laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אהרן חיטריק

הרב אהרן חיטריק (ט' בתשרי ה'תרצ"ט, אוקטובר 1939 – כ"ט בתשרי ה'תשע"ב, אוקטובר 2011) היה חוקר ומהדיר ספרות תורנית יהודי־אמריקאי. פרסם מהדורות מדעיות של כתבי רבי ישעיה די טראני (הרי"ד), ועמד בראש מערכת ההוצאה לאור של כתבי אדמו"רי חב"ד בתורת החסידות מטעם הוצאת הספרים קה"ת. נולד בעיר חרקוב ליהודה (אנ') (שו"ב ומשפיע), ולקיילא בתו של רב חסידי חב"ד שם, הרב אהרן תומרקין. בתקופת מלחמת העולם השנייה נדד עם משפחתו לעיר סמרקנד שבאוזבקיסטן שם שהו עד עזיבתם את ברית המועצות בשנת 1947. למד לימודי קודש אצל מלמד פרטי ומקצועות חול אצל מורה פרטית. בשנת תש"ו מיד לאחר יציאתם מרוסיה נשלח אביו על ידי רבי יוסף יצחק שניאורסון לאנטוורפן, בלגיה על מנת לנסות להוציא את הילדים היהודים שנמסרו למנזרים בתקופת המלחמה. בשנת תש"ט 1949 עבר עם משפחתו למונטריאול שבקנדה ונכנס ללמוד בישיבת תומכי תמימים שם, בשנת תשט"ז 1956 נסע חיטריק ללמוד במרכז חב"ד העולמי שבקראון הייטס שבברוקלין. בשנת תשכ"ב 1962 נישא לסלוה בת יהודה אריה לייב כהן מכפר חב"ד, התגורר בשכונת קראון הייטס ונכנס ללמוד בכולל אברכים שע"י המזכירות. ביום חמישי כ"ט תשרי תשע"ב נפטר ונקבר בבית הקברות מונטיפיורי. חיטריק השאיר בן ובת, עוד בן שלו נפטר בתאונת דרכים בשנת תשמ"ז. כבחור ישיבה, שלחה אותו הנהלת הישיבה להתגורר אצל החוקר הרב אברהם סופר, אשר גר לבדו. סופר ראה את כישרונו של חיטריק ושיתף אותו בעבודתו הספרותית. לאחר פטירת הרב סופר, מונה חיטריק על ידי הרבי לשמש כחוקר החסידות. הוא נשלח על ידי רבי מנחם מנדל שניאורסון בשנת 1976 לוורשה ועוד כדי לחקור את כתבי אדמו"רי חב"ד. סייע לרב מנחם מנדל כשר בההדרת ספרי רבי יוסף רוזין ("הרוגטשובר"). בשנת 1978 מונה על ידי הרבי לעמוד בראש צוות חדש שיוציא לאור את כל כתבי אדמו"רי חב"ד. נמנה עם הכותבים הקבועים בקובץ הערות וביאורים. ספרות ראשונים: פירוש ופסקי רי"ד על מסכת שבת, על פי שני כתבי יד, עם מראי מקומות והערות, ניו יורק תשכ"ב תוספות ופסקי רי"ד על מסכת קידושין, על פי ארבעה כתבי יד והשוואה לש"ס כתב יד מינכן, עם מראי מקומות והערות, ניו יורק תשכ"ה פסקי רי"ד על מסכת נדרים, על פי כתב־יד, ברוקלין, נ.י.: מכון גנזי ראשונים, תשכ"ה בנוסף פרסם על פי כתבי־יד מהדורות של פסקי הרי"ד על מסכתות מכות והוריות בכתב העת "תלפיות", ושל הלכות ציצית לריא"ז בכתב העת "הדרום". ספרים בתורת חב"ד: פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מפתח על ספרי השו"ת של הצמח צדק, ה'תשכ"ב ביאורי הזהר מאת הצמח צדק, ה'תשכ"ג בשנת ה'תשכ"ג החל להוציא לאור את הסדרה 'אור התורה', כתבי הצמח צדק בתורת החסידות. בסדרה זו יצאו כ-40 ספרים. מאמר יום טוב של ראש השנה תרס"ו של רבי שלום דובער שניאורסון עם מראי מקומות ופירושים, ה'תשס"ה. ספר התניא בצירוף מ"מ (מראי מקומות), ליקוט פירושים, שינויי נוסחאות, ניו יורק ה'תשל"ג - שישה כרכים. משה ויסברג, מהדיר ספרי חב"ד - הגאון רבי אהרן חיטריק זצ"ל, באתר בחדרי חרדים הרב שלום יעקב חזן, חוקר וחסיד - קווים לדמותו של הרב חיטריק בשבועון בית משיח הרב משה מרינובסקי, המהדיר, בשבועון כפר חב"ד קובץ זיכרון לזכרו מנחם מנדל כשר ויעקב מנדלבוים, שרי האלף, א, עמ' רצד; שו. הלכות ציצית לריא"ז, בקטלוג רמב"י / הספרייה הלאומית. בעלה הראשון שנפטר בעלה השני הנוכחי ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
משרד המשטרה (האימפריה הרוסית)

משרד המשטרה של האימפריה הרוסית (ברוסית: Министерство полиции Российской империи) היה המשרד הממשלתי ברוסיה בשנים 1810-1819 שהיה אחראי על משטרת רוסיה וביטחון הפנים ברחבי האימפריה הרוסית. רשמית, המשרד החל לפעול ב-25 ביוני 1811. המשרד הוקם על פי מודל שיצר הרוזן מיכאיל ספארנסקי. ב-4 בנובמבר 1819 משרד המשטרה אוחד אל תוך אם.וה.דה - משרד הפנים הרוסי שהוקם מחדש. על בסיס משרד המשטרה הוקמה המחלקה השלישית בלשכת הוד מעלת הקיסר שהחליפה את המשרד בתפקידי המאבק בשחיתות וביטחון פנים. מחלקת המשטרה הכלכלית/מחלקת משטרת המשק (Департамент полиции хозяйственной) עסקה באבטחת אספקת האוכל והציוד לערים, בעיקר לשתי ערי הבירה: מוסקבה וסנקט פטרבורג. בנוסף עסקה המחלקה באחזקת מתקני הכלא ואבטחת אסירים מסוכנים, תפקיד שהועבר אחר כך למינהל הכלא הראשי. מחלקת משטרת ההוצאה לפועל (Департамент полиции исполнительной) הוקמה על בסיס משלחת האבטחה של משרד הפנים הרוסי. פלג א' - איסוף מודיעין פלילי על עבריינים, פשעים ורישום מעמד אזרחי פלג ב' - חקירות פליליות וביצוע צווים של בתי המשפט פלג ב' - תיאום עם מחלקות משטרה מקומיות ומחוזיות מחלקת המשטרה הרפואית (Департамент полиции медицинской) עסקה בפיקוח תברואתי ועסקה בביצוע פעולות למניעת מגפות הלשכה המיוחדת (Особенная канцелярия) ביצעה פעולות בהוראות ישירות משר המשטרה ועסקה ברישום כניסתם של אזרחים זרים לרוסיה, מעקב וצנזורה. הלשכה פעלה בתור המשטרה הפוליטית של רוסיה עד 1819. מחלקה 1 (Первый стол) - שירותי ויזות ודרכונים מחלקה 2 (Второй стол) - ניתוח מידע וצנזורה מחלקה 3 (Третий стол) - פיקוח על כתות דת ואישים חשודים נטולי מקום מגורים קבוע מוסד הסטטיסטיקה הרשמית אלכסנדר בלאשוב (1810-1812) סרגיי ויאזמינטוב (1812-1819) א. בלשוב (1819) מחלקת המשטרה של האימפריה הרוסית אודות משרד המשטרה הרוסי הקיסרי (ברוסית)
גלקסיות אנטנה

גלקסיות אנטנה או גלקסיית אנטנה (הקרויות גם: NGC 4038/NGC 4039) הן זוג גלקסיות מתנגשות בקבוצת הכוכבים עורב. הגלקסיות התגלו בשנת 1785 על ידי ויליאם הרשל, שמן, "אנטנה", מקורו בצורתן, כמחושים (אנטנות) של חרק. בעוד שבעבר סברו כי מרחקן של גלקסיות אלה מגלקסיית שביל החלב הוא 65 מיליון שנות אור, כיום סבורים כי המרחק הוא 45 מיליון שנות אור בלבד. גלקסיות אנטנה נמצאות במרחק זוויתי של כ-3.5 מעלות ממערב-דרום מערב לכוכב ג'יינה (γ בעורב) וכ-4.2 מעלות מצפון-מערב לכוכב מינקר (ε בעורב). מעריכים כי התנגשות שתי הגלקסיות החלה לפני כ-900 מיליון שנים. בגלקסיות נצפו שתי סופרנובות: SN 2004GT ו-SN 2007sr. תצלומי גלקסיית אנטנה שצולמו על ידי טלסקופ החלל האבל גלקסיות אנטנה, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים גלקסיות אנטנה קרובות יותר לגלקסיית שביל החלב משסברו, spacedaily ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרויד (פירושונים)

פְרוֹיד (Freud) הוא שם משפחה יהודי־אשכנזי, השם הוא וריאציה של המילה (והשם) ביידיש פריידה שמשמעותה ביידיש היא שמחה או אושר. האם התכוונתם ל... אישים איתן פרויד – שחיין ישראלי אנה פרויד – פסיכולוגית בריטית ממוצא יהודי אוסטרי, ממשיכת דרכו של אביה זיגמונד פרויד זיגמונד פרויד – נוירולוג יהודי אוסטרי, אבי הפסיכואנליזה, מחשובי ההוגים מאז המאה העשרים יוסף פרויד – רנטגנולוג, מחלוצי הרנטגנולוגים בעולם, ייסד את מכון הרנטגן המחודש ונתמנה למנהלו בבית החולים הדסה בירושלים לוסיאן פרויד – צייר בריטי יהודי ונכדו של זיגמונד פרויד תום זיידמן-פרויד – ציירת, סופרת ומאיירת ספרי ילדים גרמנייה אחר דרך פרויד – דרך ראשית בחיפה המקשרת בין אחוזה ודרום-מערב העיר מוזיאון פרויד – הבית בו התגורר זיגמונד פרויד בהמפסטד שבלונדון לאחר בריחתו מהנאצים ועד מותו מוזיאון פרויד (פירושונים) – פירושים נוספים בית החולים ליולדות פרויד – בית חולים ליולדות בתל אביב. פעל בשנים 1928–1955.
בועיינה-נוג'ידאת

בועיינה-נוג'ידאת (בערבית: بعينة-نجيدات, תעתיק מדויק: בעינה-נג'ידאת) היא מועצה מקומית בגליל התחתון, במחוז הצפון בישראל. היא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1980. היישוב מורכב משני יישובים שהיו נפרדים בעבר: בועיינה ונוג'ידאת, שאוחדו בשנת 1987 למועצה מקומית אחת. לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף יולי 2024 (אומדן), מתגוררים בבועיינה-נוג'ידאת 10,567 תושבים (מקום 173 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎1.9%‏. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 74.6%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 7,157 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח). מתחילת שנות התשעים ועד מותו ב-28 במרץ 2018 כיהן סאלח סולימאן כראש המועצה. בבחירות 2018 יד ימינו כיהן ראש המועצה מוניר חמודה, שכיהן בעבר למשך שנתיים כראש המועצה בין השנים 1999–2001. בבחירות 2024 נבחר סעיד סלימאן לכהן כראש מועצה. ישנה סברה ששמו של היישוב הוא גלגול של שם היישוב העתיק בית ענת המוזכר בכתובות שנכתבו בשפה האוגרית, וכן בספר שופטים (פרק א' פסוק ל"ג) שם הוא מוזכר כיישוב שבו עבדו לאלה ענת, ושלא יכלו אנשי שבט נפתלי לכובשו. בתקופת המנדט הבריטי, בועיינה היה כפר ערבי בבקעת בית נטופה. תושבי הכפר היו פלאחים. במפקד האוכלוסין של 1931 נמנו בבועיינה 67 בתים מיושבים ב-349 נפשות, כולם מוסלמים, למעט שני יהודים. בסקר הכפרים 1945 בארץ ישראל צוין מספר תושבי בועיינה כ-540 ושטחו נרשם כ-9,214 דונם, מתוכם 2,306 דונם של אדמה ציבורית ו-115 דונם בבעלות יהודית. נוג'ידאת היה כפר בדואי בבקעת בית נטופה. נוג'ידאת הוקם על ידי בדואים משבט "ערב אל-נגאדאת" שהגיעו מאזור ירדן ומסינאי המשתיך לשבט בדואי בשם חויטאת (الحويطات). נוג'ידאת ידועה באחוז גבוה בגיוס הבנים לצה״ל ובשנים האחרונות נרשמת עליה בהתנדבות הבנות לשירות הלאומי, למרות שגיוסם של בני העדה הבדואית אינו חובה ע״פ חוק. הנדיה סולימאן יזמה והקימה ביישוב את מיזם פנינת העמק - מרכז להתנסות נשים בעבודות יד ובעבודות אמנות עממית. המרכז נתמך על ידי משרד התיירות והוא מארח קבוצות תיירים מהארץ ומחו"ל. על יוזמתה להקמת המיזם ולקידום מעמד הנשים ביישוב, הדליקה סולימאן משואה ביום העצמאות ה-66 למדינת ישראל. מראה כללי מרכז פיס קהילתי אתר האינטרנט הרשמי של בועיינה-נוג'ידאת מדיה וקבצים בנושא בועיינה-נוג'ידאת בוויקישיתוף אתר המועצה המקומית פרופיל בועיינה-נוג'ידאת נכון לשנת 2020 באתר הלמ"ס אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. לטבלת הדירוג המלא. הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור סוף 2022 הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 פרופיל בועיינה-נוג'ידאת באתר הלמ"ס ראש מועצה מקומית בועינה נוגיאדת, סאלח סולימאן הלך לעולמו, באתר המועצה המקומית בועיינה-נוג'ידאת, 2 באפריל 2018 הועדה המקומית לתכנון ובניה גליל מזרחי, הועדה המקומית לתכנון ובניה גליל מזרחי Census of Palestine 1931. Population of villages, towns and administrative areas, Jerusalem, 1932 באתר ה- Internet Archives , עמוד 73 הדאווי, סקר הכפרים, עמוד 62 [1]מדליקות המשואות: זמן נשים, Saloona 19.3.2014
משה מאיר

משה מאיר (נולד ב-1961) הוא סופר, משורר, מחנך, חוקר מחשבת ישראל והוגה דעות ישראלי. מתגורר בירושלים. מאיר מפרסם מאמרים בנושאי הגות בעיתון "מקור ראשון" ובכתב העת "דעות". פרסם שלושה ספרי שירה, וב-2009 יצא ספר פרוזה שלו, "אבי אבי". עבודת הדוקטורט שלו עוסקת בהגותו של הרמן כהן. מאיר היה שותף ביצירת הסרט התיעודי 'סוקרטס על למברטה', המגולל את סיפור מסעו בניסיונו לגלות את האמת בדבר נסיבות נפילתו של אביו המחנך יעקב מאיר במלחמת ששת הימים. מאיר עוסק בהנחיית קבוצות למידה של מקורות היהדות. הוא פיתח שיטה לחשיבה קבוצתית בשם "אפרכסת", המבוססת על חשיבה פילוסופית-סוקרטית ועל החשיבה בית-מדרשית, ותכליתה לאפשר לקבוצות להתבונן במושא החשיבה שלהם מזוויות שונות. הלימוד נעשה תוך שימוש במחלוקות הפנימיות בקבוצה כמשאב להרחבת מנעד החשיבה. בסוף התהליך מתגבשות מסקנות אופרטיביות. הגותו של מאיר עוסקת בזהות דתית בתקופה המודרנית, ביחסי דת ומדינה ובהגדרת הזהות הציונית-הדתית במדינת ישראל. בין היתר עסק בהגדרת ה"חילון כתופעה פנים דתית". לפי מאיר, חילוניות איננה מושג הפכי ומנוגד לדתיות, ושתיהן יכולות לשכון באדם אחד - "היהודי הדתי-חילוני". בנושא זה עוסק ספרו "שניים יחדיו: פילוסופיה דתית-חילונית חדשה". מאיר הגדיר את ערך החירות העומד בבסיס התפיסה השמרנית; הסתכלות הרואה ביחיד, האטום האנושי, את מי שגלומים גם החיבורים למשפחה, לקהילה ולעם. במקום ה'אטום' (הקיים בתפיסת ה"חירות" הליברלית) ניצבת ה'מולקולה'. בהתאם לכך, "הגדרת החירות היא חירות של אדם הרקום במעגלי הזהות". כמעט, תל אביב: עקד, תשנ"א-1991. סמיכות: שירים בעקבות ישעיהו, תל אביב: עקד, תשנ"ב-1992. ספר הבית והמנוחה: שירים בעקבות ירמיהו, תל אביב: י' גולן, 1995. אבי אבי, ירושלים: טובי, תשס"ט-2009. שניים יחדיו: פילוסופיה דתית-חילונית חדשה, מאגנס ומכון ון־ליר, תשע”ב-2012 'קוץ ודרדר' כנרת זמורה ביתן 2013 רשימת הפרסומים של משה מאיר, בקטלוג הספרייה הלאומית משה מאיר, באתר מכון שלום הרטמן יהודה ליבס, משה מאיר, סוקרטס מטלביה, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2009 כרמית ספיר ויץ, הסופר הדתי שיוצא נגד פסקות הרבנים, באתר nrg‏, 5 במרץ 2013 משה מאיר, ברשת החברתית פייסבוק אבי אבי, באתר הארץ, 30 באפריל 2006 שניים יחדיו: שפה דתית חדשה, פורסם בידיעות אחרונות מדגל לטלית - ציונות ולאומיות בעת קהילתית ואינדבידואלית, דעות 41, אדר תשס"ט, באתר נאמני תורה ועבודה נאמני 'תורה ועבודה' לאן?, דעות 39, תשרי תשס"ט, באתר נאמני תורה ועבודה על ערך עליון ועל צו עליון, באתר nrg‏, 11 בדצמבר 2009 התנהלות במחלוקת - מבט קיומי פנימה, דעות 52, אב תשע"א, באתר נאמני תורה ועבודה מרחבים של חירות, מקור ראשון, מוסף "שבת", 10 באפריל 2012 ד"ר משה מאיר, ‏"גדר על פי התהום", השילוח, 5, יולי 2017 משה מאיר, ‏"הגות עם צלקות מאבק", השילוח, 7, נובמבר 2017 ד"ר משה מאיר, ‏"גדר על פי התהום", השילוח, 5, יולי 2017
דיאגרמת QAPF

דיאגרמת QAPF היא תרשים בצורת מעוין המשמש לסיווג סלעי יסוד על פי המינרלים היוצרים אותם. האותיות QAPF מייצגות את המינרלים קוורץ, פצלת שדה אלקלית, פלגיוקלז ופלדשפטואידים בהתאמה. התרשים בנוי באופן המייצג את האחוז היחסי של המינרל בסלע. בראשית המחקר הפטרולוגי תוארו סלעים על ידי גאולוגים כבעלי מאפיינים שונים מאלה של סלעים שתוארו בעבר, כך שניתן היה לתת להם שם ייחודי. מאחר שסלעים זהים במוצאם ובהרכבם עשויים להראות סימני בליה שונים, היה נחוץ לבנות מערכת קריטריונים שתאפשר סיווג חד-משמעי של סלעי יסוד. אחת הדרכים היא מיונם על-פי הרכבם המינרלוגי, ודיאגרמות QAPF מציגות אותם באופן ברור ואחיד. דיאגרמות QAPF למיון סלעי יסוד נוצרו על ידי האיגוד הבינלאומי למדעי הגאולוגיה (IUGS – International Union of the Geological Sciences), והפכו למקובלות בקרב גאולוגים בעולם, בעיקר למיון של סלעים פלוטוניים אך גם של סלעים געשיים. באמצעות תרשימים אלה ניתן לתת שם לסלעים בעלי הרכב מינרלוגי ידוע. פטרולוגיה סלע יסוד אתר IUGS – האיגוד הבינלאומי למדעי הגאולוגיה מערכת למיון סלעים פלוטוניים לפי IUGS
אמנון ברזל

אמנון ברזל (נולד ב-5 ביולי 1935) הוא אוצֵר ישראלי. ברזל נולד בתל אביב. הוא בוגר הפקולטה למדעי הטבע באוניברסיטה העברית בירושלים, ולימודי תולדות האמנות מאוניברסיטת סורבון בפריז. מסוף שנות ה-60 משמש כמבקר אמנות במוסף הספרותי של העיתון "הארץ". בשנות ה-70 לימד תולדות האומנות במכון אבני ובחוג לאומנות באוניברסיטת חיפה. בשנת 1976 מונה לאוצר הביתן הישראלי בביאנלה של ונציה. במסגרת זו אצר במשך 6 שנים רצופות את התערוכות של מנשה קדישמן, דני קרוון, משה גרשוני ומיכה אולמן. בסוף שנות ה-70 שימש כיועץ ראש עיריית תל אביב שלמה להט לאמנות. בתחילת שנות השמונים הקים ואצר את אירועי האמנות הסביבתית תל-חי 1983-1980 ביוזמת התנועה הקיבוצית בצפון. משנת 1986 הקים ואצר שורה של פרויקטים באיטליה שהמרכזי שבהם הקמה וניהול המוזיאון לאמנות עכשווית בעיר פראטו שליד פירנצה. היה האוצר הראשון של פארק הפיסול הבינלאומי וילה צ'לה בטוסקנה. בשנת 1994 מונה למנהל המייסד של המוזיאון היהודי בברלין. בשנת 2006 אצר את התערוכה 'מאה שנות אמנות ישראלית' במילאנו. לאורך השנים אצר תערוכות רבות, כתב עשרות קטלוגים וספרים לאמנות בין-לאומית וישראלית, בהם 'אמנות בישראל' (אנגלית, הוצאת פוליטי מילאנו, 1987). דנה גילרמן, דרך שער הברזל, באתר הארץ, 16 באוקטובר 2006 כרמלה טייכמן בשיחה עם אמנון ברזל, אוצר, חוקר, מנהל מוזיאונים (אורכב 18.02.2020 בארכיון Wayback Machine), באתר "בית לאומנות ישראלית", מרץ 2016 מידע על אמנון ברזל בקטלוג הספרייה הלאומית אמנון ברזל, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הבעיה השלוש-עשרה של הילברט

הבעיה השלוש-עשרה של הילברט, ה-13 בסדרת 23 הבעיות שהציג דויד הילברט בקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים של שנת 1900, עוסקת באפשרות להציג פונקציות של שלושה משתנים כהרכבה של פונקציות של שני משתנים. תורת גלואה קובעת שפעולות השדה והוצאת שורש מספיקות כדי למצוא שורש של פולינום רק עד מעלה 4. עוד ב-1683 הראה Tschirnhaus שאפשר להביא משוואה ממעלה חמישית לצורה   z 5 + a z + b = 0 {\displaystyle \ z^{5}+az+b=0} , שאותה אפשר לפתור באמצעות פונקציות היפרגאומטריות של שני המשתנים a ו-b. הילברט צפה שאי-אפשר יהיה להציג את הפתרון למשוואה ממעלה שביעית   z 7 + a z 3 + b z 2 + c z + 1 = 0 {\displaystyle \ z^{7}+az^{3}+bz^{2}+cz+1=0} (מעל המרוכבים), שהוא - בהגדרה - פונקציה אלגברית של הפרמטרים a,b,c, באמצעות הרכבה של מספר סופי של פונקציות בשני משתנים. הילברט לא הגדיר את אופיין המדויק של הפונקציות האלה, וכך יש לבעיה ה-13 מספר וריאציות הנובעות באופן טבעי מן השאלה המקורית. אחת המרכזיות שבהן - האם אפשר להציג כל פונקציה רציפה בשלושה משתנים, כהרכבה של פונקציות רציפות בשני משתנים? לנוסח הזה נתן ולדימיר ארנולד (אז סטודנט בן 19 של אנדריי קולמוגורוב) תשובה חיובית ב-1957, שנה לאחר שקולמוגורוב הראה שכל פונקציה רציפה בכמה משתנים אפשר להרכיב מפונקציות של שלושה משתנים. (למעשה הראה ארנולד שכל פונקציה רציפה ב-n משתנים, בקוביה   [ 0 , 1 ] n {\displaystyle \ [0,1]^{n}} , אפשר להציג כסכום של פונקציות רציפות של סכומים של פונקציות רציפות במשתנים הבודדים; ב-2009 הראו Feng ו-Gartside שהמשפט תקף גם לפונקציות המוגדרות על כל המרחב האוקלידי). זמן מה קודם לכן, ב-1954, הראה Vitushkin שיש פונקציות ב-n משתנים עם נגזרת ראשונה רציפה, שלא ניתן להציג כהרכבה של פונקציות בפחות משתנים עם נגזרת ראשונה רציפה. הגרסה האלגברית של הבעיה עדיין פתוחה - האם אפשר להציג כל פונקציה אלגברית בשלושה משתנים, כהרכבה של פונקציות אלגבריות בשני משתנים? Feng and Gartside, On Hilbert's 13th problem
הרסטראו

הרסטראו (ברומנית: Herăstrău) הוא אגם באזור צפון בוקרשט, רומניה. אגם הרסטראו מהווה חלק מנחל קולנטינה, ממנו מקבל את הספקת המים ומחובר לאגם נוסף, פלוראסקה. האגם נוצר בשנות השלושים של המאה ה-20 על ידי ניקוז אזור ביצתי. מסביב לאגם פותח גן ציבורי גדול, פארק קרול השני הידוע יותר כפארק הרסטראו. באגם משייטות ספינות קטנות ומשכירים סירות. מפת גן הרסטראו גן הרסטראו(הקישור אינו פעיל) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של רומניה ובנושא ימות ואגמים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תא דניאל

תא דניאל (באנגלית: Daniell cell) הוא סוג של תא גלווני שהומצא על ידי המדען הבריטי ג'ון פרדריק דניאל ב-1836. בתנאי תקן, תא דניאל מספק מתח חשמלי של 1.1 וולט והוא מכיל אנודה עשויה מאבץ וקתודה מנחושת. בנוסף, בתא קיים גשר מלח על מנת לאזן בין המטענים כדי שהזרם ישמר לאורך זמן. באנודה, פס האבץ מחומצן על ידי החצי תגובה הבאה: Zn(s) → Zn2+(aq) + 2e בקתודה, יוני הנחושת מחוזרים על פי חצי התגובה הבאה: (Cu2+(aq) + 2e− → Cu(s באנודה משתחררים אלקטרונים מתגובת החימצון של האבץ. בקתודה, יש צורך באלקטרונים לצורך תגובת החיזור. כתוצאה מכך, האלקטרונים נעים בין האנודה לקתודה ומבצעים את התגובה הבאה: (Zn(s) + Cu2+(aq) → Zn2+(aq) + Cu(s מדיה וקבצים בנושא תא דניאל בוויקישיתוף אנימציה של הפעולה של תא דניאל ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מלוויל (אי, קנדה)

האי מלוויל (באנגלית: Melville Island) הוא אי גדול ולא מיושב המהווה חלק מהארכיפלג הארקטי הקנדי, מאיי המלכה אליזבת ומאיי פארי. גודלו של האי הוא 42,149 קמ"ר והוא מהווה את האי השלושים ושלושה בגודלו בעולם והשמיני בגודלו מבין אייה של קנדה. מבחינה מנהלתית חציו המערבי של האי שייך לטריטוריות הצפון-מערביות ואילו חלקו המזרחי שייך לטריטוריית נונאווט כאשר קו הגבול בין הטריטוריות עובר לאורך קו אורך 110 מערב (אנ'). הפסגות הגבוהות על האי מגיעות לגובה של אלף מטרים והן נחשבות לגבוהות ביותר במערב הארקטי של קנדה. על האי ישנה צמחייה מעטה אם בכלל, וכאשר ישנה היא בדרך כלל מורכבת מטחבי עלים, חזזיות, ודשא. מין העץ היחידי על פני האי הוא הערבה הגמדית הגדלה כמין מחצלת צפופה על פני האדמה. אוכלוסיית החי על פני האי כוללת את – דוב קוטב, אייל הצפון, כבש המושק, הזאב הארקטי, שועל השלג, ארנבת הקוטב וההרמין. ישנם דיווחים על הימצאותם של דובי גריזלי על האי ואם כן מדובר במקום הצפוני ביותר ממנו עלו דיווחים על הימצאותו של דוב גריזלי. הביקור הראשון על האי מלוויל של אדם אירופי נערך ב- 1819 על ידי מגלה הארצות סר ויליאם פרי. פרי לא היה הראשון שגילה את האי אולם הוא נאלץ לשהות שם כל החורף כולו ב"עגינת חורף" החל מה- 1 באוגוסט 1820 בשל הקיפאון של הים. האי נקרא על שמו של רוברט דאנדס השני ויקונט מלוויל שכיהן באותו זמן כלורד הראשון של הימייה. האי נחשב למקום אפשרי למרבצים של גז טבעי. כמו כן החל מהמחצית הראשונה של המאה העשרים ישנן הערכות כי יש בו מרבצים של פחם ופצלי שמן. בשנות ה-70 התגלה כי החלק הצפון מזרחי של האי מכיל שדה גז גדול. מדיה וקבצים בנושא מלוויל בוויקישיתוף מלוויל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דיאנה מוקאנו

דיאנה יוליאנה מוקאנו (ברומנית: Diana Iuliana Mocanu, נולדה ב-19 ביולי ב-1984) היא שחיינית עבר רומניה. היא אלופה אולימפית ואלופת עולם. מוקאנו נולדה בבראילה. באליפות אירופה בשחייה שנערכה באיסטנבול, טורקיה בשנת 1999 זכתה מוקאנו במדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:00.02 דקות, במקום רביעי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 29.55 שניות, במקום שישי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:15.08 דקות ובמקום חמישי במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:11.63 דקות. באליפות אירופה בשחייה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 2000 זכתה מוקאנו ב-4 מדליות, מהן 3 כסף ואחת ארד. מדליות כסף במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 28.85 שניות, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:01.54 דקות ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:11.62 דקות. מדליית ארד במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:10.05 דקות. בנוסף, היא סיימה במקום רביעי במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:46.45 דקות. באולימפיאדת סידני (2000) זכתה מוקאנו בשתי מדליות זהב במשחה ל-100 מטר גב בשיא אולימפי חדש של 1:00.21 דקות, לפני מאי נקמורה מיפן (1:00.55 דקות) ונינה ז'יבנבסקאיה מספרד (1:00.89 דקות) ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:08.16 דקות, לפני רוקסנה מרסיננו מצרפת (2:10.25 דקות) ומיקי נקאו מיפן (2:11.05 דקות). בנוסף, היא סיימה במקום שמיני במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 59.43 שניות, במקום 34 במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:29.58 דקות ובמקום 12 במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:48.78 דקות. באליפות העולם בשחיה שנערכה בפוקואוקה, יפן בשנת 2001 זכתה מוקאנו בשתי מדליות. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:09.94 דקות, לפני סטניסלאבה קומארובה מרוסיה (2:10.43 דקות) וג'והנה פארג מבריטניה (2:11.05 דקות) ומדליית כסף במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:00.68 דקות, אחרי נטלי קוגלין מארצות הברית (1:00.37 דקות) ולפני אניה בושולטה מגרמניה (1:01.42 דקות). בנוסף, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 28.86 שניות. באליפות אירופה בשחייה שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2002 סיימה מוקאנו במקום חמישי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:11.99 דקות ובמקום שמיני במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 29.64 שניות. דיאנה מוקאנו, באתר olympedia.org דיאנה מוקאנו, באתר Swimrankings דיאנה מוקאנו (אורכב 04.03.2016 בארכיון Wayback Machine), באתר Sports123 (באנגלית)
אווטאר (הינדואיזם)

אווטאר (בסנסקריט: अवतार, אַוַטָארַה), היא "התגלמות" של אל. מקור המילה בסנסקריט הוא "ירידה"; בהשאלה – ירידת האל לעולם והתגשמותו באדם או בחפץ. במקור זהו מושג תאולוגי מרכזי בוישנויזם (הפלג בהינדואיזם שגורס שווישנו הוא האלוהות הגדולה ודבק בו) ומציין את ההתגלמויות של האל וישנו. המושג הופיע בצורה מוקדמת וראשונית בבהגאוואד גיטה והציג את התורה לפיה וישנו מתגלגל בדמויות היסטוריות שונות, כדי להציל את הדהרמה בתקופות שהאנושות נקלעת למצוקה. פיתוח של דוקטרינה זו נמצא בפוראנות הוישנאויות, המפרטות עשר התגלמויות קאנוניות של האל וישנו -הדאשא-אווטארה: הדג (מאטסיה), הצב (קורמה), חזיר הבר (וראהא), חצי-איש-חצי-אריה (נאראסימהא), הגמד (ואמנה), 'ראמה עם הגרזן' (פאראשוראמה), ראמה, קרישנה, הבודהה, התגלמותו העתידית של וישנו (קלקי). מנקודת מבט של חקר הדתות, יש הרואים באווטארות גלגולים של אלים מקומיים אשר יוחסו לאל וישנו וסופחו בדרך זאת לוישנאויזם. לפי תפיסה זו, האווטארה היא מכניזם נוח לקבלה של אלוהיות לתוך המערכת הוישנאוית, מצד אחד, ולשמירה על העליונות של האל וישנו על פני אלים מקומיים, מן הצד השני. המונח אווטארה התפרש אל מעבר לתאולוגיה של האל וישנו בווישנואיזם, בהינדואיזם המודרני נעשה שימוש נרחב יותר במונח אווטארה גם ביחס לדתות אחרות. כך למשל, ישנם המשתמשים בו בהתייחס לישו. המונח אווטאר נדד אל מחוץ למרחב ההודי ולמרחב הדתי, ומשתמשים בו בכמה הקשרים באופן מושאל. בעולם המחשבים משמש המונח לציון ייצוג של משתמש, למשל בפורום אינטרנט, צ'אט או משחק מחשב. המונח גם משמש לציון "שכנוע עצמי" בתהליכי התפתחות והעצמה אישית, היינו אוטוסוגסטיה ואפקט פיגמליון תהליכים שבהם פרט או כלל עוברים תהליכי שכנוע עצמי לרעיון תפיסה שאיפה או דעה מסוימת מתוך מטרה שכך יקרה בפועל וכאן בא לידי ביטוי אלמנט התגשמות הישות העליונה בישות הגשמית. בשיווק מודרני המונח "אווטאר" מתייחס לדמות של הלקוח המייצגת קבוצה או פלח אוכלוסייה מוגדרים, שנבחרו לשווק אליהם מוצר מסוים. הקמת המתווה של דמות זו היא אחת היסודות של הקמפיין השיווקי המודרני. ממרץ 2014 המילה העברית שתוקנה עבור המילה אווטאר היא יצגן. הינדואיזם מיתולוגיה הינדואית בהקטי בהגאוואד גיטה וישנו וישנויזם עמרם פטר, המיתולוגיה ההודית, ספרי תל אביב, 2001. אופירה גמליאל, שיוה ביער האורנים: סיפורים מהמיתולוגיה ההודית, הוצאת כתר, 1999. יוחנן גרינשפון, הינדואיזם: מבוא קצר, הוצאת מפה, 2005. קים נוט, הינדואיזם, הוצאת ידיעות אחרונות, 1998. מדיה וקבצים בנושא אווטאר בוויקישיתוף אווטאר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אווטרים (דת), דף שער בספרייה הלאומית Aaron Britt, Avatar, New York Times, August 8, 2008 "יצגן במקום אווטאר: הכירו את המונחים החדשים של האקדמיה ללשון". כלכליסט - www.calcalist.co.il. 2014-09-03. נבדק ב-2017-08-24. ערך זה הוא קצרמר בנושא דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.