laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
נקרות פרחים

נקרות פרחים (שם מדעי: Dicaeidae) היא משפחה מסדרת ציפורי שיר הניזונה בעיקר מצוף פרחים. מבחינת שיוכן הן קרובות למשפחת הצופיתיים ובעבר סווגו כחלק ממנה. הן קרובות גם לפרמיתיים מגינאה החדשה ולמלנוכריים (Melanocharitidae) מאותו אזור. הן נפוצות באזור הטרופי ממזרח הודו עד אוסטרליה וגינאה החדשה. הן נפוצות במגוון בתי גידול: מיערות וערבות עשב מיוערות ועד לחופים, אזורי הרים וביצות מנגרובים. המין הגדול במשפחה הוא Dicaeum tristrami שאורכו עד 18 ס"מ. זו משפחה של עופות קטנים, חלקם עמומי צבע או שחורים, ואחרים בעלי נוצות כתומות או אדומות. החזה מקושט, הראש קטן ובעל מקור קצר. הזנב קצר ונוקשה. הנקרניות ניזונות בעיקר מצוף פרחים ומפירות. הן יכולות לעכל ביעילות גרגרים של דבקון. מקורן חד וקצר יחסית למינים אוכלי צוף אך לשונן ארוכה מספיק כדי לחדור לפרחים צינוריים. בנוסף, ניזונות הנקרניות גם מחרקים ועכבישים. משפחה נקרות פרחים (Dicaeidae) סוג Prionochilus - בו 6 מינים סוג Dicaeum - בו 43 מינים, ביניהם ציפור הדבקון מדיה וקבצים בנושא נקרות פרחים בוויקישיתוף נקרות פרחים, באתר ITIS (באנגלית) נקרות פרחים, באתר NCBI (באנגלית) נקרות פרחים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) נקרות פרחים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נקרות פרחים, באתר GBIF (באנגלית) animal/flowerpecker נקרות פרחים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מלנוכריים

מלנוכריים (שם מדעי: Melanocharitidae) היא משפחה מסדרת ציפורי שיר החיה רק ביערות גינאה החדשה. קרובי משפחתם הם הצופיתיים, נקרות הפרחים והפרמיתיים. המלנוכריים הם עופות קטנים מאוד. אורכם מגיע עד ל-15 ס"מ בלבד. הם בעלי דוגמאות שונות וכך גם ההבדלים בין המינים: אצל חלק מהמינים ישנה החלפת תפקידים בין הזכר לנקבה כמו אצל המין Melanocharis versteri בו הנקבה גדולה וכבדה בהרבה מהזכר. צבעי המלנוכריים דהויים. יש להם "סינר" צהוב וכל שאר הגוף חיוור. הקריאות שלהם דקות וצייצניות והמקור מוארך וכפוף. המלנוכריים חיים ביערות וכל סוג חי בגובה אחר, כשחלק מהמינים חיים ברמות ההרריות המיוערות וחלק חיים גם על איים קטנים בגינאה. הם ניזונים בעיקר מפירות ופירות יער קטנים וגם מפרחים, חרקים ויצורים קטנים שהם מוצאים בין העלים. משפחה מלנוכריים (Melanocharitidae) סוג Melanocharis סוג Oedistoma סוג ומין יחיד Rhamphocharis crassirostris סוג Toxorhamphus מדיה וקבצים בנושא מלנוכריים בוויקישיתוף מלנוכריים, באתר ITIS (באנגלית) מלנוכריים, באתר NCBI (באנגלית) מלנוכריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) מלנוכריים, באתר GBIF (באנגלית)
וירואיים

וירואיים (שם מדעי: Vireonidae) הם משפחה של ציפורי שיר מדרום, מרכז ואמריקה הצפונית המזכירים מעט פרושיים או טירניים, אך מקורבים בעיקר למשפחת סבכי העולם החדש. המינים הגדולים במשפחה זו, מהסוג Vireolanius, עשויים להגיע לאורך 17 ס"מ ולמשקל 40 גרם. הם בעלי נוצות צבעוניות בגוונים של ירוק וצהוב, ראש גדול עם מצח רחב, מקור גדול ומעט מתעקל, עיניים גדולות מוקפות לבן ורגליים חזקות. הם חיות במגוון בתי גידול מיערות, סוואנות, ערבות שיחים, הרים וביצות מנגרובים, וחלק מהמינים נודדים דרומה בחורף. הם חיים בקבוצות משפחתיות טריטוריאליות המגוננות על מקום מחייתם מציפורים אחרות, בעונת הנדידה המינים הנודדים מתקבצים ללהקות גדולות יותר. חלק מהמינים ניזונים גם מכמה סוגי פירות, אך הרוב המובהק ניזון מחרקים אותם הם צדים מהעצים, מהאוויר, בחיפוש בין העלים או אצל כמה מינים בחיטוט באדמה. Vireo Hylophilus Vireolanius Cyclarhis סוג ומין יחיד Tunchiornis ochraceiceps Pachysylvia סוג יחיד Erpornis zantholeuca - ייתכן ששייך למשפחת לבני-עין Pteruthius - ייתכן ששייך למשפחת הטימליים מדיה וקבצים בנושא וירואיים בוויקישיתוף וירואיים, באתר ITIS (באנגלית) וירואיים, באתר NCBI (באנגלית) וירואיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) וירואיים, באתר GBIF (באנגלית) וירואיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
לילי המכשפה

לילי המכשפה היא סדרת אנימציה אמריקאית לילדים ששודרה בישראל בערוץ לוגי, המבוססת על סדרת ספרים בעל אותו שם מאת הסופר "קניסטר". לסדרה הופקו 3 עונות בעלות 52 פרקים, כאשר העונה השלישית לא שודרה בישראל. לילי הנערה, יוצאת בזמן עם חברה הקטור הדרקון במסע לימודי ופוגשים אנשים שהיו אחראים להשראה גדולה בהיסטוריה של העולם. לילי (מאי יעקובסון) - נערה שקיבלה מהקטור קמע קסמים אשר מחזיר אותה בזמן בשיעורים הלימודים שלה. הקטור (ניר רון) - דרקון ירוק וקטן אשר התעורר לחיים מחוץ לספר כשפים ועכשיו הוא עוזר ללילי במסעות בזמן. ליאון (עידו דנקנר/שיר הדר) - אחיה הקטן והמעצבן של לילי. "לילי המכשפה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "לילי המכשפה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) לילי המכשפה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שרה פכטר

שרה פכטר היא עיתונאית, סופרת חרדית ישראלית, אשת יחסי ציבור ושדכנית. פכטר נולדה בארצות הברית ובגיל שנתיים עלתה לישראל עם הוריה. ספרה הראשון, "פצוע קל", אשר נכתב על גדליה בקר שנלחם בווייטנאם, יצא לאור לפני הגיעה לגיל 17. בין הספרים שלה אפשר למצוא את לבבות בין הרים, שנכתב על מקום שבו גדלה, מעלה עמוס. אחדים מספריה יצאו לאור בשתי גרסאות, חרדית וחילונית. בין השאר התפרסמה בשם העט מלי גרין, אשר תחתיו התפרסמו כתבות רבות במדיה החילונית ובעיתונות החרדית. השתמשה גם בשם העט מלכה אשלג. בבעלותה משרד היח"צ והשיווק "שר{ה} תקשורת". נבחרה לעשיריית השנה[דרושה הבהרה] לשנת-2016 של אנשי היח"צ. במאי 2024 עלתה לאוויר התוכנית "ווארט" ברשת 13, בה היא משמשת כשדכנית מלווה של המשתתפים בתוכנית, יחד עם יקי רייסנר. פכטר נשואה לישראל ולהם 11 ילדים. הם תושבי מטולה, ובעקבות מלחמת חרבות ברזל שכרו דירה בביתר עילית, ולאחר מכן בבית שמש. בנה אליהו פכטר הוא פובלציסט המפרסם מאמרים בעיתונות החרדית והכללית. פצוע קל, תשנ"ב. לרקוד על קוצים, תשנ"ו. לבבות בין הרים, 2002 מה יגידו השכנים, 2009. com. אמא, 2009. אמא זה לא משחק ילדים, 2009 עוד תגיעי רחוק, 2010. ורטיגו, 2010. אף אחד לא מבין אותי, 2011. כתבו עליך בעיתון, 2011. הקרב על הבית, 2012. מילים מהבטן: המדריך האופטימי להריון ולידה, 2012. מתנה משמיים: המדריך האופטימי להריון ולידה, 2013. מי אמר אמא ולא קיבל, 2013. חצויה לשניים, 2014. יצאתי מדעתי תכף אשוב, 2021. אמצע שום מקום, 2022. שרה פכטר, בלקסיקון הספרות העברית החדשה אפרת כהן, שרה פכטר: "ככל שיש יותר ילדים – יותר קל לגדל אותם", באתר "הידברות", 15 בספטמבר 2014 עפרה לקס, הכל עשר, באתר ערוץ 7, 22 באוקטובר 2009 אחד-עשר ילדים וקריירה אחת • ראיון מיוחד ל'קוקר' עם הסופרת והיח"צנית שרה פכטר לרגל חודש הקריאה והספרות(הקישור אינו פעיל, 2024), באתר "קוקר", 7 במאי 2013 הטור של שרה פכטר, באתר "בחדרי חרדים" הטור של מלי גרין, באתר Xnet רשימת הפרסומים של שרה פכטר, בקטלוג הספרייה הלאומית רבקי גולדפינגר, עניין אישי והפעם עם שרה פכטר, באתר ערוץ 7, מתוך בשבע, 12 באוגוסט 2021 שרה פכטר, דף שער בספרייה הלאומית שיר זיו, חתונמי למהדרין: הסודות של עולם השידוכים החרדי, באתר www.israelhayom.co.il, ‏16/5/2024 שרה פכטר, באתר הספריה הלאומית
מרטין לותר קינג האב

מרטין לותר קינג (האב) (19 בדצמבר 1899 – 11 בנובמבר 1984) היה כומר בפטיסטי אפרו-אמריקאי, פעיל למען זכויות האדם של שחורים בארצות הברית. אביו של מרטין לותר קינג. נולד כמייקל קינג כ-30 קילומטר מאטלנטה, ג'ורג'יה בעיירה בשם סטוקברידג'. אביו היה איכר פשוט, כבר בגיל רך החל קינג למרוד לשילוטן האכזרי, הוא החל לחזר אחרי אלברטה ויליאמס בתו של הכומר בכנסייה הבפטיסטית אבנעזר באטלנטה. משפחתה עודדה את הקשר ביניהם והמריצה אותו להשלים את לימודיו ולהיות גם הוא כומר. לאחר שמונה שנות היכרות, הם נישאו ב-1926. לבני הזוג נולדו שלושה ילדים בארבע שנים: בת, וילי כריסטין קינג (ילידת 1927), מרטין לותר קינג ג'וניור (נולד מייקל קינג ג'וניור, 1929–1968), ובן שני, אלפרד דניאל ויליאמס קינג (1930–1969). קינג הפך למנהיג של הכנסייה הבפטיסטית אבנעזר במרץ 1931 לאחר מותו של ויליאמס, חמיו. בשל השפל הכלכלי נקלעה הכנסייה למצוקה כלכלית אך הוא גייס כספים וחברים והצליח לייצב את מצבה. בשנת 1934, בעקבות ביקור של האב בכנס העולמי החמישי של איחוד הכנסיות הבפטיסטיות שנערך באותה שנה בברלין, שינה האב את שמו ואת שם בנו ל"מרטין לותר" לאות כבוד לכומר והפרופסור לתאולוגיה הגרמני מרטין לותר, מייסד זרם הנצרות הפרוטסטנטית. סבא של קינג מצד אביו היה אמריקאי ממוצא אירי, ומבדיקה גנטית שנערכה לצאצאיו עולה כי יש לו שורשים מאנשי המאנד מסיירה לאון . באוטוביוגרפיה של בנו מספר מרטין לותר קינג, על מספר הזדמנויות שבהן אביו מחה על גזענות ואי שוויון זכויות. בפעם אחת הם נטשו חנות נעליים במחאה על יחס מפלה, והוא שמע את אביו ממלמל "לא אכפת לי כמה זמן אצטרך לחיות עם המערכת הזו, אני אף פעם לא אקבל את זה". פעם נוספת שוטר עצר אותם וקרא לאביו בכינוי ילד – BOY, אביו הצביע עליו ואמר "הוא ילד אני לא, ועד שלא תדבר אליי כמבוגר לא אתייחס אליך". דעותיו ופעילותו השפיעו על בנו שלאחר שהוסמך לכמורה כיהן גם הוא ככומר באותה כנסייה. לאחר הירצחו של בנו, הוא ואלמנתו של קינג קיבלו עבורו את מדליית החירות הנשיאותית. אשתו אלברטה נרצחה בכנסייה ב-30 ביוני 1974, בעוד היא מנגנת על העוגב, על ידי אדם שחור שהתנגד לנצרות וצעק "אתם עובדים אלי שווא". בנו אלפרד מת בגיל 39 בטביעה. קינג עצמו האריך ימים ומת בגיל 84 מהתקף לב. כנסיית אבנעזר שבה שימשו הוא ובנו ככמרים הפכה לאתר מורשת היסטורי (אנ'). מדיה וקבצים בנושא מרטין לותר קינג האב בוויקישיתוף מרטין לותר קינג האב, באתר "Find a Grave" (באנגלית) סיפור שינוי השם באתר "הדרך הגרמנית" [1] [2]
רבקה (מיני-סדרה, 1979)

רבקה (באנגלית: Rebecca) היא מיני-סדרה בריטית של ה-BBC משנת 1979 בבימויו של סיימון לנגטון. הסדרה מבוססת על הרומן "רבקה" מאת דפנה דה מוריאה שיצא לאור ב-1938. בסדרה ארבעה פרקים באורך 55 דקות ששודרו בערוץ BBC One. ג'רמי ברט – מקסים דה וינטר ג'ואנה דייוויד – גברת דה וינטר אנה מאסי – גברת דנוורס יו מורטון – פרית' ריצ'רד ויליס – רוברט טרנס הרדימן – פרנק קרולי ויוויאן פיקלס – ביאטריס לאון סינדן – ג'יילס ג'וליאן הולוויי – ג'ק פאוול סילביה קולרידג' – סבתא "רבקה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "רבקה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Baskin, Ellen (1996). Serials on British Television, 1950-1994. Scolar Press. p. 159. ISBN 978-1-85928-015-7.
שבתי

האם התכוונתם ל... שבתי (שם פרטי) – שם פרטי יהודי ותיק רבי שבתי – אמורא מן הדור הראשון והשני לאמוראי ארץ ישראל חזקיה שבתי – רב ארץ ישראלי חיים שבתי – מרבני סלוניקי ומחבר הספר תורת חיים סאלח שבתי – דמות שיצר אפרים קישון שבת שבתאי אישים ששמם הפרטי הוא שבתי
OpenFlight

OpenFlight (קבצים בסיומת flt.) הוא פורמט קבצים לייצוג מודל גאומטרי תלת-ממדי שפותח במקור על ידי Software Systems Inc עבור מודלי MultiGen זמן-אמת התלת-ממדיים שלה, ב-1988. הפורמט נקרא במקור Flight (טיסה), ותוכנן לשימוש חופשי של מודל 3d עבור תוכנות המייצרות סימולציה חזותית רבודה. שם הפורמט שונה מאוחר יותר ל"OpenFlight" כדי לציין את השימוש החפשי ליצירת תמונה (IG). חבילת המודלים MultiGen  (הידועה כיום בשם Creator) והפורמט OpenFlight אומצו במהירות בתעשיית מאמני הטיסה בשנות ה-80 וה-90 המוקדמות. מרכז המסחר איימס היה הלקוח הראשון של חבילת המודלים MultiGen. "OpenFlight Standard". Presagis. "Multigen-Paradigm 25th Anniversary". MultiGen-Paradigm. "Creator - 3D Modeling Software". Presagis. ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרננדו פרנסיסקו רז'ס

פרננדו פרנסיסקו רז'ס מוטה (בפורטוגזית: Fernando Francisco Reges Mouta), הידוע בדרך כלל בשם פרננדו בלבד, הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת אינטרנסיונל מליגת העל הברזילאית. פרננדו החל את הקריירה בקבוצת וילה נובה מהליגה הברזילאית השלישית. ב-2007 חתם בקבוצת פורטו והושאל מיד לקבוצת אסטרלה אמדורה (אנ') ששיחקה אז בליגת העל הפורטוגלית. בעונת 2008/2009 חזר לפורטו וזכה עמה באליפות פורטוגל. בחמש העונות שלאחר מכן, זכה עם פורטו במגוון תארים, כולל זכייה בליגה האירופית בעונת 2010/2011. הוא אף פתח בהרכב במשחק הגמר, בו גברה קבוצתו 0–1 על ספורטינג בראגה. ב-2014, לאחר משא ומתן סוער שגרם גם להשעייתו של פרננדו, הוא חתם על חוזה מחודש עד 2017. ב-25 ביוני 2014 חתם על חוזה במנצ'סטר סיטי, תמורת סכום שמוערך בכ-12 מיליון ליש"ט והופיע במשחק לראשונה באוגוסט באותה שנה. ב-4 באוגוסט 2017 חתם פרננדו לשלוש שנים בגלאטסראיי עבור 5.5 מיליון אירו. ב-12 ביולי 2019 חתם פרננדו בסביליה לשלוש שנים עבור 4.5 מיליון אירו. פורטו הליגה האירופית: 2010/2011 אליפות פורטוגל (4): 2008/2009, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013 הגביע הפורטוגלי (2): 2009/2010, 2010/2011 הסופר קאפ הפורטוגלי (5): 2009, 2010, 2011, 2012, 2013 מנצ'סטר סיטי גביע הפוטבול ליג: 2015/2016 גלאטסראיי אליפות טורקיה: 2017/2018, 2018/2019 הגביע הטורקי: 2018/2019 סביליה הליגה האירופית (2): 2019/2020, 2022/2023 נבחרת ברזיל עד גיל 20 אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20: 2007 מדיה וקבצים בנושא פרננדו פרנסיסקו רז'ס בוויקישיתוף פרננדו פרנסיסקו רז'ס, באתר Transfermarkt פרננדו פרנסיסקו רז'ס, באתר Soccerway פרננדו פרנסיסקו רז'ס, באתר BDFutbol פרננדו פרנסיסקו רז'ס, באתר WorldFootball.net פרננדו פרנסיסקו רז'ס, באתר FootballDatabase.eu סטטיסטיקת שחקן באתר אופ"א באתר BBC
תו

האם התכוונתם ל... ת"ו הוא השם של האות ת, האות האחרונה באלפבית העברי. תו (מוזיקה) – סימן המורה לנגן איזה צליל עליו להפיק. תו (מחשב) – יחידת נתונים בסיסית (אות, ספרה וכו'). תו (בישום) – סימן המסמל את הריחות בבושם. תו קנייה – שובר שניתן לשלם באמצעותו בחנויות מסוימות. בעברית, תו היא מילה נרדפת לסימן. תו תקן תווי סימון ותקינה תו סגול - הנחיות למניעת הפצה של מחלות זיהומיות, אשר פרסמו לראשונה לאחר התפרצות נגיף הקורונה בישראל
שרלוטה פרדריקה, דוכסית מקלנבורג-שוורין

שרלוטה פרדריקה, דוכסית מקלנבורג-שוורין (בגרמנית: Charlotte Frederica, Prinzessin von Mecklenburg-Schwerin‏; 4 בדצמבר 1784 - 13 ביולי 1840), הייתה רעייתו של כריסטיאן השמיני, מלך דנמרק קודם שהוכתר למלך דנמרק. שרלוטה פרדריקה נולדה ב-4 בדצמבר 1784 בשוורין שהשתייכה לדוכסות מקלנבורג-שוורין, להוריה פרידריך פרנץ הראשון, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין ולואיזה, נסיכת סקסוניה-גותה-אלטנבורג. בשנת 1804 הגיע בן דודה כריסטיאן פרדריק, נסיך הכתר של דנמרק לביקור בשוורין והתאהב בשרלוטה פרדריקה, וכעבור שנתיים ב-21 ביוני 1806 התחתנו השניים בלודוויגסלוסט. בשנת 1807 ילדה שרלוטה פרדריקה את בנה הבכור כריסטיאן פרדריק שמת בלידתו, ובשנת 1808 ילדה את בנה פרדריק. בשנת 1810 נשלחה שרלוטה פרדריקה לגלות בהורסנס, בעקבות קשריה עם אדואר דו פוי השווייצרי, שהיה המורה שלה למוזיקה, ונאסר עליה לראות את בנה. בשנים הבאות חיה שרלוטה פרדריקה בהורסנס, שם ניהלה מספר רומנים עם קצינים בצבא הדני, ובשנת 1829 עברה להתגורר בקרלסבאד תחת השם "גברת פון גוטן". בשנת 1830 נסעה לאיטליה, ובסוף השתקעה ברומא, שם אף המירה את דתה לקתולית. ב-13 ביולי 1840 מתה שרלוטה פרדריקה ברומא, מה שהיווה הקלה גדולה לבית המלוכה הדני, משום שחששו ששרלוטה פרדריקה תחזור לדנמרק כשבנה יעלה לשלטון. מדיה וקבצים בנושא שרלוטה פרדריקה, דוכסית מקלנבורג-שוורין בוויקישיתוף שרלוטה פרדריקה, דוכסית מקלנבורג-שוורין, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
אלנקווה

אלנקווה, אלנקוה, אלנקאווה, הוא שם משפחה יהודי. האם התכוונתם ל... אברהם אלנאקווה – שתדלן ומנהיג יהודי בטולידו (נרצח ב-1360) יום טוב אלנקווה – מרבני קושטא במאה ה-18, מחבר הספר "שביתת יום טוב" יוסף אלנקווה – רב, לשעבר רבה של גוש קטיף עמנואל אלנקוה – איש תקשורת ישראלי שגיא אלנקוה – משורר עברי אנקווה
ברישה

האם התכוונתם ל... אטריט ברישה – כדורגלן אלבני ואלון ברישה – כדורגלן קוסוברי סאלי ברישה – מראשי ממשלת אלבניה
סופיה פרדריקה, דוכסית מקלנבורג-שוורין

סופיה פרדריקה, דוכסית מקלנבורג-שוורין (בגרמנית: Sophia Frederica, Prinzessin von Mecklenburg-Schwerin; נולדה ב-24 באוגוסט 1758 - נפטרה ב-29 בנובמבר 1794), הייתה רעייתו של פרדריק, נסיך הכתר של דנמרק ונורווגיה. סופיה פרדריקה נולדה ב-24 באוגוסט 1758 בשוורין שהשתייכה לדוכסות מקלנבורג-שוורין, להוריה לודוויג, דוכס מקלנבורג-שוורין ושרלוטה סופיה, נסיכת סקסוניה-קובורג-זאלפלד, בתם של פרנץ יוזיאס, דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד ואנה סופיה משוורצבורג-רודולשטדט. ב-21 באוקטובר 1774 התחתנה סופיה פרדריקה עם פרדריק, נסיך הכתר של דנמרק ונורווגיה, בנו של פרדריק החמישי, מלך דנמרק שאף כיהן כעוצר דנמרק בין השנים 1772–1784. בתחילה היה קשה לסופיה פרדריקה להתרגל לסביבה הנוקשה של בית המלוכה הדני, אולם בהמשך התרגלה והפכה להיות מאוד פופולרית בקרב העם הדני. על אף שבתחילה לא חיבבה סופיה פרדריקה את בעלה, בהמשך התחברו השניים, ואף נוצר חשש שהיא תשפיע על בעלה בענייני הממשל. אולם על אף אהבתם, קיימו השניים יחסים עם מאהבים, אך הדבר לא פגע בנישואיהם. ב-29 בנובמבר 1794 מתה סופיה פרדריקה בארמונה בקופנהגן, והיא בת 36 בלבד. בשנת 1774 התחתנה סופיה פרדריקה עם פרדריק, נסיך הכתר של דנמרק ונורווגיה, בנו של פרדריק החמישי, מלך דנמרק, ממנו נולדו לה 7 ילדים: בת מתה (1781) בת מתה (1783) יוליאנה מריה (1784) כריסטיאן השמיני, מלך דנמרק (1786–1848) יוליאנה סופיה, נסיכת דנמרק (1788–1850), התחתנה עם וילהלם, רוזן הסן-פיליפסטאל-בארכפלד לואיזה שרלוטה, נסיכת דנמרק (1789–1864), התחתנה עם וילהלם, נסיך הסן-קאסל פרדיננד, נסיך הכתר של דנמרק (1792–1863 מדיה וקבצים בנושא סופיה פרדריקה, דוכסית מקלנבורג-שוורין בוויקישיתוף
מתתיהו סלומון

הרב מתתיהו חיים סלומון (28 בנובמבר 1937[דרוש מקור][מפני ש...] – 2 בינואר 2024, כ"ב בטבת ה'תשפ"ד) היה רב, מרצה ומשגיח רוחני אנגלי-אמריקאי. משגיח ישיבת גייטסהד במשך למעלה מ-30 שנה ומשגיח ישיבת לייקווד. מרבניה הבכירים של היהדות החרדית בארצות הברית. נולד בגייטסהד שבאנגליה לר' יעקב ועטל סלומון, למד בבחרותו בישיבת גייטסהד ובישיבה ובכולל אברכים בלונדון, וראה ברבי אליהו לופיאן את רבו העיקרי, אף שלמד אצלו במשך פחות משנה. נישא למרים פאלק (נפטרה בדצמבר 2016), והיה גיסו של הרב פסח אליהו פאלק. בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20 התמנה כמשגיח בישיבת גייטסהד תחת הרב משה שוואב ובהמשך החליף אותו כמשגיח הבכיר בישיבה. הוא החזיק במשרה זו למעלה מ-30 שנה ובאביב 1998 התמנה כמשגיח ישיבת לייקווד בארצות הברית. החליף אותו בתפקידו בגייטסהד, הרב מרדכי יוסף קרנובסקי. חלק משיחותיו המוסריות נערכו ונדפסו בספרים בשם מתנת חיים. נפטר בכ"ב בטבת ה'תשפ"ד (2 בינואר 2024) בגיל 86. משה ויסברג, אבל בלייקווד: אשת המשגיח הגר"מ סלומון, באתר בחדרי חרדים, 5 בדצמבר 2016 קובי נחשוני, 60 אלף חרדים נגד האינטרנט: לשחוט את יצר הרע, באתר ynet, 21 במאי 2012 מתתיהו חיים סלומון, דף שער בספרייה הלאומית https://www.bhol.co.il/news/1636692 ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מלחמת 13 השנים

האם התכוונתם ל... מלחמת 13 השנים (1454–1466) – מלחמה בין פרוסיה לבין מדינת המסדר הטווטוני המלחמה הארוכה (1593–1606) (נקראת גם "מלחמת 13 השנים") - מלחמת גבולות בין האימפריה ההבסבורגית ובנות בריתה לבין האימפריה העות'מאנית מלחמת רוסיה–פולין (1654–1667) (נקראת גם "מלחמת 13 השנים") - מלחמה בין רוסיה הצארית לבין האיחוד הפולני-ליטאי
פרדריק, נסיך הכתר של דנמרק

פרדריק, נסיך הכתר של דנמרק (בדנית: Arveprins Frederik; ‏11 באוקטובר 1753 – 7 בדצמבר 1805) היה בנו של פרדריק החמישי, מלך דנמרק, ואביו של כריסטיאן השמיני, מלך דנמרק. בנוסף כיהן פרדריק כעוצר הממלכה, במקום אחיו כריסטיאן השביעי, מלך דנמרק. פרדריק נולד ב-11 באוקטובר 1753 בקופנהגן, לפרדריק החמישי, מלך דנמרק ושל רעייתו השנייה יוליאנה מריה מבראונשווייג-וולפנביטל, בתם של פרדיננד אלברכט השני, דוכס בראונשווייג-וולפנביטל ואנטוניטה, דוכסית בראונשווייג-וולפנביטל. בצעירותו יועד פרדריק לתפקיד בישוף ליבק לאחר פרידריך אוגוסט הראשון, דוכס אולדנבורג, אך לבסוף המינוי לא יצא אל הפועל. בשנת 1772 מונה פרדריק לעוצר הממלכה, עקב אי שפיותו של אחיו כריסטיאן השביעי, מלך דנמרק. אולם עיקר תפקידו היה סמלי, ולמעשה שלטה אמו יוליאנה מריה מבראונשווייג-וולפנביטל, יחד עם אובה הו-גולדברג. בשנת 1784 ביצע בנו של כריסטיאן - פרדריק הפיכה שלטונית, ותפס את השלטון. לאחר ההפיכה לא נותרה לפרדריק שום סמכות בחצר המלוכה, והוא התגורר בארמון כריסטיאנבורג, ולאחר שריפתו בשנת 1794 עבר להתגורר בארמון אמיליאנבורג. זמן קצר לאחר השריפה מתה אשתו סופיה פרדריקה, דוכסית מקלנבורג-שוורין, וב-7 בדצמבר 1805 מת פרדריק בביתו. בנו של פרדריק - כריסטיאן פרדריק עלה לשלטון לאחר מותו של פרדריק השישי, מלך דנמרק, והוכתר ככריסטיאן השמיני, מלך דנמרק. בשנת 1774 התחתן פרדריק עם סופיה פרדריקה, דוכסית מקלנבורג-שוורין, בתם של לודוויג, דוכס מקלנבורג-שוורין ושרלוטה סופיה, נסיכת סקסוניה-קובורג-זאלפלד, ממנה נולדו לו 7 ילדים: בת מתה (1781) בת מתה (1783) יוליאנה מריה (1784) כריסטיאן השמיני, מלך דנמרק (1786–1848) יוליאנה סופיה, נסיכת דנמרק (1788–1850), התחתנה עם וילהלם, רוזן הסן-פיליפסטאל-בארכפלד לואיזה שרלוטה, נסיכת דנמרק (1789–1864), התחתנה עם וילהלם, נסיך הסן-קאסל פרדיננד, נסיך הכתר של דנמרק (1792–1863) מדיה וקבצים בנושא פרדריק, נסיך הכתר של דנמרק בוויקישיתוף פרדריק, נסיך הכתר של דנמרק, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
תור (עוף)

תור (שם מדעי: Streptopelia) הוא סוג של עוף בגודל בינוני-קטן ממשפחת היוניים. למרבית המינים בסוג קווי דמיון משותפים: החלק העליון חום בהיר והחלק התחתון בגווני וורוד-אדום. לחלקם עיטור על הצוואר (צווארון) בצבעי שחור ולבן. מוצאם של מרבית המינים באפריקה, חלקם נפוצים אף באזורים הטרופיים של דרום אסיה. התורים הם עופות סתגלתניים, המצליחים לשרוד ולהתרבות במגוון אזורי מחיה. מספר מינים מוגדרים כמינים פולשים במדינות שונות, כך תור הצווארון הנפוץ בכל אירופה ופלש בעזרת האדם לארצות הברית (בשנות ה-60) ומרחיב שם את תפוצתו, התור המנוקד (אנ') שפלש לארצות הברית, לאינדונזיה, לאוסטרליה ולניו זילנד. או הצוצלת שפלשה למרבית המדינות שהיו בעבר חלק מהאימפריה העות'מאנית, לרבות לישראל. וַיֹּאמֶר אֵלָיו, קְחָה לִי עֶגְלָה מְשֻׁלֶּשֶׁת, וְעֵז מְשֻׁלֶּשֶׁת, וְאַיִל מְשֻׁלָּשׁ; וְתֹר, וְגוֹזָל: (בראשית פרק טו פסוק ט) וּבִמְלֹאת יְמֵי טָהֳרָהּ לְבֵן אוֹ לְבַת תָּבִיא כֶּבֶשׂ בֶּן שְׁנָתוֹ לְעֹלָה וּבֶן יוֹנָה אוֹ תֹר לְחַטָּאת אֶל פֶּתַח אֹהֶל מוֹעֵד אֶל הַכֹּהֵן: (ויקרא פרק יב פסוק ו) גַּם חֲסִידָה בַשָּׁמַיִם יָדְעָה מוֹעֲדֶיהָ, וְתֹר וְסִיס וְעָגוּר שָׁמְרוּ אֶת עֵת בֹּאָנָה (ירמיהו פרק ח פסוק ז). הַנִּצָּנִים נִרְאוּ בָאָרֶץ, עֵת הַזָּמִיר הִגִּיעַ; וְקוֹל הַתּוֹר, נִשְׁמַע בְּאַרְצֵנוּ: (שיר השירים פרק ב פסוק יב) במקרא ובהלכה קיימת הבחנה חדה בין תורים ובין יונים. לא נאמר במקורות מה הם המאפיינים לכל סוג. החוקרים נותנים כמה השערות 1. ברק בנוצות (הצוואר)-רק ליונים. 2. היונים בלבד שותות מים בשאיבה רציפה שלא כשאר העופות 3. התור צר יותר ומעודן 4. קולו של התור כשמו ("תור תור", ולא "הום הום" כקולן של היונים) 5. התור אינו יציב בארץ. כמשתמע מהפסוקים הנ"ל. התור מוזכר במקרא ובחז"ל יחד עם בן יונה כקרבן עוף והוא מזוהה עם התור המצוי ותור הצווארון. בישראל נפוצים שלושה מינים בסוג זה: תור צווארון Streptopelia decaocto תור מצוי Streptopelia turtur צוצלת (תור העיר) Streptopelia senegalensis ועוד שני מינים נדירים: תור מזרחי Streptopelia orientalis תור צווארון אפריקני/תור צוחק Streptopelia roseogrisea שאר המינים ברחבי העולם: תור ג'אווה Streptopelia bitorquata (אנ') תור הכף Streptopelia capicola (אנ') תור מנוקד Streptopelia chinensis (אנ') תור אפריקני Streptopelia decipiens (אנ') תור אדאמווה Streptopelia hypopyrrha (אנ') תור בין-ערביים Streptopelia lugens (אנ') תור מדגסקר Streptopelia picturata (אנ') תור לבן-זנב Streptopelia reichenowi (אנ') תור אדום עין Streptopelia semitorquata (אנ') תור אדום Streptopelia tranquebarica (אנ') תור הארגמן Streptopelia vinacea (אנ') מדיה וקבצים בנושא תור בוויקישיתוף תור, באתר ITIS (באנגלית) תור, באתר NCBI (באנגלית) תור, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) תור, באתר GBIF (באנגלית) זהר עמר בספרו "מסורת העוף" זאת ע"פ המשנה, מסכת פרה, פרק ט', משנה ג' "כל העופות פוסלין חוץ מן היונה מפני שהיא מוצצת" https://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=15885 זהר עמר, קרבן העוף- ביאור בשולי גופי ההלכות, מעלין בקודש ד, תשס"ב, עמ' 147-117. דרור נואה, תור צווארון אפריקני, באתר הצפרות הישראלי
פרדריק ג'ון סקרימג'ר

ד"ר פרדריק ג'ון סקרימג'ר (באנגלית: Frederick John Scrimgeour) היה רופא שליח המיסיון, מנהלו השני של בית החולים אי.מ.מ.ס הסקוטי בנצרת, (1908–1914), (1920–1921), עם תחילת המנדט הבריטי ב-1917 מונה לקצין רפואה ראשי של אזור צפון ארץ-ישראל. סקרימג'ר נולד בדאנדי, סקוטלנד. ב-1902 נשלח לדמשק להשתלם בטיפול במחלות שהיו אופייניות באזור הגליל כגון: מלריה, גרענת, טראכומה ומחלות זיהומיות של מערכת העיכול, אבעבועות שחורות, טיפוס הבהרות ו-כולרה. במקביל למד ערבית. סקרימג'ר קיבל דיפלומה עות'מאנית באיסטנבול. ב-1904 הגיע לנצרת כעוזרו של ד"ר פקרדוני קלוסט ורטן, בשנת 1905 טיפל צוות בית החולים בשנה אחת ביותר מ–10,000 פניות למרפאת בית החולים, יותר מ–100 אשפוזים, כ–500 ניתוחים ויותר מ–1,000 ביקורי בית. בית החולים מנה יותר מ-40 מיטות. בשנת 1905 זכו שני הרופאים בבית החולים לתגבורת של האחות אדית ג'ונקוק, ילידת 1871. עם הגיעה לנצרת, בפברואר 1905, קיבלה עליה האחות ג'ונקוק את הטיפול בכל נושאי המינהל והאמרכלות. בשנת 1908, עם פטירתו של ורטן, החל סקרימג'ר לנהל את בית החולים אי.מ.מ.ס הסקוטי בנצרת. באותה עת הצטרפה אל האחות ג'ונקוק אחות מוסמכת נוספת שהגיעה מאנגליה: ג'סי קרופט. בשנים הבאות, התעצמה פעילותו של בית החולים, והוא עמד לפני הרחבה ניכרת. בנובמבר 1914 הוכרז מצב מלחמה בין האימפריה העות'מאנית לבין בריטניה. עקב המלחמה, נאלץ ד"ר סקרימג'ר, שהיה אזרח בריטי, לעזוב את נצרת. הוא נסע למצרים, שם הצטרף לכוחות הבריטיים ומונה למפקד מחנה שבויים, ליד קהיר. על ניהול בית החולים הופקדה האחות המוסמכת אדית ג'ונקוק, בעזרתה של האחות המוסמכת ג'סי קרופט. מתוקף תפקידה זה עמדה ג'ונקוק בראש צוות שמנה יותר מ– 250 עובדים, והופקדה על הטיפול והרווחה בקרב מאות מאושפזים, מהם במצב קשה. ב-1917 לאחר כיבוש ארץ-ישראל על ידי הבריטים מונה לקצין רפואה ראשי של אזור צפון ארץ ישראל. ב-1920 חזר לנהל את בית החולים בנצרת. בעת כהונתו כמנהל בית החולים, נבנה בית החולים החדש על ידי חברה רפואית - מיסיונרית Edinburgh Medical Missionary Society (E.M.M.S). הבניה הושלמה באיחור ניכר -1924, עקב מלחמת העולם הראשונה. ב-1921 פרש. בית חולים אי.מ.מ.ס הסקוטי ערן דולב, מקצועיות, נחישות וחמלה: סיפורה של האחות אדית ג'ונקוק במלחמת העולם הראשונה, הרפואה הצבאית, כרך 10, חוברת 1 (27), אוקטובר 2012, " המכללה האקדמית תל-חי נח'לה בישארה, "אירוס ורטני", עמ' 41, 76, איתי בחור - הוצאה לאור, 2011 נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, זכרון-יעקב, מהדורה שנייה, מרץ 2012, ערך: פרדריק ג'ון סקרימג'ר, עמ' 319 נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, זכרון-יעקב, מהדורה שנייה, מרץ 2012, עמ' 206 Nurse Edith JOHNCOCK RRC