תחלופת אוכלוסייה

תחלופת אוכלוסייה הוא תהליך בו משתנה המבנה הדמוגרפי של אזור מסוים, ואוכלוסיות בו משנות את גודלן ביחס לאוכלוסייה הכללית בו, ולעיתים משתנה האוכלוסייה הדומיננטית בו. התהליך עשוי להיות ארוך מאוד. התהליך גורר השלכות רבות, מלבד השינוי הדמוגרפי של האזור, ביניהן שינוי במצבו הכלכלי, מבנהו החברתי, שינוי באופי האזור, ובמקרים מיוחדים גם חילון, הדתה או התחרדות. תחלופת אוכלוסייה קיצונית יכולה גם ליצור בועה חברתית באזור, ולעיתים גם הדרה של הציבור הדומיננטי הקודם, או של ציבור מסוים, בתוך האזור. תחלופת אוכלוסייה משמעותית עת החדשה החלה להתבצע בשנות העלייה הראשונות לארץ ישראל וראשית הציונות, במטרה להקים מדינה ליהודים ולייהד חבלי ארץ. תהליך זה גרר תסיסה משמעותית ערבית, חרם, התנכלויות ליהודים וטבח באזורים מסוימים. לאחר הקמת המדינה ב-1948 הוחל בניסיונות - הממשיכים עד היום - לייהוד שטחים נרחבים בה, כגון חבל לכיש, המשולש, הגליל והנגב, בצורות רבות כגון יישובי הכוכבים, תוכנית המצפים בגליל. רק ייהוד חבל לכיש הצליח במלואו. אחרי מבצע קדש ב-1956 נעשה ניסיון להתחיל בתחלופת אוכלוסייה בסיני, שלא צלח. תוצאות מלחמת ששת הימים ב-1967 הביאו לניסיונות לתחלופת אוכלוסייה ביהודה, שומרון, רמת הגולן, חבל עזה, מזרח ירושלים וסיני, שהביאו שינוי משמעותי בהרכב האוכלוסייה ביהודה, שומרון, רמת הגולן ומזרח ירושלים, אך פונו ונפסקו בחבל עזה וסיני. אלימות קשה מופנית כלפי ההתיישבות ביהודה ושומרון. תהליכי תחלופת האוכלוסייה ביהודה, שומרון, רמת הגולן, הגליל, הנגב ומזרח ירושלים נמשכים עד היום. לאורך כל ההיסטוריה שינוי באוכלוסיית אזור גרר בחלק גדול מהמקרים תסיסה רבה והתנגדות עזה לתהליך בקרב הציבור שחי בו עד תחילת התהליך, מחאות הדדיות ואף אלימות קשה והחרמות. ערים שהתפרסמו בכלי התקשורת ככאלה הן בית שמש המתחרדת, חריש החילונית-חרדית וערד. נוסף על כך, רבים רואים בהיווצרות אחד הגורמים לתחלופת אוכלוסייה באזורם, גם אם ללא כוונה או רצון מצד גורם כלשהו להחליף את האוכלוסייה באזור, כאיום על אורח חייהם וניסיון לגרש אותם מביתם. דוגמה מוכרת לכך היא ההתנגדות להרחבת ישיבת מעלה אליהו בתל אביב, ההפגנות וההסתה נגדה, למרות שאין מקור או ביסוס לטענות המוחים שהישיבה מתכננת לבצע הדתה בעיר או להקים בה גרעין תורני. עיר נוספת אשר נתונה לתהליך זה היא ירושלים. במקרים רבים תחלופת אוכלוסייה יוצרת בועה חברתית, מכיוון שהציבור שנשאר באזור מדיר ממנו את שאר הציבורים, שבינו לבינם נוצר ריחוק קשה בעקבות מחאות הדדיות במהלך התחלופה. בתחלופות פנים-מדינתיות, ובישראל בעיקר, יש הרואים בקיום תופעה זו העמקה של השסע החברתי והגברת הריחוק החברתי, השנאה, הפילוג וההסתה בין ציבורי המדינה. דרך התמודדות עיקרית עם מקרים כאלה הם גרעין תורני, המוקם על ידי דתיים באזור בו אין הרבה דתיים, על מנת להקטין או לבטל את בעיה זו. גורמים רבים יכולים לגרום ולהתסיס תחלופת אוכלוסייה, והעיקריים שבהם: חילופי אוכלוסייה בין מדינות שונות, טרנספר או גירוש מאסיבי הם גורמים נדירים לקיום תחלופת אוכלוסייה, אך קיומם גורר תחלופה רחבת היקף בדרך כלל. התאמת האזור לציבור מסוים מעודדת את הגירת אותו ציבור לתא השטח. לדוגמה: בניית מרפסות סוכה מעודדת הגירת דתיים וחרדים. הגירה מאסיבית של אוכלוסייה מהמעמד הבינוני והגבוה לשכונות חלשות נקראת "ג'נטריפיקציה" קריאת גורם משפיע להתיישבות באזור, כדוגמת רב חשוב, מעודדת הגירת ציבור לאזור. אידאולוגיה גורמת ללאום או חלקים בו לעבור לחבל ארץ החשוב להם, ובכך להחליף את האוכלוסייה הקיימת או את המבנה הדמוגרפי שלה. דוגמאות ידועות הן העלייה לארץ ישראל ומאוחר יותר ההתיישבות ביהודה, שומרון, חבל עזה, רמת הגולן, הגליל, הנגב, מזרח ירושלים וסיני על ידי העם היהודי. רצח עם גורם אף הוא לתחלופת אוכלוסייה מאסיבית. שימי שפר, ‏בית שמש: תושבים התנפלו במכות על מפגינים קיצונים • צפו, באתר כיכר השבת, 14 בדצמבר 2022 יסמין לוי, זה מתחיל בילדה שירקו עליה בבית שמש ונגמר בתסריט בלהות, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2022 איציק ברנדויין, "הכתובת על הקיר": קריאה לרצח חרדים בחריש, באתר ערוץ 7, 17 במאי 2023 רענן בן צור, הסלמה בקרבות השבת בחריש: חרדים קיצונים הגיעו לג'ימבורי ותקפו אישה, באתר ynet, 20 במאי 2023 אילנה קוריאל, אלפי חרדים הפגינו בערד: "בעד הזכות לחיות בארצנו הקדושה לפי הציווי האלוקי", באתר ynet, 19 באוקטובר 2020 נתן גולד, ראש עיריית ערד משתלח: "35% חרדים זה גרוע", באתר כל הזמן, ‏12 באוגוסט 2019 רמי שני‏, הפגנה נגד "התחרדות" העיר ערד: "לא נהיה בית שמש", באתר וואלה, 13 באוקטובר 2012