האותיות בבחירות לכנסת

בשיטת הבחירות לכנסת כל רשימה מיוצגת באמצעות כינוי הרשימה ואות אחת או עד שלוש אותיות שונות זו מזו באלפבית העברי (מכונה גם סימן הרשימה). זאת, בהתאם לסעיף 61(א) לחוק הבחירות לכנסת, כאשר לכל מפלגה המיוצגת הזכות לשמור לעצמה את האותיות לבחירות שלאחר מכן ולא יהיה שימוש באותה האות על ידי רשימה חדשה אחרת בלא הסכמה בכתב, בהתאם לסעיף 61(ג). עם זאת, היות שקיימות מפלגות שונות בתוך אותה סיעה הרי שלהן יש את זכות השימוש באותה האות ואי-לכך, סעיף 61(ב) מאשר שימוש גם ביותר משתי אותיות. כתוצאה מכך, לאורך השנים נוצרו שינויים רבים באותיות המייצגות מפלגות והדבר מלמד על איחוד ופירודים בפוליטיקה של ישראל. הבחירות לאספה המכוננת שבסיומה הושבעה הכנסת הראשונה וזו הפעם הראשונה בה היה שימוש באותיות. לגופים שקדמו לכך, מועצת העם ולאחר מכן מועצת המדינה הזמנית, לא התקיימו בחירות ולפיכך גם לא היה צורך בסימון הרשימות. אי-לכך, בבחירות אלו למעשה בחרה כל רשימה את סימנה ולרבים מאלה היו השלכות במערכות הבחירות העתידיות. רשימות מעניקות חשיבות מיוחדת לאותיות שתייצגנה אותן, על כן יש כאלו אשר שומרות על מקומן בתור לרישום מוקדם בוועדת הבחירות המרכזית לכנסת וכך לזכות באות או צירוף האותיות הרצויים. על פי חוקי התעמולה מותר לרשימות המתמודדות לחשוף את האותיות המסמלות אותן רק 42 יום לפני הבחירות; הגבלה זו נבעה מרצון המחקוקים שלא להחדיר את אווירת הבחירות מוקדם מידי. להלן רשימה של האותיות שהיו בשימוש עבור רשימות אשר עברו את אחוז החסימה: ביאורים: מופיעות אך ורק רשימות אשר עברו את אחוז החסימה באותה מערכת בחירות או בזו שלפניה. מפלגת לוויין של מפא"י. ח' של חירות ו-ל' של ליברלים התאחדו לרשימה אחת אותיות "חל טעם" בשל איחוד של מספר רשימות. התאפשר השימוש באות לאחר שהמחנה התורתי לא עבר את אחוז החסימה בבחירות לפני כן רשימה משותפת עם האיחוד הלאומי – תקומה. האות מ' של מפ"ם הפכה להחלק מרשימת המערך איחוד בין המפלגות קידמה ופיתוח והרשימה הערבית לבדואים וכפריים האות מ' הגיע בזכות הרשימה הממלכתית, פורשים מתוך סיעת המערך הוקמה בתחילה כמפלגת לוויין של הליכוד ולכן הותר לה השימוש באות ל'. מפלגת קדימה לא הגישה את רשימה בבחירות לכנסת העשרים. האות ת' של אחדות העבודה-פועלי ציון חברה לאיחוד עם מפא"י מקרא: ↑ = מפלגת לוויין של זו שרשומה מעליה. ‡ = מפלגה שהתפצלה מהסיעה ולכן התאפשר לה השימוש באות. בעת איחוד של מפלגות לרשימה משותפת או למפלגה מאוחדת, נבחר פעמים אחדות צירוף של האותיות של המפלגות המרכיבות לסימנה של הרשימה המאוחדת. לדוגמה: סימנה של מפלגת העבודה הישראלית - אמת - הוא צירוף של האותיות של המפלגות שהרכיבו אותה: א של מפא"י, מ של מפ"ם, ת של אחדות העבודה. סימנה של מפלגת הליכוד - מחל - מבוסס על האותיות של המפלגות שהרכיבו אותה: ח של תנועת החרות, ל של המפלגה הליברלית הישראלית, ו-מ' שייצגה את מפלגות המרכז החופשי, הרשימה הממלכתית, והתנועה למען ארץ ישראל השלמה. סימנה של מפלגת מרצ - מרצ - הוא צירוף של האותיות של המפלגות שהרכיבו אותה מ של מפ"ם, רצ של רצ. במרבית המקרים לסימן של הרשימה אין משמעות. בחלק מהמקרים האות של הרשימה מרמזת על שמה, למשל ח - תנועת החרות, פ - המפלגה הפרוגרסיבית, צ - הציונים הכלליים. לעיתים האותיות זהות לשם המפלגה, בייחוד כשהוא קצר, כגון מרצ (ולפניה רצ), כך וש"ס. סימנה של מפלגת העבודה הישראלית - אמת - הוא צירוף של האותיות של המפלגות שהרכיבו אותה, אך יש לו גם משמעות אידאולוגית. האותיות שס רומזות לשם המפלגה התאחדות הספרדים שומרי תורה, אך גם לש"ס - שישה סדרי משנה. במשך שנים רבות נמנעו רשימות מלהשתמש באות ז עקב משמעותה בסלנג. כאשר האות נבחרה לראשונה כסימן של רשימה (רשימת הפנתרים השחורים, שרצה לכנסת השמינית), בחירתה נעשתה דווקא בשל משמעותה זו, כהתרסה. ישנם מקרים שבהם האותיות מייצגות את שמו של יו"ר הרשימה, כך נקבעו האותיות י"ג לייצג את רשימתו של יצחק גרינבוים בבחירות הראשונות וזו גם הסיבה שישראל ביתנו משתמשת באות ל' כמייצגת את שם משפחתו של אביגדור ליברמן. בבחירות לכנסת התשיעית השתמש שמואל פלאטו-שרון באותיות "פש" כדי שייצגו גם את שם משפחתו וגם את שם רשימתו, פיתוח ושלום וכמו כן בבחירות לכנסת ה-19 נעשה שימוש באותיות צ"פ לייצוג של רשימת התנועה בראשות ציפי לבני לעיתים אותיות הרשימה מהווים מילה בפני עצמה. כך עשו מפלגת "יש עתיד" (פה) ומפלגת "קדימה" (כן). לעיתים ישנה אות המייצגת תחילתה של מילה המזוהה עם אותה רשימה, כך מפלגת עלה ירוק השתמשה באותיות "קנ" כהאותיות הראשונות בשמו של צמח הקנאביס וכך מפלגת מולדת השתמשה באות ט כהתחלת המילה טרנספר. פתק הצבעה אותיות פורחות באוויר, בפודקאסט "עוד יום", 2 בפברואר 2021 ירון דרוקמן ואיתי שיקמן, מא' ועד ץ': הקרב על האותיות בבחירות, באתר ynet, 2 בפברואר 2019 מור לוי, ‏מה משמעות האותיות בקלפי?, באתר ‏מאקו‏, 12 בספטמבר 2019 אדיר בנימיני, הדרך לכנסת - מקורותיה של שיטת הבחירות בישראל, ישראל: ספרי ניב, 2022, עמ' 101