ארנה ג'רג'

ארנה ג'רג', (במקור עד 1905 גרוס, בהונגרית: György Ernő; נאג'ווארד, 13 באפריל 1888 – בודפשט, 14 באוקטובר 1977) היה עורך דין יהודי-הונגרי, משפטן, סופר בתחום הספרות המקצועית, פרופסור באוניברסיטה, דוקטור למדע המדינה והמשפט (1968), אחיו הגדול של פאל ג'רג' (1893–1976) חוקר תזונה, רופא ילדים, פרופסור באוניברסיטה, בן דודו של אנדרה נאג' (1877–1938) מנחה מופעים, מנהל קברט, מכונה "אבי הקברט ההונגרי". ארנה גרוס נולד במשפחה יהודית כבנם של מנייהרט גרוס (1862–1941), רופא, ושל אדל פופר (1870–1912). אביו היה המאסטר הגדול של תא הבונים החופשיים "המלך לאסלו" בנאג'וואראד. ארנה החל את לימודיו בעיר הולדתו, שם עבר את בחינת הבגרות ב-1906. שלוש שנים לאחר מכן, הוא קיבל דוקטורט למשפטים באוניברסיטה המלכותית ההונגרית פרנץ יוזף בקולוז'וואר. בשנת 1912 ניגש לבחינות לשכת עורכי הדין בטרגו מורש. הוא עבד בנאג'ווארד בין השנים 1912 לבין 1914. במלחמת העולם הראשונה היה חייל בחזית. בשנים 1918-1919 היה מרצה למשפטים במשרד המזון הציבורי. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית הוא עבד כראש מחלקה של ועדת השירותים הציבוריים. בין השנים 1919-1926 עסק כעורך דין פרטי בבודפשט ומשנת 1926 הפך למנהל והיועץ המשפטי של "האגודה הלאומית להגנת אשראי". הוא שרד את השואה בבירת הונגריה ולאחר מלחמת העולם השנייה עבד שוב כעורך דין. בשנת 1946, קיבל הסמכה כמרצה בכיר פרטי (לא חלק מהסגל) בתחום "המשפט הכלכלי" בפקולטה למשפטים ומדע המדינה של אוניברסיטת פאזמאן פטר (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד). כך בין 1946 לבין 1950 הוא היה מרצה ולאחר מכן פרופסור. בין השנים 1948–1950 היה היו"ר המייסד של ועדת השפיטה הציבורית, לאחר מכן בין השנים 1950–1953 היה שופט בבית המשפט המחוזי המרכזי כנציגו של בית המשפט העליון. בין 1953 לבין 1957 עבד כיועץ משפטי בחברת הסחר במינרלים, ובין 1957 לבין 1970 היה היועץ המשפטי של החברה לסחר חוץ. בשנת 1957 הוענק לו תואר קנדידט ("דוקטורט קטן" בנוסף לתואר דוקטור במשפטים) על ידי הגנה על התזה שלו ששמה היה "טרנספורמציה של הרגולציה המשפטית של חוזים במערכת המשפט ההונגרית". ב-1972 הוענק לו תואר דוקטור (PHD) במדע המדינה והמשפטים. באותה שנה, ביום השנה ה-10 של להקמת "האגודה ההונגרית להגנת חוק התעשייה", שהוא היה חבר מייסד שלה, באספה הכללית שהתקיימה לרגל יום השנה הזה, הוא קיבל את "אות ההנצחה להגנת חוק התעשייה". הוא היה חבר מועצת המנהלים של מחלקת המשפט הבינלאומי של לשכת המשפטנים ההונגרית. אשתו הייתה פאולה קנדה, בתם של הרופא מיקשה קנדה ושל קורנליה אובלאט, איתה התחתן ב-11 בינואר 1914 בבודפשט. אין כל ראיה לטענה שהזוג המיר את דתו לדת הקלוויניסטית ב-1919. פרס הקריירה של איגוד עורכי הדין ההונגרי (1953) תואר כסף של מסדר הכשרון של העבודה (1968) מדליית זיכרון להגנת החוק התעשייתי (1970) A könyvkövetelések leszámítolása. Egyetemi doktori értekezés is. (Budapest, 1910) A járadékok árfolyamcsökkentésének mérlegbeállítása (Pénzintézeti Szemle, 1910) A szabadalmi perek költségeinek végrehajthatósága (Ipari Jogvédelem, 1911) Nagyvárad város lakbérleti szabályrendeletének magyarázata. Összeállította. (Nagyvárad, 1913) Magántisztviselők felmondása és végkielégítése (Budapest, 1919) Hogyan kell az adóvallomásokat kitölteni? (Budapest, 1921) Adózás, egyéni cég vagy részvénytársaság? Az adózási szempont. Az egyéni cég átalakulása részvénytársasággá. Bodroghy Józseffel. (Az OMKE Könyvtára. Budapest, 1921) A tudományos munka jogi védelme (Jogtudományi Közlöny, 1925) A case method (Polgári Jog, 1925) A német ingatlanjog (Polgári Jog, 1926) Részvényjogunk reformja és az angol–amerikai részvényjog. – Az alkalmazotti fizetések lefoglalásának kérdéséhez. (Polgári Jog, 1927) Köztartozások és hitelvédelem (Budapest, 1927) Kezesség (Budapest, 1927) A fizetésképtelenségi válság (Budapest, 1928) Hitelvédelmi szempontok és az okirati illetékek reformja (Illetékügyi Közlöny, 1928) Biztosítékszerzés a kereskedelmi forgalomban. Bizomány, tulajdonjog-fenntartás és zálog (Budapest, 1928) A követelések engedményezése és leszámítolása (Budapest, 1928) A kényszerességi likvidáció (Polgári Jog, 1929) Az építőipar hitelvédelmi problémái (Budapest, 1929) Neue Weg des Insolvenzrechtes (Wien, 1930) A válságjog kialakulása (Jogtudományi Közlöny, 1932) Az infláció mérlege (Közgazdasági Könyvtár. Budapest, 1932) Újabb fejezetek a válságjog köréből (Budapest, 1934) A nemzetközi fizetésképtelenségi jog problémái (Budapest, 1934) Újabb fejezetek a válságjog köréből. 1–3. (Jogtudományi Közlöny, 1934) A hitelélet reformproblémái (Budapest, 1935) Tíz év fizetésképtelenségének tanulságai (Budapest, 1936) Irányított gazdálkodás, állami beavatkozás és a jogrendszer elváltozásai (Budapest, 1937) A mezőgazdasági hitelválság tanulságai (Közgazdasági Szemle, 1937) Jog és valóság (Szladits-emlékkönyv. Budapest, 1938) A nemzeti jövedelemszámítás és adóstatisztika problémái (Budapest, 1938) A mezőgazdasági magánegyességi eljárás irányelvei (Budapest, 1939) A gazdasági őrségváltás mérlege (Budapest, 1945) A hitel biztosítékai. Kezesség, zálogjog ingó dolgon, biztosítás, engedmény (A TÉBE Könyvtára. Budapest, 1946, 2. bővített és átdolgozott kiadás. 1947) Svájci jogszabályok az elhurcolt javak visszaszolgáltatása tekintetében (Jogtudományi Közlöny, 1946) A békeszerződés és a nemzetközi magánjog elvi változásai (Budapest, 1947) Előreteljesítés és gazdasági lehetetlenülés (Jogtudományi Közlöny, 1947) Rossz üzlet a fasizmus (Budapest, 1948) A gazdaságjog szerkezeti változásai (Budapest, 1948) A nemzeti vállalatok megnyitó mérlegének jogi vonatkozásai (Budapest, 1948) A tiltott ügylet joghatásai. – Tanács-Magyarország gazdasági vonatkozású rendelkezései (Jogtudományi Közlöny, 1950) A társadalmi rend változásának hatása a fennálló kötelmekre. – Magyar devizajog (Jogtudományi Közlöny, 1951) A szocialista szervezetek jog- és perképessége (Jogtudományi Közlöny, 1952) A garanciaszerződés (Jogi problémák a nemzetközi kereskedelemben. Tanulmányok. II. Budapest, 1957) A szerződések jogi szabályozásának átalakulása a magyar jogrendszerben. Monográfia és kandidátusi értekezés is. (Budapest, 1957) A kezesség. – A garanciaszerződés (Fizetési forgalom a nemzetközi kereskedelemben. Budapest, 1959) Kárveszélyviselési problémák a vételi szerződés körében (A nemzetközi gazdasági kapcsolatok jogi problémái. Tanulmányok. Budapest, 1963) A békés egymás mellett élés elvének jogi követelményei a gazdasági kapcsolatok körében (Jogtudományi Közlöny, 1963) Külkereskedelmi vonatkozású tervszerződések. Katona Péterrel, Ujlaki Lászlóval. (Budapest, 1963) A vállalati együttműködés újabb követelményei. – A nemzetközi pénzügyi kapcsolatok jogi problémái (Jogtudományi Közlöny, 1964) Új szerződésformák a tervszerződések területén (A tervszerződések kérdései. Budapest, 1965) A tervszerződéseket érintő új szabályozások a szocialista országokban (Jogtudományi Közlöny, 1965) A gazdasági verseny jogi szabályozásának nemzetközi magánjogi és összehasonlító jogi vonatkozásai (Jogtudományi Közlöny, 1968) Kereskedelmi társasági jog (Budapest, 1969) A Munkaügyi Minisztérium és a Szakszervezetek Országos Tanácsa elvi állásfoglalásainak felülvizsgálata (Jogtudományi Közlöny, 1970) A versenyjog és az iparjogvédelem kapcsolódásai (Jogtudományi Közlöny, 1971) A piaci magatartás és a gazdasági verseny jogi kérdései. Monográfia és doktori értekezés. (Budapest, 1971) Az Európai Gazdasági Közösségnek a monopolhelyzetet érintő versenyszabályozási rendszere (Külgazdaság, 1972) A gazdasági verseny külkereskedelmi vonatkozásai (Budapest, 1973) A vállalati magatartásnak, gazdasági versenynek a dolgozókkal kapcsolatos vonatkozásai (Jogtudományi Közlöny, 1973) A jogsértő piaci magatartás, a tisztességtelen gazdasági haszon gazdasági szankciói (Jogtudományi Közlöny, 1975) A propaganda és a termékjelölés jogi vonatkozásai a nemzetközi gazdasági kapcsolatok tükrében (Külgazdaság, 1976) A gazdasági verseny jogi kérdései (Budapest, 1976) A monopol vállalati helyzetet érintő szabályozások nemzetközi vonatkozásai (Külgazdaság, 1977). Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי) Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János (פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I-XIX. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944, 1990–2002) Kozák Péter (2013). "György Ernő". nevpont.hu. נבדק ב-2021-08-19. (פטר קוזאק. ארנה ג'רג' ב"נקודת שם"). Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3 (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש) Új magyar életrajzi lexikon II. (D–Gy). Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub. 2001. ISBN 963-547-414-8 (לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש) Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 27250/1905. Forrás: MNL-OL 30794. mikrofilm 871. kép 1. karton. Névváltoztatási kimutatások 1905. év 13. oldal 37. sor JewishGen.org "Elhunyt György Ernő". Magyar Nemzet. 1977-10-19. נבדק ב-2021-08-19. "Grosz Menyhért halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 121/1941. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-08-18. Köznevelés, 1946. július 1. (2. évfolyam, 13. szám) "Házasságkötési bejegyzése a Budapest IX. kerületi polgári házassági akv. 31/1914. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-08-18. Magyar Közlöny, 1968. április 21. (33. szám)