laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קתרין מוניג

קתרין סיאן מוניג (באנגלית: Katherine Sian Moennig; נולדה ב-29 בדצמבר 1977) היא שחקנית אמריקאית. היא ידועה בעיקר בתפקידה כשיין מקאצ׳ן (אנ') בסדרה "ישנן בנות" (2004–2009) ומסדרת ההמשך שלה "ישנן בנות: הדור הבא" (אנ') (2019–2023). שיחקה גם את התפקיד של לנה בדרמת הפשע של רשת שואוטיים, "ריי דונובן" מ-2013 עד 2019. מוניג היא ילידת פילדלפיה שבפנסילבניה. היא בתה של הרקדנית מרי זאן והנגר (מתמחה בהכנת כינורות) וויליאם מוניג. כמו כן, היא האחיינית של השחקנית בליית' דאנר, ובת הדודה של במאי הקולנוע ג'ייק פאלטרו ושל השחקנית זוכת פרס האוסקר, גווינת' פלטרו. היא מכונה "Alt.Gwyn" (גווין האלטרנטיבית) בפי חבריה, משום שהיא דומה אך שונה ממנה. מוניג עברה להתגורר בניו יורק בגיל 18 במטרה ללמוד באקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה במנהטן. בשנת 1999, קיבלה את התפקיד הראשי בקליפ "יש מישהו בבית" של להקת "Our Lady Peace". התפקיד הראשי הראשון שלה היה בסדרת הטלוויזיה "אמריקאים צעירים", כשגילמה את ג'קלין "ג'ייק" פראט, בחורה שמתקבלת לפנימייה לבנים בלבד, ומסיימת כאשר היא מתאהבת בבנו של הדיקן, המילטון שמגולם על ידי איאן סומרהולדר. מוניג גילמה תפקידים רבים של לסביות או טרנסג'נדרים. היא נבחנה לתפקיד של ברנדון טינה בסרט "בנים אינם בוכים", אך הפסידה את התפקיד לטובת הילרי סוונק. היא גילמה טרנסקסואל לפני ניתוח ב"חוק וסדר: מדור מיוחד". היא הופיעה כאמנית לסבית ומאהבת לשעבר של הדמות אותה גילמה סופיה מיילס בסרט "בית ספר לאמנות". בשנת 2004 החלה מוניג לגלם את דמותה של שיין מקאצ'ן בסדרת הדרמה "ישנן בנות" ברשת הטלוויזיה Showtime, שרצה במשך 6 עונות עד לסיומה ב-2009. ב-12 באפריל 2006, מונינג הופיעה במחזה "אופוטרופוס" לצידו של השחקן לי פייס. במחזה, היא שיחקה "בחורה אמריקאית" – חייל אמריקאי צעיר ממערב ווירגינה שנהפך לשעיר לעזאזל בסקנדל הקשור להתעללות בכלא העיראקי. בשנת 2008, מוניג ביצעה הופעת אורח בתור החשודה מרי לאנדיס בסדרה "CSI: מיאמי". בשנת 2011 שיחקה במותחן המשפטי "סנגור במבחן", שמבוסס על הספר באותו שם מאת מייקל קונלי. בשנים 2013–2019 שיחקה בתפקיד קבוע בתור לנה בסדרת הדרמת-פשע "ריי דונובן" ברשת שואוטיים. בשנת 2016 כיכבה בסרט הקומי "My Dead Boyfriend" בבימויו של אנתוני אדוארדס ולצידן של הת'ר גראהם וג'ינה גרשון. בשנת 2017, מוניג קריינה את ספר האודיו הראשון שלה, The Late Show מאת מייקל קונלי. בשנת 2019, מוניג שחזרה את תפקידה כשיין מקאצ׳ן (אנ') בסדרת ההמשך "ישנן בנות: הדור הבא (אנ') ששודרה ברשת שואוטיים במשך שלוש עונות עד לסיומה ב-2023. באותה שנה, מוניג החלה להנחות את הפודקאסט PANTS עם חברתה הקרובה, ליישה היילי. בשנת 2017 נישאה למוזיקאית הברזילאית אנה רזנדה (אנ'), הגיטריסיטית של להקת הרוק Cansei de Ser Sexy, ושתיהן מתגוררות כיום בלוס אנג'לס. מדיה וקבצים בנושא קתרין מוניג בוויקישיתוף קתרין מוניג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קתרין מוניג, ברשת החברתית אינסטגרם קתרין מוניג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קתרין מוניג, באתר AllMovie (באנגלית) קתרין מוניג, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) קתרין מוניג, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ק'תרין מוניג באתר הרשמי של הסדרה "ישנן בנות" (The L Word) (הקישור אינו פעיל, 9 באוגוסט 2016)
קלושרי

קלושרי (ברומנית: căluşar קלושר-רקדן בודד, ברבים căluşari, עם תווית-יידוע căluşarii קלושרי-הרקדנים) הוא הכינוי הרומני לרקדני המחול העממי căluşul קלושול. משמעות השם קלושול זה "הסוסון". קלושול הוא ריקוד רומני מסורתי קדום שהיה נהוג בנסיכות מולדובה ובטרנסילבניה ועדיין נהוג במונטניה ובאולטניה. לריקוד יש מטרת ריפוי והוא מבוצע בשבוע שקודם לפנטקוסט (חג הנקרא ברומנית "רוסאלי" Rusalii). מבצעי הריקוד הם להקה עם דגל הנישא על מוט באורך 4–5 מטרים ובקצה אריג אדום או לבן, מספר ראשי שום ושיבולות חיטה כמספר רקדני הלהקה וגבעול לענה, הכל נקשר בחוט אדום. הדגל עובר טקס ברכה של מכשף/מכשפת הכפר. עם התאספות הלהקה נערך טקס השבעה של חברי הלהקה לנאמנות לראש הלהקה המכונה וטאף (vătaf). ללהקה יש גם טוטם המכונה "המקור של קלוש" (ciocul căluşului). בשנת 2008 הכיר ארגון אונסק"ו בריקוד הקלושרי כמורשת תרבותית בלתי מוחשית. המנהג והמחול מוזכרים על ידי הסופר ההונגרי דניאל דוז'ה המתאר אותו כחלק מהטקסים שהתקיימו בפיאטרה קאפריי על יד אלבה יוליה לרגל הכתרת נסיך טרנסילבניה ז'יגמונד באטורי בשנת 1599. גם קורנל-דן ניקולאיה מציין את הטקס הזה שבו, לדבריו, השתתפו כמאה קלושרים, שהיו לוחמים של ההיידוק באבא נובק, אחד ממפקדי מיכאי האמיץ. מחול הקלושרים מוזכר גם באחד מכתבי המלחין והנזיר ממוצא רומני יוהנס קאיוני שחי בטרנסילבניה במאה ה-17. כמו כן זכה המנהג לתיאור מפורט בספרו בלטינית של דימיטריה קנטמיר "תיאור מולדובה" (Descriptio Moldaviae) (1716) מדיה וקבצים בנושא קלושרי בוויקישיתוף מאמר על ריקוד הקלושרים בכתב העת האינטרנטי Agero ברומנית V.Kernbach Universul mitic al românilor בספרו "Magia şi fiinţele fantastice din arhaicul românesc” ערך זה הוא קצרמר בנושא רומניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מקדה

מַקֵּדָה הייתה עיר כנענית ולאחר מכן ישראלית בשפלת יהודה בתקופת המקרא. היא נזכרת במקרא ובכתובות עבריות מן התקופה. כל מופעיה במקרא בספר יהושע. שמה נזכר בסיפור מלחמת יהושע בברית הדרומית של ערי הממלכה הכנעניות, בתיאור המרדף אחר צבאות הברית הנסים, בתיאור חיסול מלכי הברית שהסתתרו במערה שנמצאה במקדה. היא נזכרה לראשונה בתיאור מסע הכיבוש שבא לאחר מכן. וגם ברשימה המסכמת של כיבושי יהושע. לאחר מכן, מופיעה מקדה ברשימת ערי נחלת שבט יהודה. שמה נזכר גם בשתי כתובות עבריות מתקופת המקרא במסמך מנהלי-כלכלי שנרשם על אוסטרקון שנקנה בשוק, אך נמצא ככל הנראה בחורבת אלכום. ואדם בשם "מכי בן הצליהו ממקדה" נזכר באוסטרקון - חרס אחיקם מסוף תקופת בית ראשון, שנמצא בחורבת עוזה. שמה מופיע בצורה "מנקדה" באוסטרקונים אדומיים מתקופת המלך הפרסי ארתחששתא השני. אוסביוס מקיסריה (המאה ה-4) זיהה את מקדה "ח' מילין מבית גוברין מזרחה". גם פרוקופיוס (המאה ה-6) מציין את המיקום הזה. אולם אוסביוס אינו מסכים עם המידע המקראי בנוגע למיקום. נראה כי הוא ממקם את מקדה מדרום-מזרח, בחורבת בית מקדום. יש הסבורים שיש לקרוא בטקסט "מצפון". תל א-צאפי נמצא מצפון-מערב במרחק זה, וייתכן שהוא מקדה העתיקה. מכל הידיעות הללו עולה כי יש לזהות את מקדה כישוב בשפלת יהודה. לפי התיאורים הצבאיים במקרא היא צריכה להיות דרומית לעזקה וצפונית ללכיש. בתחום זה היא צריכה להיות קרובה יותר ללכיש, שכן ברשימת ערי נחלת יהודה היא מופיעה בקבוצה אחת עמה. במאה ה-20 הוצע לזהות אותה באתרים שונים באזור: חורבת בית מקדום חורבת אל-ח'יישום חורבת אלכום תל בורנה תל גודד השם מקדה גזור כנראה מן השורש נק"ד הקשור ברעייה ופירושו קרוב כנראה ל'מקום מרעה'. ספר יהושע, פרק י', פסוק כ"ט ספר יהושע, פרק י"ב, פסוק ט"ז ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק מ"א שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, עמ' 170 אחיטוב, הכתב והמכתב, עמ' 154 בצלאל פורטן ועדה ירדני, תיארוך האוסטרקאות האדומיים על-ידי הקבצה, ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, ספר אפרים שטרן (ה'תשס"ט, החלק באנגלית עמודים 144-183. אוסביוס, אונומסטיקון, האות מ', ספר יהושע (62). Eusebius of Caesarea, Onomasticon, n. 668 ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים ל"ז–מ"א ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בן אברהם

האם התכוונתם ל... בן אברהם (סופר) (אנ') (במקור הנריק נקריץ; 1924–2015) – סופר, היסטוריון ועיתונאי יהודי–פולני, ניצול השואה, שהתאזרח בברזיל אברהם בן אברהם (הגרף ולנטין פוטוצקי; ~1720–1749) – אחד מגרי הצדק הנודעים בהיסטוריה היהודית אריאלה בן-אברהם (ילידת 1970) – קצינה בצה"ל, הצנזורית הצבאית הראשית חסדאי בן אברהם קרשקש (רח"ק; ~1340–אחרי 1410) – חסדאי קְרֶשְׂקַשׂ, רב, פילוסוף ומנהיג יהודי בימי הביניים, מחשובי הפילוסופים והתאולוגים היהודים יְדַעְיָה בן אברהם הפניני הבֶּדֶרְשִׂי (במקור אֶן בּוֹנֵט; ~1270–~1340) – ידעיה הפניני, רופא, משורר ופילוסוף יהודי יליד צרפת יום טוב בן אברהם אַשֵּׂבִילִי (1250–1330) – ריטב"א, מגדולי רבני ספרד הראשונים יונה בן אברהם גירונדי – יונה גירונדי, רב מתקופת הראשונים, מחבר הספר "שערי תשובה" יוסף בן אברהם ג'יקטיליה (1248–1325/1305) – יוסף ג'יקטיליה, מגדולי המקובלים בספרד במאה ה–13 נחמיה בן אברהם (1921–1979) – מבכירי כתבי הספורט שפעלו בישראל, ממייסדי היומון "חדשות הספורט" עובדיה בן אברהם (הרע"ב או הר"ב; ~1440–1450–~1515) – עובדיה מברטנורא, רב ממוצא איטלקי שנודע בעיקר בשל פירושו למשנה עמוס בן-אברהם (יליד 1955) – תת–אלוף בדימוס בצה"ל, פרויקטור במשרד הביטחון צבי בן-אברהם (יליד 1941) – פרופסור ישראלי לגיאופיזיקה שלמה בן אברהם אבן אדרת (1235–1310) – רשב"א, גדול חכמי התורה בספרד בתקופת הראשונים שמחה בן אברהם קאלימאני (1699–1784) – שמחה קאלימאני, מרבני קהילת יהודי ונציה, מדקדק עברי, מחזאי ומשורר שמשון בן אברהם משאנץ ("הר"ש משאנץ", ולעיתים אף "הרשב"א"; ~1150–1214) – שמשון משאנץ, מחשובי בעלי התוספות במאה ה-12, מחבר תוספות שאנץ ופירוש הר"ש למשנה, ומראשי "עליית בעלי התוספות" אברהמס (פירושונים) אברמסון (פירושונים) אברמוב (פירושונים) – שם משפחה נפוץ בקרב יהדות רוסיה אברמוביץ' (פירושונים) אברמסקי (פירושונים) אברמובסקי (פירושונים) אברמישווילי – שם משפחה גאורגי (აბრამიშვილი)
אברמסון

אברמזון או אברמסון הוא שם משפחה שמשמעותו "בן-אברהם". האם התכוונתם ל... אורי אברמסון – יוצר, מתכנן ומעצב מוזיאונים ג'יל אברמסון – עיתונאית אמריקאית, לשעבר עורכת העיתון "הניו יורק טיימס" דוב אברמסון – אמן ומעצב ישראלי דייוויד אברמסון – שחיין יהודי אמריקאי, אח של ריצ'רד אברמסון דינה אברמסון – עיתונאית, פובליציסטית ושחקנית ישראלית לארי אברמסון – אמן, צייר ומורה לאמנות ישראלי משה אברמסון – חלוץ מאנשי העלייה השנייה מתניה אברמסון – אמן, פסל וצייר ישראלי אשר פסליו הוצגו בארץ ובעולם ריצ'רד אברמסון – שחיין יהודי אמריקאי, אח של דייוויד אברמסון שי אברמסון – החזן הראשי לצה"ל שרגא אברמסון – חוקר תלמוד וספרות עברית וערבית מימי הביניים. חתן פרס ישראל (1974) אברהמסון אברמסקי
בארו

בארו (Barú; ידוע גם בשם צ'יריקי - Chiriqui) הוא הר געש במערב פנמה. גובהו 3,474 מ' מעל פני הים, והוא ההר הגבוה במדינה. ההתפרצות האחרונה של הר הגעש נרשמה בסביבות 1550. על אף מיקומו באזור טרופי, לעיתים פסגתו מושלגת, בשל גובהו הרב. מפסגת ההר ניתן לראות הן את הים הקריבי והן את האוקיינוס השקט. אתר Global Volcanism Program ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה ובנושא גאוגרפיה של פנמה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חורבת בית מקדום

חורבת בית מקדום היא אתר ארכאולוגי, הממוקם בכפר אל-כום שברשות הפלסטינית. אשר חלק מחוקרי התנ"ך[דרושה הבהרה] מזהים אותה עם העיר המקראית מקדה[דרוש מקור]. חורבת בית מקדום השוכנת ממזרח לאמציה, כוללת בתוכה כמה ממצאים ארכאולוגיים, בהם: בורות, אבני גוויל ומערות כוכים (בחלקם מצויים קברים מימי בית שני). לפי שרידי המבנים והחרסים שנמצאו בחורבת בית מקדום, הסיקו הארכאולוגים שהמקום היה מיושב גם בתקופת הברזל, בתקופה הביזנטית ובימי הביניים[דרוש מקור]. אוסביוס מקיסריה (המאה ה-4) זיהה את מקדה "ח' מילין מבית גוברין מזרחה". גם פרוקופיוס (המאה ה-6) מציין את המיקום הזה. אולם אוסביוס אינו מסכים עם המידע המקראי בנוגע למיקום, ונראה כי הוא ממקם את מקדה מדרום-מזרח, בחורבת בית מקדום. חורבת אל כום אוסביוס, אונומסטיקון, האות מ', ספר יהושע (62). Eusebius of Caesarea, Onomasticon, n. 668 ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שוויצר

האם התכוונתם ל... שְׁוִויצֶר (ביידיש) – גאוותן, שחצן, כינוי לאדם המתנשא על אחרים שְׁוָויְצֶר או שְׁוָויְיצֶר (Schweitzer) – שם משפחה ממקור גרמני שפירושו "יוצא שווייץ". גם בעלי מקצוע שעסקו בגידול בקר וחליבה בסגנון שווייצרי זכו לשם זה. אישים (Schweitzer) אלברט שווייצר – תאולוג, מוזיקאי, פילוסוף ורופא גרמני-צרפתי דוד (דוביד) שווייצר – מאמן וכדורגלן ישראלי, אימן את נבחרת ישראל בכדורגל בשנים 1977-1973 משה (מושיק) שווייצר – בנו של דוד שווייצר, כדורגלן עבר ששיחק במכבי תל אביב, בהפועל פתח תקווה ובנבחרת ישראל. מאור שוויצר – שחקן ישראלי פטר שוויצר – מהנדס ואיש עסקים, פילנתרופ יהודי אמריקאי, יושב ראש משרד קרן היסוד בארצות הברית. אחר בית החולים על שם שוויצר – בית חולים אשר פעל בטבריה בשכונת קריית שמואל, בין השנים 1930–1931 ו-1934–1955. נקרא על שם פטר שוויצר שתרם וסייע בהקמתו.
רגולוס

רגולוס או α באריה הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים אריה והוא אחד הכוכבים הבהירים בשמים. רגולוס הוא הכוכב הבהיר הקרוב ביותר למישור המלקה - כחצי מעלה בלבד, כך שהירח עובר על פניו לעיתים ומסתיר אותו. גם כוכבי הלכת כוכב חמה ונוגה עשויים להסתירו, אך זהו אירוע נדיר - האחרון היה ב-7 ביולי 1959 כאשר נוגה הסתיר אותו והפעם הבאה תהיה ב-1 באוקטובר 2044 כאשר הכוכב יוסתר שוב על ידי נוגה. פרוש שמו של רגולוס הוא "מלך קטן" בלטינית. רגולוס הוא למעשה מערכת של מספר כוכבים. היחיד מביניהם שנראה לעין ללא ציוד עזר הוא רגולוס A. רגולוס A הוא כוכב הסדרה הראשית מסיווג ספקטרלי B7 V, בעל כ-3.5 מסות שמש ובמרחק של כ-77 שנות אור. הכוכב בהיר פי 140 מהשמש בתחום האור הנראה ופי 240 אם כוללים גם את הקרינה שנפלטת ממנו בתחום העל-סגול. רגולוס מסתובב על צירו במהירות גבוהה מאוד של כ-317 ק"מ בשנייה שגורמת לצורתו להיות פחוסה, כך שקוטרו בקו המשווה גדול בכ-30% מקוטרו בקטבים. כתוצאה מכך הטמפרטורה בקטבים גבוהה בכ-50% מהטמפרטורה בקו המשווה ועוצמת ההארה משתנה גם כן בהתאם. גילו של הכוכב מוערך בכ-50 מיליון שנים והוא נמצא ככל הנראה לקראת סיום שלב התכת המימן שבליבתו להליום, שבעקבותיו יתחיל להתנפח לקראת הפיכתו לענק אדום. במרחק של כ-4,200 יחידות אסטרונומיות מרגולוס A (פי 100 מהמרחק של פלוטו מהשמש) נמצאים רגולוס B ורגולוס C - זוג ננסים המקיפים זה את זה במרחק שלכ-100 יחידות אסטרונומיות ובזמן הקפה של כ-2,000 שנים. הזוג מקיף את רגולוס A בזמן הקפה של לפחות 120,000 שנים. רגולוס B - הבהיר מבין השנים הוא כוכב הסדרה הראשית כתום מסיווג ספקטרלי K1-2, שמסתו כ-80% ממסת השמש ורגולוס C הוא ננס אדום שמסתו כ-20% ממסת השמש. מדידות ספקטרוסקופיות מראות שקיים במערכת כוכב רביעי - ככל הנראה ננס לבן המקיף את רגולוס A במרחק של כשליש יחידה אסטרונומית ובזמן הקפה של 40 ימים. המסה המחושבת של הננס היא כשליש מסת שמש, בעוד שעל פי התאוריות של התפתחות כוכבים המסה המינימלית של ננס לבן צריכה להיות לפחות חצי מסת שמש (כוכב עם מסה קטנה יותר הוא בעל אורך חיים כה גדול שלא ייתכן שהספיק להפוך לננס לבן מאז המפץ הגדול). הסברה היא שהננס הלבן היה בעבר כוכב מסיבי יותר מרגולוס A וכשהפך לענק אדום היה רדיוסו גדול מהמרחק בינו ובין רגולוס A, כך שרגולוס A סיפח אליו חלק ניכר מהמסה של הענק והשארית הפכה לננס הלבן. מדיה וקבצים בנושא רגולוס בוויקישיתוף רגולוס ב-Solstation רגולוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רגולוס, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים J. Keller: Regulus G. P. Können & J. Van Maanen: Planetary occultations of bright stars., Journal of the British Astronomical Association, Vol. 91, p. 156 (1981)
ג'ון רוברט הולדן

ג'ון רוברט הולדן (באנגלית: Jon Robert Holden; נולד ב-10 באוגוסט 1976 בפיטסבורג, פנסילבניה, ארצות הברית), ידוע גם כ-ג'יי אר הולדן, הוא כדורסלן עבר אמריקאי שהתאזרח ברוסיה. ששיחק בין היתר בקבוצת צסק"א מוסקבה ובנבחרת רוסיה. את הקריירה החל הולדן בקבוצת המכללות של אוניברסיטת באקנל מפנסילבניה, עימה שיחק בפטריוט ליג ובשרגה הגבוהה של ליגת ה-NCAA. לאחר מכן עבר לשחק בקבוצת א.ס.ק. ריגה הלטבית. לאחר עונה אחת בלטביה עבר הולדן לשתי עונות באוסטנד הבלגית, משם המשיך לעונה בא.א.ק. אתונה, ומשם לצסק"א מוסקבה בה הוא משחק עד היום. כל הקבוצות בהן שיחק באירופה זכו באליפות הליגה המקומית. ב-2003 הוא הוכתר כשחקן השנה של הליגה הרוסית, ב-2006 וב-2008 זכה עם צסק"א בתואר היורוליג. בשנת 2007, באליפות אירופה בכדורסל, היה זה הולדן שקלע את סל הניצחון במשחק הגמר בין נבחרת רוסיה (בהדרכתו של דייוויד בלאט) לבין נבחרת ספרד. הוא שיחק עם נבחרתו גם בטורניר הכדורסל האולימפי במסגרת משחקי בייג'ינג 2008. באזרחותו הרוסית זכה הולדן ב-20 באוקטובר 2003, בזכות צו שנתן נשיא רוסיה אז, ולדימיר פוטין. בתום עונת 2010/2011 לאחר זכיית קבוצתו צסק"א מוסקבה באליפות, החליט הולדן לפרוש ממשחק פעיל יחד עם חברו לקבוצה ולנבחרת טרייג'ן לנגדון וחזר לארצות הברית. פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר היורוליג באתר היורוליג ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארתור פופלבסקי

ארתור פופלבסקי (בפולנית: Artur Popławski;‏ 1860 – 1918, ורשה) היה שחמטאי פולני. פופלבסקי החל את לימודיו באוניברסיטה הקיסרית של ורשה בשנת 1879 וסיים את לימודי ההנדסה בבית הספר הגבוה בציריך בשנת 1884 (Eidgenössische Technische Hochschule Zürich). בשנת 1883 הגיע פופלבסקי למקום השני, אחרי יוסף זבינסקי באליפות השנייה של ורשה בשנת 1884, עם תוצאה של 19/22 נקודות. בשווייץ חלק פופלבסקי פעמיים את המקום הראשון באליפות שווייץ לשחמט עם מקס פסטלוצ'י בשנים 1889 ו-1890. פופלבסקי חזר לוורשה בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-19 ועבד שם כמהנדס. מדיה וקבצים בנושא ארתור פופלבסקי בוויקישיתוף ארתור פופלבסקי, באתר צ'סגיימס (באנגלית) Popławski, Artur, באתר Edo Historical Chess Ratings Campionati nazionali della Svizzera
עורבני שחור-כיפה

עוֹרְבָנִי שְחוֹר-כיפה (שם מדעי: Garrulus glandarius) הוא מין עוף בסוג עורבני שבמשפחת העורביים ובסדרת ציפורי השיר הנפוץ באירופה ואסיה, לרבות ארץ ישראל. גודלו של העורבני שחור-הכיפה הוא כגודלה של יונת התור. הוא ניזון מבעלי חוליות קטנים, מחרקים, פירות וזרעים. העורבני שוכן בחורשות ומקנן על עצים. הנקבה מטילה 4–6 ביצים, והדגירה, הנמשכת 16–17 ימים, מבוצעת על ידי שני ההורים. צבעו של העורבני שחור-הכיפה הוא אפור חום. על ראשו כתם שחור גדול ומכאן בא לו שמו "שחור-כיפה". על כנפיו, כתם לבן על רקע שחור ומשבצות בצבע כחול לבן. צבע הזנב שחור. הגוף מוצק. אורך הבוגר 32.5–35.4 ס"מ, משקל 160–191 גרם, ומוטת כנפיים 52–58 ס"מ (אורך הכנף 16.5 – 17.5 ס"מ). המקור חזק ומאונקל בקצהו. האצבעות ארוכות וחזקות. מבנה הרגל מותאם ללפיתה ולתנועות ניתור זריזות בין הענפים. הכנף קצרה, רחבה, והקצה שלה מעוגל. הזנב ארוך (כ-13.5 ס"מ) וקצהו רבוע. לרוב נוצות הגוף - הן בחלקי הגוף העליונים והן בגחון, גוון בז'-ורדרד. כיפת הראש שחורה ומפוספסת מעט. הנוצות של הכיפה עשויות להזדקר בכעין ציצה קטנה במצבים שונים של התנהגות. בפנים בולט פס שפם שחור. אברות היד שחורות והזנב שחור. (ר' לעיל: סימני זיהוי בולטים). אין הבדלים בצבעי הניצוי בין הזכר לנקבה ובין עונות השנה. עורבני שחור-כיפה בגן הלאומי ירקון מדיה וקבצים בנושא עורבני שחור-כיפה בוויקישיתוף עורבני שחור-כיפה, באתר ITIS (באנגלית) עורבני שחור-כיפה, באתר NCBI (באנגלית) עורבני שחור-כיפה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עורבני שחור-כיפה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) עורבני שחור-כיפה, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) עורבני שחור-כיפה, באתר GBIF (באנגלית) על עורבני שחור-כיפה, באתר "המרכז לטיפוח ציפורי הבר בחצר הבית" עורבני שחור-כיפה באתר הרשימה האדומה של IUCN
חתונה לבנה (אלבום)

חתונה לבנה הוא אלבום הסולו השני בעברית של הזמר הישראלי שלום חנוך, שיצא 4 שנים אחרי, אדם בתוך עצמו. האלבום נחשב לפורץ דרך בסגנונו המוזיקלי. השירים עוסקים, בין השאר, במערכות יחסים, בעצמאות, בהצלחה, וכן בגירושיו של חנוך. האלבום קיבל צליל חריף ומחוספס, כשהדגש היה על הליווי הכלי ולא על השירה, וחנוך שר לראשונה בקולו המוכר כיום ולא בקול הגבוה שאפיין אותו בתחילת דרכו. שלום חנוך ולואי להב העידו שבכוונתם להכין מהדורה מחודשת, במיקס ועריכה דיגיטלית חדשים, אם יימצאו כל סרטי ההקלטה המקוריים. האלבום "חתונה לבנה" נמכר בלמעלה מ-60 אלף עותקים. סגנונו הכבד והחדשני של האלבום הביא מהפכה למוזיקה הישראלית. "חתונה לבנה" נחשב לאחד מאלבומי הרוק החשובים ביותר שנעשו בישראל, ואף זכה לאלבום מחווה בשם "הדרכים הידועות", שיצא ב-2008. כל השירים נכתבו והולחנו על ידי שלום חנוך.  לואי להב: הפקה אמנותית ירוסלב יעקובוביץ': עיבודים והפקה מוזיקלית, סקסופון, מפוחית, ליריקון שלום חנוך: שירה, גיטרה חשמלית, עיבודים מיקי שביב: גיטרה בס גיל דור: גיטרה מאיר ישראל, ז'אן פול זימבריס ואהרל'ה קמינסקי: תופים אלונה טוראל: פסנתר משה לוי: אורגן האמונד דפנה ארמוני ומזי כהן: קולות רקע טכנאי אולפן: איתמר גפני, עמוס שוחט מיכאל תפוח: מפיק מידע על האלבום חתונה לבנה באתר MusicBrainz האלבום חתונה לבנה באתר Discogs אמיר שוורץ, בוקר חדש עלה: 40 שנה ל"חתונה לבנה" של שלום חנוך, באתר ynet, 27 באוגוסט 2021 שלום חנוך: "אריק שרון עדיין לא עוצר באדום", באתר ynet, 1 ביולי 2002 ריאיון עם לואי להב, באתר וואלה, 24 בינואר 2010 כתבה על האלבום באתר "פרשן" ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דברי ימי אלסטר

דברי ימי אלסטר (באירית: Annála Uladh, באנגלית: Annals of Ulster) היא כרוניקה שנכתבה באירלנד בימי הביניים. הכרוניקה מתארת התרחשויות שאירעו בין השנים 431 ו-1540. האירועים שאירעו עד שנת 1489 נכתבו במהלך המאה ה-15 על ידי רורי או'לינין (Ruaidhrí Ó Luinín) במימונו של פטרונו קהל אוג מק מגנוסה (Cathal Óg Mac Maghnusa). הכרוניקה נכתבה באי בל (Belle Isle) בלוך ארן שבפרובינציית אלסטר. התרחשויות מאוחרות יותר נוספו על ידי סופרים מאוחרים. לוינין השתמש בכרוניקות קדומות על מנת לתאר אירועים שאירעו באירלנד ובסקוטלנד וכן העלה על הכתב מסורות בעל פה שנשתמרו. ההיסטוריון ט. מ. צ'ארלס אדוארדס סבור כי הכרוניקה התבססה על כרוניקה שאבדה שהיא בתורה התבססה על דברי ימי אירלנד. כרוניקה זו היוותה בסיס חשוב לכתיבת דברי ימי ממלכת אירלנד כמאה שנים מאוחר יותר. הכרוניקה נכתבה באירית אולם חלק מהאירועים נכתבו בלטינית. מאחר שכותב הכרוניקה העתיק מקורות קדומים כלשונם, הכרוניקה מהווה מקור לבלשנים ללימוד התפתחות השפה האירית. כמו כן, הכרוניקה מהווה מקור היסטורי חשוב להיסטוריונים בתיארוך אירועים בתולדות סקוטלנד ואירלנד. כתב היד המקורי נשמר בספרייה של טריניטי קולג' שבדבלין. העתק שנכתב זמן קצר לאחר כתיבת היצירה המקורית שמור בספרייה הבודליאנית שבאוניברסיטת אוקספורד - עותק המכיל מידע נוסף שאינו מופיע בגרסה המקורית, ואשר נוסף ככל הנראה על ידי המעתיק. מדיה וקבצים בנושא דברי ימי אלסטר בוויקישיתוף דברי ימי אלסטר (תרגום לאנגלית) באתר מכללת אוניברסיטת קורק דברי ימי אלסטר באתר הספרייה הבודליאנית של אוניברסיטת אוקספורד
Evanescence (מיני אלבום)

Evanescence (בעברית: אוונסנס) הוא המיני-אלבום הראשון של להקת הרוק האמריקאית אוונסנס. המיני-אלבום הוקלט בהקלטה עצמאית על ידי בן מודי ואיימי לי, מייסדי הלהקה. ה-EP נדיר ביותר מאחר שנוצרו לו 100 עותקים בלבד. ה-EP נמכר בהופעה של הלהקה בליטל רוק, ארקנסו. לחלק מהשירים ב-EP ניתן למצוא גרסאות ודמואים נוספים השונים מהגרסאות ב-EP זה, ופורסמו מאוחר יותר (השירים Where Will You Go, Imaginary, Understanding וגם My Immortal ו-Give Unto Me, על אף שלבסוף לא נכללו ב-EP). (Where Will You Go? (3:35 (Solitude (5:44 (Imaginary (4:01 (Exodus (3:03 (So Close (4:29 (Understanding (7:21 (The End (2:00 ארבעה שירים היו אמורים להכלל באלבום אך לבסוף נחתכו ממנו: My Immortal, Give Unto Me, October וגרסה אקוסטית לשיר Understanding. איימי לי - שירה, פסנתר, קלידים, כתיבה. בן מודי - גיטרות, תופים, קלידים, תכנות, כתיבה. ויליאם בויד - גיטרה בס, גיטרה, קולות רקע ב-Solitude. מאט אווטלו - תופים ושותפות כתיבה ב-Solitude וב-So Close. רוקי גריי - תופים ב-Understanding. מכיל בגרסתו המקורית קטעי אודיו שנלקחו מהסרט When A Man Loves A Woman מידע על האלבום Evanescence באתר MusicBrainz
שור

האם התכוונתם ל... עולם החי: בקר הבית – מין בקר; הזכר, בעיקר כשהוא מסורס, נקרא גם "שור" שור הבר – אביו הקדמון הנכחד של בקר הבית אסטרולוגיה: מזל שור אסטרונומיה: שור (קבוצת כוכבים) אישים: שור הוא שם משפחה עברי, שהוא ראשי תיבות לשוחט ורב. אברהם צבי שור – רבה של מונסטריץ' שבגליציה, ראב"ד בד"ץ כוללות החסידים בירושלים, ומייסד ונשיא הסתדרות 'מחזיקי הדת' אלכסנדר שור – מחנך, היסטוריון ומתרגם עברי ציוני דתי אלכסנדר סנדר שור – רב ופוסק פולני. נודע על שם ספרו "תבואות שור" ג'ן שור – קופצת במוט אמריקאית דוד שור – פסנתרן, מלחין ומחנך מוזיקלי ברוסיה ובארץ ישראל הווארד שור – מלחין יהודי-קנדי יהושע שור – מוזיקאי ומחנך ישראלי; בנו של דוד שור יוסף בכור שור – פרשן המקרא מבעלי התוספות ישי שור (Issai Schur) - מתמטיקאי יהודי גרמני יעקב שור – "הגאון מקיטוב" יעקב שור (מדען) – פיזיקאי סובייטי ישראל שור – חזן ומלחין מיכאל שור – מהנדס ישראלי, מנכ"ל תע"ש וזוכה בשני פרסים ביטחון ישראל מקס שור – ממקימי קיבוץ "טירת צבי" משה שור ("פרופסור שור") נתן שור – היסטוריון שהתמחה בספרות הנוסעים לארץ ישראל צבי שור – צייר ישראלי ומורה לציור שיצר בתקופת היישוב ובימי המדינה קלמן שור – חייל יהודי בצבא האדום במלחמת העולם השנייה, גיבור ברית המועצות רנן שור – איש קולנוע ישראלי, מנהל מייסד של בית הספר סם שפיגל בירושלים שמואל שור – פרופסור לרדיולוגיה אבחנתית פיטר שור – פרופסור למתמטיקה שימושית ב-MIT. ידוע בעיקר בשל פיתוח אלגוריתם שור אלגוריתם שור – אלגוריתם קוונטי המשמש לפירוק לגורמים של מספרים. נקרא על שם ממציאו, פיטר שור יקבי משפחת שור – משפחת ייניים מירושלים משפחת שור – משפחה יהודית מיוחסת מאורליאן אחר: שור (Shure) שור הפליז שור יושב יקבי משפחת שור שור אוסבורנה שור (אתר מקראי) – מוזכר בתורה דרך שור – דרך עתיקה נזקי בהמה נקראים לעיתים גם "נזקי שור" פר (פירושונים)
לב פסחיס

לב פסחיס (ברוסית: Лев Псахис; נולד ב-29 בנובמבר 1958) הוא שחמטאי ישראלי בדרגת רב-אמן. היה פעמיים אלוף ברית המועצות בשחמט - בשנת 1980 ביחד עם אלכסנדר בליאבסקי ובשנת 1981 ביחד עם גארי קספרוב. נכון לאפריל 2021, פסחיס מדורג במקום ה-39 בישראל לפי מד כושר. לב פסחיס נולד בקרסנויארסק, שבברית המועצות ועלה לישראל בשנות ה-90 של המאה ה-20. הוא זכה במספר תחרויות בינלאומיות - מקום ראשון בסרייבו בשנת 1981, בסיינפואגוס בשנת 1983, בשירק בשנת 1986 ובאנדורה בשנת 2002. בשנת 1979 הוא זכה במקום השלישי בסוצ'י (ניצח את נוחים רשקובסקי). בשנת 1982 הוא זכה במקום שני בתחרות אזורית - קדם לאליפות העולם אך לא הצליח להתקדם בשלב הבא. זכה באליפות אירופה בשנת 1983 כחבר משלחת ברית המועצות וקיבל מדליית זהב בשנת 1999 כחבר נבחרת ישראל. היה אלוף ישראל בשנים 1997 ו-1999. בשנת 1996 זכה במקום השני באליפות ישראל. במהלך השנים היה מאמנם של סופיה פולגאר, יהודית פולגאר ואמיל סוטובסקי. בשנת 1999 דורג במקום ה-57 והודח בסיבוב השלישי. ב-2000 דורג במקום ה-44 והודח בסיבוב הראשון. ב-2002 דורג במקום ה-84 והודח בסיבוב השני. לב פסחיס ייצג את ישראל שבע פעמים באולימפיאדות השחמט. מדיה וקבצים בנושא לב פסחיס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לב פסחיס (באנגלית) לב פסחיס, באתר צ'סגיימס (באנגלית) לב פסחיס, באתר פיד"ה (באנגלית) לב פסחיס, באתר האיגוד הישראלי לשחמט ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.