laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ארפאד שאנדור

ארפאד שאנדור (במקור עד 1913 שטרן, בהונגרית: Sándor Árpád;‏ בודפשט, 5 ביוני 1896 – בודפשט, 10 בפברואר 1972) היה פסנתרן, מוזיקאי קאמרי, מבקר מוזיקה יהודי-הונגרי אחיה של הפסנתרנית רנה שאנדור ושל הכנר והמנצח פרידייש שאנדור. בן דודו היה ג'רג' שאנדור, גם הוא פסנתרן. ארפאד שטרן נולד במשפחה יהודית כבנם של וילמוש שטרן (1864–1915), בעל מפעל, יצרן נברשות, ושל סידוניה זיידנר (1876–1971). הוא השלים את לימודיו באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט כתלמידם של המלחינים ההונגרים הגדולים בלה ברטוק וזולטן קודאי. את הופעת הבכורה שלו כפסנתרן עשה בעיר הולדתו ב-1916. זמן לא רב לאחר מכן, הוא יצא למסע הופעות בארצות הברית. ב-1917 ערך את מגזין המוזיקה "סימפוניה" (Szimfónia). הוא השתקע בברלין ב-1922, שם שימש מבקר מוזיקה של ה-Berliner Tageblatt עד להשתלטות הנאצים. ב-1933 נסע שוב לארצות הברית, שם עבד כמוזיקאי קאמרי וכמלווה בפסנתר. עשר שנים לאחר מכן קיבל אזרחות אמריקאית. הוא היה שותף והמלווה המועדף של הכנר הגדול יאשה חפץ ושל זמרת האופרה לילי פונס ואמנים מפורסמים אחרים. כמה שנים לפני מותו נפצע בזרועו בתאונה ואז פרש. את שנות חייו האחרונות בילה בהתבודדות מוחלטת בבודפשט. הוא נפטר בגיל שבעים וחמש. שאנדור הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט. אשתו הייתה קלרה לויזה בּלֶך, לה נישא ב-16 במרץ 1934 בבודפשט. הם התגרשו ב-1939. הוא התחתן שוב עם הלגה בודנהיימר (1920–2006) בניו יורק ב-1943. Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3 (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש) Szabolcsi Bence – Tóth Aladár: Zenei lexikon I–III. Főszerk. Bartha Dénes. Átd. kiadás. Budapest: Zeneműkiadó. 1965. (לקסיקון המוזיקה) Arpad Sándor, 75, an accompanist (1972. február 14.) New York Times, גישה מקוונת ביוגרפיה באתר arcanum ארפאד שאנדור ב-encyclopedia.com ארפאד שאנדור ב-Discography of American Historical Recordings ארפאד שאנדור, באתר AllMusic (באנגלית) ארפאד שאנדור, באתר MusicBrainz (באנגלית) ארפאד שאנדור, באתר Discogs (באנגלית) ארפאד שאנדור, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 109605/1913. Forrás: MNL-OL 30804. mikrofilm 586. kép 2. karton. Névváltoztatási kimutatások 1913. év 89. oldal 11. sor "Házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 131/1934. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-07-27.
כ"ז בניסן

כ"ז בניסן הוא היום העשרים ושבעה בחודש השביעי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושבעה בחודש הראשון למניין החודשים מניסן. כ"ז בניסן לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". היום השנים עשר של ספירת העומר יום הזיכרון לשואה ולגבורה בעבר – יום חג עירוני בפתח תקווה, לזכר הקרב במאורעות תרפ"א ה'תקכ"ו – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'תרפ"א – המתקפה הגדולה על המושבה פתח תקווה במאורעות תרפ"א ה'תרצ"ו – תחילת המרד הערבי הגדול בישראל ה'תש"ג – טביעת האוניה ארינפורה ה'תש"ט – ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון ושר האספקה והקיצוב דב יוסף מודיעים בכנסת על תוכנית הצנע ה'תשל"ד – התרחש אסון מחניים בו נהרגו שמונה חיילי צה"ל כתוצאה מהתנגשות שני מסוקי יסעור מעל שדה התעופה מחניים ה'תשס"ו – ארגון הטרור אל-קאעידה מבצע פיגוע באתר הנופש דהב בסיני ה'תקפ"ד – הרב שמואל מוהליבר, רב מאבות הציונות הדתית וממייסדי חובבי ציון (נפטר בה'תרנ"ח) ה'תקצ"ה – רבי שלום מרדכי שבדרון (מהרש"ם), מחשובי פוסקי ההלכה ביהדות גליציה. (נפטר בט"ז בשבט ה'תרע"א) ה'תרט"ז – הרב קלמן שם טוב גפן רב ומקובל (נפטר ב-כ"ו סיוון ה'תרפ"ז) ה'תרס"ח – אוסקר שינדלר, איש עסקים צ'כי, חסיד אומות העולם (נפטר בה'תשל"ה) ה'ת"ל – רבי יעקב קופיל סג"ל פרנקל, יהודי החצר בווינה. ה'תקע"ט – הרב יהודה כהנא הלר, רבה של סיגט ומחבר קונטרס הספקות, אחיו של הרב אריה ליב הלר בעל קצות החושן. ה'תש"ג – הרב אריה צבי פרומר, "הגאון מקוזיגלוב", ראש ישיבת חכמי לובלין מחבר ספר "ארץ צבי" (נולד ב-ה'תרמ"ד). ה'תשט"ז – הרב זאב גולד, ממנהיגי תנועת המזרחי ומחותמי מגילת העצמאות (נולד ב-ה'תרמ"ט). ה'תשס"ד – צילה דגן, זמרת ישראלית (נולדה ב-ה'תש"ז). ה'תשס"ז – הרב משה דב וולנר, רבה הראשון של אשקלון (נולד ב-ה'תרע"ב). ה'תשע"ג – הרב יצחק שפרינגר, משגיח ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בניו יורק. כ"ו בניסן – כ"ח בניסן ניסן
Feel Good

"Feel Good" הוא סינגל של התקליטנים האמריקאים, גריפין ואילניום, בשיתוף פעולה עם הזמרת האמריקאית, דאייה. השיר יצא, על ידי אינטרסקופ רקורדס ודארקרום רקורדס, ב-3 במרץ 2017. השיר מופיע באלבום האולפן השני של אילניום, Awake (אנ'). נכון לנובמבר 2022, השיר הושמע למעלה מ-48 מיליון פעמים ביוטיוב, ולמעלה מ-239 מיליון פעמים בספוטיפיי. מידע על הסינגל "Feel Good" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "Feel Good" באתר Genius סרטון השיר "Feel Good" באתר יוטיוב מידע על השיר "Feel Good" באתר ספוטיפיי Powell, Karlie (3 במרץ 2017). "Gryffin & Illenium Release Their New Collaboration With Daya, "Feel Good"". Your EDM. ארכיון מ-2022-11-09. נבדק ב-8 במרץ 2017. {{cite web}}: (עזרה) Shouneyia, Alexa. "Gryffin Talks New Track 'Feel Good' With Illenium & Daya, Dream Collabs & What's Next". Billboard. ארכיון מ-2021-09-28. נבדק ב-8 במרץ 2017. {{cite news}}: (עזרה) Dani (6 במרץ 2017). "Gryffin & Illenium ft. Daya- Feel Good". EDM Sauce. ארכיון מ-2022-11-09. נבדק ב-8 במרץ 2017. {{cite web}}: (עזרה) Evenson, Austin (3 במרץ 2017). "Gryffin & Illenium - Feel Good (ft. Daya)". www.dancingastronaut.com (באנגלית). ארכיון מ-2022-11-09. נבדק ב-8 במרץ 2017. {{cite web}}: (עזרה) BWW News Desk. "Gryffin & Illenium Release 'Feel Good' feat. Daya" (באנגלית). ארכיון מ-2022-11-09. נבדק ב-8 במרץ 2017. {{cite news}}: (עזרה) Gryffin, Illenium - Feel Good ft. Daya, ארכיון מ-2022-08-11, נבדק ב-2022-11-09 Feel Good (feat. Daya), 2017-03-03, ארכיון מ-2022-11-09, נבדק ב-2022-11-09
סיבית זוגיות

סיבית זוגיות או סיבית ביקורת זוגיות היא סיבית המשמשת כספרת ביקורת, שערכה מסמן האם מספר הסיביות באוסף נתון שערכן 1 הוא זוגי או אי־זוגי. קיימים שני סוגים של סיביות זוגיות – סיבית זוגיות זוגית, ששווה ל־1 אם ורק אם מספר האחדות בסיביות הנבדקות הוא אי־זוגי (וביחד איתה משלים לזוגי), וסיבית זוגיות אי־זוגית ששווה ל־1 כאשר מספר האחדות בסיביות הנבדקות הוא זוגי (וביחד איתה משלים לאי־זוגי). סיבית הזוגיות קובעת האם המספר המתאים (בעל ייצוג בינארי זה) הוא זוגי או אי־זוגי – היא שווה 1 אם ורק אם המספר אי־זוגי. הוספת סיבית ביקורת לרצף של סיביות מאפשר לגלות שגיאה אחת בהעברת המידע, אך לא מאפשר לתקן אותה. בתקשורת מחשבים, סיבית זוגיות משמשת כשיטה פרימיטיבית לאיתור שגיאות. כאשר צד אחד משדר לצד השני נתונים על פני ערוץ תקשורת, קיימת הסתברות מסוימת שהצד השני יקבל את המידע עם שגיאות, כאשר מספר השגיאות, ביחס לכמות המידע המשודר, תלויה באיכות הערוץ. על ידי חישובה ושידורה של סיבית זוגיות לאחר מספר שנקבע מראש של סיביות מידע, מאפשר הצד הראשון לצד השני לגלות האם התרחשה שגיאה במעבר המידע ולהתעלם מהמידע השגוי. שיטה זו אינה מושלמת – כאשר מספר הסיביות השגויות במידע שהתקבל הוא זוגי לא ניתן לגלות שהתרחשו שגיאות לפי סיבית הזוגיות. יתר על כן, גם כאשר מגלים לפי סיבית הזוגיות שהתרחשה שגיאה, אין אפשרות לזהות באיזו סיבית השגיאה התרחשה ולתקן אותה, כמו שניתן לעשות בקודים חזקים יותר. למעשה, ייתכן שהשגיאה התרחשה בסיבית הביקורת עצמה והמידע הרלוונטי נותר ללא פגע, אך אין אפשרות לגלות זאת. מגבלות אלה גורמות לכך שהשיטה אינה ישימה על גבי ערוצי תקשורת "רועשים", כלומר בעלי הסתברות גבוהה יחסית לטעות, אולם בערוצים שבהם ההסתברות לטעות נמוכה מספיק עד כדי כך שההסתברות לשתי טעויות בבלוק אחד היא אפסית מהווה בדיקת זוגיות שיטה פשוטה וזולה לגילוי שגיאות, מבחינת סיבוכיות החישוב ומבחינת התקורה על גבי הערוץ. ניתן לשכלל את השיטה ולרשום את המידע כמטריצה כך שלכל עמודה ולכל שורה מוסיפים סיבית זוגיות משלה. כך אם התרחשה טעות אחת במטריצה נוכל לזהות את העמודה והשורה של אותה שגיאה ולתקן אותה, אך אם התרחשו שתי טעויות כבר לא ניתן לתקן אותם. על ידי סיביות הזוגיות הנוספות ניתן לזהות קיום שגיאות עד שלוש שגיאות, אך ייתכן שיתרחשו ארבע שגיאות ולא יהיה ניתן לזהות זאת על פי הסיביות הנוספות. שימוש חשוב של רעיון סיבית הזוגיות מיושם דווקא בתחום אחסון המידע הממוחשב, במערכות RAID. פונקציית זוגיות
ג' בתשרי

ג' בתשרי הוא היום השלישי בחודש הראשון בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלישי בחודש השביעי למניין החודשים מניסן. ג' בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". צום גדליה: לציון רצח גדליהו בן אחיקם, מנהיג שארית הפליטה בישראל (נדחה כאשר ג' בתשרי חל בשבת) היום השלישי של עשרת ימי תשובה יום טוב במגילת תענית לזכר ביטול הזכרת שם ה' בשטרות בממלכת החשמונאים על פי המסורת, בליל יום זה, שהיה מוצאי השבת הראשונה (על פי דעת רבי אליעזר), לקח אדם הראשון שתי אבנים והוציא מהן אש. לזכר זה מברכים "בורא מאורי האש" בהבדלה בכל מוצאי שבת. בבוקר לקח שור בעל קרן אחת והקריבו כקורבן הראשון בהיסטוריה. ה'ת"ש – השואה: מסע החורבן וההשפלות שהחל בסאנוק יומיים קודם נמשך. רב העיר דובצק ועוד עשרה יהודים נעצרו כבני ערובה אך בית הכנסת ניצל לבקשת תושבי הבתים הסמוכים, וליהודים ניתנה ארכה לבקשת ראש העיר. ה'תש"ב – השואה: חיסול יהודי חרסון. ה'תש"ג – השואה: חיסול יהודי גורליצה. ה'תש"ה – הוקמה הבריגדה העברית במסגרת הצבא הבריטי, לשם לחימה בנאצים ה'תשט"ז – הוקמה העיר דימונה, ושוכנו בה 36 משפחות ראשונות של עולים ממרוקו על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בג' בתשרי היא פרשת וילך, אם ראש השנה חל ביום שני או שלישי בשנת בר המצווה. לעומת זאת, אם ראש השנה חל ביום חמישי או בשבת בשנת בר המצווה, פרשת בר המצווה תהיה פרשת האזינו. ה'ת"ק – רבי אליעזר היילבוט, רב גרמני ומחבר "משנת דרבי אליעזר" (נפטר ה'תקע"ד) ה'תקנ"ז – רבי ישראל פרידמן מרוז'ין מייסד השושלת החסידית רוז'ין ואדמו"רה הראשון (נפטר ה'תרי"א). ה'תרל"א – אברהם שפירא, "זקן השומרים", ראש שומרי פתח תקווה (נפטר בה'תשכ"ו) ה'תרפ"ט – גיל אלדמע, מלחין ומעבד ישראלי (נפטר בה'תשע"ה) ה'תש"ח – אילנית, זמרת ישראלית ה'ש"ע – רבי שמואל בן אליעזר מפרידבורג, מרא דאתרא ואב"ד פרנקפורט דמיין. ה'תמ"ג – הרב אברהם אבלי הלוי, מחבר ה"מגן אברהם" ומחשובי הפוסקים האחרונים (נולד ה'שצ"ז) ה'תרכ"א – הרב ישראל ליפשיץ, רב בגרמניה, מחבר פירוש המשנה "תפארת ישראל". ה'תש"ז – הרב חזקיהו יוסף מישקובסקי מרבני פולין, אב"ד קרינקי, מראשי ועד הישיבות בפולין ובארץ ישראל (נולד כ"ט באב ה'תרמ"ד) ה'תשנ"ו – סשה ארגוב, מלחין ישראלי (נולד ה'תרע"ד) ה'תשע"ב – הרב גדליה אייזמן, משגיח בישיבת קול תורה ב' בתשרי – ד' בתשרי תשרי כ-31.9% מכלל השנים. תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף נ"ד, עמוד א'. תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ח', עמוד א'. כ-39.5% מכלל השנים. כ-60.5% מכלל השנים.
הילריון (אלפייב)

מיטרופוליט הילריון (ברוסית: Митрополит Иларион; נולד ב-24 ביולי 1966) הוא בישוף של הכנסייה האורתודוקסית הרוסית, מיטרופוליט של בודפשט והונגריה (רו') מאז 7 ביוני 2022. תאולוג, פטרולוג, היסטוריון כנסייה, מלחין ומורה, דוקטור לפילוסופיה (1995), דוקטור לתאולוגיה (1999). חתן פרס הפדרציה הרוסית (2020). מחבר מונוגרפיות על חייהם ותורותיהם של אבות הכנסייה, תרגומים מיוונית וסורית, עבודות על תאולוגיה דוגמטית, מאמרים באנציקלופדיה הרוסית הגדולה ובאנציקלופדיה האורתודוקסית ופרסומים רבים בכתבי עת. מחבר הספר ישוע המשיח (רו'). מ-31 במרץ 2009 עד 7 ביוני 2022 מילא את התפקידים הבאים: יו"ר המחלקה ליחסי כנסייה חיצוניים של הפטריארכיה של מוסקבה (אנ'), חבר קבע בסינוד הקדוש (אנ'), רקטור של כל הכנסיות ללימודי תואר שני ודוקטורט על שם קדושים סיריל ומתודיוס (רו'). היה מנחה של תוכנית הטלוויזיה "הכנסייה והעולם" בערוץ הטלוויזיה "רוסיה-24". מדיה וקבצים בנושא הילריון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הילריון (ברוסית) הילריון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הילריון, באתר MusicBrainz (באנגלית) Митрополит Иларион, 24SMI (ברוסית)
י"ג באדר

י"ג באדר הוא היום השלושה עשר בחודש השישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלושה עשר בחודש השנים עשר למניין החודשים מניסן. תענית אסתר יום ניקנור בזמני קדם היו בני הכפרים יכולים להקדים את קריאת המגילה ליום זה אם הוא חל ביום הכניסה, דהיינו כשפורים דפרזים חל ביום שלישי או ביום שישי הקואליציה הבינלאומית למען זכויות העגונה הכריזה על יום זה כיום העגונה ג'ת"ה – (לפי המסורת היהודית) – נס פורים, נקהלו היהודים בערי מדינות אחשוורוש והרגו את שונאיהם ג'ת"ר – יום הניצחון של יהודה המכבי על צבאו של ניקנור בקרב חדשה. לזכר הניצחון נקבע יום ניקנור. ה'נ"ז (אדר ב') – בפוגרום נהרג משה בן אברהם מוירצבורג על קידוש השם. ה'תשנ"א – מסתיימת מלחמת המפרץ: ג'ורג' בוש מכריז ש"כווית שוחררה" ומודיע על הפסקת אש ה'תשנ"ו – 14 הרוגים בפיגוע התאבדות ליד דיזנגוף סנטר בתל אביב ה'תרע"ב – אל מנספלד, אדריכל ישראלי, זוכה פרס ישראל לאדריכלות (נפטר ה'תשס"ד) ה'תרפ"ד (אדר ב') – הרב אליהו שווי, ראש ישיבת פילדלפיה ונשיא מועצת גדולי התורה בארצות הברית (נפטר בה'תשס"ט). ה'תש"א – הרב מרדכי שטיין, האדמו"ר מפאלטישאן ה'תש"ב – מאיר אריאל, זמר ישראלי (נפטר בה'תשנ"ט) ה'תש"ד – מיכאל איתן – חבר הכנסת מטעם הליכוד ושר בממשלת ישראל ה'תשי"א (אדר ב') – נורית גלרון, זמרת ישראלית ה'תשל"ו (אדר ב') – אמיר אוחנה, יושב ראש הכנסת, השר לביטחון פנים ושר המשפטים מטעם הליכוד ה'תשמ"ב – גדעון אוקו, עיתונאי ישראלי ד'תתקע"ז – רבי יהודה החסיד. ה'תקמ"ח – הרב שלמה זלמן מוולוז'ין, מחבר, תולדות אדם. ה'תר"ץ – הרב חיים יעקב נפתלי זילברברג. ה'תרנ"ד – רבי נחמן גולדשטיין, הידוע בשם "ר' נחמן מטשערין". ה'תשכ"ב (אדר א') – ברונו ולטר, מנצח אוסטרי-יהודי (נולד ה'תרל"ו). ה'תשל"ו – ר' הנדל ליברמן, צייר, חסיד חב"ד ה'תשמ"ו – (אדר ב') רבי משה פיינשטיין, הפוסק החשוב של יהדות ארצות הברית (נולד ה'תרנ"ה). ה'תשנ"ז – אליעזר ננס, אסיר ציון ואוטוביוגרף, חסיד חב"ד (נולד ב-ה'תרנ"ז). ה'תשנ"ז (אדר ב') – הרב משה מלכה, רב-ראשי לפתח תקווה. ה'תשס"ט – הרב שמואל אלעזר היילפרין, רב שכונת בית ישראל וראש ישיבת תורת אמת בירושלים ה'תשע"ו – (אדר א') הרב יוחנן סופר האדמו"ר מערלוי, וראש ישיבה. י"ב באדר – י"ד באדר אדר בזמננו מתרחש בכ-28.6% מכלל השנים. בזמננו מתרחש בכ-11.5% מכלל השנים. אברהם (רמי) ריינר, "עד הגל ועדה המצבה: לרגל הופעת הספר 'מצבות וירצבורג מן התקופה הקודמת למגפת המוות השחור'", ירושתנו ו (תשע"ב), עמ' שכד.
רכס החברה המלכותית

רכס החברה המלכותית (באנגלית: Royal Society Range) הוא רכס הרים שגובהו 4,025 מטרים, הנמצא בחוף המערבי של מצר מקמרדו, בין קרחון קטליץ, קרחון סקלטון וקרחון פראר שבאנטארקטיקה. רכס ההרים התגלה בשנת 1841 על ידי רב החובל ג'יימס קלארק רוס, מגלה מדף הקרח רוס. הרכס נחקר על ידי משלחת החקר הבריטית הלאומית לאנטארקטיקה, בראשות רוברט פלקון סקוט אשר חקר את אנטארקטיקה בין (1901–1904). הרכס נקרא על שם החברה המלכותית הבריטית אשר מימנה את משלחת המחקר. סקוט קרא לפסגות ההרים על שם ראשיה של החברה המלכותית. מדיה וקבצים בנושא רכס החברה המלכותית בוויקישיתוף
יחסי סלובניה–פולין

יחסי סלובניה–פולין הם היחסים הדיפלומטיים בין סלובניה לפולין. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-10 באפריל 1992. במרץ 2017 בהזמנת נשיא סלובניה בורוט פאהור, נשיא פולין אנדז'יי דודה ורעייתו ביקרו ברפובליקה של סלובניה. מדובר בביקור חוזר רשמי של הנשיא דודה, לאחר ביקורו הרשמי של הנשיא פאהור בשנת 2016 בפולין. פולין היא שותפה כלכלית חשובה לסלובניה. הסחר בין שתי המדינות מציג צמיחה מבטיחה. בשנת 2001 הוא הסתכם ב-386 מיליון דולר, מתוכם 242 מיליון דולר יצוא מסלובניה ו-144 מיליון דולר יבוא לסלובניה. בהשוואה לשנת 2000 היצוא עלה ב-7 אחוזים והיבוא ב-4.5 אחוזים. לסלובניה יש עודף סחר מתמיד עם פולין - בשנת 2001 הוא הסתכם ב-98 מיליון דולר. השוק הפולני צובר חשיבות עבור חברות סלובניות אשר מגדילות את השקעותיהן שם מדי שנה. בשנת 1997 ההשקעה הישירה של סלובניה בפולין הייתה שווה 4 מיליון דולר. בסוף שנת 2000 זה גדל ליותר מ-55 מיליון דולר, מה שדירג את פולין כמקבלת החמישית בגובהה של השקעות סלובניות, שהחשובות שבהן הן בתעשיית התרופות. יותר מ-20 חברות סלובניות רשומות כיום בפולין. לנמל קופר תפקיד מיוחד בחיזוק היחסים הכלכליים. לשכת המסחר והתעשייה של סלובניה משתפת פעולה בהצלחה עם לשכת המסחר הפולנית. מספר מצגות אורגנו בסלובניה ובאזורים שונים של פולין - קטוביץ, קרקוב, ורשה ופוזנן. בשנים האחרונות ניכרת עלייה במספר התיירים הפולנים המבקרים בסלובניה. בשנת 2001 חלה עלייה של 23 אחוז במספר המבקרים הפולנים. סלובניה מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה. פולין מחזיקה בסלובניה שגרירות בליובליאנה. מדיה וקבצים בנושא יחסי סלובניה–פולין בוויקישיתוף 30 שנה לכינון היחסים הדיפלומטיים עם הרפובליקה של סלובניה באתר משרד החוץ הפולני President Pahor and Polish President Duda confirm excellent relations between Slovenia and Poland באתר predsednik‏, 27 במרץ 2017 יחסי סלובניה–פולין באתר summit2002
איביצה איבושיץ'

איביצה איבושיץ' (בקרואטית: Ivica Ivušić; נולד ב-1 בפברואר 1995 ברייקה שבקרואטיה) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת השוער בקבוצת פאפוס מליגת העל הקפריסאית ובנבחרת קרואטיה. איבושיץ' גדל במחלקות הנוער של ריקה, סרניו קלצ'ו ואינטר מילאן. ב-15 ביולי 2014 הושאל איבושיץ' מאינטר מילאן לפראטו מהסרייה ג'. הוא ערך 11 הופעות ליגה במדי המועדון. ב-17 באוגוסט 2015 חתם איבושיץ' באיסטרה 1961 מליגת העל הקרואטית. הוא ערך 42 הופעות במדי המועדון. ב-18 בינואר 2018 חתם איבושיץ' באולימפיאקוס מליגת העל היוונית. הוא לא שיחק במדי המועדון. ב-12 ביוני 2018 חתם איבושיץ' על חוזה לארבע עונות באוסייק מליגת העל הקרואטית. ב-4 בספטמבר 2021 ערך איבושיץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קרואטיה, בניצחון 0–1 על נבחרת סלובקיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. נכלל בסגל נבחרת קרואטיה לטורניר מונדיאל 2022. נכלל בסגל נבחרת קרואטיה לטורניר יורו 2024. איביצה איבושיץ', ברשת החברתית אינסטגרם איביצה איבושיץ', באתר Transfermarkt איביצה איבושיץ', באתר Soccerway איביצה איבושיץ', באתר WorldFootball.net איביצה איבושיץ', באתר National Football Teams איביצה איבושיץ', באתר FootballDatabase.eu OFFICIAL: Ivusic joins Prato באתר Sempreinter, ‏ 15 ביולי 2014 (באנגלית) Ανακοίνωσε Ίβουσιτς ο Ολυμπιακός! באתר sport24, ‏ 18 בינואר 2018 (ביוונית) PRISTUPIO IVICA IVUŠIĆ באתר הרשמי של אוסייק, 12 ביוני 2018 (בקרואטית) Croatia Squad בחשבון הטוויטר הרשמי של התאחדות הכדורגל הקרואטית, 9 בנובמבר 2022 Croatia head coach Dalić presents preliminary EURO 2024 squad באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל הקרואטית, 20 במאי 2024 (באנגלית)
באצ'סנטגיירג'

באצ'סנטגיירג' (בהונגרית: Bácsszentgyörgy) הוא כפר בנפת באיה שבמחוז באץ'-קישקון בדרום מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם בבאצ'סנטגיירג' אוכלוסיית היישוב נמצאת בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 259 תושבים ובשנת 2022 חיו בו רק 128 תושבים. הכפר הוזכר לראשונה במסמכים משנת 1425. אך היה משויך לגרה עד שהוכרז ככפר רשמי בשנת 1947. מדיה וקבצים בנושא באצ'סנטגיירג' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של באצ'סנטגיירג' (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
גת רימון (נחלת מנשה)

גת רימון הייתה עיר לויים בנחלת שבט מנשה שבעבר הירדן המערבי. גת רימון מוזכרת ברשימת הערים שנתנו שבטי ישראל ללויים בספר יהושע, בתור אחת הערים שנתן חצי שבט מנשה לבני קהת: וּמִמַּחֲצִית מַטֵּה מְנַשֶּׁה אֶת תַּעְנַךְ וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ וְאֶת גַּת רִמּוֹן וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ עָרִים שְׁתָּיִם — ספר יהושע, פרק כ"א, פסוק כ"ה במקבילה בספר דברי הימים לא מופיעה גת רימון אלא "בלעם" (היא יבלעם). יש חוקרים הסבורים כי הגרסה הנכונה היא גת רימון והגרסה "בלעם" בטעות יסודה, ויש הסוברים כי עיר הלויים הייתה יבלעם והשם "גת רימון" נשתרבב בטעות בידי מעתיק, בעקבות גת רימון שבנחלת דן שהוזכרה פסוק אחד לפני כן. בקרב הפרשנים יש המסבירים שזו אותה עיר, ויש הסוברים שאלו שתי ערים שונות, שניתנו ללויים מידי שבט מנשה בשתי הזדמנויות שונות. יש המוכיחים ממספד "הֲדַדְ רִמּוֹן בְּבִקְעַת מְגִדּוֹן" כי אכן היה מקום בשם זה באזור בקעת מגידו. מכך שגת רימון הוזכרה בסמיכות לתענך, העלו בנימין מזר ויהודה קיל השערה לפיה גת רימון היא "Giti-rimunima" המוזכרת במכתבי אל עמארנה בסמיכות לשונם, ואותה הם מזהים עם רומאנה הצפונית לג'נין. רמנה באתר "עמוד ענן". ספר דברי הימים א', פרק ו', פסוק נ"ה אנציקלופדיה מקראית, כרך ב עמ' 373 - 374. שמואל אחיטוב, "מקרא לישראל", יהושע כא, כה. פירוש הרלב"ג לדברי הימים א פרק ו פסוק נה; ביאור הגר"א שם; פירוש המלבי"ם שם. יהודה קיל, דעת מקרא על דברי הימים א פרק ו פסוק נה ספר זכריה, פרק י"ב, פסוק י"א ראו: כאן (באנגלית) דעת מקרא על יהושע כא כה הערה 43 אגרת 250 שורה 46 ראו גם: גרשון גליל, "ערי הממלכה הכנעניות במאה הי"ד לפנה"ס: היקפן ומעמדן המדיני", קתדרה 84, תמוז תשנ"ז, עמ' 11 הערה 13.
יחסי איראן–סלובניה

יחסי איראן–סלובניה הם היחסים הדיפלומטיים בין איראן לסלובניה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-9 במרץ 1992. בפברואר 2016 חתמו שתי המדינות על 3 מסמכי שיתוף פעולה ביניהן, והחליטו על הגברת יחסי הסחר בין המדינות. בנובמבר 2016 פתחה סלובניה את שגרירותה בטהראן מחדש, לאחר שהייתה סגורה במשך 4 שנים מאז 2012. סלובניה מחזיקה באיראן שגרירות בטהראן. איראן מחזיקה בסלובניה שגרירות בליובליאנה. מדיה וקבצים בנושא יחסי איראן–סלובניה בוויקישיתוף Iran, Slovenia determined to deepen ties/Iran, EU seek to tap post-JCPOA opportunities, bolster the multilateral agreement באתר משרד החוץ האיראני, 22 בפברואר 2016 Slovenia reopens embassy in Tehran after nearly four years באתר parstoday‏, 23 בנובמבר 2016 שגרירות סלובניה באיראן
אדם דייוויס

אדם ריס דייוויס (באנגלית: Adam Rhys Davies; נולד ב-17 ביולי 1992 ברינטלן שבגרמניה) הוא כדורגלן ולשי המשחק בעמדת השוער בקבוצת שפילד יונייטד מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ ובנבחרת ויילס. דייוויס גדל במחלקת הנוער של אברטון. בתחילת הקריירה המקצוענית שלו שימש כשוער מחליף בשפילד ונסדיי במסגרת הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, אך לא ערך הופעות במדי המועדון. ב-13 ביוני 2014 חתם דייוויס בארנסלי מהפוטבול ליג הראשונה. הוא שיחק במועדון במשך חמש עונות במסגרת הפוטבול ליג הראשונה והפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, בהן ערך 184 הופעות ליגה. ב-25 ביוני 2019 חתם דייוויס בסטוק סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. הוא ערך 33 הופעות ליגה במדי המועדון. ב-25 בינואר 2022 חתם דייוויס בשפילד יונייטד מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-20 במרץ 2019 ערך דייוויס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ויילס, בניצחון 0–1 על נבחרת טרינידד וטובגו במשחק ידידות. הוא היה חלק מסגל נבחרת ויילס לטורניר יורו 2020 בשנת 2021, אך לא שיחק בטורניר. נכלל בסגל נבחרת ויילס לטורניר מונדיאל 2022. מדיה וקבצים בנושא אדם דייוויס בוויקישיתוף אדם דייוויס, באתר Transfermarkt אדם דייוויס, באתר Soccerway אדם דייוויס, באתר WorldFootball.net אדם דייוויס, באתר National Football Teams אדם דייוויס, באתר FootballDatabase.eu Barnsley sign Sheffield Wednesday keeper Adam Davies באתר BBC, ‏ 13 ביוני 2014 (באנגלית) Stoke City: Liam Lindsay, Adam Davies, Jordan Cousins, Nick Powell & Lee Gregory join Potters באתר BBC, ‏ 25 ביוני 2019 (באנגלית) Adam Davies: Sheffield United sign goalkeeper Adam Davies from Stoke City באתר BBC, ‏ 25 בינואר 2022 (באנגלית) Squad Announcement בחשבון הטוויטר הרשמי של נבחרת ויילס, 9 בנובמבר 2022 (באנגלית)
הצילו (שיר)

הצילו (מוכר גם: מי יציל את הבית שלי) הוא שיר שהקליטה הזמרת הישראלית דפנה דקל. הוא יצא לאור ב־1989 כסינגל מאלבום הבכורה של הזמרת, "דפנה דקל". יובל דור ומיקי גבריאלוב הלחינו את השיר למילותיה של רחל שפירא. השיר נכלל באלבום הבכורה של דקל, שנשא את שמה. דקל אמרה שהשיר כוון ברובד הסמוי למדינת ישראל, ומשום כך היא הסתייגה ממנו. ”הייתה לי תחושה שזה קצת מוקדם. ילדה בת 23 שבאה מיד עם איזו אמירה פוליטית”. עם זאת, הלחן והעיבוד "הוציאו קצת את העוקץ" מהאמירה וגרמו לה להתחיל להרגיש בנוח עם השיר. אמרגנה שלמה צח שכנע אותה סופית להכניס את השיר לאלבום. בתקופה שבה האלבום יצא לאור היה רק ערוץ טלוויזיה אחד בישראל, הערוץ הראשון, ודקל ביצעה אותו בתוכנית "סיבה למסיבה" עם רבקה מיכאלי. ”למחרת לא יכולתי להסתובב ברחוב”, סיפרה. יובל דור הלחין את השיר באופן שונה מזה המוכר בגרסה הסופית. דור, חבר להקת "הכל עובר חביבי", הציע אותו בתחילה ללהקה, שסברה שאינו מתאים לה, וויתרה עליו. אמרגנה של דקל, שלמה צח, לא היה שלם עם הגרסה הראשונית, וביקש "משהו שונה" ממיקי גבריאלוב, ששינה את החלק הראשון של הלחן. השינוי נעשה מבלי לבקש את אישורו של דור. עיתונאים הצביעו על דמיון בין החלק הראשון של הלחן (בגרסתו הסופית) לשיר "Melancholy Man" של "המודי בלוז". בתגובה לטענות אמר יובל דור שאף על פי שיש דמיון, אין ביניהם זהות. הוא הבהיר שבכל אופן לא הוא הלחין את החלק המדובר (בגרסתו אחר השינוי). "הצילו" הוצג כמועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־7 במרץ 1989, זכה להצלחה וצעד תשעה שבועות, עד 30 במאי. בשיאו הגיע למקום הראשון, ב־11 באפריל. במצעד השנתי לשנת תשמ"ט של התחנה הוא דורג במקום השמיני. סרטון השיר "הצילו" באתר יוטיוב מילות השיר "הצילו" באתר שירונט "הצילו" – אודיו, באתר יוטיוב ‏"Melancholy Man" של "המודי בלוז", באתר יוטיוב השיר באתר פזמונט, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־8 בנובמבר 2022 האלבום "דפנה דקל", באתר Discogs, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022 נתוני היצירה, באתר אקו"ם, 27 בנובמבר 2003, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022 אוהבת, דקל (ריאיון עם רז שכניק), באתר 103fm, ‏26 בנובמבר 2020, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022 יעקב בר-און, ‏דפנה דקל חוזרת עם אלבום חדש: "כשחשוב לי, אני נלחמת עד הסוף", באתר מעריב אונליין, 22 ביולי 2017 דודי פטימר, ‏כך דפנה דקל מצליחה לככב בשלוש הצגות במקביל, לצד קריירה מוזיקלית, באתר מעריב אונליין, 27 בספטמבר 2021 מי גנב את הבית שלי?, באתר 103fm, ‏30 בדצמבר 2018, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022 גיורא פרבר, תקליטים חדשים | ישראלי | אפילו לא מעצבן ("חדשות", 15 ביוני 1989) באתר הספרייה הלאומית, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022 המצעד השבועי של רשת ג', ‏11 באפריל 1989, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־8 בנובמבר 2022 המצעד השנתי של רשת ג' לשנת תשמ"ט, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־9 בנובמבר 2022