laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אי.אס.פי

חברת אי.אס.פי (ESP) היא יצרנית מרכזית של גיטרות חשמליות וגיטרות בס. מטה החברה ממוקם בצפון הוליווד, קליפורניה. החברה הוקמה ב-1975, ומתמחה, בין השאר, בייצור גיטרות בהזמנה אישית. החברה היא יפנית. בשנת 1975 פתח היסטקי שיבויה (Hisatake Shibuya) חנות לחלפים מותאמים אישית לגיטרות בשם ESP (Electric Sound Products) בטוקיו, יפן. עד מהרה, צברה החנות מוניטין בתחום הגיטרות והחברה החלה בייצור גיטרות תחת השמות ESP ו-Navigator עבור השוק היפני. בשנת 1983, החלה החברה לשווק חלקי חילוף גם לשוק האמריקאי, ובשנים 1984-1985 ייצרה החברה גיטרות בהתאמה אישית לאמנים ניו-יורקים כמו ברוס קוליק מלהקת קיס ורוני ווד מהרולינג סטונז. לקראת סוף שנות ה-80 החלו מוזיקאים נוספים לנגן בגיטרות ESP, ביניהם ג'יימס הטפילד וקירק האמט ממטאליקה, להקה שפרצה את גבולות ז'אנר ההבי מטאל והפכה פופולרית בתחילת שנות התשעים, מה שהביא לחברה הכרה רחבה ביותר ברחבי העולם. בשנת 1996 הקימה החברה את המותג LTD. גיטרות LTD דומות לגיטרות ESP היקרות יותר, אך מיוצרות מחוץ ליפן במפעלים בהתאם לסדרה, כאשר הגיטרות היקרות יותר (סדרות 401 ו-1000) מיוצרות בקוריאה והזולות יותר (סדרות הממוספרות במספר 400 ומטה) באינדונזיה. בייצורן של גיטרות אלה נעשה שימוש בחומרים זולים יותר מאחיותיהן בעלות הלוגו של ESP, המיוצרות ביפן. רוב הגיטרות המיוצרות על ידי החברה כיום הן תחת המותג LTD. פרסומה העיקרי של אי.אס.פי הגיע בשנות ה-80 וה-90, כאשר להקות ת'ראש מטאל, שהשתמשו בגיטרות של החברה בהקלטות והופעות, היו בשיא הפופולריות שלהן. אי.אס.פי מייצרת גיטרות המשמשות לרוב אמנים מסגנונות הרוק, הרוק הכבד והמטאל. בקטגוריה זו, המתחרות העיקריות שלה הן ג'קסון, איבנז ושכטר. מדיה וקבצים בנושא אי.אס.פי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אי.אס.פי (באנגלית) אי.אס.פי, ברשת החברתית פייסבוק אי.אס.פי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אי.אס.פי, ברשת החברתית אינסטגרם אי.אס.פי, סרטונים בערוץ היוטיוב
לוסטנאו

לוסטנאו (בגרמנית: Lustenau) היא עיירת שוק במדינת פורארלברג שבמערב אוסטריה, במחוז דורנבירן על גדות נהר ריין, שמהווה את גבול אוסטריה-שווייץ. העיירה משתרעת על פני 22.55 קמ"ר ואוכלוסייתה מונה 20,806 (נכון ל 2004) מה שעושה ליישוב הרביעי באוכלוסייתו בפורארלברג (אחרי דורנבירן, פלדקירך וברגנץ). העיר הייתה בעבר מרכז של תעשיית טקסטיל, וכיום היא מרכז של תעשיות טכנולוגיות. העיר מוקפת שדות מצפון דרום ומזרח, ובמערב גובלת בשווייץ. העיר מתחלקת לשלוש שכונות: ריינדורף, קירכדורף והאזנפלד. עד שנת 1830 הייתה לוסטנאו חבל עצמאי שנשלט על ידי הרוזנים מבית ואלדבורג-צייל-לוסטנאו-הוהנאמס, אז נהייתה לחלק מאוסטריה. העיר אוזכרה לראשונה במסמך שנכתב בידי המלך הפרנקי קרל השמן, שם היא נקראה "לוסטנאווה". בעיר ישנם ארבעה מוזיאונים: מוזיאון ריין שאוון - מוזיאון המציג את ההיסטוריה של ההתיישבות על שפת הריין מוזיאון שטיקראום מוזיאון הגלריה של סטפני הולנשטיין - מוזיאון המציג את ציוריה של הציירת סטפני הולנשטיין שנולדה בעיר מוזיאון הרדיו שתי קבוצות הכדורגל של העיר, לוסטנאו אוסטריה ולוסטנאו 07 משחקות בליגת העל האוסטרית. בעיר נמצא אצטדיון רייכסהוף, אצטדיון הכדורגל הגדול ביותר בפורארלברג. מחליק הסקי הנודע מרק גירארדלי נולד בעיר, וקבוצת ההוקי קרח של העיר היא חברה בליגת ההוקי האוסטרית. מדיה וקבצים בנושא לוסטנאו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לוסטנאו מפה מפורטת של העיר לוסטנאו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
היפרוליים

היפורליים (בלטינית: Hyperoliidae) היא משפחה של צפרדעים בגודל קטן עד בינוני, שצבען בהיר. במשפחה קיימים יותר מ-250 מינים הממויינים ל-19 סוגים. 17 מתוך 19 הסוגים במשפחה חיים באפריקה דרומית למדבר סהרה. הסוג המונוטיפי (בעל מין אחד) Tachycnemis נמצא באיי סיישל, והסוג Heterixalus (כרגע קיימים תחתיו 10 מינים) הוא אנדמי למדגסקר. מינים רבים הם בעלי עור חלק ובהיר, שנראה כמעט מזוגג. מרבית ההיפורליים חיים בסביבה עצית, אך אחדים מהם חיים בסביבה יבשתית דווקא. בין אלו שחיים ביבשה, נכללים גם כמה מהמינים בסוג Kassina, אשר נעים בהליכה ובריצה, ולא בניתור כמרבית הצפרדעים. תזונתם משתנה ממין למין. כך לדוגמה, מיני הסוג Tornierella מתבססים על חלזונות, בעוד ה-Afrixalus fornasinii טורפת את ביציהם של מינים אחרים בסדרת חסרי הזנב (זוהי הצפרדע היבשתית היחידה שנוהגת כך). תהליך ההתרבות מתחיל בתחילתה של עונת הגשמים, עת מתרכזים ההיפרוליים באזורי ההזדווגות. מרביתם של ההיפרוליים מטילים את ביציהם במים, אך התנהגויות אחרות נצפו בעבר והן ידועות, כמו הטלת הביצים בצמחייה הקרובה למאגר מים. הפרטים בסוג Afrixalus בונים על העץ קנים על ידי קיפול העלים והצמדתם. הראשנים חיים באגם קטן או בשלולית, ויש להם סנפירים גביים גדולים יחסית על הזנב. עד כה, לא נמצאו מאובנים של ההיפרוליים. Acanthixalus צפרדע הבננה (Afrixalus) Alexteroon סוג ומין יחיד Arlequinus krebsi סוג ומין יחיד Callixalus pictus סוג ומין יחיד Chlorolius koehleri סוג ומין יחיד Chrysobatrachus cupreonitens Cryptothylax Heterixalus Hyperolius - בו צפרדע סוף צבועה וצפרדע סוף מצויה Kassina סוג ומין יחיד Kassinula wittei סוג ומין יחיד Morerella cyanophthalma סוג ומין יחיד Opisthothylax immaculatus Paracassina Phlyctimantis סוג ומין יחיד Semnodactylus wealii סוג ומין יחיד Tachycnemis seychellensis מדיה וקבצים בנושא היפרוליים בוויקישיתוף היפרוליים, באתר ITIS (באנגלית) היפרוליים, באתר NCBI (באנגלית) היפרוליים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) היפרוליים, באתר GBIF (באנגלית) מידע על ההיפרוליים.
פוקניים

המונח "פוקנה" מפנה לכאן. לערך העוסק בסוג במשפחת הפוקניים, ראו פוקנה (סוג). פוקניים (שם מדעי: Phocoenidae) היא משפחה של לווייתנאים קטנים הדומים בגודלם לדולפינים. קיימים שני הבדלים בולטים בין הפוקנות לדולפינים: חוטמן של הפוקנות קצר ושטוח יותר, ושיניהן אינן קוניות כשל הדולפינים (צורתן כצורת את חפירה). ככל לווייתני השיניים, הפוקנות הן טורפות, המשתמשות ביכולת איכון הד על-מנת לאתר טרף ולתאם ציד קבוצתי. הן ניזונות מדגים, מדיונונים ומסרטנאים. משפחת הפוקניים כוללת שישה מינים החיים בכל האוקיינוסים, לרוב בסמוך לחופים. בנוסף, קיימות אוכלוסיות של אחד המינים, פוקנה הודית, החיות במים מתוקים. המין הידוע ביותר הוא ככל הנראה פוקנת המפרץ, שנפוץ בחצי הכדור הצפוני. הפוקנות, לצד הלווייתנאים והדולפינים, הן צאצאים של פרסתנים יבשתיים שנכנסו חזרה למים לפני כ-50 מיליוני שנים. במהלך תקופת המיוקן (לפני 23 עד 5 מיליוני שנים), הלווייתנאים החלו להתפצל למשפחות ולמינים שונים. לפי עדויות מאובנים, נראה כי הדולפינים והפוקנות התפצלו אלה מאלו לפני כ-15 מיליוני שנים. הפוקניים מתחלקים לשבעה סוגים, מהם שלושה חיים כיום: סוג פוקנה חסרת סנפיר (Neophocaena) פוקנה הודית (Neophocaena phocaenoides) פוקנה יאנגצה Neophocaena asiaeorientalis פוקנה מזרח-אסייתית Neophocaena sunameri סוג פוקנה (Phocoena) מין פוקנת המפרץ (P. phocoena) מין ואקיטה (P. sinus) מין פוקנה ממושקפת (P. dioptrica) מין פוקנת בורמייסטר (P. spinipinnis) סוג ומין יחיד פוקנת דאלי (Phocoenoides dalli) סוג Haborophocoena (נכחד) סוג Numataphocoena (נכחד) סוג Septemriocetus (נכחד) סוג Piscolithax (נכחד) הפוקנות הן קבוצת הלווייתנאים הקטנה ביותר. אורך גופן מגיע עד ל-2.5 מטרים; הואקיטה, שהיא הפוקנה הקטנה ביותר, מגיעה לאורך של 1.5 מטרים בלבד. הפוקנה הקלה ביותר היא הפוקנה ההודית, שמשקלה נע בין 30 ל-45 קילוגרמים; הכבדה ביותר היא פוקנת דאל שמשקלה נע בין 130 ל-220 קילוגרמים. סנפירי הצד צרים ומחודדים יחסית. בשל קוטנן, הפוקנות מאבדות חום בקצב גבוה יותר מיתר הלווייתנאים. לכן, עליהן לאכול באופן תדיר, ואין הן יכולות לסמוך על מאגרי שומן. בהיבט זה, ייתכן כי מבנה גופן החסון, המקטין את שטח פני הגוף, נועד לפצות על הגודל ולמזער את איבוד החום. בנוסף, לפוקנות שכבת שומן עבה שתפקידה לשמור על חום הגוף. הפוקנות ניזונות בעיקר מדגים, מדיונונים ומסרטנאים. אף שהן מסוגלות לצלול עד לעומק של 200 מטרים, לרוב הן צדות במים רדודים בסמוך לחופים. הן נמצאות על-פי רוב בקבוצות קטנות המונות פחות מעשרה פרטים. לעיתים רחוקות, כמה קבוצות ייצרו להקה גדולה המונה מאות פרטים, אך באופן זמני בלבד. שחייתן מהירה; כך, פוקנת בורמייסטר היא אחת מהמהירות ביותר בכל סדרת הלווייתנאים, בהגיעה למהירות של כ-55 קילומטרים בשעה. תוחלת חייהן של הפוקנות נעה בין שמונה לעשר שנים, אולם הן עשויות להגיע גם לגיל 20. לעומת לדולפינים, הפוקנות מציגות אסטרטגיית רבייה R, כלומר באופן גס מאוד מעדיפות כמות על איכות. מדיה וקבצים בנושא פוקניים בוויקישיתוף פוקניים, באתר ITIS (באנגלית) פוקניים, באתר NCBI (באנגלית) פוקניים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) פוקניים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פוקניים, באתר GBIF (באנגלית) פוקניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מידע על הפוקנות באתר Animal Diversity Web
מגארה

מגארה (ביוונית: Μέγαρα) היא עיר ביוון ופרבר של הבירה אתונה, וב-2011 התגוררו בה 28,591 איש. היא ממוקמת 42 ק"מ צפון-מערבית מאתונה, לחופי במפרץ הסרוני ומול האי סלמיס. מגארה הייתה אחת מארבעה אזורים של מחוז אטיקה, שנמשלו על ידי ארבעת בניו של המלך המיתולוגי פנדיון השני. בנו ניסוס היה שליט העיר. עד למאה השביעית לפני הספירה, היו תושבי מגארה תלויים מבחינה מדינית בקורינתוס. הם הקימו ליד עירם עיר חדשה, מגארה היבלאיה, פוליס קטנה מצפון לסירקוזה (בסיציליה). לאחר-מכן פתחו תושבי מגארה במלחמת עצמאות שבה ניצחו, והקימו את הערים ביזנטיון וכלקדון (בערך ב-667 לפנה"ס). במהלך המלחמה הפלופונסית (431-404 לפנה"ס), מגארה נלחמה לצד ספרטה. אחד מהמנהיגים החשובים ביוון, שהנהיג את מגארה, היה ביזאס. לפי האגדה, התייעץ ביזאס עם האורקל בדלפי, ולפי עצתה הקים את העיר ביזנטיון על שמו (שמה שונה אחר כך לקונסטנטינופול ובסוף לאיסטנבול). תאוגניס, משורר מהמאה ה-6 הגיע מן העיר מגארה. תושבי מגארה נודעו בבניית מקדשים רבים. הירונימוס, מחבר ה'וולגטה', אמר על תושבי העיר מגארה: "הם בונים כאילו שהם יחיו לעד; הם חיים כאילו ימותו מחר..." מגארה מחוברת על ידי כביש-מהיר A8 לפלופונסוס, מערב יוון ואתונה, ועל ידי הפרואסטיאקוס, רכבת הפרברים של אזור אתונה. לפני התרחבות העיר בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20, השטח שמסביב לעיר היה חקלאי ברובו. ממערב למגארה שוכנת העיר ניאה פראמוס, וממזרח לה קאקיה סקאלה. מדרום לעיר נמצא הכפר פאצ'י, הידוע בגלל הטברנות שלו והדייג. עוד יותר דרומה נמצא שדה תעופה צבאי, שגובל במפרץ מגארה. מדיה וקבצים בנושא מגארה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מגארה מגארה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פפראצי (תוכנית טלוויזיה)

פפראצי היא תוכנית סאטירה ושעשועון טלוויזיונית אשר שודרה בערוץ yes ישראלי בשנים 2006-2007. בהנחיית ארז בן הרוש ומיכאל הנגבי, ובהשתתפות טל ברקוביץ' בתור "נערת הפפרצי". התוכנית מבוססת על השעשועון הקומי "Shooting Stars" ששודרה בערוץ BBC. בכל תוכנית מתארחים ארבעה מפורסמים אשר נשאלים שאלות הקשורות בהומור, ובתעשיית הבידור הישראלית. ב-4 ביוני 2006 עלתה לשידור עונתה הראשונה של התוכנית בערוץ yes ישראלי שכללה 39 פרקים. התוכנית חזרה לעונה שנייה בת 25 פרקים ב-13 בדצמבר 2006. רותה קופפר, מסע בין כוכבים, באתר הארץ, 25 במאי 2007 ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קמינו ריאל

קמינו ריאל (באנגלית: Camino Real) הוא מחזה משנת 1953 בסגנון תיאטרון האבסורד מאת טנסי ויליאמס. המחזה מבוסס על סיפור קצר שכתב המחזאי ויליאמס והמחיז הבמאי איליה קאזאן כתרגיל בסדנת התיאטרון שלו (אולפן השחקנים). בעצת קאזאן, איתו שיתף פעולה במספר הצגות, החליט ויליאמס להתאים את המחזה לאורך מלא, והשניים העלו אותו על במת ברודוויי בשנת 1953 (עוזרת הבמאי הייתה אנה סוקולוב). המחזה מביא את סיפורן של מגוון דמויות המוכרות מעולם הספרות כגון, קזנובה, דון קישוט, סנצ'ו פנשה קמיליה ועוד, הנמצאים בבית מלון בלב המדבר, לצד באר יבשה, בהמתנה לטיסה המבוששת לבוא אשר אמורה לגאול אותם משהותם במקום המדכדך. המחזה לא זכה להצלחה בקופות ואצל המבקרים, אולם ויליאמס החשיב אותו בין הטובים במחזותיו. גם הוא וגם קאזאן, שכתב על כך בזיכרונותיו, תיארו את חוויית העלאת המחזה על הבמה כחוויה מעשירה ומעניקת השראה. המחזה עדיין עולה מדי פעם בתיאטראות. קמינו ריאל במסד הנתונים IBDB (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אריס (מיתולוגיה)

המונח "דיסקורדיה" מפנה לכאן. לערך העוסק בדת-הכאוס המודרנית, ראו דיסקורדיאניזם. אֶרִיס (ביוונית: Έρις) היא אלת המריבות, התוהו ובוהו ואי-ההסכמה במיתולוגיה היוונית. מקבילתה במיתולוגיה הרומית קרויה דיסקורדיה וההיפוך היווני שלה הוא הרמוניה. מקובל לחשוב שאריס היא בתם של ארבוס וניקס, אך בגרסאות אחרות היא בתם של זאוס והרה, אחותו הצעירה של ארס, וחלק מהפמליה שלו. אצל הסיודוס, בספריו תאוגוניה ומעשים וימים מוזכרות שתי אלות שונות בשם אריס. לאריס בין השאר מיוחס המעשה שבגינו פרצה מלחמת טרויה. האלות הרה, אתנה ואפרודיטה ערכו סעודה והזמינו אליה את כל האלים, אך את אריס לא הזמינו, כדי להימנע מהסכסוכים שהיא מביאה. למרות שלא הוזמנה, באה אריס לסעודה והגישה תפוח זהב כתשורה ליפה שבין המארחות. שלוש המארחות החלו לריב ביניהן למי מגיעה התשורה. הן בחרו יחד את פאריס לשפוט ביניהן, ובנפרד הציעה לו כל אחת מהן מיני שלמונים כדי שיבחר בה. פאריס בחר באפרודיטה, שהבטיחה להשיג לו את האישה היפה ביותר בעולם. אפרודיטה עמדה במילתה ועזרה לפאריס לפתות ולחטוף את הלנה (על פי גרסה אחרת הלנה ברחה איתו מרצונה), וזאת הייתה הסיבה המוצהרת של מלחמת טרויה. מאותה סיבה, במהלך מלחמת טרויה, צידדו הרה ואתנה בקואליציית ערי יוון ואפרודיטה צידדה בטרויאנים. בימינו-אנו ישנם מאמינים של אריס המשתיכים לדת המודרנית השנויה במחלוקת דיסקורדיאניזם, ותפוח הזהב של אריס מהווה אחד הסמלים החשובים ביותר של דת זו. כוכב הלכת הננסי אריס קרוי על שמה, זאת עקב מחלוקות ווויכוחים רבים בעולם האסטרונומיה שיצר גילויו. מדיה וקבצים בנושא אריס (מיתולוגיה) בוויקישיתוף אריס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
המיסוטיים

המיסוטיים (שם מדעי: Hemisotidae) היא משפחה של צפרדעים מסדרת חסרי הזנב המכילה סוג אחד בלבד. בסוג זה (Hemisus) נמצאים תשעה מינים. הם חיים באזורים הטרופיים והסובטרופיים באפריקה שנמצאים דרומית למדבר סהרה. גודלם של ההמיסוטיים בינוני, והם מגיעים לאורך של 8 סנטימטרים. גופם עגלגל, והם בעלי רגליים קצרות. ראשם קטן וצר, ואפם חזק ומורם כלפי מעלה. הצפרדעים במשפחת ההמיסוטיים הן צפרדעים חופרות, קרי הן מכלות את מרבית זמנן מתחת לאדמה. הנקבה חופרת בזמן חיבוק הכלולות, והיא תטיל את ביציה במחילה שחפרה. הזכר בדרך כלל יוצא מהמחילה, והנקבה נשארת לשמור על הביצים. ברגע שיורד גשם בכמות מספקת, האם תחפור בעזרת אפה כלפי מקור מים בו יוכלו לשהות הראשנים עד שיעברו מטמורפוזה. הראשנים יכולים להישאר מחוץ למים במשך מספר ימים עד לכניסתם למקור המים. בשונה מיתר הצפרדעים החופרות, הצפרדעים ממשפחת ההמיסוטיים חופרות קודם עם הראש, בעוד היתר חופרות קודם עם חלקן האחורי. חלק ממיני משפחת ההמיסוטיים משמשים כחיות מחמד. Hemisus barotseensis Hemisus brachydactylus Hemisus guineensis Hemisus guttatus Hemisus marmoratus Hemisus microscaphus Hemisus olivaceus Hemisus perreti Hemisus wittei מדיה וקבצים בנושא המיסוטיים בוויקישיתוף המיסוטיים, באתר ITIS (באנגלית) המיסוטיים, באתר NCBI (באנגלית) המיסוטיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) המיסוטיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) המיסוטיים, באתר GBIF (באנגלית)
פוקנה מצויה

פוֹקֵנָה מְצוּיָה או פוקנת המפרץ (שם מדעי: Phocoena phocoena) היא מין יונק ימי המשתייך לסוג פוקנה שבמשפחת הפוקניים. כפי שמשתמע משמו, פוקנת המפרץ נוטה להישאר סמוך לחופים או לשפכי נהרות, כך שהוא אחד מהפוקנות הידועות ביותר לחובבי צפייה בלווייתנים. הפוקנה המצויה נפוצה בחצי הכדור הצפוני, במים קרים הקרובים אל החוף, בעיקר באזורים שממוצע הטמפרטורה בהם עומד על בסביבות 15°C. פוקנה מצויה היא אחד ממיני הפוקנות הקטנים יותר. בלידה אורכה הוא בסביבות 75 ס"מ. זכרים בוגרים גדלים עד לאורך של 1.6 מטר ונקבות גדולות עד ל-1.7 מטר. הנקבות בדרך כלל שוקלות יותר מהזכרים: המשקל המרבי של נקבה הוא 76 ק"ג, לעומת משקל מרבי של 61 ק"ג בזכרים. רוב הגוף הוא אפור כהה, כשהצדדים מנומרים באפור בהיר. החלק התחתון של הגוף בהיר, עם פסים כהים לאורכו. לאחר היריון בן 11 חודש מולידה האם צאצאים. הצאצאים נולדים לרוב מתקופת האביב ועד אמצע הקיץ ומונקים עד הגיעם לגיל 7–8 חודשים. הם מגיעים לבגרות מינית בגיל חמש או אף לפני כן. תוחלת החיים של הפוקנה המצויה היא כ־25 שנה. מספר יונקים ימיים מתקיפים את הפוקנות מבלי לטרוף אותם, אך יכולים להרוג אותם, כמו דולפינן מצוי וכלב ים אפור. מדיה וקבצים בנושא פוקנה מצויה בוויקישיתוף פוקנה מצויה, באתר ITIS (באנגלית) פוקנה מצויה, באתר NCBI (באנגלית) פוקנה מצויה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) פוקנה מצויה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פוקנה מצויה, באתר GBIF (באנגלית) Phocoena phocoena באתר CMS (באנגלית) פוקנת המפרץ באתר הרשימה האדומה של IUCN (באנגלית) פוקנה מצויה באתר הרשימה האדומה של IUCN ע"פ החלטות האקדמיה ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל השופט

נַחַל הַשּׁוֹפֵט (נחל שופט) הוא נחל בישראל, שנקרא על שם השופט האמריקאי-יהודי יוליאן מק. הנחל זורם באזור רמות מנשה, כשהוא מתחיל את דרכו בין היישובים רמת השופט ועין העמק, דרך קיבוץ הזורע, ומסתיים בהישפכו אל נחל קישון. מקורות המים הם מעיינות מקומיים. הנחל עטור צמחייה - צמחי קנה, פטל קדוש, בוקיצה שעירה, הרדוף הנחלים, שנית גדולה, גרגר הנחלים, חרוב, ערבה מחודדת, ער אציל, אשחר ארץ ישראלי, טיון דביק, עיריוני צהוב, אספרג, עשבוניים שונים כמו כלניות ועוד; בסמוך לאפיק הנחל צומחים אורנים. ניתן למצוא בנחל נוטריות וסלמנדרות, וכן ציפורים. מי הנחל זורמים כל השנה הודות למעיינותיו, בעין השופט, עין ריחנייה, עין סיני ועין פרור, בהם נובעים מים במשך כל השנה. מעיינות נוספים הנמצאים באפיק הנחל ומזינים אותו הם עין ששון ועין חשרת. איכות המים בנחל גבוהה. בעין פרור ניצב מבנה משאבה, המעביר מים מהמעיין לחוות עמק השלום, וסמוך לו תל ארכאולוגי גדול, ח'רבת א-פאריה. לאורך נחל השופט ויובליו מסלולי טיולים יפים שלאורכם שמורת טבע, נקודות תצפית, פריחה בחורף ובאביב, מעיינות, ברכות מים לשכשוך אשדות ומפלים קטנים. בערוץ הנחל נמצאים אתרים כגון שרידי טחנת קמח עתיקה שארובתה בלבד נותרה שלמה, רמת השניים, עמק השלום ושבילי הליכה למוגבלי הליכה שמתחזקת עמותת לטם. בנוסף, בנחל עובר שביל רמות מנשה. מדיה וקבצים בנושא נחל השופט בוויקישיתוף יום שדה "בעקבות המפה ברמות מנשה", מנהל חברה ונוער, אגף של"ח וידיעת הארץ. תיאור מסלול מפורט בנחל השופט שמעון תמיר (סיימון), עם 4X4 ביערות מנשה, באתר ynet, 4 באפריל 2002 דובי זכאי, נחל שופט: עמק השלום והאהבה, באתר ynet, 13 ביוני 2002 ספי בן-יוסף, נחל השופט: פינת יופי אמיתית, באתר ynet, 15 ביולי 2004 יוחאי כורם, מסלול מעגלי בנחל השופט, באתר טיולי, 20 ביוני 2018 רמת השופט - קטע ווידאו, באתר מסע אחר מסלול מתוך הבלוג Check In/Out, נחל השופט, 15 בינואר 2019 פנינה לבנון, ירוק עד, צל ומים: טיול קליל בנחל השופט, באתר הארץ, 30 במאי 2019 ד"ר ענת אביטל, מפלי עין ריחנייה בנחל השופט: ברכות ומגלשות מים קרירים לכל המשפחה, סרטון טיול בנחל השופט, באתר מטיילים עם ענת משה גלעד, נחל השופט הוא מקום יפה להפליא, באתר הארץ, 24 באפריל 2024
תאגיד AAI

תאגיד AAI (ראשי תיבות של Aircraft Armaments Incorporated – חימוש כלי טיס מאוגד) היא יצרנית טכנולוגיות אוויריות והגנה מאזור האנט ואלי, מרילנד, ארצות הברית. החברה נוסדה בשנת 1950 ומחזיקה סניפים באזורים שונים של ארצות הברית ואירופה. התאגיד הוא יצרן ומפתח עיקרי של כלי טיס בלתי מאוישים. התאגיד מעסיק יותר מ-2,000 עובדים והיקף המכירות השנתי שלו הוא מעל 350 מיליון דולר. בין המוצרים המוכרים ביותר של החברה הוא הכטב"מ RQ-2 פיוניר, שנבנה ופותח בשיתוף עם התעשייה האווירית לישראל. אתר האינטרנט הרשמי של תאגיד AAI (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ESP

האם התכוונתם ל... תפיסה על-חושית אי.אס.פי – חברת גיטרות בקרת יציבות – מערכת עזר ממוחשבת לשליטה בכלי תחבורה (Electronic Stability Program וגם ESC) קיצורים הנוגעים לספרד: סימול המשלחת הספרדית בתחרויות ספורט בינלאומיות הסימול לשעבר של פזטה ספרדית לפי ISO 4217, עד שהוחלפה באירו
מיקרוהיליים

מיקרוהיליים (בלטינית: Microhylidae), ולעיתים צפרדעים צרות פה, היא משפחה בסדרת חסרי הזנב. במשפחה 9 תת-משפחות: Asterophryinae Cophylinae Dyscophinae Melanobatrachinae Microhylinae Phrynomerinae Scaphiophryninae המשפחה כוללת 413 מינים המסווגים ב-69 סוגים - מספר הסוגים הרב ביותר מבין כל משפחות חסרי הזנב. הצפרדעים ממשפחת המיקרוהיליים חיים באזורים הטרופיים והחמימים בצפון אמריקה, דרום אמריקה, אפריקה, מזרח הודו, דרום-מזרח אסיה, גינאה החדשה ואוסטרליה. למרות שרובם נמצאים באזורים טרופיים או סובטרופיים, מספר מינים יכולים להימצא באזורים צחיחים ו/או לא-טרופיים. מינים אלו מהווים את הרוב של המינים החיים בגינאה החדשה ובאוסטרליה. כפי ששמם רומז, הצפרדעים במשפחת המיקרוהיליים הן לרוב קטנות. גודלם של מרבית המינים אינו עולה על 15 מ"מ, אולם כמה מינים מהמשפחה שגודלם עולה על גודל זה נצפו בעבר. הצפרדעים מהמשפחה יכולות לחיות בסביבה עצית או יבשתית, וחלקן אף יחיו בקרבת מקור מים. אלו שחיות ביבשה נמצאות לעיתים קרובות מתחת לעלים שנשרו ביער, והן יוצאות לתפוס את טרפן בלילה. קיימות שתי צורות אופייניות לצפרדעים ממשפחה זו: אחת עם גוף רחב ופה צר, והשנייה עם פרופורציות רגילות של צפרדע. אלו מהסוג הראשון אוכלות בעיקר טרמיטים ונמלים, ואלו מהסוג השני ניזונות מהמזון האופייני לצפרדעים רגילות. אחדים מהמינים שלהם אף יטילו את ביציהן מתחת לאדמה, ולא במים כמרבית חסרי הזנב. המיקרוהיליים של גינאה החדשה ואוסטרליה חסרים את שלב הראשן, והם מתפתחים ישירות מביצה לצפרדע. מסיבה זו, המיקרוהיליים העציים יכולים להטיל את ביציהם על העצים, ואין הם צריכים להסתכן בהטלת ביציהם על האדמה. למינים שאינם מדלגים על שלב הראשן, לרוב יש ראשנים ללא שיניים. Paedophryne amauensis - הדו-חי הקטן ביותר המוכר למדע. צפרדע העגבנייה מדיה וקבצים בנושא מיקרוהיליים בוויקישיתוף מיקרוהיליים, באתר ITIS (באנגלית) מיקרוהיליים, באתר NCBI (באנגלית) מיקרוהיליים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) מיקרוהיליים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מיקרוהיליים, באתר GBIF (באנגלית) מיקרוהיליים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ציטוגנטיקה

ציטוֹגנטיקה (באנגלית: Cytogenetics) היא תחום בביולוגיה המגשר בין הגנטיקה והביולוגיה התאית (ציטולוגיה). מקור המילה ציטוגנטיקה ביוונית: קיטוֹס פירושו "סל, מְכל" (ובהשאלה – תא). הציטוגנטיקה מתמקדת בעיקר בחקר הכרומוזומים – מולקולות ענק רציפות של DNA המסודרות בצפיפות, מלופפות סביב חלבונים ונמצאות בכל היצורים החיים. הענף חוקר את צורות הסידור, האריזה והליפוף הייחודיות של הכרומוזומים, את המרכיבים השונים המשתתפים בסידור (היסטונים, למשל), את צורות הסימון הגרפיות של הכרומוזומים (קריוטיפ), את האירועים המתרחשים בכרומוזומים בעת חלוקת התא (מיטוזה ומיוזה), את הטלומרים (קצוות הכרומוזומים) והשפעתם על אורך חיי היצור, וכן את המחלות השונות הנגרמות כתוצאה מפגמים גנטיים כרומוזומליים (תסמונת דאון ותסמונת פרדר וילי, למשל). הציטוגנטיקה קשורה הדוקות לגנטיקה המולקולרית, החוקרת את האופן בו מבוצעים תהליכים מולקולריים בחומר התורשתי, כגון שכפול DNA, שעתוק ותרגום. האופן שבו ארוז ה-DNA ומלופף סביב ההיסטונים משפיע בצורה מכרעת על יכולתו להיות משועתק (ומכאן – משפיע על שעתוק הגנים, ייצור החלבונים ותכונות התא). האנזים RNA פולימראז, הנצמד ל-DNA ומייצר גדיל RNA לפי תבנית ה-DNA, יכול להיצמד ל-DNA רק בזווית מסוימת, ורק כשה-DNA נגיש. גורמי שעתוק רבים, אשר מווסתים את שעתוק הגנים, עושים זאת באמצעות היצמדות לאתרים מיוחדים ב-DNA וגרימת שינויים בסידור המרחבי של ה-DNA ובמידת נגישותו ל-RNA פולימראז. הציטוגנטיקה והגנטיקה המולקולרית חוקרות במשותף את ההשפעה של אריזת הכרומוזומים על שעתוק הגנים. מדיה וקבצים בנושא ציטוגנטיקה בוויקישיתוף ציטוגנטיקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בסיס 10

האם התכוונתם ל... השיטה העשרונית – השיטה הכי נפוצה להצגת מספרים, לפי בסיס 10 בה"ד 10 – בסיס הדרכה 10 - בסיס הכשרה, הדרכה ואימונים של חיל הרפואה בסיס עובדה – הוא בסיס חיל האוויר 10 (בח"א 10)
ארטרולפתיים

ארטרולפתיים (שם מדעי: Arthroleptidae) היא משפחה בסדרת חסרי הזנב, שחבריה נמצאים באפריקה דרומית למדבר סהרה. הצפרדעים ממשפחה זו ידועות בטון הגבוה של קרקורן. הן נחשבות לקטנות, היות שגודלן אינו עולה על ארבעה סנטימטרים. ניתן למצוא אותן בעיקר על הקרקע של יערות הגשם. במהלך התפתחותן, הן מדלגות על כל שלב שנושא בחובו חיים במים. כך, הביצים מוטלות על היבשה בבקיע צר או מתחת לעלים, והצאצא עובר התפתחות ישירה מביצה לצפרדע. לעיתים, הצפרדעים הבוקעות מהביצים יהיו לאחר שתהליך המטמורפוזה הסתיים, ולעיתים הן תהיינה בעלות זנב גם לאחר הבקיעה. משפחה זו כוללת מין מיוחד במינו: צפרדע שעירה (Trichobatrachus robustus). הזכרים של הצפרדע השעירה דוגרים על הביצים במשך זמן רב. יש המשערים כי שערותיהם מסייעות להם בנשימה דרך העור בזמן שהם בתוך המים, עת הריאות שלהם אינן נושמות. משפחת הארטרולפתיים מופרדת לשתי תת-משפחות: אסטילוסטרניים (Astylosterninae) ו-Arthroleptinae. עם זאת, אחרים מחשיבים אותן בתור שתי משפחות נפרדות. תת-משפחת ה-Astylosterninae מורכבת מהסוגים הבאים: Astylosternus Leptodactylodon Leptopelis מין יחיד - Nyctibates corrugatus מין יחיד - Scotobleps gabonicus מין יחיד - צפרדע שעירה (Trichobatrachus robustus) תת-משפחת האסטילוסטרניים (Arthroleptinae) מורכבת מהסוגים הבאים: Arthroleptis Cardioglossa Schoutedenella מדיה וקבצים בנושא ארטרולפתיים בוויקישיתוף ארטרולפתיים, באתר ITIS (באנגלית) ארטרולפתיים, באתר NCBI (באנגלית) ארטרולפתיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) ארטרולפתיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ארטרולפתיים, באתר GBIF (באנגלית) ראו הערך "צפרדע שעירה", באתר המכלול Amphibian Species of the World - Arthroleptidae Mivart, 1869
רזוננס

האם התכוונתם ל... תהודה – מצב של מערכת פיזיקלית הנתונה להשפעת כוח חיצוני, אשר מתקבל כאשר הכוח פועל בתדירות קרובה לאחת מתדירויות התנודה הטבעיות של המערכת תהודה מסלולית – מונח אסטרונומי המציין מצב שבו שני גרמי שמים או יותר מקיפים גוף אחר, מסיבי יותר, וקיים קשר פשוט בין זמני ההקפה שלהם כתוצאה מפעולה הדדית של כוח הכבידה רזוננס כימי – מודל תאורטי בכימיה שנוצר על מנת לעזור לתאר מבנה של מולקולה, המשמש בעיקר בכימיה אורגנית
מגל (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מגל – כלי חקלאי לקצירת יבול מגל (קיבוץ) – קיבוץ בצפון השרון מגל (צה"ל) – לשעבר מג"ל - מערך גיבוי לחימה. מערך בצבא הגנה לישראל האחראי על טירונות כלל צה"לית אישים: ינון מגל – עיתונאי ישראלי וחבר הכנסת מטעם הבית היהודי יניב מגל – עיתונאי ישראלי מורן מגל – מוזיקאית ישראלית שי מגל – איש תקשורת, מנכ"ל החברה הציבורית קו מנחה