חיים חנני

חיים (היינריך) חנני (3 בספטמבר 1912 – 6 באפריל 1991‏) היה פרופסור למתמטיקה בפקולטה למתמטיקה ומשנה לנשיא בטכניון, ולאחר מכן רקטור אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. חיים חנני נולד בשנת 1912 בסלופצה שבפולין, בן למיכאל ושרה. למד באוניברסיטאות ורשה ווינה. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל, המשיך בלימודיו באוניברסיטה העברית וקיבל תואר דוקטור במתמטיקה ב-1938 – הראשון באוניברסיטה העברית, על עבודה בהדרכתו של פרופ' אברהם הלוי פרנקל שעסקה בבעיית ארבעת הצבעים. בשנים 1936–1941 עבד בספריית שוקן בירושלים. בשנים 1941–1943 עבד כמורה בקריית מוצקין. בשנים 1943–1944 עבד כפקיד במזכירות הכספית של האוניברסיטה העברית. כבוגר בית"ר פולין הצטרף חנני לאצ"ל עם עלייתו לארץ, ותרם את דירתו בירושלים להפעלת המשדר שהאצ"ל החל להפעיל באמצע שנות השלושים. בשנת 1937 נעצר על ידי הבריטים והושלך לכלא, אך שוחרר כעבור זמן קצר. ב-1944 נעצר שנית על ידי הבריטים כחשוד בהשתייכות לאצ"ל, נכלא במחנה המעצר בלטרון והוגלה עם לוחמי אצ"ל ולח"י אחרים לאריתראה ולקניה, שם היה עד אחרי הקמת המדינה. על פעילותו של חנני בתקופת המעצר סיפר איש הלח"י, ישראל אלדד, בספרו "מעשר ראשון": ואין הוא מבטל שעה אחת. לומד ומלמד. ובעיקר מלמד. רבים במחנה המתכוננים לבחינות בגרות ויותר מכל מקצוע אחר זקוקה המתמטיקה להדרכה. וחנני מלמד בקבוצות וביחידים את כל מי שיפנה אליו וכל כמה שעות ביום שתדרשנה לכך. מהקורסים הנמוכים ביותר ועד לגבוהים. ובאורך רוח וקורת רוח, כמעט מהיום הראשון לבואו ועד לימים האחרונים, ימי גלותו באפריקה. חנני חזר לישראל ב-1949, נישא והתגורר בקרית מוצקין, שם נולדו ילדיו. הוא הצטרף לסגל האקדמי של הטכניון ב-1952 וחזר להיות מתמטיקאי פעיל. הוא היה דיקן הפקולטה למתמטיקה בשנים 1961–1962, ומונה לפרופסור מן המניין למתמטיקה ב-1962. באותה תקופה שיתף פעולה עם פאול ארדש, ופרסם כמה ממאמריו הידועים. בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20 שימש חנני חבר הוועדה האקטוארית המייעצת להסתדרות לעניין ההערכות האקטואריות של קרנות הפנסיה המרכזיות של ההסתדרות. חנני כיהן כמשנה לנשיא הטכניון לעניינים אקדמיים (מנל"א), בין השנים 1962 ל-1965. בתקופתו הוקמה "המחלקה ללימודים כלליים", היא המחלקה ללימודים הומניסטיים ואמנויות, בה סטודנטים בטכניון הלומדים מדעים מדויקים והנדסה, יכולים ללמוד במספר קורסים ממדעי הרוח, החברה, האמנות, המוזיקה ולהשתתף בלימודים ובהפקות של תיאטרון הטכניון, המקהלה והתזמורת. בין המורים שהביא לטכניון היה ד"ר ישראל אלדד, מראשי הלח"י. בשנים 1964 עד 1967 כיהן כיועץ לשר החינוך לענייני ההשכלה הגבוהה. ב-1969, עם הקמת אוניברסיטת הנגב בבאר שבע (לימים אוניברסיטת בן-גוריון), מונה חנני להיות הרקטור הראשון שלה, תפקיד שבו כיהן עד 1973. ב-1972 מונה לחבר בוועדה לאנרגיה אטומית. ב-1979 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מטעם האוניברסיטה. מ-1980 עד מותו ב-1991 היה פרופסור אמריטוס בטכניון. תחום עיסוקו המתמטי של חנני היה קומבינטוריקה. עבודת הדוקטור שלו עסקה בבעיית ארבעת הצבעים. עבודותיו הידועות היו בתורה של תבניות קומבינטריות (Theory of block designs). חיים חנני נפטר ב-6 באפריל 1991 ונקבר בחיפה. בשנת 1937, הכיר דרך חברו, אליהו מרידור, את אסתר לבית משפחת וירז'בולובסקי, אשר עבדה בארגון הג'וינט. לזוג חנני נולדו שלושה ילדים: ניצה (מיס, לאחר נישואיה), אברהם, שהיה מנהל תחנת קול המוזיקה ומיכאל, פרופ' לניתוח מערכות מידע. נכדו (בנו של אברהם) הוא המלחין אבנר חנני. בריאיון בשנת 1963 נשאל חנני על ההשפעה של הוספת שיעורי חובה במדעי הרוח והחברה לתוכנית הלימודים כדי שהסטודנטים לא יהיו, כפי שניסח שנה קודם לכן דוד גינצבורג, "סרגלי חישוב מהלכים". המראיין שאל את חנני איך יגיבו הסטונדטים למשימה לתכנון צינור דם מאילת לחיפה. חנני טען כי רוב הסטודנטים הם "אנאלפביתים הומנים ופוליטיים" ו-90% מהם כלל לא יחשבו על ההשלכות המוסריות של המשימה. שנים אחרי הראיון הוא התגלגל לסיפור אודות סטודנטים או מועמדים שנדרשו לתכנן צינור דם לאילת. על פי הסיפור ב-1961 כונסו כמאה מועמדים לקבלה לטכניון למבחן כניסה על ידי חנני, בתפקידו כמשנה נשיא הטכניון לנושאים אקדמיים (למעשה חנני נכנס לתפקיד רק ב-1962), ועל ידי פרופ' חיים יעקב פינקל הממונה על בחינות הכניסה לטכניון. במבחן הכניסה הוצגה שאלה אחת בלבד: לאיזו אינפורמציה טכנית אתה זקוק, כדי לתכנן צינור להעברת דם מאשדוד לאילת? המועמדים שאלו שאלות טכניות רבות כגון שאלות על אורך הקו, הטופוגרפיה, האם יש זרמים חשמליים בקרקע שיגרמו להקרשת הדם. איש מן המועמדים לא העלה שאלות מוסריות הנגזרות מהמטלה הנ"ל, כגון לאיזו מטרה צריך להעביר דם או מהיכן יילקח הדם. על פי הסיפור, כשהציג חנני את תוצאות הניסוי לסנאט הטכניון הפרופסורים הזדעזעו והסנאט אישר את תוכניתו של חנני להנהיג לימודים הומאניים בטכניון. הסיפור מופיע במקומות רבים אולם אין מקור מוסמך המתאר שניסוי זה התקיים. ב-12 בספטמבר 2023 פתח חבר הכנסת שמחה רוטמן בסיפור זה את דבריו בדיון בבג"ץ עילת הסבירות (עתירות כנגד תיקון מספר 3 לחוק יסוד: השפיטה). רוטמן ביקש לטעון שעצם החיפוש של תשתית חוקית לפסילת חוקי יסוד אינו ראוי, בנימוק ש"עצם קיום הדיון הזה מעיד שבית המשפט לא מכבד את שיקול הדעת של הציבור". Alan Hartman, Combinatorial designs - a tribute to Haim Hanani, Discrete Mathematics vol 77, 1989. חיים חנני, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה חיים חנני, באתר dblp חיים חנני, באתר ResearchGate הטכניוניסטים בעקבות צינור הדם, בהסכת "הטכניוניסטים" של ארגון בוגרי הטכניון – עוד על פרשת צינור הדם יוסי רגב, חיים חנני - אבי אוניברסיטת בן-גוריון חיים חנני באתר GRAVEZ תאריכי הלידה והפטירה לפי המצבה שעל קברו "גמלאות", כתב עת לבעיות הביטוח הפנסיוני, מרץ 1962 חיים חנני באתר חברה קדישא חיפה עמוס אילון, "סנדלרים העוסקים באטום"?, הארץ, 30 ביולי 1963; מאיר הראובני, הסינט של הטכנין דן... וגינה, למרחב, 6 בספטמבר 1963 צינור הדם לאילת – הסיפור המלא - משה פינקל ויעקב אלעזר בריאיון לזאב גלילי, 25 בפברואר 2005; בנצי רובין, ‏מול הפרעות מצד השופטים | רוטמן: "העם הוא הריבון", באתר "סרוגים", 12 בספטמבר 2023