laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מרי אלן בייטס

מרי אלן בייטס (באנגלית: Mary Ellen Bates) היא מידענית עצמאית והנשיאה של חברת Bates Information Services לייעוץ והדרכה בתחום המידענות. בייטס סיימה תואר ראשון באוניברסיטת קליפורניה סנטה ברברה ותואר שני במידענות באוניברסיטת קליפורניה בברקלי בשנת 1981, ובשנים 1984–1991 שימשה כמנהלת הספרייה של חברת MCI, תפקיד אשר כלל איתור מידע עבור עובדי החברה. בשנת 1991 הקימה בייטס את החברה לשירותי מידענות אותה היא מנהלת עד היום. בנוסף, כיהנה בייטס פעמיים כיושבת ראש אגודת המידענים העצמאיים האמריקנית (AIIP). בייטס פרסמה שישה ספרים והשתתפה בכתיבת כ-300 מאמרים. בזמנה הפנוי, עוסקת בייטס בצילום חובבני ובאימוני ריצת מרתון. מרי אלן בייטס, ברשת החברתית LinkedIn האתר הרשמי של חברת Bates Information Services מאמרים של מרי אלן בייטס ליאור הנר, הבהלה למידע, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2006 ynet, טיפים לחיפוש יעיל, באתר ynet, 31 במאי 2005 ענבר יסעור, שרית חיים, טיפים לחיפוש מידע מתקדם, באתר ynet, 21 בנובמבר 2006 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוליה הצעירה

יוליה הצעירה (בלטינית: IVLIA•MINOR;‏ 19 לפנה"ס - 28 לספירה), הייתה אצילה מן השושלת היוליו-קלאודית. יוליה נולדה בשנת 19 לפנה"ס, אמה הייתה יוליה, בתו של אוגוסטוס ואביה היה מרקוס ויפסניוס אגריפס, מצביאו הבכיר ביותר של אוגוסטוס. היא הייתה גם בתו החורגת של הקיסר טיבריוס, דודתו של הקיסר קליגולה מצד אמו, בת דודה מדרגה שנייה של הקיסר קלאודיוס ודודה רבא של הקיסר נירון מצד אמו. בשנת 5 לפנה"ס או 6 לפנה"ס סבה אוגוסטוס חיתן אותה עם הפוליטיקאי הרומאי לוקיוס אמיליוס פאולוס שהיה קרוב משפחתה. לזוג נולדו שני ילדים, מרקוס אמיליוס לפידוס ואמיליה לפידה. יוליה הוגלתה מרומא בשנת 8 לספירה לאי טרימיטי, כביכול זה היה עונש על ניאופיה עם הסנאטור דקימוס סילנוס אולם מכיוון שבעלה הוצאה להורג זמן קצר אחר כך באשמת בגידה ייתכן שהמניע להגליה היה פוליטי. בעת שהייתה בגלות נולד ליוליה ילד, אוגוסטוס דחה את הפעוט והורה על הוצאתו להורג. יוליה שרדה כעשרים שנה בגלות בזכות עזרתה של סבתה החורגת ליוויה, היא נפטרה בשנת 28 לספירה. מדיה וקבצים בנושא יוליה הצעירה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חמשיר

חמשיר הוא שיר קצר והיתולי בחרוזים, שבו חמש שורות (מכאן הָהֶלְחֵם חמש-שיר). השורה הראשונה, השנייה והחמישית חייבות להיות מורכבות משלוש רגליים תלת-הברתיות בעלות אותו משקל, בדרך כלל אנאפסט, והשלישית והרביעית חייבות להיות מורכבות משתי רגליים תלת-הברתיות, גם הן באותו משקל. השורה הראשונה והשנייה מתחרזות זו עם זו, כך השלישית והרביעית, והחמישית עם הראשונה והשנייה, כך שסכמת החריזה היא א,א,ב,ב,א. השורה השלישית והשורה הרביעית נקראות ברצף וללא הפסקה על מנת לשמור על קצב תואם עם שאר השורות הארוכות יותר. יש הטוענים שמקור הצורה בעיר לימריק שבאירלנד, ומכאן שמו האנגלי של החמשיר, limerick; הסבר אחר לשם הוא שמקורו בצורה שירית דומה ובה פזמון חוזר המסתיים במילה "לימריק". אופיו של החמשיר הוא היתולי, והעיקרון הוא למצות במסגרתו הקצרה רעיון או נושא. על פי רוב מוצגת בשורה הראשונה דמות, לעיתים קרובות בציון אזור גאוגרפי ("הייתה נערה מאוגנדה"). בהמשך מפותחת אנקדוטה קומית על אודות אותה דמות, והשורה החמישית תהיה בדרך כלל זו שתכלול את שורת המחץ. לעיתים קרובות יכלול החמשיר משחק מילים או צלילים. תת-קבוצה גדולה מאוד של חמשירים הם החמשירים הכוללים תכנים גסים ומיניים. צורת החמשיר מקושרת בראש ובראשונה לשפה האנגלית. המשורר הבריטי אדוארד ליר מפורסם בחמשירים שכתב במסגרת שירי איגיון שחיבר לרוב. העברית אינה מתמסרת בקלות למקצב של החמשיר הקלאסי. את החמשיר הביא לשפה העברית אורי סלע. ספר החמשירים הראשון שלו הופיע אמנם רק ב-1967 ודידי מנוסי הקדים אותו בהוצאת הספר "101 חמשירים" בשנת 1958, אך ההיסטוריה של החמשירים העבריים מתחילה בשנות החמישים בשבועון "העולם הזה". סלע המציא את המילה "חמשיר" והנהיג סוגה ספרותית זו בעברית. הוא החל בפרסום חמשירים באותן שנים ואף ערך מדור שבו כתב חמשיר ללא השורה האחרונה והקוראים התבקשו להשלים אותו. לאחר מכן פרסם בקביעות חמשיר יומי ב"ידיעות אחרונות" וב"מעריב", שבו הגיב על אירועים פוליטיים.[דרוש מקור] בכפר סבא גר תוכי מוכשר ששפות הוא ידע כתריסר אז לנאום הוא חפץ ולכנסת הוא רץ וכעת מכהן הוא כשר מעשה בחזאי מכפר הס מאת יואל כהן, קרן הוצאה לאור The PAN Book of Limericks מדיה וקבצים בנושא חמשיר בוויקישיתוף חמשירי אדוארד ליר, באתר של המשוררת לאה נאור חמשיר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) חמשירים, דף שער בספרייה הלאומית
שבע גבעות איסטנבול

שבע גבעות איסטנבול הן הגבעות שהשתרעו בשטחה המקורי של העיר איסטנבול (אז ביזנטיון ולאחר מכן קונסטנטינופול) עת נבנתה בשנת 330 בידי הקיסר הביזנטי קונסטנטינוס. לא ברור אם קונסטנטינוס אכן היה מודע לעובדה שעירו החדשה ישבה על שבע גבעות, אך עובדה זו יצרה דמיון בין העיר שכונתה "רומא החדשה" (Nova Roma) לבין רומא ושבע גבעותיה. גבעותיה של איסטנבול משתרעות במרכזה ההיסטורי של העיר המתוחם על ידי ים השיש מדרום, מצר הבוספורוס ממזרח, קרן הזהב מצפון וחומת היבשה ממערב. בתקופה הביזנטית ובתקופת האימפריה העות'מאנית הוקמו מבני דת מונומנטליים על ראשי הגבעות ורובם ניצבים עד היום. בניגוד לגבעות רומא, לגבעותיה של איסטנבול אין שמות מוגדרים והן ממוספרות מאחת עד שבע (הגבעה הראשונה, השנייה וכו'). שבע הגבעות הונצחו בסמלה של העיר והן מופיעות בצורת שבעה משולשים במרכזו. הגבעה הראשונה היא הגבעה עליה ישבה ביזנטיון עם הקמתה לפי המסורת בשנת 667 לפנה"ס, והיא נמצאת בקצה המזרחי של חצי האי עליו יושבת העיר. על גבעה זו הוקמו ארמון טופקאפי, איה סופיה, והמסגד הכחול. על הגבעה השנייה שוכנים כיום הבזאר הגדול (Kapalıçarşı) ומסגד נורואוסמנייה (Nuruosmaniye Camii). הגבעה השלישית משתרעת סמוך לחופי קרן הזהב, בין גשר גלאטה לגשר אטאטורק. בחלקה הדרומי של הגבעה השלישית ניצבים מסגד באיזיט (Bayezid Camii) ואוניברסיטת איסטנבול ומצפון להם עומד מסגד סולימאנייה (Süleymaniye Camii). המבנה המרכזי בגבעה הרביעית הוא מסגד פתיה (Fatih Camii) על שמו של מהמט השני "הכובש". הגבעה החמישית כמו השישית והשביעית נמצאת בסמוך לחומת היבשה. המבנה החשוב ביותר על גבעה זו הוא מסגד הסולטאן סלים (Yavuzselim Camii). הגבעה השישית חורגת מעט בשטחה אל מחוץ לחומות העיר. הגבעה השביעית שלה שלוש "פסגות" תופסת את כל חלקה הדרום-מערבי של העיר. שבע גבעות רומא שבע גבעות ליסבון שבע גבעות מוסקבה
דרום אירופה

דרום אירופה הוא כינוי לקבוצת מדינות וטריטוריות באירופה, השוכנות בחלק הדרומי של היבשת האירופאית. אין זהות מוחלטת בין מדינות דרום אירופה לבין מדינות הים התיכון, אם כי יש חפיפה רחבה בין שני המושגים. מדינות וטריטוריות דרום אירופה הן: איטליה איטליה סן מרינו סן מרינו קריית הוותיקן קריית הוותיקן מלטה מלטה אלבניה אלבניה בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה מונטנגרו מונטנגרו מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית סלובניה סלובניה[דרושה הבהרה] סרביה סרביה קרואטיה קרואטיה מונקו מונקו ספרד ספרד אנדורה אנדורה פורטוגל פורטוגל גיברלטר גיברלטר יוון יוון טורקיה טורקיה (החלק האירופאי בלבד) בולגריה בולגריה קוסובו קוסובו יש המוסיפים גם את: קפריסין קפריסין צפון אירופה מערב אירופה מזרח אירופה אגן הים התיכון מדיה וקבצים בנושא דרום אירופה בוויקישיתוף מדינות דרום אירופה, באתר האו"ם ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אירופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שבע גבעות

האם התכוונתם ל... שבע גבעות רומא שבע גבעות איסטנבול שבע גבעות ליסבון
גביש

גביש (בלועזית: קריסטל) הוא תצורת חומר במצב צבירה מוצק. המאפיין העיקרי של גביש הוא סדר פנימי ארוך טווח, בדומה לסריג. כלומר, קיים מבנה בסיסי, הנקרא תא יחידה, החוזר על עצמו למלוא המרחב (תא היחידה דומה לאריח שבאמצעותו מרצפים חדר גדול, אך הוא תלת־ממדי ולא דו־ממדי). הגביש פותר את בעיית הריצוף הגאומטרית, בשלושה ממדים. ישנם חומרים רבים המופיעים בטבע בצורת גביש, למשל מלח, קוורץ, קלציט. פעמים רבות הסדר הקפדני של המבנה הפנימי בא לידי ביטוי בצורה החיצונית של החומר, כלומר לפעמים יש לגבישים צורה יפה בעלת סימטריה מובהקת. הענף העוסק בחקר הגבישים נקרא קריסטלוגרפיה; במיוחד מתייחס מונח זה לחקר מבנה הגבישים באמצעות קרינה (קרני רנטגן, או קרינת אלקטרונים למשל). תהליך שבו חומר הופך עצמו לגביש נקרא התגבשות; תהליך שבו הופכים באופן פעיל חומר לגביש נקרא גיבוש. שני המושגים נקראים בלועזית קריסטליזציה. תכונות רבות של החומר מוסברות על ידי הבנת המבנה הגבישי שלו, למשל הסדר הפנימי של הגביש יוצר "קווי שבירה" טבעיים, שלעיתים מאפשרים במאמץ קטן לשבור את המבנה. תכונה זו של גבישים נקראת פצילות. מרבית אבני החן, ובראשן היהלום, הן גבישים גדולים בהם הסדר ארוך הטווח משתרע על פני נפחים גדולים – כלומר חד־גביש. בטבע נדיר למצוא חד-גבישים גדולים, ומרבית החומרים מופיעים במבנה רב־גביש, שהוא מבנה של מספר רב של גבישונים צמודים זה לזה. היהלום הוא אחת מארבע תצורות המוצק של היסוד פחמן. גביש זה ממחיש הן את הצורה ה"מושלמת" של הגביש והן את הנדירות של ההיווצרות הספונטנית שלו (ולכן הערך הכספי הגבוה שלו). הפחמן ממחיש שלחומר יכולות להיות יותר מתצורת התגבשות אחת. במעבדות ובקווי ייצור ניתן לשחזר את התנאים הנדירים הללו באופן מלאכותי. קיימות טכניקות של ייצור יהלום באופן מלאכותי, אך היישום הנפוץ ביותר של גביש תעשייתי הוא כנראה גביש הצורן (סיליקון) המשמש בתעשיית המיקרואלקטרוניקה. לקבלת תכונות של מוליך למחצה, נדרשת תצורת הגביש, היות שרק בגביש יש סדר ואחידות פנימיים היוצרים דיאגרמת פסים מובהקת של רמת־ערכיות ורמת־הולכה קבועות. ישנן דרכים אחדות לסווג ולמיין גבישים. הראשונה היא על פי הגאומטריה והסימטריה של תא היחידה. כאמור, הגביש "פותר" את בעיית הריצוף. לכן יש רק שבעה מבנים גאומטריים אפשריים עבור תא היחידה (מבנים אלו נחלקים לתת קבוצות נוספות), והם: קובייה, תיבה משוכללת, תיבה, מנסרה משולשת, מעוינון (רומבוהדרון), מונוקליני (מנסרה הבנויה משתי מקביליות וארבעה ריבועים) ומקבילון. דרך נוספת היא על פי התכונות האופטיות של הגביש. בחלוקה זו קיימות שלוש משפחות: גבישים איזוטרופיים, גבישים חד-ציריים, וגבישים דו-ציריים. בגבישים לא איזוטרופיים מתקיימת התופעה הנקראת שבירה כפולה. קיימים סוגי גבישים נוספים ובהם גביש נוזלי וגביש קווזיפריודי. פאולינג חקר את היציבות של מבנים גבישיים ובשנת 1928 הציע את כללים הבאים: מרחק בין קטיון ואניון בפאון תלוי בסכום של רדיוסיהם. מספר ה"שכנים" בפאון תלוי ביחס שבין הרדיוסים. סכום המטענים של הקטיונים סביב האניון שווה (או כמעט שווה) למטען האניון. ככל שבפאון יש יותר צלעות ופאות משותפות, כך היציבות של המבנה פוחתת. קטיונים קטנים עם מטען גבוה לא נוטים לשתף ביניהם אניונים. מספר היחידות עם מבנים שונים בתוך אותו הגביש חייב להיות מינימלי. מבנה גבישי מינרל צורות של גבישים משפט וולף וצורת גביש בשיווי משקל גביש קוולנטי גביש מולקולרי גביש כמו-מחזורי מדיה וקבצים בנושא גביש בוויקישיתוף גביש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גבישים, דף שער בספרייה הלאומית
גרפיט

גרפיט (באנגלית: Graphite) הוא אחת מתצורות המוצק של פחמן. האלוטרופים האחרים הם גביש היהלום, הפחם, הפולרן ותצורה מודרנית יותר של צינורית פחמן המופקת בטכניקת ננוטכנולוגיה. הגרפיט הוא אחת מצורות האיתינים של פחמן, וכמו היהלום גם הוא סריג אטומרי, אך בשונה ממנו, הגרפיט אינו גביש. הגרפיט בנוי משכבות, העשויות טבעות בעלות שישה פחמנים (משושה), באופן שכל פחמן מחובר לשלושה פחמנים אחרים בקשרים קוולנטים; אורך הקשר פחמן-פחמן במישור 0.142nm (ננומטר); השכבות מרוחקות אחת מהשנייה 0.335nm ומחוברות ביניהן באמצעות קשרי ואן דר ואלס, מה שגורם לגרפיט להיות רך. בין השכבות מצויים אלקטרונים ניידים (אלקטרון הערכיות הרביעי הלא קושר בקליפה של כל אטום פחמן) ומאפשרים מוליכות חשמלית. השכבות מוסטות זו ביחס לזו, כך שאטום פחמן במישור אחד אינו מעל אטום פחמן במישור השכן. מבחינים בשתי צורות של גרפיט, השונות זו מזו במיקום המישורים זה ביחס לזה. בצורה היציבה - ההקסגונלית – המישורים בסידור ABAB; דהיינו, כל אטום פחמן מצוי מעל מרכז המשושה במישורים השכנים ומול אטום פחמן במישור הבא. במשך שנים היה ניסיון להפריד את שכבות הגרפיט. רק בשנת 2004 הצליח אנדריי גיים, בשיתוף פעולה עם קונסטנטין נובוסלוב, שניהם פיזיקאים רוסיים מאוניברסיטת מנצ'סטר, לבצע את ההפרדה על ידי עבודה עם רסיסי גרפיט. הם חזרו על הפעולה שוב ושוב, והרסיסים שהתקבלו נעשו דקים יותר ויותר. כשהיו בידי החוקרים רסיסים דקים רבים, הם בחנו בעיון רב את החתיכות, וגילו שעוביין של כמה מהן היה אטום אחד בלבד. יתרונותיו של החומר נעוצים בתכונותיו המיוחדות, ובהן חוזק מיוחד ומוליכות גבוהה אפילו בטמפ' החדר. לחומר הזה של שכבת פחמן בעובי של אטום אחד ניתן השם גְרָפֵן (באנגלית: Graphene). פרס נובל לפיזיקה לשנת 2010 הוענק לגיים ונובוסלוב על גילוי הגְרָפֵן. שילוב גרפיט עם חרסית לשימוש בעפרונות. מחליפי חום ברכיבי חשמל (מעבדי מחשב) או רדיאטורים של מכוניות ספורט (נאסקאר) בכורים גרעיניים נעזרים במוטות גרפיט לשליטה בריאקציה הגרעינית. אטום הפחמן קל מספיק כך שהתנגשות אלסטית בנייטרון מהיר תקטין את מהירותו ומצד שני אין בליעה של נייטרונים בגרעין הפחמן. כך ניתן להאט את הנייטרונים המהירים הנפלטים בביקוע גרעיני ולהגדיל את הסיכוי לבליעה שלהם בגרעיני החומר הבקיע. משתמשים בגרפיט בצורת אבקה קרושה בבישול, אמנות ועוד. גלולות או אבקות פחם משמשות ברפואה, על-מנת לספוג רעלים וארס ממערכת העיכול. שימושים שונים באלקטרוניקה. כיום עסוקים מהנדסים במעבדות ברחבי העולם בחקירת הגְרָפֵן, כדי לקבוע אם אפשר לעבדו למוצרים דוגמת מבנים סופר-קשיחים, צגים חכמים, טרנזיסטורים בעלי מהירות-על ומחשבים הפועלים באמצעות מבנים זעירים המכונים נקודות-קוונטיות. מחבטי טניס קלי משקל עקב רכותו ומוליכותו החשמלית הטובה הגרפיט נמצא בפנטורגף שהוא הפס החשמלי הנוגע בכבלי החשמל התלויים בתחבורה ציבורית חשמלית (אוטובוסים ורכבות) גרפיט, באתר webmineral גרפיט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דחיפה (מטוס)

דחיפה בהקשרו של מטוס (באנגלית: Pushback) היא הסעתו בדרך כלל לאחור באמצעות כוח חיצוני, משער העלייה למטוס או מרחבת החניה, וזאת כאשר אין דיי מרחב תמרון המאפשר למטוס להסתובב ולעזוב את שטח החנייה בכוחות עצמו. הדחיפה מתבצעת באמצעות כלי רכב ייעודי המכונה "טרקטור דחיפה" (Pushback tractor) ובדרך כלל רק "טרקטור" או "טאג" (Tug). בעברית מכונה רכב דחיפה "נע-דחף" או "נדחף". אף שמטוסים רבים מסוגלים לנוע לאחור באמצעות כוח מנועיהם (היפוך דחף), עלול הדבר לגרום לפגיעה בבני אדם, בניינים, מטוסים או חפצים אחרים בסביבתם. זרימת האוויר הנגרמת כתוצאה מפעולת המנועים אף עלולה להביא להעפת חול ופסולת, שישאבו לאחר מכן לתוך המנועים (במקרה של מנועי סילון) ולהסב להם לנזק. בנוסף לכך, שדה הראייה לאחור של טייסים במטוסי נוסעים גדולים מוגבל לחלוטין. לטרקטור המשמש לדחיפת המטוסים פרופיל נמוך על מנת שיוכל לנוע גם מתחת לגחונם של מטוסים נמוכים, ולעיתים מסוגל תא הנהג להתכוונן על מנת להתאים לגודלו של המטוס מחד ולאפשר שדה ראייה רחב לנהגו מאידך. קיימים שני סוגי טרקטורים לביצוע המשימה - טרקטורים מהסוג הישן נעזרים במוטות המחברים בינם לבין המטוס, ואילו הטרקטורים החדשים אינם נזקקים למוט גרירה והם חובקים את גלגל המטוס (Towbarless "ללא מוט גרירה" או TBL). קיימים טרקטורים מהסוג האחרון המרימים את הגלגל הקדמי של המטוס מהקרקע ותופסים למעשה את מקומו, שיטה החוסכת את זמן החיבור והניתוק. בואינג 757-200 של איבריה בואינג 737-800 של טורקיש איירליינס נדחף בשדה התעופה של דיסלדורף על ידי טרקטור מהסוג החדש בואינג 777 של KLM נדחף לאחור בנמל התעופה טוקיו נריטה מוטות דחיפה המחברים את הטרקטור למטוס טרקטור ומוט דחיפה בשדה התעופה של קופנהגן נדחף (טרקטור קטן ללא מוט) לגרירת מטוסי קרב בחיל האוויר הסעה (מטוס) MOWAG-AEG MAZ-541 M2 High Speed Tractor
על"ן

על"ן, ראשי תיבות של המונח המשטרתי עבריין לא נודע, מהווה את אחת העילות לסגירת תיק פלילי. על פי נוהל אגף החקירות והמודיעין של משטרת ישראל תיק חקירה ייסגר בעילת על"ן כאשר אין יודעים מי ביצע את העבירה או כאשר אין יותר מחשד סתמי לגבי זהות המבצע. עם זאת, סגירת תיק פלילי על"ן אינה מהווה סגירת התיק באופן סופי, אלא השהיית החקירה עד לשלב בו יהיה מידע או ראיה שיאפשרו את המשכה. הנוהל מציין את המצבים שבהם תיק ייסגר על"ן גם כאשר ישנו חשד מסוים נגד אדם מסוים: המתלונן הצביע על חשוד משוער, אך ללא ביסוס החשד בעובדות כי אם בהשערות בלבד ובהיעדר ראיה כלשהי. חשוד נבדק בפוליגרף ונקבע כי תגובותיו מצביעות על אמירת שקר, אך אין מידע אחר או ראיות אחרות הקושרות את החשוד לביצוע העבירה. החשוד העלה טענת אליבי שהופרכה, אולם אין ראיות אחרות מעבר לכך. ישנו מידע מודיעיני כלשהו הקושר את החשוד לעבירה, אבל בחומר החקירה אין שום ראיות כלשהן המאששות את המידע המודיעיני. בדוח ביקורת 69ב (מאי 2019) של מבקר המדינה מותח המבקר ביקורת על אופן השימוש שעושה המשטרה בעילת העל"ן לסגירת תיקי חקירה: מרבית תיקי החקירות של עבירות רכוש נסגרים בעילת עבריין לא נודע (להלן - על"ן) בתוך שבוע ימים מיום פתיחתם - כשליש מהם נסגרים בתוך יומיים בלבד. מדובר בתוצאה המחייבת פעולות הערכה ותיקון ממשיות שיבטיחו מיצוי של כל מערכי החקירה העומדים לרשות המשטרה. — עמוד 510 ומסכם המבקר: משרד מבקר המדינה מעיר למשטרה כי הגברת האיסוף של ידיעות וחומר מודיעיני תסייע לה לצמצם את מספר תיקי החקירות של עבירות הרכוש שנסגרים בעילת על"ן. לפיכך על המשטרה לבחון את הדרכים שיאפשרו לה להגדיל את היקף החשיפה המודיעינית הקשורה לעבירות הרכוש, כדי לשפר את סיכוייה למצות את החקירה ולהביא את העבריינים לדין. — עמוד 539 . "עילת סגירה של תיק פלילי - מה זה אומר?" באתר שי-יוספזון עורכי דין נוהל 211.10.003 - נימוקים ושיקולים לסגירה של תיקים פליליים 1 בפברואר 2014, עמוד 4, סעיף 4.ד. טיפול המשטרה בעבירות רכוש בתוך: מבקר המדינה, דו"ח שנתי 69ב, 6 במאי 2019 עמודים 510-539
קווייק וורס

Enemy Territory: Quake Wars (מאנגלית: טריטוריית האויב: מלחמות קווייק) הוא משחק מחשב שיצא בתאריך 28 בספטמבר 2007 לשווקים ברחבי העולם. המשחק מתרחש בשנת 2065 כאשר גזע חייזרים בשם Strog פולש לכדור הארץ. מול צבא החייזרים עומדים ה-GDF (ר"ת: Global Defense Forces - כוחות ההגנה הגלובליים) שתפקידם להגן על כדור הארץ מפני גזע החייזרים האלים. המשחק מפותח למערכת Windows על ידי Splash Damage בשיתוף עם חברת id Software ומופץ על ידי Activision (חברת משחקים). המשחק, מבחינה כרונולוגית, מגיע כהמשך למשחק Quake 4, מהסדרה המוצלחת של Quake, אך מבחינת עלילה הוא מהווה משחק מקדים ל-Quake 2. כמו בסדרת המשחקים באטלפילד, הדגש בקווייק וורס הוא על המשחק מרובה המשתתפים ולא על המערכה לשחקן יחיד. במשחק מרובה המשתתפים משתתפים עד כ-32 שחקנים בשרת אחד ונלחמים אחד כנגד השני בשתי קבוצות (בכל קבוצה ישנם 16 שחקנים). לכל קבוצה ניתנות מספר משימות שעליה להשלים או לעמוד בהם כדי להיות מוכרזת כמנצחת. בזכות משימות אלו ישנו דגש רב על עבודת צוות במשחק. השנה היא 2065, את כדור הארץ תוקפים חייזרים מגזע הסטרוג, שמחפשים דלק בשם Stroyent ברחבי הגלקסיה. השחקן יכול לבחור האם הוא רוצה להיות סטרוג או חבר בכוחות ההגנה הגלובליים. לכל אחד מהצבאות יש חמישה סוגי חיילים. סוג החייל מכתיב את הנשק איתו משחק השחקן. השחקן מקבל תדרוך קצר על המשימה אותה הוא צריך להשלים במהלך הלחימה. עם הגעתך לבסיס תוכל לבחור כלי רכב שונים, שנוסעים גם במים ובאוויר ובאדמה. בכל נקודה שונה בעולם הרקע הפסטורלי משתנה בין איים עם הרי געש לשדות עם גבעות ועצים. המערכת שמתגמלת אותך לפי מספר משימות שהשלמת וכמה אויבים הרגת עובדת בשיטת ה-XP. כמה שיותר XP יש לך כך תתוגמל ביותר נשק ומפות חדשות. מאפיין נוסף בקווייק וורס הוא היכולת להשתמש במגוון כלי-רכב עתידניים. בעוד שה-GDF משתמשים בכלי-רכב מודרניים עם מקצת שיפורים, ל-Strog מגוון כלי-רכב עתידניים, בהם טנקים מרחפים, ציקלופים שמהלכים על שניים וחלליות תקיפה מהירות בצורה חיפושיות מכניות. בקווייק וורס כלי נשק עתידניים, שנעים בין רובי תקיפה רגילים למדי עד לרימוני פעימה אלקטרו-מגנטית שנועדו לשיתוק כלי-רכב ועמדות הגנה. בנוסף, ל-Strog מגוון כלי נשק עתידניים כגון סורקי שטח מעופפים והגנות פלאזמה ניידות. המשחק מאופיין גם בסוגי חיילים שונים (קלאסים - Classes או ערכות - Kits). לכל צבא יש 5 ערכות קבועות: חייל רגיל, מהנדס, צלף, סייר ומפקד שדה. לכל אחד מהסוגים הללו יכולות שונות שיעזרו לכל אחד מהצדדים במשימתו. לדוגמה: מהנדסים יכולים לבנות גשרים ומגדלי שמירה בעוד שצלפים יכולים לפרוץ למחשבי האויב ולמכ"ם. קווייק וורס עובד על מנוע Doom 3 עם שיפורים קלים בגרפיקה. למרות היותו מנוע כבד, הצורה שבה הוכנסה הטקסטורה (Texture) למפות השונות השתנתה ולכן המשחק לא דורש מערכות מחשב חזקות מדי. אתר האינטרנט הרשמי של קווייק וורס "קווייק וורס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קווייק וורס, באתר PCGamingWiki (באנגלית)
שפה מלאכותית

האם התכוונתם ל... שפה מתוכננת – שפה שהומצאה בידי אדם כחיקוי לשפה טבעית, על מנת לשמש לתקשורת בינלאומית, במסגרת יצירה ספרותית או לצורך ניסויים בלשניים. שפה פורמלית – שפה שהומצאה לצורך מחקרים בלוגיקה ובמתמטיקה. שפת מחשב – שפה שבאמצעותה האדם נותן הנחיות פעולה למחשב. שפת תכנות – שפה שהומצאה לצורך יצירת תוכנות מחשב. שפה מסומנת – קידוד חזותי של שפה טבעית מדוברת כלשהי, באמצעות תנועות ידיים ומחוות גוף, כשיטת הוראת שפה לחירשים.
אחוזה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אחוזה – בית מגורים פרטי גדול במיוחד המשרת לרוב אוכלוסייה עשירה או בני אצולה. אחוזת קבר – מאוזוליאום, מבנה קבר גדול ומכובד. אחוזת שמואל – מוכרת גם בשם אחוזה - שכונה בחיפה. אחוזה - הוצאת אחוזה, חיפה. אחוזה או אחוזה א' ניו-יורק - החברה שייסדה את העיר רעננה ועל שמה גם הרחוב הראשי בעיר. אחוזת בית – שכונה בתל אביב שהוקמה בשנת 1909. רחוב אחוזה – רחובה הראשי של רעננה סניוריה – האחוזה של ימי הביניים, הבסיס לשיטת הפיאודליזם שדה אחוזה – ביהדות, שדה שאדם ירש מאבותיו, שקיבלו אותה מחלוקת הארץ בימי יהושע בן נון
פנק

פֶנֶק או שועל המדבר[דרוש מקור][מפני ש...] (מערבית: فَنَك, תעתיק: פַנַכּ; אנגלית fennec; שם מדעי: Vulpes zerda; שם נרדף Fennecus zerda) הוא המין הקטן מכל השועלים ומכל המינים במשפחת הכלביים. משקלו הממוצע של פנק בוגר הוא כ־1 ק"ג. מזונו העיקרי הוא חרקים. אזורי המחיה הטבעיים שלו הם מדבריות צפון אפריקה (סהרה), חצי האי ערב וחצי האי סיני. גרעיני רבייה של הפנק הוקמו גם בערבה ובנגב על ידי גיורא אילני. קרובו האבולוציוני הקרוב ביותר של הפנק הוא שועל צוקים, אולם הפנק שונה באופן מהותי משאר מיני השועלים, הן גנטית והן התנהגותית. לפנק 32 זוגות כרומוזומים, לעומת 35 ו־39 בשאר מיני השועלים. הפנק חי בלהקות, בעוד שאר מיני השועלים הם חיות מתבודדות. לפנק דרכים רבות לשרוד במזג אוויר המדברי העוין. ביום הוא מתחפר במהירות בחולות ויוצר שם מנהרות המשמשות הגנה הן מטורפים והן מהשמש. הוא צד את טרפו בלילות. מזונו מורכב מכל הבא ליד, ומאחר שאינו יכול להיות בררן במדבר, הוא צד אף בעלי חיים הקרובים לגודלו, כגון נחשים ועקרבים. מזון שאינו נאכל בו־במקום נשמר במחילות. סימן ההיכר של הפנק הוא אוזניו הגדולות במיוחד. בנוסף להיותו בעל חוש שמיעה מצוין, משמשות האוזניים לקירור גופו, בשל היותן משטח נרחב הבא במגע עם האוויר. הפנק כמעט ואינו מקרר את גופו כדרך הכלביים (על ידי הלחתה – אידוי מים מדרכי הנשימה), ומחקרים הראו כי בשיטה זו הוא חוסך נוזלים רבים. עיניו הגדולות והחומות ואפו הקטן משווים לו מראה גורי. הפנק מסוגל לקפוץ ממצב מנוחה לגובה מטר. כך הוא יכול לתפוס חרקים במהירות, בלי להבריח אותם בתנועות מיותרות. עונת הייחום מתרחשת בחודשים ינואר–פברואר. הזכר מגן על השטח באגרסיביות רבה ומונע כניסת זרים לתחומו. הוא חופר את המחילות בסביבות חודש מרץ, מעט לפני הולדת הצאצאים (2–5 גורים בהמלטה). הזכר הוא שמביא מזון לאם ולוולדות בזמן ההמלטה ולאחריה. פנק במנוחה זוג שועלי פנק בארטיס פנק בגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב מדיה וקבצים בנושא פנק בוויקישיתוף פנק, באתר ITIS (באנגלית) פנק, באתר NCBI (באנגלית) פנק, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) פנק, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פנק, באתר GBIF (באנגלית) פנק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) TETOism - צילומים של מין זה פנק באתר הגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב פנק באתר הרשימה האדומה של IUCN פֶנֶק במילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית לפי Fennecus zerda "פֶנֶק" באנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 7 – "יונקים", בעריכת ה. מנדלסון ויורם יום טוב, הוצאת משרד הביטחון , עמ' 199–200 פֶנֶק, אנציקלופדיה אביב חדש, כרך 14, עמ' 131‏, באתר "כותר"
רדיקל של אידיאל

בתורת החוגים, הרדיקל של אידיאל A {\displaystyle A} בחוג R {\displaystyle R} הוא החיתוך של כל האידיאלים הראשוניים המכילים את A {\displaystyle A} . בחוג קומוטטיבי, הרדיקל כולל את כל האיברים שחזקה כלשהי שלהם שייכת ל- A {\displaystyle A} , ועל-כן מסמנים את הרדיקל של A {\displaystyle A} בסימון A {\displaystyle {\sqrt {A}}} . הרדיקל הוא אידיאל בעצמו, ותמיד A ⊆ A {\displaystyle A\subseteq {\sqrt {A}}} . הרדיקל של כל אידיאל הוא אידיאל רדיקלי, כלומר שווה לרדיקל של עצמו. כל אידיאל ראשוני הוא רדיקלי, אבל ההפך אינו נכון ( 6 Z {\displaystyle 6\mathbb {Z} } רדיקלי אבל אינו ראשוני). הקשר בין אידיאלים רדיקליים של חוג הפולינומים F [ λ 1 , … , λ n ] {\displaystyle F[\lambda _{1},\dots ,\lambda _{n}]} לבין יריעות אלגבריות הוא אחד הרעיונות היסודיים בגאומטריה אלגברית (ראו גם - משפט האפסים של הילברט). אם I , J {\displaystyle I,J} אידיאלים בחוג R {\displaystyle R} ו- I ⊆ J {\displaystyle I\subseteq J} , אז I ⊆ J {\displaystyle {\sqrt {I}}\subseteq {\sqrt {J}}} . לכל שני אידיאלים I , J {\displaystyle I,J} מתקיים I + J = I + J {\displaystyle {\sqrt {I+J}}={\sqrt {{\sqrt {I}}+{\sqrt {J}}}}} . בחוג השלמים, הרדיקל של האידיאל n Z {\displaystyle n\mathbb {Z} } נוצר על ידי הרדיקל של n {\displaystyle n} : מכפלת הראשוניים השונים המחלקים את n {\displaystyle n} . לדוגמה, 180 Z = 30 Z {\displaystyle {\sqrt {180\mathbb {Z} }}=30\mathbb {Z} } . מושג הרדיקל של אידיאל מכליל, לפיכך, את הרדיקל של מספרים שלמים. לכל חוג R {\displaystyle R} , הרדיקל של ( x 2 ) {\displaystyle ({x}^{2})} בחוג הפולינומים R [ x ] {\displaystyle R[x]} הוא ( x ) {\displaystyle (x)} . רדיקל של אידיאל, באתר MathWorld (באנגלית)