תולדות עם עולם

תולדות עם עולם הוא ספר היסטוריה בשמונה כרכים, הסוקר את קורותיו של עם ישראל בתקופת בית שני, התנאים והאמוראים, מנקודת מבט מסורתית, המתבססת בעיקרה על המשנה והתלמוד. הספרים נכתבו על ידי הרב שלמה רוטנברג (נפטר בג' בתשרי תשס"א). הכרך הראשון יצא לאור לראשונה בשנת תשכ"ז והאחרון בשנת תשס"ח. הסדרה פותחת בגלות עשרת השבטים ומסתיימת בסבוראים. הכרך האחרון יצא לאור לאחר פטירת המחבר, והושלמה ונערכה על ידי בנו, הרב חיים דוד רוטנברג, ראש ישיבת מאור עיניים. הספר זכה להסכמות מגדולי רבני התקופה, בהם הרבנים יעקב קמינצקי, משה פיינשטיין, חיים קניבסקי, ועוד. פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לשכתב אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא הערך אינו נייטרלי משום צורה. הוא מציג סוג של "ביקורת ספרים" ללא שום מקורות. המחבר מתבסס בעיקרו על דבריהם של חכמי ישראל, בששת סדרי משנה, במדרשים, ובתלמוד הבבלי והירושלמי, אך גם על ספרי היסטוריה מאוחרים יותר שנכתבו בידי יהודים, החל מספריו של ההיסטוריון יוסף בן מתתיהו, ועד מאוחרים ביותר כמו הספר 'דורות הראשונים' של הרב יצחק אייזיק הלוי, מהמאה ה-19. הספר מתאפיין בציטוטים רבים וארוכים מהמשנה והגמרא, השזורים כחלק מתיאורו המקורי, ולפעמים אף כמעט שקשה היה להבחין ביניהם, לולא סימן הציטטה אותו הוא מקפיד לסמן. הספר כתוב בעברית בכללותו, אך מתובל בארמית תלמודית ובשפת המשנה. הספר אינו מדויק מבחינה היסטורית, ופעמים רבות שמצטט מקורות שונים החולקים אלו על אלו. לדוגמה: הספר 'דורות הראשונים' מרבה להאריך בחוסר אמינותו הכללית של יוסף בן מתתיהו, עקב היותו פרו-צדוקי ופרו-רומאי, וכאשר אכן מקבל ממנו עדויות, מרבה לנתח מה אכן יש להסיק משורות שכתב, אם מחשיבים את האינטרס הצדוקי-הרומאי שלו. רוטנברג ב'תולדות עם עולם', לעומתו, מרבה לצטט את ספריו של יוסף בן מתתיהו, ללא ההבחנה של 'דורות הראשונים', וללא ניתוח מדויק של מילותיו. הספר מתייחס למאורעות ההיסטוריים הכלליים שהתרחשו בעולם, אך רק כרקע ואמצעי להבנת ההתרחשויות בעולם היהודי, ולא לשם ידיעתם לבד. למרות זאת, הספר אינו שואב ולו מילה אחת (לפחות לא באופן רשמי, על-פי מקורותיו) מהמקורות ההיסטוריים המקובלים, ואף שמזכיר אישים לא יהודיים פעמים רבות, כמו אלכסנדר מוקדון, יוליוס קיסר ורבים נוספים, הוא שואב את כל המידע שלו לגביהם מספרי היסטוריה יהודיים אחרים. כך לעיתים ניתן להבחין בהנחות יהודיות-מסורתיות, הסותרות את ההנחה המדעית, ומובאות שם כעובדה שאין עליה עוררין. למעשה, אין לספר חשיבות רבה מבחינה היסטורית, והוא אף מפוקפק למדי, עובדתית: כנזכר, הסתמכותו על מקורות רבים, לפעמים בתיאור עובדה היסטורית אחת בלבד, יוצרת פרדוקסליות; הכרונולוגיה שלו שוגה פעמים רבות, אף למסורת היהודית, והוא אף אינו מציג סברות או דעות לכרונולוגיה שלו, בשונה למשל מ'סדר הדורות' שטורח רבות על מנת להוכיח כל שנה אותה מביא. חשיבותו הרבה היא בהצגת ההשקפה המסורתית-יהודית על ההיסטוריה בצורה בהירה, ברורה ומקיפה, כאשר הוא אוסף את מאמרי חז"ל המפוזרים לאורך ששת סדרי משנה והתלמוד הבבלי והירושלמי, ומסתייע בספרי ההיסטוריה היהודיים המאוחרים, להבנת הרקע ההיסטורי. ההבדל המרכזי בינו ל'סדר הדורות' ו'דורות ראשונים', הוא שמטרתו היא אינה להציג את מסקנותיו, סברותיו וחידושיו ההיסטוריים (כ'דורות הראשונים') או את הדעות השונות בכרונולוגיה היהודית (כ'סדר הדורות') אלא הקפת התקופות ההיסטוריות של בית המקדש השני ותקופת האמוראים בצורה סיפורית ופשוטה, עבור הקורא אשר אינו בקיא בהיסטוריה. נתן דוד רבינוביץ, כמה השגות על הספר "תולדות עם עולם", בתוך: ספר בינו שנות דור ודור, הוצאת פלדהיים, תשמ"ה. כרכי "תולדות עם עולם", באתר אוצר החכמה כרך א': סוף בית ראשון – אנשי כנסת הגדולה כרך ב': עליית קרן יון – סוף מלכות חשמונאי כרך ג': מלכות בית הורדוס – סוף ימי רבן גמליאל כרך ד': סוף ימי הבית השני כרך ה': אחר חורבן בית־שני כרך ו': סוף ימי התנאים כרך ז': דורות האמוראים הראשונים כרך ח': המשך דורות האמוראים ותקופת רבנן־סבוראי מאמרים על אודות הספר הרב אברהם הפטרמאן, "תולדות עם עולם", הפרדס שנה מ"ב חוברת ח', אייר תשכ"ח, עמ' 33-34, באתר היברובוקס א. ספרן, "תולדות עם עולם", בית יעקב 110-111, תמוז-אב תשכ"ח, באתר היברובוקס י. בן אליעזר, "אַזוי שרייבט מען אידישע געשיכטע", דאָס אידישע וואָרט 127, תשרי תשכ"ט, עמ' 41, באתר היברובוקס שמחה בונם שטיין, "תולדות עם עולם", שמעתין 20, אדר-אייר ה'תשכ"ט, עמ' 80-82, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) א. ספרן, "תולדות עם עולם" – לבתי־הספר", בית יעקב 162, תמוז תשל"ג, עמ' 28, באתר היברובוקס שמעון אריה שווארץ, "טרייע אידישע געשיכטע אַלס ווייזער", דאָס אידישע וואָרט 295, שבט-אדר תשנ"א, עמ' 42, באתר היברובוקס אודותיו: י. בן אליעזר, "הרה"ג ר' שלמה ראָטענבערג זצ"ל", דאָס אידישע וואָרט 362, חשוון-כסלו תשס"א, עמ' 15-17.