laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קרב מיס אל-ג'בל

קרב מיס אל-ג'בל התחולל בין 1 ל-10 באוקטובר 2024, כאשר כוחות עוצבת האש של צה"ל נלחמו בכוחות חזבאללה בכפר, כחלק מהתמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל. ב-7 באוקטובר 2023 יצאו מספר ארגוני טרור מרצועת עזה, בהובלת גדודי עז א-דין אל-קסאם של חמאס, למתקפת פתע על ישראל שכללה מעשי טבח המוני ופשעים נגד האנושות, שבה נרצחו 1,145 ישראלים ואזרחים זרים. בתגובה פתחה ישראל במלחמת חרבות ברזל. כבר למחרת הצטרף ארגון הטרור חזבאללה למערכה והחל בירי תלול-מסלול על ישראל מלבנון, על מנת לרתק כוחות גדולים של צה"ל לצפון, ולהפעיל לחץ על ישראל לסיום המערכה על ידי עקירת עשרות אלפי תושבי קו העימות מבתיהם. במשך חודשים התרכזה ישראל בלחימה בעזה נגד חמאס, ובמהלך ספטמבר 2024 העבירה את עיקר המאמצים צפונה. בספטמבר 2024 פתח צה"ל במבצע חיצי הצפון שכלל שורת סיכולים ממוקדים שבהם נהרגו רוב בכירי חזבאללה – בהם ראש הארגון חסן נסראללה שחוסל במבצע סדר חדש, ומפקדי הזרוע הצבאית אבראהים עקיל ועלי כרכי. לצד הסיכולים הממוקדים תקף חיל האוויר הישראלי באופן עצים אלפי מטרות והשמיד תשתיות טרור רבות של חזבאללה בכל רחבי לבנון לרבות רובע הדאחייה בביירות. המטרות שהותקפו כוללות מאות משגרי רקטות עם אלפי קני שיגור, מחסני תחמושת, מפקדות תת-קרקעיות ונשק אסטרטגי שכלל טילים ארוכי-טווח, טילי שיוט, טילים נגד ספינות, טילי קרקע-אוויר ועוד. בתקיפות הושמדו אלפי רקטות ונהרגו מאות מחבלי חזבאללה, והארגון ספג מכה קשה. בנוסף, מתחילת המלחמה ביצע צה"ל עשרות פשיטות קומנדו חשאיות בכפרים שליד הגבול על מנת לאסוף מודיעין, לסכל תשתיות טרור ולהכין את הקרקע לתמרון צבאי. ב-30 בספטמבר 2024 פתח צה"ל בהובלת פיקוד הצפון בתמרון קרקעי בלבנון במטרה להחזיר את התושבים לצפון בבטחה. ב-1 באוקטובר כוחות עוצבת האש התחילו בפלישה לכפר. כדי לעזור בלחימה, חיל האוויר תקף 100 מטרות של חזבאללה במרחבים הקרובים לכפר. באחד הבתים בכפר, צה"ל מצא מנהרה באורך 150 מטרים. המנהרה והבית הושמדו. ב-10 באוקטובר, בתקיפה של חיל האוויר במרחב חולא, נהרג מפקד מערך הנ"ט במרחב מיס אל-ג'בל, המחבל מוחמד עלי חמדאן, שהיה אחראי על מתווי נ"ט רבים לעבר יישובי הצפון, ובנוסף נהרג מפקד מרחב חולא שעזר לכוח רדואן בקרב. לאחר הקרב, צה"ל התחיל להפציץ חלקים גדולים מהכפר ולבנות שבילים ועמדות עבור הטנקים וכלי הרכב. נציג האו"ם מתח ביקורת על היקף ההרס למבנים בכפרים בדרום לבנון, וטען שזו "הגזמה צבאית". מלחמת "חרבות ברזל" (תמונת מצב נכון ל- 25 באוקטובר 2023, 13:00), באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור על שם אלוף מאיר עמית, ‏25 באוקטובר 2023 بن غفير: القوات الإسرائيلية تخوض حاليا قتالا في ظروف ليست سهلة في جنوب لبنان, Elnashra News (בערבית) IDF destroys over 100 Hezbollah terror targets in Lebanon, The Jerusalem Post, ‏October 1, 2024 כך נראית הפעילות בלבנון – ממצלמות הגוף של הלוחמים, באתר צה"ל, 1 באוקטובר 2024 זאב גור ארי, ‏חוסלו מהאוויר: מפקד מרחב חולא וראש מערך הנ”ט במיס אל ג’בל של חיזבאללה, באתר JDN‏, 10 באוקטובר 2024 "צה"ל שיטח שני כפרים תוך שבוע": תיעוד מהלוויין של הנזקים וההרס בדרום לבנון, באתר ynet, 10 באוקטובר 2024
צ'אטרה

צ'אטרה (בסנסקריט: छत्र, מילולית "מטרייה") הוא סמל המבשר טובות בהינדואיזם, ג'ייניזם ובודהיזם. על פי המיתולוגיה ההינדית, זהו הסמל של וארונה, שנחשב גם כהתגלמות של מלכות. "צ'אטרה" היא גם אל, יידאם (אנ') ואישתא-דוואטה (אנ'). במסורות דהרמיות שונות זה חלק ממדי השרד של הצ'קראווארטי (אנ'). מספר אלים מתוארים עם "צ'אטרה", כולל גנש (במיוחד בזמן גנש צ'טורתי (אנ')), רוונאטה (אנ'), סוריה, ווישנו (כאווטאר ומאנה (אנ') שלו). הצ'אטרה הוא אחד הסמלים של האשטה מאנגלה, מקבץ מקודש של שמונה סמלים מבשרי טובות, המופיע במספר דתות הודיות כמו הינדואיזם, ג'ייניזם ובודהיזם, למשל, במסורת דיגאמבארה (אנ') הג'יינית, ומסורת הווג'ריאנה הבודהיסטית. באיקונוגרפיה של מסורת הדהרמית, בטנגקות (אנ') של רפואה טיבטית מסורתית (אנ') ובדיאגרמות של איור ודה, ה"צ'אטרה"" מיוצגת באופן אחיד כסהאסרארה (אנ'). הצ'אטרה חולקת ערך סמלי דומה לבלדאצ'ין (אנ'), ראו את הציור המודרני של דמותו של וישוואקרמה (אנ'), האדריכל האלוהי של הוודות בגלריה להלן. בתרבות הבורמזית (אנ'), ההטי (אנ') נחשב כסמל מלכותי, ומכתיר גם פגודות בורמזיות. המטריה המלכותית בת תשע השכבות (אנ') היא חלק אחד מתוך מקבץ הסמלים המלכותי של תאילנד, ומופיעה בהקשר לתפקיד זה בלוגו של חברת האורז הסינגפורית "המטריה המלכותית" (Royal Umbrella). צ'אטרה המכתירה את וסודווה-קרישנה (אנ') על מטבע של אגאתוקלס מבקטריה (אנ'), בערך.180 לפני הספירה. פסל של בודהיסטווה מוכתר על ידי "צ'אטרה", אמנות מתורה (אנ') פסל מודרני של צ'נדרגופטה מאוריה מתחת לצ'אטרה תקריב של ה"הטי" של פגודת שוודאגון (אנ') המטריה המלכותית בת תשע השכבות (אנ') (נובאפדול מהאסווטאצ'אטרה) מחוברת לכס המלכות בתוך אולם בארמון הגדול, בנגקוק. רק מלך מוכתר יכול להשתמש במטריה עם תשעה מפלסים, עד אז הוא חייב להסתפק בשבעה בלבד. ראמה השביעי, מלך תאילנד חותם על חוקת תאילנד (אנ') באולם הכתר. "צ'אטרה" לבנה גדולה ליד נראית ליד כס המלכות. "ספטפאדול מהאסווטאצ'אטרה"(מטריה לבנה בת שבע שכבות) תלויה מעל כד האפר של הנסיכה בג'ארטאנה (אנ') מתאילנד בזמן שהכד מועבר ל"מרכבת הניצחון הגדולה", המטריה בת שבע השכבות מציינת את דרגתה כנסיכה מלכותית.. "נובאפדול מהאסווטאצ'אטרה" (המטריה המלכותית בת תשע השכבות) מעל מדורת שריפת גופתו של ראמה התשיעי, מלך תאילנד. צ'אטרות השמורות במשרד של מקדש טיג'ארה הג'ייני (אנ') בראג'סטאן סמל "צ'אטרה" מטריה עם שמונה מוטיבים מבשרי טובות, סביב המאה הראשונה - המאה השנייה לספירה. מוזיאון מתורה (אנ') מדיה וקבצים בנושא צ'אטרה בוויקישיתוף General Buddhist Symbols גם צ'אטראראטנה (סנסקריט: छत्ररत्न) "שמשיה מעוצבת/יקרה" אל המשמש מוקד למדיטציה ותרגול רוחני, שנאמר כי הוא ביטוי של הבודהה או של מוח שעבר הארה. מונח המשמש בהינדואיזם המציין את האל האהוב על המתפלל. תוארו של שליט אוניברסלי אידיאלי, בהיסטוריה ובדת של הודו. פסטיבל הינדי של יום ההולדת של גנש. אומנות ייחודית לטיבט של ציור ורקמה על משי או צ'אקרת הכתר נחשבת לצ'אקרה העיקרית השביעית במסורות היוגה. מתוארת כפרח לוטוס סגול עם 1,000 עלי כותרת בצבעים שונים. אלה מסודרים ב-20 שכבות, כל אחת עם כ-50 עלי כותרת. חופה מוצבת בדרך כלל מעל מזבח או כס מלכות. "Collections-Virtual Museum of Images and Sounds". vmis.in. American Institute of Indian Studies. Do you know about our rice? Osmund Bopearachchi, Emergence of Viṣṇu and Śiva Images in India: Numismatic and Sculptural Evidence, 2016.
הכוחות המזוינים של הונדורס

הכוחות המזוינים של הונדורס (בספרדית: Fuerzas Armadas de Honduras) הוא השם של הכוחות הצבאיים של רפובליקת הונדורס. תפקידם העיקריים הוא לשמור על ריבונות המדינה ולסייע במישור האזרחי והלאומי. הכוחות המזוינים כוללים כ-53,000 חיילים (ומספר דומה במילואים) בשלוש זרועות עיקריות: יבשה: זרוע היבשה מחולקת לחמש חטיבות מרחביות, עם כ-32,000 חיילים וציוד הכולל: כ-20 טנקים קלים, כ-600 רכבי שטח (חלקם משוריינים) כ-30 קני ארטילריה. אוויר - זרוע האוויר פועלת מארבע בסיסים הסמוכים לשדות תעופה אזרחיים לצד בסיסים נוספים, ובהם כ-16,000 חיילים המפעילים: כ-80 כלי טיס כולל כ-20 מטוסים חמושים וכ-10 מסוקים. צי - הצי כולל כ-5,000 חיילים שפועלים בכ-70 כלי שיט בעלי יכולות בט"ש וסיוע ליחידות הקרקע. הצי פועלם מארבע בסיסים והוא כולל גם את גדוד הנחתים ושתי יחידות אימונים והדרכה. מרבית הציוד הצבאי והאימונים מגיעים ממדינות המערב ובפרט מדינות כמו ארצות הברית וישראל. אבל בדומה למדינות רבות באזור חלק גדול מהציוד הכבד ישן ובאיכות ירודה. הצבא נוסד לראשונה בידי הנשיא הראשון המשמש גם כמפקד העליון של כוחות הצבא, וזאת בהתאם לסעיף 44 לחוקה שנקבע עם קבלת העצמאות. זה היה צבא קטן וראשוני שכלל בעיקר חמישה גדודים המחולקים בין מחוזות המדינה ומרכז אימון שהוקם בסיוע צרפתי. לאורך השנים מבנה הצבא השתנה משמעותית מספר פעמים, בין בטכנולוגיה ובין בגודלו, ואף היה לזמן מה בין הצבאות החזקים באמריקה המרכזית. הצבא היה מעורב במעט סכסוכים ומשימות מעבר לים, לצד מספר רב של הפיכות שהתרחשו במדינה.[דרוש מקור] מלחמת הכדורגל הונדורס Inicio | Secretaría de Defensa Nacional, sedena.gob.hn SEDENA | Secretaría de Defensa Nacional, sedena.gob.hn 2024 Honduras Military Strength, www.globalfirepower.com (באנגלית אמריקאית) ערך זה הוא קצרמר בנושא צבא ובנושא אמריקה המרכזית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תאופנס מביזנטיון

תאופנס מביזנטיון (ביוונית: Θεόφανης ὁ Βυζάντιος; פעל במאה ה-6) היה היסטוריון ביזנטי. הוא כתב, בעשרה ספרים, את תולדות האימפריה הרומית המזרחית במהלך המלחמת הפרסית תחת שלטון הקיסר הביזנטי יוסטינוס השני, החל מהשנה השנייה לשלטונו (567), שבה נשברה ההפוגה שעשה הקיסר יוסטיניאנוס הראשון עם המלך הסאסאני ח'וסרו הראשון, ועד לשנה האחרונה של המלחמה. היצירה לא שרדה, אבל פוטיוס (המאה ה-9) מספק תיאור של חיבורו של תאופנס, וחוזר על הצהרת המחבר שמלבד הוספה של ספרים נוספים לעשרה שהיוו את היצירה המקורית, הוא כתב חיבור נוסף על ההיסטוריה של יוסטיניאנוס. בין אמירותיו ההיסטוריות של תאופנס שנשמרו על ידי פוטיוס, נמצא הגילוי, בתקופת שלטונו של יוסטיניאנוס, של העובדה שהמשי היה תוצר של תולעת, שלא הייתה ידועה קודם לכן לאנשי האימפריה הרומית. הוא מספר כי פרסי מסוים, שהגיע מארץ הסרים (אנ'), הביא לקונסטנטינופוליס את "זרע" (כלומר את הביצים) של תולעת המשי, ו"זרעים" אלה בוקעים באביב, והתולעים ניזונות מעלי תות, הן טוות את המשי שלהם, ועוברות את שינוי הצורה שלהן. William Smith, ed., Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, 1870, p. 1082, Theophanes (2) פוטיוס, ביבליותקה, קודקס 64: תאופנס מביזנטיון, "היסטוריה". ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תאופנס מביזנטיון".
לוד (סרט תיעודי)

לוד (באנגלית: Lyd, בערבית: اللد) הוא סרט תיעודי משנת 2023 המציג את הנרטיב הפלסטיני על העיר לוד. התסריט נכתב על ידי רמי יונס, שרה אמה פרידלנד ואייס סלמאן, ובוים בידי יונס ופרידלנד. עם מפיקיו נמנה רוג'ר ווטרס. הסרט כולל קטעי אנימציה וקטעים תיעודיים על כיבוש לוד במלחמת העצמאות, ועל עתידה אלמלא כיבוש זה. יוצרי הסרט מתארים אותו כסרט על "עיר שפעם חיברה את פלסטין אל העולם, מה שהיא הייתה, מה שהיא עכשיו, ומה שהיא יכלה להיות". הסרט הוקרן בהקרנת בכורה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בעמאן, שנערך באוגוסט 2023, וזכה בו בפרס הסרט התיעודי הארוך הטוב ביותר. הסרט הוקרן בישראל לראשונה במועדון חד"ש בלוד ב-19 בספטמבר 2024. תיאטרון אלסראיא ביפו תכנן להקרין את הסרט בחודש אוקטובר, אך משטרת ישראל אסרה את הקרנתו, בנימוק שהסרט לא קיבל את אישור המועצה לביקורת סרטים ומחזות, כנדרש בפקודת סרטי הראינוע. פעולת המשטרה נעשתה בעקבות פנייה של שר התרבות, מיקי זוהר, למפכ"ל המשטרה, רב-ניצב דניאל לוי, שבה הביע חשש "שהקרנתו בישראל במציאות המורכבת בה אנו נמצאים, בתקופת המלחמה ובמצב הרגיש בו אזרחי ישראל נתונים, יהודים וערבים כאחד - בעיר מעורבת בה קיים דו קיום רגיש העלול להיסדק להביא להתססה וליצירת מתח בערים המעורבות". בנוסף פרסם השר זוהר הודעה שבה אמר: "זו בושה שהסרט המסית והשקרי 'לוד' שנכתב והופק על ידי פעילי החרם נגד ישראל יוקרן בשטחי המדינה. הסרט, המציג תמונת שקר הזויה אשר בה חיילי צה"ל ביצעו לכאורה טבח אכזרי, מציין את גירוש הפלסטינים מלוד ומציג תמונת שקרית שכביכול העיר לוד נחרבה בגלל מדינת ישראל — מוסיף להוציא את דיבת מדינת ישראל וחיילי צה"ל." "לוד", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Lyd(2023)| Official Trailer, קדימון באתר יוטיוב שגיא בן נון‏, המשטרה ביטלה הקרנת סרט פלסטיני ביפו, וזימנה את מנהל המקום לחקירה, באתר וואלה, 10 באוקטובר 2024 תאמר נפאר, קומיסר התרבות שלח מכתב, המשטרה התערבה, ועוד סרט על הסבל הפלסטיני מושתק, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2024 Silvi Vann-Wall, Lyd review: a must-see Palestinian documentary, Medium, August 5, 2024 יהלי (יעל) מרום, רוג'ר ווטרס מצטרף להפקת סרט חדש על ההיסטוריה של לוד, באתר "שיחה מקומית", 14 בדצמבר 2017 LYD Packs Theaters and Wins in Amman, LYD, ‏4 בספטמבר 2023 שיתוף בוואטסאפ, צנזור הסרט "לוד" הוא עוד מקרה שבו הממשלה מנסה להטיל מורא, באתר הארץ, 13 באוקטובר 2024 טליה בנון צור ויהושע (ג'וש) בריינר, בעקבות פניית השר מיקי זוהר: המשטרה אסרה על הקרנת הסרט "לוד", באתר הארץ, 10 באוקטובר 2024 הנידון: בחינת השלכות צפויות להקרנת הסרט לוד בתיאטרון אלסראיא ביפו, מכתבו של השר זוהר למפכ"ל לוי, 10 באוקטובר 2024
השריפה בג'באליה (2022)

ב-17 בנובמבר 2022 פרצה שרפה בבניין מגורים במחנה הפליטים ג'באליה שבצפון רצועת עזה כתוצאה ממנה נהרגו 21 אנשים. רובם ממשפחת אבו רעיה שחגגה את שובו של בן משפחה שחזר מחו"ל. כלי תקשורת בישראל דיווחו כי שבעה ילדים מתו בעוד שה-BBC דיווח על עשרה. ככל הנראה השרפה פרצה בשל כמויות גדולות של בנזין שאוחסנו בתוך הבניין כדי להפעיל גנרטור. הנרות הציתו את הבנזין, והדליקו את השרפה. נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס הכריז על יום אבל לאומי לכבוד הקורבנות. מזכ"ל אש"ף, חוסיין א-שייח', ביקש מישראל לפתוח את מעבר ארז, כדי לאפשר לפצועים פלסטינים להתפנות לטיפול בישראל. שר הביטחון בני גנץ אישר כי מתאם פעולות הממשלה בשטחים מבקש להעניק סיוע הומניטרי לנפגעי השרפה. תאונת הדרכים בצומת פצאל Muk, Jack; staff, T. O. I. "At least 21 people, including 7 children, killed in residential home fire in Gaza". The Times of Israel. נבדק ב-17 בנובמבר 2022. {{cite web}}: (עזרה) "21 Palestinians, including children, killed in massive Gaza fire". The Jerusalem Post. נבדק ב-17 בנובמבר 2022. {{cite web}}: (עזרה) "Gaza: At least 21 killed in Jabalia refugee camp fire". BBC News. 17 בנובמבר 2022. נבדק ב-17 בנובמבר 2022. {{cite news}}: (עזרה)
טארק עז א-דין

טארק עז א-דין (בערבית: طارق عزّ الدين) היה מחבל פלסטיני בארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, אשר ביצע את הפיגוע בשוק בחדרה במהלך האינתיפאדה השנייה. חוסל על ידי חיל האוויר הישראלי בסיכול ממוקד ברפיח ב-9 במאי 2023, במהלך שפתח את מבצע מגן וחץ. עז א-דין נולד בעיירה עראבה שבנפת ג'נין ב-14 בספטמבר 1974. הצטרף לארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בגיל צעיר והשתתף באינתיפאדה הראשונה ב-1987, במהלכה ונעצר מספר פעמים. עז א-דין היה מראשוני המחבלים שהשתתפו באינתיפאדה השנייה, והיה מחבל בולט בעימותים עם כוחות צה"ל במחנה הפליטים ג'נין ב-2002. באותה שנה נידון למאסר עולם באותה בגין תפקידו באחריות על הפיגוע בשוק בחדרה ב-2001. הוא נכלא בישראל עד ששוחרר בעסקת שליט ב-2011, ולאחר מכן הוגלה לרצועת עזה. הוא השלים את לימודיו באוניברסיטה בבתי הכלא, השלים תואר ראשון במדע המדינה ומאוחר יותר תואר שני. פיתח לוקמיה ב-2018, וקיבל טיפול לכך במצרים. כאשר החלים, חזר להיות דובר ארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. עז א-דין היה מחבל בולט בג'יהאד האסלאמי ביהודה ושומרון, והיה אחראי על פיגועי טרור של הארגון בגדה המערבית. פעולת הטרור האחרונה שהיה מעורב בה הייתה שיגור 100 רקטות בתחילת מאי 2023 לעבר שדרות, עוטף עזה ואשקלון לאחר מות מחבל הארגון ח'דר עדנאן. ב-9 במאי 2023 לפנות בוקר תקף חיל האוויר הישראלי את ביתו של עז א-דין בעיר רפיח בדרום רצועת עזה, והרג אותו יחד עם אשתו ושני ילדיו. יחד איתם חוסלו בתקיפות אחרות ברצועת עזה המחבלים הבכירים ח'ליל אל-בהיתני וג'יהאד ע'אנם. לאחר חיסול של שלושת הבכירים החל חדר המבצעים הפלסטיני המשותף בראשות הג'יהאד האסלאמי לשגר מטחי רקטות לעומק מדינת ישראל. גם ארגון הטרור החזית העממית לשחרור פלסטין נטל אחריות על ירי רקטות לעוטף עזה ואשדוד. ישראל יצאה למבצע מגן וחץ אשר נמשך עד ליל 13 במאי 2023 בו תקפה מאות יעדי טרור של הג'יהאד האסלאמי ברצועת עזה. מבצע מגן וחץ תייסיר אל-ג'עברי ח'אלד מנסור בהאא אבו אל-עטא ח'דר עדנאן אלישע בן קימון ועינב חלבי, יורש יד ימינו של מנהיג הג'יהאד, מזכיר המועצה הצבאית: אלה 3 הבכירים שחוסלו עם משפחותיהם, באתר ynet, 9 במאי 2023 לילך שובל, המפקד הבכיר שאחראי על ירי הרקטות לעוטף – ומתכנן הפיגועים ביו"ש: אלו המחוסלים בעזה, באתר ישראל היום, 9 במאי 2023
לשיר

האם התכוונתם ל... לשיר (סרט) – סרט מוזיקלי-קומי בהנפשה ממוחשבת של מ-2016 לשיר 2 – סרט קולנוע מוזיקלי-קומי בהנפשה ממוחשבת, מ-2021 לשיר (זיכיון) – זיכיון בידור אמריקאי של אילומיניישן הפקות
נונוסוס (היסטוריון)

נונוסוס (ביוונית: Νόννοσος) היה שליח שנשלח על ידי הקיסר הביזנטי יוסטיניאנוס הראשון לשליט קינדה (Kinda) שבמרכז ערב ולאחר מכן לאקסומים והימיארים בשנת 530 לספירה. נונוסוס כתב תיאור של שליחותו, שאבד כעת, אך נקרא וסוכם על ידי הפטריארך הביזנטי פוטיוס (המאה ה-9) ב"ביבליותקה" שלו. לדברי פוטיוס, התיאור הדגיש את אומץ ליבו של נונוסוס במצבים מסוכנים והכיל מידע על הדת והשפה של הערבים. נונוסוס נכנס לאתיופיה דרך עיר הנמל אדוליס (אנ') שבים האדום ונסע יבשתית לאקסום. הוא תיאר את אקסום כ"עיר גדולה מאוד" וכבירת אתיופיה. הוא כתב שראה עדר של 5000 פילים בסביבת אואה (Aua), בין אדוליס לאקסום. הוא גם מזכיר את המפגש עם פיגמים באיי פרסאן. אביו של נונוסוס, אברהם, היה שליח אל הערבים, ודודו, שנקרא גם הוא נונוסוס, נשלח במשלחת על ידי הקיסר אנסטסיוס הראשון. ה"כרונוגרפיה" של יואנס מלאלס (אמצע המאה ה-6) וה"כרונוגרפיה" של תאופאנס המודה (תחילת המאה ה-9) כוללות, מבלי לצטט את מקורם, תיאור מפורט שמקורו כנראה בתיאורו של נונוסוס על פגישתו עם השליט האקסומי. מלאלס מכנה אותו בשם אלסבואס (Elesboas) וקורא לו מלך ההודים, בעוד תאופאנס מכנה אותו בשם ארתאס (Arethas) ומזהה אותו כמלך האתיופים. לדברי מלאלס, השליח הביזנטי ביצע פרוסקינסיס (אנ') (השתחוות) והתקבל בחום על ידי המלך, שהועלה על פלטפורמה מוזהבת מרהיבה על גבי ארבעה פילים שחוברו יחדיו. השליט האקסומי, להוט ליחסים טובים עם יוסטיניאנוס, נישק את החותם הקיסרי על המכתב שהציג נונוסוס, והסכים לצאת למלחמה נגד הפרסים בעבור יוסטיניאנוס. אולם בפועל, שליחותו של נונוסוס לא הצליחה לייצר שום תרומה צבאית משמעותית מצד האקסומים. Sergei Mariev, “Nonnosos”, Encyclopedia of the Medieval Chronicle, R.G. Dunphy ed., Brill, Leiden and Boston 2010, p. 2 פוטיוס, ביבליותקה, קודקס 3: נונוסוס, "היסטוריה" (גם כאן). יואנס מלאלס, כרונוגרפיה, ספר 18, 457. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "נונוסוס (היסטוריון)".
אילובטר

אילובטר (Illuvatar) הוא שמו של האל בלגנדריום של ג'ון רונלד רעואל טולקין (שר הטבעות, סילמריליון ועוד). מקור השם בשפת בני הלילית הקדומה, קווניה (Quenya). ופירוש השם הוא "אבי הכל". לאילובטר קיים כינוי נוסף, ארו (Eru), ופשר השם הוא "האחד". כינוי זה נפוץ בשימוש יותר מהשם אילובטר, שכן "אילובטר" נחשב לכינוי קדוש, ואילו הכינוי "ארו" רלוונטי לשימוש יומיומי. על פי המיתולוגיה הטולקינית יצר האל בתחילה את האיינור ("הקדושים"). ההמשך מתואר באנלוגיה מוזיקלית: האיינור יוצרים את "המנגינה הגדולה". בין האיינור היה גם השטן מלקור, והוא שירבב לנגינה נושאים משלו שגרמו לדיסהרמוניה. האל השיב לדיסהרמוניה בשני נושאים מוזיקליים, שהתממשו מאוחר יותר כבני האל: בני לילית ובני אדם. לאחר המנגינה הגדולה ברא האל את העולם כתבנית ריקה, וחלק מהאיינור נקראו להשתכן בו ולהגשים בו את המנגינה הגדולה. אלו, במיתולוגיה הטולקינית, הארכי-מלאכים, הולאר, והמלאכים נמוכי הדרגה, המיאר. בנוסף חדרו לעולם השטן מלקור ואותם איינור שנהרו אחריו. לאחר בריאת העולם תפקיד האל במיתולוגיה מצטמצם לדמות רקע. מיוחסות לו התערבויות ברורות ספורות: הוא מפיח רוח חיים בגמדים, מחריב את נומנור לבקשת הוולאר, ומחזיר את גאנדאלף (המיא אולורין) לחיים. בחיבור התאולוגי האתראבת נרמז שבעתיד האל יתגשם כדמות בעולם הממשי. אילובטר באנציקלופדיה של ארדה
נתן סגן כהן

נתן סגן כהן הוא שחקן ישראלי. כהן נולד בדרום אפריקה ובגיל 10 עלה לישראל. בשנת 1991 הופיע בסרטים האמריקאים "אריות הים", "כוח דלתא 3: משחק ההריגה" בתפקיד אנדריי, "שעתם היפה ביותר" בתפקיד פרנקלין. בשנת 1993 שיחק בסרט האמריקאי "המטבע השביעי" בתור חייל. בשנת 1996 שיחק בתפקיד ראשי בסרט "קיצור תולדות האוהבים" גילם את רמי. בשנת 1997 התארח בסדרת הטלוויזיה "כחול עמוק" שיחק את עמס. בשנת 1998 השתתף בסרט "סופר בוי" בכיכובו של תום אבני גילם את אבא של תום. בשנת 2000 גילם את יוסי בסדרת הטלוויזיה "היעלמות". בשנת 2001 שיחק את אהרל'ה בסרט הטלוויזיה "זנב של עפיפון". בשנת 2002 הופיע בסדרת הטלוויזיה "כנפיים" ששודרה בערוץ הראשון שיחק את כרמלי. בשנת 2005 הופיע בסרט "יום הולדת" בתפקיד אבא. בשנת 2006 שיחק בסרט "אדמה משוגעת" גילם את אבי. בשנת 2013 קריין בסרט "ביטר למון". בשנת 2017 השתתף בסרט "לא בבית ספרנו" בתפקיד יצחק. באותה השנה גם שיחק בסרט "אף ילד לא נשאר מאחור". בשנת 2020 גילם את דמותו של פרופסור פורת בסדרת הדרמה של HOT "נורמלי". באותה השנה גם הופיעה בסדרת הדרמה של רשת 13 "בלקספייס". כהן הלחין עם אהוד מנור וליבי מנור-ראובני את השירים בהצגה "העכבר שלא רצה להיות עכבר". נתן סגן כהן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית נתן סגן כהן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) נתן סגן כהן, במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי" נתן סגן כהן, באתר ספר הקולנוע הישראלי נתן סגן כהן, רודיקה אלקלעי סוכנות שחקנים נתן סגן כהן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית נתן סגן כהן, במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי" נתן סגן כהן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) נתן סגן כהן, באתר ספר הקולנוע הישראלי
הכי רעשנים בבית הרדוף

הכי רעשנים בבית הרדוף (באנגלית: A Really Haunted Loud House) הוא סרט ליל כל הקדושים טלוויזיוני אמריקאי בלייב אקשן, שבוים על ידי ג'ונתן ג'אדג' על פי תסריט מאת טוני גאמה-לובו ורבקה מאי. הסרט מבוסס על הסדרה "הכי רעשנים" שמשמת כעיבוד לייב אקשן לסדרת ההנפשה של ניקלודיאון, "הרעשנים". הסרט שודר לראשונה בארצות הברית בערוץ ניקלודיאון ובשירות הזרמת המדיה פרמאונט+ ב-28 בספטמבר 2023. בישראל הסרט שודר לראשונה ב-10 באוקטובר 2024 בדיבוב העברי בערוץ ניקלודיאון. לינקולן וקלייד צריכים לבחור אם לשבור את שיא איסוף הממתקים שלהם, להשתתף במופע האימה השנתי של משפחת רעש, או להגיע למסיבת ליל כל הקדושים אצל זנדר, הילד המגניב החדש מהחטיבה, מה הם יבחרו? ערך מורחב – הרעשנים#דמויות בימוי הדיבוב והפקתו נעשו על ידי שחר קדוש וענת ניב. הסרט הוכרז לראשונה ב-4 באפריל 2023, ביחד עם עליית העונה השנייה של "הכי רעשנים" ועליית הסרט של "הקאסה-גרנדה", ומאוחר יותר הוכרז מי ישחק בסרט. ההפקה של הסרט התחילה ב-11 באפריל 2023 באלבקרקי, ניו מקסיקו. במקור הסרט היה אמור לצאת רק ב-6 באוקטובר 2023 בערוץ ניקלודיאון ובשירות הזרמת המדיה פרמאונט+, אך הקדימו את זה ל-28 בספטמבר 2023. הסרט מתרחש בין עונה 1 לעונה 2 של "הכי רעשנים". בסרט צפו 52,800 אנשים בגילאי 18–49, ובסך הכול הוא נצפה על ידי 131,000 צופים בשידור המקורי. הכי רעשנים "הכי רעשנים בבית הרדוף", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הכי רעשנים בבית הרדוף", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
רנה לי (דיפלומטית)

רנה לי היא שגרירת סינגפור לענייני אוקיינוסים ודיני הים, שליחה מיוחדת של שר החוץ הסינגפורי, ושגרירה לענייני משפט בין-לאומי. היא מכהנת כמנכ"לית משרד הקניין הרוחני של סינגפור (IPOS) מאז 2020, לאחר שהחליפה בתפקיד את דארן טאנג. רנה לי נכללה ברשימת 100 האנשים המשפיעים ביותר של מגזין טיים לשנת 2024 בקטגוריית "מנהיגים", בזכות תפקידה המרכזי בניהול המוצלח של המשא ומתן שהוביל להסכם הבינלאומי הראשון תחת חוק הים, המכונה גם אמנת הים הפתוח (אנ'). רנה לי סיימה תואר שני במשפטים באוניברסיטה הלאומית של סינגפור בשנת 1998. היא הצטרפה למשרד ההגנה הסינגפורי בשנת 1992 והחלה לעסוק במשפט בינלאומי. בשנת 1993 התקבלה ללשכת עורכי הדין הסינגפורית, ובשנת 2008 הצטרפה ללשכת התובע הכללי של סינגפור. במהלך הקריירה שלה, שימשה כחברת הוועדה המשפטית והטכנית של רשות קרקעית הים הבינלאומית (ISA), ושימשה כיועצת בכירה במשרד הדיפלומטי של סינגפור בהאג, הולנד. בשנת 2020 מונתה לתפקיד מנכ"לית משרד הקניין הרוחני של סינגפור. בשנת 2018, לי נבחרה לנשיאת הוועידה הבין-ממשלתית של האו"ם לדיונים על אמנת הים הפתוח, הידועה גם כ-BBNJ‏ (Biodiversity Beyond National Jurisdiction). הדיונים על האמנה החלו בשנת 2004, ולאחר שנים רבות של שיחות רשמיות, נפתחו משאים ומתנים אינטנסיביים בנוגע לאזורים הימיים הנמצאים מחוץ לתחום השיפוט של מדינות. האזורים האלו, שמכסים כמעט מחצית משטח כדור הארץ, מתחילים מחוץ למים הכלכליים הבלעדיים של המדינות, עד 200 מיילים ימיים מהחופים שלהן. המשא ומתן על אמנת הים הפתוח היה ממושך ומורכב, אך הסתיים בהצלחה. בעקבות הדיפלומטיה שהובילה לי, נכללה ברשימת האנשים המשפיעים של מגזין טיים לשנת 2024. האמנה נחשבת לצעד חשוב בשימור 30% מהאדמה והים בעולם עד לשנת 2030, יעד שנקבע כחלק מיוזמת "30 על 30" (אנ') בדצמבר 2023. במהלך יוני 2023, האמנה התקבלה פה אחד על ידי כלל המדינות החברות באומות המאוחדות. כעת נדרש שהאמנה תיחתם ותאושרר על ידי המדינות החברות. כאשר 60 מדינות יאשררו את האמנה, היא תהפוך למחייבת משפטית, ותהווה ציון דרך בשמירה על המגוון הביולוגי הימי מחוץ לשטחי השיפוט המדינתיים. מדיה וקבצים בנושא רנה לי בוויקישיתוף Rena Lee – Bio, Sustainable Development Goals (SDGs) Sylvia Earle, Rena Lee: The 100 Most Influential People of 2024, TIME, ‏April 17, 2024 Our alumna and Ambassador for International Law, Rena Lee, joins Time magazine’s list of Top 100 Most Influential People, NUS – National University of Singapore – Law, ‏April 24, 2024