דיפנהידראמין

דיפנהידרמין (Diphenhydramine) הוא נוגד היסטמינים המשמש בעיקר לטיפול באלרגיות. כמו כן הוא משמש לטיפול בנדודי שינה, סימפטומים של הצטננות, רעד בפרקינסוניזם ובחילות. דיפנהידרמין הוא נוגד היסטמינים דור ראשון מסוג H1 ועובד על ידי חסימת השפעות מסוימות של היסטמינים. דיפנהידרמין נוצר על ידי ג'ורג' ריויצ'ל (אנ') ונכנס לשימוש מסחרי ב-1946 והוא זמין כתרופה גנרית. מחיר סיטונאי ב-2014 הוא כסנט אמריקאי אחד לכל מנה. שימוש למטרות הנאה קיים גם הוא, זאת משום שבכמויות גדולות נטילת דיפנהידרמין יכולה לגרום להזיות. דיפנהידרמין ניתן לנטילה דרך הפה, בהזרקה לתוך הווריד, והזרקה לתוך השריר. אפקט מקסימלי הוא בדרך כלל שעתיים לאחר נטילה, וההשפעה יכולה להימשך עד שבע שעות. תופעות לוואי כוללות יובש בפה, באף או בגרון, אדמומיות בפה, פריחה, הפרעות עיכול, בחילה או הקאה, ישנוניות, קואורדינציה לקויה או סחרחורת וקשיים במתן שתן. תופעות לוואי המחייבות התייחסות מיוחדת, בדרך כלל נובעות ממינון יתר: כאשר תופעות הלוואי שפורטו לעיל מופיעות בצורה ניכרת, או כאשר יש הפרעות בראיה, בלבול, הפרעות בשינה או הזעה - יש לפנות לרופא. עם הופעת חולשה, כאב גרון, חום, דימום, קוצר נשימה, עויתות, ירידה בלחץ הדם (הרגשה של עילפון) או דפיקות לב - יש להפסיק טיפול ולפנות לרופא מייד. השימוש בו אינו מומלץ לתינוקות. אין סיכון לנזק בנטילה במהלך ההריון, עם זאת, אין להשתמש במהלך הנקה. דיפנהידרמין הוא יעיל בטיפול כנגד אלרגיות. על ידי הזרקה הוא משמש לעיתים קרובות בנוסף לאפינפרין עבור אנפילקסיס. השימוש בו לצורך זה לא נחקר עד 2007. השימוש בו מומלץ רק לאחר שהסימפטומים החריפים השתפרו. צורות שונות של דיפנהידרמין זמינות, כולל קרמים, ג'לים, ותרסיסים. אלה משמשים כדי להקל על גירוד, ומונעות תגובות מערכתיות (למשל, נמנום) מאשר נטילה דרך הפה. דיפנהידרמין משמש לטיפול במחלת פרקינסון. בגלל השפעתו המרגיעה, דיפנהידרמין נמכר כעזר נגד לנדודי שינה. דיפנהידרמין יכול לגרום לתלות פסיכולוגית נמוכה. דיפנהידרמין יכול לגרום להרגעה ומשמש גם בתור טיפול בחרדות. לדיפנהידרמין יש גם יכולת לטיפול נגד בחילות, ובחילות שנגרמות מורטיגו. מדיה וקבצים בנושא דיפנהידראמין בוויקישיתוף עלון לצרכן - ברונכו D, באתר מאגר התרופות של משרד הבריאות. דיפנהידראמין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) "Diphenhydramine Hydrochloride". Drugs.com. American Society of Health-System Pharmacists. 6 בספטמבר 2016. נבדק ב-28 בספטמבר 2016. {{cite web}}: (עזרה) סם-און, עלון לצרכן - ברונכו-ד סירופ (עמ' 1), באתר מאגר התרופות - משרד הבריאות, ‏אוגוסט 2007 "Diphenhydramine Pregnancy and Breastfeeding Warnings". Drugs.com. נבדק ב-28 בספטמבר 2016. {{cite web}}: (עזרה) Banerji, A; Long, AA; Camargo CA, Jr (2007). "Diphenhydramine versus nonsedating antihistamines for acute allergic reactions: a literature review". Allergy and asthma proceedings : the official journal of regional and state allergy societies. 28 (4): 418–26. doi:10.2500/aap.2007.28.3015. PMID 17883909. Young WF (2011). "Chapter 11: Shock". CURRENT Diagnosis and Treatment Emergency Medicine,. LANGE CURRENT Series (Seventh ed.). McGraw-Hill Professional. ISBN 0-07-170107-9. Sheikh, A; ten Broek, Vm; Brown, SG; Simons, FE (24 בינואר 2007). "H1-antihistamines for the treatment of anaphylaxis with and without shock". The Cochrane database of systematic reviews (1): CD006160. doi:10.1002/14651858.CD006160.pub2. PMID 17253584. {{cite journal}}: (עזרה) Aminoff MJ (2012). "Chapter 28. Pharmacologic Management of Parkinsonism & Other Movement Disorders". Basic & Clinical Pharmacology (12th ed.). The McGraw-Hill Companies, Inc. pp. 483–500. ISBN 978-0-07-176401-8. Kristi Monson; Arthur Schoenstadt (8 בספטמבר 2013). "Benadryl Addiction". eMedTV. {{cite web}}: (עזרה) "Risk of abuse of diphenhydramine in children and adolescents with chronic illnesses". J. Pediatr. 133 (2): 293–5. באוגוסט 1998. doi:10.1016/S0022-3476(98)70240-9. PMID 9709726. {{cite journal}}: (עזרה) Zachary Flake; Robert Scalley; Austin Bailey (1 במרץ 2004). "Practical Selection of Antiemetics". {{cite web}}: (עזרה) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.