laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כרזות קרן קיימת לישראל

כרזות קרן קיימת לישראל הן כרזות שנועדו להעביר מסרים תרבותיים בעודן מתחזות ככרזות צבעוניות ובולטות. קק"ל נוסדה ב-29 בדצמבר בשנה 1901 ומטרתה ההתחלתית הייתה לאסוף כספים ואיתם לקנות שטחים בארץ ישראל וליישב בהם יהודים. לאורך השנים קק"ל התפתחה ליותר מכך ומנהיגה הבינו שעליהם לא רק לגייס כספים אלא גם ואולי בעיקר לשנות רוח של אומה שלמה. אחד הדברים הבולטים שעשתה היה יצירת כרזות צבעוניות במיוחד שמאחורן מסר שניסו להעביר מנהיגי קק"ל. בנוסף למטרתן להעביר מסרים, הכרזות נועדו להציג הישגים ולהחדיר אמונה והתלהבות לבניית המולדת הישנה-חדשה. לפני יצירת הכרזות קק"ל ניסו להעביר מסרים בעוד דרכים כמו; בולים - שהופצו כ-30 מיליון מהם, סרטי קולנוע - הממחישים ליהודי התפוצות את מה שמתחולל בארץ, ועוד. בשנות העשרים של המאה ה-20 תפקדה קק"ל, בנוסף על שאר תפקידיה, כגוף חינוכי מרכזי ביישוב העברי. מנהל הגימנסיה העברית של ירושלים ד"ר שלמה שילר חיפש דרך לקרב את התלמידים לחקלאות ולטבע בארץ ישראל. בהמשך הוא יזם את הקמת תנועת המורים למען קק"ל, מתוך כוונה לשנות ולשפר את החינוך העברי ביחד עם קק"ל. השנים האלו היו השנים שבהן החלה קק"ל להפיק מגוון רחב של כרזות. הכרזות שימשו כלי הסברה יעיל בפני קק"ל, ורבות מהן נועדו למערכת החינוך של היישוב. כמעט בכל כיתה הייתה כזו כרזה. הכרזות הוכחו ככלי יעיל לחינוך ועד מהרה הגיעו גם לתנועות נוער ולארגונים ציוניים בחו"ל. המסר של הכרזות היה פשוט וקצר אך זה לא אומר שהוא לא היה מתוכחם, להפך זו הייתה מהותו. לדוגמה:כרזה המצויר בה מגדל מים לא באמת מתייחסת אל מגדל המים אלא אל אחד מסמלי הציונות המציינות את ההתיישבות. את כרזות קק"ל ציירו ועיצבו מיטב האמנים והמעצבים, וביניהם רבים. כמו: אוטה וליש שעיצב רבים מהבולים והמטבעות הראשונים של מדינת ישראל ובנוסף הוא היה אחראי גם לקליגרפיה של מגילת העצמאות. הסטודיו של רוטשילד-ליפמן שהוקם ופעל על ידי: גרלד רוטשילד וזאב ליפמן שהיו אחראיים להרבה מכרזות צה"ל ולמודעות פרסומת ידועות. פרנץ קראוס דוד זיק שולמית ארן שמואל כץ צבי ברגר רפאל וטישטין שולמית כרמי רות לוין ורבים אחרים. מנחה נופה, עכבר העיר, נוסטלגיה ארצישראלית: מסע אל העבר דרך כרזות קק"ל, באתר הארץ, 10 בפברואר 2017 תערוכת כרזות היסטוריות - נוסטלגיה ארצישראלית כתבה של קרן קיימת לישראל בשנה 2017 היסטוריה של קק"ל לפי עשורים כתבה של קרן קיימת לישראל בשנה 2020
גזוז (סרט)

גזוז הוא סרט רומנטי ישראלי משנת 2023 בכתיבה הפקה ובימוי של טומי לנג, עם רוברט הניג, ענת מנדלסון ושירי לוטן בתפקידים הראשיים. הסרט מתאר דייט בין בני זוג מבוגרים הנמשך לילה שלם בין אתריה של שכונת נווה צדק. בתים עתיקים, סמטאות צרות, קולנוע עדן, פארק המסילה, תחנת הרכבת יפו ופארק צ'ארלס קלור. הסרט צולם ב-24 שעות (8 שעות בשלושה לילות) בתקציב קטן ללא השתתפות של גופים או קרנות. רוברט הניג מופיע כאלמן בשם פטר שמחפש זוגיות כמו בסרטיו הקודמים של לנג (שגם הוא אלמן) - טייארה, זוג או פרד, פטר השלישי, הולכת שבעה ומריונטה. פטר (רוברט הניג) הוא שחקן אלמן בן 76. יש לו שני בנים שיחסיהם אתו קרים. הוא משכיר את דירתו בתל אביב לאדריכלית צעירה בשם נלי (שירי לוטן). את נלי הכיר לפני 5 שנים כשעבדה כמלצרית במסעדה. הוא מחבב אותה ומתייחס אליה כמו בת שאין לו ולכן נתן לה לגור בדירתו בעוד הוא גר בדירה שכורה. נלי היא בת לאם יחידנית, לילי (ענת מנדלסון). נלי רוצה לשדך את אמה לפטר ומארגנת להם דייט. פטר יושב על ספסל בפארק צ'ארלס קלור ונלי מגיעה על קורקינט חשמלי ומכירה את אמה לפטר. פטר מציע ללילי לצעוד ולשוחח והם מתחילים את הלילה בצעידה באזור נווה צדק כשנלי מלווה אותם מרחוק בקורקינט שלה. פטר ולילי משוחחים על פוליטיקה וזוגיות. פטר מספר על אשתו שנפטרה בגיל 51 ומאז לא מצא בת זוג מתאימה והוא למעשה בודד. לילי מספר שהייתה לה פרשת אהבה קצרה עם גבר ממנו נכנסה להיריון ואחר כך התחתנה והתגרשה וגידלה את נלי כאם יחידנית כשהיא מתפרנסת כפסיכותרפיסטית. במהלך הטיול נפגשת איתם נלי, מוזגת להם יין בגביעים, והם נהנים ואוכלים פיצה. בשלב מסוים הם רבים ונלי מנסה לגשר ביניהם ומתעמתת עם אמה, שלא גילתה לה מי אביה ונשארה בודדה, ואולי זה עבר גם לה בגנים, כי עד עתה לא הצליחה נלי למצוא זוגיות. לבסוף כולם נרגעים, נלי משרטטת תוכנית לבית שיבנה פטר על המגרש שלו וקונה להם סברינה וגזוז לאחר ששמעה כי אהבו זאת בילדותם. כולם מתיישבים על ספסל בפארק ואז מגלה לילי סוד ששמרה בליבה שנים ואשר ישנה את מצבם באופן משמעותי (בלי ספוילר). הסרט מסתיים כששלושתם יושבים על ספסל בפארק צ'ארלס קלור, אוכלים סברינות ושותים גזוז. "גזוז", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "גזוז", באתר ספר הקולנוע הישראלי "גזוז", באתר אידיבי "גזוז", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית קדימון לגזוז, באתר יוטיוב
סרט בשחור לבן (שיר)

"סרט בשחור לבן" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור ביוני 1987 חברת התקליטים CBS ישראל, והוא נכלל כרצועה השנייה וכשיר הנושא של אלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן. "סרט בשחור לבן" נכתב על ידי דני רובס ונתן כהן, שגם הלחין והפיק אותו. ב-23 ביוני 1987 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי במקום ה-17. ב-28 ביולי עלה למקום החמישי, המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע, שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, יצא מהדירוג ב-1 בספטמבר לאחר שמונה שבועות צעידה רצופה. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג השיר במקום העשירי. מידע על היצירה "סרט בשחור לבן" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "סרט בשחור לבן" באתר מיוזיק בריינז סרט בשחור לבן (שיר) באתר סטריאו ומונו סרט בשחור לבן באתר סטריאו ומונו המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 23 ביוני 1987. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 28 ביולי 1987. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 1 בספטמבר 1987. פזמונט
קחי נשימה

"קחי נשימה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בדצמבר 1987 חברת התקליטים CBS ישראל, והוא נכלל כרצועה הפותחת של אלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן. "קחי נשימה" הולחן על ידי מיטשל (מיטש) הילר וג'יימס סימפסון, את הגרסה העברית לשיר כתבה רחל שפירא. השיר עובד והופק מוזיקלית על ידי קובי אשרת. זוהי גרסת כיסוי לשירו של כריס דה בורג, "Sailing Away". ב-8 בדצמבר 1987 השיר נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי במקום ה-14 – הכניסה הגבוהה ביותר לשבוע זה. ב-19 בינואר 1988 עלה למקום השלישי, המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע, שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, יצא מהדירוג ב-23 בפברואר לאחר אחד-עשר שבועות צעידה רצופה. מידע על היצירה "קחי נשימה" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "קחי נשימה" באתר מיוזיק בריינז קחי נשימה באתר סטריאו ומונו סרט בשחור לבן באתר סטריאו ומונו המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 8 בדצמבר 1987. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 19 בינואר 1988. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 23 בפברואר 1988. פזמונט
חבר (שיר של אילנית)

"חבר" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את תקליט השדרים הוציאה לאור בשנת 1988 חברת התקליטים CBS ישראל, והוא נכלל כרצועה השלישית של אלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן., שיצא שנה קודם (1987). "חבר" נכתב על ידי אהוד מנור הולחן על ידי הנרי בראטר, עובד הופק מוזיקלית על ידי קובי אשרת. "חבר" נחשב לשיר האחרון של אילנית שזכה להצלחה, והחל משנות ה-90 של המאה ה-20 אף אחד משיריה לא דורג בין עשרת השירים הפותחים במצעדים. ב-16 באוגוסט 1988 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי במקום ה-21. ב-27 בספטמבר עלה למקום השני, המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע, שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, יצא מהדירוג ב-22 בנובמבר לאחר שלושה-עשר שבועות צעידה רצופה. מידע על היצירה "חבר" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "חבר" באתר מיוזיק בריינז חבר (שיר של אילנית) באתר סטריאו ומונו סרט בשחור לבן באתר סטריאו ומונו המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 16 באוגוסט 1988. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 27 בספטמבר 1988. פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 22 בנובמבר 1988. פזמונט
רוברט טיילור ג'ונס

רוברט טיילור ג'ונס (באנגלית: Robert Taylor Jones;‏ 8 בפברואר 1884 – 11 ביוני 1958) היה איש עסקים ופוליטיקאי אמריקאי מאריזונה, איש המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמושל אריזונה השישי בשנים 1939–1941. רוברט טיילור ג'ונס נולד בראטלדג', טנסי, כבנם של סמואל ג'וזף ושרה אליזבת' (לבית לג) ג'ונס. אביו היה ותיק מלחמת האזרחים האמריקאית שלחם בשורות צבא האיחוד והיה פעיל בפוליטיקה ובענייני הקהילה. ג'ונס התחנך בבתי הספר הציבוריים שבטנסי. הוא החל את הקריירה שלו כמהנדס בהכשרה עצמית, עוד בימי נעוריו. הוא היה מעורב בסלילת מסילות ברזל במזרח טנסי. חוויה זו הועילה לו כאשר הוא נכנס לעולם העסקים בזכות עצמו כקבלן זוטר. ג'ונס השתתף בכריית תעלת פנמה במשך שנה אחת כמהנדס אזרחי. כששב ג'ונס לארצות הברית, הוא עבר לחיות בלוס אנג'לס. מאוחר יותר הוא היה מעורב בסלילת מסילת הברזל מלאס וגאס לסולט לייק סיטי. ב-1909 הגיע ג'ונס לטריטוריית אריזונה ועבד עם חברת מסילת הברזל גלוב ועמק חילה. באותה שנה הוא הכיר את אילון ארמסטרונג מהעיירה וינקלמן שבאריזונה, בתו של ו. ט. ארמסטרונג, מחלוצי גידול הבקר באריזונה, שכיהן כשריף של מחוז חילה. ב-1911 נישאו השניים ורכשו בית ברחוב הראשי של העיירה סופיריור, ושם הם השתקע ונולדו להם בת ובן. בשנים -1931–1934 ובשנים 1937–1938 כיהן ג'ונס כחבר הסנאט של אריזונה. בספטמבר 1938 ניצח ג'ונס בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית על משרת מושל אריזונה. בבחירות הכלליות ב-8 בנובמבר אותה שנה הוא ניצח לאחר שגרף 80,350 קולות מול 32,022 שקיבל המועמד הרפובליקני ג'רי ו. לי. ב-2 בינואר 1939 הושבע ג'ונס לכהונתו. את מסע הבחירות שלו הוא ניהל על בסיס הבטחה על יצירת ממשל בדגם עסקי לממשלת המדינה. על כל פנים, ידידותו כלפי כמה מחברי הסנאט המדינתי עוררה את חמתם של חברי בית הנבחרים של אריזונה עד שרק מעטות מבין הצעות החוק שלו עברו. אף על פי כן, במהלך תקופת כהונתו עבר חוק שכר מינימום לעובדי עבודות ציבוריות, ונושא החנינה הוסדר על ידי כללים קפדניים יותר. בנוסף, שולבו תפקידי ההיסטוריון המדינתי והספרן המדינתי. ג'ונס בחר שלא להתמודד על תקופת כהונה שנייה. לאחר תום כהונתו כמושל שב ג'ונס לעסקיו הפרטיים בפיניקס וניהל בית מרקחת. ב-1953 הוא סגר את בית המרקחת, ובאותו מקום הוא הקים חנות הלבשה. הוא גם החזיק חוות בקר ליד צ'נדלר. רוברט טיילור ג'ונס נפטר בפיניקס ב-11 ביוני 1958. הוא נטמן בבית הקברות גרינווד שבעיר. במרץ 1994 הוסב ביתו בסופיריור למוזיאון בוב ג'ונס. המוצגים במוזיאון מתמקדים בחפצים מקומיים וכוללים תמונות, ציוד כרייה ודגימות גאולוגיות. Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 53-54. מדיה וקבצים בנושא רוברט טיילור ג'ונס בוויקישיתוף רוברט טיילור ג'ונס באתר אגודת המושלים הלאומית (באנגלית) רוברט טיילור ג'ונס באתר Superior Historical Society - Bob Jones Museum (באנגלית) רוברט טיילור ג'ונס באתר The Political Graveyard (באנגלית) רוברט טיילור ג'ונס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
על הדבש ועל העוקץ (אלבום)

על הדבש ועל העוקץ הוא האלבום ה-17 של שירי נעמי שמר והראשון שמבוצע על ידיה. שם האלבום הוא שורה מתוך השיר "על כל אלה" שנמצא באלבום. בדצמבר 1979 חשבה נעמי שמר על רעיון חדש – להגיש בעצמה תוכנית טלוויזיה, שבה היא תשיר שירים. חנוך חסון אהב את הרעיון ואישר לה ליישם אותו ולצאת לדרך. הוא מינה את אומנה כהן למפיקה הראשית של התוכנית, ושמר עיצבה את התוכנית יחד עם גיל אלדמע. התוכנית הראשונה, "ימי טבת", שודרה ב-18 בינואר 1980 ועסקה בשירי חורף. ככל שהתוכנית התקדמה, נוספו עוד ועוד שירים בביצועה של שמר. ב-1981, נאספו שירים מן התוכנית לאלבום "על הדבש ועל העוקץ". האלבום כולל 12 שירים בביצועה של שמר. מוטי זעירא, על הדבש ועל העוקץ
פטר ארדש (כלכלן)

פטר ארדש (במקור אייזלר, בהונגרית: Erdős Péter;‏ בודפשט, 26 ביולי 1910 – בודפשט, 3 באוגוסט 1990) היה כלכלן יהודי-הונגרי, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים (נספח: 1973, מן המניין: 1979), זוכה פרס המדינה (1980) (פרס המדינה של הרפובליקה העממית ההונגרית היה פרס ממלכתי גבוה שהוקם על ידי המועצה הנשיאותית של הרפובליקה העממית ההונגרית בשנת 1963, אשר הוענק ליחידים או לקבוצות כהוקרה על הישגים מדעיים, כלכליים וטכניים יוצאי דופן בתחום), ארדש היה פרופסור באוניברסיטה. פטר אייזלר נולד במשפחה יהודית כבנם של מיקשה ארדש (אייזלר), פקיד דואר וטלגרף ראשי, ושל קרולינה דויטש. בשל חוקי ההפליה וההגבלות על לימודי יהודים בממלכת הונגריה (נומרוס קלאוזוס) שנחקקו בשנת 1920, הוא למד הנדסת חשמל באוניברסיטת ברנו ובאוניברסיטת וינה. הוא השתלב בעבודת תנועות השמאל עוד בצעירותו ונעצר מספר פעמים בשנות השלושים ובשנת 1942 נידון לשש שנות מאסר. הוא עבד כמהנדס בין 1945 לבין 1948, ואז הפך לכלכלן. הוא מונה כמורה באוניברסיטה לכלכלה, לימד את ההיסטוריה של תיאוריות כלכליות. הוא ניהל את "המכון למדעי הכלכלה" הקודם (Közgazdaságtudományi Intézet) עד 1952, עד פירוקו ואז נאסרה עליו ההוראה והעבודה המדעית. הוא טוהר ושוקם רק כאשר אימרה נאג' הקים את המכון לכלכלה של היום. הוא היה מנהל אגף משנת 1954 ועד פרישתו ב-1984. ארדש חידש את החשיבה הכלכלית ובמקביל הניח את הבסיס לתהליך הרפורמה הכלכלית. ארדש היה חבר בוועדת המערכת של כתבי העת Acta Oeconomica וה-Economic Review. תולדות התיאוריות הכלכליות (הערה ראשונה, 1950, 1951) תוספות לתיאוריה של כסף הון מודרני, תנודות מחזוריות ומשברים כלכליים (בודפשט, 1966, מהדורה מתוקנת ומורחבת: 1974, באנגלית 1971) שכר, רווח, מיסוי. שיעורים בנושאים שנויים במחלוקת בכלכלה הפוליטית של הקפיטליזם (בודפשט 1982) Prices and profits in the US economy of the Seventies (מחירים ורווחים בכלכלה האמריקאית של שנות השבעים (עם פרנץ מולנאר, בודפשט, 1979)) Wages, profit, taxation. Studies on controversial issues of the political economy of capitalism (שכר, רווח, מיסוי. מחקרים בנושאים שנויים במחלוקת של הכלכלה הפוליטית של הקפיטליזם (בודפשט, 1982)) אינפלציה ומשברים בכלכלה האמריקאית של שנות השבעים (בדפשט, 1982, באנגלית, 1990). פרס המדינה של הרפובליקה העממית ההונגרית (1980) - על הישגיו בחקר הסוגיות הכלכליות התאורטיות של הקפיטליזם המודרני. לקסיקון ביוגרפי הונגרי 1900–1990. עורכת ראשית: אגנש קניירש. בודפשט, 2001, Arcanum. מדיה וקבצים בנושא פטר ארדש בוויקישיתוף "Erdős Péter születési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári születési akv. 1874/1910. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-10-10. "Erdős Miksa és Deutsch Lina házasságkötési bejegyzése a nagykanizsai polgári házassági akv. 96/1909. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-10-10.
נינסון

נִינְסוּן (Ninsun, בכתב יתדות: 𒀭𒊩𒌆𒄢; נקראת גם נינסומון Ninsumun – "גבירת הפרות") היא אלת פרות הבר במיתולוגיה המסופוטמית. היא מוכרת יותר כאימו של גילגמש וכאשתו של המלך לוגלבנדה, ומופיעה בתפקיד האם והאישה באפוס גילגמש.[דרוש מקור] נינסון הייתה אלת העיר ארך, שם היא גרה, אך עבדו אותה גם בערים מסופוטמיות אחרות כגון ניפור ואור. הקשר בין נינסון לבין בנה גילגמש משתנה בגרסאות השונות של האפוס. בגרסה בבלית מסוימת, נינסון מייעצת לבנה, מופיעה בחלומותיו, מבקשת מאל השמש שָמָש שיגן על גילגמש ומקבלת את אנכידו כבן משפחתה. בגרסאות בבליות מוקדמות יותר, התפקיד של נינסון הוא יותר פסיבי, בעוד בגרסה החתית השמיטו לחלוטין את נינסון. האלה נוכחת גם בגרסאות שומריות ישנות יותר, כגון גילגמש ופר השמיים, ובנוסף לכך מיתוס מוקדם מאוד של המפגש בין האלה נינסון ללוגלבנדה, בעלה, וחתונתם. מלכים רבים מהתקופה השלישית של אור התייחסו לנינסון בתור אמם, ולגילגמש בתור אחיהם, כדי לטעון שהם ראויים למלוך על מסופוטמיה. מדיה וקבצים בנושא נינסון בוויקישיתוף בימים הרחוקים ההם - אנתולוגיה משירת המזרח הקדום, ש.שפרה ויעקב קליין, הוצאת עם עובד, 1996 האלים המסופוטמיים, בגרסאותיהן המוקדמות יותר, היו משויכים בעיקר לערים מסוימות. למשל מרדוך, היה שייך לעיר הבירה של בבל בלבד, עד שהפך למלך כל האלים כאשר בבל נהפכה למרכז התרבות. אנציקלופדיה יהודית דעת - פרעה (אמונת הקדמונים בכך ששליטם הוא אל או צאצא של אל), באתר www.daat.ac.il
תאגיד אקס

תאגיד אקס (באנגלית: X Corp.) הוא תאגיד טכנולוגיה אמריקאי שהוקם על ידי איש העסקים אילון מאסק בשנת 2023 כמיתוג מחדש של "טוויטר בע"מ", חברת האם של טוויטר. תאגיד אקס הוא חברת האם של הרשת החברתית אקס (לשעבר טוויטר), והתאגיד עצמו הוא חברה בת בבעלות מלאה של תאגיד אקס החזקות, שבעצמו בבעלות מאסק. באפריל 2022, מסמכים ציבוריים שהוגשו להוועדה לניירות ערך ולבורסות של ארצות הברית חשפו שמאסק רשם שלושה גופים מסחריים במדינת דלאוור, כולם תחת השם "אקס החזקות" (X Holdings).לפי הרישום בוועדה, אחת מהחברות נועדה למיזוג חברות עם "טוויטר בע"מ" (Twitter Inc), בעוד השנייה נועדה לשמש חברת אם לחברות שמוזגו. החברה השלישית נועדה לרישום על הלוואה של 13 מיליארד דולר ממספר בנקים כדי לקנות את טוויטר. מאסק השתמש בשם "אקס" בעבר לבנק דיגיטלי שהוא ייסד ב-1999, X.com. במרץ 2000, X.com התאחד עם חברת הטכנולוגיה Confinity כדי ליצור את PayPal. ביולי 2017 מאסק רכש מ-PayPal או שם התחום X.com תמורת סכום לא ידוע. באוקטובר 2022, מאסק רכש את טוויטר בע"מ תמורת 44 מיליארד דולר לאחר מאבק משפטי עם הבעלים הקודמים. במרץ 2023, מאסק איחד את שלושת תאגידי אקס לתאגיד אחד, אקס החזקות, שרשום במדינת נבדה. במאי של אותה שנה, מאסק מינה את אשת השיווק לינדה יקרינו, לשעבר האחראית על פרסום ושיווק בקומקאסט, כמנכ"לית החברה החדשה. מדיה וקבצים בנושא תאגיד אקס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של תאגיד אקס (בשפות מרובות) שם עליה X: הציפור של טוויטר הוחלפה בלוגו החדש של מאסק, באתר כלכליסט, 24 ביולי 2023 Pahwa, Nitish; Joseph Stern, Mark (10 באפריל 2023). "Twitter Isn't a Company Anymore". Slate. ארכיון מ-18 באפריל 2023. נבדק ב-11 באפריל 2023. {{cite web}}: (עזרה) דפנה מאור, טוויטר נרכשה על ידי מאסק ב-44 מיליארד דולר; הדיח את בכירי החברה, באתר TheMarker‏, 28 באוקטובר 2022 "טוויטר כבר לא קיימת כחברה": הוטמעה בתאגיד אקס של מאסק, באתר TheMarker‏, 12 באפריל 2023
אף ברי

אף ברי הוא מונח המוזכר בספר איוב, לפי פרשנות מקובלת אחת הוא מלאך הממונה על הגשמים, אך לפי פרשנים אחרים אין זה שם עצם כלל, אלא מילת הסבר – "אפילו כשיהיה האוויר ברור". בספר איוב (פרק לז) מתוארות פעולות ה' בבריאה, בפסוק יא נכתב: אַף בְּרִי יַטְרִיחַ עָב יָפִיץ עֲנַן אוֹרוֹ — ספר איוב, פרק ל"ז, פסוק י"א לפי רש"י הוא "שם מלאך הממונה על העננים והוא יפיץ ענן מטרו של המקום", האבן עזרא מפרש ש"אף כשיהיה האוויר ברור, יטריח המקום עב" כך שלדבריו אין זה מלאך, רבי אליעזר הקליר כתב שבעתת-גשם המיועדת לתפילת מוסף של שמיני עצרת בשם אף ברי אותת ושם הפייטן מבקש מה' שיפקוד על המלאך להוריד גשמים בעיתם. בכתב יד המבאר את הפיוט של הקלירי נקרא שמו "ברי" בלבד ללא המילה "אף" הכותב מבאר את שמו: לכך נקרא שמו ברי, לפי שכשרואה שמיים ברים ונקיים מייד יטריח עצמו להעביב, כך גם על מצבתו של רבי ברוך אבי מהר"ם מרוטנבורג נכתב "ביום שלג ברי" במובן של ביום שלג של ברי, כך גם פירש רבי אברהם בן עזריאל פיוט של רבי יוסף אבן אביתור. יש שכתבו שהמלאך נקרא "אף" כשמדובר בגשמי קללה ו"ברי" כשמדובר בגשמי ברכה. בפירוש המיוחס לרש"י נכתב ששם המלאך הוא רידיא, בתיקוני זוהר נכתב שהמלאך האחראי על הגשם הוא מטטרון. משה דוד קאסוטו (עורך), אנציקלופדיה מקראית, כרך א, ירושלים: מוסד ביאליק תש"י, ערך "אף ברי" (טור 494), גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר" אברהם פרנקל, "מצבת רבי ברוך, אבי מהר"ם מרוטנבורג", המעין 233 [ס, ג] (ניסן תש"פ), עמ' 82–83. הרב ראובן מרגליות, מלאכי עליון, מוסד הרב קוק, ירושלים תשמ"ח, עמ' יז אות ל, באתר אוצר החכמה כך גם פירשו המצודות והמלבי"ם יש שפירשו את המילה ברי במובן של חק ומשפט, ראו: נ.ה. טורטשינר, "אורים ותומים", ספר הזיכרון לבית המדרש לרבנים בווינה, הוצאת ראובן מס ירושלים תש"ו, עמ' 150 כך לפי תוספות, מסכת נדה, דף ט"ז, עמוד ב', רבי יהודה רוזאניס בספרו פרשת דרכים (דרוש כא) חולק על דבריו וסובר מחוץ לארץ ישראל המלאך מוריד גשם על דעת עצמו אַף בְּרִי אֻתַּת שֵׁם שַׂר מָטָר לְהַעֲבִיב וּלְהַעֲנִין לְהָרִיק וּלְהַמְטַר כ"י המבורג 152, דף קסט ע"ג, מובא בתוך: אברהם פרנקל, "מצבת רבי ברוך, אבי מהר"ם מרוטנבורג", המעין 233 [ס, ג] (ניסן תש"פ), עמ' 82–83 ערוגת הבשם לר' אברהם ב"ר עזריאל, מהדורת א"א אורבך, ירושלים תשכ"ג, ג, עמ' 532 הרב בנימין הלוי, מחזור מעגלי צדק, ביאור לתפילת הגשם (נדפס בסוף המחזור) תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ה, עמוד ב' המהר"ץ חיות (בהגהותיו לש"ס, תענית כה:) הקשה על כפילות השמות והניח בקושיה תיקון נז, דף צא: הרב רחמים נסים יצחק פלאג'י כתב שאף ברי הוא שם נוסף למטטרון, ראו: הרב רחמים נסים יצחק פלאג'י, יפה תלמוד, ח"ג "עין יפה" תענית ב.
קלינינגרד (מחוז)

מחוז קלינינגרד (ברוסית: Калининградская область) הוא אחד מ-83 הסובייקטים המרכיבים את הפדרציה הרוסית. קלינינגרד הוא המחוז המערבי ביותר ברוסיה והוא מובלעת, כלומר אין לו קישור יבשתי לשאר שטחה של רוסיה. מחוז קלינינגרד נמצא בין פולין וליטא על חוף הים הבלטי, היה חלק מפרוסיה המזרחית והשתייך לגרמניה עד שנת 1945. מחוז קלינינגרד נקרא על שם מיכאיל קלינין, נשיא ברית המועצות לשעבר. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. שטח המחוז הוא 15,100 קמ"ר. בקרבת חופו של הים הבלטי נמצאים שני אגמי מים מתוקים: אגם קורוניאן, הנחלק בין מחוז קלינינגרד וליטא, ואגם ויסלה, הנחלק בין מחוז קלינינגרד ופולין. האגמים מופרדים מהים הבלטי על ידי רצועות אדמה צרות. אגם קורוניאן מופרד מהים הבלטי על ידי רצועת חוף צרה של דיונה חולית באורך 98 קילומטר וברוחב של בין 400 מטר ל-3,800 מטר אשר 46 ק"מ ממנה נמצאים בתחומי מחוז קלינינגרד ומוכרזים כגן לאומי. המחוז נמצא באזור הזמן המזרח-אירופאי, ביחד עם ליטא, בלארוס ורומניה (זהו גם אזור הזמן של ישראל). בירת המחוז היא קלינינגרד, שבעבר נקראה קניגסברג, בה מתגוררים כ-430,000 נפש, מעל 43% מאוכלוסיית המחוז. בהתאם לנתונים לשנת 2021 גרו במחוז קלינינגרד כ-1,018,624 בני אדם, מהם 77% בערים ו-23% בכפרים. מחוז קלינינגרד הוא מהצפופים ברוסיה עם צפיפות של 62.5 נפש לקמ"ר. האוכלוסייה מורכבת מ-86.4% רוסים, 3.6% בלארוסים, 3.7% אוקראינים, 1.1% ליטאים, 1.1% ארמנים, 0.8% גרמנים. רוב מוחלט של האוכלוסייה הגרמנית והליטאית שהתגוררה באזור לפני מלחמת העולם השנייה ובמהלכה גורש על ידי הרוסים בתום המלחמה. כתוצאה מכך התרוקן האזור מתושביו במהלך 1946–1947 כאשר גורשו מהאזור מעל ל-100 אלף תושבים גרמנים. בחמש השנים הבאות הייתה הגירה מסיבית של אוכלוסייה סלאבית וכל שנה היו מגיעים למחוז מעל 100 אלף מתיישבים. באותה תקופה שונו גם שמות כל היישובים במחוז משמות גרמניים לשמות רוסיים חדשים. ההגירה ההמונית פסקה בשנות ה-60. ערך מורחב – גירוש גרמנים בתום מלחמת העולם השנייה בתחילת שנות ה-90 הגיעו לאזור גרמנים שלאחר מלחמת העולם השנייה גורשו על ידי הסובייטים לקזחסטן ולסיביר. תוך מספר שנים רובם היגרו לגרמניה ורק אלפים בודדים מתגוררים במחוז עד היום. בתחילת המאה ה-21 החלה הגירה של אוכלוסייה ממוצא רוסי מהמדינות הבלטיות. החל משנות ה-90 של המאה ה-20 במחוז פעלה המפלגה הרפובליקנית הבלטית שמטרתה הייתה מתן אוטונומיה מוגברת לאזור. בעקבות הרפורמה המוניציפלית משנת 2008 מחולק המחוז ל-7 מחוזות עירוניים (городские округа) ול-15 מחוזות-משנה מוניציפליים (муниципальные районы). המחוזות העירוניים הם (על פי סדר א"ב): יאנטארני (Янтарный) לדושקינסקי (Ладушкинский) ממונובסקי (Мамоновский) סבטלובסקי (Светловский) סובייטסקי (Советский) פיונרסקי (Пионерский) קלינינגרד מחוזות המשנה המוניציפליים הם (על פי מספרם שמופיע על המפה המצורפת): בגרטיאונובסקי (Багратионовский) בלטייסקי (Балтийский) גברדייסקי (Гвардейский) גורייבסקי (Гурьевский) גוסבסקי (Гусевский) זלנוגראדסקי (Зеленоградский) קרסנוזנמנסקי (Краснознаменский) ניימנסקי (Неманский) נייסטרובסקי (Нестеровский) אוזיורסקי (Озёрский) פולסקי (Полесский) פרבדינסקי (Правдинский) סבטלוגורסקי (Светлогорский) סלאבסקי (Славский) צ'רניחובסקי (Черняховский) אתר האינטרנט הרשמי של קלינינגרד קלינינגרד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) "המחוז העירוני של קלינינגרד" כולל שלושה מחוזות משנה אדמיניסטרטיביים: "לנינגרדסקי", "מוסקובסקי" ו"צנטראלני".
אדיסון אסקונה

אדיסון אלכסנדר אסקונה ולס (נולד ב-21 בנובמבר 2003) הוא כדורגלן דומיניקני המשחק בעמדת הקשר באינטר מיאמי מה-MLS ובנבחרת הרפובליקה הדומיניקנית. בנובמבר 2020, אסקונה היה מועמד לפרס "שחקן הצעיר של העונה בליגת ה-USL" הוא כבש שלושה שערים בעונתו הראשונה במועדון. ב-26 בינואר 2021, אינטר מיאמי הודיעה על צירופו של אסקונה כשחקן בית. ב-2 במאי 2021, ערך אסקונה את הופעת הבכורה שלו ב-MLS נגד נאשוויל והפך לשחקן הביתי הראשון של אינטר מיאמי ששיחק ב-MLS. ביולי 2022, אסקונה הושאל למועדון אל פאסו לוקומוטיב מליגת ה-USL, לשארית עונת 2022. ב-28 באוקטובר 2020, אסקונה זומן לסגל נבחרת הרפובליקה הדומיניקנית הבוגרת. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ב-19 בינואר 2021, במשחק ידידות מול נבחרת פוארטו ריקו, בו הפסידה הרפובליקה הדומיניקנית 1-0. נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של הרפובליקה הדומיניקנית לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024). מדיה וקבצים בנושא אדיסון אסקונה בוויקישיתוף אדיסון אסקונה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אדיסון אסקונה, ברשת החברתית אינסטגרם אדיסון אסקונה, באתר Transfermarkt אדיסון אסקונה, באתר Soccerway אדיסון אסקונה, באתר WorldFootball.net אדיסון אסקונה, באתר National Football Teams אדיסון אסקונה, באתר FootballDatabase.eu El seleccionador nacional Sub-23, @ibaigomez, dio a conocer el listado definitivo de jugadores que representarán a nuestra amada República Dominicana en los Juegos Olímpicos París 2024 בחשבון הטוויטר הרשמי של פדרציית הכדורגל של הרפובליקה הדומיניקנית, 28 ביוני 2024 (בספרדית)
אוליבר שמידהאוזר

אוליבר שמידהאוזר דה לה קרוס (נולד ב-2 ביוני 2004) הוא כדורגלן דומיניקני המשחק בעמדת החלוץ עבור קבוצת המילואים של אוסטריה וינה. בשנת 2022, שמידהאוזר הצטרף לאקדמיית הנוער של קבוצת ר.ב. לייפציג הגרמנית. ב-2023, הוא זכה לעניין ממחלקת הנוער של קבוצת הסרייה א' האיטלקית אינטר מילאנו. שמידהאוזר ייצג את נבחרת הרפובליקה הדומיניקנית עד גיל 20, בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 ב-2023. אוליבר שמידהאוזר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אוליבר שמידהאוזר, ברשת החברתית אינסטגרם אוליבר שמידהאוזר, באתר Transfermarkt אוליבר שמידהאוזר, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) אוליבר שמידהאוזר, באתר Soccerway אוליבר שמידהאוזר, באתר WorldFootball.net אוליבר שמידהאוזר, באתר FootballDatabase.eu Talent spricht über RB und seine Zukunft, rblive ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אוליבר שמידהאוזר".
מחלף בקוע

מחלף בקוע הוא מחלף מסוג יהלום הנמצא ליד היישוב בקוע בקילומטר ה-35 של כביש 3 במועצה אזורית מטה יהודה. המחלף מתפצל לשני כיוונים: האחד אל היישוב בקוע ואל חלק מכביש 3 הישן, והשני אל הכרמים של היישוב. עד שנת 2021 המחלף כולו היה סלול מבטון כחלק מניסוי של חברת מע״צ, אך כיום רוב המחלף סלול בתערובת אספלט כמו רוב הכבישים בישראל. ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.