laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רינת זלץ לוין

רינת זלץ-לוין (נולדה ב-9 ביולי 1976) היא כדורסלנית עבר ישראלית ששיחקה בעמדת הגארד-סמול פורוורד. זלץ-לוין החלה את דרכה בגיל 12 במחלקת הנערות של הפועל חיפה, איתה זכתה בגמר גביע המדינה לנערות. משם עברה כבר בגיל 15 להפועל קישון - ליגת על נשים לעונה אחת, באותה העונה העפילה הקבוצה לגמר גביע מדינה לנשים ולחצי גמר הפלייאוף. לאחר אותה עונה חזרה להפועל חיפה לליגת העל נשים. זלץ-לוין דחתה את שירותה הצבאי בשנה ונסעה באוגוסט 1994 לאוניברסיטת מיאמי שבארצות הברית שם שיחקה כדורסל בליגת הביג איסט (נבחרה לחמישיית רוקיז העונה). לאחר שנה חזרה מארצות הברית והשלימה את שירותה הצבאי (קיבלה מעמד של ספורטאית מצטיינת). זלץ-לוין שיחקה בבנות הרצליה במשך שנתיים (הקבוצה העפילה לחצי גמר פלייאוף וזלץ סיימה כמלכת הסלים הישראלית), לאחר מכן עברה לקבוצת א.ס רמת השרון, ובאמצע העונה ביצעה הקבוצה טרייד וזלץ-לוין עברה לבני יהודה עד תום השנה (מקום שלישי בתום העונה). זלץ-לוין שיחקה בעונת 1999 בהפועל גליל עליון (סיימו את הליגה במקום הרביעי). בתום העונה חתמה זלץ-לוין לשלוש עונות בקבוצת נירוסופט כרמיאל. הישגים בולטים בנירוסופט כרמיאל: חצי גמר גביע המדינה בשנת 2000, שני גמרי פלייאוף ב-2000 וב-2001. קבוצת נירוסופט כרמיאל התפרקה בשנת 2003 וזלץ-לוין עברה להפועל חיפה מוצקין (העפילו לגמר גביע המדינה ולחצי גמר הפלייאוף). בחודש אוקטובר 2004 הודיעה זלץ-לוין על פרישה (לאחר לידת בנה הבכור יובל). זלץ-לוין שיחקה בנבחרת הקדטיות, נבחרת הנערות ונמנתה על סגל נבחרת ישראל בוגרות משנת 1995 עד 2004. השתתפה בתשעה טורנירי קדם-אליפות אירופה וחצי גמר אליפות אירופה. הייתה שותפה להעפלה לגמר אליפות אירופה ב-2003, אבל לא נכללה בסגל באליפות עצמה (הריון עם בנה הבכור). בסך הכל השתתפה ב-37 משחקים רשמיים בהם קלעה 166 נקודות. מאזן המשחקים הכללי כולל המשחקים הלא-רשמיים הוא 95. שיא הנקודות עומד על 15 נקודות בניצחון על נבחרת שווייץ ב-20.5.1999. שיחקה 3 עונות בגביע רונקטי - עם גליל עליון ב-1999, ועם נירוסופט כרמיאל ב-2001 וב-2002. ב-2001 הייתה שותפה להעפלה של כרמיאל לשמינית הגמר. השתתפה ב-17 משחקים בהם קלעה 101 נקודות. משחק השיא - 15 נקודות נגד דינמו קורצק, 89-80 ב-17.10.2001. שני גמרי גביע: 1992 עם הפועל קישון, 2004 עם חיפה/מוצקין חצי גמר גביע: 2000 עם נירוסופט כרמיאל שני גמרי פלייאוף: עם כרמיאל ב-2000 ו-2001 חמישה חצאי גמר פלייאוף: 1992 עם קישון, 1996 עם הרצליה, 1998 עם בני יהודה (מקום שלישי ללא פלייאוף), 1999 עם גליל (מקום רביעי ללא פלייאוף), 2004 עם חיפה/מוצקין זלץ-לוין היא בתם של אמירה וברוך זלץ. אמירה הייתה שחקנית נבחרת ישראל בכדורסל, ברוך היה שופט ומאמן כדורסל ושימש כיו"ר ההסתדרות במרחב חיפה. אחותה לימור זלץ (אנ') הייתה אלופת ישראל בטניס וכן זכתה בשני טורנירי גראנד סלאם בזוגות לנערות: ווימבלדון ואליפות אוסטרליה הפתוחה. אחיה, טל היה שופט כדורסל. היא נשואה למוטי לוין, אם ל-3 ילדים ומתגוררת בחיפה.
תנ"ך אלבה

תנ"ך אלבה הוא תרגום של התנ"ך מעברית לקסטיליאנית עתיקה (אנ'). התרגום הונחה על ידי משה ארגל, רב הקהילה היהודית של מקוודה (אנ') בפרובינציה הספרדית טולדו (אנ'), תחת דון לואיז דה גוזמן, בכיר במסדר הדתי-צבאי "מסדר קלטרווה" (אנ'). במאה ה-15, לרוב הקהילה הספרדית היה יחס עוין כלפי היהודים. כתוצאה מסדרה של פרעות נגד יהודים, שמרכזן היה במדריד, דון לואיז דה גוזמן האמין כי הוא יכול לעזור לרפא את קרע ולגשר בין היהודים והנוצרים, באמצעות יצירה של תרגום קסטילי של הברית הישנה מהמקור העברי, מלווה בפירושים של מומחים יהודים. ב-5 באפריל 1422, יזם דון לואיז דה גוזמן את הפרויקט כששלח מכתב לרב משה אגרל, בו הוא מזמין אותו לכתוב "vna biblia en rromançe, glosada e ystoriada" (שמשמעותו פחות או יותר: 'התנ"ך ברומנטיקה, זוהר, וסיפוריות'). לא ידוע מה שכנע את הרב להיענות, מפני שהוא שלח מכתב ארוך ומתנשא לגוזמן. בכל אופן, שמונה שנים לאחר מכן התנ"ך הושלם. מ-1492, השנה שבה אלחמבה דכרי (Alhambra Decree) הוציא צו לגירוש היהודים מספרד, עד 1622, כשהוא צץ מחדש בארמון ליריה, בבעלות בית אלבה, היה הספר במיקום לא ידוע. ב-1922 יצאה לאור מהדורת פקסימיליה מאויירת של 300 עותקים על ידי אנטוניו פז אי מילייה (Antonio Paz y Meliá). ב-1992, כדי לציון 500 השנים ליציאת הספר, הוציא לאור מאוריסיו חטואל טולדנו (Mauricio Hatchwell Toledano), נשיא אגודת "ידידי ספרד" (Fundacion Amigos de Sefarad), כ-500 עותקים זהים של מהדורת פקסימיליה, אחד מהם נשלח לחואן קרלוס הראשון, מלך ספרד, לתקופה. עותק מספר 5 נתרם באייר תשנ"ב (מאי–יוני 1992) לבית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי על ידי יוזם המפעל מר מאוריסיו חטואל טולדאנו ואגודת "ידידי ספרד" במדריד כמחווה למדינת ישראל, והוא מוצג לציבור. עותק זה הוא מתוך 50 העותקים שאינם למכירה. היום התנ"ך המקורי השתמר על ידי בית אלבה, והוא מוצג לתצוגה בארמון ליריה שבמדריד. התנ"ך המקורי מוערך ב-2,500,000 אירו. עותקים ממהדורת פקסימיליה מוגבלת בעלת 500 עותקים נמכרים במעל ל-44,000 דולר. היצירה מורכבת מ-513 דפי פוליו ואוסף עשיר של 334 מיניאטורות שממחישות את המעברים מהטקסט. למרות שהטקסט היה תוצרו של הרב משה ארגל, הפרטים האומנותיים הם עבודתו של פרנציסקנים מטולדו. הספר מכיל סדרה של הערות על הכתיבה של תאולוגים יהודים ונוצרים כאחד, כגון אברהם אבן עזרא, הרמב"ם, הרמב"ן, רבי יוסף קמחי, רבי אשר בן יחיאל, רבי יעקב בן אשר ורבי ניסים בן ראובן. ישנם גם פירושים שנלקחו מספרות רבנית כמו התלמוד ומדרשים. בתחילת היצירה המקורית ישנם 25 דפי פוליו של התכתבות בין רבי ארגל לבין דון לואיז דה גוזמן, נוסף לרבנים ופרנציסקנים שהיו מעורבים באיור התרגום ודנו בעניינים הקשורים לשיתוף הפעולה. מדיה וקבצים בנושא תנ"ך אלבה בוויקישיתוף תנ"ך אלבה, באתר וויקי הפרטית של דניאל ונטורה
אברהם בן ראובן אזולאי

רבי אברהם אזולאי (בנחמן, אבוזאגלו) היה מחכמי מרקש. בראשית המאה ה-17 נסע לוונציה על מנת לרכוש עבור מלך מרוקו תכשיטים, ובשהותו שם הגיה והדפיס את המשניות עם פירוש המשנה לרמב"ם ורבי עובדיה מברטנורה. רבי אברהם נולד לרבי ראובן למשפחת אזולאי במרקש, סמוך לאמצע המאה ה-16. למשפחה היו כינויים נוספים: "בנחמן" ו"אבוזאגלו". בשנת ה'שס"ד (1603/1604) נשלח על ידי קרוב משפחתו, הנגיד הרב אברהם בן וואעיש, על מנת לרכוש תכשיטים עבור מלך מרוקו החדש זידאן אבו מעלי (אנ'). הוא המתין בוונציה לכסף המלכותי שנועד לאותה המטרה במשך כשנה וחצי אך הכסף בושש מלבוא, וזאת בעקבות מלחמות ירושה שניהל המלך עם אחיו, ובעקבות האנרכיה, הרעב והמגפה שבאו בעקבותיהן. בשהותו הארוכה בוונציה נקלע לסכסוך עם סוחר מקומי והפסיד כסף רב. בשנת ה'שס"ו, בעודו בוונציה, החל בהגהת משניות עם פירוש המשנה לרמב"ם ורבי עובדיה מברטנורה לצורך הדפסתן. את מלאכת ההגהה ביצע בשיתוף עם החכם יצחק גרשון. בהקדמה הוא ציין את המעלות המיוחדות של המשניות בהוצאתו: ”לעשות המשניות עם הפירושים כלם בכתיבה אשורית, מה שלא נעשה כן מימי קדם. ועוד הגהתי אותה הגהה מדויקת כראוי. ועוד עשיתי נייר טוב ודיו טוב... וגם הוספתי על זה סידור השישה סדרים וגם סידור המסכתות, כמו שסדרם רבינו הקדוש... ובעלי הדפוס הראשון לא כן עשו...”. אזולאי לא הספיק לסיים את המלאה ובסיום סדר קדשים נפטר, הוא ציווה על כל העוסקים במלאכה להמשיך אותה. המגיה אברהם בן שלמה חיים שהמשיך את המלאכה כתב את צוואתו זו בסיום סדר קדשים, זאת על פי הוראה מפורשת של אזולאי. קהילת יהודי מרקש חיים בראדי ומשה נחום צובל, ערך על רבי אברהם בן ראובן אזולאי ב: אשכול: אנציקלופדיה ישראלית כרך ב, עמ' 40, ברלין, 1932. מדיה וקבצים בנושא אברהם בן ראובן אזולאי בוויקישיתוף יעקב משה טולידאנו, נר המערב עמ' 111 - 112, באתר היברובוקס גישה מקוונת למשניות ונציה שס"ו באתר: הספרייה הלאומית רבי אברהם כותב את שמו בהקדמה כך ”אברהם בלא"א ה"ר ראובן בנחמן, המכונה אבי זאגלו ממשפחת בית אזולאי, מעיר מרויקוש, עיר ואם בברבריאה”. הרב יעקב משה טולדאנו בספרו נר המערב, עמ' 112 הע' פא, ירושלים, תרע"א, מעיר כי בניגוד לנוהג הרווח במרוקו לכנות את שם המשפחה בשם אחד נוסף, לרבי אברהם שני שמות הנוספים לשם משפחתו אזולאי - "אבוזאגלו" ו"בנחמן".
רצח ירון ואפי אונגר

רצח ירון ואפי (אפרת) אונגר, הוא פיגוע ירי שבוצע על ידי מחבלים פלסטיניים בכ"ג בסיוון תשנ"ו, 9 ביוני 1996, ובו נרצחו בני הזוג ירון ואפרת אונגר מקריית ארבע. ברכב בו נסעו בעת הפיגוע היה גם תינוקם ישי שניצל ללא פגע. ביום ראשון בערב, כ"ג בסיוון תשנ"ו, (9 ביוני 1996), נסעו ירון, אפי ותינוקם ישי בכביש 383 המוביל מקריית מלאכי לבית שמש. הם חזרו מחתונה של חברתם מתוכנית פר"ח, בו שימש ירון כרכז אזורי. ליד מושב גפן, ירו מחבלים מהכפר צוריף שבנפת חברון מתוך רכב ונמלטו. אפי וירון נרצחו במקום. תינוקם ישי, בן עשרה חודשים, נותר במכונית ללא פגע. בני הזוג אונגר נקברו בבית העלמין בכפר עציון. שני ילדי משפחת אונגר, דביר וישי, שהיו אז בני שנה ושנתיים, עברו לגור בבית סבם וסבתם הרב אורי דסברג ורעייתו יהודית, והם שימשו להם כהורים. בשנת 2000 הגישו בני משפחתה תביעה אזרחית לפיצויים בבית המשפט הפדרלי בארצות הברית כנגד החמאס והרשות הפלסטינית, משום שירון אונגר היה בעל אזרחות אמריקאית. בשנת 2004 חייב בית המשפט הפדרלי בארצות הברית את החמאס והרשות הפלסטינית בתשלום פיצויים בסך 116 מיליון דולר על רצח בני הזוג. הרשות הפלסטינית ערערה על פסק הדין אך ערעורה נדחה. בשנת 2008 אישר בית המשפט המחוזי בירושלים את פסק הדין של בית המשפט הפדרלי וקבע כי הוא אכיף גם בארץ.[דרושה הבהרה] שלושה מהמרצחים ב"חוליית צוריף" נהרגו בעת פיגועים נוספים שביצעו. שניים נוספים, רחמן איסמעאיל גנימאת (שנתפס בשנת 2005 וגמל פתח צביח אל-הור, שוחררו בעסקת שליט תוך מחאת משפחת דסברג. הוריה של אפי אונגר מחו גם נגד הזמנתו של שמעון פרס לטקס הראשון להנצחת חללי פעולות האיבה, לאחר שהוחלט שיום הזיכרון לחללי צה"ל יכלול גם את חללי התקפות המחבלים, מפני שפרס היה שותף להחלטה על העברת רובים אל הרשות הפלסטינית. במקום בו אירע הרצח הוצבה אנדרטה לזכר השניים, בסיוע הקרן הקיימת לישראל. באוניברסיטת בר-אילן הוקמה קרן מלגות על שם השניים. לשם הנצחת בני הזוג אונגר הוקם אולם לימוד של הישיבה התיכונית במקום בו עמד ביתם הראשון בקרית ארבע. בית המדרש נקרא "אפיריון", על שם אפי וירון. מזוזת הכניסה לבית המדרש היא מזוזת ביתם הראשון. היישוב שערי תקוה, בו מתגוררים הוריו של ירון, הנציח את שמם של בני הזוג בגן השעשועים "גן-אור". אביה, הרב אורי דסברג, אשר תפקד מאז מותה כאבי שני ילדיה, נהרג בתאונת דרכים בגוש עציון בכ' באייר התשע"א 24 במאי 2011. בעקבות הרצח, הקליט הזמן דב שורין את השיר זכרני נא, מתוך תפילתו של שמשון הגיבור (שסמוך לקברו אירע רצח הזוג אונגר). אפי אונגר רצח בני משפחת מונק הרב אורי דסברג איי.פי, ארה"ב: הפלסטינים ישלמו 232 מיליון למשפחת זוג שנרצח, באתר ynet, 13 ביולי 2004 סיפורם של ירון ואפרת על הבמה בטקסס, באתר ערוץ 7, 7 בדצמבר 2017 הפעוט שניצל חגג בר-מצווה, באתר חב"ד ישראל. הרש"פ תשלם כ-116 מיליון דולר למשפחת נפגעי טרור, באתר ערוץ 7, 2 באפריל 2004 נדב שרגאי, אם שכולה: שחרור של אסירים - אישור של אריאל שרון לרצח, באתר הארץ, 7 ביולי 2003 המסתערבים לכדו את אחרון חוליית צוריף, ט' בתשרי תשס"ו 12 באוקטובר 2005 (אתר ערוץ שבע) אחד ממנהיגי חוליית צוריף: אנו מתגאים במה שעשינו, באתר גלובס, 8 בפברואר 1998 זה יגמר בבכי ובדם 20 באוקטובר 2008 (חדשות המחלקה הראשונה) ההורים השכולים נגד הנשיא רועי שרון, 6 במאי 2008 (אתר מעריב) ברוך דיין האמת: הרב אורי דסברג נהרג בתאונת דרכים, באתר "סרוגים", 24 במאי 2011
קילי הודג'קינסון

קילי ניקול הודג'קינסון (באנגלית: Keely Nicole Hodgkinson; נולדה ב-3 במרץ 2002) היא אתלטית בריטית, אלופה אולימפית (פריז 2024) וסגנית אלופת העולם (יוג'ין 2022, בודפשט 2023) בריצת 800 מטר. באליפות אירופה באולם שנערכה בטורון, פולין ב-7 במרץ 2021 היא זכתה במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:03.88 דקות, לפני יואנה יוזביק (2:04.00 דקות) ואנג'ליקה צ'יחוצקה (2:04.15 דקות), שתיהן מפולין. באולימפיאדת טוקיו (2020) היא זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בשיא לאומי חדש של 1:55.88 דקות, אחרי אתינג מו (1:55.21 דקות) ורייבן רוג'רס (1:56.81 דקות), שתיהן מארצות הברית. באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ב-24 ביולי 2022 היא זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:56.38 דקות, אחרי אתינג מו (1:56.30 דקות) ולפני מרי מורה מקניה (1:56.71 דקות). שבועיים לאחר מכן, במשחקי חבר העמים שנערכו בבירמינגהאם, אנגליה ב-6 באוגוסט אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:57.40 דקות, אחרי מרי מורה (1:57.07 דקות) ולפני לורה מויר מסקוטלנד (1:57.87 דקות). באליפות העולם שנערכה בבודפשט ב-27 באוגוסט 2023, זכתה הודג'קינסון במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:56.34 דקות, אחרי מרי מורה (1:56.03 דקות) ולפני אתינג מו (1:56.61 דקות). בגמר ליגת היהלום שנערך ביוג'ין היא סיימה שנייה בשיא לאומי חדש של 1:55.19 דקות, אחרי אתינג מו שקבעה שיא לאומי חדש של 1:54.97 דקות. באולימפיאדת פריז זכתה במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:56.72 דקות, לפני ציגה דוגומה מאתיופיה (1:57.15 דקות) ומרי מורה (1:57.42 דקות). ריצת 800 מטר: 1:54.61 דקות (2024), שיא בריטניה ריצת 800 מטר: 1:57.18 דקות (2023), שיא בריטניה מדיה וקבצים בנושא קילי הודג'קינסון בוויקישיתוף קילי הודג'קינסון, ברשת החברתית אינסטגרם קילי הודג'קינסון, באתר olympedia.org קילי הודג'קינסון, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
אברהם נתן אלברג

הרב אברהם נתן אלברג (ה'תרמ"א, 1881 – ה'ת"ש, 1940) היה רבן של הערים זגייז' (הסמוכה ללודז'), בלאשקי וסאנוק, שלושתן כיום בפולין. נספה בשואה. נולד בתרמ”א (1881) לאביו הרב יחיאל איכל אלברג, שהיה רב ואב”ד של זגירז’ שבפולין. נשא לאישה את חוה ליבא, בת הרב צבי יחזקאל מיכלסון רבה של פלונסק, שרצה להכתירו כרב קהילה, אך הרב אברהם נתן סירב לקבל את הרבנות וניסה לזמן מה, ללא הצלחה, לעסוק במסחר. לאחר מלחמת העולם הראשונה קופחה פרנסתם וחיו חיי דוחק. בשנת ה'תרס”ג, 1903, נתמנה כאב"ד של זגירז' שבאזור לודז' וכאב"ד של בלאשקי, גם היא בפולין. בסוף תרפ”ה,1925, שימש כאב"ד בסאנוק שבגליציה המערבית. השתתף במספר כתבי עת תורניים כדוגמת תל תלפיות, כתביו מופיעים בספרי שו"ת רבים. ההדיר כמה ספרים. התכתב עם הראי"ה קוק. קרב גם את הצעירים בעירו שנטו לתנועה הציונית. כשפרצה מלחמת העולם השנייה סייע לפליטים היהודים שברחו מעירו. כששרפו הנאצים את בית הכנסת פסק שהיהודים לא יסכנו את עצמם כדי להציל את ספרי התורה. נספה בשואה בשנת ה'ת”ש, 1940. אחד מבניו הוא הסופר יהודה אלברג. בית נאמן (תרפ”ד. ספר זה קיבל הסכמות מגדולי הדור, בהם האדמו”ר רבי מאיר יחיאל הלוי מאוסטרובצה, הרב חיים ברלין ועוד). פינת הבית קוי אור (תרפ”ח) ברית אברהם אבני זיכרון על הרב אברהם נתן אלברג, באתר תורתך לא שכחתי אגרות לראי"ה סימן ק"פ
יוסוף בראסי

יוסוף בראסי (בטורקית: Yusuf Barası; נולד ב-31 במרץ 2003) הוא כדורגלן טורקי-הולנדי המשחק בעמדת החלוץ באלקמאר. בראסי נולד באלקמאר להורים ממוצא טורקי. התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של קולפינג בויס ובגיל 11 הצטרף לאלקמאר. בשנת 2020 הצטרף לצעירי אלקמאר. ב-2 בדצמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 1-2 נגד פורטונה סיטארד. ב-26 באוגוסט 2023 חתם באדנה דמירספור. בראסי שיחק בנבחרות הנוער של הולנד, אולם כאשר סיים את גיל הנוער החליט לייצג את טורקיה. יוסוף בראסי, באתר Transfermarkt יוסוף בראסי, באתר Soccerway יוסוף בראסי, באתר WorldFootball.net יוסוף בראסי, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יוסוף בראסי".
מרקו טוצ'י

מרקו טוצ'י (במונטנגרית: Marko Tući; נולד ב-4 בדצמבר 1998 בפודגוריצה שבמונטנגרו) הוא כדורגלן מונטנגרי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת דצ'יץ' מליגת העל של מונטנגרו. טוצ'י שיחק בקבוצות בודוצ'נוסט פודגוריצה,יזרו ופ.ק. פודגוריצה. בשנת 2019 החל לשחק בדצ'יץ' מליגת העל של מונטנגרו, תחילה בהשאלה ובהמשך באופן קבוע. מדיה וקבצים בנושא מרקו טוצ'י בוויקישיתוף מרקו טוצ'י, באתר Transfermarkt מרקו טוצ'י, באתר Soccerway מרקו טוצ'י, באתר WorldFootball.net מרקו טוצ'י, באתר National Football Teams מרקו טוצ'י, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מרקו טוצ'י".
פרנץ טרושל

פרנץ טרושל (בגרמנית: Franz Hermann Troschel;‏ 10 באוקטובר 1810 - 6 בנובמבר 1882) הוא זואולוג שתיאר מינים רבים של רכיכות, דגים וזוחלים. טרושל נולד באזור שפנדאו שבברלין. הוא למד מתמטיקה וידיעת הטבע באוניברסיטת הומבולדט של ברלין ממנה קיבל תואר שלישי בשנת 1834. בשנים 1840-1849 הוא עבד במוזיאון הטבע בברלין. בשנת 1849 טרושל עבר לבון ומונה לפרופסור לזואולוגיה באוניברסיטת בון. הוא עבד בה עד סוף חייו. טרושל פרסם מספר ספרים בנושא חקר רכיכות, איכטיולוגיה והרפטולוגיה. מספר מינים נקראו על שמו כולל כוכב הים Evasterias troschelii, סוג של תוכינונים Chlorurus troschelii וארגמון טרושל. בשנת 1851 הוא התקבל כחבר לאקדמיה לאופולדינה. טרושל היה מעורב בחיים הציבוריים של בון, העיר בו התגורר רוב חייו. החל משנת 1861 הוא היה חבר מועצת העיר במשך תקופה ארוכה. System der Asteriden. Braunschweig: Friedrich Vieweg und Sohn. 1842 (עם ייוהנס מילר). Über die Bedeutsamkeit des naturgeschichtlichen Unterrichts. Berlin 1845. Horae ichthyologicae. Berlin 1845–49, ב-3 כרכים (עם יוהנס מילר). Handbuch der Zoologie, מהדורות מ-3 עד 7, Berlin 1848/1853/1859/1864/1871, מהדורה שישית דיגיטלית - [1] Das Gebiß der Schnecken zur Begründung einer natürlichen Klassifikation. Berlin 1856–1879, שתי כרכים עורך של Archiv für Naturgeschichte מכדך 15 (1849) עד לכרך 48 (1882). מדיה וקבצים בנושא פרנץ טרושל בוויקישיתוף רשימת טקסונים שתוארו על ידי טרושל ועבודות נסופות שלו ביוגרפיה פרנץ טרושל, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
אמילי שאנקס

אמילי שאנקס (באנגלית: Emily Shanks;‏ 1 באוגוסט 1857 – 13 בינואר 1936) הייתה ציירת בריטית שנולדה במוסקבה. היא הייתה האישה הראשונה שנבחרה כחברה באיגוד האמנים הנודדים. אמילי שאנקס נולדה במוסקבה, בתם השנייה של ג'יימס סטיוארט שאנקס ומרי לואיזה שילינג. ג'יימס הגיע למוסקבה ב-1852, שם נכנס לשותפות עם השוודי הנריק קונרד בולין כדי לייסד את העסק "החנות האנגלית של שאנקס אנד בולין" . החנות הצליחה כלכלית ומשפחת שאנקס ניהלה חיים נוחים שאפשרו להם להשתלב באינטליגנציה של מוסקבה. אחותה הגדולה של אמילי לואיז שאנקס נישאה לאילמר מוד ותרגמה את הרומנים של טולסטוי לאנגלית; תרגומים אלו פורסמו בהוצאת אוניברסיטת אוקספורד ונחשבו לטובים ביותר בימיהם. אחותה הצעירה של אמילי, מרי, הייתה חברה של בתו הבכורה של טולסטוי טטיאנה; ספר המבקרים מתעד שגם אמילי וגם מרי היו מבקרים בבית משפחת טולסטוי. אמילי החלה את לימודיה בבית הספר לציור, פיסול ואדריכלות במוסקבה בסביבות 1882, שם הדריכו אותה חברים בולטים מאגודת "הנודדים": וסילי פולנוב, ולדימיר מאקובסקי ואילריון פריאנישניקוב. בשנת 1890 הוענקה לה "מדליית כסף גדולה" בבית הספר על ציורה "קוראת המכתב" היא סיימה באותה שנה את לימודיה בדרגת 'אמן'. שאנקס יצרה ידידות עם הציירת והמעצבת הרוסייה ילנה פולנובה ואחיה וסילי פולנוב. אמילי ואחותה מרי היו מציירות באופן קבוע יחד עם הפולנובים, אירועים המתועדים היטב במכתבי פולנוב מחורף 1891–1892. בשנת 1891 ציורה של אמילי "אח בוגר" (Старший брат) התקבל על ידי "הנודדים" לתצוגה בתערוכה. ב-7 במרץ 1891 כתב ואסילי פולנוב לאשתו נטליה פולנוב שהציור הזה משך את תשומת לבה של הצארית אלכסנדרה פיודורובנה שהביעה בו עניין בשנת 1892 ציורה של שאנקס "ילדה חדשה בבית הספר" התקבל לתצוגה בתערוכה. הציור זכה לשבחים על ידי איליה רפין ונמכר לאחר מכן לפאבל טרטיאקוב והוא עדיין בבעלות גלריית טרטיאקוב. בשנת 1894 נבחרה שנקס לחברות "הנודדים" הפכה לאישה הראשונה שנבחרה כחברה מן המניין באגודה זו. מ-1891 עד 1915 הציגה שאנקס עם הנודדים ב-19 מהתערוכות שלהם. שאנקס הציגה גם עם איגוד האמנים של מוסקבה והאגודה לאוהבי האמנויות של מוסקבה ועם גלריית למרסייר במוסקבה. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה חזרו אמילי ורוב משפחת שאנקס ללונדון . העסק המשפחתי והבית אבדו במהלך המהפכה הרוסית. בשנים 1916 ו-1918 הציגה את עבודותיה בתערוכת הקיץ באקדמיה המלכותית לאמנויות. שאנקס מתה ב-13 בינואר 1936, בגיל 78, בקנסנגטון, לונדון. נערה קוטפת מלפפונים נערה חדשה בבית ספר התאמת עגיל מטפלת מדיה וקבצים בנושא אמילי שאנקס בוויקישיתוף Harvey Pitcher (1984), "The Smiths of Moscow: a story of Britons abroad", Swallow House Books Christian, R F (1978) Tolstoy’s letters II 1880-1910 Harkness, Kristen M. (2009) ELENA POLENOVA, MARIIA IAKUNCHIKOVA. AND THE EMERGENCE OF MODERN ART IN RUSSIA, Purdue University Iovleva, Lidiya Ivanovna (1975) Notes on Emily Shanks, Tretyakov Gallery. Available in the Leeds Russian archive, Shanks Family papers Shanks, Donald, (1986): Shanks Family History. Available in the Leeds Russian archive, Shanks Family papers.
מבחן הקו האנכי

הדגמה של מבחן הקו האנכי על שתי עקומות: למעלה, יש קו אנכי שחותך את העקומה יותר מפעם אחת – לא פונקציה למטה, אין קו אנכי שחותך את העקומה יותר מפעם אחת – פונקציה במתמטיקה, מבחן הקו האנכי היא שיטה חזותית שמאפשרת לקבוע האם עקומה היא גרף של פונקציה או לא. לפיו, אם קיים ישר אנכי החותך את העקומה יותר מפעם אחת – העקומה אינה מתארת פונקציה, ובמקרים שניתן לראות את העקומה בשלמותה ולראות שאין ישר אנכי החותך את העקומה יותר מפעם אחת – העקומה מתארת פונקציה. לפי הגדרה, פונקציה מתאימה לכל ערך x {\displaystyle x} בתחום X ′ {\displaystyle X'} , ערך בודד y {\displaystyle y} מהטווח Y {\displaystyle Y} . במערכת צירים קרטזית X , Y {\displaystyle X,Y} , אם ישר אנכי חותך את העקומה יותר מפעם אחת בְּמקום אופקי נתון x {\displaystyle x} , אזי העקומה עוברת ב- x {\displaystyle x} יותר מפעם אחת, ולא מייצגת פונקציה. שכן, לו הייתה מייצגת פונקציה, היא הייתה מתאימה לכל x {\displaystyle x} בתחום X ′ {\displaystyle X'} ערך y {\displaystyle y} בודד. מנגד, אם קו אנכי חותך את העקומה פעם אחת לכל היותר בכל מיקום אופקי נתון x {\displaystyle x} , העקומה מתארת פונקציה. קביעה חזותית כזו אפשרית רק כאשר ניתן לראות את גרף העקומה במלואו (תנאי שאינו מתקיים אפילו בעקומות פשוטות כמו y = x {\displaystyle y=x} או y = x 2 {\displaystyle y=x^{2}} ). המבחן אינו רלוונטי לפונקציות שקשה (או בלתי אפשרי) להציגן בצורה חזותית, כפונקציית דיריכלה או פונקציית רימן. מבחן הקו האופקי (אנ') מבחן הקו האנכי, באתר MathWorld (באנגלית)
גריגורי סדוב

גריגורי סדוב (ברוסית: Григорий Седов;‏ 12 בינואר 1836 – 15 באפריל 1884) היה צייר רוסי ידוע בעיקר בסצנות היסטוריות ובציורי קיר דתיים. הוא נולד למשפחת סוחרים. לימודי האמנות הראשונים שלו היו בבית הספר לציור, פיסול ואדריכלות במוסקבה, ולאחר מכן נרשם לאקדמיה האימפריאלית לאמנויות ב-1857. בהיותו שם, הוא קיבל מספר מדליות על עבודתו, כולל מדליות זהב בשנים 1864 ו-1866, כאשר הוענק לו גם התואר "אמן", מדרגה ראשונה, וקיבל מלגה ללמוד באירופה במשך שש שנים על ציור של "הדוכסית הגדולה של ולדימיר מתנצרת". בשנים 1867 עד 1870 הוא חי בפריז, שם לא רק צייר בצבעי שמן אלא גם יצר ציור קיר של השילוש הקדוש עבור כיפת המזבח בקתדרלת אלכסנדר נייבסקי החדשה. באותה תקופה הוא התעוור בעין אחת. השילוב עם חוסר יכולתו לשלוט בשפה הצרפתית, הפך את חייו שם לקשים מדי. ב-1870 חזר לרוסיה ובילה את השלוש השנים האחרונות של תקופת הקיצבה שלו בעבודה במוסקבה בעיקר בציור לכנסיות. הוא גם זכה בתואר "אקדמיה" על ציור של "איוואן האיום עם מליוטה סקורטוב". בשנת 1876, הציור שלו של "איוואן עם ואסיליסה מלנטייבה" זיכה אותו בשבחי הביקורת בתערוכת האקדמיה. מאוחר יותר, הוא צייר "טבילתה של אולגה הקדושה" עבור הקתדרלה של ישו המושיע. בעיות העיניים שלו מנעו ממנו לעבוד במשך תקופות ארוכות והתפוקה הכוללת שלו קטנה יחסית. איוואן האיום ומלנטייבה איוואן האיום ומלוטה הצאר בוחר את אשתו מדיה וקבצים בנושא גריגורי סדוב בוויקישיתוף Русские художники. Седов Григорий Семенович., www.artsait.ru ЭСБЕ/Седов, Григорий Семенович — Викитека, ru.wikisource.org (ברוסית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "גריגורי סדוב".
Born Pink

Born Pink (בעברית: נולדנו ורודות או נולדה ורודה) הוא אלבום האולפן השני של להקת בנות הקיי-פופ הדרום קוריאנית בלאקפינק. האלבום יצא לאור ב-16 בספטמבר 2022 על ידי חברות התקליטים אינטרסקופ רקורדס ו-YG אנטרטיינמנט. מתוך האלבום יצא הסינגל היחיד: "Pink Venom". ב-7 במרץ 2022, ג'ני הופיעה בתוכנית המגוון The Game Caterers במסגרתה היא חשפה שהלהקה עובדת על קאמבק חדש, והסבירה ש"בלאקפינק גם עושה קאמבק בקרוב, אני לא יודעת אם מותר לי להגיד את זה, אבל מכיוון שאני החברה היחידה כאן בבלאקפינק, אני פשוט אגיד את זה: בבקשה תצפו לזה". ב-6 ביולי 2022, YG אנטרטיינמנט הודיעה שבלאקפינק נמצאת בתהליך סיום ההקלטה לאלבומה החדש ויש תכנון לצלם וידאו קליפ באמצע יולי שיופץ באוגוסט באותה השנה. חברת התקליטים גם אישרה שהלהקה תצא לסיבוב ההופעות העולמי הגדול ביותר של להקת בנות קיי-פופ בהיסטוריה. ב-31 ביולי 2022, פורסם הטריילר הרשמי של האלבום דרך חשבונות המדיה החברתית הרשמיים של הלהקה. מאוחר, יותר אישרה חברת התקליטים ששני קליפים צולמו כדי לקדם את האלבום, לפי הדיווחים עם תקציבי ההפקה הגבוהים ביותר שהיא השקיעה אי-פעם בקליפ. בריאיון לרולינג סטון שפורסם ב-23 במאי 2022, בלאקפינק הצהירה כי "חברות הלהקה עבדה קשה על הכנת האלבום ושהן מוכנות לחזור לעניינים". המפיק המוזיקלי ראיין טדר, אשר עבד עם בלאקפינק באלבום האולפן הראשון שלה, אישר בריאיון ל"בוקר טוב אמריקה" שכתב שירים עם החברות ג'ני ורוזה ל-Born Pink. אני חושב שאחד או שניים מהשירים שלי ייכללו באלבום ממה שאמרו לי, והדברים שעשיתי עם חברות הלהקה [...] אני יכול פשוט לומר שזה מאוד נכון לסאונד שלהן. הן כתבו את זה אז זה פחות או יותר תמיכה שלי ברעיונות שלהן. — ראיין טדר על תהליך הכתיבה של האלבום, "בוקר טוב אמריקה" בנוגע לתהליך היצירתי והסגנון של השירים, YG אנטרטיינמנט מסרה כי "האלבום החדש צפוי לכלול רצועות רבות. ש"מציגות את סגנון המוזיקה המאפיין את הלהקה, שהחברות בה עבדו עליו הרבה מאוד זמן". מידע על האלבום Born Pink באתר MusicBrainz מידע על האלבום Born Pink באתר AllMusic האלבום Born Pink באתר Discogs האלבום Born Pink באתר ספוטיפיי האלבום Born Pink באתר דיזר האלבום Born Pink באתר אפל מיוזיק האלבום Born Pink באתר Last.fm האלבום Born Pink באתר יוטיוב Mitchell Peters, Mitchell Peters, BLACKPINK Teases New Music in ‘Born Pink’ Announcement Trailer: Watch, Billboard, ‏2022-07-31 (באנגלית אמריקאית) BLACKPINK's Jennie confirms the group will make their comeback soon, web.archive.org, ‏2022-03-16 블랙핑크, 8월 완전체 컴백 확정..새 앨범 녹음 작업 막바지(공식) - 헤럴드 POP, web.archive.org, ‏2022-07-06 BLACKPINK share snippet of fiery new song in ‘Born Pink’ teaser video, web.archive.org, ‏2022-08-02 YG LIFE – BLACKPINK – Pre-Release Single ‘Pink Venom’ Release Poster, web.archive.org, ‏2022-08-07 Blackpink's Jennie, Jisoo, Lisa and Rosé, on New Music and More - Rolling Stone, web.archive.org, ‏2022-08-04 [SBS Star JENNIE & ROSE's Unit Song? Producer Spills Details on BLACKPINK's New Album], web.archive.org, ‏2022-07-19 Blackpink's Comeback Album: This Is What OneRepublic Singer Has To Say About It, web.archive.org, ‏2022-08-04 Blackpink to release new album in August, tour at end of the year, web.archive.org, ‏2022-08-04 A New Blackpink Comeback Is In the Works, web.archive.org, ‏2022-08-04 Top Current Album Sales, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)