laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אדו פרלמן

אדו פרלמן (נולד ב-19 בנובמבר 1946) הוא פיזיולוג וחוקר מערכת הראייה. יו"ר האיגוד הישראלי לחקר העין והראיה בשנים 1997–2000, דיקן הפקולטה לרפואה בטכניון, בשנים 2005–2010 וסגן יו"ר המועצה להשכלה גבוהה בשנים 2017–2022. נולד בירושלים ב-1946. סיים תואר ראשון (BSc) ותואר שני (MSc) בכימיה, בטכניון, ב-1970 ו-1972 (בהתאמה). ב-1976 קיבל תואר דוקטור (PhD) בפיזיולוגיה מבית הספר לרפואה של אוניברסיטת מישיגן. חזר לארץ וב-1980 מונה למרצה בכיר בפקולטה לרפואה של הטכניון. התקדם בסולם האקדמאי בטכניון עד לקבלת תואר פרופסור מן המניין ב-1994. במשך כשש שנים, מינואר 2005 עד דצמבר 2010 היה דיקן הפקולטה לרפואה בטכניון. בינואר 2016 מונה על ידי שר החינוך נפתלי בנט לחבר המועצה להשכלה גבוהה וכעבור כשנה, במרץ 2017 מונה על ידי בנט להחליף את רבקה ודמני-שאומן בתפקיד סגן יו"ר המל"ג. כיהן בתפקיד זה במהלך כל כהונתה של המל"ג ה-13. ב-2022, במועצה ה-14, החליפה אותו פרופסור עידית תשובה, מינוי של שרת החינוך יפעת שאשא ביטון. פרופסור פרלמן נשוי ולו שלוש בנות. אדו פרלמן, באתר ResearchGate קורות חיים, באתר המל"ג פרופ' אדו פרלמן במכון ון ליר, סרטון יוטיוב מפגש בן כשעה עם פרופ' אדו פרלמן, סרטון יוטיוב מנובמבר 2020 פרופ' אדו פרלמן על שילוב חרדים בחברה, סרטון יוטיוב מ-2017 "דיקני העבר" באתר הפקולטה לרפואה בטכניון מינויו לסגן יו"ר המלג, פייסבוק כנ"ל, טוויטר
מריונטה (סרט)

מריונטה הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת דרמה קומית משנת 2019 בכתיבה, הפקה ובימויו של טומי לנג, עם לימור גולדשטיין ושירן הוברמן בתפקידים הראשיים. העלילה היא על כתבת צבאית החוקרת את היעלמותו של חייל בלבנון. במקביל, הסוכנת שלה יוצאת בהפקת פרויקט ריאליטי חדשני. דנה ברגר מופיעה בתור עצמה ושרה את "בן חייל" המשתלב בעלילת הסרט. מיכל נבון (לימור גולדשטיין) היא כתבת צבאית ותיקה. היא אם יחידנית לטלי (שירן הוברמן) לאחר שבעלה פולי (פולי רשף) נעלם בפעילות של שייטת 13. היא חוזה את דמותו בדמיונה מדי פעם שהיא במצוקה. מיכל מקבלת ידיעה חשאית שחייל נעדר בלבנון. היא נפגשת עם תא"ל במילואים נמרוד ורסנו (דב רייזר) שהוא איש מוסד שהיה פעם מפקדו של בעלה המנוח. הוא מבקש ממנה להפסיק את החקירה וכשהיא מסרבת היא מפוטרת ממקום עבודתה במשך 30 שנה. חברתה הרווקה בולי (שרית וינו אלעד) מעודדת אותה ויחד עם המפיקה מאיה (עדי ארד) הם משקיעים את כספה בתוכנית ריאליטי בשם "הלוויה ברקיע" שתיערך בדיור מוגן ובה יציגו המשתתפים את בקשותיהם ללוויה שלהם והזוכה יזכה בלוויה מפוארת... מיכל מגלה שהחייל הנעדר הוא ניר (אדם הירש), בנה של דנה ברגר. היא מבקרת עם מאיה אצל דנה ששרה להם את "בן חייל". בינתיים חווה מיכל סטוץ עם רמי (אסף גולדשטיין) ומתחילה ביחסים עם רון (רון אבידן). טלי מתחילה ביחסים עם "וספה" (עומרי אשין). החייל הנעדר נמצא ומסתבר שהלך להופעה של להקה ערבית בבירות. הוא משוחרר וחוזר לדנה, אמו. בדיור המוגן מתנהלת התחרות בהנחייתו של אחד הקשישים (רוברט הניג). מיכל עוברת לפני כן טיפול אצל קוסמטיקאית אלימה (הלנה חייט). מסתבר למיכל שהמנצחת נקבעה מראש ומיכל מכירה בכך שהיא למעשה מריונטה בכל מה שקורה לה (מכאן שם הסרט). "מריונטה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קדימון למריונטה, באתר יוטיוב מריונטה, בספר הקולנוע הישראלי מריונטה, באתר אישים מריונטה, באתר סינמטק תל אביב דנה ברגר "בן חייל", באתר יוטיוב דף הפייסבוק של מריונטה
ביטפופ

ביטפופ (באנגלית: Bitpop) הוא סוג של מוזיקה אלקטרונית ותת-סוגה של מוזיקת צ'יפטיון, שבה לפחות חלק מהמוזיקה נעשה באמצעות שבבי הקול (אנ') של מחשבים ישנים של 8-ביט (אנ') (או 16-ביט (אנ')) וקונסולות משחקי וידאו. בין המערכות בהן נעשה שימוש כוללות מחשב מדגם אטארי 8-ביט, קומודור 64, Nintendo Entertainment System ואמיגה. הצלילים המופקים ממערכות אלו ניתנים לשילוב בכל רמה עם כלי נגינה שונים, כגון גיטרה ותופים, סינתיסייזרים מודרניים ומכונות תופים, או שירה ואפקטים קוליים. כאשר יוצרים מוזיקת ביטפופ ישנו שימוש בציוד ישן וחדש, ולעיתים קרובות נוצר צליל שאינו כמו צ'יפטיון על אף שהוא מכיל צלילי 8-ביט. לדוגמה, הפקת ביטפופ עשויה להיות מורכבת כמעט כולה מצלילים של 8-ביט, אך עם שירה בלייב, או צלילי גיטרות בלייב. אחד מחלוצי מוזיקת הביטפופ היו Welle:Erdball (אנ') שעשו שימוש רב בהפקה הזו. Chiptunes Music Genre Overview, AllMusic (באנגלית) Chiptunes Music Artists, AllMusic (באנגלית)
נחל דלתון

נחל דלתון הוא נחל אכזב בגליל העליון. אורכו כ־6.1 קילומטרים. מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־805 מטרים מעל פני הים דרומית למושב דלתון. משם הוא זורם דרומה עד לגבול הצפוני של יער ביריה ואז הוא משנה את כיוון הזרימה מזרחה. הנחל ממשיך לזרום בגבול הצפוני של יער ביריה., ובסמיכות לקבר יונתן בן עוזיאל הוא אף יורד כ־200 מטרים בתוך כ־1.3 קילומטרים בלבד. במרחק של כשני קילומטרים מצפון־מזרח ליישוב עמוקה ובגובה של כ־310 מטרים מעל פני הים, הנחל נשפך לנחל חצור (הנשפך לנחל דישון ומשם לנהר הירדן). ערך זה הוא קצרמר בנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל שמאי

נחל שמאי הוא נחל אכזב בגליל העליון. אורכו כ־3.4 קילומטרים. מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־575 מטרים מעל פני הים, במורדות הדרומיים של הר מסרבים, כחצי קילומטר מצפון־מזרח לכפר שמאי וכשני קילומטרים מערבית לאזור התעשייה של צפת. הנחל זורם דרומה בין כפר שמאי לצפת, בתחומי שמורת הר מירון. במרחק של כ־1.75 קילומטרים ממושב אמירים וכ־3.7 קילומטרים צפונית למחלף נחל עמוד, בגובה של כ־250 מטרים מעל פני הים, הנחל נשפך אל נחל עמוד, הנשפך בסופו אל הכנרת. גולן, גדי (2005-06-26). "מחוץ לטווח הקבלנים: פינס הכריז על 2 גנים לאומיים ועל שמורת טבע". Globes. נבדק ב-2024-07-04. 3 שמורות טבע חדשות, באתר ערוץ 7, 20 ביוני 2005 רשות המים, תחום כנרת ושימור מקורות מים צפון, באתר gov.il ערך זה הוא קצרמר בנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יהדות ג'יבוטי

יהדות ג'יבוטי היא הקהילה היהודית בג'יבוטי, המהווה חלק מהקהילה היהודית התימנית הרחבה יותר, בדומה לאלה באריתריאה ובעדן. הקהילה התיישבה במקור באובוק, ולבסוף בעקבות המעבר של מפרץ טאג'ורה מהבריטים לצרפתים ב-1884 התמקמה בעיר ג'יבוטי. ב-1949 הרוב המכריע של הקהילה עלה לישראל. למרות שג'יבוטי ממוקמת בין ארצות המולדת ההיסטוריות של הקהילות העתיקות של ביתא ישראל ויהדות תימן ומשמשת מבחינה גאוגרפית כמקשר העיקרי בין חצי האי ערב לקרן אפריקה, אין נוכחות מרכזית מתועדת של יהודים בג'יבוטי עד לשנות ה-1800. ההיסטוריה של ההתיישבות היהודית בג'יבוטי התחילה בסוף המאה התשע, בעיקר בזמן פיתוח עיר הנמל ג'יבוטי על ידי עשרה צרפתים, בשטח שנקרא אז סומליה הצרפתית, שיהודים סייעו לבנות אותו. היהודים הראשונים שהתיישבו קבע בג'יבוטי הגיעו מעדן, שהייתה מושבה בריטית מאז 1839. הם היו יהודים מתימן, אזור שבו התקיימה אז קהילה יהודית גדולה ומגוונת. לא ידוע אם יהודי ג'יבוטי הם מקהילת העדנים או מתכלאל מהצפון שזה עתה עברו בעדן, שכן יש להם מנהגים המשקפים את שתי הקהילות. הם הגיעו במקביל לבואם של מספר רב של מוסלמים תימנים. ב-1901 חיו בג'יבוטי חמישים משפחות יהודיות, ו-ב-1921 היו כבר 111. בתחילת המאה ה-20, עם האטה בהגירה בין תימן וג'יבוטי, חלק גדול מהקהילה היה מורכב מג'יבוטים ילידים שהתגיירו והתחתנו עם משפחות מבוססות. בשנת 1902 השלטונות הצרפתיים ציינו אחד-עשר סוחרים יהודים, העובדים בעיקר כצורפים וכבעלי מלאכה. היו להם מספר בתי כנסת, כולל בית הכנסת הגדול במרכז העיר ברחוב רומא. החכמים מג'יבוטי היו מבוקשים בכל האזור בשל מומחיותם ההלכתית ומיומנותם. אחד מהרבנים האחרונים של ג'יבוטי, חכם יוסף משה נהג לנסוע לקהילות יהודיות באדיס אבבה ואסמרה שחיפשו את כישוריו כמוהל. היהודים היו נבדלים משכניהם המוסלמים במראה מכיוון שהיו להם פאות בצידי הפנים והם לבשו טליתות, בדומה למראה של יהודי תימן. בשנת 1948, הכריזה מדינת ישראל על עצמאותה, שנה לאחר מכן היא ארגנה את מבצע על כנפי נשרים אשר הוציא לישראל כ-45,000 מיהודי תימן שהיו תחת איום. מאתיים יהודים מג'יבוטי נכללו במבצע. משה שיאון, חבר בקהילה היהודית בג'יבוטי, סיפר כי ”בא מטוס מעדן וכולנו עלינו וטסנו לישראל”. לפני המעבר לישראל, אביו שימש כפוסק, חזן, מוהל וסופר סת"ם של קהילת ג'יבוטי. לאחר העלייה של 1949, הקהילה המקומית מעולם לא גדלה. במהלך עשרות השנים המשפחות שנותרו עזבו את ג'יבוטי לישראל או לצרפת. לאחר עזיבתם, בני עיסא המקומיים תפסו את בתיהם. שני המבנים היהודיים היחידים שנותרו עומדים בג'יבוטי הם בית קברות צנוע ובית הכנסת המפואר שעהר ייעוד לחללי משרדים ב-2012, ונותרה ממנו רק החזית החיצונית המקורית. ג'יבוטי, באתר היהודים היו כאן (באנגלית) רואלד, אלן (1997). "ההיסטוריה של ערביי ג'יבוטי, 1896-1977". 37: 319–334. {{cite journal}}: Cite journal requires |journal= (עזרה) ג'יבוטי, באתר היהודים היו כאן (באנגלית) זיוטופסקי, ארי; גרינספן, ארי (2012). "אין סימנים חיוניים בג'יבוטי" (PDF). משפחה. 391: 56–62. זיוטופסקי, ארי; גרינספן, ארי (2011). "מחוץ לאפריקה".
ארמון הרוחות

ארמון הרוחות (בהינדי: हवामहल) הוא ארמון שנמצא בעיר ג'איפור, הודו. הארמון נבנה ב-1799 על ידי פטרפ סינג (אנ') ועוצב על ידי לאל צ'אנד אוסטד. הארמון נבנה בהשראתו של המבנה חתרי מאהל (אנ'), שנמצא בג'ונג'הונו (אנ'). עבודות שחזור ושיפוץ של הארמון, המוערכות בשווי של 5.468 מיליון רופי, בוצע ב-2006. Tillotson, G.H.R (1987). The Rajput Palaces - The Development of an Architectural Style (Hardback) (First ed.). New Haven and London: Yale University Press. ISBN 0-300-03738-4. מדיה וקבצים בנושא ארמון הרוחות בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ארמון הרוחות ארמון הרוחות (Hawa Mahal) בג'ייפור, למטייל "About Hawa Mahal | Hawa Mahal" (באנגלית בריטית). ארכיון מ-2019-06-17. נבדק ב-2019-07-04. Rai, Vinay; William L. Simon (2007). Think India: the rise of the world's next superpower and what it means for every American. Hawa Mahal. Dutton. p. 194. ISBN 978-0-525-95020-2. נבדק ב-6 בדצמבר 2009. Hawa Mahal. {{cite book}}: (עזרה) "Restoration of Hawa Mahal in Jaipur". Snoop News. 22 במרץ 2005. אורכב מ-המקור ב-17 ביולי 2011. נבדק ב-10 בדצמבר 2009. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'ייב (ריקוד)

גַ'ייב (באנגלית: Jive) הוא סגנון ריקוד שמקורו בארצות הברית. את שמו המציאו אפרו-אמריקאים בארצות הברית, בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20. סגנון זה זכה לפופולריות בשנות ה־30 בזכות קאב קאלוויי, זמר ג'אז מפורסם באותה התקופה. בתחרויות ריקודים סלוניים, הג'ייב מקובץ לרוב עם ריקודים אלה בהשראת ריקודים לטיניים, אם כי שורשיו של הג'ייב מבוססים על הסווינג ולא על ריקודים לטיניים. עבור נגני מוזיקת הסווינג בשנות ה-30 וה-40, "ג'ייב" היה סלנג מקצועי לדיבורים נלעגים או מטופשים. חיילים אמריקאים הביאו את הלינדי הופ/ג'יטרבג (אנ') לאירופה בסביבות 1940, שם צבר אהדה בקרב הצעירים. בארצות הברית, הריקוד כונה "סווינג", בעוד המונח "ג'ייב" שימש בבריטניה כשם גנרי למכלול הסגנונות, כמו בוגי-ווגי וסווינג בוגי. מדיה וקבצים בנושא ג'ייב בוויקישיתוף Paul Sorene, Cab Calloway's Hepster's Dictionary: A Guide To The Language Of Jive (1938), Flashbak, ‏26 באפריל 2017 (באנגלית)
מצודת בם

מצודת בם (בפרסית: ارگ بم; תעתיק: ארג-י בם) הייתה מצודת טיט הגדולה בעולם. מצודה כבירה זו, השוכנת בבם, איראן, על דרך המשי, נבנתה במאה החמישית לפני הספירה, ונעשה בה שימוש עד ל־1850, אז ננטשה מסיבות לא ידועות. למעשה מדובר במבצר שבמרכזו שוכנת המצודה, אך בשל ממדיה המרשימים, ומאחר שהיא הנקודה הגבוהה במבצר, נהוג לכנות את המבצר כולו כ-"מצודה". שטחה של המצודה הוא 180,000 מ"ר, המוקפים על ידי חומות בגובה 6–7 מטרים, שאורכן 1,815 מטר. במצודה שוכנים שני "מגדלי הישאר־ער" מבין 67 הפזורים ברחבי העיר העתיקה של בם, ואשר בהם נודעת בם. המצודה בנויה כך, שכל חלק שנבנה בה, היה ראוי לשימוש עם בנייתו, ושאר חלקי המצודה שנבנו לאחר מכן "נתפרו" לחלקים שכבר בנויים באופן מושלם. ישנם שני חלקים נפרדים במצודה: אזור השליטים - האזור הפנימי, שם שוכנים המצודה, מתקני הצבא, טחנה, בית ארבע העונות, באר ואורווה ל־200 סוסים. אזור התושבים - האזור המקיף את אזור השליטים, כלל אף את הכניסה הראשית למבצר. באזור זה היו באזאר, 400 בתים ומבני ציבור כבית ספר ומתקני ספורט. 400 הבתים נחלקו לשלושה סוגים עיקריים: בתים קטנים בני 2–3 חדרים, לפשוטי העם. בתים בינוניים בעלי 3–4 חדרים, עבור שכבת הביניים. בתי מידות מפוארים, בני מספר חדרים הפונים לכיוונים שונים לשימוש בעונות השנה השונות. בתים אלה כללו אף חצר גדולה ואורווה בקרבת מקום. ישנם בתים ספורים כאלה במבצר. כל הבתים עשויים מטיט. המצודה הייתה הנקודה הגבוהה ביותר בעיר, וכך חלשה על האזור. בנוסף, בעת צרה היה נסגר שער העיר, ותושביה היו יכולים לחיות זמן רב במצור, בשל הגישה לבאר ולגנים, ובשל העובדה שבעיר גידלו בעלי חיים. חומותיה ומגדליה הגבוהים של העיר אפשרו הגנה נוחה בעת מצור שכזה. בנוסף, נבנו מגדלי רוח גבוהים מסוגים שונים, שמטרתם הייתה ללכוד רוח נעימה שנשבה באזור, ולהובילה לתוך המבנים שנזקקו לרוח לשם קירור, העפת האבק או שבירת החום המדברי. מדיה וקבצים בנושא מצודת בם בוויקישיתוף מצודת בם, באתר אונסק"ו
חמזה שיבלי

חמזה שיבלי (בערבית: حمزة شبلي, בתעתיק מדויק: חמזה שבלי; נולד ב-19 באוגוסט 2004) הוא כדורגלן בדואי-ישראלי המשחק בעמדת הקשר בקריית שמונה מליגת העל הישראלית בהשאלה ממכבי חיפה ובנבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 20. שיבלי נולד בשבלי - אום אל-גנם, למשפחה בדואית-מוסלמית. ב-2014 החל לשחק במחלקת הנוער של מכבי חיפה. גם אחיו הצעיר ג'אד שיבלי הוא שחקן נוער של מכבי חיפה. ב-30 בנובמבר 2022 חתם על חוזה לשנתיים במועדון. את עונת 2022/23 סיים חמזה עם 8 שערי ליגה והיה שותף לזכייה של מכבי חיפה באליפות ליגת העל לנוער. ב-3 בספטמבר 2023 ערך הופעת בכורה בליגת העל בניצחון 1-2 על הפועל ירושלים. ב-28 בינואר 2024, עבר בהשאלה להפועל פתח תקווה. יומיים לאחר מכן כבש את שער הבכורה במועדון. ב-22 ביולי 2024 האריך את חוזהו במכבי חיפה לשלוש עונות. ב-20 באוגוסט 2024 עבר בהשאלה לעירוני קריית שמונה. שיבלי החל לשחק בנבחרת ישראל עד גיל 19 בשנת 2023. נכלל בסגל נבחרת ישראל עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 בשנת 2023. במסגרת שלב רבע הגמר, בתאריך ה-3 ביוני 2023, הבקיע את שער השוויון השני במשחק מול נבחרת ברזיל, שבסיומו ניצחה נבחרת ישראל בתוצאה 2-3. שיבלי הוסיף בישול אחד נוסף בניצחון הנבחרת 3-1, במשחק על המקום השלישי מול נבחרת קוריאה הדרומית. מכבי חיפה אלוף האלופים: 2023 חמזה שיבלי, ברשת החברתית אינסטגרם חמזה שיבלי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל חמזה שיבלי, באתר Transfermarkt חמזה שיבלי, באתר Soccerway חמזה שיבלי, באתר WorldFootball.net חמזה שיבלי, באתר FootballDatabase.eu חמזה שיבלי, באתר ESPN יניב טוכמן‏, סיפור סינדרלה מכפר שיבלי: הדרך של חמזה שיבלי למונדיאליטו, באתר וואלה, 5 ביוני 2023 חמזה שיבלי חתם על חוזה לשנתיים במכבי חיפה, באתר ONE‏, 30 בנובמבר 2022 מוטי פשכצקי, ‏שיבלי עבר להפועל פ"ת. נחשף: הסעיף בחוזהו, באתר ערוץ הספורט, 28 בינואר 2024 מערכת וואלה! ספורט‏, חמזה עליכם: שיבלי כבש בבכורה, 2:2 דרמטי בין בית"ר להפועל פתח תקוה, באתר וואלה, 30 בינואר 2024 אוסקר גלוך בחוץ: סגל ישראל למונדיאליטו, באתר ערוץ הספורט, 7 במאי 2023 Israel - Brazil, FIFA U-20 World Cup Argentina 2023, FIFA.com
מוזיקת שלאגר

מוזיקת שלאגר (באופן מילולי: "מוזיקת להיטים") הוא תת-ז'אנר של מוזיקה פופולרית אירופאית, המהווה בדרך כלל ליווי אינסטרומנטלי קליט לקטעים ווקאליים של מוזיקת פופ עם מילים פשוטות, בעלי משמעות של אושר ורגש. שירים מהתת-ז'אנר הן בדרך כלל בלדות סנטימנטליות עם מנגינה פשוטה וקליטה, לפעמים אפילו עם אלמנטים של מוזיקת פופ קלילה. מילות השיר מתמקדים מבדרך כלל באהבה, מערכות יחסים ורגשות. גרסה נוספת של מוזיקת שלאגר, שבה מילות השיר מתמקדות בנושאים מלנכוליים ואלגיות, נפוצה בעיקר בפינלנד, אם כי נפוצה גם במדינות הנורדיות ובמדינות הסלאביות, וכן בשירי עם מזרח אירופאיים. מבחינה מוזיקלית, ישנם קווי דמיון בין מוזיקת שלאגר למוזיקה קלה. קיים ייצוג תדיר של תת-ז'אנר זה בתחרות הזמר של האירוויזיון. מוזיקה גרמנית אסטרדה מוזיקה עכשווית למבוגרים דאנס-פופ מדיה וקבצים בנושא מוזיקת שלאגר בוויקישיתוף Raykoff, Ivan; Deam Tobin, Robert (2007). A Song for Europe: Popular Music and Politics in the Eurovision Song Contest. London England and Burlington, Vt. USA: Ashgate Publishing, Ltd. pp. 37–58. ISBN 9780754658795.
אייג'קס (ציור)

אייג'קס (באנגלית: Ajax) הוא ציור שמן על קנבס מאת האמן האמריקאי ג'ון סטיוארט קרי, שצויר בשנים 1936־7. הציור מתאר פר הרפורד אוכל עשב, כשמעליו שתי ציפורים מסוג פזאי הבקר. הציור נעשה מתוך כוונה להרגיע את האמריקאים לאחר שנות אגן האבק. לפי חברו של קארי רג'ינלד מארש, הציור היה ממש דיוקן עצמי כחיה. קארי הציג את אייג'קס השור בכמה מיצירותיו, כגון ציור הקיר "קנזס פסטורל". הציור מוצג במוזיאון סמית'סוניאן לאמנות אמריקאית בוושינגטון די. סי., ארצות הברית. מריאן מור מזכירה את אייג'קס בשירה "הבאפלו". Patricia A. Junker, John Steuart Curry: Inventing the Middle West, Hudson Hills, 1998, ISBN 978-1-55595-139-9. (באנגלית) Marianne Moore, Complete Poems, Penguin, 1994-11-01, ISBN 978-1-101-12747-6. (באנגלית)
תומר צרפתי

תומר צרפתי (נולד ב-16 באוקטובר 2003) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת השוער במכבי נתניה מליגת העל ובנבחרת ישראל עד גיל 21. צרפתי נולד בפרדס חנה-כרכור שבישראל, וגדל במחלקות הנוער של מ.ס. פרדס חנה-כרכור, מכבי ברקאי, הפועל חדרה, מכבי חיפה, הפועל באר שבע ומכבי נתניה. ב-23 בפברואר 2023 חתם על חוזה במכבי נתניה עד לשנת 2026. ב-7 במאי 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 1-4 נגד הפועל ירושלים. צרפתי החל לשחק בנבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19 בשנת 2022. הוא נכלל בסגל הנבחרת לטורניר אליפות אירופה לנבחרות עד גיל 19 ("יורו הנוער") של UEFA בשנת 2022, בו סיימה נבחרת ישראל במקום השני, לאחר הפסד בגמר לנבחרת הנוער של אנגליה עד גיל 19 שהסתיים בתוצאה 1–3 לאחר הארכה. נכלל בסגל ואף ופתח בהרכב נבחרת ישראל עד גיל 20 בשישת משחקיה הראשונים (מתוך שבעה בסך הכל) בטורניר גביע העולם לנבחרות עד גיל 20 ("המונדיאליטו") לשנת 2023, בו הצליח לסייע על נבחרת להעפיל עד לחצי-הגמר מול נבחרת אורוגוואי עד גיל 20, בו אמנם הפסידו 1–0, אך לבסוף במשחק השישי בו נתבקש לעזוב את הנבחרת עד גיל 20 ביחד עם עוד מספר שחקנים בולטים- לטובת השבחת סגל נבחרת ישראל ביורו הצעירות עד גיל 21 באותה עת. לאחר שהשוער אופק מליקה החליף את צרפתי בהרכב הפותח של נבחרת המונדיאליטו, במשחקה השביעי והאחרון, בו ניצחה 3–1 את נבחרת דרום-קוריאה עד גיל 20, שהיה גם שלב ההתמודדות על המקום השלישי, ועל כן נבחרת ישראל ל"מונדיאליטו" סיימה במקום השלישי גביע העולם של FIFA לנבחרות עד גיל 20 לשנת 2023. החל מ-2023 הוא משחק בנבחרת ישראל הצעירה עד גיל 21, כולל ביורו הנבחרות עד גיל 21 לשנת 2023 ("יורו הצעירות"), בו החליף את בהרכב הפותח את השוער דניאל פרץ עקב כך שפרץ צבר כרטיס צהוב בשני משחקיו הקודמים, במשחק חצי-הגמר מול נבחרת אנגליה הצעירה עד 21. תומר צרפתי, ברשת החברתית אינסטגרם תומר צרפתי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל תומר צרפתי, באתר Transfermarkt תומר צרפתי, באתר Soccerway תומר צרפתי, באתר WorldFootball.net תומר צרפתי, באתר FootballDatabase.eu תומר צרפתי, באתר ESPN תומר חבז, ‏בונה לעתיד: נתניה האריכה את חוזהו של צרפתי, באתר ONE‏, 23 בפברואר 2023 אוסקר גלוך בחוץ: סגל ישראל למונדיאליטו, באתר ערוץ הספורט, 7 במאי 2023 ההתאחדות לכדורגל בישראל - עמוד משחק, באתר www.football.org.il
מחוז קובה

מאז המאה ה-16 האי קובה היה תחת שליטתו של המושל-קפטן הכללי של סנטו דומינגו. כיבוש קובה אורגן ב-1510 על ידי המשנה למלך של איי הודו, דייגו קולון, ששוחזר לאחרונה בפיקודו של דייגו ולאסקס דה קואיאר, שהפך למושל הראשון של קובה עד מותו ב-1524. ולאסקס ייסד את העיר ברקואה בשנת 1511 וכינס קבילדו כללי (מועצה ממשלתית מקומית) כדי לשלוט בקובה, שהוסמך על ידי מלך ספרד. הכיבוש הספרדי של הרנאן קורטס של האימפריה האצטקית בוצע מקובה. קובה התאגדה בספרד החדשה לאחר כיבוש מקסיקו.
ריצ'רד פטיס

ריצ'רד אריק פטיס הוא פרופסור אמריקאי באוניברסיטת קליפורניה, בית הספר למדעי המידע ומדעי המחשב דונלד ברן באירוויין, שם לימד תכנות מבוא ומבנה נתונים. פטיס הוא המחבר של שפת התכנות קארל הרובוט, ופרסם את הספר Karel the Robot: A Gentle Introduction to the Art of Programming. פטיס שימש פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת קרנגי מלון ובאוניברסיטת וושינגטון. הוא בעל תואר שני מאוניברסיטת סטנפורד. "Faculty profile: Richard E Pattis". Mace, Scott (6 בספטמבר 1982). "Cybertronics releases low-cost logo for Apple II". InfoWorld. נבדק ב-17 בדצמבר 2010. {{cite news}}: (עזרה) Michael Nicita, Ronald Petrusha, Michael; Ronald Petrusha (1984). The reader's guide to microcomputer books. Golden-Lee. p. 151. אתר האינטרנט הרשמי של ריצ'רד פטיס (באנגלית) ריצ'רד פטיס, באתר dblp
פצע

פצע הוא סוג של טראומה גופנית בעור שעשויה להתבטא כחבורה או כקרע או נקב בעור. פצעים נגרמים כתוצאה מחבלה או פציעה, ומהפעלת כוח על העור. בפתולוגיה, פצע הוא פגיעה חריפה באפידרמיס של העור. כדי לרפא פצע, ישנה סדרה של פעולות שהגוף מבצע. על פי רמת הזיהום, ניתן לסווג פצע למספר סוגים. פצע נקי - פצע שנעשה בתנאים סטריליים שבהם אין אורגניזמים. בסוג כזה של פצע העור צפוי להחלים ללא סיבוכים. דוגמה לכך היא חתך שנגרם במסגרת ניתוח. פצע מזוהם - פצע שנגרם בדרך כלל כתוצאה מחבלה לא מתוכננת; בפציעה ישנם אורגניזמים פתוגניים וגופים זרים שחודרים לפצע. פצע דלקתי - פצע שכולל אורגניזמים פתוגניים שמתרבים, ומציג סימנים קליניים של דלקת (מראה צהוב, כאב, אדמומיות, מוגלה). פצע כרוני - פצע ארוך טווח המכיל אורגניזמים פתוגניים. הפצע קשה לריפוי (למשל פצע לחץ). ניתן לסווג פצעים פתוחים לפי הגורם לפצע. חתך - נגרם על ידי חפץ חד כמו סכין, סכין גילוח או רסיסי זכוכית. שפשוף - פצע שטחי שנובע משחיקה של השכבה העליונה של העור (האפידרמיס). השחיקה נגרמת לעיתים קרובות כתוצאה מנפילה או מהחלקה על משטח מחוספס כמו אספלט, קליפת עצים או בטון. אבולציה (אנ') - פצע שכולל קרע של איבר גוף, סוג של קטיעה שנובעת ממשיכה חזקה ולא מחיתוך. פצע דקירה - פצע הנגרם על ידי חפץ שמנקב את העור, כמו רסיסים, ציפורניים, חוד של עיפרון או של עט, או מחט. פצע ירי - פצע הנגרם כתוצאה מקליע שחודר לתוך הגוף. ייתכנו שני פצעים, אחד באתר הכניסה ואחד באתר היציאה. פצעים סגורים מסוכנים לא פחות מפצעים פתוחים, וגם הם כוללים מספר סוגים. המטומה (או גידול בדם) - פצע שנגרם כתוצאה מנזק לכלי דם שכתוצאה ממנו נגרמת היקוות של דם מתחת לעור. המטומה שמקורה בפתולוגיה של כלי הדם הפנימיים מתחלקת לשלושה סוגים: פטכיה, פורפורה ודמם כתמי. ההבדל בין הסוגים תלוי בגודל. המטומה שמקורה בטראומה חיצונית נקראת חבורה. פציעת ריסוק - פצע שנגרם מכוח רב או קיצוני המופעל במשך תקופה ארוכה. פצע פתוח - אבולציה שריטה על רגל פצע דקירה דלקתי בתחתית הרגל פצע דקירה ממשחק הטלת חיצים חתך קטן באצבע חתך גדול מדמם שפשוף על ברך חבורה על יד הוכח כי אסטרוגן עשוי להשפיע באופן חיובי על מהירות ואיכות ריפוי הפצעים בבני אדם ובעכברים. מדיה וקבצים בנושא פצע בוויקישיתוף Wound Home Skills Kit: Surgical Wounds, Surgical patient education program, AMERICAN COLLEGE OF SURGEONS Timothy F. Herman, Bruno Bordoni, Wound Classification, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2023 Surgical wound classification, www.uptodate.com Surgical Wounds: Types, Risk Factors, and Treatment, Healthline, ‏2014-01-07 (באנגלית) פצעים מזוהמים, באתר Infomed Ikemefuna Onyekwelu, Ramakanth Yakkanti, Lauren Protzer, Christina M. Pinkston, Cody Tucker, David Seligson, Surgical Wound Classification and Surgical Site Infections in the Orthopaedic Patient, JAAOS: Global Research and Reviews 1, 2017-06, עמ' e022 doi: 10.5435/JAAOSGlobal-D-17-00022 Sex Hormones and Wound Healing, Medscape (באנגלית)
אנרי-לאופולד לוי

אנרי-לאופולד לוי (בצרפתית: Henri-Léopold Lévy; ‏23 בספטמבר 1840, נאנסי, צרפת – 29 בדצמבר 1904, פריז) היה צייר יהודי-צרפתי, הידוע בעיקר בשל ציוריו בנושאים מיתולוגיים ומקראיים. לוי היה בנו של מעצב פנים ויצרן רקמה. השכלתו האמנותית החלה בבית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות, שם עבד בסטודיו של פרנסואה-אדואר פיקו, אלכסנדר קבנל ואז'ן פרומנטן. בשנת 1865 נערכה בסלון התערוכה הראשונה שלו, שם הציג את הדמות המיתולוגית הֶקוּבָּה. שנתיים לאחר מכן הוא קיבל פרס על ציור דמותו של יהואש. בשנת 1869 הוענק לו פרס על ציורו "בכי שבויים עבריים בחורבות ירושלים". ב-1872, לאחר שצייר את דיוקנו של הרודיאס, זכה בתואר "אביר" (שבאלייה) מלגיון הכבוד. בנוסף לציורי הקנבסים שלו, הוא יצר כמה ציורי קיר, ובמיוחד סצנות מחייו של דיוניסיוס הקדוש בכנסיית סן-מרי, "הכתרת קרל הגדול" (1881) בפנתאון של פריז ו"מסה על התהילות של בורגון" באולם הממלכתי של בורדו בדיז'ון. למרות היותו אביר, הקריירה שלו סבלה מהאנטישמיות ששטפה את צרפת לאחר פרשת דרייפוס, והוא איבד לקוחות כשסירב לחתום על ציוריו בשם אחר. בתחילת המאה ה-20 הוא יצא לטיול ממושך במזרח התיכון עם חברו, פרומנטין, והפיק כמה יצירות אוריינטליות. לוי גם שימש כמורה. בין תלמידיו הבולטים: ז'ורז' א. ל. בויסלייר, אנרי דאבאדי ולואיזה וידאל. מדיה וקבצים בנושא אנרי-לאופולד לוי בוויקישיתוף ביוגרפיה, באתר הוצאת לרוס ביוגרפיה, באתר האנציקלופדיה היהודית Galerie Emeric Hahn Citation @ the Base Leonore Stephen Ongpin Gallery ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אנרי-לאופולד לוי".