laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יואח בן אסף

יואח בן אסף היה מזכירו של המלך חזקיהו. המושג "מזכיר" בהקשר זה, פירושו המזכיר למלך איזה משפט צריך לידון עכשיו, או האחראי על ספר הזכרונות המלכותי. השם יואח נפוץ בקרב שמות הלויים. השם יואח נזכר בתנ"ך גם בתפקיד שוער. יואח מופיע בספרים מלכים וישעיה, כאחד מבכירי ממלכת כחזקיהו. יחד איתו הגיעו גם אליקים בן חלקיהו אשר היה הממונה על בית המלך, ושבנא הסופר, אשר הגיעו להקשיב לדברי שליחו של סנחריב רבשקה, שהגיע לרפות את ידי העם ממלחמה בסנחריב, ולשכנע אותם להיכנע ללא קרב. יואח וחבריו שומעים את תחילת דברי רבשקה שנאמרו ביהודית (שפתם של תושבי ממלכת יהודה), ומבקשים ממנו לדבר אליהם בארמית, כדי שלא יבינו ויפחדו העם שבירושלים שהקשיבו לשיחה הקשה. רבשקה עונה להם בהתרסה כי דבריו כלל אינם מכוונים אליהם- שרי הממלכה, אלא אל העם הנמקים ברעב מבעד לחומת ירושלים, וממשיך לדבר ביהודית, מגביר את קולו ומסיים את נאומו. כשמסיים רבשקה את נאומו, שותקים יואח וחבריו על פי ציוויו של המלך חזקיהו, ובאים אל המלך בבגדים קרועים. מזכיר הוא תוארו של אחד מהשרים בחצרות המלכים דוד, שלמה ומלכי יהודה. התואר מזכיר בא ברשימות השרים אצל דוד מיד לאחר שר הצבא ואילו בתקופת מלכות שלמה הוא מופיע רביעי. בתקופתם של דוד ושלמה שירת בתפקיד יהושפט בן אחילוד ובתקופת יאשיהו שירת בתפקיד זה יואח בן יואחז. לדעת משה צבי סגל היה המזכיר ממונה על כתיבת הזכרונות את אירועי הממלכה. כך גם בתרגום יונתן: ”ממנא על דכרניא”. אחרים סוברים כי תפקידו היה להזכיר למלך את סדר היום כדוגמת Magister memoriae(איט') ברומא העתיקה. פרופ' יצחק אבישור ופרופ' מיכאל הלצר, השרים העיקריים בחצר המלך ותפקידיהם : המזכיר, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ"ו: "יואח"; ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק י"ח: "יואח בן אסף". שכיהן בעת הקדומה גם כדיין, ראו משפט שלמה רש"י ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק כ"ו ראו כעין זה במגילת אסתר, פרק ו', פסוק א' מיכאל קוכמן, עולם התנ"ך: דברי הימים א', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 254. ספר דברי הימים א', פרק כ"ו, פסוק ד'. ספר ישעיה, פרק ל"ו, פסוקים ג'–כ"ב וכן ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ל"ז על פי הכתוב בספר מלכים השרים שנשלחו היו, תרתן, רב-סריס ורבשקה. בספר ישעיה מופיע הסיפור כמעט כהעתק מושלם של זה שבירמיה אך בו מופיע רק רבשקה כשליחו של סנחריב. בנוסף בספר ירמיה בהמשך השיח של שליחי סנחריב לאנשי ירושלים, מופיע רק רבשקה ולא תרתן ורב-סריס. בשל סיבות אלו נכתב במדרש (סדר עולם[דרוש מקור]) כי בנקודת זמן זו, אכן רק רבשקה נשלח, ותרתן ורב-סריס נשלחו בשנית על ידי סנחריב לאחר זמן, כששמע שתרהקה מלך כוש בא להילחם בו, ויצא לקדם אותו במלחמה, אך רצה שחזקיה לא יחשוב שברח או נכנע, אלא רק הלך לזמן מוגבל ויחזור להילחם בו (רש"י ספר מלכים ב', פרק י"ט). ספר ישעיה, פרק ל"ו, פסוק ט"ז וכן כל הפרק ע"פ חז"ל רבשקה היה יהודי מומר ולכן ידע שפה זו ע"פ חז"ל חשבו יואח וחבריו, שרבשקה על אף חובתו לקיים את צו סנחריב, כיהודי מומר ירחם על עמו שממנו בא, ולא יפחידם ללא צורך ספר ישעיה, פרק ל"ו, פסוקים י"א–י"ג ספר ישעיה, פרק ל"ו, פסוק כ"ב קריעת הבגדים נעשתה על פי חז"ל בגלל ששמיעת גידופים כלפי ה' מחייבת קריעת בגדים, וכך נהג גם חזקיהו כשסיפרו לו על דברי רבשקה (ספר ישעיה, פרק ל"ז, פסוק א') משה צבי סגל, ספרי שמואל, ירושלים, קריית ספר, 1987, ע"מ רצ.
חנוך שינמן

חנוך שֶיְנמן (נולד ב-1966) הוא פילוסוף ישראלי של המשפט. הוא היה פרופסור למשפט ופילוסופיה באוניברסיטת בר-אילן. קודם לכן היה פרופסור זוטר לפילוסופיה באוניברסיטת רייס שביוסטון, ארצות הברית. בשנים 1984–1987 שירת בצה"ל ככתב בשבועון "במחנה". בשנת 1992 קיבל תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת תל אביב. התמחה אצל עו"ד אסנת מנדל במחלקת בג"ץ של משרד המשפטים, ואצל שופט בית המשפט העליון, תאודור אור. בשנת 1993 הוסמך כעורך דין. בשנת 1996 קיבל תואר שני במשפטים מאוניברסיטת אוקספורד, על עבודה שכותרתה "Hart's Postscript to The Concept of Law", בהנחיית פרופ' יוסף רז. בשנת 1997 קיבל תואר שני במשפטים מאוניברסיטת ייל. בשנת 2006 קיבל תואר דוקטור בפילוסופיה מאוניברסיטת פרינסטון, על עבודה שכותרתה "Putting Justice in its Place: Three Essays on Law and Justice", בהנחיית פרופ' ג'ון קופר. בשנת 2007 קיבל תואר דוקטור במשפטים מאוניברסיטת ייל, על עבודה שכותרתה "Promises, Agreements, and Practices: Essays in Social Philosophy", בהנחיית פרופ' אנתוני קרונמן. מאוגוסט 2004 עד יוני 2012 היה פרופסור זוטר לפילוסופיה באוניברסיטת רייס שביוסטון, ארצות הברית. באוקטובר 2012 מונה לפרופסור למשפט ופילוסופיה באוניברסיטת בר-אילן. מחקריו עוסקים בפילוסופיה משפטית ובפילוסופיה חברתית. תחומי התמחותו כוללים גם דיני חוזים, דיני נזיקין, משפט פלילי והיסטוריה של אתיקה נורמטיבית. ערך את הספר "Promises and Agreements - Philosophical Essays", שיצא לאור בשנת 2011 בהוצאת Oxford University Press. פרופ' שינמן חנוך, באתר אוניברסיטת בר-אילן (מאורכב) חנוך שינמן, ברשת החברתית LinkedIn חנוך שינמן, באתר Academia.edu חנוך שינמן, גם במלחמה מוצדקת יש גבול, באתר ynet, 9 באוגוסט 2006 אור קשתי, אוניברסיטת בר אילן נגד מרצה למשפטים שהביע דאגה לנפגעים בשני הצדדים, באתר הארץ, 29 ביולי 2014 מהרצאותיו: מבוא לתורת המשפט, בערוץ אוניברסיטת בר-אילן באתר YouTube תורת המשפט: נאמנות, בערוץ אוניברסיטת בר-אילן באתר YouTube תורת המשפט: חובת הציות לחוק, בערוץ אוניברסיטת בר-אילן באתר YouTube חנוך שינמן באתר WorldCat Identities. Promises and Agreements - Philosophical Essays, באתר של Oxford University Press
צוריאל (פירושונים)

האם התכוונתם ל... צוריאל – מושב בגליל העליון אישים: דוד צוריאל – פסיכולוג ישראלי חגי צוריאל – איש המוסד ומנכ"ל משרד המודיעין משה צוריאל – רב ומשגיח ישראלי שרי צוריאל – שחקנית וזמרת ישראלית
אורי גניזי

אורי גניזי (נולד ב-6 ביוני 1967) הוא פרופסור לכלכלה התנהגותית. מחזיק בקתדרת אפשטיין–אטקינסון לכלכלה התנהגותית ופרופסור לכלכלה ואסטרטגיה בבית הספר ראדי למנהל באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו - ארצות הברית. בנוסף, מכהן כמרצה אורח במרכז לחקר כלכלה ניסויית ולקבלת החלטות פוליטיות באוניברסיטת אמסטרדם. גניזי למד תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטת תל אביב, אותו סיים בהצטיינות יתרה. בהמשך השלים את לימודי התואר השני והדוקטורט 1997 במרכז לחקר הכלכלה באוניברסיטת טילברך בהולנד. טרם הצטרפותו לבית הספר ראדי לניהול, היה גניזי חבר סגל באוניברסיטת שיקגו, בטכניון ובאוניברסיטת חיפה. מאז סיים את לימודי הדוקטורט שלו, גניזי הוא ממובילי המחקר בכלכלה ההתנהגותית בעולם. מחקריו משלבים עריכת ניסויים במעבדות ובעולם האמיתי להבנת ההתנהגות האנושית. בין תחומי מחקריו: תמריצים והבנת השפעתם על בני אדם, חקר הרמייה, אפליה, אי ודאות בקבלת החלטות, הבדלים בין נשים לגברים בשדה התחרות ותורת התמחור. ספרו של גניזי עם פרופסור ג'ון ליסט מאוניברסיטת שיקגו, "ציר ה-Why – המניעים הנסתרים והכלכלה ההתנהגותית מאחורי היומיום שלנו" ריכז את מחקריו לאורך השנים, תוך דגש על ניסוח פחות מדעי ויותר מתאים לקהל הרחב. הספר עוסק בחשיפת המניעים הסמויים המפעילים בני אדם בתהליך קבלת החלטות ובודק מהם התמריצים הגורמים לכך. הספר מבוסס על עשרות ניסויי התנהגות, אותם ערך יחד עם ליסט בעולם האמיתי בתחומי צרכנות, שיווק ומכירות, חינוך, תעסוקה, גזענות ואפליה. בניסויים אלה הם התבוננו על בני אדם בסביבתם הטבעית, מבלי שהם ידעו על כך, וסיפקו מסקנות מפתיעות ומטלטלות לגבי מניעיהם האמיתיים - שהם סמויים - בתהליך קבלת ההחלטות. הספר זכה להצלחה ונכנס לרשימות רבי המכר בישראל ובעולם. גניזי נולד בתל אביב ומתגורר בסן דייגו עם אשתו איילת ושלושת ילדיהם. במסגרת עבודתו מחלק את זמנו בין סן דייגו, תל אביב ואמסטרדם. מדיה וקבצים בנושא אורי גניזי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אורי גניזי אורי גניזי, באתר SSRN רשימת פרסומים אקדמיים, באתר בית הספר ראדי למנהל. יעל פולק, מה הייתם מוכנים לעשות בשביל כסף?, באתר הארץ, 20 במאי 2009 טלי חרותי-סובר, חינוך נשים לתחרותיות: יביא לצמצום פערים בשוק העבודה?, באתר TheMarker‏, 11 ביולי 2011 זוהר שחר לוי, פרופ' אורי גניזי: "כשאתם מחפשים תמריצים שעובדים - תחשבו על הומר סימפסון", באתר כלכליסט, 30 בדצמבר 2013 אורי גניזי, הטריק הפסיכולוגי שיצמצם את שקיות הניילון, באתר ynet, 9 ביוני 2014 רונית דומקה, מדוע זוגות הומוסקסואלים משלמים יותר על מכוניות?, באתר TheMarker‏, 11 ביוני 2014 אורי גניזי, טריק שיווקי: שלמו יותר ותהיו מרוצים יותר, באתר ynet, 20 ביוני 2014 למה אנחנו משמינים אחרי החתונה?, באתר רדיו ללא הפסקה, 30 ביוני 2014 למה זוגיות גורמת להשמנה?, באתר רשת, 30 ביוני 2014 עידו אפרתי, כשהאהבה גדלה, בני הזוג עולים במשקל, באתר הארץ, 1 ביולי 2014 אורי גניזי, להרוס לכולם זו גם דרך להשיג שוויון, באתר TheMarker‏, 2 ביולי 2014 גלי וינרב, ‏רוצים לגרום לילד ללמוד? תבטיחו לו 20 דולר לפני מבחן, באתר גלובס, 3 ביולי 2014 אורי פסובסקי, מה באמת מניע אותנו, באתר כלכליסט, 4 ביולי 2014 מעין מנלה, מחקר: אנשים יודעים באופן אינטואיטיבי מתי כדאי לעצבן את היריב, באתר כלכליסט, 26 ביולי 2014 יעל חלק, פרופ' אורי גניזי מראה איך תמריצים פועלים הפוך מכפי שאנחנו מדמיינים, באתר הארץ, 7 ביוני 2023
סטייפן שטיינר

ד"ר סטייפן שטיינר (בסרבית קירילית: Стјепан Штајнер, בקרואטית: Stjepan Steiner; ‏16 באוקטובר 1915, דוניה סטוביצה, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 18 בינואר 2006, זאגרב, קרואטיה) היה רופא ופרטיזן יוגוסלבי ממוצא יהודי, חבר במפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה, רופאו האישי של יוסיפ ברוז טיטו במהלך מלחמת העולם השנייה, ומאיור-גנרל במערך הרפואה של הצבא העממי היוגוסלבי. סטייפן שטיינר נולד בעיירה דוניה סטוביצה. אביו היה וטרינר וחבר במפלגת האיכרים של קרואטיה. ב-1929 עברה המשפחה לזאגרב, סטייפן למד רפואה באוניברסיטת זאגרב והתמחה בקרדיולוגיה. לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית וכינון מדינת קרואטיה העצמאית שנשלטה על ידי האוסטאשה, נעצר שטיינר והובל למחנה מעצר בזאגרב. בהמשך, הועברו שטיינר ורעייתו ד"ר זורה גולדשמידט-שטיינר ביחד עם קבוצת רופאים יהודים לאזור בוסניה ומשם נמלטו והצטרפו לכוחות הפרטיזנים של טיטו. סטייפן שטיינר נפגש עם יוסיפ ברוז טיטו בעיר יאיצה ובין 1943 ל-1947 היה רופאו האישי. במקביל, רעייתו זורה, שהייתה כירורגית, הקימה וניהלה מספר צוותי מנתחים ביחידות הפרטיזנים השונות בדרגת קולונל . לאחר המלחמה המשיך לשרת במערך הרפואה של צבא יוגוסלביה והתקדם לדרגת גנרל-מאיור. ב-1976, השתחרר שטיינר משירותו הצבאי. הוא הלך לעולמו ב-2006 בזאגרב והוא בן 90. נקבר בבית העלמין מִירוֹגוֹי שבעיר. סטייפן שטיינר - רופאו האישי של טיטו במהלך המלחמה ועֶד לקרבות הגדולים של הפרטיזנים, באתר www.nacional.hr (בקרואטית) ידיעה על מותו, באתר 24ur.com (בסלובנית)
המצור על דוברובניק

המצור על דוברובניק, הוא מצור שהוטל על העיר דוברובניק, על ידי הצבא הלאומי של יוגוסלביה בעת מלחמת העצמאות של קרואטיה, בשל הכרזת העצמאות של קרואטיה, בניסיון לבלום את התפרקות יוגוסלביה. המצור נמשך מאוקטובר 1991 עד מאי 1992, אז הוסר במתקפת נגד של הצבא הקרואטי. שחרור השטח שהוחזק בידי הצבא היוגוסלבי הושלם ביולי של אותה שנה. עם הכרזת העצמאות של קרואטיה, החלה התקפת הצבא הלאומי של יוגוסלביה (סרבית Југословенска народна армија; Jugoslovenska narodna armija) על המדינה. לפני התפרקות יוגוסלביה הייתה נוכחות הצבא היוגוסלבי באזור דוברובניק קטנה יחסית בשל היותה יעד תיירותי ובשל התפיסה כי נוכחות צבאית אינה עולה בקנה אחד עם ענף התיירות. בשל כך העיר לא הייתה במוקד הלחימה בחודשים הראשונים לאחר תחילתה, אך ב-1 באוקטובר 1991 התקדם הצבא היוגוסלבי מכיוון מונטנגרו ובוסניה-הרצגובינה וכבש את אזור העיר, ובכלל זה גם את העיר צאבטט ואת שדה התעופה של דוברובניק. כוחות אלה מנו כ-7,500 עד 20,000 חיילים של הצבא היוגוסלבי עצמו ושל כוח ההגנה של מונטנגרו. למולם ניצבו כ-1,500 חיילי חטיבת החי"ר ה-163 של צבא קרואטיה, ואליהם נוספו לאחר מכן כ-300 חיילי גדוד החי"ר ה-9 של כוחות ההגנה של קרואטיה (HOS - Hrvatske obrambene snage). מבחינת קרואטיה היה מיקומה של העיר בעייתי לארגון הגנה יעילה והבטחת אספקה. העיר שוכנת בקצה הדרומי של המדינה ומוקפת גבעות והרים מצפון וממזרח; העורף הטריטוריאלי שלה צר והיא כלואה בין בוסניה הרצגובינה לים. בנוסף לכך העיר וסביבתה מנותקים גאוגרפית מיתר המדינה על ידי הפרוזדור לים שנשלט על ידי בוסניה הרצגובינה בסמוך לעיר נאום. עם זאת הצבא היוגוסלבי לא הצליח לכבוש את העיר, ובמקום זאת תפס עמדות בגבעות שמסביב לה והטיל עליה מצור. המצור משך את תשומת הלב הבינלאומית בשל תמונות הפצצת העיר העתיקה, ובשל כך שמדובר באתר מורשת עולמית. ב-6 בדצמבר 1991 ניחתה על העיר ההפצצה הכבדה ביותר, אשר גבתה את חייהם של 13 אזרחים לפחות ופצעה 60 אחרים. הפצצת העיר נמשכה עד סוף שנת 1991, מועד בו נכנסה לתוקפה הפסקת האש האחרונה. עיקר כוחות הצבא היוגוסלבי נסוגו לבוסניה הרצגובינה, והצבא הקרואטי ניצל זאת ויצא להתקפה שהביאה להסרת המצור מהעיר ב-26 במאי 1992. מבצעים נוספים שחררו את יתר השטח בו החזיק הצבא היוגוסלבי עד סוף יולי 1992. לפי הערכת הצלב האדום נהרגו 114 אזרחים כתוצאה מההפצצות. הנזק לעיר היה ניכר והוערך בכמעט 10 מיליון דולר. 563 מ-824 בנייני העיר העתיקה נפגעו (יותר משני שלישים), ותשעה בניינים עלו באש ונהרסו לחלוטין. חומות העיר לבדן ספגו 111 פגיעות ישירות. בשל הפגיעה החמורה בגגות הרעפים הנטויים של העיר היה הצורך בשיקום הנזקים באופן מיידי, בעיקר כדי למנוע את הצפת הבניינים בגשמי החורף שעמד בפתח. עוד הוחלט שלטובת שימור אופייה של העיר, ייערך השיקום בטכניקות מסורתיות ותוך שימוש בחומרי בנייה מסורתיים. עם זאת, רעפי העיר הישנים יוצרו במפעלי קופרי (Kupari) שכבר לא היו קיימים, ולא ניתן היה להשיג רעפים באיכות צבע זהה לקיימים. בשל הדחיפות נעשה שימוש ברעפים ממספר מקורות שונים, ומאז מוחלפים רעפיהם המסורתיים של בתי העיר ברעפים מודרניים כדי להשיג אחידות בגווניהם. בעיה דומה התעוררה בעניין ריצוף הגיר של רחובות העיר, וכדי להתגבר עליה נעשה שימוש באבן גיר ממקורות לא מסורתיים במקומות בהם אבן זו אינה חשופה לעין. עד 1999 הושקעו בשיקום העיר למעלה מ-7,000,000 דולר, וכבר לא ניכרים בה נזקי המלחמה. מדיה וקבצים בנושא המצור על דוברובניק בוויקישיתוף סרט על הפצצת העיר ב-1991, באתר YouTube לסרט המתאר את ההפצצות, ראו "קישורים חיצוניים". The battle of Dubrovnik, UN Commission Report on the battle Icty - Tpiy :
נדב בכר

נדב מנחם בכר (נולד ב-11 ביוני 1980) הוא גיטריסט ומפיק מוזיקלי ישראלי. נולד וגדל בחדרה. למד ברימון בית ספר למוסיקה. בעבר ניגן עם מיקי שביב, מיקה קרני, תומר יוסף ואחרים. לפני חזרתו בתשובה הקים עם חברו אורן צור את להקת "אור ירוק". לאחר שחזרו שניהם בתשובה הקימו השניים את להקת א גרוייסע מציאה. בין השנים 2007 – 2009 ליווה בנגינתו את המופע "גילוי תענוג הנצח" של גילי שושן - בו שושן שר ומספר על חזרתו בתשובה. בנוסף הפיק עם שושן את האלבום "ראשון ואחרון" של גילי שושן, שיצא בי"ט בכסלו ה'תש"ע. ב-2003 החל תהליך של חזרה בתשובה, למד בישיבת "חב"ד רמת אביב" בתל אביב והתקרב לחסידות חב"ד. נשוי ואב לחמישה, מתגורר בחדרה. להקת "פרווה חמה" להקת "א גרוייסע מציאה" - 2006–2012 להקת גרוב ופאנק להקת "אור ירוק" - שביצעה צ'יל אאוט אתני ו-Fאנק לצד עופר אשד, אייל ניסנבוים ואורן צור הרכב "פשיטא" לצד אורן צור להקת החתונות "פשיטא" נדב בכר הוציא לצד אורן צור את האלבום "יישוב הדעת" המאגד ניגוני חב"ד, ואת האלבום "דלתי תשובה" מתוכו יצא הסינגל "קול ביער" המבוסס על ניגון חסידי עתיק ונכנס לפלייליסט של גלגלצ. משמש גם כמפיק מוזיקלי, לצד אורן צור. ב-2013 הפיקו השניים את האלבום "שמחת עולם" - המאגד מניגוני הרב יצחק גינזבורג. ב-2014 הפיקו את האלבום "צל האור" של רן שריד. כן גם הוציא יחד עם אורן צור אלבום ניגונים מהעיירה קובליץ (שלימד הרב אליהו לייב ריבקין מכפר חב"ד) - האלבום יצא בהוצאת גל עיני. מדיה וקבצים בנושא נדב בכר בוויקישיתוף נדב בכר, סרטונים בערוץ היוטיוב נדב בכר, באתר MusicBrainz (באנגלית) נדב בכר, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) יקי הפשטיין, הדת נחש, באתר ynet, 8 בפברואר 2010 מרים הופמן, מנגינת התשובה - תרבות ופנאי (דיסק), באתר ערוץ 7, 29 ביוני 2008 דלתי תשובה, באתר כיפה, 31 באוקטובר 2011 קוביס, נדב בכר ואורן צור חוזרים באלבום ניגונים חדש, באתר ערוץ 7, 30 באוקטובר 2011 לירון נגלר-כהן, מזל טוב! ניגונים בני 250 שנה נולדו מחדש, באתר ynet, 30 באוקטובר 2011 דודו כהן, נדב בכר: "הקלטנו את השיר בהתכתבות במייל", ראיון באתר "הידברות", 23 באוקטובר 2013 שירה כהן, המוזיקאי נדב בכר: ממנזר השתקנים לחסידות חב"ד, ראיון באתר "הידברות", 10 בנובמבר 2014 להקת אור ירוק באתר "במה חדשה" אתר להקת פשיטא
רביעיית מיתרים מספר 1 (שוסטקוביץ')

רביעיית המיתרים מספר 1 בדו מז'ור של דמיטרי שוסטקוביץ', אופוס 49, נכתבה במשך שישה שבועות בקיץ 1938. לא צורפה הקדשה ליצירה. במאי 1938, בלנינגרד, שוסטקוביץ' בן ה-31 החל במלאכת ההלחנה של רביעיית המיתרים הראשונה שלו. שוסטקוביץ' התנסה בכתיבה להרכב זה במסגרת המוזיקה שכתב בעבר לסרטים, אולם טרם הלחין רביעייה שלמה. הוא החל את הלחנת הרביעייה כתרגיל, אולם הוא נשבה בידי הפרויקט וסיים את כלל היצירה בשישה שבועות. כפי שכתב: "התחלתי לכתוב את היצירה בלי רעיונות ורגשות מיוחדים, לא חשבתי שדבר יתפתח ממנה. הרי, רביעיית המיתרים היא אחד מהז'אנרים המוזיקליים המאתגרים ביותר. כתבתי את הדף הראשון כתרגיל לשם התנסות גרידא בצורת הלחנה זו, ולא העליתי בדעתי דבר לגבי השלמתה ופרסומה. החשבתי אותה כחלק מניסיונותיי המחקריים כמלחין, אולם העבודה על היצירה שבתה אותי וסיימתי כתיבתה במהרה." -דמיטרי שוסטקוביץ'- באותה תקופה, תרבות רביעיית המיתרים שגשגה בברית המועצות. מלחינים רבים בני זמנו של שוסטקוביץ' הלחינו רביעיות לפניו, והרכבים קאמריים איכותיים רבים נוסדו (כמו רביעיית בטהובן שעתידה להיקשר קשר עמוק למלחין). רביעיית המיתרים בדו מז'ור היא היצירה הראשונה אותה כתב המלחין לאחר הסימפוניה מספר 5. מתוך הבנה שעלולים להשוות את הרביעייה ליצירתו המונומנטלית הקודמת, שוסטקוביץ' ציין: "אל תצפו למצוא עומק מיוחד ביצירה, רביעיית המיתרים הראשונה שלי. מזגה קליל, שמח ולירי. הייתי מתאר אותה כדמוית אביב." -דמיטרי שוסטקוביץ'- היצירה בוצעה לראשונה בלנינגרד, באוקטובר 1938, על ידי רביעיית גלזונוב. היא בוצעה חודש לאחר מכן גם על ידי רביעיית בטהובן, שם החלה להירקם הידידות בין המלחין לבין הרביעייה שמאוחר יותר תבצע את הפרמיירות לרוב רביעיותיו (כולן למעט זו והאחרונה). היצירה בעיקרה אופטימית, ברם הפרקים הפנימיים בעלי הסולם המינורי מהווים ניגוד לכך. לפי דבריו של המלחין: "דמיינתי רגעי ילדות, תמימים ובהירי מחשבות המקושרים לאביב". -דמיטרי שוסטקוביץ'- הרביעייה כתובה על פי הסגנון המסורתי, ומחולקת לארבעה פרקים: מודראטו - הפרק הראשון, בסולם דו מז'ור, כתוב בצורת סונטה. הפתיחה מתחילה בנושא ראשון לרקע רצף אקורדים, ועוברת לנושא שני שמח. לאחר סגמנט התפתחותי קצר, הפרק מסתיים בקודה. מודראטו - מזגו הקליל של הפרק הראשון משתנה בפרק השני האיטי, בסולם לה מינור. הפרק מורכב משמונה וריאציות למנגינה עממית שתחילה מוצגת על ידי הוויולה. למעשה, המנגינה אינה לקוחה משירי העם הרוסיים, אלא נוצרה על ידי שוסטקוביץ' והתבססה על שירים אלו. לאחר ארבע וריאציות מלנכוליות, המוזיקה עוברת למזג קליל יותר בשתי הווריאציות הבאות, וחוזרת ותמה בסולם המינורי בשתי הווריאציות האחרונות. הפרק מסתיים בפיציקאטו של אקורד לה מינור. אלגרו מולטו - הפרק השלישי הוא סקרצו בסולם דו דיאז מינור. הוא מתחיל בתו יחיד החוזר במהירות על ידי הוויולה בתזמון של 4\3, היוצר אווירה עצבנית ומתוחה. לאחר נגינת מלודיה מהירה, הפרק עובר לטריו בפה דיאז מז'ור בעל אווירה רגוע יותר. לבסוף, הסקרצו חוזר, וקודה אירונית האנלוגית לנושאי הטריו מסיימת את הפרק. אלגרו - הפרק האחרון שב לסולם המקורי של היצירה ומחזיר את אווירת האביב הקלילה בצורת פינאלה אנרגטי. כבר בפתיחה מוצגות מלודיות שמחות וסלסולים קלילים. אולם קלילות ושמחה אלו מופרעות על ידי סגמנט הפיתוח המרגש, המוביל לקודה תוססת. לבסוף הפרק מגיע לשיא מרשים, כשהוויולה והצ'לו מנגנים תווים במהירות במנעדם הנמוך בעוד הכינורות מנגנים וריאציות לאקורד דו מז'ור במנעד גבוה. אורכה הממוצע של היצירה עומד על כ-15 דקות. מידע על היצירה "רביעיית מיתרים מספר 1" באתר מיוזיק בריינז
סגולה (בית ספר)

בית הספר סגולה הוא בית ספר ממלכתי דתי-תורני לבנים בבני ברק. במשך שנים שכן ברחוב השומר (כיום רחוב אהרונוביץ). בסוף שנות ה-90 עבר לרחוב מוהליבר בעיר. בית הספר נוסד בראשית שנות ה-60 של המאה הקודמת. מייסדו ומנהלו הראשון היה משה רוז'ה. הוא החל את פעילותו בשנת הלימודים תשכ"א ככיתה תורנית בבית ספר "מעלות" בבני ברק וכעבור כשנתיים עבר למבנה חדש בן שתי קומות ברחוב השומר (כיום רחוב אהרונוביץ) בבני ברק, מול מפעל "אסם" לשעבר ובצמוד למגרש הכדורגל "אליצור". על אף ששכן בבני ברק והיה בפיקוח מחלקת החינוך העירונית, קיבל לשורותיו גם תלמידים מחוץ לבני ברק. הוא היה בית הספר הראשון של הזרם הממלכתי דתי שהיה סלקטיבי בקבלת תלמידים, וקבלת תלמיד כללה ראיון מקדים ולא קבלה אוטומטית. בנוסף, תוכנית הלימודית כללה שעות נוספות כתגבור תורני. עד שנות השמונים פעלו בבית הספר ארבע כיתות ה'-ח' בלבד. הלימודים נמשכו מעבר לשעות הלימודים המקובלות בבתי ספר ממלכתיים דתיים אחרים ושולבו בהם לימודים תורניים מוגברים. במחצית שנות ה-80 לקראת שנות ה-90 החלה הגירה של אוכלוסייה דתית לאומית מבני ברק ליישובים עוטפי גוש דן כמו גבעת שמואל, שוהם, יישובי עמק איילון ועוד, והאוכלוסייה הדתית לאומית בעיר הלכה והידלדלה. מספר הנרשמים לבית ספר "סגולה" שהיה מזוהה עם החינוך הממלכתי דתי הלך וקטן. הוא נסגר לקראת סוף שנות ה-90 ובמבנהו הישן ברחוב השומר שעבר שיפוצים והרחבה נפתח בית ספר חרדי לבנות "בית יעקב". בית ספר "סגולה" עבר למבנה ברחוב מוהליבר 10 בבני ברק (בבניין שבו שכן בעבר בית ספר מוהליבר) והוא נקרא כיום בית ספר "סגולה ממלכתי דתי לבנים". סמל בית הספר נשאר כפי שהיה בעת היווסדו. במהלך שנת הלימודים של שנת 1971 נפטר הרב משה רוז'ה, מייסד בית הספר ומנהלו הראשון. את מקומו מילא עד סוף שנת הלימודים הרב אברהם הרשלר שהיה מחנך אחת הכיתות. המנהלים הבאים של בית ספר "סגולה" היו: הרב משה ברסלויער, הרב גרשום הרפנס, הרב יעקב רוז'ה (בנו של מייסד בית הספר משה רוז'ה), הרב שלמה גרוס (שהיה עד אז מחנך באחת הכיתות) הרב משה לבקוביץ', בין השנים 1995–2001 היה מנהל "סגולה" הרב בני פרל ואחריו הרב דוד וקסלר. משנת 2005 עד סוף שנת הלימודים תשע"ו (2016) ניהל את בית הספר הרב חגי ניצן. כיום מנהלו הוא הרב עמוס מימון. רשימת בוגרי בית הספר אלי .אלון, סיפורו של בית הספר סגולה , באתר News1 מחלקה ראשונה, 3 באוגוסט 2014
סופרמן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... סופרמן – דמות בדיונית של גיבור-על המופיעה בחוברות הקומיקס שהוציאה לאור חברת DC קומיקס סופרמן (ג'ון קנט) (אנ') – דמות בדיונית של גיבור-על המופיעה בחוברות הקומיקס החדשות סופרמן (סרט) – סרט גיבורי על מדע בדיוני משנת 1978 סופרמן 2 – סרט המשך משנת 1980 סופרמן 2: הגרסה של ריצ'רד דונר – עריכה מחודשת שנעשתה לסרט סופרמן 2 בשנת 2006 סופרמן 3 – סרט המשך משנת 1983 סופרמן (מתקן שעשועים) – מתקן שעשועים, אשר מושך את האדם בהנפה אחת חזקה לשמיים באמצעות מתיחת כבל סופרמן (תרגיל פיזי) – תרגיל פיזי שבמהלכו מיישרים את הגפיים ומרימים אותן בו זמנית. הוא נקרא כך מכיוון שבמהלך התרגיל, המבצע נמצא בתנוחה שדומה לתנוחה האייקונית של סופרמן מוזיקה: Superman (שיר של אמינם) – שיר של הזמר האמריקאי אמינם Superman (שיר של הדיסה) – שיר של הזמרת-יוצרת הדיסה Superman (שיר של טיילור סוויפט) – שיר של הזמרת-יוצרת טיילור סוויפט Superman (אלבום) – אלבום של הזמרת-יוצרת ברברה סטרייסנד אישים: רפאל סופרמן – מחנך, ציוני וסופר נדב סופרמן – רופא נשים, מנהל בית חולים הקריה בתל אביב; בנו של רפאל סופרמן קטגוריה:סופרמן
לוטם זינו

לוטם זינו (נולד ב-16 במרץ 1992 בבאר שבע שבישראל) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר. זינו, אחיינו של אלי זינו, לשעבר יו"ר הפועל באר שבע, למד בבית ספר התיכון מקיף רגר בבאר שבע, והחל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל באר שבע. כשהיה בן 13 עבר לספרד והצטרף לאקדמיית הנוער של ראסינג סנטנדר. לאחר שלוש שנים עבר לקבוצת הנוער של גנק הבלגית, וערך 17 הופעות במדי קבוצת המילואים של המועדון. לאחר מכן חזר לקבוצת הנוער של הפועל באר שבע והעפיל עמה לליגת העל לנוער. ב-17 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל באר שבע, במשחק נגד הפועל רמת השרון. ב-22 במרץ 2012 הבקיע את שערו הראשון בליגת העל, שער ניצחון בדקה ה-94 מול מ.ס. אשדוד, שהסתיים בתוצאה 2–1. ב-15 באוקטובר 2013 ערך זינו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הצעירה של ישראל, בניצחון 3–1 על נורווגיה, ובסך הכל ערך ארבע הופעות בנבחרת הצעירה. ב-3 ביולי 2014 חתם לארבע שנים בקבוצת תון מליגת העל השווייצרית, אך שמונה ימים לאחר מכן קרע את הרצועה, ולא שיחק עד תום העונה. בתחילת עונת 2015/2016 חזר לשחק, וערך שש הופעות ליגה במדי הקבוצה. בינואר 2016 חזר זינו לישראל, והושאל עד תום העונה להפועל תל אביב. ב-16 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כאשר נכנס כמחליף בהפסד 0–1 להפועל כפר סבא באצטדיון בלומפילד. זינו לא הצליח להשתלב בקבוצה, ועד תום עונת 2015/2016 שותף בשני משחקי ליגה. לאחר יותר משנה שלא שיחק שוחרר זינו מתון, וב-10 בספטמבר 2017 חתם בהפועל עכו. את שערו היחיד בעונת 2017/2018 כבש בהפסד 1–3 לבית"ר ירושלים, ובתום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. ב-17 בספטמבר 2018 חתם זינו לעונה אחת בהפועל אשקלון מהליגה הלאומית. לוטם זינו, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל לוטם זינו, באתר Transfermarkt לוטם זינו, באתר Soccerway לוטם זינו, באתר FootballDatabase.eu יגאל ברמן, ‏היהלום של הנגב: עונת הפריצה של לוטם זינו, באתר ONE‏, 31 במרץ 2014 יגאל ברמן, ‏לוטם זינו חתם לארבע שנים בת'ון השווייצרית, באתר ONE‏, 3 ביולי 2014 רועי זריהן, ‏ביש מזל: לוטם זינו נפצע וייעדר לחצי שנה, באתר ערוץ הספורט, 11 ביולי 2014 שמעון אלבז, רשמית: לוטם זינו חתם בהפועל עכו, באתר ynet, 10 בספטמבר 2017 מיכאל וייסרמן, לוטם זינו חתם בהפועל אשקלון, באתר דאבל פס, 17 בספטמבר 2018