לאיוש באטאסקי

לאיוש באטאסקי (במקור הופמן, בהונגרית: Báttaszéki Lajos;‏ באטאסק, 20 בספטמבר 1844 – בודפשט, 14 בפברואר 1921) היה עורך דין יהודי-הונגרי, פובליציסט, עורך של כ-10 עיתונים וכתבי עת, סופר שכתב ספרים רבים. באטאסקי נכלל בצו ממשלת הונגריה של סופרים אסורים שאת יצירותיהם אסור היה לפרסם, למכור, לקרוא ולהחזיק ודינן היה גריסתן. לאיוש הופמן נולד במשפחה יהודית ולמד באוניברסיטת בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד), ולאחר שהפך לעורך דין, עבד תחילה בנאג'ווארד, אחר כך בארד, ומשנת 1889 פתח משרד בבירת הונגריה בודפשט יחד עם קארוי אדווי אילש (הו'). הוא כתב מאמרים של ספרות יפה רבים, שירים וגם מחקרים משפטיים. הוא תרגם יחד עם טוביאס לב (או לעף במקור לוי) ועם י. וגנר את יצירתו בת שלושת הכרכים של F. Mackeldey, בשם "ספר הלימוד של המשפט הרומי", הוא ערך מגוון עצון של כתבי עת כלליים ומשפטיים: היומון הפוליטי "Nagyvárad" (נאג'ווארד) עיתון נאג'וארד"Biharmegyei Közlöny" (עיתון מחוז ביהר) לאחר מכן את "Nagyváradi Közlöny" (עיתון נאג'ווארד) "Békésmegyei Közlöny" (ידיעות מחוז בקש) "Alföldi Lapok" (דפי אלפלד) "Büntető jogtudományi Szemle" (סקירת המשפט הפלילי) "Alföldi Újság" (העיתון של אלפלד) "Kritikai Szemle" (סקירה ביקורתית) ולאחר מכן "Filo-szemita Füzetek" (העלונים הפילו-שמיים) (1884) בבודפשט. באטאסקי הביע תעמולה פילושמית של ממש והביע דעה נגד האנטישמיות שהתעוררה במהלך המשפט של עלילת טיסה-אסלאר. העלון שהפיץ היה: "על כל מיני אנטישמים ויהודים", וכן "שנים עשר קונטרסים נגדיים", שנקראו רבות בעת פרסומם. באטאסקי הובה למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה. ספר הנשים. קריאה שימושית ומשעשעת לגברות משכילות ; מחברים, פשט, 1863 תמונות ז'אנר של הבירה ; אוטו היגל, נאג'ווארד, 1867 נישואים אזרחיים או אהבה עם קיטור. נובלה ; היגל, בודפשט, 1870 נשים במשפט ההונגרי ; Hollosy-Tichy Ny., נאג'ווארד, 1872 מה צריך לעשות עם הצעת החוק של כוחות הביטחון? ארד, 1889 יהי אור! החוקים הכנסייתיים בדיאלוגים. הוצאת Légrády, בודפשט, 1895 עלילת הדם ; National Central Municipal Ny. Rt., בודפשט, 1900 הרופא בחיי המשפט, בודפשט, 1901 תמונות ז'אנר מטרופוליטן; אפילוג, הערות, שאנדור צ'ונטו, Kortárs, בודפשט, 2018 (העיר של אתמול) Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. (לקסיקון יהודי-הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת) יאנוש סיקלאי: עובדי תרבות טרנסדנוביים. ההיסטוריה התרבותית של טרנסדנוביה בביוגרפיות. בודפשט, אגודת התרבות הציבורית של טרנסדנוביה, 1941 Gulyás Pál Das geistige Ungarn. Biographisches Lexikon. Hrsg. Oscar von Krücken, Imre Parlagi. Wien-Leipzig, W. Braumüller, 1918 Magyar életrajzi lexikon I–IV (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש) יוז'ף פלטינוס: פשעי הבנייה החופשית. בודפשט,1938-1939.דפוס Budai-Bernwaliner József יוז'ף בוקור (עורך). הלקסיקון הגדול של פאלאס. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998). ISBN 963 85923 2 X  Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I–XIV. Budapest: Hornyánszky. 1891–1914 (יוז'ף סיניאי:חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים) Tolnai világlexikona I–VIII. Budapest: Magyar Kereskedelmi Közlöny Hírlap- és Könyvkiadó-vállalat. 1912–1919.(הלקסיקון העולמי של טולנאי) Új magyar irodalmi lexikon I–III. Főszerk. Péter László. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6804-7 (לקסיקון ספרותי הונגרי חדש) Magyar irodalmi lexikon. Szerk. Ványi Ferenc. Budapest: „Stúdium” Kiadása. 1926. → (reprint kiadás: Kassák Kiadó, Budapest, 1993, ISBN 963-7765-39-5) (לקסיקון ספרותי חדש). Életrajzi Index - Petőfi Irodalmi Múzeum