laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
האולימפיאדה הבין-לאומית במדעי המחשב

האולימפיאדה הבין-לאומית במדעי המחשב או האולימפיאדה הבין-לאומית באינפורמטיקה (באנגלית: The International Olympiad in Informatics או בראשי תיבות: IOI) היא תחרות ידע לנוער במדעי המחשב. התחרות נמשכת שבוע, במהלכו ישנם שני ימי תכנות ופתרון בעיות בהם על המתחרים בתחרות לפתור בעיות בעלות אופי אלגוריתמי ולממש את הפתרון. כל מדינה רשאית לשלוח נבחרת בת ארבעה מתחרים ושני מאמנים. התחרות מתקיימת מדי שנה במדינה אחרת. האולימפיאדה הראשונה התקיימה בשנת 1989 בבולגריה והשתתפו בה נבחרות מ-13 מדינות. ישראל הצטרפה בשנת 1996. נכון לשנת 2020 משתתפות נבחרות מ-88 מדינות (בנוסף יש 12 מדינות חברות לשעבר). המטרה העיקרית של האולימפיאדה היא לעורר עניין במידע אינפורמטיקה (מדעי המחשוב) וטכנולוגיית המידע. מטרה חשובה נוספת היא להפגיש תלמידים מוכשרים במיוחד ממדינות שונות ולגרום להם לחלוק חוויות מדעיות ותרבותיות. את נבחרת ישראל הוביל בשנתה הראשונה פרופ' מאיר קומר. החל משנת 1997, הוביל ד"ר דוד גינת את הצוות המקצועי ואת ההכנות של הנבחרת הישראלית, ובשנת 2019 נכנס לתפקיד המאמן הראשי, רון ריבצ'ין. להלן רשימת המדינות והערים המארחות את התחרויות: הערה: עקב מגפת הקורונה, התחרות נערכה אונליין. להלן רשימת שיאי מס' המדליות ל-10 הדירוגים הראשונים, נכון לשנת 2023: אולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית אולימפיאדת הפיזיקה הבינלאומית תחרות מחשבים מדיה וקבצים בנושא האולימפיאדה הבין-לאומית במדעי המחשב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האולימפיאדה הבין-לאומית במדעי המחשב (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של האולימפיאדה הישראלית במדעי המחשב (בעברית) אתר פורטל תלמידים - האולימפיאדות הבינלאומיות במשרד החינוך (בעברית) IOI, Organization, Members. על האולימפיאדה הבינלאומית וישראל באתר האולמפיאדה הישראלית במדעי המחשב IOI, Contests. IOI, Statistics, Countries.
נחל נריה

נחל נריה הוא נחל אכזב שמתחיל באזור הר מירון ומסתיים באזור חורפיש. אורכו כחמישה קילומטרים. הנחל הוא אחד מיובליו של נחל מורן שהוא יובל של נחל כזיב. הנחל נמצא באזור חורש ים תיכוני ובנופיו של הנחל אפשר לראות חורבת חממה, קיר נטיפים ושטחים חקלאיים רבים. ייחודו של הנחל הוא כמות הקטלבים המצויים לאורכו. נוסף על כך, ניתן למצוא בנחל גם את הצמחים הבאים: סתוונית בכירה, אלון מצוי, כרכום צהבהב, קיסוס החורש, ארז, כלנית, אלה ועוד. בנחל נמצא מסלול טיול שאורכו הוא כשלושה וחצי קילומטרים, הוא מתאים לכל עונות השנה, וזמן ההליכה בו הוא כשעתיים. מסלול הנחל מתחיל בחורבת חממה על הר מירון, ומשם יורדים במסלול תלול לכיוון נחל נריה. המסלול עובר בערוץ מוצל של הנחל ובחורש ים תיכוני המסומנים בסימון אדום. מדיה וקבצים בנושא נחל נריה בוויקישיתוף INature- נחל מורן ונחל נריה נלך- נחל מורן ונחל נריה מפה- טיול בהרי מירון - נחל מורן ונחל נריה מפות Google, באתר מפות Google מסלול טיול בנחל נריה | מסלולי טיול וצרכנות תיירותית, באתר פורטל מידענות למטייל העצמאי בישראל ובעולם החברה להגנת הטבע - מסלולים מומלצים - נחל נריה, באתר www.teva.org.il
חרמשון גדול

חרמשון גדול (שם מדעי: Numenius arquata) הוא מין של עוף ממשפחת החרטומניים. החרמשון הוא החופמאי הגדול ביותר באזור המזרח התיכון, ארכו עד 57 ס"מ ויש לו מקור ארוך וכפוף בצורת קשת. צבעו חום בהיר וראשו וצווארו של החרמשון הגדול בהירים ומקושטים בפספוס כהה. אברות היד כהות ומנוגדות לגוף החום-אפרפר. על חלקיו העליונים דוגמה יפה של מעוינים כהים ושוליים בהירים. כמעט תמיד לנקבת החרמשון הגדול מקור ארוך יותר משל הזכר. צעיר החרמשון הגדול דומה לבוגר, אבל מקורו קצר יותר, ונוצות גבו וראשו כהות יותר. מזונותיו של החרמשון הגדול הם חרקי מים, תולעים, סרטנים ורכיכות. החרמשון הגדול מקנן באזורים החמימים יחסית של אירואסיה, באזורי אחו לחים, בחופים ובמאגרי מים יבשים למחצה. הוא מבלה את חודשי החורף באפריקה ובדרום אירואסיה, לעיתים במהלך החורף חורג מאזורים המוכרים לו (למשל, נצפה בנובה סקוטיה- קנדה). בישראל החרמשון הגדול חולף לאורך חופי הים התיכון ובאילת. לעיתים רחוקות יותר, בחורף ובעונות המעבר נצפה בעמקים בפנים הארץ. כאשר מתצפתים על החרמשון הגדול, ברור שלא מדובר בעוף אחר. החרמשון הקטן, שדומה לו, קטן ממנו בהרבה ובעל ראש בולט. בזמן מעופו, אי אפשר שלא להתפעל מגודלו וממקורו העצום של החרמשון הגדול. מעופו כבד ואיטי, בדומה לשחף גדול, ותוך כדי מעופו אפשר להבחין במפרקי יד ואברות יד כהים. מספרם של החרמשונים הגדולים מתמעט, בעיקר באוכלוסיות שמקננות באסיה. הרס בתי גידול וציד פוגעים בחרמשונים, וייתכן שגם שינויי אקלים באזוריהם. אויביו הטבעיים העיקריים של החרמשון הגדול הם שחפים שחורים, שועלים, ועורבים שחורים. כשאויב נמצא בנחלה של החרמשון, הוא משמיע קריאות אזהרה רמות, חובט בכנפיו ומנענע את מקורו מצד אל צד, כדי לנסות להבריח את האויב. מדיה וקבצים בנושא חרמשון גדול בוויקישיתוף חרמשון גדול, באתר ITIS (באנגלית) חרמשון גדול, באתר NCBI (באנגלית) חרמשון גדול, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חרמשון גדול, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חרמשון גדול, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) חרמשון גדול, באתר GBIF (באנגלית) חרמשון גדול, באתר דיסקוס הגליל חרמשון גדול באתר הרשימה האדומה של IUCN תצפית סיורי צפרות- מגדיר ציפורי ארץ ישראל - חופמאים - חרמשון גדול, באתר www.tatzpit.com מגדיר הציפורים של ישראל - חרמשון גדול, באתר פורטל צפרות
טסית בתים

טסית בתים או סנונית הערים (שם מדעי: Delichon urbicum) היא מין של ציפור שיר משפחת הסנוניתיים. השם טסית הוענק לה על ידי חיים נחמן ביאליק בשל טיסתה המהירה.[דרוש מקור] הטסית היא ציפור זעירה, משקלה נע בין 16-23 גרם, אורך גופה הוא 12–14 ס"מ ואורך כנפיה 26-29 ס"מ. כנפיה, ראשה וזנבה של הטסית שחורים - חומים וגבה כחול. בטנה ורגליה מכוסות נוצות לבנות. קריאת התעופה הבולטת של הציפור היא טירטור קצר ויבש, והיא חיה פחות מ-15 שנה. בקיץ הטסית מצויה באירופה, בצפון אפריקה ובאזור הפלארקטי, בחורף אוכלוסיית הטסיות נודדת לאפריקה שמדרום לסהרה, להודו ולדרום מזרח אסיה. בארץ תת-המין הראשי מצוי בארץ בעיקר בקיץ, אך גם חלק מזמן החורף. בקיץ שוכנת הטסית בכפרים וביישובים וערים בצפון הארץ בעיקר ברמת הגולן, אך לעיתים גם במרכז הארץ, ובחלק מן החורף, שוכנת בדרום הארץ. הטסיות חיות לרוב בלהקות. בתקופת הדגירה עשרות ועד מאות זוגות מקננים יחד בסמיכות. באירופה תקופת הקינון מתרחשת בחודשים מאי – יוני, באסיה מיוני עד ספטמבר. בישראל אפריל – יולי. לרוב בשני מחזורים. הקן נבנה מבוץ וענפים על ידי שני בני הזוג במשך כ־10 ימים, במהלכם בני הזוג הולכים הלוך ושוב כ - 1000 פעמים בשביל להביא בוץ במקורם לבניית קן המזכיר בצורתו גביע ומרופד בנוצות. קוטרו כ־15 ס"מ ובו פתח קטן ועגול סמוך לתקרת המבנה. הקנים בעבר היו ממוקמים במורדות הרים סלעיים, שדות וכרי מרעה. כיום, רובם ממוקמים ביישובים מתחת לשולי גגות או אדנים, צמוד לקירות, לקורות של גשרים וכדומה. בהטלה אחת יש 4-5 ביצים לבנות, עליהן דוגרים שני בני הזוג במשך 14–16 ימים. הטסית ניזונה לרוב מחרקים, בעיקר קטנים כגון: זבובים, כנימות, דבוראים, וחרקים מעופפים. ליקוט המזון נעשה רובו בלהקה על ידי מעוף איטי. בתקופת הדגירה בגובה ממוצע של 20 מטר מעל פני הקרקע, וכשהקרקע רטובה מגשם, 50 מטר, במרחק שבין 0.5 ק"מ ל 2 ק"מ מהקן. הליקוט מתרחש מעל פני הקרקע, סלעים או צמחייה. "הציפורים- מגדיר שדה שלם לציפורי אירופה והמזרח התיכון", היינצל & פיטר, פרסלאו, הוצאת הקיבוץ המאוחד, שנת 1975 מדיה וקבצים בנושא טסית בתים בוויקישיתוף טסית בתים, באתר ITIS (באנגלית) טסית בתים, באתר NCBI (באנגלית) טסית בתים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) טסית בתים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) טסית בתים, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) טסית בתים, באתר GBIF (באנגלית) טסית בתים במאגר המידע הלאומי לציפורי ישראל טסית בתים באתר הרשימה האדומה של IUCN ע"פ החלטות האקדמיה טיולי, אתר. "טסית בתים - מדריך בעלי החיים בישראל של טיולי | אתר טיולי". אתר טיולי. נבדק ב-2018-05-06. ציפורים, פורטל צפרות - אתר הצפרות הישראלי, באתר www.birds.org.il דף הבית, באתר www.yardbirds.org.il
בית העם ברחובות

בית העם ברחובות הוא מבנה ציבורי, שבשנת 1912 חברת "כרמל" החלה את בנייתו. האתר הוכר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל. בית העם שימש כמרכז החיים התרבותיים, החברתיים והציבוריים של המושבה. באוקטובר 2014 נחנך בית העם המשוחזר והמורחב ברחובות. בחורף 1912 (תרע"ב) החלו את בניית בית העם על ידי חברת "כרמל". שנה לאחר מכן נחנך ברחוב יעקב פינת מנוחה ונחלה. בית העם שימש את ועד המושבה להרצאות, לדיונים, לטקסים ולמופעים. בית העם שימש גם כמרכז החיים התרבותיים, החברתיים והציבוריים של המושבה. סביבו התקיימו חגיגות שאליהן הגיעו מכל רחבי הארץ והעולם. ככל הנראה בבניית בית העם מודל ההשראה היה מהמושבה הטמפלרית בירושלים. בית העם מזכיר טירה עתיקה ומשלב אלמנטים מחומת ירושלים. בעקבות העלייה החמישית המושבה התרחבה, ועקב כך בשנת 1933 הוקם ליד בית העם בית קולנוע הכולל שני יציעים, גג נפתח, קומת מרתף וחדר הקרנה. באותה הזדמנות בית העם הוסב לאולם הקרנה קטן נוסף. במרוצת השנים בנוסף לבית הקולנוע נוספה הספרייה העירונית. במלאת 90 שנה לבניית בית העם ו-30 שנה לבימת הנוער העירונית נחנכה רחבה מחודשת בחזית הבית. ברחבה שני מבוכים קבועים, ראשונים מסוגם בארץ, שעוצבו על ידי האמנית רחלי רוגל. באוקטובר 2014 נחנך בית העם המשוחזר והמורחב, הכולל היכל תרבות ואת "בימת הנוער" של רחובות. הבניין המקורי מהווה מבואה לבניין המורחב. בית העם מציע תחומי תרבות שונים: תיאטרון, מוזיקה, מחול, קולנוע, בידור ועוד. מדי יום מבקרים בהיכל מאות אנשים בגילאים שונים וטעמים מגוונים. מדיה וקבצים בנושא בית העם ברחובות בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית העם ברחובות הקוד המזהה של האתר בתחרות "ויקיפדיה אוהבת אתרי מורשת" הוא 9-8400-001 עופר אדרת, בית העם ההיסטורי של רחובות בן 100, וחוזר מחדש לחיים, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2014 בית העם, באתר הארכיון לתולדות רחובות אחרי 100 שנה: בית העם של רחובות מתחדש, באתר x net בית העם, באתר רחובות בית העם רחובות- היכל התרבות העירוני, באתר רחובות אתר בית העם
ABAP

Advanced Business Application Programming) ABAP) היא שפת תכנות עילית ארגונית שפותחה על ידי SAP ומשמשת את הארגונים הגדולים בעולם להפעלת המערכות העסקיות שלהם. השפה פותחה בשנות ה-80 על ידי החברה הגרמנית SAP SE. ABAP הוא אחד מיישומים רבים של הדור הרביעי של שפות ייחודיות שפותחו לראשונה בשנות השמונים. במקור השפה נתנה אפשרות לתאגידים גדולים לבנות יישומים עסקיים לניהול חומרים וניהול פיננסי. השפה הייתה בין השפות הראשונות שהציגו את המושג "מסדי נתונים לוגיים" (LDB). תוכניות ABAP מורכבות ממשפטים בודדים (הצהרות). המילה הראשונה בהצהרה נקראת מילת מפתח של ABAP. על המילים להיות מופרדות תמיד ברווח אחד לפחות. מערכת ההפעלה של ABAP אינה מבדילה בין אותיות גדולות וקטנות. השפה רצה בתוך מערכת ה-SAP כך שאין צורך בסביבת פיתוח. נכנסים למערכת, טוענים את התוכנית ומתחילים לתכנת. השפה עובדת בתוך מערכת  ה-ERP. היא משמשת אך ורק בתוך מערכת ה־SAP ואי אפשר לכתוב תוכניות ABAP מחוץ למערכות SAP. תוכנת ABAP נפרסת ברכיבי תוכנה, כגון: SAP_BASIS שכבת הבסיס הטכנית הנדרשת בכל מערכת ABAP. SAP_ABA מכיל פונקציות הנדרשות עבור כל מיני יישומים עסקיים, כגון שותפים עסקיים וניהול כתובות. SAP_UI מספק את פונקציונליות ליצירת יישומי SAP UI5. BBPCRM הוא דוגמה ליישום עסקי, במקרה זה יישום CRM SAP ABAP היא שפת תכנות ERP. עסקה במערכת SAP (סביבת הפיתוח של השפה) היא ביצוע קוד, ביצוע קוד ABAP במערכת היא על ידי הזנת קוד העסקה, לדוגמה, VA01 הוא קוד העסקה עבור "צור הזמנת לקוח". ניתן לקרוא לעסקאות על ידי תפריטים שמוגדרים במערכת או על ידי המשתמש, ניתן גם להתחיל עסקה על ידי הזנת קוד העסקה ישירות לשדה פקודה, אשר נמצא בכל מסך SAP. עסקאות יכולות להיות גם מופעלות באמצעות תכנות על ידי הצהרות ABAP. בדומה לשפות תכנות אחרות, תוכנית ABAP היא גם יחידת הפעלה או ספריה, המספקת קוד הניתן לשימוש חוזר לתוכניות אחרות ואינה ניתנת להפעלה באופן עצמאי. המילון מכיל את כל המידע אודות הנתונים במערכת SAP. כל התייחסות לנתונים (למשל, טבלה, תצוגה או סוג נתונים) יתקבלו ממילון זה. אתר האינטרנט הרשמי של ABAP ABAP Programming: Official Tutorials, Community & Resources, SAP (באנגלית) ABAP Development - ABAP Development - SCN Wiki, wiki.scn.sap.com https://help.sap.com/saphelp_nw73ehp1/helpdata/en/cf/21ea0b446011d189700000e8322d00/frameset.htm, help.sap.com
חכלילית סלעים

חכלילית סלעים (שם מדעי: Phoenicurus ochruros) היא מין של ציפור שיר ממשפחת החטפיתיים החיה באירופה, צפון אפריקה ואסיה. משך חייהן של החכליליות, הארוך ביותר שנצפה הוא שמונה שנים וחמישה חודשים. את חכלילית הסלעים ניתן למצוא באזורים בהם מבנים או בתי גידול סלעיים והרריים. שמה העברי של החכלילית ניתן לה באשר מראה המיוחד ומקום מגוריה. חכלילי- אדום (מראה מיוחד). סלעים – מאפיין את מקומות מגוריה, ולכן היא נקראת חכלילית הסלעים. אורך גופה של חכלילית הסלעים נע בין 13.5 – 15.7 ס"מ, אורך כנפיה הוא 24 ס"מ, ומשקלה נע בין 14 – 18 גרם והיא ניזונה מחרקים כגון נמלים, חיפושיות וזחלים. את מזונה היא אוספת, לרוב, מהקרקע לאחר שצפתה בהם מנקודה בולטת לעין. לזכר ולנקבת ציפור זו יש מראה שונה, כאשר הזכר נחשב נאה מהנקבה כדי שיוכל להרשים אותה לשם זיווג. השוני מתבטא בכך שלזכרים חלקי גוף עליוניים אפורים, וצבעי הגחון (החלק התחתון של הבטן) משתנים מאפור ועד לאדום בתת-המינים השונים. באחדים מתת-המינים מופיע גם כתם לבן בכנף, החזה והגרון שחורים. לעומת הזכר, הנקבה אפורה בגופה. הנקבה היא בעלת תפקיד הקן. היא בונה קן פשוט לגוזלים ובו מטילה 4 – 6 ביצים. הזכר גם הוא שותף לתהליך ודואג לצאצאיו, אף על פי שבכל זאת מזדווג עם נקבות אחרות, באותו הזמן. מלבד זאת, בעוד שהזכר יטפל בגוזלים עד התבגרותם, הנקבה תתחיל לגדל מחזור קינון שני ואף שלישי. לחכלילית הסלעים חמישה תת-מינים, מתוכם ארבעה שנראים בישראל (ארבעת הראשונים ברשימה): P.0. gibraltariensis - החזה והבטן של תת-מין זה אפורים כהים. כתם לבן באחוריים וכתם בולט בכנפו. תת-מין זה הוא הנפוץ והשכיח ביותר בארץ. P.O ochrurus - בשונה מתת המין הקודם, אחוריו בצבע חלודי שמתמזג עם הבטן האפורה. נדיר בדרום הארץ. P.O phoenicuroides - בעל בטן אדומה המזכיר את תת-המין P.O semirufus. P.O semirufus - בעל בטן אדומה המזכיר את תת-המין P.O phoenicuroides אך נבדל בגובה אליו מגיע הצבע האדום, בצבע של הגב, הראש והמצח. P. o. rufiventris לחכלילית יש תנועה מיוחדת המאפשרת לזהות אותה מיד. תנועה זו היא מעין קידה, המתחרשת על ידי כיפוף הרגליים ודומה לקפיץ. תנועה נוספת המייחדת את החכלילית היא להרטיט את זנבן הבולט. חכלילית הסלעים נמצאת בתפוצה עולמית. היא נמצאת באירופה (מלבד מחלקה הצפוני), במזרח התיכון: בסוריה, ירדן, עיראק וישראל ועד למרכז אסיה. מדיה וקבצים בנושא חכלילית סלעים בוויקישיתוף חכלילית סלעים, באתר ITIS (באנגלית) חכלילית סלעים, באתר NCBI (באנגלית) חכלילית סלעים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חכלילית סלעים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חכלילית סלעים, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) חכלילית סלעים, באתר GBIF (באנגלית) אתר הצפרות הישראלי - חכלילית הסלעים המרכז לטיפוח ציפורי הבר והגינה The internet bird collection חכלילית סלעים באתר הרשימה האדומה של IUCN מגדיר הציפורים של ישראל - חכלילית סלעים, באתר פורטל צפרות Black Redstart (Phoenicurus ochruros), www.hbw.com (באנגלית) חכלילית סלעים, באתר www.yardbirds.org.il
בית פישר

בית פישר הוא מוזיאון עירוני והיסטורי לתולדות קריית אתא אשר הוקם ב-1925. המוזיאון מנוהל על ידי רוחי ליפשיץ ומטרתו תיעוד תולדות העיר והנצחת מורשת מייסדיה. הבית נבנה בסוף המאה ה-19, והוא היה הבית המרכזי בכפר הערבי כפר עטה אשר קדם לקריית אתא. (כפר עטה הוא שם המושבה שקדמה לקריית אתא אשר הוקמה בשנת 1925, על ידי חברת "עבודת ישראל". כפר עטה נקראה על שמו של כפר האריסים הערבי "כופרתא", שאדמותיו נקנו מן האפנדי- בעל הקרקעות הערבי). הבית נודע בעיקר בשם ״בית הבק״ (בתרגום לערבית= בית האדון) כלומר ביתו של אדון הכפר. בראשית ימי כפר עטה גרו בבית פישר, "המוכתר" יהושע פישר, מי שעמד בראש היישוב העברי המתחדש, ואשתו רבקה פישר, ולאחר מותם הורישו את הבית לאגודת תו"מ (תורה ומלאכה) להנצחת שמם, וציוו את ביתם למען פעילות קהילתית. במוזיאון יש כלים עתיקים המלמדים חיי היומיום של מייסדי קריית אתא משנת 1925. אחת מהתערוכות במוזיאון, היא תערוכת "ממעוף הציפור". אשר מציגה, צילומי אוויר שמראים את התפתחותה של קריית אתא. במוזיאון יש גם ארכיון המכיל מסמכים, קלטות, תמונות וזיכרונות של תושבי היישוב הוותיקים. וגם חומר מודרני יותר, שמכיל פרסומים מהעיתון המקומי "קל אתא" ותיעוד היישוב וקהילתו. מדיה וקבצים בנושא בית פישר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית פישר בית פישר, ברשת החברתית פייסבוק בית פישר - מוזיאון לתולדות קרית אתא, באתר cms.education.gov.il בית פישר- מוזיאון עירוני לתולדות קריית אתא (ארכיון) בית פישר, באתר www.mapa.co.il מעטה לאתא - סיפורה של קרית אתא, באתר www.bet-fisher.co.il FounderPage, www.bet-fisher.co.il חיפוש אתר סברסים, באתר סברסים, ‏2011-10-04
אשמן קטן

אשמן קטן או אשמן מצרי (שם מדעי: Taphozous perforatus) הוא מין עטלף ממשפחת האשמניים החי במספר אזורים באפריקה ודרומה של אסיה לרבות בישראל. האשמן הקטן הוא עטלף חרקים גדול יחסית באורך 9.4 - 11.2 ס"מ, משקל 35-20 גרם,, בעל זנב באורך 2 - 2.7 ס"מ ואורך אמה של 66-58 מ"מ. בגבו של האשמן הקטן הפרווה בצבעי תערובת של חום כהה ואפור פחם, בחלקיו התחתונים צבעו אפור שמנת וחום בהיר על גרונו. צבע כנפיו הוא חום כהה במרכז הכנף דוהה לתוך צבע שמנת עד הקצוות. יש לאשמן הקטן אוזניים ארוכות, מחודדות ובעלות קצוות שיער מאחורי כל אוזן. נקבות האשמן הקטן בדרך כלל גדולות יותר מאשר הזכרים. לאשמן הקטן יש ראייה מצוינת והוא יכול לזהות טרף ממרחקים גדולים ובעזרת הכנפיים הארוכות והצרות האשמן מסוגל לעוף במהירות. מבנה זה הופך אותו לצייד מיומן. האשמן הקטן חי בקבוצות המכילות בדרך כלל שישה עד עשרה פרטים, אם כי קיימות מושבות גדולות יותר. לעיתים קרובות, הוא חי במושבות מעורבות של אשמנים ויזנוביים. האשמן הקטן בדרך כלל פעיל עם רדת החשיכה, אף על פי שידוע שהוא צד גם בשעות היום. האשמן הקטן מסוגל להתמצא בעזרת באמצעות תהודה, ויכולת זו עוזרת לו לזהות וללכוד טרף בזמן טיסה במהירות של שמונה מטרים לשנייה בגובה. הוא ניזון בעיקר מעשים, אבל גם צורך מגוון של חרקים אחרים, כגון טרמיטים, חיפושיות, נמלים, זבובים וצרצרים. משתמש באקולוקציה בעלת סיגנל QCF בתדרים 28-35 kHz. מעט ידוע על רבייה במין זה, אך ידוע כי מתרחש גידול באוכלוסייתם בחודשים אפריל ומאי במצרים, כאשר כל נקבה יולדת צעיר אחד. בישראל נלכדו נקבות בהריון בחודשים מאי-יוני. האשמן הקטן מצוי בצפון אפריקה, מדרום למדבר סהרה, בחצי האי ערב ומזרחה לפקיסטן ובהודו. המין זוהה בישראל לראשונה בשנת 1988, ונמצא בנגב ובמדבר יהודה. אוכלוסייתם בישראל מונה עד אלפי פריטים. האשמן הקטן נמצא בעיקר באזורי מדבר, שברי סלעים זעירים, מערות ובניינים (כולל מונומנטים מצריים עתיקים). הוא נמצא גם ביער פתוח, שם הוא מעדיף שטחים הגובלים נהרות. האשמן הקטן עומד בפני איומים חקלאיים המשמידות את בית גידולו הטבעי כגון יערות, כדי ליצור מקום לחקלאות. גם פעילויות אנושיות כגון פיתוח מבנים ישנים, מהוות איום והפרעה למושבות מתרבות. למרות האיומים הנשקפים שלו הוא אינו בסיכון של סכנת הכחדה, מה שמקשה לגונן עליו מסיכונים עתידיים בסביבה הטבעית שבה הוא חי. מדיה וקבצים בנושא אשמן קטן בוויקישיתוף אשמן קטן, באתר ITIS (באנגלית) אשמן קטן, באתר NCBI (באנגלית) אשמן קטן, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) אשמן קטן, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) אשמן קטן, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אשמן קטן, באתר GBIF (באנגלית) אשמן קטן באתר הרשימה האדומה של IUCN יורם יום טוב, הרואים את הקולות: עטלפים - בין מיתוס למציאות, מסת"ב 978-965-572-563-6 Egyptian tomb bat videos, photos and facts - Taphozous perforatus, Arkive (באנגלית) (ארכיון) "אשמן קטן". מן השדה. 2014-07-15. נבדק ב-2018-05-06.(הקישור אינו פעיל)
סנונית המדבר

סנונית המדבר (שם מדעי: Hirundo fuligula) היא מין של ציפור שיר ממשפחת הסנוניתיים. סנונית המדבר, בשונה מרוב הסנוניות, נמצאת לעיתים רחוקות ממקור מים. הסנונית מתרבה בעיקר בהרים אך גם באזורים נמוכים יותר כמו אזורים סלעיים ומסביב לערים. סנונית המדבר קטנה ביחס לציפורי שיר אחרות וצבעה מותאם לסביבתה. צבע גופה התחתון הוא חום בהיר, כנפיה וזנבה צבעם חום כהה, סנטרה וגרונה בצבע ורדרד ובהיר יותר. תת-המין המצוי בישראל נוטה להיות בהיר יותר ובמקום ורוד, סנטרה וגרונה לבנים. אורך גופה 12–13 ס"מ. משקלה הכולל 12–16 גרם. כאשר כנפיה פרוסות הן מגיעות לכ-30 ס"מ. סנונית המדבר ניזונה מחרקים. את החרקים (ובכללי את מזונה) היא מוצאת תוך כדי מעוף. הסנונית דואה באוויר בזמן חיפוש האוכל (חרקים מעופפים וכדומה) לאורך צוקים, הרים ולפעמים מקורות מים בחיפוש אחר מזונה. סנונית המדבר לרוב חיה עם בן זוג והם אינם חיים בלהקה כמו רוב הסנוניות. יחד הם הולכים ללקט מזון ולפעמים מצטרפים אליהם גם כמה מיני סנוניות אחרים. הקן שסנונית המדבר בונה מורכב מבוץ ולרוב ממוקם במקומות צפופים ובצוקים. על כן, גם במבנים. הסנוניות מקננות לרוב ביחידות ולעיתים בקבוצות קטנות. אם גורם זר מתקרב לקן יגיבו הסנוניות באגרסיביות. לסנונית המדבר ישנם שמות רבים בשפות שונות. שם אנגלי לסנונית המדבר - Rock Martin שם ערבי לסנונית המדבר - خطّاف الصّخور שם לטיני לסנונית המדבר - Hirundo fuligula שם מדעי לסנונית המדבר - Ptyonoprogne obsoleta. פירוש השם המדעי הוא סנונית מפוצלת מפויחת גרון. סנונית המדבר מצויה לרוב בחלקים המדבריים של המזרח התיכון וצפון אפריקה. בישראל ניתן למצוא את סנונית המדבר (וסנוניות רבות אחרות) בכל אזור החבל המדברי. בשנים האחרונות מתפשטת הסנונית גם לאזור החבל הים תיכוני - ירושלים, שפלת יהודה וגוש דן. מדיה וקבצים בנושא סנונית המדבר בוויקישיתוף סנונית המדבר, באתר ITIS (באנגלית) סנונית המדבר, באתר NCBI (באנגלית) סנונית המדבר, באתר GBIF (באנגלית) סנונית המדבר באתר הרשימה האדומה של IUCN מגדיר הציפורים של ישראל - סנונית מדבר, באתר פורטל צפרות טיולי, אתר. "סנונית מדבר - מדריך בעלי החיים בישראל של טיולי | אתר טיולי". אתר טיולי. נבדק ב-2018-05-06. סנונית מדבר, באתר www.yardbirds.org.il
נסוקיה

נסוקיה המכונה גם חולדת הדבר (שם מדעי: Nesokia indica) הוא מין מכרסם קטן ממשפחת העכבריים, האופייני למקומות לחים באזורים חמים.   צבעו חוּם בהיר הוא שוכן בשדות, מזיק לחקלאות, וגופו מותאם לחפירה. אורכו בין 165 ל-218 מ"מ, ומשקלו בין 182 ל-388 גרם. תוחלת החיים עד 6 שנים. גופו של הנסוקיה מכוסה פרווה בצבע חום  בעלת שיער קצר, ודליל בקיץ לעמת זאת, שיער ארוך, צפוף ורך בחורף המשמש לחימום גופו. נוסף לשיער הארוך שמשמש לחימום גופו הוא אוגר שומן לקראת החורף. תקופת ההיריון היא כ-17 ימים. ישנם שלושה דורות בשנה ושלושה עד חמישה גורים בכל המלטה. ההמלטות מתבצעות בכל עונות השנה אך עיקרן מחודש מרץ באזורים שבהם החורפים חמים, עד סוף הקיץ.  הנסוקיות נולדים כשעיניהם ואוזניהם פקוחות. כבר ביום הראשון לאחר היוולדם הם מסוגלים לנוע. הנסוקיה מתגוררת בעמקי נהרות, על שפת אגמים, בארצות מושקות ונווה מדבר באסיה ובצפון אפריקה.   הן מתגוררות משינג'יאנג (סין) במזרח ועד מצרים במערב, לאוזבקיסטן בצפון ולבנגלדש שבדָרוֹם. בישראל הנסוקיה נפוצה בעיקר באזור ים המלח והערבה. מדיה וקבצים בנושא נסוקיה בוויקישיתוף נסוקיה, באתר ITIS (באנגלית) נסוקיה, באתר NCBI (באנגלית) נסוקיה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) נסוקיה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) נסוקיה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נסוקיה, באתר GBIF (באנגלית) נסוקיה באתר הרשימה האדומה של IUCN הועברת לדף אחר, באתר www.google.com (ב־) הערבה - סקר טבע ונוף, באתר www.deshe.org.il
סאלם א-דאווסרי

סאלם מוחמד א-דאווסרי (בערבית: سالم محمد الدوسري; נולד ב-19 באוגוסט 1991) הוא כדורגלן סעודי המשחק באל-הילאל בעמדת הקיצוני. א-דאווסרי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אל-הילאל. ב-24 בנובמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-3 נגד אל נאצר, בה גם כבש את שער הבכורה שלו בקריירה. בסיום העונה זכה עם הקבוצה בגביע כתר הנסיך, זכייה ראשונה בקריירה של א-דאווסרי וחמישית ברציפות של המועדון. בינואר 2018 הודיעה ההתאחדות לכדורגל בערב הסעודית על כוונתה להשאיל תשעה משחקני הנבחרת לקבוצות בשתי הליגות העליונות בספרד, על מנת שייצברו ניסיון לקראת מונדיאל 2018. ב-21 בינואר 2018 א-דאווסרי הושאל לויאריאל מליגת העל הספרדית עד לסיום העונה. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, ערך במחזור האחרון של העונה בתיקו 2-2 נגד ריאל מדריד. ב-29 בפברואר 2014 א-דאווסרי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ערב הסעודית בהפסד 4-2 לאוסטרליה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014, בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת. נכלל בסגל נבחרת ערב הסעודית לטורניר מונדיאל 2022. במונדיאל הבקיע שני שערים שאחד מהם היה בניצחון 1-2 נגד ארגנטינה במשחק הראשון של שלב הבתים. נכלל בסגל נבחרת ערב הסעודית לטורניר גביע אסיה 2023. אל-הילאל ליגת העל הסעודית: 2016/2017 גביע המלך הסעודי: 2015 גביע כתר הנסיך: 2012, 2013, 2016 הסופר קאפ הסעודי: 2015 מדיה וקבצים בנושא סאלם א-דאווסרי בוויקישיתוף סאלם א-דאווסרי, באתר Transfermarkt סאלם א-דאווסרי, באתר Soccerway סאלם א-דאווסרי, באתר BDFutbol סאלם א-דאווסרי, באתר WorldFootball.net סאלם א-דאווסרי, באתר National Football Teams סאלם א-דאווסרי, באתר FootballDatabase.eu قائمة الأخضر في كأس العالم FIFA قطر בחשבון הטוויטר הרשמי של נבחרת ערב הסעודית, 11 בנובמבר 2022 (בערבית) مانشيني يعلن قائمة الأخضر المشاركة في كأس آسيا 2023 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הסעודית, 2 בינואר 2024 (בערבית)
גנאדי זייצ'יק

גנאדי זייצ'יק (ברוסית: Геннадий Зайчик; נולד ב-11 בפברואר 1957) הוא שחמטאי סובייטי, יהודי-גאורגי ואמריקאי בדרגת רב-אמן. זייצ'יק נולד בטביליסי, אז בברית המועצות כיום בגאורגיה. אביו כיהן בתפקיד בכיר במערכת המשפטית של גאורגיה הסובייטית ולאחר שגאורגיה זכתה בעצמאות היה לראש לשכת עורכי הדין בגאורגיה. זייצ'יק השתתף באליפות ברית המועצות לצעירים ובשנים 1977 ו-1979 חלק מקומות 2–3. בשנת 1975 הוא זכה בתחרות בהונגריה. בשנים 1984–1985 הוא סיים במקום השני במספר תחרויות. בעקבות הצלחות אלו בשנת 1984 הוענקה לו דרגת רב אמן. במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 הוא היה פעיל וגם חבר נבחרת גאורגיה בתחרויות. בתחילת המאה ה-21 זייצ'יק עבר לארצות הברית. בשנת 2002 הוא זכה באליפות ארצות הברית הפתוחה (ביחד עם יבגני נאייר). 1978 - אמן בינלאומי 1984 - רב-אמן. בין השנים 1992 ל-1996 השתתף זייצ'יק בשלוש אולימפיאדות שחמט: גנאדי זייצ'יק, באתר צ'סגיימס (באנגלית) גנאדי זייצ'יק, באתר פיד"ה (באנגלית) Zaichik, Gennadi - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.