World ORT

ארגון World ORT (ברוסית, ראשי תיבות של Общество Ремесленного Труда, "האגודה למלאכה מקצועית", בתעתיק: אוֹבְּשצֶ'סְטְבוֹ רֶמֵסְלֶנוֹגוֹ <מבוטא: רֶמֵסְלֶנַאבָה> טְרוּדַה) הוא ארגון יהודי להפצת מלאכה. הארגון א-פוליטי והוקם שלא למטרת רווח. הארגון הוקם בשנת 1880 ופעל בעבר ובהווה ביותר ממאה מדינות. מטרתו של הארגון היא הקניית חינוך והכשרה לנוער היהודי ברחבי העולם. ארגון World ORT הוא הגוף המתאם בין ארגונים מדינתיים ברשת הפועלים ב-58 ארצות שונות. התקציב הגלובלי השנתי של ORT עובר את ה-250 מיליון דולר. הפעילות של World ORT נתמכת על ידי ממשלות וסוכנויות ברחבי העולם, ועל ידי קרנות מתרומות אשר נאספו על ידי תתי-הארגונים בארצות השונות. בעשור השני של המאה ה-21, הארגון פועל באפריקה, במזרח אסיה, באוסטרליה, בחבר המדינות, במדינות הבלטיות, בישראל, באמריקה הלטינית, בצפון אמריקה ובמערב אירופה. עד לשנת 2007 נכללה במסגרת World ORT גם רשת בתי ספר שבה למדו למעלה מ-90,000 תלמידים אשר רוכשים השכלה או הכשרה ב-159 בתי ספר, מכללות ומוסדות. ב-2007 הופרדה רשת בתי הספר בישראל לארגון עצמאי בשם "אורט ישראל". הפעילות של World ORT בישראל נמשכת תחת השם "קדימה מדע", יו״ר והמנכ״ל הנוכחי הוא מוטי דותן . נכון לשנת 2017, נשיא הארגון הוא מאוריציו מריקנסקס והמנכ"ל הוא אבי גנון. ארגון ORT צמח מתוך התנאים הקשים של האוכלוסייה היהודית ברוסיה בסוף המאה ה-19. הרקע לכך היה סיפוח פולין לרוסיה ב-1794, וקביעת מדיניות שלטון הצאר כלפי יהודי רוסיה באמצעות "תקנת 1804", שהייתה חלק חשוב במדיניות הרוסית לעמוד בתחרות הכלכלית והגאופוליטית עם מעצמות אחרות באירופה. כך נוצר תחום המושב, שקבע כי יהודים החיים במסגרתו לא רשאים לצאת ממנו אלא אם שינו את מקצועם. הגידול באוכלוסיית יהודי רוסיה לכדי 5.15 מיליון נפש בשנת 1897, תרם אף הוא למצוקה הכלכלית. אחרי הרפורמות של הצאר אלכסנדר השני, המצב השתפר אצל חלק מהיהודים, אך אלו אשר נשארו בתחום המושב היו לכודים במצוקה כלכלית ותנאים עגומים. אנשים מובילים בקרב החברה היהודית חשו כי הם חייבים לעשות דבר מה לשיפור המצב. בשנת 1880, שלושה יהודים עשירים מסנקט פטרבורג, שמואל פוליאקוב, הברון הוראצי גינצבורג וניקולאי באקסט עתרו לצאר אלכסנדר השני כדי שיעניק רשות להקמת קרן אשר תעזור לשפר את חייהם של מיליוני היהודים הרוסיים אשר חיו בעוני. הקרן נועדה להעניק חינוך והכשרה במקצועות מעשיים כגון מלאכת יד ומיומנויות חקלאיות ונועדה לעזור לאנשים לעזור לעצמם - ובכך לספק לא רק פרנסה אלא גם כבוד. הרשות ניתנה, ובעקבות כך נשלחה פנייה לציבור הרחב, חתומה על ידי פוליאקוב, גינזבורג כמו גם אברהם זק, ליאון רוזנטל ומאיר פרידלנד, וזכתה להצלחה מיידית. ההצלחה הובילה את הרשויות הרוסיות להקים את "Obschestvo Remeslenovo i. Zemledelcheskovo Trouda" (האגודה לעבודה מקצועית וחקלאית). על אף שבמשך השנים השם המלא של הרשת השתנה אך מראשי התיבות של השם המקורי נגזר השם אורט (ORT) אשר קיים עד היום. יוסף קרוק, בעצמו יליד מזרח אירופה ופעיל בתנועות חברתיות ופוליטיות בתקופה הנדונה, כתב בזכרונותיו על אורט את הדברים הבאים: בימים האפלים ההם היה זה הגוף היהודי הליגלי היחיד, שבו יכלו לפעול משכילים יהודיים וסוציאליסטיים, אשר תרמו רבות להתפתחות כולה. הייתה זו התקופה הראשונה של "אורט". התקופה השנייה החלה בשנת 1905 עם הצעדה של 100,000 פועלי פטרבורג אל הצאר, כאשר פרצה המהפיכה הרוסית הראשונה, כאשר הכל השתנה. אז החלה גם חברת "אורט" בפעולה נמרצת יותר. על אף החשיבות והתועלת הרבה שבעבודת "אורט", לא היה זה אלא "ועד" בלבד. ממשלת הצאר לא יכלה לסבול שום מוסד דמוקרטי ונבחר. לכן הבארון גינצבורג בעצמו, או יחד עם ידידיו הקרובים, קבעו את הרכב הוועד. באורח סמלי הוא נקרא "ועד זמני". במציאות של רוסיה המושג זמני יכול היה להתפרש – לדורות רבים, וכאן הזמניות ארכה 25 שנה תמימות. כאמור, בשנת 1905, החלה התקופה השנייה בחיי "אורט". לאחר המצעד של 100,000 פועלי פטרבורג, עם הכומר גאפון בראש, אל הצאר, כאשר לאחר השביתה הכללית פרצה המהפכה הרוסית הראשונה, השיג העם, כתוצאה ממאבקו, את הזכות לייסד חברות דמוקרטיות. הוועד הזמני של "אורט" הפך להיות חברה דמוקרטית, שבחרה בעצמה את מוסדותיה המנהליים. הצוות, שעמו נמנו אנשים חשובים, יכול היה עתה לפתח את פעולתו בהרחבה ובמרץ. ערך רב, ממש היסטורי, קיבל "אורט" עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה. הגנרלים הרוסיים הבלתי-מוכשרים והנגועים בדמורליזציה, הודיעו, כי הצבא הרוסי נוחל תבוסות, משום שהיהודים הם מרגלים ומגלים את כל הסודות לצבא הגרמני. כתוצאה מכך גורשה כל האוכלוסייה היהודית מכל אזורי המלחמה. למעלה ממאה אלף יהודים (אנשים, נשים, ילדים וזקנים וכן חולים מבתי-החולים) גורשו מהמקומות שבהם נולדו והתגוררו. החלה נדידה עצומה. לאושרנו, התארגנה האינטליגנציה היהודית ועמה הנוער היהודי לפעולת עזרה והצלה מתנדבת. יחד עם אחרים, גייסה את כוחותיה גם חברת "אורט". היא פתחה בתי-ספר מקצועיים, שעורים ללימוד מקצוע – למען יוכלו היהודים, בצורה פרודוקטיבית כלשהי, להסתדר בתוך הכפרים הרוסיים, שהיו לרוב רחוקים ובלתי ידועים. חברת "אורט" נעשתה גורם חשוב בחיי היהודים. כאשר פרצה המהפכה בפברואר 1917, חברת "אורט" פיתחה פעולה נרחבת. עתה, כאשר בוטלו כל ההגבלות האנטי-יהודיות מימי הצאר, הגיעו ימי פריחה ושיגשוג לחברת "אורט" (וכדוגמתה גם לארגונים ציוניים אחרים). נפתחו סניפים חדשים, בתי-ספר ושעורים חדשים. אולם כעבור חדשים מספר הפעולה הזאת הופסקה באמצע. השלטון הבולשביקי חיסל באורח דיקטטורי את כל המוסדות הדמוקרטיים, או הושיב בתוכם קומיסארים משלו. הגיע הקץ לכל התוכניות הקונסטרוקטיביות ולתקוות לימים יבואו. חברת "אורט" חדלה להתקיים. ב-25 השנים הראשונות של הארגון, הועלו הסטנדרטים והארגון הקנה הכשרה ל-25,000 יהודים ברחבי האימפריה הרוסית. אנשים הוכשרו כנפחי זכוכית, למדו לתפור, למדו גננות, הוכשרו כמכונאים, יוצרי רהיטים, ומעצבי רהיטים. בנוסף להכשרה המקצועית, הארגון סיפק אשראי זול לבעלי מלאכה ואיכרים יהודיים ואף סייע להם לעבור מתחום המושב לאזורים פנימיים ברוסיה שבהם הייתה מותרת התיישבות של בעלי מלאכה. התוכניות הראשונות אשר גובשו על ידי ארגון World ORT - והמסגרת הארגונית אשר ממשיכה לפעול עד היום - הוכתבו בהתאם לדרישות השוק. בשנת 1909 התיעוש ברוסיה יצר צורך באומנים רבים - ובהתאם הכשירו אנשי World ORT את תלמידיהם. הם פיתחו קורסים לחשמלאים בווילנה שם הוצגו לראשונה מכוניות חשמליות. הם הציעו קורסי מכונאות בסנקט פטרבורג כאשר המכונית החלה להיות פופולריות שם ב-1910. תוכניות ההכשרה של ORT השתנו כדי שיותאמו לצרכים של היהודים במקומות בהם הם חיו ולפי הפערים אשר היו קיימים בכוח העבודה. גמישות וגיוון זה הובילו לכך שארגון World ORT הפך למוביל בהכשרה בתחומים רבים תוך תקופה קצרה מאז הוקם הארגון. לאחר מלחמת העולם הראשונה הפך הארגון לגלובלי. בהתחלה התרחב הארגון לאירופה, שם ORT פתחו בתי ספר חקלאיים ומקצועיים, אשר סיפקו את הכלים, ההכשרה - אפילו את הזרעים - כדי לעודד התרחבות חקלאית. הארגון עצמו התרחב גם כן. המטה של הארגון עבר ב-1921 לברלין, לאחר מכן לצרפת ולבסוף לז'נבה. קבוצות מקומיות - כמו ORT אמריקה, ORT אמריקה לנשים, ORT קנדה ו־ORT בריטניה - נוצרו כדי לתמוך ברשת הגדלה של הפעילויות. בשנת 1938 אף על פי כן, הסטליניסטים סגרו את הפעילויות של ORT בתחום ברית המועצות. מאז חלפו כמעט 60 שנה עד אשר הארגון היה מסוגל לחזור לפעול באזור זה. במשך מלחמת העולם השנייה, ארגון World ORT המשיך לשרת קהילות יהודיות, כולל אלו אשר חיו תחת הכיבוש נאצי. בגטו ורשה, הרשויות הגרמניות נתנו רשות לארגון ORT לפתוח קורסי הכשרה מקצועיים. הקורסים הללו המשיכו לפעול לאורך כל תקופת המלחמה עד לחיסול הגטו על ידי הנאצים. הם שימשו כבסיס לתוכניות דומות במרכזים היהודיים בלודז' ובקובנה. לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, התברר היקף הנזק לו גרמה מכונת המלחמה הנאצית ושוב, ארגון ORT התאים עצמו לצורכי הקהילה שלו. תוכניות שיקום הוקמו לשורדים, מרכזי הכשרה מקצועית הוקמו ב-78 מחנות העקורים וכמעט 85,000 אנשים רכשו מקצועות וכלים אשר עזרו להם לבנות מחדש את חייהם. לאחר קום המדינה, ארגון World ORT הקים ב-1949 את אורט ישראל והחל לפעול ביפו וירושלים. אורט ישראל התפתחה במהירות ובתחילת המאה ה-21 מנתה מעל 100,000 תלמידים בעשרות בתי ספר. אף על פי שמסך הברזל הוביל לסגירת פעילויות של ארגון World ORT במזרח אירופה, ביתר העולם, כולל במערב אירופה, אלג'יריה, מרוקו, תוניסיה, איראן והודו, הפעילויות של World ORT התחזקו. במשך החצי השני של המאה העשרים ארגון World ORT המשיך להקנות חינוך ושירותי הכשרה לקהילות היהודיות בישראל, אפריקה ואסיה בעוד שבאותו הזמן פותחו גם תוכניות חדשות אשר נועדו לשרת את הקהילות היהודיות באמריקה הלטינית – בארגנטינה, ברזיל ואורוגוואי. תלמידי World ORT בכל המקומות הללו הוכשרו לעמוד בדרישותיהם של מקומות העבודה המודרניים עם חינוך טכנולוגי ואוניברסיטאי מתקדם. בשנות התשעים המוקדמות ארגון ORT חזר לפעול בברית המועצות ובמדינות הבלטיות וכיום הוא משרת כ-27,000 תלמידים ב-58 בתי ספר ומוסדות חינוכיים מדי שנה. בשנת 2000 ארגון World ORT חגג את 120 שנות קיומו. בשנת 2007 נפרדו World ORT ורשת בתי הספר אורט ישראל על רקע סכסוך שמקורו בהיבטים שונים הנוגעים להתנהלותם של שני הגופים, והחל לפעול בישראל תחת השם "קדימה מדע". פעילות הארגון בישראל מתמקדת ביישובי הפריפריה, מתוך מטרה לגשר על הפערים לעומת מרכז הארץ ולהנגיש גם לתושבי הנגב והגליל חינוך מדעי-טכנולוגי ברמה גבוהה. כיום בתי ספר יהודים רבים ל-World ORT, בין היתר בבואנוס איירס, מקסיקו סיטי, שטרסבורג, מוסקבה ועוד. World ORT מגייס תרומות לקהילות יהודיות ברחבי העולם ומסייע גם לקהילות לא יהודיות הזקוקות לסיוע, כמו למשל בהאיטי. אורט ישראל יעקב לבבי-בביצקי, "איגוד אורט העולמי וההתיישבות היהודית בבירובידז’ן", שבות 6, 1979. מדיה וקבצים בנושא World ORT בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של World ORT (באנגלית) World ORT, ברשת החברתית פייסבוק World ORT, ברשת החברתית אקס (טוויטר) World ORT, ברשת החברתית אינסטגרם World ORT, ברשת החברתית LinkedIn World ORT, סרטונים בערוץ היוטיוב אורט, דף שער בספרייה הלאומית קדימה מדע - הפעילות של World ORT בישראל דן שרון, אורט - חינוך טכנולוגי ויהודי, סנונית שמואל אטינגר, בין פולין לרוסיה, ירושלים, מוסד ביאליק, 1994 יוסף קרוק, תחת דגלן של שלוש מהפכות - כרך ב', תל אביב, מחברות לספרות, 1970, עמ' 365-366