laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ד'תתל"ג

ד'תתל"ג (4833) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1072 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1073. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתל"ג
ד'תתל"ד

ד'תתל"ד (4834) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1073 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 בספטמבר 1074. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. כ"ז בסיוון - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה כ"ט באלול - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בחודש אלול להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תתל"ד
ד'תתל"ה

ד'תתל"ה (4835) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-25 בספטמבר 1074 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1075. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. כ"ט בחשוון - הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתל"ה
ד'תתל"ו

ד'תתל"ו (4836) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1075 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 1076. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתל"ו
ד'תתל"ז

ד'תתל"ז (4837) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1076 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1077. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה. בעקבות כישלונם במסע המלחמה נגד מצרים, אנשי ירושלים מרדו בשלטון הסלג'וקים. המרד נכשל, והסלג'וקים טבחו בנכבדי העיר. ר"י מיגאש, תלמידו המובהק של הרי"ף ויורשו כראש ישיבה באליסנה (נפטר בד'תתק"א). רבי ברוך בן יצחק אבן אלבאליה, גם הוא מתלמידי הרי"ף. (נפטר בד'תתפ"ז) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תתל"ז
ד'תתל"ח

ד'תתל"ח (4838) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1077 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1078. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. רבי יהודה בן סעדיה, נגיד מצרים ורופא בחצר השלטון הפאטימי. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב משה עסיס, "תשובה על קביעתה של שנת ד"א תתל"ח ליצירה", HUCA ‏49 (1978), עמ' א–כז. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה) ד'תתל"ח
ד'תתל"ט

ד'תתל"ט (4839) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1078 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 1079. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתל"ט
ד'תת"ם

ד'תת"ם (4840) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 1079 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1080. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תת"ם
ד'תתמ"א

ד'תתמ"א (4841) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1080 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1081. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתמ"א
ד'תתמ"ב

ד'תתמ"ב (4842) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1081 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1082. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתמ"ב
ד'תתמ"ג

ד'תתמ"ג (4843) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 באוגוסט 1082 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1083. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתמ"ג
ד'תתמ"ד

ד'תתמ"ד (4844) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1083 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1084. שנה מסוג זחא, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנת שמיטה. כסלו – רבי אליהו הכהן גאון, מחכמי ארץ ישראל בתקופת הגאונים, ראש ישיבת גאון יעקב. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תתמ"ד
ד'תתמ"ה

ד'תתמ"ה (4845) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 1084 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1085. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. לפי ההלכה, בשנת ד'תתמ"ה מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה. י"א בתשרי – רידיגר הוצמן, בישוף העיר שפייר מפרסם כתב זכויות נרחב ליהודים שיבואו להתגורר בעיר. שרפה שפרצה בשכונה היהודית של מגנצא, ולוותה בפוגרומים ובאנטישמיות גוברת, הביאה להגירה ממגנצא לשפייר, ובכך התבססה יהדות שפיירא. כ"ז באדר ב' – התיעוד הראשון לאמירתה בפועל של ברכת החמה, בידי רבנו שמעיה. מאיר הכהן (כנראה בנו של רבי יהודה בן מאיר הכהן) נרצח בידי נוצרים בדרכו מוורמייזא למגנצא. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ברכת החמה ביום רביעי כ"ז באדר ב' - 26 במרץ 1085 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז). י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתמ"ה
ד'תתמ"ו

ד'תתמ"ו (4846) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1085 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1086. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. תחילתו של מחזור רנ"ו במחזור העיבור של עיבור השנה בלוח העברי. מחזור רנ"ו נחשב בידי מחשבי הקיצין דאז כזה שבו אמורה להתרחש הגאולה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. שמחה עמנואל, "חשבון הלוח וחשבון הקץ: פולמוס יהודי־נוצרי בשנת 1100", ציון סג (תשנ"ח), עמ' 151–152, באתר אוצר החכמה. ד'תתמ"ו
ד'תתמ"ז

ד'תתמ"ז (4847) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 1086 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1087. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתמ"ז
ד'תתמ"ח

ד'תתמ"ח (4848) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1087 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1088. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תתמ"ח
ד'תתמ"ט

ד'תתמ"ט (4849) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1088 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1089. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. רבי אברהם אבן עזרא - משורר, בלשן, פרשן מקרא, ופילוסוף בתקופת תור הזהב בספרד. רבי יצחק אבן גיאת, ראש ישיבה בספרד המוסלמית, פוסק, פרשן המקרא ופייטן. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תתמ"ט
ד'תת"ן

ד'תת"ן (4850) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1089 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1090. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תת"ן
ד'תתנ"א

ד'תתנ"א (4851) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1090 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1091. שנה מסוג החא, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ד'תתנ"א
ד'תתנ"ב

ד'תתנ"ב (4852) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1091 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 3 בספטמבר 1092. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ד'תתנ"ב
ד'תתנ"ג

ד'תתנ"ג (4853) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-4 בספטמבר 1092 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1093. שנה מסוג זשה, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשה שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתנ"ג
ד'תתנ"ד

ד'תתנ"ד (4854) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 1093 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1094. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. יש הסבורים כי הסמיכה נמשכה לפחות עד אותה שנה[דרוש מקור] רבי יצחק בן ברוך אלבאליה, מחכמי התלמוד וההלכה בספרד, ויועץ למלך סביליה אל-מעתמד. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתנ"ד
ד'תתנ"ה

ד'תתנ"ה (4855) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1094 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1095. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. רבי משולם בן משה ממגנצא, מראשי החכמים בקהילת מגנצא, פוסק, פייטן ומראשוני פרשני הפיוט. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתנ"ה
ד'תתנ"ו

ד'תתנ"ו (4856) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 1095 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1096. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. מסע הצלב הראשון וגזירות תתנ"ו (טבח ביהודי אירופה) ח' באייר – טבח ביהודי שפיירא כ"ג באייר – הטבח בוורמס: הצלבנים עורכים טבח ביהדות וורמייזא א' בסיוון – הטבח בוורמס: הצלבנים עורכים שנית טבח בשארית יהודי וורמייזא, שהסתתרו בחצר ההגמון ג' בסיוון – טבח ביהודי מגנצא להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחה שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ד'תתנ"ו
ד'תתנ"ז

ד'תתנ"ז (4857) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1096 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1097. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תתנ"ז
ד'תתנ"ח

ד'תתנ"ח (4858) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1097 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 1098. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתנ"ח
ד'תתנ"ט

ד'תתנ"ט (4859) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 באוגוסט 1098 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1099. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה. ט"ו בסיוון - החל המצור הצלבני על ירושלים, שנמשך 5 שבועות עד לכיבושה כ"ג בתמוז - כיבוש העיר ירושלים על ידי הצלבנים במסגרת מסע הצלב הראשון, וטבח בתושבים היהודים והמוסלמים בעיר להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתנ"ט
ד'תת"ס

ד'תת"ס (4860) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1099 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1100. שנה מסוג בחג, איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה. ה' באלול - מסע הצלב הראשון: קרב אשקלון: הצלבנים מביסים את הסרצנים וממלכת ירושלים קמה תחת שלטונו של גוטפריד מבויון י' באב - גוטפריד מבויון, שליטה הראשון של ממלכת ירושלים הצלבנית (נולד בשנת ד'תת"ך לערך) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בחג שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. ד'תת"ס
ד'תתס"א

ד'תתס"א (4861) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1100 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 25 באוגוסט 1101. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה. כ"ה בניסן – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה כ"ז בתמוז – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתס"א
ד'תתס"ב

ד'תתס"ב (4862) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 באוגוסט 1101 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1102. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשז שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתס"ב
ד'תתס"ג

ד'תתס"ג (4863) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-15 בספטמבר 1102 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1103. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה. י' באייר – הרי"ף (רבי יצחק אלפסי), ראש ישיבה בצפון אפריקה ובספרד ומגדולי פוסקי ההלכה הראשונים, נודע בשל חיבורו הלכות רב אלפס. (נולד בד'תשע"ג) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ד'תתס"ג
ד'תתס"ד

ד'תתס"ד (4864) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1103 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1104. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שישית לשמיטה. כ"ט באלול – חנוכת בית הכנסת של הקהילה היהודית בשפיירא להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ד'תתס"ד
ד'תתס"ה

ד'תתס"ה (4865) היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1104 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1105. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה. כ"ט בתמוז – רש"י, גדול פרשני המקרא והתלמוד, מגדולי הראשונים וממכונני יהדות צרפת בימי הביניים. פירושו לתורה ופירושו לתלמוד הבבלי הפכו לפירושים הבסיסיים בלימוד החיבורים הללו. (נולד כנראה בד'תת"א) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ד'תתס"ה