laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Clementine

קלמנטיין (Clementine, באנגלית: קלמנטינה) היא תוכנה חופשית של נגן מדיה. התוכנה מופצת תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו. קלמנטיין נוצרה לאחר שמשתמשים רבים מתחו ביקורת על גרסה 2 של נגן המדיה Amarok ובעקבות כך החליטה קבוצת משתמשים לפתח נגן מדיה חדש על בסיס קוד המקור של אמרוק בגרסה 1.4. בפברואר 2010 הושקה הגרסה הראשונה של קלמנטיין. ארגון ספריית קובצי המוזיקה המאוחסנת במחשב האזנה לשידורי רדיו באינטרנט בהם Icecast, Grooveshark, Jamendo, Last.fm, Magnatune, SKY.fm, SomaFM ו-Spotify. בחלון הצידי של התוכנה מופיע מידע נוסף על השיר כגון מילות השיר, סטטיסטיקה וביוגרפיות של האמן. עריכת תגים ועטיפות האלבום. הורדת עטיפות אלבומים מהאתר last.fm. יצירה של רשימות השמעה חכמות ודינמיות. העברת קובצי מוזיקה ל-iPod, iPhone או כל נגן מדיה אחר אשר אליו ניתן להעביר קבצים דרך חיבור USB. מדיה וקבצים בנושא Clementine בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Clementine (באנגלית) אתר הבית של התוכנה
יונייטד סטייטס (אונייה, 1797)

"יונייטד סטייטס" (באנגלית: USS United States) הייתה פריגטת מפרשים של הצי האמריקני, הראשונה מבין שש אוניותיו הראשונות של הצי, לאחר הקמתו מחדש ב-1794. האונייה נבנתה בפילדלפיה, הושקה ב-10 במאי 1796 ונכנסה לשירות פעיל ב-11 ביולי. את פעילותה המבצעית הראשונה עשתה האונייה במלחמה הבלתי רשמית עם צרפת (1798–1800), כשהיא עוסקת בליווי ובהגנה על ספינות סוחר אמריקניות מפני פריבטירים צרפתיים. במלחמת 1812 בין ארצות הברית לבריטניה הכניעה "יונייטד סטייטס" לאחר קרב את אה"מ "מֵסֶדוֹנְיֶין" ולכדה אותה. ב-1849 הוצאה "יונייטד סטייטס" משירות פעיל והוחזקה כעתודה בנמל נורפוק בווירג'יניה. ב-1861, במהלך מלחמת האזרחים, נתפסה האונייה על ידי חיילי הדרום וצורפה לצי מדינות הקונפדרציה. זמן מה אחר כך הוטבעה בנהר אליזבת, כדי לשמש מכשול לשיט בפני אוניות אויב. ב-1862 נמשתה "יונייטד סטייטס" על ידי צי מדינות האיחוד, ושלוש שנים אחר כך, ב-1865, נגרטה. מדיה וקבצים בנושא יונייטד סטייטס בוויקישיתוף Dictionary of American Naval Fighting Ships. Digitized copy in: hazegray.org ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרטין מטור

מרטין מִטוּר (316 או 317 - 11 בנובמבר 397), או מרטינוס הקדוש, היה הבישוף של העיר טור בצרפת. כיום הוא אחד הקדושים הפופולריים ביותר בכנסייה הקתולית. חייו תועדו בידי ההגיוגרף בן התקופה, סולפיקיוס סוורוס. מרטין נולד בעיר סָוָרִיָה שבפאנוניה (כיום סומבטהי בהונגריה), שם שירת אביו, קצין פגני בצבא הרומי, שכינה אותו על שם מרס, אל המלחמה. הוא עבר עם משפחתו לפאביה (כיום באיטליה), שם התוודע לנצרות ונעשה קטכומן (אנ') (מתלמד). בגיל חמש-עשרה חויב כבנו של קצין להתגייס לצבא, ובגיל 18 הוצב באמיין שבגאליה. באגדת הזהב (אוסף אגדות קדושים שנערך במאה ה-13) מסופר סיפור הגלימה, סיפור הגיוגרפי שהפך לאחד מסיפורי הקדושים המפורסמים באירופה: ביום חורף אחד, כאשר חנה עם חייליו ליד שערי העיר אמיין, ראה קבצן עני מהלך חצי-עירום. הוא קרע את גלימתו לשניים והעניק לקבצן אחד מהחצאים. באותו לילה התגלה אליו ישו בחלום והוא לובש את מחצית הגלימה שנתן לקבצן. מרטין שמע את ישו אומר למלאכים: "הנה מרטינוס, החייל הרומי שלא נטבל; הוא הלבישני." כשהתעורר גלימתו הייתה שלמה. החלום הותיר במרטין רושם עז, ולמחרת נטבל לנצרות. מחצית הגלימה הנותרת נודעה בשם "cappa" (בלטינית: גלימה עם כיסוי ראש) והיא נעשתה שריד הקדושה הנערץ ביותר בממלכה הפרנקית. מאמצע המאה ה-7 היא נשמרה באוצר המלכותי של מלכי הפרנקים מהשושלת המרובינגית, בחדר מיוחד בארמונו של המלך שנקרא על שמה, "קפלה" (capella). עם השנים קיבל שם זה פירוש רחב יותר ועם הזמן נקרא כל חדר תפילה פרטי בארמונות מלכים או בכנסיות בשם "קפלה". מרטין נטבל לנצרות באמיין ושוב בריימס. הוא פרש מהצבא הרומי, נסע לטוּר והפך לתלמידו של הילריוס מפואטייה, אחד מראשי המתנגדים לאריאניזם, שבו האמינו באותו זמן המלכים הויזיגותים ששלטו באזור. כמו מורו סבל מרטין מרדיפות ונאלץ לצאת למסעות נדודים, שבהם הזדמן לו ליטול חלק באירועים פלאיים שונים. בשנת 361 חזר לצרפת והמשיך להפיץ את הנצרות. הוא הקים בליגוז'ה (Ligugé) את המנזר הראשון בגאליה. בשנת 371 התמנה לבישוף של טור, לפי המסורת נגד רצונו. כעבור זמן מה עבר להתגורר במנזר שהקים במרמוטייה (Marmoutier), שהפך למרכז דתי חשוב. מאוחר יותר חזר להלך בארץ ולהטיף לכופרים. כנסיות בכל רחבי אירופה נקראות על שמו, וכן מוסדות רבים נוספים. בלונדון נמצאת כנסיית סנט מרטין בשדות, שבה פועלת תזמורת קאמרית בשם זה, אשר אחד ממייסדיה והמנצח הבולט שלה היה נוויל מרינר. מרטין מטור הוא הקדוש הפטרון של צרפת, של החיילים ושל בואנוס איירס. יום חגו חל ב-11 בנובמבר. חג זה הוא אחד מהימים החשובים בלוח השנה הנוצרי באזורים הקתוליים של צפון אירופה (פלנדריה וחלקים מהולנד וגרמניה). מרטין דה פורס מרטינוס הראשון אורה לימור, ראשיתה של אירופה, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג, יחידה 6: נזירים ומנזרים במערב הנוצרי, פרק א: ראשית הנזירות בגליה, מרטין מטור, עמ' 13–16. מדיה וקבצים בנושא מרטין מטור בוויקישיתוף מרטין מטור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אורה לימור, ראשיתה של אירופה, כרך ג, עמ' 14.
הלבנה

האם התכוונתם ל... הירח – אחד מכינויו הוא "הלבנה" ברכת הלבנה או קידוש לבנה – ברכה הנאמרת בחציו הראשון של החודש העברי, אל מול פני הלבנה ההולכת וגדלה בתקופה זו של החודש מולד הלבנה – אחד ממופעי הירח המתרחש בתחילת חודש ירחי הלבנה (קריפטוגרפיה) – טכניקה לחיזוק ביטחון צופן בלוקים איטרטיבי על ידי חיבור חלק מהמפתח הסודי עם הקלט לפני הסבב הראשון של הצופן וחלק אחר של המפתח עם הפלט לאחר סיום כל הסבבים הלבנה (קובץ) – בדיקה של קובץ כדי לוודא שהוא נקי מווירוסי מחשב הלבנה (מזון) – ידועה גם בשם "התשה אנזימטית" - תהליך טכנולוגי של השריית ירקות ופירות במשך דקות בודדות במים רותחים העיר הלבנה – כינוי רווח לכמה מאזוריה הישנים של תל אביב, בהם שוכנים למעלה מ-4,000 מבנים המשויכים לסגנון הבינלאומי באדריכלות הלבנת הון – פעולה ברכוש שמקורו בפשיעה, לשם הסתרת מקור זה הלבנת פנים – השפלה של הזולת הלבנת שיניים – טיפול אסתטי להבהרת צבע הבסיס של השן הבהרת העור – שימוש בחומרים, תערובות או טיפולים פיזיים להבהרת צבע העור הלבנת צבע (אנ') וגם (אנ') נבואת הלְבֵנָה – נבואה שבה מצטווה יחזקאל הנביא לקחת לבנה, ולבצע בהקשר אליה פעולות שונות המסמלות את חורבן היישוב היהודי הקרב בארץ ישראל
Geany

ג'יני (Geany) היא סביבת פיתוח משולבת מהירה וקלת משקל. היא פותחה במטרה ליצור סביבת פיתוח משולבת קטנה ומהירה, בה יש תלות בספריות בודדות, וכדי ליצור סביבת פיתוח משולבת עצמאית ככל האפשר מסביבת שולחן עבודה דוגמת GNOME. היא עושה שימוש ב־GTK 3 בלבד, ולכן זקוקה רק לספריות זמן הריצה של GTK 3 כדי לפעול. התכנה מופצת תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו (GNU GPL) גרסה 2, ומתורגמת ליותר מ־40 שפות, בהן גם עברית. היא נכללת בחבילה של StartOS. בין תכונותיה הבסיסיות של ג'יני: הדגשת תחביר קיפול קוד השלמת אוטומטית סגירה אוטומטית של תגיות XML ו־HTML סוגי קבצים רבים נתמכים כגון C, C++‎, Java, PHP, HTML, Python, Perl, Pascal ועוד שפות רבות בנייה, הידור והרצה מתוך התכנה ניווט מהיר בקוד ניהול מיזמים הדמיית מסוף (לא זמין תחת Microsoft Windows) חמישה תוספים מובנים ויותר משלושים תוספים רשמיים נוספים. סביבת פיתוח משולבת Anjuta GTK+‎ מדיה וקבצים בנושא Geany בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Geany (באנגלית) דף הבית דף הבית ב־GitHub דף הבית של תוספי ג'יני דף הבית של תוספי ג'יני ב־GitHub ערכות נושא לג'יני גרסה 1.22 ומעלה ב־GitHub קובץ ה־README, ראה פסקת הרישיון i18n.geany.org, סטטיסטיקת התרגום של ג'יני רשימה מלאה של סוגי הקבצים הנתמכים בג'יני, באתר הרשמי.
בר אבא

בר אבא, או ישוע בר-אבא, הוא דמות בברית החדשה, המוזכר כמורד במלכות וכרוצח או כשודד, אשר פונטיוס פילאטוס שחרר לחופשי בחג הפסח, לדרישת ההמון, במקום לשחרר את ישוע מנצרת. העונש הצפוי לבר-אבא היה מוות בצליבה, אולם לפי ארבע הבשורות הקאנוניות וכן לפי הבשורה על פי פטרוס (אנ'), נהג נציב יהודה לחון פושע אחד מדי שנה בחג הפסח. הפושע שזכה לחנינה היה נבחר על פי העדפת ההמון (ochlos). פילאטוס שאל את ההמון שהתאסף לפני ארמונו אם רצונם שישחרר את ישוע מנצרת או את בר-אבא, וההמון קרא לו לשחרר את בר-אבא ולצלוב את ישוע מנצרת. בגרסה המובאת בבשורה על-פי מתי מסופר גם כי ההמון קיבל על עצמו את האחריות למות ישוע במילים "דמו עלינו ועל בנינו". לסיפור על בר-אבא ניכרת חשיבות היסטורית, שכן נעשה בו שימוש כדי להטיל את האשם בצליבת ישו על היהודים, וכדי להצדיק אנטישמיות. עם זאת, כבר יוחנן כריסוסטומוס הדגיש כי אין מדובר באחריות קולקטיבית וכי בין היהודים שצעקו "דמו עלינו ועל בנינו" היה גם פאולוס עצמו. כל הטלת אשמה כזו התבטלה מאז ועידת הוותיקן השנייה ב-1962 בטענה שאי אפשר להטיל את האחריות על כל היהודים מכיוון שלא כולם צאצאי היהודים שלקחו על עצמם ועל צאצאיהם אחריות למות ישו. בספר שפרסם בשנת 2011, דחה האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר פרשנות זו, המכונה "רצח האל על ידי היהודים", והטיל את האשם על חטאי האנושות ואת האחריות על ההמון שהתקבץ במקדש בלבד. קפלת ההלקאה מדיה וקבצים בנושא בר אבא בוויקישיתוף בר אבא, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הברית החדשה, הבשורה על-פי מתי, פרק כ"ז.
תיאטרון הנפש

תיאטרון הנפש הוא תיאטרון פרינג' יהודי שנוסד בקנדה בשנת 1978 על ידי האוורד ריפ וגבריאל עמנואל. בזמנו היה התיאטרון היהודי המקצועי היחיד בקנדה, שם הפיק כ-40 הפקות תיאטרון וטלוויזיה. בשנת 1980 העלה תיאטרון הנפש את הצגתו הראשונה: "ילדי הלילה", שעסקה בסיפורו של יאנוש קורצ'אק והשתתפה בפסטיבל הבינלאומי הראשון לתיאטרון יהודי בניו יורק. בשנת 1983 עלה הווארד ריפ לארץ ואִתו גם התיאטרון. ההפקה הראשונה של התיאטרון בישראל הייתה "איינשטיין" של גבריאל עמנואל בשיתוף עם תיאטרון הבימה, ההצגה תורגמה לשפות שונות ובשנת 2005 הועלתה הפקה מחודשת שהוצגה, בין השאר, בברודוויי, ניו יורק. בין השנים 1988–1994 יצחק משל שימש כדרמטורג התיאטרון והפיק שבעה ממחזותיו. ומשנת 1995 ואילך ביאטריס הל משמשת הדרמטורגית של התיאטרון. התיאטרון מוכר והנתמך על ידי משרד התרבות של מדינת ישראל. הוא מפיק הצגות חברתיות-חינוכיות העוסקות בבחינת הקונפליקטים הקיימים בחברה הישראלית הרב תרבותית, בין דתיים וחרדים לחילוניים, עולים חדשים וותיקים ובין יהודים לערבים, תוך הדגשת המוטיב האנושי באמצעים אומנותיים והתייחסות לערכים של הידברות, סובלנות וכבוד הדדי. ברפרטואר המתחלף של התיאטרון מופקות 16 הצגות בעברית וחמש הצגות באנגלית במטרה להעלותן ברחבי העולם. התיאטרון מציג כ-300 הצגות בכל שנה, ברחבי הארץ, לילדים, בני נוער ומבוגרים, מכל המגזרים. וכן הציג למעלה מ-200 הופעות בחוץ לארץ, בפסטיבלים בינלאומיים, בכנסים מקצועיים, באוניברסיטאות, בפני קהילות יהודיות ובמסגרות אחרות. "המזוודה של חנה" - זכתה בפרס אסיטז' עבור ההצגה הבינתחומית הטובה לשנת 2010-2011 וכאחת משלוש ההצגות הטובות של השנה בפרסי הבמה לילדים ונוער שנערך בגבעתיים, הועלה בבכורה בצ'כיה בפסטיבל NINE GATES בפראג. "יחיד במינו" - זכתה בפסטיבל חיפה להצגות ילדים. הועלתה בשנת 2008 בצפון אמריקה ובעיקר בברודוויי. ובשנת 2011 הועלה בטורונטו. "גימפל תם" - מבוססת על סיפורו של יצחק בשביס-זינגר. ייצגה את ישראל בפסטיבל פרינג' באדנבורג, והועלתה בארמניה, רוסיה וצ'כיה. "באמהרית זה נשמע יותר טוב" - הצגת יחיד של יוסי וואסה העוסקת בסיפור של עולים מאתיופיה. הועלתה באוסטריה, קנדה, ארצות הברית ומקסיקו. אתר האינטרנט הרשמי של תיאטרון הנפש תיאטרון הנפש, באתר "הבמה" תיאטרון הנפש בניו יורק, באתר "הבמה" תיאטרון עם חזון, באתר "הבמה" המזוודה של חנה, באתר אסיטז' ynet, הצגות ילדים: 9 פרסים ל"הקסם של אורנה", באתר ynet, 22 באוגוסט 2011
Wet Wet Wet

Wet Wet Wet (בתרגום חופשי: רטוב רטוב רטוב) היא להקת רוק קל סקוטית שנוסדה בשנות ה-80 של המאה ה-20. הלהקה יצרה כמה להיטים בשנות ה-80 ובשנות ה-90 שהצליחו במצעד הבריטי ובעולם. בלהקה ארבעה חברים: מרטי פלו (שירה), טומי קנינגהאם (תופים, שירה), גראהם קלארק (באס, שירה), וניל מיטשל (קלידים, שירה). גריים דופין (גיטרה, שירה) נמצא עם הלהקה עוד משנת 1983 והוא מעין חבר להקה לא רשמי. הרביעייה הוקמה עוד בהיותם בבית הספר התיכון "קליידבנק" בעיר קליידבנק שבסקוטלנד ב-1982, תחת השם "וורטקס מואושן" (Vortex Motion). גראהם קלארק וטומי קנינגהאם נפגשו באוטובוס בית הספר והפכו לחברים קרובים, חברם המשותף ניל מיטשל הבטיח לספק כלי נגינה, ויחד עם מארק מקלכלן (אשר שינה את שמו לשם הבמה מרטי פלו), הקימו את להקת "וורטקס מואושן" אשר שמה שונה בהמשך ל-Wet Wet Wet (ווט ווט ווט - מאנגלית, רטוב רטוב רטוב). לאחר קבלת חוזה הקלטות עם חברת ההפקות פוליגרם (PolyGram) בשנת 1985, הלהקה הוציאה את להיטם הראשון שנתיים מאוחר יותר "מאחלים לי מזל" ("Wishing I Was Lucky"), שהגיע למקום שישי בתרשים הסינגלים בממלכה המאוחדת בשנת 1987. בשנת 1988, הגיעה הלהקה למקום הראשון עם גרסת הכיסוי ללהיטם של הביטלס "עם מעט עזרה מידידי" ("With a Little Help from My Friends"), שהוקלט עבור קרן הצדקה "קו לילד" לצדקה. לאחר להיט גרסת כיסוי נוסף לשירם של הביטלס, "היא עוזבת את הבית" ("She's Leaving Home"; בשיתוף בילי בראג), הוציאה הלהקה אלבום אשר צבר הצלחה בארצות הברית. בשנת 1994, הוציאה הלהקה את גרסת הכיסוי הגדולה ביותר שלהם ללהיטם הידוע של הטרוגס "האהבה נמצאת בכל מקום" ("Love Is All Around"), שיר הנושא לסרט "ארבע חתונות ולוויה אחת" אשר זכה להצלחה בינלאומית גדולה ובילה עשרה שבועות בראש המצעד הבריטי. Popped In Souled Out :1987 Holding Back the River :1989 High on the Happy Side :1992 Picture This :1995 1997: ‏ 10 Timeless :2007 2021: The Journey The Memphis Sessions :1988 1993: End of Part One: Their Greatest Hits 2004: The Greatest Hits 2007: The Best of Wet Wet Wet 2008: Best of Wet Wet Wet 2010: Sweet Little Mystery: The Collection 2013: Step by Step: The Greatest Hits מדיה וקבצים בנושא Wet Wet Wet בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Wet Wet Wet Wet Wet Wet, ברשת החברתית פייסבוק Wet Wet Wet, סרטונים בערוץ היוטיוב Wet Wet Wet, באתר ספוטיפיי Wet Wet Wet, באתר Last.fm (באנגלית) Wet Wet Wet, באתר AllMusic (באנגלית) Wet Wet Wet, באתר MusicBrainz (באנגלית) Wet Wet Wet, באתר דיזר Wet Wet Wet, באתר Discogs (באנגלית) Wet Wet Wet, באתר Songkick (באנגלית) Wet Wet Wet, באתר בילבורד (באנגלית)
Gedit

gedit הוא עורך הטקסט הרשמי של סביבת שולחן העבודה GNOME, אך זמין עבור מערכות הפעלה שונות, לרבות Microsoft Windows ו־Mac OS X. בעוד Gedit הוא עורך קל ופשוט, הוא גם עורך חזק המגיע עם אפשרויות רבות וניתן להרחבה על ידי תוספים רבים. העורך מופץ תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו (GNU GPL) גרסה 2. Gedit בעל תכונות רבות וחזקות הניתנות להרחבה, כאשר התכונות המרכזיות שלו הן: תמיכה מלאה בתקן יוניקוד (UTF-8) עורך קוד מקור - הדגשת תחביר עבור שפות תכנות שונות, כגון C, C++, Java, HTML, XML, Python, Perl ושפות רבות נוספות שחזור קבצים עריכת קבצים מרחוק (באמצעות GVFS) תצוגה מקדימה להדפסה שאר האפשרויות הרגילות: כרטיסיות, מספור שורות, חיפוש והחלפה, ביטול וביצוע חוזר של פעולות, גלישת טקסט, סימון השורה הנוכחית ועוד תוספים מובנים רבים, כגון מסוף פייתון, סטטיסטיקת מסמך ועוד רבים אחרים. GNOME עורך טקסט סביבת פיתוח משולבת Geany Anjuta GTK+‎ מדיה וקבצים בנושא Gedit בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Gedit
יום נבדה

יום נבדה (באנגלית: Nevada Day) הוא יום חג לאומי במדינת נבדה שבארצות הברית. היום נחוג מדי שנה, ביום שישי האחרון של חודש אוקטובר ומציין את יום הצטרפותה של נבדה לארצות הברית, ב-31 באוקטובר 1864. החג צוין לראשונה בשנות ה-70 של המאה ה-19, ובשנת 1933 נחקק חוק מדינתי הקובע את היום כיום חג לאומי. זהו יום חופש מדינתי, וכל משרדי הממשלה המדינתיים וכן משרדים מוניציפליים ומחוזיים, בתי ספר ומוסדות ציבור אינם פועלים. חלק מהמוסדות הפרטיים במדינה, כגון בנקים, סגורים ביום זה. בקרסון סיטי, בירת המדינה נערכת תהלוכה חגיגית לציון יום החג. אתר האינטרנט הרשמי של יום נבדה אירועי יום נבדה ערך זה הוא קצרמר בנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עמנואל הראובני

עמנואל הראובני הוא חוקר ארץ ישראל וסופר שכתב עשרות ספרים על ידיעת הארץ, היסטוריה וגאוגרפיה של ארץ ישראל, מורשת קרב, טיולים, ובכללם: "קום התהלך בארץ" ו"לקסיקון ארץ ישראל". שימש בעבר עיתונאי במעריב ובהבוקר, וכן עורך בגלי צה"ל. מתגורר במיתר. המיעוטים בישראל, יחד עם אורי שטנדל, [ירושלים]: לשכת היועץ לענייני ערבים ודרוזים במשרד ראש הממשלה, [תל אביב], הקיבוץ המאוחד, תשל"ג ישובי המיעוטים בישראל: לפי קווי הפסקת האש 1967, למעט יישובים מעורבים, [ירושלים]: לשכת היועץ לענייני ערבים ודרוזים במשרד ראש הממשלה, תשל"ג 1973. הישובים בישראל ואתרי עתיקותיהם, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"ד 1974 ישראל: היישובים ואתרי עתיקותיהם, רמת גן: מסדה, (c1979) שיירת יחיעם: סיפורה של שיירה באביב תש"ח - קובץ עדויות, (תל אביב): משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשמ"א 1981 קום התהלך בארץ: מדריך שמורות טבע בישראל, [תל אביב]: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, (תשמ"ה 1985) ללכת בארץ: המדריך הישראלי המשולב ליישובים, מקומות, דרכים, שמורות-טבע, אתרי עתיקות, נוף וטיול, שני כרכים, תל אביב: ספריית מעריב, תשמ"ט 1989 קום התהלך בארץ: תקציר, [תל אביב]: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תש"ן 1989 פסגות: טיולים לפסגות הרים ואל נקודות תצפית, [תל אביב]: כנרת, 1993 ארץ ישראל [תקליטור-נתונים]: אנציקלופדיה גאוגרפית היסטורית: כל היישובים, כל האתרים וכל העתיקות, [תל אביב] : המרכז לטכנולוגיה חינוכית, 1997 לקסיקון ארץ ישראל, כוכב יאיר: קדמוניות - מחקר גאוגרפי, 1999 לקסיקון ארץ ישראל, - מהדורה שנייה, מבשרת ציון, תש"ע / 2010, באתר "כותר" טיולי מערות ואתרים בסביבתן, ירושלים: כתר, 1999 עמנואל הראובני, דף שער בספרייה הלאומית רשימת הפרסומים של עמנואל הראובני, בקטלוג הספרייה הלאומית הספרים של עמנואל הראובני, באתר "סימניה" ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פטר הראשון

האם התכוונתם ל... פיוטר הגדול – הצאר הרוסי, בין השנים 1682-1725. פטר הראשון (שליט בולגריה) – צאר בולגרי, בין השנים 927-969, האימפריה הבולגרית הראשונה. פטר הראשון, מלך סרביה – מלך סרביה ואחר כך השליט הראשון של ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים, כיהן בין השנים 1903–1921. פטר הראשון (אי) – אי געשי בדרום האוקיינוס האטלנטי.
חוג אידיאלים חופשיים

בתורת החוגים, חוג אידיאלים חופשיים (באנגלית: free ideal ring; מקובל הקיצור fir) הוא חוג שבו כל אידיאל שמאלי הוא מודול חופשי בעל דרגה מוגדרת היטב. כל חוג כזה הוא תחום, היינו חוג ללא מחלקי אפס. הדוגמה המוכרת ביותר היא חוג חופשי. תכונת האידיאלים החופשיים, וגרסאותיה השונות המוצגות להלן, מכלילות את אלגוריתם החילוק של חוגים אוקלידיים, ומספקות מידע חשוב על מטריצות מעל חוגים כלליים. את התאוריה של חוגי אידיאלים חופשיים פיתח פול כהן (אנ'). מעל חוג אידיאלים חופשיים, כל תת-מודול של מודול חופשי הוא חופשי. כל חוג אידיאלים חופשיים הוא בעל ממד גלובלי 1. בנוכחות תנאי אור, חוגי אידיאלים חופשיים אינם אלא חוגי אידיאלים שמאליים ראשיים. בפרט, עבור חוגים קומוטטיביים, חוג הוא בעל אידיאלים חופשיים אם ורק אם הוא ראשי. מכפלה חופשית של שני חוגי חילוק, מעל תת-חוג עם חילוק משותף, היא fir. ב-fir מתקיימת הגרסה הבאה של פירוק יחיד לגורמים: כל איבר ניתן לכתיבה כמכפלה של מספר סופי של אטומים (אטום הוא איבר לא הפיך שאינו ניתן לכתיבה כמכפלה של איברים לא הפיכים), ואם שתי מכפלות שוות, אז עד כדי סדר, הגורמים "דומים"; x , y {\displaystyle x,y} דומים אם חוגי המנה R / R x , R / R y {\displaystyle R/Rx,R/Ry} איזומורפיים. חוג שבו כל אידיאל שמאלי נוצר סופית הוא חופשי בעל דרגה מוגדרת היטב, נקרא חוג אידיאלים חופשיים למחצה (semifir). כל fir הוא semifir. חוג שבו כל אידיאל שמאלי הנוצר על ידי לכל היותר n {\displaystyle n} יוצרים הוא חופשי בעל דרגה מוגדרת היטב, נקרא חוג אידיאלים n-חופשיים (n-fir). לכן חוג semifir אם ורק אם הוא n-fir לכל n {\displaystyle n} , ומחלקת ה-n-fir-ים הולכת וקטנה כאשר n {\displaystyle n} גדל. תנאים אלו, בניגוד לתנאי ה-fir עצמו, הם סימטריים להחלפת ימין ושמאל. כל חוג הוא 0-fir וחוג הוא 1-fir אם ורק אם הוא תחום. מודול מעל semifir הוא שטוח אם ורק אם כל תת-מודול נוצר סופית שלו הוא חופשי. חוג קומוטטיבי הוא 2-fir אם ורק אם הוא semifir, אם ורק אם הוא תחום בזו. באופן כללי יותר, עבור תחומים המקיימים את תנאי אור, כל 2-fir הוא semifir, ותנאי זה שקול לתכונת בזו משמאל. כל semifir מוכל בחוג עם חילוק (ויש חוג חילוק אוניברסלי ביחס לתכונה זו).
מקרה פסנתר

מקרה פסנתר הוא מופע בהשתתפות רמי פורטיס ושלומי שבן שהועלה לראשונה בפסטיבל הפסנתר בשנת 2002, והונצח על גבי DVD. המופע מורכב משיריו של רמי פורטיס אשר מעובדים לפסנתר ומבוצעים על ידי פורטיס בשירה ושבן בפסנתר. במסגרת פסטיבל הפסנתר בשנת 2002 הועלה לראשונה המופע "מקרה פסנתר" שהורכב משירים של רמי פורטיס, בעיקר מתקופת פורטיסחרוף, בעיבודים מיוחדים לפסנתר בנגינתו של שלומי שבן. המופע זכה להצלחה גדולה והועלה מספר פעמים לאחר מכן. הוא הונצח ויצא על גבי תקליטור DVD .DVD ההופעה היה מבין הראשונים שיצאו בארץ. ההופעה לא שוחררה באופן רשמי בפורמט אודיו, אבל בוטלג אודיו של ההופעה הופץ באינטרנט. הבוטלג הוא מהופעה שנערכה בצוותא ב-5 בדצמבר 2002, וההקלטה היא לא אותה הקלטה המונצחת ב-DVD. לאחר מכן הועלה הבוטלג לדף ה-bandcamp של רמי פורטיס והוא ניתן להאזנה מהאתר. בוטלג ההופעה להאזנה - באתר ה-Bandcamp של פורטיס. יואב קוטנר, רמי פורטיס - ביוגרפיה, באתר Mooma במקור שיר של מינימל קומפקט מתוך האלבום "Raging Souls" במקור של אורלי זילברשץ-בנאי מתוך האלבום "הקברט של מירנדה"
יום וירג'יניה המערבית

יום וירג'יניה המערבית (באנגלית: West Virginia Day) הוא יום חג לאומי המצוין במדינת וירג'יניה המערבית שבארצות הברית מדי שנה, ב-20 ביוני על מנת לציין את היווסדה של המדינה בעקבות פרישת מספר מחוזות של מדינת וירג'יניה מהמדינה, והחלטתם להצטרף למדינות הצפון במהלך מלחמת האזרחים האמריקאית. לקראת תחילת מלחמת האזרחים האמריקנית החליט בית המחוקקים של וירג'יניה, ב-17 באפריל 1861, להיפרד מארצות הברית. בעקבות הצבעה זו התכנסה ועידה בוילינג ב-13 במאי אותה שנה. בוועידה נכחו 425 נציגים מ-25 מחוזות, כשיותר משליש מהם מצפון מערב המדינה, שהתנגדו להחלטה להיפרד מארצות הברית. בוועידה הדעות היו חלוקות בדבר הפיצול ממדינת וירג'יניה - היו שגרסו כי עליהם להתפצל מיד ממדינת וירג'יניה, והיו שגרסו כי עליהם לחכות עד שהחלטת היפרדות וירג'יניה מארצות הברית תאושרר, אחרת הדבר ייחשב כמרד כנגד ארצות הברית. בסופו של דבר הוחלט שאם ההחלטת ההיפרדות מארצות הברית תאושרר, תכונס ועידה נוספת ביוני. ב-23 במאי אושררה במשאל עם ההיפרדות מארצות הברית ברוב גדול. לעומת שאר מדינת וירג'יניה, רוב גדול מהתושבים במערב המדינה התנגדו למהלך. ועידת וילינג כונסה פעם נוספת ב-11 ביוני, ונפתחה בהכרזה שמאחר והאסיפה בה נקבעה ההיפרדות כונסה ללא הסכמת העם, כל פעולותיה אינן כדין. ב-20 באוגוסט התכנסה ועידת וילינג מחדש וקראה לעריכת משאל עם בעניין ההתפצלות והקמת וירג'יניה המערבית. ב-24 באוקטובר התקיים המשאל, ובו הצביעו כ-18 אלף איש בעד הפיצול ורק 780 נגד. מהימנות המשאל מוטלת בספק בשל מספר סיבות: צבא האיחוד כבש את האזור (כחלק ממלחמת האזרחים האמריקנית) וחייליו היו מוצבים בו ומנעו מאוהדי הקונפדרציה מלהצביע (כך קרה שרק רבע מהמצביעים המורשים במחוז אוהיו הצביעו בפועל), חיילים הצביעו פעמים רבות על אף שלא היו תושבי המדינה (כך נטען שבמחוז המפשייר רק 39 מתוך 195 מצביעים היו מצביעים מורשים), ואף בחלקים נרחבים לא התקיימו הצבעות כלל. ב-13 במאי אישרה הממשלה החדשה סופית את הפיצול, והמדינה החדשה ביקשה מקונגרס ארצות הברית להצטרף לארצות הברית, וב-31 בדצמבר 1862 אישר נשיא ארצות הברית, אברהם לינקולן, את הצטרפות המדינה החדשה בחקיקה, בתנאי שהיא תוציא בהדרגתיות את העבדות מחוקתה. המדינה הצטרפה רשמית ב-20 ביוני 1863. יום הצטרפותה של המדינה נחוג החל משנות ה-70 של המאה ה-19, אולם רק בשנת 1927 הפך היום לחג לאומי רשמי בהחלטה של בית המחוקקים המדינתי. אתר רשמי - סמלי ומועדי המדינה נאומו של הסנטור רוברט סי. ברד לרגל ציון 140 שנים להצטרפות וירג'יניה המערבית לארצות הברית פרק 59 לחוקי המדינה; Chapter 59, Acts of the Legislature
עומאן במשחקים הפאראלימפיים

עומאן השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים בסיאול (1988), כששלחה משלחת של תשעה ספורטאים, גברים כולם, למשחקים, ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה עומאן חלק מעולם. לאורך השנים שלחה עומאן ספורטאים רבים אל המשחקים הפאראלימפיים, אך במשלחותיה של המדינה ייצגו אותה גברים בלבד ומעולם לא נשלחה ספורטאית. המדליה הראשונה של המדינה הייתה מדליית ארד שבה זכה מוחמד אל-משייקי במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020). עומאן במשחקים האולימפיים עומאן במשחקים האולימפיים לנוער רשימת המשתתפים במשחקים בסיאול
פרחים בקנה

"פרחים בקנה" הוא שיר שכתב דודו ברק, הלחין אפי נצר ועיבד בני נגרי. את השיר ביצעה לראשונה להקת חיל התותחנים ב-1970, והוא היה לשיר המזוהה ביותר עמה. ברק כתב את השיר בעקבות מלחמת ששת הימים, והוא מבטא את תחושת האופטימיות שאחזה אז, בציפייה לתום עידן המלחמות ("בשדות האש ייתם הקרב האחרון", "וכל אשר אתמול ידע מכאוב ושכול לא עוד ידע שלכת וקרב"). סולנית הלהקה יהודית שוורץ ביצעה את השיר כשהיא חולה, וכדי להתגבר על צרידותה הרימה את קולה, באופן שנשמע לעיתים כצעקה, ומזוהה מאוד עם השיר. חבר נוסף בלהקה בעת שביצעה את השיר היה יוני רכטר שניגן על האורגן. השיר צעד במקום הראשון בגל הקל במצעדים השבועיים בנובמבר 1970 במשך שבועיים ומאוחר יותר הגיע למקום ה-14 במצעד הפזמונים של קול ישראל לשנת תשל"א. במצעד שירי הלהקות הצבאיות שערך אתר MOOMA לרגל יום העצמאות 2004 הגיע השיר למקום החמישי, אחרי "חורף 73", "שיר לשלום", "הרעות" ו"מה אברך". לאורך השנים ביצעו אמנים נוספים גרסאות כיסוי לשיר. אתניX ביצעו גרסת כיסוי לשיר באלבומם אתה. רותי נבון ביצעה אותו בשנת 2002, כשיר הנושא של הסדרה התיעודית "ירוקות" שעסקה בטירוניות במחנה 80, הביצוע של נבון הגיע למקום ה-39 במצעד הפזמונים של רשת ג' לשנת תשס"ב. כמו כן ביצעו אותו מחדש סאבלימינל, הצל ומשפחת תאקט לכבוד מצעד שירי הלהקות הצבאיות שערך אתר MOOMA והתוכנית של דודו טופז "הראשון בבידור" לרגל יום העצמאות. הביצוע של סאבלימינל, הצל ומשפחת תאקט הגיע למקום ה-13 במצעד הפזמונים של גלגלצ בשנת תשס"ד ולמקום ה-14 במצעד של רשת ג'. בכך היה השיר לשיר הראשון ששלושה ביצועים שונים שלו מגיעים למצעדי הפזמונים העבריים השנתיים. גרסת כיסוי נוספת של השיר, בביצוע שחקני החמישייה הקאמרית, היא גרסה סאטירית, כאשר במהלך ביצוע השיר הופכת נימת הביצוע מעדינה ואופטימית לאגרסיבית. "פרחים בקנה" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "פרחים בקנה" באתר שירונט פרחים בקנה, באתר "פזמונט" ניתוח השיר 'פרחים בקנה', באתר "תרבות•il" היום היום: מיטב שירי הזמר של דודו ברק, הוצאת פרינטיב, ירושלים תשס"ט; עמוד 101
יום מיזורי

יום מיזורי (באנגלית: Missouri Day) הוא יום חג לאומי במדינת מיזורי שבארצות הברית. חג זה מצוין כל שנה ביום רביעי השלישי של חודש אוקטובר. יום חג נועד לשמש כיום לציון ההיסטוריה של המדינה, ונקבע בחוק מדינתי בשנת 1915. חוק זה דורש כי גופי תרבות, מסחר, פוליטיקה ודת במדינה ייחדו זמן ביום זה לציין את תוצריה הכלכליים והחקלאיים של המדינה, ולציין את הישגיהם של בני המדינה בתחום המסחר, התרבות, המדע והאמנות. החג נקבע ביוזמת אנה לי ברוזיוס קורן (Anna Lee Brosius Korn), מורה תושבת מיזורי, אשר הלחינה את השיר הלאומי של המדינה (באותה עת) "מיזורי", ואשר סברה כי יש לייחד יום לציון חשיבותה של המדינה וההיסטוריה שלה. לאחר ששכנעה את בית המחוקקים של המדינה לחוקק את החוק, עברה לאוקלהומה וסייעה לקביעת יום אוקלהומה. אתר האינטרנט הרשמי של יום מיזורי חוקי מדינת מיזורי חוק 9.040