laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אימון מתקדם

האימון המתקדם הוא שלב בתהליך ההכשרה של הלוחם בחילות השדה של צה"ל לאחר סיום הטירונות. בפרק הטירונות, בו מוסמך לוחם חי"ר ולוחם חה"ן לדרגת רובאי 05, עובר החייל הכשרה כלוחם חי"ר יחיד, וכחלק מקבוצות קטנות עד לרמת מחלקה. במהלך המשך הכשרתו באימון המתקדם לומד החייל להילחם כחלק מפלוגה ונחשף למתארים מגוונים יותר של לוחמה כגון: לוחמת שטח בנוי, שיתוף פעולה עם חילות אחרים כגון חיל השריון וחיל האוויר ושיפור מיומנויות מקצועית בקליעה ניווט וכושר גופני. בסיום פרק האימון המתקדם מוסמך לוחם החי"ר ולוחם ההנדסה כרובאי 07. פרק זה אינו מסיים את הכשרת הלוחם ובטרם יסיים את המסלול הוא עוד צפוי להתאמן במסגרת הגדוד אליו מיועדת הפלוגה וכן להשתתף בתעסוקה מבצעית. לוחמי חיל הרגלים ולוחמי חיל ההנדסה עוברים מסלול זהה והכשרה מפרכת וקשה יותר משל שאר יחידות השדה בזרוע היבשה. לחימה במסגרת של מחלקה ופלוגה. לוחמה בשטח בנוי (לש"ב). הפעלת נגמ"שים. שימוש בכלי נשק שונים: נשק צלפים מטול רימונים פגיון מקלע קל נגב מקלע מאג מקלע כבד (מק"כ) מקלע רימונים (מקל"ר/מקל"רון) טיל כתף לאו טיל כתף מטאדור מטול רקטות נגד טנקים מדגם RPG-7 מרגמות בחטיבות החי"ר בהם החיילים עונדים סיכה בהתאם לגדוד אליו הם משתייכים (גולני, גבעתי, נח"ל, צנחנים, וכפיר) נהוג שבסיום האימון המתקדם מוענקת לחייל הסיכה המציינת את השתייכותו לגדוד. (להוציא את סיכת הלוחם אותה יקבל החייל רק בסוף המסלול). לאחר האימון המתקדם בדרך כלל הלוחמים ממשיכים לתעסוקה מבצעית ראשונה. גם בשאר חילות השדה הקרביים (חיל ההנדסה הקרבית, חיל השריון, חיל התותחנים וחיל האיסוף הקרבי וחטיבת החילוץ) ישנו אימון מתקדם בו החייל רוכש עוד מיומנויות חי"ר, מתמקצע בתחום ההתמחות של החיל ולומד לשתף פעולה עם כוחות אחרים במסגרות גדולות יותר ואף משתף פעולה עם חילות אחרים. בפלוגות הטנקים של חיל השריון נקרא האימון המתקדם צמ"פ, ראשי תיבות של אימוני צוות מחלקה ופלוגה ונמשך כארבעה חודשים בחיל התותחנים אחרי האימון המתקדם מוכשר הלוחם כ"לוחם תותחן" ברמת רובאי 04 במערך הקני והרקטי וברמת רובאי 05 ביחידות המיוחדות של החיל. האימון המתקדם בתותחנים נקרא צפ"ס, ראשי תיבת של אימוני צוות, פלגה (מחלקה) וסוללה. בעוד שהטירונות נערכת בבסיס שבטה, האימון המתקדם נערך בבסיס הגדודי ואורך כארבעה חודשים בחיל ההנדסה הקרבית אחרי אימון מתקדם מוכשר לוחם ההנדסה כרובאי 07-חה"ן ופלס 06. בחיל האיסוף הקרבי אחרי אימון מתקדם מוכשר לוחם האיסוף כרובאי 06 וסייר 07. בחטיבת החילוץ אחרי אימון מתקדם מוכשר לוחם החילוץ כרובאי 06 ומחלץ 07. מסלול ההכשרה של חטיבה 188, באתר צה"ל, 4 בדצמבר 2016 התותחנים חושפים את מסלול ההכשרה המחודש והמשופר, באתר צה"ל, 1 באפריל 2019
חמצת אבובית הכליה

חמצת אבובית הכליה (באנגלית: Renal tubular acidosis; ר"ת: RTA) הוא מצב של הצטברות חומצה בגוף עקב כישלון של הכליות לפנות את החומצה בשתן. כאשר הדם מסונן (פילטרציה) בכליה, הפילטרט עובר דרך האבוביות (הטובולים) של הנפרון, ובדרך זו יש תחלופה של מלחים, חומצות ותמיסות אחרות עד לייצור השתן הסופי. החמצת המטבולית הנוצרת ב- RTA יכולה להתרחש או על ידי כישלון של האבובית המקורבת לשמר יונים של ביקרבונט, או על ידי הפרשה לא מספקת של יוני מימן בחלק האבובית המרוחקת. המונח אצידוזיס (חמצת) מתייחס לנטייה של RTA להוריד את רמת ה-pH בדם (מתחת ל-7.35) - אולם קיים מרווח אניוני תקין. ערך מורחב – RTA type 1 חמצת אבובית הכליה מסוג 1, או RTA type 1, (או dRTA) מתרחשת באבובית המרוחקת, והיא תוארה ראשונה. חמצת זו מאופיינת בכשל של הפרשת חומצה על ידי תאי Intercalated type A של האבובית המאספת בנפרון הדיסטלי. כישלון זה נובע כתוצאה ממספר סיבות, והוא מוביל לחוסר יכולת בהחמצת השתן מתחת לרמה של 5.5ph- כתוצאה מכך חומציות הדם עולה- אצידמיה. בין מאפייני המחלה ניתן למצוא היפוקלמיה, היווצרות אבנים בשתן ואבני סידן בכליה, רככת אצל ילדים ועוד. הגורמים למחלה זו יכולים להיות מחלות אוטואימוניות הפוגעות בתפקוד האבובית, מחלות תורשתיות בהן יש פגם במשאבות שתפקידן להפריש מימן, שחמת הכבד ומחלות נוספות. הטיפול הוא על ידי תיקון האצידמיה על ידי מתן ביקרבונט, ותיקון ההיפוקלמיה על ידי מתן טבליות אשלגן. ערך מורחב – RTA type 2 חמצת אבובית הכליה מסוג 2, או RTA type 2 (או pRTA) מתרחשת באבובית המקורבת. חמצת זו מאופיינת ב"דליפה" של ביקרבונט לשתן- קיים פגם בריאבסופרציה (ספיגה מחדש) של ביקרבונט, וכתוצאה מכך קיים עודף של ביקרבונט בשתן. מחלה זו קשורה לרוב במחלות הכוללות פגמים טובולריים נוספים- כגון תסמונת פנקוני, והיא נדירה יותר מאשר RTA type 1. במחלה זו ניתן למצוא היפוקלמיה, עקב אובדן אשלגן בשתן. הדיאגנוזה מבוצעת על ידי מתן סודיום ביקרבונט לווריד- כאשר קיימת הפרשה בשתן של מעל 15% של ביקרבונט ניתן לאבחן RTA type 2. הטיפול הוא על ידי מתן מינון גבוה של ביקרבונט. RTA type 3 הוא מצב נדיר בו קיימים מאפיינים הן של RTA type 1 והן של RTA type 2. צורה זו של חמצת אבובית הכליה נצפתה בשנים 1960 ו- 1970 כתופעה חולפת אצל תינוקות וילדים עם dRTA, ככל הנראה ביחס לגורם חיצוני כגון צריכה עודפת של מלחים. ניתן לראות הפרעה זו גם במקרים בהם יש מחסור באנזים carbonic anhydrase או- inherited carbonic anhydrase II deficiency- מוטציות בגן המקודד את האנזים מביאות, בתורשה אוטוזומלית רצסיבית, למגוון תופעות הכוללות אוסטאופטרוסיס (התאבנות עצמות), חמצת אבובית הכליה, הסתיידות צרברלית, ופיגור שכלי. RTA type 4 היא חמצת המציגה תמונה קלינית של היפורנינמיה (תת הפרשה של רנין) והיפואלדוסטרוניזם – כתוצאה מהפרשה מופחתת של אלדוסטרון או העדר תגובה (resistance) לאלדוסטרון, יש היפרקלמיה וחמצת (ירידה בהפרשת אשלגן ומימן בשתן). הסיבות להופעתה של RTA type 4 הן תפקוד לקוי של הכליות (אי ספיקה קלה של הכליות), המלווה בחלק מן המקרים בסוכרת או במחלה טובולו-אינטרסטיציאלית, היפואדרנליזם (תת פעילות של בלוטת יותרת הכליה כגון במחלת אדיסון) או שימוש בתרופות כגון משתנים אוגרי אשלגן, NSAIDs, ומעכבי ACE או A2A. הטיפול יהיה מתן פלודרוקורטיזון, פורוסמיד או סידן- כדי לטפל בהיפרקלמיה. מדיה וקבצים בנושא חמצת אבובית הכליה בוויקישיתוף הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
RTA type 1

RTA Type 1 (המכונה גם Distal RTA) היא הפרעה כלייתית, השייכת לקבוצת ההפרעות הקרויות חמצת אבובית הכליה. הפרעה זו מתרחשת באבובית המרוחקת בכליה, ומאופיינת בחוסר יכולת להחמיץ את השתן כתוצאה ממספר סיבות. מאחר שהשתן לא חומצי, רמת החומציות בדם עולה, ויש תת-אשלגן בדם מסיבות שיתוארו להלן. אבחנה תיעשה על ידי בדיקת רמת החומציות של השתן בנוכחות רמת חומציות גבוהה בדם, והטיפול יהיה מתן ביקרבונט (לטיפול בחמצת) ואשלגן. חמצת אבובית הכליה מסוג 1, או RTA type 1 (או dRTA), מתרחשת באבובית המרוחקת, והיא תוארה ראשונה. חמצת זו מאופיינת בכשל של הפרשת חומצה על ידי תאי אלפא של האבובית המאספקת בנפרון הדיסטלי. כישלון זה נובע מכמה סיבות, והוא מוביל לחוסר יכולת בהחמצת השתן מתחת לרמה של 5.3 ph- כתוצאה מכך חומציות הדם עולה - אצידמיה. המאפיינים הם – מרווח אניוני נורמלי היפוקלמיה היווצרות אבנים בשתן (מיוחס ליתר סידן בשתן – היפרקלציאוריה, וריכוז נמוך של ציטרט בשתן) נפרוקלצינוזיס – הצטברות אבני סידן בכליה דה-מינרליזציה של העצם (גורם לרככת בילדים ולאוסטאומלציה במבוגרים). לפעמים החולה אינו מציג תמונה אצידמית (של יתר חומצה בדם), למרות כישלון תפקודם של תאי אלפא – intercalated cells. מצב זה נקרא incomplete dRTA. האבחון (דיאגנוזה) של dRTA נעשה על ידי בחינת רמת החומציות של השתן (מעל 5.3) בנוכחות רמת חומציות גבוהה בדם (ביקרבונט שהוא 20 מילי'/ליטר או פחות). במקרים שיש incomplete dRTA חוסר היכולת להחמיץ את השתן נבדק על ידי מתן חומצה (אמוניום כלוריד) בקפסולות, אוראלית. הסימפטומים של dRTA הם וריאביליים ונעים בין חולה שאינו תסמיני כלל (א-סימפטומטי, אינו מתלונן על בעיה מיוחדת) לבין המטוריה ורככת, לרבות חשש לאי ספיקת כליות ואף מוות. מחלות אוטואימוניות – באופן קלאסי, תסמונת שגרן (Sjogren syndrome), אולם גם זאבת, מחלת פרקים שגרונתית, ואף היפר-גמא-גלובולינמיה. היפוקלמיה תהיה חמורה במצבים אלו תורשה: למשל, מוטציה בטרנספורטר באזו-לטרלי לביקרבונט ל-intercalated cell (המועבר באופן אוטוזומלי דומיננטי או רצסיבי), או למשל מוטציה בתתי יחידות של משאבת מימן אפיקלית, המועברת בצורה אוטוזומלית רצסיבית, והיכולה להיות מקושרת לחירשות שחמת הכבד נפרוקלצינוזיס – כתוצאה מהצטברות של סידן אשר גורמת לנזק של ה-collecting duct השתלת כליה אנמיה חרמשית טוקסינים, כגון ifosfamide, toluene, lithium carbonate, amphotericin B חסימה כרונית של מערכת הובלת השתן. הטיפול כולל תיקון של האצידמיה על ידי מתן סודיום ביקרבונט או סודיום ציטרט. לטיפול בהיפוקלמיה, היווצרות האבנים ונפרוקלצינוזיס- ניתן לטפל על ידי מתן טבליות של פוטסיום-ציטרט. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הצהרת סינגפור

הצהרת סינגפור של עקרונות חבר העמים הבריטי (באנגלית: Singapore Declaration of Commonwealth Principles) היא הצהרה שהוצאה על ידי ראשי חבר העמים הבריטי שהתכנסו בסינגפור על מנת לקבוע את העקרונות של חבר העמים, ואת כללי ההצטרפות של מדינות לחבר העמים. ההצהרה הוצאה ב-22 בינואר 1971 בסיום פגישת ראשי מדינות חבר העמים. ההצהרה (לצד הצהרת הרארה משנת 1991) היא אחת משני המסמכים המהווים חוקת הארגון. ההצהרה מתארת את זהות חבר העמים, את היחסים בין חברי חבר העמים, ובין החבר עצמו לחבריו, וכן את המטרות העיקריות של הארגון: חבר העמים הבריטי הוא איגוד על בסיס חברות רצונית של מדינות ריבוניות עצמאיות, כל אחת אחראית למדיניותה שלה, למטרת ייעוץ ושיתוף פעולה למען המטרות המשותפות של אנשי המדינות ולקידום הבנה בינלאומית ושלום עולמי. הפרק השני של ההצהרה מתארת את השונות בין המדינות החברות בחבר העמים – הכולל הן מדינות עשירות, והן מדינות עניות על פני שש יבשות ולצד חמישה אוקיינוסים. הפרק השלישי של ההצהרה קובע כי כל מדינה יכולה להיות חברה בכל ארגון בינלאומי, או לבחור שלא לנקוט בצד כלשהו. פרק זה נכתב בשיאה של המלחמה הקרה ונועד לאפשר למדינות החברות להישאר בלתי מזדהות בסכסוך זה. עשרת הפרקים הבאים מתארים את המטרות הפוליטיות של הארגון: קידום שלום עולמי ותמיכה בארגון האומות המאוחדות; קידום חירויות האדם ואגליטריות; מיגור העוני, הבורות, המחלוקת, וקידום שוויון כלכלי; קידום סחר חופשי; קידום שיתוף פעולה בין מוסדות של המדינות החברות בחבר; רב תרבותיות; דחיית לחץ פוליטי. פסקת הסיכום של ההצהרה קובעת כי: יחסים אלה אשר אנו רוצים לטפח ולקדם, מאחר שאנו מאמינים כי איגוד רב לאומי זה שלנו יכול לסייע לקדם את ההבנה בין בני האדם, ובין האומות, ולסייע למיגור ההפליה המבוססת על הבדלי גזע, צבע עור, או אמונה, לקדם ולחזק חרויות אדם, לתרום להעשרת חיי כולם, הלוות מקור רב השפעה על השלום בין האומות. בסיום ההצהרה מצוין כי החבר יאבק ב"לחץ פוליטי" ככלי לקידום מדיניות. בכך הארגון שמט למעשה את היכולות שלו עצמו לקדם נושאים אחרים שאינם מפורטים לעיל. בעיה זו נפתרה במסגרת הצהרת הרארה אשר הרשתה לחבר להשפיע על חברי החבר עצמם. תוכן ההצהרה
הצהרת לונדון

הצהרת לונדון (באנגלית: The London Declaration) היא הצהרה שניתנה על ידי ממשלות חבר העמים הבריטי בשאלת המשך חברותה של הודו בחבר העמים. ההצהרה ניתנה ב-28 באפריל 1949, והחלה למעשה את השלב הנוכחי באופיו של חבר העמים הבריטי. להצהרה שני סעיפים עיקריים: מתן אפשרות לחבר העמים הבריטי לקבל אליו כחברות מדינות אשר אינן ממלכות חבר העמים או אשר הפסיקו להיות ממלכות חבר העמים. שם הארגון שונה מ"חבר העמים הבריטי" ('British Commonwealth') ל"חבר העמים" ('Commonwealth of Nations') הצהרה זו נועדה לאפשר לחבר העמים להתמודד עם השינויים הפוליטיים, במסגרתם מדינות רבות אשר היוו חלק מהאימפריה הבריטית קיבלו עצמאות והעדיפו להפוך לרפובליקות במקום להישאר מונרכיות. בכך מהווה ההצהרה המשך להצהרת בלפור משנת 1926 ולחוק וסטמינסטר משנת 1931. מאחר שבראש חבר העמים הבריטי עומד המונרך האנגלי נאלצה ממשלת הודו להצהיר כי היא מכירה במונרך האנגלי כסמל של חבר העמים ושל חבריו הריבוניים והעצמאיים. נוסחה זו הייתה פשרה שהושגה בין המדינות השונות של החבר, בעקבות מחלוקת שנדונה במועצת ראשי הממשלה של החבר בפגישתם בשנת 1948. בפגישה זו הציב ראש ממשלת הודו ג'ווהרלל נהרו מסמך ובו עשר נקודות במסגרתו הוצע כי נשיא הודו יכהן כנציג המונרך הבריטי בהודו, אולם בריטניה התנגדה להצעה זו. בפגישה נוספת שנערכה באפריל 1949 התנגד נהרו לשני סוגי חברויות בחבר העמים, ונאלץ להסכים להכיר במעמדו של המונרך הבריטי בהודו, אולם הוסכם שיהא מדובר במעמד שונה מאשר המעמד שהיה לו קודם לעצמאות הודו, ובהתאם נוסחה ההצהרה. בפגישה זו נוכח ראש ממשלת דרום אפריקה, דניאל פרנסואה מאלאן אשר נבחר לתפקיד זמן קצר לאחר מכן (קודמו לתפקיד, יאן סמאטס, אשר הפסיד בבחירות שנערכו, התנגד לפשרה שהושגה). ג'ורג' השישי, מלך הממלכה המאוחדת תמך בהפרדת סמכויותיו כמונרך השולט בממלכות השונות, לבין סמכויותיו כראש חבר העמים. חבר העמים המודרני
אנג'ל (מימון)

אנג'ל (Angel, מילולית: מלאך) הוא משקיע פרטי אמיד בעל הון עצמי, המעניק מימון לחברות הזנק, לרוב בשלביהן הראשונים (שלבים המכונים Pre-Seed ו-Seed (הון ראשוני)), בתמורה לאחוזים מהחברה והשתתפות ברווחים העתידיים הצפויים. אנג'לים משקיעים לא רק כפרטים, אלא לעיתים גם כחלק מקבוצות, על מנת להפחית את הסיכון שלוקח כל אחד מהם. בניגוד לקרנות הון סיכון, שנכנסות להשקעה בשלבים מאוחרים יותר של חיי החברות, האנג'לים משקיעים מכספם הפרטי ולא מכסף המגויס מהציבור או מקרנות השקעה שונות. האנג'לים ממלאים את החסר בשלבי הגיוס הראשוני, בין שלב ה-Pre-Seed, המכונה לעיתים בהומור בשם FFF ‏(Friends, Family and Fools), כלומר השלב שבו המשקיעים היחידים הם החברים של היזם, משפחתו ו'טיפשים', לבין השלב בו נכנסות לתמונה קרנות הון הסיכון, המשקיעות לרוב רק סכומים הגדולים מ-1–2 מיליון דולר. שלב זה כרוך בסיכון רב מבחינת המשקיעים ולכן האנג'לים יבקשו לרוב אחוזים ניכרים מהמיזם בתמורה להשקעתם, שלרוב מונה כמה מאות אלפי דולרים, בהתאם לאופי המיזם (בארצות הברית עמד ממוצע ההשקעה של אנג'לים ב-2007 על 450 אלף דולר). לעיתים ממשיכים האנג'לים להשקיע בחברות גם לאחר שהן מקבלות השקעות המשך מקרנות הון הסיכון. בשנת 2007 השקיעו אנג'לים בארצות הברית 26 מיליארד דולר ב-57,000 חברות שונות. 27% מהם בתחום התוכנה, 19% בתחום הטיפול והמכשור הרפואי, ו-12% בתחום הביוטק. בשנים האחרונות קמו גם בישראל מספר קבוצות של משקיעים אנג'לים, לרוב בקרב בוגרים של תעשיית ההיי-טק הישראלי, המתבססים על ניסיונם על מנת לפתח חברות הזנק צעירות. בשנת 2011 נחקק בישראל "חוק האנג'לים" במטרה לעודד משקיעים פרטיים. מדיה וקבצים בנושא אנג'ל בוויקישיתוף נתן ליפסון, שוקי שדה, הכירו את האנג'לים המובילים של ההיי-טק הישראלי, באתר TheMarker‏, 5 בפברואר 2013 ענבל אורפז, מפת האנג'לים המלאה נחשפת: הכירו את האנשים שמתדלקים את ההיי-טק הישראלי, באתר TheMarker‏, 7 בדצמבר 2015 ענבל אורפז, מלאכים אמריקאים בשמי ישראל, באתר TheMarker‏, 14 בדצמבר 2015 ענבל אורפז, דרושות אנג'ליות במשרה מלאה: למה המשקיעות בישראל מתרחקות מההיי-טק?, באתר TheMarker‏, 15 בדצמבר 2015
הדד האדומי

הֲדַד הָאֲדֹמִי (נקרא גם "אֲדַד") היה איש ממשפחת המלוכה האדומית בתקופת מלכות דוד ושלמה, שנודע על פי המקרא כאחד המורדים החיצוניים בשלמה. על פי המתואר במקרא (בספר מלכים א' פרק י"א), ממלכת אדום נכבשה על ידי דוד, שציווה אז להרוג את כל הזכרים אשר באדום. הריגת הזכרים באדום הופקדה בידי יואב בן צרויה שר הצבא של דוד ונמשכה שישה חודשים, שבמהלכם הצליח הדד לברוח עם פמלייתו למצרים לאחר שעברו בארץ מדיין ובמדבר פארן. פרעה מלך מצרים נתן להדד מקלט לגור בו. הדד שמצא חן בעיני הפרעה, חותן על ידו עם גיסתו (”אחות תחפניס הגבירה” (ספר מלכים א', פרק י"א, פסוקים י"ט–כ') - תחפניס הוא שמה של אשת הפרעה הנ"ל) ממנה נולד לו בן שגדל ביחד עם בני הפרעה כאחד מבני האצולה לבנו קראו גנובת. כאשר שמע הדד שדוד ויואב מתו, ביקש את רשות הפרעה לחזור לאדום, הפרעה מתרצה ושולח אותו לדרכו. הדד חוזר לארצו כמלך וניסה להתנקם בשלמה ונקרא ”שָׂטָן לִשְׁלֹמֹה” (מלכים א' י"א, יד). המקרא לא מספר על תוצאות המרידה שהנהיג הדד בישראל אך מהמשתמע בהמשך הפרק מסתבר שהצליח הדד להדוף את שלטון ישראל מעל ממלכתו ואף להרע לשלמה (ספר מלכים א', פרק י"א, פסוק כ"ה). קיים דמיון רב בין הדד האדומי למשה: שניהם ניצלו בנערותם מחיסול שיטתי של זכרי עמם בידי שליט זר. שניהם נמלטים ממולדתם, ונקלטים אצל מיטיב - פרעה/יתרו, הדואג למחייתם וגם מחתנם עם בת משפחתו. שניהם גדלים בבית פרעה ונחשבים כמשפחת המלוכה, אך לבסוף מבקשים לשוב אל עמם. שניהם שבים למולדתם לאחר ששמעו כי מת השליט שדיכא את עמם - דוד/פרעה. המקרא אף מציין שבדרכו למצרים עבר הדד בארץ מדיין, לשם ברח משה. פרשנים מודרניים ראו בדמיון זה ביקורת מקראית מרומזת על דוד ושלמה המשעבדים באכזריות את העמים סביבם בדומה לפרעה ששעבד את ישראל. ביקורת כזו עשויה להתחזק לאור קשרים נוספים בין שלמה ופרעה: שלמה משעבד את ישראל בעבודת פרך (הוא מטיל "מס", "רודה" בעם, ובונה "ערי מסכנות"), מתחתן עם בת פרעה, ומשמש כמתווך בינלאומי בהפצת סוסים מצרים, בעוד התורה אסרה זאת מחשש לשיבתו של העם למצרים. ספר מלכים א' פרק י"א, פסוק י"ז. מלכים י"א, יז לעומת שמות ב', ו מלכים א, י"א, טו-טז, לעומת שמות א', טז-כב מלכים י"א, יח-יט לעומת שמות ב', כ-כא מלכים י"א, כ (נאמר על בנו של הדד), לעומת שמות ב', י. מלכים י"א, כא-כב לעומת שמות ב', יא "וַיֹּאמֶר ה' אֶל מֹשֶׁה בְּמִדְיָן לֵךְ שֻׁב מִצְרָיִם:  כִּי מֵתוּ כָּל הָאֲנָשִׁים הַמְבַקְשִׁים אֶת-נַפְשֶׁךָ" (שמות ד יט) "וַיָּקֻמוּ מִמִּדְיָן וַיָּבֹאוּ פָּארָן; וַיִּקְחוּ אֲנָשִׁים עִמָּם מִפָּארָן, וַיָּבֹאוּ מִצְרַיִם אֶל פַּרְעֹה מֶלֶךְ-מִצְרַיִם, וַיִּתֶּן לוֹ בַיִת וְלֶחֶם אָמַר לוֹ, וְאֶרֶץ נָתַן לוֹ". (מלכים א, יא יח) ד"ר יושי פרג'ון, השטנים שקמו על שלמה, באתר התנ"ך של מכללת הרצוג אלחנן סמת, חטאי שלמה ונבואת העונש בפי אחיה השילוני, באתר ישיבת הר עציון, * הכותב מתאר באריכות את הדמיון, אך מסקנתו שונה. פרופ' עמוס פריש, התייחסות ליציאת מצרים בראשיתו של ספר מלכים, באתר מקראנט במלכים א פרק יב העם, זקני העם ורחבעם בנו מודים כולם בעול הכבד שהטיל שלמה על ישראל. מלכים א, ט טו מלכים א, ט כג מלכים א, פרק ט פסוק יט מלכים א, ג א מלכים א, פרק י פסוקים כח-כט "רַק לֹא יַרְבֶּה לּוֹ סוּסִים, וְלֹא יָשִׁיב אֶת הָעָם מִצְרַיְמָה, לְמַעַן הַרְבּוֹת סוּס; וַה' אָמַר לָכֶם לֹא תֹסִפוּן לָשׁוּב בַּדֶּרֶךְ הַזֶּה עוֹד". (דברים יז טז) ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הצהרת לוסקה

הצהרת לוסקה של חבר העמים הבריטי על גזענות ואפליה גזעית היא הצהרה של ראשי מדינות חבר העמים הבריטי בענייני גזענות ושוויון שהוסכמה על ידי המדינות החברות בחבר העמים הבריטי והוצהרה ב-7 באוגוסט 1979 בלוסקה שבזמביה בתום הפגישה החמישית של ראשי ממשלות חבר העמים הבריטי. הצהרה זו הוצאה בהמשך להצהרת סינגפור משנת 1971 אשר קבעה את הבסיס הפוליטי, הסוציאלי והכלכלי של היחסים בין המדינות החברות בחבר העמים. בהצהרה מוקדשות שלוש פסקאות לנושא השוויון ובייחוד לנושא הגזענות. הצהרה זו ניתנה בעקבות הכרזת העצמאות של זימבבווה רודזיה אשר דרשה התייחסות והתאמת עקרונות חבר העמים. הסעיף הראשון של ההצהרה כולל דרישה לשוויון בפני החוק, בלי אפליה על בסיס גזע, מגדר, מוצא, זהות לאומית או אתנית. ההצהרה מציינת כי כיבוד ההבדלים בין תרבויות אינו יכול להצדיק אפליה על בסיס תרבותי. בכך מציינת ההצהרה כי מדיניות האפרטהייד של דרום אפריקה היא בושה לאנושות, וחובה על חבר העמים הבריטי להביא לסיומה המוחלט של מדיניות אפליה זו. בנוסף לדרישה לשוויון ולכבוד לעמים ולגזעים שונים, דורשת ההצהרה מתן כבוד וזכויות שוות לקהילות של מהגרים. נוסח ההצהרה
אוזון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אוזון – מולקולה המורכבת משלושה אטומים של חמצן (O3) שכבת האוזון – שכבה בסטרטוספרה המכילה כמות גבוהה יחסית של מולקלות אוזון הידלדלות שכבת האוזון – תופעה של ירידת כמות האוזון בשכבת האוזון, בעיקר מעל הקטבים, מכונה גם "החור באוזון" פרנסואה אוזון – במאי קולנוע ותסריטאי צרפתי שאטו אוזון – יין מאזור סנט אמיליון שבבורדו Ozon – חנות מקוונת רוסית
פרזול

האם התכוונתם ל... פרזול סוסים פרזול (נפחות) – עבודת הנפח פרזול (מבנה) – פרזול דלתות, חלונות, מטבחים ורהיטים פרייר שם משפחה
ריבית בנק ישראל

ריבית בנק ישראל היא אמצע המרווח שבין שיעור הריבית שבו מלווה בנק ישראל כסף לבנקים המסחריים לבין שיעור הריבית שבו בנק ישראל לווה כסף מהבנקים המסחריים. בנק ישראל מלווה כסף לבנקים וגם מאפשר להם להפקיד אצלו. שער הריבית שבנק ישראל גובה על ההלוואות, גבוה משער הריבית שהוא משלם על פיקדונות הבנקים. נקודת האמצע שבין שני השערים הללו, היא ריבית בנק ישראל. לגובהה יש השפעה גדולה על ערך הכסף במשק כולו. ריבית בנק ישראל משפיעה באופן ישיר על ריבית הפריים, ועל גובה החזרי ההלוואות ומשכנתאות של אזרחי ישראל. כאשר הריבית עולה ריבית הפריים עולה בשיעור זהה. בהתאם לחוק בנק ישראל, התשי"ד-1954, המוסמך לקבוע את ריבית בנק ישראל היה נגיד הבנק. ב-1 ביוני 2010 הוחלף חוק זה בחוק בנק ישראל, התש"ע-2010, ומאז, סמכות קביעת הריבית נתונה בידי הוועדה המוניטרית של בנק ישראל, שכוללת את נגיד הבנק, משנה לנגיד, עובד נוסף שמינה הנגיד ושלושה נציגי ציבור. בנק ישראל נהג לפרסם את שער הריבית לחודש הבא ביום שני שלפני יום רביעי האחרון בכל חודש. החל מחדש מרץ 2017, מפרסם בנק ישראל את הריבית רק 8 פעמים בשנה. בחדשים פברואר, מאי, אוגוסט ונובמבר מפרסם הבנק ביום שני שלפני יום רביעי האחרון של החודש, ובחדשים ינואר, אפריל, יולי ואוקטובר, מפרסם בנק ישראל את הריבית ביום שני השני בחודש. הפרסום תמיד בשעה 16:00. במקרים חריגים, משנה הבנק את שער הריבית במועד שהוא רואה לנכון, ואינו ממתין למועד החלטת הריבית. נכון ליולי 2024 שער הריבית הוא 4.5%. ריבית בנק ישראל מגדירה את הריבית המרבית אשר ניתן לדרוש במכרזי המק"מים (הנחשבים להלוואה חסרת סיכון) הנערכים על ידו. לשער ריבית בנק ישראל צמודים רבים משערי הריבית במשק, במיוחד שערי הריבית על הלוואות קצרות מועד. כך גם הריבית שהבנקים גובים על הלוואות ומסגרות עו"ש אשר צמודה כמעט תמיד לשער ריבית בנק ישראל, כמו כן הריבית שהבנקים משלמים על פיקדונות הציבור ככלל מושפעת גם כן מריבית בנק ישראל אם כי לא תמיד הבנקים מגלגלים את מלא עליית הריבית ללקוחות. גם משכנתאות רבות ניתנות כשהן צמודות לריבית הפריים אשר נגזרת מריבית בנק ישראל. הלכה למעשה, שער הריבית הוא כלי ביד בנק ישראל לשליטה מוניטרית באינפלציה, ולמטרות נוספות כגון עידוד הצמיחה במשק, מניעת אבטלה, השפעה על שער מטבע חוץ. תמיכה ביצואנים, ועידוד השקעות זרות בישראל. הריבית והכלים המוניטריים, באתר בנק ישראל חוק בנק ישראל, התשי"ד-1954, באתר בנק ישראל חוק בנק ישראל, התש"ע-2010, ס"ח 2237 מיום 24.3.2010, באתר הכנסת
שליו קליפורני

שליו קליפורני או שליו העמק הקליפורני (שם מדעי: Callipepla californica), הוא מין של עוף קטן עד בינוני, ממשפחת השלווים האמריקניים ומהסוג שליו מצויץ. שליו זה נבחר כציפור הלאומית של מדינת קליפורניה. השליו הקליפורני מתייחד בציצת הנוצה המעוקלת שעל ראשו. ציצה זו עשויה מ-6 נוצות, בצבע שחור לזכרים וחום לנקבות ומכופפת קדימה. צדי הגוף בשני המינים צבועים בחום שחור ומפוספסים בלבן. הזכר צבעוני יותר, בעל חזה כחול כובע חום, ופנים שחורות, ובגבול ביניהם מתוח קו לבן עדין. בנקבה שולט הצבע האפור וחום בהיר בבטן. השליו הקליפורני הוא קרוב משפחה של שליו גמבל, הנבדל ממנו בכך שבית הגידול שלו דרומי יותר, וראשו וציצת הנוצות שלו בהירים יותר. הוא חברותי ביותר ומסתובב בלהקות קטנות המרבות להתפלש בחול ולבצע "אמבטיית אבק" קבוצתית. שליו מדיה וקבצים בנושא שליו קליפורני בוויקישיתוף שליו קליפורני, באתר ITIS (באנגלית) שליו קליפורני, באתר NCBI (באנגלית) שליו קליפורני, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) שליו קליפורני, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) שליו קליפורני, באתר GBIF (באנגלית) California Quail, All About Birds שליו קליפורני באתר הרשימה האדומה של IUCN קיליאן מולארני, לארס סוונסון, דן צטרסטרום, פיטר ג'. גרנט, דן אלון, יוסי לשם, אבי ארבל (ע), לקסיקון מפה: הציפורים - המדריך השלם לציפורי אירופה וישראל, מפה הוצאה לאור, 2003
הצהרת לאנגקאווי

הצהרת לאנגקאווי על איכות הסביבה (באנגלית: The Langkawi Declaration on the Environment) היא הצהרה של ראשי מדינות חבר העמים הבריטי בדבר עמדתם בנושא קיימות סביבתית שניתנה ב-21 באוקטובר 1989 בלאנגקאווי שבמלזיה, במהלך הפגישה העשירית של ראשי מדינות חבר העמים. ההצהרה דנה בנושאים רבים הנוגעים לאיכות הסביבה, ומבקרת את ההתייחסות שניתנה בעבר לנושא זה. ההצהרה דנה בנושאים העיקריים הנוגעים לפגיעה בסביבה: אפקט החממה, נזק לשכבת האוזון, גשם חומצי, זיהום הים, ירידה בפוריות האדמה, והכחדת בעלי חיים. ההצהרה מציינת כי בעיות אלה הן בעיות עולמיות, החוצות גבולות של מדינות, ולכן יש לטפל בהן בעזרת ארגונים בינלאומיים, כדוגמת חבר העמים, אשר יתאמו את הטיפול המדינתי בבעיות. בין היתר הוסכם בין מדינות חבר העמים לתמוך בפיתוח בר קיימא בינלאומי, להקים פאנל בינלאומי שידון וידווח לחבר העמים על שינויי האקלים, לקדם אנרגיה חסכונית, לקדם ייעור, ולהגן על שונות ביולוגית. עוד הוסכם להגביל דייג שאינו בר קיימא, ולאסור שפיכת חומרים מזהמים או מסוכנים באוקיינוסים. נוסח ההצהרה
ביטיס קרנפי

ביטיס קרנפי (שם מדעי: Bitis nasicornis) הוא מין של נחש ארסי מסוג ביטיס ממשפחת הצפעיים, המצוי ביערות של מערב ומרכז אפריקה. זהו ביטיס גדול המוכר בשל צבעיו הבולטים על גבו ובשל הקרניים שעל אפו. נחש זה ארסי במיוחד אולם לאור אזור מחייתו המוגבל, ידוע רק על מספר קטן של הכשות. ארסו נחשב קצת פחות ארסי מזה של הביטיס הגבוני וביטיס מתנפח, אך עדיין מסוכן מאוד. נחש זה הוא גדול ומוצק ומגיע לאורך של 72-107 ס"מ. בעבר נמנה פריט באורך 120 ס"מ, אך נדיר מאוד שנחשים אלו מגיעים לאורך הזה כאשר אורכם הממוצע הוא 60-90 ס"מ. הנקבות גדולות מן הזכרים. הראש צר, שטוח ובצורת משולש, והוא קטן באופן יחסי משאר הגוף. הם בעלי צוואר צר. מעל לנחיריים שלהם יש 2-3 קשקשים דמוי קרניים, מכאן נובע שמם, כאשר הקרן הראשונה יכולה להיות די גדולה. הניבים שלהם קצרים יחסית ומגיעים לאורך של 1.5 ס"מ. הם נפוצים מגינאה עד גאנה במערב אפריקה, במרכז אפריקה הם נמצאים ברפובליקה המרכז-אפריקאית, דרום סודאן, קמרון, גבון, הרפובליקה של קונגו, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, אנגולה, רואנדה, אוגנדה ומערב קניה. הביטיס הקרנפי הוא שוכן יערות ולעיתים נדירות יוצא לאזורים פתוחים. דבר זה הופך את שטח המחיה שלו למצומצם יותר מזה של הביטיס גבוני אף על פי שהם חופפים בהרבה אזורים. הם צדים בלילה לרוב. במשך היום הם מסתתרים בערימות עלים, מחילות, גזעים נפולים או שורשים של עצי היער. לרוב הביטיס נמצא על האדמה אולם הוא מסוגל לטפס על עצים עד לגובה של כ-3 מטר. הם נעים לאט, אך מסוגלים להכיש במהירות מלפנים או מהצד ללא כל אזהרה. הם משמיעים סוג של קול אזהרה כאשר מתקרבים אליהם, הנחשב לקולני מבין נחשי אפריקה. הביטיס הקרנפי מעדיף לצוד ממארב, וככל הנראה מבלה הרבה שעות ללא ניע בהמתנה לטרף שיגיע אליו. הוא ניזון בעיקר מיונקים קטנים, אך באזורים רטובים מסוגל לצוד גם צפרדעים, קרפדות ואף דגים. מדיה וקבצים בנושא ביטיס קרנפי בוויקישיתוף ביטיס קרנפי, באתר ITIS (באנגלית) ביטיס קרנפי, באתר NCBI (באנגלית) ביטיס קרנפי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) ביטיס קרנפי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ביטיס קרנפי, באתר GBIF (באנגלית) ביטיס קרנפי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ביטיס קרנפי באתר הרשימה האדומה של IUCN
רכיב קשירות

האם התכוונתם ל... רכיב קשירות (טופולוגיה) – רכיב קשירות של מרחב טופולוגי רכיב קשירות (תורת הגרפים) – רכיב קשירות של גרף