laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יחסי ישראל–כווית

יחסי ישראל-כווית בין מדינת ישראל וכווית לא מתקיימים יחסים דיפלומטיים בעקבות הסכסוך הישראלי-ערבי. מאז הכרזת העצמאות של ישראל - לא הכירה כווית בישראל. כווית פועלת נגד ישראל במישורים דיפלומטיים, דוגמת האו"ם. אחת הפעמים, שבהן פעלה נגד ישראל במישורים אלו, הייתה ב-1976 כאשר ביקשה על ידי נציגה להרחיק את ישראל ממסגרות הכדורגל הרשמיות באסיה. בקשה זו התקבלה ברוב של 17 נגד 13, ו-6 נמנעים, ובכך ישראל הורחקה מהמסגרות הרשמיות באסיה. במישור הצבאי, במלחמת ששת הימים בשנת 1967 שלחה כווית כוח עזר להילחם בישראל, כאשר לבסוף נהרגו כ-20 מחיילי הכוח של כווית. בפברואר 1970 בהפצצה של חיל האוויר הישראלי במצרים, נפגע בשוגג מפעל בו שהו כ-100 פועלים, מרביתם היו אזרחי כווית שנהרגו בהפצצה. במלחמת יום הכיפורים שלחה שוב כווית כוח שילחם לצד מצרים וסוריה. במלחמה זו נהרגו כ-40 מאנשיהם. בשנת 2008 קראו חברי פרלמנט מכווית לפתוח בדו-שיח מול ישראל ולכונן איתה יחסים דיפלומטיים. ביולי 2016, כתב איש התקשורת הכוויתי יוסוף עבד אל-כרים א-זינקאווי טור ובו קרא לארצות ערב להכיר בישראל. בנובמבר 2017 כתב העיתונאי עבדאללה אל־הדלק כי "מדינת ישראל היא מדינה בעלת מרכזי מחקר ואוניברסיטאות" והוסיף כי "העובדה שאני ערבי לא מונעת ממני להכיר בישראל בשום צורה. אני מכיר בישראל כמדינה וכעובדה במציאות, בלי להכחיש את זהותי והשתייכותי למדינות ערביות...אין כיבוש. יש אנשים שחזרו לארץ המובטחת שלהם" ב-15 באוגוסט 2020 בעקבות נרמול היחסים של ישראל עם איחוד האמירויות הערביות הודיעו מספר בכירים בממשלת כווית על "הסתייגותם מההסכם עם הכיבוש הישראלי" והודיעו שהם "לעולם לא יכירו במדינת ישראל ולא ינרמלו איתה את היחסים". אף על פי כן, הנשיא האמריקני דונלד טראמפ טען כי כווית עשויה להצטרף להסכמי אברהם. ב-25 באוקטובר 2023, במסגרת מלחמת חרבות ברזל, נציג כווית בארגון המזון והחקלאות קרא לקהילה הבינלאומית למנוע את השימוש בהרעבה כנשק פוליטי וצבאי נגד הפלסטינים ברצועת עזה. מדיה וקבצים בנושא יחסי ישראל–כווית בוויקישיתוף ברוך שיינברג, כווית דורשת הוצאת ישראל מהכדורגל באסיה, דבר, 14 ביולי 1976 ליטל לוין, 14.09.1974/ערב הגמר, ישראל הודחה ממשחקי אסיה, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2011 יואב שטרן, מועמד לפרלמנט בכווית קורא לנרמל את היחסים עם ישראל, באתר הארץ, 31 בדצמבר 2008 יאסר עוקבי, ‏"אין כזאת מדינה פלסטין": העיתונאי הכוויתי שדיבר על דו קיום עם ישראל וחולל סערה, באתר מעריב אונליין, 27 בנובמבר 2017 https://www.alwatanvoice.com/arabic/news/2020/08/14/1359217.html القوى السياسية الكويتية: التطبيع خيانة وليس وجهة نظر وجريمة بحق فلسطين, 8 באוגוסט 2020 (בערבית) ynet, טראמפ: ייתכן שכוויית תצטרף להסכמי השלום, באתר ynet, 19 בספטמבר 2020 Kuwait calls on UN to prevent use of starvation as weapon in Gaza, www.aa.com.tr
רעידת האדמה בקשמיר (2005)

רעידת האדמה בקשמיר התרחשה ב-8:50:38 בבוקר לפי שעון פקיסטן ב-8 באוקטובר 2005 באזאד קשמיר בפקיסטן. הרעש גרם למותם של כ־80,000 אנשים ולכשלושה מיליון מחוסרי בית. הקושי להגיע לכפרים הנידחים (גם שלושה שבועות לאחר הרעידה היו כפרים שלא הגיעו מהם אפילו דיווחים ראשוניים) כמו גם ההתקררות של האזור שנמצא על מורדות ההימלאיה לקראת החורף הקשו מאוד על הניצולים. העיירה בלקוט בה התגוררו כ-30 אלף תושבים נפגעה קשה וכ-90% מהבתים נהרסו. רעידת האדמה גרמה נזק רב בצפון פקיסטן ופגעה גם באפגניסטן וצפון הודו. לפי השירות הגאולוגי של ארצות הברית, עצמת הרעידה הוא 7.7 בסולם מגניטודה לפי מומנט. רעידה זו הייתה הרעידה החזקה ביותר בתת-היבשת ההודית משנת 1937. קשמיר נמצאת בחיבור שבין הלוחות הטקטוניים האסיתיים וההודים שהחל להיווצר בהימליה לפני כ-50 מיליון שנים ועדיין ממשיך להגביה את הרי ההימלאיה בכ-5 מ"מ לשנה. לאחר רעידת האדמה החזקה, התרחשו רעידות משניות רבות באזור. 19 מהן בעצמה של יותר מ-5 בסולם מגניטודה לפי מומנט ב-18 השעות שלאחר הרעידה המקורית. (הרשימה המלאה) לעובדה כי הרעידה התרחשה באזור קשמיר שהוא אזור שישנה מחלוקת לגביו בין הודו לפקיסטן נודעו השפעות לא מעטות. הודו שלחה סיוע רב לפקיסטן (למרות שהתקשתה לסייע לאזורים שנפגעו בתחומה) והאסון אף הביא לחידוש שיחות לא רשמיות לגבי עתיד החבל (לאחר ששנתיים קודם לכן התפוצץ תהליך השלום בין המדינות). השפעות צדדיות יותר של הרעידה היו הסכמה לסיוע של פקיסטן מישראל ככל הנראה בעקבות כינון יחסים בלתי רשמיים ביניהן שהחלו כמה חודשים לפני הרעידה, וכן מותם של רבים מלוחמי אל-קאעידה שהסתתרו בגבול פקיסטן־אפגניסטן. רעידת האדמה בקשמיר (2019) מדיה וקבצים בנושא רעידת האדמה בקשמיר בוויקישיתוף רויטרס‏, חשש לאלפי הרוגים ברעידת אדמה בתת-היבשת ההודית, באתר וואלה, 8 באוקטובר 2005סוכנויות הידיעות, יותר מ-25 אלף הרוגים וכ-40 אלף פצועים ברעידת האדמה בדרום אסיה - רובם בפקיסטאן, באתר TheMarker‏, 9 באוקטובר 2005 רעידת האדמה בקשמיר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) סוכנויות הידיעות, "30 אלף בני אדם נהרגו ברעש האדמה", באתר ynet, 9 באוקטובר 2005 סוכנויות הידיעות, פקיסטן הסכימה לקבל סיוע מישראל, באתר ynet, 15 באוקטובר 2005 רועי נחמיאס ודיאנה בחור-ניר, פריצת דרך ביחסי ישראל-פקיסטן: שרי החוץ נפגשו, באתר ynet, 1 בספטמבר 2005
השיעור בגרמנית

השיעור בגרמנית (בגרמנית: Deutschstunde) הוא רומן בגרמנית פרי עטו של הסופר הגרמני זיגפריד לנץ. הרומן, שיצא לאור בשנת 1968, הוא מן המייצגים המובהקים של הספרות הגרמנית שלאחר מלחמת העולם השנייה, מידי סופר גרמני, העוסק בהבטים הנוגעים לחברה הגרמנית האזרחית בזמן המלחמה ומיד לאחריה. הסופר מבקר באופן נוקב את שאלת החובה של האזרח לתפקידו, ושאלת האחריות הכבדה העולה מכך, ובעיקר הסוגיה של בעלי תפקידים שרק "מילאו את חובתם". הסיפור מסופר בשניים, ואולי אף בשלושה מישורי זמן עוקבים, אך הניתנים במקביל. הגיבור הראשי, זיגי יפסן, הוא המספר, הוא נער מצוי במוסד סגור לנערים קשי חינוך, והוא מספר בזמן הווה על מטלה-עונש שהוטל עליו והוא לכתוב חיבור שכותרתו/ נושאו : "תענוגות החובה". תחילה הוא מהסס ומוסר מחברת ריקה, אך בניסיון שני הוא כותב חיבור שזמן והיקף כתיבתו מתמשך מאוד, מעבר לזמן שנגזר עליו לבלות במקום. תוכנו של החיבור מבטא את מסגרת הזמן הראשונה, בימי המלחמה, שבה חי כילד בקרב בני משפחתו ובני כפרו בכפר רוגביל המצוי בקצה הצפוני ביותר של גרמניה. קיימת בסיפור גם התייחסות חיצונית למקרהו של זיגי יפסן, והם קטעים מעבודת הדוקטוראט שכותב פסיכולוג המועסק במוסד האמור, הבוחר את מקרהו של זיגי כמקרה מבחן, וכותב עליו בהסכמתו של הנער. חייו כילד עוברים על זיגי בביתו ובכפרו בצלן של שתי דמויות דומיננטיות. האחד הוא אביו, ינס אולה יפסן, שוטר הכפר, שביתו היא "תחנת המשטרה הצפונית ביותר בגרמניה". השני הוא מקס לודביג ננסן, שהוא צייר פורה. לדמותו של הצייר השתמש הסופר בדמותו ובגורלו בעת המלחמה של הצייר הגרמני אמיל נולדה (ששמו המקורי היה האנס אמיל הנסן). באישיותו ובאופיו האב ממלא באופן פנאטי, ללא סייג כלשהו, את הצורך במילוי החובות הנובעות מתפקידו כשוטר. מאחר שאישיותו של הצייר, בעל האופי המעט אנארכי, ובעיקר מאחר שכלל יצירתו מבטאת את הזרם האקספרסיוניסטי באמנות, הם לצנינים בעיני המשטר הנאצי, נאסר עליו, בצו רשמי, מלהמשיך ולעסוק בציור. השוטר המקומי, שהיה בעבר חברו הטוב של הצייר (שבעבר גם הציל את חייו), נדרש למסור לו את הצו ולוודא את ביצועו. בדרכים שונות הוא עוקב אחרי הצייר, מחרים ציורים מוסתרים ואף משמיד אותם. יתר על כן, הוא ממשיך במילוי חובתו, ללא היסוסים כלשהם, גם לאחר שהמלחמה הסתיימה. הילד זיגי מצוי בתווך. מתוך תיעוב לאב השתלטן, ומאחר שביתו של הצייר הוא כבית שני לו, מתוך חיבה לצייר ומתוך אהבה לעולם הדימויים המצוירים, ולמרות ניסיונותיו של אביו להשתמש בו, אין הוא מלשין על הצייר. נהפוך הוא, הוא מסייע לו להסתיר ציורים. בסופו של הספר מתברר כי לאחר המלחמה, משהתבגר, זיגי יפסן נתפס כשהוא גונב ציורים מן המוזיאון בעיר המבורג. אלה הם ציוריו של הצייר, שבינתיים הוכרה חשיבותו ומעמדו הושב לו. דומה שהחיים במחיצתו כילד, בכפרו, האירועים הטראומטיים בזיקה לאביו, וההשפעה של הדימויים המצוירים הביאו גם אותו לכדי אובססיה לציורים אלה. זיגפריד לנץ, השיעור בגרמנית, תרגם חיים איזק, זמורה, ביתן, מודן הוצאה לאור, תל אביב, תשל"ח / 1978 השיעור בגרמנית, באתר OCLC (באנגלית)
תא כפפות

תא כפפות הוא תא בכלי רכב הממוקם מול הכיסא שליד הנהג ומשמש לעיתים קרובות לאחסון חפצים הקשורים לרכב, כגון רישיונות רכב וניירות ביטוח. מקור השם נובע מייעודו המקורי של התא שנועד לאחסון כפפות. הכפפות היו נחוצות במקור על מנת לשמור על ניקיון הידיים, או על מנת לשמור על ידי הנהג חמות. בעבר, בתוך תא הכפפות הייתה מותקנת נורה שהופעלה אוטומטית עם פתיחת התא והקלה על מציאת החפצים. החל משנות ה-2000, יצרנים רבים הפסיקו לייצר את תא הכפפות עם תאורה פנימית על מנת לקצץ בהוצאות. רוב כלי הרכב הראשונים היו חסרי גג והנהגים נזקקו לכפפות כדי לשמור על חום הידיים. "Glove Box Light or Lack of One" ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שפמנון מתהפך מכותם

שפמנון מתהפך מְכוּתָּם (שם מדעי: Synodontis nigriventris) הוא דג ממשפחת המוקוקיידים. תפוצתו בנהרות ואגמים במרכז אפריקה. שפמנון מתהפך מְכוּתָּם ניזון מצמחייה שעל גדות הנהר וכן מחרקים שעליהם. בנוסף הדג ניזון מאצות וכן מדגים קטנים. שפמנון מתהפך מְכוּתָּם נקרא כך משום שהוא מתהפך תוך כדי שחייה ואף נשאר מהופך במצב מנוחה. מחקרים הראו שהוא עושה זאת מפני שכך קל לו יותר לתפוס את מזונו הנמצא על שפת המים. מדיה וקבצים בנושא שפמנון מתהפך מכותם בוויקישיתוף שפמנון מתהפך מכותם, באתר ITIS (באנגלית) שפמנון מתהפך מכותם, באתר NCBI (באנגלית) שפמנון מתהפך מכותם, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שפמנון מתהפך מכותם, באתר FishBase (באנגלית) שפמנון מתהפך מכותם, באתר GBIF (באנגלית) מידע מאתר aqua שפמנון מתהפך מכותם באתר הרשימה האדומה של IUCN http://jeb.biologists.org/content/210/17/2979.abstract ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כוכבי T בשור

כוכבי T בשוֹר (T Tauri) הם מחלקה של כוכבים צעירים משתנים, אשר נמצאים בשלב קדם הסדרה הראשית, ומקור האנרגיה העיקרי שלהם הוא קריסה כבידתית, ולא היתוך גרעיני. בדרך כלל ניתן למצוא כוכבים אלה בקרבת עננים מולקולריים והם מתאפיינים בעוצמת הארה משתנה וקווים כרומוספריים חזקים. המחלקה נקראת על שם הכוכב הראשון מסוג זה שהתגלה – T בשור (Taurus). כוכבי T בשור הם הכוכבים הנראים הצעירים ביותר מהסוגים הספקטרליים F, G, K ו-M (בעלי מסה קטנה מ-2 מסות שמש). טמפרטורות פני השטח שלהם דומות לאלו של כוכבי הסדרה הראשית בעלי מסות דומות, אך הם הרבה יותר בהירים מכיוון שהרדיוס שלהם גדול יותר. טמפרטורות הליבה שלהם נמוכות מדי בשביל לקיים היתוך גרעיני של מימן, ומקור האנרגיה העיקרי שלהם הוא אנרגיה כבידתית שמשתחררת כתוצאה מהתכווצות הכוכב. שלב זה של התפתחות הכוכב על דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל נקרא מסלול היאשי, והוא מוביל את הכוכב הצעיר לסדרה הראשית, אליה הוא מגיע אחרי כ-100 מיליון שנה. תצפיות על כוכבי T בשור מעידות על כיסוי גבוה של כתמי שמש, פליטה חזקה ומשתנה בתחום הרנטגן והרדיו (בערך פי 1,000 מהשמש), ולכוכבים רבים מסוג זה יש גם רוחות כוכב חזקות. כמחצית מכוכבים אלה הם בעלי דיסקות גז ואבק, בהן יכולים להיווצר כוכבי לכת. מעריכים כי דיסקות אלה נעלמות בסקלת זמן של כעשר מיליון שנה. מקור נוסף לשינויים בבהירות יכולים להיות גושים וגופים ופרוטו-פלנטריים בדיסקה המקיפה את הכוכב. כמו כן, מרבית כוכבים מסוג זה נמצאים במערכות בינאריות. ספקטרה של כוכבי T בשור מציגות שכיחות ליתיום גבוהה יותר מזו של השמש וכוכבי סדרה ראשית אחרים, מכיוון שליתיום נהרס בטמפרטורות מעל 2.5 מיליון מעלות קלווין. במחקר שכיחות ליתיום ב-53 כוכבים נמצא כי זו משתנה במידה רבה כתלות בגודל, תוצאה שהובילה להשערה כי "שריפת" ליתיום על ידי שרשרת פרוטון-פרוטון בחלקים האחרונים של שלב קדם הסדרה הראשית יכולה להיות מקור אנרגיה משמעותי של כוכבי T בשור. חלקים אלה בהתפתחות כוכב מתאפיינים בחוסר יציבות ובמידת הסעה גבוהה של חומר בתוך הכוכב. מהירות סיבוב גבוהה גם מסייעת לערבוב בין שכבות החומר בכוכב ומגבירה את הסעת הליתיום לשכבות הפנימיות והחמות, שם הוא נהרס. זמן הסיבוב הטיפוסי של כוכבי T בשור הוא בין יום אחד לשנים-עשר (לעומת חודש עבור השמש שלנו), אבל הם מגבירים את מהירות הסיבוב שלהם עם הזמן, עקב התכווצות ושימור תנע זוויתי, והדבר גורם להרס ליתיום בקצב הולך וגובר. ככלל, שריפת ליתיום מוגברת עם טמפרטורות גבוהות יותר ומסה, וניתן להשתמש בקצב שריפת הליתיום כדי להעריך את גיל הכוכב. כוכבים צעירים מסיביים יותר (2–8 מסות שמש, מסוג ספקטרלי A או B) בשלב קדם סדרה ראשית נקראים כוכבי הרביג Ae/Be. כוכבים מסיביים אף יותר (מעל 8 מסות שמש) לא נצפו בשלב קדם סדרה ראשית. הסיבה לכך, ככל הנראה, היא שהם מתפתחים מהר מאוד, וכאשר ענן גז והאבק סביבם מתפזר והם הופכים להיות נראים, הם כבר מקיימים היתוך מימן בליבה ולכן נמצאים על הסדרה הראשית. קדם-כוכב משתני אוריון פרופיל P Cygni Discussion of V471 Tauri observations and general T-Tauri properties, Frederick M. Walter, Stony Brook University, April 2004 An empirical criterion to classify T Tauri stars and substellar analogs using low-resolution optical spectroscopy, David Barrado y Navascues, 2003 מדיה וקבצים בנושא כוכבי T בשור בוויקישיתוף כוכבי T בשור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
גיבור

האם התכוונתם ל... גיבור – אדם בעל תכונת הגבורה. גיבור תרבות – ייצוג תקשורתי של אדם שהגיע להישג אישי שיצר שינוי בתודעה. גיבור לאומי – הוא גיבור ששמו, אישיותו ומעשיו טבועים בתודעת הלאום ומשמשים מושא לגאווה. באומנות גיבור (ספרות ואמנות) – דמות ספרותית ראשית בעלת תכונות חיוביות. פרוטגוניסט – הדמות הראשית ביצירה ספרותית. גיבור-על – הוא דמות בדיונית, בדרך כלל אנושית, לרוב בעלת יכולות על-אנושיות בהן היא עושה שימוש לטובת הכלל. אנטי-גיבור – היפוכו המושלם של הגיבור הקלאסי. שמות סרטי קולנוע גיבור (סרט, 2002) – סרט אמנויות לחימה אפי משנת 2002, בכיכובו של ג'ט לי גיבור (סרט רוסי, 2015) – סרט רוסי בכיכובם של דימה בילאן וסבטלנה איוואנובה גיבור (סרט הודי, 2015) – סרט הודי גיבור (סרט, 2019) – סרט בכיכובם של אלכסנדר אנדרייביץ' פטרוב וסבטלנה חודצ'נקובה. אחר מחנה גיבור – מקום מושבה של עוצבת חירם. גיבור (אלבום) – אלבומו החמישי של הזמר דודו אהרון. גבורה – אחת משבע הספירות בקבלה. גאבור
חתול זכוכית

חתול זכוכית או אַזְגּוּג ידוע בשמות דג זכוכית ופנטום, (שם מדעי: Kryptopterus bicirrhis) הוא דג-מים מתוקים ממשפחת הסילוריים. דג הזכוכית הוא דג שקוף וניתן לראות את עצמותיו. דג הזכוכית צריך לחיות עם חמצן מרבי במים. הדג נפוץ באיים בורנאו וסומטרה שבאינדונזיה, בחצי האי המלאי ובאגן הניקוז של הנהרות מקונג וצ'או פראייה השוכנים במפרץ תאילנד. אורך הדג כ-15 ס"מ, והוא חי בטמפרטורה שנעה בין 21-26 מעלות צלזיוס. יש בני אדם הצובעים את הדג בצבעים אדום וכחול. תופעה זו מחלישה את הדג ומהווה התעללות. מדיה וקבצים בנושא חתול זכוכית בוויקישיתוף חתול זכוכית, באתר ITIS (באנגלית) חתול זכוכית, באתר NCBI (באנגלית) חתול זכוכית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חתול זכוכית, באתר FishBase (באנגלית) חתול זכוכית, באתר GBIF (באנגלית) חתול זכוכית באתר הרשימה האדומה של IUCN מילון בעלי חיים: דגי מים מתוקים (תשמ"א), 1981, באתר האקדמיה ללשון העברית דג הזכוכית באתר aquadex ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מטריצת ונדרמונד

באלגברה ליניארית, מטריצת ונדרמונד (על שם אלכסנדר ונדרמונד) היא מטריצה מסדר n × m {\displaystyle n\times m} כאשר כל שורה (או לחלופין: כל עמודה) היא סדרה הנדסית, כמתואר כאן: V = [ 1 α 1 α 1 2 … α 1 n − 1 1 α 2 α 2 2 … α 2 n − 1 1 α 3 α 3 2 … α 3 n − 1 ⋮ ⋮ ⋮ ⋱ ⋮ 1 α m α m 2 … α m n − 1 ] {\displaystyle V={\begin{bmatrix}1&\alpha _{1}&\alpha _{1}^{2}&\dots &\alpha _{1}^{n-1}\\1&\alpha _{2}&\alpha _{2}^{2}&\dots &\alpha _{2}^{n-1}\\1&\alpha _{3}&\alpha _{3}^{2}&\dots &\alpha _{3}^{n-1}\\\vdots &\vdots &\vdots &\ddots &\vdots \\1&\alpha _{m}&\alpha _{m}^{2}&\dots &\alpha _{m}^{n-1}\end{bmatrix}}} אם המטריצה ריבועית ( m = n {\displaystyle m=n} ), אז הדטרמיננטה שלה, הנקראת דטרמיננטת ונדרמונד, מבוטאת על ידי הביטוי: det ( V ) = ∏ 1 ≤ i < j ≤ n ( α j − α i ) {\displaystyle \det(V)=\prod _{1\leq i<j\leq n}(\alpha _{j}-\alpha _{i})} . מטריצה זו מעריכה פולינום בנקודות: היא מעבירה את מקדמי הפולינום a 0 + a 1 x + a 2 x 2 + ⋯ + a n − 1 x n − 1 {\displaystyle a_{0}+a_{1}x+a_{2}x^{2}+\cdots +a_{n-1}x^{n-1}} לערכים שהפולינום מקבל בנקודות α i {\displaystyle \alpha _{i}} . לכן אפשר להשתמש בה כדי לבצע אינטרפולציה פולינומית, אך זו אינה הדרך היחידה, וחלק מן הדרכים האחרות יעילות יותר. דוגמה למטריצת ונדרמונד מיוחדת היא מטריצה של התמרת פורייה שבה α i {\displaystyle \alpha _{i}} נבחרים להיות שורשי היחידה: W = 1 N [ 1 1 1 1 ⋯ 1 1 ω ω 2 ω 3 ⋯ ω N − 1 1 ω 2 ω 4 ω 6 ⋯ ω 2 ( N − 1 ) 1 ω 3 ω 6 ω 9 ⋯ ω 3 ( N − 1 ) ⋮ ⋮ ⋮ ⋮ ⋮ 1 ω N − 1 ω 2 ( N − 1 ) ω 3 ( N − 1 ) ⋯ ω ( N − 1 ) ( N − 1 ) ] {\displaystyle W={\frac {1}{\sqrt {N}}}{\begin{bmatrix}1&1&1&1&\cdots &1\\1&\omega &\omega ^{2}&\omega ^{3}&\cdots &\omega ^{N-1}\\1&\omega ^{2}&\omega ^{4}&\omega ^{6}&\cdots &\omega ^{2(N-1)}\\1&\omega ^{3}&\omega ^{6}&\omega ^{9}&\cdots &\omega ^{3(N-1)}\\\vdots &\vdots &\vdots &\vdots &&\vdots \\1&\omega ^{N-1}&\omega ^{2(N-1)}&\omega ^{3(N-1)}&\cdots &\omega ^{(N-1)(N-1)}\\\end{bmatrix}}} , כאשר ω = e − 2 π i N {\displaystyle \omega =e^{-{\frac {2\pi i}{N}}}} . מטריצת ונדרמונד, באתר MathWorld (באנגלית) כיצד לחשב את דטרמיננטת ונדרמונד באתר ProofWiki ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קורידורס סטרביי

קורידורס סטרביי (שם מדעי: Corydoras sterbai) הוא דג-נוי מסדרת השפמנונאים. קורידורס סטרביי ניזון מחרקים ואצות. אורכו נע בין 6 ס"מ עד 12 ס"מ והא נפוץ בדרום אמריקה בעיקר בנהר האמזונאס. הקורידורס מאופיין בסוגי צבעים שונים שהופכים אותו לדג מיוחד. מדיה וקבצים בנושא קורידורס סטרביי בוויקישיתוף קורידורס סטרביי, באתר ITIS (באנגלית) קורידורס סטרביי, באתר NCBI (באנגלית) קורידורס סטרביי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קורידורס סטרביי, באתר FishBase (באנגלית) קורידורס סטרביי, באתר GBIF (באנגלית) מידע על קורידורס סטרביי באתר פישי קורידורס סטרביי באתר אקווריום ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרס קרן מנדל ואווה פונדיק לאמנות ישראלית

"פרס קרן מנדל ואווה פונדיק לאמנות ישראלית" או "פרס פונדיק" הוא פרס המוענק על ידי מוזיאון תל אביב לאמנות. הפרס, בגובה של 10,000 ש"ח, מוענק לאמן ישראלי. 1981 - אביגדור סטימצקי 1984 - מנשה קדישמן, מיכה אולמן 1987 - בוקי שוורץ 1989 - אסף בן צבי 1991 - נחום טבת 1992 - יאיר גרבוז 1995 - משה גרשוני 1996 - רפי לביא 1997 - פיליפ רנצר 1998 - יהודית לוין 1999 - פנחס כהן גן 2000 - יחיאל שמי 2001 - משה קופפרמן 2002 - גבי קלזמר 2003 - יצחק ליבנה 2005 - דוד ריב 2006 - דגנית ברסט 2007 - לארי אברמסון 2008 - מיכל נאמן 2009 - מירי סגל 2011 - עידו בר-אל 2012 - מיקי קרצמן 2015 - טל מצליח 2016 - בועז ארד 2018 - אתי אברג'ל ערך זה הוא קצרמר בנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יונה פלס

יונה פלס (8 ביוני 1929 - 7 במאי 2013) היה מהנדס ויזם בתחום הטכנולוגיה והחינוך, מהראשונים בארץ ובעולם לשלב בין התחומים. היה ממקימי ומנהלי הטלוויזיה החינוכית הישראלית, הקים וניהל את המרכז לטכנולוגיה חינוכית (מט״ח) וכן היה חלק מצוות ההקמה וסגן נשיא האוניברסיטה הפתוחה. נולד ב- 1929 בעיר לבוב שבאוקראינה (אז חלק מפולין). בשנת 1936 אימו חשה את שעתיד להתרחש במרכז אירופה ועלתה לארץ עם שני ילדיה. אימו, שגידלה לבדה את יונה ואחותו, בחרה לעבוד קשה ולחיות בצניעות על מנת לאפשר להם השכלה נאותה. פלס למד בתיכון המקצועי להנדסאים וטכנאים "בסמ"ת" שבחיפה, ובשנת 1947 סיים את לימודיו בהצטיינות על אף שעברית לא הייתה שפת אימו. עם סיום הלימודים, הוא התגייס להגנת היישובים העבריים בארץ עם כוחות הנוטרות, ומייד עם הקמת צה"ל החל את שירותו בחיל הקשר, במסגרתו לחם במלחמת העצמאות. בין השנים 1949–1953 למד פלס בטכניון, וסיים בהצטיינות תואר ראשון בהנדסת חשמל - זרם חלש (אלקטרוניקה) בפקולטה להנדסת חשמל, תחום שהיה אז בחיתוליו. בסיום לימודיו אף התקבל לסגל הטכניון כמרצה. ב-1955, לאחר זמן לא רב שהרצה בטכניון, נסע פלס לארצות הברית, שם עשה השתלמות מקצועית במעבדות הטלוויזיה של חברת RCA. (חברת רדיו וטלוויזיה מהמובילות בתחום) ובמקביל השלים תואר שני בהנדסת חשמל באוניברסיטת פנסילבניה. בזמן עבודתו שם, פיתח רכיב בטייפ-ריקורדר (רשמקול) האולפני, שבהמשך היה גם הנושא לעבודת הדוקטורט שלו. ב-1958 חזר ארצה והשלים תואר דוקטור בהנדסת חשמל בטכניון בנושא הטלוויזיה, שהיה באותן שנים תחום חלוצי. ב-1962, כאשר ״קרן רוטשילד״ החליטה להקים את הטלוויזיה החינוכית הישראלית, פנה מקס רואו, נציג הקרן בארץ, לפלס שהיה אז מהנדס הטלוויזיה הראשון והיחיד במדינה וביקש ממנו לקחת חלק בפרויקט המתהווה. פלס הקים וניהל את מחלקת ההנדסה של הטלוויזיה החינוכית, כשחזונו היה להעלות את רמת הלימודים בבתי הספר בעיר ובפריפריה כאחד באמצעות הטכנולוגיה. בסוף תקופתו שם אף קודם ושימש כמנכ״ל הטלוויזיה החינוכית. בשנת 1971 פלס הגה והקים, במימון קרן רוטשילד ובתיאום עם משרד החינוך, את המרכז לטכנולוגיה חינוכית (מט"ח) שמטרתו הייתה קידום החינוך באמצעים טכנולוגיים חדישים. במשך 25 שנה, עד לשנת 1995 ניהל פלס את מט״ח, ובחמש השנים הבאות שימש כנשיא. ב-1975 פלס היה חבר בצוות ההקמה של האוניברסיטה הפתוחה, וכן שימש בתפקיד סגן נשיא האוניברסיטה לענייני תכנון וטכנולוגיה עד שנת 1999. בתקופתו במט״ח, צמח המרכז והפך ליצרן התוכן החינוכי הגדול בישראל. בשנת 2012, כ-70 אחוז מתלמידי ישראל למדו בעזרת התשתית הטכנולוגית שפותחה במט"ח, וכן באמצעות 35,000 כותרים שונים בהוצאת המרכז, מה שהפך את מט״ח גם לאחד המוציאים לאור הגדולים בישראל. בשנת 2011 מט"ח זכתה בפרס לאיכות ולמצוינות על שם יצחק רבין, בתחום החינוך במגזר הציבורי. גם האוניברסיטה הפתוחה צמחה חיש מהר להיות המוסד האקדמי הגדול בישראל - נכון לשנת 2012 לומדים באוניברסיטה למעלה מ-40,000 סטודנטים. שלושת המוסדות שלקח פלס חלק בהקמתם, נחשבים עד היום לאבני דרך של ההוראה והחינוך בישראל בכלל, והחינוך באמצעים טכנולוגיים בפרט. בשנת 1951 התחתן פלס עם שרה יצחקי, ולשניים נולדו שני בנים. ב-2013 נפטר פלס, לאחר מאבק ארוך שנים במחלה קשה. המרכז לטכנולוגיה חינוכית הטלוויזיה החינוכית הישראלית האוניברסיטה הפתוחה קרן רוטשילד מדיה וקבצים בנושא יונה פלס בוויקישיתוף ה"אני מאמין" - האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 4, באתר האו"פ סיפור ראשית הטלוויזיה החינוכית בישראל מודעת פטירתו של פלס מט"ח במספרים
מחלה מיילופרוליפרטיבית

מחלה מיילופרוליפרטיבית (באנגלית: Myeloproliferative disease, ובראשי תיבות MPD), או שאת מיילופרוליפרטיבית (Myeloproliferative neoplasm,‏ MPN), היא שם כולל לקבוצת מחלות הטרוגנית של מח העצם שבהן חל שגשוג של תאים מאחת או יותר מן השורות המיילואידיות. כתוצאה משגשוג זה חל ריבוי של תאי דם אדומים, גרנולוציטים וטסיות דם בדם ההיקפי. סיווג של ארגון הבריאות העולמי משנת 2008 מונה תחת קבוצת המחלות המיילופרוליפרטיביות שמונה מחלות: פוליציטמיה ורה, תרומבוציטמיה ראשונית, מיילופיברוזיס ראשונית, לוקמיה מיאלואידית כרונית, לוקמיה נויטרופילית כרונית, לוקמיה אאוזינופילית כרונית, מסטוציטוזיס ומחלה מיילופרוליפרטיבית שאינה ניתנת לסיווג. באופן מסורתי נחשבות השלוש הראשונות למחלות מיילופרוליפרטיביות קלאסיות, ולכל אחת מהן יכולים להיות בשלב כזה או אחר מאפיינים של האחרת. עדויות ממחקרים שבחנו הבדלים בגלוקוז 6-פוספט דהידרוגנאז, ניתוחים ציטוגנטיים ושיטות מולקולריות מראות כי המחלות המיילופרוליפרטיביות הן תוצאה של התמרה שחלה בשבט אחד של תאים, כאשר שבט זה יכול לבוא מרמות התמיינות שונות. אחד המאפיינים המשותף למחלות הפרוליפרטיביות, אם כי לא בכל המקרים ניתן להראות זאת, הוא מוטציית הפעלה בגנים המקודדים לטירוזין קינאזות. דוגמאות בולטות לכך הן הטרנסלוקציה ההדדית של כרומוזום פילדלפיה, שנמצאת ב-95% מהחולים בלוקמיה מיאלואידית כרונית, והמוטציה V617F בגן המקודד ל-JAK2, שנמצאת בלמעלה מ-95% מחולי פוליציטמיה ורה, כמחצית מחולי מיילופיברוזיס ראשונית וכ-30% מחולי תרומבוציטמיה ראשונית. המחלות המיילופרוליפרטיביות הן מחלות כרוניות, כאשר המהלך הטבעי של לוקמיה מיאלואידית כרונית, לוקמיה נויטרופילית כרונית ולוקמיה אאוזינופילית כרונית נמדד בשנים, בעוד זה של פוליציטמיה ורה, תרומבוציטמיה ראשונית ומיילופיברוזיס ראשונית נמדד בעשרות שנים. יחד עם זאת, מחלות אלה עלולות להתמיר ולהתפתח ללוקמיה מיאלואידית חריפה, כאשר הלוקמיות הכרוניות מתמירות בשיעורים גבוהים יותר. Jerry L. Spivak, Polycythemia Vera and Other Myeloproliferative Diseases, Harrison's Principles of Internal Medicine, 18th Edition, McGraw-Hill Companies, 2012, Vol. 1 pp. 898-904 מדיה וקבצים בנושא מחלה מיילופרוליפרטיבית בוויקישיתוף מטפורמין נקשרה להפחתת הסיכון לניאופלזמה מיאלופרוליפרטיבית, באתר Doctors Only, ‏23 במאי 2024 Haleem J Rasool, Myeloproliferative Disease, Medscape Reference, November 17, 2011 James Vardiman, Elizabeth Hyjek, World Health Organization Classification, Evaluation, and Genetics of the Myeloproliferative Neoplasm Variants, Hematology, 2011;2011:250-6 הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.