laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ריצ'רד גריפית

ריצ'רד קלווין גריפית (באנגלית: Richard Clewin Griffith;‏ 22 ביולי 1872 – 11 בדצמבר 1955) היה שחמטאי בריטי, סופר ועורך שחמט, ובמקצועו מטלורג. גריפית, יליד לונדון, זכה באליפות בריטניה בשחמט בשנת 1912 שהתקיימה בריצ'מונד. זו הייתה השתתפותו היחידה באליפות שחמט של בריטניה. באותה שנה פרסם ביחד עם ג'ון וייט ספר שזכה לפרסום רב, Modern Chess Openings. לספר פורסמו מהדורות רבות והמהדורה ה-15 יצאה בשנת 2008, בעריכת רב האמן האמריקאי ניק דה פירמיאן. בין השנים 1920 ל-1937 ערך גריפית את הביטאון British Chess Magazine; בשנת 1940 עשה זאת שוב למשך מספר חודשים. במהלך מלחמת העולם השנייה שימש גריפית כגזבר כבוד של איגוד השחמט הבריטי וכאחד ממנהליו. ריצ'רד גריפית, באתר צ'סגיימס (באנגלית)
הרולד סונדרס

הרולד סונדרס (באנגלית: Harold Saunders;‏ 1875 - 13 ביולי 1950) היה שחמטאי בריטי. סונדרס הגיע למקום השני בתחרות לונדון, בשנת 1913. (ניצח: ג'ורג' אלן תומאס). באותה שנה הגיע למקום הרביעי בתחרות צ'לטנהאם (ניצח: פרדריק ייטס ). בתחרות המשנית של הייסטינגס 1919 חלק סונדרס מקום 7–8, בתחרות המשנית של הייסטינגס בשנת 1924/5 חלק מקום 5–7, בתחרות אדינבורו 1926 הגיע למקום החמישי (ניצח: פרדריק ייטס) ובתחרות לונדון 1926 חלק מקום שלישי, לאחר פרדריק ייטס וויקטור בורגר. את תוצאותיו הטובות ביותר השיג סונדרס בתחרויות סקרבורו, שם חלק בשנת 1926 מקום ראשון עם אדגר קול אך הפסיד לו במשחק ביניהם ולבסוף הפסיד בפליי-אוף לג'ורג' אלן תומאס 0–2 כך שסיים במקום הרביעי.. בשנת 1927 הגיע למקום התשיעי (ניצח: אדגר קול), חלק מקום 4–6 בשנת 1928 (ניצח: ויליאם וינטר) וחלק מקום ראשון עם סבלי גריגורייביץ' טרטקובר בשנת 1929. באליפות אנגליה בשנת 1932 הגיע סונדרס למקום ה-12 (ניצח: מיר סולטאן חאן). הרולד סונדרס, באתר צ'סגיימס (באנגלית) מידע כללי Virgilio Community - Page Not Found, xoom.virgilio.it Virgilio Community - Page Not Found, xoom.virgilio.it Virgilio Community - Page Not Found, xoom.virgilio.it Virgilio Community - Page Not Found, xoom.virgilio.it Altona 1932, web.archive.org, ‏2009-01-02
מינכהאוזן

האם התכוונתם ל... הברון מינכהאוזן – ברון גרמני שנודע בזכות גוזמאותיו, ודמותו זכתה להופיע ביצירות שונות תסמונת מינכהאוזן - תסמונת נפשית שבה אדם עושה עצמו חולה או גורם בכוונה למחלה, על מנת לקבל טיפול רפואי תסמונת מינכהאוזן באמצעות שליח הרפתקאות הברון מינכהאוזן - סרט קולנוע (במאי: טרי גיליאם) בריס פון מינכהאוזן – משורר גרמני רומנטי שהיה פילושמי והפך לנאצי מינכהאוזן (הסן) – עיר במדינת הסן שבגרמניה. מינשוזן (Munchhausen) - עיר בחבל אלזס שבצרפת.
אואז

אואז (בצרפתית: Oise) הוא נהר בצפון צרפת. מקורו בבלגיה, והוא נשפך אל נהר הסן. על שמו של נהר האואז נקראים מחוזות צרפת אואז ועמק האואז ובעבר גם מחוז סן ואואז. מדיה וקבצים בנושא אואז בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תחום אי-רציפות מוהורוביצ'יץ'

תחום האי-רציפות על-שם מוהורוביצ'יץ' (ובקיצור "המוהו") הוא אחד משלושת תחומי האי-רציפות שנמצאו בכדור הארץ. תחום זה נמצא בעומק של 5–35 ק"מ (תלוי בסוג הקרום – יבשתי או ימי) מתחת לפני השטח, והוא נחשב לגבול המפריד בין קרום כדור הארץ למעטפת. התחום נתגלה על ידי החוקר הקרואטי אנדריה מוהורוביצ'יץ' בשנת 1909 ונקרא על שמו. מוהורוביצ'יץ' מצא שמערכות גלים סייסמיים הנוצרים ברעידות אדמה אינם מגיעים לתחנה הסייסמולוגית ביחידת רצף אחת שמראה על מהירות אחת. לכן הניח מוהורוביצ'יץ' הנחה (שאושרה ברבות הימים על ידי תצפיות רבות) שבעומק מסוים קיים תחום אי-רציפות, המפריד בין שכבה עליונה בעלת רמת צפיפות נמוכה ומהירות הגלים הנמוכה לבין שכבה תחתונה בעלת רמת צפיפות גבוהה והעלייה במהירות הגלים הסייסמיים. קרוב למקור, הגל המגיע ראשון לתחנות הסייסמיות הוא גל ישיר, כלומר גל שמתקדם כולו על הקרום היבשתי, בעל מהירות הגלים האיטית יותר. אך החל ממרחק מסוים, הגל הראשון שמגיע לתחנות הוא גל שהתקדם תחילה דווקא מטה לכיוון המעטפת, שם המהירות גדולה יותר, ומשם חזר למעלה לתחנות הקליטה (גל רפרקציה). לכן החל ממרחק מסוים מהמקור, הגלים שמגיעים מוקדם יותר מהאחרים עוברים דרך השכבה הצפופה והעמוקה. צפיפות החומר משפיעה על מהירות הגלים וכן מעל המוהו, החומר העיקרי הוא בזלת ומתחתיו פרידוטיט או דוניט (dunite), הבדלים שאחראיים גם הם להבדלי המהירויות של הגלים הסייסמיים, שמתקדמים במהירות שונה בכל חומר. הם מגיעים מוקדם יותר מאשר הגלים שמגיעים בקו ישר דרך השכבה העליונה. המרחק והזמן מהפעלת מקור הגלים, בו גל הרפרקציה עוקף את הגל המהיר, עוזר לקבוע את עומק המוהו. תחום אי-רציפות וייכרט-גוטנברג מבנה כדור הארץ גלעין כדור הארץ פרויקט מוהול מדיה וקבצים בנושא תחום אי-רציפות מוהורוביצ'יץ' בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עקרב (פירושונים)

האם התכוונתם ל... עקרבאים – סדרה של בעלי חיים חסרי חוליות, במחלקת העכבישניים עקרב צהוב – הסוג המסוכן בעקרבי ישראל, ויש הסבורים שבעקרבי העולם כולו דמויי עקרב – סדרה נוספת במחלקת העכבישניים מזל עקרב – אחד משנים עשר המזלות שבגלגל המזלות עקרב (קבוצת כוכבים) – אחת מקבוצות הכוכבים הבולטות ביותר בחצי הדרומי של השמים גרפיאס – כוכב בקבוצת הכוכבים עקרב, נקרא גם אקרבּ סקורפיון
דלי (פירושונים)

האם התכוונתם ל... דלי – מכל המשמש בדרך כלל לנשיאת נוזלים מזל דלי – אחד משנים עשר המזלות שבגלגל המזלות דלי (קבוצת כוכבים) – קבוצת הכוכבים המקושרת עם מזל דלי האסטרולוגי מעדנייה (דליקטסן, ובקיצור "דלי") - חנות מזון, המגישה על פי רוב מאכלים מהמטבח היהודי-האשכנזי קרנגי דלי – מסעדה ניו יורקית אישים בייסון דלי – כדורסלן אמריקאי ג'ון דלי – פוליטיקאי מלטזי דאלי (פירושונים) דל (פירושונים)
קרמה קטלנה

קרמה קטלנה (קטלאנית: Crema catalana; שמנת קטלאנית) הוא קינוח אופייני לקטלוניה, הדומה לקרם ברולה. הקינוח, המכונה גם "קרם דה סנט ג'וספ", הוא מאכל מסורתי ליום יוסף הקדוש (בעלה של מרים, אם ישו), הנחגג ב-19 במרץ. הקינוח מבוסס על קרם מבושל. לאחר הבישול מקררים אותו, ולפני ההגשה מצפים אותו בסוכר וחושפים אותו לחום עליון גבוה, ההופך את שכבת הסוכר לקרמל פריך. הוא מוגש כשהקרם קר ואילו זיגוג הסוכר העליון חם. קיימים מספר הבדלים בין קרם ברולה לקרמה קטלנה: קרמה קטלנה אינו נאפה באמבט מרים אלא מבושל. בעוד קרם ברולה מבוסס בעיקר על שמנת סמיכה, קרמה קטלנה מכיל חלב ולעיתים גם שמנת. קרמה קטלנה מכיל גרידת קליפת לימון וקינמון, שאינם מצויים בקרם ברולה. קרם ברולה מכיל וניל, שאינו מרכיב הכרחי בקרמה קטלנה. מרכיבים נוספים של קרמה קטלנה הם חלמוני ביצה, סוכר, לעיתים גרידת תפוז (בנוסף לגרידת לימון). ישנם מתכונים המוסיפים גם קמח או עמילן תירס. המרכיבים המבושלים יחד יוצרים קרם במרקם של פודינג. לאחר קירורו הוא מצופה בסוכר, המקורמל תחת חום. בקטלוניה משווק ליקר קרמה קטלנה, בטעמו של הקינוח. מדיה וקבצים בנושא קרמה קטלנה בוויקישיתוף קרם קטלן(הקישור אינו פעיל), באתר cook share קרם קטלן, פורום אוכל באתר אורט
Blackle

Blackle הוא אתר אינטרנט המאפשר חיפוש מבוסס על מנוע החיפוש גוגל. האתר הוא יוזמה ירוקה שנוצרה על ידי "היפ מדיה אוסטרליה" והוא מאופיין בכיתוב לבן על רקע של מסך מחשב שחור. הרעיון מאחורי Blackle מבוסס על העובדה שתצוגת צבעים שונים צורכת כמויות שונות של אנרגיה במסכי המחשב. יוצרי האתר התבססו על מחקר מ-2002, שבחן סוגים שונים של מסכי CRT ו-LCD, ומצא שמסך שחור לגמרי צורך פחות אנרגיה ממסך לבן לגמרי. יוצרי Blackle טוענים כי הרעיון לאתר הגיע מבלוג, שהעריך שאתר גוגל שחור יחסוך 750 מגוואט שעה בשנה. מגוואט שעה אחד הוא שווה ערך לעשרת אלפים נורות של 100 ואט שדולקות ברציפות במשך שעה. בדף הבית של Blackle, יוצרי האתר מציגים מונה של מספר הוואט שעה שלהערכתם משתמשי Blackle חסכו באופן מצטבר. מכיוון שהאתר אינו בבעלות גוגל, חסרות ב-Blackle תכונות רבות של אתר גוגל הרגיל, כולל אפשרויות ה-"Cached" ו"דפים דומים", וחסרים בו קישורי עזר רבים יחסית לאלו שניתן למצוא באתר גוגל. קישורים אלו כוללים פריטים כמו העדפות, חיפוש מתקדם, כלי שפה, תמונות, קבוצות, חדשות, גוגל סקולר, ו-iGoogle. Blackle הוא שותף של החיפוש המותאם-אישית של גוגל, שמאפשר התאמה אישית של תוצאות החיפוש המוחזרות. לכן חיפוש ב-Blackle לאו דווקא יחזיר את אותן תוצאות כמו חיפוש בגוגל. יש המבקרים את יוצרי Blackle בשל חוסר הבהירות לגבי סוג מסך המחשב, גודלו והיצרן שלו, שאליו מיוחס החיסכון באנרגיה. אחד המבקרים, עיתונאי טכנולוגיה המסקר חומרות מחשב, בחן 4 מסכי CRT ו-23 מסכי LCD, ומצא שנחסכה אנרגיה רק במסכי ה-CRT, שהייתה פחותה מזו שנכתבה בבלוג ש-Blackle הושפע ממנו. מסכי ה-LCD שנבדקו הראו דווקא עלייה בצריכת האנרגיה ברוב המקרים, אם כי רוב המסכים הגדולים יותר (24 אינץ') אכן צרכו פחות אנרגיה בעת השימוש במסך השחור. יחסית ליוזמות אחרות של חיסכון באנרגיה, נטען כי החיסכון באנרגיה של Blackle הוא קטן. למשל, יוזמת חסכני המחשוב, התאגדות של מוכרי חומרות ותוכנות מחשב שמקדמת מחשוב יעיל בקנה מידה רחב, צפויה לחיסכון של אנרגיה של עשרת אלפים מגה-וואט עד שנת 2010. אתר האינטרנט הרשמי של Blackle (באנגלית) שולמית אן, האם אתרי אינטרנט שחורים חוסכים אנרגיה?, באתר ynet, 16 במאי 2007 אורלי פלג-מזרחי, היפ-מדיה פיתחה את Blackle,‏ 5/11/2007, אתר גלובס. מאיר ברק, האם אתרים שחורים חוסכים באנרגיה?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 31 אוגוסט 2009 המחקר של ג'ודי רוברסון
זיכרון טוביה

זיכרון טוביה היא אחת מ-32 השכונות, המרכיבות יחד את גוש הנחלאות במרכז ירושלים. השכונה הוקמה בשנת 1891 ביוזמתו של רבי יוסף ריבלין, שעמד אז בראש הוועד הכללי 'כנסת ישראל'. הייתה זו השכונה ה-11 (מתוך 16) שריבלין הקים, ואשר בכל אחת מהן גם התיישב. חריצותו ומסירותו של ריבלין להקמת שכונות מחוץ לחומות הקנו לו את תואר החיבה: 'רב יושע דער שטעטלך מאכער' – "רבי יושע, עושה השכונות" בפי היהודים הירושלמים. ליוזמתו האידאולוגית של ריבלין הצטרפו שני משקיעים כלכליים: היזם משה מלצר קנטרוביץ, שקנה את הקרקע מידי ערבים יושבי הכפר ליפתא, והבנקאי נטע צבי המבורגר, שמימן את הקמת השכונה. האגדה הירושלמית מספרת כי שם השכונה טומן בחובו אות הוקרה לריבלין ולפועלו: מאחר שסירב לקרוא לשכונה על שמו (וכך בכל השכונות האחרות שהקים), נקטו התושבים בתרגיל גימטרי, בו מסומל זיכרונו לטוב של ריבלין בהקמת 11 שכונות = ט"ב. כך או כך, בראש גיליון היסוד של השכונה ציטט ריבלין את הפסוק מתהלים: "זכר רב טובך יביעו וצדקתך ירננו", ונראה מכאן שזו הייתה כוונתו המקורית במתן השם – הודיה לאל על הטוב ועל הצדקה. זיכרון טוביה נבנתה במתכונת של שכונת חצר, בה הבתים צמודים זה לזה ויוצרים מעין חומה, הסוגרת על חצר פנימית. בתוך שש שנים נבנו כשלושים בתים בזיכרון טוביה, אך השלמת "מסגרת הבתים" סביב החצר לא הסתיימה מעולם. בשל כך נותרה החצר מפולשת, דבר שאפשר את כניסתם של כלי רכב ובהמות אליה. מאחר שהשכונה הוקמה על בסיס עסקי, הוצעו המגרשים לכל המעוניין, ובזיכרון טוביה התגוררו בני עדות שונות, זאת בניגוד לשכונות אחרות בנחלאות, שהיו מבוססות על קשר עדתי בין התושבים. דבר זה הקנה אופי יוצא דופן לשכונה התוססת, בה דיברו בשפות ובעגות שונות, ובין התושבים נרקמו יחסים מיוחדים. "מואיז הקטן", חברו המפורסם של יוסי בנאי, התגורר בזיכרון טוביה, ובספרו 'כשאמא שלי הייתה מלכה' מתאר בנאי את בית המשפחה: בבית אצל אמא של מואיז בשכונת זיכרון טוביה, הרבה שאריות ילדות מפוזרות עדיין בתוך צנצנות צבעוניות של ריבות מעשה בית. ובתוך ניחוחות הרוזמרין, המיוראנה, השום והשמיר אצל האמא של מואיז, אני שומע סיפורים שאמא שלי התחילה פעם לספר לי, אבל לא הספיקה לסיים (...)" בשנות ה-30 של המאה ה-20 כונתה זיכרון טוביה בשם "המכבסה הגדולה", בשל הסדינים והווילונות שתלו תושביה על חבלי כביסה לרוחב השכונה, במטרה למנוע את תנועת כלי הרכב בה. עם השנים התדרדרה זיכרון טוביה והפכה לשכונת עוני, ובשל כך הייתה הראשונה מבין הנחלאות שזכתה בשנת 1992 לשיקום: החצר רוצפה בלבנים, מקומות חנייה הוסדרו, ועמודי תאורה מעוצבים הועמדו לאורכה. כיום השכונה מטופחת, נקייה ויפה, ובמסגרת השיקום משופצים ואף נבנים בה מחדש חלק מהבתים הוותיקים. במורד רחוב זיכרון טוביה, גובלת ברחוב שילה, ממוקמת ישיבת המקובלים "נהר שלום" על שם ספרו של המקובל רבי שלום שרעבי. הישיבה נמצאת בצילו של מבנה מודרני בעל שש קומות, בניין האחים עיני, הניצב על רחוב אגריפס. כאשר הוקם המבנה, בשנות השבעים, ביקש ראש הישיבה דאז, הרב שרעבי, שהבניין לא יחסום את אור השמש. משהבין שלמרות בקשתו הבניין מצל על הישיבה, טוענת האגדה המקומית, קילל הרב את הבניין. רוכשי דירות ועסקים נרתעו מקללת הרב והמבנה נותר ריק ברובו במשך שנים רבות ועסקים שנפתחו בו כשלו. בשנות ה-2000 הצליחו כמה עסקים להחיות את המבנה במידת מה. מדיה וקבצים בנושא זיכרון טוביה בוויקישיתוף
סיבילה דה נורמנדי

סיבילה דה נורמנדי (באנגלית: Sybilla of Normandy;‏ 1092 – 12 או 13 ביולי 1122) הייתה המלכה הרעיה של ממלכת סקוטלנד בשל נישואיה למלך סקוטלנד אלכסנדר הראשון. סיבילה נולדה באורן שבנורמנדיה, בתו מחוץ לנישואים של מלך אנגליה הנרי הראשון ושל פילגשו ליידי סיבילה קורבט מאלקסטר (נולדה ב-1077 באלקסטר שבווריקשייר ונפטרה בשנת 1157 לערך). בשנת 1107 נישאו סיבילה ואלכסנדר, אולם לא הביאו ילדים לעולם. סיבילה נפטרה ב-12 או ב-13 ביולי 1122 בעת שהותה באי נאם באן (Eilean nam Ban - "אי הקדושות") שבלוך טיי. בעלה, אלכסנדר, ייסד באי מנזר לזכרה. סיבילה נקברה במנזר דנפרמליין שבפיף, מקום קבורתם המסורתי של מלכי סקוטלנד ורעיותיהם. סיבילה דה נורמנדי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
טלה

האם התכוונתם ל... טלה - גור הכבשה מזל טלה – אחד מ-12 המזלות בגלגל המזלות טלה (קבוצת כוכבים) – קבוצת הכוכבים המקושרת למזל טלה טֶלָה – עיר בהונדורס טלה (משקה) – משקה אתיופי (משקה אלכוהול) משקה זה מצוי בעיקר באתיופיה ובאריתריאה.
לוטטיה

לוטטיה (מלטינית: Lutetia או בשמה המלא: Lutetia Parisiorum‏ (לוטטיה פריזיורום); בהיגוי לטיני מאוחר: לוטציה, ובהמשך, בצרפתית: Lutèce (לוטס)) הוא השם שנתנו הרומאים ליישוב המבוצר הגאלי, ששכן בשטח העיר פריז של ימינו, ולמושבות שהיו סביבו. במחקר המודרני נהוג להתייחס אל יישוב זה כאל "פריז הפרהיסטורית" או "פריז העתיקה". בשנת 52 לפנה"ס נכבש האופידום על ידי הרומאים במסגרת מלחמת גאליה. בסביבות שנת 300 קיבלה לוטטיה את השם פריז, כקיצור של השם הלטיני ("Lutetia Parisiorum"), על שם השבט הגאלי שישב באזור מאז המאה השלישית לפנה"ס – הפריזיאים. הממצאים הארכאולוגיים האחרונים נוגדים את ההערכות בנוגע למיקום המשוער המסורתי של לוטטיה: גילויו של שטח גדול קדם-עירוני (בן 150 דונם) באזור העיר נאנטר של ימינו (במחוז או-דה-סן) מטיל ספק לגבי תפקידו של האי המצוי כיום במרכז פריז, איל דה לה סיטה, לפני הגעת הרומאים. מלוטטיה העתיקה לא נשארו מבנים רבים. המבנה היחיד שהשתמר מלוטטיה המקורית כמעט בשלמותו הוא הארנה של לוטטיה, ששרידיה נמצאים כיום בשטח הרובע הלטיני של פריז. השם הלטיני "לוטטיה" (Lutetia), מופיע בספר "מלחמת גאליה" מאת יוליוס קיסר. בהמשך, כינה סטראבון בספרו "גאוגרפיקה" את העיר ביוונית "לוקוטוקיה" (Λουκοτοκία), ובדומה לכך כינה תלמי את העיר "לאוקוטקיה" (Λευκοτεκία). מקור השם אינו ודאי. ייתכן שפירוש המילה קשור לעפר, לבוץ או לזאב. בספר "גרגנטואה ופנטגרואל" מפרש פרנסואה רבלה את השם כמרמז על לובן העור של בנות המקום. על שם העיר הקדומה קרויים היסוד הכימי לוטציום וכן האסטרואיד 21 Lutetia. מלון לוטציה בפריז נקרא על שמה של העיר אז. לוטטיה, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא צרפת ובנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
למור צווארון אדום

למור צווארון אדום (שם מדעי: Varecia rubra) הוא מין בסוג למור צווארון. הוא אנדמי למדגסקר, ככל מיני הלמוריים; תחום תפוצתו מתפרש רק על פני יערות הגשם של הפארק הלאומי מסואלה. זהו אחד ממיני הלמוריים הגדולים ביותר; אורכו כ-53 ס"מ, אורך זנבו כ-60 ס"מ, ומשקלו 3.3 עד 3.6 ק"ג. רוב גופו של הלמור אדום; בטנו, זנבו, רגליו, ופניו שחורים, ועורפו לבן. הלמור מקפיד על כך שיהיה נקי תמיד, והרבה מזמנו מוקדש לניקוי עצמי או לניקוי חברתי. השיניים החותכות התחתונות שלו והטופר על אחת מרגליו האחוריות מותאמים במיוחד להתנהגות זו – שיניו החותכות גדלות בקו ישר ומרווחות מעט, מה שיוצר מעין מסרק, שמאפשר ללמור לנקות את פרוותו. למור הצווארון האדום ניזון בעיקר מפירות, אך הוא תועד גם אוכל עלים. תועדו 20 קריאות שונות של למור הצווארון האדום. מחקר הוכיח שלמור הצווארון האדום ולמור הצווארון השחור-לבן מבינים זה את קריאותיו של זה, על אף שהם חיים באזורים שונים של האי. סימון הטריטוריה באמצעות ריח הוא דרך נוספת שבה הלמורים מתקשרים זה עם זה. למור הצווארון האדום חי בקבוצות מטריארכליות שגודלה בדרך כלל עומד על כ־2 עד 16 פרטים; למרות זאת, תועדו קבוצות שכללו מעל 32 פרטים. הלמורים מגיעים לבגרות מינית בגיל שנתיים, ומתחילים להתרבות בגיל שלוש. בשונה משאר פעילי היום במשפחת הלמוריים, הנקבה בונה "קן" בגובה של כ־10 עד 20 מטרים מעל פני הקרקע, שבנוי מזרדים, עלים, פרווה וגפן. הלמורים מתרבים בעונה היבשה (מאי–יולי), בדומה לשאר מיני הלמוריים, כך שהגור ייוולד בתקופת הגשמים, כשהמזון יימצא בשפע. ההיריון נמשך כ־102 ימים, ונולדים בדרך כלל 2 או 3 גורים בכל המלטה. תוחלת חייו של הלמור בטבע היא 15–20 שנים. למור הצווארון האדום נחשב למין בסכנת הכחדה חמורה בגלל הרס בתי-גידול, ציד ומסחר כחית מחמד. יצירת הפארק הלאומי מסואלה בשנת 1997 עזרה להגן על מין זה, אך למורי צווארון אדומים רבים לא חיים בתוך גבולות הפארק, והם עדיין בסיכון גבוה. מדיה וקבצים בנושא למור צווארון אדום בוויקישיתוף למור צווארון אדום, באתר ITIS (באנגלית) למור צווארון אדום, באתר NCBI (באנגלית) למור צווארון אדום, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) למור צווארון אדום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) למור צווארון אדום, באתר GBIF (באנגלית) למור צווארון אדום באתר הרשימה האדומה של IUCN למור צווארון אדום באתר הרשימה האדומה של IUCN http://lemur.duke.edu/category/diurnal-lemurs/red-ruffed-lemur/
פיטום

האם התכוונתם ל... פיטום כפוי – תהליך האבסה כפויה, לרוב בעופות אך היה קיים גם בבני אדם פיטום אווזים וברווזים – תהליך האבסת עופות שמטרתו הגדלה מלאכותית של הכבד שלהם פיטום בקר – תהליך האכלת עגלי בקר לשם הגדל משקלם ואיכות הבשר שלהם פיטום הקטורת – ביהדות, קטעי לימוד ואגדה הנאמרים במסגרת מספר תפילות תאי פיטום – תאי דם לבנים, המהווים חלק מרקמות חיבור בגוף פיתום (פירושונים)
סוני עלי

סוני עלי (תעתיק לטיני Sonni Ali) הידוע גם כסאני אלי בר, היה המלך הגדול הראשון של אימפריית סונגהאי, שהייתה ממוקמת במערב אפריקה. עלי היה השליט ה-15 בשושלת סוני. הוא שלט באימפריה בין 1464 ל-1492. תחת שליטתו של עלי, התרחבה אימפריית סונגהאי באופן ניכר. שטחים רבים סביב נהר הניז'ר התווספו לשליטתה. עלי כבש אזורי מסחר חשובים כדוגמת טימבוקטו, שאותה כבש ב-1468, וג'נה, שאותה כבש ב-1475. עלי הקים צי גדול שפיקח על נהר הניז'ר. בזמן שליטתו של עלי, אימפריית סונגהאיי הייתה אף גדולה יותר מאימפריית מאלי. חלק משטחי האימפריה "איגפו" שטחים של אימפריית מאלי. עלי ניהל מדיניות מדכאת כלפי המלומדים של טימבוקטו. ב-6 בנובמבר 1492, החליק סוסו של עלי לנהר קוני. הסוס והמלך נפלו לאשד וטבעו. Kingdoms of the Medieval Sudan Ancient African Legends סוני עלי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חוק הסדרת הטיפול בחופי הכנרת

חוק הסדרת הטיפול בחופי הכנרת, התשס"ח-2008, הוא חוק מקיף המסדיר לראשונה את הטיפול בחופי הכנרת בראייה כוללת ואחידה, בהתחשב בהיבטיה הייחודיים של הכנרת. כמו כן נועד החוק להגביר את האכיפה של חוקים שונים שנועדו למנוע ולצמצם את הפגיעה בכנרת. את החוק יזמה הממשלה, במסגרת חוק ההסדרים לשנת 2008. בנוסח החוק שולבו שתי הצעות חוק פרטיות, שיזמו חברי הכנסת אופיר פינס ודב חנין. חבר הכנסת דוד אזולאי הציע לקרוא לחוק "איגוד ערים ימת כנרת" אולם הצעתו לא התקבלה. לפי החוק הוקם "איגוד ערים כנרת", שיקבל סמכויות לפעול בעניינים שונים הקשורים בטיפול בחופי הכנרת, לשם השגת מטרותיו של החוק, לרבות נושאי תכנון ופיתוח, טיפוח ונקיון החופים, תשתיות, הסדרת מקומות רחצה, רישיונות עסק ועוד. זאת, בניגוד למצב שקדם לחקיקת החוק, שבו הסמכויות בנושאים האלה היו נתונות למספר רשויות מקומיות, בהתאם לשטחי השיפוט שלהם, באופן שהקשה מאוד על פעולה מתואמת ומסודרת. איגוד ערים כנרת הוא תאגיד הרשאי להתקשר בחוזים, לרכוש נכסים, להחזיק בהם ולהעבירם, והוא נתון לביקורת של מבקר המדינה בהיותו "גוף מבוקר". לאיגוד ישנה מועצה מנהלת המונה 12 חברים: נציג של משרד הפנים, נציג של המשרד להגנת הסביבה, נציג של משרד החקלאות, נציג של משרד התיירות, עובד מינהל מקרקעי ישראל, עובד רשות הניקוז כנרת, עובד הרשות הממשלתית למים ולביוב, ונציגים של שלוש רשויות מקומיות בסביבת הכנרת (עמק הירדן, גולן ועיריית טבריה). בנוסף, נציג ציבור של גופי איכות הסביבה וכן נציג ציבור בעל מומחיות בתחום שמירת הטבע מטעם המשרד להגנת הסביבה. יושב ראש המועצה מחויב למסור דין וחשבון לחברי המועצה. המועצה תקיים ישיבה מן המניין לפחות אחת לרבעון במועד קבוע שהוחלט עליו מראש. חברי המועצה מתמנים לתקופה של חמש שנים וניתן למנותם לתקופה של חמש שנים נוספות. במקרה שנתפנה מקום של חבר מועצה מסיבה כלשהי, כגון ליקוי במינוי וכדומה, לא יפגעו סמכויותיה ותוקף החלטותיה של המועצה, וזאת על מנת לאפשר ניהול תקין ולמנוע מצב של סחיטה באמצעות איום בהתפטרות או פרישה. חוק הסדרת הטיפול בחופי הכנרת, התשס״ח–2008, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט חוק הסדרת הטיפול בחופי הכנרת, באתר "נבו" היסטוריית החקיקה של חוק הסדרת הטיפול בחופי הכנרת, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת אלי אשכנזי ושחר אילן, לראשונה: חוק מקיף להגנה על חופי הכנרת, באתר הארץ, 2 באפריל 2008
סוני (פירושונים)

האם התכוונתם ל... סוני – תאגיד אלקטרוניקה יפני סוני-אריקסון – מיזם משותף של תאגיד סוני וחברת אריקסון סרטי סוני – חברה בת אמריקאית של תאגיד סוני, העוסקת בהפקה ובהפצה של סדרות טלוויזיה וסרטי קולנוע סוני מיוזיק אנטרטיינמנט – חברת תקליטים אמריקאית בשליטת סוני סוני קלאסיקל רקורדס – חברת תקליטים אמריקאית שנוסדה בשנת 1924 כקולומביה מאסטרוורקס רקורדס. אסלאם סוני – הפלג העיקרי והגדול באסלאם רבקה סוני – שחיינית מארצות הברית סאני אישים ששמם הפרטי הוא סוני
בוסקילה

שם משפחה צפון אפריקאי. על פי סברה אחת, השם הוא גרסה של המונח "בשקילה", שמשעותו בערבית היא "אורג של שקילה". שקילה היא בגד מגונדר בצבעי אדום ולבן, שהיה נהוג בקרב יהודי צרפת וצפון אפריקה. לפי סברה אחרת השם נגזר מהביטוי הערבי "זגוקה", שמשעותו "יחיד" או "מוזר". ייתכן גם שההברה "בו" מייצגת תחילית שמשמעותה "אבא של", כמו התחילית "אבו". האם התכוונתם ל... אבי בוסקילה – מזכ"ל שלום עכשיו דוד בוסקילה – ראש עיריית שדרות בשנים 1989–1998 ו-2008–2013 ורד בוסקילה – שייטת ישראלית מאיה בוסקילה – זמרת ישראלית מישל בוסקילה – חבר כנסת שמעון בוסקילה – זמר ומלחין ישראלי פעמיים בוסקילה – סרט ישראלי בכיכובו של זאב רווח מקור השם בוסקילה, באתר אנו – מוזיאון העם היהודי
מלקולם מק אלכסנדר

מלקולם מק אלכסנדר (בגאלית סקוטית: Máel Coluim mac Alaxandair - "מלקולם בנו של אלכסנדר") היה בנו של מלך סקוטלנד אלכסנדר הראשון. מלקולם מרד כנגד דודו, המלך דייוויד הראשון, ובשל כך זכה לכינוי "בן העוולה" - "The bastard" (בעיקר לאור העובדה שמרבית המקורות ההיסטוריים תמכו במלך דייוויד). לאחר מותו של אביו בשנת 1124 השתלט דייוויד על כס המלוכה בסיועו של מלך אנגליה הנרי הראשון. מלקולם סבר כי הכתר הגיע לו (על אף היותו בן מחוץ לנישואים של אביו). אורדריקוס ויטליס ציין כי מלקולם הביא למותו של בנו הבכור של דייוויד, אולם מקור אחר ציין כי הבן הבכור נהרג על ידי כומר נורווגי (אשר הוצא להורג על ידי קשירתו אל ארבעה סוסים בשל מעשהו). מקורות אחרים אינם מציינים את אבלו של דייוויד בשל מות בנו הבכור, והיסטוריונים רבים משערים שאירוע זה לא היה ולא נברא. מלקולם נאלץ להימלט מדייוויד לאזורים מבודדים בסקוטלנד שלא היו בשליטתו, ושם ניסה למצוא תומכים למרידה. לאחר שמלקולם השיג את תמיכת מלך מוריי בשנת 1130, שש שנים לאחר מכן, שב מלקולם וטען לזכותו לכתר. הקרב בין כוחותיו של דייוויד לכוחותיו של מלקולם ותומכם התרחש בסטרקת'קו הסמוכה לברכין. על פי "דברי הימים של אלסטר" השתתפו בקרב 1,000 לוחמים מטעם דייוויד ו-4,000 מטעם תומכי מלקולם, אולם צבאו של מלקולם נחל מפלה והוא נמלט משדה הקרב. מלחמת אזרחים זו נמשכה כארבע שנים, בהן קיבל דייוויד סיוע מפטרונו - הנרי הראשון מלך אנגליה. בשנת 1134 שלח הנרי כוחות צבא דרך הים האירי שהגיעו לפירת' אף קלייד ובשנת 1134 נתפס מלקולם ונכלא בטירת רוקסבורג. תאריך מותו של מלקולם אינו ידוע.
מבוי (רחוב)

מבוי (באנגלית: "Dead end"; בצרפתית: "cul-de-sac"; פירוש: רחוב ללא מוצא) הוא סמטה או רחוב קטן הסגור משלוש רוחותיו, כלומר רחוב ללא מוצא המשמש אך ורק את דייריו. צורת רחוב זו הייתה נפוצה בעבר, וקיימת בהיקפים קטנים גם בבנייה חדשה. בעבר היו המבואות נפוצים, כיוון שעיר הייתה בנויה מגושי בתים ולהם חצר מרכזית, הנפתחת למבוי צר המשותף לכמה חצרות, שבו יוצאים לשטח הציבורי של העיר (צורה בנייה זאת נקראת שכונת חצר). בכתבים הלכתיים נקרא רחוב כזה בשם "מבוי", לעומת הפתוח משני צדדיו הנקרא "מבוי מפולש". לעיתים נקראים רחובות קטנים ללא מוצא בני זמננו בשם "מבוי", על שם המבוי העתיק. ישנם דינים בהלכה העוסקים במבוי, בעיקר לגבי הלכות ערובין. דינים אלו אינם רלוונטיים לימינו, בשל הקפת כל העיר באמצעות עירוב, דבר ההופך את כל העיר על מבואותיה, אם קיימים, מבחינת הלכתית - לחצר אחת, המכונה 'חצר של רבים', היינו שהיא משותפת לרבים. על מנת שמבוי יחשב למבוי מבחינה הלכתית, עליו להיות בצורה מלבנית, היינו שהוא צר וארוך (אם המבוי בנוי בצורת ריבוע - הוא נחשב מבחינה הלכתית לחצר לעניין תיקון מבואות). תנאי נוסף להגדרה כמבוי הוא קיומן של לפחות שתי חצרות, שבתוכם לפחות 2 בתים, הפתוחות למבוי. תנאים נוספים למבוי הם שאורכו יהיה לפחות 4 אמות (כ־1.80 מ') וגובה מחיצותיו לפחות 10 טפחים (כ־80 ס"מ). ככלל, מבוי נחשב לרשות היחיד לעניין רשויות השבת, כיוון שהוא מוקף במחיצות משלושה כיוונים. אולם מדרבנן, יש לתקן את פתחו הרביעי באמצעות לחי, קורה או צורת הפתח, על מנת להבדיל בין רשות היחיד המשותפת לדיירים רבים לבין רשות הרבים, שאף היא משותפת לרבים, ובה אסור לטלטל חפצים. אם המבוי לא תוקן, הוא נחשב מדרבנן לכרמלית ואסור לטלטל בתוכו. על מנת להתיר לטלטל בשבת כלים ששבתו בבתים אל המבוי ודרכו לחצרות אחרים, על כל החצרות במבוי להשתתף ביחד באמצעות 'שיתוף מבואות'. תיקון חצרות ומבואות שיתוף מבואות מדיה וקבצים בנושא מבוי בוויקישיתוף ערים וחלקיהן: "פרקי לשון לנוער", באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏8 באוקטובר 2013 ערוך השולחן אורח חיים שסג סעיף לו וסעיף ל"ז הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.