אברהם יחזקאל רייך

רבי אברהם יחזקאל רייך (תקע"ג, ורבאו - י"ט בסיוון תרמ"ח, 29 במאי 1888, באנוביץ), היה רב הונגרי אורתודוקסי, רבן של קרלבורג ובאנוביץ. נולד בשנת תקע"ג (1813) לרב יעקב קופל אלטנקונשטט ולליבלה לבית פעססעלס. נישא לשרה (שרל) יוסט, בתם של רבי חיים צבי הירש ומרים יוסט. בשנת תקצ"ו, והוא בן עשרים ושלוש שנים, נסמך בידי החתם סופר, בתעודת "מורינו". באותה שנה נפטר אביו בפתאומיות. על כסאו של אביו התמנה הרב בנימין וולף לעוו מחבר "שערי תורה", רבי אברהם יחזקאל, נשאר בוורבאו תחת הנהגתו של הרב החדש, הוא נעשה מקורבו והיה דורש לפני הקהל בבית הכנסת המרכזי. הוא לא עזב את העיר לטובת משרות רבנות עד פטירתו של הרב לעוו בשנת תר"י. לאחר פטירת אביו, סידר והכין לדפוס חלק מכתביו על מסכת חולין, והדפיס מהם בשנת תקצ"ז את הספר "חידושי יעב"ץ". בשנת תר"י (1850) התמנה כרבה של קרלבורג (אנ'), שבה כיהן אביו כחמישים שנה קודם לכן, במשרה זו החזיק במשך חמש שנים. בשנת תרט"ו התקבל על ידי רוב חברי הקהילה היהודית בוורבאו לשבת על כיסא אביו ברבנות העיר, לאחר שהרב ירמיה לעוו בנו של הרב הקודם עזב את העיר לטובת רבנות אויהל. למעשה, לא יצא המינוי לפועל בשל בעיה חוקית שבה נתלו חלק מהמתנגדים לבחירתו, וחששו שתיווצר מחלוקת. בהמשך השנה הוצע לו לשמש כרבה של באנוביץ (באן), הוא קיבל את ההצעה, ובשבת האחרונה של השנה הגיע אל העיר והחל לשמש בה כרב, משרה שבה נשא קרוב ל-34 שנים עד פטירתו. הוא בא בכתובים עם חכמי דורו, בהם: הרב עזריאל הילדסהיימר, הרב חיים סופר, הרב דוד ניימן, הרב אלעזר הורוויץ, הרב שמחה בונם סופר והרב גרשון ליטש-רוזנבוים. נפטר בי"ט בסיוון תרמ"ח (29 במאי 1888), ונקבר בבאנוביץ. ילדיו הרב יעקב קופל רייך - רבה הראשי של הקהילה האורתודוקסית בבודפשט, ומראשי היהדות האורתודוקסית ההונגרית במאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 הרב חיים יהודה רייך (היינריך ליאופולד) - מחבר "קול יהודה" על קרי וכתיב בתהלים וחיבורים נוספים בגרמנית, רבן של כמה עיירות בהונגריה ואוסטריה, ובסוף ימיו רב רובע מארגרטן בווינה הרב בנימין זאב רייך (וילהלם) (תרי"ג-תרפ"ט) - רבן של שרוואר, ושל באדן ליד וינה. מחבר פירוש לספר ישעיהו בגרמנית, וספרים נוספים הרב משה רייך (מוריץ) - יורשו ברבנות באנוביץ יחיאל מיכל רייך - כונה מאֶכְל, הוא נפטר בבחרותו, היה עילוי והשאיר אחריו חידושי תורה על מאה סוגיות בתלמוד. אביו הספיד אותו בהספד משותף יחד עם כמה מגדולי רבני הונגריה שנפטרו באותה תקופה רבקה קיילא ובעלה הרב דוב בר דושינסקי ספרו על התורה, "תורת יחזקאל" בשני חלקים הודפס מכתביו לאחר פטירתו, בידי בנו הרב משה מוריץ רייך, בשנים תרפ"ט-תרצ"ה. מלבד ספר זה, השאיר אחריו כתבים רבים בכל מקצועות התורה, רובם אבדו ומיעוטם השתמרו בכתבי רבני דורו עמם בא בכתובים. חלק מכתבי היד התפרסמו בבמות תורניות שונות: דרשה לראש השנה, נדפסה בספרו של נכדו הרב ישראל רייך דרשות לימים נוראים ולמועדים. חידושים שונים בדברי אגדה, התפרסמו בכתב העת התורני "עמק הלכה", שיצא לאור בבטורקסי (אנ'), בעריכת נכדו הרב ישראל רייך. רבים מחידושיו מצוטטים בכתבי בנו, שחלקם נדפסו בהוספות בנו לספרו של אביו "חידושי יעב"ץ" על מסכת פסחים וחידושי סוגיות (ירושלים תשס"ט). הערות בשו"ת חתם סופר חלק יורה דעה, בתוך: אוצרות הסופר - יג, לונדון, תשס"ג, עמ' לד ואילך. פינחס זליג שוורץ, שם הגדולים מארץ הגר, ח"א מערכת א', אות סה. הקדמת ספרו תורת יחזקאל, גלנטה, תרפ"ט אילן היוחסין של הרב אברהם יחזקאל רייך באתר Geni ספריו תורת יחזקאל - בראשית, גלאנטה, תרפ"ט, באתר היברובוקס תורת יחזקאל - שמות, ויקרא, במדבר, דברים, וראנוב, תרצ"ה, באתר היברובוקס חידושי יעב"ץ - חולין, פרשבורג, תקצ"ז, באתר היברובוקס. ראו: הילדסהיימר, חידושי רבי עזריאל, ירושלים, תשמ"ד, על מסכת גיטין, תחילת פרק שמיני. תכתובת משנת 1854. ראו: סופר, שו"ת מחנה חיים, ח"ג, אורח חיים סימן יג. ראו: ניימן, ניר לדוד, ירושלים, תרע"א, סימן קיא. ראו: הורוויץ, שו"ת יד אלעזר, וינה, תר"ל. סימן צד. ראו: סופר, שבט סופר, תרס"ט. סימן כו. ראו: ליטש-רוזנבוים, שו"ת משיב דברים, אורח חיים סימן נב; יורה דעה סימן קסא. תורת יחזקאל, ב, וראנוב תרצ"ה, עמ' 24. ראו עליו: אביגדור קצבורג, תמונת הגדולים, ניי-פסט, תרפ"ה (ד"צ ניו יורק תש"י), ללא מספרי עמודים, בערך עמ' 19 ואילך, באתר היברובוקס. ישראל רייך, דרשות לימים נוראים ולמועדים, טרנבה, תר"פ, באתר היברובוקס. חידושי יעב"ץ - פסחים וחידושי סוגיות, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, באתר אוצר החכמה.