laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הזמנה לארכיאולוגיה

הזמנה לארכיאולוגיה - "פרקים בארכיאולוגיה עיונית" הוא ספרו של פרופסור רוני רייך בהוצאת דביר הוצאה לאור, 1995. הספר עוסק במהותו של תחום מדע הארכאולוגיה, דרך המחשבה והפעולה של הארכאולוג, כיצד הוא אוסף נתונים בחפירה ארכאולוגית, כיצד הוא מפרש את הנתונים האלה, ועל אלו קשיים עליו להתגבר בכל תהליך החפירה מרגע ייזום החפירה ועד פרסומה. הספר מופיע ברשימה הביבליוגרפית של סטודנטים לארכאולוגיה באוניברסיטאות. ארכאולוגיה: חקר האדם באמצעות חקר תרבותו החומרית. תל העתיקות, סטראטיגרפיה, כרונולוגיה יחסית, השבר מייצג את השלם, ההצטברות הרצופה וההצטברות הבדידה. הנתון הארכאולוגי תעודות כתובות מול ממצא ארכאולוגי, כתובות חפצים מעשי ידי אדם, כלי חרס תיארוך הממצאים הארכאולוגיים, כרונולוגיה של מצרים, הכרונולוגיה של אשור ובבל, הכרונולוגיה של מלכי ישראל ויהודה, הכרונולוגיה של העולם היווני-הלניסטי, תיארוך באמצעים פיזיקליים. ממצאים ארכאולוגיים כעזר לתיארוך כלי חרס, טיפולוגיה, מטבעות. דרכי המחקר והפרשנות של הממצא הארכאולוגי, חקירה ארכאולוגית וחקירה משטרתית, כלל ופרט, אינדוקציה ודדוקציה, הקבלה, פרשנות הממצא הארכאולוגי, בעיות פתוחות. ארכאולוגיה, אנתרופולוגיה והיסטוריה, הארכאולוגיה החדשה. העבודה הארכאולוגית בשדה, היכן לחפור, קצב החפירה, יחסים סטרטיגרפיים, כמה לחפור, הצורך בתעוד, בתי קברות, תיארוך מוחלט, הסקר הארכאולוגי, חפירות פרהיסטוריות וחפירות תת-ימיות. תרבות חומרית אתיקה ארכאולוגית, שמירת אתרי עתיקות, סחר בעתיקות, ארכאולוגיה ברשות המדינה, שימור אדריכלי, ארכאולוגיה מטעם. בנוסף, כדי להקל על הארכאולוג המתחיל מספק הספר, לוח תקופות בארץ ישראל מהתקופה הפלאוליתית התחתונה ועד המנדט הבריטי, מילון למונחי ארכאולוגיה, וכן רשימת ביבליוגרפית נבחרת.
האש בראונס

האש בראונס (באנגלית: Hash browns) היא צורת הכנה פשוטה של תפוחי אדמה חתוכים מטוגנים, מהמטבח הבריטי והאמריקאי. תפוחי האדמה יכולים להיות קצוצים, מגוררים, חתוכים לרצועות או לקוביות. בחלק מהתרבויות, השם מתייחס לכל אחד מחיתוכים אלו ובחלק מהתרבויות רק לחיתוך ספציפי. האש בראונס פופולרים בדיינרים בצפון אמריקה. בדרך כלל מלווים המבורגר (כשהם בחיתוך הום פרייס), או ארוחת בוקר. בחלקים מסוימים של בריטניה האש בראונס הם שאריות מחית תפוחי אדמה מטוגנות. השם האש בראון הוא קיצור ל-hashed brown potatoes, כלומר, תפוחי אדמה קצוצים מושחמים. לביבה רושטי טוגנים מדיה וקבצים בנושא האש בראונס בוויקישיתוף יונית נפתלי, ‏תפוד לכל עת: 10 מתכונים, באתר ‏מאקו‏, 15 באוגוסט 2010
אבנים גדולות מן השמים

אבנים גדולות מן השמים הוא ספרם של הארכאולוג פרופסור רוני רייך, דובי טל ומוני הרמתי, טייסים לשעבר של חיל האוויר הישראלי המתמחים בצילום אווירי. הספר יצא בהוצאת רשות העתיקות ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1994, בפורמט אלבומי, בסדרת קו האופק. אורך הספר 239 עמודים. הספר כולל מידע על האתרים הארכאולוגיים החשובים בארץ ישראל, הסבר קצר ותמונות של האתרים ממעוף המסוק. הביטוי "אבנים גדולות מן השמים" מופיע בספר יהושע בסיפור מלחמתו של יהושע בן נון בחמשת מלכי האמורי (פרק י, ה) "מֶלֶךְ יְרוּשָׁלִַם מֶלֶךְ חֶבְרוֹן מֶלֶךְ יַרְמוּת מֶלֶךְ לָכִישׁ מֶלֶךְ עֶגְלוֹן". ה' מרגיע את יהושע ואומר לו שיסייע לו במלחמתו, ובעת מנוסת האמורים השליך עליהם אבנים גדולות מן השמים, (פרק י, ח-יא) "ח וַיֹּאמֶר ה' אֶל יְהוֹשֻׁעַ אַל תִּירָא מֵהֶם כִּי בְיָדְךָ נְתַתִּים: לֹא יַעֲמֹד אִישׁ מֵהֶם בְּפָנֶיךָ. ט וַיָּבֹא אֲלֵיהֶם יְהוֹשֻׁעַ פִּתְאֹם: כָּל-הַלַּיְלָה עָלָה מִן הַגִּלְגָּל. י וַיְהֻמֵּם ה' לִפְנֵי יִשְׂרָאֵל, וַיַּכֵּם מַכָּה גְדוֹלָה בְּגִבְעוֹן; וַיִּרְדְּפֵם דֶּרֶךְ מַעֲלֵה בֵית-חוֹרֹן וַיַּכֵּם עַד-עֲזֵקָה וְעַד-מַקֵּדָה. יא וַיְהִי בְּנֻסָם מִפְּנֵי יִשְׂרָאֵל, הֵם בְּמוֹרַד בֵּית-חוֹרֹן וַה' הִשְׁלִיךְ עֲלֵיהֶם אֲבָנִים גְּדֹלוֹת מִן הַשָּׁמַיִם עַד עֲזֵקָה וַיָּמֻתוּ, רַבִּים אֲשֶׁר מֵתוּ בְּאַבְנֵי הַבָּרָד מֵאֲשֶׁר הָרְגוּ בְּנֵי יִשְׂרָאֵל בֶּחָרֶב." הצילום האווירי הוא כלי עבודה שימושי מאוד בארכאולוגיה. לעיתים קרובות ניתן לראות בצילום אווירי פרטים שלא ניתן להבחין בהם מהקרקע. מהצילום האווירי ניתן להבחין בתבנית, כאשר מהקרקע רואים רק אבנים או סלעים מבלי להבחין בצורת המבנה הכולל. דוגמה טובה לכך היא צילום נמל קיסריה: במבט מהאוויר מתגלה בבירור מבנה הנמל, השקוע במים בגלל עליית מפלס המים מאז שהנמל נבנה. יתרונו של הספר הוא צילום כל האתרים במבט אווירי, המאפשר הבנה יותר טובה של האתרים. כל פרק כולל הסבר על התקופה הארכאולוגית, ולאחריו על גבי עמוד אחד או שניים, הסבר על האתר שנכתב על יד רוני רייך, וצילומים ממעוף הציפור הכוללים תצלום גדול ומספר תצלומים קטנים. פרק 1 - העידן הפרהיסטורי ותקופת הברונזה. פרק 2 – תקופת ההתנחלות והבית הראשון, התקופה הישראלית פרק 3 - תקופת הבית השני (התקופה הפרסית-הלניסטית). פרק 4 – שלטון רומי פרק 5 – התקופה הביזנטית פרק 6 - התקופה המוסלמית הקדומה פרק 7 - שלטון הצלבנים פרק 8 – התקופה המוסלמית המאוחרת בנוסף, מספק הספר לוח תקופות בארץ ישראל מהתקופה הפלאוליתית התחתונה ועד סוף התקופה העות'מאנית בארץ ישראל.
פילה

פִילֵה (מצרפתית: filet de bœuf פילה בקר) או מותנית הוא כינויו של נתח בשר, בדרך כלל בקר אך גם חזיר, המצוי בחלק האחורי של גוף הבהמה. הפילה הוא שריר שאינו מאומץ, ולכן כנתח מאכל הוא רך מאוד ונחשב ליוקרתי ויקר. הפילה הוא נתח דל בשומן - פחות מ 5% ממשקלו. הפילה דורש טיפול קצר מאוד על מנת להכינו למאכל, ויש אף האוכלים אותו כמעט ללא כל עיבוד (סטייק טרטר). הפילה משמש בעיקר להכנת אומצות למשל אומצה מפולפלת, אך יש העושים בו שימוש להכנת צלי ואף לתבשילים. הפילה נחשב נתח בעל טעם עדין יחסית לרוב נתחי הבקר, ולכן שפים רבים עושים בו שימוש להפגנת היכולת שלהם בהכנת רטבים, כאשר הפילה אינו מאפיל בטעמו על טעם הרוטב. הפילה מהווה אחד משני חלקי אומצת טי-בון הפופולרית, אומצה שכוללת נתח פילה ונתח סינטה, עם העצם המפרידה ביניהם. פילה הוא הנתח היקר ביותר מבין נתחי הבקר. הגורמים למחיר הגבוה הם הביקוש לנתחי פילה, בצירוף היותו שריר קטן יחסית - פילה מפר בוגר אינו עולה במשקלו על 2 ק"ג. בהשאלה, נהוג לכנות בשם פילה גם נתחי בשר עוף או דגים, כאשר הכוונה היא לנתח נקי לחלוטין מעור או מעצמות (נקרא על פי החלטת האקדמיה: מגורם). מדיה וקבצים בנושא פילה בוויקישיתוף דגי מאכל, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏24 בספטמבר 2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מרקו אורליו סוטו

מרקו אורליו סוטו (בספרדית: Marco Aurelio Soto;‏ 13 בנובמבר 1846 - 25 בפברואר 1908) היה נשיא הונדורס מ-1876 ועד ל-19 באוקטובר 1883. במשך תקופת כהונתו השפיע רבות על התפתחותה של מדינתו. סוטו נולד בטגוסיגלפה, בירת הונדורס, ב-1846. את לימודיו סיים באוניברסיטת גואטמלה ב-1866 ועסק בעריכת דין. במהרה מונה למזכיר לענייני חוץ בממשלתו של נשיא גואטמלה, חוסה רופינו בריוס. בעקבות מתיחות בין הונדורס לגואטמלה נשלח סוטו לארץ מולדתו כשליח מטעם גואטמלה. ב-1877 נבחר לנשיא הונדורס. סוטו פעל רבות למען מדינתו. עיקר פעולותיו היו: עידוד ענף המכרות, יצוא בקר, בניית קווי טלגרף ועידוד הקמת קו מסילת רכבת של הקריביים. ב-1881 נבחר סוטו לכהונה שנייה, אך בעקבות משבר עם נשיא גואטמלה, חוסה בריוס, התפטר ממשרתו ועזב לארצות הברית. בתחילה שהה בסן פרנסיסקו ולאחר מכן בניו יורק. דיוקנו של מרקו אורליו סוטו מתנוסס על פני שטר בערך נקוב של 2 למפירה. מדיה וקבצים בנושא מרקו אורליו סוטו בוויקישיתוף
סלטיק פארק

סלטיק פארק (באנגלית: Celtic Park) הוא אצטדיון כדורגל באזור פארקהד, כ-3 ק"מ ממרכז העיר גלאזגו שבסקוטלנד, המשמש כמגרשה הביתי של קבוצת הכדורגל סלטיק. האצטדיון ידוע גם בשם "פארקהד" וכן "גן העדן", בידי אוהדי סלטיק. סלטיק פארק הוא האצטדיון השני בגודלו בסקוטלנד אחרי אצטדיון מאריפילד, והחמישי בגודלו מבין אצטדיוני הכדורגל בבריטניה, אחרי אצטדיון ומבלי, אולד טראפורד, אצטדיון המילניום ואצטדיון טוטנהאם הוטספר, עם תכולה מרבית של 60,355 מקומות. סלטיק עברה מאצטדיון סלטיק פארק המקורי לנוכחי בשנת 1892. היציע המרכזי עוצב על ידי האדריכל ארצ'יבלד לייטץ' שעיצב אצטדיונים גם עבור גלאזגו ריינג'רס, הארטס, סנדרלנד ואברטון. האצטדיון עבר מספר רב של שיפוצים; ב-1988, שנת המאה של סלטיק, נוסף חיפוי הלבנים האדום בצד החיצוני של היציע המרכזי ובאמצע שנות ה-90 נערכו שדרוגים נוספים להתאמת האצטדיון לדו"ח טיילור. כיום היציעים מקיפים לחלוטין את המגרש והאצטדיון מורכב מיציע דו-שכבתי הנמשך לאורך 3/4 מהמגרש ויציע מרכזי דו-שכבתי הכולל גם את מוזיאון הקבוצה. 2 מסכים גדולים מותקנים בפנים האצטדיון לשידור מהלכים בולטים ושידורים חוזרים. ב-2004 הכריזה סלטיק על שיפורים נוספים שהם חלק מתוכנית השיפוץ הכוללת במטרה להשיג דירוג אצטדיון 5 כוכבים של אופ"א. יציע ג'וק סטיין (תכולה: 13,006 צופים) - היציע המערבי של האצטדיון. יציע אריות ליסבון (תכולה: 13,006 צופים) - היציע המזרחי של האצטדיון. היציע הצפוני (תכולה: 26,970 צופים) - מכיל לבדו יותר צופים מ-10 אצטדיונים אחרים בליגת העל הסקוטית ונכון לעונת 2006-07, יותר מ-5 אצטדיונים בפרמייר ליג של אנגליה. היציע המרכזי (תכולה: 7,850 צופים) - היציע הדרומי של האצטדיון. במשחקי ליגה האצטדיון מתמלא עד אפס מקום לעיתים נדירות, בשל הצורך לחצוץ בין מחנות האוהדים. בשנת 1938 נרשם שיא הצופים באצטדיון כאשר 92,000 צופים הגיעו לצפות במשחק הדרבי מול ריינג'רס. בשנות ה-90, כאשר האצטדיון הלאומי בהאמפדן פארק עבר שיפוץ, סלטיק פארק אירח מספר גמרי גביע - האחרון מביניהם היה גמר הגביע הסקוטי ב-1998, וכן משחקים בינלאומיים של נבחרת סקוטלנד. בשנת 2002 זכה סלטיק פארק ב-59.9% מהקולות בסקר מתקן הספורט האהוב שנערך על ידי תחנת רדיו של ה-BBC. מדיה וקבצים בנושא סלטיק פארק בוויקישיתוף סלטיק פארק ב-Stadium Guide סלטיק פארק ב-World Stadiums סלטיק פארק ב-Worldstadia סלטיק פארק ב-Scottish Football Archive סיור וירטואלי בסלטיק פארק תמונת לוויין
כמעט חצות

כמעט חצות הייתה תוכנית חדשות ששודרה בסיום השידורים היומיים של הטלוויזיה הישראלית בסוף שנות ה-70. התוכנית התאפיינה בסגנון הגשה לא פורמלי ובבחירה מיוחדת של נושאים, בניגוד לטון הרשמי של מבט לחדשות ולנושאים שנבחרו בה לסיקור. התוכנית נחשבה לחדשנית ומקורית וזכתה לשיעורי צפייה גבוהים. היוזם והעורך הראשון של התוכנית היה יצחק רועה, אשר קידם הגשה בסגנון לא פורמלי של חדשות גם בשידורי הרדיו. ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גירוי

גירוי (לטינית: Stimulus, ברבים Stimuli) הוא כל שינוי שניתן לחִישה או לזיהוי בסביבה הפיזיולוגית של האורגניזם. רוב הגירויים באים מהסביבה, אך יש גם גירויים אשר מופיעים בתוך האורגניזם. כלומר, מקורם של הגירויים יכול להיות חיצוני או פנימי. בפסיכולוגיה, גירוי הוא כל כוח אשר ממריץ את האורגניזם, או חלק ממנו, לפעול. לגירויים שונים יש השפעות שונות. לדוגמה, לגירוי חזותי יש יכולת גבוהה יותר למשוך את הקשב של האדם בהשוואה לגירוי שמיעתי. הייצוג של הגירויים הרלוונטיים בסביבתו של האדם הוא השלב הראשון בתהליכי השליטה הקוגניטיביים של התפקודים הניהוליים. על פי הביהביוריזם, גירוי הוא חלק במערכת הגומלין של גירוי – תגובה, בתאוריות הלמידה השונות. במסגרת התניה קלאסית, גירוי בלתי מותנה הוא כל גירוי המעורר את התנהגות הרפלקס באופן טבעי ללא צורך בתהליך למידה. לעומתו גירוי מותנה הוא גירוי שנקשר לגירוי הבלתי מותנה באופן אסוציאטיבי, כך שבכוחותיו לעורר תגובה מותנה. התגובה המותנה לגירוי המותנה היא תגובה נלמדת. זמן תגובה הוא מושג המתייחס למהירות שבה נצפה שינוי התנהגותי בעקבות הופעתו של גירוי כלשהו. מניעת גירויים חושיים יכולה לגרום להזיות. קולטני החישה קולטים באופן מתמיד את אנרגיות הגירוי התואמות שלהם ומספקים כמויות עצומות של מידע אודות הסביבה. גירויים בולטים וגירוים רלוונטיים להתנהגות מעוררים תאי עצב דופמינרגים בקליפת המוח הקדם-מצחית, אשר מעלים את רמת המוליך העצבי דופמין באזור זה. היכולת של איבר או אורגניזם להגיב לגירויים הבאים מבחוץ נקראת "רגישות". כשגירוי מופעל על קולטן, הרכיב הקולט מעבד אותו לאותות, בתהליך שנקרא "התמרה", והתוצאה ידועה בשם "רפלקס". כל אחד מחמשת החושים של האדם מתאים עצמו לגירוי ייחודי ונפרד. איברים או חלקים בתוך האורגניזם, יכולים לעורר איברים וחלקים אחרים שנמצאים בתוכו. למשל, גירוי עצבי הוא התגובה שמתעוררת כששני תאי עצב מעבירים מידע ביניהם. במצב האיזון המתרחש בטבע (הומאוסטזיס), גירוי הוא לרוב המרכיב הראשון שלוקח חלק; בביולוגיה, הגירוי הוא "סוכן" שפועל על רקמות (כשריר, עצב) פעולה (סטימוּלציה) שגורמת לצורה זו או אחרת של פעילות בתא. הפירוש המילולי של המילה "סטימולוס" הוא דרבן או מקל מחודד אשר ממריץ בהמת-עבודה לפעולה. באופן מטפורי, משמש המונח גם לתיאור חוויה שמניעה פעילות קוגניטיבית, רגשית, מינית, או חברתית, ללא קשר לאפקט העצבי-הגופני. חושים גירוי סביבתי עוררות עוררות מינית גירוד קלט (קוגניציה) מדיה וקבצים בנושא גירוי בוויקישיתוף רוברט ס. וודוורת (1965). פסיכולוגיה. תל אביב: מסדה. Coren, S., Ward, L. M., & Enns, J. T. (1999). Sensation and Perception. 5th. New York: Harcourt Brace College Publishers. Ott, T., & Nieder, A. (2019). Dopamine and cognitive control in prefrontal cortex. Trends in cognitive sciences. גריג ר. ג. וזימברדו פ.ג. (2010). מבוא לפסיכולוגיה. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה. Basar, K., Sesia, T., Groenewegen, H., Steinbusch, H. W., Visser-Vandewalle, V., & Temel, Y. (2010). Nucleus accumbens and impulsivity. Progress in neurobiology, 92(4), 533–557. Can sensory deprivation cause hallucinations? | Lenstore.co.uk, www.lenstore.co.uk Lin Edwards, Medical Xpress, Sensory deprivation can produce hallucinations in only 15 minutes, medicalxpress.com (באנגלית) hallucination - Sensory deprivation | Britannica, www.britannica.com (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פסיכולוגיה ובנושא פיזיולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הארייט שו ויבר

הארייט שו ויבר (באנגלית: Harriet Shaw Weaver‏; 1 בספטמבר 1876 – 14 באוקטובר 1961), הייתה פעילה פוליטית בריטית, פמיניסטית, עורכת ופטרוניתו של הסופר האירי ג'יימס ג'ויס. ויבר נולדה בפרודשאם, צ'שייר ב-1876 לפרדריק, רופא, ולמארי רייט, יורשת עשירה. היא קיבלה חינוך פרטי בבית המשפחה. לאחר שהוריה סירבו לכך שתלמד באוניברסיטה, החליטה להתמקד בעבודה סוציאלית ונרשמה לקורס בבית הספר לכלכלה של לונדון שעסק בכלכלה של יחסים חברתיים. מאוחר יותר נעשתה פעילה בתחום של זכות בחירה לנשים, והצטרפה ל"איגוד החברתי והפוליטי של הנשים" ("Women's Social and Political Union"). ב-1913 חברה ויבר לדורה מרסדן, העורכת של כתב העת הפמיניסטי "The Freewoman" ("האישה החופשית"), שנסגר ב-1912, והשתיים הקימו את "The New Freewoman", שלמרות שמו היה ירחון ספרותי. בינואר 1914 הציע עזרא פאונד, שהיה הרוח החיה בכתב העת, לשנות את שמו להאגואיסט, וכך היה. וויבר מימנה את פעילות כתב העת, שמספר קוראיו היה מצומצם ביותר, ובאמצע 1914 החליפה את מרסדן בתפקיד העורכת. פאונד, שבנוסף להיותו משורר פעל גם כמגלה כישרונות ספרותיים, שמע על ג'יימס ג'ויס והציע לו לכתוב מאמר בכתב העת. ג'ויס נענה, ובעידודה של ויבר החל לפרסם בהמשכים את הרומן דיוקן האמן כאיש צעיר. הרומן פורסם בשנים 1914-1915. מ-1916 החלה ויבר לממן את ג'ויס באופן סדיר, ושלחה לו סכומי כסף לא מבוטלים. לאחר הוצאת "דיוקן האמן" לאור, החל ג'ויס, שוב בעידודה הפעיל של וויבר, לכתוב את יוליסס. היא נתקלה בסירוב של בתי דפוס להדפיס פרקים מיוליסס, בתואנה שאינם ראויים לדפוס, ונאלצה לסגור את "האגואיסט" בדצמבר 1919. ב-1922 הוצא "יוליסס" לאור בפריז על ידי סילביה ביץ'. ב-1923 עשתה ויבר ניסיון לפרסמו בבריטניה ובארצות הברית, אך העותקים שהודפסו על ידה ונשלחו לשתי המדינות הושמדו על ידי שלטונות המכס. ויבר הוסיפה לתמוך בג'ויס שנים רבות. הסכומים בהם מימנה את ג'ויס מוערכים בכ-23,000 לי"ש, סכום עתק באותן שנים. עם מותו ב-1941 מימנה את לווייתו, ואף שלחה סכום כסף לא מבוטל לאלמנתו נורה. ב-1931 הצטרפה למפלגת הלייבור, וב-1938 למפלגה הקומוניסטית. היא מתה בביתה בסאפרון ולדן שבאסקס ב-1961, ובמותה תרמה את האוסף הספרותי שלה לספרייה הבריטית. מדיה וקבצים בנושא הארייט שו ויבר בוויקישיתוף
יצחק רועה

יצחק רועה (6 ביוני 1937 – 22 ביולי 2017) היה איש רדיו וטלוויזיה שקידם הגשת חדשות בסגנון לא פורמלי. בין היתר יזם, ערך והגיש את מגזין הצהריים של רשת ב' "בחצי היום" ויזם וערך את תוכנית החדשות "כמעט חצות" בטלוויזיה הישראלית. יצחק רויך נולד ב-1937 וגדל בקריית חיים. שירת ככתב בירחון הצבאי "במחנה נח"ל". לאחר מכן הצטרף לחברי גרעין הנח"ל בקיבוץ אלומות. ב-1965 נישא ועזב את הקיבוץ. הוא עבר לירושלים ולמד ספרות באוניברסיטה העברית. ב-1967 התקבל לעבודה בקול ישראל. ב-1969 החל להגיש את "בחצי היום". באפריל 1971 מונה למנהל מחלקת ענייני היום בקול ישראל, אולם בסוף השנה התפטר. בשנת 1974 נסע לארצות הברית ללמוד תקשורת באוניברסיטת קולומביה. כשחזר הגיש מספר תוכניות בטלוויזיה הישראלית. בשנת 1979 התמנה למגיש מהדורת החדשות "כמעט חצות". רועה פרש מרשות השידור לטובת האקדמיה והחל לעסוק בחקר התקשורת באוניברסיטה העברית. ב-1982 השלים את הדוקטורט. בעבודתו האקדמית חקר את שפת החדשות ואת הזיקה המורכבת שלה למציאות שהיא מבקשת לתאר. כמו כן, חקר את ההבדלים בין סוגי העיתונות השונים. באוקטובר 1982 שב לרדיו, להגשת "בחצי היום" שלוש פעמים בשבוע. בינואר 1986 החליף לזמן מה את אלכס אנסקי בהגשת התוכנית "7-0-7" בגלי צה"ל. בתחילת 1987, לאחר שסורבה בקשתו להגיש בטלוויזיה, סירב להגיש את יומן היום הזה ברדיו. בעקבות זאת, הודח מהגשת "היום הזה" ברדיו. בהמשך הנחה לסירוגין את התוכנית "תיק תקשורת" בטלוויזיה החינוכית בשנותיה הראשונות. ספרו "אחרת על תקשורת" פורסם ב-1993, בהוצאת רכס. ב-2004 פרש מהאקדמיה. ב-2008 יצאה לכבודו אסופת המאמרים "סיקור כסיפור: מבטים על שיח התקשורת בישראל", בעריכת מוטי נייגר, מנחם בלונדהיים ותמר ליבס, בהוצאת מאגנס ומכון סמארט, האוניברסיטה העברית. בשנים האחרונות לחייו סבל רועה ממחלה והיה מאושפז בבית החולים הצרפתי סן לואי. הוא נפטר ב-22 ביולי 2017. ב-25 ביולי 2017 נקבר בבית העלמין בקיבוץ נחשון. היה נשוי למרים ואב לשלושה בנים. בנו, יואב, הוא מפיק קולנוע. יצחק רועה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אביחי בקר, קול ישראל הסובייקטיווי, באתר הארץ, 16 בפברואר 2004 מוטי נייגר, מנחם בלונדהיים ותמר ליבס, "התקשורת מספרת סיפורים, יצחק רועה קורא בהם" – הקדמה לספר "סיקור כסיפור: מבטים על שיח התקשורת בישראל – לכבוד יצחק רועה, הוצאת מאגנס ומכון סמארט, האוניברסיטה העברית, 2008 יצחק רועה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית יצחק רועה, דף שער בספרייה הלאומית לאחר פטירתו: אלי אלון, מת יצחק רועה מגדולי השדרים של רשות השידור, באתר News1 מחלקה ראשונה, 23 ביולי 2017 איתי שטרן, מת העיתונאי וחוקר התקשורת יצחק רועה, "אבי ההגשה האישית ברדיו", באתר הארץ, 23 ביולי 2017 תומר סגיס, המהפכה שחתומה על שמו: תומר סגיס נפרד מיצחק רועה, באתר אייס, 23 ביולי 2017 רפי מן, הפואטיקה של יצחק רועה, באתר העין השביעית, 24 ביולי 2017 ברי כנורי, יצחק רועה - איש סובייקטיבי בעולם אובייקטיבי, באתר הארץ, 30 ביולי 2017 פס קול ישראל - 80 שנה לשידור העברי - יצחק רועה, סרטון באתר יוטיוב טענות ברשות השידור סביב מינוי יצחק רועה למנהל "ענייני היום" והתפטרות הלפרין, דבר, 15 באפריל 1971 שמח גם ברדיו, דבר, 9 בדצמבר 1971 צבי זינגר, אווירת שליפות מן המותן בחושך - ברשות השידור, מעריב, 18 במאי 1979 כנס ספרנים, דבר, 3 באפריל 1981 מינויים ושינויים, מעריב, 5 באוקטובר 1982 יצחק רועה יגיש את 707, מעריב, 16 בינואר 1986 אילנה באום, יצחק רועה מסרב להגיש "היום הזה", מעריב, 7 בינואר 1987 אילנה באום, יצחק רועה הודח מהגשת היום הזה, מעריב, 15 בינואר 1987
דן צ'וי

דניאל (דן) צ'וי (באנגלית: Daniel Choi, נולד ב-1981) הוא יוצא חיל הרגלים של צבא ארצות הברית אשר שירת כקצין לוחם במלחמת עיראק. צ'וי, בנו של כומר בפטיסטי קוריאני-אמריקאי, התפרסם לאחר שקרא תיגר על מדיניות "אל תשאל, אל תספר" של הכוחות המזוינים של ארצות הברית כלפי הומוסקסואלים ולסביות המשרתים בצבא כאשר יצא מהארון במרץ 2009 בריאיון לתוכנית טלוויזיה אמריקאית. מאז עוסק צ'וי בפעילות ציבורית למען זכויות להט"ב. ביולי 2010 הוחלט להדיח אותו מהצבא עקב יציאתו מהארון, ולאחר שהשתתף בהפגנה שערכה הקומיקאית והפעילה למען זכויות להט"ב קאת'י גריפין מול הבית הלבן. דניאל צ'וי הוא בוגר האקדמיה הצבאית הלאומית של ארצות הברית (וסט פוינט) משנת 2003, עם תואר בערבית ובהנדסת הסביבה. הוא היה אחד מהמייסדים והדובר של קבוצת הלהט"ב "Knights Out".‏ צ'וי שירת כקצין חיל רגלים בעיראק בשנים 2006–2007. ביוני 2008 הוא הועבר למשמר הלאומי בניו יורק (NYANG). בעקבות יציאתו מהארון במרץ 2009, קיבל דניאל צ'וי מהצבא מכתב שחרור והודח מהצבא. בתגובה, כתב צ'וי מכתב גלוי לקונגרס ארצות הברית ולנשיא ארצות הברית ברק אובמה. במכתב ביקר צ'וי את מדיניות "אל תשאל, אל תספר" של צבא ארצות הברית בטענתו שהיא איננה מוסרית, וכתב: "זו סטירת לחי עבורי, עבור החיילים שלי ועבור עמיתי". יציאתו מהארון של צ'וי במהלך שירותו הצבאי הביאה עשרות לפעול כמותו, ובהמשך - להקמתה של "Knights Out" - ארגון של בוגרי האקדמיה הצבאית הלאומית של ארצות הברית אשר שימש כדוברו וכאחד ממייסדיו. הארגון שם לו למטרה "לתמוך בהומואים ולסביות אשר לומדים באקדמיה ולהילחם למען זכותם לשרת בצבא ללא צורך להסתיר את נטיותיהם המיניות, וכן לסייע לבוגרי האקדמיה ללמד את הדור הבא של מפקדי הצבא אודות הקושי וההקרבות שנאלצים לעשות חיילים הומוסקסואלים, לסביות, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים". צ'וי הוא נואם קבוע באירועי להט"ב רבים, כמו באירועי חודש הגאווה בניו יורק ובקליפורניה. הוא היה הנואם המרכזי בצעדה שנערכה בקליפורניה לאחר שבית המשפט העליון במדינה אישר את "הצעה 8" (תיקון לחוקת המדינה הפוסל נישואים חד-מיניים). ב-27 במאי הוא נשא דברים בהפגנה שהתקיימה מחוץ למלון בברלי הילטון שבבוורלי הילס בעת שהנשיא ברק אובמה נאם באירוע התרמה לוועדה הדמוקרטית הלאומית (DNC). פרנק קמני בהלת הלבנדר מדיה וקבצים בנושא דן צ'וי בוויקישיתוף Iraq War Vet Facing Discharge Helps Lead Massive Rally for Gay Rights, "Democracy Now!" David Crary, "Gay West Point grads target ban on serving openly", San Francisco Chronicle, 12/4/2009 "Dan Choi, Fired Gay Arabic-Speaking Linguist, Speaks To Rachel Maddow" "Transcript of the March 20, 2009 Rachel Maddow Show" "Discharged soldier will continue fight against 'don't ask, don't tell'", CNN, July 26, 2010 "West Point grads form gay support group". Army Times. נבדק ב-2009-10-11. "Knights Out board". Knights Out. נבדק ב-2009-10-11. "Lt. Daniel Choi Begs to Keep His Job in National Guard", ABC News, 11//5/2009] "Knights Out" Rhiza Dizon, "West Point Grads Form Gay Support Group", Advocate] Linda Milazzo, "Lieutenant Dan Choi Takes “Don’t Ask, Don’t Tell” Directly To Obama", LA Progressive.com, 30/5/2009
בית הקברות הצבאי הבריטי ברמלה

בית הקברות הצבאי הבריטי ברמלה שוכן כשני קילומטרים צפונית לעיר רמלה, בסמוך לגבולה עם לוד. במקום קבורים חללי האימפריה הבריטית מימי מלחמת העולם הראשונה והשנייה, עד סוף המנדט הבריטי בארץ ישראל ב-1948. הבריטים קברו בבית הקברות הצבאי שלהם גם חללי אויב ושבויים שמתו תוך כדי השבי וגם חיילים מבעלות הברית של האימפריה הבריטית בשתי מלחמות העולם. בבית הקברות קבורים בני אדם מ-57 לאומים שונים, כולל כ-30 יהודים מזוהים (בהם, למשל, ניל פרימרוז, בנו של מי שהיה ממנהיגי המפלגה הליברלית וראש ממשלת בריטניה ארצ'יבולד פרימרוז ואשתו חנה לבית רוטשילד), שנהרגו תוך כדי השירות למען בריטניה. בבית הקברות מונצח זכרם של 5,731 חללים: 5,352 מצבות קבורה ו-379 מצבות זיכרון. חללי האימפריה הבריטית בארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה - כ- 3,600 חללים: 2,650 חללים בריטים, 491 מתת היבשת ההודית ועוד 467 שלא הוגדרו כחללי מלחמה. (מבין חללי המלחמה 781 חללים הם חיילים אלמונים).. חללים שנהרגו בין שתי המלחמות, בעיקר במרד הערבי הגדול ובפעולות ארגוני תנועת המרי העברי, וכן במלחמת העולם השנייה ובתקרית האוויר הישראלית-בריטית ב-1949: 1,081 בריטים ובנוסף להם 424 חללים שלא הוגדרו כחללי מלחמה. בנוסף, בבית הקברות מספר חלקות מיוחדות: חלקה של חיילים אלמונים מצבא טורקיה מימי מלחמת העולם הראשונה, שתי חלקות בהן נקבר בנפרד האפר של חיילים סיקים והינדים שגופותיהם נשרפו על פי מצוות דתם, חלקה של חיילים מוסלמים, ברובם הודים וטורקים מקפריסין, וחלקה של ערבים מצרים שגויסו לצבא האימפריה הבריטית בכפייה - כל אלה נקברו בצד, כדי לא להיות בסמוך לצלב המרכזי של בית הקברות. חלקה של חיילי לגיון הזרים הצרפתי, חלקה של משטרת ארץ ישראל הבריטית, שכל הקבורים בה נהרגו על ידי המחתרות היהודיות תוך כדי הנסיגה של הבריטים מארץ ישראל ב-1948, בהם שני הסרג'נטים, קליפורד מרטין ומרווין פייס, שנתלו על ידי האצ"ל. בשנת 1952 הועברו לרמלה שרידיהם של 17 חיילים הודים, שנפלו בארץ בשירות בריטניה במלחמת העולם הראשונה והיו קבורים לפני כן בבית הקברות ההודי בתל אביב (במתחם צקלג). כל שנה, ביום ראשון הצמוד ל-11 בנובמבר, מתקיים טקס הזיכרון השנתי לזכר חללי הממלכה המאוחדת, שנפלו במלחמות העולם הראשונה והשנייה ובזמן שביניהן. אחד מאתרי העניין הבולטים בבית הקברות הוא קברו של טוראי הארי פוטר, שנפל בקרב בחברון ב-1939. קברו זכה לפופולריות מאז 2010 עקב שמו הזהה לשמה של הדמות הבדיונית המפורסמת הארי פוטר. מדיה וקבצים בנושא בית הקברות הצבאי הבריטי ברמלה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית הקברות הצבאי הבריטי ברמלה שי רוזן, סיור בבית הקברות הבריטי ברמלה, ב-אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל - אור חדש על הר הבית, עמ' 90-107, ירושלים, תשס"ז - 2006. הארי פוטר קבור ברמלה, התיירים מוקסמים, באתר ynet, 17 בנובמבר 2010 בית הקברות הצבאי הבריטי - אתר תיירות רמלה רחלי רוגל סיפורו של החייל ג'ורג' נובל - 11.11.2021 בית הקברות הבריטי רמלה סרטון באתר יוטיוב (אורך 04:13) רחלי רוגל, המושבה רחובות ומפקדתו של גנרל סר הנרי שובל, הוצאת אריאל 2010, עמ' 72-86. מרדכי חיימוביץ, סוס מנצח, מוסף סוף שבוע מעריב, 17 נובמבר 2017 לשם השוואה בבית הקברות הבריטי בירושלים על הר הצופים הונצח זכרם של 5,769 חללים, מתוכם 2,473 מצבות על קברי החללים הנתונים התקבלו ממקורות שונים ולא תמיד תואמים זה את זה https://amiramorenbikes.com/2017_1112_ww12_r-day_ramle/
פרדס (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פרדס – מטע עצי הדר או רימונים פרדס (אגודה) – אגודה קואופרטיבית של הפרדסנים בארץ ישראל שהוקמה בתחילת המאה ה-20 פרדס (יהדות) – כינוי מושאל לתחום העיסוק בתורת הסוד ביהדות הפרדס – ירחון רבני שנוסד ב-1913 פרדס (מאסף ספרותי) – כתב עת שערך יהושע חנא רבניצקי באודסה (בו נדפס שירו הראשון של חיים נחמן ביאליק, "אל הציפור") פרדס הוצאה לאור – הוצאת ספרים ישראלית מכון פרדס – מכון לחינוך יהודי בירושלים פרדס (מרכז לחינוך ערכי) – בהקמת בוגרי "השומר הצעיר" אישים ששמם פרדס: אילנה פרדס – פרופסור לספרות כללית והשוואתית באוניברסיטה העברית בירושלים אליהו פרדס – תלמיד חכם, פוסק ומחנך ישראלי, רב הערים רמת גן (1962-1953) וירושלים (1972-1962); בנו של בן ציון נסים פרדס בן ציון נסים פרדס – מקובל, דרשן ופייטן ירושלמי; אביו של אליהו פרדס חיים פרדס – דיין ישראלי פארדס