laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אניקטוס

אניקטוס (בלטינית: Anicetus; (מת ב-20 באפריל 168) היה יורשו של פיוס הראשון על כס האפיפיור ברומא. לא ידוע כיום שנות כהונתו המדויקות, והסברה היא שעלה לכס הקדוש בין 150 ל-157 והוחלף בין 153 ל-168. מוצאו של אניקטוס היה מהעיר חומס (אמסה) בסוריה. ההיסטוריון הנוצרי הגסיפוס, ביקר ברומא בזמן כהונתו של אניקטוס. ביקור זה נחשב בעיני רבים סימן לחשיבות הכס הקדוש ברומא כבר בתקופה מוקדמת זו. אניקטוס היה האפיפיור הראשון שגינה את הכפירה ואסר על מונטניזם והתנגד לאגנוסטיציזם והמרקיוניזם. לפי ספר האפיפיורים, ה"ליבר פונטיפיקליס" אניקטוס קבע כי אסור לכמרים להיות בעלי שיער ארוך (ייתכן שאיסור זה נבע מהעובדה שהאגנוסטיקנים נהגו לגדל את שערם). לפי התיאורים מת אניקטוס כמרטיר בתקופתו של לוקיוס ורוס, אך אין פרטים ברורים באשר לנסיבות מותו. מדיה וקבצים בנושא אניקטוס בוויקישיתוף אניקטוס, באתר "Find a Grave" (באנגלית) אניקטוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מה אברך

"מה אֲבָרֵךְ" הוא פזמון עברי שנכתב על ידי רחל שפירא והולחן על ידי יאיר רוזנבלום. הפזמון הוא אחד משירי הזיכרון הידועים ביותר בתרבות הישראלית. זהו שיר הספד המספר על עֶלֶם שאלוהים אמנם בירך אותו בתכונות גוף ונפש נעלות, אך בסיום השיר נשמעת הקריאה: אלוהים, אלוהים, אלוהים לוּ אך בֵרכת לוֹ – חיים. שפירא, חברת קיבוץ שפיים, כתבה את השיר לאחר מלחמת ששת הימים לזכרו של בן כיתתה בקיבוץ, אלדד (דדי) קרוק, שנפל באותה מלחמה בקרב בשכונת שועפאט בירושלים, והוא בן 22. השיר התפרסם בחוברת זיכרון לקרוק שהופקה בקיבוץ, שכותרתה היא "לאלדד". לדברי שפירא, בשיר יש יסודות ביוגרפיים מדמותו של קרוק, כפי שהכירה אותו. רוזנבלום נתקל בשיר במקרה, בעברו על חומרי קריאה שונים שהתגלגלו לפתחו במהלך שהותו בבית ההארחה של הקיבוץ, לאחר תאונת דרכים שעבר. זהו השיר הידוע הראשון שכתבה שפירא. השיר מבוצע על ידי להקת חיל הים בסוף סרטו התיעודי של מיכה שגריר - "המלחמה לאחר המלחמה". הביצוע המקורי לשיר הושר על ידי להקת חיל הים עם הסולנית רבקה זהר, נכלל בתוכניתה של הלהקה "וביום השלישי" בשנת 1968 והפך ללהיט. על פי אקו"ם, בעשר השנים שקדמו לשנת 2014 היה "מה אברך" (בביצוע זה, הנחשב למפורסם ביותר שלו) השיר המושמע ביותר ברדיו בימי הזיכרון לחללי מערכות ישראל. מאז זכה השיר לביצועים רבים נוספים. בשנת 2019 הוצא בול יום הזיכרון המעוצב על סמך השיר. סרטון השיר "מה אברך" באתר יוטיוב "מה אברך" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "מה אברך" באתר שירונט מידע על מה אברך בקטלוג הספרייה הלאומית דויד פרץ, על השיר מה אברך, באתר "תרבות•il" על השיר "מה אברך", באתר "פלאות" קרן אמר שחף, זה הילד, העלם הרך: חייו ומותו של אלדד קרוק, שעליו נכתב "מה אברך", באתר Xnet‏, 10 במאי 2016 תמר זיגמן, מיהו הילד הרך מ"מה אברך" שנפל במלחמה?, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 30 באפריל 2017 יואב בירנברג, ולב להרגיש בו את כל המראות, באתר "ידיעות אחרונות", 26 באפריל 2020 מידע על מה אברך בקטלוג הספרייה הלאומית אלדד (דדי) קרוק באתר יזכור. על-פי דבריה של שפירא בתוכנית "כל ההתחלות" ברשת ב' - ראיון של אלי לפיד עם רחל שפירא, ששודר בשידור חוזר בצהרי 5 באוקטובר 2015. יורם סימן-טוב, להקת חיל הים > תוכנית ח' - וביום השלישי, באתר האינטרנט "שרים במדים" "מה אברך: להיט השנה", מעריב, 8 בנובמבר 1968 שגיא בן נון‏, השיר המושמע ביותר ברדיו ביום הזיכרון בעשר השנים האחרונות: "מה אברך", באתר וואלה, 4 במאי 2014 בול יום הזיכרון התשע"ט באתר התאחדות הבולאים המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏19-25 באפריל 2015
אלוורו סיזה

אלוורו ז'ואקים דה מלו סיזה ויאיירה (פורטוגזית: Álvaro Joaquim de Melo Siza Vieira; נולד ב-25 ביוני 1933) הוא אדריכל פורטוגלי זוכה פרס פריצקר, הידוע בסגנונו הפואטי אשר מגשר בין הסגנון המודרני ובין מוצאו הים-תיכוני שממנו הוא מושפע. רבות מעבודותיו הזכורות מצויות בפורטוגל וחלק נכבד מהן בעיר פורטו. סיזה נולד במטוסיניוש הסמוכה לפורטו. הוא סיים את לימודיו בבית הספר לאמנויות יפות של אוניברסיטת פורטו בשנת 1955. כבר שנה קודם לכן השלים את בניית הפרויקט הראשון שלו, ארבעה בתים בעיר הולדתו; והקים את משרדו העצמאי בפורטו. סיזה הצטרף לסגל בית-הספר ולימד בו בין השנים 1966 ו-1969, וכן בשנת 1976. במקביל לכך הוזמן כמרצה אורח באוניברסיטאות נחשבות בעולם ובהן הרווארד, אוניברסיטת פנסילבניה והאקול פוליטיק נסיונל בלוצרן. בין שלל עבודותיו, ידועות במיוחד אלו שייצגו את הביתן הפורטוגלי בתערוכות אקספו 98' שנערכה בליסבון ואקספו 2000 בהנובר. לפי דבריו, סגנונו מושפע מזה של האדריכל המקסיקני הנודע לואיס ברגאן. תערוכתו הגדולה הראשונה בארצות הברית עלתה בשנת 1987 ביוזמתו של דיקן בית הספר לעיצוב באוניברסיטת הרווארד, האדריכל הספרדי רפאל מונאו. בשנת 1992 זכה סיזה בפרס האדריכלות החשוב ביותר, פרס פריקצר, כהכרה בעבודת השימור והתכנון ברובע ההיסטורי של העיר ליסבון. מדיה וקבצים בנושא אלוורו סיזה בוויקישיתוף האתר של אלווארו סיזה ויאיירה אלוורו סיזה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
טימור בקממבטוב

טימור נורואחיטוביץ' בקממבטוב (בקזחית: Темір Нұрыахытұлы Бекмәмбетов; ברוסית: Тимур Нуруахитович Бекмамбетов; נולד ב-25 ביוני 1961) הוא תסריטאי, מפיק ובמאי קולנוע קזחי-רוסי ממוצא יהודי. הוא ידוע כמי שביים מספר סרטים שוברי קופות. הוא ביים את הסרטים הרוסיים משמר הלילה (2004) ומשמר היום (2006), שבעקבותיהם הוזמן להוליווד לביים את הסרט מבוקש (2008) שצולם בארצות הברית וכך גם הסרט אברהם לינקולן: צייד הערפדים והרימייק בן חור. ברוסיה פיתח את זיכיון סרטי "עצי אשוח". בקממבטוב נולד בעיר גורייב (כיום אטיראו) בקזחסטן הסובייטית. אימו יהודיה ואביו ממוצא קזחי. עם סיום לימודי התיכון נסע למוסקבה והחל ללמוד הנדסה, עזב את הלימודים וחזר לטשקנט, בירת אוזבקיסטן, שם למד קולנוע ותיאטרון במכון לאמנות ותיאטרון ע"ש אלכסנדר אוסטרובסקי, וסיים את לימודיו בשנת 1987. במהלך הלימודים הוא הכיר את השחקן אלכסנדר וורז'ביצקי שהופיע בכל סרטיו. לאחר השרות הצבאי, בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 עבר בקממבטוב להתגורר במוסקבה. ב-1994 הוא הקים את חברת ההפקות "Bazelevs", שנטלה חלק בהפקת שובר הקופות "משמר הלילה" וסרט ההמשך "משמר היום", וכן הפיקה את "מבוקש". במהלך פסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין קיבל בקממבטוב את פרס חביב הקהל על סרטו "דיוקן". בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה, בקממבטוב מכר את אחזקותיו בחברת ההפקות Bazelevs ובקיץ 2023 עלה לישראל. מתגורר בתל אביב. ואלס פשאוור (1994) הארנה (2000) משמר הלילה (2004) משמר היום (2005) צחוק הגורל 2 (2007) מבוקש (2008) ברק שחור (2009) אברהם לינקולן: צייד הערפדים (2012) בן חור (2016) עצי אשוח 5 (2016) פרופיל (2018) עצי אשוח אחרונים (2018) דביאטאייב (2021) Mercy ‏ (2025) 9 (2009) עצי אשוח (2010) שעת האופל (2011) שגעונות (2011) עצי אשוח 2 (2011) בהצלחה, רבותיי! (2013) עצי אשוח 3 (2013) מתנשקים (2013) עצי אשוח 1914 (2014) הסר חבר (2014) הוא, דרקון (2015) הארדקור הנרי (2015) עצי אשוח 5 (2016) מעבר לכוכבים (2017) עצי אשוח חדשים (2017) עצי אשוח חדשים (2017) דניוחה (2018) חיפוש (2018) הסר חבר: רשת אפלה (2018) דביאטאייב (2021) נעדרת (2023) מדיה וקבצים בנושא טימור בקממבטוב בוויקישיתוף טימור בקממבטוב, ברשת החברתית פייסבוק טימור בקממבטוב, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טימור בקממבטוב, ביישום טלגרם טימור בקממבטוב, ברשת החברתית אינסטגרם טימור בקממבטוב, ברשת החברתית VK טימור בקממבטוב, סרטונים בערוץ היוטיוב טימור בקממבטוב, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טימור בקממבטוב, באתר AllMovie (באנגלית) טימור בקממבטוב, באתר Box Office Mojo (באנגלית) טימור בקממבטוב, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הבלוג הרשמי ב-LiveJournal הערוץ של טימור בקממבטוב ביוטיוב Сбежавший в Израиль Тимур Бекмамбетов продал свою киностудию Bazelevs, Красная Весна, ‏22 декабря 2022
הפיקוד האסטרטגי המאוחד להגנת האוויר והחלל

הפיקוד האסטרטגי המאוחד להגנת האוויר והחלל (Объединённое стратегическое командование воздушно-космической обороны) של רוסיה הוקם ב-1 ביולי 2009 במסגרת הרפורמה הצבאית ברוסיה ונועד לאגד את כל כוחות ההגנה האווירית של רוסיה לסוגיה, ומטרתו להבטיח את ההגנה האווירית של רוסיה מפני איומים מהאוויר והחלל. מטה: בלאשיחה, מחוז מוסקבה. הפיקוד האסטרגי המאוחד הוקם על בסיס הפיקוד למטרות מיוחדות של מחוז מוסקבה של כוחות הנ"מ (Командования специального назначения Московского округа ПВО) על בסיס פיקוד המבצעים המיוחדים של חיל האוויר הרוסי (Командование специального назначения ВВС, КСпН) שהוקם ב-1 בספטמבר 2002 ועל בסיס יחידות של חיל החלל הרוסי. החיל שהוקם תחילה כפיקוד מרכזי של חיל הגנת האוויר והחלל הפך בדצמבר 2011 לפיקוד נ"מ והגנה אווירית של כוחות האוויר והחלל. חיל הנ"מ חיל ההגנה מפני טילים תחנות ניטור ופיקוח על החלל אגף מודיעין; מתן התרעה מוקדמת לנפילת טילים וחדירה של המרחב האווירי מטרת הפיקוד היא לאגד את היחידות הרלוונטיות בחיל האוויר הרוסי ובחיל החלל הרוסי המופקדים להגנת האוויר והחלל, תוך הגברת מוכנותן לכל מקרה תקיפה שהיא. על פי הרפורמה הצבאית שהחל להוביל משרד ההגנה הרוסי בראשותו של אנאטולי סרדיוקוב, כל פעילויות הנ"מ וההגנה מפני טילים בתחומי רוסיה יוכפפו לאחריות הפיקוד המאוחד. פיקוד הגנת האוויר והחלל של צפון אמריקה סקירה כללית באתר VZ. האחראי על הנשק הגרעיני בארה"ב הושעה בגלל הימורים, באתר וואלה, 29 בספטמבר 2013.
חסד

האם התכוונתם ל... זולתנות – נטייה, רצון או פעולה העושה חסד עם הזולת או עם הכלל, ללא כוונת רווח או אינטרס ליחיד גמילות חסדים – מצווה בהלכה היהודית חסד – אחת מעשר הספירות בקבלה, ראו ספירה (קבלה)#חסד ארגוני חסד בישראל חסד אלוהי (אנ') חסד (נצרות) – מושג מרכזי המתאר את נוכחותו האוהבת של אלוהים עקרון החסד – עקרון בלוגיקה, בפילוסופיה וברטוריקה "חסד אלוהים" – רומן מאת ברנרד מלמוד משנת 1984
שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת (פסקול)

שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת הוא הפסקול לסרט הקולנוע השני בסדרת הסרטים "שודדי הקאריביים", "שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת". הפסקול, שהולחן על ידי המלחין הנס צימר, יצא לאור דרך חברת וולט דיסני רקורדס ב-4 ביולי 2007, וזכה להצלחה ברחבי העולם. הולחן על ידי הנס צימר הופק על ידי הנס צימר, בוב בדאמי מפיקים בפועל ג'רי ברוקהיימר, גור וירבינסקי אחראי בפועל על פסי-קול בחברת בואנה ויסטה ווולט דיסני מיטשל לייב אחראי מוזיקה בוב בדאמי אחראי שיווק בבואנה ויסטה רקורדס גלן לז'סקי אחראית הפקת מוזיקה בבואנה ויסטה מוניקה זיירהוט במאי פסקולים בבואנה ויסטה דיזירי קרייג-רמוס מידע על האלבום שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת באתר MusicBrainz מידע על האלבום שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת באתר AllMusic האלבום שודדי הקאריביים: תיבה של איש מת באתר Discogs דף הפסקול באמזון.קום
לוקיליוס הצעיר

לוקיליוס הצעיר (לטינית: Lucilius Junior; המאה הראשונה לספירה) היה מושלה הרומאי של סיציליה בתקופת נירון ומחברה של פואמה בשם "אטנה". היה ידידו של סנקה והתכתב עמו. המידע אודות לוקיליוס מגיע כולו מכתביו של סנקה ובמיוחד מ"מכתבי מוסר" (64 לספירה) שהופנו ללוקיליוס. סנקה הקדיש ללוקיליוס גם את חיבורו "מחקרי טבע" (63) ואת המסה "על ההשגחה העליונה" (64). נראה כי לוקיליוס היה יליד קמפניה, וסנקה כשהוא פונה אל לוקיליוס, כותב "פומפיי האהובה שלך". בתקופה שבה כתב סנקה את מכתבי "מכתבי מוסר" לוקיליוס היה מושל סיציליה. הוא נמנה עם מעמד הפרשים הרומאים - מעמד שאותו השיג באמצעות עבודה מתמידה. סנקה הקדיש אחד ממכתביו הקצרים לספר שכתב לוקיליוס ובמקומות אחרים בכתביו הקדיש מספר ציטוטים ומספר שורות לשירתו של לוקיליוס. "אטנה" הוא שמן של פואמות העוסקות בוולקנולוגיה. פואמות בשם זה מיוחסות בין היתר לורגיליוס, לקורנליוס סוורוס ולמרקוס מאניליוס. יש סבורים שחלק מהן נכתבו לפני 44 לפנה"ס ומשערים שהיו חלק של היצירות שנלקחו לרומא בערך באותה שנה. היות שלוקיליוס הצעיר ידע על יצירתו של סנקה "מחקרי טבע" שנכתבה ב-63 לספירה ושאין בה כל התייחסות להתפרצות הר געש וזוב ב- 79 לספירה, השנה שבה נכתבה פואמה זו של לוקיליוס היא בין 63 ובין 78 לספירה. הסברה שפואמה זו נכתבה על ידי לוקיליוס הצעיר מסתמכת על העובדה שהיה ידידו של סנקה שעמד איתו בקשר מכתבים. לולקיליוס עצמו הכיר היטב את סביבת הר אטנה בהיותו מושל סיציליה ואף כתב שירה בנושאים הקשורים לסיציליה. הפואמה "אטנה", שהגיעה אלינו כשהיא בצורה מושחתת וקשה לקריאה, מבוססת על מקורות שנלקחו מפוסידוניוס והיא מזכירה גם את יצירתו של לוקרטיוס שטען כי אטנה היה חלול לחלוטין וכי האש הבוקעת ממנו מוזנת מרוחות עזות המנשבות על פני הים. במכתב מוסר מספר 79 סנקה מעודד את לוקיליוס הצעיר לכתוב פואמה על אודות הר אטנה, כפי שמשוררים אחרים עשו לפניו: "אני בטוח שלא תסרב לעשות זאת למעני, כי היית עושה כן גם איש לא היה מבקש זאת ממך... האם יש בכוחי למנוע ממך לתאר את הר אטנה בשירתך - נושא שבו עסקו משוררים רבים לפניך? אובידיוס לא נמנע מלעשות כן למרות שורגיליוס כבר טיפל בנושא זה לפניו וקורנליוס סוורוס עשה את אותו דבר עצמו."
עוגה צהובה

עוגה צהובה (באנגלית: Yellowcake) או אוּרניה (Urania), היא אבקה מרוכזת של אורניום המופקת בתהליך של סינון מעפרות אורניום, ומשמשת בין היתר ליצור דלק גרעיני ונשק גרעיני. זו אבקה גסה, בעלת ריח חריף, איננה מסיסה במים. 70%-90% ממנה היא תחמוצת האורניום U3O8, בעלת טמפרטורת היתוך של כ-2878°C, ומשקל סגולי של כ-9 גרם לסמ"ק - הרבה פחות מהמשקל הסגולי של המתכת אורניום. הפקת עוגות צהובות נעשית בשיטות שונות בתלות בסוג העפרה, בדרך כלל באמצעות כתישה וטחינה וריאקציות כימיות עם חומצות מרוכזות, אלקלינים, או תמיסות פרוקסידיות. לאחר מכן ייבוש וסינון. בתהליכים מודרניים צבע האבקה הוא חום או שחור, ולא צהוב. המונח "עוגה צהובה" מקורו ממיצוי בשיטות ישנות יותר. עוגה צהובה המופקת בתהליכים מודרניים, מכילה 70%-90% תחמוצת U3O8, וכמו כן: תחמוצות נוספות של אורניום UO2‏, UO3‏, UO4 אורניל הידרוקסיד (Uranyl hydroxide) - ‏UO2(OH)2 אורניל סולפט (Uranyl sulfate) - ‏UO2SO4 נתרן אורנאט Sodium uranate - ‏Na2O (UO3)2·6H2O אורניל פרוקסיד Uranyl peroxide - ‏UO4·nH2O עוגה צהובה משמשת כחומר גלם להעשרת אורניום. בתהליך זה, האורניום מורכב עם פלואור, ונוצר גז אורניום שש פלואורי UF6 ‏(Uranium Hexafluoride), אשר עובר תהליך העשרה. השיטה המקובלת כיום היא באמצעות צנטריפוגה גזית. כך מתקבל אורניום בעל ריכוז גבוה של האיזוטופ אורניום-235, המשמש כדלק לכורים גרעיניים ובריכוזים גבוהים יותר - לייצור נשק גרעיני. העשרת אורניום
ביסטריצקי

האם התכוונתם ל... לוי ביסטריצקי – רבה הראשי של העיר צפת, מנהל מחלקת הכשרות של הרבנות הראשית לישראל, חבר בית דין רבני חב"ד ומחבר ספרי הלכה נתן אגמון (ביסטריצקי) - סופר, מחזאי, מתרגם, עורך ומבקר עברי אלינה ביסטריצקאיה – שחקנית תיאטרון וקולנוע יהודייה-רוסייה
כוח הצלה (סדרת אנימציה)

כוח הצלה (באנגלית: The Save-Ums) היא סדרת אנימציה ממוחשבת קנדית שהייתה משודרת בישראל בערוץ הופ!. חברי כוח ההצלה הם דמויות קטנות, צבעוניות ותלת־ממדיות שבכל פרק מסייעות בפתרון בעיות ותעלומות בהן נתקלות דמויות אחרות. "כוח הצלה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "כוח הצלה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) כוח הצלה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לויד

האם התכוונתם ל... דניס לויד (Dennis Lloyd) - מוזיקאי ויוצר ישראלי הרולד לויד (Harold Lloyd) - שחקן ובמאי קולנוע אמריקני כריסטופר לויד (Christopher Allen Lloyd) - שחקן קולנוע אמריקני סם לויד (Samuel Loyd) - שחמטאי וחידונאי אמריקני סם לויד (שחקן) (Samuel Lloyd) - שחקן אמריקאי פרנק לויד (Frank Lloyd) - במאי, תסריטאי ומפיק ראינוע וקולנוע אמריקני ממוצא סקוטי סיטון לויד – היה ארכאולוג בריטי לוידס של לונדון – שוק ביטוח הפועל בלונדון לויד (חברה) – חברה ספנות אוסטרית (Österreichischer Lloyd) מרשם לוידס – חברה לסיווג כלי שיט פרנק לויד רייט – אדריכל דייוויד לויד ג'ורג' – מדינאי בריטי
Memories (שיר של דייוויד גטה)

"Memories" הוא שיר של ה-DJ הצרפתי דייוויד גטה, בהשתתפות אמן ההיפ הופ האמריקאי קיד קאדי. השיר יצא באירופה בתור הסינגל הרביעי של גטה מתוך האלבום One Love, בפברואר 2010 ובארצות הברית ב-29 במרץ 2010. השיר זכה להצלחה גדולה והגיע לעשירייה הראשונה במספר רב של מדינות, בעיקר באירופה. הווידאו קליפ לשיר הופק על ידי קייט סקופילד במיאמי. מידע על הסינגל "Memories" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Memories" באתר יוטיוב Memories באתר הבילבורד האמריקאי, ארכיון Memories במצעד הבריטי מידע על Memories, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על Memories, באתר המצעד הגרמני מידע על Memories, באתר מצעד דנמרק מידע על Memories, באתר המצעד הנורווגי מידע על Memories, באתר המצעד של ניו זילנד מידע על Memories, באתר המצעד הספרדי מידע על Memories, באתר המצעד הפיני מידע על Memories, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון מידע על Memories, באתר המצעד השוודי Talking Heads, True Stories, Album, BPI (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)

המשחקים הפאראלימפיים ה-11 נערכו בסידני, אוסטרליה בשנת 2000. באולימפיאדה התקיימו תחרויות ב-20 ענפים: אופניים, אתלטיקה, בוצ'ה (דומה לפטאנק), ג'ודו, הרמת כוח, חץ וקשת, טניס, טניס שולחן, כדור שער, כדורגל (7 שחקנים בקבוצה), כדורסל, כדורסל (לבעלי פיגור שכלי), כדורעף, סייף, קליעה, רוגבי בכיסאות גלגלים, רכיבה, שחייה שייט והטלת כידון. לראשונה נערכו תחרויות בהרמת כוח וברוגבי בכיסאות גלגלים גם לנשים. ישראל במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000) מדיה וקבצים בנושא המשחקים הפאראלימפיים סידני בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המשחקים הפאראלימפיים סידני (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט ובנושא אוסטרליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יאיר צנזור

יאיר צנזור (נולד ב-29 בנובמבר 1943) הוא מתמטיקאי ישראלי, פרופסור אמריטוס בחוג למתמטיקה באוניברסיטת חיפה. מומחה במתמטיקה חישובית ואופטימיזציה, ועוסק ביישומים שלהן, במיוחד בתחומי ההדמיה הרפואית ותכנון טיפולים בקרינה. צנזור, יליד ראשון לציון, למד לאחר שירותו הצבאי בטכניון בחיפה, ובשנת 1975 השלים את לימודי הדוקטורט בהנחייתו של פרופסור עדי בן ישראל. הצטרף לחוג למתמטיקה באוניברסיטת חיפה בשנת 1979, פרופסור מן המניין מאז 1989. פרסם למעלה ממאה מאמרים מדעיים. בין תרומותיו מאמרים העוסקים בהיבטים מתמטיים של הטכנולוגיה הרדיותרפית Intensity-Modulated Radiation Therapy‏ (IMRT). ב-2002 יסד את המרכז למתמטיקה חישובית וחישוב מדעי באוניברסיטת חיפה, שבראשו הוא עומד. פעיל במאבק לשמירה על החופש האקדמי באוניברסיטאות המחקר בישראל. היה ממייסדי הוועדה הבין-סנאטית (וב"ס) של האוניברסיטאות להגנה על העצמאות האקדמית, ועמד בראשה בין 2002 ו-2005. פרסם מאמרי דעה בנושא זה בעיתונות הישראלית, ומרכז אתר ובו חומר בנושא. מתגורר בחיפה, נשוי ואב לשלושה שהם: ד"ר אביב צנזור, מתמטיקאי ומרצה בטכניון; חוקר המוח פרופסור ניצן צנזור (הנשוי לעיתונאית מיכל גלילי) ופרופסור קרן צנזור-הלל, המתמחה במדעי המחשב. מדיה וקבצים בנושא יאיר צנזור בוויקישיתוף יאיר צנזור, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה יאיר צנזור, באתר גוגל סקולר יאיר צנזור, באתר אוניברסיטת חיפה "TSUNAMI". Internet Archive. October 24, 2013
פנג שוואי (טניסאית)

הרפובליקה העממית של סין זהו שם סיני; שם המשפחה הוא פנג. פנג שוואי (בסינית : 彭帅; ‏נולדה ב־8 בינואר 1986) היא טניסאית מהרפובליקה העממית של סין. דירוג השיא שלה היה מקום 14 בעולם (22 באוגוסט 2011), בדירוג ה-WTA. זכתה במדליית זהב במשחקי אסיה 2010 בטורניר ליחידות. פנג נולדה בסיאנגטאן מחוז חונאן. הדוד שלה, מאמן טניס ידוע בסין החל ללמד אותה לשחק בגיל 8. בגיל 13 עברה ניתוח לב, אותו היא מכנה "הבלתי אפשרי הוא כלום" במסע פרסום עבור חברת אדידס. באליפות אוסטרליה הפתוחה שנערכה בינואר 2011 ניצחה פנג בסיבוב השני את ילנה יאנקוביץ' מסרביה (7 בעולם) והגיעה עד לשלב שמינית הגמר בו הפסידה לאגניישקה רדוונסקה מפולין (12 בעולם) בשלוש מערכות, 7-5, 3-6, 7-5 וזאת לאחר שהחמיצה שתי נקודות משחק במערכה השלישית. בטורניר וימבלדון שנערך ביוני הגיעה פנג לשלב שמינית הגמר בו הפסידה למריה שארפובה מרוסיה (6 בעולם) בשתי מערכות. פנג זכתה לתשומת לב ציבורית רבה בנובמבר 2021 כשהאשימה את סגן ראש ממשלת סין הבכיר לשעבר, ג'אנג גאולי, בתקיפה מינית ולאחר מכן נעלמה באופן פתאומי והוטלה צנזורה על הנושא על ידי ממשלת סין[דרוש מקור], אשר עוררה חששות גוברים ברחבי העולם לגבי מקום הימצאה. ראש ממשלת הממלכה המאוחדת בוריס ג'ונסון אף הביע את כוונתו להטיל חרם על אולימפיאדת בייג'ינג (2022) בשל הפרת זכויות האדם בסין. בשנת 2022 הופיעה ברשימת טיים 100. פנג שוואי, באתר olympedia.org פנג שוואי, באתר ה-WTA פנג שוואי, באתר ה-ITF פנג שוואי, באתר גביע הפדרציה Peng Shuai: The 100 Most Influential People of 2022, Time (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא טניס ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גן האריות

גן האריות (באמהרית: አንበሳ ግቢ) הוא גן חיות קטן השוכן דרומית מזרחית לכיכר יכתית 12 שב"סדיסט קילו", באדיס אבבה, בירת אתיופיה. לאורך השנים רחשו קיסרי אתיופיה חיבה לאריות ונהגו לקחת עימם אריות למסעותיהם. אלה שוכנו באוהל שכונה "אנבאסה בית", היינו "בית האריות", ומבנה קבע בשם זה שכן גם בפאסיל גמב, המתחם הקיסרי ההיסטורי בגונדר, אם כי סביר שלא שימש ככלוב לבעלי החיים. האריה הופיע בסמל אתיופיה ועל דגלה, וכן הופיע על גבי אנדרטאות לאומיות דוגמת אנדרטת גור אריה יהודה הסמוכה לתחנת הרכבת של אדיס אבבה. מספר אריות שניצודו בדרום המדינה הוענקו לקיסר היילה סלאסי במתנה, וזה שיכנם בארמונו המשמש כיום כבניין המוזיאון האתנולוגי באדיס אבבה בליבה של אוניברסיטת אדיס אבבה. מאוחר יותר, בשנת 1948, נוסד גן החיות במיקומו הנוכחי, במטרה לשכן בו את האריות. צורתו של הגן כצורת משולש, אורכו כ-190 מטרים, רוחבו המרבי כ-100 מטרים ושטחו כתשעה דונם. לצד האריות השמורים בגן, צאצאיהם של האריות המקוריים, חיים בו גם צבים, קופי בבון, קופי אדם וקופים אחרים, שפנים, ברווזים ודגים. מדיה וקבצים בנושא גן האריות בוויקישיתוף המקור שלהלן מציין שהאריות שייכים למין Leopantels Abyssinica, אם כי ספק אם השם מדויק.
לומדה

לומדה (בניקוד: לָמְדָּה) היא תוכנת מחשב שמטרתה הקניית ידע ומיומנויות מוגדרות למשתמש בה. לאורך השנים נוצרו תוכנות רבות המנצלות את יכולת המחשב למטרת למידה ממוחשבת. כיום קיימים סוגים רבים של לומדות: לומדות ללימוד שפות, לומדות ללימוד מתמטיקה, לומדות להקלדה עיוורת ועוד. משחקי למידה - לרוב מיועדים לילדים בגילים צעירים. בתוכנות אלו מוקנה ידע, או מפותחת מיומנות, באמצעות משחק. תוכנות לתרגול ובחינת ידע - בתוכנות אלו הידע נבחן ומתורגל באופן ישיר ללא מעטפת המשחק. מצגות - תוכנות המציגות מידע באופן ישיר בצורה כתובה או באמצעות המחשה ויזואלית. שילוב של שלושת הסוגים לעיל - כדוגמת תוכנת הקלדה עיוורת המכילה הסבר כיצד יש להקליד, תרגול של הקלדה, משחקים ומבחנים. לומדה סגורה משמשת ללמידה יחידנית ולתרגול. לומדות סגורות הן הראשונות שהוכנסו לשימוש בחינוך כבר בשנות השישים של המאה ה-20. הן דוגלות בשימוש במחשב כבמורה פרטי, ומתבססות על עקרונות הלמידה המתוכנתת. בלומדות מסוג זה משולבים היבטים כמו אבחון והערכה של לומד, קבלת החלטות על סמך הערכה לגבי קידום התלמיד, עריכת מבחנים ובדיקתם, דיווח ועיבוד תוצאות. לומדה פתוחה היא לומדה שהשימוש בה מתבסס על תורת הלמידה על ידי בנייה (למידה קונסטרוקטיביסטית). לומדה פתוחה מאפשרות להעניק לתלמיד דרכים להתמודד בעצמו הן עם חומר חדש והן עם דרכים למציאתו. דוגמה לכך מהווה מעבד תמלילים או שפת תכנות - סביבה עתירת זמן, יצירתיות דמיון וחשיבה. סביבות אלו הו סביבות שאינן מוגבלות ואין אדם המגדיר מה יש וצריך לעשות. הלומדה מאפשרת למשתמש להתקדם בקצב אישי המתאים לו, ולחזור על פי הצורך על חומר לא ברור ככל שירצה. בנוסף מאפשרת הלומדה למשתמש לקבל משוב תמידי על שליטתו בידע או במיומנות הנלמדת, דבר שלא מתאפשר כאשר מדריך מלמד קבוצה. למחשב יש אפשרות המחשה ויזואלית טובה יותר מיכולת שרטוט של מורה על לוח. היכולת הזאת חשובה במיוחד כאשר יש צורך באנימציה או בהמחשה תלת־ממדית. הלומדה הופכת את השגת המטרות הלימודיות לדבר שאינו תלוי במדריך אנושי המעביר את החומר. מדיה וקבצים בנושא לומדה בוויקישיתוף Gabe Zichermann: How games make kids smarter – הרצאה מאתר TED אודות ההשפעה של משחוק על למידה ואינטליגנציה - העתיד המהנה. Extra Credits: Tangential Learning - סרטון הסבר על דרכים פשוטות לצמצם את הפער בין לומדות למשחקי מחשב מסחריים לומדה בנושא יצירה ועריכה של ערכים בוויקיפדיה, באתר ויקימדיה ישראל
Memories

האם התכוונתם ל... שירים Memories (שיר של דייוויד גטה) – סינגל של דייוויד גטה Memories (שיר של אלביס פרסלי) – שיר של אלביס פרסלי Memories (Within Temptation)‎ – סינגל של להקת Within Temptation Memories (שיר של לאונרד כהן) – שיר של לאונרד כהן Memories (שיר של סופט מאשין) – שיר של להקת סופט מאשין אלבומי מוזיקה Memories (אלבום) – אלבום של ברברה סטרייסנד Memories of the Never Happened – אלבום של להקת רוקפור סרטים עושים זיכרונות (Makin' Memories) – סרטון קצר שהוצג בביתן הדמיון! בפארק השעשועים אפקוט שבדיסניוורלד Memories (סרט, 1995) – סרט מנגה מ-1995
המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)

המשחקים הפאראלימפיים ה-7 נערכו בשני מקומות: ניו יורק, ארצות הברית ובסטוק מנדוויל, בריטניה בשנת 1984. הספורטאים חולקו ל-5 קטגוריות: קטועי גפיים, שיתוק מוחין, לקויי ראייה, רתוקים לכיסא גלגלים ואחרים (ספורטאים בעלי מוגבלויות פיזיות, שלא יכולים להתחרות במשחקים האולימפיים). האירוע בניו יורק, נערך במרכז האתלטיקה מיצ'ל שבאוניברסיטת הופסטרה, לונג איילנד. השתתפו בו ספורטאים קטועי גפיים, רתוקים בכיסא גלגלים, בעלי שיתוק מוחין ואחרים (כולל עיוורים ולקויי ראייה). האירוע בסטוק מנדוויל, נערך בבית החולים השיקומי סטוק מנדוויל, שבו נערכו משחקי סטוק מנדוויל. השתתפו בו ספורטאים רתוקים לכיסא גלגלים שנפגעו בחוט השדרה. באולימפיאדה התקיימו תחרויות ב-17 ענפים: אופניים, אתלטיקה, בוצ'ה (דומה לפטאנק), היאבקות, הרמת כוח והרמת משקולות (ענף אחד), חץ וקשת, טניס שולחן, כדורגל (7 שחקנים בקבוצה), כדורת דשא, כדורסל, כדורעף, כדורשער, סייף, סנוקר, קליעה, רכיבה ושחייה. הייתה זו הפעם האחרונה שמשחקים אלו נערכו בעיר שלא אירחה את המשחקים האולימפיים. ערך מורחב – ישראל במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) המשלחת הישראלית השתתפה ב-8 ענפים וזכתה ב-44 מדליות, מהן 11 מדליות זהב, 21 מדליות כסף ו-12 מדליות ארד. היא דורגה במקום ה-19 בצבירת המדליות. נחמן וולף זכה ב-4 מדליות, 2 זהב ו-2 כסף. שלמה פינטו זכה ב-5 מדליות, 1 זהב ו-4 כסף. מדיה וקבצים בנושא המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (באנגלית)
Free Bird

"Free Bird" (נכתב גם: "Freebird"; בעברית: "ציפור חופשייה") הוא שיר של להקת הרוק הדרומי האמריקאית לנרד סקינרד. השיר הופיע לראשונה באלבום הראשון של הלהקה (Pronounced 'Lĕh-'nérd 'Skin-'nérd)(אנ') ב-1973, והתפרסם כסינגל בנובמבר 1974. סולו הגיטרה המסיים את השיר דורג ברשימת 100 סולואי הגיטרה הטובים בעולם של המגזין "Guitar World" במקום השלישי. חציו של השיר בלדת רוק וחציו סולו מהיר שנמשך כמעט 5 דקות. הוא משמש כשיר הסיום ומרכיב מרכזי בהופעות הלהקה והוא השיר הארוך ביותר שלהם. הוא נמשך בהופעות לעיתים קרובות מעל 14 דקות, והוא מוארך ומאולתר. עד היום נשאר השיר להיט האהוב על המעריצים, וקלאסיקת רוק. Free Bird נכלל ברשימות שונות כגון רשימת 500 השירים שעיצבו את הרוק אנד רול בהיכל התהילה של הרוק אנד רול, ורשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של מגזין הרולינג סטון (במקום ה-193‏). בשנת 2009 היה במקום ה-26 ברשימת שירי הרוק הכבד הטובים ביותר בכל הזמנים של ערוץ VH1. Sweet Home Alabama מידע על היצירה "Free Bird" באתר מיוזיק בריינז 100 Greatest Guitar Solos: 3) "Free Bird" Free Bird באתר הרולינג סטון