מריאנה כהנה

מריאנה רודן כהנה (ברומנית: Mariana Rodan Kahane,‏ 22 באפריל 1922 טקוץ' – 23 במרץ 2008 בוקרשט) הייתה אתנומוזיקולוגית וחוקרת פולקלור יהודיה מרומניה. לימדה במכון לפולקלור בבוקרשט. מריאנה כהנה נולדה בשנת 1922 במשפחה היהודית רבינוביץ' בעיר טקוץ', במחוז גאלאץ. את לימודיה האקדמיים בתחום המוזיקה עשתה בשנים 1941–1946, בבית הספר לאמנויות שהוקם עבור היהודים בלבד בבוקרשט בימי חוקי הגזע של משטר אנטונסקו. מוריה היו בנימין וייס (פיתוח קול), אלפרד מנדלזון (תאוריה-סולפג'), הרמוניה, תולדות המוזיקה) והילדה ז'ריה (פסנתר). בשנים 1943–1945 עבדה גם כמדריכה בקתדרה לתאוריה-סולפג' באותו בית ספר. אחרי שינוי המשטר המשיכה את לימודיה בשנים 1946–1952 באקדמיה למוזיקה (הקונסרבטור) של בוקרשט, בפקולטה לפיתוח קול ולחינוך מוזיקלי. למדה אצל יוק קירסקו (תאוריה-סולפג'), יון דומיטרסקו (הרמוניה), ניקולאיה בויקליו ולאון קלפר (קונטרפונקט), טודור צ'ורטיה (צורות מוזיקליות), זנו ואנצ'ה (תולדות המוזיקה), הרי בראונר, טיבריו אלכסנקו, אמיליה קומישל (פולקלור), דומיטרו בוטז (מקהלה וניצוח מקהלות), תאודור רוגלסקי (תזמור) ופלורין יפטימסקו (פסנתר). בשנים 1948–1949 לימדה כהנה כפרופסור בקונסרבטוריון היהודי אלברטו דלה-פרגולה בבוקרשט. ב-1948 התקבלה לעבודה במכון לפולקלור שהוקם אז ועבדה בו – כמדריכה, כחוקרת ואחר כך כחוקרת בכירה– עד פרישתה לגמלאות בשנת 1981. בשנים 1949–1955 היא לימדה כמדריכה ואחר כך כמדריכה בכירה בקתדרה לפולקלור באקדמיה למוזיקה (קונסרבטור) בבוקרשט. בשנים 1950–1959 הייתה חברה בצוות מונוגרפי בין-תחומי בחבל פדורן ("Ținutul Pădurenilor) באזור הונדוארה, ואחרי 1960 בצוות נוסף באולטניה התת-קרפטית. במסגרת האוסף הלאומי לפולקלור הוטל עליה לחקור יחד עם לוצ'יליה ג'ורג'סקו ,את שירי פולחן ההלוויות - מאוד ספציפיים לעם הרומני, שירים טקסיים של ההתכנסויות הקרויות "שזטוארה" (ערבים חורפיים לשירה ולסיפורים של הכפריות), שירים טקסיים של אריגה בנול, דוינות מחבל אולטניה. כהנה אספה בשטח, לבד או בצוות, כ-4,350 קטעי פולקלור בעקבות מחקריהם של בלה בארטוק (בחבל פדורן, ובביהור) ושל קונסטנטין בראילויו (במחוז גורז') שנערכו 35–60 שנה קודם לכן. היא ביקרה לצורך מחקריה במחוזות אלבה, אראד, ארג'ש, ביהור, ביסטריצה-נסאוד, בראשוב, קלראש, מחוז ג'ורג'יו, סיביו, טלאורמן, טימיש, ולצ'ה ובבוקרשט. בשנת 1960 גילתה את הרפרטואר הטקסי של ערבי השירה והסיפורים שהאתרגנו בחורפים על ידי נשים בכפרים, ו לבד או ביחד עם לוצ'יליה ג'ורג'סקו יצרה ארכיון המורכב מ-421 תעודים קוליים, מ-73 יישובים), כמו כן חקרה כהנה את השיר המפורסם צ'וקרליה (הזמיר) ומצאה את מקורו במוזיקה הכפרית המסורתית, בזמנן שיחד עם פלוריקה לורינץ, עסקה בחקר שירי השחר - Zorile - השייכים לדעתה לשירי ה"גורלות" - טוות הגורל (המקבליות למוירות) הקרויות ברומנית "אורסיטוארה" (Ursitoare). בתקופה של הליברליזציה היחסית של המשטר הקומוניסטי ברומניה, בשנים 1969 עד 1970, הורשתה כהנה על ידי השלטונות לצאת להשתלמות עם מלגת מחקר בתחום האתנומוזיקולוגיה באוניברסיטת אינדיאנה בבלומינגטון אצל ג'ורג' ליסט ובאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס אצל צ'ארלס סיגר ומאנטל הוד. בשנת 1969 היא נבחרה לחברה באיגוד לאתנומוזיקולוגיה של ארצות הברית וב-1975 לחברה במועצה הבינלאומית למוזיקה מסורתית, בקבוצת חקר הניתוח והשיווט של המוזיקה העממית. כהנה פרסמה מאמרים ומחקרים בכתבי עת מקצועיים ברומניה (ב-Revista de Folclor, ב-Muzica, בשנתון המכון למחקרים אתנולוגיים ודיאלקטולוגיים, ב-Revue Roumaine d'histoire de l'art), ומחוצה לה (Ethnomusicology, Journal of the Society of Ethnomusicology, Jahrbuch fur Volksliedforschung, Dialogue וכו'). היא הרצתה ברומניה ובארצות אחרות (ארצות הברית, בולגריה, פולין, סלובקיה וכו') ברדיו, בטלוויזיה ובכנסים. כהנה חקרה גם את ההתפחותם של הדוינה ושל שיר הערש הרומני. מחקר אותם ערבי ה"שזטוארה" הסיקה שהרפרטואר שלהם לא השתייך למחזור העבודה כפי שסברו, אלא למחזור החיים - בעיקר של הרווקות, תוך שימוש ב"כישופים", קריאות ביניים ולחשים. כמו כן כתבה קובץ על לחשים ותפילות הממוקדים בפולקלור המוזיקלי והשירי הרומני. מריאנה כהנה אספה 4,300 קטעי פולקלור, העבירה לתווים והעתיקה מעל 3,500 מנגינות עממיות. רובן נשמרות בארכיון של המכון לאתנוגרפיה ולפלוקלור על שם קונסטנטין בראילויו בבוקרשט. היא נפטרה בשנת 2008 בבוקרשט. 1988 - Cântecul Zorilor și Bradului. Tipologie muzicală (שירי שחר ועצי אשוח. טיפולוגיה מוזיקלית) - יחד עם לוצ'יליה ג'ורג'סקו-סטנקוליאנו 2007 - Doina vocală din Oltenia. Tipologie muzicală (הדוינה הקולית באולטניה. טיפולוגיה מוזיקלית - בעריכת מריאן לופאשקו אוספי פולקלור: 1953 - Din folclorul nostru - מהפולקלור שלנו - יחד עם אמיליה קומישל 1959 - Antologie folclorică din ținutul Pădurenilor (Hunedoara) - אנתולוגיה פולקלורית מחבל פדורן (הונדוארה) - יחד עם אמיליה קומישל ב-1970 ערכה מהדורה אנגלית ראשונה של ספר היסוד של קונסטנטין בראילויו Esquisse d'une méthode de folclore musical יחד עם גיזלה סוליציאנו וס. איליץ' ערכה ופרסמה קובץ שירי עם סרביים ועם ט. אלכסמדרו - עוד שתי אנתולוגיות רומנית București '1999 Document. Arhive folclorice românești - Rădăcini / Document. Romanian Folk Archives - Roots (EDC CD עם 54 קטעים מוזיקליים וחוברת ברומנית ובאנגלית מאת מריאנה כהנה, אמיליה קומישל ומריאן לופאשקו 1988 - פרס איחוד המלחינים של רומניה - עבור "הטיפולוגיה של שירי הלווייה הטקסיים" ברומניה 1988 - פרס האקדמיה הרומנית - עבור אותה עבודת מחקר Mariana Kahane - 5. Folcloristică și etnomuzicologie în N.Cajal, H.Kuller (coord) - Contribuția evreilor din România la cultură și civilizație, Hasefer, București, 2004, Cosma, Viorel: Muzicieni din România, vol. V (K-M), Editura Muzicală, București, 2002, pp. 21-24 ISBN 973-420-317-7 (ויורל קוסמה - מוזיקאים מרומניה כרך ה' K-M) Datcu, Iordan: Dicționarul etnologilor români (ediția a III-a), Editura Saeculum I.O., București, 2006, p. 515-517 ISBN 973-642-098-1 (יורדאן דאטקו - לקסיקון האתנולוגים הרומנים) Datcu, Iordan: Dicționarul folcloriștilor II, Editura Litera, București, 1983, p. 131-133 (יורדאן דאטקו - לקסיקון הפולקלוריסטים כרך ב) 2004 M.Kahane עמ' 473 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מריאנה כהנה".