תל כיסון

תֵּל כִּיסוֹן (בערבית: تلّ كيسان, בתעתיק: "תַל כֵּיסַאן", "גבעת הבגידה") הוא תל בעמק זבולון, 9 קילומטר מדרום-מזרח לעכו. אורך התל 350 מטרים ורוחבו 250 מטרים, שטחו כ-30 דונם והוא מתנשא לגובה 40 מטרים, 33 מטרים מעל אדמת העמק. יש המציעים לזהות את התל עם העיר אכשף המקראית, שהייתה לפי התיאור המקראי עיר כנענית חשובה. אחד ממלכיה מוזכר במקרא (ספר יהושע, פרק י"א). לפי אזכור זה הוא השתתף במלחמה בין עם ישראל שבראשו עמד יהושע בן נון, לבין יבין מלך חצור, ראש בית יבין. במלחמה זו ניצחו בני ישראל את הצבא החזק של בית יבין, והחריבו את כל הערים שהשתתפו במלחמה, בהן את אכשף. לאחר הכיבוש של יהושע בן נון נכללה העיר בתוך נחלת שבט אשר. הצעות הזיהוי אינה ודאית, ויש שהציעו לזהות באתר את קִשְׁיוֹן, אַלַמֶּלֶךְ ומִשְׁאָל. במלחמת העצמאות, לאחר כיבוש עכו על ידי ההגנה, באמצע מאי 1948, נותר התל כמוצב ערבי חודר של צבא ההצלה באזור עמק זבולון. בתחילת מבצע דקל ביולי 1948, כבש את התל, ללא אבדות, כוח של גדוד 71 מחטיבה 7. בחפירות שנערכו בתל בשנים 1935–1936 זוהו 16 שכבות יישוב מתקופת הברונזה הקדומה ועד התקופה ההלניסטית. בחפירות שנערכו בשנים 1971–1976 נתגלו גם שרידים מהתקופה הביזנטית בראש התל. שיא היישוב היה בתקופה ההלניסטית, שאז שטח האתר שכלל את התל היה כ-140 דונם. כמו כן התגלו מסביב לתל עדויות ליישוב כלקוליתי. לתל מספר שכבות יישוב מתקופת הברונזה המאוחרת ותקופת הברזל. בראש התל נתגלתה כנסייה ביזנטית, וכן שרידים ממערכת המצור של צלאח א-דין שהקים שם בזמן מצורו על עכו. בתל כיסון התגלה בשנת 1972 חותמו האישי של הרמב"ן, והכיתוב עליו הוא: 'משה בר נחמן ננ (נוח נפש) גירונדי חזק'. בתקופת הברזל הייתה התרבות החומרית בתל פיניקית. הפיניקים עסקו במסחר רחוק מערבה עד ספרד והיו להם קשרים כלכליים, פוליטיים ותרבותיים הדוקים עם ממלכת ישראל השכנה. מטמון הכסף של תל כיסאן נתגלה בחפירה ארכאולוגית בראשות (Jean baptiste ו-Colber ronald de vax) מטעם בית הספר הצרפתי למקרא ולארכאולוגיה בירושלים.‚ המטמון נתגלה בחצר המוקפת יחידות דומסטיות בתוך פך פיניקי דו גוני‚ בשכבה 9a‚ בשטח B L635. לפי הסטרטיגרפיה והקרמיקה ותיארוך פחמן-14 של הצרורות משייכים את מטמון הכסף מתוארך לתקופת הברזל 1 ב'. לגבי הקונטקסט בו נמצא מטמון הכסף היה קשה להבחין אם הוטמן בחצר או שרק הונח שם כי הא נמצא מתחת למפולת של קיר. בתוך הפך נמצאו ארבעה צרורות של כסף העטופים בטקסטיל‚ הצרורות היו בעלי משקלים שונים אחד המשקל שלו שווה ל-24.5 גראם‚ השני משקלו שווה ל-25 גראם‚ השלישי 32 גראם‚ והרביעי 100 גראם. ועל הצרורות נמצאו שאריות אריגים‚ ולצידם נחשפו ארבע בולות עם הטבעות של אריג בצידם הפנימי‚ שתי בולות הוטבעו על ידי אותה חרפושית‚ ושתי הבולות הנוספות מתארות דמות רכובה על בעל חיים‚ החוקרים שייכו אותם לתקופת הברונזה המאוחרת. עקב משבר שהתרחש בסוף תקופת הברונזה סביב הים התיכון‚ הוביל להפסקת אספקת הכסף מהים האגאי ללבנט בתחילת המאה ה-12 לפנה"ס‚ דבר שגרם למחסור בכסף‚ וכתוצאה מזה רואים הרבה פריטי כסף עם סגסוגת של נחושת‚ השילוב של נחוש עם הכסף נעשה בכמה שיטות‚ או על ידי שימוש במשטח כסף מועשר כדי להסתיר את ליבת הנחושת‚ או על ידי הוספת ארסון ואנטימון לסגסוגת. חקר מטמון הכסף של תל כיסאן מהווה חוט חשוב להבנת את אמצעי המסחר והתשלום הקדומים‚ כי המטמון של תל כיסאן נחשב לאחד מטמוני הכסף הקדומים של תקופת הברזל בארץ‚ דבר שסייע לחוקרים להשוות אותו לתקופת הברונזה ותקופת הברזל המאוחרת. נמצא כמה טיפוסים של פריטי כסף בתוך המטמון: בצעים‚ עלים‚ אסימונים‚ חוטים דקים‚ חוטים עבים ותכשיטים‚ הטיפוסים האלה כולם עשויים מכסף וכולם בצועים ושבורים באופנים שונים. בצעי כסף הם הטיפוס הטיפולוגי המאפיין והנפוץ ביותר של מטמוני הכסף. הבצעים הם פריטי כסף שנוצרו על ידי בציעה של פריטי כסף גדולים יותר. הבציעה נעשתה על ידי סיתות בעזרת מכשיר חד כמו גרזן או יתד‚ לגבי הבציעה של פריטי הכסף לא היה צורה יחידה או שיטה אחד שמקובלת לסיתות‚ לכן מקבלים בסוף בצעים בעלי צורות ומשקלים שונים‚ יש כמה צורות לבצעים כמו: ריבוע, מלבן, משולש ופירמידה‚ בתוך הטיפוס של הבצעים יש תת-טיפוס של בצעים הבצועים מצד אחד ובצעים הבצועים משני הצדדים ( חזית וגב )‚ בתל כיסאן נמצא כ-42 בצעים שמשקלם נע בין 0.1 עד 1.5 גראם. בצעי הכסף נעשו בצורה ראשונית של לוח כסף חרוץ‚ דבר המאפשר בציעה של הפריט בקלות על מנת לשלם בהתאם לסחורה‚ למשקל ולפי הצורך‚ וגם הצורה הזאת מאפשרת לגלות אם יש ניסיון לזיוף את הבצע‚ לכן מקובל לראות את בצעי הכסף כשיטת התשלום שקדמה למטבעות. העלים הם פריטי כסף דקים ורחבים‚ העלים כמו הבצעים אין להם צורת בציעה אחידה לכן הם מופיעים בגדלים ובמשקלים שונים והם בדרך כלל דקים לכן קשה לדעת אם נבצעו או נשברו‚ נמצא בתל כיסאן ארבעה עלים ייחודיים כי היו מעוטרים‚ בנוסף נמצא חמישה עלים שבזכות הקורוזיה ידענו שמדובר בעלי נחושת מצופים כסף‚ שיטה שהייתה נפוצה בתקופה זו לזיוף הכסף. המשקל של פריטי העלים מתחיל מ-0.2 גרם ולא יעלה על 2 גרם. במחקר מניחים שהעלים שמשו למסחר בצורה דומה למסחר בבצעים‚ אבל בהמשך הפסיקו להשתמש בהם למסחר. אסימונים הם פריטי כסף עגולים, שלמים או בצועים, שטוחים מצד אחד או משני הצדדים‚ בתל נמצאו שלושה אסימונים, אחד מהם חתוך. הפריטים השונים נאספו בשל הרכב הכסף שלהם, ולא בשל צורה כלשהי, כיוון שגם פריטים פגומים היו בעלי ערך. המשקל של פריטי האסימונים מתחיל מ-0.1 גרם עד גרם אחד. אין לוודאות שהאסימונים שמשו לתשלום ייתכן שהיו בשימוש אבל אחרי תקופה מסוימת הפסיקו להשתמש בהם. חוטים דקים שנמצאו במטמון תל כיסאן הם פריטי כסף ארוכים דקים וצרים, אחד מהם בעל חתך עגול, חלק מהם בעובי ובאורך משתנה. לעיתים חתוכים באופן מכוון ולעיתים נשברו באופן מקרי‚ וכולם נחתכים בצורות שונות. מתוך טיפוס החודים הדקים רואים תת-טיפוסים במטמון תל כיסאן: חוט דק בעל חתך עגול‚ חוט דק בעל חתך עגול מגולגל‚ בתל כיסאן נמצאו 13 חוטים דקים. נמצא חוט נחושת מצופה כסף כנראה ניסיון לזיוף כסף. מבחינת המשקל לא עלה על 0.5 גרם. מבחינת המסחר בדומה לאסימונים, נראה כי מדובר בחלקי תכשיטים ועיטורים היו בשימוש למסחר ותשלום, ויצאו מכלל שימוש. הם פריטי כסף ארוכים דקים וצרים, בעלי חתך רבוע או עגול (במקרה של תל כיסאן אין חוטים עבים עם חתך מרובע), בעובי ובאורך משתנה. בתל כיסאן נמצאו שמונה חוטים כולם בעלי חתך עגול, חלקם קצרים ורק אחד ארוך יותר מהשאר. המשקל שלהם מתחיל מגראם אחד ועד 20.89 גראם. לגבי המסחר לא יודעים אם שמשו לתשלום אבל דוגמת החוט העבה העגול מתל כיסאן מניחים ששמש כמטיל לבציעה קלה של בצעים. תכשיטים הם פריטי כסף בצורה של תכשיט כלשהו או חלק ממנו‚ חלק מן התכשיטים עברו בציעה, המסה חלקית, או שבירה, אך צורתם המקורית ניתנת לזיהוי. מתוך טיפוס התכשיטים נמצא בתל כיסון שלושה תת-טיפוסים: תכשיט שבור‚ תכשיט בצוע ו תכשיט שבור גם עגיל מעוטר. כל התכשיטים בתוך המטמון נמצאו פגומים‚ חלק משברי התכשיטים מכילים אחוזים גבוהים באופן יחסי של זהב התכשיטים במטמון נבצעו, נשברו במטרה לוודא את טיב הכסף. המשקל של פריטי התכשיטים לא עלה על 0.5 גרם. התכשיטים כפי השם שלהם מעיד נאספו בשביל הערך שלהם ובשביל היופי של צורתם אך לא שמשו למסחר או לתשלום בצורה רשמית. לפי תעודות של מסחר השייכות לעם האשורי ניתן להציע שהכסף בארץ הובא על ידי הפיניקים כחלק מתשלום מיסים אך גם למסחר עבור המלכים האשוריים. על פי אנליזות איזוטופיות נמצאו שני פריטי כסף מתל כיסאן שמייצגים את תחילת תחיית המסחר עם אנטוליה באסיה הקטנה, לאחר קריסת מערכות המסחר של תקופת הברונזה המאוחרת. מדיה וקבצים בנושא תל כיסון בוויקישיתוף תל כיסון, באתר הסקר הארכאולוגי של ישראל מידע על אתר תל כיסון, בארכיון המנדטורי באתר רשות העתיקות פיליפ בוסטרום, ארכיאולוגים גילו עדות למחנה צבאי פרסי מלפני 2,500 שנה בצפון הארץ, באתר הארץ, 25 בדצמבר 2018 תל כיסון (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית חטיבה 7 במלחמת העצמאות תחת פיקודו של בן דונקלמן ישעיהו שחר, "חותמו האישי של הרמב"ן", בתוך פרקים בתולדות ירושלים בימי הביניים, עמ' 137–147 Tell Keisan Excavations – Archaeological excavations at the site of Tell Keisan in Israel, keisan.uchicago.edu צילה אשל, ארבעה מצבורי כסף מתקופת הברזל בצפון ארץ ישראל- מחקר השוואתי, 2014 Tzilla Eshel‚ Ayelet Gilboa, Naama Yahalom-Mack, et al, Debasement of silver throughout the Late Bronze – Iron Age transition in the Southern Levant: Analytical and cultural implications, Journal of Archaeological Science, The Hebrew University of Jerusalem, Mount Scopus, Jerusalem, 91905, Israel, 2021