laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חאראלמב זינקה

חאראלמב זינקה (ברומנית: Haralamb Zincă; ‏4 ביולי 1923 - 24 בדצמבר 2008) היה שם העט של הארי איסאק זילברמן (Hary Isac Zilberman), סופר יהודי רומני שנולד ברומאן, רומניה. חאראלמב זינקה כתב יותר מחמישים ספרי ריגול ובלשים. הוא קיבל בשנת 1971 את פרס התאחדות סופרי בוקרשט ובשנת 1976 את פרס התאחדות הסופרים הרומנים. חאראלמב זינקה חלה בשנים האחרונות לחייו במחלת אלצהיימר ובנו, אנדרי זינקה, במאי טלנובלות לטינו-אמריקאיות, חזר לרומניה כדי לעזור בטיפול. לאחר מותו נקבר בבית העלמין הספרדי של בוקרשט. 1950 Primăvara "האביב". 1954 Jurnal de front "יומן חזית". 1956 Amintire "מזכרת". 1958 Ultima toamnă "הסתיו האחרון". 1959 Popasuri... "תחנות...". 1961 Dintre sute de catarge "מבין מאות תרנים". 1963 Palma lui Hercules "כף ידו של הרקולס", ספר בלשי. 1963 Sfârşitul spionului Fantomă "סופו של המרגל רוח רפאים", ספר ריגול. 1964 Zefirul "הזפיר". 1965 Taina cavalerului de Dolenga "סודו של האביר מדולנגה", ספר בלשי. 1967 Moartea vine pe bandă de magnetofon "המוות מגיע על סרט של רשמקול", ספר בלשי. 1968 Ochii doctorului King "עיני דוקטור קינג", ספר בלשי. 1969 O crimă aproape perfectă "פשע כמעט מושלם", ספר בלשי. 1971 Şi a fost ora H "והייתה השעה ח'". 1972 Un caz de dispariţie : Anchete sociale "מקרה של היעלמות: חקירות סוציאליות". 1973 Dispărut fără urmă "נעלם ללא עקבות", ספר בלשי. 1975 Un glonte pentru rezident "קליע עבור נציג דיפלומטי", ספר בלשי. 1976 Soarele a murit în zori - Cazul agentului "B - 39" "השמש גווע עם דמדומי השחר - המקרה של הסוכן ב-39". 1977 Dragul meu Sherlock Holmes "שרלוק הולמס, יקירי". 1977 Mapa cenuşie "המפה האפורה", ספר בלשי. 1978 Toamna cu frunze negre : pe urmele agentului B-39 "סתיו עם עלים שחורים: בעקבות הסוכן ב-39. 1979 Eu, H.Z., aventurierul "אני, ח. ז., הרפתקן". La miezul nopţii va cădea o stea "בחצות יפול כוכב", ספר בלשי. 1980 Anotimpurile morţii : pe urmele agentului "B-39" "עונות המוות: בעקבות הסוכן ב-39". 1981 Glonţul de zahăr "קליע עשוי מסוכר", ספר בלשי. 1982 Destinul căpitanului Iamandi : pe urmele agentului "B-39" "גורלו של קפטן יאמנדי: בעקבות הסוכן ב-39". 1983 Dosarul aviatorului singuratic "התיק של הטיס המתבודד", ספר בלשי. 1984 Operaţiunea "Soare" "מבצע שמש". 1985 Ultima noapte de război, prima zi de pace "לילה אחרון למלחמה, יום ראשון לשלום". 1986 Noaptea cea mai lungă. Cartea I: Dincolo de întuneric "הלילה הארוך ביותר. ספר ראשון: מעבר לאפלה". 1987 Noaptea cea mai lungă. Cartea II: Marea confruntare "הלילה הארוך ביותר. ספר שני: העימות הגדול". 1988 Fiecare om cu clepsidra lui "כל אדם ושעון החול שלו". 1989 Revelion 45 "מסיבת ראש השנה 45". 1991 Coşciugul agentului K-05 "ארון המתים של סוכן ק-05". 1991 Suspecta moarte a lui Mario Campanella "מותו המפוקפק של מריו קמפנלה", ספר בלשי. 1993 Moartea m-a bătut pe umăr "המוות טפח לי על השכם", ספר בלשי. 1993 Interpolul transmite: arestaţi-l! "האינטרפול מוסר: עצרו אותו!", ספר בלשי. 1993 "Spion" prin arhive secrete "מרגל בין הארכיונים הסודיים". 1997 Moarta mirosea a Christian Dior "למוות היה ניחוח של קריסטיאן דיור", ספר בלשי. 2000 Noiembrie Însângerat "נובמבר הדמים". מדיה וקבצים בנושא חאראלמב זינקה בוויקישיתוף ריאיון עם חאראלמב זינקה ברומנית ריאיון עיתונאי עם אנדרי זינקה על משפחתו מילון הספרות הרומנית (ברומנית)
קשקשאים

בעלי הקשְׂקשים (שם מדעי: Squamata), המוכרים יותר בשם קשקשאים, היא סדרה של זוחלים בעלי קשקשים מקבוצת לפידוזאוריה. הקשקשאים מונים כ-11,860 מינים, מהם מצויים 84 מינים בארץ ישראל. "עצם הרבועה" של הקשקשאים היא בעלת יכולת תנועה. הקשקשאים כוללים את הנחשים והלטאות והם הקבוצה הגדולה ביותר של הזוחלים. בעבר גם הספנודון נמנה עם הקשקשאים, אך כיום [דרושה הבהרה] הוא משויך לסדרה משלו. משפחת חרדוניים (Agamidae) משפחת אין שם עברי (Alopoglossidae) משפחת מטבעוניים (Amphisbaenidae) משפחת קמטניים (Anguidae) משפחת אנוליסיים (Anolidae) משפחת אין שם עברי (Bipedidae) משפחת בליניים (Blanidae) משפחת קדדיים (Cadeidae) משפחת קרפודטיליים (Carphodactylidae) משפחת זיקיתיים (Chamaeleonidae) משפחת קורדיליים (Cordylidae) משפחת בסיליסקיים (Corytophanidae) משפחת לטאות קולר (Crotaphytidae) משפחת דיבמיים (Dibamidae) משפחת דיפלודקטיליים (Diplodactylidae) משפחת קמטני זכוכית (Diploglossidae) משפחת אובלפריים (Eublepharidae) משפחת שממיתיים (Gekkonidae) משפחת גרוזאוריים (Gerrhosauridae) משפחת לטאות ממושקפות (Gymnophthalmidae) משפחת הלודרמיים (Helodermatidae) משפחת הופלוצרטיים (Hoplocercidae) משפחת איגואניים (Iguanidae) משפחת לטאיים (Lacertidae) משפחת לנתנוטיים (Lanthanotidae) משפחת לטאות מסולסלות-זנב (Leiocephalidae) משפחת לטאות דרווין (Leiosauridae) משפחת ליולמיים (Liolaemidae) משפחת איגואנות מדגסקר (Opluridae) משפחת לטאות מקרינות (Phrynosomatidae) משפחת פילודקטיליים (Phyllodactylidae) משפחת פוליצרוטיים (Polychrotidae) משפחת פיגופודיים (Pygopodidae) משפחת אין שם עברי (Rhineuridae) משפחת חומטיים (Scincidae) משפחת סיניזאוריים (Shinisauridae) משפחת ספארוקטיליים (Sphaerodactylidae) משפחת טגואיים (Teiidae) משפחת טרוגונופיים (Trogonophidae) משפחת כוחיים (Varanidae) משפחת לטאות לילה (Xantusiidae) משפחת קסנוקזאוריים (Xenosauridae) משפחת נחשי נהרות (Acrochordidae) משפחת אניליים (Aniliidae) משפחת אנומלפיים (Anomalepididae) משפחת אנומוכיליים (Anomochilidae) משפחת צפעוניים (Atractaspididae) משפחת חנקיים (Boidae) משפחת אין שם עברי (Bolyeriidae) משפחת זעמניים (Colubridae) משפחת אין שם עברי (Cyclocoridae) משפחת סילינדרופיים (Cylindrophiidae) משפחת פתניים (Elapidae) משפחת גרופיליים (Gerrhopilidae) משפחת הומלופסיים (Homalopsidae) משפחת למפרופידיים (Lamprophiidae) משפחת נימוניים (Leptotyphlopidae) משפחת לוקסוסמיים (Loxocemidae) משפחת פריאטיניים (Pareidae) משפחת אין שם עברי (Prosymnidae) משפחת אין שם עברי (Psammophiidae) משפחת אין שם עברי (Pseudaspididae) משפחת אין שם עברי (Pseudoxyrhophiidae) משפחת פיתוניים (Pythonidae) משפחת טרופידופיים (Tropidophiidae) משפחת נחשיליים (Typhlopidae) משפחת אורופלטיים (Uropeltidae) משפחת צפעיים (Viperidae) משפחת קסנדוררמטיים (Xenodermidae) משפחת קסנופלטיים (Xenopeltidae) משפחת קסנופידידיים (Xenophidiidae) משפחת קסנוטיפלופיים (Xenotyphlopidae) Anguis fragilis זיקית נאמאקה שממית יום אבקת זהב פתן ים זיתני בסיליסק ירוק כוח עצים ירוק הלודרמה מרירית נחש שוטני ירוק קשקשאים, באתר ITIS (באנגלית) קשקשאים, באתר NCBI (באנגלית) קשקשאים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) קשקשאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קשקשאים, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא זוחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאגנס

האם התכוונתם ל... הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס – הוצאת הספרים של האוניברסיטה העברית בירושלים מרוץ מגנס – תחרות ריצה עממית בישראל אישים: ג'ודי מגנס – ארכאולוגית יהודייה-אמריקאית יהודה לייב מאגנס – נשיאה הראשון של האוניברסיטה העברית בירושלים יהושע מגנס – בישיבת מרכז הרב יפה מגנס – דיקנית הסטודנטיות במכללת ירושלים לבנות מגנסיה
יוליה

האם התכוונתם ל... אלבה יוליה – עיר בחבל טרנסילבניה ברומניה העלמה יוליה – מחזה מאת יוהאן אוגוסט סטרינדברג רומיאו ויוליה – מחזה מאת ויליאם שייקספיר יוליה (דמות) – הדמות במחזה רומיאו ויוליה הו, הו יוליה – מחזה מאת אפרים קישון יוליה אוגוסטי פיליאה – אצילה מן השושלת היוליו-קלאודית ובתו של הקיסר אוגוסטוס יוליה הצעירה – נכדתו של הקיסר אוגוסטוס יוליה סוארה – סופרת ומתרגמת יהודיה רומניה יוליה (כלבת ים) – כלבת-ים ממין שנמצא בסכנת הכחדה - כלב ים נזירי מצוי, אחד היונקים הנדירים בעולם. תועדה באופן נדיר בחופי ישראל בשנת 2023 אישים ששמם הפרטי הוא יוליה ג'וליה
Basket Case

Basket Case הוא שיר של להקת גרין דיי מתוך אלבומה השלישי Dookie שיצא ב-1994. הסינגל זכה להצלחה רבה. השיר נכתב על ידי הסולן בילי ג'ו ארמסטרונג על המאבק שלו בחרדה; לפני שהוא אובחן כחולה בהפרעת פאניקה, הוא חשב שהוא משוגע. בקליפ נראים חברי הלהקה במוסד לחולי נפש. הקליפ שודר רבות ב-MTV. השיר והקליפ עזרו לאלבום "Dookie" להגיע להצלחה גדולה, ולמיינסטרים של מאזיני הרוק. Dookie הפך למולטי-פלטינה (אלבום יהלום) בעקבות שיר זה ובעקבות הלהיטים: "Longview", "When I Come Around", "Welcome to Paradise" ו-"She". ב-1995, גרין דיי היו מועמדים בקטגוריית "הופעת הרוק הקולית הטובה ביותר על ידי זוג או קבוצה" בפרס גראמי עבור השיר "Basket Case". ב-2006, נבחר "Basket Case" כ"שיר הפאנק הטוב ביותר בכל הזמנים" על ידי רדיו 1 של ה-BBC. הבחירה הייתה שנויה במחלוקת, מכיוון שהרבה אנשים כלל לא מחשיבים את גרין דיי כלהקת פאנק. את שיר זה ניתן למצוא גם באלבום הלהיטים הגדולים של הלהקה "International Superhits!", ואת הקליפ ניתן למצוא ב־DVD "International Superhits!". גרסה של השיר בהופעה חיה ניתן למצוא באלבום "Bullet in a Bible", שהוא אלבום הופעה חיה של גרין דיי, כאשר הם הופיעו ב-"National Bowl", במילטון קייניס אשר בדרום מזרח אנגליה. "Basket Case" היה הקליפ השלישי של גרין דיי, והבמאי שלו היה מארק קור. הקליפ צולם במוסד לחולי נפש אמיתי, על פי בקשתם של חברי הלהקה. המוסד היה מוזנח, אבל רוב המבנה נשאר במצבו ההרוס. חברי הלהקה מצאו שריטות עמוקות בקירות, ותבניות שיניים מפוזרות. במקור, צולם הקליפ בשחור לבן, ולאחר מכן הוסיפו את הצבע, כדי לתרום לאפקט הסוריאליסטי בקליפ. ב-1995, הקליפ היה מועמד בטקס "פרסי הווידאו קליפ של MTV" בקטגוריות: "הקליפ של השנה", "קליפ הלהקה הטוב ביותר", "קליפ הרוק כבד הטוב ביותר", "קליפ הרוק האלטרנטיבי הטוב ביותר", "קליפ פריצת הדרך", "הבימוי הטוב ביותר", "העריכה הטובה ביותר", "הסינמטוגרפיה הטובה ביותר" ו"פרס בחירת הצופים". בנוסף נעשה לקליפ שילוב עם הקליפ של נלי "Country Grammar", הנקרא " Country Basket". לשיר בוצע קאברים על ידי אבריל לאבין, "The Moog Cookbook", "Dilana", "Elysium", "Freefaller", " Rex Goudie" ולהקת הפאנק רוק היפנית "Nicotine". אופספרינג עשו גם קאבר ל-39 השניות הראשונות של השיר לשם הנאה. "Basket Case" "Longview" (live) "Burnout" (live) " 2000 Light Years Away" (live) מידע על היצירה "Basket Case" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Basket Case" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Basket Case" באתר יוטיוב ריאיון עם בילי ג'ו ארמסטרונג, באתר VH1 (אוחזר ב-2007) (באנגלית)
המטבח ההונגרי

המטבח ההונגרי כולל השפעות קולינריות מעמים שונים שהגיעו לשטחי הונגריה בעקבות נדידה או כיבוש. רוב תושבי הונגריה הם צאצאים של הנוודים המדיארים, ששורשם מהרי אורל ומסיביר המערבית. השפעתם כללה תבשילים כמו הגולאש ותבשילים דומים. במאה ה-15 עלה לשלטון מתיאש הוניאדי שחינוכו באיטליה ונישואיו לביאטריקס, בתו של מלך נאפולי, גרמו לטבחים איטלקים רבים לשכון דרך קבע בארמונו וגם לייבוא של מרכיב חשוב במטבח ההונגרי – הבצל. תקופת הפריחה הגסטרונומית פסקה כאשר הכובשים הטורקים השתלטו על הונגריה למשך כמאה וחמישים שנים במהלך המאה השבע עשרה. אך בעזיבתם את המדינה השאירו בה את האגוזים, כרוב ממולא ובעיקר את התבלין המזוהה ביותר עם המטבח ההונגרי – פפריקה. מהאוסטרים הם קיבלו מאפים כמו השטרודל והבלינצ'ס. מנת קדרת תפוחי אדמה ידועה ממחצית המאה ה-19 כמו הקינוח ריגויאנצ'י. נקניק דברצני שמקורו בעיר דברצן זוכה לפופולריות באזורים שהיו בעבר חלק של האימפריה האוסטרו-הונגרית. המזון ההונגרי בדרך כלל חריף ומתובל, השימוש בפפריקה, פלפל שחור ובבצל רב. גם לתפוח אדמה ולכרוב יש בו נוכחות רבה. המאכלים המוכרים הם הגולאש והפפריקש (תבשילי תפוחי אדמה, בשר, עגבניות ופפריקה), מרקים שונים (מרקי פירות קרים, מרק דובדבנים חמוצים, מרק דייגים), לצ'ו וקינוחים כמו הבלינצ'ס, דובוש, כופתאות זהובות, לנגוש, גומבוץ, קורטוש ז'רבו ועוד. רות סירקיס וטומי לפיד, פפריקה, 1986. עופר ורדי, גולאש לגולש, 2009. עופר ורדי, גולאש לגולש, מדור מתכונים מהמטבח ההונגרי, באתר ynet חיים כהן, אלי לנדאו וחברי קהילת מבשלים, מתכוני אוכל הונגרי דגנית כהן-פריד, קוסנם, קיץ: מתכונים הונגריים לעונה החמה, באתר ynet, 13 ביולי 2012 הילה אלפרט, קפיצה לגומבה, באתר ישראל היום, 13 בפברואר 2015 בישול הונגרי, דף שער בספרייה הלאומית מערכת וואלה‏, ארוחה משפחתית הונגרית, באתר וואלה, 8 ביולי 2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא הונגריה ובנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דברים שצריך

דברים שצריך הוא ספר אימה מאת סטיבן קינג שנכתב ב-1991. עיבוד קולנועי לספר הופק ויצא לאקרנים בשנת 1993. בספר ישנן התייחסויות לספריו האחרים של קינג, למשל ביחס לבית החולים לחולי נפש "גבעת ג'וניפר" או הדמות של אלן פנגבורן שהופיעה בספר קודם של סטיבן קינג בשם "החצי האפל" ועוד. עלילת הספר עוסקת בחנות בשם "דברים שצריך" הנפתחת בעיירה "קאסל רוק" שבמדינת מיין. הסחורה הנמכרת בחנות היא הדבר לו הם משתוקקים יותר מכל תמורת תשלום כספי. התשלום היחיד שבעל החנות דורש הוא זריעת כאוס ואלימות בעיירה השקטה. בעל החנות, לילנד גאונט תולה על דלת החנות שלט ובו כתובות המילים Caveat emptor ("ייזהר הקונה" ) שלט אשר זוכה להתעלמות מצד כל תושבי העיירה. אנשיי העיירה מקבלים בחנות את הדברים שאותם הם רוצים ובתמורה הם צריכים לבצע תעלולים קטנים לתושביה האחרים של קאסל רוק. בדרך כלל מבצע התעלול מכיר את זה שהוא אמר לעשות לו תעלול, אך לא נמצא בקשר הדוק איתה. התעלולים גורמים למריבות בין אנשיי העיר, המריבות ההולכות ומתפתחות, בעידודו של לילנד גאונט, הופכות למעגל אלימות. בספר מוסבר כי גאונט בעצם מוכר לאנשים זבל חסר שימוש אך האנשים שקונים אותו רואים אותו כדבר שהם הכי רוצים, כך מפתחים מפתחים אובססיה פיזית לחפצים שאותם קנו. גאונט מאיים על הקונים שאם לא יבצעו את התעלולים הוא ייקח את החפצים שלהם בחזרה וכך בעצם שולט בהם. במהלך הספר גורם גאונט לכל אחד מהתושבים לחשוב שאחד מהתושבים האחרים רוצה לגנוב את החפץ שלו, הוא משדר להם בחלומם לבוא אליו לחנות, וכך ביום השביעי לפתיחת החנות נכנסים קונים הרוצים להגן על החפצים אותם קיבלו, גאונט מוכר להם נשק ומשכנע אותם להרוג את מי שמאיים לגזול מהם את החפצים. בסוף הספר עוזריו של גאונט - אייס מריל ודנפורט "בסאטר" קיטון (שתומרנו לעשות כרצונו לאחר שמכר להם חפצים) - טומנים דינמיט בכל העיר. השריף אלן פנגבורן, היחיד אשר לא קנה חפצים בחנות, מבין בסוף הספר כי גאונט הוא שד הרוצה להרוס את העיר ואף מצליח לגנוב את המזוודה בה אחסן גאונט את נשמות האדם שמתו ובכך להבריח אותו מהעיירה, אך בשלב זה מעגל האלימות גורמים לעיר לעלות באש. אלן, אהובתו פולי והשוטר נוריס רידג'וויק מצליחים להימלט מקאסל רוק ההולכת ונשרפת. העמוד האחרון כמעט וזהה לעמוד הראשון. בשניהם המספר מגיע לעיירה קטנה (בתחילת הספר קאסל רוק ובסופו ג'נקשיין סיטי) שם אחד מהמקומיים מסביר לו על הלך הרוח בעיר ומספר על חנות חדשה שעומדת להיפתח ( בעמוד הראשון שמה הוא "דברים שצריך" ובאחרון "תפילות שנענו") וגלגל ההרס והאימה מתחיל שוב. דבר המבהיר לקורא שהסיפור אותו קרא התרחש כבר בעבר ויתרחש עוד בעתיד, כל עוד גאונט ימשיך למכור את חפציו. דברים שצריך, באתר OCLC (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
When I Come Around

When I Come Around הוא סינגל של להקת גרין דיי מתוך האלבום "Dookie". הסינגל יצא ב-1995, וזהו הסינגל האחרון שיצא מהאלבום, ובו ניתן לראות השפעות של מוזיקת פופ. לאחר ההופעה בפסטיבל וודסטוק ב-1994, הפך השיר ללהיט גדול. שיר זה מראה את הצד המוזיקלי הקצבי של גרין דיי. השיר נכתב על ידי בילי ג'ו ארמסטרונג, נראה שהוא כתב אותו לאחר ריב עם אשתו אדריאן, והיה צריך קצת זמן לבד (הם עדיין ביחד, ויש להם שני ילדים). השיר הגיע למקום הראשון במצעד השירים האלטרנטיביים של בילבורד. גרסת הופעה חיה בפסטיבל וודסטוק ב-1994, לאחר קרב הבוץ. גרסת הופעה חיה באלבום "Foot in Mouth". מידע על היצירה "When I Come Around" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "When I Come Around" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "When I Come Around" באתר Discogs Green Day, Billboard
ישראל פלד

ישראל פלד (פלדמן) (2 באוקטובר 1921 – 14 ביולי 2016) היה ראש העירייה השני של רמת גן, בשנים 1969–1983. ישראל פלד, נין לגרשון ושרה (הלוי-סופר) גולדמן, נכד לחיים - דב ורבקה (לבית גולדמן) פלדמן, ממייסדי ראש פינה, ובנם של ראובן וחנה פלדמן, מוותיקי תל אביב, נולד בכ"ט באלול תרפ"א. גדל וחונך בתל אביב. בצעירותו היה פעיל בתנועות הנוער "המכבי הצעיר" ו"הצופים הקשישים". שירת ב"הגנה" בגדנ"ע, בקשר וביחידת סיור. ב-1938 סיים לימודיו בגימנסיה הרצליה, ולמד אחר-כך בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בתל אביב. בשנים 1944/45 השלים דוקטורט במשפטים באוניברסיטת ליון הצרפתית, שפעלה בזמן מלחמת העולם השנייה בביירות. היה פעיל במפלגת הציונים הכלליים ויסד את השכבה הצעירה של מפלגה זו. שירת בחיל המודיעין במלחמת העצמאות והיה בגרעין הראשון של קציני עיבוד מידע ביחידת ההאזנה המרכזית (המוכרת לימים כיחידה 8200). לאחר שחרורו עבר לרמת גן ועבד במקצועו – עריכת דין. ב-1959 הציע לו ראש עיריית רמת גן, אברהם קריניצי, להצטרף לרשימת "הציונים הכלליים" בבחירות למועצת העיר, וכך החלה הקריירה המוניציפלית שלו. עד 1969 כיהן פלד בתפקידים שונים במועצת העיר רמת גן ואף נבחר לסגן ראש העיר. בנובמבר 1969 נספה קריניצי בתאונת דרכים, ואתו חתנו ונהגו. הדבר היה זמן קצר לאחר הבחירות למועצת העירייה. חבריו למפלגה לחצו על פלד שיציג מועמדותו לתפקיד ראש העירייה ואף הוא, לאחר שבמשך עשור נדבק בחיידק המוניציפלי, נמשך לכך. אולם מצד שני היה עליו לוותר על משרדו ועבודתו כעורך דין. לאחר לבטים הכריעה הכף לטובת התפקיד הציבורי, וב-1 בדצמבר 1969 נבחר על ידי מועצת העיר לתפקיד ראש העירייה. בתפקידו זה כיהן בשלוש קדנציות, במשך 14 שנים, והטביע את חותמו על התפתחותה וצביונה של רמת גן. בין הפרויקטים שהוקמו וקודמו בזמנו: פארק הספארי, קניון איילון ומתחם בורסת היהלומים. בבחירות למועצת העיר בשלהי 1983 כשל פלד ולא נבחר, ואף כי חבריו לחצו עליו להמשיך בפעילות המוניציפלית ברמת גן, התלבט בין פעילות כזו באופוזיציה ואפשרות לכבוש את ראשות העיר בחזרה, לבין מעבר לפעילות בשטח אחר שהיה קרוב ללבו - הקמת יישוב ומרכז חינוכי לתנועת המכבי העולמי שבראשה עמד, באזור מודיעין - ארץ המכבים. בשנים 1973 עד 1986 כיהן ד"ר פלד כיו"ר תנועת המכבי העולמי, כיו"ר הוועד המארגן של שלוש מכביות וכיו"ר כפר המכביה. באותה תקופה שימש גם כחבר הנהלת ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית. בשנת 1983 היה מיוזמי היישוב מכבים והמוסד החינוכי של תנועת המכבי העולמי. פלד אף נמנה עם המתיישבים הראשונים במכבים, בו הוא התגורר מאז הקמתו. מכבים, שהיה ראשון בחבל ארץ זה, משך אחריו את היישובים רעות ומודיעין (כל השלושה אוחדו בשנת 2003 לעיר אחת), ויישובים נוספים. בשנת 1997 הוענק לו אות יקיר העיר רמת גן. פלד נפטר בביתו שבמכבים ונטמן בבית העלמין במודיעין. היה נשוי לחיה מרים לבית ריבלין, בת ירושלים ודור שביעי בארץ ישראל. לזוג חמישה ילדים. על שמו צומת ברמת גן (במפגש הרחובות בן-גוריון ואבא הלל סילבר), הספארי ברמת גן וכן רחוב במכבים-רעות. ישראל פלד, מרמת גן למכבים, אופיר ביכורים, 2014 דוד תדהר (עורך), "ד"ר ישראל פלד (פלדמן)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יט (1971), עמ' 5580 פרסום של יד בן צבי
איילון לבן-נקודות

איילון לבן-נקודות (שם מדעי: Moschiola meminna; מכונה גם איילון ממיני) הוא מעלה גירה ממשפחת האיילוניים, הנפוץ ביערות בדרום הודו ובסרי לנקה, וייתכן כי הוא חי גם בדרום נפאל. פרוותו של האיילון לבן הנקודות חומה, והיא מכוסה בסימנים לבנים. גופו חסון ואחוריו מעוגלים. רגליו דקות מאוד, ובסופן כפות רגליים בעלות ארבע אצבעות. בלסתותיו 34 שיניים. הניבים של הזכרים מוארכים ומחודדים יותר מאלו של הנקבות, משום שהוא משתמש בהם לקרבות עם זכרים אחרים. הניבים חיוניים לקרבות אלו, שכן האיילוניים הם חסרי קרניים, בניגוד למעלי גירה אחרים כמו האייליים. גודלו של האיילון לבן הנקודות הוא כמחצית המטר, ומשקלו הממוצע הוא כ-2.2 - 2.7 קילוגרמים. בשונה מאיילוניים אחרים, אין לו בלוטה על סנטרו ליד לסתו התחתונה. האיילון לבן הנקודות הוא פעיל לילה, וכמו איילוניים אחרים הוא ביישן מאוד. כאשר הוא חש בסכנה, הוא נוהג להיעלם בינות סבכי הצמחייה בהם הוא חי. משום כך, קשה להתבונן בו בסביבתו הטבעית. הוא בעל חיים סוליטרי, למעט תקופות הרבייה. תזונתו של האיילון לבן הנקודות מורכבת מצמחים ומחלקי צמחים, וכן מבעלי חיים קטנים. משך תקופת ההריון הוא שישה חודשים לערך, שבסופם הנקבה ממליטה כשני וולדות בדרך כלל. מצב השימור של האיילון לבן הנקודות לפי הרשימה האדומה של IUCN הוא "ללא חשש" (Least Concern). מדיה וקבצים בנושא איילון לבן-נקודות בוויקישיתוף איילון לבן-נקודות, באתר ITIS (באנגלית) איילון לבן-נקודות, באתר NCBI (באנגלית) איילון לבן-נקודות, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) איילון לבן-נקודות, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) איילון לבן-נקודות, באתר GBIF (באנגלית) איילון לבן-נקודות באתר הרשימה האדומה של IUCN
מז'אווה לוביו

לוביו (בגאורגית: ლობიო) הוא תבשיל שעועית אדומה, בצל ועגבניות שמוצאו מהקווקז. לתבשיל מספר גרסאות, בגרסה המסורתית הוא מבושל בכד חרס ומוגש לשולחן באותו הכד. המטבח הגאורגי מדיה וקבצים בנושא מז'אווה לוביו בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא גאורגיה ובנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דרי

האם התכוונתם ל... דרי (ניו המפשייר) – עיר בניו המפשייר דרי (פנסילבניה) (אנ') – עיר בפנסילבניה דרי (עיר בדיונית) – עיר דמיונית שהיא מקום העלילה המרכזי ברבים מספרי סטיבן קינג. דרי (צפון אירלנד) – עיר בצפון אירלנד המכונה גם "לונדונדרי". אישים ששמם דרי: דויד דרי – פרופסור ישראלי למִנהל ומדיניות ציבורית טיבור דרי – משורר, מחזאי, מתרגם, מסאי וסופר הונגרי דרעי דורי
שותי

שוֹתי או שוטי (בגאורגית: შოთი) הוא לחם גאורגי מוארך העשוי מחיטה מלאה ומעוצב בצורה של סירת קנו. השותי דומה בטעמו לפיתה עיראקית. בצק השותי מוצמד לחלקו העליון של התורנה, כאשר הלוואשי העגול מוצמד לצידו הפנימי של התנור. מדיה וקבצים בנושא שותי בוויקישיתוף נונה סאגינדזה, העלאת מחיר הגז העלה את מחיר הלחם, The Georgian Times,‏ 7 במאי 2007 (באנגלית) שוטיס לחם גרוּזיני, באתר "מתכונים" תוֹרנֶה - תנור אבן בצורת באר עם תחתית המשמשת לאפיית לחמים במטבח הגאורגי ערך זה הוא קצרמר בנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חוג הקוטב

חוג הקוטב הוא כינוים של שני קווי רוחב: חוג הקוטב הצפוני - שנקרא גם החוג הארקטי, שהוא קו הרוחב 66.5° צפון, וחוג הקוטב הדרומי - שנקרא גם החוג האנטארקטי, שהוא קו הרוחב 66.5° דרום. ניתן להרחיב את ההגדרה ולהתייחס ל"חוג הקוטב" ככלל השטח שבין קווי רוחב 66.5° לקטבים הקרובים אליהם. קביעת חוגי הקטבים לקווי הרוחב 66.5° נובעת מנטייתו של ציר הסיבוב של כדור הארץ מהציר המאונך למישור המלקה ב־23.5°. נטייה זו היא הגורמת לשינויים באורך היום והלילה (כמות שעות האור ביממה) בנקודה ספציפית על־פני העולם לאורך השנה, והשינויים הללו בתורם הם הגורמים לעונות השנה. בקו המשווה, אורך היום נשאר קבוע לכל אורך השנה והוא עומד על 12 שעות בהן השמש נראית מעל האופק (יום), ו־12 שעות בהן השמש נמצאת מתחת לאופק ("לילה"). בגלל נטיית כדור הארץ, ככל שמתקדמים מקו המשווה לכיוון הקטבים, כך מקצין השוני באורכי היום והלילה לאורך השנה. כך למשל, כפי שניתן לראות באיור, ביום הארוך בשנה (ה־21 ביוני, תחילת הקיץ בחצי הכדור הצפוני) תל אביב (שנמצאת על קו רוחב 32° צפון) נהנית מ־14 שעות אור, בעוד שסטוקהולם (שנמצאת על קו רוחב 59° צפון) נהנית מ־18 שעות אור, ואילו בתחילת החורף, ביום הקצר בשנה (ה-21 בדצמבר, תחילת החורף בחצי הכדור הצפוני) תל אביב נהנית מ־10 שעות אור, בעוד שסטוקהולם הצפונית יותר נהנית רק מ-6 שעות אור. הייחוד של קו הרוחב 66.5° צפון (החוג הארקטי) הוא שביום הארוך בשנה, אורך היום הוא 24 שעות אור - כאורך כל היממה. ביום זה השמש לא שוקעת אלא נותרת מעל האופק לכל אורך היממה, תופעה המכונה שמש חצות. לעומת זאת, ביום הקצר בשנה אורך היום הוא אפס שעות אור, כלומר לאורך כל אותו יום השמש לא זורחת, אלא נותרת מתחת לאופק. קו החוג הארקטי הוא קו הרוחב הדרומי ביותר (בחצי הכדור הצפוני) בו מתקיימת התופעה של שמש חצות (ביום אחד בלבד, ב־21 ביוני). תנאים דומים מתקיימים בקו הרוחב 66.5° דרום (החוג האנטארקטי), המהווה את קו הרוחב הצפוני ביותר (בחצי הכדור הדרומי) בו מתקיימת התופעה של שמש חצות (ב־21 בדצמבר). קו הרוחב 66.5° נקבע כתוצאה מההפרש בין קו הרוחב בקוטב (90°) לנטיית כדור הארץ ממישור המלקה (23.5°). ככל שמתרחקים מחוגי הקוטב לכיוון הקטבים הקרובים אליהם, מספר הימים בהם השמש לא שוקעת בקיץ ולא זורחת בחורף גדל. לדוגמה, בקו רוחב 70° עוברים כ־60 יום בהם השמש לא שוקעת בקיץ ולא זורחת בחורף, בהשוואה ליום בודד בקו רוחב 66.5°. בקטבים, בקו רוחב 90°, השמש אינה שוקעת במשך שישה חודשים בשנה ואינה זורחת במשך ששת החודשים הנותרים. אם נתייחס למונח "חוג הקוטב" כאל כלל השטח שבין קווי הרוחב 66.5° לקטבים הקרובים אליהם, ניתן גם לתארו ככלל השטח על־פני כדור הארץ שבו יש לפחות יום אחד עם שמש חצות. לילות לבנים ליל קוטב ynet, היום הארוך בשנה? כאן השמש זורחת באמצע הלילה, באתר ynet, 21 ביוני 2016