laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פורנוגרפיית דיפ-פייק

פורנוגרפיית דיפ-פייק (באנגלית: Deepfake pornography), או פורנו AI, היא סוג של פורנוגרפיה הכוללת תמונות, וידאו וקובצי קול, אשר מפוברקים לחלוטין למרות שהם עשויים להיראות אותנטיים, ואשר נוצרו באמצעות טכנולוגיות בינה מלאכותית. יישומי בינה מלאכותית מסוימים מסוגלים בין היתר להחליף את הפנים של אנשים שונים בסרט פורנוגרפיים קיימים, לדמות את הבעות הפנים של אדם אחר ולהחליף את הקול המקורי בקול של אדם אחר. באופן זה ניתן באמצעות אותן הטכנולוגיות לייצר תכנים בהם לכאורה גברים/נשים מסוימים/ות אומרים/ות או עושים/ות מעשים שהם/הן מעולם לא ביצעו בפועל.. הטכנולוגיה הזאת מעניקה למשתמשים אפשרות לייצר סרטים ותמונות פוגעניים מבחינה מוסרית ועברייניים מבחינה חוקית - במיוחד כאשר אנשים מסוימים - בעיקר נשים - שולבו בסרטים ו/או תמונות פורנוגרפיים/יות ללא הסכמתם/ן. במקרים מסוימים סרטוני פורנוגרפיית דיפ-פייק משמשים אף כסוג של פורנוגרפיית נקם שמטרתה להשפיל ולהעניש אנשים מסוימים. לאורך השנים נעשו מאמצים להילחם בתופעה כמו בין היתר באמצעות פתרונות טכנולוגיים שמטרתם לזהות ולמנוע את היצירה וההפצה של פורנוגרפיית דיפ-פייק. ישנם כיום יישומים אשר זמינים לציבור כמו Deepware ו-Video Authenticator של מיקרוסופט אשר מאפשרים למשתמשים להעריך את האותנטיות של סרטונים החשודים כסרטוני דיפ-פייק. מבחינה משפטית, בשל היעדר חקיקה ספציפית המתייחסת לפורנוגרפיית דיפ-פייק לרוב חוקי פורנוגרפיית נקם ותביעות נזיקין הם החוקים הרולוונטים במקרים מהסוג הזה, אם כי בפועל החוקים הנוגעים לפורנוגרפיית נקם משתנים באופן ניכר ממדינה למדינה, וקשה במיוחד להפסיק לחלוטין את ההפצה של פורנוגרפיית דיפ-פייק. בעוד שהדבקת הפנים של ידוענים על גבי תצלומים פורנוגרפים באמצעות תוכנות עריכת תמונות היא תופעה שהייתה קיימת במשך שנים רבות לפני תופעת פורנוגרפיית הדיפ-פייק, ההפקה של פורנוגרפיית דיפ-פייק היפר-ריאליסטית באמצעות יישומי בינה מלאכותית היא תופעה שהחלה רק לקראת סוף העשור השני של המאה ה-21. ויקי אוסלנדר, ה־AI גם מגשים פנטזיות מיניות. זה מוזר ומפחיד למדי, באתר כלכליסט, 7 בספטמבר 2023 אספיר איובוב, ‏הפורנו תוצרת AI הגיע, וזה רגע מפחיד במיוחד עבור נשים, באתר "Time Out ישראל", 9 בפברואר 2023 מיכל ישראלי, ‏הנפגעים האמיתיים של הפורנו המזויף, באתר ‏מאקו‏, 30 במאי 2024 מזייפים תמונות, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 25 באפריל 2024 SCIENCE & TECH SPOTLIGHT DEEPFAKES, GAO - U.S. Government Accountability Office "Nudify Me: The Legal Implications of AI-Generated Revenge Porn". JD Supra (באנגלית). נבדק ב-2024-03-14. Kirchengast, Tyrone (2020-07-16). "Deepfakes and image manipulation: criminalisation and control". Information & Communications Technology Law. 29 (3): 308–323. doi:10.1080/13600834.2020.1794615. ISSN 1360-0834. S2CID 221058610. ארכיון מ-2024-01-26. נבדק ב-2023-04-20.
לכבוד הקיץ

"לכבוד הקיץ" הוא שיר בביצוע להקת "גזוז", שנכלל באלבומהּ הראשון של הלהקה, "גזוז", שיצא לאור ב־1979. דני סנדרסון כתב והלחין את השיר. "לכבוד הקיץ" הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד רשת ג' ב־13 ביוני 1979, זכה להצלחה וצעד 15 שבועות, עד 3 באוקטובר 1979, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום הראשון למשך שבועיים, החל מ־21 באוגוסט 1979. במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"ט של התחנה השיר דורג במקום ה־23 (השיר "תשע בכיכר" מאותו אלבום דורג באותו מצעד במקום ה־12). במצעד הזה זכתה הלהקה בתואר "להקת השנה". במצעד השנתי של גלי צה"ל השיר דורג במקום ה־27. אקורדי השיר "לכבוד הקיץ" באתר Tab4u סרטון השיר "לכבוד הקיץ" באתר יוטיוב מילות השיר "לכבוד הקיץ", באתר Genius "לכבוד הקיץ", אודיו, באתר יוטיוב גזוז (אלבום), באתר Discogs נתוני היצירה, באתר אקו"ם יואב קוטנר, תקליטים ישראליים: להקת "גזוז" (הד ארצי), "מעריב", 17 במאי 1979, עמ' 44, באתר הספרייה הלאומית המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 12–13 ביוני 1979, באתר פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 2–3 באוקטובר 1979, באתר פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 21–22 באוגוסט 1979, באתר פזמונט המצעד השנתי לשנת תשל"ט של רשת גימל, באתר פזמונט השיר בפזמונט, באתר פזמונט המצעד השנתי לשנת תשל"ט של גלי צה"ל, באתר פזמונט
שטיריה

שטיריה (בגרמנית: Steiermark) היא אחת מתשע המדינות הפדרליות של אוסטריה והשנייה בגודלה ביניהן בשטחה, לאחר אוסטריה תחתית, עם שטח של 16,392 קמ"ר. היא גובלת במזרח עם בורגנלנד, בצפון עם אוסטריה עילית ואוסטריה תחתית, במערב עם זלצבורג ובדרום עם סלובניה. אוכלוסייתה מונה 1,210,971 נכון ל-2013, ובירתה היא גראץ. האוסטרים נוהגים לחלק את אדמתם לכמה אזורים: שטיריה עילית (Obersteiermark) - כולל את המחוזות: לייצן, מוראו, מורטל, לאובן, ברוק-מירצצושלאג; שטיריה מערבית (Weststeiermark) - כולל את המחוזות: פויטסברג, דויטשלאנסברג והחלק המערבי של מחוז לייבניץ; שטיריה מזרחית (Oststeiermark) - וייץ, הרטברג-פורשטנפלד וזידאוסט-שטיירמארק. חלקים מערביים ומזרחיים של מחוז גראץ ובהתאמה החלק הדרומי של דוכסות שטיריה ששייך לסלובניה מאז 1918 נקראו בעבר (ולפעמים נקראים באופן הדיבור לא רשמית) שטיריה תחתית (Untersteiermark). שטיריה היא אזור תעשייתי, בעקבות תהליך התיעוש שהתרחש באוסטריה במאה ה-19. בשנת 2004 נהנתה שטיריה מצמיחה כלכלית גבוהה של 3.8%, בעיקר הודות לאזור גראץ, שראה צמיחה כלכלית גדולה ומאז גדלה אוכלוסייתו וכלכלתו. לאחר תום מלחמת העולם השנייה הוכללה שטיריה באזור הכיבוש הבריטי. שטיריה מחולקת ל 12 מחוזות ועיר אוטונומית אחת (גראץ). מחוזות: מדיה וקבצים בנושא שטיריה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שטיריה (בגרמנית) אתר האינטרנט הרשמי של שטיריה (בגרמנית ובאנגלית) שטיריה, ברשת החברתית פייסבוק שטיריה, ברשת החברתית אינסטגרם שטיריה, סרטונים בערוץ היוטיוב שטיריה (אוסטריה), דף שער בספרייה הלאומית אוסטריה חולקה בין 4 המעצמות, הצופה, 27 ביוני 1945
הדיוויזיה ה-148 (ורמאכט)

הדיוויזיה ה-148 (בגרמנית: 148. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הורמאכט במלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה הוקמה ב-18 בספטמבר 1944 על ידי שינוי שמה של דיוויזיית המילואים ה-148, ובתקופה שלאחר מכן נפרסה הדיוויזיה בפעולות נגד פרטיזנים בגבול בין טוסקנה וליגוריה, כאשר יחידות הדיוויזיה השתתפו בכמה פעולות נגד כנופיות גדולות יותר של פרטיזנים עם כוחות אחרים. בין סוף נובמבר לתחילת דצמבר 1944, מבצעי קטילינה וברברה בהרי האפנינים בין לה ספציה ומאסה קררה הביאו למקרי מוות רבים, כולל בקרב אזרחים. ב-5 בפברואר 1945, הייתה זו דיוויזיית הרגלים ה-148, שהוצבה במערב האלפים האפואיים, שהדפה בהצלחה מתקפה גדולה של בעלות הברית בחוף הטירני. במהלך מבצע קדנציה רביעית, דיוויזיית הרגלים האמריקאית ה-92 הייתה אמורה להתקדם לתוך ורסיליה ולשחרר את העיר מאסה, אך זה נכשל עקב התנגדות גרמנית וחוסר ניסיון של כמה כוחות בעלות הברית. באביב 1945 לחמה הדיוויזיה כנגד כוחות הארמייה האמריקאית החמישית במהלך מתקפת האביב של בעלות הברית בצפון איטליה, וב-28 באפריל נפלו שרידי הדיוויזיה ודיוויזיית הפאנצרגרנדיר ה-90 בשבי כוח המשלוח הברזילאי. בנוסף לפעולות הלחימה נגד פרטיזנים שכבר הוזכרו לעיל, שבהן פרסה בין היתר דיוויזיית הרגלים ה-148 חיילים, הירי ב-14 אזרחים ברגנאנו קסטלו, מחוז בעיריית קאסולה בלוניג'יאנה במחוז מאסה-קררה בטוסקנה, התרחש ב-23 בנובמבר 1944, רק לוחמי הדיוויזיה היו מעורבים, כך שללא ספק ניתן לייחס את הטבח הזה לחיילי דיוויזיית הרגלים ה-148. מדיה וקבצים בנושא הדיוויזיה ה-148 בוויקישיתוף הדיוויזיה ה-148 באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)
Xiaomi Mi Band

ה - Xiaomi Mi Band הוא גשש פעילות לביש המיוצר על ידי Xiaomi, המוצר נחשף במהלך אירוע השקה של Xiaomi ב-22 ביולי 2014. מאמר זה עוסק בעיקר ב - Mi Band המקורי; לגרסאות מאוחרות ועדכניות יותר ישנם מאמרים נפרדים. אתר האינטרנט הרשמי של Xiaomi Mi Band (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא Xiaomi Mi Band בוויקישיתוף
99 Nights

99 Nights הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת הקנדית שרלוט קארדין. האלבום יצא לאור ב-25 באוגוסט 2023, על ידי חברת התקליטים Cult Nation Records. קארדין תיארה את האלבום כ"יומן מוזיקלי" ו"פסקול הקיץ [2021] שלה". לוס רובינסון ממגזין "דיילי טלגרף" העניקה לאלבום 4 מתוך 5 כוכבים והחמיאה ל"קול השועל" של קארדין ש"מסוגל לשאת כמעט כל מנגינה". היא תיארה את האלבום כ"מבוא קליט לאמן איכותי" עם "סינקופציות סקסיות-טרפיות" ו"גיטרות גלישה רוק מהדהדות". האלבום קיבל שתי מועמדויות לפרס ג'ונו בטקס פרסי ג'ונו לשנת 2024, עבור אלבום השנה ואלבום הפופ של השנה. "Confetti" היה מועמד לסינגל השנה, קארדין ומשתפי הפעולה שלה לכתיבת השירים ג'ייסון ברנדו ולובלין היו מועמדים לכותב השירים של השנה על "Confetti", ‏"Daddy's a Psycho" ו-"Jim Carrey", וברנדו, לובלין, מתייה, סנצ'ל וסם אוונט היו מועמדים למפיק השנה על "Confetti" ו-"Jim Carrey". מידע על האלבום 99 Nights באתר MusicBrainz האלבום 99 Nights באתר Discogs האלבום 99 Nights באתר ספוטיפיי האלבום 99 Nights באתר דיזר האלבום 99 Nights באתר אפל מיוזיק האלבום 99 Nights באתר יוטיוב "Charlotte Cardin Announces Sophomore Album '99 Nights,' Shares Title Track". Exclaim!. נבדק ב-26 באוגוסט 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Charlotte Cardin Channels the Feeling of Being "Happy and Really Lonely at the Same Time"". Exclaim!. נבדק ב-26 באוגוסט 2023. {{cite web}}: (עזרה) Neil McCormick; Poppie Platt; Kirsten Grant; LA Robinson, ‏Alice Cooper scrapes the barrel with macho clichés and misogyny – plus the week’s best albums, The Telegraph, 25 August 2023 "Here are all the 2024 Juno nominees". CBC Music, February 6, 2024. Gold/Platinum, Music Canada "99 Nights by Charlotte Cardin". Amazon Music. נבדק ב-26 באוגוסט 2023. {{cite web}}: (עזרה) "99 Nights [VINYL]:Amazon.ca: CDs & Vinyl". Amazon Music. נבדק ב-26 באוגוסט 2023. {{cite web}}: (עזרה) "99 Nights by Charlotte Cardin on Apple Music". Apple Music. נבדק ב-26 באוגוסט 2023. {{cite web}}: (עזרה)
זיכרון הצדק

זיכרון הצדק (באנגלית: The Memory of Justice) הוא סרט תיעודי שביים מרסל אופולס. הסרט עוסק בעיקר בפשעי מלחמה ובמשפטי נירנברג. הסרט נוצר בהשראת ספרו של טלפורד טיילור מ-1970, "Nuremberg and Vietnam: An American Tragedy (אנ')". טיילור מתראיין בהרחבה במהלך הסרט, אך אופולס מתייחס לספר כנקודת מוצא לבחינת האפשרות שאנשים ישפטו זה את זה, במיוחד לאור התנהגותם בהקשרים אחרים, כמו גם התמודדות עם אחריות אישית מול אחריות קולקטיבית. הסרט דן ברעיון שכל קבוצה שלטונית מסוגלת לבצע פשעי מלחמה. לסרט הייתה התחלה קשה. הוא מומן במקור בקיץ 1973 על ידי ה-BBC,‏ PolyGram (אנ'), וחברה פרטית שבסיסה בלונדון, Visual Program Systems (VPS); זו האחרונה רצתה שהסרט יעסוק בעיקר במעורבותה של ארצות הברית בווייטנאם ובמעורבותה של צרפת באלג'יריה. הסרט הוקרן בפסטיבל הקולנוע בקאן 1976, אך לא צורף לתחרות הראשית. הסרט שוחזר על ידי ארכיון הסרטים של האקדמיה (אנ') ב-2015. גרסה משוחזרת זו הוקרנה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו בספטמבר 2015, ובפסטיבל הסרטים של לונדון באוקטובר 2015. בשנת 2017 התייחס אופולס לסרט כ"עבודה האישית והכנה ביותר שעשיתי אי פעם." יהודי מנוחין רוברט קמפנר גוסטב מארק גילברט קרל דניץ אלברט שפר דניאל אלסברג ביאטה קלרספלד סרז' קלרספלד הנס-יואכים קולנקאמפף ולטר ורלימונט בנג'מין פרנץ אדגר פור הנס קרל ג'ון קנת גלבריית אנרי אלג אויגן קוגון גרהרד רוזה ריצ'רד פאלק ג'פרי לורנס פאן טי קים פוק רוברט ה. ג'קסון הרמן גרינג רודולף הס יואכים פון ריבנטרופ אדולף היטלר "זיכרון הצדק", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "זיכרון הצדק", באתר AllMovie (באנגלית) "זיכרון הצדק", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "זיכרון הצדק", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) TIFF.net | The Memory of Justice, tiff.net The Memory of Justice, British Film Institute
עזרת ישראל מיד צר

עזרת ישראל מיד צר הוא אחד הגדרים של מלחמת מצווה. מלחמות מסוג זה הן חלק ניכר מהמלחמות בתנ"ך. לדעת כמה אחרונים נוהגים כל דיני מלחמת מצווה במלחמות מסוג זה גם בזמן הזה, שבו אין לישראל מלך וסנהדרין. לדעת רבים מלחמות ישראל נחשבות ל"עזרת ישראל מיד צר". ההסבר הפשוט למלחמה מסוג זה הוא עצם הצלת הנפשות, אך יש שנתנו הסברים אחרים לכך. בתלמוד ירושלמי מובאת שיטת רבי יהודה: "מלחמת חובה כגון דאתיין אינון עלינן". רבות מהמלחמות בין ישראל לעמים המתוארות בתנ"ך היו מלחמות של הצלה מרדיפה או משעבוד, והן עונות לקריטריון זה של מלחמת מצווה. חלק ממלחמות אלה הן: מלחמת אהוד בן גרא במואב - לפי המסופר בספר שופטים, חלק משבטי ישראל השתעבדו לעגלון מלך מואב במשך שמונה עשרה שנה. השופט אהוד בן גרא נקט בפעולה נועזת בה הרג את המלך עגלון. ולאחר מכן פלש לשטח מואב יחד עם צבא גדול ונלחם במואב. בעקבות הניצחון והמורא הגדול שהטיל אהוד על המואבים, שרר שלום באזור זה במשך שמונים שנה. מלחמת ברק בן אבינעם ביבין מלך כנען - ישראל השתעבדו ליבין מלך כנען. בראש צבאו של יבין עמד שר הצבא סיסרא, ובצבאו היו תשע-מאות רכב ברזל. דבורה הנביאה הזמינה את ברק בן אבינעם לצאת למלחמה כנגד סיסרא. צבאו של ברק נערך בהר תבור, והביס את יבין באזור נחל קישון. כאשר נטש סיסרא את מרכבתו ונמלט ברגליו, הרגה אותו בעורמה יעל אשת חבר הקיני. כתוצאה מניצחון זה שרר שלום במשך ארבעים שנה. מלחמת גדעון בן יואש במדין - השופט גדעון בן יואש הוביל את בני ישראל במלחמת מדין כנגד מדין, עמלק ובני קדם, כאשר העמים האלה שיעבדו את ישראל שעבוד קשה. מלחמת יפתח הגלעדי בבני עמון - עמון נלחמו בישראל. זקני ישראל קראו ליפתח הגלעדי לעזרה, ובקשו ממנו שיוביל אותם במלחמה. יפתח יצא למלחמה והביס את בני עמון תבוסה מוחצת, ”מַכָּה גְּדוֹלָה מְאֹד” (י"א, ל"ג). לגבי מלחמות שנחשבות כמלחמת מצווה מטעמים אחרים, כתבו כמה ראשונים שנדרש לכך מלך וסנהדרין ושעם ישראל ישב על אדמתו. לעומת זאת, מלחמה להצלת ישראל, מופיעה בשולחן ערוך. וכתבו כמה אחרונים שמלחמה זו נחשבת למלחמת מצווה גם בזמן הזה. הרב אייל רזינקוביץ, מלחמה לעזרת ישראל מיד צר ולא תעמוד על דם רעך, קונטרסי לימוד - מלוכה ושלטון, ישיבת ההסדר ירוחם, תשע"ח, עמ' 474–482, באתר ספריית אסיף הרב אלי ברוך שולמן, מלחמת מצווה ועזרת ישראל מיד צר, באתר ישיבת רבנו יצחק אלחנן ראו משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ה', הלכה א' ראו למשל את דברי הרב רצון ערוסי כאן הרב שאול ישראלי ראה בכך מצווה מצד נקמה או מצד מצוות קידוש השם תלמוד ירושלמי, מסכת סוטה, פרק ח', הלכה י' ספר שופטים, פרק ג' ספר שופטים, פרק ד' - פרק ה' המלחמה מתוארת בפרקים ו' וז' של ספר שופטים ראו למשל בספר החינוך מצווה תקכ"ה, לא תערץ מפניהם, שכתב: "ונוהגת מצווה זו בזכרים, כי להם להלחם בזמן שישראל על אדמתן" ראו בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן שכ"ט, סעיף ו': "גויים שצרו על עיירות ישראל, אם באו על עסקי ממון אין מחללין עליהם את השבת, באו על עסקי נפשות ואפילו סתם יוצאים עליהם בכלי זיין ומחללין עליהם את השבת, ובעיר הסמוכה לספר אפילו לא באו אלא על עסקי תבן וקש מחללין עליהם את השבת" ומוסיף הרמ"א בהגהה: ואפילו לא באו עדיין אלא רוצים לבוא". ראו אנציקלופדיה תלמודית, ערך "מלחמה", הערה 107 בשם לבושי מרדכי וחזון איש
אסתי פשין

אסתי פשין (נולדה ב-1973) היא מנהלת מפעל הסייבר של התעשייה האווירית ובעבר מנכ"לית שדולת ההיי-טק בכנסת. פשין נולדה ב-1973 בירושלים. אביה, ד"ר יעקב פשין, היה מצאצאיו של יוסף זונדל מסלנט ועבד כאורתופד בבית החולים אסף הרופא. אימה, ריבה אביעד, הייתה המנהלת בפועל של האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך. את שירותה הצבאי עשתה ביחידה 8200 והשתחררה בתום שירות של 11 שנים בדרגת רב-סרן. ב-2012 השלימה תואר ראשון במחשבים וניהול מהאוניברסיטה הפתוחה, וב-2018 סיימה תואר שני בניהול באוניברסיטת תל אביב. בשנים 2007–2009 הייתה מנכ"לית חברת הסייבר לתשתיות קריטיות Waterfall. ב-2013 הצטרפה לתעשייה האווירית והקימה בה את מינהל הסייבר, ובינואר 2017 בחר בה דירקטוריון החברה לעמוד בראש מפעל חדש לפרויקטים בתחום הסייבר במסגרת פעילות החברה הבת אלתא. כמו כן, הייתה פשין פעילה בין השנים 2009–2019 בשדולת ההייטק בכנסת, בהתנדבות, וכיהנה כמנכ"לית השדולה. במסגרת תפקידה קידמה את הצעת "חוק האותיות הקטנות", שנועדה להורות לבנקים להגדיל את האותיות בדוחות, במכתבים ובחשבונות שהם שולחים לקשישים. ההצעה נולדה בעקבות מאבק מתמשך של סבתה מצד אימה של פשין, ניצולת השואה אהובה הלוי לוין, בבנק ישראל. פשין מחזיקה ברישיון טיס אזרחי וחברה באיגוד לתעופה ספורטיבית, לאחר שהתגברה על פחד מטיסה. ב-2016 נבחרה למקום ה-27 ברשימת 50 הנשים המשפיעות בישראל של מגזין פורבס. ב-2017 נבחרה למקום ה-47 ברשימת 50 הנשים המשפיעות של עיתון גלובס, ובמקום ה-18 ברשימת 100 המשפיעים של מגזין דה-מרקר. אסתי פשין, ברשת החברתית LinkedIn אסתי פשין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) יובל גמליאל, אני ואת נשנה את העולם, באתר ynet, 24 בינואר 2018 אורה קורן, התעשייה האווירית ממציאה עצמה מחדש: עסקות סייבר ב-100 מיליון דולר ב-2016, באתר TheMarker‏, 30 בינואר 2017 מערכת אנשים ומחשבים, התעשייה האווירית מקימה מפעל סייבר חדש, בהנהלת אסתי פשין -, באתר אנשים ומחשבים - פורטל חדשות היי-טק, מיחשוב, טלקום, טכנולוגיות, ‏2017-01-31 גיא גרימלנד, מנכ"לית שדולת ההיי-טק בכנסת: המצב שלנו קשה, אבל בתעשייה מעדיפים לשבת בבתי קפה, באתר TheMarker‏, 6 ביוני 2011 אריק בנדר, צוואת הסבתא מי-ם תהפוך לחוק מדינה?, באתר מעריב, ‏26 בפברואר 2011 aguda5, תוצאות הבחירות לחברי הוועד ולוועדת ביקורת, באתר האיגוד לתעופה, ‏2024-03-30 האוניברסיטה הפתוחה, הרצאתה של אסתי פשין על פחד הטיסה שלה וחוויותיה בהטסת מטוסים קלים, באתר www.facebook.com, ‏21 בפברואר 2022 התעשייה האווירית לישראל, אסתי פשין, ראש מינהל הסייבר בתעשייה האווירית, מככבת במקום 27 ברשימת 50 הנשים המשפיעות בישראל של מגזין Forbes Israel., באתר www.facebook.com, ‏3 באוגוסט 2016 המשפיעות 2017 - אסתי פשין, באתר גלובס רשימת 100 המשפיעים בישראל נחשפת - TheMarker, באתר www.themarker.com ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אסתי פשין".
TRACE

(Transition Region and Coronal Explorer (TRACE (מוכר גם כ-Explorer 73 ו-SMEX-4) היה טלסקופ חלל שהיה חלק של תוכנית אקספלורר במסגרת מיזם ללוויינים זולים. הוא פעל כ-12 שנים בתחום חקר השמש. מטרת המערכת הייתה לבצע חקר של פעילות עטרת השמש ופעילות השדה המגנטי של השמש. הלוויין נבנה במרכז החלל גודרד. טלסקופ שהותקן על הלוויין נבנה על ידי לוקהיד מרטין כאשר החלק האופטי סופק של ידי הסמית'סוניאן. טלסקופ פעל בתחום על-סגול. טלסקופ צויד ברגש CCD. תחום התצפית של המכשיר היה 8.5 דקות זוויתיות עם רגישות של כשנייה זוויתית. פאנל סולארי היה יכול לספק 85 ו"ט. בנוסף לכך על הלוויין הותקנה סוללת מצברים שהייתה יכולה לספק חשמל במשך 9 שעות. הנתונים שהתקבלו נשמרו בדיסק בעל יכולת של 300 מגה בייט. קצב העברת הנתונים לתחנת בקרה היה עד 2.25 מגהביט בשנייה. השיגור בוצע בהצלחה ב-2 באפריל 1998 מבסיס חיל האוויר ונדנברג. הלוויין פעל במסלול מסונכרן-שמש בגובה של כ-530 ק"מ. אורך חיים המתוכנן היה שנה אך המכשיר פעל כ-12 שנים. הלוויין פעל בתאום עם לוויין נוסף לחקר השמש "SOHO". על בסיס נתונים שהתקבלו פורסמו מעל ל-1000 מאמרים מדעיים. אתר האינטרנט הרשמי של TRACE אתר האינטרנט הרשמי של TRACE (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא TRACE בוויקישיתוף תיאור המשימה באתר לוקהיד מרטין תיאור באתר נאס"א
הדיוויזיה השישית (בוואריה)

הדיוויזיה המלכותית הבווארית השישית (בבווארית: 6. Königlich Bayerische Division) הייתה דיוויזיה בצבא הבווארי ומאוחר יותר בצבא הקיסרות הגרמנית, אשר לחמה במלחמת העולם הראשונה ופורקה ב-1919. הדיוויזיה הוקמה ב-1 באפריל 1900, והייתה מוצבת ברגנסבורג. במקורות הבוואריים, לא כונתה בדרך כלל הדיוויזיה כ"דיוויזיה בווארית מלכותית", שכן זו נחשבה מובן מאליו, אך מחוץ לבוואריה, ייעוד זה שימש לה, וליחידות בוואריות אחרות, כדי להבדיל ביניהן מיחידות פרוסיות שמספרן דומה. הדיוויזיה הייתה חלק מהקורפוס הבווארי המלכותי השלישי. במהלך מלחמת העולם הראשונה שירתה הדיוויזיה בחזית המערבית. היא נלחמה בתחילה במערכה על הגבולות, ולאחר מכן שירתה באזור שבין הנהרות מז ומוזל עד יולי 1916. ביולי ובאוגוסט 1916 לחמה הדיוויזיה בקרב ורדן, ולאחר מכן היא נלחמה ביער ארגון. בסוף ספטמבר 1916, היא נלחמה בקרב על הסום. הדיוויזיה ספגה אבדות קשות בשני הקרבות הללו. מאוקטובר 1916 עד 1918, הדיוויזיה החזיקה את החפירות בפלנדריה ובארטוס, ונלחמה בקרב אראס ובקרב פשנדל. לאחר מכן היא נלחמה במתקפת האביב הגרמנית של 1918, ונלחמה בקרב הראשון על הסום (1918), הידוע גם בשם הקרב השני של הסום (כדי להבדיל בינו לבין הקרב ב-1916). לאחר תקופה בשוחות בפלנדריה וליד ורדן, נלחמה הדיוויזיה בקרב השני על הסום (1918), הידוע גם בשם הקרב השלישי על הסום. היא המשיכה להתנגד להתקפות שונות של מדינות ההסכמה עד סוף המלחמה. המודיעין של בעלות הברית דירג את הדיוויזיה כאחת הדיוויזיות הגרמניות הטובות ביותר. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, וב-19 ביוני 1919 פורקה הדיוויזיה. קרל פון הורן (1 באפריל 1900–18 במרץ 1904) תיאודור פון צווהל (19 במרץ 1904–20 במאי 1906) לואיטפולד פון הורן (21 במאי 1906–12 באוקטובר 1906) פרידריך פון פפלאום (13 באוקטובר 1906–5 באוגוסט 1909) קרל פון מרטיני (6 באוגוסט 1909–21 באפריל 1912) אוסקר פון קסילנדר (22 באפריל 1912–26 במרץ 1913) מקסימיליאן פון ההן (27 במרץ 1913–17 בפברואר 1915) אוטו פון גיסלינג (17 בפברואר 1915–17 באפריל 1916) אלברט קוך (17 באפריל 1916–10 ביולי 1916) מקסימיליאן פון ההן (10 ביולי 1916–16 באוקטובר 1916) מקסימיליאן פון קירשבאום (16 באוקטובר 1916–23 באוקטובר 1916) איגנץ פון גודין (28 באוקטובר 1916–28 בספטמבר 1917) קרל פון רידל (30 בספטמבר 1917–29 במאי 1918) אוטו פון ראוכנברגר (29 במאי 1918–19 בדצמבר 1918) אויגן פון צלנר (20 בדצמבר 1918–19 ביוני 1919) מדיה וקבצים בנושא הדיוויזיה השישית בוויקישיתוף
יוניטי (מודול)

יוניטי (באנגלית:Unity) - מודול ראשון של תחנת החלל הבין-לאומית שנבנה בארצות הברית. הוא נבנה על ידי בואינג במתקני מרכז החלל גודרד. מודול שוגר לחלל בשנת 1998 בתא מטען של מעבורת החלל אנדוור במשימה STS-88. מודול נבנה על ידי בואינג בהתאם למפרט של נאס"א. צורת המודול הוא גליל באורך של כ-5.5 מ' וקוטר עד 4.6 מ'. הוא נבנה מפלדה. דרך המודול עוברים כבלי חשמל וצנרת אספקת מים ואוויר. בחלק החיצוני של המודול הותקנו 6 תאי עגינה. השיגור בוצע ב-4 בדצמבר 1998 בתא מטען של מעבורת החלל אנדוור במסגרת משימה STS-88. מודול "יוניטי" הוצא מתא המטען בעזרת זרוע רובוטי קנדארם וחובר לתא עגינה קדמי של מודול "זאריה" בעזרת יחידת מעבר. בהמשך צוות המעבורת פעל לחיבור מערכות שונות בין המודולים ולהתקנת ציוד חיצוני. תא עגינה "נדיר" בשנים 2000 ו-2001 לתא עגינה זו חוברו מעבורות חלל במסגרת משימות STS-97 ו-STS-98. בשנים 2011–2015 לתא עגינה זו חובר מודול לוגיסטי רב תכליתי Leonardo שהגיע במעבורות חלל. החל משנת 2015 תא עגינה מנוצלת לחיבור חלליות מטען מדגם סיגנוס. תא עגינה קדמי בתחילת פעילות לתא עגינה זו חוברה יחידת מעבר PMA-2. בשנים 1999–2000 לתא עגינה זו חוברו מעבורות חלל במסגרת משימות STS-96, STS-101, STS-106 ו-STS-92. בשנת 2001 לתא עגינה זו חובר מודול "דסטיני" ויחידת מעבר PMA-2 עברה למודול זה. תא עגינה אחורי לתא עגינה זו חובר מודול "זאריה". תא עגינה ימני לתא עגינה זו חובר מודול "קווסט". תא עגינה שמאלי לתא עגינה זו חובר מודול "טרנקוויליטי". תא עגינה "זניט" לתא עגינה זו מחובר מבנה מסבך Z1. מדיה וקבצים בנושא יוניטי בוויקישיתוף תיאור המודול באתר נאס"א סרטון עם הסבר על המודול ומיקומו בתחנת החלל
כימזה

כימזה הוא אגם מים מתוקים בבוואריה שבדרום מזרח גרמניה, ליד העיר רוזנהיים. לעיתים קרובות האגם מכונה "הים הבווארי". הנהרות טירולר (אנ') ופרין (אנ') מזינים את האגם מדרום, ונהר אלץ זורם מהאגם החוצה לכיוון צפון, ומתנזג בהמשך עם נהר הדנובה. אגם כימזה מחולק לחלק הצפוני הגדול יותר, בצפון-מזרח, והחלק הדרומי הקטן בדרום מערב. האגם וסביבותיו הם אזור בילוי פופולרי. כמו אגמים פרה-אלפיניים רבים אחרים, גם הכימזה נוצר בסוף עידן הקרח האחרון לפני כ-10,000 שנים, משקע שנחצב על ידי קרחון הנקרא זונגנבקן (אנ'). במקור האגם כיסה שטח של כמעט 240 קמ"ר, שעל פי ההערכות מהווה בערך פי שלושה מהשטח הנוכחי של האגם. בתוך 10,000 שנים שטחו הצטמצם לכ-80 קמ"ר. לפני 1904 ירד מפלס המים בכמטר. ישנם שלושה איים עיקריים באגם: הרנינסל ("אי האדונים"), הגדול ביותר, שטחו 238 כ-590 דונם). פראונכימס, שטחו כ-38 דונם, נקרא גם פראונינסל ("אי הנשים"), והקרוטינסל הבלתי מיושב, ששטחו 8.6 דונם, ונקרא גם "אי הכרוב" משום שבימי הביניים גידלו בו כרוב וירקות נוספים. באי הרנינסל יש ארמון שנבנה על ידי המלך לודוויג השני ב-1878, שמעולם לא הושלם, אך היה אמור להיות העתק של ארמון ורסאי. רבים מחדריו פתוחים לתיירים; לאורך הקיץ נערכים סיורים בארמון ובשטחיו הנרחבים. באי פראונכימס, הקטן מבין שני האיים המרכזיים, שוכן בית נזירות בנדיקטיני, שנבנה בשנת 782, כמו גם כפר קטן. הנזירות מכינות משקה חריף בשם קלוסטרליקור ("שיכר קלויסטר") ומרציפן (משחת שקדים). באגם ישנו גם אי קטן מאד בעל שטח של 22 מ"ר, על פי ההשערה נוצר באופן מלאכותי כדי לסמן נקודה רדודה לסירות מפרש. באי יש ערבה, שנשתלה במקור ב-1935, והוחלפה בעץ צעיר בשנות ה-2000. מדיה וקבצים בנושא כימזה בוויקישיתוף
איסמעיל האקי ביי

איסמעיל האקי ביי (בטורקית: İsmail Hakkı Bey;‏ 1883 – 4 ביוני 1923) היה קצין כורדי של הצבא העות'מאני ולאחר מכן הצבא הטורקי. איסמעיל נולד ב-1883 בקונסטנטינופול (איסטנבול) והיה בנו של מוסטפא זיני פאשה. הוא נכנס לאקדמיה הצבאית ב-13 במרץ 1899 וסיים את לימודיו כלוטננט ב-10 בינואר 1902. הוא קיבל הכשרה וחינוך בצבא הצרפתי בין השנים 1910–1911 והיה דובר צרפתית. הוא השתתף במלחמה האיטלקית-עות'מאנית, במלחמות הבלקן ובמלחמת העולם הראשונה. הוא נסע לאנטוליה ב-17 בספטמבר 1920 והשתתף במלחמת העצמאות הטורקית. לאחר המלחמה הוענק לו עיטור העצמאות עם סרט אדום. הוא מת ב-4 באפריל 1923, בזמן שהיה מפקח מחוז ז'נדרמריה של קשאן. מסדר אוסמניה דרגה 3 עם חרב מדליית מלחמה עות'מאנית ("כוכב גליפולי", האימפריה העות'מאנית) מדליית כסף של ליאקאט מדליית כסף של אימתיאז צלב הברזל הפרוסי דרגה 1 ו-2 מדליית הצטיינות צבאית אוסטרו-הונגרית דרגה 3 מדליית עצמאות עם סרט אדום מדיה וקבצים בנושא איסמעיל האקי ביי בוויקישיתוף
מט (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מט – עמדת ניצחון בשחמט אישים: דני מט – איש צבא ישראלי דניאל מט (חוקר קבלה) – חוקר קבלה ישראלי מת