laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
איוואן יעקבי

ד"ר איוואן (יוהאנס הנס יוחנן) יעקבי (בסרבו-קרואטית: Ivan Johannes Hans Johanan Jacobi;‏ 30 באוקטובר 1868, זאגרב, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 2 באוקטובר 1941, זאגרב, המדינה העצמאית של קרואטיה) היה משפטן ועו"ד ידוע ביוגוסלביה, ממייסדי וראשי התנועה הציונית בממלכת יוגוסלביה, מייסד ההסתדרות הציונית בממלכה, יו"ר הוועד הפועל של ההסתדרות הציונית, יו"ר הסיעה הציונית במועצת הקהילה היהודית בזאגרב. ד"ר איוואן הנס יעקבי היה בנו בכורו של הרב הראשי ליהודי יוגוסלביה הרב ד"ר הושע יעקבי (1841–1925) ושל הולדה לבית פאנדר. הרב יעקבי שגדל בברלין היה רבה של זאגרב ומנהיגה הדתי של הקהילה האשכנזית ביוגוסלביה משנת 1867 עד למותו. איוואן יעקבי רכש השכלה יסודית בעיר הולדתו, וסיים בית ספר תיכון גם בזאגרב. בגיל 13 נשא את דרשת בר המצווה שלו בבית הכנסת בזאגרב בעברית (ולא בגרמנית כנהוג אז) ופתח אותה במילים "עברי אנוכי", בהדרכת אביו הרב יעקבי שהיה גם מורה לעברית ושם דגש על החינוך היהודי של ילדיו. בהמשך, יצא ללימודי משפטים וכלכלה באוניברסיטת דרזדן ובאוניברסיטת וינה וב-1897 סיים בהצלחה דוקטורט. הוא שב לזאגרב ופתח בה משרד לעריכת דין מצליח למשפט מסחרי שייצג חברות גדולות. שותפו במשרד עורכי הדין היה חבר הפרלמנט הקרואטי עו"ד ד"ר ליודביט שוורץ (אף הוא יהודי). בשלהי המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20, עם יסוד התנועה הציונית התחיל יעקבי להיות פעיל ציוני יחד עם אביו הקשיש, גיסו ד"ר הוגו שפיצר ולאחר מכן גם עם אחיותיו לואיזה לאה זלוסצר וקלרה לויה ברמפר. יעקבי והוגו שפיצר היו ראשוניי המנהיגים הציונים ביוגוסלביה וייסדו למעשה את הפעילות הציונית, עוד בטרם הקמת ממלכת יוגוסלביה. בתחילת המאה ה-20 יעקבי ייסד את "אחדות" האגודה הציונית הראשונה בזאגרב. עם התפרקות האימפריה האוסטרו-הונגרית ב-1918, ניסח ושלח תזכיר, יחד עם אלכסנדר ליכט למועצה הלאומית בזאגרב שקורא להכיר בשוויון הזכויות ובאוטונומיה הלאומית של המיעוט היהודי ביוגוסלביה, התזכיר נחתם בשם "ההסתדרות הציונית הארצית בארצות יוגוסלביה". כך למעשה נוסדה ההסתדרות הציונית ביוגוסלביה. בהמשך היה יעקבי יו"ר הוועד הפועל של ההסתדרות הציונית ביוגוסלביה, השתתף במספר קונגרסים ציוניים, היה ראש הסיעה הציונית בקהילת זאגרב והיה בין מייסדי מכבי ביוגוסלביה. יעקבי נישא לבת דודתו רוזה (1873–1942) בת נאני לבית יעקבי (אחותו של הרב הושע יעקבי) והרב אברהם אבל אדולף ארליך. רוזה יעקבי עמדה בראש ארגוני נשים יהודיות בזאגרב, והייתה גם פעילה ציונית. לבני הזוג לא היו ילדים. איוואן יעקבי נפטר בביתו בזאגרב ב-1941, לאחר שנודע לו כי סולק מלשכת עורכי הדין, בשל היותו יהודי, וכי רכושו יוחרם על ידי הפאשיסטים הקרואטים. יעקבי, איוון ד"ר, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמודים 33, 133. יעקבי יוחנן-הנס, בתוך: יקיר אבנטוב (עורך), תולדות יהודי יוגוסלביה, הוצאת התאחדות עולי יוגוסלביה, תל אביב, 1971, עמוד 244. H.P. Freidenreich, The Jews of Yugoslavia : a quest for community Philadelphia : Jewish Publication Society of America, 1979. יעקבי יוחנן-הנס, בתוך: יקיר אבנטוב (עורך), תולדות יהודי יוגוסלביה, הוצאת התאחדות עולי יוגוסלביה, תל אביב, 1971, עמוד 322 Ivan Jacobi, באתר zbl.lzmk.hr (בקרואטית).
איברהים שואייבו

איברהים לאלה שואייבו (באנגלית: Ibrahim Lalle Shuaibu; נולד ב-19 בדצמבר 1996) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת החלוץ. שואייבו התחיל את הקריירה שלו באקדמית הכדורגל "גולדן בוט". בעונת 2015 הצטרף לקבוצת גיווה מליגת העל הניגרית. ב-30 בינואר 2016 שואייבו חתם בהוגסונד מליגת העל הנורווגית לשלוש עונות. ב-13 במרץ 2016 שואייבו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד סרפסבורג 08. ב-16 במאי 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד ואלרנגה. ב-5 באפריל 2018 שואייבו הושאל לקונסווינגר מהליגה הנורווגית השנייה עד לסיום העונה. שואייבו סיים את העונה עם 15 שערים ב-29 משחקי ליגה. ב-3 בפברואר 2019 שואייבו חתם בבני סכנין עד לתום העונה בישראל. בסיום העונה, ירדה סכנין לליגה הלאומית ושואייבו חזר להוגסונד. בינואר 2020, שואייבו חתם במיונדלן. איברהים שואייבו, באתר Transfermarkt איברהים שואייבו, באתר Soccerway איברהים שואייבו, באתר FootballDatabase.eu העונה בישראל נגמרת בחודש מאי ואילו בנורווגיה בסוף השנה הקלנדרית דורון בן דור, ‏איברהים שואייבו חתם בסכנין עד תום העונה, באתר ONE‏, 3 בפברואר 2019 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "איברהים שואייבו".
רכס דוברידג'

רכס דוברידג' (באנגלית: DuBridge Range) הוא רכס הרים בהרי האדמירליות, בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה. אורכו של הרכס 37 קילומטרים. גובהו 1,446 מטרים מעל פני הים. הרכס משתרע מכיוון דרום מערב לכיוון דרום מזרח, בין קרחון פיטקוויץ' לקרחון שיפלי. הרכס מסתיים בחופה הצפוני של ארץ ויקטוריה (חוף פנל) מערבית לאי פלט; בין כף ויליאמס וכף אדייר. הרכס מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1963–1960. שמו של הרכס ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. הרכס נקרא על שם לי דוברידג', חבר בהמועצה הלאומית למדע של ארצות הברית במשך שבע שנים, וכן יועץ לנשיא ארצות הברית בין השנים 1970–1969. רכס דוברידג' באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית רכס דוברידג' באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד רכס דוברידג' באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR מפת אזור רכס דוברידג' מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
אנטון בראטקוב

אנטון בראטקוב (באוקראינית: Антон Вікторович Братков; נולד ב-14 במאי 1993) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בעמדת הבלם בפיוניק ירוואן. בראטקוב התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של וידראדני קייב, ובגיל 14 הצטרף לאקדמיה של דינמו קייב. הוא הצטרף לקבוצה הבוגרת בגיל 17, וכעבור שלוש עונות הצטרף לקבוצת המילואים של המועדון. ביולי 2016 חתם בורס רובנו, אך כעבור חודשיים עבר לדסנה צ'רניהיב. בינואר 2018 חתם בזירקה קרופיבניצקי עד לסיום העונה. בקיץ 2018 חזר בראטקוב לדסנה, וב-2 בפברואר 2019 חתם במכבי פתח תקווה מליגת העל. ב-3 במרץ 2019 עשה את הופעת הבכורה שלו בליגה, בהפסד קבוצתו 0–6 להפועל תל אביב. הופעה זו, הייתה הופעתו היחידה בקבוצה ובתום העונה שוחרר מהקבוצה. ביולי 2019 בראטקוב חתם בלבוב. ב-18 בספטמבר 2020, בראטקוב חתם במטאליסט 1925. ב-27 בינואר 2021, בראטקוב חתם בפיוניק ירוואן מליגת העל הארמנית. מדיה וקבצים בנושא אנטון בראטקוב בוויקישיתוף אנטון בראטקוב, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אנטון בראטקוב, באתר Transfermarkt אנטון בראטקוב, באתר Soccerway אנטון בראטקוב, באתר WorldFootball.net אנטון בראטקוב, באתר FootballDatabase.eu הדר אקריש, מאור רחמני ותום נחום, ‏הבלם אנטון בראטקוב חתם במכבי פתח תקווה, באתר ONE‏, 2 בפברואר 2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרחון פיטקוויץ'

קרחון פיטקוויץ' (באנגלית: Pitkevitch Glacier) הוא קרחון בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה. אורכו של הקרחון 37 קילומטרים. גובהו של הקרחון 561 מטרים מעל פני הים הקרחון זורם לכיוון צפון מהרי האדמירליות לאורך צידו המערבי של רכס דוברידג'. הקרחון נשפך אל הים במפלי הקרח אנדרסון, מזרחית למצוק אטקינסון ובחלקו הוא מתמזג עם קרחון פנדלי. הקרחון מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1963–1960. שמו של הקרחון הוענק לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. הקרחון נקרא על שם סמל לנרד מ. פיטקוויץ' (Leonard M. Pitkevitch) מחיל האוויר של ארצות הברית, שנספה בהתרסקות מטוס C-124 גלובמאסטר באזור זה בשנת 1958. קרחון פיטקוויץ' באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית קרחון פיטקוויץ' באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד קרחון פיטקוויץ' באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה קרחון פיטקוויץ' באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור קרחון פיטקוויץ' מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
רות לבנית

רות לבנית (22 בדצמבר 1917 – 20 בפברואר 2003) הייתה מתרגמת ישראלית. לבנית היא בתו של העיתונאי והסופר בן ציון כץ; חלק מפרסומיה מופיעים תחת שם נעוריה, רות כ"ץ. לבנית הרבתה לתרגם ספרות אמריקאית. תרגומיה מתאפיינים בעברית עשירה בעלת ניחוח תנ"כי. רות לבנית חידשה חידושי שפה במסגרת תרגומיה, במיוחד בתרגום האפוס "שר הטבעות" של ג'ון רונלד רעואל טולקין, שעבורו הקימה מאגר מינוחים מקורי כגון "בני לילית" לתיאור גזע האלפים שביצירתו של טולקין. בין תרגומיה המפורסמים: "אחי גיבורי התהילה" של הווארד פאסט ו"שר הטבעות" של ג'ון רונלד רעואל טולקין (לבנית הייתה המתרגמת הראשונה של הספר לעברית, ועל כן תרגומה מכונה "התרגום הישן", להבדיל מ"התרגום החדש" שנערך בידי עמנואל לוטם ומזוהה עמו). לבנית הייתה אלמנתו של הפעיל הקומוניסטי חנוך בז'וזה, ובעקבות שמו (Brzoza בפולנית, עץ לִבְנֶה) אימצה את השם "לבנית". נירון הכוזב, מאת ליון פויכטוונגר, הוצאת שטיבל, תל אביב 1942 מחניים, מאת פרנץ מולנר (עם שאול קנצלר) אגדת ניו-אינגלנד, דרך הייסורים של סאקו וואנצטי, מאת הווארד פאסט, ספרית פועלים, 1955 אחי, גיבורי התהילה, מאת הווארד פאסט, ספרית פועלים, 1950 סילס טימברמן, מאת הווארד פאסט, ספרית פועלים, 1969 עצים בשדרה, דיוקנאות של חסידי אומות עולם, מאת פיטר הלמן, הוצאת משרד הביטחון, תל אביב, 1986, (תרגמה שני סיפורים מתוך ארבעה בספר) חורף בבוקר מאת יאנינה באומן, זמורה ביתן, 1990 יפתח הגלעדי ובתו, רומן, מאת ליון פויכטוונגר, ספרית פועלים, 1960 הנביא האילם, מאת יוזף רות, מגרמנית, זמורה ביתן, 1991 ספארטאקוס, רומאן, מאת הווארד פאסט, ספרית פועלים, 1953 העם, מאת ברנרד מלמוד, זמורה ביתן, 1994 רסמוס ובולע החרבות, מאת אסטריד לינדגרן, ציורים מאת שושנה היימן, עם עובד, 1971 שליחי ישו, רומאן, מאת לאונהרד פרנק, ספרית פועלים, 1951 שר הטבעות, מאת ג'ון רונלד רעואל טולקין, תרגמה מאנגלית רות לבנית, תרגום השירים - אוריאל אופק שר הטבעות - חבורת הטבעת. זמורה ביתן, 1979 שר הטבעות - שני המגדלים. זמורה ביתן, 1979 שר הטבעות - שובו של המלך. זמורה ביתן, 1991/1980 לבנית כתבה ותרגמה תוכניות לימודים, מקראות ומדריכים דידקטיים למורים, שיצאו בהוצאות שונות. בנוסף, פרסמה ביקורות ספרים חדשים ב"עיתון 77". בין מאמרי הביקורת הבולטים שלה: "ספרות הבלש: תרגום ומקור", עתון 77, גל' 120–121 (שבט תש"ן, ינואר-פברואר 1990), עמ' 13 (על בתיה גור) "אדם מול אדם, צער מול צער", עתון 77, גל' 262 (2001), עמ' 6. (על אהרן מגד) "מסך גדול, מסך קטן (החיים על-פי אגפא - חימו מלך ירושלים - הסדרות שלי)", עתון 77, גל' 157 (1993), עמ' 18 (על יורם קניוק) הודעה של הוצאת כנרת זמורה־ביתן דביר בנושא "סוד הקסם הלבניתי" מאת שירלי לירון - מאמר המנתח את תרגום לבנית ל"שר הטבעות" בעיקר בהיבט הלשוני רות לבנית על שר הטבעות - ריאיון עם רות לבנית שצולם על ידי חברי עמותת טולקין הישראלית רות לבנית, דף שער בספרייה הלאומית אורי דרומי, בני לילית, לא עלפים, באתר הארץ, 5 במרץ 2003.
משה שאול

משה שאול (24 במאי 1929 – 1 באפריל 2023) היה חוקר תרבות יהדות ספרד, מייסד עמותת "ספרד", מנהל של שידורי לאדינו בקול ישראל, ממלא מקומו של יושב ראש המועצה של הרשות הלאומית לתרבות הלאדינו, חבר האקדמיה הלאומית הישראלית ללאדינו, מייסד ועורך כתב־העת אקי ירושלים. משה נולד באיזמיר שבטורקיה ליעקב (ז'אק) שאול ולמרים (מרי) אברהם. עלה לישראל ב-1949 והתיישב בקיבוץ צובה, שאחיו היה אחד ממייסדיו. בשנת 1953 התחיל את לימודיו באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1954, בהיותו סטודנט באוניברסיטה, הצטרף לרשות השידור לשידורים בלאדינו. לאדינו (ספניולית) – ספר לימוד לאדינו, מכון מעלה אדומים, 1980 פרס מפעל חיים מטעם הרשות הלאומית לתרבות הלאדינו (2017) אוצר פתגמי לאדינו התייתם מאמו בגיל חמש. אביו נישא בשנית ללונה ארדיטי. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרחון שיפלי

קרחון שיפלי (באנגלית: Shipley Glacier) הוא קרחון בצפון-מרכז הרי האדמירליות בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה. אורכו של הקרחון 40 קילומטרים. הקרחון מנקז את מידרונותיו הצפוניים של הר אדם, וזורם לאורך צידו המזרחי של רכס דוברידג'. זרוע אחת של הקרחון נשפכת למפרץ פרשר, וחלק אחר של הקרחון נשפך לים מערבית לאיי פלט. שפך הקרחון שלחוף הים מופה לראשונה על ידי המשלחת הצפונית של משלחת טרה נובה, שחקרה את האזור בהנהגתו של ויקטור קמפבל. הקרחון כולו מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1963–1960. ויקטור קמפבל נתן לקרחון את שמו. הקרחון נקרא על שם סר ארתור שיפלי (Arthur Shipley) המאסטר של מכללת קרייסט בקיימברידג', אנגליה. • Raymond E. Priestley, Antarctic adventure Scott's Northern party, PP 170 - 172 • Gunter Faure, Teresa M. Mensing, The Transantarctic Mountains: Rocks, Ice, Meteorites and Water, P 125 קרחון שיפלי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית קרחון שיפלי באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד קרחון שיפלי באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה קרחון שיפלי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR מידע גאוגרפי והיסטורי ראו ב"לקריאה נוספת" בספרו של: Raymond E. Priestley
טאמטה

טאמטה גודואדזה (בגאורגית: თამთა გოდუაძე, תַאמתָה גוֹדוּאדזֶה; ביוונית: Τάμτα Γκοντουάτζε, נולדה ב-10 בינואר 1981) ידועה בשמה הפרטי בלבד - טאמטה, היא זמרת גאורגית-יווניה, היא נעשתה פופולרית ביוון ובקפריסין כאשר הופיעה בשנת 2004 בתוכנית "סופר איידול יוון", בה זכתה להצלחה והגיעה למקום השני. היא הוציאה לאור מספר אלבומים וסינגלים ביוון ובקפריסין. גודואדזה הפכה למנטורית בשנת 2014 בתוכנית X Factor גאורגיה, וב-2016 ב-X Factor יוון. גודואדזה ייצגה את קפריסין באירוויזיון בשנת 2019 עם השיר "Replay", והגיעה למקום ה-13 בגמר עם 109 נקודות. טאמטה גודואדזה נולדה וגדלה בטביליסי, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של גאורגיה ב-10 בינואר 1981. היא התחילה לשיר בגיל חמש. כאשר הייתה גודואדזה בת ארבע עשרה בלבד היא נישאה לחברה בן השש עשרה ומיד לאחר מכן נולדה בתם, אנני. כאשר היא מגדלת את ילדתה, סיימה גודואדזה את בית הספר התיכון והלכה ללמוד באוניברסיטה הלאומית בטביליסי. גודואדזה התגרשה מבעלה לאחר שש שנים של נישואין, היא וילדתה הקטנה עזבו את גאורגיה והיגרו ליוון. אימה של גודוואדזה ואחיה הקטן היגרו ליוון לפני שהיא עצמה עשתה זאת. היא התיישבה באתונה יחד עם אחיה ואימה והשתכרה מעזרה לאימה בעבודתה בלבד. טאמטה החלה את קריירתה בשנת 2004 כאשר היא התחרתה בתוכנית Super Idol יוון. לאחר התוכנית היא הצליחה להשיג מגורים עצמאיים. היא הוציאה שירים ואלבומים רבים, בהם הבולט ביותר הוא "With Love" שכבש את המצעד היווני והגיע למקום השני והפכה לזמרת מוערכת ביוון ובקפריסין. ב-21 בדצמבר 2018 הודיעה רשות השידור הקפריסאית כי טאמטה תייצג את קפריסין באירוויזיון 2019 עם השיר Replay שנכתב על ידי אלכס פי, שכתב גם את Fuego שבוצע באירוויזיון 2018. 2006 - Tamta 2007 - Agapise Me 2010 - Tharros I Alithesia 2017 - Best Of Tamta מדיה וקבצים בנושא טאמטה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טאמטה (באנגלית) טאמטה, סרטונים בערוץ היוטיוב טאמטה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טאמטה, באתר ספוטיפיי טאמטה, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) טאמטה, באתר Last.fm (באנגלית) טאמטה, באתר AllMusic (באנגלית) טאמטה, באתר MusicBrainz (באנגלית) טאמטה, באתר דיזר טאמטה, באתר Yandex.Music (ברוסית) טאמטה, באתר Discogs (באנגלית) טאמטה, באתר Genius אילנה שטוטלנד, ‏"חלומות באמת מתגשמים": מחתונה ולידה בגיל 14, עד לייצוג קפריסין באירוויזיון, באתר מעריב אונליין, 6 במאי 2019 אופיר סגרסקי, חטיפה ולידה בגיל 14: הסיפור המטורף של נציגת קפריסין, באתר את, 12 במאי 2019 סטלה פלורס, The Greek finalists speak to esctoday, אסקטודיי, 25 במרץ 2007 Τάμτα: Αποκαλύπτει την ηλικία της, μιλά για τη σχέση που έχει με την κόρη της και το ιδιαίτερο στιλ της!, טי לייף, 25 בדצמבר 2018 קוסטאס קראנקיס, Eίναι επίσημο! Η Τάμτα στην Eurovision με την Κύπρο (BINTEO&ΦΩΤΟ) Περισσότερα στο:, אלפאניוז, 21 בדצמבר 2018 Τάμτα: Η απαγωγή και ο γάμος, צהובון יווני, 23 באוקטובר 2015
מטאנס שחאדה

מטאנס שחאדה (בערבית: امطانس شحادة (אמטאנס שחאדה), שמו הרשמי אנטאנס שחאדה; נולד ב-25 במאי 1972) הוא פוליטיקאי ערבי-ישראלי. כיהן כיו"ר מפלגת בל"ד וכחבר הכנסת מטעמה בסיעת הרשימה המשותפת; שחאדה הוא דוקטור למדעי המדינה. שחאדה הוא יליד נצרת, והוא נוצרי בדתו. למד לתואר ראשון בכלכלה ויחסים בינלאומיים מהאוניברסיטה העברית בירושלים. המשיך לתואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה ולדוקטורט במדעי המדינה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. שחאדה היה חוקר בארגון מדה אל-כרמל. התמקד במחקר בתחומי הכלכלה ודפוסי ההצבעה של המגזר הערבי בבחירות לכנסת. כמו כן, הוא כתב מספר מחקרים וניירות עמדה על השפעת ישראל על הכלכלה הפלסטינית. חבר בהנהגת ועדת המעקב העליונה של הציבור הערבי בישראל. כחבר הוועדה נפגש עם המחבל סמיר סרסאווי כשזה השתחרר מהכלא. סרסאווי ריצה 30 שנות מאסר בגין זריקת רימוני יד על אזרחים בחיפה במהלך האינתיפאדה הראשונה. בפברואר 2019 בחרה ועידת מפלגת בל"ד בשחאדה, מזכ"ל התנועה, להתמנות ליושב הראש שלה. שחאדה מתנגד לחוק הלאום ותומך בהפיכת מדינת ישראל למדינת כל אזרחיה. נחשב למתון ביחס לקודמיו במפלגה, חנין זועבי וג'מאל זחאלקה. שחאדה הצהיר שהוא מוכן יותר לדיאלוג עם החברה היהודית, כולל עם מתנגדיו בימין הישראלי. בינואר 2021 הפסיד לסאמי אבו שחאדה בבחירות לראשות בל"ד. בעקבות כך שחאדה החליט שלא לרוץ בבחירות לכנסת העשרים וארבע. שחאדה נישא למנאל רוחאנה, נוצרייה, ועובדת סוציאלית במקצועה. לבני הזוג שני בנים ובת והם מתגוררים בעספיא. מטאנס שחאדה, באתר הכנסת מטאנס שחאדה, ברשת החברתית פייסבוק מטאנס שחאדה, באתר כנסת פתוחה מטאנס שחאדה, ברשת החברתית פייסבוק (בערבית ועברית) פרסומים של מטאנס שחאדה, באתר מדה אל-כרמל יואב איתיאל‏, מס' 1 בבל"ד: "ההמנון הפלסטיני? מי שזה צורם לו שייקח כדורים", באתר וואלה, 4 בפברואר 2019 Mandy Turner, Omar Shweiki, Decolonizing Palestinian Political Economy: De-development and Beyond (עמ' 21), בהוצאת שפרינגר, ‏2014 (באנגלית) ישי פרידמן, ‏מדוע הצטלם יו"ר רשימת בל"ד המיועד עם מחבל משוחרר?, בעיתון מקור ראשון, 13 בינואר 2019 ערן זינגר, מטאנס שחאדה יוביל את רשימת בל"ד לכנסת, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 2 בפברואר 2019 דני זקן, ‏הולכים לדרך מתונה יותר? מטאנס שחאדה נבחר ליו"ר בל"ד, באתר גלובס, 2 בפברואר 2019 דני זקן, ‏יו"ר בל"ד החדש מוכן לנהל דיאלוג גם עם הימין הישראלי, באתר גלובס, 7 באפריל 2019 ערן זינגר ויערה שפירא, מהפך בבל"ד: ח"כ סאמי אבו שחאדה יעמוד בראש הרשימה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 בינואר 2021 אדמון שחאדה, בנם, ברשת החברתית פייסבוק מנאל שחאדה, באתר פסיכולוגיה עברית חסן שעלאן, ההמנון הפלסטיני וברכות לבשארה וגטאס: יו"ר חדש לבל"ד, באתר ynet, 2 בפברואר 2019
אילון אלמוג

אילון חיים אלמוג (נולד ב-8 בינואר 1999) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת החלוץ בהפועל באר שבע. אלמוג החל את דרכו בקבוצות הילדים של סקציה נס ציונה והפועל תל אביב לפני שעבר בגיל 13 למחלקת הנוער של מכבי תל אביב. ב-2017 הופיע לראשונה בקבוצה הבוגרת כשעלה כמחליף במשחק גביע הטוטו נגד בני יהודה, בזמן היותו שחקן קבוצת הנוער של המועדון. בתחילת עונת 2018/2019 הושאל לבית"ר תל אביב רמלה מהליגה הלאומית. את שערו הראשון בקבוצת בוגרים כבש במשחק גביע הטוטו נגד הפועל רמת-גן גבעתיים. בינואר של אותה עונה הושאל להפועל חדרה מליגת העל, וסייע לקבוצה לסיים את העונה הסדירה בפלייאוף העליון. במשחק הראשון עם הקבוצה כבש את שערו הראשון בליגת העל, במשחק נגד מועדון ספורט אשדוד. בסיום עונת ההשאלה, חזר אלמוג למכבי תל אביב וחידש באוקטובר 2019 את חוזהו עד עונת 2023/2024. את שערו הראשון בקבוצה כבש במשחק הדרבי נגד הפועל תל אביב. בסיום עונה זו זכה עם הקבוצה באליפות המדינה. בעונת 2020/2021 הופיע בצמד משחקי אלוף האלופים נגד הפועל באר שבע וזכה עם הקבוצה בתואר, ובהמשך שחק במשחקי המוקדמות של ליגת האלופות. ב-18 באוגוסט 2022 הושאל לעונה אחת ל-TSV הארטברג מהבונדסליגה האוסטרית. ב-1 בפברואר 2023 חזר למכבי תל אביב. ב-20 בספטמבר 2023 חתם לארבע שנים בהפועל באר שבע. ב-20 בדצמבר נפצע לאחר שעלה כמחליף במשחק מול מכבי תל אביב וסיים את העונה. מכבי תל אביב אליפות: 2019/2020 גביע המדינה: 2020/2021 אלוף האלופים: 2019/2020, 2020/2021 גביע הטוטו: 2020/2021 תגלית העונה של ליגת העל 2019/2020 בזוגיות עם ירין חסון, שהשתתפה בעונה התשיעית של "המירוץ למיליון". אילון אלמוג, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אילון אלמוג, באתר Transfermarkt אילון אלמוג, באתר Soccerway אילון אלמוג, באתר WorldFootball.net אילון אלמוג, באתר FootballDatabase.eu עמוד השחקן, באתר מכבי תל אביב Football (Sky Sports), SkySports (באנגלית) נדב צנציפר, מכבי ת"א: אילון אלמוג חתם ל-5 שנים נוספות, באתר ynet, 30 באוקטובר 2019 אילון אלמוג הושאל להארטברג, באתר מכבי תל אביב, ‏18 באוגוסט 2022 יניב טוכמן‏, מכבי תל אביב תצרף זר. גיאגון לא כשיר לגביע, באתר וואלה, 1 בפברואר 2023 יניב טוכמן‏, המעבר הושלם: אילון אלמוג חתם לארבע שנים בהפועל באר שבע, באתר וואלה, 20 בספטמבר 2023 יניב טוכמן‏, אילון אלמוג סובל מקרע ברצועה הצולבת ולא ישוב לשחק העונה, באתר וואלה, 21 בדצמבר 2023
לש (דג)

דג הלש המכונה גם ברמה או אברומה (שם מדעי: Abramis brama) הוא מין של דג ממשפחת הקרפיוניים אשר חי במים מתוקים ברחבי אירופה ומגודל בחוות דגים בעולם למאכל. דג זה יחידי בסוג Abramis. תפוצתו הטבעית של הדג היא מצפון הרי האלפים והרי הפירנאים עד לאזור חבל הבלקן ומגיע במזרח עד הים הכספי, ימת אראל והים השחור. הוא חי באזורי אגמים, נהרות איטיים ותעלות מים ויכול לשרוד גם במים מליחים ואף במי חופים. הוא נוטה לשכון באזורי מלאי בוץ ואצות ובהם שפע חומרי מזון. דג זה מגיע לאורך ממוצע של 30–55 ס"מ ואורכו המרבי הוא 90 ס"מ. המשקל הוא 2–4 ק"ג ויכול להגיע למשקל 9.1 ק"ג. צבע הדג אפור-כסוף והסנפירים כהים עד שחורים. הוא בעל גוף מוגבה מאוד עם ראש קטן בעל שפתיים משורבבות וזוג בינים בקצותיהם. הדג מגיע לבגרות מינית בגיל 3–4. דג זה הוא אוכל כל הניזון מפלנקטון נהרות, זחלי יתושים וחרקם מימיים נוספים, צדפות, תולעים וחלזונות קטנים וכן מדגיגים. בנוסף הוא ניזון מכמה צמחי מים. המזון האהוב עליו הוא הדפניה. הדג מסנן את המזון מהמים באמצעות תזונה בסינון ולעיתים יתקבץ בלהקות לשם כך. מדיה וקבצים בנושא לש בוויקישיתוף לש, באתר ITIS (באנגלית) לש, באתר NCBI (באנגלית) לש, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) לש, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לש, באתר FishBase (באנגלית) לש, באתר GBIF (באנגלית) לש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) לש באתר הרשימה האדומה של IUCN
וילי ראושניץ

בנימין "וילי" ראושניץ (22 באוגוסט 1925 - 4 במאי 1994) היה מאמן כדורמים ישראלי, שופט הכדורמים הבינלאומי הראשון בישראל, מאמן נבחרת ישראל בכדורמים, שחקן ומאמן הפועל חיפה בכדורמים, מאמן קבוצות הכדורמים של הפועל קריית טבעון והפועל גוש זבולון ומזכיר הפועל נהריה. ראושניץ נולד בווינה, אוסטריה, לקרול, רפד במקצועו, יהודי בעל אזרחות צ'כוסלובקית ולתרזה (שרה) ילידת וינה אף היא, שהתגיירה לפני נישואיה. הוא שחה בקבוצת הכח וינה. בשנת 1938, לאחר האנשלוס, גורש עם משפחתו לברטיסלאבה שבסלובקיה, שם השתייך לנבחרת הלאומית בכדורמים, על אף שבאותה העת לא היה מקובל לקבל יהודים. מרבית חברי הקבוצה לא ידעו על יהדותו, אך אחד מחברי הקבוצה הלשין עליו, ולכן הוא נאלץ להימלט מביתו ולהסתתר בגנים ציבוריים. קודם לכן נלקח אביו מביתו ונשלח למחנה ריכוז ממנו לא חזר בחיים. ראושניץ נתפס ונשלח למספר מחנות ריכוז ובהם אושוויץ. בתום מלחמת העולם השנייה והשואה, ולאחר תקופת החלמה, נרתם ראושניץ לפעילות בעליה ב', למשימות של איתור נאצים והסגרתם לשלטונות, וכן למשימות של הברחת נשק וכסף מצ'כוסלובקיה עד איטליה לצורך העברתם בדרך הים מאיטליה לישראל. לאחר שעלה לארץ ישראל נישא ראושניץ ב-27 בפברואר 1950 לאווה. בהתחלה הזוג התגורר במחנה "סנט לוקס" שבקריית אליעזר, חיפה באוהל אחד שהכיל 30 אנשים. משם עבר למעברת כורדני ובשנת 1956 עבר לדירה בשכונת "עמידר" בנהריה. בתחילה עבד בקטיף בפרדס ליד רעננה ואחר כך בעבודת סבלות בנמל חיפה. בהמשך עבד כמציל בבריכת השחייה של הפועל חיפה. בהמשך עבד במועצת פועלי עכו עד אשר קיבל את העבודה במועצת פועלי נהריה כמזכיר הפועל עד ליציאתו לגמלאות בשנת 1991. במקביל לעבודתו במועצת הפועלים הוא אימן שחייה וכדורמים. בהתחלה הוא שיחק ואימן את קבוצת הפועל חיפה, אחר כך את קבוצת הפועל קריית טבעון ואת הפועל גוש זבולון. במשך שנים רבות אימן גם את נבחרת ישראל. במסגרת עיסוקיו הספורטיביים נשלח ראושניץ גם לחו"ל הן כמאמן נבחרת ישראל בכדורמים, הן כשופט כדורמים בינלאומי והן כמזכיר הפועל נהריה. אימן את נבחרת ישראל בכדורמים למכביות החמישית (1957) השישית (1961). ראושניץ נפטר ב-4 במאי 1994 בגיל 68 לאחר מחלה קשה שארכה כ-6 שנים. בנימין וילי ראושניץ, קורות חייו מבחן שחיינים, הַבֹּקֶר, 30 ביולי 1950 בנימין ראושניץ, לאחר הניצחון בכדורמיים ביוון, על המשמר, 2 באוגוסט 1959 א.ש., ההגמוניה בכדורמים ל"הפועל", דבר, 17 ביולי 1960 ענף השחייה - ציוני דרך בהתפתחותו וילי ראושניץ היה הראשון, מעריב, 12 בספטמבר 1979 שופט כדורמים ישראלי ינהל המשחקים באליפות יוון באתונה, למרחב, 6 בספטמבר 1959 ראושניץ התבקש להישאר ביוון, חרות, 20 בספטמבר 1959 היום ומחר טורניר בכדורמים, על המשמר, 25 באוגוסט 1961
נאוונאטוריים

נאוונאטוריים (שם מדעי: Neovenatoridae) היא משפחה של דינוזאורים טורפים מקבוצת התרופודים ועל-משפחת האלוזאורים, אשר חיו בקרטיקון התחתון ובתחילת הקרטיקון העליון לפני 92–130 מיליון שנה. בצורתם הם דומים לאלוזאוריים מחד ולקרכרודונטוזאוריים מצד שני וייתכן שהייתה משפחת מעבר לשתי המשפחות. מיני המשפחה היו טורפים בעלי עצמות שת רחבות, כתפיים וגפיים קצרות ולסתות בעלות שורות שיניים מחודדות. הסוג העיקרי במשפחה הוא הנאוונאטור שחי בבריטניה לפני 125 מיליון שנה. סוגים נוספים נתונים במחלוקת ומשויכים לעיתים למשפחות אחרות כמו לקרכרודונטוזאוריים, מגלוזאוריים, מטריאכאנטוזאוריים או נואזאוריים. משפחת המגרפטוריים שויכה לקבוצה בעבר אך כיום היא מהווה קבוצה נפרדת. צ'ילנטאיזאורוס (Chilantaisaurus)? דלתדרומאוס (Deltadromeus)? Gualicho (אנ')? נאוונאטור (Neovenator) סיאטס (Siats) מדיה וקבצים בנושא נאוונאטוריים בוויקישיתוף נאוונאטוריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נאוונאטוריים, באתר GBIF (באנגלית)