חנוך ארנטרוי

הרב חנוך הכהן אֶרנטרוי (בכתיב יידי: עֶהרֶענְטרַייא; ה'תרי"ד, 10 במרץ 1854 - כ"ח בטבת ה'תרפ"ז, 2 בינואר 1927) היה רב גרמני-אורתודוקסי, רב ואב"ד מינכן. נולד באלטאופן (לימים חלק מבודפשט), לרב יונה ולשרה בתו של הרב וולף בוניהד מדונא-סרדהל. למד אצל אביו ואצל הרב מרדכי עמרם הירש, לימים רב בפראג ובהמבורג. מגיל 13 למד בישיבתו של הרב פייבל פלויט בשוראני, ואחרי שלוש שנים בישיבתו עבר לישיבתו של הכתב סופר בפרשבורג, בה למד שבע שנים. עם תום לימודיו בפרשבורג, נסע למיינץ ושימש כמורה פרטי ללימודי קודש אצל משפחת בונדי כשבמקביל השלים לימודים באוניברסיטת היידלברג. הוא נישא לחנה בתו של רבו, הרב מרדכי עמרם הירש. אשתו נפטרה בצעירותה, וכך גם בתו שרה שנפטרה בגיל 24. הוא נישא בשנית לייטל פויכטוונגר, אולם גם היא נפטרה בגיל 47. בשנת תרמ"ו, 1886, התמנה כרב הקהילה החרדית "קהל יראים - אהל יעקב" במינכן, בתרפ"ב, 1921, דחה הצעה לכהן כראש הסמינר לרבנים בברלין לאחר פטירתו של הרב דוד צבי הופמן. הוא שימש כרב ואב"ד במינכן במשך ארבעים שנה עד פטירתו בכ"ח בטבת ה'תרפ"ז, 2 בינואר 1927. ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית. הרב ארנטרוי כתב פסקי הלכה רבים וחידושים על לשונות חז"ל לאור המדע וממצאים בני זמנו שקובצו לאחר מותו בידי חתנו בספר "עיונים בדברי חז"ל ובלשונם" (מוסד הרב קוק, ירושלים, תשל"ח). היה מעורב בשני פולמוסים מפורסמים: פולמוס פינוי בית העלמין היהודי באלטונה וקבורת אפר המתים היהודים שבחרו לשרוף את גופתם, בבית הקברות היהודי; בפולמוס זה עמד לצדו של חמיו הרב מרדכי עמרם הירש, רבה הראשי של המבורג, כנגד הרב מאיר לרנר מאלטונה, ופרסם במהלך הפולמוס את החוברת "חקר הלכה" (תרס"ד, 1904) ומאוחר יותר את הספרון "אור האמת: מכתבים על דבר הספר חיי-עולם של הרב ד"ר לרנר...". פולמוס ספר האשכול, בו התייצב יחד עם פרופ' אברהם ברלינר, הרב יעקב שור והרב דוד צבי הופמן לצד הרב צבי בנימין אויערבאך. הם פרסמו יחד את הקונטרס "צדקת הצדיק" המצדיקה את עמדתו של הרב אויערבאך. ספרים נוספים שלו: "מנחת פתים" על סוגיות בתלמוד הבבלי; "קמץ המנחה" על פרשיות השבוע; "שירי המנחה" שו"ת וחידושים על הש"ס. רוב כתביו תורגמו מגרמנית. מלבד ספריו, היה אחראי להשלמת הפרויקט דקדוקי סופרים על מסכת חולין לאחר פטירתו הפתאומית של המחבר רבי רפאל נתן נטע רבינוביץ, שהשתקע במינכן לצורך מחקרו זה, ונפטר בעת נסיעה בקייב בשנת תרמ"ט (1888). ילדיו הרב ד"ר יונה ארנטרוי (מינכן תרנ"ו - לונדון תשמ"ב), מילא מקום אביו ברבנות קהילת מינכן משנת תרפ"ז עד חיסול הקהילה חתנו אברהם במברגר מבולטימור רבי אלחנן ארנטרוי (נולד 1898), נהרג בשואה בכ"ה באב תש"ב 1942. אשתו חנה שרה נפטרה בשנת תשמ"א בניו הרבנים: ישראל ארנטרוי (נפטר תשס"ח); חנוך ארנטרוי (נפטר תשמ"ד); בנימין ארנטרוי (נפטר תשס"א); יונה ארנטרוי (תרצ"ה - תשע"ד); בתו שרה, הייתה נשואה לרבי שמשון ב"ר שמעון הקשר מהמבורג רבי ישראל ארנטרוי, ראש ישיבת "עדת ישראל" בפרנקפורט,[דרושה הבהרה] ורב בעיר טשהאם, אנגליה (1900 - 1965). בניו הם הרבנים: מאיר צבי ארנטרוי, ראש ישיבת מנצ'סטר (נפטר באלול תש"ס, 2000); אברהם ארנטרוי, ראש ישיבת סונדרלנד; יונה יוסף ארנטרוי, מראשי ישיבת אופקים וישיבת השרון, רב "קהל עדת ישורון" בבני ברק (נפטר באלול תשמ"ט); חנוך הכהן ארנטרוי, ראש בית הדין הרבני בעיר לונדון ורב קהילת "חברת בני ישראל" (פעדעריישן) בעיר. בתו רוחמה רות הייתה נשואה לרבי יעקב צבי כהן מחיפה (נפטר תשמ"ט) שהדפיס רבים מכתבי חמיו. בתו רחל חנה (רוזה) אשת רבי פינחס בנדיקס בתו ברכה אשת אברהם פרנקל. ילדיה הם אסתר פינצ'ובר, אשת אליעזר פינצ'ובר; יונה פרנקל, חוקר המדרש, האגדה והפיוט; זאב זכריה פרנקל, פיזיקאי במכון ויצמן, מיכאל חנוך פרנקל, רחל אופנהיימר. מדיה וקבצים בנושא חנוך ארנטרוי בוויקישיתוף חומר על הרב ארנטרוי, משפחתו, יצירתו וימי עיון לזכרו ניתן למצוא כאן הרב אברהם הכהן ארנטרוי, לדמותו של הגאון רבי חנוך הכהן ארנטרוי זצ"ל ממינכן, ירושתנו ד', בני ברק תש"ע, עמ' ש"ה מספריו חקר הלכה, מינכן תרס"ד, באתר היברובוקס חנוך הכהן ארנטרוי ויעקב שור, צדקת הצדיק, ברלין תר"ע, באתר היברובוקס מנחת פתים, פרנקפורט: חרמון, תרפ"ט, באתר היברובוקס עיונים בדברי חז"ל ובלשונם, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח, באתר אוצר החכמה קמץ המנחה, חיפה: חתן המחבר, תשמ"ה (מהדורה חמישית), באתר אוצר החכמה שיָרי המנחה, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשע"ד (מהדורה ראשונה, חיפה תשל"ב), באתר אוצר החכמה דרשות לברית מילה (בעריכת אברהם פרנקל, הוצאה פרטית), תשפ"ב. חנוך ארנטרוי (1854-1927), דף שער בספרייה הלאומית ארכיון חנוך ארנטרוי, בספרייה הלאומית