הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה במלחמת חרבות ברזל

הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה במלחמת חרבות ברזל הוא סיוע הומניטרי שהוכנס לרצועת עזה בדרכים שונות על מנת לצמצם את המשבר ההומניטרי כתוצאה ממלחמת חרבות ברזל. במהלך המלחמה עלו סוגיות משמעותיות בהעברת סיוע הומניטרי לרצועת עזה. במצור הראשוני על הרצועה ישראל מנעה כניסת סיוע הומניטרי למשך מספר שבועות. ככל שהמלחמה התקדמה, הותר הסיוע ברמות מוגבלות בדרכים שונות. למרות זאת, ב-27 בפברואר מסר בכיר באו"ם מסר כי רבע מאוכלוסיית הרצועה, כ-576,000 איש, נמצאים כפסע מרעב המוני חמור. הסיוע שנכנס לעזה כולל מזון, תרופות ואוהלים למגורי העקורים. הכנסת כל הסיוע ההומניטרי לעזה מתואם עם ישראל. על פי סעיף 55 באמנת ז'נבה הרביעית, עליה חתומה ישראל, לספק מזון וצרכי רפואה לאוכלוסייה בשטח כבוש: ”שומה על המעצמה הכובשת להבטיח במלוא מידת האמצעים שברשותה את אספקת המזון והרפואות לאוכלוסייה; במיוחד שומה עליה למלא את מחסוריו של השטח הכבוש במזון, ברפואות ובשאר דברים, אם אין מקורותיו של השטח הכבוש מספיקים.” המשבר ההומניטרי ברצועת עזה נגרם, בין השאר, כתוצאה ממדיניות ישראל לאורך השנים. בעקבות פרוץ האינתיפאדה השנייה, החל מדצמבר 2000 אסרה ישראל על יבוא של דלק וגז בישול לעזה דרך מעבר רפיח עד 2005, אז נחתם הסכם המעברים. בשנים אלו, סחורות הועברו דרך מעבר כרם שלום. בשנת 2007, לאחר עליית ארגון הטרור חמאס לשלטון, ישראל, יחד עם מצרים, הטילה סגר על רצועת עזה, וכן סנקציות כלכליות והגבלות שמטרתן להחליש את שלטונו של חמאס. בשנת 2008 חיבר מתאם פעולות הממשלה בשטחים מסמך שכותרתו "קווים אדומים", שבו מחושבות קלוריות המינימום הנחוצות כדי שתושבי רצועת עזה לא יגיעו למצב של תת-תזונה, לאור מגבלות התנועה של אנשים וסחורות שהטילה ישראל, בהן הגבלת כמויות של מוצרי מזון וחומרי גלם. הגדרת החאמס כארגון טרור על ידי ארצות הברית ואיחוד האירופי הובילו להפסקת השקעות וההגבלה על הכנסת "פריטים דו שימושים לעזה" פגעו בכלכלה המקומית. כל אלה הובילו להישענות חלקים הולכים וגדלים המאוכלוסייה בעזה על סיוע הומנטרי שהמימון אליו הגיע בעיקר אירופה, האו"ם, ארצות הברית ומדינות ערב. ערכים מורחבים – מתקפת הפתע על ישראל (2023), המשבר ההומניטרי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל בבוקר יום שבת כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, שמיני עצרת ושמחת תורה, 7 באוקטובר 2023, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני במתקפת פתע על ישראל. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ־6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,150 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ־251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ־1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 301 חיילים, 55 שוטרים ו־10 אנשי שירות הביטחון הכללי. בעקבות המתקפה הכריזה ישראל על מלחמת חרבות ברזל למיטוט שלטון החמאס והשבת החטופים מעזה. המלחמה, שהתקיימה בשטח אורבני צפוף, הובילה לשינוע של האוכלוסייה מאזורי הלחימה על מנת לצמצם את הפגיעה באוכלוסייה אזרחית. שינוע האוכלוסייה, פגיעה במאפיות ובלפחות 80% מהתשתיות החקלאות, הכנסה מוגבלת של מזון ופגיעה בכ-70% מהכבישים בעזה גרמו לפרוץ משבר הומניטרי ברצועת עזה. ככל שחלף הזמן, עומק המשבר ההומנטירי גדל וארגונים בינלאומיים הזהירו מפני התרחבות רעב. במרץ 2024, פורסמה הערכה של רמת חוסר הביטחון התזונתי בעזה. מתוך הדוח עולה, כי על פי מדד IPC, מעל 670,000 תושבים בעזה סובלים מרעב ומעל 870,000 נמצאים במצב חירום הומניטרי. על פי הוושינגטון פוסט, ישראל לא מאפשרת כניסה של כמות מספקת של מזון כפי שהיה לפני תחילת המלחמה. צמצום אספקת המזון בא לידי ביטוי במספר דרכים: כניסה של משאיות קטנות יותר שיכולות להוביל עד 15 טון, בעוד שבעבר הורשו להיכנס לעזה משאיות שהובילו 25 טון. אם לפני ה-7 באוקטובר, הועברו בכל ימי השבוע כ-7,500 טון של טובין כיום מועברים כ-1,500 טון ביום, כחמישית מהכמות שהועברה לפני המלחמה. רוב האספקה שכנסת לעזה מאז תחילת המלחמה היא מזון. בדוח של משרד האו"ם לתיאום עניינים מפורטים מספר הבקשות להכסת מזון וציוד רפואי ואחר לעזה: בין באוקטובר 2023 לינואר 2024 אושרו 40 משלוחים של הארגון ו-26 נדחו. המשלוחים כללו מים, מים, מזון, ציוד רפואי וציוד מציל חיים אחר. בפברואר 2024, טענה אונרא כי ישראל לא משחררת מזון שעשוי להספיק לחודש מנמל אשדוד. באמצע מרץ 2024, פתח צה"ל מעבר חדש בצפון הרצועה, בסמוך לקיבוץ בארי. המעבר הוא חלק מפיילוט שנועד למנוע השתלטות של החמאס על הסיוע. בתחילת חודש אפריל 2024, הוגברה כניסת משאיות הסיוע שנכנסו לרצועת עזה. אולם, ישנם חילוקי דעות על מספר המשאיות הנכנסות לרצועה. כך למשל, ב-8 באפריל, דיווח מתאם הפעולות בשטחים ש-419 משאיות סיוע, מתוכן 330 משאיות מזון, נכנסו לעזה. מקורות באו"ם טענו שבתאריך זה נכנסו רק 223 משאיות והדגישו שעל מנת לסיים את המשבר ההומנטירי נדרש, לכל הפחות, להכפיל את מספר המשאיות שייובילו מזון מדי יום. אורגיוס פטרופולוס, ראש משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים בעזה, העריך כי ב-18 ביוני 2024, שלושה רבעים מהסיוע שנכנס לעזה, ממעבר כרם שלום, נבזז על ידי כנופיות חמושות ומועבר לשוק השחור. ארגוני הסיוע וישראל מאשימות האחת את השנייה בחוסר היכולות לספק אבטחה לעובדי סיוע המחלקים את המזון ערך מורחב – חסימת משאיות הסיוע לרצועת עזה גם דרך מעבר כרם שלום ומעבר ניצנה נכנסו משאיות עם סיוע הומניטרי, אולם בשלב מוקדם של המלחמה הן נחסמו, לעיתים באופן מלא ולעיתים באופן חלקי, על ידי תנועת צו 9 ותנועות נוספות, במחאה על הכנסת סיוע הומניטרי לרצועת עזה בעוד שוהים שם חטופים ישראלים, ובטענה כי הסיוע משמש את חמאס במלחמה נגד ישראל. ב-13 במאי 2024 חסמו פעילי התנועה במעבר תרוקמיא עשרות משאיות סיוע שיועדו לעבור לעזה והשליכו את הסיוע מהמשאיות. לפחות תשע משאיות הושחתו ונבזזו, ושתיים מהן הוצתו. עקב ההתנכלות לשיירות הסיוע הורה מפכ"ל המשטרה, קובי שבתאי, ללוות את השיירות על ידי שוטרים. ביוני 2024 שלח שבתאי מכתב ליועמ"שית ובו תלונה על כך שהשר בן גביר עקף אותו והורה לסגנו להפסיק את הליווי המשטרתי של השיירות בטענה שזה תפקידו של צה"ל. ב-21 באוקטובר 2023 נפתח מעבר רפיח לכניסת 20 משאיות עם סיוע הומניטרי לרצועה, לראשונה מאז פרוץ המלחמה. עד 28 בנובמבר 2023, בעיקר במהלך הפסקת האש הזמנית, נכנסו לעזה 2,000 משאיות סיוע דרך מצרים. בין התאריכים ה-24 ל-30 בנובמבר, בממוצע בכל יום נכנסו לעזה 170 משאיות ו-110,000 ליטר דלק. לאחר הפסקת האש, ב-3 ו-4 בדצמבר, ירד מספר המשאיות שנכנסו לעזה ממצרים לכ-100 משאיות סיוע וכ-69,000 ליטר דלק. ב-13 בדצמבר 2023 וב-3 במרץ 2024 תועדו השתלטות אנשי חמאס על משאיות אלו, ושלטו על אופן חלוקתו לאזרחים. ב-6 בנובמבר 2023 ירדן הצניחה לרצועת עזה, בתיאום עם ישראל, ציוד רפואי לטובת בית חולים שדה שהקימה במקום. מאז הצניחו הירדנים ציוד רפואי ומנות מזון בתיאום עם ישראל. לעיתים ההצנחות נפלו לים והסיוע לא הגיע ליעדו. בהמשך גם מדינות נוספות היו שותפות להצנחת הסיוע ההומניטרי, בהן ארצות הברית, איחוד האמירויות ברטניה וצרפת, כאשר ב-2 במרץ ארצות הברית הצניחה ממטוס תובלה שקים עם מעל 38,000 ארוחות ליד העיר אל-מוואסי שבדרום הרצועה. עם זאת, ישראל סירבה לאפשר לטורקיה ולקטאר להצניח סיוע לרצועת עזה. טורקיה איימה כי תנקוט בצעדים נגד ישראל בעקבות זאת. ב-12 במרץ 2024 יצאה ספינת הסיוע "זרועות פתוחות" מנמל לרנקה שבקפריסין לרצועת עזה, כשעל סיפונה 200 טונות של סיוע הומניטרי שנועד לתושבי הרצועה. הספינה הגיעה ליעדה ב-16 לחודש. הסיוע מומן על ידי ממשלת איחוד האמירויות וארגון הצדקה האמריקאי המטבח העולמי המרכזי, וכלל מי שתייה וחומרי מזון בסיסיים. ערך מורחב – המזח האמריקאי בעזה ב-7 במרץ 2024 הכריז נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן על הקמתו של מזח צף לחופי העיר עזה, שנועד לספק סיוע הומניטרי לתושבי הרצועה בהיקף כ-2 מיליון מנות מזון יומיות, לכ-2.3 מיליון תושבי הרצועה. ערך מורחב – אסון הסיוע ההומניטרי ברחוב א-רשיד בעזה אסון הסיוע ההומניטרי ברחוב א-רשיד בעזה התרחש ב-29 בפברואר 2024, ובמהלכו נהרגו לפחות 118 פלסטינים ועוד כ-760 נפצעו. האירוע התרחש כאשר אלפים מתושבי רצועת עזה עטו על משאיות סיוע הומניטרי ברחוב א-רשיד. לפי גרסת צה"ל, בזמן נסיעת המשאיות לעבר מוקדי החלוקה, התפתחה סביבן התקהלות אלימה של כ-12 אלף תושבים עזתים שבזזו את הציוד שהובילו; ההרוגים נספו כתוצאה מתדחוקת קהל, מנוסת עדר ודריסה כאשר ההמון שעט לכל עבר. בשולי האירוע, כוח צה"ל ירה למוות בכעשרה פלסטינים שהתקרבו אליו בצורה מאיימת. לטענת הפלסטינים, אחרי שהגיעו המשאיות ואנשים הסתערו עליהן, התחילו כוחות צה"ל לירות לתוך הקהל, ובכאוס שנוצר אחרים נרמסו ונדרסו. אל-ג'זירה פרסמה סרטונים שתיעדו את הירי. לפי דיווחם של בית החולים אל-עוודה ובית החולים כמאל עדואן, אליהם פצועים רבים פונו, הגיעו פצועי ירי רבים. האו"ם אישר שמספר רב של פצועים מירי טופלו בבית החולים שיפא. מספר ארגוני זכויות אדם שחקרו את האירוע טענו כי ישראל אשמה בפשע מלחמה של טבח באוכלוסייה אזרחית. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. במהלך חודש מרץ 2024, כחלק מהלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, דווח על שורה של תקריות בהן נהרגו פלסטינים ששהו באזור החלוקה של הסיוע ההומניטרי בכיכר כווית בשכונת זייתון שבעיר עזה. משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם תיעד יותר מעשרים התקפות בזמן שאנשים חיכו לסיוע הומניטרי ברצועת עזה מאז אמצע ינואר 2024, מבלי להטיל את האשמה על צה"ל. בקרב הפלסטינים, כיכר כווית זכה לכינוי "מלכודת המוות". החל מתחילת המלחמה ועד תחילת אפריל 2024 נהרגו 196 עובדי סיוע, מרביתם תושבי עזה. בין ארגוני הסיוע השונים הפעילים בעזה לבין צה"ל ישנה מערכת תיאום המופעלת דרך האו"ם. המערכת הופעלה בעקבות בקשה של ארצות הברית מישראל. התיאום נעשה באמצעות deconfliction. מערכת המאפשרת לארגוני סיוע לעבוד באזורי עימות ברחבי העולם, למשל עזה. התיאום כולל ויידוא שצה"ל יודע היכן נמצאים ארגונים הומניטריים (כולל מתן קואורדינטות GPS של כל המתקנים) והיכן צפויים לנוע כלי רכב בכל זמן נתון בכל יום נתון. כן, נערך עדכון בזמן אמת איפה צפויים לנו כלי רכב בכל זמן נתון. בעקבות הריגת עובדי המטבח המרכזי העולמי בתחילת אפריל 2024, תבעו ארגוני סיוע הפועלים בעזה מהצבא הישראלי להשתפר ולקפיד על נוהלי ביטחון שנועדו לשמור על בטיחות עובדיהם. פגיעות בעובדי ארגוני הסיוע מובילים להפסקת חלוקת הסיוע ההומניטרי על ידי הארגונים ולהמשך הרעב בעזה. במאי 2024, תחקיר של ארגון זכויות האדם Human Rights Watch מצא כי כוחות ישראליים תוקפים "מיקומים ידועים של עובדי סיוע". בסוף אוגוסט 2024, בעקבות ירי של צה"ל ברכב של האו"ם, תוכנית המזון העולמית הודיעה על הפסקת פעילותה ברצועת עזה. הרכב היה חלק משיירה ששינעה סיוע הומניטרי. לפי הארגון, הוא נפגע מעשרה קליעים בעת שהתקרב לעמדת ביקורת של צה"ל, למרות שהיה מסומן בבירור וקיבל את האישורים הנדרשים מהרשויות הישראליות להתקרב. מדיה וקבצים בנושא הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה במלחמת חרבות ברזל בוויקישיתוף Gottbrath, Laurin-Whitney. "Gaza "fast becoming hell hole" on "brink of collapse" amid Israel strikes: UN". Axios. ארכיון מ-16 באוקטובר 2023. נבדק ב-16 באוקטובר 2023. {{cite web}}: (עזרה) Ellen Ioanes, Gaza’s spiraling humanitarian crisis, explained, Vox, ‏2023-10-14 (באנגלית) Quarter of Gazans one step away from famine, UN says Michelle Nichols, ne quarter of Gaza's people one step away from famine, UN says, .reuters.com, ‏February 28, 2024 Mary Kekatos, 'One step away from famine' for more than 500,000 people in Gaza, UN official says, ABC News, ‏February 29, 2024 (באנגלית) אמנת ג'נבה בדבר הגנת אזרחים בימי מלחמה, באתר www.btselem.org, ‏ינואר 2011 Gaza Agonistes, Middle East Research and Information Project, ‏2001 (באנגלית) נגה קדמן, מעבר רפיח: מי מחזיק במפתחות?, באתר גישה, ‏מרץ 2009 אורי בלאו, יותם פלדמן, תחקיר מוסף הארץ: המצור על עזה הוא שעתם היפה של הספסרים והמאכערים שהשתלטו על מעברי הגבול, באתר הארץ, 13 ביוני 2009 עמירה הס, כך חישבה ישראל כיצד לא להרעיב את רצועת עזה, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2012 Rachel Wilson, Krystina Shveda, Alexandra Newman, How much aid Gaza needs to survive: A visual guide, CNN, ‏2024-01-22 (באנגלית) ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024 ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024 ※ אלון חכמון, ‏הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023 ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 – makoVOD (וידאו) Ahmed, Kaamil; Morresi, Elena (2023-10-28). "Airstrikes on Gaza bakeries add to 'catastrophic' food shortages". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2023-12-09. Saad, Hwaida; Bengali, Shashank (2024-02-28). "Middle East Crisis: Parties to Cease-Fire Talks Offer Mixed Signals". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-03-08. UNOSAT Gaza Strip Road Network Comprehensive Damage Assessment - August 2024, unosat.org Statement by UNICEF on the risk of famine in the Gaza Strip, באתר יוניסף, ‏22 בדצמבר 2023 (באנגלית) GAZA STRIP: Famine is imminent as 1.1 million people, half of Gaza, experience catastrophic food insecurity | IPC - Integrated Food Security Phase Classification, www.ipcinfo.org Adam Taylor and Manuel Canales, Visualizing Gaza’s aid shortage as ‘man-made’ famine looms, Washington Post, ‏March 28, 2024 (באנגלית) United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs - occupied Palestinian territory | Humanitarian Access Snapshot - North of Wadi Gaza | Mid-January 2024, United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs - occupied Palestinian territory, ‏2024-01-19 (באנגלית) United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs - occupied Palestinian territory | Hostilities in the Gaza Strip and Israel | Flash Update #91, United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs - occupied Palestinian territory, ‏2024-01-12 (באנגלית) UN agency says aid shipment blocked in Israeli port, Reuters, ‏February 11, 2024 האו"ם העביר מזון לצפון הרצועה דרך נתיב חדש של צה"ל, באתר ynet, 12 במרץ 2024 לילך שובל, לראשונה: שש משאיות סיוע נכנסו לצפון הרצועה דרך כביש אותו בנה צה"ל, באתר www.israelhayom.co.il, ‏12.3.24 Jemma Crew & Tom Spender (2024-03-15). "Is Israel meeting promise to let more aid into Gaza?" (באנגלית בריטית). נבדק ב-2024-04-30. Yolande Knell, Gaza aid depot where food waits as Israel and UN trade blame, www.bbc.com, ‏22/6/2024 (באנגלית בריטית) יהושע (ג'וש) בריינר וחן מענית, המפכ"ל: בן גביר פנה ישירות לסגני כדי למנוע את אבטחת הסיוע לעזה, באתר הארץ, 13 ביוני 2024 Barak Ravid, Israel to allow entry of humanitarian aid to Gaza from Egypt after U.S. pressure, axios.com, ‏Oct 18, 2023 ליאור בן ארי, עינב חלבי, לראשונה מפרוץ המלחמה: מעבר רפיח נפתח להכנסת סיוע הומניטרי לעזה, באתר ynet, 21 באוקטובר 2023 The White House, Statement from National Security Advisor Jake Sullivan on Airlift of Critical Humanitarian Supplies to Egypt to Support Aid Delivery in Gaza, The White House, ‏2023-11-28 (באנגלית אמריקאית) United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs - occupied Palestinian territory | Hostilities in the Gaza Strip and Israel | Flash Update #59, United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs - occupied Palestinian territory, ‏2023-12-04 (באנגלית) עומר שחר איתי בלומנטל, תיעוד: חמושי חמאס רכובים על משאיות סיוע הומניטרי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 3 במרץ 2024 אסף גבור, ‏צפו בתיעוד: מחבלי חמאס משתלטים על משאיות הסיוע ההומניטרי, בעיתון מקור ראשון, 13 בדצמבר 2023 ברק רביד, גיא אלסטר‏, ירדן הצניחה סיוע רפואי לעזה, בכיר ישראלי: המהלך תואם עמנו, באתר וואלה, 6 בנובמבר 2023 French, Jordanian airforces drop medical aid to Gaza - Elysee, Reuters, ‏January 5, 2024 ספיר ליפקין, ‏תיעוד: ירדן הצניחה סיוע שנפל בים - המוני עזתים מנסים לחלץ אותו, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024 ישראל גראדווהל, ‏נשיא צרפת מציג: כך נראית הצנחת הסיוע על תושבי עזה, באתר כיכר השבת, 10 באפריל 2024 ברק רביד‏, ארצות הברית החלה להצניח סיוע הומניטרי לעזה, באתר וואלה, 2 במרץ 2024 איחוד האמירויות: הצנחנו סיוע הומניטרי בצפון הרצועה, באתר ynet, 6 באפריל 2024 Quentin Sommerville (2024-02-21). "Israel-Gaza: UK aid supplies air-dropped into Gaza for first time" (באנגלית בריטית). נבדק ב-2024-04-20. US carries out first airdrop of aid into Gaza איתמר אייכנר, טורקיה זועמת על החלטת ישראל למנוע ממנה להצניח סיוע לעזה: "ננקוט בצעדים", באתר ynet, 8 באפריל 2024 נטע בר, 200 טון של מזון ומים: ספינת סיוע ראשונה יצאה מקפריסין לרצועת עזה, באתר ישראל היום, 12 במרץ 2024 Pronczuk, Monika (2024-03-16). "First Aid Shipment to Arrive by Sea Is Set to Be Delivered Across Gaza". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-03-17. צבי בראל, ישראל משתמשת בסיוע כבנשק אסטרטגי, מבלי שיש לה אסטרטגיה, באתר הארץ, 4 במרץ 2024 אלישע בן קימון, תחקיר צה"ל על אסון משאיות הסיוע: "12 אלף בזזו. ירינו על חשודים, לא על השיירה", באתר ynet, 8 במרץ 2024 יואב זיתון, עינב חלבי, הפלסטינים טוענים ל"טבח" עם יותר מ-100 הרוגים בעזה, צה"ל: רובם מתו מדריסה או מדוחק, באתר ynet, 29 בפברואר 2024 מחמוד מושתהא, עזה, עדי ראייה: הצבא הישראלי פתח בירי על ההמון ליד משאיות הסיוע, באתר "שיחה מקומית", 6 במרץ 2024 Abraham, Leanne; Gamio, Lazaro; Shao, Elena; Toler, Aric; Willis, Haley (2024-03-01). "What We Know About the Deaths Near the Gaza Aid Convoy". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-05-06. Palestinians seeking aid attacked by Israeli forces again, Al Jazeera (באנגלית) "Large number of bullet wounds among those injured in Gaza aid convoy rush - UN" (באנגלית בריטית). 2024-03-02. נבדק ב-2024-05-06. Calls Grow for Investigation of Deadly Aid Incident in Northern Gaza, באתר Voice of America, ‏1 במרץ 2024 (באנגלית) Euro-Med Human Rights Monitor, New evidence confirms Israel’s full involvement in ‘Flour Massacre’ of starving Palestinian civilians, Euro-Med Human Rights Monitor (באנגלית אמריקאית) ‘Flour Massacre’: Impunity Persists as Israeli Forces Open Fire On Starving Palestinians Seeking Vital Aid, Palestinian Centre for Human Rights Hostilities in the Gaza Strip and Israel, משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, ‏4 במרץ 2024 (באנגלית) Hostilities in the Gaza Strip and Israel, משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, ‏2024-03-15 (באנגלית) Six Palestinians killed in line for aid in Gaza, יורוניוז, ‏2024-03-14 (באנגלית) Hostilities in the Gaza Strip and Israel, משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, ‏2024-03-21 (באנגלית) Abdulrahim, Raja (2024-03-16). "U.N. Documents More Than Two Dozen Attacks on Gazans Waiting for Aid Since January". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2024-05-07. Completely chaotic scenes after Israel targets people waiting for aid, Al Jazeera (באנגלית) Claudia Williams (2024-04-03). "There has been a 'distressing pattern' when it comes to aid worker deaths. Here's how organisations try to keep staff safe". ABC News (בAustralian English). נבדק ב-2024-04-27. Michaelson, Ruth (2024-04-04). "Aid groups demand Israel improve measures to keep their workers safe". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-04-27. Jacob Magid, IDF has established Gaza ‘deconfliction mechanism’ per US request — Israeli official, www.timesofisrael.com, ‏3 December 2023 Paul Adams (2024-04-02). "Deadly air strike shows system to protect aid workers in crisis, agencies say" (באנגלית בריטית). נבדק ב-2024-04-27. David Gritten & Mahmoud Elnaggar (2024-04-04). "Fears for Gazans as aid groups halt work over deadly Israeli strike" (באנגלית בריטית). נבדק ב-2024-04-27. רצועת עזה: כוחות ישראליים תוקפים מיקומים ידועים של עובדי סיוע, באתר Human Rights Watch, ‏14 במאי 2024 דניאל אדלסון, ניו יורק, בעקבות הירי ברכב של האו"ם: תוכנית המזון העולמית עצרה את פעילותה בעזה, באתר ynet, 28 באוגוסט 2024 תוכנית המזון העולמית משהה את פעילותה בעזה; זאת הסיבה, באתר JDN‏