laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טמרין ג'ופריי

טמרין ג'ופריי (שם מדעי: Saguinus geoffroyi) הוא מין של פרימט מסוג טמרין. תפוצתו בפנמה וקולומביה. טמרין זה, בדומה לשאר סוגי הטמרין, הוא פעיל יום ושוכן עצים. טמרין ג'ופריי אוכל חרקים, פירות ותפליטי עצים (בעיקר גומי) רוב מזונו הוא חרקים ופירות אך גם תפליט עץ חשוב לתזונתו כיוון ששיניו לא מאפשרות לו לחדור אל העץ, הוא אוכל תפליטי עצים כאשר פשוט להגיע אליהם. בנוסף, הוא שותה מים מעלי הכותרת של צמח הבלזה. הטמרין חי בקבוצות של 2 עד 40 פרטים כאשר יש לפחות אחד מכל זוויג. גודל סטנדרטי של קבוצה הוא 7 באזור הפסיפי של תעלת פנמה ו-5 בצד האטלנטי. בכל קבוצה נקבה שולטת אחת שמתעברת. לאחר הריון של 145 ימים נולדים בדרך כלל תאומים. הזכרים אמונים על טיפול בגורים. הגורים מגיעים לבגרות מלאה בגיל שנתיים וחיים כ-13 שנה. כמו שאר הטמרינים, טמרין ג'ופריי הוא פרימאט מסדרת קופים רחבי-אף אשר תפוצתם בעולם החדש. ב-2001 הטמרינים נכללו במשפחת צבוסיים שבה נמצאים בין השאר סוגי קפוצ'ין, קוף עכביש וקוף סנאי. ב-1977 פיליפ הרשקוביץ סיווג את טמרין ג'ופריי כתת-מין של טמרין לבן-קודקוד אולם מחקרים חדשים יותר הראו כי שני המינים שונים מבחינה טקסונומית והפרידו בין המינים. אין הבדל ניכר בין שני המינים. גבם, זנבם והחלק העליון של הידיים שחור עם קווים לבנים או צהובים, גפיים וקדמת הגוף צהובים או לבנים, העורף אדמדם. הפרצוף שחור ללא שיער מלבד שערות לבנות באזור הגבות. רצועת שיער שמתחילה מעל העיניים ועד העורף, מה שנותן למין זה מראה מוהיקני. אורך הגוף: 23.4 - 25.2 ס"מ. אורך הזנב: 31.5 - 39.7 ס"מ. משקל: 520 - 577 גרם. משקל המוח: 10.5 גרם. טמרין ג'ופריי משמיע כ-10 צלילים שונים. התדר (1-1.5 קילוהרץ) נמוך משאר המרמוסטיים (5-10 קילוהרץ). בנוסף לצלילים קיימת תקשורת ויזואלית כדוגמת הוצאת הלשון או הרמת הזנב. מצב השימור של מין זה הוא ללא חשש, וזאת אף על פי שהוא נחשב כחיית מחמד. באמריקה הצפונית הוא אף מתרבה בשבי, אך הוא כמעט לא מתרבה באירופה. על אף מצבו הטוב, אוכלוסיית מין זה נמצאת בירידה במקומות חיותו המקוריים בעקבות ציד וכריתת יערות. מדיה וקבצים בנושא טמרין ג'ופריי בוויקישיתוף טמרין ג'ופריי, באתר ITIS (באנגלית) טמרין ג'ופריי, באתר NCBI (באנגלית) טמרין ג'ופריי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) טמרין ג'ופריי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) טמרין ג'ופריי, באתר GBIF (באנגלית) טמרין ג'ופריי באתר הרשימה האדומה של IUCN דוגמה לספר בו הטמרין סווג תחת משפחת צבוסיים Systematics o the Saguinus oedipus Group of the Bare-Face Tamarins: Evidence From Facial Morphology, באתר אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס Defler, T. (2004). Primates of Colombia. Bogotá, D.C., Colombia: Conservation International. עמודים 163–169. ISBN 1-881-17383-6
מורוס

מורוס (יוונית: Μόρος, פירוש בעברית: אבדון, גורל) הוא התגלמות האבדון במיתולוגיה יוונית. מורוס הוא בנה של ניקס, שיצרה אותו ללא אב, ואחיו של מורוס היו תנטוס (אל מוות) והיפנוס. היוונים הקדמונים האמינו כי מורוס מחליט על גורלו של כל בן תמותה. הם האמינו גם שהוא זה שאחראי על קץ של קרב, ומוביל את הלוחמים אל גורלם הקטלני. רומא העתיקה, שכבשה את יוון, אימצה מן היוונים את המיתולוגיה, ולכן במיתולוגיה הרומית מופיעים סיפורים כמעט זהים, אך בשמות שונים. ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
היכל הספורט האוניברסלי של צסק"א

קומפלקס הספורט האוניברסלי של צסק"א על שם אלכסנדר גומלסקי (ברוסית: Универсальный спортивный комплекс ЦСКА имени А. Я. Гомельского) היה מבנה ספורט רב-תכליתי במוסקבה, בירת רוסיה, שנבנה בשנת 1979. ההיכל נבנה כדי לארח את משחקי הכדורסל של אולימפיאדת מוסקבה (1980) בשנת 1979 והחל לשמש כאולם הבית של מועדון הכדורסל המוערך צסק"א מוסקבה וקבוצת הקטרגל צסק"א מוסקבה. הלכה למעשה, הוא נבנה כאולם ספורט רב תכליתי המכיל משטחי טניס, מגרשי כדוריד, קטרגל, כדורסל, בריכות שחייה ושימש בית לאליפויות עולמיות ויבשתיות בשחייה ובתחומים שונים, כאשר התחרויות נערכות במוסקבה. לאחר מותו של אלכסנדר גומלסקי באוגוסט 2005, ההיכל החל לשאת את שמו של מאמן הכדורסל המוערך של צסק"א ובאוקטובר 2006 רשמית החל לשאת את השם "קומפלקס הספורט האוניברסלי של צסק"א על שם אלכסנדר גומלסקי". בינואר 2021 הודיע משרד ההגנה של רוסיה על כוונתו להרוס לגמרי את ההיכל לצורך בניית קומפלקס ספורט חדש מאפס. מדיה וקבצים בנושא היכל הספורט האוניברסלי של צסק"א בוויקישיתוף צסק"א מאיימת לעזוב את העיר מוסקבה, באתר ynet, 19 בינואר 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא אצטדיונים ומתקני ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שמורת אלוני יצחק

שְׁמוּרַת אַלּוֹנֵי יִצְחָק היא שמורת טבע השוכנת בדרומה של רמות מנשה, בין גבעת עדה מצפון לכפר גליקסון מדרום. תוכנית מפורטת של השמורה הופקדה בינואר 1969. בשנת 1969 השמורה גודרה כהכנה להכנסת חיות בר. השמורה הוכרזה ב-18 בדצמבר 1969, וכללה אז כ-125 דונם. בשנת 2013 הורחבה ההכרזה והשמורה משתרעת על-פני שטח של 157.3 דונם. השמורה עשירה בעצי אלון התבור שנותרו מיער השרון שכיסה עד מלחמת העולם הראשונה את מרבית שטחו של השרון, ולצידם עצי לבנה רפואי, עוזרר קוצני ואשחר ארץ ישראלי. לצד העצים צומחים בשמורה צמחים מטפסים דוגמת שרביטן, פואה מצויה ואספרג החורש, והיא עשירה בפריחת רקפות בעונה. בסתיו ובחורף פורחים בשמורה רקפת מצויה, כרכום חורפי, כלנית מצויה, עירית גדולה ועוד. למעט מסלול מעגלי משולט בדרום השמורה, שלאורכו שלטי מידע אודות הצומח, אין בשמורה שירותים למטיילים, דוגמת ברזיות או פינות פיקניק. בקצה הדרום-מערבי של השמורה הוקמה בשנת 2003 פינת זיכרון לרויטל אוחיון ושני בניה, שנרצחו בפיגוע בקיבוץ מצר ב-10 בנובמבר 2002. בשמורה נמצאת גם אנדרטה לרצח השלושה מגבעת עדה בשנת 1938. כמו כפר הנוער הסמוך לה ממזרח, השמורה קרויה על-שם יצחק גרינבוים שהיה ממנהיגי התנועה הציונית בפולין, חבר הסיים הפולני, חבר מנהלת העם ושר הפנים הראשון של מדינת ישראל. מדיה וקבצים בנושא שמורת אלוני יצחק בוויקישיתוף שמורת אלוני יצחק, אתר "טבע ונופים בישראל" ספי בן יוסף, שמורת אלוני יצחק המופלאה, באתר ynet, 21 באוגוסט 2003 משה גלעד, טיול בשמורת אלוני יצחק, באתר הארץ, 3 במרץ 2021 הודעה בדבר אישור שינוי תכנית מפורטת, למרחב, 23 בינואר 1969 צבי אילן, ט"ו בשבט - חג שמורות הטבע, למרחב, 22 בינואר 1970 נופים שאין להשחיתם, על המשמר, 9 ביוני 1970
Across the Universe

"Across the Universe" (בעברית: "מעבר ליקום") הוא שיר של הביטלס שנכתב על ידי ג'ון לנון, ושהקרדיט עליו נרשם על שם לנון-מקרטני. השיר הופיע לראשונה באלבום אוסף לצדקה של אמנים שונים, "No One's Gonna Change Our World", ("אף אחד לא הולך לשנות את עולמנו", שם הדומה מאוד לשורה מהפזמון "שום דבר לא ישנה את העולם שלי".) בדצמבר 1969, ומאוחר יותר באלבום Let It Be. ב-2007 יצא סרט בעל אותו שם, המלווה בשירים של הלהקה. ב-4 בפברואר 2008, 40 שנה לאחר הקלטת השיר, שודר השיר על ידי נאס"א לכיוון כוכב הצפון. באפריל 2011 סיקר עיתון ה-Independent את הדמיון בין השיר Echoes של להקת פינק פלויד לבין Across the Universe. מעריצים ומבקרים רבים טענו כי פינק פלויד "העתיקו" או "חיקו" את Across the Universe שיצא ב-1969, כאשר השיר Echoes יצא שנתיים לאחר מכן, ב-1971. מעולם לא התקבל אישור רשמי לכך שפינק פלויד העתיקו או חיקו את השיר או רק סימפלו אותו. מידע על היצירה "Across the Universe" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "Across the Universe" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"Across the Universe" באתר SecondHandSongs סרטון השיר "Across the Universe" באתר יוטיוב NASA Beams Beatles' 'Across the Universe' Into Space Story of the Song: Across the Universe by The Beatles in 1968 and, The Independent, ‏2011-04-08 (באנגלית) מצעד שירי הביטלס של כאן 88 ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרוודי

קרוודי (באנגלית: Crowdie) היא גבינת שמנת סקוטית בה נעשה שימוש במאכלים מסורתיים במטבח הסקוטי, כגון בהכנת קראנאכאן. הגבינה רכה ומתפוררת, וטעמה חמוץ. בגבינה זו אחוזי שומן נמוכים ביותר, משהיא מיוצרת מחלב דל שומן. ייצור הגבינה החל בסקוטלנד במהלך ימי הביניים וסוברים כי היא הכנתה בסקוטלנד החלה במאה השמינית בהשפעת הפלישה ה ויקינגית. תיאור הגבינה באתר Cheese.com
עיצורים מחונככים

עיצורים מחונככים (palatalized) הם עיצורים הנחתכים בחך הקשה בנוסף לבסיס החיתוך העיקרי שלהם. עבור עיצורים וילוניים ועיצורים ענבליים משמעות החִנְכּוּךְ (פָּלָטָלִיזַצְיָה) היא הפקת הצליל קדמית יותר ועבור העיצורים המכתשיים משמעות החינכוך היא הפקת הצליל אחורית יותר. באלפבית הפונטי הבינלאומי עיצורים מְחֻנְכָּכִים מסומנים בעיצור הבסיסי בתוספת האות j בכתב עילי. לדוגמה: [dʲ] היא הגרסה המחונככת של [d]. בשיטת X-SAMPA הם מסומנים על ידי גרש, או על ידי תוספת של קו תחתון והאות j‏: (_j). לדוגמה: ['d] או [d_j] הן הגרסות המחונככות של [d]. מבחינה פונטית עיצורים נוטים לעבור חנכוך לפני תנועות קדמיות או לפני עיצור חכי מקורב. בעברית המדוברת תהליך כזה מתרחש רק כתופעה פונטית, אך אין הוא משמש להבחנה פונולוגית: מתיימר, מדיין, מיליון, מניין. בשפות הגוידליות ובשפות הסלאביות רבים מהעיצורים מתחלקים פונמית לשתי גרסאות הגייה באותם בסיס חיתוך ואופן חיתוך, עיצורים מוולנים ועיצורים מחונככים. הבחנה זאת בין עיצורים מוולנים לעיצורים מחונככים ידועה בשפות אלו לרוב גם בשמות אחרים; ברוסית, לדוגמה, משתמשים במונח "עיצורים רכים" עבור עיצורים מחונככים ובמונח "עיצורים קשים" עבור העיצורים המוולנים. באירית, לעומת זאת, משתמשים במונחים אותיות צרות ואותיות רחבות. ברומנית קיימת תופעת התנועה i הלא-הברתית, המסומנת באלפבית הפונטי הבינלאומי ב -/ʲ/ ושברובה מבוססת על חיכוך. תנועת i לא-הברתית (רומנית) עיצורים מחונככים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אימוניטאס

אימוניטאס (לטינית: immunitas, בריבוי: immunitates, אנגלית: immunities) היא זכות חסינות שהייתה מקובלת בימי הביניים ומשמעותה העיקרית הייתה פטור ממסים או הזכות לשמור את המיסים שנאספו. אימוניטאס היה המכשיר המשפטי שבעזרתו זכתה הסניורה (כלומר אריסטוקרט בעל אדמות, כנסייה או מנזר) בחסינות מהתערבותן של הרשויות השונות (הן הרשות הסֵקוּלָרִית (אנ')ת והן הרשות הדתית) במה שנעשה ביחידת שטח מסוימת, לרוב ביחידת קרקע שהוענקה לגוף דתי. במקרים נדירים ויתר המעניק גם על כל חובת שירות ציבורי שהיו חייבים לו. חסינות זו גובתה במסמך מתאים, לרוב מסמך ההענקה עצמו, למשל "על כן ... אנו מעניקים עתה חסינות מלאה על כל נחלות המנזר ... אנו מצווים שאף פקיד ציבורי בעל סמכות כל שהיא לא יהין להיכנס לחצר המנזר הזה ... על מנת לשבת בדין, לזמן עדי שבועה, לגבות מסים, לתבוע זכות אכסון, לגבות מסים ומכסים מהערים ומהשווקים, וכלל לא יהין לתבוע מסים ותשלומים כלשהם. אלא הנזירים ... בלא שיהיו נתונים לכניסת פקידים או לתביעות מצד האוצר המלכותי" — הענקת האימוניטס על ידי כילדריך השני למנזר של מונטיה-אן-דר, 4 ביולי 673 חסינות זו הוענקה "לנצח", או לפחות ללא מגבלת זמן. במקומות מסוימים העניקו המלכים לאריסטוקרטים, בנוסף על הפטור ממס, גם זכויות שיפוט על אדמותיהם ועל האנשים שחיו בהן, אפילו כאשר אנשים אלו היו מוגדרים אנשים חופשיים, במובן המשפטי. מבחינה מעשית, האימוניטאס אפשר לבעל הסניורה למנוע כניסת פקידים לאחוזתו ומנע מפקידים אלו לגבות מיסים או לבצע פעולות משפטיות באחוזה שבבעלותו.
1989 בישראל

1989 בישראל (ה'תשמ"ט–ה'תש"ן) הייתה השנה בה חגגה 41 שנה מיום היווסדה. נשיא המדינה – חיים הרצוג ראש ממשלת ישראל העשרים ושלוש – יצחק שמיר יושב ראש הכנסת השתים עשרה – דב שילנסקי נשיא בית המשפט העליון – מאיר שמגר ראש המטה הכללי – דן שומרון מפכ"ל המשטרה – דוד קראוס פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ב-29 בינואר – תאומי המבחנה הראשונים בישראל נולדים. 1 במרץ – נערכות בחירות לרשויות המקומיות, לאחר שנדחו ממועדן המקורי ב-1988. ביולי – המכביה ה-13. ב-11 באוקטובר ערק לישראל הטייס הסורי בסאם עאדל עם מטוסו מדגם מיג 23 ונחת במנחת מגידו. 20 באוקטובר – גופות של חמש נשים ושני גברים מתגלות בשתי דירות בדרום תל אביב וביפו. כעבור כמה שבועות נתפס הרוצח הסדרתי, מוחמד חלבי, עזתי ששימש כמשתף פעולה. פיגועי טרור פלסטינים בולטים שבוצעו נגד מטרות ישראליות במהלך 1989: 16 בפברואר – נחטף ונרצח החיל אבי סספורטס לאחר שעלה לטרמפ בצומת הודיה. תמורת שחרורו נדרש שחרורם של 1,500 מחבלים. גופתו נמצאה לאחר שלושה חודשים. 3 במאי – חייל צה"ל, רב-טוראי אילן סעדון, נחטף ונרצח על ידי אנשי חמאס. 22 ביוני – פרופסור מנחם שטרן, מומחה עולמי לתולדות עם ישראל נדקר למוות בידי מחבל בעמק המצלבה בירושלים. 6 ביולי – הפיגוע בקו 405: מחבל מדרדר את אוטובוס אגד קו 405, לתהום ליד קריית יערים. 16 הרוגים. 13 ביולי – מחבל משליך רימון לרחבת הכותל המערבי במהלך טקס סיום המכביה ה-13. 31 איש נפצעו. נוסד הקיבוץ נאות סמדר. נערכו הבחירות לוועידה ה-16 של ההסתדרות הכללית של העובדים בישראל פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989) 3 בפברואר – ישי ריבו, זמר-יוצר ישראלי 4 באפריל – בניה ברבי, זמר-יוצר ישראלי 17 באפריל – מאור אדרי, זמר ישראלי 26 במאי – עמית פרקש, שחקנית וזמרת ישראלית ילידת קנדה 8 ביולי – ירדן ג'רבי, ג'ודוקא עבר ישראלית 22 ביולי – יון תומרקין, שחקן ישראלי 10 באוגוסט – בן סהר, כדורגלן ישראלי 16 באוגוסט – רן בוקר, עיתונאי ישראלי 3 בספטמבר – מאור שוויצר, שחקן ישראלי 12 בספטמבר – תמר אריאל, נווטת הקרב הדתיה הראשונה בחיל האוויר הישראלי (נהרגה ב-2014 בסופת השלגים בנפאל) 8 באוקטובר – חגית יאסו, זמרת ישראלית 20 באוקטובר – בריו חקשור, זמר ישראלי 28 באוקטובר – שיר אלמליח, דוגמנית ישראלית 16 בדצמבר – לי בירן, שחקן ישראלי 26 בדצמבר – נגה ארז, זמרת ישראלית פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1989) 4 בינואר – דבורה נצר, חברת הכנסת מטעם מפא"י (נולדה ב-1897) 21 בפברואר – משה אונא, מראשי הקיבוץ הדתי וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נולד ב-1902) 9 באפריל – משה ציפר, פסל ישראלי (נולד ב-1902) 20 באוקטובר – דן בן אמוץ, סופר ישראלי (נולד ב-1924) 2 בנובמבר – רוני רוזין, כירורג ישראלי (נולד ב-1931)
מרסל דאסו

מרסל דאסו (בצרפתית: Marcel Dassault; נולד בשם מרסל בלוך, 22 בינואר 1892 – 17 באפריל 1986) היה תעשיין מטוסים יהודי צרפתי ומייסד חברת דאסו תעופה. אחיו היה פול בלוך דאסו, גנרל צרפתי. מרסל בלוך נולד להורים יהודים ב-1892 בפריז. לאחר שסיים את לימודיו במוסדות האקדמיים lycée Condorcet, Breguet School ו-Supaero, המציא בלוך דגם של מדחף מטוסים אשר שימש את הצבא הצרפתי במלחמת העולם הראשונה וייסד את החברה Société des Avions Marcel Bloch ("בלוך מטוסים"). לאחר הלאמת החברה בשנת 1936 על ידי ממשלת החזית העממית (צרפתית: Front populaire) השמאלית בראשות לאון בלום, המשיך בלוך לכָּהֵן בחברה בתפקיד דירקטור. במהלך מלחמת העולם השנייה גרמניה הנאצית אשר כבשה את צרפת, התעניינה בידע של בלוך לקידום תעשיית התעופה הגרמנית. בלוך סירב לשתף פעולה עם התעשייה הגרמנית ונעצר בשנת 1940 עם אשתו ושני בניו, קלוד וסרג'. באוגוסט 1944 גורש למחנה הריכוז בוכנוואלד בשל היותו יהודי ועדיין הופעל עליו לחץ כבד לשתף את הידע שלו עם שוביו. קבוצה מאסירי המחנה הצליחה להגן עליו כאשר קברה את אחד מנספי המחנה על שמו של בלוך, ואת בלוך המקורי הסתירו בזהות בדויה עד לשחרור המחנה ב-1945. בשנת 1949 שינה בלוך את שמו לבלוך-דאסו. דאסו היה הפסוודונים של אחיו דריוס פול בלוך ברזיסטנס (המחתרת הצרפתית) ופירושו "לתקיפה", שמקורו מ-char d'assaut - המילה הצרפתית לטנק. מרסל דאסו המיר[דרוש מקור] את דתו לנצרות קתולית בשנת 1950. לאחר המלחמה, דאסו הקים את יצרנית מטוסי הלחימה המתקדמת ביותר של צרפת, Avions Marcel Dassault. החברה החדשה שאותה ייסד, דאסו תעופה ייצרה את מטוסי הקרב הסילוניים הראשונים בשרות חיל האוויר הצרפתי והידועים שבהם: אוראגן (1949), המיסטר (1954), הסופר מיסטר (1955), המיראז' ועוד. בשנת 1967, לאחר הטלת האמברגו הצרפתי על ישראל, איפשר דאסו את הברחתם של תוכניות הייצור וחלקים של מטוס המיראז' 5 לארץ, יחד עם כ-50 מנועים, אשר שימשו בסיס להקמת קו הייצור למטוס הנשר בתעשייה האווירית. בנוסף ערך סיור לילי בקו הייצור של המיראז' לאל שווימר, שלום אריאב ומשה קרת (השלושה כולם שימשו בתפקיד מנכ"ל התעשייה האווירית). מרסל דאסו נפטר בשנת 1986 בניי-סיר-סן, פרבר של פריז. גופתו נטמנה בבית העלמין פאסיי (Passy Cemetery) אשר ממוקם ברובע ה-16 של פריז. את מקומו כראש החברה ירש בנו, סרג' דאסו. מדיה וקבצים בנושא מרסל דאסו בוויקישיתוף מרסל דאסו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מרסל דאסו, באתר "Find a Grave" (באנגלית) מרסל דאסו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מרסל דאסו, באתר AllMovie (באנגלית) מרסל דאסו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) זוהר בלומנקרנץ,יוסי מלמן, מת אל שווימר, מר התעשייה האווירית וממייסדי חיה"א, באתר הארץ, 12 ביוני 2011 דן ארקין, ה"נשר" המריא, מעריב, 13 בדצמבר 1985 אליהו חסין, ‏סרז' דאסו עומד לרכוש את השליטה בחברת ההוצאה של העיתונים לה פיגארו ול'אקספרס, באתר גלובס, 14 במרץ 2004
1998 בישראל

1998 בישראל (ה'תשנ"ח-ה'תשנ"ט) הייתה השנה בה חגגה מדינת ישראל 50 שנה מיום היווסדה. נשיא המדינה – עזר ויצמן ראש ממשלת ישראל העשרים ושבע – בנימין נתניהו יושב ראש הכנסת הארבע עשרה – דן תיכון נשיא בית המשפט העליון – אהרן ברק ראש המטה הכללי – אמנון ליפקין-שחק עד 9 ביולי, מאז שאול מופז מפכ"ל המשטרה – יהודה וילק פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל 19 בינואר – מטוסי הקרב F-15I נוחתים לראשונה בישראל, בבסיס חצרים. 22 בינואר – נכשל שיגורו של הלוויין "אופק 4". 10 במרץ – חיילים במחסום תרקומיא פותחים באש אל רכב מסחרי והורגים שלושה פועלים פלסטינים שחזרו מיום עבודה בישראל. 1 באפריל – קומפלקס גורדי שחקים מרכז עזריאלי נפתח רשמית והופך לבניין הגבוה ביותר בישראל (גובה המגדל העגול הוא 187 מטר). 2 במאי – משחק השרוכים מעורר המחלוקת בעולם הכדורגל הישראלי 8 במאי – תשעה פועלי בניין זרים נופלים אל מותם מקצה ארובת תחנת הכוח רוטנברג. זוהי תאונת העבודה הקטלנית בתולדות המדינה. 9 במאי – דנה אינטרנשיונל זוכה בתחרות האירוויזיון עם השיר "דיווה". 22 במאי – אירועי ויגסטוק בגן העצמאות (תל אביב) מסתיימים בתגרה בין המשתתפים לבין שוטרי משטרת ישראל. 26 ביוני – מצעד הגאווה הראשון נערך בישראל ברחובות תל אביב-יפו. 14 באוגוסט – רכבת נוסעים אחרונה עוזבת את תחנת הרכבת ירושלים, והתחנה נסגרת. 23 באוקטובר – בנימין נתניהו ויאסר ערפאת חותמים על הסכם ואי. 29 בנובמבר – מפעל מלמ של התעשייה האווירית מוסר את הטיל "חץ 2" הסדרתי הראשון לידי צה"ל. דנה אינטרנשיונל זוכה בתחרות האירוויזיון עם השיר "דיווה". קומפלקס גורדי שחקים מרכז עזריאלי נפתח רשמית והופך לבניין הגבוה ביותר בישראל בנימין נתניהו ויאסר ערפאת חותמים על הסכם ואי. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1998) 8 במרץ – שי המבר - זמרת ישראלית 19 ביוני – רז הרשקו, ג'ודוקא ישראלית 23 ביולי – דיאנה ויסמן - אתלטית ישראלית 26 ביולי – נופר סלמאן - זמרת ושחקנית ישראלית 7 בספטמבר – נונו - זמרת ישראלית 2 בנובמבר – נדב גדג' - זמר ישראלי 18 בנובמבר – יובל שמלא - מטפס מקצועי ישראלי וזוכה תוכנית הריאליטי "נינג'ה ישראל" 15 בדצמבר – אושר כהן, זמר-יוצר ישראלי פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1998) 20 בינואר – זבולון המר, יו"ר המפד"ל, חבר הכנסת ושר החינוך והתרבות (נולד ב-1936) 15 בפברואר – חיים בר און, מו"ל עיתונות ישראלי (נולד ב-1944) 10 במרץ – הרב חיים דוד הלוי, רבה הראשי של תל אביב (נולד ב-1924) 14 במאי – יצחק מודעי, מדינאי ישראלי, כיהן כשר בממשלת ישראל (נולד ב-1926) 16 במאי – אידוב כהן, פוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1909) 20 במאי – יעקב כ"ץ, היסטוריון ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד ב-1904) 13 ביוני – נסים אלוני, מחזאי ומתרגם ישראלי (נולד ב-1926) 1998, באתר הכנסת Tel Aviv's Azrieli Center opens to the public(הקישור אינו פעיל) זאב קליין ודוד חיון, ‏פולמן - האחראית העיקרית לאסון הארובה; חברת החשמל וסולל בונה נכשלו בפיקוח, באתר גלובס, 28 באפריל 1999 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
1988 בישראל

1988 בישראל (ה'תשמ"ח-ה'תשמ"ט) הייתה השנה בה חגגה 40 שנה מיום היווסדה. נשיא המדינה – חיים הרצוג ראש ממשלת ישראל העשרים ושתיים והעשרים ושלוש – יצחק שמיר יושב ראש הכנסת הכנסת האחת עשרה עד 21 בנובמבר – שלמה הלל, הכנסת השתים עשרה – דב שילנסקי נשיא בית המשפט העליון – מאיר שמגר ראש המטה הכללי – דן שומרון מפכ"ל המשטרה – דוד קראוס 7 במרץ – הפיגוע באוטובוס האמהות 22 במרץ – הכנסת מבטלת ללא מתנגדים את האיסור על משכב זכר, שהיה קיים על פי חוק העונשין עד אותה תקופה 28 במרץ – המרגל הישראלי מרדכי ואנונו מורשע ונגזרות עליו 18 שנות מאסר בפועל 16 באפריל – במבצע הצגת תכלית מחסלת ישראל בתוניסיה את אבו ג'יהאד, שני שומרי ראשו והגנן 25 באפריל – האוקראיני-אמריקאי ג'ון דמיאניוק נידון למוות בבית משפט ישראלי בגין ביצוע פשעים נגד האנושות במהלך השואה. פסק דין זה בוטל לבסוף ב-1993 על ידי בית המשפט העליון בישראל שקבע כי זיהויו של דמיאניוק כ"איוואן האיום" מוטל בספק. 8 באוגוסט – העבריין הרצל אביטן איים על סוהרים באקדח שהוברח אליו וברח מכלא באר שבע. במהלך בריחתו איים על אזרחים רבים. לאחר מצוד נרחב אחריו נלכד לאחר כשלושה שבועות. 8 באוגוסט – נרצחו שלושה פועלים מרצועת עזה בהצתת צריפם באור יהודה 19 בספטמבר – הלוויין הישראלי הראשון, אופק 1, משוגר לחלל באמצעות טיל שביט 5 באוקטובר – ועדת הבחירות המרכזית פוסלת את רשימת "כך" של מאיר כהנא מהשתתפות בבחירות לכנסת 19 באוקטובר – 8 חיילים נהרגים בפיגוע מכונית תופת בשער פאטמה על גבול ישראל-לבנון. במכונית נהג מתאבד שיעי מארגון חזבאללה 1 בנובמבר – הליכוד בראשות יצחק שמיר זוכה בבחירות לכנסת ה-12 22 בדצמבר – יצחק שמיר מציג את ממשלתו השלישית (העשרים ושלוש במנין הממשלות) בפני הכנסת פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988) 12 בינואר – אלמוג כהן (חבר כנסת מטעם עוצמה יהודית) 14 בינואר – מאור בוזגלו, כדורגלן ישראלי בישראל ובאירופה, נחשב לאחד הכדורגלנים הישראלים הטובים במאה ה-21. 18 בפברואר – ביברס נאתכו, כדורגלן ישראלי-צ'רקסי, הקפטן הראשון של נבחרת ישראל בכדורגל שאינו יהודי. 28 במרץ – גיא ורון, כתב ישראלי של חדשות 12 למחוז הצפון 8 באפריל – חנן בן ארי, זמר ישראלי 3 במאי – בת-אל פאפורה, שחקנית ישראלית 22 ביוני – עומרי כספי, הכדורסלן הישראלי הראשון בליגת ה-NBA 16 באוגוסט – עקיבא נוביק, כתב חדשות ישראלי 1 בספטמבר – אלמוג כהן (כדורגלן), כדורגלן ישראלי ששיחק בישראל ובבונדסליגה 26 באוקטובר – קארין סנדל, כדורגלנית ישראלית פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1988) 9 במרץ – דוד גינצבורג, כימאי ישראלי (נולד ב-1920) 25 ביוני – הלל סלובק, מוזיקאי ישראלי, חבר להקת רד הוט צ'ילי פפרז (נולד ב-1962) 18 באוגוסט – עקיבא ארנסט סימון, הוגה דעות ומרצה לחינוך באוניברסיטה העברית, זוכה פרס ישראל (נולד ב-1899) 27 באוקטובר – מיכה רייסר, חבר הכנסת מטעם הליכוד (נולד ב-1946) 2 בנובמבר – מנחם סבידור, חבר הכנסת ויושב ראש הכנסת לשעבר (נולד ב-1917) עמנואל רוזן, יהודה גורן, 7 חיילים נהרגו ו-8 נפצעו בפיצוץ מכונית תופת ליד הגדר הטובה, מעריב, 20 באוקטובר 1988 יהודה גורן, עזרא ינוב, עתי"ם, לזכר חללי התופת בשער פטמה, מעריב, 17 בנובמבר 1989
פפראצי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פפראצי – כינוי לצלמי עיתונות המתעסקים בעיקר בצילום ידוענים פפראצי (תוכנית טלוויזיה) – תוכנית עבר בערוץ yes ישראלי Paparazzi – הסינגל החמישי של הזמרת האמריקאית ליידי גאגא פפראצי – סרט פעולה משנת 2004 בהפקתו של מל גיבסון
1986 בישראל

1986 בישראל (ה'תשמ"ו-ה'תשמ"ז) הייתה השנה בה חגגה 38 שנה מיום היווסדה. נשיא המדינה – חיים הרצוג ראש ממשלת ישראל העשרים ואחת עד 20 באוקטובר – שמעון פרס, העשרים ושתיים – יצחק שמיר יושב ראש הכנסת האחת עשרה – שלמה הלל נשיא בית המשפט העליון – מאיר שמגר ראש המטה הכללי – משה לוי מפכ"ל המשטרה – דוד קראוס פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 1 בינואר – השקל יוצא משימוש ומוחלף בשקל החדש 11 בפברואר – פעיל זכויות האזרח, נתן שרנסקי מגיע לישראל לאחר תקופת מאסר של כ-9 שנים בברית המועצות 17 באפריל – אנשי הבידוק של אל על מגלים חומר נפץ שהושתל בתחתית מזוודתה של אן מרי מרפי, נוסעת תמימה, ומכשילים את ניסיון הפיגוע בטיסת אל על מלונדון שיזמה סוריה 4 ביוני – יונתן פולארד מודה בבית המשפט שריגל עבור מדינת ישראל 30 בספטמבר – מרדכי ואנונו מתפתה לבוא לרומא על ידי הסוכנת "סינדי", ונחטף משם על ידי סוכני המוסד 5 באוקטובר – העיתון הבריטי "סאנדיי טיימס" מפרסם מאמר על סודות הגרעין של מדינת ישראל בעקבות המידע שמסר מרדכי ואנונו לעיתונאי פיטר הונאם 16 באוקטובר – רון ארד, נווט קרב בחיל האוויר הישראלי, נופל בשבי ארגון "אמל" בלבנון לאחר שמופל מטוסו. גורלו לא נודע עד היום 20 באוקטובר – רוטציה בראשות הממשלה: יצחק שמיר מציג את הממשלה העשרים ושתים (ממשלת האחדות הלאומית חלק ב'), ומתחיל את כהונתו השנייה כראש ממשלת ישראל 23 באוקטובר – תחילת השידורים הניסיוניים של ערוץ 2 10 בדצמבר – אלי ויזל מקבל את פרס נובל לשלום המרכז העולמי לתורה וחסידות של בעלזא מתחיל להבנות, לימים יהיה אחד מבתי הכנסת הגדולים ביותר במדינת ישראל 4 בספטמבר - ביטול השקל הישן פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986) 7 בינואר – דפני ליף, פעילה חברתית ישראלית, מיוזמי ומנהיגי מחאת האוהלים. 8 בפברואר – אגם רודברג, שחקנית ודוגמנית ישראלית 3 במרץ – מיכאל מושונוב, שחקן, זמר, מוזיקאי ומנחה טלוויזיה ישראלי 10 במרץ – רוני דואני, זמרת פופ, דוגמנית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית בעברה 20 באפריל – תום אבני, שחקן ומנחה טלוויזיה ישראלי. 22 במאי – רן בכור, שחקן ישראלי. 11 ביוני – ניקול ראידמן, אשת עסקים ישראלית ילידת-אוקראינה הסובייטית 6 ביולי – עומרי קנדה, כדורגלן ישראלי 6 באוגוסט – נתן גושן, זמר ישראלי. 28 באוגוסט – גלעד שליט, חטוף ישראלי שהוחזק בידי החמאס עד סוכות 2011, תשע"ב. 1 בספטמבר – שחר צוברי, גולש ישראלי וזוכה מדליית ארד באולימפיאדת בייג'ינג. 10 בספטמבר – מגי אזרזר, שחקנית ישראלית 18 באוקטובר – עידן יניב, זמר ישראלי. 19 בנובמבר – חובי סטאר, זמר ישראלי, נציג ישראל לאירוויזיון 2016 פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1986) 8 בפברואר – ישראל גלילי, ראש המפקדה הארצית של "ההגנה" ושר בממשלת ישראל (נולד ב-1911) 29 ביוני – דן פגיס, משורר ומתרגם עברי וחוקר של שירת ימי הביניים היהודית (נולד ב-1930)