תרתן

תַּרְתָּן מוזכר בתנ"ך כשליחו של סנחריב אל חזקיה המלך, יחד עם רב סריס ורבשקה, וכן ככובש אשדוד בשליחות סרגון השני מלך אשור. המילה תרתן שימשה לתיאור דרגה צבאית גבוהה בצבא אשור. בזמן מסע סנחריב בארץ ישראל, לאחר שכבש את ערי יהודה כולן חוץ מירושלים, שלח המלך חזקיה בקשת כניעה לסנחריב ומסכים לקבל כל שיטיל עליו. סנחריב מסכים לבקשתו, ומטיל עליו מס של 300 כיכרות כסף, ו-30 כיכרות זהב. לאחר שחזקיה נותן לסנחריב את בקשתו, סנחריב מחליט לכבוש את ירושלים למרות זאת. בשלב זה שולח סנחריב שלושה משריו, כדי לדבר עם יושבי ירושלים ולשכנע אותם להיכנע לסנחריב. על פי הכתוב בספר מלכים השרים שנשלחו היו, תרתן, רב-סריס ורבשקה. בספר ישעיה מופיע הסיפור כמעט כהעתק מושלם של זה שבמלכים אך בו מופיע רק רבשקה כשליחו של סנחריב. בנוסף בספר ישעיה בהמשך השיח של שליחי סנחריב לאנשי ירושלים, מופיע רק רבשקה ולא תרתן ורב-סריס. בשל סיבות אלו נכתב במדרש כי בנקודת זמן זו, אכן רק רבשקה נשלח, ותרתן ורב-סריס נשלחו בשנית על ידי סנחריב לאחר זמן, כששמע שתרהקה מלך כוש בא להילחם בו, ויצא לקדם אותו במלחמה, אך רצה שחזקיה לא יחשוב שברח או נכנע, אלא רק הלך לזמן מוגבל ויחזור להילחם בו. בספר ישעיה מופיע תרתן ככובש אשדוד מטעם סרגון מלך אשור, כ-3 שנים לפני מפלת סנחריב בירושלים. בהמשך לתיאור זה, נכתב כי באותו זמן מצווה ישעיה על ידי נבואה כי עליו ללכת ללא נעליים ובבגדים בלויים, 3 שנים. משמעות מעשה זה נאמרת לישעיה בנבואה, שכשם שהוא עצמו הלך יחף ובלוי בגדים, כך יובלו שבויי כוש ומצרים, על ידי סנחריב. הפרשנים דנים בקשר בין עיתוי הנבואה הנזכר, לבין הנבואה עצמה. יש הסוברים כי הקשר הוא שאז החל סנחריב במסע כיבושיו, וכיבושי כוש ומצרים היו חלק ממסע זה. לדעה אחת כיבוש אשדוד המוזכר בספר ישעיה על ידי תרתן, היה בשנת 14 למלכות חזקיה, והתרחשות מאורע זה הייתה, כאשר הגיע סנחריב אל לכיש, וניהל משם מלחמה על ממלכת יהודה, והחריב את רוב עריה, ובמקביל שלח את תרתן להילחם באשדוד. לאחר ששלח סנחריב את רבשקה, אל חזקיה והעם היהודי אשר בירושלים, אשר אמור היה לרפות את ידם ממלחמה בו, שמע סנחריב כי תרהקה מלך כוש בא להילחם בו, ומחליט לשוב על עקבותיו כדי לקדם עת פני תרהקה במלחמה. בשלב זה מתנבא ישעיה שכשם שניצח תרתן את אשדוד, כך ינצח סנחריב את ממלכת כוש. לדעה אחרת כיבוש אשדוד היה בשנת 11 למלכות חזקיה, ואז נאמרה נבואת ישעיה שכשם שילך 3 שנים יחף ובלוי בגדים, כך לאחר 3 שנים ילכו שבויי מצרים וכוש בלויי בגדים ויחפים. המילה תרתן שימשה על פי חוקרים, לתיאור דרגה צבאית גבוהה בצבא אשור. על פי חלק מהם, גם רב-סריס ורבשקה המופיעים במקרא בסמיכות לתרתן, הם תארים צבאיים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ילקוט שמעוני על מלכים ב פרק יח באתר "שבילי התנ"ך" "סדר עולם רבא" המתייחס לתקופה הנזכרת בערך (אורכב 14.07.2014 בארכיון Wayback Machine) בשנת בא תרתן אשדודה מאמר מאת יהודה אליצור באתר "דעת" ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ז ספר ישעיה, פרק כ', פסוק א'; בתלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"ד, עמוד א', מופיע שלסנחריב היו שמונה שמות, וביניהם מופיע השם סרגון, א"כ יוצא כי סנחריב הנזכר במלכים הוא סרגון הנזכר בישעיה ראו בהמשך דיון מדוע הסכים לכך ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוקים י"ג–ט"ז יש פרשנים הטוענים כי חזקיה מרד בשנית בסנחריב (רד"ק ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ג) ויש פרשנים הטוענים כי סנחריב לא התכוון מעולם להשלים עם חזקיה, אלא רק רצה לנצלו בערמה (מצודת דוד) מלכים ב', י"ח, י"ז–ל"ה סדר עולם רש"י ספר מלכים ב', פרק י"ט, פסוק ז' ספר ישעיה, פרק כ', פסוק א' רש"י ספר ישעיה, פרק כ', פסוק ג';מלבי"ם ספר ישעיה, פרק א', פסוק ב' רש"י ספר ישעיה, פרק כ', פסוק ב' ספר ישעיה, פרק כ', פסוק ב' רד"ק ספר ישעיה, פרק כ', פסוק ג' ספר ישעיה, פרק כ', פסוקים ד'–ה' במקרא לאחר תיאור כיבוש סרגון את אשדוד, נבואת ישעיה נפתחת במילים ”בעת ההיא...” מה שלכאורה מלמד על הקשר בין השתיים (ראו אבן עזרא במקום שמפרש באופן אחר) מצודת דוד ספר ישעיה, פרק כ', פסוק א' רד"ק ספר ישעיה, פרק כ', פסוק א', ע"פ ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ג ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ד ראו למעלה בפסקה "מלכים" דיון האם היה זה רק רבשקה או גם תרתן ורב-סריס ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוקים י"ז–ל"ז ספר מלכים ב', פרק י"ט, פסוק ט' ילקוט שמעוני ספר מלכים ב', פרק י"ח סימן רלו; רד"ק ספר ישעיה, פרק כ', פסוק א' 3 שנים לפני המצור על ירושלים רד"ק ספר ישעיה, פרק כ', פסוק א' ראו כאן לקט ממספר אנציקלופדיות בנושא הערך תרתן באנציקלופדיה ביבליקה