יחיאל היילפרין (רב)

הרב יחיאל בן שלמה הַיְילְפְּרִין (בכתיב היידי, שנהג בזמנו: היילפערין; כנראה ה'ת"כ, 1660 – ה'תק"ו, 1746) היה רב, ראש ישיבה והיסטוריון של תולדות ישראל. נודע בספרו "סדר הדורות". יחיאל היילפרין היה בנו של רבי שלמה היילפרין, שהיה רבן הראשי של הערים סוקולוב ולברטוב. מצד אמו או אביו היה מצאצאי המהרש"ל, וב"סדר הדורות" טוען המחבר כי בידו ספר יוחסין המונה את אבותיו דרך רש"י, עבור ביוחנן הסנדלר ורבן גמליאל ועד דוד המלך. היה רב בהְלוּסְק שבמחוז בּוֹבּרוּיְסְק ואף כתב את תקנות החברה קדישא המקומית, שנשמרו בכתב ידו. מאז 1711 ועד יום מותו היה רבה של מינסק וראש הישיבה שם. התפרסם בזכות ספרו "סדר הדורות", ספר היסטורי המבוסס על מקורות מסורתיים בלבד, אם כי היה ידוע גם כתלמיד חכם וכמקובל. נקלע לחיכוכים עם רבי אריה ליב גינצבורג (ה'שאגת אריה'), מייסד הישיבה במינסק; המחלוקת פשתה בין התלמידים והשלום הושב על כנו רק עם עזיבתו של האחרון. בהתאם לצוואתו עברה רבנות מינסק לבנו משה, אב"ד דאלהינוב. (שהיה נשוי גם לשרה, בתו של הרב אריה לייב שפירא). בן אחר היה הרב יצחק אייזיק רבה של קאיידנוב הסמוכה למינסק. בנו של הרב יצחק אייזיק, היה הרב יהודה לייב, שהוציא לאור את ספרו של סבו, סדר הדורות. נינו היה הרב אברהם רוכלציק, מחבר חידושי בית אברהם, על המהרש"א. חתניו היו, רבי יצחק רפפורט אב"ד לבוב ורוז'נאי, רבי משה אב"ד דובראוונא, רבי הלל ניימארק אב"ד סטרבין, ועוד. שיטתו הלימודית הייתה פשטנית, מנוגדת לפלפול. על רקע זה נתגלעו סכסוכים בינו לבין השאגת אריה שכיהן כראש ישיבה במקביל אליו, ושעזב את מינסק לאחר המחלוקת. האמין כי חשיבות רבה בקביעת ההלכה נודעת לידיעת תולדות התנאים והאמוראים, שכן לצורך זה יש לדעת מי היה הרב ומי התלמיד. נמנע באופן עקרוני מלתת הסכמות על ספרים וחרג ממנהגו זה שלוש פעמים בלבד, לטובת הספרים עיר חומה, בית שער, ומגן האלף. רנמ"ל סיפר שמצבתו שקעה באדמה והייתה מוזנחת כל כך, עד כי לא ניתן לקרוא את הכיתוב בבירור, עד שחודשה על ידי נדיב. האגדה מספרת שמצבתו שרדה למרות הריסת בית הקברות היהודי של מינסק בידי הממשלה הקומוניסטית, וכל הנוגעים בדבר ההריסה מתו מיתה חטופה, עד כי הוחלט לחדש את המצבה ולכתוב על גביה "ההיסטוריון המפורסם הלפרין", לאחר מכן הנאצים השמידו את בית הקברות עד היסוד. סדר הדורות – חיבור המקיף את תולדות העולם מבריאתו עד לימי המחבר. ערכי הכינויים – רשימת שמות ופעלים לתנ"ך ולתלמוד. הגהות על סדר הש"ס, נדפסו בש"ס וילנא, בדפוס האלמנה והאחים ראָם. [הגהות אלו הן בעצם חלק מספרו 'סדר הדורות']. ספר הליקוטים - הקדמות לדרושים, נדפס לראשונה מכת"י על ידי חברת אהבת שלום, בירושלים תשס"ו. ספר הכללים - אסופת כללים, נדפס לראשונה מכת"י על ידי חברת אהבת שלום, בירושלים תשס"ו. מספריו שלא נדפסו, אבן הטועים, ספר דרוש, הגהות שולחן ערוך, הערות במסורת המקרא, חיבור על שולחן ערוך, ספר טעמים, ספר כללים בקבלה, ספר לקוטים גדול, ספר המספרים, מפתח לחושן משפט, פירוש על פרקי אבות, ושו"ת. הקדמה לספר סדר הדורות מהדורת אור החיים. הקדמה ל"ספר הליקוטים" מהדורת חברת אהבת שלום, 23-45, ירושלים תשס"ו. משה מנדלסון, פני תבל, אמסטרדם, תרל"ב, באתר היברובוקס נפתלי משכיל לאיתן, הקדמת המסדר, בתוך: סדר הדורות, א, ורשה: דפוס גאלדמאן, תרל"ח, באתר היברובוקס דוד הלחמי, רבי יחיאל ברבי שלמה הלפרין אב"ד מינסק (בעל „סדר הדורות”), חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' ק"ך, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) איסידור זינגר ומ' זליגסון, "יחיאל היילפרין", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) כתביו יחיאל הלפרין, סדר הדורות, באתר היברובוקס יחיאל הלפרין, ערכי הכנויים, באתר היברובוקס יחיאל בן שלמה הלפרין (1660 בערך-1746 בערך), דף שער בספרייה הלאומית בספריו מביאו כמה פעמים בסדר הדורות ערך אבא בר אבא, בספר הכללים ערך משה צז, חטאים קה, שבת מו ועוד יש אומרים מאמו ויש אומרים מאביו ויש אומרים משניהם קהילת מינסק, ישנם גרסאות מיסטיות בהם מסופר שהתגלה לאחר מותו וביקש שבנו יהיה הרב ולא בעל השאגת אריה בית אברהם -- אברהם בן אליהו, רוכלציק, באתר hebrewbooks סבו של אפרים ניימארק רבי יחיאל (בן שלמה) הלפרין, בעל "סדר הדורות", "גדולי ישראל", שיחות לנוער 10, 12 (אלול תשכ"ו), 6, באתר היברובוקס. דניאל פרסקי, מינסק שהייתה, כתב העת "דואר" שנה כ גיליון לה, כך גם סיפר הרב יצחק זילבר בספרו "להישאר יהודי" Могила Седер а-дорот (ברוסית)