laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סטרטגוס

סטרטגוס (יוונית: στρατηγός, ברבים: στρατηγόί, סטרטגוי) היה מפקד צבא ביוון העתיקה. בתקופת האימפריה הביזנטית המונח תיאר גם מושל צבאי. בדמוקרטיה האתונאית הסטרטגים היו נבחרים בבחירות דמוקרטיות לתפקיד מפקדי הצבא בים וביבשה. הייתה זה המשרה רמת הדרג ביותר אליה נתקיימו בחירות (המינוי למשרות גבוהות יותר נעשה בהגרלה). סטרטגוס נבחר לתקופה של שנה, אך משרה זו לא הייתה מוגבלת לא בכמות הפעמים שניתן לכהן בה ולא ברצף הכהונות, כך שעם הזמן השיגו הסטרטגים השפעה רבה בתחומים של מדיניות חוץ, מדיניות כלכלית וענייני האימפריה. התנאים השתמשו בלשון אסטרטיג למפקדי הצבא ולשרים. על הפסוק: וַיִּקְצֹף מֹשֶׁה עַל פְּקוּדֵי הֶחָיִל שָׂרֵי הָאֲלָפִים וְשָׂרֵי הַמֵּאוֹת הַבָּאִים מִצְּבָא הַמִּלְחָמָה (ספר במדבר, פרק ל"א, פסוק י"ד). תרגם יונתן בן עוזיאל: וּכְנַס מֹשֶׁה עַל אִסְטְרְטִיגִין דִמְמַנָן עַל חֵילָא רַבָּנֵי אַלְפִין וְרַבָּנֵי מַאֲוָותָא דְאָתוּ מֵחֵיל סִדְרֵי קְרָבָא. כך תרגם גם את "מַצַּב פְּלִשְׁתִּים" (ספר שמואל א', פרק י"ג, פסוק כ"ג).  ובמדרש רבה משמעותו היא שרים: משל למלך שהיה לו שני איסטרטיגין אחד שליט ביום ואחד שליט בלילה, והיו שניהם מדיינין זה עם זה, זה אומר ביום אני שולט, וזה אומר ביום אני שולט, קרא המלך לראשון א"ל פלוני יום יהא תחומך, וכן לשני א"ל פלוני לילה יהא תחומך (בראשית פרשה ג).  וכך ביאר הרד"ק (שמואל א, יג, כג) את כוונת המדרש: "ופירושו שרים". וכך פירש הרשב"ם (בבא בתרא קמג ע"א). בצבא היווני המודרני, סטרטגוס היא הדרגה הגבוהה ביותר. דרגות צבאיות יווניות בכירות אחרות הם נגזרות של מילה זאת: אנטיסטרטגוס ויפוסטרטגוס. מילה זו היא מקור המילה המודרנית "אסטרטגיה", במובן זה, הסטרטגוס היה קובע האסטרטגיה הצבאית. ב"המשחק של אנדר", ספרו של אורסון סקוט קארד, ניתן התואר לאחד משלושת המנהיגים של הצי הבינלאומי. ההגייה ביוונית: סטרטג֫וס, סטרטג֫וי, במלרע (ההטעמה בהברה האחרונה). ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סוזופול

סוֹזוֹפּוֹל (בבולגרית: Созопол) היא עיירת קיט בדרום-מזרח בולגריה, בשטח מחוז בורגס, השוכנת על גדות הים השחור ומרוחקת כ-35 קילומטרים מבירת המחוז בורגס. העיר מפורסמת בפסטיבל התרבות השנתי, "פסטיבל סוזופול הבינלאומי" המתקיים בחודש ספטמבר. סוזופול היא אחד ממקומות היישוב העתיקים בכל בולגריה וראשית ההתיישבות האנושית מתוארכת לתקופת האבן החדשה ובהמשך בתקופת הברונזה המאוחרת, עידן הממלכה התראקית הוקם במקום ישוב מבוצר. בתקופה ההלניסטית נקרא היישוב אפולוניה פוניטקה, דהיינו עירו של אפולו שעל שפת הים השחור, ועם כיבושו על ידי צבאות האימפריה הרומית שונה שמו לסוזופוליס. עם חלוקת האימפריה עבר היישוב לשליטת האימפריה הביזנטית ונשארה בחזקתה, ( להוציא תקופות קצרות בהן נשלט על ידי האימפריה הבולגרית השנייה), עד לכבושה על ידי האימפריה העות'מאנית, עת נודע שמה כ-סיזבואולו. לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) נכלל היישוב בשטח המחוז העות'מאני האוטונומי רומליה המזרחית וב-1885 סופח לשטח נסיכות בולגריה. לאחר מלחמת הבלקן השנייה בוצע טרנספר של אוכלוסייה ממוצא יווני שהתגוררה בעיר, והיא הוחלפה בתושבים ממוצא בולגרי שעברו טרנספר דומה על ידי היוונים במזרח תראקיה. בעיר שורר אקלים ממוזג עם השפעה ממתנת מכיוון הים השחור, כך שמאפייניו דומים לאקלים ים תיכוני. הטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 16.4oc, כאשר ערכי הקיצון הממוצעים נעים מ-6oc בחודש ינואר ועד 27oc בחודש יולי. העיר העתיקה ממוקמת על חצי אי וכוללת מתחם בילויים, אזורי קניות ומרינה ומעריכים שכ-100,000 תיירים מבקרים מדי יום במקום בעונת השיא. חב' המחקר Colliers ציינה את העיירה כיעד התיירות המועדף בבולגריה ובעלת ערך הנדל"ן הגבוה ביותר במדינה. מבחינת תשתית תחבורתית קיים קו מעבורות לעיר בורגס וכן מספר קווי אוטובוס. הנמל הקטן אשר בעיירה משמש גם להעברת סחורות בהיקף קטן-בינוני. ליד העיר עובר הכביש המהיר מרוסה לבורגס. בשטח הרשות המקומית, קיימים מכרות נחושת וכן מספר מפעלים קטנים לעיבוד מזון, בעיקר דגים. עיקר התוצר המקומי הגולמי מגיע מענף התיירות. מדיה וקבצים בנושא העיר סוזופול בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סוזופול "העיר סוזופול ", באתר bulgaria.domino (באנגלית). "העיר סוזופול ", באתר seapalacebg.com(באנגלית).
טבלה

טַבלָה היא אוסף של ערכים טקסטואליים ומספריים של פרטי מידע, המוצגים בצורה מסודרת בחלוקה לטורים ושורות, כאשר כל טור ושורה נושאים כותרת המגדירה את תוכנם. בטבלה מוצלבים הטורים והשורות ליצירת תאים בהם נרשמים הערכים השונים, ערך אחד בכל תא. הערכים בטבלה מכונים ערכי הטבלה. לכלל הטבלה ניתנת כותרת ראשית. מטרת הטבלה היא סידור פרטי המידע באופן נוח לחיפוש ערך מסוים של פריט מידע מסוים. היא מגדירה במדויק קשרים בין הערכים השונים. טבלה רגילה מסוגלת לקשר מספר רב של מאפיינים (דרכים על פיהן מבוצע המיון) זה לזה, ולתאר בכך את התייחסותן ההדדית. הסוג הראשון של טבלה, המהווה רשימת פרטי מידע, שואף לתאר פרטי מידע (לדוגמה: ערים, בני-אדם, מוצרים וכו'), על פי מאפיינים שונים. במקרה זה נהוג כי פרטי המידע פרוסים על-פי שורות, כלומר, לכל פריט שורה משלו, ואילו המאפיינים על-פיהם מוגדר מיון הפריטים פרוסים על-פי טורים, כלומר, לכל מאפיין טור משלו. קביעת סדר הטורים והשורות תהיה לרוב לפי סדר חשיבות, המתבסס על דירוג אחד המאפיינים. במקרה זה, השורה הראשונה (הכותרת) תיועד לכתיבת שמות המאפיינים, אך לא תכיל את הערכים עצמם. הטור הראשון ייצג לרוב את המאפיין הבולט ביותר. יוצא מכלל זה טור המתאר מספרים סידוריים, שאינו מכיל ערכים אמיתיים אלא נועד להקל על הכתיבה והקריאה של הטבלה. כאשר קיימים משתנים תלויים ומשתנה בלתי-תלוי בטבלה (כלומר, כאשר הטבלה מניחה כי קיים מיון בסיסי בערכים, ומתאימה מאפיינים על-פי מיון בסיסי זה), מקובל כי המשתנה הבלתי-תלוי יופיע בטור הראשון או השני. כדוגמה לטבלה מסוג זה, ניתן לתאר את מערכת הנתונים הבאה: עבור הקבוצה "איציק" קיימים שמונה חברי קבוצה: ינעם, תומר, עמית, לילך, חן, דליה, מורן, אלון ושרון. יש לחלק את חברי הקבוצה על פי המאפיינים הבאים: מאפיין המגדר, המחולק לערכים זכר ונקבה מאפיין קבוצת המקור, ממנה הגיע החבר, המחולק לערכים רבים מאפיין פתוח, שאינו ניתן להגדרה מסוימת בטבלה המתאימה ייצגו השורות את החלוקה בין החברים, כלומר, לכל חבר תהיה שורה משלו. הטורים ייצגו את המאפיינים השונים, והשורה הראשונה תועד לציון המאפיין על פיו נעשתה החלוקה. הטור הראשון ישמש לכתיבת מספרים סידוריים. הטור האחרון ישמש לכתיבת "הערות", על מנת להוסיף את המאפיין הפתוח. הטבלה עשויה להיראות כך: בסוג השני של טבלאות מתוארות שתי הבחנות בלבד, על-פיהן ממוינים הנתונים. הטבלה תתאר הצלבה של שתי ההבחנות הללו, וכל ערך בה יתאר הצלבה מסוימת של תוצאות ההבחנה. במקרה זה הטור הראשון והשורה הראשונה אינם מכילים ערכים רגילים, אלא מייצגים את המאפיינים על-פיהן ממוינים הערכים הרגילים. מה שייכתב בתא הראשון בכל טור או שורה, יהיה תכונה המשותפת לכל הערכים באותם טור או שורה. טבלה כזו מתארת שתי הבחנות בלבד מעצם תכונותיה (מאפיינים נוספים ניתנים לתיאור על ידי שימוש באמצעים שונים כגון מספר צבעים, אך שימוש זה אינו נגזר מעצם השימוש בטבלה). ניתן לשלב מאפיינים נוספים בעזרת טבלאות מיוחדות. לדוגמה, טבלה תלת-ממדית מסוגלת להצליב שלוש הבחנות מעצם טבעה. כמו כן, ניתן לעשות שימוש כפול (ובמקרים נדירים אף יותר מכך) בשורות ובטורים, על מנת להגיע למספר רב יותר של הבחנות. במקרה האחרון כל תא בטבלה יהיה מחולק לכמה תת-תאים נפרדים. השימוש בטבלאות מיוחדות אינו נפוץ, שכן הוא נחשב למסורבל ומקשה על כותב הטבלה וקוראה. דוגמה מפורסמת לטבלה כזו היא הטבלה המחזורית, המצליבה מחזורי-יסודות עם קבוצותיהם. טבלת הצלבות לדוגמה, היא הטבלה הבאה, המבוססת על תוצאות משחק אפשרויות. במקרה זה ישנם שני שחקנים, כך שהשחקן הראשון עשוי לבחור אחד משני תכסיסים, והשני באחד משלושה. הטבלה מצליבה את החלטות שני השחקנים, ובכך מתארת כל ניקוד אפשרי במשחק. מדיה וקבצים בנושא טבלה בוויקישיתוף
Definition

Definition הוא אלבומו הרביעי של רועי הראבן והראשון שנמכר בצורה מסחרית. אלבום זה הוא אחד משיאי הקריירה של הראבן כיוון שהוא השתמש באלמנטים אלקטרוניים חדשים. האלבום החל כפרויקט נסיוני וכמעט נגנז, אך בדיעבד נוצר אלבום מוצלח שאף יוצא למספר מדינות באירופה. האלבום, ששווק עם הסיסמה Definition - Write it down, כולל בתוכו אלמנטים סימפולים רבים של קטעים משירים ישנים. הוא אף מכיל קטעים אלקטרוניים רבים, כמו Christ ו-Lib, שמתאימים לסגנון הדיסקו. רצועות אחרות, כמו "Heart" גובלות בסגנון הפסיכדלי. לאחר השקת הדיסק אמר הראבן: "האלבום כולו, Definition, עוסק בטבע החומר, וגם בטבע הרוח. תשע הרצועות שבתוכו הן מסע בעולם החומר והרוח הזה. כל רצועה מייצגת פן אחר של החומר ושל הרוח. הרצועה החשובה באלבום היא Heart, שכן היא נושאת בתוכה את הצופן המלא שמאחוריו התגבש האלבום כולו. זה הצופן שבחומר. התעלומה, הרצון לפענח, החסר והשלם". האלבום יצא בהפקה מושקעת, בצורה של Digipack, הוא קצר יחסית, תשע רצועות בלבד, אך כולל את הסינגל "פליטי החיים", שזכה להשמעות ספורות ברדיו בתוכנית "רוק בישראל" עם יואב קוטנר בגל"צ, וב-88 FM על ידי אהוד מנור. רועי הראבן - שירה, קלידים, מילים ולחן. עומר שפירא - בס. שחר שריג - גיטרה. אדי סלוטניצקי - עיצוב עטיפה. האלבום Definition באתר Discogs
קומפוזיציה (מגזין)

מגזין קומפוזיציה היה ירחון ישראלי בנושא צילום, שיצא לאור מדי חודש כמגזין אלקטרוני בפורמט PDF, וקהל היעד שלו הם צלמים וחובבי צילום. העיתון יצא לאור לראשונה במאי 2009 והגיליון האחרון, מספר 27, יצא לאור באוגוסט 2013. קבוצת הפייסבוק של המגזין פעילה גם ב־2022, צלמים משתפים בה יצירות, וקבוצת רועי גליץ מפרסמת בה מפעם לפעם. המגזין יצא פעם בחודש וכלל כ-160 עמודי צבע (בגיליונות האחרונים). למגזין היו כ-12,000 מנויים. המגזין הקיף את עולם הצילום ממספר זוויות: ראיונות עם צלמים מפורסמים, הצגת פורטפוליו של צלמים נודעים, טכניקות צילום שונות מתחומים שונים, סקירות ציוד, סקירות לוקיישן, סיפורי מסעות מצולמים ועוד. מבין רשימת הראיונות במגזין בולטות כתבות עם צלמים מוכרים. בכל גיליון ניתן למצוא מסע מצולם ליעד אחר בעולם בו הצלם מספר על החוויות ועל הצילומים באותו מקום. בין היעדים עליהם נכתב ניתן למצוא את הודו, אנטארקטיקה, סין, קנדה, דרום אפריקה, מונגוליה, טורקיה. במגזין מוצגות טכניקות צילום בתחומים מגוונים כגון תאורה מעשית, ארכיטקטורה, צילומי רחוב, צילומי מאקרו, צילומי בעלי חיים, צילום מזון ותחומים נוספים. בין כתבות הפורטפוליו, המגזין סקר עד כה את עבודתם של צלמים נודעים, ולצידם את עבודתם של צלמים צעירים ומבטיחים. המגזין מציג תמונות ממסעות מצולמים, מבצע בחינות וסקירות ציוד צילום, וממליץ על אתרי צילום מיוחדים. המגזין יצא לאור בהוצאה של קבוצת רועי גליץ בע"מ המחזיקה, בין היתר, בבית הספר לצילום גליץ, פוטוטבע מסעות צילום בעולם ובמגזין קומפוזיציה. צוות המגזין: העורך הראשי של המגזין היה רועי גליץ העורך בפועל של המגזין היה תומר יעקבסון – צלם ומרצה לצילום עם התמחות בתחום תאורה מעשית כתבו במגזין פליקס לופה, נתן סבן, עודד וגנשטיין ואחרים. אתר מגזין קומפוזיציה
ריקי גיא-קירשנבאום

ריקי גיא-קירשנבאום (נולדה ב-1975) היא זמרת אופרה (סופרן) ישראלית. גיא-קירשנבאום נולדה בישראל. למדה בתיכון של האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים והחלה את הכשרתה המוזיקלית במסגרת מקהלת אנקור שם. בגיל 12 הוזמנה לשיר עם הלהקה השייקספירית המלכותית. שירתה בצה"ל כמדריכת שריון. סיימה בהצטיינות את הכשרתה המוזיקלית באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים ב-1997. הופיעה במספר בתי אופרה, בהם בית האופרה של ציריך בתפקיד ג'ולייטה, גראץ (בתפקיד אנטוניה בסיפורי הופמן) (2005-06), בית האופרה "סאו קרלוס" בליסבון (ג'ולייטה, ב"סיפורי הופמן") (2007-08), תיאטרון "אלטו" באסן (מיכאלה בכרמן) (2002-03), ב-28 בפברואר 2004 הופיעה באופרה של לייפציג בתפקיד ג'ולייטה), בבית האופרה הגרמני על הריין בדיסלדורף, (בתפקיד מיכאלה) (2002-03) והתיאטרון העממי של רוסטוק (מימי בלה בוהם) (2002-03). גיא-קירשנבאום הופיעה באופרה הישראלית החדשה, בין השאר בתפקידי פאמינה בחליל הקסם (2001), מלאך ואחות באלפא ואומגה, מיכאלה ב"כרמן" (2002), סופרן במתאוס פסיון של יוהאן סבסטיאן באך (2002), ופאלאדה ונוס בהכתרת פופאה (2002). שרה עם תזמורות שונות בישראל, בהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית (1996,1995), התזמורת הסימפונית ראשון לציון, התזמורת הסימפונית ירושלים, הסימפונית חיפה, הסינפונייטה הישראלית באר שבע (1991) ואחרות. באירופה הופיעה כסולנית עם התזמורת הסימפונית של בוכום ("מיסת ההכתרה", 2003-04) ועם התזמורת של בית האופרה קאסל (2003-04). נוסף לכך השתתפה בפסטיבלים רבים, בהם פסטיבל פסחא בפולין ("אה פרפידו", בטהובן, 2006) פסטיבל מאג'ו מוזיקלה פיורנטינו בפירנצה (2001), פסטיבל ישראל, פסטיבל כפר בלום, פסטיבל אבו גוש, פסטיבל צלילים במדבר, פסטיבל הגליל העליון, פסטיבל פליציה בלומנטל ועוד. 1993 - 2002 - מלגות קרן התרבות אמריקה-ישראל (קרן שרת) 1996 - 2006 - המכון הבינלאומי לאמנות הזמרה. 1999 - פרס בסר מטעם האופרה הישראלית החדשה 2000 - ברוך גרבוב, מטעם האופרה הישראלית החדשה. 2000 - פרס ראשון בתחרות "ליונס" הארצית בישראל 2000 - פרס ראשטוו בתחרות הזמרה על שם ורה רוז'ה, ישראל 2001 - פרס ראשון בקטגוריית אופרה בתחרות הזמרה הבינלאומית במארמנד, צרפת 2001 - פרס מיוחד מטעם האופרה של לייפציג בתחרות "בלבדר" בווינה 2002 - פרס התקשורת הבינלאומית 2002 - פרס Chambre Professionnelle des Directeurs d’Opera* Riki Guy, OIA-POILVE Artist Management פרטים באתר "הבמה" פרטים באתר האופרה הישראלית Voice and Singing Technique - Riki Guy האתר האישי ריקי גיא-קירשנבאום, באתר האופרה הישראלית תל אביב-יפו ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קובץ CIF

קובץ מידע קריסטלוגרפי (באנגלית: Crystallographic Information File או בראשי תיבות CIF) הוא פורמט תקני של קובץ טקסט המייצג מידע קריסטלוגרפי, שנוסח על ידי האיגוד הבינלאומי לקריסטלוגרפיה (IUCr). פורמט CIF פותח על ידי קבוצת עבודה על מידע קריסטלוגרפי ב-IUCr בתמיכת ועדת IUCr למידע קריסטלוגרפי וועדת IUCr לכתבי עת. הפורמט של הקובץ פורסם לראשונה על ידי הול, אלן ובראון ב-1991‏ ועבר מאז עדכונים. הגרסה העדכנית כיום היא גרסה 1.1. המפרט המלא של הפורמט מצוי באתר IUCr. תוכנות מחשב רבות להצגת מבנה מולקולרי תומכות בפורמט זה, כולל Jmol. פורמט זה קשור לפורמט mmCIF קיצור של CIF מקרומולקולרי, שנועד לשמש כאלטרנטיבה לפורמט PDB המשמש את בנק מידע החלבונים (Protein Data Bank). כמו כן קשורה לפורמט "מסגרת המידע הקריסטלוגרפי" (Crystallographic Information Framework), מערכת נרחבת של פרוטוקלי תקשורת המבוססים על מילוני נתונים וכללים יחסיים המבוטאים ביישומים ממחושבים שונים, כולל גם, אך לא רק, קובץ מידע קריסטלוגרפי ו-XML. מאגר המידע המבני של קיימברידג' האיגוד הבינלאומי לקריסטלוגרפיה Hall SR, Allen FH, Brown ID (1991). "The Crystallographic Information File (CIF): a new standard archive file for crystallography". Acta Cryst. A47: 655–685.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) Brown ID, McMahon B (2002). "CIF: the computer language of crystallography". Acta Crystallogr B. 58 (Pt 3 Pt 1): 317–24. PMID 12037350.
לאו פון קלנצה

פרנץ קארל לאופולד פון קְלֶנְצֶה (גרמנית: Franz Karl Leopold von Klenze;‏ 29 בפברואר 1784, ליד שלאדן – 27 בינואר 1864, מינכן) היה אדריכל, צייר, וסופר גרמני שפעל במאה ה-19, אשר נחשב למייצג הבולט ביותר של סגנון "התחייה היוונית" באדריכלות. פון קלנצה למד אדריכלות באוניברסיטאות של ברלין ופריז. בין השנים 1808–1813 שימש כאדריכל החצר של מלך וסטפאליה. בשנים שלאחר מכן עבר לבוואריה, ובשנת 1816 מונה כאדריכל החצר של לודוויג הראשון, מלך בוואריה. הוא תכנן עבור לודוויג הראשון מבנים רבים במינכן בסגנון הניאו קלאסי. פון קלנצה הושפע מהערצתו של פטרונו להלניזם, והשפעה זו באה לידי ביטוי מוחצן ביצירתו האדריכלית. עם הכרזת עצמאותה של יוון המודרנית זימן בנו של לודוויג הראשון, אותון, מלך יוון, את פון קלנצה לאתונה במטרה לתכנן אותה מחדש בסגנון הבנייה של יוון העתיקה. שמו של פון קלנצה וסגנונו המשיכו להתפרסם, והוא הוסיף וקיבל על עצמו עבודות תכנון אדריכלי משליטים באירופה. כך למשל מונה בידי ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה לתכנן את מוזיאון ארמיטאז' החדש שיציג את עתיקות יוון, רומא ומצרים. פון קלנצה השתמש בכישוריו כצייר אומן בשירטוטי המבנים שלו. הוא הרבה לצייר מבנים עתיקים כמודל מוקדם לתכנון האדריכלי שביצע. במשך כל השנים הקפיד להשתלם באדריכלות העת העתיקה של יוון ורומא, והשתתף בחשיפות ושחזורים של מבנים מן התקופה שריתקה אותו. בין יצירותיו המפורסמות ביותר ניתן למנות את: במינכן: הגליפטותק (Glyptothek; מוזיאון) הפינקוטק הישן (Alte Pinakothek; מוזיאון) הרזידנץ של מינכן (Münchner Residenz; ארמון) הפרופילאה של מינכן (שער מפואר) מקדש ולהאלה (היכל זיכרון ברגנסבורג) הארמיטאז' החדש (מוזיאון בסנט פטרסבורג, רוסיה) ומבנים נוספים, אנדרטאות, פסלים ורחובות רבים. מדיה וקבצים בנושא לאו פון קלנצה בוויקישיתוף לאו פון קלנצה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אדריכלים ובנושא גרמנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טלגוניה

הטלגוניה (ביוונית: Τηλεγόνεια) היא יצירת שירה אפית מתקופת יוון העתיקה, שנכתבה על ידי אוגמון מקירני(אנ') ומהווה המשך לאודיסאה. היצירה המקורית הקיפה שני ספרים ונכתבה באמצע המאה השישית לפנה"ס, כיום לא נותר דבר מן היצירה אלא תקציר בלבד. טלגונוס הוא בנו של אודיסאוס וקירקה שנולד לאחר שאביו עזב את אמו (משמעות שמו הוא "הנולד מרחוק"), הוא נשלח על ידי אמו לחפש את אביו. בעודו שט בימים, נטרפה ספינתו על ידי סערה והוא הגיע לאי איתקה - מקום ממלכתו של אודיסאוס אביו, אולם טלגונוס לא מודע לעובדה זאת. בגלל מצוקתו מחליט טלגונוס לפשוט על שדות איתקה, אודיסאוס וטלמאכוס מגנים על ממלכתם ובזמן הקרב טלגונוס הורג את אביו. לאחר שטלגונוס מגלה את זהותו של אודיסאוס הוא עושה את דרכו, יחד עם טלמאכוס, פנלופה וגופת אודיסאוס, לבית אמו באי איאיה בעזרת הנחיית האלה אתנה. לאחר שהם מגיעים לאיאיה, שם הם קוברים את גופת אודיסאוס. טלמאכוס נושא לאשה בעצת אתנה את קירקה, וטלגונוס נושא לאשה את פנלופה. היגינוס, משלים, 127 ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סולם הטונים השלמים

במוזיקה סולם הטונים השלמים הוא סולם המורכב ממרווחים של טון בין כל צליל. מפני שסולם זה מורכב מטונים שלמים, יש בו רק אקורדים מוגדלים. לסולם זה יש רק 2 "היפוכים": אם הסולם מתחיל מהתו דו, אז צליליו יהיה דו, רה, מי, פה#, סול# ולה#. אם מתחילים לנגן אותו מהתו דו#, אז צליליו יהיו: דו#, רה#, פה, סול, לה, וסי. אם מתחילים את הסולם מהצליל רה, הצלילים יהיו זהים לסולם שמתחיל מהצליל דו. נגינה של הסולם נותנת תחושה אין סופית, ושימוש נפוץ בסולם קיים בסרטים, כדי ליצור אפקט של חלום, או משהו על-מציאותי. סולם (מוזיקה) סולם מינורי סולם מז'ורי סולם מוקטן מדיה וקבצים בנושא סולם הטונים השלמים בוויקישיתוף סולם הטונים השלמים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גאצ'יאני

גאצ'יאני (גאורגית: გაჩიანი) הייתה עיר היסטורית ומחוז היסטורי באיבריה תחתית/כארתלי תחתית בדרום-מזרח גאורגיה. מיקומה המדויק של העיר וגבולותיו המדויקים של המחוז, נותרו לא ברורים.רשומותיו של לאונטי מרובלי מייחסים את ייסודה לאפונים של האל המיתי, גאצ'יס, בנו של כרתלוס. ההיסטוריון הארמני בן המאה האחת עשרה, אוחטאנס מסבסטיה (ՈՒխտանես Սեբաստացի), מיקם את גאצ'יאני (Gajenaget) באזור שנקרא על פי כינויו "ערבת הגאורגים" (Vrac' Dašt) והחשיב אותה כשם מאוחר יותר של העיר צוּרטאווי. מאידך, ההיסטוריון הגאורגי, וחושטי, מיקם את גאצ'יאני על הגדה הימנית של נהר קציה. אדמת גאצ'יאני הייתה אחד מאזורי החיץ בין איבריה העתיקה וארמניה, והשליטים בה התחלפו יותר מפעם אחת במהלך קיומה. היא ייסדה, במאות השלישית והרביעית לפנה"ס, חלק מדוכסות סאמשווילדה (სამშვილდე). אולם חלק הדרום-מערבי סופח, במאה הרביעית לפנה"ס, לנסיכות האמנית-גאורגית, נסיכות גוגארנה. מאוחר יותר, בשנת 888 וב-914/8 ‏, היו בשליטת הבגרטידים הארמנים. בעיקרו של דבר, ההיסטוריה של גאצ'יאני לאחר מכן, הייתה כמו ההיסטוריה של סאמשווילדה והמחוז בדרום-מערב טביליסי. כיום, גאצ'יאני הוא שמו של כפר בנפת גרדבני המאוכלס ברובו באזרים. רוברט תומאס (1996), ההיסטוריה הקווקזית המשוכתבת: אימוץ הרשומות הגאורגיות על ימי ארמניה בימי הביניים, עמ' 10, ISBN 0198263732, (באנגלית) נינה גארסויאן (1999), L'Église arménienne et le grand schisme d'Orient, עמ' 340, ISBN 904290674X, (בצרפתית) סיריל טואמנוף (1967), מחקרים על ההיסטוריה הנוצרית של הקווקז, עמ' 499, (באנגלית)
דמיונות

דמיונות הוא סרט קולנוע ישראלי שכתבו וביימו נמרוד עציון-קורן וסער לחמי ויצא לאקרנים בשנת 2005. דמיונות הוא סרט בתוך סרט אשר במרכזו תמי גל, בחורה תל אביבית צעירה וחולמנית החולקות דירה עם בת-דודתה איילה. השתיים גם חולקות אהבה משותפת לזמר הרוק ג'וני רוקר, שלרוע מזלה של תמי מעדיף את בת דודתה על פניה. לשתיים שכנה בשם מיקה טבת, כתבת רכילות במגזין מוכר, ותמי רוקמת תוכנית זדונית, כיצד להשתמש במיקה על מנת להפריד בין בת דודתה לג'וני מושא תשוקתה. אלא שתוכניתה לא נושאת פרי. במקביל הדמויות משתתפות בסרט בכיכובן, שבו בניגוד למה שמתרחש במציאות, כל תוכניותיה של תמי מתגשמות במלואן. אט אט מתבהר כי הסרט בו משחקות הדמויות איננו מתקיים במציאות, והוא פרי דמיונה של תמי שהיא גם מטופלת פסיכיאטרית המאובחנת ב"סכיזופרניה פואטית". הסרט הופק באופן עצמאי על ידי נמרוד עציון-קורן בהפקה רבת תלאות, בהתגייסות וולנטרית של כל הצוות והשחקנים ובסיועו של רפי בוקאי, אשר לו גם מוקדש הסרט. מודל ההפקה היה דומה לזה של "אוונטי פופולו". לאחר סיום הצילומים נרכש הסרט על ידי HOT במסגרת פרויקט "סרטים מכאן", והפקתו הושלמה על ידי "דנה הפקות". מדיה וקבצים בנושא דמיונות בוויקישיתוף "דמיונות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "דמיונות", באתר ספר הקולנוע הישראלי "דמיונות", באתר אידיבי "דמיונות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "דמיונות", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית ביקורת על הסרט מאת שרון גליק טריילר - "דמיונות" "דמיונות" באתר סינמטק ת"א "דמיונות" בפסטיבל ריו דה-ז'ניירו 2006 גואל פינטו, היה או לא היה, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2005 קישור לסרט, באתר וואלה
שקד זרוצקי

שקד זרוצקי (נולד ב-20 בינואר 1989) הוא אלוף ושיאן ישראל בשחייה. מתמחה בסגנון הפרפר. זרוצקי נולד וגדל בבאר שבע. החל ללמוד לשחות בגיל 5 בגלל בעיה בריאותית בריאות. שנה לאחר מכן, הצטרף לקבוצת השחייה של הפועל באר שבע. לאחר מכן, עבר להתאמן תחת הדרכתו של עדי ולפמן בקבוצת השחייה של הפועל שחייני הנגב, אחר כך בקבוצת השחייה של הפועל ירושלים ולבסוף בקבוצת השחייה של הפועל דולפין נתניה. באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה באנטוורפן, בלגיה יולי 2007 סיים זרוצקי במקום ה-23 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.69 שניות ובמקום ה-25 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 56.88 שניות. שבועיים לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט קבע זרוצקי במשחה ל-50 מטר פרפר שיא אישי של 25.35 שניות. באליפות ישראל בשחייה (בריכה של 25 מטר) שנערכה בבית איל, אשדות יעקב מאוחד בפברואר 2008 זכה זרוצקי במדליית ארד במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.29 שניות ובמקום החמישי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 56.89 שניות. לאחר מכן, הוא התגייס לשירות בצה"ל במרץ 2008 והוכר כספורטאי מצטיין. באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 2009 סיים זרוצקי פעמיים במקום החמישי, במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.23 שניות ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.54 שניות. באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב בפברואר 2010 זכה זרוצקי ב-6 מדליות. 3 מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.01 שניות, במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בשיא ישראלי חדש לאגודות ביחד עם דוד גמבורג, אמרי גניאל וניר ברנע בתוצאה של 3:42.80 דקות ובמשחה שליחים 4x50 מטר מעורב בתוצאה של 1:42.47 דקות. שתי מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.08 שניות ובמשחה שליחים 4x50 מטר חופשי בתוצאה של 1:34.36 דקות ומדליית ארד במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:29.29 דקות. באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי אותה שנה זכה זרוצקי בשתי מדליות כסף במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי של 25.18 שניות, אחרי אלון מנדל (24.67 שניות) ולפני השיאן הישראלי גיא ברנע (25.33 שניות) ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.32 שניות, אחרי מנדל (54.49 שניות) ולפני בן דודו של מנדל, תום קרמר ממכבי קריית ביאליק (55.40 שניות). לאחר שפרש משחיה, למד משפטים במכללה האקדמית נתניה, ולאחר שסיים את ההתמחות במשרדו של עו"ד חיים קליר, בחר לחזור לדרום ופתח משרד פרטי בבאר שבע. זרוצקי נשוי ואב לבת ובן, מתגורר עם משפחתו בקיבוץ טללים. מדיה וקבצים בנושא שקד זרוצקי בוויקישיתוף שקד זרוצקי, באתר Swimrankings LEN: European Junior Championships Long Course (50m) Antwerp (BEL) (באנגלית) שחייה: שיא ישראלי חדש ב-4X100 מעורב, באתר ערוץ הספורט, 20 בפברואר 2010
NDMP

NDMP (ראשי תיבות של: "Network Data Management Protocol" או בעברית "פרוטוקול ניהול נתוני רשת") הוא פרוטוקול תקשורת שפותח על ידי החברות NetApp ו-Legato. מטרת הפרוטוקול היא העברת מידע מרכיבי NAS לרכיבי גיבוי, זאת כדי לחסוך את הצורך בהעברת כל הנתונים דרך שרת קבצים ובכך להגביר את המהירות ולחסוך עומס משרת הגיבויים כמו כן להפחית את עומס התעבורה ברשת. אתר האינטרנט הרשמי של NDMP הגדרות ערך זה הוא קצרמר בנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שמעון הצדיק (פירושונים)

האם התכוונתם ל... שמעון הצדיק – כינויים של שני כהנים גדולים בתקופת בית שני: שמעון הראשון ושמעון השני קבר שמעון הצדיק – מערת קבורה בירושלים המיוחסת לשמעון הצדיק שכונת שמעון הצדיק – שכונה יהודית קטנה בירושלים הסמוכה לקבר שמעון הצדיק ונמצאת בתוך שכונת שייח' ג'ראח רבי שמעון בר יוחאי – מתלמידי רבי עקיבא חכם בתקופת מרד בר כוכבא הקבור סמוך למירון שבגליל
שולחן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... שולחן – רהיט להנחת חפצים שולחן הפנים – אחד מכלי המשכן ובית המקדש טיש (ביידיש - שולחן) - אירוע הנערך בחצרות האדמו"רים החסידיים השולחן (כתב עת) – מגזין אינטרנטי, נקרא בעבר ״על השולחן״ הר שולחן – שטח אדמה מוגבה שראשו שטוח ומוקף מכל עבריו בצוקים תלולים הר השולחן – הר בקייפטאון בדרום אפריקה הר השולחן (קבוצת כוכבים) – הוא קבוצת כוכבים קטנה קרוב לאזור הקוטב השמימי הדרומי שולחן ערוך – ספר הלכה שכתב ר' יוסף קארו בצפת שולחן ערוך הרב – ספר הלכה שכתב רבי שניאור זלמן מלאדי שולחני – בעברית ארכאית, בנקאי או חלפן כספים
מרחב אוריסון אוניברסלי

בטופולוגיה, מרחב אוריסון אוניברסלי הוא מרחב מטרי ספרבילי שלם, המכיל עותק איזומטרי של כל מרחב מטרי ספרבילי, באופן מסוים המתאים לבניות באינדוקציה. מרחבים כאלה נקראים על שם אוריסון, שהוכיח שהם קיימים ואיזומטריים זה לזה. מרחב מטרי ספרבילי שלם U הוא מרחב אוריסון אוניברסלי, אם לכל מרחב מטרי סופי X ונקודה   x ∈ X {\displaystyle \ x\in X} , לכל איזומטריה   f : X − { x } → U {\displaystyle \ f:X-\{x\}\rightarrow U} יש המשכה לאיזומטריה   f ^ : X → U {\displaystyle \ {\hat {f}}:X\rightarrow U} . מרחב אוריסון אוניברסלי מכיל עותק של כל מרחב מטרי ספרבילי. יש מרחבים סטנדרטיים המקיימים תכונה זו: מרחב הסדרות החסומות   ℓ ∞ {\displaystyle \ \ell ^{\infty }} , לפי תוצאה של פרשה, ומרחב הפונקציות הרציפות   C [ 0 , 1 ] {\displaystyle \ C[0,1]} לפי תוצאה של בנך, 1932. כל איזומטריה בין תת-קבוצות סופיות של U אפשר להמשיך לאיזומטריה של U על עצמו. תכונת ההומוגניות הזו מאפיינת מרחבי אוריסון אוניברסליים: מרחב מטרי ספרבילי שלם המכיל עותק של כל מרחב מטרי ספרבילי הוא אוריסון אוניברסלי, אם ורק אם הוא הומוגני. המאמר התפרסם ב-1927, שלוש שנים לאחר מותו בגיל 26.