laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'תפ"ט

ה'תפ"ט (5,489) ובקיצור תפ"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1728, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1729. המולד של תשרי חל ביום השבת, 8 שעות ו-545 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשה. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 17 במחזור העיבור ה-289. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-197, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,660 לחורבן הבית, ושנת 2,040 לשטרות. י"ב באלול – משה מנדלסון, פילוסוף יהודי־גרמני מאבות תנועת ההשכלה היהודית ט"ו בניסן - רבי יעקב אליעזר בראונשווייג, רב אשכנזי בראשית המאה ה-18. רבן של שטייניץ, אייבנשיץ וקוניץ. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי ז' בניסן - 6 באפריל 1729. ה'תפ"ט
ה'תקי"ז

ה'תקי"ז (5,517) ובקיצור תקי"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-25 בספטמבר 1756, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1757. המולד של תשרי חל ביום שישי, 11 שעות ו-316 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-291. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-198, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,688 לחורבן הבית, ושנת 2,068 לשטרות. לפי דברי רוב הראשונים שנה זו היא שנת היובל. י"ג בטבת – לואי החמישה עשר מלך צרפת ניצל מניסיון התנקשות כ"ג בתשרי – נולד יצחק אייכל, עיתונאי עברי גרמני, מאבות תנועת ההשכלה היהודית ומייסד "המאסף". (נפטר בט' בתמוז ה'תקס"ד) ז' באדר – רבי יהודה ליב אדל, המגיד מסלונים, למדן ליטאי ומומחה לאגדות חז"ל ולסדר טהרות. (נפטר בי"ח בתמוז ה'תקפ"ח) י"ב בכסלו – רבי יצחק למפרונטי, רב ורופא יהודי-איטלקי, ראש ישיבה ומרא דאתרא בפרארה, מחבר "פחד יצחק", האנציקלופדיה ההלכתית הראשונה. (נולד בכ"א בשבט ה'תל"ט) רבי סעדיה קטיעי, דיין יהודי תימני, וראש בית הדין הגדול בצנעא. (נולד בה'תמ"ב) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי ט"ז בניסן - 6 באפריל 1757. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ראו למשל בעל המאור עבודה זרה ט: ה'תקי"ז
ה'תקמ"ה

ה'תקמ"ה (5,545) ובקיצור תקמ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1784, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1785. המולד של תשרי חל ביום רביעי, שעה אחת ו-374 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 16 במחזור העיבור ה-292. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-199, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,716 לחורבן הבית, ושנת 2,096 לשטרות. כ"ה בטבת - לראשונה בהיסטוריה חוצים בדרך אוויר את תעלת למאנש בעזרת כדור פורח כ"ו בניסן - הפעם הראשונה שברכת החמה חלה בתאריך זה ט' בחשוון - משה מונטיפיורי, נדבן ושתדלן יהודי מאנגליה, יוזם הקמת השכונה משכנות שאננים שסימלה את תחילת תקופת היציאה מן החומות כ"ב בטבת - יעקוב גרים, פילולוג, אחד משני האחים גרים (נפטר ב-ה'תרכ"ד) ז' באדר - הרב נחמן קרוכמל, היסטוריון והוגה דעות, מראשי תנועת ההשכלה בגליציה (נפטר ה'ת"ר) כ"ה באייר – שאול הלוי רב קהילת אמדן והאג (נולד בה'תע"ב) ט"ו בתמוז - ר' אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה") להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ברכת החמה ביום רביעי כ"ו בניסן - 6 באפריל 1785. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'תקמ"ה
מאיה ערוסי

מאיה ערוסי (נולדה ב-17 באוקטובר 1982) היא ספורטאית שייצגה את ישראל באולימפיאדת אתונה בשנת 2004 בענף הטאקוונדו. סיימה את השתתפותה באולימפיאדה לאחר הסיבוב הראשון. בין הישגיה הבולטים: מקום שני בטורניר קדם אולימפי בבאקו שבאזרבייג'ן (קריטריון כניסה לאולימפיאדת אתונה). ערוסי לא הצליחה להגיע לאולימפיאדת בייג'ינג (2008). מאיה ערוסי, באתר olympedia.org ניר שועלי, מאיה ערוסי - טקוואנדו, באתר nrg‏, 13 ביולי 2004 מאיה ערוסי - ראיון אישי לקראת האולימפיאדה ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורטאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תנשמית המורכבים

תנשמית המורכבים (שם מדעי: Heliothis peltigera) היא פרפר ממשפחת התנשמיתיים, בעלת גלגול מלא. תפוצה: ממרכז אירופה, דרומה לצפון אפריקה ומזרחה עד איראן. מוטת הכנפיים של תנשמית המורכבים היא 32-41 מ"מ. צבע הכנפיים הקדמיות חום, עם שני כתמים חומים כהים יותר, בעלי צורת כליה, קרוב לשוליים. הכנף האחורית בצבע קרם, ויש לה פס אפור-חום מבריק ורחב לאורך השוליים. הנקבה מטילה ביצים בודדות על צמחי בר, וגידולים שונים: עצי נוי, צמחי מספוא, עצי פרי וכותנה. הזחל ניזון בעלים בעיקר, אך יש והוא אוכל גם את קדקודי הצמיחה (האזורים בצמח מהם הוא מתפתח). זחלי תנשמית האביב נחשבים מזיקים לכותנה צעירה, בשל התנהגות זאת. הזחל הבוגר מגיע באורכו לבערך 35 מ"מ. צבעו לרוב ירוק עד ירוק-אפור, ויש לו פסי אורך כהים יותר. הוא מתגלם באדמה. מדיה וקבצים בנושא תנשמית המורכבים בוויקישיתוף תנשמית המורכבים, באתר NCBI (באנגלית) תנשמית המורכבים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) תנשמית המורכבים, באתר GBIF (באנגלית)
תנשמית הצפצפה

תנשמית הצפצפה (שם מדעי: Catocala elocata) היא פרפר ממשפחת התנשמיתיים, בעלת גלגול מלא. תפוצה: מרכז אירופה ודרומה, ומטורקיה מזרחה עד לכורדיסטן. מוטת כנפיה של תנשמית הצפצפה היא הוא כ-80 מ"מ. כנפיה הקדמיות בצבע אפור-חום, ומצוירים עליהן פסי רוחב זגזגיים כהים. צבע הכנפיים האחוריות הוא אדום עם שני פסי רוחב שחורים. כשמטרידים את תנשמית הצפצפה, היא פורשת את כנפיה הקדמיות, ובכך חושפת את כנפיה האחוריות שצבען מהווה צבע הרתעה. הזחלים חומים-אפורים, ויש להם פסי אורך בצבע חום כהה. הזחלים ניזונים בעלי הצפצפה (מכאן שמם) והערבה. מדיה וקבצים בנושא תנשמית הצפצפה בוויקישיתוף תנשמית הצפצפה, באתר NCBI (באנגלית) תנשמית הצפצפה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) תנשמית הצפצפה, באתר GBIF (באנגלית)
קוממיות (תנועה)

תנועת קוממיות היא תנועה דתית וחרדים לאומיים, המונהגת בידי רבני מפלגת תקומה. התנועה קמה בתשס"ו (2006), על רקע הפולמוס שהתפתח בציבור הדתי לאחר תוכנית ההתנתקות, ובמיוחד על רקע פולמוס סירוב הפקודה. מקור שם התנועה בפסוק 'וָאוֹלֵךְ אֶתְכֶם קוֹמְמִיּוּת' (ויקרא, כ"ו, י"ג). התנועה עוסקת במאבק למען ארץ ישראל השלמה, וכן בהחזרה בתשובה, הנהגת חוקי ההלכה במדינה, הפחתת התלות בכלים חילוניים במדינה, הסברה ועוד. התנועה הקימה את תנועת רגבים וכן גרעינים תורניים בגוש דן. תנועת קוממיות שואפת להפוך את מדינת ישראל למדינה יהודית-תורנית, המונהגת על ידי חוקי התורה. התנועה דוגלת בהמעטת השימוש בכלים חילוניים, כגון אמצעי התקשורת ובתי המשפט, ובהחלפתם בכלים דתיים כגון תקשורת דתית ובתי דין רבניים, כדרך 'להשבת עם ישראל לשורשיו ומורשתו'. אחד מעקרונות התנועה הוא הנחישות, ('קומה זקופה') שמתבטאת באמונה בצדקת הדרך ופעולות אקטיביות תוך התחשבות פחותה בדעת הקהל החילונית (בניגוד לזרמים אחרים בציונות הדתית שרואים בדעת הקהל דבר שיש להתחשב בו במידה זו או אחרת). תנועת קוממיות קשורה באופן בלתי רשמי במפלגת "תקומה" (הפועלת כחלק מרשימת הציונות הדתית כיום) ופועלת מאותם משרדים בירושלים. למעשה קוממיות מונהגת על ידי רבני מפלגת "תקומה". התנועה עוסקת רבות במאבק על ארץ ישראל השלמה, בין השאר בעליות להריסות היישוב חומש (שפונה בהתנתקות) ובחיזוק המאחזים. התנועה רואה במאבק זה מצווה חשובה, וקוראת במפורש לסירוב פקודה של חיילים ושוטרים במקרה של פקודה לפינוי או פגיעה ביישובים. התנועה מתנגדת ל"עבודה ערבית זולה" וקוראת למעסיקים להימנע מהעסקת ערבים (היענות לקריאה זו עלולה לחשוף את המעסיק לתביעה, אזרחית ופלילית, על הפרת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה). התנועה גם מתנגדת לקיום מצעד הגאווה אותו מקיימת הקהילה ההומוסקסואלית מדי שנה בירושלים, ובין היתר ארגנה "מצעד בהמות" כחלק מפעולות המחאה נגד המצעד. התנועה גם עוסקת בהחזרה בתשובה, בעיקר באזור תל אביב. במרץ 2010 פרסם יו"ר התנועה משה (מוסא) כהן קריאה להתפקדות אנשי ימין לליכוד, אף שאינם מתכוונים להצביע למפלגה זו בבחירות לכנסת, וזאת על מנת להשפיע על דרכה של מפלגה זו. לטענת כהן צעד כזה אינו מנוגד לערך הישרות, היות שלטענתו כך היא דרך ההתנהלות המקובלת בליכוד, וקבוצות נוספות של בעלי אינטרסים התפקדו לליכוד על מנת לקדם אג'נדה מסוימת רבני התנועה הם מתלמידי הרב צבי יהודה הכהן קוק והרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, ובהם הרב דב ליאור, הרב זלמן ברוך מלמד, הרב אליקים לבנון, הרב דוד חי הכהן והרב חיים ירוחם סמוטריץ'. יו"ר התנועה הוא מוסא כהן. התנועה הוציאה בין השנים תשס"ו-תשס"ח ירחון תורני חודשי בשם "קומי אורי", שעסק בענייני השעה. כמו כן הוציאה התנועה עלון שבת שיצא באופן בלתי רציף בין השנים תשס"ו-תש"ע והופץ בכ-60,000 עותקים בבתי כנסת בישראל. החל משנת תש"ע פסק העלון להופיע באופן עצמאי, והוא מופיע לעיתים כמדור בעיתון בשבע. התנועה עוסקת גם בנושא שידוכים במגזר הדתי. אתר האינטרנט של קוממיות עלוני פרשת השבוע של התנועה קוממיות, ברשת החברתית פייסבוק שחר גינוסר, תנועת מלקחיים, באתר "ידיעות אחרונות", 6 במרץ 2018 שחר גינוסר, תנועת מלקחיים, באתר "ידיעות אחרונות", 6 במרץ 2018 עצומת רבנים נגד העסקת ערבים: "תשובה על הדם שנשפך", באתר nrg מחר תקיים תנועת קוממיות מצעד "כבהמות נדמו", באתר "ערוץ 7" בשבע, 4.3.2010, חלק ב' עמ' 15
אגרוטיס כתום

אגרוטיס כתום, הידוע גם כאגרוטיס הכלולות (שם מדעי: Noctua pronuba) הוא מין של עש ממשפחת התנשמיתיים. אזור התפוצה של האגרוטיס הכתום הוא אירופה, צפון אפריקה ומרכזה אסיה ומערבה. בישראל ניתן לראות את הבוגרים בעיקר בחודשים נובמבר ודצמבר ובחודשים אפריל ומאי. מוטת כנפיו של האגרוטיס הכתום היא בערך 55 מ"מ. כנפיו הקדמיות בצבע חום-אפור, ומצוירים עליהם מספר כתמים כהים. הכנפיים האחוריות כתומות, ויש עליהן פס רוחב שחור-חום קרוב לשוליים. הביצים מוטלות בקבוצות על צמחי בר, קרוב לפני הקרקע. האגרוטיס הכתום הוא רב פנדקאי (זחליו יכולים להתפתח על מספר צמחים), וזחליו מתפתחים בעיקר על צמחים נמוכים. כשהזחלים גדלים, יש והם עולים גם על צמחי תרבות. הזחל הבוגר יכול להגיע לאורך 50–60 מ"מ, צבעו חום או ירוק, ויש לו 3 פסי אורך בהירים על הגב. הזחלים פעילים בלילה ובמשך היום מסתתרים באדמה. ניתן למצאם בחורף ובאביב. הם מתגלמים בתוך האדמה. מדיה וקבצים בנושא אגרוטיס כתום בוויקישיתוף אגרוטיס כתום, באתר ITIS (באנגלית) אגרוטיס כתום, באתר NCBI (באנגלית) אגרוטיס כתום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אגרוטיס כתום, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פרוקי-רגליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מריו אוסטין

מריו טרוון אוסטין (באנגלית: Mario Trevon Austin; נולד ב-26 בפברואר 1982 בלווינגסטון אלבמה) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, ששיחק בעמדות פאוור פורוורד וסנטר. אוסטין החל את הקריירה בשנת 2001 באוניברסיטת המדינה של מיסיסיפי ושיחק לצד טימי באוורס, ששיחק בהפועל ירושלים. לאחר שלוש שנים, סירב לחזור ולסיים את לימודיו והצהיר שברצונו להיבחר לדראפט של ליגת ה-NBA. בשנת 2003, הועמד לדראפט של ליגת ה-NBA ונבחר במקום ה-36 על ידי קבוצת שיקגו בולס. לאחר שנבחר בדראפט, חתם בקבוצת צסק"א מוסקבה, ממנה שוחרר בעקבות פציעה ולפני ששיחק משחק רשמי במדיה. לאחר שחרורו חתם עד לסיום העונה בקבוצת ג'קסון ריינג' מליגת ה-WBA. בעונת 2004/2005, חתם בקבוצת פאלקאנסטרו ביאלה מליגת הכדורסל האיטלקית השנייה. בעונת 2005/2006, חתם בקבוצת הפועל ירושלים, זכה עמה בגביע המדינה בכדורסל ונבחר לחמישיית העונה של מנהלת הליגה. בעונת 2007/2008, הצטרף לקבוצת שיקגו בולס ושיחק במדיה בליגת הקיץ של ה-NBA. בעונת 2007/2008, חתם בבנטון טרוויזו מליגת העל האיטלקית. בעונת 2008/2009, חתם בקבוצת בשיקטש מליגת העל הטורקית. בעונת 2009/2010, חתם בקבוצת פוג'יין שונשינג מסין אך שוחרר ממנה, לאחר השחרור חתם בקבוצת מרידיאנו אליקטנה אך ב-21 בינואר 2010 שוחרר מהקבוצה. ב-10 באפריל 2010 חתם עד לסיום העונה בקבוצת אתלטיקו דה סן ז'רמן מליגת הכדורסל הפורטוריקנית, אך שוחרר חודש לאחר מכן. בעונת 2010/2011, חתם בקבוצת בי.סי. דניפרו מהסופרליגה האוקראינית. ב-2 באפריל 2011, הועברו זכויות השחקן של אוסטין משיקגו בולס אל קבוצת יוטה ג'אז במסגרת העברתו של קרלוס בוזר. ב-31 באוקטובר 2011, חתם בקבוצת בי.סי. קייב. ב-3 בנובמבר 2012, חתם בקבוצת אל כווית מליגת הכדורסל הכוויתי. ב-9 בנובמבר 2013, חתם בקבוצת קזמה. ב-3 בפברואר 2015, חתם בקבוצת קייבי פיה מליגת העל הקוסוברית. ב-9 באוקטובר 2015, חתם בקבוצת דפורטיבו ולדיביה מליגת ה-LNB, אך שוחרר לאחר כחודש. בסיום עונת 2014/2015, הודיע על פרישה ממשחק פעיל. בשנת 2007, נקשר שמו של השחקן ושל חבריו הוראס ג'נקינס, רוג'ר מייסון ג'וניור ושחקן הפועל תל אביב דאז מרכוס האטן בפרשת התעללות מינית בנערה בת 19 עם צרכים מיוחדים, אך המשטרה והפרקליטות סגרו את תיק החקירה מחוסר אשמה. הפועל ירושלים גביע המדינה (1): 2006/2007 פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) פרופיל שחקן, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל פרופיל שחקן, באתר One מתן קרקוב, מחלוקת כספית מונעת את שחרור מריו אוסטין לבנטון טרוויזו, באתר הארץ, 23 באוגוסט 2007 שגיא ניר וגיל קדרון‏, גם בשיקגו שמעו על מריו אוסטין, באתר וואלה, 26 בפברואר 2007 מריו אוסטין: "הולכת להיות עונה מיוחדת", באתר מקור ראשון רוסיה: צסק"א החתימה מריו אוסטין, באתר ynet, 21 באוגוסט 2003 גיל סלומון, פרשת הצעירה והכדורסלנים: הוגש כתב תביעה אזרחית, באתר nrg‏, 3 במרץ 2006
בר סלטים

בר סלטים (מאנגלית: salad bar) הוא מזנון המכיל רכיבי סלט. סוג מזנון זה מקובל במסעדות ובתי מלון ומאפשר לאוכלים לבחור את רכיבי הסלט ואת רטביו. מרבית ברי הסלטים כוללים חסה, עגבניות, מלפפונים וכן רטבים כגון רוטב אלף האיים, רוטב איטלקי, שמן זית ומיץ לימון. יש ברי סלטים הכוללים גבינות, פסטה וסוגי סלטים מוכנים (כגון סלט ביצים, או סלט רוסי או סלט תירס). מקורו של בר הסלטים אינו ידוע. מספר מסעדות טוענות לכתר המצאת מושג זה. מסעדה בשם "הצוקים" (The Cliffs) בספרינגפילד פרסמה בראשית שנות ה-50 על קיומו של בר סלטים. מסעדה אחרת מהוואי - "Chuck's Steak House" - בית הסטיקים של צ'אק - טוענת כי היא המציאה את המושג בשנות ה-60. המושג הפך נפוץ ופופולרי בארצות הברית בשנות ה-70 ובמהלך שנות ה-80 התפשט ברחבי העולם. בסוף שנות ה-80 הפך פופולרי גם בישראל. מילון מריאם ובסטר מציין כי המונח הפך נפוץ ומקובל בשפה האנגלית בשנת 1973. מדיה וקבצים בנושא בר סלטים בוויקישיתוף ההיסטוריה של בר הסלטים (באנגלית) משחק המדגים את הערכים התזונתיים של רכיבי בר הסלטים (באנגלית)
גאודה

המונח "גאודה" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו גאודה (פירושונים). גאודה או חאודה (בחית חוככת, לא גרונית) (בהולנדית: Goudse kaas, מילולית "גבינה מחאודה") היא גבינה קשה הולנדית הקרויה על שם העיר חאודה שבמרכז הולנד, בין הערים רוטרדם, אוטרכט והאג, בה יוצרה הגבינה לראשונה. הגבינה עשויה מחלב בקר שמעובד ומחומם עד שהגבן נפרד ממי הגבינה. זמן ההתיישנות של הגבינה אורך בין ארבעה לשמונה עשר חודשים, דבר המאפשר הוספת תבלינים מיוחדים היוצרים גבינות גאודה מיוחדות בתוספות קימל, עשבי תיבול, סרפדים, פלפל ועוד. הגבינה מכילה 28% שומן לפחות, והיא מיוצרת באופן מסורתי בכיכרות גדולות וכבדות של 5–8 קילוגרם עטופות בשעווה בצבעי אדום או צהוב. הגאודה מהווה 60 אחוז מכלל ייצור הגבינות בהולנד, וענף ייצואה למדינות זרות גם הוא משגשג. הגאודה המשמשת לייצוא היא בדרך כלל צעירה יותר (מיושנת בין חודש אחד לשישה חודשים), ומרקמהּ שונה ממרקם גבינת הגאודה ההולנדית המקומית, שמיושנת בין 12 ל־18 חודשים, כך שצבעה מתכהה והופך צהוב־כתום. גאודה מיושנת זו נוהגים לעטוף בשעווה בצבע שחור. בעיירות חאודה ואלקמאר אשר בהולנד מתקיימים שוקי גבינות בהם משחזרים את מכירת הגבינות בימים עברו, שהייתה חלק מהתרבות ההולנדית (אנ'). בשווקים מתבצעות שקילות ומכירות פומביות של גבינות, בעיקר גבינת הגאודה, כמו גם הדגמות של תהליך הייצור שלה. אי דיוק בשמה של הגבינה קיים באנגלית ובעברית. עובדה זו נובעת עקב תיעתוק לקוי של האות G מהולנדית, הנהגית כ־ח חוככת בשפת המקור, בעברית בתור גּ דגושה ובאנגלית בתור G. גבינת אדם המטבח ההולנדי גבינה צהובה דורעם גונט, כיכר העיר צהובה, באתר הארץ, 8 ביוני 2008 גאודה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
גרגמל

האם התכוונתם ל... גרגמל (דמות) (Gargamel) – דמות נבל בזיכיון הדרדסים גרגמל (גלאי חלקיקים) (Gargamelle) – תא בועות ב-CERN שפעל בשנים 1970–1979 גרגמל (דמות; Gargamelle) – אימו של גרגנטואה בספרי גרגנטואה ופנטגרואל
גסטרונומיה

גסטרונומיה (מיוונית: gastro - קיבה; nomia - מערכת חוקים) הוא תחום החוקר את יחסי הגומלין בין המזון לבין התרבות האנושית. בקרב רבים רווחת הדעה שהגסטרונומיה עוסקת אך ורק באומנות הבישול, היא הקולינריה, אולם למעשה מדובר רק בחלק קטן מהתחום. אחד מהתחומים המרכזיים בגסטרונומיה הוא ההשפעות התרבותיות על סוגי המזון, צורת הכנתו והיחס אליו. מבחינה זו, הגסטרונומיה משתייכת לאמנויות היפות ולמדעי החברה. חלק מתחומי הגסטרונומיה, כגון חקר מערכת התזונה של גוף האדם, אף נוגעים למדעי הטבע. במהלך הלימודים הגסטרונומיים מבוצעות פעילויות רבות, בהן חקר המזון וההשפעות התרבותיות עליו, טעימתו, חווייתו, כתיבה עליו והבנת שיטות הבישול או הרעיונות העומדים מאחוריו. מכיוון שכך, הגסטרונומיה היא דיסציפלינה רב-תחומית. המזון הוא נדבך חשוב בתרבות האנושית, ואמנויות יפות רבות קשורות למזון, השפיעו עליו או הושפעו ממנו: ריקוד, דרמה, ציור, פיסול, ספרות, אדריכלות ומוזיקה. הגסטרונומיה מתמקדת בחקר הקשרים וההשפעות הללו. אחד מהחיבורים הראשונים שעסקו בגסטרונומיה היה הספר "Physiologie du goût" ("הפיזיולוגיה של הטעם") שנכתב בתחילת המאה ה-19 על ידי השף הצרפתי בריה סאווארן. בניגוד לספרי בישול סטנדרטיים המציגים לקוראים מתכונים בלבד, סאווארן עסק ב"הפילוסופיה של הטעם" ביחס בין הריח למזון ובנושאים נוספים הנוגעים לגסטרונומיה. בישול גסטרונומיה מולקולרית גסטרונומיה, דף שער בספרייה הלאומית
המהירים והמתים

המהירים והמתים (באנגלית: The Quick and the Dead) הוא מערבון בבימויו של סם ריימי אשר יצא לאקרנים בשנת 1995. בתפקידים הראשיים מככבים כמה מבכירי שחקניה של הוליווד ובהם: שרון סטון, ג'ין הקמן, ראסל קרואו, לאונרדו די קפריו ואחרים. התסריט נכתב על ידי סימון מור. עלילת הסרט מספרת אודות קרב אקדחים הנערך על ידי ג'ון הרוד (ג'ין הקמן), רוצח ששולט ביד רמה ובזרוע נטויה בעיירה קטנה בשם רדמפטשן באריזונה. הרוד מממן תחרות שמטרתה לחסל את כל היריבים בדו-קרב הנעשה בסגנון המערב הפרוע בירי באקדחים. התחרות מושכת מגוון רחב של דמויות, ביניהן פושעים, הרפתקנים, בחור צעיר שטוען שהוא בנו של הרוד (לאונרדו די קפריו), אשה מסתורית שמטרתה היא הריגתו של הרוד (שרון סטון) ודמויות נוספות. בהמשך העלילה מתברר שהאשה המסתורית, המגולמת על המסך על ידי סטון, מונעת על ידי שנאה עזה כלפי הרוד. האשה רוצה לנקום בהרוד על כך שבהיותה ילדה קטנה שכנע אותה הרוד בעזרת תכסיסים להרוג בטעות את אביה, שהיה מרשל העיירה. גיבור נוסף הוא פושע לשעבר שהפך למיסיונר בשם קורט (ראסל קרואו). בעידודו של הרוד עובר קורט סדרת התעללויות פומביות ומאלץ אותו להשתמש באקדח פעם נוספת. קורט כורת ברית עם האשה המסתורית במטרה להרוג את הרוד ולגאול את העיירה מאימתו. אתר האינטרנט הרשמי של המהירים והמתים "המהירים והמתים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "המהירים והמתים", באתר נטפליקס "המהירים והמתים", באתר AllMovie (באנגלית) "המהירים והמתים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "המהירים והמתים", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "המהירים והמתים", באתר Metacritic (באנגלית) "המהירים והמתים", באתר אידיבי "המהירים והמתים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
מיכאל דרוקס

מיכאל דרוקס (1940 – 22 באפריל 2022) היה אמן ישראלי, אשר פעל מאז תחילת שנות ה-70 בלונדון, והמשיך להציג בישראל. דרוקס נולד בירושלים בשנת 1940 וגדל בתל אביב. הוריו, יחזקאל ושרה, עלו מפולין. בנעוריו נשלח להתחנך בפנימייה הדתית "כפר בתיה". לאחר שירותו הצבאי התגורר ביפו ועבד בבית חרושת לאריגה. במחצית השנייה של שנות ה-60 של המאה ה-20 היה דרוקס פעיל ב-"קבוצת +10" ועסק גם בתיאטרון. בשנת 1972 היגר עם משפחתו. בתחילה התגורר בהולנד ולאחר מכן התיישב בלונדון, אנגליה. במחצית שנות ה-80 של המאה ה-20 נישא בשנית. עבודותיו המוקדמות של דרוקס, ממחצית שנות ה-60 של המאה ה-20, הושפעו מן הפופ ארט והכילו מגוון של חומרי רדי מייד. בין היתר עשה דרוקס שימוש במודעות שקולפו מלוחות מודעות. בראשית שנות ה-70 הציג דרוקס עבודות בעלות תוכן מושגי. רבות מהן עסקו בדימוי הזהות הישראלי. לצד תצלומים מבוימים יצר דימויים של מפות, כגון "דרוקסלנד" (1975) הבוחנות עירוב של גבולות פוליטיים עם דימוי עצמי. בסדרת עבודות נוספת משנות ה-70 יצר דרקוס פעולות אמנותיות שתועדו בצילומים ובהם הסתיר או "צנזר" דימויים טלוויזיוניים או דמויות של מנהיגים ישראלים. סדרת עבודות ידועה נוספת היא סדרת ההדפסים "אדון זאב" (1980), שנוצרה בשיתוף עם חנוך לוין. בשנות ה-80 של המאה ה-20 חזר לעסוק בציור מסורתי, תוך אימוץ סגנון מופשט. נפטר ב-22 באפריל 2022 בביתו בלונדון. הותיר אחריו אישה ושני ילדים. 1959 ציור, אצל אברהם ישכיל וצבי מאירוביץ, חיפה 1964 המכון לאמנות, בת-ים 1965 בית הספר הגבוה לציור ("קלישר"), תל אביב-יפו מיכאל דרוקס, "מסעות בדרוקסלנד, רטרוספקטיבה". מוזיאון עין חרוד, 2007 מיכאל דרוקס, "דברים פרק א' תמונות בפרק ב'" הוצאת גלריה יאיר לאמנות, 2009 מיכאל דרוקס, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל עוזי צור, עוצם עין אחת: שלוש פנים לדרוקסלנד, באתר הארץ, 15 ביוני 2007 אלי ערמון אזולאי, מיכאל דרוקס כופר במופשט, באתר הארץ, 4 בנובמבר 2009 עוזי צור, עוצם עין אחת, איקס מיקס דרוקס, באתר הארץ, 6 בנובמבר 2009 "דברים פרק א', תמונות פרק ב' " בגלריה יאיר לאמנות, 22 באוקטובר 2009 ביוגרפיה ורשימת תערוכות של מיכאל דרוקס, באתר Art Pane מיכאל דרוקס, דף שער בספרייה הלאומית נעמה ריבה, האמן מיכאל דרוקס מת בגיל 81, באתר הארץ, 23 באפריל 2022
מספר (בלשנות)

מספר דקדוקי הוא תכונה דקדוקית המציינת הבחנה כמותית (בעיקר של שמות עצם), ומשפיעה על נטייה של מילים במסגרת התאם (בדומה למין דקדוקי ולגוף דקדוקי) ההבחנה הכמותית הבסיסית ביותר הקיימת ברוב שפות העולם היא בין יחיד ובין רבים. לדוגמה: ספר לעומת ספרים. בדרך כלל צורות היחיד היא הצורה הבסיסית ואילו צורת הרבים היא הצורה המסומנת מורפולוגית. בשפות שונות ישנן הבחנות כמותיות נוספות, כגון: זוגי – הבחנה דקדוקית מיוחדת לציון המספר 2 (ערבית, סלובנית, וכן בשמות עצם רבים בעברית; למשל: "יומיים" לעומת "ימים"). הבחנה דקדוקית לציון המספר 3 או 4 (טולומאקית (אנ')). הבחנה דקדוקית לציון קבוצה קטנה, הגדולה מ-2 וקטנה מ-10 (ואלבירית (אנ')). הבחנה דקדוקית (מסומננת מאד) לציון הכמות 0, כלומר היעדר (לטבית). לפי הנחיות האקדמיה ללשון העברית, שם עצם אחרי מספר יופיע בצורת רבים במספרים 2 עד 10 (לדוגמה, "שלושה שקלים"), ומהמספר 11 ואילך הוא יכול להופיע בין בצורת יחיד ובין בצורת רבים (לדוגמה, "חמישים ושלושה שקל" או "חמישים ושלושה שקלים"). עם זאת, גם מהמספר 11 ואילך, השימוש בצורת יחיד נפוץ בעיקר בשמות המצויים בספירה (כמו יום, שנה, נפש, איש, ראש, אחוז, שמות מטבעות וכדומה). בשמות אחרים (כמו מחשב או מזגן) פחות מקובל השימוש בצורת יחיד. חריג נוסף קיים שמות לועזיים לציון מידות ומשקלות, (מטר, קילוגרם, דונם, דולר, וכדומה) בהם מקובלת צורת היחיד גם במספרים עד עשר. לדברי רוביק רוזנטל "בעברית החדשה יש ערבוב כמעט מלא בין שתי החלופות, בעיקר מ-11 ואילך". כמו כן, גם במקורות ניתן למצוא הרבה יוצאים מן הכלל ל"כלל הגדול" – שימוש בצורת הרבים למספרים גדולים מעשר. השימוש בכלל הגדול גם יוצר צירופים שלא נשמעים נכונים לדוברי העברית. לדוגמה: "... בניצנים יבנו '30 בית' ויעברו לשם '30 משפחה', הכוללות '30 גבר' ו-'60 ילד' ...". לכן, רוזנטל מציע להשתמש גם בצורת היחיד וגם בצורת הרבים עבור מספרים גדולים מעשר. לוואי כמות דקדוק עברי - מונחים ריבוי שבור בלטבית, גם ייחוס הכמות-אפס לשם-העצם – נעשה על ידי הטיה של שם-העצם, כמו שציון הרבים נעשה – הן בלטבית והן ברוב שפות העולם – על ידי הטיה של שם-העצם. מאידך, באנגלית למשל, ייחוס הכמות-אפס לשם העצם, אינו נעשה על ידי הטיה של שם-העצם, אלא על ידי הקדמת המילה no, וכיוצא בזה בעברית מודרנית – על ידי הקדמת המילה "שום/אף" (במשפטים חסרי נשוא). עשרים שקל או עשרים שקלים?, באתר האקדמיה ללשון העברית. רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית: נחשב בעיני מי?, אתר Nrg‏, 10 ביוני 2005 ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מספר (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מספר – מושג מתמטי מספר (בלשנות) – הבחנה דקדוקית של כמות, המשפיעה על נטייתן של מילים שם המספר – מילים בשפה המציינות מספרים מספר (ספרות) – מְסַפֵּר – מושג מתחום הספרות מספר סיפורים
ריבוי

האם התכוונתם ל... צורת ריבוי – בבלשנות: צורת הרבים של שם עצם ריבוי טבעי – גידול של אוכלוסייה באמצעות הולדה ריבוי – מספר הפעמים שערך נתון מופיע כשורש של פונקציה, ובפרט: ריבוי אלגברי – באלגברה ליניארית: מספר הופעותיו של הערך העצמי כשורש של הפולינום האופייני; ריבוי גאומטרי – באלגברה ליניארית: מספר הווקטורים העצמיים הבלתי-תלויים השייכים לערך העצמי
מילאן מרטינוביץ'

מילאן מרטינוביץ' (בסרבית: Милан Мартиновић; נולד ב-6 באוגוסט 1979) הוא כדורגלן עבר סרבי המשחק בעמדת הבלם. החל את דרכו בקבוצת רד בלגרד, ולאחר מכן שיחק עונה אחת בקבוצת ריאל אוביידו הספרדית. חזר לסרביה ושיחק בקבוצת הכוכב האדום בלגרד, ובשנת 2003 עבר לצרפת וחתם בקבוצת אז'אקסיו, אך לא הצליח לתפוס מקום בהרכב הקבוצה. בעונת 2005/2006 הוא חזר להכוכב האדום בלגרד בה שיחק בהגנה לצד דושאן אנג'לקוביץ'. בעונת 2006/2007 הגיע לישראל ועבר למכבי תל אביב, שם שיחק עונה וחצי. בעקבות פציעה ממושכת ויכולת חלשה שהפגין כששיחק, עבר מרטינוביץ' במהלך עונת 2007/2008 לבני יהודה תל אביב, לבקשת מאמן הקבוצה דאז, אלי כהן. במהלך שנת 2009 עבר מרטינוביץ' לקבוצת דיארבקירספור הטורקית, ובשנת 2011 עבר לשחק בסין. מדיה וקבצים בנושא מילאן מרטינוביץ' בוויקישיתוף מילאן מרטינוביץ', באתר Transfermarkt מילאן מרטינוביץ', באתר Soccerway מילאן מרטינוביץ', באתר BDFutbol מילאן מרטינוביץ', באתר WorldFootball.net מילאן מרטינוביץ', באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים סרבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.