laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
קנאביס סאטיבה

קנאביס סאטיבה (שם מדעי: Cannabis sativa) מין בסוג קנאביס, הוא צמח חד-שנתי ודו-מיני. בני האדם גידלו קנאביס סאטיבה לאורך ההיסטוריה לצורך סיבים תעשייתיים, שמן מהזרעים, מזון, הפקת סם, שימוש דתי למצבי רוח רוחניים, ולרפואה. כל חלק של הצמח נקטף באופן שונה, בהתאם למטרת השימוש בו. המין הוגדר לראשונה על ידי קארולוס ליניאוס ב-1753. זרעיו משמשים בעיקר כדי להפיק את שמן קנבוס שיכול לשמש לבישול, לתאורה, ללכות, או צבעים. ניתן להשתמש בהם גם כמזון מזין לציפורים. הפרחים (ובמידה מועטת גם העלים, הגבעולים והזרעים) מכילים תרכובות פסיכואקטיביות הידועות כקנבינואידים שנצרכים כסם לשם הנאה, רפואה, או מטרות רוחניות-דתיות. בדרך כלל פרחי הקנאביס כפי שהם מיובשים, או מעובדים לחשיש נצרכים על ידי עישון, אידוי, ובליעה דרך הפה. מבחינה היסטורית, חליטות, תה, ומשחות היו גם תוצרים נפוצים. הקנאביס סאטיבה מתחיל את צמיחתו באביב והיא נמשכת בין 4 ל-6 חודשים. מחזור החיים של הצמח בטבע מתחיל בזרעים, אשר שכבו עמוק בקרקע כל החורף, המתחילים לנבוט בסביבות מאי. לאחר הנביטה, הצמח מתחיל בשלב של גדילה לגובה והצמחת ענפים לצדדים תוך פרישת עלים אשר מטרתה הגברת שטח החשיפה לשמש ועל ידי כך הגברת תהליך הפוטוסינתזה וצבירת אנרגיה. שלב זה נמשך בין חודשיים לשלושה, ולאחר מכן, עם תחילת התארכות הלילות בסוף יוני, מתחיל שלב הפריחה. בשלב הפריחה הצמח גדל עוד מעט לגובה, אך בעיקר מטפח מסת ענפים ועלים. כשבועיים לאחר תחילת שלב הפריחה יוצאים הפרחים באזורי ה"מפרקים" של הענפים והעלים. כעת ניתן להבדיל בין שני המינים - לזכר יש פרח קטן ועגול ולנקבה פרחים בשרניים וגדולים יותר, המכוסים על שטח פניהם בבלוטות, המפרישות את החומר הפעיל THC, ולעיתים גם בשערות דקיקות. בשלב זה מתחילים הצמחים לשחרר אבקנים לאוויר, מתבצעת האבקה והנקבה מגדלת המוני זרעים בפרחיה. עם בוא החורף, הצמחים מתים מהקור, והזרעים מתפשטים בקרקע ומחכים לאביב. באופן כללי, יש שלוש קבוצות זנים של קנאביס שמגודלות היום: זנים שמגודלים בעיקר בשביל הסיבים שלהם, מתאפיינים בגבעולים ארוכים והסתעפות מועטה, מכונים קנבוס. זנים שמגודלים בשביל הזרעים אותם ניתן לאכול, או להפיק שמן. זנים שמגודלים לצרוך רפואי או למטרות הנאה. בדרך כלל במדינות בהם צמח הקנאביס אסור בחוק, אין הבחנה בין הסוגים למרות שמבחינה כימית ריכוז החומרים הפעילים בזנים המגודלים לצרכים תעשייתיים נמוך עד אפסי. ערך מורחב – קנאביס (סם) מהחלקים העשירים בטריכומים (שערות המכילות את בלוטות השרף) בצמח מפיקים את הסם הפסיכואקטיבי קנאביס. תוצריו הבולטים ביותר הם מריחואנה וחשיש, שצריכתם נעשית לרוב על ידי עישון, אידוי (בעזרת מכשיר אידוי) או אכילה. קנאביס אינדיקה קנאביס סאטיבה, באתר ITIS (באנגלית) קנאביס סאטיבה, באתר NCBI (באנגלית) קנאביס סאטיבה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קנאביס סאטיבה, באתר Tropicos (באנגלית) קנאביס סאטיבה, באתר GBIF (באנגלית) קנאביס סאטיבה, באתר The Plant List (באנגלית) קנאביס סאטיבה, באתר IPNI (באנגלית) קנאביס סאטיבה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ההבדלים בין קנאביס סאטיבה לקנאביס אינדיקה
איתמר לוי (סופר)

איתמר לוי (נולד ב-30 במאי 1956 ברמת גן) הוא סופר ישראלי, ובעלים של חנות ספרים. פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. בשנת 1985 פרסם איתמר לוי את ספר הביכורים שלו, "זליג מיינץ וגעגועיו אל המוות". זמן קצר לאחר מכן החל לשדר בגלי צה"ל את התסכית "841 נוסע צפונה צפונה", שכל פרק בו גולל סיפור מנקודת מבטו של נוסע אחר במהלך נסיעה בקו האוטובוס של אגד מספר 841 שנסע מתל אביב לקריית שמונה. בשנת 1993 הקים בשכונת שפירא בתל אביב חנות לספרים משומשים בשם "ספר זיכרונות" ויזם שירות לאיתור ספרים ישנים ונדירים. החנות עברה לגבעתיים, אחר כך לזיכרון יעקב, ובשנת 2013 עברה לשוק הטורקי בעיר התחתית בחיפה. בשנת 2017 החנות הפכה לווירטואלית. לוי היה למשתתף קבוע בתוכנית הרדיו של ירון אנוש. בנובמבר 2000 הושק האתר "חנות הספרים של איתמר" אשר בו הפיץ לוי ידיעון שבועי של ספרים מומלצים, ודף מידע דו-שבועי העוסק בספרים מהיבטים שונים. ב-29 בספטמבר 2022 הודיע איתמר על פרישה וסגירת חנות הספרים שלו בעקבות בעיה רפואית. פעילות האתר נפסקה ב-27 בדצמבר 2022. לוי מרצה על סיפורי ספרים ועל איתור ספרים נדירים. זליג מיינץ וגעגועיו אל המוות, הוצאת ספרית פועלים, 1985 כפות רגליה העדינות של המאדאם, הוצאת כתר, 1988 אגדת האגמים העצובים, הוצאת כתר, 1989 אותיות השמש, אותיות הירח, הוצאת כתר, 1991 אטיודים למורגנה, הוצאת כתר, 1996 מיומנו של מאתר ספרים, הוצאת ספר זכרונות, 2000 רעידת האדמה של הוגו, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2016 עד שנולדתי, דביר, תשע"ט 2019 אנדריאס איזה יופי. הוצאת פרדס. 2022 מדיה וקבצים בנושא איתמר לוי בוויקישיתוף רשימת הפרסומים של איתמר לוי, בקטלוג הספרייה הלאומית איתמר לוי, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" איתמר לוי, באתר המכון לתרגום ספרות עברית (באנגלית) חנות הספרים של איתמר, ברשת הספרים של איתמר לוי, באתר "סימניה" קובי מידן, ‏"אנשים בלילה" עם איתמר לוי, באתר iCast‏, 4 בנובמבר 2013 ערוץ היוטיוב של איתמר לוי - מיומנו של מאתר ספרים, מאחורי הקלעים של הספרים [פגישות זום עם איתמר] ועוד. איתמר לוי, דף שער בספרייה הלאומית איתמר לוי, בלקסיקון הספרות העברית החדשה ורד לי, מסע בעקבות הספר האבוד עם ציידי ספרים מקצועיים, באתר הארץ, 6 ביוני 2014 נמרוד בוסו, למה התל אביבים מריחים הזדמנויות בחיפה תחתית, באתר TheMarker‏, 29 ביולי 2013 איתי בנר, אתרים חדשים, באתר הארץ, 28 באוקטובר 2001 אפרת אהרוני , ‏10 אתרים למי שמחפש ספרים כל השנה, באתר גלובס, 2 ביוני 2008 איתמר לוי, הודעת פרידה, באתר פייסבוק "מילים של אחרים" וספרים חדשים אחרים, באתר הארץ, 26 בפברואר 2016 בני ציפר, איתמר לוי מסביר את פשר משיכתו לעניינים אנכרוניסטיים, באתר הארץ, 24 באפריל 2019
קורוזיה

קוֹרוֹזְיָה (מאנגלית: Corrosion; בעברית: שִׁיתּוּךְ) הוא תהליך כימי, הנובע מחשיפה לסביבה - מגע של חומר בחומר אחר (חמצן, למשל) או סביבה חומצית או בסיסית במיוחד. על פי רוב, השימוש המילה קורוזיה מתייחס לחמצון אלקטרוכימי של מתכת, למשל מחמצן אטמוספירי. דוגמה מוכרת של קורוזיה בחיי היום-יום היא חלודה - תחמוצת ברזל שנוצרת כשברזל בא במגע עם אוויר (חמצן ולחות) לאורך זמן, והופעתה מואצת בנוכחות מים. במקום שבו מתרחשת קורוזיה נוצרת תרכובת של המתכת - תחמוצת או מלחים. מכיוון שתרכובת זו חלשה ונקבובית בדרך כלל, היא מתפוררת עד מהרה וגורמת להרס המתכת. נזקי הקורוזיה מהווים שיקול חשוב מאוד בתכנון מבנים מתכתיים ובתעשיות מתכת שונות, דוגמת תעשיית התעופה, תעשיית הרכב, כורים גרעיניים, מבנים, מכלים וצינורות. ניתן להגן על מתכת בפני קורוזיה במגוון אמצעים: ציפוי במתכת אחרת, העמידה לגורמי הקורוזיה (דוגמת אבץ במקרה של חמצן או כרום) או צבע עמיד יותר לקורוזיה, ציפוי בחומר שמנוני למניעת מגע של המתכת עם מים, או יצירת מגע עם מתכת אחרת בעלת פוטנציאל חיזור גבוה יותר, אשר משותכת במקום המתכת המוגנת (הגנה קתודית). במתכות מסוימות, שכבת הקורוזיה הנוצרת היא קשה וצמודה למתכת, ולכן היא אוטמת את המתכת ובכך מפרידה אותה מסביבתה ומונעת את המשך הקורוזיה. דוגמה למתכת כזו היא האלומיניום: החמצן באוויר מחמצן את האלומיניום ויוצר שכבה של התחמוצת Al2O3 (אלומינה), שמבודדת את האלומיניום שמתחתיה מהחמצן באוויר, וכך עוצרת את תהליך הקורוזיה. קורוזיה אחידה (כללי) - במקרה זה משטח החומר מותקף בצורה אחידה, כך שניתן להעריך את קצב הפחתת עובי המבנה. דרכים למניעת קורוזיה אחידה הן ציפויים, צביעה, שימושי בחומרים מעכבי קורוזיה, והגנה קתודית. קורוזיה גלוונית - זו נגרמת על ידי מגע חשמלי וקשר אלקטרוליטי (כמו תמיסת מי מלח) בין שתי מתכות הנבדלות בפוטנציאל הכימי שלהן. קורוזיית נקיקים (crevice) - זו מתרחשת במשטחים שבהם אין ערבוב של האלקטרוליט. באזור שבו אין ערבוב של האלקטרוליט תהיה ירידה בריכוז החמצן, והקורוזיה תגבר. קורוזיית גימום (pitting) - קורוזיה זו פוגעת באופן מקומי בפני השטח של מתכת. אופיינית למתכות שבהן נפגעת שכבת הפסיבציה המגנה. באזורים בהן נפגעה שכבה זו, מתקדמת המסה אנודית של המתכת. קורוזיה בין-גרעינית (intergranular) - זו נגרמת כתוצאה מאי רציפות במבנה החומר בין הגרעינים השונים. קורוזיית שחיקה (אברזיה) - הקורוזיה נוצרת עקב תנועה של נוזל קורוזיבי על פני השטח של המתכת. דבר זה גורם להגדלת החשיפה של המתכת לתקיפה של הנוזל הקורוזיבי. קורוזיית מאמצים (stress corrosion) - זו נוצרת כאשר ישנם מאמצים נמוכים בסביבה קורוזיבית. עקב הסביבה הקורוזיבית נוצר כשל שנראה ככשל מכני עקב המאמצים, אך הוא למעשה נוצר בעידוד הסביבה הקורוזיבית ולא היה נוצר אחרת. חלודה חמצון חיזור גלוון הנדסת חומרים זחילה (דפורמציה) ynet, ביום רביעי: כנס מדעי בנושא תופעת הקורוזיה (שיתוך), באתר ynet, 30 במאי 2005 מילון למונחי שיתוך (1985), באתר האקדמיה ללשון העברית קורוזיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קורוזיה ואנטי קורוזיה, דף שער בספרייה הלאומית
קרול שילדס

קרול אן שילדס (באנגלית: Carol Ann Shields;‏ 2 ביוני 1935 - 16 ביולי 2003) הייתה סופרת קנדית ילידת ארצות הברית. היא ידועה בעיקר בשל כתיבת הרומן יומני האבן שיצא לאור בשנת 1993. שילדס נולדה באילינוי, ארצות הברית ולמדה בהנובר קולג' שבאינדיאנה, אוניברסיטת אקסטר באנגליה ובאוניברסיטת אוטווה. בשנת 1957 נישאה לדונלד שילדס. בני הזוג עברו לגור בקנדה. בשנת 1977 קיבלה שילדס תואר פרופסור מאוניברסיטת אוטווה. בשנת 1980 השתקעה בויניפג שבמניטובה, ולימדה אנגלית באוניברסיטת מניטובה. בשנת 2000 עברה עם בעלה לגור בוויקטוריה, בקולומביה הבריטית. בשנת 2003 נפטרה מסרטן השד. רפובליקת האהבה, הוצאת זב"מ, 1993 תרגום: רזיה הירש יומני האבן, הוצאת מודן, 1997 (הספר זכה בפרס פוליצר בשנת 1995 והיה מועמד לפרס מאן בוקר בשנת 1993) תרגום: עופרה עופר המסיבה של לארי, הוצאת מודן, 1999 (זכה בפרס אורנג' בשנת 1998) תרגום: עופרה עופר צירוף מקרים, הוצאת מודן, 2000, תרגום עופרה עופר קרול שילדס, ברשת החברתית Goodreads עופרה עופר אורן, לצאת לירח דבש עם הבעל או עם החברות?, בבלוג סופרת ספרים, 10 באוגוסט 2014 רויטרס, אי פי, הסופרת קרול שילדס הלכה לעולמה, באתר ynet, 17 ביולי 2003 קרול שילדס, באתר "Find a Grave" (באנגלית) קרול שילדס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קרול שילדס (1935-2003), דף שער בספרייה הלאומית
טרנס מוריס

טרנס דראה מוריס (באנגלית: Terence Darea Morris; נולד ב-11 בינואר 1979 בפרדריק, מרילנד) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר. גובהו 2.07 מטרים. בצעירותו שיחק מוריס במדי קבוצת הכדורסל של בית הספר התיכון על שם המושל תומאס ג'ונסון בעיר הולדתו פרדריק ולאחר מכן במדי אוניברסיטת מרילנד. בשנת 2001 נבחר בדראפט ה-NBA על ידי אטלנטה הוקס במקום ה-33. זכויות הדראפט של מוריס הועברו לקבוצת יוסטון רוקטס במדיה שיחק שנתיים (2001-2003). בעונת 2003/2004 שיחק בליגת הליגת הפיתוח של ה-NBA ועונה לאחר מכן חתם בקבוצת אפולון פטרס היוונית. בספטמבר 2005 חזר לליגת ה-NBA כשהוחתם על ידי אורלנדו מג'יק, בשורותיה שיחק עד סיום העונה. את עונת 2006/2007 פתח מוריס ללא קבוצה עד שבדצמבר 2006 חתם בהפועל ירושלים ואחרי חתימתו הקבוצה חזרה לעצמה אחרי תקופה קשה. עם הפועל זכה בפברואר 2007 בגביע המדינה, כאשר הוא קלע בגמר 15 נקודות. בסיום העונה, עבר למכבי תל אביב לעונה אחת. במהלך עונה זו זכה מוריס בתואר השחקן המצטיין של היורוליג לחודש ינואר, ובסיום אותה עונה אף נבחר לחמישיית העונה של המפעל. בסיום עונת 2007/2008 הפך מוריס אוטומטית לשחקן חופשי ושמו נקשר לפנאתינייקוס ולאולימפיאקוס. לבסוף, העדיף מוריס את צסק"א מוסקבה בה הוצעה לו משכורת גבוהה, הוא חתם על חוזה לשלוש שנים ואמור היה להשתכר בכשני מיליון דולרים לעונה. אולם לאחר עונה אחת, לאור קיצוץ משמעותי בתקציב צסק"א מוסקבה, עבר לברצלונה, אותה עזב לאחר שתי עונות והודיע על פרישה מכדורסל. פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) אוהד גרינוולד‏, החסימה האחרונה: סיפור פרישתו של טרנס מוריס, באתר וואלה, 9 במרץ 2012
הפירמידה של ג'וסר

הפירמידה של המלך ג'וסר המוכרת גם בשם פירמידת המדרגות, היא המבנה הראשון המזכיר בצורתו פירמידה. המלך ג'וסר (או צ'וסר) הוא המלך השני והמפורסם ביותר מבין מלכי השושלת השלישית של מצרים העתיקה. עד לתקופתו נהוג היה לקבור אנשי אצולה ומלוכה בתוך מבנה טרפזי הקרוי מסטבה. המלך ג'וסר היה הראשון שהקים מבנה המזכיר בצורתו את הפירמידות המוכרות לנו כיום. מבנה זה, נבנה בשנים 2630–2611 לפנה"ס, על ידי אמחותפ שהיה הרופא, האדריכל ויועצו של המלך. את המבנה יצרו בעזרת שש מסטבות המונחות אחת על גבי השנייה, כאשר כל אחת קטנה מקודמתה. בדרך זו נוצר מבנה המזכיר בצורתו פירמידה, אשר הגיע לגובה של 60 מטר. פירמידה זו נבנתה במצרים ממערב לממפיס באזור סקארה. גרומך תשל"ג, גרומך ש' א', מסטבה, פראוור י' (עורך), האנציקלופדיה העברית, כרך 23, ירושלים תשל"ג (עמ' 1095–1096). ליבוביץ תשל"ד, ליבוביץ' י', מצרים- היסטוריה, פראוור י' (עורך), האנציקלופדיה העברית, כרך 24, ירושלים תשל"ד (עמ' 161–182). שצ'ופק תשל"ה, שצ'ופק נ', פירמידה, פראוור י' (עורך), האנציקלופדיה העברית, ירושלים תשל"ה (עמ' 779–782). מדיה וקבצים בנושא הפירמידה של ג'וסר בוויקישיתוף
קנדה (אפקוט)

ביתן קנדה הוא אחד הביתנים באזור תצוגת העולם של פארק השעשועים אפקוט באתר הנופש דיסניוורלד באורלנדו שבפלורידה. הביתן הוקם כדי להציג למבקר בו את התרבות הקנדית ואת אופייה החברתי והגאוגרפי של קנדה. כחלק מהביתן נבנה דגם של תצורות נוף קנדיות אופייניות ובהן עמק ובו מפל, המסמל את אזור הספר הקנדי, גנים ומזרקות המסמלים את אזור החוף המערבי של קנדה, וכן עמודי טוטם המסמל את התרבות האינדיאנית הקנדית. במרכז הביתן מבנה המדמה את בניין שאטו לורייה שבאוטווה. בביתן מוצג הסרט הו קנדה!. הביתן נבנה בשיטה של "פרספקטיבה כפוייה" – ואף שמדובר בבניין בגובה שלוש קומות, נראה לצופה בבניין כאילו מדובר בבניין בגובה שש קומות. גני הביתן הקרויים "גני ויקטוריה" (באנגלית: Victoria Gardens), מנסים לחקות את גני בושארד שבקרבת ויקטוריה שבפרובינציית קולומביה הבריטית, הם הגנים הגדולים ביותר (והדורשים תחזוקה רבה ביותר) מכל גני הביתנים שבאזור "תצוגת העולם" (world showcase) של פארק השעשועי. חנויות הביתן, המצויות במבנה בסגנון לונגהאוס האופייני למבני האינדיאנים בחוף המערבי של קנדה, מוכרות מוצרי מלאכת יד המיוצרים בקנדה, ומוצרי מזון אופייניים (כגון סירופ מייפל). בחזית הביתן הקנדי שלושה עמודי טוטם שגובהם 10 מטרים. שנים מעמודים אלה עשויים פיברגלס ואחד עשוי עץ. העמודים מתארים שלושה מסיפורי "העורב" המרמה את "ציף השמים" וגונב ממנו את השמש, הירח והכוכבים. העמודים, שעוצבו על ידי האמן דייוויד בוקסלי מקולומביה הבריטית, הוצבו בביתן באפריל 1998. הביתן זה (כמו גם הביתן המקסיקני) היו שנים משלושת הביתן שהוחלט על הקמתם ועל מיקומם מבלי קשר לקבלת מימון מהמדינה. חברת וולט דיסני החליטה שהביתן של ארצות הברית יהיה במרכז תצוגת העולם, ושתי הארצות הגובלות בה – מקסיקו וקנדה, תהיינה בשתי קצות תצוגת העולם [1]. הביתן נפתח עם הקמת פארק השעשועים ב-1 באוקטובר 1982. מדיה וקבצים בנושא קנדה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קנדה
דגל פלאו

דגל פלאו אומץ רשמית ב-1 בינואר 1981 עת שהאיים קיבלו עצמאותם מאת ארגון הנאמנות של האומות המאוחדות. עיצובו של הדגל מתבסס על עיצוב דגל יפן ודגל בנגלדש. בדומה לדגלי מדינות איים אחרות באזור מרכז האוקיינוס השקט, צבעי הדגל מסמלים את מיקום המדינה. הכחול מסמל את האוקיינוס השקט והצהוב את מיקום האי במרכזו. בשונה מדגלי יפן ובנגלדש, העיגול, המצוי בהסטה מסוימת לכיוון הניצב ממרכז הדגל, מסמל את הירח ולא את השמש. סמל פלאו המנון פלאו מדיה וקבצים בנושא דגל פלאו בוויקישיתוף פלאו, באתר דגלי העולם (באנגלית) דגל פלאו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דגל אנטיגואה וברבודה

דגל אנטיגואה וברבודה (באנגלית: Flag of Antigua and Barbuda) הוא דגלה הלאומי של אנטיגואה וברבודה. הוא אומץ ב-27 בפברואר 1967 ועוצב על ידי האמן והפסל המקומי סר רג'ינלד סמואלס. בעקבות הענקת ממשל עצמי למדינה בשנת 1967, נערכה תחרות לבחירת דגל הלאום, שבה הוגשו למעלה מ-600 עיצובים שונים. הדגל כולל כמה צבעים שלהם משמעויות שונות: השחור בראש הדגל מסמל את המוצא האפריקאי של התושבים. השמש הצהובה הזורחת על הצבע השחור מסמלת את זריחתו של עידן חדש. הצבעים הכחול והלבן מתחת לשמש מסמלים את הים הקריבי והחול בהתאמה. המשולשים האדומים מימין ומשמאל מסמלים את הדינמיות והאנרגיה של התושבים. סמל אנטיגואה וברבודה המנון אנטיגואה וברבודה מדיה וקבצים בנושא דגל אנטיגואה וברבודה בוויקישיתוף דגל אנטיגואה וברבודה, באתר דגלי העולם (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שר האוצר של בריטניה

שר האוצר של בריטניה הנושא בתואר Chancellor of the Exchequer (צַ'נְסְלוֹר אוֹף דִ'י אֶקְסְצֵ'קֵר) או בקיצור The Chancellor. הוא השר האחראי על נושאי הכלכלה והפיננסים (הנושאים המוניטריים) בקבינט הממלכה המאוחדת והוא העומד בראש אוצר הוד מלכותו. תפקיד זה נחשב לאחד מארבעת התפקידים הבכירים המכונים המשרות הרמות בשירות המדינה (באנגלית: Great Offices of State), וכיום נושא משרה זה נחשב שני לראש ממשלת בריטניה בחשיבותו הפוליטית. משרה זו היא השלישית מבין המשרות העתיקות ביותר בהיסטוריה של אנגליה, ומקורה בתפקיד השר האחראי על הכנסות בית המלוכה בימי הביניים. תפקידו המרכזי של שר האוצר של בריטניה הוא בקביעת מסגרות התקציב המדינה השנתי. עקרונות אלה מובאים בפני בית הנבחרים הבריטי על ידי שר האוצר בנאום מיוחד. נהוג שנאום זה נישא ביום שלישי בחודש מרץ (מאחר ששנת המס בבריטניה נקבעת לפי הלוח היוליאני). מאז שנת 1993 נושא שר האוצר בכל שנה בסתיו (בחודשים נובמבר או דצמבר) נאום שנקרא "דוח קדם התקציב" הצופה מראש את יסודות התקציב של השנה הבאה. לשר האוצר השפעה על קביעת בנק אנגליה בדבר שיעורי הריבית. השר קובע את יעדי האינפלציה, אשר הריבית שקובע בנק אנגליה נועדה להשיג. בהתאם לחוק בנק אנגליה משנת 1998, שר האוצר ממנה ארבעה מתוך תשעת חברי הוועדה המוניטרית של בנק אנגליה, וכן יש לשר השפעה רבה על בחירת נגיד הבנק וסגניו. תחת שר האוצר עומדים ארבעה שרים זוטרים וכן עובדי ציבור. הבכיר מבין השרים הזוטרים הוא המזכיר הראשי של האוצר, המנהל את המשא ומתן עם ייתר משרדי הממשלה בדבר היקף התקציב שלהם. השרים הזוטרים הנוספים הם הממונה הכללי על השכר, המזכיר הפיננסי של האוצר והמזכיר הכלכלי של האוצר. במשרד האוצר שני בעלי תפקיד נוספים הנושאים את התואר "מזכיר משרד האוצר" אף שאינם שרי ממשלה: המזכיר הפרלמנטרי של האוצר (לרוב המצליף הראשי של בית הנבחרים הבריטי) ו"המזכיר הקבוע של האוצר" - עובד מדינה המשמש בתפקיד מנכ"ל משרד האוצר. מגוריו הרשמיים של שר האוצר הם ברחוב דאונינג 11 בלונדון, והוא נושא, מתוקף תפקידו, בתואר "הלורד השני של האוצר" ("הלורד הראשון של האוצר" הוא למעשה ראש ממשלת בריטניה המתגורר ברחוב דאונינג 10). כאשר נבחר טוני בלייר לראש הממשלה ב-1997 הוא העדיף להתגורר בדירה הגדולה יותר בבית מספר 11, מכיוון שהיה אז בעל משפחה של שלושה ילדים, בעוד ששר האוצר גורדון בראון היה אז רווק. אף שמשרד ראש הממשלה ממוקם בבית מס' 10, שר האוצר הוא שמתגורר בדירת המגורים במספר 10, ואילו ראש הממשלה ומשפחתו מתגוררים בדירת המגורים בבית מס' 11. על פי המנהג שר האוצר, בבואו לדיון התקציב בבית הנבחרים נושא עמו מזוודה אדומה הנקראת "קופסת התקציב" (באנגלית: Budget Box). כל שרי הממשלה נוהגים לקבל קופסאות אדומות בהן הם נושאים את המסמכים הרשמיים של המדינה, וקופסה זו זהה לקופסאות האחרות, אולם בשל הנוהג של שר האוצר להציג לציבור את קופסת התקציב בבוקר הדיון בבית הנבחרים זכתה קופסה זו לשמה. ויליאם גלדסטון היה הראשון שעשה שימוש בקופסה זו בשנת 1860 ובאותה קופסה השתמשו עד כהונתו של ג'יימס קלהאן בשנת 1965 אשר בחר להשתמש בקופסה חדשה. בשנת 1997 החליף גורדון בראון את הקופסה בקופסה חדשה. 1 כיהן כראש ממשלת בריטניה לאחר כהונתו כשר אוצר. 2 כיהן כראש ממשלת בריטניה במקביל לחלק או לכל כהונתו כשר אוצר. 3 נפטר בעת כהונתו. 1 כיהן כראש ממשלת בריטניה לאחר כהונתו כשר האוצר. 2 כיהן כראש ממשלת בריטניה במקביל לחלק או לכל כהונתו כשר האוצר. 3 נפטר בתקופת כהונתו. מדיה וקבצים בנושא שר האוצר של בריטניה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של שר האוצר של בריטניה (באנגלית) Exchequer היה מנגנון ניהול הכנסות המלוכה ורישום הכנסות אלו
דגל טורקמניסטן

דגל טורקמניסטן הוא הדגל הלאומי של טורקמניסטן. הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטורקמנית אימצה ב-1 באוגוסט 1953 דגל בו הוספו לדגל ברית המועצות שני פסם כחולים בהירים בחלק התחתון. הדגל שימש את טורקמניסטן את 27 בינואר 1992, כשטורקמניסטן אימצה את הבסיס לדגלה הנוכחי. ב-1997 הוסף בתחתית הקו האדום שני ענפי עץ זית, לסמל שלום. הדגל קיבל את עיצובו הנוכחי ב-24 בינואר 2001, כשהיחס שונה מ-1:2 ל-2:3, והגוון הירוק הוחלף בגוון בהיר יותר. הדגל הוא ירוק ובו פס אנכי בצבע אדום ליד צד התורן, המכיל חמש דוגמאות המשמשות בהכנת שטיחים המסודרות בערמה מעל שני ענפי זית מוצלבים, בדומה לדגל האומות המאוחדות. ליד הפס בפינה העליונה מופיעים חמישה כוכבים וסהר, בצבע לבן. חמשת השטיחים מייצגים את חמשת השבטים המרכזיים בטורקמניסטן - טקה, יומוט, ארסרי, צ'ודור וסאריק - מלמעלה למטה. שבטים משניים יותר, לרבות שבט הסאליר שירד מגדולתו בתבוסה צבאית לפני העת החדשה, אינם מיוצגים בדגל. הסהר בדגל מסמל את האסלאם וחמשת הכוכבים מסמלים את חמשת המחוזות במדינה. דגל זה מכיל את הריכוז השני בגודלו של הצבע הירוק (אחרי דגל ערב הסעודית) – 83.5% ממנו צבועים בירוק. הדגל מתואר לעיתים קרובות כדגל המפורט ביותר בעולם. סמל טורקמניסטן המנון טורקמניסטן מדיה וקבצים בנושא דגל טורקמניסטן בוויקישיתוף דגל טורקמניסטן, באתר דגלי העולם (באנגלית) דגל טורקמניסטן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הפדרציה של איי הודו המערבית

הפדרציה של איי הודו המערבית (באנגלית: West Indies Federation) הייתה ישות פוליטית בעלת שלטון עצמי, שהתקיימה בין 1958 ל-1962 וכללה את רוב המושבות הבריטיות באיים הקריביים (איי הודו המערבית). הפדרציה נוסדה כשלב מעבר בין השלטון הבריטי הקולוניאלי במושבות השונות שהרכיבו אותה, למדינה פדרלית עצמאית במסגרת חבר העמים הבריטי, בדומה לאוסטרליה או קנדה. שטחה הכולל של הפדרציה היה כ-20,253 קמ"ר והתגוררו בה כ-3.1 מיליון איש (1960). ג'מייקה היוותה יותר ממחצית השטח הכולל, וטרינידד וטובגו עוד כרבע. עשר המושבות שאוחדו בפדרציה קיבלו בתוכה מעמד של פרובינציות. דרכה של הפדרציה לא צלחה. כוחו של השלטון הפדרלי היה מלכתחילה חלש ביותר, מרכיבי הפדרציה נבדלו בתרבותם, מסורתם ושאיפותיהם, וכן פגע בה חוסר איזון בין שתי הפרובינציות הגדולות, ג'מייקה וטרינידד וטובגו לבין השאר, והריחוק הגאוגרפי של המרכיב הגדול ביותר – ג'מייקה. לכל פרובינציה הותר לקיים מערכת מיסוי ומכסים שלה, כך שלא נוצרה אינטגרציה כלכלית בין האיים. את האות לפירוק הפדרציה נתנה ג'מייקה, הגדולה בפרובינציות, שחשה מקופחת מבחינת הכוח הפוליטי ומנוצלת מבחינה כלכלית לעומת המרכיבים האחרים, ולא הייתה מרוצה מקצב ההתקדמות האיטי לעבר עצמאות. בספטמבר 1961 אישרו תושביה במשאל עם את רצונם לפרוש ולהקים מדינה עצמאית. מהלך הפרישה יצא לפועל ב-1962, טרינידד וטובגו, החברה השנייה בגודלה, פרשה בעקבותיה והפכה אף היא למדינה עצמאית. בכך ניטל הטעם מקיומה של הפדרציה ופסו התקוות שתגיע לעצמאות מהירה, ולכן פורקה באופן רשמי במאי 1962 ושמונת מרכיביה הקטנים יותר שנותרו חזרו למעמד של מושבות בריטיות. שבע משמונה המושבות קיבלו בהדרגה את עצמאותן בנפרד בין 1966 ל-1983: ברבדוס, גרנדה, דומיניקה, סנט לוסיה, סנט וינסנט והגרנדינים, אנטיגואה וברבודה וסנט קיטס ונוויס. מושבה נוספת, מונטסראט, נותרה במעמד טריטוריה בריטית שמעבר לים. עוד שלושה חלקים של הפדרציה (שלא היו מושבות נפרדות לפני הקמתה ולכן לא היו במעמד של פרובינציה בתוכה) נותרו במעמד של טריטוריה בריטית: איי קיימן ואיי טרקס וקייקוס שהופרדו מג'מייקה עם קבלת עצמאותה ואנגווילה שהופרדה מסנט קיטס ונוויס ב-1980. שיתוף הפעולה בין המדינות והטריטוריות שהרכיבו את הפדרציה נמשך בתחומים מסוימים גם לאחר פירוקה. הדולר המזרח קריבי החליף בחלק מן המדינות את הדולר של איי הודו המערבית ששימש כמטבע בתקופת הפדרציה. שיתוף פעולה אזורי מתקיים כיום במסגרת הקהילייה הקריבית (CARICOM), וכולל גם מדינות שלא היו חלק מהפדרציה ואף מדינות שלא נשלטו בידי בריטניה. הקריביים היסטוריה של הקריביים מדיה וקבצים בנושא הפדרציה של איי הודו המערבית בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדינות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לכידות קבוצתית

לכידות קבוצתית היא סך כל הכוחות הפועלים על החברים בקבוצה ומשכנעים אותם להישאר בה. כל קבוצה מושתתת על מספר נורמות המאפיינות אותה ומייחדות אותה. פרט החורג מנורמות הקבוצה יסולק או שיופעלו עליו סנקציות כדי לחזור לתלם. יש שני סוגי כוחות המשפיעים על חברי הקבוצה: כוח שלילי: נתון הגורם לחבר קבוצה לרצות להינתק ממנה. כוח חיובי: נתון המחבר את חבר הקבוצה לקבוצה עצמה. רמת הלכידות החברתית של קבוצה, נמדדת ביכולת של חבריה להישאר נאמנים לערכיה. ככל שהרצון של חבריה (כוח חיובי) להישאר בקבוצה גדול מהרצון של חברים בה (כוח שלילי) לעזבה, הלכידות החברתית בקבוצה גוברת. דוגמאות לכוחות חיוביים - היוצרים לכידות בקבוצה: מטרה משותפת איום משותף על חברי הקבוצה הרגשת שותפות בין חברי הקבוצה ערכים משותפים חוויות הצלחה משותפות. קיימת סכנה בלכידות קבוצתית קיצונית, המכניעה את הפרט ומונעת ממנו ביטוי אישי והתפתחות עצמית. ניתן למדוד את מידת הלכידות של קבוצה חברתית, במטרה לעמוד על מצבה ודרכי פעולתה המשותפים. דרך אפשרית למדידה היא סוציומטריה. בדרך זו עוקבים אחר המצבים החברתיים בין חברי הקבוצה ומידת הדדיות הקשרים הנוצרים בין חבריה.
סיוון

סִיוָן (מאכדית: Simānu) הוא חודש בלוח הבבלי ובלוח העברי, השלישי במספר לפי המסורת המקראית והתשיעי לפי המסורת החז"לית. חודש זה חל בסוף תקופת האביב. בחודש סיוון 30 ימים. א' בסיוון יכול לחול בימים ראשון, שלישי, רביעי ושישי. שם החודש נזכר לראשונה במגילת אסתר (ח', ט). השם הובא, ככל שמות החודשים, מגלות בבל, ומקורו במילה "סימנו", שמשמעותה "זמן קבוע". לפי פירוש נוסף, זהו שם בבלי שמקורו במונח האשורי "סיוונו", שפירושו כנראה "עת להט השמש".[דרוש מקור] מזלו של החודש הוא מזל תאומים. בלוח השנה במגילות קומראן מזלו הוא מזל סרטן. בא' בסיוון באו בני ישראל למדבר סיני. בו' בסיוון חג השבועות, חג מתן תורה, הרגל השני. בזמן המקדש היה נחגג בעלייה לרגל המונית לבית המקדש ובהבאת ביכורים. בו' בסיוון (שבועות) נולד וגם מת דוד המלך וכן נפטר הבעל שם טוב מייסד תנועת החסידות. בכ' בסיוון קבעו בני פולין תענית לזכר קורבנות הפרעות. לפי האגדה, בכ"ה בסיוון נהרגו על ידי השלטון הרומאי רבן שמעון בן גמליאל, רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול, ורבי חנינא סגן הכהנים. שלושה מתוך עשרת הרוגי מלכות. בכ"ז בסיוון נשרף רבי חנינא בן תרדיון וספר התורה עמו. סוף ספירת העומר שבועות תכנים לחודש סיוון, במרכז הפדגוגי הווירטואלי של רשת מורשה השפה העברית ש"ז כהנא, סיון הערך "סיון", באנציקלופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה חודשי השנה העברית, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏8 בספטמבר 2015 W. Muss-Arnolt, The Names of the Assyro-Babylonian Months and Their Regents, Journal of Biblical Literature 11, 1892, עמ' 72–94 doi: 10.2307/3259081 על כך מעיד אף תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה, פרק א', הלכה ב'. ספר יצירה פרק ה' משנה ט'