laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ט' בתשרי

ט' בתשרי הוא היום התשיעי בחודש הראשון בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשיעי בחודש השביעי למניין החודשים מניסן. ט' בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה. היום התשיעי של עשרת ימי תשובה ערב יום הכיפורים, על פי ההלכה אסור להתענות, ומצווה לאכול ביום זה ה'תשל"ד – מלחמת יום הכיפורים: הרמטכ"ל דוד אלעזר מורה על גיוס מילואים מצומצם, אף על פי שהצמרת הביטחונית של ישראל אינה מאמינה שמלחמה עומדת לפרוץ ה'תשס"ד – מטוסי חיל האוויר הישראלי מפציצים בסיס אימונים של הג'יהאד האיסלמי ליד דמשק, בתגובה על פיגוע ההתאבדות במסעדת "מקסים" בחיפה יום קודם לכן ה'תרפ"ט – אברהם יבין, עורך ספרותי ומתרגם. ה'תר"צ – יצחק אלפסי (חוקר חסידות), היסטוריון וחוקר תנועת החסידות. ה'תש"ג – הרב יצחק יהודא ירוסלבסקי, מזכיר בית דין רבני חב"ד ורב קהילת חב"ד בקריית מלאכי. ה'תשכ"ח – עליזה בלוך, ראש עיריית בית שמש, ואשת חינוך ישראלית. ה'ר"פ[דרוש מקור][מפני ש...] – הרב אברהם סבע, רב, מקובל, והוגה דעות יהודי בדור גירוש ספרד ה'תע"ג – הרב יונה לנדסופר, מרבני בוהמיה, מחבר שו"ת מעיל צדקה (נולד בה'תל"ח) ה'תרס"ב – הרב אביעזרי זליג אוירבך, רבה של הלברשטאדט, ומראשי הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה. (נולד בה'תר"א) ה'תשי"ח – הרב שמחה במברגר, רב בשטוטגרט, ולאחר מכן מחנך בבני ברק. (נולד בה'תר"ס) ה'תש"ך – הרב יצחק זאב סולובייצ'יק (ידוע בשם הגרי"ז, או הרב מבריסק), רבה של העיר בריסק וראש ישיבתה בבריסק ואחר כך בירושלים (נולד בה'תרמ"ו) רבי אלעזר ברבי שמעון, תנא, בנו של רבי שמעון בר יוחאי ח' בתשרי – י' בתשרי תשרי הלכות ערב יום הכיפורים בקיצור שולחן ערוך תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"ד, עמוד ב'.
ו' בתשרי

ו' בתשרי הוא היום השישי בחודש הראשון בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישי בחודש השביעי למניין החודשים מניסן. ו' בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". היום השישי של עשרת ימי תשובה ה'תקי"ג – האימפריה הבריטית מאמצת את הלוח הגרגוריאני. אחד-עשר יום הושמטו מהלוח בשנה זו, כך שהיום למחרת ה-2 בספטמבר 1752 היה ה-14 בספטמבר ה'תרצ"ט – גרמניה מספחת את חבל הסודטים ה'תש"ז – במשפטי נירנברג נגזר דינם של מנהיגי הנאצים על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בו' בתשרי היא פרשת האזינו, אם ראש השנה חל ביום שלישי או בשבת בשנת בר המצווה. אם ראש השנה חל ביום שני בשנת בר המצווה, פרשת בר המצווה תהיה פרשת וילך. אם ראש השנה חל ביום חמישי בשנת בר המצווה, תיפול שבת בר המצווה ביום כיפור, ואז דוחים את הקריאה בתורה לסוכות. ה'תרע"ה – הרב ברוך יהושע ירחמיאל רבינוביץ, האדמו"ר ממונקאץ', ורבה של סאו פאולו וחולון (נפטר בה'תשנ"ח) ה'תשי"א – אבשלום קור, בלשן עברי, זוכה פרס סוקולוב לעיתונאות ה'תקנ"ו – רבי בנימין וולף איגר, ראש ישיבה בברסלאו, ורבן של צילץ, לייפציג ולייפניק שבמרכז אירופה. דודוד ורבו של רבי עקיבא איגר. (נולד בה'תקט"ז) ה'תקע"ב – הרב אריה לייב בן הרב ברוך ("הסבא משפולי"), צדיק חסידי ומגיד מישרים בשפולי, מראשוני תנועת החסידות. (נולד בכ"ה בכסלו ה'תפ"ה) ה'תרי"ב – הרב יעקב בן רבי יוסף הרופא, דיין ופוסק בבגדאד, רבו של רבי עבדאללה סומך. ה'תשנ"ב – משה גושן-גוטשטיין, בלשן ישראלי וחתן פרס ישראל (נולד ב-ה'תרפ"ה) ה'תשע"ב – הרב חנן פורת, חבר הכנסת וממייסדי גוש אמונים ה' בתשרי – ז' בתשרי תשרי כ-40.1% מכלל השנים. כ-28% מכלל השנים. כ-31.9% מכלל השנים.
י"ד בתשרי

י"ד בתשרי הוא היום הארבעה עשר בחודש הראשון בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הארבעה עשר בחודש השביעי למניין החודשים מניסן. י"ד בתשרי לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז". ערב חג סוכות הימים שבין יום כיפור לסוכות ה'תש"ד – מלחמת העולם השנייה: הממשל האיטלקי החדש מצטרף לבעלות הברית ומכריז מלחמה על גרמניה ה'תרל"ח – הרב מנחם מנדל אלתר, רבה של העיר פאבניץ. (נרצח ב-ה'תש"ב) ה'תרע"ט – בנימין צביאלי, מראשוני קול ישראל וממניחי היסוד לשידורי הדת והמסורת ברדיו (נפטר בה'תשס"ד) ה'תרצ"ה – שרה מרום שלו, חברת כנסת מטעם מפלגת גיל ה'תש"ה – דרור קשטן, מאמן נבחרת ישראל בכדורגל ה'תקע"ה – רבי ישראל הופשטיין, המגיד מקוז'ניץ (נולד ה'תצ"ז) ה'תרצ"ג – הרב גרשון פוזן, שימש כדיין בפרנקפורט במשך שנים רבות, ורב ב"חברת קלויז" בפרנקפורט (נולד ב-ה'תרי"ג) ה'תרצ"ד – אלתר לוין, משורר, מראשוני ענף הביטוח בישראל ה'תש"ט – הרב יוסף צבי דושינסקי, גאב"ד העדה החרדית בירושלים, פוסק וראש ישיבה. מחבר שו"ת "מהרי"ץ" ה'תשמ"ב – דוד מלץ – סופר עברי, ממייסדי עין חרוד ה'תשמ"ו – הרב בן ציון ברוק, מייסד וראש ישיבת בית יוסף נובהרדוק בירושלים, תלמידו של הסבא מנובהרדוק ה'תשס"ט – ד"ר יעקב אשל, ממייסדי המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון י"ג בתשרי – ט"ו בתשרי תשרי
כ"ב בחשוון

כ"ב בחשוון הוא היום העשרים ושניים בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושניים בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. כ"ב בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ב חשוון היא תמיד פרשת חיי שרה. ה'תרע"ח – תחילת מהפכת אוקטובר ה'תרע"ח – כוחותיו של הגנרל אלנבי כובשים את עזה בתום קרב עזה השלישי ה'תשנ"ב – נפתחת ועידת מדריד, שנועדה לקדם את תהליך השלום בין ישראל למדינות ערב ה'תשס"א – הפיגוע באוטובוס הילדים של כפר דרום ה'תרע"ב – יהושע רבינוביץ, ראש עיריית תל אביב (נפטר ב-ה'תשל"ט) ה'תשי"ט – שרה נתניהו, אשת ראש הממשלה בנימין נתניהו ה'תשכ"ג – מיכה שטרית, זמר ומפיק ישראלי ה'תשל"א – עלמה זק, שחקנית וקומיקאית ישראלית ה'תשל"א – יורם זק, במאי טלוויזיה, עורך ומפיק ישראלי ה'תשל"ז – ליטל שוורץ, שחקנית וקומיקאית ישראלית ה'תי"ז – רבי משה לימא, רב בווילנא ובבריסק, מחבר הפירוש "חלקת מחוקק" על שולחן ערוך חלק אבן העזר ה'תקע"ד – רבי דוד שלמה אייבשיץ מצפת, רב בסורוקה שבבסרביה ומחבר, "ערבי נחל" על חמישה חומשי תורה, "לבושי שרד" על השולחן ערוך (נולד ב-ה'תקט"ו) ה'תקע"ט – רבי עזריאל הלוי איש הורוויץ, רבה של לובלין, נודע בכינויו "ראש הברזל" (נולד ב-ה'תקי"ז) ה'תר"פ – רבי ישעיה טברסקי ממקארוב, האדמו"ר ממקארוב ה'תרפ"ז – רבי יששכר דוב רוקח, האדמו"ר השלישי בשושלת בעלזא (נולד ב-ה'תרי"א או ב-ה'תרי"ב לפי גרסה אחרת) ה'תשמ"ט – מנחם סבידור, יושב ראש הכנסת (נולד ב-ה'תרע"ח) כ"א בחשוון – כ"ג בחשוון חשוון
כ"ד בחשוון

כ"ד בחשוון הוא היום העשרים וארבעה בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וארבעה בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. כ"ד בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ד חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת חיי שרה אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת. ה'תרע"ט – האימפריה העות'מאנית חותמת על הסכם שביתת נשק עם בעלות הברית ובכך מסיימת את מלחמת העולם הראשונה במזרח התיכון ה'תש"א – אוניית המעפילים "פאטריה" מוטבעת על ידי ההגנה ה'תשי"ז – מתחיל מבצע קדש ה'תשי"ז – מתבצעת הצניחה המבצעית הראשונה והיחידה בתולדות צה"ל, במסגרת מבצע קדש ה'תשי"ז – טבח כפר קאסם – חיילים ממשמר הגבול הורגים 49 ערבים-ישראלים השבים לביתם כשאינם יודעים שהוטל עוצר תפ"ג – רבי רפאל הכהן מהמבורג. נפטר בה'תקס"ד. תרל"ט – יעקב נחום אפשטיין, פילולוג וחוקר ספרות התנאים והאמוראים. נפטר בה'תשי"ב. ה'תרצ"ב – הרב אליהו שטרנבוך, שימש אב"ד של קהילת "מחזיקי הדת" באנטוורפן שבבלגיה. נפטר בה'תשע"ז. ה'תש"ד – הרב חנניה יוסף אייזנבך, ראש כולל "אהל יוסף משה" בבואנוס איירס, ארגנטינה ה'תש"ח – ספי ריבלין, שחקן ובדרן ישראלי (נפטר בה'תשע"ד). ה'תשכ"ג – אברי גלעד, עיתונאי ואיש בידור ישראלי ה'תשכ"ט – חיים ולדר, סופר ילדים, נוער ומבוגרים חרדי־ישראלי, פובליציסט, מרצה ופעיל לרווחת הילד בחברה החרדית (נפטר ב-ה'תשפ"א) ה'תשל"ב – רוברט אילטוב, ח"כ ויו"ר סיעת ישראל ביתנו בכנסת ה'ת"ד – רבי אברהם אזולאי רב ומקובל במרוקו ומחבר הספר "חסד לאברהם" (נולד ב-ה'ש"ל) ה'תרס"ג – רבי דוד טברסקי, האדמו"ר ממקארוב ה'תרס"ח – הרב הלל משה מעשל גלבשטיין, מחבר הספר "משכנות לאביר יעקב" (נולד ב-ה'תקצ"ד) ה'תרע"ד – יוסף זלצמן, מחלוצי העלייה השנייה וההרוג הראשון בקבוצת כנרת ה'תרצ"ה – הברון רוטשילד, תומך עיקרי ביישוב היהודי בארץ ישראל בתקופת העלייה הראשונה (נולד ב-ה'תר"ה) ה'תש"י – רבי גדליה משה גולדמן, האדמו"ר החמישי בשושלת זוועהיל (נולד ב-ה'תרמ"ז) ה'תשמ"ח – הרב רפאל דוד אוירבך, מנהל ישיבת המקובלים שער השמים ה'תשנ"ה – הרב שלמה גורן, מייסד הרבנות הצבאית והרב הראשי לישראל (נולד ב-ה'תרע"ח) ה'תש"ע – הרב דוד קוויאט, ר"ם בישיבת מיר בברוקלין, יו"ר ועד הרבנים של אגודת ישראל בארצות הברית ומחבר פירוש "סוכת דוד" על הש"ס (נולד ב-ה'תרע"ט) כ"ג בחשוון – כ"ה בחשוון חשוון כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים.
כ"א בחשוון

כ"א בחשוון הוא היום העשרים ואחד בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ואחד בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. כ"א בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה. פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"א חשוון היא תמיד פרשת חיי שרה. ד'תתקכ"ז – שליט דמשק, נור א-דין, כובש את מבצר נמרוד ה'תש"ג – השואה: אקציות חיסול בגטו קרשניק ובגטו לומז'ה ה'תש"ה – חנה סנש מוצאת להורג בהונגריה ה'תש"ט – מלחמת העצמאות – חטיבת הנגב פותחת במבצע לוט ה'תשי"א – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל השנייה בפני הכנסת ה'תשמ"ט – הליכוד בראשות יצחק שמיר זוכה בבחירות לכנסת ה-12 ה'תשנ"ה – נחתם הסכם השלום בין ישראל לירדן ה'תשפ"ג – השבעת הכנסת העשרים וחמש ה'תר"ם – ליאון טרוצקי, מהפכן קומוניסטי יהודי (נרצח בה'ת"ש) ה'תרס"ג – יצחק בשביס-זינגר, סופר יידישאי (נפטר ה'תשנ"א) (הערה: תאריך זה מוטל בספק) ה'תרפ"ד – השופט פרופ' מנחם אלון, משנה לנשיא בית המשפט העליון (נפטר בה'תשע"ג) ה'תרפ"ט – שייקה אופיר, שחקן, פנטומימאי, קומיקאי, ובדרן ישראלי (נפטר ה'תשמ"ז) ה'תש"י – הרב שמעון גרשון רוזנברג המכונה הרב שג"ר, רב והוגה דעות בעל קשר לפוסט מודרניות (נפטר בה'תשס"ז) ה'תשל"ו – סופי צדקה, שחקנית, זמרת ומנחת טלוויזיה ישראלית ה'תשל"ו – מיה דגן, שחקנית ישראלית ה'של"ד – רבי דוד בן זמרה (רדב"ז), פוסק הלכה וראש ישיבה, אב בית דין ומנהיגה של יהדות מצרים, ולאחר מכן רב בצפת. (נולד בה'רל"ט) ה'תש"ה – חנה סנש, הוצאה להורג בהונגריה לאחר שנתפסה על ידי הנאצים בשליחותה כצנחנית מטעם המוסדות הארץ-ישראלים (נולדה ב-ה'תרפ"א) ה'תשי"ג – חיים ויצמן, הנשיא הראשון של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרל"ה) ה'תשט"ו – יצחק למדן, משורר עברי, מתרגם, עורך וחלוץ בארץ ישראל בימי היישוב. (נולד בה' בכסלו התר"ס) ה'תשמ"ט – הרב בצלאל שטרן, רב במלבורן ובווינה, ראש כולל אהבת ציון בירושלים ומחבר שו"ת "בצל החכמה" (נולד ב-ה'תרע"א) ה'תשנ"ה – הרב אריה בינה, מייסד וראש ישיבת נתיב מאיר (נולד ב-ה'תרע"ג) ה'תשס"ו – נפתלי הריברטו הבר, פרופסור לספרות, סופר ומורה ישראלי-ארגנטינאי (נולד ב-ה'תרצ"א) ה'תש"ע – הרב מרדכי אליפנט, מייסד וראש ישיבת איתרי (נולד ב-ה'תר"צ) כ' בחשוון – כ"ב בחשוון חשוון
כ"ט בחשוון

כ"ט בחשוון הוא היום העשרים ותשעה בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ותשעה בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. כ"ט בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט חשוון היא תמיד פרשת תולדות. יום כיפור קטן חג הסיגד לפי מנהג ביתא ישראל (יהודי אתיופיה) ד'תתל"ה – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה ה'תרע"ט – סיום מלחמת העולם הראשונה: הפסקת האש עם אוסטריה נכנסת לתוקף ה'תשנ"ו – לאחר שכיהן 18 יום כראש ממשלה בפועל, שמעון פרס מציג את ממשלתו (העשרים ושש במנין הממשלות) בפני הכנסת, ומתחיל כהונה שנייה כראש ממשלת ישראל ה'תשע"ג – תחילת מבצע עמוד ענן עם חיסולו של אחמד ג'עברי שהיה מפקד הזרוע הצבאית של חמאס ברצועת עזה ה'תקע"ז – נפתלי צבי יהודה ברלין, ראש ישיבת וולוז'ין (נפטר ב-ה'תרנ"ג) ה'תש"ט – הרב זמרוני ציק, מנהל בית חב"ד בת ים, עורך שיחת הגאולה ויו"ר האגודה למען הגאולה האמיתית והשלימה ה'תשי"ז – צביקה פוגל, תת-אלוף בצה"ל וחבר הכנסת מטעם עוצמה יהודית ה'תשכ"א – משה כחלון, שר האוצר, חבר הכנסת מטעם הליכוד ויו"ר מפלגת כולנו ה'תשל"ו – טלי גוטליב, עורכת דין פלילית וחברת הכנסת מטעם הליכוד ה'תש"ם – מיכל שיר, חברת הכנסת מטעם יש עתיד ה'תרי"ג – הרב יצחק אייזיק חבר, רב בטיקטין שבפולין ובראזינאי ווולקוביסק שבבלארוס, מחבר הספר "פתחי שערים" (נולד ב-ה'תקמ"ט) ה'תרל"א – רבי נתן עמרם, שד"ר ורב באלכסנדריה שבמצרים (נולד ב-ה'תקנ"א) ה'תשמ"א – הרב אברהם סילברט, מייסד וראש ישיבת בני עקיבא אהל שלמה בבאר שבע (נולד ב-ה'תרצ"ד) ה'תשמ"ד – רבי אברהם אביש קנר, האדמו"ר מטשכויב (נולד ב-ה'תרנ"ד) ה'תשס"ט – גדעון גכטמן, אמן ופסל ישראלי (נולד ב-ה'תש"ג) כ"ח בחשוון – (ל' בחשוון) – א' בכסלו חשוון
ט"ז בחשוון

ט"ז בחשוון הוא היום השישה עשר בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישה עשר בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. ט"ז בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ז חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וירא אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת. ה'תרכ"ד – נציגי שש-עשרה המדינות הנפגשות בז'נבה מחליטים על הקמת ארגון הצלב האדום ה'תרע"ה – בריטניה מספחת את קפריסין, ויחד עם צרפת מכריזה מלחמה על האימפריה העות'מאנית ה'תרצ"ט – ליל הבדולח, בו נערך בכל רחבי הרייך השלישי (גרמניה ואוסטריה) פוגרום ביהודים. האירוע כונה כך בשל רסיסי הזכוכית הרבים שהצטברו על הארץ כתוצאה מניפוץ הזגוגיות של בתי מגורים, מוסדות ציבור ובתי עסק רבים של יהודים תושבי גרמניה. ה'תש"י – החל "מבצע מרבד הקסמים" להעלאת יהודי תימן, בו הוטסו כשלושים אלף איש מעדן לישראל ה'תש"ל – המערך בראשות גולדה מאיר זוכה בבחירות לכנסת השביעית ה'תרצ"ג – הרב חיים דרוקמן, ח"כ וסגן שר מהמפד"ל וראש ישיבות בני עקיבא לשעבר (נפטר בב' טבת, ה'תשפ"ג) ה'תשי"א – חיים שיין, עורך דין, מרצה למשפטים ופובלוציסט ישראלי ה'תשל"ד – אורלי לוי-אבקסיס, חברת כנסת מישראל ביתנו ובתו של השר דוד לוי ה'תקנ"ד – רבי יצחק יוסף תאומים, רבן של הערים סלוצק, קראקא וברסלאו (נולד ב-ה'תפ"ב) ה'תק"צ – הרב עמרם רוזנבוים, המכונה רבי עמרם חסידא (נולד ב-ה'תק"ן) ה'תר"ל – הרב בנימין רבינוביץ', רב ברוגולי ווילקומיר שבליטא (נולד ב-ה'תקע"ד) ה'תרפ"ו – רבי אפרים דוב הכהן לאפ, אב"ד וורז'בלובה שבליטא ומחבר ספר גיליון אפרים וזבחי אפרים (נולד ב- ה'תרי"ט) ה'תרצ"ז – הרב בן ציון אברהם קואינקה, ראב"ד העדה הספרדית בירושלים וחבר מועצת הרבנות הראשית (נולד ב-ה'תרכ"ז) ה'תשכ"ד – הרב ראובן כץ, רבה של פתח תקווה ה'תשל"ח – הרב אהרן יצחק זסלנסקי מירושלים, מחבר הספרים, פני אריה, יחי ראובן, ועוד ה'תשנ"ה – הרב שלמה קרליבך, "הרבי המרקד", מוותיקי המוזיקה החסידית-מודרנית (נולד ב-ה'תרפ"ה) ה'תשס"ב – הרב אלעזר מנחם מן שך, ראש ישיבת פוניבז', מייסד מפלגות ש"ס ודגל התורה ומנהיגה של הקהילה החרדית-ליטאית בישראל (נולד ב-ה'תרנ"ט) ה'תשע"ד – הרב אברהם צוקרמן, ראש ישיבת בני עקיבא כפר הרואה וראש מרכז ישיבות בני עקיבא (נולד ב-ה'תרע"ו) ה'תשע"ז – הרב גבריאל טולדנו, מייסד וראש ישיבת אור ברוך בירושלים (נולד ב-ה'תרצ"ז) ה'תשע"ט – הרב לייב מינצברג, ראש ישיבת המתמידים ומנהיג קהילת "קהל עדת ירושלים" (נולד בה'תש"ג) ה'תשע"ט – הרב לוי יצחק הלפרין, ראש "מכון מדעי טכנולוגי להלכה" וממייסדיו, בר סמכא לענייני טכנולוגיה בהלכה (נולד ב-ה'תרצ"ג) ה'תש"ף – הרב ישראל ניסן רוזנבוים, האדמור מקרעטשניף קריית גת ט"ו בחשוון – י"ז בחשוון חשוון כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים.
ב' בחשוון

ב' בחשוון הוא היום השני בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השני בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. ב' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בב' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת נח אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת. ד'תתקמ"ח – ירושלים נכבשה על ידי צלאח א-דין, מאז הותרה הכניסה לירושלים ליהודים. ה'שנ"ו – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'תרס"ו – פרוץ פרעות "המאות השחורות" ביהודי אודסה, לאחר כישלון מהפכת 1905 ה'תרע"ד – הקמת קבוצת כנרת ה'תש"ב – אקציה שנייה מבוצעת ביהודי פודהייצה וחלקם מועברים למחנה ההשמדה בלז'ץ ה'תש"ה – גירוש אנשי אצ"ל ולח"י למחנות מעצר באפריקה ה'תשי"ב – מוקם קואופרטיב "אגד" לתחבורה ציבורית בישראל ה'תש"ך – מפא"י בראשות דוד בן-גוריון זוכה בבחירות לכנסת הרביעית ה'תש"ט – שאול מופז, הרמטכ"ל ה-16, שר הביטחון לשעבר ויו"ר קדימה ה'ש"ן – רבי שמואל די-מודינה (המהרשד"ם) (נולד ב-ה'רס"ו) ה'תרצ"ב – הרב אליעזר שולביץ, מייסד וראש ישיבת לומז'ה (נולד ב-ה'תר"ח) ה'תשכ"ד – רבי ברוך הגר מייסד חסידות סרט-ויז'ניץ (נולד ב-ה'תרנ"ה) ה'תשל"ז – הרב נפתלי צבי יהודה ריף, רב ליטאי אמריקאי, נינו של הנצי"ב ה'תשנ"ג – הרב אלעזר שמחה וסרמן (נולד ב-ה'תרנ"ח), היה בנו של רבי אלחנן וסרמן, מייסד ישיבת אור אלחנן בארצות הברית ובישראל. ה'תשס"ה – עוזי חיטמן, זמר ומלחין ישראלי (נולד ב-ה'תשי"ב) א' בחשוון – ג' בחשוון חשוון כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים.
ג' בחשוון

ג' בחשוון הוא היום השלישי בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלישי בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. ג' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בג' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת נח אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת. לדעת תנא קמא במשנה, מסכת תענית, פרק א', משנה ג' (בתוספתא זו דעת רבי מאיר), שלא נפסקה להלכה, מתחילים לבקש גשם בברכת השנים של תפילת שמונה עשרה בג' מרחשוון. ה'תס"א – עליית ר' יהודה החסיד לירושלים ה'תר"ס – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'תש"ו – כוח של הפלמ"ח פרץ ושחרר 208 מעפילים ממחנה עתלית, בו החזיקו הבריטים במעצר עולים "בלתי חוקיים" ה'תשמ"ד – יצחק שמיר מציג את הממשלה העשרים בפני הכנסת, ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל ה'תשנ"ט – בנימין נתניהו ויאסר ערפאת חותמים על הסכם ואי ה'תרנ"ב – הרב דוד קאפח, ממנהיגי חברת דור דעה ואביו של הרב יוסף קאפח (נפטר בה'תרע"ט) ה'תרפ"ה – הרב יהודה עמיטל, ראש ישיבת הר עציון ושר בממשלת ישראל (נפטר בה'תש"ע) ה'תרצ"ד – יגאל תומרקין, צייר פסל ישראלי יליד גרמניה ה'ת"ש – שמעון מזרחי, יושב ראש מכבי תל אביב ה'תשי"ב – הרב יוסף שמחה גינזבורג, רבה של המועצה מקומית ושליח חב"ד הראשי בעומר, מורה הוראה ומחבר ספרים ה'תשל"א – דנה ברגר, זמרת ישראלית ה'תשמ"א – הילה נחשון, דוגמנית ומנחת טלוויזיה ישראלית ה'תשמ"א – קווה שפרן, עיתונאי, איש רדיו וטלוויזיה ישראלי ה'תרי"א – רבי ישראל פרידמן מרוז'ין, מייסד שושלת רוז'ין ואדמו"רה הראשון. ידוע בכינויו "הרוז'ינאי" (הרוז'ינר) (נולד ב-ה'תקנ"ז) ה'תרכ"א – רבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב, מייסד חסידות דז'יקוב, בנו של רבי נפתלי צבי מרופשיץ (נולד ב-ה'תק"ן) ה'תרכ"ו – רבי יוסף זונדל מסלנט, רבו של רבי ישראל מסלנט מייסד תנועת המוסר, ומורה הוראה של העדה האשכנזית בירושלים (נולד ב-ה'תקמ"ו) ה'תרכ"ז – רבי יהודה לייב שניאורסון (המהרי"ל מקאפוסט), אדמו"ר בקאפוסט ובנו השני של הצמח צדק מליובאוויטש (נולד בה'תקס"ט) ה'תר"ף – רבי יוסף יוזל הורוביץ, אחד מגדולי מפיצי תנועת המוסר, תלמיד הרב ישראל מסלנט, ומייסד ישיבת נובהרדוק (נולד ב-ה'תר"י) ה'ת"ש – רבי יצחק זליג מורגנשטרן מקוצק-סוקולוב, אדמו"ר משושלת קוצק, כיהן כרב וכאדמו"ר בעיר סוקלוב (נולד ב-ה'תרכ"ו) ה'תשע"ד – הרב עובדיה יוסף, הראשון לציון וראש מועצת חכמי התורה (נולד ב-ה'תרפ"א) ב' בחשוון – ד' בחשוון חשוון כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים.
ו' בחשוון

ו' בחשוון הוא היום השישי בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישי בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. ו' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בו' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת נח אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת. תענית ציבור קהילתית בקהילת הנאו, לזכר הניסיון לכיבוש העיר בידי נפוליאון בשנת ה'תקע"ד יום זיכרון לשואה בחסידות סלונים ד'תתקכ"ו – הגעתו של הרמב"ם לירושלים, ותפילתו ב"בית הגדול והקדוש". הרמב"ם קבע יום זה ליום שמחה עבורו. ה'תשכ"ו – פרס נובל לספרות הוענק לסופר שמואל יוסף עגנון ולמשוררת נלי זק"ש ה'תצ"ד – הרב רפאל חיים יצחק קריגל, רב ושד"ר מחברון, מהראשונים שביקרו במושבות שהפכו מאוחר יותר לארצות הברית ה'תק"ע – רבי ישראל מסלנט, מייסד תנועת המוסר (נפטר כ"ה בשבט ה'תרמ"ג) ה'תרע"ז – מאיר בץ - מפקד בפלמ"ח, מהנדס, ממפתחי הנגב וממתכנני תעלת הימים ה'תר"ץ – אימרה קרטס, סופר הונגרי-יהודי, זוכה פרס נובל לספרות ה'תרצ"ו – ישראל גוריון, זמר ומלחין ישראלי ה'תשי"ב – הרב ישראל יוסף הנדל, חבר בבית דין רבני חב"ד, רב קהילת חב"ד במגדל העמק ומשגיח ראשי בישיבת תומכי תמימים בעיר ה'תשי"ג – אורית נוקד, פוליטיקאית ישראלית ושרת החקלאות לשעבר ה'תשכ"ז – ששון חדד, קצין צה"ל בדרגת תת־אלוף ה'תס"א – רבי יהודה החסיד השני, מנהיגה של קבוצת עולים אשכנזים לירושלים (נולד ב-ה'ת"כ) ה'תש"ב – הרב יהודה ליב דון יחיא, רב, חסיד חב"ד, תלמיד ישיבת וולוז'ין ומרבני תנועת המזרחי ה'תש"ד – רבי שלמה דוד יהושע וינברג מסלונים, האדמו"ר הרביעי בשושלת סלונים, נרצח על ידי הנאצים בחיסול מחנה הריכוז קולדיצ'בו (נולד ב-ה'תרע"ד) ה'תש"ז – הרב שלמה סדובסקי, מראשוני תלמידי ישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש, רב ברוצ'סטר, מחוז מונרו במדינת ניו יורק ה'תשמ"ט – רבי יחיאל מנחם זינגר, מייסד חסידות אלכסנדר-ארצות הברית (נולד ב-ה'תרע"ט) ה'תשע"ז – לאונרד כהן, זמר יהודי-קנדי (נולד ב-ה'תרצ"ה) ה' בחשוון – ז' בחשוון חשוון כ-71.4% (בדיוק: 5 שביעיות) מכלל השנים. כ-28.6% (בדיוק: 2 שביעיות) מכלל השנים. מרדכי מאיר, "הילולת האדמו״ר שהפכה ליום זיכרון לשואה אצל חסידי סלונים", המעין, טבת תשס"ח, עמודים 65–67.
קילון

קילון (יוונית עתיקה: Κύλων) היה אציל אתונאי שניסה לעורר הפיכה באתונה העתיקה, ולהפוך לטיראן במאה ה-7 לפנה"ס. אירוע זה, ככל הנראה, הוא הראשון שניתן לתארך אותו באופן מהימן בהיסטוריה של אתונה. קילון היה אלוף המשחקים האולימפיים העתיקים. הוא ניסה לחולל הפיכה באתונה בשנת 632 לפנה"ס בתמיכת העיר מגארה, שהטיראן בה היה חותנו, תיאגנס. האורקל מדלפי המליצה לקילון להטיל מצור על אתונה בזמן הפסטיבל לכבוד זאוס. קילון הבין שהכוונה למשחקים האולימפיים. ניסיון ההפיכה של קילון נכשל, ותומכיו התמקמו במקדש באקרופוליס כמקום מפלט, שם נדחקו לפינה בידי תשעת הארכונטים של אתונה. על פי דבריו של פלוטרכוס, קילון ואחיו נמלטו ונרדפו בידי הארכונטים לאחר שיצאו מן המקדש, והועמדו למשפט לאחר שהובהר להם שיחוסו על חייהם. בניסיון להבטיח את ביטחונם האישי, קילון ואחיו קשרו את עצמם לפסל המקדש לפני המשפט. בדרכם למשפט החבל השתחרר מעצמו. הארכונטים האתונאים, בהובלתו של מגאקלס, ראו בהשתחררות החבל כסימן מאשר מן האלים להרוג את שני האחים. האחים נסקלו למוות בידי הארכונטים. לעומת זאת, על פי הגרסה של תוקידידס והרודוטוס, קילון ואחיו הוצאו להורג לאחר שיצאו ממחבואם כשחשבו שלא ייפגעו. מגאקלס הוגלה מן העיר לאחר המעשה בגין הפרת החוק נגד הריגה, וקללה הושטה על משפחתו המפורסמת, משפחת האלקמיונידים. קללה זו צצה בהיסטוריה האתונאית עוד פעמים רבות. כך למשל, כאשר קליסתנס, שנמנה אף הוא על משפחת האלקמאונידים, נלחם באיסגוראס על תפיסת השלטון באתונה, איסגוראס מבקש את עזרת קלמנס, מלך ספרטה, בתואנה שקליסטנס מפר את הקללה שרובצת על משפחתו. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
י"ח בחשוון

י"ח בחשוון הוא היום השמונה עשר בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמונה עשר בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. י"ח בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ח חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום שלישי או חמישי, או פרשת וירא אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני או שבת. ה'תרכ"א – חנוכת "משכנות שאננים", השכונה הראשונה מחוץ לחומות העיר העתיקה בירושלים, שנבנתה ביוזמת משה מונטיפיורי ה'תרמ"ה – ועידת היסוד של חובבי ציון בקטוביץ ה'תשט"ז – תחילת כהונתו השנייה של דוד בן-גוריון כראש ממשלת ישראל, והצגת ממשלת ישראל השביעית בפני הכנסת ה'תשע"ט – 11 מתפללים נרצחו בטבח בבית הכנסת בפיטסבורג ה'תע"ד – רבי יחזקאל לנדא בעל "הנודע ביהודה" (נפטר ה'תקנ"ג) ה'תר"צ – נחום אדמוני, יו"ר המוסד. ה'תש"ה – משה לדור, פרקליט המדינה. ה'תשכ"ד – יאיר לפיד, ראש הממשלה ה-14 של מדינת ישראל, עיתונאי, שחקן וסופר ה'תשכ"ה – עובדיה חממה, זמר ומלחין ה'תרע"א – רבי יחזקאל רבינוביץ, האדמו"ר השלישי בשושלת ראדומסק ומחבר הספר "כנסת יחזקאל" ה'תשי"ז – רבי יעקב פרידמן, האדמו"ר השלישי בשושלת הוסיאטין (נולד ב-ה'תרל"ט) ה'תשל"א – רבי רפאל ברוך טולדנו, רב, איש ציבור, ממנהיגי יהדות מרוקו (נולד ב-ה'תר"נ) ה'תשמ"ז – הרב נחום פרצוביץ, ראש ישיבת מיר בירושלים (נולד ב-ה'תרפ"ג) ה'תשנ"א – הרב מאיר כהנא, חבר הכנסת ומנהיג פוליטי ימני רדיקלי. (נולד ב-ה'תרצ"ב) ה'תשנ"ה – רבי ישראל דב אודסר, ממנהיגי חסידות ברסלב (נולד ב-ה'תרמ"ו) ה'תשס"ח – ישראל (פולי) פוליאקוב שחקן ובדרן ישראלי (נולד ב-ה'תש"א) ה'תשע"ז – הרב נתן צבי שולמן, ראש ישיבת סלבודקה בבני ברק (נולד י"ד סיון ה'תר"צ) י"ז בחשוון – י"ט בחשוון חשוון כ-43.4% מכלל השנים. כ-56.6% מכלל השנים.
כ"ה בחשוון

כ"ה בחשוון הוא היום העשרים וחמישה בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וחמישה בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. כ"ה בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ה חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום שלישי או חמישי, או פרשת חיי שרה אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני או שבת. יום טוב במגילת תענית על כיבוש חומת שומרון יוחנן הורקנוס הראשון כבש העיר שומרון, בתום מצור ממושך ה'תש"ו – ליל הרכבות, מבצע משותף ראשון של תנועת המרי העברי ה'תשכ"ז – בוטל הממשל הצבאי על ערביי ישראל שהתקיים מאז קום המדינה ה'תשמ"ח – בית המשפט לערעורים נותן פסק סופי לטובת חסידי חב"ד במשפט הספרים ה'תשי"ח – עפרה חזה, זמרת ישראלית (נפטרה ה'תש"ס) ה'תשי"ט – יואב גלנט, אלוף בצה"ל ומפקד פיקוד הדרום וחבר הכנסת מטעם הליכוד ה'תשכ"ה – יורם מרציאנו, פוליטיקאי וחבר כנסת ממפלגת העבודה ה'תשכ"ו – יהודה גליק, חבר כנסת מטעם הליכוד ופעיל זכויות אדם ישראלי ה'תקפ"ח – רבי יצחק יואל רבינוביץ מליניץ, האדמו"ר השלישי בשושלת ליניץ (נולד ב-ה'תקנ"ג) ה'תש"י – רבי מרדכי רוקח (הרב מבילגוריי), אחיו של רבי אהרן מבעלזא ואביו של רבי ישכר דב רוקח האדמו"ר מבעלזא הנוכחי (נולד ב-ה'תרס"א). ה'תשמ"ט – הרב אפרים אליעזר יאלעס, גאב"ד סאמבור, הרב הראשי של הקהילה האורתודוקסית בפילדלפיה (נולד ב-ה'תרנ"ה) ה'תשע"ו – יצחק נבון, הנשיא החמישי של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרפ"א) כ"ד בחשוון – כ"ו בחשוון חשוון כ-43.4% מכלל השנים. כ-56.6% מכלל השנים.