laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'שי"א

ה'שי"א (5,311) ובקיצור שי"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1550 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1551. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 12 שעות ו-432 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השא. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 10 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 19 (סימנה יטיהא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,482 לחורבן הבית, ושנת 1,862 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'שי"א
מוטראמיט

מוטראמיט הוא מינרל אורתורומבי נדיר שנוסחתו הכימית (PbCu(VO4)(OH השייך לקבוצת הדסקלוזיט, קבוצה של מינרלים נדירים המכילים ונדיום, עופרת ואבץ (המוחלף במוטראמיט בנחושת) השייכים למחלקת הפוספטים. בעבר היה המוטראמיט מכונה גם קופרודסקלוזיט ופסיטאציניט. המינרל תואר לראשונה ב-1876 על ידי הכימאי האנגלי הנרי אנפילד רוסקו (Henry Enfield Roscoe). מקור שם המינרל במקום בו נהגו לאגור אותו, הכפר מוטראם סנט. אנדרו (Mottram St. Andrew) בצ'שייר אנגליה, כנראה ממכרה פּים היל (Pim Hill) בשרוסבורי שבשרופשייר. למינרל אין שום ערך כלכלי מלבד כאבן הנמכרת לאספנים. הדוגמאות המבוקשות הן אלו שבהם נוצר קרום ירוק מבריק נוצץ על פני האבן. מחירה של האבן יקר למדי בשל יופייה ונדירותה. ‏ מוטראמיט באתר Mineral galleries מוטראמיט באתר Mindat מוטראמיט באתר webmineral מוטראמיט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ה'ש"י

ה'ש"י (5,310) ובקיצור ש"י – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1549 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1550. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 3 שעות ו-636 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 18 (סימנה יחלדז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,481 לחורבן הבית, ושנת 1,861 לשטרות. רבי יששכר בר איילנבורג - רב פולני-איטלקי במחצית השנייה של המאה ה-16 ובראשית המאה ה-17, רבה של גוריציה ושל מדינת פריוויאל באיטליה, ובסוף ימיו בפראג. נודע על שם ספרו "באר שבע" (נפטר ה'שפ"ג). להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ש"י
ה'ש"ט

ה'ש"ט (5,309) ובקיצור ש"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 1548 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1549. המולד של תשרי חל ביום שני, 6 שעות ו-47 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשז. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 17 (סימנה יזלגא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,480 לחורבן הבית, ושנת 1,860 לשטרות. ו' בשבט - רבי אליהו בחור, מדקדק עברי. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ש"ט
אשור-אובליט הראשון

אַשוּר-אֻבַּלִיט הראשון (1356 לפנה"ס/1354 לפנה"ס – 1321 לפנה"ס/1318 לפנה"ס?) היה מלך אשור, בן אֵרִיבָּ-אַדַד'. אשור-אבליט החל את מגמת ההתפשטות האשורית לאחר שנים של כניעה למיתני. מאבק זה הביא להתערערות היחסים בין הממלכה האשורית לאימפריה החתית. בימים הראשונים של מלכותו היה אשור-אבליט ואסל לתושרתה (אנ') מלך מיתני, אולם לקראת 1340 לפנה"ס מרד בו. המרידה תוזמנה היטב, שכן בו בזמן פלשו החתים בראשות מלכם, שופילוליומש הראשון, לאזור. מיתני קרסה תחת הלחץ ואשור השתחררה משלטונה, ואף כבשה חלקים מהממלכה. לאחר אירוע זה החל אשור-אבליט לכנות עצמו "מלך המלכים" ו"אחי הפרעה". לפי התכתבויות שערך עם השושלת הפרעונית ניתן להסיק שכינויו לא היו רחוקים מן האמת. הוא שינה את שם ממלכתו מסוּבָּארטוּ לאשור (על שם האל שעמד בראש הפנתיאון של עמו), היות שלשם הישן נתלוותה משמעות מבזה. מלך בבל בּוּרנַבּוּריָאש השני מהשושלת הכשית נשא את בתו של אשור-אבליט לאשה. כרה-הרדאש בנו שהיה גם נכדו של אשור-אובליט ירש אותו בשנת 1333. בעקבות כך פרץ מרד בבבל בשל התנגדות למלך ממוצא אשורי. במהלך המרד נרצח המלך. אשור-אבליט פלש לבבל, הדיח את המלך נזי-בוגאש והכתיר את כּוּרִיגַלזוּ השני, שהיה, ככל הנראה, בנו של בורנבוריאש השני מלך בבל. במכתבי אל-עמארנה נמצאו שני מכתבים שהוא כתב לאמנחותפ הרביעי, מכתבים א"ע 15 ו-16. את אשור-אבליט ירש בנו, בל-ניררי (לעיתים אנליל-ניררי), שנאבק אף הוא בבבלים. הטקסט של שני מכתבי אל-עמארנה של אשר-אובליט הראשון (באנגלית} אשור-אובליט הראשון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מרדכי ברנשטיין

האם התכוונתם ל... מרדכי ברנשטיין (חלוץ) – ממייסדי ראש פינה מרדכי ברנשטיין (מו"ל) – מו"ל, סופר ומחזאי, יוזם פרס ברנשטיין מרדכי ברנשטיין (סופר) – יליד 1872, מחבר "מסתרי הוואנה"
ה'ש"ח

ה'ש"ח (5,308) ובקיצור ש"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1547 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1548. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 21 שעות ו-251 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 16 (סימנה יויאז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,479 לחורבן הבית, ושנת 1,859 לשטרות. רבי מנחם עזריה מפאנו, ראש ישיבה פוסק ומגדולי המקובלים ביהדות איטליה. (נפטר בד' באב ה'ש"ף) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ש"ח
ה'ש"ז

ה'ש"ז (5,307) ובקיצור ש"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1546 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1547. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 23 שעות ו-742 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחג. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,478 לחורבן הבית, ושנת 1,858 לשטרות. י"א אלול - הרב יוסף קארו משלים את ספרו הבית יוסף על הארבעה טורים בצפת להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'ש"ז
ה'ש"ו

המונח "ש"ו" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו ש"ו (פירושונים). ה'ש"ו (5,306) ובקיצור ש"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1545 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 1546. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 14 שעות ו-946 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 5 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 14 (סימנה ידלוז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,477 לחורבן הבית, ושנת 1,857 לשטרות. ל' בניסן - רבי יעקב בירב, מחכמי צפת במאה ה-16, והוגה רעיון חידוש הסמיכה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'ש"ו
ה'ש"ה

ה'ש"ה (5,305) ובקיצור ש"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1544 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1545. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 6 שעות ו-70 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 13 (סימנה יגלהא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,476 לחורבן הבית, ושנת 1,856 לשטרות. נפטר (משוער) רבי בנימין זאב מארטה - רב טורקי-יווני, מפוסקי ההלכה והמשיבים המפורסמים בדורו, שנודע על שם ספר השו"ת שלו "בנימין זאב". להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ש"ה
ה'ש"ד

המונח "ש"ד" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו ש"ד (פירושונים). ה'ש"ד (5,304) ובקיצור ש"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 1543 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1544. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 8 שעות ו-561 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 3 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 12 (סימנה יביגז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,475 לחורבן הבית, ושנת 1,855 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'ש"ד
ה'ש"ג

ה'ש"ג (5,303) ובקיצור ש"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-11 בספטמבר 1542 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 1543. המולד של תשרי חל ביום השבת, 23 שעות ו-765 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 11 (סימנה יאיבא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,474 לחורבן הבית, ושנת 1,854 לשטרות. רבי חיים ויטאל כ"ז בתשרי - רבי אברהם בן אביגדור, רבה הראשי של בוהמיה, ראש ישיבה ואב בית דין בפראג, ומבאר פירוש רש"י לתורה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ש"ג
ה'ש"ב

ה'ש"ב (5,302) ובקיצור ש"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1541 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1542. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 14 שעות ו-969 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 1 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 10 (סימנה ילאז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,473 לחורבן הבית, ושנת 1,853 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'ש"ב
ה'ש"א

ה'ש"א (5,301) ובקיצור ש"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1540 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1541. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 17 שעות ו-380 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 19 במחזור העיבור ה-280. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 9 (סימנה טלזא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,472 לחורבן הבית, ושנת 1,852 לשטרות. כ"ג בסיוון - רבי יעקב פולק, אבי שיטת החילוקים בפולין להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'ש"א
ה'ש'

ה'ש' (5,300) ובקיצור ש' – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1539 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1540. המולד של תשרי חל ביום השבת, 8 שעות ו-584 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 8 (סימנה חיהז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,471 לחורבן הבית, ושנת 1,851 לשטרות. מהרש"ך - מגדולי חכמי ספרד בדור שלאחר רבי יוסף קארו להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'ש'
נבלה (סימן)

נַבְּלָה או נַבְּלָא הוא הסימן   ∇ {\displaystyle \ \nabla } , המשמש בעיקר לסימון האופרטור הדיפרנציאלי דֵּל במתמטיקה. שמו מגיע מהמילה העברית, שהתגלגלה ליוונית, לציון כלי הנגינה נבל, הדומה בצורתו לסימן זה, על אף שצורתו היא למעשה דלתא יוונית גדולה בהיפוכה. באנליזה וקטורית הסמל משמש, עם תוספות קטנות, לסימון של אופרטורים וקטוריים שונים: גרדיאנט, דיברגנץ, קרל (רוטור) ולפלסיאן. טביעת סימן זה מיוחסת למתמטיקאי ויליאם רואן המילטון. דל במערכות צירים שונות. ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ה'רצ"ט

ה'רצ"ט (5,299) ובקיצור רצ"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 באוגוסט 1538 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1539. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 10 שעות ו-1075 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 17 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 7 (סימנה זידא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,470 לחורבן הבית, ושנת 1,850 לשטרות. ה' בשבט - הפעם הראשונה שתקופת שמואל חלה בתאריך זה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'רצ"ט
ה'רצ"ח

ה'רצ"ח (5,298) ובקיצור רצ"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1537 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 באוגוסט 1538. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 2 שעות ו-199 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 16 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 6 (סימנה ולגז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,469 לחורבן הבית, ושנת 1,849 לשטרות. רבי יצחק קלויבר - רב וראש ישיבה בפוזנא בראשית המאה ה-16. רבו של נכדו המהרש"ל. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'רצ"ח
ה'רצ"ז

ה'רצ"ז (5,297) ובקיצור רצ"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1536 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1537. המולד של תשרי חל ביום שישי, 17 שעות ו-403 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 15 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 5 (סימנה הלבא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,468 לחורבן הבית, ושנת 1,848 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'רצ"ז
ה'רצ"ו

ה'רצ"ו (5,296) ובקיצור רצ"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 1535 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1536. המולד של תשרי חל ביום השבת, 19 שעות ו-894 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 4 (סימנה דיזז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,467 לחורבן הבית, ושנת 1,847 לשטרות. עלייתו ארצה של רבי יוסף קארו רבי עזריאל דאיינה - מחכמי איטליה בראשית המאה ה-16 (נולד כנראה לפני ה'ר"ל, 1470) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ה'רצ"ו
ה'רצ"ה

ה'רצ"ה (5,295) ובקיצור רצ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1534 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 1535. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 11 שעות ו-18 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 3 (סימנה גיוא) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,466 לחורבן הבית, ושנת 1,846 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'רצ"ה
ה'רצ"ד

ה'רצ"ד (5,294) ובקיצור רצ"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1533 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1534. המולד של תשרי חל ביום שישי, 2 שעות ו-222 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 2 (סימנה בלהז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,465 לחורבן הבית, ושנת 1,845 לשטרות. רבי יצחק לוריא (האר"י), מייסד הקבלה הלוריאנית (נפטר בה' באב ה'של"ב). להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ה'רצ"ד
ה'רצ"ג

ה'רצ"ג (5,293) ובקיצור רצ"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 1532 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1533. המולד של תשרי חל ביום השבת, 4 שעות ו-713 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשה. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 11 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-190, ולכן מברכים בה את ברכת החמה. שנה זו היא שנת 1,464 לחורבן הבית, ושנת 1,844 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי כ"ט באדר ב' - 26 במרץ 1533 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). ה'רצ"ג
ה'רצ"ב

ה'רצ"ב (5,292) ובקיצור רצ"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 1531 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 1532. המולד של תשרי חל ביום שני, 19 שעות ו-917 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 10 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 28 (סימנה כחיבז) במחזור השמש ה-190. שנה זו היא שנת 1,463 לחורבן הבית, ושנת 1,843 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'רצ"ב
ה'רצ"א

ה'רצ"א (5,291) ובקיצור רצ"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1530 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1531. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 11 שעות ו-41 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השא. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 27 (סימנה כזיאא) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,462 לחורבן הבית, ושנת 1,842 לשטרות. ספר הערוך נדפס בוונציה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. HebrewBooks.org Sefer Detail: ספר הערוך - נתן בן יחיאל ה'רצ"א
ה'ר"ץ

ה'ר"ץ או ה'ר"צ (5,290) ובקיצור ר"ץ או ר"צ – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1529 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1530. המולד של תשרי חל ביום שישי, 13 שעות ו-532 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחג. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-279. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 26 (סימנה כולזז) במחזור השמש ה-189. שנה זו היא שנת 1,461 לחורבן הבית, ושנת 1,841 לשטרות. כ"ה באדר א' - הרמ"א - רבי משה בן ישראל איסרלישׂ. רבי דוד הכהן (הרד"ך), רב ופוסק הלכה, מחכמי ורבני יהדות טורקיה ויוון במפנה המאות ה-15 וה-16, נפטר באדריאנופולי, טורקיה (נולד בקורפו, אחרי שנת ה'רכ"ה) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'ר"ץ