laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פסטיבל אקטיביזם

פסטיבל אקטיביזם או פסטיבל פעילים הוא אירוע שנערך בישראל, וכולל מפגש של תנועות אקטיביסטיות, מכמה ממרכיבי האוכלוסייה, מרביתן מזוהות עם השמאל הפוליטי הכלכלי והחברתי. במפגשים מוצגות דרכי פעולה, צורות חשיבה ודעות של המשתתפים. הפסטיבל פתוח לארגוני אקטיביסטים במגוון תחומי פעילות: צדק חברתי. זכויות אדם וזכויות בעלי חיים. שוויון בחינוך ובתעסוקה. קידום מודעות ועשייה סביבתית. צמצום פערים חברתיים כלכליים. זכויות נשים ופמיניזם. התנגדות לניצול ודיכוי של עובדים. התנגדות לכיבוש. מאבק בגזענות ובדיכוי. התנגדות לגלובליזציה התאגידית וקידום כלכלה אלטרנטיבית. נושאים רבים אחרים. היוזמה לקיום הפסטיבל היה של עמותת פעולה ירוקה והוא הופק בתמיכתם הכספית של ארגונים רבים ובראשם: אוקספם (Oxfam), הקרן לסביבה ירוקה, הקרן החדשה לישראל והאיחוד האירופי. הפסטיבל מתקיים אחת לשנה מאז 2002 (עם הפסקה של 4 שנים), ואירועיו התמקדו בשלושה ימים מרוכזים של סדנאות, הופעות של אמנים מחאתיים, הפגנות ופעולות ישירות, ובעיקר היכרות עם פעילים. אחת המטרות העיקריות של הפסטיבל הייתה ליצור כנס סיום שבו יוחלט על התארגנויות ויוזמות שיאחדו בתוכם את כל הגופים שהשתתפו בפסטיבל, אך באף אחד מהפסטיבלים מטרה זו לא הושגה. כל אחד ואחד מהפסטיבלים התקיים באופן שלא יזיק לסביבה - לא נעשה שימוש בכלים חד פעמיים, בתי השימוש של הפסטיבל היו שירותי קומפוסט, האוכל היה טבעוני ולאחר קיום הפסטיבל לא נותר לו זכר. בכך היווה הפסטיבל ניסיון לחיות באופן השונה מחיי היום יום הרגילים. "הפסטיבל הראשון לאקטיביזם": אפריל 2002, שדרת האקליפטוסים בחולות ניצנים. "הפסטיבל השני לאקטיביזם": מאי 2003, יער עופר. "הפסטיבל השלישי לאקטיביזם": אפריל 2004, גבעת חביבה. "פסטיבל אקטיביזם הרביעי": אפריל 2005, לוד. "פסטיבל אקטיביזם 2010": מאי 2010, יער עמינדב. "פסטיבל אקטיביזם 2011": מאי 2011, יערות מנשה יוזמת הפסטיבל הייתה של עמותת פעולה ירוקה. אך מדי שנה ההפקה נעשתה ביוזמת פעילים חברתיים שלקחו עליהם באופן ספונטני את האחריות. מאז הפסטיבל הרביעי בלוד, שנערך ב-2005 אף אחד לא לקח את האחריות לקיים פסטיבל נוסף, וניתנו לכך הסברים אחדים. אחד מהם הוא הכישלון שביצירת כנס סיום. הסבר אחר שנפוץ בקרב קהילת השמאל הרדיקלי בישראל הוא שהפסטיבל שיקף תקופה מסוימת שעברה על הקהילה, ושכיום הפסטיבל פחות רלוונטי. עם זאת, כיום מתקיים הפסטיבל בפעם השישית במאי 2011. בפסטיבל החמישי השתתפו מעל 180 ארגונים, העוסקים במגוון נושאים שונים, ובהם: אנימלס, אחותי - למען נשים בישראל, מגמה ירוקה, גוש שלום, הקשת הדמוקרטית המזרחית, השומר הצעיר, זוכרות, אדם טבע ודין, יש גבול, ככר הלחם, פרופיל חדש, סדאקה-רעות, בנק"י, מאבק סוציאליסטי, זנגביל - מרכז קהילתי לצמחונות ואחרים. הרעיונות המרכזיים העומדים מאחורי הפסטיבל הם: "התנדבות", "שמירת סביבה", "לקיחת אחריות על חיינו" וכדומה. מטרת הפסטיבל היא הקטנת הוצאות למינימום ואי קביעת מחיר כרטיס בכניסה או ביציאה, תוך ניסיון להבהיר למשתתפים את עלות הפסטיבל. בשנת 2011 עלות הפסטיבל הייתה 250 אלף שקל. המארגנים הצליחו לאסוף פחות. נוצר מצב של גירעון שמעמיד בספק את המשך קיומו בעתיד. פסטיבל אקטיביזם השישי 2011 פסטיבל אקטיביזם החמישי 2010 תמונות מהפסטיבל הרביעי תמונות מהפסטיבל השלישי
תמים גרמיים

תמים-גרמיים (שם מדעי: Holostei), היא אינפרא-מחלקה של דגי גרם עילאיים במחלקת מקריני סנפיר הכוללת שתי סדרות: סדרה דגים תניניים (Semionotiformes) סדרה קשת סנפירים (Amiiformes) - בה מין יחיד קשות-סנפיר (Amia calva) סדרה פכיקורמאים (Pachycormiformes) - נכחדה דגים אלה הם שלב-ביניים בין הכליל גרמיים לסחוס גרמיים והם חיים רק בנהרות מים מתוקים באמריקה הצפונית. מדיה וקבצים בנושא תמים גרמיים בוויקישיתוף תמים גרמיים, באתר ITIS (באנגלית) תמים גרמיים, באתר NCBI (באנגלית) תמים גרמיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) תמים גרמיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שפיריות

שַׁפִּירִיּוֹת (שם מדעי: Anisoptera; באנגלית מכונה: Dragonfly - "זבוב הדרקון") היא אינפרא-סדרה של חרקים פרימיטיביים ממחלקת השפיראים להם מבנה גוף ארוך וצר ולהם 4 כנפיים ארוכות וצבעוניות. הן התפתחו החל מתור היורה שלפני 196 מיליון שנה מזמננו. כיום ישנם כ- 3,000 מיני שפיריות שרובן חיות באזורים הטרופיים סמוך למקווי מים מתוקים עומדים. לעיתים מבלבלים בינם לבין קרובותיהן השפריריות. לרוב השפיריות גדולות יותר מהשפריריות. כמו כן בעת מנוחה כנפי השפיריות פרושות לצדי גופן, ואילו כנפי השפריריות מוצמדות מעל גופן. השפיריות הן ציידות זריזות בעלות עיניים מורכבות. לאחר שהן בוקעות מהביצה, הן חיות כלרוות חסרות כנפיים החיות ונושמות בתוך המים. בהתבגרותן הן עוברות גלגול במהלכו הן מצמיחות כנפיים. משמעות שמם בעברית הוא מהשורש שפ"ר - יפה או מושלם, ככל הנראה עקב גווניהם הבולטים והמרשימים. מוטת כנפיה של שפירית ממוצעת מגיע לאורך של 6–7 ס"מ. לשפיריות יש שני זוגות כנפיים השונים זה מזה: זוג הכנפיים הקדמי ארוך וצר יותר מהזוג האחורי. הזוג הקדמי מתחבר לגוף בקווים ישרים והזוג האחורי, הרחב יותר, מתחבר לגוף בזווית. לשפיריות ראש גדול מאוד, בעל תנועה חופשית ובעל עיני תשבץ גדולות. לעיניים אלו כיסוי ראייה של כמעט 360 מעלות, המשמש אותם לציד בעת תעופה. השפיריות חיות לרוב ליד מקווי מים מתוקים עומדים והן ציידות מהירות הצדות בתעופה חרקים קטנים יותר כמו זבובים, יתושים ועשים והם אינן בוחלות בקניבליזם. הלרוות הצעירות בעלות גפי פה בולטים והן תוקפניות וטורפות מגוון יצורי מים קטנים באמצעות לסתותיהן. לשפיריות גוונים עזים שהם צבעי אזהרה לטורפיהם עקב חומרים רעילים בגופם (עם זאת הן חסרות עוקץ ואינן מסוכנות לאדם), ועוזרות גם לשם הסוואה בתנועה ולשם תקשורת חברתית. על-משפחה Aeshnoidea משפחה שׁוֹמְרָנִיִּים (Aeshnidae) משפחה Austropetaliidae משפחה מֶלְקָחִיתִיִּים (Gomphidae) משפחה Petaluridae על-משפחה Cordulegastroidea משפחה Chlorogomphidae משפחה Cordulegastridae משפחה Neopetaliidae על-משפחה Libelluloidea משפחה Corduliidae משפחה טִיסָנִיתִיִּים (Libellulidae) משפחה Macromiidae משפחה Synthemiste שפירית הארגמן רִחוּפִית כְּחֻלָּה במועצה אזורית ברנר שפריריות מדיה וקבצים בנושא שפיריות בוויקישיתוף שפיריות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הניו יורק טיימס, עדינה, מרהיבה וטורפת ברוטאלית: השפירית היא המל"ט של הטבע, באתר הארץ, 9 באפריל 2013 גרדיאן, העיטורים על כנפי שפיריות נעלמים בשל שינוי האקלים, באתר הארץ, 7 ביולי 2021 https://hebrew-academy.org.il/keyword/%D7%A9%D7%81%D6%B7%D7%A4%D6%BC%D6%B4יר%D6%B4ית שפיריות, באתר ITIS (באנגלית) שפיריות, באתר NCBI (באנגלית) שפיריות, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שפיריות, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פרוקי-רגליים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מערות שקוציאן

מערות שקוציאן (בסלובנית Škocjanske jame) הן מערכת מערות הנמצאות בתחומי הפארק האזורי של מערות שקוציאן (Regijski park Škocjanske jame) בחבל קראס שבדרום מערב סלובניה. המערות נוצרו באבן גיר, ובתוכן ניתן למצוא בולענים שהתמוטטו, פסלי גיר (נטיפים) ומפלים. המערות הוכרזו בשנת 1986 כאתר מורשת עולמית על ידי ארגון אונסק"ו, שטח האזור המוכרז הוא כ-2000 דונם. האתר כולל ארבע מערות נפרדות - סוקולק (Sokolak) בדרום, גלובוצק (Globocak) במערב, וסאפן דול (Sapen dol) וליסיצינה (Lisicina) בצפון. עוד כלולה מערת מהורצ'יץ' (Mahorčič) בשטח המוכרז, ובה מספר אגמים תת-קרקעיים וחמישה מפלים. נהר הרקה (Reka, "נהר" בסלובנית) נעלם אל תוך מערות שקוציאן בווליקה דולינה (Velika dolina - "העמק הגדול"), דרך מעבר תת-קרקעי באורך של 350 מטר והוא מופיע שוב בתוך המערות בשני ערוצים באורך של 300 מטר ובעומק של 150 מטר. משם הוא נעלם שוב לתוך מעבר בן 2 ק"מ, המגיע לגובה מקסימלי של 148 מטר ולרוחב של 100 מטר. זרימת הנהר איתנה ועשויה להגיע לשפיעה של 300 ממ"ק/שנייה, וסך הכל יש לאורכו 163 מפלי מים הערוכים ב-25 קבוצות. עומקן המרבי של המערות מגיע עד לכ-230 מטרים מתחת לפני הקרקע ואורכן הכולל הוא יותר מ-5 ק"מ. משם זורם הנהר לאורך 34 ק"מ בנתיב תת-קרקעי עד שהוא צץ מחדש כנהר טימאבו (Timavo) סמוך לטריאסטה בתחומי איטליה ונשפך אל הים האדריאטי. במערות שוררת טמפרטורה קבועה של 12 מעלות צלזיוס, והן משמשות בית ל-250 מיני צמחים, ומספר בעלי חיים, בהם חמישה מיני עטלפים. קטע קצר מהמערות הוא מסלול תיירותי מרשים המתחיל במנהרה שנחפרה בשנת 1933. זו מובילה אל "המערה השקטה" (Tiha jama) שאורכה 500 מטר ואשר זכתה לשמה בשל כך שלא זורמים בה מים ועל כן שורר בה שקט. בסופה של המערה השקטה שוכן "האולם הגדול" (Velika dvorana) שרוחבו 120 מטר וגובהו 30 מטר. באולם זה יער של נטיפים, ומשם עוברים המבקרים אל אולם מילר שגובהו 100 מטר. גשר מרשים בגובה של 45 מטר מוביל מעל נהר רקה אל אולם סווטינה, שבו נחצב שביל לאורך קיר המערה. בהמשך נמצאים שני אולמות נוספים ובסוף המסלול יוצאים המבקרים אל האוויר הפתוח במקום בו התמוטט גג המערה. פוניקולר מעלה את המבקרים 90 מטרים אל מרכז המבקרים של הפארק. בסביבתן הקרובה של המערות כ-30 אתרים ארכאולוגיים המעידים על יישוב אנושי במשך למעלה מ-10,000 שנים, ו-18 אתרים ארכאולוגיים נוספים שוכנים בסביבה ההיקפית של האתר. בין אלה התגלו חמישה בתי קברות פרהיסטוריים, ובתקופת הברזל הוקמה במקום מצודה. גם הרומאים הקימו מצודה משלהם באתר והאתר נזכר במאה ה-1 לפנה"ס בידי פוסידיניוס. בימי הביניים שכן יישוב מבוצר בשקוציאן, והמערות נזכרו ב-1599 וב-1689. ב-1851 החל מחקר ספלאולוגי של האתר וזה נמשך עד היום, אגב מחקרים חשובים בשנים 1893–1894 אודות משטר המים במקום. זהו אחד האתרים המפורסמים בעולם ללימוד תופעת הקרסט, ובו החל השימוש הבינלאומי במושג ה"קרסט" עצמו ובמושגים נלווים נוספים כמו "דולינה". כיום שוכנים באזור המוכרז שלושה כפרים - שקוציאן פרי דיוואצ'י (Škocjan pri Divači), מטאוון (Matavan) ובטנייה (Betanja) - והיישוב המשמעותי הקרוב ביותר הוא דיוואצ'ה (Divača), כ-5 ק"מ צפונית-מערבית למקום. מערת נטיפים מערת פוסטוינה מדיה וקבצים בנושא מערות שקוציאן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מערות שקוציאן (באנגלית ובסלובנית) אתר המערות באנגלית
גוטמן

גוטמן (Guttmann) הוא שם משפחה נפוץ של יהודים אשכנזים, שמקורו בגרמנית ומשמעותו היא איש טוב. האם התכוונתם ל... אישים : אלי גוטמן – מאמן כדורגל ישראלי אליזבת פון גוטמן – נסיכת ליכטנשטיין אלכסנדר גוטמן – במאי דוקומנטרי רוסי אמיר פיי גוטמן – אמיר פרישר גוטמן – זמר, שחקן ובמאי ישראלי אפרים גוטמן – רב ישראלי ילידי רומניה פיי גוטמן – כתבת גלי צה"ל בלה גוטמן – כדורגלן ומאמן עבר יהודי-הונגרי ג'ון גוטמן (אנ') – פסיכולוג יהודי-אמריקאי גלית גוטמן – דוגמנית ושחקנית ישראלית דוד גוטמן – היה בין בוני השכונות הראשונות מחוץ לחומות וממייסדי "החברה ליישוב ארץ ישראל" הוגו גוטמן – קצין גרמני ממוצא יהודי וילהלם ריטר פון גוטמן – סוחר ונדבן יהודי אוסטרי יהושע גוטמן איש חינוך עברי, מורה ומנהל סמינרים למורים, הספרות היהודית-הלניסטית ופרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים יחיאל מיכל גוטמן (1872-1942) - רב הונגרי, חוקר ההלכה והתלמוד יצחק יוליוס גוטמן – חוקר ומרצה בתחום הפילוסופיה היהודית ישראל גוטמן – היסטוריון ישראלי, חוקר השואה ופעיל בהנצחתה לואי גוטמן – היה פרופסור למדידה חברתית ופסיכולוגית, סטטיסטיקאי מתמטי, חוקר מדעי ההתנהגות והוגה "סולם גוטמן" לבחינת פרדיגמות לודוויג גוטמן – נוירולוג גרמני, אשר ייסד את משחקי סטוק מנדוויל והמשחקים הפאראלימפיים ונחשב לאחד מאבות ספורט הנכים מירב אהרון גוטמן – סוציולוגית אורבנית ופרופסור בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים, הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל מנחם גוטמן – הוא ביופיזיקאי ישראלי משה גוטמן – עיתונאי וסופר חרדי ישראלי נחום גוטמן – צייר, פסל וסופר ישראלי נתן גוטמן – עיתונאי ישראלי עמוס גוטמן – במאי קולנוע ישראלי עמנואל גוטמן – פרופסור למדע המדינה באוניברסיטה העברית בירושלים. צבי גוטמן – מרבני בוקרשט בתקופת בשואה, ולאחר מכן בתל אביב. רפאל גוטמן – מחנך ומחבר ספרי לימוד יהודי ורשאי שאול גוטמן – פרופסור להנדסת מכונות וחבר הכנסת ה-13 מטעם מפלגת מולדת שלי גוטמן – טייס קרב וקצין צה"ל בדרגת תת-אלוף בחיל האוויר הישראלי שמואל גוטמן – מעצב גרפי, מפתח גופני (סוג אות) גוטמן בתוכנת אופיס של מיקרוסופט שמריה גוטמן – ארכאולוג ישראלי שונות : סולם גוטמן הוא מדד לעריכת שאלונים, שנהגה על ידי לואי גוטמן (ומכאן שמו) גודמן
יוסי שקל

יוסי שקל (נולד ב-24 בספטמבר 1984) הוא כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת השוער. את דרכו החל שקל במחלקת הנוער של מכבי עירוני אשדוד, ולאחר איחוד הקבוצות בעיר המשיך במחלקת הנוער של מועדון ספורט אשדוד. בקבוצת הנערים היה בין השוערים הטובים בגילו ונחשב להבטחה גדולה, ועם קבוצת הנוער זכה בגביע המדינה לנוער. לזכותו 8 הופעות בנבחרת הנוער של ישראל ו-9 הופעות במדי הנבחרת הצעירה, עמה העפיל לאליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21. לאחר שעזב את אשדוד שיחק שקל בקבוצות רבות, ובשנת 2007 זכה עם מכבי הרצליה בגביע הטוטו. בשנת 2011 הפך לכדורגלן הישראלי הראשון בליגת העל הקזחית, כשחתם בקבוצת קאיראט אלמטי. כעבור שנה חזר לישראל, וחתם בקבוצת מכבי יבנה. בפברואר 2013 חתם בהפועל ראשון לציון. בקיץ 2015 פרש ממשחק פעיל והחל לעבוד ככבאי בתחנת כיבוי האש באשדוד. בינואר 2017 מונה למאמן השוערים של בקבוצת הפועל אדומים אשדוד מליגה ג', ובמקביל גם נרשם כשחקן בקבוצה. בתום העונה עלה עם הקבוצה לליגה ב', ובעונה שלאחר מכן העפיל עמה לליגה א'. בינואר 2019 חתם שקל בהפועל אזור מליגה א', ובתום העונה חתם במכבי קריית מלאכי אך לא שיחק במדי הקבוצה. בספטמבר 2019 הצטרף לקבוצת בית"ר אשדוד מליגה ג'. בחודש פברואר 2020 חתם בקבוצת נעוריו מכבי עירוני אשדוד. מדיה וקבצים בנושא יוסי שקל בוויקישיתוף יוסי שקל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל יוסי שקל, באתר Transfermarkt יוסי שקל, באתר FootballDatabase.eu דוד מרואני, סנוב, בקזחסטן כבר היית?, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2011 ענבל מנור‏, הרחק מהארץ המובטחת: שגרירי הכדורגל במקומות הכי נידחים, באתר וואלה, 7 באפריל 2012 נועם אלטחן, יוסי שקל מצטרף להפועל אדומים, באתר אשדוד10, 16 בינואר 2017 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תפילת המיסה

תפילת המיסה הקתולית מורכבת מכמה חלקים. במקורה נכתבה תפילת המיסה כולה בלטינית, למעט החלק הראשון (Kyrie) אשר נכתב ביוונית. השורות או הרעיון המרכזי בכל אחד מחלקי המיסה נלקחו מכתבי הקודש, מהברית הישנה או מהברית החדשה. מילות החלק הראשון Kyrie (אדון) מצויות במקומות רבים בשתי הבריתות (לדוגמה: ישעיה, ל"ג, ב'; תהילים, ו', ג', ט', י"ד; קכ"ג, ג'; מתי, ט', 27, כ', 30; לוקאס, י"ז, 13. שורת הפתיחה של החלק השני Gloria (כבוד, הלל) מקורה במילים ששרו המלאכים כשהודיעו לרועים על הולדת ישו (לוקאס, ב', 14). החלק השלישי Credo (אני מאמין) הוא הארוך ביותר, ומורכב משורה ארוכה של הצהרות ועקרונות. חלק זה חובר כבר בוועידת ניקיאה הראשונה שהתקיימה בשנת 325 לספירה, כשהיה צורך לקבוע ולהבהיר מהן הדרישות להשתייכות לכנסייה הקתולית. מילות החלק הרביעי Sanctus (קדוש) מצויות בשני חזיונות, אחד בספר ישעיה, ו', ג', והשני (בהשראת הראשון) בחזון יוחנן, ד', 8. אלו הן מילות השרפים השרים מסביב לכס האלוהים. שתי הגרסאות דומות מאוד, אך אינן זהות. הנוסח המצוי במיסה נלקח מספר ישעיה. לחלק זה יש תוספת Benedictus (מבורך, ברוך) אשר בדרך כלל מולחמת ישירות אל תוך טקסט ה-Sanctus, על-אף שלעיתים היא נחשבת חלק נפרד כשלעצמו. המילים ל-Bendictus נלקחו מהבשורה על-פי מתי כ"א, 9, והן מופיעות גם במרקוס, י"א, 9–10, וביוחנן, ט', 13. הביטוי הושע-נא גם הוא מופיע במקורות לעיל ובמקורות נוספים דוגמת מתי, כ"א, 15, ובמזמורי תהילים בשינויים קלים. חלקה האחרון של המיסה Agnus Dei (שה האלוהים) מתייחס למילותיו של יוחנן המטביל (יוחנן, א', 29), כשראה את ישו וכינה אותו שה האלוהים. מיסה מיסה (מוזיקה) תפילת המיסה, באתר ויקיטקסט
קרוואן

האם התכוונתם ל... קָרָוָוא֫ן הוא התעתיק העברי למילה کاروان בפרסית (קרי קַרְוָוא֫ן), שפירושה שיירה, בפרט שיירת סוחרים: שיירת סוחרים – שיטת המסחר העיקרית בעת העתיקה שיירות סוחרים (אנ') (Caravans) – רומן משנת 1963 מאת ג'יימס מיצ'נר מגורים מעונוע ("קרוואן","קרוואן ממונע", "אוטו-קרוואן") – כלי רכב או נגרר המשמש למגורים מבנה יביל ("קרוואן", "מגורון") – מבנה שניתן להוביל, לרוב יחידות דיור טרומיות הנבנות במפעלים ואחר כך מובלות קרקעית לאתר היעד אתר קרוואנים – אתר אליו הובלו מבנים יבילים כדי שישמשו כשכונת מגורים ארעית, בישראל זהו פתרון דיור זמני המשמש לרוב קהילה כלשהי מבצע צבאי מבצע קרוואן (Caravan) – מבצע פשיטה בריטי משני במלחמת העולם השנייה, שבוצע במדבר המערבי (מצרים ולוב) בשנת 1942 כחלק מ"מבצע הסכמה" מוזיקה קרוואן (סטנדרט ג'אז) (Caravan) – סטנדרט ג'אז שכתב חואן טיזול ומזוהה בעיקר עם התזמורת של דיוק אלינגטון, בוצע לראשונה בשנת 1936 קרוואן (להקה) (Caravan) – להקת רוק מתקדם בריטית, פועלת משנת 1968 קרוואן פאלאס (Caravan Palace) – להקת מוזיקה אלקטרונית צרפתית, פועלת משנת 2008 קרוואן (אלבום) – אלבום של שי גבסו משנת 2009 באיות והגייה דומים Karawane (בגרמנית, קרי קָרָוַו֫אנֵה), שירו הפונטי חסר המשמעות של הוגו באל אברהם קָרָוָו֫ן (1902–1968) – היה אדריכל נוף, גנן העיר תל אביב במשך כארבעה עשורים פרס קרוון לאדריכלות גנים ונוף – פרס על שם אברהם קרוון, שמוענק על ידי עיריית תל אביב-יפו מדי כמה שנים החל משנת 1971, לאדריכלי נוף בעבור גן בישראל שבנייתו הושלמה דני קָרָוָו֫ן (1930–2021) – היה פסל, מעצב תפאורות וצייר ישראלי, חתן פרס ישראל לפיסול; בנו של אברהם קרוון ז'ורז' קְרָוֵו֫ן (אנ') (Cravenne; נולד כז'וזף ראול–כהן; 1914–2009) – היה מפיק קולנוע יהודי–צרפתי, מייסד-שותף של פרס סזאר יעל קָרָוָו֫ן (ילידת 1974) – שחקנית, רקדנית, מדבבת, זמרת ומנחת תוכניות ילדים ישראלית; בתו של דני קרוון פריץ דה קֶרְוָו֫ן (אנ') (Quervain‏; 1868–1940) – היה כירורג שווייצרי ובר סמכא במחלות של בלוטת התריס; על שמו קרויות: תסמונת דה קרוון – דלקת או פגיעה לא דלקתית בנרתיק הגידים, המקשה על תנועת הפשיטה של האגודל תירואידיטיס דה קרוון (אנ') – סוג של דלקת בבלוטת התריס קֶ֫רֵוַון (גמביה) (אנ') (Kerewan) - עיירה בגמביה, ראו חלוקה מנהלית של גמביה (מחוז הגדה הצפונית) בית נייד (פירושונים) צמד האותיות וו נהגה כ-V. התעתיק "קרוואן" הולם את ההגייה העברית במלרע (הטעמה על ההברה "וואן"). בהשפעת האנגלית, בה מבוטא התעתיק Caravan בטרום מלעיל (כלומר בהטעמת ההברה "Ca"), ניתן למצוא בעברית גם תעתיקים כמו "קארוון", "קאראוון", "קראוון" ו"קאראוואן". כאן צמד האותיות וו נהגה כ-W. כלומר "קרוואן" או "שיירה".
גוטנברג

האם התכוונתם ל... יוהנס גוטנברג – ממציא הדפוס המודרני תנ"ך גוטנברג – מהדורת התנ"ך שהודפסה על ידי יוהאן גוטנברג פרויקט גוטנברג – מיזם להפיכת טקסטים, שזכויות היוצרים שלהם פגו, לזמינים לכל סטיב גוטנברג – שחקן, סופר, איש עסקים, מפיק ובמאי יהודי-אמריקאי ראו גם: גטבורג – עיר בשוודיה, מוכרת גם כ"גוטנבורג".
בינה לעתים

האם התכוונתם ל... ספר הדרשות של רבי עזריה פיגו ספרו ההיסטוריוסופי של זאב סולטנוביץ' הספר עתים לבינה - פירושו של הרב יעקב שור מתקופת מלחמת העולם הראשונה לספר העתים של רבי יהודה בן ברזילי הברצלוני מראשוני חכמי ספרד בדור שאחר הרי"ף
נשק אוטומטי

המושג נשק אוטומטי מתייחס לרוב לכלי ירייה המשתמש באנרגיה הנוצרת בעת הירי כדי לפלוט את התרמיל הריק ולטעון כדור חדש. בנשק אוטומטי הלחיצה על ההדק יורה את הכדור, פולטת את התרמיל הריק, הבריח חוזר אחורה מהגז או הרתע, ואז עם קפיץ חוזר קדימה, גורף כדור מהמחסנית ודוחף אותו אל בית הבליעה, ואם ההדק לחוץ - יורה אותו. סדרת הפעולות הללו חוזרת על עצמה עד לעזיבת ההדק או עד הפסקה באספקת התחמושת. קיימים כלי נשק המכונים חצי אוטומטיים היורים כדור אחד עם כל סחיטת הדק, ומנגנון הפעולה של כלי הירייה מביא לכך שסחיטת ההדק גם מבצעת את פעולות גריפת הכדור הבא וטעינת כלי היריה בו. לעומת זאת, בכלי נשק אוטומטיים, נורים הכדורים בזה אחר זה בקצב מהיר ("צרור") כל זמן שההדק סחוט, עד לסיום התחמושת. בכלי נשק מסוימים, דוגמת ה-M16 ניתן לבחור בין מצב פעולה חצי אוטומטי ואוטומטי. הנשק האוטומטי נע מתת-מקלעים קטנים דוגמת העוזי 9 מ"מ עד לתותחים אוטומטיים (כמו ה-M61 וולקן) השוקלים מאות קילוגרמים ויורים פגזים בקליבר של כ-20 עד 40 מ"מ בדרך כלל. השימוש בנשק אוטומטי מוגבל במרבית המדינות המפותחות לגופים צבאיים וכוחות משטרה, אם כי תת-מקלעים נפוצים גם בקרב ארגוני פשע - הרוכשים אותם באופן בלתי חוקי. טעינה חוזרת מקלע רובה אוטומטי תת מקלע (תמ"ק) רובה סער (רוס"ר) תותח אוטומטי נשק תקיפה כיתתי ערך זה הוא קצרמר בנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חגים ניידים (נצרות)

בנצרות חג נייד הוא יום חג או תענית שמועדו אינו קבוע לתאריך מסוים, אלא נקבע מדי שנה בהתאם למועד חג הפסחא (וראו שם לעניין דרך קביעת מועדו של חג זה). בדרך כלל התקופה בה חלים חגים אלה, או חלק ממנה, מכונה "עונת הפסחא" ולא כל החגים נחוגים על ידי כל הכנסיות. נוסף לחגים אלה, עשויים גם חגים נייחים משניים, כגון חגי קדושים, לנוע למועד אחר כתוצאה מחפיפה או מקרבת יתר לאחד מהחגים הניידים. המונח הושאל גם לדתות אחרות וחל לעיתים גם על חגים לא דתיים. ביהדות ובחגיה הלא דתיים של מדינת ישראל קיימים מצבים בהם תאריכיהם של חגים משתנים אולם מסיבות אחרות (בדרך כלל כדי שלא יחולו בשבת או בימי שישי) ובאופן שונה (הזזה של יום או יומיים בלבד). בכל אופן, חגים אלה אינם ניידים בהוויתם והביטוי אינו נוהג לגביהם. טריאודיון - 70 יום לפני פסחא. ספטואגסימה(אנ') - יום ראשון התשיעי לפני פסחא. סקסאגסימה (אנ')- יום ראשון השמיני שלפני פסחא. קואינקואגסימה(אנ') - יום ראשון השביעי לפני פסחא. מרדי גרא או קרנבל - יום שלישי שלפני תחילת צום הארבעים (47 ימים לפני פסחא). יום רביעי של האפר - יום רביעי בו מתחיל צום הארבעים (46 ימים לפני פסחא). שבת לזרוס(אנ') - יום שבת שמונה ימים לפני פסחא. יום ראשון של הדקלים - יום ראשון החל שבוע לפני פסחא. פותח את השבוע הקדוש. יום חמישי הקדוש יום חמישי שלפני פסחא. יום שישי הטוב - יום שישי שלפני פסחא. שבת האור - יום שבת שלפני פסחא. חג הפסחא נחגג ביום ראשון בשבוע, החל אחרי מילואו של הירח שחל אחרי ה-21 במרץ. יום שני של פסחא - יום שני שלמחרת פסחא יום ראשון של רחמי השמים - יום ראשון החל שבוע לאחר פסחא, עורכים את סעודת הרחמים. נהוג להאמין כי כל מי שמקבל את לחם הקודש (האוקריסט) ביום זה כחלק מהמיסה, יימחלו חטאיו חג העלייה - יום חמישי החל 40 יום לאחר פסחא פנטקוסט (חג השבועות הנוצרי) - יום ראשון החל 50 יום לאחר פסחא חג השילוש הקדוש - יום ראשון הראשון שאחרי הפנטקוסט, כלומר 57 יום אחרי הפסחא חג הלחם והיין הקדושים (קורפוס כריסטי) - יום ראשון הראשון שלאחר חג השילוש הקדוש, כלומר שבועיים אחרי הפנטקוסט. יש מקומות בהם החג נחוג לפי מסורת קדומה ביום חמישי הראשון שלאחר חג השילוש הקדוש חג הלב הקדוש(אנ') - 8 ימים אחרי הקורפוס כריסטי, כלומר ביום שני. במקומות בהם חוגגים את הקורפוס כריסטי ביום חמישי, מונים את הימים החל בקורפוס כריסטי ולכן חג הלב הקדוש חל ביום שישי פסחא
פטרו הצעיר

פטרו הצעיר (רומנית: Petru cel Tânăr; ‏1546 - 19 באוגוסט 1569), שליט ולאכיה בין ספטמבר 1559 ליוני 1568. פטרו כונה הצעיר משום שהיה בן 13 בלבד בעלייתו לשלטון. הוא היה הבן של מירצ'ה החמישי (הרועה) ושל קיאז'נה, בתו של פטרו רארש ונכדתו של שטפן הגדול. אחרי מותו של מירצ'ה הרועה, ב-21 בספטמבר 1559 בויארים גולים ניסו לקחת את השלטון מידי אלמנתו קיאז'נה ובנה. בין התאריכים 25 בספטמבר 1559 ו-24 באוקטובר 1559 התקיימו שלושה קרבות בין צבא הגולים ובין לתומכי המשפחה של מירצ'ה הרועה. בקרב הראשון בכפר רומנשט ניצחו הגולים, אולם בעימות השני בשרפטשט ידם של תומכי השליט המנוח הייתה על העליונה. הקרב המכריע התנהל ביישוב בויאן (Boiani) ובו ניצח פטרו הצעיר, בתמיכת הטורקים. ב-24 באוקטובר 1559 הוא קיבל את האישור להכתרתו מידי הסולטאן. מתואר כבעל אופי רך ונוטה לאדיקות, פטרו הצעיר היה שונה מאביו. בגלל גילו, רסני המדינה נמצאו בידי אמו, קיאז'נה, שהייתה מיומנת בניטרולן של הקנוניות של הטוענים השונים לכתר ושל הקובלנות שהועלו נגדה בפני הסולטאן על ידי הנסיך של טרנסילבניה, יאנוש ז'יגמונד. בשנת 1563 השיאה קיאז'נה את בנה לאלנה קרפוביץ', בתו של הבאן של לוגוז' וקאראנסבש, מיקלוש קרפוביץ'. אולם הנישואים התפרקו כעבור שלוש שנים והאלנה חזרה לבאנאט. אחרי שסר חינה של קיאז'נה בעיני הטורקים, פטרו נקרא לאיסטנבול ונכלא. הוא נפטר ב-19 באוגוסט 1569 בקוניה ונקבר שם בכנסיית הטרנספיגורציה. מדיה וקבצים בנושא פטרו הצעיר בוויקישיתוף על הבאנים של לוגוז' וקאראנסבש Sorin Bulboacă Prerogativele militare ale banilor de Caransebeş în secolele XVI-XVII, Studii de ştiinţă şi cultură, Anul 6, Nr.2 (21), iunie 2010 S.Bulboacă עמוד 86
בובקאט

חברת בובקאט (באנגלית: Bobcat; שמשמעו בעברית: שונר) היא יצרנית ציוד מכני הנדסי שמפעליה מצויים בפארגו המערבית, גווינר וביסמרק, בדקוטה הצפונית. מ-1995 בובקאט היא חברת־בת של Doosan infracore Company. החברה מייצרת ומוכרת מיני-מעמיסים (Skid loaders), מיני-מחפרים, רכבי שירות קומפקטיים וציוד הידראולי תחת שם המותג Bobcat. זוהי אחת החברות המרכזיות הפועלות בדקוטה הצפונית. המיני-מעמיס הומצא בידי חברת Melroe Manufacturing Company כאשר הם ייצרו את דגם M-400 ב-1960. בשם "בובקאט" נעשה שימוש לראשונה ב-1962 על מיני-מעמיס מדגם 440. חברת מלרו נרכשה בידי אינגרסול-ראנד ב-1995. למרות שהמילה "בובקאט" משמשת לפעמים לתיאור המיני-מעמיס, שימוש כזה איננו נכון. חברת בובקאט היא מותג עולמי ומייצרת ציוד מגוון תחת שם זה. חברת בובקאט מנהלת קמפיין נרחב על מנת למנוע משם המותג להפוך לשם גנרי. לוגו החברה אומץ באופן בלתי רשמי כסמלן של יחידות הצמ"ה של חיל ההנדסה הישראלי, מאחר שסמל השונר זוהה בטעות כחתול, CAT, כשמה המקוצר של חברת קטרפילר המספקת את רוב הציוד המכני ההנדסי לצה"ל. מדיה וקבצים בנושא בובקאט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בובקאט (באנגלית)
ניקור

האם התכוונתם ל... ניקור - פעולת השימוש במקור אצל עופות מדרג ניקור – שיטת קביעת ההיררכיה החברתית אצל עופות ניקור – ביהדות, חלק מתהליך הכשרת בשר ניקור מותני – הליך רפואי ניקור - בעגה הישראלית, כינוי לשינה זעירה