צבי ריזל

צבי (הרברט) ריזל (Zvi Herbert Riesel;‏ 14 במרץ 1922 - 2 בספטמבר 2002) היה מחלוצי המחשוב בישראל, מבוני המחשבים הראשונים בישראל - הוויצק והגולם. על כך הוענק לו פרס רוטשילד להנדסה לשנת 1969. ריזל נולד ב-1922 בעיר האלה שבגרמניה, לדינה ומיכאל ריזל. ב־1937 עלה עם הוריו ואחיו לארץ ישראל, אחרי שרבים מבני משפחתו היגרו לארצות הברית, לברזיל, לדרום אפריקה ולאנגליה. משפחתו שנותרה בגרמניה נספתה בשואה. המשפחה התיישבה בתל אביב. למרות כישרונו הלימודי לא התאפשר לו להשלים את לימודי התיכון בארץ מטעמים כלכליים, והוא נשלח לעבוד כשוליה למתקן מכשירי רדיו (פיליפס). בשנים 1942–1946 שירת בצבא הבריטי כטכנאי אלקטרוניקה וכמנהל סדנת תיקון מכשירי קשר בטנקים. לאחר שחרורו למד בהתכתבות במכון הבריטי של מהנדסי רדיו (British institution of Radio Engineers) (אנ') והשלים את לימודיו ב-1950. בשנים 1945–1948[דרושה הבהרה] שירת בצה"ל ועסק במכשירי מכ"ם בחיל האוויר. בשנת 1953 ענה למודעת "דרושים" מטעם מכון ויצמן והתקבל לצוות של פרופ' ג'רלד אסתרין שהחל בבניית המחשב הישראלי הראשון, ויצק, ביוזמתו של פרופ' חיים לייב פקריס. תוך כשנה הצליח הצוות להביא לתפקודו המלא של המחשב. אז חזר אסתרין לארצות הברית, ואת מקומו תפס ריזל, אשר הוביל את פרויקט הוויצק עד לסיומו המוצלח. הוויצק פעל עד שנת 1964, כשהוא מחשב ומנתח בעיות בתחומי הפיזיקה והמתמטיקה, החל בתנועת אטומים וכלה בתנועות גאות ושפל, רעידות אדמה, ועוד. משנת 1960 היה ריזל בצוות שבנה את המחשב שהחליף את ויצק – גולם א וגולם ב. הוא עמד בראש הפרויקט לצדו של שמואל רוכמן. לאור יכולותיו והידע שלו בתחומי ההנדסה והמתמטיקה, אותם רכש מעצם היותו אוטודידקט, ושכלל בשירותו הצבאי ובמכון ויצמן, הוענק לו ב-1954 תואר מהנדס, וב־1966 מונה לפרופסור חבר, זאת אף על פי שלא עבר את המסלול האקדמי המקובל. ריזל לימד במדרשת פיינברג במכון ויצמן והנחה סטודנטים במכון ויצמן ובטכניון בתחום תכנון מחשבים, למשל תכנון מעבדי נקודה צפה. בשנים 1982–1983 ניהל את המחלקה למתמטיקה שימושית במכון ויצמן. על חלקו בתכנון ובבנייה של הגולם קיבל ב-1969 את פרס רוטשילד להנדסה יחד עם חבריו מירון מלמן ושמואל רוכמן. בנימוקי הפרס נאמר, בין השאר, שלושת המדענים קיבלו במשותף את הפרס בהנדסה על התכנון המתוחכם של המחשב האלקטרוני במכון ויצמן, אשר עורר את קנאתם של מוסדות מחקר גדולים בעולם. ב-2006 הכריז ה-IEEE על ויצק כעל "אבן דרך בהיסטוריה העולמית של הנדסת האלקטרוניקה והמִחשוב". בטקס שנערך במכון ויצמן קיבלו בנותיו של ריזל בשמו את "מדליית ויצק", שהוענקה לבוניו. צבי ריזל נישא ב-1956 לד"ר אראלה שמעוני-ריזל (1926–2001), כימאית שעבדה כחוקרת במכון ויצמן ולאחר מכן לימדה כימיה בקריית החינוך ע"ש עמוס דה שליט ברחובות. היה אב לשתי בנות. אחת מבנותיו, נעמי, נשואה לאורי ירון, ד"ר לפיזיקה ואיש עסקים, שמכהן כיושב ראש הוועד המנהל של האוניברסיטה הפתוחה. ריזל נפטר ב-2002, בגיל 80. נקבר בבית העלמין ברחובות. Leo Corry and Raya Leviathan, WEIZAC: An Israeli Pioneering Adventure in Electronic Computing (1945-1963), Springer Verlag 2019. שלמה יחיא, הגולם, מעשה חושב, אוקטובר 1988 ארץ קטנה עם מחשב, מכון ויצמן שירות הידען, זוכרים את ויצק – גוגל הכינה סרטון על תחילתו של המחשוב בישראל, באתר הידען, 9 ביוני 2013 רן לוי, Weizac (ויצק), המחשב הישראלי הראשון, חלק א', חלק ב', עושים היסטוריה, 2017 נעם בוקסבאום, כך נולדה אומת הסטארט-אפ: הכירו את ויצק - המחשב העברי הראשון, באתר הארץ, 14 באפריל 2018 רעיה לויתן, מדינה אחת, מחשב אחד, באתר של אוניברסיטת תל אביב, מרץ 2014 Weizmann Institute Interviews, part 3 רן לוי, Weizac (ויצק), המחשב הישראלי הראשון, חלק א' עושים היסטוריה, 2017 משה אדמון, "הגולם מרחובות" המחשב המהיר בעולם נבנה עתה במכון וייצמן למדע, הארץ, 12 בדצמבר 1962 מינויים חדשים והעלאות במכון ויצמן ברחובות, מעריב, 13 ביוני 1966 אברהם פלג, ה"מהרלים" מרחובות, מעריב, 27 בנובמבר 1970 ארץ קטנה עם מחשב, מכון ויצמן הקבר של אראלה ריזל בבית הקברות החדש ברחובות, באתר BillionGraves. הקבר של צבי הרברט ריזל בבית הקברות החדש ברחובות, באתר BillionGraves