laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מרגיש אחר

מרגיש אחר הוא אלבומה השני של להקת הרוק הישראלית, סינרגיה. בדומה לאלבומם הראשון, האלבום הופק באופן עצמאי על ידי סינרגיה והופץ לחנויות בספטמבר 2006 על ידי חברת התקליטים הד ארצי. יצאו לאור ממנו הסינגלים "מרגיש אחר", "תראי זה אני", "אשם" ו"עד אלייך" שלכולם צולמו וידאו קליפים. האלבום גם יצא לאור בפורמט ספרתי על גבי כרטיס זיכרון לטלפון סלולרי והופץ על ידי חברת הסלולר סלקום. בגרסת כרטיס הזיכרון אף נכלל שיר בונוס. האלבום נכתב במשותף על ידי כל חברי הלהקה, והוא משלב סגנונות רבים של רוק ונגיעות של מוזיקה אלקטרונית, בדומה ללהקות נו מטאל האמריקאיות לינקין פארק, אוונסנס והובסתאנק. באלבום נכלל השיר "ליבי נשבר" אשר נכתב על ידי צחי איטח, החלל האחרון של צה"ל בתקופה בה שהה ברצועת הביטחון בלבנון. באלבום זה משתתף לראשונה מתופפה החדש של סינרגיה, איתן רז, אשר החליף את המתופף הצעיר מאלבומה הראשון, אורי רז. הסינגל "אשם" מתוך האלבום הושמע רבות בטלוויזיה הן בפרסומת של סלקום העוסקת במכירתו של האלבום כאלבום סלולרי והן כקדימון לפרק בסדרה "השיר שלנו". ב-17 ביוני 2007, תוך פחות משנה מאז יצא לאור, הגיע האלבום למעמד של אלבום זהב, לאחר שנמכרו ממנו למעלה מ-20,000 עותקים. מאוחר יותר, קיבל האלבום מעמד של אלבום פלטינה לאחר שמכר למעלה מ-40 אלף עותקים.
אלוהי הדברים הקטנים

אלוהי הדברים הקטנים הוא רומן סמי-אוטוביוגרפי וטעון פוליטית מאת הסופרת והפובליציסטית ההודית, ארונדהטי רוי. הספר זכה בפרס מאן בוקר לשנת 1997. הרומן מגולל את סיפור ילדותם של שני תאומים לא זהים שהופכים לקורבנות של הפוליטיקה ושל הנסיבות המשפחתיות. הספר מתאר כיצד מושפע גורלם של אנשים מאידאולוגיות מנותקות או משגיאות שנעשו לפני דורות, ומצטיין בכתיבתו הלירית והחד-פעמית. זהו הרומן הראשון שכתבה ארונדהטי רוי. כתיבתו ארכה 4 שנים, הוא זכה לתהודה כלל-עולמית וזכויות היוצרים נמכרו ב-21 מדינות. עלילת הרומן מתרחשת באיימנם, שבמחוז קוטיאם בקראלה, דרום הודו. הרצף העלילתי אינו כרונולוגי והפרקים מתארים תקופות שונות החל משנת 1969, המתארת את ילדותם של התאומים בני ה-7 אסתה ורהל, ועד שנת 1993, בה שבים התאומים בני ה-31 לעיר הולדתם. רהל - תאומתו הצעירה במספר דקות של אסתה, בתה של אמו. אסתה (אסתפן יאקו) - תאומה של רהל, בנה של אמו. אמו - אמם של רהל ואסתה, בתה של ממאצ'י. צא'קו - אביה של סופי, אחיה של אמו ובנה האהוב והמשכיל של ממאצ'י. גרוש ממרגרט. בייבי קוצ'מה (נבומי אייפה) - אחות-סבם של רהל ואסתה, דודתה של אמו. ממאצ'י - סבתם העיוורת של רהל, אסתה וסופי מול (בתם של צ'אקו ומרגרט). פפאצ'י - אביהם של צ'אקו ואמו, סבם של רהל, אסתה וסופי מול. קוצ'ו מריה - המשרתת בביתה של ממאצ'י. סופי מול - אחייניתם של התאומים, בתם של דודם צ'אקו וגרושתו מרגרט. מרגרט (מרגרט קוצ'מה) - גרושתו של צ'אקו, אמה של סופי מול. ג'ו - בעלה השני של מרגרט. אלוהי הדברים הקטנים, תרגום: צילה אלעזר, תל אביב: זמורה-ביתן, תש"ס 2000. אלוהי הדברים הקטנים, באתר OCLC (באנגלית)
פסולי עדות

בהלכה, פסולי עדות הם כינוי לקבוצת אנשים שאין לדון או לפסוק על פי עדותם במשפט העברי. הרמב"ם מונה עשרה סוגים של פסולי עדות מהתורה: עשרה מיני פסלות הם, כל מי שנמצא בו אחד מהן הרי הוא פסול לעדות. ואלו הן: הנשים והעבדים והקטנים והשוטים והחרשים והסומים והרשעים והבזויין והקרובין והנוגעין בעדותן הרי אלו עשרה — משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות עדות, פרק ט', הלכה א' ישנם פסולי עדות נוספים, כגון מפריחי יונים, סוחרי שביעית, ומשַחקים בקובייה (מהמרים), וכן שקרנים, רועי בקר (שיש חשד שרועים בשדות אחרים) ועבדים – שקיים חשד קטגורי לגבי יושרם המוסרי. פסולים אלו אינם פסולים מדאורייתא (כפסולים שהוזכרו לעיל) אלא רק מדרבנן. אישה פסולה לעדות מהתורה, מגזירת הכתוב לפיה רק שני עדים גברים כשרים להעיד. לדעת הרמב"ם הדבר נלמד מלשון הפסוק: "על פי שנים עדים" לשון זכר ולא לשון נקבה. יש מהאחרונים שכתבו הסברים שונים לסיבת הפסול של נשים. אישה יכולה להעיד במספר נושאים, ובהם: כל דבר שמסור בידה של אישה לתקנו, נאמנת היא להעיד לגביו. עדות האישה מתקבלת גם בנושאים חמורים, דוגמת התרת אשת איש להינשא, כגון להעיד על נעדר שאינו בין החיים, ומכוח עדות זו מותרת אשתו של הנעדר מכבלי עגינותה, והיא רשאית להינשא לאחר. האישה כשרה להעיד בכל נושא שמועילה בו עדות של עד אחד, שהם ענייני איסור והיתר, ובהם: כשרות, שחיטה, הפרשת חלה ומעשר, שבת, נידה. האישה כשרה להעיד בענייני ייבום וחליצה. האישה נאמנת להעיד בעניינים שבינו לבינה. האישה כשרה להעיד על אישה שנשבתה שלא נאנסה בידי שוביה, וממילא היא מותרת להינשא לכהן. רשע, שהוא אדם העובר עבירות במזיד, פסול לעדות, הדבר נלמד בגמרא מהפסוק ”אַל תָּשֶׁת יָדְךָ עִם רָשָׁע לִהְיות עֵד חָמָס” (ספר שמות, פרק כ"ג, פסוק א') עדות נמצא אחד קרוב או פסול הערך "פסולי עדות", באנציקלופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה מאמרים בנושא פסולי עדות, באתר ספריית אסיף גרשון הולצר, "עדות אישה במשפט העברי", מתוך סיני, גיליון ס"ז, 1971. (כגון אנשים שאוכלים בשוק בפני כל העם, ואין להם בושת פנים ואינם חוששים להעיד שקר משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות עדות, פרק ט', הלכה ב' ראו למשל במאמרו של הרב חיים שריבר תוספות, כרך תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ד', עמוד ב', ד"ה "הימנוהו" שולחן ערוך, אבן העזר, סימן י"ז, סעיף ג' משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות עדות, פרק ה', הלכה ג' שולחן ערוך, אבן העזר, סימן קס"ט, סעיף ח' וכן סדר חליצה סעיף כד משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק כ"א, הלכה י' משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק י"ח, הלכה ט"ז תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"ז, עמוד א' הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
אייר טראנסט

אייר טראנסט (באנגלית: Air Transat) היא חברת שכר קנדית, שבסיסה ממוקם בנמל התעופה פייר אליוט טרודו, מונטריאול, קנדה. אייר טראנסט דורגה בסקר חברות התעופה העולמי בדרגה של 3 כוכבים והיא אחת מחברות השכר הטובות בעולם. אייר טראנסט הוקמה בהתחלה בשם "קוויבקאייר", בשנת 1986 באמצעות חברת תיירות קנדית בשם Transat A.T, שהייתה אז חברת תיירות מצליחה ברחבי קנדה. הטיסה הבינלאומית הראשונה התקיימה ב-14 בנובמבר 1987 בנתיב מונטריאול - אקפולקו. ערך מורחב – טיסה 236 של אייר טראנסט בשנת 2001 מטוס מדגם איירבוס A330 בעת טיסה מטורונטו לליסבון ביצע נחיתת חירום בשדה התעופה ליז'ס (Lajes) שבטרסיירה, האיים האזוריים, לאחר שמנועיו כבו במהלך הטיסה באמצע האוקיינוס האטלנטי, טיסה זו ביצעה את הדאייה הארוכה ביותר של מטוס נוסעים. צי המטוסים של החברה נכון למאי 2019: מטוסים ששירתו בעבר בצי החברה: בואינג 727-200 בואינג 737-400 בואינג 757-200 לוקהיד L-1011 החברה החלה להפעיל שתי טיסות שבועיות בין מונטריאול לנמל התעופה בן-גוריון החל מ-19 ביוני 2017 באמצעות מטוס מדגם איירבוס A330-300, נכון ליוני 2017 זה הקו הארוך ביותר של החברה. בדצמבר 2018 הודיעה החברה על השהיית טיסותיה לישראל החל מקיץ 2019 משיקולים כלכליים. מדיה וקבצים בנושא אייר טראנסט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אייר טראנסט אייר טראנסט, ברשת החברתית פייסבוק אייר טראנסט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אייר טראנסט, ברשת החברתית אינסטגרם דני שדה, אייר קנדה נגד אייר טרנסאט: הקרב על מונטריאול, באתר ynet, 16 במרץ 2017 נחיתה של מטוס איירבוס 330-200 של החברה בנמל התעופה הבינלאומי מונטריאול-פייר אליוט טרודו, סרטון באתר יוטיוב מיכל רז-חיימוביץ', ‏"לא אגיד שמסוכן לנסוע לישראל, אבל זה מאתגר לשווק אותה", באתר גלובס, 5 ביולי 2017 פרטי צי המטוסים של אייר טראנסט, באתר airfleets.net (באנגלית) https://worldairlinenews.com/2018/06/27/air-transat-signs-agreement-to-lease-seven-new-airbus-a321neos/ Canadian Civil Aircraft Register: History Search Result דני שדה ועמית קוטלר, חברת אייר טרנסאט נחתה בישראל - והתחרות עם אייר קנדה נפתחת, באתר ynet, 19 ביוני 2017 למטייל, אתר. "חדשות התיירות 21.6 | למטייל". אתר למטייל. נבדק ב-2017-06-22. ע"פ דף הפייסבוק הרשמי של אייר טראנסט ישראל
רוגלך

רוגלך או רוגאלך או רוגעלך (מיידיש: "ראָגאַלעך"), הוא מאפה בצק שמרים מסוג לחמניות סהר בצורת שבלול אנכי דו-צדדי (דומה לקרואסון אבל בדרך כלל קטן יותר) הממולא בממרח שוקולד או קינמון. מקורו במטבח האשכנזי, והוא מאפה פופולרי בישראל. לפי רוביק רוזנטל, שמו של המאפה נגזר מהמילה היידית "ראָג" (מפולנית: róg - קרן) - בצורת הקטנה - "ראָגאַלע", או ברבים - "ראָגאַלעך". ייתכן שהמילה היידית נשאלה מהשפה הרוסית בה מאפה זהה ידוע בשם "רוגליק" (Рогалик) הנגזר גם הוא מהמילה "רוג" (рог) שפירושו "קרן". מדיה וקבצים בנושא רוגלך בוויקישיתוף ארז קומרובסקי, כך תכינו רוגלעך מושלמים, באתר ynet, 24 בינואר 2017 מתכוני רוגלך, באתר Dictionary Food רוגלך בקלי קלות של קרין גורן - פודי - Foody, באתר פודי - Foody, ‏1 בינואר 2019 עוגת רוגלך של שי גולן, באתר השולחן רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית: לא עברית ולא נעליים, באתר nrg‏, 20 במאי 2005 ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עץ ספגטי

עֵץ סְפָּגֶטִי הוא עץ בדיוני, שדווח כמתיחה לקראת יום המתיחות באחד באפריל של שנת 1957 בבריטניה. זו הייתה אחת מן הפעמים הראשונות בהן נעשה שימוש בשידור טלוויזיה לצורך מתיחה באחד באפריל. העץ הוזכר בדיווח בתוכנית התחקירים פנורמה של הרשת הבריטית BBC בשנת 1957, בו נמסר כי יבול הספגטי בטיצ'ינו שבשווייץ היה שופע במיוחד השנה, בעקבות חורף נוח וההיעלמות של מזיקי-הספגטי. המשדר הסביר כי הספגטי נקטף מעצי ספגטי, ואחר כך מונח לייבוש בשמש, ולווה בצילומים של קטיף במטעי ספגטי של משפחה שווייצרית. השדרן הסביר כי לקראת סוף חודש מרץ, ישנה ציפייה דרוכה לקראת הקטיף בכל רחבי אירופה, עקב חשש שקרה תפגע בספגטי ותקלקל את טעמו, וכי אורכן של כל אטריות הספגטי זהה, בזכות שנים של טיפוח זנים של עצי ספגטי. כל העובדות האלו הן בדויות, כמובן, משום שספגטי אינו גדל על עץ, אלא מיוצר מקמח חיטה. הדיווח קיבל משנה אמינות בזכות העובדה שהשדרן הידוע ובעל התדמית המכובדת ריצ'רד דימבלבי העניק את קולו למשדר. באותה עת, שנות ה-50 של המאה ה-20, הפסטה לא הייתה מאכל נפוץ בבריטניה, ולכן בדיחה כזו יכלה להתקבל בציבור רחב ללא חשדות. התוכנית שודרה באחד באפריל, וצפו בה כ-8 מיליון אנשים. משרדי ה-BBC זכו למאות שיחות טלפון בעקבות השידור, שביקשו לדעת כיצד ניתן להשיג את העץ. שנים אחרי המשדר המקורי, נעשה שימוש בעצי הספגטי בפרסומת למוצרי ספגטי בבריטניה. שגיא קופר, איך משיגים שיחי ספגטי, באתר ynet, 26 במאי 2005 השידור המקורי, מאתר ה-BBC, בפורמט לנגן RealPlayer אותו השידור, באתר ה-BBC מאמר על המתיחה באתר BBC אריאנה מלמד, עצי ספגטי, למינגים מתאבדים, טלפרומפטר - ועידן הפוסט אמת, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2016 מה יש בזה | פרק 47: עץ הספגטי, סרטון בערוץ "רלוונט - מה יש בזה", באתר יוטיוב (אורך: 44:01)
אדולף גוטליב

אדולף גוטליב (אנגלית: Adolph Gottlieb;‏ 14 במרץ 1903 – 4 במרץ 1974) היה צייר אקספרסיוניזם מופשט יהודי-אמריקאי. גוטליב נולד בניו יורק להורים שהיגרו מאוסטרו-הונגריה. ב-1921 נרשם לסדרת הרצאות של רוברט הרלינג ב-Art Student Leage והחל ללמוד עיצוב ואמנות. הרלינג ייעץ לתלמידיו לצייר במהירות ולא להתעכב על הפרטים והתוצאה הייתה חופש במשיכת המכחול שהדגישו את המסה ולא את הקו. גוטליב הפנים את שיטתו של מורהו, בעיקר את אלמנט הציור הישיר על הבד (ללא סקיצות והכנה על הבד) שהפך למאפיין עקרוני אצל גוטליב. בשנת 1923 הפך מורה לאמנות. בשנות ה-40 של המאה ה-20 הושפע גוטליב מהתנועה הסוריאליסטית (בהשפעת ג'ורג'יו דה קיריקו). לשיטתם, באמצעות השימוש בחפצים מנותקי זהות המנותקים מהקשרם הטבעי ומונחים בחלל ריק ודמיוני היוצר מקום מסתורי המאפשר ניסוי וחקירה עצמית, נעשית חשיפה של דרכו של האדם לעצמו. לדידם, חשיפה זו יוצרת אווירה של חלום, וכהגדרתו של סלבדור דאלי: "פרנויה מבוקרת". בשנת 1950 הוא היה יוזם ומנסח של מכתב "הרגזנים". תקופה זו הולידה אצל גוטליב את הפיקטוגרפים, מודול ציורי המתבסס על סמיכויות מוזרות ומבדיל בין דימויים לבין מציאות. באמצעות מודול זה ניסה גוטליב לעורר אצל הצופה תחושה קיומית ו"לספר" על עולם פנימי שעומד בפני עצמו. גוטליב הושפע מן הסוריאליזם אך נרתע מ"אחיזת העיניים" ומן הדיוק הסוריאליסטי שאפיין את ציוריהם של דאלי ואחרים. הפיקטוגרפים מאופיינים בגריד (רשת) המזכיר קופסאות. בפיקטוגרף מתקבל קונספט חדש ובו כל דימוי הוא סימן משתנה בעל אפשרויות קריאה שונות. השימוש בגריד מושפע מכמה מקורות ביניהם מן הציור הרנסאנסי (פאנלים של מזבחות דוגמת זה שבקפלת סקרובני שבפדובה, איטליה שם ישנו רצף סיפורי הנוצר מציורים ממסוגרים של חיי ישו), אולם בשונה מהכוונה הרנסאנסית ליצור רצף סיפורי, מבקש גוטליב להביע באמצעות הרשת סוג של דילמה, חידה. אין אפשרות לקרוא מיידית את היצירה כי לא ברור מה קטן ומה גדול, מה מקדימה ומה מאחור. במקביל, משמר הגריד את תפקיד הסדר והיציבות שמקנה פריסתו על גבי המשטח. הרשת יוצרת חללים שיכילו תכנים ממיתוסים ותרבויות פרימיטיביות או גילויים מדעיים, או ביומורפיים. גוטליב ניסה ליצור קשר עם המתבונן דרך הסמליות אולם לא היה סימבוליסט. הפיקטוגרפים היו חובקי כל ולמרות מגוון הנושאים בהם עסקו מקובל לראותן כסדרת עבודות המתכתבות בינן לבין עצמן. הפיקטוגרפים היוו גשר ושילוב בין הסוריאליזם לאקספרסיוניזם המופשט. גוטליב עסוק בקוטביות ובהנגדה (מה שיגיע לנקודת שיא בסדרת "ההתפוצצויות" שלו המתייחסת לפיצול הפנימי) ושואף מצד שני לאיחוד ושלמות. במשך 12 שנות עבודתו ניכר מעבר הדרגתי מן הראיה הפסימית של ניכור בתחילת שנות הארבעים לראיה אופטימית של שאיפה לאחדות בשנות החמישים. מדיה וקבצים בנושא אדולף גוטליב בוויקישיתוף אדולף גוטליב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
Xbox

Xbox היא קונסולת המשחקים הראשונה של מיקרוסופט אשר יצאה לשוק ב-15 בנובמבר 2001 בארצות הברית. בתערוכת E3 2005 הכריזה מיקרוסופט על ממשיכת דרכה של ה-Xbox המקורית, ה-Xbox 360, אשר הושקה ב-22 בנובמבר 2005. בין משחקיה המובילים של הקונסולה: סדרת Halo, משחק המכות Dead Or Alive, סדרת משחקי המרוצים Project Gotham ומשחק היריות ההומוריסטי Conker: Live and Reload. קונסולת המשחקים מבוססת למעשה על מחשב אישי רגיל עם חומרה של מחשב אישי מודרני, מערכת הפעלה Windows בגרסה מיוחדת לקונסולה, ודיסק קשיח מובנה, וכן אפשרות לחיבור מקלדת ועכבר (מודל שבהמשך אומץ על ידי קונסולת פלייסטיישן 3 של סוני וכן קונסולות ההמשך שלה), פועל יוצא של רצון החברה המפתחת להגיע לשוק מוקדם ככל האפשר. על החלטה זו שילמה מיקרוסופט במחיר ייצור גבוה במיוחד והפסדים כבדים בשנים הראשונות. עם זאת, מטרת החברה הושגה במלואה: החברה הפכה לשם-דבר בתחום קונסולות המשחק, והצליחה אף להוריד את חברת נינטנדו הוותיקה (עם מכשיר ה"גיימקיוב"), ולהגיע את המקום השני בשוק הקונסולות העולמי, אחרי מכשיר הפלייסטיישן 2 של חברת סוני. למרות החומרה החזקה של מכשירי ה-Xbox, הגרסה המקורית שהושקה ב-2001 מכרה כ-24 מיליון מכשירים בכל העולם בלבד ביחס למתחרה פלייסטיישן 2 של חברת סוני, שמכרה מעל 150 מיליון קונסולות. בשל כך החליטה מיקרוסופט ב-2005 להקדים את מתחרותיה ביצירת מכשיר הדור הבא, ולהשיק את קונסולת ההמשך שלה, ה-Xbox 360. ב-15 באפריל 2010 נסגרו שרתי ה-Xbox Live (אנ') בקונסולה. ה-Xbox המקורי מכיל בתוכו: מעבד אינטל Celeron 733MHz כרטיס מסך מתוצרת NVIDIA. כונן DVD דיסק קשיח 8GB או 10GB (גרסאות שונות - בהתאם לדגם המכשיר) כרטיס רשת במהירות של MB 10/100 Xbox 360 Xbox One Xbox Series X/S אתר האינטרנט הרשמי של Xbox (באנגלית) Xbox, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) נועה ליברמן-פלשקס, Xbox חוגגת 20: מסע היסטורי לרגעים הגדולים של הקונסולה, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2021 Xbox, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Gamers Catch Their Breath as Xbox 360 and Xbox Live Reinvent Next-Generation Gaming (2006, May 10). Xbox.com Retrieved May 27, 2007. ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תואר

האם התכוונתם ל... תואר אקדמי – תואר שמעניקות אוניברסיטאות ומכללות לבוגריהן, לאחר שסיימו לעמוד בכל התנאים הלימודיים והמחקריים המקנים זכות לתואר. תואר ראשון תואר שני תואר שלישי תואר כבוד – מילה או יותר המקדימות לשם אדם המורות על רמת ההערכה שחשים כלפיו. תואר אצולה – סימון מקובל ורשמי של אצילים, המציין בעיקר את סוג האצולה של בעליו. תחביר שם תואר – ממרכיבי המשפט, המשמש לתיאור של שם עצם. תואר הפועל – ממרכיבי המשפט, המשמש לתיאור של פועל.
צינון

האם התכוונתם ל... צינון (דג) – סוג של דג הצטננות – צננת, דלקת חריפה של הלוע העליון והאף, מחלה נגיפית קלה ומדבקת של דרכי הנשימה העליונות קירור – הורדת טמפרטורה של עצם מסוים תקופת צינון – תקופת המתנה הנדרשת מנושאי משרה מסוימים קודם מעברם לתפקיד אחר צנון סינון
דואר זבל

דואר זבל (באנגלית "spam", ספאם) היא הודעה הנשלחת באמצעים מגוונים לנמען בניגוד לרצונו ומהווה בכך מטרד. בסוף המאה העשרים, עם התרחבות השימוש בדואר אלקטרוני, משמש המושג "דואר זבל" בעיקר להתייחסות לדואר זבל אלקטרוני, אך המושג נוצר עוד קודם לכן בהקשר של דבר דואר מודפס, ומתייחס לכל דרכי העברת המסרים: דואר, פקס, טלפון, מסרון וכדומה. קיימים מספר סוגים של דואר זבל, השונים האחד מן השני בצורת פעולתם, באופן ההתמודדות איתם ובהתייחסות החוק האוסר על שליחת ספאם אליהם: דואר זבל מודפס דואר זבל אלקטרוני, הכולל: הודעת דואר אלקטרוני מסרונים הודעה באחת מן התוכנות למסרים מיידים כגון וואטסצאפ הודעת דואר זבל הנשלחת בפקס שיחות ספאם דואר זבל, במשמעות הפשוטה של מושג זה, הוא דבר דואר פרסומי (עשוי נייר) שהוכנס לתיבת הדואר של אדם. דואר זבל אינו ממוען לנמען מסוים, אלא מחולק בצורה שיטתית לכל תיבות הדואר בבניין מסוים או ברחוב מסוים. בדרך כלל דואר זבל אינו נשלח באמצעות הדואר, אלא מחולק על ידי מי שנשלח ספציפית למטרה זו. בדרך כלל דואר הזבל הוא עלון פרסומת. לעיתים, כדי להשיג לו תשומת לב רבה יותר, הוא מוכנס לתוך מעטפה, כך שידמה למכתב רגיל. עיקר הבעיה בדואר זבל היא ההטרדה הגדולה שהוא גורם למקבליו. והצורך למיין את הדואר ולפנות לזבל את תוכן המכתבים והעלונים שדוורו לתיבת הדואר שלו למרות שלא היה לו בהם צורך, בעוד שלפרסום רגיל (בעיתון, בטלוויזיה ובשלטי פרסום) האדם יכול להימנע מלהתייחס, אם רצונו בכך. חוק הספאם האוסר על שליחת דבר פרסומת לנמען שלא הביע את הסכמתו לכך אינו חל על דואר זבל מודפס. עקב העליות הגבוהות בהדפסת והפצת דואר פרסומי מודפס ביחס לפרסומים אלקטרונים כדומת דואר אלקטרוני ומסרונים תופעת דואר זבל מודפס אינה שכיחה במיוחד. על מנת להימנע מפרסום עלונים שמזהמים את הסביבה ופוגעים בדיירים החלו במאה ה-21 להשתמש במקומות ציבוריים ב"מסכי פרסום" דיגיטליים. כך, נתלים מסכים המחליפים את עלוני הפרסום בבנייני מגורים המציגים מידע אינטראקטיבי שמותאם ספציפית לאופי דיירי הבניין ומשולב בפרסומות המותאמות לדיירים. מסכים אלו, מאפשרים גם להפחית את זיהום הסביבה שנעשה על ידי חלוקת עלוני הפרסום שרובם נזרקים לפח, וכן מאפשרת לוועדי הבית להנגיש תוכן רלוונטי לדיירי הבניין ערך מורחב – דואר זבל אלקטרוני השימוש במונח דואר זבל ושכיחות תופעת דואר הזבל קיימת כיום בעיקר בהקשר לדואר זבל אלקטרוני (באנגלית "spam") שהוא תוכן הנשלח לנמען בניגוד לרצונו באמצעים אלקטרונים בעיקר בדואר אלקטרוני אך גם בהודעות באחת מהאפלקציות למסריים מיידים כגון וואטצאפ, במסרונים, בשיחות טלפון אוטמטיות ובפקס. בישראל ובמדינות נוספות החוק אוסר על שליחת דואר זבל באמצעים אלקטרוניים כדוגמת מייל או מסרונים, החוק האוסר זאת בישראל מכונה 'חוק הספאם' ובו אף נקבע פיצוי כספי ללא הוכחת נזק לנמען שקיבל 'דבר פרסומת' בלא שהסכים לכך. כמו כן ספקיות הדואר וחברות האפלקציות למסריים מיידיים פועלות כל העת באמצעים מגוונים על מנת לנטר את דואר הזבל ולמנוע ממנו להטריד את המשתמשים. דואר זבל אלקטרוני שיחות ספאם דיוור אלקטרוני https://www.isoc.org.il/freedom-of-internet/spam/information-to-recipients-of-spam http://www.excellent.co.il/info/spam טליה לוין, ‏ועד הבית השתגע: לוח דיגיטלי במקום פליירים, באתר מעריב אונליין, 6 במרץ 2020
מכבי רעננה

האם התכוונתם ל... מכבי רעננה (אגודה) – אגודת כדורסל לשחקנים צעירים מכבי עירוני רעננה – קבוצת כדורסל מהעיר רעננה מכבי רעננה – קבוצת כדורסל נשים מהעיר רעננה מכבי רעננה (כדוריד) – קבוצת כדוריד מהעיר רעננה מכבי רעננה (כדורעף) – מועדון כדורעף מהעיר רעננה
ארבע האמהות

ביהדות, ארבע האמהות, הן ארבע דמויות מקראיות מספר בראשית, נשותיהם של שלושת האבות: שרה אשתו של אברהם, רבקה אשתו של יצחק, ורחל ולאה נשותיו של יעקב. במסורת היהודית מקובל להצמיד את הכינוי "אמנו" לשמותיהן של ארבע האמהות: "שרה אמנו", "רבקה אמנו", "רחל אמנו" ו"לאה אמנו". על פי המקרא, שרה, רבקה ולאה נקברו לצד בעליהן במערת המכפלה, אך רחל נקברה לבדה בקבר רחל בבית לחם. המקור לכינוי אמהות ולמספרן הוא במסכת שמחות: "אין קורין לאבות אבינו אלא שלושה, ולא לאימהות אימנו אלא לארבע האמהות". התלמוד מבהיר שאף על פי שרחל ולאה אינן אמהות ביולוגיות של האומה כולה, אלא כל אחת היא אם לשבטים מסוימים בלבד, בכל זאת הן נחשבות אמהות האומה בגלל חשיבותן. דבר זה בולט במיוחד על רקע אי הכללת בלהה וזלפה בין האמהות, למרות העובדה שגם הן ילדו ליעקב ילדים שמהם יצאו אחדים משנים עשר השבטים, משום שהיו שפחות. למרות האמור לעיל ובניגוד לאמירה הרווחת אודות ארבע אמהות, כאשר התורה מסכמת את מניין השבטים היא מונה את בלהה וזלפה כחלק מהאמהות (בראשית, ל"ה, כ"ב–כ"ו), ואף חז"ל עצמם מציינים במספר מקורות שיש שש אמהות ומונים את בלהה וזלפה בתוכן (כך לדוגמה במדרש שיר השירים רבה: "שש עגלות צב... ו' כנגד ו' אמהות- שרה רבקה רחל לאה זלפה בלהה", שם, פרשה ו). על פי המקרא, שלוש מתוך ארבע האמהות – שרה, רבקה ורחל – נפקדו בילדים רק לאחר שנים רבות של עקרות. לתופעת עקרות האמהות ניתנו הסברים רבים במדרשים ובהגות היהודית. בניתוח הספרותי המודרני של המקרא, מוטיב העקרות נחשב לחלק מסצנת הדפוס של בשורה על לידת גיבור. חז"ל בבראשית רבה אומרים שהאמהות היו נביאות. רבי חנינא בן פזי לומד זאת מכך שרחל ביקשה ”יֹסֵף ה' לִי בֵּן אַחֵר” (בראשית, ל', כ"ד). מכך שלא ביקשה "בנים אחרים", מוכח שידעה שעתיד להיוולד ליעקב בן אחד נוסף בלבד, וביקשה שהוא ייוולד ממנה. תקופת האבות רות ברטל, ותהי לו לאשה, ויאהבה - האמהות והאבות בראי האמנות המערבית, הוצאת כרמל, 2018. מסכת שמחות, פרק א, יד תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט"ז, עמוד ב' ראו מאמרו של ליאור טל, האמהות השקופות שלנו, בבלוג: מה למעלה מה למטה צבי הבר, מפני מה היו אבותינו עקרים, באתר ישיבת ברכת משה. אברהם קורמן, עקרות האמהות, באתר קטיף.נט. יאירה אמית, ולמה נתעקרו האמהות?, באתר מקרא גשר. בראשית רבה, פרשה ע"ב, פסקה ו'
משפחת הקיסרים

משפחת הקיסרים סרט דוקומנטרי צרפתי משנת 2005 העוקב אחרי להקת פינגווינים קיסריים באנטארקטיקה. הסרט עוקב אחרי הלהקה במשך החורף ועוקב אחרי תהליך גידול הצאצאים בקור הקיצוני. הסרט זכה בפרס אוסקר לסרט התיעודי הטוב ביותר של שנת 2005. בגרסה הצרפתית, ה"דיבוב" הוא מנקודת מבטם של הפינגווינים, כאילו הפינגווינים הם אלו שמדברים. ישנו קול נשי המגלם את הנקבה, קול גברי את הזכרים וקול של ילד את הפינגווינים הצעירים. בגרסה האמריקאית, הקריינות היא יותר קונבנציונלית כאשר מורגן פרימן הוא הקריין. הגרסה העברית מתבססת על זו הצרפתית, ואחד מה"מדובבים" של הפינגווינים בגרסה זו הוא אברי גלעד. "משפחת הקיסרים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "משפחת הקיסרים", באתר נטפליקס "משפחת הקיסרים", באתר AllMovie (באנגלית) "משפחת הקיסרים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "משפחת הקיסרים", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "משפחת הקיסרים", באתר Metacritic (באנגלית) "משפחת הקיסרים", באתר אידיבי "משפחת הקיסרים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
TLS

האם התכוונתם ל... TLS (פרוטוקול) – ראשי תיבות של Transport Layer Security - אבטחת שכבת התעבורה, פרוטוקול אבטחה של האינטרנט The Times Literary Supplement – בראשי תיבות TLS - המוסף הספרותי של הטיימס, שבועון לביקורת ספרות היוצא לאור בלונדון
טורקי

האם התכוונתם ל... כשיוך (במיוחד אתני או לאומי) טורקי – בן לעם הטורקי, ראו טורקים (עם) טורקי – אדם החי באזור טורקיה או דבר המשויך לטורקיה, ראו טורקיה טורקי – אדם המשתייך לאחד העמים הטורקיים (גם "העמים הטוראנים"), ראו עמים טורקיים טורקי – כינוי שכיח למי שהשתייכו לאימפריה העוֹתְ'מָאנִית הטורקית, ראו האימפריה העות'מאנית ככינוי קפה טורקי – משקה חם מפולי קפה, הקשר לטורקיה מיוחס למאורע מקרי לאחר קרב וינה בסוף המאה ה-17 הטורקי – בובה מכנית בעלת "מראה של טורקי" שנבנתה על ידי הממציא ההונגרי וולפגנג פון קמפלן בסוף המאה ה-18, נטען שהיא מסוגלת לשחק שחמט באופן אוטומטי והתגלתה כהונאה טורקי (אנגליה) – עיירה במחוז דבון שבאנגליה, הממלכה המאוחדת טורקי (אוסטרליה) – עיירה במדינת ויקטוריה שבאוסטרליה טורק (פירושונים) טורקי טורקי (פירושונים) למשמעויות נוספות ראו Torquay (disambiguation) בוויקיפדיה באנגלית.
השערת אוילר

בתורת המספרים, המונח השערת אוילר מתייחס להכללה שהציע לאונרד אוילר עבור המשפט האחרון של פרמה. פרמה טען שאם   2 < n {\displaystyle \ 2<n} , אז סכומן של שתי חזקות n-יות (של מספרים שלמים שאינם אפס) לעולם אינו יכול להיות חזקה n-ית. על כך כתב אוילר: "גאומטריקנים רבים סבורים שניתן להכליל את <טענתו של פרמה>. בדיוק כפי שאין שתי קוביות שסכומן או הפרשן הוא קובייה, ברור שלא ניתן להציג שלוש חזקות רביעיות שסכומן הוא חזקה רביעית, ושלפחות ארבע חזקות רביעיות דרושות כדי שסכומן יהיה חזקה רביעית (גם אם דוגמה כזו טרם ניתנה). באופן דומה, נראה שלא ניתן להציג ארבע חזקות חמישיות שסכומן הוא חזקה חמישית, וכך הלאה". אוילר ידע, מן הסתם, שפרנסואה וייט מצא ב-1591 אינסוף פתרונות למשוואה   a 3 + b 3 + c 3 = d 3 {\displaystyle \ a^{3}+b^{3}+c^{3}=d^{3}} . עם זאת, להשערה לא ניתנה כל ראיה, והיא נותרה לא מוכרעת, עד שנת 1966. בשנת 1911 מצא R. Norrie את הדוגמה שאוילר חיפש, ובה ארבע חזקות רביעיות המצטרפות לחזקה רביעית:   30 4 + 120 4 + 272 4 + 315 4 = 353 4 {\displaystyle \ 30^{4}+120^{4}+272^{4}+315^{4}=353^{4}} . רק ב-1966 נמצאה, בעזרת מחשב, דוגמה נגדית להשערה, בארבע חזקות חמישיות:   27 5 + 84 5 + 110 5 + 133 5 = 144 5 {\displaystyle \ 27^{5}+84^{5}+110^{5}+133^{5}=144^{5}} . ב-1988‏ הראה נועם אלקיס (בעקבות עבודה של Demjanenko מ-1973), איך אפשר לבצע פרמטריזציה של המשוואה   x 4 + y 4 + z 4 = 1 {\displaystyle \ x^{4}+y^{4}+z^{4}=1} כמשפחה של עקומים אליפטיים, והראה שמשפחה זו ישנם אינסוף עקומים בעלי דרגה חיובית; את הנקודות הרציונליות על עקום כזה אפשר לתרגם לפתרון בשלמים של המשוואה   A 4 + B 4 + C 4 = D 4 {\displaystyle \ A^{4}+B^{4}+C^{4}=D^{4}} . ניתוח זה אפשר לאלקיס למצוא את השוויון   2682440 4 + 15365639 4 + 18796760 4 = 20615673 4 {\displaystyle \ 2682440^{4}+15365639^{4}+18796760^{4}=20615673^{4}} . חיפוש ממוחשב שאלקיס הנחה גילה באותו זמן גם את הפתרון הקטן ביותר:   95800 4 + 217519 4 + 414560 4 = 422481 4 {\displaystyle \ 95800^{4}+217519^{4}+414560^{4}=422481^{4}} . כהכללה נוספת של השערת אוילר, הוצע שלמשוואה ∑ i = 1 n a i k = ∑ j = 1 m b j k {\displaystyle \sum _{i=1}^{n}a_{i}^{k}=\sum _{j=1}^{m}b_{j}^{k}} אין פתרון כאשר   m + n ≤ k {\displaystyle \ m+n\leq k} . השערת אוילר לוח זמנים של השערת אוילר ובעיות דומות השערת אוילר, באתר MathWorld (באנגלית) On A^4 + B^4 + C^4 = D^4, Mathematics of Computation, Vol. 51 (144), (1988), 823-833 Lander, L., Parkin, T., and Selfridge, J., “A Survey of Equal Sums of Like Powers”, Math. of Comp, Vol 21, 1967, 446-459