laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הארי גילבי

הארי גילבי (באנגלית: Harry Gilby) הוא שחקן אנגלי, הידוע בעיקר בשל גילומו של ג'. ר. ר. טולקין הצעיר בסרט טולקין משנת 2019 ואתלסטאן בעונה החמישית של סדרת הדרמה ההיסטורית הממלכה האחרונה. גילבי נולד בנוטינגהאם, אנגליה בשנת 2001 לניל והלן גילבי. הוא למד בבית הספר היסודי סאטון בונגטון. לאחר מכן למד בטרנט קולג' כשהיה בן 11. הוא החל להתאמן בסדנת הטלוויזיה בנוטינגהאם כשהיה בן 12. גילבי גילם את נתן הצגה "ללכת על הכל שהוצגה בתיאטרון נואל קווארד בווסט אנד של לונדון. גילבי ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק ב-2016, כשגילם בחור כפרי בסדרת הטלוויזיה "Jericho" . בשנת 2017 הוא שיחק בסרט Just Charlie, כשגילם את צ'רלי לינדסי, נערה טרנסג'נדרית עם כישרון מיוחד לשחק כדורגל. על הופעתו בסרט הוא היה מועמד לפרס השחקן החדש המבטיח ביותר בטקס פרסי הסרטים העצמאיים הבריטיים לשנת 2017 ולפרס הכוכב עולה החדש הטוב ביותר בטקס פרסי הסרטים הלאומיים בבריטניה 2018 בשנת 2018, הוא גילם את ארלו בסרט הקצר "איווי". בשנת 2019, הוא גילם גרסה צעירה של הסופר ג'. ר. ר. טולקין בסרט "טולקין". הוא הופיע בשלושה פרקים של "נפגעים" בתור טובי ויליאמס, נער צעיר שמת מלוקמיה. בשנת 2022, הוא שיחק אתלסטן בעונה החמישית של סדרת הדרמה ההיסטורית הממלכה האחרונה. בשנת 2022, הוא לוהק לתפקיד אותו גילם בסדרה, בסרט ההמשך העלילתי שבעה מלכים צריכים למות. מדיה וקבצים בנושא הארי גילבי בוויקישיתוף הארי גילבי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Clarke, Stewart (1 בנובמבר 2017). "'Lady Macbeth' Tops Nominations for British Independent Film Awards". Variety. נבדק ב-8 במאי 2019. {{cite web}}: (עזרה) "Nominations for 2018 National Film Awards UK announced". National Film Awards. 15 בינואר 2018. אורכב מ-המקור ב-1 במרץ 2023. נבדק ב-1 במרץ 2023. {{cite web}}: (עזרה) Mellor, Louisa (2022-03-01). "The Last Kingdom Season 5 Cast: Meet the New Characters". Den of Geek (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-03-01. Mitchell, Molli (2022-03-25). "'Seven Kings Must Die' Release Date: Everything On 'The Last Kingdom' Film". Newsweek (באנגלית). נבדק ב-2023-03-01. Otterson, Joe (2023-02-13). "'Last Kingdom' Film 'Seven Kings Must Die' Sets Netflix Premiere Date, Drops First Look Images (EXCLUSIVE)". Variety (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-03-01.
שנדור קישפלודי

שַנְדוֹר קִישְׁפַלוּדִי (בהונגרית: Kisfaludy Sándor‏; 27 בספטמבר 1772 – 28 באוקטובר 1884) היה משורר לירי הונגרי, יצירתו הידועה ביותר היא "אהבותיו של הימפי" (Himfy szerelmei). קישפלודי כתב גם מחזות, שלא זכו להצלחה. הוא נחשב למשורר הרומנטי (אנ') הראשון מהונגריה. הוא היה אחיו של קארוי קישפלודי. יצירותיו הולחנו על ידי זולטאן קודאי. קישפלודי נולד למשפחת אצולה הונגרית בעיירה שימג, במחוז זלה. אביו היה מיהאי קישפלודי (1743–1825), בעל אדמות ושופט ראשי (főszolgabíró), ואימו הייתה הגברת האצילה אנה שנדורפי (1755–1788). אחיו הצעיר היה המשורר והמחזאי קארוי קישפלודי. הוא התחיל לראשונה לבנות קריירה כקצין צבאי. הוא שירת בווינה כקצין בצבא האוסטרי (אנ'), ולאחר מכן השתתף במלחמה נגד נפוליאון בונפרטה, והשתתף בהגנה על מילאנו. ביוני 1796, במהלך המצור על טירת ספורצה (אנ') במילאנו, הוא נלקח בשבי והועבר לצרפת, שם הועבר לדראגיניאן (אנ'). על הימים שבילה כאן ועל היכרותו עם ז'ולי-קרולין ד'אסקלפון (Julie-Caroline d'Esclapon) כתב ביומנו: "השבי הצרפתי שלי" (Francia fogságom). הודות לנערה המשכילה הוא החל לכתוב שירה בהשפעת פרנצ'סקו פטרארקה והליריקה הצרפתית. הוא שוחרר בחילופי שבויים ולאחר מכן חזר לשירות, אך לאחר שסיים את שירותו הצבאי בווירטמברג, הוא שוחרר מהצבא. חיי האהבה הנלהבים שלו אינם ניתנים להפרדה מיצירתו הספרותית. עם שובו הביתה, הוא פרץ לספרות ההונגרית ולתודעה הציבורית עם אסופת שיריו בשם "אהבותיו של הימפי", אותם כתב תחת שם בדוי. בגיל 32–35 הוא כבר היה המשורר המהולל של ממלכת הונגריה. הוא היה מייסד זרם הרומנטיקה בספרות ההונגרית, והוא עשה רושם מתמשך בעיקר עם שירי האהבה שלו. לדברי אישטוון טולדי (István Toldy), עם מחזור השירים "אהבותיו של הימפי", הנחשב ליצירת המופת שלו, הוא "הכניס תפנית משמעותית בטעם הספרותי ההונגרי" ו"השיג זכויות לשירת האהבה, שעד אז הייתה נתונה לחסדי הצנזורה של הכנסייה ופורומים חילוניים". אשתו הראשונה הייתה רוזה סגדי דה מזסגד (Róza Szegedy de Mezőszeged‏, 6 באפריל 1774 – 18 במאי 1832), שלדעתו הייתה המוזה של ההשראה החשובה ביותר שלו. הם נישאו ב-1800 והם היו נשואים, ללא ילדים, במשך 32 שנים עד מותה. בין יצירותיו הנוספות: Regék a magyar előidőből ("אגדות מקדמוניות ההונגרים"), 1807, אסופת שירים על העבר המפואר של האצולה ההונגרית. הוא כתב גם מחזות, בעיקר טרגדיות. מדיה וקבצים בנושא שנדור קישפלודי בוויקישיתוף שנדור קישפלודי, באתר Discogs (באנגלית) Kisfaludy - Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. Kisfaludy Sandor. In: Austrian Biographical Lexicon 1815-1950 (ÖBL). Volume 3, Publisher of the Austrian Academy of Sciences, Vienna 1965, p. 351. Constantin von Wurzbach : Kisfaludy, Alexander. In: Biographical Encyclopedia of the Austrian Empire . 11th part. Imperial-Royal Court and State Printing Office, Vienna 1864, pp. 318-325 Herbermann, Charles, ed. (1913). "Kisfaludy". Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. "MAGYAR CSALÁDTÖRTÉNETI ADATTÁR – Kisfaludy Mihály". Magyar Család-történet Kutató Egyesület. אורכב מ-המקור ב-2017-11-12. Darnyay László. "A nők kedvence – Kisfaludy Sándor szerelmei". Új Horizont (XXX. évfolyam, 2002., 5. szám ed.). אורכב מ-המקור ב-2016-02-23. הערך קִישְׁפַלוּדִי באנציקלופדיה העברית, כרך כ"ט, עמוד 696
ניגון הבינוני

ניגון הבינוני (ביידיש: דער בינוני) הוא ניגון חב"ד ללא מילים, אשר הולחן בידי ‏אהרן חריטונוב‏ (Q113711426), ונחשב לניגון המזוהה עם הרבי הריי"ץ. לאחר זמן מה שאהרון חריטונוב הלחין את הניגון, הביא את הניגון אל רבי יוסף יצחק שניאורסון, אשר חיבב את הניגון והעניק לו את השם "הבינוני", והסביר שהניגון מתאר את דרך עבודת ה' בדרגת "הבינוני" כפי שהיא מתוארת בספר התניא. תווי הניגון מופיעים בספר הניגונים - חב"ד מספר מ"ו (46). הנוסח המלא של תווי של הניגון התקבל מידי אחיינו, שמשון חריטונוב, ששמעו מבן דודו מרדכי צבי הירש, בנו של אהרן חריטונוב. עורך הספר המוזיקאי שמואל זלמנוב כתב: ”..תנועות הניגון הן מיוחדות במינן, אין בהן כל כך מיופי חוקי הנגינה הרגילה, אבל ספוגות וממולאות הנן רגשות הלב וביטוי הנפש .. התנועות האלו יוצאות מכל תחומה של נגינה ונכנסות לכלל אמירה ודיבור בבחינת נפשי יצאה בדברי. תנועות הניגון עולות ויורדות, תובעות ודורשות ומבלי בכן מוכרח הנך לנגנו בסגירת עיניים, ובריכוז המחשבה והלב. ה"בינוני" נושא בתוכו רכוש נפשי־פיוטי..” (עמוד נ"א). במהלך השנים הונהג בקרב חסידי חב"ד לנגן את הניגון בתור ניגונו של רבי יוסף יצחק שניאורסון, האדמו"ר הקודם במהלך "סדר ניגונים", במהלכו מנוגן ניגון כנגד כל אחד מאדמו"רי חב"ד לדורותיהם. הניגון הופיע באלבום "ניגוני חב"ד 13" של ניח"ח שיצא לאור לי"ב בתמוז תשל"ז, כשהחלק השלישי מנוגן על ידי שמשון חריטונוב עצמו. ב־2010 בוצע על ידי הזמר יאיר כלב במסגרת אלבומו "עצם הנשמה 2", ב־2014 הופיע באלבום "אהבה רבה" של הנגן נאור כרמי, ב־2018 הופיע באלבום "הניגונים" בעיבוד משה לאופר ובביצוע הזמר אברהם פריד. ב־2020 בוצע על ידי הזמר האמריקאי אלי מרכוס, ב־2021 בוצע על ידי הזמר שמחה פרידמן, וב־2023 על ידי נאור כרמי עם מקהלת מלכות, ב־2022 בוצע על ידי הזמר נמואל הרוש. כן בוצע על ידי אמנים נוספים. מידע על היצירה "ניגון הבינוני" באתר מיוזיק בריינז ניגון חב"ד - ניגון הבינוני הניגון של הרבי הריי"צ, סרטון בערוץ "JEM בעברית", באתר יוטיוב (אורך: 04:06) י"ב תמוז תשמ"ג - 23 ביוני 1983, ניגון הבינוני עם הרבי מליובאוויטש לב לייבמן, ניגון הבינוני שמואל זלמנוב, ספר הניגונים - חב"ד, ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית: קה"ת, עמ' 282. (בלשון הקודש ויידיש) לב לייבמן, ניגון הבינוני, באתר קיר הניגונים שמואל זלמנוב, ספר הניגונים - חב"ד, ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית, מו"ל קה"ת. עמוד נא קישור לספר לב לייבמן, סדר ניגוני הנשיאים, והשירה העשירית, קיר הניגונים Beinoni, Chabad.org "הבינוני" - הרב יאיר כלב (עצם הנשמה מס' 2), סרטון בערוץ "יאיר כלב", באתר יוטיוב (אורך: 03:25) התזמורת העממית • הבינוני, סרטון בערוץ "נאור כרמי", באתר יוטיוב (אורך: 06:16) הבינוני (אברהם פריד), סרטון באתר יוטיוב (אורך: 04:43) | הניגונים - אברהם פריד | הניגונים - סדר ניגוני הרביים סדר ניגונים: ״הבינוני״ עם אלי מארקוס, סרטון בערוץ "Seder Nigunim", באתר יוטיוב (אורך: 05:40) ר' מרדכי ברוצקי בביצוע ניגון דבקות חב"ד, סרטון בערוץ "צבעים הפקות", באתר יוטיוב (אורך: 04:02) נאור כרמי & שלוחי הרבי - ניגון חב"ד הבינוני, סרטון בערוץ "צבעים הפקות", באתר יוטיוב (אורך: 04:43) ניגון הבינוני - נמואל הרוש 2022 למשל: ניגון הבינוני - מקהלת הקפאליא ניו יורק 2016. ניגון הבינוני - אביגדור צייטלין 2017. הבינוני - דוידי נחשון ומנחם מוניס 2020. ניגון הבינוני - אורי אלטבוים 2022
מולי ברנרד

מולי קייט ברנרד (Molly Kate Bernard, נולדה ב-10 באפריל 1988) היא שחקנית אמריקאית. היא ידועה בעיקר בזכות תפקידה בתור לורן הלר בסדרת הטלוויזיה יאנגר. מולי ברנרד החלה את הקריירה שלה בשנת 2000 בסרט תעביר את זה הלאה שם שיחקה לצידו של קווין ספייסי והיילי ג'ואל אוסמנט. בשנת 2015, לוהקה לסדרת הטלוויזיה "יאנגר" לצד סאטון פוסטר והילרי דאף, שם גילמה את לורן הלר . ב-2015, היה לה תפקיד קטן בסרטה של ננסי מאיירס "המתמחה", לצד רוברט דה נירו ואן האת'ווי. ברנרד לוהקה לתפקיד שלי הצעירה, בסדרה "השקוף" של אמזון פריים. היא הופיעה בשתי עונות של התוכנית שזכתה לשבחים. בשנת 2019, ברנרד הופיע בקומדיה Otherhood, סרט בבימויה של סינדי צ'ופאק. במשך שתי עונות, ברנרד הופיע כסטודנטית לרפואה אלזה קארי בדרמה של NBC שיקגו מד. לברנרד יש תואר ראשון ממכללת סקידמור ותואר שני במשחק מבית הספר לדרמה של אוניברסיטת ייל . ברנרד היא נכדתו של השחקן ג'וזף ברנרד. מולי ברנרד הודיעה על אירוסיה לבת זוגה חנה ליברמן באינסטגרם ב-14 בינואר 2020. הן נישאו ב-23 בספטמבר 2021, בפרוספקט פארק, ברוקלין, כשחברי יאנגר ניקו טורטורלה והילרי דאף נכחו באירוע. ברנרד הודיעה שהיא בהריון בעמוד האינסטגרם שלה בנובמבר 2022. ברנרד היא פאנסקסואל בגלוי. מדיה וקבצים בנושא מולי ברנרד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מולי ברנרד מולי ברנרד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מולי ברנרד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מולי ברנרד, באתר AllMovie (באנגלית) מולי ברנרד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Younger's Molly Bernard Proves Her Theatre Cred | Playbill". Playbill (באנגלית). נבדק ב-2018-08-01. "Molly Bernard on Younger, Writing Sutton Foster Fan Mail, and Playing a Young Shelly on Transparent". 13 באוקטובר 2016. נבדק ב-9 בינואר 2017. {{cite web}}: (עזרה) Shapiro, Eileen (1 במרץ 2016). "Interview: Molly Bernard "Star of TV Land's Younger"". HuffPost. נבדק ב-9 בינואר 2017. {{cite web}}: (עזרה) Gawley, Paige (15 בינואר 2020). "'Younger' Star Molly Bernard Announces Engagement to Girlfriend Hannah Lieberman: 'We Said Yes!'". נבדק ב-15 באפריל 2020. {{cite web}}: (עזרה)(הקישור אינו פעיל, October 2022) "The Rain Came Just as the Brides Were Pronounced Married at the Prospect Park Boathouse". Vogue (באנגלית אמריקאית). 2021-10-15. נבדק ב-2021-10-18. Molly Bernard Is Pregnant! Younger Star Expecting First Baby with Wife Hannah Lieberman, Peoplemag (באנגלית) "This Chicago Med Alum Appeared in the 200th Episode of The Blacklist". NBC Insider Official Site (באנגלית אמריקאית). 2023-03-20. נבדק ב-2023-03-24.
ישיבת אמרי נועם

ישיבת אמרי נועם היא ישיבה קטנה חרדית-ליטאית השוכנת בשכונת רמות אלון בירושלים. הישיבה נוסדה בשנת תשנ"ז (1997) על ידי הרב צבי קאהן, בשליחותו של הרב שמואל אוירבך. עם פתיחתה מנתה הישיבה 13 בחורים, ומיקומה היה בעזרת נשים בתוך בית כנסת ברמות ג'. לאחר מכן עברה למבנה ברחוב אמרי נועם, הרחוב קרוי על שם הישיבה. ראש הישיבה ומייסדה הוא הרב צבי קאהן המשתייך לפלג הירושלמי. בעבר שימש כר"מ בישיבת בית שמואל,וכן בישיבת אוצר התורה למרות זאת הישיבה משוייכת לזרם החרדי הכללי. הרב זאב צבי זאבי. הרב אברהם יצחק גוטהולד והרב בן שלום הרב חגי אבידן. הרב נפתלי שלמה מלמוד. הרב פרוש. הרב יואל פרידמן (חתנו של ראש הישיבה). הרב יאיר ליבמן. הרב נתן צבי אשלג. הרב נחום בלנסון. הרב דב שיף. הרב יעקב בנימין כהן. הרב אוריאל אייזנטל, רבה של שכונת רמות ג', מוסר בישיבה שיעור יומי בהלכה. הרב יוחנן סוויד, ממלא את מקומו של ראש הישיבה במסירת שיעורים ומוסר מדי פעם ועדים בהשקפה לתלמידי הישיבה. הישיבה מוגדרת כישיבה בעלת סגנון פתוח - מודרני, ולמרות זאת נחשבת בעולם הישיבות הקטנות כישיבה מהמיינסטרים ממוצעת ומעלה בעולם החרדי. הישיבה שולחת בכל שנה רבים מתלמידיה המסיימים את הישיבה לישיבות גדולות המובחרות ביותר בציבור הליטאי כגון ישיבת חברון, ישיבת תפרח וישיבת נתיבות חכמה. הישיבה מונה כיום כ-270 בחורים. בשנת תשפ"ד (2023) התקבלו 94 בחורים לשיעור א'. ישיבת אמרי נועם (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית אמרי נועם, באתר עולם התורה אמרי נועם, באתר עיריית ירושלים ישראל כהן, ‏הוועד למען כבוד רבותינו פרסם את רשימת הישיבות הבעייתיות בירושלים, באתר כיכר השבת, 15 במאי 2014 משה ויסברג, מיוחד: הצצה לעולם הישיבות הקטנות בירושלים, באתר בחדרי חרדים, 15 ביולי 2023 משה ויסברג, מיוחד: הצצה לעולם הישיבות הקטנות בירושלים, באתר בחדרי חרדים, ‏15 ביולי 2023
ארז קירשנר

ארז קירשנר (נולד ב-24 במרץ 1963) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם. קירשנר נולד בקריית חיים שבחיפה. הוא התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל חיפה ואף היה קפטן קבוצת הנוער. כשהיה בקבוצת הנוער הוסט לעמדת הבלם. קירשנר שהתנגד למהלך הסתכסך עם ראשי המועדון ואלו בתגובה החליטו לא לחתום לו על טופס "ספורטאי מצטיין" ובשירותו הצבאי הפסיק לשחק כדורגל. לאחר שהשתחרר מהצבא הצטרף לקבוצה הבוגרת של המועדון ששיחק אז בליגה הארצית. קירשנר חזר לשחק כבלם והיה שותף לחזרה של המועדון לליגה הבכירה. בשנת 1994 פרש מכדורגל אחרי 15 שנים רצופות במועדון, שיא של כל הזמנים. ארז קירשנר, באתר Transfermarkt
לואיס קפארלי

לואיס אנחל קפארלי (בספרדית: Luis Angel Caffarelli;‏ נולד ב-8 בדצמבר 1948) הוא מתמטיקאי אמריקאי יליד ארגנטינה, מחשובי החוקרים של משוואות דיפרנציאליות חלקיות. חתן פרס וולף למתמטיקה לשנת 2012 ופרס אבל לשנת 2023. לואיס קפארלי נולד וגדל בבואנוס איירס. ב-1969 קיבל תואר שני ובשנת 1972 קיבל תואר דוקטור, שניהם מאוניברסיטת בואנוס איירס. בשנים 1973–1974 שהה בפוסט-דוקטורט באוניברסיטת מינסוטה, ובהמשך נמנה עם הסגל האקדמי הבכיר של אוניברסיטה זו עד 1983. במקביל היה בשנים 1980–1982 פרופסור במכון קוראנט למדעי המתמטיקה של אוניברסיטת ניו יורק. בשנים 1983–1986 היה פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת שיקגו. בשנים 1986–1996 היה פרופסור במכון למחקר מתקדם בפרינסטון. בשנים 1994–1997 היה פרופסור במכון קוראנט למדעי המתמטיקה. מאז 1997 הוא פרופסור באוניברסיטת טקסס באוסטין. בשנת 1977 פורסם מחקרו פורץ הדרך "The regularity of free boundaries in higher dimensions". מאז הוא נחשב למומחה בבעיות שפה חופשית (אנ'), שהן בעיות במשוואות דיפרנציאליות חלקיות שבהן השפה אינה קבועה מראש, ומשוואות דיפרנציאליות חלקיות לא ליניאריות (אנ'). הרים תרומה בולטת לחקר משוואות דיפרנציאליות חלקיות אליפטיות לא-ליניאריות לחלוטין, כולל משוואת מונז'-אמפּר (אנ'). יחד עם לואיס נירנברג ורוברט קוהן פרסם מאמר חשוב על רגולריוּת חלקית של הפתרונות של משוואות נאוויה-סטוקס. בשנת 1991 נבחר לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית. קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאקול נורמל סופרייר, מאוניברסיטת נוטרדאם, מהאוניברסיטה האוטונומית של מדריד (אנ') ומהאוניברסיטה הלאומית של לה פלאטה (אנ'). בשנת 1984 קיבל את פרס בוכר (אנ'). בשנת 2003 קיבל את פרס קונקס (אנ'). בשנת 2005 קיבל את פרס רולף שוק. בשנת 2009 קיבל את פרס לירוי סטיל (אנ') למפעל חיים. בשנת 2012 קיבל את פרס וולף למתמטיקה. ונבחר לעמית של האגודה האמריקאית למתמטיקה. בשנת 2018 נבחר לעמית SIAM וקיבל את פרס שאו למתמטיקה. בשנת 2023 קיבל את פרס אבל על תרומותיו לחקר משוואות דיפרנציאליות חלקיות. בנוסף ליותר ממאתיים מאמרים בכתבי עת מדעיים, קפארלי השתתף בכתיבתם של שני ספרים: Fully Nonlinear Elliptic Equations (יחד עם קסאווייר קברה), 1995. A Geometric Approach to Free Boundary Problems (יחד עם סנדרו סלסה), 2005. מדיה וקבצים בנושא לואיס קפארלי בוויקישיתוף לואיס קפארלי, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה לואיס קפארלי, באתר MacTutor (באנגלית) לואיס קפארלי, באתר dblp לואיס קפארלי, באתר גוגל סקולר Luis A. Caffarelli, באתר של אוניברסיטת טקסס באוסטין (באנגלית) גרדיאן, הזוכה בפרס אבל לשנת 2023 הוא המתמטיקאי הארגנטינאי לואיס קפארלי, באתר הארץ, 23 במרץ 2023 Caffarelli, Luis (1977), "The regularity of free boundaries in higher dimensions", Acta Mathematica, 139: 155–184, doi:10.1007/bf02392236 Caffarelli, Luis; Kohn, Robert; Nirenberg, Louis (1982), "Partial regularity of suitable weak solutions of the navier-stokes equations", Communications on Pure and Applied Mathematics, 35 (6): 771–831, doi:10.1002/cpa.3160350604 לואיס א' קפארלי, באתר פרס וולף "SIAM Announces Class of 2018 Fellows", SIAM News, 29 במרץ 2018 {{citation}}: (עזרה) "Shaw Prize 2018". אורכב מ-המקור ב-2018-09-02. נבדק ב-2018-05-14. "Citation - Luis A. Caffarelli". THE ABEL PRIZE (באנגלית). גרדיאן, הזוכה בפרס אבל לשנת 2023 הוא המתמטיקאי הארגנטינאי לואיס קפארלי, באתר הארץ, 23 במרץ 2023
ארנס פדראביציוס

ארנס פדראביציוס (בליטאית: Arnas Fedaravicius נולד ב-21 ביוני 1991 בווילנה) הוא שחקן ומדובב ליטאי . פדראביציוס נולד בנולד בוווילנה. הוא בוגר האקדמיה הליטאית למוזיקה ותיאטרון . הוא לקח על עצמו את התפקיד הראשי של קולימה בסרט "חינוך סיבירי" מ-2013, המבוסס על ספר באותו שם. לאחר שלוהק לסרטים קצרים ועלילתיים, ב-2016 הופיע כאנדרוס בשבעה פרקים של סדרת הטלוויזיה "Before We Die" . מאז 2017 הוא מגלם את התפקיד של סיהטריק בסדרת הטלוויזיה הממלכה האחרונה. ב-2023 שב לשחק את דמותו בסדרה בסרט הדרמה היסטורי בריטי שבעה מלכים צריכים למות, בבימויו של אדוארד בזלגט, שנכתב על ידי מרתה הילייר, ומבוסס על "הסיפורים הסקסונים" מאת ברנרד קורנוול. זהו סרט המשך לסדרת הטלוויזיה "הממלכה האחרונה" מדיה וקבצים בנושא ארנס פדראביציוס בוויקישיתוף ארנס פדראביציוס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ארנס פדראביציוס, באתר AllMovie (באנגלית) ארנס פדראביציוס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) IMDb: Biografie Arnas Fedaravicius, abgerufen am 23. April 2022.
פר גינט (פארק פסלים)

פארק הפסלים פר גינט (בנורווגית: Peer Gynt-parken) הוא גן פסלים באוסלו, נורווגיה. גן הפסלים נוצר להנציח את זכר המחזאי הנורווגי הנריק איבסן בתצוגה של אחד ממחזותיו, פר גינט, מערכה אחר מערכה. את הפארק ייסדה בשנת 2006 חברת סלוואג, האחראית לפיתוח שכונת מגורים באזור לארן ורוב הפסלים הם תוצאה של תחרות פיסול בינלאומית. מייסד "סלוואג" היה אולאף סלוואג והיא חברה בבעלות משפחתית, שמציבה פסלים באזורי מגורים זה למעלה מ-50 שנה, בסך הכל יותר מ-500 פסלים. הפסלים המוצבים בפארק הפסלים "פר גינט" מקורם בתחרות פתוחה, בינלאומית לעיצוביo של הפסלים הפיגורטיביים הטובים ביותר לתיאור תמונות מן הדרמה "פר גינט" של הנריק איבסן. את התחרות אירחה סלוואג. בחבר השופטים ישבו: המנהלת אלן הורן מן הריקסתיאטר הנורווגי, הפסלת קירסטן קוקין, פרופסור ויגדיס איסטאד מן המרכז ללימודי איבסן, קים ברנדסטרופ מגלריה ברנדסטרופ, פדר לונג מלונד פיין ארט, הצייר קריסטיאן בליסטאד, ואולה גונאר סלוואג, מבעלי סלוואג ומי שהגה את רעיון פארק הפסלים "פר גינט". פארק הפסלים "פר גינט" ייחודי בפירוש, שנתנו פסלים מפורסמים מארצות רבות, כל אחד בדרכו, לתמונה מן המחזה. עד כה הוצבו 20 פסלים בפארק. פר גינט, איש העולם מאת נינה זונדביה, נורווגיה הרכיבה על אייל הפרא מאת אנדריאה בוצ'י, איטליה השד באגוז מאת אנצו קוצ'י, איטליה החטיפה מאת ג'ים דיין, ארצות הברית פר ושלוש הנערות מאת סרגיי איילאנבקוב, ארצות הברית/רוסיה טרולים עם ראשי חזיר מאת כריסטינה אספלונד המפגש של פר עם הבויג פרדריק ראדום, נורווגיה סולוויג בבקתה שאך זה נבנתה מאת וולף ברל, גרמניה פר ליד ערש מותה של אוזה מאת קינגה סמצ'נה-לאגובסקה פר והקופים מאת פטר הפסה, נורווגיה פר על סוס הקיסר, לבוש בבגדי הקיסר מאת פיוטר גז'גורק, פולין מחול אניטרה מאת Leopoldo Emperador לאופולד אמפראדור, ספרד פר ואניטרה במדבר מאת אלנה אנגלסון ופר אונג, נורווגיה כשנקודת הפתיחה מזערית עד טירוף, התוצאה מקורית עד מאוד מאת אנה פאסאקאס ורדוסלב קודלינסקי, פולין פר פוגש את בגריפנפלדט בבית המשוגעים מאת האראלד מילר, גרמניה פר והנוסע המוזר מאת מאטס אוברג, שוודיה הבצל - שכבה אחר שכבה מאת פרדיננד וילר, נורווגיה מתיך הכפתורים מאת קמילה שיינוך, פולין הכומר הרזה עם מלכודת העופות מאת איימון או'דוהרטי, אירלנד המפגש בין סולוויג, פר ומתיך הכפתורים מאת יאן קולאשינסקי, פולין [2](הקישור אינו פעיל) [0http://www.facebook.com/peergyntpark] אתר רשמי סלוואג(הקישור אינו פעיל) תמונות מפארק הפסלים "פר גינט" באוסלו [1] www.visitoslo.com אתר www.visitoslo.com
קוראנט (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קוראנט – ריקוד צרפתי, שהיה נפוץ ביותר בחוגי האריסטוקרטיה בזמנו של לואי ה-14 ריצ'רד קוראנט – מתמטיקאי אמריקאי מכון קוראנט למדעי המתמטיקה – מכון מחקר במסגרת אוניברסיטת ניו יורק, על שמו של ריצ'רד קוראנט הרטפורד קוראנט – עיתון היוצא לאור מאז 1764 בהרטפורד, קונטיקט קורנט
קפארלי

האם התכוונתם ל... לואי מארי דה קאפארלי – מהנדס צבאי במסע נפוליאון בארץ ישראל ב-1799 לואיס קפארלי – מתמטיקאי אמריקאי ממוצא ארגנטינאי
אני פה

"אני פה" הוא שיר של הזמרים הישראלים אושר כהן ואודיה, אשר יצא לאור ב-9 בפברואר 2023, כסינגל מתוך המיני-אלבום "אושר", באמצעות הליקון ארומה מיוזיק. את השיר כתבו והלחינו כהן ואודיה והפיקו כהן וגיא דאן. זה שיתוף הפעולה השלישי של השניים, לאחר ביצוע הלייב ל"אוהבת אותך בטעות" של אודיה בקיסריה והביצוע לשיר "בגללך" של אריק איינשטיין מתוך משדר "גדולים מהחיים". השיר זכה להצלחה בשירותי הסטרימינג ובתחנות הרדיו. במצעד השבועי של ספוטיפיי בישראל, הגיע השיר בשיאו למקום השישי, עם למעלה מ-186 השמעות. השיר נכנס, עם צאתו, למקום ה-13 במצעד השבועי של מדיה פורסט ובהמשך הגיע בשיאו למקום השישי במצעד. במצעד הרשמי של גלגלצ, הגיע למקום הרביעי ובמצעד "העשירייה" הגיע למקום השלישי. באוגוסט 2023, חברת ספוטיפיי פרסמה את נתוני ההשמעות שלה ביחס לחודשים יולי-אוגוסט, והשיר היה לשיר התשיעי המושמע ביותר בחודשים אלו בישראל. וואלה! תרבות‏, שירים על זוגיות ותובנות על אבא: האזינו ל-EP החדש של אושר כהן, באתר וואלה, 9 בפברואר 2023 אווירת אירוויזיון? דנה אינטרנשיונל כובשת את תחנות הרדיו, באתר אייס, 12 במרץ 2023 רינת קרמר יבלינוביץ, ‏תרימו לי להיט: אלו השירים המושמעים ביותר הקיץ, באתר "סרוגים", 31 באוגוסט 2023 מדיה פורסט - המצעד הישראלי השנתי לסיכום שנת תשפ"ג | Mysong By Media Forest, באתר www.mysong.co.il (באנגלית) המצעד השנתי הישראלי תשפ"ג, באתר גלי צה"ל, 14 בספטמבר 2023 תוצאות המצעד השנתי 2023 של היטליסט, באתר מאקו ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הפיצוץ במכון יהודה

מכון יהודה היה אחד מ-6 מפעלי ייצור נשק ותחמושת שבנו תע"ש וארגון ההגנה בגבעתיים לפני מלחמת העצמאות. ב-3 ביוני 1943 אירע במפעל פיצוץ שהביא להרס של המפעל ולמותם של שניים מחברי "ההגנה". זמן קצר לאחר תחילת המנדט הבריטי החל היישוב להתחמש, מתוך הבנה שלא ניתן להסתמך על הבריטים שיספקו ביטחון מספק ליישוב היהודי בארץ ישראל. צורך זה התחזק בעקבות מאורעות תר"פ, מאורעות תרפ"א ומאורעות תרפ"ט, במהלכן נהרגו ונפצעו מאות יהודים ובהמשך המאורעות במהלך המרד הערבי הגדול. תהליך חיזוק היישוב שילב רכישת נשק ממקורות שונים, יצירת סליקים כמקומות אחסון, ייצור כלי נשק וייצור תחמושת. פעילות זאת התגברה ב-1933, עם הקמת הארגון המחתרתי "התעשייה הצבאית הישראלית - תע"ש". אחד המקומות בהם התרחשה פעילות ערה בתחום ייצור נשק ותחמושת הייתה גבעתיים שם פעלו שישה מפעלים, כשבכל אחד מהם יצרו תחמושת ספציפית: מפעל הנשק במכון המים, בו יצרו פצצות, תיקנו כלי נשק ועיבדו את הגופים היצוקים של רימוני היד המפעל אצל משפחת פיקרסקי (ברח' בורוכוב 21), שם יצרו מנגנונים לרימוני יד המפעל ששכן בבית משפחת דניאלי (ברח' בורוכוב 23), בו יצרו בתהליכים כימיים מנגנוני הצתה לרימונים המפעל אצל משפחת פיש (ברח' רמב"ם 49), שם יצרו תוספת מאיצים לרימוני יד מפעל "מכון יהודה" (ברח' גולומב), שם יצרו פיקות לכדורים "מכון R" בבית סולל בונה (ברח' רמב"ם) בו יצרו כדורים למקלע מפעל הנשק "מכון יהודה", בניהולו של שלמה בוגרד, הוקם בדרום שכונת בורוכוב, ליד גבעת רמב"ם, בצריף של ארגון "הבחרות הסוציאליסטית". במקום יצרו פיקות לכדורים, עופרת, כספית רועמת, ספירט לבקבוקי מולוטוב וחומר נפץ "טן" לרימונים. המפעל הוקם במגרש ריק יחסית, שנקרא בהמשך "שטח 9", כששימש מחנה בריטי, ולאחר קום מדינת ישראל, הוקם בשטח זה קניון גבעתיים. ב-3 ביוני 1943 אירע, מסיבה לא ידועה, פיצוץ חזק במפעל שנשמע בכל הסביבה. בפיצוץ זה נהרג פועל תע"ש בן ה-17 משה בלאו. הראשון שהגיע אל אתר הפיצוץ היה הכבאי מאיר איסצ'ר מתחנת רמת גן שנכנס למבנה בניסיון להציל עובדים אחרים, אך נהרג בפיצוץ שני שאירע במקום. לצוותי הכיבוי הנוספים שהגיעו למקום לא נותר אלא לכבות את האודים העשנים ולמצוא את הגופות. מפקד ש"י תל אביב שביקר במקום הנחה את מפקדי המשטרה והכיבוי להימנע מלדווח על המקרה כדי למנוע חקירה בריטית. כחלק מהניסיון לטשטש את המקרה, העביר תע"ש את גופות ההרוגים בחשאי לבית הקברות בקיבוץ רמת הכובש, מבלי שיידעו את המשפחות. כשהתגבר החשש שהבריטים יחשדו, הוצאו הגופות מבית הקברות ונקברו מתחת לשבילי הקיבוץ. לאחר מספר חודשים, כשנמוג החשש מחקירה בריטית, עודכנו המשפחות. לאחר קום המדינה הועברו עצמותיו של משה בלאו, על פי בקשת המשפחה, לבית הקברות נחלת יצחק. קברו של מאיר איסיצ'ר נשארה ברמת הכובש וב-1959 הציב בנו מצבה על קברו. פסל רחוב – ערוצי תע"ש, באתר israelcitytour.blogspot.com אתרי ההגנה בגבעתיים, באתר ההגנה (אורכב) תאונות עבודה קטלניות בתע"ש שבמחתרת, מתוך "בטיחות" גיליון 361, אפריל-מאי 2016, באתר המוסד לבטיחות ולגיהות ב-25 בנובמבר 1943 אירעה התפוצצות במקום, שכתוצאה ממנה נהרגה העובדת פניה אברמוביץ קורות החיים של משה בלאו, באתר "יזכור" של משרד הביטחון קורות החיים של מאיר איסצ'ר, באתר "יזכור" של משרד הביטחון