laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יחסי בלגיה–טורקיה

יחסי בלגיה–טורקיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין בלגיה וטורקיה. יחסים בין שתי המדינות החלו בשנת 1837 עם ההכרה בבלגיה העצמאית על ידי האימפריה העות'מאנית. יחסים דיפלומטיים כוננו בשנת 1848. טורקיה ובלגיה שתיהן חברות במועצת אירופה, בארגון האמנה הצפונית האטלנטית (נאט"ו), בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD), הארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה (OSCE), ארגון הסחר העולמי ואיחוד מדינות הים התיכון. כמו כן, בלגיה חברה באיחוד האירופי וטורקיה מועמדת להצטרפות לארגון. כ-230,000 אזרחי טורקיה המתגוררים בבלגיה מהווים היבט חשוב ביחסי טורקיה עם בלגיה. הם מגיעים בעיקר מרובע אמירדג, שנמצא באפיונקראהיסאר, טורקיה. במרץ 2019 זימן משרד החוץ הטורקי את שגריר בלגיה, מישל מלרב, והעביר את אי-הנוחות של טורקיה לאחר שבית משפט בלגי חסם את העמדתם לדין של כ-30 איש עם קשרים לכאורה למפלגת הפועלים של כורדיסטן (PKK)‏. בלגיה גינתה את המתקפה הטורקית בשנת 2019 בצפון מזרח סוריה וקראה לטורקיה להפסיק אותה מיד. בהמשך החליטה ממשלת בלגיה ליישם אמברגו נשק נגד טורקיה. היקף הסחר בין טורקיה לבלגיה גדל להפליא במהלך השנים והגיע לשלושה מיליארד אירו. בשנת 2006 היצוא הבלגי לטורקיה גדל ב-9.4% (1.88 מיליארד אירו) ואילו היצוא הטורקי לבלגיה גדל ב-6.8% (1.06 מיליארד אירו) בהשוואה לשנת 2005. בלגיה היא שותפת הסחר ה-17 בגודלה של טורקיה. המועצה העסקית הטורקית-בלגית וארגונים בעלי מטרות דומות נותנים עדיפות לקידום קשרים מסחריים. מועצה זו הוקמה בשנת 1990. עסקים קטנים ובינוניים ממלאים תפקיד חשוב בכלכלות טורקיה ובלגיה. קיימות יותר מ-200 חברות בלגיות הפועלות בטורקיה. שווי ההשקעות הבלגיות בטורקיה הוא כ-300 מיליון אירו. מצד שני, ההשקעה של חברות טורקיות בבלגיה עברה את המיליארד אירו. בשנת 2008, יותר מ-583,409 תיירים בלגים ביקרו בטורקיה. לבלגיה יש שגרירות באנקרה ו-6 קונסוליות באנטליה, בודרום, בורסה, גזיאנטפ, איסטנבול ואיזמיר. לטורקיה יש שגרירות בבריסל וקונסוליה כללית באנטוורפן. מדיה וקבצים בנושא יחסי בלגיה–טורקיה בוויקישיתוף Turkey´s Political Relations with Belgium / Rep. of Turkey Ministry of Foreign Affairs King Baudouin Foundation. "Belgian-Turks A Bridge or a Breach between Turkey and the European Union?" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2008-12-18. נבדק ב-2008-12-26. King Baudouin Foundation. "Turkish communities and the EU" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2009-02-25. נבדק ב-2008-12-26. Tulay Karadeniz and Philip Blenkinsop (March 11, 2019), Turkish foreign ministry summons Belgium's ambassador in Ankara Reuters. "Didier Reynders condemns the Turkish operation in Northeast Syria". Federal Public Service Foreign Affairs (באנגלית). 2019-10-09. נבדק ב-2019-10-11. Brzozowski, Alexandra (2019-10-14). "EU condemns Turkey's military action, stops short of common arms embargo". www.euractiv.com (באנגלית בריטית). נבדק ב-2019-10-14. Turkey´s Commercial and Economic Relations with Belgium / Rep. of Turkey Ministry of Foreign Affairs "Turkish - Belgian Business Council", Turkey-Now, accessed 23 July 2009. אתר על יחסי מדינות
ריצ'רד טיילור (מתמטיקאי)

ריצ'רד לורנס טיילור (באנגלית: Richard Lawrence Taylor; נולד ב-19 במאי 1962) הוא מתמטיקאי בריטי העוסק בתורת המספרים. טיילור קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת פרינסטון בשנת 1988. משנת 1995 עד 1996 עמד בראש החוג למתמטיקה באוניברסיטת אוקספורד. נכון להיום מכהן כפרופסור בחוג למתמטיקה באוניברסיטת הרווארד. כעוזר מחקר לשעבר של אנדרו ויילס, חזר לאוניברסיטת פרינסטון כדי לעזור לוויילס להשלים את ההוכחה למשפט האחרון של פרמה. אחד משני המאמרים שמכילים את ההוכחה הוא עבודה משותפת של טיילור ושל ויילס. בעבודה נוספת, טיילור (ביחד עם מיכאל האריס) הוכיח את השערת לנגלנדס המקומית עבור החבורה הליניארית הכללית מעל שדות מקומיים ממאפיין אפס. כן נמנה טיילור עם המתמטיקאים שהשלימו את ההוכחה להשערת טניאמה-שימורה. בשנת 2008 סיפקו טיילור, קלוצל, האריס ושפרד־ברון הוכחה חלקית להשערת סאטו-טייט, ובשנת 2011 השלים את ההוכחה, ביחד עם Barnet-Lamb ו־Geraghty. טיילור זכה בפרס אוסטרובסקי לשנת 2001, זכה בפרס קול של החברה האמריקאית למתמטיקה בשנת 2002, בפרס שאו (במשותף עם רוברט לנגלנדס) בשנת 2007 ובפרס פריצת הדרך במתמטיקה לשנת 2015. נשוי לכריסטינה, ולהם שני ילדים. סיימון סינג, המשפט האחרון של פרמה, הוצאת ידיעות אחרונות, 2000. מדיה וקבצים בנושא ריצ'רד טיילור בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ריצ'רד טיילור (באנגלית) ריצ'רד טיילור, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה ריצ'רד טיילור, באתר MacTutor (באנגלית) דף הבית של מאמרים של ריצ'רד טיילור M. Harris and R. Taylor, The geometry and cohomology of some simple Shimura varieties, Annals of Mathematics Studies, no. 151, Princeton University Press, 2001.
תעודת מחלה

תעודת מחלה (בלשון הדיבור גם אישור מחלה) היא אישור שנותן רופא לאדם שנבדק על ידו ונמצא חולה. תעודת המחלה מציינת את התקופה שבה נמשכה המחלה או צפויה להימשך, ומשמשת את מקבל התעודה להנמקת היעדרותו מפעילות שהוא נדרש להיות נוכח בה, כגון עבודה או לימודים. תקנות דמי מחלה (נהלים לתשלום דמי מחלה), התשל"ז-1976, מפרטות את הפרטים הנדרשים בתעודת מחלה, שאותה נדרש עובד להציג לשם קבלת דמי מחלה בתקופת מחלתו: שם החולה ומספר זהותו; התקופה שבה לא היה העובד מסוגל לעבודה עקב מחלה; ואם עדיין אינו מסוגל לחזור לעבודה, התקופה המשוערת שבה לא היה מסוגל לעבודה; שם הרופא ומענו; תאריך הוצאת התעודה. בתקנות המקוריות, שהותקנו בשנת 1976, נקבע שתעודת המחלה תכלול גם את אבחון המחלה, אך בעקבות עתירה לבג"ץ ובתמיכת ההסתדרות הרפואית בישראל הושמט פרט זה בתיקון משנת 2015, משום שיש בו פגיעה בפרטיות של החולה. במצבים מסוימים יידרש העובד בכל זאת להציג תעודת מחלה הכוללת אבחון. כך, למשל, קובע חוק עבודת נשים שעובדת רשאית להיעדר מעבודתה בתקופה שבה היא עוברת טיפולי פוריות, "אם אישר הרופא המטפל בכתב כי הטיפול מחייב זאת ובמידה שאישר". גם לשם קבלת זכויות של נפגע בעבודה נדרשת תעודת מחלה שבה מפורטים ממצאי הבדיקה הרפואית והאבחנה הרפואית. דרך המלך במתן תעודת מחלה היא מפגש פנים אל פנים בין הרופא לחולה, שבו ניתנת תעודת מחלה לאחר בדיקה של החולה. לפעמים ניתנת תעודת מחלה לפי פנייה של החולה, בלי שהרופא ראה אותו. נוהל של משרד הבריאות בעניין זה קובע: "ככלל, רופא רשאי, לפי שיקול דעתו, לתת תעודת מחלה למטופל שלא הגיע למרפאה. תעודת מחלה הניתנת ללא מפגש בין הרופא למטופל, תהיה לתקופת מחלה של עד 4 ימים למעט במצבים בהם ידוע על פי הפרטים ברשומת המטופל כי נדרשים עבורו ימי מחלה נוספים (למשל לאחר שעבר ניתוח)." ב-4 בפברואר 2020, בתחילת התפרצות נגיף הקורונה בישראל, הוציאה ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות תעודת מחלה גורפת לכל מי שחלה עליו החובה לשהות בבידוד בית. ביולי 2020 הורה בג"ץ על בטלותה של תעודת מחלה זו החל מ-30 בספטמבר, בנימוק שבידוד בית אינו מחלה ושתעודת המחלה הגורפת איננה בגדר "תעודת מחלה" כהגדרתה בתקנות דמי מחלה. אובדן כושר עבודה לטווח ארוך יותר, זמני או קבוע מכוסה בביטוח אובדן כושר עבודה שנקבע בעקבות קביעת רופא תעסוקתי על חוסר יכולת להמשיך לעבוד במקצוע הנוכחי. הוצאת תעודת מחלה, באתר כל זכות מתן תעודות מחלה, מינהל הרפואה במשרד הבריאות אושר: קופות החולים יורשו להנפיק אישור מחלה קצר ללא חתימת רופא, באתר Doctors Only, ‏10 ביוני 2024 תקנות דמי מחלה (נהלים לתשלום דמי מחלה), התשל"ז-1976, ק"ת 3594 מ-29 בספטמבר 1976 בג"ץ 4308/08 קו לעובד ואחרים נ' שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, ניתן ב־1 ביולי 2015 נהלים לתשלום דמי מחלה, באתר ההסתדרות הרפואית בישראל תקנות דמי מחלה (נהלים לתשלום דמי מחלה) (תיקון), התשע"ה-2015, ק"ת 7533 מ-16 ביולי 2015 צבי לביא, אושר: לא צריך אבחון באישור מחלה למעסיק, באתר ynet, 30 ביוני 2015 אורלי אבירם, חולים? הבוס לא צריך לדעת במה, באתר ynet, 24 בדצמבר 2015 סעיף 7(ג)(4) לחוק עבודת נשים תקנה 11 לתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מפני פגיעה בעבודה), התשי"ד-1954, באתר המוסד לביטוח לאומי מתן תעודות מחלה, מינהל הרפואה במשרד הבריאות תעודת מחלה גורפת לעובד השוהה בבידוד לפי צו בריאות העם, באתר משרד הבריאות. בג"ץ 1633/20 "סל" שירותי סיעוד ואחרים נ' מדינת ישראל ואחרים, ניתן ב־27 ביולי 2020 ד"ר שלמה משה, מנהל תחום הרפואה התעסוקתית במחוז ירושלים והשפלה, אובדן כושר עבודה וחופשת מחלה – השונה והשווה, מכבי שירותי בריאות, 11 בנובמבר 2015
NRE

NRE (ראשי תיבות באנגלית של: Non-Recurring Engineering, תרגום: הנדסה לא-מחזורית) הוא סוג תמחור המתייחס לתמחור חד פעמי של מחקר, עיצוב, פיתוח ובדיקות, של מוצר חדש או שדרוג מוצר קיים. כאשר מתקצבים מוצר חדש, לוקחים בחשבון NRE כדי לנתח אם המוצר החדש יהיה רווחי. אף שחברה תשלם על פרויקט NRE רק פעם אחת, מחירי NRE יכולים להרקיע שחקים, והמוצר צריך למכור מספיק טוב כדי לייצר החזר על ההשקעה הראשונית. NRE שנה מעלויות ייצור, אשר חייב להיות משולמות באופן רציף, כדי להחזיק קו ייצור. זהו סוג של עלות קבועה במונחי כלכלה. ברגע שגרסה של מערכת מקבלת עיצוב סופי, ניתן לייצר כל מספר של יחידות ללא הגדלת עלות ה-NRE. עוד ניתן לתמחר NRE באופן שונה כך שהעלות תיגבה מתמלוגים צפויים, כאשר התמלוגים יכולים להיות אחוז מהמכירות, הרווח או תמהיל של שניהם, אשר נקבע בהסכם טווח ארוך או בינוני בין ספק טכנולוגי ל-OEM. בחברה יצרנית העובדת לפי פרויקטים, חלקים גדולים (ולפעמים כל חלקיו) של הפרויקט מייצגים NRE. במקרה כזה עלויות NRE צפויות להיכלל בתוך תמחור הפרויקט הראשון, עלויות כאלה נקראות לפעמים מחקר ופיתוח (R&D). אם החברה לא יכולה לכסות את העלויות הללו, יש לשקול מימון חלק מאלו מעתודות תקציביות, אשר עלול לקחת פרויקט להפסדים, בתקווה שההשקעה יכולה להיות מכוסה על ידי פרויקטים עתידיים צפויים שיתבססו על NRE שפותח בפרויקט הזה. עלויות (אורכב 02.06.2017 בארכיון Wayback Machine) על ידי דניאל שפר - הסבר קצר על NRE
דורקתריום

דורקתריום (שם מדעי: Dorcatherium; מילולית: "בהמת צבי") הוא סוג נכחד של פרסתן קטן עד בינוני ממשפחת האיילוניים, שחי במשך המיוקן עד הפליוקן. המאובנים שלו התגלו באירופה (בין השאר בספרד וצרפת), בדרום אסיה מהודו (סמוך למורדות ההימלאיה) עד ערב הסעודית וגם במזרח אפריקה. הוא סווג בידי החוקר קאופ ב-1833. סוג קדום זה היה קרוב יחסית לאיילון המים האפריקני והיה בעל מבנה שיניים מותאם לאכילת עלים, אך לא לצמחייה קשיחה כמו עשבים ובכל זאת היה בעל כותרים גבוהים, אשר מעידים על התאמה מסוימת לתזונה צמחונית. ליונק זה היו רגליים דקות ושרירי רגליים אחוריות חזקות כשל ארנבת. כמו מרבית האיילונים הוא היה חסר קרניים ובמקומם היה בעל ניבים ארוכות, איתם נלחמו הזכרים על נקבות. ניתוח השוואתי המבוסס על בסיס מבנה שיניו ודימויי המוח (על פי נפח הגולגולת המשוער), מראה שגודל היונק הקדום הגיע מ-4 קילוגרם ל-41 קילוגרם, בהתאם למינים. Dorcatherium nauii Dorcatherium majus Dorcatherium minus Dorcatherium minimus Dorcatherium nagrii מדיה וקבצים בנושא דורקתריום בוויקישיתוף דורקתריום, באתר GBIF (באנגלית) דורקתריום, באתר riviste (באנגלית)
עפולה אקספרס

עפולה אקספרס הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויה של ג'ולי שלז משנת 1997, עם צביקה הדר ואסתי זקהיים בתפקידים הראשיים. עם יציאתו התמודד הסרט במספר רב של קטגוריות בטקס פרסי אופיר, וגרף שישה פרסים, בהם לשחקנית הראשית (אסתי זקהיים), השחקנים המשניים (אורלי פרל ואריה מוסקונה), המלחין הטוב ביותר ושני הפרסים הנחשקים על הבימוי הטוב ביותר (עבור ג׳ולי שלז) והסרט הטוב ביותר. לאחר השתתפותו בטקס, זכה הסרט בפרס וולג'ין בפסטיבל ירושלים והשתתף בפסטיבלים בארצות שונות, כמו צ'כיה, הונג קונג, טקסס ופסטיבל ברלין הנחשב. פסקול הסרט כלל גרסת כיסוי בביצוע אלי לוזון לשיר "גשם" מאת להקת "בנזין", שהפכה ללהיט גדול. דוד (צביקה הדר) ובתיה (אסתי זקהיים), בני-זוג מעפולה, עוברים להתגורר בתל אביב במטרה להגשים את חלום ילדותו של דוד (שעבד בתור חשמלאי רכב) להיות קוסם. מסע הגשמת החלום נקטע, בתיה מתחילה לפרנס את השניים כקופאית בסופר-מרקט ודוד מתלווה לחברו, שמעון (אריה מוסקונה), קוסם לשעבר, אך נכשל בכל הזדמנות הניתנת לו. למרות זאת, דוד מסרב להיכנע, ומסרב להודות כי הוא אינו מוכשר בקסמים, ובשל כך בתיה מציבה לו אולטימטום ועוברת לגור עם נערה בשם ויקי (אורלי פרל), זמרת מתחילה. העלילה עוברת תפנית כשדוד ושמעון מתחילים לצבור פופולריות במופע קסמים מצליח תחת השמות "חזיז ורעם", והיחסים בין דוד ובתיה מקבלים כיוון חדש. הסרט המלא לצפייה בתשלום באתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים "עפולה אקספרס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "עפולה אקספרס", באתר AllMovie (באנגלית) "עפולה אקספרס", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "עפולה אקספרס", באתר ספר הקולנוע הישראלי "עפולה אקספרס", באתר אידיבי "עפולה אקספרס", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "עפולה אקספרס", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית "עפולה אקספרס" - מידע על הסרט "עפולה אקספרס", באתר קרן הקולנוע הישראלי
יחסי טורקיה–פינלנד

יחסי טורקיה–פינלנד הם יחסי החוץ בין פינלנד לטורקיה. טורקיה הכירה בעצמאות פינלנד ב-21 בפברואר 1918. יחסים דיפלומטיים ביניהם כוננו ב-20 במאי 1920. ביוני 2019, הגבילה פינלנד את יצוא נשק לטורקיה, לאחר שארדואן פתח בפלישה נגד חמושים כורדים בצפון מזרח סוריה. באוקטובר 2021, בעקבות הפנייה לשחרורו של הפעיל הטורקי עוסמאן קוואלה שעליו חתמו 10 מדינות מערביות, הורה נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן לשר החוץ שלו להכריז על שגריר פינלנד כפרסונה נון גרטה, לצד 9 השגרירים האחרים. עם זאת, השגרירים לא קיבלו כל הודעה רשמית לעזוב את המדינה וארדואן בסופו של דבר נסוג מהחלטתו. במאי 2022, בעקבות רצונה של שוודיה להצטרף לברית נאט"ו, טורקיה איימה להטיל וטו על הצטרפותה לברית נאטו. ההצטרפות היה מותנית באישור של כל החברות בה, כולל טורקיה. אחד מהנימוקים של ארדואן היה העובדה כי היו כמה מתנגדי משטר, מארגון ה-PKK ומארגונו של המנהיג הדתי פטהוללה גולן, שנחשבים ל"טרוריסטים" בטורקיה אך קיבלו מקלט מדיני במדינה. פינלנד שאפה לשכנע את טורקיה להסיר את התנגדותה. חודש לאחר מכן, טורקיה טענה שכל דרישותיה התקבלו וכי היא תומכת באישור חברותן של פינלנד ושוודיה בברית נאט"ו. כמו כן, דווח כי טורקיה קיבלה התחייבות לגבי הגבלות על קבוצות כורדיות שטורקיה מחשיבה כטרוריסטים, והימנעות מהחסם על נשק. נחתם מזכר בין הצדדים. מספר חודשים לאחר מכן, באפריל 2023 טורקיה אישרה באופן סופי את ההצעה לצירוף פינלנד ופינלנד התקבלה לברית. בשנת 2018 הסתכם היקף הסחר הדו-צדדי בין טורקיה לפינלנד ב-1,323 מיליארד דולר (יצוא טורקי 339 מיליון דולר; יבוא 984 מיליארד דולר), בהתאמה עלייה של 7% בהשוואה לשנה הקודמת. פריטי הייצוא העיקריים של טורקיה לפינלנד כוללים מכוניות, חלקים ואביזרים לרכב מנועי, מוצרי קרמיקה וסלילה, ואילו פריטי הייבוא העיקריים שלה מפינלנד הם עיסת עץ כימית, נייר וקרטון, מצופים בקאולין או בחומרים אורגניים ופלדת סגסוגת שטוחה - מוצרים מגולגלים. ההשקעות הישירות הזרות מפינלנד לטורקיה בין השנים 2002–2018 הסתכמו בכ-366 מיליון דולר, ואילו ההשקעות הישירות הזרות הטורקיות בפינלנד באותה התקופה היו 19 מיליון דולר. 128,860 תיירים פינים ביקרו בטורקיה בשנת 2018, בהתאמה לעלייה של 33% בהשוואה לשנה הקודמת. טורקיה מחזיקה בפינלנד שגרירות בהלסינקי. פינלנד מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה ו-5 קונסוליות באדנה, אלניה, אנטליה, איסטנבול ואיזמיר. יחסי טורקיה–שוודיה מדיה וקבצים בנושא יחסי טורקיה–פינלנד בוויקישיתוף Zachary Basu, Turkey lifts objection to Sweden and Finland's NATO membership, Axios, ‏2022-06-28 (באנגלית) Deutsche Welle (www.dw.com), Turkey to declare 10 ambassadors 'persona non grata' | DW | 23.10.2021, DW.COM (באנגלית בריטית) Gall, Carlotta (2021-10-25). "Turkish President Steps Back From Expulsions of 10 Western Diplomats". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-05-17. אסף אוני, ‏טורקיה תבלום את הצטרפות שבדיה ופינלנד לנאט"ו?, באתר גלובס, 17 במאי 2022 ynet והסוכנויות, גם שבדיה בדרך לנאט"ו, פינלנד תנסה לפייס את ארדואן, באתר ynet, 15 במאי 2022 אסף רוזנצוייג, ‏אחרי הלחץ והשכנועים בנאט"ו: ארדואן הסיר את הווטו על הצטרפות שוודיה ופינלנד, באתר ‏מאקו‏, 28 ביוני 2022 "Turkey Satisfied With Pledges From Finland and Sweden on NATO". Bloomberg.com (באנגלית). 2022-06-28. נבדק ב-2022-06-28. NATO, Trilateral memorandum between Türkiye, Finland and Sweden, NATO (באנגלית) יחסי טורקיה–פינלנד באתר משרד החוץ הטורקי אתר על יחסי מדינות
טאפ

טאפ (בהונגרית: Táp) הוא כפר קטן במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בטאפ מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 792 תושבים, ובשנת 2019 רק 746 תושבים. בטאפ חיו יהודים בתקופות זמן שונות: מדיה וקבצים בנושא טאפ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טאפ (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בעקבות המקצועות שנעלמים מן העולם

בעקבות המקצועות שנעלמים מן העולם הוא מיזם חברתי העוסק בתיעוד וחשיפה למקצועות העבר, בעלי מלאכה, אומנים וחנויות ותיקות בתחומים שהולכים ונעלמים בשל היבוא הזול והשינויים הטכנולוגיים שתופסים את מקומם של בעלי המלאכות. המיזם פועל מאז שנת 2015 בשתי זרועות: זרוע וולנטרית העוסקת בתיעוד וצילום מקצועי והפצת הידע לציבור הרחב בעזרת עבודת יח"צ ופעילות מול עיתונאים וגופי תקשורת. פעילות זאת נעשית בכל רחבי הארץ. בנוסף, ישנה זרוע כלכלית המקיימת מגוון של סיורים בעסקים בתל אביב. פעילות זאת מסייעת למיזם לממן את פעילותו ומאפשרת לבעלי העסקים חשיפה ללקוחות חדשים. מיטל כץ הייתה מעצבת אופנה במשך 16 שנים עד שלא יכלה להתמודד עם היבוא מסין וסגרה את העסק שניהלה. תחושת חוסר הרלוונטיות המקצועית, וההבנה שהיא לא לבד בסיפור הזה, הובילה את כץ בשנת 2015 להקים מיזם לתיעוד של בעלי מקצועות, שעקב השינויים הטכנולוגיים והגלובליים הולכים ונעלמים. במסגרת המיזם מקבלים בעלי המקצועות יום תיעוד חינמי הכולל כתיבת סיפור חייהם וצילומי סטילס מקצועיים הנעשים על ידי הצלמת הדס אדלר. הסיפורים והצילומים מופצים במדיה החברתית ובפניות ישירות לעיתונאים על מנת להעלות את החשיפה לאותם בעלי מקצועות. במקביל לתהליך התיעוד במסגרת המיזם נוצרו סיורים המיועדים לקהל הרחב. לסיורים יש מטרה כפולה: מימון פעילות המיזם, על מנת לאפשר את המשך קיומו והרחבת הפעילות, והגדלת החשיפה לבעלי המקצוע באופן של חיבור ישיר בין הקהל ובין העסקים. רוב בעלי המלאכה הם מבוגרים, חלקם מעל לגיל 80. בין בעלי המקצועות ניתן למצוא כורך ספרים שעושה את העבודה בצורה ידנית, לחצן ואומן כלי כסף, בית מלאכה לייצור מטקות ושש בש ויצרן מרצפות מצוירות. מלבד החשיפה מסייעים הסיורים לבעלי עסקים, שמגדילים באמצעותם את המכירות. הסיורים, בהם השתתפו למעלה מעשרת אלפים איש, מתקיימים בפורמטים שונים. כחלק מהרחבת המיזם והרצון להעביר את הידע בצורה חוויתית הופקו לוחות שנה וחוברת צביעה לילדים בה מאוירים חלק מבתי המלאכה. הילדים צריכים לצבוע את בתי המלאכה ולאתר את כלי העבודה המסתתרים באיורים. אתר האינטרנט הרשמי של בעקבות המקצועות שנעלמים מן העולם סיפורה של המעצבת והיזמית מיטל כץ ומיזם הסיורים החברתי ״מקצועות שנעלמים מן העולם״, סרטון בערוץ "חדשות כאן 11", באתר יוטיוב כתבתו של ויקו אטואן כתבה על מפעל האופניים "חרש אופן", סרטון בערוץ "חדשות 12", באתר יוטיוב, 30 ביולי 2020 כתבתו של ציון נאנוס מקצועות שנעלמים מהעולם, סדרת כתבות במגזין פורבס ישראל עמנואלה בינר גולומבק, יום האישה: 4 יַזָּמֻיּוֹת תיירות בארץ שכדאי להכיר, באתר ynet, 7 במרץ 2020 עופר אדרת, מסע בזמן אל הענפים המבטיחים שקרסו והמקצועות שנעלמו, באתר הארץ, 16 באוקטובר 2022 יצחק טסלר, סיור: בעקבות מקצועות שנעלמים מן העולם, Mynet, ‏4 ביוני 2018 שירן טל סופרין, המיזם החברתי שמציל את בעלי המלאכה – מקצועות שנעלמים מן העולם, מעריב Touch, 9 בפברואר 2020 אורלי גנוסר, ‏הסנדלר שהציל אותי: מיזם טיולים בין בעלי מקצועות "מפעם", באתר גלובס, 26 באוקטובר 2019
ספיריטס אוף סנט לואיס

ספיריטס אוף סנט לואיס (באנגלית: Spirits of St. Louis) הייתה קבוצת כדורסל מהעיר סנט לואיס שבמיזורי, אשר שיחקה בליגת ה-ABA בין השנים 1967–1976. בין השנים 1967–1969 שיחקה ביוסטון, סן אנטוניו, בשם יוסטון מאבריקס, ובין השנים 1969–1974 שיחקה בגרינסבורו שבקרוליינה הצפונית בתור קרוליינה קוגרס. הקבוצה הוקמה בשנת 1967 בעיר יוסטון, בתור "יוסטון מאבריקס", לקראת עונת הבכורה של ליגת ה-ABA. בעונתם הראשונה אימן את המאבריקס חבר היכל התהילה של הכדורסל סלייטר מרטין, תחתיו רשמה הקבוצה מאזן שלילי 29–49. במשחק האחרון של עונת 1968/1969, בו אירחה יוסטון את ניו יורק נטס, נרשם קהל צופים של 89 איש בלבד, ובסיום העונה נמכרה הקבוצה בגין תפוסת קהל נמוכה ועברה לשחק בקרוליינה הצפונית, בשם "קרוליינה קוגרס". בחמש העונות של המועדון בקרוליינה הצפונית אירחה הקבוצה את מרבית משחקיה בעיר גרינסבורו, אך על מנת למשוך קהל אוהדים רחב יותר אירחה משחקים רבים גם בשארלוט, וינסטון סיילם וראלי. לקראת עונת 1972/1973 מינתה קרוליינה את לארי בראון למאמן הקבוצה, במקום טום משרי, וצירפה את שחקני האולסטאר בילי קנינגהם ומאק קלווין. הודות ליכולת טובה של קנינגהם (אשר זכה בתואר ה-MVP של העונה), קלווין וג'ו קולדוול, סיימו הקוגרס את אותה עונה עם המאזן הטוב ביותר בליגה (57–27), והעפילו לראשונה בתולדות המועדון לגמר האזור המזרחי בפלייאוף. בסדרת גמר המזרח הפסידה קרוליינה בתוצאה 3–4 מול קנטקי קולונלס, בה בלטו דן איסל וארטיס גילמור. בקיץ 1974 נמכרה הקבוצה לצד האחים אוזי ודניאל סילנה, אשר העבירו את המועדון לסנט לואיס שבמיזורי, ושינו את שמו ל"ספיריטס אוף סנט לואיס" על שם המטוס ספיריט אוף סנט לואיס. בעונת 1974/1975 הובילו את הקבוצה מרווין בארנס, פרדי לואיס ומוריס לוקאס להעפלה נוספת גמר המזרח, בו שוב הודחו על ידי הקולונלס. במהלך המשא ומתן על איחוד ליגת ה-ABA עם ליגת ה-NBA, בקיץ 1976, הוחלט על מעברן של 4 קבוצות ל-NBA (ניו יורק נטס, דנוור נאגטס, אינדיאנה פייסרס וסן אנטוניו ספרס), ושתי קבוצות ה-ABA הנותרות פורקו וזכו לפיצויים מליגת ה-NBA: בעוד הבעלים של קנטקי קולונלס, ג'ון י. בראון, קיבל פיצוי חד פעמי בסך כ-3.3 מיליון דולר, סיכמו האחים סילנה על קבלת תמלוגים בסך שביעית מהכנסות ארבע הקבוצות משידורי משחקיהן בטלוויזיה, לצמיתות. לאורך השנים הניבה עסקת התמלוגים מעל ל-300 מיליון דולר לאחים סילנה, עד שבשנת 2014 סיכמו עם ליגת ה-NBA על התרת החוזה, תמורת פיצוי של 500 מיליון דולר. סיכום העונות של המועדון, באתר Basketball-reference.com יוסטון מאבריקס, באתר remembertheaba.com קרוליינה קוגרס, באתר remembertheaba.com סטטיסטיקות הסדרה בין קרוליינה לקנטקי, באתר basketball-reference.com ספיריטס אוף סנט לואיס, באתר remembertheaba.com האחים סילנה וה-NBA דנים על התרת החוזה ביניהם, באתר ESPN,‏ 11 בנובמבר 2013 ליגת ה-NBA תפצה את האחים סילנה ב-500 מיליון דולר, באתר businessinsider.com,‏ 7 בינואר 2014
מבצר סקופיה

מבצר סקופיה קייל או מצודת סקופיה קייל (במקדונית: Скопската тврдина Кале) הוא מבצר הנמצא בסקופיה, בירת מקדוניה הצפונית. המבצר משקיף על הנהר וארדאר, והוא בעל חשיבות אסטרטגית והיסטורית. המבצר נבנה בימי האימפריה הביזנטית (המאה ה-6), עם קירות אבן באורך 121 מטר. לטענת ארכאולוגים, האבנים מהם הוקם המבצר נלקחו מהעיר ההרוסה סקופי (מק') שמתחתיה.[דרוש מקור] לאורך השנים, ניזוק המבצר פעמים רבות במסגרת סכסוכים צבאיים ופלישות. לאחר רעידת האדמה בסקופיה ב-1963, מגדלי המבצר שוחזרו ומוגנו מפני רעידות אדמה. המבצר הוא אחד מהאתרים הפופולריים ביותר בסקופיה.[דרוש מקור] מהמבצר ניתן להשקיף על העיר. בקיץ מתקיימים באזור קונצרטים והופעות תיאטרליות. חפירות ארכאולוגיות באזור המבצר החלו ב-14 במאי 2007. היקף המחקר הגדול (כ-300 מעורבים) והמיקום החשוף מאוד במרכז סקופיה גרמו להתעניינות רבה בקרב הציבור, התיירים והתקשורת.[דרוש מקור] מגדל במבצר מינרט של מסגד מוסטפא-פאשינה (מק') מהמבצר פסל במבצר הנוף לסקופיה מהמבצר הריסות בתוך המבצר המבצר בשנות ה-20 של המאה ה-20 הצד הקדמי של המבצר מבט לקיר מבפנים המבצר בלילה תמונות היסטוריות של סקופיה: נוף של קייל תוכנית לבניית המבצר מימי הביניים מבט על גשר האבן ומבצר סקופיה מדיה וקבצים בנושא מבצר סקופיה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מבצר סקופיה Официјална страница на Археолошките истражувања на Скопско Кале Ragaru, Nadege (2008). "The Political Uses and Social Lives of "National Heroes": Controversies over Skanderbeg's Statue in Skopje". Südosteuropa. 56 (4): 553. אורכב מ-המקור ב-2019-02-22. נבדק ב-2020-07-28. "the medieval Kale fortress – which overlooks the Old Bazaar – and the Ottoman Old Stone Bridge (Kameniot most) crossing over the Vardar have remained under the responsibility of another municipality – that of Centar." Official portal of the city of Skopje (ארכיון)
יחסי טורקיה–עומאן

יחסי טורקיה–עומאן הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הטורקית ובין סולטנות עוּמאן. טורקיה הכירה באופן רשמי בעומאן בשנת 1970, שהכריזה על עצמאותה באותה שנה, ויחסים דיפלומטיים בין המדינות כוננו בשנת 1973. בגלל הירידה במחירי הנפט העולמיים, נפח הסחר של טורקיה עם עומאן צנח בשנים 2015 ו-2016 (לעומת 2013 ו-2014), ואילו בשנת 2017 היקף הסחר הדו-צדדי התחיל להתגבר. בשנת 2018, היקף הסחר הדו-צדדי זכה לתנופה משמעותית והגיע עד לסוף 2018 ל-489 מיליון דולר, תוך שהוא מראה עלייה של 55% בהשוואה לנפח הסחר הדו-צדדי בשנת 2017 (316 מיליון דולר). פריטי הייצוא העיקריים של טורקיה לעומאן: ברזל ופלדה, ריהוט, שטיח ארוג, כלי רכב, מכונות, מוצרי מזון. פריטי הייבוא העיקריים של טורקיה מעומאן: מוצרי אלומיניום ואלומיניום, שמני נפט, מוצרי פלסטיק ופלסטיק, סיבים סינתטיים ומלאכותיים. בשנת 2010 ביקר נשיא טורקיה עבדוללה גול במאסקט, שם נפגש עם הסולטן קאבוס בן סעיד אל סעיד, ודן עמו על חיזוק היחסים והסחר בין המדינות. יחסי טורקיה–עומאן באתר משרד החוץ הטורקי יחסי טורקיה–עומאן באתר משרד החוץ הטורקי יחסי טורקיה–עומאן - יחסי סחר באתר משרד החוץ הטורקי Oman-Turkey strengthen relations באתר arabianbusiness‏, 14 באפריל 2010