laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שמואל שפר

שמואל "יוהאן" שפר (שטופר) (30 ביולי 1929 – 10 בנובמבר 2018) היה קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, שירת כמפקד בסיס תל נוף במלחמת ששת הימים ובמלחמת ההתשה וכראש מחלקת המודיעין של חיל האוויר. שפר גדל במושב באר טוביה. במלחמת העצמאות לחם כחייל וקצין בגדוד 52 של חטיבת גבעתי. אחרי המלחמה התנדב לקורס טיס מס' 5. שירת כמדריך בבית הספר לטיסה וטייס מטוסי ספיטפייר. ערך הסבה למטוסי מטאור. במלחמת סיני שירת כטייס מטוסי אוראגן. ב-1957 מונה למפקד טייסת 109, טייסת מטוסי מיסטר. שפר היה מטייסי המיראז' 3 הראשונים בחיל האוויר, והשתתף במשלחת של ששת הטייסים הראשונים שלמדו על המטוס בצרפת. בשובו מונה ב-1962 למפקדה של טייסת 117, טייסת שהוקמה מחדש כטייסת מטוסי מיראז' 3 ברמת דוד. עבר קורס פיקוד ומטה בארצות הברית ובמרץ 1965 מונה למפקד טייסת תעופה וסגן מפקד בסיס תל נוף. במהלך שירותו הוזעק יחד עם רן פקר ללוות את נחיתתו של מוניר רדפא שערק מחיל האוויר העיראקי עם מטוס מיג 21. בתפקידו הבא מונה למפקד תל נוף ופיקד על הבסיס בתקופת מלחמת ששת הימים, תחת פיקודו במלחמה פעלו חמש טייסות מבצעיות: טייסת 119 של מטוסי מיראז', טייסת 116 של מטוסי מיסטר, טייסת 114 של מסוקי סער סופר פרלון, טייסת 124 של מסוקי סיקורסקי S-58 וטייסת 103, טייסת תובלה. שפר השתתף בגיחות מבצעיות במלחמה וביום האחרון נפגע מטוסו והוא נאלץ לנטוש בסוריה, משם חולץ על ידי מסוק. הוא המשיך לפקד על הבסיס גם במלחמת ההתשה, בו נוספה לבסיס גם טייסת 115, טייסת מטוסי סקייהוק. ביולי 1970 מונה למפקד מחלקת המודיעין במטה חיל האוויר, במסגרת זו התמודד עם האתגר שהוצב לחיל האוויר של פריסת סוללות נ"מ רוסיות ניידות באזור תעלת סואץ ותכנון מבצעי שיער נגד מערכים אלו בשלהי מלחמת ההתשה. השתחרר משירות הקבע ב-1973. במלחמת יום הכיפורים גויס למילואים ומונה למפקד חפ"ק חיל האוויר בפיקוד הדרום. לאחר שחרורו היה יזם ומייסדי חברת יסקל שעסקה תחילה במתן שירותי ייעוץ לשדות תעופה ולמתקנים אוויריים, הונפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב ב-1987 והפכה לחברת השקעות. אבי משה סגל, נפרדים מיוהאן- לזכרו של אל"ם שמואל שפר (שטופר) ז"ל, באתר מרקיע שחקים תשובות אלמ שמואל שפר - מפקד חפק חא במפקדת פיקוד דרום במלחמת יום הכיפורים - נתנו לסאל זהר, מחלקת היסטוריה, 12 בינואר 1975 - מתוך תיק 383-1975-138, באתר מרקיע שחקים ...האיש שהיה: שמואל "יוהאן" שפר (שטופר) (עמ' 67), באתר מבט מל"מ, גיליון 85, ‏דצמבר 2019 דני שלום, כרעם ביום בהיר : מבצע מוקד - כך הושמדו חילות האוויר הערביים במלחמת ששת הימים, פרסומי תעופה, 2002, עמ' 106 ליאת בלומברגר וטלי בן–יוסף, 2 טייסות, 50 שנה, אתר חיל האוויר דני שלום, רוח רפאים מעל קהיר, באוויר - פרסומי תעופה וחלל, עמ' 1045, 1107 שמואל גורדון, 30 שעות באוקטובר, ספריית מעריב, 2008, עמ' 242, 355
פיליפ דה רוטשילד

הברון פיליפ דה רוטשילד (בצרפתית: Philippe de Rothschild;‏ 13 באפריל 1902 – 20 בינואר 1988) היה יהודי צרפתי, צאצא למשפחת רוטשילד, ואחד ממגדלי היין המוצלחים בעולם בהם סדרת היינות "שאטו מוטון רוטשילד". פיליפ נולד בפריז, לברון הנרי ג'יימס דה רוטשילד (1872–1947) ומתילדה סופי הנרייטה פון (1872–1926). בפרוץ מלחמת העולם הראשונה הילד פיליפ היה בן 12 ונשלח לשמור על הכרם של המשפחה בכפר, פיליפ פיתח עם הזמן אהבה לצרפת ולעסקי היין שהפכו לעסק משגשג ולמותג עולמי. את ניהול עסקי היין הוריש פיליפ לביתו פיליפין דה רוטשילד אשר מנהלת את עסקי היין כיום. לברון פיליפ דה רוטשילד מיוחסת האימרה "כשהדם זורם ברחובות - זה הזמן לקנות מניות"[דרוש מקור] - בזמני מלחמה או עימות צבאי בהם הבורסה יורדת, לקנות מניות על מנת להרוויח מעליית השוק כשהמצב חוזר לקדמותו. הערה: אילן יוחסין זה אינו כולל את כל חברי משפחת רוטשילד, אלא מתרכז באישים בולטים בה, בפרט בענפים הצרפתי והבריטי. מדיה וקבצים בנושא פיליפ דה רוטשילד בוויקישיתוף פיליפ דה רוטשילד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פיליפ דה רוטשילד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
יהודה ליב קרינסקי

הרב יהודה ליב קרינסקי מחבר ספרים, איש עסקים ופילנתרופ בלרוסי יליד המאה ה-19. מחבר "מחוקקי יהודה", פירוש לפירוש האבן עזרא על התורה. אביו, יצחק, ככל הנראה התגורר במינסק. שנת לידתו אינה ידועה, אך אביו נפטר ב-1853, כך שנולד לא יאוחר משנת 1854. תקופה מסוימת חי בסלוצק, ושם הרוויח את הונו מסחר בעצים. לאחר מכן חזר למינסק שם החל את עבודתו על חיבורו - "מחוקקי יהודה". חיבורו הגדול של הרב קרינסקי הוא ספר מחוקקי יהודה, פירוש על רבי אברהם אבן עזרא, הנחלק לשני חלקים: שם האחד יהל אור אשר בו ביאר הכוונה הפשוטה בדברי הראב"ע; ושם השני קרני אור אשר בו הביא דעות החולקים על הראב"ע, ולפעמים הוא הגין על הראב"ע, גם ביאר כמה דברים הצריכים אריכות יותר. הפירושים האלו נדפסים גם כן עם מקורי רש"י, וגם פירוש מנחת יהודה על רש"י בחומשים ויקרא, במדבר, דברים. בתחילת חומש בראשית הדפיס גם כן תולדות המחבר הראב"ע. אף יש פירוש על הראב"ע בג' מהחמש מגילות ונמצא בסוף הספר. החיבור התקבל בביקורות שליליות בעולם האקדמי. עוד ב-1907 פרסם דוד הרצוג ב-Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft (כתב העת של החברה הגרמנית למזרחנות) ביקורת שלילית לפירוש. שנים לאחר מכן, ב-1990, במהדורה מדעית לפירוש האבן עזרא לפרק הראשון של בראשית, העיר אריה (לאו) פריס (Leo Prijs) כי פירושו של קרינסקי לא מושלם ומטעה, תוך ציטוט ביקורתו של הרצוג. עם זאת, למרות הביקורות על קרינסקי ואיכות עבודתו, נותר הפירוש כפירוש נרחב ומקיף על פירוש האבן עזרא, מפעל שרק מעטים באקדמיה הצליחו להגשימו. פירושו של אשר ויזר על האבן עזרא נשאר מצומצם ולא נרחב, ואילו פרשנים נרחבים יותר הקיפו רק מעט מן החומר (כמו עבודתו של פריס העוסקת רק בפרק הראשון של בראשית). בספרו מרבה קרינסקי לציין לכתבי חכמי תנועת ההשכלה: שד"ל, גרץ ובמיוחד משה מנדלסון, מה שמעלה את השאלה על מידת קשריו והשתייכותו לתנועת ההשכלה. עצם העיסוק הנרחב בפירוש האבן-עזרא מרמז על השתייכותו לתנועה, מכיוון שהפירוש לא היה כה פופולרי באזורו ובתקופתו של קרינסקי, למעט בחוגי ההשכלה. האבן-עזרא מרבה לעסוק בדקדוק ובבחינה כמו-מדעית של החומש. בהסכמתו של רבי אליעזר רבינוביץ', רב העיר מינסק, המודפסת בתחילת הפירוש לחומש בראשית, נאמר כי המחבר הוא "מופלג בתורה ויראת שמים", דבר המעיד כי המחבר היה שומר מצוות. הדבר מציב אותו בענף הדתי של תנועת ההשכלה. הדבר מתבטא גם בהסכמות שניתנו לפירוש לחומש שמות: הסכמות מאברהם אליהו הרכבי, שמואל אברהם פוזננסקי ואברהם ברלינר (כולם משכילים דתיים). במהדורה מחודשת משנת 1989, הושמטו הסכמות חכמי ההשכלה כליל, והושארו רק הסכמות הרבנים החרדיים. אודותיו באתר גליונות נחמה אתר היברובוקס: בראשית, שמות, ויקרא, במדבר, דברים אתר דעת: http://www.daat.ac.il/daat/vl/tohen.asp?id=399
Águas de Março

Aguas de Março (מפורטוגזית: "גשמי מרץ") הוא שיר ברזילאי בסגנון הבוסה נובה, אשר נכתב והולחן על ידי טום ז'ובים בשנת 1972. השיר הוא אחד השירים הברזילאים המוכרים ביותר, ואף נבחר בשנת 2001 לשיר הברזילאי הטוב ביותר בסקר של למעלה מ-200 עיתונאים ומוזיקאים ברזילאים. לשיר ביצועים רבים, כאשר המפורסם ביותר הוא הדואט של טום ז'ובים ואליס רז'ינה משנת 1974. השיר אף תורגם לעברית על ידי עלי מוהר בשם "והגשם יבוא" ובוצע על ידי גידי גוב ומיקה קרני במסגרת תוכניתו של גוב "לילה גוב" ונכלל באלבום של שירים מהתוכנית בשם "לילה גוב 2" (1997). שמו של השיר, המים של חודש מרץ, מתייחס לגשמים העזים היורדים באזור ריו דה ז'ניירו בתקופה זו. גשמים אלו, המסמנים את סוף הקיץ גורמים לעיתים רבות להצפות בעיר הסוחפות איתן עצמים שונים. השיר מתאר אוסף של "תמונות" מן החיים החולפים להם, בדומה לעצמים הנסחפים בשיטפונות. השיר מורכב משורות קצרות, הפותחות ברובן ב-"É..." (זה/זהו) שאחריו עצם מוחשי (pau=מקל,pedra=אבן וכדומה) או מושג מופשט (fim do caminho=סוף הדרך,um pouco sozinho=קצת לבד), כאשר פעמים רבות הקשר ביניהם הוא קשר של ניגוד (חיים ומוות, אור ולילה) או משחקי מילים בפורטוגזית. מידע על היצירה "Águas de Março" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "Águas de Março" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"Águas de Março" באתר SecondHandSongs מילות השיר "והגשם יבוא", באתר שירונט ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים ובנושא ברזיל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
וניזלוס

האם התכוונתם ל... אלפתריוס וניזלוס – ראש ממשלת יוון אוונגלוס וניזלוס – פוליטיקאי יווני נמל התעופה הבינלאומי אתונה-אלפתריוס וניזלוס סופוקלס וניזלוס – פוליטיקאי יווני קיריאקוס וניזלוס – מהפכן כרתי
דנה מלמד

דנה מלמד (נולדה ב-9 במאי 1973) היא בשלנית, מתכונאית ועיתונאית אוכל ישראלית. דנה מלמד נולדה וגדלה בראשון לציון. בתום שירותה הצבאי עבדה במטבח של מלון דן תל אביב. בשנת 2000 נולדה בתה הבכורה ומלמד הצטרפה אל הקונדיטורית דנית קימל, שניהלה קונדיטוריית בוטיק בתל אביב וכתבה מתכונים בעיתון "לאשה". ממנה למדה מלמד את יסודות הקונדיטוריה. בהמשך בישלה במטבח של מסעדת "דיאדה" בניהולה של השפית איילת לטוביץ', ששמה דגש על אוכל טרי ובריא, בעיקר עבור נשים בהריון, מניקות וילדים. בשנת 2003 נולד בנה הצעיר וכאם לשניים העוסקת בבישול, פנו אליה מ"וואלהאוכל" שתכתוב מדור בשם "ארוחת ילדים". לאחר גירושיה עברה לכתוב מדור בשם "הסצנע", תחת שם העט דנה שיין. המדור התבסס על ארכיון מתכונים שאספה אשר נסרקו או הובאו כלשונם ובהמשכם הביאה מלמד גרסה עדכנית העושה שימוש בחומרי גלם עכשוויים. המדור הבא שכתבה היה "משהו מושחת לשבת", שכלל מתכונים מושחתים בהם שזורים סיפורים ואנקדוטות על אודות סופי שבוע של אם חד הורית בעיר הגדולה. במקביל עבדה במגוון מטבחים לצד שפים שונים ובין השאר, הייתה אחראית על יצור פסטות טריות במסעדת MESSA של השף אביב משה. מכאן נולד המדור "מדריך הפסטה". בשלב הבא החלה מלמד לארח במטבח הפרטי של דירתה השכורה בתל אביב שפים ואושיות בשלניות מתחומים שונים ותיעדה את המפגשים במדור "בישול בארבע ידיים" שהפך אותה לדמות מוכרת בעולם הקולינריה. במקביל, העבירה סדנאות בישול חווייתיות בנושאים שונים למבוגרים ולילדים. בשנת 2010 החלה לערוך את מדור האוכל בעיתון "עכבר העיר" אותו ערכה כשנתיים. בעכבר העיר אונליין כתבה מדור תחת הכותרת "דנה מלמד מבשלת". במדור זה הסתובבה במטבחי מסעדות ותיעדה בצילומי סטילס מלווים בטקסט את האווירה והדינמיקה של צוות המטבח מאחורי הקלעים. בהמשך עברה לתעד שפים במטבחם הפרטי כשהיא מצלמת את כל שלבי הכנת המנות בסביבתם הביתית האינטימית. החל משנת 2011 היא כותבת כתבות אוכל במגזין "שמנת" במסגרתן היא מטיילת ברחבי ישראל ופוגשת אנשים העוסקים בעשייה קולינרית, רובם כאלה שעברו מהפך בחייהם והתמסרו להכנת לחם, דבש, שוקולד, גבינות ועוד. ביולי 2012 פרשה מתפקידה כעורכת מדור האוכל של עכבר העיר לטובת קריירת בישול וצילום. בישול וצילום: דנה מלמד דנה מלמד, ברשת החברתית פייסבוק דנה מלמד, לאפות לחם כמו של לה מולאן ולנוח: לילה במאפייה, באתר הארץ, 27 במאי 2012 דנה מלמד, היועץ הסודי שלי: פרידה מד"ר אלי לנדאו, באתר הארץ, 22 ביוני 2012 דנה מלמד, דנה מלמד מבשלת: מנות מנחמות לחורף, באתר הארץ, 12 בינואר 2015 דנה מלמד, יום בכתית: הייתם רוצים להיות מאיר אדוני?, באתר הארץ, 16 במרץ 2011 דנה מלמד, דנה מלמד מבשלת: עם ישראל אהרוני, באתר הארץ, 2 בינואר 2012 דנה מלמד, עונת האויסטרים בשיאה: איפה כדאי להתנסות בחוויה?, באתר הארץ, 26 בינואר 2011 מתוך "בישול בארבע ידיים": דנה מלמד;‏, מלחמת עוף בעוף - וואלה אוכל, באתר וואלה, 19 בפברואר 2010 דנה מלמד;‏, היא לא דומה לאף אחת אחרת - וואלה אוכל, באתר וואלה, 15 באוקטובר 2010 דנה מלמד;‏, פג'ואדה: תבשיל קדרה של שעועית שחורה ובשרים - וואלה אוכל, באתר וואלה, 13 בנובמבר 2009 דנה שיין‏, סטייה קלה - וואלה אוכל, באתר וואלה, 3 באוקטובר 2005 דנה מלמד‏, משהו מושחת לשבת: דג דניס - וואלה אוכל, באתר וואלה, 14 בדצמבר 2007 דנה מלמד‏, השילוש הקדוש - וואלה אוכל, באתר וואלה, 26 במאי 2009 דנה מלמד‏, פלא אדום - וואלה אוכל, באתר וואלה, 26 בינואר 2010 דנה מלמד‏, הגביע הוא שלנו - וואלה אוכל, באתר וואלה, 6 ביולי 2004 אלכסנדר כץ, שיהיה בתיאבון: דנה מלמד עוזבת את עכבר העיר, טלי קושניר תערוך את האוכל, באתר אייס, 26 ביוני 2012
קבוצת שילר

המונח "גן שלמה" מפנה לכאן. לערך העוסק בבית חולים סיעודי בשרון ונקודת יישוב היסטורית, ראו קריית שלמה. קְבוּצַת שִׁילֶּר, השם הרשמי: גַּן שְׁלֹמֹה, הוא קיבוץ בגבול המערבי של השפלה בין רחובות לגבעת ברנר, השייך למועצה אזורית ברנר. קרוי על שם שלמה שילר שהיה מחנכם של מקימי הקיבוץ בשלב בו לפני עלייתן ארצה, כאשר עדיין חיו בפולין ולימים מנהלה של הגימנסיה העברית בירושלים. על פי ועדת השמות הממשלתית, המתנגדת בדרך כלל לשמות לועזיים, נקרא המקום בשלטים ובמפות בשם גן שלמה, אולם שם זה לא נתקבל והמקום נקרא על ידי חבריו ורוב הציבור בשם "קבוצת שילר", או בקיצור "שילר". הקיבוץ הוקם כקבוצה בשנת 1927 על ידי עולים אקדמאים מלבוב ומגליציה, חברי תנועת גורדוניה. חברי הקבוצה עברו הכשרה חקלאית בת שנתיים בקריית ענבים, טרם עלייתם לקרקע. בתחילת 1927 רכשה הקרן הקיימת עבורם שטח של כ-320 דונם ליד רחובות והם עברו אליה בהמשך אותה שנה. ב-1939 ביקרו בשילר, אצל החבר יונה כסה, לימים חבר כנסת, הזוג רעיה ויוסף קרוק, איש ציבור יהודי-לאומי מפולין, שלימים כתבו על ביקורם את הדברים הבאים: "הבענו את התפעלותנו למראה המשק המופתי ומוסדות התרבות, חדר האוכל הגדול ובתי המגורים היפים. לאחר ארוחה טובה הכניסו אותנו לדירתה של משפחת אחד החברים הנמנים עם הנהגת הקבוצה. הייתה זו דירה יפה, אינטימית, ערוכה בטעמו של איש משכיל". במרוצת השנים, בפרט לאחר השואה, הצטרפו לקבוצה עולים מארצות רבות, ופותחו בה ענפי חקלאות רבים, בהם: גידול דגן, פרי הדר, אבוקדו ובננות, וענפי גידול הבקר והעופות. עד 2003 שמרה הקבוצה על כללי השוויון והשותפות שהנחו את מייסדיה, אך משנה זו ואילך החליטו חברי הקיבוץ להוביל מהלך עמוק של הפרטה, בדומה לתהליכים שהתרחשו ברחבי התנועה הקיבוצית כולה. בשנת 2005 נפטר בקיבוץ הרב שמואל אבידור הכהן, דמות רוחנית חשובה של היהדות הקונסרבטיבית, שדגל בהתקרבות בין דתיים וחילונים בישראל. הוא חי בקבוצת שילר בעשרים וחמש השנים האחרונות לחייו. בין ילידי היישוב גם המחזאית והבמאית גורן אגמון. בית הביטחון בקבוצת שילר לוחית הסבר על בית הביטחון בקבוצת שילר מגדל הסילו בקבוצת שילר מסעדה בבית הביטחון בקבוצת שילר חזית בניין חדר האוכל אולם האכילה בחדר האוכל בית הכנסת בתי מגורים בקיבוץ מדיה וקבצים בנושא קבוצת שילר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קבוצת שילר קבוצת שילר באתר המועצה האזורית ברנר גן שלמה (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 New Labour Settlement, פלסטיין בולטין, 21 באפריל 1927 רחובות, בקבוצים, דבר, 31 באוקטובר 1927 יוסף קרוק, תחת דגלן של שלוש מהפכות - כרך ב', תל אביב, מחברות לספרות, 1970, עמ' 482. תולדות, באתר קבוצת שילר
הספרייה לחינוך ולעבודה סוציאלית

הספרייה לחינוך ולעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית היא הספרייה המרכזית לנושאי חינוך ועבודה סוציאלית. הספרייה ממוקמת בקמפוס הר הצופים של האוניברסיטה העברית. הספרייה הוקמה ביולי 2003 והיא חלק מרשות הספריות של האוניברסיטה העברית. בספרייה שלוש קומות. קומת הכניסה כוללת דלפק השאלה ושמורים, אוסף ספרי קריאה ואוסף ספרי ילדים. בקומה 4 מצויים אוספי החינוך ובקומה 5 אוספי העבודה הסוציאלית. בספריה אוספים בתחומי חינוך ועבודה סוציאלית אך גם בדיסציפלינות משיקות כגון : פסיכולוגיה, פסיכותרפיה, סוציולוגיה, אנתרופולוגיה ובתחומים נוספים במדעי הרוח והחברה. האוספים עוסקים באוכלוסיות מגוונות ובקבוצות גיל שונות. אוספי הספרייה כוללים אוסף נדיר של ספרי לימוד ומדריכים למורים בכל התחומים מימי המנדט ועד היום בעברית ובערבית, ובנוסף מגוון רחב של משחקי חברה חינוכיים מכל התקופות. בספרייה אוספים דיגיטליים שונים. בין השאר נעשתה דיגיטציה למעל 1000 שקופיות היסטוריות בנושאי קהילות יהודיות בעולם והיסטוריה של ארץ ישראל. האוסף על שם המאיירת בינה גבירץ שטקליס הכולל ספרים שאיירה, איורים מקוריים וריהוט מעיזבונה כולל גם דיגיטציה של רבים מאיוריה ומדפי לוח השנה לילדים שאיירה. ניתן לבקר באוספי הספרייה הדיגיטליים בלחיצה כאן. עוד בספרייה אוסף ספרי קריאה למבוגרים ואוסף ספרי ילדים בעברית, אנגלית וערבית ומחלקת המדינה כוללת אוסף גדול של סרטים וסדרות בנושא חינוך, חינוך יהודי ועבודה סוציאלית. הספרייה מספקת שירותי הדרכה ויעץ אישיים הניתנים על ידי ספרנים מקצועיים. ספרים ומאמרים שאינם נמצאים בספרייה ניתנים להשאלה בין ספרייתית מספריות אקדמיות אחרות. הספרייה משאילה לסטודנטים מחשבים ניידים, מילוניות אלקטרוניות ואוזניות, ומספקת שירותי צילום, הדפסה וסריקה. בספרייה שלושה חדרי לימוד בקבוצות, חדר הקרנה, חדר פופים ועזרי ספורט. חדר אוכל לסטודנטים ובו קומקום, מקרר ומיקרוגל. בחדר זה יכולים הסטודנטים לאכול ולשתות. בספרייה חדר הנקה והחתלה. בספרייה נערכים אירועים שונים כגון: הקרנות סרטים,השקות ספרים, אירועים בחגים ועוד. הנוף מהקומה הרביעית דלפק השאלה ושמורים כניסה לספרייה קומה 3, פינות ישיבה אוסף לוחות שנה, בינה גבירץ שטקליס פינת הילד על שם המאיירת בינה גבירץ שטקליס משחקי ילדי מאוסף הספרייה מדיה וקבצים בנושא הספרייה לחינוך ולעבודה סוציאלית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הספרייה לחינוך ולעבודה סוציאלית
כתם

כתם הוא לכלוך בצבע או דהייה של צבע המובחנים בבירור על פני משטח או חומר. כתמים נוצרים עקב אינטראקציה כימית או פיזיקלית בין שני חומרים. כתמים יכולים להיווצר בכוונה, למשל כטכניקה אמנותית, צביעת בגדים בשיטת בטיק או Tie-dye (קשירה וצביעה), "יישון" רהיטים בשיטות של צביעה בשכבות ושפשוף להסרה מכוונת של חלק מהצבע להשגת "מראה עתיק". ישנם כתמים הנוצרים בתהליך טבעי, כמו חלודה על ברזל או פטינה על ברונזה. כתמים נוצרים גם בשגגה כגון התזת קטשופ על החולצה או כתמי איפור על בגדים. ילדים, במיוחד תינוקות ופעוטות, נוטים להכתים את בגדיהם ועצמים אחרים בסביבתם בקלות בשלל פעולות: משחק בבוץ, צביעה, אכילה. סוגי משטחים ועצמים שונים עשויים להיות מוכתמים על ידי חומרים שונים. יכולת דחיית כתמים היא מאפיין חשוב בהנדסת טקסטיל מודרנית. הדרך העיקרית בה נוצרים כתמים היא הכתמה של פני השטח, כאשר החומר המכתים נשפך על עצם ונלכד בסיבים, נקבוביות, חריצים או כל מבנה חרירי אחר של פני השטח. החומר המכתים נלכד בחומר שמתחתיו והכתם מחזיר אור על פי צבעו. לסוג זה משתייכים כתמי צבע, מזון שנשפך וכתמים על עץ. דרך שנייה להיווצרות כתמים היא ריאקציה כימית או מולקולרית בין החומר המוכתם למכתים. סוגים רבים של כתמים טבעיים נכללים בקטגוריה זאת. דרך הכתמה שלישית היא משיכה מולקולרית בין החומרים, המקושרים בקשר קוולנטי וצבעו של החומר המקושר נחשף. כתמים על טקסטיל מוסרים בכביסה. קיימים מוצרי כביסה ספציפיים שמוגדרים כמסירי כתמים. "שיטות סבתא" שונות להסרת כתמים כוללות שימוש במגוון חומרים טבעיים כגון מיץ לימון, חומץ, מלח שולחן, חלב ועוד להסרת כתמים שנוצרו על ידי חומרים שונים. כתם שאינו צביעה אלא דהייה (כמו כתם אקונומיקה) אינו ניתן להסרה. ישנם כתמים אשר טיפול שגוי בהם (כגון חימום על ידי גיהוץ או ניקוי יבש) עלול לקבעם במקום להסירם, כיוון שמגביר את התגובתיות שלהם עם החומר עליו הם מונחים והופך אותם לקשורים כימית באופן שאינו ניתן להתרה. מדיה וקבצים בנושא כתמים בוויקישיתוף מור אסאל, נסים לא קורים. הם נגרמים. איך להסיר כתמים, באתר ynet, 13 באוגוסט 2006 הסרת כתמים, באתר "באופן טבעי" Materials Performance. NACE International. Published by National Association of Corrosion Engineers, 1987. v.26 1987 Jul-Dec, pg 33 The Stain Removal Handbook. Max Alth, Simon Alth. Hawthorn Books, 1977. Pg 22 ISBN 0-8015-7071-9, ISBN 978-0-8015-7071-1
מיתוג מעגלים

בתקשורת וברשתות מחשבים, מיתוג מעגלים (באנגלית: Circuit switching) היא שיטה להתקשרות כך שלפני העברת חבילות מידע בין תחנת המקור לתחנת היעד יש להקים "מעגל" (או ערוץ תקשורת) ייעודי להתקשרות (session) זו. כל עוד ההתקשרות ממשיכה, מידע אחר לא יכול לעבור באותו ערוץ תקשורת. רשתות טלפונים ישנות הן דוגמה מובהקת למיתוג מעגלים - היה צריך לבקש מהמרכזיה לחבר את המתקשר אל היעד בין אם ישירות או דרך מרכזיה אחרת, ובכל אופן בסופו של דבר היה צורך ליצור באופן פיזי מעגל חשמלי בין שני מכשירי הטלפון. כיום רשתות תקשורת המשתמשות במיתוג מעגלים חולקות את אותו כבל תקשורת בין מספר ערוצים על ידי איפנון כל אחד מהערוצים בתדר שונה, אך עדיין לכל ערוץ מוקצה תדר ייחודי שמשמש להתקשרות בין שתי תחנות בלבד בכל רגע נתון. החסרון במיתוג מעגלים הוא בניצול מלוא רוחב הפס לאורך הזמן: כאשר מוקצה ערוץ תקשורת לצורך התקשרות, ובמהלך ההתקשרות רוחב הפס לא מנוצל במלואו או שקיימים פרקי זמן בהם לא מועבר מידע כלל - אף אחד אחר לא יכול להשתמש בערוץ התקשורת עד שההתקשרות לא מסתיימת. מיתוג מנות מונחים ברשת מחשבים
פרוקופיוס מעזה

פְּרוֹקוֹפְּיוּס מעזה (ביוונית: Προκόπιος; ‏465–528 לספירה) היה סופר, מורה ונואם נוצרי, אחד הנציגים החשובים ביותר של בית הספר ללימוד הרטוריקה בעזה, שם בילה כמעט את כל הקריירה המקצועית שלו ולא לקח חלק בתנועות התאולוגיות של זמנו. פרוקופיוס למד באלכסנדריה, פעל זמן מה בקיסריה, והשתקע בבית הספר ללימוד הרטוריקה בעזה. פעילותו חופפת את תקופת שלטונו של אנסטסיוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית וראשית שלטונו של יוסטיניוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית. רוב המידע המצוי בידינו על פרוקופיוס מגיע מכתביו של תלמידו כוריקיוס מעזה. רוב חיבוריו של פרוקופיוס אבדו, ונותרו רק שיר הלל על הקיסר אנסטסיוס הראשון שנכתב סמוך להעמדת פסל של הקיסר בעיר, בו הוא מפאר את פעולותיו של הקיסר ומשווה אותו לאלכסנדר מוקדון, כורש וגיבורים אחרים. הוא כתב הספד לאחר רעידת האדמה באנטיוכיה ונאומים רטוריים ספורים שלגבי חלקם לא ברור האם נכתבו על ידו או על ידי תלמידו כוריקיוס. 162 מכתבים המופנים לאנשים בעלי שררה, חברים, ומתנגדים ספרותיים, שופכים אור על מצבה של הרטוריקה המתוחכמת של תקופתו ועל דמותו של פרוקופיוס עצמו. הקטע של מסה פולמוסית נגד הניאופלטוני פרוקלוס שבעבר חשבו שהוא פרי עטו של פרוקופיוס משויך על פי הפרשנות העכשווית לניקולאוס, הארכיבישוף ממסניה בפלופונס בן המאה ה-12. כתביו התאולוגיים של פרוקופיוס מכילים פירושים על ספרים שונים הכלולים בכתבי הקודש, הן הברית הישנה והן החדשה.
יעקב קנטורוביץ (רב)

הרב יעקב קנטורוביץ (תרל"ג, 1873 -תש"ו, 1945) היה רבן של אוזדה וטימקוביץ (בלא') ולאחר מכן מרבני יהדות ארצות הברית, חבר הנשיאות של אגודת הרבנים באמריקה וראש ישיבת תורה ודעת למשך כשנה. נולד ברוסיה הלבנה לאביו זאב חיים ולאמו העניא האדע - למד בישיבת וואלוז'ין והיה לתלמידו של הרב רפאל שפירא ופעמים אף מילא את מקומו בבית דין. נישא לשיינדעל - בתו של הרב יצחק יחיאל דוידוביץ, חותנם של הרב אליהו הלוי פיינשטיין אב"ד פרוז'ין והרב דוד פיינשטיין רבה של אוזדה וסטארבין (אביו של הרב משה פיינשטיין). אביה הרב יצחק יחיאל דוידוביץ נפטר בעודה בת שנה, והיא אומצה על ידי גיסה הגדול הרב אליהו הלוי פיינשטיין. היה מעשרת האברכים בכולל אברכים הראשון - 'כולל בראדסקי', לה נבחר על ידי הגדול ממינסק, ובה למד שש שנים. בתקופה זו חזר לביתו רק לסוכות ופסח. שימש ברבנות כשלש שנים בעיר ווארטישצינא, ובשנת תרס"ז קיבל את משרת הרבנות באוזדא, לאחר מכן בעיר שאצק ומשם בטימקאוויץ. היה בקשר הדוק עם הרב משה פיינשטיין ואחיו הרב מרדכי - בני גיסו. בשנת תרפ"ח הצליח לברוח מרוסיה הקומוניסטית לארצות הברית. נבחר להיות רב הראשי של עיר טרנטון שבניו ג'רזי. היה מחברי הנשיאות של אגודת הרבנים באמריקה, והיה נחשב כ״רב הרבנים.״ בשהותו שם היה בקשר הדוק עם הרב משה רוזין. בשנת תרצ"ג התמנה על ידי הרב שרגא פייבל מנדלוביץ לראש ישיבת תורה ודעת, שבה הגיע ללמד שלושה ימים בשבוע. כעבור כשנה נפצע בתאונה קשה. גם לאחר שהחלים מחמת בריאותו הרופפת התפטר ממשרתו שהועברה אל הרב שלמה היימן, היה בא מפעם לפעם למסור שיעורים בישיבה ונותר להיות "הרב המסמיך" של הישיבה וכל בחור נבחן אצלו טרם התקבל. נפטר בהושענה רבה בשנת תש"ו, נקבר בארצות הברית, בשנת תשמ"ה הועלו עצמותיו ועצמות אשתו לארץ ישראל. חידושי הגר"י פסחים שבת עירובין וביצה, על תורת רבי עקיבא אייגר - להם ייחס חביבות מיוחדת, באתר hebrewbooks צילותא דשמעתתא - על הספר 'שב שמעתתא'. ברית אבות חידושים בענייני ברית מילה מלוקט מספריו ותשובותיו. קונטרס אהל רחל, חידושים בענייני בר מצווה ועוד, באתר hebrewbooks קונטרס גליונות הגר״י (נדפס בסוף ספר ״שיעורי רבי יעקב משה שורקין״ על מסכת בבא קמא להגאון חתנו ז״ל באתר hebrewbooks) שו"ת אגרות מלכים תשובות בהלכה ובסוגיות הש"ס. בנו הבכור הרב יצחק יחיאל - היה גאב"ד ז'עטיל - פלך וילנא. למד בישיבת קלעצק אצל הרב איסר זלמן מלצר ואצל חתנו הרב אהרן קוטלר. נהרג בשואה, לא השאיר אחריו צאצאים. בתו, חיינע גיטל - נפטרה במצור על לנינגרד, השאירה אחריה בן ובת. בתו חנה חאשה, נישאה לרב אליעזר זיידל ליפשיץ, בוגר ישיבת חברון וממקימי ישיבת לומז'ה. למד בכולל היכל התלמוד בתל אביב. בנם הוא הרב זאב חיים ליפשיץ. בנו הרב אברהם - לא השאיר צאצאים. בנו נפתלי הערץ - שו"ב במקסיקו. בתו רבקה - נישאה לר' ישראל לעוו. מילא מקום חמיו בטרנטון שבניו ג'רזי, ובסוף ימיו עלה לארץ ישראל. בתו רחל - נישאה לרב יעקב משה שורקין, ראש ישיבת חיים ברלין ומתלמידיהם הקרובים של החפץ חיים והגרנ"ט. בעהמ״ח ספרי שיעורי רבי יעקב משה שורקין, באתר hebrewbooks. בתו הניא - אשת הרב ברוך סוסלוביץ. בנו הרב יששכר דובער - התגורר בחדרה. אשר זלקא ראנד (עורך), "הרב ר' יעקב קאנטורוביץ זצ"ל", תולדות אנשי שם ח"א, ניו יורק, תש"י, עמ' 112, באתר היברובוקס תולדותיו בהרחבה, ומעט מחידושיו, ספר ישורון, כרך כא - ניסן תשס"ט. יעקב בן זאב חיים קנטורוביץ (1873-1945), דף שער בספרייה הלאומית
טאורוס

טאורוס (Taurus) הוא שם שמקורו בלטינית ומשמעותו שור. האם התכוונתם ל... טאורוס (אוניית מעפילים) – אוניית מעפילים טאורוס (אקדח) – סוג של כלי ירי טאורוס (משגר לוויינים) – משגר לוויינים הרי הטאורוס – רכס הרים באסיה הקטנה פורד טאורוס (סין) – היא מכונית סלון מתוצרת יצרנית הרכב הסינית "Changan Ford" (אנ') המיוצרת בסין משנת 2015 ועד היום