עקרבה

המונח "עקרבים" מפנה לכאן. לערך העוסק בישוב קדום, ראו עקרבים (ישוב קדום). עקרבה (ערבית: عقربا; תעתיק מדויק: עקרבא) היא עיירה פלסטינית בנפת שכם, הממוקמת כ-13 ק"מ דרומית-מזרחית לשכם, וכ־7 ק"מ ממזרח לצומת תפוח, בשומרון. מבחינת מעמדה, היא נחשבת לשטח B על פי הסכמי אוסלו. העיירה מזוהה עם עיר המחוז היהודית עקרבת, הנזכרת בכתבי יוסף בן מתתיהו ובכתבי חז"ל. על פי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה מתגוררים בעיירה, נכון לשנת 2007, 8,180 תושבים. בכפר נתגלו שרידים ארכאולוגים מתקופת בית שני, וכתובות מאוחרות יותר ביוונית. העיר נזכרת פעמים רבות בכתביו של יוסף בן מתתיהו, כאחת מערי המחוז ביהודה, על גבול שטח השומרונים, אשר נפלה בסופו של דבר בידי הרומאים. כמו כן, ציין יוסף בן מתתיהו כי בעיר פעל שמעון בר גיורא, אשר ריכז בה את כוחותיו. בנוסף, העיר נזכרת במשנה לעניין הבאת מעשרות לירושלים: ”כרם רבעי עולה לירושלים, מהלך יום לכל צד, ואיזה הוא תחומה - אילת מן הדרום, עקרבת מן הצפון, לוד מן המערב, והירדן מן המזרח”. העיר גם נמצאה מוזכרת בשטר יהודי מימי מרד בר כוכבא, בו הוזכר כפר בת שלה - "גלוד". כפר זה מזוהה כיום עם הכפר ג'אלוד, כ־7 ק"מ דרומית מערבית לעקרבה. אוסביוס באונומסטיקון (תחילת המאה ה-4 לספירה) ציין כי מיקומה של העיר הוא דרומית מזרחית לשכם, תוך שקישר בטעות בינה ובין העיר המקראית שבנגב "מַעֲלֵה עַקְרַבִּים", והעיר נזכרת כך גם במפת מידבא. חוקר ארץ ישראל הצרפתי ויקטור גרן ביקר בעקרבה בשנת 1870, וכתב כי בעיירה גרים לפחות 2,000 איש, והיא מחולקת לארבעה רבעים, שכל אחד מהם מהווה מעיין כפר בפני עצמו ובראשו עומד שיח'. הוא מצא בעיירה ברכה מאבני גזית נאות, מסגד שנבנה בחלקו מאבנים עתיקות, ועל אחת מהן מצא גילוף של שושנה וכתובת יוונית עתיקה, ושרידי מצודה המשוקעים בתוך בית פרטי בשם "דאר אלחסן". במפקד האוכלוסין של 1931 נמנו בכפר 1478 נפשות ב-309 בתים מיושבים, כולם מוסלמים. בסקר הכפרים 1945 בארץ ישראל נאמדו תושבי הכפר (ביחד עם ח'רבת פצאל) ב-2060, בשטח של 142,530 דונם, מתוכם 2,343 דונם של קרקע ציבורית. אדמות הכפר השתרעו על שטחים גדולים בבקעת הירדן וכללו כ-35,000 דונם, מתוכם כ־1,800 דונם של שטח בנוי. בשנת 1968 סגר צה"ל אלפי דונמים בבקעת הירדן לכניסה וייעד אותם כאזור אימונים. בינואר 1972 הורחב השטח הסגור בכ-5,000 דונם נוספים. לאחר שתבואה צמחה באזור הסגור השמיד צה"ל את היבולים בריסוס מהאוויר, באפריל 1972. פעולה זו כונתה על ידי שר הביטחון דאז משה דיין ונדליזם. במקביל פעל המנהל האזרחי לקחת את אדמות הנפקדים מהכפר. הריסוס ונטילת אדמות הנפקדים עוררו מחאות בישראל, בין השאר מצד תנועת "שמאל ישראלי חדש", שהפגינה במקום. בעקבות ההפגנה נדונו 5 מהמפגינים לקנס של 3,000 ל"י כל אחד, אולם בעקבות המחאה הציבורית על גובה הקנס המתיק דיין את העונש לקנס 500 ל" כ"א. האירוע עורר גם דיון בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת. למרות המחאות, שימשו 3,800 דונם של אדמות נפקדים מהכפר כשטחים עבור גיתית ומכורה. בשמאל טענו שהשטחים שרוססו היו מיועדים להקמת גיתית ומכורה, בעוד הממשלה טענה שאין קשר בין הדברים וכי ההתנחלויות נועדו לקום על שטחים אחרים. שטחי החקלאות הסמוכים לכפר עקרבה היוו מוקדי מחלוקת בין מתיישבים מאיתמר לבין פלסטינים. באוקטובר 2002 תקפו מתנחלים מוסקי זיתים מהכפר, הרגו את תושב הכפר האני בני מניה ופצעו שני תושבים אחרים. ב-2014 הוצת מסגד בעיירה ורוססו עליו כתובות נאצה. ב-2018 הוצתה דלת מסגד בעיירה ורוססו עליו כתובות נאצה, כחודש לאחר רצח עדיאל קולמן בירושלים בידי מחבל תושב העיירה. באפריל 2024, לאחר רצח בנימין אחימאיר, במהלך עימותים בין כ-50 מתנחלים למספר רב של תושבי הכפר, 2 פלסטינים נורו למוות. לפי פרסום בהארץ חיילים שהיו במקום לא פעלו למניעת ההרג. לפי פרסומים אחרים דובר בניסיון לינץ' ברועי צאן יהודים שרעו במרחב, והירי נועד להגנה עצמית. בכ-62% משטחי החקלאות בכפר נטועים עצי זית ושקד, בכ־8% ירקות ועצי פרי אחרים, ושאר השטח משמש למרעה. כמה מאות מתושבי עקרבה עובדים בהתנחלויות בקעת הירדן בעיקר בחקלאות. מקור פרנסה נוסף בכפר הוא ייצור תכשיטים ומזכרות לתיירים. בינואר 2022 נהרגו תשעה נערים מהעיירה בתאונת הדרכים בצומת פצאל, בעת ששבו מעבודתם בחקלאות. מדיה וקבצים בנושא עקרבה בוויקישיתוף עקרבה, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" חנן אשל וזאב ח' ארליך, ‏מבצרה של עקרבה בחורבת עורמה, קתדרה 47, מרץ 1988, עמ' 24-17 אמיר בן-דוד, משל עקרבה, באתר זמן ישראל, 10 ביוני 2020 מתוך אתר הגאוגרפיה במשנה מלחמות היהודים, ספר ב', 235, 568; ספר ג' 48. מלחמות היהודים, ספר ד', 551. מלחמות היהודים, ספר ב', 652; ספר ד', 504, 511. משנה, מסכת מעשר שני, פרק ה', משנה ב'. ואדי מורבעאת, DJD 2, טקסט 115, שורות 3, 22. י' אליצור, שמות מקומות קדומים בארץ ישראל השתמרותם וגלגוליהם, הוצאת יד יצחק בן-צבי והאקדמיה ללשון העברית, עמ' 62. אונומסטיקון 14, 10. מתוך אתר פרנציסקני ויקטור גרן, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ-ישראל - כרך חמישי: השומרון (ב), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 1984, עמ' 2-3 Census of Palestine 1931. Population of villages, towns and administrative areas, Jerusalem, 1932 באתר ה-Internet Archives , עמוד 59 הדאווי, סקר הכפרים, עמוד 62 לא יוקמו יישובים באדמות הכפר עקראבה בשומרון, דבר, 3 ביולי 1972 דני רובינשטיין, השמדת היבול בשטח הסגור בעקרבה, דבר, 4 ביולי 1972 ראו למשל ז. דויד, קצרות, דבר, 7 ביולי 1972 טדי פרויס, שווים ושווים פחות, באתר דבר, ‏26 במרס 1973 הפעולות בלבנון ופרשת עקרבה בוע' החוץ והבטחון, דבר, 9 ביולי 1972 נחום ברנע, השטחים הסגורים וההתנחלות, דבר, 1 בפברואר 1973 ידיעה לא נכונה על עקרבה, דבר, 30 ביולי 1972 עמירה הס, התוקפים היו באים בשבת, באתר הארץ, 25 באוקטובר 2002 עמוס הראל וארנון רגולר, פלשתינאי נהרג ושלושה נפצעו בירי מתנחלים על מוסקי זיתים בגדה, באתר הארץ, ‏7/10/2002 חיים לוינסון, ג'קי חורי, ניר חסון, מסגד הוצת בכפר עקרבא דרומית לשכם וכתובות נאצה רוססו, באתר הארץ, 14 באוקטובר 2014 יותם ברגר, צה"ל לא יהרוס בית של מחבל לאחר שהוכח כי היה חולה נפש, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2018 יותם ברגר, אלמונים הציתו דלת של מסגד באזור שכם וריססו כתובות נאצה, באתר הארץ, 12 באפריל 2018 Israeli settlers kill two Palestinians in West Bank, officials say, The Guardian, ‏16/4/24 חננאל אביב, 301 העולם הערבי, ברשת החברתית טלגרם, 15 באפריל 2024 Applied Research Institute Jerusalem (ARIJ), Land Research Center (LRC), A new Expansion in the colony of Itamar on the Lands of the Palestinian Town of Aqraba, אתר poica, ‏21 באוקטובר 2007 מתוך אתר קו לעובד