laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חיים אוירבך

הרב חיים אוירבך (? – י"ב באלול תקצ"ט, 1839) היה הרב של לונטשיץ שבפולין, מחבר הספר דברי משפט. נולד בליסא. אביו היה הרב יצחק איצק, מדייני העיר, בנו של רבי מנחם, רבה של פוזנה. הרב אוירבך נמנה עם קבוצת תלמידי החכמים המפורסמים בליסא, ובראשם רבי יעקב לורברבוים, בעל "נתיבות המשפט", רבי עקיבא איגר ורבי אברהם טיקטין, בעל "פתח הבית" ורבה של לונטשיץ, שעמו למד בחברותא. לאחר שרבי אברהם טיקטין עבר לכהן כרב בעיר גלוגא, הוא המליץ לבחור תחתיו את רבי חיים אוירבך, שעבר מליסא ללונטשיץ וכיהן בה כרב במשך מספר שנים. בט' באלול תקצ"ט הלך לבית המשפט להמליץ על שחרור אסיר יהודי ובדרך לקה בשיתוק ונפל למשכב. בני משפחתו ובראשם רבי יצחק איציק אוירבך, שכיהן אז כרב בפלוצק, ונכדו הרב מאיר אוירבך, שכיהן אז כרב בקובל, הובהלו לעיר. כעבור שלושה ימים, בי"ב באלול תקצ"ט, נפטר. מתלמידיו המובהקים הוא הרב נפתלי הרץ קלצקין (אביו של הרב אליהו קלצקין), ור' גדליה טיקטין, רבה של ברסלאו. לפני פטירתו ציווה שעל כס הרבנות בלונטשיץ יישב בנו, רבי יצחק איצק, שכיהן אז כרב בפלוצק. הוא עזב את משרתו, שנחשבה משרה רבנית מכובדת, כדי למלא את מקום אביו כרבה של לונטשיץ. בשנת תרט"ו (1855) נפטר בקאליש בגיל שלושים ושתיים צעיר בניו של הרב חיים אוירבך, הרב אליעזר. אחיינו, הרב מאיר אוירבך, בא לקאליש כדי להספידו. אנשי הקהילה שהתרשמו מאישיותו הציעו לו את משרת הרבנות שנחשבה אחת הנכבדות בפולין. בן נוסף היה הרב מנחם, אב"ד אוסטרובה ומוציא הספר "דברי משפט". מתלמידיו: רבי אהרן יחיאל, אב"ד איז'ביצה. דברי משפט, באתר היברובוקס
מבנה עומק (תחביר)

מִבְנֵה עֹמֶק (ידוע גם כ"תחביר עומק". באנגלית: Deep structure), הוא מונח בבלשנות גנרטיבית המתאר את עומקם של מבנים תחביריים מעבר למִבְנָם השטחי. מבנה העומק מסייע להבין ולפתור מספר בעיות תחביריות, להלן מספר דוגמאות: "החתונה מחר". במשפט זה, הנושא הוא המילה "החתונה" (שם עצם), והנשוא הוא המילה "מחר", אשר היא מחלק הדיבור: תואר הפועל. הקושי העולה כאן הוא כיצד ייתכן שתואר הפועל יתאר שם עצם?! התשובה לכך ניתנת על ידי תחביר עומק הטוען שהמשפט "החתונה מחר" הוא גלגול או קיצור של המשפט: "החתונה תיערך מחר". לפי זה, תואר השם "מחר" אכן מתאר פועל 'נסתר'. "אתם שם". במשפט זה המילה "אתם" (שם עצם) היא הנושא, והמילה שם (תואר הפועל) היא הנשוא. גם כאן קיים הקושי כיצד ייתכן שתואר הפועל יתאר שם. על ידי תחביר עומק ניתן להסביר שבמשפט יש פועל 'נסתר' "אתם תימצאו שם", אשר אותו תואר הפועל מתאר. במשפט "השוטרים על הסוסים", הוא משפט דו-משמעי בניתוחו. ניתן לנתחו כך: המילה "השוטרים" משמשת כנושא, והצירוף (השֵׁמָנִי עם מילת היחס) "על הסוסים" משמש כנשוא. מאידך גיסא, על ידי תחביר עומק החושף את הרובד העמוק של המשפט משתנה הניתוח: "השוטרים נמצאים על הסוסים", המילה "השוטרים" משמשת כנושא, המילה "נמצאים" משמשת כנשוא, ואילו "על הסוסים" הוא תיאור מקום. גם המשפט "הכנר על הגג", המילה "הכנר" משמשת כנושא, והצירוף "על הגג" משמש כנשוא. לפי תחביר עומק מסתתרת כאן מילה: "הכנר נמצא על הגג", ולכן ניתוח המשפט הוא כך: המילה "הכנר" משמשת כנושא, "נמצא" כנשוא, ו"על הגג" כתיאור מקום. בלשנות גנרטיבית יעקב קמחי, בגרות בלשון, אנקורי, 2002 (עמ' 282) מרדכי רוזן, פרקי לשוננו, חולון תשמ"ו, ח"ב עמ' 28. ראו יעקב קמחי, בגרות בלשון, אנקורי 2002, עמ' 282
יצחק איציק אוירבך

הרב יצחק איציק אוירבך (? – ו' באדר תר"ו, 1846) היה רבה של לונטשיץ בפולין. בנו של הרב חיים אוירבך, בעל "דברי משפט", שכיהן כרבה של לונטשיץ. נישא להענא, בת זאב וולף מזאלשין. בשנת תקע"ה נולד בנו הבכור הרב מאיר אוירבך. כעבור זמן קצר נפטרה אשתו והוא נישא בשנית. כיהן כרב בעיירה דוברי שבמחוז קאליש ולאחר מכן כרב ואב"ד בפלוצק. בט' באלול תקצ"ט חלה אביו והוא הובהל מפלוצק ללונטשיץ כדי לשהות במחיצת אביו הנוטה למות. כעבור שלושה ימים, בי"ב באלול תקצ"ט, נפטר. הרב יצחק איציק היה ראשון הסופדים ואחריו בנו הרב מאיר אוירבך. לפני מותו ציווה הרב חיים אוירבך שעל כס הרבנות בלונטשיץ יישב בנו. אף על פי שרבי יצחק איציק כיהן כרב בפלוצק, שנחשבה משרה רבנית מכובדת, הוא עזב את רבנותו בפלוצק כדי למלא את מקום אביו כרבה של לונטשיץ. הוא הקים בה ישיבה שמנתה מאות תלמידים. בין התלמידים רבי חנוך הניך הכהן לוין. חיבר ספר בירורי הלכה על סדר ארבעת חלקי השולחן ערוך והנציח בו את שם אביו - "דברי חיים". השאיר אחריו ארבעה בנים ובת. בנו הבכור הוא הרב מאיר אוירבך. על פי מצוות הרב חיים אוירבך שצאצאיו ימשיכו את שושלת הרבנות בלונטשיץ, לאחר מותו של רבי יצחק איציק פנו ראשי הקהילה לבנו רבי מאיר בהצעה לרשת את משרת אביו, אך סמוך לאותו זמן התמנה כרבה של קולו (Koło). רבי מאיר אוירבך, שהתייתם בינקותו ולא הכיר את אמו, הנציח בשם ספרו, "אמרי בינה", את זכר הוריו: "בינה" ראשי תיבות בן יצחק הענא. יצחק איציק אוירבך, שו"ת דברי חיים, [קראטאשין] תר"י לערך, באתר היברובוקס השם הראשון "אמרי" הוא אותיות שמו "מאיר".
פולירזין

פולירזין הוא תרכובת שרף המשמשת בדרך כלל לייצור פסלים, מיניאטורות ופריטי ריהוט מעוצבים. זהו חומר קשיח הניתן ליציקה מורכבת, תוך שהוא מאפשר רמת פירוט גבוהה תוך שמירה על מרקם אחיד. תוספים המוכנסים לתרכובת מאפשרים את שינוי מראהּ, חיזוק כוחהּ, הפחתת משקלהּ, הגברת עמידותהּ לחום, ועוד. פולרייזן גם תואם טווח רחב של גימורים שונים, לרבות צבעים וציפויים מתכתיים, ולכן נפוץ בתעשיית חפצי הנוי. What is Polyresin? - פורסם באתר wisegeek.com ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ורד הגליל

ורד הגליל (למפת הגליל העליון מוגדלת)   ורד הגליל (למפת הגליל העליון רגילה)   ורד הגליל (למפת ישראל רגילה)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ורד הגליל (למפת ישראל מוגדלת)   ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ורד הגליל ורד הגליל היא חוות נופש ברמת כורזים מצפון לכנרת, בתחום המועצה האזורית הגליל העליון. החווה נוסדה על ידי יונה ויהודה אבני, יהודה עולה מארצות הברית ויונה ילידת ירושלים, שרצו להקים במקום יישוב, מטעמים ציוניים, אולם במתכונת של חווה אמריקאית. יוסף וייץ מהקרן הקיימת לישראל הקצה לבקשתם את הקרקע בשנת 1961. באותה עת היה האזור שומם ולא מפותח. בשלב ראשון, בשנת 1963, הוקמה במקום אורווה בה גידלו סוסים לרכיבה. בנוסף, ניטעו מגוון של זני ורדים ששימשו לייצור ריבת ורדים ופרדס של פירות הדר. בשלב שני, הוקמה מסעדה, שנפתחה לקראת סוף שנת 1964. בשלב שלישי נבנו במקום חדרי אירוח ללינה כפרית עשויים קש, עגולים בעלי כיפה חדה, שנקראו בונגלו. החווה תוכננה על ידי האדריכל ישראל דן מילוסלבסקי. לוורד הגליל הגיעו דמויות ססגוניות לעבוד באורווה עם הסוסים. בשנים 1964–1965 עבד בחווה אילן אנסבכר שעבר בשנת 1965 לסוריה ונעצר בשנת 1970 בישראל בחשד שריגל נגדה. בשנות ה-70 וה-80 גר בחווה, למשך למעלה מ-15 שנה, הנסיך קרל ליינינגן, נינה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת וחתנו של בוריס השלישי, מלך בולגריה. נכון ל-2022, חוות הנופש מונה 30 בתי נופש מעץ ובזלת מקומית הפזורים בשטח רחב ידיים, במקום פועלת חוות סוסים ממנה יוצאים טיולי רכיבה לרוכבים בכל הרמות, בית ספר לרכיבה בסגנון מערבי ומרכז מקצועי מוסמך לרכיבה טיפולית. חוות הסוסים אף מקיימת אירועי רודיאו – מופעי רכיבה לקהל הרחב ולקבוצות. במקום פועלת מאז שנות ה-60 מסעדה שנכון ל-2022, מנוהלת על ידי השף חיים טיבי. ורד הגליל, בכל מקום ואתר, הוצאת משרד הביטחון, שנת 2000, עמ' 97. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר" אתר האינטרנט הרשמי של ורד הגליל חוות הסוסים יעקב ארז, פונדק נשקף אל הכנרת, מעריב, 10 ביוני 1966 עמנואל הראובני, ‏ורד הגליל, בתוך: לקסיקון ארץ ישראל – מהדורה שניה, מבשרת ציון, תש"ע / 2010, עמ' 267‏, באתר "כותר" דוד שליו, סוציולוג פסיכולוג, דבר, 7 באוגוסט 1963 משק גינוסר – "גיני שר" והשר, למרחב, 2 בדצמבר 1962 מסע רכיבה ראשון על סוסות אצילות, דבר, 6 ביוני 1963 "רמת שירות גבוהה יותר", על המשמר, 28 ביולי 1963 מסע על כוח סוס אחד, מעריב, 25 באוקטובר 1963 ספורט חדש בגליל, על המשמר, 11 בפברואר 1964 יעקב ארז, פונדק נשקף אל הכנרת, מעריב, 10 ביוני 1966 ורדים פורחים בכורזין, למרחב, 21 באוגוסט 1963 עוזי רן, חוות "ורד הגליל", הַבֹּקֶר, 14 באוגוסט 1964 תנועת־שיא של מטיילים ביום האחרון של פסח, על המשמר, 12 באפריל 1966 נוה קיט ורכיבה ושמו "ורד הגליל", הַבֹּקֶר, 9 באפריל 1965; המשך דני צדקוני, הקייט – יסוד כלכלתה של צפת, למרחב, 22 בנובמבר 1967 צוו־מעצר לחשוד בריגול, על המשמר, 30 בינואר 1970 יהודה גורן, נין המלכה ויקטוריה עובד בחוות ורד הגליל, מעריב, 18 בפברואר 1987
סומוביט

סומוביט (בבולגרית: Сомовит) הוא כפר בצפון בולגריה, בשטח הרשות המקומית גוליאנצי אשר במחוז פלבן, השוכן לגדות הדנובה, 30 קילומטרים מבירת המחוז פלבן ו-162 קילומטרים מבירת בולגריה סופיה. הכפר הוקם במהלך המאה ה-16, עת שלטה בבולגריה האימפריה העות'מאנית. ב-1718 צוין הכפר במפות ניווט לשיט בדנובה שהוצאו לאור בווינה. במהלך המאה ה-19 התפתח נמל הדנובה הקטן שבמקום והעניין הוביל להתפתחות כלכלית, גידול בכמות האוכלוסין ופיתוח תשתיות שכלל הקמת בתי ספר וכנסייה. לאחר מלחמת העולם השנייה התחולל בבולגריה משבר כלכלי וחברתי חמור שלווה בתהליך הגירה פנימית אל הערים הגדולות. בעקבות המשבר הלכה אוכלוסיית הכפר והידלדלה. עם תום מלחמת העולם השנייה הוחל בפיתוח מואץ של הכפר, תוך בניית יחידות דיור ומרכז עסקים. לאחר קריסת השלטון הקומוניסטי בבולגריה התחולל במדינה משבר כלכלי, אשר השליך על ירידה הדרגתית בכמות האוכלוסין בסומוביט. בתקופת מלחמת העולם השנייה פעל בכפר מחנה הריכוז סומוביט, ובו נכלאו בני הקהילה היהודית. במאגרי המידע של יד ושם קיים תיעוד באשר ל-521 מיהודי בולגריה שהיו כלואים במחנה. מדיה וקבצים בנושא סומוביט בוויקישיתוף רשימת הכלואים בסומוביט, באתר יד ושם, אוחזר ב-12 באוקטובר 2014.
אמונים

אֱמוּנִים הוא מושב באזור הדרום, כ-3.5 קילומטרים מהעיר אשדוד. מושב אמונים שייך למועצה האזורית באר טוביה, וממוקם ליד היישובים שדה עוזיהו, גבעתי ועזר. השם אמונים הוא סמלי ולקוח מהמקרא, מספר תהילים, פרק ל"א, פסוק כ"ד: "אֶהֱבוּ אֶת ה' כָּל-חֲסִידָי אֱמוּנִים נֹצֵר ה' וּמְשַׁלֵּם עַל יֶתֶר, עֹשֵׂה גַאֲוָה". היישוב הוקם בשנת 1950 על ידי עולים ממצרים על אדמות הכפר בית דראס. נקרא תחילה אשדוד ג'. בשנה הראשונה תנאי המחיה היו קשים עקב קשיי אספקה, העדר שירותים בסיסיים כגון חיבור לרשת המים, כביש למושב ושירותי רפואה, כך למשל שקילת התינוקות בוצעה בצרכניה. ב-1952 הצטרפו אליהם 5 משפחות מרומניה, וב-1954 הצטרפו אליהם כעשרים משפחות עולים ממרוקו. בקיץ 1955 הוכנה התשתית לחיבור המושב לרשת החשמל. באותה תקופה משק המושב התבסס על חקלאות ירקות. בשנת 1957 עמד המושב בפני חרפת רעב עקב חובות שהצטברו, חברת מקורות ניתקה את אספקת המים, וקופת חולים כללית סגרה את המרפאה במושב. נחתם הסכם שיעבוד הכנסות המושב לסוכנות תמורת אשראי וציוד. בשנת 1961 עמד המושב בפני התפרקות, מזכיר המושב נעצר בשל חובות היישוב, התושבים איימו לעזוב את היישוב בשל אי יכולת להתפרנס. בשנות ה-70 תוכננה בניית בתים חדשים במקום בתי המושב שנבנו בשנות ה-50. התוכנית נתקלה בקשיים והופסקה. בשנות ה-90 הוקמה בשכונת בנים ממשיכים. בשנות ה-2020 פועלים במושב עסקי תיירות כגון מסעדות, צימרים ויקבים. עבודה בשדות חתונה במושב מכולת במושב שקילת תינוק בצרכניה מדיה וקבצים בנושא אמונים בוויקישיתוף מושב אמונים, באתר מועצה אזורית באר טוביה מושב אמונים באתר 'Homee.co.il'. אמונים (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 מיכל יעקב יצחקי, הלוחם, באתר ישראל היום, 4 במאי 2017 מושב אמונים, דבר, 18 באפריל 1956 יוסף משיח הולך למושב, מעריב, 6 במרץ 1951 "אמונים" מושב עולים מתפתח, דבר, 26 באוגוסט 1955 צבי רפלנסקי, תקוות ואכזבות במושב עולים, זמנים, 17 בנובמבר 1954 אנשי מושב אמונים הפגינו דרישותיהם בסוכנות, חרות, 21 במאי 1957 מתישבי אמונים איבדו אמונם בכל, מעריב, 24 בפברואר 1961 שוחרר מזכיר אמונים, קול העם, 31 במרץ 1961 דובר הסוכנות מגיב: מתיישבי אמונים אשמים במשבר הפוקד אותם, שקעו בחובות ע״י פיתוח מוגזם של הלול , הארץ, 24 בפברואר 1961 נכשלה תכנית בנייה ב־4 מושבים בדרום, דבר, 11 בדצמבר 1974 צו מניעה נגד מושב אמונים, באתר גלובס, 1 במרץ 1998
זמר (שיר של רחל המשוררת)

"זֶמֶר" (ידוע גם כ"לך ועליך") הוא שיר אהבה של רחל המשוררת, אשר נכתב בתל אביב בניסן תרפ"ח 1928. השיר הולחן על ידי דוד זהבי, ובשנות השישים על ידי נעמי שמר, שלחנה זכה למספר ביצועים. כמו כן קיימים לחנים נוספים של השיר: אביאסף ברנע,דב ירמיה, מרדכי זעירא ושוקי מהצמד שוקי ודורית.. "זמר" מתאר את מערכת היחסים של המשוררת עם אהובהּ. היא מתארת את האהבה הממלאת את התודעה ומהווה מקור ליצירתה: "לְךָ וְעָלֶיךָ שָׁרוּ שִׁירָי", הכרזה שמאירה את השיר גם באור ארספואטי. היא מספרת על האהבה והגעגועים מייצרים מכלול של חוויות ורגשות, בקשת רחבה כביכול מהקצה האחד אל הקצה האחר, מטבע פואטי חוזר בשירת רחל. אותם מתארת המשוררת בבית הראשון, ובהם סערת נפש ושתיקה, צהלה ובכי, פצע ותרופה, אושר ויגון. בבית השני, מוסרת המשוררת תיאורי מצבים בקצרה ובתמציתיות מהודקת, ובהם: אי הקשבה שלה לאהובה, מרצון או מתוך חוסר תשומת לב - "יֵשׁ לֹא הִבְחַנְתִּי קוֹל מַעֲנֶךָ"; וזו הביאה "כמעט" לניתוק הקשר-"השרשרת" בין השניים; אולם לאחר זמן מה חזרו הגעגועים והאהבה ועמם הכוח הפואטי לשיר בשל ואל מושא האהבה; אך גם בשירה מחודשת זו משחקים בערבוביה האהבה והדחייה, ומשמעותם הדואלית של היחסים מתחזקת. הבית השלישי, מכריע את תמונת הרגשות שמתארת המשוררת, היא חוזרת על שתי המילים הראשונות של השיר: "לְךָ וְעָלֶיךָ" (שתי המילים שהם שמו השני של השיר בציבור הרחב), ומבהירה בכך את ההתמסרות המלאה לאהבה וההכרה שהיא המנביעה את רצון החיים ואת כוח היצירה. ויתר על כן, את הרגשתה שהזולת ואהבתה אותו, הם מרכז חייה - "זֶמֶר יָחִיד"; ועם יחידאיותו, בחייה, הרי שמתאים לנגנו בתזמורת ענק של "אֶלֶף כִּנּוֹר", הגם שתמונת האהבה והיחסים המורכבת שרירה וקיימת, ולאחר חזרה על המילים מהבית הראשון: "סַעַר וָדֹמִי, צַהַל וּבֶכֶה, / פֶּצַע וָצֹרִי", בא פירוט של צמד מילים נוסף, המסכם את חוויית האהבה המורכבת ורבת הפנים, ושל היחסים היודעים מורדות ועליות: "אֹפֶל וָאוֹר", ונימתו האחרונה מגלה לבסוף תחושה של אושר ושמחה. רחל בלובשטיין, זֶמֶר, שירת רחל, תל אביב: הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' פא. "זמר" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "זמר" והאזנה לו באתר זמרשת בלפור חקק, האהבה כאחדות הניגודים: השיר "זמר" לרחל, ממעמקים, אתר דעת זמר, באתר זמרשת. זמר (לחן זהבי), באתר www.zemereshet.co.il ראו למשל: רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית: רחל בת מאה ועשרים, 7 באפריל 2011, באתר nrg.
רוברטו די מטאו

רוברטו די מטאו (איטלקית: Roberto Di Matteo; נולד ב-29 במאי 1970) הוא כדורגלן עבר איטלקי ומאמן בהווה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. קיבל רישיון אימון בזמן שהיה פצוע עוד כשהיה בחוזה עם צ'לסי. ב-2 ביוני 2008 חתם די מטאו בקבוצת מילטון קינס דונס כשהוא החליף את מקומו של פול אינס שעבר לבלקברן רוברס. הוא מינה את אדי ניוטון כעוזרו, מאמן הכושר הקודם שלו בצ'לסי. בעונתו הראשונה עם הקבוצה הוא סיים במקום שלישי בליגה השלישית באנגליה. מילון קינס דונס הפסידה בחצי-גמר הפלייאוף בפנדלים מול סקאנת'ורפ. ב-30 ביוני 2009 עבר לווסט ברומיץ' אלביון. במשחק הראשון תחת הדרכתו הקבוצה הפסידה 6:0 לצ'לסי. אחרי אותו משחק הגיעו תוצאות יותר טובות, ודי מטאו אף זכה בתואר מאמן החודש בפרמייר ליג בספטמבר 2010, אך בפברואר 2011 אחרי ניצחון אחד בלבד ב-10 משחקים הוחלט לפטר את המאמן האיטלקי. ב-29 ביוני 2011 מונה די מטאו לעוזר מאמן צ'לסי אנדרה וילאש בואש. ב-4 במרץ נהיה ממלא מקום מאמן הקבוצה אחרי פיטורו של וילאש בואש. ב-5 במאי זכה די מטאו בתוארו הקבוצתי הראשון אחרי ניצחון 1:2 על ליברפול בגמר הגביע האנגלי. ב-19 במאי 2012 הוביל את צ'לסי לניצחון בגמר ליגת האלופות. ביוני 2012 חתם על חוזה לאמן את הקבוצה למשך שנתיים. ב-21 בנובמבר 2012 פוטר המאמן מצ'לסי בעקבות רצף של אי הצלחות, והקשה שבהן, התבוסה ליובנטוס 3-0 במסגרת ליגת האלופות. ב-7 באוקטובר 2014 מונה למאמנה של שאלקה 04 הגרמנית. ב-26 במאי 2015 התפטר די מטאו מאימון הקבוצה. ב-2 ביוני 2016 מונה למאמן אסטון וילה. ב-3 באוקטובר פוטר מתפקידו. אראו אליפות שווייץ : 1992/1993 צ'לסי הגביע האנגלי: 1997, 2000 מגן הקהילה: 2000 גביע הפוטבול ליג: 1998 גביע אירופה למחזיקות גביע: 1998 הסופר קאפ האירופי: 1998 קבוצתיים צ'לסי הגביע האנגלי: 2011/2012 ליגת האלופות: 2011/2012 אישיים וסט ברומיץ' אלביון מאמן החודש בפרמייר ליג: ספטמבר 2010 מדיה וקבצים בנושא רוברטו די מטאו בוויקישיתוף רוברטו די מטאו, באתר Transfermarkt רוברטו די מטאו, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) רוברטו די מטאו, באתר BDFutbol רוברטו די מטאו, באתר WorldFootball.net רוברטו די מטאו, באתר National Football Teams רוברטו די מטאו, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt דף השחקן באתר הרשמי של צ'לסי דף המאמן באתר הרשמי של צ'לסי
קן ציפור

קַן צִפּוֹר הוא שיר ילדים מאת המשורר חיים נחמן ביאליק. השיר מתאר את חיי הטבע וקצבם באמצעות המבט בקן הציפורים, שבו שלוש ביצים שטרם בקעו מהן האפרוחים. בעת כתיבת השיר, אפרוח הייתה מילה נרדפת לגוזל וכוונת השיר לצאצאי הציפור, המכונים בימינו גוזלים. השיר הולחן על ידי יצחק אדל והוא זכה לביצועים רבים, למשל על ידי נחום נרדי ואורי גבעון. תחילת הלחן של השיר "קן ציפור" דומה ביותר, אף אם אינה זהה, ללחן של השיר "נר לי" מחג החנוכה. "קן ציפור" הוכנס אל קובצי שירים לילדים ולתוכנית הלימודים בגני הילדים ובתי הספר של היישוב העברי, ואחר כך במערכת החינוך של מדינת ישראל. חוקרת הספרות זיוה שמיר מציינת שאת תבניתו של השיר ניתן לייצג באמצעות מעגלים קונצנטריים (או בובת מטריושקה), הממקדים את תשומת לבו של הקורא אל המרכז. סדרת המעגלים שבשיר, מהחוץ פנימה, היא: עצים, קן ציפור, ביצה, אפרוח זעיר. שמיר מוסיפה שתבנית זו מופיעה, באופן פחות גלוי, גם באחדים משיריו הקאנוניים של ביאליק, כגון "הברֵכה". השיר "קן ציפור" מומחש בשדרות ח"ן ברחובות בארבעה פסלי רחוב צבעוניים: ציפור בעלת חללים בצורת שלוש ביצים, שני ספסלים בצורת ביצה וביצה ענקית חלולה, שבתוכה ספסל המקיף אפרוח. לפסלים נלווה שילוט הכולל את מילות השיר. זיוה שמיר, שירים ופזמונות גם לילדים - לחקר שירת ביאליק לילדים ולנוער, הוצאת פפירוס, 1986, הפרק: תבנית המעגלים הקונצנטריים: 'קן ציפור', עמ' 35–44 "קן ציפור" באתר בית לזמר העברי מילות השיר "קן ציפור" והאזנה לו באתר זמרשת ח.נ. ביאליק, שירים ופזמונות לילדים, הוצאת דביר, תרצ"ג 1933, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית קן צפור, באתר פרויקט בן-יהודה הראל פרימק, ניתוח השיר "קן ציפור" במבט יהודי אנטי־אמוּני, באתר הארץ, 11 בינואר 2022 מידע על קן ציפור בקטלוג הספרייה הלאומית נתי גבאי, קן ציפור: "הַסְפֶּנְתָּעִיר" של חיים נחמן ביאליק, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 2 ביולי 2024 אפרוח וגוזל, באתר "השפה העברית" קן ציפור, באתר זמרשת. קן ציפור, באתר זמרשת. קן ציפור, באתר זמרשת. זיוה שמיר, שירים ופזמונות גם לילדים - לחקר שירת ביאליק לילדים ולנוער, הוצאת פפירוס, 1986, הפרק: תבנית המעגלים הקונצנטריים: 'קן ציפור', עמ' 44-35 תמונת הציפור, באתר הפסל גיל שדה תמונות הספסלים תמונת הביצה, כניסה לביצה הספסל והאפרוח בתוך הביצה
חתום באש

חתום באש הוא האלבום החמישי של להקת הרוק הישראלית סינרגיה. האלבום יצא לאור ב-14 בפברואר 2012, והוא מכיל 12 שירים. האלבום כולל שיתוף פעולה עם זמרת האופרה דניאלה לוגסי והסופר אשכול נבו. מידע על האלבום חתום באש באתר MusicBrainz
אופרטה

האופרטה (באיטלקית: Operetta) היא סוג של אמנות במה הדומה לאופרה, אך מסווג בדרך כלל כסוגת מוזיקה קלאסית קלה. היא עוסקת ברוב המקרים בעלילות קומיות והדיאלוגים בה מועברים באמצעות דיבור ללא ליווי מוזיקלי ולרוב לא באמצעות זמרה (רצ'יטטיבים כפי נהוג באופרות). האופרטה היא למעשה הז'אנר שממנו יצא המחזמר. בעוד שהאופרטה היא סוג של אופרה קלה המלווה במשחק, המחזמר הוא מחזה המלווה במוזיקה ובשירה. ז'אק אופנבך נחשב לאחד מאבות האופרטה. ידועה למשל האופרטה "הלנה היפה" שהוא יצר ב-1864. המלחין הבולט בתחום האופרטה בגרמנית היה האוסטרי יוהאן שטראוס הבן. האופרטה המפורסמת ביותר שלו היא "העטלף" (1874), שהייתה בזמנה האופרטה הפופולרית ביותר בעולם. שטראוס כתב בחייו 16 אופרטות ואופרה אחת. מילות השירים שלו היו מבוססות על קומדיה של ז'אק אופנבך. בן זמנו של שטראוס, פראנץ פון סוּפה, כתב אופרטות דומות מאוד לאלו של שטראוס, ואת מסורת האופרטות הווינאית המשיכו פרנץ להאר, אוסקר שטראוס, רוברט שטולץ, אמריך קלמן וזיגמונד רומברג. עד למאה ה-20. האופרטה הווינאית התאפיינה ברומנטיקה קלילה, בהומור ובחן. מלחינה הבולט ביותר של האופרטה הצרפתית היה ז'אק אופנבך. האופרטה הצרפתית מיוצגת נפלא ביצירותיו "סיפורי הופמן" ו"אורפיאוס בשאול". האופרטה הצרפתית מתאפיינת במין חוצפה וסאטירה לעגנית כלפי מושגים, מציאויות שונות וכדומה. דוגמה לכך היא שכאשר מבקר ידוע ומוערך בצרפת האשים את כרמיה והלוי, לבריתני האופרה "אורפיאוס בשאול", בחילול סיפור המיתולוגיה הנערץ (בעיוות העלילה בצורה מעוררת גיחוך), הם הזכירו לו שאחד הציטוטים באופרה הוא ציטוט שלו. דבר זה הביא מיד לכך שהכרטיסים לאופרה קומיק אזלו. מייצגה הבולט של האופרטה האנגלית הוא ארתור סאליבן. יחד עם תמליליו של ויליאם שוונק גילברט (השניים ידועים כגילברט וסאליבן) הם רוממו את האופרטה האנגלית. הדבר מתאפיין בין היתר ביצירותיהם "אוניית הצי פינאפור", "יולנתה", "שודדי הים מפנזנס" ו"המיקדו". הסגנון האנגלי משלב בין הרומנטיקה הווינאית הקלילה לבין הסגנון הצרפתי החצוף והלעגני. מדיה וקבצים בנושא אופרטה בוויקישיתוף אופרטה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אופרטה, דף שער בספרייה הלאומית
זריקת פרסה

זריקת פרסה הוא משחק המתקיים בשטח פתוח בין שני אנשים (או לחלופין: בין שני צוותים של שני אנשים) באמצעות ארבע פרסות ושתי מטרות השלכה הממוקמות בארגז חול. המשחק משוחק על ידי שחקנים מתחלפים, הזורקים פרסות סוסים לעבר יתדות הנמצאות באופן מסורתי במרחק 40 רגל (12 מטר) זו מזו. במשחקים המודרניים המתקיימים כיום, מקובל להשתמש בפרסות מסוגננות יותר, הגדולות פי שניים מגודלן של פרסות רגילות בפועל. משחק זריקת פרסה משוחק בעיקר בתחומי ארצות הברית ומנוהל על ידי האגודה - NHPA האחראית על כללי המשחק. וולטר ריי ויליאמס הבן הוא בין השחקנים הבולטים וזכה במספר אליפויות לנועד ולבוגרים. מדיה וקבצים בנושא זריקת פרסה בוויקישיתוף זריקת פרסה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט ובנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ניקופוליס

האם התכוונתם ל... אמאוס ניקופוליס – עיר עתיקה בשוליו המזרחיים של עמק איילון ניקופוליס (אפירוס) – עיר עתיקה באפירוס שבצפון-מערב יוון
CSMA

CSMA (ראשי תיבות באנגלית של: Carrier Sense Multiple Access), הוא אלגוריתם אקראי שנועד להגדיר את אופן הגישה לשכבת הקו. לפני תחילת השידור מוודא האלגוריתם שערוץ התקשורת פנוי ואין תחנה אחרת שכבר משדרת באותו מתחם התנגשות. אם שתי תחנות מתחילות לשדר במקביל, האלגוריתם אינו מזהה כי קרתה התנגשות אלא מסתמך על מנגנוני בקרת השגיאות של שכבת התעבורה כדי לקבל את החבילות שנשלחו. Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection או CSMA/CD הוא הרחבה לאלגוריתם CSMA בעל מנגנון לזיהוי התנגשויות. היישום הנפוץ ביותר של CSMA/CD הוא תקן ה-Ethernet. בעת שימוש ב-CSMA/CD מבוצעות הפעולות הבאות: האזנה לתווך התקשורת על מנת לוודא ששום תחנה אחרת לא משדרת כרגע. שליחת המסגרת. האזנה לתווך התקשורת והשוואת המסגרת שנשלחה לזו שהתקבלה. במקרה שהתחנה מזהה התנגשות היא מפסיקה לשדר את המסגרת, ממתינה זמן אקראי וחוזרת על הפעולות חלילה על מנת לשדר את המסגרת מחדש. Carrier Sense Multiple Access with Collision Avoidance או CSMA/CA הוא הרחבה לפרוטוקול CSMA בעל מנגנון למניעת התנגשויות הפועל ברשתות אלחוטיות (למשל WIFI). הפרוטוקול עובד בשתי תצורות: בקשת אישור שליחה - התחנה מאזינה לערוץ, ואם הוא פנוי - היא שולחת אות שמודיע לשאר התחנות על כוונתה לשלוח מסגרת, לאחר שליחת האות היא ממתינה לאישור מהתחנה המקבלת ורק אז שולחת את המידע. שאר התחנות הנמצאות באותו מתחם התנגשות מאזינות למידע המועבר בין התחנות ויודעות כאשר הערוץ אמור להיות תפוס. ללא בקשת אישור שליחה - כאשר התחנה מעוניינת לשדר היא בודקת אם הערוץ פנוי. אם הוא פנוי, היא מתחילה לשדר באופן מיידי תוך שהיא בודקת שלא נוצרה התנגשות עם תחנה אחרת. אם התחנה מזהה התנגשות היא זונחת את החבילה ומשדרת אותה מחדש. ברשתות אלחוטיות יכולת ההאזנה של התחנה המשדרת לערוץ נמוכה משתי סיבות: לא כל התחנות קולטות אחת את השנייה, והתנגשות בין שתי תחנות רחוקות שמנסות לשדר לעבר תחנה שלישית לא תזוהה על ידי שתי התחנות. הערוץ הרבה יותר רועש ולפעמים התחנה לא תזהה את ההתנגשות כי תחשוב שזה רק רעש שמפריע לשמיעת ההודעה. לכן בנוסף להאזנה הפיזית לערוץ, בפרוטוקול זה ישנה גם האזנה וירטואלית. כל כותרת של מידע בWIFI מכילה שדה הנקרא (NAV (network allocation vector. כאשר תחנה משדרת הודעה היא מוסיפה לשדה זה את משך זמן ההודעה. כל תחנה ששומעת את ההודעה מעדכנת אצלה את שדה ה־NAV (במידה ושדה ה NAV שלה מכיל ערך יותר נמוך), ויודעת שאין באפשרותה לשדר עד שיעבור זמן זה. גם התחנה המקבלת, כאשר היא שולחת הודעות אישור, מוסיפה בכותרתה את שדה ה־NAV המעודכן כך שתחנות שלא קולטות את התחנה השולחת אך קולטות את התחנה המקבלת יוכלו גם הם להתעדכן בשדה זה. רשתות Ethernet משתמשות ב-CSMA/CD רשתות IEEE 802.11 משתמשות ב-CSMA/CA רשתות LocalTalk (מבית אפל) משתמשות ב-CSMA/CA Andrew S. Tanenbaum, Computer Networks, fourth edition, pages 255-258,296-297. ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.