laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אנדרטת הזיכרון של מחוז קולומביה

אנדרטת הזיכרון של מחוז קולומביה (באנגלית: District of Columbia War Memorial) היא אנדרטה לזכרם של תושבי מחוז קולומביה, אשר נפלו במלחמת העולם הראשונה. האנדרטה ממוקמת בפארק הפוטומק המערבי המהווה חלק מהמול, בסמוך לשדרת העצמאות, בעיר וושינגטון, בירת ארצות הברית. ההחלטה על הקמת האנדרטה התקבלה בחקיקה של קונגרס ארצות הברית ב-7 ביוני 1924, והקמתה מומנה מתרומות תושבי מחוז קולומביה. עבודות ההקמה החלו באביב 1931 והאנדרטה נחנכה בנוכחות נשיא ארצות הברית הרברט הובר, ב-11 בנובמבר 1931 (יום שביתת הנשק). האנדרטה הייתה אנדרטת הנצחת הנופלים הראשונה שהוקמה בפארק הפוטומק המערבי, והאנדרטה היחידה של מחוז קולומביה הממוקמת במול (המשמש להנצחה לאומית). האנדרטה הייתה הראשונה מבין האנדרטאות הממוקמות במול שציינה את שמות כל הנופלים (בלי להתחשב בגזעם או במינם). האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל פרדריק ה. ברוק, בסיועם של האדריכלים הוראס וו. פיזלי וניית'ן ס. ויית'. האנדרטה עגולה בצורתה, קוטרה 14.3 מטרים, והיא מורכבת מ-12 עמודים דוריים שגובהם 6.7 מטרים הניצבים על במת שיש ותומכים בכיפה. באנדרטה הוטמנה רשימה של 26,000 תושבי המחוז אשר שירתו בצבא ארצות הברית במלחמת העולם הראשונה, ועל בסיס האנדרטה חקוקים שמותיהם של 499 הנופלים מבין תושבי המחוז, ו-22 מדליות המסמלות את יחידות הצבא. האנדרטה מנוהלת על ידי רשות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית. מדיה וקבצים בנושא אנדרטת הזיכרון של מחוז קולומביה בוויקישיתוף אגודה לשימור האנדרטה (ואתרים נוספים בוושינגטון)
אנדרטת הלוחמים השחורים במלחמת האזרחים

אנדרטת הלוחמים השחורים במלחמת האזרחים (באנגלית: African American Civil War Memorial) היא אנדרטה הממוקמת בפינת שדרת ורמונט ורחוב U בעיר וושינגטון בירת ארצות הברית. האנדרטה הוקמה להנצחת 209,145 אפרו-אמריקאים אשר לחמו בצבא ארצות הברית או צי ארצות הברית כחיילים ומלחים במלחמת האזרחים האמריקנית. האנדרטה הוקמה ביוזמת "הקרן האפריקאית - אמריקאית להנצחת לוחמי מלחמת האזרחים" (African American Civil War Memorial Freedom Foundation and Museum) והאחריות לתחזוקתה הועברה ב-27 באוקטובר 2004 לידי רשות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית. בסמוך לאנדרטה הוקם בשנת 1999 מוזיאון הנצחה. מדיה וקבצים בנושא אנדרטת הלוחמים השחורים במלחמת האזרחים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנדרטת הלוחמים השחורים במלחמת האזרחים אנדרטת הלוחמים השחורים במלחמת האזרחים, באתר "Find a Grave" (באנגלית) קרן האפריקאים - אמריקאים להנצחת נופלי מלחמת האזרחים תצלומי האנדרטה אתרו של אד המילטון, פסל האנדרטה ערך זה הוא קצרמר בנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'ייסון מקאסלין

ג'ייסון פול "קון" מקאסלין (בשם מלא באנגלית: Jason Paul "Cone" McCaslin; נולד ב-3 בספטמבר 1980) הוא בסיסט וזמר הרקע בלהקת הפאנק רוק הקנדית, סם 41. מקאסלין הוא ממוצא אירי. מקאסלין, יליד טורונטו, התחיל לנגן בגיטרת בס כשהיה בן 14 כחבר בלהקת הנקראת "דעה קדומה" עם המתופף לשעבר של אבריל לאבין, מאט בראן, ושכנים בשכונה שגר. מקאסלין הצטרף ללהקה כחבר אחרון בפברואר 1999, כמחליף למארק סיפוקלוק. סם 41 הוחתמה רק כמה חודשים אחרי שהוא הצטרף. מכיוון שהצטרף אחרון, הוא נאלץ לנגן על גיטרת בס. לפני שהצטרף לסם 41, היה מקאסלין סדרן בקולנוע. הוא כנראה קיבל את הכינוי "קון" מחברו ללהקה, דריק ויבלי בתיכון, כי לעיתים קרובות הוא היה אוכל גביעי גלידה לארוחת צהריים (למרות שעכשיו הוא סובל מלקטוזה, ולא יכול יותר לאכול גלידות). למקסאלין פרויקט צד שנקרא The Operation M.D., בו הוא משתתף עם טוד מורס. כינויו בפרויקט הזה הוא ד"ר דינאמיט. מקסאלין נישא לחברתו מהתיכון, שאנון בואלט (לאחר שהיו ביחד 9-8 שנים) ב-5 בספטמבר 2008. בחתונתו ניגנו דריק וויבלי מסם 41 וטום טאקר (נגן הליווי שמחליף את דייב) את "one" של U2 ואת "Pieces" של סם 41. מדיה וקבצים בנושא ג'ייסון מקאסלין בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ג'ייסון מקאסלין ג'ייסון מקאסלין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'ייסון מקאסלין, באתר AllMusic (באנגלית) ג'ייסון מקאסלין, באתר MusicBrainz (באנגלית) ג'ייסון מקאסלין, באתר Discogs (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עשן

עשן הוא קולואיד של מוצק בגז הבנוי מחלקיקים מוצקים מיקרוסקופיים ומטיפות נוזל זעירות של תוצרי בעירה של חומר מסוים, או של החומר הבוער עצמו. גזים הנפלטים בכוח חזק יחסי מהבעירה גוררים איתם את חלקיקי החומר היוצרים ענן בצבעים שונים. תנועת העשן מתוארת בדרך כלל על ידי תנועה בראונית, תנועה אקראית בעקבות לחץ האוויר על החלקיקים. מערכת גילוי עשן היא מערכת המיועדת לתת התרעה מוקדמת בדבר שרפה. עשן הנוצר משריפות, בהן כמות החמצן מוגבלת, עלול להכיל מרכיבים דליקים. לעשן כזה פוטנציאל התלקחות במגע עם חמצן אטמוספירי בין אם על ידי אש גלויה אחרת באזור או על ידי החום העצמי שלו. בעשן מספר מרכיבים רעילים או מגרים. אחד ממרכיבי העשן המסוכנים ביותר הוא פחמן חד-חמצני (CO), הגורם ל"הרעלת פחמן חד-חמצני", לעיתים בשילוב השפעת מימן-ציאני (HCN) ופוסגן (OCCl2). שאיפת עשן עלולה לגרום לחוסר חמצן ולאיבוד הכרה מיידי. ארובה היא התקן שנועד לאוורר פליטת גזים חמים ועשן, מחומרים שנמצאים בבעירה בתנור, כבשן או אח, אל האטמוספירה החיצונית. ישנן גם נזקים בריאותיים של עישון טבק, על ידי סיגריה, סיגר, מקטרת ועוד. בעקבות המודעות לנזקים הפוטנציאליים של עישון רצוני ופסיבי נוסד חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון. גמילה מעישון הוא תהליך הפסקת העישון. תהליך זה אינו פשוט בשל ההתמכרות הנגרמת כתוצאה מפעולת העישון. במסגרת השיטות השונות לשימור מזון, עישון מזון היא אחת השיטות העתיקות לשימור בשר ודגים, כמו למשל: סלמון מעושן. גבינה מעושנת היא גבינה קשה שעברה תהליך עישון. עישון קר היא שיטת בישול מזון ללא חום. מטרתו היא שינוי הטעם של המזון והוא אינו מקנה לו עמידות בפני קלקול. מסך עשן הוא אמצעי לחימה העושה שימוש בעשן המשוחרר בכוונה לאוויר כדי למסך תנועה, פעילות או מיקום של כוח צבאי כגון חיל רגלים, שריון, מטוסים או ספינות. מדוכות עשן הן אמצעי על גבי רכב קרבי משוריין המשגר רימוני עשן על מנת למסך את הכלי ולהקשות על הפגיעה בו. המילה "עשן" מופיעה במספר ביטויים: הביטוי "אין עשן בלי אש" מתייחס ליחסי סיבתיות. כלומר, לכל מצב יש סיבה או גורם שהוביל אליו (כמו שהעשן נוצר בעקבות בערה של חומר כלשהו). לרוב משמש לצורך העלאת חשד במניעים נסתרים של הזולת. הביטוי "מסך עשן" שמקורו באמצעי לחימה, הפך בהשאלה למטבע לשון המתאר פעילות הסחה מכוונת. מקטרת שלום היא כלי טקסי אשר שימש שבטים אינדיאנים רבים כסמל לשלום ולפתרון סכסוכים. בעת יישוב סכסוך היו הצדדים מעבירים ביניהם את המקטרת ונושפים עשן איש אל עבר רעו לאות כבוד. דוגמה טובה לבעירה חסרת עשן היא הניטרוצלולוזה, הלא היא כותנת הנפץ, שנשרפת ללא שאריות מוצקות ולכן ללא עשן, כך גם רוב חומרי הנפץ. אבק שרפה נטול עשן הוא שם כולל למשפחה של חומרים הודפים הנמצאים כיום בשימוש בכלי נשק ידניים וארטילריים. ערפיח פרופ' נחום רקובר, איכות הסביבה - היבטים רעיוניים ומשפטיים במקורות היהודיים, "עשן", 66. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 1993
פירוש רש"י

האם התכוונתם ל... רש"י – ר' שלמה יצחקי, כתב פירוש על רוב ספרי התנ"ך ועל מרבית מסכתות הש"ס פירוש רש"י לתורה – פירושו של רש"י לרוב ספרי התנ"ך פירוש רש"י לתלמוד – פירושו של רש"י למרבית מסכתות התלמוד הבבלי
מפרש (תוכנה)

מפרש (אנגלית: Interpreter) הוא תוכנה הקוראת תוכנית מחשב הכתובה בשפת תכנות ומבצעת אותה ישירות, פקודה אחר פקודה. שפה שהמימושים הנפוצים שלה הם בעזרת מפרש נקראת "שפה מפורשת" (אם כי טכנית זאת לא תכונה של שפה). דוגמאות נפוצות לשפות כאלה הן: ויז'ואל בייסיק, JavaScript, פייתון, Prolog, TCL ,bash ובעבר גם שפת APL וכן שפת לוגו. כל מחשב הוא מכונה, המסוגלת להריץ תוכניות הכתובות בשפה הייחודית לה. לכן, על מנת להריץ תוכנית מסוימת, הכתובה בשפה שאינה שפת המכונה של המחשב המריץ, ראשית יש לתרגמה לשפה זו. תרגום זה יכול להתבצע פעם אחת (ואז בסיום התרגום נוצר קובץ הכתוב בשפת מכונה, הניתן להרצה בכל עת) כפי שנעשה על ידי מהדר, או לפני כל פעם בה מריצים את התוכנית, כפי שנעשה על ידי מפרש. ההבדל בין השניים, איפוא, הוא מתי מבוצע התרגום. מהבדל זה נגזרים המאפיינים של כל אחד מהם. תהליך ההידור הוא תהליך מורכב מאוד, הספציפי למכונה מסוימת. קוד המכונה שנוצר מתחשב בחומרה הספציפית עליה הקוד עתיד לרוץ וכן במערכת ההפעלה המותקנת עליה. כלומר במידה והידרנו תוכנית מסוימת באמצעות מהדר המותאם למכונה מסוימת, התוכנית תרוץ על מכונה זו בלבד. מפרש, לעומת זאת, יאפשר הרצה של התוכנית כמעט בכל מכונה משום שהתוכנית תתורגם על כל מכונה מחדש. מאידך, ברור כי שימוש במפרש עלול לצרוך משאבים רבים בשל העובדה כי התוכנית מתורגמת כל פעם מחדש. בנוסף, דרישות מסוימות של התוכנית (כמו הקצאת זיכרון) עלולים לקחת יותר זמן בעת שימוש במפרש, לאור העובדה שהתוכנית לא עובדת ישירות מול מערכת ההפעלה, אלא מול המפרש. לאור הבעייתיות שהוצגה, שימוש טהור במפרש נדיר, ונעשה בעיקר ברשת האינטרנט, שם יש צורך בגמישות רבה. אחד היתרונות של שימוש בקוד בלתי מהודר הוא העובדה, שניתן להחליף את המפרש עצמו מבלי להדר מחדש את קובצי התוכנית. כך אין צורך להפיץ מחדש את התוכנית עם כל שדרוג של השפה בה כתוב קוד המקור. לתוכנית המיועדת להרצה באמצעות מפרש בדרך-כלל קוראים תסריט (סקריפט). פתרון נוסף הוא שפות סינתטיות כדוגמת VB, שבה תהליך הפיתוח נעשה במצב של פירוש, ובסיומו אפשר להדר את התוכנה לקובץ EXE, להרצת התוכנית. ערך מורחב – שפת תכנות דינמית הרצה על ידי מפרש פשוטה יותר למימוש, אולם גוררת חסרונות לא מעטים. לדוגמה: מקבלים הודעה על שגיאת תחביר פשוטה רק בזמן ריצה. בשפות כגון פרל, פייתון ו־PHP יש בכל הרצה תהליך ראשוני של הידור הקוד. בחלקן (לדוגמה: Python וב־PHP) יש גם מנגנונים לשמירת התוצרים של אותו הידור ראשוני. התוכנית עצמה מורצת רק לאחר מכן. אם כי בכל השפות הללו יש בדרך כלל מנגנון כלשהו לפירוש קוד חדש בזמן ריצה, במקרה הצורך ("eval"). שפות כאלו יריצו בדרך כלל את הקוד במכונה וירטואלית. השאיפה כיום היא לבנות מתרגם, הנהנה מהיתרונות של מפרש ומהדר גם יחד. הפתרון שנמצא הוא הפרדת תהליך התרגום לשני שלבים: בשלב הראשון, שלב ההידור, מבוצע תרגום של תוכנית הכתובה בשפה עילית לשפת ביניים. זהו תהליך מורכב הדורש זמן רב יחסית. בשלב השני, שלב ההרצה, מתורגמת שפת הביניים לשפת מכונה (המכונה הספציפית עליה רצה התוכנית). זה תהליך פשוט יותר ומהיר באופן יחסי. כיום מובילות את התחום שתי סביבות פיתוח: JAVA ו-NET.. בסביבת JAVA, לאחר הידור התוכנית, נוצר קובץ המכיל הוראות בשפת Bytecode, ולפני הרצת התוכנית כל הקובץ מתורגם לשפת מכונה. בסביבת NET., לאחר הידור התוכנית, נוצר קובץ המכיל הוראות בשפת CIL, וכל פונקציה בתוכנית מתורגמת לשפת מכונה לפני הרצתה. על אף ההבדלים ביניהן, העיקרון העומד מאחורי שתי הסביבות הוא זהה, והוא התבססותן של שתי השפות על שימוש במכונה וירטואלית. תוכנה - מונחים
קניון באר שבע-עזה

קניון באר שבע-עזה הוא קניון קדום בארץ ישראל שהיה קיים בתקופת המיוקן. שרידי הקניון, שאורכו המשוער כ-100 ק"מ, נמצאים כיום מתחת לפני הקרקע ונחשפים לעין במקומות ספורים. לאורכו נערכו מספר קידוחים תת-קרקעיים למציאת מאגרי מים ונפט. קידוחים אלו שפכו אור על הקניון ועל המשקעים שהצטברו בו. הקניון נוצר לפני כ-6 מיליון שנה והגיע לשיא עומקו בתקופת האירוע המסיני, והוא משתרע ממזרח לדימונה ומערבה עד הים התיכון. העיר באר שבע יושבת בחלקה על האפיק הקבור של הקניון, שעומקו באזור זה היה כ-275 מטר ורוחבו 3 קילומטרים. באזור השפך שלו, בין בארי לסעד, הגיע עומקו עד כדי קילומטר וחצי. כיום מלא הקניון בסחף מאגן ניקוז רחב ביותר. מעריכים כי בקניון זרם נהר קדום שניקז את כל אזור מזרח הנגב והמכתשים. הזרימה גרמה לשחיקת שכבות סלע קדומות יותר מתקופת האוליגוקן שהיו במסלול הנהר ומילאה את הקניון בסחף. ממצאים המעידים על קיום הקניון התגלו בעיקר בקידוחים שנערכו בנגב. קידוחים כאלו, שמטרתם הייתה למצוא אקוויפרים, נעשו באזור בין בארי לסעד, ומהם התקבלו ממצאים חשובים. מקומות נוספים שבהם נחשפו ממצאים: בנחל פטיש, שלאורכו נמצאו שרידי שוניות קדומים באזור מכרות גופרית בארי – כאשר ניסו לאתר מחצבים במחצבות החול שליד דימונה בנחל עשן נמצאה שן כריש השייכת לתקופה זו. פלאונטולוגים (חוקרי מאובנים) סבורים כי אורכו של כריש זה, שהתקיים עד לפני כ-4 מיליון שנה, היה 18 מטר (אורכו של הכריש הארוך ביותר הקיים היום הוא פחות מ-13 מטר). ערך מורחב – המכתש הגדול (באר שבע) במשולש הרחובות יהודה הלוי, שמעון בר-גיורא ורבי עקיבא, בין שכונה ד' לשכונה ו' בבאר שבע נמצאת מחצבה ישנה ובה ניתן לראות את שכבות הסלעים שהושקעו בקניון באר שבע-עזה. הבור הוא בעומק של כ-26 מטר וברוחב של 200 מטר. המחצבה נבנתה על ידי העות'מאנים כאשר מלאי האבנים שנלקחו משרידי באר שבע הביזנטית החל אוזל. האבנים שימשו לבניית העיר החדשה, כיום "העיר העתיקה" במרכז באר שבע. הסלע שהוצא מהמחצבה היה רך ונוח לחציבה ולסיתות והמחצבה פעלה עד מלחמת העצמאות. ייתכן שהייתה במקום מחצבה עתיקה יותר שפעלה בתקופה הביזנטית. כחלק מפעילות השיקום של המחצבה בתחילת שנות ה-90, נבנה במקום אמפיתיאטרון כחלק מתוכנית רחבה של הפיכת המחצבה לפארק הצפוי להכיל גן בוטני, מרכז מבקרים ומתחם מחקר ארכאולוגי. התוכניות נגנזו, והפיתוח נעצר זמן קצר לאחר תחילת השיקום. אילן גל פאר, המחצבה: חלון אל הקניון הקבור, אריאל 80-79 (באר שבע ואתריה), בעריכת גדעון ביגר ואלי שילר, הוצאת ספרים אריאל, ירושלים, 1991, עמ' 129–130. עמיר אידלמן וליאור אנמר, אתרים גאולוגיים בישראל, 2014, עמ' 233–238. סיפורו של הבור בלב שכונה ד´ בבאר שבע – זווית אישית – עמותת נגב בר-קיימא. (ארכיון האינטרנט) B. Buchbinder, and E. Zilberman Sequence stratigraphy of Miocene-Pliocene carbonate-siliciclastic shelf deposits in the eastern Mediterranean margin (Israel): effects of eustasy and tectonics, Sedimentary Geology, Volume 112, Issues 1-2, August 1997, Pages 7–32. עמותת נגב בר-קיימא ה"מכתש" בשכונה ד' יהפוך לפארק ענק ומרכז תיירותי נעמה ריבה, מחצבת אבן נטושה בבאר שבע תהפך לפארק, באתר הארץ, 3 בינואר 2016
אינסטרומנטליזם (פרגמטיזם)

אִינְסְטְרוּמֶנְטָלִיזְם, בפילוסופיה אמריקאית, הוא זרם בפילוסופיה הפרגמטית שפותח באוניברסיטת שיקגו על ידי ג'ון דיואי ועמיתיו. זרם זה נחשב על ידי תומכיו כשיטה להתמודדות עם קשיים, בעיקר כאלה שצצים באופן מיידי לאחר ניסיון כושל להתמודדות עם סיטואציה חדשה. על פי דוקטרינה זו, מחשבה מורכבת מהנוסחה של תוכניות ודפוסים, בהם שיוצאים אל הפועל, בהם כאלה הנשארים כרעיונות שאינם יוצאים אל הפועל; בכל אחד מהמקרים, יעדיה של המחשבה הם הרחבת ההתנסות ופתרון מוצלח של בעיות. בהשקפה זו, רעיונות וידע הם תהליכים פונקציונליים; רוצה לומר, הם משמעותיים רק כאשר הם מהווים אמצעי לפיתוח ההתנסות. במילים אחרות, אינסטרומנטליזם הוא זרם בפילוסופיה הטוען כי טיבו של רעיון נמדד על פי ערכו המעשי בחיים והיכולת להשתמש בו ככלי לפתרון בעיות. ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ניטרציה

ניטרציה (Nitration) היא תגובה כימית בה מסתפח יון חנקתי (ניטרט, -NO3) או חנקיתי (ניטריט, -NO2) לתרכובת כלשהי. במקרים רבים מקורו של יון הניטרט או הניטריט בחומצה חנקתית (HNO3) או בחומצה חנקיתית (HNO2), בהתאמה. ניטרציה חשובה בתעשיית חומרי הנפץ והדשנים. חומר הנפץ ניטרוצלולוזה, למשל, נוצר כתוצאה מניטרציה של תאית. הדשן אשלגן חנקתי (המשמש גם בתעשיית הפירוטכניקה) נוצר כתוצאה מניטרציה של אשלגן כלורי:   K C l + H N O 3 → K N O 3 + H C l {\displaystyle \ \mathrm {KCl+HNO_{3}\rightarrow KNO_{3}+HCl} } התוצרים הם אשלגן חנקתי ומימן כלורי (HCl). ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליזי דורון

ליזי דורון (נולדה ב-29 באוגוסט 1953) היא סופרת ישראלית. דורון נולדה בתל אביב בשם עליזה אליזבת רוז'ה, בת יחידה לזוג הורים ניצולי שואה. היא גדלה בשכונת ביצרון והתייתמה מאביה בהיותה בת שמונה. בגיל 18 עברה להתגורר ברמת הגולן, ועבדה בגידול מנגו ורעיית צאן. בשל מעברה זה ניתקה אימה את הקשר עימה. בעקבות מלחמת יום כיפור בה שירתה כמש"קית נפגעים עזבה דורון את רמת הגולן, החלה לפעול בתנועת ד"ש. דורון למדה סוציולוגיה וקרימינולוגיה במסגרת לימודי תואר ראשון באוניברסיטת בר-אילן, ובלשנות באוניברסיטת תל אביב. דורון נשואה לרואה החשבון ואיש העסקים דני דורון, ולהם שני ילדים. ספריה של דורון זכו להצלחה רבה בשווייץ ובגרמניה, תורגמו לגרמנית, צרפתית, איטלקית ורוסית ונמכרו בלמעלה מ-40,000 עותקים. בשנת 2008 נבחרה דורון על ידי עיתון ווג הצרפתי כאחת משבעת הסופרים הישראלים המשפיעים ביותר. ספרה "למה לא באת לפני המלחמה" עובד בדרזדן שבגרמניה להצגה. בשנת 2003 זכתה דורון בפרס בוכמן הניתן מטעם ארגון יד ושם, ובשנת 2007 זכתה דורון בפרס ז'נט שוקן על מכלול יצירותיה. ספרה "התחלה של משהו יפה", נבחר בשנת 2007 על ידי העיתון השווייצרי "נויה ציריכר צייטונג" לאחד מ-30 הספרים הטובים של אותה שנה. זכתה בפרס ויצו איטליה לספרות יהודית לשנת 2009. זכתה בפרס קוגל לספרות בשנת 2011. למה לא באת לפני המלחמה (1998) הייתה פה פעם משפחה (2002) ימים של שקט (2003) התחלה של משהו יפה (2007) ויום אחד עוד ניפגש (2010) Sweet Occupation, הוצאת רסלינג, (2019) התחלה של משהו יפה עובד לתיאטרון קריאה בשנת 2013 על ידי המחזאית מיכל אקרמן פרקש. למה לא באת לפני המלחמה עובד למחזה בשנת 2012 בבימויה של חגית רכבי ניקוליבסקי מדיה וקבצים בנושא ליזי דורון בוויקישיתוף ליזי דורון, ברשת החברתית פייסבוק ליזי דורון, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" ליזי דורון, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית" רשימת הפרסומים של ליזי דורון, בקטלוג הספרייה הלאומית הספרים של ליזי דורון, באתר "סימניה" -- ביקורות קוראים מרב יודילוביץ', פרס בגרמניה לסופרת ליזי דורון, באתר ynet, 2 במאי 2007 אדמית פרא, "אני אשכנזייה מקופחת", ריאיון עם ליזי דורון, אתר אדמה, 19 בפברואר 2004 עמיה ליבליך, "ויום אחד עוד ניפגש" מאת ליזי דורון, האמת על אבא, באתר הארץ, 7 באפריל 2010 יוסי רן, הייתה פה פעם משפחה (ליזי דורון), 22 באוגוסט 2009 ליזי דורון, במיזם "סופרים קוראים" של המרכז לספריות וספרות בישראל שירי לב-ארי, מולדת יש רק שלוש, באתר הארץ, 16 במרץ 2008 הסופרת ליזי דורון זכתה בפרס ויצ"ו, באתר ynet, 30 ביוני 2009 מוריה בן ברק, יציאת המצרים, nrg מעריב, 16 בנובמבר 2009 מיה סלע, פרס קוגל לספרות יוענק לסופרים חנה טואג, סייד קשוע וליזי דורון, באתר הארץ, 5 באפריל 2011
CF

האם התכוונתם ל... סיסטיק פיברוזיס – מחלה תורשתית cf היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות התחום של הרפובליקה המרכז אפריקאית קומפקט פלאש (CompactFlash) - שם למשפחת אמצעים לאחסון נתונים קליפורניום – יסוד כימי שסמלו Cf
אקדמיה פילארמוניקה

אקדמיה פילארמוניקה (באיטלקית: Accademia Filarmonica di Bologna) הוא מוסד השכלה מוזיקלית בבולוניה, איטליה. האקדמיה נוסדה בשנת 1666. לקדוש הפטרון שלה נבחר סן אנטוניו מפדואה, ותמונת עוגב ועליו המוטו Unitate melos נבחרה כשלט המייצג שלה. הרעיון העיקרי בהקמת המכון היה לקבץ מוזיקאים מקצועיים "ליצירת אחדות לאורך זמן, המוקדשת ליצירת מוזיקה יפה". בשנת 1721 נבחר גוזפה מטאו אלברטי לנשיא האקדמיה, וחזר ונבחר למשרה זו עוד חמש פעמים רצופות. ציון דרך בתולדות האקדמיה במחצית השנייה של המאה ה-18 היה קבלתם ללימודים של הזמר הדגול פארינלי (1730) ושל המלחין והמורה המפורסם האב ג'ובאני באטיסטה מרטיני (1758), יחד עם מלחינים זרים כמו הבלגי אנדרה מודסט גרטרי והבוהמייני יוזף מיסליווצ'ק, הרוסי/אוקראיני מקסים ברזובסקי ואף מוצרט הצעיר, שכולם קיבלו תעודות מן האקדמיה. במאה ה-19 ובמאה ה-20 נקשרו בשם המכון שמות כמו רוסיני, ורדי, בויטו, וגנר, מאסנה, סן-סנס, פוצ'יני, כמו גם פילד, ליסט, ברהמס, אנטון רובינשטיין, בוזוני ורספיגי. בראשית המאה ה-21 העומד בראש האקדמיה הוא פולוויו אנגיוס. אתר האינטרנט הרשמי של אקדמיה פילארמוניקה History
קתדרלת ואצלב הקדוש

קתדרלת ואצלב הקדוש (בצ'כית: Katedrála svatého Václava) היא קתדרלה נאו-גותית בכיכר ואצלב, באולומוץ שבצ'כיה. הכיכר והקתדרלה קרואים על שם ואצלב הקדוש, דוכס בוהמיה. באתר נבנתה לראשונה כנסייה ב־1107 בידי סבאטופלוק, דוכס בוהמיה ונחנכה ב־1131 על ידי הבישוף היינריך (יינדז'יך) זדיק (אנ'). במאה ה־13 ובמאה ה־14 נעשו בכנסייה שינויים בסגנון הגותי אחרי שפרצה במבנה שרפה. משינויים אלה נותרו רק עמודי התמיכה ומבנה האולם של הכנסייה. ליד הקתדרלה נרצח המלך הצ'כי ואצלב השלישי, מלך בוהמיה ב־4 באוגוסט 1306. הוא היה הזכר האחרון בשושלת הפז'מיסלידים ששלטו בבוהמיה. ב־1469 הכריזו האצילים הבוהמים והמארוביאנים על המלך ההונגרי מתיאש קורבינוס כמלך הארצות הצ'כיות. בשנים 1582–1591 נבנתה בצד הדרומי של הקתדרלה קפלת סטניסלאב הקדוש תחת השגחתו של הבישוף סטניסלאב פבלוסקי (Stanislav Pavlovský). בשנים 1883–1892 שופצה הקתדרלה בסגנון התחייה הגותית בידי גוסטב מרטה ור' פֶלקל (Völkel) ביוזמתו של הארכיבישוף פרידריך אגון פון פירסטנברג (גר'). בשנים 2004–2007 נערכו שיפוצים נוספים בקתדרלה. המגדל הדרומי הוא המגדל הגבוה בקתדרלה ובראשו צריח מחודד המתנשא לגובה 100.64 מטר (328 רגל). מגדל זה הוא המבנה הרביעי בגובהו בצ'כיה. בחזית המערבית חלון רוזטה ושני צריחים מחודדים. כמו כנסיות גותיות רבות בצ'כיה ולא כמו קתדרלות גותיות במערב אירופה, בקתדרלת ואצלב יש תמיכות מלאות בצידי המבנה ולא תמיכות דואות. כמו כן, בית המקהלה גבוה יותר מהספינה הראשית. חזית הקתדרלה חזית הקתדרלה שיפוץ הקתדרלה, 2006. הספינה הראשית מזבח בקתדרלה אתר האינטרנט הרשמי של קתדרלת ואצלב הקדוש מידע, היסטוריה ותמונות על הקתדרלה ערך זה הוא קצרמר בנושא כנסיות ובנושא צ'כיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קים בורג

קים בורג (בפינית: Kim Borg;‏ 7 באוגוסט 1919 – 28 באפריל 2000) היה זמר בס-בריטון, מורה ומלחין פיני. בורג, יליד הלסינקי, למד פיתוח קול ושירה אצל הייקי טייטינן באקדמיה על שם יאן סיבליוס בהלסינקי (מ-1936 עד 1941 ומ-1945 עד 1947). באקדמיה למד גם תאוריה והלחנה אצל לאו פונטק וארה מריקנטו, ובהמשך עבר ללמוד פיתוח קול אצל אנדרייבה דה סקילונדז בסטוקהולם (בשנים 59–1950). במקביל למד גם ביוכימיה באוניברסיטה לטכנולוגיה של הלסינקי וקיבל דיפלומה ב-1946. ב-1947 ערך את הופעתו הרשמית הראשונה בקונצרט בהלסינקי וב-1951 הופיע לראשונה באופרה בארהוס בתפקיד קולינה בלה בוהם של פוצ'יני. נוסף להופעותיו הקונצרטיות, שר בקביעות באופרה בהלסינקי ובקופנהגן (1952-1970), סטוקהולם (1963-1975) והמבורג (1964-1970). באוקטובר 1959 הופיע לראשונה במטרופוליטן אופרה בניו יורק בתפקיד הרוזן אלמביבה, ונשאר בסגל הזמרים שם עד 1962. ב-1961 הופיע בתפקיד הראשי בבוריס גודונוב של מוסורגסקי במוסקבה. ב-1953 הופיע בישראל בביצוע הרקוויאם של ורדי עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית והמקהלה הפילהרמונית תל אביב (בהדרכתו של איתן לוסטיג) בניצוחו של פרנץ פריצ'אי. בורג פרש מן הבימה בשנת 1980. משנת 1972 עד 1989 היה פרופסור בקונסרבטוריון הדני המלכותי למוזיקה בקופנהגן. הוא פרסם כמה ספרים, כתב יצירות תזמורתיות, מוזיקה קאמרית, "סטבאט מאטר" ושירים. כמו כן תזמר יצירות של מוסורגסקי ווולף. נוסף לבוריס גודונוב, נחל הצלחה גם בתפקידים כמו אוסמין ב"החטיפה מן ההרמון", דון ג'ובאני, המלך מארקה (טריסטן ואיזולדה), הנס זאקס (המייסטרזינגר מנירנברג), דון קרלוס ("דון קרלוס"), פימן (בוריס גודונוב), גרמין (יבגני אונייגין), דון בזיליו (הספר מסביליה) וארקל (פלאס ומליסאנד של דביסי). מתוך הספד בכתב העת "גראמופון" (יולי 2000): "היה לו מנעד רחב, תהודה, קול חם ומוזיקליות ראויה להערכה." בורג מת בהומלבק, דנמרק בשמת 2000. Kim Borg performing Franz Schubert's lied Litanei (1952)(הקישור אינו פעיל) - (RealAudio) מדיה וקבצים בנושא קים בורג בוויקישיתוף קים בורג, באתר AllMusic (באנגלית) קים בורג, באתר MusicBrainz (באנגלית) קים בורג, באתר Discogs (באנגלית)
צחוק של עכברוש

האם התכוונתם ל... צחוק של עכברוש (ספר) – ספר מאת נאוה סמל העוסק בשואה ובזיכרונה צחוק של עכברוש (אופרה) – אופרה ישראלית המבוססת על הספר
מודל האינדקס היחיד

מודל האינדקס היחיד (באנגלית: Single Index Model) הוא מודל כלכלי מקובל לחישוב התשואה הנדרשת על הסיכון שבנכסי חברות ומניותיהן. על פי המודל ניתן לשייך את התשואה R i {\displaystyle R_{i}} של נכס i כלשהו לשלושה מרכיבים: רכיב התלוי בביצועי הנכס המכונה α i {\displaystyle \alpha _{i}} , רכיב התלוי בתשואת השוק, R m {\displaystyle R_{m}} , המכונה β i {\displaystyle \beta _{i}} ורכיב אקראי המכונה ריבית שיאורית או ϵ i {\displaystyle \epsilon _{i}} . באופן מתמטי ניתן לתאר את המודל כך: R i = α i + β i R m + ϵ i {\displaystyle R_{i}=\alpha _{i}+\beta _{i}R_{m}+\epsilon _{i}} . ניתן להוכיח שבתוחלת לאורך מספר שנים הריבית השיאורית מתאפסת: E ( R i ) = α i + β i E ( R m ) {\displaystyle E(R_{i})=\alpha _{i}+\beta _{i}E(R_{m})} . השימוש במודל להערכת התשואה הנדרשת על נכסים הוא נפוץ ועל פי ממצאים אמפיריים הוא מתקיים בקירוב טוב. ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
וו (חפץ)

וו (נקרא גם אנקול, אונקל או קרס) הוא אביזר לתליית חפצים או עיגונם. צורתו לרוב מעוקלת. ישנם סוגים רבים ומגוונים של ווים, ולהם ייעודים שונים. ווים ביתיים, הנקראים גם מתלים, משמשים לתליית חפצים יום-יומיים בבית, כמו מגבות ובגדים. הוו הביתי עשוי לשמש כאביזר בעיצוב הבית, במגוון עיצובים. הוא עשוי לרוב פלסטיק או מתכות שונות. וו לחפצים כבדים מעוגן לקיר על ידי ברגים. קיימים ווים לתליית חפצים קטנים המוצמדים למשטחים שונים (קיר, מקרר, לוח מודעות) על ידי סרט הדבקה דו-צדדי או מגנט. ווים תעשייתיים בנויים לעמוד בכוחות ומשקלים גדולים. שימושם רבים, החל מוו המיועד לתליית ערסל, ועד לווים חזקים במיוחד המשמשים לעיגון טנקים וכלי רכב כבדים לגורר, או ווים המשמשים להרמת חפצים על ידי עגורן. הווים התעשייתיים עשויים מפלדות שונות. בתכנון והרכבת וו המיועד לעמוד בעומסים כבדים יש להתייחס לא רק לחוזק הוו עצמו, אלא גם לחוזק החיבור בין הוו למבנה שאליו הוא מחובר, למשל, שימוש בברגים מחוזקים הוא צורך נפוץ בהרכבת וו. הוו יכול להיות פתוח, או סגור. קל יותר לתלות את המטען על וו פתוח, והוא גם זול יותר. אך יש להבטיח שהמטען לא יפול דרך הפתח בוו. וו פתוח נהוג כאשר מדובר במטען קל, או שהוו מקובע למקום לפני תלית המטען. אחרת משתמשים בוו סגור, או בוו שיש מרחק גדול יותר בין הפתח לנקודה בה תלוי המטען. דוגמה לוו בו הפתח סגור למרות שמדובר במטען קל וקטן, הוא מחזיק מפתחות. בגלל החשיבות של המטען, הצורך לניד אותו, והאפשרות הסבירה שמפתח יפול בלי שהדבר ימשוך תשומת לב, משתמשים בוו סגור. קימים גם ווים בהם הפתח נסגר על ידי קפיץ, אשר יש להפעיל עליו כח מבחוץ. באופן כזה, גם אם המטען נע על החלק הפנימי של הוו, הוא לא יחליק החוצה דרך הפתח. בקרס של חכה, לעומת זאת, הוו הוא פתוח, אך שונן בקצה שלו. באופן כזה, הדג יכול לנגוס בפתיון ולהתפס בקרס, אך הקרס אינו מחליק מפיו של הדג. מדיה וקבצים בנושא וו בוויקישיתוף