נירה עדי

נירה-מאירה אדלשטיין (נולדה בשנת 1937) היא שחקנית, זמרת, פנטומימאית ומנחת טלוויזיה ישראלית. נולדה בשם נירה צביק. שירתה בצה"ל בלהקת הנח"ל, שם בין היתר השתתפה, בתחילת שנת 1956 בתוכנית התשיעית של להקת הנח"ל "מה בוער" שכתבו יחיאל מוהר ואפרים קישון וביים דוד ברגמן. ב-1962 גילמה את התפקיד הנשי הראשי במחזמר "פנטסטי" מאת טום ג'ונס שביים מנחם גולן במועדון התיאטרון. ב-1962 שיחקה בהצגה "ציפורי לילה" - מערכונים ופזמונים מאת דן אלמגור, מרדכי לבנון, ראובן בר יותם, אפרים קישון, פוצ'ו, שמעון צבר ודידי מנוסי; שביים חיים טופול במועדון התיאטרון בחיפה. ב-1963 שיחקה בהצגה "אתה אוהב את היצ'קוק?", קומדיה בלשית מוזיקלית מאת מיכאל דרומש שביים שלמה בר-שביט בתיאטרון דו רה מי עממי. ב-1964 שיחקה ב"שייקספיר איננו" - תוכנית פרודית על מחזות ויליאם שייקספיר שנכתבה על ידי חיים חפר, נעמי שמר ועמוס קינן ובבימויו של שמואל בונים במועדון החמאם. ב-1965 שיחקה בהצגה "הטירה" שעיבדה (על פי סיפורים לילדים שכתבו אברהם שלונסקי ("עלילות מיקי מהו"), נתן אלתרמן ("האפרוח העשירי"), מרים ילן שטקליס (השיר "חברות"), ע. הלל ("לא יאומן כי יסופר"), אהרן זאב ("יונים לבנות") ואוריאל אופק) וביימה נעמי פולני בתיאטרון פשוש. ב-1966 שיחקה בהצגה "שמו הולך לפניו" מאת אפרים קישון שביים שמוליק עצמון בתיאטרון זווית. ב-1967 שיחקה בהצגה "הכושי עשה את שלו" מאת יוסף לפיד שביים שמואל בונים בתיאטרון הקאמרי. שיחקה במחזמר "שלמה המלך ושלמי הסנדלר" מאת סמי גרונמן שביים שמואל בונים בתיאטרון הקאמרי, וגילמה (לסירוגין עם רינה גנור) את דמותה של שרה אנדרשפט בהצגה "רב-סרן ברברה" מאת ג'ורג' ברנרד שו שביים גרשון פלוטקין בתיאטרון הקאמרי. באותה שנה שיחקה בהצגה לילדים "הנסיכה והרועה" מאת ניקולאס סטיוארט גריי (על פי סיפור מאת הנס כריסטיאן אנדרסן) שביים דוד לוין בתיאטרון הקאמרי. ב-1968 שיחקה בהצגה "נוכלים ואוהבים" מאת ג'ורג' פרקר שביים שמואל בונים בתיאטרון הקאמרי, וגילמה יחד עם לורה סהר את בנות לוט בהצגה "סדום סיטי" מאת בנימין גלאי שביים אברהם אסיאו בתיאטרון העירוני חיפה והשתתפה בערב שירי לוחמים שביים שמואל בונים במסגרת חגיגות שנת ה-20 למדינת ישראל. ב-1969 שיחקה בהצגה "הציפור הכחולה" מאת מוריס מטרלינק שביים אברהם דוד בתיאטרון לילך. באותה שנה הקימה לצד אביבה פז את הצמד "שתיים בלילה", ושיחקה בהצגה "טופז" מאת מרסל פניול שביים יואל זילברג. ב-1971 עלתה ההצגה בתרגומה "שלום ולא להתראות" מאת אתול פוגרד(אנ') שביים ראובן אדיב בתיאטרון המרתף. בהצגה שיחקו אמיר אוריין/ברוך ברקין ורחל תימור. ב-1972 השתתפה במופע "שמחה רבה - פסח בא" בתיאטרון הזמן, ושיחקה לצד ישראל גוריון ואבי יקיר בהצגה "שירים וסיפורי בדים" שעיבד אוריאל אופק על פי אגדות עם שונות, וביים נדב לויתן בתיאטרון בדים. ב-1975 שיחקה במחזמר "אגדות אנדרסן" מאת יוסי בכר שביים בני פורת בהפקת טדי הפקות. ב-1976 שיחקה בהצגה "קופיקו העליז" מאת תמר בורנשטיין-לזר שביים רפי שחר בתיאטרון לילך, ובהצגה "ג'ק ואפונת הפלא" שעיבד אוריאל אופק בתיאטרון לילך. ב-1965 שיחקה בסרט הקצר "טלפון שבור" שביים נתן גרוס עבור המכון לפריון העבודה והייצור. ב-1966 שיחקה בסרט "סבינה והגברים" בבימויו של פיטר פריישטאט. ב-1970 החלה להגיש לצד אמיר אוריין (ובהמשך לצד ישראל גוריון ולצד עזריאל אשרוב) את התוכנית "משחקצב" בטלוויזיה הישראלית. התכנית יועדה לגילאים צעירים וסיפרה לילדים על העולם הסובב אותם באמצעות שירים, סיפורים ומשחקים. השירים נכתבו או תורגמו במיוחד לתוכנית. מקצת מהתסריטים התבססו על תוכנית שהופקה ב-BBC. את התכנית הפיקה אסתר סופר, וביימו אנטואן סאלח ורינה הררית. בין השנים 1972–1974 הנחתה (לצד רפי גרנות ועזרא דגן) את הסדרה "אות אות אות" בערוץ הראשון. מטרת הסדרה הייתה ללמד את הילדים את אותיות האלף בית. התסריטים נכתבו, בין היתר, על ידי תמר אדר. כל פרק יוחד לאחת מאותיות האלף-בית, ועזרא דגן התחפש לבעל חיים ששמו מתחיל באות שנלמדה באותו הפרק (למשל, באות ו' היה ווילי הווירוס). עבור הסדרה נכתבו שירים חדשים, שיצאו לאחר מכן בשני אלבומים. את התוכנית ערכה והפיקה דנה כוגן וביימה ורדינה ארז. ב-1980 החלה להנחות את התוכנית "3, 4, 5 וחצי", ולאחר פרישתה מהתוכנית בשל חזרתה בתשובה, החליפה אותה שרי צוריאל. ב-1966 השתתפה כחלק מ"שלישיית בנות" (לצד זהר אוריין ודבורה דיקובסקי) באלבום "אח פגישה שכזאת", שירי פלמ"ח מאת חיים חפר. התקליט יצא לאור על ידי בימות והד ארצי. בשנת 1997 איירה את ספר השירים לילדים "איזו שמש! איזה אור" מאת מניה נהיר שיצא לאור בהוצאת ידע-סלע בתל אביב. בשנות ה-60 הייתה נשואה לדודיק סמדר, ממנו התגרשה כעבור מספר שנים. יש להם בן משותף (נולד ב-1964). בשנת 1982 החלה תהליך של חזרה בתשובה ופרשה מתחום המשחק. לאחר שחזרה בתשובה שינתה את שמה למירה והתחתנה עם הרב אברהם לואיס (מתלמידי החזון אי"ש ומראשוני תלמידי ישיבת קמניץ אשר למד בחברותא יחד עם הרב יוסף ליברמן, ראש כולל שומרי החומות) עד לפטירתו בשנת 2012. כשלושה חודשים לאחר פטירת בעלה השני, שינתה את שמה למאירה והתחתנה עם הרב יעקב אדלשטיין. את הזוג שידך הרב יצחק זילברשטיין. נירה עדי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) נירה עדי, בתוך: שמעון לב-ארי, "מדריך 100 שנה לתיאטרון העברי", באתר החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב נירה עדי, באתר MusicBrainz (באנגלית) דוד קליגר, הרבנית אדלשטיין תליט"א בראיון מרגש ועוצמתי • האזינו - רדיו קול חי, באתר רדיו קול חי, ‏2 במרץ 2019 נירה עדי, בתוך: שמעון לב-ארי, "מדריך 100 שנה לתיאטרון העברי", באתר החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב סופר הארץ בחיפה, מועדון התיאטרון בחיפה יציג את המחזה המוסיקלי "פנטסטי", הארץ, 8 בפברואר 1962 מ. הראובני, "ציפורי לילה" במועדון בחיפה, למרחב, 12 באוגוסט 1962 ראובן בן צבי, מועדון התיאטרון מתאושש, מעריב, 12 ביולי 1962 ארבעים הימים של פיטר פריי, מעריב, 1 ביולי 1962 מי מה מתי, מעריב, 15 בפברואר 1963 שייקספיר נעלם מ"החמאם", דבר, 3 בדצמבר 1964 שרה פרנקל, ה"טיארה" של נעמי פולני, חרות, 3 באוקטובר 1965 נחמן בן עמי, התרופה היחידה, מעריב, 7 במרץ 1966 מדריך לאירועי השבוע, דבר, 10 במרץ 1967 טלילה בן זכאי, מיכלאנג'לי: סבתי היתה יהודיה מאודסה, מעריב, 4 בינואר 1967 טלילה בן זכאי, אוהבי ממון מול מצילי נפשות, מעריב, 20 באוגוסט 1967 דב בר ניר, מבצע פושר, על המשמר, 8 בספטמבר 1967 מדריך לאירועי השבוע, דבר, 29 בדצמבר 1967 חוה נובק, המחנה ירקוד, דבר, 13 במאי 1968 סופר למרחב, סדום סיטי - לוט במערב הפרוע, למרחב, 16 ביוני 1968 ערב של שירי לוחמים, על המשמר, 29 במרץ 1968 יעקב העליון, קישון מקווה שיבינו את הרמז באוף ברודווי של ניו יורק, מעריב, 4 בדצמבר 1969 מירית שם אור, הלילה מביא שתיים על כפיו, דבר, 27 באוגוסט 1969 אילי גורליצקי מאוור את טופז, מעריב, 13 ביוני 1969 נחמן בן עמי, צמד במרתף, מעריב, 14 ביולי 1971 א. קליל, בשולי דברים, דבר, 28 במרץ 1972 מיכל סנונית, משוגע מי שלא מפיק, על המשמר, 8 בנובמבר 1972 שקספיר של שך, מעריב, 2 בדצמבר 1975 פעילות מוגברת בתיאטרוני הילדים, דבר, 24 באוקטובר 1978 מחזמר עם בובות ענק - לילדים, דבר, 15 ביוני 1976 מה קורה כש"הטלפון שבור", דבר, 21 באוקטובר 1965 טלילה בן זכאי, קיבוץ גלויות "רוקד" על הבמה, מעריב, 8 בפברואר 1967 תכניות טלוויזיה חדשות לילדים, דבר, 7 ביולי 1970 תמר אדר, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" תקליט שירי פלמ"ח, למרחב, 27 בספטמבר 1966 אח פגישה שכזאת משירי חיים חפר באתר סטריאו ומונו הספר "איזו שמש! איזה אור!", באתר "סימניה" רחל מרחלת על כל העולם, העולם הזה, 17 בספטמבר 1980 בקלם היו אומרים בתפלת שחרית את ברכת 'עזרת אבותינו' במשך עשר דקות!, באתר דרשו, ‏3 בפברואר 2018 חיים גריידינגר, אין גיל לאהבה: החתונה המאוחרת של הרבנים, באתר nrg‏, 3 במאי 2012