laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מטא-פילוסופיה

מֵטָאפִילוֹסוֹפְיָה (מכונה גם פילוסופיה של הפילוסופיה) היא ענף בפילוסופיה העוסק בחקר הפילוסופיה עצמה, אשר מנסה לעמוד על טיבה ולדון בהנחות היסוד שלה, בשיטותיה ובמטרותיה. שאלות אופייניות למטאפילוסופיה הן: מהי פילוסופיה; מהם המהות או התנאים ההכרחיים להיותה פילוסופיה? עבור מה נעשית פילוסופיה; מהו תפקידה? איך צריך לעשות פילוסופיה; מהי המתודה הנכונה; האם פילוסופיה היא מדע? מהו היחס בין פילוסופיה לבין תולדות הפילוסופיה; ולבין תחומים ידע אחרים? פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. אין הסכמה כללית על מהות הפילוסופיה, אך ניתן להבחין בכמה סברות עיקריות לנושא זה. האחת, אשר לה נטו יותר הרציונליסטים מתורת ההכרה, גורסת שהפילוסופיה חוקרת את משמעות החיים, ומחפשת מהם חיים טובים.[דרוש מקור] זוהי השאלה שפותחת את ה"פוליטיאה" של אפלטון, וגם את "המאמר הקצר על אלוהים, האדם ואושרו" של שפינוזה.[דרוש מקור] אלו גורסים שהפילוסופיה עוסקת בדבר מסוים אשר מספק לאדם צורך גדול יותר מאשר הצרכים החומריים או הכבוד והתהילה. העיסוק בפילוסופיה נעשה דרך התבונה, ומקנה לאדם דרך טובה לחיות, אשר אינה תלויה בדבר. מהבחינה הזו, פילוסופיה היא מדע הומניסטי. היא אינה רק מחפשת לתאר את העולם, אלא גם למצוא מתוכו דרך טובה יותר לחיות. מכאן גם חשיבותה.[דרוש מקור] גישה אחרת טוענת כי דברים אלה לוקים בבעיית הראוי-מצוי. הם גוזרים כי אין למצוא טענה נורמטיבית (טענה העוסקת במה שרצוי) מתוך תיאור המצב הקיים. דבר זה מאלצם לגזור מסקנות אחרות על הפילוסופיה. התשובה שנוטה אסכולה זו להציג, היא שפילוסופיה היא מדע השאלות.[דרוש מקור] לודוויג ויטגנשטיין, לדוגמה, טוען שהפילוסופיה של הרציונליסטים עוסקת במשחקי הגדרות ושפה, שהם חסרי משמעות. ויטגנשטיין טוען שמשמעות החיים והעולם חייבת להימצא מחוץ לו, שכן העולם עצמו הוא משולל ערכים. אין הדבר אומר שאין משמעות לחיים. הדבר רק אומר שמן הנמנע לדון בה. היא דבר שלא ניתן להביעו במילים. ("6.522 הלא ייאמר, לבטח ישנו. הוא מראה את עצמו. הוא המיסטי...7) מה שאי אפשר לדבר עליו, על אודותיו יש לשתוק" (מאמר לוגי-פילוסופי). על פי הנחה זו, הדבר היחיד אשר יכולה הפילוסופיה לספק, זה את ההבנה שהיא חסרת מובן. גאורג וילהלם פרידריך הגל, הפנומנולוגיה של הרוח, תרגום: רועי בר ואלעד לפידות, תל אביב: הוצאת רסלינג, 2017 פרידריך ניטשה, המדע העליז [1882, 1887], מגרמנית ישראל אלדד, ירושלים ות"א: הוצאת שוקן, 1969. ברטראנד ראסל, בעיות הפילוסופיה, תרגום: מ. שטרנברג, עריכה: ח"י רות, הוצאת מאגנס, תשכ"ז לודוויג ויטגנשטיין, מאמר לוגי-פילוסופי, תרגום: עדי צמח, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1994 לודוויג ויטגנשטיין, חקירות פילוסופיות, תרגמה והקדימה מבוא: עדנה אולמן-מרגלית, הוצאת מאגנס, ירושלים, 1995 ז'יל דלז ופליקס גואטרי, מהי פילוסופיה?, מצרפתית: אבנר להב, רסלינג, 2008. Martin Heidegger What Is Philosophy? Translated by Jean T. Wilde and William Kluback, New Haven, College and University Press, 1958. Henri Lefebvre, Métaphilosophie, foreword by Jean Wahl, Paris: Éditions de Minuit, Collection "Arguments". 1965 Timothy Williamson. The Philosophy of Philosophy, Oxford: Blackwell, 2007 Dennett, Daniel C. “Higher-Order Truths About Chmess.” Topoi 25.1-2 (2006): 39–41. Web. הערך מטאפילוסופיה באתר האנציקלופדיה האינטרנטית לפילוסופיה (באנגלית) Timothy Williamson. The Philosophy of Philosophy, Oxford: Blackwell, 2007 ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Public Switched Telephone Network

Public Switched Telephone Network (בראשי תיבות: PSTN) או רשת טלפוניה ציבורית ממותגת היא רשת בינלאומית של רשתות טלפון מבוססות מיתוג מעגלים ברחבי העולם. (לדוגמה, רשת הטלפון של חברת בזק בישראל היא אחת מהרשתות הכלולות ב-PSTN.) הרשתות מחוברות ביניהן בתקשורת קווית (לדוגמה, כבלים תת-ימיים, ארון סעף) או בתקשורת אלחוטית (לדוגמה, לוויני תקשורת) ומתגים. בתחילת דרכה חיברה הרשת בין רשתות המבוססות על אות אנלוגי או Plain Old Telephony Service (ר"ת POTS). עם כניסת התקשורת הסלולרית וטכנולוגיות לתקשורת קווית דיגיטלית כמו ISDN הוטמעו ברשת גם רשתות מיתוג מעגלים בטכנולוגיות אלה. הרשתות המרכיבות את הרשת הציבורית עומדות בתקנים שקובע המגזר לקביעת תקנים בטלקומוניקציה (ITU-T) באיגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי (ITU), על מנת לאפשר חיוג ישיר (אנ') בין רשתות באזורים שונים או של חברות שונות או בטכנולוגיות שונות. לפני הקמת הרשת הציבורית, חיוג בין רשתות טלפון באזורים שונים דרשה התערבות של מרכזן מסייע (אנ'). באמצעות רשת הטלפון הציבורית ניתן לקיים שיחת טלפון בין שני מנויים בשני אזורים באותה מדינה או בשתי מדינות שונות על ידי חיוג (אנ') קידומת טלפון בינלאומית (במידה והשיחה בינלאומית), קידומת הטלפון האזורית, ומספר הטלפון המקומי. FXO מדיה וקבצים בנושא Public Switched Telephone Network בוויקישיתוף רֶשֶׁת טֵלֵפוֹנְיָה צִבּוּרִית מְמֻתֶּגֶת במילון תקשורת רדיו למכשירים ניידים [אלקטרוניקה] (תשפ"ד, 2023), באתר האקדמיה ללשון העברית
עידן נחמיאס

עידן נחמיאס (נולד ב-17 במרץ 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם במכבי תל אביב ובנבחרת ישראל. נחמיאס נולד בקיבוץ עין זיוון שברמת הגולן, ולאחר מכן עבר עם משפחתו למושב אניעם שברמת הגולן. נחמיאס החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מ.ק. גולן/קצרין, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של עירוני קריית שמונה. ב-6 במאי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1–4 להפועל כפר סבא בליגת העל. בעונת 2017/2018 צורף נחמיאס רשמית לסגל הקבוצה הבוגרת, וב-1 באפריל 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בהפסד 2–3 לבית"ר ירושלים בחצי גמר גביע המדינה. בסך הכל שותף ב-24 משחקים בעונה זו, מתוכם 16 משחקי ליגה. בעונת 2018/2019 ביסס את מעמדו כשחקן הרכב קבוע, וב-29 בספטמבר 2018 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–0 על בית"ר ירושלים. בסך הכל כבש בעונה זו שלושה שערים ב-31 הופעות ליגה. ב-21 ביוני 2021 חתם לארבע שנים במכבי תל אביב. ב-19 באוגוסט שותף לראשונה כאשר פתח בהרכב במשחק מול שחטאר קאראגנדי, במסגרת פלייאוף הקונפרנס ליג, שהסתיים בניצחון בתוצאה 1–2. ב-11 בספטמבר ערך את הבכורה שלו בקבוצה במסגרת הליגה, כאשר פתח בהרכב במשחק מול מכבי פתח תקווה, שהסתיים בתוצאה 1-1. את שער הבכורה שלו בליגה הבקיע ב-18 בספטמבר, במשחק מול מכבי חיפה, שהסתיים בניצחון בתוצאה 1–2. ב-7 בדצמבר קרע נחמיאס את הרצועה הצולבת בברכו, נותח וסיים את העונה. נחמיאס שיחק בכל הנבחרות הצעירות של ישראל ושימש קפטן נבחרת הנוער. לזכותו של נחמיאס עשר הופעות בנבחרת הצעירה, בהן כבש שער אחד. ב-14 באוקטובר 2020 ערך הופעת בכורה בנבחרת הבוגרת של ישראל בניצחון החוץ 3–2 על סלובקיה, במסגרת ליגת האומות 2020/2021. מכבי תל אביב אליפות: 2023/2024 אלוף האלופים:2024 עידן נחמיאס, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל עידן נחמיאס, באתר Transfermarkt עידן נחמיאס, באתר Soccerway עידן נחמיאס, באתר WorldFootball.net עידן נחמיאס, באתר National Football Teams עידן נחמיאס, באתר FootballDatabase.eu רשמית: עידן נחמיאס חתם ל-4 שנים במכבי ת"א, באתר ONE‏, 21 ביוני 2021 יניב טוכמן‏, עידן נחמיאס סובל מקרע ברצועה הצולבת, באתר וואלה, 7 בדצמבר 2022 עידן נחמיאס נותח בברכו ויתחיל בתהליך השיקום, באתר ONE‏, 14 בדצמבר 2022
סלע (אדום)

סלע (אדום) עיר באדום המוזכרת בתנ"ך. בעבר זהותה על פי יוסף בן מתתיהו עם פטרה, אך כיום יותר מקובל לזהותה עם מוצב סלע ליד הכפר א-סלע צפונית מבצרה בצפון אדום, מדר' דרום מזרח לים המלח. סלע מוזכרת בתנ"ך במלחמת אמציה מלך יהודה נגד אדום: "הוּא הִכָּה אֶת אֱדוֹם בְּגֵיא המלח [מֶלַח] עֲשֶׂרֶת אֲלָפִים וְתָפַשׂ אֶת הַסֶּלַע בַּמִּלְחָמָה וַיִּקְרָא אֶת שְׁמָהּ יָקְתְאֵל עַד הַיּוֹם הַזֶּה." פסוקים נוספים בהם מופיעה המילה "סלע" מפורשים לעיתים כמתייחסים לסלע אדום. פסוק אחד הוא בדברי בלעם על הקיני: "וַיַּרְא אֶת הַקֵּינִי וַיִּשָּׂא מְשָׁלוֹ וַיֹּאמַר אֵיתָן מוֹשָׁבֶךָ וְשִׂים בַּסֶּלַע קִנֶּךָ." פסוק שני הוא בתיאור ההתיישבות של בני ישראל בתחילת ספר שופטים: "וּגְבוּל הָאֱמֹרִי מִמַּעֲלֵה עַקְרַבִּים מֵהַסֶּלַע וָמָעְלָה." פסוקים נוספים הם בעובדיה: "זְדוֹן לִבְּךָ הִשִּׁיאֶךָ שֹׁכְנִי בְחַגְוֵי סֶּלַע מְרוֹם שִׁבְתּוֹ אֹמֵר בְּלִבּוֹ מִי יוֹרִדֵנִי אָרֶץ ... וְחַתּוּ גִבּוֹרֶיךָ תֵּימָן לְמַעַן יִכָּרֶת אִישׁ מֵהַר עֵשָׂו מִקָּטֶל" שיש שראו במילה "מקטל" שיבוש של "יקתאל", היא הסלע. תרגום השבעים תרגם את הסלע כשם עצם ולא כשם מקום. אוסביוס מקיסריה זיהה את הסלע עם רקם שזוהתה עם פטרה ובעקבותיו היה מקובל עד המאה ה-20 לזהות את הסלע עם פטרה. בשנות ה-30 של המאה ה-20, נלסון גליק חקר את אזור אדום, גילה מצודת סלע בסמוך לכפר א-סלע שמצפון לבצרה, אולם קבע שהמיקום של סלע הוא אכן באום אל ביארה שבסמוך לפטרה. לעומת זאת, באותה תקופה היו שפקפקו לגבי זיהוי סלע בפטרה, בגלל שסלע נמצאת, לפי הפסוקים ליד מעלה עקרבים וגיא מלח שזוהו מדרום לים המלח, הרחק צפונה מפטרה. מחקר נוסף באזור פטרה שלל, לטענת בנו רותנברג, את האפשרות שסלע נמצאת בה. לטענתו של רותנברג, הסלע הוא שם עצם והמקום ששונה שמו ליקתאל נמצא בהרים שממערב לערבה הצפונית. אולם רוב החוקרים עברו לתמוך בזיהוי של הסלע במצודה האדומית א-סלע. גילוי כתובת נבונאיד בא-סלע חיזקה את הדעה שסלע הייתה במצודת א-סלע. מדיה וקבצים בנושא סלע בוויקישיתוף זיוון זאב, 2001. עברות שמות מקומות בנגב. אריאל – כתב עת לידיעת ארץ -ישראל, 150-151 – עם הפנים אל הנגב, עמ' 21–26. ספר מלכים ב', פרק י"ד, פסוק ז' ספר במדבר, פרק כ"ד, פסוק כ"א ספר שופטים, פרק א', פסוק ל"ו ספר עובדיה, פרק א', פסוק ג' צבי גרץ, תולדות היהודים, בית דוד ובני יהוא (עמוד 60, העמוד ה-11 בתצוגה), הצפירה, 7 ביולי 1905 בנימין מזר, סלע, הסלע, אנציקלופדיה מקראית, כרך ה', עמ' 1050-1051 יצחק בן-צבי, בסלע אדום, העולם, 16 ביולי 1936 הסלע האדום, חרות, 17 ביוני 1960 יצחק בן-צבי, עבר הירדן, העולם, 20 בפברואר 1941 יצחק בן-צבי, רקם ותושביה, העולם, 27 באפריל 1939 בנו רותנבורג, היכן סלע אדום?, מעריב, 16 בספטמבר 1960 סלע, אתר דעת אלי וטל רז, אלכסנדר אוצ'יטל, ‏מצודות סלע בהרי אדום, קתדרה 101, מר חשוון תשס"ב, עמ' 11-12
יסעורון וילסון

יסעורון וילסון (שם מדעי: Oceanites oceanicus) הוא מין של עוף ים קטן מהמשפחה יסעורונים דרומיים אשר בעל תפוצה גלובלית מסביב לאוקיינוסים. הוא קרובו לסוג של יסעורון גלאפגוס. יסעורון וילסון מגיע לאורך 16-18.5 ס"מ, מוטת כנפיים של 38–42 ס"מ ומשקלו 28–50 גרם בממוצע. הוא בעל נוצות כהות עם זנב זקור בעל קצוות לבנים ורגליים שחורות ובעל כנפיים רחבות עם קצוות לבנים. היסעור בעל מקור קצר ושחור שבקצהו העליון בלוטת הפרשת מלחים. היסעורון הוא עוף הנודד לאורך הים הפתוח, הרחק מהיבשה ונראה לעיתים רחוקות. אזור הרבייה שלו הוא סביב האוקיינוס הדרומי לחופי אנטארקטיקה, איי שטלנד הדרומיים ואיים דומים במהלך הקיץ. בסתיו הוא נודד צפונה ומבלה סביב האוקיינוס האטלנטי צפונה עד לבריטניה אך מגיע גם לאוקיינוס השקט לחופי אמריקה הצפונית וגם לאוקיינוס ההודי. עוף זה יכול לישון בעודו מעופף והוא נוחת רק לעיתים רחוקות אך יכול לשחות על פני המים. היסעורון ניזון מפלנקטון צף אך גם מדגים כמו אורנוניים, קריל ואמפיפודים. היסעורון מרקד על הגלים וחוטף מזון קטן והוא עושה זאת גם בעת סערות עזות. לעיתים הוא נצפה ניזון מנבלות של חיות גדולות. היסעורון המתרבה באיים הדרומיים, אשר הוא אחד מהעופות הקטנים ביותר באנטארקטיקה, מקנן בסלעים ובנקיקים עמוקים ובהם מטיל ביצה אחת. האפרוח הבוקע ניזון מקריל ודגים שזוג ההורים מביאים לו עד לבגרותו לאחר 60 יום. ההורים גם שומרים עליו מטורפים כמו חמסניים ושחפים המחפשים כל אפרוח פגיע. מדיה וקבצים בנושא יסעורון וילסון בוויקישיתוף יסעורון וילסון, באתר ITIS (באנגלית) יסעורון וילסון, באתר NCBI (באנגלית) יסעורון וילסון, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) יסעורון וילסון, באתר GBIF (באנגלית) יסעורון וילסון באתר הרשימה האדומה של IUCN
הלנה ברגסטרום

הלנה קריסטינה ברגסטרום (בשוודית: Helena Kristina Bergström; נולדה ב-5 בפברואר 1964) היא שחקנית ובמאית קולנוע שוודית. ברגסטרום נולדה בגטנבורג שבשוודיה לשחקנית קרסטין וויגדרן ולבמאי הקולנוע הנס ברגסטרום, סבה מצד אמה אף הוא היה שחקן. בנעוריה למדה שנה במיסיסיפי שבארצות הברית במסגרת תוכנית לחילופי תלמידים שוודית-אמריקאית. ב-2012 הייתה אחת המנחות של המלודיפסטיבלן. ברגסטרום ביימה מספר סרטים. 1982 - שיחקה בסדרה "Time Out" של ערוץ SVT1. 1989 - שיחקה בסרט "1939" העוסק במלחמת העולם השנייה מנקודת מבטה של מלצרית בסטוקהולם. 1992 - שיחקה בסרט "Änglagård" שהוקרן בפסטיבל קאן, היא הופיעה גם בשני סרטי ההמשך שלו. 1993 - שיחקה בסרט "הריקוד האחרון" שנשלח להתמודד עבור שוודיה בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר, בנוסף זכתה עבור תפקיד זה בפרס הקולנוע השוודי בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר. 2000 - שיחקה בסרטה של סוסנה ביר "פעם בחיים"; בדמותה של מונה, אמא לארבעה ילדים. 2001 - גילמה עיתונאית החוקרת אירוע טרור בסטוקהולם בסרט המתח "Sprängaren". 2004 - שיחקה בדרמה שוודית-בריטית "הפנינים של מלכת שבא" לצד לינדזי דאנקן. 2008 - גילמה את סלמה לגרלף בסדרה הביוגרפית "סלמה". ברגסטרום נשואה לבמאי האנגלי קולין נוטלי ולהם שני ילדים. מדיה וקבצים בנושא הלנה ברגסטרום בוויקישיתוף הלנה ברגסטרום, סרטונים בערוץ היוטיוב הלנה ברגסטרום, ברשת החברתית Goodreads הלנה ברגסטרום, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הלנה ברגסטרום, באתר AllMovie (באנגלית) הלנה ברגסטרום, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) הלנה ברגסטרום, באתר Metacritic (באנגלית) הלנה ברגסטרום, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הלנה ברגסטרום, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) הלנה ברגסטרום, באתר ספוטיפיי הלנה ברגסטרום, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) הלנה ברגסטרום, באתר Last.fm (באנגלית) הלנה ברגסטרום, באתר AllMusic (באנגלית) הלנה ברגסטרום, באתר דיזר הלנה ברגסטרום, באתר Discogs (באנגלית) הלנה ברגסטרום, באתר Songkick (באנגלית) ברגסטרום הלנה, באתר וואלה! סרטים Hon fick jobbet – i ”Wordfeud”, Aftonbladet (בשוודית) Aftonbladet nyheter: Liza Marklund: Det blir Helena Bergström, wwwb.aftonbladet.se (ארכיון) Helena Bergström Is Selma Lagerlöf For SVT, Nordisk Film & TV Fond (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
למפרולוגוס קליפטרוס

למפרולוגוס קליפטרוס (שם מדעי: Lamprologus callipterus) הוא מין של דג ממשפחת האמנוניים אשר אנדמי לאגם טנגניקה שבמרכז אפריקה, הגדול באגמי אפריקה. אמנון זה גם משמש כדג נוי ברחבי העולם ומגודל באקווריומים, אם כי הוא בעל אופי קשה לגידול באקווריום והוא נחשב לאגרסיבי. הוא ניזון מחסרי חוליות כמו סרטנים ורכיכות החיות על הקרקעית של האגם. אורך הדג הזכר 12.4 ס"מ בעוד הנקבה קטנה בהרבה ואורכה רק 4.5 ס"מ. הדג בעל ראש גדול עם שפתיים משורבבות וסנפירי גב, חזה ושת וכן זנב גדולים ומפוארים בצבע אפור-צהבהב עם צידיים מפוספסים בחום. ראש הזכר מכיל כמה פסים כחולים בוהקים ועיניים צהובות עזות. הזכרים גדולים בהרבה מהנקבות עקב מנהגם להציג בזירות החיזור קונכיות של שבלולים אשר לעיתים גדולות מהם והם מעבירים אותם בידי פיהם לשטח ראווה רחב. חלק מהדגים מנצלים את קרוביהם וחוטפים את הקונכיות שלקחו. הנקבות בוחרות את הזכרים ע"פ טיב וגודל הזירה שעליה הם נמצאים. לאחר ההזדווגות הנקבות מחפשות מאורות ומחילות בהם הן מגדלות את הדגים הצעירים. הזכרים שלא מצליחים להזדווג מסתובבים בחבורות רווקים, לעיתים עד 100 פרטים ועלולות לפגוע בצעירי האמנונים האחרים או באתרי המזון החשובים. מדיה וקבצים בנושא למפרולוגוס קליפטרוס בוויקישיתוף למפרולוגוס קליפטרוס, באתר ITIS (באנגלית) למפרולוגוס קליפטרוס, באתר NCBI (באנגלית) למפרולוגוס קליפטרוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) למפרולוגוס קליפטרוס, באתר FishBase (באנגלית) למפרולוגוס קליפטרוס, באתר GBIF (באנגלית) למפרולוגוס קליפטרוס באתר הרשימה האדומה של IUCN
ג'וזפין סאנדסטרום

יוספין סאנדסטרום (בשוודית: Josefine Sundström; נולדה ב-6 בספטמבר 1976) היא מנחת טלוויזיה, זמרת וסופרת שוודית. סאנדסטרום נולדה במחוז סטוקהולם, היא למדה בלט בבית הספר המלכותי לבלט של סטוקהולם (Kungliga Svenska Balettskolan). ב-1999 השתתפה במלודיפסטיבלן כחלק מלהקת הבנות "Ai". ב-2001 הנחתה את המלודיפסטיבלן ובאותה שנה מסרה את תוצאות הניקוד של שוודיה באירוויזיון. ב-2002 ו-2007 הנחתה את תחרות המוזיקה לילדים "Lilla Melodifestivalen" וב-2002 הנחתה גם את הגרסה הכלל סקנדינבית של התחרות "MGP Nordic". ב-2005 הנחתה ויזמה את תוכנית הילדים "Klara, färdiga, gå!", באותה שנה גם השתתפה כשחקנית בתוכנית "En decemberdröm". ב-2008 התמודדה בתוכנית "Stjärnor på is" בה מפורסמים מתחרים ביניהם בהחלקה אמנותית על הקרח. ב-2010 יצא הספר שכתבה "Vinteräpplen". ב-2013 הנחתה את טקס הגרלת מיקומי השירים באירוויזיון בבית עיריית מאלמה, באותה שנה היא גם הגישה פרשנות לאירוויזיון עבור הטלוויזיה השוודית. מדיה וקבצים בנושא ג'וזפין סאנדסטרום בוויקישיתוף ג'וזפין סאנדסטרום, באתר MusicBrainz (באנגלית) ג'וזפין סאנדסטרום, באתר Discogs (באנגלית) Josefine Sundström, Settdagarna (ב־) (ארכיון) Josefine Sundström (Talarforum i Skandinavien AB), Josefine Sundström - Programledare i TV, Talarforum i Skandinavien AB (בשוודית)(הקישור אינו פעיל) Aftonbladet nöje: Tjejgruppen Ai överger finkulturen, wwwb.aftonbladet.se (ארכיון) TT (2007-11-25). "Josefin Sundström lämnar SVT". Svenska Dagbladet (בשוודית). נבדק ב-2019-04-10. Knäckt av kritiken, Aftonbladet (בשוודית) Josefine Sundström: Vinteräpplen, www.expressen.se (בשוודית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יבגני סובה

יבגני סוֹבָה (באוקראינית Євген Сова, נולד ב-29 באוגוסט 1980, י"ז באלול ה'תש"ם) הוא סגן יושב ראש הכנסת ה-25 וחבר הכנסת מטעם ישראל ביתנו. בעבר היה עיתונאי. סובה נולד בעיר פרבומייסק, אוקראינה הסובייטית שבברית המועצות דאז לניקולאי סובה וסבטלנה לבית גכטמן. עלה לישראל ב-1997, במסגרת תוכנית סל"ה של הסוכנות היהודית. בעל תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת בר-אילן, עוד לפני גיוסו לצה"ל. שירת בתפקיד של קצין בנציבות קבילות החיילים. למד תקשורת ועיתונאות באוניברסיטת בר-אילן. בעל תואר שני בתקשורת פוליטית. בשנת 2005 החל לעבוד ככתב ותחקירן בעיתון וסטי ובחדשות 2. הפרשן המדיני-פוליטי של ערוץ 9 ומגיש תוכניות אקטואליה ב"כאן רק"ע". בשנת 2014 עזב את ערוץ 9 והחל את עבודתו בערוץ הבינלאומי בשפה הרוסית RTVI. מספטמבר 2014 עד ינואר 2019 הגיש את התוכנית ״השבוע בישראל״. ב-3 בפברואר 2019 הודיע עם אביגדור ליברמן על הצטרפותו לישראל ביתנו לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת. הוא הוצב במקום השלישי ברשימת ישראל ביתנו ונכנס לכנסת. הוא הוצב שוב במקום השלישי ברשימה של ישראל ביתנו לבחירות לכנסת העשרים ושתיים, בחירות לכנסת העשרים ושלוש ובבחירות לכנסת העשרים וארבע, נבחר בכולן לכנסת. בכנסת ה-24, כיהן יו"ר הסיעה וסגן יושב ראש הכנסת לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, הוצב שוב במקום השלישי ברשימת ישראל ביתנו לכנסת. בכנסת זו הוא אף מכהן כסגן יושב ראש הכנסת. נשוי ואב לשלוש בנות. תושב פתח תקווה. מדיה וקבצים בנושא יבגני סובה בוויקישיתוף יבגני סובה, באתר ערוץ כנסת יבגני סובה, באתר הכנסת יבגני סובה, באתר כנסת פתוחה אור רביד‏, הרכש החדש של ליברמן: העיתונאי יבגני סובה מצטרף לישראל ביתנו, באתר וואלה, 3 בפברואר 2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טריטון גס-עור

טריטון גס-עור (שם מדעי: Taricha granulosa) הוא מין דו-חי מתת-משפחת הטריטונים החי באמריקה הצפונית באזורים לחים-ממוזגים. טריטון זה מגיע לאורך של 6–9 ס"מ ויחד עם הזנב לאורך 11–18 ס"מ. הוא בעל עור רך מכוסה גבשושיות בצבע חום בהיר עד זית-שחור בפלג הגוף העליון בעוד פלג הגוף התחתון כתום בהיא עד צהוב. הטריטון בעל ראש שטוח ולשון עגולה נשלפת ודביקה. הרגליים שלו קצרות ובעלות קרומי שחייה. הזכרים מגדלים בעונת הרבייה איברים בולטים ומנופחים ואצבעות ארוכות יותר, העוזרות להם לתפוס את הנקבות. טריטון זה חי ביערות מחטניים במערב אמריקה הצפונית מדרום אלסקה וקולומביה הבריטית לצפון קליפורניה מסביב לרכס קסקייד. ישנם דיווחים על כמה טריטונים שנמצאו באיידהו. הטריטון הקטן מצוי על קרקע היער בין העלים ובבריכות, בהם הוא מתרבה. הוא ניזון מחרקים ועוד חסרי חוליות שהוא לוכד בלשונו. בעונת הרבייה שני המינים שוחים במים, פותחים את איברי מינם אחד כלפי השני ולעיתים נוצרת המולה של מספר זכרים סביב הנקבה, המתחרים ביניהם על הרבייה. הביצים מוטלות בקבוצות בין עלים בבריכה. הטריטון ידוע בשל היותו אחד מסדרת בעלי הזנב הרעילים בעולם עם רעלן עצבי חזק המזכיר את רעל הנפוחית. הטריטון מפריש להגנתו טטרודוטוקסין ברגע שמשהוא נוגע או נושך אותו ומייצר ריח חריף מאוד באותו רגע. לבני אדם הרעל יכול לגרום לגירוי חזק בידיים או בעיניים, בייחוד לאחר ששופשפו לאחר מגע בטריטון. במקרה אחד אדם מת לאחר שאכל טריטון, אך מדובר בתגובה נדירה. רוב הטורפים ביער נותנים לטריטון מרחב מחיה ולא מתקרבים אליו אך יש טורף יוצא דופן - נחש בירית מצוי, אשר יכול לבלוע את הטריטון ובעל יכולת עמידה ייחודית לרעל והם אף יכולים לאחסן רעל זה לשימוש נגד אויביהם. יכולת זו ייחודית למספר נחשי בירית החיים בקרבת הטריטון. לטריטון ישנם 2 תת-מינים, אם כי בעבר סברו שיש הרבה יותר: Taricha granulosa granulosa Taricha granulosa mazamae מדיה וקבצים בנושא טריטון גס-עור בוויקישיתוף טריטון גס-עור, באתר ITIS (באנגלית) טריטון גס-עור, באתר NCBI (באנגלית) טריטון גס-עור, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) טריטון גס-עור, באתר GBIF (באנגלית) טריטון גס-עור באתר הרשימה האדומה של IUCN
פיפלמובר

פיפלמובר (באנגלית: PeopleMover) הוא קיצור שמו הרשמי של מתקן שפעל בין השנים 1982–1995 בפארק השעשועים של חברת וולט דיסני: דיסנילנד שבקליפורניה. השם הרשמי של המתקן הוא "פיפלמובר דרך עולם טרון" (באנגלית: PeopleMover Thru the World of Tron). מתקן דומה ממשיך לפעול בממלכת הקסם בדיסניוורלד שבפלורידה בשם רשות התחבורה של ארץ המחר. שם המתקן נכתב ברצף, ובהמשך הפך למונח בשפה האנגלית "people mover" - "מסיעון". המתקן נפתח כחלק מארץ המחר החדשה שנפתחה בשנת 1967. הקרונות במתקן היו תמיד בתנועה, וניתן היה לעלות עליהם באמצעות הליכה על מדרכה נעה בתחנה, שמהירותה זהה למהירות הקרונות. הרכבות הונעו שלא באמצעות מנועים פנימיים בנפחן שלהן אלא באמצעות גלגלי גודייר שהיוו חלק מהמסילה. הרכבות היו צבעוניות עד שנת 1987 אז נצבעו לבן. המתקן נסגר באוגוסט 1995 והוחלף במתקן מטות הטילים (Rocket Rods) בשנת 1998. המתקן מופעל על ידי שיטת וודווי המבוססת על השיטה שבה השתמשו במתקן דרך השמים הקסומה של פורד ביריד העולמי של ניו יורק 1964 - מתקן שמומן על ידי חברת פורד והוקדם על ידי חברת וולט דיסני. כאשר נבנה המתקן בארץ המחר סירבה חברת פורד לממנו, וחברת הגלגלים גודייר הסכימה להחליפם בתמורה לכך שגלגלי המתקן יוחלפו על ידי צמיגים של גודייר. בשנת 1977 נוספה למתקן מנהרת מהירות העל (SuperSpeed Tunnel). המנהרה הייתה ממוקמת בבניין קרוסלת הקדימה, שהכיל באותה עת את מתקן אמריקה שרה - ומכוניות מרוץ הוקרנו על הקירות שסביב המסילה של פיפלמובר. בשנת 1982 שונו הסצנות המוקנות לסצנות מהסרט טרון שבהם הראו מנהרת מהירות על, ובהתאם שונה שם המקטע של הנסיעה ל"מנהרת מהירות העל". במשך 28 שנות פעילות המתקן נפטרו שני מבקרים בו. שניהם קפצו מקרונית הרכבת בעודה נוסעת בניסיון לנחות ברכבת החולפת מהצד השני. הם נדרסו על ידי הרכבת החולפת מהצד השני. לאחר סגירת המתקן המשתמשו במסלול שלו עבור מתקן מטות הטילים שנסגר זמן קצר מאוחר יותר, בשנת 2000. מסלולי הפיפלמובר נותרו בלא שימוש אם כי בשנת 2005 נצבעו מחדש. רשות התחבורה של ארץ המחר מדיה וקבצים בנושא פיפלמובר בוויקישיתוף
תנועת העצמאות ההודית

תנועת העצמאות ההודית הוא מונח שכלל מגוון רחב של ארגונים פוליטיים, פילוסופיות ותנועות שפעלו פעולה במשך כ-90 שנים (1857 עד 1947) ואשר מטרתן המשותפת הייתה לשים קץ לשלטון הקולוניאלי הבריטי בתת-היבשת ההודית. התנועה כללה הן מאבק חמוש והן מחאות שלוות ולא אלימות. המאבק של תנועת העצמאות ההודית הביא בסופו של דבר לכך שהודו ופקיסטן הפכו למדינות ריבוניות באוגוסט 1947. מאבקה הארוך של הודו לעצמאות החל רשמית ב-1885, כשנוסד הקונגרס הלאומי ההודי ומנהיגים הודים מתונים החלו לעמוד על זכויות היסוד שלהם. הקבוצה מצאה מנהיג גדול בדמותו של מוהנדס קרמצ'נד גנדי. גנדי היה עורך דין שחונך בשיטה הבריטית, הוא השתמש בהפגנות לא אלימות שלהן קרא "סאטיאגרהא" כדי למחות נגד השלטון הבריטי בהודו. בשנות ה-20 של המאה העשרים גאנדי הצליח ליצור ברית בין ההינדים למוסלמים והוביל קמפיינים של התנגדות אזרחית. מאמיניו של גאנדי נהגו לשבת ברחובות ללא תנועה, אפילו אם המשטרה הכתה אותם. גאנדי אמר למאמיניו לא לקנות מוצרים בריטיים ולא לעבוד עבורם. הוא בילה שנים אחדות בכלא ושבת רעב לעיתים קרובות. אחד האירועים הבולטים במאבק היה טבח אמריטסר ב-1919, בו פתחו חיילי צבא הודו הבריטית באש על מפגינים והרגו 400 איש לא חמושים. ב-31 בדצמבר 1929 נפרס דגל הודו בלאהור. ב-26 בינואר 1930 חגגה מפלגת הקונגרס שהתכנסה בלאהור את יום העצמאות ההודי. לאחר עצמאות הודו, קובלה חוקת הודו באופן סמלי ב-26 בינואר 1950, והוא נחגג מאז כיום הרפובליקה. ב-1930 פתח גנדי בצעדת המלח, בה החל גנדי כמאבק נגד המכס שהטילה בריטניה על מלח כדי ליצור מונופול. בוועידת הקונגרס ביולי 1942 החליטה המפלגה להקים את תנועת צאו מהודו, כדי לדרוש את יציאת בריטניה מהודו בסיום מלחמת העולם השנייה. הממשל הבריטי הוציאה את התנועה מחוץ לחוק, אסר את מנהיגיה והחרים את משאביה. במהלך מלחמת העולם השנייה פנו אישים כמו סובהש צ'נדרה בוס לגישה מיליטנטית, כשהוא מקים את הודו החופשית בתמיכת האימפריה היפנית בשטחים שנכבשו על ידה באסאם במהלך המלחמה. מנהיגים בולטים אחרים בתנועה כמו סאהאג'אנאנד סאראסוואטי (אנ'), דרשו בנוסף לחירויות פוליטיות, חופש כלכלי עבור האיכרים במדינה וכל המוני העובדים במדינה. התנועה הגיעה לשיאה במהלך מלחמת העולם השנייה. המאבק לעצמאות נשא פרי, ולבסוף הכריז המשנה למלך, הלורד לואי מאונטבאטן, כי השלטון הבריטי יסתיים ב-14 באוגוסט 1947, אולם הודו תחולק בין מדינה הינדית - הודו, למדינה מוסלמית - פקיסטן, בניגוד לחזונו של גנדי לחיים משותפים של מוסלמים והינדים בהודו אחת. יום לאחר מכן הכריזה הודו על עצמאותה וכך גם פקיסטן והודו ופקיסטן הפכו למדינות ריבוניות בשנת 1947. סוואמי ויווקאננדה (1863–1902) באל גנגדהאר טילאק (1857–1920) גופאל קרישנה גוקאלה (1866–1915) רבינדרנת טאגור (1861–1941) מוטילאל נהרו (1861–1931) מוהנדס קרמצ'נד גנדי (1869–1948) סרי אורובינדו (1872–1950) סרוג'יני נאידו (1879–1949) ואלאבאי פאטל (1875–1950) סובהש צ'נדרה בוס (1897–1945) אורן אלחנן, סא"ל  (מיל') ד"ר - המאבק לעצמאות - מערכות 230. המחלקה להיסטוריה (צה"ל), מלחמות צה"ל, מלחמת העצמאות מדיה וקבצים בנושא תנועת העצמאות ההודית בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.