laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נהר האבדון

נהר האבדון (באנגלית: River of No Return) הוא מערבון רומנטי אמריקאי משנת 1954 בבימויו של אוטו פרמינגר, עם רוברט מיצ'ם ומרילין מונרו בתפקידים הראשיים. התסריט נכתב על ידי פרנק פנטון לפי סיפור של לואיס לנץ. הסרט צולם בנופים של הרי הרוקי הקנדיים – הפארק הלאומי באנף, הפארק הלאומי ג'ספר ואגם לואיז. נהר האבדון שממנו אין חזרה צולם בנהר סלמון (אנ') באיידהו. הסרט צולם בצבעי טכניקולור ובשיטת סינמסקופ. השיר "נהר ללא חזרה" הולחן על ידי ליונל ניומן ומושר בסרט בפיה של מרילין מונרו וכנעימת רקע לאורך הסרט. העלילה מתרחשת בשנת 1875 בצפון מערב ארצות הברית בימי בהלה לזהב והמלחמות עם האינדיאנים. מאט קאלדר (רוברט מיצ'ם) מגיע לעיר אהלים של מחפשי זהב כדי למצוא את בנו. מאט הוא חוואי אלמן שנדון למאסר לאחר שהרג אדם שתקף את חברו. הוא מוצא את בנו מארק (תומי רטיג) בחברת קיי, זמרת מועדונים יפהפייה ומושכת (מרילין מונרו). בחווה מלמד אותו מאט לחרוש את האדמה ולקלוע ברובה. קיי מאורסת להארי ווסטון (רוי קלהון), מהמר שזכה כעת במשחק פוקר בשטר זיכיון לכריית זהב במקום עשיר בזהב. לשם מימוש הזכייה עליו להגיע לעיר המחוז (Council City) והוא מציע לקיי להצטרף אליו. היא נותנת לו את שארית כספה והוא קונה רפסודה עליה ישוטו בנהר לעיר המחוז. הנהר סוער והם כמעט טובעים עד שמאט מבחין בהם ומציל אותם. הוא מביא אותם לחווה ואומר להארי כי הנהר הזה סוער ומסוכן. הארי מחליט להגיע בעצמו לעיר ומבקש ממאט סוס ורובה. כשהוא נענה בשלילה הוא תוקף ומהמם את מאט ונמלט מהחווה עם הרובה. אינדיאנים שצפו בקטטה מתקרבים לחווה וברגע האחרון נמלטים מאט, קיי ומארק לרפסודה ומתחילים שיט מסוכן בנהר השוצף ומרבה מפלים המכונה "נהר ללא חזרה". האינדיאנים שורפים את החווה. כעת מתחיל מסע חתחתים שבו נאבק מאט בפומת ההרים, מתגבר על שני מחפשי זהב ועל אינדיאנים שמתקיפים את האסדה בחיצים והוא יורה בהם ברובה. היחסים בין מאט לקיי יודעים עליות וירידות. מאט מדבר בגנותו של הארי וקיי עונה לו כי גם הוא עשה מעשה רע בזה שהרג אדם ביריה בגבו. מארק מקשיב לכל השיחות האלה ולבסוף מסביר לו מאט מדוע נאלץ לירות ולהרוג אדם בגבו. הם מגיעים לעיר המחוז ומאט שולח את קיי לפגוש את הארי בבר. היא מבקשת מהארי לפגוש את מאט ולסיים את הסכסוך ביניהם בשלום. הארי מניח את אקדחו אבל לא מגלה שיש לו אקדח נוסף. הוא מתקרב לעבר מאט ושולף לעומתו אקדח כדי להרוג אותו אבל מארק מבחין בזה, יורה בו בגבו והורג אותו כמו שעשה אביו בעבר. קיי מקבלת עבודה כזמרת בבר והיא שרה על "הנהר ללא חזרה". מאט נכנס לבר, נוטל אותה על כתפיו ונושא אותה לכרכרה שם יושב מארק. הם נוסעים הביתה וקיי זורקת את נעלי ההופעה שלה עם העקבים הגבוהים. מדיה וקבצים בנושא נהר האבדון בוויקישיתוף "נהר האבדון", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "נהר האבדון", באתר נטפליקס "נהר האבדון", באתר AllMovie (באנגלית) "נהר האבדון", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "נהר האבדון", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "נהר האבדון", באתר Prime Video (באנגלית) "נהר האבדון", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) נהר האבדון, באתר TCM קדימון ל"נהר האבדון", באתר יוטיוב מרילין מונרו ב"נהר האבדון", באתר יוטיוב מרילין מונרו שרה "נהר האבדון", באתר יוטיוב מרילין מונרו ורוברט מיצ'ם ב"נהר האבדון", באתר יוטיוב
ארביב

האם התכוונתם ל... גלית ארביב – שוטרת ישראלית מנשה ארביב – ניצב בדימוס במשטרת ישראל שפרה ברוכסון-ארביב – חוקרת מדע המדינה
מרי אלן אדוארדס

מרי אלן אדוארדס (באנגלית: Mary Ellen Edwards‏; 9 בנובמבר 1838 – 22 בדצמבר 1934) הייתה אמנית ומאיירת בריטית. היא תרמה לעיתונים ויקטוריאניים רבים, כתבי עת וספרי ילדים. מרי אלן אדוארדס נולדה כבתם של מרי ג'ונסון ודאון אדוארדס, חקלאי ומהנדס שהיו לו מספר המצאות מוצלחות. היא נולדה בחווה של אביה בסורביטון ב-9 בנובמבר 1838. היא באה ממשפחה אמנותית. היא בילתה את שנותיה הראשונות עם משפחתה בסורביטון, באי מאן, בדרום קנזינגטון ובצ'לסי, לונדון. ב-13 ביוני 1866, מרי אדוארדס נישאה לג'ון פריר. פריר עבד בחברת שייט. למרי אדוארדס וג׳ון פרייר היה בן אחד, שנולד ב-1867. בעלה הראשון של אדוארד (פרייר) מת ב-1869. בתקופה הזאת ובמהלך העשור הבא, מרי אלן הגישה את עבודתה לתערוכות השנתיות של האקדמיה המלכותית לאמנויות (RA). ב-1872 נישאה לאמן ג'ון צ'ארלס סטייפלס, איתו עבדה על פרויקטים רבים עד מותו בסוף המאה. בשל מגוריה ונדודי משפחתה בגיל צעיר, היא לא הצליחה לקבל הכשרה פורמלית באמנות, אבל למדה בבית הספר לאמנות דרום קנזינגטון במשך שנה אחת. היא החלה את הקריירה האמנותית שלה במדיום של צבעי מים. בגיל 12 היא עברה מצבעי מים לשמן. מחוץ לצבעי מים ותחריטים, מרי אדוארדס הייתה מאיירת מצליחה, שציירה את עבודותיה על עץ. ב-1862, היא שלחה את שתי העבודות הגדולות הראשונות שלה לאקדמיה המלכותית בלונדון, אנגליה. עבודותיה התקבלו והוצגו מ-1864 עד 1908, היא שלחה עבודות כמעט מדי שנה, סך הכל הציגה 38 יצירות אמנות באקדמיה המלכותית. היצירה הראשונה שלה שנרכשה לפרסום, ״הנשיקה האחרונה״, הוצגה ב-1865. כמו כן, נרכשו ונחרטו יצירותה ״לזיכרון ולשלום״. היא איירה ספרי ילדים רבים. מ-1869 עד 1880 היא הייתה בצוות של העיתון The Graphic ולאורך הקריירה הארוכה שלה, היא עבדה עבור מספר מגזינים. מלבד ההגשות הכמעט שנתיות שלה לאקדמיה המלכותית, היא הציגה ארבע יצירות בחברה המלכותית של האמנים הבריטים (RBA), עבודה אחת באקדמיה הסקוטית המלכותית (RSA), שמונה יצירות במכון המלכותי לאמנויות בגלאזגו (RGI), שתי יצירות במוסד הבריטי ותשע יצירות. באגודת האמניות. עבודותיה הוצגו גם בגלריות בצרפת. מרי אלן אדוארדס עבדה וחיה במאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20. בשל האקלים החברתי באותה תקופה, היא לא הייתה פופולרית במיוחד בציבור שראה את אמנותה דרך העדשה הגברית המסורתית. היא הייתה יוצאת דופן בהמחשת רגש בעבודתה, והיצירות שלה הן עוצמתיות מאוד וקלות להבנה. לרוע המזל סגנונה לא היה מבוקש בקרב האוכלוסייה הרחבה בשל הדימוי החברתי כ"אמנות נשית", היינו יצירותיה נתפסו לעיתים קרובות כ"נשיות", "סנטימנטליות" ו"ביתיות", בהשוואה לציורי מקביליה הגברים. מדיה וקבצים בנושא מרי אלן אדוארדס בוויקישיתוף כתבי מרי אלן אדוארדס בפרויקט גוטנברג (באנגלית) Benezit Dictionary of British Graphic Artists and Illustrators, Volume 1. Oxford University Press. 2012. p. 364 בשלהי המאה ה-19, המוסד שינה את שמו לקולג' המלכותי לאמנות (RCA) Sara Gray, The Dictionary of British Women Artists, Lutterworth Press, 2009, ISBN 978-0-7188-3084-7. (באנגלית) Mary Ellen Edwards and Illustration of the 1860s, victorianweb.org ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מרי אלן אדוארדס".
ספנקופיטה

ספנקופיטה (יוונית: σπανακόπιτα; מיוונית σπανάκι תרד + πίτα מאפה) הוא מאפה תרד מסורתי מהמטבח היווני. המאפה עשוי משכבות של בצק פילו, וביניהן מלית של תרד, גבינת פטה ועשבי תיבול שונים. המילוי המסורתי של הספנקופיטה כולל תרד קצוץ, פטה, בצל או בצל ירוק, ביצה ותבלינים. לעיתים משתמשים בגבינות מלוחות אחרות, כדוגמת הקפלוטירי, גבינה קשה הדומה לקשקבל. עשבי תיבול כדוגמת שמיר, נענע או מליסה גם כן עשויים להיות חלק מהמילוי, ובמקרה זה תיקרא המנה "הורטופיטה". המילוי נעטף בשכבות של בצק פילו המשוחות בחמאה או בשמן זית. בחלק מהמתכונים הכפריים משתמשים בבצק חוריאטיקו שהוא מעט עבה יותר (מזכיר את בצק הפילאס הטורקי). לאחר האפייה, המאפה מקבל גוון זהוב. ניתן להגישו חם מהתנור או בטמפרטורת החדר. ביוון קיימת גם גרסת "צום" של הספנקופיטה, שנאכלת במועדים נוצרים אורתודוקסיים כדוגמת התענית הגדולה. בגרסה זו מחליפים את מוצרי החלב והביצים בשמן זית, פטרוזיליה ומעט קמח. באזורים כפריים ביוון, בהם התרד פחות זמין, יש המוסיפים למלית גם עלי מנגולד, כרישה או חומעה מצויה. בולמאס – מאפה תרד מהמטבח של יהדות ספרד בורקס בניצה – מאפה גבינה דומה מהמטבח הבולגרי טירופיטה – מאפה גבינה יווני מסורתי, גם כן מבצק פילו פילו מדיה וקבצים בנושא ספנקופיטה בוויקישיתוף מתכון למאפה ספנקופיטה, אתר השולחן Eva Zane, Greek cooking for the gods, Santa Rosa, CA: 101 Productions, 1992, ISBN 1-56426-501-3 How to make the perfect spanakopita | Felicity Cloake, the Guardian, ‏2018-08-22 (באנגלית) מתכון של בורקס יווני: ספנקופיטה, חגיגת תרד וגבינות, באתר Rex, ‏2020-05-21 ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טירופיטה

טירופיטה (יוונית: τυρóπιτα; מיוונית τυρó גבינה + πίτα מאפה) הוא מאפה גבינה פופולרי מהמטבח היווני. מכינים את הטירופיטה מבצק פילו, במילוי של גבינות כדוגמת פטה וקפלוטירי. כאשר מכינים את המאפה עם גבינת קשר, מקובל לכנותו קסרופיטה (κασερόπιτα). הטירופיטה דומה מאוד לספנקופיטה, מאפה פילו במילוי תרד. על-פי מספר חוקרים, עוגת הפלסנטה שהייתה קיימת במטבח היווני העתיק, וכן צאצאיה מהמטבח הביזנטי, פלקונטס טטירומנוס ואן טיריטאס פלקונטס, הם אבותיו של מאפה הטירופיטה. השם פלסנטה עדיין משמש בשפה הרומנית ובשפה הארומנית למאפה דק במילוי גבינה. לפי מקורות אחרים, ייתכן שמקורם של מאפים דומים הכוללים שכבות בצק מלחמי מחבת עם שכבות שנאפו על-ידי הטורקים במרכז אסיה לפני הגירתם לאסיה הקטנה בימי הביניים המאוחרים. בורקס באניצה – מאפה גבינה בולגרי דומה, גם כן מבצק פילו חצ'פורי – מאפה גבינה גאורגי ספנקופיטה – מאפה מסורתי יווני מבצק פילו, במלית תרד ופטה פילו מדיה וקבצים בנושא טירופיטה בוויקישיתוף Dr. Catherine Donnelly & Mateo Kehler (2016). The Oxford Companion to Cheese. Oxford University Press. ISBN 9780199330904. נבדק ב-23 בינואר 2017. {{cite book}}: (עזרה) Faas 2005, pp. 184–185. Salaman 1986, p. 184; Vryonis 1971, p. 482. Perry 2000, pp. 87–92. ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
SQLink

אס. קיו. לינק בע"מ (SQLink) היא חברה תוכנה ישראלית שנוסדה בשנת 1994, ומעסיקה למעלה מ-2,500 מומחים ויועצים בחזית הטכנולוגיה ומספקת קשת רחבה של שירותים מתקדמים ועדכניים לדרישות השוק בעולמות של: פיתוח תוכנה, אבטחת מידע וסייבר, BI ו-BIG DATA, דיגיטל ו-WEB, בדיקות תוכנה ואוטומציה, ניהול פרויקטים ותהליכי אינטגרציה מורכבים וייעוץ OFFSHORE. עם לקוחותיה נמנים חברות תוכנה והיי-טק, תאגידים עסקיים, משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, גופים ביטחוניים, בנקים ומוסדות פיננסיים, מוסדות אקדמיים, חברות תקשורת, רשתות מזון, חברות נדל"ן, גופים תעשייתיים ועוד. הקבוצה דורגה ברשימות כמו FAST 50 של Deloitte & Touche בישראל ו-FAST 500 של חברת דלויט העולמית. בשנת 2021 דורגה במקום ה-26 ברשימת "150 המעסיקים הטובים בישראל" של גלובס ובמקום השני בקטגוריית "מחשוב ותוכנה". מאז 1994 החברה התרחבה וכוללת מספר חברות: SQLabs - מכללה למקצועות ההייטק, המציעה מגוון רחב של קורסים והכשרות Opisoft - מתמחה בהטמעת פתרונות מתקדמים בעולמות ה-BIG Data & Analytics. מבוססת על חברת אופיסופט שנרכשה בשנת 2018 Genius - מתמחה בבינה מלאכותית, למידת מכונה, חקר ביצועים ואופטימיזציה Zigit - מתמחה ומובילה בתכנון, אפיון ופיתוח של פלטפורמת Web & Mobile. נרכשה בשנת 2021 Tvuna - מתמחה בפתרונות תוכנה מתקדמים בסביבות אינטרנטיות ובבניית מערכים דיגיטליים חדשניים, החל משנת 1984 Boardirector - מערכת המאפשרת לנהל ישיבות ותהליכים בארגונים וחברות באופן מאובטח. Dialog - חברת השמה להייטק הפועלת החל משנת 1997 Gotfriends - חברת ההשמה המתמחה בגיוס טאלנטים לחברות הייטק וסטארטאפים. אתר האינטרנט הרשמי של SQLink
פראנץ וילנר

פראנץ וילנר (גרמנית: Franz Wüllner‏; 28 בינואר 1832, מינסטר – 7 בספטמבר 1902, בראונפלס) היה מלחין ומנצח גרמני. הוא ניצח על הצגות הבכורה של האופרות של וגנר "זהב הריין" ו"הוולקירה". סונאטה לכינור במי מינור, אופוס 30 וריאציות על שיר עם גרמני עתיק, אופוס 24 וריאציות על נושא של פרנץ שוברט, אופוס 39 מיזררה אופוס 26 למקהלה מעורבת בת 8 קולות (ברלין 2002) סטאבאט מאטר אופוס 45 למקהלה מעורבת בת 8 קולות (ברלין 2003) מדיה וקבצים בנושא פראנץ וילנר בוויקישיתוף פראנץ וילנר, באתר MusicBrainz (באנגלית) פראנץ וילנר, באתר Discogs (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Keys

Keys (בעברית: קיז) הוא אלבום אולפן השמיני של הזמרת-יוצרת האמריקאית אלישה קיז. האלבום יצא לאור ב-10 בדצמבר 2021, על ידי חברת התקליטים תקליטי RCA. מתוך האלבום יצאו שני סינגלים. האלבום כולל שני דיסקים, כמו גם שתי גרסאות לכל רצועה. מידע על האלבום Keys באתר MusicBrainz מידע על האלבום Keys באתר AllMusic האלבום Keys באתר Discogs "Keys by Alicia Keys". Apple Music. נבדק ב-2021-12-05. Keithan, Samuels (27 באוקטובר 2021). "Alicia Keys Announces New Double Album 'Keys'". Rated R&B. נבדק ב-1 בדצמבר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "'KEYS' [Explicit] by Alicia Keys on Apple Music". נבדק ב-11 בדצמבר 2021. {{cite web}}: (עזרה) "'KEYS' CD". נבדק ב-11 בדצמבר 2021. {{cite web}}: (עזרה)
You Can Win If You Want

"You Can Win If You Want" (בעברית: "את/ה יכול/ה לנצח אם את/ה רוצה") הוא הסינגל השני של הצמד הגרמני מודרן טוקינג, שיצא כחלק מאלבום הבכורה שלו, The 1st Album. השיר יצא לאור ב-13 במרץ 1985 ונכנס לעשירייה הפותחת בגרמניה ב-13 במאי 1985. לאחר ששהה שלושה שבועות בחמישייה הפותחת, הצליח "You Can Win If You Want" להגיע למקום הראשון במצעד. הוא קיבל בסופו של דבר את תואר הזהב על מכירות של למעלה מ-250,000 במדינה. "You Can Win If You Want" קיבל את תואר הזהב בצרפת על מכירות של למעלה מ-500,000 עותקים. הווידאו קליפ לשיר צולם באולפני בוואריה במינכן, גרמניה וביים אותו במאי הווידאו קליפים מייקל בנטלה. תקליט 7 אינץ' "You Can Win If You Want" (Special Single Remix) –‏ 3:44 "One in a Million" – 3:42 תקליט 12 אינץ' "You Can Win If You Want" (Special Dance Version) –‏ 5:19 ""You Can Win If You Want" (Instrumental) – 3:43 "One in a Million" – 3:42 מידע על היצירה "You Can Win If You Want" באתר מיוזיק בריינז גרסאות נוספות ל"You Can Win If You Want" באתר SecondHandSongs Offizielle Deutsche Charts - Offizielle Deutsche Charts, www.offiziellecharts.de Offizielle Deutsche Charts - Offizielle Deutsche Charts, www.offiziellecharts.de Datenbank: BVMI, www.musikindustrie.de "Les Singles en Or" Modern Talking - You Can Win If You Want [HD], נבדק ב-2021-12-08 Modern Talking – You Can Win If You Want (1985, Vinyl) (באנגלית), נבדק ב-2021-12-08
מאיה מיטלפונקט

מאיה מיטלפונקט (נולדה ב-27 באוקטובר 1988) היא מדבבת ושחקנית ישראלית. מיטלפונקט היא בתם של יעל דן והלל מיטלפונקט, ולה אח קטן בשם אלון. היא החלה את קריירת הדיבוב שלה בשנת 2006, כאשר היא דיבבה בסדרות טלוויזיה וסרטים רבים. בין דיבוביה נכללות ההפקות "יו-גי-הו! GX", "מועדון מכסחי המפלצות", "החמישייה הסודית", "ספיריט: לרכוב חופשי", "אמפיביה", "מירה, בלשית מלכותית", "בוא, כלב, בוא!", "אנקאנטו", ו"לשיר 2". דמויות מוכרות שדיבבה כוללות את ברבי ב"ברבי בת הים 2", "ברבי הנסיכה וכוכבת הפופ", "ברבי בנעליה הורודות", "ברבי מריפוסה ונסיכת הפיות", "ברבי נסיכת הפנינה", "ברבי והדלת הסודית", "ברבי נסיכת הכוח", "ברבי בבית החלומות", "דורג ואן דנגו", "ברבי ואחיותיה באקדמיה לרכיבה", "ברבי וקסם הדולפינים" ו"ברבי: הרפתקאות בבית החלומות"; דרדסית ב"הדרדסים", "חג מולד מדורדס", "הדרדסים 2" ו"הדרדסים: האגדה על הפרש המסתורי"; ניה ב"לגו נינג'גו" ו"סרט לגו נינג'גו"; גברת פאף ב"בובספוג מכנסמרובע", "חתולת קשת פרפר וחד-קרן", "בובספוג הסרט: מבצע הצלה" ו"מחנה האלמוגים: שנות הילדות של בובספוג"; ומיראבל מדריגל ב"אנקאנטו". בשנת 2017 החלה לביים דיבוב, כאשר בין ההפקות שביימה נכללות הסדרות "גליטר פורס", "גליטר פורס דוקי דוקי", "פריקטאון", "התיק של אולי", "אלווין והצ'יפמאנקס", "הגרינים בעיר הגדולה" ו"הדרדסים". בנוסף לדיבוב, מיטלפונקט עוסקת במשחק, כאשר שיחקה בסרט "שש פעמים" משנת 2013 בתפקיד אחות של תומר (רועי ניק). מאיה מיטלפונקט, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית מאיה מיטלפונקט, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי מאיה מיטלפונקט, באתר ספר הקולנוע הישראלי מאיה מיטלפונקט, באתר MusicBrainz (באנגלית) יפעת מנהרדט, לא צריכה נסיך: מריבל, גיבורת "אנקאנטו" של דיסני, מסמלת עוד שלב במהפכה, באתר ynet, 2 בדצמבר 2021
יהודה גרין

יהודה גרין הוא זמר חסידי ובעל תפילה ישראלי שבין השאר משמש כחזן בבית הכנסת קרליבך בהאפר ווסט סייד במנהטן סגנונו המוזיקלי מזוהה עם הרב שלמה קרליבך. גרין נולד בירושלים למשפחה של חסידי ברסלב. כבר בגיל חמש נחשף לשירתו של הרב שלמה קרליבך ומאז הרבה לשמוע את שיריו וללכת להופעותיו והושפע מאוד מסגנונו האישי והמוזיקלי. בשנת 1980 השתתף גרין בהופעה של קרליבך בלונדון, והוזמן על ידו לשיר עימו. גרין אמר שהיה כל כך נבוך והסכים להופיע רק מאחורי מסך. בשנת 2009 הופיע במופע "האסק" לצד גדולי הזמר החסידי אברהם פריד, יעקב שוואקי, ברוך לוין וזמרים נוספים. ב-2010 שוב השתתף בקונצרט. את אלבומו הראשון "נשמת" הוציא בשנת 2007 ומאז הוציא עוד ארבעה אלבומים נוספים. ובשנת 2021 הוציא את הסינגל "דער רבי איז דא" שנחל הצלחה מרובה וצבר אף מספר גרסאות כיסוי. חלק משיריו הפכו ללהיטי הקומזיצים בז'אנר המוזיקה החסידית, ועם שיריו המפורסמים נמנים השירים: "הנה ימים באים", "נשמת כל חי", "מקשר זיין", "השיבנו" והשיר "דער רבי איז דא". יש הרואים בגרין ממשיך דרכו של הרב שלמה קרליבך.. נשמת (2007) געגועים (2010) נועם הנשמות (2012) ברכני (2014) נשמהל'ה (2018) אמר אביי (2024) 2nd Dance דער רבי איז דא, 2021 אתר האינטרנט הרשמי של יהודה גרין יהודה גרין, ברשת החברתית פייסבוק יהודה גרין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) יהודה גרין, ברשת החברתית אינסטגרם יהודה גרין, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) יהודה גרין, באתר ספוטיפיי יהודה גרין, באתר MusicBrainz (באנגלית) יהודה גרין, באתר דיזר כל הידיעות על יהודה גרין באתר חסידיניוז יהודה גרין בראיון והופעה למנחם טוקר באולפן, טוקר FM "New York – Mishpacha Magazine Profiles 5 Page Article On Yehuda Green! Is He The Successor Of Shlomah Carlebach?". Vosizneias. 3 בדצמבר 2009. נבדק ב-13 באוקטובר 2014. {{cite web}}: (עזרה) מופע האסק ה22 באתר חסידיניוז ממשיך דרכו של קרליבך, ערוץ 7
ג'יימס או'קלי

ג'יימס או'קלי (באנגלית: James Joseph O'Kelly‏; 1 במאי 1842 - 22 בדצמבר 1916) היה עיתונאי ופוליטיקאי אירי. ג'יימס נולד לג'ון ולברידגיט או'קלי בדבלין בשנת 1845. הוא היה בכור מארבעה בנים ובת אחת. משפחת או'קלי יחד עם בני דודיו של ג'יימס, הקימו רשת של אמנים ופעילים פוליטיים בתולדות התרבות האירית של המאה ה-19. סבו וסבתו מצד אביו היו ילידי מחוז רוסקומון ואביו ניהל עבודות נפחות וביצוע עבודות בדבלין. דודו מצד אמו היה ג'ון לורל (John Lawlor) פסל מצליח, ובן דודו, מייקל לורל, היה גם פסל שהועסק בלונדון. גם אחיו של ג'יימס, צ'ארלס וסטיבן, הפכו לאמנים. בשנת 1861 נפטר אביו. דודו ג'ון לורל (1820–1901) כבר היה פסל מבוסס בלונדון, לכן עברה המשפחה ללונדון. לורל הפך לדמות אב לילדיה, במיוחד לבניה. לורל לקח על עצמו את גידול הנערים. ג'יימס או'קלי התגייס ללגיון הזרים הצרפתי ונשלח למקסיקו. בסביבות 1865 הוא נמלט מהלגיון, הגיע לבולטימור ומשם חזרה ללונדון. בלונדון הוא התחיל לעבוד עעיתונאי. בשנת 1871 ג'יימס או'קלי חזר לארצות הברית והחל לעבוד ב"ניו יורק הראלד". בנוסף לקריירה מוצלחת בעיתון, או'קלי עסק בציור. הוא חזר לבריטניה מספר פעמים לתקופות קצרות. ייתכן וקשרים שהוא רכש באותה תקופה עזרו כאשר אחיו אלויסיוס או'קלי הגיע לארצות הברית. בשנות ה-80 של המאה ה-19 ג'יימד או'קלי חזר ללונדון והחל בקריירה פוליטית. לאחר הבחירות הכלליות בבריטניה 1880 הוא נבחר לבית הנבחרים כנציג של מחוז רוסקומון מטעם המפלגה האירית. באוקטובר 1881 צ'ארלס סטיוארט פרנל ראש מפלגתו נעצר ויומיים ארך כך נעצר גם או'קלי. הוא שוחרר רק במאי 1882. בדצמבר 1883 ביחד עם אחיו אלויסיוס או'קלי הם נסעו לסודאן ומשם דיווחו על אירועי המלחמה המהדית. לאחר הבחירות הכלליות בבריטניה 1885 או'קלי חזר לבית הנבחרים. לאחר פטירת צ'ארלס סטיוארט פרנל או'קלי המשיך לתמוך בקו הפוליטי שלו ובעקבות כך הפסיד בבחירות שנערכו בשנת 1892. אומנם הוא נבחר בבבחירות שנערכו בשנת 1895 ובהמשך בכל מערכת בחירות עד שנפטר בשנת 1916. ביוגרפיה של ג'יימס או'קלי O'Sullivan, N., Aloysius O'Kelly: Art, Nation, Empire, Field Day Publications, 2010, p. 2
ארווין ג'רטיאן

ארווין ג'רטיאן (במקור גרינבאום, בהונגרית: Gyertyán Ervin; בודפשט, 22 בנובמבר 1925 – בודפשט, 14 ביוני 2011) היה סופר יהודי-הונגרי, עיתונאי, מבקר אמנות, אסתטיקה קולנועית, היסטוריון ספרות. ארווין גרינבאום נולד כבנם של גאבור גרינבאום ושל רוז'ה שטרן-שפרונץ. הוא סיים את בחינות הבגרות ב-1943 בתקופת השואה. מ-1947 עד 1949 למד באוניברסיטת פריז. בין 1949 לבין 1950 עבד למען העיתון "היום ההונגרי". מ-1950 עד 1956 היה עמית ביומון החשוב נפסבה, ומ-1953 עד 1956 היה בעל טור. מ-1958 עד 1975 היה עורך הטור של "עולם הסרטים". מ-1975 עד 1976 היה סגן העורך הראשי של הוצאת הספרים גונדולט. בין 1976 לבין 1979 היה חוקר בכיר במכון ההונגרי ללימודי קולנוע. מ-1977 עד 1981 היה סגן נשיא האגודה הבינלאומית למבקרי קולנוע ומ-1981 עד 1885 היה נשיא האגודה. בין 1979 לבין 1984, הוא היה ראש מחלקת הקולנוע של הטלוויזיה ההונגרית. בין השנים 1984–1986 היה ראש המחלקה המדעית במכון ללימודי קולנוע. בין השנים 1953–1998 אשתו הייתה קטלין מזאי. נולדו להם שני ילדים; קטלין (1954) ואישטוואן (1958). שיפוט בהאנוי (רומן נוער, 1955) דיפלומט עירום (תסריט סרט, 1963) עלייתו ונפילתו של קיברנרוס (רומן, 1963) משוררנו ותקופתו. שירה ואסתטיקה של אטילה יוז'ף (מחקר, 1963) אטילה יוז'ף (מחקר, 1966) אחוות המוזות (מחקר, 1966) אמנות וסובייקטיביות (מחקר, 1966) אלוהים, הגן על הנשיא! (רומן, 1971) דיאלוג פנים אל פנים (מחקרים, ספרי מסע, 1973) משקפיים באבק (רומן, 1975) נמלטים מקרנצ'פלבה (תסריט, 1976) בצל לומייר (מחקר, 1977) חרדתה של קבוצת מבקרים (מחקר, 1980) "רואים את הפסגות שלנו בבירור." מחקרים על אטילה יוזף (מחקרים, 1985) העיטור הצרפתי (רומן, 1986) דון קיחוטה מרחוב הוסאר (רומן, 1987) משפט הראווה הראשון (1989) מה שווה הסרט אם הוא הונגרי? (1994) Wraith and Swamp (1938-1953) (זכרונות, 1997) מלכודת הערכים (מסות, מחקרים, 2004) השמעה חוזרת. רומן מצפוני, 2008 FG Lorca: Gypsy Romances (1948) D. Diderot: Deception (1958) מסדר הצטיינות העבודה דרגת זהב (1985) עט הזהב (2001) פרס אלדאר קומלוש (2005) מדליית זיכרון פאל דמני (2010) הרמן פיטר : מי זה מי 2002 CD-ROM, ביוגרפיה מסת"ב 963-8477-64-4 מיהו מי סוכנות הידיעות ההונגרית. 2009. מי זה מי בספרות ההונגרית? ספרי מאגר מסת"ב 963-8607-10-6 מי זה מי בספרות ההונגרית? בודפשט, 1999 ISBN 9-638157-91-7 ארווין ג'רטיאן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סופרים הונגרים בני זמננו Profit.com ארווין ג'רטיאן ב PORT.HU ארווין ג'רטיאן נפטר ב-HVG.HU ארווין ג'רטיאן הלך לעולמו ב-NOT.HU "Grünbaum Gábor halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 654/1947. folyószáma alatt". "Grünbaum Gábor és Stern-Spronz Rózsa házassági bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 401/1925. folyószáma alatt". "Stern Cecília halotti bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári halotti akv. 783/1951. folyószáma alatt". "Stern-Spronz Miksa halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 701/1941. folyószáma alatt".
הרמן צומפה

הרמן צומפה (גרמנית: Hermann Zumpe‏; 9 באפריל 1850, אופאך – 4 בספטמבר 1903, מינכן) היה מנצח גרמני. צומפה עבד כמנצח בין השנים 1891 ל 1895 בשטוטגרט. לאחר מכן התמנה למנצח תזמורת קאים (כיום הפילהרמונית של מינכן). בשנת 1897 עבר לשוורין, בירת מקלנבורג-מערב פומרניה שם ניצח על התזמורת המקומית וקידם אותה למודעות בינלאומית. תחת הנהגתו יצאה התזמורת להופעות בברלין, לונדון, מדריד וסנקט פטרבורג. בשנת 1901 חזר למינכן לקבל עליו את ניהול האופרה הממלכתית של בוואריה. בתפקידו זה ניצח על הופעות רבות של אופרות מאת וגנר. מדיה וקבצים בנושא הרמן צומפה בוויקישיתוף הרמן צומפה, באתר MusicBrainz (באנגלית)
התרסקות מסוק המיל מי-17 של חיל האוויר ההודי

התרסקות מסוק המיל מי-17 של חיל האוויר ההודי היא תאונה אווירית שהתרחשה ב-8 בדצמבר 2021 בהודו. ראש מטה ההגנה (אנ') של הודו ביפין רוואט, רעייתו Madhulika Rawat ו-12 בני אדם[דרושה הבהרה] נוספים נהרגו בהתרסקות מסוק תובלה מדגם מיל Mi-17V5 בחבל טאמיל נאדו בדרום המדינה. במסוק היו 14 נוסעים. הצבא ההודי פתח בחקירה לבירור נסיבות ההתרסקות. רמטכ"ל צבא הודו, אשתו ו-11 נוספים נהרגו בהתרסקות מסוק צבאי, באתר www.maariv.co.il "רמטכ"ל צבא הודו ו-12 בני אדם נוספים נהרגו בהתרסקות מסוק בדרום המדינה". הארץ. נבדק ב-2021-12-08. ערך זה הוא קצרמר בנושא הודו ובנושא אסונות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צרות בהייטק

צרות בהייטק הוא שמה של קהילת היי־טק ישראלית, הכוללת עמוד פייסבוק, שהגיע לכ-70,000 עוקבים בדצמבר 2021, וקבוצה סגורה להייטקיסטים בלבד, בשם "צרות בהייטק - הקבוצה", ולה כ-120 אלף חברים, נכון לינואר 2022. העמוד והקבוצה נוצרו על ידי ההייטקיסטים ארבל זינגר וערן יעקובוביץ. לקבוצה גם עמוד טוויטר ועמוד אינסטגרם, עם כ-3.5 אלפי עוקבים כל אחד. ערוץ תוכן נוסף של הקהילה הוא פודקאסט טכנולוגי שעוסק באנשים המרכיבים את ההיי־טק הישראלי. העמוד נוצר ב-2015, העמוד איגד סטטוסים הומוריסטיים מחיי המשרד של הייטקיסטים. הקבוצה זכתה לסיקור בכלי התקשורת. בדצמבר 2021 נבחרה הקהילה במקום ה-9 בקטגוריית הייטק בדירוג אנשי השנה של "גלובס" לשנת 2021. במאי 2021 הוקם פודקאסט שעוסק באנשים המרכיבים את ההיי־טק הישראלי. הפודקסט מארח מתכנתים, אנשי QA, מנהלי קמפיינים וחוקרי אבטחה, ועוסק בנושאים שונים הקשורים להיי־טק בישראל כגון למידה, קבלה לעבודה, שכר, איזון עבודה־חיים, פנסיה, שוויון מגדרי ושילוב מיעוטים. בינואר 2022 זכה הפודקאסט במקום הראשון בקטגוריית ״פודקאסט ההייטק והפיתוח של השנה״ של מגזין גיקטיים לשנת 2021. אתר האינטרנט הרשמי של צרות בהייטק צרות בהייטק, ברשת החברתית פייסבוק צרות בהייטק - הקבוצה, הקבוצה הסגורה "צרות בהייטק", באתר אפל פודקאסטים "צרות בהייטק", באתר pod.link (באנגלית) "צרות בהייטק", באתר Spotify "צרות בהייטק", פיד RSS 100 המשפיעים לשנת 2021, מקום 96, TheMarker ההייטיקסטים שמנהלים קהילות בפייסבוק: "זה מה שאנחנו אוהבים לעשות", באתר ‏מאקו‏, 4 בפברואר 2022 צרות בהייטק, ברשת החברתית פייסבוק צרות בהייטק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) צרות בהייטק, ברשת החברתית אינסטגרם צרות בהייטק, ברשת החברתית טיקטוק 12 על 12: הדמויות המשפיעות בסושיאל, באתר tech12, ‏2022-01-12 גלעד גזית, מצחיק: עמוד הפייסבוק הזה מציג את הצרות הקטנות והדביליות בחייו של כל עובד הייטק, הפטריה, 2 בדצמבר 2015 הדר ת"ש, ‏צרות בהיי-טק: קבוצת הפייסבוק שלקחה את הממים על המשרד צעד אחד קדימה, באתר ‏מאקו‏, 9 באפריל 2018 הגר בוחבוט, "יש צרות אמיתיות בהייטק, לא רק הצלחות וגיוסים", באתר ynet, 30 באפריל 2021 הגר בוחבוט, שנה חדשה, פיד חדש: שבעה עמודים שירעננו לכם את הרשת, באתר ynet, 2 באוקטובר 2016 עידן רבי, ‏הקהילה שחושפת את הצרות הקטנות של עובדי ההייטק, באתר גלובס, 23 בדצמבר 2021 הפודקאסטים הטובים ביותר לשנת 2021 - גיקטיים