אריה בראון (מזכיר צבאי)

אריה בראון (4 ביוני 1935 – 6 ביוני 1997) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף שכיהן כמזכירו הצבאי של שר הביטחון. אריה בראון נולד בחיפה ב-4 ביוני 1935 להדסה ובן ציון, אח לשתי אחיות ואח. אביו בן ציון בראון היה מראשוני העיר תל אביב, מחלוצי גדוד העבודה בעמק וממייסדי מרחביה. הוא למד בבית הספר אליאנס בחיפה ובבית הספר המקצועי על שם מקס פיין. את לימודיו התיכוניים לא סיים ואת תעודת הבגרות השלים רק כאשר היה כבר קצין בצה"ל. בשנת 1953 התגייס לצה"ל ושירת בחיל החימוש. במסלול שירותו עבר לחיל ההנדסה, ולחיל השריון ושירת בשלושת הפיקודים ובגזרת תעלת סואץ. במלחמת ששת הימים שירת כסגן מפקד גדוד הנדסה ואחר כך סגן מפקד מתקן אימונים של חיל ההנדסה. לאחר המלחמה שירת כקצין שלישות במפקדת הממשל הצבאי ברצועת עזה. במלחמת ההתשה שימש קצין שלישות בחטיבה 14 בפיקודו של קלמן מגן באזור תעלת סואץ. במאי 1969 הומלץ ומונה לשלישו הצבאי של שר הביטחון משה דיין בדרגת רב-סרן וזמן קצר מאוחר יותר הועלה לדרגת סגן אלוף. עם פרישתו של יהושע רביב בסוף שנת 1973 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למזכירו הצבאי של שר הביטחון דיין, תפקיד אותו מילא במהלך מלחמת יום הכיפורים. על שר הביטחון דיין ועל נקודת מבטו כמזכיר ושליש צבאי פרסם בשנת 1993 את הספר "משה דיין במלחמת יום הכיפורים" בהוצאת עידנים. לאחר התפטרותו של דיין ממשרד הביטחון ביקש בראון לעבור מתפקידו כמזכיר הצבאי, אך נתבקש על ידי שר הביטחון הנכנס שמעון פרס להמשיך בתפקידו. בדצמבר 1975 הועלה לדרגת תת-אלוף. התקדמותו המהירה של בראון בסולם הדרגות הצה"לי עוררה גלים בשורות הצבא. עת מינויו לתת-אלוף פורסמה ידיעת שער בעיתון "העולם הזה" שתהתה על קנקנו של מינוי זה. בראון שעד למאי 1969 התבלט בעיקר כקצין שלישות, הומלץ לתפקיד השליש הצבאי לשר הביטחון בדרגת רב-סרן ותוך תקופת זמן קצרה של 6 שנים התקדם עד לדרגת תת-האלוף. עם מינויו לשליש, הפך בראון במהרה לאיש סודו של דיין, שקידם אותו בהמשך לדרגת אלוף-משנה. הרמטכ"ל דוד אלעזר חזה פני עתיד ומנע את העלאתו של בראון לדרגת תת-אלוף מתוקף תפקיד המזכיר הצבאי והתפקיד הורד באופן מיוחד בטרם נכנס בראון לתפקידו, לתפקיד בדרגת אלוף-משנה. לאחר מלחמת יום הכיפורים והתפטרותו של דיין מתפקידו כשר הביטחון, הוריש לבא אחריו, שמעון פרס את מזכירו הצבאי. גם במקרה זה הפך לאחד האנשים הקרובים לשר פרס, קרוב כל כך עד שהמליץ השר להעלותו לדרגת תת-אלוף. בתקופה שבין ההמלצה לבין אישורה והעלאתו של בראון בדרגה, עיכב פרס כל מינוי בשורות הפיקוד של צה"ל וחרף פניית קצינים בכירים אליו לא נעתר לאשרם. בכך לכאורה לא הותיר כל ברירה לצמרת צה"ל שבכירים בה לא חשקו במינויו של בראון. לאחר אישור מינויו של בראון, הוסרה במהירות ההתנגדות של פרס למינויים בצה"ל. בעקבות הפרשה איימו כמה קצינים בכירים לפרוש, זאת על אף שבעיתונות הרשמית פורסם כי לא הובעה התנגדות למינויו של בראון. ביולי 1977 סיים את תפקידו, השתחרר מצה"ל ויצא לחופשת לימודים ובמקומו מונה סגן אלוף אילן תהילה לתפקיד. הוא היה לבוגר החוג להיסטוריה כללית של אוניברסיטת תל אביב ובוגר המכללה המלכותית למחקרי ביטחון בלונדון. בראון נפטר ב-6 ביוני 1997 והובא למנוחות בבית העלמין סגולה בפתח תקווה. אריה בראון, עמוס כרמל, מיכאל ששר – "משה דיין במלחמת יום הכיפורים", תל אביב, הוצאת עידנים, התשנ"ג 1993. אריה בראון, עמוס כרמל – "חותם אישי : משה דיין במלחמת ששת הימים ואחריה", תל אביב, ידיעות ספרים, התשנ"ז 1997. מדיה וקבצים בנושא אריה בראון בוויקישיתוף מעריב, בן ציון בראון הובא למנוחות, באתר jpress.org.il, ‏23 באוגוסט 1976 מעריב, מזכירו הצבאי של פרס הועלה לדרגת תא"ל, באתר jpress.org.il, ‏12 בדצמבר 1975 משה דיין במלחמת יום הכיפורים – אריה בראון דבר, מזכירו הצבאי של שר-הביטחון א. בראון הועלה לדרגת תת־אלוף, באתר jpress.org.il, ‏12 בדצמבר 1975 הקצין האחראי על מנהלת היחידה ולאו דווקא לביצועיה הטכניים או הקרביים. העולם הזה, גליון 1998, ע"מ 18, המינוי המקומם את צה"ל, באתר העולם הזה, ‏17 בדצמבר 1975 העולם הזה, גליון 1998, ע"מ 19, המינוי המקומם את צה"ל, באתר העולם הזה, ‏17 בדצמבר 1975 העולם הזה, גליון 1998, ע"מ 20, המינוי המקומם את צה"ל, באתר העולם הזה, ‏17 בדצמבר 1975 דבר, סא"ל אילן תהילה, באתר jpress.org.il, ‏17 ביולי 1977 חותם אישי משה דיין במלחמת ששת הימים ואחריה, באתר www.booksefer.co.il תא'ל אריה בראון 1935–1997 BillionGraves Record, באתר BillionGraves משה דיין במלחמת יום הכיפורים / ... אריה בראון ; עורך – עמוס כרמל | בראון, אריה, 1935- (כרמל, עמוס, 1940-2011 ) | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il חותם אישי : משה דיין במלחמת ששת הימים ואחריה / אריה בראון ; עורך – עמוס כרמל | בראון, אריה, 1935- (כרמל, עמוס, 1940-2011 ) | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il