laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אבא עושה בושות

אַבָּא עוֹשֶׂה בּוּשׁוֹת הוא ספר ילדים ישראלי מאת הסופר מאיר שלו, שיצא לאור בשנת 1988 בהוצאת כתר ספרים ואויר בידי יוסי אבולעפיה. הספר עובד לסרט קצר אשר נמכר בקלטות וידאו מאת קלסיקלטת בשנת 1996, והומחז פעמיים להצגות ילדים, בשנת 2005 בכיכובו של אלי גורנשטיין ופעם נוספת בשנת 2022 בכיכובו של עודד פז. תורגם לגרמנית (ציריך, 1994), קטלונית (ברצלונה, 2008) וערבית (מתרגם: עלא חליחל, 2017). הספר מתמקד באפרים, ילד בגיל גן, שאמו היא כתבת חדשות ואביו נוהג לעשות לו בושות. לאחר שמתוארים מספר מקרים שבהם אביו של אפרים מבצע מעשים מגוחכים שגורמים לאפרים להתבייש, מסתיימת האקספוזיציה ומתחילה העלילה. אביו של אפרים מרכיב אותו על אופניים לגן. אפרים מבקש מאביו שיוריד אותו קצת-לפני-הגן, אך הוא מתעקש להיכנס פנימה, ומול כל ילדי הגן מבקש מאפרים שינשק אותו, ואפילו מעז ו"מאיים" עליו שאם הוא לא ייתן לו נשיקה, אז הוא יבקש מילד אחר. בבית, אפרים המבויש מספר לאמו מה שקרה, והיא מרגיעה אותו במשפט "זה מה שיש". למחרת, אפרים ואביו הולכים ביחד עם שני חברים של אפרים, אורי ודן, לראות סרט קולנוע. ברגע המפחיד של הסרט, אביו של אפרים מכסה את העיניים ומבקש מאפרים שיגיד לו "כשזה נגמר". אפרים המבויש מתאר לאמו את מה שאירע בבית הקולנוע ומפחד שעכשיו כולם יגידו שאבא שלו פחדן. למחרת, בגן, הגננת מודיעה על חגיגה עם תחרות עוגות. אפרים מבקש מאמו שתכין לו עוגה, אך היא עונה שהיא עסוקה, כי יש לה ריאיון עם שר התיירות, ונותנת לו כסף שיקנה עוגה מוכנה בחנות. אפרים לא אוהב את הרעיון ומתעצב מאוד, אך אביו מחליט לא לישון, ולאפות כל הלילה עוגה שתזכה בפרס הראשון. בבוקר הוא מראה לו עוגה גדולה, בגודל של צמיג, ובערך באותו הצבע. אפרים מכריז כי "זאת עוגה מגעילה!", אך אביו, שכבר שיער ככל הנראה מראש שזה מה שיקרה, כבר חובש כובע טבחים, הולך לגן עם העוגה ועומד ליד השולחן עם כל האמהות, בזמן ששאר האבות יושבים על הכיסאות. בהמשך מתוארות העוגות של כל אחת מאימהות הגן. הגננת מתחילה לטעום מהעוגות, וכשמגיעה לעוגה של אביו של אפרים היא לא מצליחה לחתוך את העוגה, וכמעט נשבר לה הסכין. אביו של אפרים מכריז: "את העוגה שלי אני פורס לבד!". ברגע שהוא נוגע עם הסכין בעוגה, העוגה הופכת להיות מרהיבה ביופיה, עם שושן מסוכר, תותים, שוקולד, קרם ורוד ומילוי מתוק. כולם מריעים לאבא של אפרים, ואפרים בפעם הראשונה גאה באביו ומראה לו אהבה. כשהגננת שואלת את אביו מי לימד אותו לאפות, הוא עונה שאבא שלו לא היה עושה כלום, חוץ מלעשות לו בושות ולאפות. הספר מסתיים בכך שאפרים מחבק את אביו, ובפעם הראשונה, כך לפי הספר, היה לו נעים. בשנת 1998 הסיפור עובד למשחק מחשב אינטראקטיבי לילדים בהוצאת חברת "סידי וורם" ובקרינותו של מאיר שלו, במשחק ניתן לשמוע ולראות קריינות מלאה של הסיפור ואף לשחק במשחקים בהשראת עלילת הסיפור. בשנת 2021 הפילהרמונית הישראלית הפיקה קונצרט עם חברי חמישיית המתכת של הפילהרמונית הישראלית שניגנו קטעי מוזיקה מוכרים ואהובים מאת הנדל, שומאן, דביסי, ג'ופלין, גרשווין ועוד משולבים בהקראת הסיפור על ידי מאיר שלו. [1] אבא עושה בושות (סרט) אבא עושה בושות, באתר הספרייה הלאומית אבא עושה בושות, קלטת ילדים באתר אישים לתיעוד היצירה הישראלית אבא עושה בושות - היכרות עם הספר שעת סיפור עם נשיא המדינה - "אבא עושה בושות" (מקריא ראובן ריבלין הנשיא ה-10 של מדינת ישראל), באתר יוטיוב https://youtu.be/RX2WAfXImtk
אנטילופת סוס שחורה

אנטילופת סוס שחורה (שם מדעי: Hippotragus niger) היא מין של אנטילופה מסוג אנטילופת סוס, הנפוצה בסוואנות המיוערות במזרח אפריקה, דרום קניה, ובדרום אפריקה. ישנם ארבעה תת-מינים של אנטילופת סוס שחורה: Hippotragus niger niger - מתגורר מדרום לזמבזי ונחשב כתלוי בשימור. מתייחד בכך שהנקבות שחורות כמעט כמו הזכרים. Hippotragus niger variani - (אנטילופת סוס ענקית) ממרכז אנגולה מצויה בסכנת הכחדה חמורה. בעלת קרניים יחסית ארוכות, חסרי פס על הלחי ובעלי ברכיים חומות. הזכרים שונים מאוד מהנקבות, גדולים יותר, שחורים יותר, ובעלי קרניים גדולות יותר. Hippotragus niger kirkii - (אנטילופת סוס זמביאנית) ממרכז אנגולה וממערב זמביה המסווגת במצב שימור פגיע. Hippotragus niger roosevelti - תת-המין עם הקרניים הקצרות ביותר. מתגורר אך ורק באזור החוף של ההינטרלנד של קניה וטנזניה. גובהם בכתף הוא בין 120 ל-140 ס"מ ומשקלם בין 200 ל-270 קילוגרם. הזכרים גדולים מן הנקבות. צבען של הנקבות הוא בין ערמוני לחום כהה ומתכהה עם הגיל, בזמן שהזכרים שחורים. לשני המינים יש בטן, לחיים, וסנטר לבנים. יש להם רעמה מדובללת בעורף. יש לאנטילופת הסוס השחורה קרניים טבעתיות שמתקשתות אחורה. אצל הנקבות הן מגיעות לאורך של מטר, ואצל הזכרים הן מעל מטר וחצי. אנטילופות סוס שחורות חיות בסוואנות מיוערות, שם הן אוכלות דשא באורך בינוני ועלים. הן פעילות ביום, אך פחות פעילות בשעות החמות של היום. אנטילופות סוס שחורות יוצרות עדרים של בין עשר לשלושים נקבות ועגליהן שהן מונהגות על ידי זכר אחד. הזכרים נלחמים ביניהם. הם כורעים על ברכיהם ומשתמשים בקרניים. עדר של אנטילופת סוס שחורה גדל בתנאים טובים בקצב של 20% בשנה. בעדר של אנטילופה ענקית נכללו כ-24 פרטים בממוצע, אך בתת-מינים אחרים העדרים קטנים יותר. במחקר בדרום אפריקה נמצא שעדר של אנטילופת סוס שחורה שהוכנסה לשמורה אקולוגית התרבתה באופן המצופה רק בשנה החמישית לאחר הכניסה לשמורה. שתי השערות הועלו כדי להסביר התנהגות זאת. השערה אחת היא שלוקח לאנטילופת הסוס השחורה מספר שנים כדי להכיר את אזור המחיה החדש שלה ולהתרגל אליה. השנייה היא שהשנים הראשונות היו שחונות ולא היה מספיק גשם כדי לגדל עשב ירוק בכמות מספקת. אנטילופת הסוס השחורה הייתה לאחד מסמלי רודזיה (כיום זימבבואה). אנטילופת הסוס השחורה יובאה לטקסס בתור ציד בחוות פרטיות. אנטילופת סוס שחורה, באתר ITIS (באנגלית) אנטילופת סוס שחורה, באתר NCBI (באנגלית) אנטילופת סוס שחורה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) אנטילופת סוס שחורה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) אנטילופת סוס שחורה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אנטילופת סוס שחורה, באתר GBIF (באנגלית) אנטילופת סוס שחורה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אנטילופה סוס שחורה באתר הרשימה האדומה של IUCN John Frederick Walker, A Certain Curve of Horn, Grove Press, 2004, page 116 John Frederick Walker, A Certain Curve of Horn, Grove Press, 2004, page 118 John Frederick Walker, A Certain Curve of Horn, Grove Press, 2004, page 121 Marco Festa-Bianchet, Marco Apollonio, Animal behavior and wildlife conservation, Island Press, 2003, pages 96-97
כרומוזום פילדלפיה

כרומוזום פילדלפיה (Ph) הוא פגם כרומוזומלי מסוים הקשור ללוקמיה מיאלואידית כרונית (CML). הפגם הוא תוצאה של טרנסלוקציה רציפרוקאלית בין כרומוזום 9 ו-22 המסומנת: (t(9;22)(q34;q11 (ראה איור 2). אצל 95% מהחולים ב-CML קיים כרומוזום פילדלפיה ולכן הוא מהווה מדד בעל רגישות גבוהה למחלה. אמנם, בדיקה חיובית לכרומוזום פילדלפיה אינה מדד מספיק לאבחנת CML משום שהוא קיים גם בהרבה מהמקרים של לוקמיה לימפובלסטית חריפה (ALL) ובחלק מהמקרים של לוקמיה מיאלואידית חריפה (AML). בעבר חשבו כי הכרומוזום הוא סימפטום של הלוקמיה, אך התברר כי הוא הגורם למחלה: הטרנסלוקציה גורמת לאיחוי בין שני גנים BCR- ABL היוצרים יחדיו טירוזין קינאז שגורם לשיגשוג תאי הלוקמיה. תרופה יעילה (במיוחד בשלב ראשוני יחסית של המחלה) נגד מצב זה היא אימטיניב (אנ') או בשמה המסחרי - גליבק. מדיה וקבצים בנושא כרומוזום פילדלפיה בוויקישיתוף הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
על-ענק כחול

על-ענק כחול הוא כוכב על-ענק הנמצא בחלקה העליון של דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל, כלומר דרגת הבהירות של על-ענק כחול היא I והסיווג הספקטרלי שלו הוא O-B. כוכבים אלו הם בעלי טמפרטורת פני שטח חמה במיוחד בין 20,000 ל-50,000 קלווין והם הכוכבים החמים ביותר והבהירים ביותר שנתגלו עד כה. הכוכב ריג'ל מקבוצת הכוכבים אוריון, הוא דוגמה לעל-ענק כחול. כוכב על-ענק כחול הוא כוכב מסיבי עם מסה של 10 - 50 מסות שמש שנמצא בסוף התפתחותו ומסיבה כלשהי תהליכי ההיתוך הגרעיני שבו הואטו. כתוצאה מכך הכוכב התכווץ לרדיוס של עשרות רדיוסי שמש (בהשוואה לרדיוס של מאות רדיוסי שמש בעל-ענקים אדומים), שטח פניו הצטמצם, אך כמות האנרגיה הנפלטת ממנו לא קטנה בהרבה כך שטמפרטורת פני השטח שלו עלתה בהרבה. כוכב על-ענק אדום עשוי להפוך באופן זה לעל-ענק כחול כאשר בזמן המעבר הוא עובר דרך הסוגים הספקטרלים השונים כעל-ענק צהוב וכעל-ענק לבן. אם תהליכי ההיתוך הגרעיני מאיצים שוב, הכוכב יכול להפוך בחזרה לעל-ענק אדום כשהוא שוב עובר דרך אותם סוגים ספקטרלים וחוזר חלילה. על-ענק כחול מתאפיין ברוח שמש מהירה ודלילה לעומת רוח שמש איטית וצפופה של על-ענקים אדומים. מכיוון שעל-ענק כחול היה בעברו על-ענק אדום, רוח השמש המהירה שלו מתנגשת ברוח השמש האיטית והדחוסה שנפלטה בשלב העל-ענק האדום ודוחסת אותה ליצירת מעטפת גז דקה ודחוסה. אם הכוכב עובר מספר מחזורי מעבר בין על-ענק אדום ועל-ענק כחול, ייווצרו מספר מעטפות כאלו זו בתוך זו. כמעט לכל על-ענק כחול שנצפה עד כה יש לפחות מעטפת אחת כזאת, מה שמרמז שעל-ענקים כחולים נוצרים בדרך כלל מעל-ענקים אדומים. בשל מסתו הגבוהה תוחלת חייו של על-ענק כחול היא קצרה למדי - בין מיליוני שנים לעשרות מיליוני שנים בלבד שבסופן הכוכב צפוי להתפוצץ כסופרנובה. על-ענקים עם מסה נמוכה יחסית, סביב 10 מסות שמש עשויים לאבד מספיק מסה בתהליכי ההתרחבות וההתכווצות ולסיים את חייהם כננס לבן נדיר שעשוי מחמצן ומניאון. בעבר היה מקובל להניח שרק על-ענקים אדומים הופכים לסופרנובות, כך שעל-ענקים כחולים יהפכו תמיד לעל-ענקים אדומים לפני סוף חייהם. הנחה זו נסתרה כאשר סופרנובה 1987A נוצרה ישירות מעל-ענק כחול. מכיוון שמוצאים כיום הרבה יותר על-ענקים אדומים מאשר על-ענקים כחולים וכמעט כל אירועי הסופרנובה נוצרו מעל-ענקים אדומים, סביר להניח שכוכבים על-ענקים נמצאים רוב הזמן במצב של על-ענק אדום ורק חלק קטן מהזמן כעל-ענק כחול. שכיחותם הגדולה יחסית בין הכוכבים הבהירים בשמים נובעת מבהירותם המוחלטת הגדולה כך שניתן לראותם גם ממרחקים גדולים מאוד. ריג'ל A הוא על-ענק כחול מסוג ספקטרלי B8 Iab נאוס הוא על-ענק כחול מסוג ספקטרלי O4 I אלנילם הוא על-ענק כחול מסוג ספקטרלי B0 Iab אלניטק Aa הוא על-ענק כחול מסוג ספקטרלי O9 Iab אלודרה הוא על-ענק כחול מסוג ספקטרלי B5 Ia ענק כחול מדיה וקבצים בנושא על-ענק כחול בוויקישיתוף כוכבים מסיביים באתר של ג'ים קלר Galactic Twins of the Nebula Around SN 1987A: Hints that LBVs may be supernova progenitors
התמד

המונח "אינרציה" מפנה לכאן. לערך העוסק בדמות קומיקס, ראו אינרציה (קומיקס). בפיזיקה, עקרון ההֶתְמֵד (עקרון ההתמדה או האִינֶרְצִיָּיה), קובע כי כל גוף נוטה להישאר במצב בו הוא נמצא: אם במנוחה – ישאף להישאר במקומו, ואם בתנועה – ישאף לשמור על מהירותו, (גודלה וכיוונה). במילים אחרות, כאשר על גוף לא פועל כוח או אם סכום הכוחות על הגוף מתאפס, מהירותו לא תשתנה. מצב זה, בו מהירות הגוף לא משתנה, מכונה התמדה. את העיקרון ניסח לראשונה גלילאו גליליי, כשערך את מחקרו על גופים ותנועותם. העיקרון, כפי שנוסח על ידי גליליי, הוא: "גוף הנע על משטח אופקי ללא הפרעה חיצונית ימשיך לנוע באותו כיוון ובמהירות קבועה." גליליי הסיק מכך כי לא ניתן להבחין נסיונית בין שתי מערכות ייחוס הנעות במהירות קבועה. עיקרון זה נקרא עקרון היחסות של גליליי, והוא יסוד חשוב של המכניקה הקלאסית. עקרון ההתמדה של גליליי הפך מאוחר יותר להיות החוק הראשון בשלושת חוקי התנועה של ניוטון. בניסוח מתמטי, אומרים כי כאשר שקול הכוחות על גוף שווה לאפס, הגוף ינוח או ינוע בתנועה קצובה, כלומר יהיה ללא תאוצה: ∑ F → = 0 ⇔ a → = d v → d t = 0   v → = const {\displaystyle \sum {\vec {F}}=0\Leftrightarrow {\vec {a}}={\frac {d{\vec {v}}}{dt}}=0\,\ {\vec {v}}={\textrm {const}}} . כדי לשנות את גודל או את כיוון מהירות הגוף (כלומר להעניק לו תאוצה), יש להפעיל עליו כוח. במערכת ללא ריק, על הגוף יפעל חיכוך, שזהו מרכיב המפעיל כח מנוגד לכיוון ההתמד, לפיכך המהירות של הגוף תקטן. אפילו בחלל יש צפיפות חלקיקים מסוימת, אמנם החיכוך אפסי ביחס למהירות העצמים הנעים במסלול (תחת השפעת כבידה או בריחה), לפיכך ההשפעה היא זניחה. ערך מורחב – מערכת ייחוס מהירות ומיקום הם גדלים יחסיים. כלומר: אין משמעות פיזיקלית למינוחים כמו מהירות אבסולוטית, או מיקום אבסולוטי. בפיזיקה ניתן לבצע חישובים לגבי מיקומים ומהירויות רק כאשר הם נקבעים יחסית לחפץ אחר במרחב. כשאנו בוחרים ביחס למה אנו מודדים גדלים אלה, אנו בוחרים מערכת ייחוס. עקרון ההתמדה תלוי, אפוא, במערכת הייחוס שבה אנו בוחרים להתחשב, ואינו תקף בחלק ממערכות הייחוס האחרות ביקום. אם, לדוגמה, נשב במכונית מאיצה – ונמדוד את כל המהירויות והתאוצות יחסית למכונית – נגלה תופעות משונות. נראה לדוגמה, כי עיפרון שנח במקומו על לוח המחוונים יתחיל להתגלגל לכיווננו (כלומר: יאיץ לכיוננו) וייפול על קרקע המכונית, על אף שלא פועל עליו כוח. נצטרך לקבוע כי גם חפצים שלא פועלים עליהם כוחות מאיצים, או שנצטרך "להמציא" כוחות מדומים שיסבירו תאוצות אלה. בעת תאוצה או האטה של מכונית (וכיוצא בזה) מרגישים עצמנו נמשכים לצד המנוגד לכיוון ההאצה. חללית המשוגרת מכדור הארץ, ברגע שהמנועים מפסיקים, היא ממשיכה במהירות אותה קיבלה . אוניות משא ומיכליות נפט מכבות את מנועיהן כמה קילומטרים לפני הגעה למקום עגינתן, וממשיכות לשייט הודות להתמד. שימוש בקלע דוד או ברוגטקה. ישנן הדגמות פיזיקה ותעלולי מדע המבוססים על עקרון התמד גלגל תנופה. גרר (כוח) כוח צנטריפוגלי עקרון מאך מהו עקרון ההתמדה או האינרציה?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה חיים ברק, מהי אינרציה?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 2 בספטמבר 2009 דוגמאות רבות למצבים בהם פועלת האינרציה התמד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) https://www.marineinsight.com/marine-navigation/mastering-ships-navigation-part-3/ מאמר כיצד עוצרות אוניות The Tablecloth Trick - Sick Science! #010, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 1:02) The Coin Drop - Sick Science! #005, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 1:04)
על-ענק

על-ענקים הם מהכוכבים המסיביים ביותר, בעלי הרדיוס הגדול ביותר והמאירים ביותר. בדיאגרמת הרצשפרונג-ראסל הם נמצאים בקצה העליון של הדיאגרמה (בהירות מדרגה Ia או Ib) והם בעלי בהירות מוחלטת מדרגה 5- ועד ל 12-. הכוכבים הבהירים ביותר מביניהם נקראים לפעמים גם היפר-ענקים (דרגת בהירות 0). לעל-ענקים יש מסה גדולה מ-10 מסות שמש שיכולה להגיע גם ל-70 מסות שמש. הרדיוס שלהם משתנה בין עשרות רדיוסי שמש ועד למעל 1,000 רדיוסי שמש ועוצמת ההארה שלהם נעה בין פי עשרות אלפים לפי מאות אלפים מעוצמת הארתה של השמש. ככל שרדיוסם של העל-ענקים גדל, טמפרטורת פני השטח שלהם יורדת, כך שעל-ענקים בעלי רדיוס גדול במיוחד הם תמיד על-ענקים אדומים או כתומים בעוד שאלו בעלי רדיוסים קטנים יותר עשויים להיות גם צהובים, לבנים או כחולים. בשל המסה הגדולה, תוחלת החיים של על-ענקים היא קצרה יחסית - בין מאות-אלפי שנים לעשרות-מיליוני שנים בלבד. הם נצפים בעיקר במקומות בהם נוצרים כוכבים חדשים כמו הזרועות של גלקסיות ספירליות או בגלקסיות לא סדורות וכן בצבירים פתוחים ופחות מכך באזור המרכז של גלקסיות ספירליות. נדיר למצוא אותם באזורים של כוכבים זקנים כמו צבירים כדוריים או בגלקסיות אליפטיות. העל-ענקים בעלי מסה נמוכה יחסית (עד 12 מסות שמש) עשויים להפוך בסוף חייהם לננסים לבנים של חמצן וניאון, אך בדרך כלל על-ענקים מסיימים את חייהם בסופרנובה. בעבר שיערו שרק על-ענקים אדומים יכולים ליצור סופרנובות, אך סופרנובה 1987A נוצרה דווקא מעל-ענק כחול. נראה שעל-ענקים אדומים הופכים לעיתים לעל-ענקים כחולים בשל האטה מסוימת בתהליכי ההיתוך הגרעיני שמביאה לכיווצם ולצמצום משמעותי בשטח הפנים שלהם תוך ירידה מתונה יותר בקצב פליטת האנרגיה, כך שטמפרטורת פני השטח עולה באופן משמעותי. אם תהליכי ההיתוך מואצים שוב בשל העלייה בצפיפות הגז, הכוכב חוזר להיות על-ענק אדום ותהליך זה עשוי לחזור מספר פעמים. בזמן המעבר בין על-ענק אדום ועל-ענק כחול, עובר הכוכב דרך הסוגים הספקטרליים שביניהם ולמשך פרק זמן של עשרות אלפי שנים או אף מאות אלפי שנים הכוכב יכול להיות על-ענק לבן או צהוב. דוגמאות לעל-ענקים: ביטלג'וז הוא על-ענק אדום דלתא בקפאוס הוא על-ענק צהוב דנב הוא על-ענק לבן ריג'ל הוא על-ענק כחול מדיה וקבצים בנושא על-ענק בוויקישיתוף על-ענק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מנתור

מַנְתּוּר (שם מדעי: Matthiola) הוא סוג במשפחת המצליבים, המאופיין בפרחים ריחניים. בארץ ישראל גדלים בר שבעה מינים מסוג זה, ומספר מינים מגודלים כצמחי גן וקטיף. הסוג מונה כ-50 מיני צמחים עשבוניים חד-שנתיים או רב-שנתיים. תפוצתם הטבעית בעולם הישן: היבשות אסיה, אירופה ואפריקה. פרחי המנתור גדולים יחסית לסוגים אחרים במשפחתם. פרט ליופיים של הפרחים וצורתם המסלוסלת האופיינית, הם מתייחדים גם בריח עז ומתוק שנידף מהם, בייחוד בשעות הערב. תכונות אלו הפכו את המנתור לצמח נוי מבוקש, ומספר ממיניו מגודלים כצמח גינה חד-שנתי, וכן הוא מגודל בהיקף קטן כצמח קטיף. מיני סוג זה נחשבים לצמחי יום קצר, ולכן בהמיספירה הצפונית הם מגודלים כצמחי חורף, כאשר טמפרטורות גבוהות גורמות להאצת הפריחה ולהפרגה. מקור השם העברי בשמו הערבי של הצמח, המבוטא "מנת'ור". שמו הלטיני, Matthiola, נגזר משמו של הרופא וחוקר הטבע האיטלקי פיאטרו אנדראה מטיולי (Mattioli; בלטינית: מטיולוס, Matthiolus), שפעל באיטליה במאה ה-16. באנגלית מכונה הסוג "סטוק" (Stock). תחת סוג זה כלולים כ-50 מיני עשבים חד ורב-שנתיים. במינים רבים העלים מכוסים שערות המשוות לצמח מראה מאפיר. פרח המנתור אופייני למשפחה, גדול באופן יחסי, ובמינים רבים הוא מסולסל בצורה אופיינית. צבע כותרת הפרח משתנה ממין למין, כאשר הצבעים הנפוצים הם ורוד, סגול, צהוב ולבן. הפרחים חסרי חפים וערוכים באשכול. פרי המנתור הוא מטיפוס תרמיל צר וארוך, ובמינים רבים בקצה הפרי קיימות בליטות דמויות קרן. בליטות אלה מאפשרות הגדרה של מין המנתור, ברוב המקרים. זרעי המנתור ערוכים במגורות, טור אחד בכל מגורה. מובאים בסדר סיסטמטי: מנתור ערבי (Matthiola arabica) – מין המנתור הרב-שנתי היחיד הגדל באופן טבעי בארץ. זהו מין נדיר הגדל בדרום הנגב ובאדום. צבע הכותרת צהוב. הפרי נטול קרניים. מנתור החוף (נקרא בעבר מנתור שלושת החודים; Matthiola tricuspidata) – אופייני לחגורת הרסס שלחופי הים התיכון בצפון מישור החוף של ישראל. הפרי בעל שלושה חודים בראשו. צבע הכותרת סגול. מנתור אפור (Matthiola incana) – מין מקובל בגינון, גדל גם כפליט תרבות נדיר בארץ, בעיקר בסדקי חומות. מנתור קטן-פרחים (Matthiola parviflora) – מין נדיר הגדל במחוזות המדבריים של הארץ. צבע הכותרת סגול-ורוד. הפרי בעל שתי קרניים. מנתור מצוי (Matthiola longipetala) – גדל במרכז ודרום ישראל, בבתות. צבע הכותרת ורוד-לבן. לפי זוג קרניים הכפופות בצורה מעוגלת. מנתור מחוספס (Matthiola aspera) – גדל בעיקר במדבר יהודה. זהו מין אנדמי לישראל ושכנתה ירדן. צבע הכותרת ורוד. בפרי שתי קרניים ישרות יחסית. מנתור המדבר (Matthiola livida) – צמח נפוץ בחבלי הארץ במדבריים. צבע הפרח ורוד, הפרי מסתלסל בצורה אופיינית. מנתור אפור (Matthiola incana) – מין מקובל בגינון, גדל גם כפליט תרבות. מגודל כצמח חד-שנתי חורפי, פותחו בו צורות שונות- פרח מלא, פרח ריק, אורך עמוד תפרחת שונה וכן הלאה. נעמי פינברון-דותן ואבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ-ישראל, ירושלים: הוצאת כנה, 1991, עמ' 237–239. (הספר בקטלוג ULI) אבי שמידע, החי והצומח של ארץ ישראל, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1983, כרך 10, עמ' 104. קטלוג צמחים – משתלת מלצר, כפר ידידיה, 2007. מדיה וקבצים בנושא מנתור בוויקישיתוף מנתור, באתר ITIS (באנגלית) מנתור, באתר NCBI (באנגלית) מנתור, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מנתור, באתר צמחיית ישראל וסביבתה מנתור, באתר Tropicos (באנגלית) מנתור, באתר GBIF (באנגלית) מנתור, באתר IPNI (באנגלית) מנתור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מנתור, באתר הפלורה של סין (באנגלית)
היום הלבן

היום הלבן (מיפנית: ホワイトデー) הוא חג אהבה שנוסד ביפן ב-1978. היום הלבן נחוג ב-14 במרץ, חודש לאחר יום ולנטיין, חג האהבה הנוצרי. החג נחוג בעיקר ביפן, בקוריאה הדרומית ובטאיוואן. חודש לפני היום הלבן נחוג ביפן יום ולנטיין, בו נשים מעניקות מתנות שוקולד לגברים, כהבעת אהבה, מתוך נימוס או מתוך אילוץ חברתי. אם השוקולד לא נקנה אלא הוכן בבית, הדבר מסמל למקבל שהוא בחיר לבה של המעניקה. ביום הלבן מתהפכים התפקידים: גברים שקיבלו "הוֹנְמֶאִי-צ'וקו" (本命チョコ, "שוקולד אהבת אמת") או "גירי-צ'וקו" (義理チョコ, "שוקולד חובה") ביום הלבן מחזירים את הטובה ומעניקים מתנות לנשים. על פי המסורת, המתנות שמעניקים ביום הלבן הן עוגיות, תכשיטים, שוקולד לבן, הלבשה תחתונה לבנה ומרשמלו. לעיתים משתמשים בביטוי סָאנְבָּאי גָאֶשׁי (三倍返し, "להחזיר פי שלושה") על מנת לתאר את הנוהג לפיו על שווי המתנה ביום הלבן להיות פי שלושה משווי המתנה שניתנה ביום ולנטיין. ישנן מספר תאוריות למקורו של היום הלבן. אחת מהן מספרת שבשנת 1965, מפעל לייצור מרשמלו הציע לגברים להחזיר מרשמלו לנשים בתמורה לשוקולד ולשאר המתנות שהם קיבלו ביום ולנטיין, וכינה זאת "יום המרשמלו" (Marshmallow Day). לאחר מכן, המפעלים שמו לב שהם יכולים להרוויח בזכות מסורת זו, הם הציעו לגברים לקנות שוקולד לבן. במקור, המתנה שהוענקה על ידי הגברים הייתה בצבע לבן, לכן יום זה נקרא היום הלבן. מסורת זו השתנתה וכיום המתנות הנפוצות הן בגדים ותכשיטים. למתבגרים יש מסורת שונה. הבנים מעניקים סרט לבן לאהובת לבם גם אם היא לא הביאה להם מתנה ביום ולנטיין. אם בסוף היום הלבן בנות אלו שמו את הסרט (על השיער, זרוע או תיק), זהו סימן שהן מרגישות את אותם הרגשות כלפי מעניק המתנה. מדיה וקבצים בנושא היום הלבן בוויקישיתוף בלוג המתאר את החג בקוריאה http://thedailykimchi.blogspot.com/2007/03/white-day-in-korea-valentines-day-part.html רמון. תיאור החג ביפן http://web-jpn.org/kidsweb/explore/calendar/march/whiteday.html
פוארטו בקריסו מורנו

פּוּאֵרְטוֹ בָּקֵרִיסוֹ מוֹרֵנוֹ (בספרדית: Puerto Baquerizo Moreno) היא עיר הבירה של מחוז גלאפגוס באקוודור, הכולל את קבוצת איי גלאפגוס. העיר שוכנת בקצהו הדרומי של האי סן קריסטובל ששטחו 558 קילומטרים רבועים וגובהו המרבי 730 מטרים. בעיר כ-5,600 תושבים, רובם דייגים, והיא השנייה בגודלה באיי גלאפגוס. העיסוקים העיקריים בעיר הם דיג, תיירות וחקלאות. העיר נקראת על שם אלפרדו בקריסו מורנו, שהיה נשיא אקוודור שלוש פעמים. מדיה וקבצים בנושא פוארטו בקריסו מורנו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פוארטו בקריסו מורנו ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים באמריקה הדרומית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
על-ענק צהוב

על-ענק צהוב הוא כוכב על-ענק, על פי רוב בסיווג ספקטרלי F או G, אשר התפתח מן הסדרה הראשית ונעשה בהיר הרבה יותר מכוכבי הסדרה הראשית בעלי סיווג ספקטרלי דומה. על-ענקים אלה פחות גדולים מעל-ענקים אדומים וגם יותר נדירים, אבל בשל בהירותם הגדולה ניתן לראותם ממרחק גדול ולצפות בחלקם ללא אמצעי עזר אופטיים - למשל, כוכב הצפון. כוכבים אלה הם במקרים רבים משתנים קפאידיים, ובכלל זה δ בקפאוס. בגלקסיית אנדרומדה נתגלו 16 על-ענקים צהובים. לכוכבים אלה טווח צר של טמפרטורה שנקבע כתוצאה מהסיווג הספקטרלי שלהם, החל מ-4,000 ועד 7,000 מעלות קלווין, בעוד עוצמת ההארה (Solar luminosity) שלהם היא החל מפי 1,000 מהשמש ועד לפי 100,000 מהשמש. לפיכך, על-ענקים צהובים הם גדולים משמעותית מהשמש, מ-30 רדיוס שמש ועד כמה מאות רדיוסים שמש. המסה משתנה מאוד, החל מפחות ממסת שמש ועד 20 מסות שמש ואף יותר. כוכבי הסדרה הראשית עם מסות של מעל 8 מסות שמש הם כוכבים חמים מסוגים ספקטרלים B ו-O והם מכלים את המימן שבליבתם במהירות. כאשר אוזל המימן בליבת הכוכב מתחילים הכוכבים להתנפח ולהתקרר והופכים לתת-ענקים כחולים, לענקים כחולים או לבנים ואז לענקים צהובים או לעל-ענקים צהובים ולבסוף לעל-ענקים אדומים. מכיוון שהשלב בו הכוכבים הם על-ענקים צהובים הוא קצר יחסית, כוכבים אלה נדירים למדי, אך בשל עוצמת ההארה שלהם ניתן לראותם ממרחקים גדולים. לעיתים, על-ענקים אדומים הופכים בשל שינויים בקצב יצירת האנרגיה בתוכם לעל-ענקים כחולים וחלקם הופכים חזרה לעל-ענקים אדומים. מעבר זה הוא הדרגתי ובמהלכו הכוכבים עוברים דרך הסוגים הספקטרלים השונים כך שבחלק מזמן המעבר הם שוב על-ענקים צהובים. כוכבים שמסתם אינה מספיקה כדי ליצור סופרנובה מסיימים את חייהם כננסים לבנים כאשר המעבר מעל-ענק אדום לננס לבן עשוי לעבור שוב דרך על-ענק צהוב. כוכב הצפון הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F8 Ib δ בקפאוס הוא על-ענק צהוב שסוגו הספקטרלי משתנה בין F5 Ib ובין G2 Ib סאדאלסוד וסאדאלמליק הם על-ענקים צהובים מסוגים ספקטרלים G0 Ib ו-G2 Ib בהתאמה וזן הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F8 Ia מירפק הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F5 Ib סאדר הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F8 Ib מבסוטה הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי G8 Ib ענק צהוב מדיה וקבצים בנושא על-ענק צהוב בוויקישיתוף
על-ענק לבן

על-ענק לבן הוא כוכב על-ענק, בסיווג ספקטרלי A, אשר התפתח מן הסדרה הראשית ונעשה בהיר הרבה יותר מכוכבי הסדרה הראשית בעלי סיווג ספקטרלי דומה. על-ענקים אלה פחות גדולים מעל-ענקים אדומים או צהובים וגם יותר נדירים וקיימים מעט מאוד מהם שניתנים לצפייה ללא אמצעי עזר אופטיים - למשל, דנב. בדומה לעל-ענקים כחולים, חלקם הם כוכבים משתנים שמסווגים כ-משתנה α בברבור (על שמו של דנב). בהתאם לסיווג הספקטרלי, הטמפרטורה שלהם נעה בין 7,500 ובין 9,500 קלווין, בעוד עוצמת ההארה (Solar luminosity) שלהם היא החל מפי 1,000 מהשמש ועד לפי 100,000 מהשמש. רדיוסם נע מעשרות רדיוסי שמש ועד כמה מאות רדיוסי שמש. המסה משתנה מאוד, החל ממספר מסות שמש ועד לעשרות מסות שמש. כוכבי הסדרה הראשית עם מסות של מעל 8 מסות שמש הם כוכבים חמים מסוגים ספקטרלים B ו-O והם מכלים את המימן שבליבתם במהירות. כאשר אוזל המימן בליבת הכוכב מתחילים הכוכבים להתנפח ולהתקרר והופכים לתת-ענקים כחולים, לענקים כחולים או לבנים ואז לענקים צהובים או לעל-ענקים צהובים ולבסוף לעל-ענקים אדומים. הכוכבים המסיביים שביניהם יכולים להפוך גם לעל-ענקים לבנים בתהליך זה, לפני שיהפכו לעל-ענקים צהובים. לעיתים, על-ענקים אדומים הופכים בשל שינויים בקצב יצירת האנרגיה בתוכם לעל-ענקים כחולים, וחלקם הופכים חזרה לעל-ענקים אדומים. מעבר זה הוא הדרגתי ובמהלכו הכוכבים עוברים דרך הסוגים הספקטרלים השונים כך שבחלק מזמן המעבר הם על-ענקים לבנים. דנב הוא על-ענק לבן מסוג ספקטרלי A2 Ia אספידיסקה הוא על-ענק לבן מסוג ספקטרלי A7 Ib υ בשדרית A הוא על-ענק לבן מסוג ספקטרלי A8 Ib ענק לבן
עבדאללה, מלך ירדן

האם התכוונתם ל... עבדאללה הראשון, מלך ירדן – המלך הראשון של הממלכה ההאשמית של ירדן. עבדאללה השני, מלך ירדן – מלכה הנוכחי של ירדן.
ליגת אתנה (כדוריד נשים)

ליגת אתנה נשים היא הליגה הבכירה בישראל לכדוריד נשים, ומאורגנת בשיתוף עם אתנה (המועצה הציבורית לקידם נערות ונשים בספורט). הליגה כוללת 9 קבוצות. ליגה סדירה בת שני סיבובים: כל קבוצה משחקת נגד כל קבוצה פעמיים, כאשר על ניצחון ניתנות שתי נקודות, על תוצאת תיקו ניתנת נקודה, ועל הפסד לא ניתנות נקודות. הדירוג נקבע לפי מספר הנקודות. במצב של שוויון במספר הנקודות נקבע הדירוג על פי תוצאת המשחק (או המשחקים) בין הקבוצות. סדרת הגמר: סדרת גמר האליפות היא בשיטת הטוב מ-3. הקבוצה שדורגה ראשונה מארחת את המשחק הראשון, והשלישי. קבוצה שמנצחת ב-2 משחקים זוכה באליפות. אם שתי הקבוצות מנצחות במשחק אחד כל אחת, והמשחק השלישי נגמר בתיקו, נקבעת האלופה לפי הפרש שערים טוב יותר. אם הפרש השערים שווה, מאריכים את המשחק ב-10 דקות. מאחר שזו ליגת הנשים היחידה בכדוריד, אין ירידה לליגת המשנה בתום העונה. בני הרצליה א.כ. נס ציונה מ.כ. פתח תקווה הפועל קריית אונו מכבי ק"ש חולון הפועל ראשון לציון מכבי ראשון לציון מכבי ארזים רמת גן הפועל אשקלון הפועל רמת גן הפועל רחובות הפועל כפר מנחם הפועל רעננה מכבי דימונה הפועל ערד אס"א תל אביב הפועל פתח תקווה מכבי פתח תקווה הפועל אשדוד קבוצה המסומנת בכתב מודגש זכתה גם בגביע המדינה באותה העונה והשלימה דאבל. אתר איגוד הכדוריד בישראל רשימת אלופות ומחזיקות גביע המדינה, אתר איגוד הכדוריד אלופות ומחזיקות גביע בכל השנים והגילאים, אתר איגוד הכדוריד, עד 2007/2008