laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טיפוס נתונים מופשט

במדעי המחשב, טיפוס נתונים מופשט (באנגלית: Abstract Data Type או ADT) הוא מודל מתמטי עבור קבוצה מסוימת של מבני נתונים בעלי התנהגות דומה, או עבור טיפוסי נתונים שונים בשפות תכנות להם סמנטיקה דומה, ומאפשר הפשטה שלהם. טיפוס נתונים מופשט מוגדר על ידי הפעולות שניתן לבצע עליו ועל ידי מגבלות שחלות על תוצאות הפעולות האלה (או העלות שלהן מבחינת סיבוכיות זמן ומקום). לדוגמה, מחסנית היא טיפוס נתונים מופשט הכולל פעולת (Push) שמוסיפה איבר, פעולת (Pop) שמסירה את האיבר האחרון שנוסף למחסנית, ופעולת Peek המאפשרת גישה למידע בראש המחסנית ללא הסרתו. בהקשר של ניתוח סיבוכיות של אלגוריתמים העושים שימוש במחסנית, ניתן להוסיף דרישות המקילות את ניתוח הסיבוכיות: זמן קבוע לכל פעולה, ללא תלות בכמות הנתונים במחסנית, ושטח זיכרון קבוע עבור כל איבר. מבני נתונים מופשטים הם ישויות מתמטיות, העוזרות לפשט תיאורים של אלגוריתמים, ובפרט לאפשר הוכחת נכונות שלהם, שעשויה להיעזר דווקא בהגבלות על הגישה למידע השמור בהם. למשל, אלגוריתם חיפוש לעומק משתמש בטיפוס הנתונים המופשט מחסנית וכך ניתן להוכיח את נכונותו באופן אלגנטי כיוון שגישה לנתונים מתבצעת אך ורק בסדר LIFO, ואין צורך להתייחס למימוש ספציפי (שעשוי לאפשר או לא לאפשר גישה אל אמצע המחסנית). מבני הנתונים המופשטים מאפשרים לסווג מבני נתונים, ולתאר באופן פורמלי את מערכות הטיפוסים של שפות תכנות. ניתן לממש מבני נתונים בעזרת טיפוסי נתונים או מבני נתונים שונים, בשפות תכנות שונות. מבני נתונים מופשטים ממומשים לעיתים קרובות על ידי מודולים: ממשק המודול מכריז על הפונקציות המממשות את הפעולות של מבנה הנתונים, לעיתים בתוספת הערות המתארות את המגבלות. כך המימוש של מבנה הנתונים מוסתר מהמשתמש ומאפשר שינוי של המימוש בלי להשפיע על תוכניות המשתמש. ניתן להתייחס למושג טיפוס נתונים מופשט כהכללה של מבנים אלגבריים כגון סריגים, חבורות וחוגים. מבנה נתונים מופשט מוגדר כמודל מתמטי של עצמים של נתונים עם הפעולות המוגדרות עליהם. אין מוסכמות סטנדרטיות להגדרה שלהם. ניתן לחלק באופן בסיסי לשני סגנונות של הגדרה של מבני נתונים: "אימפרטיבי" ו"פונקציונלי". מדיה וקבצים בנושא טיפוס נתונים מופשט בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הצוללות מדגם IX

צוללות מדגם IX הן סדרה של צוללות שפותחו בגרמניה בשנים 1935–1936 למשימות מרוחקות ולשהייה ממושכת בים. הצוללות יוצרו בין השנים 1937–1944 והן מונעות בעת ציפה במנוע דיזל ובעת צלילה במנוע חשמלי שמקבל את האנרגיה הדרושה להפעלתו ממצברים שנטענים בעת הפעלת מנוע הדיזל. סדרת צוללות אלה השתתפו במשימות תקיפה של שיירות באוקיינוס האטלנטי ועד סמוך לחוף המזרחי של ארצות הברית בניסיונות לעצור את משלוחי האספקה והנשק לבריטניה. לנוכח הצורך בשהייה ממושכת בים הרחק מבסיסי האם היו הצוללות מסדרה זו גדולות ממדים ביחס לסדרות האחרות שפגעו במידת מה ביכולת התמרון במים ובמשך הזמן הנדרש לביצוע צלילה ולעלייה לציפה. בצוללות אלה מותקנים ארבעה צינורות טורפדו בגוף הצוללת ושני צינורות בירכתיים. בבטן הצוללת ניתן לאחסן שש פצצות טורפדו למנה שנייה ובנוסף לאחסן פצצות טורפדו במכלים חיצוניים. סה"כ מסוגלות צוללות אלה לשאת עד 22 פצצות טורפדו. כמות גדולה זו של פצצות טורפדו איפשרה למפקדי הצוללות לצאת לסדרת תקיפות לילה אחר לילה כנגד שיירות האספקה. צוללות אלה יכלו לשאת בנוסף עד 66 מוקשים ימיים. על גבי סיפון הצוללת מותקן מקלע. בחדר הפיקוד שבצוללות הותקנו שני פריסקופים ובחלק מהצוללות הותקן פריסקופ שלישי בחדר הבקרה. בסך הכל יוצרו 283 צוללות מדגם IX במספנות בברמן ובהמבורג. בסך הכל יוצרו חמישה דגמי משנה בסדרה IX דגם הצוללת הראשון היה דגם A לאחריו יוצרו דגמי משנה משופרים B,C,C40,D. מדגם A יוצרו שמונה צוללות במספנת ווסטר בברמן: U-37 U-38 U-39 U-40 U-41 U-42 U-43 U-44 מדגם B יוצרו ארבע עשרה צוללות במספנת ווסטר בברמן: U-64 U-65 U-103 U-104 U-105 U-106 U-107 U-108 U-109 U-110 U-111 U-122 U-123 U-124 מדגם C יוצרו 54 צוללות במספנת ווסטר ומספנת סיבקוורפט בברמן ומספרנת דאטצוורפט בהמבורג: U-66 U-67 U-68 U-125 U-126 U-127 U-128 U-129 U-130 U-131 U-153 U-154 U-155 U-156 U-157 U-158 U-159 U-160 U-161 U-162 U-163 U-164 U-165 U-166 U-171 U-172 U-173 U-174 U-175 U-176 U-501 U-502 U-503 U-504 U-505 U-506 U-507 U-508 U-509 U-510 U-511 U-512 U-513 U-514 U-515 U-516 U-517 U-518 U-519 U-520 U-521 U-522 U-523 U-524 U-533 מדגם C40 יוצרו 87 צוללות במספנת ווסטר ומספנת סיבקוורפט בברמן ומספרנת דאטצוורפט בהמבורג: U-167 U-168 U-169 U-170 U-183 U-184 U-185 U-186 U-187 U-188 U-189 U-190 U-191 U-192 U-193 U-194 U-525 U-526 U-527 U-528 U-529 U-530 U-531 U-532 U-533 U-534 U-535 U-536 U-537 U-538 U-539 U-540 U-541 U-542 U-543 U-544 U-545 U-546 U-547 U-548 U-549 U-550 U-801 U-802 U-803 U-804 U-805 U-806 U-841 U-842 U-843 U-844 U-845 U-846 U-853 U-854 U-855 U-856 U-857 U-858 U-865 U-866 U-867 U-868 U-869 U-870 U-877 U-878 U-879 U-880 U-881 U-889 U-1221 U-1222 U-1223 U-1224 U-1225 U-1226 U-1227 U-1228 U-1229 U-1230 U-1231 U-1232 U-1233 U-1234 U-1235 מדגם D יוצרו 30 צוללות במספנת ווסטר בברמן: U-177 U-178 U-179 U-180 U-181 U-182 U-195 U-196 U-197 U-198 U-199 U-200 U-847 U-848 U-849 U-850 U-851 U-852 U-859 U-860 U-861 U-862 U-863 U-864 U-871 U-872 U-873 U-874 U-875 U-876 מדיה וקבצים בנושא הצוללות מדגם IX בוויקישיתוף
ישיבת בית דוד (חב"ד)

ישיבת בית דוד (מוכרת יותר בשם: ישיבת תומכי תמימים קריית גת), היא ישיבת חב"ד בעיר קריית גת, שנוסדה בשנת תשי"ט (1959) במסגרת רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש של חב"ד. הישיבה הוקמה כסניף של ישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד ומנהלה הראשון היה הרב דב טייכמן. בשנותיה הראשונות התקיימה הישיבה במבנה זמני. בשנת תש"כ (1960) הונחה אבן הפינה לבניין הישיבה. הישיבה הוקמה על ידי תלמידי ישיבת חב"ד מקישינב בתשי"ט כהמשך לישיבה שנהרסה במלחמת העולם השנייה. בשנת 1967 נפתחה הישיבה גם לבחורים חסידי חב"ד מערים אחרות. לקראת הפתיחה הגיעו ללמוד בישיבה תלמידים מישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד. בסוף שנת 1967 הורה הרבי מלובביץ' לרב אפרים וולף, מנהל הישיבה בכפר חב"ד, לשלוח לקריית גת קבוצת תלמידים מישיבת חב"ד בלוד. בכ"ה אלול תשכ"ט (ספטמבר 1969) התקיימה חנוכת הבית של המבנה הישן, בכ' בכסלו תשמ"ג התקיימה חנוכת הבית של האגף הראשון במבנה החדש ברחוב אליהו הנביא 5. בשנת תשל"ג (1973) מונו להנהלת הישיבה הרב שלום דובער וולפא והרב גרשון לוין. בשנת תשל"ט (1979) מונו להנהלת הישיבה המשפיע הרב זושא אלפרוביץ' והרב מנחם מנדל גרונר שמשמש כמשגיח ור"מ בישיבה. במהלך השנים הצטרף הרב אברהם מנדל (בומי) פרידלנד לצוות הישיבה כר"מ ראשי ומשפיע. בשנת 1989 הצטרף לצוות הישיבה הרב יוסף יצחק גנזבורג. בתשל"ח עזב הרב וולפא את ניהול הישיבה, ואת מקומו תפס הרב משה הבלין. לימים התמנה הרב הבלין לרב העיר, ונוכחותו בישיבה פחתה. ב-2007 הצטרף לצוות הרב אלישיב קפלון. ב-2008 נחנך אגף נוסף בבניין. הישיבה פרושה על פני שישה בניינים בשני אגפים. מנהל הישיבה הוא הרב לוי יצחק הבלין. המתיבתא כוללת את כיתות ו' עד ח'. במשך תקופה ארוכה ניהל את המתיבתא הרב נפתלי חייבי, שפרש בשנת 2003. אחריו ניהל את המתיבתא הרב שלמה ליפש רב היישוב כפר אחים. שפרש בשנת 2015 אחריו מונה הרב שלמה ממן שפרש בשנת 2017. הרב ישראל זוהר, כיום משגיח הישיבה, שימש גם כראש הישיבה הקטנה. מ-2006 משמש הרב יוסף יצחק זילברשטרום כראש הישיבה. נכון לשנת 2024 מונה הישיבה כ-170 תלמידים. הרב משה הבלין הוא ראש הישיבה. מוסר שיעור עיוני לכל תלמידי הישיבה פעם בחודש. בכירי צוות הישיבה הם הרב מנחם מענדל גרונר, הרב יונה אלימלך יעקובוביץ, הרב זושא אלפרוביץ המשפיע הראשי. בישיבה מכון סמיכה לרבנות בראשות הרב שניאור זלמן ירוסלבסקי. מגיעים לישיבה גם תלמידים מאירופה, צפון אמריקה, דרום אמריקה ודרום אפריקה. בשנת 2021 מנתה הישיבה כ-270 תלמידים. לשם ולתפארת - סיפורה של ישיבת קריית גת, בתוספת מסמכים ותמונות, ואת תולדות חייהם של מייסדי הישיבה שהלכו לעולמם. הוצאת יובל תמים - דינר יובל החמישים של הישיבה, 2009, בעריכת מנחם זיגלבוים. אתר האינטרנט הרשמי של ישיבת בית דוד
רוני סולן

רוני סולן (1938–2020) הייתה פסיכואנליטיקאית, מדריכה מוסמכת ומרצה במכון הישראלי לפסיכואנליזה בירושלים ובאוניברסיטת תל אביב. סולן הייתה מומחית בטיפול אישי בילדים, מתבגרים ובוגרים וכן בטיפול זוגי. היא חיברה את הספר "חידת הילדות", העוסק בהתפתחות הרגשית של התינוק במהלך שלוש השנים הראשונות לחייו והשפעת חוויה זו על בגרותו, על קשריו הזוגיים ועל היותו הורה. כמו כן פרסמה במשותף עם שולה מודן, את הספר "להפרד בשלום" העוסק בתהליכי פרידה מהלידה ולאורך החיים. פרסמה מאמרים בכתבי עת שונים. סולן עסקה בחשיבות הנפרדות ביחסי האובייקט וטבעה את המושגים ה"נרקיסיזם הבריא", וה"יחד" בין נפרדים. כמו כן, הגדירה קריטריונים להבחנה בין מנגנוני הגנה למנגנוני הסתגלות. למדה בשווייץ, ובין מוריה בז'נבה היו הפסיכולוגים ז'אן פיאז'ה, אנדרה ריי ורנה שפיץ. יחד (פסיכודינמיקה) רוני סולן, חידת הילדות, הוצאת מודן, 2007 (קישורים לפרק ג' מתוך הספר באתר "הגיל הרך"; ולקטעים מתוך פרק ד' באתר "פסיכולוגיה עברית") רוני סולן ושולה מודן (2017) להיפרד בשלום - תהליכי פרידה מכוננים מילדות ולאורך החיים. הוצאת מודן, רוני סולן (1992), 'יחד' כאינטגרציה של התלכדות ונפרדות ביחסי אובייקט ונרקיסיזם, שיחות ו' (3): עמ' 205 Solan Ronnie (1991), Jointness as integration of merging and separateness in object relations and narcissism. Psychoanal. Study of the Child, Vol. 46: 337-352. Psychoanalytic Electronic Publishing Solan, Ronnie (1998), Narcissistic Fragility in the Process of Befriending the Unfamiliar. Amer. J. Psycho-Anal., Vol. 58 (2): 163-186. Springerlink. Solan, Ronnie (2015). The Enigma of Childhood - The Profound Impact of the First Years of Life on Adults as Couples and Parents (Karnac Books). אתר הבית של רוני סולן אירית דולב, פסיכולוגיה או מיסטיקה - תיאוריית ההעברה הבין-דורית, באתר הארץ, 11 במרץ 2010
עקרון הסופרפוזיציה

האם התכוונתם ל... סופרפוזיציה – תיאור של מצב פיזיקלי כסכום של מספר מצבים אחרים. סופרפוזיציה קוונטית – הימצאות של חלקיק בשני מצבים שונים בו זמנית, על פי תורת הקוונטים. עקרון הסופרפוזיציה בגאולוגיה, המשמש לקבוע את גילן היחסי של שכבות סלע ואת זמן ואופן היווצרותן. משפט הסופרפוזיציה
מור פליישמן

מור פליישמן (נולדה בשנת 1990) היא שחיינית עבר, אלופת ישראל ושיאנית ישראל במשחה ל-400 מטר חופשי. פליישמן התאמנה בקבוצת השחייה של מכבי וייסגל רחובות בהדרכתו של ארנון אבני. באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 2002 זכתה פליישמן במדליית ארד, במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לגילאי 12 של 2:31.30 דקות, אחרי שרי מצרי ממכבי תל אביב כפר המכביה (2:19.76 דקות) ומירב פינקלשטיין מהפועל ירושלים (2:28.18 דקות). באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 2003 זכתה פליישמן בשתי מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:05.21 דקות, אחרי ורד בורוכובסקי ממכבי אשדוד (59.90 שניות) ולפני שרי מצרי (1:05.52 דקות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:22.47 דקות, אחרי שרי מצרי (2:20.25 דקות) ולפני יבגניה בבין מהפועל ירושלים (2:28.12 דקות). בתחרות השחייה "גביע קומן" (תחרות שחייה לנוער של מדינות אגן הים התיכון) שנערכה בטירנה, אלבניה ביוני 2004 זכתה פליישמן ב-5 מדליות. שתי מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש ובשיא משחקים חדש של 4:20.03 דקות, שיפור לשיא בן 6 שנים של עדי ביכמן (4:21.14 דקות), ובמשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לגילאי 14 2.18.97 דקות, שתי מדליות כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4.26.56 דקות ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:45.84 דקות ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:04.76 דקות. באליפות ישראל בשחייה שנערכה ב-2005 זכתה פליישמן במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:21.01 דקות, לפני ירדן שר (2:22.25 דקות). באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בפלמה דה מיורקה, ספרד ביולי 2006 סיימה פליישמן במקום 19 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:30.84 דקות ובמקום 22 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:27.50 דקות. בנוסף, היא סיימה במקום 11 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:23.47 דקות. [1] באליפות ישראל בשחייה שנערכה ב-2006 זכתה פליישמן בשתי מדליות אישיות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:22.10 דקות, לפני ירדן שר ממכבי קריית אונו (2:22.60 דקות) ועמית בכר ממכבי פארק מים רעות (2:22.96 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:04.54 דקות, אחרי עמית עברי מהפועל עמק חפר (1:01.96 דקות) ולפני ירדן שר (1:05.79 דקות). מור פליישמן, באתר Swimrankings מור פליישמן, באתר Swimrankings (באנגלית) שחייה: מור פליישמן בת ה-14 קבעה שיא ישראלי חדש, nrg, ‏26 ביוני 2004. שחיה: הישגים לנבחרת הנוער בתחרות משחקי הים התיכון, nrg, ‏28 ביוני 2004. אורי שטיפט, ערב של שיאים באליפות, באתר ONE, ‏10 באוגוסט 2006 אורי שטיפט, שני שיאים ישראלים בסיום אליפות ישראל, באתר ONE, ‏12 באוגוסט 2006
נישואין נוסח תל אביב

נישואין נוסח תל אביב הוא סרט קולנוע ישראלי מז'אנר סרטי הקומדיה שיצא לאקרנים בשנת 1979. זהו סרטו של הבמאי יואל זילברג. הסרט עוסק בסיפורו של אביגדור פומרנץ (טוביה צפיר), בעלים של חנות בגדים ברחוב לילינבלום בתל אביב (שהיה ידוע כרחוב חלפני הכספים), אך עיסוקו האמיתי הוא חלפנות כספים ועסקים נוספים, כאשר החנות היא כיסוי לעיסוקיו. כשנה לאחר מות אשתו מנסה פומרנץ למצוא לעצמו שידוך. לשם כך, הוא פונה לרוזה השדכנית (מירי אלוני). בינתיים, בנו גיורא (מנחם עיני) מסתבך עם העולם התחתון בשל חובות הימורים. כשהוא נס על נפשו לאביו כדי לבקש הלוואה לכיסוי חובותיו, הוא מגלה מאברם, מחלק התה, על עניין השידוך. בעצת אברם, ובעקבות סירובו של אביו לתת לו הלוואה לכיסוי החוב, הוא שולח את כרמלה חברתו למשרד השדכנות של רוזה, כדי שזו תשדך ביניהם והוא יוכל בדרך זו להוציא כספים מאביו. בתו של אביגדור, פנינה, מגלה שהיא בהריון לא רצוי. עקב כך, היא מעוניינת להינשא לחברה רוני, למרות סלידתו של אביה ממנו, והעלילה מסתבכת עד לסוף הטוב - כאשר פומרנץ הקמצן נאלץ לחתן את ילדיו, אך מוצא את השידוך שלו ממקום בלתי צפוי. פומרנץ נישא לרוזה השדכנית, ועם זאת מבטיח עתיד כלכלי לילדיו, כאשר אברם מחלק התה, גונב לו את הקופה עם כל הכסף, ובכך מצליח יחד עם בנו גיורא לסחוט אותו, ולדאוג לרווחתם הכלכלית, גיורא נישא לכרמלה, ורוני נישא לביתו ההריונית של פומרנץ פנינה. לפי תסריט הסרט ניתן לומר, שהסרט נכתב בהשראת המחזה ״הקמצן״ של מולייר. ישנם גם פרטים ברורים הזהים למחזה, אף על פי שלא כל עלילת הסרט זהה ל"הקמצן״, למשל: אחד מהדמויות הראשיות בסרט הוא אלמן וקמצן, ולו יש שני ילדים, וכמו כן אותה הדמות מחפש שידוך לעצמו ובנו מסתבך בחובות והימורים, וכן מאפיינים נוספים. "נישואין נוסח תל אביב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "נישואין נוסח תל אביב", באתר ספר הקולנוע הישראלי "נישואין נוסח תל אביב", באתר אידיבי "נישואין נוסח תל אביב", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים ישראליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המרכז לטניס בישראל

המרכז לטניס בישראל הוא מוסד ללא כוונת רווח שנוסד בשנת 1976 ומפעיל 19 מרכזים ו-172 מגרשי טניס ברחבי הארץ. באפריל 1976 הגשימו שישה אנשים מישראל, ארצות הברית ואנגליה את חלומם והקימו מרכז לטניס בישראל. השישה – איאן פרומן, ביל ליפי, ג'ו שיין, הרולד לנדסברג, פרדי קריבין ורובי ג'וזף – ראו בחזונם כיצד הם הופכים את הטניס בישראל למשחק להמונים. במהלך השנים, הצטרפו למייסדים שותפים וחברים מקנדה, ארצות הברית, אירופה וישראל וסייעו להפוך את המרכז לטניס בישראל למה שהוא היום. המרכז לטניס בישראל מתפקד כיום כאחד מארגוני הרווחה הגדולים בישראל לילדים עם תוכניות מיוחדות למען הקהילה, תוכניות טניס והכל על מתקנים ומגרשים ברמה הגבוהה ביותר. 19 המרכזים נבנו תחילה במיוחד בעיירות פיתוח ובשכונות מצוקה על מנת לספק תעסוקה לילדים ולמנוע מהם להיות ברחובות או להידרדר לפשע. מבין הילדים שהגיעו לשחק טניס במרכזים אלה יש שנשארו בתחום הטניס כמאמנים, שופטים או מנהלים. רבים מהבוגרים אף זכו למלגת לימודים במכללות בארצות הברית כשחקני טניס. המרכז הראשון שנפתח ב-1976 היה המרכז לטניס בישראל - רמת השרון, בו שוכנים גם משרדי ההנהלה, כאשר לאה רבין, אחת הידידות של המרכז לטניס בישראל, הייתה זו שחתכה את הסרט בטקס הפתיחה. שנה לאחר מכן הוקם ברמת השרון אצטדיון קנדה המכיל כ-4,500 מקומות ישיבה ומשמש את נבחרת הדייוויס והפדרציה של ישראל במשחקיהם הבינלאומיים. בהמשך הוקמו עוד 18 מרכזי טניס: קריית שמונה (נפתח ב-1979), יפו (1979), ערד (1979), ירושלים (1981), אשקלון (1981), חיפה (1982), טבריה (1989), אופקים (1990), תל אביב (1991), באר שבע (1991), יקנעם (2001), גליל - סאג'ור (2009), עכו (2010), קריית אונו (2018), גבעת שמואל (2018), חצור הגלילית, טייבה ונהריה. במרכז לטניס בישראל גדלו במהלך השנים שחקנים שייצגו את ישראל בתחרויות הגדולות ביותר בעולם ובמדי נבחרות ישראל לגברים ולנשים. במרכז לטניס בישראל - רמת השרון גדלו עמוס מנסדורף, גלעד בלום, אנה סמאשנובה, ציפי אובזילר, הראל לוי, נועם בר, אייל רן, אילנה ברגר ורקפת בנימיני. במרכז לטניס בישראל - חיפה גדלו יוני ארליך, ליאור מור, נועם אוקון, חלי ברגיל, ניר ולגרין, הילה רוזן, לימור זלץ, דקל ולצר, נטלי כהנא ושירי בורשטיין. במרכז לטניס בישראל - תל אביב גדלה שחר פאר, במרכז לטניס בישראל - יפו גדלו אמיר חדד ואמיר וינטרוב, במרכז לטניס בישראל - ירושלים גדלו אנדי רם ויוליה גלושקו ובמרכז לטניס בישראל - קריית שמונה גדלו דודי סלע ואחיו עופר סלע. במרכז לטניס בישראל תוכניות טניס מגוונות: תוכנית לגני ילדים בשיתוף התוכנית הלאומית עם נוער בסיכון, תוכנית פיתוח מוטורי (מגיל 3-6), תוכנית מיני-טניס (6-8), תוכנית טניס לילדים (8-18), תוכנית תחרותית ואקדמיה לשחקנים תחרותיים מובילים מכל הארץ. בנוסף מקיים מרכז הטניס תוכניות למען הקהילה הממומנות בעיקר על ידי תורמים יהודים מארצות הברית וקנדה, ממדינות באירופה ומישראל. מדובר בתוכניות טניס מגוונות כגון: תוכניות לילדים ומבוגרים בעלי לקויות שכליות, תוכניות טניס בשיתוף "ספיישל אולימפיקס", תוכניות טניס לילדים בעלי לקויות שמיעה, טניס כיסאות גלגלים לילדים ולמבוגרים בעלי נכויות פיזיות, תוכניות טניס לילדים עם ADHD, תוכניות למען ילדים ונוער בסיכון, תוכניות העצמה קהילתיות לילדים מאתיופיה ומשפחותיהם ותוכניות דו-קיום לילדים ממוצא יהודי, ערבי, דרוזי ובדואי. מדיה וקבצים בנושא המרכז לטניס בישראל בוויקישיתוף אתר המרכז לטניס בישראל
בית הראשונים (רמת השרון)

בית הראשונים הוא מוזיאון גאולוגי ברמת השרון. המוזיאון מכיל סלעים ומינרלים ממקומות שונים בעולם, מאובנים, וכן מטאוריט. בסמוך למוזיאון גן סלעים, ובו סלעים מרחבי ישראל. כן מוצגות במוזיאון תערוכות מתחלפות, אף של מוצגים שאינם קשורים בגאולוגיה. המבנה בו שוכן המוזיאון נבנה בשנים 1945-1946 בסגנון הבינלאומי. הבית תוכנן על ידי המהנדס שולבוף, ונבנה על ידי הקבלן אריה אורבך עבור משפחתו של אשר אנשל דסקל ואשתו מרים (לבית אהרונוביץ׳), שהתגוררו בו עם ילדיהם עד 1952. במלחמת העצמאות ועם הקמת המדינה, נאספו כלי נשק מסליקים באזור, ואוכסנו במרוכז במרתף הבית, בו הותקנו סורגים. הוא אחד מאחרוני המבנים ההיסטוריים שנותרו על תילם ברמת השרון, והיחיד שמיועד לשימור בתוכנית המתאר של העיר. בנוסף למוזיאון שוכנים בו משרדי החברה להגנת הטבע בעיר. בעבר שכנו בו גם מוצגים מראשית ימיה של רמת השרון, ומכאן שמו. כמה ממוצגים אלה נותרו בחצר הבית. המוזיאון עצמו קרוי על שמה של זיוה בלקין. מדיה וקבצים בנושא גן הסלעים בוויקישיתוף המוזיאון הגאולוגי, באתר עיריית רמת השרון
9K34 סטרלה-3

9K34 סטרלה-3 (ברוסית: 9К34 Стрела-3 (חץ), נאט"ו: SA-14 Gremlin) הוא טיל כתף מונחה נגד מטוסים ונגד מטרות מנמיכות טוס. הטיל פותח בברית המועצות כמענה ליכולת הירודה של הסטרלה-2. הטיל מסתמך רבות על הסטרלה-2, דבר שאפשר את פיתוחו המהיר. הטיל החדש הוכנס לשירות הצבא האדום בשנת 1974. השינוי העיקרי של הטיל היה הכנסת ראש ביות אינפרה-אדום (מונחה חום) חדש, שעמיד יותר בפני ניסיונות שיבוש של מטוסי קרב. החסרון של הכנסת השיפורים בטיל היה המשקל שנוסף אליו, דבר שפגע מעט ביכולת הקינמטית של הטיל לעומת הסטרלה-2 (הסטרלה-3 איטי יותר). בסך הכל האפקטיביות של הטיל כנגד מטרות איטיות ומנמיכות טוס שופרה מאוד. הטיל המקורי של הסטרלה-3 הוא ה-9M36. לטיל גם גרסה ימית המסומנת בנאט"ו כ-SA-N-8. המערכת שהחליפה את סטרלה והמתקדמת יותר היא איגלה. מעל 30 מדינות מפעילות את ה-9K34 סטרלה-3: 9K31 סטרלה-1 9K32 סטרלה-2 9K35 סטרלה-10 מדיה וקבצים בנושא Strela-3 בוויקישיתוף
רב חן

רב חן היא רשת בתי קולנוע בישראל בבעלות חברת "תיאטראות ישראל". לרשת ארבעה בתי קולנוע מרובי אולמות בגוש דן: בתל אביב, גבעתיים וקריית אונו, ובית קולנוע נוסף במודיעין-מכבים-רעות. לרשת עוד שישה בתי קולנוע (מגה-פלקס) הקרויים "פלאנט" ברמת גן, חיפה, ראשון לציון, ירושלים, באר שבע וזכרון יעקב. בשנת 1981 אושרה תוכנית להסבת קולנוע "חן" שבכיכר דיזנגוף בתל אביב, שבו אולם גדול יחיד, למבנה של חמישה אולמות קולנוע. הקולנוע נפתח בשנת 1982 וזכה לכינוי "רב חן". הכיסאות המרופדים בקולנוע רב חן היו חידוש בישראל. הקולנוע זכה להצלחה רבה ובעקבותיו הוקם קולנוע דומה בקניון איילון שנפתח ביולי 1985. קולנוע זה זכה לכינוי "רב גן". לאחר מכן נפתחו ברשת בתי קולנוע נוספים, חלקם שעברו הסבה מבתי קולנוע ישנים וחלקם שנבנו מלכתחילה כמרובי אולמות. החל משנת 2002 נסגרו רבים מבתי הקולנוע של הרשת. בתי קולנוע שנסגרו כוללים את: רב חן אשקלון, רב חן אשדוד, רב חן כרמיאל, רב חן עפולה, רב חן רמת גן במגדלי אואזיס, רב חן נתניה, רב חן מעלה אדומים, רב חן ירושלים, רב חן מרכז הקונגרסים חיפה, רב חן לב המפרץ חיפה בקניון לב המפרץ (בהמשך הפך ל״יס פלאנט חיפה״), רב חן חורב חיפה בקניון מרכז חורב, רב חן באר שבע בקניון הנגב, רב חן אור עקיבא בקניון אורות, רב חן יהוד בקניון סביונים, רב חן ראשון לציון, רב חן מגדל האופרה בתל אביב, רב חן קניון בת ים, רב חן גת בתל אביב, רב חן רחובות בקניון רחובות, ורב חן פתח תקווה בקניון הגדול. בשנת 2006 עבר בית הקולנוע רב חן רמת גן בקניון איילון לתת-רשת הקרויה "יס פלאנט", ובשנת 2008 עבר לתת-רשת זו קולנוע רב חן לב המפרץ בקניון לב המפרץ בחיפה. בשנת 2012 נפתח קולנוע שלישי, חדש, בתת-רשת זו, במערב ראשון לציון. ב-13 באוגוסט 2015 נפתח "יס פלאנט" בירושלים ועם פתיחתו נסגר סניף רב חן בעיר. ב-26 במאי 2016 נפתח בית הקולנוע החמישי בתת-הרשת "יס פלאנט" (כיום פלאנט) בבאר שבע. ערך מורחב – הפיגוע בקולנוע חן בתל אביב ב-11 בדצמבר 1974 מחבל נכנס לאולם קולנוע חן תל אביב, ישב בשורה האחרונה והחל להשליך רימוני יד על הקהל שהיה באולם. 58 צופים נפגעו, ושני צופים נהרגו במקום. גם המחבל נהרג. אתר האינטרנט הרשמי של רב חן מרכז קולנוע במקום קולנוע חן בת"א, דבר, 25 במרץ 1981 יצחק בן חורין, הכנסת תדון על סגירת מוקדי הבידור בת"א, מעריב, 1 בדצמבר 1982 תל אביב, מעריב, 10 באפריל 1986 עירית שמגר, הערב פתיחת קולנוע רב גן, מעריב, 10 ביולי 1985 ליאור לרנר, הבאר שבעים נפרדים מקולנוע 'רב חן' המיתולוגי, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 14 במרץ 2010 יניב דהרי, אחרי חדרה - גם באור עקיבא לא יהיה קולנוע, mynet חדרה, 4 באוקטובר 2009
632

שנת 632 היא השנה ה-32 במאה ה-7. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 16 ביוני – יזדגרד השלישי, מלכה האחרון של האימפריה הסאסאנית עולה על כס המלוכה קובראט מתחיל לשלוט על בולגריה הישנה. מלחמות הרדה מתחילה. דגוברט הראשון סיפח את אקיטן לממלכתו מחדש. לאחר מותו של מוחמד, אבו בכר נבחר למנהיג האסלאם. תחילת מלחמות הרדה נגד השבטים הערבים. 8 ביוני – מוחמד, מייסד האסלאם (נולד ב-570 בערך) 28 באוגוסט – פאטמה, בתו של מוחמד ואשתו של עלי (נולדה ב-605 או 615) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 632‎ נפטרים ב-632‎ מדיה וקבצים בנושא 632 בוויקישיתוף
הראלד וולפארט

הראלד וולפארט (בגרמנית: Harald Wohlfahrt; נולד ב-7 בנובמבר 1955 בלופנאו, גרמניה) הוא שף גרמני. וולפארט רכש את חינוכו הקולינרי במנקס ואלדהוטל (Mönchs Waldhotel) בדובל בשנים 1973-1970. מ-1974 עד 1976 הוא עבד בויליאם שוואנק, מסעדת שני כוכבי מישלן לשעבר Steel bath בבאדן-באדן, ב-1977 בטנטריס של אקארט ויציקמן במינכן. ב-1978 הוא עבד כסגן שף בשוורצוואלד-שטובה של וולפגנג שטאודנמאייר במלון טראובה בבאיירסבורן-טונבאך. ב-1980 הוא למד בבית ספר מאסטרס בבאדן-באדן והתלמד אצל אלן שאפל במיונה. מאז סתיו 1980, הוא השף של מסעדת שוורצוואלד-שטובה במלון טראובה טונבאך בבאיירנבורן-טונבאך. במשך למעלה מעשר שנים דירגו מדריכי מסעדות שונים את המסעדה כאחת הטובות באירופה ואת וולפארט כאחד השפים הטובים באירופה. ב-1991 הכתיר אותו גו מיו בתואר "שף השנה" וב-1992 קיבלה שוורצוואלד-שטובה תחת הנהלתו את הכוכב השלישי במדריך מישלן האדום. מאז 2005 נותן לו הגו מיו את הציון של 19.5 מתוך 20 נקודות אפשריות). מדריך דר פיינשמקר מדרג את המסעדה בציון 5 מתוך 5. Schlemmer Atlas נותן לה 5 מתוך 5 כפיות. ב-1994 בחר הניו יורק טיימס בוולפארט כאחד מעשרת השפים הטובים ביותר בעולם. בשנת 2007 היו 40 כוכבים במדריך מישלן של וולפארט ותלמידיו או עמיתיו שלמדו אצלו בגרמניה, בהן 6 מסעדות של שלושה כוכבים והיתר כוכב ושניים. האתר dininginfrance בחר במסעדת שוורצוואלד-שטובה כאחת מעשר המסעדות הצרפתיות הטובות ביותר בעולם מחוץ לצרפת לשנת 2009. המסעדה נכללת במדריך השולחנות הגדולים בעולם. המסעדה דורגה במקום ה-27 בטיבה בעולם במשאל 50 המסעדות הטובות בעולם בשנת 2004, המסעדה דורגה במקום ה-41 בטיבה בעולם בשנת 2006, המסעדה דורגה במקום ה-35 בטיבה בעולם בשנת 2008, המסעדה דורגה במקום ה-23 בטיבה בעולם בשנת 2009, המסעדה דורגה במקום ה-47 בטיבה בעולם בשנת 2010. במסעדה 11 שולחנות ו-35 מקומות, מרתף היין מכיל בקבוקים מ-750 סוגי יינות. בישולו של מתאפיין במטבח צרפתי יצירתי עם השפעות מכל העולם. Feines aus meiner Küche. Augustus, Augsburg 1998, ISBN 3-80433-109-2. Feine Desserts aus unserer Küche. Augustus, München 2000, ISBN 3-80436-018-1. Kunst und Magie in der Küche. Umschau, Neustadt an der Weinstraße 2007, ISBN 978-3-86528-276-7. רות סירקיס, "פנינה ביער השחור", יין וגורמה 107, אפריל 2007, עמ' 53-50. שגיא כהן, מדריך מפה למסעדות הטובות בעולם, הוצאת מפה, תשס"ג 2003, עמ' 62. מדיה וקבצים בנושא הראלד וולפארט בוויקישיתוף אתר מלון טראובה-טונבאך מסעדת שוורצוואלד-שטובה באתר dininginfrance ביוגרפיה של הראלד וולפארט, באתר restaurant-ranking.com מסעדת שוורצוואלד-שטובה(הקישור אינו פעיל) באתר השולחנות הגדולים בעולם מסעדת שוורצוואלד-שטובה במקום ה-27 ברשימת המסעדות הטובות בעולם לשנת 2004 מסעדת שוורצוואלד-שטובה במקום ה-41 ברשימת המסעדות הטובות בעולם לשנת 2006 מסעדת שוורצוואלד-שטובה במקום ה-35 ברשימת המסעדות הטובות בעולם לשנת 2008 מסעדת שוורצוואלד-שטובה במקום ה-23 ברשימת המסעדות הטובות בעולם לשנת 2009 מסעדת שוורצוואלד-שטובה במקום ה-47 ברשימת המסעדות הטובות בעולם לשנת 2010