laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כרונולוגיה

כרונולוגיה (מלטינית chronologia, מיוונית: χρόνος, כרונוס, זמן בתוספת λογία, לוגיה, דיבור או לימוד) היא רשימה או מחקר המתאר רצף של אירועים על פי סדר התרחשותם. במובן הכללי כרונולוגיה היא גם המדע העוסק בסדר הדורות המאורעות והשיטות לחלוקת הזמן או אזכור ורישום של אישים, שליטים ושושלות במערכות ספירה שונות. כרונולוגיה עוסקת בתולדות נושא או אזור גאוגרפי, באירועים כלליים או באירועים פוליטיים כלליים, בחיי אדם אחד או קבוצה, המוגשים כעובדות רקע לשם הבנת הרקע ההיסטורי, ברירת העובדות בכרונולוגיה עשויה להיות שנויה במחלוקת, ברשימה כזו מובלטים בדרך כלל האירועים ומובלטים פחות התהליכים החברתיים והרעיוניים. כרונולוגיה אינה היסטוריוגרפיה, אלא כלי המשמש היסטוריונים וארכאולוגים להבנה של התרחשויות היסטוריות והגורמים המובילים להן. כרונולוגיה צפה – כאשר ידוע סדר התרחשותם של אירועים ביחס אחד לשני, אך לא משך כל אירוע או תאריכו. כרונולוגיה מתוארת בעזרת ממצאים שמאפשרים תמונה כללית; כגון רשימה של שושלות, מלכים, תצפיות ותאורי טבע וכדומה, או כאשר ישנו אתר ארכאולוגי עם מספר שכבות ישוב. כרונולוגיה מוחלטת – כאשר עומדים לרשות החוקרים ממצאים רבים ומלאים על אירועים; כגון תאריכים כתובים בתעודות, מטבעות, רישומי תצפיות אסטרונומים, וכן לפי שיטות תארוך רדיומטריות, כגון תיארוך פחמן-14. אלמנך סדר הדורות כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל כרונולוגיה של המזרח הקרוב העתיק הכרונולוגיה המקראית והמסורתית כרונולוגיה של יוון העתיקה כרונולוגיה של המלחמה הקרואטית-בוסנית כרונולוגיה של אירועי אוקטובר 2000 כרונולוגיה לתולדות היישוב היהודי בארץ-ישראל כרונולוגיית ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה כרוניקה כרונולוגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כרונולוגיה, דף שער בספרייה הלאומית ראו: הערך: כרונולוגיה, האנציקלופדיה העברית, כרך כ', עמ' 1035. ימימה רוזנטל (עורכת), כרונולוגיה לתולדות היישוב היהודי בארץ-ישראל, תרע"ח–תרצ"ו 1917–1935, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, עמ' 7. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה ובנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ידעיה הפניני

רבי יְדַעְיָה בן אברהם הפניני הבֶּדֶרְשִׂי, ובשמו המקורי בשפה האוקסיטנית En Bonet אֶן בּוֹנֵט (בערך 1270 ה'ל' – בערך 1340 ה'ק'), היה רופא, משורר ופילוסוף יהודי. נולד בבזייה בפרובאנס, ובצעירותו עבר להתגורר בברצלונה שבספרד. אביו היה רבי אברהם בן יצחק בֶּדֶרְשִׂי. כונה "הפניני" על שם שיריו השקולים כפנינים. נודע בעבור ספרו "בחינת עולם", ספר מוסר מצומצם בן שלושים ושבעה פרקים הכתוב בלשון מליצית, שהיה פופולרי במהלך הדורות, ואף חוברו עליו פירושים, ביניהם פירוש מאת הרב יום-טוב ליפמן הלר. רבי ידעיה הפניני העריץ את הרמב"ם וגישתו הפילוסופית גם בתקופה שבה היו עדיין שנויים במחלוקת קשה. בעקבות חרם הרשב"א על לימוד פילוסופיה מתחת לגיל 25 חיבר את "כתב התנצלות" שלו, המלמד זכות על העיסוק בפילוסופיה. בחינת עולם - מוסר השכל על העולם הזה, והדרכים המובילות לחיי העולם הבא, כולל 37 פרקים קצרים בקשת הממין - חיבורו הראשון, מליצה שכל מילותיה מתחילות באות מ', נדפסה בסוף ספרו בחינת עולם הפרדס - משלי מוסר, קושטא רע"ו חובב נשים (צלצל כנפים) - נגד הספר "מנחת יהודה שונא הנשים" של יהודה אבן שבתאי לשון זהב - ביאור מאמרי חז"ל ממדרש תהילים כתב התנצלות אגרות התשובה - 39 תשובות לשאלות פילוסופיות חיבורים נוספים שלו כוללים ביאור מחקרי על הסיפורים במדרש תנחומא, פרקי דרבי אליעזר ומדרש תהילים, פירוש על פרקי אבות ואגדות התלמוד בסדר נזיקין. שד"ל מייחס לו גם את החיבור "אות נפש" הכולל ביאור רחב על פירוש האבן עזרא על התורה", אך אחרים מייחסים פירוש זה לרבי אשר קרשקש. הספר מבחר הפנינים יוחס לו בטעות, אך למעשה הספר נכתב על ידי שלמה אבן גבירול ולא על ידי ידעיה הבדרשי, הואיל והוא מוזכר בפירושו של שלמה פרחון שהיה פרשן במאה ה-12, כספר חכמות של אבן גבירול, ור' ידעיה חי רק במאה ה-13. יצחק טברסקי, כרמי הורוביץ (ע), כמעיין המתגבר: הלכה ורוח ביצירת חכמי ימי הביניים, ירושלים: מרכז זלמן שזר, 2000, פרק 26, ר' ידעיה הפניני ופירושו לאגדה, עמ' 592-617. משה דוד גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל, חלק ב' (עמ' 131) הרב משה טולידאנו, פירושים פילוסופיים של רבי ידעיה הפניני, בהוצאת 'אוצרות המגרב', ה'תשע"ג. הרב יוסף ווייסע, תולדות המחבר, בתוך "בחינות עולם" מהדורת וורשה, תרכ"ד, באתר אוצר החכמה. (נדפס לראשונה בכוכבי יצחק ה) אברהם מאיר וויס, שמות חכמים, עו [א] ובהערה 17, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) כתבי ידעיה הפניני בפרויקט בן-יהודה ידעיה בן אברהם הפניני הבדרשי, דף שער בספרייה הלאומית הפניני, ידעיה, בקשת הממין, באתר היברובוקס הפניני, ידעיה, לשון הזהב, ויניציאה שנט, באתר היברובוקס הפניני, ידעיה, פרדס, קושטא רעו, באתר היברובוקס כתב התנצלות באתר דעת ספר בחינת עולם באתר דעת לשון זהב כתב יד, בחינת עולם, פריס, מאה 14, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית פירוש האגדות למסכת הוריות נדפס בתוך אוצר הפירושים על מסכת הוריות, תל אביב 1933. "ידעיה בן אברהם הבדרשי", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) ידעיה הפניני, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" אברהם מאיר הברמן (מחבר הערך), מרדכי מרגליות (עורך כללי), "ידעיה הפניני", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמ' 586-588, באתר היברובוקס על פי החוקרת שרה כ"ץ, ייתכן שנכתב כהקדמה לספר "תיקון מידות הנפש", ראה: "אבן גבירול כבעליו של ספר 'מבחר הפנינים'", שרה כ"ץ, מתוך: פיתוחים פתוחים ואטורים - עיוני מחקר ביצירת שלמה אבן גבירול; וכן 'על מחברו של ספר 'מבחר הפנינים', סיני קג עמ' קפ - קפב; וראה גם: יהודה רצהבי, 'מקורותיו הערביים של 'מבחר הפנינים', סיני קב, עמ' צז - קס. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תנועה מגונה (סרט)

תנועה מגונה הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2006 בבימויו של צחי גראד. הסרט מבוסס על הנובלה בת המאה ה-19 "מיכאל קולהאס" מאת היינריך פון קלייסט. הסרט זכה בפרס הסרט העלילתי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה לשנת 2006 ויצא לאקרנים במאי 2007. הסרט עוקב אחר שבוע בחייו של מיכאל קליינהאוס, המגולם על ידי גל זייד. מכוניתו של מיכאל נפגעת בתקרית בכביש, מעט לפני צפירת יום השואה, על ידי בכיר לשעבר בשב"כ, בעל קשרים במשטרה. ניסיונו של מיכאל למצות את הדין עם העבריין, נתקל בסירוב והוא יוצא למסע להשבת הצדק והחוק. "תנועה מגונה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "תנועה מגונה", באתר AllMovie (באנגלית) "תנועה מגונה", באתר ספר הקולנוע הישראלי "תנועה מגונה", באתר אידיבי "תנועה מגונה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "תנועה מגונה", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית "תנועה מגונה", האתר הרשמי של הסרט איתי שטרן, פרצופה של המדינה, באתר nrg‏, 1 במאי 2007 ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אברהם בן שלמה

האם התכוונתם ל... אברהם בן שלמה (תימן) – פרשן מקרא תימני אברהם בן שלמה הירחי – פילוסוף בן המאה ה-14 אברהם בן שלמה (מטורוטייל) – מחבר השלמות לספר הקבלה של רבי אברהם אבן דאוד
ארט דיירקטור

ארט דיירקטור או רעיונאי חזותי (במשרד פרסום) הוא תפקיד שהנושא בו, יוצר, ביחד עם הקופירייטר, את התשתית הרעיונית לחומר הפרסומי ואחראי על העיצוב הגרפי. התוצרים של עבודתו הם: מודעות בעיתונות, שילוט חוצות, מדיה דיגיטלית ועוד, ואופי העבודה יכול לנוע בין יצירת שפה עיצובית חדשנית לבין הגדלת הלוגו של הלקוח והזזתו ימינה ושמאלה. ההכשרה לתפקיד היא בדרך כלל לימודי עיצוב גרפי במכללה גבוהה לעיצוב (כגון בצלאל, תילתן, מנשר האקדמיה לעיצוב ולחינוך ויצו חיפה , שנקר והמכון הטכנולוגי חולון) לתקופה של ארבע שנים. תפקיד שונה במהותו ממלא ארט דיירקטור בתחום הקולנוע, הצילום והטלוויזיה, שם הוא אחראי על בחירה וסידור האביזרים והאלמנטים המצולמים. מעצב גרפי רעיונאי מדיה וקבצים בנושא ארט דיירקטור בוויקישיתוף רַעֲיוֹנַאי חָזוּתִי במילון שיווק ופרסום (תשפ"ג, 2023), באתר האקדמיה ללשון העברית ארט, באתר איגוד עובדים בקולנוע ובטלוויזיה בישראל Brianna Flavin, Creative Director vs. Art Director: Drawing the Line Between Commonly Confused Creative Careers, Rasmussen University What Does an Art Director Do in Film?, Mack Sennet Studios ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רוברט מרטון

האם התכוונתם ל... רוברט קינג מרטון – סוציולוג. רוברט קרהרט מרטון – בנו, כלכלן זוכה פרס נובל.
רדיקל

רדיקל (radical) הוא מונח המתייחס לשורש, radix בלטינית: במתמטיקה מדובר בשורש של מספר, בכימיה - באטומים או מולקולות שנתפשו כיסודיות או שורשיות (מכאן - אטום או מולקולה "רדיקליים" בתוך מולקולה גדולה יותר, ואם אינם חלק ממולקולה כזאת, הם "רדיקלים חופשיים"), ובהשאלה לתחום הפוליטי - "רדיקל" הוא מי שמנסה לחולל שינוי בחברה "מן השורש", או שדוגל בחזרה ל"שורשי" אידאולוגיה פוליטית כלשהי. האם התכוונתם ל... כימיה וביולוגיה רדיקלים חופשיים (או "רדיקלים") – אטומים או מולקולות בעלי אלקטרון לא מזווג הרדיקל ההידרוקסילי – צמד האטומים OH, ראו הידרוקסיל מתמטיקה שורש של מספר ("רדיקל") – ביטוי מהצורה a n {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a}}} רדיקל של מספר שלם – מכפלת כל המספרים הראשוניים המחלקים את n הרחבה רדיקלית – הרחבת שדות הנוצרת על ידי סיפוח של ביטוי שורשי לשדה הבסיס פתרון באמצעות רדיקלים (ראו גם רדיקל ברינג) רדיקל של אידיאל – הרחבה מסוימת של אידיאל אלגברי נתון בחוג רדיקל (תורת החוגים) – אידיאל יסודי בתורת החוגים רדיקל ג'ייקובסון רדיקל בראון–מקוי פוליטיקה קיצוניות ורדיקליזם – אידאולוגיות קיצוניות לשמאל או לימין שמאל רדיקלי ימין רדיקלי אסלאם קיצוני ("אסלאם רדיקלי") – תפישה רדיקלית של דת האסלאם פמיניזם רדיקלי – זרם פמיניסטי שדוגל במאבק יסודי לשחרור האישה רדיקל (הוצאת ספרים) – מלכ"ר העוסק בהוצאת ספרים עם אידאולוגיית שמאל פוליטית, נוסד על ידי איתמר ויצמן מפלגות שנקראות "רדיקלית": המפלגה הרדיקלית (צרפת) – מפלגת מרכז ליברלית בצרפת המפלגה הרדיקלית הסרבית – מפלגה לאומית ימנית בסרביה איחוד אזרחי רדיקלי – מפלגת מרכז ארגנטינאית קולנוע רדיקל (סרט) – סרט קולנוע של אבי מלכה משנת 2009 ממילה זו צמח גם שימוש נפרד כ"בסיס", ראו בסיס (אריתמטיקה), וכן Radix (disambiguation) בוויקיפדיה באנגלית. בדומה למונח "פונדמנטלי" - בסיסי. ראו Radical of a ring בוויקיפדיה באנגלית.
1392

שנת 1392 היא השנה ה-92 במאה ה-14. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. 5 באוגוסט – שארל השישי מלך צרפת לוקה בפסיכוזה ממנה הוא סובל עד סוף ימיו מערב טורקיה נכבשת על ידי הסולטאן באיזיד הראשון מהאימפריה העות'מאנית 23 בדצמבר – אינפנטה איזבלה מקסטיליה, אצילה (נולדה ב-1355) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1392‎ נפטרים ב-1392‎ מדיה וקבצים בנושא 1392 בוויקישיתוף
נמר צפון-סין

נמר צפון-סין (שם מדעי: Panthera pardus japonensis) הוא תת-מין של הנמר השוכן בחלקה הצפוני של סין ואולי גם בקוריאה. תפוצתו בעבר גבלה בתפוצתו של נמר אמור בצפון, ובדרום היא גובלת עם תפוצת נמר הודו-סין. נמר צפון-סין הוא נדיר ביותר בטבע וקשה מאוד לראותו. הוא ניזון מאיילים, חזירי בר, כבשים וכדומה. כמו כל הנמרים החיים באקלים קר (נמר אמור ונמר ברבארי), נמר צפון-סין גדול יחסית ליתר תת-המינים של הנמר. פרוותו של תת-מין זה שונה מפרוותיהם של תת-מינים אחרים של הנמר: היא כתומה וכהה יותר, הטבעות דמויות השושנה הן גדולות וכהות. צבע הפרווה המוקפת בטבעות כהה יותר מהפרווה מחוץ לטבעות ואף לפעמים בתוף הטבעות, ישנן נקודות שחורות. משקלם של הזכרים נע בין 36 עד 89 ק"ג. משקלן של הנקבות נמוך בצורה ניכרת מזה של הזכרים: הוא נע בין 27 עד 59 ק"ג. גובה הנמרים הוא בין 120 ל-176 ס"מ. תוחלת חייו של נמר צפון-סין בטבע היא כ-12 שנים, ואילו בשבייה נמר זה יכול לחיות מעל 20 שנים. כאמור, נמר צפון-סין חי בסין מאזור סיצ'ואן עד לדרום סין וצפון בייג'ינג. בנוסף לאזור מחייתו בסין, נמר צפון-סין חי גם בקוריאה. על אף גודלו של אזור מחייתו, נמר צפון-סין שרוי בסכנת הכחדה גם בשל פרוותו. גודל האוכלוסייה מונה פחות מ-2,500 פרטים בטבע ועוד כ-100 פרטים החיים בשבייה. נעשים ניסיונות לשמרו בגני חיות אך לשם כך יש להחדיר עוד פרטים מהטבע לאוכלוסייה בשבי כדי להגדיל את השונות הגנטית הנמוכה הקיימת בשבי. לצורך כך, נהוג לקחת את הנמרים ה"בעיתיים" אשר חדרו ליישובי אדם ופגעו בבעלי החיים בכפרים. מדיה וקבצים בנושא נמר צפון-סין בוויקישיתוף נמר צפון-סין, באתר ITIS (באנגלית) נמר צפון-סין, באתר NCBI (באנגלית) נמר צפון-סין, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נמר צפון-סין, באתר GBIF (באנגלית)
שואוטיים

שואוטיים (באנגלית: Showtime – "ההצגה מתחילה" בתרגום לעברית) היא חבילת ערוצי טלוויזיה אמריקאית. שואוטיים עלתה במקור כערוץ בודד בחבילת התוכן שסיפקה חברת ויאקום ב-1 ביולי 1976, כמעין ערוץ מקומי קליפורני שהתמקד בתוכן מקורי ובאירועי איגרוף. שנתיים לאחר מכן הורחבה תפוצת הערוץ ושידוריו נקלטו בכל ארצות הברית ואחר-כך התמזג עם ערוצים אחרים ל"חבילת צפייה" הנושאת את אותו השם. כיום רוב תוכני החבילה דומים לתוכניות של רשתות הכבלים HBO ו-FX. כל תוכני החברה זמינים לצפייה בישראל ב-VOD של yes. ב-1982 הערוץ אוחד יחד עם ערוץ הסרטים האמריקאי המצליח TMC‏ (The Movie Channel), אשר היה בבעלות שותפות האחים וורנר ואמריקן אקספרס. שני הערוצים נהפכו לחטיבת תקשורת אחת בשם "רשת שואוטיים". ב-1985 הפכה ויאקום לבעלים הבלעדים של החטיבה. בתחילת דרכו התמקד הערוץ בסרטי קולנוע וטלוויזיה וכן במספר הפקות מקור, לצד אירועי אגרוף יוקרתיים. עליית קרנו בשנות ה-90 הובילה בשנת 2000 להרחבתו ופיצולו למספר ערוצים. הערוץ הראשי נותר זה ששמו "שואוטיים", אשר הקרין הקרנות בכורה לסרטי קולנוע, סדרות מקור ומשדרי אגרוף. הערוצים הראשונים שנפתחו היו "Showtime 2", שלאחר מכן שינה שמו ל-"Showtime too" ("גם שואוטיים" – שם הנשמע זהה לשם הקודם), ו-"Showtime 3", אשר מאוחר יותר שינה שמו ל-"Showtime Showcase". שני ערוצים נוספים אלו שידרו במתכונת זהה לזה הראשי. ערוצים נוספים שנפתחו עם הזמן עסקו בשידורי סוגה מסוימת או עבור קהל יעד מסוים: "Showtime Beyond" התמקד בתכני מדע בדיוני ופנטזיה, "Showtime Extreme" בסרטי פעולה, "Showtime Family Zone" משדר תכנים המתאימים לכל המשפחה, "Showtime Next" פונה לקהל יעד בגילאי 18–24 ותכניו של "Showtime Women" פונים לנשים. זה המופע של גרי שאנדלינג (It's Garry Shandling's Show;‏ 1986–1990) בגבולות המסתורין (The Outer Limits;‏ 1995–1999, גרסה מחודשת) – המשיכה את שידוריה ב-Sci-Fi Channel בשנים 1999–2002. פולטרגייסט: המורשת (Poltergeist: The Legacy;‏ 1996–1999) סטארגייט ס"ג-1 (Stargate SG-1;‏ 1997–2001) – המשיכה את שידוריה ב-Sci-Fi Channel בשנים 2001–2007. הכי גאים שיש (Queer as Folk;‏ 2000–2005) ג'רמיאה (Jeremiah;‏ 2002–2004) עסק משפחתי (2003) פן וטאלר: בולשיט! (!Penn & Teller: Bullshit;‏ 2003–2010) הף (Huff;‏ 2004–2006) ישנן בנות (The L Word;‏ 2004–2009) העשב של השכן (Weeds;‏ (2005–2012) אשפי האימה (Masters of Horror;‏ 2005–2007) אחים בדם (Brotherhood;‏ 2006–2009) דקסטר (Dexter;‏ 2006–2013; 2021) שושלת טיודור (The Tudors;‏ 2007–2010) קליפורניקיישן (Californication;‏ 2007–2014) טרייסי אולמן: מצב האומה (Tracey Ullman's State of the Union;‏ 2008–2010) האחות ג'קי (Nurse Jackie;‏ 2009–2015) מזל סרטן (The Big C;‏ 2010–2013) אפיזודס (Episodes;‏ 2010–2017) הבורג'ס (The Borgias;‏ 2011–2013) הומלנד (הגרסה האמריקאית ל"חטופים") (2011–2020) חסרי בושה (Shameless;‏ 2011–2021) הסקס של מאסטרס (Masters of Sex;‏ 2013–2016) ריי דונובן (Ray Donovan‏; 2013–2019) הרומן (The Affair‏; 2014–2019) מיליארדים (Billions ‏; 2016–2023) מי זו אמריקה (Who is America;‏ 2018) מדיה וקבצים בנושא שואוטיים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שואוטיים שואוטיים, ברשת החברתית פייסבוק שואוטיים, ברשת החברתית אקס (טוויטר) שואוטיים, ברשת החברתית אינסטגרם שואוטיים, באתר פינטרסט
קליעה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קליעה – מיומנות, צבאית בעיקרה, של השימוש המדויק בכלי ירייה ונשק הטלה. קליעה למטרה – שם כולל לענפי ספורט שנועדו לשפר מיומנות קליעה במגוון כלי נשק ובתנאים שונים. קליעה (ספורט) – ענף ספורט אולימפי הכולל תחרויות קליעה ברובה ואקדח. קליעת נצרים – אומנות של שתי וערב. קליעה (כדורסל) – הכנסת הכדור לסל במשחק הכדורסל קליעה (לבנון) – כפר בלבנון. קליעה (אומנות) – שיטה לחיבור סיבים גמישים
עצב

עָצָב (TA: Nervus; בריבוי: עֲצַבִּים) הוא אגודה אחת או יותר של סיבי עצב, עטופים ברקמת חיבור צפופה, המחברים בין מערכת העצבים המרכזית לאתרים ברחבי גוף האדם. עצבים מרכיבים את מערכת העצבים ההיקפית. מבנה העצב מגן על סיבי עצב ותומך בפעולתם. עצב מוביל סיבי עצב של מערכות העצבים הסומטית והאוטונומית, המוליכות דחפים עצביים ממערכת העצבים המרכזית לגוף, דרך סיבי עצב מוציאים (Neurofibrae efferentes), וכן דחפים עצביים מהגוף למערכת העצבים המרכזית, דרך סיבי עצב מביאים (Neurofibrae afferentes). עצבים עטופים בשכבה חיצונית של רקמת חיבור צפופה בשם עילית העצב (Epineurium) עשויה קולגן המכילה כלי דם המזינים את סיבי העצב ורקמת שומן המגינה על סיבי העצב מלחצים מכנים. עילית העצב עוטפת שכבה עמוקה יותר, עשויה מספר שכבות של אפיתל המכונה מֵסַב העצב (Perineurium). כל אלומת סיבי עצב עטופה בשכבת מסב עצב. אגודות סיבי העצב המרכיבות את האלומה עטופות ברקמת פנים העצב (Endoneurium), המכילה נימי דם. רקמת פנים העצב עוטפת גם כל סיב עצבי בנפרד. שכבות רקמת החיבור של העצב מתפקדות יחדיו בהגנה על סיבי העצב מגורמים העשויים לפגוע בהם ובתמיכה בפעולתם. בתוך עצב בגודל בינוני עוברים אלפי סיבים עצביים. חלקם של סיבי העצב עטופים במיאלין ותאי שוואן וחלקם אינם עטופים במיאלין ותאים תומכים. הסיבים עוברים בתוך אגודות העצב בערבוביה, ללא הפרדה בין סיבים של המערכת האוטונומית לסיבים של המערכת הסומטית וללא הפרדה בין סיבים מוציאים לסיבים מביאים, עד הגעתם ליעדם בגוף. סיבים של המערכת הסומטית מגיעים עד השרירים (סיבים מוציאים) ועד קולטנים תחושתיים (סיבים מביאים), סיבים מוציאים ומביאים של המערכת האוטונומית מגיעים עד הקרביים, כלי הדם והבלוטות. בצידם השני מחוברים רוב הסיבים לחוט השדרה דרך עצבים שדרתיים, כאשר סיבים מוציאים מתחברים לחלקו הקדמי של חוט השדרה וסיבים מביאים מתחברים לחלקו האחורי. חלק מהעצבים, עצבי הגולגולת, מתחברים ישירות למוח. ערך מורחב – עצבי הגולגולת Peter Duus, Topical Diagnosis in Neurology, 2nd revised ed., Thieme, 1989 ISBN 0865771383 הסבר והדמיה תלת־ממדית של סוגי העצבים בגוף האדם, מתוך אתר ה-BBC (באנגלית) העצב בתלת מימד, ב-Hilzbook עצב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
רמות גלעד

רָמוֹת גִּלְעָד, בכתיב המקרא: רָמֹת גִּלְעָד; נקראה גם רמות, רמה, רָאמֹת בַּגִּלְעָד, הייתה עיר בגלעד בעבר הירדן המזרחי. בתקופה הישראלית, התפתחה בסביבתה חקלאות מפותחת, שכללה תבואה, צמחי בושם ורפואה: הצֳרי והמור, ומטעי זית, גפן, תמר ואפרסמון. רמות גלעד השתייכה לנחלת שבט מנשה. העיר ומגרשיה ניתנו ללווים מבני מררי. וכן, שימשה כאחת מערי מקלט לרוצחים בשוגג. בימי שלמה המלך, הייתה רמות גלעד מרכז הנציבות השישית ובראשה עמד בן גבר, שהיה מופקד גם על חוות יאיר בגלעד ועל חבל ארגוב בבשן. לרמות גלעד הייתה חשיבות גדולה מבחינה ביטחונית בהיותה יישוב סְפר סמוך לגבול בין ישראל לבין ארם. לאחר התפלגות הממלכה לממלכת יהודה וממלכת ישראל, בימי רחבעם בן שלמה, כבשו מלכי ארם את רמות גלעד שבעבר הירדן המזרחי, בדרכם אל כיבוש או שליטה חלקית בממלכת ישראל בעבר הירדן המערבי. יהושפט מלך יהודה הצטרף אל מלך ישראל אחאב במלחמה על רמות גלעד. על פי מסופר בספר מלכים: ”וַיְהִי בַּשָּׁנָה הַשְּׁלִישִׁית : וַיֵּרֶד יְהוֹשָׁפָט מֶלֶךְ יְהוּדָה אֶל-מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל : וַיֹּאמֶר מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל אֶל-עֲבָדָיו, הַיְדַעְתֶּם כִּי לָנוּ רָמֹת גִּלְעָד וַאֲנַחְנוּ מַחְשִׁים מִקַּחַת אֹתָהּ מִיַּד מֶלֶךְ אֲרָם : וַיֹּאמֶר אֶל יְהוֹשָׁפָט, הֲתֵלֵךְ אִתִּי לַמִּלְחָמָה רָמֹת גִּלְעָד : וַיֹּאמֶר יְהוֹשָׁפָט אֶל מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל, כָּמוֹנִי כָמוֹךָ כְּעַמִּי כְעַמֶּךָ כְּסוּסַי כְּסוּסֶיךָ”. אולם שני הצבאות לא הצליחו להכריע את המערכה ואחאב נהרג במלחמה, והמקרא מספר שהיה זה עונש על שחרור בן הדד לאחר שאחאב ניצחו בשתי המערכות הקודמות, וכן על רצח נבות היזרעאלי. כעבור עשר שנים, לחמו יורם מלך ישראל ואחזיה מלך יהודה, נגד חזאל מלך ארם על רמות גלעד. גם במלחמה זו ניצחו הארמים את ישראל, ויורם עצמו נפצע. ברמות גלעד משח שליחו של אלישע הנביא את השר יהוא בן נמשי למלך על ישראל, ומרמות גלעד יצא יהוא להכרית את זרעו של אחאב ולתפוס את המלוכה על ישראל. כפר רימון - ממערב לג'רש בירדן. תמך בהצעה החוקר הנרי בייקר טריסטראם, שקיבל את זיהוי הקודמים לו. סלט - בירדן. ההצעה נתמכה על ידי כמה חוקרים, ובהם זאב וילנאי. באתר בירדן, מוצג שלט בערבית ובאנגלית: "רמות גלעד", וכביש ההגעה יורד לנחל, שנמצאים בו שלושה מבנים עתיקים עם אבני גזית גדולות. תל ראמית - בירדן, כ-5 ק"מ מדרום לא-רמת'א. הגלעד אירביד מנשה הראל, "גלעד בתוך אפרים בתוך מנשה" (שופטים י"ב, ד'), ארץ שומרון, הכינוס הארצי השלושים לידיעת הארץ, (עורך: יוסף אבירם), ירושלים: החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, תשל"ד-1974, עמ' 52-47. יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974. מלכים ב ח, כט. (דברים ד, מג. יהושע כ, ח.) מנשה הראל, "גלעד בתוך אפרים בתוך מנשה" (שופטים י"ב, ד'), ארץ שומרון, הכינוס הארצי השלושים לידיעת הארץ, (עורך: יוסף אבירם), ירושלים: החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, תשל"ד-1974, עמ' 50. יהושע כא, לו. יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 108. מלכים, א, כ"ב, א-ד. אחאב נהרג בשנת 852 לפנה"ס, ואילו אחזיה מלך ביהודה בין השנים 843-842 לפנה"ס. מלכים ב ח, כח-כט. אטלס כרטא לתקופת המקרא, עמ' 126. מלכים ב ט. אטלס כרטא לתקופת המקרא, עמ' 134. ראו אצל: מנשה הראל, "גלעד בתוך אפרים בתוך מנשה" (שופטים י"ב, ד'), עמ' 50. ראו: זאב וילנאי, הערך: רמות גלעד, אנציקלופדיה אריאל. יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, עמ' 126.
בניין אביחיל

בניין אביחיל הוא מבנה המהווה חלק מקריית עיריית ירושלים. המבנה נמצא בכיכר ספרא 13, בסמוך לרחבת הדקלים שבכיכר, ולמול בניין בנק לאומי. המבנה נבנה בשנת 1863 כבית חולים עבור הצליינים הרוסים אשר עלו לרגל לארץ. המבנה, שנקרא אז "בית החולים הרוסי" תוכנן על ידי האדריכל מרטין איוואנוביץ' אפינגר והיה חלק ממבני מגרש הרוסים. בבית החולים היו 54 מיטות אשפוז, והיה זה בית החולים הראשון מחוץ לחומות העיר העתיקה. בית החולים סיפק אוהל מרפאה אשר ליווה את הצליינים הרוסים במסעותיהם ברחבי הארץ, בדרכם לאתרים נוצריים שונים. עם תחילת המנדט הבריטי נמסר בית החולים לצלב האדום האמריקני, שטיפל באוכלוסייה האזרחית. מאוחר יותר הפך לבית חולים צבאי, ובהמשך, עם הקמת הבריטים בתי חולים ממשלתיים ברחבי הארץ, הפך אף הוא לבית חולים הממשלתי של ירושלים, ונודע בשמו באותה העת כ"בית החולים הממשלתי". אחד השוהים המפורסמים בבית החולים היה הארכאולוג פלינדרס פיטרי. באוקטובר 1940 אושפז פיטרי בבית החולים בעקבות התקף קשה של מלריה. הוא החלים, אבל נשאר חלש והושאר להשגחה רפואית עד פטירתו ביולי 1942. לאחר מלחמת העצמאות הפך לבית חולים של צה"ל, וניתן לו השם ל"אביחיל". כמו כן הבניין שימש את מעבדות בית החולים הדסה. ערך מורחב – קריית עיריית ירושלים במסגרת התוכניות להקמת קריית עיריית ירושלים הוצעו מספר תוכניות להרוס את המבנה. לבסוף הוחלט לשמר את המבנה בשל ייחודו הארכיטקטוני וחשיבותו ההיסטורית, והוחלט להרוס רק את האגף האחורי של המבנה (הפונה לרחוב יפו) ולבנות בניין משרדים בן שש קומות שתוכנן על ידי האדריכלים פטר בוגוד ויוניס פיגרדו. עם הקמת קריית העירייה, ושיפוץ הבניין, התנגדו עובדי העירייה לעבוד במבנה בטענה שהמבנה רדוף רוחות רפאים וכי המבנה מקולל. בניין אביחיל הוא בניין מלבני מוארך בן שלוש קומות. בכל קומה מצוי מסדרון מרכזי וחדרים משני צדדיו. חזיתו הדרומית של המבנה פונה לכיכר ספרא. חזיתו המזרחית, המהווה את הכניסה הראשית למבנה (ופונה כיום לבניין מועצת עיריית ירושלים) מעוטרת בסגנון בארוק, כאשר בראש הגמלון של המבנה מצוי סמל החברה הארצישראלית האורתודוקסית הקיסרית. סביב הסמל מצויה ברוסית הכתובת מדברי הנביא ישעיהו: לְמַעַן צִיּוֹן לֹא אֶחֱשֶׁה, וּלְמַעַן יְרוּשָׁלִַם לֹא אֶשְׁקוֹט — ספר ישעיהו, פרק ס"ב, פסוק א' וכן במרכז הסמל מצויות האותיות היווניות: Α ו-ω המסמלות את ישו על פסוק מחזון יוחנן א', 8 מהברית החדשה בו אומר ישו: "אני הראשית והאחרית". דוד קרויאנקר, רחוב יפו ירושלים, ביוגרפיה של רחוב - סיפורה של עיר - הוצאת כתר, 2005. דוד קרויאנקר, סיפור קריית העירייה, ירושלים, הוצאת אריאל, 1993. איל מרון, ירושלים וכל נתיבותיה, יד בן צבי, ירושלים, 1996 מדיה וקבצים בנושא בניין אביחיל בוויקישיתוף ניסים לוי, פרקים בתולדות הרפואה בארץ ישראל 1799–1948 הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998 עמודים 117-115 עמרי מניב, תבוא קללה על המקום: המקומות המקוללים של ירושלים, באתר nrg‏, 3 באוקטובר 2010
הקמיע

המונח "הקמע" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו הקמע (קומיקס). הקמיע (באנגלית: The Talisman) הוא ספר פנטזיה אורבנית מאת הסופרים סטיבן קינג ופיטר שטראוב. הספר מספר את סיפורו של ג'ק סוייר בן ה-12, היוצא למסע במקום הנקרא הטריטוריות, כדי להציל את אימו. כדי להציל את אימו החולה בסרטן, ג'ק סוייר בן ה-12 יוצא למסע כדי למצוא את הקמיע, החפץ היחיד שיכול לרפא אותה. כדי למצוא את הקמיע, ג'ק חייב לעבור למקום אחר, הנקרא הטריטוריות. הטריטוריות הן מעין עולם מקביל לעולם שלנו (הקשור לעולם בסדרת הספרים המגדל האפל), הקיים בתקופה המזכירה את ימיי הביניים, בהם לא היה חשמל או טכנולוגיה. כמעט לכל אדם החיי בעולם שלנו יש תאום מקביל בטריטוריות, וכל פעולה הנעשית שם משפיעה על כל העולמות. לג'ק עצמו אין תאום. ג'ק, כמו אביו המנוח, נולד עם היכולת להחליק לטריטוריות באופן טבעי, למרות שהוא לא עשה זאת זמן רב. בעוד הוא יוצא לחפש את הקמיע, מורגן סלואט, שהיה שותפו של אביו, אשר מכונה דודו, מנסה לגרום ללילי, אמו של ג'ק לוותר על חלקה של החברה, אותו ירשה מבעלה. המקבילה של אימו של ג'ק היא המלכה לאורה דה-לאוסיאן, גם היא חולה. סלואט, אשר יכול להחליק לטריטוריות, רוצה לנצל את המצב כדי להרוויח עוד כסף ושליטה. הוא גם רוצה להניח את ידיו על הקמיע לפני ג'ק, והוא לא חוסך באמצעים כדי לנסות להרוג אותו בדרך. לספר יצא גם ספר המשך, בית שחור. רשת הטלוויזיה האמריקאית TNT הודיעה שתעבד את הקמיע למיני סדרה בעלת שישה חלקים, שתשודר ב-2008. ב-2006 הודיעו על ביטול הסדרה עקב בעיות תקציב. הקמיע, באתר OCLC (באנגלית)