laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מבואות קצרים מאוד

מבואות קצרים מאוד (באנגלית: Very Short Introductions) היא סדרת ספרי עיון של הוצאת אוניברסיטת אוקספורד המגישה הקדמות תמציתיות לנושאים שונים, שנכתבו בידי חוקרים מומחים בתחום. חלק מהספרים הם הדפסה מחדש של טקסטים שכבר נדפסו כחלק מכתבים אחרים, אך רובם המכריע של כרכי הסדרה הם יצירה מקורית. מטרתה של סדרת "מבואות קצרים מאוד" היא לספק לקורא הכללי הקדמה נגישה ונוחה, אך גם תמציתית ומקיפה, למגוון תחומי ידע. בכרכיה יש בממוצע בין מאה למאתיים עמודים בגופן גדול, רוחב יריעה המספיק לסקור את התחום ללא שטחיות וגם להיות נוח ובסיסי. בסדרה יש קרוב ל-600 ספרים. כל אחד מהכרכים נכתב על ידי מומחה בולט בתחומו. כך, לדוגמה, המבוא למרקס והגל נכתב בידי הפילוסוף פיטר סינגר; המבוא לקבלה בידי החוקר יוסף דן; והמבוא לשייקספיר בידי הסופרת ג'רמיין גריר. "מבואות קצרים מאוד" עוסק במגוון אדיר של נושאים: פוליטיקה (ישנם מבואות אודות פאשיזם, דמוקרטיה, פוליטיקה בריטית, אנרכיזם, קומוניזם וכו'), דת (הינדואיזם, קתוליות, יהדות, אסלאם, אלוהים וכו'), אישים (שפינוזה, אלכסנדר הגדול, קיינס) ועוד רבים. מספר ספרים מהסדרה תורגמו לעברית ויצאו בהוצאת השכל של הוצאת ידיעות אחרונות. הספרים הם על: המהפכה הרוסית, אסלאם, הקוראן, בודהיזם, הינדואיזם, מוזיקה, פסיכולוגיה, היסטוריה, ארכאולוגיה, אינטליגנציה, מתמטיקה, ו-אנתרופולוגיה חברתית תרבותית. כרך על מיניות יצא בהוצאת מוסד ביאליק. אתר האינטרנט הרשמי של מבואות קצרים מאוד (באנגלית) מבואות קצרים מאוד באתר הוצאת אוניברסיטת אוקספורד
הקו האדום

האם התכוונתם ל... כללי קו אדום – מטאפורה לגבול שאין לחצות מלחמות וגבולות מדיניים הקו האדום הדק – ביטוי שמקורו בתמרון צבאי שנעשה על ידי יחידה צבאית בריטית (במדים אדומים) (אנ') במהלך מלחמת קרים (1853–1856). מאוחר יותר הפך הביטוי למטאפורה להגנת הגבול מפני התקפת אויב על ידי כוח הגנה קטן. הקו האדום (לבנון) – גבול חשאי לפעילות סוריה בלבנון שסוכם עם ישראל בתחילת מלחמת האזרחים בלבנון (1975–1990) אמנות העוסקת במלחמות הקו האדום (ספר) – ספר מלחמה משנת 1962 הקו האדום (סרט) – סרט מלחמה משנת 1998 קווי תחבורה דנקל – הקו האדום – הקו האדום של הרכבת הקלה במטרופולין תל אביב הקו האדום של הרכבת הקלה בירושלים קו סנטרל – הקו האדום של הרכבת התחתית של לונדון אחר "הקו האדום העליון" ו"הקו האדום התחתון" – מונחים המשמשים בניהול ימת הכנרת, ראו הכנרת - מפלס הקו האדום (כדורגל) – מושג בכדורגל, שמשמעותו הקו בטבלת הליגה המפריד בין המקומות היורדים לליגה נמוכה יותר לבין המקומות הנשארים בליגה הנוכחית הקו האדום (תוכנית טלוויזיה) – שעשועון טריוויה בהנחיית ירון ברובינסקי בערוץ כאן 11 קו אדום (פירושונים)
אעופה אשכונה

אעופה אשכונה הוא פיוט שחיבר הרב יצחק אבוחצירא ממרוקו, בתחילת המאה ה-20, ומושר במסורת יהודי מרוקו. לפיוט ביצועים רבים. רבי יצחק אבוחצירא, בנו הרביעי והאחרון של רבי יעקב אבוחצירא המכונה "אביר יעקב" על שם ספרו. משפחת אבוחצירא העמידה דורות של רבנים, המפורסם שבהם הוא רבי ישראל אבוחצירא, ה"בבא סאלי" אחד מנכדיו של רבי יעקב. רבי יצחק פעל במרוקו בעיר תאפיללת בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20. קרוי על שם האר"י. שקד בתורה ועסק בלימוד קבלה כבר מגיל צעיר, במשך חמש שנים למד בשעות הלילה עם רבי ישראל (ה"בבא סאלי") את כל הש"ס עם פוסקים, תוספות ומהרש"א. בשנת תרע"ב נהרג רבי יצחק מפגיעת כדור בעת מסעו לאיסוף כספים עבור ישיבת "אביר יעקב" על ידי קבוצת שודדים. פיוט זה הוא אחד מבין הפיוטים המופיעים בקובץ יגל יעקב – קובץ שירים פרי עטם של הרבנים משושלת אבוחצירא. בפיוט ניכרת השפעה ברורה של ספר שיר השירים. השפעה זו ניתן לראות הן באווירה הכללית, וכן בשיבוץ של קטעי פסוקים וצירופי לשון מתוך שיר השירים. הפיוט מנוסח בפשטות ובציוריות של חיפוש הדדי בין הדוד והרעיה, המסמלת את הקשר שבין עם ישראל לאל מתוך שאיפה וכיסופים לגאולה. לפיוט עשרה בתים, בתבנית דו-שיח בין שני דוברים. ששת הראשונים מציגים את הצד המדבר של הרעיה המחפשת את הדוד, שלושת הבתים הבאים מתארים את תגובתו של הדוד הנענה לקריאת הרעיה ומבטיח לה: "קוּמִי יְחִידָתִי. וְשׁוּבִי בִּתְשׁוּבָה. אֲחוֹתִי רַעְיָתִי. הִנֵּה גוֹאָלֵךְ בָּא". המשפט העשירי החותם את הפיוט, משלב את שני הדוברים בפיוט. במחציתו הראשונה של המשפט נראה דיבורה של הרעיה: "קוֹל דּוֹדִי הִנֵּה בָּא מְדַלֵּג עַל הֶהָרִים", ובמחציתו השנייה, תשובתו המנחמת של הדוד, אליה: "קוּמִי לָךְ אֲהוּבָהּ. כִּי בָּא קֵץ דְרוֹרִים". הפיוט מסתיים בנימה אופטימית, של מפגש ואיחוד בין השנים. שם המחבר רמוז באקרוסטיכון, "אני יצחק חזק". מאיר נזרי, היצירה הפיוטית לחכמי אביחצירא, המרכז ללשונות היהודים וספרויותיהם, האוניברסיטה העברית בירושלים, 2019. הפרק: מהדורת הפיוטים לר' יצחק אביחצירא, עמודים 451 - 481. מידע על אעופה אשכונה בקטלוג הספרייה הלאומית "הרב הגדול והקדוש, המלוב"ן רבנו יצחק אביחצירא זצוקללה"ה והי"ד, הנרצח על קידוש ה', התפרסם ב"ברית", עיתון יהודי מרוקו, גיליון 31 המוקדש ליהודי תאפיללת הפיוט אעופה אשכונה בביצועם של ליאור אלמליח, מיכה שטרית, זאב רווח וחברים הפיוט אעופה אשכונה בביצועו של מידד טסה הרצאה על הפיוט 'אעופה אשכונה' מאת פרופ' אהרן ממן. הידברות, ‏14/08/2018 הפיוט אעופה אשכונה, באתר הפיוט והתפילה (מאורכב בארכיון האינטרנט).
קנגורו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... בעלי חיים בני משפחת הקנגוריים מכונים "קנגורו" הסוג קנגורו המין קנגורו אדום קנגורו אפור מערבי קנגורו אפור מזרחי קנגורו אילני קנגורו חולדתי קנגוריל המושק שונות קנגורו (אי) קנגורו - שעשועון חידות במתמטיקה אלפא רומיאו קנגורו מגע עור לעור – ידוע גם כשיטת קנגורו או טיפול קנגורו
מאשוק-KMV

"מאשוק-KMV" (ברוסית: Машу́к-КМВ) הוא מועדון כדורגל רוסי שנוסד בשנת 1936 וממוקם בעיר פיאטיגורסק ומתמודד באזור דרום של אליפות ליגת הכדורגל המקצוענית. זהו מועדון הכדורגל המקצועני היחיד במתחם המים המינרליים בקווקז (KMV בראשי תיבות) והוא אחד משני מועדוני כדורגל מקצועניים במחוז סטברופול (השני הוא מועדון דינמו סטברופול, עמו יש למאשוק יריבות מרה רבת שנים). דינמו (1936-1965) משינוסטרויטל (1966-1967) מאשוק (1968-1993, 1998-2002) אנרגיה (1994-1997) מאשוק-KMV (משנת 2003) הקבוצה מארחת את משחקיה באצטדיון המרכזי, שנמצא ברחוב דונאייבסקי 5 בעיר פיאטיגורסק. האצטדיון נבנה בשנת 1966 והוא האצטדיון הראשי של הקבוצה ומכיל מעט יותר מ-10,000 מושבים. גודל הדשא הוא 104×68 מטרים. ברחוב ורדי לוקסמבורג 70 בפיאטיגורסק נמצא אצטדיון סילמאש, המכיל 1,500 מושבים והוא אצטדיון משני המשמש את קבוצת המילואים של מאשוק, כשהקבוצה העיקרית מארחת בו רק משחקי ידידות בתקופת החורף. האצטדיון משמש כמגרש אימונים וכולל 3 מגרשי דשא, מגרש כדורסל, מגרש טניס, היכל התעמלות ובית הארחה. הליגה השנייה זכייה: 1968, 1976 סגנות: 1978, 1980, 1989 הגביע הסובייטי  שמינית גמר: 1936 אליפות מחוז סטברופול זכייה: 1937, 1938, 1939, 1950, 1952 ליגה ראשונה מקום 13: 2006 ליגה שנייה סגנות: 2005 הליגה השלישית זכייה: 2002 סגנות:1994 גביע הרוסי  32 האחרונות: 1993/1994, 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009 מדיה וקבצים בנושא מאשוק-KMV בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מאשוק-KMV (ברוסית) סטטיסטיקה באתר KLISF (ברוסית) המועדון באתר הליגה השנייה (ברוסית) מאשוק-KMV, ברשת החברתית אינסטגרם מאשוק-KMV, ברשת החברתית VK פרופיל, באתר Transfermarkt ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגל רוסי. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ראובן (רודולף) פייגה

רודולף פייגה (27 בינואר 1889 – 27 במאי 1948) היה מייסד השירות המטאורולוגי הישראלי. רודולף פייגה נולד להנרייטה וזיגפריד בברסלאו שבגרמניה. למד פיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטת ברסלאו. בשנים 1914–1918 שירת כקצין מטואורולוגיה ביחידת צפלינים של הצבא הגרמני. בשנים 1929–1933 היה פייגה מנהל התחנה המטאורולוגית בברסלאו עיר הולדתו וחבר בארגון המטאורולוגי העולמי WMO. בשנת 1934 ארגן פייגה משלחת דאיה לשם השתתפות במכביה שנערכה בארץ ישראל שנה לאחר מכן. עם סיומה פייגה לא שב לגרמניה נשאר בארץ ועד מהרה הקים עם חבריו את הסניף החיפאי של קלוב התעופה הישראלי. עם סיום הקמתו של נמל תעופה בלוד במרץ 1937 על ידי הבריטים מונה פייגה לקצין מטאורולוגיה מטעם הרשות לתעופה האזרחית הבריטית. תאריך זה מהווה את ראשיתו של השירות המטאורולוגי בארץ ישראל. בפרוץ מלחמת העולם השנייה נעצר פייגה ונכלא בכלא עכו באשמת שיתוף פעולה עם גרמניה הנאצית, דבר חסר בסיס לחלוטין. עם שחרורו הוא חזר לנהל את השירות המטאורולוגי תחת המנדט הבריטי. עם הכרזת העצמאות הפך השירות לשירות מטאורולוגי ישראלי ופייגה מונה למנהלו הראשון. ב-27 במאי 1948 נהרג פייגה מפגז ירדני בירושלים. כיוון שבמלחמת העצמאות נחשבו עובדי השירות המטאורולוגי כאזרחים מגויסי צה"ל הוכר פייגה כחלל צה"ל. לזכרו של רודולף פייגה ארכיון ראובן (רודולף) פייגה ויהויכין פייגה היסטוריה תעופתית בישראל ראשית דרכו של השירות המטאורולוגי נדב מן, שקע חמקמק: המטאורולוג הראשון בארץ ישראל, באתר ynet, 6 בדצמבר 2012 גל-עד (אורכב 03.09.2018 בארכיון Wayback Machine) אתר נזכור את כולם
אחמט ארנה

אצטדיון אחמט ארנה, הנושא רשמית את השם מתחם הספורט על שם אחמד קדירוב, הוא מגרש הבית של מועדון הכדורגל "אחמט" ובדומה לו נקרא עם שם נשיא צצ'ניה לשעבר, אחמט קדירוב. האצטדיון ממוקם בעיר גרוזני ברחוב עמר סדאייב ובעל תכולה של 30,597 צופים. נבנה בשנים 2006—2011. ב-2004, נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, הקצה מימון לבניית אצטדיון מרכזי על שם אחמט קדירוב. פיתוח רעיון הבנייה החל בשנת 2005. הבנייה החלה בשנת 2006 ונמשכה כחמש שנים ונערכה על פי תוכנית ייעוד פדרלית. באביב 2011 המרכיב העיקרי של מתחם הספורט נמסר לשימוש וכבר כלל אצטדיון עם 30 אלף מקומות. קומפלקס הספורט הפך לאחד המודרניים ביותר במונחים של פתרון אדריכלי ועיצוב בדרום רוסיה. העבודה נערכה על פי סטנדרטים של אופ"א ופיפ"א. האצטדיון נפתח ב-11 במאי 2011 בטקס גדול שכלל מופיע לייזר שנטלו בו חלק אמנים רבים, נשיא צ'צ'ניה רמזן קדירוב וספורטאים שהוזמנו לאירוע כמו דייגו מראדונה, לואיש פיגו, פביאן ברטז, רובי פאולר ואחרים. משחק הבכורה באצטדיון נערך ב-20 במאי 2011 במסגרת ליגת העל הרוסית בכדורגל כשטרק גרוזני אירחה את אנז'י מחצ'קלה וגברה עליה בתוצאה 1-0. ב-7 באוגוסט 2011 במשחק שנערך בין טרק לספרטק מוסקבה, התאורה באצטדיון נכבתה לפתע בדקה ה-79. המשחק נעצר וחודש רק לאחר 50 דקות עם חידוש התאורה. ב-1 ביוני 2013 המשחק אירח את משחק הגמר של הגביע הרוסי בכדורגל שבו צסק"א מוסקבה גברה על אנז'י מחצ'קלה בדו-קרב פנדלים. האצטדיון הפך למתקן הספורט החשוב בצ'צ'ניה והוא כולל יציע מערבי A ובו 9,000 מושבים ויציע מזרחי B ובו 21,000 מושבים. האצטדיון גם מכיל אזור ישיבה לנכים והותקנה מערכת וידאו מקיפה הכוללת 432 מצלמות, תשעה מהן נשלטות מרחוק. בשנת 2013 אופ"א הטילה איסור על קיום משחקים באחמט ארנה ובצפון הקווקז, לאור המצב הביטחוני. איסור זה הוסר רשמית ביוני 2020. מדיה וקבצים בנושא אחמט ארנה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אחמט ארנה אחמט ארנה, ברשת החברתית אינסטגרם И. о. Президента ЧР С. Абрамов придает большое значение развитию спорта в республике Газета. Ru | В Грозном будет построен стадион европейского уровня Репортаж об открытии стадиона «Спартак» одержал волевую победу в Грозном — Спорт-Экспресс, 7 августа 2011, 22:06
ישראל באליפויות אירופה באתלטיקה

ישראל משתתפת באליפות אירופה באתלטיקה משנת 1990 ומאז היא השתתפה בכל האליפויות (11). בסך הכל זכו אתלטי ישראל ב-10 מדליות, מהן 4 זהב, 2 כסף ו-4 ארד. אלכס אברבוך שזכה בשתי מדליות זהב ברציפות בקפיצה במוט, יותר מכל אתלט ישראלי אחר, היה האתלט הראשון שזכה באליפות זו (מינכן 2002). ספורט בישראל אתלטיקה בישראל ישראל במשחקים האולימפיים
פרס רוג'ר קרוזייר

פרס רוג'ר קרוזייר היה פרס של ליגת ה-NHL שהוענק, מאז שנת 2000 ועד 2007, לשוער עם אחוז ההצלות הגבוה ביותר בעונה הרגילה, בתנאי ששיחק לפחות 25 משחקים. הפרס נקרא על שמו של רוג'ר קרוזייר, שהיה השוער של דטרויט רד וינגס ושל באפלו סייברס בין 1964 ו-1977. הוא נתרם על ידי בנק MBNA (כיום חלק מבנק אוף אמריקה) בו עבד קרוזייר לאחר פרישתו ממשחק. גובה הפרס היה 25,000 דולר, לתרומה למען שחקני הוקי קרח צעירים או לתרומה למען מטרה חינוכית אחרת, לפי בחירת הזוכה.
יעקב נחמני

רבי יעקב נחמני (ה'תרל"ב 1871 - ט"ז סיון ה'תשט"ו, 6 במאי 1955) היה רב, מקובל ומחבר ספרים במרקש. נולד לרב שלמה נחמני בעיר מרקש שבמרוקו בשנת ה'תרל"ב (1871), בן למשפחה שלפי המסורת מיוחסת לרי"ף ולרמב"ן, ודרכם לדוד המלך. בצעירותו למד תורה אצל חכמי מרקש, בהם רבי אלעזר הלוי, רבי דוד סוויסא ורבי מרדכי אסבעוני. כדי לא לבטל את זמנו, בהפסקות הצהריים היה נוהג להישאר בישיבה, ולא ללכת לביתו, כדי להמשיך ללמוד תורה. לשם כך היה מביא עמו לחם לארוחת הצהריים. באותה תקופה סופר עליו שזכה לגילוי אליהו.[דרוש מקור] בשנת ה'תרמ"ח (1888), בגיל 17, נישא לרינה לבית רובאס. שמונה מילדיהם נפטרו בצעירותם, ושלושה שרדו - הרב לוי סעדיה, גבריאל ורבקה. הרב נחמני עבד לפרנסתו כצורף תוך שילוב לימוד תורה. בהגיעו לגיל 50 עזב את עבודתו והתמסר ללימוד התורה ולכתיבת ספריו. הוא עמד במשך עשרות שנים בראש "חברת הזוהר" במרקש, שעסקה בלימוד ספר הזוהר וקבלה וערכה "תיקון כרת". הלך לעולמו בט"ז בסיוון ה'תשט"ו (1955) ונקבר במרקש. במלאת 50 שנה לפטירתו, בט"ז בחשוון ה'תשס"ה (2005) הועלו עצמותיו לארץ ישראל ונקברו בהר המנוחות בירושלים. על מצבתו נכתב: ימי עברו קידש בכשר\ נחלת חבלו מנת נצחו יושר. יראה ענוה קשר בקשר\ נצוצי ח"ן מזיק נפשו יאשר. אחי אם ישאלוכם למי המצבה ומה היה עמל האיש ויגיעו\ ואמרתם האיש שלא דאג למעצבה ומיין התורה ממלא גביעו. ומלאכתו כתוב ועשות חבורים כמה בב' תורות אשר מוחו יגל\ ומנוחתו הגות לאור נר ולנוגה החמה עד יום נוחו למטה לגל\ אישיותו תם ענו וירא כרצון הנשמה ועל לשונו דבה לא רגל. שמו [הגאון החסיד המקובל האלוקי] כמוהר"ר יעקב (לבית) נחמני זצוק"ל אשר בן פ"ג פג לבו וישן\ אכן ותחי רוח יעקב ביום שני ט"ז לסיון התשט"ו ותדושן. [ויבא יעקב ויטמן שנית פעיה"ק ירושלים חמדת עולם ט"ז למרחשון התשס"ה "ושבו בנים לגבולם"] תנצב"ה. הרב נחמני כתב ספרים רבים, שחלקם יצאו לאור לאחר מותו, וחלקם עדיין בכתב יד. מבין ספריו: 'מעט דבש' - פירושים על התנ"ך. 'בית יעקב' - דרשות 'רוח יעקב' - דרשות 'לקח יעקב' - ביאור על מסכתות הש"ס 'טוב טעם' - על שולחן ערוך אורח חיים 'מעיין גנים' - חיבור על מאמר "פתח אליהו". קהילת יהודי מרקש רבי יעקב דהאן רבי אברהם אביטבול 'לקח יעקב', באתר 'אוצר החכמה' 'מעט דבש', באתר 'אוצר החכמה' הקדמה לספר מעט דבש, עמוד 1 ב'תולדות הגאון המחבר'. הובא גם בספר פעולת צדיק. פתיחה לספר לקח יעקב, עמוד 8 בהקדמת ספרו כתבו שהיה תלמיד רבי נסים (ב)כייאט, וזהו שיבוש, שכן הקטע שבו כתוב שהוא תלמידו מועתק מספר בגדי אהרן פרץ[דרוש מקור]. לקח יעקב ב'תולדות המחבר', עמוד ראשון; מעט דבש, עמוד 1. חכם יעקב נחמני, באתר "החכם היומי" לקח יעקב, עמוד 18 הוספה זו נוספה בארץ ישראל. נשמט בארץ ישראל.
מייקל פרסברנדט

מייקל פרסברנדט (בשוודית: Mikael Åke Persbrandt; נולד ב-25 בספטמבר 1963) הוא שחקן שוודי. פרסברנדט נולד בפרברי מחוז סטוקהולם. הוא שיחק במחזות המלך ליר ויוליוס קיסר בתיאטרון השוודי המלכותי, מ-1992 ועד 1994 שיחק באופרת הסבון של תאגיד השידור השוודי "Rederiet" ב-1994 שיחק במחזה שלוש אחיות. ב-1998 שימש כקריין בסרט תיעודי אודות ארנסט יונגר, ב-2002 שיחק בסרט הדרמה "כולם אוהבים את אליס" וב-2005 שיחק במחזה "העלמה יוליה". הוא נודע בשל משחקו בסדרת הסרטים "בק", המבוססת על סדרת הרומנים של הבלש מרטין בק מאת הסופרים מאי שובאל ופר ואלו, ב-2007 שיחק בסרט "Solstorm" לצד איזבלה סקורופקו, ב-2008 שיחק בסרט "רגעים נצחיים" אשר היה מועמד לפרס גלובוס הזהב בקטגוריית הסרט הזר הטוב ביותר. ב-2010 שיחק רופא בסרט הדני "בעולם טוב יותר" שזכה בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר. הוא מחזיק בשיא של מספר המועמדויות הגדול ביותר לפרס גולדבאב, פרס האוסקר השוודי עם חמש מועמדויות ושיא של זכיות עם שתי זכיות. ב-2012 כיכב בתור המרגל קארל המילטון בסרט הריגול השוודי "המילטון: לטובת האומה" ובהמשכו משנת "המילטון: אלא אם זה בעניין בתך" והוא יככב גם בסרט השלישי בסדרה "המילטון: בשירות הוד מעלתה", שייצא לאקרנים ב-2021. בשנת 2016 שיחק בסרט המלחמה "מצור ג'דוטוויל" אודות הקרבות בקטנגה. ב-2018 שיחק בסרט "הנערה ברשת העכביש". ב-2019 החל לשחק בסדרת הטלוויזיה "חינוך מיני" של נטפליקס. בשנת 2020 שיחק בסרטו של ויל פרל "תחרות הזמר של האירוויזיון: סיפורה של Fire Saga". פרסברנדט לקח חלק בדיבוב השוודי של מספר סרטי הנפשה וביניהם שאן יו ב"מולאן", קרון ב"דינוזאור", דוקטור ג'ושוע סטרונגבר סוויט ב"אטלנטיס: האימפריה האבודה", גיל ב"מוצאים את נמו" ובוג ב"חברים על הכוונת". מ-1998 ועד 2003 היה נשוי לשחקנית מריה בונבי ויש לו שלושה ילדים מבת זוגו העיתונאית סאנה לינדל. מ-2000 ועד 2011 שימש כשגריר של רצון טוב עבור קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים. ב-2011 נעצר בשל שימוש בקוקאין, הוא חויב לעשות עבודות שירות. מדיה וקבצים בנושא מייקל פרסברנדט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מייקל פרסברנדט (באנגלית) מייקל פרסברנדט, ברשת החברתית Goodreads מייקל פרסברנדט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מייקל פרסברנדט, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי מייקל פרסברנדט, באתר AllMovie (באנגלית) מייקל פרסברנדט, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) מייקל פרסברנדט, באתר Metacritic (באנגלית) מייקל פרסברנדט, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מייקל פרסברנדט, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) מייקל פרסברנדט, באתר ספוטיפיי מייקל פרסברנדט, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) מייקל פרסברנדט, באתר Last.fm (באנגלית) מייקל פרסברנדט, באתר AllMusic (באנגלית) מייקל פרסברנדט, באתר MusicBrainz (באנגלית) מייקל פרסברנדט, באתר דיזר מייקל פרסברנדט, באתר Discogs (באנגלית) מייקל פרסברנדט, באתר Songkick (באנגלית) מייקל פרסברנדט, באתר Genius Michael Töpffer, Mikael Persbrandts och Sanna Lundells nya kärleksliv på lyxgården, Expressen, ‏8 March 2014 (בשוודית) Mikael Persbrandt in new cocaine bust, The Local Sweden, ‏9 June 2011 Persbrandt sentenced to community service, Sveriges Radio, ‏4 July 2014
נריה ישורון

נריה ישורון הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש כמדריך בפו"ם. התגייס לצה"ל ועבר קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה. במלחמת לבנון השנייה שימש כסגן מפקד גדוד 82 ולחם בין השאר בגזרת בינת ג'ביל. לאחר חופשת לימודים מונה ב-2010 לסגן מפקד גדוד 532. בשנת 2012 מונה למפקד גדוד 82 והוביל אותו בין היתר במבצע צוק איתן. בעקבות אירוע ירי של כוחותיו על מבנה ברצועת עזה ממנו ירו יום קודם מחבלים והרגו מפקד פלוגה מגדודו, סרן דמיטרי (דימה) לויטס, ננזף ישורון על דבריו ברשת הקשר בו כינה את הירי "מטח כבוד והצדעה" לזכר הקצין. בשנים 2014 - 2016 שימש כמפקד גדוד 532 לאחר מכן שימש כסגן מפקד חטיבה 188. בשנת 2018 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת יפתח, וכיהן בתפקיד עד שנת 2020. ב-23 בדצמבר 2019 פורסם שימונה למדריך במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. תושב גבעת היובל בעלי. קובי פינקלר, המג"ד שהורה על "מטח כבוד" - ינזף, באתר ערוץ 7, 14 ביוני 2016 rotter.net, סאל נריה ישורון הועלה לדרגת אלמ ויפקד על חטיבת יפתח - חדשות רוטר, באתר Rotter.net ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בחום של תל אביב

"בחום של תל אביב" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שרית חדד. השיר יצא לאור ביולי 2004, כסינגל השני מתוך אלבומה ה-12 חגיגה, על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ. השיר הגיע למקום הראשון במצעד של רשת ג', והראשון במצעד של גלגלצ. השיר נכתב על ידי עברי לידר, הולחן על ידי הנרי והופק על ידי שי ראובני. השיר הוא שיר בסגנון הפופ, המשלב בתוכו גם את סגנון הדאנס-פופ, בדומה לשאר השירים שנכללו באותו האלבום, חגיגה. השיר הפך לשיר ה-"תל אביבי" המושמע ביותר בעשור הראשון של המאה ה-21 עם 5,034 השמעות בסך הכל. השיר נקרא בתחילה "פרחה במרצדס", אך השם שונה, אם כי השורה הכוללת את הביטוי נותרה מזוהה עם השיר. הפרחה הבליינית שתיאר אסי דיין בשנות ה-70 של המאה ה-20 ב"שיר הפרחה" קיבלה מספר מאפיינים של שנות ה-2000 כגון מכונית מרצדס עם מושבי עור, אך עדיין נותרה הבחורה קלת הדעת, המעוניינת בבילויים ובבחורים, ומתלוננת "הוי מה אתם רוצים, אנשים מסובכים". הווידאו קליפ המלא שצולם עבור השיר, פורסם לראשונה ביוטיוב ב-26 באוגוסט 2010. הקליפ הוא מעין הופעה שצולמה בקיסריה, אותה ביצעה שרית חדד כחלק ממסע הופעות שקיימה באותה התקופה. ההופעה יצאה בהמשך כקליפ הרשמי של השיר. נכון ל-11 באוגוסט 2018, מונה הצפיות של הקליפ והאודיו שפורסמו עבור השיר, עומדים על כמיליון וחצי צפיות. בין שנת 2008 לשנת 2009, הקליטה הזמרת והשחקנית יומיקו צ'נג את השיר "בחום של תל אביב", בשפה הסינית. לדברי מקורות בסין, השיר זכה להצלחה רבה במצעדי הפזמונים וההשמעות שבסין והונג קונג, והושמע ללא הרף במועדונים רבים בתוכן. בנוסף לכך, צילמה צ'נג קליפ מלא לשיר. הוא פורסם ב-8 בפברואר 2009. סרטון השיר "בחום של תל אביב" באתר יוטיוב עברי לידר - בחום של תל אביב, באתר יוסמיוסיק David Saban - dotbox solutions, שרית חדד - האתר הרשמי | Sarit Hadad - Official Site, באתר www.sarit-hadad.com (ארכיון) בחום של תל אביב – פזמונט, באתר pizmonet.co.il מילים לשיר בחום של תל אביב - שרית חדד, באתר שירונט "חגיגה - מוסיקה נטו". מוסיקה נטו. אורכב מ-המקור ב-2018-08-14. נבדק ב-2018-08-14. עינב שיף‏, רוב העיר, באתר וואלה, 24 במרץ 2009 SaritHadadOfficial (2010-08-26), בחום של תל אביב שרית חדד קליפ - Sarit Hadad - In the Heat of Tel Aviv, נבדק ב-2018-08-14 SaritHadadOfficial (2011-07-06), שרית חדד - בחום של תל אביב - Sarit Hadad - Bachom shel tel aviv, נבדק ב-2018-08-14 אסף נבו, ‏שרית חדד להיט בסין? צביקה פיק כבר להט ביפן, באתר ‏מאקו‏, 8 בפברואר 2009 kennitala (2009-02-08), Yumiko Cheng - שרית חדד הסינית, נבדק ב-2018-08-14
אליפות מיאמי הפתוחה

אליפות מיאמי הפתוחה, הידועה גם בשם מיאמי מאסטרס, היא טורניר טניס שנתי לגברים ולנשים הנערך באצטדיון הארק רוק במיאמי גארדנס, פלורידה. הוא אחד מטורנירי סבב המאסטרס העולמי של ה-ATP לגברים ואחד מטורנירי החובה של ה-WTA לנשים. הטורניר, שמשוחק על משטח קשה, נערך כל שנה בשבועיים האחרונים של חודש מרץ לאחר שמסתיים טורניר אינדיאן וולס. לטורניר היו מספר נותני חסות במשך שנות קיומו, ולפיכך היה מוכר בכמה שמות שונים. הטורניר הראשון שנערך ב-1985 היה ידוע בתור אליפות השחקנים הבינלאומית של ליפטון (Lipton International Players Championships). בשנת 2000, שונה שמו של הטורניר לאליפות אריקסון הפתוחה (Ericsson Open); בשנת 2002, שונה שוב לאליפות נאסד"ק-100 (NASDAQ-100 Open) הפתוחה; וב-2007, השם שונה לאליפות סוני-אריקסון הפתוחה (Sony Ericsson Open). החל משנת 2015, הבנק הברזילאי איטאו (Itaú) הפך להיות נותן החסות של הטורניר, ושמו הרשמי של הטורניר הוא "אליפות מיאמי הפתוחה בחסות איטאו" (Miami Open presented by Itaú). זכייה בטורניר מיאמי ובטורניר אינדיאן וולס מאסטרס (שנערך בשבועיים הראשונים של חודש מרץ) יחד נקראת ה"סאנשיין דאבל" (The Sunshine Double). הטורניר נוסד על ידי טניסאי העבר בוץ' באקהולץ (Butch Buchholz). כוונתו המקורית הייתה להפוך את הטורניר לגרנד סלאם הראשון של השנה (בזמנו אליפות אוסטרליה הפתוחה נערכה בחודש דצמבר), והוא כינה אותו "וימבלדון של החורף" (Winter Wimbledon). באקהולץ ניגש לארגוני ה-ATP וה-WTA, הציע לספק את הפרסים הכספיים בטורניר ולתת לארגונים אחוזים ממכירות הכרטיסים ומזכויות הטלוויזיה בעולם, בתמורה לקבלת הזכות לערוך את הטורניר למשך 15 שנים. שתי ההתאחדויות הסכימו. הטורניר הראשון נערך בחודש פברואר 1985 במרכז הטניס הבינלאומי של לייבר (Laver’s International Tennis Resort) בדלריי ביץ', פלורידה. הטורניר חילק פרסים כספיים בשווי של 1.8 מיליון דולר, סכום שבאותה העת היה השלישי בגובהו (רק לטורנירי וימבלדון ואליפות ארצות הברית הפתוחה היה פרס כספי גדול יותר). ב-1986, הטורניר עזב את דלריי ביץ' ועבר לבוקה ווסט (Boca West), וב-1987 עבר שנית לקי ביסקיין, עיירת אי מול החוף של מיאמי. בשנת 1999 מכר באקהולץ את הטורניר לחברת IMG (אנ'). בשנת 2019 הטורניר עבר לאצטדיון הארק רוק במיאמי גארדנס, פרבר הנמצא מצפון-מערב לעיר מיאמי. פרט לארבעת טורנירי הגרנד סלאם, אליפות מיאמי הפתוחה היא אחת מהיחידות בסבבי הטניס המקצועניים (ה-ATP וה-WTA) שבה מתחרים בטורניר היחידים גם של הגברים וגם של הנשים יותר מ-64 שחקנים, וכן מהיחידות שאורכת יותר משבוע בודד. באליפויות היחידים מתחרים 96 שחקנים, ובאליפויות הזוגות מתחרים 32 צמדים. משך הטורניר כולו הוא 12 ימים. נכון לשנת 2022, סך הפרסים הכולל שחולק בטורניר היה $17,168,110. מדיה וקבצים בנושא אליפות מיאמי הפתוחה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אליפות מיאמי הפתוחה (באנגלית) אליפות מיאמי הפתוחה, ברשת החברתית פייסבוק אליפות מיאמי הפתוחה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אליפות מיאמי הפתוחה, ברשת החברתית אינסטגרם ההיסטוריה של האליפות באתרה הרשמי נילאברה רוי, 10 שחקני טניס שהשלימו את הסאנשיין דאבל, באתר ספורטסקידה מישל קאופמן, קי ביסקיין נתן לנו את הגמר הראשון בין האחיות ויליאמס - ונערת כדורים שזכתה בנקודה נגד אנדרה אגאסי, באתר מיאמי הראלד מישל קאופמן, הצצה ראשונה לטורניר מיאמי הפתוח בטניס בביתו החדש, באתר מיאמי הראלד הפרסים הכספיים באליפות באתרה הרשמי
המרגל שזרק אותי

המרגל שזרק אותי (במקור באנגלית: The Spy Who Dumped Me) הוא סרט קומדיית פעולה אמריקאי שבוים על ידי סוזאנה פוגל (אנ') ומככבות בו השחקניות מילה קוניס וקייט מקינון. הסרט פורסם לראשונה בארצות הברית ב-3 באוגוסט 2018 ובישראל ב-2 באוגוסט 2018. אורך הסרט הוא 117 דקות. אודרי ומורגן בנות ה-30, הן החברות הכי טובות ושותפות לדירה בלוס אנג'לס. יום אחד ללא התראה מוקדמת, מופיע בדירתן החבר לשעבר של אודרי ומספר כי רודפת אחריו חבורת מתנקשים רצחניים. השתיים מחליטות לצאת למשימה בינלאומית במהלכה הן בורחות מהמתנקשים ברחבי אירופה עם סוכן בריטי חשוד אך שובה לב, ומנסות לרקום תוכנית להצלת העולם. מילה קוניס - אודרי קייט מקינון - מורגן סם היוגן - סבסטיאן ג'סטין ת'רו - דרו ג'יליאן אנדרסון - ונדי איוואנה סחנו - נאדג'ה חסן מנהג' - דאפר פרד מלמד (אנ') - רוג'ר קב אדמס - נהג מונית אולאפור דארי אולאפסון - תייר באכסניה טום סטורטון - אדוארד סנודן ג'נבייב מקרת'י - קרול פול רייזר - ארני מרים נובאק - ורן דסטין דמרי-ברנס - ויקטור הסרט הושק לראשונה בארצות הברית ב-3 באוגוסט 2018 ובישראל ב-2 באוגוסט 2018. מדיה וקבצים בנושא המרגל שזרק אותי בוויקישיתוף המרגל שזרק אותי, ברשת החברתית פייסבוק המרגל שזרק אותי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) המרגל שזרק אותי, ברשת החברתית אינסטגרם "המרגל שזרק אותי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "המרגל שזרק אותי", באתר נטפליקס "המרגל שזרק אותי", באתר AllMovie (באנגלית) "המרגל שזרק אותי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "המרגל שזרק אותי", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "המרגל שזרק אותי", באתר Metacritic (באנגלית) "המרגל שזרק אותי", באתר Hulu סרטים (באנגלית) "המרגל שזרק אותי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)