סוסיא (יישוב)

סוּסְיָא היא התנחלות ויישוב קהילתי דתי בהר חברון בגובה 830 מטר מעל פני הים, כ-15 ק"מ מדרום לעיר חברון. היישוב שייך למרחב המועצה האזורית הר חברון, ומשתייך לתנועת ההתיישבות אמנה. היישוב שהוקם ב-1983 נקרא בהתאם לשמו של היישוב העתיק סוסיא הנמצא בסמוך. ברישומי ועדת השמות הממשלתית מאוית השם "סוסיה", אך התושבים משתמשים בשם בכתיב הארמי. היישוב נמצא על גבעה בגובה של כ-810 מטר מעל פני הים. צפונית ליישוב נמצא "רוג'ום אל-חמרי", תל אבנים ומערות גדול שהיווה בעבר ציון דרך לנוודים במדבר על הדרך הרומית העתיקה. דרומית לו רכס מעון. כמו כן בסמוך לו שוכן הכפר הפלסטיני סוסיא. מרחק היישוב מבאר שבע הוא 40 ק"מ, מערד 30 ק"מ, מקריית ארבע 30 ק"מ ומירושלים 65 ק"מ. סוסיא נמצאת באזור ספר המדבר וזוכה לכמות משקעים ממוצעת בין 200–300 מ"מ בשנה. היישוב הוקם בי"ב באלול ה'תשמ"ג 21 באוגוסט 1983 על ידי קבוצה של עשר משפחות מגרעין "עינב", שהכיל ברובו בני מושבים, בוגרי ישיבות, ששאפו להקים מושב עובדים חקלאי ביש"ע. אזור הר חברון נבחר כיעד, מפני שהיה כמעט ריק מיהודים (בתוך המשולש: קריית ארבע–באר שבע–ערד היו אז רק היישובים בית יתיר וכרמל). הגרעין ביקש להתיישב ליד סוסיא העתיקה במטרה לחדש את ההתיישבות היהודית במקום והופנה לאדמות המדינה הקרובות ביותר לאתר סוסיא העתיקה שהיו זמינות להתיישבות יהודית. השאיפה לחדש את ההתיישבות היהודית מתבטאת בסיסמת היישוב הרקומה על הפרוכת של בית הכנסת: "ונבנתה עיר על תִלה". כמו כן, בית הכנסת של היישוב נבנה כדוגמת מבנה בית הכנסת העתיק של סוסיא. ביישוב סוסיא עשר שכונות: בתי הסוכנות - הבתים הראשונים של היישוב שנבנו על ידי הסוכנות היהודית. השכונה ממוקמת בצד המזרחי של היישוב. השכונה השנייה של היישוב שבה גרים ותיקי היישוב שגרו בראשונה בבתי הסוכנות. השכונה ממוקמת במרכז היישוב. השכונה השלישית של היישוב מכונה "בתי אריק", על שם אריק שרון שפעל להקמתה. השכונה ממוקמת בצד המערבי של היישוב ונבנתה בתחילת שנות התשעים. שכונת בתי אמנה שנבנו על ידי תנועת אמנה שבהם גרות משפחות צעירות. השכונה נמצאת בצד הדרומי של היישוב. שכונת בתי העץ הממוקמת מתחת לשכונת בתי אמנה. שכונת כרמי סוסיא א' וב' ששוכנת בירידה מבתי אמנה (א') ומעבר לבתי העץ (ב') שכונת גבעת משואה שנמצאת בין שכונת הוותיקים לבתי אריק. שכונת קדמת סוסיא שנמצאת מתחת לבתי הסוכנות (דרומית), וסמוכה לכניסה ליישוב. השכונה ברוג'ום אל חמרי שבה גרים זוגות צעירים בבתים הבנוים בבניה קלה, בעיקר. בהמשך שם השוכנה לשם "גבעת חכליל" גבעת חנן - סמוכה ליישוב ובה כ-15 משפחות ובית כנסת נוסף. מצפה יאיר - באופן רשמי משתייך לסוסיא, בפועל מתנהל באופן נפרד. סוסיא הוא יישוב קהילתי ותושביו עובדים במגוון מקצועות. חלק מהתושבים עובדים בהוראה בין השאר במוסדות החינוך במקום ובאזור. חלק מתושביו הם בעלי מקצועות חופשיים העובדים בירושלים, בקריית ארבע, בערד ובבאר שבע. חלק מתושבי היישוב מתפרנסים מחקלאות, בין השאר כרמים של גפן היין, זיתים, כולל גם מספר יקבים (יקב דרימיה ויקב הלבני) ובית בד (משק עשהאל), וגידולים בחממות. אחרים, בגידול עזים לחלב ובגידול כבשים. בשנת 2008 הופעל בסוסיא מכון חליבה לעיזים משוכלל וחדיש, הגדול ביותר בישראל. לצדו פועל דיר של 500 עיזים ו-500 כבשים סך הכול 1000 ראש. ביישוב גם מפעל ליצור דבש דבורים המיוצר מכוורות באזור, וטחנת קמח הנמצא בחוות הר סיני, הנמצאת בקצהו המערבי של היישוב. ביישוב נמצא בית ספר ניסויי ממלכתי-דתי אזורי לכיתות א'-ח' המשרת את יישובי הציר המזרחי של הר חברון ובו כאלף תלמידים. החל משנת 2025, תלמידי כיתות ז'-ח' ילמדו באולפנה האזורית במצפה אשתמוע, ובישיבה התיכונית האזורית החדשה שממוקמת זמנית בסוסיא. ביישוב גם ישיבה תיכונית לחינוך סביבתי (ישיבת סוסיא), שבה כ-200 תלמידים. בראשה הרב נעם פרל. בשנת 2020 הוקמה גם ישיבה גבוהה בראשות הרב פרל, אשר נסגרה לאחר כשנתיים. בשנת 1985 הוקם ביישוב מרכז סיור ולימוד סוסיא, המדריך סיורים באזור מדבר יהודה, הנגב והרי יהודה ומפעיל את אתר התיירות שבסוסיא העתיקה. כמו כן קיימת ביישוב אכסניה, הכוללת 31 חדרים (240 מיטות), המארחת קבוצות ומשפחות בעיקר בסופי שבוע ובחופשות. מאז שנת 2005 מקיים מרכז הסיור והלימוד בחג החנוכה כנס שנתי בנושא ספר המדבר בארץ ישראל. ביישוב פועל סניף בני עקיבא. נוער סוסיא הקים סניף בני עקיבא לילדי מרכז הקליטה "אורלי" בערד, ומדי שבוע הגיעו מדריכים למקום. בשנת תשע"ו, לאחר שכבר לא היו חניכים במרכז הקליטה, פתח הנוער בפרויקט חדש - גרעין "יונתן" של בני עקיבא במועדונית בבאר שבע. לפי התפיסה הביטחונית של היישוב קיימת התנגדות להצבת גדרות, ראשית מפני שההסתמכות עליהן עלולה להביא לשאננות בקשר לאיומי חדירה ליישוב. כמו כן העדר נוכחותה של הגדר מונע את התקרבות הגורמים המאיימים אל היישוב ובמקרה של ניסיון חדירה על המפגע יהיה להתקדם מרחק משמעותי בטרם יוכל לבצע את זממו, מה שיתן מרווח זמן גדול משמעותי שיתן יתרון לכיתת הכוננות ולכוחות הביטחון באירוע שכזה. מעבר לכך נוכחותה של הגדר עלול להפריע להגעה לכל נקודה בעוטף היישוב בעת חירום, וכן לנוכחות התושבים במרחבים בעת שלום, המעלה את הביטחון. הגדר יכולה גם להפריע להרחבת היישוב על ידי תיחומו. פן נוסף קידם יאיר הר סיני, לפי שיטתו רעיית צאן, היא דרך משמעותית ויעילה לחיזוק התפיסה בקרקע. הר-סיני הקים חווה בקצה המערבי של היישוב (לאחר שהישוב גדל החווה זזה מערבה אל מחוץ לישוב), והיה רועה את צאנו בכל סביבות היישוב. מעולם לא בוצע פיגוע בתוך שטחי היישוב סוסיא, אם כי סוכלו מספר ניסיונות כאלה. ברכסים הסובבים את היישוב התרחשו מספר אירועים ביטחוניים. בא' בניסן ה'תשנ"ג, 23 במרץ 1993 הגיע מוסא אבו סבח ברכס המזרחי לסוסיא, ונתפס בידי בן היישוב משה דויטש שהוזעק למקום. דויטש לקחו ברכבו אל היישוב לצורך מעצר וחקירה, בדרכו ניסה אבו סבח לדקור את משה, אך לא עלה בידו. דויטש הוציאו מהרכב ניטרלו וכפתו. בחיפוש בבגדיו נמצא רימון יד. לאחר מכן הגיע למקום יורם שקולניק וירה בו למוות. שקולניק נידון למאסר עולם שקוצר בסופו של דבר ל-9 שנים בלבד. בי"א בתמוז ה'תשס"א, 2 ביולי 2001, נרצח יאיר הר-סיני בעת שרעה את צאנו באחת הואדיות הסמוכות לחווה בידי מספר מחבלים פלסטינים מהכפרים הסמוכים, אשר הכירו אותו ואף איימו עליו לפני הרצח. הרצח בוצע בירי ומספר דקירות ברוטאליות. הצאן חזר לבדו אל הדיר שבחווה, ואז הבינו המשפחה והחברים שהוא נרצח, והחלו חיפושים אחריו. גופתו נמצאה רק בבוקר שלמחרת. במהלך מלחמת חרבות ברזל נהרגו ארבעה לוחמים מהישוב. מזרחית ליישוב שוכן רכס מעון בו יש שרידי מצודה רומאית הנקראת מצד א-טוואמין, מספר בורות מים ומספר שרידי גיתות, המעידות על התיישבות עתיקה שאינה מוסלמית, שהרי באסלאם אסורה שתיית היין. באחת הוואדיות גרה משפחת מור אשר אחד מבני המשפחה השתתף ברצח יאיר הר-סיני. לאחר מכן בג"ץ נתן למשפחה צו הרחקה מהשטח, אם כי לאחר מספר שנים הם החלו לחזור לשטח בהדרגה. בקצה אותו גיא שוכן בית העלמין האזורי, ובגבעה שמעליו נמצאת גבעת חנן, על שם הרב חנן פורת. על השלוחה שמצידו הדרומי של הנחל נמצאת חישתיל, ובמעלה השלוחה יש חווה. דרומית ליישוב ישנו רכס עם מספר גבעות, במזרחית שבהן שוכן מצפה הנקרא מצפה הרועה על שם יאיר הר-סיני, כי בואדי היורד ממנו התבצע הרצח. בסביבות האוכף המרכזי של רכס זה נמצאת גבעת האלונים, במקום מספר בתים. הרכס נקרא בפי אנשי המקום "האופק", היות שהוא נמצא בקו האופק מכיוון היישוב. מתחת לו נמצאת חוות הר-סיני. בתפר בין הרכס הדרומי למערבי יש ואדי ובו שטח מרעה השייך לערבי ישראלי, בראשו נמצא בית בטון חשוף, השייך לו. בכיפה שמצפון לו נמצאת גבעת הדגל, גם בו ישנם מספר בתים העשויים בניה קלה, המקום צפוי לעבור הכשרת קרקע ויוצבו בו קרוואנים של תנועת אמנה. מצפון ליישוב נמצא רוג'ום אל חמירי, מבנה עתיק, מן התקופה החשמונאית. במקום מספר חללי אחסון ומערה מתחת לו. על פי הערכות המקום שימש כמצודה חשמונאית וכן לסימון לעוברי דרכים. מערבית לו נמצאת שכונת גבעת חכליל, שמה נגזר משם המצודה (חמירי פירושו בערבית אדום, וכחליל פירושו בעברית אדום). צפונית לו נמצא מצפה ובו פרגולה שנבנה על ידי בני היישוב. ישיבת סוסיא הר חברון סוסיא (יישוב עתיק) מדיה וקבצים בנושא סוסיא בוויקישיתוף אתר האינטרנט של סוסיא עזית העיזה המתנחלת - מעריב 6 פברואר 2008 סוסיא, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור סוסיה (יהודה ושומרון), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 המקום כונה על ידי ערביי האזור חירבת סוסיה. החוקרים נחלקו בשאלה האם זהו גם שמו המקורי. עקיבא, על אמת ושקר בסוסיא, באתר ynet, 24 ביולי 2012 https://www.honenu.org.il/activity/%D7%99%D7%95%D7%A8%D7%9D-%D7%A9%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%A0%D7%99%D7%A7/ נדב שרגאי, הר-סיני כתב לאלוף הפיקוד כי חייו בסכנה, באתר הארץ, 4 ביולי 2001 עמירה הס, הרועה מסוסיא נורה בראשו ונדקר 8 פעמים, באתר הארץ, 4 ביולי 2001 קרני אלדד, "לא יודעים מאיפה תגיע הבשורה הבאה": בסוסיא מנסים לצמוח מתוך השכול, באתר ישראל היום, ‏25/6/2024 משפחת רוצחי יאיר הר סיני חזרה לסוסיא, באתר ערוץ 7, 30 בנובמבר 2011 https://goyatir.co.il/business/27-11-2018-27-11-2018-27-11-2018-27-11-2018-סוסיא-עיירה-יהודית-קדומה/ לדוגמה בברכת יעקב ליהודה: "חכלילי עיניים מיין"