laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לילה אוהבי

לילה אוהבי אל אוהבי (בקטלאנית: Leila Ouahabi El Ouahabi; נולדה ב-22 במרץ 1993) היא שחקנית כדורגל ספרדייה-קטלאנית המשחקת בעמדת כמגנה שמאלית בקבוצת מנצ׳סטר סיטי. אוהבי נולדה במטרו קטלוניה, בספרד, למשפחה ממוצא מרוקאי, והחלה לשחק קטרגל עם אחיה והצטרפה לקבוצת בנים . קבוצת הבנות הראשונה שאוהבי שחקה בה הייתה וילסאר דה מאר. ב-2007 עברה לקבוצת הילדים של ברצלונה ולאחר 5 שנים בלה מאסיה עלתה לקבוצה הבוגרת. אוהבי עלתה לקבוצה הבוגרת בעונת 2011–2012 ובעונה זאת זכתה הקבוצה באליפות אך היא מעטה לקבל דקות משחק. לאחר עונה נוספת בברצלונה הייתה ממתוסכלת ממיעוט הדקות והחליטה לעבור לקבוצה אחרת. ב-2013 עברה לקבוצת ולנסיה ולאחר כ3 שנים חזרה לקבוצה ברצלונה. במאי 2019 שחקה בגמר ליגת האלופות בו הפסידה ברצלונה לליון הצרפתית 1–4. במאי 2021 שחקה בגמר ליגת האלופות נגד צלסי בו ניצחה ברצלונה 0–4 וזכתה בגביע. ביוני 2022 חתמה על חוזה לשנתיים בקבוצת מנצסטר סיטי האנגלית. אוהבי זומנה לסגל נבחרת ספרד בכדורגל נשים עד גיל 19. ב-2016 זומנה לנבחרת הנשים וערכה את הבכורה שלה בנבחרת ב-4 במרץ 2016 במשחק ידידות מול נבחרת רומניה. בשנת 2017 זומנה לגביע אלגברה וכבשה את שער הניצחון שהעניק את הגביע לספרד בגמר מול קנדה. ב-2019 היא שחקה עם הנבחרת בגביע העולם לנשים בה הודחה ספרד על ידי נבחרת ארה״ב שזכתה בטורניר בשמינית הגמר . ליגת האלופות לנשים: 2020/2021 אליפות ספרד (5): 2011/2012, 2012/2013, 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022 גביע המלכה (6): 2011, 2013, 2018, 2020, 2021, 2022 גביע קטלוניה (1): 2017, 2018, 2019 גביע אלגארבה: 2017 מדיה וקבצים בנושא לילה אוהבי בוויקישיתוף לילה אוהבי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) לילה אוהבי, ברשת החברתית אינסטגרם לילה אוהבי, באתר Soccerdonna (בגרמנית) לילה אוהבי, באתר Soccerway לילה אוהבי, באתר WorldFootball.net לילה אוהבי, באתר FootballDatabase.eu לילה אוהבי, באתר ESPN www.fcbarcelona.com, מידע על אוהבי באתר הרשמי של ברצלונה, באתר www.fcbarcelona.com www.bdfutbol.com, מידע על אוהבי באתר bdfutbol Leila Ouahabi Una de les nostres, Esportiu Maresme, ‏2019-04-03 (בקטלאנית) Irigoyen, Juan I. (2017-03-28). "Leila: "En Marruecos igual no jugaría al fútbol"". El País (בספרדית). ISSN 1134-6582. נבדק ב-2022-03-30. Who has joined and left FC Barcelona this summer, www.fcbarcelona.com (באנגלית) John Edwards, City seal Leila Ouahabi deal, www.mancity.com (באנגלית) David Menayo, @david_menayo, Fútbol Femenino: Jorge Vilda ya tiene a sus 23 elegidas para disputar la Copa Algarve, Marca.com, ‏2017-02-20 (בספרדית) Internet Archive: Scheduled Maintenance, web.archive.org
שמואל אברהם הרמתי

שמואל אברהם הרמתי (שוורץ) (ה'תרמ"ה, 1885 – י"ז בניסן ה'תר"פ, 5 באפריל 1920) היה אגרונום ופעיל ציוני. מחללי מאורעות תר"פ בירושלים. נולד בשנת 1885 (ה'תרמ"ה) באוטאץ' שבאזור בסרביה (אז בתחומי האימפריה הרוסית, כיום במולדובה) למשפחה מסורתית וציונית. אביו ישראל היה סוחר תבואה. הוא למד לימודים תורניים וגם ספרות עברית. בגיל 17 עבר לברסלאו, שם למד חקלאות (כהכנה לעלייה לארץ ישראל), והוסמך כאגרונום. שירת בתפקיד תומך לחימה בצבא הרוסי במלחמת העולם הראשונה. בשנת 1919 עלה לארץ ישראל עם רעייתו דבורה (לבית ברשטיין) דרך נמלי קושטא וביירות, והתגורר ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים. בארץ היה פעיל בתכנון ההתיישבות מטעם ועד הצירים ובמסגרת "המועצה לעיקרי ההתיישבות". סייר במושבות וביישובים החקלאיים וכתב דו"חות מקצועיים על החקלאות בהם. כמו כן פרסם מאמרים בעיתונות העברית. היה מראשוני השופטים בבית משפט השלום העברי בירושלים. ערך מורחב – מאורעות תר"פ ב-4 באפריל 1920, ביומן השני של מאורעות תר"פ בירושלים, נתקל הרמתי בפורעים ערבים שתקפו יהודי ברחוב דוד סמוך לשער יפו. הוא נחלץ לעזרתו, ונפגע בעצמו על ידי הפורעים. כוח משטרה בריטי ששהה בסמיכות נמנע מלהושיט לו עזרה ואף עיכב את כוחות ההצלה היהודים שביקשו לטפל בפצועים. הוא פונה לבית חולים, שם נפטר מפצעיו בערוב של אותו היום. נקבר בחלקת הפרושים בבית הקברות היהודי בהר הזיתים, לצד חמישה מחללי הפרעות. על מצבתו נכתב: ”נהרג על קדוש השם וכבוד האומה בימי הפרעות שבירושלם... תנקום אדמתו דמו”. הותיר את רעייתו ואת בנו ארנן בן שמונה חודשים. יוסף חיים ברנר כתב לאחר המאורעות: מחר אולי תידקר היד היהודית הכותבת את המלים האלה, איזה “שֵׁיך” או “חג'” ינעץ בה את פגיונו לעיני המושל האנגלי, כאשר נעשה לאגרונום שמואל הרמתי, והיא, היד הזאת, לא תוכל לעשות לשיך ולחג' דבר, כי לא תדע להחזיק חרב. ואולם שארית-ישראל לא תאבד. גזע-ישי לא יכלה. — "לְעִנְיָנֵנוּ", “קונטרס”, ניסן תר"ף למרבה האירוניה, כשנה לאחר מכן נרצח ברנר במאורעות תרפ"א ביפו, כפי שחזה. דף לזכר שמואל אברהם הרמתי, ב"לעד" – אתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה שמואל אברהם הרמתי (שורץ) באתר מיזם לתת פנים לנופלים. כרטיס הקבר של שמואל אברהם הרמתי בהר הזיתים. שמואל אברהם שורץ-הרמתי, העולם, 20 באפריל 1920. עקרים אחדים בשאלת ההתיישבות מאמר שכתב ופורסם לאחר מותו בעיתון דואר היום, 5 במאי 1920, תחת הכותרת "על קבר קדושים". בכמה מקומות נטען כי עלה על סיפונה של האונייה "רוסלאן", אך כפי הנראה מכמה ידיעות בעיתון שהגיע כבר באביב של שנת 1919, בטרם בוא "רוסלאן" לארץ וכן שהפלגתו עברה דרך איסטנבול וביירות, בניגוד ל"רוסלאן". גוף שכלל מומחים בנושאים שונים שייעצו למשרד הארצישראלי בתחומי התמחותם. החקירה בעניין הפרעות, דואר היום, 19 במאי 1920. כך עולה ממספר עדויות, וכן מדו"ח של ועדת פיילין שחקרה את המאורעות מטעם הבריטים. לפי הכתבה "פרטי הפרעות" (דואר היום, 6 באפריל 1920) הוא הובא לבית החולים ביקור חולים ואילו לפי רשימת הנפגעים המובאת בהמשך אותה כתבה (ראו תמונה) הוא נמנה עם אלו שהובאו לבית החולים הדסה (בית החולים מאיר רוטשילד). הלוית הקדושים, הארץ, 8 באפריל 1920.
בעקבות "הנשף בסורן" של דרן

"בעקבות 'הנשף בסורן' של דרן" (1967) הוא ציור מאת האמן הישראלי אריה ארוך. הציור "בעקבות 'הנשף בסורן' של דרן" נוצר בעקבות ציור משנת 1903 של האמן אנדרה דרן בשם "הנשף בסורן" (באנגלית: "At the Suresnes Ball") או "נשף החיילים בסורן", הנמצא כיום באוסף המוזיאון לאמנות של סנט לואיס, שבסנט לואיס, ארצות הברית. הציור מציג חייל קטן קומה הרוקד עם אשה, כששלושה חיילים נוספים מתבוננים בהם מאחור. על פי גדעון עפרת, ארוך הכיר את הציור של דרן, כנראה, דרך תצלום. הוא נוצר בתקופה בה עסק ארוך במשמעות היסטורית ובזיכרון אישי דרך דימויים מצוטטים. ציורו של ארוך הוצג בתערוכות היחיד של ארוך "אריה ארוך: ציורים 1968-1953" (1968) ו-"אריה ארוך: זמנים, מקומות, צורות" (1976). כיום הוא נמצא באוסף מוזיאון תל אביב לאמנות. ארוך מצטט מן הציור המקורי את תלבושותיהן של דמות אישה וחייל הרוקדים - מדים בצבע אדום וכחול, וכן שמלה ירקרקה-אפורה. מנותקים מפרטי גוף פיזי, ומונחים על צדם, הופכים הבגדים לצורות מופשטות ("מופשט קונקרטי" בלשונות של ארוך). ההתרחשות הפיזית בציורו של דרן מומרת אל סמליות פרטית שפיתח ארוך של צירוף הצבעים כחול-אדום, המופיעה ביצירותיו באופן עקבי, והעוסקת בסמכות (דרך דמות החיילים ביצירותיו) ובזוגיות וביחס בין המינים. במחקרו אודות הציור טען גדעון עפרת כי "מדי הגבר וחצאית האישה מחוברים כטלאים מנוגדים על משטח הציור. אפשר לומר שההפשטה של ארוך בציור הנדון מתפקדת כעיקור ארוס. ויותר מזה – כעיקור גוף. היא מסירה מן הבגד כל שמץ של עקרון-עונג ארוטי […]. עתה, בגרסה החדשה של הנשף, הגבר מעל לאישה, אך המיניות הגופנית מחוקה". ראו: "At the Suresnes Ball" באתר המוזיאון לאמנות של סנט לואיס (באנגלית) ראו: עפרת, גדעון, בספרייתו של אריה ארוך, בבל, תל אביב, 2001, עמ' 186 ראו: פישר, יונה, אריה ארוך: זמנים, מקומות, צורות, מוזיאון ישראל, ירושלים, 1976 (ללא מספרי עמודים) לעיסוק בפרשנות זו ראו: עפרת, גדעון, בספרייתו של אריה ארוך, בבל, תל אביב, 2001, עמ' 189-184 עפרת, גדעון, בספרייתו של אריה ארוך, בבל, תל אביב, 2001, עמ' 187-186
הדיוויזיה ה-275 (ורמאכט)

הדיוויזיה ה-275 הייתה דיוויזיה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה ה-275 הוקמה בסוף 1943, בצרפת, מיחידות של דיוויזיית הרגלים ה-223. הדיוויזיה הייתה בפיקודו של גנרל-לויטננט הנס שמידט מ-10 בדצמבר 1943 ועד לפירוקה ב-22 בנובמבר 1944. בתחילת הפלישה לנורמנדי, נשלחו לאזור נורמנדי שני גדודי חי"ר, גדוד פוסילייר, גדוד ארטילריה אחד ופלוגת הנדסה. שאר הדיוויזיה הגיעה באמצע יולי. הדיוויזיה ה-275 ספגה אבדות כבדות בקרב פאלז והועברה לאאכן להתארגנות מחדש. הדיוויזיה קיבלה את גדודי המבצרים של הלופטוואפה ה-XII וה-XX. הדיוויזיה ה-275 הועברה לאזור דירן - יער הירטגן שם ספגה אבדות קשות במהלך הקרב על יער הירטגן ופורקה. שרידי הכוחות נשלחו לדיוויזיית הרגלים ה-344. דיוויזיית הרגלים ה-275 הוקמה מחדש בינואר 1945, ליד פלנסבורג, והועברה לחזית המזרחית שם הושמדה בכיס האלבה במאי 1945. אודות הדיוויזיה באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)
נורית גפן בצר

נורית גפן בצר (30 במרץ 1948 – 29 במרץ 1977) הייתה מאיירת ספרי ילדים ישראלית. נורית גפן נולדה בנהלל לישראל גפן ואביבה דיין, אחותו של משה דיין. אחיה הבכור הוא הסופר והמשורר יהונתן גפן, אחיותיה הקטנות הן זהר בצר (שנשואה לאייל בצר, אחיו של מוקי בצר) וענת בן ארי (אמו של גון בן ארי). ב־1965 סיימה בהצטיינות קורס ציור גרפי בחיפה. בפברואר 1967 נישאה למוקי בצר, איש צבא אותו הכירה בנעוריה בנהלל. בספטמבר 1967 נולד בנה היחיד, שאול בצר, לימים במאי, תסריטאי וסופר, והיא הקדישה את זמנה לטיפול בו. בנובמבר 1967 מתה אמה, מוות שנודע לאחר מכן כהתאבדות. בתחילת שנות ה-70 הוצגו עבודותיה בתערוכה בבית יד לבנים בגבעתיים. בשנת 1977 התאבדה בעקבות דיכאון ממנו סבלה. בראיונות בעבר ציין אחיה, יהונתן גפן, כי השיר "אופליה הקטנה" נכתב עליה. גפן בצר איירה מספר ספרי ילדים. היא איירה את ספרי הילדים של אחיה יהונתן גפן: "שירים שענת אוהבת במיוחד", "יום אחד... כך מתחילים כל הסיפורים שענת אוהבת במיוחד" ו"הכוכבים הם הילדים של הירח". בנוסף איירה את ספרה של לאה גולדברג "גן החיות" ואת ספרו של אוריאל אופק "בוא לטייל אבא, טוב?". באילן יוחסין זה מופיעים רק אישים שזכו לפרסום וחוליה המקשרת בין דורות ואבות המשפחה. יהונתן גפן, שירים שענת אוהבת במיוחד, הוצאת דביר, 1969 יהונתן גפן, יום אחד... כך מתחילים כל הסיפורים שענת אוהבת במיוחד, הוצאת דביר, 1970 לאה גולדברג, גן החיות, הוצאת דביר, 1970 אוריאל אופק, בוא לטייל אבא, טוב?, הוצאת ספרית הפועלים, 1970 יהונתן גפן, הכוכבים הם הילדים של הירח, הוצאת דביר, 1974 מדיה וקבצים בנושא נורית גפן בצר בוויקישיתוף מידע על נורית גפן בקטלוג הספרייה הלאומית קרן הבר, עד שהתשוקה כבתה: על חייה של נורית גפן-בצר, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 29 במרץ 2022 נורית גפן בצר, דף שער בספרייה הלאומית נדב מן, שבט דיין: כך הכל התחיל, באתר ישראל היום, 7 בפברואר 2014 נפטרה אחותו של משה דיין גפן, מעריב, 16 בנובמבר 1967 אביבה גפן למנוחות, על המשמר, 17 בנובמבר 1967 עד שהתשוקה כבתה: על חייה של נורית גפן-בצר, באתר הספרנים, ‏2022-03-29 אוֹפֶלְיָה של השירים, באתר הספרנים, ‏2018-11-06
אין למדין מן הכללות

אין למדין מן הכּללות הוא כלל תלמודי שלפיו אין ללמוד ממקום בו נאמר כלל משום שקיימים פרטים היוצאים מן הכלל. קיים ניב עברי דומה האומר כי "לכל כלל יש יוצא מן הכלל". ישנן הסתייגויות לאמרה זו. מקור הכלל הוא בתלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ד, עמוד א' שם מובאת המשנה האומרת כי כל מצוות עשה שהזמן גרמן אנשים חייבים ונשים פטורות, וכל מצוות עשה שלא הזמן גרמן אחד אנשים ואחד נשים חייבים. התלמוד בבלי טען כי כלל זה אינו קיים בכל מקרה, וישנן מצוות עשה שהזמן גרמן שנשים חייבות, ויש מצוות עשה שלא הזמן גרמן שנשים פטורות. הרמב"ם ביאר כלל זה ואמר שכשאומרים כלל מתכוונים לרוב המקרים, ומסיבה זו לא לומדים מכללות. יש שטענו שכשנאמר "כלל גדול" לומדים ממנו, יש שכתבו שכשמובאות שיטות שני תנאים, התנא הראשון אומר כלל, והתנא שלאחריו מוסיף "אף", לומדים ממנו, ויש שטענו כי בלשון בני אדם כן לומדים מן הכללות. עירובין כ”ז: אין למדין מן הכללות? – בין הקבוע למשתנה, הדרן: קול נשי בשיח התלמודי אסף ספייב, כללים במשנת הרמב"ם, ישיבת כרם ביבנה הערך "אין למדין מן הכללות", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה הערך "אין למדין מן הכללות", באתר המכלול פירוש המשנה לרמב"ם על בבלי קדושין כט א יעקב בירב קדושין לד א עצמות יוסף קדושין לז א רבי יוסף קולון שורש י ערך זה הוא קצרמר בנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוסף ליג'י

הרב חיים יוסף ליג'י (נפטר בח' בשבט ה'תקצ"ה, 1835) היה רב, ש"ץ ומלמד באזמיר ובקושטא. היה רבו של הרב רפאל מאיר חסן. גדולי הרבנים באזמיר משבחים את מידותיו ומביאים מדברי תורתו ”שמעתי מפה קדוש החסיד העניו הרב הישיש כמוהר"ר יוסף ליג'י ז"ל בעל ספר עשה חיל...” (רבי נסים אברהם אשכנזי, נאה להודות עמוד שצ"ג), הרב אברהם פאלאג'י כותב: ”ומפי צדיק הרב ועצום כמוהר"ר חיים יוסף ליג'י שמעתי שפירש...” (ברך את אברהם סדר ראה דרוש א').למד כנראה אצל הרב דוד אמאדו. חלק מדרשותיו הנדפסות בספרו נאמרו בפני קהל בקושטא. היה נוהג להרבות בתעניות ובשאר סיגופים. עשה למעלה מ-40 תעניות הפסקה (תענית מיום ראשון עד יום שישי) ולא היה עובר עליו חודש מבלי שהתענה. היה מתעסק רבות בגביית צדקה ובחלוקתה לעניים, כדי לקיים את אמרת חז"ל: "גדול המעשה יותר מן העושה". היה חולה מאוד במשך רוב ימיו וסבל מכאבים בעקבות חולי מעיים עד ש”וכמה פעמים כשהיה גובה מעות לצדקה ממקום למקום היה בא לו כאב גדול מחולי המיעים והיה נח כמו חצי שעה ועושה צרכיו ושוב אח"כ היה חוזר ומסבב למנהגו הטוב לגבות מעות לצדקה כאשר יודע כל באי שער עירינו” (אברהם במחזה, דרוש ז' להספד). זכה לזקנה מופלגת, ונפטר בח' בשבט תקצ"ה (1835). הוספד על ידי הרב יאושע אברהם קריספין, רבי נסים רפאל יצחק צורייאנו והרב נסים אברהם אשכנזי. ספר עושה חיל נדפס יחד עם ספר "מנת חלקי" (אזמיר תרמ"ט) לתלמידו, הרב רפאל מאיר חסאן, כמתואר שם על ידי בנו של האחרון: ”ויען שמצוה גוררת מצוה יעצוני כליותי להדפיס זה פה עמנו סמוך לחתימה קצת דרשות של הרב הישיש כמהר"ר חיים יוסף ליג'י זלה"ה בעל ספר עושה חיל יען היה מר רבו של עט"ר אבא מארי המחבר ז"ל כדי שיהיו שפתותיו דובבות בקבר והצצתי כי בא הרמז בתיבות מנת חלקי נוטריקון קונטריס מורי חיים יוסף ליג'י תנוח נפשו בעדן גן אלהים אמן” (מנת חלקי, דף קיז עמוד א). הספר מכיל דרושים להספד אמו של המחבר בתשלום שנתה, דרוש למעלת הצדקה, למצוות הכנסת אורחים, למעלת תורה וצדקה, שני דרושים לצדקה וגמילות חסדים, לברית מילה, וכן קצת פירושים על התנ"ך ובעיקר על תהלים. אברהם במחזה, דרוש ז' להספד מנת חלקי, דף קיז עמוד א דף ר"ג עמוד ב' עושה חיל דף קמה עמוד ב' דרש אברהם, סדר פנחס אברהם במחזה דרוש ז' להספד רני ושמחי, דרוש ו' לשבת הלבשה
איסאק סיגל

איסק (יצחק) סיגל (נולד ב-31 במרץ 1927, ויניצה) הוא מדען אוקראיני בתחום שריפת דלק והגנה על אטמוספירת כדור הארץ מפני זיהום תעשייתי. הוא ראש המחלקה של מכון הגז של NASU - האקדמיה הלאומית למדע של אוקראינה(אנ'). איסאק סיגל למד באוניברסיטה הטכנית בקייב וסיים את לימודיו אלה בשנת 1948. בהמשך הוא השלים לימודי דוקטורט. איסאק סיגל עסק במחקר בתחום שריפת דלק והיה שותף לפיתוח התקנים שבהמשך הותקנו באלפי מקומות ברחבי ברית המועצות וסיפקו חום לבתי מגורים. על תרומתו לפיתוח הנדסה הוענקו לו מספר עיטורים אוקראינים. בשנת 2012 הוא קבל "פרס אוקראינה למדע והנדסה" ביחד עם כמה מדענים נוספים לרבות יוסיף מיסאק על תרומתם לפיתוח דוודים לתחנות כוח. איסאק סיגל קודם לדרגת פרופסור ועסק בהדרכת דוקטורים במכון בו עבד. במהלך עבודתו הוא פרסם מאות מאמרים, 14 ספרים וקיבל 60 פטנטים על המצאותיו. מדיה וקבצים בנושא איסאק סיגל בוויקישיתוף Patent - Method of reducing the concentration of nitrogen oxides in a gaseous effluent from a thermal plant Patent - METHOD OF THERMAL PURIFICATION OF WASTE NOT FORMING A BURNING MIXTURE WITH FUEL OR AIR SEPARATELY פרסומים של איזק סיגל נתונים אישיים ערך זה הוא קצרמר בנושא אוקראינים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הדיוויזיה התשיעית (ארצות הברית)

הדיוויזיה התשיעית (באנגלית: 9th Infantry Division) הייתה דיוויזיה של צבא ארצות הברית שלחמה במלחמת העולם השנייה ומלחמת וייטנאם. הדיוויזיה התשיעית הוקמה ב-18 ביולי 1917 במחנה שרידן, אלבמה, שלושה חודשים לאחר כניסת ארצות הברית למלחמת העולם הראשונה. הדיוויזיה הורכבה מהבריגדה ה-17 שהורכבה מהרגימנטים ה-45 וה-67, ומהבריגדה ה-18 שהורכבה מהרגימנטים ה-46 וה-68. הדיוויזיה לא נשלחה לאירופה, ובפברואר 1919 פורקה הדיוויזיה. ב-15 בפברואר 1919 הושבתה הדיוויזיה בשל קיצוצים תקציביים, אולם חלק מיחידותיה נשארו פעילות, ושאר היחידות השתייכו לכוחות המילואים. מפקדת הדיוויזיה השתתפה בתרגילים שונים במשך השנים. ב-1 באוגוסט 1940 הופעלה הדיוויזיה מחדש, והועמדה תחת פיקודו של פרנסיס הוניקאט. הדיוויזיה הורכבה מהרגימנטים ה-39, ה-47 וה-60. בנובמבר 1942 הדיוויזיה השתתפה במבצע לפיד וכוחותיה שחררו את אלג'יריה, ולאחר מכן היא לחמה במערכה בתוניסיה. באוגוסט 1943 הדיוויזיה השתתפה בפלישת בעלות הברית לסיציליה, ולאחר מכן נשלחה לאנגליה להתארגנות מחדש הדיוויזיה נחתה ב-10 ביוני 1944 בחוף יוטה והשתתפה הטיהור חצי האי קוטנטן, ולאחר מכן לחמה במבצע קוברה ובקרבות בכיס פאלז. לאחר מכן היא לחמה במהלך הקרב על יער הירטגן, שם ספגה אבדות כבדות, ובהמשך השתתפה בפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה עד סוף המלחמה. במהלך הלחימה איבדה הדיוויזיה 3,856 הרוגים ו-17,416 פצועים. הדיוויזיה ה-9 הופעלה מחדש ב-15 ביולי 1947 בפורט דיקס, ניו ג'רזי ולקחה על עצמה תפקיד מוכנות ואימונים בזמן שלום. בשנות החמישים התמקמה הדיוויזיה בגרמניה המערבית. מאוחר יותר היא עברה לפורט קרסון, קולורדו, שם הושבתה ב-31 בינואר 1962. הדיוויזיה ה-9 הופעלה מחדש ב-1 בפברואר 1966, והגיעה לדרום וייטנאם ב-16 בדצמבר 1966 מפורט ריילי, קנזס. עם פריסת הדיוויזיה היא הוקצתה לאזור הטקטי של הקורפוס השלישי של וייטנאם, שם היא החלה בפעילות במחוזות דין טוונג ולונג אן (6 בינואר-31 במאי 1967) במבצע פאלם ביץ'. אזור הפעילות שלה היה בנהרות ובתעלות של דלתת המקונג משנת 1967 עד 1972. לאחר מלחמת וייטנאם, דיוויזיית הרגלים ה-9 הוצבה בפורט לואיס, וושינגטון עד לפירוקה ב-1992. בשנות ה-80 הוגדרה הדיוויזיה כדיוויזיה קלה והיא נועדה להילחם בדיוויזיות החי"ר הממונעות של ברית ורשה. לאחר פירוק ברית המועצות פורקה הדיוויזיה, אם כי חלק מיחידותיה לחמו בעיראק במהלך מלחמת המפרץ. מדיה וקבצים בנושא הדיוויזיה התשיעית בוויקישיתוף
רפאל מאיר חסן

הרב רפאל מאיר חסן היה רב ודרשן באזמיר וביוזיל חיסאר(אנ'). נולד לרושא רבקה ולרב חיים משה, שנפטר בשנת ה'תקפ"א. למד אצל הרב יוסף ליג'י. נישא לרבקה, בתה של רושא אירמוזה. התאמץ מאד בחינוך ילדיו. למד בביתו בחברותא עם הרב בכור יעקב יעבץ פעמיים בשבוע בלילה, וללימוד זה צירף את בנו משה לעיתים, שהעיד כי הרב יעבץ אמר לו”תאמין שאם אני חכם הוא בסיבת מר אביך שהחזיקני והיה לי לעזר ולהועיל” (מנת חלקי, דרוש י"ב להספד). בנו מעיד עליו ”וזאת להודיע כי עט"ר א"א כי כשהיה לו שעת הכושר זה דרכו לשים לילות כימים, מרבה בישיבה אפילו שהיה בעל יסורין...וממש היה מקיים ובתורתו יהגה יומם ולילה”. בשנת התרל"ב דרש בק"ק בית אברהם שביוזיל חיסאר הספד לפטירת גביר העיר. את ספרו סיים לכתוב בי"ח בסיוון תר"ד, ונפטר בכ"ה בסיון תר"ד (1844). סמוך לפטירתו היו בביתו בנו משה וחברת בקור חולים, שם ברך את בנו שקרא לפניו אדרא זוטא, ולאחר מכן נפטר. היו לו שני בנים ובת המוזכרת בהספדו של בנו עליו הידועים לנו: הרב דוד מרדכי, שנפטר בחיי אביו מחולי הקולירע, והרב חיים משה חסן, שמעיד כי את רוב תורתו קיבל מאביו, מחבר ספר ויכתב משה (אזמיר תרנ"ו) - פירוש על ספר תהלים. בשנת התקע"ו דרש בנישואי בן דודו הרב יצחק דיאש מירקאדו ספר מנת חלקי (אזמיר תרמ"ט) - דרושים קצרים על סדר חומשים בראשית ושמות וכן שני דרושים לנישואין, שני דרושים לברית מילה ובאחד מהם ליקוטי מאמרי סופרים וספרים על ברית מילה, דרושים להספד, ודרוש לפורים. בסוף הספר נדפסו ליקוטים על התנ"ך. שם החיבור הוא ראשי תיבות של שם המחבר (המקורי, לפני שנוסף לו השם "חיים" כשחלה) וכן בגימטריה "אני רפאל מאיר ה"י". מדף קי"ז עמוד א', הודפס ספר עושה חיל, לרבו, רבי חיים יוסף ליג'י. ספרו זה כתב לאחר השריפה שאירעה באזמיר בשנת התר"א, שכילתה את כל כתביו: ”ונשרף הכל ויצאנו בידיים ריקניות ונתקיים בי מקרא שכתוב באיוב "ערום יצאתי מבטן אמי" כו' ולא נשאר לי מאומה וקיבלתי הכל בשמחה שכך גזרה חכמתו יתברך” (מנת חלקי, התנצלות המחבר). חכם רפאל מאיר חסן, באתר "החכם היומי" מנת חלקי, דרוש ה' להספד מנת חלקי, דרוש י"ב להספד (דף קד עמוד א') מנת חלקי, דרוש י"ב מנת חלקי, דרוש י' להספד מנת חלקי, דף פ"ה עמוד א מנת חלקי, דרוש א לנישואין מנת חלקי, דף ד"ן עמוד א בדליקה זו נשרפו ספרים רבים גם של רבנים אחרים בני התקופה בעיר, כגון הרב חיים פאלאג'י. מנת חלקי, שער ובהקדמת המחבר
יוסף עטאל

יוּסף עטאל (בערבית: يوسف عطال; נולד ב-17 במאי 1996) הוא כדורגלן אלג'יראי המשחק בעמדת המגן הימני בא-סד מליגת העל הקטרית ובנבחרת אלג'יריה. עטאל התחיל את הקריירה שלו במספר קבוצות נוער במולדתו, אלג'יריה, האחרונה שבהן הייתה פראדו. בקיץ 2015 הצטרף לקבוצה הבוגרת ששיחקה בליגה השנייה באלג'יריה והיה שותף לעלייה של הקבוצה לליגה הראשונה בתום עונת 2016/2017. ב-16 באוגוסט 2017 עטאל הושאל לקורטרייק מליגת העל הבלגית עד לסיום העונה. ב-31 במרץ 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-4 נגד וואסלנד-בוורן. ב-17 ביולי 2018 חתם בניס מליגת העל הצרפתית תמורת 3 מיליון אירו. ב-28 באפריל 2019 הבקיע שלושער בניצחון 0-3 נגד גנגאן. במאי 2017 זומן לראשונה לסגל נבחרת אלג'יריה, על אף שקבוצתו שיחקה בליגה השנייה במולדתו. ב-6 ביוני 2017 עטאל ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-2 נגד גינאה. ב-17 בנובמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-4 נגד טוגו. לאחר מעשי הטבח והזוועות של חמאס בישראל ב-7 באוקטובר 2023, פרסם עטאל סרטון של מטיף מוסלמי בשם שייח' מחמוד אל חסנאט שקרא לאל "לשלוח יום שחור לעם היהודי", וכן "לסייע בידיהם של הפלסטינים אם יזרקו אבנים". בעקבות זאת, הושעה על ידי מועדון הכדורגל הצרפתי בו שיחק באותה עת, ניס, ולאחר מכן גם הורחק על ידי הליגה הצרפתית לשבעה משחקים. ב-24 בנובמבר, נעצר עטאל על ידי משטרת צרפת. נכלל בסגל נבחרת אלג'יריה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023. פראדו הליגה האלג'יראית השנייה: 2016/2017 נבחרת אלג'יריה גביע אפריקה לאומות: 2019 מדיה וקבצים בנושא יוסף עטאל בוויקישיתוף יוסף עטאל, באתר Transfermarkt יוסף עטאל, באתר Soccerway יוסף עטאל, באתר BDFutbol יוסף עטאל, באתר WorldFootball.net יוסף עטאל, באתר National Football Teams יוסף עטאל, באתר FootballDatabase.eu יוסף עטאל, באתר ESPN יוסף עטאל נעצר בחשד להסתה על רקע דתי, באתר ‏מאקו‏, 24 בנובמבר 2023
חבורת גלואה האבסולוטית

במתמטיקה, חבורת גלואה האבסולוטית של שדה   K {\displaystyle \ K} היא חבורת גלואה של הסגור הספרבילי   K sep {\displaystyle \ K^{\operatorname {sep} }} מעל   K {\displaystyle \ K} (הסגור הספרבילי שווה לסגור האלגברי עבור שדות ממאפיין אפס). חבורת גלואה האבסולוטית של המספרים הרציונליים (ובאופן כללי יותר, של שדות מספרים) היא אחד האובייקטים המרכזיים הנחקרים במסגרת תורת המספרים האלגברית. חבורת גלואה האבסולוטית היא חבורה פרו-סופית, המתקבלת כגבול פרויקטיבי של חבורות גלואה של ההרחבות הסופיות. בדרך כלל קשה לחשב את חבורת גלואה האבסולוטית; אפילו על חבורת גלואה האבסולוטית של הרציונלים מעט מאוד ידוע. עם זאת, יש מקרים שבהם ניתן לחשב את החבורה: חבורת גלואה האבסולוטית של שדה סגור ספרבילית היא טריביאלית. חבורת גלואה האבסולוטית של שדה המספרים הממשיים היא חבורה ציקלית מסדר 2 (הסגור הספרבילי הוא שדה המספרים המרוכבים ואיברי החבורה הם אוטומורפיזם הזהות ואוטומורפיזם ההצמדה). חבורת גלואה האבסולוטית של שדה סופי   F q {\displaystyle \ \mathbb {F} _{q}} היא ההשלמה הפרו-סופית של השלמים, כלומר   Z ^ {\displaystyle \ {\widehat {\mathbb {Z} }}} . ידוע ייצוג (פרו-סופי) עם מספר סופי של יוצרים ויחסים עבור חבורת גלואה האבסולוטית של שדה מקומי. חבורת גלואה האבסולוטית של שדה פונקציות C ( x ) {\displaystyle C(x)} , כאשר C {\displaystyle C} סגור אלגברית, היא (פרו-סופית) חופשית מדרגה השווה לעוצמה של C {\displaystyle C} . נסמן ב- Γ F ( p ) {\displaystyle \Gamma _{F}(p)} את המנה המקסימלית של Γ F {\displaystyle \Gamma _{F}} שהיא חבורת-p. אם F {\displaystyle F} שדה מקומי ממאפיין p {\displaystyle p} , אז Γ F ( p ) {\displaystyle \Gamma _{F}(p)} חופשית (Shafarevich). אם F {\displaystyle F} הרחבה סופית של Q p {\displaystyle \mathbb {Q} _{p}} , אז Γ F ( p ) {\displaystyle \Gamma _{F}(p)} היא חבורה (פרו-סופית) בעלת יחס יחיד. אין לחבורה איברים מסדר סופי, פרט אולי לאיברים מסדר 2 (משפט של Artin-Schreier משנות ה-20 של המאה ה-20). משפט קרונקר-ובר מתאר את המנה האבלית הגדולה ביותר של חבורת גלואה האבסולוטית של שדה מספרים. לפי השערת שפרביץ', חבורת גלואה האבסולוטית של השדה המתאים היא (פרו-סופית) חופשית. אם יריעה אלגברית V {\displaystyle V} מוגדרת מעל שדה k {\displaystyle k} , אז חבורת גלואה האבסולוטית של k {\displaystyle k} פועלת על V {\displaystyle V} ולכן על כל חבורות הקוהומולוגיה של V {\displaystyle V} . בהצגות הללו טמון מידע על תכונות אריתמטיות של V {\displaystyle V} . בעיית ההיפוך של תורת גלואה שואלת האם כל חבורה סופית היא חבורת גלואה של הרחבה סופית של הרציונלים. ניסוח שקול הוא האם כל חבורה סופית היא מנה של חבורת גלואה האבסולוטית של הרציונלים. תוכנית לנגלנדס מקשרת בין הצגות n {\displaystyle n} -ממדיות של חבורת גלואה האבסולוטית של שדה מספרים להצגות אוטומורפיות (אנ') של החבורה GL n {\displaystyle \operatorname {GL} _{n}} . השערת ון דר ורדן קובעת שהסיכוי הסיכוי לכך שחבורת גלואה של פולינום מתוקן ממעלה n עם מקדמים שלמים הקטנים בערכם המוחלט מערך נתון H אינה החבורה הסימטרית חסום על ידי כפולה קבועה של H − 1 {\displaystyle H^{-1}} . את ההשערה הוכיח מנג'ול בהרגבה ב-2021 [דרוש מקור: https://arxiv.org/pdf/2111.06507.pdf].