שייטת הנחתות

המונח שייטת הנחתות משמש לתיאור כלל היחידות שביצעו או מבצעות איגוף ימי בצה"ל, הן באימונים והן בהנחתת כוחות מהים אל החוף במערכות ישראל. יחידות עבר שימשו מקום המדינה ועד הקפאת יכולת הנחיתה בשנת 1993, וכללו כלי שיט, ספינות לוחמה אמפיבית ואוניות סוחר מגויסות. השייטת נקראה בעבר בשמות שונים: "שייטת הפולשות", "שייטת הנחתות", "שייטת 11", "פלגה 921", "פלגה 922", "פלגה 924". בתקופת מח"י דוד בן בעש"ט הוחלט לרכוש נחתות ישנות, המכונות "מנטה" ומשמשות בעיקר לסיוע לוגיסטי. ספינות ה"מנטה" נקראת "פלגת נחיתה" או "פלגה 921". הערכת צה"ל לגבי הצורך בכושר באיגוף ימי, דהיינו הנחתת כוחות מהים, עברה במהלך השנים תהפוכות. לקראת מלחמת השחרור נקבעו תפקידי איגוף לכח הימי ויצירת ראשי גשר חופיים לאספקה ליישובים מבודדים. פיקוד החיל עמל להרחיב את תפישת יעוד לזרוע הימית גם להגנת השיט המסחרי לארץ וממנה. נושא האיגוף הימי הושאר ליזמת אנשי היבשה. חיל הים לא נדרש להחזיק כח נחיתה שיאפשר לצה"ל איגוף ימי בהיקף מוגדר. השארת נושא האיגוף הימי מחוץ למסגרת משימות חיל הים מנע את העדיפות הנדרשת לבניית היכולת. לחוסר ההתמדה בדרישות האיגוף הימי השפעה שלילית על בניית הכוח, כשירות כלי השיט והרמה המקצועית. לכך היו שני חריגים: בתקופה שלפני מלחמת יום הכיפורים הוגדרה לזירת ים סוף משימה להנחתת חטיבת שריון במפרץ סואץ. ובתקופה שלפני מלחמת לבנון התקרב המטה הכללי להרחבת היעוד של חיל הים בכך שהורה על בניית 8 נחתות חדשות. בתחילת שנות ה-90 הוברר שאין לצה"ל תוכניות אופרטיביות הכוללות איגוף ימי. תוכניות סדר הכוחות לא כללו נחתות. ניתן להבחין בשלוש תקופות משמעותיות לנושא הנחיתה בצה"ל: תקופת ההתחלה - 1948 -1956, מהקמת המדינה ועד לאחר מלחמת סיני. אופיינה בתפעול כלי שיט ישנים במשימות שונות. בנייה והתחדשות - 1962 - 1978, מתחילת שנות הששים ועד אחרי הסכם השלום בין ישראל למצרים. בניית כלי שיט חדשים ורכישת נוספים, העברות ביבשה ובים. היערכות כלי שיט לנחיתה בזירת ים סוף ובים התיכון. המאפיין את הפעילות בתקופה זאת היו אימונים, תרגילים והכנות להנחתת כוחות. הפעילות המבצעית החשובה לזכות חיל הים בתקופה זאת היא הפשיטה המשוריינת על החוף המצרי במפרץ סואץ במבצע רביב. לקראת מלחמת יום הכיפורים נראתה משימת הנחיתה במפרץ סואץ משימה עיקרית שהוכנה ותורגלה תקופה ארוכה. בעת המלחמה הועמסו טנקים לנחתות אך הפעולה בוטלה. מימוש היעוד - וסגירת היחידה – 1979 - 1993 - לאחר הסכם השלום עם מצרים רוכז כח הנחיתה בים התיכון. במלחמת לבנון בוצע איגוף ימי משמעותי. לאחריה בוצעו אימונים עם מרבית יחידות השריון. לאחר תכנון נחתת רבת יכולת שנעצר מחוסר תקציב למימוש, הופסק פיתוח כלי שיט חדשים. עד העמדת כלי השיט וסגירת היחידה. העצמת חיל הים ופתיחה מחודשת - עקב ריבוי האיומים מזירות שונות לצד איומים מזירות חדשות ושיתופי פעולה צבאיים עם מדינות שכנות. החל מהעשור השני של המאה ה-21 החלו לערוך תוכנית להעצמת כוחו של חיל הים, ובין היתר היכול לספק סיוע קרוב לזרוע היבשה ובכלל זה תובלה ופשיטות מהים. מאז הקמת חיל הים הישראלי היו ברשותו סוגים שונים של נחתות. תחילה, עם הקמת החיל, הוכשרו כמה נחתות ששימשו קודם לכן כספינות מעפילים (אחת מהן, "אף-על-פי-כן" משמשת כיום כבסיס למוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה). בשנת 1949, עם תום מלחמת העצמאות, הגיעו שש נחתות טנקים מאיטליה ושש נחתות מכוניות מארצות הברית. בשנות ה-60 ביזמתו של ישראל ליברטובסקי נבנו במספנות ישראל שש נחתות טנקים בשתי סדרות. נבנה כלי יחיד באורך של 30 מ' ואחרי שנתיים זוג נוסף. בסדרה שנייה נבנו שלוש נחתות טנקים באורך 60 מ'. נחתות הסדרה הראשונה הופעלו בתחילה מבסיס חיפה (פלגה 922), ולאחר מלחמת ששת הימים הועברו דרך היבשה לאילת, ומשם בהפלגה לבסיסי חיל הים במפרץ סואץ הכלים הוארכו בשישה מטר וידועים כסדרת נחתות 36 מ'. נחתות ששים המטרים הופעלו מבסיס חיפה ומבסיס אשדוד כפלגה 924 ואחר כך 921. לימים, הועברו בהפלגה, סביב לאפריקה, לבסיס חיל הים בשארם א-שייח'. במהלך מלחמת ההתשה נרכשו עבור זירת ים סוף כלי שיט שאפשרו נחיתת כח בהיקף רב. שלוש אוניות נחיתה תוצרת אמריקאית LANDING SHIP TANKS מתקופת מלחמת העולם השנייה, שכינוין בחיל הים דגם שיקמה. מעבורת מכוניות תוצרת דרום אפריקה שהוסבה להנחתת טנקים ורכב קרבי משוריין – אח"י בת שבע (פ-57). לאחר מלחמת יום הכיפורים הוחלפו הנחתות 60 מטר לזירת ים סוף עם נחתות 36 מטר שהועברו בדרך היבשה לים התיכון. ונרכשה אונית גלנוע אח"י בת גלים שאפשרה העברת רכב קרבי משוריין למעגנים. הטבלה להלן כוללת את כלי השיט ששימשו להנחתה בתקופת ההתחלה. הטבלה להלן כוללת את כלי השיט ששימשו להנחתה בתקופת ההתחדשות ומימוש היעוד. במשך השנים נרכשו אוניות סוחר או גויסו זמנית לשמש לפעילות התובלה והנחיתה. מפקדי היחידה נבחרו מקציני הים ללא ניסיון מוכח בנחתות. רמת המשמעת ותפעול הנחתות היו שונים בהתאם לאישיות והזמן. איוש מכלי השיט לנחיתה נעשה לפי מיון בסיסי של הכושר לשירות ימי. תנאי העבודה בספינות היו קשים; העברת דברים כבדים, משיכת חבלים, גירוד וצביעה, גירוז והפעלת מנועים. תנאי המגורים בספינות היו צפופים בדוחק ללא מיזוג אוויר ועם אוורור מינימלי. אף כי יש עבודות ייחודיות לנחתות לא התקיים בחיל הים מקצוע צבאי מיוחד לנחתת. לא לקצונה ולא אנשי הצוות. הידע היה נרכש תוך כדי עבודה מניסיון. אנשי הצוותות קראו לנחתות "אניות עבדים" ולמגורי הצוות שהיו דחוקים בסיפון התחתון ללא בידוד אל חדר המכונות קראו "צינוק". אנשי הצוות הפנימו כי מתקיימת הערכה נמוכה למאמציהם. והתפתח הווי פנימי מלוכד אך נוגדני לשאר חיל הים. היות שהצפיות לא היו גדולות והמשימות הושגו לא נראה בכך בעיה. ערך מורחב – הזירה הימית במלחמת העצמאות בשנים הראשונות להקמת צה"ל יוחסה חשיבות לנושא הנחיתה, לקראת מלחמת השחרור בהצעת הפלמ"ח שהוגשה לדוד בן-גוריון בין תפקידי הכוח הימי הוגדר ”נחיתות מהם לעורף הכח הערבי, תפישת איזור חרביה כמוצא הנגב לים, תפישת מיצר עקבה ונמלו .ובארצות השכנות פגיעה בעורקי תחבורה לאורך החוף פגיעה בבסיסי אספקה ציוד ודלק וגם הגנה על יישובי החוף הזקוקים לעזרה דחופה, ראשי גשר לתגבורת ואנשים וציוד לאיזורים מנותקים” רעיון האספקה דרך הים לגושים מבודדים עלה בחודש אפריל 1948, עת ניתשו קרבות צבא ההצלה של קאוקג'י צר על משמר העמק. הבריטים חסמו באזור כפר ויתקין את הדרך ממרכז הארץ לצפונה. נשק תחמושת וחמרי נפץ הועברו בסירת דיג מתל אביב לחוף קריית חיים ומשם במכונית לעין השופט. גם הגליל המערבי שהיה מנותק מחודש מרץ 1948 קיבל אספקה בסירות מנוע ממעגן תחנת החשמל בחיפה לנהריה. פעילות זו אורגנה על ידי פלוגת הנמל ואחר כך בסיס חיל הים בחיפה. בתקופת ההתחלה כללו הכוחות להנחתה חיל רגלים ורכב אספקה ובסופה הועברו גם טנקים קלים בנחתות למכוניות. יחידות הנחיתה היו: יחידת הנחיתה של חיל הים - המחשבה על כח מיוחד שיאומן ללחימה יבשתית ונחיתה מהים הלהיבה את אנשי הפלמ"ח ואת המתנדבים מארצות הברית. הוקמה יחידת נחיתה בפיקודו של אפרים פילרסדורף ואליעזר טל, שהתבססה בחוף דור. אנשיה שגויסו מיחידת הנמל ומעולים תאמנו בחתירה בסירות וירידה מכלי שיט בלב ים. צורכי צה"ל באותה עת היו רבים ליחידה לא ניתן זמן מספיק לאימונים וגם לא את כח האדם הדרוש. לצורכי הלחימה בנגב צורף סגל היחידה לחטיבת גבעתי בקרבות בית עפה שם אבדו רבים מאנשיה ומפקד נפצע ולא חזר לפיקוד. גדוד 22 מחטיבת כרמלי - עבר אימוני נחיתה והונחת מהים במהלך מבצע בן עמי. כוח מאותו גדודו התאמן ויצא למבצע כתריאל של תפישת גשרי הליטני, שהתבטלה בהמשך. חטיבת רגלים - לאחר מלחמת העצמאות הרשים חיל הים בתרגיל הגדול בשנת 1950 ביכולתו להעביר חטיבת רגלים לאיגוף ימי. אך מיד לאחריו הוגדר יעוד חיל הים להגנת החוף בלבד. אזור הגליל המערבי והעיר נהריה היו מנותקים משאר היישוב עקב כך שעכו טרם שוחררה. אספקת הכוחות והציוד לאזור המנותק בוצעה דרך הים. ב-12–13 במאי 1948 הועבר גדוד 22 של חטיבת כרמלי מתוך מעגן חברת החשמל בחיפה 450 לוחמים על נשקם וציודם שהועמסו על אח"י חנה סנש (ש-29) בחוף שמן, והועברו לנהריה. כמו כן הועברו כ-15 טון אספקה עבור היישובים חניתה ומצובה, 3 טון חומרי נפץ ותחמושת, 1000 גלון בנזין וצרכי רפואה. בפעולות אלה השתתפו בנוסף לאח"י חנה סנש (ש-29), שתי ספינות דיג, שתי גוררות וסירות פריקה. ב-14/15 במאי הועברו מנהריה לנמל חיפה 300 נשים וילדים, שפונו מהגליל המערבי והורדו לנמל חיפה למרות נוכחות הבריטים. מטרת המבצע הייתה לנתק את עורק ההספקה של האויב כדי להקל על חטיבת כרמלי לשחרר את הגליל המערבי. לשם כך תוכנן פיצוץ גשרי הכביש והרכבת שעל נהר הליטני 8 קילומטר מצפון לצור. אליעזר טל מיחידת הנחיתה של חיל הים, הופקד על הצד הימי. האחריות על הצד הקרקעי הוטלה על חיים בן-דוד ממפקדת חטיבת כרמלי. הוקם בסיס אימונים בחוף נווה ים ונערכו תרגילי נחיתה מהים ואימונים על גשרים. מבצע בן עמי לשחרור הגליל המערבי הסתיים ונראה שלא היה טעם בקיום המבצע. אך כשב-31 במאי 1948, פתחה חטיבת כרמלי בפעולה בשומרון הצפוני, קיבל מבצע כתריאל תוקף מחודש מכדי למנוע תגבורת ערבית מהצפון. מתכנני המבצע קבעו את 9 ביוני 1948 כיום ה"ע" והחיילים הועמדו בכוננות המבצע נדחה ביממה עקב ים גבוה. ב-10 ביוני בשעות אחר הצהריים עלו הלוחמים ממעגן חברת החשמל לאח"י חנה סנש (ש-29), ויצאו לים. קרוב לחוף הנחיתה בלבנון התקבלה פקודת ביטול. ההחלטה של דוד בן-גוריון לביטול המבצע נבעה מחשש להיות מוצגים כתוקפנים וה"הפוגה" שעמדה להיכנס לתוקף. מגמת המבצע הייתה ייצוב הקו הצפוני מזרחי של חזית הדרום על ידי קביעת הגבול הישראלי-ירדני מצפון לעין גדי. ב-7 במרץ 1949 בשעה 19:00 יצאו מסדום שתי סירות מנוע שגררו אסדת נחיתה ועליה יחידה מחטיבת אלכסנדרוני. מפקד כלי השיט היה שלמה אראל, שהכיר היטב את ים המלח מעבודתו במפעל בסדום. הכוח נחת בעין גדי והשיג את יעדיו ללא כל התנגדות. במהלך מבצע חורב בליל 26/27 דצמבר 1948 בוצעה פעולת פשיטה, שהוגדרה כנחיתה, מזרחית לאל עריש שמטרתה ניתוק מסילת הברזל מעזה למצרים. המבצע כונה – פעולת התחלה. הכח הפושט הורכב מגדוד הנחיתה של חיל הים. עקב אופי הפעולה הוחלט לא להשתמש באניות הנחיתה של החיל. הכח העמס בנמל תל אביב על אח"י סער (מ-23) ואח"י פלמח (מ-19) באבטחת השייטת הגדולה. הנחיתה בוצעה בסירות גומי. החבלה בפסי הרכבת בוצעה והכח נאסף. הנחתת אח"י רמת רחל (פ-51) התבססה במערב נמל חיפה ושימשה את שייטת 13 כאונייה לאימוני סירות נפץ. באחת ההפלגות תחת פיקודו של הדר קמחי סגן מפקד השייטת הופעלה לאיתור שברי האוניה האמיר פארוק בעומק הים מול זיקים. החיפוש נעשה בשיטת הדייגים עם משקולת נגררת ומצוף סימון. והשברים התגלו לאחר סריקה קצרה. ב-11 בדצמבר 1955 נערך מבצע כנרת – שכונה גם "מבצע עלי זית" בחוף הצפון מזרחי של אגם הכנרת. כח צנחנים וגבעתי מובלים בנחתות מכוניות פשטו על המוצבים סוריים שירו והטרידו את הדייגים ויישובי הסביבה. התוצאה 54 הרוגים ו-30 שבויים סוריים. לצה"ל 6 הרוגים ו-13 פצועים. ערך מורחב – הזירה הימית במלחמת סיני במבצע קדש תוכנן מבצע נחיתה בחוף אל עריש אך המצרים קיפלו את יחידותיהם מסיני ולא היה בכך צורך. שלוש נחתות מכוניות, נשלחו מאילת לשארם-א-שייח' ועליהן טנקי AMX-13. נחתות מכוניות נוספות הונחתו בחוף עזה וסיני ועסקו בפינוי והעברת שלל לאוניות סוחר שעגנו מול החוף. ואחרים סייעו בחילוץ מטוס מיג-15 מצרי שנחת בימת ברדוויל שבצפון סיני. למרות הסיוע המוצלח שנתנו בנחתות במלחמת סיני, הלקח הצה"לי היה שניתן להסתדר בלעדיהן. בדצמבר 1956 הציג מפקד חיל הים שמואל טנקוס למטה הכללי את התקציב הדרוש לקיום כושר נחיתה משמעותי. התקציב לא אושר. נאמר במפורש שאין צורך בכושר נחיתה. בפברואר שנת 1957 הועבר מפקד השייטת יהודה בן-צור לבסיס אילת. כלי השיט הגדולים נמכרו או הוטבעו ורק נחתות המכוניות נשארו. חלקם באחסנה במגרש בחיפה וחלקם כספינות משמר בפלגה 788 בכנרת. חיילי גדוד 22 מחטיבת כרמלי בבטן אח"י חנה סנש בדרך למבצע כתריאל בלבנון, 10 יוני 1948. אימוני גדוד הנחיתה בסירות חתירה, 1948. הנחתת כוחות מהאנייה חנה סנש בחוף נהריה כסיוע למבצע בן עמי 12 מאי 1948. יילי גדוד 22 מחטיבת כרמלי בבטן אח"י חנה סנש בדרך למבצע כתריאל בלבנון 10 יוני 1948. אח"י גוש עציון (פ-39) חיילי גדוד הנחיתה באימוני סירות 1948 חיילי גדוד הנחיתה באימוני עליה לאח"י אף על פי כן. רכב אמפיבי לשימוש גדוד הנחיתה במצעד יום העצמאות תרגיל הנחיתה הגדול. נחתת חיל רגלים מנחיתה כח לחוף בים התיכון תרגיל הנחיתה הגדול תרגיל הנחיתה הגדול. נחתות מכוניות בחוף מפרץ אילת. נחתת מכוניות בתרגיל לילה העברת ציוד שלל בחוף סיני מנחתות מכוניות לאנית הסוחר עכו. דצמבר 1956. נחתת מכוניות מנחיתה טנק AMX-13 במפרץ אילת בעוד שתחום ההשקעה בכלי שיט לנחיתה נמצא בין המטה הכללי ובין חיל הים, לא הוקצו לו מקורות מימון. עם הקמת מספנות ישראל ראה המנהל הראשון ישראל ליברטובסקי הזדמנות להכניס את המספנות לבניית כלי שיט מלחמתיים. הכלים נבנו לפי תוכניות אנשי המספנות. בתחילה 30 מטר שהוארכו ל-36 מ', וסדרה שנייה של 60 מ'. את המימון בסך 80 אלף ש"ח הצליח ליברטובסקי לקבל ישירות ממשרד האוצר. נבנו הנחתות הבאות: נחתת ראשונה – מספנות ישראל 1001, אח"י עציון גבר (פ-51) נמסר ב-2 במרץ 1962. מפקד ראשון רב חובל יצחק (אייק) אהרונוביץ'. לאחר הפסקה ארוכה נבנתה ונמסרה הנחתת השנייה- מ"י 1009 - אח"י קיסריה (פ-53) ב-15 אוקטובר 1964. מפקד ראשון יעקב ניצן. הכלי השלישי מ"י 1010 - אח"י שיקמונה (פ-55) ב-13 במאי 1965. נחתת 60 מטר, מ"י 1012 - אח"י אשדוד (פ-61) ב-23 במרץ 1967 מפקדה הראשון היה רס"ן יוסף הררי שהיה מפקד הפלגות הימיות. נחתת 60 מטר, מ"י 1013 - אח"י אשקלון (פ-63) ב-19 במאי 1967 מפקדה הראשון היה יעקב ניצן. נחתת 60 מטר, מ"י 1014 - אח"י אכזיב (פ-65) ב-1 באוגוסט 1967 מפקדה הראשון היה רס"ן שמואל שבח. הנחתת האחרונה השתתפה במלחמת ששת הימים אף כי טרם נמסרה רשמית. בתקופת ההמתנה אוישה ומפקדה היה רס"ן שמואל שבח. לאחר שהוברר כי הנחיתה התבטלה הוחזרה למספנות ישראל לסיום העבודה וההתקנות. ערך מורחב – הזירה הימית במלחמת ששת הימים במלחמת ששת הימים תוכננה הנחתה של חטיבת צנחנים בצפון סיני. תוכנית המבצע הייתה העמסת הכוח היבשתי - חטיבה 55 בפיקוד מרדכי גור - על הנחתות בנמל אשדוד, יציאה בליווי כוח האבטחה בנתיב קרוב אך מעבר לטווח ראייה מחוף רצועת עזה, הורדת כוח ראש החוף בסירות גומי מהטרפדות, סימון החוף וביצוע הנחיתה. בהמשך התכנון הוכנסה תוכנית לתקיפת נמל פורט סעיד בסירות נפץ במקביל לנחיתה, אם על ידי מארב מחוץ לנמל או פריצה לנמל עצמו. מבצע הנחיתה בוטל ב-5 ביוני ובוטלה גם פעולת סירות הנפץ על נמל פורט סעיד. באילת השתתפו הנחתות בהונאה שהופעלה על הפיקוד המצרי. מטרת ההונאה בזירה הימית הייתה למשוך כלי שיט מזירת הים התיכון החיונית, לזירת הים האדום שהוערכה כמשנית. על בסיס אילת הוטל לביים הכנות להנחתת כוחות במפרץ אילת. מול תצפיות מודיעין שקיימו המצרים בעקבה נערכו מ-28 במאי מדי יום הצגות חוזרות, של כלי נחיתה המגיעים במשאיות ויורדים למים, וכן העמסת טנק AMX13 לנחתות המכוניות. בלילה הונחתו הטנקים בחוף הדרומי והועברו לצפון המפרץ. גם הנחתות הועלו לחוף והוסתרו בוואדי מאחורי הבסיס. עם פרוץ המלחמה ליוו כלי הנחיתה במפרץ אילת את חטיבה 9 בדרכה דרומה סיפקו מים ואף הנחיתו טנקים במפרץ שארם א-שייח'. שלוש נחתות תוצרת מספנות ישראל נמצאו בנמל אשדוד. לאחר ביטול מבצע הנחיתה ביום השני של המלחמה, החל מבצע העברתם בדרך היבשה לאילת. הנחתות נחתכו לשני חלקים, הועברו ובמשאיות לאילת. שם חוברו מחדש והפליגו לשארם א-שייח'. המבצע הלוגיסטי בוצע על ידי חיל הים ומספנות ישראל. שיירת חלקי נחתות 36 מטר בדרכה לאילת. חיבור מחדש של נחתת 36 מטר בחוף אילת 1968. נחתת 36 מטר בחוף האי טירן, 1968. ערך מורחב – הזירה הימית במלחמת ההתשה במלחמת ההתשה הנחיתו שלוש נחתות 36 המטרים כוח משוריין בצד המצרי של מפרץ סואץ במבצע רביב, שבמהלכו הושמדו כוחות מצריים רבים. בהמשך, נרכשה "בת-שבע" מעבורת באורך מאה מטרים, ששימשה קודם לכן להעברת מכוניות ושלוש נחתות "שקמה", ששירתו במלחמת העולם השנייה. על אחי אשדוד (פ-61) הורכב מנוף חזק במשימה לאפשר פריקה של נגמ"שים אמפיביים שלל BTR. לצורך הסתרת היכולת ההתקפית נמסר שמשימת המנוף היא להרמת סירות ברטרם אל הסיפון. ערך מורחב – אסון משאית התחמושת ב-21 בינואר 1970, בעת שאח"י בת שבע הנחיתה משאית ציוד שלל ממבצע רודוס, בחוף נמל אילת הופעל מוקש שהיה חמוש ונגרמה התפוצצות של מטען התחמושת במשאית. התוצאה 24 הרוגים ופצועים רבים. בטרם הושלמו התיקונים מהפיצוץ ביצע הקומנדו הימי המצרי ב-4 בפברואר פעולת חבלה בנמל הצבאי באילת. הודבקו מוקשי עלוקה לתחתיות הנחתת אח"י בת שבע ואנית התובלה אח"י בת גלים. אח"י בת גלים שקעה בנמל. תושייה של קצין האג"ם של הבסיס אילת רס"ן חיים רענן מפקד פלגת הנחתות בתפקידו הקודם. רענן הפעיל את הצוות התורן עם סגן המפקד רוני ביליג שהריץ את הנחתת לחוף הצפוני הרדוד באילת והשכיב אותה במקביל לחוף. שני מוקשים שהתפוצצו גרמו נזק אך הנחתת שכבר ישבה על החוף לא טבעה. ערך מורחב – הזירה הימית במלחמת יום הכיפורים שלוש הנחתות 60 מטר שנמצאו בים התיכון השפיעו על הגזרה הסורית בעצם נוכחותם. הפעילות הרצופה של ספינות סער מול הנמלים הסורים יצרה אצלם מסקנה שמתוכננת נחיתה. הסורים התרשמו ממבצע רביב וחששו מפשיטה משוריינת בחופיהם. לשם כך הקימו פיקוד יבשתי להגנת החוף. חטיבה משוריינת הוצבה באזור טרטוס וחטיבה שנייה בקרבת לטקיה. באוקטובר 1972 ביצע חיל הים הסורי תרגיל מקיף שנושאו היה בלימת ניסיון ישראלי לבצע החפת כוחות על החוף הסורי. בתרגיל נכחו שר ההגנה והרמטכ"ל. הכח המשוריין הסורי שנשאר בגזרת החוף לא השתתף בקרבות בחזית רמת הגולן וחיל הים הישראלי זכה לתשבחות משר הביטחון משה דיין, על תקיפות ספינות הטילים שהצליחו לחמם את הגזרה. ב-16 באוקטובר 1973 הובילה נחתת את לוחמי שייטת 13 עם חזירים לתקיפת נמל פורט סעיד - מבצע ליידי. המבצע בוצע בהצלחה פגעו בכלי שיט בתוך הנמל. שני לוחמים עם חזיר לא שבו מהפעולה ונחשבים נעדרים. ב-21 באוקטובר הובילה נחתת עשרות סירות גומי לחוף סיני מערבית לבסיס דפנה במגמה שיסיעו את כח הפשיטה אל מוצבי התותחים מזרחית לפורט סעיד. המבצע בוטל. זירת ים סוף של חיל הים נערכה למשימת הנחתת כח חטיבתי במפרץ סואץ. מגמת המבצע הייתה להגיע לעורפם של המערכים העיקריים המצרים ובכך להוציאם מאיזון. שם הקוד היה "מבצע אור ירוק" של אוגדה משימתית 440 בפיקודו של אלוף מנחם מרון. ההכנות למבצע הגיעו לשיאן בחודש אוגוסט 1973 בו התקיים תרגיל גדול "מדקדק" בחוף רס א-טנטור במפרץ אילת. בתקופת המלחמה התארגן במפרץ שארם א-שייח' כוח נחיתה שכלל גדוד צנחנים בפיקוד עמוס ירון ושני גדודי טנקים. כלי השיט להעברת הכוחות היו אח"י בת שבע, שתי נחתות מסדרת שיקמה: אח"י אופיר ואח"י שבא ושלוש הנחתות מסדרת 36 מטר. חטיבת הצנחנים 35 הועברה בהטסה לחופי מפרץ סואץ: ראס סודאר אבו זנימה ואבו רודיס. חטיבת טנקים 274 בפיקוד אל"ם יואל גונן ויחידה 88 - דב לבן בפיקוד רס"ן יוסף יודלביץ. על החלק הימי של המבצע פיקד מפקד זירת ים סוף, אל"ם זאב אלמוג. הכוחות הועמסו לכלי השיט לקראת יציאה. לאחר המתנה של יומיים בוטל המבצע מחשש להסתבכות והצורך בכוחות לזירות הלחימה העיקריות. בשנת 1974 בוצע שינוי היערכות בכלי השיט המיועדים לנחיתה. בחודש מאי 1974 הועברה אח"י שיקמונה (פ-55) בדרך היבשה מאילת לאשדוד. את ההעברה ביצעה חברת תעבורה שהסתייעה במנופים של סולל בונה. כל זאת בפיקוח מהנדס חיל הים יעקב יבין. לצורך ההורדה למים בנמל אשדוד נעשה שימוש בשני מנופים כבדים בחוף ובמנוף צף דוד. נדרשה מיומנות רבה ותיאום לחלוקת המשקל בין שלושת המנופים. הובלת אח"י שיקמונה (פ-55) הוכתרה בהצלחה. העגלה שהתפנתה הוחזרה לאילת. בעת העברת אח"י עצין גבר (פ-51) קרסה הזרוע של המנוף הצף והנחתת נפגעה. היא נשלחה למבדוק בחיפה ותוקנה. העברת הנחתת השלישית אח"י קיסריה (פ-53) נדחתה. היא נשארה באילת והועברה רק בנובמבר 1974. ערך מורחב – הפלגת ציפור עדן בהערכת מצב שנעשתה אחרי מלחמת יום הכיפורים נתנה עדיפות לזירת הים האדום. בחודש אפריל 1974 עברו ספינות סער סביב אפריקה והגיעו לאילת מבצע מוניטין. שלוש הנחתות מדגם 60 מ' שנמצאו בים התיכון נבנו לתנועה בקרבת החוף ולמצב ים נוח. כדי להימנע מהים הגבוה העשוי להתפתח באוקיינוס, הוגשה הצעה להעבירן בשני חלקים על גבי עגלה בדרך היבשה. למרות זאת קיבל מפקד חיל הים בנימין תלם החלטה להעבירן גם אותן בדרך הים. הנחתות הוכנו להפלגה ארוכה. גג המחסן הושלם ונבנתה מחיצה אטומה כ-6 מ' מהחרטום. את ההכנות ארגן מייק אלדר מפקד הפלגה. באוגוסט 1974 יצאו שלוש הנחתות מסדרת 60 מטר מהים התיכון בהקפת יבשת אפריקה לאילת. ההפלגה קיבלה את השם מבצע ציפור עדן. הנחתות הופיעו ככלי שיט אזרחיים וכדי למנוע תשומת לב הפליגו בדירוג בהפרש של יומיים כך שלא ימצא יותר מכלי שיט אחד בו זמנית באותו נמל. ראשונה יצאה הנחתת אח"י אכזיב (פ-65) בשם א.מ. נירה בפיקוד אבי שחף ועליה סא"ל יוסף יוחנן כמפקד בכיר של ההפלגה. שנייה יצאה אח"י אשדוד (פ-61) שנקראה א.מ. דקל בפיקוד ר/ח אמנון תדמור, שלישית יצאה אח"י אשקלון (פ-63) בפיקוד רס"ן משה לוי. בדרכם פגשו הנחתות ים סוער ועברו חוויות רבות עד שהגיעו לאילת. השקת אח"י עציון גבר פ-51 כלי שיט צבאי ראשון שנבנה במספנות ישראל, 2 במרץ 1962. אח"י עציון גבר (פ-51) באימוני נחיתה בבריכת נמל אשדוד הנמצא בבניה, אוגוסט 1963. צוות תותח 20 מ"מ אורליקון בצד הגשר של הנחתת אח"י עציון גבר (פ-51). תרגיל הנחתת כח יבשתי בלילה. הורדה למים של גוף הנחתת אח"י שקמונה (פ-55) במספנות ישראל. גוף הנחתת אח"י אשדוד (פ-61) בשלב הבניה במספנות ישראל. השקת אח"י אשדוד (פ-61) בפיקוד יוסף הררי במספנות ישראל, 5 ביולי 1966 מברך מימין אלוף שלמה אראל. השקת נחתת אח"י אשקלון (פ-63) במספנות ישראל 19 במאי 1967. הנחתת אח"י אשקלון (פ-63) בפיקוד יעקב ניצן יוצאת מהרציף במספנות ישראל 19 במאי 1967. ראש העיר חיפה אבא חושי ולידו מנהל מספנות ישראל, ישראל ליברטובסקי, עם צוות הספינה בעת מסירה מוקדמת של הנחתת אח"י אכזיב (פ-65) על מנת שתשתתף במבצע הנחיתה המתוכנן במלחמת ששת הימים. מחצית אחורית של נחתת 36 מטר תוצרת מספנות ישראל, מועמסת על גבי משאית גרר בדרכה לאילת. מחצית קדמית של נחתת 36 מטר תוצרת מספנות ישראל מובלת על גבי משאית גרר בדרכה לאילת. מחצית אחורית של נחתת 36 מטר תוצרת מספנות ישראל מובלת על גבי משאית גרר בדרכה לאילת. שיירת משאיות נושאות נחתות 36 מטר תוצרת מספנות ישראל מובלות בחצאים על גבי משאיות גרר בדרכן לאילת. נחתות 36 מטר שהורכבו מחדש באילת מגיעות למעגן שארם א-שייח'. טרפדות ונחתות 60 מטר בבסיס אשדוד. מסוק מעביר אנשים וציוד מחרטום נחתת 60 מטר. אימון נחיתת מסוק על סיפון נחתת מדגם 60 מ', 1968. אח"י אשקלון (פ-63) מלווה משחה אמונים בים התיכון. תעודה דקורטיבית המעידה על ביצוע קורס נחתי חולית החוף של פלגה 924 באשדוד, 1968. נחתת מכוניות בתנועה מנהלתית במפרץ שארם א-שייח'. ברקע אח"י בת גלים (ת-81). נגמ"ש מסייע לנחתת להיחלץ מהחוף במפרץ סואץ במהלך מבצע רביב, 9 בספטמבר 1969. אח"י בת שבע נכנסת לראשונה למעגן שארם א-שייח', 26 יוני 1969. אח"י בת שבע במעמס מלא של רכב קרבי משורין בתרגיל בזירת ים סוף. נחיתת מסוק על אח"י בת שבע. נגמ"ש יוצא מנחתת שקמה בתרגיל נחיתה 1972. טנק עולה למחסן אח"י בת שבע תרגיל העמסת רכב קרבי משורין במפרץ שארם א-שייח' עלית טנקי טיראן לנחתת "שקמה" לקראת תרגיל נחיתה הרף עין במפרץ שארם א-שייח'. טנק סופר-שרמן יורד לחוף מאונית הגלנוע אח"י בת גלים 2 על גבי גשר שהניח טנק גישור. אח"י בת שבע בתרגיל הנחתת רכב קרבי משורין במפרץ אילת, 22 אוגוסט 1973. שר הביטחון משה דיין והרמטכ"ל דוד אלעזר בתרגיל נחיתה במפרץ אילת, 22 אוגוסט 1973. אח"י שקמונה (פ-55) מועמסת למשאית להעברה מים סוף לים התיכון 10 מאי 1974. אנית התובלה אח"י בת ים (ת-83) כאנית אם לדבורים במפרץ סואץ, 1974. אח"י בת ים עוגנת ליד הרציף בשארם א-שייח' אח"י אשקלון (פ-63) בפיקוד סרן שאול חורב מתקרבת לנחיתה באי טירן 1969. מנוף נייד במחסן הנחתת משמש להעמסת סירות סנונית על הסיפון. אח"י שקמונה (פ-55) מועברת במשאית מאילת לאשדוד מאי 1974 אח"י אכזיב (פ-65) במעגן שארם א-שייח', נושאית מנוף בצורת A לצורך הוצאת נגמ"שים אמפיביים שלל דגם BTR, מבלי מלפתוח את דלת הנחיתה, 1978. עובדי תעלת סואץ המצרים מנופפים לברכה לנחתות העוברות בתעלה, 29 נובמבר 1979. נשיא מצרים אנואר סאדאת מחזיר הצדעה לנחתות הישראליות העוברות בתעלת סואץ, במרפסת ביתו באסמאעיליה, 29 נובמבר 1979. אח"י בת גלים 2 קשורה לרציף בשארם א-שייח', 1981. נחיתה מחייבת בדיקה וסימון חוף לכן התקיימה תת-יחידה של חולית החוף לאורך כל פעילות הנחיתה. חוליה זו כללה: צוללים, בודקי וסמני חוף. מחסן ציוד צלילה, סירה מרק 3 ורכב נ"נ. מפקדי החוליה היו: משה לוי, נתן אברהם וראובן זאק. בשנת 1975 הועברו אנשיה לחיל האוויר שהקים אז את היחידה הטקטית לחילוץ מיוחד (669) – יחידה 669. הצורך במדידות עומקים וסימון נתיב הכניסה לנחתות חייב הקמה מחדש. החוליה כללה כ-20 סירות גומי ואנשיה עסקו בהדרכת הכח הנוחת להתנהגות בים וערכו סדרת מילוט נפש בים הכוללת שחייה עם חגורות הצלה. ב-1 יוני 1979 הוגדרה חולית החוף כבית הספר לנחיתה במסגרת בסיס אשדוד, מפקדיה היו יהודה גושן וגבי חי שילה. קיום בית הספר להחפה אפשר להרים את המודעות לנושא בצה"ל. לפני מלחמת לבנון התקיים לקורס קציני חיל רגלים של בה"ד 1 אימון פשיטה ארוכה שכלל הפלגה למרחק 60 מייל מאשדוד לנחל עזה - 17 סירות זודיאק מרק 5 השיטו את כל הקורס בפיקודו של סא"ל אפי פיין בנוכחות אל"ם שמואל ארד מפקד בה"ד 1. נושא בדיקת החוף ויצירת מפות החפה הוטל על יחידת ילת"ם בית הספר להחפה הכין את התשתית והדריך את אנשי ילת"ם שהגיעו לרמה טובה. חולית החוף המשיכה לפעול במסגרת בסיס אשדוד עד סגירת פלגת הנחיתה. בתקופת 1979 ו-1980 נוצר צורך להספקת נשק ותחמושת לכוחות הפלנגות הנוצריות בלבנון. בדרך כלל על ידי נחתת אחת לנמל ג'וניה. כח הנחיתה נמצא באותן שנים במצב טכני ירוד. היות שלא הוקצה כסף לתחזוקה שיכסה את כל העבודות הנדרשות הגיעו כלי השיט לרמה שמספן ציוד לא הסכים לאשר המשך הפעלתן. לאחר מעורבות ודיונים עם הרמטכ"ל הוקצה סכום שלא הספיק לכל התיקונים הנדרשים. הנחתות השתתפו במבצעים נגד מחבלים אל החופים הצפוניים של לבנון, ללא הנחתת כוחות. הנחתת שימשה כפלטפורמה נושאת לטנקים או מסוקים שתקפו מטרות בחוף הלבנוני. המטה הכללי בראשותו של רפאל איתן ראה בנחיתה אופציה דרושה לצה"ל. סיכום המטה הכללי באפריל 1982 הורה את חיל הים לתכנן בנייה של 8 נחתות. לפני מלחמת לבנון נערכו בצה"ל הכנות במשך שנה. למבצע הנחיתה תוכננה חטיבת הצנחנים הסדירה חטיבה 35 בפיקוד אל"ם יורם יאיר כשמצוות אליה גדוד טנקים מוקטן 795 מחטיבת בית הספר לשריון 844 בפיקוד סא"ל יוסף מורג. גדוד בית הספר עבר באותה שנה אימון הקמה בצאלים והיה בכוננות ללחימה במסגרת חטיבת הצנחנים. כל זאת במקביל להעברת ההדרכה בבית הספר לשריון. בים האדום נרכשה אוניית גלנוע אח"י בת גלים 2. ערך מורחב – הזירה הימית במלחמת לבנון ההיערכות לפעילות בלבנון נעשתה כאל פשיטה בה יידרש חיל הים להעברת כח צנחנים ושריון מדרום לצידון בשני סבבים. מתוך כלל הנחתות של חיל הים הוכנו למבצע רק שלוש הנחתות שהיו פעילות בים התיכון. היו אלה אח"י בת שבע אח"י אשדוד (פ-61) ואח"י אכזיב (פ-65). נחתת שלישית אח"י אשקלון (פ-63) נמצאה במספנות ישראל בלתי כשירה להפלגה ולא מתקנים אותה עקב חוסר תקציב. שלוש נחתות מדגם 36 מטר נמצאות על החוף באילת במצב שאינן ראויות להפעלה וללא צוות. במלחמת לבנון הראשונה בוצעה נחיתה רבת היקף בחוף האוואלי בלבנון, על ידי כוח של שתי נחתות ששים מטרים (פ-61 "אשדוד" ו-פ-65 "אכזיב" ו"בת-שבע"). במהלך כמה יממות הונחתו מאות כלי רכב משוריינים ואלפי חיילים. הכוח הראשון נאסף לנחתות מחוף זיקים ונחת בחצות לילה 6/7 יוני 1982 בחוף שפך נהר האוולי מצפון לצידון. שאר הטנקים של הגדוד ויחידות נוספות בגל שני ושלישי נאספו מחוף צפון נהריה. ב-9 באוגוסט 1982 הושטו 2 גדודי תותחנים מאגד 216 באוניית הגל נוע יסמין מאשדוד לנמל ביירות, גדוד 7042 בפיקודו של אלי ברעם וגדוד נוסף בפיקודו של יוסי פרום. בהמשך הלחימה נוצר צורך לעקיפת השטח הבנוי של העיר צידון. הנחתות נכנסו באור יום למעגן זהרני בדרום צידון ואת הכוחות ומשאיות ההספקה שאספו פרקו בחוף האוולי מצפון לצידון. בנוסף להעברת כוחות צה"ל ביצעו הנחתות השיטי אספקה לפלנגות הנוצריות. בתקופה לאחר הלחימה התארגנה הנחיתה בבסיס אשדוד על פלגה 921 שכללה שתי נחתות 60 מטר פעילות ואח"י בת שבע ונחתת 60 מטר שלישית במצב שימור להפעלה על ידי צוותי מילואים. עוד לפני מלחמת לבנון היה ברור לרשויות צה"ל שכלי השיט לנחיתה עשו את שלהם וסדר הכוחות מחייב חידוש. בדיון המטה הכללי בו הוצגה התפתחות סדר הכוחות של חיל הים בחודש אפריל 1982 דרש הרמטכ"ל רפאל איתן בניית 8 כלי נחיתה חדשים. לאחר המלחמה הוקמה מפקדת נחיתה ותובלה כשבראשה עמד אל"ם מייק אלדר. ועיסוקה העיקרי היה תכנון נחתת שתהיה בעל כושר נשיאה של 12 טנקים, 8 מסוקים וכושר הפלגה של שבוע ימים. למטה הכללי בראשות משה לוי הוצג כלי שיט גדול ואושרה הקצבה לתכנון מפורט. ממדי נחתת שתוכנה היו: אורך 113 מ', רוחב 17.5 מ', מהירות 15 קשר ודחי 5,000 טון. תג המחיר של כלי יחיד כמתוכנן עבר בהרבה את התקציב שניתן היה להקצות לבניית 8 הנחתות שנדרשו בשנת 1982. בחודש אוגוסט 1984 הועלה הנושא בדיון המטה הכללי בפני הרמטכ"ל דן שומרון. השיקולים היו בין הקצאת תקציב לטנקי מרכבה סימן 3 או בניית "פלשת" החלטה הייתה לטובת המרכבה והפרויקט הוקפא. ערך מורחב – חטיבת גבעתי בנובמבר 1982, הטיל הרמטכ"ל רפאל איתן על אל"ם יהודה דובדבני את משימת הקמת חטיבת גבעתי החדשה כחטיבת חיל רגלים סדירה האחראית למשימות נחיתה מהים. קוימו אימונים משותפים של פלגה 921 וחטיבת גבעתי שכללו: אימוני העמסה ופריקת רכב קרבי משוריין ורגלים. הפלגת כוחות יבשה בנחתות לצורך רכישת הרגלי שהייה בים. ביצוע שבוע שת"פ טירוני חטיבת גבעתי עברו סדרת נחיתה מרוכזת שלאחר האמון מסכם הוענק להם אות הנחת. כלקח ממלחמת לבנון נעשתה פעילות תורתית במפקדת חיר וצנחנים מי שהוביל אותה היה אלוף מתן וילנאי כל גדודי הצנחנים עברו אימוני נחיתה. גם גדוד מחטיבת גולני השקיע בכך והצטיין במיוחד. באותה עת קיימו הנחתות פעילות של העמסה ופריקת טנקי מגח עם חטיבת שריון שיועדה לנחיתה מהים. וכן בוצעו הפלגות אימון לאורך חופי המדינה להכשרת חניכי קורס חובלים כולל הפלגה בנחתת לאילת דרך תעלת סואץ כסיכום שלב בקורס. באוגוסט 1993 הוצאו כל הנחתות משירות. הערכת המצב בפיקוד חיל הים הייתה כי לאור התפתחות כלי הנשק המדויקים, האיום על כלי נחיתה גבר ולא ניתן לאבטח אותן. ספינות נחיתה מהירות חדישות לא הוגדרו כצורך מבצעי. שתי נחתות ששים מטרים נמכרו לאריתראה, נחתת נוספת נמכרה לחברה ישראלית, ומפליגה בקו מצרים-סעודיה במפרץ אילת ו"בת שבע" טובעה בירי אימונים. נחתת L303 של צי אריתראה. לשעבר נחתת 60 מטר ישראלית, 2017. אונית הגלנוע אח"י בת גלים 2 בתרגיל הנחתה בחופי סיני הנחתת אח"י בת שבע מעמיסה רכב קרבי משורין בחוף נהריה העלאת נגמ"שים לסיפון אח"י בת שבע בחוף נהריה, 7 יוני 1982 רכב קרבי משורין של חטיבת הצנחנים עולה לנחתת אח"י אכזיב (פ-65) לסבב הנחתה שני בחוף האוולי, 7 ביוני 1982 הנחתת נגמ"שים בחוף אוולי בלבנון מאח"י בת שבע, 7 ביוני 1982. נגמ"שים פורקים מנחתת בחוף אוולי בלבנון, 7 ביוני 10982 אח"י אשדוד פ-61 פורקת בחוף אוולי, 7 ביוני 1982 נחיתה של אח"י בת שבע בחוף אוולי, 7 ביוני 1982 נפילת פגז תותח של המחבלים בקרבת נחתת בחוף אוולי, 7 יוני 1982 נחיתה שלישית בחוף אוולי אח"י בת שבע מביאה משאיות מים ודלק, 8 ביוני 1982 טנק גישור עולה לאח"י אשדוד (פ-61) בחוף העמסה בנהריה יוני 1982 אח"י אשקלון (פ-63) מנחיתה טנק מרכבה אח"י שיקמונה (פ-55) כאנית מטרה לירי טילים הנחתת לשעבר אח"י עציון גבר (פ-51) לשעבר כלי שיט אזרחי - שולה - בחוף אילת ממתין להיות מצבה Aqaba Star, לשעבר נחתת אח"י אשדוד (פ-)61 בשימוש מסחרי בקו אילת עקבה במאי 2022 פורסם כי חיל הים החליט להקים מחדש את שייטת הנחתות, בעקבות זאת צה"ל רכש שני כלי שיט מדגם LSV (Logistic Support Vessel) אשר ישמשו את זרוע הים וצה״ל. הנחתות ישמשו ציר לוגיסטי לכוחות הלוחמים ויאפשרו לצה"ל להעביר את הלוחמים דרך הים במקרה שבו יהיה קושי להגיע אליהם עם ציוד ומזון דרך היבשה. כמו כן פורסם גם שחיל הים הקים פלגה חדשה בבסיס חיל הים באשדוד, והיא זו שגם תפעיל אותן כשהן יהפכו מבצעיות. כמו כל כלי מלחמה שנקלט בצה"ל, לאחר קליטתן תעבורנה הנחתות החדשות סדרה של פעולות שבמסגרתן יותקנו עליהן גם מערכות ישראליות. נחתת ראשונה, אח"י נחשון, נמסרה לחיל הים באוגוסט 2023, והיא צפויה להיות מבצעית ב-2024. הנחתת השנייה, אח"י קוממיות, הגיעה לישראל ביוני 2024 . מגע כלי שיט עם החוף מחוץ לנמל מוגן מסוכן ביותר ועשוי לגרום לכלי השיט נזק בלתי הפיך. הנחתה והעמסה בחוף פתוח מחייבת ידע ומיומנות רבה. אף כי בתקופת ההתחלה נמצאו בחיל אנשים שרכשו ניסיון בנחיתה בציי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה. מסיבות שונות נבנתה תורת הנחיתה רק במהלך תקופת ההתחדשות. לאחר בניית הכוח וחלוקתו בין הזירות החלה הנחיתה בחיל הים להתמסד. נוצרה תורת הנחיתה ונוהלי הפעלת הכלים. ההוראות פורסמו וההדרכה נעשתה בתוך היחידה. אף כי הנחיתה לא הוגדרה כמקצוע לקצונה הימית ולא נעשו קורסים בבסיס ההדרכה לאנשי הצוות. המיומנות נרכשה בתוך כדי הפעלה ידע רב נאסף מניסיון ימי אצל סגל הקבע ואנשי המילואים. הפרסומים היו: ספר תורת הנחיתה – שהוצא על ידי ענף אימונים והדרכה וכלל דרישות ועקרונות עבודה לנחיתה מהים. וכן את מגבלות הנחיתה- מה אסור לעשות ספר נוהלי נחיתה שהוצא ענף אימונים והדרכה איך לבצע פעילויות שונות טבלאות העמסה – מהנדסי כלי השיט של מספן הציוד הכינו לכל דגם נחתת, טבלה שכללה משקל ומידות כל הרכב הקרבי והטנקים בצה"ל. ותרשים דגם הנחתת. והיה צריך רק לקחת את מידת הרק"מ להציבו על שרטוט הנחתת, לרשום את משקל הרק"מ ובפעולת חשבון אחת ניתן היה לקבל את שוקע בחרטום, שוקע בירכתיים והשופע של הנחתת. הודות לטבלאות הפכו חשובי ההעמסה לקלים מאוד ונתנו תוצאה מדויקת הוראות בטיחות לתובלה בהישט - ספרון הכיס שכלל הוראות לחמרים שהיה אסור להעלות נחתת. נקבע איסור להחזיר אמצעי חבלה ומוקשים ממבצע. הייתה הוראה לא לקבל לכלי השיט אמצעי לחימה מוחזרים. מחשבון העמסת הנחתת - בכל נחתת נמצא מחשבון HP שנתן את נתוני הספינה באופן מהיר, וניתן היה לחשב בו את נתוני ההעמסה חופי נחיתה – בהוצאת מדור הידרוגרפיה של מספן המודיעין כולל מידע על חופים שנבדקו בגזרה הקרובה. פרסום זה נעשה לתפוצה מוגבלת. הבחינה להסמכת מפקד נחתת דרשה בקיאות בהוראות הכתובות וכושר תפעול ותמרון הנחתת במצבי ים ופעילות שונים. בחינה נפרדת נערכה לכל דגם נחתת. מתכונת הבחינה שהתוותה את הצורך בלימוד רב. ומפקד הכלי נדרש לעמוד במצבי לחץ שעשויים לקרות במהלך השירות. מבחן עיוני - נערך בפני ועדה הכוללת את מפקד היחידה ומפקדים ותיקים. שאלות בנושא פקודות הקבע, הוראות בטיחות כללית, בטיחות תובלה בהישט תורת הנחיתה הוראות הפעלה לנחיתה שימוש בתרשים העמסה. שאלות בעל פה בנושאי תגובות תאורטיות למקרי חירום, דיווחי למפקדה ותפעול קשר בינלאומי, הכרת חופי נחיתה. מבחן מעשי נערך לאחר שהמועמד עבר בהצלחה את המבחן העיוני - על גשר נחתת מהדגם הבחינה. וכולל בדרך כלל את המרכיבים: יציאה לים, לפי הנוהלים המחייבים. ניהול מטווח אימון כולל ירי תותחי הספינה נגד סירות תוקפות. תגובה לנפילת דלת קדמית של המחסן. אימון כיבוי שרפה או הפעלת משאבות לשאיבת הצפה במדורים. נחיתה בחוף להעמסה או פריקת רכב קרבי – בדרך כלל ללא הרכב. מבדק חילוץ נחתת אחרת הנמצאת במצב נחיתה ואיבדה כושר תנועה ויש למשוך אותה מהחוף. כניסה לנמל והתקשרות למקום העגינה הקבוע ברציף או על מצוף. הצלחת המועמד במבחן המעשי תלויה בשיתוף פעולה והשקעת מאמץ רב מצד הצוות הנחתת. הבוחנים יתנו תשומת לב לתמרון הספינה פקודות לצוות תפעול מכשירי הקשר. וכן לסגנון הפיקוד שמשרה ביטחון על הצוות והאם ניתן לסמוך על המועמד שיוציא ויביא את הספינה בשלום בכל המטלות הסבירות שיוטלו עליו. בתקופת ההתחדשות החלה פעילות תורתית בכוחות היבשה להכניס את הנחיתה והתובלה בהישט למושגי היסוד של הלחימה. ספר תורת הנחיתה נכתב במה"ד במשך מספר שנים. אל"ם מאיר פעיל, כתב את הטיוטה הראשונה, אל"ם חנינא עמישב כתב טיוטה שנייה, סא"ל יצחק שמיר הפיץ לחיל הים וליחידות הצבא פרסום לשימוש והערות. אל"ם מוטי מיכאלי פרסם ספר מעודכן. הפעילות התבצעה עוד לפני מלחמת לבנון הראשונה והמרכז היה תא"ל מתן וילנאי. חיל שריון למד את הנושא היטב והוציא פרסומים משלו. מי שפעל רבות בכך היה סא"ל אברהם מדליה שקידם את הנושא תקופה ארוכה. נכתבו תזכירי אימון לפי סוגי רכב הקרבי בכלי שיט שונים. א כוחות משוריינים באימונים משולבים עם נט"ק 36 מ' תזכיר אימון 8/79, תורת חיל שריון, מאי 1979. ב כוחות משוריינים באימונים משולבים עם נט"ק 60 מ' תזכיר אימון 10/79, תורת חיל שריון, יוני 1979. ג כוחות משוריינים באימונים משולבים עם נט"ק "בת-שבע" תזכיר אימון 12/79, תורת חיל שריון, אוגוסטי 1979. ד טנקי מגח 6ג בנחיתה מהים דו"ח ניסוי, תורת חיל שריון, אוקטובר 1981. ה הובלת כוחות משוריינים באוניות גלנוע תורת חיל שריון, יוני 1982. לאחר מלחמת לבנון הראשונה קיבל אל"ם יהודה דובדבני משימה להקים מחדש את חטיבת גבעתי כחטיבה המוכשרת לבצע איגוף ימי. במערכת סיני - לאחר מערכת סיני ציין מפקד חיל הים – האלוף שמואל טנקוס לשבח את שייטת הנחתות על אופן ביצוע משימת חילוץ המיג 15 מימת ברדוויל על ידי אנשי השייטת: ”כושר האימפרוביזציה, ההתאמצות והיכולת להסתדר בתנאים קשים, שגילו האנשים, ראוי לציון מיוחד. אודה לך באם תעביר תודתי והערכתי זו לכל אלו שהשתתפו במבצע” במכתב מ-21 בנובמבר 1956. במהלך מלחמת לבנון - פעילות הנחיתה המוצלחת מתקבלת בצורה יוצאת מהכלל בצה"ל ובחיל הים. ב-14 ביוני 1982 הוציא שר הביטחון אריאל שרון ציון לשבח לחיל הים. מנוסח המכתב עולה כי שייטת הנחתות זיכתה את חיל הים בציון הנ"ל. השר הסביר במכתבו כי ”חיל הים הפליא לעשות בשליטה מלאה על נתיבי הים, בהנחתת כוחותינו .. ... בפעולת חיל הים הייתה דוגמה מובהקת של גישה עקיפה”. לאחר מלחמת לבנון - הגיש אל"ם אברהם אשור מפקד בסיס אשדוד המלצה לציון לשבח ליחידת הנחתות פלגה 921. הייתה זו ההמלצה היחידה שהוגשה על הפעילות במלחמת לבנון. ההמלצה נידונה בפני ועדה חילית שבראשה עמד תא"ל חיים שקד. יו"ר הוועדה הגיע למסקנה חיובית והמליץ למפקד חיל הים על צל"ש רמטכ"ל לפלגה 921 . להמלצה צורף נספח הצעה לנוסח - המסכם למעשה את פעילות הנחתות בשלב הראשון של מלחמת לבנון. -כדלהלן: ”הנני לציין לשבח את פלגת הנחתות על גילוי דביקות במשימות וכושר אילתור ותושיה במסגרת פעילותה במבצע שלום הגליל. ... במבצע שלום הגליל בין תאריכים 4 עד 25 ביוני 1982, ביצעה פלגת הנחתות פעולת נחיתה כוללת וחסרת תקדים בהיקפה. במילוי משימותיה סייעה פלגת הנחתות לכוחות היבשה בלחימתם לאורך ציר החוף הלבנוני. הנחתת הכוחות נעשתה תוך דביקות במשימות, באמצעות כלי שיט מיושנים שסבלו מתקלות ובעיות מרובות, בשיעור החורג מהמקובל בחייל. פלגת הנחתות שהייתה אמורה להנחית שני סבבים בלבד, ביצעה בפועל שבעה סבבים.בכך עמדה הפלגה במבחן ארוך ורצוף בו מיצתה את יכולתה האנושית והטכנית. בצהרי 7 ביוני, תוך כדי ביצוע סבב הנחיתה השני, נורתה אש לעבר הכלים הנוחתים.על אף הנחיה שאפשרה לא לנחות תחת אש, השלימה הפלגה את משימתה ללא דופי, כשהיא חשופה לאש האויב. לוחמי הפלגה גילו דביקות במשימות, עמידה ממושכת, כושר אלתור ותושייה, המהווים דוגמה ראויה לשבח” המלצת ראש ועדת הצל"שים תא"ל חיים שקד נידונה בפני מפקד חיל הים, ב-17 בנובמבר 1982 ונדחתה. סיכום פעילות הנחתות בחיל הים - עם פירוק היחידה באוגוסט העניק מפקד חיל הים, אלוף עמי אילון, צל"ש ללוחמי פלגות הנחיתה, ”על כלל מבצעי נחיתה במלחמות ישראל וביניהן” מפקד חיל הים בחר למסור את כתב הציון לשבח לידיו של אל"ם מיל מייק אלדר, מפקד הנחתות במלחמת שלום הגליל, ובכך להדגיש את תרומת שייטת הנחתות למלחמה זאת. כתב הערכה למפקד - ביוני 2012 הוציא מפקד חיל הים האלוף רם רוטברג תעודת הערכה לתא"ל (מיל) אברהם אשור. בנוסח ההודעה יש שבחים לפעילות הנחתות. ”... לוחמי פלגת הנחיתה הובילו את כוחות היבשה ליעדיהם בחוף אויב, לא אחת תחת אש ולאור יום, תוך הפגנת אומץ לב, דבקות במשימה, כושר אלתור, תושיה ומיומנות מקצועית” תעודת ציון לשבח לפלגת הנחתות לדורותיה שניתנה על ידי מפקד חיל הים אלוף עמי אילון בעת סגירת פעילות יחידות הנחיתה. מפקד חיל הים אלוף עמי אילון מוסר למייק אלדר את כתב הצל"ש ליחידת הנחתות אוגוסט 1993. תעודת הוקרה מטעם מפקד חיל הים רם רוטברג שנמסרה למשפחתו של אשור לציון 30 שנה לאיגוף הימי במלחמת לבנון הראשונה, יוני 2012. במהלך פעילות הנחתות ומבצעי הנחיתה במשך השנים ספגו יחידות הנחיתה נפגעים: בפשיטה על הגשרים מצפון לראש הנקרה בלבנון ב-13 במאי 1948. התגלה הכח והפעולה השתבשה. בעת הנסיגה בשחיה נעדר אחד הלוחמים פנחס סובול והוערך שטבע. באסון משאית התחמושת, הפיצוץ שאירע באח"י בת שבע, בנמל אילת, ב-24 בינואר 1970 נהרגו 25 איש ועשרות נפצעו. רשימת ההרוגים אסון משאית התחמושת#רשימת החללים בעת אימון נחיתה במרסה בריכה בשנת 1970 נחבט מפקד טנק בראשו בקשת המתכת בעת הכניסה למחסן הנחתת (דגם 36 מטר) ונהרג. ב-18 באוגוסט 1976 נפל רב"ט ידידיה יצחק מאח"י בת שבע בעת הפלגת אימונים מדרום לאי טירן. הזמן היה לקראת רדת החשיכה והחייל הלך לבדו לבדוק פעילות המנועים החיצוניים. לאחר ש הובחנה היעדרותו החלו חיפושים. החייל לא נמצא ונחשב כנעדר. ב-27 במרץ 1979 בהיות אח"י קיסריה (פ-53) בדרך לאספקת בסיס דפנה. נמחץ מפקד הנחתת ירון גולדשטיין למוות. היה זה בעת שירד למחסן הנחתת על מנת לחזק את אמצעי הקשירה של מיכל מים שהשתחרר מחיבוריו וסיכן את כלי השיט. לאחר מותו הועלה ירון גולדשטיין לדרגת סרן. במוזיאון השריון בלטרון מוצבת הנחתת פ-51 להנצחת פעילות הנחיתה בצה"ל. מועד הסרת הלוט 20 ביולי 2017. חללי גדוד הנחיתה וחטיבת גבעתי בקרבות בית עפה מונצחים במציבה באזור הקרבות. בינואר 2020 נחנכה באילת אנדרטה שם חללי אסון הפיצוץ באח"י בת שבע. מצבת ציון קרבות בית עפה. מצבת הלוחמים שנפלו בקרבות בית עפה מרביתם אנשי גדוד הנחיתה. אנדרטה לזכר הנספים באסון ביום הסרת הלוט 50 שנה לאחר האירוע, 23 בינואר 2020. "חיל הים לעזרת חטיבה 9", ראשי פרקים להסברה למפקד בחיל הים, מטכ"ל קצין חנוך ראשי, מפקדת חיל הים חינוך, 1966, עמ' 22–23. יהודה בן-צור, שייטת הנחיתה במבצע קדש לעזרת חטיבה 9, 'מערכות ים' 94, יוני 1969, עמ' 23. צבי זינגר, הנחתות שהקיפו את אפריקה, במחנה, גיליון 41 16.6.1976 אליעזר טל, מבצעי חיל הים במלחמת הקוממיות, הוצאת מערכות 1964. מהדורה שנייה ומורחבת, הוצאת עמותת חיל הים 2002, עמ' 60 62. דוד מגורי כהן, על הפעלת הנחתות באילת במלחמת ששת הימים. בספרו צעד אחד קדימה!, הוצאת אפי מלצר, עמ' 77 - 80. רפאל איתן ודב גולדשטיין, רפול סיפורו של חייל, הוצאת מעריב. 1985, עמ' 205 -302. אלוף יורם יאיר, אתי מלבנון, חטיבת הצנחנים במלחמת של"ג, הוצאת מערכות, 1992, עמ'21 – 32. דב רוזנטל, אלבום כלי שיט חיל הים, הוצאה לאור מפקדת חיל הים, 1992. מייק אלדר, שייטת 13 סיפורו של הקומנדו הימי ספרית מעריב 1993 עמ' 607 -625. מייק אלדר, שייטת 11 - הקרב על הצל"ש ספריית מעריב, 1996 נחתות באתר עמותת חיל הים עמותת ותיקי גדוד 22 תש"ח, מבצע כתריאל והאניה חנה סנש, באתר הגדוד פנחס פיק, הנחתות בין עזה לאל עריש, 'מערכות ים', ל"א, דצמבר 1956, עמ' 56 בנימין שיף הנחתות ירדו לשארם א שייך, 'מערכות ים' ל"ז-ל"ח, קובץ העשור לחיל הים, יולי 1958, עמ' 142 מ. רון, נחתות במערכה "מערכות ים" חוברת מס 85–86, יולי 1967, עמ' 49–50 אורי פורת, נחתתי באל עריש "מערכות ים" חוברת מס 85–86, יולי 1967 עמ' 51–52 יהודה בן-צור, פינוי תחמושת שלל מאל - עריש, 'מערכות ים' 62, דצמבר 1962, עמ' 8 יהודה בן-צור, שייטת הנחיתה במבצע קדש, "מערכות ים" 94, יוני 1969, עמ' 25-22 אלבום תמונות נחתות 2012 יונה יקיר, נחתת הטנקים שלנו, 'מערכות ים' 62, דצמבר 1962, עמ' 28 שחר לנדאו, פה הימאים האמיתיים - מפקד נט"ק, "בין גלים" פברואר 1979, עמ' 5. מרב בושפן, יומם הגדול של הנט"קים - הנחיתה באוואלי, 'בין גלים' הוצאה מיוחדת 1, 8 ביוני 1982, עמ' 3 אברהם זהר, ‏אסקורט, רביב, פשיטות בחוף מפרץ סואץ, ספטמבר 1969, מערכות 299, ינואר 1985, עמ' 18-34 מייק אלדר, ‏איגוף ימי במבצע שלום הגליל, מערכות 299, אוגוסט 1985, עמ' 26-34 מייק אלדר, מפקד יחידת הנחתות, מתאר את הנחיתה המתוכננת במבצע שלום הגליל, במהלך ההישט לקראת הנחיתה, סרט בערוץ YouTube של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון ראובן אבי-רן, ‏הנחיתה בחוף האוואלי במלחמת שלום הגליל מזווית הראייה של המחבלים, מערכות 302-303, אפריל 1986, עמ' 25-29 שלמה מן, סגול כהה - גבעתי בנחיתה, בין גלים" 169 דצמבר 1986, עמ' 9. חיל הים במלחמת של"ג, סרט בערוץ YouTube של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון יהודה בן-צור, פלגת נמ"כים במפרץ אילת מערכת סיני 1956 באתר עמותת חיל הים, מאי 2006 תרגיל נחיתה במפרץ אילת, אוגוסט 1973, שאול נגר, אתר יד לשריון, 22 באוגוסט 2010 גדעון רז, האיגוף הימי בקרב היבשההמכון למחקרי ביטחון לאומי צבא ואסטרטגיה |כרך3|גיליון 1|מאי 2011 שי לוי, ‏השאירו חותם ונעלמו: יחידות צה"ל שפורקו, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2013 שרה מאירי, הצל"ש חשוב כדי שנוכל להשאיר לדורות הבאים את תיעוד היכולות שלנו, ואת חשיבות הדבקות במשימה", באתר הגבורה כתבה במחנה מ-24 בדצמבר 2014, המצוטטת באתר הגבורה שייטת 11 כנס פלגות הנחיתה במושב תימורים 6 יוני 2015 מצגת פלגה 921 לדורותיה כנס פלגות הנחיתה במושב תימורים 6 יוני 2015 פלגה 922 נחתות בשארם א-שייח' כנס פלגות הנחיתה במושב תימורים 6 יוני 2015 רעות רימרמן, אחרי 54 שנה: הנחתת הראשונה עגנה בלטרון, באתר ynet, 7 באוקטובר 2016 שמוליק ליטמנוביץ, מצגת תמונות פלגה 921 לדורותיה 4 ביולי 2015 שמוליק ליטמנוביץ, חיל הים נחת בלטרון הצבת מזכרת לנחיתה במוזיאון השריון בלטרון, 20 ביולי 2017 כוכבי אזרן, תולדות שייטת הנחתות - שייטת 11, בחיל הים, 24 ביולי 2024. שי לוי, ‏מאחורי הקלעים: היחידה הסודית של השייטת, באתר ‏מאקו‏, 19 במאי 2016 המקורות אלבום כלי שיט חיל הים,הוצאה לאור חיל הים, 1992. ו-בפרק המורשת -הנחתות באתר עמותת חיל הים נחתת וספינת רקטות INS Af Al Pi Chen באתר hnsa סיוע לחטיבה 9 באתר חיל הים המקורות אלבום כלי שיט חיל הים,הוצאה לאור חיל הים, 1992. ו-בפרק המורשת -הנחתות באתר עמותת חיל הים. המקור לתאריכי ההתחלה הוא טבלת היסטוריה מסירת כלי שיט של מספנות ישראל רעות רימרמן, אחרי 54 שנה: הנחתת הראשונה עגנה בלטרון, באתר ynet, 7 באוקטובר 2016 בתקופת ההמתנה הופסקה בניית הנחתת והיא והוכנסה למלחמה, לאחר המלחמה הוחזרה למספנות ישראל לסיום העבודות. ונמסרה סופית ב-1 באוגוסט 1967 המקור מייק אלדר, שייטת 11, עמ' 160 פלוס 6 עמיר רפפורט, האגד שבא מן הים, תמיד תותחן 51, 2012, עמ' 64-69 אליעזר טל, מבצעי חיל הים במלחמת העצמאות עמ' 51 ר/ח הלל ירקוני, ספינות מעפילים מ-א עד ת הוצאת גוונים,2005, עמ' 114 גדוד 22 בחטיבת כרמלי, מבצע כתריאל והאניה חנה סנש, באתר הגדוד22 איתן ליפשיץ, בדיקת חופי נחיתה לפני מבצע קדש באתר משמר המורשת הימית מייק אלדר, שייטת 11 עמ' 114 -116 דוד מגורי כהן, עמ' 77-80 פסח מלובני, מצפון תפתח הרעה עמ' 356 הערה 222 איתן הבר, זאב שיף ודני אשר, המלחמה, הוצאת ידיעות אחרונות עמ' 39 בפיקודו של רס"ן חיים רענן קצין האג"ם של בסיס אילת, שמואל ביליג וניסים דנון המכונאי יצחק הדר, "הלכה ספינתי" באתר גפן 24.4.2009 מייק אלדר, שייטת 11 עמ' 72 מקבץ צילומים מהתרגיל הגדול, אל"ם שאול נגר באתר יד לשריון ראובן זאק, [פלגה 922 וחולית החוף] באתר משמר המורשת הימית יעקב זיגדון, שגיא סימן טוב, תותחנים בשל"ג, כנרת זמורה דביר, 2016, עמ' 407-425 מייק אלדר, שייטת 11 עמ' 160 מייק אלדר שייטת 11 עמ' 160 מייק אלדר, שייטת 11 עמ' 207 מייק אלדר שייטת 11 עמ' 358 מייק אלדר שייטת 11 עמ' 361 מייק אלדר, שייטת 11 עמ' 278 הגשר שימש לפריקת רק"מ מאח"י בת גלים במעגן ג'וניה לילך שובל, חיזוק דרמטי ליכולת הצבאית מהים: ישראל רכשה מארה"ב שתי נחתות, באתר ישראל היום, ‏23.5.2022 התקיים טקס מסירת הנחתת הראשונה - אח"י נחשון, באתר צה"ל, 9 באוגוסט 2023 x.com, X (formerly Twitter) חילוץ מיג 15 מימת ברדוויל, באתר הגבורה באתר הגבורה המקור- מדור חינוך מספן כח אדם, דפי הסבר למפקד - חיל הים במלחמת "שלום הגליל", יוני 1982 חיים שקד, המלצה להענקת צל"ש – פלגה 921, לשכת ראש מספן כוח האדם, 27 אוקטובר, 1982. חיים געש, סיכום דיון מח"י, לשכת מפקד חיל הים 17 נובמבר 1982. מפקד פלגת הנחתות מייק אלדר העלה את הדברים בפירוט רב בספרו שייטת 11 שיצא לאור בשנת 1996 ציון לשבח לשייטת הנחתות באתר הגבורה