ראובן מרגליות

הרב ראובן מרגליות (ז' בכסלו תר"ן, 30 בנובמבר 1889 – ז' באלול תשל"א, 28 באוגוסט 1971) היה רב, חוקר תורני, וספרן, מחברם של ספרים רבים במגוון נושאים תורניים. מנהל ספריית הרמב"ם, חתן פרס ישראל ופרס הרב קוק לספרות תורנית. נולד בלמברג (לבוב) שבגליציה למשה ולמרים לבית לוטבק. בצעירותו למד אצל הרב משה זאב מזוזה והרב דוד טוניס אך עיקר לימודו היה עצמאי. בהיותו בגיל אחד עשרה כתב את חיבורו הראשון קונטרס על חושן משפט. לאחר שיצא מרשות המלמדים למד באופן עצמאי בבית המדרש של חסידות זידיטשוב. בגיל ארבע עשרה התייתם מאביו ונאלץ להיכנס לעסקי אביו וניהל את חנותו. בתקופה זו פרסם לעיתים מאמרים בעיתוני התקופה, מחזיקי הדת, ו"המצפה", בגיל שמונה עשרה נישא לחיה גנדיל לבית שיין. בגיל עשרים ושתיים הופיע ספרו הראשון תולדות אדם – תולדות המהרש"א. את הספר כתב לזכר אביו משה, והקדישו לאמו וחותניו. לאחר מכן הוציא את ספרו קב בשמים – הערות בדברי בעלי התוספות. בשנים אלו כתב גם את חיבורו תולדות רבי חיים בן עטר אך עקב מלחמת העולם הראשונה נאלץ להדפיסו בתרפ"ו. הספר נדפס לזכר הוריו ומחותניו. בתרע"ד בהיותו בן עשרים וארבע הוסמך לרבנות על ידי רבי מאיר אריק מבוצ'אץ', ורבי משה באב"ד. למרות קבלת הסמיכה לא קיבל עליו משרה רבנית ופתח בית עסק לספרים, החנות היוותה בית ועד לדיונים על ספרים חדשים ומקום מפגש לידיעות בנושאי הספר התורני. במלחמת העולם הראשונה נמלט לווינה, קיבל צו גיוס לצבא האוסטרו-הונגרי והסתתר שנתיים בביתו. בתקופה זו כתב את ספרו נפש חיה. לאחר מכן קיבל פטור מהצבא בשל סמיכתו לרב, בהקדמתו לספר נפש חיה מתאר את ימיו אלה: ”אך זאת אזכרה לילי חורף הארוכים בהיותי סגור ומסוגר לבדי בחוסר כל זה נר, כי מיראה שאנשי הבית בראותם נר דלוק כל הערב ירגישו כי אדם מסתתר במעון זה לכן לא נדלק גם נר, אך לאור להב האש שבתוך התנור החורף למדתי וכתבתי שטוח על הרצפה במצב כזה של דכדוך נפש... אבל יחד עם זה סביבה משפחתית נאמנה של אהבה טהורה וקדושה של תקות וחדות החיים ערכתי את ספרי זה”. אחד הדברים שסייעו לשחרורו מהצבא היה הדרשה שהדפיס לכבוד הקיסר קרל הראשון, קיסר אוסטריה. עד תאריך זה (תרצ"א) הדפיס הרב מרגליות עשרים ספרים. באותו זמן עסק גם בפעילות ציבורית בתנועת המזרחי וההיסתדרות הציונית בגליציה, במסגרתה שימש בתפקידים שונים: נשיא התנועה בגליציה המזרחית, חבר ההנהלה הראשית של קק"ל, וייסד בתי ספר דתיים לאומיים. בתקופה זו אשתו חלתה ונפטרה, לא השאירה ילדים אחריה. בטבת תרצ"ה (1934) עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. טרם עלייתו הציעו לו מהר"ם שפירא, הראי"ה קוק, והרב בן ציון מאיר חי עוזיאל לכהן כרב באחת המושבות אך הוא סירב, ככל הנראה מפני שהעדיף שלא לקבל שכר על משרה תורנית. בהיותו בארץ נישא בשנית לאסתר בת הרב מאיר הכהן טויבה, גם ממנה לא נולדו לו ילדים. משנת עלייתו לארץ שימש מנהל ספריית הרמב"ם בתל אביב. בתקופת כהונתו כמנהל הספרייה צמחה הספרייה מחמישים ספרים לחמישים וארבע אלף ספרים, ב-1967 יצא לפנסיה, את מקומו מילא הרב עזריאל הילדסיימר. הרב מרגליות שימש כחבר מועצת המכון לעריכת התלמוד הישראלי השלם, וכחבר במועצת המנהלים של מוסד הרב קוק. בשנותיו האחרונות חלה ונפטר בבית החולים איכילוב בז' באלול תשל"א בגיל שמונים ואחד. הלווייתו יצאה מביתו ברחוב יבנה 3 בתל אביב והוא נקבר בבית הקברות נחלת יצחק. בבחירות לכנסת השישית הוצב בצורה סמלית במקום ה-118 של רשימת המפד"ל. סגנון כתיבתו של מרגליות הוא בעיקר בקיאותי, בספריו הרבים מציין לאלפי מראי מקומות ומגלה בקיאות רבה בכל מרחבי הספר התורני. אפיק נוסף בכתיבתו של מרגליות הוא חידושיו הבולטים, לדוגמה: הסברו על ארבע מאות בניו של דוד המלך שלטענתו היא טעות בגרסה, הסברו ששנים עשר נשותיו של בר קפרא נגרמו מייבום, וחידושים רבים אחרים. תחומי כתיבתו של מרגליות רבים. ניתן לחלק את כתיבתו למספר דרכים, הלכה ותלמוד, דרוש, ביוגרפיה, מחקר, וקבלה. בתחום ההלכה כתב מספר ספרים: טל תחיה העוסק במשפט עברי ובמדינה המתחדשת, נפש חיה הערות וביאורים קצרים על סדר שולחן ערוך אורח חיים, מקור הברכה על ענייני ברכות, ניצוצי אור – הערות קצרות על סדר הש"ס, מרגליות הים - מאות הערות וביאורים על מסכת סנהדרין המהווה ספר יסוד במסכת סנהדרין. כמו כן ההדיר את ספר חסידים ושו"ת מן השמים. בתחום הדרוש כתב את הספרים ילקוט פנינים, ילקוט מרגליות, ודברים בעתם ואחרים, בספרים אלו ליקט ואסף עשרות מאמרים ופנינים העוסקים בדרוש. בתחום הביוגרפיה כתב את תולדותם של מספר ראשונים אשר עסקו בפולמוס - רמב"ן, רבי יחיאל מפריז ורבי אברהם בן הרמב"ם, ותולדותם של רבים מגדולי החסידות - רבי מאיר מפרמישלאן, רבי לייב שרה'ס, רבי ברוך ממז'יבוז' ואחרים. בתחום הקבלה ההדיר את הספרים העיקריים של תורת הקבלה ספר הזוהר, תיקוני הזהר, זוהר חדש, וספר הבהיר. את ספרים אלו ההדיר בצירוף אלפי הערות (לספר הזהר כתב מעל ששים אלף הערות) אשר עסקו בבירורי גרסאות, מקבילות לספרי חז"ל אחרים, בירור ההלכה למעשה, ועוד. להערותיו אלו קרא ניצוצי זהר. כמו כן כתב את הספר שערי זהר אשר עוסק בהבאת דברי הזהר על סדר התלמוד. בתחום המחקר עסק רבות בחקר תורת ההלכה של הרמב"ם וכתב על נושא זה כעשרה מאמרים, למהותן של השגות הראב"ד, השוואת דברי הרמב"ם לזוהר, ועוד. תחום נוסף שחקר הוא התלמוד וכתב על כך מספר ספרים, יסוד המשנה ועריכתה על צורת כתיבת המשנה, שם עולם על מחלוקות והבאת דברים בשם אומרם בש"ס, לחקר שמות וכינויים בתלמוד וכן מחקרים בדרכי התלמוד וחידותיו על סגנונות של אמוראים, פסבדונים בתלמוד, על חידות בדבריהם ועוד. ספריו לפני עלייתו לארץ יצאו ברובם בהוצאתו, לאחר העלייה לארץ רוב ספריו יצאו על ידי מוסד הרב קוק. בתשנ"ח הוציא נחום שטיין ארבעה כרכים של אסופה מכתביו. בשנת תשס"ד הוקם על ידי אחיינו הרב חנניה ויינברגר והרב איל בן דוד בבאר שבע מכון להוצאת כתבי הרב מרגליות. עד כה הוהדרו על ידי המכון שמונה מספריו. הרב שמואל אשכנזי ואחרים האשימו את מרגליות שבכתביו לא הקפיד על הבאת דברים בשם אומרם. ואכן הרב מרגליות עצמו בפתח ספרו "מקור הברכה" (מהדורת לבוב תרצ"ד) העתיק את דברי רמב"ן בהקדמתו לקונטרס דינא דגרמי אשר מתנצל שבספריו יש לעיתים הבאות דברים שלא בשם אומרם. גרשם שלום כתב ביקורת על הספר Jacob Emden: a man of controversy, מאת מורטימר ג' כהן (Mortimer J. Cohen), בביקורת טען שרבי יהונתן אייבשיץ אכן היה שבתאי וכדברי רבי יעקב עמדין. הרב מרגליות תקף את דבריו בחריפות ופרסם שני מאמרים בעניין: סיבת התנגדותו של רבינו יעקב עמדין לרבינו יהונתן אייבשיץ, להקטגוריה שנתחדשה, בהם הציג סיבות אחרות להתנגדותו של רבי יעקב עמדין על רבי יהונתן אייבשיץ, גרשום שלום בתגובה למאמרים פרסם חוברת בשם "לקט מרגליות" בה ענה להשגות מרגליות. בחוברת מכנהו "מר מרגליות" ולא "רב" כמקובל. מרגליות בתגובה הכין טיוטה לפרסום בה גינה בצורה נחרצת את דברי שלום ומחקר הקבלה החילוני בכלל, והאשימו באי אובייקטיביות. במיוחד לעג מרגליות על חוסר הידע שלו בספרות היהודית ועל שמושו בספרות עזר. מרגליות לא פרסם את דבריו, יצחק רפאל פרסם חלק מהדברים, לאחר שנים אבישי אלבוים פרסם את הטיוטה בשלמותה. אגב ויכוח זה התעוררה מחלוקת שנייה בין השניים בקשר לדרוש התנינים לנתן העזתי. שלום ראה באזכור של הרב אייבשיץ לדרוש התנינים הוכחה לשבתאותו. ואילו הרב מרגליות יצא כנגד קביעה זו, בטענה שזהו שם של מאמר בזוהר וכמו שכינוהו מספר ממקובלים. אברהם ביק (שאולי) טען ששלום חזר בו בשל גילוי של דרוש תנינים קדום. בנוסף, הרב מרגליות פרסם מאמר בשם "שאלות ביקורת הזוהר מתוך ידיעותיו על ארץ ישראל" בו חולק על מספר טענות של שלום. כשהרב מרגליות פרסם את ספרו ניצוצי זהר על ספר הזהר שלום כתב מאמר ביקורת בהארץ. חנניה ווינברגר אחיינו של מרגליות סיפר שהשניים השלימו ואף שלום התארח בביתו של מרגליות למטרות פיוס. יש שפקפקו ב"השלמתם". לאחר מעל 10 שנים, במכתב לאברהם מאיר הברמן כינה שלום את מרגליות "אלופנו ומיודענו". הרב ראובן מרגליות זכה למספר פרסים: פרס ישראל לספרות תורנית תשי"ז, על ספריו על הזוהר. בנימוקי ועדת השופטים נאמר: ”שבעה חיבורים גדולי הכמות ורבי האיכות פירסם הרב מרגליות בהוצאת מוסד הרב קוק, על כל ספרי היסוד של תורת הקבלה - הזוהר, זוהר חדש, תיקוני הזוהר, וספר הבהיר, ואחרון אחרון שערי זהר ומטרה אחת לכולם – לגלות את אלפי הקשרים והשפעת הגומלין שבין ההלכה והקבלה על ידי מראי מקומות למקורות ועל ידי השוואות קולעות המפיצות אור חדש על הדברים, עמדו לו למחבר המפורסם זה עשרות שנים במחקריו התורניים המרובים והמעמיקים, בקיאותו המפליאה, תפיסתו הישרה ושקידתו המפליאה... עבודה חלוצית זו מהווה תרומה חשובה להבנת הגלוי והחתום בספרות התורנית”, את כספי הזכייה תרם הרב מרגליות למוסד הרב קוק. עם קבלת הפרס נערך אירוע לכבודו. פרס הרב קוק לספרות תורנית בקטגוריה ספרות מחקר וספרי עזר תורניים לשנת תש"ג-תש"ד, ופרס כבוד על מהדורת ספר הזוהר לשנת תשי"ג-תשי"ד. מפתח העיר תל אביב ב-1967 ביציאתו לגמלאות. תולדות אדם, תולדותיו ומשנתו של המהרש"א, לבוב תרע"ב, באתר היברובוקס, הספר נדפס מחדש על ידי אהבת שלום, בירושלים תשפ"ג כולל מכתבים על הספר. ויכוח הרמב"ן ותולדות הרמב"ן, בילגוריה תרפ"ח, באתר היברובוקס מילואים לספר נדפסו בחוברת הרמב"ן וירושלים, חלק ד; הספר נדפס מחדש על ידי מכון התורה והארץ תשע"ח. ויכוח רבי יחיאל מפריז, תולדות רבי יחיאל ותקופתו, קורות הוויכוח ותוצאותיו, לבוב תרפ"ח, באתר היברובוקס מלחמות ה' לר' אברהם בן הרמב"ם, בצירוף מאמר על דרשות חז"ל ואגרות, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"ג, באתר אוצר החכמה. נר למאור, הערות וביאורים על הספר "אור החיים הקדוש" ותולדות מחברו רבי חיים בן עטר, בילגוריה תרצ"ב; מוסד הרב קוק ירושלים תשי"ט. תפארת אדם, תולדות רבי דוד משה מטשורטקוב, תרצ"ג, באתר היברובוקס גבורת ארי, תולדות רבי לייב שרה'ס ואמרותיו, לבוב תר"ץ; בתוך "קהל חסידים החדש", תש"ך; בתוך "ספרים קדושים" חלק ג, ברוקלין תשמ"א. שיחות חכמים, תל אביב הוצאת מרגליות, תרצ"ח; בית מוריה תשס"ט יחד עם דברים בעתם. הלולא דצדקיא, רשימת תאריכי פטירת צדיקים, לקוטי הלכות להשתטחות על קברי צדיקים, תפילות וזמני הדלקת נרות, לבוב תרפ"ט; תל אביב בין תרצ"ה לתרצ"ט; "ספרייתי" תל אביב תשכ"א. אור המאיר תולדות רבי מאיר מפרמישלן וזקניו, לבוב תרפ"ו (בעילום שם); תל אביב תשכ"ד; ברוקלין תשמ"ה; באר שבע תשס"ז. מרגניתא דרבי מאיר, תולדות רבי מאיר מפרמישלן, שיחותיו ודברי תורתו, לבוב תרפ"ו; גרמניה תש"ח; תל אביב תשכ"ד; באר שבע תשס"ח, באתר היברובוקס. בוצינא דנהורא, תולדות רבי ברוך ממז'יבוז', בילגוריה תר"ץ, באתר היברובוקס כולל הספרים בוצינא דנהורא, אמרות טהורות ומגדל דוד; ושוב תחת השם מקור ברוך, זמושץ' תרצ"א, במהדורה זו השמיט את שאר החיבורים. אמרי קדוש השלם, דברי תורה מרבי אורי מסטרליסק, כולל קונטרס "אור עולם" - תולדותיו, לבוב תרפ"ח; ירושלים תשכ"ה, באתר היברובוקס אברהם איטינגא, אמרי צדיקים, לבוב, תרפ"ט, אמרות, הגיגים, פתגמים ודברי חכמה מאדמורי"ם, רבנים, נשים וילדים, באתר היברובוקס יצחק שוסטיק, מליץ יושר, ביוגרפיה של רבי לוי יצחק מברדיטשוב ביידיש, לבוב תר"ץ; ברוקלין תשמ"ז. מיכאל ברור, פאר יצחק, תולדות רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב, לבוב תרפ"ח; ירושלים תשכ"ה. שערי זהר, השוואת דברי הש"ס והמדרשים לזוהר, מוסד הרב קוק, ירושלים תשט"ז, באתר אוצר החכמה ספרי קבלה בההדרתו: ספר הזוהר, עם הערות דרך אמת והגהות מהרח"ו בתוספת הערות ניצוצי זוהר – השוואות למאמרי חז"ל במקומות אחרים, ביאורים, הקבלות בזוהר עצמו, תמצית פסקי ההלכה בזוהר, שלשה כרכים, ירושלים: מוסד הרב קוק, ת"ש-תש"ו; תשט"ז; תש"ך; תשכ"ד. ספר הבהיר, עם פירושי הראשונים, וביאור 'אור בהיר', ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"א. זוהר חדש עם ניצוצי זהר, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"ג. תיקוני הזהר עם ניצוצי זהר, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"ח. ילקוט מרגליות, חומר דרושי, לבוב תרפ"ז, באתר היברובוקס ילקוט פנינים, חומר דרושי, לבוב תרפ"ט, באתר היברובוקס הגדה של פסח באר מרים וקהלת משה, תל אביב הוצאת מרגליות, תרצ"ז; הוצאת מינצר תש"י; פרי הארץ תשמ"ה; ספריית בית אל ירושלים תשס"ד. דברים בעתם, חומר דרושי, "ספרייתי", תל אביב תשי"ט, באתר אוצר החכמה.; בית מוריה, באר שבע תשס"ט. מלאכי עליון, אנציקלופדיה לענייני מלאכים, ירושלים מוסד הרב קוק, תש"ה; תשכ"ד; תשמ"ח. יסוד המשנה ועריכתה, סקירה כללית על השתלשלות מימות אנשי כנסת הגדולה עד חתימתה, ותוכנית סדורה, ספר זה הוא מאמר מתוך ספרו קוי אור. לבוב תרפ"ג; לבוב תרצ"ג; מוסד הרב קוק ירושלים תשט"ז; מוסד הרב קוק ירושלים תש"ן. המקרא והמסורה קובץ מחקרים, מוסד הרב קוק, ירושלים תשכ"ד; תשכ"ה; תשמ"ט. מחקרים בדרכי התלמוד וחידותיו, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשכ"ז; תשמ"ט, יחד עם "עוללות", באתר אוצר החכמה. עוללות, מחקרים תלמודיים קצרים, ירושלים תש"ז; מוסד הרב קוק, ירושלים תשמ"ט (יחד עם מחקרים בדרכי התלמוד וחידותיו). שמות וכינויים בתלמוד, נספח למבוא התלמוד למהר"ץ חיות, לבוב תרפ"ח, הספר יצא כספר נרחב תחת השם: לחקר שמות וכינויים בתלמוד, מוסד הרב קוק ירושלים תש"ך; תשמ"ט. שם עולם, בענייני אמירת דבר בשם אומרו, לבוב תרצ"א; מוסד הרב קוק תשכ"ב. המודיע, ירחון לביבליוגרפיה בקורת ספרים ושאר ענייני ספרים, גיליונות א-יד לבוב תרצ"ב-תרצ"ד, ואחריהם גיליונות א-ז תל אביב תרצ"ה-תרצ"ח, באתר אוצר החכמה מרגליות הים, על מסכת סנהדרין, ירושלים תשי"ח כשמונה מהדורות יצא מאז. קב בשמים, הערות בדברי בעלי התוספות, לבוב תרע"ג, באתר היברובוקס ניצוצי אור, הערות על התלמוד ועוד ספרי חז"ל, מוסד הרב קוק, ירושלים תשכ"ד; תשס"ב. נפש חיה, הגהות הערות וחידושי דינים לשולחן ערוך חלק אורח חיים, לבוב תרצ"ב; הוצאת "זוהר" תל אביב תשי"ד; ברוקלין תשמ"ג; בית מוריה תשס"ז. קוי אור, חקרי הלכה במשפט היישוב המדיני בישראל ומאמרים שונים, לבוב תרפ"א נכתב לכבוד הרברט סמואל, הספר יצא בהרחבה תחת השם טל תחיה, תרפ"ב, ונדפס שוב על ידי בית מוריה בתשס"ח. מקור הברכה, בירור מצוות שמברכין על עשייתם ומטבע ברכותיהן, לבוב תרצ"ד, באתר היברובוקס מקור חסד, צוואת רבי יהודה החסיד, תולדותיו כולל הגהות ממספר רבנים, רוב ספר זה לקוח ממהדורת ספר חסידים תרפ"ד, הספר הוכנס למהדורת ספר חסידים הוצאת מוסד הרב קוק תשי"ז והלאה. ספרי הלכה בההדרתו: ספר חסידים (כת"י בולוניה), כולל פירוש מלוקט מפירושי רבי דוד אפטרוד, רבי דוד גרינהוט, ורבי סעדיה חלאוונה, יחד עם הגהות החיד"א, מראי מקומות, מבואות וציונים, לבוב תרפ"ד; ירושלים מוסד הרב קוק, תשי"ז, במהדורה זו הוכנס ספרו מקור חסד שכלל הערות ממספר רבנים, תולדות המחבר, וצוואת רבי יהודה החסיד, ושוב על ידי מוסד הרב קוק, תש"ך; תשכ"ד; תש"ל. שו"ת מן השמים לר' יעקב ממרויש (עם מבוא ארוך בענייני פסיקת הלכה על פי רוח הקודש), לבוב תרפ"ו; לבוב תרפ"ט; ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"ז. א. סיבת התנגדותו של רבינו יעקב מעמדין לרבינו יהונתן אייבשיץ. ב. להקטגוריה שנתחדשה., תל אביב תש"א רבי שאול לוין מזייף הספר בשמים ראש, ירושלים תש"ד, תדפיס מארשת (ספר שנה של אגוד סופרים דתיים) תש"ד. תפקיד המופלא בבית הדין הגדול, תדפיס מחוברת היובל לרב הרצוג של כתב העת קול תורה שנה ג חוברות א-ד תש"ט. לתולדות אנשי שם בלבוב, תדפיס מסיני, הערות לספרו של שלמה בובר אנשי שם, כרכים כו-לא, תש"י-תשי"ב. הרמב"ם והזוהר תדפיס מסיני חוברת לב-לד, השוואת שיטת הזוהר עם שיטת הרמב"ם, ושוב בספר פנינים ומרגליות עמ' ט. לתולדות רבי יהודה הנשיא, תדפיס מסיני חוברות רלג-רלח, - תשט"ז-תשי"ז, נדפס שוב בספר פנינים ומרגליות עמ' ריז. לחקר המספרים בתלמוד, תדפיס מסיני כרך מד. מפרשי התלמוד הנמצאים בספריית הרמב"ם, תדפיס מ"הספר", חמש חלקים, תשי"ד תשכ"א, מסכתות ברכות עד יומא. ציונים ביבליוגרפיים, תדפיס מ"ארשת" (ספר שנה לחקר הספר העברי), כרכים א, ב, ד. ציונים והארות לסדר הדורות, תדפיס מסיני כרך מו תש"ך, עמ' כב-לג שב-שי, נדפס שוב בספר סדר הדורות מהדורת יריד הספרים 2002 בעריכת יהודה אדרי. פנינים ומרגליות, כינוס מאמריו המחקריים שנדפסו בקובצי סיני, מוסד הרב קוק, חלק א תשס"ו, חלק ב תשפ"ד. נתן דוד רבינוביץ (עורך), כבוד מלכים, ניו יורק תשע"ו, הגהותיו על הרמב"ם הלכות מלכים, באתר אוצר החכמה נחום שטיין, ים מרגליות, אסופת מאמרים מכתביו, ברוקלין תשנ"ט. מדיה וקבצים בנושא ראובן מרגליות בוויקישיתוף נפתלי בן מנחם, ספרי הרב ראובן מרגליות זצ"ל, ספר מרגליות, עמ' י-כב, באתר אוצר החכמה ספר מרגליות, לזכרו של הרב ראובן מרגליות, בעריכת הרב ד"ר יצחק רפאל, הוצאת מוסד הרב קוק, ירושלים תשל"ג, באתר אוצר החכמה גצל קרסל, אחרון הראשונים - חמש שנים לפטירת הרב ר' ראובן מרגליות זצ"ל, שנה בשנה, ירושלים תשל"ו, עמ' 411–417 (= סתרי ספר וסופר, צפת תשל"ו). יצחק רפאל (עורך), אנציקלופדיה של הציונות הדתית - ו, מוסד הרב קוק, ירושלים תשס"א, טורים 639–645, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) טוביה פרשל, הרב ר' ראובן מרגליות זצ"ל - שנה לפטירתו, שנה בשנה, ירושלים תשל"ג, עמ' 337–341, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) בן ציון שורין, רבי ראובן מרגליות, קשת גבורים ב, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשנ"ו, עמ' 162, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) דוד תדהר (עורך), "ראובן מרגליות", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ה (1952), עמ' 2119 יצחק אלפסי, דורשי ציון בפועל, הוצאת שם, ירושלים תשס"ו, עמ' 300-303, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) אברהם כהנא (אבר"ך), ביבליוגרפיא של חיבורי הרב ראובן מרגליות ליובל השישים, ההד, טבת תש"י, שנה כה, חוברת ד, עמ' ב והלאה, באתר אוצר החכמה ר' ראובן מרגליות דיון בפורום אוצר החכמה רשימת המאמרים של ראובן מרגליות באתר רמב"י מידע על ראובן מרגליות בקטלוג הספרייה הלאומית אבישי אלבוים, הרב ראובן מרגליות - חוקר וספרן, בבלוג איגוד ספרני יהדות אבישי אלבוים, הרב ראובן מרגליות והרבי ממונקטש – סיפור שטרם סופר, בלוג עם הספר, 23 בספטמבר 2011 ראובן מרגליות (1889-1971), דף שער בספרייה הלאומית משפחה המיוחסת לצאצאי מגורשי ספרד בהמשך הוציא את ספרו "חידושי רמ"ז", הקדמת "המסדר" היא מאת הרב מרגליות מוזכר במרגליות הים סנהדרין לג אות ב קונטרס על חושן משפט סימן כ"ה, כך מעיד מרגליות בעצמו בספרו מרגליות הים סנהדרין דף לג עמוד א אות ב כנספח לספר הופיע מכתבו של רבי מאיר דן פלאצקי בשם ניצוצי אורות בו כותב נגד הגניזה החרסונית ובעיקר נגד הקשר בין רבי חיים בן עטר לרבי גרשון מקיטוב מכתבי הסמיכה הודפסו בראש ספרו נפש חיה, על קשריו עם רבי מאיר אריק, ראו: אגרות ותשובות, באתר אוצר החכמה בית המסחר שכן ברחוב קז'ימיז'ובסקה 35 בלבוב עמד גם בראש תנועת "צעירי ישראל" ומסר בה שיעורים במחשבת ישראל ניהל גם בית יתומים מקומי כשעלה לישראל ביקר את הראי"ה שברך עליו שהחיינו, על דוח שיח בין השניים ראו: שמחה רז, מלאכים כבני אדם - הרב אברהם יצחק הכהן קוק, ירושלים תשס"ב, עמ' 186, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) הרבי מחב"ד בעקבות ההדרות האלו כתב שהרב מרגליות היה חסיד, ראו: מרדכי מנשה לאופר, המהדיר הרב הגאון ר' ראובן מרגליות, התקשרות, גיליון 804, א' בטבת ה'תש"ע. הרבי מחב"ד ביקר אותו שאינו מזכיר את ספרי חסידות חב"ד. ”והרי זו דוגמא אחת מני רבות הבאה ללמד על דרכו בקודש של רבי יחזקאל פייבל להעלים שמות החכמים מחד גיסא וליחס דברים למי שלא אמרם מאידך גיסא, וממנו למדו המחברים המפורסמים רבי ברוך אפשטיין ורבי ראובן מרגליות” שמואל אשכנזי, אלפא ביתא קדמיתא דשמואל זעירא, ירושלים תש"ס עמ' 412; הרב יעקב חיים סופר, אמרי יעקב שעל ספר חסידים סימן ג' תקציר דבריו: אפרים קופפר במאמר תשובה חלק על מספר טענות נוספות שהופיעו במאמרו של ביק המאמר נדפס שוב על ידי שמואל יצחק יודייקין בקונטרס המוכיח את קדמות הזוהר, ראו: שמואל יצחק יודייקין, קונטרס מקור הזהר, עמ' קיג, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) בכתבה הבאה: אברהם רותם, הרב מרגליות יוצא לגימלאות אך אינו נוטש את, עולם הספרים, מעריב, 6 בפברואר 1967 נאמר שהרב מרגליות זכה פעמיים בפרס ביאליק אך ברשימת הזוכים הוא לא מופיע, ככל הנראה מדובר בטעות בכתבה. בהסכמת רבי משה באב"ד, ורבי אברהם בנימין קלוגר טוביה פרשל כתב בשם המחבר שכוונתו בחיבור הייתה להראות שהמהרש"א בעת כתיבת חיבורו היה עוסק אך ורק במסכת הנלמדת, ראו: טוביה פרשל, הרב ר' ראובן מרגליות זצ"ל - שנה לפטירתו, שנה בשנה, ירושלים תשל"ג, עמ' 337, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) קדם לו מאמר לתולדות רבי אברהם ראו: תולדות רבנו אברהם בן הרמב"ם, לבוב תר"ץ, באתר היברובוקס ההגהות נדפסו גם בספר "בהיר בשחקים" מאת הרב חיים קניבסקי. מאמרים מכתב העת "במישור" ומכתב העת "בית כנסת": בהסכמת רבי מאיר אריק, רבי אליעזר דייטש, רבי אליעזר סגל, רבי צבי יחזקאל מיכלסון, רבי יוסף לוונשטיין חלקים מהמאמרים נדפסו בירחון של מרגליות "המודיע" סדרה ישנה, ג 8, ד 1 16, י (ללא ציון עמ') מאמרים מכתב העת סיני: מאמרים ממספר מקורות: מאמרים מתוך סיני: הרמב"ם והזהר, שאלות בביקורת הזהר, להקדמת הרמב"ם למשנה, פסח חזקיהו, אשכבתיה דרבי יהודה הנשיא, כינויי חיבה לתורה, ציוני הפסוקים בתלמוד ובמדרש, מליצות בארמית ובמקוריהן, הרמב"ם והראב"ד, לשונות ומבטאים בספר הערוך, דפוסי השולחן ערוך הראשונים. הספר זהה לספר פנינים ומרגליות חלק א. על קשריהם ראו גם: יצחק רפאל, לא זכיתי באור מן ההפקר, הוצאת ידיעות אחרונות, ירושלים תשמ"א, עמ' 329, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) מוזכר במקור חסד על ספר חסידים סימן רנ ס"ק ג תולדות אדם עמוד ז (במהדורת מכון אהבת שלום, תשפ"ג). ובעמוד עה מביא הערה שהעיר לו ר' דוד. ראו למשל, ראובן מרגליות, לאופין ומהותן של השגות הראב"ד, המצפה, 12 בדצמבר 1913; ראובן מרגליות, שני שמות לאיש אחד, המצפה, 21 בינואר 1921 דרוש ליום עלות על כיסא המושלים אדונינו הקיסר קארל הראשון ירום הודו (להורדה) זאב פישר שין, בתי כנסיות ומוסדות החרדים בלבוב, שערים, 9 בינואר 1959 זאב פישר שיין, בתי כנסיות שונים בלבוב, שערים, 2 בינואר 1959 שמן ששון מחבריך חלק ג עמ' 74, יש לציין שספר זה הוא ספר הגיוגרפי. אברהם כהנא, ביקור בספרית הרמב"ם, המשקיף, 6 במרץ 1940; אברהם כהנא, על ספרית הרמב"ם בתל־אביב, חרות, 16 בפברואר 1951; יעקב קיסר, הרב ראובן מרגליות: הזהר והרמב"ם (חלק א), הצופה, 19 בפברואר 1954, חלק ב, הצופה, 19 בפברואר 1954; ח"ש, ספריית הרמב"ם למשכנה החדש, הצופה, 28 בנובמבר 1958 הרב מרגלית מספרית רמב"ם לגימלאות, הארץ, 5 בפברואר 1967 אברהם רותם, הרב מרגליות יוצא לגימלאות אך אינו נוטש את, עולם הספרים, מעריב, 6 בפברואר 1967 מוזכר למשל כאן - תנ"ך עם פירוש חדש יצא על ידי מוסד הרב קוק, הצופה, 17 בנובמבר 1964; "פחד יצחק" יופיע מחדש, שערים, 21 במאי 1957 מת הרב ראובן מרגליות, דבר, 29 באוגוסט 1971; נפטר הרב מרגליות חתן פרס ישראל, מעריב, 29 באוגוסט 1971 רשימת המפד"ל לכנסת השישית, אתר המכון לדמוקרטיה הרב מרגליות כתב ספר במתכונת דומה על מסכת עבודה זרה, חלקים מהספר נדפסו בירחוני קול תורה. על הקדמת הספר ראו: אוריאל בנר, עיון בהקדמת הגאון רבי ראובן מרגליות לספרו מרגליות הים, ירחון האוצר, גיליון נז תשרי תשפ"ב, עמ' שטז, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) ראו, ישראל יעקב דינסטאג, הרב ראובן מרגליות כחוקר הרמב"ם, בתוך: סיני, כרך עב, מוסד הרב קוק ירושלים תשל"ד, עמ' ב-י, באתר אוצר החכמה על מחקרו זה של מרגליות ראו: נחמן לוין, על מדרשי שמות תלמודיים: עיצוב ספרותי ומשמעותו JSIJ 11 (2012) 39-59 Mortimer J. Cohen, Jacob Emden: a man of controversy, Philadelphia: Dropsie College for Hebrew and Cognate Learning, 1937. Originally presented as the author’s thesis (Ph.D.), at Dropsie College for Hebrew and Cognate Learning יצחק ורפל, השגות ותמיהות, הצופה, 31 בינואר 1941, המשך למאמר זה ראו: ההתקפה המחודשת על ר"י אייבשיץ, במישור, שנה ב, גיליון סב, עמ' ז א. סיבת התנגדותו של רבינו יעקב מעמדין לרבינו יהונתן אייבשיץ. ב. להקטגוריה שנתחדשה., תל אביב תש"א גרשם שלום, "לקט מרגליות", הוצאת שוקן, תל אביב, תש"א-1941, החוברת פורסמה שוב בספרו, מחקרי שבתאות (ההדיר יהודה ליבס), הוצאת עם עובד, תל אביב, תשנ"ב (להלן: "מחקרי שבתאות"). ראו בפרט פרק שמיני, עמ' 655 - 733, וכן בנספחים הביבליוגרפיים מאת פרופסור יהודה ליבס, בעמ' 679, 705 - 706, ניתן לצפות בחוברת פה ישעיהו תשבי, הפולמוס החדש מסביב לר' יהונתן אייבשיץ, הארץ, 18 ביולי 1941 א. השילוני (הוא יצחק רפאל), לפולמוס המחודש על שבתאותו של רבי יונתן אייבשיץ, ירושלים: ספרית "במישור" ה', אגוד סופרים דתיים, תש"ב-1942; פורסם בגרסה מתונה יותר בספרו ראשונים ואחרונים, הוצאת אברהם ציוני, ירושלים תשי"ז, עמ' 225-243, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) אבישי אלבוים, הרב ראובן מרגליות נגד פרופסור גרשום שלום, "עם הספר" בלוג מנהל ספריית הרמב"ם, אוגוסט 2021 אברהם ביק, ניצחונה של סניגוריה, סיני, ירושלים תשל"ד, כרך עד עמ' רסט, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) ראו: אפרים קופפר, למאמרו של אברהם ביק ניצחונה של סניגוריה, קריית ספר, תשל"ד 269-272. סיני, גיליון ט, מוסד הרב קוק, ירושלים תש"א-תש"ב, עמ' רלו-רמ גרשום שלום, ניצוצי זוהר? (א), הארץ, 3 באוגוסט 1945; ניצוצי זוהר? (ב), הארץ, 3 באוגוסט 1945 אבישי אלבוים, הרב ראובן מרגליות נגד פרופסור גרשום שלום, "עם הספר" בלוג מנהל ספריית הרמב"ם, אוגוסט 2021, וראו גם: ז. דויד, באהלה של תורה, דבר, 9 ביולי 1941; א. השילוני, מרגליות או חספא (א ב), במישור, תש"א, שנה ב, גיליון עב, עמ' 10; מרגליות או חספא (ג), במישור, גיליון עה, עמ' 12; מרגליות או חספא (ד), במישור, גיליון עו, עמ' 13 אות ד, באתר אוצר החכמה; גיליון עז עמ' יד; גיליון עח עמ' יד; גיליון פ עמ' טו התכתבות שלהם בנושא ראו כאן. הרב נריה גוטל, ‏"הרב החריף, קנקן חדש מלא ישן, חכם ושלם": דמותו של הרב ראובן מרגליות, בעיתון מקור ראשון, 29 באוגוסט 2023 הרב ר. מרגליות, דבר, 17 במאי 1957, שיחה עם הרב מרגליות, דבר, 17 במאי 1957; אלתר מאיר, הרב ראובן מרגליות - בעל "פרס ישראל", שערים, 10 במאי 1957 הרב מרגליות חתן "פרס ישראל" תרם הפרס ל"מוסד הרב קוק", הצופה, 17 במאי 1957 אלתר מאיר, המסיבה לכבודו של הרב ראובן מרגליות, שערים, 15 במאי 1957 הרב אלתר מאיר, פרס כבוד של ת"א ע"ש הרב קוק ז"ל להרב ראובן מרגליות, שערים, 5 בספטמבר 1954 השלמה לספר נדפסה בירחון של מרגליות "המודיע" סדרה ישנה, א עמ' 8 ב-16, ו-1, תחת השם "המהרש"א הפוסק" נדפס שוב בפנינים ומרגליות חלק ב, מוסד הרב קוק, ירושלים תשפ"ד על הספר ראו, אלתר מאיר, מלחמת השם מהדורת הרב ראובן מרגליות, שערים, 25 בדצמבר 1953 קדם לו ספר לתולדותיו: תולדות רבינו חיים בן עטר, לבוב תרפ"ה, באתר היברובוקס על הספר ראו: משה יעקב ויס, נר למאור, שערים, 26 ביוני 1959 שיחות חכמים - דברים בעתם, באר שבע תשס"ט, באתר אוצר החכמה חלקים מהספר נדפסו בספר "אוצר שיחות צדיקים", הוצאת מאורות, תל אביב תשנ"ג. אור המאיר (מהדורה חדשה), באר שבע תשס"ז, באתר אוצר החכמה איל בן דוד (עורך), מרגניתא דר' מאיר <מהדורה חדשה>, באר שבע תשס"ח, באתר אוצר החכמה ראובן מרגליות, ספרים היוצאים לאור בבית המסחר, אמרי קדוש השלם, לבוב תרפ"ח, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) על הספר ראו: אברהם רגלסון, "שערי זוהר מול פתחי תלמוד" בפרויקט בן-יהודה, (פורסם בדבר, 5 באפריל 1957, בשם העט "אמריה בן אוני"); מ. אונגרפלד, שערי זהר מאת ראובן מרגליות, הצופה, 30 בנובמבר 1956 על הספרים ראו: יהודה לייב פישמן מימון, מרגליות הזוהר, הצופה, 3 במאי 1953; אלתר מאיר, ספר הזוהר עם נצוצי הזוהר, הַבֹּקֶר, 14 ביולי 1944; אברהם דרימר, בשולי שוליו של ספר הזוהר, במשיור, 1 באוגוסט 1946, עמ' יא על הספר ראו: ש.א. הורודצקי, ספר הבהיר, דבר, 8 ביוני 1951; ספר הבהיר, שערים, 5 ביולי 1951 הרב חיים קניבסקי, ספר הבהיר <אור גנוז - אור הבהיר - בהיר בשחקים>, בני ברק תשע"ה, באתר אוצר החכמה על הספר ראו: ש.א. הורודצקי, ספר זהר חדש, דבר, 19 במאי 1953 על הספר ראו: ש.א. הורודצקי, תקוני הזוהר, דבר, 28 באפריל 1950 מתוך ספר זה נדפס: ברכת המזון עם ביאור ופירוש, באר שבע חש"ד, באתר אוצר החכמה על הספר ראו, אריה אלברט, הגדה לפסח מהדורת הרב ר. מרגליות, שערים, 5 באפריל 1957 על הספר ראו אלטר מאיר, דברים בעתם, הצופה, 9 באוקטובר 1959 יחד עם שיחות חכמים, שיחות חכמים - דברים בעתם, באר שבע תשס"ט, באתר אוצר החכמה על עבודתו של מרגליות בספר זה ראו, מאיר בר-אילן, שמות של מלאכים בתוך: א' דמסקי, י' רייף וי' תבורי (עורכים), ואלה שמות: מחקרים באוצר השמות היהודיים, רמת-גן תשנ"ז, עמ' לג-מח הערה 2 על הספר ראו, פ. בן יאיר, ספר חדש של המשנה ועריכתו, חרות, 25 במאי 1956 ראו: הראי"ה קוק, סיני (כתב עת), כרך סט, מוסד הרב קוק תשל"ה, עמ' רג-רד, באתר אוצר החכמה על הספר ראו: מ. אונגרפלד, מחקרים תלמודיים, הצופה, 13 ביוני 1967 מהדורה חדשה יותר ראו: מחקרים בדרכי התלמוד וחידותיו - עוללות, ירושלים תשמ"ט, באתר אוצר החכמה על הספר ראו: פסבדונים בתלמוד, הארץ, 19 באוגוסט 1960; אשר וייזר, לחקר שמות וכינויים בתלמוד, הצופה, 29 בספטמבר 1961 ראו: מרגליות ים, הצופה, 13 בפברואר 1959 תשעה עמודים מהספר העוסקים במסכת יומא נדפסו בספר "אספת זקנים החדש" למסכת יומא, תל אביב תשכ"ט, עמ' 99-107 על הספר ראו: שי"ן, מרגליותיו של ר' ראובן מרגליות, הצופה, 16 ביולי 1965 נפש חיה (מהדורה חדשה), באר שבע תשס"ז, באתר אוצר החכמה על הספר ראו: אלתר מאיר, נפש חיה, שערים, 3 בספטמבר 1954 המאמר "בתי המשפט בארץ ישראל" שנדפס בספר, פורסם גם בכתב העת "פרי הארץ", קדומים תשמ"ב, חלק ד עמ' 42, (לצפייה) ספר חסידים (מקור חסד), ירושלים תשס"ז, באתר אוצר החכמה על הספר ראו, מ. אונגרפלד, ספר חסידים - עם מקור חסד להרב ראובן מרגליות, הצופה, 5 באפריל 1957; אלתר מאיר, "ספר חסידים" מהדורת הרב מרגליות, שערים, 17 במאי 1957 על הספר ראו: א.מ. (אלתר מאיר), שו"ת מן השמים, שערים, 6 בספטמבר 1957 שו"ת מן השמים (עם הערות הגר"ר מרגליות), ירושלים תשי"ז, באתר אוצר החכמה רבי שאול לוין מזייף הספר בשמים ראש, ארשת (ספר שנה של אגוד סופרים דתיים), ירושלים תש"ד, עמ' תיא, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) שמואל ובר (עורך), קול תורה - ג, ירושלים תש"ט, עמ' כד, באתר אוצר החכמה, וראו גם: מלואים למאמר "לתפקיד המופלא בבית דין הגדול", קול תורה, שנה ג, חוברת ה-ו, ירושלים תש"ט, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) לתולדות אנשי שם בלבוב, חלק א, סיני כו, עמ' קיג; חלק ב, סיני כו עמ' רט; חלק ג, סיני כרך כז, עמ' קיז; חלק ד, סיני כז, עמ' שנג; חלק ה, סיני כט, עמ' רטו; חלק ו, סיני כט, עמ' שעח; חלק ז, סיני לא, עמ' פח, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) על הספר ראו: יעקב ישראל דינסטג, ‏הרמב"ם והזהר, באתר Academia.edu; י. בן זאב, הרמב"ם ומשנה תורה, שערים, 16 בינואר 1955 לחקר המספרים בתלמוד, סיני, כרך מד, מוסד הרב קוק, ירושלים תשי"ט עמ' פח, באתר אוצר החכמה צבי הרכבי (עורך), ר. מרגליות, הספר גיליון א, ירושלים תשי"ד, עמ' 10; גיליון ב, ירושלים תשט"ו, עמ' 19; גיליון ג, ירושלים תשט"ו, עמ' 15; גיליון ח, ירושלים תש"ך, עמ' 27; גיליון ט, ירושלים תשכ"א, עמ' 42, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום). ציונים ביבליוגראפיים, חלק א, ארשת א, עמ' 414; חלק ב, ארשת ב, עמ' 331; חלק ג, ארשת ד, עמ' 493, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים). ציונים והארות לסדר הדורות, סיני כרך מו, עמ' כב; חלק ב, עמ' שב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים). נדפס גם בקובץ רבי יוסף קארו, מוסד הרב קוק, ירושלים תשכ"ט, פט-ק הערות נוספות על שאר קובצי הרמב"ם נדפסו על ידי יואל קטן, יגעתי ומצאתי כ"ז הערות על רמב"ם ונושאי כליו המעין, תשרי תש"פ אודותיו שם ראו, יצחק רפאל, בקי בחדרי תורה, עמ' ז-ט, נדפס גם בסיני סט (ה-ו) המשך בעמ' 35