laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Less than Zero

Less than Zero הוא סינגל של הזמר-יוצר הקנדי דה ויקנד, מתוך האלבום Dawn FM. השיר יצא כסינגל הרביעי מהאלבום ב-7 ביולי 2022, והוא נכתב על ידי דה ויקנד, מקס מרטין ואוסקר הולטר. שם השיר נחשף לראשונה ב-5 בינואר 2022, כאשר דה ויקנד פרסם את רשימת הרצועות לאלבום Dawn FM. קליפ מילים של השיר בבימויו של מיכה ביקהם יצא ב-9 בינואר 2022. זה היה גם אחד השירים שבוצעו ב-The Dawn FM Experience. השיר יצא ב-7 ביולי 2022 לרדיו להיטים עכשוויים בצרפת כסינגל הרביעי מהאלבום Dawn FM. "Less than Zero" שימש כאחד משני שירי הנושא הרשמיים של רסלמניה 39 של WWE בשנת 2023. זו השנה הרביעית ברציפות ששיר של דה ויקנד משמש כשיר הנושא באירוע שנתי זה. "Less than Zero" הוא שיר בסגנונות הגל החדש והסינת'-פופ שבו דה ויקנד שר על רגשות חרטה שנותרו לו לאחר סיום מערכת יחסים וכיצד הוא מאשים את עצמו. השיר זכה לביקורות חיוביות, ושבחים ניתנו להפקת השיר, למילים ולשירה של דה ויקנד. סרטון השיר "Less than Zero" באתר יוטיוב "WWE WrestleMania 39 Official Theme Song Reportedly Picked". WWE (באנגלית). נבדק ב-20 בפברואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) Barr, Natalia (26 בינואר 2022). "The Weeknd's New Hit, Gunna's Hotshot Single and the Other Best Songs of January". Wall Street Journal. נבדק ב-22 באוגוסט 2022 – via www.wsj.com. {{cite news}}: (עזרה) "THE WEEKND Less Than Zero". ElectricityClub.co.uk. 15 בינואר 2022. {{cite web}}: (עזרה) Grow, Tomás Mier,Waiss David Aramesh,Julyssa Lopez,Charles Aaron,Angie Martoccio,Elias Leight,Jon Freeman,Mosi Reeves,Jon Blistein,Sarah Grant,Joe Gross,Simon Vozick-Levinson,Jon Dolan,Kory; Mier, Tomás; Aramesh, Waiss David; Lopez, Julyssa; Aaron, Charles; Martoccio, Angie; Leight, Elias; Freeman, Jon; Reeves, Mosi; Blistein, Jon; Grant, Sarah; Gross, Joe; Vozick-Levinson, Simon; Dolan, Jon; Grow, Kory (14 בפברואר 2022). "The 50 Best Weeknd Songs". נבדק ב-22 באוגוסט 2022. {{cite web}}: (עזרה) Muñoz-Schaefer, Ursula. "The Weeknd Is Our Most Prescient Pop Star". Miami New Times. נבדק ב-22 באוגוסט 2022. {{cite web}}: (עזרה) Holiday, Harmony (14 בינואר 2022). "On 'Dawn FM,' The Weeknd is both suffering and saved". נבדק ב-22 באוגוסט 2022 – via NPR. {{cite web}}: (עזרה)
על הקרח

על הקרח (באנגלית: On Ice) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1935, הלוקח חלק בסדרת הסרטים "מיקי מאוס" בהפקת אולפני ההנפשה של וולט דיסני. זהו הסרט הקצר ה-79 של מיקי מאוס שיצא לאקרנים, והשמיני באותה השנה. סרט זה מציג את כל חמשת הדמויות המצוירות הגדולות של דיסני: מיקי מאוס, מיני מאוס, דונלד דאק, גופי ופלוטו. שני דמויות נוספות, הוראס הורסקולר וקלרבל הפרה, מבצעים הופעה קצרה. הסרט סובב סביב שלושה קווי עלילה שונים המתרחשים כולם על אגם קפוא במהלך החורף. בראשון, מיקי מאוס עוזר למיני מאוס ללמוד להחליק. בשני, גופי מנסה לתפוס דגים על ידי הטלת טבק למים מה שגורם לדגים לעלות לפני הקרקע בכדי לירוק לתוך מרקקה. בקו העלילה השלישי, דונלד דאק מבצע מעשה קונדס על פלוטו, שנמצא מחוץ שטח האגם הקפוא, על ידי הנחת מחליקי קרח על רגליו ומפתה אותו אל הקרח. עלילות המשנה מתחברות כאשר דונלד מחליק על הקרח כשלגבו מחובר עפיפון. הרוח השועטת שולחת אותו אל על מעבר למפל. מיקי שומע את זעקותיו לעזרה ומציל אותו על ידי משיכת החוטים של הסוודר שלו, אך דונלד עף היישר לתוך מי האגם ויוצא מהחור בוא גופי מנסה לדוג. מיקי מאוס - וולט דיסני מיני מאוס - מרסלייט גארנר גופי - פינטו קולביג דונלד דאק - קלרנס נאש פלוטו - פינטו קולביג הוראס הורסקולר קלרבל הפרה הסרט הוא אחד מארבעת הסרטים הקצרים מהריצה המקורית הכוללים את כל חמשת החברים; מיקי, מיני, דונלד, גופי ופלוטו, האחרים הם "חופשה בהוואי", "מצעד הסטנדרט" ו"עץ חג המולד של פלוטו" (אם כי באחרון מיני, דונלד וגופי מופיעים לקראת הסוף). זהו הסרט השני שמציג את מיני בצבע, הופעתה הראשונה הייתה בסרט המיוחד לטקס פרסי אוסקר ה-5 בשנת 1932, "מצעד מועמדי הפרסים". במהלך הופעת הקמאו של הוראס וקלרבל, בעודם נראים בקדמת החזית, ניתן להבחין בהם מחליקים ברקע האחורי. סצנת ניסיון ההחלקה של פלוטו הביאה השראה לסצנה בסרט "במבי" משנת 1942, בה טמפר מלמד את במבי איך להחליק. זה הסרט הראשון בו גופי שר את "The World Owes Me a Living" מהסרט הקצר "הצרצר והנמלה" שבסדרת "סימפוניות טיפשיות". הרצועה בה הוא שר את זה, הייתה אחת מהרצועות הקוליות הרבות שנעשו בשימוש חוזר בסרטים המצוירים הבאים. "על הקרח", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "על הקרח", באתר AllMovie (באנגלית) "על הקרח", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "על הקרח", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית) "על הקרח", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Kaufman, J.B.; Gerstein, David (2018). Walt Disney's Mickey Mouse: The Ultimate History. Cologne: Taschen. ISBN 978-3-8365-5284-4. Crump, William D. (2019). Happy Holidays—Animated! A Worldwide Encyclopedia of Christmas, Hanukkah, Kwanzaa and New Year's Cartoons on Television and Film. McFarland & Co. p. 229. ISBN 9781476672939. Lenburg, Jeff (1999). The Encyclopedia of Animated Cartoons. Checkmark Books. pp. 108–109. ISBN 0-8160-3831-7. נבדק ב-6 ביוני 2020. {{cite book}}: (עזרה)
בן אשנדן

בן אשנדן (באנגלית: Ben Ashenden; נולד ב-1989) הוא שחקן, קומיקאי ותסריטאי בריטי ממוצא אירי. בן אשנדן נולד ב-1989 לאב בנאי ולאם מוכרת ספרים כאשר יש לו אחות אחת. הוא נולד בווטפורד שבאנגליה וגדל בברדלט. הוא למד בבית הספר "Haberdashers" שבהרטפורדשייר, הופיע עם הלהקה הבריטית "Chickenshed" ובהמשך החל ללמוד ספרות אנגלית בטריניטי הול באוניברסיטת קיימברידג'. לצד עמיתו אלכס אוון יצרו לצד הקומיקאים: ג'ואי בייטי, ג'ו באניסטר, מארק פידמן וסימון היינס תוכנית המערכונים: "Good Clean Men", כחלק מהתוכנית המצליחה: "The Pin" ששודרה ב-"BBC Radio 4". בהמשך החלו להופיע בסבבי הופעות באמריקה. אשנדן החל גם לשחק במחזות החל מ-2009 בכמה הצגות מאדינבורו פרינג' פסטיבל וכן הופיע במספר תפקידים בטלוויזיה ובקולנוע ביניהם: באווניו 5, W1A, המשחק האנגלי של נטפליקס, "Brotherhood", ברידג'ט ג'ונס בייב, ועולם היורה: עולם חדש ו-The Bubble מ-2022. בנוסף הוא כתב מספר פרקים לכמה קומדיות. בן אשנדן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
יצחק בן מתתיה אבוהב

רבי יִצְחָק בֶּן מַתַּתְיָה אַבּוֹהַב (1631–1707), הידוע גם בשם יצחק אבוהב החמישי, היה רב וחכם בן הקהילה היהודית באמסטרדם. אבוהב נולד באמסטרדם שבהולנד. אביו, מתתיה אבוהב, צאצא של יצחק אבוהב השני, נולד בשם מנואל דיאס אנריקס בפורטו למשפחת אנוסים, חזר לחיק היהדות באמסטרדם ב-1626 והיה שליח ציבור קהילת בית יעקב. יצחק אבוהב היה בן דודו ובן זמנו של יצחק אבוהב דה-פונסיקה. בצעירותו התיידד אבוהב עם המלומד הנוצרי וילם סירנהאוס (Surenhuys). היה לסוחר אמיד בהודו המזרחית, וסחר עם ספרד ופורטוגל תחת השם דניס יניס. אבוהב חיבר ספר מוסר לבנו, שיצא לאור באמסטרדם בשנת 1687 תחת הכותרת "Exortação Paraque os Tementes do Senhor na Observança dos Preceitos de sua S. Ley". מספר מיצירותיו קיימות בכתב יד, בהן אילן היוחסין של משפחת אבוהב ו-"Comedia de la Vida y Successos de Josseph".‏ "אבוהב, ר' יצחק בן מתתיה", האנציקלופדיה העברית (כרך א, עמ' 91), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשכ"ט. Cecil Roth, ABOAB, ISAAC DE MATTATHIAS, Encyclopedia Judaica, Vol. 1, p. 268 מאיר קייזרלינג, שמואל בק, קאופמן קוהלר, ‏"ABOAB", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
עיצור ענבלי, מסודק

עיצור ענבלי מסודק הוא צליל עיצורי המצוי בחלק מהשפות המדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /qʼ/ פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
נגיף אבעבועות הקוף

נגיף אבעבועות הקוף (MPV, MPXV, hMPXV) הוא זן של נגיף DNA דו-גדילי שגורם לאבעבועות הקוף בבני אדם ובחיות אחרות. הנגיף הוא מסוג Orthopoxvirus ממשפחת נגיפי האבעבועות. נגיף אבעבועות הקוף הוא אחד מנגיפי הOrthopoxvirus האנושיים יחד עם הנגיפים שגורמים לאבעבועות שחורות, אבעבועות הפרות ווקסיניה. הנגיף הוא לא אב קדמון ישיר או צאצא ישיר של וירוס הVariola שגורם לאבעבועות שחורות. אבעבועות הקוף דומה לאבעבועות שחורות אך הוא גורם לפריחה קלה יותר ושיעור התמותה ממנו נמוך יותר. ערך מורחב – מאגר (אפידמיולוגיה) נגיף אבעבועות הקוף נישא על ידי בעלי חיים כולל פרימטים. הנגיף זוהה לראשונה על ידי פרבן פון מגנוס בקופנהגן, דנמרק ב-1958 בקופים מסוג מקוק הסרטנים שישמשו כחיות מעבדה. בהתפרצות הנגיף בארצות הברית ב-2003 המקור לנגיף היה חולדות אוגרות גמביאניות שיובאו מאקרה, בירת גאנה. הנגיף זוהה לראשונה אצל בני אדם ב-1970. נגיף אבעבועות הקוף גורם למחלה גם אצל פרימטים וגם אצל אחרים. הנגיף נמצא בעיקר באזורי יערות הגשם הטרופיים של מרכז ומערב אפריקה. הנגיף מדבק גם מבעלי חיים וגם מאנשים. הדבקה של אדם על ידי בעל חיים יכולה להתרחש בנשיכה או במגע ישיר עם נוזלי גוף של בעל חיים נגוע. הנגיף יכול לעבור מאדם לאדם על ידי מגע ישיר עם הפריחה המדבקת הנגרמת ממנו, נוזלי גוף, בעקיפין על ידי נגיעה בחפצים (כגון בגדים) שבאו במגע עם הפריחה של אדם חולה או עם נוזלי גוף של אדם חולה. נשים בהריון יכולות להעביר את הנגיף לעובר שלהן דרך השליה. תקופת הדגירה של הנגיף היא בין 10 ל-14 ימים. תסמינים מקדימים למחלה כוללים נפיחות של בלוטות הלימפה, כאבי שרירים, כאבי ראש, וחום שמופיעים עוד לפני הופעת הפריחה. מדיה וקבצים בנושא נגיף אבעבועות הקוף בוויקישיתוף נגיף אבעבועות הקוף, באתר NCBI (באנגלית) נגיף אבעבועות הקוף, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נגיף אבעבועות הקוף, באתר GBIF (באנגלית) July 15, 2003, Medscape (באנגלית)
היחידה לאכיפה סביבתית

היחידה לאכיפה סביבתית (בראשי תיבות: היל"ס) הוקמה ביוני 2021 כיחידה משותפת לאשכל רשויות נגב מזרחי ואשכול רשויות נגב מערבי. היחידה הוקמה מתוך דרישה של הרשויות המקומיות בנגב לתת מענה למשבר השלכת הפסולת המתרחש באזורם . עם הקמת היחידה נמנו בשורותיה 7 פקחים המוסמכים לאכיפה סביבתית. היחידה זכתה למימון מחלק מהרשויות בנגב, משרד הפנים ובהמשך מהמשרד להגנת הסביבה. היחידה אחראית על אכיפת השלכות פסולת שנעשית על ידי קבלנים ותושבים בנגב. ההתמקדות של היחידה היא בהשלכת פסולת מסוגי פסולת בניין, פסולת חיות, פסדים, פגרים, גזם, פסולת נוזלית ופסולת גושית. תורת העבודה של היחידה כוללת שיתופי פעולה עם גופי אכיפה נוספים על מנת לייצר הרתעה אצל העבריינים אשר פוגעים בסביבה . אחת מפעילויות השיא של היחידה הייתה חקירה נגד מפעל בטון ששפך שאריות בטון במשך תקופה ארוכה מאוד לנחל שובל בנגב. נגד המפעל הוגש כתב אישום והוחרמו 7 משאיות וטרקטור שופל אחד. בהמשך נתפסה משאית נוספת של אותו מפעל אשר המשיך בפעילות העבריינית. כמו כן פועלת היחידה נגד מפגע שריפות הפסולת אשר שכיח בדרום. היחידה יזמה פעילות ראשונה מסוגה כנגד קבלנים המזייפים תעודות הטמנה. בזכות פעילות היחידה נעצרו אנשים והוחרמו 10 כלים של אותו קבלן. כתבה על הקמת היחידה לאכיפה סביבתית (היל״ס) כתבה מידיעות הנגב על הקמת היחידה לאכיפה סביבתית דו"ח מבקר המדינה רשות המסים מחלקת שורה של קנסות: מי הסתבכו בענק?, באתר אייס, 26 באוגוסט 2022 שפיכת בטון וזיהום הסביבה: נתפסו משאיות ושופל בשווי מיליונים פעילות היחידה לאכיפה סביבתית נגד שריפות פסולת מעצר חשודים בזיוף תעודות הטמנה
1340

שנת 1340 היא השנה ה-40 במאה ה-14. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. אוכלוסיית אירופה כוללת כ-74 מיליון איש. ניצחון של הצבא המשותף של קסטיליה ופורטוגל על ממלכת גרנדה בקרב ריו סלדו. 26 בינואר – אדוארד השלישי, מלך אנגליה מכריז על עצמו כמלך צרפת 24 ביוני – קרב סלויס – קרב ימי בין צרפת לאנגליה. הצי הצרפתי נהרס כמעט כולו פאופן גרק, (נפטר ב-1410), צייר רוסי. 30 בנובמבר – ז'אן, דוכס ברי (נפטר ב-1416) 31 במרץ – איוואן הראשון, נסיך מוסקבה (נולד ב-1288) 20 בדצמבר – יוהאן הראשון, דוכס בוואריה (נולד ב-1329) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 1340‎ נפטרים ב-1340‎ מדיה וקבצים בנושא 1340 בוויקישיתוף
גופה בחולות

גופה בחולות הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 1999 בבימויו של ריקי שלח, עם ששי סעד, ישראל פוליאקוב, אברהם סלקטר, עזרא דגן, שמואל אדלמן ורחל דיין בתפקידים הראשיים. התסריט מבוסס על המחזה "מסיבת פרידה לאקדוחן" של דינה לימון ואסי הנגבי (1981) שנכתב בהשראת הוצאתו להורג של אליהו גלעדי שהיה ממנהיגי לח"י על ידי אנשי המחתרת בעקבות חילוקי דעות חריפים ביותר בינו ולבין יצחק שמיר ופעילי לח"י אחרים. הסרט שודר ב-HOT3. המחזה והסרט הסרט מתארים עימות דמיוני של מפקד מחתרת (בהשראת יצחק שמיר) ופקודיו עם העבר בעת שהוא מתמנה לתפקיד שר החוץ. שם המחתרת לא מוזכר. בביתו של יוסף מגידו (אליקים בשמו המחתרתי) (ששי סעד) שהיה מפקד מחתרת בזמן המנדט הבריטי, מתכנסים לוחמיו לשעבר כדי לחגוג את מינויו לשר החוץ של ישראל. הם מרימים כוסית ושרים את המנון המחתרת (מילים של דרור שוורץ). בין החוגגים גם אשתו נעמי (רחל דיין) ובנם דניאל. את השמחה משבית אורח לא קרוא (ישראל פוליאקוב) שמבקש לשוחח עם יוסף אישית. הוא לא מזדהה בשמו ומראה ליוסף צילומים שצילם את יוסף הורג את אחד המפקדים הבכירים של המחתרת, דניאל בק המכונה "בנקו". יוסף לא מכחיש אך טוען כי זה היה הכרחי להצלת המחתרת וכי בנקו התנהג בצורה בלתי אחראית שסיכנה את המחתרת. האורח מזהיר אותו כי אם לא יוותר על המינוי לשר החוץ, הוא יפיץ את דבר הרצח בתקשורת. יוסף מזמן לחדר הספרייה שלו, שלושה ממפקדי המחתרת שאישרו את ההחלטה להוציא להורג את בנקו אך לא ידעו שבעת ההתייעצות היה כבר בנקו הרוג מיריות של יוסף. שלושת המפקדים הם - ישראל (שמואל אדלמן), יעקב (עזרא דגן) ונתן (אברהם סלקטר). לשלושתם היו סיבות טובות לתמוך בחיסולו של בנקו. ישראל השתתף בפעולת החרמת כסף בבנק שבו השתתף בנקו ולוחם נוסף. הוא היה נהג מכונית המילוט אך ברח מתוך פחד. הלוחם נהרג ובנקו הצליח לברוח וביקש לנקום בו. לנתן היה חשבון עם בנקו שהיה רודף נשים וכפה את עצמו על חברתו גאולה. יעקב סייע לחברו פלש שהיה מודיע של הבריטים, להימלט מידו הנוקמת של בנקו כי פלש הציל אותו בשואה. בנקו ביקש לנקום בו אך חוסל לפני כן. ליוסף הייתה נגד בנקו גם טינה אישית - בנקו כפה את עצמו על נעמי והוא אביו הביולוגי של בנם דניאל אך פרט להם, זה לא ידוע לאיש... כולם מסכימים כי יש לחסל את האלמוני המאיים. יוסף נפגש עם האלמוני שמציג הפעם את עצמו כתבורי שהיה המקשר של בנקו. הוא היה מעריץ של בנקו והזהיר אותו לא להגיע לפגישה עם יוסף. הוא עקב אחריו, צילם את יוסף רוצח אותו ואחר כך את שלושת המפקדים קוברים אותו. הוא מסר את התמונות לבריטים שהבריחו אותו לבריטניה לאחר שגילה להם פרטים על המחתרת, שם עבר ניתוחים לשינוי פנים וכולם חשבו כי הוא מת בכלא. כעת הוא חוזר על דרישתו מיוסף לא להתמנות לשר החוץ. יוסף הורג אותו, שם את גופתו בתא המטען, חוזר לביתו ומודיע לשלושת המפקדים על כך. לבסוף מושבע יוסף בכנסת כשר החוץ בשעה ששלושת המפקדים חופרים קבר לתבורי בגשם שוטף. "גופה בחולות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) גופה בחולות, באתר יוטיוב גופה בחולות, באתר אידיבי על פרשת אליהו גלעדי והסרט "גופה בחולות", באתר של אלי אשד
לדאנבנה

לדאנבנה (בהונגרית: Ladánybene) הוא כפר בנפת קצ'קמט שבמחוז באץ'-קישקון במרכז הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית קטנה. כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בלדאנבנה נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 1,649 תושבים, ובשנת 2021 רק 1,609 תושבים. האזור מיושב מאות שנים והאזכור הראשון של הכפר הוא משנת 1385. מעט יהודים ישבו בלדאנבנה במאה ה-19 ובשנת 1944 נרצחו בשואת יהודי הונגריה. מדיה וקבצים בנושא לדאנבנה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לדאנבנה (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי לדאנבנה שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
ויסר

האם התכוונתם ל... אנגלה ויסר – שחקנית ודוגמנית הולנדית אנטולי וייסר – שחמטאי סובייטי וצרפתי ברברה ויסר – פוליטיקאי הולנדית מאט ויסר (אנ') – מתמטיקאי ניו זילנדי מרדכי וייסר – ממייסדי תל אביב לודוויק ארנסט ויסר – עורך דין יהודי הולנדי ונשיא בית המשפט העליון של הולנד. במלחמת העולם השנייה היה מייסד ויושב ראש ועדת התיאום היהודית. ויס ויזר
אין מדינה לאהבה

"אֵין מְדִינָה לָאַהֲבָה" הוא שיר שכתב יהונתן גפן והלחין צביקה פיק. את השיר ביצע במקור פיק בשנת 1971. הוא הקליט את השיר מחדש ב-1977 לאלבומו "שירי משוררים", ככל הנראה בעקבות שגיאת הגייה בשיר (בביצוע המקורי המילה הָענן, בביצוע המחודש הֶענן). קאבר מחודש של נורית גלרון משנת 1996 זכה גם להצלחה במצעדים והגיעה למקום ה-40 במצעד השנתי ה'תשנ"ז-1997 של רשת ג'. השיר זכה גם במקום 6 במצעד שירי צביקה פיק, שנערך ברשת ג' באפריל 2012 ובמקום 44 ב"מצעד של המדינה" שנערך על ידי עיתונאים ואנשי רדיו שונים בראש השנה תש"ע (2009). פיק סיפר כי כתב את הלחן לשיר בתוך כמה דקות. גפן כתב בשירו "שיר אהבה פוליטי" שהושר על ידי חנן יובל את המילים: "אם האהבה הייתה מדינה, אני הייתי שר החוץ". את השיר בגרסה זו עיבדו פיק ואלכס וייס. השיר נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל ב־5 ביולי 1971 וצעד תשעה שבועות, עד 6 בספטמבר 1971. בשיאו הגיע למקום השני (ב-9 באוגוסט 1971). את השיר בגרסה זו עיבדו ליאור טבת וגיל פלדמן. גלרון הקליטה את גרסתה לשיר במסגרת המופע שנלווה לאלבומה "המקום ההוא". השיר צורף למהדורה המחודשת של האלבום. הוא הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־6 באוקטובר 1996, זכה להצלחה והגיע למקום השלישי במצעד ב־3 בנובמבר 1996. בסך הכול צעד שמונה שבועות, עד 8 בדצמבר 1996, ובמצעד השנתי תשנ"ז של התחנה דורג במקום ה־40. בשנת 2022 ביצעו השחקנים אבי קושניר, גידי גוב, דובלה גליקמן, מוני מושונוב ושלמה בראבא, את השיר במסגרת התכנית "זהו זה!". בשנת 2005 ביצע הזמר הראל מויאל את השיר במסגרת ההצגה "כמו בסרט". מילות השיר, באתר שירונט אין מדינה לאהבה, באוסף המוזיקה הישראלית צביקה פיק - אין מדינה לאהבה, סרטון בערוץ "Guy Alon", באתר יוטיוב (אורך: 02:34) אין מדינה לאהבה - נורית גלרון, סרטון בערוץ "MrFloopyFloop", באתר יוטיוב (אורך: 03:59) אייל גולן וצביקה פיק - אין מדינה לאהבה | מתוך "אייל גולן קורא לך", סרטון בערוץ "EyalGolanHighlights", באתר יוטיוב (אורך: 03:16) קיץ ברבנר, ‏מרגש: נינט טייב בביצוע שקט ל"אין מדינה לאהבה" לזכרו של צביקה פיק, באתר מעריב אונליין, 15 באוגוסט 2022 רז שכניק, "לא היה לי רגע שבו אמרתי, 'חזרתי לעצמי' אבל זה עוד יקרה", באתר "ידיעות אחרונות", 6 באוקטובר 2020 מילות השיר "שיר אהבה פוליטי", באתר שירונט צביקה פיק, "זוהי הדרך שלי", CBS‏, 1972 (הוצאה מחודשת: NMC‏, 2002) נורית גלרון, "אסיף", NMC‏, 1997
לאיושמיז'ה

לאיושמיז'ה (בהונגרית: Lajosmizse) היא עיר בנפת קצ'קמט שבמחוז באץ'-קישקון בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בה קהילה יהודית. האזור מיושב מאות שנים ככל הנראה מאז תקופת הברונזה. היישוב הפך לעיר רשמית משנת 1993. יהודים התיישבו בעיירה במחצית השנייה של המאה ה-19. רוב היהודים עסקו במסחר זעיר ובמלאכה והקהילה התארגנה רשמית בשנת 1898 והצטרפה לזרם האורתודוקסי. בית כנסת נבנה בעיר בשנת 1925. בקיץ 1941 נשלחו עובדי כפייה יהודים מלאיושמיז'ה לחזית אוקראינה, שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים, אחדים מהם נפלו בשבי הרוסי. לעיירה הובאו עובדי כפייה ממקומות אחרים והועסקו בעבודות בניין וחפירת תעלות. בסוף אפריל 1944, לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, רוכזו יהודי לאיושמיז'ה בגטו שנתחם בכמה בתים. בסוף יוני הועברו עם יהודי היישובים הסמוכים לגטו שהוקם בבית חרושת במונור (Monor), וכעבור זמן קצר שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ. יהודים מעטים חזרו לעיר אחרי המלחמה וחיי הקהילה לא התחדשו. לאיושמיז'ה בפנקס הקהילות הונגריה, עמ' 335. מדיה וקבצים בנושא לאיושמיז'ה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לאיושמיז'ה קהילת לאיושמיז'ה, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" נתוני העיר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי ללאוישמיז'ה שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
בית הכנסת איתיפאק

בית הכנסת איתיפאק הוא בית כנסת הממוקם בטהראן, איראן. לאחר מלחמת העולם השנייה, עם הקמת ממשלה חדשה בעיראק, הידרדר מצבם של יהודי עיראק. לאחר שנעצרו חברים בולטים בקהילה היהודית כמו לורה חוזואי, ושפיק עדס, איש עסקים יהודי מצליח, אשר נתלה, החליטו רבים מיהודי עיראק להגר. חלקם עזבו לישראל בעוד אחרים החליטו להתיישב באיראן. הם הגיעו לאיראן בעזרת יהודים כורדים ורבים הגיעו לח'וראמשהר. בעזרתו של הארון עבדולנאבי, אחד מפרנסי הקהילה בחורמשהר, הצליחו חלקם להגיע לטהראן ולהשיג מסמכים משפטיים. מ-1946 עד 1951 עברו יהודים עיראקים רבים לטהראן, בעוד שאחרים עברו לאירופה ולארצות הברית. בסיוע יהודי איראן, החליטו יהודי עיראק להקים מרכז תרבותי. בשנת 1946 קנה מאיר עבדאללה בטסון חלקת אדמה גדולה בשטח של למעלה מ-5000 מטרים רבועים ליד אוניברסיטת טהראן, ברחוב גוהדס. הוא השאיר חלקת אדמה של למעלה מ-865 מטרים רבועים (9,310 רגל רבוע) והחלה בניית בית כנסת, בעזרתם של סאלח ודאבוד משי, השכל חיים מראשי הקהילה ואחרים. הקהילה רצתה לקרוא לבית הכנסת על שם מאיר עבדאללה, אך הממשלה לא הסכימה למתן שם זה, זאת משום שהיה אזרח זר. "beh Ettefagh" פירושו "ביחד" בפרסית. מכאן נבחר השם "איתיפאק", והוא הפך למקום ההתכנסות העיקרי של יהודי עיראק בטהרן. אדריכלות בית הכנסת תוכננה בסגנון האדריכלות הבבלית, והותקנה בה מערכת המיזוג המתקדמת ביותר באותה תקופה. רוב ספרי התורה בבית הכנסת הובאו על ידי היהודים שהגיעו מעיראק, ולבית הכנסת נתרם תלמוד בבלי בכתב יד ארמי. יהודים עיראקים רבים היגרו מאיראן במהלך המהפכה האיראנית, וכיום רק משפחות בודדות (בעיקר יהודים איראנים) עדיין משתמשות בבית הכנסת. בבית הכנסת היה גם בית ספר תיכון פרטי באותו שם הקשור אליו. בשנות ה-70, בית הספר היה ידוע בהצטיינות לימודי השפה האנגלית. תלמידים ממשפחות מיעוטים דתיים באיראן למדו בבית הספר בשנות ה-70, ביניהם נוצרים ובהאים. לאחר המהפכה האיראנית הולאם בית הספר והוא מנוהל כיום על ידי המדינה כבית ספר לבנות בלבד. Ehsanipour, Asal (31 באוקטובר 2019). "A High School Reunion for Iranian Americans, 40 Years After the Revolution". KQED (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-02-18. {{cite web}}: (עזרה) http://etefagh.ir/moarefi.asp "کنیسای اتفاق". 11 בנובמבר 2020. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא בתי כנסת ובנושא איראן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רובן וזו

רובן מיגל נונס וזו (בפורטוגזית: Rúben Miguel Nunes Vezo; נולד ב-25 באפריל 1994) הוא כדורגלן פורטוגזי, המשחק בעמדת הבלם בקבוצת לבאנטה. וזו נולד בסטובל לאב מכף ורדה ולאם פורטוגזית, והצטרף למערכת הנוער המקומית של ויטוריה סטובל בגיל 11. הוא הועלה לקבוצה הראשונה של המועדון לקראת עונת 2013/2014 וב-18 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה בליגה הפורטוגלית בהפסד 1–3 על פורטו. ב-4 בנובמבר 2013 חתם על חוזה לארבע שנים בולנסיה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בלה ליגה ב-8 בפברואר 2014 בהפסד 5–0 לריאל בטיס. שבועיים לאחר מכן כבש שאת שער הבכורה כשכבש בדקה ה-90 והעניק לקבוצתו ניצחון 1–2 על גרנדה. ב-31 באוגוסט 2016 הושאל לעונה אחת לגרנדה. בסך הכל הופיע 19 פעמים עם הקבוצה אך לא עזר לה להימנע מירידת ליגה בתום העונה. ב-29 בינואר 2019 חתם בלבאנטה. ארבעה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה בתיקו 0-0 עם חטאפה. ב-21 באפריל כבש שער בכורה בתיקו 2-2 נגד אספניול. הוא ירד ליגה פעם נוספת, הפעם עם לבאנטה בסיום עונת 2021/2022. וזו ערך 5 הופעות בנבחרת פורטוגל עד גיל 21, בהן כבש שני שערים. ולנסיה גביע המלך הספרדי: 2018/2019 מדיה וקבצים בנושא רובן וזו בוויקישיתוף רובן וזו, ברשת החברתית אינסטגרם רובן וזו, באתר Transfermarkt רובן וזו, באתר Soccerway רובן וזו, באתר BDFutbol רובן וזו, באתר WorldFootball.net רובן וזו, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רובן וזו".
בנות ברק

בנות ברק היא תוכנית מציאות תיעודית ישראלית העוקבת אחר נשים חרדיות מהעולם החרדי של בני ברק. התוכנית משודרת בערוץ HOT3. העונה הראשונה של הסדרה עלתה לשידור ב-11 בספטמבר 2022. התוכנית היא תוכנית המציאות התיעודית הראשונה מסוגה, במרכזה חייהן של חמש נשים מהעולם החרדי של בני ברק. הנשים מתועדות במצבי חיים שונים. הסדרה עוסקת בין היתר בפערים בין העולם החילוני לחרדי, ומעלה סוגיות כמו: ויתור על "טלפון טיפש" לטובת טלפון חכם (סמרטפון), נוכחות ברשתות חברתיות ועוד. המשתתפות מציגות את חיי היומיום שלהן וחושפות את המתח שקיים בחייהן בין העיסוק בעולמות הביוטי והבילויים ובין הקהילה שבה הן חיות. לדברי יוצרי הסדרה יוני פארן ואילת הלר, הסדרה היא "דוקו ריאליטי קליל ומצחיק, כזה שבא לספק הצצה לחיי היום יום, לשגרה, למשפחה, לזוגיות, לחלומות ולתשוקות החיים. היציאה של חמשת הנשים לחוויה הזו היא התקרבות אמיתית לעולם השונה והזר מחוץ למשעולי בני ברק". ננה הלפרין – יזמית ואשת עסקים, תושבת בני ברק; אם לחמישה ילדים; נכדתו של הרב לנדוי, ממייסדי בני ברק; בעלה ממשפחת מייסדי רשת "אופטיקה הלפרין". עופרה שמעוני – יזמית ואשת עסקים חרדית שהקימה את מגזין האדריכלות "דירה נאה". סימי הרשקופ – בעלת עמוד הבידור "דוס סלבס". המסקר את עולם הבידור מהזווית החרדית-דתית שלו. אסתי סוקולובסקי – מאפרת מפורסמת בחברה החרדית ובלוגרית איפור, מתגוררת ברמת גן על גבול בני ברק. יעל זילברמן – בעלת עסק עצמאי לעיצוב ותפירת פאות, ובלוגרית פמיניסטית מוצהרת. בנות ברק - טעימה לעולם של הנשים החרדיות, קדימון הסדרה בערוץ "HOT", באתר יוטיוב (אורך: 00:45) בנות ברק - טעימה לעולם של הנשים החרדיות | בקרוב ב-HOT, נבדק ב-2022-08-29 כוכבות הרשת החרדיות מגיעות למסך הטלוויזיה שלכם בריאליטי חושפני, באתר כיפה, 18 באוגוסט 2022 יהונתן גוטליב, המשפיעניות החרדיות הכניסו מצלמות לבית ונוצרה הסדרה "בנות ברק", באתר ערוץ 7, 28 בפברואר 2022 הילה דודאל (דוידי), סטורי לשבת: איך הפכה החרדית ממשפחת הלפרין הידועה למלכת אינסטגרם, באתר mynet‏ בת ים, 11 בדצמבר 2020 קרן מרציאנו, ‏מהדורת חדשות סוף השבוע המלאה - 27.8.2022, באתר ‏מאקו‏, 27 באוגוסט 2022