laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טאולנט ג'אקה

טאולנט ג'אקה (באלבנית: Taulant Xhaka‏; נולד ב-28 במרץ 1991) הוא כדורגלן שווייצרי-אלבני המשחק בפ.צ. בזל. טאולנט הוא אחיו הבכור של גרניט ג'אקה, כדורגלן מקצועני אף הוא. ג'אקה נולד בשווייץ להורים מקוסובו ממוצא אלבני. אחיו הצעיר הוא הכדורגלן גראניט ג'אקה שמשחק בנבחרת שווייץ. הוא החל את הקריירה שלו בגיל 9 בקבוצת הילדים של קונקורדיה בזל. לאחר שנתיים עבר למחלקת הנוער של פ.צ. בזל. בשנת 2010/2011 עלה לבוגרים, ב-19 בספטמבר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הבוגרים בניצחון 0–5 על מנדריסיו-סטאביו במסגרת הגביע השווייצרי. ב-27 בפברואר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה בניצחון 0–1 על פ.צ. לוצרן. בסיום אותה עונה זכה באליפות הראשונה בקריירה שלו עם הקבוצה. ב-27 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות בתיקו 3-3 עם מנצ'סטר יונייטד באולד טראפורד. ב-18 בינואר 2012 הושאל לגראסהופרס ציריך לשנה וחצי ובקיץ 2013 חזר לבזל. בצעירותו שיחק ג'אקה בכל הנבחרות הצעירות של שווייץ. ב-2009 זכה עם נבחרת הנוער השווייצרית עד גיל 17 באליפות העולם עד גיל 17. ג'אקה, המחזיק באזרחות אלבנית, קיבל זימון בכורה לנבחרת אלבניה הבוגרת, במאי 2013. ב-7 בספטמבר 2014 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אלבניה בניצחון המפתיע 0–1 נגד פורטוגל. ב-2018 הבקיע את שער הבכורה שלו נגד ישראל. פ.צ. בזל אליפות שווייץ (5): 2011, 2014, 2015, 2016, 2017 גראסהופרס ציריך הגביע השווייצרי: 2012/2013 נבחרת שווייץ גביע העולם בכדורגל עד גיל 17: 2009 מדיה וקבצים בנושא טאולנט ג'אקה בוויקישיתוף טאולנט ג'אקה, באתר Transfermarkt טאולנט ג'אקה, באתר Soccerway טאולנט ג'אקה, באתר WorldFootball.net טאולנט ג'אקה, באתר National Football Teams טאולנט ג'אקה, באתר FootballDatabase.eu פרופיל השחקן באתר הרשמי של פ.צ. בזל
מדרשת הדרום

מדרשת הדרום היא מדרשת טיולים הממוקמת במזרח חבל לכיש ואשר מטרתה חינוך לערכי העם והארץ. המדרשה הוקמה בשנת 1982 בגוש קטיף והייתה לאחד המוסדות החינוכיים/תיירותיים הבולטים באזור. המדרשה אירחה קבוצות רבות מגווני החברה הישראלית למגוון פעילויות: שבועות עבודה, סמינריונים, ימי עיון, טיולים חד־יומיים/שנתיים ואירועים משפחתיים. לאחר תוכנית ההתנתקות הועברה המדרשה למזרח חבל לכיש. משנת 2016 המדרשה שוכנת ביישוב נטע. מבנה הקבע כולל משרדים, כיתות לימוד, ספרייה פדגוגית ואכסניית אירוח. המדרשה פועלת בפיקוח האגף לתרבות תורנית במשרד החינוך וחברה באשכולות – פורום מרכזי סיור ותודעה ישראלית. כיום המדרשה עוסקת בפעילויות במגוון תחומים: הדרכות וארגון טיולים, הרצאות עומק, כנסים אקדמאיים, סיורים והפקות שטח חינוכיות למגוון קהלים. במדרשה פועלות בנות שרות לאומי ומדריכים נוספים אשר עברו הכשרה והתמחות. אזורי הפעילות של המדרשה הם מרחב הנגב, מישור החוף, שפלת מדבר יהודה וירושלים. מדיה וקבצים בנושא מדרשת הדרום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מדרשת הדרום מדרשת הדרום, ברשת החברתית פייסבוק מדרשת הדרום, באתר איגוד המדרשות ליהדות וללימודי ארץ ישראל (ארכיון) מדרשת הדרום, באתר "גיידסטאר ישראל"
נמל התעופה הבין-לאומי קייב ג'וליאני

נמל התעופה הבינלאומי קייב ג'וליאני (באוקראינית: Міжнародний аеропорт Київ Жуляни) הוא נמל התעופה השני של העיר קייב בירת אוקראינה (אחרי בוריספיל), נמל התעופה משמש טיסות פנימיות ברחבי אוקראינה ואת טיסותיהם הבינלאומיות של החברות UTair וויז אייר, בנוסף הוא משמש בסיס לחברת יאנאייר. שדה התעופה מורכב משלושה מסופים: טרמינל A - טיסות בינלאומיות טרמינל D - טיסות פנים, שירותי הגעה טרמינל B - תעופה עסקית ומטוסים פרטיים אורכו של המסלול היחיד בנמל התעופה הוא 2,310 מטרים ורוחבו 43 מטרים, הוא מתאים למטוסים בעלי טווח טיסה קצר-בינוני כגון בואינג 737 ואיירבוס A320. הנמל הוקם בשנות ה-20 של המאה ה-20, והוא ממוקם במרחק של 8 ק"מ ממרכז העיר קייב. תנועת הנוסעים החודשית הממוצעת היא כ -400,000 איש. יותר מ 80% מהם הם נוסעי טיסות בינלאומיות. מדיה וקבצים בנושא נמל התעופה הבין-לאומי קייב ג'וליאני בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה הבין-לאומי קייב ג'וליאני נמל התעופה הבין-לאומי קייב ג'וליאני, ברשת החברתית פייסבוק נמל התעופה הבין-לאומי קייב ג'וליאני, ברשת החברתית אינסטגרם Airport KYIV, RTM-Ukraine ערך זה הוא קצרמר בנושא שדות תעופה ובנושא אוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דיקסיט

דיקסיט (בלטינית: Dixit) הוא משחק קלפים מבית היוצר ג'ין לואיס רובירה, שפורסם על ידי חברת לייבלנד (Libellund) בשנת 2010. פירוש המילה דיקסיט בלטינית הוא: "היא אמרה" או "הוא אמר". בתחילת המשחק כל שחקן מקבל שישה קלפים אקראיים. על פי סדר תורות שהוחלט, בכל פעם, השחקן שהוא המספר, מעיין בקלפיו ואומר בקול רם אסוציאציה שעולה בראשו לאחד מהקלפים שבידו (מבלי להראות את הקלף לשאר המשתתפים). שאר השחקנים מעיינים בקלפיהם ובוחרים את הקלף שלדעתם ממחיש את האסוציאציה באופן הטוב ביותר. לאחר מכן כל השחקנים נותנים את הקלפים שבחרו למספר, מבלי להראות אותם, והוא טורף אותם יחד עם הקלף שלו. לאחר מכן מניחים את כל הקלפים באופן אקראי עם הפנים כלפי מעלה ונותנים לכל קלף מספר. כל שחקן, מקבל בתחילת המשחק כרטיסיות מרובעות מקרטון קשיח כמספר השחקנים, הממוספרות מ-1 ועד מספר השחקנים במשחק. כל שחקן פרט למספר מניח עם הפנים כלפי מטה (מבלי להראות לאחרים), את הכרטיסייה עם מספר התמונה שלהערכתו היא התמונה של המספר. אחר כך כולם הופכים בו זמנית את הכרטיסיות. בשני מקרי הקיצון - בהם כל השחקנים מצליחים לנחש איזה קלף הוא של המספר, או לחלופין כולם נכשלים בניחוש - המספר לא זוכה בנקודות ואילו כל שאר השחקנים מקבלים שתי נקודות. אם חלק מן השחקנים הצליחו לנחש נכונה, אז המספר והמנחשים נכונה מקבלים שלוש נקודות והשחקנים שלא ניחשו נכונה לא זוכים בנקודות. כל שחקן שבלבל אחר וגרם לכך שיצביע לקלף שלו במקום לקלף של המספר, מקבל נקודה על כל שחקן שהצליח לבלבל. המשחק נגמר כאשר כל חפיסת הקלפים נגמרת. למשחק קיימות 10 הרחבות שמוסיפות קלפים למשחק: דיקסיט 2 - quest. דיקסיט 3 - journey. דיקסיט 4 - origins. דיקסיט 5 - daydreams. דיקסיט 6 - memories. דיקסיט 7 - revelations. דיקסיט 8 - harmonies. דיקסיט 9 - Anniversary. דיקסיט 10 - Mirrors. בנוסף, קיימת הרחבה נוספת שבגרסה המתורגמת לעברית משווקת בתוך משחק הבסיס - דיקסיט odyssey. המשחק זכה בעשרות פרסים חשובים בתחום משחקי הקלפים: "אס הזהב" (2009) "משחק השנה" בספרד (2009) "משחק השנה" בצרפת (2009) "משחק השנה" בגרמניה (2010) פרס "חבצלת הזהב" בקוויבק (2009) "ג'וקר הזהב" בבלגיה (2009) "משחק המתחילים הטוב ביותר" בפורטוגל (2009) "משחק המסיבות הטוב ביותר" בארצות הברית (2010) "משחק השנה" בפינלנד (2010) אתר האינטרנט הרשמי של דיקסיט (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא דיקסיט בוויקישיתוף סקירה ומדריך למשחק דיקסיט גרסת האייפון של דיקסיט באתר www.itunes.com דיקסיט - סרטון הסבר על המשחק בעברית. http://en.libellud.com/games/dixit
סמיון בורמן

סמיון מאירוביץ' בּוּרמן (ברוסית: Семён Меерович Бурман;‏ 23 באוקטובר 1908 - 1 בפברואר 1976) היה יהודי יליד האימפריה הרוסית. עוטר בשלוש הדרגות של עיטור התהילה על פעולותיו במהלך מלחמת העולם השנייה. בורמן נולד בפאסטוב שבאוקראינה למשפחת פועלים. ב-1909 עבר יחד עם הוריו לרוז'ין שליד ז'יטומיר, שם גם סיים את בית הספר. בהמשך עבד כתבניתן במפעל "הנפחיה של לנין" בעיר קייב. בין השנים 1926 - 1929 שירת בצבא האדום בסדיר. ב-1941 גויס שוב ונמצא במערכה כבר מתחילתה. הצטרף למפלגה הקומוניסטית ב-1942. ב-1943 במהלך אחד הקרבות בהם נהרג מפקד המחלקה, עודד את החיילים, שיתק את המקלע שירה עליהם, חיסל שלושה גרמנים, נפצע קשה ושכב בבית חולים חצי שנה. על הפעולה קיבל בורמן את עיטור הכוכב האדום. בורמן חזר לתפקיד מפקד כיתה ברגימנט חיל רגלים מספר 487 שהשתייך לאוגדת חיל רגלים מספר 143. במהלך הקרבות בין ה-10 בספטמבר ל- 15 בספטמבר 1944 בצידו המזרחי של נהר ויסלה בפרברים הדרום-מזרחיים של ורשה השתלט יחד עם חיילים אחרים על עמדה מבוצרת במהלך לחימה שכללה קרב ידני ועל כך קיבל עיטור התהילה מדרגה שלישית. ב-5 בפברואר 1945 במהלך קרב שנערך דרום-מערבית מדויץ' קרונה (כעת עיר ואלץ' שבפולין) שיתק בורמן בעזרת מקלע 3 מקורות ירי וב-19 בפברואר במהלך מתקפת נגד של הגרמנים חיסל עד 10 חיילים נאצים. על כך קיבל עיטור התהילה מדרגה שנייה. לפני צליחת אודר עבר סמוך לצידו הגרמני של הנהר, גילה עמדות גרמנים, ויחד עם חיל נוסף זרק רימונים על הכוח שניסה להתקרב אליהם ולכד בשבי חייל גרמני. לאחר הצליחה במהלך התקפות נגד של הגרמנים חיסל במקלע מקסים כ-50 חיילים וקצינים. ב-27 במרץ 1945 בהשתלטות על גבעה גבוהה במרחק 12 קילומטרים צפונית לעיר וריצן עם יחידת מקלענים חדר בין הראשונים לעמדה הגרמנית, החליף את מפקד המחלקה שיצא מן המערכה והמשיך בעקבות הכוחות הנסוגים, חיסל 2 עמדות מקלעים מספר רב של חיילים וקציני ורמאכט. נפצע אך סירב להתפנות. בפאתי ברלין נפצע באופן קשה. על פועלו זה עוטר בכל שלוש הדרגות של עיטור התהילה. שוחרר מן הצבא באוקטובר אותה השנה. חזר לקייב ובהמשך עבד במפעל ניסוי למכשור לא שגרתי.
הספרייה הלאומית של איראן

הספרייה הלאומית של איראן (בפרסית: سازمان اسناد و کتابخانه ملی ایران) היא ספרייה לאומית הממוקמת בטהראן, בירת איראן. הספרייה הוקמה ב-1937 ואגפים שלה פזורים ברחבי העיר טהראן. בשנת 1979 צורף לה "המרכז לפיתוח הספר" ובשנת 1999 נכנס גם "ארגון התיעוד התרבותי" תחת חסות הספרייה. בשנת 2002 התווסף גם "הארכיון הלאומי של איראן". לפני פתיחתה היו קיימות ספריות אחרות שמלאו תפקיד דומה אך באופן בלתי רשמי. כך למשל פעלה ספריית "מכללת דאר אל-פונון" החל משנת 1851. בשנת 1899 הוקמה ספרייה נוספת שנקראת בשם "הספרייה של האומה" בטהראן. משנת 2004 מקיימת הספרייה הלאומית של איראן קשרי חליפין עם ספריית הקונגרס בארצות הברית: הספריות מעניקות זו לזו ספרים שראו אור באיראן ובארצות הברית כדי להגדיל ולשפר את אוספיהן. בראש הספרייה עומד, החל משנת 2021, עלי רזא מוח'תארפור קהרודי. מדיה וקבצים בנושא הספרייה הלאומית של איראן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הספרייה הלאומית של איראן (בפרסית)(באנגלית) ג'ף בארון, "מדף הספרים האיראני האין-סופי בארצות הברית", 23.4.2010. ערך זה הוא קצרמר בנושא ספריות ובנושא איראן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Init

init (קיצור של initialization) במערכות הפעלה למחשבים מבוססות יוניקס, הוא התהליך הראשון המתחיל במהלך עליית מערכת ההפעלה. init הוא תהליך מסוג דימון הממשיך לרוץ עד כיבוי המערכת. הוא ההורה הישיר או הלא ישיר של תהליכים אחרים, ומאמץ באופן אוטומטי את כל התהליכים היתומים. init מתחיל על ידי הליבה על ידי שימוש בשם קובץ בעל שם נוקשה, ואם הליבה אינה מצליחה להתחיל את התהליך התוצאה תהיה "Kernel panic" (כלומר פאניקת ליבה). בדרך כלל מקבל init את מזהה התהליך "1". הצורה של init שונה במערכות כמו System III ו-system V, מהפונקציונליות המסופקת על ידי init ביוניקס המחקרית ובנגזרותיה מסוג BSD. השימוש ב-init ברוב הפצות הלינוקס דומה ליישום התהליך במערכת system V, אך יש הפצות מסוימות כמו סלאקוור המשתמשות בו כמו ב-BSD, ואחרות כמו ג'נטו שיש להם את הגרסה המיוחדת שלהם. מספר שינויים ביישומי init נכתבו מתוך ניסיון להתגבר על מגבלות של הגרסה הסטנדרטית, ולענות על דרישות שלא נחזו בעבר. אלו כוללים את systemd ו-Upstart, האחרונה הייתה בשימוש אובונטו ומספר הפצות לינוקס אחרות באמצע העשור הראשון של המאה ה-21, אך החל מאמצע העשור השני יש מגמה של התכנסות ל־systemd. שם מקובל יותר הוא "קרנל" "Know Thy Ubuntu". "since we have no /etc/inittab". "Upstart Plans to Ease Linux Management — Streamlining the init Processes" corbet, Replacing init with Upstart (Linux.com), http://lwn.net, ‏October 4, 2006 (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנגלית פשוטה

האם התכוונתם ל... אנגלית בסיסית – תקן לצורת שימוש באנגלית, באופן המאפשר את הבנתה על ידי מי שאינו בקיא בשפה, בין אם בשל הכרות מעטה עמה ובין אם בשל לקות. ויקיפדיה באנגלית פשוטה – גרסה אנגלית של ויקיפדיה, שמשתמשת בשפה פשוטה ככל האפשר, בהשראת תקן האנגלית הבסיסית Simplified Technical English – תקן אחר לשימוש באנגלית באופן פשוט.
המרכז לטניס בישראל - קריית שמונה

המרכז לטניס בישראל - קריית שמונה, הוא אחד מ-14 המרכזים ברחבי הארץ של המרכז לטניס בישראל. המרכז נפתח באוקטובר 1979 לרווחת ילדי קריית שמונה והגליל העליון שסבלו באותן שנים מירי קטיושות ובילו לא מעט שעות במקלטים. באזור לא היו באותה התקופה פעילויות רבות למען הילדים ופתיחת המרכז יצרה התלהבות רבה כאשר קרוב לאלף ילדים בשבוע הגיעו לשחק טניס, ענף שלא היה אז פופולרי ומוכר דיו בפריפריה הצפונית. תלמידי בתי הספר נהגו להגיע בבוקר לשיעורי טניס במסגרת שיעור ההתעמלות ובערב הגיעו מבוגרים רבים כדי לשחק. מלבד ילדים, הגיעו למרכז גם חיילים רבים ששירתו באזור או חזרו משירות ממושך בלבנון ובעזרת מתנדבים במרכז הטניס יכלו ליהנות מכיבוד, שתייה חמה, מקלחת ומנוחה וגם מאסקפיזם בדמות זמן איכות של טניס על המגרש. חיילים רבים שלחו למרכז מכתבי תודה והערכה על האירוח החם. גם תושבים מדרום לבנון היו עוברים את הגבול דרך "הגדר הטובה" ומגיעים לשחק. בנובמבר 2012 אירח המרכז לראשונה תחרות בינלאומית בטניס, ITF לנוער (רמה 5), שהייתה לכבוד ג'פרי מרשל בחסות משפחת מרשל מארצות הברית שתרמה לקיומה. היסטוריה נוספת נרשמה כאשר לראשונה בישראל התקיימו משחקים רבים, ביניהם חצאי הגמר והגמר, באולם סגור בזכות חידושם של שלושת המגרשים המקורים. לתחרות זו הגיעו כ-70 שחקנים ושחקניות מישראל וממדינות נוספות, כאשר על אף שבאותם ימים התקיים בישראל מבצע "עמוד ענן" ועשרות שחקנים זרים עזבו את הארץ כשלושה ימים לפני התחרות, עדיין נותרו כעשרה זרים, מאמניהם ומשפחותיהם שלא נרתעו מהמצב הביטחוני והגיעו להשתתף בתחרות. במרכז קיימת תוכנית תחרותית לילדים המוכשרים מהאזור שחלקם גם משחק בתחרויות הארציות. מהמרכז בקרית שמונה צמחו שני שחקני נבחרת הדייוויס של ישראל: דודי סלע, שהגיע בשיאו למקום ה-29 בדירוג העולמי ואחיו עופר סלע שהגיע בשיאו למקום ה-236. במרכז תוכניות למען הקהילה בזכות תרומות של אנשים יקרים מישראל ומחו"ל, מרביתם יהודים: תוכנית "חבק" להעצמת בני נוער שהחלה בקרית שמונה בשנת 2003 ותוכנית לילדים ומבוגרים בעלי צרכים מיוחדים. המרכז מקיים תוכניות טניס מגוונות לילדים (מגיל 3 עד 18) למתחילים ולמתקדמים מגיל 18 ומעלה, תוכנית למנויים והשכרת מגרשים. במרכז 8 מגרשים מוארים, מתוכם 3 מגרשים מקורים מחודשים, קיר אימון גדול, חדר כושר, מקלחות ושירותים, מועדון לילדים, מקלט, חניה, גישה לנכים ושרות שזירת מחבטים. המנהל הראשון של המרכז היה האמריקני בוב פדרס ממושב בית הילל שהיה שחקן כדורסל בגליל עליון, אחריו מונה איתן שטרן מקיבוץ כפר בלום ובשנת 1988 מונה יליד העיר שאול זוהר. מנהל המרכז הוא טל אמסלם. מדיה וקבצים בנושא המרכז לטניס בישראל - קריית שמונה בוויקישיתוף המרכז לטניס בישראל - קריית שמונה, באתר המרכז לטניס בישראל
ויליאם רנקין (טייס)

סגן-אלוף ויליאם רנקין (באנגלית: William Rankin;‏ 16 באוקטובר 1920 - 6 ביולי 2009) היה טייס אמריקאי, והאדם היחיד אי פעם ששרד נפילה לתוך ענן סערת-ברקים, קומולונימבוס. רנקין היה טייס בחיל הנחתים האמריקני ולחם במלחמת העולם השנייה וכן במלחמת קוריאה. במהלך טיסה מעל ענן קומולוניבוס, אירעה תקלה שחייבה אותו להיפלט לתוך הענן. ב-26 ביולי 1959 המריא רנקין במטוס ווט F-8 קרוסיידר ממנחת חיל הים האמריקאי ויימאות', מסצ'וסטס. הוא טיפס לגובה 13,716 מטרים, מעל פסגתו של ענן קומולוניבוס ושייט במהירות 0.8 מאך. לפתע שמע רנקין רעש חזק ממנוע המטוס, ולאחר מכן הבחין כי הוא דמם, וכי אזעקת הדליקה החלה לפעול. כשניסה למשוך בידית אספקת הכוח בחירום היא נשברה בידו, ורנקין החליט להיפלט מהמטוס. על אף העובדה שלא לבש חליפה לוויסות לחץ, נפלט רנקין לאטמוספירה החיצונית בקור מקפיא של 50 מעלות צלזיוס מתחת לאפס. כמעט מיידית נכווה רנקין בכל חלקי גופו, והלחץ הנמוך גרם לדימום מעיניו, אפו ואוזניו. למזלו, מסיכת החמצן שלו עבדה כשורה. בעת נפילתו, נפגע רנקין על ידי כדורי ברד ונסחף מעלה בזרמי האוויר החזקים בענן, דבר שגרם לו להקיא. רנקין ראה סביבו ברקים רבים, אותם תיאר כלהבים כחולים בעובי של מספר מטרים, ואף חש את פגיעתו של אחד מהם שהצית את מצנחו, מה שגרם לו להאמין שמת. הגשם היה כה עז והלחות כה גבוהה שהוא נאלץ לעצור את נשימתו מחשש שיטבע. לאחר כארבעים דקות נרגע מזג האוויר ורנקין צנח לתוך יער במדינת צפון קרוליינה. הוא אושפז בבית החולים בעיירה אהוסקי כשהוא סובל מחבלות, כוויות קור ותופעות נוספות שנגרמו בשל שהייתו הארוכה בסביבה בה לחץ האוויר אפסי. רנקין חיבר ספר המתאר את קורותיו באותו היום, "האדם שרכב על הרעם". "עצור, הנה טייס סילון!". ביטאון חיל האוויר, דצמבר 1959-ינואר 1960. גיליון מס' 50, עמוד 117. קישור לכתבה באתר חיל האוויר. Rankin, William. The Man Who Rode the Thunder. Prentice Hall. pp. 220
ארתור קיילי

ארתור קֵיילי (באנגלית: Arthur Cayley;‏ 16 באוגוסט 1821 בריצ'מונד, סארי - 26 בינואר 1895 בקיימברידג' אנגליה) היה מתמטיקאי בריטי. כילד, נהג קיילי לפתור בעיות מתמטיות מסובכות להנאתו. הוא למד בטריניטי קולג' באוניברסיטת קיימברידג' בעיקר שפות כגון: יוונית, צרפתית, גרמנית ואיטלקית בנוסף ללימודי המתמטיקה. קיילי עבד כעורך דין במשך 14 שנים. קיילי הגה את ההגדרה המודרנית לחבורה בתור קבוצה עם פעולה בינארית המקיימת אקסיומות מסוימות. עד אז העיסוק היה קונקרטית בחבורות של תמורות. משפט קיילי מראה כי ההגדרה המודרנית המופשטת של קיילי שקולה להגדרה הקונקרטית באמצעות תמורות. המדליה המלכותית לשנת 1859 מדליית קופלי לשנת 1882 מדליית מורגן לשנת 1884 חבר החברה המלכותית של לונדון מכתש קיילי על הירח נקרא על שמו. משפט קיילי-המילטון גרף קיילי אלגברת קיילי בניית קיילי-דיקסון אלגברות קיילי-דיקסון נוסחת קיילי טבלת קיילי מדיה וקבצים בנושא ארתור קיילי בוויקישיתוף ארתור קיילי, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה ארתור קיילי, באתר MacTutor (באנגלית) ארתור קיילי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בית הספר הימי

האם התכוונתם ל... אגודת יורדי ים זבולון – אגודה ישראלית העוסקת בחינוך, הכשרה וטיפוח של ענף הימאות בקרב הנוער והציבור הישראלי בית הספר הימי זבולון - היה במשך שנים רבות מפעלה העיקרי של אגודת יורדי ים זבולון. בית הספר לקציני ים עכו – בית ספר שהוקם כ"בית הספר הימי על יד הטכניון העברי בחיפה" אורט ימי אשדוד – בית ספר המכשיר לתפקידי פיקוד וקצונה בחיל הים ובצי הסוחר. בית הספר הימי בצ'יוויטווקיה – בית ספר להכשרת ימאים וקציני ים עבריים שפעל באיטליה בין השנים 1935–1937. בה"ד חיל הים – בסיס ההדרכה של חיל הים שבחיפה.
קובי מימון

האם התכוונתם ל... קובי מימון (איש עסקים) – איש עסקים ישראלי קובי מימון (שחקן) – שחקן וסטנדאפיסט ישראלי קובי מימון (מאמן) – מאמן כדוריד ישראלי
קובר פידי

קובר פידי (באנגלית: Coober pedy) היא עיירה באוסטרליה הדרומית, המשמשת מרכז לכריית האבן היקרה אופאל (לשם), וייחודית בכך שחלקה הגדול נמצא מתחת לפני האדמה. קובר פידי ממוקמת בלב הספר האוסטרלי, האאוטבק (באנגלית: outback), באזור מדברי שבו נרשמות בחודשי הקיץ, נובמבר עד מרץ, טמפרטורות המגיעות עד 50 מעלות צלזיוס. עד המאה ה-20 היו התושבים היחידים באזור קובר פידי אבוריג'ינים, שנעו ונדו בשטח בחיפוש אחר מזון. בשנת 1915 יצאה משלחת בת ארבעה אנשים, ביניהם ג'ים האטצ'ינסון ובנו בן ה-14 ויליאם, לחפש זהב דרומית לקובר פידי, החיפוש נכשל והחבורה החלה בחיפושים אחר מים, כאשר ויליאם הבחין באבני אופאל על האדמה. תקופה קצרה לאחר מכן כבר החלו לכרות באזור אבני אופאל. בשנת 1917, עם סיום מלחמת העולם הראשונה וחיבור האזור לרשת הרכבות, החלה תנועה של חיילים משוחררים, עובדי מסילת הרכבת לשעבר, ואחרים לקובר פידי בחיפוש אחר עושר. בתקופה זו גם החלו התושבים לגור בצורה המאפיינת את העיר עד היום, מתחת לפני הקרקע. התנאים היו קשים מאוד, ומים ומזון הובאו לאזור ממרחקים גדולים. בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-20 ירדו מחירי האופאל בשל המיתון בעולם, והייצור בעיר כמעט ופסק, בסוף מלחמת העולם השנייה זכתה העיר לעדנה מחודשת בזכות כמה מציאות יוצאות דופן של אופאל באזור. בשנות ה-60 ובה-70 הפכה תעשיית האופאל לעסק המגלגל מאות מיליוני דולרים ומהגרים אירופים רבים הגיעו לעיר. כיום מונה העיר כאלפיים נפש מחמישים לאומים שונים, היא מרוחקת מאות קילומטרים מכל נקודת יישוב אחרת ומכנה עצמה "בירת האופאל של העולם", מוסדות ציבור בעיר, כנסיות, מרכזי קניות, מלונות כמו גם מרבית התושבים חיים מתחת לפני האדמה בחללים הנחפרים בגבעות, העלות של בית מעין זה דומה לעלות של בניית בית על פני הקרקע ויש לו יתרונות רבים, מפני שהבית שומר על טמפרטורה אחידה לאורך כל השנה, כך שאין צורך במערכות של מיזוג אוויר. מסביב לעיר ניתן לחזות בכ-250,000 חורי מכרות המאופיינים בחורים באדמה וערימת עפר ענקית הנערמת לידם הנוצרים על ידי המכונות המשמשות לכרייה. המכרות אינם נסתמים, כדי לאפשר חפירה נוספת בקלות והאזור משובץ בשלטים המזהירים מפני טיול בשטח בשל סכנת הנפילה לבורות אלו. למרות הסכנה ישנם כאלו המחטטים בעפר, בתקווה למצוא אבני אופאל שחמקו מעיניי הכורים. מיקומה של העיר על הכביש המהיר סטוארט (אנ'), כביש החוצה את אוסטרליה לאורכה, ותנאי החיים הייחודים בה, הופכים אותה גם לנקודת עצירה לתיירים, היכולים לבקר בבתים לדוגמה, לשהות במלונות מתחת לאדמה, לבקר במוזיאון לתולדות העיר, לבקר בכנסיות ואף לחפש בעצמם אופאל. תחילה נקרא האזור מכרה האופאל של רכס סטיוארט (Stuart Range Opal Field) על שמו של האירופי הראשון שחקר את האזור ג'ון מקדואל סטיוארט, אולם ב-1920 שונה השם לקובר פידי על שום השם האבוריג'יני של העיר, קופה פיטי (kupa piti) שמשמעו "אדם לבן בחור". מדיה וקבצים בנושא קובר פידי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קובר פידי קובר פידי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Life against the odds in Australia's underground city, כתבה משודרת של ערוץ BBC‏ על העיירה, 2019 (באנגלית)
ג'סיקה ג'ונס

ג'סיקה ג'ונס (באנגלית: Jessica Jones) היא דמות בדיונית של גיבורת-על המופיעה בחוברות הקומיקס ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Alias #1 מנובמבר 2001 ונוצרה על ידי הכותב בריאן מייקל בנדיס והמאייר מייקל גיידוס. בנעוריה, ג'סיקה קמפבל נכחה כאשר פיטר פארקר ננשך על ידי עכביש רדיואקטיבי שהעניק לו את כוחותיו. ג'סיקה הייתה מאוהבת בפיטר והתכוונה להתוודות על אהבתה אליו, אך דעתו הוסחה בעקבות נשיכת העכביש. כמו כן, התאהבה בג'וני סטורם, שהיה ידוע בתור הלפיד האנושי וכמו שאר חברי ארבעת המופלאים הפך לסלבריטאי. בהמשך, היא ובני משפחתה היו מעורבים בתאונת דרכים עם שיירה צבאית שהובילה כימיקלים. משפחתה נהרגה, וג'סיקה הייתה שרויה בתרדמת והועברה לחזקתה של משפחת ג'ונס. לאחר מספר חודשים בהם שהתה בבית החולים בתרדמת, התעוררה משחרור האנרגיות הקוסמיות עם בואו הראשון של גלקטוס לכדור הארץ. ג'סיקה גילתה שחשיפתה לכימיקלים העניקה לה כוחות על-אנושיים, חסינות מוגבלת ויכולת תעופה. בני הזוג ג'ונס רשמו אותה ללימודים בתיכון מידטאון, שם היא למדה יחד עם פלאש תומפסון ופארקר. זה האחרון מצא בה נפש תאומה, משום ששניהם איבדו בני משפחה בנסיבות טרגיות, אך ג'סיקה טעתה לחשוב שתשומת הלב שלו מקורה ברחמים. היא קיבלה השראה להשתמש בכוחותיה לעשיית טוב לאחר שצפתה בקרב בין ספיידרמן לסאנדמן בין כותלי כיתתה. במהלך הקריירה שלה כגיבורת-על, היא נטלה את הזהויות ג'ול, האבירה ופאוור וומן. ג'סיקה פתחה סוכנות חקירות לאחר שויתרה על הקריירה שלה כגיבורת-על, והחלה במערכת יחסים עם לוק קייג'. בהמשך גם הצטרפה למערכת העיתון "הדיילי ביוגל" כיועצת ומתווכת לענייני גיבורי-על. היא הותקפה בידי הגובלין הירוק לאחר שמערכת העיתון דיווחה כי הוא למעשה התעשיין נורמן אוסבורן. היא התפטרה מעבודתה לאחר שג'יי ג'ונה ג'יימסון, עורך העיתון, השמיץ את האוונג'רס החדשים. היא נישאה ללוק קייג' ונולדה להם בת בשם דניאל. בתקופת מלחמת האזרחים של מארוול על חוק רישום העל-אנושיים, היא ובעלה היו ממתנגדי החוק. בתקופה שלאחר עידן הגיבורים, ג'סיקה המשיכה בקריירה שלה כלוחמת פשע כג'ול והצטרפה לאוונג'רס החדשים, אך בשל דאגה לבתה התינוקת ולאיומים עליה מצד אויבים רבים, היא פרשה מהקבוצה. סדרת טלוויזיה על דמותה של ג'סיקה ג'ונס עלתה בנטפליקס בנובמבר 2015, בכיכובה של השחקנית קריסטין ריטר. זו הסדרה השנייה מתוך ארבע של אולפני מארוול המבוססות על דמויות מהקומיקס. קדמה לה דרדוויל, ואחריה עלו סדרות על דמויותיהם של לוק קייג' ואיירון פיסט. בנוסף, מיני סדרה על קבוצת הדפנדרס, בהשתתפות ארבע הדמויות יחד. מדיה וקבצים בנושא ג'סיקה ג'ונס בוויקישיתוף דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס Amazing Spider-Man #600, September 2009 Krysten Ritter To Play Jessica Jones In Marvel’s Netflix Series Netflix Picks Up Four Marvel Live-Action Series & A Mini Featuring Daredevil, Jessica Jones, Iron Fist, Luke Cage For 2015 Launch, David Lieberman and Nellie Andreeva, November 7th 2013
שמואל הולנדר (כלכלן)

שמואל הולנדר (נולד ב-6 באפריל 1939) הוא פרופסור אמריטוס לכלכלה בריטי-קנדי-ישראלי העוסק בהיסטוריה של המחשבה הכלכלית. הולנדר נולד בלונדון. השלים תואר ראשון בכלכלה בבית הספר לכלכלה של לונדון ב-1959 ודוקטורט באוניברסיטת פרינסטון ב-1963. לאחר מכן היה חבר סגל באוניברסיטת טורונטו בשנים 1963–1998. החל משנת 2000 הוא חבר סגל באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. הולנדר עוסק בהיסטוריה של המחשבה הכלכלית ובמיוחד בכלכלנים הקלאסיים: אדם סמית, דייוויד ריקרדו, תומאס מלתוס וג'ון סטיוארט מיל אשר ניסחו את תאוריית הערך של העבודה. הולנדר רואה את ריקרדו כמבשר הכלכלה הנאו-קלאסית ובכלל זה אלפרד מרשל ולאון ולרה. 1976 - עמית החברה המלכותית הקנדית 1998 - קצין מסדר קנדה 1999 - עמית כבוד באגודת ההיסטוריה של הכלכלה. Studies in Classical Political Economy/I The Economics of Adam Smith (Toronto: University of Toronto Press and London: Heinemann), 1973, x + 350. Studies in Classical Political Economy/II The Economics of David Ricardo (Toronto: UTP and London: Heinemann), 1979, xiv + 759. Studies in Classical Political Economy/III The Economics of John Stuart Mill (Toronto: UTP and Oxford: Blackwell), 1985: Volume I, Theory and Method, xx + 481. Volume II, Political Economy, 482-1030. Classical Economics (Oxford: Blackwell, 1987; Toronto: UTP, 1992), x + 485. Collected Essays/I Ricardo. The ‘New View’ (London and New York: Routledge), 1995, xiv + 369. Studies in Classical Political Economy/IV The Economics of Thomas Robert Malthus (Toronto: UTP), 1997, xviii + 1045. Collected Essays/II The Literature of Political Economy (London and New York: Routledge), 1998, xv + 410. Collected Essays/III John Stuart Mill on Economic Theory and Method (London and New York: Routledge), 2000, xiii + 299. Jean-Baptiste Say and the Classical Canon in Economics: the British Connection in French Classicism (London and New York: Routledge), 2005, xiii + 322. Studies in Classical Political Economy/V. The Economics of Karl Marx: Analysis and Application (Historical Perspectives on Modern Economics) (Cambridge University Press), 2008, 552. Friedrich Engels and Marxian Political Economy (Historical Perspectives on Modern Economics) (forthcoming Cambridge University Press, April 2011) אתר האינטרנט הרשמי של שמואל הולנדר שמואל הולנדר, באתר ResearchGate עמוד באתר אוניברסיטת בן-גוריון