צבעים במקרא

רוב האזכורים לצבעים במקרא הם בעיקר לשמות של חומרי צבע - פיגמנטי צביעה טבעיים, או צבעים מלאכותיים מעשה ידי אמנים. חומרי צבע הופקו מעפר צבעוני, צמחים ובעלי חיים, וחלקם עובדו בעבודת יד או במכונה, עד להפיכתם לפיגמנטים כנדרש. הם יועדו למגוון צרכים של האדם: לייצור תמרוקים ואבקות איפור, כגון הכחל והשרק, וכן לצביעת אריגים, כלים וקירות, ולציור אמנותי. טכניקות הצביעה השונות בחומרים ובכלים שונים, חדרו לחיי התרבות והחברה באזור הסהר הפורה, ובכלל זאת בארץ ישראל בתקופה הישראלית. חלק מהצבעים המלאכותיים, אשר הוכנו כאבקות, הוספו לתמיסת מים, סיד ואשלג, שהוכנו מספר ימים מראש. בתמיסת הצבע המוכנה השתמשו לצביעת אריג או מטווה. רק מעט מאזכורי הצבעים בתנ"ך הם שמות תואר המתארים את גוון הצבע עצמו. מקום בתורה שבו כן מוזכרים צבעי יסוד הוא תורת הצרעת, שבה צבעו של האדם או החפץ חיוני לאבחנת מצבו, האם הוא נגוע או לא: וּבָשָׂר כִּי יִהְיֶה בוֹ בְעֹרוֹ שְׁחִין וְנִרְפָּא, וְהָיָה בִּמְקוֹם הַשְּׁחִין שְׂאֵת לְבָנָה אוֹ בַהֶרֶת לְבָנָה אֲדַמְדָּמֶת [...] וְאִם יִרְאֶנָּה הַכֹּהֵן וְהִנֵּה אֵין בָּהּ שֵׂעָר לָבָן, וּשְׁפָלָה אֵינֶנָּה מִן הָעוֹר, וְהִיא כֵהָה, וְהִסְגִּירוֹ הַכֹּהֵן שִׁבְעַת יָמִים. וְאִישׁ אוֹ אִשָּׁה כִּי יִהְיֶה בוֹ נָגַע בְּרֹאשׁ אוֹ בְזָקָן, וְרָאָה הַכֹּהֵן אֶת הַנֶּגַע, וְהִנֵּה מַרְאֵהוּ עָמֹק מִן הָעוֹר, וּבוֹ שֵׂעָר צָהֹב דָּק, וְטִמֵּא אֹתוֹ הַכֹּהֵן, נֶתֶק הוּא [...] וְאִם בְּעֵינָיו עָמַד הַנֶּתֶק, וְשֵׂעָר שָׁחֹר צָמַח בּוֹ, נִרְפָּא הַנֶּתֶק, טָהוֹר הוּא. וְהַבֶּגֶד, כִּי יִהְיֶה בוֹ נֶגַע צָרָעַת [...] וְהָיָה הַנֶּגַע יְרַקְרַק אוֹ אֲדַמְדָּם, בַּבֶּגֶד אוֹ בָעוֹר אוֹ בַשְּׁתִי אוֹ בָעֵרֶב אוֹ בְכָל כְּלִי עוֹר, נֶגַע צָרַעַת הוּא. — ספר ויקרא, פרק י"ג פרח החריע, מקור ליצירת צבע אדום מלאכותי דם שנאסף לצורך בדיקה אבן אודם מלוטשת פרה אדומה גבס, סולפט הסידן CaSo4 חלב בכוס זכוכית גוש נחושת, בגוון צהוב טבעי פרח החריע, מקור ליצירת צבע צהוב מלאכותי פרח הכרכום, מקור ליצירת צבע צהוב מלאכותי שיער שחור בציור האשה של פיליפ רומר, 1850 מאהל כהה במרוקו אבקת תחמוצת העופרת גוונים של תחמוצת הברזל גוונים של תחמוצת הברזל ארגמון קהה קוצים Hexaplex trunculus ערמת קונכיות ארגמון קהה קוצים - Hexaplex trunculus ארגמון חד קוצים Murex brandaris נוזל צבע שהופק מארגמון קהה קוצים הדמיה של מעיל הכהן הגדול צבוע בתכלת מארגמון קהה קוצים, מראשית המאה ה-21 הרב יצחק הרצוג העלה השערה שהתכלת הקדומה הוכנה מסגולית Janthina דיונון הרוקחים Sepia officinalis אור תכלת וארגמן בעולם העתיק ייצור הארגמן בחוף הלבנט פתיל תכלת חושן אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה לתורה נביאים וכתובים, ירושלים: הוצאת המִלון החדש, 2000. יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974. לוי יצחק רחמני, הערך: צבע, צבעים, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סולאלי ומשה ברכוז), תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 760–762. רפאל סברדלוב, יסודות המינרולוגיה והפטרוגרפיה, תל אביב: הוצאת דביר, תש"ח-1948. פייר וידאל-נאקה (עורך), תולדות העולם משחר האנושות ועד ימינו, תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות, 1994. יהודה פליקס, שיר השירים, טבע עלילה ואלגוריה, ירושלים: הוצאת החברה לחקר המקרא בישראל, תש"ם-1980. עתליה ברנר, דודי צח ואדום, בית מקרא, 27, ב-ג, תשמ"ב-1982, עמ' 168–173. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) עתליה ברנר, צבעים ומונחי צבע בעברית הקדומה, צבע מהטבע, על צבעים טבעיים בעת העתיקה, (עורכים: חגית שורק ואיתן איילון), תל אביב: מוזיאון ארץ ישראל, תשנ"ג-1993, עמ' 96–102. Athalya Brenner, Colour terms in the Old Testament, Sheffield: JSOT Press, Dept. of Biblical Studies, University of Sheffield, 1982. גיא דויטשר, בראי השפה, כיצד המילים צובעות את עולמנו, תל אביב: הוצאת עם עובד והוצאת חרגול, תשע"א-2011. ש' בודנהיימר, החי בארצות המקרא, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק. שלמה זלמן אריאל, הערך: תכלת, אנציקלופדיה מאיר נתיב, גבעתיים: הוצאת מסדה, 1960. Franz Delitzsch, Iris: Farbenstudien und Blumenstücke, Leipzig: Dörffling, 1888. Roland Gradwohl, Die Farben im Alten Testament: eine terminologische Studie, Berlin: A. Töpelmann, 1963. Ehud Spanier, The royal purple and the biblical blue argaman and tekhelet: The study of Chief Rabbi Dr. Isaac Herzog on the dye industries in ancient Israel, and recent scientific contributions, Jerusalem: Keter Pub. House, 1987. אבי בליזובסקי, נמצאה "תולעת השני" ששימשה לצביעת אריגים יקרים בבית המקדש, באתר הידען יעקב עציון, הצהוב הצהוב הזה, באתר safa-ivrit יותם מיכאל בן משה, צבעי האהבה בשיר השירים, באתר mikrarevivim אורן הוברמן, למה אין כחול בתנ"ך?, באתר כלכליסט, 14 ביולי 2011 צבעים, באתר tora אהוד שפניר, ישראל א' זיידרמן, התכלת והארגמן, פאר תעשיית הטקסטיל בעת העתיקה, באתר סנונית אילון גלעד, איך קיבלו הצבעים השונים את שמותיהם?, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2014 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית. האיפור: שְרק או סרק, מוזכר במסכת שבת דף צ"ה ע"א, שנינו בברייתא, "רבי שמעון בן אלעזר אומר משום רבי אליעזר, אשה לא תעביר סרק על פניה בשבת מפני שצובעת". ופירש רש"י, סרק הוא צבע אדום. אזכורי הצבעים במקרא הם בעיקר אזכורים לשמות של חומרי צבע וכמעט שאין בתנ"ך אזכורים לצבעים כשם תואר - דהיינו, כמילה המתארת שם עצם, ראו: יעקב עציון, הצהוב הצהוב הזה, אתר השפה העברית; כך למשל, האימרה "כָּחַלְתְּ עֵינַיִךְ וְעָדִית עֶדִי", מתפרשת בין השאר כנוקבת בשמו של חומר הצבע, שנמרח, במהלך מלאכת האיפור, סביב העיניים. אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה. ראו למשל:שמות נרדפים לצבע אדום במקרא, באתר tora. ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק כ"ה. ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק ה'. ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק מ"ט. מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י'. ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק ל'. ספר שמואל א', פרק ט"ז, פסוק י"ב. ראו למשל: ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק ה'. מגילת איכה, פרק ד', פסוק ז'. ספר מלכים ב', פרק ג', פסוק כ"ב. מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י'. ספר מלכים ב', פרק ג', פסוק כ"ב. ספר במדבר, פרק י"ט, פסוק ב'. ספר זכריה, פרק א', פסוק ח'. ספר משלי, פרק כ"ג, פסוק ל"א. ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק ל'. אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה. למשל ספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק י"ד מגילת שיר השירים, פרק ג', פסוק י' למשל: ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק ל"ט. למשל: ספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק ה'. ספר מלכים א', פרק י', פסוק י"ח. למשל: ספר דברי הימים א', פרק כ"ח, פסוק י"ח. ספר מלכים א', פרק ו', פסוק כ'. ספר מלכים א', פרק י', פסוק ט"ז. מגילת שיר השירים, פרק א', פסוק י"א מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י"ד. אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה. ספר בראשית, פרק ל', פסוק מ';פרק מ"ט, פסוק י"ב. ספר בראשית, פרק ל', פסוק ל"ג. ראו למשל: ספר בראשית, פרק ל', פסוק ל"ב. אברהם אבן-שושן, הערכים: חכלילות, חכלילי, קונקורדנציה חדשה. ספר בראשית, פרק מ"ט, פסוק י"ב. ספר משלי, פרק כ"ג, פסוק כ"ח. אברהם אבן-שושן, הערכים: ירֹק, ירקרק, קונקורדנציה חדשה. ספר איוב, פרק ל"ט, פסוק ח'. ספר שמות, פרק י', פסוק ט"ו. ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק מ"ט. צמד המילים ירקרק חרוץ התפרשו במספר מובנים בפרשנות הממקרא בימי הביניים. דונש בן לברט פירש כי החרוץ הוא זהב, ולכך הביאו משורר תהלים אצל הכסף; "וירקרק החרוץ הוא הזהב אשר יובא מארץ החוילה ומארץ כוש זהב טוב מאד מאד לא הוא ירוק ולא הוא אדום ולכך קראו ירקרק כמו (ויקרא י"ג) לבן אדמדם שאינו לא לבן ולא אדום לכך נכפל ירקרק אדמדם. מפירוש רש"י לא ברור מהו הירוק ומהו האדום. לעומת זאת, בתוספות הרא"ש על מסכת נדה, דף י"ט ע"ב מוכיח מפסוק זה שהצבע הירוק שבתלמוד ובמשנה הוא הצבע הצהוב, צבעו של חלמון הביצה. באופן דומה כתב בתוספות שם שמדובר בצבע האתרוג כאשר הוא בהיר ולא כאשר הוא כהה. ספר תהילים, פרק ס"ח, פסוק י"ד. אברהם אבן-שושן, הערך: ירקון, קונקורדנציה חדשה. אברהם אבן-שושן, הערך: ירקון, קונקורדנציה חדשה; למשל:ספר מלכים א', פרק ח', פסוק ל"ז. ספר יחזקאל, פרק כ"ג, פסוק מ'. ראו: גיא דויטשר, בראי השפה, עמ' 53. לוי יצחק רחמני, הערך: צבע, צבעים, לכסיקון מקראי, עמ' 762. ספר בראשית, פרק כ"ג, פסוק ט'. ספר ירמיהו, פרק י"ט. ספר משלי, פרק כ"ו, פסוק כ"ג. ספר משלי, פרק כ"ה, פסוק ד'. ספר תהילים, פרק י"ב, פסוק ז'. ספר ישעיהו, פרק מ', פסוק י"ט. מגילת שיר השירים, פרק א', פסוק י"א. מגילת שיר השירים, פרק ג', פסוק י'. ספר דברי הימים ב', פרק ב', פסוק ו'. ספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק י"ד. ספר דברי הימים ב', פרק ב', פסוק י"ג. אברהם אבן-שושן, הערך: כתם, קונקורדנציה חדשה. ספר דניאל, פרק י', פסוק ה'. ספר תהילים, פרק מ"ה, פסוק י'. מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י"א. ספר משלי, פרק כ"ה, פסוק י"ב. ספר בראשית, פרק מ"ט, פסוק י"א. ספר ישעיהו, פרק א', פסוק י"ח. ספר ישעיהו, פרק א', פסוק י"ח ספר תהילים, פרק קמ"ז, פסוק י"ז. קהלת ט ה. ספר שמואל א', פרק ט"ז, פסוק י"א. ספר זכריה, פרק ו', פסוק ג'. למשל: ספר בראשית, פרק ד', פסוק כ"ב. למשל: ספר ויקרא, פרק ו', פסוק כ"א. ספר מלכים א', פרק ז', פסוק מ"ה. ספר עזרא, פרק ח', פסוק כ"ז. ספר דברי הימים ב', פרק ד', פסוק ט"ז. למשל:ספר יחזקאל, פרק א', פסוק ז'. ספר דברי הימים א', פרק י"ח, פסוק ח'. ספר שמות, פרק ל"ח, פסוק כ"ט. ספר יואל, פרק ב', פסוק ו'. אברהם אבן-שושן, הערך: פז, קונקורדנציה חדשה. מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י"א. ספר תהילים, פרק כ"א, פסוק ד'. מגילת איכה, פרק ד', פסוק ב'. ספר ויקרא, פרק י"ג, פסוק ל'. ספר עזרא, פרק ח', פסוק כ"ז. מגילת שיר השירים, פרק ה', פסוק י'. מגילת איכה, פרק ד', פסוק ז'. ראו: אברהם אבן-שושן, לקסיקון מקראי. ראו: BDB ,צָחֹר tawny חום-צהוב. ספר שופטים, פרק ה', פסוק י'. מגילת שיר השירים, פרק א', פסוק ו'. פרק ה', פסוק י"א. מגילת שיר השירים, פרק א', פסוקים ה'–ו'. פרק ה', פסוק י"א. פרק א', פסוק ה'. לוי יצחק רחמני, הערך: צבע, צבעים, לכסיקון מקראי, עמ' 762. ספר ישעיהו, פרק א', פסוק י"ח. ספר יהושע, פרק ב', פסוק י"ח. ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק ד'; ספר שמות, פרק כ"ו, פסוק ל"א; ספר שמות, פרק כ"ו, פסוק ל"ו; ספר שמות, פרק כ"ז, פסוק ט"ז; ספר שמות, פרק כ"ח, פסוק ה' - ספר שמות, פרק כ"ח, פסוק ל"ג; ספר שמות, פרק ל"ה, פסוק ו' - ספר שמות, פרק ל"ה, פסוק ל"ה; ספר שמות, פרק ל"ו, פסוק ח' - ספר שמות, פרק ל"ו, פסוק ל"ז; ספר שמות, פרק ל"ח, פסוק י"ח; ספר שמות, פרק ל"ח, פסוק כ"ג; ספר שמות, פרק ל"ט, פסוק א' - ספר שמות, פרק ל"ט, פסוק כ"ט; ספר במדבר, פרק ד', פסוק ח'. ספר זכריה, פרק א', פסוק ח'. ספר ישעיה, פרק ט"ז, פסוק ח'. אברהם אבן שושן, הערך: ששר, קונקורדנציה חדשה. לוי יצחק רחמני, הערך: צבע, צבעים, לכסיקון מקראי, עמ' 761. ראו: אברהם אבן-שושן, הערך: תכלת, קונקורדנציה חדשה, עמ' 1230. ברוך סטרמן, המדע של התכלת (עמ' 10), ‏1996 (באנגלית) על פי מסכת חולין, פ"ט: "תכלת דומה לים וים דומה לרקיע, ורקיע דומה לאבן ספיר". מאידך, בתלמוד ירושלמי נאמר גם: "תכלת דומה לעשבים ועשבים דומים לים". ראו למשל: לוי יצחק רחמני, הערך: צבע, צבעים, לכסיקון מקראי, עמ' 762-760. באתר פורטל דף היומי ראה פירוט ההשערות השונות בערך חידוש מצוות התכלת.