צליפה בצה"ל

צה"ל מפעיל מערך צליפה בחיל הרגלים וביחידות מובחרות ומיוחדות. צלפי צה"ל מאומנים בקליעה מדויקת למרחקים קצרים, בינוניים וארוכים, ובשדאות, ניווט והסוואה צבאית. צה"ל הפעיל צלפים עוד ממלחמת העצמאות, אך תחום הצליפה סבל מהזנחה שנים רבות, עד שבוצעו בו רפורמות ושתי מהפכות גדולות: האחת בשנות ה-90 של המאה ה-20 והשנייה בעשור הראשון של המאה ה-21. במהפכות אלה נוסד בית הספר לקליעה וצליפה צבאית כמרכז ידע לאומי בנושא הצליפה, הכשרת הצלפים שופרה באופן ניכר, נרכשו רובי צלפים ייעודיים אחידים ומדויקים, וכן נרכש ציוד צליפה הכולל כוונות טלסקופיות, תחמושת צליפה, עזרים טקטיים וחליפות הסוואה. כיום מפעיל צה"ל צלפי חי"ר שדה וטווח ארוך (בחיל הרגלים, ובעבר גם בחיל ההנדסה הקרבית) וצלפי לוט"ר וסער (ביחידות המיוחדות). בצה"ל כל הלוחמים מאומנים בקליעה בסיסית. עם זאת, ישנם מקצועות קליעה וצליפה בהם הלוחם זוכה להכשרה ואימונים נרחבים יותר על מנת לשפר את יכולותיו ולהעניק לו מיומנות ויכולת קליעה לטווחים רחוקים יותר מלוחם החי"ר הבסיסי. המקצועות הבאים מוכשרים ומאומנים בקליעה מדויקת, מעבר להכשרת החי"ר הבסיסית, אך לא נחשבים לצלפים. רובאי 07/קלע – אדם במיומנות הירי הדרושה מלוחם פשוט בחיל הרגלים ובחיל ההנדסה הקרבית. מקלע מצופה לפגוע במטרת ראש ממרחק 100 מטר, מטרת גוף מ-300 מטר ומטרה מקובצת (מספר אנשים צמודים) מ-500 מטר. קלע סער/קלע לילה – זהו קלע מצטיין המצויד בנשק מדויק יותר. הוא מתמקד במטרות איכותיות ומזדמנות. תפקיד זה ניתן לחייל שהצטיין בלימודי הירי הרגילים, אך לא עבר קורס צלפים. במחלקת הנדסה קרבית ובמחלקת חי"ר צה"לית יש בין ארבעה לשישה קלעי סער. מפעיל בארט – לוחם-פלס או לוחם-סלק של חיל ההנדסה הקרבית שעבר הכשרה והוסמך להפעיל רובה נגד ציוד מדגם בארט M82A1. מטרתו לפגוע במטרות חומר וציוד ולפרק מטעני חבלה בירי מרחוק. עם זאת, לבארט יש גם פוטנציאל לצליפה לטווח רחוק ולהריגת מחבלים מאחורי מחסה. בצה"ל ישנם 4 סוגי צלפים: צלף שדה, צלף לטווח ארוך, צלף סער וצלף כוחות מיוחדים/לוט"ר. כל צלף בצה"ל יכול לשמש הן כצלף יורה והן כמאתר. חלק מהצלפים משמשים גם כמדריכי צליפה בבית הספר לקליעה ולצליפה שבמתקן אדם. צלף חי"ר שדה – אחד או יותר בפלוגה היורה למטרות קבועות מראש, בדרך כלל מתוך מסתור או תחת הסוואה צבאית. חייל זה עבר קורס צלפים בנוסף למסלול ההכשרה הרגיל לחיל הרגלים. הוא מצויד גם במערכת נשק צלפים ייעודית, כיום בצה"ל מדגם רמינגטון M24 בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו. מצופה ממנו לפגוע במטרת ראש ממרחק 300 מטרים (330 יארד) ובמטרת גוף ממרחק 500 מטרים (550 יארד). בנוסף לצליפה עוסק צלף החי"ר גם בתצפית ואיסוף מודיעין חזותי. צלף חי"ר לטווח ארוך – צלף שעבר קורס צלפים וקורס נוסף שמכשיר אותו לירי בטווחים ארוכים במיוחד, מעבר ל-1,000 מטרים (1,100 יארד). צלף זה חמוש ברובה צלפים המותאם לירי שכזה (בצה"ל, רובה ה"ברק" בקליבר 0.338 לפואה מגנום, שיעיל ל-1,200 מטר) ואמצעי עזר נוספים. נמצא הן ביחידות החי"ר הרגילות והן בכוחות המיוחדים. צלף כוחות מיוחדים/קומנדו/לוט"ר – זוכה להכשרה ולאימון נרחבים יותר מאלו של צלף חיל הרגלים. בנוסף לצליפת שדה וצליפה לטווח ארוך הוא מאומן גם בירי סלקטיבי (ירי במטרה המייצגת אויב בין מטרות רבות המייצגות ידידים או עוברי אורח). צלפי לוט"ר, שפועלים לרוב בשטח בנוי, מבצעים את הירי לרוב מעמדת ישיבה או עמידה, כאשר הרובה מיוצב על גבי חצובה או שולחן ירי. צלפי היחידות המיוחדות משתמשים במגוון רובי צלפים איכותיים במיוחד, בהם המאוזר 86SR, ה-SR-25 Mk 11, המקמילן TAC-50 והבארט MRAD. בעבר היו בשימוש גם רובי רמינגטון מודל 700 משופר, SVD דרגונוב, PSG-1 של הקלר וקוך, PGM Ultima Ratio,‏ אקורסי אינטרנשיונל AWM ומקמילן TAC-338. צלף סער – צלף יחידות מובחרות החמוש ברובה צלפים חצי-אוטומטי (כיום מדגם SR-25 Mk 11 או מדגם בארט REC10). תפקידו לייצר אש מדויקת ומהירה והוא נייד יותר מהצלף הרגיל. הרובה החצי-אוטומטי מאפשר לו להילחם גם בהיתקלויות מטווח קרוב ותוך כדי תנועה. צלפים כמעט תמיד עובדים בזוגות, ויש חלוקה של תפקידים: צלף ומאתר (באנגלית Spotter, נקרא בצה"ל גם "צופה" ו"בקר ירי"). תפקיד המאתר/צופה הוא חשוב מאוד וכולל מספר תפקידים: חיפוי על הצלף והגנה עליו באמצעות ירי בטווח קצר ובינוני. סריקת השטח ואיכון מטרות לצלף. הצופה מחשב עבור הצלף את המרחק למטרה, מהירות וכיוון רוח, היסטים ועוד. תפקידו של הצופה לאפשר לצלף להתמקד רק במה שקשור לירייה עצמה, כדי לבצע ירי בדיוק מקסימלי. לאחר הירי הצופה מדווח לצלף על פגיעה במטרה, או במקרה של החטאה על צורך בתיקון מהיר של הירי בהתאם למקום הפגיעה שזיהה הצופה. בצה"ל, מאתר/צופה הוא גם צלף בהכשרתו, שכן הוא נדרש להכיר את עבודת הצלף כדי לתת לו את הנתונים המתאימים בזמן הנכון. הצופה מצויד בדרך כלל במשקפת תואמת לכוונת של הצלף, וכן ברובה סער או אקדח להגנה עצמית. לעיתים הצופה חמוש ברובה קלעים המאפשר לו להשלים את יכולותיו של הצלף, שבדרך כלל חמוש ברובה בריחי ארוך טווח (בצה"ל מדובר ברובי רמינגטון M24 וברק HTR 2000 במערך החי"ר, ובארט MRAD ומקמילן TAC-50 ביחידות המיוחדות). בנוסף לקליעה מדויקת, הן הצופה והן הצלף משמשים גם כתצפיתנים שמעבירים מודיעין חזותי ומודיעין טקטי על תנועת האויב והמטרות. לעיתים צלף ומאתר מחליפים ביניהם בתפקידים בעת משימה ממושכת, וזאת על-מנת שבעת ביצוע הירי הצלף יהיה רענן ולא שחוק פיזית. לקראת מלחמת העצמאות, זימנה מחלקת ההדרכה של המטכ"ל את חיילי ומפקדי כיתות הצלפים של הבריגדה היהודית לאור הידע והניסיון שרכשו בחזית האיטלקית. יוצאי הבריגדה קיבלו על עצמם להקים את בית הספר הראשון למדריכי צלפים בכפר שמריהו. קבוצה של בוגרי בית הספר, ובראשם נתנאל לירם, הקימה בירושלים יחידת צלפים שפעלה במלחמת העצמאות והמשיכה לפעול עד מלחמת יום הכיפורים. במלחמת העצמאות הסבה יחידת הצלפים הירושלמית אבדות כבדות לחיילי הלגיון הערבי של ירדן, ושיתקה מספר עמדות צלפים ירדניות בחומות העיר העתיקה. באחד המקרים, ב-1948, חיסלו צמד צלפים של היחידה הירושלמית 35 חיילי אויב תוך 48 שעות במחיר 50 כדורים בלבד. בקרב על גבעת התחמושת, במלחמת ששת הימים, הייתה פלוגה של צלפים שנפרשה על גגות שכונת שמואל הנביא. אולם, תרומתם לקרב הייתה זניחה ביותר. אחת הסיבות לכישלון הייתה שהפלוגה לא הספיקה לאפס את כלי הנשק שלה, מבעוד מועד. בעקבות המקרה, מפקד הפלוגה, אלכס אלירז, המציא מכשיר הקרוי על שמו, שבעזרתו אפסנאי יכול לתאם כוונות של כלי נשק רבים בפרק זמן קצר, תוך היעזרות בחייל אחד בלבד. המכשיר מוכר בצה"ל, והשימוש בו נעשה לעיתים במטווחים. במלחמת ההתשה התעורר צורך ניכר בצלפים, עקב הופעתם של "הקופים" - צלפים מצרים שנתלו מעצים וגרמו לאבדות במעוזים על קו בר-לב. בשל הזנחת הצליפה, צה"ל נאלץ לגייס קלעים ספורטיביים על מנת להשלים את מכסת הצלפים הדרושה. הצלפים, שכללו צלפים מיחידת הצלפים הירושלמית ומיחידת הצלפים של גוש תל חי, הטמינו מארבים לצלפים המצריים וחיסלו רבים מהם, כאשר במספר לא קטן של מקרים חיסולים אלה גררו הפגזה ארטילרית כתגובה מצד המצרים. במלחמת יום הכיפורים התנדב אלכס אלירז לסייע לצלפים והשתמש במכשיר האלירז על מנת לאפס מהר את רובי הצלפים בכל החזיתות. בשנות ה-90 של המאה ה-20 הוחלט בצה"ל לבצע שידוד מערכות בכל הנוגע לצליפה, על מנת לשפר תחום זה שסבל מהזנחה רבה. תורת הלחימה (שיטת הפעלת הצלפים) ומערך ההדרכה נכתבו מחדש. בנוסף, נוצר בצה"ל מקצוע חדש בשם קלע סער, שנועד לפעול בפער שבין רובאי רגיל לבין צלף מקצועי ובכך להשלים את יכולת הקליעה של יחידת החי"ר. רובי הצלפים השונים שהיו בשירות, ביניהם רובי ה-M-14 וגליל צלפים, הוחלפו ברובה בריחי מדגם רמינגטון M24 (רובה הצלפים הסטנדרטי של צבא ארצות הברית עד 2010) הידוע בדיוקו ואמינותו. לצד רובי ה-M24 נכנסו לשירות גם רובי בארט M82A1 בקליבר 12.7x99 מ"מ נאט"ו (0.5 אינץ') לירי ארוך טווח במיוחד ונגד מטרות חומר כגון מטעני חבלה או כלי רכב, ורובי SR-25 לירי מהיר בטווחים בינוניים וללוחמה בשטח בנוי. ביחידות מובחרות בצה"ל נרכשו רובי צלפים יקרים יותר ומדויקים מאוד במגוון דגמים, כגון מאוזר 86SR,‏ PGM Ultima Ratio, מקמילן TAC-338, מקמילן TAC-50 ו-AWM. בתקופת האינתיפאדה השנייה הפעיל גם חיל ההנדסה הקרבית צלפים, חלקם במסגרת מחלקות הסיור (הנחשבות ליחידות המובחרות של גדודי ההנדסה) ויהל"ם. הצלפים השתמשו בעיקר ברובי רמינגטון M24 ובארט M82A1, אך לעיתים גם ברובים "אקזוטיים" יותר כגון SVD דרגונוב. צלפי מחס"ר גדוד 603 הצטיינו במהלך הקו שתפס הגדוד ברצועת עזה והיו שותפים להישג של המחס"ר שחיסלה למעלה מ-70 מחבלים בשנים 2003–2005. צלפי המחס"ר התאמנו במיוחד בצליפת יום ולילה, ובצליפה תוך שימוש בצייני אינפרא-אדום והציבו מארבים רבים למחבלים. באחד המקרים חיסלו הצלפים חוליית טרור שהטמינה מטעני חבלה באמצעות ירי מדויק ממרחק 600 מטר. תפקוד מערך הצליפה בצה"ל במלחמת לבנון השנייה נחשב לכישלון. כתוצאה מכך פתח צה"ל בתחקיר מקיף להפקת לקחים וביצוע רפורמות שישפרו את מערך הצליפה, הכשרת הצלפים וניצולם בשטח באופן מיטבי. בשנת 2008, בעקבות תהליך הפקת לקחים הנ"ל, התקבלה בזרוע היבשה החלטה לבצע שורה של שינויים במערך הצליפה של צה"ל: בחינת פעילות צה"ל במלחמת לבנון השנייה והפעילות המבצעית הממושכת ברצועת עזה (לפני ואחרי המלחמה) הביאה למסקנה שיכולות הצלפים לא מוצו באופן מיטבי בשל חוסר מודעות של מפקדי הכוחות הלוחמים. לפיכך הוחלט ליזום פעילות הסברתית להגברת מודעות המפקדים בצה"ל ליכולות הצלפים. כמו כן, הוחלט לקיים הכשרה למפקדי צוותי צליפה שתתמקד בדרכי הפעלת הצלפים. שיטת העבודה בפעילות מבצעית הוחלפה לשיטה המקובלת - עבודה בצמדים של יורה ומאתר (כאשר המאתר הוא צלף ותיק שבנוסף לתפקודו כמאתר, הוא חונך את הצלף המתלמד). ההוראות שונו כך שלצלפים בתנועה יותר לשאת נשק נוסף מלבד רובה הצליפה. מדור הצלפים הוכרז כמוקד ידע לאומי בתחום הצליפה - מלבד האימונים וההכשרות לצלפים בסדיר, במילואים וביחידות המיוחדות, המדור החל לקיים הכשרות ליחידות משטרת ישראל, גופי מודיעין ומשלחות מצבאות זרים. מעבר לרובה הצליפה אוהד (H-S Precision Pro Series 2000 HTR, בהמשך שונה שמו ל"ברק") לצד הרמינגטון M-24 וה-SR-25, והוצאת הבארט ממערך הצליפה. הכשרת הצלפים הוארכה ל-5 שבועות במטרה לאפשר הכללתם של תכנים ערכיים בהכשרה וכן לאפשר התנסות בפעילות מבצעית. כמו כן, הוחלט לפשט את המבדקים המתמטיים בשלב האיתור. הקמת מחלקות מחזוריות בגדודי החי"ר גרמה לגידול במספר הצלפים בצה"ל. בעקבות גידול זה, הוחלט לקיים קורס פיקוד חדש וכן לשלב באופן שגרתי מש"קי צליפה בפעילות מבצעית (עד להחלטה זו שולבו מש"קים ומדריכים באופן ספונטני). הצעד האחרון תורם לשיפור בקיאות הסגל בתכני ההדרכה וחיבור התכנים לתנאי המציאות. במבצע עמוד ענן (2012) ומבצע צוק איתן (2014) הוכיחו הצלפים בצה"ל יכולת דיוק גבוהה, כולל צלפים סדירים של חטיבות חיל הרגלים שהראו יכולת דיוק ברמה של יחידות מיוחדות. נכון ל-2017 צלפים סדירים בצבא נחשבים לאיכותיים ברמה עולמית.[דרוש מקור] ב-2017 רכש צה"ל 800 כוונות טלסקופיות חדשות מדגם לאופולד Mark 6. זוהי כוונת טלסקופית בעלת הגדלה של X3-X18 ולוח שנתות משופר, שהותאמה לדרישות צה"ל. הכוונת נכנסה לכלל מערך הצליפה בצה"ל, כולל החי"ר, הצליפה לרחוק והלוט"ר. ב-2018 רכש צה"ל רובי בארט MRAD ליחידות המובחרות בעקבות המלצת הימ"מ. הרובים יחליפו את רובי המאוזר 86SR השחוקים שיוצאים בהדרגה משירות. בחודשים מרץ-אוקטובר 2018 הפעיל צה"ל עשרות צלפים כדי לעצור את המהומות האלימות בגבול ישראל-רצועת עזה בהם ניסו אלפי פלסטינים לחבל ולפרוץ את גדר המערכת של רצועת עזה ולחדור לשטח ישראל כדי לבצע פיגועי טרור. הצלפים נטרלו בירי מדויק מאות מחבלים ומתפרעים אלימים, והרגו למעלה מ-205 פלסטינים, מתוכם לפחות 80% זוהו כפעילים בארגוני טרור ובעלי רקע פח"עי, רובם מחמאס. הצלפים העידו שהפלסטינים השתמשו בילדים, נשים וזקנים כמגן אנושי ושבמקרים כאלו הם נמנעו מירי לעברם. ב-12 ביולי 2018 ארגן בית הספר ללוחמה בטרור, קליעה וצליפה אליפות צליפה בינלאומית, שכללה צלפים ממספר צבאות בעולם בהם צלפי יחידות עילית כגון אריות הים (Navy SEALs) ויחידת הריינג'רס של צבא ארצות הברית. בתחרות זכתה יחידת מגלן של צה"ל בבית היחידות המיוחדות, וגדוד 890 של חטיבת הצנחנים בבית גדודי חיל הרגלים ובסיכום הכולל. ב-2020 החלו להיקלט בצה"ל רובי M24 משודרגים עם מעצה מודרני. בשנים 2020–2021 החלו להיקלט בצה"ל רובי בארט REC10 במטרה להחליף את רובי ה-SR-25 Mk 11 השחוקים בתפקיד רובה צלפים חצי-אוטומטי. צלפי צה"ל, ובפרט צלפי סיירת גולני, הצטיינו במהלך מבצע שובר גלים והרגו מחבלים רבים. מתוך 50 המחבלים שהרגה סיירת גולני, כשליש נהרגו על ידי הצלפים. צלפי צה"ל, לרבות צלפי הקומנדו וצלפי החי"ר, לקחו חלק במלחמת חרבות ברזל ובפרט בלחימה ברצועת עזה נגד חמאס וארגוני טרור פלסטיני נוספים. במהלך הלחימה חיסלו הצלפים מאות מחבלים וכן סגרו מעגלי אש באמצעות טנקים וכלי טיס. הצלפים הפעילו רובי M24 משופר, ברק 338, בארט REC10 חצי-אוטומטי ובארט MRAD (ביחידות המיוחדות). כיום בצה"ל, קיימים צלפים בחיל הרגלים, בחיל הגנת הגבולות וביחידות מובחרות כמו סיירת מטכ"ל, שייטת 13, חטיבת הקומנדו והיחידה הרב-ממדית. (בעבר היו צלפים גם בחיל ההנדסה הקרבית). סוגי הצלפים בצבא מתחלק לשני סוגים - צלפי חי"ר (הכולל גם תת-סוג של "צלפים לטווח ארוך") וצלפי יחידות מיוחדות (הכולל שני תתי-סוגים: צלפי לוט"ר וצלפי סער). כאמור, כיום עיקר ההדרכה בנושאי צליפה נעשית בבית הספר לקליעה וצליפה צבאית שבמתקן אדם. צלפי החי"ר (בעיקר צנחנים, גבעתי וגולני) בצה"ל נחשבים למקצועיים יותר יחסית לעבר ובעלי יכולת דיוק גבוהה, אך סובלים מחוסר ניסיון מבצעי (שכן הם משרתים רק 3 שנים שירות סדיר, בניגוד לצלפים אחרים בעולם שמשרתים בתפקיד בקבע שנים רבות). עם זאת, נמתחה ביקורת על חוסר ידע בהפעלת צלפים יעילה על ידי המג"דים של גדודי חיל הרגלים וכן על מחסור באימוני צליפה סדירים בתדירות גבוהה. רובי הצלפים התקניים של צלפי החי"ר הם הרמינגטון M24 - רובה בריחי לצליפה צבאית כללית בטווחים של 100–800 מטר, SR-25 Mk 11 - רובה חצי-אוטומטי לצליפת לש"ב בטווחים של עד 500 מטר, ברק 338 - רובה בריחי לצליפה צבאית בטווחים ארוכים של 1200 מטר, ובארט M82A1 - רובה חצי-אוטומטי כבד המשמש בעיקר כרובה נגד חומרים ולסילוק פצצות בחיל ההנדסה הקרבית. צלפי יחידות מובחרות ומיוחדות בצה"ל משתמשים גם ברובי צלפים אחרים בהם מאוזר 86SR,‏ PGM Ultima Ratio,‏ SVD דרגונוב, PSG-1, מקמילן TAC-338, מקמילן TAC-50, ‏SR-25 Mk 11, בארט MRAD ובארט REC10. רובים אלה נחשבים לרובים איכותיים ומדויקים ביותר ובעלי ניסיון מבצעי מוכח. כמעט כל יחידה מיוחדת בצה"ל כוללת גם צלפים, לרבות סיירת מטכ"ל, שייטת 13, יחידת שלדג, יחידת מגלן ויחידת דובדבן. צלפי היחידות המובחרות נחשבים לצלפים מקצועיים וטובים מאוד, וצלפי היחידות של סיירת מטכ"ל, שייטת 13 ושלדג נחשבים כצלפים ברמה עולמית עם מוניטין בינלאומי. הצלפים בצה"ל משתמשים בתחמושת ייעודית לצליפה, כגון כדורים מדגם M118LR האמריקאי או תחמושת צליפה תואמת של IMI, ולעיתים גם בתחמושת Match Grade האיכותית ביותר, כאשר נדרשת צליפה כירורגית. ברוב הרובים ניתן להשתמש גם בתחמושת רגילה אך היא פחות מדויקת. תחמושת הצליפה של IMI, כגון ה-7.62x51 mm Long Range Match 175-Grain, נחשבת לאיכותית ומדויקת: יכולת הקביצה של רובה רמינגטון M24 עם תחמושת זו בירי לטווח 800 מטרים (870 יארד) הוא פיזור של 12 סנטימטרים (4.7 אינץ'), דיוק השקול לחצי דקת קשת (0.5 MOA), הנחשב מצוין לצליפה צבאית (וגם לצליפת לוט"ר). בנוסף מצוידים הצלפים במגוון עזרים טקטיים הכוללים כוונות טלסקופיות מדגמים שונים (כגון "נמרוד" או "ליאופולד X10" ו"ליאופולד סימן 6 X3-X18" ליום ו"ליטון אקילה X6" ללילה), אמצעי ראיית לילה, משקפת, ערכה מטאורלוגית, חצובות ודורגל, משתיק קול, חליפות הסוואה, רשת הסוואה ועוד. בשנים האחרונות מארגן בית הספר לקליעה וצליפה צבאית תחרות צליפה שנתית בין כלל היחידות הקרביות של צה"ל, משמר הגבול ומשטרת ישראל. בתחרות מתבצע ירי במתארים שונים, והיחידות מחולקות לבתים (גדודי חיל הרגלים, גדודי סיור, יחידות מובחרות ויחידות עילית). ‏SR-25 Mk 11, רובה צלפים חצי-אוטומטי לצליפה מהירה וצליפת לוט"ר. קליבר: 7.62 מ"מ. טווח מרבי: 500–800 מטר. דיוק: 1–0.75 דקת קשת. רמינגטון M-24, רובה צלפים בריחי לצליפת שדה. קליבר: 7.62 מ"מ. טווח מרבי: 800–915 מטר. דיוק: 0.5 דקת קשת. ברק (HTR 2000), רובה צלפים בריחי לצליפת שדה וטווח ארוך. קליבר: 0.338 אינץ'. טווח מרבי: 1200 מטר. דיוק: 1–0.5 דקת קשת. בארט MRAD, רובה צלפים בריחי מודולרי לצליפה כללית, צליפה לטווח ארוך וצליפת לוט"ר. קליבר: ניתן להחלפה. טווח מרבי: 800–1500 מטר. דיוק: 0.5–0.35 דקת קשת. בארט M82A1, רובה נגד ציוד חצי-אוטומטי. קליבר: 0.5 אינץ'. טווח מרבי: 1000–1800 מטר. דיוק: 3–1 דקת קשת. מקמילן TAC-50, רובה צלפים כבד לטווח ארוך. קליבר: 0.5 אינץ'. טווח מרבי: 1500–2000 מטר. דיוק: 0.5 דקת קשת. להלן טבלה המתארת את רובי הצלפים ששירתו בצה"ל. הדיוק של הרובים נמדד בדקות קשת (MOA = Minute of Arc). מספר זה מייצג את הפיזור הזוויתי האופייני של הרובה וככל שמספר זה נמוך יותר כך הרובה מדויק יותר. רובים ששמם כתוב על רקע תכלת הם רובים שעדיין נמצאים בשירות פעיל, ורובים ששמם כתוב על רקע צהוב בהיר - לא ידוע מה מצב שירותם כיום. צליפה בישראל צליפה בימ"מ צליפה אמצעים אופטיים לנשק קל של צה"ל צבא הגנה לישראל מדיה וקבצים בנושא צליפה בצה"ל בוויקישיתוף כללי Sniper Central - אתר על צלפים וצליפה (מנוהל על ידי צלף מקצועי, לשעבר בצבא ארצות הברית וכיום במשטרה) רובי צלפים כיצד צלף עובד? (באתר HowStuffWorks) הצלף וההסוואה, מערכות 11 אפריל 1942 אבי אליהו, ‏אין לאן לברוח: יחידות הצלפים הטובות בעולם, באתר ‏מאקו‏, 12 ביולי 2012 שי לוי, ‏רובה אחד נגד גדוד שלם: הצלפים הקטלניים בהיסטוריה, באתר ‏מאקו‏, 15 בספטמבר 2011 צליפה בצה"ל, בדגש על היחידות המיוחדות(הקישור אינו פעיל), באתר Isayeret רובי צלפים בצה"ל(הקישור אינו פעיל), באתר Isayeret איך להיות צלף בצבא, כתבה באתר "מבורבר" יותם קניספל, קשה באימונים מדויק בקרב, ביטאון ביבשה, ‏ גיליון 10 יוני 2009 תומר שניר, מקצועיים יותר, אך חסרי ניסיון, אתר "ישראל דיפנס", ‏ 10 ביולי 2012 תומר שניר, ‏לצלוף ולהציל: איך יכול צלף לחלץ בני ערובה?, באתר ‏מאקו‏, 22 באפריל 2012 שקד זיכלינסקי, ‏רואה הכול, יודע הכול: כך עובד צלף בצה"ל, באתר ‏מאקו‏, 4 בינואר 2012 מאי רש, ‏סוגרים את הקרב בכדור הראשון: הצלפים הכי טובים בצה"ל חושפים את סודות המקצוע, באתר ‏מאקו‏, 4 ביולי 2013 רואים ואינם נראים: הצצה לאימון הצלפים של יחידת אגוז, באתר ‏מאקו‏, 30 באוקטובר 2014 רונן שיביאק, כוונות טובות, באתר ישראל היום, 25 במרץ 2016 שי לוי, ‏מחטיאים את המטרה: למה הצלפים בצה"ל מפוספסים?, באתר ‏מאקו‏, 26 באפריל 2016 "אתה עוצר נשימה וסוחט את ההדק": השינוי שיחוללו הצלפים בצה"ל, באתר וואלה, 3 בנובמבר 2016 הצלפית שמתעדת את העולם בין שתי עדשות, באתר צה"ל, 5 בינואר 2017 (כולל תמונות של אימון צלפים) יואב זיתון, מגלן אלופת מבחן הקומנדו: זהו הצלף המצטיין בחטיבה, באתר ynet, 4 באפריל 2017 אתי אברמוב, בעיניים של צלף, באתר "ידיעות אחרונות", 17 במאי 2018 יוחאי עופר, על הכוונת: הצצה על עמדות הצלפים בעזה, מקור ראשון, 18 במאי 2018 רן פוני, צפו פגיעה, באתר ישראל היום, 27 בספטמבר 2018 ככה הופכים לצלפים המנוסים בצה"ל - הצצה לאימון המיוחד של החטיבה הסגולה, באתר צה"ל, 22 בנובמבר 2018 אמיר בוחבוט‏, בין כוונות: כך פועלים הצלפים המובחרים של צה"ל, באתר וואלה, 28 במרץ 2019 מירב בראל, מערכת אתר צה"ל, כלי הנשק החדשים של זרוע היבשה נחשפים במטווח ראשון מסוגו, באתר צה"ל, 10 באפריל 2019 שי לוי, ‏צלף מול צלף: "נטרלנו אותו ומאז הוא לא יורה באף אחד", באתר ‏מאקו‏, 9 בינואר 2020 בתיה ואן זיידן, מערכת אתר צה"ל, בזכות האימון הזה גילינו מי הצלפים הכי טובים בנח"ל, באתר צה"ל, 5 בינואר 2021 הכירו את הצלף מהשומרון: הצלף של סיירת גולני שפגע ב-14 מחבלים, באתר ערוץ 7, 4 ביולי 2023 יואב זיתון, הצלף מהשומרון: לוחם סיירת גולני שפגע ב-14 מחבלים, באתר ynet, 4 ביולי 2023 שי לוי, ‏סיכלו מתקפת נוח'בה בחסות החשיכה: הצצה לפעילות הצלפים של צה"ל בעזה, באתר ‏מאקו‏, 1 במרץ 2024 אמיר בוחבוט‏, זיהוי, נשימה - וירי: פעילות צוות הצלפים במלחמה בעזה, באתר וואלה, 8 ביוני 2024 "70 מטר מהצוות, אני קולט מחבל מתחת לשטיח - ומחסל אותו", באתר צה"ל, 2 בספטמבר 2024 טל אריאל יקיר, חדורות מטרה: הצלפיות הנועזות שגורמות למחבלים בעזה לחשוב טוב-טוב לפני שהם מאיימים על כוחותינו, באתר ישראל היום, 19 בספטמבר 2024 עידן סונסינו, צפו: גבעתי צלפו כל הדרך לניצחון, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 21 ביוני 2012 אמיר בוחבוט‏, הצצה אל מאחורי הקלעים של אליפות צה"ל לצלפים, באתר וואלה, 29 ביוני 2013 יואב זיתון, אליפות צה"ל בצליפה: הצנחנים כבשו המקום ה-1, באתר ynet, 17 באפריל 2015 אביגיל בוקובזה, צלף ישראלי - על תחרות הצליפה 2015, אתר זרוע היבשה, 19 באפריל 2015 בול פגיעה: כך הפכה חטיבת גבעתי לאלופת הצליפה של צה"ל, באתר צה"ל, 30 בנובמבר 2017 ניר דבורי, ‏"בול פגיעה": תחרות הצליפה הבינ"ל, באתר ‏מאקו‏, 11 ביולי 2018 ה-"Navy SEALs", מגלן או הגדס"ר. מי ניצח בתחרות הצליפה הבין-לאומית? התוצאות, באתר צה"ל, 12 ביולי 2018 אלה המנצחים בתחרות הצליפה הבינ"ל ובאליפות הלחימה בטרור, באתר צה"ל (כולל וידאו) אלה אלופי הצליפה של צה"ל לשנת 2023, באתר צה"ל, 18 בספטמבר 2023 IDF Sniper Competition, סרט בערוץ YouTube של דובר צה"ל, 2012 צלפי גבעתי מתאמנים בבית הספר ללוט"ר, וידאו בפייסבוק של צה"ל, 2017 אליפות הצליפה בצה"ל 2017, בדף הפייסבוק של צה"ל באנגלית הצלפים מדברים על הלחימה בעזה, באתר ערוץ 7, 5 ביוני 2018 Israel's Secret Snipers EXPLAINED!, סרטון בערוץ "Agilite", באתר יוטיוב (אורך: 04:14) סיירת חרוב סרטון תדמית, סרטון בערוץ "Business By", באתר יוטיוב (אורך: 03:01) (כולל צילומים רבים של צלפי סיירת חרוב החדשה) יובל, תוכל לדבר קצת על איך מגיעים להיות צלף?, סרטון בערוץ "יובל עילם", באתר יוטיוב (אורך: 04:03) כאן צלפים בערוץ היוטיוב של כאן 11 פרק 1: "צלפי דובדבן - מה עובר לצלף בראש כשהוא מסתכל על המטרה שלו דרך הכוונת?" פרק 2: "צלף בלי מאתר לא באמת שווה משהו" פרק 3: "אתה שומע משהו ברדיו ויודע שעוד מעט יצלצל הטלפון" עידן ירון, מאחורי הכוונת - הצלף הצבאי, פרק 3, עמ' 83–88. עידן ירון, מאחורי הכוונת - הצלף הצבאי, פרק 3, עמ' 88–92. עידן ירון, מאחורי הכוונת - הצלף הצבאי, פרק 3, עמ' 90. עידן ירון, מאחורי הכוונת - הצלף הצבאי, פרק 3, עמ' 93–97. עידן ירון, מאחורי הכוונת - הצלף הצבאי, עמ' 75. ראשונים תמיד: מורשת חיל ההנדסה הקרבית, ישראל 2018. עמ' 298. שי לוי, ‏מחטיאים את המטרה: למה הצלפים בצה"ל מפוספסים?, באתר ‏מאקו‏, 26 באפריל 2016. צלפים על הכוונת, באתר דובר צה"ל, 17 באפריל 2008 (לקוח מ"במחנה", 2008, גיליון 16) זו כוונת זום בעלת הגדלה משתנה שהצלף יכול לכוונן: בין פי 3 ועד לפי 18. טלסקופ צלפים חדש למערך הצליפה של כוחות היבשה בצה"ל, IsraelDefense,‏ 15 במאי 2017. צה"ל רוצה אחידות משקית בתחום כוונות צלפים, IsraelDefense,‏ 7 בנובמבר 2018. ממצאי ניתוח ראשוני של זהות ההרוגים באירועי "צעדת השיבה הגדולה" ב-30 במרץ וב-6 באפריל 2018, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור, 11 באפריל 2018. ניר דבורי, ‏חמאס: 50 מההרוגים - אנשי הארגון, באתר ‏מאקו‏, 16 במאי 2018. ניר דבורי, ‏המהומות על הגדר - גרסת הלוחמים, באתר ‏מאקו‏, 28 בנובמבר 2018 - עדויות של לוחמים וצלפים בצה"ל על שימוש של חמאס בילדים, נשים וזקנים כמגן אנושי בהעימותים בגבול ישראל-רצועת עזה (2018), כתבת וידאו מחדשות 2. ה-"Navy SEALs", מגלן או הגדס"ר. מי ניצח בתחרות הצליפה הבין-לאומית? התוצאות, באתר צה"ל, 12 ביולי 2018. בתיה ואן זיידן, מערכת אתר צה"ל, בזכות האימון הזה גילינו מי הצלפים הכי טובים בנח"ל, באתר צה"ל, 5 בינואר 2021. יואב זיתון, הצלף מהשומרון: לוחם סיירת גולני שפגע ב-14 מחבלים, באתר ynet, 4 ביולי 2023. שי לוי, ‏סיכלו מתקפת נוח'בה בחסות החשיכה: הצצה לפעילות הצלפים של צה"ל בעזה, באתר ‏מאקו‏, 1 במרץ 2024. The Engineering Corps Prepares for 2011, אתר דובר צה"ל, 2011, דרך ארכיון האינטרנט. זה הדיוק בדגם הרגיל, כאשר עם תחמושת IMI הדיוק משתפר ל-0.75 דקת קשת. בדגם Match הדיוק יכול להגיע גם ל-0.5 דקת קשת. בארט MRAD בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו. בארט MRAD בקליבר 0.338 לפואה מגנום. הטווח היעיל של הבארט M82A1 למטרת דמות. דיוק (יכולת הקביצה) של רובה נמדד בדקות קשת (MOA). מספר זה מייצג את הסטייה הזוויתית המרבית מנקודת הפגיעה וככל שהוא נמוך יותר כך הרובה מדויק יותר. לדוגמה: רובה צלפים בעל דיוק של 1 MOA מקבץ (יורה מספר קליעים אל עבר אותה מטרה) בפיזור של 3 ס"מ בירי למרחק 100 מטר (1.047 אינץ' בירי למרחק 100 יארד). מידת הדיוק תלויה גם באיכות התחמושת. הדיוק המרבי מושג עם תחמושת צליפה ברמת Match. בגלל מגבלות הדיוק, הטווח היעיל של הבארט למטרת דמות מוערך בכ-1000 מטר, הטווח היעיל מול מטרת חומר או מטרה מקובצת מגיע ל-1500–1800 מטר. עם תחמושת 7.62 מ"מ רגילה הדיוק הוא 1 דקת קשת ומטה. עם תחמושת צבאית M118LR המיועדת לצליפה הדיוק הוא 0.5 דקת קשת, ובירי ממכונת מבחן עם תחמושת Match Grade הדיוק הוא 0.35 דקת קשת. עם תחמושת IMI הדיוק הוא 0.5 דקת קשת. מפרט קטלוגי של מאוזר SR 86 באתר צה"ל. קטלוג רוב"צ PGM באתר צה"ל.