יחסי סרביה–רומניה

יחסי סרביה–רומניה הם יחסי החוץ בין רומניה וסרביה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-19 באפריל 1841. אף על פי שסרביה פתחה באופן לא רשמי מעין נציגות דיפלומטית בבוקרשט במרץ 1836, באופן רשמי, הסוכנות הדיפלומטית הסרבית הראשונה בבוקרשט הוקמה בפברואר 1863, עם קוסטה מגזינוביץ', כנציגה הדיפלומטי הראשון. באופן הדדי הוקמה הנציגות הדיפלומטית הרומנית הראשונה בבלגרד ב-24 במרץ 1863 והנציג הדיפלומטי הראשון היה תאודור קלימאק. בשנת 1879, כתוצאה מהמעמד הממלכתי העצמאי, הפכו הנציגויות הדיפלומטיות מבלגרד ומבוקרשט לצירויות. לפיכך ב-26 באפריל 1879 הנציגות הדיפלומטית הרומנית בבלגרד הפכה לצירות, ולסקר קטרג'יו מונה לראש המשלחת. בקיץ 1879 מילאן א' פטרונייביץ' הפך לציר התושב הראשון של סרביה ברומניה. מאוחר יותר, לאחר שרומניה וסרביה הפכו לממלכות, ב-1881 וב-1882, נציגיהן הדיפלומטיים הפכו ל"שליחים מיוחדים". רק בשנת 1939 נהפכו הצירויות מבלגרד ובוקרשט לשגרירויות. עם זאת, ניתוק הדרגתי של היחסים הבינלאומיים בין רומניה וסרביה (באותה תקופה יוגוסלביה) התרחש במאי 1941, לאחר שרומניה הכירה בעצמאותה של המדינה העצמאית של קרואטיה בשליטת גרמניה, מפני שרומניה הייתה אז חלק ממדינות הציר. כיום, כסמל ליחסים הטובים בין רומניה וסרביה, יש ברומניה משפט שאומר "לרומניה יש רק שני חברים: הים השחור וסרביה". עם זאת, ביטוי זה ומצב היחסים בין שניהם הועמדו בסימן שאלה ברומניה כתוצאה ממצבם של הרומנים בעמק טימוק בסרביה, שם הם מכונים "ולאכים". שתי המדינות חברות מלאות בתהליך שיתוף הפעולה של דרום מזרח אירופה, בברית היציבות לדרום מזרח אירופה, ביוזמת מרכז אירופה, ביוזמת השיתוף הפעולה בדרום מזרח אירופה ובארגון שיתוף הפעולה הכלכלי בים השחור. כמו כן רומניה חברה באיחוד האירופי וסרביה מועמדת להצטרפות לאיחוד האירופי. שתי המדינות מתנגדות בתוקף להכרזת העצמאות של קוסובו בשנת 2008. רומניה תמכה בתוקף בשלמותה הטריטוריאלית של סרביה. הסרבים ברומניה הם מיעוט אתני מוכר. על פי מפקד האוכלוסין בשנת 2011, היו ברומניה 18,076 סרבים (~ 0.1%). סרבים מתגוררים בעיקר במערב רומניה, בחלק הרומני של אזור באנאט, שם הם מהווים רוב מוחלט בשתי קומונות ורוב יחסי באחד האחרים. הרומנים של סרביה הם מיעוט אתני מוכר. על פי מפקד האוכלוסין של 2011, בסרביה היו 29,332 רומנים (~ 0.4%), בעוד 35,330 אנשים הכריזו שהם ולאכים. ישנן דעות שונות בקרב חלק מהוולאכים בשאלה האם יש להתייחס אליהם כאל רומנים או כבעלי לאום ייחודי. הרומנים והוולאכים של סרביה חיים בעיקר בצפון מזרח סרביה, בעמק טימוק ובחלק הסרבי של אזור באנאט ליתר דיוק, שם הם מהווים מיעוט בשתי עיריות ובוויבודינה. לוולאכים מעמק טימוק אין בתי ספר שבהם הם מתרגלים את שפת האם שלהם. רומניה מחזיקה בסרביה שגרירות בבלגרד וקונסוליה כללית בוורשאץ. סרביה מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט וקונסוליה כללית בטימישוארה. מדיה וקבצים בנושא יחסי סרביה–רומניה בוויקישיתוף Reprezentanțele diplomatice ale României, vol. I, 1859–1917, București, 1967, pp. 130–134. G.G. Florescu, "Agențiile diplomatice de la București și Belgrad (1863–1866)", în Romanoslavica XI/1965, pp. 126–131. A. A. Căpușan, Diplomați români de elită, vol. II, ediția a II-a, București, 2009, p. 13. Bogdan Catana, Relații diplomatice româno-sârbe, 1880–1913, Craiova, 2009, p. 74. Bărbulescu, Ovidiu (31 במאי 2015). "Premierul sârb, întrevedere cu Victor Ponta: România are Serbia și Marea Neagră drept prieteni. Serbia nu are mare, o are doar pe România". Mediafax (ברומנית). {{cite news}}: (עזרה) Cupcea, Radu (22 ביוני 2021). "Ferește-mă, Doamne, de prieteni! Dezinformarea anti-românească capătă proporții naționale în Serbia". Adevărul (ברומנית). {{cite news}}: (עזרה)