laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קייטי פיטרסטון

קייטי דיאן פיטרסטון (באנגלית: Katie Dianne Featherston; נולדה ב-20 באוקטובר 1982) היא שחקנית קולנוע אמריקאית. ידועה בעיקר על הופעתה כשחקנית הראשית ב"סדרת סרטי פעילות על טבעית". פיטרסטון נולדה בטקסס. היא למדה בבית הספר התיכון ג'יימס בואי בארלינגטון, שם השתתפה בחוגי משחק. לאחר מכן למדה משחק בקולג' באוניברסיטה המתודיסטית הדרומית. סיימה את לימודיה ב-2005 עם תואר ראשון לאמנויות הבמה ועברה ללוס אנג'לס. פיטרסטון מגלמת את קייטי בסרט "פעילות על טבעית", שיצא בשנת 2009 לקולנוע, וכן בשלושת סרטי ההמשך שלו. אתר האינטרנט הרשמי של קייטי פיטרסטון (באנגלית) קייטי פיטרסטון, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קייטי פיטרסטון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קייטי פיטרסטון, באתר AllMovie (באנגלית) קייטי פיטרסטון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הבלוג של החיים שלי

הבלוג של החיים שלי (באנגלית: My Life Undecided) הוא ספר משנת 2011 שנכתב בידי ג'סיקה ברודי, העוסק בנערה בגיל ההתבגרות בעלת קשיים חברתיים ונפשיים שפותחת בלוג ומספרת בו על הקשיים היומיומיים שלה. עלילת הספר מתמקדת בנערה בשם ברוקלין פירס, המכונה ברוקס, אשר לה קשיים חברתיים ונפשיים, כמו בחירת בן זוג לנשף מבין שני בנים, מריבות נמשכות עם חברה טובה ועוד. בנוסף, יש לה בעיה מיוחדת - כל החלטה שלה גרועה ובסופה מסתבכת או שמסתיימת בכך שמשהו נהרס. ברוקס ושיין, חברתה הטובה ביותר, ערכו מסיבה בבית של הוריה של ברוקס. בזמן שההורים שלה היו בחופשה הבית שלהם נשרף, ולאחר מכן לקחו אותן לתחנת המשטרה ושיין הבטיחה לה שהן ביחד בזה. אחרי 7 שעות בתחנה שחררו את ברוקס. ההורים שלה באו לקחת אותה ואמהּ הענישה אותה בריתוק. כשהיא חזרה הביתה היא ניסתה להשיג בטלפון את שיין והיא לא ענתה לה. וביום שני אמור להיות משפט. בבית-המשפט אמרו לה שהיא צריכה לעבוד 200 שעות בעבודות שירות בבית אבות, למחרת ברוקס הבינה שהיא "איבדה" את חברתה בעקבות השרפה, והלכה להתבודד בספריה. היא מחליטה לכתוב בלוג שהאנשים יחליטו בשבילה החלטות והיא תלך לפיהם. בהתחלה היא הלכה לפי ההחלטות שלהם, ויותר מאוחר התחרטה מהבחירות שלהם והיא הבינה שהיא עשתה טעות והיא שילמה על כך. בעבודות שירות שלה היא פגשה את גברת מודי שאף אחד לא באה לבקר אותה, וכדי שהיא לא תרגיש בודדה היא הקריאה לה את הספר: "סיפור לבחירתכם".לבסוף היא מתפייסת עם שיין, ולאחר מכן שיין, ברוקס והחבר של שיין נסעו בלימוזינה למועדון, ברוקס הבינה ששיין שיקרה אותה. ברוקס קפצה מהאוטו והלכה לחבר שלה במועדון אחר, שבגדה בו בעקבות ההיצמדות שלה לשיין. היא עמדה במרכז המסעדה והתוודה בקול רם על האהבה שלה כלפיו והם השלימו, ונהפכו לחברים טובים. הבלוג של החיים שלי, באתר "ידיעות ספרים" הבלוג של החיים שלי מאת ג'סיקה ברודי / בעיות נעורים = בלוג לקבלת החלטות, באתר "ספרים" ציפי גוריון מורדי, קלולס כותבת בלוג, באתר "סלונה", 28 באוגוסט 2012 My Life undecided, באתר של ג'סיקה ברודי (באנגלית)
מסקרנאוס רמוטוס

מסקרנאוס רמוטוס (שם מדעי: Mascaraneus remotus) הוא מין יחיד בסוג מסקרנאוס השייך למשפחת הפרווניתיים. המין תואר לראשונה בשנת 2005 על ידי הביולוג ריצ'רד ס. גלון מדובר במין שתפוצתו מוגבלת מאוד, והוא אנדמי לאי הנחשים במאוריציוס שבאוקיינוס ההודי. שמו, רמוטוס, בא מהמילה הלטינית המתארת מרחק, עקב בידודו של המין. הרמוטוס חיה בנקיקים שבסלעים געשיים הפזורים באי. עיקר מזונה הוא כפי הנראה לטאות קטנות. בניגוד ליתר המינים בתת-המשפחה Eumenophorinae, לרמוטוס אין איברים יוצרי קול הנמצאים בדרך כלל בבסיס הרגליים. ההשערה היא כי על האי אין יונקים שהם טורפים טבעיים של הרמוטוס, ולכן איברים אלה התנוונו. מסקרנאוס רמוטוס, באתר ITIS (באנגלית) מסקרנאוס רמוטוס, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) מסקרנאוס רמוטוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מסקרנאוס רמוטוס, באתר GBIF (באנגלית) אתר ובו תמונה של הרמוטוס מאמר המתאר את המין לראשונה ערך זה הוא קצרמר בנושא פרוקי-רגליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מסקרנאוס רמוטוס".
שלג בשרב

"שלג בשרב" הוא אלבום הסולו השלישי של הזמרת שירי מימון. האלבום שיצא לאור ב-30 באוגוסט 2012, הופק מוזיקלית על ידי תומר בירן. על האלבום החלה מימון לעבוד בשנת 2009 ואספה חומרים בעזרתו של יעקב גלעד. בין היוצרים באלבום ניתן למנות את יואב גינאי, קובי אפללו, איה כורם, רמי קלינשטיין, עידן רייכל ועוד. הסינגל הראשון, ששמו זהה לשם האלבום, יצא ב-6 ביוני 2012 והיה לשיר המושמע ביותר בתחנות הרדיו בימים הראשונים ליציאתו. מימון סיפרה ששיר זה מוקדש לבן זוגה וכי אף ביצעה את השיר בחתונתם. הסינגל השני מהאלבום, "מחכה שתשוב" יצא ב-24 ביולי באותה שנה, והקליפ יצא ב-30 באוגוסט. בשבועיים הראשונים של צאת הסינגל הוא היה לשיר המושמע ביותר בתחנות הרדיו. הסינגל השלישי, "בסוף יום" יצא ב-9 בספטמבר, הרביעי "לאישה שהייתה" יצא ב-11 בנובמבר, והחמישי "כמה את יפה" יצא ב-5 בפברואר 2013. מימון עצמה אף כתבה שיר אחד באלבום, "אשאר אותך לספר" ללחן של תומר מתנה. עיבודים והפקה מוזיקלית: תומר בירן ניהול רפרטואר: יעקב גלעד גיטרות, מנדולינות: אבי סינגולדה תופים: גלעד שמואלי פסנתר, קלידים, תכנותים, תזמור: תומר בירן בס: אבי יפרח כלי מיתר: Eugine Orchestra כלי הקשה: רוני עיברין קולות רקע: קובי אפללו (בשיר "כמה את יפה") ביקורת אלבום באתר "יוסמיוזיק" עמית קוטלר, החדש של שירי מימון: יותר מדי, מעט מדי, באתר ynet, 2 בספטמבר 2012 אמרי מרמור‏, האלבום של שירי מימון מנציח בעיקר קיטש נשי, באתר וואלה, 4 בספטמבר 2012 שירית טרוינר, קטן עליה: האלבום החדש של שירי מימון הוא צעד ענק לאחור, באתר nrg‏, 6 בספטמבר 2012 גל אוחובסקי, ‏שירי מימון היא כבר סלין דיון הישראלית, באתר ‏מאקו‏, 11 ביוני 2011
מדריך הטרמפיסט לגלקסיה

מדריך הטרמפיסט לגלקסיה הוא סיפור מדע בדיוני הומוריסטי מאת דאגלס אדמס שזכה להצלחה במדיות השונות. האם התכוונתם ל... מדריך הטרמפיסט לגלקסיה (סדרת ספרים) – סדרת ספרים מדריך הטרמפיסט לגלקסיה (ספר) – הספר הראשון בסדרת ספרים באותו שם מדריך הטרמפיסט לגלקסיה (סרט) – סרט קולנוע המבוסס על הספר מדריך הטרמפיסט לגלקסיה (תסכיתי רדיו) – סדרת תסכיתי רדיו מדריך הטרמפיסט לגלקסיה (סדרת טלוויזיה) – סדרת טלוויזיה מדריך הטרמפיסט לגלקסיה (מדריך) – מדריך כיס אלקטרוני בדיוני המשמש את דמויות הסדרה "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה"
XNU

XNU היא ליבת מערכת הפעלה חופשית ומבוססת קוד פתוח של חברת אפל. שמה הוא ראשי תיבות של "X is Not Unix" ‏("X אינה יוניקס"). הליבה היא חלק ממערכת הפעלה של אפל הנקראת Darwin, שהיא תוכנה חופשית, שעל בסיסה בנויות שתי מערכות ההפעלה הקנייניות הנוכחיות של אפל: macOS (לשעבר Mac OS X) ו-iOS. פותחה במקור על ידי NeXT עבור מערכת ההפעלה NeXTSTEP אולם שמה ניתן לה רק לאחר הכללתה כבסיס למערכת ההפעלה Mac OS X. XNU היא ליבה היברידית המבוססת על מיקרו ליבה Mach. הגרסה המקורית שלה התבססה על גרסה 2.5, שפותחה במקור על ידי אוניברסיטת קרנגי מלון, בתוספת רכיבים מ-BSD 4.3 וממשק תכנות יישומים הנקרא Driver Kit, המשמש לכתיבת מנהלי התקנים. לאחר שאפל רכשה את NeXT, שודרגו רכיבי ליבת Mach לגרסה 3.0, רכיבי BSD שודרגו מקטעי קוד של מיזם FreeBSD, ו-Driver Kit הוחלפה בממשק מבוסס C++ שנקרא "I/O Kit". אתר האינטרנט הרשמי של XNU Porting UNIX/Linux Applications to OS X, באתר Mac Developer Library. שלא כמו GNU ו־Xinu, XNU אינם ראשי תיבות רקורסיביים. ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בטלסטאר גלקטיקה (1978)

בטלסטאר גלקטיקה (באנגלית: Battlestar Galactica) היא סדרת דרמה טלוויזיונית מסוג מדע בדיוני משנת 1978. היא עוסקת בספינת חלל הנקראת גלקטיקה, הנמלטת מפני גזע רובוטים - הסיילונים, יחד עם 220 ספינות אזרחיות, ומחפשת את כדור הארץ לאחר שואה גרעינית שביצעו הסיילונים ב-12 המושבות של בני האדם. במערכת כוכבים רחוקה, הגיעה לקצה מלחמה שנמשכה כ-2,000 שנה בין 12 המושבות של בני האדם ובין הסיילונים - לוחמים רובוטיים שנוצרו על ידי גזע דמוי לטאה שנכחד זה מכבר, לכאורה, בידי הסיילונים עצמם. בני האדם הובסו בידי מתקפת פתע של הסיילונים על עולמם. הסיילונים הסתייעו בבוגד - הרוזן באלטר (ג'ון קוליקוס). תחת הגנתה של ספינת המלחמה האחרונה שנותרה - ה"גלקטיקה", הניצולים נמלטים בכל כלי טיס העומד לרשותם. מפקד הגלקטיקה הוא אדאמה (לורן גרין), המוביל צי של 220 ספינות בחיפוש אחר בית חדש. הם מתחילים במסע כדי למצוא את השבט ה-13 האבוד של בני האדם שהתיישבו על כוכב הלכת האגדי - "ארץ". הסיילונים ממשיכים לדלוק אחריהם ללא לאות ברחבי הגלקסיה. לא ידוע במדויק באיזו נקודה בזמן מתרחשת עלילת הסדרה. בתחילתה נאמר כי התאריך הוא במילניום השביעי של הזמן, אך לא ידוע על נקודות התאמה להיסטוריה של כדור הארץ. בפרק האחרון של הסדרה מתגלה כי המושבות קלטו שידור טלוויזיה של הנחיתה של אפולו 11 ביולי 1969 על הירח. אף על פי שהתוכנית זכתה לפופולריות רבה ולאחוזי צפייה מרשימים, היא בוטלה לאחר עונה אחת בשנת 1979 על ידי רשת ABC, בשל עלויות הפקה גבוהות. לאחר ביטולה זרמו אל משרדי הרשת מכתבים התובעים להחזירה. ABC התייעצה עם גלן א. לארסון - הוגה הסדרה, והחליטה להחיות מחדש את התוכנית, אך בפורמט זול יותר. סדרת ההמשך נקראה "גלקטיקה 1980" ועסקה בתקופה שלאחר שהגלקטיקה הגיעה אל כדור הארץ. גם סדרה זו בוטלה, לאחר עונה אחת בלבד, הפעם בשל אחוזי רייטינג נמוכים. בשנת 1999 הפיק ריצ'רד האץ' סרט קצר באורך 30 דקות בשם בטלסטאר גלקטיקה - ההתגלות השנייה שהיווה פיילוט לסדרת טלוויזיה שתהווה המשך ל"בטלסטאר גלקטיקה" (1978) תוך התעלמות מוחלטת מגלקטיקה 1980. האץ' אפילו הפיק פרומו באורך ארבע דקות בניסיון לשכנע את אולפני יוניברסל לתת לפרויקט שלו אור ירוק. הוא הצליח להשיג כמות נכבדת מן הליהוק המקורי אך האולפנים לא הסכימו לפרויקט. בשנת 2003 הופקה הסדרה מחדש כמיני סדרה טלוויזיונית בשם בטלסטאר גלקטיקה על ידי רונלד ד. מור, ושנה לאחר מכן הופקה סדרת טלוויזיה בשם זה (בטלסטאר גלקטיקה), ששודרה עד 2009. שתי ההפקות הללו עברו שינוי מעמיק בקווי העלילה ובדמויות רבות לעומת הסדרה המקורית וסדרת ההמשך שקדמו להן. בטלסטאר גלקטיקה (מיני סדרה) מדיה וקבצים בנושא בטלסטאר גלקטיקה בוויקישיתוף "בטלסטאר גלקטיקה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "בטלסטאר גלקטיקה", באתר AllMovie (באנגלית) "בטלסטאר גלקטיקה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "בטלסטאר גלקטיקה", באתר Metacritic (באנגלית) "בטלסטאר גלקטיקה", באתר אידיבי "בטלסטאר גלקטיקה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
בארי טאף

בארי טאף הוא כלכלן ישראלי, ששימש כיועץ בכיר לנגיד בנק ישראל וכחבר בוועדה המוניטרית. נולד בארצות הברית. עלה לישראל בשנת 1975. בעל תואר שני בהצטיינות במנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית. החל את דרכו בבנק ישראל ב-1980 במחלקת המחקר. שימש כמנהל מחלקת המט"ח בשנים 2002–2008. טאף ניהל את חטיבת השווקים בבנק ישראל בשנים 2008–2011. במסגרת תפקיד זה היה אחראי, בין היתר, לניהול יתרות המט"ח של הבנק. בשנת 2011 מונה ליועץ בכיר לנגיד לענייני מדיניות מוניטרית ולחבר בוועדה המוניטרית של בנק ישראל. במסגרת עיסוקיו בבנק ישראל הוא שימש גם כדירקטור בבורסה לניירות ערך וכחבר המועצה הלאומית לתשלומים ולסליקה. משמש כיועץ מומחה בקרן המטבע הבינלאומית משנת 1994, במקביל לעבודתו בבנק ישראל. בשנת 2013 פרש מבנק ישראל, לאחר שעבד בו כ-30 שנה. טאף מתגורר בירושלים נשוי ואב לארבעה. שי ניב, סטלה קורין-ליבר ועמירם ברקת, ‏היועצים הכלכליים שלוחשים על אוזנו של משה כחלון, באתר גלובס, 15 בינואר 2015 נעם בוקסבאום, השינוי קורה, הבנקים עוד לא מבינים אותו, באתר TheMarker‏, 7 באוגוסט 2019 בארי טאף, "רוכש המט"ח" של פישר, פורש מבנק ישראל, באתר גלובס, 8 במאי 2013 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "בארי טאף".
המלחמות השלזיות

המלחמות השלזיות (בגרמנית: Schlesische Kriege) היו סדרת מלחמות בין פרוסיה לבין אוסטריה ובעלות בריתן השונות על השליטה בשלזיה. מלחמות שלזיה היו חלקים מתוך מלחמת הירושה האוסטרית ומלחמת שבע השנים. לא ניתן להצביע על אירוע מסוים כגורם להצתת המלחמה, אך כקאזוס באלי, ניתן למנות את תביעות פרוסיה על חלקים משלזיה, כחלק משושלות בנות מאות שנים שלה, ושיקולי ריאל-פוליטיק כמו גם גורמים גיאו-אסטרטגיים ששיחקו תפקיד בגרימת הסכסוך. הסנקציה הפרגמטית של 1713 (תקנה שהתירה לבנות לירש את נכסי אימפריית הבסבורג, והייתה מיועדת להבטיח את ירושתו לבתו מריה תרזה) סיפקה הזדמנות לפרוסיה להתחזק ביחס ליריבות אזוריות כמו סקסוניה ובוואריה. כחלק ממלחמת הירושה האוסטרית, נלחמו פרוסיה ואוסטריה על השליטה בשלזיה, מלחמה שקיבלה את השם "המלחמה השלזית הראשונה". המערכה כולה ארכה חודשיים, במהלכם כבשה פרוסיה את שלזיה, חלק מהממלכה הצ'כית של האימפריה האוסטרית. ב-1741 הביסו הפרוסים את האוסטרים בקרב מולוויץ סמוך לעיר בז'ג (כיום בתחומי פולין). בהסכם ברסלאו (אנ') ב-1742 הועבר רוב שטחה של שלזיה לבעלותה של פרוסיה, ושטח זה הפך לפרובינציה שלזית בגרמניה. החלק הדרומי של שלזיה (שבשטחו נמנו בין היתר הערים צישין, אופבה וקרנוב) נשאר תחת שליטה אוסטרית ונקרא "שלזיה הבוהמית", וב-1849 שונה השם ל"שלזיה האוסטרית". חלקים מסוימים משלזיה הפולנית לא היו מעורבים במלחמה זו. ב-1742 הסתיימה המלחמה השלזית הראשונה במסגרת הסכם שלום שנקרא "הסכם ברסלאו", בו סוכם ששטחה של שלזיה יחולק בין פרוסיה, פולין ואוסטריה. ב-1744 פתחה אוסטריה במלחמה במטרה לכבוש בחזרה את השטחים שאיבדה לטובת פרוסיה ופולין. ניסיון זה לא עלה יפה וכעבור שנה, בהסכם שנקרא "שלום דרזדן" אושרה בשנית חזקתה של פרוסיה על השטח שהשיגה ב"שלום ורוצלב" ב-1742. מלחמה זו הייתה חלק ממלחמה אירופאית נרחבת שנקראת "מלחמת שבע השנים". במלחמה השלזית השלישית ניסתה אוסטריה בשנית לכבוש בחזרה את שלזיה, ונסתייעה בבת-בריתה רוסיה. אך בשלב מסוים, עקב חילופי שלטון ברוסיה, משכו הרוסים את ידם מהמלחמה ונטשו את אוסטריה, כך שבסופו של דבר, השטח שקיבלה פרוסיה בשלום ורוצלב נשמר למשך 150 שנים נוספות. מלחמות שלזיה נודעת כגורם הישיר שהעלה את ממלכת פרוסיה לדרגת מעצמה. חבל שלזיה היה עשיר בגידולים חקלאיים, אוצרות טבע ועוד והעניק הכנסות אדירות לבנק הפרוסי המדיני. בנוסף לכך, המלחמות היוו הוכחה שכוחה של מלוכת הבסבורג על עבר המדינות הגרמניות באימפריה הרומית הקדושה נחלשת לאור העובדה כי מדינה צפונית גוזלת שטח מידי משטרה הישיר של וינה. נוסף על כך, הצבא הפרוסי הוכיח את עליונותו והשפעתו האדירה, בנושאי המדינה תקבל פרוסיה את התואר "כדור הנורה מתותח" בידי נפוליאון בונפרטה ולקראת מלחמת העולם הראשונה יהפוך הצבא הפרוסי שיתמזג עם שאר המדינות הגרמניות לתוך צבא הקיסרות הגרמנית לחיל היבשה החזק ביותר בעולם. פרדריך הגדול ועלייתה של פרוסיה מדיה וקבצים בנושא המלחמות השלזיות בוויקישיתוף המלחמות השלזיות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
טאנגה

טאנגה (באנגלית: Tanga) היא עיר נמל בטנזניה, על חוף האוקיינוס ההודי, בקרבת הגבול עם קניה. טאנגה היא בירת מחוז טאנגה ומרכז מסחרי וכלכלי חשוב בטנזניה. נכון לשנת 2002 התגוררו בטאנגה 243,580 תושבים. ב-1889 השלטונות הגרמניים של מזרח אפריקה הגרמנית בחרו בטאנגה כבסיס צבאי ומכאן החלה ההתפתחות שלה. באזור זה נערך במלחמת העולם הראשונה קרב טאנגה בין כוחות בריטיים ובין המגינים הגרמנים - הבריטים נהדפו. בסוף מלחמת העולם הראשונה, בהתאם להסכמי ורסיי, חבל ארץ זה עבר לידי האימפריה הבריטית וקיבל את השם טנגניקה, שנגזר משם העיר טאנגה. בתקופת הדה-קולוניזציה טנגנייקה הייתה למדינה עצמאית ולאחר איחוד עם זנזיבר שינתה את שמה לטנזניה. ארצות הברית טולידו, אוהיו, ארצות הברית מדיה וקבצים בנושא טאנגה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טאנגה טאנגה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של טנזניה ובנושא יישובים באפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
SLS

האם התכוונתם ל... Space Launch System – משגר כבד המפותח על ידי נאס"א. מרצדס-בנץ SLS AMG – מכונית ספורט, GT. Same Language Subtitling – טכניקה המשמשת לקידום אוריינות באמצעות כתוביות.
קולימה

האם התכוונתם ל... קולימה (נהר) – נהר בצפון-מזרח סיביר קולימה (סיביר) (אנ') – אזור בסיביר הידוע בשל מחנות הגולאג הרבים בו קולימה (הר געש) – הר געש במקסיקו קולימה (מדינה) – אחת ממדינות מקסיקו קולימה (עיר) – בירתה של מדינת קולימה במקסיקו
הקיץ גווע

הקיץ גווע הוא שיר מאת חיים נחמן ביאליק שנכתב בשנת ה'תרס"ה (1904–1905), ומספר על נקודת המעבר בין תום הקיץ לתחילת הסתיו. השיר מציג שתי עמדות כלפי העולם: הראשונה היא עמדה רגשית-רומנטית המתפעלת מיופי העולם, ולעומתה הגישה המעשית המתמקדת במטלות היום יום. השיר נמצא בתוכנית הלימודים בישראל לבחינת הבגרות בספרות. בשנת 2023 יצא השיר כסינגל בהפקתו וביצועו של מיקי גבריאלוב. ביאליק מספר על הצבעים בסתיו המזרח-אירופי, ובתיאורו הוא מתאר את תום הקיץ כתקופה מרהיבה אך מורבידית. לאחר מכן, ביאליק מתמקד בפרדס המתרוקן, כשרק אנשים מעטים מטיילים בו, ומביטים אל החסידות הנודדות לאקלים חמים יותר. אנשים מעטים בלבד יוצאים לטייל עתה כדי להביט ביופיו של ההווה. האחרים כנראה כבר טרודים בהכנות ליום המחר. הבית האחרון נצבע כבר בצבעים אפרוריים, כאשר הסגרירות שבחוץ פורצת אל תוך הבית. האנשים הפשוטים לא יכולים להרשות לעצמם לראות את היופי שבסתיו, והם צריכים לבדוק אם נעליהם טובות להליכה בשלג, לתפור טלאים על בגדיהם ולהכין מזון לחורף, במקרה זה תפוחי אדמה, משום שהיו מזון יסוד במזרח אירופה. אמנם הסתיו יפה, אבל אחריו בא החורף, שאתו מזג אוויר קר וקשה להיות זמן רב מחוץ לבתים. לכן נצבע הנוף היפה של הסתיו בצבעי מוות וגסיסה. לכן גם "מתייתם הלב", כלומר ישנה תחושה של דיכאון, עצב, פחד ובדידות בחורף. בתי השיר מציגים תהליכי מעבר: התחלפות העונות - הקיץ גווע, הסתיו נוכח והחורף מתקרב; התקרבות מהכללי אל הפרטי - מהטבע, לפרדס ולבסוף לבית, כמטפורה לעצבות שמתגברת. הקריאה בסוף השיר מציגה את הדילמה העומדת בבסיסו. האם אפשר ומותר לתפוס בעמדה רומנטית כלפי העולם, או שיש להתרכז בצד המעשי של החיים היומיומיים? יוסף האפרתי, "ביאליק, "הקיץ גווע": עיון בעיצובו של שיר אוירה", מולד ב (תשכ"ח), 85–93. (התפרסם גם בתוך: גרשון שקד (עורך), ביאליק – יצירתו לסוגיה בראי הביקורת: אנתולוגיה, ירושלים: מוסד ביאליק, תשל"ד, עמ' 161–173; מהדורה ב' מורחבת: תשנ"ב, עמ' 194–206 (גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"). חמוטל בר-יוסף, ""הקיץ גווע" של חיים נחמן ביאליק", בספרה טעמי הקריאה: רשימות ביקורת ספרותית, מבשרת ציון: צבעונים, 2006, עמ' 27–28. זיוה שמיר, אדרת הארגמן שהפכה לאדרת טלאים- עיון בשיר הסתיו של ביאליק "הקיץ גווע", פרק 14 בספרה "הניגון שבלבבו: השיר הלירי הקצר של ח"נ ביאליק", תל אביב, ספרא, 2011 הקיץ גווע, בביצוע אל המשורר, סרטון באתר יוטיוב הקיץ גווע, בביצוע רוני סומק, הקראת שיר באתר יוטיוב http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=7461 דינה ציונית, האסכולה הרומנטית, אתר מט"ח
אמנון וולמן

אמנון ווֹלמן (נולד ב-20 באפריל 1955) הוא מלחין ומורה ישראלי, אשר שימש בעבר כמנהל האמנותי של אנסמבל מוזיקה נובה. כמו כן הוא פרופסור לקומפוזיציה המלמד באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. וולמן מחבר מוזיקה וטקסטים לכלים שונים, לרבות מחשב. מכלול יצירותיו כולל מוזיקה סימפונית, ווקאלית וקאמרית להרכבים שונים לצד מוזיקה ממוחשבת, מוזיקה לסרטים, לתיאטרון ולמחול. יצירותיו שנוגנו לא מכבר בביצועי בכורה כוללות את "אתר פיקניק", לכוריאוגרפיה שיצרו טרישה בראון וסטיב פאקסטון לביאנלה של ליון; "דרך מתפצלת" לחליל ואלקטרוניקה למריו קארולי בפסטיבל TRAIETTORIE בפארמה, איטליה; "הנסיעה אסורה כשהאורות מהבהבים" למקהלת גיי גותאם ב"בית גריניץ'" בניו יורק; ו"ומחשבתה נעה על פני דממה", לצ'מבלו וצלילים אלקטרוניים, לוויויאן ספיטרי בטורונטו, קנדה. היינץ הוליגר, צ'ארלס ניידיץ' והתזמורת הקאמרית הישראלית, בין השאר, הזמינו יצירות אצל וולמן. הפרטיטורות שלו יוצאות לאור במכון למוזיקה ישראלית ובמרכז למוזיקה ישראלית. וולמן לימד באוניברסיטת נורת'ווסטרן, באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת סטנפורד, בברקלי ובברוקלין קולג', שם היה חבר בסגל המורים להלחנה ומנהל המרכז למוזיקה ממוחשבת של ברוקלין קולג'. התחרות הבינלאומית של קווינ'ס קולג', אוקספורד לשנת 2000 אות כבוד בתחרות מוזיקה נובה בפראג פרס ראשון בתחרות הבינלאומית למוזיקה חדשה (NewComp) לשנת 1988 מלגות לימודים מקרנות שונות, בהן קרן איסטמן, רוקפלר, קרן התרבות אמריקה-ישראל ועוד. פסקולי הסרטים של וולמן הוצגו בפסטיבלי סרטים באירופה ובארצות הברית בין השנים 1981 ל-2000 וזכו במדליות. במאי 2006 חזר וולמן לישראל והחל לעסוק בהוראה, בין השאר באקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים. מאז 2008 הוא עומד בראש אנסמבל מוזיקה נובה הישראלי. וולמן הוא בנו של הפרופ' משה וולמן ואחיו של הבמאי דן וולמן אמנון וולמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אמנון וולמן, באתר AllMusic (באנגלית) אמנון וולמן, באתר MusicBrainz (באנגלית) אמנון וולמן, באתר Discogs (באנגלית) אמנון וולמן (1955-), דף שער בספרייה הלאומית Amnon Wolman Brooklyn College Center for Computer Music (BC-CCM) אתר קיוב 29 באוגוסט 2012 נעם בן זאב, אפילו שהקהל יגיד "שנאתי", באתר הארץ, 24 בדצמבר 2008 אתר הבמה, כולל דברי הסבר של אמנון וולמן נעם בן זאב, עכבר העיר, 24.12.08
סלטה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... סלטה – עיר בארגנטינה סלטה (פרובינציה) – פרובינציה בארגנטינה סלטה (תרגיל) – תרגיל אקרובטי סלטה ויגו – קבוצת כדורגל מהעיר ויגו שבספרד קורנל סלאטה – כדורגלן סלובקי
שירה סתיו

שירה סתיו (כ"ב בכסלו תשל"ב, 10 בדצמבר 1971) היא משוררת ומבקרת ספרות ישראלית. מרצה בכירה במחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. נולדה בחולון למשפחת צדקה הנמנית עם הקהילה השומרונית בעיר. בצעירותה עזבה את משפחתה וקהילתה ושינתה את שם משפחתה ל"סתיו". בשנת 2009 קיבלה תואר דוקטור לספרות עברית מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, על עבודה שכותרתה "אבא אני כובשת: יחסי אבות ובנות בשירה העברית בשנות השישים על פי שירתן של דליה רביקוביץ, תרצה אתר ויונה וולך". עבודתה עובדה לספר שיצא לאור בשנת 2014. שיריה החלו להתפרסם בכתבי עת ומוספי ספרות ושירה ובשנת 2007 זכתה בפרס "טבע" לשירה במסגרת פסטיבל המשוררים במטולה. זכתה ב-2009 בפרס ברנשטיין בתחום ביקורת ספרותית בעיתונות יומית על פרסום מאמריה בעיתון "הארץ". בשנת 2010 התפרסם בהוצאת הקיבוץ המאוחד הספר "פתאום כבו כל האורות" אותו ערכה סתיו, המכנס את יצירת הפרוזה של תרצה אתר. ב-2012 התפרסם ספר שיריה הראשון "לשון אטית" בעריכת יגאל שוורץ. הספר זכה בפרס ברנשטיין לשירה לשנת 2013. בשנת 2014 מספר שירים מתוך הספר "לשון איטית" הוצגו בתערוכה "גזר דין גוף" בגלריה החדשה במוסררה. סתיו נשואה לבלשן, פרופ' עידן לנדו, ולהם בת ובן. מתגוררת בתל אביב. ג'וזף לדו: המוח הרגשי: התשתית המסתורית של חיי הרגש, תרגום: שירה סתיו, הוצאת עם עובד, 2005 תרצה אתר: פתאום כבו כל האורות: פרקי פרוזה, עריכה: שירה סתיו, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2010 לשון אטית, הוצאת דביר, 2012 אבא אני כובשת: אבות ובנות בשירה העברית החדשה, הוצאת דביר ומכון הקשרים, 2014. שרון אולדס: קרקעית חיינו (שירים), תרגום:שירה סתיו. הוצאת אפיק, 2018. שריר הלב, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2019. שירה סתיו, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" שירה סתיו, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית" מיה סלע, ראיון: לידתה של שירה, באתר הארץ, 15 במאי 2012 מנחם בן, הווידויים של שירה סתיו. הטור הספרותי, מעריב, 9 במרץ 2012 שירה סתיו, על "כשדויד גרוסמן פגש את ויטו אקונצ'י", באתר "עיר האושר", 12 ביוני 2012 עידן לנדו, שיחה עם שירה סתיו בעקבות הוצאת "לשון אטית", בבלוג של עידן לנדו, 10 באפריל 2012 עינת יקיר, ‏להתבונן דרך הדלת, בפרויקט "קול אישה" של "בית אבי חי", 31 במאי 2012 בן שני, ‏"אנשים בלילה" עם שירה סתיו, באתר iCast‏, 20 בפברואר 2013 רשימת הפרסומים של שירה סתיו, בקטלוג הספרייה הלאומית שירה סתיו, ברשת החברתית פייסבוק על כתביה: ארז שוייצר, דברים שבשירה: "לשון אטית" של שירה סתיו, באתר הארץ, 28 במרץ 2012 דנה אולמרט, דנה אולמרט על "לשון אטית", באתר הארץ, 5 ביוני 2012 יואב עזרא, המשוררת שירה סתיו: לשון איטית(הקישור אינו פעיל), 1 באפריל 2012 אלי הירש: שירה סתיו, לשון איטית, באתר "אלי הירש קורא שירה", 2 במרץ 2012 אברהם בלבן, אלטרנטיבה לנרטיב האדיפלי בשירה העברית, באתר הארץ, 12 ביוני 2014 נטע עמית, הרהורים על השיר 'סוד' מאת שירה סתיו בביצוע רות דולורס וייס, באתר הספרייה הלאומית, יוני 2017 עופרה עופר אורן, "אבא אני כובשת, אבות ובנות בשירה העברית החדשה": האם פרויד צדק?, בבלוג "סופרת ספרים", 30 באוקטובר 2019
עמק קוקורה

עמק קוקורה (בספרדית: Valle de Cocora), הידוע גם בכינויו "עמק הקפה", הוא עמק במחוז קינדיו בקולומביה. הוא ממוקם בתוך הקורדילרה סנטרל שבהרי האנדים. השם קוקורה היה שמה של נסיכה, בתו של צ'יף מקומי של שבט קימבאיה (Quimbaya), ופירושו "כוכב של מים" (בספרדית: Estrella de Agua). העמק הוא חלק מהפארק הלאומי הטבעי לוס נוואדוס, שהוקם בשנת 1985. זהו המקום העיקרי של העץ הלאומי וסמל של קולומביה, דקל שעווה קינדיו (Ceroxylon quindiuense), כמו גם מגוון רחב של חי וצומח אשר מוגנים כולם תחת סטטוס לאומי. העמק והעיירה הקרובה לה, סלנטו, הם בין אתרי התיירות הפופולריים ביותר בקולומביה. העמק ממוקם בחלקו העליון של נהר קינדיו, הנהר הראשי של מחוז קינדיו, בגובה של 1,800 עד 2,400 מטרים. העמק ממוקם כ-24 ק"מ צפון מזרחית לבירת המחוז ארמניה, וניתן להגיע אליו דרך הכביש המהיר ארמניה-פריירה. רכבים יכולים לנוע לאחר מכן 11 ק"מ במעלה העמק עד ל"קוקורה", אזור שהוא אוסף של מסעדות ומחנות. חלקים אחרים של העמק ניתן לעשות בהליכה או על גבי סוסים. עמק הקוקורה הוא חלק מהפארק המורחב, הפארק הלאומי הטבעי לוס נוואדוס (בספרדית: Parque Nacional Natural de Los Nevados). הפארק משתרע על פני 580 קמ"ר, כולל החלק הצפון-מזרחי של קינדיו. העמק מאופיין באקלים ממוזג, הודות לגובה שלו. הרוחות המערביות מהאוקיינוס השקט נעצרות על ידי האנדים, דבר היוצר סביבה לחה המתאימה לגדילה של יער עננים בגובה רב יותר. גשם יורד כמעט מדי יום. הטמפרטורות משתנות בצורה דרסטית, אפילו במהלך היום. הטמפרטורה הממוצעת היא 15 מעלות צלזיוס, עם מקסימום של 25 מעלות ומינימום של 2- מעלות. העמק הוא אתר פופולרי בקרב התיירים בקולומביה. מרבית המבקרים מגיעים ליום טיול מסלנטו, או שמגיעים לתקופה ארוכה יותר תוך ניצול המחנות הרבים הקיימים ואפשרויות ההליכה הרבות שבעמק ובפארק הלאומי. אטרקציות שכיחות אחרות בתוך הפארק הם צפרות, רכיבה על אופניים, רכיבה על סוסים, רפטינג, טיסות נוף ושחייה בנהרות. המסעדות המקומיות מתמחות בהכנת טרוטה, המצוי שם בשפע. מדיה וקבצים בנושא עמק קוקורה בוויקישיתוף האתר הרשמי של הפארק הלאומי לוס נוואדוס גרינגו אמריקה, עמק הקוקורה - כל מה שצריך לדעת, באתר גרינגו, ‏9 באוגוסט 2024 איפה נמצאים הדקלים הגבוהים בעולם?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה