laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אוניברסיטת מסצ'וסטס

אוניברסיטת מסצ'וסטס (באנגלית: University of Massachusetts; נקראת גם UMass) היא מערכת (אנ') אוניברסיטאות ציבורית בת חמישה קמפוסים במסצ'וסטס (אמהרסט (אנ'), בוסטון, דארטמות' (אנ'), לוול ובית ספר לרפואה בווסטר) שנוסדה בשנת 1863. בכלל המערכת לומדים כ־75,000 סטודנטים כל שנה ולאוניברסיטה מעל ל־630,000 בוגרים ברחבי העולם כולל 360,000 בוגרים שחיים, עובדים ומובילים חברות וארגונים ברחבי מסצ'וסטס, מה שהופך אותה לרשת הבוגרים הגדולה ביותר בניו אינגלנד. סגל UMass כולל חתן פרס נובל, זוכי פרס פוליצר, חברי האקדמיה הלאומית למדעים, זוכה פרס הספר האמריקאי (אנ') ועמיתי פולברייט, גוגנהיים, מקארתור ומלון. UMass דורגה בארצות הברית על ידי Times Higher Education בשנת 2021 במקום ה־60 בדירוג כלל האוניברסיטאות ובמקום ה־30 בדירוג האוניברסיטאות הציבוריות. UMass היא אוניברסיטת המחקר השלישית בגודלה במסצ'וסטס ואוניברסיטת המחקר הרביעית בגודלה בניו אינגלנד, אחרי אוניברסיטת הרווארד, MIT ואוניברסיטת ייל עם הוצאות על מחקר ופיתוח של כ־813 מיליון דולר לשנה. המערכת במדינת מסצ'וסטס מורכבת מארבע אוניברסיטאות, בית ספר לרפואה, בית הספר למשפטים באוניברסיטת מסצ'וסטס דארטמות', קמפוס לוויין (אנ') וגם 25 קמפוסים ברחבי קליפורניה וושינגטון במסגרת אוניברסיטת מסצ'וסטס העולמית. אוניברסיטת מסצ'וסטס אמהרסט אוניברסיטת מסצ'וסטס בוסטון (אנ') אוניברסיטת מסצ'וסטס דארטמות' (אנ') אוניברסיטת מסצ'וסטס לוול (אנ') בית הספר לרפואה (אנ') ע"ש צ'אן (אנ') בווסטר בית הספר למשפטים (אנ') בדארטמות' אוניברסיטת מסצ'וסטס העולמית (אנ') קמפוס לוויין בספרינגפילד מדיה וקבצים בנושא אוניברסיטת מסצ'וסטס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת מסצ'וסטס (באנגלית) אוניברסיטת מסצ'וסטס, ברשת החברתית פייסבוק אוניברסיטת מסצ'וסטס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אוניברסיטת מסצ'וסטס, ברשת החברתית אינסטגרם אוניברסיטת מסצ'וסטס, ברשת החברתית LinkedIn אוניברסיטת מסצ'וסטס, סרטונים בערוץ היוטיוב אוניברסיטת מסצ'וסטס, ברשת החברתית Goodreads אוניברסיטת מסצ'וסטס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אוניברסיטאות ומכללות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לורנצו פרונה

לורנצו פרונה (באיטלקית: Lorenzo Perrone;‏ 1904 – 1952) היה חסיד אומות העולם מאיטליה שהציל את חייו של פרימו לוי באושוויץ. לורנצו פרונה נולד בפוסאנו שבמחוז קונאו והיה בנאי במקצועו. במלחמת העולם השנייה נשלח פרונה מטעם חברה איטלקית לעבודה בבונה מונוביץ, שלוחה של מחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ. שם פגש בפרימו לוי, שהיה אסיר יהודי מאיטליה. השניים נפגשו בקיץ 1944 ויצרו קשר בזכות היותם דוברי פיימונטית. פרונה הביא ללוי מזון מדי יום עד דצמבר 1944. לוי ניצל ממוות בעזרת מזון זה, שאף היה בו די כדי לחלק ממנו לחבריו. פרונה סייע ללוי בדרכים נוספות, כגון אספקת לבוש ומשלוח גלויה עבורו, לאמו ואחותו של לוי שהיו באיטליה. כך הצליחו השתיים לשלוח ללוי חבילת מזון ובגדים. פרונה מת ב-1952 ממחלת השחפת. פרימו לוי הנציח את פרונה בספריו, בין היתר בספרו הזהו אדם בו הוא מתאר את חוויותיו במחנה אושוויץ: אני מאמין באמת ובתמים שבזכותו של לורנצו אני חי היום. ולא כל כך בזכות העזרה החומרית שנתן לי, כמו העובדה שנוכחותו הזכירה לי באופן קבוע, בפשטות ובטבעיות של טוב לבו, שעדיין קיים עולם טוב שם בחוץ, מחוץ לעולם שלנו. משהו ומישהו שהם עדיין שלמים וטובים, לא מושחת, לא פראי ומנוכר. משהו קשה להגדרה, אפשרות רחוקה לטוב, אך שלמענה שווה לשרוד. [...] לורנצו היה אדם. האנושיות שבו היתה טהורה ובלתי נגועה, הוא היה מחוץ לעולם שלילי זה. הודות ללורנצו, הצלחתי לזכור שאני עצמי אדם. פרימו לוי קרא לשני ילדיו על שמו של פרונה: ליזה לורנצה ורנצו. ב-1998 העניק יד ושם ללורנצו פרונה את התואר חסיד אומות העולם. סיפורו של פרונה באתר יד ושם. Levi, Primo, If this is a man, New York:The Orion Press, 1959, מובא בדף אודות פרונה באתר יד ושם ערך זה הוא קצרמר בנושא השואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שעשוע (פירושונים)

האם התכוונתם ל... שעשוע – מצב של חוויית אירועים או גירויים הומוריסטיים ומשעשעים. השעשוע מקושר להנאה, אושר וצחוק משחקי שעשוע – סרט קולנוע נסיוני אוסטרי משנת 1997, שנכתב ובוים בידי מיכאל הנקה משחקי שעשוע (2007) – סרט קולנוע דובר אנגלית מ-2007 המהווה הפקה מחודשת לסרט האוסטרי בעל אותו השם מ-1997 שעשועון – תוכנית רדיו או תוכנית טלוויזיה שבה המשתתפים מתחרים ביניהם במילוי משימות למטרת זכייה בפרס שעשוע ילדים – פעולה שילדים עוסקים בה לשם הנאה, ואין לה חוקים מוגדרים (בניגוד למשחק) שעשועי לשון ומשחקי מילים - מגוון השימושים הנעשים בשפה לשם שעשוע, תוך ניצול סגולותיה של השפה שעשועי מתמטיקה – הם שם כולל למשחקים, חידות, קסמים מתמטיים, כן נושאים במתמטיקה שאינם דורשים ידע רב ויש בהם מן השעשוע אמנון שעשוע – פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים, מייסד שותף ויו"ר חברת "מובילאיי" ומייסד שותף בחברת "אורקם טכנולוגיות" עודד שעשוע – כדורסלן ישראלי
זקירה בסרביץ'

זקירה בסרביץ' (בבוסנית: Zekira Besrević) (נולדה ב-1921) היא חסידת אומות העולם, מוסלמית בוסנית. את התואר קיבלה בסרביץ' יחד עם רוזה סובר-דרגויה (Roza Sober-Dragoje), ידידתה הנוצרייה, על הצלתם של שני יהודים בעיר סרייבו בזמן השואה. ערב פלישת הגרמנים ליוגוסלביה באפריל 1941 עבדו בסרביץ' בת ה-20 וסובר בת ה-19 במכון היופי של היהודי מורדו אלבחרי בסרייבו. תחת משטר האוסטשה הקרואטי נרדפו יהודים, סרבים וצוענים. כשנעצרה משפחתו של אלבחרי הצליח רק אלבחרי להסתתר, עם אחייניתו גרציה. בסרביץ' וסובר הגיעו לביתו של אלבחרי בעת האקציה, מצאו את אלבחרי וגרציה במחבוא ולקחו אותם לביתן. המשטר קרא לתושבים מקומיים להשתלט על רכושם של יהודים, ובסרביץ' פנתה לשלטונות וביקשה את מכון היופי של אלבחרי. היא נענתה בחיוב, והיא וסובר הפכו למנהלות המכון. עם אישור פנייתן הביאו השתיים את אלבחרי וגרציה באופן מיידי למכון ושם הסתירו אותם במהלך היום. בלילות הסתובבו השניים במכון באופן חופשי ובסרביץ' וסובר נתנו להם מזון שהשיגו עבורם. סידור זה נמשך מספר חודשים, עד שהצליח מורדו אלבחרי להשיג מסמכים מזויפים לפיהם היה בעל זהות נוצרית, וכך התאפשר לו ולגרציה לעבור למוסטר שהייתה תחת שלטון איטליה. הם השיגו מסמכים מזויפים לאמה של גרציה ולאחיה בן העשר, וכך יכלו השניים לעבור לאי ראב, שהיה תחת שליטה איטלקית. בספטמבר 1943 חתמה איטליה על הסכם שביתת נשק עם בעלות הברית וגרמניה פלשה לאיטליה. אז הצטרפו בני המשפחה לפרטיזנים של טיטו, במחיצתם שרדו את השואה. בשנת 2000 הכיר יד ושם בזקירה בסרביץ' וברוזה סובר-דרגויה כחסידות אומות העולם. סיפורה של בסרביץ' באתר יד ושם (באנגלית) תיאור המעשה ערך זה הוא קצרמר בנושא השואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יום העגונה

יום העגונה הוא יום הזדהות עם נשים עגונות בתענית אסתר, שיזמה הקואליציה הבינלאומית למען זכויות העגונה (ICAR,"עיקר"). מטרת יום העגונה להגביר את המודעות למצוקותיה של העגונה, ולהגיע לפתרונות על פי ההלכה. קואליציה ICAR נוסדה ב-1992 וחברים בה ארגונים כמו מבוי סתום, יד לאישה, התנועה המסורתית, נאמני תורה ועבודה, קולך, מרכז צדק לנשים ועוד. היום מצוין בישראל ובקהילות יהודיות ברחבי העולם, לרוב לפני תענית אסתר עצמה. הבחירה בתענית אסתר, נובעת מכך שאסתר המלכה כמו העגונות, מצאה עצמה כלואה בתוך קשר נישואים בלתי רצוי והייתה זקוקה להתגייסות משותפת של בני עמה לצורך הצלתה. לקראת יום העגונה בשנת 2007 פרסמה יעל לוין תפילת "מִי שֶׁבֵּרַךְ לְהַתָּרַת עֲגוּנוֹת וּמְסֹרְבוֹת גֵּט" שחיברה, ולדבריה היא נאמרת בקהילות רבות בישראל ומחוצה לה בשבת שלפני התענית. ב-2010 הגישה חברת הכנסת אורית זוארץ (קדימה) הצעת חוק שנוסחה על ידי קואליציית ICAR, לציון יום העגונה, בין היתר בבתי ספר, תנועות נוער ומחנות צה"ל, ובקיום דיון מיוחד בכנסת. ועדת השרים לענייני חקיקה החליטה להתנגד להצעה והיא לא התקבלה. סרבנות גט זכויות האישה יד לאישה מבוי סתום (עמותה) יום העגונה בתענית אסתר (אורכב 23.09.2015 בארכיון Wayback Machine) מאת ד"ר רחל לבמור באתר אוניברסיטת בר-אילן פרוטוקול דיון של הוועדה לקידום מעמד האישה לכבוד יום העגונה 2005, באתר הכנסת יהשוע ש"ט, ‏ארגוני הנשים:להפוך את יום תענית אסתר ל"יום העגונה", באתר "סרוגים", 24 בפברואר 2010 כתבה על יום העגונה 2014 מתוך מבט לחדשות, באתר יוטיוב נועה בנוש, הפער הבלתי נתפס בין סרבנית גט לסרבן גט, באתר ynet, 9 במרץ 2018 יום העגונה באתר קואליציית עיקר ערך על הקואליציה באתר אנציקלופדיה לנשים יהודיות ועידה בלוס אנג'לס ב-2012 אירוע יום העגונה 2015 במלבורן, אוסטרליה משמרות הזדהות לרגל יום העגונה 1994 בקנדה יום העגונה הבינלאומי - צעדים למניעת עגינות, באתר מתן - מכון תורני לנשים, ‏בינואר 2021 יעל לוין, "תפילה לעגונה", דעות 31 (תשס"ז), עמ' 22 הצעת החוק באתר הכנסת החלטת ממשלה מספר 2997 מיום 17.3.2011 באתר משרד ראש הממשלה
Shellshock

Shellshock (נקרא גם Bashdoor) היא משפחה של באגים הקשורים לביטחון מידע במחשבים במגוון רחב של מעטפות באש ב-UNIX. הראשון שבהם נחשף ופורסם בספטמבר 2014. שירותי אינטרנט רבים, כגון עדכון גרסה של אתר אינטרנט, עושים שימוש בבאש כדי לבצע פעולות, אשר עשויות להיות מנוצלות על ידי מתקיף כדי לגרום למעטפת לבצע פקודות ערוכות שלו. על ידי כך ניתנת אפשרות לכאורה למתקיף להשיג גישה למערכות ממוחשבות מוגבלות גישה. סטפן שאזלאס (Stéphane Chazelas) יצר קשר עם מתחזק הבאש, צ'ט רמיי (Chet Ramey) ב-12 בספטמבר כדי לדווח לו על פרצת האבטחה. הוא קרא לפרצה זו "Bashdoor". בעבודה משותפת עם מומחי אבטחת מידע, הם יצרו גרסה אשר מטפלת בפרצה האמורה. ב-24 בספטמבר יצאה הודעה לציבור על הבעיה כאשר כבר יצאה לאור הפצה עם תיקון. מדיה וקבצים בנושא Shellshock בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'רבי

האם התכוונתם ל... ג'רבי הוא שם משפחה יהודי תוניסאי המעיד על קשר לאי ג'רבה בתוניסיה יובל ג'רבי – איש צבא ישראלי ירדן ג'רבי – ג'ודוקא ישראלית שר-שלום ג'רבי – פעיל פוליטי ישראלי
בוריס מפציר

בוריס מפציר (נולד ב-5 ביולי 1947) הוא מפיק ובמאי קולנוע ישראלי. כיהן כמנכ"ל משרד הקליטה. מפציר נולד בריגה שברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הלטבית, בנם של מאיר ופרידה. הוא גדל עם אמו ואחיו הקטן לאחר שאביו נפטר בהיותו בן שש. מפציר למד במכללת ריגה למכניקה ואלקטרוניקה, וכן למד עיתונאות באוניברסיטה. באוגוסט 1970 נעצר בגין פעילות ציונית והואשם, עם שלושה צעירים אחרים, בקשירת קשר, בתעמולה אנטי-סובייטית ובחתירה תחת שלטונה של ברית המועצות הוא נידון לשנת מאסר ולאחר שחרורו עלה לישראל עם רעייתו בדצמבר 1971. מפציר נקלט בקיבוץ פלמחים. ב-1976 סיים לימודי קולנוע במחזור הראשון של החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב. שימש כעוזר הפקה בטלוויזיה החינוכית הישראלית ובהמשך, בשנים 1977–1994, היה מפיק בשירות הסרטים הישראלי. ב-1994 מונה למנכ"ל השירות. ב-1998 מונה למנהל האגף לתרבות ואומנות במשרד החינוך. ב-1999 מונה למנכ"ל משרד הקליטה, תפקיד בו כיהן עד 2001. בשנים 2003 עד 2005 שירת כראש נציגות הסוכנות היהודית ברוסיה, בילורוס ובמדינות הבלטיות. בשנים 2008 - 2013 היה ראש המחלקה לקולנוע תיעודי במרכז האקדמי לעיצוב ולחינוך ויצו חיפה. בשנים 2006 עד 2012 שימש כמנהל פרויקט הנצחה ביד ושם לאיסוף שמות היהודים שנרצחו במהלך שואת יהודי ברית המועצות. מ-2014 עוסק מפציר ביצירת פרויקט דוקומנטרי, "בעקבות השואה הלא ידועה", על השואה בשטחי ברית המועצות. לאורך השנים ביים מפציר למעלה מ-30 סרטים והפיק כ-400 תוכניות וסרטים דוקומנטריים. רבים מסרטיו עסקו בעולים חדשים ובשואה. בשנת 2018 עלה לאקרנים הסרט "הדרך לבאבי יאר" שבו המשיך מפציר במסעו לחשיפת "השואה הלא ידועה". בשנת 2020 שודר בערוץ כאן 11 הסרט תעלומת הספר השחור, העוסק בספר השחור שהיה אמור להתפרסם באוקטובר 1947 במוסקבה, והיה אמור להיות קובץ עדויות ומאמרים על רצח כשני מיליון ושבע מאות אלף יהודים סובייטים בשטחי ברית המועצות תחת הכיבוש הנאצי. הספר נגנז בהוראת השלטונות. שואת היהודים הסובייטים כאילו לא התרחשה כלל. סרטו של בוריס מפציר מגולל את סיפורו של הספר השחור, שאילו ראה אור היה משנה את האופן בו נתפסת השואה, האנטישמיות המודרנית וחיי היהודים בברית המועצות. בוריס מפציר, סרטונים בערוץ היוטיוב בוריס מפציר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) בוריס מפציר, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים קורות חיים (אורכב 06.12.2019 בארכיון Wayback Machine) באתר פרויקט "בעקבות השואה הלא ידועה" ה-4 בריגה נאשמים בפעילות נגד ברה"מ, דבר, 25 במאי 1971 רצינו רק לצאת לישראל, דבר, 17 בספטמבר 1971 מרדכי חיימוביץ', דברים שלמדתי בנתיבות, באתר nrg‏, 22 במרץ 2002 מרדכי חיימוביץ, יצא לחפש אנה פרנק רוסיה ומצא את עברו, באתר nrg‏, 31 בינואר 2014 יעקב בר-און, ‏שומר הזיכרון: הבמאי בוריס מפציר מתעד את שואת יהודי ברית המועצות, באתר מעריב אונליין, 20 בינואר 2016 אריאל בולשטיין, "לחשוף את השואה שהוסתרה", באתר ישראל היום, 21 ביוני 2018 בוריס מפציר, דף שער בספרייה הלאומית מרדכי זיסמן, לוי דרור, גשר ארוך: סיפורו של איש גורדוניה אסיר ציון, מורשת, 1994, עמ' 202 ברוך גור-גורביץ, יחסים בין השלטון הצארי, הסובייטי והרוסי לבין היהודים, הספרייה הציונית, 2003, עמ' 218 הגיע אסיר־ציון בוריס מפציר עם עולים מברה"מ, דבר, 22 בדצמבר 1971
משפט אגורוף

משפט אגורוף (או משפט סבריני-אגורוף) מבטא עיקרון יסודי באנליזה פונקציונלית, לפיו כל סדרת פונקציות המתכנסת לפונקציה גבולית, במונחי תורת המידה היא "כמעט" מתכנסת במידה שווה. כלומר כל התכנסות של סדרת פונקציות קרובה להיות התכנסות במידה שווה במובן של קירוב שיתואר בהמשך. את המשפט הוכיחו באופן לא תלוי המתמטיקאי האיטלקי קרלו סבריני בשנת 1910, והמתמטיקאי והפיזיקאי הרוסי דמיטרי אגורוף בשנת 1911. יהי ( X , M , μ ) {\displaystyle \left(X,{\mathcal {M}},\mu \right)} מרחב מידה סופי. כלומר μ ( X ) < ∞ {\displaystyle \mu (X)<\infty } . תהי { f n : X → C } n = 1 ∞ {\displaystyle \left\{f_{n}:X\to \mathbb {C} \right\}_{n=1}^{\infty }} סדרת פונקציות מדידות המתכנסת נקודתית לפונקציה גבולית f {\displaystyle f} כמעט תמיד. אזי לכל ϵ > 0 {\displaystyle \epsilon >0} קיימת קבוצה מדידה E {\displaystyle E} המקיימת μ ( E ) < ϵ {\displaystyle \mu (E)<\epsilon } , כך שעל X ∖ E {\displaystyle X\setminus E} ההתכנסות f n → f {\displaystyle f_{n}\to f} היא התכנסות במידה שווה. נתבונן במרחב ( R , B , λ ) {\displaystyle \left(\mathbb {R} ,{\mathcal {B}},\lambda \right)} כאשר λ {\displaystyle \lambda } היא מידת לבג. מידתו של מרחב זה היא אינסופית (למעשה היא אף סיגמא-סופית). ניתן לראות כי סדרת הפונקציות המציינות f n ( x ) = 1 [ n , n + 1 ] ( x ) {\displaystyle f_{n}(x)=1_{[n,n+1]}(x)} מתכנסת נקודתית לפונקציה הגבולית אפס, אך אינה מתכנסת במידה שווה על אף תת-קבוצה ממידה אינסופית של הממשיים. נסמן E n , k = ⋃ j = n ∞ { x ∈ X | ∣ f j ( x ) − f ( x ) ∣≥ k − 1 } {\displaystyle E_{n,k}=\bigcup _{j=n}^{\infty }\left\{x\in X|\mid f_{j}(x)-f(x)\mid \geq k^{-1}\right\}} . נשים לב כי x ∈ E n , k c {\displaystyle x\in E_{n,k}^{c}} אם ורק אם לכל j ≥ n {\displaystyle j\geq n} מתקיים ∣ f j ( x ) − f ( x ) ∣< k − 1 {\displaystyle \mid f_{j}(x)-f(x)\mid <k^{-1}} . המשמעות של ההתכנסות f n → f {\displaystyle f_{n}\to f} כמעט תמיד היא שמתקיים μ ( ⋂ n = 1 ∞ E n , k ) = 0 {\displaystyle \mu \left(\bigcap _{n=1}^{\infty }E_{n,k}\right)=0} , ומההנחה כי המרחב סופי נובע שניתן להשתמש ברציפות המידה ולהסיק כי lim n → ∞ μ ( E n , k ) = μ ( ⋂ n = 1 ∞ E n , k ) = 0 {\displaystyle \lim _{n\to \infty }\mu \left(E_{n,k}\right)=\mu \left(\bigcap _{n=1}^{\infty }E_{n,k}\right)=0} . כעת בהינתן ϵ > 0 {\displaystyle \epsilon >0} , לכל k {\displaystyle k} נבחר n k {\displaystyle n_{k}} מספיק גדול שעבורו μ ( E n k , k ) < ϵ ⋅ 2 − k {\displaystyle \mu \left(E_{n_{k},k}\right)<\epsilon \cdot 2^{-k}} . נגדיר E = ⋃ k = 1 ∞ E n k , k {\displaystyle E=\bigcup _{k=1}^{\infty }E_{n_{k},k}} ונקבל כי μ ( E ) = ∑ k = 1 ∞ μ ( E n k , k ) < ϵ {\displaystyle \mu (E)=\sum _{k=1}^{\infty }\mu (E_{n_{k},k})<\epsilon } . ברור מהגדרת E {\displaystyle E} שלכל x ∈ E c {\displaystyle x\in E^{c}} מתקיים ∣ f j ( x ) − f ( x ) ∣< k − 1 {\displaystyle \mid f_{j}(x)-f(x)\mid <k^{-1}} , כאשר j {\displaystyle j} אינו תלוי ב- x {\displaystyle x} , ולכן על E c {\displaystyle E^{c}} ההתכנסות היא במידה שווה. Egoroff, D. Th. (1911), "Sur les suites des fonctions mesurables", Comptes rendus de l'Académie des sciences#1666-1965|Comptes rendus hebdomadaires des séances de l'Académie des sciences (בצרפתית), 152: 244–246, JFM 42.0423.01 משפט אגורוף, באתר MathWorld (באנגלית)
נמל התעופה הבין-לאומי נורמן מנלי

נמל התעופה הבין-לאומי נורמן מנלי (באנגלית: Norman Manley International Airport) הוא נמל תעופה בינלאומי סמוך לקינגסטון, בירת ג'מייקה, על חוף הים הקריבי. משמש כמרכז הפעילות ומושב הנהלתה של חברת אייר ג'מייקה (Air Jamaica; מ-2011 חלק מקריביאן איירליינס). הנמל נקרא במקור פליסדוס (Palisadoes), על שם חצי האי עליו הוא ממוקם וב-1972 נקרא על שמו של ראש ממשלת ג'מייקה, נורמן מנלי. על אף שזהו נמל התעופה הסמוך לבירה, זהו השדה השני בחשיבותו במדינה לאחר נמל התעופה הבינלאומי סנגסטר ליד מונטגו ביי, בצפון האי, שהוא נמל התעופה העמוס ביותר בג'מייקה ובאיים הקריבים כולם. ג'מייקה הייתה אי פעיל מבחינת תחבורה אווירית עוד מראשית ימי התעופה. ב-3 בדצמבר 1930 הפעילה חברת פאן אמריקן וורלד איירווייז את הקו המסחרי הראשון על ידי מטוס ימי שנחת על הים בנמל קינגסטון. ב-1934 נחת לראשונה באי מטוס יבשתי, שהגיע בטיסה מקובה. רשות תעופה אזרחית נוסדה ב-1947 וב-1948 נפתחו שני שדות התעופה, פליסדוס (Palisadoes) ליד קינגסטון ומונטגו ביי בצפון. נמל התעופה מופיע בסרט הראשון בסדרת ג'יימס בונד, ד"ר נו. בנמל עברו בשנת 2014 1,422,978 נוסעים, ב-130 טיסות מסחריות בשבוע אותן הפעילו 13 חברות תעופה סדירות וכ-12,331 טון מטענים. הנמל כולל 9 גשרי עלייה למטוס ("שרוולים") ומאפשר חניית מטוסים עד לגודל בואינג 747-400. בין החברות המפעילות טיסות לנמל אייר קנדה, בריטיש איירווייז, איבריה איירליינס, KLM, אמריקן איירליינס, דלתא איירליינס, קופה איירליינס, קיימן איירווייז, ווסט ג'ט, ג'ט בלו איירווייז וחברות קריביות מקומיות. ב-10 באפריל 1953 כשל מנוע של מטוס לוקהיד 18 לודסטאר של חברת קריביאן אינטרנשיונל אירווייז בעת המראה מנמל התעופה, בטיסת נוסעים שגרתית. המטוס התרסק בים, 10 נוסעים ו-3 אנשי צוות שהיו על סיפונו נהרגו, נוסע יחיד ניצל. ב-17 ביולי 1960 נחטף מטוס קובאנה דה אוויאסיון שהיה בטיסה מנמל התעופה הבינלאומי חוסה מארטי בהוואנה לנמל התעופה הבינלאומי של מיאמי והונחת בנמל התעופה פליסדוס, בו ביקש קברניט המטוס מקלט מדיני מפני שלטון פידל קסטרו. ב-20 ביולי 1979 צלל מטוס מטען מדגם דאגלס DC-6 לים סמוך לנמל התעופה, במסגרת ניסיון נחיתה ושני אנשי צוותו נהרגו. ב-22 בדצמבר 2009 החטיא מטוס בואינג 737-823 של אמריקן איירליינס את המסלול בעת ניסיון נחיתה בנמל התעופה עקב סופת גשם כבדה, בעת שביקש לנחות. המטוס התפרק לשלושה חלקים ונעצר מרחק קטן מן הים. כל הנוסעים ואנשי הצוות יצאו ללא פגע. מדיה וקבצים בנושא נמל התעופה הבין-לאומי נורמן מנלי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה הבין-לאומי נורמן מנלי ריכוז נתונים על נמל התעופה Sounds familiar, doesn't it?, .Jamaica Observer, ‏21 בינואר 2010 דף הנתונים באתר נמל התעופה תיאור האירוע באתר aviation-safety תיאור האירוע באתר aviation-safety תיאור האירוע באתר aviation-safety תיאור האירוע באתר aviation-safety
פרנקלין שפנר

פרנקלין ג'יימס שפנר (באנגלית: Franklin James Schaffner;‏ 30 במאי 1920 - 2 ביולי 1989) היה במאי קולנוע אמריקאי זוכה פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר לשנת 1970 על בימוי הסרט "פטון". ביים את הסרטים "כוכב הקופים", "הנערים מברזיל" ו"ניקולס ואלכסנדר". שפנר נולד בטוקיו, יפן. בנם של זוג המיסיונרים שרה ופול פרנקלין שפנר. הוא גדל ביפן ולמד ב"מכללת פרנקלין ומרשל" שבפנסילבניה. לאחר מכן למד משפטים ב"אוניברסיטת קולומביה" ובמקביל התגייס לצי ארצות הברית כדי להשתתף במלחמת העולם השנייה. הוא שירת כתומך לחימה באירופה ובצפון אפריקה ולאחר מכן נשלח לשרת במשרד לשירותים אסטרטגיים שבאוקיינוס השקט. שפנר החל את קריירת הבימוי שלו בשנות ה-50 של המאה ה-20 בטלוויזיה האמריקאית, הוא זכה ב פרס אמי על עבודתו בסדרה "Studio One" ובשני פרסי אמי נוספים על בימוי וכתיבת הסדרה הבידורית "Ford Star Jubilee". בשנת 1961 זכה שפנר בפרס אמי רביעי על בימויו בסדרת הדרמה "The Defenders". בשנת 1963 הוציא שפנר לאקרנים את סרט הביכורים שלו "החשפנית" בכיכובה של ג'ואן וודוורד, סרט שזכה לביקורות אוהדות ולהצלחה מסחרית יחסית. בשנה שלאחר מכן ביים את הדרמה הפוליטית אותה כתב גור וידאל "האיש הטוב ביותר". בשנת 1968 הוציא שפנר את הלהיט הקולנועי הגדול בקריירה שלו "כוכב הקופים", על פי הרומן הצרפתי הפופולרי. הסרט זכה לאהדה רבה בקרב הקהל והמבקרים והיה לפורץ דרך בתחום הטכני הכולל איפור ותלבושות. בשנת 1970 ביים את סרטו המוערך ביותר, סרט המלחמה "פטון" על חייו של הגנרל ג'ורג' פטון על פי תסריט של פרנסיס פורד קופולה. הסרט זכה לביקורות מצוינות ובשישה אוסקרים בהם פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר לשפנר. שפנר המשיך לביים עוד שמונה סרטים כשהבולטים בהם היו "ניקולס ואלכסנדרה", דרמה ביוגרפית בריטית זוכת שני פרסי אוסקר בהפקת סם שפיגל, דרמת כותלי הכלא "הפרפר" בכיכובם של סטיב מקווין ודאסטין הופמן והמותחן המדע בדיוני המוערך "הנערים מברזיל" בכיכובם של גרגורי פק ולורנס אוליבייה. שפנר היה נשוי להלן גילקרייסט והיה אב לשתי בנות. שפנר שסבל ממחלת סרטן הריאה נפטר ב-2 ביולי 1989 בגיל 69. החשפנית (1963) האיש הטוב ביותר (1964) שר המלחמה (1965) האיש הכפול (1967) כוכב הקופים (1968) פטון (1970) ניקולס ואלכסנדרה (1971) הפרפר (1973) הנערים מברזיל (1978) איים בזרם (1977) ספנקיס (1980) כן, ג'יורג'יו (1982) לב האריה (1987) ברוך הבא הביתה (1989) מדיה וקבצים בנושא פרנקלין שפנר בוויקישיתוף פרנקלין שפנר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פרנקלין שפנר, באתר AllMovie (באנגלית) פרנקלין שפנר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פרנקלין שפנר, באתר MusicBrainz (באנגלית) פרנקלין שפנר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) פרנקלין שפנר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
גרינהורן

גרינהורן (בגרמנית Grünhorn; נקרא גם גרוס גרינהורן - Gross Grünhorn) הוא הר ברכס האלפים הברניים המתנשא לגובה של 4,044 מטר מעל פני הים, וממוקם בקנטון ואלה בשווייץ. הגרינהורן הוא חלק מהרכס המפריד בין הקרחונים אלטש ופישר באזור אתר המורשת העולמית יונגפראו-אלטש-ביטשהורן, וממוקם בו בין ההרים פישר גבלהורן מדרום והקליין גרינהורן מצפון. מדיה וקבצים בנושא גרינהורן בוויקישיתוף גרינהורן באתר Hikr גרינהורן באתר summitpost גרינהורן באתר 4000er
בן ציון הורוביץ

בן ציון הורוביץ (5 במאי 1900 – 17 באפריל 1985) היה חלוץ ועסקן ציבור, ראש העירייה הראשון של רחובות. הורוביץ נולד בבוגוסלב שבאוקראינה, אז חלק מהאימפריה הרוסית, כבנם של בצלאל, בעל בית מרקחת ואיטה. הוא למד בחדר, בגימנסיה רוסית והמשיך בבית הספר הגבוה להנדסה ביקטרינוסלב. תחילה נטה הורוביץ לקומוניזם והתנגד לציונות, אך בהדרגה שוכנע והפך לציוני. הוא שב לבוגוסלב והטיף שם לציונות וכאשר התארגנה קבוצה של 25 צעירים יהודים, שרצו לעלות לארץ ישראל, הצטרף אליהם ובהמשך אף עמד בראשם. הקבוצה יצאה לדרכה ב-1920 והגיעה לארץ ישראל ב-1922. הורביץ עבד כפועל שכיר באזור המושבה רחובות ובערבים היה פעיל בענייני ציבור. הוא הפעיל את לשכת העבודה המקומית, הקים את ארגון פועלי הבניין והתארגנויות נוספות ואף היה לזמן מה מזכיר מועצת הפועלים המקומית. ב-1934 נבחר הורוביץ כחבר ועד המושבה מטעם רשימת ההסתדרות ואף היה סגן יושב ראש המועצה וממלא מקומו. ב-1946 נבחר לראשות ועד המועצה והחזיק בתפקיד עד 1950, כאשר רחובות הוכרזה כעיר ואז נבחר לראשות העירייה והחזיק בתפקיד עד 1955. בן ציון הורוביץ באתר הארכיון לתולדות רחובות.
מרכז טרנסדנוביה

מרכז טרנסדנוביה (בהונגרית: Közép-Dunántúl) הוא אחד מחבלי הונגריה המוגדרים לצרכים סטטיסטיים ותכנוניים ושוכן בחלקו הצפוני-מרכזי של טרנסדנוביה. הוא כולל בתוכו את המחוזות קומארום-אסטרגום, פייר ווספרם. מרכז החבל נמצא בעיר סקשפהרוואר. מדיה וקבצים בנושא מרכז טרנסדנוביה בוויקישיתוף Gazetteer of Hungary, 1 January 2017 (בהונגרית) (באנגלית) Eurostat - Population density by NUTS 2 regions ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של הונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רועי שוקרני

רועי שוקרני (נולד ב-26 ביוני 1990) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי והמגן הימני במכבי בני ריינה. שוקרני התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל כרמיאל, וכאשר היה בן 16 עבר להפועל חיפה. ב-12 בנובמבר 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 1–0 נגד מכבי אחי נצרת במסגרת גביע הטוטו. ב-1 במאי 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בניצחון 1–0 על הפועל רעננה. לאחר שהתקשה להשתלב בקבוצה הבוגרת, בקיץ 2012 הושאל שוקרני להפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית. במדי נצרת עילית הוא רשם 33 הופעות בליגה והיה לשחקן חשוב במערך של הקבוצה שנאבקה על העלייה לליגת העל וסיימה לבסוף במקום השלישי בטבלה. בקיץ 2013 חזר שוקרני להפועל חיפה. ב-18 באוקטובר 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, שהיה לשער הניצחון של קבוצתו (3–2) נגד מכבי נתניה. ב-9 ביוני 2015 חתם שוקרני לחמש שנים בעירוני קריית שמונה. ב-4 בספטמבר 2016 חתם בהפועל רעננה. ב-25 ביוני 2018 חזר להפועל חיפה וחתם על חוזה לשנתיים במועדון. לאחר חצי עונה בה שיחק רק משחק אחד בהפסד 1–3 למכבי תל אביב בו פתח שוקרני והוחלף עם פתיחת המחצית השנייה, הושאל השחקן להפועל עכו עד תום אותה עונה. ב-7 באוגוסט 2019 חזר שוקרני להפועל נוף הגליל מהליגה הלאומית. בעונת 2020/2021 עבר לשחק בעמדת המגן הימני תחת המאמן ירון הוכנבוים. ב-15 בינואר 2022 חתם שוקרני בבני סכנין לחצי עונה, עם אופציה לעונה נוספת. ב-3 ביוני 2023 חתם במכבי בני ריינה. רועי שוקרני, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל רועי שוקרני, באתר Transfermarkt רועי שוקרני, באתר Soccerway רועי שוקרני, באתר FootballDatabase.eu דורון בן דור, ‏השתלט על האמצע: רועי שוקרני הוא הדבר הבא, באתר ONE‏, 28 באוקטובר 2013 מיכאל וייסרמן, רועי שוקרני חתם בהפועל עכו, באתר דאבל פס, 4 בפברואר 2019 שוקרני חתם בבני סכנין עד סיום העונה, באתר ערוץ הספורט, 16 בינואר 2022