יוסף אהרון פרנקל

יוסף (ג'ו) אהרון פרנקל (16 במאי 1939 – 25 בינואר 2017) היה עיתונאי, עורך, מו"ל והוגה דעות, בעל טורים בעיתונות הישראלית. עמד בראש האיגוד הישראלי לעיתונות תקופתית בשנים 1986–2017, היה חבר מליאת רשות השידור בשנים 1996–1999, חבר המועצה לביקורת סרטים ("הצנזורה") בשנים 1988–2017, וחבר נשיאות מועצת העיתונות בשנים 2015–2017. יוסף פרנקל נולד במרכז תל אביב בשנת 1939, בנם של אברהם וזהבה פרנקל. אביו עלה לישראל מהעיירה דומברוביץ (בתחומי באוקראינה של ימינו), שם היה ממקימי תנועת "החלוץ". אמו זהבה, ילידת ורשה, הייתה בתו של הרב הליטאי יוסף אהרן רבינוביץ. בנעוריו המוקדמים השתייך לתנועת הנוער בית"ר במקום מושבה במצודת זאב, וייצג אותה בתחרויות ספורט במספר ענפים, בהם כדורסל, קפיצה לגובה, אגרוף וכדורגל. יוסף הוא אביה של דניאל פרנקל, שיאנית ישראל בקפיצה לגובה. את דרכו התקשורתית החל ככתב בעיתוני נוער בתיכון. בצה"ל שירת כמפקד טנק בחיל השריון ולקראת שחרורו, החל לערוך ולהפיק את "השריון", ביטאון עמותת "יד לשריון", וכן פרסם כתבות בעיתון חיילי צה"ל, "במחנה". בשנת 1961 סיקר ככתב-חוקר מטעם "ידיעות אחרונות" את גילוי המגילות הגנוזות, בשם "שליחנו המיוחד". כמו שימש בשנות ה-60 כעורך ומו"ל של כתב העת "התחבורה". לאורך השנים פרסום טורי דעה, מאמרים, כתבות וביקורות ספרים ומחול, בין השאר ביומונים ידיעות אחרונות, דבר, מעריב, גלובס, מקור ראשון, חרות והיום, וכן בשבועון העולם הזה. לצד פעילותו בעולם העיתונות והתקשורת, פרנקל שימש כמנהל יחסי הציבור של להקת המחול "בת דור" בשנים 1969–1988, תפקיד במסגרתו כתב את תוכניות הלהקה, יצר לה קשרים בינלאומיים ותרם לתדמיתה התרבותית של ישראל. בסוף שנות ה-90, שנים רבות לאחר שעזב, הלהקה נקלעה לקשיים כלכליים ופרנקל סייע לה בהתנדבות במאבקה לגיוס תקציבים. בשנים 1992–2002 פרסם טור קבוע במקומון התל אביבי "צפון העיר". כמו כן ערך עם יוסף כרוסט את הספר "קטוביץ; פריחתה ושקיעתה של הקהילה היהודית: ספר זיכרון". החל מ-2002 ועד ליומו האחרון שימש כמו"ל וכעורך ראשי של "הביטחון", מגזין לענייני ביטחון, אבטחה, כיבוי אש, מיגון וחירום. פרנקל היה בהשכלתו האקדמית דוקטורנט לפילוסופיה, בהתמחות בחופש הביטוי ובפילוסופיה של המשפט. במהלך לימודיו האקדמיים בשנות ה-60 היה אחד מהפעילים הבולטים בתנועת החרות ואחד מראשי סיעת גח"ל שהפכה למרכיב העיקרי של הליכוד. באותה התקופה היה ממובילי ה'מהפך' בבחירות לאגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב, שנחשב כמה שהכין את הקרקע ל'מהפך' הפוליטי של מאי 1977. לאורך השנים שימש כעורך ביטאון תנועת בית"ר בארץ ישראל, "מעוז", ביטאון תאי הסטודנטים של גח"ל, "חד וחלק", ועיתון 'חי' של צעירי תנועת החרות, היה בעל טור קבוע בירחון 'בארץ ישראל' (בשנים 1971 – 1989), פרסם רשימות בעלון ותיקי בית"ר, 'בדרכו' (של ז'בוטינסקי), ושימש כחבר מועצת מערכת 'האומה' - במה למחשבה לאומית, לתיעוד ולספרות בהוצאת המסדר ע"ש זאב ז'בוטינסקי, במסגרתו פרסם מאמרים ורשימות. ב-1986 נבחר ליו"ר האיגוד לעיתונות תקופתית, שנקרא אז "איגוד העורכים והעיתונאים של כתבי העת בישראל", תפקיד בו שימש עד יומו האחרון. בשנים הרבות – למעלה משלושה עשורים – בהם עמד בראשו של איגוד זה, מנה האיגוד מאות עורכים ועיתונאים בעיתונות התקופתי והיה חבר במועצת העיתונות בישראל. בהובלתו הפך האיגוד בסוף שנות ה-80 לארגון היחיד בישראל החבר בפדרציה הבינלאומית לעיתונות תקופתית (FIPP). פרנקל כיהן כחבר נשיאות הפדרציה וכסגן נשיא הארגון, שבו חברים נציגים מ-135 מדינות. פרנקל שם את האיגוד שבראשו עמד על מפת התקשורת בישראל ובעולם, כשיזמם מפגשים של משלחות מטעם האיגוד עם אנשי תקשורת בישראל ובמדינות נוספות. כך למשל נוצרו ביוזמתו קשרים עם עיתונאים מהרפובליקה העממית של סין כבר בסוף שנות ה-80, שנים רבות טרם נקשרו קשרים דיפלומטיים בין שתי המדינות. יוסף נפטר ב-2017. הותיר אחריו את רעייתו שושי, שלוש בנות (בילי, מיקי ודניאל) ושתי נכדות. מדיה וקבצים בנושא יוסף אהרון פרנקל בוויקישיתוף עופר אדרת, העיתונאי שהסביר, כי כתיבה היא "ביטוי ולא נביחה", באתר הארץ, 6 באפריל 2017 ציטוט של יוסף לגבי עתידה של העיתונות בישראל ערב לזכרו של יוסף פרנקל, יו״ר האיגוד הישראלי לעיתונות תקופתית מינוי יוסף פרנקל על ידי הנשיא למליאת רשות השידור ב-1992 חברי המועצה לבקורת סרטים הודעת פטירה של יוסף פרנקל, חבר נשיאות מועצת העיתונות יוסף פרנקל, 'הלכת לי אבא', צפון העיר, גיליון מס' 3154, 26 בפברואר 1996 גיליון השריון בהפקת יוסף פרנקל תוכניה של להקת בת שבע המציינת את יוסף כמנהל יחסי הציבור קטוביץ; פריחתה ושקיעתה של הקהילה היהודית: ספר זיכרון מגזין הביטחון 57 הודעת הליכוד על פטירתו חד וחלק, ביטאון הסטודנטים של גח"ל, 1965 ג'וזף, 'פילטר ועשן בו', חד וחלק, 16 ביוני 1965 אנשי תקשורת מסין מבקשים לבקר בישראל, הצפה, 29 בנובמבר 1989