laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מוחארק

מוחארק (בערבית: المحرق; בתעתיק מדויק: אלמחרק) היא העיר השלישית בגודלה בבחריין ושימשה, עד שנת 1923, כבירת המדינה. בשנת 2012 התגוררו בה כ-176,583 איש. העיר שוכנת על אי הנושא שם זהה – האי מוחארק, צפונית-מזרחית לבירה מנאמה שאליו היא מחוברת בשלוש סוללות נושאות גשרים. על האי, המהווה את אחד ממחוזות המדינה, שוכן גם נמל התעופה הבינלאומי בחריין. במוחארק שכן יישוב אנושי בתקופת דילמון, לפני כ-5,000 שנים. היישוב הגיע לשיאו בתקופה הסלאוקית, אז שימשה מוחארק כמרכז פולחנו של "אוואל", האל הכריש, כאשר תושבי האי, שהיו תלויים בימאות ובמסחר לפרנסתם, הקימו לכבודו פסל גדול. במאה ה-5 הייתה מוחארק למרכז נוצרי-נסטוריאני, אשר התפשטה לאורך חופו הדרומי של המפרץ הפרסי, מחוץ להישג ידם של ביזנטים. כיום, ישנם מספר כפרים באי מוחארק הנושאים שמות המשמרים את המורשת הנוצרית של האזור. לאחר שנכבשה על ידי הפורטוגזים ב-1521 ועל ידי הפרסים ב-1602, העניקו הבריטים את מוחארק לידי שושלת בית ח'ליפה ביחד עם כל האי בחריין בשנת 1820. החל במאה ה-2 ועד שנות ה-30 של המאה ה-20 שימשה העיר כמרכז לתרבות גידול, עיבוד והסחר בפנינים. בשנת 2012 הוכרזו אחד-עשר מבנים בעיר ושלושה אזורים בים הפתוח שמצפון לה, שבהם נישלו הפנינים, כאתר מורשת עולמית של ארגון אונסק"ו בשם תרבות הפנינים בבחריין. המטה של גאלף אייר ממוקם במוחארק, והמטה של בחריין אייר היה בעבר במרכז מוחמד במוחארק. גם מטה של Al Muntazah, רשת מרכולים הגדולה במדינה ממוקם בעיר. מדיה וקבצים בנושא מוחארק בוויקישיתוף מוחארק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Contact Us, Bahrain Air, web.archive.org, ‏2010-06-11 HQ Map, Bahrain Air, web.archive.org, ‏2010-06-11 ערך זה הוא קצרמר בנושא בחריין ובנושא יישובים במזרח התיכון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רמון שמיטלן

רמון שמיטלן (בצרפתית: Raymond Schmittlein; ‏ 19 ביוני 1904 - 29 בספטמבר 1974) היה קצין ופוליטיקאי צרפתי, מאנשי צרפת החופשית במלחמת העולם השנייה ולאחריה שימש כחבר הפרלמנט הצרפתי והיה בין היתר סגן יושב ראש הפרלמנט הצרפתי, ושר בממשלת צרפת. שמיטלן נולד למשפחה ממוצא גרמני מאלזס. הוא גילה כישרון לשפות, ולמד גרמנית, פינית רוסית ואנגלית. לאחר שהשלים את לימודיו בפריז ובברלין שימש מספר שנים כמפקח על החינוך הצרפתי בחוץ לארץ. הוא לימד בקובנה, ריגה וסטוקהולם. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נקרא לשירות צרפת, וגויס להיות נספח צבאי בלטביה ולמעשה הממונה על שירותי הביון הצרפתי במדינות הבלטיות. עקב פעילות זו נעצר, וגורש לסטוקהולם, משם הצטרף לכוחות צבא צרפת שפעלו במסגרת המערכה בנורווגיה בקרב על נרוויק. לאחר התבוסה הצרפתית במערכה על צרפת הצטרף אל כוחות צרפת החופשית במצרים. ב-1941 שהה בחיפה ושם הפעיל בשיתוף פעולה עם ההגנה ועם דוד הכהן תחנת רדיו בשם רדיו לבאנט צרפת החופשית ששידרה שידורי תעמולה לאנשי צרפת של וישי בסוריה ובלבנון. הוא שימש שם כשדרן ביחד עם פרנסואה קולה (Francois Coulet) שעלה לאחר מכן לדרגת גנרל, ופאול רפיטון-פרנף (Paul Repiton-Préneuf). לאחר המערכה בסוריה ובלבנון נשלח לברית המועצות ושימש שם אחד מנציגי צרפת החופשית. בין 1943 ל-1944 שירת במפקדתו של הגנרל דה גול באלג'יר. לאחר מכן שירת בדרגת ליטננט קולונל במערכה באיטליה, ובלחימה בדרום צרפת ובאלזס. בין 1945 ל-1951 שימש כאחראי על ענייני החינוך והתרבות בשטח הכיבוש הצרפתי בגרמניה. ב-1951 נבחר לחבר הפרלמנט הצרפתי מטעם המפלגה הגוליסטית "מצעד העם הצרפתי" (RPF). הוא עסק בייחוד בנושאי חינוך ובנושאים הקשורים למושבות. ב-1 ביוני 1954 שימש במשך יום אחד כשר לענייני הודו סין בממשלתו קצרת הימים של ז'וזף לניאל ובין 20 בינואר ל-23 בפברואר 1955 כשר לענייני צי הסוחר בממשלתו של פייר מנדס פראנס. ב-1956 נחל כישלון במאמציו להיבחר מחדש, אך הצליח לשוב ולהיבחר ב-1958. ב-1962 נבחר לסגן יושב ראש האספה הלאומית. הוא מילא תפקיד זה עד 1967 שאז נחל תבוסה בבחירות ולא נבחר מחדש. ב-1973 ניסה להיבחר מחדש כחבר "תנועת הרפורמה", שהתנגדה לגוליזם, אך נכשל. ב-1974 מת. שמיטלן היה מידידיה הטובים של מדינת ישראל בפרלמנט הצרפתי. קשרי הידידות שיצר כאשר שהה בארץ ישראל בתקופת ההכנה למערכה בסוריה ולבנון השפיעו עמוקות על יחסו למדינת ישראל הוא ייסד את אגודת הידידות הפרלמנטרית ישראל צרפת, ביקר פעמים רבות בישראל, ועמד לצידה במאבקיה לקבלת תמיכה במישור הבינלאומי. מדיה וקבצים בנושא רמון שמיטלן בוויקישיתוף רמון שמיטלן אתר אספת הנבחרים הצרפתית. רמון שמיטלן אתר "Histoires de Français Libres ordinaires" (צרפתית) שארל דה גול, המאבק לחירות, כרך ראשון, "אל הדגל", הוצאת עם הספר, 1957, עמ' 169 לקראת חלוקת הודו-סין, חרות, 4 ביוני 1954 יצחק בר-און, מטריה ביום סגריר, אפי מלצר הוצאה לאור, 2010, עמ' 16 מצרפת בא ידיד, מעריב, 25 באוקטובר 1959 צרפת לא תיטוש ישראל, דבר, 31 בינואר 1964
ארוויד יאנסונס

ארוויד יאנסונס (בלטבית: Arvīds Jansons ‏ 10 באוקטובר 1914 - 21 בנובמבר 1984) היה מנצח לטבי, אביו של המנצח מאריס יאנסונס. יאנסונס למד נגינה בכינור משנת 1929 עד 1935 בקונסרבטוריון של עיר הולדתו לייפאיה, ואחר המשיך בלימודי הלחנה וניצוח אצל לאו בלך בקונסרבטוריון של ריגה (1940 - 1944), במקביל לעבודתו ככנר בבית האופרה של ריגה. ב-1944 התמנה למנצח האופרה של ריגה ואחר למנצח תזמורת הרדיו של לטביה (1947 - 1952). ב-1952 התמנה למנצח מחליף ולמנצח סיור של הפילהרמונית של לנינגרד לצד יבגני מראווינסקי וקורט זנדרלינג. יאנסונס היה מנצח אורח ראשי של תזמורת האלה משנת 1965. הוא התמוטט ומת בשעת ניצוח על קונצרט עם תזמורת האלה. הוא קבור בבית הקברות וולקובו בסנקט פטרבורג. סזר פרנק: סימפוניה פרנץ ליסט: פואמה סימפונית "טאסו", הפילהרמונית של לנינגרד פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי: סוויטה מס' 1 והסימפוניה השלישית של צ'ייקובסקי, תזמורת צ'ייקובסקי של רדיו מוסקבה מנואל דה פאיה: "האהבה הקסומה" עם אירינה ארקינפובה הילדינג רוזנברג: קונצ'רטו לכינור מס' 2, לאון שפירר, סטוקהולם דמיטרי שוסטקוביץ': הסימפוניה החמישית, צ'ייקובסקי: היפהפייה הנרדמת (1971) גוסטב מאהלר: הסימפוניה החמישית (1984, ביצוע אחרון, ארכיון צליל של הספרייה הבריטית מדיה וקבצים בנושא ארוויד יאנסונס בוויקישיתוף ארוויד יאנסונס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ארוויד יאנסונס, באתר Last.fm (באנגלית) ארוויד יאנסונס, באתר AllMusic (באנגלית) ארוויד יאנסונס, באתר MusicBrainz (באנגלית) ארוויד יאנסונס, באתר Discogs (באנגלית)
תזמורת צ'ייקובסקי

תזמורת צ'ייקובסקי (ברוסית:Большой симфонический оркестр имени П. И. Чайковского) - תזמורת סימפונית רוסית, שנוסדה בשנת 1930 במוסקבה. בשמה המקורי, התזמורת הסימפונית של רדיו מוסקבה, שימשה כתזמורת הרשמית של רשת הרדיו של ברית המועצות. לאחר התפרקות ברית המועצות בשנת 1993, שינה משרד התרבות הרוסי את שם התזמורת לאות הכרה בתפקיד המרכזי שממלאת המוזיקה של צ'ייקובסקי ברפרטואר התזמורת. המנהל המוזיקלי הנוכחי של התזמורת הוא ולדימיר פֶדוֹסֵיֵיב, המחזיק בתפקיד זה מאז 1974. ולדימיר פדוסייב (1974 - ) גנאדי רוז'דסטוונסקי (1961-1974) אלכסנדר גאוק (1953-1961) ניקולאי גולובאנוב (1937-1953) אלכסנדר אורלוב - (1930-1937) פיין: מוזיקה סימפונית של אירווינג פיין דלוס DE 3139 גוסטב מאהלר: הסימפוניה התשיעית ברה מז'ור BIS BIS-CD-632 Orchestral מחזור צ'ייקובסקי (מארז בן 6 תקליטורים) (NTSC) Arthaus Musik 102119 Classical Concert צ'ייקובסקי: הסימפוניה הראשונה / וריאציות רוקוקו (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 1) (NTSC) Arthaus Musik 102121 Classical Concert צ'ייקובסקי: הסימפוניה השנייה / "יבגני אונייגין" (קטעים) (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 2) (NTSC) Arthaus Musik 102123 Classical Concert צ'ייקובסקי: הסימפוניה השלישית / אגם הברבורים (קטעים) (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 3) (NTSC) Arthaus Musik 102125 Classical Concert צ'ייקובסקי: הסימפוניה הרביעית / הקונצ'רטו לכינור (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 4) (NTSC) Arthaus Musik 102127 Classical Concert צ'ייקובסקי: הסימפוניה החמישית / הקונצ'רטו לפסנתר מס' 2 (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 5)) (NTSC) Arthaus Musik 102129 Classical Concert צ'ייקובסקי: הסימפוניה השישית / הקונצ'רטו לפסנתר מס' 1 (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 6) (NTSC) Arthaus Musik 102131 Classical Concert פבלובה: סימפוניות מס' 2 ו-4, Naxos 8.557566 Orchestral פבלובה: סימפוניה מס' 5 / אלגיה Naxos 8.570369 Orchestral אתר האינטרנט הרשמי של תזמורת צ'ייקובסקי אתר האינטרנט הרשמי של תזמורת צ'ייקובסקי תזמורת צ'ייקובסקי, ברשת החברתית פייסבוק תזמורת צ'ייקובסקי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) תזמורת צ'ייקובסקי, ברשת החברתית VK תזמורת צ'ייקובסקי, סרטונים בערוץ היוטיוב תזמורת צ'ייקובסקי, באתר AllMusic (באנגלית) תזמורת צ'ייקובסקי, באתר MusicBrainz (באנגלית) תזמורת צ'ייקובסקי, באתר Discogs (באנגלית)
רדיו לבאנט צרפת החופשית

רדיו לבאנט צרפת החופשית (בצרפתית - Radio Levant France Libre) הייתה תחנת רדיו חשאית שפעלה מחיפה בתקופת מלחמת העולם השנייה בשנים 1940–1941, והופעלה על ידי אנשי צבא צרפת החופשית בשיתוף פעולה עם אנשי "ההגנה". לאחר תבוסת צרפת במערכה על צרפת, הקמת צרפת של וישי שלהלכה שמרה על נייטרליות, אך למעשה הייתה משטר של שיתוף פעולה עם הנאצים, והחלטת מנהיגי השלטון הצרפתי בשטחי המנדט הצרפתי בסוריה ובלבנון לשמור אמונים למשטר וישי, החליט שירות המודיעין של הצבא הבריטי לשתף פעולה עם ארגון "ההגנה" ועם אנשי צבא צרפת החופשית שהתנגדו למשטר וישי, בהקמת תחנת רדיו חשאית. אחד ממפקדי המודיעין הבריטי, בריגדיר אילטיד קלייטון, פנה אל דוד הכהן, ששימש אז איש הקשר בין "ההגנה" ובין המודיעין הבריטי, וביקש ממנו לשתף פעולה בהקמת תחנת רדיו חשאית. התחנה, ששידרה בגלים קצרים הוקמה בחיפה ושידרה מביתו של דוד הכהן בשכונת הדר הכרמל (המצוי כיום ברח' רבי עקיבא 39–41 בחיפה), מתוך רצון שהשומעים יאמינו כי היא משדרת מתוך סוריה או לבנון. התחנה הוקמה בסדנה שהופעלה בביתו של דב הוז על ידי המהנדס מישה גורדין מחומרים שהוברחו מגרמניה, שווייצריה, טורקיה וארצות הברית. גורדין, שכונה "המהנדס הגדול" היה מהנדס מנוסה, שכבר התקין את תחנת השידור החשאית של ההגנה שכונתה "קול ישראל" בשנת 1940. דוד הכהן העיד כי שמע את שידורי התחנה בטווחים של 1000 קילומטר, בדרום עד לוקסור שבמצרים ובצפון עד קונסטנטינופול שבטורקיה. בספטמבר פתחה התחנה בשידוריה. את התחנה הפעילו קצינים צעירים בצבא צרפת החופשית, ובהם ריימון שמיטלן, שלימים היה סגן יושב ראש הפרלמנט הצרפתי, פרנסואה קולה (Francois Coulet) שלימים עלה לדרגת גנרל, ופאול רפיטון-פרנף (Paul Repiton-Préneuf). וכן פייר ז'ילבר שלימים שימש כשגריר צרפת בישראל. כאשר הצליחה פעולת התחנה, נוספו לה שידורים בבולגרית ובההונגרית שכוונו אל תושבי בולגריה והונגריה וכללו תעמולה אנטי-נאצית, וכן שידורים בערבית שיועדו אף הם לסוריה וללבנון, ובהם קריין ערבי מדמשק שהיה סוכן בריטי. לאחר המערכה בסוריה ובלבנון נלקחו המשדרים לביירות שכן הסתבר שאנשי וישי פוצצו את משדרי הרדיו בביירות. המשדרים שימשו מאז את רדיו ביירות, תחנת הרדיו הרשמית של שלטונות צרפת החופשית בלבנון. על הבניין ממנו שידרה התחנה לוחית זיכרון ועליה נכתב: "משנת 1941 ועד תום מלחמת העולם השנייה שידרה מכאן תחנת השידור של צרפת החופשית". אוסף פרנסואה קולה - רדיו צרפת החופשית בארכיון המדינה. אוסף תחנת השידור צרפת החופשית חיפה בארכיון המדינה. יהודה סלוצקי, תולדות ההגנה, כרך שלישי, חלק ראשון, עמ' 361 זרובבל גלעד (עורך), מגן בסתר, הוצאת הסוכנות היהודית, 1952, עמ' 46 תחנת קול ישראל הארכיון לתולדות ההגנה שארל דה גול, המאבק לחירות, כרך ראשון, "אל הדגל", הוצאת עם הספר, 1957, עמ' 169 ל. יגאל, מצרפת בא ידיד, מעריב, 25 באוקטובר 1959
אפקט מתי

בסוציולוגיה, אפקט מתי או אפקט מתיו (באנגלית: Matthew effect), שהוא אפקט היתרון המצטבר, הוא תופעה בה העשירים מתעשרים והעניים נעשים עניים יותר. הן בשימוש המקורי והן בשימוש הטיפוסי, המונח מתייחס בצורה מטפורית לסוגיות של תהילה או מעמד, אך עשוי להיות גם בשימוש מילולי לתיאור יתרון מצטבר של צבירת הון. המונח נטבע לראשונה ב-1968 על ידי הסוציולוג רוברט קינג מרטון, ונקרא על שם משפט בבשורה על-פי מתי: ”כִּי מִי שֶׁיֵּשׁ לוֹ נָתוֹן יִנָּתֵן לוֹ וְשֶׁפַע יִהְיֶה לוֹ, אַךְ מִי שֶׁאֵין לוֹ, גַּם מַה שֶּׁיֵּשׁ לוֹ יִלָּקַח מִמֶּנּוּ.” (פרק י"ג, פסוק 12) בתחום הסוציולוגיה של הידע המדעי, "אפקט מתי" הוא מונח שטבע רוברט קינג מרטון כדי לתאר כיצד, בין השאר, מדענים דגולים זוכים לקבל יותר קרדיט מחוקר פחות ידוע יחסית, גם אם העבודה שלהם דומה; המשמעות היא גם שהקרדיט ייפול בחלקם של חוקרים שכבר מפורסמים. לדוגמה, פרס כמעט תמיד יוענק לחוקר הבכיר ביותר בפרויקט, גם אם כל העבודה נעשתה על ידי סטודנטים לתארים שאינם תארים מתקדמים. כשקרדיט מוענק במדע, טענות ספציפיות לאפקט מתי הן שנויות במחלוקת. דוגמאות רבות להלן מדגימות מקרים בהם מדענים מפורסמים יותר זכו לקרדיט על תגליות כתוצאה מהתהילה שלהם, אפילו אם מדענים אחרים, פחות נודעים, הקדימו אותם בממצאים (חוק האפונימים של סטיגלר). ניתוח צפיות והורדות יצירות מוזיקליות מהרשת וכן עיון ברשימות רבי-מכר של ספרים מלמד שיוצרים פופולריים זה מכבר הם אלה שזוכים להצלחה רבה ולא תמיד היא מלמדת על איכות היצירה. הזוכים בפרס נובל לכימיה בשנת 2000 "על גילוי ופיתוח פולימרים מוליכים". בדוגמה הקלאסית של אפקט מתי, ועדת הפרס, באופן בלתי מוסבר, התעלמה כמעט לחלוטין מגוף קודם ניכר של עבודה דומה, תוך מתן קרדיט על הגילוי לחוקרים חדשים בולטים יחסית. חלק מהעבודה הקודמת אף נחשבה מתקדמת יותר משל חתני הפרס. כך, פרופסור גיאורגי אינזלט מאוניברסיטת בודפשט ציין כי בעוד לחתני הפרס בהחלט מגיע קרדיט על הפרסום והפופולריזציה של התחום, פולימרים מוליכים "הופקו, נלמדו ואפילו הגיעו לכדי יישום, הרבה לפני עבודתם"[דרוש מקור]. בתחום תורת האינפורמציה האלגוריתמית, סיבוכיות קולמוגורוב נקראת על שמו של אנדריי קולמוגורוב, על אף העובדה שהתגלתה ופורסמה באופן עצמאי על ידי ריי סולומונוף שנה לפני קולמוגורוב. ישנן דוגמאות רבות השנויות במחלוקת לאפקט מתי בתחום המתמטיקה, שם המושג נובע עקב עבודתו של מתמטיקאי אחד (המתועד היטב ככזה), אך מיוחס למתמטיקאי מאוחר יותר (לעיתים מאוחר הרבה יותר), מתמטיקאי מפורסם שעבד על אותו הנושא. מודל להתקדמות קריירה כולל באופן כמותי את אפקט מתי על מנת לחזות את התפלגות אורך הקריירה של אדם במקצועות תחרותיים. תחזיות המודל מאומתות על ידי ניתוח ההתפלגות האמפירית של אורך הקריירה, לקריירות בתחום המדעים והספורט המקצועני (למשל מייג'ור ליג בייסבול). כתוצאה מכך, הפער בין מספר גדול של קריירות קצרות, למספר המועט יחסית של קריירות ארוכות מאוד, יכול להיות מוסבר על ידי מנגנון "העשיר נעשה עשיר יותר" אשר במסגרתו מספק לאנשים מנוסים יותר ובעלי מוניטין רב יותר, יתרון תחרותי בקבלת הזדמנויות קריירה חדשות. יעקב בורק, בין הצלחה לכשלון - האתגר הגדול של המחאה החברתית, באתר הארץ, 2 ביוני 2012 מהו "אפקט מתי" בחברה האנושית?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה
עוד שירי אהבה

עוד שירי אהבה ובאנגלית MORE LOVE POEMS הוא אסופת שירים של המשורר הישראלי יהודה עמיחי בהוצאת שוקן בירושלים ותל אביב בתשנ"ד 1994, והוקדשה ל"חנה". השירים באסופה ראו אור בשתי שפות: עברית ואנגלית, חלקם בתרגום המשורר, שיש בו ממד פרשני עצמי ליצירתו. השירים באסופה נלקחו מספריו של המשורר בהוצאת שוקן: שירים 1962-1948, עכשיו ברעש, ולא על מנת לזכור, מאחורי כל זה מסתתר אושר גדול, הזמן, שולווה גדולה: שאלות ותשובות, שעת החסד, מאדם אתה ואל אדם תשוב, גם האגרוף היה פעם יד פתוחה ואצבעות. חלק מהשירים הולחנו ונעשו אהודים בחברה הישראלית. נושאי השירים שכונסו באסופה הם המשמעות והעניין שמוצא האדם בחייו על עלי אדמות, שאלות מהותיות על מושגי הזמן והמקום, מעגל החיים: לידה, ילדות, בגרות ומוות, היחסים בין בני האדם והעניין שהם מוצאים בזולתם. המשורר מתאר באסופת השירים את מנעד הרגשות והחוויות הכלול במילה "אהבה", בעמדה הנראית כאילו כמתוך ניסיונו האישי, בתיאור שסגנונו קונקרטי ומלווה בכמו שלווה או השלמה. ורובם של השירים נכתבו כגוף ראשון יחיד. ועם זאת, טון הווידוי האישי והמסקנות המוכמנות במילים, על גבול ההיגד הפילוסופי, תובע כביכול קריאה אינדוקטיבית מכלילה, ועיון כמעט הגותי במקומם של רגשות האהבה, ארוטיקה ומעשה האהבה בחיים האנושיים. כמו בשיריו האחרים, למשל אלהים מרחם על ילדי הגן, גם באסופת "עוד שירי אהבה", מתאר המשורר לפרטיהם קווים ונימים של מצבים ורגשות אהבה ותשוקה, אשר מתעוררות ומתקיימות בנפש יחד עם ידיעת הקץ וההכרה באובדן הבין-זוגי או הסביבתי העלול להתרחש. עמיחי אינו נרתע ואף מוכיח לקהל מאזיניו את אפשריות הצבתן של התשוקה והחרדה זו לצד זו; מבלי שתמנענה האחת את השנייה, ולעיתים אף תופענה אחת בעטיָה של השנייה. עוד שירי אהבה, באתר OCLC (באנגלית) הולחן על ידי חנן יובל, ראו: בטרם, באתר shironet. הולחן על ידי חנן יובל, ובוצע על ידו, ראו:שנינו ביחד וכל אחד לחוד, באתר shironet . הולחן על ידי דני גלבוע ובוצע על ידי "משמרת הצניעות", ראו:שאצטרך, באתר shironet. הולחן על ידי יסמין אבן והושר על ידה עם נתן סלור. הולחן על ידי דרור אידר, ובוצע על ידו, ראו: היי שלום, באתר shironet. חתֻנה מאוחרת, באתר shironet . הולחן והושר על ידי יהודית רביץ, ראו: באהבתנו, באתר shironet.
תחזוקת מבנים

תחזוקת מבנים היא התחום שבמסגרתו מתבצעות עבודות ופעולות עבודות במבנה לשם שמירה על תפקוד תקין של מסד המבנה ומערכותיו. כוללת ביצוע פעולות בתדירות קבועה בדרך כלל, כגון ניקיון, גינון, שימון וגירוז מערכות וכיוצא בזה. ישנן מערכות כגון מעליות, גנרטורים ומאגרי מים אשר אופן התחזוקה השוטפת שלהם מוסדר בחוק ומתבצע על ידי בעלי מקצוע מוסמכים המחזיקים ברישיון מתאים. מעבר לתחזוקה השוטפת, מערכות מסוימות - בעיקר מהסוג המשמש בשעות חירום ותקלות או כאלה הנוגעות לבטיחות וחיי אדם - טעונות ביקורת קבועה המתבצעת על ידי בדיקות תקופתיות והפעלות יזומות המדמות את מצב החירום שבו המערכת אמורה לפעול וספק מענה. תחזוקה שוטפת מבטיחה הארכת חיי מערכות הבניין השונות ומסייעת בהפחתת עלויות תיקונים באמצעות איתור תקלות כבר כשהן מתחילות להופיע ובמקרים מסוימים אף לפני הופעתן, מה שמאפשר לבצע טיפולי מנע. הוא כינוי לדרך תחזוקה בה פעולות מבוצעות אד-הוק, אך ורק במקרה של תקלה, קלקול או שבר, מבלי לבצע תחזוקת מנע. לשיטה זו עלויות נמוכות בטווח הקצר הודות להימנעות מפעולות מנע, טיפולים וביקורות, אך קיים בה סיכון כלכלי גבוה יחסית, שכן במקרים של קלקול, תקלה או שבר, עלולה עלות התיקון להיות גבוהה משמעותית מהעלות שנחסכה באי ביצוע פעולות תחזוקת המנע, וכן עלות התיקון עלולה להיות גבוהה יותר מאשר העלות שהייתה נדרשת אילו בוצעה תחזוקת מנע שוטפת. בעבר העיסוק בתחום היה מצומצם בעיקר למבנים תעשייתיים ומסחריים דוגמת מפעלים, בתי מלון וכיוצא בזה. תמורות שחלו בענף הבניה הביאו להתרחבות של התחום גם אל בנייני משרדים וכיום אף לבנייני מגורים. בבניינים מודרניים המתאפיינים בשטח נרחב, ריבוי קומות ומערכות מורכבות, ענייני התחזוקה מופקדים בידי חברות המתמחות בתחום. בבניינים משותפים מרובי דירות, שבהם ועד הבית המסורתי אינו בעל הכלים, הידע והזמן להתמודד עם המשימה, נהוג לשכור שירותים של חברת ניהול ותחזוקה. חברות מסוג זה, בשונה מחברות תחזוקה "רגילות", מטפלות גם בהיבטים ניהוליים של הנכס כגון גביית דמי ניהול מבעלי הנכסים, ממשק מול רשויות מוניציפליות, עניינים משפטיים וכיוצא בזה. שרת (מקצוע) שימור מבנים מדיה וקבצים בנושא תחזוקת מבנים בוויקישיתוף נעמה ריבה, "תמ"א 38 הפכה את מי שמשפץ את הנכס שלו לפראייר": למה החזיתות בישראל אינן מתוחזקות?, באתר TheMarker‏, 5 באפריל 2023
שולת!!!1

"שולת!!!1" היא צורת איות שגויה מכוונת של המילה "שולט", הלקוחה מהסלנג באינטרנט העברי. לפי מילון "עין הדג" מקורה הראשוני של המילה, כנראה בשנת 2000, הוא בפורום מדע בדיוני של IOL והיא תרגום של "Rulez!" האנגלי (האמורה להיכתב Rules). בפורום זה נהגו משתתפים צעירים להלל את סדרת "רומח הדרקון" תוך שימוש בביטוי "רומח הדרקון שולת!!!1", מה שהפך למטבע לשון בפורום. לאחר מכן זוהתה המילה במידה רבה עם עגת ה"פקצות" שהתפתחה באינטרנט.[דרוש מקור] החלפת ה-! ל-1 במילה נבעה במקור מכך שהסימן "!" מתקבל על ידי לחיצה בו-זמנית במקלדת על המקשים Shift ו-1, והלחיצה הממושכת שיצרה את ריבוי סימני הקריאה הסתיימה כאשר מקש ה-Shift נעזב לפני מקש ה-1.[דרוש מקור] השימוש ב-"שולת!!!1" מהווה סאטירה על עגת ה"פקצות" באינטרנט העברי: שגיאת הכתיב המכוונת ההופכת את הט' לת', הריבוי הצעקני של סימני הקריאה, בנוסף להפיכת סימן הקריאה לספרה "1".[דרוש מקור] בעבודת הדוקטורט של חוקרת התרבות והטכנולוגיה כרמל ויסמן מוקדש פרק ל"שפת הפקצות". הפרק עוסק בכינון זהות מגדרית באמצעות שימוש בשפה. ויסמן מעריכה שהחלפת התווים אינה באה ליצור שפה מקודדת הבהירה רק ליודעי ח"ן, אלא נובעת משיקולים של אסתטיקה ועיצוב. זוהי שפה מתוחכמת מבחינה פונטית, המחייבת היכרות עם שתי שפות וארבעה סוגי כתב. בישראל היא מובלת על ידי בנות מתבגרות ברשת ובכך יוצרת תת-תרבות נשית בתוך המרחב האינטרנטי. בספרו "מילון הסלנג המקיף" משנת 2005 הגדיר הבלשן והמילונאי הישראלי רוביק רוזנטל את הביטוי כך: ”"שולת! - בעל עוצמה [...]; שיבוש של "שולט", צורת כתיבה נפוצה מאוד בצ'אטים באינטרנט; בעקבות אנגלית: ‏rulez (שיבוש מקביל של rules)"”. אחת מהצורות הנפוצות ביותר של הביטוי היא "שולת!!!1", אולם ניתן למצוא באינטרנט דוגמאות רבות לשימוש בצורות "שולתת", "שולתתת", "שולתתתת" וכן הלאה. במקרים מסוימים ה-ת' מוכפלת עשרות פעמים. מכיוון שיש הכותבים "שולתת!!!1" ביותר מ-ת' אחת, ומכיוון שהאות ט' מוחלפת ב-ת' בכוונה, עולה שאין אפשרות, למעשה, להבדיל בין זכר לנקבה במהלך שימוש במונח זה. סלנג באינטרנט רשימת סמיילים המילון רוביק רוזנטל, הלקסיקון של החיים - שפות במרחב הישראלי, הוצאת כתר, 2007, עמ' 64 מילון "עין הדג" כרמל ל. וייסמן, נערות ישראליות ותת תרבויות דיגיטליות: מגדר, שפה ומשחקיות בבלוגים כרמל וייסמן, (דוקטור בלוג) "משהו להסתכל עליו", בישראבלוג רוביק רוזנטל, מילון הסלנג המקיף, הוצאת כתר, 2005
החברה לחקר יהדות ספרד ופזורתה

החברה לחקר יהדות ספרד ופזורתה היא אגודה למחקר ולהפצת ידע מגוון על יהדות חצי האי האיברי, אשר הוקמה בשנת 2009. תחומי ההתעניינות החברה כוללים את יהדות ספרד עד לגירוש בשנת 1492 ויהדות פורטוגל, והפזורה הספרדית, בימי הביניים והעת החדשה. צאצאי מגורשי ספרד נפוצו לכל עבר, אל צפון אפריקה, אל מערב, מרכז ומזרח אירופה, אל האימפריה העות'מאנית וארץ ישראל ואל ארצות העולם החדש, בהם יבשת אמריקה, והקימו בהם קהילות חדשות והשפיעו רבות על מקומותיהם החדשים ועל הקהילות היהודיות הוותיקות. החברה קשורה אל מכון בן צבי לחקר הקהילות היהודיות במרחב דובר הערבית. עד פטירתו עמד בראשה פרופ' יום טוב עסיס מהאוניברסיטה העברית. אתר האינטרנט הרשמי של החברה לחקר יהדות ספרד ופזורתה החברה לחקר יהדות ספרד ופזורתה, באתר יד יצחק בן-צבי ערך זה הוא קצרמר בנושא תולדות עם ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מצב

האם התכוונתם ל... מצב (מדעי המחשב) – תצורה (קונפיגורציה) ייחודית של מידע במעגל דיגיטלי או בתוכנה. מצב (אנליזה פונקציונלית) – פונקציונל ליניארי חיובי המוגדר על אלגברת סי כוכב מצב (תרמודינמיקה) – אוסף כל התכונות הראשוניות של מערכת תרמודינמית מצב צבירה – אחד מארבעה מצבים אפשריים בהם חומר יכול להימצא מצב קוונטי – מצב של מערכת במכניקת הקוונטים מצב רוח – מצב רגשי שנמשך פרק זמן מסוים מצב שימור – מדד לסיכויי השרידות של מין, בהווה ובעתיד סיטואציה – אוסף סטטי או דינאמי של יחסים והקשרים
נטליה רודריגס

נטליה רודריגס מרטינס (בספרדית: Natalia Rodríguez Martínez; נולדה ב-2 ביוני 1979 בטרגונה) היא אתלטית ספרדייה, המתחרה בריצת 1500 מטר. רודריגס החלה להשתתף בתחרויות בינלאומיות בסוף שנות ה-90. היא השתתפה באולימפיאדת סידני (2000), אך סיימה במקום ה-37 ולא עברה את שלב המוקדמות. באליפות העולם שנערכה באדמונטון רשמה הופעה מוצלחת יותר, וסיימה במקום השישי. גם באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה ב-2002 במינכן סיימה במקום השישי. באליפות העולם שנערכה ב-2003 בפריז לא הצליחה להעפיל לגמר, ובאולימפיאדת אתונה (2004) סיימה במקום העשירי. בשנת 2005 רשמה את תוצאת השיא שלה, 3:59.51 דקות, במהלך תחרות ברייטי שבאיטליה. באותה שנה סיימה במקום השישי באליפות העולם שנערכה בהלסינקי. לאחר היעדרות ממושכת מתחרויות גדולות, שבה רודריגס והשתתפה באולימפיאדת בייג'ינג (2008). בשנת 2009 זכתה במדליית הכסף באליפות אירופה באולם, שנערכה בטורינו. באליפות העולם שנערכה בברלין ב-2009 סיימה במקום הראשון, אך דקות ספורות לאחר סיום המירוץ הודיעו השופטים על פסילתה, מאחר שכ-200 מטרים לפני סיום המירוץ חסמה את הרצה האתיופית גלטה בורקה, שמעדה עקב כך וסיימה במקום האחרון. בשנת 2010 זכתה במדליית הכסף באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בדוחה ובמדליית הארד באליפות אירופה שנערכה בברצלונה. באליפות העולם שנערכה בטגו ב-2011 זכתה במדליית ארד נוספת. מדיה וקבצים בנושא נטליה רודריגס בוויקישיתוף נטליה רודריגס, באתר olympedia.org נטליה רודריגס, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית נטליה רודריגס באתר האולימפי
ההגבלות היהודיות

ההגבלות היהודיות היו הגבלות חוקיות שצוו נגד היהודים בתקופת ימי הביניים. הן כללו הנחיות שהנחו את היהודים ללבוש ביגוד ספציפי ומזהה לרבות כובע יהודי, טלאי צהוב, והגבילו את היהודים לערים ועיירות מסוימות או בחלקים מסוימים של הערים (גטאות), ומנעו מיהודים להיכנס לעסקים מסוימים (למשל מכירת ביגוד חדש בשוודיה של ימי הביניים). ההגבלות כללו גם מיסים מיוחדים שהוטלו על יהודים, בידודם מהחיים הציבוריים, חסמים בביצוע טקסים דתיים וצנזורה על ספרים עבריים. חלק מהמדינות אף הרחיקו לכת וגירשו לחלוטין יהודים, לדוגמה גירוש אנגליה (יהודים הורשו לחזור אליה ב-1655) וגירוש ספרד ב-1492 (היהודים הורשו לחזור ב-1868). ההגבלות הוסרו עם תחילת האמנציפציה ליהודים בשלהי המאה ה-18 ובמאה ה-19. ב-1791, צרפת המהפכנית הייתה המדינה הראשונה שביטלה את ההגבלות לגמרי, ואליה הצטרפה גם פרוסיה ב-1848. האמנציפציה ליהודים בממלכה המאוחדת הושגה בשנת 1858, לאחר מאבק של 30 שנה שבראשו עמד סר אייזק ליון גולדסמיד, כשהתאפשר ליהודים לכהן בפרלמנט עם העברת חוק ההקלה ליהודים של 1858. האימפריה הגרמנית המאוחדת החדשה ביטלה את ההגבלות היהודיות ב-1871. המתיישבים היהודים הראשונים בצפון אמריקה הגיעו למושבה ההולנדית ניו אמסטרדם ב-1654. נאסר עליהם להחזיק משרד ציבורי, לפתוח חנות קמעונאית או להקים בית כנסת. כשהמושבה נכבשה על ידי הבריטים בשנת 1664, לא נותרו זכויות יהודיות, אך ב-1671 היה אשר לוי היהודי הראשון ששירת בחבר מושבעים בצפון אמריקה. באימפריה הרוסית, בעלת האוכלוסייה הגדולה ביותר של יהודים בכל אירופה, בוטלו ההגבלות היהודיות לחלוטין אחרי מהפכת אוקטובר ב-1917, שליהודים היה בה תפקיד בולט. עורכי אנציקלופדיית בריטניקה, Sir Isaac Lyon Goldsmid, 1st Baronet, אנציקלופדיית בריטניקה, ‏20.4.2018 עורכי הספרייה היהודית הווירטואלית, New Amsterdam's Jewish Crusader, Jewish Virtual Library, ‏2018 ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.