laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מדינות לפי שם

ערך זה מפרט את רשימת המדינות המוכרות, המדינות שאינן מוכרות, ורשימת הטריטוריות שאינן ריבוניות. על פי האו"ם (אפריל 2020), בעולם יש 193 מדינות חברות, שתי מדינות משקיפות ו-10 מדינות אחרות. להלן רשימה ממוינת של מדינות הכוללת 196 רשומות ומידע עיקרי כמו דגל המדינה, שם מלא, שם בשפה הרשמית, עיר הבירה, העיר הגדולה ביותר, יום העצמאות, אזור זמן, סיומת אינטרנט וקידומת טלפון בין-לאומית. לרוב המדינות ברשימה זו גבולות מוכרים וללא סכסוכים בנושאי ריבונות. עם זאת, יש מספר מדינות שההכרה בהן מוגבלת. ערך מורחב – מדינות שההכרה בהן מוגבלת קטגוריה:מדינות העולם מדינות לפי אוכלוסייה, שטח, צפיפות, תמ"ג ופיתוח אנושי ערי בירה מדינות החברות באומות המאוחדות אילון גלעד, מדוע אנו קוראים למדינות העולם בשם כזה או אחר?, באתר הארץ, 31 בינואר 2024 מדינה ריבונית למחצה, תחת חסותה של ניו זילנד. בערבית, השם הרשמי הוא "רפובליקת קומורו המאוחדת" בקומורית בערבית בצרפתית בקבילית בירה אדמיניסטרטיבית בירה חוקתית בפשטו בפרסית שמות רשמיים נוספים – הפרובינציות המאוחדות של ריו דה לה פלטה, הקונפדרציה הארגנטינאית והאומה הארגנטינאית בתיגרינית בבוסנית בקרואטית בסרבית Republika y'u Burundi בבלארוסית ברוסית בהולנדית בגרמנית בג'אווי במלאית בספרדית בפורטוגזית איחוד גרמניה איחוד המזרח והמערב באנגלית באפריקאנס בזולו בירה משפטית בקריאולית האיטית בביסלמה ממשלת המדינה החליטה ששמה הרשמי של המדינה בכל השפות יהיה קוט דיוואר עצמאות מן הממלכה המאוחדת זנזיבר איחוד מעמדה של ירושלים מעוגן באופן רשמי בחוק יסוד: ירושלים בירת ישראל, אולם בודדות המדינות אשר הכירו באופן רשמי במהלך זה. מדינות ערביות ומוסלמיות מכירות בירושלים או לפחות בחלקה המזרחי כבירת פלסטין. מדינות רבות רואות את תל אביב כמרכזה השלטוני של ישראל. בלוקסמבורגית עצמאות מחודשת מברית המועצות בקריאולית מאוריצית בבמברה במלגשית במונגולית קירילית בכתב מונגולי באלפבית קירילי באלפבית לטיני בטטום עצמאות מפורטוגל עצמאות מאינדונזיה במלטזית דה יורה אין לנאורו עיר בירה בנורווגית ספרותית בנורווגית חדשה בסומלית עצמאות מן האימפריה העות'מאנית בפינית בשוודית בפלאואנית ביוונית בטורקית בשיקומורית באיטלקית ברומאנש דה יורה, בירת המדינה היא ירושלים. מוסדות השלטון בגדה המערבית נמצאים בעיר רמאללה, ואילו מוסדות השלטון של מפלגת חמאס ברצועת עזה נמצאים בעיר עזה. הקידומת של מדינת ישראל
דיקסון צ'וטו

דיקסון צ'וטו (באנגלית: Dickson Choto; נולד ב־19 במרץ 1981) הוא כדורגלן עבר זימבבואי ששיחק בעמדת המגן. צ'וטו החל את הקריירה המקצועית שלו בשנת 2000, במועדון דארין טקסטיל אפריקה יונייטד מהארארה, בירת זימבבואה. בשנים 2001–2002 שיחק במועדון הפולני גורניק זאבז'ה וצבר 12 הופעות בליגה, ובעונה שלאחר מכן שיחק בפוגון שצ'צ'ין, שם צבר 10 הופעות. בשנים 2003–2013 שיחק בלגיה ורשה, ושם צבר 145 הופעות ו־4 שערים. צ'וטו שיחק עבור נבחרת זימבבואה בשנים 2000–2007, שם צבר 7 הופעות. כמו כן הוזמן לטורניר גביע אפריקה לאומות 2004. לגיה ורשה אליפות פולין (2): 2005/06, 2012/13 הגביע הפולני (4): 2007/08, 2010/11, 2011/12, 2012/13 הסופרקאפ הפולני (1): 2008 דיקסון צ'וטו, באתר Transfermarkt דיקסון צ'וטו, באתר Soccerway דיקסון צ'וטו, באתר National Football Teams דיקסון צ'וטו, באתר FootballDatabase.eu "Football photographic encyclopedia, footballer, world cup, champions league, football championship, olympic games & hero images by sporting-heroes.net". sporting-heroes.net. נבדק ב-2018-05-23. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דיקסון צ'וטו".
קרונוצקי

קרונוצקי (הידוע גם בשם קרונוצקיה סופקה; ברוסית: Кроноцкая сопка) הוא הר געש מורכב בחצי האי קמצ'טקה שבמזרח רוסיה. ההר מתנשא לגובה של 3,482 מטרים מעל פני הים ונישא טופוגרפית ל־2,736 מטרים. להר צורה חרוטית סימטרית, מה שהופך אותו בעיני רבים לאחד ההרים היפים בחצי האי. הוא דומה מאוד להר פוג'י ביפן ולהר מאיון בפיליפינים. הלוע של הפסגה סגור בפקק געשי, והפסגה מכוסה קרח. במאה ה־20 הייתה פעילות ההר מעטה, אך כללה כמה התפרצויות פריאטיות חלשות. ההר נמצא בשטח שמורת קרונוצקי, שהוכרזה כאתר מורשת עולמית טבעי בשנת 1996 ומהווה חלק מהרי הגעש של קמצ'טקה. חופי האוקיינוס השקט נמצאים כ־28 קילומטרים מדרום־מזרח, והכפר אוסט-קמצ'טסק נמצא כ־205 קילומטרים מצפון־מזרח. בירת החבל המנהלי, פטרופבלובסק-קמצ'טסקי, שוכנת כ־225 קילומטרים מדרום־מערב. מדיה וקבצים בנושא קרונוצקי בוויקישיתוף תבנית:Cite gvp Kamchatka Ultra-Prominent Peaks Peaklist.org. Retrieved 2011-11-24. ערך זה הוא קצרמר בנושא הרים ובנושא גאוגרפיה של רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
למה ליבך כמו קרח?

"למה ליבך כמו קרח?" הוא פזמון בביצוע הזמר הישראלי גידי גוב, שהתפרסם ב־1991 כסינגל החמישי מתוך אלבומו של גוב "אין עוד יום" (1991). חיים חפר כתב את השיר, ואלון אולארצ'יק הלחין ועיבד אותו. אלי לוזון השתתף בשיר בקולות רקע. באלבום "אין עוד יום" נכללו שני פזמונים של חיים חפר: "למה ליבך כמו קרח?" ו"עדיין מחכה לך". חפר הכיר את גידי גוב מאז ילדותו של הזמר, אבל מבחינה מקצועית השניים לא עבדו יחד. לקראת הקלטות "אין עוד יום" פנה גוב לחפר וביקש שירים. חפר סיפר על הפגישה ביניהם: ”בפגישה המעניינת שהייתה לנו שמחתי לראות עד כמה הוא מקפיד לבחור את השירים שלו. כתבתי לו יותר משני שירים, והוא בחר. את התוצאה שמעתי כבר, וזה נחמד מאוד”. אלי לוזון השתתף בשיר בקולות רקע. לקראת הקלטת השיר חיפשו בהפקה זמר או זמרת שיעשו קולות רקע, ולבסוף הגיעו למסקנה שצריך קול גברי וגבוה. אלון אולארצ'יק הציע את לוזון, שנענה להצעה בשמחה. "למה ליבך כמו קרח?" היה הלהיט הגדול ביותר מהאלבום "אין עוד יום" ואחד מהשירים המצליחים ביותר בקריירה של גידי גוב. על פי נתוני אקו"ם השיר הגיע למקום השמיני ברשימת השירים המושמעים ביותר ברדיו ב־1991. השיר הוצג למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־4 ביוני 1991, זכה להצלחה גדולה מאוד וצעד 22 שבועות, עד 8 בדצמבר 1991, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום הראשון למשך שבועיים, החל מ־9 ביולי 1991. גם במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשנ"א של התחנה השיר זכה להצלחה גדולה ודורג במקום השישי. גוב היה זמר השנה במצעד הזה (בפעם היחידה בקריירה שלו), והשיר היה שירו המצליח ביותר במצעד. גידי גוב – זמרה נאור דיין – גיטרה בנצי גפני – בס אלון הלל – תופים, כלי הקשה משה לוי – פסנתר אורגן חשמלי (האמונד), סינתיסייזר אלון אולארצ'יק – קלידים נוספים אלי לוזון – קולות רקע אבי לייבוביץ' – טרומבון ממלו – חצוצרה מפיק מוזיקלי ומעבד – אלון אולארצ'יק מפיקה (מממנת) – אתי אנטה ניהול אישי – מיכאל תפוח ואתי אנטה ("המון הפקות") הקלטה, מיקס – יועד נבו טכנאי הקלטה – עדי פלטינוב, עמי איילי עריכה דיגיטלית – בן ברנפלד אקורדי השיר "למה ליבך כמו קרח?" באתר Tab4u סרטון השיר "למה ליבך כמו קרח?" באתר יוטיוב מילות השיר "למה ליבך כמו קרח?" באתר שירונט לדבריה של יעל לוי, יחצנית ב"הד ארצי" בתקופת הקלטת ופרסום האלבום, ככל הנראה היה זה אולארצ'יק שהציע את לוזון. אין עוד יום (מהדורת תקליטור), באתר סטריאו ומונו למה ליבך כמו קרח? (סינגל), באתר סטריאו ומונו נתוני היצירה, באתר אקו"ם עמית שהם, את, אני, חפר ולוזון, "חדשות" 30 במאי 1991, באתר הספרייה הלאומית למה ליבך כמו קרח, באתר הספרייה הלאומית טל פרי, "רומיאו" – המושמע ביותר ברדיו, "מעריב" 20 בפברואר 1992, באתר הספרייה הלאומית המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 4 ביוני 1991, באתר פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 8 בדצמבר 1991, באתר פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 9 ביולי 1991, באתר פזמונט המצעד השנתי לשנת תשנ"א של רשת ג', באתר פזמונט טל פרי, מצעד של שפיות, "מעריב" 11 בספטמבר 1991, באתר הספרייה הלאומית אין עוד יום, באתר Discogs
6:16 in LA

"6:16 in LA" הוא שיר דיס שהקליט וכתב הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר, כשיר התגובה השני לסינגל של הראפר הקנדי דרייק, "Push Ups" ולשירו העצמאי "Taylor Made Freestyle". בדומה ל-"Taylor Made Freestyle", השיר הפך לזמין באופן בלעדי באינסטגרם ב-3 במאי 2024. ב-30 באפריל 2024, הראפר הוציא במפתיע את שיר הדיס הראשון, "Euphoria" בערוץ היוטיוב שלו ומאוחר יותר בשירותי הסטרימינג. בסגנון דומה להוצאתו של שירו של דרייק, "Taylor Made Freestyle", שהיה זמין להאזנה בערוצי המדיה החברתית בלבד, לאמאר פרסם את השיר המלא באמצעות פוסט באינסטגרם ב-3 במאי. הוא קודם לכן הזכיר הוצאת שיר דיס שני ב-"Euphoria" על ידי התייחסות לשיר הדיס של דרייק על מיק מיל, "Back to Back"‏ (2015). שם השיר "6:16 in LA" מרפרר לסדרת שירים של דרייק עם שם הכולל זמן ומקום, המופיעים בפרויקטים שונים שהוציא, כדוגמת "9AM in Dallas"‏ (2010), "5AM in Toronto"‏ (2013), "6PM in New York"‏ (2015), "4PM in Calabasas"‏ (2016), "7AM on Bridle Path"‏ (2021), ו-"8AM in Charlotte"‏ (2023). פרסומים שונים ציינו את מעורבותו של המפיק ג'ק אנטונוף בהפקת השיר, מתוך אמונה שהיא מהווה נקמה על "Taylor Made Freestyle" של דרייק, שכן ג'ק אנטנוף הוא מפיק עקבי באלבומיה של טיילור סוויפט. מידע על היצירה "6:16 in LA" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "6:16 in LA" באתר Genius Cole, Alexander (30 באפריל 2024). "Kendrick Lamar Calls Drake A "Scam Artist" On Scathing New Track "Euphoria"". HotNewHipHop. ארכיון מ-30 באפריל 2024. נבדק ב-3 במאי 2024. {{cite web}}: (עזרה) Cowen, Trace William (3 במאי 2024). "Kendrick Lamar Drops Second Drake Diss "6:16 In LA": 'Can't Toosie Slide Up Outta This One'". Complex. ארכיון מ-3 במאי 2024. נבדק ב-3 במאי 2024. {{cite web}}: (עזרה) Strauss, Matthew (3 במאי 2024). "Kendrick Lamar Posts Another New Drake Diss Song, "6:16 in LA": Listen". Pitchfork. ארכיון מ-3 במאי 2024. נבדק ב-3 במאי 2024. {{cite web}}: (עזרה) Alexander Cole (3 במאי 2024). "Kendrick Lamar Plays 4D Chess With Drake By Including Taylor Swift's Producer On "6:16 In LA"". HotNewHipHop. ארכיון מ-3 במאי 2024. נבדק ב-3 במאי 2024. {{cite web}}: (עזרה) Tony M. Centeno (3 במאי 2024). "Kendrick Lamar Goes In On Drake On Second Diss Track '6:16 In L.A.'". iHeart Radio. ארכיון מ-3 במאי 2024. נבדק ב-3 במאי 2024. {{cite web}}: (עזרה) Michael Saponara (3 במאי 2024). "Kendrick Lamar Tapped Jack Antonoff for New Drake Diss Track '6:16 in LA' Taylor Swift's frequent collaborator worked on the song". Billboard. ארכיון מ-3 במאי 2024. נבדק ב-3 במאי 2024. {{cite journal}}: (עזרה) William Earl (3 במאי 2024). "Kendrick Lamar Drops Second Drake Diss Track, '6:16 in LA'; Mocks 'Toosie Slide,' Drake's OVO Crew". Variety. ארכיון מ-3 במאי 2024. נבדק ב-3 במאי 2024. {{cite web}}: (עזרה)
The Heart Part 6

"The Heart Part 6" הוא שיר דיס של הראפר הקנדי דרייק, שיצא לאור ב-5 במאי 2024, במהלך הסכסוך המתמשך עם הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר. זו תגובה ל-"Meet the Grahams" ו-"Not Like Us" של לאמאר. שם השיר הוא רפרור לסדרת השירים "The Heart" של לאמאר, שנמשכה למשך מעל לעשור, נכון ל-2024, מאז שהחלה באפריל 2010. כאשר "Meet the Grahams" יצא לפלטפורמות הסטרימינג, העטיפה המקורית הוחלפה בריבוע שחור פשוט, בעקבות ההנחיות של אפל מיוזיק וספוטיפיי האוסרות על שיתוף מידע אישי, כמו עם בקבוקי הכדורים ביצירה המקורית, כמו גם הצגת מותגים או פרסומות על העטיפה. השיר מכיל דגימה של "Prove It" של אריתה פרנקלין. בביקורת של קנדייס מקדאפי מדה רוט תואר השיר כ"תגובה קרינג'ית" בה מילותיו של דרייק באות כווידוי על האשמות הפדופיליה של לאמאר, ומצא את הדיס כנגד לאמאר סותר ולא הגיוני. "The Heart Part 6" קיבל תגובות מעורבות מהמעריצים. נכון ל-7 במאי 2024, לשיר מעל למיליון דיסלייקים ומתחת ל-640 אלף לייקים ביוטיוב. מידע על היצירה "The Heart Part 6" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "The Heart Part 6" באתר Genius סרטון השיר "The Heart Part 6" באתר יוטיוב זוהר אורבך‏, "שמעתי שאתה אוהב אותן צעירות": קרב הראפ בין קנדריק לאמאר ודרייק יוצא משליטה, באתר וואלה, 7 במאי 2024 Avila, Pamela (2024-05-05). "Drake denies Kendrick Lamar's grooming allegations in new diss track 'The Heart Part 6'". USA Today (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-05-06. "Kendrick Lamar's "The Heart" Series: Everything You Should Know". Hypebeast. 2017-03-24. נבדק ב-2024-05-06. Blake, Cole (2024-05-06). "Kendrick Lamar Changes "Meet The Grahams" Cover Art For Streaming Release, Fans Debate Why". HotNewHipHop (באנגלית). נבדק ב-2024-05-06. "Why Drake's 'The Heart Part 6' Was An Embarrassing Failure Of A Diss Track". The Root (באנגלית). 2024-05-06. נבדק ב-2024-05-07. Cowen, Trace William. "10 Signs Drake Lost His Beef With Kendrick Lamar". Complex (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-05-08.
ק.פ. אגנאטיה

קלובי פוטבוליט אגנאטיה (באלבנית: Klubi Futbollit Egnatia) המכונה ק.פ. אגנאטיה או בקיצור אגנאטיה הוא מועדון כדורגל אלבני מהעיר רוגוז'ין שנוסד ב-1934 ולו זכייה אחת באליפות ושתי זכיות בגביע האלבני. המועדון משחק בליגת העל האלבנית ומארח את משחקיו באצטדיון העירוני של רוגוז'ין, המכיל 4,000 מקומות. כבר במהלך מלחמת העולם הראשונה החלו להתקיים משחקי כדורגל ברוגוז'ין מה שהביא להקמת המועדון שטאטורי רוגוז'ין (באלבנית: Shtatori Rrogozhinë). משחקו הראשון של המועדון היה ב-15 בספטמבר 1934 - משחק ידידות נגד בסה קביה מהעיר קביה השכנה, עיר בעלת מסורת כדורגל. אגנאטיה הפסידה 1–7, אך היה זה המשחק שחנך את המועדון ששיחק בשנים אלו בליגה הארצית. לאחר שחרור המדינה לאחר מלחמת העולם השנייה, מבנה הליגה השתנה ואיפשר רק לקבוצה אחת מכל מחוז להתחרות בשתי הליגות העליונות, מה שהקשה על רוגוז'ין להתחרות ברמה הלאומית, והמועדון חזר להתחרות רק ברחובות העיר. ב-1964 שוב החלה התארגנות של המועדון לשחק ברמות ארציות, אך במשך ארבעה עשורים הכי גבוה שהגיע המועדון זו הליגה השנייה. ב-1991 שינה המועדון את שמו לוולנטי רוגוז'ין (Vullneti Rrogozhinë), וב-1998 שינה המועדון שוב את שמו לשם הנוכחי אגנאטיה רוגוז'ין. בסיום עונת 2003/2004 הצליח המועדון להעפיל לראשונה לליגה הבכירה, אך המועדון שיחק בליגה הבכירה עונה אחת בלבד, סיים במקום האחד לפני אחרון ושב לליגת המשנה. עונה לאחר מכן הוא ירד שוב הפעם לליגה השלישית, בה שיחק במשך 11 עונות עד שבסיום עונת 2016/2107 שב לליגה השנייה. לאחר 4 עונות בליגה השנייה בסיום עונת 2020/2021 זכה המועדון באליפות הליגה השנייה ועלה בפעם השנייה בתולדותיו לליגה הבכירה. בעונת החזרה של אגנאטיה לליגה הבכירה הקבוצה בקושי הצליחה לשרוד כשסיימה את עונת 2021/2022 במקום ה-8 מתוך 10 קבוצות והתחרתה בפלייאוף הירידה, אך הצליחה לשרוד אותו. העונה הבאה, עונת 2022/2023 הייתה סיפור אחר לגמרי, אגנאטיה סיימה במקום ה-3 בליגה ואף זכתה בגביע האלבני, מה שזיכה אותה בכרטיס היסטורי למוקדמות הקונפרנס ליג. אגנאטיה הוגרלה מול אררט-ארמניה הארמנית בשלב המוקדמות הראשון של הקונפרנס ליג. גם המשחק הראשון בחוץ וגם המשחק השני בבית הסתיימו בתיקו, ולאחר הארכה בה לא הגיעו להכרעה שתי הקבוצות ניגשו לדו-קרב פנדלים בו הפסידה אגנאטיה 2–4 והודחה. ב-14 במאי 2024 זכתה אגנאטיה בגביע שני ברציפות לאחר ניצחון 1–0 על קוקסי בגמר. אגנאטיה המשיכה את היכולת שלה גם בליגה כשהשלימה דאבל היסטורי וזכתה באליפות ראשונה בסיום העונה. ליגה העל האלבנית זכייה (1): 2023/2024 הגביע אלבני זכייה (2): 2022/2023, 2023/24 ליגה אלבנית שנייה זכייה (2): 2003/2004, 2020/201 בכל התוצאות (בית וחוץ) מספר השערים של אגנאטיה מוצג ראשון מדיה וקבצים בנושא ק.פ. אגנאטיה בוויקישיתוף פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway פרופיל, באתר FootballDatabase.eu Historiku Albania 2003/04, www.rsssf.org Albania 2004/05, www.rsssf.org
צנחנים

צנחן הוא אדם המאומן לקפוץ ממטוס ולהגיע אל הקרקע בעזרת מצנח. לצניחה שימושים צבאיים ואזרחיים. האם התכוונתם ל... צניחה צבאית – ערך כללי כוחות מוצנחים (אנ') – יחידות צבא שניתן להעביר בכלי טיס ולהצניח מאחורי קווי האויב פאלשירמייגר – צנחנים גרמנים חיל הצנחנים הרוסי צנחנים בצבא ההגנה לישראל: יחידת הצנחנים הראשונה בצה"ל חטיבת הצנחנים הסדירה הראשונה (תחילה יחידה 202, אחר כך חטיבה 202 ומשנת 1958 חטיבה 35) שחייליה השתתפו בפעולות התגמול וצנחו במעבר המיתלה במבצע קדש חטיבה 55 – חטיבת צנחנים במילואים שהובילה את הקרב על שחרור ירושלים במלחמת ששת הימים חטיבה 226 – חטיבת צנחנים במילואים הראשונה 80, שהובילה את הקרב בעורף אום כתף, בקרב על כיבוש רמת הגולן במלחמת ששת הימים, ונטלה חלק בכיבוש החרמון הסורי במלחמת יום כיפור. עוצבת חצי האש – חטיבת צנחנים במילואים חטיבת שועלי מרום – חטיבת צנחנים במילואים עוצבת האש – אוגדת מילואים של חטיבות צנחנים סיירת צנחנים (פלס"ר 35 במסגרת הגדס"ר) בית הספר לצניחה צנחני היישוב – צנחני היישוב העברי במלחמת העולם השנייה
ד.צ. חוף אילת

ד.צ. חוף אילת הוא סרט קולנוע ישראלי, קומדיית סלפסטיק משנת 1989 בבימוי דובי גל ובהפקתו של דורון ערן. הסרט נכשל בקופות וצפו בו רק 30,000 צופים. בסרט כיכבה אילנה שושן, שהצטלמה בעירום חלקי. גרשון פנחסי (דובי גל) הוא בעל מוסך שרוצה לצאת עם המאהבת שלו אתי (אילנה שושן) לחופשה במלון באילת. כדי לצאת לחופשה הוא משקר לאשתו רותי (ליאורה גרוסמן) ואומר שעליו לצאת למילואים ברמת הגולן. אשתו מאמינה לתרמית ומנצלת את ההזדמנות לצאת עם המאהב שלה אפי (נתן נתנזון) אף היא לאילת. במקריות שני הזוגות מתאכסנים באותו מלון בחדרים סמוכים. גרשון שמגלה את אשתו עם המאהב מנסה כנקמה לרצוח אותו במספר דרכים שלומיאליות. דובי גל – גרשון ליאורה גרוסמן – רותי נתן נתנזון – אפי אילנה שושן – אתי דרור טפליצקי - פאצ'ו, עוזרו של גרשון "ד.צ. חוף אילת", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ד.צ. חוף אילת", באתר ספר הקולנוע הישראלי "ד.צ. חוף אילת", באתר אידיבי "ד.צ. חוף אילת", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "ד.צ. חוף אילת", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית עירית לינור, על רקע יופיה של אילנה שושן, חדשות, 20 ביולי 1989 - ביקורת מאיר שניצר, והספינה טובעת, חדשות, 14 בספטמבר 1989 אילנה שושן׳ דוגמנית־שחקנית, חושפת לראשונה את גופה. הצילום לקוח מסרטו של דובי גל ״דואר צבאי – חוף אילת", חדשות, 14 ביולי 1989
פסל מאיר דיזנגוף

פסל מאיר דיזנגוף הוא פסל שיצר האמן דוד זונדלוביץ', המציג את מאיר דיזנגוף, ראש העירייה הראשון של תל אביב, על סוסתו. הפסל ממוקם בתחילת שדרות רוטשילד בתל אביב ומהווה תחנה בשביל העצמאות, אשר מחבר בין עשרה אתרים היסטוריים הקשורים בראשית תל אביב ובהכרזת העצמאות של מדינת ישראל. הפסל עשוי ברונזה הוא מעשה ידיו של האמן דוד זונדלוביץ' שזכה בתחרות מבין עשרה אמנים לעיצוב הפסל. ב-27 במאי 2009, במסגרת שנת המאה לייסוד העיר תל אביב, הוצב הפסל במקומו בשדרות רוטשילד 20 בתל אביב, בסמוך לביתו ההיסטורי בעיר בנוכחות ראש העירייה רון חולדאי ומשפחות מייסדי העיר. כראש העייריה, אהב דיזנגוף את עירו, השקיע בטיפוחה ופעל לפיתוחה באופן נמרץ. הוא עודד בנייה נרחבת והגיע להסכמים עם שכונות סמוכות בכדי שיסופחו לתל אביב. הוא נהג לרכב על סוסתו ברחבי העיר מדי יום בכדי לפגוש את התושבים ולוודא שהפעולות בעיר מבוצעות בה כנדרש. הוא אף נהג לרכב בראש העדלאידע בכל חג פורים. דיזנגוף היה קשור לסוסתו, שלה קרא "מהירה", על אף שהייתה איטית למדי. כשהסוסה מתה בשנת 1934 הוא אף חיבר ופרסם לזכרה הספד שנכלל בכתבו "שני ספורים קטנים: א-שני רעים, ב- לסוסתי, תל אביב" שיצא לאור בדפוס שושני. מדיה וקבצים בנושא פסל מאיר דיזנגוף בוויקישיתוף פסל מאיר דיזנגוף, באתר "פרויקט תל אביב" אברהם בלבן, דיזנגוף הרוכב על סוסתו - הפסל הכי לא הרואי שראיתי, באתר הארץ, 3 ביולי 2016 קרין ספינגולד, דיזנגוף יורד מהסוס ועולה על קבריולט, באתר nrg‏, 16 באפריל 2009 מאיר דיזנגוף, לסוסתי, באתר הארץ, 8 באפריל 2009
רונן זבולון

רונן זבולון (נולד בשנת 1970) הוא צלם ישראלי, זוכה פרס עדות מקומית לשנת 2016, ופרס פוליצר לשנת 2024 על צילומיו במסגרת תיעוד מלחמת חרבות ברזל. זבולון נולד בירושלים בשנת 1970, ולמד צילום שלוש שנים במכללת הדסה. בשנים 1996-2001 עבד בסוכנות הצילום הישראלית זום 77. בשנים 2001-2003 עבד עבור עיתונים בינלאומיים כמו בוסטון גלוב והטיימס. לאחר מכן, בשנת 2003, הצטרף לצוות הצלמים של רויטרס. תמונותיו הוצגו בפסטיבל Visa Pour L'Image (אנ') ובפסטיבל הצילום הבינלאומי נורדרליכט (אנ') שבהולנד. בשנת 2016 זכה בפרס עדות מקומית בקטגוריית תמונת השנה עבור צילום של משפחתה של דפנה מאיר, שצולמה בהלוויה של דפנה מאיר. בשנת 2024, כחלק מצוות צלמי רויטרס, בהם אמיר כהן זכה בפרס פוליצר ל"צילום חדשות מתפרצות" עבור חלקו בסיקור מתקפת הפתע של חמאס, והשבוע הראשון בישראל של מלחמת חרבות ברזל. מסדרונות של אור וחושך, תערוכת יצירות של רונן זבולון, אתר הארץ. דניאל אדלסון, בין התמונות הזוכות בפוליצר: תיעוד הנרצחים במיגונית בשדרות ב-7 באוקטובר, באתר ynet, 7 במאי 2024
שניאור זלמן שניאורסון (פריז)

הרב שניאור זלמן שניאורסון (ט"ו באלול ה'תרנ"ח - י"ח בתמוז ה'תש"ם) היה רב חסידי, מצאצאי אדמו"ר הצמח צדק, שהיה גם עסקן שניהל פעילות מסועפת להצלת אלפי ילדים יהודים בזמן השואה ולחינוכם בשנים שלאחריה. בשנותיו האחרונות התגורר בניו יורק, ועמד בראש ישיבת 'שבט יהודה'. נולד בהומל בשנת תרנ"ח לרב מנחם מענדל וליבע לאה שניאורסון שכיהן כרב ברעפקא. מצד אביו הוא דור רביעי לאדמו"ר הצמח צדק בן אחר בן. למד בגימנסיה עד לשנת תרע"ד אז עזב על מנת ללמוד בישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש. התגורר מספר שנים בפולטבה ושימש כגזבר ועד רבני רוחני. לאחר מכן עבר לחרקוב שם התגורר במשך חצי שנה. בתרפ"ג שימש כמזכיר זמני של האדמו"ר מחב"ד, רבי יוסף יצחק שניאורסון. בתרפ"ד עבר לרוסטוב משם ללנינגרד ומשם למוסקבה. לאחר שהאדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון עזב את ברית המועצות, היה שולח דרכו כספי תמיכה ליהודי רוסיה. עסק בייסוד חדרים ומקוואות ונאסר מספר פעמים בגין פעולות אלו. שימש כרב בלוקניע. בשנת תרצ"ה קיבל היתר יציאה מרוסיה ותכנן להגר לארצות הברית, כעבור זמן בהוראת אדמו"ר הריי"צ עבר לפריז שם התמנה לרב. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה דאג להצלת אלפי ילדים באמצעות הסתרתם במנזרים ובבתי יתומים, כשבמקביל דאג לשמור על יהדותם. כאשר ניצל את כל אפשרויות ההסתרה במקומות מסתור, החליט לפתוח מחנה חשאי בפרבר 'עראני' הסמוך לפריז, שם התנהלה קבוצה נוספת של נערים שנזדקקה להתחבא לעיתים קרובות ביערות הסמוכים. באותה תקופה ניהל ישיבה במחנה פליטים בסמוך למרסיי בה למדו תלמידים שחלקם היו פליטים מישיבת "עץ חיים" שהוקמה בכפר הבלגי "היידע". ביניהם היו האחים הרב חיים אריה זילברשטיין והרב שמואל מאיר זילברשטיין, הרב חיים מנחם טייכטל, הרב דוד משה ליברמן, הרב אהרן מרדכי זילברשטרום והרב נחום אברהם יעקובוביץ. עם סיום המלחמה, דאג להוצאת הילדים מבתי המחסה והמנזרים ונלחם לצורך השבתם לחיק העם היהודי. במסגרת פעולות אלו אף דאג להעניק חינם זוג תפילין חדשות לכל נער יהודי שחפץ בכך. על מנת לדאוג לחינוך יהודי כשר לנערים ששרדו את השואה, הקים רשת מוסדות עניפה, כשבניהולם סייעו הבחורים הבוגרים שנמנו על חברי הקבוצה, הרב אהרן מרדכי זילברשטרום והרב חיים מנחם טייכטל. כאשר הרבנית חנה שניאורסון, אמו של הרבי מליובאוויטש הצליחה לצאת את גבולות ברית המועצות ונתקעה בדרך לפריז עקב מחסור באשרת כניסה, סייע בהשתכנותה בפריז. גם לאחר סיום פעולותיו עם ילדי השואה, נותר לכהן כרב בפריז, ובשנת ה'תש"ך היגר לניו יורק שם עמד בראשות ישיבת "שבט יהודה". בח"י תמוז תש"מ נפטר. הוא נטמן בבית הקברות מונטיפיורי בניו יורק. משה גרומב, סיפורי ההצלה של שניאור זלמן שניאורסון, באתר "יהודים שהצילו יהודים בשואה" אור התורה בעיר האורות, בתוך מוסף יתד נאמן, גיליון 12, ח' טבת תשע"ז, עמוד 20 שארית הפליטה ורבניה בצרפת לאחר השואה, באתר אוצר התורה ‏דבורה לאה אלטשולר‏ (Q29348543) ‏יהודה לייב מנוחין‏ (Q88731308) - יש דעות שהוא היה צאצא של לוי יצחק מברדיטשוב. אך לא ידוע כיצד | בנו יצחק אייזיק מנוחין התחתן גם עם משפחת שניאורסון מופיע ב-עץ משפחת שניאורסון ענף זלמנסון קיצור תולדות חב"ד עמוד 97 ועמוד 142 מכונה 'לייב רבש"ס' ‏לוי יצחק שניאורסון (פודוברנקה)‏ (Q83736572) - בנו הראשון של ברוך שלום. ‏מרדכי שניאורסון‏ (Q108597132) בעלה משולם רייך בעלה דן לנדא נפטרה בכסלו תרי"ב (קיצור תולדות חב"ד עמודים 142‏–143 | צילום קבר זלטא) ‏מנחם מנדל שניאורסון מרעפקא‏ (Q93431272) ‏ברוך שניאור שניאורסון‏ (Q83736519) לעץ משפחת אשתו
שסתום סולנואיד

שסתום סולנואיד הוא שסתום המופעל אלקטרומכנית. שסתומים סולנואידים שונים זה מזה במאפייני הזרם החשמלי שהם משתמשים בהם, בעוצמת השדה המגנטי שהם יוצרים, במנגנון בו הם משתמשים כדי לווסת את הנוזל, ובסוג ומאפייני הנוזל שהם שולטים בהם. המנגנון משתנה מפעולה ליניארית, מפעילים בוכנתיים ועד מפעילי אבזור עם ציר ומפעילי נדנדה. קיימים שסתומים בעלי שתי יציאות לווסת זרימה וכן שלוש או יותר יציאות כדי להחליף זרימות בין יציאות. שסתומי סולנואיד הם רכיבי הבקרה הנפוצים ביותר בזרימת נוזלים תפקידם לשחרר, למנות, לפצל זרימה או לערבב נוזלים. הם נמצאים בתחומי יישום רבים. סולנואידים מציעים מיתוג מהיר ובטוח, אמינות גבוהה, עמידות לאורך זמן, תאימות בינונית טובה של החומרים המשמשים, צריכת חשמל נמוכה ועיצוב קומפקטי. מדיה וקבצים בנושא שסתום סולנואיד בוויקישיתוף
פוביאה

פוביאה (באנגלית: Fovea centralis) היא שקערורית קטנה הנמצאת במרכז המקולה שברשתית ומכילה את הריכוז הגדול ביותר של קולטנים מסוג מדוכים, המאפשרים את חדות הראייה. הפוביאה אחראית לראייה מרכזית בעלת יכולת זיהוי לפרטים (נקראת גם ראייה פוביאלית), הנחוצה בבני אדם לפעילויות שעבורן הפרטים החזותיים הם בעלי חשיבות עיקרית, כגון קריאה ונהיגה. הפוביאה היא חלק מרכזי במקולה: למקולה בבני אדם יש קוטר של 5.5 מילימטרים (0.22 אינץ') לערך והוא מחולק לאזורים: פרה-פוביאה (אנ'), פריפוביאה (אנ'), גְמָמִית (אנ'),אזור אווסקולרי פוביאלי (אנ'). "Simple Anatomy of the Retina". Webvision. University of Utah. אורכב מ-המקור ב-2011-03-15. נבדק ב-2011-09-28. M Iwasaki; H Inomata, Relation between superficial capillaries and foveal structures in the human retina., Investigative Ophthalmology & Visual Science 27, 1986, עמ' 1698-1705 "Interpretation of Stereo Ocular Angiography : Retinal and Choroidal Anatomy". Project Orbis International. אורכב מ-המקור ב-19 בדצמבר 2014. נבדק ב-11 באוקטובר 2014. {{cite web}}: (עזרה) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אליפות העולם בהוקי קרח 2025

אליפות העולם בהוקי קרח 2025 היא טורניר אליפות העולם בהוקי קרח שיתקיים בסטוקהולם שבשוודיה ובהרנינג שבדנמרק בחסות פדרציית ההוקי קרח הבין-לאומית, ותהייה האליפות ה-89 במספר. הטורניר יתחיל ב-9 במאי ויסתיים במשחק הגמר ב-25 במאי 2025. זו תהייה הפעם ה-12 ששוודיה תארח את אליפות העולם, והפעם השלישית בה היא מארחת במשותף עם מדינה אחרת. עבור דנמרק זו תהייה הפעם השנייה בה היא מארחת את האליפות, ולראשונה תארח אותה במשותף עם מדינה אחרת. נבחרות הונגריה וסלובניה תשתתפנה באליפות לאחר שעלו מדרג 1A, במקומן של בריטניה ופולין שירדו לדרג 1A לאחר שסיימו אחרונות באליפות העולם 2024. אתר האינטרנט הרשמי של אליפות העולם בהוקי קרח 2025 (באנגלית) ניצחון (בזמן החוקי) מקנה 3 נקודות בטבלה ניצחון בהארכה, כולל דו-קרב חבטות עונשין, מקנה 2 נקודות בטבלה הפסד בהארכה, כולל דו-קרב חבטות עונשין, מקנה נקודה אחת בטבלה הפסד (בזמן החוקי) אינו מקנה נקודות בטבלה