laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
השעון הדובר

השעון הדובר הוא שירות טלפוני בתשלום המספק את השעה המדויקת ולעיתים מאפשר גם לקבל מידע על שעות וזמנים מסוימים ביום. בישראל השירות מסופק על ידי חברת בזק. עלות השירות מעודכנת מדי פעם על ידי חברת בזק. נכון לחודש מאי 2024, העלות היא 45.29 אגורות לשיחה. שירות השעון הדובר החל את דרכו במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20, עם הקריינית ראומה אלדר, ומספרו היה 15. במהלך שנות ה-80 הפך המספר ל-155. במהלך חודש פברואר 2004, הוחלף קולה של ראומה אלדר בקולו של רונן הירשלר, השירות שודרג ומספרו שונה ל-1455. בנוסף לעברית, השירות ניתן גם באנגלית, ברוסית ובערבית. ציון השעה המדויקת בישראל ובכל מדינות העולם. מידע לנוסעים לחו"ל – כולל זמני הזריחה והשקיעה, חגים ואירועים. מידע על חגי ישראל ומועדיו, זמני תפילות בישראל ובעולם, וכן זמני כניסת שבת ויציאתה – בישראל ובחו"ל. ציון התאריך העברי. מדיה וקבצים בנושא השעון הדובר בוויקישיתוף מידע על שירות השעון הדובר, באתר בזק תחרות הקריינות לשעון הדובר, אנגליה, 1935, ארכיון הסרטונים של AP תעריפי שירות שירותי כוכביות - המדריך המלא לשימוש בכוכביות של בזק-בזק, באתר www.bezeq.co.il
טבולרה

טבולרה (איטלקית: Tavolara) הוא אי קטן בסמוך לחוף הצפוני של סרדיניה. הוא בנוי ממצוקי סלע גיר אורכו 5 ק"מ ורוחבו ק"מ. רובו מוקף מצוקים תלולים מלבד הקצה שלו. הנקודה הגבוהה באי היא 565 מטר מעל פני הים. ההיסטוריה שלו קשורה אל המלך צ'ארלס אלברט מסאבויה, שעל פי האגדה, כשהגיע לחופיו לחפש את העזים האגדיות עם שיני זהב, שכנראה היו צהובות מאכילת הילישריסום. באי מתגוררות משפחות בודדות - כולן בני משפחה אחת, אשר אביה הגיע לאי בראשית המאה ה-19. הוא זכה להכרה כמלך, וממלכתו נחשבה לאחד מהממלכות העתיקות של אירופה. זו הממלכה הקטנה ביותר בעולם. בבית הקברות של האי, שבו קבורים אבות המשפחה, מעוטרות המצבות ב"כתר מלכות". באי שתי מסעדות לאירוח תיירים. הים מסביב לאי נוח לספורט ימי. העיר ממנה מקבלת האי טבולרה שירותים נמצאת ב"יבשת" האי סרדיניה ושמה אולביה, אחת מבירות נפת אולביה טמפיו. לאי מגיעים מנמל דייגים קטן בשם Porto San Paolo בחוף סרדיניה, המצוי מעבר למצר ים צר, בין טבולרה לבין סרדיניה. עוד שני איים קטנים לידו: מולרה (Molara) ומולרוטו (Molarotto). טבולרה, במיוחד באזור הדרומי הידוע בשם Tedja Liscia, ושני האיים הללו מהווים גן עדן לצוללנים בשל המגוון הביולוגי העשיר של הדגים שבים. בשנת 1962 עזבה רוב אוכלוסיית האי את מקומה בעקבות הקמת בסיס נאט"ו והתגברות סכנת הקרינה בשל התחנות שהוצבו באי. כמו כן, הוגבלה כניסת התושבים למחצית האי. באי מוצבת אנטנה לשידורים עבור צוללות. בשנת 1997 הוכרזו האי וסביבתו כשמורה ימית. בכך הוגבלה פעילות האדם באזור. עמוד סלע טבעי מצוי על חוף האי והוא דומה לאדם. הוא מכונה בשמות: "the Stone Sentry" ו-"Pope's Rock".סלעים נוספים דומים לשער טבעי: "Ulysses' Bow". באי יש גם מערה עם שרידים של האדם הקדמון: "Grotta del Papa". מדיה וקבצים בנושא טבולרה בוויקישיתוף עידו ליבן, ממלכה קטנטנה שלי, באתר הארץ, 1 במאי 2008 וידאו שמורה ימית פסטיבל סרטים דגל האי SARDEGNA Tourismo, Tavolara
סטיבן קפלן

סטיבן קפלן (נולד ב-5 באוקטובר 1953 בניו יורק, ארצות הברית) הוא פרופסור בחוג לימודי אפריקה ובחוג למדע הדתות באוניברסיטה העברית בירושלים, עמד בראש בית הספר לתלמידים מחו"ל ע"ש רוטברג באוניברסיטה העברית, והיה יו"ר הוועדה האקדמית המרכז לחקר ארץ ישראל ויישובה של יד בן-צבי והאוניברסיטה העברית בירושלים. קפלן סיים את לימודי התואר הראשון במדעי היהדות באוניברסיטת ברנדייס (1975), את התואר השני בלימודי דתות באוניברסיטת הרווארד (1977) ואת הדוקטורט באוניברסיטה העברית בירושלים (1982). מתמחה בהיסטוריה של אתיופיה, יהודי אתיופיה גזע וגזענות ונצרות באפריקה, והוא אחד החוקרים המובילים בשאלת מוצא הקהילה היהודית באתיופיה, ביתא ישראל. היה דיקן הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטה העברית בשנים 2004 - 2006 וכן שימש כרכז התוכנית הבין-אוניברסיטאית ללימודי אפריקה באוניברסיטה העברית בירושלים. בתפקידו האחרון עמד בראש המכון למחקר על שם הרי ס. טרומן למען קידום השלום באוניברסיטה העברית. פרופ' קפלן כתב מספר ספרים עם ד"ר רות וסטהיימר. שימש יועץ לוועדות הכנסת, למשרד העלייה והקליטה ולגורמים נוספים בנושא קהילת יוצאי אתיופיה. כמו כן, מכהן בתפקידים מרכזיים בשורה של מוסדות אקדמיים מחוץ לישראל, ביניהם בולט מינויו כעורך בכיר באנציקלופדיה המדעית Encyclopaedia Aethiopica (אנ'). דודו של אימו של קפלן הוא שלום בארון, פרופ' להיסטוריה וללימודי יהדות. חגי ארליך, הגר סלומון, סטיבן קפלן, אתיופיה: נצרות, אסלאם, יהדות. האוניברסיטה הפתוחה 2003. סטיב קפלן, שושנה בן-דור, יהודי אתיופיה - ביבליוגרפיה מוערת. יד יצחק בן-צבי 1998. סטיב קפלן, The Beta Israel (Falasha) in Ethiopia. דף הבית של סטיב קפלן באתר האוניברסיטה העברית חגי ארליך, על ספר מאת סטיבן קפלן בנושא תולדותיה של יהדות אתיופיה(הקישור אינו פעיל), פעמים 58, חורף תשנ"ד, עמ' 150–154 מאמריו סטיבן קפלן, ‏לתולדות ביתא ישראל (הפאלאשים) - מתוך 'החיים' של אבונא טאקלה האווריאט, פעמים 15, 1983 סטיבן קפלן, ‏על חשיבות לימודי אתיופיה לחקר הפאלאשים, פעמים 21, 1984 סטיבן קפלן, ‏לחקר תולדות ביתא ישראל בהקשר היהודי-נוצרי באתיופיה, פעמים 22, 1985 סטיבן קפלן, ‏מוצאם של ביתא ישראל: חמש אזהרות מתודולוגיות, פעמים 33, 1987 סטיבן קפלן, ‏מחקר הספרות של ביתא ישראל: השגים ויעדים, פעמים 41, סתיו 1989 - תש"ן סטיבן קפלן, ‏על התמורות בחקר יהדות אתיופיה, פעמים 58, חורף 1994 - תשנ"ד סטיבן קפלן, ‏"גזע" כהיבט של המפגש ההיסטורי בין יהודי אתיופיה ויהדות העולם, פעמים 80, קיץ 1999 - תשנ"ט סטיבן קפלן ומליי מולוגטה, ‏תרגומי מקרא לגעז - הקשרים יהודיים ונוצריים, פעמים 83, אביב 2000 - תש"ס סטיבן קפלן, באתר האוניברסיטה העברית בירושלים. עיון - מקור, באתר הארץ, 23 במרץ 2003
צבי אלדובי

צבי יהודה אלדובי (1904–1996) היה פסל ישראלי שעסק בפיסול פיגורטיבי. מחברי קבוצת "אקלים", שהוקמה בראשית שנות השבעים על ידי רחל שביט ואליהו גת, והשתתף בשלוש התערוכות הראשונות של חברי הקבוצה שנערכו בשנת 1974. אלדובי נולד בזקרפטיה ב-1904 למשפחה חסידית. בהיותו בן עשר נרצח אביו אשר לֶמל דוב מול משפחתו בזמן שניסה להגן על נערה יהודייה שברחה אל ביתם מפחד קוזאק שרדף אחריה. על שמו של האב קראו בניו את שם משפחתם אלדוב"י-אשר למל דוב בן יעקב. בשנות ה-20 עלתה המשפחה ארצה. אלדובי למד באוניברסיטה העברית בירושלים בין השנים 1931–1937. קיבל תואר בוגר ותעודת הוראה במדעי הרוח. למד בבית המדרש למורים בבית הכרם. למד פיסול עם טרודה חיים בשנים 1938–1939 ולמד ציור עם הצייר פרופ' יוסף שוורצמן בשנים 1945–1946 ו- 1950–1951. השתתף בתערוכות קבוצתיות רבות בישראל ומחוצה לה מ-1944 ואילך. ממיסדי כפר האומנים עין הוד במורדות הכרמל. 1965 בית יד לבנים, רחובות 1969 סקוטסדייל, אריזונה 1970, מוזיאון חיפה לאמנות חדשה, המשכן לאמנות על שם חיים אתר, קיבוץ עין חרוד 1986, מוזיאון הרצליה לאמנות 1957 פרס עיריית חיפה על שם הרמן שטרוק 1963 פרס דיזנגוף, עיריית תל אביב 1964 מדליה בתערוכה הבינלאומית, מונקו 1965 פרס הצעה לאנדרטה, פריצת הדרך לנגב 1967 פרס רכישה, הוועד הפועל של ההסתדרות 1991 תואר יקיר תל אביב גבריאל תדמור, מרים טל, צבי אלדובי - פסלים - תערוכה רטרוספקטיבית, מוזיאון חיפה לאמנות חדשה, 1970 מדיה וקבצים בנושא צבי אלדובי בוויקישיתוף צבי אלדובי, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל מיכאל יעקובסון: סיבוב באנדרטת גדוד 52 בחוליקאת, באתר 'חלון אחורי', 6 ביולי 2019 צבי אלדובי, דף שער בספרייה הלאומית
הארמון הקיסרי של טוקיו

הארמון הקיסרי של טוקיו (ביפנית: 皇居 - "קוקיו") הוא ארמון מוקף גנים בלב טוקיו בירת יפן, המשמש כמעון המגורים הרשמי של קיסר יפן ושל משפחתו. תשלובת המבנים והאגפים של הארמון משתרעים על שטח של כ-3.41 קמ"ר ומהווים ריאה ירוקה בלבה של טוקיו. הטירה מוקפת תעלות מגן ומגדלי שמירה, וחורשות עבותות. בארמון עובדים כיום כ-1,000 עובדים ובהם טבחים, גננים, אנשי המשמר המלכותי, מוזיקאי החצר, דייגי החצר, והממונים על עצי הבונסאי ועל האורוות. בין גני הארמון הנרחבים נמצא גן עם כ-350 עצי בונסאי ננסיים בני מאות שנה (אחד מהם בן 600 שנה, ואחרים בני 400 ו-250 שנה). בארמון נערכים טקסים רשמיים, ובהם טקסי קבלת שגרירים. מבקרים יכולים לבקר בגנו המזרחי של הארמון (בו נמצא מוזיאון המציג את האוספים הקיסריים), וכמו כן בארמון הנפתח לציבור יומיים בשנה - ביום הולדתו של הקיסר (23 בדצמבר) וב-2 בינואר. טירה הוקמה במקום במאה ה-17 ושמשה כמבצרם של השוגונים לבית טוקוגאווה. הקיסר מיג'י עבר מקיוטו לטירת אדו (לימים טוקיו) ב-1869, ומאותה עת (ועד שנת 1948) כונתה הטירה בשם "ארמון הטירה" (宮城), מבנה הארמון המקורי הוקם בגני הארמון של השוגון, באזור המהווה כיום את הגן המזרחי של הארמון. הארמון נהרס בהפצצות בעלות הברית במלחמת העולם השנייה. הארמון הנוכחי נבנה ב-1968, בסגנון מודרניסטי, עם אזכורים ארכיטקטוניים יפניים. נכון ל-2019 מתגורר בארמון הקיסר הנוכחי, ה-126 במספר בשושלת הקיסרים, נארוהיטו. השער הראשי גשר ניג'ובאשי גני הארמון חפיר הארמון מדיה וקבצים בנושא הארמון הקיסרי של טוקיו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הארמון הקיסרי של טוקיו (באנגלית) גלריית תמונות של הארמון מידע למבקרים בארמון ערך זה הוא קצרמר בנושא יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כוכב לכת תועה

כוכב לכת תועה (באנגלית: Rogue planet) הוא עצם בעל מסה של כוכב לכת שאינו קשור כבידתית לכוכב כלשהו, ולכן נע בתווך בין-כוכבי כגוף עצמאי. ישנם דיווחים על גילוי עצמים כאלה (לדוגמה, S Ori 70 (אנ')), אך הם טרם אושרו באופן רשמי. חלק מהאסטרונומים מתייחסים לגופים אלה כאל "כוכבי לכת", בדרך כלל מתוקף האמונה שעצמים אלה אכן היו פעם כוכבי לכת אשר נפלטו ממסלולם כתוצאה ממעורבות של כוחות גרוויטציה סביב כוכב האם. עם זאת, אחרים טוענים כי ההגדרה של "כוכב לכת" צריכה להתבסס על המצב הנצפה הנוכחי, ולא על מצב המקורי בעבר. בנוסף, ייתכן כי גופים מסוג זה נוצרים באופן עצמאי בתהליך של קריסת ענן גז, בדומה להיווצרות כוכבים, ובמקרה זה הם לא היו במעמד של כוכבי לכת מעולם. לכוכבים אלו אין שנה, מפני שזו מוגדרת רק עבור גוף המקיף כוכב. ב-1998 פרסם החוקר דייוויד סטיבנסון (אנ') מאמר תחת הכותרת "היתכנות כוכבי לכת תומכי חיים בחלל בין-כוכבי", בו הוערך כי ייתכנו כוכבי לכת תועים בעלי אטמוספירה עבה אשר תמנע קיפאון על ידי איבוד חום לחלל. הוצע כי לחץ אטמוספירי יחסי גבוה של מימן יגרום לאטימות האטמוספירה לקרינה תת-אדומה וימנע בריחת חום לחלל. ההסבר לנוכחות מימן וגזים קלים נוספים באטמוספירה הוא שעם ההתרחקות מכוכב האם והפחתה בכמות רוח כוכב ובקרינה על-סגולה, האטמוספירה העשירה במימן והליום מהדיסקה המקורית, תוכל להיות מוחזקת בקלות אף על ידי כוכב לכת במסה דומה לזו של כדור הארץ. על פי החישובים של סטיבנסון, עבור גוף בגודל של כדור הארץ בעל אטמוספירה עם לחץ יחסי גבוה של מימן, אנרגיה גאותרמית הנוצרת מדעיכה רדיואקטיבית תוכל לחמם את פני השטח לטמפרטורות מעל נקודת הרתיחה של מים. כתוצאה מכך הוא העריך כי גופים בין-כוכביים בגודל כוכבי לכת ובעלי אוקיינוסים מימיים נוזליים עשויים להתקיים. יותר מכך, בהנחה שגופים אלה יישארו פעילים גאולוגית לתקופות ארוכות, הדבר יאפשר קיום מגנטוספירה מגנה ופעילות געשית על קרקעית הים, שיכולה להוות מקור אנרגיה לחיים. כמו כן, סימולציה של תרחישי פליטת כוכבי לכת ממערכת האם שלהם הציעה כי כ-5% מגופים בגודל כדור הארץ יוכלו לשמור על ירחים בגודל הירח. ירח גדול יוכל לתרום לחימום גאולוגי נוסף, באמצעות מנגנון של גאות ושפל. לסיכום, סטיבנסון מציין כי גילוי כוכבי לכת מסוג זה יהיה קשה כיוון שכמות הקרינה התרמית הנפלטת מהם לחלל צפויה להיות קטנה מאוד. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מחקרים שנעשו באמצעות סימולציות הסיקו כי ייתכן שכוכב הלכת התשיעי במערכת השמש הוא כוכב לכת תועה שנלכד בכבידתה של השמש. אומואמואה כוכב תועה מדיה וקבצים בנושא כוכב לכת תועה בוויקישיתוף מחקר: כוכב הלכת התשיעי היה "נווד שנלכד במערכת השמש", באתר ynet, 15 בינואר 2017
סיפורי קרליבך

סיפורי קרליבך הם אוסף של שישה תקליטורים בהם מספר ושר ר' שלמה קרליבך, סיפורי חסידים, בדרכו הייחודית ומלאת ההשראה, ושאותו מלווה הגיטריסט אבי סינגולדה. את הסדרה יצר והפיק דוד הולשטיין. האוסף יצא לאור לראשונה בשנת 1996, ולאחר מכן בהוצאה מחודשת בשנת 2000. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. דרכון מונקטש – הסיפורים שותפו של הקב"ה, דרכון מונקטש, החייל והסבא, רגע של קירוב לבבות ונרות השבת חצקלה לכבוד שבת – הסיפורים חצקל'ה לכבוד שבת, הרבנית מלובלין, החזן העיור, הב"ח[דרושה הבהרה] הקדוש. ים של דמעות – הסיפורים ר' קלונימוס קלמן, הגיבן הקדוש, שמחת תורה בגטו וורשא, ים של דמעות, וכמה סיפורים על ר' זושא. שמע ישראל – הסיפורים הבעל שם טוב הקדוש, תפילת מנחה בקרלין, החוזה מלובלין, שמע ישראל. יוסל'ה קמצן קדוש – הסיפור על יוסל'ה קמצן קדוש בעבר ונכדו הבישוף בהווה. ר' לוי יצחק מברדיטשוב – הסיפורים מוישל'ה גנב, ר' לוי יצחק מבריצ'ב ור' שלמה מרדומסק. ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוקו מסינג

אוקו הוגו אלברט מסינג (באסטונית: Uku Masing;‏ 11 באוגוסט 1909 – 25 באפריל 1985) היה אתנולוג, תאולוג, משורר ובלשן אסטוני וחסיד אומות העולם. הוא נחשב כפוליגלוט והבין כ-65 שפות. הוגו אלברט מסינג נולד בכפר במחוז ראפלה למשפחת איכרים. בשנים 1921–1926 למד בבית הספר התיכון בטרטו. בסיום התיכון החל את לימודי התאולוגיה באוניברסיטת טרטו. לימודיו כללו מעבר ללטינית גם יוונית עתיקה, עברית, שפות שמיות, אשורית, פסיכולוגיה וספרות העת העתיקה. את לימודיו סיים ב-1930 וזכה במלגה ללימודים באוניברסיטאות ברלין וטובינגן. במשך שלוש שנות לימודיו בגרמניה העמיק ידיעותיו בתנ"ך ולמד מדעי היהדות, שפה ותרבות ערבית, אמהרית, שפות פולינזיות ושפות אינדיאניות. בסתיו 1933 זכה במשרת מרצה לשפות שמיות ותנ"ך באוניברסיטת טרטו וכן היה העורך של כתב העת התאולוגי. בסוף שנות ה-20 ובשנות ה-30 פרסם שירה, מסות, תרגומים וגם מחקרים מדעיים. בקרב האקדמאים והאינטליגנציה נחשב מסינג כמרצה מבריק אך אקצנטרי ונודע בשל דעותיו ההומאניות והאנטי-פשיסטיות. בשנת 1935, פרסם את קובץ השירה הראשון שלו "אל תוך מפרץ הגשמים" ("Neemed vihmade lahte"). יצירה זו זכתה לביקורות חיוביות מאוד ופרסמה אותו בקרב הקהל הרחב. ב-1936 כתב עבודה על הדקדוק של השפה העברית ובשנת 1937 פרסם את עבודת הדוקטורט שלו בהיקף של שני כרכים שעסקה בנביא עובדיה. מסינג נחשב כמייסד הפילוסופיה האנליטית באסטוניה. הוא הוזמן להרצות באוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1939, אך פרוץ מלחמת העולם השנייה מנע ממנו את האפשרות להגיע לארץ ישראל. בזמן הכיבוש הנאצי סירב מסינג ללמד באוניברסיטה והקדיש את כל מרצו להצלת חפצי אמנות וסממני תרבות יהודיים. איזידור לוין (Isidor Lewin) (אנ') היה תלמידו היהודי ושכנו של מסינג. מסינג החליט להסתיר אותו מפני הרשויות. הוא החביא אותו ויחד עם אשתו אחה (Eha) דאג לו למזון. על מנת לשמור בסוד את זהותו של לוין, הכין לו מסמכים מזויפים ואף מסר עדות שקר במטה הגסטפו. בכך סיכן את חייו ואת חיי משפחתו. הסובייטים סגרו את הפקולטה לתאולוגיה וכך נאלץ מסינג למצוא לו מעביד אחר. בשנים 1946–1964 שימש בתפקיד המזכיר המדעי של הכנסייה האוונגלית-לותרנית האסטונית וכמרצה במכון למדעי הדת. בנוסף הוא תרגם שירה, ספרות אירופית עתיקה וספרות מזרחית מ-20 שפות שונות לאסטונית. הוא זכה באסטוניה להוקרה רבה על תרגום התנ"ך מעברית לאסטונית. רוב השירה שכתב לאחר המלחמה פורסמה רק בארצות המערב. לאחר המלחמה, היה מסינג חבר פעיל בוועדה אשר חקרה את פשעי הנאצים באסטוניה. בשנת 1970 הוענקו לאוקו מסינג ולאשתו אותות חסידי אומות העולם. בשנות ה-70 וה-80 היה מעורב בפרסום עבודות מדעיות בנושא פולקלור פינו-אוגרי וקווקזי. בנוסף, היה מכותבי "האנציקלופדיה של האגדות", מיזם בשפה הגרמנית בהיקף של 12 כרכים. הרומן היחיד שכתב בסוף שנות ה-30 "שחרור רפאנוי או שחפים בבית העלמין של האלים" ("Rapanui vabastamine ehk Kajakad jumalate kalmistul") יצא לאור רק ב-1989, לאחר מותו. למרות היותו מוכר ומוערך, כעשרת אלפים דפים מכתב היד שלו עדיין לא פורסמו. מדיה וקבצים בנושא אוקו מסינג בוויקישיתוף ביוגרפיה שלו, באתר משרד החוץ האסטוני (באנגלית) תרגום אנגלי לשיר מספר השירה הראשון קארי סאלאמה, אוקו מסינג, חלוץ האתנופוטוריזם (באנגלית) אוקו מסינג, באתר יד ושם (באנגלית)
מועד

האם התכוונתם ל... חג – יום שמחה בעל מנהגים מיוחדים, הנחגג על ידי קבוצה סדר מועד – אחד משישה סדרי משנה. חול המועד עבריין מוּעָד – עבריין מורשע אשר שוחרר מהכלא לקהילה ושב לבצע עבירות שור מוּעָד – מונח תלמודי לשור שרגיל לנגוח. מועד: שנתון למדעי היהדות
זולטן פון באלה

זולטן פון באלה (בהונגרית: Zoltán von Balla;‏ 31 באוגוסט 1883, בודפשט – 1 באפריל 1945, בודפשט) היה שחמטאי הונגרי שזכה באליפות הונגריה בשחמט. פון באלה הגיע למקום ה-11 בתחרות קובורג, שנת 1904. בשנת 1905 הגיע למקום העשירי בתחרות וינה. בשנת 1906 ניצח באליפות הונגריה שהתקיימה בפעם הראשונה, בעיר גיור. בשנת 1911 חלק את המקום הראשון עם ז'יגמונד ברס באליפות הונגריה שהתקיימה בבודפשט. פון באלה ניצח בתחרות שהתקיימה בגיור בשנת 1911. בשנת 1912 הגיע למקום ה-18 בתחרות ברסלב (ניצחו: עקיבא רובינשטיין ואולדריך דוראס). באותה שנה חלק פון באלה את המקומות השביעי-שמיני בתחרות פיסטיאן (ניצח: עקיבא רובינשטיין), חלק את המקום השלישי-רביעי בתחרות טמשוואר ובשנת 1913 חלק את המקום הרביעי-חמישי בתחרות בודפשט (ניצח: רודולף שפילמן). בשנת 1916 הגיע פון באלה למקום השני בתחרות בודפשט. בשנת 1918 חלק את המקום הראשון-שני בתחרות בודפשט. באותה שנה חלק את המקום השישי-שביעי בתחרות קשאו (ניצח: ריכרד רטי). בשנת 1921 הגיע למקום החמישי בתחרות בודפשט. בשנת 1922 חלק את המקום ה-12–13 בתחרות פיסטיאן (ניצח: יפים בוגוליובוב). בשנת 1924 ניצח בתחרות בודפשט. בשנת 1925 הגיע למקום השלישי בתחרות בודפשט. בשנת 1928 הגיע למקום התשיעי בתחרות בודפשט (ניצח: חוסה ראול קפבלנקה). בשנת 1935 חלק פון באלה את המקומות השבעה עשר והשמונה עשר בתחרות טאטאטוארוש (ניצח: לאסלו סאבו). בשנת 1939 חלק את המקומות הראשון והשני עם לאסלו סאבו בתחרות בודפשט. בשנת 1940 חלק את המקום הרביעי-חמישי בתחרות בודפשט, לזכרו של גזה מארוצי. (ניצח: מקס אויבה). בסוף מלחמת העולם השנייה נפגע על ידי טנק סובייטי בתאונת דרכים ומת.[דרושה הבהרה] זולטן פון באלה, באתר צ'סגיימס (באנגלית) מידע כללי 1935 (GER-ch 3rd Aachen 1935), באתר Roger Paige's Chess Site Aberdeen, Scottish Championship - 1939, באתר Roger Paige's Chess Site Bad Elster 1940, באתר Roger Paige's Chess Site
בולוניה (נפה)

נפת בולוניה (באיטלקית: Provincia di Bologna) היא נפה במחוז אמיליה-רומאניה שבאיטליה. היא משתרעת על שטח של 3,702 קמ"ר, ובשנת 2015 התגוררו בה 1,004,323 נפש. בירתה של הנפה בעיר בולוניה. הנפה גובלת בנפת פרארה במחוז אמיליה-רומאניה בצפון, בנפת רוונה במחוז אמיליה-רומאניה במזרח, בפירנצה ובפראטו ובפיסטויה במחוז טוסקנה בדרום, בנפת מודנה במחוז אמיליה-רומאניה במערב. מדיה וקבצים בנושא בולוניה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בולוניה ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של איטליה ובנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כדורגל סיני

כדורגל סיני הוא משחק ילדים לקבוצה, בו רגלי השחקנים משמשות שערים. המשתתפים עומדים במעגל כשרגליהם פשוקות, וכפות רגליהם נוגעות זו בזו. מטרת כל שחקן למנוע בעד הכדור מלעבור בין רגליו, ולהעבירו בין רגלי היריבים. המשחק מתנהל תוך שימוש בחבטות ידיים. שחקן שלא הצליח למנוע מהכדור לעבור בין רגליו נפסל. שחקן שנפסל פעם אחת, ממשיך לשחק ביד אחת. נפסל פעמיים, משחק ופניו חוצה מן המעגל. נפסל שלוש פעמים, משחק ביד אחת כשפניו חוצה מן המעגל. בפעם הרביעית הוא יוצא מן המשחק, והמעגל מצטמצם. גע גע גע חולה גוסס מת סטנגה משחקים של פעם, באתר משרד החינוך
החלקה (סטטיסטיקה)

בסטטיסטיקה או בעיבוד תמונה, החלקה היא שיטה למציאת תבניות ודפוסים בגרף תוך כדי הקטנת הרעשים או העלמתם לחלוטין. שיטה זו מחשבת מכל n נקודות בגרף נקודה אחת שערכה הוא הערך הממוצע של ה-n נקודות, כך שאם התחלנו מ-N נקודות בגרף, בסוף יהיו לנו N/n נקודות בגרף. החיסרון המרכזי בשיטה זו הוא שנקודות הקיצון קטנות (כל מקסימום מקומי יורד קצת וכל מינימום מקומי עולה קצת). שיטה זו מחשבת כל נקודה בגרף כממוצע של k נקודות לפניה עד k נקודות אחריה (סך הכל ממוצע של 2k+1 איברים). אם התחלנו מ-N נקודת בגרף, נסיים עם N-2k נקודת כי לא ניתן לבצע את השיטה הזו על k הנקודות הראשונות ועל k הנקודות האחרונות. החיסרון המרכזי בשיטה זו הוא אותו חיסרון כמו בשיטה הקודמת, אך בשיטה זו הוא קצת פחות מורגש. בשיטה זו, כל נקודה עדיין תהיה ממוצע של k נקודות לפניה עד k נקודות אחריה, אך לכל נקודה יינתן משקל שונה בחישוב הממוצע. ישנן שיטות שונות למציאת המשקל הרצוי לכל נקודה: שיטת מקדמי הבינום של ניוטון: שיטה בה כל הנקודות מקבלות ערכים לפי המקדמים הבינומיאליים בבינום של ניוטון. אם לדוגמה נרצה לעשות ממוצע של 2 נקודות אחורה עד 2 נקודות קדימה, המקדמים של הנקודות יהיו לפי מקדמי בינום של חזקה רביעית: 1, 4, 6, 4, 1, כלומר הערך המחושב של הנקודה יהיה: Y i , c a l c u l a t e d = 1 ⋅ Y i − 2 + 4 ⋅ Y i − 1 + 6 ⋅ Y i + 4 ⋅ Y 1 + i + 1 ⋅ Y i + 2 16 {\displaystyle Y_{i,calculated}={\frac {1\cdot Y_{i-2}+4\cdot Y_{i-1}+6\cdot Y_{i}+4\cdot Y_{1+i}+1\cdot Y_{i+2}}{16}}} . שיטת "סביצקי-גוליי": שיטה שהומצאה בשנת 1964 על ידי אברהם סביצקי ומרסל גוליי לפיה בוחרים לכל נקודה k נקודות לפניה עד k נקודות אחריה ומתאימים לאותו קטע גרף (קטע של 2k+1 נקודות) פולינום מסדר הקטן מ-2k+1. הרעיון המרכזי הוא ליצור גרף מוחלק מצד אחד, ומצד שני לשמור על גובה נקודות הקיצון בצורה מיטבית או לפחות לשמור על השטח מתחת לגרף. בשביל להגיע לפתרון הנ"ל, משתמשים בשיטת הריבועים המינימליים, אשר תראה לנו איך להגיע בצורה אופטימלית בין הפולינום שיצרנו לבין הגרף הנתון. שיטה זו נחשבת אחת השיטות המוצלחות ביותר כיום להחלקת גרפים. מדיה וקבצים בנושא החלקה בוויקישיתוף החלקה, באתר MathWorld (באנגלית) A. Savitzky and Marcel J.E. Golay (1964). Smoothing and Differentiation of Data by Simplified Least Squares Procedures. Analytical Chemistry, 36: 1627-1639. http://dx.doi.org/10.1021/ac60214a047
קומיטטוס

הקומיטטוס היה אחד מהמוסדות של השבטים הגרמאניים העתיקים שישבו בצפון אירופה עד לנפילת האימפריה הרומית. פירוש המושג הוא "בני-לוויה". המנהיג של קבוצת הלוויה סיפק את כל צורכיהם של בני לווייתו, כמו לבוש, מזון וכלי מלחמה, ובעת ניצחון העניק להם חלק מהשלל. בתמורה בני הלוויה הבטיחו למנהיגם ציות, נאמנות ושירות צבאי. כיוון שהמלחמות היו פרטיות, כלומר א-שבטיות, מוסד זה פורר את המערכת השבטית הגרמאנית במאות ה-1 וה-2 לפסה"נ. הקבוצות הורכבו מלוחמים חופשיים שהתאגדו סביב מנהיג צבאי בעל הצלחות בקרב, והתחייבו לבוא לעזרתו בעת מלחמה ולהיות הצבא שלו. הקשר בין חברי מוסד זה לא היה תמיד משפחתי ולעיתים השתייכו לשבטים שונים. הקשר בין הפרטים במוסד זה חוזק בשבועה, שהנציחה את הזכויות והחובות ההדדיות והעניקה להן את ההכשר של כוחות עליונים. בני הלוויה הצטרפו למנהיג מסוים כדי לנצח בקרב ולקבל תהילת עולם, ולכן בחרו במנהיג שהאמינו שיספק להם זאת כיוון שכבר היו לו ניצחונות בקרבות קודמים. לבני הלוויה היה כדאי להצטרף אליו גם משום שהוא סיפק להם את כל צורכיהם, ואף העניק להם שלל ממלחמות. למנהיג היה כדאי שיתקבצו סביבו בני לוויה, כי הם היוו את צבאו. המסירות של בני הלוויה למנהיג הייתה גבוהה מאוד והם היו מוכנים להקריב עצמם על מנת להגן על האדון. בן לוויה שנשאר בחיים אחרי מות אדונו בקרב נחשב כבזוי. הקומיטטס, כמו הבוצ'לריוס והאנטרוסטיונס, היו שלד לשיטה הפיאודלית שהתפתחה מאוחר יותר באירופה של ימי הביניים. קומיטטוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מדונה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מדונה – כינויה של אמו של ישו, בלטינית "גבירתי" המדונה והילד – נושא מסורתי באמנות הפלסטית, העוסק בתיאור מריה הקדושה עם ישו הילד מדונה – זמרת, מלחינה, שחקנית, רקדנית וסופרת אמריקאית Madonna (אלבום) – אלבום הבכורה של מדונה מדונה ויין גייסי – שם הבמה של סטפן גרגורי ביר הבן מדונה (לטביה) – עיר בלטביה מדונה (אמצעי קשר) – כינוי להתקן המצמיד מיקרופון ואוזניה לראש, לשימושים אזרחיים וצבאיים מדונה כוסאשווילי או לילי קוסאשווילי - שחקנית קולנוע ששיחקה בסרט "חתונה מאוחרת" זוכת פרס אופיר
סמל בולגריה

סמל בולגריה אומץ ב-1997. הבולגרים השתמשו בסמל לראשונה לאחר ששלטון הקומוניסטים הסתיים במדינה בשנות ה-90 המוקדמות. ההסכמה על סמל לאומי הייתה מלאכה קשה כיוון שמפלגות שונות התווכחו ביניהן על מראהו ועל האלמנטים השונים שיכּללו בו. הסמל מכיל שני אריות התומכים במגן משני צדדיו, ועל המגן עצמו מצוי ציור של אריה נוסף. שלושת האריות מסמלים את שלושת החלקים של בולגריה - מואסיה, תראקיה ומקדוניה (שמו של האזור המערבי של בולגריה; אין להתבלבל עם מקדוניה הצפונית, שכנתה של בולגריה ממערב). בראש המגן ישנו כתר, וכן גם על ראשיהם של האריות, והם אינם מסמלים את המונרכיה האחרונה אלא את "המונרכיה הבולגרית השנייה" (1185–1396) אשר נוסדה על ידי שני האחים פטר ואסן, אחרי שהיא שוחררה מידי הביזנטים ולפני שנכבשה על ידי העות'מאנים. בתחתית הסמל ישנה כרזה ועליה חרוט המוטו הלאומי בשפה הבולגרית -  Съединението прави силатa "אחדות יוצרת כוח". דגל בולגריה המנון בולגריה מדיה וקבצים בנושא סמל בולגריה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים ובנושא בולגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.