בית יתיר

בֵּית יַתִּיר (השם הרשמי: מְצָדוֹת יְהוּדָה) היא התנחלות ומושב בדרום הר חברון, בחבל יתיר. המושב שוכן דרומית לגדר ההפרדה, מעט מצפון לקו הירוק, והוא משתייך למועצה האזורית הר חברון. נבנה על ידי תנועת אמנה. המושב הוקם בשם "בית יתיר" בשנת 1977. שמו הרשמי, "מצדות יהודה", נקבע עקב זיהוי האזור כ"מצדות" המקראית שאליה ברח דוד מפני שאול: ”וַיֵּשֶׁב דָּוִד בַּמִּדְבָּר בַּמְּצָדוֹת וַיֵּשֶׁב בָּהָר בְּמִדְבַּר זִיף וַיְבַקְשֵׁהוּ שָׁאוּל כָּל הַיָּמִים וְלֹא נְתָנוֹ אֱלֹהִים בְּיָדוֹ.” (ספר שמואל א', פרק כ"ג, פסוק י"ג) ”וַיַּעֲלוּ זִפִים אֶל שָׁאוּל הַגִּבְעָתָה לֵאמֹר: הֲלוֹא דָוִד מִסְתַּתֵּר עִמָּנוּ בַמְּצָדוֹת בַּחֹרְשָׁה בְּגִבְעַת הַחֲכִילָה אֲשֶׁר מִימִין הַיְשִׁימוֹן.” (ספר שמואל א', פרק כ"ג, פסוק י"ט) ההחלטה על הקמת היישוב התקבלה בוועדת השרים להתיישבות בסוף ימי ממשלת רבין הראשונה, באפריל 1977, במסגרת תוכנית אלון. ההחלטה אושררה ב-17 באוגוסט 1977. גרעין של פעילי גוש אמונים, שכלל עשרה אנשים, התיישב במצודת היערנים שביער יתיר בספטמבר 1977. הוא יועד לעבור לבניין "משטרת לציפר" הסמוכה. חברי הגרעין עסקו בשמירת היער, בינוי וגידור, הנחת קו מים, עיבוד אדמות והכשרתן. כעבור מספר חודשים ננטש המקום. באוגוסט 1979, שוב עלה גרעין של גוש אמונים להתיישב סמוך למצודת היערנים. הפעם הובאו מראש מבניים טרומיים והתיישבו במקום משפחות. מטרתו של הגרעין הייתה להקים מושב חקלאי שיעבד אדמות בבקעת ערד. באוקטובר 1979 נערך טקס חנוכת המושב הרשמי, והוא קיבל את השם "בית יתיר". על פי התכנון, היה אמור היישוב לעבור לנקודה חדשה כ-3 ק"מ צפונית מערבית מהיישוב הזמני, מעבר לקו הירוק. בשנת 1983 עברו המתיישבים למבנים זמניים על גבעת "משטרת לציפר" ובסביבתה, ובשנת 1988 עברו לבתי קבע. בשנות התשעים הצטרפו למושב עולים מברזיל וממדינות דוברות אנגלית, אולם היישוב נותר דל אוכלוסין ונכלל ברשימת היישובים בתת-אכלוס של משרד החקלאות. בתחילת 2013, עם הגעתו לגודל של 80 חברים ב-52 בתי אב, הומלץ להסירו מהרשימה. ב-2019 הוקמה שכונה חדשה בדרום היישוב המונה כ-110 משפחות[דרוש מקור]. בשנת 1996 הוקם, כקילומטר ממזרח לבית יתיר, מאחז המכונה "חוות יעקב" או "חוות יתיר" או "חוות טליה". בשנת 2006 שונה תוואי גדר ההפרדה באזור, כדי לכלול את המאחז בצד "הישראלי" של הגדר. ב-2008 נהרסו שני מבנים במאחז על ידי המנהל האזרחי. במושב שני בתי כנסת וכן מוסדות חינוך, בהם מכינה קדם-צבאית יתיר. פרנסת המושב מתבססת על רפת ובה כ-500 פרות, לולים, מטעים של דובדבנים ואדמוניות וכרמי יין ומאכל. המושב שותף בגד"ש הר חברון שבבקעת ערד בשיתוף עם המושבים מעון וכרמל. במושב גם יקב וחוות סוסים. ביישוב פועלת "חוות תחיה"- חוות סוסים הפועלת על פי עקרונות החינוך המונטוסורי בניהולה של אריאלה בר. בשנת 2018, יזם המושב את הקמתה של חוות טורבינות רוח על השטחים החקלאיים שלו ביער יתיר. מדיה וקבצים בנושא בית יתיר בוויקישיתוף בית יתיר, ברשת החברתית פייסבוק מצדות יהודה (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית בית-יתיר, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור בית יתיר, באתר המועצה אזורית ההר חברון אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 יוסף וקסמן, ניתן אור ירוק ל-3 יישובים מעבר ל"קו הירוק" - "החלטה לא פוליטית", מעריב, 18 באוגוסט 1977 גרעין יתיר מתחיל היום להכין השטח, דבר, 7 בספטמבר 1977 מנחם תלמי, תפילה ראשונה במאחז חדש, מעריב, 23 בספטמבר 1977 סנור בסכנת התפרקות, דבר, 27 ביולי 1978 יתיר - העלייה השנייה לעיר הלווים, מעריב, 14 בספטמבר 1979 נתנך מושב בית יתיר של גוש אמונים, דבר, 11 באוקטובר 1979 אמיר רוזנבליט, יתיר יעלה על הקרקע בדרום הר־חברון עוד השנה, דבר, 2 במאי 1983 סיכום ישיבת ועדת היגוי בין משרדית לנושא תת-אכלוס, משרד החקלאות, 6 במרץ 2013, עמ' 2 ניר חסון, תוואי הגדר שונה כדי לכלול מאחז לא חוקי, באתר הארץ, 26 בפברואר 2006 נדב שרגאי, המתנחלים הרסו מאחז בדרום הר חברון, באתר הארץ, 5 במאי 2008 https://goyatir.co.il/business/חוות-תחיה-בית-יתיר/ על החווה שלומית צור, ‏עתירה נגד אישור הקמת 10 טורבניות רוח גבוהות ביער יתיר, באתר גלובס, 30 באפריל 2018