laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הפועל יובלים (שחייה)

הפועל יובלים היא אגודת שחייה ישראלית מירושלים. האגודה היא מחלקת השחייה במועדון הספורט בית טיילור. האגודה הוקמה ב-1992. מאז קטפה תארים, בנוסף גם תארים בשחייה אומנותית. שחייני הבריכה מתאמנים בבית טיילור. בין השחייניות האמנותיות הידועות של האגודה בעבר ובהווה ניתן למנות את השחייניות האולימפיות והבינלאומיות: אנסטסיה גלושקוב אינה יופה אסתר לוי יבגניה טטלבאום הפועל יובלים, ברשת החברתית פייסבוק הפועל יובלים ירושלים אלופת ישראל לבוגרות 2011 בשחייה אומנותית, באתר one, ‏ 9 ביולי 2011 הפועל יובלים ירושלים אלופי ישראל בתרגילים טכניים, באתר one, ‏ 11 בפברואר 2012 הישגי ספורטאי הפועל בשנת 2014-2015, באתר הפועל התאגדות לתרבות גופנית ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יורפ (אסטרואיד)

54509 יורפ (באנגלית: YORP‏54509), לשעבר 2000 PH5 הוא אסטרואיד מסוג אפולו שהתגלה על ידי פרויקט LINEAR לגילוי אסטרואידים קרובי ארץ. בדיקת סיבובו העצמי הראתה בפעם הראשונה את אפקט יורפ. מאפייני מסלולו גורמים למדענים לשער שבמקור יורפ נפלט מהמערכת הבינארית כדור הארץ - הירח. האסטרואיד מקיף את השמש בפרק זמן של שנה לערך. מסלולו, הקרוב לזה של כדור הארץ, דומה לפרסה ובשל כך הוא מתקרב אלינו פעמיים כל 100 שנה. ב-2 בינואר 2104 יורפ יעבור במרחק 787,000 ק"מ מאיתנו - פחות מכפליים מרחקו של הירח. בין 1999 ל-2006 יורפ עבר בקרבתנו 8 פעמים, כל פעם לקראת סוף חודש יולי, כשהמרחק הקרוב ביותר היה ב-2002 - פי 4.5 ממרחק הירח מאיתנו. לא צפויה סכנת התנגשות עמו ב-2,000 השנים הקרובות. יורפ מושפע רבות מהאפקט עקב ממדיו הקטנים וצורתו העקלקלה. נתוני התצפיות באסטרואיד בשנת 2002 היו שונים במעט מאלה של 2001. לאור כך הציע ד. ווֹקְרוּליסְקי שדיוק של 0.1 אלפיות במדידת הסיבוב העצמי יראה את האפקט על האסטרואיד. עונת תצפיות ברדאר ב-2004 איפשרה לקבל מודל תלת-ממדי ולאשר באמצעות סימולציות מחשב שהתאוצה תואמת את החזוי לפי אפקט זה. המודל גם שלל את האפשרות שסיבת השינויים היא כוח הגאות שהאסטרואיד חווה בהתקרבו לכדור הארץ. מ-2001 עד 2005 התאוצה גרמה לאסטרואיד יורפ להסתובב בעוד כ-270° יחסית לסיבובו הצפוי אם נתוני 2001 היו נותרים ללא שינוי. חישובים מנבאים שמסלול האסטרואיד יישאר יציב עוד 35 מיליון שנה אך מהירות סיבובו העצמי תרד ל-20 שניות. עד אז הוא ישנה את המורפולוגיה שלו ויהפוך לאסטרואיד כפול. אפקט יארקובסקי מדיה וקבצים בנושא יורפ בוויקישיתוף ראשי תיבות של Lincoln Near-Earth Asteroid Research מאמר http://astrosun2.astro.cornell.edu/~jlm/NEAs/2000PH5/ דו"ח נאס"א http://neo.jpl.nasa.gov/news/news131.html
Mein Herze schwimmt im Blut, רי"ב 199

Mein Herze schwimmt im Blut (בעברית: לבי רוחץ בדם) רי"ב 199, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בין 1711 ל-1714, בהיותו בוויימאר. מקובל להניח שביצועה הראשון היה ב-12 באוגוסט 1714, יום ראשון ה-11 לאחר חג השילוש הקדוש, אם כי יש סבורים שהיה זה במועד זה ב-1713. היא יצירת סולו לסופרן. כקנטטות נוספות מאותה תקופה, הוא ביצע אותה מספר פעמים נוספות מאוחר יותר, בין היתר כשעבד בלייפציג, ב-1723 באותו מועד. באך עבד כמלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708, ובמרץ 1714 קודם לתפקיד הממונה על המוזיקה. בתפקיד זה היה אחראי להלחנה של יצירה חדשה מדי חודש, בעיקר של קנטטות, כשמטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. לפי הידוע כיום, קנטטה זו הייתה השישית בשנה לאחר רי"ב 182, רי"ב 12, רי"ב 172, רי"ב 21 ורי"ב 54 (כנראה) מתוך שמונה שהלחין באותה שנה. הלברית נכתבה על ידי גאורג כריסטיאן להמס (Georg Christian Lehms) שחי אז בדרמשטאדט, ולכן לא ידוע אם באך פגש אותו אישית בתקופה קודמת, או שחיבורו של להמס הגיע לידיו של באך באופן אחר. כמו כן, לא ידוע אם באך חיבר את הקנטטה במיוחד לכבוד המועד במסגרת תפקידו, או שהוא חיבר אותו בעבר ורק השתמש בו אז. זאת, בדומה לקנטטת הסולו מס' 54 שמשערים שבוצעה בחודש הקודם שהלברית שלה אף היא נכתבה על ידי להמס. הלברית לא קשורה לסדר הקריאה של אותו יום ועוסקת בתהליך חזרה בתשובה וחרטה על החטאים, כאשר בתחילה נדמה החוטא בעיני עצמו כחסר תקווה, אך לבסוף מתנחם בחסד האל. בביצועים מאוחרים של הקנטטה, בקטן ב-1720 ובלייפציג ב-1273 הוא ערך מספר שינויים כגון החלפת הסולם מדו מינור לרה מינור והחלפת ויולה אובליגטו בצ'לו. הביצוע בלייפציג היה לפני המיסה ולאחריו בוצעה קנטטה מס' 179. הקנטטה נכתבה עבור סולו סופרן אחד והרכב קאמרי שכולל אבוב, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו שמבוצע גם על ידי בסון וויולונה. בקנטטה שמונה חלקים: רצ'יטטיב: Mein Herze schwimmt im Blut (לבי רוחץ בדם) אריה: Stumme Seufzer, stille Klagen (דומיית אנחות, שתיקת ייסורים) רצ'יטטיב: Doch Gott muss mir genädig sein (אך האל מחויב להעניק לי רחמיו) אריה: Tief gebückt und voller Reue (לעפר שחוחה ומלאת חרטה) רצ'יטטיב: Auf diese Schmerzensreu (מתוך יסורי החרטה) כורל: Ich, dein betrübtes Kind (אני, האומלל בילדיך) רצ'יטטיב: Ich lege mich in diese Wunden (אניח גופי ונפשי באלה הפצעים) אריה: Wie freudig ist mein Herz (כה יגיל לבי) את הקנטטה ביצעו והקליטו כ-55 פעמים חלקן על ידי מנצחים ידועים כגון ניקולאוס הרנונקור (ב-1989), טון קופמן (ב-1995), מסאקי סוזוקי (ב-1996) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000). מידע על היצירה "Mein Herze schwimmt im Blut, רי"ב 199" באתר מיוזיק בריינז Mein Herze schwimmt im Blut, רי"ב 199 באתר קנטטות באך טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית) באתר All Music ביוגרפיה של באך באתר אוניברסיטת חרונינגן The Cantatas of J. S. Bach: With Their Librettos in German-English Parallel Text, Alfred Dürr, Richard D. P. Jones, עמוד 13 הקנטטה באתר פרויקט ספריית התווים הבינלאומי (IMSLP) רשימת ההקלטות באתר קנטטות באך
מנדס

מנדס, מנדז או מנדש (בכתב לטיני: Mendes) הוא שם משפחה מחצי האי האיברי שפירושו "בנו של מנדו" או "בנו של מם". האם התכוונתם ל... אישים אווה מנדז – שחקנית אמריקאית אלפרד מנדס – סופר מטרינידד וטובגו ארישטידש דה סוזה מנדש – דיפלומט פורטוגזי וחסיד אומות העולם ארנלדו טאמאיו מנדס – קוסמונאוט קובני גוידו אהרן מנדס – רופא וגנרל יהודי בצבא איטליה דונה גרציה מנדס – דונה גרציה נשיא, אשת עסקים, נדבנית ומדינאית יהודייה דוד ג'ורג'יו מנדס – רופא ומנתח ישראלי דוד פרנקו-מנדס – משורר ומחזאי עברי יהודי-הולנדי הנרי פררה מנדס – רב אמריקאי חואן מנדז – כדורסלן קנדי טיאגו מנדש – כדורגלן פורטוגזי מאור מנדס – רופא למחלות ריאה ומומחה למחלת השחפת סם מנדס – במאי תיאטרון וקולנוע בריטי סרז'יו מנדז – מוזיקאי ברזילאי פאולו מנדס דה רושה – אדריכל ומתכנן ערים ברזילאי פול מנדס-פלור – חוקר מחשבת היהדות בעת החדשה באוניברסיטת שיקגו פייר מנדס פראנס – פוליטיקאי צרפתי, ראש ממשלת צרפת פרדריק דה סולה מנדס – רב, סופר ועורך. בנו של אברהם פררה מנדס פרנאו מנדש פינטו – מגלה ארצות וסופר פורטוגזי קמילה מנדס – שחקנית אמריקאית ריטה מנדס-פלור – אמנית ישראלית רב-תחומית שון מנדס – זמר קנדי שונות מנדס (מצרים) (אנ') – עיר מצרית עתיקה במחוז א-דקהלייה
מאוזוליאום המשוררים

מאוזוליאום המשוררים (בפרסית: مزار شاعران, آرامگاه شاعران) הוא מבנה הנמצא בבית הקברות שברובע סורח'אבּ בעיר תבריז באיראן. בו קבורים משוררים, מדענים ואנשים ידועים שתרמו לתרבות האיראנית בתקופות שונות. בית הקברות של סורח'אב מוזכר לראשונה בספר "נוזהת אל-קולובּ" מאת חמד-אללה מוסתוופי (حمدالله مستوفی). בתחילת שנות השמונים של המאה העשרים הושלמה בנייתו של המאוזוליאום הנוכחי באתר, בעיצובו של האדריכל ע'ולאם רזא פרזאן-מהר (غلام‌رضا فرزان‌مهر). המאוזוליאום ממוקם באמצע המתחם ומתנשא לגובה של 30 מטרים. הוא משלב יסודות ארכטיקטונים מסורתיים ומודרניים. המשורר האחרון שנקבר באתר (בשנת 1988) הוא מוחמד חוסין שהריאר, המשורר המודרני האיראני המפורסם. במתחם קבורים יותר מ-400 משוררים, אנשי רוח ויוצרים, והוא מושך אליו אוהבי ספרות ושירה ותיירים רבים מאיראן ומהעולם. בין האישים הקבורים באתר זה: אנוורי אבּיורדי (אנ') אסדי טוסי (אנ') המאם-י תבריזי (אנ') ח'אקאני (אנ') טאהר "ח'ושנוויס" תבריזי לסאני שיראזי מוחמד חוסין שהריאר (אנ') מחמוד מלמאסי (אנ') מירזא עלי אק'א תבריזי (ת'קת אל-אסלאם תבריזי) (אנ') עזיז ח'אן מוכּרי (אנ') קטראן תבריזי (אנ') שיח' מוחמד ח'יאבּאני (אנ') מדיה וקבצים בנושא מוזואליאום המשוררים בוויקישיתוף על המוזואליאום מתוך אתר בנושא (אנגלית) קורות חיי המשורר שהאריאר (באנגלית) Spuler, B., "Ḥamd Allāh b. Abī Bakr b. Aḥmād b. Naṣr al-Mustawfī al-Ḳazwīnī," Encyclopaedia of Islam, Second Edition, s.v. על אודות המבנה באתר "איראן היום".
משה בכרך

רבי משה בן מנדל בָּכרָך, שנודע בכינויו ר' משה ר' מֶנדֶל'שׂ (="בן מנדל"; בגרמנית: Moses Mendels;‏ ? - י"א באלול ה'ש"ף, 9 בספטמבר 1620), היה רב, פרנס דיין וראש ישיבה בגרמניה. מנהיג קהילת פרנקפורט וראש הישיבה בעיר. נולד בפרנקפורט לרב מנחם מנדלן בכרך. אביו נפטר בב' באלול ה'שנ"ט, 23 באוגוסט 1599 ונקבר בפרנקפורט. הוא נעשה פרנס ומנהיג בקהילה היהודית בעיר הולדתו, ושימש כדיין בבית דינו של רבי ישעיה בן אברהם סגל אב"ד פרנקפורט. עיקר עיסוקו הייתה ישיבתו הגדולה בעיר שאת תלמידיה הרבים פרנס מכספו הפרטי. בספר המנהגים של קהילת יהודי פרנקפורט "יוסף אומץ" נזכר כי הקפיד על מנהג פרנקפורט הישן לאכול סעודה שלישית לפני תפילת מנחה של שבת, כשיטת רבנו תם, וגזר בחרם על שמש בית הכנסת בעיר לדאוג לביצוע המנהג. בעקבות פעילותו התקבל המנהג בקהילת פרנקפורט. נותרו מפרי עטו רק הסכמות שנתן לספרים רבים. הוא נפטר בי"א באלול ה'ש"ף, 9 בספטמבר 1620 ונקבר בפרנקפורט. בנו היה הרב יששכר בער בכרך המכונה "החסיד כהר"ר בער גנז בכרך", נפטר בו' באלול ה'תל"ח. הוא היה מחותנו של ר' שמואל קאיידנובר. בנו של ר' בער, ר' נפתלי הירץ גנז בכרך, היה גם הוא פרנס ומנהיג בקהילת פרנקפורט, והוא אחד מכותבי ההסכמות לספר "חות יאיר". ישראל טוביה אייזנשטאדט, דעת קדושים, סט. פטרסבורג תרנ"ז-תרנ"ח. עמ' 215, באתר היברובוקס בכרך, משה בן ישעיה מנחם, בספרייה היהודית המקוונת (באנגלית) (מתוך ערכו באנציקלופדיה יודאיקה. עורכי האנציקלופדיה מזהים את נושא הערך ואת ר' משה ר' מנדלש מפראג ופוזנא כאדם אחד) מסכת פסחים, דף קה. יוסף אומץ, פרנקפורט תפ"ג, סי' תרע"א.
אליזה קמפוס

אליזה קמפוס (ברומנית: Eliza Campus;‏ 1908–2004) הייתה היסטוריונית מורה ומחנכת, מחברת ספרי היסטוריה וגם רומן היסטורי, יהודיה רומנייה. אליזה קמפוס נולדה בבוקרשט, רומניה, בת למשפחה יהודית ממוצא ספרדי משני הוריה, אחד מאבותיה, אליקים אלגאזי, היה הרופא של שטפן הגדול בשנים 1492 - 1504. היא למדה בבית ספר יסודי של הקהילה היהודית ספרדית ברומניה, המשיכה לבית ספר תיכון של בית הספר המרכזי ולאחר מכן לימודים אקדמאיים בפקולטה להיסטוריה של אוניברסיטת בוקרשט. היא הייתה הסטודנטית המועדפת של פרופסור ניקולאה יורגה ובסיום לימודיה התלוותה אליו בנסיעות המחקר שלו בערי אירופה ואמריקה. בתקופת שואת יהודי רומניה והממשלות האנטישמיות ברומניה, כשהיהודים סולקו מכל המוסדות הלימודיים הרומנים, קמפוס כיהנה כמנהלת, מורה ומחנכת של בית הספר היהודי (יהודים ספרדים) לבנות בבוקרשט והמשיכה בתפקיד זה עד 1948. לאחר מלחמת העולם השנייה הייתה פרופסור להיסטוריה באוניברסיטת בוקרשט, אך הודחה מתפקידה בשנות החמישים של המאה העשרים. קמפוס המשיכה לעבוד כהיסטוריונית המתמחה בתחום קשרי החוץ והיחסים הדיפלומטיים כחוקרת במכון להיסטוריה על שם "ניקולאה יורגה". 1968 Mica înțelegere (ההסכמה הקטנה) 1969 Studii privind politica externă a României 1919 - 1939 (לימודים הנוגעים למדיניות החוץ של רומניה 1919 - 1939) 1972 Înțelegerea Balcanică (ההסכמה הבלקנית) 1980 Culegere de studii 1971 - 1977 (אסופת לימודים 1971 - 1977) 1980 Din politica externă a României 1913 - 1947 (ממדיניות החוץ של רומניה 1913 - 1947) 1983 România la Conferința de Pace de la Paris 1918 - 1920 (רומניה בוועידת השלום של פריז 1918 - 1920) 1998 Raymond Poincare - 1860 - 1934; Un om în istoria lumii; Din istoria relațiilor româno-franceze (ריימון פואנקרה - 1860 - 1934; אדם בהיסטוריה של העולם; מההיסטוריה של היחסים הרומנו-צרפתיים) ספר זה זכה לפרס על שם "ניקולאה טיטולסקו". 2002 Pentru Moldova (למען מולדובה) רומן היסטורי, שבמרכזו דמותו של דימיטריה קנטמיר. Evrei din România - Breviar biobibliografic Hasefer, București, 2008 עמוד 95 (ברומנית) Istoricul Eliza Campus, director de ṣcoală: „Au venit la mine cu revolverele, în cancelarie…” (ברומנית)
בלאקפילד

בלאקפילד (באנגלית: Blackfield) הוא הרכב רוק ישראלי-אנגלי שנוצר בעקבות שיתוף פעולה בין מייסד וסולן להקת פורקיופיין טרי (Porcupine Tree) סטיבן וילסון האנגלי והזמר הישראלי אביב גפן. גפן, כמעריץ של להקת פורקיופיין טרי הזמין את הלהקה להופיע בישראל בשנת 2000, ובין גפן וסולן הלהקה נוצרה חברות שהובילה להקלטות משותפות שצמחו בסופו של דבר ליצירת תקליט משותף של השניים. התקליט יצא בישראל ובאירופה בשנת 2004, ובארצות הברית בשנת 2005. האלבום הגיע למכירות של למעלה ממאה אלף תקליטים בכל רחבי העולם. לבד משמונה שירים מקוריים באלבום, חידש ההרכב שלושה שירים של אביב גפן שתורגמו לאנגלית בידי וילסון - "Cloudy Now" (מבוסס על "עכשיו מעונן" מתוך "עכשיו מעונן"), "Scars" (מבוסס על "צלקות" מתוך "יומן מסע") ו"Glow" (שניבא את יציאת "זוהרים" באלבום "עם הזמן") . בנוסף באלבום השני בלאקפילד החליטו לחדש עוד מספר שירים שנכתבו במקור על ידי גפן לאלבומיו בעברית כמו "סוף העולם" (מתוך "ירח מלא"), "מגפה" ו"אלפי אנשים" (מתוך אלבומו האחרון של גפן "עם הזמן") האלבום השני של הלהקה יצא לאור ברחבי אירופה וישראל ב-12 בפברואר 2007 כשהסינגל הראשון ממנו "Once" פורסם בעמוד של בלאקפילד באתר MySpace כמו גם תקציר של האלבום המתקרב. "בלאקפילד II" יצא תחת חברת התקליטים היוקרתית "Atlantic Warner" ב-28 במרץ 2011 יצא לאור אלבומה השלישי של הלהקה, Welcome to My DNA. ב-26 באוגוסט 2013 יצא לאור אלבומה הרביעי של הלהקה, Blackfield IV. באלבום זה וילסון המשיך את הקו של האלבום הקודם, ובו הוא הפחית את פעילותו באלבום ובלהקה. את כל השירים באלבום כתב והלחין גפן, כאשר וילסון תרם את קולו בשיר אחד. ב-10 בפברואר 2017, יצא לאור אלבומה החמישי של הלהקה, Blackfield V. ב-24 ביולי 2020, לאחר חתימתם בחברת וורנר מיוזיק גרופ, הוציאו את הסינגל הראשון מתוך אלבומם השישי, "Summer's Gone". ב-4 בדצמבר 2020, יצא לאור אלבומה השישי של הלהקה, For the Music. Blackfield - פברואר 2004 Blackfield II - פברואר 2007 Welcome to My DNA - מרץ 2011 Blackfield IV - אוגוסט 2013 Blackfield V - פברואר 2017 For the Music - 2020 Hello - נובמבר 2003 Pain - דצמבר 2003 Blackfield - מרץ 2004 Cloudy Now - מאי 2004 Once - ינואר 2007 Miss U - מרץ 2007 אתר האינטרנט הרשמי של בלאקפילד בלאקפילד, ברשת החברתית פייסבוק בלאקפילד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) בלאקפילד, סרטונים בערוץ היוטיוב בלאקפילד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) בלאקפילד, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) בלאקפילד, באתר ספוטיפיי בלאקפילד, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) בלאקפילד, באתר Last.fm (באנגלית) בלאקפילד, באתר AllMusic (באנגלית) בלאקפילד, באתר MusicBrainz (באנגלית) בלאקפילד, באתר דיזר בלאקפילד, באתר Discogs (באנגלית) בלאקפילד, באתר Songkick (באנגלית) בלאקפילד, באתר Genius בלאקפילד, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) בלאקפילד, באתר בילבורד (באנגלית) בלאקפילד, באתר טיידל (באנגלית) בלקפילד (להקה), דף שער בספרייה הלאומית הסינגל הראשון מתוך האלבום החדש של "בלאקפילד" בהובלת אביב גפן, באתר ‏מאקו‏, 24 ביולי 2020
המשחתות מסדרת ארלי ברק

המשחתות מסדרת ארלי ברק (באנגלית: Arleigh Burke-class destroyer) הן סדרת משחתות בחיל הים של ארצות הברית (סימול נאט"ו למשחתות: DDG). החימוש העיקרי בכל משחתת הוא טילים מונחים. ארלי ברק היא המשחתת הראשונה שתוכננה סביב מערכת הלחימה "אייג'יס" (אנ') והמכ"ם הפסיבי SPY-1D. היא קרויה על שמו של האדמירל ארלי ברק, המפורסם במפקדי המשחתות של מלחמת העולם השנייה ומפקד המבצעים הימיים של הצי האמריקאי בעת כהונתם של נשיאי ארצות הברית דווייט אייזנהאואר וג'ון קנדי. הספינה הראשונה של סדרת ארלי ברק הוזמנה עוד בחייו של אדמירל ברק, ב-4 ביולי 1991, עם הוצאתה משירות של המשחתת האחרונה מסדרת Spruance (Spruance-class destroyer), המשחתת USS Cushing. ספינות מלחמה אלו הן משחתות רב-משימתיות המסוגלות לנהל לוחמה נגד מטוסים (AAW) עם Aegis וטילי קרקע-אוויר; תקיפות קרקע טקטיות עם טילי טומהוק; לוחמה נגד צוללות (ASW) עם סונאר מערך נגרר, רקטות נגד צוללות ומסוקי ASW; ולוחמה נגד קרקע (ASuW) באמצעות טילים ותותחים מספינה לספינה. עם שדרוגים למערכות המכ"ם AN/SPY-1 שלהם ומטעני הטילים הקשורים אליהם כחלק ממערכת ההגנה מפני טילים בליסטיים של Aegis, כמו גם הצגת מערכת המכ"ם AN/SPY-6, הסדרה פיתחה גם יכולת כנגד טילים בליסטיים ופלטפורמות נגד לוויינים במסלול נמוך. נכון לאוקטובר 2023, כל 73 המשחתות שנבנו פעילות, ו-19 נוספות מתוכננות להיכנס לשירות. עלות בנייה של משחתת בודדת נאמדת ב-1.843 מיליארד דולר. ספינות מסדרה זו שנמצאו בים האדום השתתפו בעת מלחמת חרבות ברזל בהגנה על מדינת ישראל. ב-19 וב-20 באוקטובר 2023 המשחתת קרני יירטה טילי שיוט וכטב"מים שנורו על ידי החות'ים לכיוון אילת. והמשחתת מייסון ביחד עם ספינת מלחמה יפנית השתתפה ב-27 בנובמבר 2023 בשחרור ספינת משא בבעלות ישראלית שנתפסה על ידי החות'ים ובעצירת חלק מהתוקפים. המשחתת USS Mustin (סימול: DDG-89) טיל שיוט מסוג טומהוק, משוגר ממשחתת מסוג ארלי ברק, במהלך מבצע שועל המדבר (הפצצת עיראק, 1998) ביקור USS Ross מסדרת ארלי ברק בנמל אשדוד, אוקטובר 2018 נאום שגריר ארצות הברית בישראל, דייויד פרידמן נאום ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו מדיה וקבצים בנושא המשחתות מסדרת ארלי ברק בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא צבא ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לוול

האם התכוונתם ל... לוול (מסצ'וסטס) – עיר בארצות הברית מצפה הכוכבים לוול – מצפה כוכבים באריזונה אישים: ג'יימס לוול – אסטרונאוט אמריקני סקוט לוול – שחקן אמריקאי פרסיוול לוול – אסטרונום אמריקאי קארי לוול – שחקנית אמריקאית לול (פירושונים) לאוואל לובל
דראפט ההרחבה של שנת 2009 בליגת הפיתוח של ה-NBA

דראפט ההרחבה של שנת 2009 בליגת הפיתוח של ה-NBA הוא דראפט ההרחבה הרביעי בתולדות ליגת הפיתוח של ה-NBA. הדראפט התקיים ב-2 בספטמבר 2009 בעקבות הצטרפותן הצפויה של קבוצות ספרינגפילד ארמור ומיין רד קלאוס לליגה בעונת 2009/10. ספרינגפילד ארמור הוקמה בעקבות ההחלטה של הליגה להעביר את אנהיים ארסנל מהחוף המערבי לחוף המזרח, על מנת להגדיל את הנוכחות של הליגה במזרח. ספרינגפילד קיבלה את הזכות על רבים משחקני אנהיים, אך הצטרפותה של מיין לליגה יצרה את הצורך בביצוע דראפט ההרחבה. בנוסף לשחקני ארסנל כלל הדראפט גם שחקנים מקבוצת קולורדו 14' שסיימה את פעילותה בליגה. הדראפט התקיים בשיחת ועידה טלפונית שהתקיימה במשרדי ליגת הפיתוח בניו יורק ובמהלכו נערכו 10 סבבי בחירה, בכל סבב בחרה כל קבוצה שחקן אחד. בין השחקנים שנבחרו בדראפט היו ארבעה שחקנים שנבחרו בעבר בדראפט ה-NBA ושישה שחקנים שהופיעו במשחק האולסטאר של ליגת הפיתוח. כל השחקנים שנבחרו בדראפט היו ילידי ארצות הברית, למעט מאליק באדין שנולד בסנגל. רשימת המועמדים לבחירה בדראפט, באתר NBA.com NBA's D-League Anaheim Arsenal Relocating To Springfield, Mass, sportsbusinessdaily.com, 1 April 2009 בעונת 2010/11 חזרה הקבוצה לפעילות תחת השם טקסס לג'נדס
פאר מקדושים

פאר מקדושים הוא שמו של בית הוצאת ספרים אשר מוציא לאור את ספרי החסידות של תלמידי הבעל שם טוב במהדורה מחודשת. זכה לעידודם של אדמו"רים רבים. בראש הארגון עומד הרב ישראל מנחם אלתר, בנו של האדמו"ר מגור. נוסף ניקוד, פיסוק וקיטוע. לצד כל קטע נוספה כותרת בשולי העמוד. נפתחו בהם כל ראשי התיבות והקיצורים, ותוקנו שיבושי ראשי תיבות מדפוסים אחרים. סומנו במירכאות הציטוטים מפסוקים ומאמרי חז"ל, וכן תיבות שנדרשו עליהן גימטריא או ראשי תיבות. לספרים נוספו הערות וצוינו מראי מקומות ומקבילות בספרים אחרים. בסוף הספרים נערכו מפתחות לפי נושאים. בנוסף לזה נערך גם 'מדור הפנינים', אשר בו קטעים נבחרים מדברי תורתם הפזורים בספר ונוגעים הלכה למעשה. קטעים אלו מסודרים לפי נושאים בסדר האל"ף בי"ת. הרב ישראל מנחם אלתר - בנו של האדמו"ר מגור, ראש רשת הכוללים של חסידי גור - עורך ראשי. הרב יוחנן גוראריה - רב העיר חולון, חבר בית דין רבני חב"ד, וראש מכון המחקר התורני "אהלי שם". הרב יחיאל בוים - מרבני צאנז. הרב יצחק ישעיה וייס - גאב"ד נוה אחיעזר, בני ברק. הרב דוד אברהם מנדלבוים - יו"ר מכון גלעד. הרב אברהם דירנפלד מרבני בעלזא. הרב מנחם מנדל ויזניצר. יו"ר מכון נחלת צבי. הרב יעקב דוד וינטרויב - מרבני סטריקוב. הרב אביגדור רובינשטיין - ראש ישיבות "מאור ישראל" גור. הרב טוביה פריינד - סגן ראש עיריית מודיעין עילית - עורך אחראי. הרב יעקב ישראל מייזליש - רבה של קריית באבוב, בת ים. ספר אוהב ישראל - רבי אברהם יהושע השיל מאפטא. ספר ביכורי אבי"ב - רבי יעקב אריה מראדזימין. ספר בעל שם טוב השלם (ה' חלקים) - רבי ישראל בעל שם טוב. ספר בת עין (ב' חלקים) - רבי אברהם דב מאבריטש. ספר דברי אבי"ב - רבי יעקב אריה מראדזימין. ספר דברי אמת - החוזה מלובלין. ספר דברי חיים (ג' חלקים) - רבי חיים מצאנז. ספר דברי מאיר - רבי מאיר מפרמישלאן. ספר דברי שמואל (ג' חלקים) - רבי שמואל שמעלקא מנישקלבורג. ספר דגל מחנה אפרים - רבי משה חיים אפרים מסדילקוב. ספר דודאים בשדה - (ב' חלקים) רבי ראובן הלוי הורוביץ מזארנובצא. ספר הזכות רבי יצחק מאיר מגור. ספר זאת זיכרון - רבי יעקב יצחק הורוביץ (החוזה מלובלין). ספר זיכרון זאת - החוזה מלובלין. ספר יושר דברי אמת - רבי משולם פייבוש מזברז'. ספר ליקוטי אמרים תניא - רבי שניאור זלמן מלאדי. ספר ליקוטי מוהר"ן (ג' חלקים) - רבי נחמן מברסלב. ספר מאור עיניים (ב' חלקים) - רבי מנחם נחום מצ'רנוביל. ספר נועם אלימלך - רבי אלימלך מליז'נסק. ספר עבודת ישראל - המגיד מקוז'ניץ. ספר קדושת לוי (ג' חלקים) - רבי לוי יצחק מברדיטשוב. ספר קול אריה - רבי יהודה לייב מפולנאה. הגדה של פסח - נועם אלימלך. הגדה של פסח - החוזה מלובלין. הגדה של פסח - מאור עיניים. הגדה של פסח - בת עין. הגדה של פסח - קדושת לוי. זמירות שבת - פאר מקדושים. זמירות שבת - נועם אלימלך. ספר תהילים - נועם אלימלך. בני%20ברק%20:%20פאר%20מקדושים&sortby=rank&vid=NLI&lang=iw_IL רשימת פרסומי המכון באתר הספרייה הלאומית.
אוצר החכמה

אוצר החכמה הוא מאגר תורני המכיל כמאה ועשרים ושמונה אלף ספרים תורניים וספרי מחקר סרוקים בפורמט זהה לצורת עמודי הדפוס המקורי. חלק מהסריקות עברו זיהוי תווים אופטי, המאפשר אחזור מידע באמצעות מנוע חיפוש שמוטמע במערכת. בגרסה 22.0 (חורף 2024) של המאגר ישנם כ-125,500 כותרים, קצב העדכון של המאגר עומד על כ-6,500 ספרים מדי שנה. המאגר מאפשר חלוקה של הספרים לפי קטגוריות, כמו: תנ"ך ופרשניו; משנה ומפרשיה; תלמוד בבלי ומפרשיו; תלמוד ירושלמי ומפרשיו; קבלה; מוסר; חסידות; היסטוריה; פולמוסים; כתבי עת; ספרי קהילות, ספרי יובל וספרי זיכרון. כתבי יד ודפוסים ראשונים. המאגר נמכר במחיר מלא על גבי דיסק קשיח לשימוש לא מקוון, או בתשלום מנוי חודשי דרך אתר המאגר המקוון. המאגר מציע גם מנויים יומיים ודרכים שונות לשימוש בו. החיפוש באתר וכל הספרים זמינים לעיון חופשי במגבלת עמודים (למשתמשים רשומים עד עמוד 150, לכלל הגולשים ובספרי מכונים מסוימים עד עמוד 40), כך שחלק מן הספרים המופיעים במאגר זמינים לעיון חופשי בשלמותם בצורה זו. לצד המהדורה הכללית, מופצת מהדורת "בני תורה", שבה הושמטו כ-8,000 ספרים שאינם תואמים את רוח הישיבות החרדיות. בנוסף לכך, המאגר פועל בשיתוף פעולה עם כמה מכוני הוצאה לאור תורניים, כדוגמת יד הרב נסים, מוסד הרב קוק, מכון ירושלים, עוז והדר, ועוד. מרבית המכונים אינם מכניסים את ספריהם לגרסה הכללית, וניתן לרכוש את ספריהם כחבילה בתוך המאגר, בתשלום נפרד. בצירוף החבילות, כולל המאגר כ-138,000 ספרים. המאגר קיים בכמה ספריות וירטואליות, כמו בספריה המקוונת של האוניברסיטה הפתוחה ובמרבית הספריות האוניברסיטאיות. יוצר המאגר הוא ארז סלע, בעלי המאגר הם ארז ובשמת סלע. לצד המאגר מפעילה מערכת אוצר החכמה פורום אינטרנט שבו מתנהלים דיונים בענייני ספרות תורנית, הלכה, היסטוריה יהודית וביוגרפיות של אישים רבניים. באדר ה'תש"ף השיק האתר את מיזם "מפרשי האוצר". על כל דף מדפי הש"ס לוקטו המפרשים העוסקים בגמרא ברש"י ובתוספות, ובהקלקה על סוגיה התוכנה מראה את הפרשנים העוסקים באותה הסוגיה. האוצר (כתב עת) HebrewBooks מדיה וקבצים בנושא אוצר החכמה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוצר החכמה אוצר החכמה המקוון, ניתן להקליק "כניסה כאורח" ולהשתמש באופן חופשי בכל הספרים (מגבלת צפייה מעמוד 150 ואילך) מפרשי האוצר, מיזם מבית אוצר החכמה פורום אוצר החכמה אוסף כתבות עיתונות על המאגר (חלקן שיווקיות), בדף "כתבו עלינו" באתר המאגר ארון הספרים היהודי בקופסה, בבלוג של זאב גלילי אוצר החכמה (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית יוני רוטנברג, תוכנה אחת שווה מאה אלף ספרים, באתר ערוץ 7, 13 בפברואר 2020 אוצר החוכמה, מגזין מידע - עדכון 21.0 הנתונים נבדקו לאחרונה ב-2023.