laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שון כבשון הסרט: עף על החלל

שון כבשון הסרט: עף על החלל (באנגלית: A Shaun the Sheep Movie: Farmageddon) הוא סרט פלסטלינה קומי באורך מלא אשר יצא לאקרנים ברחבי העולם ב-18 באוקטובר 2019. הסרט מבוסס על סדרת ההנפשה שון כבשון. חייזרית בשם לו-לה נוחתת נחיתת חירום ליד החווה, שון מבין שזאת חייזרית כיפית והרפתקנית בעלת כוח עצום, ועוזר לה לחזור אל הכוכב שלה ולהגן עליה מפני האנשים שרוצים לתפוס אותה. כמו בסדרה ובסרט הקודם, הדמויות בסרט לא מדברות. המדבבים רק משמיעים קולות. ג'סטין פלצ'ר - שון כבשון / טימי ג'ון ספארקס - ביצר / החוואי קייט הארבור - אמא של טימי / דודתו של שון ריצ'רד וובר - שירלי סימון גרינול - התאומים אמה טייט - הייזל אנדי ניימן - נאטס ב-14 בספטמבר 2015, אולפני StudioCanal החלו לעבוד על סרט המשך לשון כבשון הסרט. ב-25 באוקטובר 2016, אולפני אארדמן הכריזו על סרט המשך בשם שון כבשון הסרט 2. מדיה וקבצים בנושא שון כבשון הסרט: עף על החלל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שון כבשון הסרט: עף על החלל "שון כבשון הסרט: עף על החלל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "שון כבשון הסרט: עף על החלל", באתר נטפליקס "שון כבשון הסרט: עף על החלל", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "שון כבשון הסרט: עף על החלל", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Hopewell, John (14 בספטמבר 2015). "'Legend,' 'Shaun,' Smash Benchmarks for Studiocanal". Variety. Variety Media, LLC. ארכיון מ-15 בספטמבר 2015. נבדק ב-15 בספטמבר 2015. {{cite news}}: (עזרה) Tartaglione, Nancy (25 באוקטובר 2016). "Aardman, Studiocanal Reunite Flock For 'Shaun The Sheep Movie 2' – AFM". Deadline Hollywood. Penske Business Media, LLC. נבדק ב-25 באוקטובר 2016. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים בריטיים ובנושא סרטים צרפתיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גב חדיד

גב חדיד (בלועזית: Arête) הוא רכס סלעי צר המפריד בין שני עמקים. הוא נוצר בדרך כלל כאשר שני קרחונים שוחקים שני עמקים קרחוניים מקבילים. גב חדיד יכול להיווצר גם כאשר שני קרקסים קרחוניים שוחקים את הקיר הראשי (headwall) אחד כלפי השני, אם כי בדרך כלל הם פורצים את הקיר המפריד ביניהם, ויוצרים מעבר הרים דמוי אוכף המכונה אוכף הרים (Col). כששלושה קרקסים או יותר נפגשים, הם יוצרים צורת פירמידה המכונה קרן (horn), כשהדוגמה הידועה ביותר היא המטרהורן. קו הרכס הולך ומתחדד כתוצאה מבליה עקב קפיאה-הפשרה, והמדרון מכל צד של הגב החדיד הופך תלול יותר כתוצאה מאירועים של תנועת בלית והסחיפה של סלעים חשופים בלתי יציבים. המקור של המונח בלועזית "ארט" (Arête) הוא מצרפתית, ופירושו קצה או רכס. צורות נוף דומות בהרי האלפים מתוארים בגרמנית במונח המקביל "Grat". בארצות הברית נהוג לכנות טיפוס מסוים של גב חדיד כ"סכין קצבים" (Cleaver). מיקומו של גב חדיד מסוג זה הוא לרוב גורם חשוב בבחירה בין מסלולי זרימת הקרחון. הליכה על גבי גב חדיד מסוג זה במעלה או במורד הר עשויה למנוע הליכה על שטחי קרחונים, שלג או סלע לא יציבים או מתחתיהם. זה בדרך כלל המקרה במסלולי הטיפוס בקיץ אל פסגת הר ריינייר, ההר הגבוה ביותר ברכס הקסקייד, במדינת וושינגטון. מטפסים על המדרון הדרומי של ההר עולים על גב החדיד המכונה "Disappointment Cleaver" (סכין הקצבים אכזבה) והולכים לאורכו במקום לטפס על הקיר הראשי של אחד משני הקרחונים שמשני צדי גב החדיד: קרחון אינגרהאם (Ingraham Glacier) או קרחון אמונס (Emmons Glacier). קלאוד רסט (Clouds Rest, "מנוחת העננים"), גב חדיד בפארק הלאומי יוסמיטי קונצ'טו (Ко̀нчето), גב חדיד בהרי פירין בבולגריה קריב גוץ' (Crib Goch), גב חדיד בסנודוניה בצפון-מערב ויילס גרדן וול (Garden Wall), גב חדיד בפארק הלאומי גליישר מדיה וקבצים בנושא גב חדיד בוויקישיתוף Diagram Details on Mt Oberlin Arête
תהילים קכ"ג

תהילים קכ"ג הוא המזמור המאה העשרים ושלושה בקובץ תהילים. (מזמור 122 בנוסח תרגום השבעים ובוולגטה) המזמור שייך לקובץ שירי המעלות. מזמור זה הוא מהקצרים בספר תהילים. בעל המזמור קורא לה' שיסלח, יחון את הקהל ויושיע אותם מהבוז אותו רוחש להם האויב. קיים דמיון תוכני למזמור ק"כ בו המשורר נתון תחת לעג ובוז. במזמור ק"כ מוטחים בבעל המזמור דברי שקר ובלע ובמזמור קכ"ג המשורר נתון לדברי בוז ולעג. בעל המזמור מבקש המשורר רחמים. נהוג לחלק את המזמור לשני חלקים. בחלקו הראשון מתאר בעל המזמור את תלותו בה'. משורר תהילים לא נותן את הסיבה לצרה בה הוא נתון, אך בסוף החלק הראשון קיימת מטרת התפילה: "עַד, שֶׁיְּחָנֵּנוּ". בחלקו השני (פסוקים ג'-ד') שב המשורר ומבקש:"חָנֵּנוּ ה' חָנֵּנוּ" ומתאר את מצוקתו. בקשת החנינה עומדת במרכזו של המזמור ומודגשת במילה המנחה: "חָנֵּנוּ". לדעת רשב"ם המזמור נכתב בזמן גלות בבל: "שיר המעלות. אליך נשאתי — בגלות בבל עשאוהו, כשעלו בני הגולה לבנות ירושלים, ולא היו באים ביחד אלא מעט, חבורה אחר חבורה, כמ' שכתוב בספר עזרא; והיו מבקשים רחמים על קיבוץ גלות חבריהם." פרק זה הוא חלק מהמזמורים הנוספים בפסוקי דזמרא של שבת ויום טוב. בחלק מקהילות אשכנז, נוהגים לומר מזמור זה (יחד עם "ברכי נפשי" ושאר מזמורי שיר המעלות) אחרי תפילת מנחה של שבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול. מדיה וקבצים בנושא תהילים קכ"ג בוויקישיתוף אביגדור הורוויץ, עולם התנ"ך: תהלים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 224 תהילים קכ"ג, ג' אביגדור הורוויץ, עולם התנ"ך: תהלים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 224 בעיני אלהים ואדם: האדם המאמין ומחקר המקרא יהודה ברנדס עורך, תל אביב, פרדס, 2017, עמ' 77 רמ"א, אורח חיים, סימן רצ"ב, סעיף ב'; סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמ' 268.
תהילים קי"ז

תהילים קי"ז הוא המזמור ה-117 בספר תהילים (מזמור 116 בנוסח תרגום השבעים ובוולגטה). מזמור זה הוא הקצר ביותר בקובץ תהילים. המזמור בעל שני פסוקים בלבד והוא הפרק הקצר ביותר במקרא. המזמור מדבר בשבחו של ה' על החסד אשר הוא מרעיף על עמו. המזמור הוא אחד מקובץ מזמורי ההלל בתהילים. המילה 'הַלְלוּ-יָהּ' החותמת את המזמור משמשת בכתבים אחדים מימי הביניים ככותרת למזמור קי"ח. בעלי התוספות קבעו כי: "לא ייתכן שיהיה המזמור שני פסוקים" (פסחים קיז ע"א ד"ה 'שעומדים'). ייתכן כי חלוקתם של מזמורי ההלל בנוסח שהם הכירו, הייתה שונה מזו הידועה כיום. בפירוש המאירי לתהילים קי"ז נאמר כי "בספרים שלנו ... שני פסוקים אלו (קי"ז, א–ב) – סוף מזמור 'אָהַבְתִּי'". כלומר המאירי טוען כי שני הפסוקים במזמור חותמים את מזמור קט"ז והם חלק ממנו. גם כתר ארם צובא וכתב יד לנינגרד ונוסח המסורה, רואים במזמור זה כמזמור העומד בפני עצמו. Lobet den Herrn alle Heiden, (הללו את ה' כל הגויים) רי"ב 230, יצירה מאת יוהאן סבסטיאן באך, נכתבה בהשארת המזמור. הללו את ה' כל גויים - ניגון שמחה חבד"י. ללחן ביצועים רבים, ביניהם של עקיבא תורג'מן באלבום צמאה 5, אחיה אשר הכהן אלורו בפרויקט "חב"ד על הפסנתר". הללו - גד אלבז בשילוב חלקי של הניגון החבד"י. הללו את ה' כל גויים - לחן של ר' יעקב תלמוד, ביצוע של ברוך ויזל ומקהלת מלכות. הללו את ה' כל גויים - לחן של ר' ברוך חייט, ביצוע של גלעד פוטולסקי ותזמורת שלהבת באלבום הנשמה לך 9. הללו את ה' כל גויים - לחן של הרב יצחק גינזבורג, ביצוע של אחיה אשר הכהן אולורו ודניאל זמיר. הללו את ה' כל גויים - לחן של הרב בן-ציון שנקר. הללויה (הללו את ה' כל גויים) - פרחי לונדון מהתקליט ברכי נפשי את ה' אלע אלע - מנדי וייס לחן של הרשי ויינברגר באלבומו אלע אלע. מאיר גרונר, עולם התנ"ך: תהלים ב, תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 181-180 אלחנן סמט, מזמור קי"ז: בית מדרש וירטואלי ספר הניגונים, ניגוני חב"ד, ניגון קנב; המושר על מילות המזמור הללו את ה' כל גויים להאזנה מתוך ניח"ח באתר Chabad.org הללו את ה' כל גויים, עקיבא תורג'מן, צמאה 5, באתר יוטיוב. הללו את ה' כל גויים, אחיה אשר הכהן אלורו, חב"ד על הפסנתר, באתר יוטיוב. הללו, גד אלבז באתר יוטיוב. הללו את ה' מקהלת מלכות וברוך ויזל, באתר יוטיוב. גלעד פוטולסקי, הללו את ה' כל גויים באלבום הנשמה לך 9 להאזנה באתר יוטיוב. הולחן לרגל יום הולדתו של הרבי מליובאויטש. הללו את ה' כל גויים, אחיה אשר הכהן אולורו, דניאל זמיר לחן של הרב יצחק גינזבורג, להאזנה ביוטיוב. להאזנה ביוטיוב. להאזנה ביוטיוב. אלע אלע, מנדי וייס, באתר יוטיוב.
פפה פיג

פפה פיג (באנגלית: Peppa Pig) או בשם ההפצה בישראל, פפה, היא סדרת טלוויזיה מונפשת בריטית לילדים. במקור שודרה החל מ-31 במאי 2004 בערוץ 5 ובניק ג'וניור, עם שבע עונות ו-329 פרקים באורך חמש דקות. בישראל משודרת הסדרה בדיבוב לעברית החל משנת 2007. תחילה היא שודרה בערוץ הופ!, לאחר מכן בערוץ לולי, והחל מ-1 בנובמבר 2020 בערוץ ניק ג'וניור שהחליף את הסדרה "הממלכה הקטנה". בשנת 2023 היא שודרה בערוץ פלא. הסדרה עוסקת בחזירונת קטנה בשם פפה, אשר גרה עם אחיה הקטן ג'ורג' ועם הוריה. היא אוהבת מאוד לשחק, להתחפש, לטייל, ולהתפלש בבוץ. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. פפה (Peppa Pig) – חזירונת קטנה בצבע ורוד עם שמלה אדומה, משחקת בצעצועים ועושה שלולית בוץ. ג'ורג' / גוגו (George Pig) – אחיה הקטן של פפה. הצעצוע שלו הוא דינוזאור בשם "מר דינוזאור". במאית הדיבוב בעברית הייתה אפי בן ישראל, ומפיקת הדיבוב הייתה ענבר שטגר עזרא. בנוסף, שיר הדר, תובל שפיר ותימור שפיר השתתפו בתור מדבבים אורחים. במאי הדיבוב בעברית היה דור סרוגו, ומפיקת הדיבוב הייתה עדי וולוצקי. בנוסף, בדיבוב העברי דיבבו חגית דסברג, אורי דרור, איה שני, איילה עמית, איתמר גרוסקי, אפיק רוזן, ג'ואי שילוח, גדי לוי, טליה ברקאי, עמרי שני ותמי ברק. במאית הדיבוב בעברית היא אפי בן ישראל, ומפיקת הדיבוב היא ענבר שטגר עזרא. בנוסף, בדיבוב העברי דיבבו גיא גולדברג, קיילו זינו, אלכס זינו, אורה שולמן, לני רוט, עמית מטלון, שני אליהו וזואי אלמוג. בשנת 2021 יוצא בסדרת משחקים בשם "פפה פיג חבר שלי". (My Friend Peppa Pig) בשנת 2009 יש סדרת בן של פפה פיג נקראת: הממלכה הקטנה שודרה בערוץ ניקלודיאון ובניק ג'וניור. מדיה וקבצים בנושא פפה פיג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פפה פיג אתר האינטרנט הרשמי של פפה פיג פפה פיג, ברשת החברתית פייסבוק פפה פיג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פפה פיג, ברשת החברתית אינסטגרם פפה פיג, סרטונים בערוץ היוטיוב "פפה פיג", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "פפה פיג", באתר נטפליקס "פפה פיג", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "פפה פיג", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) פפה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
עמק תלוי

עמק תלוי הוא עמק צדי המתחבר אל אחד הקירות הזקופים של עמק ראשי, כשפתח העמק מצוי גבוה מעל לקרקעית העמק הראשי. הוא קשור בדרך כלל לעמק קרחוני כאשר קרחון משני זורם לתוך קרחון גדול יותר. הקרחון הראשי שוחק את הסלע תוך יצירת עמק אופייני בצורת האות U כשקירות העמק זקופים כמעט לגמרי. גם הקרחון המשני מחולל עמק בצורת האות U, אבל משום שנפח הקרח בו קטן יותר, העמק פחות עמוק מהעמק שמחולל הקרחון הראשי. משום שפני השטח של הקרחונים היו במקור באותו גובה, נראה העמק הרדוד יותר כאילו הוא "תלוי" מעל העמק הראשי. לעיתים קרובות נוצרים בקצה של העמק התלוי מפלי מים. עמקים תלויים מתרחשים גם מתחת למים במערכות של פיורדים. לדוגמה, השלוחות הצדדיות של סוגנפיורד (Sognefjord), הפיורד הארוך ביותר בנורווגיה, רדודות הרבה יותר מהפיורד הראשי. הפתח של פיארלנדספיורד (Fjærlandsfjord) הוא בעומק 400 מטרים בעוד שעומקו שהפיורד הראשי באותה נקודה הוא 1,200 מטרים. הפתח של איקאפיורד (Ikjefjord) הוא בעומק 50 מטרים בלבד בעוד שהפיורד העיקרי בעומק 1,300 מטרים באותה נקודה. אף שמקורם של רוב העמקים התלויים הוא קרחוני יכולים להיווצר עמקים תלויים גם כתוצאה מסחיפה באמצעות מים כתוצר של שיעורי שחיקה שונים של העמק הראשי ועמקי היובלים. שיעורי השחיקה השונים קשורים להרכב הסלעים הסמוכים במקומות שונים בעמק. עמקי היובלים נסחפים בקצב איטי יותר מאשר העמק הראשי, וכך ההבדל בעומק של שני העמק הולך וגדל במהלך השנים. עמקי היובלים בנויים מסלע עמיד יותר ותלויים לכן מעל העמק הראשי. מדיה וקבצים בנושא עמק תלוי בוויקישיתוף HANGING VALLEY Hanging Valley "Glossary of Glacier Terminology". U.S. Geological Survey. 28 במאי 2004. {{cite web}}: (עזרה) Nesje, A., & Whillans, I. M., Erosion of Sognefjord, Norway. Geomorphology 1994, 9(1), 33-45.
מסדר הדם

מסדר הדם (בגרמנית: Blutorden), או בשמו הרשמי "האות לזכר ה-9 בנובמבר 1923", יום ניסיון הפוטש במרתף הבירה, היה מהעיטורים הרמים ביותר של המפלגה הנאצית. בחודש מרץ 1934, היטלר הורה ואישר את חלוקת האות לזכר הפוטש הכושל עבור חברי המפלגה הנאצית. מדליית המסדר כסופה ועל צידה הקדמי מופיעה בליטה של נשר האוחז בכתר מעלים. בתוך הכתר מופיע הכיתוב 9 בנובמבר, ומחוץ לו הכיתוב 1923–1933 מינכן. על צידו השני של המדליה ניתן לראות את הפלדהרנהלה (המקום בו הפוטש דוכא והסתיים) ומעליו מתנוסס צלב קרס שממנו יוצאות קרני שמש. מעל הסמלים מופיע הכיתוב "UND IHR HABT DOCH GESIEGT" שפירושו "וניצחת למרות הכל". המדליות הראשונות שהוטבעו עבור המסדר הכילו כסף ברמת טיהור של 99%, הן נמסרו ל-1,500 משתתפים בניסיון הפוטש שהיו חברי המפלגה הנאצית או אחת מגלגוליה הראשונים מלפני שנת 1932, או שהיו צוערים בבית הספר לחיל הרגלים של מינכן תחת הנהגתו של אריך לודנדורף. על גבי כל מדליה הוטבע מספר סידורי (מלבד המדליות של היטלר וגרינג) והם הוענקו לחברי המפלגה בזהירות רבה. בחודש מאי 1938 שונו הכללים להענקת האות, למורת רוחם של המשתתפים בפוטש, ומאז הוא הוענק למי שריצה עונש מאסר בטרם שנת 1933 על פעילותו במפלגה הנאצית, מי שנידון למוות ועונשו הומר במאסר עולם עקב פעילותו במפלגה בטרם שנת 1933, וכן עבור כל מי שנפצע אנושות בטרם שנת 1933 בעבור המפלגה הנאצית. גם חוקים אלו הורחבו, והזכאים החדשים לעיטור היו חברי המפלגה הנאצית האוסטרית שלקחו חלק במלחמת האזרחים באוסטריה בפברואר 1934 או בפוטש יולי, וכן עבור חברים במפלגה שספגו פציעות אנושות או תקופות מאסר על חברותם ופעילותם עבור המפלגה. כמו כן, אדולף היטלר, היה רשאי להעניק את העיטור לכל חבר במפלגה, וכך למשל העיטור ניתן לריינהרד היידריך. המדליות באצווה השנייה, כלומר החל מהמדליה ה-1,501, הכילו מטבע כסף שהיה רק 80% טהור ולא הוטבע בהם שם היצרן. אם חבר המפלגה נטש או עזב את המפלגה היה עליו להחזיר את העיטור. 16 נשים זכו במסדר הדם, שתיים מהן היו גרמניות טהורות מן הרייך (אלינור באואר ואמה שניידר) ו-14 מהן היו אוסטריות. כאשר לוקחים בחשבון את מספר הצועדים בניסיון הפוטש, וכן את האנשים שהיו זכאים לעיטור בעקבות הרחבת הכללים לזכאות, עולה כי קצת פחות מ-6,000 איש קיבלו את העיטור. בנובמבר 1936 היטלר החליט לשנות את חשיבות האותות והעיטורים של המפלגה הנאצית לפי הסדר הבא: עיטור האומץ, עיטור נורמברג, עיטור ברונסוויק, אות הזהב המפלגתי ורק לאחריו מסדר הדם. מדיה וקבצים בנושא מסדר הדם בוויקישיתוף
וילאנד קאוקן

וילאנד קאוקן (בהולנדית: Wieland Kuijken; נולד בדילבק, 31 באוגוסט 1938) הוא מוזיקאי בלגי ונגן ויולה דה גמבה וצ'לו בארוק. קאוקן החל את קריירת המוזיקה שלו בשנת 1952 עם אלריוסאנסמבל של בריסל והיה חבר בו עד 1972. נוסף לכך ניגן עם אנסמבל מוזיק נובל, שקידם מוזיקה אוונגרדית ברחבי אירופה. בשנת 1972 הוקם אנסמבל לה פטיט בנד ואחריו הוקמה רביעיית המיתרים קאוקן. קאוקן הקליט מספר רב של יצירות מוזיקה קאמרית עם גוסטב ליאונהארדט, פראנס בריכן ואלפרד דלר. כיום הוא אחד הנגנים המבוקשים ביותר של מוזיקה עתיקה בדורו, בצ'לו בארוק ובוויולה דה גמבה. וילאנד קאוקן מלמד נגינה בוויולה דה גמבה בקונסרבטוריונים של בריסל והאג ויושב דרך קבע בחבר השופטים של תחרויות בינלאומיות. לווילאנד קאואקן שני אחים, סיגיסוולד וברתולד, גם הם מוזיקאים ידועי-שם ונודעים בנגינת מוזיקת בארוק בכלים אותנטיים. סיגיסוולד הוא כנר וברתולד חלילן ונגן חלילית. אחיו השלישי הוא פרופסור אקהרט קאוקן, לשעבר מנהל המכון הפלמי לשימור טבע ופרופסור באוניברסיטת חרונינגן. אח רביעי, אוסוולד קאוקן, הוא אמן חזותי מפורסם. וילאנד קאוקן, באתר ספוטיפיי וילאנד קאוקן, באתר AllMusic (באנגלית) וילאנד קאוקן, באתר MusicBrainz (באנגלית) וילאנד קאוקן, באתר דיזר וילאנד קאוקן, באתר Discogs (באנגלית) וילאנד קאוקן, באתר Songkick (באנגלית) Short Biography (בצרפתית) Official site of La Petite Bande Page on the Kuijken Strijkkwartet (Kuijken String Quartet) (בהולנדית)(הקישור אינו פעיל) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זיו אבטליון

זיו אבטליון (נולד בשנת 1970 בערך) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן כראש מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית באגף התקשוב וההגנה בסב"ר. למד הנדסת מכונות בטכניון במסגרת העתודה האקדמית ובשנת 1992 החל שירות סדיר בצה"ל. בשנים 1992–1994 שימש כמדריך בקורס מפקדי טנקים בבית הספר לשריון. בשנים 1994–1998 היה מפקד בית מלאכה במרכז שיקום ואחזקה (מש"א 7000). בשנים 1998–2001 עבר לנהל את מדור תכנון ופיקוח במש"א 7000. בשנים 2001–2004 שימש כראש לשכת ראש אט"ל (אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה). עד 2006 היה ראש ענף תכנון ותורה ביחידה הטכנולוגית באט"ל. בשנים 2006–2007 היה ראש ענף תכנון משאבים ומשקים בחטיבה הטכנולוגית ליבשה. עד 2009 עמד בראש ענף תכנון בזרוע היבשה. בשנים 2009–2011 היה מפקד מפעל המכללים במש"א 7000. עד 2013 היה ראש מחלקת תכנון וארגון באט"ל. בין 2013–2014 למד במכללה לביטחון לאומי. מ-2014 ועד 2016 שימש כמפקד מרכז ציוד לחימה וחלפים (מצל"ח 6800). מ-2016 עמד בראש החטיבה הטכנולוגית ליבשה (חט"ל) של זרוע היבשה, ובמקביל בשנים 2016–2017 עמד בראש פרויקט מיזוג זרוע היבשה ואגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה. בין השנים 2017–2019 שימש כראש החטיבה הטכנולוגית של היבשה וראש מטה אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה. בשנים 2019–2021 שירת כראש מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית באגף התקשוב וההגנה בסב"ר. בשנת 2021 סיים את שירותו בצה"ל. בנוסף לתואר ראשון בהנדסת מכונות מהטכניון, לאבטליון תואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה, ותואר שני במנהל עסקים עם התמחות בשיווק מאוניברסיטת בר-אילן. הוא בוגר לימודי מינהל ציבורי באוניברסיטת הרווארד במסגרת קרן וקסנר. נשוי ללילך אבטליון, אב לארבעה מתגורר בפרדס חנה-כרכור. זיו אבטליון עם מישל ינקו (במרכז) וגיא פאגלין, מאי 2019 זיו אבטליון עם מישל ינקו (במרכז), מאי 2019 מדיה וקבצים בנושא זיו אבטליון בוויקישיתוף אלעד שלו, "צועד בעקבות האם", באתר צה"ל, 1 במאי 2008 יוסי הטוני, "הדיגיטל ישפר את הקטלניות של צה"ל ויקצר את משך המערכה", "אנשים ומחשבים", 10 בנובמבר 2019 יוסי הטוני, תא"ל זיו אבטליון – ראש מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית באגף התקשוב, "אנשים ומחשבים", 6 באוגוסט 2019 יוסי הטוני, "ה-IT מסייע לנו להביא את העתיד לעולם הלוגיסטי – עכשיו", "אנשים ומחשבים", 10 בינואר 2019 יואב סטולד, "אנחנו מפתחים ומפעילים כלי לחימה. זה סוג של סטארט־אפ", באתר כלכליסט, 27 בספטמבר 2018 קובי ברק, זיו אבטליון ואייל סאבא, ‏מיזוג מז"י ואט"ל – רטרוספקטיבה ומבט לעתיד, בין הקטבים ‏17, יולי 2018, עמ' 155–175 זיו אביטליון, "הקורונה – בירה, מגפה ואקסלרטור מבצעי וארגוני", כתב העת בין הקטבים של מרכז דדו לחשיבה צבאית בינתחומית זיו אבטליון, באתר הטכניון 12 בספטמבר 2016: טקס מיזוג אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה ומפקדת זרוע היבשה, באתר "יד לשריון" טרנספורמציה דיגיטלית - כל מה שרציתם לדעת, באתר צה"ל, 7 בנובמבר 2019 תת-אלוף אביעד דגן נכנס לתפקיד ראש מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית, באתר צה"ל, 1 באוקטובר 2021 זיו אבטליון בפייסבוק
קרחון נורת'איסט (אנטארקטיקה)

קרחון נורת'איסט (באנגלית: Northeast Glacier; מילולית: קרחון צפון-מזרח) הוא קרחון תלול ומחורץ ברובו, בצידו המערבי של מישור המימונט שבחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. אורכו של הקרחון 21 קילומטרים ורוחבו (בשפכו) 8 קילומטרים. הקרחון זורם מגבעת מקלאוד מערבה ודרום מערבה אל מפרץ מרגריט, בין איי דבנהאם לסלע IV רומי. בסמוך לקרחון מצוי מחסה יאפיו. צפון מזרח הקרחון מופה לראשונה בשנת 1936 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם, בפיקודו של ג'ון רימיל (John Riddoch Rymill). בשנת 1940 מופה מחדש על ידי השירות האנטארקטי של ארצות הברית (USAS), אשר השתמש בקרחון כמסלול עבור מזחלותיהם. הקרחון נקרא בשם זה, מאחר שהוא נמצא צפונית מזרחית לבסיס של השירות האנטארקטי - האי סטונינגטון. מדיה וקבצים בנושא קרחון נורת'איסט בוויקישיתוף קרחון נורת'איסט באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית קרחון נורת'איסט באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה מידע גאוגרפי והיסטורי
מחסה יאפיו

מחסה יאפיו (באנגלית: Yapeyú Refuge) הוא מחסה (מפני מזג אוויר קשה) ארגנטינאי, בסמוך לבסיס סאן מרטין. המחסה ממוקם בחוף פאלייר בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה. המחסה נחנך ב- 4 בנובמבר 1956 ומתוחזק על ידי הצבא הארגנטיני. המחסה ממוקם 600 מטר מעל קרחון נורת'איסט. בשנת 1956, במהלך בניית בסיס סן מרטין, בנה הצבא הארגנטינאי שלושה מחסות שאיפשרו תמיכה לוגיסטית למפעילי הבסיס ולחוקרים המצויים בו, כך שהם איפשרו את חציית חצי האי האנטארקטי ממערב למזרח מכיוון מפרץ מרגריט שבים בלינגהאוזן, לעבר ים ודל - מרחק של 786 קילומטרים, אשר לקח 63 ימים לחצות אותו באמצעות מזחלות כלבים. שלושת המחסות שנבנה הם: מחסה צ'אבאבוקו, מחסה יאפיו ומחסה מאייפו. כל מחסה כלל מזון, ציוד, תרופות ודלק ואיפשר את הפרויקטים המדעיים שבוצעו בשנים 1957-1958 (השנה הגאופיזית הבינלאומית). המחסה נקרא על שמה של העיר יאפיו (Yapeyú) שבארגנטינה, עיר הולדתו של חוסה דה סן מרטין. מחסה יאפיו ברשימת האתרים באנטארקטיקה נתוני מחסה יאפיו
פדרו אלונסו

פדרו אוצ'ורו גונזלס אלונסו לופז (בספרדית: Pedro Ochoro González Alonso Lopez; נולד ב-21 ביוני 1971) הוא שחקן, סופר ואמן ספרדי, המוכר בעיקר בשל גילום דמותו של ברלין בסדרת הטלוויזיה הספרדית "בית הנייר". אלונסו למד משחק בבית הספר המלכותי לאמנויות דרמטיות (RESAD) ולמד גם בתיאטרון דה לה דנסה. אלונסו השתתף בכמה מחזות בתיאטרונים כמו לה פורה דלס באוס וקלאסיקו נסיונל, בנוסף הוא גם הקים תיאטרון משלו וקרא לו גרופו דום. הוא הפך לשחקן פופולרי בספרד בזכות כמה מופעים מעיר הולדתו גליסיה שעבורם מילא תפקידים שונים. עם זאת, הוא הופיע גם בסדרות טלוויזיה שהופקו מחוץ לגליסיה. בשנת 2016 שיחק פבלו וילאר בסדרת הדרמה הספרדית "השגרירות" של רשת הטלוויזיה Antena 3.   בשנת 2017 הוא הופיע גם בעונה הראשונה והיחידה של הסדרה "בגידה" (Traición), בה גילם את תפקיד רוברטו פואנטס, אך עם זאת, ההצלחה העולמית שלו הגיעה בהמשך השנה בזכות סדרת הטלוויזיה של נטפליקס "בית הנייר", שם הוא גילם את ברלין, חבר בצוות השודדים. בשנת 2023 שב לגלם את דמותו של ברלין בסדרה "ברלין" מבית נטפליקס, ספין-אוף של הסדרה המצליחה "בית הנייר". באותה שנה שיחק במותחן המדע הבדיוני הספרדי-אמריקאי "אוורנס" (אנ') בשירות הסטרימינג של פריים וידאו. מדיה וקבצים בנושא פדרו אלונסו בוויקישיתוף פדרו אלונסו, ברשת החברתית אינסטגרם פדרו אלונסו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פדרו אלונסו, באתר AllMovie (באנגלית) פדרו אלונסו, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) פדרו אלונסו, באתר Metacritic (באנגלית) פדרו אלונסו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה ובנושא ספרד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליגה פראית

ליגה פראית (ברוסית: Дикая Лига) הוא סרט ספורט רוסי משנת 2019 בכיכובם של ולדימיר יאגליץ', אדלינה גולובנקו-גיזאטולינה, איוואן אוחלוביסטין, דמיטרי נזארוב, יבגני קוריאקובסקי, אולסיה סודזילובסקאיה, אדריאן פול, ויליאם שוקלי, סטניסלב טיקונוב ואנטולי גושצ'ין ובבימויו של אנדריי בוגאטירב ובסיועו של ארט קמאצ'ו. הסרט מספר את לידתו של הכדורגל ברוסיה והתפתחותו בתחילת המאה ה-20 עם הגעתם של משקיעים אנגליים שהקימו מועדוני כדורגל פרטיים ותרמו להתפתחות ענף זה בעידן שלפני פרוץ מהפכת פברואר. שנת 1909. הסרט מגולל את סיפורו של ורלאם, בחור מהשכבות החברתיות הנמוכות, שכדי להיות עם אהובתו נאלץ לעזוב את כפר מולדתו ולהתחיל את חייו מחדש במוסקבה. עוז רוחו ורוח הלחימה שלו בקרבות רחוב, גורמות להתעניינותו של איש עסקים אנגלי בשם ג'יימס פרקר, בעלים של מועדון כדורגל פרטי, שמזמין אותו לנסות את כוחו בקבוצה שלו. עם זאת, כדורגל הוא משחק אריסטוקרטי והקבוצה לא מקבלת את איש הכפר מהוולגה. אלא, שלאחר שצובר כוחות, יחד עם פטריוט אמיתי וסוחר כדורגל נלהב בשם בלשוב, הם יוצרים את נבחרת הכדורגל הראשונה של רוסיה והופך למנהיג, במה שמשנה את חייו ואת חיי הסובבים אותו. הכדורגל ברוסיה הופך למשחק לאומי של ממש ואחרי 110 שנה רוסיה הופכת לראשונה למארחת גביע העולם בכדורגל. ולדימיר יאגליץ' - ורלאם דמיטרי נזארוב - בלאשוב אדריאן פול - ג'יימס פרקר, איש עסקים אנגלי (מבוסס על דמותו של ארתור מקפרסון) ויליאם שוקלי - ג'ונס איוואן אוחלוביסטין - יאשה אלכסנדר דווידוב - וולף אולסיה סודזילובסקאיה - אליס אנטולי גושצ'ין - פילימון יבגני קוריאקובסקי - סייטן ניקולאי שרייבר - קארפ מיכאיל סולודקו - אביו של ורלאם דנילה רסומאחין - סימון דמיטרי בלוחין - פאבלושה ארטיום דזיובה - הופעת קמע בתפקיד עצמו רומן זובנין - הופעת קמע בתפקיד עצמו אלכסיי מירנצ'וק - הופעת קמע בתפקיד עצמו "ליגה פראית", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ליגה פראית", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הטריילר באתר יוטיוב (ברוסית) Фильм «Дикая лига», в котором сыграл Дзюба, выйдет осенью 2019 года Режиссёр Богатырев: Снимать Дзюбу – одно удовольствие Премьера фильма о зарождении футбола в России "Дикая Лига" состоится осенью 2019 года Создателей фильма с Дзюбой о футболе в России могут оштрафовать Дикая лига, 2019