laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
One (ערוץ טלוויזיה גרמני)

One הוא ערוץ טלוויזיה דיגיטלי בבעלות גוף השידור הציבורי הגרמני ARD שמפעיל אותו. הערוץ הושק ב-30 באוגוסט 1997. הערוץ זמין בשידורים לווייניים באירופה ובאמצעות הכבלים בגרמניה (באזורים מסוימים). ב-29 ביולי 2016 הודיעה WDR כי הערוץ, שנקרא עד אז Einsfestival ימותג מחדש תחת השם "One" ב-3 בספטמבר 2016 וקהל היעד של הערוץ יהיה בגילאים 30 עד 49. הערוץ החל לשדר תחת השם One ב-1 בספטמבר 2016 בטוויטר ובפייסבוק, ומ-3 בספטמבר גם בשידורי הערוץ. המיתוג מחדש נועד להגביר את המודעות לערוץ כערוץ בידור במיוחד עבור צופים מתחת לגיל 30. בין 21 ל -24 במרץ 2008, Einsfestival החל בשידורים בהפרדה גבוהה בשידורים בלוויין ובכבלים הדיגיטליים (Kabel BW). מ-22 דצמבר 2008 עד 1 ינואר 2009, Einsfestival שוב שידר תבנית בדיקה. כיום הערוץ משדר ב-HD באיכות 720p. התוכניות המשודרות בערוץ הן בעיקר סרטי עלילה, סדרות טלוויזיה, סרטי תעודה ותחקיר, מגזינים ותוכניות מוזיקה (שעוסקות בעיקר ברוק ופופ). לוח המשדרים מורכב בעיקר מתוכניות רכש מערוצים אזוריים יחד עם הפקות חדשות ומקוריות ותוכניות ישנות מארכיון ARD. במהלך אולימפיאדת אתונה השתמשו ARD ו-ZDF בערוצים הדיגיטליים שלהם על מנת לסייע בדיווחים בנושא המשחקים האולימפיים ואירועי ספורט אחרים. דבר זהה קרה גם במהלך יורו 2008, מונדיאל 2010, יורו 2012 ומונדיאל 2014, על מנת להיות מסוגלים לשדר את המשחקים המתרחשים במקביל. מאז יוני 2008 הערוץ משדר גם טלטקסט ובו מידע מותאם על לוח המשדרים והתוכניות השונות. סמל הערוץ עד אפריל 2005 סמל הערוץ עד אוקטובר 2005 סמל הערוץ עד ספטמבר 2009 סמל הערוץ עד 2 בספטמבר 2016 סמל גרסת ה-HD של הערוץ עד 2 בספטמבר 2016 סמל הערוץ מאז 3 בספטמבר 2016 3sat Phoenix ARD אתר האינטרנט הרשמי של One One, ברשת החברתית פייסבוק One, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
מישור נילסן

מישור נילסן או רמת נילסן (באנגלית: Nilsen Plateau) הוא מישור מכוסה קרח באנטארקטיקה.  כאשר מכלילים בשטח המישור גם את אזור פראם מסה, אורכו 60 קילומטרים ורוחבו 22 קילומטרים. המישור מגיע לגובה של 3,940 מטרים מעל פני הים, ומתנשא לגובה של 1,500 מטרים מעל סביבתו, בין קרחון אמונדסן וקרחון סקוט בהרי המלכה מוד. הפסגה הגבוהה ביותר במישור נלסון היא פסגה ללא שם וגובהה 3938 מטרים. המישור התגלה בנובמבר 1911 על ידי משלחת המחקר הנורווגית שבראשה עמד רואלד אמונדסן. אמונדסן קרא למישור על שם קפטן תורוואלד נילסן, מפקד הספינה Fram. • Edmund Stump, The Ross Orogen of the Transantarctic Mountains, P 177 • W.E. Long, D. McLelland, J.W. Collinson, D.H. Elliot, Geology of the Nilsen Plateau, Queen Maud Mountains, Transantarctic Mountains, Terra Antartica 2008-2009, 15(2), 239-253 • Roald Amundsen, The South Pole: An Account of the Norwegian Antarctic Expedition in the "FRAM" 1910- 1912, August 1912 מישור נילסן באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מישור נילסן באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה מישור נילסן באתר peakbagger הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מידע גאוגרפי
קירסטין סמית

קירסטין סמית (בלועזית: Kirstine Smith; ‏1878–1939) הייתה סטטיסטיקאית דנית. היא מחלוצות המחקר בתחום התכנון האופטימלי של ניסויים. ב-1906 סיימה את לימודיה באוניברסיטת קופנהגן עם תואר במתמטיקה ובפיזיקה. היא עבדה כעוזרת מחקר של האסטרונום והסטטיסטיקאי תורוולד טילה, ולאר מותו עבדה במכון לחקר הימים, שם הייתה מעורבת במספר מחקרים על אוכלוסיות דגים. ב-1916 התקבלה ללימודי דוקטורט באוניברסיטת לונדון, במחלקה לסטטיסטיקה שהקים שם קרל פירסון, וביצעה את עבודת המחקר שלה בהדרכתו. במכתב לפישר, פירסון תיאר את סמית כ-"מבריקה". היא פרסמה מחקר רב השפעה על אמידת חי-בריבוע של מקדם המתאם. חילוקי דעות בדבר הפרשנות של עבודתה גרמו להרעת היחסים בין פירסון ופישר. בעבודת הדוקטורט שלה, שפורסמה ב-1918, היא המציאה למעשה את התחום של תכנון ניסויים אופטימלי. לאחר סיום לימודי הדוקטורט חזרה לדנמרק, שם עבדה במכון לחקר האוקיינוס ובמעבדת המחקר של קרלסברג. בסופו של דבר פרשה מהעיסוק במחקר בשנת 1925, ובחרה להיות מורה בבית ספר תיכון, שם לימדה עד מותה ב-1939. Karl Pearson and the Scandinavian School of Statistics - Peter Guttorp, Georg Lindgren, International Statistical Review Volume 77, Issue 1, pages 64–71, April 2009 Gumpertz, M.L. Thumbnail biography of Kirstine Smith ערך זה הוא קצרמר בנושא דנים ובנושא סטטיסטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קירסטין סמית".
אידה ק. מרים

אידה קרייבן מרים (באנגלית: Ida Craven Merrian;‏ 1904–1997) הייתה כלכלנית וסטטיסטיקאית אמריקנית. לאחר שסיימה את לימודי התואר הראשון באנגלית ובהיסטוריה (מכללת וולסלי, 1925), למדה כלכלה באוניברסיטת שיקגו. תואר דוקטור הוענק לה ב-1928, מטעם בית הספר הגבוה ברוקינגס לכלכלה וממשל שבוושינגטון. בסיום לימודיה קיבלה משרת מרצה במכללת קונטיקט. ב-1936 עברה לנהל את מחלקת המחקר והסטטיסטיקה של המוסד לביטוח לאומי (social security), שנוסד רק שנה קודם לכן. ב-1955 קודמה לתפקיד בכיר במוסד. במסגרת תפקיד זה פרסמה מחקרים רבים שעסקו בנושאי רווחה, ביטוחי בריאות, נכות, תחזיות לגיל פרישה, ועוד. כמו כן, קבעה לראשונה את שיטת חישוב קו העוני בארצות הברית. היא עבדה במוסד לביטוח לאומי עד לפרישתה ב-1972. מרים נבחרה לעמיתה באיגוד האמריקני לסטטיסטיקה בשנת 1965. ב-1966 זכתה ב-Federal Woman's Award. כן זכתה בפרס השירות המצוין של משרד החינוך, הבריאות והרווחה. Ida C. Merriam - Social Security History Ida Merriam dies at 92 – The Washington Post ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא סטטיסטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טאן ג'ונגיי

הרפובליקה העממית של סין זהו שם סיני; שם המשפחה הוא טאן. טַאן ג'וֹנְגְיִי (בסינית מפושטת: 谭中怡, פין-יין: Tánzhōngyí, נולדה ב-29 במאי 1991) היא שחמטאית סינית בדרגת רב-אמן. אלופת העולם בשחמט לנשים בשנים 2017–2018. נכון למרץ 2020, מדורגת במקום ה-27 בדירוג הכללי בסין לפי מד כושר. בשנים 2000 ו-2001 זכתה ג'ונגיי באליפות העולם בשחמט לבנות מתחת לגיל עשר, וב-2002 זכתה בתחרות המקבילה לבנות מתחת לגיל שתים עשרה. בשנת 2008 התמודדה באליפות העולם לנשים, והובסה בסיבוב השני על ידי פיה קרמלינג בתוצאה 1.5-0.5. ג'ונגיי ייצגה את סין באוניברסיאדה בשנים 2011 ו-2013, וזכתה בשתי מדליות זהב עם קבוצתיות ומדליות זהב וארד אישיות. ב-2015 זכתה באליפות סין בשחמט לנשים, וב-2016 זכתה עם נבחרת סין במדליית הזהב באולימפיאדת השחמט 2016. בשנת 2017 העפילה לגמר אליפות העולם בשחמט, והתמודדה בדו-קרב על התואר מול אנה מוזיצ'וק. לאחר תוצאת תיקו 2-2 ניצחה את מוזיצ'וק בשלב שובר-השוויון וזכתה בתואר אלופת העולם. במאי 2018 היא הפסידה את תואר אלופת העולם לסינית ג'ו ונג'ון שניצחה אותה בתוצאה 5.5:4.5. 2009 - רב-אמן לנשים 2017 - רב-אמן. בין השנים 2008 ל-2016 השתתפה ג'ונגיי בשתי אולימפיאדות שחמט: מדיה וקבצים בנושא טאן ג'ונגיי בוויקישיתוף טאן ג'ונגיי, באתר צ'סגיימס (באנגלית) טאן ג'ונגיי, באתר פיד"ה (באנגלית) Tan Zhongyi - Women's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פראם מסה

פראם מסה או רמת פראם (באנגלית: Fram Mesa) היא רמה גבוהה, מכוסה קרח, המהווה את חלקו הצפון מזרחי של מישור נילסן, בהרי המלכה מוד שבאנטארקטיקה. אורכה של הרמה 19 קילומטרים ורוחבה 2 עד 6 קילומטרים. גובהה של הרמה 3,024 מטרים מעל פני הים (כאשר גובהו של הר באוזר בקצה הצפוני של הרמה הוא 3,655 מטרים מעל פני הים). ככל הנראה הרמה התגלתה על ידי רואלד אמונדסן בשנת 1911, ומופתה באופן חלקי על ידי משלחת המחקר של ריצ'רד בירד שנערכו בשנים 1928–1930 ו- 1933–1935. הרמה מופתה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, באמצעות תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1960–1964. שמה של הרמה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים והיא נקראת על שם הספינה Fram, הספינה ששימשה את משלחת הקוטב הדרומי של 1910-1912. פראם מסה באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
פראם (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פראם – מלך ירמות הכנעני, נמנה עם חמשת מלכי האמורי שהביס יהושע בן נון פראם (אונייה) – אוניית משלחות חקר נורווגיות בחוג הארקטי ובאנטארקטיקה פראם מסה או רמת פראם - רמה המהווה את חלקו הצפון מזרחי של מישור נילסן, בהרי המלכה מוד שבאנטארקטיקה מוזיאון פראם – מוזיאון באוסלו, נורווגיה פרם (פירושונים)
KLM

KLM (בהולנדית: KLM - Koninklijke Luchtvaart Maatschappij - "חברת תעופה מלכותית") היא חברת התעופה הלאומית של הולנד. החברה היא חלק מתאגיד אייר פראנס-KLM שהוקם בשנת 2004. בסיסה הראשי של החברה נמצא בנמל התעופה סכיפהול שבאמסטרדם. ביולי 2018 זכתה החברה בתואר: "חברת התעופה הדייקנית ביותר". החברה נוסדה ב-7 באוקטובר 1919, מה שהופך אותה לחברת התעופה הוותיקה בעולם הפועלת עדיין תחת אותו השם, (מוכר כשיא גינס). בשנת 1920 התבצעה הטיסה הראשונה של החברה ללונדון. בשנת 1934 התבצעה הטיסה הראשונה של החברה שחצתה את האוקיינוס האטלנטי. בשנת 2004 התאחדה החברה עם חברת התעופה אייר פראנס. בשנת 2017 חשף וילם-אלכסנדר מלך הולנד בריאיון לדה-טלגרף ההולנדי כי במשך 21 שנים הוא משמש כטייס משנה בטיסות מסחריות של KLM. צי המטוסים של החברה, נכון לפברואר 2021: לפני קום המדינה שימשו שדה התעופה בעזה ונמל התעופה לוד שימש את החברה כחניות ביניים במסלול טיסותיה להודו ואוסטרליה. כיום, החברה מפעילה טיסה יומית אחת במטוס בואינג 777-200ER מנמל התעופה סכיפהול באמסטרדם לנמל התעופה בן-גוריון. חטיפת טיסה 366 של KLM מדיה וקבצים בנושא KLM בוויקישיתוף KLM, ברשת החברתית פייסבוק KLM, ברשת החברתית אקס (טוויטר) KLM, ברשת החברתית אינסטגרם KLM, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) היסטוריית הבטיחות של KLM, באתר Aviation Safety Network (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא KLM באתר Airliners.net גילי מלניצקי, אלירן רובין, האם טיסות הלואו-קוסט באמת זולות יותר?, באתר TheMarker‏, 10 במרץ 2017 חלוקת מתנות חנוכה על ידי חברת KLM, 1955, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים מיכל רז-חיימוביץ', ‏חברת התעופה הדייקנית ביותר: KLM עם 88% נחיתה בזמן, באתר גלובס, 7 באוגוסט 2018 מלך הולנד חשף: אני מטיס אתכם כבר 21 שנה, באתר ynet, 17 במאי 2017 KLM Royal Dutch Airlines Fleet Details and History, m.planespotters.net (באנגלית) "KLM Corporate" (בהולנדית). נבדק ב-2018-07-02. KLM Fleet | Airfleets aviation, www.airfleets.net לעתיד התעופה בארצנו, באתר jpress.org.il
סוכנות המכס והגנת הגבולות של ארצות הברית

סוכנות המכס והגנת הגבולות של ארצות הברית (באנגלית: U.S. Customs and Border Protection ובראשי תיבות: CBP) היא סוכנות פדרלית השייכת למחלקה לביטחון המולדת. הסוכנות הוקמה במרץ 2003 כחלק מארגונה של המחלקה לביטחון המולדת, ואיחדה לתוכה את שירות המכס ופעילויות מסוכנות ההגירה של ארצות הברית וממחלקת החקלאות. הסוכנות מעסיקה למעלה מ-60,000 עובדים ואחריותה היא הגנה על גבולות ארצות הברית, פיקוח ואכיפת חוקי מעבר וסחר למדינה. תחת הסוכנות פועל משמר הגבול של ארצות הברית כגוף ביצוע שאנשיו נושאי מדים ודרגות. לפני הקמת הסוכנות, האחריות על ביטחון, אכיפה ומתקנים לשם פעילות מעבר ומסחר בינלאומיים הייתה מחולקת בין מספר ארגונים. מטרת הסוכנות המאוחדת הייתה לאפשר תהליכים סדורים ואחידים שיבטיחו עמידה בדרישות חוקי ההגירה, הבריאות והסחר הבינלאומי. שירות המכס של ארצות הברית - השירות הוקם ב-31 ביולי 1789, עם ארגון הסוכנות נסגר השירות, ראשו היה לראש סוכנות המכס והגנת הגבולות, ומרבית עובדיו ותחומי אחריותו הועברו לסוכנות החדשה. פקחי ההגירה - פעילותם התבצעה עד להקמת הסוכנות תחת משרד המפקח על ההגירה שנוסד ב-3 במרץ 1891 פקחי חקלאות - פעילותם התבצעה קודם לכן תחת משרד החקלאות במסגרת חוק ההסגר לצומח מ-20 באוגוסט 1912 סוכני משמר הגבול - פעילותם נוסדה ב-28 במאי 1924 וטרם הקמת הסוכנות פעלו תחת מחלקת המשפטים של ארצות הברית מדיה וקבצים בנושא סוכנות המכס והגנת הגבולות של ארצות הברית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סוכנות המכס והגנת הגבולות של ארצות הברית (באנגלית) סוכנות המכס והגנת הגבולות של ארצות הברית, ברשת החברתית פייסבוק סוכנות המכס והגנת הגבולות של ארצות הברית, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
המלט (סרט, 1913)

המלט (באנגלית: Hamlet) הוא סרט אילם בריטי משנת 1913 בבימויו של היי פלאמב ובכיכובם של ג'ונסטון פורבס-רוברטסון, גרטרוד אליוט ושל וולטר רינגהם. הסרט הוא עיבוד של המחזה "המלט" מאת ויליאם שייקספיר בהפקת הפוורת' קומפני, והוא מבוסס על ההצגה שהועלתה בתיאטרון דרורי ליין בשנת 1913. ג'ונסטון פורבס-רוברטסון – המלט גרטרוד אליוט – אופליה וולטר רינגהם – קלאודיוס אדליין בורן – גרטרוד ג'. ה. ברנס – פולוניוס ס. א. קוקסון –הורציו אלכס סקוט-גאטי – לארטס גרנדון בנטלי – פורטינברס מונטגו רתרפורד – כומר ג'. ה. ריילי – הקברן פרסי רודס – רוח הרפאים רוברט אטקינס – מרצלוס אריק דילדו – ריינלדו ריצ'רד אנדין – השחקן השני ג'ורג' הייס – אוסריק ס. ט. פירס – הקברן השני אוליב ריצ'רדסון – השחקנית המלכה אי איי רוס – גילדנשטרן מדיה וקבצים בנושא המלט בוויקישיתוף "המלט", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "המלט", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Hamlet (1913) Film details
Nights in White Satin

"Nights in White Satin" (בעברית: "לֵילוֹת מֶשִׁי לָבָן") הוא שיר של להקת המודי בלוז שיצא בשנת 1967. הוא נכתב והולחן על ידי הגיטריסט, ג'סטין היוורד חבר הלהקה, והופיע תחת החלק "The Night", באלבום הקונספט שהוציאה הלהקה Days of Future Passed. כשיצא השיר לראשונה הוא הגיע למקום התשעה-עשר במצעד הסינגלים הבריטי, ולמקום המאה-ושלוש בארצות הברית. הייתה זו כניסה ראשונה משמעותית של הלהקה מאז הסינגל שלה "Go Now" וחילופי הגברי בתוך הלהקה, עת עזב אותה דני ליין והצטרפו אליה הייוורד וג'ון לודג'. לאחר שיצא השיר מחדש בשנת 1972, הוא שהה שבועיים במקום השני במצעד הבילבורד הוט 100 והגיע למקום הראשון במצעד של מגזין המוזיקה קאש בוקס בארצות הברית. "Nights in White Satin" נמכר בלמעלה ממיליון עותקים בארצות הברית, וזכה במעמד של סינגל זהב. בשנת 1995 הקליטה אותו מחדש הזמרת הגרמנייה סנדרה. גרסתה זכתה להצלחה אדירה בישראל. ג'סטין היוורד כתב את השיר כשיהיה בן תשע-עשרה. כשהשמיע לחבריו ללהקה את השיר, הם לא התלהבו ממנו תחילה. את הרעיון ל-"Nights in White Satin" קיבל לאחר שחברתו נתנה לו סדינים עשויים ממשי. היוורד סיפר על כתיבת השיר ואמר: ”השיר הזה היה שיר שכתבתי והייתה לו את העוצמה שלו. זה היה שיר מאוד אישי. כל צליל וכל מילה בו מבטאים משהו עבורי וגיליתי שאנשים רבים הרגישו אותו הדבר לגביו”. בהקלטת השיר השתתפה "תזמורת הפסטיבלים של לונדון". הצלילים התזמורתיים בחלק המרכזי של השיר הופקו על ידי המלוטרון של מייק פינדר, חבר הלהקה. גרסת כיסוי של "Nights in White Satin" הוקלטה על ידי הזמרת הגרמנייה סנדרה במסגרת אלבום האולפן השישי שלה, Fading Shades (1995). היא הופקה על ידי מיכאל קרצו. "Nights in White Satin" פורסם כסינגל המוביל מתוך Fading Shades באביב 1995 ולא הצליח להשתוות להצלחה של הסינגלים הקודמים של סנדרה. השיר הגיע למקום השמונה-ושישה בגרמניה, אך דורג במצעד של ניו זילנד והיה היחיד שלה שעשה זאת. הוא זכה להצלחה אדירה בישראל. הווידאו קליפ הרשמי של "Nights in White Satin" בבימויו של אנג'ל הארט, הציג תקריבים של פניה של סנדרה כשהייתה בהיריון באותה תקופה. מאוחר יותר, נעשה שימוש בסטילס מתוך הקליפ עבור עטיפת האלבום Fading Shades. הוא נכלל באלבום הווידאו של סנדרה The Complete History משנת 2003. מידע על היצירה "Nights in White Satin" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "Nights in White Satin" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"Nights in White Satin" באתר SecondHandSongs המודי בלוז The Moody Blues, לילות משי לבן Nights in white satin באתר המוזיקה של יוסי חרסונסקי לילות משי לבן עם מילות השיר בעברית באתר YouTube «sandranet.com». sandranet.com (en inglés)., ‏2012-08-24 יהודה נוריאל, האח בלוז, באתר "ידיעות אחרונות", 20 בספטמבר 2015 Rob Hughespublished, The Story Behind The Song: Nights In White Satin by The Moody Blues, louder, ‏2023-08-31 (באנגלית) The Moody Blues “Nights In White Satin” באתר רדיו WNCX, ‏ 14 באוקטובר 2016 Release group “Fading Shades” by Sandra - MusicBrainz, musicbrainz.org Sandra – Nights In White Satin "Major Market Airplay" (PDF). Music & Media. Vol. 12, no. 17. Amsterdam. 29 April 1995. p. 27. Sandra - Nights In White Satin (Official Video 1995), נבדק ב-2024-04-10 "Sandra - The Complete History (DVD, DVD-Video, PAL, Compilation, Stereo)"
טיפוס (תעופה)

בתעופה, טיפוס או נסיקה הוא שלב שבו כלי טיס נוסק מעלה. כמו כן, זהו השלב הלוגי שבא מיד לאחר ההמראה וקודם לשיוט. את הטיפוס נעשה בהדרגה עד שכלי הטיס מגיע לרום טיסה מוסכם מראש. המטוס עושה שימוש בדחף הגובר על כוח הגרר המופעל עליו ומשיג עילוי. בנוסף הטייס עשוי להרים את אף המטוס ועל ידי כך לשנות את הכיוון בו פועל הדחף ועל ידי כך ליצור רכיב אנכי המושך את המטוס כלפי מעלה ומתווסף לעילוי הקיים. המטוס יפסיק לעלות ברגע שכוח מנועיו לא יוכל להתגבר על הכוחות המתנגדים לו, כלומר המטוס יגיע לסייג הרום שלו. לחלופין, הטיפוס ייפסק כאשר הטייס ינמיך את עוצמת המנועים בכוונה תחילה ויאזן את אף המטוס למטרת שמירה על גובה אחיד וכניסה למצב שיוט. כאמור, הטיפוס מתבצע מיד לאחר המראת המטוס והוא קודם לשלב השיוט. המטוס נוסק עד לגובה ידוע מראש אותו קובע הטייס בהתאם להנחיות שניתנו לו ממגדל הפיקוח. בטיסות ארוכות, טיסות מסחריות בעיקר, המטוס מטפס, נכנס למצב שיוט וחוזר חלילה. ככל שהדלק במטוס אוזל כך המטוס קל יותר וניתן לטפס עימו לרום גבוה יותר. ככל שמתקדמים בשלב הטיפוס, קצב הטיפוס (ידוע גם בשם "קצב נסיקה") הולך ויורד. זאת מאחר שככל שנוסקים האוויר נהיה דליל יותר. ניתן גם להשיג טיפוס מבלי להיעזר במנועים. דבר זה קורה באזורים בהם ישנה פעילות עזה של רוחות וזרמי אוויר עולים, אך רוב המטוסים אינם מותאמים לטיפוס פסיבי. כניסה לאזור זה כרוכה בסכנה ולרוב רק דאונים מטפסים באופן פסיבי. השלב ההפוך לטיפוס הוא הנמכה, שלב בו מורידים את גובה המטוס בהדרגה. ערך מורחב – מהירויות-V בתלות בסוג כלי הטיס ותנאי הטיסה או השדה ממנו ממריאים ישנן מספר סוגי מהירויות טיפוס אופייניות בכוח מנוע מלא, כאשר השליטה על מהירות האוויר עצמה מושגת על ידי זווית האף (עלרוד) של המטוס, ככל שהזווית גבוהה יותר המהירות קטנה. מהירות טיפוס בטוח (V2): מהירות זאת אופיינית למטוסים מרובי מנועים ומושגת ניתוק מהקרקע מהר ככל הניתן, תפקידה הוא להבטיח טיסה בטוחה במקרה ויש כשל באחד המנועים. המהירות מחושבת לכך שברגע שיש כשל המטוס יוכל לטפס, לבצע הקפה ולנחות בבטחה בכוח של המנועים הנותרים. מהירות זווית טיפוס מרבית (Vx): מהירות זאת מקנה את קצב הטיפוס המרבי של המטוס יחסית למרחק. בפועל מהירות זאת מקנה את משך הטיפוס הארוך ביותר מבין כל פרופילי הטיפוס בכוח מלא, אך בטווח המרחקים הקצר ביותר. מהירות זאת קריטית כאשר ישנו מכשול שיש לעבור, או טווח גבהים שהמטוס המטפס נדרש לעבור בטווח הקצר ביותר, לפי נהלים והוראות הבקרה האווירית. מהירות קצב טיפוס מרבי (Vy): מהירות זאת מקנה את קצב הטיפוס המרבי של המטוס יחסית לזמן. כלומר מהירות זאת מקנה את הזמן הקצר ביותר להשגת גובה מסוים. מהירות זאת משמשת בדרך כלל לטיפוס לאחר המראה אחרי שמושגת מהירות טיפוס בטוח, או לטובת טיפוס דרך טווח גבהים שהמטוס צריך לשחרר בזמן הקצר ביותר על פי הגדרת הבקרה והנהלים. שיוט הנמכה שלבי הטיסה
פסק דין פלסי נגד פרגוסון

פסק דין פלסי נגד פרגוסון (באנגלית: Plessy v. Ferguson; מראה מקום: (1896) ‎163 U.S. 537) היה פסק של בית המשפט העליון הפדרלי בארצות הברית, אשר קבע דה יורה כי הפרדה על רקע גזעי, גם במקומות ציבוריים כמו תחבורה ציבורית, היא חוקתית, תחת הדוקטרינה "נפרד אך שווה". ההחלטה התקבלה ברוב של 7 שופטים נגד שופט אחד שהתנגד. השופט הנרי בילינגס בראון כתב את החלק בפסק הדין שביטא את דעת הרוב, והשופט ג'ון מארשל הארלן כתב את החלק בפסק הדין שביטא את דעת המיעוט. דוקטרינת "נפרד אך שווה", נשארה דוקטרינה מקובלת בחוקי ארצות הברית, עד אשר בוטלה ב-1954 בפסק דין בראון נגד מועצת החינוך. לפני מלחמת האזרחים האמריקנית, בית המשפט העליון הגן על מוסד העבדות, למשל בפסק דין דרד סקוט נגד סנדפורד. בשנים שאחרי תום מלחמת האזרחים, חוקת ארצות הברית תוקנה כדי למנוע את העבדות (התיקון ה-13 לחוקת ארצות הברית) ולהבטיח שוויון זכויות לשחורים במדינותיהם (התיקון ה-14 לחוקת ארצות הברית). מדינות הדרום אשר נאלצו להסכים לתיקונים אלו לחוקה תחת לחצים של מדינות הצפון, הקימו, בעיקר בשלושת העשורים האחרונים של המאה ה-19, מערכת מסועפת של אפליה גזעית חוקית שנועדה למנוע מהאזרחים השחורים, ששוחררו ממוסד העבדות בעקבות המלחמה, לקחת חלק משמעותי במדינות. משפט זה דן בהתנגדות לחוק שנחקק במדינת לואיזיאנה בשנת 1890. חוק זה דרש קרונות רכבת נפרדים ללבנים ולשחורים. בית המשפט העליון החליט שהתיקון ה-14 נועד להבטיח שוויון בפני החוק, ולא אינטגרציה בין גזעית. לפיכך, כל שירות ציבורי, דיו שיספק שירותים באיכות שווה ללבנים ולשחורים, ואין איסור על אספקתם בנפרד. המתנגדים לפסיקה טענו שבית המשפט העליון היה צריך לזהות שמטרת ההפרדה בחוק הייתה מניעת שוויון זכויות ועל כן לבטל את החוק. גישה זאת נתקבלה בסופו של דבר לאחר כ-70 שנה, כאשר מדיניות "נפרד אך שווה" הוגדרה על ידי בית המשפט העליון של ארצות הברית כבלתי חוקתית בפסק דין בראון נגד מועצת החינוך של טופיקה, קנזס. מדיה וקבצים בנושא פסק דין פלסי נגד פרגוסון בוויקישיתוף פסד הדין, Findlaw פסק דין פלסי נגד פרגוסון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
Felino CB7

Felino CB7 היא מכונית ספורט המוגדרת כמכונית על, בעלת מרכב פיברגלס מתוצרת יצרנית מכוניות המרוץ ומכוניות העל הקנדית Felino Corporation אשר מיוצרת משנת 2016 עד היום. דגם ה-"Felino CB7" פותח במשך 7 שנים, טרם יציאתו לשווקים. נסיעת המבחן של דגם ה"Felino CB7"[ לפני אישורו הסופי נערכה במסלול מרוצי המכוניות "Circuit Gilles Villeneuve" (אנ'). אב הטיפוס של דגם ה"Felino CB7" הוצג לראשונה בתערוכת המכוניות הבינלאומית במונטראול (Montreal International Auto Show (אנ')). דגם ה"Felino CB7" היא מכונית הספורט השנייה, שמיוצרת בקנדה (מכונית העל הראשונה, המיוצרת משנת 2010 היא לוקוס HTT פלאטור). המכונית היא בעלת 2 מושבים ו-2 דלתות הדגם "Gull-wing door" (אנ') ("דלת של כנף") מצוידת במנוע ג'נרל מוטורס (מנוע מרכזי). מידות צמיגים: קדמיים - 315/30R18, אחוריים - 245/40R18. תאורת פנסים תוך שימוש בדיודה פולטת אור (LED - Light-Emitting Diode). בלמים הם 4 בלמי דיסק (355 מ"מ) מדיה וקבצים בנושא Felino CB7 בוויקישיתוף דגם "Felino CB7" לא רק הוקי קרח: מכונית קיצון קנדית (וואלה, וואלה רכב, ניר בן טובים, 30 בינואר 2014) Felino CB7, סרטון באתר יוטיוב Felino CB7, סרטון באתר יוטיוב Felino CB7, סרטון באתר יוטיוב Felino CB7, סרטון באתר יוטיוב Felino CB7, סרטון באתר יוטיוב Felino CB7, סרטון באתר יוטיוב Felino CB7, סרטון באתר יוטיוב דגם מכונית על "Felino CB7" עשויה מפיבגלס autoexpress.co.uk/car-news/85570/felino-cb7-new-525bhp-carbon-fibre-supercar-revealed דגם "Felino CB7" topspeed.com/cars/felino-cb7 דגם "Felino CB7" robbreport.com/motors/cars/felino-cb7-supercar
ג'לאל א-דין א-סויוטי

ג'לאל א-דין עבד א-רחמן בן אבו בכר בן מחמד אלח'דירי א-סוּיוּטי (שם מלא בערבית: جلال الدين عبد الرحمن بن أبي بكر بن محمد الخضيري السيوطي) חי בין השנים 1445–1505 לספירה. היה איש דת מצרי, מורה ומומחה בתחום ההלכה והמשפטים, ואחד מהסופרים הבולטים בתקופתו, אשר הקדיש את כתביו לתאולוגיה והלכה אסלאמית. מזוהה עם האסכולה השאפעית, ונחשב לאחד מפוסקי ההלכה המכובדים ביותר באסכולה השאפעית בפרט, ובאסלאם בכלל. א-סויוטי נולד ב-3 באוקטובר 1445 בקהיר. אמו הייתה ממוצא צ'רקסי, ואילו אביו ממוצא פרסי, בעוד שעל פי א-סויוטי בעצמו, הוא למעשה נצר לשושלת מבגדאד. משפחתו היגרה לאסיוט שבמצרים הממלוכית, ולכן הוא זכה לשם "אסויוטי". אביו, אשר למד ולימד הלכה אסלאמית על פי האסכולה השאפעית, נפטר כשג'לאל א-דין היה בגיל חמש. ג'לאל א-דין התמחה בהלכה האסלאמית, בעיקר באסכולה החנפית ובאסכולה השאפעית. הוא התמחה גם בחדית', פרשנות הקוראן, תאולוגיה, היסטוריה, רטוריקה, פילוסופיה, פילולוגיה, אריתמטיקה, וברפואה. בגיל 18 החל ללמד הלכה אסלאמית על פי האסכולה השאפעית, באותו מסגד שבו אביו נהג ללמד. בד בבד הצטרף א-סויוטי למסדר הסופי השאד'לי (בערבית: الطريقة الشاذلية). במהלך חייו זכה ג'לאל א-דין א-סויוטי לתואר הנכסף "מוג'דד" (בערבית: مجدد) אשר משמעותו: "המחדש", והכוונה בזה היא לאדם אשר מחיה מחדש את הדת. א-סויוטי מת ב-18 באוקטובר 1505. ג'לאל א-דין א-סויוטי כתב על נושאים רבים. את דבריו הוא העלה על כתב על פני כ-900 יצירות. את יצירתו הראשונה הוא כתב בהיותו בן 17. אבן עמאד אמר עליו: ”רוב יצירותיו נעשו מפורסמות כבר בתקופת חייו. יכולתו לכתוב הייתה פנומנלית”. אחד מתלמידו אמר ”הייתי פעם עם השייח' א-סויוטי, והוא השלים באותו יום שלושה כרכים”. בנוסף ליצירותיו בנושא הדת, כתב א-סויוטי גם בנושא הרפואה. כמו אבן אל-ג'ווזי, גם כתביו הרפואיים של א-סויוטי מבוססים כמעט לחלוטין על מסורות של הנביא מוחמד. בין יצירותיו המפורסמות ביותר ניתן למצוא את: תפסיר אלג'לאליין ( تفسير الجلالين), אשר נחשב לאחת מפרשנויות הקוראן המקובלות ביותר בקרב המוסלמים. א-טיב א-נבווי (الطب النبوي), אשר בנוי כלקסיקון רפואי. אלג'אמע אלכביר ( الجامع الكبير) אלג'אמע אלסע'יר (الجامع الصغير) דר אלמנת'ור ( درالمنثور) תדריב א-ראווי (تدريب الراوي) מדיה וקבצים בנושא ג'לאל א-דין א-סויוטי בוויקישיתוף ג'לאל א-דין א-סויוטי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ג'לאל אלדין אלסיוטי (1445-1505), דף שער בספרייה הלאומית Spevack, Aaron, The archetypal Sunnī scholar : law, theology, and mysticism in the synthesis of al-Bājūrī, Albany, New York: SUNY Press, 2014 The Encyclopaedia of Islam., New edition, Leiden: Brill, 1960-2009 Medieval Islamic civilization : an encyclopedia, New York: Routledge, 2006 Encyclopedia of the history of Arabic science, London: Routledge, (2000 printing) Encyclopedia of Arabic literature, London: Routledge, 1998 The Qurʼan : an encyclopedia, London: Routledge, 2006