laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ספריית האקדמיה הרוסית למדעים

הספרייה של האקדמיה הרוסית למדעים (ברוסית: Библиотека Российской академии наук ,БАН) היא ספרייה רוסית, אחת הספריות הגדולות בעולם, בבעלות המדינה הממוקמת בסנקט פטרבורג באי וסילי ופתוחה לעובדי מוסדות האקדמיה הרוסית למדעים ולמלומדים בעלי השכלה גבוהה. הספרייה מהווה חלק מהאקדמיה וכוללת מלבד האוסף המרכזי את אוספי הספרייה ששוכנו על ידי מוסדות אקדמיים מיוחדים בפטרבורג וערים אחרות והיא השלישית בגודלה ברוסיה, אחרי הספרייה הממלכתית של רוסיה והספרייה הלאומית הרוסית. הספרייה הוקמה בסנקט פטרבורג על ידי צו של פיוטר הראשון בשנת 1714 ונכללה לאחר מכן במבנה האקדמיה למדעים בסנקט פטרבורג. מאז שנת 1747 כללה את כל המוסדות האקדמיים ומאז 1783 כל בעלי האתרים במדינה מחויבים כדין לספק לספריה עותק בחינם של כל פריט שפורסם ויצא לאור. בשנים 1728–1924 אוחסנו אוספי הספרייה בבניין קונסטקאמרה, איתו נוסד מוסד אקדמי יחיד עד 1803. בשנות העשרים קיבלה הספרייה פריטים רבים שהוחרמו במהלך מבצע ההלאמה ברוסיה הסובייטית. בשנים 1924–1925 הועברו האוספים לבניין חדש שנבנה לספרייה בשנת 1914 ואוכלס על ידי בית חולים צבאי במלחמת העולם הראשונה. במהלך המצור על לנינגרד בשנים 1941–1944 האוספים נשארו בעיר הנצורה והספרייה הייתה פתוחה. ב-15 בפברואר 1988 ספגה הספרייה שרפה חמורה במיוחד, שהוגדרה להרסנית ביותר בתולדותיה, שהרסה או פגעה בחלק ניכר מהאוספים. לפני השריפה, החל מ-1 באוקטובר 1986, אוסף הספרייה והספריות הכפופות לה כלל 17,288,365 פריטים. David H. Stam, ed. (2001). International Dictionary of Library Histories. Fitzroy Dearborn. ISBN 1579582443. מדיה וקבצים בנושא ספריית האקדמיה הרוסית למדעים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ספריית האקדמיה הרוסית למדעים (ברוסית) ספריית האקדמיה הרוסית למדעים, ברשת החברתית פייסבוק ספריית האקדמיה הרוסית למדעים, ברשת החברתית VK ספריית האקדמיה הרוסית למדעים, סרטונים בערוץ היוטיוב Справочник-путеводитель по сети специальных библиотек ленинградских академических учреждений / Отв. ред. К. В. Лютова. – Ленинград: Библиотека АН СССР, 1987.
טקסטילשצ'יקי

טקסטילשצ'יקי (ברוסית: Текстильщики) היא נפה של המחוז הדרום-מזרחי של העיר הפדרלית מוסקבה שברוסיה. שטח הנפה הוא 5.91 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 105,398 תושבים (2020). בשנת 1960 נכלל במוסקבה שטח ראיון טקסטילשצ'יקי בגלל ארגון גבול חדש (כביש הטבעת של מוסקבה). ראיון טקסטילשצ'יקי בשנות ה-60 ו-70 הפך לראיון של פיתוח מגורים המוני. פארק ליובלינו מלון "מוסקביץ'" תחנות מטרו "טקסטילשצ'יקי" ו"וולז'סקאיה" מפעל מוסקביץ' מדיה וקבצים בנושא טקסטילשצ'יקי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טקסטילשצ'יקי (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוסקבה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תפוח ובצל ירוק

תפוח ובצל ירוק (באנגלית: Apple & Onion) היא סדרת הנפשה בריטית-אמריקאית שנוצרה עבור ערוץ הטלוויזיה Cartoon Network על ידי ג'ורג' גנדי. הסדרה מתמקדת בדמויותם של תפוח ובצל ירוק, שגרים ביישוב שמאוכלס במאכלים דמויי אדם. גנדי הציג לראשונה את הרעיון בזמן שהפיק את הסדרה "העולם המופלא של גאמבול" בלונדון. עם הגעתו לברבנק, פנה גנדי ל-Cartoon Network Studios עם הרעיון, שקיבל אור ירוק להפקת פיילוט. פיילוט הסדרה הוקרן לצד פיילוט אחר של הסטודיו, "ברוכים הבאים לחיים שלי", בפסטיבל אנסי בשנת 2015, ומאוחר יותר עלה לאינטרנט במאי 2016. הרעיון נבחר להפקת סדרה במרץ 2017, שהפרק הראשון בה עלה לשידור ב-23 בפברואר 2018 בארצות הברית; בנוסף, הסדרה החלה את שידוריה ב-27 באוגוסט 2018 בבריטניה, ב-29 בספטמבר באפריקה ובהמשך בהודו. ב-20 במאי 2019, הסדרה חודשה לעונה שנייה, אשר עלתה לראשונה לשידור ב-20 ביולי 2020. בישראל, הסדרה הייתה זמינה בדיבוב עברי בשירות ה-VOD של חברת yes החל מ-23 ביולי 2020, כחלק מספריית Cartoon Network. רק ארבעים פרקים מעונתה הראשונה של הסדרה דובבו לעברית, והאחרונים מביניהם עלו לספריה ב-2021. ב-31 באוקטובר 2021, הוסרה הסדרה מהשירות יחד עם שאר תוכני הספרייה. ב-1 במאי 2023 הסדרה חזרה הספרייה לשירות עם מספר מועט של תכנים, כאשר משתמש הרוכש אותה מקבל גם את ספריית ה-דיסקברי+ ולהפך. תפוח - תפוח ידידותי וסקרן שמעריך את ידידותו עם בצל ירוק. הוא מגיע לעיר בתקווה להתחיל חיים חדשים. לעומת בצל ירוק, תפוח לא דואג והוא תמיד מעלה רעיונות חדשים. בצל ירוק - חברו האדיב והביישן של תפוח. הוא מגיע לעיר בתקווה להכיר חברים חדשים. המבורגר - חבר של תפוח ובצל ירוק, ושותפו לדירה של נקניקייה. מודע לעצמו. נקניקיה - חבר של תפוח ובצל ירוק. בתחילה, לא התחבר אליהם בעקבות התעלולים הילדותיים שלהם. פלאפל - בעל הבית של תפוח ובצל ירוק, שמאפשר להם לשהות בצריף על ראש הבניין שלו. גברת סוכריה - סוכריה על מקל זקנה שגרה מתחת לביתם של תפוח ובצל ירוק; החתול שלה, מיצי, אומץ על ידי השניים. פיצה - חתיכת פיצה, בעל מזללה שבה עובד לצד אמו. אוהב כדורים פורחים. אמפנדה - מנהלת את חנות "הכל בדולר", בה תפוח ובצל ירוק עובדים. נאגט עוף - שוטר. רוצה שאנשים יכבדו אותו. הדיבוב העברי בוים על ידי אורנה כץ ומיכאל דובוביק, והופק על ידי תומר קאופמן, דן שצברג, אמי בכר ורעות גדות. הדיבוב נעשה בוידאופילם אינטרנשיונל. בנוסף, בדיבוב העברי דיבבו אורנה כץ, טליה ברקאי ואדם מיקלף. "תפוח ובצל ירוק", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "תפוח ובצל ירוק", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "תפוח ובצל ירוק", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) תפוח ובצל ירוק, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
הר פטריק (אנטארקטיקה)

הר פטריק (באנגלית: Mount Patrick) הוא הר מכוסה ברובו בקרח ברכס חבר העמים, בהרי המלכה מוד, באזור חוף דופק של שטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה. גובהו של ההר 2,380 מטרים מעל פני הים. ההר ממוקם בסמוך ממזרח למצוק ודג' פייס, שלגדתו המערבית של קרחון בירדמור. ההר התגלה על ידי המשלחת האנטארקטית הבריטית (משלחת נמרוד), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1907–1909, בפיקודו של ארנסט שקלטון. שמו של ההר ניתן לו על ידי משלחת נמרוד. הר פטריק באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית הר פטריק באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד הר פטריק באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה הר פטריק באתר peakery (מרחקים לאתרים סמוכים) גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי לפי מקור אחר גובהו של ההר 2,316 מטרים מעל פני הים
אלברט קרדוש

אלברט קרדוש, (במקור אברהם כ"ץ, בהונגרית: Kardos Albert, רצ'אה-קריסטור; 26 בדצמבר 1861 – גסטלינג אם דר אבס (אנ'), אוסטריה, 9 בינואר 1945) היה היסטוריון ספרות יהודי-הונגרי אביו של היסטוריון הספרות פאל קרדוש. הוא גורש בשואה למחנה ריכוז ונספה שם. אברהם כ"ץ סיים את הגימנסיה בהיידוסובוסלו ואת המכללה בדברצן. בשנים 1880–1884 למד באוניברסיטת בודפשט, והמשיך במשך שנה נוספת בהכשרת מורים, כהכנה לקריירת הוראה, בשנת 1885 השיג תעודה בהוראה ותואר דוקטור לפילוסופיה. בשנת 1887 מונה למורה קבוע בגימנסיה המחוזית של סנטש. בשנת 1891 מונה למורה קבוע בבית הספר הממלכתי הריאלי הראשי של דברצן, במקצועות הונגרית-גרמנית-לטינית ולאחר מכן הפך למנהל הגימנסיה בשנים 1913–1922. את שם משפחתו המקורי כ"ץ שינה לקרדוש בשנת 1884. הוא גורש למחנה ריכוז כחלק מרדיפות וגירוש היהודים במלחמת העולם השנייה למרות גילו (מעל 80) ומת במחנה הריכוז. מנישואיו נולדו לו שלושה ילדים: מריה (מורה), רוז'ה (רופאה) ופאל (1900-1971, מורה, היסטוריון ספרות). מאמרים בכתב העת "אומה" (1884) הבתולה הברוכה היא אלת דת אבותינו (1885) שנדור קישפלודי, 1772–1844; ב"סקירת של בודפשט" (1886). פודורי קטיזה, פרסום בלדה עממית; במאות (1884). באלינט בלשה ואנה לושונצי; במשמר השפה ההונגרית (1885–1886). שפה ישנה, שפה עממית, שפה ספרותית, הניב של גצ'ה, האקדמיה ההונגרית למדעים העניקה את פרס שמואל. השירה הלירית בהונגרית של המאה ה-16. פרויקט עטור פרסים מהפקולטה לאמנויות באוניברסיטת בודפשט. בודפשט, 1883 האגדה של סילגי והיימשי בשירה ההונגרית. בודפשט, 1885 ההיסטוריה של עם ישראל עד חורבנן בית שני. בודפשט, 1886 בתי הספר העל יסודיים שלנו והשפלה הגדולה ההונגרית. סנטס, 1890. המישור ההונגרי הגדול ובתי הספר התיכוניים שלנו. בודפשט, 1891 הייעוד הלאומי של יהדות הונגריה. בודפשט, 1892. חינוך בדברצן. בתי ספר תיכוניים בשנים 1891–1892. דברצן, 1892. ההיסטוריה של הספרות ההונגרית מהתקופה הקדומה ביותר ועד קארוי קישפלודי. בודפשט, 1892 הפגישה בת השלושים שנה שלנו. זיכרונות. דברצן, 1910 ביוגרפיות מההיסטוריה הספרותית ההונגרית. דברצן, 1913. תולדות הספרות ההונגרית עד 1900. בודפשט, 1913 חברו של צ'וקונאי, גאבור נג'י. דברצן, 1940. חזוןצ'וקונאי של הברית הישנה. דברצן, 1943. שירת עולם הקורוצים. קטעים בעריכת אלברט קרדוש. 1910 הרוזן יוזף גוואדאני. הנוטריון של פלשקה. נערך על ידי אלברט קרדוש. 1910 כל השירים של שנדור פטפי. 1910 שנדור פטפי. שירי הלחימה היפים ביותר שלו. נערך על ידי אלברט קרדוש. דברצן, 1914. יוז'ף סינאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. לקסיקון ביוגרפי הונגרי[1] מדענים - אלכסנדר אמד: סופר מדברצן לקסיקון יהודי הונגרי[2] ספרי אלברט קרדוש מדיה וקבצים בנושא אלברט קרדוש בוויקישיתוף
עומר כהן (קצין חי"ר)

עומר כהן (נולד ב-1982) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה המשמש כמפקד חטיבת הקומנדו. שימש מפקד עוצבת ברעם, מפקד יחידת דובדבן ומפקד גדוד נחשון. כהן בנם של אבי ועליזה. נולד וגדל בזכרון יעקב. עם גיוסו לצה"ל בשנת 2001, התנדב כהן לצנחנים, ושובץ בגדוד 101. בצנחנים עבר כהן מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לגדוד ושימש כמפקד מחלקה וכסגן מפקד פלוגה בגדוד ולקח חלק בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. בהמשך לחם במלחמת לבנון השנייה, ולאחר מכן שימש כמפקד פלוגה בצנחנים, כמפקד פלחה"ן צנחנים, כראש לשכת ראש אמ"ץ ומפקד מחזור בבא"ח צנחנים. בשנים 2016–2018 פיקד על גדוד נחשון ובהמשך פיקד על יחידת דובדבן. באוגוסט 2020 מונה למפקד עוצבת ברעם. ב-1 ביוני 2023 נכנס לתפקיד מפקד חטיבת עוז. כהן נשוי ואב לשלושה. בעל תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה, תואר שני במנהל עסקים מהקריה האקדמית אונו והוא בוגר המכללה לביטחון לאומי. מדיה וקבצים בנושא עומר כהן בוויקישיתוף אייל לוי, ‏המג"דים של חטיבת כפיר בראיון מיוחד: "אין מישהו אחר שיעשה את העבודה במקומנו", באתר מעריב אונליין, 4 באוקטובר 2017. nrg חדשות, עדים במדים: עכשיו תורנו להיות הכוח המגן, באתר nrg‏, 24 באפריל 2017. אייל לוי, ‏המג"דים של חטיבת כפיר בראיון מיוחד: "אין מישהו אחר שיעשה את העבודה במקומנו", באתר מעריב אונליין, 4 באוקטובר 2017 שחר בן ישי ערוץ 7, "אבן יכולה להרוג ולפצוע", באתר ערוץ 7, 7 במרץ 2017 יואב לימור, בשטח זר: הקומנדו תרגל לחימה בחיזבאללה, באתר ישראל היום, 5 בדצמבר 2019 אל"ם עומר כהן נכנס לתפקידו כמפקד עוצבת "ברעם", באתר צה"ל, 27 באוגוסט 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רכס חבר העמים

רכס חבר העמים או רכס קומונוולת' (באנגלית: Commonwealth Range) הוא רכס הרים בהרי המלכה מוד באזור חוף דופק של שטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה. אורכו של הרכס 144 קילומטרים; כיוונו של הרכס צפון - דרום. רוחבו של הרכס 66 קילומטרים (מזרח - מערב). שטחו של הרכס 4,820 קילומטרים רבועים. הרכס גובל בצידו המזרחי של קרחון בירדמור, החל ממדף הקרח של רוס ועד לקרחון קלטי. הפסגה הגבוהה ביותר ברכס היא פסגת פלאט טופ, שגובהה 4,000 מטרים מעל פני הים. פסגות עיקריות נוספות ברכס הן: הר דונלדסון - 3,930 מטרים מעל פני הים; הר מקדונלד - 3,630 מטרים מעל פני הים; הר הרמנסון - 3,140 מטרים מעל פני הים; הר דיקין - 2,810 מטרים מעל פני הים; פסגת גריי - 2,750 מטרים מעל פני הים. הרכס התגלה בדצמבר 1908 על ידי המשלחת האנטארקטית הבריטית (משלחת נמרוד), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1907–1909. שמו של הרכס ניתן לו על ידי ארנסט שקלטון. הרכס נקרא על שם חבר העמים האוסטרלי (השם הרשמי של אוסטרליה) שהעניקה סיוע רב למשלחת. רכס חבר העמים באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית רכס חבר העמים באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד רכס חבר העמים באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה רכס חבר העמים באתר peakbagger רכס חבר העמים באתר mindat רכס חבר העמים באתר mountainplanet מחשבון מרחקים - המרחק מרכס חבר העמים לאתרים סמוכים גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מידע גאוגרפי מידע גאוגרפי על הרכס מידע גאוגרפי על הר פלאט טופ מידע גאוגרפי על הר דונלדסון מידע גאוגרפי על הר מקדונלד מידע גאוגרפי על הר הרמנסון מידע גאוגרפי על הר דיקין מידע גאוגרפי על פסגת גריי מידע היסטורי על הרכס
הר פטריק

האם התכוונתם ל... אנטארקטיקה הר פטריק (אנטארקטיקה) – הר בהרי המלכה מוד בשטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה אוסטרליה הר פטריק (טסמניה, סנטרל היילנדס) – הר במועצה האזורית סנטרל היילנדס במדינת טסמניה, שבאוסטרליה הר פטריק (טסמניה, עמק דרוונט) – הר במועצה האזורית עמק דרוונט במדינת טסמניה, שבאוסטרליה פיליפינים הר פטריק (פיליפינים) – הר בפיליפינים קנדה הר פטריק (קולומביה הבריטית) – הר בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה
טקס פרסי לורנס אוליבייה 1985

טקס הענקת פרסי לורנס אוליבייה לשנת 1985 נערך בלונדון על ידי האיגוד של תיאטרון לונדון כהוקרה על הישגים בתיאטראות וסט אנד. ההפקות הבאות היו מועמדות למספר פרסים: 4: "עלובי החיים" ו"עמל אהבה לשווא" 3: A Chorus of Disapproval, "פרבדה", "ריצ'רד השלישי" ו"אגדת חורף" 2: Donnerstag aus Licht, "פאוסט", הנרי החמישי, "לנון", "מרטין", Me and My Girl, "ציד המכשפות", The Mysteries,‏ The Playboy of the Western World,‏ The Road to Mecca,‏ The Sons of Horus ו"סיפור אהבה בשלושה פרקים" ההפקות הבאות זכו במספר פרסים: 3: A Chorus of Disapproval 2: Me and My Girl ו-The Mysteries פרסי אוליבייה לשנת 1985
ניטה אינג

ניטה אינג (殷琪; נולדה ב-17 במרץ 1955 בטאיפיי) היא הנשיאה הטייוואנית-אמריקאית של "חברת ההנדסה הקונטיננטלית" ויו"ר מועצת המנהלים לשעבר של חברת Taiwan High Speed Rail, החברה שבנתה מערכת רכבת מהירה מטאיפיי לקאוסיונג. היא תומכת במפלגה הפרוגרסיבית-דמוקרטית, והייתה יועצת לנשיא לשעבר צ'ן שואי-ביאן. מרבית הקריירה שלה כאיל בניה התקיימה בעבודתה בחברת ההנדסה הקונטיננטלית של טייוואן, שכיהנה בה כיו"ר הדירקטוריון. בשנות השבעים ובהיותה נערה, ניטה אינג גורשה מבית הספר האמריקני בטאיפיי בגלל "התנהגות סוערת", ונשלחה לפנימייה של מסצ'וסטס. לאחר מכן היא התמחתה בכלכלה באוניברסיטת קליפורניה, לוס אנג'לס (UCLA), אך גורשה מהאוניברסיטה בשל הצתת שרפה במחאה על אי שוויון נשים. לאחר סיום לימודיה, באוגוסט 1977 אינג החלה לעבוד בחברת הנדסה קונטיננטלית, ובסופו של דבר התמנתה לנשיאת החברה. משנת 1998 ועד 2009, הייתה יו"ר חברת Taiwan High Speed Rail. בשנת 2010 מונתה ליו"ר חברת קונטיננטל אחזקות. היא נישאה לפול גיטלסון ב־1979 בלוס אנג'לס, והתגרשה מספר שנים לאחר מכן. ילדיה היו ממערכת יחסים עוקבת. היא גרה בטאיפיי, טייוואן עם שתי בנותיה, שתיהן לומדות בבית הספר האמריקאי בטאיפיי. From "The Stars of Asia," in the July 3, 2000 international edition of Business Week. "Nita Ing: Chairman at Continental Engineering Corporation". LinkedIn.com. נבדק ב-20 בינואר 2014. {{cite news}}: (עזרה) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ניטה אינג".
אור (שיר של אליעד נחום)

"אור" הוא סינגל של הזמר הישראלי אליעד נחום, שיצא לאור ב-13 באוגוסט 2015, כסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן השני שלו, הנושא את שם השיר. השיר נכתב והולחן על ידי אליעד נחום, בשיתוף עם סתיו שמש, והופק מוזיקלית על ידי נועם עקרבי, שהפיק גם את שאר האלבום יחד עם נחום, ואת אלבומו הקודם, "סימן". השיר משלב את הסגנונות R&B ורגאיי. על השיר, שנתפס כשיר אהבה לאישה, אמר נחום בראיון למעריב כי "זה לא שיר על בחורה. זה שיר על ההשראה שדופקת בחלון. וכשהיא מגיעה, אתה רוצה ממנה עוד. עוד שירים, עוד יצירה, עוד מוזה. זה מה שיפה, שכל אחד יכול לפרש את זה איך שבא לו: אהבה לבחורה, אהבה לאלוהים". השיר זכה להצלחה מיידית, כשהצליח להיכנס היישר אל המקום הרביעי במצעד השבועי של חברת מדיה פורסט, הכולל את עשרת השירים המושמעים ביותר בתחנות הרדיו בישראל, תוך שצבר כ-103 השמעות, ובשיאו הגיע אל המקום השני, תוך שצבר כ-90 השמעות. השיר צעד במצעד סך של כ-9 שבועות. במצעד השבועי של תחנת הרדיו כאן גימל הופיע השיר לראשונה במקום התשיעי, בשיאו הגיע למקום השני, וצעד בסך הכל 11 שבועות. במצעד הרשמי של גלגלצ, הצליח השיר להגיע היישר אל המקום הראשון, וצעד כ-11 שבועות סך הכל, מתוכם חמישה במקום הראשון. גם במצעדי הפזמונים העבריים השנתיים זכה השיר להצלחה רבה, תוך שהצליח להגיע למקום השלישי במצעד של רשת ג', ולשישי במצעד של גלגלצ. במצעד השנתי של חברת מדיה פורסט, הכולל את השירים המושמעים ביותר בשנת 2016, הגיע השיר למקום ה-13. כמו כן, לפי נתוני אקו"ם, השיר הוא השיר השלישי המושמע ביותר ברדיו לשנת 2016. נכון לאוגוסט 2020, צבר השיר למעלה מ-2 מיליון וחצי השמעות ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, ובכך הפך לאחד השירים הישראליים המושמעים ביותר שם. הווידאו קליפ של השיר פורסם בערוץ היוטיוב של נחום ב-13 באוגוסט 2015, בסמוך לצאתו של הסינגל. הקליפ בוים על ידי אינדי חאיט. נכון לאוגוסט 2020, הוא עומד על כ-24 מיליון צפיות. לדף השיר באתר הספרייה הלאומית אליעד לא נרדם בשמירה ומוציא את "אור", באתר ‏מאקו‏, 13 באוגוסט 2015 רואי פרסול, ‏אליעד נחום מגלה מה עומד מאחורי "אור" והאם הוא באמת חזר בתשובה, באתר מעריב אונליין, 1 באוגוסט 2016 המצעד הישראלי השבועי, באתר מדיה פורסט, שבוע 36 לשנת 2015 המצעד הישראלי השבועי, באתר מדיה פורסט, שבוע 41 לשנת 2015 המצעד הישראלי השבועי, באתר מדיה פורסט, שבוע 44 לשנת 2015 3.9.2015, באתר "פזמונט" 15.10.2015, באתר "פזמונט" 10.12.2015, באתר "פזמונט" המצעד השבועי 08.10.2015, באתר גלגלצ המצעד השבועי 12.11.2015, באתר גלגלצ המצעד השבועי 10.12.2015, באתר גלגלצ תשע"ו, באתר "פזמונט" תשע"ו (גלגלצ), באתר "פזמונט" מצעדים שנתיים, באתר מדיה פורסט, השירים הכי מושמעים - ישראלי דפנה ארד, "שרוטים" של סאבלימינל ועדן גבאי הוא השיר המושמע ביותר ברדיו בשנה החולפת, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2016 אור, נבדק ב-2020-08-27 אליעד - אור | Eliad - Light, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:44)
מנזר קוזיה

מנזר קוזיה (רומנית: Mănăstirea Cozia), הוא מנזר של הכנסייה האורתודוקסית הרומנית, השוכן בסמוך לעיר קלימנשט (Călimănești) בדרום רומניה. המנזר נבנה בשנת 1388 על ידי מירצ'ה הזקן שגם קבור בו. המבנה הוא אחד המבנים המרשימים שנשתמרו ברומניה מתקופת ימי הביניים. שמו של המנזר הוא ככל הנראה מהשפה הקומנית, שפה טורקית ששימשה בעבר את העם הקומני ומשמעותו "חורשת אגוז", מהמילה הטורקית koz שפירושה אגוז. בסיסו המבוצר של המבנה נבנה ב-1388 והוא היחיד בסגנון הביזנטי שהשתמר ברומניה. שתי קפלות בנויות בצד לכיוון נהר האולט והכיפות הביזנטיות שלהן משתקפות במים, ויוצרות את אחת מהמראות התרבותיים - טבעיים המרהיבים ברומניה. מראה הכנסייה שונה בשנת 1517 ובשנת 1707, אז נוספו מרפסת, מזרקה חדשה, קפלה ומגדל שמירה. עיטורי פנים הקיר עם רוזטות אבן, שורות אופקיות בסגנון ביזנטי בסגנון לבני ואבן ומסגרות אנכיות חסרות תקדים באדריכלות הוולאכית. הדמיון עם כנסיית לאזאריצה ( Lazarica) בקרושבץ בסרביה מעיד כי בבניה הועסקו בעלי מלאכה סרבים. כנסיית בית החולים, "בולניצה" (1543), היא בעלת ערך רב, כיוון ששם נשתמרו היטב ציורי קיר מקוריים ובהם דיוקנאות של שליטי האזור בעבר. ציורי פרסקו צוירו במנזר בשנים 1390 – 1391, וחלקם עדיין שמורים היטב. המנזר חווה גם תקופות לא נעימות. בין 1879 ל 1893 הוא שימש כבית כלא, מה שגרר מחאות של אזרחים בעיתונות המקומית. בתקופת מלחמת העולם הראשונה בנייניו שימשו כאורוות סוסים. במנזר מוזיאון עם תערוכת אמנות וכתבי יד ותדפיסים עתיקים. כנסיית המנזר הונצחה על בול רומני בשנת 1968. במנזר קבור מירצ'ה הזקן שליט ואלכיה בין 1386–1395 ובין 1397- 1418 מדיה וקבצים בנושא מנזר קוזיה בוויקישיתוף
יעקב לנדאו (ראש מועצה)

יעקב לנדאו היה ראש המועצה האזורית הנבחר של המועצה האזורית השרון התיכון, בין השנים 1954 ו־1980, טרם אוחדה לתוך המועצה האזורית דרום השרון. אחרי האיחוד הוא מונה לראש מועצת דרום השרון למשך מספר חודשים, עד שנערכו בחירות לתפקיד. לנדאו היה חבר קיבוץ רמת הכובש. לנדאו, כמו קודמו בתפקיד ראש המועצה, עובדיה פורת, היו חברי "קבוצת הכובש". קבוצה שהקימה את הקיבוץ ועמלה על הישרדותו והגנתו מפורעים ערבים, עוד משנות ה-30 של המאה ה-20. הקבוצה השתתפה גם במערכה על העבודה העברית ואנשיה ישבו בכלא בשל הפרות סדר בעניין זה. קודם להיותו ראש המועצה, כיהן לנדאו מזכיר קיבוצו. בתחילת כהונתו של לנדאו כראש המועצה, המועצה נוהלה כולה מחצי חדר, במתחם קלמניה. כמו כן, לא היה למועצה שום כלי רכב. כראש המועצה, לנדאו צריך היה להגיע לפגישות וגם מביתו למשרדו, בעזרת מערכת האוטובוסים הבין עירונית ובהליכה ברגל. למרות זאת הוא הרבה לבקר ביישובים הרבים שבמועצתו, וללמוד את מצבם. באותה תקופה יישובי המועצה הכילו הרבה משפחות קשות יום, שאך זה עלו לארץ, וטרם למדו את מקצוע החקלאות כיאות. בתי מגורים רבים היו צמודים אז לרפתות, והמועצה בקושי הצליחה לתת אילו שהם שירותים חברתיים לאוכלוסייה. קובץ היסטוריה באתר המועצה האזורית על מועצה אזורית דרום השרון הקיבוצים בעלייתם ובהתארגנותם, ספר כפר סבא מאת שלמה אנגל ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הכנסייה הרומנית (ירושלים)

הכנסייה הרומנית בירושלים היא כנסייה ומנזר השייכת לכנסייה האורתודוקסית הרומנית המשמשת את האוכלוסייה הרומנית בירושלים. כמו כן היא משמשת כנציגות הפטריארכיה האורתודוקסית רומנית בירושלים. בשנות ה-20 של המאה ה-20 החלו להגיע צליינים רבים מרומניה לירושלים. בשנת 1927 רכשה הפטריארכיה של הכנסייה האורתודוקסית הרומנית קרקע למבנה, ברחוב שבטי ישראל (אז רחוב סט. פאול) . המבנה הושלם בשנת 1938. מגדל הכנסייה והמבנה ניזוק קשות במלחמת השחרור. לאחר המלחמה שימש הבניין את משרד החינוך והתרבות. ב-1962 הוחזר הבניין לרשות הכנסייה הרומנית. שיקום ושיפוץ נערכו בשנים 1963 ועד 1975. ב-1975 הכנסייה נחנכה מחדש והוקדשה לכבודו של גאורגיוס הקדוש. כיום עומד בראש הכנסייה ארכימנדריט. בכנסייה מספר קטן של נזירים ונזירות. הכנסייה משמשת כיום (2020) את אוכלוסיית העובדים הזרים מרומניה וצליינים המגיעים ממדינה זו. הכנסייה תוכננה על ידי האדריכל הרומני יואן ברכט (Ioan Berechet) והאדריכל הירושלמי גיורג' ברמכי (George Baramki). הם תכננו כנסייה ומנזר בסגנון ביזנטי מזרחי. המאפיינים כוללים כיפת כסף, מגדל רב-צלעות וקירות מעוטרים בציורי קדושים כמקובל בכנסיות המזרחיות. מנזר קוזיה בדרום רומניה מזכיר מספר אלמנטים הקיימים בכנסייה הירושלמית. בצד השני של הרחוב שוכנים בתיה הקיצוניים של שכונת מאה שערים. מול הכנסייה נמצא המבנה המרכזי של חסידות תולדות אהרן. החסידות בנתה בבניין זה קיר חיצוני אטום ללא חלונות על מנת להימנע ממראה הכנסייה מתוך מבנה החסידות. אהרון לירון, בעקבות המשיח – פלגים נוצריים, ארץ ישראל ומדינת ישראל, צ'ריקובר, תל אביב, 2000, עמ' 67–68. דוד קרויאנקר, ירושלים - מבט ארכיטקטוני - מדריך טיולים בשכונות ובתים, כתר, ירושלים, 1996, עמ' 127. מדיה וקבצים בנושא הכנסייה הרומנית בוויקישיתוף ציון יום חגו של הקדוש סט. ג'ורג' בכנסייה הרומנית בירושלים.
דריוס בייזלי

דריוס דנייר בייזלי (באנגלית: Darius Denayr Bazley; נולד ב-12 ביוני 2000) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בקבוצת פניקס סאנס מליגת ה-NBA, בעמדת הפאוור פורוורד. בייזלי נולד בבוסטון שבמסצ'וסטס, וגדל בסינסינטי, אוהיו. בשנת 2018 נבחר להשתתף במשחקי מקדונלד'ס אול-אמריקן ונייקי הופ סאמיט, המציגים את שחקני התיכונים המצטיינים בארצות הברית. באותה עונה, אשר הייתה האחרונה שלו בליגת התיכונים, רשם ממוצעים של 15.4 נקודות ו-10.3 ריבאונדים למשחק כשחקן קבוצת "תיכון פרינסטון" אשר בעיר שרונוויל. באפריל 2017 הודיע בייזלי כי בחר ללמוד באוניברסיטת המדינה של אוהיו, כחודשיים לאחר מכן שינה את דעתו והתחייב ללמוד באוניברסיטת סירקיוז, במרץ 2018 שוב חזר בו והודיע שישחק בליגת הפיתוח של ה-NBA, ובסופו של דבר באוגוסט 2018 החליט שלא לשחק כלל בעונת 2018/2019, ולהתאמן באופן עצמאי (בשיתוף פעולה עם חברת ניו באלאנס) לקראת דראפט ה-NBA‏ 2019. בדראפט 2019 נבחר בייזלי על ידי יוטה ג'אז, בבחירה ה-23. ב-6 ביולי 2019 הועבר בטרייד לממפיס גריזליס, אשר מיד שלחה אותו בטרייד נוסף לאוקלהומה סיטי ת'אנדר. ב-53 המשחקים הראשונים של עונת הרוקי שלו עם הת'אנדר קלע 4.5 נקודות בממוצע למשחק, אולם בשמונת המשחקים האחרונים, בחידוש עונת 2019/2020 ב"בועה באורלנדו", הציג שיפור משמעותי ורשם ממוצעים של 13.0 נקודות ו-6.3 ריבאונדים למשחק. ב-9 בפברואר 2023 הועבר בטרייד לפיניקס סאנס עבור דריו שאריץ'. דריוס בייזלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN סטטיסטיקות משחק מקדונלד'ס אול-אמריקן 2018, באתר realgm.com סיכום נייקי הופ סאמיט 2018, באתר USA Basketball הת'אנדר צפויים לצרף את בייזלי, באתר USA Today,‏ 20 ביוני 2019 ריץ' פול: העסקה של בייזלי עם ניו באלאנס מעידה על מערכת מקולקלת, באתר ESPN,‏ 24 באוקטובר 2018 רשימת הנבחרים בדראפט 2019, באתר basketball-reference.com ממפיס מצרפת 4 שחקנים בטרייד עבור קונלי, באתר הקבוצה, 6 ביולי 2019 הת'אנדר מצרפים את בייזלי, באתר הקבוצה, 6 ביולי 2019
יחסי אינדונזיה–מונגוליה

יחסי אינדונזיה–מונגוליה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת אינדונזיה לבין מדינת מונגוליה. היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין אינדונזיה לבין מונגוליה כוננו רשמית ב-21 בדצמבר 1956. מונגוליה מתכננת להקים מרכז לימודים אינדונזי באוניברסיטה הלאומית המונגולית. מוסד זה ישמש אזרחים מונגולים ללמוד על אינדונזיה בפרט בהיבטים התרבותיים, הפוליטיים וההיסטוריים. סוקרנו, נשיא אינדונזיה (1956) מגוואטי סוקרנופוטרי, נשיאת אינדונזיה (2003) סוסיליו באמבאנג יודהויונו, נשיא אינדונזיה (2012) אינדונזיה מיוצגת במונגוליה בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית אחת שהיא מחזיקה באולן בטור, בירת המדינה. אינדונזיה האמינה את שגרירותה שבבייג'ינג, בירת הרפובליקה העממית של סין הסמוכה, על מונגוליה. מונגוליה מיוצגת באינדונזיה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בג'קרטה, בירת המדינה. Peringatan 50 tahun Hubungan Diplomatik Republik Indonesia â?? Mongolia, Ulaanbaatar, 22 Desember 2006, משרד החוץ האינדונזי
גשם שלי

"גשם שלי" הוא שיר של להקת אתניX ואוהד מושקוביץ. השיר נכתב והולחן על ידי זאב נחמה ועובד על ידי יורם פויזנר. השיר יצא כחלק מהאלבום הטוב קורה. השיר כולל דימויים שונים של גשם ומזג אוויר חורפי, דברי אהבה בין גבר ואישה, וכן תפילה בסוף השיר. באתר ynet נכתב על השיר כי "זכה ללחן מורכב ונשמע כמו קלסיקה מיידית". באתר מאקו כתבו כי "מדובר באחד השירים הטובים של אתניקס בשנים האחרונות, שיר שחוזר לדבר אל הקהל בגובה הלב. אם לא יקרו תקלות בלתי צפ[ו]יות – גם להיט רדיו עם פ[ו]טנציאל גדול מאוד". באתר סרוגים דיברו על קשרו של השיר לגשם והוסיפו כי "השילוב בין אתניקס לזמר החסידי אוהד מ[ו]שקוביץ, הוא ללא ספק שילוב מעניין ואיכותי. קולות הרקע וחלק התפילה המיוחד ששר אוהד למילותיו ושירתו של זאב נחמה, סולן אתניקס הופך את השיר למשהו שמימי ומיוחד". לדף השיר באתר הספרייה הלאומית גשם שלי, מתוך אתר פזמונט אסף נבו, ‏תפילת הגשם של אתניקס: "גשם שלי", באתר ‏מאקו‏, 8 בדצמבר 2013 שי להב, החדש של אתניקס: קשה שלא לאהוב, באתר ynet, 27 ביולי 2015 לינוי משעלי, ‏הזמנה לגשם: השירים שמביאים את ריח החורף, באתר "סרוגים", 25 באוקטובר 2016 המצעד השבועי 20.2.2014, מתוך ארכיון המצעדים באתר גלגלצ אסף נבו, ‏הזמר הכי מושמע השנה בישראל: אריק איינשטיין ז"ל, באתר ‏מאקו‏, 22 בספטמבר 2014