laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ליילה מסחי

ליילה מסחי (בגאורגית: ლეილა მესხი, נולדה ב-5 בינואר 1968, טביליסי, גאורגיה הסובייטית כיום גאורגיה) הייתה שחקנית טניס לשעבר מגאורגיה. דירוג השיא שלה היה המקום ה-12, ב-5 באוגוסט 1991. ליילה מסחי זכתה במהלך הקריירה שלה ב-5 תארים אישיים: נאשוויל, ארצות הברית, ב-6 בנובמבר 1989 אוקלנד, ניו זילנד, ב-29 בינואר 1990 מוסקבה, רוסיה, ב-1 באוקטובר 1990 ולינגטון, ניו זילנד, ב-4 בפברואר 1991 הובארט, אוסטרליה, ב-9 בינואר 1995 כמו כן, היא סיימה כסגנית בעוד 6 טורנירים: סינגפור ב-18 באפריל 1988 אוקלהומה סיטי, ארצות הברית ב-27 בפברואר 1989 ולינגטון, ניו זילנד ב-5 בפברואר 1990 אינדיאנפוליס, ארצות הברית ב-5 בנובמבר 1990 הילטון הד, ארצות הברית ב-1 באפריל 1991 באיון, צרפת ב-23 בספטמבר 1991 5 תוארי זוגות: אוקלנד, ניו זילנד יחד עם נטליה מדבדבה, ב-29 בינואר 1990 ולינגטון, ניו זילנד יחד נטליה מדבדבה, ב-5 בפברואר 1990 לינץ, אוסטריה יחד עם אבגניה מניוקובה, ב-22 בפברואר 1993 אי אמליה, ארצות הברית יחד עם מנואלה מלייבה, ב-5 באפריל 1993 לינץ, אוסטריה יחד עם אבגניה מניוקובה, ב-7 בפברואר 1994 7 משחקי גמר בטורנירי זוגות: המבורג, גרמניה יחד עם יקטרינה ביצ'קובה, ב-21 בספטמבר 1987 סינגפור יחד עם סבטלנה פרחומנקו, ב-18 באפריל 1988 ברמינגהאם, בריטניה יחד עם סבטלנה פרחומנקו, ב-6 ביוני 1988 וויצ'יטה, ארצות הברית יחד עם סנדי קולינס, ב-20 בפברואר 1989 נאשוויל, ארצות הברית יחד עם נטליה מדבדבה, ב-6 בנובמבר 1989 המבורג, גרמניה יחד עם אבגניה מניוקובה, ב-25 באפריל 1994 הסן, גרמניה יחד עם אבגניה מניוקובה, ב-24 באוקטובר 1994 ליילה מסחי, באתר olympedia.org ליילה מסחי, באתר ה-WTA ליילה מסחי, באתר ה-ITF ליילה מסחי, באתר גביע הפדרציה ריאיון עם ליילה מסחי, בגאורגית תמונות ליילה מסחי, מאתר ההיסטוריה בתמונות של הספורט הגאורגי
בן ציון פרחי

בן ציון פרחי (נולד ב-17 ביולי 1938) הוא אלוף בדימוס. בתפקידו האחרון היה נשיא בית הדין הצבאי לערעורים. נולד בבולגריה ובגיל 10 עלה לישראל וגדל בתל אביב. ב-1957 התגייס לצה"ל לחיל ההנדסה והוצב בגדוד 601. סיים קורס מ"כים וקורס קצינים. במהלך שירותו הצבאי החל ללמוד משפטים באוניברסיטת ירושלים ובסיומם עבד כעורך דין בתחום המשפט האזרחי. במסגרת שירות מילואים, לחם במלחמת ששת הימים כסגן מפקד פלוגת הנדסה של חטיבת השריון 200 שלחמה בסיני. במלחמת ההתשה שירת באזור תעלת סואץ ועסק בהקמת קו בר-לב. שמואל גודר שהיה נשיא בית הדין הצבאי לערעורים, גייס אותו חזרה לשירות הקבע. פרחי שירת כתובע צבאי בפרקליטות מרכז במקביל לשירות כמפקד פלוגת הנדסה במילואים, בהמשך שירת כשופט בית הדין הצבאי דרום ובמלחמת יום הכיפורים הצטרף לכוחות הלוחמים ושירת כקצין הנדסה במשך שלושה חודשים. שירת כפרקליט מרכז, כראש ענף פיקוח משפטי, נשיא בית הדין הצבאי המיוחד בדרגת אל"ם, וב-1984 מונה לפרקליט הצבאי הראשי. לאחר מכן קודם לדרגת אלוף ושרת משנת 1986 ועד 1996 בתור נשיא בית הצבאי לערעורים, הוחלף על ידי אלוף אילן שיף ופרש מצה"ל. לאחר שחרורו כיהן פרחי כמנכ"ל תאגיד קרנית, החל משנת 1997 ולמשך 14 שנים. כמו כן שימש חבר בוועדת עברי בנושא אסון המסוקים. משמש שופט בבית הדין של ההתאחדות לכדורגל בישראל. עד למינויו של מוטי אלמוז לראש אגף כוח האדם בשנת 2016, היה פרחי לאלוף היחיד בתולדות צה"ל שהגיע משורות חיל ההנדסה. מדיה וקבצים בנושא בן ציון פרחי בוויקישיתוף ריאיון עם אלוף (מיל') בן ציון פרחי, אתר הפרקליטות הצבאית. אלעזר לוין, ‏מינהלת קרנית אישרה מינוי בן ציון פרחי למנכ"ל, באתר גלובס, 8 באפריל 1997 רון עמיקם, החמישיה הפותחת, באתר nrg‏, 28 באפריל 2008.
להקת קולן

להקת קולן היא להקת פולקלור ישראלית, שחבריה היו עולים מגאורגיה בעלי השכלה גבוהה בתחום המוזיקה. הלהקה הוקמה בשנת 1982. בתחילה שרה הלהקה בעיקר שירה ווקלית גאורגית, אך עם הזמן החלה לשיר שירי עם ממקומות שונים, כמו רוסית, איטלקית, לאדינו, עברית ויידיש. בשנת 1987 השתתפה הלהקה במופע "ביידיש זה נשמע יותר טוב" בתיאטרון הבימה. כמו כן, הופיעה הלהקה במופע משותף עם אורה זיטנר. הלהקה הייתה פעילה זמן רב מבלי שהוציאה אלבום אולפן. לבסוף, בשנת 1992, לציון עשור ליסודה, הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון. בשנת 2013 זמר הטנור סיימון קריכלי הקים את הלהקה מחדש עם הזמרים המקוריים. כיום הלהקה מופיעה בכל רחבי הארץ. ד"ר יצחק אטנלוב (זמר באס ודוקטור למוזיקולוגיה) רולנד בבל (זמר) אברהם קוסאשווילי (זמר, פנדורי) יוסף אג'יאשווילי (זמר בריטון) אבי שילה ז"ל (זמר בס) ראובן בר יוסף (פסנתר) ברק עודד (כלי הקשה) ערן קרינגל ז"ל - (זמר טנור) ליאוניד קציר (טנור) אייל כהן (בס) סיימון קריכלי (טנור) אברהם קוסאשווילי (טנור) יוסף אדר (אג'יאשווילי בריטון) ואחטנג מתנאל (בס) ראובן בר יוסף (פסנתר) להקת קולן, דף שער בספרייה הלאומית להקת קולן, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) להקת קולן-תמונת ההרכב בעבר להקת קולן - תמונת ההרכב כיום גוגולי גוגולי בביצוע להקת קולן, סרטון באתר YouTube ורדה וולפו, להקת "קולאן" מחפשת אמרגן, מעריב, 14 בינואר 1986 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוטגו

אוטגו (באנגלית: Otago) הוא חבל בחלקו הדרום מזרחי של האי הדרומי של ניו זילנד הנקרא על שם חצי האי אוטגו הנמצא בשטחו. אוטגו הוא החבל השני בגודלו בניו זילנד, והוא משתרע על פני 31,241 ק"מ רבוע בהם מתגוררים 196,600 תושבים, יותר ממחצית מהם מתגוררים בדנידין, בה גם ממוקמת אוניברסיטת אוטגו, האוניברסיטה הראשונה שהוקמה בניו זילנד. ערים בולטות נוספות בחבל הן אואמרו (Oamaru), קווינסטאון (Queenstown) וואנקה (Wanaka). מבחינה מנהלית החבל מחולק לארבע רשויות אזוריות: שלושה מחוזות ועיר אחת. בנוסף, כ-40% ממחוז ואיטקי שבחבל קנטרברי מצויים גם הם בתחומי אוטגו. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. מדיה וקבצים בנושא אוטגו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוטגו (באנגלית) אוטגו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) "Subnational population estimates: At 30 June 2018 (final) – NZ.Stat tables". Stats NZ Tatauranga Aotearoa. 14 November 2018
פביו נובמברה

פביו נובמברה (באיטלקית: Fabio Novembre; נולד ב-21 באוקטובר 1966) הוא אדריכל ומעצב איטלקי. נולד בעיר לצ'ה בדרום איטליה. קיבל ב-1992 תואר אדריכלות מאוניברסיטת מילאנו. בתום לימודיו טס לניו יורק ולמד בימוי סרטים באוניברסיטת ניו יורק (NYU), בד בבד עבד בגלריה לאומנות של הולי סולומון. עבודתו העצמאית הראשונה הייתה עיצוב החנות Blue Marine של ידידתו אנה מולינארי בהונג קונג. הוא תכנן את הכניסה לחנות דרך רגלי אישה ארוכות וחטובות העטופות בפסיפס מוזהב. מאוחר יותר תכנן אולמות תצוגה לחברת המוזאיקה הספרדית Bisazza בעיצוב פתלתל. נובמברה מעצב בעיקר מועדונים, בתי מלון וחנויות, מושפע רבות מפליני ומרבה להשתמש כמוטיב בגוף האישה ובמיניות. הוא משתמש רבות בזכוכית ומראה דרכה צללים והשתקפויות. נובמברה אוהב להשתמש בחומר קוריאן, שהוא מוצר פלסטי המאפשר גמישות. בחנות של מעצב הנעליים סטיוארט ויצמן השוכנת ברומא עטף נובמברה את החלל בקו אחיד, במעין צורה לוליינית חובקת כל בה נתונים מוצרי החנות וגופי התאורה שבה והם טבועים בקמרים ובקערים, כל זה בהשראת האמן כריסטו. נובמברה תכנן ספה עבור חברת Cappelini. הספה בנויה כקוביה שחורה ובמרכזה חצובה גומחה המדמה שריון מוזהב ובה מקום לאדם אחד והיא מאפשרת להשתרע אלכסונית בקוביה והיא נקראת S.O.S ראשי תיבות של Sofa for Solitude. עיצב את אולם התצוגה של חזית בנק בדיזיין סנטר, שהוא חדר פסיפסים המציג ריבועי זכוכית תזזיתיים. במלון הבוטיק Una בפירנצה עיצב נובמברה קירות ותקרה בפסיפס פרחי לילך שנתפשו בעין סערה. עבודה נוספת שלו מכונה org והיא שולחן סלון המורכב מפלטת זכוכית שקופה שממנו יוצאות אין ספור רגליים אדומות. כעת עובד נובמברה על תכנון מוזיאון לאומנות עכשווית בווינה. מדיה וקבצים בנושא פביו נובמברה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פביו נובמברה פביו נובמברה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מאמר אודות נובמברה באתר "בנין ודיור"
ט"ז בשבט

ט"ז בשבט הוא היום השישה עשר בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישה עשר בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בט"ז שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בשלח. ה'תרס"ט – אריה לרנר – סופר ומתרגם, מעורכי עיתון דבר ה'תרס"ט – פייגה אילנית, חברת הכנסת מטעם מפ"ם ה'תר"ץ – הרב יואל כהן, מגדולי המשפיעים בחסידות חב"ד וה"חוזר" הראשי של הרבי מלובביץ' ה'תרצ"ט – שמואל הלפרט, חבר הכנסת מטעם אגודת ישראל ויהדות התורה ה'תש"ה – יורם לס, פרופסור לרפואה וחבר הכנסת מטעם העבודה ה'תשל"ח – מורן אייזנשטיין, דוגמנית ושחקנית ישראלית ה'תשל"ט – ליאור אדרי, חבר הכנסת מטעם ש"ס ה'תשמ"ה – בן סנוף, זמר ישראלי ה'שצ"ה – רבי אברהם כהן דה-הירירה, פילוסוף ומקובל יהודי הולנדי ממוצא ספרדי ה'תק"כ – רבי יונה נבון, פוסק ודיין בירושלים, שד"ר ורבם של החיד"א ומהרי"ט אלגאזי. (נולד בה'תע"ג) ה'תקכ"ח – רבי אביעזרי זליג אוירבך, רב גרמני-אלזסי, מתלמידי רבי יהונתן אייבשיץ. (נולד בי"ז בחשוון ה'תפ"ו) ה'תקע"ז – רבי אשר צבי מאוסטראה, מתלמידי המגיד ממזריטש, מגיד ומו"צ באוסטראה ורב בקוריץ שבווהלין. ה'תרע"א – רבי שלום מרדכי שבדרון מברז'אן, רב ופוסק הלכה מפורסם בגליציה (נולד ה'תקצ"ה) ה'תשל"ב – ברל לוקר, יו"ר הסוכנות היהודית וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ה'תרמ"ז) ה'תשל"ו – ברוך אגדתי, צייר, רקדן, מאבות תעשיית הקולנוע והמחול בארץ ישראל (נולד ה'תרנ"ה) ה'תש"ם – חנה רובינא הגברת הראשונה של התיאטרון העברי בארץ ישראל, במאית, ויוצרת ה'תש"ס – רבי אברהם שלמה בידרמן, האדמו"ר מלעלוב ה'תשס"ב – חיים הברפלד, מזכ"ל ההסתדרות (נולד ה'תרצ"ה) ה'תשס"ו – שושנה דמארי, זמרת ישראלית (נולדה ה'תרפ"ג) ט"ו בשבט – י"ז בשבט שבט
י"ז בשבט

י"ז בשבט הוא היום השבעה עשר בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השבעה עשר בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ז שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בשלח. פורים סרגוסה – יום הודאה המצוין בי"ז וי"ח בשבט, כדי לציין נס שאירע ב-1380 או 1420 בעיר סרגוסה שבספרד. ה'תצ"א – בני חבורת רמח"ל חותמים על 'שטר התקשרות' עמו ועל 'תקנות החבורה', שבהן מתחייבים בני החבורה לקבוע לימוד תמידי ורצוף בספר הזהר, ללמוד לשם 'תיקון השכינה' ובתענית דיבור, להשלים מדי חודש לימוד כל התנ"ך וש"ס משניות, ועוד הנהגות חסידות, בשנים הבאות חגגו רמח"ל ותלמידיו מדי שנה בי"ז בשבט את יום יסוד החבורה. ה'תרפ"ד – הרב נח גד וינטרוב רב ומחבר ספרים עוזב את פולין ועולה לארץ ישראל ה'תש"ג – מלחמת העולם השנייה: כוחות בריטיים משחררים את טריפולי ה'תש"ט – האספה המכוננת מאשרת את חוק המעבר, הקובע, בין היתר, את שמה החדש – הכנסת ה'תשמ"ז – פתיחת משפט דמיאניוק הראשון בישראל, כנגד ג'ון איוואן דמאניוק שהואשם בביצוע פשעי מלחמה במהלך השואה ה'תרע"ה – ויקטור שם-טוב, חבר הכנסת, שר הבריאות ושר הסעד. (נפטר באדר ב' ה'תשע"ד) ה'תרצ"ד – הרב מאיר צבי גרוזמן, ראש ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בכפר חב"ד. (נפטר בי"ז בטבת ה'תשע"ז) ה'תש"י – שם טוב לוי, זמר ומלחין ה'תשל"ה – גלית חייט, מחליקה על הקרח ישראלית. ה'תפ"ז – רבי בנימין הכהן ויטאלי (הרב"ך), מתלמידי הרב משה זכות, רבה של רג'ו אמיליה, פוסק הלכה ומקובל בן יהדות איטליה. (נולד בה'תי"א) ה'תרט"ז – רבי יחזקאל מקוזמיר, אדמו"ר חסידי. (נולד בה'תקל"ב) ה'תרכ"ח – רבי חיים פלאג'י, פוסק הלכה ומקובל, מגדולי חכמי איזמיר. חיבר ספרים רבים בתחומים שונים. (נולד בי"ז בטבת ה'תקמ"ח) ה'תשט"ו – חנה שפיצר, מייסדת ומנהלת ת"ת לבנות א' בירושלים. מנהלת, מורה, מחנכת ואשת חינוך. (נולדה בז' בשבט ה'תרמ"ו) ה'תשכ"ז – בכור-שלום שטרית, שופט, חבר הכנסת מטעם מפא"י ושר המשטרה הראשון של ישראל. ה'תשע"ה – הרב אליעזר שלמה שיק, רב שהשתייך לחסידות ברסלב. (נולד בכ"א באייר ה'ת"ש) ט"ז בשבט – י"ח בשבט שבט שמעון גינצבורג, ר' משה חיים לוצאטו ובני דורו, אֹסף אגרות ותעודות, תל אביב: דביר, תרצ"ז, עמ' ח
י"ח בשבט

י"ח בשבט הוא היום השמונה עשר בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמונה עשר בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ח שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים. פורים סרגוסה יהודי סרגוסה ניצלו מפורענות בימי הביניים ובעקבות כך החלו לחוג את פורים סרגוסה. ה'תרצ"ט – בבריטניה נפתחת ועידת השולחן העגול, בניסיון לפתור את הסכסוך היהודי-ערבי. ה'תש"ט – חיים ויצמן, נשיאה הראשון של מדינת ישראל, נשבע אמונים למדינה. ה'תשכ"ה – נחנך מגדל שלום מאיר. באותו זמן היה הבניין הגבוה ביותר בישראל ובמזרח התיכון כולו. ה'תשל"ה – פורסם הדו"ח הסופי של ועדת אגרנט, לחקר אירועי מלחמת יום הכיפורים. ה'תש"ן – "ליל המיקרופונים" במרכז הליכוד. ה'תשנ"ד – חיים רמון נושא בוועידת מפלגת העבודה את "נאום הלווייתנים". ה'תרנ"א – איליה ארנבורג, סופר יהודי-רוסי (נפטר ה'תשכ"ז) ה'תרנ"ד – הרב אברהם זיידה הלר (נפטר ה'תשנ"א) ה'תרס"ח – מרדכי סורקיס, ראש העיר הראשון של כפר סבא וחבר הכנסת מטעם רפ"י והמערך (נפטר ה'תשנ"ה) ה'תרע"ה – אבא אבן, דיפלומט ומדינאי ישראלי (נפטר ה'תשס"ג) ה'תרפ"ד – הרב חיים דוד הלוי הרב הראשי של תל אביב בשנים ה'תשל"ג-ה'תשנ"ח, וחתן פרס ישראל לספרות תורנית לשנת ה'תשנ"ז (נפטר ה'תשנ"ח) ה'תרצ"ג – גדליה גל, חבר הכנסת מטעם העבודה ה'תרצ"ה – לאה נאור, סופרת ישראלית ה'תשי"ד – רבי יצחק סונה, פייטן, מחבר הפיוטים שמח בני בחלקך ואל גליל. ה'תשי"ז – משה קפלינסקי, סגן הרמטכ"ל ה'תשכ"ד – אלי אוחנה, כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי ה'תשל"א – אלון חרזי, כדורגלן מכבי חיפה ה'תשל"ד – עברי לידר, זמר ישראלי ה'תשנ"ד – לידור אדרי, שחקנית ישראלית ה'רנ"ב או ה'רס"א – רבי יעקב מרגליות, מחכמי אשכנז בדור המעבר בין הראשונים והאחרונים, ראש ישיבה בנירנברג, מחבר "סדר הגט" ורבו של רבי יעקב פולק. ה'תשס"ו – רבי יהושע פולק, שימש אב"ד קולבסוב בירושלים ה'תשפ"א – רבי משולם דוד הלוי סולובייצ'יק, ראש אחת מישיבות בריסק בירושלים. ה'תשפ"א – רבי יצחק שיינר ראש ישיבת קמניץ. ה'תשפ"א – הרב אברהם יהושע העשיל טעוורסקי, פסיכיאטר ורב, בנו של האדמו"ר מהורניסטייפול, נפטר מקורונה. י"ז בשבט – י"ט בשבט שבט
י"ט בשבט

י"ט בשבט הוא היום התשעה עשר בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשעה עשר בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ט שבט היא פרשת יתרו. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים. ה'ק"ט – הריגת יהודי בזל עקב מגפת המוות השחור ה'תרנ"ה – האחים לומייר רושמים פטנט על הסינמטוגרף ה'תרס"ב – נפתח בית החולים שערי צדק, בית החולים הראשון בעיר החדשה בירושלים ה'תשנ"ו – היסוד הסינתטי קופרניקיום מסונתז לראשונה ה'תרס"ב – יוסף ספיר, ראש עיריית פתח תקווה, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-ה'תשל"ב) ה'תרס"ח – לב לנדאו, פיזיקאי יהודי-רוסי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר ב-ה'תשכ"ח) ה'תרע"ז – סידני שלדון, סופר ותסריטאי יהודי (נפטר ה'תשס"ז) ה'תרצ"ו – בנימין בן אליעזר, איש צבא, חבר הכנסת ושר, מראשי מפלגת העבודה ה'תרע"ו – רבי שמואל וינברג מסלונים (נולד ה'תר"י, קבור בוורשה). ה'תש"ח – אורוויל רייט, מחלוצי התעופה ה'תשי"ט – יוסף שפרינצק, יושב ראש הכנסת הראשון (נולד ב-ה'תרמ"ו) ה'תשכ"ו – ד"ר משה איינהורן, רופא גסטרואנטרולוג יהודי אמריקאי (נולד ב-ה'תרנ"ו) ה'תשנ"ח – חיים בר און, מו"ל עיתונות ישראלי (נולד ב-ה'תש"ד) ה'תשס"ה – אפרים קישון, סופר ואחד מגדולי הסאטיריקנים, חתן פרס ישראל ה'תשע"ב – אהרן דוידי, ממייסדי חטיבת הצנחנים. לחם במלחמת העצמאות, בפעולות התגמול, במבצע קדש ובמלחמת ששת הימים. י"ח בשבט – כ' בשבט שבט
כ' בשבט

כ' בשבט הוא היום העשרים בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ' שבט היא פרשת יתרו. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים. ה'תשע"ח – הפיגוע בצומת אריאל: פיגוע דקירה בצומת אריאל שבשומרון, שבו נרצח אדם אחד בידי מחבל פלסטיני. ה'תקע"ו – רבי יחזקאל שרגא האלבערשטאם, בנו של רבי חיים מצאנז, אדמו"ר ומייסד חסידות שינאווא. (נפטר בו' בטבת ה'תרנ"ט) ה'תקפ"ג – שמעון בכרך, משורר וסופר עברי, איש תנועת ההשכלה בהונגריה. (נפטר בח' בחשוון ה'תרנ"ב) ה'תקפ"ט – יחיאל מיכל הלוי אפשטין, רב ליטאי ופוסק, רבה של נובהרדוק ומחבר הספר ערוך השולחן. (נפטר בכ"ב באדר ב' ה'תרס"ח) ה'תרי"ז – רבי גדליה שמלקיש, רב גליציאני, מרא דאתרא ואב"ד בקולומיאה ופשמישל, נשיא "המזרחי". (נפטר בכ"ט בטבת ה'תרפ"ח) ה'תרצ"ג – דוד בן-יוסף, איש חינוך וסופר ישראלי. (נפטר בכ"ו באלול ה'תרע"ז) ה'תש"ו – הרב עודד ולנסקי, מרבני ישיבת הר המור. ה'תשל"א – ניר פרידמן, זמר, מדבב ושחקן ישראלי ה'תשמ"ד – יותם הלפרין, כדורסלן ישראלי ה'תשמ"ז – דנה פרידר, רקדנית, דוגמנית, שחקנית ומנחה ישראלית ב'ש"ך (ע"פ המסורת) – אשר בן יעקב, בנם של יעקב אבינו וזלפה ואבי שבט אשר, אחד משנים עשר השבטים. ה'תרי"ח – הרב ד"ר חיים דוד ברנהרד, רופא יהודי-פולני שחזר בתשובה והיה לאחד מצדיקי תנועת החסידות. ה'תשכ"ה – יוסף נחמני, איש השומר ומנהל הקרן הקיימת לישראל בטבריה, גואל אדמות הגליל המזרחי. (נולד בה'תרנ"א) ה'תשכ"ט – הרב עובדיה הדאיה, פוסק, דיין ומקובל, ראש ישיבת המקובלים בית אל, חבר מועצת הרבנות הראשית ובית הדין הרבני הגדול, רבה של פתח תקווה וחתן פרס ישראל. (נולד בה'תר"ן) ה'תשל"ד – רבי יוסף אשכנזי, רבה של איזמיר ואב בית הדין בה, לאחר מכן רבה של יהוד. (נולד בכ"א בחשוון ה'תרפ"ח) ה'תשנ"ז – רבי שמאי גינזבורג, רב ישראלי חסיד גור, משגיח כשרות, פעיל פועלי אגודת ישראל וראש כולל פולין, מחבר "אמרי שמאי". (נולד בי"ז בתמוז ה'תרס"ה) י"ט בשבט – כ"א בשבט שבט
כ"א בשבט

כ"א בשבט הוא היום העשרים ואחד בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ואחד בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"א שבט היא ברוב השנים פרשת משפטים. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצוה היא פרשת יתרו. ה'תש"ב – משלוח ראשון של יהודים יוצא מסלוניקי לאושוויץ ה'תשט"ו – ממשלת ישראל רוכשת את מרבית המגילות הגנוזות שנתגלו במערות קומראן ה'תשכ"ה – סוריה מודיעה כי לכדה את אלי כהן ה'תשנ"ה – 21 הרוגים בפיגוע התאבדות כפול בטרמפיאדה בצומת בית ליד ה'תש"ס – תחילת שידורי הלוויין בישראל ה'תר"כ – הרב יוסף יהודה לייב בלוך רב העיר טלז וראש ישיבת טלז, מאנשי תנועת המוסר (נפטר ז' בחשון תר"צ) ה'תרס"ו – אהרן בונדי, כימאי ישראלי, חתן פרס ישראל לחקלאות (נפטר ב-ה'תשנ"ז) ה'תר"ע – ג'ורג'ו פרלסקה, איטלקי חסיד אומות העולם (נפטר ב-ה'תשנ"ב) ה'תרע"ג – הרב משה צבי נריה, מייסד ישיבת כפר הרוא"ה, חבר הכנסת השביעית, מראשי "בני עקיבא" המכונה "אבי דור הכיפות הסרוגות" (נפטר ב-ה'תשנ"ו) ה'תרע"ח – הרב שלמה גורן, מייסד הרבנות הצבאית והרב הראשי לישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ה) ה'תרפ"ב – ולדיסלב ברטושבסקי, פוליטיקאי פולני וחסיד אומות העולם ה'תרפ"ו – אבנר חי שאקי, פרופסור למשפטים וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נפטר ב-ה'תשס"ה) ה'תשי"ד – דויד גרוסמן, סופר ומחזאי ישראלי ה'תשכ"א – שלמה בניזרי, שר וחבר הכנסת מטעם ש"ס ה'תשל"ה – דן שמיר, מאמן כדורסלן ישראלי ה'תש"מ – איציק שמולי, ממנהיגי "מחאת האוהלים" ה'שנ"ו – רבי ליב חנליש, מתלמידי הרמ"א, ראש ישיבה בלובלין, ומחבר "חידושי מהרל"ח" על ארבעה טורים. ה'תמ"ט – רבי משה גאלנטי, הראשון לציון ורב העיר ירושלים (נולד ב-ה'ש"ף) ה'תקצ"ה – הרב יהודה לייב קארלבורג, רב בבון ובקרפלד ה'תרנ"ד – הרב יעקב ווידנפלד, רב בהרימאיליב שבגליציה ומחבר השו"ת "כוכב מיעקב" (נולד ב-ה'ת"ר) ה'תשכ"א – עמנואל אולסבנגר, משורר, מתרגם, בלשן ופעיל ציוני, יוזם עלייתם של יהודי קוצ'ין (נולד ב-ה'תרמ"ח) ה'תשמ"ב – רבי יחיאל יהושע רבינוביץ, האדמו"ר מביאלה וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל (נולד ב-ה'תרס"א) כ' בשבט – כ"ב בשבט שבט
Knockin' on Heaven's Door

"Knockin' on Heaven's Door" (בעברית: "נוקש על שערי גן העדן") הוא שיר שנכתב על ידי בוב דילן ב-1973 כחלק מהפסקול אותו כתב דילן לסרט Pat Garrett and Billy the Kid סרטו של הבמאי האמריקאי סם פקינפה, בו גם שיחק. השיר הפך ללהיט הראשון של דילן שהגיע לראש מצעד האמריקאי (ב-1973), לאחת מקלאסיקות הרוק ולאחד השירים המוכרים ביותר של דילן. הרמוניית השיר כוללת אך ורק ארבעה אקורדים בסיסיים, טוניקה> דומיננטה> סובדומיננטה. במקור השיר בוצע בסגנון פולק רוק בקצב איטי, אך במהלך השנים הוא זכה למספר רב של גרסאות כיסוי בסגנונות ובמקצבים שונים. השיר זכה למעמד הכסף בבריטניה. בין היתר ביצעו אותו - רוג'ר ווטרס, אריק קלפטון, מארק נופלר, גרייטפול דד, דמיאן מארלי, אבריל לאבין, לנה דל ריי ועוד רבים אחרים. ידועה במיוחד הגרסה של להקת Guns N' Roses שהפכו את השיר ללהיט בשנות התשעים. גרסה מעוברתת של מאיר אריאל, בשם "טוק טוק טוק על דלתי מרום", נכללה באלבומי ההופעה דלתות נפתחות מעצמן ו"בהופעה אחרונה במועדון בארבי". מידע על היצירה "Knockin' on Heaven's Door" באתר מיוזיק בריינז גרסאות נוספות ל"Knockin' on Heaven's Door" באתר SecondHandSongs מילות השיר באנגלית חלק מגרסאות הכיסוי שנעשו לשיר מילות השיר בעברית, תרגום - מאיר אריאל ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כ"ב בשבט

כ"ב בשבט הוא היום העשרים ושניים בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושניים בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד כ"ב שבט היא ברוב השנים פרשת משפטים. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת יתרו. תענית ציבור ופורים שני ליהודי ליוורנו יום גוש קטיף (מצוין במערכת החינוך). ביטול גזירת הקיסר קליגולה להצבת פסל שלו בבית המקדש (מגילת תענית, פרק י"א) ה'תק"ב – נקבע "פורים שני של ליבורנו", על הצלת הקהילה מרעידת אדמה ה'תש"ג – נוסד הקיבוץ בארות יצחק ה'תש"ח – 3 הרוגים בפיצוץ במערכת העיתון Jerusalem Post ה'תש"י – נוסד היישוב ניר עציון לזכר כפר עציון ה'תשי"ד – משה שרת מציג את ממשלתו (החמישית במנין הממשלות) בפני הכנסת ה'תשי"ח – נחקק חוק יסוד: הכנסת על ידי הכנסת השלישית. החוק עוסק באורך כהונתה של הכנסת, שיטת הבחירות, הזכות לבחור ולהיבחר, כהונת חברי הכנסת, חסינות חברי הכנסת ובנייני הכנסת, עבודת הכנסת, עבודת ועדות הכנסת ועוד ה'תשל"ז – היישוב נצר חזני עולה לקרקע על אדמת גוש קטיף. ה'תשס"ו – דייוויד אירווינג נידון ל-3 שנות מאסר על הכחשת השואה ה'תקפ"ג – רבי צדוק (רבינוביץ') הכהן מלובלין, אחד מהיוצרים המקוריים והפוריים ביותר מבין גדולי החסידות. שייך לחסידות איזביצה ראדזין, אם כי הושפע גם מספרי ברסלב וחב"ד. (נפטר ט' באלול ה'תר"ס) ה'תרס"ח – הרב שלום משאש, רב ופוסק מיהדות מרוקו. מחברם של ספרי הלכה ומחשבה. כיהן כרבה הראשי של העיר קזבלנקה במרוקו ואחר כך כרבה הראשי של כל מרוקו, וכן כרב הראשי של ירושלים במשך 25 שנה (נפטר י' בניסן ה'תשס"ג) ה'תרפ"ז – יצחק חופי, איש הפלמ"ח, אלוף פיקוד הצפון בזמן מלחמת יום הכיפורים וראש המוסד (נפטר בה'תשע"ד) ה'תש"ב – רבי מנחם נחום טברסקי, האדמו"ר מצ'רנוביל בבני ברק ה'תשי"ז – חגי סגל, עיתונאי, פובליציסט ופעיל ימין ישראלי ה'תשכ"ה – הרב שי פירון, חבר הכנסת ושר ממפלגת יש עתיד ה'תשל"ז – דודו טסה, זמר ומוזיקאי ישראלי ה'תשל"ח – הרב יואל קפלן, רבה של אלבניה ושליח חב"ד לסלוניקי, יוון ומדינות הבלקן הסמוכות. ה'ת"ק – רבי יעקב פופרש כ"ץ, אב"ד וראש ישיבה בפרנקפורט דמיין, מחבר שו"ת שב יעקב ה'תרי"ט – רבי מנחם מנדל מקוצק, מייסד חסידות קוצק ה'תר"ך – יצחק בר לווינזון (ריב"ל) – חלוץ תנועת ההשכלה ברוסיה (נולד ה'תקמ"ח) ה'תרמ"ח – רבי יהודה לייב איגר, מכונה "רבי לייבל'ה איגר מלובלין", מייסד חסידות לובלין ה'תש"ט – הרב יונה כהן (פולטבר), מארגן "הבריחה הגדולה" של אלפי חסידי חב"ד מרוסיה בשנים ה'תש"ו וה'תש"ז ה'תשט"ז – הרב חיים פסחוביץ, היה רב ליטאי, שנטה בסוף ימיו בירושלים, לקומוניזם ה'תש"ל – אריה בן-אליעזר, איש התנועה הרוויזיוניסטית והאצ"ל וחבר הכנסת מטעם תנועת החרות וגח"ל (נולד ב-ה'תרע"ד) ה'תשל"ו – פנחס לבון, מזכ"ל ההסתדרות ושר הביטחון, עמד במרכז "הפרשה" (נולד ב-ה'תרס"ד) ה'תשמ"ז – מאיר יערי, מראשי מפלגת הפועלים המאוחדת (מפ"ם) ה'תשמ"ח – הרבנית חיה מושקא שניאורסון אשת הרבי מלובביץ' ה'תשע"ד – הרב יעקב גלינסקי, מגיד מישרים ומראשי תנועת המוסר בארץ ישראל כ"א בשבט – כ"ג בשבט שבט למעלה מ-700 בתי ספר יציינו את "יום גוש קטיף" - חדשות חינוך, באתר ערוץ 7 חדשות, פוליטיקה, תרבות, יהדות ועוד
כ"ג בשבט

כ"ג בשבט הוא היום העשרים ושלושה בחודש החמישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושלושה בחודש האחד עשר למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ג שבט היא, ברוב השנים, פרשת משפטים. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת יתרו. "צום הרעש" – בארץ ישראל בימי הגאונים נהגו תענית ציבור ביום זה, לזכר רעש שביעי. לפי מגילת תענית בתרא, זהו התאריך בו אחד עשר השבטים יצאו למלחמה כנגד שבט בנימין לאחר פרשת פילגש בגבעה (ספר שופטים, פרק י"ט) ד'תק"ח – "רעש השביעית" בארץ-ישראל שהחריב את בית שאן, טבריה, רמלה וחלקים מירושלים. ה'תרל"ג – נוסדה התנועה הפוליטית הראשונה של היהדות האורתודוקסית, "תנועת מחזיקי הדת" בגליציה והונגריה, על ידי רבי יהושע רוקח האדמו"ר השני מבעלזא ה'תרמ"ו – קרל בנץ רושם פטנט על המכונית ה'תרע"ו – לואי ברנדייס הוא היהודי הראשון המתמנה לשופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית ה'תקפ"ג – רבי צדוק הכהן מלובלין בן רבי יעקב, מחבר ספר צדקת הצדיק, רסיסי לילה, ועוד 20 חיבורים ה'תרצ"ו – מישאל חשין, שופט בית המשפט העליון ה'תרצ"ז – יעקב צור, שר וחבר הכנסת מטעם המערך ה'תרצ"ט – יעל דיין, חברת הכנסת מטעם העבודה וסגנית ראש עיריית תל אביב-יפו ה'תשט"ז – ויצמן שירי, חבר הכנסת מטעם העבודה ה'תשכ"ט – חגי לובר, שחקן ומחזאי ישראלי ה'תשמ"ו – אביהו שבת, זמר ומלחין ישראלי. בנו של שלומי שבת ה'תקע"א – יהודה ליב בן-זאב, בלשן עברי (נולד ב-ה'תקכ"ד) ה'תרנ"ד – רבי יהושע רוקח מבעלזא מייסד "תנועת מחזיקי הדת" (נולד ה'תקפ"ג) ה'תרצ"ד – הרב משה קליערס, רבה של טבריה. ה'תרצ"ז – הרב אהרן הימן רב בלונדון ומחבר (נולד כ"ח בסיון ה'תרכ"ג) ה'תשנ"א – עמוס ירקוני, בדואי ישראלי, מלוחמי צה"ל ה'תשע"ד – שולמית אלוני, חברת הכנסת ושרה בממשלות ישראל. כלת פרס ישראל לשנת תש"ס על תרומה מיוחדת למדינה ולחברה. (נולדה ב-ה'תרפ"ט) ה'תשפ"ד – הרב ברוך ויסבקר, ראש ישיבת בית מתתיהו בבני ברק וחבר מועצת גדולי התורה (נולד ב-ה'תש"א) כ"ב בשבט – כ"ד בשבט שבט מגילת תענית בתרא, כג בשבט