אלוני אבא

אַלּוֹנֵי אַבָּא הוא מושב שיתופי בשוליים הצפוניים של עמק יזרעאל, בתחום המועצה האזורית עמק יזרעאל, כ-5 ק"מ מזרחית לקריית טבעון. המושב קרוי על שמם של עצי האלונים הרבים הגדלים במקום, וכן על שמו של אבא ברדיצ'ב, חבר הגרעין המייסד. ברדיצ'ב הוצא להורג במחנה הריכוז מאוטהאוזן באוסטריה, בשנת 1945, לאחר שנתפס בעת פעילותו בשליחות היישוב היהודי בארץ ישראל. הוא היה אחד מצנחני היישוב שיצאו לאירופה הכבושה על ידי גרמניה הנאצית, במסגרת התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה. ראשוני המתיישבים באתר היישוב אלוני אבא היו בני הדור השני של תנועת הטמפלרים הגרמנים, אשר רכשו את האדמות מידי משפחת טואני (ת'ווייני) הלבנונית והקימו במקום בשנת 1907 מושבה חקלאית קטנה ושמה "ולדהיים" (Waldheim, בגרמנית: "נווה-יער"). המושבה הוקמה בסמוך ליישוב הטמפלרי הנוסף בית לחם, ושניהם נעזבו כמעט לגמרי עם גירושם של הטמפלרים מארץ ישראל על ידי השלטון הבריטי, עקב היותם נתיני אויב (גרמניה הנאצית), במהלך מלחמת העולם השנייה. אחד מבני הטמפלרים תושבי המקום, פרידריך דיינינגר שאפר, השתתף במלחמת העולם השנייה במבצע אטלס - פעולתו הכושלת של כוח הקומנדו המוצנח של הוואפן אס אס, באוקטובר 1944. לאחר כיבוש המקום על ידי כוחות ההגנה במלחמת העצמאות, הוא ננטש על ידי שרידי התושבים הטמפלרים. במקומם הגיע, עוד במהלך המלחמה, גרעין של חברי תנועת הנוער הציוני בשם "במאבק", שהורכב מצעירים יוצאי רומניה ואוסטריה. הם עלו למקום לאחר ארבע שנות גיבוש בהרצליה, והקימו קיבוץ בשם "נווה יער". כעבור שלוש שנים נוספות, ביוני 1951, בגלל אי שביעות רצון מפעילות חדר האוכל המשותף והחינוך המשותף לילדים, וכן בשל אי התאמה של בתי מושבת הטמפלרים, המרוחקים זה מזה, לחיי קיבוץ, הכריזו התושבים על היישוב כעל מושב שיתופי, ושינו את שמו ל"אלוני אבא", כדי להנציח את חברם שנהרג. במפות של משרד החקלאות משנות ה-50 מופיע השם "במאבק" ובית לחם הגלילית בשם "החורש". במושב כ-43 בתי אב, ולצידם החלה בשנת 2008 הקמתה של שכונת "הרחבה", שבה 80 משפחות שתהיינה חלק מן הקהילה, אולם ללא שתתקבלנה כחברות באגודה השיתופית. ההתיישבות הטמפלרית באלוני אבא שימשה רקע לספר "פונטנלה", פרי עטו של הסופר מאיר שלו, שהיה תושב היישוב עד מותו. ערך מורחב – הכנסייה באלוני אבא במרכז אלוני אבא שוכן מבנה מרשים של כנסייה אוונגלית, שהוקמה בשנת 1916, לאחר שחלק מהטמפלרים שבו אל חיק הכנסייה הלותרנית. המבנה הוקם בסגנון אדריכלות נאו-גותית, ואבני הבניין להקמתו הובאו מנחל ציפורי. המבנה שימש כבית תרבות מ-1948 עד 1971 ולאחר מכן נזנח. בשנת 2011 הוחלט לשפץ את המבנה ולהכשירו כמקום לעריכת הופעות וקונצרטים. יוסי בן-ארצי, מגרמניה לארץ הקודש - התיישבות הטמפלרים בארץ-ישראל, ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 1996. אתר האינטרנט הרשמי של אלוני אבא מדיה וקבצים בנושא אלוני אבא בוויקישיתוף אלוני אבא - האתר הרשמי של המושב. אלוני אבא באתר הרשות לפיתוח הגליל מיכל בן ארי, יוצאים לסיור: בעקבות הטמפלרים של הגליל, באתר ynet, 12 באוקטובר 2009 מיכאל יעקובסון: בית העם באלוני אבא, באתר 'חלון אחורי', 5.2.13 מיכאל יעקובסון: סיבוב בבריכה הנטושה באלוני אבא, באתר 'חלון אחורי', 8 בינואר 2022 אלוני אבא, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור משה גלעד, טיול כאן הוא כמו נחיתה בכפר גרמני עתיק, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2022 אלוני אבא (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אחד מבתי האבן הבריטיים אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 גליון מפה 'כפר יהושע' בהוצאת 'ההגנה', 1942, (גליון 5), עם סימון היישוב, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור מפה משנת 1949 עליה מסומן היישוב בשמו 'נוה יער', באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור וואלדהיים היה לנווה יער, מעריב, 14 באפריל 1950 י. לבבי, מואלדהיים עד אלוני אבא, מעריב, 13 בדצמבר 1956 הכנסייה האוונגלית באלוני אבא