laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כרטוש

כרטוש או קרטוש (מצרפתית – cartouche במשמעות "כרטיס" או "חפיסת כרטיסים"; במצרית עתיקה: שִׁנוּ) הוא סימן בעל צורה סגלגלה (אובל) בכתב החרטומים המצרי, המקיפה את הכיתוב, ומסמלת בכך שמדובר בשם של מלכות ומלכים או אנשי בית המלוכה. השם "כרטוש", שמשמעותו בצרפתית "קלף משחק" או "חפיסת קלפים" (במקור מהלטינית Carta או Charta, ודומה לו האנגלית Card, Chart ובעברית "שרטוט" תוך שאילת השורש העברי "שרט"), הוא כינוי מודרני שניתן על ידי חיילים צרפתים בצבא נפוליאון. במצרית עתיקה נקרא הכרטוש "שֶנוּ", והסימן מייצג את העובדה שסמכותו של המלך מקיפה הכל. השימוש בכרטוש החל מהשושלת הרביעית, בימי הפרעה סנפרו. בכתב הכהני הדמוטי (בעל אותיות המייצגות את הציורים המסובכים יותר של כתב החרטומים) הכרטוש צומצם לזוג סוגריים וקו אופקי. קדם לכרטוש סימן הסרך – סמל של מקדש-ארמון בתוך מלבן משוקע ועליו בדרך כלל בז המייצג את האל הורוס. עמודי שער המקדש ייצגו את בית המלוכה או את המלך והיו לסימנו המזהה, או ששמו נרשם מעל לציור המקדש. למלך מצרים החל מהשושלת השלישית היו חמישה שמות, כאשר השמות ה-4 וה-5 נכתבו בכרטוש:[דרוש מקור] הורוס שתי הנשים הורוס הזהב מלך מצרים העליונה והתחתונה בן רע (אל השמש). במהלך מאמצי הפענוח של כתב החרטומים, הכתב ההירוגליפי על אבן רוזטה, הציע חוקר המזרח (אוריינטליסט) הצרפתי סילבסטר דה סאסי לפענח את הכתב על פי ההנחה שהכרטושים מכילים שמות פרטיים, וכך הצליחו הפיזיקאי הבריטי תומאס יאנג והאגיפטולוג ז'אן-פרנסואה שמפוליון לפענח מספר רב של תווים וסללו את הדרך לפענוחו של הכתב ההירוגליפי. קרב קרקר (ייתכן כרכר המקראית) המתואר בכתובת קרקר על מצבת שלמנאסר השלישי (בכפר כּוּרךְ שבכורדיסטן) וכן בקצרה באנדרטה האשורית השחורה (האובליסק השחור מכלח), תוארך באופן מדויק (בתיארוך מוחלט ולא רק יחסי) באמצעים שונים לשנת 853 לפני הספירה. לפיכך ניתן לתארך באופן יחסי עם דיוק טוב מלכים ושושלות המתוארים במקורות נוספים כמו במקרא ובכתובות בכתב יתדות מממלכת אשור וממלכות בבל ופרס, ובכתב חרטומים מהממלכה המצרית, וכן לתארך בקירוב טוב גם שכבות של ממצאים שבהם הכרטושים נמצאו. בקרב זה אוזכר המלך אחאב לבית עמרי מלך ממלכת ישראל ואיתו בני בריתו, וכך כרטושים שנמצאו באתרים שונים בחפירות בארץ ישראל מתקופת הברזל המאוחרת וימי ממלכות ישראל ויהודה המפוצלות מאפשרות תיארוך מוחלט או מקורב מאוד גם לשאר הממצאים בשכבות אלו, למשל כרטוש של פרעה שישך (שושנק) נמצא במגידו (אך במקרה זה בתוך שפכים ולא בשכבת ממצאים מובחנת) ומתאים לכתובת מסע שישק, ולויכוח על הממלכה המאוחדת או כרטוש של רעמסס השני שנמצא על לוח ארד בבית השער בתל לכיש עם. מדיה וקבצים בנושא כרטוש בוויקישיתוף כרטוש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כרטוש - מצרפתית cartouche, במשמעות כרטיס או חפיסת קלפים, במקור בלטינית carta או charta ובדומה לאנגלית card ולעברית בהשאלת שורש שר"ט: שרטוט. זכרונותיו של ארכאולוג ישראלי, דוד אוסישקין, עמוד 216. (אתר לימודי אקדמיה - academia.edu) ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סאלו וייסלברגר

סאלו וייסלברגר או סאלו פון וייסלברגר, שמו במקור סלומון וייסלברגר (בגרמנית: Salomon Weisselberger או Dr. Salo Edler von Weisselberger;‏ 1867 - 20 במרץ 1931) היה פוליטיקאי ומשפטן יהודי מבוקובינה תחת השלטון האוסטרי ואחר כך הרומני בחבל ארץ זה. כיהן כחבר הפרלמנט המקומי של בוקובינה וכראש עיריית צ'רנוביץ בשנים 1912–1914 בתקופת האימפריה האוסטרו-הונגרית, לאחר מכן היה חבר בסנאט ובפרלמנט של רומניה. סאלו וייסלברגר נולד בכפר דרצ'ינץ (Drăcineţ, כיום דרצ'ינצי, במחוז קוצמן באוקראינה) הסמוך לצ'רנוביץ והיה בנם של בעל האחוזה יואל וייסלברגר ושל ינטה לבית רוזנצווייג. הוא למד משפטים באוניברסיטת צ'רנוביץ. על סמך ציוניו היוצאים מן הכלל מונה למשפטן בבית הדין של מסילות הברזל וב-1892 לשופט מחוזי. אחרי שנת 1907 עבד בעירייה ועסק, בין השאר, בתחום טיפוח גני העיר והרחבת רשת החשמל. בהמשך היה חבר בית הנבחרים המקומי, הלאנדטאג, מטעם המפלגה היהודית "מפלגת העם הלאומית" (Nationale Volkspartei) בראשות בנו שטראוכר וחבר ב"מועדון היהודי" בשנים 1911 - 1914. הוא שימש מספר שנים כסגן ראש עיריית צ'רנוביץ, אדוארד רייס (Eduard Reiss), גם הוא יהודי דובר גרמנית, ובשנת 1913 נבחר בעצמו לראשות העיר. בתחילת מלחמת העולם הראשונה עזר וייסלברגר לתושבי העיר להתגבר על המחסור במטבעות על ידי הדפסת קופוני נייר. אחרי שב-2 בספטמבר 1914 כבש הצבא הרוסי הקיסרי את צ'רנוביץ. וייסלברגר עשה מאמצים כד למנוע הרס בעיר. ב-16 בספטמבר הרוסים מינו את ס. אבריינוב למושל אזרחי לעיר ווייסלברגר נעצר יחד עם עוד 22 אישים (ביניהם מאיר אבנר, פיליפ מנצל, אדוארד ביברינג והחזן הראשי שכטר ויהודים אחרים, וניקו פלונדור הרומני). כל העצורים הוגלו בשנת 1915 לסיביר. וייסלברגר ואישים אחרים שבו לאוסטריה לאחר כ-14 חודשים ב-1916, בעקבות הסכם החלפת שבויים שנחתם בשלהי שנת 1915 בין רוסיה ובין אוסטרו-הונגריה הגיע וייסלברגר לווינה, דרך פטרסבורג וסטוקהולם. לאחר שובו נרתם לסיוע לפליטים עד תום המלחמה. על התנהגותו האמיצה ב-13 בפברואר 1916 העניק לו הקיסר פרנץ יוזף תואר אצולה, התעודה נמסרה לו אחרי מות הקיסר, ב-2 בספטמבר 1917 לאחר פירוק אוסטרו-הונגריה וצירוף בוקובינה לרומניה, שב וייסלברגר לצ'רנוביץ ב-1920 ונבחר לסנאט הרומני במרץ 1922. בתפקידו זה נותר עד 1926. בשנים 1927-1928 שימש כחבר בית הנבחרים הרומני מטעם המפלגה הלאומית ליברלית (PNL). סאלו וייסלברגר נפטר בסנטוריום בווינה לאחר מחלה ממושכת בשנת 1931. הובא לקבורה בווינה. וייסלברגר פרסם זכרונות ברומנית ובצרפתית. Memoriu asupra evenimentelor petrecute în Bucovina în luna lui Septemvrie 1914, Cernăuți 1916 ׁ(דו"ח על המאורעות בבוקובינה בחודש ספטמבר 1914] מדיה וקבצים בנושא סאלו וייסלברגר בוויקישיתוף רשימת ראשי עיריית צ'רנוביץ בתקופה האוסטרו-הונגרית, כולל תמונה של סאלו וייסלברגר (בגרמנית) תמונתו של סאלו וייסלברגר בספר "תולדות יהודי בוקובינה", כרך א', בעריכת הוגו גולד Hugo Gold (ed.), History of the Jews in the Bukowina, Tel Aviv, Vol. 1 (1958), Vol.2 (1962)‎, במקור בהוצאת "עולמנו", תל אביב - בגרמנית. התרגום לאנגלית מאת ג'רום סילברבוש. הוגו גולד (עורך) (1962) ע' 193-197 Bukoviner of the past
כי רו

כי רו, הנודע גם כצלב קונסטנטינוס, כריסטוגרם או לאבּארוּם (Labarum), הוא מונוגרמה המצליבה את שתי האותיות הראשונות במילה "כריסטוֹס", או "משיח" ביוונית (Χριστός). האות כי (χ) מבוטאת ביוונית ככ' רפה, והאות רו (ρ) מבוטאת כר'. ה"כי רו" הוא אחד הסמלים הנוצריים העתיקים, ונעשה בו שימוש נרחב בכנסייה הקתולית עד ימינו. לעיתים קרובות מטים את האות רו על מנת ליצור צלב. האמונה הנוצרית גורסת, על פי דברי לקטנציוס (סופר רומי שהיה יועצו של הקיסר קונסטנטינוס), שלקונסטנטינוס נמסר בחלום, לילה לפני המלחמה, שיסמן את מגני חייליו בצלב כי רו. וכך עשה. גרסה אחרת מופיעה בכתבי ההיסטריון אוסביוס: במסגרת קרב גשר מילביוס (Milvius;‏ 28 באוקטובר 312), תוך כדי צעידה עם חייליו בשעת צהריים, ראה קונסטנטינוס (לבדו) בשמים גביע של צלב הנובע מאור השמש הנושא את ההודעה "Ἐν τούτῳ νίκα", כלומר: "בסימן זה תנצח". בתחילה לא הבין קונסטנטינוס את משמעותו המדויקת של הגילוי, אך באותו לילה נגלה אליו ישו בחלום, והורה לו להשתמש בצלב זה נגד אויביו. למחרת בבוקר הורה קונסטנטינוס לצבאו לפעול על פי חלומו, והתקין על מגיני החיילים את הסימן כי רו, פנה לכבוש את רומא, ונטל לידיו את תואר קיסר רומי המערבית. לאחר ניצחונו של קונסטנטינוס בקרב הגשר המילוויאני הפך הסימן לסמלה הרשמי של האימפריה הרומית. משני צדדיה של המונוגרמה מופיעות לעיתים קרובות האותיות היווניות אלפא (α) ואומגה (ω), שהן האות הראשונה והאחרונה באלפבית היווני, סמל לאל האב ולישו, על פי הפסוק בחזון יוחנן, א', 8: "אֲנִי הָאָלֶף וְהַתָּו". ארכאולוגים מצאו מטבעות ומדליונים מתקופת שלטונו של קונסטנטינוס הגדול, ועליהם הסימן. אפי זיו, הצופן הנוצרי באמנות, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, 2015, עמ' 362, מסת"ב 978-965-566-137-8 מדיה וקבצים בנושא כי רו בוויקישיתוף רובין, זאב, התנצרותה של אירופה, משרד הביטחון, 1991, עמ' 107, מסת"ב 9650505466. (בעברית) "Lucius Caecilius Firmianus Lactantius". Online Catholic Encyclopedia. New Advent. Eusebius. "1.28". Vita Constantini (PDF). www.documentacatholicaomnia.eu. p. 944. Eusebius, Vita Constantini 1.31, p. 946.
מצפה הכוכבים הבין-לאומי בהר גרהאם

מצפה הכוכבים הבין-לאומי בהר גרהאם (באנגלית: Mount Graham International Observatory, בראשי תיבות MGIO), הוא אחד משלושה מצפי כוכבים המנוהלים על ידי מצפה הכוכבים סטיוארט (אנ'), זרוע המחקר של המחלקה לאסטרונומיה באוניברסיטת אריזונה. אתר מצפה הכוכבים ממוקם בגובה 3,191 מטר מעל גובה פני הים על הר גרהאם (אנ'), הנמצא בחלק הדרום-מזרחי של הרי פינלנו (אנ'). שני המיצפים האחרים שבאחריות מצפה סטיוארט הם: מצפה הר למון (אנ') (MLO) ותחנת קטלינה (אנ') (CS) בהר ביגלו (אנ'). הר גרהאם נבחר מתוך סקר שנערך על 280 אתרים פוטנציאליים על בסיס שיקולים אסטרונומיים כמו שמים בהירים, זיהום אור נמוך, אדי מים אטמוספיריים נמוכים וקלות גישה ותמיכה. הר גרהאם נמצא באזור האקלים המדברי של סונורה. תכונותיו האקלימיות הפנימיות שלו הן אלו שהפכו את המדבר דרום-מערבי לפורה כל כך לאסטרונומיה במשך כמעט מאה שנה. בנוסף להר גרהאם יש יתרונות נוספים של גובה רב יותר וזיהום אור נמוך מאוד. בניגוד לאתרים מתחרים מחוץ לארצות הברית היבשתית, יש לאתר לוגיסטיקה מצוינת: שטח מספיק למספר טלסקופים, כביש מהיר סלול שהיה קיים מראש, חיבורים טובים דרך האוויר והכביש ורמה גבוהה של תמיכה טכנית מקומית. שטח המחקר האסטרונומי של האתר הוא 150 אקרים (כ-0,6 קמ"ר). הרכס הוא חלק מהיער הלאומי קורונדו (אנ') - המנוהל על ידי מחוז ריינג'ר סאפורד (אנ') (Safford Ranger District), של שירות היערות של ארצות הברית. בניית מצפה הכוכבים התחילה ב-1989 ונכון ל-2009 פעלו בו שלוש יחידות מדעיות. שני הטלסקופים הראשונים התחילו לפעול ב-1993; טלסקופ טכנולוגיה מתקדמת של הוותיקן (אנ') המתופעל על ידי מצפה הוותיקן (אנ') וטלסקופ תת-מילימטר (אנ') המתופעל על ידי מצפה הרדיו באריזונה. היחידה המדעית השלישית הוא הטלסקופ הבינוקולארי הגדול, אחד מהטלסקופים החזקים ובעלי הרזולוציה הגבוהה בעולם. הטלסקופ החל לפעול באמצעות מראות באופן עצמאי בשנת 2004 (אור ראשון בשנת 2005), כאשר פעולות משותפות בין שתי המראות החלו בינואר 2008 והוא מתופעל על ידי תאגיד הטלסקופ הבינוקולארי הגדול. טלסקופ זה הוא בעל מבנה ייחודי - בעל שתי מראות ראשיות המורכבות יחד על מבנה תומך משותף, כאשר מרכזי המראות נמצאים במרחק 14.4 מטר זה מזה. קוטר כל אחת מהמראות 8.4 מטר, ובמצב פעולה אינטרפרומטרי, שתיהן יחד מתפקדות כעדשה אחת שקוטרה 11.8 מטר. המראות לוטשו לרמת דיוק של אחד חלקי 20 מיליון של מ"מ. כל אחת מהמראות שוקלת כ-16 טון, משקל שנחשב נמוך יחסית למראות של טלסקופים אחרים בעלי גודל דומה. הטלסקופ קולט אור פי 24 מטלסקופ החלל האבל ובזכות העובדה שהטלסקופ מצויד במערכת אופטיקה מסתגלת (אנ'), המנטרלת הפרעות אטמוספיריות, מתאפשרות תצפיות באיכות גבוהה. גלריית תמונות של הטלסקופים (בסוגריים - אור ראשון): הטלסקופ הבינוקולארי הגדול (2005), טלסקופ אופטי, שתי מראות זהות בקוטר 8,4 מטר כל אחת. טלסקופ טכנולוגיה מתקדמת של הוותיקן (1993), טלסקופ אופטי, מראה בקוטר 1.83 מטר. טלסקופ תת מילימטר (1993), רדיו טלסקופ, אנטנה בקוטר 10 מטר. מדיה וקבצים בנושא מצפה הכוכבים הבין-לאומי בהר גרהאם בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מצפה הכוכבים הבין-לאומי בהר גרהאם (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לו מרינוף

לו מרינוף (באנגלית: Lou Marinoff; נולד ב-18 באוקטובר 1951) הוא סופר, פילוסוף, ויועץ פילוסופי אמריקאי ממוצא קנדי, הנשיא המייסד של האגודה האמריקאית ליועצים פילוסופיים, ופרופסור לפילוסופיה באוניברסיטת ניו יורק. מרינוף נולד במונטריאול. מרינוף יזם עם ד"ר רן להב את הכנס הבינלאומי הראשון לייעוץ פילוסופי, ב-1995, באוניברסיטה של בריטיש קולומביה שבקנדה. הוא עוסק בייעוץ פילוסופי לאנשים, לחברות ותאגידים ככלי להתמודדות עם מצוקות נפשיות וארגוניות. בנוסף, הוא עמית בכיר בוועידה הכלכלית העולמית הנערכת מדי שנה בדאבוס, שווייץ. ד"ר מרינוף מפרסם כל העת מאמרים מקצועיים בנושאי קבלת החלטות, אתיקה, פילוסופיה ועוד. כמו כן, פרסם שני ספרים שהיו לרבי מכר כלל עולמיים, "אפלטון במקום פרוזק" ב-1999 שהביא את הייעוץ הפילוסופי לידיעת הציבור הרחב, ו"תרפיה לשפויים" ב- 2001. ספריו תורגמו לעשרים וארבע שפות וראו אור בעשרות מדינות. הוא אחראי במידה רבה להתרחבות הפופולריות של ייעוץ פילוסופי בשנים האחרונות. מרינוף עוסק בדילמות הנוגעות בליבת הקיום האנושי: מה נכון? כיצד ניתן לדעת את הנתיב האישי שלי? כיצד להתמודד עם שינויים? ועוד. הוא מדגים, בעיקר בספרו "אפלטון במקום פרוזק", איך ניתן לשאוב מתבונתם של הפילוסופים הגדולים בהיסטוריה האנושית על מנת לסייע לפתרון בעיות היומיום שלנו. כל בעיה אישית היא גם בעיה אנושית ומכאן שהיא גם דילמה פילוסופית. בעשותו כך, הוא הוכיח כי ניתן להחזיר את הפילוסופיה למקומה השימושי והעממי. על כן, בארצות הברית יש המכנים אותו "מחיה הפילוסופיה בעידן הכפר הגלובלי". בספרו "תרפיה לשפויים", מרינוף מדגים באמצעות סיפורי מקרים של אנשים שנועצו בו, כיצד ניתן למצוא את האושר האישי באמצעות הגדרה מחודשת של תפיסת העולם - היא הפילוסופיה האישית. The Middle Way, Sterling, NY & London, 2007 In the Agora, 2006 La filosofia a las puertas del tercer milenio, 2005 More Matrix and Philosophy 2005 Philosophy and Psychiatry 2004 Asia's New Crisis, 2004 Social Philosophy Today, 2003 Therapy for the Sane, Bloomsbury, NY & London, 2003 Modeling Rationality, Morality, and Evolution, 1998 Mind versus Computer, 1997 Essays on Philosophical Counseling, 1995 Fair New World, Backlash Books, Vancouver, 1994 "אפלטון במקום פרוזק" - "(1999)" - "Plato Not Prozac" "תרפיה לשפויים" - "(2001)" - "Philosophical Practice" יצאו לאור בהוצאת "כתר". ד"ר לו מרינוף, מישהו צריך ייעוץ פילוסופי?, באתר ynet, 1 בנובמבר 2004 האתר של פרופ' מרינוף ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "לו מרינוף".
גלידה מונטנה

גלידה מונטנה היא גלידריה מפורסמת שהייתה ממוקמת בביתן הבולגרי לשעבר, שהיה קיים במגרשי התערוכה הישנים בתל אביב. היה קיים גם סניף נוסף, בבאר שבע. בתחילה, בינואר 1960, נפתח מפעל ליצור גלידות על ידי ישראל מגדי, ניצול שואה מפולין ואברהם פוגל, עולה חדש ממונטנה, שהביא מארצות הברית את המכונות לייצור הגלידה. המקום נקרא אז פוגל&מגדי. לאחר מכן, הצטרף לעסק יחזקאל בירזון. לאחר כמה שנים נוספות, הצטרף השותף האחרון ישעיהו ליכטנשטיין, והשם שונה לגלידה מונטנה, על שם מדינת מונטנה, ממנה הגיע פוגל עם המכונות המתאימות לייצור הגלידה. מונטנה הוקמה בנמל תל אביב בעת שזה היה עדיין פעיל, ובסביבתו היו מפעלים רבים. הגלידריה נבנתה בסגנון אמריקני: הוצבו בה מכונות משחק ומכונת תקליטים, והגלידה שנמכרה בה הייתה גלידה אמריקאית שיוצרה במפעל קטן שהוקם לשם כך בפתח תקווה, והוגשה בטעם שוקו או וניל עם סירופ בשני טעמים וקצפת, ודובדבן מעל. עד מהרה הפכה גלידה מונטנה למקום בילוי מועדף על בני נוער בתל אביב בשנות ה-60 וה-70, ובקופות השתרכו תורים ארוכים. סדרת סרטי אסקימו לימון כוללת סצנות רבות המתרחשות בגלידריה, המתוארת כמקום הבילוי של גיבוריה. הגלידריה שימשה גם כמקום מרכזי בסדרת הטלוויזיה "דני הוליווד". בעשורים מאוחרים יותר, ירד מעמדה של הגלידריה. היא המשיכה לפעול, ובעליה הקפידו לשמור על עיצובה, אך את מקומה כמוקד בילוי מרכזי תפסו אתרים אחרים, והמבנה בו היא שכנה החל לסבול מהזנחה. שניים ממייסדי הגלידריה בירזון וליכטנשטיין, הפעילו אותה עד סגירתה. בעשור השני של המאה ה-21, הוחל בהליך שיפוץ מתחם התעשייה הזעירה, בו שוכנת הגלידריה, במטרה להרחיב את מתחם הבילויים בנמל תל אביב גם לאזור זה. חברת "אתרים", האחראית על ביצוע הפרויקט הודיעה כי, העסקים הישנים הפועלים במקום ושאינם מתאימים למיזם החדש, ובהם גלידה מונטנה, יפונו. לאחר משא ומתן, חתמו בירזון וליכטנשטיין על הסכם עם החברה, לפיו המבנה ישופץ, אך הגלידריה תמשיך לפעול במקום, לצד עסקים נוספים שישכרו חלקים מהמבנה. בסופו של דבר נסגרה הגלידריה, ולא נפתחה מחדש. ב-1965, נפתח גם סניף בבאר שבע, בגבולה המזרחי של שכונת נווה נוי, הנמצאת בקצה הדרומי של העיר. גלידה מונטנה בבאר שבע שימשה במשך שנים רבות כמרכז בילוי בבאר שבע וכתחנת עצירה למטיילים בדרכם לנגב, לאילת ובחזרה. פופולריות המקום הביאה אף לפתיחת עסקים אחרים באזור הסמוך, שהיה מרוחק ממרכז באר שבע. עם סלילת הכביש העוקף את באר שבע והתפתחות מקומות בילוי נוספים בעיר, ירדה הפופולריות של המקום. הסניף נסגר ב-2000, על רקע סכסוך עסקי. דפנה ארד, כך מנעו הבעלים של "גלידה מונטנה" את הריסתה , באתר הארץ, 26 באוגוסט 2012 ליאת שלזינגר, אפשר להגדיל בלירה שמונים?, באתר nrg‏, 18 בנובמבר 2007 שרון רז, "המוכרת ממונטנה מתה" מורן שריר, ישעיהו ליכטנשטיין הלך לעולמו, באתר הארץ, 19 באוגוסט 2021 הלך לעולמו ישעיהו ליכטנשטיין, ממייסדי גלידת "מונטנה", באתר ynet, 12 באוגוסט 2021 דפנה ארד, כך מנעו הבעלים של "גלידה מונטנה" את הריסתה, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2012 דקל גודוביץ, "גלידה מונטנה" היא לא מקום לשימור, אבל פוטנציאל לקסם אחר, באתר Xnet‏, 30 באוגוסט 2018 מיכל בן ארי, על אם הדרך, באתר ynet, 1 בפברואר 2008
פלאטו

האם התכוונתם ל... אפלטון – פילוסוף יווני, מהמשפיעים ביותר בתולדות הפילוסופיה המערבית; תלמידו של סוקרטס ומורו של אריסטו אלפרד פלאטו – מתעמל יהודי גרמני, בן דודו של גוסטב פלאטו גוסטב פלאטו – מתעמל יהודי גרמני, בן דודו של אלפרד פלאטו דיינה פלטו – שחקנית אמריקאית משה פלאטו – פיזיקאי ומתמטיקאי ישראלי אשר לימד בצרפת שמואל פלאטו-שרון – איש עסקים ישראלי, חבר הכנסת התשיעית שונות PLATO‏ – Programmed Logic for Automated Teaching Operations – רשת הלמידה האלקטרונית הראשונה PLATO (חללית)‏ – טלסקופ חלל עתידי של סוכנות החלל האירופאית
סמיון לאבוצ'קין

סמיון אלכסייביץ לאבוצ'קין (ברוסית: Семён Алексе́евич Ла́вочкин; ‏29 באוגוסט 1900 – 9 ביוני 1960), היה מהנדס אווירונאוטיקה סובייטי יהודי, חבר באקדמיה למדעים של ברית המועצות, וראש משרד לתכנון מטוסים, טילים וחלליות בברית המועצות. לבוצ'קין נולד בעיר סמולנסק בשם שמעון מגזינר. אביו, אלתר, היה מלמד ב"חדר". בשנת 1918 התנדב לאבוצ'קין לצבא האדום. לחם כטוראי ביחידת חיל רגלים במהלך מלחמת האזרחים. בדצמבר 1920 השתחרר מן השירות הצבאי. למד הנדסה באוניברסיטה הטכנית של מוסקבה. סיים את לימודיו בשנת 1927. לקראת סיום הלימודים עבד במשרד תכנון בהדרכת אנדריי טופולב. בשנת 1939 החל לעבוד במשרד לתכנון מטוסים כמתכנן ראשי. במהלך מלחמת העולם השנייה תכנן לאבוצ'קין שורה של מטוסי קרב עבור חיל האוויר של ברית המועצות, ובהם הדגם La-5, אחד ממטוסי הקרב הטובים ביותר של ברית המועצות במלחמת העולם השנייה. על פועלו הרב בתכנון מטוסים, הועלה לאבוצ'קין לדרגת גנרל מאיור. לאחר המלחמה עסק משרד התכנון לאבוצ'קין בפיתוח טילים, ובהם הטיל נגד מטוסים S-75 דווינה, שהיה לימים לטיל הנ"מ נפוץ בעולם. משרד התכנון עסק גם בפיתוח לוויינים וחלליות מסוגים שונים, כולל רובוט הירח הראשון בעולם, לונוחוד, חלליות מחקר לנוגה ולמאדים. נפטר בשנת 1960 מהתקף לב במהלך ניסוי של מערכת טילים. לאבוצ'קין עוטר במגוון אותות ועיטורי כבוד, וביניהם: 2 כוכבי זהב של גיבור העמל הסוציאליסטי 3 עיטורי לנין 2 עיטורי סובורוב עיטור הדגל האדום 4 פעמים זכה בפרס סטלין (הומר לאחר 1953 לפרס ברית המועצות) מדיה וקבצים בנושא סמיון לאבוצ'קין בוויקישיתוף אתר משרד התכנון לאבוצ'קין סמיון לאבוצ'קין, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
יוסף שמן

הרב יוסף שֶמֶן (נקרא "שַמַן"; תימן, ה'תרנ"ח - ישראל, י"ב בניסן ה'תשכ"א) היה רב, דיין וסופר סת"ם. הרב הראשון של המושב תעוז (בית סוסין) ורבה הראשי הספרדי הראשון של העיר הרצליה. נולד בעיר צנעא בירת תימן לרבי שלום שמן. בהיותו בן 7 נתייתם מאביו ועוד קודם לכן נפטר אחיו הגדול, בלא שהותיר אחריו בנים. על פי ההלכה לא יכלה אשת אחיו להינשא, עד שאחיו ייבם אותה, לפיכך המתינה לו היבמה תוך כדי שהיא מסייעת לאמו בגידולו. למד אצל רבה הראשי של יהדות תימן וראב"ד העיר צנעא, מארי יחיא יצחק הלוי שהיה בעצמו תלמיד של אביו הרב שלום שכיהן בראשות הישיבה הכללית בבית הכנסת בית צאלח. עם השנים הפך לתלמידו המובהק. לאחר כעשרים שנות נישואין נפטרה רעייתו הראשונה, לולווה לבית צאלח אלג'יילי מבלי להותיר אחריה צאצאים. בשנת ה'תש"ד נשא את אשתו השנייה שמעה (שושנה) לבית אלנדאף, שילדה שלושה בנים ובת. כאשר נעדר הרב יחיא יצחק הלוי היה הרב שמן ממלא את מקומו. משרתו הרשמית הראשונה הייתה רבנות "כניס בית אַל'דְמַארִי" בצנעא. לאחר חלוקת בתי הכנסת, מונה לרב קהילת "כניס בית אַל'רֵיעַאנִי". לימד שיעורי תורה לפנות בוקר ובשעות הערב. כאשר צר המקום בבית הכנסת הוא הורחב. הרב יחיא יצחק הלוי צירפו לדון עמו בבית הדין. נודע גם כסופר סת"ם. רבה הראשי האחרון של תימן הרב עמרם קורח לא ערך גט, בטרם אישרו הרב שמן[דרוש מקור]. עסק למחייתו כשען, עבודה שלה הקדיש כשעה אחת ביום[דרוש מקור]. עקב מקרה הכרוך במקצועו זה נאסר בבית הסוהר חמישה עשר יום ונגזר עליו גזר דין מוות. התקיימו עצרות תפילה למען הצלתו והוא ניצל לבסוף לאחר השתדלויות אצל האימאם. שלח מכתבים אל מחוץ לתימן, ובהם ידיעות מהנעשה בה ובקשת תמיכה בעניי צנעא ותימן. חלקם התפרסם בעיתונות התקופה. מכתבים אלו ופעילות זו הביאה לתמיכה כספית משמעותית[דרוש מקור]. היה גורם חשוב בעליית יהודי תימן לישראל[דרוש מקור]. פעל להברחת יתומים אל מחוץ לתימן, על מנת להצילם מחרב האסלאם, על אף שהדבר היה כרוך בסכנת נפשות[דרוש מקור]. בי"ח באלול ה'תש"ט (1949), עלה לישראל. התגורר כשנה במעברת תלפיות, שבה שימש כרב. בחודש אב ה'תש"י נתמנה לרב המושב תעוז. בה'תשי"ז מונה לרבה של הרצליה, עד לפטירתו. נפטר בי"ב בניסן ה'תשכ"א והוא בן 63, ונטמן על פי צוואתו בבית העלמין הר המנוחות בירושלים. בנו הרב אברהם שמן היה דיין בבית הדין הרבני ברחובות וכיום אב"ד באשדוד. בנו הרב ציון הוא רב בית כנסת באשדוד. בן נוסף, הרב שלום, הוא רב קהילת מבקשי תורה באשדוד. יוסף שמןבאתר תימני-נט הרב יוסף שמן ופרשת לוט, באתר נוסח תימן, מתוך חיי התימנים שפורסם בספר חשיפת גנוזים מתימן עמוד שנח
קלקסיקו (קליפורניה)

קָלֵקְסִיקוֹ (באנגלית: Calexico) היא עיר במחוז אימפריאל שבמדינת קליפורניה, בקרבת הגבול עם מקסיקו. אוכלוסיית העיר מונה כ-39,000 תושבים (נכון לשנת 2009). במעבר הגבול היבשתי השוכן בקרבת העיר ומחבר בינה לבין העיר המקסיקנית מקסיקלי עוברים מדי יום כ-60,000 איש. מקור השם "קלקסיקו" הוא בשילוב המילים "קליפורניה" ו"מקסיקו". תושביה הראשונים של קלקסיקו היו עובדים מקסיקנים שעבדו בחברת "אימפריאל לנד" - חברה שהכשירה את האדמה באזור למחיה וחפרה תעלות השקיה. בשנת 1900 הקימה החברה באזור עיר אוהלים עבור עובדיה, ועד מהרה הפכה עיר האוהלים למקום מגורי קבע - אשר הוכרז רשמית כעיר בשנת 1908. שגשוגה של העיר היה בעיקר בזכות הקרקע הפורייה שהכשירה חברת "אימפריאל לנד", שכן קודם לכן היה האזור מדברי ושומם ולא התאים כלל למחיה. בתחילה הוצעו לעיירה השמות "סנטו טומאס" ו"טומאסוויל", אך בסופו של דבר הוחלט לקרוא לעיר "קלקסיקו" - שם המורכב מ"קליפורניה" ומ"מקסיקו", שתי המדינות ביניהן מפריד מעבר הגבול השוכן בקרבת העיר. לאחר המהפכה המקסיקנית, בתחילת המאה ה-20, הגיע גל נוסף של מקסיקנים לעיר. כיום, כ-90% מתושבי העיר הם ממוצא מקסיקני, ובכך היא העיר האמריקאית בעלת האחוז הגבוה ביותר של תושבים מקסיקנים. קלקסיקו ממוקמת בקרבת הגבול עם מקסיקו בדרום מחוז אימפריאל שבמדינת קליפורניה. העיר ממוקמת מעט צפונית למקסיקלי שבמקסיקו, אשר נמצאת מעברו השני של הגבול. קלקסיקו שוכנת 370 ק"מ דרום-מזרחית ללוס אנג'לס, 201 ק"מ דרום-מזרחית לסן דייגו ו-420 ק"מ מערבית לפיניקס. העיר משתרעת על שטח של כ-20 קמ"ר. "נמל תעופה הבינלאומי קלקסיקו" הממוקם בפאתי העיר משמש בעיקר לתעופה כללית. בעיר עוברת מסילת רכבת של חברת הרכבות "יוניון פסיפיק", המחברת אותה לכל הערים הראשיות של קליפורניה, ומגיעה לפורטלנד, אורגון. מדיה וקבצים בנושא קלקסיקו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קלקסיקו (באנגלית) קלקסיקו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דגימה

דגימה היא לקיחת דוגמה. התשובות לשאלות כגון ההשפעה של המדגם על המערכת אלמלא נלקח, הגודל שלו, אילו בדיקות הוא מאפשר ואילו מסקנות ניתן להסיק ממנו, תלויים בתחום. האם התכוונתם ל... דגימה (סטטיסטיקה) – מציאת פרטים עבור מדגם של סקר דגימה - עריכת תצפיות מחקריות דגימה (מעבדה) – נטילת חלק מחומר דומם הנמצא בשטח, או נטילת חלק מרקמה חיה לשם בדיקתה במעבדה, או שמירה של חומר כזה למקרה בו יהיה צורך בבדיקת מעבדה דגימה (רפואה) – דגימה של חומר כלשהו (דם, הפרשות, תאים ועוד) לבדיקתם במעבדה רפואית דגימה (עיבוד אותות) – עיבוד של אות רציף לכדי רצף של אותות בדידים דגימה (מוזיקה) ("סימפול") - שימוש בצלילים קיימים ומוקלטים מראש כחומר גלם ליצירה מוזיקלית חדשה
שלום שמן

מארי שלום (סאלם) שמן (ה'ת"ר – סיוון ה'תרס"ה, 1840 – יוני 1905), היה מגדולי רבני צנעא שבתימן, סגן ראש הישיבה הכללית בצנעא, דיין ופוסק. חיבר את הספר "פך השמן" על השולחן ערוך. נולד לסאלם בן אברהם ברובע היהודי בעיר צנעא בירת תימן. התפרנס מעבודתו בחנות, שבה עבד שעות מועטות ביום. נתמנה לכהן כסגן ראש הישיבה הכללית שהתקיימה בבית המדרש בית צאלח בעיר, תחת ראש הישיבה מארי סאלם חבשוש, עד לסגירת הישיבה בשנת ה'תר"ס (1900). בה'תרס"ה (1904), בשנת הרעב הגדול חוזת אלנפר, נלקח עם נכבדי היהודים ל"סמסרה", שם הוכו ונאלצו למסור את התבואה שברשותם. נפטר ברעב זה. הראב"ד מארי סלימאן צאלח, נהג להתייעץ איתו. הרב עמרם קורח כתב עליו: אוצר בלום למקרא, משנה, תלמוד ואגדה... רבני הדור הכירו יקר חכמתו, ובדבר שהוא שקול סומכים על הכרעתו. מאוד מאוד היה שפל רוח, אפילו המוני עם נהג בהם כבוד, ומשווה דעתו עם כל אדם — הרב עמרם קורח, סערת תימן, עמ' מט מארי סאלם התכתב עם מארי יחיא קאפח, בעניין המחלוקת שהייתה ביניהם לגבי איסור דיכה בשבת. חיבר חיבור בשם "פך השמן", הגהות לשולחן ערוך על כל ארבעת הטורים. הגהות אלו יצאו לאור בקובץ החיבורים "שערי קדושה", שהוציא לאור מארי שמעון צאלח. כתב תשובות רבות בהלכה. אשתו הראשונה (ממשפחת יצחק הלוי) נפטרה אחרי שילדה לו בן ובת. לאחר מכן התחתן עם אישה שנייה (לולוה לבית עמר) והיא ילדה את בנו מארי יוסף שמן, לימים רב העיר הרצליה. ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 628–629 ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 628–629 יוסף חבארה, בתלאות תימן וירושלים, ירושלים, ה'תש"ל (1970), עמ' 46–47 הרב עמרם קורח, סערת תימן, ירושלים, ה'תשי"ד (1954), פרק שני: התקופה התיכונה - משוב הגולים ממוזע ועד חתימת בתי הדין בצנעא, עמ' יא-סב הרב אבירן יצחק הלוי, איש ימיני, א, עמ' שעט, הערה 180
שכבת היישום של מודל ה-OSI

שכבת היישום (באנגלית: Application) נקראת גם: שכבת התוכנה או שכבת האפליקציה. היא השכבה השביעית והעליונה של מודל ה-OSI והחמישית במודל TCP/IP. היא ממונה על אספקת שירותי הרשת לתוכנות בהן משתמש משתמש הקצה. שכבת היישום משתמשת בשירותיה של שכבת הייצוג של מודל ה-OSI ואינה מספקת שירותים לאף שכבה אחרת במודל ה-OSI. שכבת היישום היא זו הקובעת את סוג התקשורת בין מחשבים. למשל, היא קובעת האם מדובר בתקשורת "שרת–לקוח" (client-server) שבה מחשב אחד (השרת) מספק נתונים לאחר (הלקוח) - כמו בגלישה באינטרנט, או שמדובר בתקשורת "קצה לקצה" (peer to peer), שבה כל אחד מהמחשבים הוא גם שרת וגם לקוח - כמו ברשתות שיתוף קבצים. מונחים ברשת מחשבים מדיה וקבצים בנושא שכבת היישום של מודל ה-OSI בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שכבת היישום של מודל ה-OSI (באנגלית)