laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אילה חכים

אילה חכים (נולדה ב-19 באוגוסט 1960) היא מנהלת חטיבת הטכנולוגיה של בנק מזרחי טפחות. קודם לכן שירתה בצה"ל בתפקידי מחשוב, וסיימה את שירותה כמפקדת יחידת לוטם בדרגת תת-אלוף. אילה חכים גדלה בתל אביב. בשנת 1979 התגייסה לצה"ל ושירתה כמתכנתת בממר"ם. בהמשך, שירתה כראש צוות וראש מדור. במהלך שירותה, השלימה לימודים לתואר ראשון בכלכלה ומדע המדינה ותואר שני במינהל עסקים, שניהם באוניברסיטת בר-אילן. היא יצאה לחופשה ללא תשלום מצה"ל למשך ארבע שנים, שבהן נלוותה לבעלה בשליחות בארצות הברית. בשנת 1996 מונתה לראש ענף בממט"ל, יחידת המחשב של אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה, בדרגת סגן-אלוף. בשנת 1999 עברה לחיל המודיעין, ובשנת 2002 מונתה למפקדת יחל"ם, יחידת המחשבים של אגף המודיעין, בדרגת אלוף-משנה. בשנת 2005 עברה ליחידת לוטם של אגף התקשוב כסגנית מפקד היחידה, ובשנת 2006 מונתה למפקדת ממר"ם. בפברואר 2010 מונתה למפקדת יחידת לוטם בדרגת תת-אלוף. בשנת 2013 העניקה לה לשכת מנתחי מערכות מידע בישראל את הפרס ע"ש לודוויג מיטווך למנהלי מערכות מידע. בשנה זאת, השתחררה מצה"ל. ביולי 2013 נכנסה לתפקידה כמנהלת חטיבת הטכנולוגיה של בנק מזרחי טפחות. אילה חכים נשואה ואם לבת. רביד חרובי, במחנה, "קשר חם", גיליון 38, 10 באוקטובר 2013 גליה ימיני, אילה חכים מפקדת ממר"ם: "החיילים שלי הם לוחמים עם מקלדת בין השיניים", באתר TheMarker‏, 13 בינואר 2008 הדר חורש, תא"ל גיק: למפקדת של המחשבים בצה"ל אין פייסבוק, באתר nrg‏, 26 בפברואר 2011 יוסי הטוני, ‏תא"ל אילה חכים תמונה למנמ"רית מזרחי טפחות, באתר "אנשים ומחשבים", 2 באפריל 2013 Immediate Report on the Appointment of a Senior Officer, בנק מזרחי טפחות, 29 באפריל 2013 (באנגלית). יוסי הטוני, ‏איילה חכים תמונה למפקדת יחידת לוט"ם ותועלה לדרגת תא"ל, באתר "אנשים ומחשבים", 4 באוגוסט 2009 יונתן אוריך, תא"ל איילה חכים מונתה למפקדת לוט"ם, באתר צה"ל, 8 בפברואר 2010 מיטל ורדי, פרס ע"ש לודוויג מיטווך ז"ל למנהלי מערכות מידע, באתר News1 מחלקה ראשונה, 10 בדצמבר 2008 אילה חכים מונתה למנהלת חטיבת הטכנולוגיה של מזרחי-טפחות, באתר "ספונסר", 29 באפריל 2013
אביאל בן צרור

אֲבִיאֵל בֶּן צְרוֹר הוא דמות מקראית. בספר שמואל זהו שמו של אביו של קיש אבי שאול. בספר דברי הימים קיש מופיע כבנו של נר או של יעואל. במדרשים התייחסו לכל השמות כדמות אחת והסבירו שהוא כונה נר על שם שהדליק נרות בדרכים אל בתי המדרש ובתי הכנסת. לפי הדעה שמזהה אותו עם יעיאל הוא הקים את היישוב הישראלי הראשון בגבעון. לפי ספר שמואל, שאול הוא בנו של ”קיש בן אביאל בן צרור בן בכורת בן אפיח בן איש ימיני גבור חיל”. מכאן שאביו של קיש נקרא אביאל בן צרור. בהמשך מוזכר הקשר המשפחתי של אבנר בן נר: ”קיש אבי שאול ונר אבי אבנר בן אביאל”, כלומר, גם אבנר הוא נכדו של אביאל ולכן שאול ואבנר הם בני דודים. בספר דברי הימים ח' מובאת שושלת יוחסין של בני בנימין. שם כתוב ”ובגבעון ישבו אבי גבעון ושם אשתו מעכה ובנו הבכור עבדון וצור וקיש ובעל ונדב” אך מעט בהמשך ”ונר הוליד את קיש וקיש הוליד את שאול”. בפרק ט' מופיעה שוב שושלת היוחסין של שאול אבל שם מופיע גם שמו של אבי גבעון: "יעואל". לפי הרד"ק והגר"א, אביאל בן צרור הוא נר בן יעיאל שבדברי הימים, אך לדעת המלבי"ם ופירוש המיוחס לאחד מתלמידי הרס"ג יעיאל עצמו הוא אביאל. אביאל בן צרור, נולד בגבעון שבאחוזת שבט בנימין. הוא הוליד את נר אבי אבנר וקיש אבי שאול. אביאל בן צרור, נולד בצלע שבאחוזת שבט בנימין. הוא התחתן עם מעכה, והוליד את עבדון, צור, קיש, בעל, נר, נדב, גדור, אחוי, זכריה, מקלות. בצעירותו, עבר לגור בגבעון. הוא התחיל להפקיע מהגבעונים, תושבי המקום, קרקעות והקים בעיר את היישוב הישראלי הראשון. ויקרא רבה, פרשה ט', פסקה ב' ספר שמואל א', פרק ט', פסוק א' ספר שמואל א', פרק י"ד, פסוק נ"א ספר דברי הימים א', פרק ח', פסוקים כ"ט–ל' ספר דברי הימים א', פרק ח', פסוק ל"ג ספר דברי הימים א', פרק ט', פסוק ל"ה הוצאת פרנקפורט דמיין תרל"ד דעת מקרא דברי הימים במבוא עמ' 74 דעת מקרא על ספר דברי הימים א', פרק ח', פסוק כ"ט
תנע גבישי

בפיזיקה של מצב מוצק, התנע הגבישי הוא וקטור דמוי תנע שמיוחס לאלקטרונים וחורים במוצקים. הוא מוגדר על ידי וקטור הגל k → {\displaystyle {\vec {k}}} של הסריג, בעזרת הקשר p → crystal ≡ ℏ k → {\displaystyle {\vec {p}}_{\text{crystal}}\equiv \hbar {\vec {k}}} כאשר ℏ {\displaystyle \hbar } הוא קבוע פלאנק המצומצם. ישנן נקודות דמיון רבות בין התנע הקווי לתנע הגבישי: מהירות החלקיק מתקבלת מהתנע הגבישי על ידי הנוסחה v → n ( k → ) = 1 ℏ ∇ k → E n ( k → ) {\displaystyle {\vec {v}}_{n}({\vec {k}})={\frac {1}{\hbar }}\nabla _{\vec {k}}E_{n}({\vec {k}})} בדומה למהירות החבורה של גל, שהיא המהירות של חלקיק קוונטי. התנע הגבישי הוא גודל נשמר. אך ישנם גם הבדלים מהותיים בין שניהם, לדוגמה, בזמן שהתנע הקווי הוא גודל שנשמר לחלוטין, התנע הגבישי נשמר רק עד כדי וקטור הסריג. למעשה, אם לחלקיק יש תנע גבישי שמוגדר על ידי k {\displaystyle k} אז הוא גם מוגדר על ידי כל k ′ {\displaystyle k'} כך ש k ′ = k + K {\displaystyle k'=k+K} כאשר K {\displaystyle K} הוא וקטור בסריג ההופכי. הדבר נובע מהעובדה שבזמן שהתנע הקווי מקיים סימטריה רציפה במרחב, התנע הגבישי מקיים סימטריה בדידה ועל כן חוקי השימור שלו לא מתקבלים על ידי משפט נתר. ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זאב וולף מז'יטומיר

רבי זאב וולף מז'יטומיר (מכונה על שם ספרו: ה"אור המאיר", נפטר י"ד באדר תקנ"ח, 1798) היה מצדיקי תנועת החסידות בדור השלישי, ומגדולי תלמידי המגיד ממזריטש. עסק בתחילה במסחר ביין ואחר כך שימש כמגיד מישרים והפיץ את תורת החסידות בז'יטומיר. מעט ידוע על תולדותיו. שם אמו היה יהודית. היה מצאצאי רבי שאול וואהל. היה נשוי לעטיא אסתר. היה תלמידו של המגיד ממזריטש, ובספרו הוא מתאר את אופן אמירת התורה על ידי רבו. כמו כן היה מקורב לרבי פנחס מקוריץ ועוד מצדיקי החסידות. מלבד תפקידו כמגיד מישרים בז'יטומיר, הוא פתח בעיר בית מדרש חסידי. התאלמן ונישא בשנית לטויבא בת רבי צבי הירש מרגליות רבה של מזריץ', אלמנת רבי יצחק אייזיק כץ ה"ברית כהונת עולם". להם נולדו שלושה בנים. בסוף ימיו התגורר באיווניץ הסמוכה לז'יטומיר ובה נפטר ונקבר. דבריו נדפסו בספרו "אור המאיר" (נדפס לראשונה בקוריץ, תקנ"ח, 1798). הספר נכתב על ידי תלמידו – רבי אליעזר מז'יטומיר. ספרו זה קיבל את הסכמותיהם של רבי לוי יצחק מברדיצ'ב, ואחרים. לעומתם האדמו"ר מקמארנא מציין ע"פ עדות מורו וחמיו הרב אברהם מרדכי מפינטשוב כי הספר נכתב על ידי שוחט שכשהביא הספר לפניו, השיב הרב מז'יטומיר שלא כיוון יפה אפילו לדבר אחד. בדרשותיו שבספרו הטיף לחיי פשטות וגינה את רדיפת המותרות. הוא מבטל את הבלי העולם הזה, נכסיו, ערכיו, יצריו, מכאוביו וייסוריו. בהקשר זה הוא לא חסך ביקורתו מהתנהגות האדמו"רים בדורו. מעבר לכך הוא מקיף בספרו רבות מן השאלות המרכזיות שעמדו בעולמה של החסידות. רבי ישראל דוב בער, חתנו של רבי חיים מקרסנה, ממלא מקום אביו בז'יטומיר. רבי מנחם מנדל מברדיצ'ב רבי צבי הירש רבי יוסף, חתנו של רבי צבי מנחם אוירבך מאניפולי. רבי דוד רבי יחיאל מיכל רבי פנחס מקולק, היה חתנו של רבי צבי אריה מאליק. חתניו של רבי פנחס היו רבי יוחנן מרחמסטריווקא, רבי יחיאל מיכל מסקאליט ורבי אהרן מלעכוויטש. מבוא ותולדות המחבר, אור המאיר מכון אבן ישראל תשנ"ה. מדיה וקבצים בנושא זאב וולף מז'יטומיר בוויקישיתוף אור המאיר, דפוס ראשון, קארעץ, תקנ"ח?, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית (עותק נוסף) אור המאיר, באתר אוצר החכמה קברו באיבניץ, אוקראינה זאב וולף (1740-1798), מזיטומיר, דף שער בספרייה הלאומית במבוא ל"אור מאיר" תשנ"ה, כתוב שנפטר בה' בסיוון תקנ"ז, 1797. באנציקלופדיה העברית בערכו, כרך ט"ז, עמ' 569 כתוב שנפטר בתק"ס (1800) אור המאיר פרשת צו הסכמת רבי לוי יצחק מברדיצ'ב לספרו. בספרו נתיב מצוותיך (נתיב התורה שביל א,לב) ראו אנציקלופדיה העברית בערכו, כרך ט"ז, עמ' 569 סילבוס הקורס עיונים ב"אור המאיר" לר' זאב וולף מז'יטומיר ד"ר יורם יעקובסון
אריה אבידן-וייס

אריה אבידן-וייס (19 באפריל 1928 - 21 במרץ 1997) היה טניסאי ישראלי, מחלוצי הטניס הישראלי. שמונה פעמים אלוף ישראל בטניס (1948-1947, 1953-1950, 1956-1955) וחבר נבחרת גביע דייוויס של ישראל. בשנת 1986 זכה אבידן-וייס בעיטור, חבר כבוד של איגוד הטניס בישראל. אבידן-וייס נולד ביאשי שברומניה ובשנת 1933 עלה עם משפחתו לארץ ישראל. בשנת 1947 זכה אבידן-וייס בתואר אלוף ישראל בטניס ליחידים, הראשון בקריירה שלו, מתוך שמונה תארים בסך הכל. הוא ניצח במשחק הגמר את רפאל גורניצקי ב-4 מערכות (10-8, 3-6, 4-6, 1-6), שניצח במשחק חצי הגמר את האלוף היוצא, מרדכי אפל. שנה לאחר מכן הוא הגן על תוארו לאחר שניצח במשחק הגמר את נעים רג'ואן ב-5 מערכות. בשנת 1949 ייצג אבידן-וייס את ישראל בגביע דייוויס ביחד עם יהודה פינקלקראוט, רפאל גורניצקי ויעקב בונטמן לראשונה בתולדות מדינת ישראל. הנבחרת הפסידה לנבחרת דנמרק 5-0 במשחק שנערך בקופנהגן. הוא היה חבר נבחרת גביע דייוויס של ישראל עד לשנת 1960 ושיחק במסגרת זו ב-23 משחקים וניצח פעמיים. בשנת 1955 זכה אבידן-וייס בשלושת התארים האפשריים באליפות ישראל בטניס, ביחידים, בזוגות גברים עם דויטש ובזוגות מעורבים עם אדית כהן-מינץ. אבידן-וייס נפטר ב-21 במרץ 1997. הותיר אחריו ארבעה ילדים. אריה אבידן-וייס, באתר ה-ATP אריה אבידן-וייס, באתר ה-ITF אריה אבידן-וייס, באתר גביע דייוויס אריה אבידן-וייס, באתר ארכיון הטניס ליפא לויתן, שוודים - אלופי ישראל בטניס, חרות, 16 באוקטובר 1949 הרגע הגדול שלהם - 2 המהווים נבחרת לאומית, מעריב, 10 באפריל 1959 אריה אבידן-וייס באתר חברה קדישא ת"א–יפו באסיפה הכללית של איגוד הטניס שציין 40 שנה לקיימו, מעריב, 20 באפריל 1986 א. בן-דבורה, סקירה שבועית - טניס, דבר, 10 באוקטובר 1947 את"ו, אריה וייס - אלוף הטניס בישראל, דבר, 29 באוקטובר 1948 סרג'יו ליבדינסקי, דרך בלגיה לגמר, מעריב, 12 ביוני 1986 וייס זכה באליפות הטניס, על המשמר, 29 במאי 1955
להקה צבאית

ערך מורחב – להקות צבאיות בישראל להקה צבאית היא קבוצה של זמרים, מוזיקאים, רקדנים שנועדה לצרכים צבאיים טקסיים ולבדר חיילים בעת שירותם הצבאי. אחת הלהקות הצבאיות הנודעות בעולם הייתה מקהלת הצבא האדום של צבא ברית המועצות, הצבא האדום. להקות צבאיות בישראל לרבות צוותי בידור במדים ליוו את החיילים העבריים של היישוב העברי בארץ ישראל מאז מלחמת העולם השנייה, עוד לפני הקמת מדינת ישראל ולאורך כל שנות קיומה, כששיא פריחתם הייתה בשנות השישים ועד אמצע שנות השבעים. להקות וצוותי הווי צבאיים ממשיכים לפעול גם כיום, אך לא באותה מידת הצלחה כמו בעבר. שמואליק טסלר, שירים במדים, סיפורן של הלהקות הצבאיות, הוצאת יד בן צבי, 2007 סדרת תוכנית הרדיו "הלהקות חוזרות: שירים במדים", רשת ג' של "קול ישראל", 2001-2002. ערך זה הוא קצרמר בנושא צבא ובנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תא ויגנר-זייץ

תא ויגנר-זייץ (Wigner–Seitz) של סריג מרחבי הוא תא יחידה פרימיטיבי של סריג ברווה, הכולל את הנקודות סביב נקודת סריג קבועה, שהן קרובות יותר אליה מאשר לכל נקודת סריג אחרת. תאים אלו ידועים גם בשם תאי וורונוי של הסריג. קרוי על שמם של הפיזיקאים יוג'ין ויגנר ופרדריק זייץ. תא ויגנר-זייץ סביב נקודת סריג x מתקבל מהעברת האנכים האמצעיים (ישרים או על-מישורים) לאטומים הקרובים ביותר לאטום הנמצא במרכז תא היחידה הפרימיטיבי שנקבל. לכל סריג תא ויגנר-זייץ אחד ויחיד. בפיזיקה של מצב מוצק, תא ויגנר-זייץ בסריג ההופכי נקרא גם אזור ברילואן הראשון. מדיה וקבצים בנושא תא ויגנר-זייץ בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה ובנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יהודה פינקלקראוט

יהודה פינקלקראוט (1916 - 22 בפברואר 2011) היה טניסאי ישראלי, מחלוצי הטניס הישראלי. אלוף ישראל בטניס פעמיים (1941 ו-1943) וחבר נבחרת גביע דייוויס של ישראל. בשנת 1986 זכה פינקלקראוט בעיטור, חבר כבוד של איגוד הטניס בישראל. פינקלקראוט נולד ברוסיה. בשנת 1933 עלה לארץ ישראל ובשנת 1941 זכה לראשונה בקריירה שלו באליפות ארץ ישראל בטניס ליחידים. הוא זכה שוב בשנת 1943. בשנת 1947 הוא השתתף באליפות וימבלדון. במאי 1949 ייצג פינקלקראוט את ישראל בגביע דייוויס ביחד עם אריה אבידן-וייס, רפאל גורניצקי ויעקב בונטמן לראשונה בתולדות מדינת ישראל. הנבחרת הפסידה לנבחרת דנמרק 5-0 במשחק שנערך בקופנהגן. באליפות ישראל שנערכה באוקטובר אותה שנה הוא הגיע למשחק הגמר אך הפסיד לפורנסטט משוודיה 6-1, 6-0, 6-2. יהודה פינקלקראוט, באתר ה-ATP יהודה פינקלקראוט, באתר גביע דייוויס יהודה פינקלקראוט, באתר ארכיון הטניס ליפא לויתן, שוודים - אלופי ישראל בטניס, חרות, 16 באוקטובר 1949 יהודה פינקלקראוט באתר חברה קדישא ת"א–יפו באסיפה הכללית של איגוד הטניס שציין 40 שנה לקיימו, מעריב, 20 באפריל 1986 סרג'יו ליבדינסקי, דרך בלגיה לגמר, מעריב, 12 ביוני 1986 ליפא לויתן, שוודים - אלופי ישראל בטניס, חרות, 16 באוקטובר 1949
הפוליגלוטה הקומפלוטנסית

הפוליגלוטה הקומפלוטנסית היא מהדורה רב לשונית של הביבליה, כתבי הקודש הנוצריים, הכוללת את נוסח התנ"ך בעברית ותרגומו ליוונית, לטינית וארמית ואת הברית החדשה עם המקור היווני ותרגום ללטינית. את פרסומו של הספר יזם ומימן פרנסיסקו חימנז דה סיסנרוס (1436–1517), הוא הודפס על ידי אוניברסיטת קומפלוטנסה. הספר כולל את הגרסה המודפסת הראשונה של הברית החדשה ביוונית, תרגום השבעים המלא ותרגום אונקלוס. מתוך 600 סטי שישה כרכים מודפסים, רק 123 ידועים שרדו עד כה. עם עלייתו של הדפוס ב-1450, הביבליה הנוצרית יכלה להיות מופצת ביעילות רבה יותר. על חשבונו האישי, רכש דה סיסנרוס כתבי יד רבים והזמין את מיטב המלומדים, ביניהם הרנאן נונייס, "כדי להחיות את המחקר של כתבי הקודש". החוקרים נפגשו בעיר אלקלה דה אנארס (בלטינית: Complutum), באוניברסיטת קומפלוטנסה. העבודה על הפרויקט החלה בשנת 1502 בניהולו של דייגו לופס דה סונייגה, והמשיכה שם במשך חמש עשרה שנים. צוות העורכים של סונייגה כלל את היווני דמטריוס דוכס, ותלמידיו הרנאן נונייס, חואן דה ורגרה, אלפונסו דה סמורה ופבלו דה קורונל. הברית החדשה הושלמה והודפסה ב-1514, אך פרסומה התעכב כאשר העבודה על הברית הישנה המשיכה, כדי שיוכלו להתפרסם ביחד כיצירה שלמה. הביבליה הקומפולניסטית הושלם ב-1517. הפוליגלוטה הקומפלוטנסית פורסמה בסט של שישה כרכים. ארבעת הכרכים הראשונים מכילים את הברית הישנה. כל עמוד מורכב משלושה טורים מקבילים של טקסט: עברית מבחוץ, הוולגטה הלטינית באמצע, ותרגום השבעים היווני בצד הפנימי. בכל עמוד של חמישה חומשי התורה, הטקסט הארמי (תרגום אונקלוס) והתרגום הלטיני שלה מתווספים בתחתית. הכרך החמישי, הברית החדשה, מורכב מטורים מקבילים של יוונית והוולגטה הלטינית. הכרך השישי מכיל עברית, ארמית, ומילונים יווניים ועזרי לימוד. מדיה וקבצים בנושא הפוליגלוטה הקומפלוטנסית בוויקישיתוף הפוליגלוטה הקומפלוטנסית, באתר Bible Manuscript Society הפוליגלוטה הקומפלוטנסית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
קית' מורי

קית' מורי (באנגלית: Keith Murray‏; 5 ביולי 1892 – 1981) אמן חרס וארכיטקט יליד ניו זילנד, השתלם בארכיטקטורה, ובתחילת דרכו גם אייר כתבי עת בארכיטקטורה. קית' עבד בעיצוב קרמיקה, זכוכית ומתכת. נחשב אחד המעצבים המשפיעים ביותר על האר דקו. מורי נולד באוקלנד שבניו זילנד, אביו, ג'ון מורי, נולד בסקוטלנד, ואמו, ליליאן, נולדה בנלסון שבניו זילנד. משפחתו היגרה לאנגליה כשהיה בן 14. בשנת 1921 סיים מורי את בית הספר לארכיטקטורה של אגודת ארכיטקטים בלונדון, אך בגלל המחסור בעבודה, עבד מורי כמאייר מגזינים. ביקוריו בתערוכות, כגון תערוכת 1925 בפריס ותערוכת 1931 באמנות תעשייה שוודית בלונדון, העניקו למורי השראה לחפש אפשרויות עבודה בעיצוב כדים וכלי שולחן לייצור מסחרי. בגלל השפל הגדול של תחילת שנות השלושים, שהפחית את הביקוש לארכיטקטים, נהפך מורי למעצב במשרה מלאה. בין 1931 ל-1932 הוציא מורי כ-1200 עיצובים שונים, רובם בכמויות שאינן עולות על 12. בשנת 1932 החל לעבוד 2-3 חודשים בשנה בבית הקדרות ווג'ווד. עיצוביו במתכת נוצרו עבור החברה "Mappin & Webb". רוב עבודותיו של מורי היו על כדים, קערות, ודברים דומים. עיצוביו לרוב כללו חריטות עמוקות אך מינימליות בכלי או משיכות רכות של צבע. רוב היצירה נעשתה באותו צבע בלי קישוטים נוספים. ניתן לזהות את עבודותיו בכך שבכל עבודה, מעל הסמל של ווג'ווד, הוא השאיר את חתימתו. בשנת 1936, מורי היה הארכיטקט הממונה על עיצוב בית המפעל של ווג'ווד בברלסטון סטפורדשייר. לאחר המלחמה הוא עזב את מקצוע הקדרות והחל לעבוד בארכיטקטורה. עבודותיו של מורי נמכרו בקלות, והן נעשו מבוקשות יותר ככל שעבר הזמן. מדיה וקבצים בנושא קית' מורי בוויקישיתוף קית' מורי, באתר מוזיאון ניו זילנד קית' מורי, באתר Powerhouse Museum קית' מורי, באתר Collecting The 20th Century קית' מורי, באתר Odeon Art Deco
אבי כנפו

אבי כנפו (קנפו) (נולד ב-4 באוגוסט 1982) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ. כנפו החל את הקריירה במחלקת הנוער של בית"ר טוברוק והצטרף לקבוצת הבוגרים של הפועל תל אביב בעונת 2001/2002. כנפו הרבה לכבוש במשחקיו הראשונים במסגרת ליגת המילואים וצד את עינם של האוהדים ואנשי המועדון. את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת ערך כנפו באוגוסט 2001, במחזור הפתיחה מול הפועל פתח תקווה, ובנובמבר 2001 עלה לראשונה בהרכב הפותח. כנפו אף היה שותף (למשך 14 דקות) בניצחון של הפועל תל אביב על צ'לסי האנגלית בגביע אופ"א. את שערו הראשון בקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב כבש כנפו בעונת 2002/2003, בניצחון החוץ על הפועל באר שבע 2–0. את החודשים הראשונים של עונת 2003/2004 החמיץ כנפו בשל פציעה ממושכת, ממנה חזר בינואר 2004. בתחילה שיחק מעט ובהדרגה תפס חזרה את מקומו. משחק השיא שלו מאז הפציעה הגיע כעבור חודשיים, כשהבקיע את שער הניצחון במשחק מול מכבי אחי נצרת (שהסתיים ב-3–2 דרמטי). בעונת 2004/2005, בה התמודדה הפועל תל אביב בתחתית הטבלה, התקשה כנפו לבוא לידי ביטוי וכבש שער אחד בלבד לקראת סיום העונה. בעונת 2005/2006 חזר דרור קשטן לאמן את הפועל תל אביב והחליט לשחרר את כנפו. בנובמבר 2005 חתם כנפו בהפועל כפר סבא וכבר במשחקו הראשון כבש בהפסד 1–2 להפועל פתח תקווה. למרות שהקבוצה המשיכה להפסיד גילה כנפו יכולת טובה, אך לאחר שאלי אוחנה החליף את אלישע לוי בתפקיד המאמן נחלש כנפו ובילה דקות רבות על הספסל, בתקופה בה הפועל כפר סבא החלה בהתאוששות. בסופו של דבר היה לו חלק גדול בהישארות הקבוצה בליגה, כשמחזור לפני הסיום הוא כבש את שער הניצחון (1–0) מול בני סכנין. את עונת 2006/2007 פתח כנפו על ספסל הפועל כפר סבא, וכשכבר זכה לשחק בהרכב הוא נפצע וחזר לשחק רק בינואר. בעונת 2007/2008 ירדה הפועל כפר סבא לליגה הלאומית, אך למרות זאת המשיך כנפו לשחק בשורותיה גם בעונת 2008/2009, עד שעבר למכבי נתניה בחלון ההעברות של חודש ינואר. לקראת עונת 2009/2010 חתם בהפועל רעננה ובתום העונה ירד עמה לליגה הלאומית. לאחר שנה וחצי ברעננה עבר כנפו בינואר 2011 להפועל עכו מליגת העל, וכעבור שנה, בינואר 2012, חזר להפועל רעננה, אך שוחרר ממנה בתום העונה ולא חזר יותר לשחק כדורגל מקצועני. כבר מהגילאים הצעירים שיחק כנפו בנבחרות ישראל השונות. ב-1 בספטמבר 2000 שיחקה נבחרת הנוער של ישראל מול אנגליה במשחק ידידות. כנפו, שעלה מהספסל, הבקיע את השער היחיד לנבחרת בהפסד 1–3. בנובמבר 2000 שיחקה נבחרת הנוער בקדם אליפות אירופה שנערכה בטורקיה. כנפו זומן לסגל רק ברגע האחרון והיה חלק משמעותי בנבחרת. בעונת 2001/2002 זומן כנפו לראשונה לנבחרת הצעירה של ישראל, תחת הדרכתו של משה סיני. לזכותו רשומות 7 הופעות בנבחרת הצעירה של ישראל. הופעת הבכורה התקיימה ב-15 באוגוסט 2001 נגד טורקיה. הפועל תל אביב גביע הטוטו: 2001/2002 מדיה וקבצים בנושא אבי כנפו בוויקישיתוף אבי כנפו, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אבי כנפו, באתר Transfermarkt אבי כנפו, באתר FootballDatabase.eu
באלאט

באלאט (בטורקית: balat) היא השכונה היהודית העתיקה של איסטנבול. היא ממוקמת בצד האירופאי של איסטנבול, בעיר הישנה ליד קרן הזהב. נראה שמקור השם במילה היוונית העתיקה palation, שהתגלגלה ללטינית בצורה palatium ופירושה "ארמון". בשנת 1492 גירשו איזבלה הראשונה ובעלה פרננדו השני מלכי ספרד את יהודי ספרד. בעקבות הגירוש הגיעו יהודים רבים לתחומי האימפריה העות'מאנית, ומפני שאיסטנבול הייתה עיר הבירה של האימפריה, התיישבו בה יהודים רבים. יהודים אלו הקימו את באלאט במאה ה-15. מבנה הבתים שנשתמרו הוא בדרך כלל בצורה זהה. לבתים אלו לרוב שלוש קומות, חזית קדמית צרה, וחלונות. בשכונה מבני ציבור רבים ששירתו את בני הקהילה היהודית, אך לאחר שיהודים רבים עזבו את המקום ועברו לארץ ישראל, הם משמשים גם את שאר האוכלוסייה שאינה יהודית. בין מבני הציבור נמצא גם בית החולים אור החיים. באזור זה היו בעבר 19 בתי כנסת, ומתוכם רק שניים פעילים גם כיום (אחרידה וקהל ימבול). במהלך המאה 18 וה-19 פעלה בשכונה ישיבה, שבראשה עמד גם רבי אליהו עניו. מדיה וקבצים בנושא באלאט בוויקישיתוף אתרים יהודיים בבאלאט שבאיסטנבול (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של טורקיה ובנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כהנר

כהנר או כוהנר הוא שם משפחה יהודי ומשמעותו כהן. האם התכוונתם ל... שמעון כהנר – לוחם, מג"ד ואלוף-משנה בצה"ל לירן כוהנר – מנחה, שחקנית, דוגמנית ומלכת היופי של ישראל לשנת 2007
מאירוב

מאירוב (רוסית: Меиров או Мееров) הוא שם משפחה יהודי רוסי, קווקזי ובוכרי. פירוש השם בעברית הוא "בן מאיר". האם התכוונתם ל... שאול מאירוב (אביגור) - ממגיני תל חי, מראשי ההגנה וכיהן כסגן שר הביטחון. הרב אהרן שאול זליג מאירוב - היה רב בקהילות יהודיות בליטא וסופר שו"ת.
אדוארד רג'ואן

אדוארד רג'ואן היה טניסאי ישראלי, מחלוצי הטניס הישראלי. ארבע פעמים ברציפות אלוף ישראל בטניס (1938-1935). ב-20 באוקטובר 1935 זכה רג'ואן באליפות ארץ ישראל שנערכה ביפו לאחר ניצחון במשחק הגמר על אחיו נעים ב-4 מערכות (3-6, 2-6, 6-3, 3-6). בשנת 1986 זכה רג'ואן בעיטור, חבר כבוד של איגוד הטניס בישראל. התגורר בסמוך לאחיו נעים בשכונת תל בנימין ברמת גן. אסנת רג'ואן היא קרובת משפחתו. טניס - התחרות לרבנאות א"י ביפו, באתר הארץ, 20 באוקטובר 1935 ליפא לויתן, שוודים - אלופי ישראל בטניס, חרות, 16 באוקטובר 1949 תמונה של האחים אדוארד ונעים רג'ואן בכתבה, נדב מן, דובק מציגה: מעשנים ומדביקים, פרק ב', באתר ynet, 16 בדצמבר 2005 ספורט - טניס - התחרות לרבנאות א"י ביפו, באתר הארץ, 21 באוקטובר 1935 באסיפה הכללית של איגוד הטניס שציין 40 שנה לקיימו, מעריב, 20 באפריל 1986 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאירוביץ

מאירוביץ' או מאירוביץ (רוסית: Меерович או Меирович, פולנית: Mayerowicz, אנגלית: Meirovitch או Meyrowitz) הוא שם משפחה יהודי-אשכנזי שפירושו "בן מאיר". האם התכוונתם ל... זיגפריד מאירוביץ' – ראש ממשלת לטביה השני. הראשון והיחיד עד כה ממוצא יהודי. מנשה מאירוביץ – מאנשי ביל"ו, אגרונום וסופר מאנשי היישוב. סמיון מאירוביץ' בורמן – לוחם יהודי סובייטי מעוטר במלחמת העולם השנייה. צבי מאירוביץ – צייר ישראלי. דניאל מאירוביץ (מ. דניאל) - סופר יידיש ומחזאי.
בנק סין לחקלאות

בנק סין לחקלאות (באנגלית: ABC - Agricultural Bank of China, בסינית: 中國農業銀, בסינית מפושטת: 中国农业银行), נקרא גם AgBank (או 农行) הוא אחד מארבעת הבנקים הגדולים בסין (אנ'). הבנק נוסד בשנת 1951, והמטה הכללי שלו נמצא במחוז דונגצ'אנג שבבייג'ינג. יש לבנק סניפים ברחבי סין, בהונג קונג, בלונדון, בטוקיו, בפרנקפורט, בסידני ובסינגפור. לבנק סין לחקלאות קרוב ל-24,000 סניפים (לבנק לחיסכון בדואר של סין יש כ-40 אלף סניפים), כ-320 מיליון לקוחות ו-2.7 מיליון לקוחות תאגידיים; הבנק הוא השלישי בגודלו בסין בתחום הלוואות; בשנת 2011 הוא דורג על ידי ה"דה בנקר" במקום ה-8 מבין 1,000 הבנקים המובילים בעולם; בדירוג פורבס של אותה שנה, הבנק הוצב במקום ה-25 בדירוג החברות הציבוריות בעולם; בשנת 2014 פורבס הכיר בבנק כחברה הציבורית השלישית בגודלה ובחשיבותה בעולם. בנק סין לחקלאות פיטר בשנת 2006 64 עובדים ונקט בצעדים משמעתיים נגד כ-1,300 עובדים נוספים לאחר שביקורת חשבונות מצאה אי סדרים בהיקף של 6.45 מיליארד דולר. 21 מהעובדים שעומדים בפני צעדים משמעתיים הועברו לידי רשויות המשפט. על כך דיווח העיתון "בייג'ינג טיימס". לפי הדיווח, 64 עובדים פוטרו ו-60 נוספים הועברו מתפקידם, ביניהם 3 מנהלים מחוזיים. 14 עובדים נוספים הורדו בדרגה, ושינויים התבצעו בהנהלות הבכירות של 7 סניפים מחוזיים. לפי דיווחים נוספים, 926 אנשים נקנסו או קיבלו עונשים אחרים. הצעדים ננקטו לאחר שביקורת חשבונות שבדקה את פעילות הבנק בשנת 2004 מצאה אי סדרים בהיקף של 51.6 מיליארד יואן (6.45 מיליארד דולר). תוצאות החקירה, שפורסמו על ידי משרד ביקורת החשבונות הלאומי, הראו אי סדרים בהלוואות בהיקף של כ-3.5 מיליארד דולר, אי סדרים בהפקדות בהיקף של כ-1.8 מיליארד דולר והנפקת שטרות "ברמייה" בהיקף של 1.2 מיליארד דולר. הבנק ידוע בתור החברה עם ההנפקה הראשונה הגדולה ביותר בהיסטוריה (הונפק ב-2010), עם גיוס של 22.1 מיליארד דולר. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מאז הקמת הרפובליקה העממית של סין ב-1949, בנק סין לחקלאות נפתח ונסגר מספר פעמים, וגם מוזג עם בנק אחר והופרד ממנו לסירוגין. חקלאות בסין הבנק לפיתוח סין מגדל הבנק של סין מדיה וקבצים בנושא בנק סין לחקלאות בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בנק סין לחקלאות (בסינית) סוכנויות הידיעות, YNET כלכלה, באתר ynet, 26 ביוני 2006 השנייה ברשימה גם היא בנק סיני (בנק סין לתעשייה ומסחר) והחמישית היא Facebook ערך זה הוא קצרמר בנושא בנקים ובנושא סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נעים רג'ואן (טניסאי)

נעים רג'ואן היה טניסאי ישראלי, מחלוצי הטניס הישראלי. פעמיים ברציפות אלוף ישראל בטניס (1939 ו-1940). בשנת 1948 הפסיד רג'ואן לאריה אבידן-וייס במשחק הגמר של אליפות ישראל בטניס. בשלב חצי הגמר הוא ניצח את פיינברג. בשנים 1938-1936 זכה אחיו של רג'ואן, אדוארד בתואר אלוף ארץ ישראל בטניס. התגורר בסמוך לאחיו אדוארד בשכונת תל בנימין ברמת גן. ליפא לויתן, שוודים - אלופי ישראל בטניס, חרות, 16 באוקטובר 1949 תמונה של האחים אדוארד ונעים רג'ואן בכתבה, נדב מן, דובק מציגה: מעשנים ומדביקים, פרק ב', באתר ynet, 16 בדצמבר 2005 אריה וייס - אלוף ישראל בטניס, המשקיף, 26 באוקטובר 1948 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.