laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יוהאן דויד אקרבאלד

יוהאן דויד אקרבאלד (בשוודית: Johan David Åkerblad; ‏6 במאי 1763, סטוקהולם - 7 בפברואר 1819, רומא) היה דיפלומט שוודי, פלאוגרף ואוריינטליסט. אקרבלד החל ללמוד ב-1778 באוניברסיטת אופסלה לימודים קלאסיים ושפות מזרחיות וסיים ב-1782. בזכות שליטתו בשפות הוא נשלח כשגריר לקונסטנטינופול ב-1783. לאחר מילוי משימתו הוא טייל בין 1784 ל-1789 באסיה הקטנה, סוריה, ארץ ישראל, מצרים וצפון אפריקה. רשימותיו ממסעותיו אלו מוחזקות בספריית הוותיקן ברומא. עם שובו לשוודיה בסיום מסעותיו ב-1789, מונה למזכיר במשרד החוץ ולמתרגם מטורקית. ב-1791 נשלח שוב לטורקיה, שם חזר למסעות מחקר, ובאחד מהם לטרויה איבחן את הטיפוגרפיה בכתביו של הומרוס. ב-1800 ביצע מחקרים בגטינגן, וב-1802 נשלח כציר לפאריס, אך עוד באותה השנה נשלח להאג כממונה על היחסים ושוב הוחזר לפאריס. לאחר זמן לא רב, עזב את השירות הדיפלומטי והתיישב למספר שנים ברומא, שם, בעזרת תרומות מנדבנים בריטיים המשיך במחקריו הבלשניים, ובייחוד בשפות מצריות ובהם קופטית. הוא אסף חומר רב לכתיבת מילון קופטי, וכל מסמכיו נמצאים בעזבונו בספרייה הלאומית השוודית בסטוקהולם. אקרבאלד היה בין הראשונים שקידמו את פיענוח אבן רוזטה שהתגלתה ב-1798. האבן התגלתה על ידי צבאו של נפוליאון במסעותיו למצרים, אך הוחרמה על ידי הצבא הבריטי זמן קצר לאחר מכן ונשלחה ללונדון. העתקים ליתוגרפיים של האבן שהוכנו עוד בקהיר, הגיעו לידיו של סילבסטרה דה סאקי, מורו של אקרבאלד, וב-1802 החל אקרבאלד לחקור אותם. הוא התמקד תחילה בכתב הדמוטי ותוך כדי הערכתו כי זה הוא כתב אלפביתי, הצליח לזהות את כל שמות המקומות תוך חודשיים בלבד. הוא השתמש בידיעותיו בקופטית והצליח לקרוא מילים נוספות כמו "יווני", "מקדש" ו"מצרי" תוך כדי זיהוי 29 סימנים (בדיעבד רק 15 מהם באופן מדויק). שיטת המחקר ההשוואתי שלו בין הכתב הדמוטי לקופטי היוותה את המפתח בעזרתה פענח, מאוחר יותר, ז'אן-פרנסואה שמפוליון את כתב החרטומים. אקרבאלד גם זיהה נכונה את הכתב על אריה פיראוס אשר מוצב בארסנאלה ככתב רוני. כל כתביו, שפורסמו מחוץ לשוודיה, נכתבו בצורת חליפות מכתבים. Lettre à M. Silv. de Sacy sur l'écriture cursive Copte (1801) Inscriptionis phoenicieæ Oxoniensis nova interpretatio (1802) Lettre sur l'inscription égyptienne de Rosette, adressée au citoyen Silvestre de Sacy (1802) Notice sur deux inscriptions en caractères runiques, trouvées à Venise et sur les Varanges, avec les remarques de M. d'Ansse de Villoison (1804) Inscrizione greca sopra una lamina di piombo, trovata in un sepolcro nelle vicinanze d'Atene (1813) Lettre sur une inscription phénicienne, trouvée à Athenes (1804) Lettre à M:r le cheval. Italinsky sur une inscription phénicienne (1817) Fredrik Thomasson, "A dangerous man of the Enlightenment." J.D. Åkerblad and Egyptology and Orientalism in times of revolutions. Florens 2009. Fredrik Thomasson, The Life of J. D. Åkerblad. Egyptian dispherment and orientalism in revolutionary times. Leiden 2011. מתוך ספר על האימפריה הביזנטית ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוהנס גאורג בדנורץ

יוהנס גאורג בדנורץ (בגרמנית: Johannes Georg Bednorz;‏ נולד ב-16 במאי 1950) הוא פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה (1987) על גילוי מוליכי על בטמפרטורה גבוהה. גאורג בדנורץ נולד בנורדריין-וסטפאליה, גרמניה לאנטון ואליבת בדנורץ. ב-1968 הוא החל ללמוד מינרלוגיה באוניברסיטת מינסטר. אחרי שעבד זמן קצר במעבדה של IBM בציריך, הוא החל לעבוד על הדוקטורט שלו במעבדה לפיזיקת מצב מוצק במכון הטכנולוגי של ציריך תחת פיקוחם של הייני גרייניצ'ר ואלכסנדר מילר (שבנוסף להיותו פרופסור במכון הטכנולוגי ציריך עבד גם ב-IBM). ב-1982 הוא חזר לעבוד במעבדת המחקר של IBM והצטרף למילר במחקרו על מוליכי על. ב-1983 בדנורץ ומילר החלו לחקור באופן שיטתי את התכונות החשמליות של חומרים קרמיים המבוססים על תחמוצות של מתכות מעבר, וב-1986, הם הצליחו לגלות מוליך על (LaBaCuO) שהטמפרטורה הקריטית שלו להולכת-על היא 35 מעלות קלוין, 12 מעלות יותר מהשיא הקודם של הולכת על. הגילוי הזה הוביל למחקרים נוספים של הולכת על בטמפרטורה גבוהה על חומרים נחושתיים עם מבנים דומים ל-LaBaCuO, במהרה גילו תרכובות כמו BiSrCaCuO שהטמפרטורה הקריטית עבורו היא 107 מעלות קלוין וYBaCuO שעבורו הטמפרטורה הקריטית היא 92 מעלות קלוין. בשנת 1987 גאורג בדנורץ ואלכסנדר מילר זכו ביחד בפרס נובל לפיזיקה "על פריצת הדרך החשובה בגילוי מוליכות על בחומרים קרמיים". מדיה וקבצים בנושא יוהנס גאורג בדנורץ בוויקישיתוף יוהנס גאורג בדנורץ, באתר פרס נובל (באנגלית) יוהנס גאורג בדנורץ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דוד אוקס

הרב ד"ר דוד אוֹקְס (באנגלית: Ochs;‏ ל' בכסלו ה'תרס"ה, 1904 – י"ז בתשרי ה'תשל"ה, 1974) היה רבהּ האחרון של לייפציג ורבה של קהילת "חוג הנוער הדתי – איחוד שיבת ציון" בתל אביב. מנהלו הראשון של בית הספר התיכון צייטלין בתל אביב. אוקס נולד בקלן שבגרמניה. לאחר שהשלים את לימודי הדוקטורט באוניברסיטת וירצבורג למד בבית המדרש לרבנים בברלין. נישא לגרדה, בת למשפחת ראו (Rau). בשנת 1932 עברו בני הזוג לקניגסברג שבמזרח גרמניה, שם קיבל הרב אוקס מינוי כרב הקהילה האורתודוקסית הנפרדת. בשנת 1936 עברו מקניגסברג ללייפציג, לשם הוזמן בשל פרישתו של הרב המקומי ד"ר אפרים קרליבך. הרב אוקס היה רבה האחרון של לייפציג. אשתו שימשה כיו"ר תנועת הנוער ברית חלוצים דתיים בלייפציג. בליל הבדולח סיכן הרב אוקס את חייו כאשר נכנס לבית הכנסת הבוער כדי להציל את ספרי התורה מתוך הלהבות. למחרת נעצר על ידי הגסטפו ונשלח לבוכנוואלד. אשתו הצליחה להביא לשחרורו תוך התחייבות כי יעזבו את גרמניה בתוך שבוע. בני הזוג עברו ללונדון ובראשית 1939 עלו לארץ ישראל והתיישבו בכפר הנוער הדתי שבכפר חסידים. בשנת 1946 עברו בני הזוג לתל אביב. הרב אוקס כיהן כרב קהילת "חוג הנוער הדתי – איחוד שיבת ציון", היה בצוות ההקמה והמנהל הראשון של בית הספר צייטלין. רעייתו הייתה ממקימי עמותת "רעות – שרות נשים סוציאלי". בשנת 1956 התמנה למפקח על בתי הספר התיכוניים במשרד החינוך. בשנת ה'תשכ"א הוזמן בידי אוניברסיטת בר-אילן להקים את המחלקה לחינוך. מאז ועד פטירתו היה מרצה במחלקה לחינוך, ובהמשך גם במחלקה לתלמוד. בשנת ה'תשל"א (1971), לאחר פרישתו לגמלאות, הוענק לו פרס החינוך של עיריית תל אביב. בשנת 2002 הוקדש בית הכנסת של "בית שלום" לזכרם של דוד וגרדה אוקס. בנוסף, נקראה על שמו הקתדרה לחקר דרכי ההוראה של לימודי הקודש באוניברסיטת בר-אילן. מרדכי אליאב, "הרב ד"ר דוד אוקס זצ"ל – קווים לדמותו", בתוך: ספר הזיכרון מכתם לדוד, אוניברסיטת בר-אילן, תשל"ו. רפאל בנימין פוזן, "קוים לדמותו של הרב ד"ר דוד אוקס", שמעתין 14 (טבת תשל"ה). נדפס מחדש בתוך: וימצא כתוב: מעזבונו של הרב רפאל פוזן ז"ל, ירושלים תשע"ז, עמ' 40. דוד אוקס (1904-1974), דף שער בספרייה הלאומית דוד אוקס, בלקסיקון הספרות העברית החדשה חיים נחתומי, הגסטפו תיעד את פעילות "ברית החלוצים הדתיים" בגרמניה, בעיתון הצופה מפעל שהיה חלק מעליית הנוער - תנועה ציונית שהוקמה בגרמניה במטרה להעלות צעירים יהודים לארץ ישראל ולהכשיר אותם לעבודה חקלאית. מינויים במשרד החינוך והתרבות, הצופה, 17 בספטמבר 1956
קרן אור (שחקנית)

קרן אור (נולדה ב-11 באוגוסט 1979) היא שחקנית ישראלית. קרן אור נולדה וגדלה בגבעתיים עד לגיל ארבע, אז עברה עם משפחתה ליבנה ובהיותה בת שבע עשרה עברה לתל אביב. קרן אור התחילה לשחק בילדותה בתיאטרון קהילתי ביבנה בהדרכת יאיר אליקים, אחר-כך למדה במגמת תיאטרון במקיף ה' בראשון לציון, בו עשתה בגרות בתיאטרון בהיקף של חמש יחידות, בהדרכתה של ליביה חכמון איילי. באותן שנים שיחקה בסדנת תיאטרון לנוער במוזיאון תל אביב בהדרכת נויה לנצט. היא שיחקה בסדרת הטלוויזיה "האישה באפור", בבימויו של יוחנן ולר (1999). בתום לימודי התיכון, למדה קרן אור במשך שנה בתיאטרון החדר, לימודי אומנויות, במה ומסך בהדרכת אמיר אוריין, לימוד שיטת המעגל הפתוח. במקביל הייתה חברה בלהקת הרוק jay walk snail, שרה וניגנה על גיטרת בס. קרן אור למדה משחק בבית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים (2004-2001). בין חבריה לכיתה היו הילה פלדמן, יפית אסולין, רון ביטרמן וערן לאור. בתום לימודיה גילמה פושעת בסדרת הטלוויזיה "עולם מושלם" בבימויו של ציון רובין (2005). אחר-כך למדה כתיבה אצל שלומי מושקוביץ והיא עובדת כיום על המחזה הראשון שלה. אור גילמה זקנה בהצגה "ארגו", במסגרת פסטיבל דרמה פולנית בת זמננו. ב-2005 שיחקה חיילת בהצגה "שוברים שתיקה", שהוצגה בפסטיבל תיאטרונטו בתיאטרון הבימה. ההצגה מביאה סדרת מונולוגים של עדויות מהשטחים, שאספה טל בן סירא-מורג, הבמאית והמחזאית, ששירתה בשטחים. קרן אור שיחקה בתיאטרון באר שבע בהצגות "איזבלה" ו"המדריך לחיים הטובים" שכתבה וביימה יעלי רונן בשיתוף השחקנים. היא שיחקה בהצגה "חורף בקלנדיה" מאת ליה נירגד, בבימויה של נולה צ'לטון, במסגרת התיאטרון הערבי-עברי ביפו. ההצגה מתארת את הנעשה במחסומי הצבא בשטחים. מאז 2010 קרן אור חברה בקבוצה "החיפאית", להקת הצעירים של תיאטרון חיפה, שהקימו משה נאור, המנהל האומנותי של תיאטרון חיפה וארי רמז. שמונת חברי הקבוצה מתגוררים בחיפה ועובדים בפרויקטים למען הקהילה, אור מתנדבת בהוסטל טיפולי של נשים. במסגרת "החיפאית" שיחקה בהצגות המקור "איזראל ז'ורנל" פרי עטו של רוני סיני בבימויו של משה נאור, "תש"ח" פרי עטו של יורם קניוק, בבימויה של נויה לנצט ו"תופעות לוואי" פרי עטו של ארי רמז ובבימויו. כל ההצגות עובדו ונכתבו מחדש בידי הבמאים מתוך אימפרוביזציות עם השחקנים, חלק מהדיאלוגים שאור משחקת בהם היא כתבה בעצמה. בשנת 2011 שיחקה בוידאו-ארט "פרויקט סוטה", בבימויה של עפרי כנעני, לצידם של משה איבגי וטלי שרון. הסרט מציג פרשנויות פרובוקטיביות לסוגיות תלמודיות. הוא הוצג בניו יורק ובגלריית רוטשילד 69 בתל אביב. קרן אור שיחקה בקליפים של רמי פורטיס, אסף ארליך ועדי הראל. אור למדה הילינג וריפוי אנרגטי ומטפלת בכך. קולנוע טלוויזיה ציפי שוחט, שחקני התיאטרון מתאהבים ומחיים את חיפה, באתר הארץ, 2 במרץ 2012 טל גורדון, ריאיון: תיאטרון יוצר בחיפה, באתר הבמה, 21 באוקטובר 2010
יודאיקה לקסיקון

יודאיקה לקסיקון הוא לקסיקון מונחים ביהדות בעריכת יובל קמרט, שראה אור בהוצאת כתר בירושלים, ובשנת 1976 ראה אור גם במהדורת דבר. הוא עיבוד עברי וישראלי של המילון האנציקלופדי Everyman's Judaica שראה אור בשנות ה-70 של המאה ה-20 בעריכתו של ד"ר ג'פרי ויגודר (Wigoder). הלקסיקון מכיל מבחר ערכים בתולדות עם ישראל מאז העת העתיקה, ימי הביניים, והעת החדשה, עד לשנים שבו חובר. הערכים עוסקים בתנועות וזרמים, בקהילות ישראל, באישים ובחיבוריהם, במקרא, בהלכה ובמנהגים יהודים. מלבד העורך הראשי, השתתפו בעריכה עודד אבישר, יהודה בלומנפלד, יונתן עמר-מן, ומשה רוזן.
דוב נמלים ענק

דוב נמלים ענק (שם מדעי: Myrmecophaga tridactyla) הוא מין יחיד בסוג Myrmecophaga של דוב נמלים. זהו דוב הנמלים הגדול ביותר בעולם והמוכר ביותר. דוב הנמלים חי בדרום אמריקה ונמצא בסכנת הכחדה עקב פגיעה בבית גידולו. הוא אחד היונקים המעטים שאין להם שיניים אפילו בבגרותם. אורכו הכולל של דוב הנמלים הוא בממוצע 2.1 מטר, ראשו ופלג גופו העליון באורך של 1.2 מטר וזנבו באורך של כ-91 ס"מ. גופו של דוב הנמלים מכוסה שיער, ובאזור הזנב השיער יכול להגיע לאורך של עד כ-40 ס"מ. המשקל של הזכרים יכול להגיע ל-33 עד 50 ק"ג ושל הנקבות 27 עד 47 ק"ג. נמצאו מאובני דוב נמלים ענק בסונורה, מקסיקו. שם הסוג המדעי (Myrmecophaga) מורכב מהמילים היווניות murmekos (נמלים) ו-phagein (לאכול). משמעות שמו הלטיני של דוב הנמלים, Myrmecophaga tridactyla, היא "אוכל נמלים תלת-אצבעי". למרות זאת, לדוב הנמלים יש חמש אצבעות בכל רגל אך בשלוש אצבעות הרגל האמצעיות יש טפרים. אלה שימושיים מאוד לתפיסה יעילה של נמלים או להגנה מטורפים. דוב הנמלים הענק חי בדרך כלל בגפו מלבד בעונת החיזור. בתי הגידול המועדפים הם מרעים, יערות נשירים ויערות גשם. דוב הנמלים הענק מבלה את רוב זמנו בחיפוש אחר מזון. מזונו המועדף הוא נמלים וטרמיטים, והוא עשוי לאכול עד שלושים אלף מהם ביום אחד אך לעיתים הוא אוכל חרקים אחרים, כדוגמת זחלים. החרקים שהוא אוכל נמחצים בעזרת גידולים מיוחדים הנמצאים בחלקו הפנימי של פיו. בשבי תזונתו של דוב הנמלים שונה בהרבה-ומורכבת בעיקר ממזון כלבים, פירות מעוכים, ביצים קשות ובשר טחון. דוב הנמלים בדרך כלל משיג את הטרמיטים והנמלים מקינים, ולפעמים לשם השגת מזונו הוא מתרומם על שתי רגליו האחוריות בזמן שברגליים הקדמיות הוא חופר בקן הנמלים, ובעזרת לשונו הוא מוציא משם את מזונו. דוב הנמלים גם יכול לאכול כמה אלפי נמלים בדקה, ולשונו יכולה לצאת ולהיכנס מפיו ואליו כ-160 פעמים בדקה ואף יותר. טמפרטורת גופו הממוצעת היא כ-32.7 מעלות צלזיוס – טמפרטורה נמוכה ביותר יחסית ליונק. כשדוב הנמלים נמצא תחת איום, הוא לא בורח אלא עומד על רגליו האחוריות, בתמיכת הזנב, ו"מחבק" את התוקף בעזרת ציפורניו. דוב נמלים בוגר יכול אף להרוג פומה ואף יגוארים. תועדו אף 2 תקריות בהם נהרגו אנשים שהפתיעו את דוב הנמלים, אך מדובר בתקריות נדירות. בשבי הייתה תקרית בה דוב נמלים אגרסיבי הרג עובד בגן. חוש הריח של דוב הנמלים הענק מפותח מאוד, ומשמש בדרך כלל למציאת נמלים או טרמיטים, אך חוש הראיה וחוש השמיעה שלו לקויים מאוד. גור דוב הנמלים היחיד יוצא לעולם אחרי תקופה של 190 ימי הריון. משקלו כ-2.8 קילוגרם. הגור מבלה את רוב זמנו על גב אמו, עד שהוא מגיע לחצי מגודלה. המרווח בין תקופת היריון אחת לשנייה הוא בממוצע כ-9 חודשים. בטבע, דוב הנמלים הענק הוא פעיל לילה בעוד שליד מגורי אדם הוא פעיל בדרך כלל ביום יש כאלה שאוהבים אף לגדל אותו כמדביר מזיקים (נמלים וטרמיטים). הוא אינו ישן במקומות קבועים. בדרך כלל הוא ישן בבורות ובמחילות נטושים. בזמן השינה הוא מכסה את גופו בזנבו. דוב נמלים ענק, גן החיות של דטרויט דוב נמלים ענק, גן חיות בדנמרק דוב נמלים ענק מדיה וקבצים בנושא דוב נמלים ענק בוויקישיתוף דוב נמלים ענק, באתר ITIS (באנגלית) דוב נמלים ענק, באתר NCBI (באנגלית) דוב נמלים ענק, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) דוב נמלים ענק, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) דוב נמלים ענק, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) דוב נמלים ענק, באתר GBIF (באנגלית) מיהו דוב נמלים ענק וממה הוא ניזון?, באתר אנציקלופדית אאוריקה דוב נמלים ענק באתר הרשימה האדומה של IUCN
חבצלת השרון

חֲבַצֶּלֶת הַשָּׁרוֹן היא פרח המוזכר במגילת שיר השירים (פרק ב', פסוק א'). האם התכוונתם ל... חבצלת השרון (מושב) – מושב באזור השרון חבצלת החוף – פרח הגדל באזור נתניה ורצועת החופים הקרובה לעיר, המזוהה לעיתים כ"חבצלת השרון" חבצלת השרון (ספר) – ספר קדושה שאלות ותשובות, נכתב במאה ה-17 על ידי המהרי"ב אבנר בן נר השרוני (יחיא בשירי). חבצלת השרון (שו"ת) – ספר שו"ת הלכתי שנכתב על ידי הרב דוד מנחם מאניש באב"ד רבה של טרנופול.
תיאורמה אגרגיום

תיאורמה אגרגיום (בלטינית: Theorema Egregium; בעברית: המשפט הראוי לציון או משפט נהדר) הוא תוצאה יסודית בגאומטריה דיפרנציאלית שהוכחה על ידי קרל פרידריך גאוס ב-1828 ועוסקת בעקמומיות של משטחים. המשפט קובע כי עקמומיות גאוס של משטח יכולה להיקבע באמצעות מדידת זוויות ומרחקים על המשטח עצמו, ללא תלות באופן שבו המשטח משוכן במרחב האוקלידי המקיף אותו. לכן עקמומיות גאוס היא תכונה פנימית של המשטח. בשפה מתמטית מודרנית: עקמומיות גאוס של משטח היא אינווריאנטית תחת איזומטריה מקומית. המשפט הוא "יוצא דופן" משום שהגדרת עקמומיות גאוס של המשטח עושה שימוש ישיר באופן שבו המשטח משוכן במרחב. לכן זה מפתיע מאוד שהתוצאה הסופית אינה תלויה בשיכון שלו, ונשמרת אם מעקמים או מפתלים את המשטח. בעוד שגאוס הראה כי תנאי הכרחי להיתכנות הפיתוח של משטח אחד למשטח אחר הוא שוויון מקומי של עקמומיות גאוס של שני המשטחים, פרדיננד מיינדינג הוכיח ב-1839 כי זהו גם תנאי מספיק (משפט מיינדינג). לספירה בעלת רדיוס R יש עקמומיות גאוס קבועה ששווה ל-   1 / R 2 {\displaystyle \ 1/R^{2}} : עקמומיות גאוס מוגדרת כמכפלה של מידת העקמומיות לאורך שני צירים מאונכים (מסוימים), ובנקודה על הספירה העקמומיות בכל כיוון היא   1 / R {\displaystyle \ 1/R} . למישור, לעומת זאת, יש עקמומיות גאוס ששווה לאפס: העקמומיות בכל כיוון היא אפס. גם לגליל יש עקמומיות אפס, משום שבכל נקודה עליו יש כיוון שבו העקמומיות היא אפס (שבו ניתן למצוא על פניו קו ישר); עקמומיות שכזו נקראת עקמומיות מדומה. כמסקנה מן התיאורמה אגרגיום נובע שלא ניתן ליצור מנייר שטוח ספירה, מבלי לקרוע אותו. לחלופין, פני השטח של כדור אינם ניתנים לפרישה אל מישור מבלי שהמרחקים על המשטח יתעוותו. בשפה מתמטית, הספירה והמישור אינם איזומטריים, אפילו לא מקומית. לעובדה זו יש חשיבות עצומה בקרטוגרפיה; נובע ממנה שלא ניתן להכין מפה מישורית מושלמת של פני כדור הארץ, אפילו לא של חלק ממנו - כל הטלה קרטוגרפית בהכרח מעוותת במקצת את הגדלים המקוריים שעל פני כדור הארץ. אכן, יישומים לגאודזיה היו אחת המוטיבציות המרכזיות של גאוס למחקריו בגאומטריה דיפרנציאלית. הקטנואיד וההליוקואיד הם שני משטחים שונים מאוד למראית עין. למרות זאת, כל אחד מהם ניתן לעיוות רציף אחד אל השני: הם איזומטריים באופן מקומי. מן התיאורמה אגרגיום נובע שתחת העיוות הזה עקמומיות גאוס של כל שתי נקודות מתאימות על שני המשטחים היא תמיד זהה. דוגמה זו מראה שהעיוות מעקם ומסובב את המשטח, בלי ליצור קפלים או קרעים; לכן הוא גם אינו משנה את המתיחות או הלחצים בתוך המשטח. ניתן לראות יישום של ה-Theoerema Egregium באסטרטגיה נפוצה להרמת פרוסת פיצה: הפרוסה היא משטח בעל עקמומיות גאוס אפס. עיוות של הפרוסה חייב לשמר את העקמומיות הזו. אם מעקמים כעת את הפרוסה סביב ציר רדיאלי (קו מהיקף העיגול אל המרכז), נוצרת עקמומיות חיובית לאורך השפה, ובכך מאולצת העקמומיות בכיוון המאונך לה (כיוון הציר) להישאר אפס. הפעולה יוצרת קשיחות בכיוון הרדיאלי, כך שהפרוסה אינה יכולה להתקפל בכיוון זה בלי להיקרע, וכך ניתן להרים אותה בבטחה. אותו עיקרון מיושם לצורך הקשחה יעילה של משטחים מחומרים בעלי חוזק מוגבל, מהם המוכרים ביותר הם קרטון גלי ופח גלי. קרל פרידריך גאוס, General Investigations of Curved Surfaces of 1827 and 1825, ספר Ebook באתר פרויקט גוטנברג: חקירות כלליות של משטחים עקומים. תיאורמה אגרגיום, באתר MathWorld (באנגלית) עקמומיות מדומה ניתן 'לסלק' (על ידי פרישת המשטח למישור) מבלי לשנות את תכונות המשטח. עמוס הרפז, 'מושגים בתורת היחסות', 1988, עמוד 41.
קריית אליעזר

האם התכוונתם ל... קריית אליעזר – שכונה בחיפה אצטדיון קריית אליעזר – אצטדיון בשכונת קריית אליעזר בחיפה אולם ספורט קריית אליעזר – בשכונת קריית אליעזר בחיפה קריית אליעזר – שכונה בנתניה
משחקים בלינוקס

משחקים בלינוקס מתייחסים למשחקי מחשב ופיתוחם, המותאמים למערכות ההפעלה של לינוקס. משחקים בלינוקס מתייחסים למשחקי מחשב, אשר יכולים לפעול על מערכות הפעלה מבוססות לינוקס. אלו יכולים להיות משחקים חופשיים או מבוססי קוד פתוח כלינוקס עצמה, איך הדבר אינו מוכרח, וקיימים אף משחקים קנייניים. המשחקים לעיתים נכתבים במקור ללינוקס, ולעיתים עוברים התאמה, או מורצים בצורה וירטואלית (כגון באמצעות Wine או DOSBox), לאחר שנכתבו עבור מערכות הפעלה אחרות. קיימות קונסולות משחקים, מבוססות ומותאמות למשחק בלינוקס (לדוגמה: Pandora), כמו גם הפצות בעלות זיקה ותאימות למשחק בלינוקס כהפצת SuperGamer. ניתן להחשיב במשחקי לינוקס גם משחקים המיועדים לפלטפורמת אנדרואיד בשל היותה מבוססת על מערכת לינוקס, אך בפועל קיימים שינויים בין שתי מערכות ההפעלה והתעשיות שלהם. ברמת הפיתוח, ספריות המספקות תמיכה למולטימדיה במערכות לינוקס הם: OpenGL, ALSA, OpenAL ו-SDL. מיזם DRI מספק מנהלי התקנים חופשיים לכרטיסי מסך, וחברות ATI ו-NVIDIA הנחשבות ליצרניות כרטיסי מסך בעלי יכולת גרפית גבוהה, מספקות אף הם את המודולים הנדרשים. לינוקס תומכת במגוון קונסולות משחקים, כולל Xbox פלייסטיישן 2 ,פלייסטיישן 3 ,נינטנדו גיימקיוב, ו-Wii. בשנת 2011 הודיעה חברת Blizzard על השקת לקוח מותאם לינוקס למשחק וורלד אוף וורקראפט. בשנת 2012 הודיעה חברת Valve על פיתוח התאמת מנוע המשחקים Source וחנות המדיה סטים, לסביבת אובונטו כשלב ראשון, ואף החלה בפיתוח. בהמשך ייתכן שיותאם המנוע אף להפצות נוספות. Wine PlayOnLinux SuperGamer פרוטון (תוכנה) מדיה וקבצים בנושא משחקים בלינוקס בוויקישיתוף הבעיה החדשה של משתמשי לינוקס? יותר מדי משחקים באתר לינמגזין http://www.phoronix.com/scan.php?page=news_item&px=OTA0NQ דיווח באתר Phoroninx בלוג של החברה המזמין 1000 איש להתנסות בגרסת הבטא של התוכנה בלוג רשמי של חברת Valve העוסק בעניין ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה ובנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האדם הגלילי

האדם הגלילי (או הגולגולת הגלילית) הוא כינוי פופולרי לשברי מצח ופנים של גולגולת אדם קדמון, שהתגלו במערת זוטייה שבנחל עמוד על ידי הארכאולוג הבריטי פרנסיס טרוויל-פיטר בשנת 1925. בספרות המדעית הגולגולת נקראת לרוב "גולגולת זוטייה" (Zuttiyeh skull) או "זוטייה 1". אין ודאות או הסכמה בין פלאואנתרופולוגים לגבי שיוכו המדויק של האדם הגלילי, והוא מסווג לעיתים כניאנדרטל, "קדם-ניאנדרטל", הומו היידלברגנסיס, ספיינס ארכאי ואף צורה מוקדמת של אדם מודרני אנטומית. השרידים נמצאו ככל הנראה בשכבה האשלו-יברודית במערה, ולכן מקובל לתארכם לסוף התקופה הפלאוליתית התחתונה, כ-400 עד 220 אלפי שנים לפני זמננו. זו גולגולת האדם הקדומה ביותר שנתגלתה עד כה בארץ ישראל. היא נמצאת כיום במוזיאון ישראל בירושלים. בחפירת טרוויל-פיטר במערת זוטייה נמצאו שברי גולגולת, שחוברה וכונתה "האדם הגלילי". לפי דיווחו, הם נמצאו בתחתית השכבה הארכאולוגית, בעומק 2 מ' מתחת לפני השטח, בתוך שקע רדוד ברצפת המערה, והיו מכוסים בשני סלעי מפולת. הגולגולת מאובנת לחלוטין, כבדה ואדמדמה בצבעה, מצב זהה לעצמות בעלי החיים שנמצאו בשכבה הארכאולוגית. ניתן להקביל את המקום בו נמצאה לשכבה האשלו-יברודית שזוהתה בחפירות המאוחרות יותר במערה, וכך, גילה המשוער הוא כ-400,000 עד 220,000 שנים - הגולגולת הקדומה ביותר בארץ ישראל. הממצאים כללו חלקים מעצמות הפנים והמצח. מבחינת המורפולוגיה, לגולגולת יש רכסי גבות עבים האופייניים להומינידים קדם-מודרניים, אך גם מצח יחסית גבוה בדומה להומו ספיינס. השתמרותה החלקית של הגולגולת (בעיקר עצם המצח) מקשה על הגדרתה הטקסונומית, אם כי ברור שהיא קדומה לאדם המודרני בצורתה. תחילה, סר ארתור קית גדיר את הממצא כאדם ניאנדרטלי. כיום אין הסכמה בין החוקרים אם היא טיפוס מאוחר של הומו ארקטוס והאם היא קרובה יותר להומו ספיינס או לאדם הניאנדרטלי - שניהם מינים מאוחרים יותר. תמונת הגולגולת באתר מוזיאון הסמית'סוניאן. תמונת טרוויל-פטר (מגלה המאובן), במערה בה נתגלה. פרנסיס טרוויל-פטר נראה כותב על גבי תיבה קטנה את פרטי הממצאים. ייתכן שהוא עומד על מקום הממצא עצמו. תיבות נוספות נמצאים סביב. על התפתחות האדם (סרטון באתר יוטיוב) הרצאתו של פרופסור יואל רק חוקר האדם הקדמון מבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב. כוללת תמונה מוגדלת וברורה של שחזור האדם הגלילי ממוזיאון רוקפלר. תולדות הגיוון האנושי העכשיווי ספרה של מרתה מירזון לאהר העוסק בהשערות על התפזרות האוכלוסייה האנושית ממקור אחד באפריקה על פני העולם כולו. לאדם הגלילי והממצאים בישראל לגבי הניאנדרטלים חלק נכבד בספר זה. Keith, A., 1927. A report on the Galilee skull. In: Turville-Pétre, F. (Ed.), Researches in Prehistoric Galilee, 1925e1926. Council of the British School of Archaeology in Jerusalem, London, pp. 593-623. Freidline S.E., Gunz P., Jankovic I., Harvati K., Hublin J.J. 2012. A comprehensive morphometric analysis of the frontal and zygomatic bone of the Zuttiyeh fossil from Israel. Journal of Human Evolution.
DeviantArt

דיוויינטארט (באנגלית: DeviantArt) הוא שירות קהילתי לשיתוף אומנות באינטרנט. השירות נוצר על מנת לאפשר לאמנים ולעוסקים באמנות פלטפורמה להצגת יצירותיהם ואף מרחב קהילתי לדיונים בנושאים אלו. החברה הוקמה ב-7 באוגוסט 2000. מטה החברה נמצא באזור הוליווד שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית. בפברואר 2017 החברה נרכשה על ידי החברה הישראלית "Wix" תמורת 36 מיליון דולר. בעבר, העבודות באתר סודרו על פי קטגוריות, כמו צילום, אמנות דיגיטלית, אמנות מסורתית, ספרות, פלאש, אנימציה וכדומה. שירות זה הוא ה-13 בגודלו ברשימת הרשתות החברתיות בתחום ארצות הברית עם למעלה מ-3.8 מיליון מבקרים מדי שבוע[דרושה הבהרה]. במהלך הזמן עבר האתר שדרוגים ושיפורים משמעותיים ששוחררו בבת אחת. הגרסה השלישית, הרביעית והחמישית שוחררו ביום השנה להקמת האתר. מדיה וקבצים בנושא DeviantArt בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של DeviantArt (באנגלית) DeviantArt, ברשת החברתית פייסבוק DeviantArt, ברשת החברתית אקס (טוויטר) DeviantArt, ברשת החברתית אינסטגרם DeviantArt, סרטונים בערוץ היוטיוב DeviantArt, באתר פינטרסט "Website builder Wix acquires art community DeviantArt for $36M". TechCrunch. נבדק ב-23 בפברואר 2017. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מלאיאלאם יהודית

מלאיאלאם יהודית היא שפה יהודית ממשפחת השפות הדרווידיות המדוברת על ידי יהודי ק'וצין מקרלה שבהודו. מלאיאלאם יהודית אינה שונה בצורה משמעותית מניבים אחרים של מלאיאלאם, לכן נחשבת כניב של השפה ולא כשפה עצמאית. מלאיאלאם יהודית היא השפה הדרווידית יהודית היחידה הידועה. שלא כמו בשפות יהודיות אחרות, מלאיאלאם יהודית אינה נכתבת באלפבית העברי אך כמו רוב השפות היהודיות מכילה מילים רבות השאולות מעברית. כיום מדוברת בעיקר בישראל ועל ידי בודדים בלבד בהודו. מלאיאלאם יהודית (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נדב

האם התכוונתם ל... נדב בן ירבעם – מלכהּ השני של ממלכת ישראל נדב בן אהרן – בנו של אהרן הכהן נדב בן שמי – איש מזרע יהודה נדב מגבעון – איש מזרע בנימין שם משפחה: יצחק נדב – מראשי ארגון השומר נעם נדב – מאייר, קומיקסאי ותסריטאי סרטי אנימציה ישראלי צבי נדב – איש העלייה השנייה רחל נדב – רקדנית ישראלית רז נדב – סופר ישראלי אחר: נדב ידי זהב – סדרת אנימציה אמריקאית-קנדית לילדים קרן נדב – קרן פילנתרופית של משפחת נבזלין בישראל אישים ששמם הפרטי הוא נדב