laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רווח

האם התכוונתם ל... אישים אורי רווח – עיתונאי ישראלי זאב רווח – שחקן, במאי, תסריטאי ומפיק קולנוע ישראלי משה רוח – רופא ישראלי שולה רווח – שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית בכלכלה ובחשבונאות רווח (כלכלה) – בכלכלה ובחשבונאות: הפרש בין הכנסה והוצאה יתרת רווח – סעיף מאזני המתאר את יתרת הרווח שלא חולקה רווח גולמי – בדוח רווח והפסד רווח תפעולי רווח נקי רווח למניה מוסד ללא כוונת רווח (מלכ"ר) דוח רווח והפסד דוח רווח והפסד מותאם לצורכי מס רווח לפני ריבית, מיסים, פחת והפחתות מס רווח הון אזהרת רווח מכפיל רווח יתרת רווח אחר מקש רווח מרווח (כתב) – רווח בכתב רווח בר-סמך – מושג בסטטיסטיקה משחק רווח – מושג בתורת המשחקים רווח וכאב – סרט רוח (פירושונים)
סילבסטרה לה טוזל

סילבסטרה לה טוזל (באנגלית: Sylvestra Le Touzel; נולדה ב-1958) היא שחקנית אנגלייה,, נולדה בג'רזי שבאיי התעלה. תפקידה הראשון בטלוויזיה היה בשנת 1968 בתפקיד אחד הילדים המטרידים את הדוקטור השני בסדרת הטלוויזיה המדע-בדיונית "דוקטור הו". עוד הופיעה על המסך הקטן במגוון תפקידים בסדרות כגון "דיקסון מדוק גרין", "משפחת ברונטה מהווארת'", "המקצוענים", "לאבג'וי", "Alas Smith & Jones", "רציחות במידסומר" והסדרה הקומית "המשפחה שלי". הופעתיה בסרטי קולנוע היו מועטות, ב-2006 השתתפה בסרט "רוחות של חופש" בתפקיד מריאן ת'ורנטון. אחד מתפקידיה הידועים ביותר הוא התפקיד הראשי, פאני פרייס, בסדרת הטלוויזיה של ה-BBC "מנספילד פארק" על פי הרומן של ג'יין אוסטן. ב-2007 השתתפה שוב בסרט הטלוויזיה "מנזר נורת'אנגר" על פי רומן אחר של ג'יין אוסטן, מנזר נורת'אנגר ובה גילמה את דמותה של מרת אלן. ב-2012 השתתפה במיני סדרה הטלוויזיונית "מדינה סודית" בתפקיד שרת החוץ רוז ילנד. ב-2014 שיחקה בעונה השנייה של סדרת המתח אוטופיה. אחיה ג'ושוע לה טוזל אף הוא שחקן. לה טוזל נישאה בשנת 2001 לשחקן הוולשי אוון טיל ולזוג שני ילדים. דוקטור הו (1968) Doctor Who מנספילד פארק (1983) Mansfield Park יריד ההבלים (1998) Vanity Fair רציחות במידסומר (2000) Midsomer Murders עדות אילמת (2004) Silent Witness רוחות של חופש (2006) Amazing Grace עקרת בית 49 (2006) Housewife, 49 מנזר נורת'אנגר (2007) Northanger Abbey חופשייה ומאושרת (2008) Happy-Go-Lucky מדינה סודית (2012) Secret State דירק ג'נטלי (2012) Dirk Gently אוטופיה (2013) Utopia מר טרנר (2014) Mr. Turner הכתר (2017) The Crown המשחק האנגלי (2020) סוכן חשאי (2023-2020) Sister Boniface Mysteries‏ (2022) קתרינה (2023) דלגליש (אנ') (2023) ערים (אנ') (2023) מדיה וקבצים בנושא סילבסטרה לה טוזל בוויקישיתוף סילבסטרה לה טוזל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סילבסטרה לה טוזל, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי סילבסטרה לה טוזל, באתר AllMovie (באנגלית) סילבסטרה לה טוזל, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) סילבסטרה לה טוזל באתר TV.com ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אבו דאבי

אַבּוּ דַאבִּי (בערבית: أبو ظبي – אבי צבי; תעתיק מדויק: אַבּוּ טַ'בִּי) היא עיר הבירה של איחוד האמירויות הערביות ושל האמירות הגדולה ביותר באיחוד, אמירות אבו דאבי. העיר שוכנת בקצהו של אי במפרץ הפרסי המרוחק כ-250 מטרים מהיבשת ומחובר ליבשת על ידי גשר מוספח (אנ'). זוהי העיר השנייה בגודל אוכלוסייתה במדינה, אחרי דובאי, עם כ-1.5 מיליון תושבים (2018), מתוכם מעל 80% עובדים זרים. באמירות כולה מתגוררים 2.9 מיליון בני אדם. העיר התפתחה לאחר שבשנת 1958 נמצא במקום נפט. בעיר נמצאות כמה אטרקציות תיירותיות ידועות - ביניהן מלון הפאר ארמון אמיראטס, הנחשב לאחד המלונות היקרים שנבנו מעולם, מסגד שייח' זאיד הידוע כאחד המסגדים הגדולים והמפוארים בעולם, ארמון הנשיאות של איחוד האמירויות וכן מוזיאון לובר אבו דאבי, המוזיאון הגדול ביותר בחצי האי ערב. נמל התעופה של העיר הוא בין הגדולים במזרח התיכון, ומהווה צומת תעופה חשוב בין אירופה והמזרח הרחוק. העיר ממוקמת במקום ה-67 ברשימת הערים היקרות בעולם, והשנייה באזור אחרי דובאי. עדויות ארכאולוגיות מעידות על התיישבויות באזור אבו דאבי עוד מהאלף השלישי לפני הספירה. עדויות ארכאולוגיות נוספות נמצאו באזור שבין אבו דאבי לעיר אל-עין. מקורו של השם "אבו דאבי" אינו ברור לגמרי. המשמעות המילולית היא "האבא של האיילה". ב-1793 היגר שבט בדואי לאזור אבו דאבי, בשל המים המתוקים במקום. אחת המשפחות בשבט נהפכה עם השנים לבית נהיאן, השושלת ששולטת במדינה כולה. עם השנים, אבו דאבי נהפכה לדומיננטית מאוד בסחר הפנינים. במהלך המאה ה-19 הממלכה המאוחדת הפכה לדומיננטית באמירויות שהפכו לשטח חסות הנקרא חוף שביתת הנשק. האינטרס הבריטי באמירויות היה הגנת נתיב הסחר להודו מפני פיראטים. בשנות ה-60 התגלה נפט במקום, דבר שפיתח מאוד את אבו דאבי, בעיקר מבחינה כלכלית ותעשייתית. בעיר פועלים מספר מוסדות להשכלה גבוהה. החל משנת 2019 פועלת אוניברסיטת בן זאייד, הראשונה בעולם שמתמחה בתחום בינה מלאכותית. האסלאם היא הדת הרשמית במדינה, כך על פי הסעיף השביעי לחוקה של איחוד האמירויות הערביות. הממשלה מסבסדת כ-95% מהמסגדים ומעסיקה את האימאמים שלהם, כש-5% המסגדים הנותרים הם פרטיים לגמרי. רבים מהמסגדים באבו דאבי הם מהאסכולה המאלכית או המוואחידון. באבו דאבי יש גם בני מיעוטים של דתות אחרות, כשרבים מהם הם העובדים הזרים המתגוררים בה. במהלך 2022 צפוי להסתיים פרויקט 'בית אברהם' ובו מסגד, כנסייה ובית כנסת אשר ישמש את הקהילה המקומית. כיום מתכנסת הקהילה היהודית בבית כנסת 'בית תפילה' בשכונת סעדייאת שבאבו דאבי. לאבו דאבי יש ברית ערים תאומות עם הערים: ספרד מדריד, ספרד אוסטרליה בריזבן, קווינסלנד, אוסטרליה ארצות הברית יוסטון, טקסס, ארצות הברית פקיסטן אסלאמאבאד, פקיסטן קנדה אוטווה, אונטריו, קנדה בלארוס מינסק, בלארוס קפריסין ניקוסיה, קפריסין צ'ילה איקיקה, צ'ילה אינדונזיה ג'קרטה, אינדונזיה איראן כיש, איראן דנמרק רוסקילדה, דנמרק מתיו טיג, מלכת המדבר - אלפי בדואים מתכנסים עם גמליהם באבו דאבי כדי להכתיר את הפרט היפה ביותר, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 135, אוגוסט 2009 אתר האינטרנט הרשמי של אבו דאבי (בערבית ובאנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של אבו דאבי (בערבית ובאנגלית) אבו דאבי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מדריך לתיירים באבו דאבי בוויקימסע האנגלי (באנגלית) אבו דאבי, ברשת החברתית פייסבוק אבו דאבי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אבו דאבי, ברשת החברתית אינסטגרם אבו דאבי, ברשת החברתית LinkedIn אבו דאבי, סרטונים בערוץ היוטיוב גיא נרדי, ‏כך יראה מתחם התפילה המשותף ליהדות, נצרות ואיסלאם באמירויות, באתר גלובס, 5 באוקטובר 2020
יינגליש

יינגליש (באנגלית: Yinglish – הלחם של המילים "יידיש" ו"אינגליש" (אנגלית)) הוא מושג המתייחס למילים ממקור אנגלי, שחודשו כנאולוגיזמים ונכנסו לשפת היידיש, בעיקר על ידי יהודים הדוברים את שתי השפות ומתגוררים בארצות דוברות האנגלית. מילים אלו נוצרו לעיתים מתוך צורך לתאר חפצים חדשים או מושגים שונים, שלא היו להם מילים יידיות אחרות. דוגמאות למילים כאלו: "alrightnik" - הלחם של המילה האנגלית alright עם הסיומת היידית (ממקור סלאבי) "ניק". המילה משמשת לתיאור אדם מוצלח, או נובו ריש. "no-goodnik" - ההפך מ-alrightnik, לא יוצלח. "bluffer" - "בלופ (ע)ר", מילה שחדרה גם לעברית, ונגזרה מהפועל האנגלי bluff והסיומת היידית "עֶר". משמעות נוספת למושג יינגליש היא תיאור צורת השיחה של קהילות אלו, המחדירה לשפת הדיבור האנגלית היומיומית מילים יידישאיות רבות, שלא חדרו לאנגלית המדוברת על ידי האוכלוסייה הכללית. משמעות זו כוללת גם מילים עבריות שחדרו לניב זה של אנגלית. חוקרים טוענים כי יינגליש בצורותיה השונות נמצאת בשימוש על ידי מאות אלפי יהודים ברחבי העולם: בארצות הברית, בקנדה, בבריטניה, בדרום אפריקה, בניו זילנד ובאוסטרליה. שפה זו, שהיא למעשה ניב של שפה הנמצא עדיין בשלב ההתפתחות שלו, מאפשרת לבלשנים ללמוד על היווצרותן של השפות היהודיות ב"תנאי מעבדה". על אף שיינגליש נוצרה על ידי יהודים, היא נמצאת בשימוש גם אצל לא-יהודים, בפרט אצל אלו החיים או עובדים בסביבה יהודית בה משתמשים בתת-שפה זו, ובעיקר באזורים העירוניים של צפון-מזרח ארצות הברית. באזורים אלו, לדוגמה, אין זה בלתי רגיל לפגוש אדם לא-יהודי המתלונן על משא כבד, ומשתמש בפועל "shlepped" המורכב מהפועל היידי "צו שלעפּן" (לשאת, לסחוב), ומהסיומת "ed" האנגלית, המתייחסת לפועל בזמן עבר. על יינגליש באתר לחקר השפות היהודיות לקסיקון למילים ביינגליש שלום רוזנפלד, אופנה אמריקאית: חקר שפת אמראידיש, מעריב, 7 בפברואר 1969, המשך Jewish English - Jewish Language Research Website
חיים מלובן

חיים מלובן (27 ביולי 1936 – 18 במרץ 2008) היה מפיק בולט בתעשיית הטלוויזיה הישראלית. מלובן נולד על האוניה אקסודוס. הוא גדל בתל אביב. לימים, אחותו הבכורה מרים נישאה למפיק יאיר פרדלסקי (סרטי רול), והוא שהכניס את חיים לעולם ההפקות. החל לעבוד בערוץ הראשון של הטלוויזיה הישראלית מיום הקמת הערוץ. בשנות ה-70 הפיק את "מחברות החשק" (שזכתה בפרס כינור דוד) ותוכניות הבידור ב"צוותא", והיה שותף להפקות גדולות כמו "מבצע סאדאת". בשנות ה-80 המשיך בהפקת תוכניות במחלקת הבידור (יוסי בנאי, חנה לסלאו, שירי אביב,התכנית המרכזית ליום העצמאות ועוד). ב-1982 ייסד ביחד עם אהוד מנור את "עד פופ". לאחר 3 שנים פרש מנור והמנחים היו מנחם גרנית וענת דולב, יואב קוטנר ואברי גלעד, לאה עוז, מיכל ניב, דידי הררי ויואב גינאי. מסוף שנות ה-70 ועד אמצע 1983 הפיק מלובן את "לשיר בעמק עם שרה'לה שרון". בשנים 1985–1986 הפיק את "לשיר מקול הלב עם שרהל'ה שרון" ובמקביל את "זמרת הארץ" עם אהוד מנור. בשנת 1987 ייסד ביחד עם אהוד מנור את "מסך אישי" (בהמשך התכנית רצה 4 שנים בהפקת מפיקים אחרים). לאחר מכן הפיק את "ממני" עם מני פאר וייסד את "מוצ"ש עם אבי אתגר" (שהמשיכה עם מפיקים אחרים). ב-1991 הפיק תוכניות בידור מיוחדות במלחמת המפרץ. ב-1992 התחיל להפיק את משבצת ליל שבת: "סופשבוע עם אהוד מנור", "שולחן ארוך עם דורון נשר", "סופשבוע עם דודו טופז" ו"סופשבוע עם יאיר לפיד". הוא הפיק את משדרי אולפן הקיץ מנמל יפו, "קיץ ביובל" עם בנות פסיה מגני התערוכה בשנת ה-50 למדינה, ולאורך כל השנים הפיק פסטיבלים ותחרויות קדם אירוויזיון, כשהאחרונה שבהן הייתה בשנת 2001.[דרושים מקורות] הוא היה מפיק הטלוויזיה הראשון ששילב זמרים מזרחיים בתוכניותיו:[דרושים מקורות] הן ב"עד פופ" והן בתוכניות מיוחדות: עפרה חזה בתוכנית לראש השנה 1983 בצרעה, חיים משה בתוכנית ליום העצמאות 1984 בשלומי ,תוכנית מיוחדת עם שימי תבורי ועוד. חיים מלובן גם יזם והפיק תוכניות הצדעה ליוצרים כגון נחום היימן("שירים עד כאן"; 1989) דפנה אילת ("מונה ליזה של המאה העשרים"; 1990) ונתן יונתן ("חופים"; 1991). בנוסף הפיק שידורים ממקומות שונים בארץ: "בר מצווה לאריאל" (1992), ספיישל שבועות מאילת (1989) ו"חגיגה בקטיף" (1992). בשנת 2004, במסגרת טקס הענקת פרס האקדמיה לטלוויזיה, הוענק לו פרס מפעל חיים על תרומתו. בתחום הקולנוע היה מלובן שותף להפקת "שתי אצבעות מצידון" (בבימויו של אלי כהן). מלובן נפטר לאחר מחלה ארוכה וקשה ב-18 במרץ 2008. מרב יודילוביץ', המפיק חיים מלובן הלך לעולמו, באתר ynet, 18 במרץ 2008
אני חושב, משמע אני קיים

אני חושב, משמע אני קיים (מלטינית: Cogito ergo sum, קוֹגִיטוֹ אֶרְגוֹ סוּם, ובקיצור הקוגיטו) הוא משפט פילוסופי של הפילוסוף הצרפתי בן המאה ה-17, רנה דקארט, המבטא את הרעיון שאל מול החושים המתעתעים, החשיבה של האדם מעידה על קיומו. המשפט הופיע לראשונה, בצרפתית, בספר "מאמר על המתודה" שיצא ב-1637. הוא הוצג בלטינית בספרו "עקרונות הפילוסופיה" שיצא לאור ב-1644. בשנת 1641, בספרו הגיונות על הפילוסופיה הראשונית, הציג דקארט את המשפט בנוסח "אני חושב, אני קיים", כדי לבטא את נכונות המשפט ללא תלות בנכונות הלוגיקה. למרות שנהוג לייחס את הטיעון לדקארט, הטיעון למעשה אינו מקורי. טיעון דומה מאוד, הכולל גם הוא שימוש ב"שד מתעתע", נכתב לפני כן על ידי הפילוסופית תרסה מאווילה, וסביר שדקארט נחשף אליו במהלך לימודיו והושפע ממנו. לאחר דקארט היה הפילוסוף הצרפתי גסנדי שהציג את המשפט בנוסח "אני מטיל ספק, לכן אני חושב, לכן אני קיים", כדי להדגיש את אלמנט הטלת הספק. בספר "מאמר על המתודה" בתרגומו של עירן דורפמן (הוצאת משכל, 2011) מופיעה הערה כדלקמן (עמוד 60): ”לחמש המילים הצרפתיות Je pense, donc je suis ושלוש הלטיניות Cogito ergo sum, ניתנו לאורך השנים ובמהלך התרגומים השונים יותר משמונה פירושים. גם בעברית אין תרגום אחד שישביע את רצון הכל. אלא שדווקא המילים donc ו- ergo, לפני שמעמיסים עליהן את כל הכבודה שנאספה עם דורות הפרשנות, הן פשוטות. הגיע אפוא הזמן לוותר על ה"משמע" בתרגום שהשתרש בעברית עד עכשיו - אני חושב, משמע אני קיים - ועל כן כתבנו "על כן".” במסגרת עיסוקו של דקארט בספקנות מתודית, הוא ביקש למצוא נקודת מוצא ודאית שלא ניתן להטיל בה ספק. את תוצאות חקירתו הוא סיכם במשפט אני חושב - משמע אני קיים. בלטינית: cogito ergo sum, לכן מכנים משפט זה בקיצור הקוגיטו. משפט זה מבטא את טענתו של דקארט שמכיוון שהחושים יכולים לתעתע באדם, העדות האמינה היחידה לקיומו של האדם היא העובדה שהוא חושב, שכן אם אדם חושב, חייבת להיות ישות שהיא "אני שחושב את המחשבה". לטענתו, זה התחום היחיד בו ל"שד המתעתע" אין השפעה - שכן אינו יכול לגרום לנו להאמין כי אנו חושבים, בעוד איננו. לדברי דקארט, ברגע שתודעת האדם מטילה ספק בעצם קיומה, היא מטילה ספק בעצם הטלת הספק (שכן הספק מוטל על ידי התודעה) וטענה זו היא בגדר פרדוקס. למעשה, גם אם אדם מטיל ספק בהטלת הספק, הוא מטיל ספק ועל כן בין כך ובין כך הוא חושב. בכך, למעשה, מוכיחה התודעה את קיומה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מאחר שחסרות ביקורות משמעותיות נוספות. אחת הביקורות החשובות על הקוגיטו שאף נכתבה בזמנו של דקארט, טענה כי דקארט לא הטיל ספק בלוגיקה האנושית ואילו היה עושה זאת, היה מגיע למסקנה שההוכחה הלוגית שלו לוודאות האדם אינה נכונה, מכיוון שניתן להטיל ספק במושג "הוכחה לוגית". דקארט השיב לביקורת זו בטענה כי הקוגיטו אינו היסק אלא אינטואיציה פנימית שאמיתותה אינה מותנית בתורת ההיגיון, ומכאן שמביטולה של האחרונה אין נובעת שלילה של הקוגיטו עצמו. הטענה השנייה, שאותה העלה קאנט, גורסת כי "אני קיים" הוא משפט חסר תכלית מכיוון שזו היא קביעה אנליטית שבה הנושא והנשוא של הקביעה מתלכדים. סוליפסיזם אני חושב, משמע אני קיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Christia Mercer, Descartes’ debt to Teresa of Ávila, or why we should work on women in the history of philosophy, Philosophical Studies 174, 2017-10-01, עמ' 2539–2555 doi: 10.1007/s11098-016-0737-9
דניאל מונטנגרו

דניאל גסטון מונטנגרו (בספרדית: Daniel Gastón Montenegro; נולד ב-28 במרץ 1979 בבואנוס איירס, ארגנטינה) הוא כדורגלן עבר ארגנטינאי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי. מונטנגרו החל את הקריירה בקבוצה הצנועה של הורקאן. הוא ערך את הבכורה ב-6 באפריל 1997 בהפסד קבוצתו מול ולס סארספילד. ב-1999 הוא נרכש על ידי אינדפנדיינטה וכיכב בשורותיה עד שנת 2000 אז נרכש כרטיסו על ידי אולימפיק מרסיי. מונטנגרו, אז רק בן 21, התקשה להשתלב בקבוצה וערך רק 6 הופעות, הוא עבר בהשאלה לריאל סרגוסה מהליגה הספרדית עד סיום העונה וגילה יכולת בינונית ב-29 משחקיו בקבוצה בהם כבש שני שערים. בעונה שלאחריה החליטה מרסיי להשאילו, הפעם לאוסאסונה אך לא הצליח בה. מונטנגרו הושאל שוב, הפעם לקבוצת האם שלו הורקאן עד תום העונה. ביולי 2002 החליטה אינדפנדיינטה לרכוש את כרטיסו של מונטנגרו, הודות להשקעה כספית גדולה של דניאל גרינבאנק בקבוצה. את הקבוצה אימן אז אמריקו גאז'גו ובשורותיה שיחקו שחקנים כמו גבריאל מיליטו, פדריקו אינסואה, אנדרס סילברה ולוקאס פוסינרי. אינדפנדיינטה זכתה באליפות האפרטורה כשמונטנגרו מככב. במהלך שנת 2003, קבוצת המשקיעים החליטה למכור את כרטיסו של מונטנגרו לריבר פלייט ושיחק בה עד להעברתו לסאטורן מהליגה הרוסית כחלק ממגמה של מכירת שחקנים ארגנטינאים לקבוצות רוסיות באותם ימים. מונטנגרו התקשה להתאקלם לחיים ברוסיה ושיחק בקבוצה עונה אחת בלבד. מונטנגרו חזר לארגנטינה לריבר פלייט והפך לכוכבה הגדול של הקבוצה אך עם תום חוזהו, עבר שוב לאינדפנדיינטה לאחר שריבר לא יכלה לרכוש את כרטיסו. ב-2009 נמכר לקבוצה המקסיקנית קלוב אמריקה תמורת 3 מיליון דולר. ב-2012 לאחר שלוש שנים בקלוב אמריקה חזר לקבוצה הארגנטינאית אינדפנדיינטה. בשנת 2015 חזר לקבוצת הורקאן, שם שיחק עד לפרישתו ממשחק פעיל בתום עונת 2017/2018. למרות כישלונותיו בקבוצות מחוץ לארגנטינה, מונטנגרו נחשב לאחד מהשחקנים הטכניים והמלהיבים ששיחקו בליגה הארגנטינאים בשנים האחרונות. מונטנגרו ערך את הופעתו היחידה במדי הנבחרת באפריל 2007 במשחק ההכנה לקופה אמריקה מול נבחרת צ'ילה. מונטנגרו נכלל אז בסגל שחקנים מהליגה המקומית שהיה אמור על פי התכנון הראשוני להופיע בטורניר. למרות הצטיינותו בליגה, מונטנגרו לא זומן לנבחרת בשל העדפת מאמני הנבחרת לזמן בעיקר שחקנים המשחקים בליגות אירופאיות. במדי הנבחרת הצעירה זכה מונטנגרו באליפות אמריקה הדרומית בשנת 1999. נבחרת ארגנטינה הצעירה אליפות אמריקה הדרומית עד גיל 20 – 1 (1999) ריאל סרגוסה גביע המלך הספרדי – 1 (2001) אינדפנדיינטה אליפות ארגנטינה – 1 (אפרטורה 2002) ריבר פלייט אליפות ארגנטינה – 1 (קלאוסורה 2004) מדיה וקבצים בנושא דניאל מונטנגרו בוויקישיתוף דניאל מונטנגרו, באתר Transfermarkt דניאל מונטנגרו, באתר Soccerway דניאל מונטנגרו, באתר BDFutbol דניאל מונטנגרו, באתר WorldFootball.net דניאל מונטנגרו, באתר National Football Teams דניאל מונטנגרו, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
מחלף קק"ל

מחלף קק"ל (גם "מחלף קרן קיימת") הוא מחלף בנתיבי איילון הממוקם בצפון תל אביב-יפו ובנוי בתצורת מחלף יהלום. בדומה למחלפים אחרים בנתיבי איילון, גם במחלף זה נבנה הגשר בתוואי הדרך העירונית והוא חולף מעל הדרך המהירה ומסילת הרכבת. בעוד שהתנועה לאורך נתיבי איילון מתאפשרת ללא רמזורים, היציאות והכניסות למחלף ממערב וממזרח מוסדרות על ידי רמזורים. מקור שמו של המחלף בשדרות קק"ל (קרן קיימת לישראל) החוצות אותו. מדרום למחלף נמצא צומת תל ברוך - מחלף מסילתי המקשר בין מסילת החוף למסילת הירקון (מסילת איילון מתחילה בתחנת הרכבת תל אביב מרכז ודרומה, זאת למרות שנחל איילון נמשך גם צפונה לה). קודם להקמת המחלף עבר במקום גשר ששימש את שדרות קק"ל למעבר מעל ערוץ נחל איילון. גשר זה לא התאים לצרכים של נתיבי איילון, ולכן נהרס ובמקומו הוקם הגשר הנוכחי. מחלף קק"ל נתיבי איילון ומסילת הרכבת - מראה מגשר קק"ל מדיה וקבצים בנושא מחלף קק"ל בוויקישיתוף
תוכנית ביכורה

תוכנית ביכורה (באנגלית: FIRST - Focal Initiatives in Science and Technology) היא תוכנית הקיימת במסגרת הקרן הלאומית למדע שמטרתה לקדם את המחקר המדעי בישראל בנושאים ייחודיים שאינם מתאימים במהותם להגשה לקרנות המחקר התחרותיות הרגילות, או בנושאים הדורשים חיזוק בישראל. התוכנית הפכה למודל לחיקוי באיחוד האירופי ובמכונים הלאומיים לבריאות (NIH) בארצות הברית[דרוש מקור]. קרן ביכורה הוקמה בשנת 1996, כפרויקט ניסיוני לתקופה של חמש שנים. היוזמה הייתה של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, בתמיכת קרן רבסון, קרן יד הנדיב והקרן הלאומית למדע. בעקבות המלצתה של ועדה בינלאומית, הופעלה התוכנית בשנת תשס"ג כמסלול עצמאי, במסגרת הקרן הלאומית למדע. התוכנית מיועדת לתמוך במחקרים חדשניים וחשובים, אשר אינם ממומנים בקלות או בצורה מספקת בערוצי המימון הרגילים: מיזמים חלוציים המסוגלים לפתוח כיווני מחקר חדשים; מחקרים בעלי סיכון מדעי גבוה אשר, אם יצליחו, יוכלו להוות אבני-יסוד בתחום; מיזמים בעלי אופי רב-תחומי מובהק; תמיכה בהכנסת תחומי מחקר חדשים וחדשניים באוניברסיטאות באמצעות סגל חדש וצעיר. כמו כן, מיועדת התוכנית לממן מחקרים בתחומים שייקבעו מראש ואשר הוזנחו או נחלשו בישראל, למרות חשיבותם המדעית. תוכנית ביכורה, על כל מסלוליה, מיועדת לחוקרים באוניברסיטאות בישראל בלבד. במסגרת התוכנית מוצעים לחוקרים שלושה מסלולים: ביכורה אישי הכולל תקופת תמיכה של בין שנתיים לשלוש שנים במחקר, בתקציב הדומה בהיקפו למענקי מחקר אישיים של הקרן הלאומית למדע, כולל ציוד ייעודי עד סכום מוגדר מראש. ביכורה מוסדי במסגרתו כל אחת מהאוניברסיטאות מוזמנת להגיש הצעת מחקר אחת בתחום חדש שהיא מעוניינת לפתח, רצוי באמצעות סגל חדש צעיר. הכוונה למיזמים חדשניים, המהווים כניסה לתחום חדש בהיקף ארצי או עולמי. לפרויקטים שיאושרו ניתן להעניק עד 800,000 דולר, לשלוש שנים בסך הכל, מחציתם בהשתתפות המוסד. בתר דוקטורנטים הוא מסלול שנועד לתמוך בתחומי מחקר הראויים לחיזוק במערכת המדעית בארץ, באמצעות מענקי מחקר לבתר-דוקטורנטים לצורך השתלמות בחו"ל. את התוכנית יזמה הוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה. המועמדים מוגשים על ידי האוניברסיטאות ומתחייבים לשוב ארצה לא יאוחר מתום ארבע שנים ממועד יציאתם. מאושרות עד שש מלגות בשנה. בשלב ראשון ניתנת מלגת קיום לשנה עד שנתיים לתקופת ההשתלמות בחו"ל. בשלב שני ניתנת מלגה לשנה אחת עבור קליטת המלגאי בארץ בתום תקופת ההשתלמות (המלגה היא בגובה 50 אחוז מהעלות הממוצעת בפועל של משרה מלאה) כמו כן, כל מלגאי יהיה זכאי למענק מחקר. כל שנה נבחרים תחומים לתמיכה בעקבות המלצת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. בשנת 2008 נבחרו התחומים: מדע בין-תחומי, סיסטמטיקה וטקסונומיה. סה"כ בשנת הלימודים תשס"ז תמכה התוכנית במענקים אישיים ומוסדיים חדשים בהיקף של כ-3.4 מיליון ש"ח. בשנת תשע"ט סך התמיכה של מענקי ביכורה היה 2.4 מיליון שקלים. אתר הקרן הלאומית למדע אביבה משמרי, ‏תקציב קרן ביכורה לשנת תשס"ג: מיליון דולר, באתר גלובס, 14 במרץ 2002 קרן ביכורה לקידום נושאי מחקר חדשניים, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים הנחיות להגשת בקשה לתוכנית ביכורה שפרסמה הקרן הלאומית למדע, 2017 שאלות ותשובות על תוכנית ביכורה, באתר "לימודים בישראל", ‏2020 דין וחשבון שנתי לשנת תשע"ט, הקרן הלאומית למדע
התנגשות פלסטית

התנגשות פלסטית היא התנגשות בה אובד חלק מסך האנרגיה הקינטית של הגופים המתנגשים בזמן ההתנגשות. הפרש האנרגיות מומר לסוגי אנרגיה אחרים, למשל אנרגיית חום. הגודל שבכל זאת נשמר הוא התנע הכולל של הגופים. התנגשות פלסטית מושלמת (נקראת גם התנגשות פלסטית מלאה) היא התנגשות שבסופה הגופים המתנגשים ינועו יחד, באותו כיוון ובאותה מהירות. בהתנגשות פלסטית מושלמת מקדם התקומה שווה לאפס, בעוד שבהתנגשות פלסטית כללית ערכו בין אפס לאחת. התנגשות של גופים מקרוסקופיים היא תמיד התנגשות פלסטית משום שישנה המרה של חלק מן האנרגיה הפלסטית לחום. התנגשויות של מולקולות שאינן חד-אטומיות הן פלסטיות כאשר ישנה המרת אנרגיה קינטית לרוטציות, וויברציות של המולקולות. נדון במקרה של התנגשות פלסטית מושלמת בין שני גופים במסות m 1 {\displaystyle m_{1}} ו- m 2 {\displaystyle m_{2}} הנעים על קו אחד, במהירויות v 1 {\displaystyle v_{1}} ו- v 2 {\displaystyle v_{2}} (בהתאמה). לאחר ההתנגשות שני הגופים ינועו כגוף אחד במהירות שנסמנה v f {\displaystyle v_{f}} . מפאת שימור התנע, סך התנע לפני ההתנגשות שווה לסך התנע לאחר ההתנגשות: m 1 v 1 + m 2 v 2 = ( m 1 + m 2 ) v f {\displaystyle \,\!m_{1}v_{1}+m_{2}v_{2}=(m_{1}+m_{2})v_{f}} במקרה זה, האנרגיה הקינטית שתאבד היא: Δ E = 1 2 m 1 m 2 m 1 + m 2 ( v 1 − v 2 ) 2 {\displaystyle \,\!\Delta E={\frac {1}{2}}{\frac {m_{1}m_{2}}{m_{1}+m_{2}}}\left(v_{1}-v_{2}\right)^{2}} התנגשות אלסטית מדיה וקבצים בנושא התנגשות פלסטית בוויקישיתוף
סודום

סודום (Sodom, סדום) היא להקת ת'ראש מטאל גרמנית שהוקמה בראשית שנות השמונים על ידי טום אנג'לריפר בגלזנקירכן. תחילה היה סגנונה של הלהקה בלאק מטאל מהגל הראשון, עם השפעות של להקות כגון "ונום" ו"באת'ורי". השירים עסקו בנושאים כמו מאגיה שחורה ומוות, בעיקר בשני האלבומים הראשונים של הלהקה, "In the Sign of Evil" ו-"Obsessed by Cruelty". באלבומים הבאים, "Agent Orange" ו-"Persecution Mania", הוכנסו גם מוטיבים של מחאה פוליטית ואנטי מלחמתית. הלהקה גם עברה בתקופה זו לסאונד של ת'ראש מטאל טהור או "נקי" יותר. סודום נחשבת לאחת מלהקות הת'ראש מטאל המשפיעות ביותר, לצד להקות ת'ראש גרמני כגון Kreator, ‏Destruction, ‏Tankard. מדיה וקבצים בנושא סודום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סודום (באנגלית) סודום, ברשת החברתית פייסבוק סודום, ברשת החברתית אקס (טוויטר) סודום, ברשת החברתית אינסטגרם סודום, סרטונים בערוץ היוטיוב סודום, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) סודום, באתר ספוטיפיי סודום, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) סודום, באתר Last.fm (באנגלית) סודום, באתר AllMusic (באנגלית) סודום, באתר MusicBrainz (באנגלית) סודום, להקה באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) סודום, באתר דיזר סודום, באתר Discogs (באנגלית) סודום, באתר Songkick (באנגלית) סודום, באתר Genius סודום, באתר SecondHandSongs סודום, באתר בנדקמפ סודום, באתר בילבורד (באנגלית) סודום, באתר טיידל (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אריאל (בת הים הקטנה)

אריאל (באנגלית: Ariel) היא דמות בדיונית של בת ים שהופיעה לראשונה בסרט "בת הים הקטנה", ולאחר מכן בסדרת טלוויזיה מצוירת ובשני סרטי המשך. דמותה של אריאל נכללת בזיכיון "נסיכות דיסני". הדמות מבוססת על ספרו של הנס כריסטיאן אנדרסן אך הותאמה לגרסת הסרט. לדמות שיצרו אולפני דיסני שיער אדמוני ארוך ומלא, זנבה ירקרק והיא לובשת חזיית צדפות סגלגלה. עד להצטרפותה של מרידה לזיכיון של "נסיכות דיסני", הייתה אריאל היחידה בעלת שיער אדמוני.בת ה-16. את הדמות עיצב האנימטור גלן קין. בהרצאה שנשא מאוחר יוצר ציין כי ההשראה לדמות הייתה רעייתו. השחקנית שרי סטונר שימשה דוגמנית שעל פי תנועותיה פותחה הדמות המצוירת (סטונר שימשה דוגמנית עבור אולפני דיסני גם בעת פיתוח דמותה של בל בסרט "היפה והחיה") ועיצוב הדמות לקחה השראה גם מהשחקנית אליסה מילאנו. את אריאל דיבבה ג'ודי בנסון. בנסון הייתה בעיקר שחקנית במה כשלוהקה לדבב את הדמות. בחירתה לתפקיד נעשתה בשל העובדה ש"היה חשוב לבחור בשחקנית שתבצע גם את קטעי השירה וגם את קטעי הדיבור". בגרסה העברית דיבבה את אריאל הזמרת שלומית אהרון. בסדרת הטלוויזיה ובסרט ההמשך הראשון דובבה אריאל על ידי רמה מסינגר. בסרט השלישי, דובבה אריאל על ידי לימור שפירא. בסדרת הטלוויזיה, בגרסת הדיבוב של ערוץ דיסני, מדובבת אריאל על ידי משי קלינשטיין, בסרט "ראלף שובר את האינטרנט" דובבה אריאל על ידי מייה קדוש. בסדרה "עד עצם היום הזה" מגלמת את דמותה השחקנית ג'ואנה גרסיה. השחקנית והזמרת האלי ביילי מגלמת את דמותה של אריאל בחידוש הלייב אקשן של דיסני, "בת הים הקטנה". בשנים האחרונות בפארקי דיסני השונים מופיעה גרסת הלייב אקשן לצד הגרסה המצוירת. 1989: בת הים הקטנה 1990: האי של בת הים הקטנה 1991: בת הים הקטנה (סדרת טלוויזיה של דיסני) (בארץ שודרה כחלק מהתוכנית "זמן דיסני") 2000: בת הים הקטנה 2: השיבה לים 2001: בית העכבר 2008: בת הים הקטנה 3: סיפורה של אריאל 2014: הנסיכה סופיה הראשונה 2018: ראלף שובר את האינטרנט 2023: בת הים הקטנה (לייב אקשן) 2023: לגו נסיכות דיסני: ארמון ההרפתקאות. 2024: אריאל (סדרה הנפשה שמשמשת כפריקוול לסרט משנת 2023) מדיה וקבצים בנושא אריאל בוויקישיתוף