laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מפלגות נשים בישראל

בפוליטיקה של ישראל התמודדו מפלגות נשים בכמה בחירות לכנסת, אך הישגיהן האלקטורליים של המפלגות היו דלים יחסית. עם זאת, היו שטענו שהייתה להן השפעה ניכרת על סוגיות החשובות לנשים בישראל ובכלל זה מעמד האישה בישראל. בין השנים 1920 ל־1944 השתתפו מפלגות נשים בכל אסיפות הנבחרים. בבחירות לאספה המכוננת, בשנת 1949, השתתפו שתי רשימות נשים: רשימת הפועלת והאשה הדתית, שרצה מאחר שהמפלגות החרדיות לא הסכימו להכליל נשים בחזית הדתית המאוחדת, ורשימת ויצו שזכתה במנדט אחד ונציגתה בכנסת הייתה רחל כהן-כגן. מאז ועד שנות ה-70 לא הייתה מפלגת נשים שרצה לכנסת. בשנת 1973 נכנסה לכנסת מפלגת ר"צ (התנועה לזכויות האזרח), בראשותה של שולמית אלוני שאמנם לא הייתה מפלגת נשים באופן רשמי, אך יש המחשיבים אותה לכזאת[דרושה הבהרה]. בבחירות לכנסת התשיעית בשנת 1977, התמודדה מפלגת הנשים, אך היא לא עברה את אחוז החסימה. בשנת 1989 מאשה לובלסקי בקשה לקדם את הרעיון של מפלגת נשים, הגם שאמרה שהיא עצמה לא תרוץ במפלגה כזאת. בדיון שהתקיים בנושא במרץ 1989 היא ורות רזניק שהייתה שותפה במפלגת הנשים בשנת 1977 תמכו ברעיון, ולעומת זאת לימור לבנת ואליס שלוי התנגדו. בשנת 1992 בבחירות לכנסת ה-13 השתתפה מפלגת נשים בראשות רות רזניק ואסתר הרצוג. המפלגה השיגה כעשירית מהקולות הנדרשים למעבר אחוז החסימה, וכמחצית ממספר הקולות של מפלגת הנשים בשנת 1977. בשנת 2015 התמודדה בבחירות לכנסת ה-20 מפלגת "ובזכותן", מפלגת נשים חרדית, בראשות רות קוליאן, שזכתה רק ב-1802 קולות ולא עברה את אחוז החסימה. ב-2020, התמודדה בבחירות לכנסת ה-23 מפלגת "קול הנשים", בראשותה של מזל שאול. המפלגה זכתה ב-2,773 קולות ולא עברה את אחוז החסימה. אחד הנימוקים המובא כתמיכה במפלגת נשים היא הייצוג הדל של נשים בכנסת. אחת מטענות המתנגדים היא שלנשים יש עמדות במגוון נושאים שלא מאפשרות התאחדות למפלגת נשים. חוקרים רבים מתעלמים ממפלגות נשים, או מתייחסים אליהן במונחים של כישלון. אסתר הרצוג, לעומת זאת, טוענת שהייתה להן השפעה ניכרת על סוגיות החשובות לנשים בישראל. נשים בפוליטיקה הישראלית נשים בממשלות ישראל התמודדות נשים בבחירות המקומיות בישראל אסתר הרצוג, Esther Hertzog, Women's Parties in Israel — Their Importance, Impact and Potential / מפלגות נשים בישראל: דיון בחשיבותן, בהכחשת השפעתן ובפוטנציאל שלהן, Social Issues in Israel / סוגיות חברתיות בישראל, 2009, עמ' 6–45 תודעה ופעילות ציבורית מגיל צעיר, למרחב, 17 בנובמבר 1969 יום האשה הבינלאומי: הפרידמנית הראשונה, באתר הארץ, 7 במרץ 2010 נמאס לי. ממש ממש נמאס לי, חדשות, 29 בנובמבר 1989 שרי ארליך, מפלגה לנשים בלבד, מעריב, 14 במרץ 1989 עורו הנשים, חדשות, 23 באפריל 1992 מידע לבוחר: הרשימות, סימניהן, שמות המועמדים הריאליים לכנסת ה־13, חדשות, 23 ביוני 1992 ראובז יגיל, אהדה רבה, חדשות, 24 ביוני 1992 תשדירי בחירות 1992 נכ - מפלגת נשים, באתר וואלה, 2 בנובמבר 2012 גיא עזרא, ‏"אריה דרעי לא שקוף, אריה דרעי נוצץ", באתר "סרוגים", 9 בפברואר 2015 ספי קרופסקי, נשות "ובזכותן" מנסות לנפץ את תקרת הברזל החרדית, באתר הארץ, 6 במרץ 2015 ועדת הבחירות המרכזית לכנסת העשרים, תוצאות הבחירות לכנסת העשרים, ‏17 במרץ 2015 דליה פלג, מזכירת נעמת שוקלת להקים מפלגת נשים, מעריב, 4 בדצמבר 1990
מאסדמר (גבינה)

גבינת מאסדמר (בהולנדית: Maasdammer) היא גבינה הולנדית בסגנון אמנטל. עשויה מחלב פרה, ומיושנת לפחות ארבעה שבועות. גבינה זו מבשילה מהר יותר מאשר גבינות אחרות המיוצרות בהולנד. למאסדמר יש חללים פנימיים, או חורים מתהליך ההבשלה וקליפה חלקה וצהובה. לפעמים, היא מכוסה בשעווה כמו הגאודה. הגבינה נוצרה כדי להתחרות בגבינות אמנטלר השווייצריות בהיותה זולה יותר ומהירה יותר לייצור. בתהליך הכנת הגבינה עם אותם רכיבים כלליים כמו הגבינות שווייצריות, ההולנדים קיבלו בסופו של דבר גבינה אגוזית ומתוקה, אך רכה יותר מהאמנטל, בשל אחוזי לחות גבוהים יותר. סגנון גבינה זו הוצג בשנת 1984 על ידי חברת Baars כגבינת Leerdammer כסימן המסחרי, למרות שהיא מיוצרת כעת על ידי חברות הולנדיות אחרות תחת השם Maasdammer. שם זה נבחר לכבוד הכפר מאסדמר במחוז דרום הולנד. Brigitte Engelmann, Peter Holler: Das Feinschmecker-Handbuch Käse. Ullmann, Königswinter 2008, S. 231, ISBN 978-3-8331-5023-4. Leerdammer – Marke der Firma Fromageries Bel Ammerländer Maasdamer – Marke der Molkerei Ammerland רשימת גבינות Food portal מדיה וקבצים בנושא מאסדמר בוויקישיתוף "Veldhuyzen Maasdam Cheese". veldhuyzenkaas.nl. נבדק ב-25 באוקטובר 2020. {{cite web}}: (עזרה)
הילד הנוסע בזמן

הילד הנוסע בזמן (באנגלית: Time Kid) הוא סרט אקשן והרפתקאות מונפש טלוויזיוני אמריקאי, אשר מבוסס על הרומן "מכונת הזמן" מאת הרברט ג'ורג' ולס שיצא לאור בשנת 1895. הסרט בוים על ידי וויל מאוגניוט, נכתב על ידי מארק אדוארד אדנס ומיכאל אדנס והופק על ידי מרשה גודמן. חברת ההפקה של הסרט היא DIC Entertainment, כאשר הוא השלישי בסדרת הסרטים "DIC Movie Toons" בהפקתה. הסרט שודר לראשונה בארצות הברית בערוץ ניקלודיאון ב-20 באוקטובר 2002, כאשר ב-8 במרץ של אותה שנה יצא לאקרנים הסרט "מכונת הזמן" שמבוסס גם הוא על הרומן. בישראל הסרט הופץ לראשונה בשנת 2014 בדיבוב לעברית. אורך הסרט הוא כ-73 דקות, ושפת המקור שלו היא אנגלית. עלילת הסרט מבוססת על הרומן "מכונת הזמן" מאת הרברט ג'ורג' ולס שיצא לאור בשנת 1895. הנרי, אביו המדען של טום, המום מצער על אובדן אשתו. על מנת להחזיר אותה לחיים, הוא מנסה באמצעות מכונת זמן לנסוע לעתיד כדי למצוא תרופה אותה הוא ייקח לעבר ותמנע את מות אשתו. כשהנרי לא חוזר להווה, בנו טום יוצא למסע בזמן על מנת להחזיר אותו הביתה, לאמריקה של 1902. הדיבוב המקורי בוים על ידי פאם קרטר. הדיבוב העברי בוים על ידי טליה ברקאי, והופק על ידי יעל אללוף ודן שצברג. בריאן קוסטלו כתב באתר "Common Sense Media" שהסרט הוא "הרפתקת מסע בזמן מלאת אקשן עם קצת לחימה". "הילד הנוסע בזמן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הילד הנוסע בזמן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית הילד הנוסע בזמן, באתר MGM Movie Database הילד הנוסע בזמן, באתר Behind The Voice Actors הילד הנוסע בזמן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית בריאן קוסטלו, הילד הנוסע בזמן, באתר Common Sense Media
קנאן יילדיז

קנאן יילדיז (בטורקית ובגרמנית: Kenan Yıldız; נולד ב-4 במאי 2005 ברגנסבורג שבגרמניה) הוא כדורגלן טורקי-גרמני המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת יובנטוס מהסרייה א' ובנבחרת טורקיה. יילדיז גדל במחלקות הנוער של סאלם רגנסבורג, יאן רגנסבורג, באיירן מינכן ויובנטוס. בשנת 2022 החל לשחק בקבוצת המילואים של יובנטוס. ב-20 באוגוסט 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 3-0 על אודינזה במסגרת המחזור הראשון בסרייה א' לעונת 2023/2024. ב-12 באוקטובר 2023 ערך יילדיז את הופעת הבכורה שלו בנבחרת טורקיה, בניצחון 1-0 על נבחרת קרואטיה במסגרת מוקדמות יורו 2024. נכלל בסגל נבחרת טורקיה ליורו 2024. קנאן יילדיז, ברשת החברתית אינסטגרם קנאן יילדיז, באתר Transfermarkt קנאן יילדיז, באתר Soccerway קנאן יילדיז, באתר BDFutbol קנאן יילדיז, באתר WorldFootball.net קנאן יילדיז, באתר National Football Teams קנאן יילדיז, באתר FootballDatabase.eu Ryan DabbsContributions from Michael Yokhin last updated, Turkey Euro 2024 squad: Vincenzo Montella's full team, fourfourtwo.com, ‏2023-09-21 (באנגלית)
המכשף: הסירנות מהמעמקים

המכשף: הסירנות מהמעמקים (באנגלית: The Witcher: Sirens of the Deep) הוא הוא סרט פנטזיה אפל מונפש אמריקאי שהופק על ידי לורן שמידט היסריך עבור שירות הזרמת המדיה "נטפליקס" ועלילתו מתרחשת במהלך עונתה הראשונה של הסדרה "המכשף". הסרט עתיד לעלות לשירות בשלהי שנת 2024. לאחר שגראלט מריוויה, צייד מפלצות אשר עבר מוטציות שונות שהקנו לו יכולות על-אנושיות, נשכר לחקור סדרה של התקפות בכפר השוכן על חוף הים ומוצא את עצמו נמשך לסכסוך בן מאות-שנים בין תושבי הכפר לבני הים, הוא נאלץ לסמוך על סיועם של חבריו – ותיקים וחדשים – על מנת לפתור את התעלומה לפני שהעוינות בין שתי הממלכות תסלים למלחמה כוללת. דאג קוקל – גראלט מריוויה ג'ואי בייטי – יסקיאר אניה צ'אלוטרה – ינפר מוונגרברג כריסטינה רן – אסי דייבן בספטמבר 2021, במהלך אירוע הטודום (אנ') של שירות הזרמת המדיה "נטפליקס", הוכרז לראשונה על פיתוחו של סרט אנימה עלילתי שני לאחר פיתוחו והפצתו של הסרט "המכשף: סיוטו של הזאב". בחודשים שלאחר מכן, הצהיר המפיק טומק בגינסקי כי עלילת הסרט תתבסס ישירות על נובלה של אנדז'יי ספקובסקי שנכתבה במסגרת סדרת "המכשף", בניגוד לכתיבת עלילה מקורית על בסיס אירועים שנרמזו עליהם על ידי ספקובסקי לאורך הסדרה. בנובמבר 2023, עם חשיפת הקדימון הראשון לסרט, נחשף כי עלילת הסרט תתבסס על הנובלה "קורבן קטן" מתוך "חרב הגורל" וכי על עבודות הפיתוח וההנפשה הופקדו אולפני ההנפשה הדרום-קוריאניות "סטודיו מיר", "Platige Image" ו-"Hivemind" – שעבדו בעבר על הסרט "סיוטו של הזאב". בנובמבר 2023, נמסר כי את דמותו של גראלט מריוויה ידבב דאג קוקל, אותו דיבב בעבר בסדרת משחקי המחשב "The Witcher"; לאחר שהנרי קאביל, שגילם את דמותו למשך שלוש עונותיה הראשונות של סדרת הטלוויזיה, פרש עקב אי-הסכמות על פיתוח הדמות ועלילת הסדרה. בנוסף, נמסר כי ג'ואי בייטי ואניה צ'אלוטרה ישובו לדבב את דמויותיהם של יסקיאר וינפר מוונגרברג, ועל הצטרפותה של כריסטינה רן הצטרפה לצוות המדבבים. "המכשף: הסירנות מהמעמקים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ‘The Witcher: Sirens of the Deep’ Will Pull You Under in 2024, Netflix Tudum Earl, William (September 25, 2021). "The Witcher Renewed for Season 3, Expands Universe With New Projects". Variety. Penske Media Corporation. Retrieved November 18, 2023. Liu, Narayan (December 14, 2021). "The Witcher's Next Anime Comes Directly From the Books". CBR. Valnet Inc. Retrieved November 18, 2023. Campione, Katie (November 10, 2023). "The Witcher: Sirens Of The Deep Anime To Premiere On Netflix In 2024 — Watch The Teaser". Deadline Hollywood. Penske Media Corporation. Retrieved November 18, 2023. Boycillo, Andrea Dawn (November 13, 2023). "The Witcher: Sirens of the Deep Release Date, Plot, Cast & All You Need to Know!". Epicstream. Gfinity Digital Media. Retrieved November 18, 2023.
For Us

"For Us" (בעברית: "בשבילנו") הוא שיר של הזמר הדרום קוריאני V מ-BTS מתוך אלבום הבכורה שלו Layover. הוא פורסם ב-8 בספטמבר 2023 דרך חברת התקליטים ביג היט מיוזיק. השיר נכתב על ידי פריקיניד, הופק על ידי מונרו והלחן הוא של שניהם. זהו השיר היחיד מתוך האלבום שכולו בשפה האנגלית. ל-"For Us" צורף וידאו קליפ הכולל אאוטטייק (אנ') ומייקינג אוף מהקליפים של "Love Me Again", "Rainy Days", "Slow Dancing" ו-"Blue" והוא בסגנון "סרטון וינטג' ביתי" (אנ'). סרטון השיר "For Us" באתר יוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דורימון (דמות)

דורימון (ביפנית: ドラえもん; הגייה: "דוֹרָאֶמוֹן") היא דמות בדיונית בזיכיון המאנגה והאנימה היפני המצליח דורימון אשר נוצר במקור על ידי צמד האמנים הירושי פוג'ימוטו ומוטו אביקו. דורימון הוא חתול רובוטי אנתרומורפי ללא אוזניים מהמאה ה-22 אשר חוזר בזמן להווה על מנת לסייע לילד בן 10 בשם נוביטה. דמותו של דורימון לאחת הדמויות האיקוניות והאהובות ביותר בתרבות הפופולרית היפנית והיא אף מונתה ב-2008 ל"שגריר האנימה" הראשון של יפן על ידי משרד החוץ היפני. דורימון הוא רובוט-חתול אנתרומורפי כחול עם עיניים גדולות ועגולות, אף אדום, ללא אוזניים, ועם פעמון קטן אשר תלוי על צווארו. לדורימון כיס מיוחד על בטנו שממנו הוא מסוגל להוציא כמות אינסופית של גאדג'טים עתידניים אשר מסייעים לנוביטה להתגבר על אתגרים שונים בחיי היומיום. המאכל האהוב ביותר על דורימון הוא דוראיאקי, אשר היינו סוג של ממתק יפני המורכב משתי חביתיות קטנות שמכילות מילוי מתוק. העיצוב של הדמות השתנתה לאורך השנים. בהתחלה היה לו זנב כחול, בטן לבנה, וכפות ידיים ורגליים בצבע וורוד. בהתחלה היה לו גם גוף גדול בהרבה ביחס לראשו. בהמשך הוא צויר עם גוף קטן יותר, ידיים ורגליים לבנות וזנב אדום - המראה המזוהה ביותר איתו כיום. בעלילת הסרט הקצר מ-1995 "2112: לידתו של דורימון" מוסבר שהצבע המקורי של דורימון היה צהוב, והיה לו קול גבוה יותר, אך לאחר שעכבר רובוט במאה ה-22 כרסם את אוזניו הוא היה מדוכא במיוחד ובעקבות כך הצבע הצהוב שלו התחלף בצבע כחול ווקולו השתנה. בעקבות אותו האירוע הוא פיתח פחד עז מעכברים. בדיחה חוזרת ונשנית בסדרה היא שדורימון מתרגז לעיתים קרובות כאשר אנשים מניחים בטעות שהוא דביבון משום שאין לו אוזניים. דורימון נשלח מהמאה ה-22 שנשלח חזרה בזמן על ידי נער צעיר בשם סוואשי נובי על מנת שיסייע לנכד של הנכד שלו, נוביטה נובי, על מנת שצאצאיו של נוביטה יוכלו ליהנות מעתיד טוב יותר. דורימון גר בביתו של נוביטה. דמותו של דורימון זכתה לפופולריות עצומה ביפן ומחוץ ליפן לאורך השנים. הדמות הפכה לאייקון תרבותי ביפן והיא נמצאת בשימוש נרחב על מוצרים רבים. בנוסף, ההצלחה של סדרת המאנגה הובילה לכך שלאורך השנים הדמות הופיעה גם באלפי פרקים של סדרות טלוויזיה מונפשות, בעשרות סרטים, ובמשחקי וידאו. המדבבים היפניים העיקריים של הדמות לאורך השנים היו קוסי טומיטה(אנ') (1973–1974, 1976), נובויו אויאמה(אנ') (1979–2005), ווואסבי מיזוטה(אנ') (2005–הווה). א.ג'יי. הנדרסון (1985–1996) הוסאן ליונג(אנ') (2002–2003) מונה מרשל(אנ') (2014–הווה) בעברית הגר ריש דיבבה בעבר את הדמות ובהווה אור אזולאי מדבבת את הדמות. מדיה וקבצים בנושא דורימון בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האתר הרשמי של דורימון (ביפנית) אתר האינטרנט הרשמי של האתר הרשמי של סרטי דורימון (ביפנית) הדף הרשמי של דורימון באתר Asahi TV (ביפנית) McCurry, Justin (2008-03-20). "Japan enlists cartoon cat as ambassador". The Guardian (באנגלית בריטית). נבדק ב-2023-11-18. Japan appoints cartoon ambassador, NBC News, ‏2008-03-20 (באנגלית)
חס ושלום

חס ושלום הוא ביטוי מתקופת האמוראים המביע הסתייגות ודחיה או פחד מתיאור או ממצב שהוזכרו. משמעות הביטוי דומה למשמעות של "ה' ישמור", שנאמר כיום בתגובה להאשמה חמורה או לאזכור פורענות כלשהי. בלשנים הציעו סברות שונות לגבי מקור המילה "חס". לפי סברה אחת, בה תמכו חוקר הלשון ארנסט קליין ומשה בר-אשר, המילה נגזרת מהשורש חו"ס, במובן הגנה ורחמים. לפי יצחק גלוסקא מקורה בשורש חו"ס במשמעות שונה, "הרחקת הרע והשלילה". חנוך יהודה קוהוט טען שהמילה קרובה ל"ח'ס" בערבית, שמשמעותו דבר בזוי שכולם מתרחקים ממנו. קיים בלבול בין הביטוי "חס ושלום" לביטוי הדומה "חס וחלילה". בדפוסי התלמוד והמדרש שבהם מופיע הביטוי "חס וחלילה", הסיבה היא פתיחה שגויה של ראשי התיבות ח"ו. בלשון חז"ל, הן בגמרא והן במדרשים (חוץ ממדרש אגדה), מופיע רק "חס ושלום", והביטוי "חס וחלילה" לא מופיע כלל. חוקרים הציעו שהביטוי "חס וחלילה" נוצר בהשפעת היידיש או הערבית. על הפסוק ”ויאמרו אליו למה ידבר אדני כדברים האלה חלילה לעבדיך מעשות כדבר הזה”, כתב רש"י ”חולין הוא לנו לשון גנאי ותרגום חס לעבדיך חס מאת הקב"ה יהי עלינו מעשות זאת והרבה יש בגמרא חס ושלום” ”אמר ר' אלעזר בי ר' אבינה [...] ע"י שנתעצל משה במילה ביקש המלאך להורגו הה"ד [...] א"ר יוסי חס ושלום לא נתעצל משה במילה”. ”מיד הניח ידיו על ראשו והיה צועק ובוכה ואמר לו שמא חס ושלום אין להם תקנה”. ”אָמַר דִּילְמָא חַס וְשָׁלוֹם גָּרַעֲנָא הַהוּא אַגְרָא דַּהֲוֵינָא אַהֲדַר בְּנֵי נָשָׁא לְגַבֵּי קוּדְשָׁא בְּרִיךְ הוּא” לתולדות הביטוי "חס וחלילה", באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏23 בינואר 2023 מה הפירוש של הביטוי "חס ושלום" באתר ישיבת כסא רחמים האקדמיה ללשון בידיעה שעלולה חס וחלילה להפיל אתכם מהכיסא, באתר כיפה, 15 בפברואר 2023 רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית: חוזר-חלילה-חס-שלום, באתר nrg‏, 17 בפברואר 2006 מיכאל שניידר, לתולדות הביטוי "חס וחלילה", לשוננו פה, תשפ"ג, עמ' 52 הערה 8, באתר האקדמיה ללשון העברית מיכאל שניידר, לתולדות הביטוי "חס וחלילה", לשוננו פה, תשפ"ג, עמ' 52, באתר האקדמיה ללשון העברית יעקב עציון, חלילה וחסה, ממעמקים: כתב עת וירטואלי לספרות ואמנות, באתר דעת מיכאל שניידר, לתולדות הביטוי "חס וחלילה", לשוננו פה, תשפ"ג, עמ' 51—63, באתר האקדמיה ללשון העברית ספר בראשית, פרק מ"ד, פסוק ז' תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף י"ב, עמוד ב' תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף נ"ג, עמוד ב' ספר הזוהר, פרשת לך לך ערך זה הוא קצרמר בנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אצלך כמו תמיד

"אצלך כמו תמיד" הוא שיר של צמד הזמרים הישראלי "סילבן ויאיר", שביצע אותו בפסטיבל הזמר והפזמון 1973. יאיר קלינגר כתב והלחין את השיר. ב־1971 הגיעו (בנפרד) יאיר קלינגר וסילבן מרגי לצרפת. קלינגר הגיע לחודש של הופעות עם להקת המחול "כרמון", אך החודש הפך ל־11 שנים, שבהן למד הלחנת סרטים, ובהמשך החל לכתוב מוזיקה לחבורת הזמר "הקומפניון דה לה שנסון" ולזמרת ריקה זראי. סילבן מרגי הגיע לצרפת במטרה ליצור בה ולנסות להצליח, וגם הוא הזדמן לריקה זראי. למפיק של זראי, שהכיר את שניהם בערך באותו הזמן, היה רעיון: קלינגר ומרגי יעבדו כצמד עם ריקה זראי וגם ינסו לפתח קריירה עצמאית. הצמד, שנקרא "סילבן ויאיר" הופיע עם ריקה זראי בסיבובי ההופעות שלה. במקביל החלה זיקה של הצמד לישראל, שהתבטאה בין השאר בשליחת לחנים ושירים של קלינגר לפסטיבל הזמר והפזמון, שהתקיים במוצאי יום העצמאות והיה באותן שנים האירוע המוזיקלי החשוב והמרכזי בישראל. השיר הראשון ששלח קלינגר לפסטיבל ויוּעד לביצוע הצמד היה "אצלך כמו תמיד". קלינגר כתב והלחין את השיר לפסטיבל הזמר והפזמון ה־25 למדינת ישראל, שחל בתשל"ג (1973). לכבוד חצי יובל למדינה הפסטיבל עמד בסימן ציונות ואהבת המדינה והארץ, וכותבי השירים נדרשו לכתוב שירים בהשראת הנושאים האלה. גם ב"אצלך כמו תמיד", שהתקבל לתחרות, התמה הייתה אהבת המדינה והארץ. קלינגר סיפר שאת הלחנים שלו הוא יצר לפעמים תוך כדי שהוא מלווה את עצמו בזמרה של מעין ג'יבריש, דבר שעזר לו להלחין. מדי פעם מן הג'יבריש הזה צץ לו רעיון למשפט שממנו הוא המשיך ופיתח גם מילים לשיר. המשפט שעלה לו בשיר הזה היה "אצלך כמו תמיד", וסביבו בנה את השיר. ברבות השנים פסטיבל תשל"ג נזכר כאחד הפסטיבלים הגדולים, עם שירים רבים שהתפרסמו ועמדו במבחן הזמן. במצעדי הפזמונים העבריים לסיכום שנת תשל"ג, שהתקיימו בספטמבר 1973 (ארבעה חודשים אחרי הפסטיבל) הצליח ביותר "שיר בבוקר בבוקר" של שלמה ארצי, שדורג גבוה מאוד בקול ישראל ובגלי צה"ל. הצליחו גם "ליל חניה", "אצלך כמו תמיד" ו"יעלה יבוא". "אצלך כמו תמיד" ערך את הופעת הבכורה שלו במצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל ב־21 במאי 1973. הוא צעד 13 שבועות עד 27 באוגוסט 1973, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום הראשון ב־30 ביולי 1973. במצעד השנתי של התחנה לשנת תשל"ג השיר הגיע למקום ה־15. גם במצעד השנתי של גלי צה"ל הגיע השיר למקום ה־15. אקורדי השיר "אצלך כמו תמיד" באתר Tab4u סרטון השיר "אצלך כמו תמיד" באתר יוטיוב מילות השיר "אצלך כמו תמיד" באתר שירונט "אצלך כמו תמיד" בביצוע "סילבן ויאיר" בפסטיבל הזמר והפזמון תשל"ג – 1973 (איכות נמוכה), באתר יוטיוב על עטיפת התקליט שאיגד את שירי הפסטיבל נראה צילום של עוגת יום הולדת עם 25 נרות, ועליה ציור של דגל ישראל עם כיתוב "ישראל 25". פסטיבל הזמר והפזמון תשל"ג, באתר סטריאו ומונו נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־15 בנובמבר 2023 תיעוד יוצרים של מפעל הפיס עם יואב קוטנר – יאיר קלינגר (הגרסה הארוכה) (56:38 מתחילת הסרטון), סרטון בערוץ "מפעל הפיס", באתר יוטיוב, 4 בפברואר 2019 בועז כהן, כשתיעלם תרועת הפסטיבל, באתר זמן ישראל, 26 באפריל 2023 השיר נכנס למצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־15 בנובמבר 2023 השיר יוצא ממצעד הגל הקל, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־15 בנובמבר 2023 מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (1), באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־5 בנובמבר 2023 מצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"ג של קול ישראל, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־15 בנובמבר 2023 מצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"ג של גלי צה"ל, באתר פזמונט
מצנח רחיפה ממונע

מצנח רחיפה ממונע הוא סוג של אווירון זעיר ממדים בו הטייס לובש את הפראמוטור (אנ') על הגב אשר מספק דחף למצנח הרחיפה. ניתן להמריא גם כאשר אין רוחות, ומאזור מישורי, על ידי הטייס בלבד, ללא צורך בסיוע מאנשים אחרים. במדינות רבות, כולל בארצות הברית, מצנחי רחיפה ממונעים מוסדרים באופן מינימלי ולא נחוץ רישיון כלשהו על מנת לטוס באמצעותם. היתרונות הגדולים ביותר של מצנחי הרחיפה הממונעים הם היכולת לטוס בבטחה בגובה נמוך ובמהירות איטית יחסית, התחושה שהטייס נמצא באוויר הפתוח, הציוד המינימלי, עלויות התחזוקה, והניידות. מצנחי רחיפה ממונעים טסים בדרך כלל במהירות שבין 24 ל-80 קמ"ש בגבהים של עד 5,500 מטרים מעל פני הקרקע, או אף יותר אם יש לכך היתר. בשל המהירות האיטית יחסית של מצנחי הרחיפה הממונעים מסוכן לטוס איתם כאשר יש רוחות חזקות או במערבולת אוויר, במיוחד אם מדובר בטייסים חסרי ניסיון. את הפראמוטור, אשר שוקל בין 20 ל-41 ק"ג, חובש הטייס במהלך ההמראה. לאחר שריצה קצרה (בדרך כלל מספיק לרוץ 3 מטרים) מצנח הרחיפה מרים את הפראמוטור ואת הטייס הרתום אליו מהקרקע. לאחר ההמראה, הטייס מתיישב בתוך המושב שמחובר לפראמוטור. ניתן לשלוט בפראמוטור באמצעות מתגי בלם ובאמצעות מצערת ידנית שמשפיעה על מהירות המנוע והמדחף. מצנחי הרחיפה הממונעים משמשים בדרך כלל לבילוי אישי, למעט מספר מקרים חריגים. לאורך השנים היו מקרים בהם נעשה שימוש במצנחי רחיפה ממונעים ליישום מטרות צבאיות. הגדוד הלבנוני המוטס השתמש במצנחי רחיפה ממונעים ב-2008. צבא ארצות הברית והצבא המצרי השתמשו במשך שנים רבות במצנחי רחיפה ממונעים מסוג Paramotor Inc FX series (אנ'). ב-7 באוקטובר 2023, במסגרת מתקפת הפתע של ארגון החמאס על ישראל, מחבלים של ארגון חמאס השתמשו במצנחי רחיפה ממונעים על מנת לחדור לדרום ישראל, וחלקם השתמשו בהם על מנת לבצע את הטבח במסיבת הטבע ליד רעים. משום שניתן להשתמש בהם רק כאשר תנאי מזג האוויר מאפשרים זאת, מצנחי הרחיפה הממונעים אינם מהווים חלופה אמינה עבור רוב השימושים התעופתיים. לאורך השנים נעשה שימוש במצנחי רחיפה ממונעים גם לצורך חיפוש והצלה, לצורך רעיית בעלי חיים, ולצורך צילום, אך ראוי לציין שהתקנות הקיימות ברוב מדינות העולם מגבילות שימוש במצנחי רחיפה ממונעים לצורך פעילויות מסחריות. המראה באמצעות מצנח רחיפה ממונע נחיתה באמצעות מצנח רחיפה ממונע הריצה לקראת ההמראה טיסה באמצעות מצנח רחיפה ממונע מעל לואדי רם שבירדן פראמוטור גלישה אווירית תרמיל ריחוף מצנח ממונע גלגלי מדיה וקבצים בנושא מצנח רחיפה ממונע בוויקישיתוף Goin, Jeff (2006). Dennis Pagen (ed.). The Powered Paragliding Bible. Airhead Creations. ISBN 978-0-9770966-0-2. "Paramotoring Questions Answered". U.S. Powered Paragliding Association. 27 ביולי 2006. אורכב מ-המקור ב-8 בפברואר 2007. נבדק ב-24 בינואר 2007. {{cite web}}: (עזרה) Cliche, Andre (1996). Ultralight aircraft reference guide (3rd ed.). Sutton, Quebec: A. Cliche. ISBN 0-9680628-1-4. OCLC 35935576. Colin Freeman; Nataliya Vasilyeva, ‏How a sunrise desert rave was shattered by paragliding Hamas gunmen, The Telegraph, 8 October 2023
ברוך כהנא (רב)

הרב ד"ר ברוך כהנא (נולד בז' בשבט ה'תשי"ט) הוא רב ישראלי, משפטן, חוקר הלכה ומשפט עברי, חבר במכון הלכה ברורה, מחבר ספרים בנושאי המשפט העברי ועורך ספרות תורנית. כהנא נולד לרב מאיר כהנא ולרבנית ליבי. למד בישיבת ירושלים לצעירים ובישיבת מרכז הרב. בעל תואר דוקטור במשפטים מטעם האוניברסיטה העברית. נושא מחקרו היה "המחילה במשפט העברי", בהנחיית פרופ' ברכיהו ליפשיץ. ככהן, פעיל בהכנות לעבודה במקדש בבית המקדש השלישי. משמש כחוקר ומבקר במכון הלכה ברורה, והשתתף בעריכת "תלמוד בבלי עם הלכה ברורה". מחבר מפתחות למספר רב של ספרים תורניים. חיבר את ה"מפתח לפירושים על משנה תורה לרמב"ם" לצד הרבנים אליהו שלמה רענן ויעקב בלום, שאחרי שנדפס בשתי מהדורות, בשנת תשנ"ב ובשנת תשנ"ה, פורסם בהרחבה רבה באתר האינטרנט של מכון הלכה ברורה, ובו יותר מחצי מיליון הפניות. כן חיבר את "מעלות ארץ ישראל בהלכה ובאגדה". השתתף גם בעריכת אגרות הראי"ה כרכים ד-ו וביאורי הרצי"ה לפרקי אבות. כן ערך מפתח לפירושים על אגדות התלמוד, שנאספו מתוך יותר מאלפיים ספרים, ואף הוא פורסם באתר האינטרנט של מכון הלכה ברורה. הספרים שהוציא לאור במסגרת הסדרה חוק לישראל "ספריית המשפט העברי" שעורך פרופ' נחום רקובר, הם חיבורים מקיפים הכוללים פרטי הלכה ודעות פוסקים רבות, המוצגות בהשוואה לחקיקה בישראל, ומציעות אלטרנטיבה הלכתית לחקיקה: ספרו שומרים עוסק בהלכות השומרים (שומר חינם, שומר שכר, שוכר ושואל: כיצד נוצרת השמירה, רוחב האחריות של השומרים השונים, שומר שמסר לשומר, כיצד מסתיימת השמירה, ועוד). ספרו ערבות עוסק במהות הערבות, אחריות הערב כאחריות משנית, ריבוי ערבים, זכות הערב לחזור אל החייב, ערב בעד ערב ועוד. פרופ' יעקב מירון כתב על הספר כי הוא נקודת ציון בדרכו של המשפט במדינת ישראל, בכך שיש בו ביטוי מעשי לשאיפת ההתאמה לצדק של נביאי ישראל המוזכרת במגילת העצמאות, ולקביעה בחוק של מורשת המשפט העברי בחוק יסודות המשפט. מחקר נוסף במסגרת זו עוסק במתנה ומחילה במשפט העברי. המחקר עדיין לא יצא לאור, אך מהדורות ראשוניות שלו פורסמו באינטרנט. ספריו צוטטו בפסיקות של בתי המשפט בישראל. נשוי לד"ר ניצה כהנא, חוקרת ביולוגיה וגנטיקה מהאוניברסיטה העברית. גיסו הוא הרב אורי שרקי. אביו הרב מאיר כהנא, אחיו בנימין זאב כהנא, גיסתו טליה כהנא, בן דודו הרב הלל ליברמן, ואחיינו שלום שרקי נרצחו בפיגועי טרור. דודו הוא הרב נחמן כהנא. אחיינים נוספים הם העיתונאי יאיר שרקי והבלוגר מאיר אטינגר. רשימת הפרסומים של ברוך כהנא, בקטלוג הספרייה הלאומית מאמרים של הרב ברוך כהנא, באתר ספריית אסיף מה החשיבות הגדולה של משפט על פי התורה?, שיעור באתר יוטיוב המחילה במשפט העברי, בקטלוג הספרייה הלאומית. "הכהנים מתרגלים את עבודת המקדש", שיחת השבוע, פרשת אמור, תשפ"ב הספר, בקטלוג ULI. ראו כאן ראו כאן עשרות הערות מופיעות בכרכים אלו בשמו. ראו כאן הספר, באתר "דעת". דף הספר, באתר מורשת המשפט בישראל. יעקב מירון, ברוך כהנא: ערבות, בתוך: כתב העת משפטים, כרך כב מתנה ומחילה, 2016, באתר מורשת המשפט בישראל. מהדורה מעודכנת של החלק על מחילה פורסמה ב־2023, ראו: מחילת חובות במשפט העברי, ירושלים תשפ"ג, באתר ספריית אסיף. אזכור לדוגמה של הספר "חוק לישראל - ערבות", בפסק דין של אליקים רובינשטיין בבית המשפט העליון, באתר פסקדין עשר הנשים המשפיעות של המגזר הדתי, באתר מקור ראשון