ובכן ויהי בחצי הלילה

ובכן ויהי בחצי הלילה (על שם הפזמון שלו) או אז רוב נסים הִפְלֵאתָ בלילה (על שם השורה הפותחת שלו) הוא פיוט, חלק מקדושתא, שחיבר יניי, פייטן ארצישראלי מהמאה החמישית או המאה השישית. הפיוט נאמר כיום בסיום ההגדה של פסח, ובחלק מהקהילות בתפילת שחרית בשבת הגדול. לפיוט מספר לחנים. הבית האחרון שלו, "קרב יום", זכה ללחן נפוץ. הפייטן מונה נסים שנעשו לעם ישראל, ועל פי המדרש נעשו בחצות הלילה, רובן או כולם בחצות ליל הסדר המאורעות המופיעים בפיוט: רדיפת אברהם אחרי ארבעת המלכים (ויש מפרשים שמדובר בהשלכת אברהם לכבשן האש), התגלות ה' לאבימלך לאחר שלקח את שרה, התגלות ה' ללבן במרדף אחרי יעקב, מאבק יעקב והמלאך, מכת בכורות, ניצחון גדעון על מדין (על פי נוסח הגניזה), ניצחון ברק על סיסרא, מותם הניסי של חיילי סנחריב, הכתובת על הקיר במשתה בלשאצר ומות בלשאצר, דניאל בגוב האריות, גזירות המן, נדידת שנת אחשוורוש. בהקשר לכך כתב מהרי"ל ”בכל כ"ד ספרים, היכן שנס נעשה בלילה הוא היה ליל פסח.” מנהג ארץ ישראל הקדום היה לסיים את קריאת התורה בשלוש שנים ולא בשנה כפי שנהוג היום (על פי מנהג בבל). בכל שבת קראו פרשה קצרה הנקראת סדר או סדרה. הפיוט חובר כחלק מקדושתא לשבת שבה קראו את הסדר הפותח "ויהי בחצי הלילה" והכולל את מכת בכורות ויציאת מצרים. הקרובה פותחת במילים "אוני פתחי רחמתיים" ו"ויהי בחצי הלילה" הוא הפיוט השביעי בקרובה ("רהיט"). באשכנז, העבירו את אמירת קרובתו של יניי לשבת הגדול. סביר שכבר בארץ ישראל החליפה הקרובה את ייעודה, ובדרך זה התגלגלה לאירופה. ככל הנראה, בדרום איטליה גם נהגה הקרובה "אוני פטרי רחמתיים" בשבת הגדול, ומשם הועתקה הקרובה גם למחזור אשכנז המערבי, שם היא נאמרת כקרובה לשבת הגדול עד היום. במחזור נוסח אשכנז המזרחי (הנפוץ יותר), אומרים בשבת הגדול קרובה אחרת "אלהים בצעדך הכות פתרוס", שחיבר ר' יוסף טוב עלם, אך מוסיפים גם את הפיוט "ויהי בחצי הלילה" בתוך קרובה זו. בנוסף, הפיוט הועתק לסוף ההגדה של פסח, במסגרת הפיוטים הנאמרים בסיום ליל הסדר. בחו"ל, שם עושים שני לילות סדר, יש נוהגים לומר את הפיוט רק בלילה הראשון, אך יש נוהגים לאומרו בשני הלילות. הפיוט השפיע על רבי אלעזר בירבי קליר שחיבר את הפיוט הדומה ובכן ואמרתם זבח פסח, העוסק בניסים שנעשו בפסח. פיוטו של הקליר הוא החלק השביעי בקדושתא לפסח "אסירים אשר בכושר שעשעת", הנאמר באשכנז ביום שני של פסח. כיום, גם פיוט זה נאמר בסיום ליל הסדר. מחבר הפיוט לא היו ידוע במשך שנים רבות, עד שבעקבות גילוי הגניזה הקהירית התברר מחבר הפיוט. שתי הקרובות (של יניי ושל ר' יוסף טוב עלם) זו לצד זו, בסידור אוצר התפילות. פירוש לפיוט מאת רבי אפרים מבונא, נדפס בתוך תורת חיים: הגדה של פסח עם פירושי הראשונים (ירושלים: מוסד הרב קוק, תשנ"ח), עמ' קפו-קפח ליעד לוי-מוסן, "ויהי בחצי הלילה- הפיוט, הפולמוס ואופן התקבלותו בהגדות ימי הביניים", עבודת תזה, החוג למחשבת ישראל, האוניברסיטה העברית, 2017 הפיוט ובכן ויהי בחצי הלילה, באתר הפיוט והתפילה מידע על ויהי בחצי הלילה בקטלוג הספרייה הלאומית זלי גורביץ', לא (ב)יום ולא (ב)לילה, באתר הזמנה לפיוט מאמר העוסק בפיוט בהקשר למושג חצות הלילה קרב יום, בביצוע הלב והמעיין ואביתר בנאי, סרטון באתר יוטיוב קרב יום, בביצוע משה פלד, סרטון באתר יוטיוב קרב יום, בביצוע שולי רנד, סרטון באתר יוטיוב ראו לדוגמה שמות רבה, פרשה י"ח, פסקה ה', במדבר רבה, פרשה כ', פסקה י"ב רבי יעקב מולין, ספר מהרי"ל, הלכות ההגדה, באתר היברובוקס על שם הכתוב "גֵּר וְתוֹשָׁב אָנֹכִי עִמָּכֶם", ספר בראשית, פרק כ"ג, פסוק ד' על פי ספר בראשית, פרק י', פסוקים י"ג–י"ד. שמות, י"ב, כ"ט – י"ג, ב'. גרשום הרפנס, אז רוב ניסים הפלאת בלילה, שערים, 22 באפריל 1959 על פי המבנה הקבוע של קרובות יניי, הרהיט הוא הפיוט השביעי במערכת. אמנם, בקרובה זו פיוט ו' חסר בכל כתבי היד הידועים. ראו מחזור שבחי ישורון, נוא יארק תשע"ו, עמ' 477. מנחם זולאי, פיוטי יניי, הוצאת שוקן, ברלין תחר"ץ, הקדמה, עמ' X. עזרא פליישר, "פיוט ותפילה במחזור ארץ ישראל–קודקס הגניזה", קרית ספר סג [א] (תש"ן), עמ' 240–242 (נדפס שנית בתוך עזרא פליישר, תפילת הקבע בהתפתחותן והתגבשותן (עורכות: שולמית אליצור וטובה בארי), הוצאת מאגנס תשע"ב, עמ' 1050–1052); נתן פריד, "הפטרות אלטרנטיביות בפיוטי יניי", סיני סב (ה'תשכ"ח), עמ' קלא–קלג, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום); אברהם פרנקל, "קדושתא לשבת הגדול לר' חננאל בר אמנון", קבץ על יד טז [כו] (ה'תשס"ב), עמ' 17–18, באתר אוצר החכמה. אברהם פרנקל, "קדושתא לשבת הגדול לר' חננאל בר אמנון", עמ' 14–15. אך בכתבי יד של נוסח צרפת הוא לא מופיע בתוך קרובה זו, ולכן סביר שהוסיפוהו בנוסח אשכנז המזרחי מתוך חביבותו. מגן אברהם, תפ, ס"ק ב, בשם מטה משה. משנה ברורה, סימן ת"פ, סעיף קטן ו' נחום מאיר ברונזניק, לפירוש הפיוט "אומץ גבורותיך הפלאת בפסח", המעין מט (ג), תשרי תשס"ט, עמ' 17.