חסידות אפטא

חסידות אפטא הייתה חסידות פולנית. מקים החסידות היה רבי מאיר הלוי מאפטא תלמידו של החוזה מלובלין. מאחיו של רבי מאיר, רבי מרדכי, יצאה שושלת סטשוב. דור ראשון רבי מאיר היה אדמו"ר בסטבניץ ובאפטא. חיבר את הספר "אור לשמים". נפטר בכ"ה בתמוז תקפ"ז. דור שני רבי פנחס מילא את מקום אביו רבי מאיר. חתנו של הרב חיים יעקב מדוקלא. נפטר בשנת תקצ"ז. אחיו רבי ישראל כיהן בסטאשוב בחיי אביהם. נפטר בה' בתמוז תר"ב. דור השלישי בדור זה כיהנו שני אדמו"רים, בנו של רבי פנחס ואחיו. רבי מאיר (השני) מילא את מקום אביו רבי פנחס באפטא. חתנו של רבי יהודה לייב בן רבי יחיאל מיכל בנו של רבי חיים מצ'רנוביץ בעל הבאר מים חיים. חתנו היה רבי אליעזר פינקלר מפינטשוב. רבי יצחק מנחם (תקפ"ב - כ' באדר תרל"ד), היה חתנו של רבי משה בידרמן מלעלוב וממלא מקומו בפולין. לאחר מכן עבר לוואלברום. לא היו לו חסידים רבים. דור הרביעי רבי אלתר מאיר דוד, מילא את מקום אביו רבי יצחק מנחם בוואלברום. נולד בשנת ת"ר. נקרא על שם סביו רבי מאיר מאפטא ורבי דוד מלעלוב. בצעירותו חלה והוסיפו לו את השם אלתר כסגולה לאריכות ימים. היה חתנו של רבי משה מקארוב. היה נוסע גם כאדמו"ר לצדיקים, בהם רבי חיים מצאנז שהיה רבו המובהק, רבי אברהם מטריסק, היהודי הטוב מניישטאט, רבי יהושע מבעלז ורבי נתן דוד משידלובצא. נפטר בכ"ז באדר תרע"א. דור החמישי שלושת בניו וחתנו של רבי אלתר מאיר דוד היו אדמו"רים. רבי יוסף נתן מילא את מקום אביו. נפטר לאחר ארבע שנים, בכ"ד בכסלו תרע"ה, ללא ילדים. את מקומו מילא גיסו רבי שלום. רבי אברהם פנחס שלום (תרכ"ח - חשוון תר"צ) כיהן באפטא, זביירצ'ה וצ'נסטוחובה. חתן רבי אברהם אלחנן מקאלושין. רבי יצחק מנחם חתן רבי נפתלי מנאווריה. כיהן בבנדין. נפטר בב' בשבט תרצ"ט. חתניו היו רבי אהרן מביאלה ביליץ, רבי בנימין מרדושיץ, רבי יצחק גליקמן-רובין אדמו"ר ואב"ד בסוסנוביץ (צאצא לשושלת רופשיץ). רבי שלום רוקח מוואלברום, בן רבי ישכר דב מלובוטשוב. נרצח בשואה בסנדומיר עם כל משפחתו.. דור השישי בניו וחתנו של רבי אברהם פנחס שלום היו. רבי יעקב יצחק אלחנן מילא את מקום אביו. חתן קרובו רבי אליעזר פינקלר מפינטשוב-סוסנוביץ. כיהן באפטא ובצ'נסטוחובה. נרצח בשואה. חתנו רבי חיים מסאטמר, בנו של רבי שלום אליעזר הלברשטאם מראצפרט. חתנו רבי משה בן רבי אהרן מבעלז. בניו וחתנו של רבי יצחק מנחם היו. רבי מאיר. חתן רבי מאיר שלום מקאלושין. נרצח בשואה. רבי משה יחזקאל. בזמן מלחמת העולם הראשונה עבר לברלין שם החל להתנהג באדמו"רות. בזמן עלייתו של היטלר לשלטון ברח לווינה ואחר כך לריגה. נרצח בשואה בריגה. חתניו של רבי שלום רוקח מוואלברום היו. רבי יהושע מקמינקא-לבוב והרב אלכסנדר מאיר בן רבי פנחס מאוסטילה רבי ישכר בער רוטנברג, בנו של רבי יעקב יצחק אלחנן, כיהן כרב בוודז'יסלאב (באיות יידי: וואוידיסלאוו). לאחר השואה כיהן בארצות הברית כאדמו"ר מוודיסלאב. היה חתנו של רבי שלום מוסקוביץ' משאץ. ילדיו הם רבי משה (חתן רבי נחמן מספינקא) - ממלא מקומו - נפטר יום כיפור תשע"ח, רבי יעקב (חתן רבי צבי הירש מייזליש), חתנו הרב משה סופר רב קהילת פאפא בירושלים וחתנו רבי אברהם מנחם מנדל ווגשל, האדמו"ר משינאווא מונסי. רבי מנחם בן ציון רוטנברג-הלברשטאם (תרמ"א - כ"ג בניסן תשי"ז), בנו של רבי אהרן מביאלה-ביליץ, גדל אצל סבו והוסמך על ידו לאדמו"רות. כיהן בוודז'יסלאב (שם היה חתן של רבי אברהם חיים רוטנברג רב העיר) ולאחר מכן בארצות הברית שם כיהן כ"ראש אגודת האדמו"רים בארצות הברית". רבי שמואל אהרן, אחיינו של רבי מאיר, היה ראש ישיבה בסטאשוב וסירב לנהוג באדמו"רות. בנו רבי מרדכי התנהג באדמו"רות בסטאשוב. בנו של רבי מרדכי, רבי דוד (תר"ב - ח' באייר תרפ"ב) מילא את מקום אביו בסטאשוב וסוסנוביץ. בנו רבי ישראל יעקב מילא את מקום אביו כאדמו"ר מסטאשוב בסוסנוביץ. היה חסידו של רבי חיים שמואל מחנטשין. נרצח בשואה. ספר יזכור לקהילת וואלברום עמ' 141, בספריית העיר ניו יורק חתנו היה רבי מנחם מנדל בן רבי מרדכי דוד מדומברובה. ראו עליו גם בפורום אוצר החכמה