיטת הומבולדט ב-1902. הוא שימש כפרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד ב-1909. מאייר זכה לתואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטאות אוקספורד, סנט אנדרוז, פרייבורג ושיקגו. עבודתו העיקרית היא Geschichte des Altertums ‏ (1884-1902; המהדורה השלישית, 1913) הוא גם פרסם את הספרים הבאים: Forschungen zur alten Geschichte (1892-1899) Untersuchungen zur Geschichte der Gracchen (1894) Wirtschaftliche Entwicklung des Altertums (1895) Die Entstehung des Judentums (1896) Zur Theorie und Methodik der Geschichte (1902) Israeliten und ihre Nachbarstämme (1906) Theopomps Hellenika (1909) Der Papyrosfund in Elephantine (1912) Ursprung und Geschichte der Mormonen (1912) הוא גם כתב ערכים בEncyclopaedia Biblica‏ (1903) ובמהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה. מאמר זה נלקח מ-New International Encyclopedia שהיא כיום ברשות הציבור. המאמר מבוסס על הערך "Meyer, Eduard", באנציקלופדיה אמריקנה, 1920 שהיא כיום ברשות הציבור. מדיה וקבצים בנושא אדוארד מאייר בוויקישיתוף אדוארד מאייר, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה הטקסט המלא של ספרו של מאייר Geschichte des Altertums (ההיסטוריה של העת העתיקה) אדוארד מאייר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Trouble

האם התכוונתם ל... Trouble (שיר של פינק) – הסינגל הראשון של פינק מאלבומה השלישי "Try This". Trouble (שיר של קולדפליי) – סינגל של להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית קולדפליי. Trouble (שיר של ריי למונטיין) – סינגל של זמר מוזיקת הפולק האמריקני ריי למונטיין. Trouble (שיר של איגי אזליה) – סינגל של זמרת מוזיקת ההיפ הופ האוסטרלית איגי אזליה. Trouble (אלבום של נטליה קילס) – אלבום האולפן השני של הזמרת הבריטית נטליה קילס. Trouble (אלבום של איומי האמאסאקי)(אנ') – אלבום האולפן השביעי של הזמרת היפנית איומי האמאסאקי.