laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יוגב אופיר

יוגב אופיר (נולד ב-5 במאי 1992 במושב אביגדור) הוא חייל צה"ל לשעבר, שהיה לוחם בחטיבת הנח"ל במבצע צוק איתן. מעוטר בצל"ש הרמטכ"ל על לחימתו במבצע צוק איתן. ב-25 ביולי 2014 במהלך מבצע צוק איתן לחם אופיר במסגרת גדוד 931 בפיקוד שרון אסמן של חטיבת הנח"ל יחד עם גדוד 601 של חיל ההנדסה, כנגד מחבלי חמאס בעיר בית חאנון. הכוח קיבל פקודה לחשוף מנהרת לחימה שחדרה לשטח ישראל ולהשמיד אותה. כוח של 14 חיילים בפיקוד מפקד הפלוגה המבצעית התכונן להניח מטען צפע חי"ר על מנת לטהר את הסמטה שאליה עתידים להיכנס כוחות בהמשך הקרב. במהלך ההכנות נורו 2 טילים נגד טנקים מסוג RPG לעבר הכוח ולוחם אחד נהרג ושני לוחמים נפצעו מפגיעה של הטיל ומהתפוצצות מטען הצפע חי"ר. אופיר שהיה בבית סמוך יצא יחד עם סגן מפקד הפלוגה והקשר שלו לחלץ ולהגן על הנפגעים. אופיר ירה מנשקו האישי והטיל רימונים מהאפוד שלו ובהמשך מהתחמושת של החיילים הפצועים. לאחר שחילץ 2 חיילים חזר פעם נוספת על מנת לחלץ. רגע לפני שנכנס לחצר התפוצץ מטען שהדף אותו לאחור. לאחר שהתרומם זיהה מחבלים שנכנסים לחצר ירה ממקלע מסוג נגב לעברם ובכך סיכל חטיפה של חיילים. לאחר מכן מפקד הפלוגה נתן לו מטול רימונים והוא יצא פעם נוספת וירה רימונים לעבר חלונות שבהם היו ככל הנראה מחבלי חמאס. בשלב זה חש שנפצע ודם רב זורם מפגיעה בראש ובגב. אופיר פינה את עצמו לעבר תחנת איסוף נפגעים ופונה לבית החולים. על לחימתו בקרב הוענק לו צל"ש הרמטכ"ל על ידי רב-אלוף בני גנץ. בתאריך 25 ביולי 2014 במהלך הכנות לירי אמצעי לחימה, נורה לעבר הכוח טיל נגד טנקים. לוחם אחד נהרג ושני לוחמים נוספים נפצעו. סמל ראשון יוגב אופיר, שמע את קולות הנפץ והירי ומיהר להגיע אל המקום. סמל ראשון יוגב אופיר השיב אש למקור הירי וחיפה על לוחמים אחרים. בגמר התחמושת נטל את התחמושת של חבריו הפצועים והמשיך לחפות על פינויים. סמל ראשון יוגב אופיר המשיך לטפל בלוחמים שנפגעו ולעודדם תוך השבת אש למקור הירי אף על פי שבמהלך הקרב נפצע בעצמו. — טקס קבלת העיטור תיאור קבלת העיטור, באתר הגבורה סיפור הגבורה של סמ"ר יוגב אופיר במהלך מבצע צוק איתן | צה"ל, סרטון באתר יוטיוב
אנדראה ברנצן

אנדראה ברנצן (בנורווגית: Andrea Berntzen; נולדה ב-25 בפברואר 1998) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון נורווגית. כתלמידה בבית הספר התיכון באוסלו, היא השתתפה בהפקות דרמה ברביו משנת 2017. היא זכתה כשחקנית השנה בתחרות שנערכה בין בתי הספר של אוסלו. לאחר סיום הלימודים הוצע לה התפקיד הראשי בתפקיד הדמות הראשית כקאיה בסרט הדרמה "אוטויה: 22 ביולי", שצולם כולו בשוט ארוך אחד ומגולל את אירועי מתקפת הטרור בנורווגיה (2011). תפקידה בסרט זכה לשבחים בפסטיבל ברלין 2018 מהתקשורת הנורווגית והבינלאומית. מאוחר יותר קיבלה את פרס אמנדה הנורווגי 2018 בתור השחקנית הטובה ביותר. בסתיו 2017 החלה את לימודיה כשחקנית באקדמיה למשחק. בשנת 2021 גילמה את פיה בסדרת הטלוויזיה הישראלית "אזהרת מסע"; הפקה משותפת של TV 2 הנורווגית ו-HOT הישראלית והיא משודרת בנטפליקס העולמית. אנדראה ברנצן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Connolly, Kate (19 בפברואר 2018). "Utøya massacre re-enactment stuns Berlin audiences". the Guardian. נבדק ב-20 בפברואר 2018. {{cite web}}: (עזרה) ‘U-July 22’ Review: An Almost Unbearably Horrifying One-Take Recreation of Norway’s Deadliest Mass Shooting — Berlinale 2018 IndieWire February 19 2018
אנדרס אנדרסן

אנדרס טורגיר אנדרסן (בנורווגית: Anders Torgeir Andersen; נולד ב-7 באוקטובר 1966) הוא שחקן ובמאי נורווגי. היה חלק מהניהול האמנותי בטורשובטרט מאז 2007. בעבר זכה להכרה כבמאי סדרת הטלוויזיה Berlinerpoplene. לאנדרסן יש השכלה בתחום התיאטרון מבריטניה, והחל כניצב בתיאטרון הלאומי בשנת 2000. ואז שיחק ב"הגברת מהים". שנתיים לאחר מכן הוא היה חלק מהפקת "מה שאתה רוצה". שימש כבמאי תיאטרון כעבור כמה שנים, שיחק גם בפאוסט בתיאטרון Torshovteatret בשנת 2007. בשנת 2008 ביים את ההצגה "גברים חסרי ערך" של ג'וקה, שנכתב על ידי כריסטופר נילסן. אנדרסן השתתף גם בסדרת האנימציה "שני סוגים עייפים" של נילסן ובסרט האנימציה "לשחרר את ג'ימי". אנדרס אנדרסן השתתף גם בסרט "חידת קנוט המסון" (1996), בו גילם את ארילד המסון. היו לו גם מספר תפקידי משנה בסרטים נורווגיים שונים. בשנת 2021 הופיע כקארל בסדרת הטלוויזיה הישראלית "אזהרת מסע" שהופקה על ידי נטפליקס, ועלתה לשידור ב-11 באפריל 2021, ב-HOT וב-TV 2 נורווגיה. אנדרס אנדרסן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אנדרס אנדרסן, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי אנדרס אנדרסן, באתר AllMovie (באנגלית) אנדרס אנדרסן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
יחסי הרשות הפלסטינית – שווייץ

יחסי הרשות הפלסטינית–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים והדו-צדדיים בין הקונפדרציה השווייצרית לבין הרשות הפלסטינית. שווייץ לא מכירה במדינה פלסטינית. לפני הקמת מדינת ישראל, שווייץ יוצגה בפלשתינה (א"י) על ידי הקונסוליה בירושלים וסוכנות קונסולרית בתל אביב. מאז 1948 שווייץ תמכה באונר"א. תוכנית פיתוח הוקמה בשנת 1993 כדי להשלים את מאמצי הסיוע ההומניטרי של שווייץ. שווייץ הקימה משרד שיתוף פעולה במזרח ירושלים בשנת 1994 על רקע תהליך השלום באוסלו. מאוחר יותר פתחה את נציגותה ברמאללה בשנת 2001. היחסים בין שווייץ לרשות הפלסטינית מושפעים מהסכסוך הישראלי-פלסטיני. שווייץ מבקשת לשמור על יחסים טובים עם שני הצדדים. בניית שלום, שיתוף פעולה בפיתוח, סיוע הומניטרי וקידום זכויות אדם ומשפט הומניטרי בינלאומי מהווים את אבני היסוד של מדיניות החוץ השווייצרית במזרח התיכון. בסוף 2018 התגוררו בשטחי הרשות הפלסטינית 120 אזרחים שווייצרים. אף על פי ששווייץ אינה מכירה במדינה פלסטינית, היא שמרה על יחסים עם הרשות הפלסטינית מאז שנחתם הסכם אוסלו בשנת 1993. בשנת 2015 הוקמה מסגרת לשיתוף פעולה ברמה דו-צדדית המתארת כמה היבטים מרכזיים בשיתוף הפעולה. התייעצויות פוליטיות מתקיימות מדי שנה מאז 2013. הביקורים ברמת השרים הוגברו גם בשנים האחרונות. הנציגות השווייצרית ממוקמת ברמאללה והסוכנות לפיתוח ושיתוף פעולה השווייצרית מקיימת משרד שיתוף פעולה במזרח ירושלים. היחסים הכלכליים בין שווייץ לרשות הפלסטינית הם צנועים בהיקפם. הסכם סחר חופשי בין איגוד הסחר החופשי האירופי (EFTA) לבין ארגון השחרור הפלסטיני (אש"ף) קיים מאז 1999. חוקרים ואמנים פלסטינים עשויים להגיש מועמדות למזכירות המדינה לחקר חדשנות וחינוך (SERI) לקבלת מלגות מצוינות מממשלת שווייץ. שווייץ מעניקה סיוע לפלסטינים באמצעות מגוון ארגונים הומניטריים ויוזמות שיתוף פעולה בפיתוח, כולל קידום זכויות אדם וממשל תקין. מדיה וקבצים בנושא יחסי הרשות הפלסטינית – שווייץ בוויקישיתוף יחסי הרשות הפלסטינית–שווייץ, באתר משרד החוץ השווייצרי יחסי הרשות הפלסטינית–שווייץ, באתר משרד החוץ השווייצרי
דורמריה פורשיאן

דורמריה פורשיאן, (בגרמנית: Doramaria Purschian;‏ 6 ביולי 1890 – 11 ביולי 1972) הייתה גרפיקאית וציירת גרמנייה, שציירה בעיקר דיוקנאות בשמן. פורשיאן הייתה בתם של המהנדס ארנסט פורשיאן ואשתו גבריאלה. היא למדה בבית הספר המלכותי לאמנות (סמינר למורים לציור) בברלין בין השנים 1907–1909. הדבר הפך אותה לאחת הנשים הראשונות שקיבלו הכשרה באמנויות. האקדמיה הלאומית לאמנות בברלין לא קיבלה נשים כסטודנטיות עד 1919. בשנת 1909 עברה את הבחינה כמורה לציור. עד 1912 המשיכה את הכשרתה כציירת כתלמידתם של פריץ בורגר ולוביס קורינת. תערוכת היחיד הראשונה שלה בשנת 1918 במוזיאון רומר ופליזאוס בהילדסהיים הביאה לה הצלחות ראשונות. במהלך מלחמת העולם הראשונה היא הייתה אחות של הצלב האדום. לאחר מכן עבדה כציירת פורטרטים עצמאיים עד 1930. אחיה פרנק נפטר בשנת 1939, ופורשיאן לקחה על עצמה את ניהול חברת החימום של אחיה, אותה הוא ניהל מאז מות אביו. במסמכים של לשכת האומנות היפה ברייך, היא מתוארת כציירת פורטרטים וציירת ילדים. דורמריה פורשיאן שהתה כמה ימים באוטרנדורף בין השנים 1915 ל-1918. אוטרנדורף היא עיירה קטנה בסקסוניה התחתונה השוכנת לפתח האלבה. היא בילתה את הימים עם הציירות הילדגרד פוהל ומרגרט דיקהוף. לאחר מלחמת העולם השנייה, הוענקה לה הוקרה בתערוכה השנייה של ציירים אירופאים בארצות הברית בניו יורק בשנת 1969 ומינויה כחברת כבוד באקדמיה לאמנות ברומא. תערוכות נוספות היו גם בשנים 1947 ו-1981. משנת 1929/30 עד 1961 הייתה חברה באיגוד הציירים בברלין, מאז 1946 היא השתייכה לאיגוד המקצועי של אמנים חזותיים בברלין. בשנת 1972 דורמריה פורשיאן נפטרה בברלין. היא מצאה את מקום המנוחה האחרונה שלה בחלקה הישנה של בית העלמין בפארק ברלין. פרנק האח של הציירת גבריאלה אמה נוף כפרי שוק לילי אם ובנה בית באוטרנדורף עצים בסתיו זקן מדיה וקבצים בנושא דורמריה פורשיאן בוויקישיתוף Du hast nach Purschian gesucht, VdBK1867 (ב־) Reichskammer der bildenden Künste - Landesleitung Berlin. Landesarchiv Berlin A Rep. 243–04, p. 306.
Blame It on the Mistletoe

"Blame It on the Mistletoe" הוא סינגל שהקליטה הזמרת-יוצרת הבריטית אלה הנדרסון ביחד עם הזמר-יוצר האמריקאי איי ג'יי מיטשל. השיר יצא לאור ב-4 בדצמבר 2020, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברת התקליטים אסיילום רקורדס. הנדרסון סיפרה ברשתות החברתיות שלה, "איזו מערבולת של שנת 2020... זו הייתה רכבת הרים של שיעור לחיים והרגשות עבורי... אבל את השנה הזו אני בהחלט לא שוכחת אותה לעולם! אני מקווה שכולם נישאר בטוחים ובטוב בפעם הזו של חג המולד!!... וודאו שאתם שמים את השיר החדש שלי בערב חג המולד כשאתפ נהנים בחגיגות בדצמבר הקרוב." סרטון השיר "Blame It on the Mistletoe" באתר יוטיוב אלה הנדרסון, ג'יז אשורסט, ג'ולי פרוסט, טר ז'אן מארי Ella Henderson & AJ Mitchell — Blame It on the Mistletoe, euphoriazine, ‏2020-12-09 (באנגלית) Ella Henderson Releases New Christmas Song "Blame It On The Mistletoe" featuring AJ Mitchell, pmstudio Blame It On The Mistletoe - Single by Ella Henderson & AJ Mitchell (באנגלית)
סרטנאים

סרטנאים (שם מדעי: Crustacea) הם תת-מערכה במערכת פרוקי-רגליים (בממלכה הטקסונומית בעלי חיים). הם מאופיינים בגוף המחולק לפרקים, שני זוגות מחושים וגפיים דו-סעיפיות שעברו התמחויות שונות (אכילה, תפיסה, הליכה, שחייה, רבייה וחישה). הגוף מכוסה בשלד חיצוני קשיח המורכב מקוטיקולה וכיטין. יש יותר מ-52,000 מינים של סרטנאים, המחולקים לשש מחלקות. גודלם נע מ-0.25 מילימטר ועד לכמה מטרים (סרטן עכביש יפני). הסרטנים נפוצים בכל רחבי העולם בכל הימים, במים מתוקים ומיעוטם ביבשה. לסרטנאים חשיבות אקולוגית ומסחרית רבה, בהיותם מזון לבעלי חיים רבים, בהם לווייתני מזיפות והאדם. סרטן החולות מבלה את רוב זמנו בתוך הים וניזון בעיקר מאצות, פלנקטון ושיירי דגים קטנים המצויים בקרקעית הים. גופו מכוסה שריון קשה אשר מגן עליו מפני דגים גדולים, סרטנים אחרים ומהתמוטטות המחילות בהן הוא מתגורר. נשקו של הסרטן הוא זוג גפי הפה שלו – צבתות בעלות כח לפיתה רב. בעת התגוננות עומד הסרטן על רגליו האחוריות ופותח את צבתותיו כדי לשוות לעצמו ממדים גדולים יותר. עיני הסרטן ממוקמות בקצותיהם של זוג מחושים. מבנה זה מקנה לסרטן ראייה מרחבית / אופקית משופרת החיונית לציד כמו גם להתגוננות. הסרטן אינו מסוגל ללכת קדימה או אחורה אלא רק ימינה ושמאלה. הסרטן מתרבה על ידי הטלת ביצים על חוף הים. מכיוון שהסרטן יכול לשהות זמן מוגבל מחוץ למים, לאחר ההטלה נלכדים סרטנים רבים בבריכות מים הנוצרות בעת השפל. שם הם מנסים לשרוד עד לתקופת הגאות הבאה אשר בחסותה ימשיכו בדרכם אל קרקעית הים. רק מעטות מהביצים שורדות והופכות לסרטן בוגר, משום שהסרטנים שרק בקעו צריכים לעשות את המסע מן החוף אל נקבי הסלע שבתוך הים, תוך התחמקות מטורפים ימיים. את הסרטנים הנפוצים אפשר למצוא על הסלעים או בתוך החורים שבסלעים שבתוך הים בדרך כלל קרוב לחוף. בלוטי ים (זיפרגליים) הם סרטנים ישיבים המכוסים במעין קונכייה סידנית הצמודה למצע עליו הם יושבים. את מזונם הם מסננים מן המים. הפרטים הם הרמאפרודיטים (דו-מיניים). הטחבית היא סרטן יבשתי בסדרה שווה-רגלאים. היא חיה בקרקעות לחות וניזונה מרקב. מחלקת Remipedia מחלקת צדפונאים (Ostracoda) מחלקת רגלסתיים (Maxillopoda) מחלקת סרטנים עילאיים (Malacostraca) מחלקת Cephalocarida מחלקת סרטנים מסננים (Branchiopoda) לובסטר חסילונים ארטמיה סרטן החולות מדיה וקבצים בנושא סרטנאים בוויקישיתוף סרטנאים, באתר ITIS (באנגלית) סרטנאים, באתר NCBI (באנגלית) סרטנאים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) סרטנאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) סרטנאים, באתר GBIF (באנגלית) סרטנאים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) סרטנאים, דף שער בספרייה הלאומית a short documentary about Crustaceans & their hosts Canon S100 in Ikelite housing, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:26) Crabs & Shrimps at Night – Reef Life of the Andaman – Part 27, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 6:32) An updated classification of the recent Crustacea
MIS

האם התכוונתם ל... מערכת מידע ניהולי – מערכת מידע המסייעת לקבל החלטות ביצועיות שוטפות. באנגלית: Management Information System Anti-Müllerian hormone – הורמון הקשור למערכת המין. נקרא גם Müllerian-inhibiting substance
אל-טבראני

סלימאן בן אחמד אל-טבראני (בערבית: سليمان بن أحمد الطبراني; 821–918) היה אחד מהמומחים החשובים ביותר בתחום החדית'. אף על פי ששמו אל-טבראני, הוא נולד בעכו. בין השייח'ים שאל-טבראני למד מהם היו: עבד אללה בן אחמד אבן חנבל. אימאם א-נסאאי. האשם בן מרת'ד אל-טבראני. אסחאק אל-דברי. אדריס אל-עטאר. בשר בן מוסא. חפס בן עמר. עלי בן עבד אל-עזיז. בין תלמידיו של אל-טבראני היו: אבו בכר אל-בזאר. אבו נעים אל-אסבהאני. אבו ח'ליפה אל-ג'מחי. אבו עקדה. מוחמד בן אל-חוסיין אל-בסטאמי. אל-טבראני כתב ספרים רבים בנושאים שונים הקשורים לדת האסלאם, וביניהם הספרים שלהלן: אל-מעג'ם אל-כביר (אנ') אל-מעג'ם אל-אווסט (אנ') אל-מעג'ם אל-סע'יר (אנ') אימאם אבו דאוד אימאם אל-תרמיד'י The encyclopaedia of Islam., New edition, Leiden: Brill, 1960-2009, ISBN 90-04-16121-X Moshe Gil, A History of Palestine, 634-1099, Cambridge University Press, 1997-02-27, ISBN 978-0-521-59984-9. (באנגלית) Al Tabarani - definition - Encyclo, www.encyclo.co.uk Ma`ajim al-Tabarani – Mahajjah (באנגלית אמריקאית)
רועי אביקסיס

רועי אביקסיס (נולד באוגוסט 1975) הוא ראש המערך לשירותים רוחניים בתפוצות בהסתדרות הציונית העולמית. בשנים 2015–2021 היה מזכ"ל בני עקיבא העולמית. גדל בקדומים שבשומרון בנם של ברכה וגד אביקסיס ששימש סמנכ"ל משרד החינוך. למד בישיבת הר עציון, שירת כלוחם בגולני. בשנת 2002 הוסמך כעורך דין ובעל תואר שני במדעי המדינה בהתמחות במדיניות ציבורית מאוניברסיטת בר-אילן. חבר בהנהלת "המזרחי העולמית" "כנפי רוח" ו"קרן מאירים". מאז 1998 ובמשך ארבע שנים עבד במזכירות העולמית של בני עקיבא כרכז תוכניות ההכשרה ואחראי על כח אדם לשליחות במקביל עבד כמתמחה במשרד עו"ד מירון בן ציון פריבס. בשנת 2003 היה שליח בני עקיבא והסוכנות היהודית לסקנדינביה, בין היתר בימים בהם המתח בין היהודים לערבים בעיר מאלמו הגיע לשיאו. עם חזרתו ארצה בשנת 2006 מונה למנכ"ל המחלקה להגשמה בהסתדרות הציונית העולמית יחד עם גאל גרינוולד ששימש כראש המחלקה. חמש שנים לאחר מכן בשנת 2011 מונה לסמזכ"ל בני עקיבא ושימש כסגנם של מזכ"לי בני עקיבא לשעבר זאב שוורץ והרב נעם פרל. מאז 2015 משמש אביקסיס מזכ"ל בני עקיבא העולמית. בתפקידו זה הרחיב את הפעילות בארץ ובעולם. הוביל את מהלך הקמת המועצה העולמית (חבר המנהלים של התנועה), הקים את המכינה העולמית- מכינה קדם צבאית מעורבת לבני חו"ל וישראלים, הרחיב את הפעילות של התנועה בקרב אוכלוסיות חדשות והוביל את בנייתם של שני מבנים המשמשים בתי בני עקיבא בירושלים (טירת יוסף) ובניין המכינה העולמית בחיפה (קולנוע עצמון). באוקטובר 2020 נבחר לנציג תנועת המזרחי במוסדות הלאומיים בקיץ 2021 נכנס לתפקידו כראש המערך לשירותים רוחניים בתפוצות של ההסתדרות הציונית העולמית. גר במודיעין-מכבים-רעות נשוי ליעל ואב לחמשה ילדים. ABIGAIL ADLER, בני עקיבא בעולם רועי אביקסיס, שליחות בחו"ל כתבה מערוץ 7, בני עקיבא העולמית
קטנתי

קָטֹנְתִּי הוא סינגל מסוגת מוזיקה חסידית בביצוע של יונתן רזאל, שיצא בשנת 2012 ונכנס לאלבומו בין הצלילים. השיר זכה להצלחה גדולה במגזר הדתי, ואף זכה בפרס פרס אקו"ם בשנת 2013. השיר הפך לריקוד עם על־ידי הכוראוגרף אורן אשכנזי. השיר בנוי משלושה פסוקים, שני פסוקים סמוכים בספר בראשית ופסוק מספר תהילים: ”קָטֹנְתִּי מִכֹּל הַחֲסָדִים וּמִכָּל הָאֱמֶת אֲשֶׁר עָשִׂיתָ אֶת עַבְדֶּךָ, כִּי בְמַקְלִי עָבַרְתִּי אֶת הַיַּרְדֵּן הַזֶּה וְעַתָּה הָיִיתִי לִשְׁנֵי מַחֲנוֹת. הַצִּילֵנִי נָא” (ספר בראשית, פרק ל"ב, פסוקים י"א–י"ב) ו-”כִּי חַסְדְּךָ גָּדוֹל עָלָי וְהִצַּלְתָּ נַפְשִׁי מִשְּׁאוֹל תַּחְתִּיָּה.” (ספר תהילים, פרק פ"ו, פסוק י"ג). את השיר הלחין רזאל בעקבות החלמתה של בתו שנפצעה באורח קשה מפגיעת ראש בתאונה ביתית בערב יום העצמאות ה'תש"ע. במצעד הפזמונים העברי השנתי של תחנת הרדיו גלגלצ לשנת תשע"ג, הגיע השיר למקום 13 ומקום ארבעים ברשת ג'. השיר נבחר לשיר השנה לשנת 2013 מטעם אקו"ם. במצעד העשור של רדיו קול ברמה הגיע השיר למקום העשירי, ובמצעד של רדיו קול חי מיוזיק הגיע השיר למקום ה-12. השיר בוצע על ידי אברהם פריד, ז'אק הודק, רבקה זהר ולירון לב. נכון ליוני 2023 לשיר למעלה מ-14 מיליון צפיות ביוטיוב. פזמון השיר זכה להתייחסות פארודית בשיר "אשפיל אפי" של ארץ נהדרת. סרטון השיר "קטנתי" באתר יוטיוב מילות השיר "קטנתי" באתר שירונט יאיר טוקר, ‏בעקבות החלמת בתו: יונתן רזאל בסינגל מרגש, באתר כיכר השבת, 11 ביוני 2012 לדף השיר באתר הספרייה הלאומית אורן אשכנזי, קטונתי, באתר מגזין רוקדים, ‏2013 קובי נחשוני, מתפללים לרפואת רבקה בת יעל ויונתן רזאל, באתר ynet, 20 באפריל 2010 המצעד השנתי הישראלי תשע"ג, באתר גלגלצ באתר כאן גימל מצעד העשור של 'קול ברמה': הדירוג המלא - שיר העשור, זמר העשור ופריצת העשור, סרטון בערוץ "בחזית", באתר יוטיוב (אורך: 02:51:11) צפו: מצעד העשור של המוסיקה היהודית בהגשת מנחם טוקר, סרטון בערוץ "קול חי מיוזיק", באתר יוטיוב (אורך: 03:59:38) קטונתי - יהונתן רזאל ואברהם פריד ביוטיוב לירון נגלר-כהן, קבלת שבת אירוויזיונית: כשהכוכב הקרואטי שר "קטנתי", באתר ynet, 12 במאי 2019 רבקה זוהר ולירון לב - קטונתי ביוטיוב אשפיל אפי, בביצוע ארץ נהדרת, סרטון באתר יוטיוב
ישיבת תומכי תמימים

האם התכוונתם ל... רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש – רשת עולמית של ישיבות חב"ד. ישיבת תומכי תמימים בלובביץ' (1897–1918) – ישיבה היסטורית שהוקמה על ידי רבי שלום דובער שניאורסון בעיירה לובביץ'. אם רשת הישיבות של חב"ד. ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש (המרכזית בישראל) (נוסדה ב-1938) – הישיבה המרכזית בישראל (בלוד ובכפר חב"ד ובתחילתה בתל אביב). ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש (המרכזית – 770) (נוסדה ב-1940) – הישיבה המרכזית של חב"ד בעולם. בברוקלין ניו יורק, במרכז חב"ד העולמי – 770. ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש (מוריסטאון) (נוסדה בשנות ה-40) – ישיבת תומכי תמימים במוריסטאון, ניו ג'רזי, ארצות הברית. ישיבות נוספות ברשת ישיבות תומכי תמימים: ישיבת תורת אמת – ישיבת תומכי תמימים בירושלים. ישיבת בית דוד – ישיבת תומכי תמימים בקריית גת. מוסדות אהלי תורה בקראון הייטס. ישיבות חסידי חב"ד ליובאוויטש – ישיבת תומכי תמימים בצפת וסניפים שלה.
אלכס אוסוקין

אלכסנדר (אלכס) אוסוקין (נולד ב-7 בנובמבר 1989) הוא שחקן כדורעף ישראלי, שחקן בקבוצת מכבי אשדוד ונבחרת ישראל בכדורעף בתפקיד חוסם אמצע. אוסוקין נולד וגדל ביאלטה שבאוקראינה הסובייטית. עלה לישראל עם אמו באוגוסט 1996. עם השנים התגורר בשדרות, אשקלון ובתל השומר. בבית הספר היסודי היה שחקן טניס וכשעלה לחטיבת הביניים, החל לשחק כדורעף. כשעלה לתיכון התקבל לנבחרת הנוער של ישראל ועבר להתאמן בפנימייה של אקדמיה מכון וינגייט ולמד בבית החינוך המשותף חוף השרון בשפיים. בשנת 2008 הצטרף לקבוצת הכדורעף הפועל מטה אשר עכו בה שיחק עד אוגוסט 2023 כ״קפטן הביולוגי״. על המגרש שיחק כחוסם אמצע. כינויו בקבוצה היה ״הלורד״. משחק בנוסף בנבחרת ישראל בכדורעף משנת 2010. בעונת 2016–2017 שיחק ביפן בקבוצת VC nagano. לאחר מכן חזר לביתו בהפועל מטה אשר. בשנת 2017 הוביל כקפטן את נבחרת ישראל בכדורעף במסגרת הליגה האירופאית למקום שביעי. נוסף להיותו שחקן, אוסוקין מאמן קבוצות מתחילות, בעבר אימן בבית חינוך אופק עברון וכיום מאמן קבוצות בבית חינוך מנור כברי, ובמרכז המצוינות של מועצה אזורית מטה אשר. ביוני 2023 עזב אוסוקין את מועדון הכדורעף מטה אשר עכו והחל לשחק בקבוצת מכבי אשדוד בתפקיד מצליב. בדצמבר 2016 נישא לסאטסוקי מינאמי, שחקנית כדורעף מיפן. באפריל 2018 נולד בנם הבכור. מאז אוגוסט 2023 מתגוררים באשדוד. מדיה וקבצים בנושא אלכס אוסוקין בוויקישיתוף אלכס אוסוקין, ברשת החברתית פייסבוק אלכס אוסוקין, ברשת החברתית אינסטגרם ברק חקלאי, כדורעף: סגל הנבחרת פורסם, באתר ynet, 21 במרץ 2017 איתמר קציר, אלכס אוסוקין חוזר למטה אשר עם רכש יפני יוצא דופן, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2017 אלכס אוסוקין, מהי נבחרת העונה שלך?, באתר איגוד הכדורעף בישראל, 30 במאי 2019 הקרב על אליפות אירופה: ישראל מול בולגריה, באתר ערוץ הספורט, 17 בינואר 2021 מעל הרשת - אלכס אוסוקין 18.3.13, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 7:40), 18 במרץ 2013 אלכס אוסוקין - מעל הרשת 8.4.13, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 10:05), 8 באפריל 2013 אלכס אוסוקין, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 0:10), 24 בינואר 2016 אלכס אוסוקין (קפטן אלופת המדינה בכדורעף) מאתגר אתכם!, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 1:01), 24 במרץ 2020 כדורעף: נבחרות ישראל ניצחו את בלארוס, באתר nrg‏, 3 במאי 2010 קפטן נבחרת ישראל אלכס אוסוקין וחבריו, באתר איגוד הכדורעף הישראלי בפייסבוק, 9 ביוני 2017
לנדאואר

לנדאואר הוא שם משפחה ממקור גרמני, שפירושו "יוצא לנדאו". האם התכוונתם ל... גאורג לנדואר – פעיל ציוני ומראשי יהדות גרמניה, בעלה של לו לנדאואר גוסטב לנדאואר – אנרכיסט ומהפכן יהודי-גרמני לו לנדאואר – צלמת יהודייה, מייסדת לימודי הצילום בבצלאל החדש, רעייתו של גאורג לנדואר קורט לנדאואר – שחקן כדורגל יהודי גרמני, שכיהן בשלוש תקופות שונות, כנשיא קבוצת הכדורגל באיירן מינכן
אנטוניס אנטוניאדיס

אנטוניס אנטוניאדיס (ביוונית: Αντώνης Αντωνιάδης;‏ נולד ב-25 במאי 1946 בפטרוצ'ורי שביוון) הוא כדורגלן עבר יווני, ששיחק בעמדת החלוץ. אנטוניאדיס נולד בפטרוצ'ורי שביוון. החלוץ המרכזי החל את דרכו באספידה קסנטי שם שהה עד 1968, אז עבר לפנאתינאיקוס. באותה תקופה העברתו של אנטוניאדיס הייתה שנויה במחלוקת בקרב אוהדי פנאתינאיקוס ומעטים מהם חשבו שיעמוד בדרישות הגבוהות של המועדון. עם זאת, כבר במשחקו התחרותי הראשון כבש צמד בניצחון 0–2 על אריס סלוניקי. בשנים הבאות אנטוניאדיס זכה חמש פעמים בתואר מלך שערי הליגה והוביל את קבוצתו לזכייה ב-4 תוארי אליפות ופעמיים בגביע היווני. עונת 1970/71 הייתה יוצאת מן הכלל מבחינתו, בה כבש 10 שערים מתוך כלל 14 שעריה בגביע אירופה לאלופות וכן סיים כמלך שערי התחרות. פנאתינאיקוס הגיעה עד לגמר באותה עונה תחת המאמן פרנץ פושקש אך הפסידה בו 2–0 לאייאקס אמסטרדם. אנטוניאדיס עזב אותה בשנת 1978 ועבר לאולימפיאקוס, אולם כעבור עונה עבר לאטרומיתוס. בשנת 1980 חזר לקדנציה שנייה בפנאתינאיקוס ופרש שנה לאחר מכן. הוא כבש בסך הכל 187 שערים ב-242 משחקי ליגה וממוקם במקום החמישי בטבלת הכובשים של כל הזמנים. אנטוניאדיס הפך בשנת 1976 לחבר בהתאחדות השחקנים היוונית PSAP, והיה לנשיא שלה מאז 1980. אנטוניאדיס מונה כסגן נשיא פנאתינאיקוס בקיץ 2008. פנאתינאיקוס אליפות יוון (4): 1969, 1970, 1972, 1977 הגביע היווני (2): 1969, 1977 סגנית גביע אירופה לאלופות: 1970/71 גביע בלקאן: 1977 אישיים מלך השערים בליגה היוונית (5) (שיא): 1970, 1972, 1973, 1974, 1975 מלך השערים בליגה היוונית השלישית (2): 1967, 1968 מלך השערים בגביע אירופה לאלופות: 10 שערים, 1970/71 מדיה וקבצים בנושא אנטוניס אנטוניאדיס בוויקישיתוף אנטוניס אנטוניאדיס, באתר Transfermarkt אנטוניס אנטוניאדיס, באתר WorldFootball.net אנטוניס אנטוניאדיס, באתר National Football Teams אנטוניס אנטוניאדיס, באתר FootballDatabase.eu
אור (שיר של אודיה)

אור הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית אודיה. השיר יצא לאור ב-8 במרץ 2020, על ידי חברת התקליטים ארומה מיוזיק, כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה שלה הנושא את אותו השם, אור. לאחר יציאתו, הוציאה אודיה את "מה אשיב לך" כסינגל הרביעי מתוך האלבום. השיר הגיע למקום השישי במצעד הרשמי של גלגלצ. השיר נכתב על ידי אודיה אזולאי והופק על ידי גיא ויהל. באתר המוזיקה הכותל הישראלי, נכתב "הקול הקופצני של אודיה אזולאי לצד העיבוד המצוין של גיא ויהל, נותנים ל"אור" קצב משלו שנעזר היטב בקולה של אזולאי". במאקו נכתב כי הוא "כבש את המקום הראשון במצעד הוויראלי של ספוטיפיי בישראל, ומטפס מאז בצמרת מצעד אפל מיוזיק". בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-395,000 אלף השמעות. הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-8 במרץ 2020, ביום צאתו של השיר כסינגל. בתחילתו, ניתן לראות את אודיה בלב יער, כשהיא מתהלכת בשביל. בהמשך, ניתן לראותה בתוך רכב דרך השתקפות במראה התלויה בו. מרבית הקליפ מציג אותה, כשהיא מתהלכת באותו השביל בו נראתה בתחילתו. נכון ליולי 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-3.7 מיליון צפיות. סרטון השיר "אור" באתר יוטיוב מידע על השיר "אור" באתר ספוטיפיי לדף השיר באתר הספרייה הלאומית אודיה אזולאי - לינקיפדיה, באתר www.linktone.co.il מה אשיב לך - Single by Odeya (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2021-06-27 המצעד השבועי 7.1.2021, באתר glz.co.il אודיה - אור שחר אמאנו, אודיה אזולאי – אור, באתר הכותל הישראלי, ‏2020-03-15 (באנגלית) אודיה - מה אשיב לך, באתר ‏מאקו‏, 12 באוגוסט 2020 אור, נבדק ב-2021-03-02