laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שחייה באולימפיאדת אטלנטה (1996)

אולימפיאדת אטלנטה (1996) נערכה באטלנטה, ג'ורג'יה, ארצות הברית. תחרויות השחייה נערכו בין ה-20 ביולי 1996 ל-26 ביולי 1996. 32 משחים נערכו במשחקים אלו (16 לנשים ו-16 לגברים), בהשתתפות 762 משתתפים (345 נשים ו-417 גברים) מ-117 מדינות. שישה שחיינים זכו ב-4 מדליות כל אחד. אמי ואן דיקן (ארצות הברית ארצות הברית) זכתה ב-4 מדליות זהב. מישל סמית' (אירלנד אירלנד) זכתה ב-4 מדליות, מהן 3 מדליות זהב ומדליית ארד אחת. ג'ני תומפסון (ארצות הברית ארצות הברית) זכתה ב-3 מדליות זהב כולם במשחי השליחות. אנג'ל מרטינו (ארצות הברית ארצות הברית) זכתה ב-4 מדליות, 2 מדליות זהב ו-2 מדליות ארד. פני היינס (דרום אפריקה דרום אפריקה) זכתה בשתי מדליות זהב במשחי החזה וקבעה את השיא האולימפי היחידי לנשים במשחה ל-200 מטר לחזה. בת' בוטספורד (ארצות הברית ארצות הברית) וקתרין פוקס (ארצות הברית ארצות הברית) זכו כל אחת בשתי מדליות זהב, לי ג'ינגהי (הרפובליקה העממית של סין  סין), אמנדה בירד (ארצות הברית ארצות הברית) וויטני הדג'פאת' (ארצות הברית ארצות הברית) זכו כל אחת ב-3 מדליות, מדליית זהב אחת ושתי מדליות כסף, סוזי אוניל (אוסטרליה אוסטרליה) זכתה ב-3 מדליות אחת מכל סוג. דאגמר האסה (גרמניה גרמניה) זכתה ב-4 מדליות, 3 מדליות כסף ומדליית ארד אחת. אלכסנדר פופוב (רוסיה רוסיה) וגארי הול ג'וניור (ארצות הברית ארצות הברית) שזכו כל אחד ב-4 מדליות, 2 מדליות זהב וב-2 מדליות כסף, דניס פנקראטוב (רוסיה רוסיה) זכה ב-3 מדליות, 2 מדליות זהב ומדליית כסף אחת והשחיין היחידי במשחקים שקבע שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר פרפר, דניון לואדר (ניו זילנד ניו זילנד) זכה ב-2 מדליות זהב במשחים אישיים. ג'וש דייוויס (ארצות הברית ארצות הברית) שזכה ב-3 מדליות זהב כולן במשחי השליחים. ג'ף ראוס (ארצות הברית ארצות הברית) וג'ון אולסן (ארצות הברית ארצות הברית) שזכו בשתי מדליות זהב כל אחד. בסך הכל נקבעו שני שיאי עולם חדשים, לגברים ו-2 שיאים אולימפיים חדשים (1 לנשים ו-1 לגברים). דניס פנקראטוב (רוסיה רוסיה) קבע שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 52.27 שניות הרביעייה האמריקאית (ארצות הברית) קבעה במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בשיא עולם חדש של 3:34.84 דקות שחייניות שהשתתפו בשלב המוקדמות, אך לא בשלב הגמר וקיבלו מדליות עבור השתתפותן. שחיינים שהשתתפו בשלב המוקדמות, אך לא בשלב הגמר וקיבלו מדליות עבור השתתפותם. מדיה וקבצים בנושא שחייה באולימפיאדת אטלנטה בוויקישיתוף שחייה באולימפיאדת אטלנטה (1996), באתר סימוכין ספורט אולימפי
סונדסוואל

סונדסוואל (בשוודית: Sundsvall) היא עיר לחופה המזרחי של שוודיה. העיר הוקמה במאה ה-17 על ידי אולף בור. היא ממוקמת 395 ק"מ צפונית לסטוקהולם ושוכנת לחופו של המפרץ הבוטני. נכון לשנת 2009 שכנו בעיר כ-50 אלף תושבים, רובם בשטחה המונוציפאלי של סונדסוואל ולא במרכזה של העיר. במהלך השנים העיר נשרפה ונבנתה מחדש ארבע פעמים, והשריפה האחרונה בשנת 1888 הייתה השריפה הגדולה ביותר בשוודיה אי פעם. מדיה וקבצים בנושא סונדסוואל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סונדסוואל (בשוודית) סונדסוואל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של שוודיה ובנושא יישובים באירופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פורמט מכל

פורמט מכל (באנגלית: Container format) הוא פורמט (בעברית: תסדיר) של קובץ מולטימדיה. הוא מכיל מידע (Metadata) על הקובץ, וכן הגדרות של המידע עצמו - לדוגמה, רצועה אחת או יותר של קול, וידאו וכתוביות לווידאו. פורמט מכל משמש הן לשמירה של המידע כקובץ, והן לשידור. דוגמאות: WAV - פורמט מכל לאודיו – מכיל רצועת קול אחת באחד ממספר קטן של קידודים. AVI - פורמט מכל לווידאו. Ogg מטרוסקה - פורמט מכל מודרני ומתוחכם יותר. היה אמור להיקרא "מטריושקה" על שם הבובה שנמצאת בתוך בובה כדי לבטא את יכולת ההכלה. WebM "תסדיר", מתוך מאגר המונחים של האקדמיה ללשון העברית. ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יום זה לישראל

יוֹם זֶה לְיִשְׂרָאֵל הוא פיוט הנהוג לשירו במסורת קהילות אשכנז כזמירות לסעודת ליל שבת, ונהוג כשיר לשבת גם בקהילות נוספות. מחבר הפיוט הוא רבי יצחק סלמה חזן, כפי שחתום בראשי החרוזים. הפיוט זכה לחיבה ולאהדה רבה בקרב תפוצות עם ישראל. יהודי אשכנז נוהגים לפייטו בזמירות של ליל שבת, ובמסורת צפון אפריקה הוא מושר כשיר וזמרה ביום השבת. יהודי חלב מפייטים אותו בשירת הבקשות. לפיוט מספר לחנים, אחד מתוכם מושאל מלחנה של נעמי שמר לשיר 'העיר באפור'. האקרוסטיכון המקורי של הפיוט יום זה לישראל היה 'יצחק סלמה חזן'. משום מה, כמה חרוזים נפלו, ובמשך כמה מאות שנים היה חתום 'יצחק לח'. בתקופה מאוחרת, הרחיב משורר את השיר, כך שהחתימה נהפכה להיות 'יצחק לוריא חזק'. ולכן היו כאלו שייחסו את הפיוט (בטעות) לאר"י. מתאר את השבת, מצוותיה וחוקיה כמנחמות במנוחתן והמאירות את עם ישראל המתגעגע לארץ ישראל בעודו נמצא בגלות. כמו שביום שבת משורר עם ישראל לאלוהיו "קול רנה וישועה" כך גם הגאולה המובטחת לשומרי יום השבת. כמו יום השבת (בימי החול) טרם הגיעה לעם ישראל וטרם הופיעה בפניו וכי היא נראית כחיזיון עתידני הנראה לעין. יום זה לישראל מקהלת שיר ושבח. יום זה לישראל יוסף קרדונר, כיסופים לשבת. יום זה לישראל גלעד פוטולסקי. הפיוט יום זה לישראל, באתר הפיוט והתפילה טובה בארי, ר' יצחק לוריא אשכנזי ובחינת מכלול השירים המיוחסים לו, פעמים 128, - עמודים 26-28 על מחבר הפיוט יום זה לישראל (הקישור אינו פעיל, י"ז באדר ה'תשפ"ד) כך הוא הפיוט המקורי, ואינו מופיע ברוב הדפוסים חרוז זה ושלשת החרוזים הבאים אחריו, אינם מקוריים. חרוז זה והבא אינם בפיוט המקורי. עיונים בסידור התפילה - ליל שבת: זמירות – יום זה לישראל | מכללת אורות ישראל, באתר orot.ac.il זמירות לשבת וברכת המזון ע"פ כתבי יד ודפוסים ישנים, בעריכת י.י. ינקלביץ, תשע"ב, עמ' 20.
יום זה שירו לאל

יוֹם זֶה שִׁירוּ לָאֵל הוא פיוט שנכתב על ידי הרב מרדכי עבאדי (1826–1884). הפיוט כולל שירה לכבוד יום השבת ושבת לכבוד האל. הפיוט משויך לרפרטואר שירת הבקשות על פי מסורת יהודי חלב. רעיון הפיוט אשר נכתב על ידי הרב מרדכי עבאדי הוא הכתה של שירת השבת ואת השירה לאל. לחנו של הפיוט המותאם למילות הטקסט מתרונן ומזמין לפייט ולשורר. הפיוט נחתם בכך שהוא מעודד ומחזק את היהודים הקמים בלילות לשורר שירה לשבחו של האל, ומברכם בכך שיזכו להגיע לגבורות ולשבת בחצרות ביתו של הקדוש ברוך הוא (כלומר, לזכות ולהגיע לגאולה). יוֹם זֶה שִׁירוּ לָאֵל שִׁיר וּמִזְמוֹר עֵת כִּי בוֹ שָׁבַת מְלַאכְתוֹ גָּמוֹר   עַל כֵּן הוּא צִוָּה זָכוֹר וְשָׁמוֹר יוֹם הַשְּׁבִיעִי שַׁבָּת לַה' שַׁבָּת מְנוּחָה מִכָּל מְלָאכָה שָׂשוֹן וְשִׂמְחָה כִּי הוּא חֶלְקְךָ בּוֹ יְבָרֶכְךָ וְיִשְׁמְרֶךָ תִּשָּׂא בְרָכָה מֵאֵת ה' שִׂפְתֵי רְנָנוֹת כָּל לָשׁוֹן תּוֹדֶה תַּפְטִיר בְּשָׂפָה לְהַזְכִּיר חַסְדֵי אֵל כִּי הִנְחִיל זֹאת נַחֲלַת עַבְדֵי אֵל וְצִדְקָתָם נְאֻם ה' בֶּן אִישׁ חַיִל חַי חַי הוּא יוֹדֶךָ כִּי טוֹב לְהוֹדוֹת לְזַמֵּר שְׁמֶךָ גַּם לְהַגִּיד בַּבֹּקֶר חַסְדֶּךָ מַה גָּדְלוּ מַעֲשֶׂיךָ ה' יְמִין ה' כֹּח נֶאְדָּרִי עֻזִּי מָעֻזִּי מָגִנִּי סִתְרִי אֲרוֹמְמֶנְהוּ אוֹדֶה מִשִּׁירִי כִּי מִי בַשַּׁחַק יַעֲרֹךְ לַה' חִזְקוּ וְאִמְצוּ בְּרֹאשׁ אַשְׁמוּרוֹת קוּמוּ הַעֲרִיצוּ לָאֵל בִּזְמִירוֹת כִּי הוּא חַיֵּיכֶם לָבוֹא בִּגְבוּרוֹת תֵּשְׁבוּ בְחַצְרוֹת בֵּית ה' הפיוט יום זה שירו לאל, באתר הפיוט והתפילה
יחיד רם לעולם

יָחִיד רָם לְעוֹלָם הוא פיוט ללא ייעוד מוגדר, חובר על ידי הרב רפאל ענתבי (אחד מגדולי משוררי ארם צובא במאות ה-20–19). תוכן הפיוט, הוא תחנונים העולים ובוקעים מלב ליבו של משורר הפיוט, הרב רפאל ענתבי. התחנונים בנוסף לכך גם מבקשים מהקדוש ברוך הוא מחילה. העצמתו של הפיוט נעשית על ידי כך שלכל אורכו של הפיוט ישנם אזכורים של האל הקוראים לו בשמות שונים. הפייטן המפייט את הפיוט נע בין התחושה הוודאית והברורה אשר באה זמנה לתחושת ההחמצה, העיכוב וחוסר היכולת לחכות, לצפות ולקוות. התחושה הזו באה לידי ביטוי באל שיגלה מתי תבוא ותגיע הגאולה לעולם. יחיד רם לעולם, באתר ויקיטקסט הפיוט יחיד רם לעולם, באתר הפיוט והתפילה
יעלה יעלה

"יַעֲלָה יַעֲלָה בּוֹאִי לְגַנִּי", או בקיצור "יַעֲלָה יַעֲלָה", הוא פיוט אשר נכתב במאה ה-16 על ידי הרב ישראל נג'ארה, מגדולי המשוררים והפייטנים העבריים בכל הזמנים. הפיוט הוא שיר אהבה בין הדוד לבין הרעיה (המכונה בפיוט יעלה), ונכתב על בסיס משל אהבת הדוד והרעיה בשיר השירים, המסמלת את האהבה בין הקדוש ברוך הוא לעם ישראל. בפיוט ישנם גם מספר הרמזים לפסוקים בשיר השירים. כל בית בשיר נאמר על הרעיה והדוד לסירוגין. בשני הבתים הראשונים כל אחד מן האוהבים קורא לשני לשוב אליו. המשך הפיוט עוסק בגלות בה נמצאת הרעיה, לה מסביר הדוד כי הגלות היא לטובה, וכי היא עתידה להסתיים. בסוף הפיוט מבקשת הרעיה מן הדוד לאוספה מן הגלות, והדוד מבטיח לשלוח את 'סגנו', המשיח. הפיוט מצא חן וחיבה בעיני כלל עדות המזרח וכיום נוהגים במנהגי הספרדים לשיר פיוט זה גם בזמירות ליל שבת. קהילת יהודי מרוקו נוהגת לפייט את הפיוט בשירת הבקשות של שבת פרשת בא. נהוג לשיר את הפיוט גם באירועי שמחה שונים, למשל הולדת בת או שמחת בת מצווה. לפיוט לחנים רבים, בהם לחנו של המוזיקאי הישראלי יליד עיראק עזרא אהרן אשר חיבר את הלחן במאה ה-20, שהוא המוכר ביותר, גם בזכות ביצועם של ברי סחרוף כסולן, דניאל זמיר ומתיסיהו. יַעֲלָה יַעֲלָה בּוֹאִי לְגַנִּי הֵנֵץ רִמּוֹן פָּרְחָה גַּפְנִי יָבוֹא דוֹדִי יָחִישׁ צְעָדָיו וְיֹאכַל אֶת פְּרִי מְגָדָיו אִם יְדִידִי אָרְכוּ נְדוּדָיו אֵיךְ יְחִידָה אֵשֵׁב עַל כַּנִי שׁוּבִי אֵלַי, אַתְּ בַּת אֲהוּבָה שׁוּבִי אַתְּ, וַאֲנִי אָשׁוּבָה הִנֵּה עִמִּי זֹאת אוֹת כְּתוּבָה כִּי בְּתוֹכֵךְ אֶתֵּן מִשְׁכָּנִי רֵעִי, דּוֹדִי, נַפְשִׁי פָּדִיתָ וּלְבַת מֵאָז אוֹתִי קָנִיתָ עַתָּה לִי בֵין עַמִּים זֵרִיתָ וְאֵיךְ תֹּאמַר כִּי אֲהַבְתָּנִי אֲיֻמָּתִי, לְטוֹב זֵרִיתִיךְ וְלִתְהִלָּה וּלְטוֹב שָׂרִיתִיךְ כִּי אַהֲבַת עוֹלָם אֲהַבְתִּיךְ עַל כֵּן אוֹשִׁיבֵךְ עַל דּוּכָנִי לוּ יְהִי כִדְבָרְךָ, יְדִידִי עַתָּה מַהֵר תֶּאְסֹף נְדוּדִי וּלְתוֹךְ צִיּוֹן נְחֵה גְדוּדִי וְשָׁם אַקְרִיב לָךְ אֶת קָרְבָּנִי חִזְקִי רַעְיָה חִכֵּךְ כְּיֵין טוֹב כִּי צִיץ יִשְׁעִי רַעֲנָן וְרָטֹב וּלְסִירַיִךְ אֶכְרוֹת וְאֶחְטֹב וְחִישׁ אֶשְׁלַח לָךְ אֶת סְגָנִי אנסמבל יעלה - יעלה יעלה, סרטון באתר יוטיוב דניאל זמיר עם ברי סחרוף ומתיסיהו - יעלה, סרטון באתר יוטיוב ברי סחרוף והתזמורת הסימפונית של ירושלים - יעלה יעלה, סרטון באתר יוטיוב הפיוט יעלה יעלה, באתר הפיוט והתפילה יעלה יעלה, למקהלת נערות א קפלה, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי"
אוליבייה דאקור

אוליבייה ניקולא אנדרי דאקור (בצרפתית: Olivier Nicolas André Dacourt; נולד ב-25 בספטמבר 1974) הוא כדורגלן עבר צרפתי ששיחק בעמדת הקשר. דאקור שיחק במספר קבוצות רב יחסית, ביניהן שיחק באינטר מילאנו, לידס יונייטד פולהאם ואברטון. בנוסף שיחק במדי נבחרת צרפת במסגרת אולימפיאדת אטלנטה וביורו 2004. מדיה וקבצים בנושא אוליבייה דאקור בוויקישיתוף אוליבייה דאקור, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אוליבייה דאקור, באתר Transfermarkt אוליבייה דאקור, באתר Soccerway אוליבייה דאקור, באתר BDFutbol אוליבייה דאקור, באתר WorldFootball.net אוליבייה דאקור, באתר National Football Teams אוליבייה דאקור, באתר FootballDatabase.eu אוליבייה דאקור, באתר ESPN פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלפרד מילנר

אלפרד מילנר (באנגלית: Alfred Milner;‏ 23 במרץ 1854 – 13 במאי 1925) היה מדינאי בריטי בשלהי המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. בין השנים 1889–1892 כיהן כסגן שר האוצר הבריטי הממונה על מצרים, ולאחר מכן מונה לנציב עליון בדרום אפריקה. בתפקיד זה הפעיל את מלוא כובד משקלו לתמיכה ברעיונו של ססיל רודס לאיחוד דרום אפריקה תחת שליטת האימפריה הבריטית, ודחף את ממשלת בריטניה ליציאה למלחמת הבורים נגד הרפובליקות הבוריות העצמאיות. בנוסף כתב את הספר England in Egypt המוצג עד היום בבית אהרן אהרנסון. במלחמת העולם הראשונה היה חבר בקבינט המלחמה בממשלתו של דייוויד לויד ג'ורג' והיה ממנסחי הצהרת בלפור ביחד עם לאופולד אמרי. לקראת סופה של המלחמה מונה לשר המלחמה, ולאחריה כיהן כשר המושבות, תפקיד שבמסגרתו היה בין חותמי הסכם ורסאי. ב-13 במאי 1925, זמן קצר לאחר חזרתו מדרום אפריקה, נפטר מילנר ממחלת השינה. מדיה וקבצים בנושא אלפרד מילנר בוויקישיתוף Who's Who - Alfred Milner, באתר first world war Alfred Milner, באתר South African History Online Remembering Alfred, Lord Milner, באתר New College אלפרד מילנר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) אלפרד מילנר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי אלפרד מילנר בפרויקט גוטנברג (באנגלית) מותו של אלפרד מילנר באתר www.nla.gov.au. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוטולנגי

האם התכוונתם ל... אריאל אוטולנגי – מאמן נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים ג'וּזֶפֶּה אוֹטוֹלֶנְגִי – איש צבא ופוליטיקאי יהודי-איטלקי, כיהן כסנאטור ושר המלחמה בממשלתו של ג'וזפה צנארדלי יוסף אוטולנגי – ראש ישיבה ומו"ל בקרמונה יותם אוטולנגי – שף ומסעדן ישראלי-בריטי סמדר אוטולנגי – משפטנית וחוקרת באוניברסיטת תל אביב, מייסדת המוסד לבוררות עסקית באיגוד לשכות המסחר עמנואל אוטולנגי (אנ') – חוקר מדע המדינה רות אוטולנגי – אשת חינוך
מערך האלבך

מערך האלבך (Halbach Array) הוא סידור מגנטים מיוחד, אשר מחזק את השדה המגנטי בצידו האחד, ומבטלו כמעט לגמרי בצידו השני. כיוון קטבי המגנטים מסתובב (בפאה הקדמית באיור: שמאלה, מטה, ימינה, מעלה, שמאלה). סידור זה דומה להצבת מגנטי פרסה בשרשרת, כך שקטבים זהים נוגעים. תוצא זה התגלה תאורטית בשנת 1973 בידי ג'ון מאלינסון. ב-1980 גילה אותו קלאוס האלבך באופן בלתי תלוי, והשתמש בו כדי למקד קרניים במאיץ חלקיקים שבמעבדה הלאומית לורנס ברקלי. מודל למערך האלבך שטוח אידיאלי הוא לוח פרומגנטי אינסופי בעובי d, בין המישורים y=-d ו-y=0, אשר כיוון המגנוט בו מסתובב באופן רציף במישור x-y עם תלות מחזורית במקום x בלבד: M ( x , y ) = M 0 ( − sin ⁡ k x , cos ⁡ k x , 0 ) {\displaystyle {\textbf {M}}(x,y)=M_{0}(-\sin kx,\cos kx,0)} השדה המגנטי הנוצר מעל הלוח ( y ≥ 0 {\displaystyle y\geq 0} ): B ( x , y , z ) = μ 0 M 0 ( 1 − e − k d ) e − k y ( sin ⁡ k x , cos ⁡ k x , 0 ) {\displaystyle {\textbf {B}}(x,y,z)=\mu _{0}M_{0}(1-e^{-kd})e^{-ky}(\sin kx,\cos kx,0)} השדה המגנטי מסתובב בכיוון הפוך מכיוון סיבוב המגנוט. מתחת ללוח השדה המגנטי מתאפס. השדה המגנטי חזק בצד אחד. עוצמת השדה קטנה באופן מעריכי עם המרחק מהלוח. מרחק הדעיכה האופייני מתכונתי למחזור של המערך. השדה "מרוכז" קרוב לפני המגנט. אין כמעט זליגה של השדה, שמהווה לפעמים בעיה בתכנון מבנים מגנטיים, בצד השני. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. שימוש פשוט ונפוץ במערך האלבך הוא בתור מגנט למקרר. מגנט כזה נצמד למשטח פאראמגנטי (המקרר) בכוח רב יותר מאשר מגנט אחיד פשוט. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. הכללת הרעיון לגאומטריה גלילית מאפשרת כליאת השדה המגנטי כולו בחלקו הפנימי של גליל ממוגנט. מדיה וקבצים בנושא מערך האלבך בוויקישיתוף
אפרים די-זהב

אפרים די-זהב (גולדשטיין) (1902 – ג' בחשוון תשי"ח, 28 באוקטובר 1957) היה קריין וחזן, מוזיקאי וסופר ישראלי. נולד בירושלים ומת בה. נולד בשם אפרים גולדשטיין (בשנת תש"ט עִברת את שם משפחתו) להוריו אביו אברהם משה ואמו חסיה מרים בעיר העתיקה בירושלים. כילד עבר עם משפחתו למשך ארבע שנים ללונדון. למד בחדרים וב"עזרה". בשנת 1914 שב לירושלים והשלים בה את לימודיו התיכוניים. עבד כמדפיס וכפקיד בממשלת המנדט והיה גם עיתונאי וחזן. עם הקמת תחנת השידור העברית "קול ירושלים" בשנת 1936, מילא בה שורה של תפקידים. היה קריין ועורך תוכניות וזמר בתוכניות זמר מסורתיות. די-זהב התפרסם בשל ביצועו לפיוטים למוצאי שבת, "המבדיל בין קודש לחול" ו"אליהו הנביא", שבהם נפתחו במשך עשרות שנים שידורי מוצאי השבת של קול ישראל. ב-2005 החזירה רשות השידור את שירו לתוכניות מוצאי השבת של רשת ב'. אפרים די-זהב היה גם סופר לילדים ובני נוער, וכתב כתריסר ספרים. הוא עיבד סיפורים לילדים מספרות העולם, וכתב גם ספרי מוזיקה לילדים ולבני הנוער. היו נשוי לשרה עד פטירתה בשנת 1950, אב לשתי בנות ובן. נפטר בשנת 1957 בביתו לאחר מחלת לב קצרה. בן 55 במותו, ונקבר בהר המנוחות. על שמו נקרא רחוב בבאר שבע וכיכר בירושלים. שבעה בנים, ציורים יוסי שטרן, קריית ספר ירושלים, תשט"ו 1955. החבר ארנב ומר צב, ועוד סיפורים, לילדים, י. צ'ציק, תל אביב, תשט"ז 1956. יעקב הקטן בלב ים, סיפור, תל אביב, תשט"ו 1955. הכושי וצהבהב, סיפורים לילדים, קריית ספר, ירושלים, 1953. תולדות גדולי הקומפוזיטורים, מסופרים על ידי אפרים די זהב, תל אביב 1952. עלי כינור ועלי פסנתר, חיי גדולי הכנרים והפסנתרנים, תל אביב, תשכ"ה, 1965. ספורי ירושלים, סיפורים מן העבר הקרוב, ראובן מס, 1955. מסיפורי הדוד אפרים, כתב א’ גולדשטין די זהב, צייר נחום גוטמן, ירושלים 1944. יצחק גולדשלג, אזכרה: מחברים שנפטרו בשנת תשי"ח; אפרים די־זהב (גולדשטיין), בתוך: ארשת: ספר שנה לחקר הספר העברי, כרך א, עמ' 496. אפרים די-זהב, באתר זמרשת אפרים די-זהב, דף שער בספרייה הלאומית אפרים די-זהב, בלקסיקון הספרות העברית החדשה רשימת הפרסומים של אפרים די-זהב, בקטלוג הספרייה הלאומית דוד תדהר (עורך), "אפרים גולדשטיין", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1223 אפרים די-זהב (אורכב 18.02.2020 בארכיון Wayback Machine), באתר "היו ימים" ב. רון, הערות של מאזין: אפרים די־זהב (גולדשטיין), דבר, 14 ביולי 1950 עקיבא צימרמן, ‏'אפרים די זהב (גולדשטיין) - עתונאי וחזן (ימי הרדיו שלנו)', קשר 20, סתיו 1996, עמ' 93-96. אפרים די־זהב (גולדשטיין) איננו, דבר, 29 באוקטובר 1957 א. ח. א., לזכר נעדרים: אפרים די־זהב, דבר, 18 בנובמבר 1957 אפרים די-זהב באתר GRAVEZ
ציקלופלגיה

ציקלופלגיה (Cycloplegia) הוא שיתוק של השרירים הריסניים (ciliary muscles) מה שגורם להרחבה של אישון העין. הדבר מביא לחוסר יכולת במיקוד העין. השיתוק נגרם כתוצאה מנטילת תרופות כגון אטרופין, אשר מטרתם להרפות שרירים בין היתר למטרת בדיקה רפואית אצל רופא עיניים ובנוסף כטיפול במחלות שונות כגון דלקת הקשתית. בנוסף השיתוק יכול להתפתח כתוצאה מפציעה באזור העין. טיפול במחלה מתבצע באמצעות טיפות מתאימות (ציקלופנטולט) המשתקות את יכולת המיקוד הטבעית של העין (אוקומודציה), ובדיקתה באמצעות מכשיר בשם רטינוסקופ, בצורה נטולת השפעת גורמים חיצוניים. ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
רב אחדבוי בר אמי

רב אחדבוי בר אמי היה אמורא שחי בדור הרביעי לאמוראי בבל. הוא היה חברו של רב ששת. כאשר פגע פעם בטעות בכבודו של רב ששת, הוא השתתק וכוח הדיבור נלקח ממנו. אמו של רב אחדבוי, שהייתה מניקתו של רב ששת, באה להתחנן לפני רב ששת שירחם עליו, אך הוא לא מחל על כבודו, עד שהראתה לו את דדיה, ואמרה לו: ראה דדים אלו שינקת מהם! כאן לא יכול היה רב ששת להתעלם מחוש הכרת הטובה למניקתו ומחל לרב אחדבוי. מסיבה זו קראו עולא "משגש ארחתיה דאימיה" (גרם לאמו מהומה ושגעון, שכן גילתה את שדיה). בפעם אחרת הוא שאל את רב ששת שאלה הלכתית שמעשית לא תיתכן שתקרה (המערה בעצמו מהו) ורב ששת כעס עליו. רבים מדברי תורתו של רב אחדבוי מופיעים בתלמוד, רובם שאלות הלכתיות "בעי מיניה" או קושיות על אמרה של מישהו אחר "מתקיף לה" או "מתיב" (=קושייא מברייתא). אחת מהם היא שאלתו האם חלה טומאת עבודה זרה על עבודה זרה שקטנה מכזית. שאלתו הייתה, מכיוון שטומאת עבודה זרה הוקשה לשרץ אך גם הוקשה למת (ע"ע טומאת עבודה זרה), האם שיעורה כשרץ שאפילו פחות מכזית מטמא, או דווקא בכזית כמו טומאת מת. לבסוף פשט את שאלתו רב אויא (ולפי גרסה אחרת רבה בר עולא) שהביא ראיה מברייתא שבה כתוב בפירוש ”עבודה זרה פחותה מכזית אין לה טומאה כל עיקר”. שאלה אחרת שאל בעניין ההלכה האומרת כי ”אין נפרעין מנכסי יתומים אלא מן הזיבורית”, האם דין זה אמור גם על יתומים גדולים או רק על קטנים. להלכה מסקנת התלמוד היא שגם על גדולים. במקום אחר הוא שאל את רבא מה דין המבשל בשר בחלב גדי לפני שילדה (קרוב ללידה, שכבר יש לה חלב) האם גם אז עבר על איסור זה או שמא "לא תבשל גדי בחלב אמו" בא ללמד שדווקא בחלב גדי שילדה אסור לבשל. רבא הוכיח לו שגם במקרה כזה קיים איסור. הרב אהרן הימן, "רב אחדבוי בר אמי", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט רבינו חננאל, ובשמו רמב"ן ותוספות. לפי רש"י מדובר באמו של רב ששת תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ט', עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף נ"ה, עמוד א'. ראו כמה דוגמאות בערך זה למשל תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ע', עמוד ב'. למשל תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ס"ה, עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ג, עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ', עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קי"ג, עמוד ב'.
שקע קוריל-קמצ'טקה

שקע קוריל-קמצ'טקה (ברוסית: Курило-Камчатский жёлоб) הוא שקע אוקייני שעומקו המרבי 10,542 מטרים. חלקו הצפון-מזרחי של השקע, סמוך לאיי קומנדור, הוא חלק מצומת משולש – מפגש בין שלושה לוחות טקטוניים, במזרח עם השקע האלאוטי המשתרע בין קמצ'טקה ואלסקה לאורך קשת האיים האלאוטיים, ובמערב עם העתק אולחאן (Ulakhan) הנמתח מן הצומת המשולש ועד רכס צ'רסקי (ברוסית: Черский) בצפון רפובליקת סאחה-יקוטיה. המשכו הדרומי הוא שקע יפן. השקע הוא חלק מאזור הפחתה בו נוחת הלוח הפסיפי אל מתחת ללוח אוחוצק. תהליך זה החל בקרטיקון עליון, וכתוצאה ממנו נוצרו קשת האיים הקוריליים והקשת הגעשית של קמצ'טקה. כחלק מטבעת האש וכתוצאה מהפחתה זו מתבטא שקע קוריל-קמצ'טקה בגעשיות נרחבת ובפעילות סייסמית ענפה. מאז תחילת המאה ה-20 אירעו בו רעידות אדמה רבות, בהן כמה בדרגה 8 ומעלה בסולם מגניטודה לפי מומנט: מדיה וקבצים בנושא שקע קוריל-קמצ'טקה בוויקישיתוף Kamchatka & Kuril Islands: Regional Map and Introduction place/Kuril-Kamchatka שקע קוריל-קמצ'טקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Seismicity of the Earth 1900—2007, Kuril-Kamchatka Arc and Vicinity, באתר USGS
In Too Deep (שיר של ג'נסיס)

In Too Deep הוא שיר להקת ג'נסיס, אשר התפרסם לראשונה בשנת 1986. השיר נכלל באלבומה של הלהקה Invisible Touch. מילות השיר נכתבו על ידי סולן הלהקה פיל קולינס, לאחר שהוא נתבקש לכתוב שיר עבור הפסקול של הסרט "מונה ליזה". השיר הגיע במחצית שנת 1987 למקום השלישי במצעד האמריקני בילבורד הוט 100 ולמקום ה-19 במצעד הסינגלים הבריטי. כמו כן שהה השיר באותה תקופה שלושה שבועות בראש מצעד ה-Adult Contemporary, המתפרסם על ידי המגזין בילבורד. מידע על הסינגל "In Too Deep" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "In Too Deep" באתר יוטיוב מילות השיר באתר שירונט ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Bad (שיר של מייקל ג'קסון)

Bad (רע) הוא הסינגל השני מתוך אלבום האולפן השביעי, Bad, של הזמר והיוצר מייקל ג'קסון, אשר יצא ב-7 בספטמבר 1987. השיר הגיע לפסגת המצעדים ברחבי העולם והפך לשיר השני מהאלבום שמגיע למקום ראשון במצעד הבילבורד האמריקאי. Bad במקור היה אמור להיות דואט עם הזמר פרינס, אך שיתוף הפעולה לא יצא לפועל. ג'קסון סיפר שאת ההשראה לוידאו קליפ שאב מכתבה שקרא בעיתון. הכתבה סיפרה על סטודנט מה"גטו" של ניו יורק אשר ניסה להתקדם בחייו ולעזוב את חבריו הישנים. החברים קינאו בסטודנט והרגו אותו. הכוריאוגרף של הוידאו קליפ טען שהווידאו והעלילה הושפעו מאוד מהסרט סיפור הפרברים. ב-2017 הופיע השיר במהלך קטע מהסרט "גנוב על העולם". הגרסה המלאה של הוידאו קליפ היא סרט קצר באורך 18 דקות שבויים על ידי מרטין סקורסזה. הווידאו קליפ מספר את סיפורו של נער בשם דריל, המגולם על ידי ג'קסון. הנער שגדל בשכונה מפוקפקת מחליט ללמוד בבית ספר פרטי. כשהוא חוזר לבקר בבית ספרו הישן, חבריו, ביניהם מיני-מקס, (המגולם על ידי השחקן ווסלי סנייפס) מגלים כמה השתנה ומרגישים בחוסר הנוחות שלו איתם ועם נטייתם לפשע. בניסיון להראות שהוא עדיין "רע", דריל לוקח אותם לתחנת רכבת תחתית שם הוא מנסה לשדוד איש זקן אך משנה את דעתו ברגע האחרון. חבריו מקניטים אותו שכבר אינו "רע". הוידאו קליפ אשר צולם עד כה בשחור לבן הופך לצבעוני ודריל לובש לפתע מעיל עור שחור ומצטרף לקבוצת רקדנים פאנקיסטים. לאחר קטע ריקוד, לצלילי קטע סולו באורגן המונד המנוגן על ידי נגן הג'אז הוותיק ג'ימי סמית, מזהיר דריל את חבריו כי לא מצפה להם עתיד טוב אם ימשיכו בדרכם הרעה. הם מקבלים זאת ונפרדים ממנו. הקליפ נחשב לאחד מהווידאו קליפים היקרים ביותר בכל הזמנים. מידע על היצירה "Bad" באתר מיוזיק בריינז גרסאות נוספות ל"Bad" באתר SecondHandSongs Bad באתר הבילבורד האמריקאי, ארכיון מידע על Bad במצעד הבריטי מידע על Bad, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון מידע על Bad, באתר המצעד האיטלקי, ארכיון מידע על Bad, באתר המצעד הנורווגי מידע על Bad, באתר המצעד של ניו זילנד מידע על Bad, באתר המצעד הספרדי מידע על Bad, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון מידע על Bad, באתר המצעד השוודי
שקע טונגה

שקע טונגה הוא שקע אוקייני באוקיינוס השקט, מזרחית לטונגה, דרומית לסמואה האמריקנית וצפונית לשקע קרמדק, המפריד בינו לבין האי הצפוני של ניו זילנד. עומקו המרבי של השקע מגיע ל-10,882 מטר, והוא המקום השני בעומקו בעולם, לאחר שקע מריאנה, שעומקו המרבי מגיע ל-11,022 מטר. מבחינה גאולוגית, השקע נמצא באזור בו הלוח הפסיפי נוחת מתחת ללוח האוסטרלי. ההערכות המקובלות הן שהלוחות מתקרבים זה לזה בקצב של 15 ס"מ לשנה, ואולם מדידות שנערכו באמצעות GPS הראו קצב התקדמות של 24 ס"מ בחלקו הצפוני של השקע. זוהי תנועת הלוחות המהירה ביותר הידועה. מדיה וקבצים בנושא שקע טונגה בוויקישיתוף שקע טונגה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רטינוסקופ

רטינוסקופ (Retinoscope) הוא כלי לבדיקת ראייה, הנחשב לאמין ומדויק יותר מבין שיטות בדיקת ראיה נוספות בתחום, כגון: בדיקה עם אוטורפרקטומטר ובדיקה ידנית. הרטינוסקופ נראה כפנס, והמידע הרפואי מתקבל ממנו, בהתאם להחזר קרני האור ושבירתם לאחר שהן הנפגשות בעין. הרטינוסקופ משמש לבדיקת עיניים באמצעות בחינה של טעות התשבורת של האור (refractive error), והוא עשוי גם לספק אינדיקציות לפתולוגיות שונות כגון בעיות קרנית, קרטוקונוס ובעיות עכירות של העדשה כגון קטרקט. בדיקת הרטינוסקופיה יכולה להיות סטטית, במהלכה הנבדק שומר על מוקד (פוקוס) רחוק (העדשה נינוחה), או דינאמית, במהלכה הנבדק יתבקש לשנות את מוקד הפוקוס של ראייתו אל עבר חפץ קרוב. תרשים לבדיקת ראייה מדיה וקבצים בנושא רטינוסקופ בוויקישיתוף Retinoscopy - American Association for Pediatric Ophthalmology and Strabismus, aapos.org (באנגלית) Moran CORE | Objective Refraction Techniques: Retinoscopy Kamal Thakur, Types of retinoscopy - OptomInSight, optominsight.com, ‏2023-06-25 (באנגלית בריטית) Ehimare S. Enaholo, Mutali J. Musa, Marco Zeppieri, Objective Refraction Technique: Retinoscopy, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024 ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אוטורפרקטומטר

אוטורפרקטומטר הוא כלי לבדיקת ראייה, הנחשב לנותן כיוון כללי אודות רמת ראייתה של העין. האוטורפרקטומטר בנוי כמחשב ובו צג המראה תמונה מסוימת (בדרך-כלל תמונות נוף) ועל המטפל להביט במסך, ולציין לאופטומטריסט את מידת חדות התמונה בה הוא צופה. בסיום הבדיקה במכשיר, מתקבל ממנו נייר פלט המכיל כיוון כללי למספר הראיה של הנבדק, בהתאם לנתונים שהוזנו לתוכו על ידי הבודק. תרשים לבדיקת ראייה מדיה וקבצים בנושא אוטורפרקטומטר בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.