laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טקס פרסי אוסקר ה-87

טקס פרסי אוסקר ה-87 (באנגלית: 87th Academy Awards) להענקת פרסי האוסקר של האקדמיה האמריקאית לקולנוע למיטב סרטי הקולנוע והטלוויזיה של שנת 2014 נערך בתיאטרון דולבי שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ב-22 בפברואר 2015. השחקן ניל פטריק האריס הנחה את הטקס בפעם הראשונה. מספר המועמדויות הרב ביותר, היה של "מלון גרנד בודפשט" ו-"בירדמן" (עם 9 מועמדויות). המועמדויות לטקס פרסי אוסקר ה-87 הוכרזו ב-15 בינואר 2015 בתיאטרון סמואל גולדווין בבוורלי הילס. הסרטים עם מירב המועמדויות היו "בירדמן" ו"מלון גרנד בודפשט", עם 9 מועמדויות. בטקס "בירדמן" ו"מלון גרנד בודפשט" זכו ב-4 פרסים. טקס פרסי גלובוס הזהב ה-72 מדיה וקבצים בנושא טקס פרסי אוסקר ה-87 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טקס פרסי אוסקר ה-87 טקס פרסי אוסקר ה-87, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
מיתווים

מיתווים הוא מכון מחקר ומדיניות ישראלי. המכון מתמקד בקידום הדיפלומטיה ויחסי החוץ כמרכיבים מובילים בחשיבה האסטרטגית הישראלית. לפי אתר המכון הוא פועל לקידום שייכותה האזורית של ישראל וקידום שלום בין ישראל לפלסטינים על בסיס עקרון שתי המדינות. כל זאת באמצעות מדיניות חוץ התומכת בשלום, תוך התחשבות רבה יותר בדעת הקהילה הבינלאומית. המכון ממומן על ידי הקרן לישראל חדשה וקרן פרידריך אברט הגרמנית. מיתווים היא עמותה, מלכ"ר, שהוקם ב-2011 ופעילותו מתבטאת בהעלאת רעיונות לסדר היום, בתכנון מדיניות ובתמיכה בתהליכי יישום. בראש המכון עומד דוקטור נמרוד גורן ובוועד המנהל חבר פרופסור אלי פודה. מיתווים, בשיתוף קרן פרידריך אברט, הוציא לאור ב-2013 את הספר "ישראל והאביב הערבי: הזדמנויות בשינוי", בעריכתם של נמרוד גורן וג'ניה יודקביץ' ב-2020 בדירוג שנערך באוניברסיטת פנסילבניה לאחד מ-20 מכוני המחקר האזרחיים בשיטות מחקר חדשניות. ב-2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, קידם קבוצת חשיבה לקידום מדיניות. מסקנות הקבוצה היו החשיבות בקביעת יעדים מדיניים למלחמה, על בסיס חזון ״שתי המדינות״. לפי פרסום של הקול היהודי במסמכי סיכום של הקבוצה הוצגה הקמה של מדינת פלסטינית בתור אינטרס ביטחוני. המסמך כלל התייחסות לזירה הבינלאומית, ושימוש במנהיגי העולם בהם ג׳ו ביידן להפעלת לחץ על ממשלת ישראל. המסמך הציב את ״מפעל ההתנחלויות״ בתור אינטרס ביטחוני שלילי של מדינת ישראל, ואת הרשות הפלסטינית בתור אינטרס ביטחוני חיובי. אחת לתקופה עורך מכון מיתווים סקר דעת קהל בקרב האוכלוסייה בישראל בנושאים של מדיניות חוץ. מיתווים - המכון הישראלי למדיניות-חוץ אזורית הבלוג של מכון מיתווים, באתר הארץ סיכום הפעילות של מיתווים בשנת 2014(הקישור אינו פעיל) סיכום הפעילות של מיתווים בשנת 2015(הקישור אינו פעיל) "ישראל והאביב הערבי: הזדמנויות בשינוי", בעריכתם של נמרוד גורן וג'ניה יודקביץ'(הקישור אינו פעיל) מיתווים, באתר "גיידסטאר ישראל" James G. McGann, 2020 Global Go To Think Tank Index Report, 2021-01-28 חשיפה: תוכניות הקרן החדשה להקמת מדינה פלסטינית
בלקסטון

בלקסטון או בלאקסטון (אנגלית: Blackstone) הוא שם משפחה שפירושו אבן שחורה. האם התכוונתם ל... ויליאם בלקסטון – משפטן אנגלי ויליאם יוג'ין בלקסטון – כומר אוונגליסט אמריקאי וציוני נוצרי עצומת בלקסטון – עצומה הקוראת להשבת ארץ ישראל לעם היהודי
Syslog

Syslog הוא תקן מבוסס UDP לקובץ לוג של מסרים אלקטרוניים. המערכת מאפשרת הפרדה בין התוכנה שמייצרת את המסרים לבין תוכנה שמאחסנת, מנתחת ומדווחת עליהם. Syslog הוא תקן מוביל בתחום ניהול מערכות מחשוב, וכן בניטור ואבטחת מידע במערכות מחשוב. בנוסף משמש כלי המסייע בניתוח מערכות וניפוי שגיאות. התקן נתמך על ידי מגוון מכשירים כגון מדפסות, נתבים ומקלטים מפלטפורמות שונות. כתוצאה מכך שימוש נפוץ של Syslog הוא לאינטגרציה של ארכיונים ממערכות שונות אל מאגר מידע מרכזי אחד. מימושים של Syslog קיימים בכל מערכות ההפעלה המרכזיות. אסדרה של תוכנה, כגון SOX,‏ PCI DSS ו-HIPAA, דורשת מימושים של איסוף וארכוב מידע אשר Syslog מסייע בעמידה בתקניהם המחמירים, ובשל כך הפופולריות שלו גבוהה בקרב מערכות יקרות, מורכבות ורגישות כגון בבנקים, בתי חולים, מערכות ממשלתיות וצבאיות וכיוצא בזה. בשנת 2009 החליטה אגודת IEEE להפוך את Syslog לתקן - RFC 5424. לכל הודעה מאורכבת יש קוד מערכת המעיד על תוכנת המקור שייצרה את ההודעה, מבין האפשרויות הבאות: אחת מהאפשרויות: Emergency Alert Critical Error Warning Notice Info Debug אתר האינטרנט הרשמי של Syslog
פינדרוס

האם התכוונתם ל... פינדארוס (Πίνδαρος; נקרא גם "פינדאר"; 522–443 לפנה"ס) – משורר יווני, מיוצריה של השירה הלירית ביוון העתיקה יצחק פִּינְדְרוּס (יליד 1971) – חבר הכנסת מטעם מפלגת יהדות התורה, בעבר ראש עיריית ביתר עילית וסגן ראש עיריית ירושלים פיידרוס (דיאלוג אפלטוני) (נכתב גם "פידרוס")
היחידה לניהול משברים

היחידה לניהול משברים היא יחידת צה"ל האחראית על ניהול משא ומתן מול מחבלים וגם נותנת ייעוץ באירועי משבר. היחידה נוסדה ב-1980 לאחר סדרה של פיגועי מיקוח (בין היתר הפיגוע במשגב עם). בשם יחידת משא ומתן מטכ"לית. היחידה הוקמה על ידי ראש ענף לוט"ר, רן בג, כגוף שייעודו לנהל משא ומתן במקרים של חטיפה ושחרור בני ערובה. בין המשרתים בצוות ניתן למנות את הפרופסור אריאל מררי ואת איתי שטרום. עם השנים היחידה החלה להתמחות בניהול משברים וכיום פועלת במגוון רחב של אירועים בהם נדרשת השפעה על הצד השני במטרה להביא לפתרון משבר באמצעות שיח בלבד. המצור על כנסיית המולד, ב-2 באפריל 2002 התבצרו כ-50 חמושים פלסטינים עם רובי סער ומטעני חבלה שלקחו כבני ערובה את הכמרים במקום וכמאתיים אזרחים נוספים. ב-9 במאי, לאחר משא ומתן שניהלה היחידה, הוסכם כי המבוקשים החמושים יועברו לקפריסין או לעזה בתמורה לשחרור בני הערובה.. היחידה ניהלה משא ומתן לשחרור נהג מונית אליהו גוראל שנחטף ביולי 2003 והוחזק בביתוניא. ב-2005 לפני תוכנית ההתנתקות, ייעצו אנשי היחידה שכל החיילים המפנים ילבשו וסטים כחולים. זה נעשה בעצת הפסיכולוגים כדי להרגיע את הרוחות וכדי לא ליצור אנטגוניזם לצה"ל שהוא צבא העם. כמו כן, במשא ומתן מול אריה יצחקי, היחידה השיגה פינוי מרצון של מתחם "הרשות היהודית העצמאית בחבל עזה". היחידה מורכבת מיותר ממאה אנשי מילואים. בין החיילים ישנם פסיכולוגים, סוציולוגים, מזרחנים, חוקרי טרור, מגשרים ומומחי משא ומתן. חלק ניכר הם יוצאי סיירת מטכ"ל ויחידות מודיעין אחרות. לכל אירוע שהם נדרשים להתמודד איתו, מורכב צוות רב-תחומי שכולל מספר בעלי תפקידים רלוונטיים. ניהול משברים צוות משא ומתן משטרתי עילי זוזובסקי, "רואים ובלתי נראים", עיתון במחנה, גיליון 49 (3304), 11 בדצמבר 2014 זמן אמת עונה 6 | פרק 7 - המצור על הכנסייה, חלק א, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 49:04) עמוס הראל ויהונתן ליס, "עברו עלי ארבעה ימים קשים", 16 ביולי 2003, אתר וואלה לדברי סא"ל (מיל') ל', "רואים ובלתי נראים", עיתון במחנה, גיליון 49 (3304), 11 בדצמבר 2014
אמירה אורון

אמירה אורון (נולדה ב-1967) היא דיפלומטית ישראלית המכהנת כשגרירת ישראל במצרים מאז 2020. אורון היא מזרחנית בהשכלתה ודוברת ערבית. היא בוגרת בית הספר התיכון על שם מיי בויאר שבירושלים. החלה לעבוד במשרד החוץ בשנת 1991 במספר תפקידים לרבות בסגל שגרירות ישראל במצרים, כסגנית דובר המשרד, סגנית הקונסול הכלכלי (אחראית על תרבות ואקדמיה) בקונסוליה הישראלית בשיקגו, כמנהלת המחלקה לתקשורת בעולם הערבי וכמנהלת מחלקת מצרים באגף מזרח תיכון במשרד החוץ. לאחר המשט לעזה הורידה טורקיה את דרג היחסים בינה לבין ישראל מרמת שגריר לרמת ממונה על השגרירות. לאחר סיום תפקודו של הדיפלומט יוסף לוי ספרי ששימש בתפקיד זה מאז 2012, הוצבה אורון כממונה זמנית על שגרירות ישראל באנקרה בין ינואר 2015 עד למינויו של איתן נאה כשגריר בדצמבר 2016. ב-22 בנובמבר 2016 פורסם על בדיקת תלונה לפיה אורון קראה להפלת ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו באמצעים משפטיים. בחינה של משרד החוץ העלתה שדברים אלו לא נאמרו על ידה, והתלונה נסגרה. ב-29 באוקטובר 2018 בחרה בה ועדת המינויים של משרד החוץ לתפקיד שגרירת ישראל במצרים, והיא האישה הראשונה בתפקיד זה. אך ראש הממשלה ושר החוץ בנימין נתניהו לא הביא את שמה לאישור הממשלה, ואף שקל את מינויו של איוב קרא לתפקיד זה. את מקומה תפס ממלא מקום.[דרושה הבהרה] ביוני 2020, החליט שר החוץ גבי אשכנזי להביא לממשלה את ההצעה לאישור מינויה כשגרירה במצרים בתיאום עם ראש הממשלה בנימין נתניהו והממשלה אישרה את המינוי. ב-23 בספטמבר 2020 הגישה אורון את כתב האמנה כשגרירת ישראל במצרים לנשיא מצרים עבד אל-פתאח א-סיסי בטקס שהתקיים בארמון הנשיאות בקהיר. מדיה וקבצים בנושא אמירה אורון בוויקישיתוף איתמר אייכנר, משבר? ישראל מינתה ממונה על השגרירות באנקרה, באתר ynet, 18 בינואר 2015 'ישראל נכשלה במלחמת ההסברה', באתר ערוץ 7, ‏10 ביולי 2007 יהודה גולן, דיפלומטיה לא שקטה, באתר mnews, ‏18 במרץ 2014 דיפלומטית אומרת את אשר על ליבה לסגן שר האוצר, באתר יו טיוב, 16 במרץ 2016 אמירה אורון הממונה על שגרירות ישראל - ראיון עם אסתי פרז 29 ביוני 2016 איתמר אייכנר, אמירה אורון מונתה לשגרירת ישראל במצרים, באתר ynet, 30 באוקטובר 2018 סמדר פרי, "השלום עם האמירויות חשוב, אבל השלום עם מצרים הרבה־הרבה יותר", באתר "ידיעות אחרונות", 26 במרץ 2021 שגרירת ישראל במצרים אמירה אורון: בכירי חמאס הם היום אורחים בכל תוכניות הטלויזיה במצרים. זה לא היה ככה, הפודקסט של שלומי אלדר, באתר All•in ברק רביד, משרד החוץ בודק תלונה לפיה הממונה על שגרירות ישראל בטורקיה קראה להפלת נתניהו, באתר הארץ, 22 בנובמבר 2016 המפקח הכללי על שירות החוץ איתמר אייכנר, אחרי שנה וחצי: הממשלה תאשר את מינוי השגרירה במצרים, באתר ynet, 2 ביוני 2020 דניאל סיריוטי, אריאל כהנא, לצלילי "התקווה" שגרירת ישראל במצרים הגישה את כתב האמנה לנשיא מצרים, באתר ישראל היום, 23 בספטמבר 2020.
בית המדרש לרבנים בווינה

בית המדרש לרבנים בווינה (בגרמנית: Israelitisch-Theologische Lehranstalt תרגום: בית האולפנה הישראלי התאולוגי), היה מוסד להכשרת רבנים וללימוד מדעי הפילוסופיה שהתקיים בווינה אוסטריה, מיום ייסודו ב-15 באוקטובר 1893, ועד לפברואר 1938 עת פלשו הכוחות הנאצים לווינה, והרסו את המוסד.   הרקטור של המוסד היה הרב ד"ר אדולף שוורץ, שהתווה את דרכו האקדמית של המוסד.   ב-27 במאי 1785, הרחיב יוזף השני, קיסר אוסטריה, את כתב הסובלנות שהשווה את זכויות היהודים וחובותיהם, לאלו של שאר האוכלוסייה, גם לתחומי ממלכת גליציה. לאור זאת, החלה עולה לדיון שאלת השכלתם של הרבנים מורי העם ומחנכיו. במסגרת דיונים אלו הוצע בשנת 1786 לפתוח בית ספר לפילוסופיה לרבנים. בשנת 1792, הועלו במקביל, שתי הצעות להקמת בתי מדרש לרבנים, האחת בפראג, והשנייה בלבוב. הצעות אלו לא הבשילו לכדי תוכניות מעשיות, אך גם לא ירדו מסדר יומה של הממשלה המרכזית. מייסד וראש ועד הוועד הראשון היה וילהלם ריטר פון גוטמן. ISRAELITISCH-THEOLOGISCHE LEHRANSTALT - Jewish Encyclopedia
הליגה הארצית

האם התכוונתם ל... הליגה הארצית בכדורגל – לשעבר הליגה השלישית בישראל בכדורגל (בוטלה) הליגה הארצית בכדורסל – הליגה השלישית בישראל בכדורסל הליגה הארצית בכדוריד
אדולף שוורץ (רב)

אדולף אריה שוורץ (בגרמנית: Adolf Arye Schwarz; ‏15 ביולי 1846, אדאסטוול, פאפה הונגריה – 13 בפברואר 1931, וינה אוסטריה) היה רב, מלומד, סופר ופובליציסט, כיהן כראש בית המדרש לרבנים בווינה. משנת 1875 שימש כרבה של העיר קרלסרוהה. שוורץ נולד בשנת 1846 לרב יעקב שוורץ שהיה רבה של אדאסטבל, ואצלו למד את לימודיו היסודיים. בהגיעו לגיל 13, פנה ללמוד לימודי תיכון, בעיר הסמוכה פאפה. המשיך ללימודי פילוסופיה באוניברסיטת וינה, ולאחר מכן פנה ללימודי תאולוגיה ורבנות בבית המדרש לרבנים בברסלאו. בנו היה ארתור זכריה שוורץ. אריה שורץ (1846-1931), דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מארס אקספרס

מארס אקספרס היא גשושית של סוכנות החלל האירופית וסוכנות החלל האיטלקית. הגשושית שוגרה ב-2 ביוני 2003 מהקוסמודרום בבייקונור שבקזחסטן באמצעות משגר סויוז-פרגאט, והחלה במסעה לעבר מאדים. השימוש במילה "אקספרס" במשימה זו מתייחס במקור לפרק הזמן הקצר יחסית של מסעה, שבוצע בעת שכדור הארץ ומאדים היו להערכת אסטרונומים במרחק הקצר ביותר ב-60 אלף השנים האחרונות, אולם הוא גם מתאר היטב את המהירות והיעילות שבה תוכננה ונבנתה הגשושית. הגשושית נשאה בתוכה גם רכב נחיתה, "ביגל 2", שתוכנן לחפש סימני ביולוגיה ולמחקרי גאוכימיה. המדענים ששיגרו אותה קיוו שיוכלו לשפוך אור על השאלה האם היו אי פעם תנאים לחיים על מאדים ואולי ישנם כאלה גם היום. רבים מהמכשירים על המקפת, לרבות מצלמה וכמה ספקטרומטרים הם העתקים של אלו שאבדו בשיגור הכושל של משימת "מארס 96" הרוסית (כאשר מדינות אירופה פיתחו ומימנו את השיגור הכושל). התכנון הבסיסי של "מארס אקספרס" מבוסס על הגשושית רוזטה שעל פיתוחה הוצא סכום כסף רב. בתכנון נעשה שימוש חוזר נוסף בגשושית ונוס אקספרס. הדבר נעשה בעיקר כדי לקצר את זמן הפיתוח ואת העלויות ולהגביר את האמינות. הגשושית הגיעה למאדים ונכנסה למסלול סביבו ב-25 בדצמבר 2003, ו"ביגל 2" נכנסה לאטמוספירה של מאדים באותו היום. לאחר ניסיונות חוזרים ונשנים ליצור קשר עם הנחתת היא הוכרזה כאבודה ב-6 בפברואר 2004. כ-11 שנים אחר כך, בינואר 2015, אותרה הנחתת כשהיא שלמה ופרוסה בצילום של המקפת MRO. בינתיים החלה המקפת מארס אקספרס בשלב המדעי שלה שכלל שנתיים של מחקר מקיף של מאדים. בשנת 2005 דיווחה סוכנות החלל האירופית כי מכשיר בשם אומגה (ספקטרומטר מיפוי בתחום האור הנראה והאינפרה-אדום) גילה נוכחות של זרחנים הידרטיים, סיליקטים ומבחר מינרלים יוצרי סלעים. ספקטרומטר אחר - מדגם ספקטרומטר פוריה גילה מתאן באטמוספירה המגיע מאזור ליד קו המשווה המכיל קרח תת-קרקעי, גילוי חשוב במיוחד המעיד על פעילות געשית או אולי אף על קיומם של מיקרו-אורגניזמים מתחת לפני השטח. ב-4 במאי 2005 פרשה מארס אקספרס את הראשונה מבין שתי אנטנות המכ"ם שלה, באורך 20 מטרים, עבור ניסוי בשם מארסיס (Mars Advanced Radar for Subsurface and Ionosphere Sounding). האנטנה הראשונה לא הצליחה להתייצב במקום המיועד לה ואולם חשיפה לשמש במשך כמה דקות ב-10 במאי איפשרה תיקון התקלה. האנטנה השנייה הותקנה בהצלחה ב-14 ביוני. שתי האנטנות נדרשו כדי ליצור אנטנה דו-קוטבית באורך 40 מטרים. המכ"ם היה אמור להיפרש עוד באפריל 2004, אולם המהנדסים חששו כי הפרישה הזו תפגע בגשושית. המכ"ם החל לפעול מעשית במהלך יולי 2005. בסוף אוקטובר 2005 הודיעה סוכנות החלל האירופית כי מארס אקספרס גילתה באמצעות המכ"ם החדש מאגרי מים תת-קרקעיים. לפי התכנון המקורי, הייתה מארס אקספרס אמורה להפסיק את פעילותה בסוף דצמבר 2005, אולם הוחלט להמשיך בהפעלתה כל עוד מכשיריה עובדים. ב-2018 היו לה מספר תגליות חשובות. מארס אקספרס פעלה לפחות עד 31 בדצמבר 2022. ב-2010 עברה מארס אקספרס סמוך מאוד לירח פובוס וגילתה כי מבנהו ספוגי, עובדה המסבירה את משקלו הסגולי הנמוך. תוכנית דיסקברי מדיה וקבצים בנושא מארס אקספרס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מארס אקספרס (באנגלית) ידען משימת מארס אקספרס, באתר "הידען" מארס אקספרס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ציפרופלוקסצין

ציפרופלוקסצין (באנגלית: Ciprofloxacin) היא אנטיביוטיקה רחבת טווח ממשפחת הקווינולונים שנמצאת בשימוש נגד מספר זיהומים חיידקיים. טווח הפעילות שלה כולל את רוב הזנים של חיידקים פתוגניים האחראים לזיהומים במערכת הנשימה, מערכת השתן, מערכת העיכול, זיהומים בטניים, וכן אלח דם, בהם חיידקים גראם-חיוביים וגראם-שליליים. ציפרופלוקסצין משמשת לבדה או בשילוב עם תרופות אנטי-בקטריאליות אחרות לטיפול של זיהומים בהם הפתוגן לא זוהה, בהם זיהומים בדרכי השתן וזיהומי בטן. זאת בנוסף לשימושה עבור זיהומים הנגרמים בידי פתוגנים ספציפיים הידועים כרגישים לה. ציפרופלוקסצין נכנסה לשימוש קליני בשנות ה-80 המאוחרות, וכיום היא הנפוצה ביותר מהדור השני של משפחת הקווינולונים. עם זאת, לתרופה יש תופעות לוואי לא צפויות ואף מסוכנות כמו דלקת גידים, נזק עצבי ואף מקרה מתועד אחד של חוסר שינה קטלני. מסיבה זאת היא אינה מועדפת כיום כטיפול אנטיביוטי. הערך "ציפרופלוקסצין", באתר "ויקיתרופות" הערך "ציפרופלוקסצין", באתר ויקירפואה מדיה וקבצים בנושא ציפרופלוקסצין בוויקישיתוף Kelli Miller, Some Antibiotics Linked to Serious Nerve Damage, WebMD (באנגלית) Ciprofloxacin: MedlinePlus Drug Information, medlineplus.gov (באנגלית) Popular antibiotic ciprofloxacin linked to UK deaths, The Ecologist (באנגלית) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מרק להכנה מהירה

מרק להכנה מהירה הוא תערובת של חומרים המאפשרת הכנה קלה ומהירה של מרק. בזכות הכנתו הקלה, רוב השימושים של המרק להכנה מהירה הם שימושים ביתיים ואישיים. שימוש אחר של המרק להכנה מהירה הוא יצירתו בכמויות גדולות ושימורו. ישנם סוגים רבים וטעמים שונים של המרק להכנה מהירה. אבקת מרק - שקית המכילה אבקה אשר ניתן להפכה למרק על ידי הוספת מים רותחים. נוזל של מרק המאוחסן בקופסה, אשר צריך לחממו כדי לקבל את המרק הרצוי. ישנם שני סוגים של מרק זה. בסוג הראשון צריך להוסיף מים ואז לחמם את המרק, ובסוג השני יש כבר את הנוזל של המרק מוכן. מי שהמציא את הנוזל בסוג השני של המרק להכנה מהירה המאוחסן בקופסה הוא דר. ג'ון טומפסון דורנס (Dr. John T. Dorrance), אשר עבד ב " קאמפבל" ( Campbell Soup Company). מרק אטריות להכנה מהירה. בסוג מרק זה נמצאים אטריות יבשות, עם תוספות כגון ירקות מיובשים, מוצרי בשר ותבלינים, אשר אחרי הוספת מים רותחים מתערבבים ביחד ויוצרים את מרק האטריות. אבקת מרק מדיה וקבצים בנושא מרק להכנה מהירה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טווח ביסטטי

טווח ביסטטי הוא הטווח שאותו מודדת מערכת מכ"ם ביסטטי (או סונאר) המורכבת ממשדר ומקלט המופרדים זה מזה. במערכת כזו, המקלט מודד את זמן ההגעה של האות הישיר מהמשדר, ולאחר מכן מודד זמן ההגעה של האות שמוחזר מהמטרה. מכיוון שהמרחק בין המקלט והמשדר ידוע, ידיעת הפרש הזמנים בהגעת האותות מאפשרת לשרטט אליפסה של טווח ביסטטי קבוע (שכן אליפסה היא המקום הגאומטרי של כל הנקודות שסכום מרחקיהם משתי נקודות קבוע), שנקראת גם עקומת שוות-טווח, עליה המטרה נמצאת, עם מוקדים שממוקמים במיקומי המשדר והמקלט. אם המרחק בין המקלט והמשדר הוא L, הפרש זמני ההגעה הוא t ומהירות הגל היא c, אזי הטווח הביסטטי הוא R r x + R t x = L + c t {\displaystyle R_{rx}+R_{tx}=L+ct} . ידיעת קצב הסיבוב וה-PRF של האנטנה המשדרת מאפשרת (באמצעות ספירת הפולסים שהתקבלו ישירות מהמשדר עד שמתקבל החזר מהמטרה) לדעת את הזווית α {\displaystyle \alpha } של האנטנה ברגע קליטת האות המוחזר מן המטרה ובכך לדעת במדויק את מיקומה בהתאם למשוואה של אליפסה בקואורדינטות פולריות (עם ראשית באחד המוקדים): R t x = l / ( 1 − ϵ cos ⁡ α ) {\displaystyle R_{tx}=l/(1-\epsilon \cos \alpha )} , כאשר ϵ = L / ( L + c t ) {\displaystyle \epsilon =L/(L+ct)} (האקסצנטריות) ו- l = a ( 1 − ϵ 2 ) = ( L + c t ) 2 ( 1 − ϵ 2 ) {\displaystyle l=a(1-\epsilon ^{2})={\frac {(L+ct)}{2}}(1-\epsilon ^{2})} . למען הדיוק, נעיר כי במקרה התלת־ממדי יש לדבר על אליפסואידים שווי טווח. במקרה זה, מכיוון שהאליפסואיד המתקבל הוא גוף סיבוב של האליפסה הבסיסית, R t x {\displaystyle R_{tx}} זהה עבור ערכי α {\displaystyle \alpha } זהים ושווה לביטוי הקודם, אלא שיש למצוא את cos ⁡ α {\displaystyle \cos \alpha } בתלות באזימוט ובהגבהה של המטרה. אם הזוויות האזימוטליות וההגבהתיות של המקלט והמטרה הן ( θ 1 , ϕ 1 ) {\displaystyle (\theta _{1},\phi _{1})} ו- ( θ 2 , ϕ 2 ) {\displaystyle (\theta _{2},\phi _{2})} בהתאמה, אז מתקיים: cos ⁡ α = cos ⁡ ϕ 1 cos ⁡ ϕ 2 cos ⁡ ( θ 2 − θ 1 ) + sin ⁡ ϕ 1 sin ⁡ ϕ 2 {\displaystyle \cos \alpha =\cos \phi _{1}\cos \phi _{2}\cos(\theta _{2}-\theta _{1})+\sin \phi _{1}\sin \phi _{2}} וכמקרה פרטי בו ϕ 1 = 0 {\displaystyle \phi _{1}=0} מתקבלת התוצאה: cos ⁡ α = cos ⁡ ( θ 2 − θ 1 ) cos ⁡ ( ϕ 2 − ϕ 1 ) {\displaystyle \cos \alpha =\cos(\theta _{2}-\theta _{1})\cos(\phi _{2}-\phi _{1})} . תוצאה זו מתקבלת ממכפלה סקלרית של וקטורי יחידה בכיווני המקלט והמטרה. תנועה של המטרה יוצרת הסחה בתדר הנקלט על ידי המקלט (הסחת דופלר ביסטטית). היסח דופלר זה הוא תוצאה של רכיב המהירות של המטרה בכיוון המשדר ורכיב המהירות בכיוון המקלט. באופן אקוויוולנטי, ההיסח פרופורציונלי לקצב השינוי של הטווח הביסטטי. הוא ניתן על ידי הנוסחה הבאה: f = 1 λ d d t ( R t x + R r x ) {\displaystyle f={\frac {1}{\lambda }}{\frac {d}{dt}}(R_{tx}+R_{rx})} . עצמים שנעים לאורך אליפסות שוות טווח ייצרו היסח דופלר אפס, כמו גם עצמים שנעים שנעים על הקו שמחבר בין המשדר והמקלט (ביניהם). הבעיה של הנחית טיל מבוסס הנחיית ביות מכ"ם חצי פעיל (Semi - Active Radar Homing) היא בעיה שקולה לבעיה של מכ"ם ביסטטי עם מוקד אחד או שניים משתנים (אחד במקרה של מכ"ם קרקעי ושניים במקרה של מכ"ם מוטס). במקרה זה, הטיל חייב להיות מסופק מידע רציף בנוגע למיקום המטוס ומיקום שלו עצמו על מנת למקם את המטרה במרחב. מכ"ם ביסטטי זווית ביסטטית
סוחובולה

סוחובולה (בפולנית: Suchowola) היא עיירה בת כ-2,200 תושבים (נכון ל-2006) במחוז סוקולקה בצפון מזרח פולין, השוכנת על גדות נהר אולזנקה. החל מ-1999 היא חלק מפרובינציית פודלסיה, כשלפני כן הייתה שייכת לפרובינציית ביאליסטוק. העיירה נוסדה במאה ה-16, וב-1777 זכתה למעמד של עיר. ב-1775 האסטרונום המלכותי סימון אנתוני סוביקראסקי פרסם מאמר בו קבע כי סוחובולה היא המרכז הגאוגרפי של אירופה. עקב אובדן אוכלוסייה משמעותי בזמן מלחמת העולם השנייה הושעה מעמדה ב-1950 והושב לה רק ב-1997. בסוחובולה (סוכובוליה) התקיימה קהילה יהודית גדולה, שבין רבניה נמנו אישים תורניים ידועי שם כמו ר' שמואל זלמן ובנו רבי מאיר יונה ברנצקי, והרב אברהם איינהורן (שנקרא על שם העיר ר' אברהם'צה סוחובולר). מילידי העיירה: רבי משה בצלאל לוריא ורבי יוסף לייב ננדיק מאישיה הבולטים של תנועת המוסר בדור שלפני השואה. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,500 יהודים, כמחצית תושביה, ופעלו בה תנועות נוער יהודיות ובית ספר עברי. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939, ובתקופה זו הגיעו לעיירה פליטים יהודים רבים ממערב פולין. בסוף יוני 1941, בתחילת מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה תוך זמן קצר גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, הגבלות תנועה וגיוס לעבודות כפייה. ב-26 ביולי 1941 ערכו הגרמנים ותושבים מקומיים מעשי התעללות ורצח ביהודי העיירה. בפברואר 1942 רוכזו יהודי העיירה בגטו קטן ומגודר שהוקם בה, אליו הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה, ואשר מספר יושביו הגיע לכ-5,000 איש. ב-2 בנובמבר 1942 נערכה בגטו שבעיירה אקציית חיסול, בה נורו רבים מהיהודים, ובהם החולים והקשישים. יתר יהודי הגטו הועברו למחנה המעבר הקשה קלבסין שליד הורדנה, ממנו שולחו למחנה ההשמדה טרבלינקה. מדיה וקבצים בנושא סוחובולה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סוחובולה ספר יזכור לקהילת סוחובולה, בספריית העיר ניו יורק סוחובולה (Suchowola), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם "סוחובולה", באתר השטעטל הווירטואלי לאורה קרגו, סמואל פישמן ומוניקה טומקייביץ', סוחובולה, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק A, עמ' 963–966), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) סוחובולה (פולין), דף שער בספרייה הלאומית
כביש M5

הכביש המהיר M5 (באנגלית: M5 Motorway) הוא כביש מהיר בממלכה המאוחדת המקשר את העיר ברמינגהאם במחוז וסט מידלנדס, לאקסטר שבמחוז דבון. הכביש נבנה בשלבים בין השנים 1962–1977 במטרה לחבר את מרכז אנגליה לאזור החוף הדרום-מערבי. ה-M5 נחשב לכביש המהיר המוביל לאזורי התיירות והחופים של דרום-מערב אנגליה בהם דבון וקורנוול, משום כך בעונות האביב והקיץ הכביש נעשה פקוק לעיתים תכופות, במיוחד בחציו הדרומי לאחר המפגש עם כביש M4. ציר הכביש מקביל באופן כללי לזה של כביש ה-A38, עימו הוא מתמזג בקצהו הדרומי. כביש M5 במאגר הכבישים הבריטי ה-'CBRB'. (באנגלית)
טום קוואנו

תומאס פטריק "טום" קוואנו (באנגלית: Thomas Patrick "Tom" Cavanagh; נולד ב-26 באוקטובר 1963) הוא שחקן קנדי, ידוע בשל תפקידו הכפול כהאריסון ולס (אנ') ואיאבורד ת'ון/הפלאש ההפוך בסדרה המצליחה "הפלאש"; וכן בסדרה "סקראבס" כאחיו של ג'ון דוריאן (ג'יי.די) ובסדרה "אד" כאד סטיבנס. מועמד לפרס גלובוס הזהב בקטגוריית השחקן הטוב ביותר בטלוויזיה. קוואנו נולד באוטווה, אונטריו, בן למשפחה קתולית. לאחר מכן עברה משפחתו לווינבה, עיר קטנה בגאנה. כשהיה נער, עברה משפחתו ללנוקסוויל, קיובק, שם התחיל תיכון. הוא למד בסמינר דה שרברוק, בו למד צרפתית ושיחק בכדורסל בקבוצת הברונים. מאוחר יותר למד במכללת צ'אמפליין בלנוקסוויל, ברמת CEGEP. בין לבין גם למד באוניברסיטת קווינס בקינגסטון, אונטריו, התחיל להתעניין בתיאטרון ומוזיקה, ושיחק הוקי קרח וכדורסל בנבחרת. הוא סיים את לימודיו האקדמיים עם תואר בספרות אנגלית ובביולוגיה. ב-31 ביולי 2004 נישא למורין גריס, עורכת תמונות ל"ספורטס אילוסטרייטד". לזוג נולדו ארבעה ילדים. מדיה וקבצים בנושא טום קוואנו בוויקישיתוף טום קוואנו, ברשת החברתית פייסבוק טום קוואנו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טום קוואנו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טום קוואנו, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי טום קוואנו, באתר AllMovie (באנגלית) טום קוואנו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)