laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בוטב פלובדיב

מועדון הכדורגל המקצועי "בוטב" (בבולגרית: Професионален Футболен Клуб „Ботев“), המוכר בשם "בוטב" פלובדיב („Ботев“ Пловдив) היא קבוצת כדורגל מבולגריה, המייצגת את העיר פלובדיב. הקבוצה משחקת בליגת העל הבולגרית. "בוטב" נוסדה ב-1912 וקרויה על שמו של הגיבור הלאומי הבולגרי חריסטו בוטב. היא זכתה בשתי אליפויות – ב-1929 וב-1967 וארבע פעמים בגביע הבולגרי ב-1962, 1981,2017 ו-2024. הקבוצה נחשבת לאחת הקבוצות הטובות בליגה ומשתתפת באופן קבוע במסגרות אירופיות. בין הישגיה ניתן למנות את הניצחון בגמר גביע המחזיקות ב-1963, ואת שלב שמינית הגמר של אותה המסגרת ב-1988. במוקדמות הליגה האירופית לשנת 2017/2018 בשלב המוקדמות השני התמודדה הקבוצה מול קבוצת בית"ר ירושלים וניצחה אותה 1–5 בסיכום שני המשחקים. הקבוצה נקראה בשנים 1968–1989 בשם "תראקיה", על שם חבל ארץ דרום-מזרח אירופאי היסטורי בו מצויה העיר פלובדיב. מדיה וקבצים בנושא בוטב פלובדיב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בוטב פלובדיב (בבולגרית) בוטב פלובדיב, ברשת החברתית פייסבוק בוטב פלובדיב, ברשת החברתית אקס (טוויטר) בוטב פלובדיב, סרטונים בערוץ היוטיוב פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר WorldFootball.net פרופיל, באתר FootballDatabase.eu כישלון: בית"ר הובסה 4:0 והודחה מול פלובדיב, באתר ONE‏, 20 ביולי 2017 ערך זה הוא קצרמר בנושא מועדוני כדורגל ובנושא בולגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלמריה (כדורגל)

אוניון דפורטיבו אלמריה (בספרדית: Unión Deportiva Almería) הוא מועדון כדורגל המשחק בלה ליגה. המועדון הוקם בשנת 1989 באלמריה. שמו שונה בשנת 2001 ל"אוניון דפורטיבו אלמריה", לאחר מיזוג של שתי קבוצות עירוניות - פולידפורטיבו אלמריה ואלמריה CF. לאחר ששיחקה עונה אחת בליגה השנייה, היא ירדה לליגה השלישית ולאחר מכן גם לרביעית. לאחר ששיחקה מספר עונות בליגה השנייה, אלמריה עלתה לראשונה ללה ליגה, לאחר שסיימה במקום השני בליגת המשנה בעונת 2006/2007. לאחר כמה ניצחונות יוצאי דופן, דוגמת ניצחון החוץ על דפורטיבו לה קורוניה 3–0 במשחק הראשון בתולדות המועדון בלה ליגה, הקבוצה סיימה את העונה במקום ה-8 בעונת 2007/2008. את הקבוצה אימן באותה העונה אונאי אמרי, כאשר החלוץ אלברו נגרדו סיים ככובש השערים המצטיין של הקבוצה עם 13 שערים. בעונת 2010/2011, אלמריה הגיעה לראשונה אי פעם לחצי גמר גביע המלך. בליגה לעומת זאת, הקבוצה ירדה ליגה לאחר תקופה של ארבע שנים בלה ליגה. באותה העונה בחודש נובמבר 2010, המאמן חואן מנואל לילו פוטר לאחר הפסד ביתי 0–8 לברצלונה. לאחר שתי עונות בליגה השנייה, אלמריה חזרה ללה ליגה לאחר שגברה בפלייאוף על ז'ירונה. הקבוצה הצליחה להישאר בליגה בעונת 2013/2014, וסיימה במקום ה-16. עונה לאחר מכן המועדון ירד ליגה לאחר שסיים במקום ה-19. ב-2 באוגוסט 2019, טורקי אאל שייח' הסעודי הפך לבעלים של המועדון. ביוני 2022 סיימה הקבוצה במקום הראשון בליגה השנייה וחזרה ללה ליגה לאחר 7 שנות היעדרות. בעונת 2022/2023 סיימה הקבוצה במקום ה-17, נקודה אחת יותר מהמקום המוליך לליגה השנייה. עונה לאחר מכן שבה לליגה השנייה. נכון ל-22 בספטמבר 2023 אורוגוואי ריקרדו ולרה ארגנטינה סבריאנו פאבון ארגנטינה חואן קרלוס לגו ארגנטינה כריסטאין דיאס ארגנטינה ליונל ריוס ארגנטינה רוברטו נאני ארגנטינה ריקרדו מרטינס ארגנטינה אלפונסו טרויסי ארגנטינה פבלו פיאטי ארגנטינה חואן קרספין ארגנטינה סבסטיאן דוברבייר בוסניה והרצגובינה ניקולא מילינקוביץ' ברזיל אודאיר ברזיל ארמינדו ברזיל מרסליניו פאוליסטיה ברזיל רנאטו ברזיל פאולו ג'אמלי ברזיל ליאנדרו סנה ספרד מאנה אורטיס ספרד אלברו נגרדו אריתריאה הנוק גויטום ספרד אלש וידאל אלג'יריה סופיאן פגולי מדיה וקבצים בנושא אלמריה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אלמריה אלמריה, ברשת החברתית פייסבוק אלמריה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אלמריה, ברשת החברתית אינסטגרם אלמריה, ברשת החברתית טיקטוק אלמריה, סרטונים בערוץ היוטיוב פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר WorldFootball.net פרופיל, באתר FootballDatabase.eu פרופיל הקבוצה באתר BDFutbol "Estadio Juegos del Mediterráneo". Estadio Juegos del Mediterráneo (בספרדית). נבדק ב-2019-10-16. La historia del Club | Almería - Web Oficial, La historia del Club | Almería - Web Oficial (בספרדית) Turki Al-Sheikh ya es el dueño del Almería, www.lavozdealmeria.com (בספרדית)
אברהם מנחם רפאפורט

אברהם מנחם בן יעקב הכהן רפאפורט (סביב 1520 – בערך 1596) היה רב, מלומד, רופא ופרשן שחי באיטליה. הוא מאבות משפחת הכהנים רפפורט. שם משפחתו המקורי היה רפא, שפירושו עורב בגרמנית. ייתכן והכוונה למישור רפא (Raffa) שמצפון לעיר רגנסבורג שבבוואריה. הוא הוסיף לשמו את שם עיר מולדתו פורטו (העיר נקראת כיום לנייאגו Legnago (אנ')) שבנפת ורונה שבאיטליה, מכאן שמו רפא-פורט. בימי בחרותו למד תלמוד, מדעים ורפואה בוונציה. היה עד לשריפת התלמוד באיטליה ב-1553, ומאז קבע לעצמו צום באותו תאריך לכל ימי חייו. הוא חיבר פירוש על התורה "מנחה בלולה", וכן את הספרים "צפנת פענח", "מאמר על מציאות ה'", "דעת קדושים" וכן ספר שאלות ותשובות. הוא למד דקדוק עברי מפי הרב אליהו בחור והחל משנת 1554 החל לעסוק בהגהת ספרים עבריים. יעקב רייפמאנן [רייפמן], תולדות אבי משפחת רפאפורט: הוא ר’ אברהם מנחם בר’ יעקב ... בעל ... מנחה בלולה עם הערות ..., מהדורה ג, וינה: דפוס יאָזעף האָלצוואטרה יונ., תרל"ב, באתר היברובוקס דוד הלחמי, רבי אברהם מנחם ראפפורט (בעל „מנחה בלולה”), חכמי ישראל, תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' מ"ה, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) "מנחם אברהם בן יעקב הכהן רפפורט", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) טוביה פרשל, אברהם דוד, אברהם מנחם רפאפורט, בספרייה היהודית המקוונת (באנגלית) העורבים ובני יונה: שושלת יוחסין של משפחת רפאפורט ומשפחת יונגיטובין, רדלהיים: י' לעהרברגר, תרכ"א, באתר היברובוקס מידע על אברהם מנחם רפאפורט בקטלוג הספרייה הלאומית ספרו אברהם מנחם רפאפורט, מנחה בלולה, שנ"ד (1594) אברהם מנחם בן יעקב רפא מפורט, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיר-פתאח תבריזי

מיר-פתאח תבריזי או מיר-פתה-אר'ה (בפרסית: میرفتاح تبریزی; בגאורגית: მირ ფეთეაღა, מיר-פֶּתֶאָרָ'ה) הידוע גם כמוגְ'תַהֵד (مجتهد, נפטר ב-24 באוקטובר 1892) היה איש דת תריסרי שיעי מוסלמי רם-דרג. ליתר דיוק הוא היה "מוג'תהיד" מתבריז שבאזרבייג'ן האיראנית, שהממשלה הרוסית זקפה לזכותו את נאמנות האוכלוסייה האיראנית אזרבייג'נית לשליטה הרוסית בשטחם בתקופת מלחמת רוסיה-פרס (1828-1826). הרוסים, מתוך מטרה לעשות שימוש בהשפעתו באזור, הציעו לו להתלוות אליהם בנסיגתם מן האזור. מיר-פתאח הסכים, וביוני 1828 הוא מונה לוועדה הקווקזית החדשה שנתגבשה, במטרה לאסוף אינפורמציה על התושבים המוסלמים של הקווקז, ולגבש המלצות על הדרך לאחד אותם לתוך המשטר הרוסי. כיועצו של איוון פסקביץ', הנציב העליון של מלכות המשנה של הקווקז, הוא התגורר בטיפליס שבפלך טביליסי (כיום גאורגיה) ושם ייסד את הפארק המפורסם על הגדה השמאלית של נהר הקורה, שנקרא על שמו, פארק מושטאידי. לאחר עזיבת פסקביץ' לוורשה, בשנת 1845, נאלץ מיר-פתאח לעזוב לתבריז בעקבות יחסיו הגרועים עם מחליפו בתפקיד, גריגורי רוזן. Dana Sherry‏, Mosque and State in the Caucasus, 1828-1841, דף המידע על הקווקז ומרכז אסיה, עמ' 3-5, (באנגלית) אזרבייג'ן האיראנית (בפרסית: آذربایجان, באזרית: آذربایجان, בכורדית: آذربایجان) מחוז בצפון-מערב איראן הידוע היסטורית גם בשם "אטרופאטנה" (Atropatene).
פארק מושטאידי

פארק מושטאידי (בגאורגית: მუშტაიდის ბაღი) הוא פארק בטביליסי גאורגיה שנוסד על ידי מיר-פתה-אר'ה בשנות ה-30 של המאה ה-19. שם הפארק "מושטאידי" הוא מתעתיק רוסי שם שמו של מיר-פתה-אר'ה - מושתהיד (Муштаиди). שטח הפארק כולל כ-110,000 מ"ר. בשנת 1853, העבירו השלטונות את החזקה על הפארק לעצמם מתוך מטרה ליצור בה דוגמה לחווה חקלאית. בשנת 1858 הפך הפארק למרכז בילוי, כשהוא כלל, מחוץ למתקנים הרגילים, מסעדה, מזללה, תיאטרון באוויר-הפתוח ועוד, גם תחנת גידול טוואי המשי. תחנת הגידול נבנתה בשנות ה-80 של המאה ה-19 והיא קיימת עד היום. ב-13 בספטמבר 1934 שונה שם הפארק ל"פארק סרגו אורדז'וניקידזה", ומאוחר יותר הוחזר השם המקורי. במהלך המחצית השנייה של המאה ה-19 נערכו בפארק קבלות פנים לאורחים רמי דרג. בשנים 1990-1992,היה הפארק סגור עקב המשבר הכלכלי שפקד את גאורגיה, ונפתח מחדש לאחר שיפוץ רק בשנת 1999. רכבת הילדים בפארק מושטאידי או בשמה "מסילת הברזל מלאיה טרקסקווקזי" (.Малая Закавказская ж.д), נוסדה ב-24 ביוני 1935 והייתה, על פי הגרסה הרשמית, רכבת הילדים הראשונה בכל רחבי ברית המועצות ולמעשה בעולם כולו. אם כי הסברה המקובלת היא כי רכבת הילדים במוסקבה, שנוסדה בשנת 1932-1933, קדמה לה, ונשמטה מסיבות פוליטיות (העובדה כי סטלין, שמוצאו גאורגי, היה שליט ברית המועצות באותם ימים) או אחרות מההיסטוריה הסובייטית הרשמית. הרכבת פעליה מחודש מרץ ועד נובמבר, ואורך המסילה שלה הוא 1.2 ק"מ. בדרכה היא חוצה מספר גשרים קטנים. Dana Sherry‏, Mosque and State in the Caucasus, 1828-1841, דף המידע על הקווקז ומרכז אסיה, עמ' 3-5, (באנגלית) כפירה מוסלמית וכוחות אימפריאליים, מרכז מקמיליאן, (באנגלית) רכבת הילדים של טביליסי, ברוסית מדיה וקבצים בנושא פארק מושטאידי בוויקישיתוף גן מושטאידי(הקישור אינו פעיל), בגאורגית פארק מושטאידי, באתר עיריית טביליסי, בגאורגית
A Hard Day's Night

האם התכוונתם ל... A Hard Day's Night (אלבום) – האלבום השלישי של הלהקה הבריטית "הביטלס" A Hard Day's Night (סרט) – סרט קולנוע בריטי משנת 1964 שבו מככבים חברי להקת הביטלס A Hard Day's Night (שיר) – שיר מהאלבום "A Hard Day's Night" של הביטלס
כתוב בתורה

כתוב בתורה (בתרגום חופשי מאנגלית: For the Bible Tells Me So) הוא סרט תיעודי של דניאל ג. קרסלייק משנת 2007 העוסק בהומוסקסואליות והקונפליקט המשתמע עם הדת, המבקש לחקור את המשמעות האמיתית של טקסטים דתיים ביהדות ובנצרות, ומוצגים בו ראיונות עם מנהיגי דת להט"בים כגון הבישוף ג'ין רובינסון. הסרט הוצג לראשונה בפסטיבל הסרטים סאנדנס 2007. על פי אתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes,‏ הסרט קיבל ביקורות חיוביות בעיקר. גם באתר Metacritic הסרט זכה בציון ממוצע של 73 מתוך 100, על בסיס 11 סקירות שונות. הסרט נכלל ברשימת המועמדים הראשונית לפרס בקטגוריית סרטים תיעודיים שהאקדמיה האמריקאית לקולנוע פרסמה ב-9 בנובמבר 2007, אך הוא לא נכלל ברשימה הסופית, שפורסמה ב-22 בינואר 2008. אתר האינטרנט הרשמי של כתוב בתורה "כתוב בתורה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "כתוב בתורה", באתר נטפליקס "כתוב בתורה", באתר AllMovie (באנגלית) "כתוב בתורה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "כתוב בתורה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "כתוב בתורה", באתר Metacritic (באנגלית) "כתוב בתורה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "For the Bible Tells Me So - Movie Reviews, Trailers, Pictures - Rotten Tomatoes". Rotten Tomatoes. נבדק ב-2008-02-20. "For the Bible Tells Me So (2007): Reviews". Metacritic. נבדק ב-2008-02-20. Nominees: 80th Academy Awards "Shortlist for docu Oscar unveiled". The Hollywood Reporter. 2007-11-20. ארכיון מ-2008-07-05. נבדק ב-2007-12-21. ערך זה הוא קצרמר בנושא להט"ב ובנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מגנית

מָגִנִּית (באנגלית Scutellum) הוא איבר בגוף חלק מן החרקים הנמצא מאחורי החזה. במשפחות החיפושיות והפשפשאים המגנית נראית כלוח משולש קטן מאחורי החזה ובין בסיסי הכנפיים. במשפחות הזבובאים והדבוראים המגנית קשה יותר לראיה וקטנה בהרבה מהחזה אך בעזרת הגדלה ניתן לרוב להבחין מיד אחרי החזה בכחצי עיגול או משולש קטנטן בעל פינות מעוגלות. מקור המילה מלטינית. scutum "מגן" ו-scutellum "מגן קטן". בספרים ישנים המגנית כונה לעיתים תריסון. מדיה וקבצים בנושא מגנית בוויקישיתוף
מירון

האם התכוונתם ל... מקומות בגליל העליון המזרחי: הר מירון – הר בגליל העליון מירון (מושב) – מושב ליד צפת, במורדות הר מירון קבר רבי שמעון בר יוחאי – הנמצא במושב מירון, בקרבתו נערכת הילולה שנתית גדולה בית הכנסת העתיק במירון – שרידי בית הכנסת העתיק, מעט ממערב למושב מירון מירון הקדומה – שרידי כפר עתיק, אשר בית הכנסת היה במרכזו נחל מירון – נחל שיורד מהר מירון, ועובר מדרום למושב מירון; מיובליו של נחל עמוד אישים: דן מירון – חוקר ספרות ישראלי יורם מירון – מחלוצי הוראת השפה הערבית הפלסטינית בישראל יצחק מירון – ראש עיריית עפולה מיכל מירון-שקד – עיתונאית ישראלית עידו מירון – אלוף ושיאן ישראל בשחייה רמי מירון – מתאבק ישראלי באולימפיאדת מונטריאול (1976) שלי מירון – חברת הכנסת אחר: מירון - איגרת חוב ממשלתית בלתי סחירה בעלת ריבית קבועה והצמדה למדד המחירים לצרכן, אותן יכולות לקנות קופות גמל וקרנות פנסיה עבור לקוחותיהן בלבד מירון (פסל) – פסל יווני מהתקופה ההלניסטית, שפיסל את זורק הדיסקוס מירון – מכתש פגיעה שקרוי על שמו של מירון מרון (פירושונים) מירום (פירושונים)
סכמה

האם התכוונתם ל... סכמה (מתמטיקה) – בגאומטריה אלגברית, הכללה של יריעות אלגבריות המורכבת ממרחב מחויג מקומית עם כיסוי מתאים בקבוצות פתוחות סכמת אקסיומות – מושג בלוגיקה מתמטית סכמה קוגניטיבית – מערכת ציפיות או צורת התנהגות שאדם גיבש מראש, באופן לא מודע, על סמך מידע קודם. סכמה כזו אמורה להקל על האדם את הטיפול במצבים חדשים. סכמה (רפואה) – הוראות טיפול שאיש צוות רפואי שינן מראש כדי להפעיל במצב בו אין לו זמן או יכולת להפעיל שיקול דעת.
טפיר ברזילאי

טפיר ברזילאי (שם מדעי: Tapirus terrestris), אחד מארבעת מיני הטפיר החיים בימינו. הטפיר הברזילאי הוא החיה היבשתית הגדולה ביותר בדרום אמריקה. הטפיר הברזילאי חי בסמוך למקורות מים ביער האמזונאס ובאמזוניה בדרום אמריקה, מזרחה מההרים האנדים. תחום תפוצתו של הטפיר הברזילאי הוא הנרחב ביותר מבין תחומי התפוצה של הטפירים. הוא משתרע מוונצואלה, קולומביה, גיאנה, סורינם וגיאנה הצרפתית מצפון, ועד ברזיל, ארגנטינה ופרגוואי מדרום, ועד בוליביה, פרו ואקוודור ממערב. צבע פרוותו של הטפיר הבריזלאי חום כהה, ולו רעמה קצרה הגדלה בראשו ובעורפו. אורך גופו של הטפיר הברזילאי יכול להגיע מ-1.8 עד 2.5 מטר, אורך זנבו 5 עד 10 ס"מ, ומשקל גופו 270 ק"ג. גובהו של הטפיר הברזילאי 77 עד 108 ס"מ. הנקבות לרוב גדולות מן הזכרים. ברגליהם הקדמיות שלוש בהונות, ואילו ברגליהם האחוריות ארבע. הטפיר הבריזלאי ניזון מעלים, מנבטים, מענפים קטנים, מעשבים ומצמחים מימיים. הוא יודע לשחות ולצלול היטב. הוא מסוגל לנוע במהירות באדמה, ואף באדמה סלעית והררית. תקופת הייחום אורכת יומיים ומתרחשת אחת לתקופה של 50 עד 80 יום. ההזדווגות עשויה להתקיים במים או מחוץ למים. ההיריון נמשך 335 עד 439 ימים, שבסופם נולד לרוב גור יחיד. משקלם הממוצע של גורים בעת הלידה כ-6 ק"ג. הגור נגמל מיניקה בגיל 289 ימים בממוצע. הם מגיעים לבגרות מינית בגיל של כשלוש שנים. הטפיר הברזילאי יכול לחיות 25 עד 30 שנה. אויביהם הטבעיים של הטפירים הם תנינים וחתולים גדולים כדוגמת היגואר והפומה, כשלצעירים אויבים נוספים. כאשר הוא מפוחד עשוי הטפיר הברזילאי לרוץ אל המים. הטפיר הברזילאי ניצוד על ידי האדם לצורך שימוש בבשרו ובעורו. טפיר בפנטנל בברזיל מדיה וקבצים בנושא טפיר ברזילאי בוויקישיתוף טפיר ברזילאי, באתר ITIS (באנגלית) טפיר ברזילאי, באתר NCBI (באנגלית) טפיר ברזילאי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) טפיר ברזילאי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) טפיר ברזילאי, באתר GBIF (באנגלית) Gorog, A. 2001. "Tapirus terrestris", Animal Diversity Web Dr. Matthew Colbert, Tapirus terrestris, Lowland Tapir, Digimorph טפיר ברזילאי באתר הרשימה האדומה של IUCN Tapirus terrestris, AnAge
גיבון מזוקן

גיבון מזוקן (שם מדעי: Hylobates albibarbis) הוא תת-מין בסוג גיבון גיבון, השייך למשפחת הגיבונים. בעבר גיבון זה היה נחשב תת-מין של גיבון גמיש, יותר מאוחר סווג כתת-מין של גיבון אפור-פרווה בשל האזור הגאוגרפי אותו הם חולקים ואף בשל שירתם הדומה. אולם בשנת 2001 עם המחקר הגנטי המקיף על המשפחה בכללותה, נמצאו הבדלים רבים שהכירו בו כמין נפרד. המין נמצא בחלקו הדרום מערבי של האי בורנאו, באזור בשליטת אינדונזיה המתפרש על יער טרופי של 1600 מטרים לערך. נקרא בשפת הילידים אונגקו ויאהו-יאהו. עד לשנות ה-80, היה בסכנת הכחדה ממשית בשל כריתת היערות המסיבית (1/6 מעצי הגשם לתעשייה באים מאי זה) ואף בשל חוסר המועדות לשימור המין. מאז הוכר כמין מוגן, בעיקר בשל לחצים בינלאומיים, התאוששה האוכלוסייה וכיום הוא בסיכון מועט. צבע הפרווה חום בהיר עם חלקים כהים באזורים התחתונים בגפיים ובכיפת הראש. הגבות לבנות. שיריו של גיבון זה ארוכים ואיטיים בהשוואה לגיבון גמיש, ואף סייעו בהבחנה בין שני המינים. המין מעדיף את צמרות העצים ומבלה בהם את חיו, הוא נח וישן בעצים רחבים בעלי ענפים מתפרסים. המין אוכל בעיקר פירות אך לא יבחל גם בפרחים ובחרקים. פירות בעלי תכולת סוכר גבוהה חביבים עליו במיוחד. הגיבון נע על האדמה למרחקים קצרים בלבד, הוא מטפס רק בעת עייפות ואחרי אכילה, רוב תנועתו היא על ידי קפיצות ארוכות מרחק (10 מטרים) בין ענפי העצים. גיבון מזוקן הוא מונוגמי, הקבוצה מורכבת מזוג ומצאצאיהם. המין טריטוריאלי ופריטים מתבגרים ובוגרים מספקים הגנה מפני טורפים וגיבונים אחרים. בתקופת הייחום מתקשרים בני הזוג על ידי קולות וצווחות מרובות, הדבר תורם לחיזוק הקשר ומרחיק טורפים ושכנים לא רצויים מהטריטוריה החדשה שנבנית. הגיבון מוליד צאצא אחד להריון. מדיה וקבצים בנושא גיבון מזוקן בוויקישיתוף גיבון מזוקן, באתר ITIS (באנגלית) גיבון מזוקן, באתר NCBI (באנגלית) גיבון מזוקן, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) גיבון מזוקן, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) גיבון מזוקן, באתר GBIF (באנגלית) גיבון מזוקן באתר הרשימה האדומה של IUCN
ללא עקבות

האם התכוונתם ל... ללא עקבות (סרט קולנוע) ללא עקבות (סדרת טלוויזיה)
מסילת הברזל קארס-אחלכלכי-טביליסי-באקו

מסילת הברזל קארס-אחלכלכי-טביליסי-באקו או מסילת הברזל קארס-טביליסי-באקו (טורקית Bakü-Tiflis-Kars או BTK) הוא פרויקט קו רכבת אזורי מתוכנן המחבר בין טורקיה, גאורגיה ואזרבייג'ן. ההערכה הייתה שהפרויקט יסתיים בשנת 2010 אולם נדחה לשנת 2013. בפברואר 2014 הודיע שר התחבורה של אזרבייג'ן, זייה ממדוב, כי הפרויקט לא יושלם לפני המחצית השנייה של 2015. בספטמבר 2015 נדחתה שוב הפתיחה לתאריך לא ידוע ב-2016, ובעקבות פגישה חמישית בפברואר 2016, הכריזו משרדי החוץ של שלוש המדינות כי קו הרכבת יושלם בשנת 2017. קו הרכבת נפתח ב-30 באוקטובר 2017. בסך הכל מתוכננות לבניה 98 ק"מ של מסילה חדשה שתעבור מקארס לאחלכלכי מתוכם 68 ק"מ יעברו בשטח טורקיה ו-30 ק"מ יעברו בשטח גאורגיה. בנוסף יחודשו הקווים הקיימים בין אחלכלכי לטביליסי ובין טביליסי לבאקו, השייכים לרכבת גאורגיה, ויעברו מודרניזציה. קו מסילת הברזל החדש מיועד לספק מסלול נסיעה אלטרנטיבי לקו הקיים, קו מסילת הברזל קארס-גויומרי-אחלכלכי, שיצא מכלל שימוש כבר בשנת 1993, כאשר טורקיה סגרה את גבולה עם ארמניה כתמיכה לאזרבייג'ן בסכסוך שלהם על נגורנו קרבאך שהביא למלחמת נגורנו קרבאך בין הארמנים והאזרים דוברי הטורקית. בינואר 2005, נחתם הסכם רב צדדי בין טורקיה, גאורגיה ואזרבייג'ן המסדיר את אופן ולוח הזמנים של המסילה. אולם האיחוד האירופי וארצות הברית הצהירו כי לא יתמכו ולא יסייעו בקידום תהליך בניית המסילה. על פי ההסכם תממן אזרבייג'ן את תוואי המסילה שעובר בגאורגיה בהלוואה של 220 מיליון דולר למשך 25 שנה בריבית שנתית של 1% בלבד. הסכם ההלוואה המטפל בעניין כבר נחתם בין אזרבייג'ן לחברה הממשלתית הגאורגית "מראבא-קארסי ראילרואד אל.אל.סי". בספטמבר 2007, העבירה קרן הנפט הממלכתית של אזרבייג'ן את 50 מיליון דולר הראשונים של ההלוואה. ב-21 בנובמבר 2007, פתחו באופן רשמי נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב, נשיא גאורגיה מיכאיל סאקשווילי ונשיא טורקיה עבדוללה גול את העבודות על מסילת הברזל בטקס הנחת אבן הפינה בכפר מראבא שבדרום גאורגיה, ופסי הרכבת הראשונים הונחו במרץ-אפריל 2008. צינור הנפט באקו-טביליסי-ג'ייהאן מדיה וקבצים בנושא מסילת הברזל קארס-אחלכלכי-טביליסי-באקו בוויקישיתוף פורסם: 24.07.08 , 11:37, טורקיה, גיאורגיה ואזרביג'אן חנכו הקמת קו רכבת משותף, באתר ynet, 24 ביולי 2008 ‏השפעות אפשריות של פרויקט קאט"ב על הפוליטיקה של הקווקז, אוניברסיטת בילגי איסטמבול, (באנגלית) הסכם קארס-טביליסי, אתר "Railway Gazette International",‏ 1.2.2007, (באנגלית) Baku-Tbilisi-Kars railway to open in 2013, news.am BUSINESS - Railway to link Kars, Tbilisi, Baku in 2015 Passenger Trains for Baku-Tbilisi-Kars Railway to Launch 2016, Georgia Today on the Web שרה ריינספורד, יראת הטורקים מהארמנים ה"בלתי נראים", חדשות BBC, איסטנבול, 22.6.2006, (באנגלית) ולדימיר סוקור, מסילת הברזל קארס-טביליסי-באקו: אזרבייג'ן כקטר של פרויקטים אזוריים, "Eurasia Daily Monitor", ‏9.2.2007, (באנגלית) ‏‏ דוח מדינה מס. 07/299 - גאורגיה, אוגוסט 2007, דוח של קרן המטבע הבינלאומית, (באנגלית) טקס הנחת אבן היסוד של מסילת הברזל באקו-טביליסי-קארס יערך באוקטובר, 12.9.2007, (באנגלית) שלושה נשיאים השיקו את קו מסילת הברזל טורקיה-גאורגיה, אתר "Railway Gazette International",‏ 22.11.2007, (באנגלית)
שמואל חיימוביץ' (ספורטאי)

שמואל מרדכי חיימוביץ' (1953 – 30 באוגוסט 2017) היה אלוף פאראלימפי, אדריכל ומתכנן ערים ישראלי, וממונה נגישות ארצי בנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות. חיימוביץ' נולד בכפר טורץ שבמחוז סאטו מארה שבצפון טרנסילבניה ברומניה, ובשנת 1963 עלה לישראל עם משפחתו. בגיל 6 החל להתנייד בכסא גלגלים בעקבות תאונת דרכים. בשנת 1965 הוא החל לעסוק בספורט נכים במסגרת מרכז הספורט לנכים של איל"ן. לאורך השנים אומן על ידי אברהם ברונר, ומשנת 1970 החל להתאמן בלחיצת משקולות בשכיבה. אחרי סיום לימודי אדריכלות ותכנון ערים בפקולטה לאדריכלות ובינוי ערים בטכניון, החל חיימוביץ' לעסוק במקצוע. בשנים 1979–1983 עבד כשכיר ולאחר מכן כבעל משרד עצמאי ברמת השרון, במסגרתו הוא עסק בתכנון וייעוץ אדריכלי בהתמחות בנושא נגישות לאנשים בעלי מוגבלויות בסביבה הבנויה. פעילותו בתחום הנגישות התקיימה בייעוץ, בין היתר כיועץ נגישות לעיריית תל אביב, בחקיקה, בהוראה ובתקינה. בשנת 1994 מונה לחבר ועדת המומחים של מכון התקנים הישראלי לתקן נגישות 11706, בראשה עמד משנת 2001 ועד לפטירתו. כמו כן היה חיימוביץ' נציג מכון התקנים בקבוצת העבודה להכנת תקן הנגישות של ארגון התקינה הבין-לאומי. בשנת 2001 מונה לממונה נגישות ארצי בנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות שהוקמה בשנת 2000 במשרד המשפטים. במסגרת תפקידו הוא פועל למען קידום חקיקה וחקיקת משנה, פיתוח תורת הנגישות באמצעות פרשנות וקביעת נורמות, ייעוץ למשרדי ממשלה ורשויות מקומיות וקידום המודעות הציבורית לנגישות באמצעות כנסים מקצועיים והרצאות. בשנת 2009 כיהן חיימוביץ' כנציב שוויון הזכויות לאנשים עם מוגבלויות (בפועל). לצד פעילותו המקצועית, חיימוביץ' המשיך לאורך השנים לעסוק בספורט והגיע להישגים בין-לאומיים בתחום לחיצת משקולות. תחרות לחיצת המשקולות האולימפית מבוצעת כך שהספורטאי שכוב על ספת הרמה ומוט המשקולת מורם על ידו עד ליישור ידיו. חיימוביץ' ייצג שש פעמים את ישראל במשחקים הפאראלימפיים וזכה במדליות זהב וארד, כמו גם קביעת שיא אולימפי ושיאי עולם. חיימוביץ' אב לארבעה ילדים והתגורר באלקנה. עיר נגישה, נגישות לאנשים עם מוגבלות ברשות המקומית, מדריך למנהלים, גרטל, דניאלי-להב, חיימוביץ', ברג, 2009 פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC (באנגלית) רותי סיני, הם נכים, ויש להם זכויות. אל תעשו להם טובות, באתר הארץ, 28 ביולי 2003 הודעת הנציבות, בעמוד הפייסבוק של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, 30 באוגוסט 2017
להרוג טורקי ולנוח

להרוג טורקי ולנוח הוא ביטוי בעברית מדוברת שמשמעו להתקדם אט־אט, שלב אחר שלב, בביצוע משימה. גרסה מקוצרת ומרומזת של הביטוי היא "טורקי טורקי". הביטוי עלול להתפרש כגזעני, ויש המעדיפים את הביטוי "פרה פרה" שמשמעותו זהה ואינו גורר אי־הבנות. מקור הביטוי בבדיחה יהודית עממית שבה אומרת אֵם לבנהּ היוצא למלחמת רוסיה-טורקיה: "תשמור נפשך" ומלמדת אותו כיצד: "הרגת תורכי – דַּיֶּךָ, שֵׁב וְהִנָּפֵשׁ". רעיון זה מופיע גם בשיר של נתן אלתרמן ושלמה שמולביץ', "מכתב מאמא", שבאחד מבתיו נאמר: ואם בשבי טנקים יש לקחת אל תעשה את זה בבת אחת אל תתאמץ לסחוב שני טנקים יחד מוטב תסחב אותם אחד אחד אלתרמן השתמש בבדיחה על הריגת הטורקי גם באחד משירי "הטור השביעי": תקלע בתורכי, ותשכב קצת לנוח, תקלע בתורכי, ותלך קצת לשוח, תקלע בתורכי, ותשב לאכול, וזכור: הבריאות היא למעלה מכל. בספרה של גבריאלה אביגור-רותם "אדום עתיק", כאשר המספרת יוצאת לתל אביב כדי לבצע כמה משימות, היא אומרת: "ואני נוסעת לי לתל אביב כדי להרוג כמה תורכים בסופשבוע אחד". בשיר "בצהרי יום" מאת מאיר אריאל נכתב: "אולי נספיק עוד להרוג תורכי קטן של ערב / במצפה רמון!" - בהתייחסות לקפה טורקי. בתקשורת הספורט הישראלית משמש הביטוי (לעיתים רחוקות) בעת סיקור משחקים שבהם מעורבות קבוצות ספורט טורקיות. השימוש במינוח "להרוג טורקי" קיים לפחות משנותיה הראשונות של האימפריה העות'מאנית. עוד לפני כן הייתה נהוגה בקרב הצלבנים במסעות הצלב האמרה "אם אינך יכול להרוג טורקי, הרוג יהודי". ההצלחה המוסלמית במלחמה נגד הצלבנים, ולאחריה עליית העות'מאנים, כיבושיהם באסיה הקטנה ונפילת האימפריה הביזנטית, עוררו פחד ושנאה בקרב האוכלוסייה הנוצרית כלפי הטורקים. המלומד הנוצרי ארסמוס כתב במאה השש עשרה כי: "טועים המוני הנוצרים בסוברם כי מותר להם להרוג טורקי כמו היה כלב שוטה, רק משום שהוא טורקי. אם זה היה נכון, כי אז כל אחד היה מורשה להרוג יהודי, אך אז הוא לא היה חומק מעונש..." — ארסמוס, "על המלחמה בטורקים" אף שבניגוד לשימושים בשפות אחרות, השימוש בביטוי בעברית אינו גזעני כלל, הוא עשוי להתפרש ככזה כאשר הוא מחוץ להקשרו. השימוש בביטוי בשפת היומיום מנותק לחלוטין מכל קשר לטורקים, קל וחומר להריגת טורקים, אך לאוזניים טורקיות הוא עלול להישמע כפוגע. במהלך טיסה לביקור רשמי לטורקיה השתמש נשיא המדינה עזר ויצמן בביטוי וגרם לתקרית דיפלומטית זוטא. הביטוי "להרוג טורקי ולנוח" (טורקית: Bir Türk öldür, rahat et - "הרוג טורקי (ו)נוח") מוזכר בספרו של ד"ר ג'מאל אנאדול "טורקיה בצבתות ישראל והציונות". לפי אנאדול, זמן קצר לאחר הפצצת הכור הגרעיני בעיראק הזכיר ראש ממשלת ישראל מנחם בגין את הביטוי בראיון שהעניק למגזין הלונדוני "מידל איסט רוויו". ההתבטאות גרמה לסערה בקרב בכירים במשרד החוץ הטורקי, שדרשו לדעת את משמעות הביטוי. מיופה הכוח של ישראל באנקרה באותם הימים הוזמן למשרד החוץ ונשאל למה הכוונה ב"תהרוג טורקי, ותנוח!". תחילה טען מיופה הכוח כי לא ייתכן שבגין אמר זאת, אבל כשהציגו לפניו את המגזין, נאלץ להודות: "זה ביטוי", הוא אמר, "זו אמרה ישראלית!". לביטוי Bir Türk öldür, rahat et מספר מופעים רב ברשת האינטרנט, בחלקם בהקשרים אנטי-ישראליים. רוביק רוזנטל, חדוות הלשון – שיחות על העברית הישראלית, תל אביב תשס"ד, עמ' 102–103. ספר הבדיחה והחידוד מאת אלתר דרויאנוב נתן אלתרמן, ישן אבל נכון, דבר, 28 ביוני 1946 אדום עתיק (כנרת, זמורה ביתן, דביר, 2007) עמ' 268, ובהמשך אותו פרק מילות השיר באתר שירונט ‏להרוג טורקי ולנוח, באתר סל ניוז ‏להרוג טורקי ולנוח? לא אצל פאו, באתר וואלה Jack L. Arnold, Medieval Church History q:עזר ויצמן, באתר ויקיציטוט קישור
שמואל חיימוביץ'

האם התכוונתם ל... שמואל חיימוביץ' (במאי) – במאי ותסריטאי ישראלי שמואל חיימוביץ' (ספורטאי) – אדריכל, מרים משקולות ישראלי אלוף פאראלימפי. גובה: 1.96