laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אור כשדים (להקה)

אור כשדים הייתה להקת סופר גרופ ישראלית שבה היו חברים רונן בן טל, דודי לוי, עובד אפרת, ניר מנצור ושי להב. רונן בן טל (שירה) עובד אפרת (בס) דודי לוי (גיטרה) ניר מנצור (תופים) שי להב (קלידים) ז'אן ז'אק גולדברג (תופים) סמי אבזרדל (תופים) הלהקה הוקמה בתחילת 1989 והקליטה שני שירים - "לך מכאן" ו"בתוככי נפשי" עבור אלבום הסולו של רונן בן טל - "תיקיות". הלהקה הפכה בשנים 1989-1992 לאחת הלהקות הבולטות ב"להקות רוקסן" ובתחילת שנת 1992 הוציאה את אלבום הבכורה שלה - "אחד מול אחד". האלבום "אחד מול אחד" הוקלט בהופעה חיה ללא קהל בשנת 1991 וכלל את השירים "מת הבית", "אחד מול אחד" ו"הנשמות הטובות". רוב שירי הלהקה נכתבו על ידי רונן בן טל. השירים הולחנו על ידי דודי לוי, רונן בן טל ועובד אפרת. בסוף שנת 1992 הפסיקה הלהקה את פעילותה וחזרה רק בשנת 2009 במסגרת מופע לזכרו של מתופף הלהקה ז'אן ז'אק גולדברג כשאת גולדברג מחליף המתופף ניר מנצור. בשנת 2011 יצא אלבום הופעה ודי.וי.די. בשם "כדור ברזל" שתיעד את מופע האיחוד של הלהקה במועדון הבארבי וכלל שיר חדש בשיר "כדור ברזל". בשנת 2013 הוציאה הלהקה אלבום אולפן חדש בשם "לאחותי". באותה שנה הצטרף ללהקה גם שי להב ממופע הארנבות של ד"ר קספר בקלידים. במקביל לחזרתה של "אור כשדים" לפעילות הוציא רונן בן טל גם שני אלבומי סולו בהם השתתפו חברי הלהקה והשירים שבהם נכנסו לרפרטואר הלהקה - "תקלה במנגנון ההדחקה" בשנת 2009 ו"דורך במקום מזנק לרחוק" בשנת 2017. לרגל חגיגות 30 שנה ללהקה, אור כשדים הוציאה אלבום שנקרא "דב ורב". תיקיות (רונן בן טל) (1989) אחד מול אחד (1992) תקלה במנגנון ההדחקה (רונן בן טל) (2009) כדור ברזל (2011) - אלבום הופעה+DVD לאחותי (2014) דורך במקום מזנק לרחוק (רונן בן טל) (2017) דב ורב (2019) לב פגיון (2021) אחד מול אחד הוא אלבום הבכורה של הלהקה. האלבום, שהופק על ידי הלהקה, יצא בשנת 1992 בחברת התקליטים הד ארצי. את רוב השירים באלבום כתב רונן בן-טל, למעט השיר אלימור, המבוסס על השיר "אלינור" של להקת הצבים (The Turtles). השירים הולחנו על ידי רונן בן טל, עובד אפרת ודודי לוי. מת הבית (03:24) אחד מול אחד (04:18) סדר באי סדר (04:32) ארמסטרונג (04:42) בגובה העשב (05:26) הנשמות הטובות (03:10) עוגיה (03:39) אזור הדימדומים (04:19) בייבי בייבי (04:00) טלוויזיה (03:14) תעצמי עיניים (03:53) אלימור (03:08) אור כשדים, ברשת החברתית פייסבוק אור כשדים, סרטונים בערוץ היוטיוב אור כשדים, באתר שירונט אור כשדים, באתר Discogs (באנגלית) אור כשדים, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) רונן בן טל, באתר "mako" אור כשדים - אלבומים שגיא בן נון‏, רונן בן טל במסע שורשים לאייטיז. צפו בקליפ מאלבומו החדש, באתר וואלה, 5 במרץ 2017 מערכת וואלה‏, שיר בחזרה עם אור כשדים "אחד מול אחד", טרי ורענן כמו פעם, באתר וואלה, 5 באוגוסט 2009
טריליאן

טריליאן (באנגלית: Trillian; שמה המקורי: טרישה מארי מקמילן, באנגלית: Tricia Marie McMillan) היא דמות בדיונית בסדרת המדע הבדיוני הקומית "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה", ומהדמויות הראשיות בה. בגרסת התסכית היא מגולמת על ידי סוזן שרידן (אנ'), ובגרסת הטלוויזיה היא מגולמת על ידי סנדרה דיקינסון (אנ'). בסרט שנעשה על בסיס הספר הראשון בסדרת הספרים, "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה" משנת 2005, מגלמת אותה זואי דשנל. טריליאן נולדה בכדור הארץ כטרישה מקמילן. היא עבדה כמדענית מצליחה בתחומי המתמטיקה והאסטרופיזיקה. היא פגשה את ארתור דנט במסיבה באיזלינגטון, אך היא לא הלכה איתו אלא עם זייפוד ביבלברוקס. לאחר 6 חודשים, היא וארתור נפגשו שוב על החללית ליבת הזהב. בספר החמישי של הסדרה, "לא מזיק ברובו", טריליאן נהייתה עיתונאית מצליחה הנודדת בחלל ובזמן ומדווחת על אירועים מכל רחבי הגלקסיה עוד בטרם קרו. בשלב מסוים החליטה טריליאן ללדת ילדה מתרומת זרע מארתור דנט, ולבתם קוראים אקראית. מדריך הטרמפיסט לגלקסיה המסעדה שבסוף היקום החיים, היקום וכל השאר היו שלום ותודה על הדגים (מוזכרת) לא מזיק ברובו ועוד משהו... ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אימן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אימן – תנועה רוחנית הני אימן – ראש הממשלה הראשון של ארובה מייק אימן – מראשי ממשלת ארובה אימאן (פירושונים) הימן אימון
פליקס מנדל

פליקס מנדל (8 בינואר 1892 - 15 באוקטובר 1957) היה כירורג פורץ דרך. מנדל נולד בעיר ברנו שבמוראביה, צ'כיה (אוסטרו-הונגריה) לתעשיין אמיל מנדל וללינדה למשפחת באש. בשנת 1910 התקבל ללימודי רפואה בווינה, לימודיו נקטעו בגין מלחמת העולם הראשונה בה שירת בחזית ולקראת הסוף כחובש בבית חולים שדה. ב-1919 סיים מנדל את לימודי הרפואה באוניברסיטת וינה. בשנת 1925 ביצע מנדל את הניתוח המתועד הראשון בעולם לכריתת בלוטת יותרת התריס. הוא היה כירורג בולט וחיבר מאמרים רבים. בעקבות עליית הנאציזם עזב מנדל את אוסטריה לשווייץ ומשם לצרפת. במרץ 1939 עלה לארץ ישראל והצטרף לצוות בית החולים הדסה כמנהל מחלקה כירורגית, ונחשב לאחד הרופאים שתרמו להתקדמות משמעותית של הכירורגיה בישראל. מנדל עסק בכל תחומי הכירורגיה: מערכת העיכול, בית החזה (בעיקר לשם הקלה על כאבים), וכירורגיה אורתופדית. בנוסף עסק בכירורגיה ניסיונית. ב-1940 קיבל את התואר פרופסור לכירורגיה. באשר למצב הכירורגיה בישראל, עד לעשור השני למנדט היו רוב הניתוחים שבוצעו בארץ ישראל "ניתוחים קטנים". עם הצטרפותם של ד"ר אדוארד גורדון יוסף (ג'וזף) להדסה ירושלים ב-1928, ד"ר מכס מרכוס לבית החולים הדסה בתל אביב ב-1933 וד"ר פליקס מנדל להדסה ירושלים ב-1939 שונתה רשימת הניתוחים, מספר הניתוחים הגדולים והמורכבים שבוצעו בישראל הלך וגדל. מתלמידיו המובהקים: פרופ' צבי נוימן, ד"ר נחום קוק, פרופ' נתן רבינוביץ, פרופ' חנוך מילויצקי. בשנת 1947, שנתיים לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, חזר מנדל לווינה עם אמו, לאחר שהוצע לו להצטרף להנהלת בית החולים על שם הקיסר פרנץ יוזף והוא מונה למנהל המחלקה הכירורגית של בית החולים. מנדל שימש גם כפרופסור באוניברסיטת וינה. בשלוש השנים האחרונות לחייו היה מנדל חבר מועצת העיר וינה מטעם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית האוסטרית. מנדל נפטר בווינה שבאוסטריה בשנת 1957. בתאריכים 31 במאי – 1 ביוני לשנת ה'תרצ"ט 1939 נערך בבית הבריאות כנס רפואי-מדעי שארגנה ההסתדרות הרפואית העברית בא"י. בכנס השתתפו מרבית מבכירי הרופאים בארץ ישראל לתקופה. ראו: דוצ' ד"ר מאנדל: ההסדר העצבי-הורמונלי של מחזור הדם (ישיבה ג', הוזמן לוכוח, 31 במאי) הערך "פעילות-יתר של בלוטות יותרת-התריס - היבטים כירורגיים", באתר ויקירפואה ירושלים בתקופת המנדט בהוצאת יד יצחק בן צבי פליקס מנדל ב-Surgical Endocrinopathies פרויקט הנצחה של אוניברסיטת וינה לנפגעי הנאציזם דף הנצחה של אוניברסיטת וינה יהושע בן אריה, (עורך), "ירושלים בתקופת המנדט - העשיה והמורשת", פרופ' שמואל ניסן (קצנלסון), "התפתחות שירות הרפואה בירושלים בתקופת השלטון הבריטי", פרק: "התפתחות שירותי הרפואה בארץ", פרק משנה: "עליית הרופאים מגרמניה ואוסטריה", עמוד 313, הוצאת יד בן צבי, משכנות שאננים, 2003 נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", הוצאת איתי בחור, מרץ 2012, עמוד 286-287 בין המשתתפים (לפי א'-ב'): הנרי אונגר, יצחק איצקוביטש, מקס בוכמן, יחיאל קרל גוגנהיים, אדוארד גורדון יוסף (ג'וזף), בנו גרינפלדר, אברהם דרוקמן, פריץ דרייפוס, פנחס וייל, חיים ארנסט ורטהיימר, פליכס זולמן, יעקב זס, רפאל משה חפץ, לודוויג פרדיננד מאייר, פליקס מנדל, דוד מרגלית, מכס מרכוס, אריה סדובסקי, רוברט פישר, יוסף פרגר, ברנרד צונדק, גאורג צונדק, הרמן צונדק, יוליוס קליברג, שמעון רוזנבאום, יהודה לייב רוקח, משה רחמילביץ' תוכנית הכינוס המדעי של ההסתדרות הרפואית העברית בא"י לשנת ה'תרצ"ט 1939, 30 במאי – 1 ביוני בבית הבריאות ע"ש שטראוס ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אריאל הילמן

אריאל הילמן (נולד ב-27 בינואר 1986) הוא שחקן כדורעף ישראלי. הילמן נולד בקיבוץ העוגן, והחל לשחק כדורעף בקבוצת הנוער של הפועל המעפיל, אך כבר כנער שולב בקבוצה הבוגרת ששיחקה בליגת העל בכדורעף. בעונת 2004/2005, כשהיה בן 18, הצטרף למכבי תל אביב. בעונה הראשונה שלו בקבוצה היה שחקן ספסל, אך בעונת 2005/2006 כבר היה שחקן שישייה, ולאחד השחקנים הבולטים בה. במהלך עונה זו זומן לראשונה לנבחרת ישראל. בעונת 2007/2008 זכה עם הקבוצה בדאבל, הישג אותו רשמה גם בשתי העונות הבאות בהן שיחק בה. בעונת 2010/2011, לאחר ששיחק במדי הנבחרת במוקדמות אליפות אירופה, הצטרף למועדון גוטה מליגת העל הגרמנית. הוא שיחק במדי המועדון שתי עונות. בשנת 2012 התפרק המועדון לאחר שנקלע לחדלות פרעון, והילמן שב לישראל. לאחר שובו לישראל החליט הילמן לפרוש מכדורעף האולמות לעבור לשחק כדורעף חופים, יחד עם שון פייגה, במטרה להשתתף באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016). בשנת 2013 החלו להשתתף בתחרויות בינלאומיות, והשתתפו במשחקים האירופיים שנערכו ב-2015 בבאקו. שון פייגה ואריאל הילמן הגיעו למקום החמישי. הילמן ופייגה זכו באליפות בכדורעף חופים בישראל בשנים 2016 ו-2017. אריאל הילמן באתר הפדרציה הבינלאומית לכדורעף זאב גולדשמידט, הילמן ופייגה חולמים על החופים של ריו, באתר ynet, 23 בנובמבר 2013 אריק הילמן מרגיש בגרמניה גוטה גוטה!, באתר איגוד הכדורעף בישראל, 25 בדצמבר 2010 אורי טלשיר, כדורעף: הקיבוצניק שמנהיג את מכבי ת"א, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2009 פייגה והילמן זכו באליפות ישראל בחופים, באתר ערוץ הספורט, 27 באוגוסט 2017
שכר גלובלי

שכר גלובלי הוא שכר הכולל בתוכו תשלום אחיד בעד כל שעות עבודתו של העובד - שעות העבודה הרגילות, שעות נוספות ושעות עבודה במנוחה השבועית. סעיף 16 לחוק שעות עבודה ומנוחה מחייב לשלם לעובד תשלום מוגדל בעד עבודה בשעות נוספות, וסעיף 17 לחוק מחייב לשלם לעובד תשלום מוגדל בעד עבודה בשבת ובחג. סעיף 5 לחוק הגנת השכר מגביל את האפשרות לתשלום שכר כולל, באומרו: "עובד שחוק שעות עבודה ומנוחה, תשי"א-1951, חל לגביו ונקבע לו שכר עבודה הכולל תשלום בעד שעות נוספות או גמול עבודה במנוחה השבועית כאמור בחוק שעות עבודה ומנוחה, תשי"א-1951, או הכולל דמי חופשה, תמורת חופשה או פדיון חופשה כאמור בחוק חופשה שנתית, תשי"א-1951 – רואים את השכר שנקבע כשכר רגיל בלבד, אלא אם נקבע אחרת בהסכם קיבוצי לגבי תשלום בעד שעות נוספות או גמול עבודה במנוחה השבועית וההסכם אושר לעניין זה על ידי שר העבודה." אין איסור לקבוע שכר גלובלי לעובד שחוק שעות עבודה ומנוחה אינו חל עליו. סוגי העובדים הללו מפורטים בסעיף 30(א) לחוק שעות עבודה ומנוחה, שזו לשונו: חוק זה אינו חל על העבדתם של: - (1) שוטרים במשטרת ישראל וכן מי שנמנה עם שירות בתי הסוהר; (2) עובדי המדינה שתפקידם מחייב לעמוד לרשות העבודה גם מחוץ לשעות העבודה הרגילות; (3) יורדי ים ועובדי דיג; (4) אנשי צוות אוויר; (5) עובדים בתפקידי הנהלה או בתפקידים הדורשים מידה מיוחדת של אמון אישי; (6) עובדים שתנאי עבודתם ונסיבותיה אינם מאפשרים למעביד כל פיקוח על שעות העבודה והמנוחה שלהם. ארבע הקטגוריות הראשונות חלות על עובדים בענפים מסוימים, ואילו שתי האחרונות רלוונטיות לכל המשק. המגמה בפסקי דין של בית הדין לעבודה היא לצמצם את האוכלוסייה הנמנית עם שתי קטגוריות אלה. שנים רבות עורכי דין נתפסו כנכללים בקטגוריה (5), אבל בעקבות פס"ד אגרון נגד כץ היה תיקון לתקנות האתיקה של לשכת עורכי הדין שקובע שעורכי דין אינם יוצאים מתחולת החוק. בהסכם לשכר עבודה כולל, זכאי העובד לשכר מסוים עבור כל עבודתו – ואיננו זכאי לכאורה, לדרוש תוספת תשלום עבור עבודה בשעות נוספות או בשבתות. כאמור בסעיף 5 לחוק הגנת השכר, ניתן לקבוע לעובד שכר כולל רק בהסכם קיבוצי שאושר על ידי שר הכלכלה. דוגמה להסכם קיבוצי בדבר שעות נוספות גלובליות, שאף הוצא לו צו הרחבה, הוא ההסכם הקיבוצי בענף השמירה והאבטחה (סעיף 8 לצו ההרחבה). לפי פסיקה של בית הדין לעבודה, מה שסעיף 5 לחוק הגנת השכר בא לאסור ולמנוע זוהי קביעת שכר עבודה שיכלול גמול שעות נוספות כחלק מסך גלובלי המשולם לעובד, אולם אינו מונע תשלום גלובלי בעד שעות נוספות ברכיב שכר נפרד. עם זאת, כאשר נחתם הסכם לתשלום שעות נוספות גלובליות, כאשר לעובד מגיע, לפי שעות עבודתו, תשלום גבוה מזה שמשולם לו על פי ההסכם, על המעסיק להשלים את החסר. בהתאם לחוק הגנת השכר, על המעסיק לציין בתלוש המשכורת את מספר שעות העבודה התקניות בחודש ואת מספר שעות העבודה בפועל, ובכך מתאפשרת, במידה מסוימת, בדיקה האם העובד קיבל את התשלום המגיע לו. הילה פורת, הסכם בדבר שעות נוספות גלובליות (אורכב 14.10.2017 בארכיון Wayback Machine), אתר "עולם העבודה" ע"ע (ארצי) 570/06 עו"ד עמוס אגרון נ' עו"ד זיוה כץ צו הרחבה להסכם קיבוצי בענף השמירה והאבטחה, באתר של משרד הכלכלה ע"ע מד/34-3 דוד אלון נ' בנק ישראל, ניתן ב-30 בספטמבר 1984; ראו גם את פסק דינו של בית הדין הארצי לעבודה שניתן בע"ע 23402-09-15, אוריאל ברד - קנסטו בע"מ; ביום 28.2.2017. שעות נוספות באופן קבוע: מהן זכויות העובדים?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏23 בנובמבר 2017 גמול גלובלי עבור עבודה בשעות נוספות, שבת וחג, באתר כל זכות חן מענית, ‏שעות נוספות גלובליות: ביה"ד לעבודה קובע את התנאים, באתר גלובס, 23 במרץ 2017
שון פייגה

שון פייגה (נולד ב-12 במרץ 1988 במולדת) הוא שחקן עבר ישראלי בכדורעף ובכדורעף חופים. ומאמן הראשי של נבחרת ישראל עד גיל 18 בכדורעף. פייגה החל לשחק כדורעף במועדון מכבי תל אביב, וזכה עם המועדון בדאבל שלוש פעמים ברציפות, בעונות 2007/2008, 2008/2009 ו-2009/2010. את עונת 2010/2011 פתח בקבוצת ווריקורי הדרום קוריאנית, אך לא השתלב בה, ועבר למועדון אתניקוס אלכסנדרופוליס מליגת העל היוונית. בסיום העונה, שב למכבי תל אביב, שזכתה בדאבל פעם נוספת. לאחר תום העונה החליט פייגה לפרוש מכדורעף האולמות ולעבור לשחק כדורעף חופים, יחד עם אריאל הילמן, במטרה להשתתף באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016). בשנת 2013 החלו להשתתף בתחרויות בינלאומיות, והשתתפו במשחקים האירופיים שנערכו ב-2015 בבאקו. שון פייגה ואריאל הילמן הגיעו למקום החמישי. פייגה והילמן זכו באליפות בכדורעף חופים בישראל בשנים 2016 ו-2017. נכון לשנת 2024 מאמן הראשי של נבחרת ישראל עד גיל 18 בכדורעף. פייגה נשוי למתעמלת האומנותית לשעבר רחלי ויגדורצ'יק ולהם שתי בנות. שון פייגה באתר הפדרציה הבינלאומית לכדורעף זאב גולדשמידט, הילמן ופייגה חולמים על החופים של ריו, באתר ynet, 23 בנובמבר 2013 משה הרוש, את העמדה הוא שינה, כעת נותרה ההיסטוריה, באתר הארץ, 1 במרץ 2012 פייגה והילמן זכו באליפות ישראל בחופים, באתר ערוץ הספורט, 27 באוגוסט 2017
פייגה

פייגה הוא שם פרטי ושם משפחה יהודי-אשכנזי; פירוש השם ביידיש הוא ציפור (או: ציפורה) האם התכוונתם ל... אוריאל פייגה – מדען מחשב ישראלי זוכה פרס גדל מיכאל פייגה – סוציולוג ואנתרופולוג ישראלי שון פייגה – שחקן כדורעף ישראלי פייג פייגין
אורי

האם התכוונתם ל... עקרה (שיר) ("אוּרי") – שיר מאת המשוררת העברייה רחל (1928) אוּרי (ספר) – ספר מאת הסופרת הישראלית אסתר שטרייט-וורצל (1969) אוֹרי (זן קלמנטינות) – זן קלמנטינות אוּרי (קנטון) – קנטון הנמצא במרכז שווייץ אורי (נהר) – נהר בסקוטלנד אוּרי כדורי – שם עממי למשפחת הכדרורוניים שבסדרת השווה-רגלאים אוּרי מוּרי – קומיקס מאת אריה נבון ולאה גולדברג שהתפרסם ב"דבר לילדים" באופן לא רציף בשנים 1934–1967 אישים אביבה אורי – אמנית ישראלית אלזה אורי – סופרת ילדים יהודייה-גרמנייה ז'ראר אורי – שחקן, תסריטאי ובמאי קולנוע צרפתי ממוצא יהודי יעקב אורי – ממייסדי נהלל וחבר הכנסת השנייה מטעם מפא"י נחמן אורי – יו"ר המוסד לבוררות מוסכמת בשירות הציבורי עמוס אורי – פיזיקאי ישראלי, פרופסור בטכניון קיד אורי – נגן טרומבון ומוביל הרכב אמריקאי, מחלוצי הג'אז בן אורי אישים ששמם הפרטי הוא אורי
ממן

האם התכוונתם ל... אישים: שני ממן – שחקנית תיאטרון ברוך ממן – כדורגלן ישראלי חנן ממן – כדורגלן ישראלי יהושע ממן – דיין ופוסק יוסף ממן – שד"ר ארץ ישראלי יוסף ממן – חייל שנהרג במלחמת יום הכיפורים, בעל עיטור המופת. מור ממן – מלכת היופי לשנת 2014 אחר: ממן - מסופי מטען וניטול – חברה ישראלית המפעילה את מסוף המטענים בנמל התעופה בן-גוריון ממן אוויאיישן – חברת תיירות ישראלית מימן ממון (פירושונים)
חוקת טרנובו

חוקת טרנובו (בבולגרית: Търновска конституция) הייתה החוקה הראשונה של בולגריה המודרנית. החוקה כוננה ב-16 באפריל 1879 בעת כינוס האספה הלאומית שנערכה בווליקו טרנובו. כינונה היה חלק מהקמת נסיכות בולגריה, היא עברה מספר תיקונים והייתה בתוקף עד פרסום חוקת דימיטרוב ב-4 בדצמבר 1947. לאחר תום המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) הוקמה נסיכות בולגריה, מתוקף סיכומי קונגרס ברלין. במסגרת זו כוננה חוקת טרנובו אשר הנהיגה איזונים ובלמים למניעת השגת כוח אבסולוטי על ידי הנסיך ובהמשך המלך הבולגרי. בחוקה נקבעו עקרונות להפרדת הרשויות וכן נקבע עקרון שוויון הזכויות בין כל אזרחי הנסיכות ללא הבדל דת או גזע. המערכת הפוליטית הבולגרית הייתה רב מפלגתית והתחולל מאבק בין מצדדי הפרלמנטריזם ובין תומכי המלוכה. ידה של המלוכה הייתה על העליונה ובחוקת טרנובו בוצעו מספר שינויים אשר חיזקו את מעמדו של המלך על פני הפרלמנט. ב-1908 הכריז פרדיננד הראשון, מלך בולגריה על הפיכתה של בולגריה מנסיכות לממלכה תוך ביצוע ההתאמות הנדרשות בחוקה. ב-9 בספטמבר 1944 התחוללה בבולגריה הפיכה שהובלה על ידי חזית המולדת של בולגריה. בהמשך, השתלטה בהדרגה המפלגה הקומוניסטית של בולגריה על מוסדות השלטון וב-8 בספטמבר 1946 בוטלה המלוכה לאחר משאל עם. לאחר ביטול המלוכה וכינון הרפובליקה העממית פעלו הקומוניסטים לשינוי החוקה, ובדצמבר 1947 פרסם ראש ממשלת בולגריה גאורגי דימיטרוב חוקה חדשה אשר התבססה על חוקת ברית המועצות מ-1936, וכונתה על שמו חוקת דימיטרוב. חוקת דימיטרוב נותרה בתוקף עד 1971. חוקת טרנובו הייתה ליברלית ומתקדמת לתקופתה וכללה זכויות רבות למיעוטים. סעיף 40 קבע שיהודי בולגריה יהנו מחופש דת. סעיף 42 קבע כי הקהילות היהודיות ינוהלו על ידי שלטונות דת עצמאיים מטעמן, אך בפיקוחו של השר הממונה מטעם הממשלה הבולגרית. כך, זכו יהודי בולגריה לאוטונומיה בניהול חיי הקהילה. לאחר אישור החוקה פרסם שר החוץ והדתות דראגן צאנקוב את ה"תקנון הזמני לניהול הקהילות הדתיות של הנוצרים, המוסלמים והיהודים". במסגרת התקנון הזמני נקבע, כי קהל מתפללים בבית כנסת מסוים יוגדר יחידה דתית, בראשו יעמוד רב שימונה על ידי הנהלה שתיבחר על ידי קהל המתפללים ומקרבם. ההנהלה תורכב מ־3–5 שליחי ציבור ותפוקח על ידי משרד הדתות הבולגרי. עוד הותר לנבחרי הקהילה לגבות מס קהילה ונקבע כי הרב הראשי של סופיה יהיה הרב הראשי ליהודי הנסיכות ויקבל משכורת שנתית מהמדינה בסך 1,000 לבות. בכפוף לחוקה אושרה בהמשך הקמת הקונסיסטוריה היהודית של בולגריה. מדיה וקבצים בנושא חוקת טרנובו בוויקישיתוף חוקת טרנובו, אתר ממשלת בולגריה (בבולגרית) חיים קשלס, היהודים בבולגריה בעשרים השנים הראשונות לאחר שחרורה מעול העותומנים (1878-1898), בתוך: אנציקלופדיה של גלויות - יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 67-66.
בית הספר לרפואה וטרינרית ע"ש קורט

בית הספר לרפואה וטרינרית ע"ש קורט, שהוקם בשנת 1985, הוא מרכז לימוד אקדמי הפועל במסגרת פקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית. בית הספר ממוקם בקמפוס הפקולטה בעיר רחובות, והוא המוסד האקדמי היחידי בארץ המעניק תארים אקדמיים ברפואת בעלי חיים. במסגרת לימודיהם לקראת קבלת תואר דוקטור ברפואה וטרינרית מקבלים הסטודנטים חלק מהכשרתם המקצועית, ובמיוחד הקלינית, בבית החולים הווטרינרי האוניברסיטאי, הפועל בקמפוס הקריה החקלאית בראשון לציון, סמוך למכון הווטרינרי ע"ש קמרון. אתר האינטרנט הרשמי של בית הספר לרפואה וטרינרית ע"ש קורט ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עצלני דו-אצבע

עצלני דו אצבע (שם מדעי: Megalonychidae) היא משפחה של עצלנים שחיו בעבר בדרום ומרכז אמריקה. רוב הסוגים שהיו במשפחה נכחדו במהלך תקופת ההולוקן, ככל הנראה בשל הגעת בני האדם לדרום אמריקה. חלק ממינים אלה היו יותר גדולים מאדם בוגר. כל הסוגים במשפחה זו נכחדו מלבד הסוג עצלן דו-אצבע: Ahytherium Australonyx Diabolotherium Megalonychops Megistonyx Meizonyx Pliometanastes Sinclairia Valgipes Imagocnus Protomegalonyx מגלוניקס (Megalonyx) מגלוקנוס (Megalocnus) Neomesocnus נאוקנוס (Neocnus) Parocnus Miocnus Acratocnus עצלן דו-אצבע (שם מדעי :Choloepus) מין: עצלן דו-אצבע של לינאוס (Choloepus didactylus) מין: עצלן דו-אצבע של הופמן (Choloepus hoffmanni) Proschisomotherium Eucholoeops Pseudortotherium Megalonychotherium Paranabradys Pliomorphus Torcellia Ortotherium Menilaus Diodomus Habanocnus Paulocnus עצלן דו-אצבע ענק מהסוג מגלוניקס איור של עצלני דו-אצבע של לינאוס עצלן דו-אצבע של הופמן מדיה וקבצים בנושא עצלני דו-אצבע בוויקישיתוף עצלני דו-אצבע, באתר ITIS (באנגלית) עצלני דו-אצבע, באתר NCBI (באנגלית) עצלני דו-אצבע, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עצלני דו-אצבע, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) עצלני דו-אצבע, באתר GBIF (באנגלית) עַצְלָן דּוּ-אֶצְבַּע באתר הספארי ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מילט קמפבל

מילטון גריי "מילט" קמפבל (באנגלית: Milton Gray "Milt" Campbell; ‏9 בדצמבר 1933 – 2 בנובמבר 2012) היה אתלט אמריקאי. אלוף אולימפי (מלבורן 1956) בקרב עשר. קמפבל נולד בפליינפילד ניו ג'רזי. הוא ממוצא אפרו אמריקאי. הוא היה שחיין ושחקן פוטבול מצטיין. באולימפיאדת הלסינקי (1952) זכה קמפבל במדליית כסף בקרב עשר בתוצאה של 6975 נקודות (6948 נקודות), אחרי בוב מתיאס שקבע שיא עולם חדש של 7887 נקודות (7592 נקודות) ולפני פלויד סימונס שקבע תוצאה של 6788 נקודות (6903 נקודות), שניהם חבריו לנבחרת האתלטיקה של ארצות הברית. באליפות ארצות הברית שנערכה בשנת 1955 זכה קמפבל במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 13.9 שניות. באולימפיאדת מלבורן (1956) זכה קמפבל במדליית זהב בקרב עשר בשיא אולימפי חדש של 7937 נקודות (7565 נקודות), לפני בן ארצו רייפר ג'ונסון שקבע תוצאה של 7587 נקודות (7422 נקודות) ווסילי קוזנצוב מברית המועצות שקבע תוצאה של 7465 נקודות (7330 נקודות). תחרות שנערכה בקולטון ב-31 במאי 1957 קבע מילט בריצת 120 יארד משוכות שיא עולם חדש של 13.4 שניות. ריצת 100 יארד: 9.6 שניות (1953) ריצת 100 מטר: 10.5 שניות (1953) ריצת 220 יארד: 20.7 שניות (1953) ריצת 400 מטר: 48.8 שניות (1956) ריצת 110 מטר משוכות: 13.4 שניות (1957) השוואת שיא עולם (בריצת 120 יארד משוכות) קפיצה לגובה: 1.90 מטר (1956) קפיצה במוט: 3.66 מטר (1956) קפיצה לרוחק: 7.33 מטר (1956) הדיפת כדור ברזל: 14.76 מטר (1956) זריקת דיסקוס: 44.96 מטר (1956) הטלת כידון: 57.07 מטר (1956) קרב עשר: 7614 נקודות (1956) מילט קמפבל, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי מילט קמפבל, באתר olympedia.org מילט קמפבל, באתר Track and Field Statistics (באנגלית) מילט קמפבל, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
Silence

האם התכוונתם ל... Silence – שיר של מרשמלו Silence - אלבום של להקת סונטה ארקטיקה Silence (סרט) – סרט קולנוע בבימויו של מרטין סקורסזה
פסטיבל רחוב פולסום

פסטיבל רחוב פולסום (Folsom Street Fair-FSF) או יריד רחוב פולסום הוא פסטיבל רחוב שנתי בנושא סאדו ו-BDSM, שמהווה אירוע מרכזי ב"שבוע הגאווה של קהילת הלת'ר" בסן פרנסיסקו. האירוע, אשר לפעמים פשוט מכונה "פולסום", מתרחש ברחוב פולסום, בשכונת השוק הדרומי בסן פרנסיסקו ומושך אליו תיירות מכל העולם. האירוע החל בשנת 1984, והוא האירוע הגדול ביותר בעולם הקשור באופן בלעדי בתת תרבות הסאדו. העמותה המארגנת של האירוע, "סוכנות התיאום של אירועי רחוב פולסום" (FSE-Folsom Street Events), מתקיימת כמלכ"ר, כמו גם תוכניות גיוס כספים רבות בפסטיבל כולל משחקים, דוכני משקאות ואף הלקאות בתשלום. ה-FSE מארגנת גם אירועים דומים בקנדה ובגרמניה. הפסטיבלים מעוררים פעמים רבות פעילויות מחאה מצד ארגונים הפועלים למען הטרונורמטיביות וארגונים שמרנים כמו "אמריקאים לחשיפת האמת על ההומוסקסואליות (AFTAH)" והליגה הקתולית. מצעד הגאווה לת'ר מדיה וקבצים בנושא פסטיבל רחוב פולסום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פסטיבל רחוב פולסום (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של פסטיבל רחוב פולסום (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות ובנושא להט"ב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליבן

לִיבָּן (צ'כית: Libáň; גרמנית: Liban) היא עיירה במחוז הראדץ קראלובה שבצ'כיה. נכון לשנת 2012, חיו בעיירה 1714 תושבים: 826 גברים ו-888 נשים. הגיל הממוצע בליבן באותה שנה היה 41.3 (39.4 גברים ו-43.1 נשים). נכון לשנת 2014, שטח העיירה היה 1967 דונם. מדיה וקבצים בנושא ליבן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ליבן https://www.czso.cz/csu/czso/katalog-produktu המשרד הצ'כי הסטטיסטי
קפה גלינה

קפה גלינה היה בית קפה שהוקם ב-1935 על שפת הים במתחם יריד המזרח שפעל בחצי האי הירקוני במהלך שנות ה-30. המבנה, בסגנון הבינלאומי, תוכנן על ידי האדריכלים ג'ניה אוורבוך, אלזה גדעוני ושלמה גינזבורג. הוא נבנה במבנה סימטרי מעוגל בן שתי קומות, כאשר קומת הכניסה פנתה ליריד המזרח הקומה השנייה פנתה אל הים. המבנה היה מוקף חלונות ראווה ורחבת דשא גדולה בצדו המזרחי עבור יושבי בית הקפה. במהלך שנות פעילותו של קפה גלינה התקיימו בו ישיבות של הוועד הציבורי של יריד המזרח. בין היתר התארחו בו אישים כמו הנציב העליון ארתור ווקופ, שעל שמו קרוי גשר ווקופ הסמוך. אילן שחורי, חוקר תל אביב, מספר שבית הקפה היה הכי פעיל בתקופת מלחמת העולם השנייה, "כשהגיעו פועלי הנמל, הם השתלטו על בית הקפה, וזה התאים את עצמו אליהם והיה בתוך זמן קצר מסעדה של פועלי נמל". בית הקפה פעל עד שנת 1949 ונסגר עם סגירת נמל תל אביב ויריד המזרח. הוא נהרס חלקית, ובמהלך השיפוצים והפיתוח של נמל תל אביב בשנות ה-2000 נהרס כולו לצורך הקמת מתחם שפך הירקון. קפה גלינה באתר "ישראל נגלית לעין" של יד בן צבי קפה גלינה על שפת ימה של תל אביב הקפה הראשון מול הים, באתר נמל תל אביב יועז סבר, 12 המוסדות הקולינריים המשפיעים בעיר, באתר מקור ראשון