laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טופ רמדור

טופ רמדור מערכות ומחשבים (1990) בע"מ (Top Group) היא חברת תוכנה ישראלית המתמחה בפיתוח ושיווק פתרונות תוכנה בעולמות תוכן לניהול פרויקטים ורכש הנדסי, ניהול משימות מכל תהליך ארגוני, ניהול חווית לקוח באמצעות מערכת סקרים ומשובים, ניהול ביצועים וגיוס עובדים, פתרונות בעולמות ה-BI וה GRC, מומחיות ביישום והטמעת SAP B1, NetSuite, Agile PLM. טופ מערכות ומחשבים היא חברה ציבורית ומניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בעלי השליטה בחברה הם אנשי העסקים גלעד הר-עוז ושמוליק מילנר. מערכות החברה משמשות בעיקר ככלי לניהול ארגוני אפקטיבי ומאפשרות ניהול משותף, בקרה, מעקב, תקשורת מקוונת ושיתוף מידע. מערכות החברות הן גם מערכות ענן המאפשרות ניהול בו זמנית של מאות פרויקטים ואלפי משתמשים בפריסה גאוגרפית רחבה, תוך שיתוף מידע בין קבוצות עבודה וסנכרון מלא. תחת קבוצת טופ, לצד טופ רמדור, קיימת חברת טופ סולושינס אשר עוסקת בפיתוח ושיווק מוצרים העוסקים בניהול משימות וסקרים GRC, גיוס והערכות ביצועים. במהלך שנת 2011 רכשה החברה את חברת ERD שפיתחה מערכת הכוללת ERP לניהול הנדסי בחברות יזמיות וקבלניות. בעקבות הרכישה, החלה טופ רמדור להוביל פרויקטים מובסים ERP לניהול פרויקטים הנדסיים. במהלך 10 שנים רכשה הקבוצה עוד 12 חברות ופעילויות. החברה הוקמה בשנת 1990 והחלה לפתח מערכות ממוחשבות לניהול מכרזים. לאחר מכן, בשנת 1995 התקדמה החברה לפיתוח תוכנות שיעודן הוא ניהול תקציב הנדסי לשימושן של חברות המתמחות בהקמת פרויקטים הנדסיים רחבים. בשנת 2008 העבירה את כל מוצרי התוכנה שלה לטכנולוגיה המבוססת על מחשוב ענן. בשנת 2003, בעקבות המיתון הקשה והריבית הגבוהה במשק, נקלעה החברה למצוקה תזרימית אשר כמעט והביאה להפסקת העמדת האשראי לחברה. לאחר העברת חלק מהשליטה לחברת וואן תוכנה החליטו הבנקים למחוק לרמדור את החוב על סך 9.3 מיליון שקלים. בשנת 2012, במסגרת הקמת פרויקט עיר הבה"דים של צה"ל בנגב, הטמיעה חברת רמדור מערכת לניהול פרויקטים המכונה @view בקבוצת מבט לנגב, שזכתה במכרז להקמת הפרויקט הצה"לי בדרום הארץ. מטרת הטמעת המערכת היא לאחד את כל הגורמים המעורבים בהקמת הפרויקט. אתר האינטרנט הרשמי של טופ רמדור טופ רמדור, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב טופ רמדור, באתר "מאיה" טופ רמדור, באתר גלובס טופ רמדור מערכות ומחשבים בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה. רמדור רכשה את חברת ERD, באתר כלכליסט, 9 באוגוסט 2011 גולן פרידנפלד, ‏התוכנית להצלת רמדור: לאומי פיתוח תעשייה והמזרחי יימחקו 9.3 מיליון שקל מחובות החברה, באתר גלובס, 16 באוקטובר 2003 רמדור הטמיעה במבט לנגב מערכת לניהול פרויקט עיר הבה"דים במאות אלפי שקלים PC אנשים ומחשבים
צ'יפריאן מריקה

צ'יפריאן אנדריי מריקה (ברומנית: Ciprian Marica; נולד ב-2 באוקטובר 1985) הוא כדורגלן עבר רומני ששיחק בעמדת החלוץ. מריקה התחיל את הקריירה של בדינמו בוקרשט, ובשנת 2004 עבר לשחטאר דונצק. ב-23 ביולי 2007, חתם בשטוטגרט ל-5 שנים תמורת 8 מיליון אירו, סכום ההעברה היקר ביותר בתולדות שטוטגרט לאותם ימים. ב-12 באוגוסט 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בתיקו 2-2 נגד שאלקה 04. ב-27 בנובמבר 2007 הבקיע את שער הניצחון נגד גלאזגו ריינג'רס במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות. לאחר פיטוריו של המאמן ארמין פה, המאמן החדש מרקוס באבל נתן למריקה הזדמנות בהרכב, אך מריקה הבקיע רק 4 שערים. בעונת 2009/2010 בבונדסליגה ביסס את מקומו בהרכב והבקיע 10 שערים באותה עונה, אך בעונת 2010/11 ירד לספסל. ב-28 ביולי 2011 חתם בשאלקה 04 תמורת 5 מיליון אירו. ב-14 בדצמבר 2011 הבקיע מריקה את שער הבכורה שלו בניצחון 0–3 נגד מכבי חיפה במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות. ב-29 בינואר 2012 מריקה כבש צמד בניצחון 1–4 נגד פ.צ. קלן. ב-27 בספטמבר 2013 חתם בחטאפה. ב-6 באוקטובר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו כאשר נכנס כמחליף בניצחון 1–3 נגד ריאל בטיס. ב-31 באוקטובר, מריקה הבקיע את שער הליגה הראשונה שלו בניצחון 0–2 נגד ויאריאל. בקיץ 2014 חתם לשנתיים בקוניאספור הטורקית. ב-14 בינואר 2016 חזר לרומניה אחרי 12 שנה, וחתם בסטיאווה בוקרשט. ב-16 בנובמבר 2003 ערך מריקה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת רומניה בניצחון 0–1 נגד איטליה במשחק ידידות. ב-17 בנובמבר 2004 הבקיע את שער הבכורה שלו בתיקו 1-1 נגד ארמניה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2006. במוקדמות יורו 2008 הוביל את הנבחרת עם 5 שערים, לראשות הבית שהבטיח את העלייה ליורו 2008. מריקה השתתף עם הנבחרת בטורניר. דינמו בוקרשט אליפות רומניה: 2001/2002, 2003/2004 הגביע הרומני: 2002/2003 שחטאר דונצק אליפות אוקראינה: 2004/2005, 2005/2006 הגביע האוקראיני: 2003/2004 הסופר קאפ האוקראיני: 2005 נכון ל-6 באוגוסט 2014 אתר האינטרנט הרשמי של צ'יפריאן מריקה צ'יפריאן מריקה, ברשת החברתית פייסבוק צ'יפריאן מריקה, באתר Transfermarkt צ'יפריאן מריקה, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) צ'יפריאן מריקה, באתר Soccerway צ'יפריאן מריקה, באתר WorldFootball.net צ'יפריאן מריקה, באתר National Football Teams צ'יפריאן מריקה, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt האתר הרשמי של השחקן
גביע אפריקה לאומות 1963

גביע אפריקה לאומות 1963 היה הטורניר הרביעי של גביע אפריקה לאומות. הטורניר נערך בגאנה בחסות קונפדרציית הכדורגל של אפריקה. בטורניר השתתפו שש נבחרות לאומיות. הטורניר נערך בשיטת בתים כשהמנצחת בכל בית מעפילה לגמר והקבוצה שמסיימת במקום השני בכל בית עולה למשחק על המקום השלישי. בטורניר זכתה גאנה, הנבחרת המארחת, לאחר שגברה על סודאן בתוצאה 0–3 במשחק הגמר. חסאן אל שאזלי מנבחרת הרפובליקה הערבית המאוחדת זכה בתואר מלך השערים של הטורניר עם שישה כיבושים. המשחקים נערכו בשני אצטדיונים באקרה, בירת גאנה: אצטדיון אקרה ואצטדיון קוסמי אשר מונים שניהם כ-40,000 מקומות ישיבה. באצטדיון אקרה נערכו משחקי בית א' ושלבי ההכרעה. באצטדיון קוסמי התקיימו משחקי בית ב'. גאנה העפילה לגמר הטורניר ואתיופיה עלתה למשחק על המקום השלישי. סודאן העפילה למשחק הגמר נגד גאנה והרפובליקה הערבית המאוחדת עלתה למשחק על המקום השלישי נגד אתיופיה.
אברהם בן אשר

רבי אברהם בן אשר היה מחכמי חלב ושימש כרבה בסוף המאה ה-16. בקרב יהודי חלב נהגו לכנותו בשם "אב"א" (ראשי תיבות: אברהם בן אשר). נולד לרבי גדליה, לא ידוע היכן, אך ההשערות נעות בין העיר חלב שבסוריה, לבין אדריאנופול שבטורקיה. רבי אברהם היה תלמידו של מרן ר' יוסף קארו וחברו של ר' משה אלשיך. שני החברים למדו לפני רבם באדריאנופלי שבטורקיה. חיבר פירוש למדרש רבה בשם "אור השכל". בשנת ה'שכ"א (1561) נדפס ממנו חלק על בראשית, ונקרא גם בשם "מעדני מלך". שימש ברבנות חלב משנת ה'ש"ל (1570). אברהם בן גדליה בן-אשר, דף שער בספרייה הלאומית אור השכל, ונציה, ה'שכ"ז, מתוך מאגר הספרים הסרוקים של הספריה הלאומית – ישראל הרב רפאל הלפרין, אנציקלופדיה לבית ישראל בערכו. ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סרט עם קתרין דנב

סרט עם קתרין דנב הוא קומדיית מסע בבימויו של עמרי יבין שיצאה לאקרנים באפריל 2015. הסרט מציב מראה פרודית מול הגבר הישראלי, המצטייר כגבר מובס וחסר יכולת, ובכל זאת ממשיך לרדוף אחר האישה המופלאה מן החלומות. שני גברים מזדקנים (דני שגב ורפי קלמר) יוצאים למסע בעקבות שמועה שקתרין דנב האגדית מתארחת בחווה מבודדת בנגב, בה מעניק חבר ילדות שלהם טיפולים במין טנטרי לנשים מכל העולם. לצמד הגברים מצטרפות שתי נשים: האחת היא נטלי (אסיה נייפלד), נערת ליווי יפהפייה שנמלטת מסרסוריה, והשנייה היא פנינה (רות פרחי), דודתו הקשישה של אחד מהם, שהגיבורים מקווים כי פגישה עם כוכבת הקולנוע הנערצת עליה תחולל נס ותעיר אותה מן התרדמת אליה היא נפלה. במהלך המסע נאלצים מנו והלפרין להיאבק בסרסוריה של נטלי שיעשו הכל כדי להחזיר לחזקתם את נערת הליווי היוקרתית, וגם בכנופיה של מבריחים בדואים שמבקשים למכור את נטלי לבית המלוכה הסעודי, כדי שתינשא לאמיר פהד שהתאהב בתמונתה. "סרט עם קתרין דנב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "סרט עם קתרין דנב", באתר ספר הקולנוע הישראלי "סרט עם קתרין דנב", באתר אידיבי
תמ"י

תמ"י (תנועת מסורת ישראל) הייתה מפלגה סקטוריאלית שפנתה לקהל יעד עדתי מזרחי-דתי, פעלה בשנות השמונים ובמרכז מצעה עמד רעיון שוויון ההזדמנויות. המפלגה הוקמה ב-1981 על ידי שר הדתות מטעם המפד"ל אהרן אבוחצירא, אשר, לאחר שזוכה מתביעה שהוגשה נגדו, הודיע בסוף הכנסת התשיעית על כוונתו לרוץ בנפרד מהמפד"ל בבחירות לכנסת העשירית, וזאת עקב יחסים עכורים בינו ובין מנהיג המפד"ל יוסף בורג. אל הרשימה החדשה הצטרף בן-ציון רובין, שהיה אף הוא חבר כנסת מטעם המפד"ל. המפלגה הפכה להפתעה הגדולה של הבחירות כשקיבלה שלושה מנדטים והכניסה נוסף על אבוחצירא, גם את רובין, ואת אהרן אוזן, שהיה בעבר חבר כנסת מטעם מפא"י בכנסת השישית, מזכיר תנועת המושבים ושר החקלאות בממשלת רבין הראשונה. לאחר הבחירות, קיבל אבוחצירא את תיק הקליטה ואת תיק העבודה והרווחה. ב-1982 התפטר אבוחצירא מהממשלה לאחר שבית משפט הרשיעו בקשירת קשר לביצוע פשע, הפרת אמונים, קבלת דבר במרמה ועוד. הוא הוחלף על ידי מספר 2 בתנועה, אהרן אוזן. בבחירות לכנסת האחת עשרה הצליחה המפלגה להכניס רק את אהרן אבוחצירא לכנסת, בגלל ריצתה במקביל למפלגת ש"ס, שהייתה בעלת אופי מזרחי חרדי, אשר קיבלה ארבעה מנדטים. מפלגת תמ"י הביאה לחיים הפוליטיים את המזכיר הכללי שלה בנימין בן אליעזר, שלימים היה לשר ביטחון בממשלת אריאל שרון ולזמן מה יושב ראש מפלגת העבודה. דוברת תמ"י הייתה הפעילה לזכויות המזרחיים בישראל, ויקי שירן, שטבעה את הסיסמה "בקומה זקופה". בשנת 1988 התמזגה תמ"י אל תוך הליכוד ואבוחצירא היה לחבר כנסת מטעמה. הכנסת העשירית (1981) 3 מנדטים: אהרן אבוחצירא, אהרן אוזן, בן-ציון רובין הכנסת ה-11 (1984) מנדט אחד: אהרן אבוחצירא הכנסת ה-12 (1988) במסגרת הליכוד מנדט אחד: אהרן אבוחצירא מועמדי המפלגה לכנסת ה-13 (1992) במסגרת הליכוד אהרן אבוחצירא ב-29 באוגוסט 1988 הצטרף אהרן אבוחצירא לליכוד, וסיעת תמ"י חדלה להתקיים כעצמאית, אך המשיכה להתקיים כמפלגה בתוך מפלגה
TI (פירושונים)

האם התכוונתם ל... השם הכימי של היסוד טיטניום טוטאל אימרז'ן (באנגלית: Total Immersion), או בקיצור TI, שיטה להוראה ולימוד שחייה T.I. – ראפר אמריקאי טקסס אינסטרומנטס (באנגלית: Texas Instruments, ובקיצור TI) - חברה אמריקנית שעוסקת בפיתוח ובייצור של מוצרי מחשוב בתעשיית המוליכים למחצה - לרבות מעגלים משולבים לטלפונים סלולריים, מעבדים ומחשבונים.
מלגת מנהיגי שוליך

מלגת מנהיגי שוליך היא תוכנית המעניקה מלגות לתלמידי תואר ראשון בקנדה ובישראל. המלגה מוענקת לסטודנטים נבחרים בתחומי המדעים, ההנדסה, הטכנולוגיה והמתמטיקה. תוכנית המלגה הוקמה בשנת 2011 בעקבות תרומה על סך 100 מיליון דולר מהפילנתרופ ואיש העסקים הקנדי-סימור שוליך. התוכנית מנוהלת על ידי ארגון פדרציית יהודי טורונטו. מטרת התוכנית לקדם סטודנטים מובילים בתחומי המדעים, ההנדסה, הטכנולוגיה והמתמטיקה בקנדה ובישראל ובכך לחזק את התחרותיות הכלכלית של מדינות אלו. בשנת ההקמה, 977 בתי ספר על-תיכוניים וקולג'ים ברחבי קנדה הגישו מועמדים לתחרות הפרס השנתית. בשנת 2014, 1147 סטודנטים הוגשו כמועמדים. עשרים האוניברסיטאות המשתתפות בחרו מתוכם ארבעים זוכים. בישראל הוגשו כ-500 בקשות למלגה בכל שנה החל מ-2011[דרוש מקור]. בקנדה, עשרים אוניברסיטאות משתתפות בתוכנית המלגה. כל אוניברסיטה בוחרת שני זוכים מתוך המועמדים שנרשמו ללימודים בה, זוכה אחד מתחום ההנדסה והשני משלושת התחומים האחרים. בישראל התוכנית פועלת בחמש אוניברסיטאות. כל אוניברסיטה בוחרת עשרה מנהיגי שוליך בכל שנה: חמישה מתחומי ההנדסה וחמישה נוספים מתחומי המדעים, הטכנולוגיה והמתמטיקה[דרוש מקור]. המועמדים נדרשים לעמוד בשניים מתוך שלושה קריטריונים: צורך כלכלי, הצטיינות אקדמית ו/או מעורבות חברתית. דף המלגה, באתר מלגת מנהיגי שוליך Mining magnate's $100M gift launches 'Canadian Rhodes' ,Tristan Hopper Toronto philanthropist Schulich unveils $100-million scholarship ,James Bradshaw קרן שוליך מגדילה את מספר המלגות מ-35 ל-50 בשנה, באתר הידען Students receive $60,000 from the Schulich Leader Scholarships program to study at UBC ,Heather Amos University of Toronto announces 2014 Schulich Leader Scholarship winners ,Erin Clifford Endowment to benefit Canadian, Israeli college students ,Jerusalem Post שאלות ותשובות, באתר מלגת מנהיגי שוליך מידע על מלגת מנהיגי שוליך, ‏2020 פילנתרופ יהודי קנדי מעניק מלגות בסכומי שיא לסטודנטים ישראלים בתחומי הטכנולוגיה ,Scooper התחום המבוקש ביותר על ידי הסטודנטים: הנדסת חשמל ומדעי המחשב, באתר אנשים ומחשבים, ‏2015
שבתאי קשב קלוגמן

שבתאי קשב קלוגמן (23 בספטמבר 1898 – 24 בספטמבר 1981), המוכר בשם העט ק. שבתאי, היה עיתונאי ישראלי, לפני הקמת מדינת ישראל פרסם בעיתונות העברית בפולין, מולדתו. חתן פרס סוקולוב לעיתונות לשנת 1965. נודע גם בפרסום חוברות בנושא השואה, בהן הספר "כצאן לטבח?" (פורסם ב-1962 ואיגד מאמרים מן המחצית השנייה של שנות החמישים), בו תקף את המיתוס לפיו היהודים הלכו למותם "כצאן לטבח" ותיאר את מורכבות הסיטואציות והדילמות של היהודים בשואה, גם אלו שלא פנו אל דרך "הגבורה והמרד". נולד בעיירה פינצ'ב וגדל בזבריצה, למד לימודי קודש ולימודי חול. בשנת 1925 עבר לוורשה, עבד בלשכת הקרן הקיימת ופרסם פיליטונים ב"היום", תחת שם העט "שבתאי חכם". בתקופת השואה (1944-1941) היה בגטו קובנה וגטו וילנה. לאחר תום מלחמת העולם השנייה היה בין מייסדי הוועדה ההיסטורית היהודית בפולין, במסגרת זו חקר וחיבר כמה עבודות על גורל היהודים בשנות השואה במדינות שונות. בין 1945 ל-1948 היה כתב סוכנות הידיעות JTA במשפטי נירנברג, דיווחיו הופיעו במספר עיתונים בעברית וביידיש. בסוף 1948 עלה לארץ ישראל. היה חבר מערכת "דבר" עד 1964. לאחר מכן יצא לגמלאות, אך המשיך להשתתף בכתיבה בעיתון ובכתבי עת אחרים. במאמרו הגדול "אגדת הפחדנות", שראה אור בעקבות משפט אייכמן, הדגיש את תרומת ניצולי השואה במלחמת העצמאות. בין היתר כתב: "מספרם של הנופלים במלחמת הקוממיות מבין צעירי ישראל יוצאי הגטאות הוא גדול יותר – בכל אופן לא קטן בשום פנים ואופן – ממספרם של צברי ישראל". ק. שבתאי, כצאן לטבח, קשב 1962 ; מהדורה שנייה, עם פתח דבר מאת גדעון האוזנר, קשב 1964 דוד תדהר (עורך), "שבתאי (קלוגמן) קשב (ק. שבתאי)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך טו (1966), עמ' 4775 שבתי טוביה קשב (1898-1981), דף שער בספרייה הלאומית פרס סוקולוב לק. שבתאי, דבר, 12 בפברואר 1965 דן לאור, אלתרמן, עם עובד 2013 עמ' 441 ק. שבתאי, אגדת הפחדנות, דבר, 12 במאי 1961 ק. שבתאי, גם למרד יש חוקים: אגדת הפחדנות (2), דבר, 19 במאי 1961
אליהו אריה שלייפר

אליהו אריה שלייפר (נולד ב-8 ביוני 1939) הוא מוזיקולוג וחזן ישראלי. אליהו שלייפר נולד בירושלים והחל את עיסוקו במוזיקה בגיל חמש, כאשר שר במקהלה של מכון "שירת ישראל" ולמד חזנות. במקביל למד כינור וקרן יער בקונסרבטוריון למוזיקה בירושלים. בשירותו הצבאי ניגן בתזמורת צה"ל. לאחר שחרורו מן הצבא למד המשיך את לימודיו באקדמיה למוזיקה בירושלים ובמקביל למד פילוסופיה יהודית וקבלה באוניברסיטה העברית. בשנת 1970 קיבל תואר דוקטור באוניברסיטת שיקגו. כיהן כמורה ומרצה באקדמיה למוזיקה בתל אביב ובאוניברסיטת תל אביב. הוא עומד בראש בית הספר לחזנות של ההיברו יוניון קולג' בירושלים ובראש הסמינר להכשרת חזנים בקולג' אברהם גייגר באוניברסיטת פוטסדאם (גרמניה). אליהו שלייפר הוא פרופסור למוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית. אחותו המנוחה של אליהו שלייפר הייתה עדינה מרקס, שייסדה את האגודה לזכויות החולה בישראל והייתה יושבת הראש שלה. אחותו יהודית אבניר היא חוקרת בכירה בתחום עבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית ונשואה לדוד אבניר, פרופסור לכימיה באוניברסיטה העברית. אנתולוגיה של מוזיקה חסידית ספר זיכרון לאברהם צבי אידלסון, 1985, בארמית ובעברית מחקרים לכבוד ישראל אדלר, 1986, באנגלית ובעברית סמואל נאומבורג: "החזן של האמנסיפציה היהודית בצרפת", 2002 ספרי מקהלה מקסיקנית בספריית ניוברי, 1979 באנגלית "ספר אברהם צבי אידלסון", באנגלית, 1979 פרסומים מחקריים וספרותיים מאת אידלסון: ביבליוגרפיה מוערת מאת אליהו שלייפר, 1986, באנגלית אליהו אריה שלייפר, דף שער בספרייה הלאומית פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. http://www.worldcat.org/identities/lccn-n85-314116 http://www.yiddishsummer.eu/295-0-Schleifer.html (אורכב 10.08.2014 בארכיון Wayback Machine) http://www.creativehorizonsmusic.com/schleiferbio.php (אורכב 04.09.2014 בארכיון Wayback Machine) http://www.jerusalem-family.org/pages/dorot/dor_3/dor3b.php http://www.jewish-music.huji.ac.il/he/content/אליהו-אריה-שלייפר (אורכב 03.03.2016 בארכיון Wayback Machine) / אנגלית: http://www.jewish-music.huji.ac.il/content/eliyahu-arieh-schleifer (אורכב 08.08.2014 בארכיון Wayback Machine) http://huc(הקישור אינו פעיל).
יעקב חיים בן נאים

רבי יעקב חיים בן נאים (או אבן נאים; נפטר בכ"ח בתשרי ה'תקס"ד, 1803) היה מחכמי צפון-אפריקה וממנהיגיה במאה ה-18. רב, מקובל ופוסק. בקרב יהודי אלג'יר נהגו לכנותו בשם "שליח ירושלים ר' יעקב אבן נאים". חיבר פיוטים לפורים של יהודי אלג'יר. נולד לרבי שמואל, כנראה בעיר פאס שבמרוקו, ובהמשך עלה לארץ ישראל וחזר לגולה ומכאן כינויו "שליח ירושלים". רבי יעקב חיים היה רב בפאס שבמרוקו, ונחשב לתלמידו של הרב יעקב אבן מלכא ושל רבי אפרים מונסונייגו. בשנת ה'תק"כ (1760) עזב את פאס בדרכו לארץ-ישראל, אך התעכב בעיר מסקרה, שם שימש כרב ודיין. עלה לארץ-ישראל וישב בה זמן קצר. בשנת ה'תקכ"ד (1764) ירד לאלג'יר, שם שימש כרב ודיין כעשר שנים. נהג בתקיפות ובחריפות ועורר נגדו מתנגדים, ועקב כך, נאלץ לעקור לליוורנו שבאיטליה, שם הדפיס את חיבוריו: "זרע יעקב" - שו"ת; "ישועות יעקב" - דרשות; "חסד ואמת" - מחידושיו לתלמוד. כן הדפיס את ספר הזוהר. באלג'יר נהגו להזכיר בליל יום הכיפורים את נשמת "שליח ירושלים ר' יעקב אבן נאים"[דרוש מקור]. בתקופת הנהגתו של רבי יעקב חיים אירע חג הפורים של יהודי אלג'יר, שנחגג בעקבות הניצחון על הספרדים. בעקבות כך, חיבר רבי יעקב פיוטים לכבוד חג זה. רבי יעקב נטמן, ככל הנראה, בליוורנו שבאיטליה, העיר האחרונה ברשימת נדודיו. חכם יעקב חיים בן נאים, באתר החכם היומי יעקב חיים בן נאים, באתר "החכם היומי" יעקב חיים אבן אבן נאיים (נפטר 1803), דף שער בספרייה הלאומית אנציקלופדיה לבית ישראל, מאת רפאל הלפרין, בערכו ראו מלכי רבנן בערך רבי יעקב אבן מלכא. י. גליס, אנציקלופדיה לתולדות חכמי ארץ ארץ ישראל חלק ב', בערכו.
ח'וזאעה

ח'וּזַ֫אעַה (בערבית: خزاعة) או בערבית מדוברת חִ֫'ירְבֶּת אֶחְ'זַ֫אעַה, הוא יישוב פלסטיני בדרום רצועת עזה בנפת ח'אן יונס, הממוקם כ-500 מטר מגבול ישראל – רצועת עזה, כ-1.5 קילומטר ממערב לקיבוץ ניר עוז. נכון ל-2017, אוכלוסייתו מונה כ-11,388 תושבים. על פי סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל, אוכלוסיית היישוב מנתה באותה עת 990 נפש, ושטחי האדמה של הכפר היו 8,197 דונם. בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 מנתה אוכלוסייתו כ-2,000 נפש, מחציתם – פליטים בדווים שהתיישבו בשוליו המערביים והפחות פוריים של אזור המרזבה המזרחית ברצועת עזה. באותה עת (סוף שנות ה-70) היו בבעלות הכפר כ-4,500 דונם, מהם רק 1,000 דונם בהשקיה, וזאת בשל מי התהום העמוקים יחסית (60 מטר ויותר) והקושי לשאוב אותם. במהלך מבצע עופרת יצוקה נהרסו חלקים נרחבים ביישוב. במבצע צוק איתן פעלו באזור ח'וזאעה במסגרת הקרב על חרבת אחזעה כוחות חטיבת גבעתי, גדוד 101 של חטיבת הצנחנים, יחידת דובדבן, גדודי שריון והנדסה, שחשפו מנהרות לחימה. גם במבצע זה נהרסו חלקים נרחבים ביישוב. ב-7 באוקטובר 2023 מחבלים שיצאו מח'וזאעה ביצעו את הטבח בקיבוץ ניר עוז במהלכו נרצחו עשרות מחברי הקיבוץ, נחטפו 77 אזרחים, והקיבוץ נבזז ונחרב בצורה קשה. במתקפה השתתפו גם אזרחים עזתים שנטלו חלק במעשי הרצח, הביזה וההרס בקיבוץ. ב-27 בדצמבר 2023 יצאה אוגדת עזה למבצע עוז וניר שנועד להשתלט על העיירה, לחסל את מחבלי הנוח'בה שביצעו את הטבח בקיבוץ ניר עוז, ולפרק את תשתיות הטרור הנרחבות שהקים חמאס במקום. במהלך הלחימה מצאו לוחמי חטיבה 5 רכוש שנבזז מקיבוצי העוטף, וסימנים המעידים על חטופים ששהו במקום כגון צעצועי ילדים, דיסקיות, תעודות זהות, כתמי דם ועוד . מדיה וקבצים בנושא ח'וזאעה בוויקישיתוף תחקיר על ח'וזאעה במבצע צוק איתן, עידן לנדו, 13 באוגוסט 2014 הקרב על חרבת אחזעה סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל, מתוך ספרו של סאמי הדאווי, 1970, עמ' 46, באתר palestineremembered.com ח'רבת אח'זע במדריך ישראל, סיני וחבל עזה, הוצאת כתר ומשרד הביטחון-ההוצאה לאור, 1979, עמ' 313, (הערך נכתב על ידי רמי יזרעאל) אלון בן דוד, מבור למנהרה, עם לוחמי גבעתי בעזה: "יש לנו עוד עבודה לעשות. זאת מלחמה", באתר nana10‏, 26 ביולי 2014 יואב זיתון, מפקד אוגדת עזה הודיע על מבצע "עוז וניר": התקפה על האזור בדרום עזה ממנו פלשו לניר עוז, באתר ynet, 27 בדצמבר 2023 מול ניר עוז: תיעוד מהכפר שממנו יצאו מחבלי חמאס לטבח ב-7 באוקטובר, נבדק ב-2024-01-12 אילנה קוריאל, דגל ניר עוז הונף ברצועת עזה, הלוחמים מצאו צעצועים שנבזזו מהקיבוץ ב-7.10, באתר ynet, 3 בינואר 2024
עודד אלקיים

עודד אלקיים (נולד ב-9 בפברואר 1988) הוא כדורגלן עבר ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני. אלקיים התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל חיפה, ועם קבוצת הנוער של המועדון זכה באליפות ליגת העל לנוער בעונת 2005/2006, תחת הדרכתו של המאמן שלומי דורה. ב-4 באוגוסט 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 0-0 נגד הפועל רמת השרון במסגרת גביע הטוטו. ב-26 באוגוסט 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הלאומית, בניצחון 0–2 נגד הפועל רעננה. בעונת 2008/2009 היה שותף להעפלתה של הקבוצה בחזרה לליגת העל. במקביל שיחק אלקיים בנבחרת הצעירה של ישראל, במדיה ערך 9 הופעות. ב-25 בינואר 2011 הושאל אלקיים להפועל רמת גן. בסיום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית, וב-23 ביוני 2011 חתם בבני סכנין לעונה אחת. ב-4 בפברואר 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 3–0 נגד בית"ר ירושלים. ב-14 ביוני 2012 חתם אלקיים במכבי חיפה. לאחר ששותף בחמישה משחקי ליגה בלבד במהלך עונת 2012/2013, בקיץ 2013 חתם בעירוני קריית שמונה, ובעונתו הראשונה בקבוצה זכה עמה בגביע המדינה לראשונה בתולדותיה. בסך הכל שיחק אלקיים ארבע עונות בעירוני קריית שמונה וערך במדיה 112 הופעות בליגת העל, בהן כבש שני שערים. ב-22 במאי 2017 חתם אלקיים במכבי פתח תקווה. בעונת 2017/2018 ערך 29 הופעות בליגת העל, אך בעונת 2018/2019 שותף בשבעה משחקי ליגה בלבד, ובסופה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. לקראת עונת 2019/2020 חתם אלקיים בקבוצת הפועל נוף הגליל מהליגה הלאומית, אך שוחרר מהקבוצה בחלון ההעברות של ינואר לאחר 11 הופעות ליגה בלבד. עירוני קריית שמונה גביע המדינה: 2013/2014 אלוף האלופים: 2015 עודד אלקיים, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל עודד אלקיים, באתר Transfermarkt עודד אלקיים, באתר Soccerway עודד אלקיים, באתר FootballDatabase.eu רענן ברנובסקי‏, אובודו אוקוצ'ה חתם בהפועל רמת גן, באתר וואלה, 25 בינואר 2011 עמית גולדשטיין, ‏בני סכנין: עודד אלקיים חתם לעונה אחת, באתר ONE‏, 23 ביוני 2011 דורון בן דור, ‏אלקיים חתם ל-3 שנים בחיפה: אני שמח להגיע לפה, באתר ONE‏, 14 ביוני 2012 שלום אלבז ודורון בן דור, ‏יש מחליף לגבאי: עודד אלקיים חתם בעירוני ק"ש, באתר ONE‏, 10 ביוני 2013 רותם רוזנסקי, ‏אלקיים חתם במכבי פ"ת, פסר האריך את חוזהו, באתר ONE‏, 22 במאי 2017
קירי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קירי – יחידת מידה לרדיואקטיביות חוק קירי – חוק פיזיקלי טמפרטורת קירי – מונח פיזיקלי המתייחס לתכונות של חומרים מוזיאון קירי – מוזיאון מדעי בצרפת אישים: מארי קירי – כלת פרסי נובל בפיזיקה וכימיה, פולנית-צרפתית בעלה פייר קירי - פיזיקאי צרפתי בתם אווה קירי - סופרת צרפתייה-אמריקאית בתם אירן ז'וליו-קירי - כימאית צרפתייה בעלה פרדריק ז'וליו-קירי - פיזיקאי צרפתי משמעויות אחרות קירי (סדרת טלוויזיה) – מיני-סדרה בריטית משנת 2018
גביע אפריקה לאומות 1968

גביע אפריקה לאומות 1968 היה הטורניר השישי של גביע אפריקה לאומות. הטורניר נערך באתיופיה בחסות קונפדרציית הכדורגל של אפריקה. בטורניר השתתפו 8 נבחרות אשר חולקו לשני בתים של 4 נבחרות, כאשר שתי הנבחרות שסיימו במקום במקומות הראשונים בכל בית העפילו לשלב חצי הגמר שנערך בשיטת נוקאוט. בטורניר זכתה הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו לאחר שגברה במשחק הגמר על גאנה בתוצאה 1-0. לאורנט פוקו מחוף השנהב זכה בתואר מלך השערים של הטורניר עם שישה כיבושים. המשחקים התקיימו בשני אצטדיונים: אצטדיון אדיס אבבה אשר מסוגל לקלוט כ-30,000 צופים, ואצטדיון קיקרו אשר באסמרה אשר מסוגל לקלוט כ-20,000 צופים. משחקי בית א' נערכו באצטדיון אדיס אבבה, בעוד שמשחקי בית ב' נערכו באצטדיון קיקרו. כל משחקי ההכרעה נערכו באצטדיון אדיס אבבה פרט למשחק חצי הגמר השני.
נבחרת מצרים

האם התכוונתם ל... נבחרת מצרים בכדורגל נבחרת מצרים בכדורסל
יואב רוטמן

יואב רוטמן (נולד ב-24 בפברואר 1995) הוא שחקן טלוויזיה, תיאטרון וקולנוע ישראלי. רוטמן נולד וגדל בקדימה. בשנת 2010 החל ללמוד במגמת תיאטרון בבית הספר לאמנויות "תלמה ילין". הוא סיים את לימודיו בשנת 2013. בצבא שירת בתיאטרון צה"ל. בשנים 2008–2009 קיבל את התפקיד הטלוויזיוני הראשון שלו, כאשר גילם את יעקב בסדרת הדרמה "לאהוב את אנה" בבימויו של ציון רובין למשך כשתי עונות, לצידם של משה איבגי, עפר שכטר, יאנה גור ואחרים. בשנת 2011 שיחק בתפקיד ראשי בסרט הקולנוע "מבול", שם גילם את יוני רושקו, אח של אוטיסט (מיכאל מושונוב) ששב הביתה מהמוסד שבו הוא שוהה. ב-2012 שיחק בתפקיד אורח בסדרה "המיוחדת", שם גילם את יותם רפאלי. בשנת 2013 שיחק בסדרת הטלוויזיה "בני ערובה", בבימויו של רותם שמיר, ששודרה בערוץ 10, שם גילם את אסף דנון, אחד מבני הבית שנחטפו. בשנת 2014 החל לשחק בסדרת הנעורים "מועדון החנונים" בערוץ זום, בתפקיד הראשי את דמותו של יותם. ב-2017 השתתף גם בסרט שהופק על הסדרה, "מועדון החנונים: הסרט". באוגוסט אותה שנה החל להשתתף בהצגה "דג מוסר" בתיאטרון הקאמרי. בשנת 2015 שיחק בעונה השנייה של "שטיסל", שם גילם את חנינא טוניק, והמשיך לגלם את דמותו גם בעונה השלישית, שיצאה בשנת 2020. בשנת 2016 שיחק בסרט "מעבר להרים ולגבעות", בתפקיד אביתר. בשנת 2017 גילם את עידו, הדמות הראשית בעונה החדשה של "ראש גדול". באותה שנה גילם את עומר בסדרה "נעלמים" בעונה השנייה. בשנת 2018 גילם את ניסן בסדרת הטלוויזיה לנוער "אילת". ב-2019 שיחק בסרט "מראות שבורות". בשנת 2019 גילם נער גבעות שמשתף פעולה עם השב"כ בסדרת הטלוויזיה הישראלית-אמריקאית "הנערים", המבוססת על רצח הנער מוחמד אבו חדיר. בשנת 2020 גילם את איתמר בסדרת הטלוויזיה "בלקספייס" ברשת 13. בשנת 2021 גילם רוטמן את אסף סחרוב בעיבוד החדש למחזה "משחקים בחצר האחורית". בשנת 2022 גילם רוטמן את נפתלי, בעלה של פייגי העקרה בסרט "עקרה". באותה שנה שיחק בדרמת הנוער "המתחם ה-25", בתפקיד גיורא, אחראי המתנדבים בגן. בשנת 2023 גילם רוטמן את גלעד, סטודנט לקולנוע, בסדרת הטלוויזיה "סובייצקה" בכאן 11. בשנת 2024 גילם בהצגת ילדים את הנסיך ניל במרכז דוהל מדיה וקבצים בנושא יואב רוטמן בוויקישיתוף יואב רוטמן, ברשת החברתית אינסטגרם יואב רוטמן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית יואב רוטמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) יואב רוטמן, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי יואב רוטמן, באתר ספר הקולנוע הישראלי דניאל שירין, עכבר העיר אונליין, מתלמה ילין למאה שערים: הכוכבים הצעירים והמסקרנים של "שטיסל", באתר הארץ, 15 בינואר 2016 אינה טוקר, יואב רוטמן: "אל תקראו לי חמוד", באתר ynet, 2 באוגוסט 2017 ריקי רט, ‏בשידוך חוזר: יואב רוטמן חוזר לשטיסל מבוגר ומשוחרר, בעיתון מקור ראשון, 20 בדצמבר 2020 לירון שמם, ‏ילד טוב, באתר ‏מאקו‏, 21 באוקטובר 2021