laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
עצמות השמע

עצמות השמע או עצמימי השמע (TA: Ossicula auditus; Ossicula auditoria), הן שלוש עצמות זעירות בתוך האוזן התיכונה, והן העצמות הקטנות ביותר בגוף האנושי. עצמות השמע המכונות פטיש, סדן וארכוף מעבירות תנודות מכניות מעור התוף למבוך שבאוזן הפנימית. הארכיטקטורה של העצמות מאפשרת להן לפעול כמגבר לתנודות שיוצרים צלילים בעור התוף. העדרן של העצמות או תת-תפקוד שלהם מוביל לפגיעה בינונית עד חמורה בשמיעה. שמותיהן של עצמות השמע ניתנו לפי צורתן המזכירה פטיש (Malleus), סדן (Incus) וארכוף או משוורת (Stapes; מבנה בצורת טבעת בצד האוכף המותאם לכף רגלו של הרוכב). עצמות השמע יוצרות שרשרת בין האוזן החיצונית לאוזן הפנימית. עצם הפטיש, החיצונית מבין העצמות, מחוברת בצידה המכונה "ידית הפטיש" (Manubrium mallei) לעור התוף, ומתמפרקת עם הסדן בצידה השני. עצם הסדן מופרקת בצידה המרוחק מהפטיש עם הארכוף, ועצם הארכוף מותאמת לחלון הפרוזדור (Fenestra vestibuli; "החלון האובלי"), אחד מפתחיה של האוזן הפנימית. קולות המגיעים לאוזן ופוגעים בעור התוף, גורמים לתנודות בעור התוף המועברות ממנו לפטיש, מהפטיש לסדן, מהסדן לארכוף ומהארכוף לתוך האוזן הפנימית. תנודות הארכוף מועברות לנוזל שבשבלול האוזן הפנימית ותנודות הנוזל מגיעות לחיישני הקול המתרגמים את התנודות לדחפים עצביים המועברים אל המוח. כמערכת של מנופים, עצמות השמע מגבירות את עוצמת הרעידות המועברות מהשטח הגדול יותר של עור התוף לשטח של חלון הפרוזדור, עוצמת הרעידות בחלון הפרוזדור חזקה עשרה מונים מזו שבעור התוף. תנועת העצמות יכולה להיות מבוקרת על ידי השריר מותח התוף הנאחז בפטיש ועל ידי שריר המשוורת הנאחז בארכוף. כיווץ השרירים מפחית את עוצמת התנודות המועברות על ידי עצמות השמע ומאפשר להגן על החיישנים באוזן הפנימית מעוצמת קול חזקה מדי ומאידך, שיתוק של השרירים גורם לרגישות יתר לצלילים. ייתכן שפעולת השרירים מאפשרת הפרדה מדויקת יותר בין צלילים גבוהים על ידי הפחתת מעבר צלילים נמוכים. מדיה וקבצים בנושא עצמות השמע בוויקישיתוף The middle ear and the ossicles
מאפייה

מאפייה או בית מאפה הם מקום הכנה וממכר למאפים. זהו מקום העבודה של האופה כיום. אפייה היא פעילות עתיקת יומין. המצרים הקדמונים היו הראשונים שאפו לחם, בערך בשנת 8000 לפנה"ס. בזמנים מודרניים נעשית פעולת האפייה על ידי מכונות במאפיות גדולות, ללא מגע יד אדם. מאפיות קטנות הן פעמים רבות עסקים משפחתיים, בהם מתמחים בדרך כלל ביצור סוג מאפה מסוים. בשנים האחרונות נעשו נפוצות רשתות לאפיית לחם, בעסקים עצמאיים או במסגרת רשתות השיווק. מרבית אלו משמשים כחנות לממכר המאפים, בה ניתן לשבת ולהנות משירותים בדומה לבית קפה. קונדיטוריה אופים, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זאובר

זאובר הוא שם משפחה ממקור גרמני שפירושו "טהור", "נקי". האם התכוונתם ל... אלכסנדר זאובר – עיתונאי דואר היום, ידיעות אחרונות ומו"ל ועורך עיתון מיוחד סמואל זאובר – כדורגלן עבר בקבוצה מכבי בוקרשט
הנרי ארנסט דודני

הנרי ארנסט דודני (באנגלית: Henry Ernest Dudeney; ‏10 באפריל 1857 - 24 באפריל‏ 1930) היה חידונאי ומתמטיקאי אנגלי. נחשב לאחד החידונאים החשובים בכל הזמנים. דודני נולד בעיר מייפילד באנגליה. סבו, ג'ון דודני, היה מתמטיקאי אוטודידקט ידוע. שיחק שחמט במשך כל חייו. השחמט הוביל אותו להתעניין במתמטיקה וחיבור חידות. בשנותיו הראשונות התעניין במיוחד בחידות שחמט. על אף שהקריירה שלו הייתה כעובד מדינה, הוא המשיך לחבר חידות שונות בזמנו הפנוי. החידות הראשונות שחיבר פורסמו במגזינים ובעיתונים, לרוב תחת שם העט "ספינקס" (Sphinx). בתחילת דרכו הרבה לשתף פעולה עם החידונאי האמריקאי המפורסם סם לויד. ב-1890 הם פרסמו יחד סדרה של מאמרים בשבועון האנגלי "Tit-Bits". מאוחר יותר החל דודני לפרסם את חידותיו תחת שמו האמיתי, בעיתונים ובמגזינים רבים. במשך עשרים שנה כתב טור מצליח בשם Perplexities", במגזין "The Strand". הוא המשיך בהתכתבות ושיתוף פעולה עם לויד, עד שהחברות ביניהם עלתה על שרטון ודודני אף האשים את לויד בגנבת רעיונותיו ופרסומם תחת שמו. דודני ידוע בעיקר בשל פתרונו מ-1903 לחידת מוכר הסדקית, בה המשימה היא להפוך משולש שווה-צלעות לריבוע, על ידי ארבעה חיתוכים בלבד. לא רק שדודני אכן הצליח לבצע את המשימה בעזרת ארבעה חיתוכים בלבד, אלא גם ניתן לתלות צירים המחזיקים את ארבעת החלקים יחד, כך שכאשר מסובבים את החלקים לכיוון אחד נוצר ריבוע, וכאשר מסובבים אותם לכיוון השני נוצר משולש שווה-צלעות. הפתרון פורסם לראשונה בעיתון הדיילי מייל, ומאוחר יותר נכלל בספרו שפורסם ב-1907, "The Canterbury Puzzles", ובו נותן דודני הסבר מפורט וטכני כיצד למצוא את הנקודות המשמשות לחיתוך. בספר הוא אינו נותן רמז לאופן שבו גילה את החיתוך. ההשערה היא שהוא השתמש בשיטה המבוססת על ריצופים. בשנת 1884 נישא דודני לאליס ויפין. מאוחר יותר פרסמה אליס ספרים רבים והתפרסמה בזכות עצמה (חלקם בשם "גברת הנרי דודני"). יומניה הפרטים של אליס נערכו ופורסמו ב-1998 בשם "A Lewes Diary: 1916–1944", ובהם מתוארים חיי היומיום והנישואין לדודני. ילדם הראשון נפטר בינקותו, ולאחר מכן נולדה להם בת אחת, מרג'רי. באפריל 1930 נפטר דודני מסרטן בגרון, בעיר לואיס (Lewes), בה התגורר מאז 1914 עם אשתו. The Canterbury Puzzles‏ (1907) Amusements in Mathematics‏ (1917) The World's Best Word Puzzles‏ (1925) Modern Puzzles‏ (1926) 536 Puzzles and Curious Problems (פורסם לאחר מותו, ב-1931) A Puzzle-Mine (פורסם לאחר מותו) מדיה וקבצים בנושא הנרי ארנסט דודני בוויקישיתוף הנרי ארנסט דודני, באתר MacTutor (באנגלית) כתבי הנרי ארנסט דודני בפרויקט גוטנברג (באנגלית) הנרי ארנסט דודני, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ביוגרפיה של הנרי ארנסט דודני, באתר MacTutor (באנגלית)
אק קויונלו

אק קויונלו (טורקמנית: Akgoýunly, אזרית: Ağqoyunlu,טורקית: Akkoyunlu, פרסית וטורקית עות'מאנית: آق قوینلو, מילולית "בעלי הכבשה הלבנה") הייתה פדרציה של שבטי אוע'וז ששלטה בין השנים 1378–1508 באזרבייג'ן, ארמניה, מזרח טורקיה צפון עיראק ואיראן של ימינו. אק קויונלו השתייכו לשבט האוע'וזי ביאנדור (בגנדור) וייחסו עצמם לאב הקדמון המיתולוגי אוע'וז ח'אן. לפי מקורות ביזנטיים, כבר בשנת 1340 הייתה נוכחות של אק קויונלו באנטוליה. המדינה הראשונה של אק קויונלו, אשר שכנה באזור דיארבקיר, הוקמה בשנת 1402, בשטח שהוענק לאק קויונלו בידי טימור לנג. התפשטותם של האק קויונלו נמנעה בגלל עוצמתה של פדרציית השבטים היריבה קארה קויונלו (בעלי הכבשה השחורה). בשנת 1467, בהנהגת אוזון חסן (חסן הגבוה), שנחשב לגדול מנהיגיהם, הצליחו לגבור על שבט הקארה קויונלו, שהונהגו בידי ג'האן שאה. בנוסף על כך גבר אוזון חסן על המנהיג הטימורי אבו סעיד. אק קויונלו התפשטו על חשבון הטימורים לאזור בגדאד, חופי המפרץ הפרסי. בנוסף, הם התפשטו לאיראן עד מזרח ח'וראסאן. התפשטות העות'מאנים ממערב הביאה את אק קויונלו לחתום ברית עם אויביהם הקרמאנים ממרכז אנטוליה. בשנת 1463 ביקש אוזון חסן את עזרתה של ונציה, יריבתם של העות'מאנים, אולם העזרה הוונציאנית לא יצאה לפועל. בשנת 1473 הובסו האק קויונלו על ידי העות'מאנים בטרג'אן, אבל המשיכו להתקיים. בתקופת שלטונו של יאקוב (1478-1490) המשיכו בני אק קויונלו להתקיים, אולם מאבקים פנימיים גרמו להתפוררותם. בנוסף על כך היה איום מבחוץ. הספווים השיעים נלחמו נגד אק קויונלו, שהיו ברובם סונים. בקרב נחיצ'יבאן הובסו האק קויונלו בהנהגת אלואנד בידי הספווים בהנהגתו של שאה אסמאעיל הראשון. כך הקיץ הקץ על מדינת אק קויונלו האוטונומית שישבה במרדין. מנהיג האק קויונלו האחרון, מוראד, הובס גם הוא בידי הספווים, אך הצליח לזמן קצר, בשנת 1508, להקים מדינה בבגדאד. לבסוף נאלץ לסגת לדיארבאקר, וכך בא הסוף על שלטונם של האק קויונלו. מדיה וקבצים בנושא אק קויונלו בוויקישיתוף אק קויונלו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ل

לאם (בערבית: لام) היא האות העשרים ושלוש באלפבית הערבי. לפניה באה האות כאף ואחריה האות מים. לאם מייצגת עיצור מכתשי, מקורב צדי (/l/ ‏:IPA - כמו למ"ד), במקרה אחד, במילה الله (אללה), לאם מוולנת (/ɫ/ ‏:IPA). לאם מנוקדת בכסרה משמשת כתחילית המקבילה ללמ"ד השימוש העברית. לאם המנוקדת בפתחה משמשת בערבית במשלב גבוה כתחילית המציינת הדגשה, ואפשר לתרגם אותה כ"אכן". כך למשל, إن زيدا جميل (אן זידא ג'מיל) פירושו "זיד הוא יפה" ו-إن زيدا لجميل (אן זידא לג'מיל) תרגומו "זיד הוא אכן יפה". בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט אותיות "דוד'ארז". מקור האות לאם הוא ב"למד" הפניקית, ויש לה מקבילות ברוב האלפביתים: אלפבית עברי - ל אלפבית לטיני - L,l אלפבית יווני - Λ,λ אלפבית סורי - ܠ מדיה וקבצים בנושא ل בוויקישיתוף מלית זו, שמקורה שמי והייתה רווחת מאוד באוגריתית ניתנת לזיהוי גם בעברית מקראית, לדוגמה בפסוק "כי ל-ה' מגיננו ולקדוש ישראל מושיענו" (ספר תהילים, פרק פ"ט, פסוק י"ט)
م

האות מִים (בערבית: ميم) היא האות העשרים וארבע באלפבית הערבי. לפניה באה האות לאם ואחריה האות נון. מים מייצגת את העיצור /m/ (כמו מ"ם). מים משמשת כאות משקלית לעיתים רבות, לדוגמה ביצירת שמות מקומות במשקל ﻣﻔﻌل (מַפעַל), כך ﻣﻜﺘﺐ (מכּתב) פירושו "משרד", מהשורש ﻙ.ﺕ.ﺏ שמשמעותו כ.ת.ב. בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט אותיות "דוד'ארז". מקור האות מים ב"מם" הפניקית, ויש לה מקבילות ברוב האלפביתים: אלפבית עברי – מ/ם אלפבית לטיני – M,m אלפבית יווני – Μ,μ אלפבית סורי – ܡ מדיה וקבצים בנושא م בוויקישיתוף
לאם

האם התכוונתם ל... לאם – ل – אות באלפבית הערבי כפר לאם – כפר ערבי שנהרס במלחמת העצמאות אישים: האנס לאם – עיתונאי, היסטוריון ועסקן ציבור, מראשי יהדות גרמניה אחרי המלחמה ויפרדו לאם – צייר קובני נחום לאם – רב אורתודוקסי מודרני אמריקאי פיליפ לאם – כדורגלן גרמני לם
בוסמן

האם התכוונתם ל... חוק בוסמן – כלל בכדורגל המקצועני באירופה ז'אן-מארק בוסמן – הכדורגלן שבעקבותיו חל חוק בוסמן ג'ון בוסמן – כדורגלן ומאמן הולנדי צ'דוויק בוסמן – שחקן קולנוע אמריקאי
ימשושיים

ימשושיים, משפחה של יתושים בעלי תפוצה עולמית. למרות הדמיון של מינים רבים במשפחה זו לכולכיתיים, בגלגולם הבוגר, הימשושים חסרים את גפי הפה והם אינם ניזונים ובכלל זה, אינם עוקצים. זחלי משפחה זו מהווים את רוב אוכלוסיית החרקים ליד מקוואות מים[דרושה הבהרה] ומשמשים כמרכיב מזון חשוב לדגים וחיות אחרות. באזורים לחים, לעיתים ניתן לראות את אוכלוסיית הימשושים הבוגרת מרחפת בשמיים בצפיפות ונראית כמו עננים גדולים. את הזכר ניתן להבדיל בקלות מהנקבה על פי ציצית האנטנה בקדמת ראשו. ימשוש פרוקלדיוס Procladius מדיה וקבצים בנושא ימשושיים בוויקישיתוף ימשושיים, באתר ITIS (באנגלית) ימשושיים, באתר NCBI (באנגלית) ימשושיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) ימשושיים, באתר GBIF (באנגלית) ימשושיים, דף שער בספרייה הלאומית
בראדלי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... בראדלי – נגמ"ש אמריקאי אפקט בראדלי – כינוי לתופעה לפיה מועמדים שחורים זוכים לשיעורי תמיכה נמוכים ממה שחזו הסקרים חברת מילטון בראדלי – חברה לייצור משחקי לוח אישים: אד בראדלי – עיתונאי אמריקאי אייברי בראדלי – כדורסלן אמריקאי בוב בראדלי – מאמן כדורגל אמריקאי ביל בראדלי – כדורסלן עבר ופוליטיקאי אמריקאי דיי בראדלי (אנ') – שחקן אנגלי דייוויד בראדלי – שחקן אנגלי טום בראדלי – פוליטיקאי אמריקאי מריון זימר בראדלי – סופרת אמריקאית עומר בראדלי – מפקד צבא ארצות הברית לשעבר פרנק בראדלי – קצין בצי ארצות הברית קארן בראדלי – פוליטיקאית בריטית שון בראדלי – כדורסלן עבר אמריקאי-גרמני אישים ששמם הפרטי הוא בראדלי אישים ששמם הפרטי הוא בראד
קורה

האם התכוונתם ל... קורה (מבנה) – יחידת מבנה בסיסית קורה (פיסול) – פסלי נערות מן התקופה הארכאית ביוון העתיקה קורה (הלכה) – תיקון הלכתי למבואות קורה (מיתולוגיה) – פרספונה מהמיתולוגיה היוונית קורפוס קאלוזום – מונח ברפואה סטנגה – משחק שכונה דמוי כדורגל קרב קורה (פברואר) – הקרב הראשון בין הממלכה הגאורגית המאוחדת לבין האימפריה המונגולית קורה (לאטיום) קורה (התעמלות) – מכשיר התעמלות קרב קורה (סתיו) – הקרב השני בין הממלכה הגאורגית המאוחדת לבין האימפריה המונגולית קורה (מוזיקה) – כלי פריטה במערב אפריקה קורה (שפה) – שפה עתיקה של בני איי אנדמן בהודו קורה (בודהיזם) – סוג של עלייה לרגל בבודהיזם קורה (דמות) – הפרוטגוניסט בסדרה המונפשת האגדה של קורה (2012-2014) קורה (יפן) – עיר ביפן קורה (נהר) – נהר גדול בגאורגיה החוצה את בירתה טביליסי קורה (רוסיה) – נהר ברוסיה קור כורה
שדות

שדות, הייתה התנחלות ומושב עובדים של תנועת המושבים בחבל ימית שבצפון חצי האי סיני, המושב הוקם בשטח חולי סמוך לצומת רפיח, כשישה קילומטרים ממערב לקו הגבול הבינלאומי (הקו הירוק) וכשמונה קילומטרים מדרום לחוף הים, במקום שבו הוקמה בהמשך העיר ימית. המושב פונה ונהרס במסגרת פינוי חצי האי סיני והשבתו לידי המצרים כחלק מהסכם השלום בין ישראל למצרים. ב-1969 פונה מן המקום שבט בדואי שהתגורר באזור לכיוון צומת רפיח (הטיעון הרשמי לפינוי היה שיקולי ביטחון). בני השבט עבדו מאוחר יותר כפועלים שכירים ביישובים בסביבה. השבט עתר לבג"ץ נגד הפינוי ב-1972, ובג"ץ דחה את העתירה. שדות היה היישוב האזרחי הראשון שהוקם בחבל ימית, בינואר 1971. שמונה עשרה המשפחות הראשונות שהתיישבו במקום הורכבו בעיקרן מיוצאי קיבוצים ש"גויסו" באמצעות מודעה בעיתון להתיישב במושב. לאחר ביקור במקום ב-1972 כתב חיים גורי בעיתון "דבר" כי מושב שדות הוא פלא, שילוב בין רוח המערב הפרוע לבין פטריוטיזם לוהט. חברי המושב גידלו בין היתר עגבניות לייצוא, וזכו בהצלחה כלכלית, שעודדה את הקמת היישובים האחרים בחבל. בשיא התפתחותו התגוררו במושב 64 משפחות ושטחו כלל 1500 דונם, בסמוך למושב הוקמו המרכז הקהילתי "אבשלום" ובית ספר יסודי אזורי בשם זה בו למדו ילדי המושבים בחבל ימית. ליד המושב נמצאו מרבצי גז טבעי אשר הופקו בקידוח "שדות" במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים בו הוחלט על החזרת חצי האי סיני לידי מצרים פונה המושב בשנת 1982 ובתיו נהרסו. רבים ממפוניו הקימו את מושב עין הבשור שבחבל אשכול. Gershom Gorenberg, Occupied Territories: The Untold Story of Israel's Settlements, p. 235-236 Gershom Gorenberg, Occupied Territories: The Untold Story of Israel's Settlements, p. 235-236 Elisha Efrat, Geography and politics in Israel since 1967, p. 141
סן אנדראס

האם התכוונתם ל... סן אנדראס – עיר בקליפורניה שבארצות הברית העתק סן אנדראס – העתק בדרום-מערב קליפורניה שבארצות הברית אגם סן אנדראס – אגם מדרום לסן פרנסיסקו שבארצות הברית Grand Theft Auto: San Andreas – משחק מחשב סן אנדריאס (סרט) – סרט קולנוע משנת 2015
אודיטוריום

אוֹדִיטוֹרְיוּם או אוֹדִיטוֹרְיוֹן (בלטינית Auditorium, רבים Auditoria) הוא אולם המשמש לעריכת כנסים, מופעי אומנות, הרצאות ואירועים אחרים. אודיטוריומים נמצאים בדרך כלל במוסדות חינוך כמו אוניברסיטאות, ומכללות, וגם במוזיאונים, מרכזי כנסים, תערוכות ומוסדות תרבות אחרים. למעשה, אודיטוריומים עשויים להמצא בכל מקום בו נערכים אירועים פרונטליים רבי משתתפים. אולם האודיטוריום בנוי פעמים רבות בשיפוע כדי לאפשר תצפית טובה מכל חלקיו לעבר הבמה או המסך, והוא מצויד לעיתים בעזרי מולטימדיה. מקורה של המילה בשורש הלטיני Audi שמשמעו "לשמוע" או "להאזין", ועל כן בחלק מהשפות התייחס המושג במקורו אך ורק לחלקו של האולם המיועד למושבי קהל המאזינים. שימוש זה נהג לתאר את החלק בתיאטרון היווני ובתיאטרון הרומי שהיה מיועד למושבי הקהל (להבדיל מהאורכסטרה, הסקנה והפרוסקניון). באדריכלות הכנסייתית, לעיתים מכונה הספינה בכנסייה בכינוי אודיטוריום, שכן זהו החלק העיקרי בו מתכנס הקהל בעת טקסים דתיים, ובמנזרים, זהו האזור המיועד לקבלת פניהם של אורחים. מדיה וקבצים בנושא אודיטוריום בוויקישיתוף
א.ס. רמת השרון

האם התכוונתם ל... א.ס. רמת השרון (כדורסל נשים) – מועדון כדורסל נשים ישראלי מליגת העל בכדורסל נשים. א.ס. רמת השרון (כדורסל) – מועדון כדורסל ישראלי מהליגה הלאומית בכדורסל. שהשתתף בעבר בליגת העל בכדורסל. א.ס. רמת השרון (כדוריד) – מועדון כדוריד ישראלי מליגת העל בכדוריד. א.ס. רמת השרון (כדורעף) – מועדון כדורעף ישראלי מליגת העל בכדורעף.
לוח נבו שרסכים

לוח נבו שרסכים הוא לוח טין קטן הנמצא במוזיאון הבריטי עליו כתב יתדות. ייתכן כי שם המופיע בו זהה לדמות המוזכרת בספר ירמיהו. הלוח (רוחב 5.5 ס"מ, אורך 3.3 ס"מ) נרכש על ידי המוזיאון הבריטי בשנת 1920 והצטרף לאוסף שלהם הכולל למעלה מ-100,000 לוחות דומים. בשנת 2007, האשורולוג האוסטרי, פרופסור מיכאל יורסה מאוניברסיטת וינה, פענח את הלוח, במסגרת מחקר מקיף בנושא כלכלת בבל בתקופת נבוכדראצר. בתעודה, המתוארכת ליום ה-18 בחודש ה-11 - בשנה העשירית לנבוכדראצר מלך בבל (595 לפני הספירה) נרשם כי אדם בשם נבו-שרוסו-אוכין, שהיה 'רב סריס', העניק למקדש בבבל מנה וחצי (כ-0.75 ק"ג) זהב. בלוח, שהיה חלק מארכיב גדול במקדש אל-השמש בעיר סיפר (כ-1.5 ק"מ מבגדד), כתוב כך: (לגבי) מנה וחצי של זהב, רכושו של נבו-שרוסו-אוכין, רב סריס, שהוא שלחו על ידי ארד בניטו הסריס ל (מקדש) אסנגילה: ארד בניטו העביר אותו לאסנגילה. בנוכחות בל אוסת, בן אלפייה, שומר ראשו של המלך, ונדין בן מרדוכ-זר-יבני. חודש אחד-עשר, יום שמונה-עשר, שנה עשירית לנבוכדראצר מלך בבל. יורסה שיער כי האיש ששלח את הזהב הוא "נבושרסכים רב סריס" המופיע בסיפור חורבן בית המקדש הראשון בספר ירמיהו: בשנה התשיעית לצדקיהו מלך יהודה בחודש העשירי, בא נבוכדראצר מלך בבל וכל חילו אל ירושלים, ויצורו עליה. בעשתי-עשרה שנה לצדקיהו, בחודש הרביעי בתשעה לחודש, הובקעה העיר. ויבואו כל שרי מלך בבל, ויישבו בשער התווך נרגל שראצר סמגר-נבו שרסכים רב-סריס, נרגל שראצר רב-מג, וכל שארית שרי מלך בבל. הפיסוק, על פי המסורה, מייחס את המילה נבו למילה שלפניו (סמגר), אך תרגום השבעים מתרגם: Μαργανασαρ και Σαμαγωθ και Ναβουσαχαρ και Ναβουσαρεις Ναγαργας Νασερραβαμαθ כלומר, המילה 'נבו' קשורה לשם שרסכים. על פי הלוח האשורי, זהו הפיסוק הנכון. כנראה, שסמגר הוא שם מקומו של נרגל שראצר, והפקיד השני הוא: נבו שרסכים. ההסבר מתאים לגילוי ארכאולוגי נוסף בו הציעו חוקרים לזהות את השר הראשון, נרגלשראצר, עם אחד משריו של נבוכדראצר השני המופיעים באחת מהכתובות של, שם נמנו "שרי ארץ אכד" (=שרי מלך בבל, יר' לג, ט) וביניהם: "נרגלשראצר איש סין-מגיר". מתברר שהוא היה מושל מקום בשם "סין-מגיר", שנהפך במקרא ל"סמגר". בהמשך הכתוב המקראי נרגלשראצר נזכר שוב בתוספת התואר "רב מג". הכרונולוגיה המקראית ארכאולוגיה מקראית Times Online article by Dalya Alberge 24 Hour Museum מאמר עם תמונה Telegraph מאמר עם תמונה משה ענבר, נבושרסכים רב סריס - תעודה חדשה, באתר הארץ, 1 באוגוסט 2007 ירמיהו פרק לט, פסוקים א-ג (וראו גם ירמיהו נב; מלכים ב, כה). ראו אנציקלופדיה מקראית ה, עמ' 927. תואר בבלי לשר צבא rab mugi
קובייה

קובייה (או הֶקְסַאהֶדְרוֹן רגולרי) היא פאון משוכלל בעל שש פאות ריבועיות הניצבות כל אחת לכל שכנותיה. לקובייה יש שמונה קודקודים ו־12 מקצועות שווים באורכם. הקובייה מופיעה באופן טבעי במערכת צירים קרטזית, משום שהיא כדור היחידה של נורמת-אינסוף על המרחב האוקלידי התלת-ממדי. קובייה היא מקרה פרטי של מקבילון, תיבה ומעוינון. חבורת הסימטריות של הקובייה פועלת טרנזיטיבית על הקודקודים, על המקצועות ועל הפאות; פעולתה של חבורת הסימטריות על ארבעת אלכסוני הקובייה מממשת איזומורפיזם בינה לבין החבורה הסימטרית S 4 {\displaystyle S_{4}} . בפעולה על קבוצת האיחוד של הקודקודים, המקצועות והפאות, לכל איבר לא טריוויאלי בחבורת הסימטריות יש בדיוק שתי נקודות שבת בקבוצה, שהן שני איברי הקבוצה (קודקודים, מקצועות או פאות) דרכם עובר ציר הסיבוב. החבורה איזומורפית לחבורת הסימטריות של התמניון ולזו של הרומביקובוקטהדרון, אותו ניתן לקבל מהקובייה על ידי קטימת מקצועותיה וקודקודיה. חבורת הסימטריות של השלד של הקובייה, שהוא הגרף המורכב מן הקודקודים והצלעות בלבד, היא מסדר 48; לסימטריות הקודמות נוסף גם שיקוף, שלא נכלל בחבורת הסימטריות של הקוביה. קובייה אפשר לאפיין באמצעות פרמטר אחד בלבד, למשל אורך אחד המקצועות: כל הקוביות שיש להן מקצועות שווים באורכם, חופפות זו לזו. באותה מידה ניתן לאפיין קובייה באמצעות שטח אחת הפאות שלה, שטח הפנים שלה או הנפח שלה. בקובייה בעלת מקצוע   a {\displaystyle \ a} מתקיים: שטח כל פאה הוא   a 2 {\displaystyle \ a^{2}} . שטח הפנים הוא   6 a 2 {\displaystyle \ 6{a}^{2}} . הנפח הוא   a 3 {\displaystyle \ a^{3}} . אם קובייה כזו תמוקם במערכת צירים קרטזית באופן שמרכזה בראשית הצירים, ומקצועותיה מקבילים לצירים, אזי קדקודיה ימצאו בקואורדינטות:   ( ± a / 2 , ± a / 2 , ± a / 2 ) {\displaystyle \ (\pm a/2,\pm a/2,\pm a/2)} . אם   a = 1 {\displaystyle \ a=1} , הקובייה נקראת קוביית יחידה. הצורה הדואלית של הקובייה, כלומר הפאון שיתקבל מחיבור בין מרכזי כל הפיאות, היא תמניון. לקובייה יש אחת עשרה פריסות, המשמרות את צורת הפאות הריבועיות שלה. במילים אחרות, קיימות אחת עשרה דרכים להשטיח קובייה חלולה על ידי חיתוך שבעה ממקצועותיה. קובייה היא הפאון האפלטוני היחיד (אך לא הפאון היחיד) שניתן לרצף בעזרתו את המרחב. כלומר: על ידי הצמדת קוביות רבות זו לזו מכל הכיוונים, כך שריבועיהן חופפים אלה לאלה, ניתן למלא את המרחב בקוביות בלי להשאיר חלל ריק ביניהן. תכונה זו חלה על הקובייה בלבד מבין הפאונים האפלטוניים משום שזהו הפאון היחיד מביניהם שהזווית הדו-מישורית שלו היא מחלק של 360°. באמצעות קוביות אינפיניטסימליות מחשבים נפחים של גופים תלת-ממדיים כלשהם (כולל כדורים, גלילים, פאונים וגופי סיבוב למיניהם). ראו עוד: אנליזה וקטורית. קוביית משחק: קובייה בעלת 6 פאות המשמשת במשחקים כאלמנט לקביעת החלטות אקראיות והכנסת ממד של מזל ואקראיות למשחק. במשחקי תפקידים שולחניים יש שימוש ב"קוביות" משחק בעלות יותר מ-6 צדדים. אין הן קוביות בצורתן הגאומטרית, אך השם השתרש לשימוש גם בהתייחסות אליהן. קובייה הונגרית: פאזל מכני. קוביית פלסטיק שכל אחת משש הפאות שלה מחולקת לתשעה ריבועים שווים, היכולים לנוע ולהחליף מקומות אלו עם אלו. צדי הקובייה מכוסים לרוב במדבקות בשישה צבעים שונים, אחד לכל צד של הקובייה. כאשר הפאזל פתור, כל צד של הקובייה מורכב מצבע אחד בלבד. גבישי סוכר מסתדרים בצורת קובייה. קוביית קרח - גוש קרח קובייתי המקרר משקאות קובייה הונגרית קוביית קרח הכפלת הקובייה קובייה, באתר MathWorld (באנגלית) קובייה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אוניית צובר מעורבת

אוניית צובר מעורבת (אנגלית: Ore-bulk-oil carrier, ר"ת OBO) היא אוניית צובר המתוכננת לשאת מטעני תפזורת יבשים או נוזלים. יכולת זו באה להפחית את המסעות שעורכת האונייה עם ספנות (מחסנים) ריקות, מסעות בהם האונייה נושאת מטען בכיוון אחד בלבד ובדרך חזרה מחסניה ריקים. כך למשל, אוניית צובר מעורבת יכולה למשל לשאת מטען של נפט מן המזרח התיכון לאוסטרליה ולשוב לחצי הכדור הצפוני כשהיא עמוסה בעפרות ברזל. אוניות צובר מעורבות, למרות יתרונן, עסקו לרוב בהובלת מטען מסוג אחד בלבד, ויכולתן המיוחדת כמעט ולא נוצלה. לאחר שנות ה-80 נבנו אוניות צובר מעורבות מעטות בלבד. אחת מאוניות הצובר המעורבות המפורסמות יותר הייתה MV Derbyshire, במעמס של 180,000 טון. בחודש ספטמבר 1980 טבעה האונייה באוקיינוס השקט, לאחר שנקלעה לסופת טייפון, שעה שהייתה בדרכה מקנדה ליפן עם מטען עפרת ברזל. אוניות צובר מעורבות קטנות יותר, במעמס של אלפי טונות בודדות, פעלו על נהרות בחלקה האירופי של רוסיה. מדיה וקבצים בנושא אוניית צובר מעורבת בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כלי שיט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ידי האמונה

בדת הבהאית, ידי אמונת האל (באנגלית: Hands of the Cause of God) או ידי האמונה, ובאופן לא רשמי הידיים, הוא הכינוי שניתן לקבוצה של אנשים שמונו לכל חייהם, ושתפקידם היה להפיץ את האמונה הבהאית ולהגן עליה. לפי צוואתו של עבד אל-בהאא ימונו "ידי האמונה" על ידי שומר האמונה ויסורו למרותו. סך הכל מונו חמישים איש לתפקיד, ארבעה על ידי בהאא אללה, ארבעה על ידי עבד אל-בהאא ו-32 על ידי שוגי אפנדי, אשר מינה עשרה נוספים לאחר מותם. חלק מ"ידי האמונה" נמנים גם עם 19 שליחי בהאא אללה. בעת מותו של שוגי אפנדי ב-1957 לא היה לו יורש, אך 27 אנשי "ידי האמונה" בחרו מקרבם תשעה חברים שכונו "המשגיחים" או "המפקחים" (Custodians), ואשר הנהיגו את התנועה הבהאית. המשגיחים סיימו את תפקידם עם הקמתו של בית הצדק העולמי ב-1963. מאז, הדת הבהאית מונהגת בידי בית הצדק העולמי באמצעות מנגנון המנהל הבהאי. אחרון חברי "ידי האמונה" נפטר ב-2007, והתואר שוב אינו מוענק לאיש. חאג'י מולא עלי אכבר, חאג'י אח'ונד (1842–1910) חאג'י מירזא מוחמד תקי, אבן אבהר (מת ב-1917) מירזא מוחמד חסן, אדיב (1848–1919) מירזא עלי מוחמד, אבן אסדק (מת ב-1928) אקא מוחמד קאיני, נביל-י אכבר (1829–1892) מירזא עלי מוחמד ורקא (מת ב-1896) מולא צאדק מוקַדַס, אסם אללה אל-אסדק (מת ב-1874-5) שיח' מוחמד רִדא יזדי ג'ון אבנעזר אסלמונט (1874–1925) חאג'י אמין (1831–1933) קית' רנסום-קהלר (1876–1933) מרתה רוט (1872–1939) ג'ון הנרי הייד דאן (1855–1941) סייד מוסטפא רומי (מת ב-1942) עבד אל-ג'ליל ביי סַעְד (מת ב-1942) מוחמד תקי אצפהאני (מת ב-1946) רוי ק. וילהלם (1875–1951) לואיס ג'ורג' גרגורי (1874–1951) דורותי ביצ'ר בייקר (1873–1954) אמיליה אנגלדר קולינס (1873–1962) עלי אכבר פוּרוּתן (1905–2003) הוגו ג'יאצ'רי (1896–1989) הרמן גרוסמן (1899–1968) הוראס הוצ'קיס הולי (1887–1960) לירוי יואס (1896–1965) ויליאם סת'רלנד מקסוול (1874–1952) טַרַז אללה סמנדרי (1874–1968) ולי אללה ורקא (1884–1955) ג'ורג' טאונסנד (1876–1957) צ'ארלס מייסון רמי (1874–1974) זיגפריד שופפלוכר (1877–1953) שוּעא אללה עַלאי (1889–1984) מוסא בַּנאני (1886–1971) קלרה דאן (1869–1960) ד'כר אללה ח'אדים (1904–1986) אדלברט מוהלשלגל (1897–1980) קורין נייט טְרוּ (1861–1961) חסן מ. בַּליוזי (1908–1980) אבו אל-קאסם פאיזי (1906–1980) ג'ון גרהם פרַבִּי (1914–1973) הרולד קוליס פד'רסטון (1913–1990) רחמת אללה מוהאג'יר (1923–1979) אנוך אולינגה (1926–1979) ג'ון אלדהם רוברטס (1901–1991) ויליאם סירס (1911–1992) אַמַת אל-בהאא, רוחיה ח'אנום (1910–2000) קית' רנסום-קהלר ג'לאל ח'אצ'ה (1897–1990) [1953] פול אדמונד הייני (1909–1982) [1954] עלי מוחמד ורקא (1911–2007) [1955] אגנס בלדווין אלכסנדר (1875–1971) [1957] ויליאם מקסוול מרתה רוט "ידי האמונה", באתר הבהאי הרשמי ידי האמונה, ערך באתר האנציקלופדיה הבהאית