תשובות הגאונים

עיסוקם הספרותי העיקרי של הגאונים היה להשיב תשובות ליהודים ברחבי תבל. תשובות רבות שרדו והודפסו בספרים שונים, הנקראים באופן קיבוצי תשובות הגאונים. לפי הערכות שונות, קיימות בידינו בין 4,000 ל-10,000 תשובות הגאונים בנושאים מגוונים: הלכה, פרשנות תלמוד, אגדה, השתלשלות התורה, ועוד. כבר בתלמוד הבבלי מוצאים הדים לכך שמרכזי התורה שלחו תשובות כתובות לשאלות שהופנו אליהם. עם זאת, תופעה זו הפכה לרחבת היקף רק לאחר עליית האסלאם, אז הפכו רוב יהודי העולם להיות תחת שלטון אחד, ובפרט לאחר עליית בית עבאס שהפך את אזור עיראק של היום להיות מרכז האימפריה. גורם נוסף שהגדיל את כמות השאלות היה הפצת התלמוד בקהילות היהודיות. התשובות הקדומות ביותר שישנן בידינו הן מרב ששנא גאון, אמצע המאה ה-7. כתיבת התשובות על ידי הגאונים נמשכה עד סוף תקופת הגאונים, אז הגיעה לשיאה, כאשר כמחצית מכלל התשובות המצויות בידינו נכתבו על ידי אחרוני גאוני פומבדיתא, רב שרירא ובנו רב האי. לישיבות הגאונים היו פונים בשאלות מכל מרחבי העולם היהודי, ובפרט מצפון אפריקה (בעיקר לקירואן, אליה נשלחו למעלה ממחצית התשובות המצויות בידינו, אך גם לקהיר, פאס, גאבס, תלמסאן, סיג'ילמסה, טהראת ועוד) וספרד. מעטות השאלות שנשלחו מקהילות בבל ופרס. הרב שמחה אסף מונה לכך מספר סיבות אפשריות: קהילות אלו פנו לישיבות בבל בעל פה, על ידי התלמידים שלמדו בהן והחכמים שהיו הולכים לירחי הכלה. לקהילות המרוחקות היה צורך גדול יותר לשמר את התשובות, בשל ריחוקן, ולכן רק התשובות אליהן הגיעו לידינו. בקהילות בבל ופרס חדלו להתקיים מרכזים תורניים לאחר תום תקופת הגאונים, והתשובות שנשלחו מערבה השתמרו רק בזכות העובדה שהיו בהן חכמים ולומדי תורה שלמדו והעתיקו אותן. השאלות היו מועברות על ידי שיירות סוחרים, לצד תרומה כספית להחזקת הישיבה. מכיוון שכך, היו מגיעות לישיבות בבת אחת שאלות (לפעמים אפילו יותר ממאה) בנושאים שונים. רק הגאון (ראש הישיבה) עצמו היה מורשה להשיב על השאלות, ולא שאר חכמי הישיבה, אך הגאון היה נמלך בתלמידים בשאלה הנדונה ולכן התשובות מנוסחות תמיד בלשון רבים. הגאונים היו עונים על צרור השאלות שהגיעו בבת אחת, ושולחים אותן לשולחיהן בחזרה עם השיירות. כך נוצרו קובצי תשובות המכונים "קונטרסים" ("דרג" בערבית), הכוללים את כל התשובות שנענו יחד. לעיתים קרובות הקהילות השואלות היו שומרות קונטרסים אלו במעין ספריה, לשם תיעוד או לימוד. קהילות רבות שהסוחרים היו עוברים דרכן במסעם, היו נוהגות להעתיק לעצמן את התשובות או קיצוריהן, על מנת לשמור אותן בספריותיהן. כך, השתמרו תשובות רבות בגניזת קהיר, משום שקהיר יושבת על צומת דרכים מרכזי ותשובות למקומות שונים עברו דרכה. לפעמים היו עורכים מפתח לתשובות המצויות בכל קונטרס. בשל צורת תקשורת זו, היה חולף זמן רב, לרוב כשנה, עד שהתשובות היו מגיעות ליעדן. בדרך כלל, בכל קהילה היה נציג של הישיבה הבבלית, שתפקידו היה לאגד את השאלות וכספי התרומה ולשולחם לבבל, ולקבל בחזרה את התשובות. אחד החכמים המפורסמים שנשא תפקיד זה בקירואן היה רבי יעקב בן נסים. מרבית השאלות עוסקות בהלכה למעשה. נושא נוסף שחוזר תדיר הוא פרשנות התלמוד, כאשר בדרך-כלל הם נשאלו על סוגיות בלתי מובנות או מסכתות שלמות, וכן בירורי גרסאות ושאלות על כללי התלמוד והפסיקה. במקרים נדירים יותר נשאלו על סתירה בין מקורות תלמודיים שונים או בין התלמוד לבין המנהג (שאלה מפורסמת שנועדה להסדיר את המנהגים הקיימים בתחום התפילה היא שאלה מספרד שהתשובה אליה נודעה בתור סדר רב עמרם גאון). עוד יותר נדירות (ומאוחרות) הן שאלות בנושאי אמונה ותאולוגיה, פרשנות פסוקים ותולדות מסירת התורה (המפורסמת שבהן היא שאלת חכמי קירואן שהתשובה אליה נודעה בתור אגרת רב שרירא גאון). השאלות, ובהתאמה גם התשובות, נכתבו לעיתים בערבית יהודית, לעיתים בארמית ולעיתים בעברית, ולעיתים ערבוב ביניהן. לתשובות הגאונים חשיבות היסטוריוגרפית רבה. מתוכן השאלות, ניתן ללמוד על התפתחותם של מרכזי התורה בתפוצות, על עולמם הרוחני והתרבותי של יהודי התפוצות. מהפרטים הריאליים ניתן ללמוד על חיי החברה והכלכלה. עם זאת, יש חוקרים שהסתייגו משימוש כזה בתשובות הגאונים, בעקבות הנטייה של פרטים מסוג כזה להיעלם או להשתנות במהלך ההעתקות, שכן מעתיקי כתבי היד חפצו לשמר בעיקר את התשובה ההלכתית ולא ייחסו חשיבות לפרטים האחרים. על מנת לשמר את התשובות, החלו בימי הביניים להעתיק את קונטרסי התשובות. לעיתים, המעתיקים שמרו ברמה כלשהי על המבנה המקורי של הקונטרסים, ולעיתים בוצעו עריכות שמטרתן סידור וארגון החומר באופן שיקל על איתור תשובה על פי נושא (ולעיתים רחוקות על פי סדר הש"ס), וכן קיצורים התשובות תוך השמטת פרטים שאינם רלוונטיים מבחינה הלכתית. כתבי היד שהגיעו לאירופה היו ברובם מהסוג השני. כתבי יד אלו הם שהגיעו לדפוס, וכל הקבצים שהודפסו עד למחצית המאה ה-19 מקורם בהם. מקור נוסף לקבצים אלו הוא מתוך חיבורים של הראשונים (בעיקר ספר העיתים לרבי יהודה אלברצלוני) שהרבו לצטט מתשובות הגאונים בתוך דבריהם. לקבצים אלו הוכנסו גם חומרים שאינם "תשובות הגאונים" אלא חומרים מגאוני ארץ ישראל, חיבורים גאוניים שאינם תשובות ותשובות של ראשוני הראשונים בתפוצות, משלהי תקופת הגאונים. החל מ-1887 התחילו להתפרסם קובצי תשובות שמקורם בגניזת קהיר ולא בכתבי היד. קבצים אלו לא עברו את העריכות שעברו כתבי היד, ונשמרת בהן על פי רוב הצורה המקורית. בגניזה נמצאו אלפי תשובות חדשות, אך גם נמצאו נוסחיהן המקוריים של תשובות שפורסמו כבר בקבצים קדומים יותר, וכן ניתן לשייכן לגאון שהשיב אותן. קטעי תשובות רבים מהגניזה עדיין לא פורסמו, והם הולכים ומתפרסמים מעת לעת. הלכות פסוקות מן הגאונים (נקרא גם תשובות הגאונים רע"ו) - הודפס לראשונה בקושטא בשנת ה'רע"ו (1516). יצא לאור מחדש על ידי יואל מילר, קרקוב ה'תרנ"ג. תשובות הגאונים הקצרות (תשובות הגאונים של"ה) - הודפס בקושטא בשנת ה'של"ה (1575). תשובות קצרות ומקוטעות. חלק מן התשובות נלקחו מהשולחן ערוך, כדי להשלים ל-400 תשובות. נדפס מחדש על ידי מרדכי אליהו רבינוביץ', וילנה ה'תרמ"ה. שערי צדק 533 תשובות, ערוכות לפי נושאים. סלוניקי ה'תקנ"ב. תשובות גאונים קדמונים הודפס בברלין ה'תר"ח בידי דוד קסל אשר ייחס את מלאכת קיבוץ התשובות לרבי יוסף טוב עלם, ייחוס אשר כיום מוטל בספק. יעקב נחום אפשטיין פרסם תיקוני נוסח לתשובות אלו. שערי תשובה - סלוניקי ה'תקס"ב. הודפס מחדש בלייפציג, ה'תרי"ט. חמדה גנוזה ירושלים, ה'תרכ"ג. תשובות הגאונים ליק או תשובות הגאונים מוסאפיה - קובצו על ידי הרב יעקב מוסאפיה מספליט. הודפסו עם הערות שלמה בובר, ליק ה'תרכ"ד. תשובות הגאונים קורונל - יצא לאור על ידי נחמן נתן קורונל, וינה ה'תרל"א. תורתן של ראשונים או בית הנכות ההלכות - שתי חוברות (חלק א, חלק ב), יצא לאור על ידי הרב חיים מאיר הורוויץ, פרנקפורט על נהר מיין, ה'תרמ"ב. תשובות גאוני מזרח ומערב, ברלין ה'תרמ"ח. הקובץ מכיל תשובות של גאוני בבל ('מזרח') וגם חכמי ספרד וקירואן ('מערב'). תשובות הגאונים אסף, נערכו על ידי שמחה אסף, כרך א (ה'תרפ"ז). לכרכים נוספים ראה להלן. תשובות הגאונים החדשות יצא לאור על ידי שמחה עמנואל, ירושלים, ה'תשנ"ה. מהדורה שנייה נדפסה בשנת תשע"ט. זיכרון לראשונים ולאחרונים המוכר יותר כ"תשובות הגאונים הרכבי", יצא לאור על ידי אברהם אליהו הרכבי, בהוצאת מקיצי נרדמים, ברלין ה'תרמ"ז. חמישה כרכים. התשובות נשמרו בפורמט המקורי של 'קונטרסים' וחלקן סודרו על פי מחברן: רב שמואל בן חפני גאון, רב שרירא גאון ורב האי גאון. כמו כן נכללו בקובץ זה תשובות מרבי שמואל הנגיד ומהרי"ף. קהלת שלמה יצא לאור בירושלים ה'תרנ"ט (1899) על ידי ר' שלמה אהרן ורטהיימר. בשנים ה'תשנ"ב-ה'תש"ס יצא לאור על ידי נכדו הרב אברהם יוסף ורטהיימר בתוך שני כרכי "גנזי ירושלים" (חלק א; חלק ב). גאוניקה יצא לאור על ידי לוי גינצבורג בשני כרכים באנגלית, ניו יורק ה'תרס"ט. תשובות הגאונים אסף יצאו על ידי הרב שמחה אסף בירושלים. כרך ב (ה'תרפ"ט), כרך ג מכונה גם "מספרות הגאונים" (ה'תרצ"ג). כרך ד (ה'תש"ב). תשובות הגאונים מרמורשטיין יצאו לאור על ידי הרב ד"ר אברהם מרמורשטיין, לונדון, ה'תרפ"ז. גנזי שעכטער (שכטר) ב', לוי גינצבורג, בהוצאת בית המדרש לרבנים באמריקה, ניו יורק ה'תרפ"ט. בנוסף על תשובות הגאונים, נכללו בקובץ זה כתבים קראיים ואגרת פרקוי בן באבוי. תשובות רבות מהגניזה פורסמו בכתבי עת שונים, ובפרט במאסף גנזי קדם שנערך ונדפס על ידי בנימין מנשה לוין בין השנים ה'תרפ"ב - ה'תש"ד. תשובות רב נטרונאי בר הילאי גאון נאספו על ידי פרופ' ירחמיאל ברודי, ירושלים ה'תשנ"ד. מהדורה שלישית יצאה לאור בשנת תש"ף. תשובות רב שר שלום גאון נאספו על ידי הרב ד"ר שמואל רפאל וינברג, מוסד הרב קוק, ירושלים ה'תשל"ו. תשובות ופירושי רב שרירא גאון נאספו על ידי הרב נתן דוד רבינוביץ, וסודרו על פי סדר השולחן ערוך. 2 כרכים. בהוצאת מוסד הרב קוק. תשובות רב האי גאון נאספו על ידי צבי גרונר, והודפסו בגיליון יג של כתב העת עלי ספר (בעריכת שלמה זלמן הבלין), בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1985. תשובות הגאונים גרש ירחים - בעריכת הרב גרשום הרפנס. איסור והיתר וסדר נשים ה'תשנ"ה. חול המועד, ה'תשנ"ו. דיני ממונות, ה'תשס"ב. ביאורי מקראות ומימרות חז"ל, ה'תשס"ד. חלק מהקבצים הנזכרים לעיל סודרו כבר בכתבי היד לפי נושאים, ובפרט קובץ תשובות הגאונים 'שערי צדק'. יואל הכהן מיללער, מפתח לתשובות הגאונים, ברלין ה'תרנ"א. שמחה אסף, תקופת הגאונים וספרותה (בעריכת מרדכי מרגליות) ירושלים, ה'תשט"ו, עמ' ריא-רכב. ירחמיאל ברודי, צהר לספרות הגאונים, פרק שני. ירחמיאל ברודי, ציון בין הפרת לחדקל: עולמם של גאוני בבל, ירושלים ה'תשע"ו, עמ' 355–369. שמחה עמנואל ומרדכי סבתו, "קובץ חדש-ישן של תשובות הגאונים ותשובות הרי"ף", בתוך: עלי ספר: מחקרים בביבליוגרפיה ובתולדות הספר העברי המודפס והדיגיטלי 28 (אלול ה'תשע"ח), עמ' 31–48. יוסף תבורי, "מקורותיו של ספר שו"ת הגאונים 'שערי-תשובה'" בתוך: עלי ספר, ג (ה'תשל"ז), עמ' 5–19. שרגא אברמסון, במרכזים ובתפוצות בתקופת הגאונים : פרקים בתולדות הגאונות וראשות הגולה בארץ ישראל ובבבל ותולדות חכמים במצרים ובאפריקה הצפונית, הוצאת מוסד הרב קוק, 1965 שרגא אברמסון, עניינות בספרות הגאונים : מחקרים בספרות הגאונים ותשובותיהם שבדפוס ובכתבי-יד, הוצאת מוסד הרב קוק, 1974 שרגא אברמסון, מחקרים בספרות הגאונים, הוצאת הוצאת מאגנס, 2020 צבי גרונר מעריך את מספרן בכ-4,000, ואילו ירחמיאל ברודי (צוהר לספרות הגאונים, 1998, עמ' 45) אומד אותן בין 5,000 ל-10,000 למשל תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף מ"א, עמוד ב' ותלמוד בבלי, מסכת חולין, דף צ"ה, עמוד ב' ועוד. ברודי, עמ' 45. אסף, עמ' ריא "תקופת הגאונים וספרותה" עמ' ריא ובהערה 1 שם לפעמים צרור שאלות עסק בנושא מסוים, כי באותו הזמן למדו השואלים מסכת מסוימת והתעוררו במהלך הלימוד שאלות בנושא המסכת. ראו למשל תשובות רב נטרונאי עמ' 44 - 47, ועוד. ראו ב"תשובות רב נטרונאי" (ברודי) עמ' 353. היו מעט חריגות מכלל זה, אך הן זניחות כפי שעולה מתיאור רב נתן הבבלי (עמ' 88) ומפתיחת קונטרסי התשובות במהדורת הרכבי. מנחם בן ששון, צמיחת הקהילה היהודית בארצות האסלאם - קירואן: 800–1057, ירושלים, ה'תשנ"ו, עמ' 257 הערה 351. ברודי, גאוני בבל, עמ' 195-193 ראו תשובות הגאונים שערי צדק סימן יב דף כ עמוד ב ואף פירושו של רב האי גאון למסכת ברכות נכתב כתשובה לשאלת רבי יהודה ב"ר יוסף ראש כלה מקירואן (שרגא אברמסון, במרכזים ובתפוצות בתקופת הגאונים, ירושלים ה'תשכ"ג, עמ' 82; יוסף מרדכי דובאוויק, הדף הראשון של פירוש רב האיי גאון למסכת ברכות, בתוך: נטועים יט (ה'תשע"ד), עמ' 154-133. אסף, דרכי התלמוד וכללי הוראה בתשובות הגאונים, עמ' רכג-רמה ברודי, עמ' 48. וראו גם אברמסון, עניינות בספרות הגאונים, עמ' 236-237; ברודי, תשובות הגאון כמקור היסטורי בתוך: תשובות רב נטרונאי גאון, עמ' 66–69. תבורי, מקורותיו של ספר שו"ת הגאונים שערי תשובה תשובות הגאונים וילנה תרמ"ה, אתר HebrewBooks י"נ אפשטיין, מחקרים בספרות התלמוד א, עמ' 222-140.