laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סדריק וילאני

סדריק וילאני (בצרפתית: Cédric Villani, נולד ב-5 באוקטובר 1973) הוא מתמטיקאי צרפתי העוסק בעיקר במשוואות דיפרנציאליות חלקיות ובפיזיקה מתמטית. ב-2010 זכה במדליית פילדס. לאחר שסיים את לימודיו בתיכון לואי הגדול החל ללמוד באקול נורמל סופרייר ואף שימש שם כמתרגל. ב-1998 קיבל דוקטורט מאוניברסיטת פריז דופין ובשנת 2000 החל ללמד באקול נורמל סופרייר דה ליון. כיום הוא פרופסור באוניברסיטת ליון. החל משנת 2009 עומד בראש מכון אנרי פואנקרה שבפריז. החל מיוני 2017 הוא חבר באספה הלאומית הצרפתית כנציג מפלגת הרפובליקה בתנועה! (!La République en Marche) של עמנואל מקרון וילאני עבד על התאוריה של משוואות דיפרנציאליות חלקיות הקשורות לפיזיקה סטטיסטית ובפרט למשוואת בולצמן. הראה לראשונה מה קצב ההתכנסות כאשר הערכים ההתחלתיים אינם קרובים לשיווי משקל תרמודינמי. כמו כן עבד על דעיכת לנדאו לא ליניארית. עבד על תורת הטרנספורטציה ויישומיה בגאומטריה דיפרנציאלית. קיבל את מדליית פילדס על עבודתו על דעיכת לנדאו ועל משוואת בולצמן. Limites hydrodynamiques de l'équation de Boltzmann, Séminaire Bourbaki, June 2001; Astérisque vol. 282, 2002. A Review of Mathematical Topics in Collisional Kinetic Theory, in Handbook of Mathematical Fluid Dynamics, edited by S. Friedlander and D. Serre, vol. 1, Elsevier, 2002, ISBN 978-0-444-50330-5. Topics in Optimal Transportation, volume 58 of Graduate studies in mathematics, American Mathematical Society, 2003, ISBN 978-0-8218-3312-4. Optimal transportation, dissipative PDE's and functional inequalities, pp. 53–89 in Optimal Transportation and Applications, edited by L. A. Caffarelli and S. Salsa, volume 1813 of Lecture Notes in Mathematics, Springer, 2003, ISBN 978-3-540-40192-6. Cercignani's conjecture is sometimes true and always almost true, Communications in Mathematical Physics, vol. 234, No. 3 (March 2003), pp. 455–490 On the trend to global equilibrium for spatially inhomogeneous kinetic systems: the Boltzmann equation (with Laurent Desvillettes), Inventiones Mathematicae, vol. 159, #2 (2005), pp. 245–316 Mathematics of Granular Materials, Journal of Statistical Physics, vol. 124, #2–4 (July/August 2006), pp. 781–822 Optimal transport, old and new, volume 338 of Grundlehren der mathematischen Wissenschaften, Springer, 2009, ISBN 978-3-540-71049-3. Ricci curvature for metric-measure spaces via optimal transport (with John Lott), Annals of Mathematics vol. 169, No. 3 (2009), pp. 903–991. Hypocoercivity, volume 202, #950 of Memoirs of the American Mathematical Society, 2009, ISBN 978-0-8218-4498-4. Théorème vivant, Bernard Grasset, Paris 2012 מדיה וקבצים בנושא סדריק וילאני בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סדריק וילאני (בצרפתית) סדריק וילאני, ברשת החברתית פייסבוק סדריק וילאני, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סדריק וילאני, ביישום טלגרם סדריק וילאני, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה סדריק וילאני, באתר dblp סדריק וילאני, באתר ResearchGate סרטונים בהשתתפות סדריק וילאני בערוץ Numberphile, רשימת השמעה, באתר יוטיוב (באנגלית) סדריק וילאני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פרי הארץ

פרי הארץ הוא ספר דרשות חסידיות שנכתב על ידי רבי מנחם מנדל מוויטבסק (ה'ת"צ – א' באייר ה'תקמ"ח; 1730 – 8 במאי 1788), רב ומנהיג חסידי ומגדולי תלמידי המגיד ממזריטש. רבי מנחם מנדל עלה מוויטבסק שבבלארוס לארץ ישראל ב-1777 (ה'תקל"ז) יחד עם כ-300 חסידים, בה חי עד לפטירתו ב-1788. את הספר הוא חיבר בזמן ישיבתו בארץ ישראל ומכאן שמו- פרי הארץ. הספר מכיל בתוכו קבלה, חסידות והנהגות לעבודת ה' והדרשות בו מסודרות, בדומה למרבית ספרי החסידות, על סדר פרשות השבוע. תלמידו רבי שלמה זלמן הכהן וולינר מתאר את דרשותיו השבועיות: מגלה רזין ומסתורין בכל שבת ושבת, ילאה הפה לדבר והלב לחשוב, גם באין מבין כי הדברים עתיקים, ומדבר על העצים והדומם צומח חי ומדבר, ומראה פנים לכל דבר, ומפשיטן הפשט אחר הפשט עד לעילא לעילא מכל אתוון ונקודין עד א״ס ב״ה כ״י בחלק ממהדורות הספר, בפרשות הראשונות (עליהן אין דרשות של רבי מנחם-מנדל מוויטבסק) מובאים דרשות וקטע על כוונת המקווה מאת רבי אברהם המלאך. כמו כן, בסוף הספר מצויים מכתבים של רבי מנחם מנדל ושל רבי אברהם מקליסק לרוסיה, הכוללים הנחיות בעבודת ה', דרישה לחסידים לא ללכת לצדיקים אחרים (מלבד רש"ז ועוד כמה) ובקשות לסיוע כספי. במהדורות החדשות של הספר משולב בו גם מתוכנו של הספר פרי עץ, ספר נוסף של המחבר. יש אדמ"ורים חסידיים שהחשיבו במיוחד את הספר, כגון רבי ישראל מרוז'ין שהספר היה רגיל על שולחנו, אברהם יורוביץ, וה"אהלי יעקב" שאמר שכל אחד מתלמידי המגיד האיר גוון מסוים בתורתו, ומי שרוצה ללמוד "תורת המגיד ממש" שילמד את תורתו של רבי מנחם מנדל מוויטבסק.[דרוש מקור] אף על פי שאין מחלוקת על תוכני הספר בקרב החסידים, הלימוד בו אינו נפוץ כיום בקרב החסידים עקב השפה הגבוהה שבה נכתב, וקשיים טכניים נוספים בהבנתו.[דרושה הבהרה] פרי הארץ - מהדורה ראשונה - ה'תקע"ד, מאהלוב פרי הארץ - ז'יטומיר - ה'תר"ט פרי הארץ - ברוקלין, ניו יורק, ה'תשי"ט פרי הארץ - המסורה - ה'תשמ"ט פרי הארץ המבואר - עם ביאור "פריו מתוק" (ג' חלקים), ה'תשע"ח, מכון פרי הארץ, ביתר עלית רבי מנחם מענדל מויטבסק, פרי הארץ, באתר היברובוקס פרי הארץ טקסט באתר ויקיטקסט פרי הארץ - טקסט, באתר ספריא החסידות עולה לארץ ישראל, הרב אליעזר מלמד באתר ישיבה. שיעורים בספר פרי הארץ באתר ישיבת רועה ישראל אגרות בעל התניא ובני דורו, הילמן, דוד צבי (באתר היברובוקס) "היתר" זה מופיע לכאורה רק בתקופה מאוחרת יותר בחלק ממהדורות הספר הדפיסו רק מכתבים מסוג מסוים, לדוגמה - רק המכתבים העוסקים בעבודת ה' מופיע ב"עירין קדישין" רבי מנחם מענדל מויטבסק, פרי הארץ, מהדורה ראשונה - ה'תקע"ד, באתר היברובוקס רבי מנחם מנדל מויטבסק, פרי הארץ, ברוקלין, ניו יורק, ה'תשי"ט, באתר היברובוקס.
נאשה סטראנה

נאשה סטראנה (ברוסית: Наша страна; מילולית: ארצנו) היה יומון ישראלי בשפה הרוסית. בין השנים 1968–1980 וכן 1984–1990 ראה אור כשבועון. העיתון היה עיתון מפלגתי שנוסד על ידי מפא"י בפברואר 1968, לקראת גל העלייה מברית המועצות בשנות ה-70. המו"ל הרשום של העיתון הייתה "החברה המאוחדת לפרסומים והדפסות" שהייתה בשליטת המפלגה, עורכו והמנכ"ל שלו היה שבתאי הימלפרב. בסוף שנת 1971 החל העיתון לצאת שלוש פעמים בשבוע ונעשו הכנות לקראת הוצאתו כעיתון יומי. בשנות ה-70 היה שיתוף פעולה בינו לבין לוח מעריב, ומודעות לוח מעריב פורסמו במקביל בנאשה סטראנה. בשנות התשעים נמכר העיתון לרשת נובוסטי נדלי בשליטת אלי עזור. העיתונות בשפה הרוסית בישראל, באתר "אנשים ישראל" בקרוב ־ עתון יומי ברוסית, דבר, 23 בדצמבר 1971 לוח 8 לוח מעריב, דבר, 15 באוקטובר 1976 יצחק דנון, ‏רשת נובוסטי תובעת 1.5 מיליון שקל מחברת העיתונים של מפלגת העבודה, באתר גלובס, 15 במאי 1997
אליפות וימבלדון 1966

אליפות וימבלדון 1966 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי הדשא של אצטדיוני הטניס בווימבלדון. התחרות התחילה ב-20 ביוני והסתיימה ב-1 ביולי. תוכנית התחרות כללה תחרויות גברים, תחרויות נשים ותחרויות זוגות גברים, זוגות נשים וזוגות מעורבים. בתחרות זו השתתפו 128 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. לקראת התחרות המשתתפים החזקים דורגו כדלקמן: רוי אמרסון (אוסטרליה אוסטרליה), מנצח תחרויות 1964-1965, הודח ברבע הגמר טוני רוץ' (אוסטרליה אוסטרליה), הודח ברבע הגמר פרד סטולי (אוסטרליה אוסטרליה), הודח בסיבוב השני מנואל סנטנה (ספרד ספרד), ניצח בתחרות ג'ון ניוקומב (אוסטרליה אוסטרליה), הודח בסיבוב השלישי דניס רלסטון (ארצות הברית ארצות הברית), הפסיד במשחק הגמר קליף דראיסדייל (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה), הודח בחצי הגמר קלארק גרבנר (ארצות הברית ארצות הברית), הודח בסיבוב השני במשחק הגמר, מנואל סנטנה מספרד נפגש עם דניס רלסטון מארצות הברית וניצח אותו ב-3 מערכות. בתחרות הנשים השתתפו 96 טניסאיות שחולקו ל-8 בתים. 8 טניסאיות זכו לדירוג: מרגרט סמית' קורט (אוסטרליה אוסטרליה), מנצחת תחרויות 1963 ו-1965, הודחה בחצי הגמר מריה בואנו (ברזיל ברזיל), מנצחת בשנים 1959-1960 ו-1964, הפסידה במשחק הגמר אן היידון ג'ונס (בריטניה בריטניה), הודחה בחצי הגמר בילי ג'ין קינג (ארצות הברית ארצות הברית), ניצחה בתחרות ננסי ריצ'י (ארצות הברית ארצות הברית), הודחה ברבע הגמר אנט ואן זיל (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה), הודחה ברבע הגמר פרנסואז דיר (צרפת צרפת), הודחה ברבע הגמר נורמה ביילון (ארגנטינה ארגנטינה), הודחה בסיבוב השלישי במשחק הגמר בילי ג'ין קינג מארצות הברית נפגשה עם מריה בואנו מברזיל וניצחה ב-3 מערכות. בתחרות השתתפו 64 זוגות. ממנצחי תחרות 1965 רק ג'ון ניוקומב השתתף בתחרות. 4 זוגות דורגו: רוי אמרסון ופרד סטולי (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בסיבוב השלישי ?? קלארק גרבנר ומרטי ריסן (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בחצי הגמר ביל בורי ואוון דבידסון (אוסטרליה אוסטרליה), הפסידו במשחק הגמר במשחק הגמר ג'ון ניוקומב וקן פלטצ'ר מאוסטרליה שלא היו מדורגים שיחקו נגד הזוג האוסטרלי הנוסף ביל בורי ואוון דבידסון וניצחו אותם ב-4 מערכות. בתחרות השתתפו 48 זוגות. 4 זוגות קיבלו דירוג: ג'ודי טגארט ומרגרט סמית' קורט (אוסטרליה אוסטרליה), הפסידו במשחק הגמר מריה בואנו (ברזיל ברזיל) וננסי ריצ'י (ארצות הברית ארצות הברית), ניצחו בתחרות פרנסואז דיר וז'אנין ליפריג (צרפת צרפת), הודחו בסיבוב הראשון אן היידון ג'ונס ווירג'יניה וייד בריטניה בריטניה), הודחו בחצי הגמר במשחק הגמר מריה בואנו מברזיל וננסי ריצ'י מארצות הברית ניצחו בשתי מערכות את ג'ודי טגארט ומרגרט סמית' קורט מאוסטרליה. באותה שנה הזוג ניצח גם באליפות ארצות הברית הפתוחה. בתחרות השתתפו 80 זוגות. 4 זוגות קיבלו דירוג: קן פלטצ'ר ומרגרט סמית' קורט (אוסטרליה אוסטרליה), מנצחי תחרויות 1963 ו-1965, ניצחו בתחרות ?? דניס רלסטון ובילי ג'ין קינג (ארצות הברית ארצות הברית), הפסידו במשחק הגמר פרד סטולי (אוסטרליה אוסטרליה) ופרנסואז דיר (צרפת צרפת), הודחו בסיבוב השני במשחק הגמר קן פלטצ'ר ומרגרט סמית' קורט מאוסטרליה נפגשו עם דניס רלסטון מאוסטרליה ובילי ג'ין קינג מארצות הברית וניצחו אותם ב-3 מערכות. בשנת 1966 בתחרות גברים השתתף אלעזר דודמן. בסיבוב הראשון הוא הוגרל למשחק נגד פטריק ביוסט מצרפת והפסיד לו ב-4 מערכות. תוצאות משחקי גברים תוצאות משחקי זוגות גברים תוצאות משחקי נשים תוצאות משחקי זוגות נשים תוצאות משחקי זוגות מעורבים
גלנט

האם התכוונתם ל... יואב גלנט – שר וחבר הכנסת מטעם הליכוד, לשעבר איש צבא ישראלי פרשת מסמך גלנט – מסמך שבו הנחיות לבניית תדמית חיובית ליואב גלנט כמועמד לכהונת הרמטכ"ל, תוך הכפשת אחרים. נודע מאוחר יותר כמסמך הרפז גאלאנט – סגנון מוזיקלי מיצובישי גלאנט (אנ') – סדרת מכוניות של מיצובישי מוטורס רפלקס גלנט (אנ') – רפלקס ראשוני המשמש לשלילת נזק מוחי לאחר הלידה אדולף גאלאנד – גנרל בלופטוואפה גלנטי
גימפל

האם התכוונתם ל... ברוניסלב גימפל – כנר ומורה פולני אמריקאי ממוצא יהודי ג'ייקוב (יעקב) גימפל – פסנתרן ומחנך יהודי-פולני הרב מרדכי גימפל יפה - רבה של העיירה רוז'ינוי שברוסיה הלבנה, ומאנשי העלייה הראשונה
הוברמן

הוברמן הוא שם משפחה. האם התכוונתם ל... ברברה ג'יין הוברמן ליסקוב – מדענית אמריקאית בתחום מדעי המחשב ברוניסלב הוברמן – כנר יהודי וירטואוז חגי הוברמן – עיתונאי ישראלי יצחק הוברמן – מקובל חסידי, התפרסם בשם "הצדיק מרעננה"
גרבוז

גרבוז הוא שם משפחה יהודי. האם התכוונתם ל... אלון גרבוז – איש תרבות ישראלי אפרים זאב גרבוז – ראש הכולל של ישיבת אוהל תורה בירושלים, מחבר הספר "הר אפרים" אברהם נח גרבוז – ראש הכולל "הר אפרים", מחבר הספר "מנחת אברהם". בנו של הרב אפרים זאב גרבוז איתמר גרבוז – ראש ישיבת אורחות תורה בבני ברק וראש רשת כוללים ללימוד סדר טהרות. בנו של הרב אברהם נח גרבוז יאיר גרבוז – צייר, סופר ופובליציסט ישראלי קונסטנטין גרבוז (רו') – כדורגלן רוסי
This Is How We Do

This Is How We Do (בעברית: כך אנחנו עושים) הוא שיר של הזמרת קייטי פרי מאלבום האולפן הרביעי שלה, Prism. השיר יצא כסינגל החמישי מתוך האלבום. השיר נכתב על ידי מפיקיו, מקס מרטין וקלאס אוקלנד, והוקלט בסטוקהולם שבשוודיה. השיר יצא כסינגל באלבום ב-28 ביולי 2014, הווידאו קליפ של השיר הועלה לאתר יוטיוב ב-31 ביולי 2014. בקליפ לשיר פרי מופיעה בתלבושות ופאות שונות וצבעוניות. השיר זכה לביקורות מעורבות. ב-25 באוגוסט יצאה גרסה חדשה של הסינגל בשיתוף עם הראפר ריף ראף, בדומה לשיר ".E.T". במילות השיר יש אזכור לזמרת-יוצרת האמריקאית מריה קארי, אשר הגיעה לצילומי הקליפ ואף הופיעה באחת מתוך הסצנות שלו. בשיר ישנו אזכור נוסף לזמרת הרית'ם אנד בלוז אריתה פרנקלין, וללהיטה "Respect". מידע על היצירה "This Is How We Do" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "This Is How We Do" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "This Is How We Do" באתר יוטיוב "Katy Perry's 'This Is How We Do' Video Is Here And -- Wait, Is That Pee-Wee Herman?". MTV News (באנגלית). נבדק ב-2018-10-20. A few thoughts on Katy Perry’s “This Is How We Do”, www.its-her-factory.com (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רדיוס אטומי

הרדיוס האטומי של יסוד כימי הוא ביטוי לגודל אופייני של האטום. הרדיוס נמדד כמרחק בין גרעין האטום לבין הגבול ברמת האנרגיה האחרונה של האלקטרונים המקיפים את הגרעין. משום שהגבול אינו יכול להיות מוגדר בצורה מדויקת מבחינה פיזית, ישנם מספר מדדים לרדיוסו של האטום. בהתאם להגדרה, התנאים עשויים לחול על אטום בודד בלבד, או להתאים גם לאטומים באורביטל אלקטרונים ובקשרים קוולנטים במולקולות או ביינון. את הרדיוס האטומי ניתן לקבל דרך ניסויים או להעריך ממודל תאורטי. את המושג עצמו קשה להגדיר מפני שלאלקטרונים אין מסלול הקפה מוגדר או טווח הקפה מדויק. בנוסף לכך, כאשר מדובר על ריכוז מולקולות (ולא על מולקולה בודדת) ענן האלקטרונים באטומים בדרך-כלל חופף בחלקים מסוימים, וחלק מהאלקטרונים עלולים לשוטט לאזור חופף בין שני אטומים או יותר. למרות קשיים אלו, יודעים היום שרדיוס אטום מבודד נע בין 30 ל-300 פיקומטר, או בין 0.3 ל-3 אנגסטרום. לפי כן, רדיוסו של אטום יהיה יותר גדול מפי 10,000 רדיוס הגרעין שלו, ופחות מאלפית של אורך גל באור הנראה. מודל של אטום יכול להיות מוצג ככדור למטרות רבות. זה אומנם רק אומדן גס אבל יכול לספק הסבר כמותי או הסבר לתופעה מסוימת כמו צפיפות בנוזלים ומוצקים, דיפוזיה בנוזלים, סידור האוטמים והיונים בגביש ועוד. ההבדל ברדיוס האטומי מאטום אחד לאחר זו תופעה שניתן להסביר בעזרת הטבלה המחזורית. הרדיוס האטומי הולך וקטן ככל שמתקדמים בשורה, ממתכות אלקליות לכיוון גזים אצילים; אך הולך וגדל ככל שיורדים בטור. הרדיוס גדל בצורה חדה בין גז אציל בסוף השורה לבין מתכת אלקלית בראש השורה הקודמת. המגמה הזו בטבלה המחזורית (כמו אלמנטים כימים ופיזיקליים נוספים) יכולה לקבל הסבר דרך מודל VSEPR של האטום, שמהווה ראייה חשובה לפיתוח ולאמיתות מכניקת הקוונטים. אבי סאייג, מה הגודל של אטומים ומולקולות?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 9 ינואר 2010 רדיוס אטומי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
כובע צילינדר (סרט)

כובע צילינדר הוא סרט קומדיה מטורפת מוזיקלית בכיכובם של פרד אסטר וג'ינג'ר רוג'רס, משנת 1935. אסטר מגלם בסרט את הרקדן ג'רי טראוורס שמגיע ללונדון כדי לככב במופע שמופק על ידי הוראס הארדוויק (אדוארד אברט הורטון) ומנסה להתחבב על דייל טרמונט שמגולמת על ידי רוג'רס. את השירים בסרט כתב אירווינג ברלין, וביניהם השיר Cheek to Cheek בביצועו של פרד אסטר וממוקם במקום ה-15 ברשימת מאה שנים... מאה שירים של מכון הסרטים האמריקאי. סרט זה נחשב לרווחי ביותר מבין עשרת הסרטים שבהם כיכבו אסטר ורוג'רס. ג'רי טראברס (פרד אסטר), רקדן אמריקאי, מגיע ללונדון כדי לככב במופע שמופק על ידי הוראס הארדוויק (אדוארד אברט הורטון). בזמן שהוא מתאמן על קטע הסטפס שלו בחדר המלון של הוראס, הוא מעיר את דייל טרמונט (ג'ינג'ר רוג'רס) שנמצאת בחדר בקומה שמתחתיו. בזמן שהיא מתפרצת לחדרו כדי להתלונן, ג'רי מתאהב בה קשות ועוקב אחריה בלונדון. דייל חושבת שפגשה את הוראס שנשוי לחברתה הטובה מאדג' (הלן ברודריק) ולא את ג'רי. לאחר הצלחת המופע בלונדון, הוא עוקב אחרי דייל לוונציה, שם היא מבקרת את מאדג' ומדגמנת את השמלות של אלברטו בדיני (אריק רודס), מעצב אופנה איטלקי מגונדר. ג'רי מציע נישואים לדייל, שעדיין חושבת שהוא הוראס והיא נגעלת מהמחשבה שבעלה של חברתה יכול להציע להתנהג כך, ומסכימה להתחתן עם אלברטו. למרבה המזל, את טקס החתונה עורך בייטס (אריק בלור), המשרת הבריטי של הוראס, שהתחזה לכומר. בזמן שהם שטים בגונדולה, ג'רי מצליח לשכנע את דייל והם חוזרים למלון ומשלימים. פרד אסטר - ג'רי טראוורס ג'ינג'ר רוג'רס - דייל טרמונט אדוארד אברט הורטון - הוראס הארדוויק אריק רודס - אלברטו בדיני הלן ברודריק - מאדג' הארדוויק אריק בלור - בייטס מדיה וקבצים בנושא כובע צילינדר בוויקישיתוף "כובע צילינדר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "כובע צילינדר", באתר נטפליקס "כובע צילינדר", באתר AllMovie (באנגלית) "כובע צילינדר", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "כובע צילינדר", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "כובע צילינדר", באתר Metacritic (באנגלית) "כובע צילינדר", באתר אידיבי "כובע צילינדר", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "כובע צילינדר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) כובע צילינדר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
זה זה או זה זה

זה זה או זה זה הוא שעשועון טלוויזיה אינטראקטיבי ישראלי ששודר בערוץ 2 בשנת 2003 על ידי זכיינית השידור טלעד. את התוכנית הפיקה חברת JCS הפקות. את התוכנית הנחו יואב צפיר והסטנדאפיסט רועי לוי. במהלך התוכנית הוצגו לצופים מצבים שונים, שאת סיומם היה על הצופים לנחש נכונה, מתוך ארבע אפשרויות. את התשובה ניתן היה לשלוח על ידי הקשת מספרה בשלט הממיר הדיגיטלי. בתוכנית אף השתתפה מיכל צפיר כקריינית, ואת שיר הפתיחה ביצע אבי גרייניק. התוכנית מבוססת על תוכנית בריטית בשם "בנזאי" (Banzai) (אנ'). הפרק האחרון בעונה השלישית של "הפיג'מות" (פרק 20 לעונה, שנת 2004) נקרא "זה זה או זה זה" ומבוסס על פורמט התוכנית; בפרק מתארח יואב צפיר כשחקן. "זה זה או זה זה", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית ברק דיקמן, אז מה זה זה זה או זה זה?, המסך המפוצל, 17 ביוני 2003 רענן שקד, זהו זה ולא אחרת?, באתר ynet, 19 ביוני 2003 לך תראה אם אני שם, באתר וואלה, 18 ביוני 2003 רוני קורן-דינר, שעשועון חדש בהנחיית יואב צפיר ורועי לוי יעלה בטלעד ביוני, באתר TheMarker‏, 28 במאי 2003 רוני קורן-דינר, שעשועון חדש בהנחיית יואב צפיר ורועי לוי יעלה בטלעד ביוני, באתר TheMarker‏, 28 במאי 2003 מערכת מיקסר, הקיץ בטלעד: חוקרים גברים ורודפים אחרי בחורות, באתר nana10‏, 10 ביוני 2003 מערכת מיקסר, יום רביעי, 28 למאי, באתר nana10‏, 28 במאי 2003 זה זה או זה זה (2003), באתר אישים
מרחב שרפינסקי

בטופולוגיה, מרחב שרפינסקי הוא מרחב טופולוגי בעל שני איברים. חשיבותו בהיותו דוגמה נגדית פשוטה לטענות רבות בטופולוגיה. זוהי הטופולוגיה הקטנה ביותר שאינה טריוויאלית או דיסקרטית. המרחב נקרא על שם המתמטיקאי הפולני ואצלב שרפינסקי. מרחב שרפינסקי הוא קבוצה X = { a , b } {\displaystyle X=\{a,b\}} יחד עם הטופולוגיה τ = { ϕ , { a } , { a , b } } {\displaystyle \tau =\{\phi ,\{a\},\{a,b\}\}} . בדיקה ישירה של כל האפשרויות לאיחוד וחיתוך מראה שזהו אכן מרחב טופולוגי. שתי הטופולוגיות האפשריות האחרות על X = { a , b } {\displaystyle X=\{a,b\}} הן הטופולוגיה הטריוויאלית והטופולוגיה הדיסקרטית. הטופולוגיה τ = { ϕ , { b } , { a , b } } {\displaystyle \tau =\{\phi ,\{b\},\{a,b\}\}} הומאומורפית לטופולוגיה שהוגדרה לעיל. במרחב שרפינסקי היחידון { a } {\displaystyle \{a\}} פתוח ולא סגור, בעוד היחידון { b } {\displaystyle \{b\}} סגור ולא פתוח. המרחב הוא קשיר וקשיר מסילתית. המרחב קומפקטי, כי הוא סופי. המרחב מקיים את תכונת ההפרדה T 0 {\displaystyle {T}_{0}} אך לא את התכונה T 1 {\displaystyle {T}_{1}} (ניתן לבודד את a מ-b, אך לא את b מ-a). בפרט, המרחב אינו מרחב מטריזבילי. במרחב זה התכנסות סדרות מעניינת - כל סדרה מתכנסת לאיבר b {\displaystyle b} ואילו סדרה תתכנס ל- a {\displaystyle a} אך ורק אם החל ממקום מסוים היא שווה לו זהותית. ההעתקות הרציפות מהמרחב לעצמו הן רק הזהות והעתקות קבועות. ניתן להכליל את המרחב הנ"ל לכל קבוצה לא ריקה X {\displaystyle X} , כאשר בהינתן a ∈ X {\displaystyle a\in X} מגדירים את הטופולוגיה T = { ϕ , { a } , X } {\displaystyle T=\{\phi ,\{a\},X\}} . מרחב זה מקיים חלק מן התכונות שהובאו לעיל. כמות המרחבים הללו היא כעוצמת הקבוצה X {\displaystyle X} , אך כולם הומיאומורפיים.
יואן לונגפינג

הרפובליקה העממית של סין זהו שם סיני; שם המשפחה הוא יואן. יואן לונגפינג (בסינית: 袁隆平;‏ 7 בספטמבר 1930 – 22 במאי 2021) היה אגרונום סיני, מגדולי חוקרי החקלאות בעידן המודרני. נודע עקב פיתוח זני אורז און כלאיים. ב-2004 זכה בפרס וולף בתחום החקלאות יחד עם סטיבן ד. טנקסלי על "פיתוח של זני מכלוא של אורז בדרכים חדשניות, ועל גילויו של הבסיס המדעי לאון-הכלאיים (heterosis) בגידול רב חשיבות זה, המהווה מקור מזון עיקרי לחלק ניכר מאוכלוסיית כדור הארץ". באותה שנה זכה גם בפרס המזון העולמי. יואן נולד בבייג'ינג. ב-1953 סיים לימודי חקלאות באוניברסיטת דרום מערב בצ'ונגצ'ינג. ב-1964 החל במחקרו בתחום השבחת גידולי אורז, הוא גילה זן של אורז עם תכונת עקרות זכרית ציטופלזמטית, ובאמצעותו הביא להגדלה ניכרת ביבול האורז. תוך מספר עשורים עלתה תפוקת האורז בסין באמצעות השימוש באורז ההיברידי ב-50%, מה שפתר חלק ניכר מהמחסור העולמי במזון. יואן כיהן כפרופסור באוניברסיטה החקלאית חונאן בצ'אנגשה והיה ראש מרכז הפיתוח הלאומי לאורז היברידי. נפטר ב-22 במאי 2021. מדיה וקבצים בנושא יואן לונגפינג בוויקישיתוף יואן לונגפינג, באתר ResearchGate יואן לונגפינג (Yuan Longping) זוכה פרס וולף בחקלאות - 2004, אתר קרן וולף ערך זה הוא קצרמר בנושא סינים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
212 (שיר)

212 הוא שיר של הראפרית האמריקאית אזיליה בנקס, הכולל סמפול של השיר "Float My Boat" של המוזיקאי הבלגי לייזי ג'יי. השיר יצא לאור ב-6 בדצמבר 2011 כסינגל הראשון מהמיני אלבום הראשון של בנקס, 1991. השיר נכלל גם באלבום הבכורה של בנקס, Broke with Expensive Taste. שם השיר לקוח מקידומת הטלפון של האזור בו גדלה בנקס, שכונת הארלם שבניו יורק. הקליפ לשיר, שצולם בשחור-לבן, פורסם בערוץ היוטיוב של בנקס ב-12 בספטמבר 2011, ובו רוקדת בנקס ושרה. השיר נכלל בספר "1001 Songs You Must Hear Before You Die", ובמספר סרטים וסדרות טלוויזיה, בהם "בנות", "בלינג רינג" ו"עצבניות אש". מידע על היצירה "212" באתר מיוזיק בריינז מידע על הרצועה "212" באתר ספוטיפיי 212, בביצוע אזיליה בנקס ולייזי ג'יי, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב ARIA Urban Singles Chart – Week Commencing 21st May 2012, Trove (באנגלית) The Irish Charts - All there is to know, irishcharts.ie Stichting Nederlandse Top 40, Top 40 week 14 van 2012, Top40.nl (בהולנדית) Steffen Hung, Azealia Banks feat. Lazy Jay - 212, hitparade.ch Official Scottish Singles Sales Chart Top 100 | Official Charts Company, www.officialcharts.com (באנגלית) Official Singles Chart Top 100 | Official Charts Company, www.officialcharts.com (באנגלית) Official Hip Hop and R&B Singles Chart Top 40 | Official Charts Company, www.officialcharts.com (באנגלית) Jaaroverzichten 2012 - ultratop.be, www.ultratop.be BBC - Radio 1 - Chart - Top 100 Singles of 2012, web.archive.org, ‏2013-03-07 Stichting Nederlandse Top 40, Top 100-Jaaroverzicht van 2012, Top40.nl (בהולנדית) Award, BPI (באנגלית) Billboard Cover: Azealia Banks on Why No One Really Wants to See Her Naked, Her Impure Thoughts About Barack Obama and Why She's 'Not Here to Be Your Idol', Billboard (באנגלית)
חוגת עצים

חוגת עצים (שם מדעי: Lullula arborea) הוא מין יחיד בסוגו של ציפור שיר ממשפחת העפרוניים. חוגת העצים דומה בגודלה ובמראה לדרור, ובעלת גוף עגלגל ומוצק. אורכה 15 ס"מ, מוטת כנפיה 28 ס"מ ומשקלה 30 גרם. תפוצה: נפוצה על פני מרבית אירופה, מערב אסיה וצפון אפריקה. אוכלוסיית החוגות השוכנת בחלק המערבי של טווח התפוצה ממעטת לנדוד, בעוד שהחלק השוכן במזרח טווח התפוצה, נודד בחורף דרומה. בישראל חורפת מצויה למדי. קינונים בודדים נמצאו בצפון הארץ, בגובה 1700 ומעלה. מזון: בעיקר זרעים. בקיץ, בעונת גידול הגוזלים, מזינה אותם גם בחרקים ועכבישים. קינון: למרות שמה, חוגת העצים היא דוגרת קרקע, כמו כל משפחת העפרוניים. מדיה וקבצים בנושא חוגת עצים בוויקישיתוף חוגת עצים, באתר ITIS (באנגלית) חוגת עצים, באתר NCBI (באנגלית) חוגת עצים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חוגת עצים, באתר GBIF (באנגלית) חוגת עצים באתר הצפרות הישראלי חוגת עצים באתר הרשימה האדומה של IUCN
בסטיון

האם התכוונתם ל... 9M117 בסטיון – טיל נגד טנקים מחנה בסטיון – הבסיס הצבאי הראשי של בריטניה באפגניסטן באסטיון – אלמנט במערכת ביצורים באסטיון (קומיקס) – דמות בדיונית המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן
אריך קוש

אריך קוֹש (בסרבו-קרואטית: Erih Koš, בסרבית קירילית: Ерих Кош;‏ 15 באפריל 1913, סרייבו, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 25 במאי 2010, בלגרד, סרביה) היה סופר ומתרגם יוגוסלבי ממוצא יהודי, חתן פרס נין ל-1967 ומבולטי אנשי הרוח של יהדות יוגוסלביה וסרביה שלאחר מלחמת העולם השנייה. אריך קוש נולד בסרייבו ובה רכש השכלה תיכונית. בהמשך, רכש תואר במשפטים באוניברסיטת בלגרד. ב-1941, במהלך מלחמת העולם השנייה ולאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית, הצטרף קוש לכוחות הפרטיזנים של טיטו. לאחר שחרור יוגוסלביה השתלב קוש במנגנון הממשל היוגוסלבי וכיהן במספר תפקידים מינהליים בתחום התרבות והאמנות במדינה. במקביל, פרסם קוש 12 רומנים, 10 אסופות של סיפורים קצרים וכן מספר רב של מאמרים ותרגומים. הוא זכה למספר פרסים ביוגוסלביה ובכלל זה פרס נין על ספרו "הרשת" (בסרבו-קרואטית: "Mreža"). ספריו פורסמו גם מחוץ ליוגוסלביה ובכלל זה בארצות הברית, בברית המועצות, בגרמניה המערבית, בבריטניה ובצ'כוסלובקיה. קוש היה חבר האקדמיה הסרבית למדעים ולאמנויות. אריך קוש הלך לעולמו בבלגרד ב-2010 והוא בן 97 שנים. דְּרוֹֹרֵי וָאן פֶּה, תרגמה מסרבית דינה קטן בן-ציון, הוצאת כרמל, 2019 עכברים, תרגמה מסרבית דינה קטן בן-ציון, הוצאת כרמל, 2022 ִ עופרה עופר אורן, "דרורי ואן פה": יפה-נפש הוא ביטוי גנאי?, בבלוג "סופרת ספרים", 26 בדצמבר 2019 אריך קוש (1913-2010), דף שער בספרייה הלאומית אדם רז, "דרורי ואן פה" מתאר בפירוט מצמרר את המכניזם של גיוס ההמונים לתמיכה בפעולות נפשעות, באתר הארץ, 12 במאי 2021