ריכטר גדעון (מפעל תרופות)

ריכטר גדעון בע"מ (בהונגרית: .Richter Gedeon Nyrt) היא אחת מחברות התרופות החשובות בהונגריה, מבין חברות התרופות בהונגריה היא נמצאת בבעלות בעלי מניות הונגרים ביחס הגדול ביותר (כ-34%). בשל בעלי המניות הזרים שלה, היא יכולה להיחשב כחברה רב לאומית אזורית במרכז אירופה. מאז 2017 ,גאבור אורבן (כלכלן) הוא המנכ"ל ואריק בוגש הוא הנשיא האופרטיבי. הרוקח היהודי-הונגרי גדעון ריכטר - שחזר הביתה מלימודי הרוקחות בחו"ל - קנה את בית מרקחת שאש (Sas) בדרך אילאי (Üllői út) בבודפשט ב-1901. במעבדתו, הוא ביצע ניסויים בהצלחה בתכשירים (מה שנקרא אורגנותרפיה) המופקים מאיברים של בעלי חיים. בשנת 1902 שיווק בהצלחה את התכשיר האורגנותרפי ברמה עולמית תחת סימן המסחרי Tonogen. ההצלחה אפשרה לגדעון ריכטר להקים מפעל תרופות כעסק משפחתי בבודפשט באזור שבין דרך ג'מראי (Gyömrői út) ורחוב צ'רקס (Cserkesz utca). מגוון המוצרים התרחב: מחומרי חיטוי (היפרול) עד לסימן המסחרי קלמופירין נוגד חום ואנטי דלקתי. החברה המשפחתית הפכה לחברה מניות בערבון מוגבל ב-1923, ובכך סיפקה לחברה הון מספיק לפיתוח מוצרים ורכישת חברות (חברות בנות בבוקרשט ובוורשה). היצוא של החברה היה מאופיין בכך שהיא החזיקה מחסני מישגור (קונסיגנציה) ב-34 מדינות. גדעון ריכטר, לאחר שנאסר בתוך המפעל שלו, נרצח על ידי אנשי מפלגת צלב החץ על גדות הדנובה ונזרק לנהר ב-1944. לאחר מלחמת העולם השנייה, המפעל הולאם ואוחד עם כמה מפעלים כימיים קטנים יותר שהולאמו גם הם (רקס, אגר, מדיאר פארמה). עם החלטת ביזור מפעלי התעשייה של בודפשט, בשנת 1967 הועבר חלק מהייצור לעיר דורוג, ומתחם המפעלים שנבנה בפאתי העיר הורחב מספר פעמים מאז. שם המפעל שונה ל"מפעל התרופות קבניה" (Kőbányai Gyógyszerárugyár), שם שחד גיסא לא ניתן לבטא על ידי דוברי שפה זרה כלשהי ומאידך גיסא גרם לטעויות מתמדות בשל העובדה שמפעל התרופות EGIS של היום נמצא גם הוא בקבניה (Kőbánya). בגלל כל זה, עד לחילופי המשטר, השתמש המפעל בשם Kőbányai Gyógyszerárugyár בהונגריה ובשם החברה Richter Gedeon Vegyészeti Gyár Rt. בחו"ל או שם שווה ערך לו בחו"ל בשפה המקומית. יותר מ-75% מהייצור של החברה הממשלתית היה ליצוא. בין המוצרים שפותחו על ידי החברה בעצמה, בולטים הבאים: Ahistan Humacthid (הורמון ACTH סינתטי) Cavinton חלק ניכר מהייצור כלל תכשירים פרמצבטיים אורגניים ובחלקו סינתטיים. לאחר שהתאפשרה הרחבת פרופיל המפעל, הורחב סל המוצרים מאוחר יותר למוצרי קוסמטיקה ומוצרי הגנת הצומח. מאז החלפת המשטר, החברה שמרה על עמדותיה המקומיות והזרות הרבות. זוהי אחת החברות ההונגריות המחויבות ביותר למחקר ולחדשנות. בשנת 1993 קנתה Colgate-Palmolive את הזכות לייצר את משפחת מוצרי Fabulon ואת מוצרי Richtofit. היא המשיכה להפיץ את המוצרים שיוצרו במפעל בדורוג, אולם הפסיקה את הפיתוח הקשור בהונגריה ופיטרה את צוות הפיתוח המנוסה. ב-2008 סגרה קולגייט-פלמוליב את המפעל שלה בדורוג. ריכטר גדעון בע"מ מתפתחת כל הזמן ומבצעת השקעות חדשות. בשנת 2006 החליטה החברה להתחיל בפיתוח וייצור של תרופות ביוטכנולוגיות. כתוצאה מכך, המיזם המשותף ריכטר-הלם הוקם ב-2007. בשנת 2008 החליטה החברה להקים את מפעל הביוטכנולוגיה שלה בדברצן, שנמסר בשנת 2012 ופועל ברציפות מאז 2014. הפרופיל העיקרי של החברה הוא עדיין מחקר מקורי חדשני, המוצר החשוב ביותר שלה הוא Cariprazine, אשר פותח במשותף עם חברת Actavis האמריקאית. בהונגריה: חברת האם Gedeon Richter Nyrt ( בודפשט) מפעלי בנות בהונגריה מפעל ביוטכנולוגיה בדברצן יחידת המפעל בדורוג חברות בנות זרות: פולין : גדעון ריכטר פולין רומניה : גדעון ריכטר רומניה רוסיה : גדאון ריכטר RUS הודו : ריכטר תמיס בריטניה : Gedeon Richter UK Ltd. גרמניה : Richter-Helm Biologics סְפָרַד שווייץ : Preglem סין : Gedeon Richter Rxmidas מקסיקו : גדאון ריכטר מקסיקו אמריקה הלטינית : MediPuls NV. יש לה גם מיזמים משותפים בברזיל מועצת המנהלים בשנת 2022, 12 חברים היו בדירקטוריון החברה: Bogsch Erik, Orbán Gábor, Prof Dr. Ács Nándor Pál, Dr. Bagdy György, Dr. Cserháti Péter, Dr. Gulácsi Gábor, Dr. Hardy Ilona, Lantos Csaba, Dr. Pandurics Anett, Dr. Szabó László, Szécsényi Bálint, Prof. Dr. Vizi E. Szilveszter. האתר הרשמי של ריכטר גדעון בע"מ אתר האינטרנט הרשמי של ריכטר גדעון מדיה וקבצים בנושא ריכטר גדעון בוויקישיתוף Magyar tulajdonosok 34,06% (2021. augusztus): Maecenas Universitatis Corvini Alapítvány (10%), Mathias Corvinus Collegium Alapítvány (10%), Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítvány (5,25%), egyéb intézmények (5,21%), magánbefektetők (3,6%) Richter Gedeon: Mellettem az utódom! (index.hu, 2017.10.04.) Gyakran "Pesti Sas patikaként" említik; nem azonos a budai Arany Sas Patikával, amelyben múzeum működik Solymár Judit–Kovács Lajos: Dorogi lexikon, 2008, 217. o.