אריה רונה

אריה רונה (נולד בשנת 1942) היה מפקד שייטת ספינות הטילים וראש מספן המודיעין בחיל הים הישראלי ולאחר מכן מנהל רשות הספנות והנמלים. נולד בשנת 1942 בסובוטיצה שביוגוסלביה. בן ראשון לאביו אנדרה רונה ואימו מרטה רונה לבית מרקלר. כאשר העיר נכבשה על ידי הגרמנים, חויבו לשאת את הטלאי הצהוב. בשנת 1944 הופרדה המשפחה ונשלח עם אימו וסבתו למחנה הריכוז ברגן-בלזן. אמו הועסקה בעבודות כפייה ואריה נשמר על ידי סבתו. רק לאחר השחרור בשנת 1945 נפגשו מחדש עם אביו, ברכבת ליוגוסלביה. המשטר הקומוניסטי הלאים את הרכוש המשפחתי, החנות והבית, ואנדרה אביו של רונה נעשה מנהל חשבונות. מרטה רונה נושאית את הטלאי הצהוב, עם בנה אריה בתקופת הכיבוש הנאצי בסובוטיצה, 1944 אנדרה רונה אביו של אריה בביקור באגם פליץ, 1946 כאשר משה פיאדה קיבל את האישור של מרשל טיטו לאפשר ליהודים לצאת לישראל עלתה המשפחה לישראל בשנת 1948 באניה "קפאלוס". לאחר תקופה קצרה במחנה העולים בבאר יעקב עברה המשפחה לירושלים. אריה למד בבית ספר "גאולים" ושם הכיר את רונית, לה נישא בשנת 1964. על בית הספר לקציני ים עכו שמע מקרובים שגרו בעכו ומאחר והסערה בעת ההפלגה לארץ לא הפחידה אותו, עמד במבחני הכניסה והתקבל ללימודים בשנת 1957, יחד עם קבוצת חברים ירושלמים. תקופת הלימודים כללה הפלגות בחיל הים וצי הסוחר. בשנת 1961 סיים את בית הספר לקציני ים והתגייס עם כל מחזור ו', ישר לקורס הקצינים בבה"ד 1. בהמשך עבר לקורס חובלים מחזור י' והוסמך כקצין ים בשנת 1963. לאחר תקופת הכנה כסגן מפקד טרפדת, הוסמך לפיקוד על טרפדת והוצב באילת בתפקיד זה. ב-1965 נשלח לקורס קציני תותחנות בבית הספר של הצי הבריטי בעיר פורטסמות' וכשחזר קיבל פיקוד על הט-207 בחיפה איתה נלחם במלחמת ששת הימים. בין היתר השתתף בקרב על פורט סעיד ב-6 ביוני 1967. לאחר מכן לקח חלק בפטרולים לאורך חופי סיני. רונה היה בין הצוותים הראשונים שנשלחו לצרפת לאייש את ספינות הסער, ספינות שרבורג, כקצין נשק וסגן המפקד באח"י "משגב" הספינה השנייה שנבנתה בשרבור. ב-1969, לאחר שהוסמך כמפקד, חזר לשרבור וקיבל את הפיקוד על "אח"י סופה", ספינה מדגם סער 3, אותה הבריח לארץ בדצמבר אותה שנה במסגרת מבצע נועה. בתום הפיקוד על הסטי"ל שירת במשך שנתיים כקצין תכנון במחלקת מבצעים כולל הפעילות הקרבית במלחמת יום הכיפורים. בשנת 1974 קיבל את הפיקוד על ספינה חדשה שנבנתה במספנות ישראל, אח"י כידון (סער 4), שאותה העביר בהפלגה סביב אפריקה לשארם א-שייח'. בשנת 1975 קיבל את הפיקוד על פלגה 32 בשייטת ספינות הטילים והועלה לדרגת סא"ל. בשנת 1977 סיים את הפיקוד על הפלגה ויצא ללימודי תואר ראשון בהיסטוריה של המזרח התיכון וגאוגרפיה באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1980 מונה לקצין סטי"לים חיילי במפקדת חיל הים בדרגת אל"ם. בשנים 1981–1983 פיקד על שייטת ספינות הטילים של חיל הים. הפיקוד על היחידה הגדולה בחיל הים כלל אספקטים טכניים ומבצעיים, פיתוח תורות לחימה ויישומן וביצוע מבצעים ברחבי הים התיכון וים סוף, כולל מלחמת שלום הגליל בה עסקו ספינות הסער באבטחת הכוח הנוחת בלבנון כנגד התערבות סורית ובהפגזות יעדים בחוף. בסיום תפקיד המש"ט, 1983, נשלח למכללת הצי של ארצות הברית בניופורט לקורס מפקדים בינלאומי ורכש תואר M.A בניהול. בנוסף ללימודים במכללה, גילה את תחביב הטיסה והוסמך כטייס במטוסים קלים. ובתום הקורס חזר לישראל במטוס קל אותו הטיס יחד עם מורהו כטייס נוסף. עבר השתלמות מפקדי אוגדות בצה"ל (1984). בשנים 1985–1988 מונה לראש מספן המודיעין במפקדת חיל הים והועלה לדרגת תא"ל. במהלך כהונתו אפיין רונה את מערך המחשוב של המספן, הקים יחידות משנה מקצועיות, הגדיר את תפקידן ופיקח על פעילותן, ויישם חלק מתפיסתו בדבר חינוך הקצונה, הכשרה אקדמית של קציני מודיעין ימי וקידום כוח אדם במספן. בשנים 1989–1991 שירת כנספח צה"ל ונציג משרד הביטחון, באיטליה ובצ'כוסלובקיה. במסגרת תפקידו עסק בקשר בין הצבאות והתעשיות הביטחוניות של איטליה, צ'כוסלובקיה וישראל ובלמידת צורכי מערכת הביטחון האיטלקית. עבודתו התרכזה במציאת אפשרויות לשיתוף פעולה ובקידום הקשרים בין התעשיות הביטחוניות. אח"י סופה (סער 3) בפיקוד אריה רונה מובילה את ספינות שרבורג בדרך לישראל, דצמבר 1969 רס"ן אריה רונה בתקופת מלחמת יום הכיפורים סגל מספן המודיעין בראשותו של תא"ל אריה רונה, 1986 ב-1992 ניהל את פרויקט הקמת קניון מלחה בירושלים של חברת קנית. התפקיד כלל ניהול משא ומתן עם שוכרים, פיקוח על ההקמה, הקמת צוות ניהול ואחזקה ועריכת חוזים. ב-1993 עמד בראש אגף המכללות במשרד החינוך. בשנת 1994, מונה למנהל מינהל הספנות במשרד התחבורה – תפקיד אותו מילא במהלך 15 שנים. בין היתר עסק בנושאים הבאים: חידוש ושדרוג פעילות המכון להכשרת קציני-ים. פעל לפתיחת תוכניות הכשרה מיוחדות לקציני-ים, כולל מסלול אקדמאי באוניברסיטת חיפה. והיה יושב ראש הדירקטוריון של המכון. יזם ופעל לחקיקה המחייבת איוש אוניות צי הסוחר הישראלי בקציני ים ישראלים. האיוש מתחייב ללא קשר לדגלי הנוחות שאיתם מפליגות אוניות החברות הישראליות. הקמת מערך החיפוש וההצלה בים, הפועל כיום באופן רצוף ברשות הספנות. רונה הוסמך לטיס במטוסים קלים. לתקופה מסוימת מונה גם לראש מינהל התעופה. כמו כן, היה חבר בדירקטוריון רשות הנמלים ויושב ראש הרשות לתקופה של שנה. עם יציאתו לגמלאות, בשנת 2009, חזר ללימודים אקדמיים וקיבל תואר דוקטור בהיסטוריה צבאית. רונה נשוי לרוני ואב לארבעה, מתגורר בכפר סבא. אחותו תמר ובעלה נרצחו בינואר 2019. תואר BA בהיסטוריה של המזרח התיכון ובגאוגרפיה (1980) תואר MA בניהול ממכללת הצי של ארצות הברית בניופורט (1983) תואר MA בהיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב (1992) תואר שלישי בהיסטוריה באוניברסיטת בר-אילן, 2013 קרב לאט'קיה 1973 במסגרת "זירת קרב, קרבות הכרעה בארץ ישראל" הוצאת העמותה הישראלית להיסטוריה צבאית, עמ' 315 פרק חיל הים במלחמת סיני במסגרת ספר של חגי גולן "ברעום המנועים – 50 שנה למלחמת סיני" בהוצאת מערכות, 2006, עמ' 269 חיל הים במלחמה במסגרת "מלחמת ששת הימים סיכום סמינר בביטחון ישראל" העמותה הישראלית להיסטוריה צבאית הוצאת אפי מלצר, עמ' 98 תפיסת המרחב הימי של היהודים בארץ ישראל וסביבותיה מימי החשמונאים ועד שלהי תקופת התלמוד עבודת דוקטורט בספרית אוניברסיטת בר-אילן, 2012 המוצא אל הים – היהודים וה-MARE NOSTRUM, חנות הספרים כפר סבא, 2015 הרפורמה בספנות, באתר משמר המורשת הימית, 28 באפריל 2015 האם היה הורדוס אסטרטג ימי? "עיון בפרשת הקמתו של נמל קיסריה/סבסטוס" יחד עם עמנואל פרידהיים, מרכז חיפה למחקרי מדיניות ואסטרטגיה ימית, קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה, פברואר 2017 אסטרטגיה במלחמות הימיות של פרס ויוון במאה החמישית לפני ספירת הנוצרים מרכז חיפה למחקרי מדיניות ואסטרטגיה ימית, קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה, דצמבר 2017 הובלת חיטה באימפריה הרומית – היבטים אסטרטגיים – מרכז חיפה למחקרי מדיניות ואסטרטגיה ימית, קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה, יולי 2018 הים שלנו - עיונים באסטרטגיה ים תיכונית, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, ינואר 2020 מערפל אופרטיבי לניצחון פסיבי - קרב יוטלנד 2016, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, פברואר 2021. אסטרטגיה במלחמות הימיות של פרס ויוון במאה החמישית לפסה"נ, קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה, דצמבר 2017. סא"ל מיל שמשון עדן, אנשי הברזל על ספינות העץ הוצאת אפי מלצר, עמ' 228 אברהם רבינוביץ', ספינות שרבורג, 2001 עמ' 113, 115, 117, 119, 126. מייק אלדר, שייטת 11, ספרית מעריב, 1996. עמ' 23, 192,216, 360. דניאלה רן, בין ספינה לרציף' תולדות לשכת הספנות הישראלית 1932–1982, פרדס הוצאה לאור, 2008, עמ' 13. מדיה וקבצים בנושא אריה רונה בוויקישיתוף אריה רונה, באתר משמר המורשת הימית מפורט סודן לירושלים, סרטון באתר יוטיוב, יולי 2011 אריה רונה, זיכרון בסלון, לפני אגודת עולי יוגוסלביה, 28 אפריל 2022 כוכבי אזרן, מראיין את אנשי הטרפדות - תא"ל דימ' אריה רונה, יוני 2022 אריה רונה (1942-), דף שער בספרייה הלאומית המורה לטייס קרל דבורמן הדריך גם קצינים אחרים מחיל הים במכללה בהם אברהם אשור. מאיה הורודניצ'אנו‏, אין חשודים, אין קצה חוט: תעלומת הרצח של הזוג כדורי בירושלים, באתר וואלה, 14 באפריל 2019