laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
בגדי פרווה

בגדי פרווה הם חלקי ביגוד העשויים בחלקם או ברובם מפרוות בעלי חיים. בגדי פרווה הם מאופני הביגוד העתיקים ביותר. הבגדים העיקריים המיוצרים מפרווה הם מעילים, צעיפים וכובעים. במקומות רבים נתפסים בגדי פרווה כסמל סטטוס יוקרתי. עם זאת, בתקופה האחרונה רבים דוחים את השימוש בבגדי פרווה מטעמי זכויות בעלי חיים ואתיקה. השימוש בביגוד מפרוות חיות עתיק מאוד. אף שאין הסכמה על תארוך מדויק לתחילת השימוש בפרוות כאמצעי ביגוד, שימוש כזה החל עם ההומינואידים עם נדידתם מיבשת אפריקה ליבשות אחרות, וידוע על ציד לשם שימוש בבגדי פרווה הן אצל האדם הניאנדרתלי והן אצל האדם הנבון. במאה ה-19 החלה להיווצר תעשיית הפרוות, שבמסגרתה מגדלים ומרבים בעלי חיים בחוות אך ורק למטרות טקסטיל. כיום, בשל הביקורת העזה בנושא שימוש בבגדי פרווה, קיימת עלייה בשימוש בפרוות מלאכותיות כלומר חומר סינתטי הדומה בתכונותיו לבדי פרווה, אך למעשה עשויים מפולימרים. בשנת 2009 עברה בקריאה ראשונה בכנסת הצעת החוק על איסור ייבוא פרוות של כלבים וחתולים לארץ. חברת הכנסת רונית תירוש היא זו שהציעה את החוק, בנוסף היא ביקשה לאסור גם הכנסת פרוות של ארנבים. אך בקשה זו עוררה מהומה גדולה מכיוון שחבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס טען כי השטריימלים שלובשים אנשי המגזר החרדי עשויים מפרווה של ארנבים, ושהם לא יהיו מוכנים להתפשר על חלק זה של לבושם. לבסוף הוחלט כי רק פרוות חתולים וכלבים הן אלו שיאסרו, אולם פרוות הארנבים עדיין תהיה מותרת לייבוא. ב-9 ביוני 2021 נחתם החוק על תיקון תקנות להגנת חיות הבר. החוק נועד בכדי להגן על החיות, הוא מטיל איסור על סחר בפרוות חיות הבר. אם זאת עדיין יהיה מותר להשתמש בפרווה לצורך מחקרים מדעיים, מטרות דת, חינוך והוראה, לצורך של ייבוא או ייצוא אישי של פרטים שהועברו בירושה. וזה יורשה רק על ידי רשות הטבע והגנים. בעלי החיים מוחזקים בכלובים קטנים מאוד ובתנאים סניטריים חמורים. כך בעלי החיים מפתחים הרגלים נוירוטים, אשר גורמים להם לפצוע את עצמם ומביאים את החיה למצב פסיכולוגי חמור מאוד. שיטות ההרג נעשות בצורה אכזרית, אלימה ולפעמים אפילו החיה עדיין לא מתה כאשר פושטים את עורה ממנה, קיימות שיטות רבות, בין אם זה חניקה על ידי גז, חשמול החיה דרך הפה האוזן או פי הטבעת, זירקות סטריכנין או מכות וחבטות בראשה של החיה. תעשיית הפרוות פרוונות שטריימל ספודיק מדיה וקבצים בנושא בגדי פרווה בוויקישיתוף אנימלס, המאבק נגד מכירת הפרוות בקסטרו, סתיו/חורף 2005 אתי אפללו, משנה מקום משנה פרווה, באתר הארץ, 22 באוקטובר 2006 תנו לחיות לחיות, תעשיית הפרוות, 2006. תומר אביטל, חוק הפרוות: החרדים ימשיכו לחבוש שטריימלים עשויים מפרוות ארנבות, באתר כלכליסט, 16 בדצמבר 2009 אילנה קוריאל, סופית: ייאסר סחר בפרוות בישראל, פרט למטרות דת ומחקר, באתר ynet, 9 ביוני 2021 פרווה : אנונימוס לזכויות בעלי חיים, באתר anonymous.org.il ערך זה הוא קצרמר בנושא טקסטיל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בלו אנג'ל (אלבום)

Blue Angel הוא אלבום משנת 1980 שהוציאה להקת Blue Angel. את הלהקה הקימו הסולנית הראשית סינדי לאופר, ביחד עם ג'ון ת'ורי. הם הוציאו אלבום אחד בלבד תחת שם זה. האלבום נכשל מבחינה מסחרית, ולאופר הגיעה למצב של פשיטת רגל והלהקה התפרקה. מתוכו האלבום יצאו הסינגלים I'm Gonna Be Strong, I Had a Love, Late ו-Fade. רק הסינגל "I'm Gonna Be Strong" נכנס למצעדים, ורק של הולנד בלבד, ודורג במקום ה-37. בהמשך הקריירה של סינדי, היא יצרה גרסת כיסוי לשניים מהשירים באלבום: - "I'm Gonna Be Strong (במקור של פרנקי ליין) מאלבום האוסף Twelve Deadly Cyns...and Then Some ו-Maybe He'll Know (מהאלבום True Colors). Maybe He'll Know I Had a Love Fade Anna Blue Can't Blame Me Late Cut Out Take a Chance Just the Other Day I'm Gonna be Strong Lorraine Everybody's Got an Angel מידע על האלבום בלו אנג'ל באתר AllMusic
בלו אנג'ל

האם התכוונתם ל... בלו אנג'ל (להקה) – להקה מוקדמת של סינדי לאופר בלו אנג'ל (אלבום) – אלבום הלהקה בלו אנג'לס – טייסת מילואים אווירובטית השייכת לצי האמריקאי
בלו אנג'ל (להקה)

בלו אנג'ל היא להקה שהוקמה בשנת 1979, ושבה סינדי לאופר הייתה סולנית. הלהקה הוציאה אלבום ראשון ויחיד, "בלו אנג'ל", שנכשל מסחרית וגרם ללאופר לפשוט רגל וללהקה להתפרק. לאחר מכן פתחה לאופר בקריירת סולו מצליחה, ואפילו חידשה 2 שירים מהאלבום של הלהקה. 1980: "I'm Gonna Be Strong" 1980: "I Had a Love" 1980: "Late" 1980: "Fade" 1980: Blue Angel בלו אנג'ל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) בלו אנג'ל, באתר MusicBrainz (באנגלית) בלו אנג'ל, באתר Discogs (באנגלית) בלו אנג'ל, באתר Songkick (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דיגניטי הלת' ספורטס פארק

דיגניטי הלת' ספורטס פארק (באנגלית: Dignity Health Sports Park), ובעבר היה ידוע בשמות הום דיפו סנטר (באנגלית: Home Depot Center), וסטאבהאב סנטר (באנגלית: StubHub Center), הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בעיר קרסון שבארצות הברית. האצטדיון משמש כמגרשה הביתי של לוס אנג'לס גלאקסי מליגת ה-MLS האמריקנית, ובעבר גם כביתה של צ'יבאס ארצות הברית, והלוס אנג'לס צ'רג'רס מליגת ה-NFL. עלות הקמתו הייתה 150 מיליון דולר ונותנת החסות שלו היא רשת החנויות הום דיפו. בסמוך לאצטדיון ממוקם מגרש טניס המכיל 8,000 מקומות ישיבה, אשר נחנך בשנת 2003. 27,000 מקומות הישיבה באצטדיון עוצבו במיוחד בסגנון של אצטדיון כדורגל, ובתור אחד מאצטדיוני הכדורגל החשובים בארצות הברית, הוא קיבל את הכינוי "הקתדרלה של הכדורגל האמריקני". עם פתיחתו של האצטדיון, ביוני 2003, נערכו מספר חגיגות לרגל האירוע. פלה, אחד מגדולי הכדורגלנים בהיסטוריה, היה בין הנוכחים במשחק בין ותיקי כדורגלני העולם לבין ותיקי כדורגלני לוס אנג'לס לדורותיהם. נבחרות ארצות הברית בכדורגל, הן של הגברים והן של הנשים, משתמשות באצטדיון זה תדיר כמתקן אימונים וכן לאירוח משחקים ביתיים. כמו כן, באצטדיון זה נערך גמר גביע העולם לנשים בשנת 2003. האצטדיון ארח את משחק האולסטאר של ה-MLS בשנת 2003, כמו גם את גמר גביע ה-MLS בשנים 2003, 2004 ו-2008. האצטדיון ב-Stadium Guide האצטדיון ב-World Stadiums
A Night to Remember

A Night to Remember הוא אלבומה השלישי של הזמרת האמריקאית ואייקון שנות ה-80 הפופולרית סינדי לאופר. לאחר שניסתה את מזלה בקריירת משחק, חזרה לאופר לאולפן ההקלטות שלוש שנים אחרי אלבומה האחרון, True Colors. באלבום זה לאופר התבגרה ושינתה את תדמיתה הקודמת, ובנוסף הייתה יותר מעורבת בכתיבת האלבום. האלבום קיבל ביקורות לא מעודדות ולא הניב שום להיט ענק, למעט "I Drove All Night" שזכה להצלחה רבה. השיר הוצע קודם לכן לרוי אורביסון, שהקליט את השיר בתור גרסת דמו, ולאחר מכן החליט לגנוז אותו. כותבי השיר, שעבדו באותו זמן עם לאופר על אלבומה וכתבו איתה שירים, הציעו לה את השיר והיא קיבלה אותו. לדבריה, היא אהבה את הרעיון של "אישה נוהגת, אישה בשליטה". מאוחר יותר כשאורביסון נפטר, חברת התקליטים שלו הוציאה אלבום משיריו שנגנזו, ואת השיר עצמו שחררו כסינגל לרדיו בשנת 1992. השיר גם זכה לחידוש של הזמרת סלין דיון בשנת 2003. סינגל נוסף שזכה להצלחה מהאלבום, My First Night Without You, היה בין הווידאו קליפים הראשונים שלווה בכתוביות לבעלי בעיות שמיעה. בגרסת האלבום היפנית, הופיע השיר "Hole in My Heart (All the Way to China)" שהשתתף גם בפסקול הסרט בכיכובה של לאופר, "Vibes" ("זעזועים") ואף יצא וידאו קליפ ב-1988 כדי לקדמו. השיר זכה להצלחה גדולה בניו זילנד ובאוסטרליה. "Intro" "I Drove All Night" "Primitive" "My First Night Without You" "Like a Cat" "Heading West" "A Night to Remember" "Unconditional Love" "Insecurious" "Dancing With a Stranger" "I Don't Want to Be Your Friend" "Kindred Spirit" מידע על האלבום A Night to Remember באתר MusicBrainz מידע על האלבום A Night to Remember באתר AllMusic האלבום A Night to Remember באתר Discogs האלבום A Night to Remember באתר ספוטיפיי מידע על A Night to Remember, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון מידע על A Night to Remember, באתר המצעד הגרמני מידע על A Night to Remember, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון
הפארק הלאומי מנו

מנו (ספרדית: Manú) הוא פארק לאומי בדרום מזרח פרו. הפארק הוכרז ב-1973, והוא מגן על שטח של 15,328 קמ"ר, מה שהופך אותו לפארק הלאומי הגדול ביותר בפרו. האזור בו שוכן הפארק נכלל בתחומי אימפריית האינקה בשיא התרחבותה, בתקופת שלטונו של פאצ'אקוטי במהלך המאה ה-15. זמן קצר לאחר כיבוש האזור בידי הספרדים, הם הקימו בו את הכפר פאוקרטמבו (Paucartambo), שסיפק לקוסקו מוצרים כקוקה, סוכר, פלפלים, כותנה ועץ. ב-1537 יצאה משלחת ספרדית ראשונה, בראשותו של חואן אלברס מלדונדו, לעומק שטחו של הפארק דהיום. בסוף המאה ה-19 החל האזור לסבול מכריתת עצים לצורך תעשיית הגומי, אך פעילות זו נפסקה בשנות ה-20 של המאה ה-20, עקב העלויות הגבוהות שהיו כרוכות בכך, שלא אפשרו תחרות מול יצרנים אחרים. ב-1968 הוכרז האזור כ"יער לאומי", וב-1973 שודרג מעמדו והוא היה לפארק לאומי. אונסק"ו הכריז על הפארק כשמורה ביוספרית ב-1977 וכאתר מורשת עולמית ב-1987. שטחו של האזור שהוכרז כשמורה ביוספרית כולל 2,570 קמ"ר נוספים, ו-914 קמ"ר אחרים הוכרזו כ"אזור תרבותי". בתחומי הפארק כ-30 כפרים שתושביהם דוברי קצ'ואה, וכן מספר קהילות קטנות של בני שבטים אמאזוניים שונים. בפארק מגוון רחב של אזורים אקולוגיים. גובהו נע בין 150 מ' מעל פני הים (כחלק מאגן ההיקוות של האמאזונאס) לבין 3,500 מ' מעל פני הים (כחלק מרכס הרי האנדים). הפארק כולל את כל אגן הניקוז של נהר מאנו, עד הישפכו לנהר מדרה דה דיוס. הנהר מהווה גם את הדרך היחידה להגיע לפארק, שכן האזור כולו פראי, מבודד ולא מיושב. האזורים הגבוהים של הפארק מכוסים עשב, משרע הטמפרטורות בהם גבוה, ובין אוקטובר לאפריל יורד בהם שלג. האזורים הנמוכים מ-2,600 מ' מיוערים, וכמות המשקעים השנתית בהם נעה בין 500 ל-1,000 מ"מ. באזורים שגובהם בין 1,600 ל-2,200 מ' עצים שגובהם 25 מ', וכן סחלבים ושרכים ממינים שונים. האזורים הנמוכים יותר הם גם חמים ולחים יותר, וגדל בהם יער גשם טרופי סבוך, שכמה מהעצים בו מתנשאים לגובה של למעלה מ-60 מ'. אזור זה נחשב לאזור המאפיין ביותר את נופי הפארק. המגוון הטופוגרפי הופך את הפארק גם לאחד המגוונים בעולם מבחינה ביולוגית. הוא כולל למעלה מ-15 אלף מיני צמחים, כ-2,400 מיני חרקים (מהם כ-1,200 מיני פרפראים), למעלה מ-800 מיני עופות, 210 מיני דגים, 159 מיני יונקים, 140 מיני דו-חיים ו-99 מיני זוחלים. עם היונקים המצויים בפארק נמנים היגואר, הפומה, אוצלוט, טאירה, שועל קולפאו, לוטרת ענק, דוב נמלים ענק, דוב נמלים דרומי, ארמדיל ענק, ארמדיל טאטו, עצלן חום גרון, טפיר ברזילאי, קפיבארה, אייל הביצות, אייל פרדי לבן-זנב, מזאמה אדומה, מזאמה אמזונית, צ'וני, פקארי מגוון, טאיאסו לבן שפתיים, דוב המשקפיים, קוף העכביש, טיטים, טמרין משופם, טמרין קיסרי, וכן הקוף הקטן בעולם - מרמוסט גמדי. מדיה וקבצים בנושא הפארק הלאומי מנו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הפארק הלאומי מנו הפארק הלאומי מאנו באתר UNEP מפת הפארק
מנו

האם התכוונתם ל... מנו ספנות – חברת ספנות ישראלית מנו הולדינגס – חברת החזקות ישראלית הפארק הלאומי מנו – פארק לאומי בפרו מאנו – סדרת אנימציה צרפתית מנו (הינדואיזם) – דמות במיתולוגיה ההינדית בה היא מופיעה כאדם הראשון חוקי מנו – חוקים שלפי הדת ההינדית נתן מנו לבני האדם אישים: דן מנו – ממשתתפי תוכנית המציאות הישרדות ונכדו של מרדכי מנו משה מנו – איש עסקים ישראלי, בנו של מרדכי מנו מארק מנו – שף צרפת מרדכי מנו – מחלוצי הספנות בישראל מן (פירושונים) מנה
יונה (קבוצת כוכבים)

יונה היא קבוצת כוכבים לא בולטת בשמי הדרום, דרומית לקבוצת הכלב הגדול. הקבוצה הוגדרה במאה ה-16 על ידי האסטרונום ההולנדי פטרוס פלאנציוס ונקראה במקור "היונה של נוח" על שם היונה מסיפור המבול התנכי. α ביונה (פקט) הוא כוכב לבן-כחלחל במרחק של כ-270 שנות אור. מקור שמו של הכוכב הוא פאחיטה - יונה בערבית. בהירותו היא מדרגה 2.6 והוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצה והיחידי עם בהירות מדרגה מתחת ל-3. β ביונה הוא כוכב כתום במרחק של כ-85 שנות אור. בהירותו היא מדרגה 3.2. μ ביונה הוא כוכב הסדרה הראשית כחול (סוג ספקטרלי O9.5 V) במרחק של כ-1,300 שנות אור ועם בהירות מדרגה 5.1. זהו כוכב בורח עם מהירות של כ-100 קילומטר לשנייה ביחס לכוכבי הגלקסיה. הכוכב הוא אחד מתוך שלושה כוכבים בורחים (השניים האחרים הם 53 בטלה ו-AE בעגלון), שנראה שיצאו מנקודה אחת בקבוצת אוריון לפני כ-3 מיליון שנים. הסבר אפשרי לכך הוא שהכוכבים היו חלק ממערכת של ארבעה כוכבים שאחד הכוכבים בה הפך לסופרנובה והעיף את השלושה האחרים בכיוונים שונים. מדיה וקבצים בנושא יונה בוויקישיתוף יונה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פנצ'ר (להקה)

פנצ'ר הייתה להקת פופ ישראלית, שפעלה בין השנים 1987–1991. הלהקה הייתה ידועה בעיקר בזכות שיריה ההומוריסטיים וגרסאות כיסוי פארודיות שביצעה ללהיטים בינלאומיים מוכרים. הלהקה נולדה במסגרת תוכנית הרדיו של יקיר אביב "30 בצל", ששודרה ברשת ג' במהלך חודשי הקיץ, במחצית השנייה של שנות ה-80. חברי ההרכב המקורי של הלהקה היו: יקיר אביב עצמו, דידי הררי (שהיה אז בראשית הקריירה הרדיופונית שלו), אהרון קפלן ואמיר כהן (שהיה תקליטן שהתפרסם בעזרת המיקסים שעשה ללהיטים). אחת מהפינות בתוכנית נקראה "בוא נדבר גלויות", ובה הקריאו גלויות מפוברקות שהתייחסו בחלקן ללהקה פיקטיבית בשם פנצ'ר. בהמשך החלו לשדר בתוכנית את שירי הלהקה, שהיו גרסאות כיסוי פארודיות ללהיטים בינלאומיים מאותה תקופה. הפופולריות הרבה לה זכו שירי הלהקה גרמה לה לפרוץ מעבר לגבולות תוכנית הרדיו. הלהקה החלה להופיע, וב-1987 הוציאה את אלבומה הראשון, "מסז' מסז'", שיצא על גבי קלטות בלבד. רוב שירי האלבום היו גרסאות כיסוי פארודיות ללהיטי התקופה, כמו שיר הנושא (שהתבסס על הלהיט הצרפתי "Voyage, voyage"), "שמה לי ג'לי" ("Everything She Wants" של להקת וואם), "19" (הלהיט של פול הרדקסל (Paul Hardcastle), "צחוק מטמטם" ("Walk Like A Man" של דיוויין) ועוד. באלבום הופיעו גם שלושה שירים מקוריים. ב-1988 הוציאה הלהקה את אלבומה השני, "עוד פנצ'ר", הפעם ללא יקיר אביב, שפרש מהלהקה. האלבום הכיל שירים הומוריסטיים שנכתבו על ידי חברי הלהקה, והניב להיטים כגון "מים מים", "שיר מולדת", "שיר החתונה" ו-"סרט יום שישי". אלבומה השלישי והאחרון של הלהקה, "מבט לחששות", יצא ב-1991. האלבום כלל את הלהיטים "אמא פולניה" ו"פקח העירייה", וכן גרסת כיסוי ללהיטו של דורי בן זאב "ואתם רוקדים". באותה שנה הלהקה גם השתתפה בתחרות הקדם אירוויזיון עם השיר "בלה", והגיעה למקום השמיני. פנצ'ר, באתר MusicBrainz (באנגלית) פנצ'ר, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) מילים לשירים של פנצ'ר באתר שירונט רונן טל, פנצ'ר. עכשיו ברצינות, חדשות, 16 בנובמבר 1988 להקת פנצ'ר – ימי שלושים בצל, באתר "סוכן תרבות", 17 בנובמבר 2008 "אירופה לשלוש דקות": להקת פנצ'ר מתאחדת, באתר ynet, 7 במאי 2013
בוסתן

בּּוּסְתָּן הוא גן-חקלאי ליד הבית אשר כולל בתוכו עצי פרי, שתילי ירקות ושיחי תבלינים. מקור המילה בפרסית (بوستان), שם פירושה: מקום של ריח. השימוש במילה החל ככל הנראה בתקופת האימפריה המוסלמית והוא מקביל לשימוש במילים 'גן' ו'פרדס' במקורות היהודיים. הבוסתן נבנה לרוב בקרבת מקור מים, ולכן הוא נפוץ במזרח התיכון שמאופיין במיעוט של גשמים. בבוסתן המודרני יש מערכות השקיה שתוכננו לצריכה חסכונית של מים, והן כוללות אמצעי עזר כמו מחשבים וטפטפות. המחשב יכול לקבוע את מועד ההשקיה, זמן ההשקיה, וכמות המים לכל אזור בגינה. כך למשל, ניתן לבצע את ההשקיה בשעות הלילה, דבר המונע התאדות המים. הבוסתן נמצא במתחם מגודר היות שמצויים בו ירקות ופירות למאכל. אם מסביב לבוסתן נטעו עצים תהיה בכך הגנה מפני רוחות, העלולות לפגוע בעצים. בתכנון טוב, אפשר לקבץ בבוסתן ירקות ופירות כך שיוכל לספק את צורכי המשפחה בעונות השנה. לעיתים, אפשר לגדל על אותו שטח עצים, שיחים וירקות - תלוי בטיבה של הקרקע, אשר קובע את מידת הניצול האפשרי שלה. פרמקלצ'ר מדיה וקבצים בנושא בוסתן בוויקישיתוף שירלי פרסבורגר ועמית פורת, בוסתנים - תרבות הולכת ונעלמת, קונספציה ידין רומן, הכרוב מגן האלוהים, הספרייה הווירטואלית של מטח
כוכב בורח

כוכב בורח הוא כוכב בעל מהירות תנועה גבוהה במיוחד ביחס לשאר כוכבי הגלקסיה. קיימות שתי תאוריות המסבירות את היווצרותם של כוכבים בורחים: התנגשות של שתי מערכות של כוכבים זוגיים עשויה להביא לכך שהמערכות יתפרקו וחלק מהכוכבים יעזבו אותן במהירות גבוהה מהמהירות המקורית של המערכת. כוכב במערכת של מספר כוכבים עשוי להפוך לסופרנובה וכתוצאה מהפיצוץ יועפו שאר כוכבי המערכת לכיוונים שונים במהירות גבוהה. התאוריה השנייה נחשבת לסבירה יותר, למרות שבאופן עקרוני שתיהן אפשריות. הכוכבים μ ביונה, 53 בטלה ו-AE בעגלון הם שלושה כוכבים בורחים בעלי מהירויות מעל 100 קילומטר לשנייה ושנראה כאילו יצאו מנקודת מוצא משותפת בערפילית אוריון לפני כשלושה מיליון שנים. אומואמואה ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אצטדיון טויוטה

אצטדיון טויוטה (אנגלית Toyota Stadium) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בעיר פריסקו, פרבר של דאלאס שבטקסס, ומשמש כמגרשה הביתה של קבוצה ה-MLS,‏ דאלאס. האצטדיון מכיל 20,500 מקומות ישיבה, ובנייתו הסתיימה בשנת 2005. זכויות שיום האצטדיון שייכות לחברת טויוטה. בנייתו של האצטדיון הסתכמה בכ-80 מיליון דולר, והוא נחנך ב-6 באוגוסט 2005 במשחק בין מועדון הכדורגל דאלאס ובין הניו יורק מטרוסטארס, משחק שהסתיים בתוצאת תיקו 2-2. כמו אצטדיוני כדורגל רבים בארצות הברית, גם אצטדיון זה, על אף שהוא מיועד בעיקר לכדורגל, נבנה על מנת שיקויימו בו גם קונצרטים מוזיקליים וכן משחקי כדורגל של בתי ספר מקומיים. באצטדיון ישנן 18 סוויטות לאח"מים. האצטדיון ארח את גמר גביע ה-MLS לשנת 2005, משחק בו ניצחה הלוס אנג'לס גלאקסי את הניו אינגלנד רבולושן בתוצאה 1-0 לאחר הארכה. האצטדיון ארח גם את הגמר שנערך שנה לאחר מכן, בו הפסידה ניו אינגלנד שוב, הפעם ליוסטון בבעיטות הכרעה לאחר 1-1 בתום הארכה. כינוייו של האצטדיון הם PHP (שהן ראשי התיבות של השם באנגלית), הבקתה והתנור, שם הנובע מהטמפרטורה הגבוהה ששוררת בו בקיץ הטקסני. בין השנים 2005 עד 2012 זכויות השיום היו שייכות לחברת פיצה האט, לאחר מכן בשנת 2012 שונה השם ל-FC Dallas Stadium ומאז 2013 ועד היום, נקרא האצטדיון אצטדיון טויוטה. מדיה וקבצים בנושא אצטדיון טויוטה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אצטדיון טויוטה אצטדיון טויוטה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) האצטדיון ב-Stadium Guide האצטדיון ב-World Stadiums
צפרדע רפואית

צפרדע רפואית או קסנופוס (שם מדעי: Xenopus) היא כינוי לסוג של צפרדעים ממשפחת חסרי לשוניים. סוג זה כולל בין 15 ל-20 מינים. צפרדעי הקסנופוס הן צפרדעים מימיות. להבדיל מרגליהן הקדמיות, בין אצבעות רגליהן האחוריות מתוחים קרומי שחייה. שלוש האצבעות שבכפות רגליהם הן בעלות טפרים. כמו יתר חברי המשפחה שלהן, אין להן לשון ובמקום זאת בפיהן שיניים. הן משתמשות באצבעותיהן על מנת להכניס מזון לפיהן. הן ניזונות מחרקים, מתולעים מדגים קטנים ואף מדו-חיים קטנים אחרים. עורן מפריש רעל המרתיע טורפים כמו נחשים, לוטרות או קורמורנים. הן מותאמות היטב לחיים במים, והן מסוגלות לשחות היטב לכל הכיוונים (גם אחורנית). המין הידוע ביותר מבין מיני הקסנופוס הוא הצפרדע הרפואית המצויה (Xenopus laevis), המשמש תדיר כאורגניזם מודל. Xenopus amieti Xenopus andrei Xenopus borealis Xenopus boumbaensis Xenopus clivii Xenopus fraseri Xenopus gilli Xenopus itombwensis צפרדע רפואית מצויה (Xenopus laevis) Xenopus largeni Xenopus lenduensis Xenopus longipes Xenopus muelleri Xenopus petersii Xenopus pygmaeus Xenopus ruwenzoriensis Xenopus tropicalis Xenopus vestitus Xenopus victorianus Xenopus wittei מדיה וקבצים בנושא צפרדע רפואית בוויקישיתוף צפרדע רפואית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) צפרדע רפואית, באתר ITIS (באנגלית) צפרדע רפואית, באתר NCBI (באנגלית) צפרדע רפואית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) צפרדע רפואית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) צפרדע רפואית, באתר GBIF (באנגלית) [1] Details of research on Xenopus ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ססיל אדמס

ססיל אדמס (באנגלית: Cecil Adams) הוא שם, ככל הנראה שם עט, של בעל הטור "The Straight Dope" במגזין האמריקני "שיקגו רידר". יש המניחים שכותב הטור הוא אד זוטי (Ed Zotti), שבאופן רשמי טוען שהוא העורך והעוזר של אדמס. משמעות שם הטור, "Straight Dope", הוא "הסיפור האמיתי" או "האמת הפשוטה". אדמס, המכונה על ידי "עורכי" הטור "האדם החכם ביותר בעולם", משיב לשאלות שונות ומשונות בהומור שנון – המופנה לעיתים קרובות נגד השואל עצמו – ולעיתים תוך מחקרים מקיפים בשאלות מוזרות, אגדות אורבניות וכיוצא באלה. יותר מפעם אחת נאלץ אדמס לפרסם הרחבה לתשובה או להפוך אותה לחלוטין בעקבות הבהרות מ"המיליונים הצמאים לידע", כינויו לקוראי הטור. הטור מתפרסם מאז 1973. הטור מופץ בסינדיקציה בשלושים עיתונים וכתבי עת בארצות הברית ובקנדה, וכן באתר האינטרנט שלו. אדמס פרסם חמישה ספרים, אוספים של טורים נבחרים. מדורים דומים פורסמו בעקבותיו בכל העולם, ביניהם הטור "ברווז עיתונאי" במגזין בלייזר, והמדור "שאל בני ונענע" של בלדד השוחי (גם הוא אדם שזהותו אינה ידועה) שהתפרסם בנענע 10 הישראלי עד 2006, והתחדש ב-2010 במוסף כלכליסט (תחת השם "חוזר עם תשובה"). אתר straightdope (באנגלית) ססיל אדמס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
1701 (פירושונים)

האם התכוונתם ל... 1701 – השנה השנייה במאה ה-18 1701 בספרות – אירועים בולטים בתחום הספרות בשנת 1701 חוק ההסדר 1701 – חוק של הפרלמנט הבריטי הקובע את סדר הירושה לכתר הבריטי החלטה 1701 של מועצת הביטחון של האו"ם – החלטה שקראה להפסקת אש בין ישראל לחזבאללה במלחמת לבנון השנייה אנטרפרייז (ספינת חלל בדיונית) - ספינת חלל בדיונית, הספינה העיקרית המוצגת בייקום מסע בין כוכבים, בעלת מספר ספינה NCC-1701
ג'ון שניידר

ג'ון ריצ'רד שניידר (באנגלית: John Richard Schneider; נולד ב-8 באפריל 1960) הוא זמר ושחקן אמריקאי שהתפרסם בגיל 19 בתפקיד בו דיוק בסדרה הדיוק'ס קורעים את האזרד (אנ'). שניידר ביצע דואטים בודדים עם קתרין באך ששיחקה בתפקיד דייזי דיוק ועם טום וופאט ששיחק בתפקיד לוק דיוק. בשנת 1983 שניידר חזר לדבב את בו דיוק בסדרת האנימציה "הדיוק'ס (אנ')". בשנת 1997 חזר לשחק את בו דיוק בסרט הטלוויזיה "הדיוק'ס קורעים את האזרד: האיחוד!" (אנ') שאיחד את הדמויות ובשנת 2000 חזר לשחק את בו דיוק בסרט ההמשך "הדיוק'ס קורעים את האזרד: האזרד בהוליווד!" (אנ'). שניידר נולד במאונט קיסקו (אנ'), וסטצ'סטר, ניו יורק להורים מרקע נוצרי וממוצא גרמני, ולמד בבית הספר התיכון "נורת' ספרינגס" (North Springs Charter School of Arts and Sciences) בסנדי ספרינגס, ג'ורג'יה. ב-1982 ייסד את עמותת "Children's Miracle" (אנ') לגיוס תרומות עבור בתי חולים לילדים. ב-1995 ייסד את חברת ההפקה "FaithWorks Productions" להקלטות והפקות קטנות. שניידר מוציא אלבומי מוזיקה מאז שנת 1981. אתר האינטרנט הרשמי של ג'ון שניידר ג'ון שניידר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ג'ון שניידר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ג'ון שניידר, באתר AllMovie (באנגלית) ג'ון שניידר, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) ג'ון שניידר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ג'ון שניידר, באתר AllMusic (באנגלית) ג'ון שניידר, באתר MusicBrainz (באנגלית) ג'ון שניידר, באתר Discogs (באנגלית) ג'ון שניידר, באתר Songkick (באנגלית) ג'ון שניידר, באתר Genius ג'ון שניידר, באתר בילבורד (באנגלית) "Redneck Rebel". Open.spotify.com. נבדק ב-7 בנובמבר 2019. {{cite web}}: (עזרה) "Recycling Grace". Open.spotify.com. נבדק ב-7 בנובמבר 2019. {{cite web}}: (עזרה) "Odyssey Project". Open.spotify.com. נבדק ב-7 בנובמבר 2019. {{cite web}}: (עזרה)
בית ספר שדה כרמל

בית ספר שדה חוף הכרמל (שם מלא: "בית ספר שדה חוף הכרמל, מעגן מיכאל"), של החברה להגנת הטבע, ממוקם בין הכרמל לים, סמוך לנחל תנינים ולבריכות דגים של קיבוץ מעגן מיכאל. בית ספר שדה הוקם לראשונה בשנת 1970 בידי הצפר והמדריך שלום זו-ארץ, נסגר בשנות ה-90 ונפתח מחדש במאי 2010. בית ספר שדה עוסק בחינוך וקהילה למען קידום שמירת טבע בישראל ואזורנו בפרט. חוף כרמל והסביבה על מגוון בתי הגידול שבה, משמשת מעבדת שדה לחקר תופעות ותהליכים במערכות אקולוגיות, ומספקת תשתית עשירה למגוון תוכניות חינוכיות העוסקות ביחסי הגומלין בין האדם לסביבתו. מתוך שמונה בתי גידול שהוגדרו כבתי גידול לשימור בסכנת הכחדה בישראל אנו עוסקים בשבעה: חמרה- כורכר, חולות, בתות, מלחות, חוף ים חולי, סלעי ופתוח (מלבד זה עוסקים במקווי מים מתוקים, בריכות חורף ונחלים). מדריכי בית ספר שדה מתמחים בהדרכת: טיילות חינוכית, בדגש שמירת טבע והכרת הארץ לבתי ספר ומשפחות באזור מישור החוף, בהר הכרמל וברמות מנשה. סיורים ותצפיות בציפורים בבריכות הדגים, בית גידול מלאכותי המשחזר את ביצות כבארה שהיו באזור עד שנות ה-20 של המאה ה-20, המהווה מוקד משיכה לעשרות מינים של ציפורים נודדות. חינוך סביבתי ארוך טווח, בעיקר סביב טבע עירוני, חיזוק ושימור ריאות ירוקות בתוך יישובים וערים והיכרות עם המגוון הביולוגי העשיר בסביבה הקרובה למגורינו. הפרויקטים מתקיימים כל שנה מחדש בבתי ספר מהמועצות והעיריות הסמוכות אלינו. הדרכות ביולוגיות, סיורים למגמות ביולוגיה והדרכה בעבודת ביוטופ בבתי גידול שונים- לגונה, נחלים, חורש ים תיכוני ובריכות דגים. במתחם בית ספר שדה נמצא "בית גייל" על שם הצלמת גייל רובין שנרצחה על ידי מחבלים בשמורת הטבע של מעגן מיכאל כקורבן הראשון של פיגוע כביש החוף, ובו חדר הרצאות, מעבדה, מרפסת תצפית וציוד לימודי לעבודות אקולוגיות (בינוקלרים, משקפות וכו’). כמו כן, יושבת בתחומי בית ספר שדה המכינה הקדם צבאית "מנשרים קלו". ⁨נורתה אבן־פינה לבית־ספר שדה ע" ש סגן י. נויפלד⁩ | ⁨על המשמר⁩ | 16 מרץ 1970 | אוסף העיתונות, באתר הספרייה הלאומית