laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אוקיי

אוקיי (נכתב גם: או. קיי., אוקי, או-קיי; מאנגלית: OK, נכתב גם: .O.K או Okay) הוא ביטוי שאול מהשפה האנגלית, שנכנסה לסלנג של שפות רבות מאוד, בהן העברית. הביטוי מציין אישור קבלת מסר ("הבנתי אותך", "קיבלתי את הודעתך") או הסכמה ("בסדר") או מצב תקין ("הכול בסדר"). ראשי התיבות "או. קיי." נכנסו לשפת הדיבור במערכת הבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 1840, בה הן שימוש כסיסמת הבחירות של המועמד מרטין ואן ביורן. ואן ביורן, שהיה נשיא ארצות הברית השמיני, כינה את עצמו OK, במשמעות הכפולה של "הכול בסדר" ושל "Old Kinderhook", על שם עיירת הולדתו, "קינדרהוק" שבמדינת ניו יורק. המילה OK הופיעה בעיתון "בוסטון מורנינג פוסט" במסגרת כתבה בנוגע לארגון שהוקם ב-1838 ושהתנגד לחוק מוניציפלי בבוסטון שאסר לצלצל בפעמונים בשעת ארוחת הערב. שם נעשה שימוש בביטוי ומיד אחריו הפירוש – "o.k – all correct" (כלומר, הכל תקין/נכון). באותה תקופה נפוצו קיצורים נוספים של מילים, בהם NG ל-"No go" ו-SP ל-"Small potatoes". באנגלית, השימוש בביטוי OK התרחב, והוא משמש כשם עצם, כפועל, כתואר, או כתואר הפועל. עם הזמן, חדרו חלק מהשימושים גם לסלנג בשפה העברית; למשל: "המנהל נתן אוקיי לפרויקט" (כלומר, המנהל אישר, או "נתן את ברכתו", למיזם). השימוש הנרחב בביטוי בשפת היומיום וותיקותו הביאו להשערות עממיות רבות בדבר מקורו: במלחמת העולם הראשונה, כאשר רצו לפרסם כמה חיילים מתו בכל יום לחימה, נהגו להניף שלט שעליו רשום מספר והאות K. האות סימנה את המילה האנגלית "Kills" (הרוגים), והמספר את מספרם. למשל, אם נכתב "129K", משמעות הדבר הייתה כי באותו יום נהרגו 129 חיילים; וכשלא נהרגו חיילים בכלל, פורסם "0K" (המספר 0 – בעל דמיון גרפי לאות האנגלית O, בצירוף האות K). מכאן, הושאל הסימון למשמעות "הכול בסדר". תאוריה זו, ככל הנראה, שגויה, משום שנמצאו תיעודים לביטוי הרבה לפני מלחמת העולם הראשונה. בשידורי טלגרף ישנים השתמשו בצירוף "Open Key" במשמעות "מוכן לקבל שידור", או בקיצור "O Key". גם תאוריה זו חוטאת לזמן תיעוד הביטוי, 5 שנים לפני הופעת הטלגרף הראשון. הביטוי הומצא כראשי תיבות של "Oll Korrect", צורה היתולית של "All Correct" ("הכול בסדר" (מילולית: "הכול נכון")). האטימולוגיסט אלן ווקר ריד פרסם ב-1963 מאמרים בנושא, ובהם ייחס את הביטוי לגל אופנתי בשנות ה-30 של המאה ה-19, שרווח בקרב עיתונאים וסטיריקנים. במסגרתו, הומצאו קיצורים וראשי תיבות לביטויים שימושיים, תוך הכנסת שגיאות כתיב מכוונות לתוכם, אשר רובם לא שרדו. תאוריה אחרת גורסת שמקור הביטוי בביטוי הצרפתי: "au quai", שנשמע כמו "OK" ופירושו "אל הרציף". אלא שהביטוי הומצא בחברה אמריקאית עירונית, ולא בקרב מלחים צרפתים. תאוריה נוספת גורסת שמקור הביטוי באנגליה של המאה ה-16. בימים ההם, חומר הגלם הטוב ביותר לבניית ספינות היה עץ אלון, או באנגלית: "Oak A" (נשמע כמו OK); כלומר, "אלון מהסוג הטוב ביותר ("סוג א'")". הביטוי הוא שיבוש של och aye (אה, כן) באירית ובהיגוי שונה בסקוטית, שהביאו איתם מהגרים אירים וסקוטיים לצפון אמריקה. רוב התאוריות העממיות אינן תואמות את הזמן או החברה בה תועד הביטוי לראשונה: ניו יורק בשנת 1839. זקיפת אגודל אייזוצ'י מדיה וקבצים בנושא אוקיי בוויקישיתוף בלדד השוחי, מה מקור הביטוי ‎"OK"?‎, באתר ערוץ עשר 175 שנות בסדר: היום יום הולדת למילה OK, באתר ynet, 23 במרץ 2014 מרדכי מישור, מה אמרו קדמונינו במקום "או־קיי", באתר האקדמיה ללשון העברית, אפריל 2021 אילון גלעד, זו כנראה המילה המוכרת ביותר בעולם. היא נוצרה כבדיחה, באתר הארץ, 7 ביוני 2023 Why we say “OK”, סרטון בערוץ "Vox", באתר יוטיוב
אדרד, מלך אנגליה

אדרד "החלש ברגליים" (אנגלית: Eadred;‏ 923 – 23 בנובמבר 955) מלך אנגליה משנת 946 ועד מותו, את המלוכה ירש מאחיו הגדול אדמונד הראשון. אדרד היה בנו של המלך אדוארד הזקן מאשתו השלישית אדגיבה, אחיו של המלך אדמונד הראשון, ששלט באנגליה לפניו, ואחיו-למחצה של המלך אתלסטאן, ששלט עוד קודם לכן. בדומה לאחיו הגדולים, נחל אף הוא ניצחון צבאי על הוויקינגים. אדרד היה אדם נוצרי דתי, סבל מבריאות רופפת, והתקשה אף לאכול את מזונו. הוא נפטר ב-23 בנובמבר 955 בפרום שבסאמרסט, ונקבר בוינצ'סטר. את מקומו ירש אחיינו אדוויג, בנו של אדמונד הראשון. הר אדרד ברכס דאגלס באי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה; וזאת בדומה לאתרים אחרים ברכס דאגלס הנקראים על שמם של מלכים סקסוניים. מדיה וקבצים בנושא אדרד, מלך אנגליה בוויקישיתוף אדרד, מלך אנגליה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אדרד, מלך אנגליה, באתר "Find a Grave" (באנגלית) הר אדאד באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מידע על מקור שם ההר באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR ערך זה הוא קצרמר בנושא אנגלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זעתר

זַעֲתַר (בערבית: زَعْتَر) הוא תערובת תבלינים שמוצאה במזרח התיכון. עיקרה של התערובת מורכב בדרך כלל מאזוב מצוי (Origanum syriacum), המכונה לעיתים בשם "זעתר". בנוסף מצויים בזעתר, בריכוז נמוך יותר, קורנית מקורקפת (Thymus capitatus), בת קורנית פשוטה (Thymus vulgaris), צתרנית משובלת (Thymbra spicata) או צתרה ורודה (Satureja thymbra). בנוסף, מכיל הזעתר אוג הבורסקאים ("סומאק") (והוא מקורו של הטעם החמצמץ שמורגש בזעתר), פירות אלה ארצישראלית ("בוטום") וזרעי שומשום קלויים. לעיתים מוסיפים לתערובת גם קצח, מלח, וזרעי שומר. אך יש חנויות תבלינים שמציעות למכירה זעתר טהור טחון. בזעתר משתמשים לתיבול חומוס, לבנה, סלט ירקות ולזרייה על פיתה, יחד עם שמן זית. בתימן ובין חלק מיוצאי תימן בארץ, משתמשים בצמח הקורנית ליצירת תבלין פופולרי (בתוספת סחוג ומלח) בין היתר לתיבול תבשיל הזום. ונקרא בפיהם צ'עתר (בהגיה ישראלית-סעתר) שתי הצורות: (זעתר וצ'עתר) נזכרו בכתבי הראשונים ובזיהוי האזוב כתב הרמב"ם זעתר. ורבינו עובדיה מברטנורא כתב צ'עתר. וכנראה לא הבדילו בין הקורנית לאיזוב המצוי. התערובת פופולרית בסוריה, בלבנון, בישראל, בירדן, וכן במסגרת המטבח הערבי ובמטבחים שונים בארצות צפון אפריקה. בלבנון נפוצה אמונה לפיה התבלין מפתח ומשפר את החשיבה ומחזק את הגוף. מסיבה זו נהוג לתת לילדים זעתר לפני צאתם לבית הספר. ברפואה העממית זעתר מסייע בטיפול בדלקות גרון, הצטננויות, נפיחות במעיים וכאבי בטן. הרמב"ם החשיב את הזעתר כבעל סגולות ריפוי רבות: חיטוי וחיסון הגוף, הקלה על כאבי ראש, חיזוק הזיכרון וכוח הגברא[דרוש מקור]. אזוב מצוי ("זעתר") בת קורנית פשוטה צתרנית משובלת קורנית מקורקפת סומאק קצח תבלין זעתר בתפזורת פיתה עם זעתר רותי קינן, שדות זעתר לנצח, באתר ynet, 6 במאי 2003
ישראל רדומסקי

ישראל רדומסקי (נולד ב-1948) הוא מהנדס ומנהל ישראלי. חתן פרס ביטחון ישראל. ישראל רדומסקי נולד בשנת 1948 בפולין, וגדל כבן יחיד. בשנת 1957 עלה לישראל עם הוריו. גדל בבני ברק והתחנך בתיכון עירוני כללי ("רמז") ובתנועת הנוער העובד.[דרוש מקור] ב-1967 החל לימודי הנדסת אלקטרוניקה בטכניון במסגרת העתודה האקדמית, ובשנים 1971 – 1978 שירת בחיל המודיעין. בשנת 1973 מונה לראש צוות פיתוח, ולאחריו שימש בתפקידים פיקודיים שונים, עד לפרישתו משירות בדרגת סגן-אלוף. במהלך תקופה זו, הוא היה שותף לצוותים זוכי פרס ביטחון ישראל עבור פיתוח מערכת אלקטרונית (1973) ופיתוח מערכת מודיעינית (1978). בשנים 1978 – 1992 עבד רדומסקי במסגרת התעשייה הצבאית. עד 1982 הוא עמד בראש מחלקת הטלמטריקה, תפקיד שבמסגרתו היה אחראי להגדרת וליישום פרויקטים בתחום טילים מונחים ואמצעי לחימה עבור צה"ל. לאחר תפקיד זה, הוא כיהן עד 1988 כראש פרויקט לפיתוח מערכת לוחמה מונחית לייזר. בשנים 1988–1992 שימש רדומסקי כסמנכ"ל למחקר ופיתוח של חטיבת המערכות של התעשייה הצבאית.[דרוש מקור] לאחר פרישתו, הוא פנה למגזר הפרטי, וכיהן בשנים 1993–2003 כנשיא וכמנכ"ל של חברת "אלפז", אותה ייסד. ב"אלפז" פותחו מגוון טכנולוגיות לזיהוי ולאיתור עצמים באמצעות גלי רדיו ותקשורת אלחוטית. החברה, בראשות רדומסקי, עמדה בקשרים עסקיים עם חברות מובילות בעולם, ומכירותיה הסתכמו במיליוני דולרים. דוגמה למערכת כזו, היא מערכת לזהוי ולגילוי חטיפה של תינוק או החלפתו באחר בבית יולדות בסינגפור אותה התקינה החברה בשנת 2003. אלפז מכרה מאות מערכות כאלו לבתי חולים ברחבי העולם. באותה שנה, מוזגה החברה עם חברת בת של "ויסוניק". החברה החדשה נקראה "ויסוניק טכנולוגיות". רדומסקי מונה למנכ"ל חטיבת הטכנולוגיות של ויסוניק. מתוקף תפקידו, הוא שימש גם כמנכ"ל חברות-בנות של ויסוניק טכנולוגיות, בארצות הברית, בבריטניה ובבולגריה.[דרוש מקור] בשנים 2005–2006 עסק רדומסקי בייעוץ טכנולוגי ועסקי, בעיקר בתחום הרפואה. לאחר מכן הוא ייסד את חברת "אלתו" עם מייסדים נוספים, בראשה הוא עומד כיום (2009) כמנכ"ל מייסד. "אלתו" עוסקת בפיתוח טכנולוגיות לניטור אלחוטי של אמצעי שליטה ובקרה בתעשיות תהליכיות. רדומסקי מוכר כמומחה בטכנולוגיות תיוג אלקטרוני באמצעות גלי רדיו (RFID). מאמריו המקצועיים התפרסמו בישראל ובעולם, והוא שותף לרישומם של עשרה פטנטים בשנים 1999–2004. בעבר תרם רדומסקי לגיבוש התקן למערכות איתור בזמן אמת עבור מכון התקנים האמריקני, והוא חבר בוועדה לקביעת התקן הבינלאומי למערכות תקשורת אלחוטיות בתעשייה.[דרוש מקור] סטארט-אפ: המהפכה במערכת הבריאות מתחילה ברצפה, באתר גלובס, 9 בדצמבר 1998 עמוד הנצחה לאביו, בנימין באתר חברה קדישא תל אביב-יפו דודי גולדמן, מיזוג ענק: ויסוניק מתמזגת עם חברת ההיי-טק אלפס, באתר ynet, 19 במרץ 2003 עודד חרמוני, ויסוניק הישראלית רכשה את אלפז תמורת 6.5 מיליון דולר במניות, באתר הארץ, 18 במרץ 2003 גולן חזני, ישראל מקוב משקיע בתעשייה, באתר כלכליסט, 22 במאי 2008
הולוקן

הולוקן (מיוונית: ὅλος ("כולו"), καινός ("חדש")) היא התקופה הגאולוגית הנוכחית. התקופה שייכת לתור הרביעון אשר בעידן הקנוזואיקון, והחלה בסוף תקופת הקרח האחרונה – לפני 11,700 שנים. תקופה זו מכסה את כל ההיסטוריה המתועדת של המין האנושי. במהלך התקופה הפכו פעילויות האדם למשמעותיות מבחינה אקולוגית וגלובלית. בשל כך, יש התומכים בהגדרת חלקה המאוחר של התקופה או אף כולה כעידן חדש, האנתרופוקן (עידן האדם). ערך מורחב – אירוע ההכחדה בהולוקן אירוע ההכחדה בהולוקן הוא השם שניתן בדרך כלל להכחדה ההמונית המתמשכת של מינים בתקופה המודרנית של ההולוקן. המספר הגדול של ההכחדות מקיף משפחות רבות של צמחים ובעלי חיים כולל יונקים, עופות, דו־חיים, זוחלים ופרוקי־רגליים. אחוז גבוה מההכחדה מתרחש ביערות הגשם הטרופי. האיגוד הבינלאומי לשימור טבע תיעד את הכחדתם של 784 מינים מאז שנת 1500 לספירה ועד 2012. עם זאת, היות שרוב ההכחדות הן כנראה בלתי מתועדות, מעריכים מדענים כי במהלך המאה ה־20 נכחדו בין 20,000 ל־2 מיליון מינים, אך לא ניתן לקבוע את המספר באופן מדויק יותר ברמת הידע הנוכחית. כמו כן, הערכות הן שקצב ההכחדה נע בין 100 ל־1,000 יותר מהר מאשר הקצב הממוצע של הכחדות מינים על פני סולם הזמן האבולוציוני. מדיה וקבצים בנושא הולוקן בוויקישיתוף לוח הזמנים הגאולוגי אירוע ה־8200 לוח השנה ההולוקני אבי בליזובסקי, ‏חוקר מסטנפורד: ההכחדה ההמונית השישית כבר כאן, גם האדם לא חסין, באתר "הידען", 22 ביוני 2015 הולוקן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דיאגרמת פיינמן

דיאגרמת פיינמן היא ייצוג תרשימי של תהליכים המתרחשים בין חלקיקים בתורת השדות הקוונטית, על ידי מיפוי מסלוליהם והתופעות הקוונטיות הנלוות להם בתוך מרחב נתון ('שדה'). היא הומצאה על ידי הפיזיקאי האמריקאי-יהודי ריצ'רד פיינמן והוצגה לראשונה בשנת 1949. הדיאגרמה נתנה הסבר ויזואלי פשוט יותר להבנה של תופעה מורכבת יחסית בפיזיקת חלקיקים. ריצ'רד פיינמן קיבל את ההשראה לדיאגרמות אלה בעקבות הפלקסגון שאותו הציג לו ארתור סטון (אנ') בשנת 1939. הוא בנה דיאגרמה המראה כיצד ניתן לעבור בין צדדיו השונים של פלקסגון בעל שישה צדדים המכונה הקספלקסגון. מקרה זה הוא דוגמה לדרך בה שעשועי מתמטיקה יכולים להוביל להתפתחויות בתחום המדע. הדיאגרמה מציגה את תנועת החלקיק, כאשר ציר אחד מסמן את הזמן והשני את המרחב. חלקיקים מיוצגים על ידי קווים, אשר עשויים להיות מפותלים או ישרים, עם חץ או בלי חץ, בהתאם לסוג החלקיק. נקודה בה הקווים מתחברים אחד לשני נקראת "צומת אינטראקציה", או פשוט "צומת". ישנם שלושה סוגים שונים של קווים: "קווים פנימיים" מחברים שני צמתים, "קווים נכנסים" נמתחים מ"העבר" אל תוך צומת ומייצגים את המצב הראשוני, ו"קווים יוצאים" נמתחים מצומת אל "העתיד" ומייצגים את המצב הסופי. ישנם מספר חוקים על מנת ליצור דיאגרמה המייצגת תהליך פיזיקלי: כל נקודת מפגש צריכה להיות מיוצגת על ידי נקודה. כל בוזון צריך להיות מיוצג על ידי קו גלי. פרמיון צריך להיות מיוצג על ידי קו ישר המחבר שתי נקודות. כל קו גלי חייב להיות מחובר בקצהו לנקודת מפגש של שני קווים מלאים. כלומר, אין אפשרות למגע בין קו גלי לקו ישר שלא בנקודת מפגש של שני קווים ישרים. הדיאגרמה מאפשרת לראות תהליכים פיזיקליים בצורה ויזואלית, כשבלעדיה היו נדרשות נוסחאות רבות ומסובכות לתפישה מהירה שלהם. בנוסף, בדיאגרמה מתוארות האינטראקציות בצורה גרפית פשוטה כקווים וצמתים, כאשר גם בוזונים, המייצגים שדות, מיוצגים כחלקיקים לפשטות השרטוט. בדיאגרמת פיינמן, האנטי-חלקיקים (לדוגמה הפוזיטרון) נעים בניגוד לציר הזמן וכביכול נעים אחורה בזמן. פיינמן פירש זאת ממשוואת דיראק לפיה לאנטי-חלקיקים יש מסה וספין זהים לזה של החלקיק הרגיל, אך המטען החשמלי שלהם הפוך. משוואה זו הובילה לתוצאה לפיה לאנטי-חלקיקים יש אנרגיה שלילית. פיינמן השתמש בפרשנותו של המתמטיקאי והפיזיקאי ארנסט שטוקלברג (אנ') של הפוזיטרון כאלקטרון הנע אחורה בזמן. בסיטקום הטלוויזיוני המפץ הגדול נעשה שימוש בדיאגרמה שלעיל המייצגת חלקיק וירטואלי ההופך לזוג קווארק - אנטי-קווארק, בפרק "The Bat Jar Conjecture". מדיה וקבצים בנושא דיאגרמת פיינמן בוויקישיתוף "Space-Time Appxoach to Quantum Electxotiynamics" – מאמרו של ריצ'רד פיינמן משנת 1949, שבו הציג את רעיון הדיאגרמות לראשונה. Draw Feynman Diagram Online – אתר בו ניתן ליצור דיאגמות פיינמן בפשטות. דיאגרמת פיינמן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Hilton, P.; Pedersen, J. & Walser, H. (1997). "The faces of the tri-hexaflexagon". Mathematics Magazine. 70 (4): 243–251. doi:10.1080/0025570X.1997.11996549.. Feynman, R. P. (1949). "The theory of positrons". Physical Review. 76 (6): 749–759. Bibcode:1949PhRv...76..749F. doi:10.1103/PhysRev.76.749..
נורוז (חג בהאי)

נורוז (פרסית نو روز - "יום חדש") הוא ראש השנה בלוח השנה הבהאי, החל ביום השוויון האביבי בחצי הכדור הצפוני, ב-21 במרץ. הנורוז הוא אחד מתשעת החגים הבהאים המוגדרים כימי מנוחה. מקורו של החג בנורוז, ראש השנה הפרסי הנוהג באיראן וברבות ממדינות מרכז אסיה, ובהאא אללה אימצו בעקבות הבאב כראש השנה הבהאי. למרות שיום השוויון האביבי עשוי לחול ב-20, 21 או ב-22 במרץ, קבע שוגי אפנדי כי "בינתיים" יחול ראש השנה הבהאי ב-21 במרץ באופן קבוע, ולמעט במזרח התיכון זהו היום בו הוא חל. בהתאם ללוח הבהאי ובדומה ללוח העברי, מתחילים הימים הבהאים עם השקיעה, ועל כן מתחיל החג עם רדת החמה ב-20 במרץ. לתשעה עשר ימי החודשים הבהאים הוענקו שמות, וכיומו הראשון של כל חודש, גם הנורוז הבהאי מכונה "בהאא" ("זוהר" או "תהילה"). הנורוז הבהאי חל עם תום חודש "עַלַאאְ", החודש האחרון בשנה הבהאית שבמהלכו חל צום תשעה עשר הימים. החג מזוהה עם האל או "השם הגדול", ומסמל גם את הנבואה. לתחולתו באביב וביום השוויון נודעת משמעות של התחדשות, והנורוז הוא החג היחיד מבין החגים הבהאים שאינו מזוהה עם חייהם או מותם של הבאב, בהאא אללה או עבד אל-בהאא'. הנורוז מצוין בדרך כלל במפגשים ובתפילה מיוחדת לחג, או באירועי ריקוד ושירה, ומאחר והוא מסיים את חודש הצום, נהוג לקיים בו גם סעודה. לחג אין כללים מחייבים רבים, ועל כן הוא לובש צורות שונות במקומות שונים, הכל בהתאם למנהג המקומי. מאמינים ממוצא איראני עדיין שומרים על חלק ממנהגיו של הנורוז הפרסי, כמו הנוהג להכין את "שבעת הסמ"כים" ("האפט סין"), שבעה מאכלים ששמם בפרסית מתחיל באות סמ"ך ואשר משמשים בארוחת החג. נורוז - ראש השנה הפרסי לוח השנה הבהאי חגים בהאים אודות הנורוז נוסח תפילת הנורוז הבהאי (אנגלית)
בויז לייק גירלז

בויז לייק גירלז (באנגלית: Boys Like Girls) היא להקת פופ פאנק אמריקאית. הלהקה הוקמה בסוף 2005 במסצ'וסטס. חברי הלהקה פתחו חשבון באתר "PureVolume" כדי לפרסם את המוזיקה שלהם. הם פרסמו באתר את הדמו הראשון שלהם "The Great Escape" וגרסה אקוסטית לשיר "Thunder". לקראת סוף השנה הלהקה הגיעה למקום הראשון במצעד "האמנים הלא החתומים הטובים ביותר" של האתר. מאוחר יותר, שמעו סוכן האומנים מאט גאל ומפיק התקליטים מאט סקיור על הלהקה ויצרו עמם קשר. בעקבות תמיכתם, יצאה הלהקה לסיבוב ההופעות הכלל ארצי הראשון שלה עם "A Thorn for Every Heart" בפברואר 2006. לאחר מכן החלה הלהקה להקליט את אלבום הבכורה שלה. לאחר השלמת האלבום, הצטלמו חברי הלהקה לקליפ הראשון שלהם לשיר "Hero/Heroine". ב-22 באוגוסט 2006, יצא אלבום הבכורה, אשר קרוי על שם הלהקה. נכון לאוגוסט 2008, האלבום נמכר בלמעלה מ-580,000 עותקים רק בארצות הברית. בעקבות הצלחת האלבום, יצאו חברי הלהקה לסיבוב הופעות ראשון כלהקה מובילה. ב-2008, שימשה הלהקה כלהקת חימום בסיבוב ההופעות של גוד שארלוט ואבריל לאבין. DVD ראשון של הלהקה "Read Between The Lines" יצא ב-4 בנובמבר 2008. ב-8 בספטמבר 2009 יצא האלבום השני של הלהקה שנקרא "Love Drunk". בשבוע הראשון ליציאתו הגיע למקום השמיני במצעד של בילבורד. הסינגלים שיצאו בינתיים מהאלבום הם "Love Drunk" (בקליפ משתתפת אשלי טייסדל), "She's Got a Boyfriend Now" והסינגל "Two Is Better Than One", בו משתתפת גם הזמרת טיילור סוויפט. 2007: "The Great Escape" 2007: "Hero/Heroine" 2008: "Thunder" 2009: "love drunk" 2009: "she's got a boyfriend now " 2009: "two is better than one " 2006: Boys Like Girls 2009: Love Drunk 2012: Crazy World מדיה וקבצים בנושא בויז לייק גירלז בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בויז לייק גירלז בויז לייק גירלז, ברשת החברתית פייסבוק בויז לייק גירלז, ברשת החברתית אקס (טוויטר) בויז לייק גירלז, ברשת החברתית אינסטגרם בויז לייק גירלז, סרטונים בערוץ היוטיוב בויז לייק גירלז, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) בויז לייק גירלז, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) בויז לייק גירלז, באתר ספוטיפיי בויז לייק גירלז, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) בויז לייק גירלז, באתר Last.fm (באנגלית) בויז לייק גירלז, באתר AllMusic (באנגלית) בויז לייק גירלז, באתר MusicBrainz (באנגלית) בויז לייק גירלז, באתר דיזר בויז לייק גירלז, באתר Discogs (באנגלית) בויז לייק גירלז, באתר Songkick (באנגלית) בויז לייק גירלז, באתר SecondHandSongs בויז לייק גירלז, באתר בילבורד (באנגלית) בויז לייק גירלז, באתר טיידל (באנגלית)
אדוויג, מלך אנגליה

אדוויג, מוכר גם כאדווי או בכינוי "הנאה", (‏Eadwig, ‏941 או 940 – 1 באוקטובר 959) היה מלך אנגליה משנת 955 ועד מותו ארבע שנים מאוחר יותר. היה בנו הבכור של המלך אדמונד הראשון, ירש את כתר המלוכה מדודו אדרד. תקופת שלטונו הקצרה, התאפיינה בקונפליקטים מתמשכים עם בני משפחתו, אנשי האצולה, ובמיוחד עם הכנסייה בהנהגתו של דאנסטן והארכיבישוף אודו. אדוויג ידוע בנדיבותו הבלתי מצויה, בהענקת אדמות. תופעה שלא הייתה מצויה כלל בקרב שליטי אירופה עד המאה ה-12. אדוויג מת והוא בן 19, בנסיבות לא ידועות. את כסאו ירש אחיו אדגר, שאיחד את הממלכה מחדש. מדיה וקבצים בנושא אדוויג, מלך אנגליה בוויקישיתוף אדוויג, מלך אנגליה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) http://www.anglo-saxons.net/hwaet/?do=get&type=person&id=Eadwig ערך זה הוא קצרמר בנושא אנגלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נורית בנאי קורן

נורית בנאי-קורן (נולדה ב-8 ביוני 1964) היא במאית דיבוב, שחקנית ומדבבת ישראלית. בנאי-קורן היא בוגרת מגמת משחק באוניברסיטת תל אביב. היא שיחקה בתיאטרון יידיש במחזות "חלום גולדפאדן", "שישי חומש"; בתיאטרון הקאמרי במחזה "היי רימונה"; בתיאטרון ארצי לנוער, ובהפקות של "נאוה הפקות", "חני הפקות". קורן השתתפה בסדרת הסיטקום "סטרייט ולעניין" המבוססת על סדרת הסיטקום האמריקאים "שלושה בדירה אחת". בשנת 2002 שיחקה בסרט בטלוויזיה "אבא שחור לבן". קורן דיבבה סדרות טלוויזיה וסרטים, בהם את גיבורת העל וונדר וומן בסדרות "ליגת הצדק", ב"דיג'ימון" את אימפמון בעונה ה-3 וראנאמון בעונה ה-4, את רוז' העטלפה ב"סוניק X", את שארלוט העכבישה ב"חוות הקסמים", את דודה אגנס ב"משאלתה של אנאבל", את קרילה ב"גיבור על נמלים"; בסדרות "גלקטיק פוטבול" "פיטר פן", "פוקימון", ''צמד חמד'', ''פינת הציפורים'', "בובספוג מכנסמרובע" (החל מהעונה ה-4), "טוקיו מיו מיו", "חברים בחווה", "רובוטריקים סייברטרון", "בראץ", "וולטר מלון" ו"רובינזון קרוזו". דיבבה גם את סאוור האמא הקנגורו בסרט "הורטון שומע מישהו", את האמא ב"תפוס ת'פטיש" ואת דיג'יי טאנר פולר ב"צער גידול בנות - הדור הבא". קורן גם דיבבה את הדמות אלי בסרטים "עידן הקרח 2: נמסים מצחוק", "עידן הקרח 3: עלייתם של הדינוזאורים", "עידן הקרח: חוגגים בגדול", "עידן הקרח 4: יבשת בתנועה" ו"עידן הקרח 5: מסלול התנגשות" ובסרט "לילי המכשפה, הדרקון וספר הקסמים". בשנת 2004 סיימה לימודי פסיכודרמה בשלוחת אוניברסיטת לסלי בישראל. כיום קורן מביימת ומשחקת בסדרות דיבוב, מטפלת בפסיכודרמה, ומעבירה את קורס הדיבוב של אולפני N.L.S. בנאי-קורן נשואה ואם לשלוש בנות. נורית בנאי קורן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית נורית בנאי קורן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) נורית בנאי קורן, בתוך: שמעון לב-ארי, "מדריך 100 שנה לתיאטרון העברי", באתר החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב
סטרומה (נהר)

סטרומה (בבולגרית: Струма, ביוונית: Στρυμόνας - "סְטְרימוֹנַס"), הוא נהר הזורם בבולגריה ויוון. הוא מתחיל ברכס הר ויטושה מדרום לסופיה, בגובה 2180 מטר. בתחילה הוא זורם מערבה ולאחר מכן מתעקל וזורם דרומה ברכס הרי פירין, במקביל לגבול עם מקדוניה, חוצה את הגבול עם יוון ונשפך לים האגאי. אורכו 408 ק"מ, מתוכם 290 ק"מ בתוך בולגריה והשאר ביוון. הוא הנהר החמישי מבחינת אורכו בבולגריה. מקור שמו של הנהר במילה התרקית "סטרימון" שפירושה - זרם. אוניית המעפילים סטרומה נקראה על שם נהר זה. מדיה וקבצים בנושא סטרומה בוויקישיתוף סטרומה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אדגר, מלך אנגליה

אדגר "השלו" (Edgar the Peaceful; ‏943 או 944 – 8 ביולי 975) היה מלך אנגליה משנת 959 ועד מותו. היה בנו הצעיר של המלך אדמונד הראשון. כינויו "השליו" אינו מתאר בהכרח את אופיו או את מעשיו של אדגר כדי להשיג את השלטון. בשנת 958 הוא כבש את ממלכת נורת'מבריה וממלכת מרסיה מידי אחיו הגדול אדוויג. בעקבות הכיבוש אספת אצילים הכריזה עליו כמלך האזורים שמצפון לתמזה. תקופת שלטונו מאופיינת כתקופת שלום ואחדות בממלכת אנגליה. הוא פעל לצמצם את המתיחויות בין החצרות השונות כך שבתום כהונתו לא חזרה אנגליה לנסיכויות שהתקיימו בתקופת אדרד דודו. עם מותו של אדוויג, החזיר אדגר את האב דאנסטן מגלותו ומינה אותו לבישוף של ווסטר. דאנסטן, היה לדמות משמעותית בהחלת ויישום תקנון בנדיקטוס על המנזרים ברחבי אנגליה בתקופת מלכותו של אדגר. אדגר המשיך וקידם את דאנסטן לבישוף של לונדון ולבסוף לתפקיד הארכיבישוף מקנטרברי. טקס ההכתרה הרשמי של אדגר נערך בשנת 973. הוא הומלך יחד עם אשתו, אלפת'ירת'. הייתה זו הפעם הראשונה שאשת המלך מוכתרת עמו. הטקס נערך כדי להציג את הצלחותיו הדיפלומטיות של אדגר ולאשר את שלטונו. הטקס, שנערך על ידי דנסטן ותועד בפואמה בדברי הימים האנגלו-סקסונים, מהווה את הבסיס לטקס ההכתרה הנוכחי של משפחת המלוכה בבריטניה. משמעותו הסמלית של הטקס הייתה עצומה. שאר מלכי בריטניה הגיעו לצ'סטר אחרי הטקס והצהירו על נאמנותם לאדגר. שישה ממלכי בריטניה וביניהם מלך סקוטלנד ומלך סטראת'קלייד נשבעו אמונים למלך והבטיחו לשרת כחייליו בים וביבשה. כתבים מאוחרים יותר מזכירים שמונה מלכים, ומרחיבים את כנף שליטתו של אדגר עד לנהר די בוויילס. אדגר השליו מת ב-8 ביולי 975 בוינצ'סטר ונקבר במנזר גלסטונברי. אדגר השאיר אחריו שני בנים - אדוארד ואתלרד ובת - אדית. אדוארד בנו הבכור ירש את הכתר. אדית הייתה לנזירה בווילטון יחד עם אמה, וולפרית'. מאז מותו של אדגר ועד לכיבוש הנורמני של אנגליה, לא הייתה הכתרה של מלך שלא עורערה. מותו של אדגר סימן את תחילת שקיעתה של אנגליה האנגלו-סקסית. Scragg, Donald (ed.). Edgar, King of the English, 959–975: New Interpretations. Publications of the Manchester Centre for Anglo-Saxon Studies. Manchester: Boydell Press, 2008. ISBN 1843833999. Contents (external link) Williams, Ann. "Edgar (943/4–975)." Oxford Dictionary of National Biography. Oxford University Press, 2004 Keynes, Simon. "England, c. 900–1016." In The New Cambridge Medieval History III. c.900–c.1024, ed. Timothy Reuter. Cambridge: Cambridge University Press, 1999. 456-84 מדיה וקבצים בנושא אדגר, מלך אנגליה בוויקישיתוף Medieval Sourcebook: Anglo-Saxon Dooms: laws of King Edgar, a fragment אדגר, מלך אנגליה, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Oxford Dictionary of National Biography entry אדגר, מלך אנגליה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פלייסטוקן

פלייסטוקן (Pleistocene; סימן: Ps, בעברית רווח השם גם בכתיב פְּלֵיסטוקן) היא תקופה בתור הרביעון שבעידן הקנוזואיקון, אשר החלה לפני כ-2.588 מיליוני שנה ונמשכה עד לפני 11,700 שנה עם סיום עידן הקרח האחרון. את המונח טבע צ'ארלס לייל ב-1819, בהציגו שכבה בסיציליה שיותר מ-70 אחוז מן המינים של מאובני הפאונה שלה עדיין קיימים, ובכך הפריד אותה מהפליוקן. משמעות השם ביוונית – "חדש יותר" (בהתייחסו לפליוקן, שמשמעותו "חדש"). משם זה נגזר עידן ה"הולוקן", שמשמעותו "חדש לחלוטין". הגדרת המונח השתנתה ב-2006, להגדרה המקובלת כיום. עד אז המונח התייחס לתקופה שבין 1.806 מיליון שנים קודם זמננו עד ל-11,700 שנים קודם זמננו. לכן, בפרסומים קודם לכן, ייתכן שישתמשו במונח לתיאור תקופה זו. תנועת היבשות בתקופה זו היא מזערית, כ-100 ק"מ באופן יחסי מאז תחילת התקופה. בתקופה זו התרחשה מרבית אבולוציית האדם, כשבתחילתה הפרנתרופוס עדיין התהלך על פני האדמה, ובסיומה האדם המודרני כבר היה נפוץ בכל חמש היבשות. כבר בתקופה זו הייתה לאדם השפעה בולטת על סביבתו, באופן שהשפיע על מינים רבים. בתקופה זו היו מגוון של יצורים גדולים מאוד (מגה-פאונה) ביניהם: ממותה, מסטודון, דיפרוטודון, סמילודון, גליפטודון, שור הבר, גיגנטופיתקוס, קרנף צמרי, עצלני קרקע כמו מגתריום, ג'ירפיים גדולים כמו שיוותריום, אייל אירי, דוב המערות, דוב קצר-פנים, זאב בלהות, גומפותריום, עופות כמו מואה, אפיאורניס, עיט האסטי ואף כמה זוחלים כמה מגלניה, קווינקנה ומיאולניה. מעטים מהיצורים הענקים שרדו עד תחילת ההולוקן. לוח הזמנים הגאולוגי מגה-פאונה של הפליסטוקן תור הפלייסטוקן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פליאונטולוגיה - פלייסטוקן, דף שער בספרייה הלאומית רשימת סימוני עידנים גאולוגיים מס' 38.34 באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית חיים קרופך, בעלי חיים בסכנת הכחדה: מהדודו ועד לפנדה, באתר מסע אחר ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.