מפעל ירקון-נגב

מפעל ירקון-נגב הוא מערכת להובלת מים מאזור הירקון אל הנגב, שהוקם בראשית שנות ה-50, ומשמש עד היום. מפעל ירקון-נגב נחשב לגדול מפעלי המים שנבנה טרם הקמת המוביל הארצי: הקו המזרחי, על ידי "תה"ל" בראשית שנות ה-50, והקו המערבי, על ידי מקורות לאחר 1956. תכנון המפעל החל בשנת 1949 על ידי אגף המים במשרד החקלאות. עם הקמת "תה"ל" הועבר התכנון לידיה, והביצוע החל בסוף שנת 1952 על ידי "תה"ל". מפעל ירקון-נגב כולל שני קווים: קו מזרחי וקו מערבי. לאחר בניית המוביל הארצי בשנת 1964, חובר אליו מפעל ירקון-נגב, ובכך הושלמה הקמת מערכת המים הארצית, המשלבת את מי הכנרת, מי תהום ומים ממפעלים אזוריים, ומספקת את המים לרוב חלקי הארץ. ראשון נבנה הקו המזרחי ממעיינות הירקון שבראש העין ועד לקיבוץ מגן שבנגב הצפון-מערבי. העבודות על הקו התקיימו בשנים 1953-1955 ועלו כ-45 מיליון לירות. עד סוף 1953 הונחו מעל 30 קילומטר של קו המים. באותה שנה הושקע כשליש מתקציבה של "מקורות" במפעל ירקון-נגב. ב-1954 הוקם מאגר תקומה בנפח של 200,000 מ"ק, כדי לקלוט את המים של הקו המזרחי. המפעל כלל קו מים באורך 108 ק"מ (בקוטר 66 אינץ' לאורך 95 ק"מ ובקוטר 48 אינץ' לאורך 13 ק"מ) שנבנה מצינורות שיוצרו במפעל "יובל גד" באשקלון, שלוש תחנות שאיבה תת-קרקעיות שלכל אחת הספק של בין 12-15 אלף קוב לשעה, 9 מנועי דיזל ימיים 2,080 כוח סוס כל אחד, מנועי חשמל, מכלי סולר ומזוט, בריכות ויסות בנפח כולל של 350,000 מ"ק ומתקנים נלווים רבים נוספים. הקו המזרחי נחנך ב-19 ביולי 1955, שבוע לפני הבחירות לכנסת השלישית, בטקס בנוכחות נשיא המדינה, יצחק בן-צבי, ראש הממשלה, משה שרת, שר האוצר לוי אשכול וכ-15,000 צופים. הפעלת הקו החלה רק בשנת 1956. המשאבות היו מוכנות להפעלה נסיונית בינואר-פברואר 1956. ביולי 1956 כבר הזרים הקו מים בקצב שנתי של 70 מיליון קוב ודווח שהקו יגיע בקרוב למלוא הספקו: 100 מיליון קוב בשנה. בחצי השני של 1955 נעשו הכנות שונות לקראת תחילת העבודות על ייצור הצינורות של הקו המערבי והנחתם, ובספטמבר 1956 הוחל בהנחת הצינורות. מול אוניברסיטת בר-אילן חובר הקו המערבי של מפעל ירקון-נגב למערכת אספקת המים של תל אביב. עיריית תל אביב הפעילה באותם ימים קידוחים מקומיים והניחה צינור 48 אינץ' שיצא מבר-אילן והגיע עד לבריכת "ארלוזורוב" - בריכת אגירה בנפח של 25,000 קוב. הקו המערבי הגדיל את כמויות המים שהגיעו לתל אביב ושיפר את איכות המים. בשנות ה-60 של המאה ה-20 שודרגה מערכת אספקת המים לתל אביב עם חיבור הקו המערבי של מפעל ירקון-נגב לצפון העיר. עם השלמת קו ירקון-נגב מערבי ב-1961 הושלמה בניית קו ירקון-נגב. באוקטובר 1956 התפוצץ אחד הצינורות של הקו המזרחי, והמים שפרצו ממנו הציפו את שדות הסביבה וגרמו נזק לכביש באר שבע - סעד. נזקים רבים של חלודה התגלו בצינורות מפעל המים לאחר שהתברר שחוטי הפלדה בהם השתמשו לייצור הצינורות לא התאימו לייעודם. עלות תיקון הנזקים עד אפריל 1961 נאמדה בכחצי מיליון לירות. צריכת המים של מפעל ירקון-נגב גרמה לירידת מפלס המים במעיינות הירקון והיה צורך להעמיק את הקידוחים. אולם גם זה לא עזר ועל כן הוזרמו מים משפלת לוד לראש העין כדי שיהיה ניתן להעבירם לנגב. בעיה זו נפתרה עם הפעלת המוביל הארצי. עם התחלת העבודות על מפעל ירקון-נגב, מונתה ועדה ממשלתית בראשות שמחה בלאס, לבדיקת השפעת המפעל על נחל הירקון. הוועדה המליצה לדאוג להתקנת מערכת ביוב אזורית שתמנע הזרמת שפכים לנחל, לפני הפעלת המשאבות שיזרימו את מי הירקון לתל אביב ולנגב וכן לקבוע איסור על הזרמות חדשות של מי שופכין לירקון. עד יולי 1957 הונח צינור ביוב בקטע שמהים התיכון עד שיכון ותיקי רמת גן, אך חסר הכסף להשלמתו. הפעלת הקו המזרחי של מפעל ירקון-נגב הורידה את הזרימה בירקון מכ-6.5 קוב לשנייה לכ-2.5 קוב לשנייה. הירקון זוהם באופן חמור, אחוז החמצן בו ירד ודגים מתים צפו על פני הנחל. מדיה וקבצים בנושא מפעל ירקון-נגב בוויקישיתוף ליטל לוין, היום לפני 54 שנה: נחנך קו ירקון-נגב, באתר הארץ, 19 ביולי 2009 יוזל מחיר המים לנגב, דבר, 11 ביולי 1955 טקס פתיחת קוו המים ירקון בנגב, הצופה, 11 ביולי 1955 עוד שבוע והירקון ילך לנגב, מעריב, 12 ביולי 1955 נשלמות ההכנות האחרונות לפתיחת קו הירקוו-נגב, דבר, 14 ביולי 1955 שלוש תחנות השאיבה של קו המים הירקון-הנגב יופעלו ביום ג', חרות, 14 ביולי 1955 הושלם מוביל המים מהירקון לנגב, הצופה, 14 ביולי 1955 קוו הירקון-נגב יופעל חלקית בשבוע הבא, על המשמר, 14 ביולי 1955 ברית המים, דבר, 15 ביולי 1955 מן הירקון אל הנגב, שינוי מעשי בראשית, הצופה, 17 ביולי 1955 הכנות מזורזות להנחת קו שני מהירדן לנגב, דבר, 18 ביולי 1955 הטיית הירקון תפגע בתושבי תל אביב, מעריב, 18 ביולי 1955 הירקון יסוב היום לנגב, מעריב, 18 ביולי 1955 כך יינתן האות לפתיחת הקו ירקון-נגב, מעריב, 18 ביולי 1955 היקפו של מפעל ההשקיה הגדול, על המשמר, 19 ביולי 1955 תקופה חדשה בפיתוח אדמת הנגב, דבר, 19 ביולי 1955 הירקון יזרום לנגב, נהר עולה אל השממה, מנחם תלמי, דבר, 19 ביולי 1955. קו ירקון נגב נחנך חגיגית |חלק 1|חלק 2|, דבר, 20 ביולי 1955 כישלון מחפיר של מארגני הטקס, חרות, 20 ביולי 1955 טקס חנוכת קו ירקון-נגב. הטקס במעמד יצחק בן-צבי, רחל ינאית בן-צבי, בן-גוריון, גולדה מאיר, משה שרת, אברהם הרצפלד, פרץ נפתלי, לוי אשכול, שמחה בלאס. יומני כרמל, יולי 1955 (התחלה 2:42) טקס הפעלת הקו ירקון-נגב, דבר, 8 ביולי 1955 אפרים תלמי, נהר עולה אל השממה, דבר, 19 ביולי 1955 בתי שאיבה מוקמים למפעל ירקון נגב, דבר, 3 בדצמבר 1953 אפרים תלמי, קו ירקון נגב נחנך חגיגית בראש העין, דבר, 20 ביולי 1955 ת. לויטה, הירקון יסוב היום לנגב, מעריב, 18 ביולי 1955 שתי יחידות שאיבה גדולות בקו ירקון נגב מוכנות להפעלה נסיונית, דבר, 8 בינואר 1956 אפרים תלמי, תחנת שאיבה חדשה תופעל היום בקו המקביל לירושלים, דבר, 26 ביולי 1956 הוחל בהכנות מזורזות לביצוע קו שני ירקון נגב, דבר, 7 באוגוסט 1955 בקו ירקון נגב, דבר, 1 באוקטובר 1956 מבררים הנזקים בקו ירקון נגב, דבר, 13 באפריל 1961 חקלאי הנגב זועקים למים, מעריב, 29 ביולי 1963 ישעיהו אביעם, הירקון הנאה - מאיים, מעריב, 29 ביולי 1957