מפרק (עיר)

מפרק (בערבית: المفرق; בתעתיק מדויק: אלמפרק, ופירוש השם הוא 'צומת דרכים') היא עיר הבירה של מחוז מפרק בממלכת ירדן, הממוקמת כ-80 קילומטרים צפונית לבירה עמאן. מפרק מהווה צומת דרכים חשוב בין סוריה בצפון ועיראק במזרח. נכון לשנת 2000 חיו בה 58,954 תושבים.[דרוש מקור] מפרק נמצאת כ-50 קילומטר צפונית מזרחית לרבת עמון וכ-15 קילומטר מהגבול עם סוריה. האקלים באזור מפרק דומה לזה של הנגב ובמקום אין מקורות מים. מפרק יושבה לראשונה במאה הרביעית לפני הספירה. העיר נקראה "פודן", שמקורה במילה מבצר בערבית. שם היישוב שונה לשם הנוכחי מפרק על ידי העות'מאנים. בשנת 1945 הוקמה עיריית מפרק ועלי עבדיה היה ראש העיר הראשון שלה. במהלך מלחמת העולם השנייה אירח הבסיס הצבאי של העיר חיילים בריטים מהודו, אוסטרליה ומושבות בריטיות אחרות. ב-2019, בעקבות מלחמת האזרחים בסוריה, כ-85 אלף פליטים סורים חיו במחנות פליטים שהוקמו באזור. מפראק היא בירת מחוז מפרק. במפרק הייתה תחנת רכבת בנקודת החיבור בין רכבת העמק ומסילת הרכבת החיג'אזית שחיברה בין דמשק לאל-מדינה. בתחילת שנות ה-30 הייתה מפרק תחנה מרכזית בהובלת הצינורות מהם הוקם צינור הנפט כירכוכ–חיפה וקו הרכבת בין חיפה לבגדד יועד לעבור דרכה. מפרק הייתה המקום של בסיס צבאי בריטי ונמל תעופה בריטי במהלך המאה ה-20. במאי 1941 נוסד בבסיסים אלו פלוגת תובלה של נהגים יהודיים שהתגייסו לצבא הבריטי עם משאיותיהם לקראת המערכה בסוריה ובלבנון במלחמת העולם השנייה. במהלך מלחמת העצמאות עובו הכוחות הבריטיים בבסיסים והובא אליהם תחמושת רבה. החיילים בריטים המשיכו לשהות בבסיסים אל תוך שנות ה-50. באזור היה גם בסיס הלגיון הערבי במהלך מלחמת העצמאות ב-1948. במפראק נמצאת המפקדה של הדיוויזיה השלישית של הצבא הירדני. המכללה האווירית על שם המלך חוסיין ובסיס חיל האוויר המלכותי הירדני נמצאים גם הם בעיר. הצבא העיראקי שהה בבסיסים במפרק מתחילת מאי 1948, לקראת הפלישה לארץ ישראל ועד יולי 1949 עת החתימה על הסכמי שביתת הנשק. השארות הכוחות העיראקיים הוסברה בכך שאם יהיה צורך הכוחות יוכלו לסייע לצבא הסורי נגד מתקפה ישראלית. בשנות ה-50 שהו כוחות עיראקיים במפרק במטרה לסייע לחוסיין במקרה של ניסיון הפיכה בהשראה מצרית. כוח עיראקי שהה באזור מפראק בשנת 1968. בדצמבר 1968 הפציצו מטוסים ישראליים את הכח באזור, בעקבות הפגזות של כוחות עיראקיים על יישובי עמק הירדן. האקונומיסט העריך את הכוח העיראקי במפראק באמצע 1969 בכ-12,000 חיילים. באוגוסט 1970 הצטרפו אליהם עוד כ-5,000 חיילים שהגיעו מסוריה. במהלך ספטמבר השחור, שהה עם הכוחות העיראקיים במפראק סגן נשיא עיראק, חמדן תכריתי(אנ') והוא דאג לכך שהכוחות העיראקיים יישארו נייטרליים ולא יסייעו לאנשי אש"ף. אולם עלו חשדות שהעיראקים שיתפו פעולה עם הפלישה הסורית והמלך חוסיין ביקש מעיראק לפנות את כוחותיהם משטחו. לצד המחנה העיראקי התקיים במקום גם בסיס של הפת"ח. שדה התעופה הוקם בתחילת מלחמת העולם השנייה, בשותפות עם חברת חריש. בשנת 1949 החליטה הממלכה המאוחדת לחזק את בסיסי האוויר שלה במפראק. נמל התעופה במפראק שימש את משפחת המלוכה הירדנית ודרכו הגיע טלאל להכתרתו. כמו כן עברו בהם קבוצת צליינים מאירופה. בשנת 1950 בקשה ישראל מירדן לאפשר לטיסות של מבצע עזרא ונחמיה לנחות בשדה התעופה במפרק, ותמורת זאת הציעה לאפשר לירדנים לטוס במרחב האווירי של ישראל, אך ירדן סירבה. בתחילת שנות ה-50 פעלו בשדה התעופה שני מסלולים, ששירתו גם מטוסי סילון. באפריל 1952 פורסם בבריטניה על כוונה להרחיב את הבסיס לקראת אפשרות לצורך לפינוי הבסיס הבריטי באל-חבאניה. באוקטובר 1956 החזיקו הבריטים בבסיס מטוסי ונום(אנ') ובאותה שנה מסלול ההמראה חודש והוארך לצורך פעולת מפציצים כבדים. במרץ 1956 בעקבות המתיחות בתוך הלגיון הבריטי פונו הקצינים הבריטים של הלגיון לבסיס האווירי במפראק. לקראת סוף 1956, בעקבות מבצע סיני, פונו הכוחות האוויריים הבריטים משדה התעופה ליד עמאן אל השדה במפראק, ומספר הבריטים בבסיס הגיע למעל 1,000 איש. אספקת המים לבסיס שובש, בגלל הכעס בעולם הערבי על השותפות הבריטית במבצע. בתחילת 1957 החלו הבריטים בפינוי הבסיס, והבסיס הועבר לידי הירדנים ב-31 במאי 1957. בעיתונות המערבית עלו טענות שהבסיס יימסר לאמריקאים, אך הבסיס נותר נטוש. בשנת 1966 שוכנו בבסיס האווירי הנטוש חיילים סוריים שברחו מארצם בעקבות הפיכה. לפני מלחמת ששת הימים שהו בבסיס מטוסי סטארפייטר עם צוותים אמריקאיים שאמנו טייסים ירדניים. יומיים לפני המלחמה הועברו המטוסים לטורקיה עם צוותיהם האמריקאיים. במבצע מוקד הותקף שדה התעופה בגל התקיפות השלישי על ידי חמש רביעיות מטוסים. טרם תקיפת השדה הצליחו להמריא ממנו שני מטוסי הוקר האנטר ירדניים שניהלו עם הרביעייה הראשונה קרב אוויר ושיבשו חלקית את התקיפה. בקרב האוויר נפגע אחד המטוסים הישראליים טייסו צנח פצוע וככל הנראה נרצח על ידי מקומיים, והשלישייה שנותרה הצליחה לגרום לשדה נזק ניכר. גם הרביעייה השנייה נהלה קרבות אוויר עם האנטרים אך הצליחה בתקיפתה והשמידה מטוסי האנטר רבים. הרביעיות השלישית והרביעית תקפו את השדה ללא התנגדות ירדנית משמעותית והשביתו אותו. המבנה החמישי והאחרון תקף מטרות משניות ומזדמנות בשדה ההרוס. אחד ממטוסי המבנה האחרון נפגע מאש נ"מ והטייס נטש את מטוסו בשלום מעל שטח ישראל. בשנת 1982 עברו במפרק אנשי אש"ף שפונו מביירות. מפרק שימש כאתר לשיחות בין ירדן לנציגי מדינות אחרות. בשנת 1968 התקיים במפרק פגישה של ראשי צבאות ירדן, סוריה ועיראק. בבסיס התקיימו שיחות בין חוסיין וערפאת בשנים 1978-1979. רעיון להקים בית זיקוק במפרק עלה כבר ביוני 1948, לאור המחסור החמור של דלק לצבאות מדינות ערב שקבלו את הדלק שלהם מבתי הזיקוק בחיפה. במאי 1950 עלה שוב הרעיון להקים במפרק בתי זיקוק כדי להשמיש את צינור הנפט בגדד-חיפה. בתחילת יולי 1950 דחתה ממשלת עבר הירדן את התכנית להקים במפראק בתי זיקוק. אולם בספטמבר 1954 הוחלט על הקמת בתי זיקוק במפראק בשיתוף עם סוריה והתכנית אושרה על ידי ממשלת ירדן ביוני 1955. מדיה וקבצים בנושא מפרק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מפרק "מדינת ישראל תעזור ליישוב הפליטים הערביים בעבה"י", המשקיף, 17 בספטמבר 1948 "ניר איסט" על בנין מסילת הברזל חיפה־בגדד, דואר היום, 26 ביוני 1935 המלחמה בסוריה תמה, אך הפליטים נשארים בירדן, באתר הזירה מנהל רכבות א"י דן עם עבדאללה על מסירת הלק ממסה"ב החג'זית לעבה"י, המשקיף, 25 בנובמבר 1947 מפעל צנורות הנפט בהגשמתו, הארץ, 1 בספטמבר 1932 שוב שמועה על סיפוח עבר הירדן לא"י, הארץ, 10 במאי 1931 ביקור אצל היחידות הארצישראלוית בלבנון, דבר, 30 באוקטובר 1942 4 ספינות בריטיווז פירקו נשק בעקבה, חרות, 11 בנובמבר 1948 חיילים וציוד בריטים זורמים לעבר הירדן, דבר, 10 בינואר 1949 התסיסה במשולש, על המשמר, 1 ביולי 1952 שנויים צבאיים בחבר הערבי, יום יום (עיתון ערב), 28 בספטמבר 1948 שרתוק תובע שוב התערבות מועצת הבטחון נגד פלישה, הארץ, 7 במאי 1948 פיקח, עליז וספורטאי - כך הגדיר המודיעין המצרי את משה דיין, מעריב, 11 ביוני 1987 החלה יציאת הצבא העיראקי מעבה"י, על המשמר, 22 ביולי 1949 הצבא העירקי ישאר במפרק כל עוד יימשך המו"מ בין סוריה וישראל, על המשמר, 11 במאי 1949 ש. שגב, הגנרל שרע ניסה לגייס את קאסם, מעריב, 25 באוגוסט 1959 מטוסים ישראליים תקפו בסיסי חיל המשלוח העיראקי בירדן, למרחב, 5 בדצמבר 1968 "ישראל שוב אינה צריכה להקדים מהלומה בערבים כדי להתקיים", מעריב, 2 ביוני 1969 5,000 חיילים עיראקיים נוספים הועברו לירדן, דבר, 1 בספטמבר 1970 הודח תכריתי - סגן נשיא עיראק הודח, מעריב, 16 באוקטובר 1970 העיראקים שיתפו פעולה עם הסורים, דבר, 29 באוקטובר 1970 ביירות: חוסיין דורש פינוי היחידות העיראקיות מירדן, למרחב, 13 בנובמבר 1970 יצהר פורת, גורג' תופיק דלו - איש פת"ח מכראמה, למרחב, 24 במרץ 1968 דרכה של חריש, דבר, 30 באוגוסט 1974 נתן גורדוס, שביתת הנשק בעיני המזרח והמערב, יום יום (עיתון ערב), 6 באפריל 1949 עבה"י מרחיבה שדה התעופה במפרק, חרות, 10 באוגוסט 1949 מפרק תיהפך לשדה התעופה הגדול ביותר במזרח התיכון, מעריב, 23 באוגוסט 1949 בדאללה חוזר היום מטהראן, הארץ, 8 באוגוסט 1949 טלאל מכריז: אהיה ידיד הבריטים כאבי, מעריב, 6 בספטמבר 1951 גבריאל שטרן, טלאל הוכתר כמלך, על המשמר, 7 בספטמבר 1951 יושג הסכם על מעבר צליינים, הארץ, 20 בפברואר 1950 ת. ירקוני, 94 צליינים מכל קצוי תבל באו לישראל, מעריב, 4 באפריל 1950 יוסף פינקלסטון, הבריטים גילו למלך עבדאללה כי ישראל ביקשה מהם לא לספר לו שגילתה להם "סוד" המו"מ לחוזה אי־התקפה בין ישראל לירדן, מעריב, 30 בינואר 1981 מטוסי סילון בריטיים הגיעו למפרק בעבה"י, מעריב, 7 באפריל 1951 הבריטים מקימים בסיס אוירי גדול ליד מפרק בעבה"י, הַבֹּקֶר, 14 באפריל 1952 אגף המבצעים בקפריסין עורך הכנות..., למרחב, 15 באוקטובר 1956 הבסיס הבריטי במפרק איבד את יעילותו, שערים, 6 בינואר 1957 התמרדות הקצונה, למרחב, 4 במרץ 1956 סימן שאלה על בסיס האוויריה הבריטית בירדן, למרחב, 25 בינואר 1957 מצור על בסיס בריטי במפראק, על המשמר, 3 בדצמבר 1956 קצין בריטי נרצח בירדן, מעריב, 12 בפברואר 1957 הפינוי הבריטי יושלם החודש, למרחב, 5 במאי 1957 בסיס מפראק לירדנים, למרחב, 31 במאי 1957 בסיס מפראק יוחכר לארה"ב, למרחב, 24 ביוני 1957 סיוע אמריקאי קבוע לירדן, הצופה, 3 באוקטובר 1957 אם תנסה סוריה לבודד את ירדן ע"י סגירת הגבול - נפתח אותו בטנקים שלנו, מעריב, 5 באוקטובר 1966 14 מטוסי סטארפייטר הגיעו אתמול לירדן, למרחב, 2 באוגוסט 1968 משה ז"ק, הרמז של חוסיין, מעריב, 27 באוגוסט 1982 חוסיין בין שני אולטימאטומים מנוגדים: מצד עירק ומצד ישראל, הצופה, 21 במרץ 1968 עודד גרנות, ערפאת מאיים: "חייו של סאדאת בסכנה - כל המזה"ת יתפוצץ", מעריב, 18 במרץ 1979 המלך חוסיין ומנהיגי המחבלים, דבר, 19 במרץ 1979 עודד גרנות, ערפאת תיאם עם חוסיין את צעדי ההתנגדות לאוטונומיה, מעריב, 22 באוגוסט 1979 חוסיין מלך ירדן ומנהיג אש"ף, דבר, 24 באוגוסט 1979 יהושע תדמור, בין חוסיין לערפאת, דבר, 18 בספטמבר 1979 הבריטים היו בעד ההפוגה בגלל מלאי הדלק הדל של הערבים, הארץ, 17 ביוני 1948 עבה"י בוחנת אפשרויות להקמת בתי זיקוק במפרק, דבר, 2 במאי 1950 עבה"י לא תקים בתי זיקוק, על המשמר, 4 ביולי 1950 בתי זיקוק לנפט יוקמו בעבה"י וסוריה, חרות, 10 בספטמבר 1954 בית זיקוק בעבה"י, על המשמר, 26 ביוני 1955