כפר מאליכ

כפר מאליכ (בערבית: كفر مالك) הוא כפר פלסטיני בבנימין המשתייך לנפת רמאללה ואל-בירה. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2016 מנתה אוכלוסיית הכפר 3,567 תושבים. הוא גובל בכפר אל-מוע'ייר ממזרח, אל-מוע'ייר וח'ירבת אבו פלאח מצפון, מזרעה א-שרקיה ממערב, ועל ידי כפר דיר ג'ריר מדרום. כפר מאליכ הוא אחד מארבעת הכפרים (השכנים) שנקראים בשם בני סאלם. שלושת האחרים הם: אל-טייבה, דיר ג'ריר ו רמון. המלה הערבית מאלכ (مالك) משמעותה מלך, אך וילנאי מציין כי לא ידוע על שם איזה מלך נקרא הכפר. תושבי הכפר סבורים שהכפר הוקם על ידי משפחות שהגיעו עם צבאו של צלאח א-דין. כפר מאליכ זוהה עם היישוב כָּפֶרמֶלִיכּ (Caphermelic) מהתקופה הצלבנית. במאה ה-18 הפך הכפר לאחד מ-24 כפרי הכס שבהם ישבו מוח'תארים בארמון, או מצודה ושלטו על האזור. בשנת 1870 מצא ויקטור גרן 350 תושבים בכפר, מהם: כשלושים קתולים, חמישה עשר "יוונים אורתודוקסים" והיתר מוסלמים. בחצר בית האירוח שבו שכן, הראו לגרן כמה לוחות אבן יפים ושלושה חלקי עמודים וכמה אבני כותרת בסגנון האדריכלות הדורית שהוצאו מבניין קדום. במפקד 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, הייתה בכפר אוכלוסייה של 943 נפש, כולם מוסלמים. האוכלוסייה גדלה במפקד של 1931 ל-972 נפשות, שחיו ב-217 בתים. בסקר שנערך בשנת 1945 נמצא שבכפר גרים 1,100תושבים. בעקבות מלחמת העצמאות ב-1948, ולאחר הסכמי שביתת-הנשק של 1949, הכפר היה בשליטה ירדנית. מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, הכפר נמצא תחת שליטה ישראלית. בסקר שנערך בשנת 1945 נמצא ששטח הכפר הוא 51,894 דונם. מתוכם, הכפר עצמו היה בנוי על 53 דונם, שטחי החקלאות היו 14,564 דונם, ויתר 37,579 הדונם היו אדמות בּוּר. לאחר הסכמי אוסלו בשנת 1995, הוגדרו 6,603 דונם שהם 12,7% מאדמות הכפר כשטח B, ו45,291 דונם שהם 87,3% מאדמות הכפר סווגו כשטח C (שליטה ישראלית מלאה). בשטח C, שבו כל שינוי יעד, בנייה או עיבוד קרקעות מותרים רק באישור של המנהל האזרחי הישראלי. ישראל הפקיעה 433 דונם, מאדמות כפר מאליכ, לטובת הקמת ההתנחלות כוכב השחר ובנוסף, 58 דונם להקמת בסיסים צבאיים, אחד מהם נבנה בכניסה לכפר, על הכביש המוביל לדיר ג'ריר. לאחר האינתיפאדה השנייה ישראל הפקיעה עוד קרקעות מכפר מאליכ לצורך סלילת הכבישים העוקפים 458 ו-449. בצדי כל כביש הופקעה רצועה של כ-75 מ' מכל צד. אין נתונים לגבי מספר הדונמים שהופקעו לצורך זה. בעשור השני של המאה ה-21 התנכלו לכפר מתנחלים בפעולות "תג מחיר": באוגוסט 2015, הם הציתו אוהל בדואי וריססו "מנהלי נקמה". במאי 2018, השחיתו כרם וריססו "ד״ש מאש קודש". נבי שמאיל: קבר עתיק בחלקו המזרחי של הכפר. נחשב כקדוש בעיני תושבים, אך אין פרטים על אודותיו. עין סמיה: ממזרח לכפר. מעיין שופע מים כל עונות השנה. מעל המעיין בנוי בית שאיבה גדול והמים מועברים באמצעות צינור גדול לראמללה. עתיקות: מזרחית לעין סמיה. כמה ריכוזי עתיקות, כמו: ח'ירבת סמיה - שרידי ישוב ביזנטי, ח'ירבת מרג'מה - שרידי ישוב מבוצר קדום, בית אל-קאד'י - קברים עתיקים, אל-קצר - שרידי מנזר קדום. מדיה וקבצים בנושא כפר מאליכ בוויקישיתוף Welcome To Kafr Malik Survey of Western Palestine, Map 14: IAA, Wikimedia commons Kafr Malik Village (fact sheet), המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) Kafr Malik Village profile, המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) Kafr Malik, aerial photo, המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) Locality Development Priorities and Needs in Kafr Malik Village, המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ) מפקד אוכלוסין 2016, באתר של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה علاء الرموني - עלא אל-רמוני, سـكان رمــون - תושבי רמון, Palestine Remembered, 12 אוקטובר 2008 זאב וילנאי, אריאל, אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 3768 The Applied Research Institute – Jerusalem, Kafr Malik Village Profile, 2012 Clermont-Ganneau, C.S., Letters from M. Clermont-Ganneau, Quarterly Statement - Palestine Exploration Fund. 6, 1874. (נצפה 28 נובמבר 2023), עמ' 162 Macalister, R. A. Stewart; Masterman, E. W. G, Occasional Papers on the Modern inhabitants of Palestine, part I & part II, Quarterly Statement - Palestine Exploration Fund, 1905, עמ' 354 Guérin, V., Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine (in French). Vol. 2: Samarie, pt. 1, Paris: L'Imprimerie Nationale, 1874, עמ' 209-208 , كفر مالك - Kafr Malik - כפר מאליכ, Palestine Remembered, 2007 נועם אמיר, ‏הותר לפרסום: כתבי אישום נגד שני פעילי ימין קיצוני בגין הצתה, באתר מעריב אונליין, 23 בספטמבר 2015 יותם ברגר, כמאה גפנים הושחתו בכרם פלסטיני סמוך לרמאללה, באתר הארץ, 29 במאי 2018 Pringle, D., Secular buildings in the Crusader Kingdom of Jerusalem: an archaeological Gazetter, Cambridge University Press, 1997, עמ' 112