laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קבוצת ידיעה

בתורת המשחקים, קבוצת ידיעה היא אוסף קודקודי החלטה של שחקן i {\displaystyle i} במשחק בצורה רחבה. כך שהשחקן אינו יודע להבדיל בין הקודקודים. בפרט, בכל הקודקודים השייכים לאותה קבוצת ידיעה אוסף המהלכים האפשריים של השחקן, זהים. הערה: בהצגה הגרפית של משחק בצורה רחבה נהוג לסמן קודקודי החלטה השייכים לאותה קבוצת ידיעה, על ידי הקפתם באליפסה או בצורה אחרת. קבוצת ידיעה של שחקן i {\displaystyle i} היא תת קבוצה U i {\displaystyle U_{i}} של קודקודי ההחלטה שלו כך שבכולם לשחקן אותם מהלכים אפשריים. פורמלית, אם נסמן ב A x = a 1 , a 2 , . . . a n {\displaystyle A_{x}=a^{1},a^{2},...a^{n}} את קבוצת המהלכים האפשריים בקודקוד x {\displaystyle x} , ונסמן ב L = ⋃ x A x {\displaystyle L=\bigcup _{x}A_{x}} את איחוד קבוצות אלו. אזי קיימת חלוקה P {\displaystyle P} של L {\displaystyle L} , כך שבכל קבוצה l ∈ L {\displaystyle l\in L} יש בדיוק מהלך אחד מכל A x {\displaystyle A_{x}} . כל קודקוד החלטה של שחקן שייך לקבוצת ידיעה אחת ויחידה שלו. משחק בעל ידיעה שלמה לשחקן i {\displaystyle i} הוא משחק בו, כל קבוצות הידיעה של שחקן i {\displaystyle i} מכילות קודקוד אחד בלבד. משחק הוא משחק בעל ידיעה שלמה, אם הוא בעל ידיעה שלמה לכל השחקנים. בדוגמה הראשונה רואים את משחק הקינואה/פיצה. במשחק זה, שחקן אחד מחליט האם להגיש לשחקן 2 פיצה או קינואה. שחקן 2 בתורו מחליט האם לאכול ולברוח או לאכול ולשלם, זאת כאשר אין הוא יודע איזו מנה שחקן 1 הגיש לו. נשים לב שבקבוצת הידיעה של שחקן 2 אין לו יכולת לדעת באיזה קודקוד הוא נמצא. לפי הגדרה בכל קודקוד של שחקן 2 יש לו בדיוק 2 מהלכים (לברוח או לשלם) והמהלכים זהים. בדוגמה השנייה רואים משחק עם 3 שחקנים. כאשר קבוצות הידיעה הן: שימו לב כי שני קודקודי ההחלטה של שחקן שלוש אינם מהווים קבוצת ידיעה אחת - כיוון שמספר המהלכים האפשריים מכל קודקוד שונה (אחד ושניים בהתאמה). בדוגמה השלישית רואים את משחק דילמת האסיר בצורה רחבה. לאסיר 2 קיימת קבוצת ידיעה המכילה שני קודקודים, כאשר לכל קודקוד אותו מספר מהלכים אפשריים (2) ואותם מהלכים - מלשין/מודה. בדוגמה הרביעית אנו רואים משחק של שחקן אחד, עם מהלך גורל. בסיכוי של 0.25 השחקן מקבל הצעה. ההצעה יכולה להיות כוס שתייה (קולה או מיץ עגבניות) - ואז על השחקן להחליט כן/לא - קבוצת ידיעה 1. או שההצעה היא לעשות משהו (לישון או לעבוד) ואז על השחקן להחליט עכשיו/אחר כך - קבוצת ידיעה 2. כיוון שבקבוצות הידיעה השונות המהלכים האפשריים שונים, קיימת הפרדה בין קבוצות הידיעה. מונחים בתורת המשחקים שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, הוצאת מאגנס, 2008
נחליאלי מדגסקרי

נחליאלי מדסקרי (שם מדעי: Motacilla flaviventris) הוא מין של נחליאלי האנדמי למדינת האיים מדגסקר, ומכאן שמו. הנחליאלי חי באזורים טרופיים וסובטרופיים המוצפים עונתית. הוא הוגדר כמין חדש למדע בשנת 2001. מדיה וקבצים בנושא נחליאלי מדגסקרי בוויקישיתוף נחליאלי מדגסקרי, באתר ITIS (באנגלית) נחליאלי מדגסקרי, באתר NCBI (באנגלית) נחליאלי מדגסקרי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) נחליאלי מדגסקרי, באתר GBIF (באנגלית) נחליאלי מדגסקרי באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרקורי-רדסטון

המרקורי-רדסטון (באנגלית: Mercury-Redstone) היה משגר שתוכנן על ידי נאס"א לשימוש בתוכנית מרקורי - תוכנית החלל המאוישת הראשונה של ארצות הברית. המשגר שימש לשיגור 6 משימות תת-מסלוליות בין 1960 ל-1961, מתוכן שתיים מאוישות. המשגר, שהיה מסדרת טילי הרדסטון, פותח מטיל הרדסטון שפותח על ידי ABMA בשנות ה-50, ומשלבו הראשון של טיל היופיטר C שפותח גם הוא על ידי ABMA. מכיוון שיועד לשיגור בני אדם לחלל, עבר המשגר שיפורים רבים כדי להגביר את בטיחותו ואמינותו. ב-5 במאי 1961 שיגר המרקורי-רדסטון את החללית "פרידום 7" כשבתוכה האסטרונאוט האמריקאי הראשון - אלן שפרד - לטיסה תת-מסלולית שנמשכה 15 דקות, טיסה שהפכה אותו לאמריקאי הראשון ולאדם השני בחלל. ב-21 ביולי שימש המשגר לשיגור החללית "ליברטי בל 7", גם כן לטיסה תת-מסלולית, כשבתוכה האסטרונאוט וירג'יל גריסום. 4 משימות נוספות בתוכנית מרקורי השתמשו במשגר האטלס העוצמתי יותר מהרדסטון, ששיגר אותן לטיסות מסלוליות. מדיה וקבצים בנושא מרקורי-רדסטון בוויקישיתוף פרויקט מרקורי-רדסטון רשימת שיגורים ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מריה אראסוריס

מריה אראסוריס (María Edwards de Errázuriz) ‏ (11 בדצמבר 1893 - 8 ביוני 1972) הייתה חסידת אומות העולם מצ'ילה, שהצילה יהודים בתקופת השואה בפריז, שם חייה בשנות ה-30 של המאה ה-20 ונשארה שם בזמן הכיבוש הגרמני. מריה אראסוריס נולדה למשפחה קתולית בצ'ילה. עברה לפריז יחד עם בעלה הראשון שקיבל משרה דיפלומטית. בשנת 1922 התאלמנה. מריה הייתה עובדת סוציאלית ועבדה בבית החולים רוטשילד בפריז, בו אושפזו גם חולים יהודים. מריה שיחקה תפקיד דומיננטי בפעולות הצלה של יהודים בבית החולים, החל מ-1942 הגרמנים הקיפו את בית החולים בגדר תיל וחולים יהודים שהבריאו נשלחו למחנה הריכוז דראנסי ומשם נשלחו למחנות השמדה, מטרתה של מריה הייתה להציל כמה שיותר יהודים ולהסתיר אותם מהגרמנים. קלר היימן, עובדת סוציאלית יהודית הייתה הרוח החיה במחתרת ההצלה, ברשת היו רופאים, כמרים וביניהם הכומר מנארדה (Abbot Ménardais) הם סיפקו מסמכים מזויפים והסתירו יהודים במוסדות נוצרים או במשפחות מאמצות. ב-16 ביולי 1942, יום תחילת גירוש היהודים מפריז, נעצרו בטי (בת 8) ומרסל (בן 4) פרידמן עם אמם ונשלחו לאצטדיון החורף (ולודרום ד'היבר - ול דיב) בפריז עם כ-13 אלף יהודים שנעצרו ביום זה. האם, בטי ומרסל חלו בגרדת ונשלחו מאצטדיון החורף לבית החולים רוטשילד. הילדים היו באגף לחולים במחלות מידבקות. הם ביקרו את אמם מדי פעם. יום אחד מצאו את מיטתה ריקה. האם הבריאה ונשלחה לדראנסי ומשם לאושוויץ, שם נרצחה. מריה אראסוריס ארגנה את הברחתם של בטי ומרסל פרידמן לטירת מולינה (Moulinet) שם שהו עד השחרור מריה וקלר המשיכו לטפל בילדים גם לאחר השחרור. מריה הצילה גם את הילדים ג'אן ומרסל פרידמן שהוריהם נרצחו במחנות ולאחר סיום המלחמה היא דאגה להם למשפחה מאמצת. בשנת 1960 נישאה לבעלה השני, שהיה סופר צרפתי, הם חזרו לצ'ילה לצמיתות, שם בסופו של דבר נפטרו. בשנת 2005 הוכרה מריה אראסוריס המנוחה כחסידת אומות העולם. מריה קיבלה את אות הלגיון בשל תרומתה להצלת חיים רבים והתנגדותה למשטר הנאצי. מדיה וקבצים בנושא מריה אראסוריס בוויקישיתוף מידע על מריה אראסוריס באתר יד ושם סיפור ההצלה, באתר יד ושם (באנגלית) מאת Ami, בטי פרידמן , בת ה7 ואחיה מתחזים למתים בשנת 1942 בפריז | ילדים בשואהילדים בשואה, ‏2023-09-18
הגן הכימי

הגַן הכימי (באנגלית: The chemial garden) הוא אחד מהניסויים הישראליים שבוצעו על ידי האסטרונאוט אל"ם אילן רמון במעבורת החלל "קולומביה" במשימת STS-107 בשנת 2003. הניסוי תוכנן על ידי תלמידי תיכון במסגרת תוכנית S*T*A*R*S. תוכנית STARS ‏(Space Technology and Research Students) היא תוכנית שנועדה לשלב תלמידי תיכון בתכנון וניהול ניסויים אמיתיים. התוכנית, שהובלה על ידי חברת Spacehab האמריקאית, שילבה 6 ניסויים מבתי ספר ברחבי העולם. החברה בנתה את תאי המטען למעבורת, במסגרת אחד הניסויים הראשיים של משימת STS-107. בית הספר בישראל זכה בתחרות לממש את הניסוי על המעבורת. הניסוי תוכנן על ידי קבוצה של 35 תלמידי חטיבת ביניים אורט מוצקין ע"ש יוני נתניהו בראשות מורתם לפיזיקה ד"ר אמירה בירנבאום (דוקטור לכימיה) ובהנחיית פרופ' אלי קולודני מן הפקולטה לכימיה בטכניון, האחראי המדעי על הניסוי. הפרויקט נוהל על ידי פרופ' יגאל קומם ופרופ' משה גלמן מהטכניון בשיתוף המינהל למדע ולטכנולוגיה במשרד החינוך וסוכנות החלל הישראלית בראשות אבי הר-אבן. מטרת הניסוי "הגן הכימי" הייתה לחקור את המנגנון של גידול גבישים של תרכובות היוניות (קובלט כלורי (CoCl2) וסידן כלורי (CaCl2)) בתמיסת "מי-זכוכית" (תמיסה מימית של נתרן סיליקט, Na2SiO3) בסביבה של נפילה חופשית. על כדור הארץ- הגבישים "צומחים למעלה", כלומר בכיוון המנוגד לכח הכובד. בחלל – הגבישים צומחים לכל הכיוונים. החומרים שנבחרו הם חומרים שנועדו לתת "גוון ישראלי" וצבעים כחול -לבן, כסמל דגל מדינת ישראל. התרכובת קובלט כלורי היא אדומה, אולם לאחר הכנסתה ל"מי-זכוכית" הצבע משתנה לכחול. צבעה של התרכובת סידן כלורי הוא לבן. ביום השיגור היו התלמידים ומלוויהם במרכז החלל ע"ש קנדי וצפו במעבורת החלל העולה השמיימה. שש שעות לאחר שיגור הקולומביה, האסטרונאוטית קלפנה צ'אולה הפעילה תהליך אוטומטי של הכנסת גבישים לתוך תמיסת "מי זכוכית" והתגובה הכימית בין המלחים לבין "מי הזכוכית" החלה. הניסוי נערך במקביל גם על כדור הארץ (בתנאי כבידה) וגם בחלל. הצילומים ששודרו ממעבורת החלל "קולומביה" לנאס"א בזמן אמת (תוך כדי גידול) הראו הבדלים משמעותיים בין גידול הגבישים בחלל לבין גידולם על פני כדור הארץ: בניסוי שנערך במעבורת החלל התגבש הסידן הכלורי תחילה בצורה של כדור סימטרי לבן ולאחר מכן התחיל להוציא מחושים עבים בכיוונים אקראיים. הקובלט הכלורי התגבש בצורת כדור פרוע כחול עם בליטות וזיפים לצדדים. כיוון הצמיחה בחלל היה שונה אפוא מאשר על פני כדור הארץ. גם זמן צמיחת הגבישים היה שונה: בכדור הארץ הושלמה הצמיחה תוך שלושים דקות ואילו בחלל היא נמשכה יותר מעשרים וארבע שעות. כעבור שבעה ימים נערך ניסוי שני על ידי אילן רמון, ונמצא כי התוצאות חזרו על עצמן. בדו"ח לאחר הטיסה הוצהר כי 95% מהמידע שקיוו להשיג במהלך ניסוי הושג. במהלך ליל המדענים בשנת 2011 השתתפו 4,207 איש בשחזור מיוחד של ניסוי "הגַן הכימי" וקבעו בכך שיא גינס עולמי בקטגוריה "שיעור הכימיה הגדול ביותר שנערך ב-13 מקומות במקביל". ד"ר דליה צ'שנובסקי, מאמר בעיתון "על-כימיה", גליון 8, אתר המרכז הארצי למורי הכימיה סרטון על הניסוי דוח הערכת המידע מ-2003 STS-107 Whole Payload % Science Gained: John Charles, Ph.D., Mission Scientist, and David Liskowsky, Ph.D.,Program Scientist 30/5/2003 ליל המדענים 2011 באתר משרד המדע
בלימה אטמוספירית

בלימה אטמוספירית (באנגלית: Aerobraking) או בלימה אווירית היא שיטה לשינוי מסלולו של רכב חלל, הנעזרת בכוח הגרר שמפעילה האטמוספירה על רכב החלל המקטין את מהירותו. המעבר באטמוספירה נעשה בפריאפסיד (הנקודה הנמוכה) של המסלול, והאטת המהירות גורמת לירידת האפואפסיד (הנקודה הגבוהה) של המסלול, כלומר ניתן לעגל את המסלול ואף להנמיכו. הבלימה האווירית משמשת חלליות הנדרשות לשנות את מסלוליהן תוך שימוש בכמות מינימלית של דלק רקטי. תהליך הבלימה האווירית נעשה בהדרגה ותוך ביצוע חישובים מדויקים כדי למנוע גרר רב מידי עם האטמוספירה, העשוי להביא לפגיעה בחללית בדומה לתהליך החדירה לאטמוספירה. כאשר גשושית בין-פלנטרית מגיעה ליעדה, עליה לשנות את מהירותה כדי "להילכד" בכוח המשיכה של גרם השמים ולהיכנס למסלול סביבו. כאשר יש צורך בכניסה למסלול נמוך סביב גרם שמיים בעל מסה משמעותית, שינוי המהירות עשוי להיות בסדרי גודל של מספר קילומטרים בשנייה. אם שינוי המהירות נעשה באמצעות דלק רקטי, נוסחת ציאולקובסקי מכתיבה כי על חלק ממסת החללית להיות דלק. דבר זה בתורו אומר שהחללית אינה יכולה לשאת רכיבים מדעיים רבים או משמעותיים (וכבדים), ו/או שיש צורך במשגר גדול ויקר לשיגור החללית. לכך באה שיטת הבלימה האטמוספירית, המאפשרת לבצע שינויים במסלול תוך שימוש בכמויות מזעריות של דלק. ניתן לשגר חללית למסלול אליפטי בעל אפואפסיד גבוה מאוד סביב גרם שמיים בעל אטמוספירה, ולעגל את המסלול תוך שימוש בגרר אטמוספירי. אם האטמוספירה צפופה מספיק, מעבר אחד בה עשוי להספיק. עם זאת, הבלימה האטמוספירית נעשית לרוב במספר מעברים באטמוספירה, ומכאן שבאזורים דלילים יותר שלה. דבר זה נעשה כדי למנוע חימום יתר כתוצאה מכוח הגרר, ומפני שאירועים שונים בתוך האטמוספירה, כגון מערבולות ושינויי טמפרטורה, מקשים על חיזוי שינוי המהירות שיושג במעבר יחיד. לעומת זאת, כשמבצעים את הבלימה במספר מעברים, יש מספיק זמן בסוף כל מעבר למדוד את שינוי המהירות ולבצע תיקונים נדרשים לקראת המעבר הבא. הכניסה למסלול הסופי בצורה זו עשויה לארוך זמן רב (מעל לשישה חודשים במאדים), ולדרוש מאות מעברים באטמוספירה. עם תום המעבר האחרון באטמוספירה יש לתת לחללית מעט אנרגיה קינטית, כלומר להפעיל את מנועיה, כדי להעלות את פריאפסיד המסלול אל מעל לאטמוספירה, שאם לא, סופה של החללית לחדור לאטמוספירה. האנרגיה הקינטית ממהירות החללית מומרת במהלך הבלימה האטמוספירית לאנרגיית חום, ולכן על החללית להיות מסוגלת להתמודד עם חום זה. החללית צריכה להיות גם בעלת שטח פנים וחוזק מבני שיוכלו לשרוד את השפעות הגרר. החום והלחץ בעת בלימה אטמוספירית מבוקרת אינם גדולים כמו בחדירה ישירה דרך האטמוספירה: לשם המחשה, את הכוח אותו חוותה המארס גלובל סרוויור בעת ביצוע הבלימה האטמוספירית, שהיה כ-0.2 ניוטון למ"ר, ניתן להשוות לכוח שמפעילה רוח במהירות 60 קמ"ש על יד של בן אדם בגובה פני הים. חדירה לאטמוספירה מדיה וקבצים בנושא בלימה אטמוספירית בוויקישיתוף איך פועלת הבלימה האטמוספירית? (באנגלית) Surveyor Slow Slide Down The Gravity Well Spacecraft enters orbit around Mars
חואקין סבינה

חואקין רמון מרטינז סבינה, המוכר כחואקין סבינה (בספרדית: Joaquín Sabina; נולד ב-12 בפברואר 1949 באובדה, ספרד) הוא מוזיקאי יוצר ספרדי מצליח בכל העולם דובר הספרדית. שיריו עוסקים באהבה, בצדק, ובמקום של האדם בעולם. חואקין סבינה הוציא ארבעה עשר אלבומי סטודיו, ארבעה תקליטים מהופעות חיות ושלושה אלבומי-אוסף, ועבד בשיתוף עם אמנים שונים בהרכבי צמד ועוד. הוא אף כותב עבור אמנים אחרים, דוגמת אנה בלן ומיגל ריוס. בצעירותו נרדף על ידי שלטונו של פרנקו וגלה ללונדון. עם חזרת הדמוקרטיה לספרד, חזר אליה והיה חלק מה"מובידה", ההתעוררות התרבותית במדריד שאחרי תקופת פרנקו. בשנת 2001 עבר סבינה שבץ מוחי קל שסיכן את חייו, אך הצליח להחלים ולחזור לשגרה. עם זאת, האירוע השפיע עליו מבחינה נפשית והוא סבל מדיכאון, אשר הביא לכך שסבינה הפסיק להופיע לתקופת-מה. לאחר שהתאושש, הוא הוציא את האלבום Dímelo en la calle ב-2002, ואת האלבום Alivio de luto בשנת 2005. ב-2009, יצא האלבום Vinagre y rosas- האלבום האחרון של סבינה עד כה, אשר נמכר ב-200 אלף עותקים בתוך חודש מיום יציאתו לשוק. האלבום זיכה את סבינה בשלושה אלבומי פלטינה. סבינה שיתף פעולה עם זמרים ספרדיים ודרום אמריקאים, בהם: ז'ואן מנואל סראט, פבלו מילנס, פיטו פאאס, מרסדס סוסה, חואנס ועוד. סבינה הוא אוהד מוכר של קבוצת הכדורגל אתלטיקו מדריד. לרגל חגיגות המאה של המועדון, בשנת 2003, חיבר סבינה שיר בשם "Motivos de un Sentimiento" ("סיבות של תחושה"), שמאז נחשב כ"המנון המאה", יחד עם ההמנון המקורי משנת 1974. ז'ואן מנואל סראט Javier Menandez Flores, Perdonen la tristeza, Plaza y Janés, 2000 מדיה וקבצים בנושא חואקין סבינה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של חואקין סבינה חואקין סבינה, ברשת החברתית פייסבוק חואקין סבינה, סרטונים בערוץ היוטיוב חואקין סבינה, ברשת החברתית Goodreads חואקין סבינה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) חואקין סבינה, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) חואקין סבינה, באתר ספוטיפיי חואקין סבינה, באתר Last.fm (באנגלית) חואקין סבינה, באתר AllMusic (באנגלית) חואקין סבינה, באתר MusicBrainz (באנגלית) חואקין סבינה, באתר דיזר חואקין סבינה, באתר Discogs (באנגלית) חואקין סבינה, באתר Songkick (באנגלית) חואקין סבינה, באתר Genius ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בית ספר ניסויי

בית ספר ניסויי הוא בית ספר העוסק ברציפות ובהתמדה בחדשנות חינוכית פדגוגית וארגונית, על ידי מיקוד וחידוד של כיווני עשייה לא שגרתיים לשיפור היעילות הארגונית, כלומר, למיצוי מיטבי של הייעוד ושל החזון הארגוני והפדגוגי. מתלוות לכך תצפיות לבדיקה שיטתית, העומדת בקריטריונים של מחקר מדעי. בתי הספר הניסוייים מטרתם יצירת ידע וגיבושו למודלים יישומיים של חדשנות חינוכית לשם הפצתם במערכת החינוך. בתי ספר אלה פועלים כולם על פי רציונל ומסגרת תאורטית העומדים במבחן קבלה למסגרת זו. במהלך חמש שנים מקבל בית הספר הדרכה ותמיכה במאמץ להפעלת הניסוי, הוא שייך לרשת תומכת ומלווה, ובתום חמש שנים מתאפשר לו להפיץ את המודל שפיתח. כל בית ספר מנהל תיעוד של הניסוי ומאפשר העברה והטמעה של הרעיונות החדשניים של המודל. לצד ההוראה מתקיימות פעילויות חברתיות וחינוכית ענפות. בית הספר חייב לשקף במהותו תפיסות חברתיות בנות התקופה. בתי הספר הניסוייים מעודדים בתלמידים שיקום ביטחון עצמי ונוטעים בהם דימוי עצמי חיובי. הם מקרינים אווירה חיובית לסביבה ויוצרים סטנדרט חדש, שמעודד את בתי הספר האחרים לנסות ולעשות דברים חדשים. המהפך שנוצר בבתי הספר הביא להישגים מרשימים בקרב התלמידים, בתחום הלימודי, האישי, הרגשי והחברתי. ניסוי מיטבי משפר את היעילות ואת האיכות הארגונית-פדגוגית ומסייע לארגון לממש את ייעודו ואת חזונו. חינוך פתוח חינוך דמוקרטי בית הספר הניסויי ירושלים דוגמות לבתי ספר ניסויים - אגף ניסויים ויזמות - משרד החינוך חן, 2006 ויינשטיין, 2006 זמרן, 1990
שארלוטטאון

שארלוטטאון (באנגלית: Charlottetown) היא עיר הבירה של הפרובינציה הקנדית אי הנסיך אדוארד והעיר הגדולה בו. העיר קרויה על שם הנסיכה שארלוט אשתו של ג'ורג' השלישי (1744-1818). כחלק מההתיישבות הצרפתית באקדיה, הקימו ב-1720 אנשי מצודת לואיסבורג הצרפתים התיישבות באזור מול מיקומה הנוכחי של העיר כיום, בעברו השני של המפרץ. במסגרת מלחמת המלך ג'ורג' כבשו הבריטים את אי הנסיך אדוארד, אך השיבו אותו לצרפתים בהסכם אקס-לה-שאפל (Aix-la-Chapelle) ב-1748. ב-1758, בשיאה של מלחמת הצרפתים והאינדיאנים כבשו הבריטים את האי ואת המבצר וגירשו את המתיישבים הצרפתים. הבריטים בנו בכניסה למעגן הטבעי שבמפרץ את מבצר אמהרסט (Fort Amherst), בסמוך למבצר הצרפתי הנטוש. ב-1763 נקבע בחוזה פריז ששטחי צרפת בצפון אמריקה יעברו לידי בריטניה. הבריטים נתנו חשיבות גבוהה לתהליך מיפוי וחקירת השטחים שברשותם ושנה לאחר ההסכם, מונה קפטן סמואל הולנד מחיל ההנדסה המלכותי לסוקר הראשי בשטחי בריטניה בעולם החדש. הולנד קבע את מיקומה הנוכחי של העיר כיישוב המרכזי באי (שאז נקרא סיינט ג'ון) וקרא לה על שם אשתו של מלך אנגליה. ב-1775 בזזו את העיר פריבטירים ממסצ'וסטס כחלק ממלחמת העצמאות של ארצות הברית, גנבו את חותם המושבה ושבו את פיליפסקולבק (Phillips Callbeck), אחד מאנשי הממשל של האי. ב-17 באפריל 1855 הוכרזה שארלוטטאון כעיר ומספר התושבים בה היה 6,500. העיר שוכנת לחופו של מפרץ שארלוטטאון שאליו נשפכים שלושה נהרות מתוך האי, כך שהעיר בנויה בצורת האות V כשהזרועות הם שניים מהנהרות. מול העיר, מתחבר המפרץ למיצר נורת'אמברלנד שהוא חלק ממפרץ סנט לורנס. האקלים בעיר הוא מושלג - ממוזג קר, כאשר הוא מתון יחסית לערים בתוך היבשת בגלל מיקום העיר במפרץ סנט לורנץ. הטמפרטורה הממוצעת בחודש ינואר (החודש הקר) היא 8- C° ויכולה לרדת עד 20- C° או פחות, אירוע שמתרחש כשמונה ימים בממוצע בשנה. המשקע העיקרי בחורף הוא שלג, כאשר הממוצע השנתי הוא 312 ס"מ. הטמפרטורה הגבוהה בחודש יולי (החודש החם) היא 23.2 מעלות עם משקעי גשם בממוצע של 117 ס"מ בשנה. הכלכלה בעיר מבוססת בעיקר על המגזר הציבורי שכולל את ניהול העיר, המחוז והפרובינציה, את מערכת הבריאות ואת מערכת החינוך. תעשיות טכנולוגיות, כימיות וביו-טכנולוגיות קיימות גם הן, אך במספר מועט. מדיה וקבצים בנושא שארלוטטאון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שארלוטטאון שארלוטטאון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ההיסטוריה של שארלוטטאון, באתר העיר נתוני אקלים של שארלוטטאון, בארכיון נתוני האקלים הלאומי של קנדה
1883 במדע

ערך מורחב – 1883 הגדרת המונח אוגניקה על ידי פרנסיס גלטון. 24 במאי – פתיחת גשר ברוקלין. גילוי Vibrio cholerae על ידי רוברט קוך. 13 במאי – גאורגיוס פפניקולאו, רופא יווני (נפטר ב-1962) 24 ביוני – ויקטור הס, פיזיקאי אמריקאי חתן פרס נובל (נפטר ב-1964) 2 באוקטובר – קרל פון טרצגי, גאולוג אוסטרי (נפטר ב-1963) 8 באוקטובר – אוטו היינריך ורבורג, ביולוג גרמני, חתן פרס נובל (נפטר ב-1970) 26 ביוני – אדוארד סאבין, אסטרונום וזואולוג בריטי (נולד ב-1788) מדיה וקבצים בנושא 1883 במדע בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1884 במדע

ערך מורחב – 1884 אוקטובר – בכנס בינלאומי הוחלט שקו גריניץ' יהיה קו בסיסי במערכת הקואורדינטות. בניית מקלע מקסים בניית טורבינת קיטור ראשונה על ידי צ'ארלס פרסונס המצאת גלגל ניפקו 9 באוגוסט – ספינת אוויר צרפתית מבצעת טיסה מבוקרת במשך 23 דקות ועוברת מרחק של 8 ק"מ במסלול מעגלי סגור. הגדרת משוואת ארניוס לתיאור קבוע קצב. ניסוח עקרון לה שטלייה טקקי קאניירו מיפן גילה את הסיבה למחלת בריברי. הגדרת האקסיומות של קוך. גילוי החיידק המהווה סיבה של דיפתריה. תיאור ראשון של מחלת שארקו-מארי-טות. 28 בינואר – אוגוסט פיקאר, פיזיקאי שווייצרי (נפטר ב-1962) 23 בפברואר – קזימיר פונק, ביוכימאי פולני (נפטר ב-1967) 24 במרץ – פטר דביי, כימאי הולנדי חתן פרס נובל (נפטר ב-1966) 12 באפריל – אוטו מאירהוף, ביוכימאי גרמני חתן פרס נובל (נפטר ב-1951) 8 בנובמבר – הרמן רורשאך, פסיכיאטר שווייצרי (נפטר ב-1962) 6 בינואר – גרגור מנדל, גנטיקאי אוסטרי (נולד ב-1822) 10 באפריל – ז'אן בטיסט דומה, כימאי צרפתי (נולד ב-1800) 10 במאי – שארל אדולף ווארץ, כימאי צרפתי (נולד ב-1817) 13 במאי – סיירוס מקקורמיק, ממציא אמריקאי (נולד ב-1809) 18 ביולי – פרדיננד פון הושטטר, גאולוג גרמני (נולד ב-1829) 11 בנובמבר – אלפרד ברם, זואולוג גרמני (נולד ב-1829) 25 בנובמבר – אדולף קולבה, כימאי גרמני (נולד ב-1818) מדיה וקבצים בנושא 1884 במדע בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלי בניטה

אליהו (אלי) בניטה (1928 - 21 בפברואר 2012) היה ראש מועצת מעלות-תרשיחא בין השנים 1966 ו-1969 ומאוחר יותר מנהל בית הבראה במעלות תרשיחא. אלי בניטה נולד בשנת 1928 במרוקו שבצפון אפריקה למסעודה ולחיים בניטה. בשנת 1948, כשהיה בן 20, עלה למדינת ישראל בגפו. אלי בניטה לקח חלק בלחימה במלחמת העצמאות ולאחר המלחמה הוא חזר אל משפחתו באלג'יר, כדי לשכנע את כל בני המשפחה לעלות לישראל. בשנת 1955, עלה שוב לארץ ישראל, הפעם עם משפחתו, בגיל 27, תחילה השתלב כמזכיר בקופת חולים כללית, לאחר מכן היה שותף ומייסד מגן דוד אדום בעיר וכן היה חבר מועצה מטעם מפלגת מפא"י. בשנת 1961, התחתן אלי עם רחל, ויחד הביאו לעולם את שלושת ילדיהם. מיכל הר-שמש (1962), חיים בניטה (1966) ודורון בניטה (1973). בשנת 1966, נבחר אלי בניטה לראשות המועצה המקומית מעלות תרשיחא והוא כיהן בתפקיד עד שנת 1969. בתקופת כהונתו כראש המועצה של מעלות תרשיחא, דאג בניטה לכלכלת תושבי מעלות והניע לפעולה יזמים עסקיים להקמה ופיתוח מספר מפעלים אשר מוקמו באזור התעשייה של מעלות תרשיחא, "טלרד", "גיבור תעשיות", "תע"ש" מפעלים ביטחוניים. עם סיום תפקידו כראש מועצת מעלות תרשיחא, היה שותף להקמה וייסוד בית ההבראה לפועלי בניין, אותו ניהל במשך 30 שנה. היום פועל מתוך בית ההבראה, מלון אסיינדה. בניטה נפטר ב-21 בפברואר 2012, במעלות-תרשיחא. במעלות נקראה כיכר על שמו. קווים לדמותו ופועלו של אלי בניטה ז"ל, באתר עיריית מעלות-תרשיחא הענקת אות היובל לאלי בניטה ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נכס

בתחום החשבונאות, נכס מוגדר כחומר או מוצר הנמצא בשליטתה של ישות (בדרך כלל חברה) ומביא או צפוי להביא לישות הטבות כלכליות בעתיד. לכל נכס יש ערך. להלן רשימה חלקית של תקנים בין-לאומיים העוסקים בסוגים מסוימים של נכסים: IFRS5 – נכסים לא שוטפים המוחזקים למכירה IAS2 – מלאי IAS16 – רכוש קבוע IAS36 – ירידת ערך נכסים IAS37 – נכסים תלויים IAS38 – נכסים בלתי מוחשיים IAS39, IAS32, IFRS7 – נכסים פיננסיים IAS40 – נדל"ן להשקעה המסגרת המושגית לדיווח כספי (תקינה בין-לאומית) סעיף 4.4 (א) מסגרת מושגית לעריכת דוחות כספיים ולהצגתם (תקינה ישראלית) סעיף 49(א) ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עדו גולדברג

עדו גולדברג (באנגלית: Iddo Goldberg; נולד ב-5 באוגוסט 1975) הוא שחקן בריטי-ישראלי, אשר מוכר בעיקר בזכות תפקידו בתור בן בסדרה "וידוייה הסודיים של זונת צמרת" (2007–2011) ברשת ITV, בתור פרדי ת'ורן בעונה הראשונה של סדרת הפשע "כנופיית ברמינגהאם" (2013) ברשת BBC Two, בתור אייזק וולטון בסדרה "סיילם" (2014–2017) ברשת NewsNation ובזכות הופעתו בתור בנט נוקס בסדרה הפוסט-אפוקליפטית "רכבת הקרח" (2020 ואילך) ברשת TNT. גולדברג נולד בחיפה, ישראל. בגיל 10 היגר עם שני אחיו והוריו ללונדון, אנגליה. אביו של גולדברג, נולד בריגה, לטביה, היגר במהלך שנות השלושים לרודזיה הצפונית (כיום זמביה) ועבר ללמוד בלונדון, שם גם קיבל תואר ראשון באדריכלות. משפחתה של אמו של גולדברג יושבת בירושלים, ישראל. הוריו של גולדברג הכירו לראשונה כאשר אביו הגיע לחופשה בישראל. לאחר שהיגר ללונדון למד שם בבית ספר יהודי; יש לו גם קרובי משפחה בחיפה, ישראל. עדו גולדברג שיחק בכמה תפקידים מרכזיים בטלוויזיה ובקולנוע, בהם: ברנדון ב"מקושרים" ב-BBC Prime, בן בסדרת הטלוויזיה של רשת ITV הבריטית "וידוייה הסודיים של זונת צמרת" ובסרט המלחמה האמריקאי משנת 2008 "התנגדות", בכיכובם של דניאל קרייג ולייב שרייבר. בשנת 2011 שיחק בסרט הטלוויזיה "כריסטופר ובני מינו" של ה-BBC, המבוסס על הרומן באותו שם משנת 1976 מאת כריסטופר אישרווד. הוא שיחק בתפקידי אורח בסדרת הדרמה "המנטליסט", בדרמת הנעורים "סקינס", בסדרה הקומית "הממלכה הקטנה" ובסדרת הדרמה "הולבי סיטי" ועוד. הוא שיחק בתפקידים קטנים יותר בסרטים שונים, בהם "התייר" ו״NCIS". בשנת 2014 החל לככב בסדרת הטלוויזיה "סיילם", בדמותו של איזק וולטון למשך 3 עונות, אותה הפיק וכתב בראנון בראגה. גולדברג לוהק לתפקיד כפול ביקום החץ הטלוויזיוני- ב-2015 כדוקטור ט.ו.מורוו והטורנדו האדום בפרק של הסדרה "סופרגירל", והחל מ-2017 שב לדמות הטורנדו האדום (בגרסת יקום-X) בסדרת הרשת המונפשת "לוחמי החופש: הריי" (דיבוב). ב-2017 שיחק גם בסרט "אשתו של שומר גן החיות". ב-2019 שיחק בסרט "האוטו של השכן". גולדברג שיחק בתפקיד פרדי ת'ורן בעונה הראשונה של הסדרה "כנופיית ברמינגהאם". בשנת 2020 שיחק בשלושה פרקים בסדרה האמריקאית "וסטוורלד" מבית HBO, והוא משחק בתפקיד מרכזי בסדרה הפוסט-אפוקליפטית של רשת TNT האמריקאית "רכבת הקרח" בתור בנט נוקס. בשנת 2023 שיחק את דמותו של טדי בסדרה האמריקאית "רוחות ביירות" פרי יצירתם של ליאור רז ואבי יששכרוף עבור רשת שואוטיים. ביוני 2012 נישא גולדברג לשחקנית האנגלייה אשלי מדקוויי (הם שיחקו ביחד בסדרות "וידוייה הסודיים של זונת צמרת" ו"סיילם"). בספטמבר נולד בנם הראשון גולדברג הביע ברשתות החברתיות את תמיכתו בישראל בזמן מלחמת חרבות ברזל. מדיה וקבצים בנושא עדו גולדברג בוויקישיתוף עדו גולדברג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) עדו גולדברג, ברשת החברתית אינסטגרם עדו גולדברג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) עדו גולדברג, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי עדו גולדברג, באתר AllMovie (באנגלית) עדו גולדברג, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) עדו גולדברג, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אהרון מורג, "הקשר הישראלי": ראיון עם עדו גולדברג, באתר ynet, 19 בפברואר 2003 ג'סטין רביץ, "כוכבת הסדרה Revenge תינשא ביוני!", Celebrity News, 12 במרץ 2012
נבחרת זארלנד בכדורגל

נבחרת סארלנד בכדורגל הייתה נבחרת הכדורגל הלאומית של השטח האוטונומי סארלנד מ-1950 עד 1956. נבחרת סארלנד שיחקה בסך הכול 19 משחקים (עשרה מהם נגד נבחרות ב'). ב-1957 סארלנד חזרה להיות חלק מגרמניה המערבית ולכן הופסקה פעילות הנבחרת. הנבחרת לא נרשמה לטורניר המוקדמות של מונדיאל 1950 כיוון שקיבלה את אישור ההשתתפות בטורנירים רשמיים של פיפ"א רק כשבועיים לפני התחרות. היא כן נרשמה למוקדמות מונדיאל 1954, אך לא הצליחה להעפיל למונדיאל עצמו לאחר שסיימה במקום השני מתחת לגרמניה המערבית ומעל לנורווגיה שסיימה במקום השלישי. מדיה וקבצים בנושא נבחרת זארלנד בכדורגל בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.