laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רפאל ואגניאן

רפאל וגאניאן (ברוסית: Рафаэль Ваганян ;‏ נולד ב-15 באוקטובר 1951, ירוואן ברית המועצות) הוא שחמטאי סובייטי, ארמני בדרגת רב אמן. היה אלוף ברית המועצות בשחמט, התחרה באליפות העולם בשחמט. נכון ליולי 2018, בגיל 67, מדורג במקום ה-15 בארמניה לפי מד כושר. רפאל וגאניאן החל לשחק שחמט בעידוד אביו שהיה חובב שחמט. בשנת 1967 הוא זכה באליפות ברית המועצות לתלמידי בתי הספר. בשנת 1969 הוא ניצח בתחרות בין-לאומית לנוער. בשנת 1989 רפאל וגאניאן ניצח באליפות ברית המועצות בשחמט. באותה תקופה הוא ניצח בכמה תחרויות חשובות. בשנת 1985 הוא העפיל לחצי הגמר של תחרות המועמדים להיפגש עם אלוף העולם. בשלב זה הוא נפגש עם אנדריי סוקולוב והודח. לאחר התפרקות ברית המועצות הוא היה חבר נבחרת ארמניה. בשנת 2005, בגיל 54 הוא הגיע לשיא מד כושרו - 2670. בין השנים 1978 ל-2004 השתתף רפאל וגאניאן ב-9 אולימפיאדות שחמט: מדיה וקבצים בנושא רפאל ואגניאן בוויקישיתוף רפאל ואגניאן, באתר צ'סגיימס (באנגלית) רפאל ואגניאן, באתר פיד"ה (באנגלית) כרטיס באתר פיד"ה (באנגלית) Vaganian, Rafael - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קוראי מגילה

קוראי מגילה הוא פיוט לפורים שחיבר המשורר רבי אברהם אבן עזרא, המתאר בקצרה את סיפור מגילת אסתר. קהילות ספרדיות רבות נוהגות לומר פיוט זה לאחר קריאת מגילת אסתר בחג הפורים, וכן נוהגים גם בנוסח איטליה. בנוסח רומניא, נהגו לומר פיוט זה בשבת זכור לפני ברכו. הפיוט קוראי מגילה, באתר הפיוט והתפילה קוראי מגילה, באתר שיתופיוט. מידע על קוראי מגילה בקטלוג הספרייה הלאומית רומז לדברי רב נחמן המובאים בתלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ד, עמוד א' שקריאת המגילה מחליפה את מצוות קריאת ההלל בפורים. הכרעה זו של ר"א אבן עזרא מובאת בספר אורחות חיים והכל בו בשם הפייט, והיא כהכרעת הרמב"ם בספר זמנים, הלכות מגילה וחנוכה, פרק ג', הלכה ו'. המאירי למד מהכרעה זו שמי שאין לו אפשרות לצאת ידי חובת קריאת המגילה, יקרא את ההלל משה הלל סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטלי, סדר תפילות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, עמ' שז. מחזור רומניא, ונציה רפ"ג, דף סח, א. (עמ' 136 בסריקה באתר הספרייה הלאומית).
רונן פייגנבוים

רונן פייגנבוים (נולד ב-2 באפריל 1975) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם. פייגנבוים החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל תל אביב. בקבוצת הנוער של המועדון שיחק לצידם של לירן שטראובר ושרון מימר, וב-1992 זכה עמה בגביע המדינה לנוער. את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת ערך ב-2 בינואר 1993. בסך הכל ערך שלוש הופעות ליגה במדי הפועל תל אביב. בעונת 1995/1996 עבר פייגנבוים להפועל צפרירים חולון, ובתום עונת 1996/1997 ירד עם הקבוצה לליגת המשנה. בעונת 1997/1998 עבר למכבי הרצליה. בעונות 1998/1999 ו-1999/2000 שיחק במדי בני יהודה תל אביב, ולזכותו שער אחר במדי הקבוצה במסגרת גביע המדינה. לקראת עונת 2000/2001 חזר לצפרירים חולון ושימש כקפטן הקבוצה. בתום העונה היה שותף לירידת הקבוצה לליגה הלאומית, ולאחר מכן לירידתה לליגה ארצית בעונת 2001/2002. כמה שעות לפני שהתברר שחולון תישאר לבסוף בליגה הלאומית (על חשבון הכח עמידר רמת גן שפשטה את הרגל), עבר פייגנבוים להפועל ירושלים. בעונת 2003/2004 שיחק במדי הפועל נצרת עילית, ובעונה שלאחר מכן חתם במכבי אחי נצרת. בשלהי הקריירה שיחק פייגנבוים בקבוצת מכבי עירוני קריית אתא מהליגה הארצית, ובשנת 2007 פרש ממשחק פעיל. בשנת 2010 חזר לשחק, ובמשך עונה אחת שיחק בבית"ר עירוני אריאל מליגה ג'. בתחילת 2020 החל להשתתף בעונה העשירית של תוכנית המציאות "האח הגדול" והיה המודח הרביעי שלה. שימש כמנכ"ל "אונליין tv", ערוץ טלוויזיה באינטרנט. פייגנבוים ערך חמש הופעות במדי נבחרת ישראל הצעירה. הופעת הבכורה שלו נערכה ב-26 במרץ 1996 במשחק ידידות נגד נבחרת קרואטיה, ואת שערו היחיד במדי הנבחרת כבש במשחק מול נבחרת טורקיה. פייגנבוים השתתף בשני משחקים במדי הנבחרת הצעירה במסגרת מוקדמות יורו 1998 עד גיל 21. רונן הוא בנו של כדורגלן העבר ומאמן הכדורגל שייע פייגנבוים. רונן שיחק תחת אביו בהפועל צפרירים חולון ובני יהודה, ואף שיתף עמו פעולה בעונה השלישית ובעונה ה-11 של תוכנית הריאליטי "גולסטאר". רונן פייגנבוים, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל רונן פייגנבוים, באתר Transfermarkt לי אור שלגי, הווו, אין לי כוח, באתר אולטראס הפועל מועדון כדורגל הפועל תל אביב שחקני עבר והווה, באתר הרשמי של הפועל תל אביב מכבי חיפה מכבי הרצליה, באתר מכבי חיפה רונן פייגנבוים, באתר מוזיאון בני יהודה גולן בר יוסף, רונן פייגנבוים עובר לצפרירים, באתר ynet, 19 ביוני 2000 תומר לוי, רונן פייגנבוים עוזב את נצרת-עילית. רוזן לא יגיע, באתר nrg‏, 5 באוקטובר 2004 מיקי שגיא, גביע: בית"ר ירושלים הביסה 0:4 את קרית אתא, באתר ynet, 22 בפברואר 2006 רז זהבי, צוות גולסטאר בדרך חזרה למגרשים: משפחת פייגנבוים במשא ומתן עם הפועל ירושלים, באתר ערוץ הספורט,‏ 28 בדצמבר 2015
אנדריי סוקולוב

אנדריי סוקולוב (ברוסית: Андре́й Соколо́в;‏ נולד ב-20 במרץ 1963, וורקוטה ברית המועצות) הוא שחמטאי סובייטי, צרפתי בדרגת רב אמן. היה אלוף ברית המועצות בשחמט, התחרה באליפות העולם בשחמט. נכון ליוני 2020, מדורג במקום ה-26 בצרפת לפי מד כושר. אנדריי סוקולוב נולד למשפחת קצין בצבא הסובייטי, חובב שחמט. בשנת 1984 הוא ניצח באליפות ברית המועצות בשחמט. בשנת 1986 התמודד על הזכות לשחק עם גארי קספרוב על תואר אלוף העולם. במסגרת זו הוא ניצח בחצי הגמר את רפאל ואגניאן ובגמר את ארטור יוסופוב. כדי להגיע לדו-קרב עם אלוף העולם המכהן הוא היה צריך לנצח את אנטולי קרפוב, אך הוא הפסיד 3.5:7.5. אנדריי סוקולוב ניצח בתחרויות רבות, אך לא הצליח לשחזר את הישגיו בשנים 1985–1986. לאחר התפרקות ברית המועצות הוא לא השתתף בתחרויות רבות ובשנת 2000 עבר להתגורר בצרפת. בין השנים 1984 ל-2006 השתתף אנדריי סוקולוב ב-4 אולימפיאדות שחמט: מדיה וקבצים בנושא אנדריי סוקולוב בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנדריי סוקולוב (בצרפתית) אנדריי סוקולוב, באתר צ'סגיימס (באנגלית) אנדריי סוקולוב, באתר פיד"ה (באנגלית) Sokolov, Andreï - Men's Chess Olympiads, באתר OlimpBase ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פסגת גונג

פסגת גונג (באנגלית: Gong Peak) היא הר הממוקם ברכס וינסטון צ'רצ'יל, בסמוך לעמק נהר סאנואפטה בשטח הפארק הלאומי ג'ספר, בפרובינציית אלברטה שבקנדה. גובהה של הפסגה 3,120 מטרים מעל פני הים, והיא נמצאת 2 קילומטרים דרומית מזרחית להר וייס. שמה של הפסגה ניתן לה בשנת 1919 על ידי סקר הגבולות הבינפרובינציאלי, והיא נקראת על שם אגם גונג הסמוך. הראשונים שטפסו על ההר היו א. קרומוול (E. Cromwell), א. קרומוול הבן (E. Cromwell Jr), פ. ס. נורת' (F.S. North) וג'. מונרו תורינגטון (J. Monroe Thorington) בשנת 1936. פסגת גונג באתר ממשלת קנדה פסגת גונג באתר peakbagger פסגת גונג באתר summitsearch תצלום של פסגת גונג תצלום לוויין ומידע גאוגרפי מפה טופוגרפית של אזור פסגת גונג תחזית מזג אוויר עדכנית עבור פסגת גונג תחזית מזג אוויר עדכנית עבור פסגת גונג לפי גבהים סטטיסטיקות מזג אוויר עבור פסגת גונג מידע היסטורי וגאוגרפי באתר אנציקלופדיית ההרים הקנדית מידע גאוגרפי
פסגת סטאטפילד

פסגת סטאטפילד (באנגלית: Stutfield Peak) היא הר ברכס וינסטון צ'רצ'יל, בשטח הפארק הלאומי ג'ספר, בפרובינציית אלברטה שבקנדה. גובהה של הפסגה 3,459 מטרים מעל פני הים - הפסגה ה-18 בגובהה באלברטה, והיא ממוקמת בקצה הצפוני של שדה הקרח קולומביה בהרי הרוקי הקנדיים, 6 קילומטרים צפונית מערבית להר קיצ'נר.  שמה של הפסגה ניתן לה בשנת 1899, על ידי מטפס ההרים ג'י. נורמן קולי. הפסגה נקראת על שם יו סטאטפילד (Hugh Stutfield), אשר טיפס יחד עם קולי עת שהשניים חקרו את הרי הרוקי הקנדיים. קרחון סטאטפילד, הזורם מפסגת סטאטפילד לכיוון דרום מזרח, בשדה הקרח קולומביה, נקרא על שם הפסגה. הראשונים שטיפסו על היו אלפרד ג'. אוסתיימר (Alfred J. Ostheimer), ומורה הדרך הנס פורר (Fuhrer), בשנת 1927. • Bill Corbett, The 11,000ers of the Canadian Rockies, P 76 • Dave Birrell, 50 Roadside Panoramas in the Canadian Rockies, P 37 • Brian Patton, Parkways of the Canadian Rockies: A Touring Guide to Banff, Jasper, Kootenay, P 101 • Chris Yorath, Ben Gadd, Of Rocks, Mountains and Jasper: A Visitor's Guide To The Geology Of Jasper, P 127 תצלום לוויין ומידע גאוגרפי מפה טופוגרפית של אזור פסגת סטאטפילד תצלומי פסגת סטאטפילד פסגת סטאטפילד באתר summitpost פסגת סטאטפילד באתר summitsearch הנוף הנשקף מפסגת סטאטפילד (עם הסבר מה נראה מהפסגה) באתר peakvisor תיאור טיפוס על פסגת סטאטפילד ותצלומי טיפוס תיאור טיפוס על פסגת סטאטפילד מזג אוויר עדכני עבור פסגת סטאטפילד תחזית מזג אוויר עבור פסגת סטאטפילד - לפי גבהים לפי מקור אחר 3,450 מטרים מעל פני הים מידע גאוגרפי והיסטורי באתר אנציקלופדיית ההרים הקנדית הרי אלברטה לפי גובהם G.P. (Philip) V. Akrigg, Helen Akrigg, British Columbia Place Names: Third Edition, p. 243
אליעזר זאב רוזנבוים (נדבורנה)

רבי אליעזר זאב רוזנבוים (נולד בו' באב ה'תשי"ח, 23 ביולי 1958) הוא האדמו"ר מנדבורנה בבני-ברק. נולד בבני ברק לרבי יעקב ישכר בער רוזנבוים ולרבקה (בת רבי משה הערש מאראד - רומניה), הבכור מבין אחד-עשר ילדיהם, נקרא על שם סב-אביו רבי אליעזר זאב רוזנבוים. למד בתלמוד תורה בעלזא בבני ברק ובישיבת "מאמר מרדכי" נדבורנה, שנוסדה על ידי סבו האדמו"ר רבי חיים מרדכי רוזנבוים. בשנת ה'תשל"ט התחתן בארצות הברית עם שרה רבקה, בת הרב אהרן צבי וויצנער ששימש כרבה של העיר פשעמישל בגאליציה לפני מלחמת העולם השנייה. תקופה קצרה לאחר נישואיו חזר לישראל. בשנת ה'תשנ"ב במהלך טקסי חנוכת הבית למרכז חסידי נדבורנה, הוכתר לרב הקהילה. בז' באדר ה'תשע"ב נפטר אביו, ובמהלך הלווייתו הוכתר למלא את מקומו לפי צוואת האב. הוא משמש כבעל קורא בקביעות כמנהג אבותיו. הוא משמש כבעל תפילה בתפילות הימים הנוראים ובמנחה בערב שבת בלבד. בשונה מהמקובל הוא אינו לובש בגדי אדמו"רים, אלא קפוטה שחורה בלבד. ידוע כתלמיד חכם ומפורסם כפיקח ואלפים רבים באים להתייעץ איתו. קבלת הקהל אצל מסתיימת בשעות הלילה המאוחרות. נוהג לעשות תענית דיבור בימי חמישי וכן מראש חודש אלול עד אחרי יום כיפור. דברי תורתו יוצאים לאור על ידי מערכת "נדברה נא" ומערכת "אמרי קודש". בין חסידיו ותלמידיו נמנים אישים מפורסמים ובהם: הרב מנחם קליין רבה של פרנקפורט, הרב נתן נטע לנדמן רבה של חולון לשעבר, הרב צבי גלבשטיין רב קהילת בית וגן באלעד, הגבאי צדקה רבי זאב בורד, הנגיד דן גרטלר, ד"ר מיכאל פקטורוביץ, הסופר החסידי מרדכי גרליץ, הרב חיים דוד קובלסקי ראש מאורות הדף היומי, החסידות בהנהגתו מונה כמה מאות משפחות, חלקן בקריית נדבורנה בבני ברק. קהילות נוספות בהנהגתו קיימות בירושלים, ביתר עילית, בית שמש, אלעד, קריית גת. המוסדות בבני ברק כוללים: גני ילדים, ומעונות יום, תלמוד תורה "תכלת מרדכי", מתיבתא לצעירים "תכלת מרדכי", ישיבה גדולה "מאמר מרדכי", ישיבה גבוהה "קדושת מרדכי", רשת כוללים, מקווה טהרה וארגוני חסד. מרבית המוסדות נקראים על שם זקנו רבי מרדכי מנדבורנה. בניו חיים מרדכי, נשוי לחיה מלכה, בת הרב יעקב מנחם רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא בני ברק יוסף דוד, נשוי לרבקה זלאטא, בת רבי חיים שאול טאוב - האדמו"ר ממודז'יץ ישראל, נשוי להינדא, בת רבי איתמר רוזנבוים רב קהילת קרעטשניף בבני ברק ובנו של האדמו"ר מקרעטשניף. בנותיו יוכבד ברכה, נשואה לברוך, בן הרב נפתלי ראובן קורנרייך, האדמו"ר מקוסוב-ויז'ניץ, וחתנו של הרב אליעזר הגר, האדמו"ר הקודם מסערט ויז'ניץ. פרומט רויזא, נשואה לאברהם, בן הרב שלמה לייב רוקח האדמו"ר מיערוסלאב. מלכה, נשואה ליעקב יוסף, בן הרב יהודה אליעזר דוד ניישלאס אב"ד סערדהלי בית שמש. חיה רחל, נשואה ליהודה, בן הרב דוד הורוביץ, האדמו"ר מראצפערט ברזיל חנה, נשואה ליחיאל מיכל, בן הרב נפתלי צבי רוטנברג, האדמו"ר מקאסאן, ורב קהילת קהל חסידים בבית שמש. זיסל בתיה, נשואה לישראל, בן הרב יוחנן בידרמן, האדמו"ר מלעלוב בית שמש. מרים, נשואה לנתן דוד, בן הרב ניסן משה גרוס, רב קהילות החסידים בקרית ספר, ובנו של האדמו"ר מהאלמין. פייגא, נשואה לחיים אליעזר, בן הרב יצחק אייזיק לאבין האדמו"ר מזידיטשוב בני ברק. יצחק אלפסי, החסידות, 1977, עמ' 45–50 משה ויסברג, הצוואה • "בני בכורי יקבל ההנהגה, ואין פוצה פה", באתר בחדרי חרדים, 4 במרץ 2012
ניאמיי

ניאמיי היא בירת ניז'ר. בעיר נמצאים מוסדות הממשל, החינוך, הבנק המרכזי ושדה התעופה הבינלאומי. העיר ממוקמת על נהר הניז'ר ומשמשת כעיר נמל. העיר גם קרובה לגבול שבין ניז'ר למאלי ובורקינה פאסו. ניאמיי יושבה כפי הנראה במאה ה-18, אך הייתה בעלת חשיבות מזערית עד שהצרפתים כבשו את אזור ניז'ר ב-1890 וייסדו בו קולוניה. ניאמיי גדלה במהירות למרכז חשוב וב-1926 היא הפכה לעיר הבירה של ניז'ר. בשנות ה-80 של המאה ה-20 הגיעו מהגרים רבים מהסביבה הכפרית של ניז'ר אל העיר, כתוצאה מבצורת. במהלך שנות ה-90 והעשור הראשון של המאה ה-21 חל תהליך פרוור שבמהלכו קמו באופן לא רשמי יישובים מסביב לעיר. בשנים האחרונות ישנה גדילה נוספת מאוד בכמות התושבים, בעיקר בגלל ילודה גבוהה ויצירת מקומות עבודה רבים המושכים מהגרים משאר המדינה. אוכלוסיית העיר מונה 1,302,910 נפש, נכון לשנת 2011. מתוכם: 80% מוסלמים, 15% נוצרים ו5% אחרים. עקב הגירה בתקופות בצורת במהלך השנים גדלה אוכלוסיית העיר בהתמדה : 3,000 תושבים בשנת 1930, 30,000 בשנת 1960, 250,000 בשנת 1980 ו-674,950 בשנת 2002. האקלים בעיר ניאמיי יבש וצחיח. בחורף יורדים בממוצע 540 מ"מ של גשם, באביב מגיעות הטמפרטורות ל-36 מעלות צלזיוס, בקיץ ניתן למדוד 45 מעלות ובסתיו 21 מעלות. המוזיאון הלאומי הניז'רי, הכולל בתוכו גן חיות מוזיאון של ארכיטקטורה מקומית מרכז עיצוב תערוכה הכוללת שלד דינוזאור ואת העץ של תנרה' (Ténéré) נמל התעופה דיורי האמאני בית הספר הלאומי לניהול אוניברסיטת ניאמיי אבדו מומוני השוכנת בגדה השמאלית של נהר ניאמיי ניאמיי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים באפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הר סמיית' (אלברטה)

הר סמיית' (באנגלית: Mount Smythe) הוא הר בשטח הפארק הלאומי ג'ספר, בפרובינציית אלברטה שבקנדה. ההר הוא חלק מרכס וינסטון צ'רצ'יל שבהרי הרוקי הקנדיים. ההר ממוקם 2 קילומטרים דרומית מערבית לפסגת גונג, ו-1 קילומטרים מצפון להר נלסון. גובהו של ההר 3,260 מטרים מעל פני הים - והוא ההר ה-87 בגובהו באלברטה. ההר נקרא על שם פרנסיס סידני סמיית', מטפס ההרים שטיפס על הרי ההימלאיה, האלפים והרי הרוקי הקנדיים. הר נוסף באותו שם נקרא גם הוא על שמו של סמיית'. הראשונים שטפסו על ההר היו גיל רוברטס (Gil Roberts), צ'אק וילטס (Chuck Wilts) ואלן ויטלס (Ellen Wilts) בשנת 1951. הר סמיית' באתר summitsearch תרשים הנוף הנשקף מהר סמיית' באתר peakvisor תחזית מזג אוויר עדכנית של הר סמיית' תחזית מזג אוויר עדכנית של הר סמיית' - לפי גבהים הר סמיית' באתר אנציקלופדיית ההרים הקנדית הרי אלברטה לפי גובהם על חייו של סמיית'
3sat

3sat הוא ערוץ טלוויזיה ציבורי שמשדר בשפה הגרמנית ומופץ ללא תשלום. הערוץ מופעל על ידי ZDF, ORF, ה-SRG SSR ו-ARD. המפעיל הבולט של הערוץ הוא ה-ZDF, ושידורי התחנה מתבצעים ממשרדי ZDF. 3sat הוקם על מנת לשדר תוכניות תרבות, במקור דרך השידור בלוויין. הערוץ נוסד על ידי ה-ZDF הגרמני, ה-ORF האוסטרי, ו-SRG SSR משווייץ. ZDF מוביל את השידורים אך ההחלטות מתקבלות במשותף על ידי הקואופרטיב. בשנת 1990, DFF, ארגון שידור בגרמניה המזרחית הפך לחבר בקואופרטיב ונשקל שינוי שם של הערוץ ל-4sat, אך לבסוף הוחלט להותיר את השם הקודם על כנו. ב-31 בדצמבר 1991 בוטלה חברותו של DFF כחלק מפירוק הארגון, בהתאם לחוקי האיחוד הגרמני. ב-1 בדצמבר 1993 הצטרף לקואופרטיב ARD, כשותף. זאת בעקבות הקמת ערוץ הלוויין של ARD, שנקרא Eins Plus. ב-2003 היה ערוץ 3sat זמין בקרב 40 מיליון משקי בית בגרמניה, אוסטריה ושווייץ, וב-85.5 מיליון משקי בית ברחבי אירופה. בשנת 2009 עמד נתח השוק של הערוץ על 1.1% בגרמניה, 1.2% בשווייץ ו-1.9% באוסטריה. מאז 30 באפריל 2012 זמין הערוץ גם בפורמט HDTV, עם זאת בערוץ הודיעו מראש כי לא ניתן יהיה לשדר תוכן ב-HD בתחילת 2013 בשל עבודות השיקום. עד אז, בכל התוכניות ניתן היה לצפות באיכות HD, גם אם התוכן היה זמין באיכות זו. לאחר המעבר לפורמט תמונה של 720p שהושלם בראשית יוני 2013, הערוץ מסוגל לשדר תוכן בהפרדה גבוהה. מאז 30 ביוני 2015, כחלק מהפסקת השידורים האנלוגיים ברשת הכבלים של Unitymedia, גם ערוץ 3sat HD משודר גם הוא. סמליל הערוץ מ-1 בדצמבר 1984 עד 1993 סמליל הערוץ החל מ-1993 ועד 31 במאי 2003 (ארבע הנקודות מייצגות את ARD, ZDF, ORF, ו-SRG SSR סמל הערוץ הנוכחי החל מ-1 ביוני 2003 (הצבע האדום מייצג את ארבעת המשדרים המפעילים את הערוץ) סמל ערוץ ה-HD החל מ-30 באפריל 2012 ECO - מגזין עסקים שווייצרי זמן תרבות מאקרו-כלכלה בשבת (שישי, 21:00) ננו - מגזין מדעי (18:30 בימי חול) אוצרות העולם דוק - סרטים דוקומנטריים מכל רחבי העולם פסטיבל 3sat פרס הקהל של 3sat מועדון ספרות פופ מסביב לשעון Viasat 3 Viasat 4 ARD אתר האינטרנט הרשמי של 3sat 3sat, ברשת החברתית פייסבוק 3sat, ברשת החברתית אקס (טוויטר) 3sat, ברשת החברתית אינסטגרם 3sat.online, 3sat-Empfangsmöglichkeiten -, www.3sat.de (בגרמנית) 3sat.online, 3sat.online, www.3sat.de (בגרמנית) (ארכיון)
הר סמיית'

האם התכוונתם ל... אוסטרליה הר סמיית' (אוסטרליה) – הר באוסטרליה פיג'י הר סמיית' (פיג'י) – הר בפיג'י קנדה הר סמיית' (אלברטה) – הר בשטח הפארק הלאומי ג'ספר, בפרובינציית אלברטה שבקנדה הר סמיית' (קולומביה הבריטית) – הר בהרי הרוקי הצפוניים בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה הר סמית' פסגת סמית' פסגות סמית'
הר נלסון (אלברטה)

הר נלסון (באנגלית: Mount Nelson) הוא הר הממוקם בסמוך לנחל לינקס, בשטח הפארק הלאומי ג'ספר בפרובינציית אלברטה שבקנדה. גובהו של ההר 3,180 מטרים מעל פני הים, והוא חלק מרכס וינסטון צ'רצ'יל שבהרי הרוקי הקנדיים. ההר ממוקם 5 קילומטרים דרומית מזרחית להר פאלמר. שמו של הרכס ניתן לו על ידי ג'יי. מונרו ת'ורינגטון בשנת 1952, והוא נקרא על שם מטפס הרים אמריקאי ששם משפחתו נלסון, אשר נהרג בתאונת טיפוס ברכס הבוגאבוס.  הראשונים שטיפסו על ההר היו דייל אברסבאחר (Dale Ebersbacher), פרנסס אברבאחר (Frances Ebersbacher), ג'יל רוברטס (Gil Roberts), צ'אק וילטס (Chuck Wilts), ואלן וילטס (Ellen Wilts), בשנת 1951. הר נלסון באתר ממשלת קנדה הר נלסון באתר peakbagger הר נלסון באתר peakfinder תצלום לוויין ומידע גאוגרפי מפה טופוגרפית של אזור הר נלסון תחזית מזג אוויר עדכנית עבור הר נלסון מזג אוויר עדכני בהר נלסון - לפי גבהים סטטיסטיקות מזג אוויר עבור הר נלסון לפי מקור אחר גובהו של ההר 3,150 מטרים מעל פני הים מידע היסטורי וגאוגרפי באתר אנציקלופדיית ההרים הקנדית
הר נלסון

האם התכוונתם ל... הר נלסון (אלברטה) – הר בשטח הפארק הלאומי ג'ספר בפרובינציית אלברטה שבקנדה הר נלסון (קולומביה הבריטית) – הר בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה הר נלסון (אנטארקטיקה) – הר באנטארקטיקה הר נלסון (טזמניה) – עיירה במדינת טזמניה שבאוסטרליה
קוצניים

האם התכוונתם ל... קוצניים (כרישים) – משפחה של דגי סחוס קוצניים (עכברים) – תת-משפחה במשפחת העכברים קוצניים – משפחת חלזונות ים (Turbinellidae) קוצניים – משפחת כוכבי ים
All I Wanna Do (שיר של שריל קרואו)

All I Wanna Do (תרגום לעברית: כל מה שאני רוצה לעשות) הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת האמריקאית שריל קרואו בשנת 1994. השיר נכתב על ידי וין קופר, שריל קרואו, דייוויד ברוולד, ביל בוטרל, וקווין גילברט, עם מילים שאומצו משירו של קופר "fun" שכתב ב-1987. All I Wanna Do היה ללהיט פורץ דרך מתוך אלבום הבכורה של קרואו "Tuesday Night Music Club". השיר זכה בפרס הגראמי כהקלטת השנה לשנת 1995 וביצוע הפופ הנשי הטוב ביותר. השיר נחשב למצליח ביותר של קרואו בארצות הברית ושהה 6 שבועות. הוא הגיע למקום השני במצעד הבילבורד הוט 100, ולמקום הרביעי במצעד הסינגלים הבריטי. השיר הופיע גם באלבום ההופעה החיה של קרואו "Sheryl Crow and Friends: Live from Central Park" שיצא בשנת 1999. המילים נלקחו מתוך ספר שירה של וין קופר שבוטרל, המפיק של קרואו, גילה בחנות ספרים משומשת בפסדינה, קליפורניה. קרואו השתמשה במילות השיר של קופר בשירה. על כך קיבל קופר תמלוגים נכבדים, ספר השירה שלו קיבל במה והוא הודפס העותקים רבים יותר, לאחר שבמקור הודפס ב-500 עותקים בלבד. השורה הפותחת את השיר this ain't no disco (זה לא דיסקו), היא ציטוט מהשיר "life during wartime" של להקת Talking heads משנת 1979. גם השורה "It ain't no country club, either" מאזכרת אף היא חלק מהשיר (במקור נאמר "This ain't no Mudd Club"). את הקליפ לשיר ביים דייוויד הוגאן, אשר סיים גם את קליפ הבכורה של קרואו לשיר leaving las vegas. בקליפ מבצעת הזמרת ולהקתה את השיר המצולם בחשכת הלילה. הקליפ צולם ליד מבנה תיאטרון רוקסי בעיר קלארקסוויל, טנסי. לקליפ שלי גרסאות. בגרסה המקורית מגולמת דמותו של בילי המוזכרת בשיר, על ידי השחקן גרגורי ספורלדר. הגרסה השנייה נעדרת את דמותו מופיעה בדי וי די "הלהיטים הגדולים" שהוציאה קרואו. מידע על היצירה "All I Wanna Do" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "All I Wanna Do" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "All I Wanna Do" באתר Discogs סרטון השיר "All I Wanna Do" באתר יוטיוב מילות השיר באתר שירונט The 500 Best Pop Songs (Nos. 500-301): Staff List, בילבורד, ‏17 באוקטובר 2023 (באנגלית אמריקאית)
חיים מרדכי רוזנבוים

רבי חיים מרדכי רוזנבוים (תרס"ג - ט"ו בטבת תשל"ח) מכונה ה"דבר חיים", היה האדמו"ר השביעי מנדבורנה, והשני בישראל. נולד לרבי איתמר רוזנבוים, האדמו"ר הזקן מנדבורנה, ולמלכה, בשנת תרס"ג. גדל בטשערנוביץ ובגיל 15 התחתן עם הרבנית סימא רייזל בת דודו אחי אביו רבי אליעזר זאב רוזנבוים מקרעטשניף. התגורר בסיגט ואחר כך בסערט שברומניה. בשואה הוגלתה משפחתו מעיר לעיר בתנאים קשים. בהיותו בגטו דז'ורין כיהן בבית דין מיוחד להתרת עגונות. בהוראת אביו כיהן כאדמו"ר בחיי אביו . החל לשמש באדמו"רות (בשנת תרפ"ג). עלה לארץ ישראל בשנת תש"ז והתיישב בירושלים במעברת בית מזמיל. במלחמת העצמאות עבר ליפו. לאחר קום המדינה פתח שם רבי חיים מרדכי את חצרו והקים גם את ישיבת "מאמר מרדכי - נדבורנה". בשנת תש"י פתח בית מדרש בירושלים ברחוב עזרא שבשכונת הבוכרים. בשנת תש"כ עבר לבני ברק ופתח בית כנסת בשכונת גבעת רוקח במערב העיר. כמה בחורים מישיבת סלבודקה הסמוכה וכן אברכים ירושלמים היו לחסידיו. התפרסם כפועל ישועות ומחולל ניסים, יהודים רבים נהרו להתברך מפיו ונושעו על ידו. בין חסידיו ותלמידיו נמנו אישים מפורסמים ובהם: הרב מנחם קליין רבה של פרנקפורט, הרב נתן נטע לנדמן רבה של חולון לשעבר, הרב צבי גלבשטיין רב קהילת בית וגן באלעד, הגבאי צדקה רבי זאב בורד, הסופר החסידי מרדכי גרליץ, הרב שמואל צבי קובלסקי רב ביהמ"ד סוכוטשוב, הרב חיים דוד קובלסקי ראש מאורות הדף היומי, הרב נחום רגוזניצקי ראש ישיבת מאורות התורה בטלז סטון. בניו: בנו רבי יעקב ישכר בער מילא את מקומו, והקים את "קריית נדבורנה" ובית המדרש הגדול של החסידות בבני ברק בנו הבחור יצחק אייזיק יהודה יחיאל שכונה 'אייזיקל' עלה באוניית המעפילים כנסת ישראל ונורה למוות על ידי הבריטים. בג' בכסלו תש"ז נקבר בבית הקברות בחיפה. כמו כן היו לו כמה ילדים שמתו בקטנותם ממחלות (לכאורה גנטיות)[דרוש מקור]. חתניו: רבי דוד משה רוזנבוים מקרעטשניף, שהיה גיסו. רבי צבי הירש רוזנבוים מקרעטשניף-סיגעט, שהיה אחיינו. רבי אליעזר זאב מראחוב - רמת גן, שהיה בן דודו. רבי חיים מרדכי הלחין כמה שירים המושרים עד היום בחצר חסידות נדבורנה. נוסח הדלקת נר חנוכה הנאמר כיום בחסידות נדבורנה הוא שילוב של הנוסח ששמע רבי חיים מרדכי מאביו רבי איתמר, ומחמיו אחי אביו רבי אליעזר זאב. מכון דבר חיים, אביהם של ישראל, בעריכת חנוך ריגל, אדר ב' תשע"ו. יצחק אלפסי, החסידות, 1977, עמ' 45–50 ספר דבר חיים באוצר החכמה מת האדמו"ר מנדבורנה, דבר, 26 בדצמבר 1977 בין מסעותיהם: דורנשט, קאריובה, קאלאפט ומוגילוב. עודד ישראלי, סיפורי ארץ-ישראל - מצבות מדברות על אייזיק'ל רוזנבוים ראו כאן.
יחסי אנגולה–נמיביה

יחסי אנגולה–נמיביה הם היחסים הדו-צדדיים בין רפובליקת אנגולה לבין רפובליקת נמיביה. ב-1999 חתמה נמיביה על הסכם הגנה הדדי עם שכנתה הצפונית אנגולה. ההסכם השפיע על מלחמת האזרחים באנגולה שהתקיימה באותה העת. מפלגת השלטון בנמיביה "SWAPO" ביקשה לתמוך במפלגת "התנועה העממית לשחרור אנגולה" שהיא המפלגה השלטת באנגולה נגד תנועת המורדים "האיחוד לעצמאות מוחלטת של אנגולה". הסכם ההגנה אפשר לכוחות האנגולים להשתמש בשטח נמיבי כאשר תקפו את ארגון האיחוד לעצמאות מוחלטת של אנגולה בהנהגת ז'ונאס סאווימבי. הברית בין "SWAPO" לתנועה העממית לשחרור אנגולה הוקמה עוד בשנות השישים, בעקבות רצונן של שתי התנועות להפיל משטרים קולוניאליסטים (האימפריה הפורטוגזית והאפרטהייד בדרום אפריקה). מלחמת העצמאות של נמיביה עלתה בקנה אחד עם מלחמת האזרחים באנגולה. באנגולה, תנועת השמאל "התנועה העממית לשחרור אנגולה" נלחמה בתנועה הימנית "האיחוד לעצמאות מוחלטת של אנגולה", אשר נתמכה על ידי דרום אפריקה. בנמיביה, "SWAPO", שהייתה אז תנועת מורדים, נאבקה על עצמאות מדרום אפריקה. מאחר ששתי התנועות היו שותפות לאידאולוגיה משותפת, ולשתיהן היה אויב משותף (דרום אפריקה), הן החליטו לשתף פעולה. מלחמת האזרחים באנגולה גרמה למספר גדול של פליטים אנגולים שהגיעו לנמיביה. בשיאה בשנת 2001 היו בנמיביה מעל ל-30,000 פליטים אנגולים. לאחר שהמצב באנגולה נהיה טוב יותר, רבים מהפליטים האנגולים חזרו לארצם בעזרת נציבות האו"ם לפליטים, ובשנת 2004 נותרו בנמיביה רק 12,600 פליטים אנגולים. רבים מהם מתגוררים במחנה הפליטים "אוסיר" שליד אוטג'יוורונגו. אנגולה מחזיקה בשגרירות בוינדהוק ובשתי קונסוליות נוספות בנמיביה. מאידך, נמיביה מחזיקה בשגרירות בלואנדה ובשלוש קונסוליות נוספות באנגולה. יחסי אנגולה-זימבבואה William, Vincent. "Namibia: Situation Report" (PDF). United Nations High Commission on Refugees. ארכיון (PDF) מ-24 באוגוסט 2006. נבדק ב-2006-08-26. {{cite web}}: (עזרה) "2004 UNHCR Statistical Yearbook - Namibia" (PDF). United Nations High Commission on Refugees. ארכיון (PDF) מ-24 באוגוסט 2006. נבדק ב-2006-08-26. {{cite web}}: (עזרה) נציגויות אנגולה בנמיביה נציגויות נמיביה באנגולה
מוקצה מחמת מצווה

מוקצה מחמת מצווה הוא דין בהלכות מוקצה. על פי דין זה, חפץ שייוחד על ידי אדם לשימוש של מצווה ומחמת כך נאסר בהנאה, הופך ל'מוקצה' ונאסר בטילטול בשבת, ודינו כמוקצה מחמת גופו. מקורו איסור מוקצה זה הוא מדברי התלמוד במסכת שבת, שם נאמר שאף לדעת רבי שמעון שמקל בדיני 'מוקצה', מתקיים דין מוקצה מחמת מצווה: א"ר חייא בר אבא א"ר יוחנן אין מוקצה לרבי שמעון אלא כעין שמן שבנר בשעה שהוא דולק הואיל והוקצה למצותו הוקצה לאיסורו — תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף מ"ה, עמוד א' טעם הדבר הוא שחפצי מצווה נחשבים מוקצים הוא שמאחר שחפצים אלו אסורים בהנאה, אין להם שימוש המותר בשבת, ולכן האדם מקצה את דעתו משימוש בחפץ. כל חפץ המיוחד לשימוש של מצווה, כגון: סכך, דפנות, וארבעת המינים, וכן קישוטי הסוכה, נחשבים 'מוקצה מחמת מצווה', וכל זמן שאסור להשתמש בהם לשימוש אחר, החפץ נחשב 'מוקצה', ונאסר אף בטלטול בשבת ויום טוב. אם אדם התנה בערב החג ואמר: "אני מתנה שאינני מסלק את דעתי מנויי הסוכה כל בין השמשות של ערב החג, ואהנה מהם מתי שארצה", אז הוא רשאי ליהנות מהם בכל עת, כיוון שלא נעשו מוקצה בבין השמשות בערב החג, ולכן יהיו מותרים גם בטלטול בשבת. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.