פרשת סומרפין

פרשת סומרפין היא פרשה בה נתנה המדינה ערבות להלוואות שלקחה חברת ספנות בשם סומרפין, שהייתה נטולת הון עצמי. לאחר נפילתה של החברה נגרמו למדינה הפסדים כבדים כשנאלצה לפרוע את הלוואותיה. במהלך חקירת הפרשה נתגלו קשרים הדוקים בין בעל החברה לגורמי ממשל. היה זה אחד המקרים הראשונים של קשרי הון-שלטון שהתפרסמו בארץ. בשנת 1955 הקים איש עסקים בשם מאיר הלוי חברת הובלה ימית בשם "סומרפין" ורשם אותה בז'נבה שבשווייץ. מייד לאחר הקמתה החל הלוי במשא ומתן עם ממשלת ישראל להיכנס כשותפה ברכישת ותפעול האוניות שתרכוש החברה. ב-1958 נחתמה השותפות בין סומרפין, החברה הממשלתית "אפיקי נפט" וחברת "צים" כשבהסכם מוכנה המדינה לערוב להלוואות שתיקח סומרפין בהיקף של כ-18 מיליון דולר (כ-200 מיליון דולר בערכי 2016). בדיעבד התברר שהחתימה נעשתה מבלי שנבדק היקף ההון העצמי של החברה ויכולתה להחזיר הלוואות אלו. לאחר החתימה, בין השנים 1960–1965, החלה החברה המשותפת בתהליך גידול שכלל פתיחת משרדים במקומות שונים בעולם וכן ברכש של מגוון ספינות להובלת דלקים, דגים, תוצרת חקלאית, סחורות ונוסעים. האוניות שרכשה החברה כללו, בין השאר, את: מכלית נפט "אורורה" (אור-אורה) אוניות הנוסעים/מעבורת "בילו" ו"נילי" אוניות הדיג "חירם 1" ו"דוגית" אוניות הובלה בקירור "הקוטב הצפוני" ו"דניאלה" בשנת 1963 מונה אל"ם עמנואל נשרי לנהל את החברה. במהלך שנת 1965 החלו להתברר הקשיים הכלכליים בהם נתונה החברה זאת בעקבות סדרה של תביעות משפטיות שהוגשו מצד ספקים ושותפים כלכליים. כמו כן התפרסם שחברת סומרפין הפסיקה לשלם שכר לעובדיה. בדיקת מצבה הכלכלי של סומרפין העלתה שהיקף חובותיה מסתכם בכ-32 מיליון דולר בעוד ששווי הרכוש שלה נאמד בכ-18 מיליון דולר. במהלך 1966 הוכרזה החברה כפושטת רגל והחל תהליך עיקול הנכסים על ידי הנושים וממשלת ישראל ביניהם על מנת לכסות חלק מהחובות. בגלל היקף הערבויות שנתנה הממשלה לחברה נגרמו לממשלה הפסדים משמעותיים. הגילוי על מתן הערבות על ידי המדינה לחברה ללא בדיקת יציבותה הפיננסית והיקף ההון העצמי שלה גרם לסערה במדינה והנושא נדון בהכנסת, בוועדת הכספים ואף הועבר לעיונו של מבקר המדינה. אחד החשדות שעלו היה שהבעלים, מאיר הלוי, הצליח לבנות קשרים טובים עם גורמים משמעותיים במסדרונות השלטון ואלו דחפו את ועדת הכספים לאשר את ביטחונות המדינה ללא בדיקת יציבות פיננסית מספקת. בין השאר פרסם שר האוצר, פנחס ספיר את "תיק המתנות" הכולל רשימה של גופים שנהנו מתרומות ממאיר הלוי וביניהם מפלגת רפ"י ובית ז'בוטינסקי אולם מייד קמה צעקה על כך שמהרשימה הועלמו גופים של מפא"י. במהלך 1967 המשיכו הדיונים בכנסת על הפרשה כשבמקביל התבקש מבקר המדינה לחקור את הנושא. חברת סומרפין פסקה מלפעול, משרדיה נסגרו ורכושה נמכר. הבדיקה הממשלתית הפכה לוויכוח פוליטי כשכל מפלגה מאשימה את המפלגה השנייה. לא מונתה ועדת חקירה, לא התגלה מי אישר את הערבויות ומה קיבל בתמורה. המפלגה המובילה באותה עת, מפא"י, שכנראה אנשיה אישרו את הערבויות, מוססה את החקירה ובסופו של דבר החליטה ועדת הכספים שהחלטותיה של הוועדה היו תקינות מאחר שלא הובאו לידיעתה כל העובדות על מאיר הלוי. אף על פי שהדיונים המשפטיים נמשכו עוד שנים אחדות פרצה ב-1967 מלחמת ששת הימים והשכיחה מתודעת הציבור את הפרשה. אמנון סלעי, אנית המעבורת בילו, "מערכות ים", 84 מאי 1967, עמ' 22. חנן יוסף, תוכנית "סומרפין" - חלום שנגוז, על המשמר, 22 ביוני 1966 אריאלה ראובני, פרשת "סומרפין" - הפסד כספים ויוקרה, דבר, 25 בנובמבר 1966 שלום רוזנפלד, דגל ושמו "סומרפין", מעריב, 30 בדצמבר 1966 יוסף לפיד, מי אתה מאיר הלוי, מעריב, 30 בדצמבר 1966 פרשת "סומרפין" ולקחיה, דבר, 30 באוקטובר 1967 יובל אליצור, "סומרפין" פוסט מורטם (א) - החברה טבעה במים עכורים, מעריב, 27 בנובמבר 1968 בא לנהל מו"מ על רכישת אניות-מיכל מהשילומים, למרחב, 1 בינואר 1956 מנהל חברת "סומרפין" למו"מ בארץ, חרות, 30 בספטמבר 1958 הוקמה חברה להפעלת המיכליות שנקנו ביפן, דבר, 28 באוקטובר 1958 תוקם חברת ספנות חדשה להובלת נפט, הצופה, 19 בינואר 1959 חברת "סומרפין" משקיעה 25 מיליון דולר בבניית אניות חדשות, הצופה, 10 באוגוסט 1960 אניות "סומרפין" והיצוא הישראלי, חרות, 12 ביוני 1964 המיכלית החדשה "אור-אורה" תגיע מחר לנמל חיפה, דבר, 12 באוגוסט 1960 האוניה "בילו" תושק בחודש ספטמבר, הצופה, 16 ביולי 1963 "סומרפין" תפעיל בסוף אפריל את אוניית המעבורת "בילו", על המשמר, 13 בינואר 1964 "נילי" תושט בשנת 1965, על המשמר, 12 באוגוסט 1964 ספינת דיג בת אלף טונות נבנית במספנה צרפתית, דבר, 24 בנובמבר 1961 "חירם 1" אונית הדגל של צי הדייג תושק היום בנמל לה-האבר בצרפת, חרות, 14 בספטמבר 1962 אריאלה ראובני, "חירם 1" בנמל הבית, דבר, 19 באוגוסט 1963 האוניה "דניאלה" תושק מחר בשטרסבורג, על המשמר, 4 ביולי 1960 פיליפ בן, איש עסקים יהודי מז'נבה תובע מהלוי 400 אלף דולר פיצויים, מעריב, 14 בדצמבר 1966 ראובן בן צבי, ספרד איימה לעקל את אניותיה של "סומרפין" בגלל חובות לחברות ספרדיות, מעריב, 7 באפריל 1965,המשך הוראות לימאי "בילו" בעניין הלנת השכר, הַבֹּקֶר, 26 בנובמבר 1965 הממשלה שילמה חוב של "סומרפין", הצופה, 10 במאי 1966 יצחק שור, מפנקס הכנסת - פרשת "סומרפין", על המשמר, 23 בנובמבר 1966 יצחק שור, מפנקס הכנסת - מי אשם בטביעת צי "סומרפין", על המשמר, 8 בדצמבר 1966 י.ש שפירא דוחה בחריפות רמזים נגדו בעניין "סומרפין", דבר, 7 בדצמבר 1966 מבקר המדינה יבדוק הערבויות ל"סומרפין", דבר, 3 בינואר 1967 אריאל וינשטיין, דו"ח מבקר המדינה קובע: הממשלה העלימה מוועדת הכספים את מצבה הרעוע של "סומרפין", מעריב, 29 באוקטובר 1967