laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אח"י עצמאות (סער 4)

ספינת הטילים אח"י עצמאות, מדגם סער 4 – "נדרן", פעלה בשירות חיל הים הישראלי במסגרת שייטת ספינות הטילים משנת 1979 ועד 2014. הספינה נבנתה במספנות ישראל לפי תכנון של חיל הים בהסתמך על הניסיון שנצבר מהפעלת הסטי"לים מסדרת "סער 4 תכלית". הספינה נטלה חלק במערכת שלום הגליל ובמבצעים רבים בתחום הביטחון השוטף, לרבות בלכידת כלי שיט עוינים. בשנים 1997–1999, נוספו לספינה צמ"טים (צינור מטיל טורפדו) וסונר נגרר בירכתיים במקום תותח 76 מ"מ. מאז נקרא דגם זה "סער 4 נצ"ל". זוהי הספינה הראשונה בחיל הים בשם זה. נקראה על שם אוניית מעפילים שהפליגה מבולגריה. הגיעה לקפריסין ב-1 בינואר 1948 ועל סיפונה אלפי מעפילים, לאחר הסכם עם הבריטים. הספינה הוצאה משירות מבצעי ב-14 במרץ 2014. ב-26 ביוני 2016, אח"י עצמאות שימשה כספינת מטרה במהלך תרגיל חילי והוטבעה על ידי אח"י חרב ואח"י חץ – כל אחת מהספינות שיגרה טיל הרפון אשר השמידו את הספינה. שר התחבורה חיים לנדאו מבקר באח"י עצמאות לאחר השקתה, 1979. צוות אח"י עצמאות בפיקוד עופר דובנוב 1985. אח"י עצמאות בנמל חיפה לאחר שהוצאה משרות, מרץ 2016. אח"י עצמאות (סער 6) ירון דור, מצפון תיפתח הרעה, על יציאה מיותרת לים סוער, קטע ב"עשירי בדצמבר 1980 – הפוסיידון שלי/ של חיי, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת", בית החובל, 2020, עמ' 410. מדיה וקבצים בנושא אח"י עצמאות בוויקישיתוף אילנית פנר, שלושים שנה לאח"י עצמאות מפגש יוצאי הספינה במוזיאון ההעפלה וחיל הים, "בין גלים", דצמבר 2009, עמ' 27. אנני אלרועי, רות סוף – נפרדים מהותיקות שבספינות ח"י עצמאות וניצחון, "בין גלים", ינואר 2014, עמ' 34. שי לוי, בפעם האחרונה: סיור על הספינה הנטושה של חיל הים, אתר פז"ם, 15 במרץ 2016 אוראל אלחדד, נפרדים מהעצמאות, אתר חיל הים, 12 במאי 2016 יעקב צוק ואוראל אלחדד, פרידה מאח"י עצמאות, "בין גלים", אוקטובר 2016, עמ' 80. התמונה מתקופה מאוחרת יותר. לנדאו מקבל הסבר מרס"ן יעקב צוק – מפקד הספינה. מאחריו תא"ל אלי רהב – מפקד בסיס חיפה. משה אימבר וגד אריאל, שייטת 3 – ספינות הטילים בחיל הים, עמ' 124–125, ההוצאה לאור משרד הביטחון, 2005. התפתחות התחבורה הימית, פרסום משרד התחבורה, ב-12 במרץ 2013. אמיר בוחבוט‏, צפו: ספינות הטילים של חיל הים משמידות ספינה ממרחק של יותר ממאה ק"מ, באתר וואלה, 7 ביולי 2016 יואב זיתון, מ-120 ק"מ: צפו בטילי חיל הים פוגעים בספינת טילים ישנה, באתר ynet, 7 ביולי 2016 ברית אלמוג, ‏תרחישי מלחמה עם כוחות היבשה והאוויר, באתר חיל הים הישראלי, 26 ביוני 2016 התמונה מתקופה מוקדמת יותר. התמונה מתקופה מאוחרת יותר.
סוזן פליטווד

סוזן מורין פליטווד (באנגלית: Susan Maureen Fleetwood;‏ 21 בספטמבר 1944 - 29 בספטמבר 1995) הייתה שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה בריטית. היא מוכרת בעיקר כשחקנית בלהקות תיאטרון באנגליה. בטלוויזיה הייתה ידועה מהופעותיה בסדרות כמו "צ'נדלר ושות'" ו"בודהה מהפרוורים". פליטווד נולדה בסנט אנדרוז שבסקוטלנד. היא הייתה בתם של ברידג'ט מורין (שם נעורים בררטון) וג'ון ג'וזף קלס פליטווד, שהיה קצין בחיל האוויר המלכותי. היא אחותו הגדולה של המוזיקאי והשחקן מיק פליטווד (ממייסדי להקת הרוק פליטווד מק). בשנים לפני מלחמת סיני (Suez crisis) חייתה המשפחה במצרים שם הוצב אביה. אחר כך הם חיו בנורווגיה, כאשר ג'ון פליטווד קיבל משרה של נאט"ו. בנורווגיה שיחקה סוזן לראשונה בהצגה בבית הספר בתפקיד יוסף מהברית הישנה. כשחזרה לאנגליה למדה במנזר ואחת הנזירות עודדה אותה ללמוד משחק. בגיל 16 היא קיבלה מלגה לאקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (RADA). ב-RADA זכתה פליטווד במדליית זהב על הופעתה בהפקה של סטודנטים. ב-1964 אחרי הלימודים הצטרפה ללהקת התיאטרון "ליברפול אברימן" שם מונה לבמאי חברה ללימודים, טרי הנדס (אנ'). ב-1967 עבר הנדס לעבוד עם הלהקה השייקספירית המלכותית (RSC) ופליטווד עברה בעקבותיו. ב-1968 הופיעה בסטרטפורד בתפקיד קסנדרה במחזה "טרוילוס וקרסידה" ובתפקיד רגן במחזה "המלך ליר". ב-1969 שיחקה בתפקיד כפול של ת'איסה ומרינה במחזה "פריקלס" בבימויו של הנדס. ב-1974 שיחקה פליטווד בתפקיד אימוג'ן בהפקה של ג'ון ברטון למחזה "סימבלין". ובהמשך לוהקה לתפקידים ראשיים רבים. ב-1977 שכנע אותה הבמאי פיטר הול להצטרף אליו ללהקת התיאטרון של התיאטרון הלאומי. שם שיחקה בתפקיד אופליה לצדו של אלברט פיני שגילם את המלט, ובנוסף קבלה מגוון רחב יותר של תפקידים במחזות. בתחילת שנות השמונים של המאה העשרים הופיעה בשתי להקות התיאטרון, בין השאר בתפקיד בלתי נשכח כרוזלינד במחזה "כטוב בעיניכם". העונה האחרונה בה שיחקה עם הלהקה השייקספירית המלכותית הייתה בשנים 1990/91. פליטווד מעולם לא התחתנה. בן זוגה בתקופה לפני מותה היה במאי התיאטרון סבסטיאן גרהם-ג'ונס. היא נפטרה בסולסברי, וילטשייר, אנגליה בגיל 51 מסרטן השד. סוזן פליטווד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סוזן פליטווד, באתר AllMovie (באנגלית) סוזן פליטווד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הספד בעיתון The Independent Obituary: Susan Fleetwood, The Independent, Monday 2 October 1995 Susan Fleetwood Film Reference biography Coveney, Michael (23 August 2004). "Obituary: Sebastian Graham-Jones", The Guardian (London) תמר גלבץ, קולנוע - שמפאניה ואוכמניות "תשוקות באפריקה' (בריטניה, 1987), במאי: מייקל רדפורד, שחקנים: גרטה סקאצ'י, צ'ארלס דאנס, ג'ים אקלנד, שרה מיילס, ג'ון הארט, ג'ראלדין צ'אפלין, ריי מקאנלי, טרבור האווארד, סוזאן פליטווד, כל העיר, 9 בספטמבר 1988
מכללת גיס לעסקים

מכללת גיס לעסקים (באנגלית: Gies College of Business) הוא בית ספר למנהל עסקים באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין, המציע תוכניות אקדמאיות בחשבונאות, בניהול ובמימון. בניין בית הספר ממוקם בשמפיין שבאילינוי. בשנת 2015 החל בית הספר להציע קורסים ברשת האינטרנט באמצעות אתר הקורסים קורסרה ונחנכה תוכנית ללימודי תואר שני במנהל עסקים ברשת. ב-9 ביוני 1914 אישר הסנאט של אוניברסיטת אילינוי את בקשתו של סגן נשיא האוניברסיטה, דייוויד קינלי, להקים בית ספר למסחר ומנהל עסקים בתחום האוניברסיטה. בית הספר הוקם באופן רשמי ב-27 באפריל 1915 בהצבעה של חבר הנאמנים של אוניברסיטת אילינוי. תחת בית הספר נפתחו שלוש מחלקות – כלכלה, מנהל עסקים ותובלה. בשנת 1951 עתרו מספר חברי פקולטה ממחלקת הכלכלה להעביר את המחלקה לבית הספר למדעי החברה והאמנות של האוניברסיטה. העתירה נפסלה והמעבר נעשה רק בשנת 2003. בשנה זו גם שונה שמו ל"מכללה לעסקים". בנובמבר 2017 הוסב שמה לזה הנוכחי בעקבות תרומה בסך של 150 מיליון דולר מאת לארי ובת' גיס. לבית הספר שני קמפוסים. הקמפוס המקורי בשמפיין וקמפוס נוסף בשיקגו. עם הקמתו, מוקם בית הספר בבניין המסחר, אשר כיום ידוע כאגף המזרחי של בניין ההנהלה של אוניברסיטת אילינוי ברחבה המרכזית של הקמפוס. בניין זה הוקם ב-1913 בעלות של כ-100,000 דולר. כיום הקמפוס של בית הספר ממוקם בצומת הרחובות גרגורי וסיקסת' (6th) והוא כולל ארבעה בניינים: אולם דייוויד קינלי, אולם ווהלרס, בניין הסקר והבניין החדש ביותר – המתקן להוראת עסקים. מתחם זה ידוע בשם רחבת העסקים (business quad) והוא מצוי בתחום הקמפוס הדרומי של האוניברסיטה. הקמפוס בשיקגו ממוקם במרכז העיר, בבניין ה"אילייני סנטר", ברחוב וואקר. בקמפוס זה קיימת תוכנית תואר שני למנהל עסקים למנהלים ותואר שני במיסוי. קמפוס זה שייך לאוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין ולא לאוניברסיטת אילינוי בשיקגו. אתר האינטרנט הרשמי של מכללת גיס לעסקים (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של מכללת גיס לעסקים (באנגלית) מכללת גיס לעסקים, ברשת החברתית פייסבוק מכללת גיס לעסקים, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מכללת גיס לעסקים, ברשת החברתית אינסטגרם College of Business in Illinois, Online "Department of Economics, University of Illinois at Urbana-Champaign: History". אורכב מ-המקור ב-2008-05-17. נבדק ב-2008-05-19. "UIUC Library Archives: Business". אורכב מ-המקור ב-2005-03-19. נבדק ב-2006-09-05. "Department of Economics, University of Illinois at Urbana-Champaign: History". אורכב מ-המקור ב-2008-05-17. נבדק ב-2008-06-13.
נוהל חבצלת

נוהל "חבצלת" מפרט את כללי הטקס להלוויה ממלכתית בישראל. בגרסתו הנוכחית גובש הנוהל בהחלטת ממשלה המבוססת על החלטה קודמת של ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים. האישים שבעת לווייתם מופעל נוהל "חבצלת" הם: נשיא המדינה ונשיא המדינה לשעבר ראש הממשלה וראש הממשלה לשעבר ראש הממשלה החלופי וראש הממשלה החלופי לשעבר יושב ראש הכנסת ויושב ראש הכנסת לשעבר שר מכהן נשיא בית המשפט העליון אדם אחר שממשלת ישראל או ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים החליטה להפעיל את הנוהל בהלווייתו. האחריות על ביצוע נוהל "חבצלת" מוטלת על מרכז ההסברה. ביצוע הקבורה מוטל על צה"ל, אך בעת מלחמה או במצב כוננות למלחמה מועברת משימה זו למשטרת ישראל. בהשאלה לתחום העיתונאות, "חבצלת" הוא כינוי לאוסף מאמרים וכתבות השמורים במערכות החדשות, לפרסום נקרולוג במקרה של אישיות ממלכתית. "תיקי חבצלת" מוכנים מראש גם עבור אישים מתחומי התרבות והבידור, ונעשה בהם שימוש בלוח המשדרים עם פטירתם. על בסיס נוהל "חבצלת" ניתן השם "חבצלת פיגועים" לנוהל הבאתו לקבורה של אזרח שנהרג בפיגוע או בפעולה מלחמתית. "חבצלת" - עקרונות לתכנון ולביצוע לוויות ממלכתיות, החלטה מספר 1428 של ממשלת ישראל השלושים, משנת 2004, באתר של משרד ראש הממשלה רזי ברקאי, השעון לא צילצל, באתר העין השביעית, 1 בפברואר 1997 - אודות נוהל חבצלת באמצעי התקשורת תיק "חבצלת" - טיוטה להערות, 3 באפריל 1972 רוביק רוזנטל, טייס אוטומטי ותמונת חתונה, באתר "הזירה הלשונית", 21 בדצמבר 2007 חוזר מנכ"ל, נוהל ”חבצלת פיגועים“, משרד הפנים, 2007
אסון המקדש בפאראוור

אסון המקדש בפאראוור התרחש ב-10 באפריל 2016 במדינת קראלה שבדרום-מערב הודו, כאשר זיקוק שהוצת על ידי קהל חוגגים במקדש הינדי בעיירה פאראוור פגע במצבור של זיקוקין די-נור וגרם להצתתו, להתפוצצות ולשרפות שגרמו למותם של 111 איש ולפציעתם של למעלה מ-350 איש. האסון התרחש בשעה 03:33 לפי השעון המקומי במתחם המקדש ההינדי פוטינגל דווי (Puttingal Devi) בעיירה שלחוף מפרץ בנגל. באתר נכחו באותה עת כ-15 אלף חוגגים. במקום החל מופע זיקוקין בשעת חצות לערך. התפוצצות מצבור הזיקוקין הורגשה למרחק של כקילומטר סביב. ההתפוצצות והשריפות שגרמה הביאו לקריסתם של שני מבנים, ועקב כך נפגעו מרבית ההרוגים והפצועים. לפחות 40 פצועים הועברו לבתי חולים כשהם סובלים מכוויות חמורות ומקצתם נפטרו בימים שלאחר האסון. הצי ההודי שיגר כלי טיס ואנשי רפואה כדי לסייע בפינוי הנפגעים מאתר המקדש. נזק פיזי נגרם למקדש עצמו ולכ-150 מבנים נוספים בקרבתו. חקירת המשטרה ושלטונות מדינת קרלה העלתה כי הזיקוקין במתחם המקדש הופעלו ללא רישיון מתאים. הפעלת זיקוקין די-נור במהלך חגיגות דתיות הינדיות היא שכיחה בדרום הודו. ב-1952 התרחש אסון דומה במדינת קראלה, שבו נספו 68 אנשים. ב-2012 אירעה התפוצצות במפעל זיקוקין במדינת טמיל נאדו. באותו אירוע נספו 40 איש. מדיה וקבצים בנושא אסון המקדש בפאראוור בוויקישיתוף סוכנויות הידיעות, אש במקדש בהודו: יותר מ-100 נהרגו בפסטיבל, באתר ynet, 10 באפריל 2016 Kollam temple fire: Death toll reaches 111, 40 badly wounded, באתר The Times of India, ‏12 באפריל 2016 Imran Qureshi and Ashraf Padanna, ‏Puttingal: India's 'temple of fireworks', באתר חדשות ה-BBC, ‏11 באפריל 2016
אלוש (אתר מקראי)

אָלוּשׁ היא אחת מהתחנות, שלפי האמונה, עצרו בה בני ישראל במסע במדבר לעבר ארץ ישראל. בני ישראל יצאו מדפקה עצרו באלוש, והמשיכו במסעם לרפידים. שמה מופיע בספר במדבר, פרק ל"ג, פסוקים י"ג–י"ד. לדעת חז"ל אלוש היא מדבר סין. בנוסח השומרונים לתורה מופיע השם אליש ובתרגום השבעים ותרגום יונתן לתורה מופיע השם אילוס (בתרגום ירושלמי מתורגם השם ל"אתר תקיף"). למעט האזכור בספר במדבר שמו של האתר אינו מופיע בתנ"ך. הגמרא בתלמוד בבלי, מסכת יומא, דף י', עמוד א' טוענת ש"ששי (אחד מבני הענק) בנה אלוש". ש.א. ליונשאטם, אנציקלופדיה מקראית : אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו - כרך א', ירושלים, מוסד ביאליק, 1950, עמ' 333. יעקב ליכט, פירוש על ספר במדבר: כ"ב -ל"ו, ירושלים, מאגנס, תשנ"ה, עמ' 156.
רתמה (אתר מקראי)

רִתְמָה הוא אתר מקראי, מתחנות נדודי בני ישראל במדבר. שמו מופיע בספר במדבר, פרק ל"ג, פסוקים י"ח–י"ט. בני ישראל הגיעו אל ריתמה מחצרות והמשיכו במסעם לרימון פרץ. רתמה נמצאת במדבר פארן וזאת על פי ספר במדבר. בפרק ל"ג, פסוק י"ח, רשומה רתמה ברשימת תחנות מסעם של בני ישראל במדבר לאחר חצרות, שם לקתה מרים בצרעת, והעם נאלץ להמתין שבעה ימים עד שנרפאה. מרים נרפאה מצרעת. מנשה הראל סבר שריתמה נמצאת כ-20 ק"מ צפונית-מזרחית לג'בל סין בישר, שבאגן ואדי סודר בסיני, שם יש מעין ששמו הערבי "עין רתימה". יש הסוברים כי רתמה קרויה על שם צמח הרותם הגדל במדבר. ממדבר פארן נשלחו המרגלים לתור את הארץ. רש"י קושר את שם המקום עם לשון רמייה, ' "וַיַּחֲנוּ, בְּרִתְמָה". על שום לשון הרע של המרגלים (במדבר, י"ג). שנאמר : "מַה-יִּתֵּן לְךָ וּמַה-יֹּסִיף לָךְ לָשׁוֹן רְמִיָּה. חִצֵּי גִבּוֹר שְׁנוּנִים עִם גַּחֲלֵי רְתָמִים" (ספר תהילים, פרק ק"כ, פסוקים ג'–ד')'. כלומר, רתמה אינו שמו של האתר אלא כינוי שניתן למקום כדי לסמל את דברי המרגלים אשר הוציאו את דיבת הארץ. רבי מאיר קושר את המקום בזיהוי צמח הרותם לפי הפסוק בבראשית אשר תחתיו ישב ישמעאל כשהגר צופה בו מרחוק כאשר גורשה מבית אברהם, ומכאן שם המקום רתמה. קואורדינטות: 29.74056, 33.03028 מנשה הראל, קדמוניות נופי ארץ ישראל : הביוגרפיה של העם על פי הגאוגרפיה של הארץ, תל אביב, כנרת זמורה ביתן, 2005, עמ' 571. זהר עמר, צמחי המקרא : בחינה מחודשת לזיהוי כל הצמחים הנזכרים בתנ"ך לאור מקורות ישראל והמחקר המדעי, ירושלים, ראובן מס, 2009, עמ' 148. ספר במדבר, פרק ל"ג, פסוק י"ח אברהם גרוסמן, רש"י : רבי שלמה יצחקי, ירושלים, מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי, 2006, עמ' 164. ספר בראשית, פרק כ"א, פסוק ט"ו נגה הראובני, שיח ועץ במורשת ישראל, תל אביב, נאות קדומים בע"מ, 1984, עמ' 31.
פפי

האם התכוונתם ל... פפי השני – פרעה מצרים בתקופת השושלת השישית רב פפי – אמורא בבלי בדור החמישי פאפי (צמד מוזיקלי) – צמד זמרות ג'יי-פופ פאפי – אחד מכינויו של שון קומבס
אליפות העולם בכדורסל 1974

אליפות העולם בכדורסל 1974 היא אליפות העולם השביעית בכדורסל שנערכה על ידי פיב"א. האליפות נערכה בפוארטו ריקו בין התאריכים 3 ביולי ל-14 ביולי 1974 וכללה 14 נבחרות. ברית המועצות זכתה באליפות בפעם השנייה בתולדותיה בזכות הפרש סלים. בנוסף למארחת פוארטו ריקו והאלופה המכהנת יוגוסלביה השתתפו בטורניר שתי נבחרות מאליפויות אמריקה הדרומית (ברזיל וארגנטינה), אמריקה המרכזית (קובה ומקסיקו) ואסיה (הפיליפינים וקוריאה הדרומית), שלוש קבוצות מאליפות אירופה בכדורסל (צ'כוסלובקיה, ברית המועצות וספרד), אלופת אפריקה הרפובליקה המרכז-אפריקאית, אלופת אוקיאניה אוסטרליה, ושתי נבחרות מוזמנות (ארצות הברית וקנדה). הנבחרות חולקו לשלושה בתים בני ארבע קבוצות כל אחד בשלב המוקדם. שתי הראשונות מכל בית העפילו לסיבוב הגמר שנערך בשיטת ליגה בת סיבוב אחד. יוגוסלביה ופוארטו ריקו העפילו לשלב הגמר ישירות. משחקי שלב הגמר התקיימו בסן חואן. בהתאם ליחס הסלים במשחקים בין שלוש הנבחרות בהתאם לתוצאות המשחקים בין שלוש הנבחרות ברית המועצות אלכסנדר בלוב, סנטר יוגוסלביה וינקו ילובץ', סנטר ספרד ויין ברבנדר, סמול פורוורד קובה אלחנדרו אוגרלס, סמול פורוורד ברית המועצות אלכסנדר סלניקוב, סמול פורוורד תוצאות התחרות
לנדקווארט

לנדקווארט (בגרמנית: Landquart) היא עיירה במחוז הנושא את אותו שם בקנטון גראובינדן שבשווייץ. העיירה הוקמה ב-1 בינואר 2012 כמיזוג של שני הכפרים איגיס ומסטרילס. שמה של העיירה לקוח משמה של שכונה באיגיס. איגיס מוזכר לראשונה במקור משנת 840 לערך בשם Ovinae או Aviuns. במקור משנת 1149 הוא מוזכר בשם Auuine, במקור משנת 1225 בשם Huiuns ובמקור משנת 1253 בשם Yges. מסטרליס מוזכר לראשונה במקור משנת 1318 בשם Ponstrils ובמקור משנת 1345 בשם Bastrils. שטחה הכולל של לנדקווארט הוא 18.9 קמ"ר . נכון לשנת 2014 מנתה אוכלוסיית העיירה 8,692 תושבים. מדיה וקבצים בנושא לנדקווארט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לנדקווארט משרד הסטטיסטיקה הפדרלי של שווייץ הערך איגיס במילון ההיסטורי של שווייץ (בגרמנית) הערך מסטרליס במילון ההיסטורי של שווייץ (בגרמנית) משרד הסטטיסטיקה הפדרלי של שווייץ
דו-קרב בשמש

דו-קרב בשמש (באנגלית: Duel in the Sun) הוא מערבון אמריקאי משנת 1946 בהפקתו של דייוויד או. סלזניק המבוסס על ספר בשם זה מאת ניבן בוש משנת 1944. בסרט מתואר מאבקה חסר הסיכוי של בת תערובת בגזענות, דעות קדומות ברצונה לממש אהבה. הסרט היה מועמד לפרס אוסקר בשתי קטגוריות: פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר - ג'ניפר ג'ונס. פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר - ליליאן גיש. פרל שאבז (ג'ניפר ג'ונס) היא בת תערובת שחומה ויפהפייה לאם אינדיאנית ואב לבן. אביה רצח את אימה ומאהבה לאחר שמצא אותם מתנים אהבה. הוא נידון למוות בתלייה ולפני הוצאתו להורג הוא נפגש עם פרל ומורה לה ללכת לגור אצל משפחת מקנלס שלהם חוות בקר ואם המשפחה, לורה בל (ליליאן גיש) היא קרובת משפחתו. אבי המשפחה, הסנטור ג'קסון מקנלס (ליונל ברימור) הוא נכה המתנייד על כסא גלגלים, ממורמר על נכותו ומוציא את כעסו על אשתו חלשת האופי, לורה בל. הוא גזען ומקבל בזעם את פרל. לזוג מקנלס יש שני בנים. הגדול הוא ג'סי (ג'וזף קוטן), בעל אופי עדין ומנומס שחזר לחווה לאחר שהוסמך כעורך דין בצפון. הבן הצעיר הוא לוּטון (לוּט) (גרגורי פק)ּ, טיפוס מרדני, חסר עכבות ורודף נשים, ההפך הגמור מאחיו. פרל נמשכת בתחילה לג'סי, המתנהג אתה בעדינות ומלמד אותה קרוא וכתוב אבל לוט הנמשך אליה מינית, לא מרפה ממנה, מרשים אותה בניסיונו לאילוף סוסים, מלמד אותה רכיבה עד שהיא מתמסרת לו. חברת הרכבות עומד לסלול מסילה העוברת בשטח של חוות מקנלס. הסנטור מגייס את כל הבוקרים בסביבה ומאיים כי יפתח באש אם יפרצו את גדרות החוות כדי להמשיך את המסילה. בנו ג'סי מצדד בחברת הרכבות הפועלת בשם החוק. לבסוף, כאשר מגיעה למקום יחידת צבא, מחליט הסנטור לעזוב את המקום. את כעסו הוא מוציא על ג'סי ומגרש אותו מהחווה. ג'סי עובר לאוסטין, טקסס שם הוא עוסק במקצועו ומתארס פרל נשארת עם לוּט ובחגיגה גדולה של הבוקרים הם רוקדים כשכולם מסתכלים בהם. אביו הסנטור קורא לו ואומר שלא עבד בחווה שלושים שנה כדי שהיא תהפוך לשמורה אינדיאנית. לוּט מרגיע אותו ואומר שאין לו כל כוונה לשאת את פרל. כאשר לוּט מודיעה לפרל כי אין בכוונתו לשאתה, היא בורחת ממנו. היא נפגשת עם הבוקר סם פירס (צ'ארלס ביקפורד) שהוא רווק מבוגר. הוא מציע לה נישואים והיא נענית לו. לוּט נפגש עם סם פירס בבר ואומר לו כי פרל היא שלו ואין לו כל רשות לשאתה. מתפתח דו-קרב אקדחים שבסופו הורג לוּט את סם. לוּט נמלט ומוכרז כעבריין נמלט. כאשר לורה בל מתה, מגיע ג'סי לחווה, פוגש את פרל ומציע לה לעבור להתגורר באוסטין. לוּט נפגש שם עם ג'סי ומתפתח שם ויכוח שבסופו יורה לוט באחיו ופוצע אותו קשה. לוּט שולח שליח לפרל ומודיע שהוא מחכה לה במקום מרוחק במדבר. פרל מגיעה למקום חמושה ברובה כדי להרוג אותו. מתפתח דו-קרב שבו נפצעים שניהם. לוט נפצע קשה וקורא לפרל כי הוא אוהב אותה. היא זורקת את הרובה וזוחלת אליו פצועה קשה עד שהיא מגיעה אליו. שניהם נופחים את נשמתם זה בזרועות זו. מדיה וקבצים בנושא דו-קרב בשמש בוויקישיתוף "דו-קרב בשמש", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "דו-קרב בשמש", באתר נטפליקס "דו-קרב בשמש", באתר AllMovie (באנגלית) "דו-קרב בשמש", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "דו-קרב בשמש", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "דו-קרב בשמש", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון לסרט "דו-קרב בשמש, באתר יוטיוב בישראל הוא נקרא גם "דו-קרב תחת השמש".
מוולד א-נבי

מוולד א-נבי: (בערבית: مولد النبي، ميلاد النبي، المولد النبوي - יום הולדתו של הנביא מוחמד) הוא מחגי האסלאם. החג חל ב-12 בחודש השלישי בלוח המוסלמי - רביע אל-אוול ("חודש האביב הראשון"),ומציין את לידת הנביא מוחמד. החג הוכרז כחג רשמי בשנת 1588 על ידי האימפריה העות'מאנית. המועד לא נחוג בתקופה העתיקה של האסלאם, ולכן לא כל הקהילות המוסלמיות חוגגות אותו כיום. במקומות בהם מצוין החג נערכות חגיגות, קריאת שירי שבח והלל לאללה ולמוחמד. יש חכמי דת מוסלמים, בייחוד הוהאבים בהם, שרואים בחגיגות חידוש לא רצוי (בִדְעה) וסטייה מדרך התנהלות הנביא ומלוויו. החג מוכר כחג לאומי ברוב המדינות המוסלמיות, למעט ערב הסעודית וקטר. מדיה וקבצים בנושא מוולד א-נבי בוויקישיתוף מוולד א-נבי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בורג' בנימינה

בורג' בנימינה הוא ח'אן היסטורי הממוקם בחלק הדרום מערבי של המושבה בנימינה. בחפירות הצלה שנערכו במקום ב-2009 נמצאו מעט חרסים שתוארכו לתקופות הביזנטית והעות'מאנית. בחפירות הצלה נוספות שנערכו ב 2018, נחפרו מדרום למבנה הקשתות הדרומי, נמצאו וזוהו שני שלבי בנייה שתוארכו לתקופה הביזנטית המאוחרת: לשלב הקדום יוחס בית מרחץ שנחשף בחלקו, ולשלב מאוחר מערך של רצפות ובריכות מטויחות. בשנת 1900 נקנו אדמות הבורג' על ידי הברון רוטשילד כדי להרחיב את המשקים של החקלאים בזכרון יעקב. האדמות בסביבה הוקצו ל-27 משפחות ממיסדי זכרון יעקב. באדמות הבורג' גידלו בעיקר תבואה, ולאחר מכן גם ענבי יין, שקדים, והדרים. בתקופות עיבוד האדמות, האיכרים מזכרון יעקב היו לנים בימות השבוע בחאן הגדול של הבורג' שהיום רואים רק שרידים מעטים ממנו. בשנות התשעים המקום החל לפעול כגן אירועים, כאשר משפחת גולדשטיין שימרה את החלק הדרומי של החאן. בשנת 2018 בוצעו במקום עבודות שימור נוספות בחלקו הדרומי ומשמש מתחם אירוח להופעות ואירועים. בשנת 2020 מספר קשתות במתחם הצפוני התמוטטו ככל הנראה מרעידת אדמה קלה. בבורג' פועלת מסעדה בשעות הבוקר, בורג' בוהריים. תפריט המסעדה מתבסס על חומרי גלם מובחרים מייצור מקומי, הקשר לחקלאות המקומית והמנות מייצגות את השלטון שהתחלף במהלך השנים, העות'מאני, האנגלי והעברי. תל בורגה, אתר מתקופת הברונזה ממזרח לבנימינה מדיה וקבצים בנושא בורג' בנימינה בוויקישיתוף סקר ארכאולוגי לאתר שנערך בחפירת הצלה בשנת 2009, באתר רשות העתיקות סקר ארכאולוגי לבורג' בנימינה מחפירות הצלה בשנת 2018, באתר רשות העתיקות. לאתר האינטרנט של בורג' בנימינה מפת 'מושבות העברים במחוז חיפה', 1911, מתוך ירחון 'המאיר' בעריכת ישראל בלקינד עם סימון אזור הבורג' כמושבת עברים, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
קים קוטר

קים קוטר (בהולנדית: Kim Kötter; נולדה ב-27 ביולי 1982) היא דוגמנית הולנדית, מיס הולנד לשנת 2002. קוטר נולדה במחוז אוברייסל בהולנד. היא החלה ללמוד באוניברסיטת טילבורח והפסיקה את לימודיה האקדמיים כשנבחרה למלכת היופי של אוברייסל. לאחר מכן בשנת 2002 זכתה בתחרות הארצית "מיס תבל הולנד" הבוחרת את נציגת הולנד לתחרות העולמית. בתחרות מיס תבל שנערכה בפוארטו ריקו דורגה במקום ה-11, היא השתתפה באותה שנה בתחרות מיס אירופה וזכתה במקום השלישי. היא שיחקה תפקיד קטן באופרת סבון הולנדית. במשך מספר שנים היא הייתה כתבת במגזין סגנון חיים. בשנת 2010 היא החלה להנחות תוכנית טלוויזיה בערוץ ההולנדי מקומי RTL 4, והופיעה בערוץ עוד מספר פעמים. בשנת 2011 השתתפה בגרסה ההולנדית של תוכנית המציאות המבצר. קוטר היא בעלת סוכנות דוגמנות משלה. היא משמשת כבעלים וכמנחה של תחרויות מיס אוברייסל, מיס תבל הולנד ומיס תבל גרמניה. מדיה וקבצים בנושא קים קוטר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קים קוטר קים קוטר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אתר המסקר את תחרויות היופי שנערכו בהולנד
מבנה כוורת

מבנה כוורת הוא מבנה טבעי או מלאכותי המחולק לתאים בצורת הדומה לתאים בכוורת דבורים המאפשרים יחסי אלסטיות וגזירה גבוהים יחסית לצפיפות החומר. כתוצאה מכך השימוש בחומרים קטן וכן משקל המבנה ומחיר החומרים הדרושים לייצורו. אף על פי שסוג מבנה זה לא מוגבל לצורה גאומטרית אחת, מרבית החומרים משתמשים בתאים בצורת משושה. הסבר מתמטי לכך הובא בשנת 1999 על ידי תומאס היילס. הוא גילה שעבור משושים, מספר הקירות המשותפים לתאים סמוכים הוא הגדול ביותר, בהשוואה לריבועים או משולשים. כך נוצר מבנה דחוס וחזק יותר, שדורש פחות חומר. מבני כוורת מלאכותיים לרוב מיוצרים על ידי שילוב מבנה כוורת בין שתי שכבות פח דקות (מה שמכונה סנדוויץ') שמקנה לחומר חוזק במתיחות. סוג מבנה זה שימושי בעיקר במקומות בהם יש משטחים ישרים או קמורים שנדרשים להיות קלים אך בעלי חוזק חומר גבוה. על כן שימוש סוג מבנה זה נפוץ מאוד בתעופה ומבני כוורת מאלומיניום, פיברגלס וחומרים מרוכבים אחרים שולבו במטוסים החל משנות ה-1950. שימוש במבנה זה נפוץ גם באריזות קרטון ובמכשירי ספורט כגון מגלשי סקי וסנובורד. מדיה וקבצים בנושא מבנה כוורת בוויקישיתוף מדוע כוורת הדבורים בנויה ממשושים?, באתר מכון דוידסון לחינוך מדעי, ‏2019-12-17 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חשמונה

חַשְׁמֹנָה, אתר מקראי, אחת מתחנות נדודי בני ישראל במדבר. אל חשמונה הגיעו בני ישראל ממסעם ממתקה ומשם המשיכו בדרכם למוסרות. לפי המסופר במקרא נמצאת חשמונה במדבר פארן. בתרגום השבעים מופיע: צלמונה. יש הסוברים כי חשמונה נמצאת ליד ואדי אל חשים. מנגד יש הסוברים כי חשמונה נמצאת באזור היישוב בני עצמון. ספר במדבר, פרק ל"ג, פסוקים כ"ט–ל' יוחנן אהרוני, אנציקלופדיה מקראית : אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו - ג, ירושלים, מוסד ביאליק, 1965, עמ' 317. עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, ירושלים, משרד החינוך, 2010, עמ' 149.