laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יולנדה גריפית'

יולנדה איבט גריפית' (באנגלית: Yolanda Evette Griffith;‏ נולדה ב-1 במרץ 1970 בשיקגו, אילינוי) היא כדורסלנית עבר אמריקאית ששיחקה בליגת ה-WNBA. בשנת 2014 הוצגה בהיכל התהילה של כדורסל הנשים, ובשנת 2021 הוצגה בהיכל התהילה של הכדורסל. גריפית' למדה בתיכון "ג'ורג' וושינגטון קארבר" הנמצא באזור עיר הולדתה, שיקגו. בשנתה האחרונה בתיכון (1988-1989), היא נבחרה כחלק מנבחרת ה-All-American של המגזין פרדה. לאחר מכן, קיבלה גריפית' מלגת לימודים באוניברסיטת איווה, אבל ביטלה אותה לאחר שילדה את בתה הראשונה, קנדיס. אחר כך, היא הצטרפה לפאלם ביץ' גוניור קולג' הנמצא בקליפורניה, שם זכתה במספר פרסים. לאחר מכן, היא עברה לאוניברסיטת פלורידה אטלנטיק, שם סיימה את לימודיה ב-1993. בשנת 1997, הצטרפה גריפית' לליגת הכדורסל האמריקאית, כאשר נבחרה במקום הראשון בדראפט, על ידי לונג ביץ' סטינגרייס. אחרי עונת 1997-1998, היא עוברה בטרייד לשיקגו קונדורס. בקונדורס שיחקה גריפית' שתי עונות. בשנת 1998, נבחרה גריפית' לשחקנית ההגנה של הליגה והייתה חלק מחמישיית העונה הראשונה. בנוסף, היא סיימה במקום השני בקרב על תואר ה-MVP של הליגה, לאחר שהפסידה לנטליה ויליאמס. כשעזבה גריפית' את הליגה בדצמבר 1998 היא דורגה חמישית בנקודות (17.2 נקודות), ראשונה בריבאונדים (12.3), שנייה בחטיפות (3.3) ושנייה בחסימות (1.3). בדראפט ה-WNBA של 1999, נבחרה גריפית' במקום השני, על ידי סקרמנטו מונארכס. באותה השנה, היא זכתה גם בתואר ה-MVP של העונה הסדירה וגם בתואר שחקנית ההגנה של הליגה. בנוסף, גריפית' השתתפה בארבע משחקי ALL-STAR, וב-2004, אף זכתה בתואר ה-MVP של ה-ALL-STAR. בשנת 2005, זכתה קבוצת סקרמנטו מונארכס באליפות, לאחר ניצחון על קונטיקט סאן. זו הייתה האליפות הראשונה בתולדות המונארכס, וגריפית' זכתה בתואר ה-MVP של הגמר. זמן קצר לאחר שסיימה את לימודיה בקולג', עברה גריפית' לשחק כדורסל מקצועני בגרמניה. היא שיחקה בגרמניה משנת 1993 ועד 1997, ובשנתה האחרונה בקבוצה, היא סיימה כמלכת הנקודות (24.7 בממוצע) וכמלכת הריבאונדים (16.0 בממוצע) של יורוליג. בפגרות ה-WNBA של 2003 ושל 2004, שיחקה גריפית' בקבוצה יקטרינבורג הרוסית. גריפית' הייתה חברה בסגל נבחרת ארצות הברית שזכתה במדליות הזהב באולימפיאדת סידני ובאולימפיאדת אתונה. מדיה וקבצים בנושא יולנדה גריפית' בוויקישיתוף יולנדה גריפית', ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר ליגת ה-WNBA פרופיל, באתר היכל התהילה של הכדורסל פרופיל באתר WNBA פרופיל באתר נבחרת ארצות הברית מאמר על גריפית'
התיקון

התיקון הוא סרט תיעודי בבימויה של טליה פינקל העוקב במשך שנתיים אחר הרבנית לאה קוק מטבריה, אחת ממחזירות בתשובה הפעילות ביותר כיום במדינת ישראל. הסרט הופק בסיוע קרן גשר לקולנוע רב תרבותי. הסרט עוקב אחר הרבנית, חצרה, בעלה המקובל, 13 ילדיהם ועדת מעריציה העוקבים אחריה לכל אשר תפנה. בסרט משולבים קטעים מכנסי החזרה בתשובה המוניים שקוק מארגנת לצד פגישות אישיות עם אנשים הפונים אליה לעזרה וקבלת ברכה. הסרט מצייר את הרבנית כאישה פעלתנית, תזזיתית ונמרצת בצורה כה יוצאת דופן, המושווה לשימוש בסמים: "זה כמו להיות דלוק מאקסטזי, אבל כל החיים", מתאר אותה ישראל, בנה הבכור. אורך הסרט כ-50 דקות. הוא הוקרן בהקרנת בכורה בפסטיבל הקולנוע ירושלים ובתחרות וולג'ין בשנת 2002, בפסטיבלים ברחבי העולם ושודר בערוץ 8. זהו סרטה הארוך הראשון של הבמאית. ישראל מאיר קוק מדיה וקבצים בנושא התיקון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של התיקון "התיקון", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "התיקון", באתר AllMovie (באנגלית) "התיקון", באתר אידיבי "התיקון", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית ביקורת טלוויזיה / חנוך דאום, באתר nrg‏, 15 באוקטובר 2002 שי להב, הרבנית חוזרת, באתר nrg‏, 18 ביולי 2002 דלוקה טבעי, באתר וואלה, 14 באוקטובר 2002
מעבדת צילום

מעבדת צילום היא מעבדה בה מפתחים סרטי צילום, ומדפיסים תמונות. בעבר, פיתחו תמונות ידנית בחדר חושך, כשהמפתח טובל את כל אחת מהתמונות באמבטיות כימיקלים שונות. (ראו ערך מורחב היסטוריה של הצילום) כיום, רוב המעבדות מפתחות סרטים ותמונות במכונות הנקראות מינילאב (minilab). התהליך במכונות אלו זהה לזה שבחדר החושך, אך הסיכון למפעיל נמוך יותר, המהירות גבוהה הרבה יותר, השימוש קל והדיוק רב אך רכישת המכשיר יקרה והוא דורש אחזקה רבה וצורך בתחזוקה יומית. נדרש לפתח סרטי צילום כדי לאפשר לתמונה ה"סמויה" להתגלות, כמו כן, להסיר את הכימיכלים הרגישים לאור שבסרט כדי שיתאפשר להחזיק אותם באור ללא חשש. הפיתוח של סרטי נגטיב (סרטים שהם נגטיב מהמציאות - כהה על הסרט הוא בהיר במציאות, וכו') נעשה באמצעות העברת הסרט צילום דרך כימיקלים אחדים, והם: מפתח – תמיסת אלקלי אשר משקפת את הסרט כך שאפשר יהיה לראות מה יש בו ולהדפיס ממנו תמונות. ככל שהסרט נמצא במפתח פחות זמן, כך הוא יותר שקוף (והתמונות יוצאות יותר כהות). בתהליך הפיתוח הופכים הלידי הכסף לכסף מתכתי ובתהליך זה מצמדי הצבע הנמצאים באמולסיה בקרבת הכסף שהתפתח צובעים את הנגטיב בענני צבע. מלבין (Bleach) – תמיסה אלקלית אשר מבצעת תהליך הפוך לתהליך הפיתוח רק עבור חלקיקי הכסף ומחזירה את הכסף המתכתי למצב של הלידי כסף (ענני הצבע נשארים ללא שינוי). קוֹבֵעַ (Fixer) – מסיר את כל הלידי הכסף מהאמולסיה. מייצב (Stabilizer) – תמיסה שמכילה סבון וחומרים מקשים אשר מנקה את הסרט מהכימיקלים שדרכם עבר, מקשיחה את האמולסיה, ועושה את הסרט עמיד יותר לפגעי הזמן. לאחר שהסרטים עוברים תהליך הם מיובשים על מנת למנוע הדבקות הסרט והתקלפות האמולסיה. הסרט המפותח שקוף בחלקים שנחשפו פחות לאור (כהים יותר במציאות), ואטום בחלקים שנחשפו יותר (בהירים יותר במציאות). עד לפני מספר שנים, הדפסת תמונות מסרטי צילום נעשתה בצורה כזו שאור ממנורה חזקה במיוחד הואר על נייר רגיש לאור דרך הסרט המפותח. במקרה של סרטי נגטיב, גם הנייר הוא נגטיבי. האור עובר דרך האזורים הכהים בסרט פחות מאשר בשקופים, ולכן האזורים השקופים בהירים יותר על הנייר. כיום, רוב המכונות החדשות הן דיגיטליות (נוריצו, חברה יפנית המובילה בייצור ותכנון מינילאבים הפסיקה לייצר מכונות לא דיגיטליות). במקום הארה על נייר דרך הסרט המפותח, הסרט נסרק למחשב, והנייר נחשף על ידי לייזרים. בשני המקרים, הנייר עובר דרך כימיקלים שפועלים בצורה דומה לכימיקלים של פיתוח הסרטים. השינויים העיקריים הם במרכיבי וריכוזי כל תמיסה ותמיסה. המערכות הדיגיטליות עדיין בחיתוליהן, ולמרות שיש להן יתרונות רבים על המכונות האנלוגיות, הן עדיין איכותיות מעט פחות, ובדרך כלל גם מהירות מעט פחות (ההבדל במהירות זניח, משום שרוב זמן התהליך נצרך בשהייה בתמיסות הכימיקליות, שבהן הזמן זהה). כיום, התרחבה תפוצת המצלמות הדיגיטליות, והצורך בפיתוח של תמונות ירד באופן משמעותי. אף על פי כן, הדפסת תמונות במעבדת צילום היא איכותית יותר מאשר הדפסה במדפסת ביתית. כמו כן, אפילו במצלמות הדיגיטליות המשוכללות ביותר ניכרת ירידה באיכות לעומת סרטי צילום. כמות הפרטים בכל פיקסל במצלמות דיגיטליות קטנה בהרבה מאשר בסרטי צילום, וחברות מקצועיות (כגון עיתונים) עדיין מעסיקות צלמים אנלוגיים. צילום מצלמה צילום דיגיטלי רזולוציה היסטוריה של הצילום "קוֹבֵעַ", באתר מילוני האקדמיה ללשון העברית
נבחרת ארצות הברית בכדורסל נשים

נבחרת ארצות הברית בכדורסל נשים היא קבוצת כדורסל הנשים הלאומית של ארצות הברית. הנבחרת מורכבת בעיקר מכוכבות ליגת ה-WNBA ומשחקניות קולג' צעירות. הנבחרת זכתה בעשר מדליות זהב אולימפיות וב-11 אליפויות עולם. משנת 1994 ועד שנת 2024. הדירוג הנוכחי של נבחרת ארצות הברית ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות נשים, הוא המקום ה-1 בעולם, נכון ל-26 באוגוסט 2024, ללא שינוי לעומת דירוג קודם. אליפות אולימפית (10): 1984, 1988, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012, 2016, 2020, 2024 אליפות עולם (11): 1953, 1957, 1979, 1986, 1990, 1998, 2002, 2010, 2014, 2018, 2022 נוסף לכך, הנבחרת זכתה במדליות כסף באולימפיאדת 1976 ובאליפות העולם 1983, ובמדליות ארד באולימפיאדת 1992, באליפות העולם 1994 ובאליפות העולם 2006. מאמן ראשי: ג'ינו אוריימה באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) ניצחו האמריקניות את נבחרת סנגל בתוצאה: 121-56, ובכך הן השיגו את ניצחונן הגדול בכל הזמנים. מדיה וקבצים בנושא נבחרת ארצות הברית בכדורסל נשים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נבחרת ארצות הברית בכדורסל נשים נתונים מאתר פיב"א דירוג לנבחרות לאומיות נשים באתר פיב"א ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בתרון

בתרון (ביוונית: Βοτρύς, בלטינית "בוטרוס"[דרוש מקור], בסורית: ܒܬܪܘܢ, מסורית לערבית: البترون) היא עיר חוף צפונית בלבנון. בעיר ממוקמות עשרות כנסיות קתוליות ויווניות אורתודוקסיות. העיר משמשת גם כעיירת חוף עם חיי לילה פעילים. העיר נוסדה על ידי הפיניקים מספר ק"מ צפונית לעיר גבל, ומזוהה עם "בַּתְרַנֻ" במכתבי אל־עמארנה. על פי יוסף בן מתתיהו העיר נבנתה (כלומר בוצרה) על ידי אתבעל מלך הפיניקים. פליניוס הזקן מזכיר אותה כאחת מערי פיניקיה. העיר מוזכרת על ידי היסטוריונים רבים והייתה חלק מפרובינציית פיניקיה בתקופה הרומית. העיר שמשה מקום מושבה של הבישופות של צור. בשנת 551 נהרסה העיר ברעידת אדמה אך כתוצאה מהרעידה נפער בור בים שאיפשר בנייה של נמל בעיר. בעיר, על סלע בולט מוקף מכל עבריו בצוקים, נמצאת מצודה גדולה שנבנתה בימי הביניים כדי להגן על הדרך מטריפולי לביירות. מצפון לעיר נמצא מבצר מסילחה ששופץ והפך לאתר תיירותי. מדיה וקבצים בנושא בתרון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בתרון הסיומת הערבית ־וּן אופיינית גם לשמות שלא הסתיימו בסיומת היוונית -ον, כמו במקרה של בתרון או במקרה של העיר Κάρνος, היא Karnoun בימינו. ראו: Renan, Ernest (1864). Mission de Phénicie. Paris: Imprimerie Impériale. p. 21 משה אילת, תרשיש בישעיהו כג ובהיסטוריה, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום י, 1986, עמ' 23 יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, 8.13.1 (ראו במקור היווני ובתרגום) פליניוס הזקן, תולדות הטבע, 5.17 (ראו במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בלבנון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סגל דיפלומטי

סגל דיפלומטי (בצרפתית: corps diplomatique) הוא אוסף הדיפלומטים הזרים בעלי מינוי לשרת במדינה מסוימת, או בארגון בינלאומי. יש והביטוי כולל אך ורק את ראשי המשלחות הדיפלומטיות אשר הגישו את כתב האמנתם (שגרירים, וכדומה) ואשר מייצגים את מדינתם במדינה זרה. הסגל הדיפלומטי מתכנס בדרך כלל רק לציון אירועים ממלכתיים במדינה שבה הוא משרת, כגון מעמדי הכתרה, מינוי ממשלה, יום עצמאות, או יום פתיחת דיוני הפרלמנט, בהתאם לנוהג באותה מדינה. הסגל הדיפלומטי עשוי אף להתכנס בארמון הנשיאות, או המלכות, כדי להביא את ברכת ראשי מדינותיהם לכבוד השנה החדשה, למדינה שבה הם משרתים. לעיתים קיים בלבול בין המונח "הסגל הדיפלומטי" כמתואר לעיל, לבין המונח "השירות הדיפלומטי" המתייחס לאוסף הדיפלומטים מאותה מדינה המשמשים כשליחיה במדינות זרות רבות. קיימות מדינות שאינן נותנות מעמד רשמי לסגל הדיפלומטי, אולם יש והסגל הדיפלומטי מופיע ברשימת סדרי הקדימה הממלכתיים. במדינות רבות בעולם, ובמיוחד ביבשת אפריקה, ראשי משלחות של ארגונים בינלאומיים (כגון, האומות המאוחדות, האיחוד האירופי, הצלב האדום, ועוד) הם חלק מן הסגל הדיפלומטי, ומקבלים את הזכויות המגיעות לחבריו. ברוב מדינות העולם לוחיות הרישוי של כלי הרכב השייכים לחברי הסגל הדיפלומטי נושאות את הקידומת CD לצד מספר הרישוי, ראשי תיבות של המונח סגל דיפלומטי (corps diplomatique) בצרפתית. בחלק מארצות העולם, השגריר בעל הוותק הרב ביותר באותה מדינה, או השליח האפיפיורי (נונציו) במדינה, נושא את התואר ראש הסגל הדיפלומטי, ולעיתים מוענק לו מקום גבוה בסדרי הקדימה הממלכתיים. כך למשל, בסדרי הקדימה הממלכתיים בניו זילנד, ראש הסגל הדיפלומטי ניצב לפני סגן ראש הממשלה, המושל הכללי לשעבר, ונשיא בית המשפט העליון. ראש הסגל הדיפלומטי עשוי אף לדאוג לתאום בין הנציגים הדיפלומטיים הזרים, ובמגעים שבינם לבין ראשי המדינה המארחת. ראש הסגל הדיפלומטי עשוי לדון עם המדינה המארחת ביישום היבטים שונים של אמנת וינה בדבר יחסים דיפלומטיים או חסינות דיפלומטית. כך למשל, תשלום קנסות, או מיסים, על ידי חברי משלחות דיפלומטיות. ראש הסגל מייצג הדיפלומטים הזרים בעניינים הנוגעים לסגל כולו. מינויו של השליח האפיפיורי לראש הסגל הדיפלומטי מקורו בהוראת סעיף 4 לפרוטוקול מיום 9 ביוני 1815 של קונגרס וינה, הקובע תפקיד זה לשליח האפיפיורי. בדרך כלל, השליח האפיפיורי מכהן כראש הסגל הדיפלומטי במדינות שבהן נצרות קתולית היא הדת הרשמית במדינה, או הדת העיקרית בין תושביה. בהיעדר נונציו מקובל שראש הסגל הוא השגריר המבוגר ביותר ("זקן הסגל הדיפלומטי"), או השגריר המכהן זמן רב ביותר במדינה. דרג דיפלומטי מדיה וקבצים בנושא סגל דיפלומטי בוויקישיתוף אנשי הסגל הדיפלומטי בישראל מברכים את יוסף שפרינצק ערב ראש השנה תשי"א. יומני כרמל ספטמבר 1950 (התחלה 2:05)
קומוטטור (אלקטרוניקה)

קוֹמוּטָטוֹר (או מחלף) הוא מפסק חשמלי מסתובב שמטרתו החלפת כיוון של מתח חשמלי או זרם חשמלי. קומוטטור הוא מרכיב ברוב המכונות לזרם ישר. הוא מחבר בין הרוטור למברשות שמחוברות למעגל החשמלי, ומשמש לשינוי הכיוון של השדה המגנטי כך שמומנט הסיבוב של ציר המנוע (הרוטור) יהיה תמיד באותו כיוון. הקומוטטור מורכב משני חצאי גליל נחושת המותקנים כך שכל פעם שהכיווניות של השדה המגנטי ברוטור משתנה, חיבורי הקומוטטור אל הפלוס והמינוס במעגל החשמלי מתחלפים ביניהם, כך ששינוי הכיוון של השדה המגנטי אינו משפיע על כיוון הזרם שזורם במעגל החשמלי. הקומוטטור הראשון נבנה על ידי איפוליט פיקסי בגנרטור לזרם ישר שהוא ייצר לפי הצעתו של אנדרה מרי אמפר. מדיה וקבצים בנושא קומוטטור בוויקישיתוף מידע על קומוטטור מאתר hyperphysics. ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אדם דרסקי

אדם מיכאל דרסקי (בפולנית: Adam Michał Darski; נולד ב-10 ביוני 1977), הידוע גם בכינויו "נרגל" (Nergal aka Czolo, אל המלחמה), הוא מוזיקאי פולני. הוא החבר המייסד, כותב השירים, המלחין הראשי, המנהל והמנהיג של להקת הבלאקנד דת' מטאל בהמות, אותה ייסד כשהיה בן 14. דרסקי הוא הסולן והגיטריסט המוביל של הלהקה. דרסקי נודע בחיבתו לדבר עם הקהל בזמן הופעות, וכן בזכות תרומתו ללהקות הרמה, נייל, דמנשן, ויידר, סוויט נויס, מסטיפל, מיס אייג', קורופטשן, הנגאובר, דה וולברינס והיפיסטוס. נרגל למד 6 שנים היסטוריה ושנתיים לטינית באוניברסיטת גדנסק. מדיה וקבצים בנושא אדם דרסקי בוויקישיתוף אדם דרסקי, ברשת החברתית פייסבוק אדם דרסקי, ברשת החברתית אינסטגרם אדם דרסקי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אדם דרסקי, באתר AllMusic (באנגלית) אדם דרסקי, באתר MusicBrainz (באנגלית) אדם דרסקי, אמן באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) אדם דרסקי, באתר Discogs (באנגלית) אדם דרסקי, באתר Songkick (באנגלית) אלכסנדרה לוקש וניר כהן, "הקהל בישראל הוא מהטובים בעולם", באתר ynet, 19 בפברואר 2019
גוגול

גוּגוֹל (Googol) הוא המספר 10100, כלומר הספרה 1 ובעקבותיה מאה אפסים. המונח נטבע על ידי מילטון סירוטה, אחיינו של המתמטיקאי האמריקאי אדוארד קאסנר (אנ'), כאשר היה בן תשע בלבד, והוא מתועד לראשונה במאמר של קאסנר משנת 1938. ב-1940 זכה המספר לפרסום בציבור הרחב, כשקאסנר הציג אותו בספרו "מתמטיקה והדמיון". כמו כל מספר שהוא חזקה שלמה של 10, גורמיו הראשוניים של המספר גוגול הם 2 ו-5 בלבד. בייצוג בינארי הוא נכתב באמצעות 333 ספרות. למספר גוגול אין כל תפקיד משמעותי במתמטיקה. קאסנר השתמש בו כאמצעי המחשה, על מנת להדגים את ההבדל בין מספר גדול עד מעבר לדמיון, כמו גוגול - שהוא גדול ממספר החלקיקים האלמנטריים ביקום הידוע (כ-1087) לבין האינסוף עצמו. אף על פי שגוגול אכן מספר גדול, פעולות מתמטיות פשוטות מניבות מספרים גדולים יותר. למשל, המספר 70 עצרת (!70) הוא מאותו סדר הגודל של גוגול. מנוע החיפוש גוגל נקרא על שם המספר גוגול, ומטה החברה אף נקרא גוגלפלקס. בגלל שגיאת כתיב של אחד ממקימי החברה כאשר הוא בדק אם הדומיין לאתר היה פנוי, מנוע החיפוש נקרא גוגל ולא גוגול. ערך מורחב – גוגולפלקס המספר גוגולפלקס הוא 1 ולאחריו גוגול אפסים, או עשר בחזקת גוגול: 10 g o o g o l = 10 ( 10 100 ) {\displaystyle 10^{\mathrm {googol} }=10^{(10^{100})}} . מאחר שבגוגולפלקס יש גוגול ואחת ספרות, יהיה בלתי אפשרי לכתוב או לייצג את כל הספרות של גוגולפלקס בייצוג עשרוני, גם אם כל החומר ביקום היה משמש כדיו ונייר או ככוננים קשיחים. אף שגוגול, ובוודאי גוגולפלקס, נראים מספרים חריגים בגודלם, המשפט הטיפשי של האריתמטיקה מוכיח שכמעט כל המספרים הטבעיים גדולים מגוגולפלקס. מספרים גדולים עוד יותר מופיעים פה ושם במתמטיקה; ראו למשל מספר סקיוז ומספר גרהאם. מדיה וקבצים בנושא גוגול בוויקישיתוף גוגול, באתר MathWorld (באנגלית) דורון פישלר, סיפורי למה ככה: למה גוגל זה גוגל, באתר חדשות 13, 19 באפריל 2011 הספרה 1 ואחריה גוגול אפסים
הסכם זבורוב

הסכם זבורוב (בפולנית: Ugoda zborowska) הוא הסכם שביתת נשק בין הצבא הפולני לקוזקים ובעלי בריתם החאן של קרים, שנחתם בזבורוב, אשר ליד טרנופול ב-17 - 18 באוגוסט 1649. ההסכם הכיר בהישגי הקוזקים במלחמת 1648–1649. הכנסייה האורתודוקסית הוכרה ככנסייה הדומיננטית באוקראינה, וכל התפקידים המינהליים יכלו לקבל רק אורתודוקסים, על פולין נאסר להחזיק צבא בשטחים שבשליטת הקוזקים וכן נאסר על יהודים להתיישב בהם. הובטחה חנינה לכל משתתפי המהומות, לקוזקים הותר להחזיק צבא של 40,000 איש. בוגדן חמלניצקי קיבל את העיר צ'יגירין כנחלתו. למעשה לצד הפולני התנאים לא היו נוחים והם במתכוון הפרו את ההסכם מיד לאחר חתימתו. בשנה הבאה חודשו הקרבות באישורו של הסיים הפולני. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
CMOS

CMOS (ראשי תיבות של Complementary Metal Oxide Semiconductor) היא הטכנולוגיה העיקרית כיום לייצור של מעגל משולב. בסיס הטכנולוגיה מורכב משני טרנזיסטורים, NMOS ו-PMOS שהם טרנזיסטורי MOSFET עם תעלה מסוג P ומסוג N המיוצרים גב אל גב ויחדיו יוצרים שער לוגי. רכיבי ה-CMOS נפוצים היום למעשה בכל המעגלים המשולבים הנמצאים כיום בכל התקן אלקטרוני בהם מיקרו-מעבדים, מיקרו-בקרים ומעגלים דיגיטליים ואנלוגיים אחרים, FPGA,‏ VLSI,‏ ASIC,‏ SRAM ועוד. ה-CMOS היא הטכנולוגיה העיקרית מבין כמה טכנולוגיות שימושיות אחרות, כגון טרנזיסטורים ביפולריים עליה מבוססת טכנולוגיית ה-Bi-CMOS וטכנולוגיית הגליום ארסניד (GaAs), המשמשת בעיקר ליישומים בהם נדרשים קצבי שעון מהירים במיוחד – עשרות גיגה-הרץ ומעלה. CMOS (אנ') הוא לעיתים הכינוי לחיישן האור במצלמות דיגיטליות, וכן אמצעי לזיהוי וכימות תגובות (ביולוגיות, כימיות וכיוצא בזה) עם אור. צריכת זרם סטטית מזערית – אין צורך בזרימה במערכת CMOS כדי לשמור על ערך לוגי קבוע. צריכת זרם דינמית – צריכת הזרם הדינמית תלויה בריבוע מתח העבודה, בקיבול השער (גאומטריה) ובתדר. לכן בתכנון מעבדים בהם מנסים להעלות את תדר העבודה מעדיפים מתח הפעלה נמוך ככל הניתן. ניתן להשיג מתח זה בהתאמה בגאומטריה עדינה יותר, ובה גם הקיבול יותר קטן. התנגדות יציאה נמוכה (על פי הגאומטריה של הרכיב), מה שיקרב את מתח היצירה למתחי האספקה או יגדיל את זרם היציאה האפשרי. רגישות גבוהה למתחי יתר – רגישות זו נמנעת ברוב הרכיבים המודרניים על ידי מנגנוני הגנה פנימיים. רגישות נמוכה לרעש – על ידי דרישה שאותות הכניסה יעברו סִפים מסוימים (כולל היסטרזיס בהרבה מקרים) ועל ידי מרווח אותות היציאה הגדול. החיסרון העיקרי הוא מהירות העבודה נמוכה יחסית לטכנולוגיות המתחרות כגון טרנזיסטור ביפולרי המשמשות ליישומים מהירים במיוחד, אף על פי שתודות להקטנת ממדי השער לתחום הננו, ניתן להגיע לקצבים גבוהים, במיוחד במעבדים של מחשבים אישיים, של כמה גיגה הרְצים. העיקרון מאחורי CMOS המאפשר מימוש שערים לוגיים הוא השימוש בשני טרנזיסטורים מסוג MOSFET, האחד עם תעלה מסוג P והשני עם תעלה מסוג N, היוצרים יחדיו נתיבים לזרימת הזרם לכיוון המוצא מספק המתח או מהאדמה. כאשר הנתיב למוצא נובע מספק המתח, המעגל נקרא מושך למעלה ונמצא במצב דלוק (ON) וכאשר המוצא מחובר לאדמה הוא נקרא מושך למטה או במצב כבוי (OFF). המחשת פעולת ה-CMOS (פועל על Java)
סדרה של צרות (סרט)

סדרה של צרות (באנגלית: Lemony Snicket's A Series of Unfortunate Events) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 2004, בבימויו של בראד סילברלינג ובכיכובו של ג'ים קארי. הסרט מבוסס על שלושת הספרים הראשונים בסדרת הספרים "סדרה של צרות" ותסריטו של רוברט גורדון. עלילת הסרט מבוססת על שלושת הספרים הראשונים בסדרת הספרים "סדרה של צרות": התחלה נוראה, חדר הזוחלים והחלון הרחב, אך עם שינויים קטנים בסדר ההתרחשויות. העלילה מסופרת על ידי למוני סניקט (ג'וד לאו), אשר מופיע מדי פעם כצללית, הכותב את הסיפור במכונת כתיבה בתוך החלק הפנימי של מגדל שעון. הסרט מספר על שלושת ילדי בודלר, ויולט בעלת כושר ההמצאה המיוחד, קלאוס הנבון וסאני התינוקת בעלת השיניים החזקות ונטייה לנשכנות. אשר מתייתמים מהוריהם לאחר ששריפה מסתורית פורצת בבתיהם. שלושת היתומים עוברים לגור עם דודם לכאורה, הרוזן אולף, שחקן נרקיסיסט, איש רשע וזדוני, המשמש כאפוטרופוס שלהם ומעבידם בפרך. עם הזמן, השלושה מגלים שמטרת הרוזן היא לזכות בכספי הירושה של משפחת בודלר. לאחר שהוא מגלה כי לא יירש דבר עד שוויולט לא תגיע לגיל 18 אלא אם כן כל הילדים ימותו, הוא מנסה לרצוח אותם על ידי כליאתם במכונית על פסי רכבת, אך הילדים מצליחים להסיט את הרכבת ולהינצל. מר פו (טימותי ספול) האחראי על העיזבון של הורי הילדים לא האמין להם כאשר ניסו לשכנעו שהרוזן ניסה לרצוח אותם אך הוא שולל את האפוטרופסות של אולף מאחר שהאמין כי נתן לוויולט לנהוג במכונית בעצמה. היתומים מועברים בשמחה מבית הרוזן אך הם לא נפטרו ממנו לתמיד והוא ממשיך לרדוף אותם ולנסות להשיג את המשמורת עליהם מחדש, לרוב כאשר הוא מתחזה לאדם אחר. הם עוברים לגור עם הדוד מונטי ולאחר שזה נרצח על ידי הרוזן, הם עוברים לגור אצל ג'וזפין אנוויסל, שגם אותה מנסה אולף לחסל. "סדרה של צרות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "סדרה של צרות", באתר נטפליקס "סדרה של צרות", באתר AllMovie (באנגלית) "סדרה של צרות", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "סדרה של צרות", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "סדרה של צרות", באתר Metacritic (באנגלית) "סדרה של צרות", באתר אידיבי "סדרה של צרות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קתרין או'הרה הופיעה גם בעיבוד הטלוויזיוני של הסיפור. בסדרה היא גילמה את דמותה של האופטומטריסטית ד"ר ג'ורג'ינה אורוול.
הלמה של צורן

הלמה של צורן (Zorn's lemma) במתמטיקה, ובמיוחד בתורת הקבוצות, היא משפט שימושי העוסק בתכונה של קבוצות סדורות חלקית. בין היתר, חשיבותו של המשפט באה לידי ביטוי בכך שהוא שקול לאקסיומת הבחירה, ומשתמשים בו לרוב על מנת להראות קיום של דבר מה בלי להראות דרך מפורשת לבנות אותו. המשפט משמש, בין היתר, להוכיח שלכל מרחב וקטורי יש בסיס, שלכל חוג יש אידיאל מקסימלי, שלכל שדה יש סגור אלגברי, וכן להוכחת משפט טיכונוף בטופולוגיה, להוכחת גרסה אינסופית של משפט החתונה בקומבינטוריקה, ושימושים רבים נוספים. המשפט קרוי על שם המתמטיקאי מקס צורן, שהשתמש בעקרון דומה ב-1935 כדי להוכיח טענה באלגברה. קדמו לו בניסוח עקרונות מקסימום הנובעים מאקסיומת הבחירה ועקרון הסדר הטוב - פליקס האוסדורף ב-1907, קזימירייז קורטובסקי (אנ') ב-1922 ו-רוברט לי מור (אנ') ב-1932. תהא ( A , ≤ ) {\displaystyle \!\,(A,\leq )} קבוצה סדורה חלקית לא ריקה. אם לכל שרשרת בתוכה (קבוצה חלקית ל-A שהצמצום של ≤ {\displaystyle \leq } אליה הוא יחס סדר ליניארי) קיים חסם מלעיל ב-A, אז ב-A יש איבר מקסימלי. לפי עקרון המקסימום של האוסדורף (השקול לאקסיומת הבחירה) קיימת ב-A שרשרת מקסימלית C. יהי a חסם מלעיל של C. נוכיח כי a מקסימלי ב-A: נניח בשלילה ש-a איננו מקסימלי. לכן, קיים   b ∈ A {\displaystyle \ b\in A} כך ש-   a < b {\displaystyle \ a<b} . מהיותו של a חסם מלעיל של C אנו מקבלים כי לכל   c ∈ C {\displaystyle \ c\in C} מתקיים   c ≤ a {\displaystyle \ c\leq a} . מכאן, לכל   c ∈ C {\displaystyle \ c\in C} מתקיים   c < b {\displaystyle \ c<b} ולכן   b ∉ C {\displaystyle \ b\not \in C} . נתבונן בקבוצה   C ∪ { b } {\displaystyle \ C\cup \left\{b\right\}} . הקבוצה הנ"ל מהווה שרשרת ומאחר ו-   b ∉ C {\displaystyle \ b\not \in C} אז אנו מקבלים ש-   C ⊂ C ∪ { b } {\displaystyle \ C\subset C\cup \left\{b\right\}} , כלומר שיש שרשרת גדולה מ-C וזאת בסתירה לכך ש-C היא שרשרת מקסימלית ב-A. נוכיח לדוגמה, תוך שימוש בלמה של צורן כי בכל חוג עם יחידה קיים אידיאל מקסימלי. יהי R חוג עם יחידה, ותהי P קבוצת כל האידיאלים האמיתיים בR (כלומר, האידיאלים שאינם שווים לחוג R עצמו), סדורה על ידי יחס ההכלה. P אינה ריקה שכן אידיאל האפס שייך לP. תהי C שרשרת ב-P. האיחוד U של כל האידיאלים בשרשרת הוא אידיאל (הוא סגור לכפל באיבר r של החוג משום שכל איבר x בתוכו שייך לאידיאל בשרשרת, המכיל גם את המכפלות rx ו-xr, וסגור לחיבור משום שאם x,y באיחוד אז יש אידיאלים   S , T ∈ C {\displaystyle \ S,T\in C} כך ש-   x ∈ S {\displaystyle \ x\in S} ו-   y ∈ T {\displaystyle \ y\in T} ; אבל C שרשרת ולכן אפשר להניח ש-   S ⊆ T {\displaystyle \ S\subseteq T} , ואז   x + y ∈ T {\displaystyle \ x+y\in T} מכיוון ש-T סגור לחיבור). כעת מבצע איבר היחידה את תפקידו החיוני בהוכחה: הוא אינו שייך לאף אידיאל בשרשרת (משום שכולם אידיאלים אמיתיים), ולכן גם אינו שייך ל-U -- מכאן שגם U אידיאל אמיתי. לפי הלמה של צורן, יש ב-P איבר מקסימלי, שהוא אידיאל מקסימלי של החוג. הוכחה זו אינה עובדת בחוגים ללא יחידה, ואכן ישנם חוגים כאלה ללא אידיאל מקסימלי (לדוגמה, בחוג הפולינומים השבריים   R 0 = ∑ α > 0 F x α {\displaystyle \ R_{0}=\sum _{\alpha >0}Fx^{\alpha }} אין אידיאל מקסימלי;   R 0 {\displaystyle \ R_{0}} עצמו הוא האידיאל המקסימלי היחיד של אותו חוג בתוספת יחידה,   ∑ α ≥ 0 F x α {\displaystyle \ \sum _{\alpha \geq 0}Fx^{\alpha }} ). הלמה של צורן, באתר MathWorld (באנגלית) הלמה של צורן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)