laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mir

Mir היא תוכנת שרת תצוגה למחשב ללינוקס, המפותחת על ידי חברת קנוניקל. על פי התכנון עתידה Mir להחליף במערכת ההפעלה אובונטו את מערכת החלונות X, אשר נמצאת בשימוש כיום. Mir הוכרזה על ידי קנוניקל ב-4 במרס 2013. Mir פותחה כדי לאפשר את פיתוח יוניטי 8, הדור הבא של ממשק המשתמש יוניטי. Mir כמו Wayland, בנויה על EGL, ומשתמשת בתשתיות שונות שפותחו במקור ל-Wayland, כמו יישום ה- Mesa של EGL ,ו-Jolla’s libhybris. שכבת התאימות ל-X, נקראת XMir, ומבוססת על XWayland. תשתיות אחרות שבשימוש Mir, נלקחו מאנדרואיד. נכון לספטמבר 2013 סביבת שולחן העבודה היחידה שהודיעו עליה שתתמוך ב-Mir, היא יוניטי של קנוניקל. אין כל הפצת לינוקס שהודיעה על כוונה ש-Mir תהווה בה את מנהל החלונות כברירת מחדל. בין נגזרות אובונטו, שאינן משתמשות ביוניטי כברירת מחדל, הודיעו מפתחי זובונטו כי הם ישקלו להריץ שולחן העבודה Xfce באמצעות XMir, אך שלושה שבועות מאוחר יותר הודיעו שהדבר לא יקרה לבסוף. ביוני 2013, הכריזה קנוניקל באופן ציבורי על מהלכי מפתח בפיתוח התוכנה. על פי קנוניקל נאמר כי יוניטי גרסה 7 יפעל כברירת מחדל עם XMir בתוספת מצב תאימות לאחור דל מבוסס X11, באובונטו 13.10, הסרת מצב התאימות באובונו 14.04 LTS, והרצת יוניטי 8 תהיה על ידי Mir באופן מלא, תהיה בגרסה 14.10. מאוחר יותר ב-1 באוקטובר 2013, הודיעה קנוניקל על דחייה בתוכניותיה אודות Mir, ושהיא לא תשתמש ב-XMir כבר בגרסה 13.10. ב-Ubuntu Touch צפויה Mir להתקבל בגרסת הטלפונים החכמים של יוניטי 8. במרס 2013 הודיעה קנוניקל על Mir, כחלופה לשרת התצוגה X.Org באובונטו. מוקדם יותר ב-2010 הודיעה החברה כי תשתמש ב-Wayland. בעקבות כך נכתבו מספר מאמרים על ידי אנשים המובילים מיזמים דומים או המושפעים מכך, אשר ביקרו או ליבנו את הנושא. קנוניקל הודיעה שלא תוכל למלא את צורכי אובונטו באמצעות Wayland. מתיו גארט, ממפתחי ליבת לינוקס, ביקר את קנוניקל אודות מתן הרישיונות שלה למיזמי התוכנה שהיא מפתחת, ובמיוחד ל־Mir. שלא כמו שרת ה-X.Org ו-Wayland, אשר שניהם תחת רישיון MIT,‏ Mir היא תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו גרסה 3, אך התורמים למערכת נדרשים לחתום, כי הזכויות על תרומותיהם באשר לשינוי הרישיון ימסרו כליל לקנוניקל. משמעות הדבר שקנוניקל יכולה לשנות בעתיד את הרישיון לקניני. הדבר גם עלול לפגוע בתחרותיות בכך שלא כל אחד יוכל לשנות את הקוד המקורי ולמכור גרסה משל עצמו. ביוני 2013 יונתן רידל ממפתחי קובונטו, הודיע שקובונטו לא תעבור ל-Mir. בהודעתו ביקר רידל את קנוניקל בכך שמיזמיה אינם תורמים לכלל עולם הקוד הפתוח, ומנסים להתבדל ממנו. רידל הוסיף כי תקוותו בהמשך היא לכן לעבוד ל-Wayland, כמו ש-KDE והפצוות לינוקס אחרות מתכננות לעשות. ביוני 2013 הודיע גם יוליאן לברגן ממפתחי לובונטו שההפצה לפחות שני השחרורים הבאים לא תעבור ל-Mir. באוגוסט 2013 הוחלט על ידי מפתחי לובונטו לא להשתמש ב-Mir או ב-XMir בגרסה 13.10 של ההפצה. גרסאות ניסוי לא רשמיות עם Mir ו־XMir זמינות להורדה. בספטמבר 2013 הסירה אינטל את התמיכה ב-XMir ממנהלי ההתקנים שלה. X11 מדיה וקבצים בנושא Mir בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Mir (באנגלית) דף המיזם Mir בלנצ'פד "MirSpec" באתר הוויקי של אובונטו קנוניקל מכריזה על מיר, שרת התצוגה שישמש בגרסאות יוניטי הבאות קנוניקל מודיעה על שרת תצוגה חדש וזה טוב לצרכן המיזם בלנצ'פד https://samohtv.wordpress.com/2013/03/04/mir-an-outpost-envisioned-as-a-new-home/ עדכונים לגבי XMir מלחמה היא שלום מיר בקובנטו קובונטו לא תעבור ל-Mir או ל-XMir
פורמוסה

האם התכוונתם ל... פורמוסה הספרדית – קולניה לשעבר של ספרד בטאיוואן. פורמוסה (פרובינציה) – אחת מפרובינציות ארגנטינה. פורמוסה (ארגנטינה) – בירתה של פרובינציית פורמוסה. ראו גם פורמוזה (פירושונים)
פורמוסה (ארגנטינה)

פורמוסה (בספרדית: Formosa) היא עיר הבירה של פרובינציית פורמוסה בארגנטינה. העיר שוכנת על הגדות נהר פרגוואי, במרחק של כ-1,200 ק"מ מהבירה בואנוס איירס. בעיר חיים 234,354 אנשים (לפי מפקד ב-2010). מקור שמה של העיר (ושל הפרובינציה) הוא במילה הנכחדת בספרדית fermosa (כיום hermosa) שמשמעותה "יפה". השם "Vuelta Fermosa" ("וואלטה פרמוסה", "העיקול היפה") היה נהוג בקרב מלחים ספרדים במאה ה-16 כדי לתאר את העיקול בנהר פרגוואי לפי העיר. במקרה, הפרובינציה והעיר הן אנטיפודיות באופן חלקי לטאיוואן שנקראה בעבר פורמוסה. במקור ישבו במקום אנשי שבטי טובה וויצ'י. ב-8 באפריל 1879, לואיס חורחה פונטנה ייסד את העיר, שנהפכה ב-1884 לבירת הטריטוריה הלאומית של צ'אקו עד 1955, עת שקיבלה מעמד של פרובינציה. בעיר ממוקמת האוניברסיטה הלאומית של פורמוסה, שנוסדה ב-1988. העיר משורתת על ידי נמל התעופה אל פוקו, הנמצא 7 ק"מ מדרום לעיר. פרגוואי אסונסיון, פרגוואי אורוגוואי בלה יוניון (אנ'), אורוגוואי מדיה וקבצים בנושא פורמוסה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פורמוסה (בספרדית) פורמוסה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ראוסון

ראוסון (בספרדית: Rawson, במקור בוולשית: Trerawson) היא בירת פרובינציית צ'ובוט בארגנטינה. גרים בה בערך 26,000 תושבים (לפי מפקד ב-2001). למרות שהיא הבירה הפרובינציאלית, אוכלוסייתה קטנה יותר מערים אחרות בצ'ובוט, בהן קומודורו ריבדביה, טרלאו, פוארטו מדרין ואסקל. נהר צ'ובוט (אנ') חוצה אותה, והיא נמצאת במרחק של 1,360 ק"מ מהבירה בואנוס איירס. ההתיישבות הראשונה באזור יוסדה על ידי הנרי ליבנוס ג'ונס, מגלה ארצות וסוחר בקר ולשי שחי בבואנוס איירס מ-1810. ב-1854 הוא הקים מוצב באזור כבסיס למשלחות ציד ואיסוף בקר בר בגבול צ'ובוט. המבנים הלא-יציבים ננטשו במהרה, אך נמצאו ונוצלו על ידי מתיישבים ולשים שירדו מהספינה "מימוסה" בפוארטו מדרין ב-1865. העיירה הוקמה באופן רשמי בספטמבר באותה שנה, על ידי קולונל חוליאן מורגה, ויושבה במהרה על ידי מהגרים חדשים מוויילס. הם קראו לעיר טְרֵרַאוסון (בוולשית: עיירתו של ראוסון) על שם ד"ר גיז'רמו ראוסון, שר הפנים הארגנטינאי באותה תקופה, שתמך בהתיישבות הוולשית בארגנטינה. למרות שהתחילית "טרה" הושמטה, התושבים דוברי הוולשית וחלק מהתושבים הוותיקים עדיין משתמשים בשם המקורי. ב-1955 הוכרזה הקמתה של פרובינציית צ'ובוט, עם ראוסון כבירתה. במהלך שנות ה-70 הייתה בנייה מסיבית של בניינים בולטים ובהם בנייני ממשלה, מה שגרם לכך שהעיר כונתה "ברזיליה הקטנה של פטגוניה". בעיר יש נמל דיג, שנקרא פוארטו ראוסון, על חוף האוקיינוס האטלנטי, כ-5 ק"מ במורד נהר הצ'ובוט. כלכלת העיר מסתמכת בעיקר על הנמל ועל השלטון הפרובינציאלי. שדה התעופה אלמירנטה מרקו אנדרס סר ממוקם כ-20 ק"מ מראוסון באזור טרלאו ומשרת את שתי הערים. מדיה וקבצים בנושא ראוסון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ראוסון (בספרדית) ראוסון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
קטמרקה

סן פרננדו דל וז'ה דה קטמרקה (בספרדית: San Fernando del Valle de Catamarca), או בקיצור קטמרקה היא בירת פרובינציית קטמרקה בארגנטינה. בעיר מתגוררים כ-141,000 תושבים (לפי מפקד ב-2001). העיר ממוקמת על נהר ריו וז'ה, במרחק של 1,130 ק"מ מהבירה בואנוס איירס. התיישבות ראשונית ולא קבועה בשם לונדרס הוקמה ב-1558 על ידי קולוניאליסטים ספרדים. התיישבות הקבע הוקמה ב-1683 על ידי פרננדו דה מנדוסה אי מטה דה לונה. מקור השם "קטמרקה" הוא בשפת הקצ'ואה, ומשמעותו היא "מבצר על המדרון". לעיר, שהיו בה 8,000 מתיישבים בלבד ב-1882, הגיע קו רכבת ב-1888. העיר צמחה באטיות רבה, והאזור נותר עני אפילו באמצע המאה ה-20. חקלאות היא הענף הכלכלי המרכזי בקטמרקה, זאת למרות ירידת גשמים מועטה דורשת השקיה. ענף נוסף הוא ייצור פונצ'ואים בעבודת יד. כותנה ובקר הם גם ענפים חשובים, ונוספים עליהם מכרות זהב, כסף, נחושת ובדיל. העיר מהווה את מרכז התיירות של הפרובינציה, עם הארכיטקטורה הקולוניאלית שלה, ומהווה מרכז למספר אטרקציות תיירותיות. צליינים רבים באים לעיר כדי לבקר בכנסיית "בתולת העמק", שנבנתה ב-1694, וכוללת פסל של Nuestra Señora del Valle (נואסטרה סניורה דל וז'ה, משמעות: גבירתנו של העמק). נמל התעופה הבינלאומי קורונל פליפה ורלה ממוקם כ-15 ק"מ מדרום למרכז העיר ומשרת אותה. מדיה וקבצים בנושא קטמרקה בוויקישיתוף קטמרקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
Break It Off

Break It Off (בעברית: לשבור את זה) הוא שיר של הזמרת הברבדית ריהאנה בהשתתפות הזמר שון פול מתוך אלבום האולפן השני שלה, A Girl like Me. השיר נכתב על ידי שון פול, דונובן בנט, ק. פורד וריהאנה והופק על ידי דון קורלאון. השיר יצא לאור ב-13 בנובמבר 2006 כסינגל הרביעי ואחרון מהאלבום. השיר הוא שיר דאנסהול ופופ עתידני אשר משלב אלקטרו-רגאיי. השיר זכה לביקורות חיוביות ששיבחו את שיתוף הפעולה בין ריהאנה לשון פול ושיבחו את פול על החזרה לשורשיו. השיר הגיע למקום ה-9 בארצות הברית אף על פי שלא צולם לו קליפ, ולמקום ה-6 במצעד 40 שירי המיינסטרים של בילבורד. גם בפלנדריה השיר זכה להצלחה, והגיע למקום ה-10. על מנת לקדם את השיר ריהאנה ביצעה אותו בפסטיבל "השבוע הגדול של הרדיו" ובשני סיבובי ההופעות הראשונים שלה. השיר הוקלט בשני אולפנים בג'מייקה, נכתב על ידי שון פול, דונובן בנט, ק. פורד וריהאנה, הופק על ידי דון קורלאון והונדס על ידי ג'רמי הארדינג ובנט עצמו שגם סיפק את המכשור ליצירת השיר. ריהאנה ופול נפגשו לראשונה כאשר ריהאנה ביקרה בג'מייקה, שם פול ערך לה סיור באי ולקח אותה למסיבות ולמוזיאון של בוב מארלי ובכך בילה איתה מספר ימים ולאחר מכן נולד הרעיון שלהם לשתף פעולה ביחד אותו כינה כ"שיתוף הפעולה הכי בלתי נשכח שלו". השיר שוחרר כסינגל האחרון מהאלבום ב-13 בנובמבר 2006 ולאחר מכן בפברואר 2007 הוא היה זמין להורדה דיגיטלית במדינות שונות וביניהם אוסטרליה, ספרד ובלגיה. השיר קיבל ביקורות חיוביות ממבקרי המוזיקה. דייוויד ג' פריס מ-AllMusic כתב כי השיר "עסיסי לחלוטין" "ושהיא [ריהאנה] מספקת תחרות טובה לשון פול. קלפה סאנה מניו יורק טיימס שיבח את השיר ותיאר אותו כ"ניצחון של ריהאנה לנוסחה הישנה שלה". קוונטין ב. הוף ב-PopMatters שיבח את שון פול על תרומתו לשיר ושיבח את הפזמון של ריהאנה: "הקסם של ריהאנה כל כך מדבק כי הקול שלה הוא הקול שאתה זוכר בסופו של דבר, זה שיר דאנסהול בטעם אחר וניצחון אחר." ביל למב מ-About.com כינה את השיר כשיר שעומד להיות פופולרי בתחנות רדיו של הפופ. על מנת לקדם את השיר ריהאנה הופיעה עם השיר בפסטיבל "השבוע הגדול של הרדיו" ובנוסף גם הופיעה איתו בשני סיבובי ההופעות הראשונים שלה. כתיבה – דונובן בנט, שון פול הנריקס, ק. פורד, רובין פנטי הפקה – דון קורליאון הינדוס – ג'רמי הארדינג ודונובן בנט מיקסינג – דונובן בנט מכשור – דונובן בנט השיר דורג לראשונה במקום ה-40 במצעד "שירי הפופ של ארצות הברית" ב-18 בנובמבר 2006. בשבוע שלאחר מכן, השיר עלה למקום 35 ולאחר שבוע נוסף למקום 32, בסופו של דבר הוא הגיע למקום ה-6 ובילה 22 שבועות במצעד. ב-9 בדצמבר, השיר דורג לראשונה במקום ה-95 במצעד הפזמונים האמריקאי בילבורד הוט 100. השיר עלה למקום 52 ב-3 במרץ 2007, ולאחר שבוע עלה 42 מקומות נוספים היישר לעשירייה הפותחת למקום 10. בשבוע ה-14 של השיר במצעד, הוא דורג במקום ה-9 אף על פי שלא יצא לו קליפ וזכה בפרס ה-"Digital Gainer Honor". גם בפלנדריה השיר זכה להצלחה כאשר הגיע למקום ה-10 אולם בשאר העולם השיר נחל כישלון בשל היעדר וידאו קליפ. נכון להיום מכירותיו של השיר עומדות על מיליון עותקים. מידע על היצירה "Break It Off" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Break It Off" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Break It Off" באתר Discogs Gold & Platinum, RIAA (באנגלית)
דניאל מט

האם התכוונתם ל... דני מט – קצין צה"ל בדרגת אלוף, ממפקדי חטיבת הצנחנים, נשיא בית הדין הצבאי לערעורים, מתאם הפעולות בשטחים, נציב קבילות החיילים ויושב ראש קרן לב"י דניאל מט (חוקר קבלה) – חוקר קבלה אמריקאי, מתרגם ספר הזוהר לאנגלית
צבא לבנון (פירושונים)

המונח צבא לבנון יכול להתייחס לצבאות שונים ברפובליקה הלבנונית, בעבר ובהווה: האם התכוונתם ל... צבא לבנון – הצבא הרשמי של הרפובליקה שתי מיליציות שפעלו בעת מלחמת האזרחים השנייה בלבנון צבא לבנון החופשית – מיליציה נוצרית צבא דרום לבנון – שמה של צבא לבנון החופשית לאחר שמייסדו סעד חדאד מת. צבא לבנון הערבית – מיליציה מוסלמית חילונית
פרנצ'סקו דה סנקטיס

פרנצ'סקו דה סנקטיס (28 במרץ 1817, אבלינו - 28 בדצמבר 1883, נאפולי) היה מבקר ספרות, מלומד, ושר חינוך איטלקי. נודע בעבור ספרו המופתי על תולדות הספרות האיטלקית. דה סנקטיס למד ספרות במשך חמש שנים אצל דודו קרלו ופילוסופיה במשך שנתיים בבית הספר של לורנצו פאציני. בשנת 1833 התמסר ללימודי לשון שהעביר בארמונו המרקיז בזיליו פואוטי, בחסותו פרסם את כתביו הראשונים. במהירה היה למורה לספרות ודקדוק בנאפולי, ועל תלמידיו נמנו אושיות תרבות חשובות. עם השנים התרחק מההשקפה הטהרנית של פואוטי, ועסק בבעיות של ספרות, אסתטיקה, לשון, היסטוריה ופילוסופיה של ההיסטוריה. את המוניטין שלו כמבקר ספרות צבר בהרצאותיו על דנטה, פטרארקה, ושירה אבירית. ב-1848 מונה על ידי הממשלה האיטלקית למזכ"ל המחלקה לחינוך ציבורי. עם תחילת הריאקציה באיטליה, הוא נמלט לקוסנזה, נעצר בשנת 1850 ונכלא לשלוש שנים בטירת דלובו בנאפולי. שם עסק בלימוד בעיון של הגל ושל השפה הגרמנית, ואף תרגם את "מדע ההלוגיקה" של הגל. עם שחרורו, הונחה לעקור לארצות הברית, אך עצר במלטה, ומצא מקלט בטורינו, שם לימד איטלקית והעביר הרצאות על הקומדיה האלוהית של דנטה. בהמשך לימד באוניברסיטת ציריך. בשנים 1861-2 שימש כשר החינוך בממשלות של קאבור וריקאסולי. בשנת 1871 נתמנה לפרופסור לספרות השוואתית באוניברסיטה נאפולי, ובשנת 1875 העביר הרצאות על ליאופרדי. לדה סנקטיס היו הרבה תלמידים נאמנים, ביניהם מבקרי הספרות בנדטו קרוצ'ה ופרנצ'סקו טוראקה, הסופרים אנטוניו פוגאצרו ולואיג'י לה ויסטה, הצייר ג'אקומו דה קיריקו, ואחרים. מדיה וקבצים בנושא פרנצ'סקו דה סנקטיס בוויקישיתוף פרנצ'סקו דה סנקטיס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי פרנצ'סקו דה סנקטיס בפרויקט גוטנברג (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אסף גבעון

אסף גבעון (נולד ב-8 ביולי 1994) הוא שחמטאי בדרגת אמן בינלאומי ומאמן שחמט ישראלי. בשנים 2012 ו-2014 היה אלוף ישראל לנוער עד גיל 20 ובשנת 2013 אלוף ישראל הפתוחה. נכון לפברואר 2024, מדורג במקום ה-51 בישראל לפי מד כושר. נולד וגדל בכפר סבא. אביו בעל עסק לפרסום ואמו מהנדסת, ולו אחות המבוגרת ממנו. גבעון למד בגיל 6 לשחק שחמט. מאמניו הבולטים לאורך השנים היו רב-אמן קונסטנטין לרנר ואמן בינלאומי איליה בוטוויניק. הוא למד בתיכון "הרצוג" בכפר סבא, שירת כספורטאי מצטיין בצה"ל. החל משנת 2010 עובד כמאמן שחמט במועדונים שונים בישראל ובאופן עצמאי. עובד בשיתוף פעולה עם שחמטאים בכירים, ביניהם רב-אמן טל בראון. משחק בשורות מועדון הפועל כפר סבא בליגה הלאומית. היה שותף לזכיית קבוצת המועדון בליגה העילית לנוער בין השנים 2011–2013. 2008 - זכה במקום ראשון במבחנים לייצוג ישראל באליפות העולם או אליפות אירופה עד גיל 14, שנערכו בצורן, בתוצאה של 8 נקודות מ-9 אפשריות. 2011 - זכה באליפות כפר סבא והיה השחקן המצטיין בליגה העילית לנוער, שניהם בתוצאה מרבית (9 נקודות מ-9 אפשריות ו-10 נקודות מ-10 אפשריות, בהתאמה). 2012 - בגיל 18 זכה באליפות ישראל לנוער עד גיל 20, בתוצאה של 5.5 נקודות מ-7 אפשריות (האליפות נערכה בתל אביב). 2012 - סיים במקום 8 באליפות אירופה עד גיל 18, שהתקיימה בפראג, בתוצאה של 6 נקודות מ-9 אפשריות. 2013 - בגיל 19 זכה באליפות ישראל הפתוחה שנערכה באשדוד. גבעון צבר 7 נקודות מ-9 אפשריות. 2014 - סיים במקום השביעי באליפות ישראל. 2014 - זכה בגמר אליפות ישראל עד גיל 20, בפעם השנייה. 2015 - זכה במקום הראשון באליפות הרצליה, לאחר שצבר 7 נקודות מ-9 אפשריות. 2012 - אמן פיד"ה 2013 - אמן בינלאומי. גבעון צבר שני ציונים לדרגת רב-אמן (כדי להשיג את התואר, עליו להשיג ציון נוסף ולהגיע למד כושר 2500). המכביה ה-19 ב-2013 אליפות ישראל בשחמט 2014 אליפות אירופה בשחמט 2015 אליפות ישראל בשחמט 2016 אסף גבעון, באתר צ'סגיימס (באנגלית) אסף גבעון, באתר פיד"ה (באנגלית) אסף גבעון, באתר האיגוד הישראלי לשחמט ערוץ היוטיוב של אסף גבעון (באנגלית) משחקי השחמט של אסף גבעון, באתר 365צ'ס (באנגלית) דף המאמן אסף גבעון, באתר צ'ס (באנגלית) טבלת תוצאות מבחנים לייצוג ישראל באליפות העולם או אליפות אירופה עד גיל 14, באתר מועדון השחמט עירוני נתניה טבלת תוצאות אליפות כפר סבא ב-2011, באתר מועדון השחמט עירוני נתניה טבלת הישגים של קבוצת מועדון כפר סבא בליגה העילית לנוער ב-2011, באתר מועדון נתניה ערן ליס, ‏אסף גבעון הוא אלוף ישראל לנוער, באתר גלובס, 24 באפריל 2012 טבלת תוצאות אליפות ישראל עד גיל 20 ב-2012, באתר מועדון השחמט עירוני נתניה טבלת תוצאות אליפות אירופה עד גיל 18 ב-2012, באתר צ'סרזלטס (באנגלית) כתבה על זכייתו של גבעון באליפות ישראל הפתוחה באתר האיגוד הישראלי לשחמט טבלת תוצאות אליפות ישראל הפתוחה 2013, באתר מועדון השחמט עירוני נתניה כתבה על זכייתו של גבעון באליפות הרצליה באתר האיגוד הישראלי לשחמט טבלת תוצאות אליפות הרצליה 2015, באתר צ'סרזלטס (באנגלית)
בעלי גולגולת

בעלי גולגולת (שם מדעי: Craniata, לפעמים Craniota) היא תת-מערכה של מיתרניים המתאפיינים, כמשמעות השם, בקיום גולגולת של עצם או סחוס. תת-מערכת זו כוללת: קבוצת מיקסינות (Myxini) סדרת מיקסינאים (Myxiniformes) משפחת מיקסיניים (Myxinidae) קבוצת בעלי חוליות קבוצת צמדים; על-מחלקת חולייתנים לסתניים. המיקסינים והצמדים נכללו גם בקבוצה הפרפילטית חסרי לסתות. במובן הפשוט ביותר, בעלי הגולגולת הם חולייתנים עם ראש, כלומר הקבוצה כוללת את קבוצת מיקסיניים (Myxinidae), להם יש גולגולת סחוסית ומבנים דמויי שן העשויים קרטין אך אינה כוללת את מיתרני הזנב (Tunicata), ומיתרני הראש (Cephalochordata). הקבוצה כוללת גם את הצמדים, דגי הסחוס – כרישים, כימראים ובטאים – וקבוצת הגרמיים: דגי גרם, וקבוצת בעלי ארבע רגליים (Tetrapoda) בה נמצאים גם היונקים. ראשו של 'בעל גולגולת' מורכב ממוח, אברי חישה כולל עיניים, אף ואוזן פנימית וכמובן, גולגולת. נוסף לגולגולת המובחנת יש ל'בעלי הגולגולת' תכונות אופייניות משותפות נוספות (תכונות נגזרות) שאיפשרו להם לפתח מורכבות רבה יותר. מחקרים בגנטיקה מולקולרית של בעלי הגולגולת חשפו שבהשוואה לבעלי חיים מפותחים פחות, יש להם עותקים של משפחות גנים שקשורות בתקשורת תוך תאית, שעתוק, ומורפוגנזה כמו רצף DNA המכונה הומאובוקס. בעלי גולגולת, באתר ITIS (באנגלית) בעלי גולגולת, באתר NCBI (באנגלית) בעלי גולגולת, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קארל ג'נקינסון

קארל דניאל ג'נקינסון (באנגלית: Carl Daniel Jenkinson; נולד ב-8 בפברואר 1992) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת המגן בנוטינגהאם פורסט. ג'נקינסון חתם בארסנל ביוני 2011 תמורת כמיליון ליש"ט. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בארסנל ב-16 באוגוסט 2011 במסגרת משחק ליגת האלופות מול אודינזה. הוא ערך את הופעת הבכורה בליגה ב-20 באוגוסט במשחק מול ליברפול. בעונת 2012/2013, בעקבות פציעתו של באקרי סנייה, פתח בחמשת המשחקים הראשונים בעונה זו וזכה לשבחים על הופעותיו. ב-19 בדצמבר 2012 האריך את חוזהו בארסנל. בעונת 2013/2014, בעקבות פציעות של תומאס ורמאלן ולורן קוסיילני, הוצב באקרי סאנייה בעמדת הבלם וג'נקינסון פתח בעמדת המגן הימני בשלושת המשחקים הראשונים של העונה. בהמשך העונה שיחק בעיקר כמחליף. במשחק האחרון של העונה הוא כבש שער מול נוריץ'. בקיץ 2015 האריך ג'נקינסון את חוזהו בארסנל ב-5 שנים נוספות. בעונת 2014/15 חתם ג'נקינסון לעונה אחת בווסטהאם יונייטד, אליה עבר בהשאלה מארסנל. בעונת 2015/16 הושאל ג'נקינסון לעונה נוספת בווסטהאם, לאחר שהאריך את חוזהו בארסנל. ב-7 באוגוסט 2019 חתם ג'נקינסון לשלוש שנים בנוטינגהאם פורסט. ב-15 באוקטובר 2012 חשף מאמן נבחרת אנגליה רוי הודג'סון כי ג'נקינסון התאמן עם הנבחרת לקראת המשחק מול פולין במסגרת מוקדמות גביע העולם בעקבות ניפויו של קייל ווקר מהסגל. כמו כן, חשף הודג'סון כי ג'נקינסון בחר לייצג את אנגליה על חשבון פינלנד. ג'נקינסון ערך את הופעת הבכורה במשחק הידידות נגד שוודיה ב-14 בנובמבר 2012. מדיה וקבצים בנושא קארל ג'נקינסון בוויקישיתוף קארל ג'נקינסון, באתר Transfermarkt קארל ג'נקינסון, באתר Soccerway קארל ג'נקינסון, באתר BDFutbol קארל ג'נקינסון, באתר WorldFootball.net קארל ג'נקינסון, באתר National Football Teams קארל ג'נקינסון, באתר FootballDatabase.eu "Jenkinson joins". Nottingham Forest F.C. 7 באוגוסט 2019. נבדק ב-7 באוגוסט 2019. {{cite web}}: (עזרה)
ריצ'רד המינג

ריצ'רד ווסלי המינג (באנגלית: Richard Wesley Hamming‏; 11 בפברואר 1915 - 7 בינואר 1998) היה מתמטיקאי אמריקאי שלעבודתו היו השלכות רבות על מדעי המחשב וטלקומוניקציה. תרומותיו כוללות את קוד המינג (העושה שימוש במטריצת המינג), חלון המינג, מספרי המינג, sphere-packing (או חסם המינג) ומרחק המינג. המינג סיים תואר ראשון באוניברסיטת שיקגו בשנת 1937, תואר שני באוניברסיטת נברסקה-לינקולן בשנת 1939 ולבסוף דוקטורט במתמטיקה באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין בשנת 1942. הוא היה פרופסור באוניברסיטת לואיוויל במהלך מלחמת העולם השנייה ועזב כדי לעבוד על פרויקט מנהטן בשנת 1945. במסגרת זאת תכנת את אחד המחשבים הדיגיטליים החשמליים הראשונים כדי לחשב את הפתרון עבור משוואות שסופקו על ידי הפיזיקאים בפרויקט. מטרת התוכנית הייתה לגלות אם פיצוץ של פצצת אטום יצית את אטמוספירת כדור הארץ . תוצאת החישוב שללה תרחיש זה וכך ארצות הברית השתמשה בפצצה, תחילה בניסוי בניו מקסיקו ולאחר-מכן פעמיים נגד יפן. מאוחר יותר, בין השנים 1946–1976, המינג עבד במעבדות בל, שם שיתף פעולה עם קלוד שאנון. הוא פיתח את תורת הקודים לתיקון שגיאות ובפרט את קוד המינג. זהו קוד ליניארי המאפשר זיהוי ותיקון שגיאות בסיבית בודדת, וכן זיהוי (אך לא תיקון) שגיאה בשתי סיביות. במהלך תקופה זו שימש כמורה מן החוץ בבית הספר להנדסה בסיטי קולג' של ניו יורק. ב-23 ביולי 1976, עבר לבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים שם עבד כמורה מן החוץ עד 1997 כשמונה לפרופסור אמריטוס. הוא מת שנה מאוחר יותר. המינג היה ממייסדי Association for Computing Machinery‏ (ACM) ונשיאהּ הראשון. בשנת 1994 נבחר לעמית ACM. גישתו כלפי מחשוב מדעי מופיעה כהקדמה לספרו משנת 1962: "המטרה של מחשוב היא תובנות, לא מספרים". פרס טיורינג, 1968 חבר בארגון IEEE‏, 1968 פרס עמנואל פיור, 1979 חבר באקדמיה הלאומית של ארצות הברית להנדסה, 1980 פרס הרולד פנדר, אוניברסיטת פנסילבניה, 1981 מדליית ריצ'רד המינג, 1988 חבר ב-Association for Computing Machinery‏, 1994 פרס אדוארד ריין, קרן אדוארד ריין, 1996 תעודת הצטיינות של מכון פרנקלין, מכון פרנקלין, 1996 מדליית ריצ'רד המינג, הקרויה על שמו, היא פרס הניתן מדי שנה על ידי ארגון ה-IEEE עבור "תרומה יוצאת דופן למדעי מידע, מערכות מידע וטכנולוגיית מידע" והוא היה הראשון לקבל פרס זה. המינג שוחח על השימוש והפוטנציאל של מחשבים בסרט משנת 1965, Logic By Machine. ריצ'רד המינג, ברשת החברתית Goodreads ריצ'רד המינג, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה ריצ'רד המינג, באתר MacTutor (באנגלית) ריצ'רד המינג, באתר dblp ריצ'רד המינג באתר פרס טיורינג (באנגלית) ריצ'רד המינג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Hamming, Richard W. (1998). "Mathematics on a Distant Planet". The American Mathematical Monthly. 105 (7): 640–650.
תשעה ימים של שנה אחת

תשעה ימים של שנה אחת (ברוסית: Девять дней одного года) הוא סרט סובייטי שהופק על ידי אולפני הסרטים מוספילם. בהתאם לסקר שנערך בזמנו הוא נחשב לסרט השנה של ברית המועצות עבור שנת 1962. השחקן הראשי אלכסיי בטלוב הוכרז כשחקן השנה. בהתאם לנתונים רשמיים כ-24 מיליון צופים ראו את הסרט במהלך הקרנתו באולמות קולנוע. הסרט נחשב לאחד מסרטי הדגל של תקופת ההפשרה במהלך שלטונו של ניקיטה חרושצ'וב. בעלילת הסרט קיימת התייחסות לדילמות מוסריות של מדענים ששואפים לפתח מקור אנרגיה חדש אך מודעים שמחקרים מנוצלים גם לצורכי פיתוח נשק חדיש. הסרט מבוסס בחלקו על אירועים אמיתיים. חתן פרס נובל לפיזיקה איגור תם היה היועץ המדעי של התסריט. הסרט זכה להצלחה גדולה במהלך הקרנתו בברית המועצות. הוא הוצג במספר פסטיבלים בינלאומיים לקולנוע וזכה בפרסים. עלילת הסרט אינה רציפה. הסרט מתאר תשעה ימים של שנה אחת מחיי הגיבורים הראשיים של הסרט. פיזיקאי בתחום הגרעין דמיטרי גוסב (אלכסיי בטלוב) וחברו איליה קוליקוב (אינוקנטי סמוקטונובסקי) מאוהבים בבחורה אחד. גוסב ממשיך ניסויים של מורו שנפטר מקבלת מנת יתר של קרינה. גם גוסב כבר ספג מנת קרינה מסוכנת ורופאים הזהירו אותו מהשתתפות בניסוי גרעיני. הוא פונה לחברו קוליקוב שמומחה בתחום התאוריה במטרה לקבל עזרה בפירוש תוצאות הניסויים שכבר בוצעו. קוליקוב אכן נותן לו ניתוח מועילוהמלצות לשיפור הניסוי. כתוצאה מכך הניסוי החדש מצליח. אומנם במהלכו גוסב ספג מנת קרינה נוספת ומצב בריאותו מדרדר במהירות. הוא מסתיר את מצבו הבריאותי מכולם, כולל מאשתו הטרייה. גוסב צפוי לעבור ניתוח קשה של השתלת מח עצם וקוליקוב ממשיך בעבדותו תוך שילוב ידע תאורטי עם תוצאות הניסוי של גוסב. "תשעה ימים של שנה אחת", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "תשעה ימים של שנה אחת", באתר AllMovie (באנגלית) "תשעה ימים של שנה אחת", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) צפייה בסרט
צריף הביל"ויים

צריף הביל"ויים, או צריף סברדלוב, הוא אחד מששת צריפי המגורים הראשונים במושבה גדרה. צריף הביל"ויים הוא הצריף היחיד שנותר מימי העלייה הראשונה, לא רק בגדרה, אלא בכל המושבות הראשונות. בחזית הצריף ניצב פעמון העשוי ממתכת אשר יוצר בירושלים. הפעמון, אשר נודע בשם "פעמון המושבה", שימש להוראת השעה וכאזעקה בעת סכנה. הצריף הוקם על ידי אנשי תנועת ביל"ו בשנת 1888 כמבנה עץ זמני, משום שאותה עת טרם התקבלו אישורי הבניה להקמת מבנה אבן. הצריף שימש במשך מספר שנים כביתם של בני משפחת סברדלוב, והוא קרוי על שמו של אליהו סברדלוב. צריף הביל"ויים משמש כמוזיאון משנת 1978, בשנים 2007–2008 הוא שוקם ושוחזר. הצריף נושא גג רעפים אדום, הוא מצופה בלוחות עץ מצדו החיצוני וקירותיו ממולאים באבני לקט המטויחות מצדו הפנימי. החלל הפנימי של הצריף מחולק לשני חדרים קטנים. ביציאה האחורית ישנה מרפסת עץ קטנה המובילה לחצר גדולה שבה שכנו מבני משק ומרתף קטן. בית מינץ - מוזיאון לתולדות גדרה והביל"ויים בור הבילויים מדיה וקבצים בנושא צריף הביל"ויים בוויקישיתוף צריף הביל"ויים באתר מנהל שימור תנועת ביל"ו באתר המוזיאון לתולדות גדרה והביל"ויים צריף סברדלוב בגדרה - תערוכה לזכר המייסדים, דבר, 30 בדצמבר 1981 צריף הביל"ויים הפך למוזיאון, מעריב, 8 באוגוסט 1976 רן אהרנסון (2004). לכו ונלכה: סיורים במושבות העלייה הראשונה. ירושלים: יד יצחק בן-צבי.