כפר יהושע

כְּפַר-יְהוֹשֻׁעַ הוא מושב בעמק יזרעאל, כשני קילומטרים דרומית לרמת ישי, בתחום השיפוט של המועצה האזורית עמק יזרעאל. נוסד ב-12 באוגוסט 1927. חיים בו כ-1,100 תושבים ויש בו 90 נחלות חקלאיות ששטחן הכולל 9,500 דונם. המושב נקרא על שם יהושע חנקין אשר ניהל את העסקאות לרכישת עמק יזרעאל לשם יישובו על ידי יהודים ובהן רכישת אדמות תל-שמאם ממשפחת טואני (ת'וואני) הלבנונית, שעל חלקן יושב כפר יהושע, בשלושת העשורים הראשונים של המאה ה-20. ואף זירז את הקמתם של היישובים החקלאיים החלוציים בו. גרעין מייסדי כפר יהושע נוסד במחצית שנות ה-20 של המאה ה-20 על ידי חבורת חלוצים בשם "ארגון א". רוב חבריו היו חלוצים אנשי העלייה השלישית ממדינות מזרח אירופה, בעיקר אוקראינה (כולל אזור גליציה) ורוסיה, ומיעוטם אנשי העלייה השנייה. גרעין המייסדים ראה במושב נהלל יישוב לדוגמה; הן מבחינת ניסוח העקרונות, והן מבחינת צורת ההתיישבות. מייסדי כפר יהושע סברו כי השיתוף הוא תנאי הכרחי לחיי מושב תקינים, אפילו על חשבון חופש הפרט. על כן, ניסו ליצור צורת יישוב שהיא סינתזה של מושב וקיבוץ. בכפר יהושע נוצרה שיטת אשראי מיוחדת: בראש המושב עמדה ועדה כלכלית, שסיפקה לכל חבר את צרכיו ההכרחיים לקיום ולייצור, על בסיס שוויוני, ללא קשר למצב חשבונו ולהכנסתו. משק חלש קיבל אשראי גדול יותר, על מנת להגדיל את כושר הייצור שלו. המסחר הפנימי של המושב התנהל באמצעות כסף מקומי שהודפס על ידי האגודה השיתופית והיה נקרא "בונים". קיימת סברה שבקרבת מקום הייתה עיר עתיקה דבשת. האדריכל ריכרד קאופמן תכנן את כפר יהושע כצורת האות יו"ד, כמחווה ליהושע חנקין שעל שמו נקרא המושב. במרכז היישוב מצויה שדרה לזכרו של קאופמן ובמרכזה פסיפס אמנותי שתכנן הצייר והפסל אלי שמיר. בפסיפס משולבים שמות עשרות היישובים שתכנן קאופמן, דיוקן שלו ומפת כפר יהושע. בכפר יהושע אנדרטה לנופלים מעשה ידיה של האמנית בתיה לישנסקי. בתחום בית הספר נמצא בית חנקין המשמש כמרחב מוזיאלי רב תחומי ומוזיאון טבע. במקום מוצגת תערוכת טבע קבועה וכן תערוכות אומנות מתחלפות. תערוכת הקבע כוללת פוחלצים של בעלי חיים וממצאים מן האזור וחדר זיכרון הכולל פריטים שהיו שייכים ליהושע חנקין. שנים רבות נחשב כפר יהושע לאחד המושבים האידאולוגיים מבחינת ההקפדה על עקרונות המושב, עד למשבר הארגוני שפקד אותו בשנת 1998. בעקבות המשבר פורקה האגודה השיתופית, ועימה השיווק המאורגן והערבות ההדדית. מאז מתנהל כל משק באופן פרטני מול מוסדות ציבוריים ובתי עסק, ובעלי המשקים החלשים ביותר נאלצו למכור את משקיהם או להחכיר את מבניהם למשקים הגדולים. בכפר בית ספר יסודי אזורי ובו לומדים תלמידים מכפר יהושע, אלונים, אלוני אבא ובית לחם הגלילית. משקי הרפתנים הגדולים בכפר יהושע הם מיצרני החלב והבשר הגדולים בארץ, ולוקחים חלק במאבק החקלאים להגנת מחירי החלב והבשר. ערך מורחב – תחנת הרכבת כפר יהושע בסמוך לכפר נמצאת תחנת הרכבת ההיסטורית תל א-שמאם של קו רכבת העמק. בשנת 2005 בוצע בה שחזור על ידי המועצה לשימור אתרים (אדריכל אריה שילה). תחנת זו הייתה השלישית מבין שמונה התחנות המקוריות שנקבעו בשנת 1905, מוקמה ליד כפר אריסים בשם תל א-שמאם. הכפר פורק לאחר שאדמותיו נקנו לשם הקמת כפר יהושע. התחנה הוקמה בחלקו המערבי של עמק יזרעאל שהיה אז אזור ביצות שומם, ושימשה בתחילה כנקודת תספוק ותיקון לקטרים. פסיפס קאופמן תרשים כפר יהושע בצורת האות יו"ד ב"פסיפס קאופמן" בכפר יהושע כפר יהושע הוא מיצרני החלב והבשר הגדולים בארץ רפת בכניסה הראשית לכפר מגדל המים בתחנת רכבת העמק בכפר יהושע בית העם, 2013 שילוט מול תֵּל אֶ־שַׁמַאם, כ-250 מטר ממזרח לתחנה (הנקראת על שמו) של רכבת העמק ההיסטורית אישים הקשורים בחיי הכפר. נשר [נחמן שרשבסקי], מנהלל., הפועל הצעיר, כ"ה תשרי תרפ"ד, 4 באוקטובר 1923, עמ' 18–19 כפר יהושע: במלאת ט"ו שנה להוסדה תרפ"ז-תש"ב, כפר יהושע תש"ד מרדכי אמיתי (עורך), כפר-יהושע ביובלו: דור לדור יביע אומר: תרפ"ז-תשל"ז - 1927–1977, תל אביב תשמ"ג רינה פורת (מחברת ועורכת עם נחום סיון), כפר נולד, סיפורים מכפר יהושע, שלושים השנים הראשונות, הוצאת "מערכת", קיבוץ דליה, תשס"ה יהודה ארז, ספר העלייה השלישית, א-ב, הוצאת עם עובד, תל אביב תשכ"ד, עמ' 42–43 רינה אידן, מרעיון לתנועה, התפתחות רעיון מושב העובדים ויישומו 1933-1919, עבודת גמר, אוניברסיטת תל אביב תשמ"ט, עמ' 41–43 יעל ויילר ישראל, פרדה מכאיבה ממבנה ערכי-חברתי, כיוונים חדשים 14, סיון תשס"ו, עמ' 268-265, באתר ההסתדרות הציונית העולמית מדיה וקבצים בנושא כפר יהושע בוויקישיתוף כפר יהושע, באתר האינטרנט של מושב כפר יהושע כפר יהושע, באתר בית הספר מקיף חקלאי ויצו קנדה - נהלל תמונות מאוסף כפר יהושע מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה אלי שמיר, ‏כל הדרכים מוליכות לכפר-יהושע, קתדרה 111, מרץ 2004, עמ' 165–180 נורית גרץ, מה בדיוק היה כאן לפני: כפר? באר מים? חלקה מעובדת?, באתר הארץ, 1 במאי 2006 מיכאל יעקובסון: על בית העם בכפר יהושע שהפך לקרקס, אתר 'חלון אחורי', 26 במאי 2013 קבורה 'חיתית" ליד כפר-יהושע / אדם דרוקס, ידיעות בחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה/ כרך: ל', חוברת: ג/ד שנת: תשכ"ו, 1966. עמ' 213 כפר יהושע (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 יוחנן אהרוני, ארץ ישראל בתקופת המקרא: גאוגרפיה היסטורית, הוצאת יד בן-צבי, 1987, עמ' 205 אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, הערך על דַבָּשֶׁת, כרך ב', עמ' 620