laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נאשי

נאשי - תנועת הנוער האנטי-פאשיסטית (רוסית: Наши - Молодежное демократическое антифашистское движение) הייתה אחת מתנועות הנוער הגדולות ביותר ברוסיה, המונה מעל 100,000 חברים. ועידת הייסוד של התנועה נערכה ב-15 באפריל 2005. על פי מייסד התנועה, וסילי יקמנקו (העומד גם בראש הסוכנות הפדרלית לענייני נוער של רוסיה), היא הוקמה כתגובה למה שהוא רואה כהתגברות הנאציזם ברוסיה. התנועה זכתה לכותרות בעולם במהלך המצור שהטילה על שגרירות אסטוניה ברוסיה כתגובה להעברת פסל ברונזה של חייל סובייטי מכיכר בבירת אסטוניה לבית קברות צבאי בעיר. התנועה הוקמה ביוזמה ותוך תמיכה של פקידות הנשיא[דרוש מקור]. היא נתמכת על ידי ולדימיר פוטין והוא נפגש עם מנהיגיה באופן קבוע. מנהיגי התנועה מכריזים על התמיכה של התנועה במשטר. התנועה הוקמה על בסיס תנועת "ההולכים ביחד" (Идущие вместе) שהייתה תנועת נוער ברוסיה שנוסדה על ידי ואסילי יקמנקו במאי 2000. לתנועה הייתה אוריינטציה לתמיכת הממשלה הרוסית וממשלו של ולדימיר פוטין היה תומך בתנועה. התנועה גדלה במהירות והיו לה עשרות אלפי חברים. חלק מדרישות התנועה כלפי חבריה כללו בין היתר כי מפקדים חייבים לקרוא 6 קלאסיקות רוסיות ולבקר אתר קרב אחד שבו רוסיה ניצחה. חברי התנועה חולקו לקבוצות בנות 5 חברים המכונים "כוכבים אדומים". עם הקמת נאשי על ידי ואסילי יקמנקו בשנת 2006 פעילות התנועה הופסקה. הקמת מספר תנועות נוער בשנים 2005-2006 הייתה למעשה תגובת המשטר לאירועים באוקראינה ותפקיד הנוער באירועים. בהמשך, רמת הפעילות של התנועות שהוקמו ירדה באופן ניכר. מתנגדי התנועה קוראים לפעיליה "נאשיסטי" בדומה למילה הרוסית "פשיסטי" (פאשיסטים) ואת התנועה עצמה "פוטיניוגנד" בדומה ל"היטלריוגנד". בין הפרויקטים של התנועה היה "סטופחם". במאי 2012 מייסד התנועה וסילי יקמנקו הכריז על פירוקה וב-2019 פורק הארגון סופית. פורום סֵליגֶר (Селигер) בסמוך לאגם סליגר במחוז טבר, סמוך לכפר אוסטאשקוב, הוא פורום חינוכי לנוער המאורגן על ידי תנועת נאשי מאז 2005. מאז 2009 הפורום מאורגן בשיתוף פעולה עם הסוכנות הפדרלית לענייני נוער של רוסיה. עד 2008 נמנע מפעילי נאשי להשתתף בפורום, אך מאז 2009 הותר לכל תנועות הנוער ברוסיה להשתתף בפורום והוא מאורגן מדי שנה בקיץ. עם הקמת התנועה הופסקה תמיכה ממסדית בתנועת הולכים ביחד, פעילותה למעשה הופסקה ורוב חבריה נקלטו בתנועת נאשי. מדיה וקבצים בנושא נאשי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נאשי פורום סליגר ערך זה הוא קצרמר בנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רינת שחם

רינת שחם (נולדה ב-1980) היא זמרת מצו-סופרן ילידת ישראל, מופיעה באופרה, בקונצרטים וברסיטלים ברחבי העולם. רינת שחם נולדה בקריית ביאליק. השלימה לימודיה בפיתוח קול במכון קרטיס למוזיקה. התפקיד הראשון שלה על במת "פילדלפיה אופרה קומפני" היה צרלינה בדון ג'ובאני מאת מוצרט. מאז רינת שחם שרה תפקידים ראשיים עם האופרה של ניו יורק, בית האופרה המלכותי בלונדון, פסטיבל אקס-אן-פרובנס, פסטיבל גליינדבורן, האופרה של ברלין, וינה, רומא, סידני, טוקיו, ועוד. שחם הופיעה עם תזמורות סימפוניות, ביניהן הפילהרמונית של ברלין, התזמורת הסימפונית של שיקגו, הפילהרמונית של ניו יורק, הפילהרמונית של לונדון, התזמורת הסימפונית של סן פרנסיסקו, הפילהרמונית של לוס אנג'לס, התזמורת של ולנסיה, התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית של בוסטון, התזמורת של סיאטל, ותזמורת מינסוטה. היא שרה תחת שרביטיהם של כמה מגדולי המנצחים בימינו, ביניהם סייג'י אוזאווה, סיימון ראטל, אנדרה פרווין, כריסטוף אשנבאך, ליאונרד סלטקין, דניאל בארנבוים, סימון יאנג, אנטוניו פאפאנו, ויליאם כריסטי, דייוויד רוברטסון, סר מארק אלדר, דן אטינגר, וכריסטיאן תילמן. בין תפקידיה הרבים של רינת שחם תפקידה המפורסם ביותר– כרמן של ביזה, אותו שרה ברחבי העולם בעשרות הפקות שונות. כמו כן שרה שרלוט ב"וורתר" של מאסנה, דורבלה ב"כך עושות כולן" של מוצרט, מליסנד ב"פליאס ומליסנד" של דביסי, כרובינו בנישואי פיגארו וצרלינה ודונה אלוירה ב"דון ג'ובאני" של מוצרט, רוזינה ב"הספר מסביליה" של רוסיני,בלאנש ב"דיאלוגים של הכרמליטיות" מאת פולנק, סונדריון (סינדרלה) מאת מאסנה, אוטביה (הכתרתה של פופאה מאת מונטוורדי), ויודית (טירתו של כחול הזקן – ברטוק). רינת שחם, שהגיעה למקום הראשון בתחרויות ווקאליות רבות, והייתה ממקבלי מלגת קרן אמריקה ישראל, החלה את לימודיה לפיתוח הקול עם דוקי עצמון כשהייתה תלמידה בבית הספר לאומנויות ויצו חיפה. מאוחר יותר עבדה עם מרילין הורן באקדמיה למוזיקה של המערב בסנטה ברברה ועם הסופראנו רנאטה סקוטו. מוריה בשנות לימודיה בארצות הברית היו, בין השאר, אדוארד זמברה וקטרין גרין. רינת שחם הקליטה קטעים מאופרות של ז'אן-בטיסט לולי לאראטו ודויטשה גראמופון עם כריסטי, ואת "הילד והקסמים" של ראוול עם פרווין. תקליטור הסולו של רינת שחם, שירים של ג'ורג' גרשווין והנרי פרסל, "פנטזיה בנוסח בלו עם אש ואפר", יצא בחברת ATMA קלאסיק וכמו כן באותה חברה גם תקליטור סולו עם מוזיקה מאת בנדטו מרצ׳לו עם להקת פואוקו א צ׳נרה. שחם הופיעה לראשונה בסרט עלילתי כ"זמרת הג'אז" בסרטו של אישטוואן סאבו משנת 2001, Taking Sides עם הארווי קייטל. היא מופיעה גם ככרובינו על הווידאו של בית האופרה המלכותי לונדון (נישואי פיגארו) ועל וידאו בכיכובה ככרמן, בהוצאת אופרה אוסטרליה. שחם סיימה לימודי תואר ראשון ושני במוזיקה במכון קרטיס למוזיקה בפילדלפיה, פנסילבניה. היא נשואה לויולן ומפיק הסרטים פיטר באקנל והיא אחותו הצעירה של הכנר חגי שחם. אתר האינטרנט הרשמי של רינת שחם רינת שחם, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רינת שחם, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) רינת שחם, באתר MusicBrainz (באנגלית) רינת שחם, באתר Discogs (באנגלית) רינת שחם, באתר Songkick (באנגלית) רינת שחם, באתר האופרה הישראלית תל אביב-יפו אינטרמצו עם אריק: כרמן וכרובינו, בביצוע רינת שחם, 29 במרץ 2015, ראיון באתר יוטיוב Rinat Shaham (אורכב 27.09.2007 בארכיון Wayback Machine) on ATMA Classique website. Rinat Shaham as Carmen - Video clip link. Taking Sides - film website . ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טרויוקי אוקאזקי

טֶרוּיוּקִי אוֹקָאזַקִי (ביפנית: 岡崎 照幸;‏ 22 ביוני 1931 – 21 באפריל 2020) היה מאמן קראטה יפני בשיטת שוטוקאן בעל דרגה דאן 10, מייסד, יושב ראש ומאמן ראשי בפדרציית שוטוקאן קראטה הבינלאומית (ISKF). אוקאזקי נולד באזור פוקואוקה שביפן. כאיש צעיר התאמן בג'ודו, קנדו ואייקידו. בגיל 16, בשנת 1948, נרשם לאוניברסיטת טאקושוקו ושם החל באימוני הקראטה שלו. אוקאזקי התאמן בעיקר תחת ג'יצין פונאקושי (מייסד השוטוקאן) כמו גם תחת מאסאטוקי נקאיאמה. הוא סיים את לימודיו בשנת 1953 והתמנה מיד למאמן נבחרת האוניברסיטה. ב-1955 מונה למנהל תוכנית האימונים למאמנים. בין הראשונים לסיים את הקורס ניתן למנות את טקיוקי מיקמי, הירוקזו קנאזאווה ואיג'י טאקורה. ב-1961 נסע לארצות הברית כדי להפיץ את אמנות השוטוקאן בעולם. בתחילה התכוון להישאר שם כחצי שנה, אך מאחר שפתח דוג'ו בפילדלפיה שבפנסילבניה, החליט להישאר שם לצמיתות. אוקאזקי ייסד את ה-ISKF בשנת 1977. יחד עם גיצ'ין פונאקושי ומאסאטוקי נקאיאמה ייסד אוקאזקי את תוכנית האימונים למאמנים של JKA. כמו כן פרסם ספר בשם "שלמות האופי" על חוויותיו. נפטר ב-21 באפריל 2020 כתוצאה מסיבוכים של מחלת נגיף קורונה 2019. ריאיון עם אוקאזקי הפרופיל של אוקאזקי באתר הרשמי של ISKF ביוגרפיה אתר ה-ISKF Fallece el sensei Teruyuki Okazaki, El Diario de Yucatán, ‏22 באפריל 2020 (בספרדית)
זיגים

הזיגים (ביוונית: Ζυγοί; ברוסית: Зихи) היו עם צ'רקסי עתיק אשר התגורר בעת העתיקה לאורך חופו הצפון-מזרחי של הים השחור. ארצם של הזיגים נקראה זיקס והשתרעה במורדות הצפוניים של הקווקז, מזרחית להר אלברוס. סטראבון תיארם בחיבורו גאוגרפיקה, כשבטים אשר חיו מצפון לקולכיס: "πρὸς δὲ τῃ̂ θαλάττῃ του̂ Βοσπόρου τὰ κατὰ τὴν ̓Ασίαν ἐστὶ καὶ ἡ Σινδική: μετὰ δὲ ταύτην ̓Αχαιοὶ καὶ Ζυγοὶ καὶ ̔Ηνίοχοι Κερκέται τε καὶ Μακροπώγωνες. ὑπέρκειται δὲ τούτων καὶ τὰ τω̂ν Φθειροφάγων στενά: μετὰ δὲ τοὺς ̔Ηνιόχους ἡ Κολχὶς ὑπὸ τοι̂ς Καυκασίοις ὄρεσι κειμένη καὶ τοι̂ς Μοσχικοι̂ς." "ועל הים שוכן צידו האסיאתי של הבוספורוס, או ארץ הסינדים. אחרי זו האחרונה, באים אל האכאים והזיגים וההניוכים, וכן אל הקרקטה ואל המקרופוגונים. ומעל אלה שוכנים המעברים הצרים של הפתאירופגים. ואחרי ההניוכים ארץ קולחיס, השוכנת לרגלי הרי הקווקז או ההרים המוסחים". ויליאם סמית (William Smith) בן המאה ה-19 ציין כי הזיגים היו בחלקם רועים נוודים ובחלקם פורעי חוק ושודדי ים, ואלה האחרונים שטו בספינות אשר התאימו למטרה זו. סטראבון, גאוגרפיקה, 11.2.1 William Smith, LLD. Dictionary of Greek and Roman Geography. London. Walton and Maberly, Upper Gower Street and Ivy Lane, Paternoster Row; John Murray, Albemarle Street. 1854.
ד'ש'

ד'ש' (4300) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 539 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 540. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. רב רבאי מרוב מתמנה לראש ישיבת פומבדיתא רב סימונא, ראש ישיבת פומבדיתא שבבבל, מראשי הדור השני של הסבוראים רב עינא, ראש ישיבת סורא, מראשי הדור השני של הסבוראים ובן זוגו של רב סימונא להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'ש'
ד'ש"א

ד'ש"א (4301) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 540 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 541. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'ש"א
ד'ש"ב

ד'ש"ב (4302) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 541 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 בספטמבר 542. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'ש"ב
ד'ש"ג

ד'ש"ג (4303) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-25 בספטמבר 542 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 543. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'ש"ג
ד'ש"ד

ד'ש"ד (4304) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 543 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 544. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'ש"ד
ד'ש"ה

ד'ש"ה (4305) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 544 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 545. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'ש"ה
ד'ש"ו

ד'ש"ו (4306) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 545 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 546. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'ש"ו
ד'ש"ז

ד'ש"ז (4307) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 546 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 547. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'ש"ז
ד'ש"ח

ד'ש"ח (4308) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 547 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 548. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ד'ש"ח
ד'ש"ט

ד'ש"ט (4309) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 548 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 549. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'ש"ט
ד'ש"י

ד'ש"י (4310) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 549 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 550. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'ש"י
ד'שי"א

ד'שי"א (4311) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 550 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 551. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ד'שי"א
ד'שי"ב

ד'שי"ב (4312) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 551 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 552. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'שי"ב
ד'שי"ג

ד'שי"ג (4313) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 552 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 בספטמבר 553. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ד'שי"ג מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ברכת החמה ביום רביעי כ"ד באדר ב' - 26 במרץ 553 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'שי"ג
ד'שי"ד

ד'שי"ד (4314) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-25 בספטמבר 553 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 554. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'שי"ד
ד'שט"ו

ד'שט"ו (4315) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 554 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 555. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'שט"ו
ד'שט"ז

ד'שט"ז (4316) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 555 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 556. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'שט"ז
ד'שי"ז

ד'שי"ז (4317) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 556 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 557. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'שי"ז
ד'שי"ח

ד'שי"ח (4318) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 557 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 558. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'שי"ח
ד'שי"ט

ד'שי"ט (4319) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 558 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 559. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'שי"ט
ד'ש"ך

ד'ש"ך (4320) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 559 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 560. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'ש"ך
ד'שכ"א

ד'שכ"א (4321) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 560 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 בספטמבר 561. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'שכ"א
ד'שכ"ב

ד'שכ"ב (4322) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 בספטמבר 561 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 562. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'שכ"ב
ד'שכ"ג

ד'שכ"ג (4323) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 562 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 563. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'שכ"ג
ד'שכ"ד

ד'שכ"ד (4324) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 563 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 564. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'שכ"ד