laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ד'תקל"ו

ד'תקל"ו (4536) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 775 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 776. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תקל"ו
ד'תקל"ז

ד'תקל"ז (4537) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 776 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 777. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ד'תקל"ז מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. לדעת רוב הראשונים זו שנת היובל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ברכת החמה ביום רביעי י"ב בניסן - 26 במרץ 777 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ראה למשל בעל המאור עבודה זרה ט: ד'תקל"ז
ד'תקל"ח

ד'תקל"ח (4538) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 777 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 778. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תקל"ח
ד'תקל"ט

ד'תקל"ט (4539) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 778 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 779. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תקל"ט
ד'תק"ם

ד'תק"ם (4540) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 779 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 780. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תק"ם
ד'תקמ"א

ד'תקמ"א (4541) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 780 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 781. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תקמ"א
ד'תקמ"ב

ד'תקמ"ב (4542) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 781 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 782. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תקמ"ב
ד'תקמ"ג

ד'תקמ"ג (4543) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 782 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 783. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תקמ"ג
ד'תקמ"ד

ד'תקמ"ד (4544) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 783 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 784. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תקמ"ד
ד'תקמ"ה

ד'תקמ"ה (4545) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 784 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 785. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תקמ"ה
ד'תקמ"ו

ד'תקמ"ו (4546) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 785 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 786. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תקמ"ו
ד'תקמ"ז

ד'תקמ"ז (4547) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 786 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 787. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תקמ"ז
ד'תקמ"ח

ד'תקמ"ח (4548) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 787 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 788. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. רב מנשה (מרבנן סבוראי) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. רבי גדליה אבן יחיא, שלשלת הקבלה, באתר היברובוקס ד'תקמ"ח
ד'תקמ"ט

ד'תקמ"ט (4549) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 788 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 789. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תקמ"ט
ד'תק"ן

ד'תק"ן (4550) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 789 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 790. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תק"ן
ד'תקנ"א

ד'תקנ"א (4551) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 790 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 791. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תקנ"א
ד'תקנ"ב

ד'תקנ"ב (4552) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 791 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 792. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תקנ"ב
ד'תקנ"ג

ד'תקנ"ג (4553) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 792 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 793. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תקנ"ג
ד'תקנ"ד

ד'תקנ"ד (4554) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 793 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 794. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תקנ"ד
ד'תקנ"ה

ד'תקנ"ה (4555) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 794 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 795. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ד'תקנ"ה
ד'תקנ"ו

ד'תקנ"ו (4556) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 795 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 796. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. בר אבא, ראש ישיבה בפומבדיתא, מקבל מהגאונים שהיו לפניו להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. רבי גדליה אבן יחיא, שלשלת הקבלה, באתר היברובוקס ד'תקנ"ו
ד'תקנ"ז

ד'תקנ"ז (4557) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 796 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 797. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תקנ"ז
ד'תקנ"ח

ד'תקנ"ח (4558) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 797 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 798. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. ראש ישיבת פומפדיתא הגאון רב ישעיה הלוי בן אבא - 796-798 ד'תקנ"ו-ד'תקנ"ח להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ד'תקנ"ח
ד'תקנ"ט

ד'תקנ"ט (4559) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 798 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 799. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תקנ"ט
ד'תק"ס

ד'תק"ס (4560) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 799 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 800. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תק"ס
ד'תקס"א

ד'תקס"א (4561) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 800 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 801. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תקס"א
ד'תקס"ב

ד'תקס"ב (4562) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 801 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 802. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תקס"ב
ד'תקס"ג

ד'תקס"ג (4563) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 802 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 803. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תקס"ג
ד'תקס"ד

ד'תקס"ד (4564) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 803 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 804. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה. י"א בכסלו - חובר סדר עולם זוטא להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב כתב יד פרמה דה רוסי 541 עמוד 229, פורסם על ידי שכטר. ד'תקס"ד
עץ לבוד

עץ לבוד (נקרא גם לביד, ובעגת תעשיית העץ והנגרים: דיקט או סנדוויץ') הוא לוח עץ תעשייתי המורכב משכבות עץ מקבילות זו לזו (לבדים). הלבדים בעובי של 1 מ"מ עד 4.7 מ"מ. בדרך כלל, הכריכה בעובי של 1.5 מ"מ ולבדי המילוי עבים יותר. מספר הלבדים הוא תמיד אי-זוגי - באופן זה מתקבל איזון כוחות פנימי מיטבי ונטיית החומר להתכופף היא מינימלית. העץ הלבוד הוא בעל יחס חוזק-למשקל גבוה יחסית לחומרים מרוכבים אחרים, ואחיד יותר מעץ טבעי. העץ הלבוד משמש לבניית סירות ובתים ועד לסוף מלחמת העולם השנייה היה חומר פופולרי גם לבניית מטוסים. לצד זה הוא משמש לבניית רהיטים, ובייחוד ארונות ומטבחים. טכנולוגיית ייצור העץ הלבוד מאפשרת יצירת לוחות עבודה מעץ בממדים אשר לא תמיד ניתן לנסרם מתוך העץ הגולמי. בעוד לוחות עץ גושני (בעגה: "עץ מלא") מנוסרים ישירות מגזע העץ ולפיכך מוגבלים ברוחבם לקוטר הגזע, לוחות עץ לבוד יכולים להיות רחבים הרבה יותר. נוסף על גודלו, לעץ לבוד יתרונות נוספים על עץ גושני. עץ גושני, מעצם היותו חומר היגרוסקופי (סופח ופולט לחות) נוטה להתעוות עם הזמן, בעוד שבתוך עץ לבוד, ששכבות העץ המרכיבות אותו מונחות שתי וערב, מתקיים איזון בין כוחות הפועלים לעיוותו במימד אחד לבין כוחות הפועלים לעוות אותו בניצב להם. התוצאה היא לוח שנוטה להתעקם ולהתעוות משמעותית פחות מעץ גושני. בולי העץ נחתכים בניצב לאורכם, ליצירת בולים באורך המתאים לעיבוד (בדרך כלל 260 ס"מ). לאחר מכן מקולפים ומרוככים על ידי בישול בקיטור. בול העץ המבושל מוזן למחרטת למינציה. במחרטה, בול העץ מסובב כנגד סכין המקלפת פורניר (אנגלית: veneer, שכבת עץ דקה) רציף בעובי קבוע, בתהליך הדומה לחידוד עיפרון. הפורניר הרציף נחתך בגיליוטינה ליחידות בגודל אחיד, וכך גם מוודאים שמקטעים פגומים יוסרו. לאחר מכן הפורניר מיובש ל-14% עד 2% רטיבות משקלית בהתאם לסוג הדבק והמיקום המיועד בלביד (כריכה או מילוי). פיסות הפורניר המיובשות מצורפות זו לזו ליצירת פיסות בעלות ממדים אחידים. פיסות הפורניר נמרחות בדבק (הפיסות הזוגיות משני הצדדים, או כל פיסה מצד אחד למעט הכריכה) ומונחות זו על גבי זו בכיוונים מאונכים זה לזה. הדבק יכול להיות עמיד במים (WBP) או עמיד ברטיבות (MR). הדבק העמיד במים הוא פולימר של פנול-פורמאלדהיד, ונקרא גם דבק אדום. הדבק העמיד בלחות הוא אוראה-פורמאלדהיד, ונקרא גם דבק לבן. לאחר ההרכבה של דפי הפורניר זה מעל זה עד ליצירת ערמה בגובה של כמטר, הערימה נכבשת במכבש קר על מנת להעביר את הדבק בין שכבות הפורניר, ולהדביק את דפי הפורניר שיצרו לביד בודד זה לזה, כך שניתן יהיה להכניס אותם בקלות למגרה במכבש החם. הלוחות שנוצרים בכבישה הקרה, מוזנים למכבש חם, כל לוח במגרה נפרדת ונכבשים. ככל שטמפרטורת הכבישה גבוהה יותר, זמן הכבישה קצר יותר. טמפרטורת כבישה אופיינית לדבק לבן היא 115°, ולדבק אדום 140°. זמן כבישה אופייני הוא דקה לכל מילימטר עובי. התוצר של המכבש החם הוא כבר עץ לבוד. העץ הלבוד עובר מריחה של חומר לטיפול קוסמטי בפגמים קלים, מנוסר למידה (המידה הסטנדרטית היא 122 על 244 ס"מ), מלוטש, וממוין לפני שנארז ונשלח לרחבי העולם. עץ הוא חומר העשוי מטבעו סיבים בעלי כיוון אחיד. כאשר מגלפים את העץ הטבעי ומתקבל הווניר, לפיסה דקיקה זו חוזקי כפיפה, מתיחה וגזירה שונים בהתאם לציר הפעלת הכוח. עם כיוון הסיבים, ללוח יכולת התנגדות למאמצים אלו אולם בניצב לכיוון הסיבים הוא חלש הרבה יותר. הדבקתם של הוונירים בכיוונים מאונכים זה לזה לסירוגין מקנה ללוח העץ חוזק בשני הכיוונים גם יחד וכן מגדילה את עוביו ובכך מגדילה את מומנט ההתמד שלו כנגד כפיפה וגזירה. עץ תעשייתי סיבית (MDF) שבבית מזוניט לוח בנאים (OSB) עץ רב שכבתי צמנטבורד מדיה וקבצים בנושא עץ לבוד בוויקישיתוף
הירוקזו קנאזאווה

הירוֹקזוֹ קנאזאווה (ביפנית: 金澤 弘和;‏ 3 במאי 1931 – 8 בדצמבר 2019) היה מאמן קראטה יפני בשיטת שוטוקאן. כיהן כמאמן ראשי ונשיא התאחדות הקראטה-דוֹ העולמית (SKI), ארגון שהקים בעצמו לאחר שעזב את התאחדות הקראטה של יפן (JKA). קנאזאווה היה אחד המאסטרים המעטים שהגיעו לדרגה של דאן 10 (הדרגה הגבוהה ביותר שאליה ניתן להגיע בשוטוקאן). קנאזאווה זכה בתחרות "אליפות קראטה לכל יפן" הראשונה שנערכה בשנת 1957. הוא נרשם לאירוע הקוּמיטֶה (קרבות) עם יד שבורה מאירוע קודם, אבל כדי לא לאכזב את אמו שנסעה מרחק רב כדי לצפות בו מתחרה, הוא נלחם בכל זאת וזכה באליפות. בשנה העוקבת זכה בתואר "אלוף הקאטה" וחלק את תואר "אלוף הקומיטה" עם טקיוקי מיקמי באחד מהרגעים המדהימים בהיסטוריה של תחרויות הקראטה בשיטת השוטוקאן. מיקמי וקנאזאווה היו חברים לכיתה ושותפים לדירה לאורך כל קריירת הקראטה שלהם אבל לא לחמו אחד נגד השני בשנה הקודמת מפני שמיקמי היה בפיליפינים, שם לימד במשך שנתיים. כשלחמו אחד נגד השני בסיבוב האחרון, השתמשו במעט מאוד טכניקות מכיוון שהכירו אחד את השני כל כך טוב. הם הקיפו אחד את השני בחיפוש אחר פתיחות עד שתם הזמן. מהסיבה הזו הוחלט ששני המאמנים יהיו אלופי הקומיטה ב"אליפות קראטה לכל יפן" לשנת 1958. קנאזאווה החל ללמוד ג'ודו בצעירותו, ואף על פי כן החל ללמוד גם קראטה בזמן שלמד באוניברסיטת טקושוקו תחת המאמן הראשי מסטושי נקיימה. קנאזאווה הוא גם אחד מהקראטקה (מתאמן בקראטה) המעטים שעודם בחיים שזכו ללמוד תחת גיצ'ין פונאקושי, המאמן הנודע מאוקינאווה שהביא את הקראטה ליפן וייסד את שיטת השוטוקאן. קנאזאווה היה גם אחד הראשונים שסיים את תוכנית האימונים למאמנים של JKA (לפני ש-JKA התחלקה וקנאזאווה עזב והקים ארגון משל עצמו). בין התלמידים שסיימו קורס זה ניתן למנות את טקיוקי מיקמי, טרויוקי אוקאזקי ואיג'י טאקורה. נפטר ב-8 בדצמבר 2019. אתר האינטרנט הרשמי של הירוקזו קנאזאווה התאחדות הקראטה-דו העולמית ביוגרפיה ומבואות מראיונות ביוגרפיה