עודד עזר

עודד עזר (נולד ב-1972) הוא טיפוגרף ישראלי, מעצב גופנים ומעצב גרפי, אמן ופרופסור לעיצוב. לפני שהפך למעצב היה עזר מוזיקאי ומשורר. עזר נולד ברמת גן. הוא בוגר מגמת מוזיקה קלאסית בבית־הספר התיכון לאמנויות תלמה ילין. תחילת שירותו היה במסגרת גרעין נח"ל אמנויות במצפה רמון, ולאחר פציעה במהלך שירותו הצבאי, שירת בפיקוד הנח״ל כמעצב תפאורות ללהקת הנח״ל. למשך תקופה קצרה במהלך שירותו הצבאי, ומעט אחריה, עסק בכתיבת שירה. יחד עם המשוררת עינה ארדל ייסד את קבוצת המשוררים ״תמול שלשום״ שפעלה לזמן קצר בבית הקפה הספרותי תמול שלשום בירושלים. שיריו פורסמו בכתבי העת עכשיו ומאזניים, ובמוספי הספרות של דבר ועל המשמר. זוכה תחרות כתיבת השירה של צה״ל תשנ״ג (1993). עזר הוא בוגר לימודי תואר ראשון במחלקה לתקשורת חזותית (אז המחלקה לעיצוב גרפי) בבצלאל (1994—1998) וחתן פרס פלהיים עבור עבודה ייחודית בעיצוב טיפוגרפי (בצלאל, 1998). במהלך לימודיו זכה במלגת הצטיינות כפולה מטעם קרן התרבות אמריקה־ישראל (1998, 1997) ובשלוש תעודות הצטיינות מטעם המחלקה לתקשורת חזותית (אז המחלקה לעיצוב גרפי) בבצלאל (1994, 1995, 1996). לאחר שסיים את לימודיו בשנת 1998, עבד כמעצב בסטודיו שמעון זנדהאוז, בסטודיו עדי שטרן, וכעורך גרפי ראשי בעיתון גלובס. בשנת 2001 הוזמן ללונדון ע״י חברת המיתוג Siegel+Gale כדי לעצב מחדש את לוגו בנק הפועלים. בשנת 2001 ייסד סטודיו עצמאי לעיצוב וטיפוגרפיה, "סטודיו עודד עזר", שפועל בתחומי עיצוב תדמית, עיצוב טיפוגרפי, ועיצוב גופנים עבריים. במקביל, בשנת 2001 הקים עם מיכל סהר את "הגילדה", הקואופרטיב הישראלי הראשון של מעצבי אותיות עצמאיים, אליו חבר בהמשך דני מירב. ב-2007 החליט עזר לעזוב את הקואופרטיב והחל לשווק את הגופנים שעיצב באופן עצמאי, תחת השם ״משפחת עזר״ (כיום - "עזר טייפ האוס"). עזר שימש כמרצה לטיפוגרפיה ב״ויטל מכללה לעיצוב״ (2000-2003) בשנקר (2000-2008), בבצלאל (2004), ובמרכז האקדמי לעיצוב ולחינוך ויצו חיפה (2004-2009). החל משנת 2009 משמש כמרצה לעיצוב טיפוגרפי ב-HIT מכון טכנולוגי חולון, שם הוא מלמד קורסים בנושאי עיצוב טיפוגרפי וטיפוגרפיה אקספרימנטלית, ובמבחר תפקידים אקדמיים, ועדות הוראה ועוד. בשנת 2021 העולה לדרגת פרופסור חבר. במקביל הוא מעביר סדנאות־אמן באקדמיות בעולם, ביניהן בתוכנית לתואר שני של האקדמיה החדשה לאמנויות במילאנו (Nuova Accademia di Belle Arti), באוניברסיטת ננג׳ינג לאמנויות (Nanjing University of the Arts), קורס בעיצוב אקספרימנטלי בבית הספר הגבוה לעיצוב, רוד איילנד (Rhode Island School of Design) במסגרת מלגת ההצטיינות של קרן שוסטרמן, ועוד. עזר עיצב את הסמליל המפורסם של בנק הפועלים שהיה בשימוש מספטמבר 2001 עד 10 בינואר 2018; את סמלילו השני של ערוץ 10, בימיו כ"ישראל 10" (2005 עד לאוגוסט 2006); את סמליל גלידה באר־שבע, את סמליל חברת מגנוליה, סמלילים לערוצי yes הטלוויזיה בלוויין השונים (2000-2007), ועוד. החל משנת 1998 עיצב עזר יותר מ־40 פונטים עבריים שהפכו דומיננטיים במרחב הישראלי. כמה מהפונטים שעיצב זכו באותות הצטיינות של ה-New York Type Directors Club, של ארגון הטיפוגרפים הבינלאומי ATypI, בתחרות D&AD הבריטית ובתחרות מגזין העיצוב הבינלאומי Creative Review. פונטים בעיצובו: 1998—2000: עדן, מאיה, עזר נוה־צדק, עזר אנמיה. 2000—2002: עזר אלכימאי, קפקא, אימפקטה. 2002—2004: עזר פרנקריהליה, פלשתינה, סיסטזה, עזר קשיח. 2004—2007: עזר מעודד (פשוט, סנס, סריף), עזר תאגיד, עזר סוסיתא, עזר שלוותא, עזר הלל (לשעבר בית־הלל). 2007—2009: עזר אלכימאי צר, עזר מעודד פשוט צר, עזר בלוק. 2010—2015: עזר רץ, עזר נע, מטא עברית, עזר שמש (לשעבר: משתמש). 2015—2020: עזר דו, עזר פרנצסקה, עזר לופט, עזר אוגוסט, עזר אקטואל, פיט, עזר טורטליני, עזר אקספרימנטה, עזר קדים. עיצוב פונטי תאגיד וקוד פתוח: 1999: גלובס (עבור גלובס). 2004: יס (עבור Yes). 2006: (אנגלית) M-Systems (עבור M-Systems). 2008: מגדל (עבור מגדל). 2013: דעת (עבור עת־הדעת). 2015: סמסונג עברית (עבור Samsung). 2018: (אנגלית) RL2 (עבור National Rugby League Australia). 2021: ווייז עברית (עבור Waze). בשנת 2016 עיצב עזר עבור Google Fonts את פונט הקוד הפתוח היבּו (Heebo), שהפך במהרה לאחד הפונטים הפופולריים ביותר בשימוש באתרי אינטרנט ובדפוס. מאז שנת 2000 עוסק עזר במחקר חזותי, בעיצוב עתידני (Design fiction) וביצירת תוכן חזותי במסגרת פרויקטים על התפר שבין עיצוב ותרבות עבור גופי ואירועי תרבות, בהם הוא מרבה לעסוק בטיפוגרפיה ניסיונית ובמתיחת הגבולות של עיצוב האותיות. הנושאים אליהם הוא מתייחס במחקריו החזותיים מגוונים - מדע, שינוי הגוף, גנטיקה, אתיקה, היסטוריה, קהילה, אזורי־עימות, תקשורת המונים, פוליטיקה, יהדות, מוזיקה וספרות. בין הפרויקטים הבולטים שיצר: 2005—2006: ביוטיפוגרפיה (Biotypography). 2006—2007: טייפוספרמה (Typosperma). 2006: ניתוחים טיפופלסטיים (Typoplastic Surgeries). 2009: טייפאמבריה (Typembrya). 2010: סקייפ־טייפ (Skype Type). 2012: דגל העיצוב המקורי (Original Design Flag). 2012: הפתק (The Note). 2013: ארמון הזיכרון (Memory Palace). 2015: אנחנו משפחה (We Are Family). 2020: ורידאוּת (Veining). 2020 : בבל (Babylon). 2021: שירה אבודה (Lost Poetry). כרזות המחווה. מאז שנת 1999 יוצר עזר כרזות והדפסי מחווה טיפוגרפיות אותן הוא מקדיש לאישי תרבות, מקומות ואירועים היסטוריים. כרזות אלו מאופיינות בעיצוב ניסיוני ולא פעם חידתי, ומטרתן העיקרית היא החיפוש אחר אמירה עיצובית־טיפוגרפית חדשנית. רבות מכרזות אלה פורסמו בספרים ובקטלוגים, הוצגו בעשרות תערוכות ברחבי העולם וזכו בפרסים בתחרויות עיצוב בינלאומיות בולטות. בין כרזות המחווה הבולטות שיצר: המסר (מחווה למלחין אריק שפירא,2001), סתמי וכלומי (מחווה למשוררת יונה וולך, 2003), אָלֶף (מחווה לאמן מיכלאנג'לו, 2003), עכשיו (מחווה למעצב דוד טרטקובר, 2004), I ❤ Milton (מחווה למעצב מילטון גלייזר, 2008), האצבע (מחווה למשורר חזי לסקלי, 2008), Helvetica (מחווה לפונט הלווטיקה, 2008), שלום, אני נוסעת (מחווה למחזאי חנוך לוין 2016), אודה (מחווה למזרח התיכון, 2016), Middle E (מחווה למזרח התיכון, 2017), "I" (מחווה ליהודי פלרמו, 2018). כרזות נוספות בעיצובו: פלסטיקה (2001), טיפוגרפיה (2004), פסטיבל התרבות היהודית בקרקוב (2010), מחר יום חדש (כרזה לכבוד יום העצמאות ה־72 של מדינת ישראל, 2020). הגדת הסקירבול (בהוצאת Skirball Cultural Center, Los Angeles, עורך: רוברט קירשנר, 2020), ההגדה האמריקאית החדשה (בהוצאת Little, Brown and Company, עורך: ג׳ונתן ספרן פויר, 2011); דוד ארליך, קפה שירה (עטיפה, בהוצאת תמול שלשום, 2018). בשנת 2009 נבחר עזר כחבר המועדון העולמי של המעצבים הגרפיים – Alliance Graphique Internationale. בשנת 2018 נבחרו שלוש מעבודותיו של עזר להיכלל בספר המונומנטלי The History of Graphic Design שיצא בהוצאת Taschen (עורכים: Jens Müller, Julius Wiedemann). במאי 2009 פרסמה הוצאת הספרים Gestalten מונוגרפיה על עבודותיו בשם ״Oded Ezer: The Typographer's Guide to the Galaxy״ (עורך: Robert Klanten). את ההקדמה לספר כתבה Paola Antonelli, האוצרת הראשית לעיצוב וארכיטקטורה של המוזיאון לאמנות מודרנית (MoMA) בניו־יורק. עבודותיו של עזר זכו בפרסים שונים, ביניהם פרס העיצוב של משרד התרבות, פרס פלהיים למצוינות טיפוגרפית של האקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, ופרס איגוד מעצבי הגופנים העולמי Type Directors Club. בשנת 2009 נבחר על ידי I.D. Magazine כאחד מארבעים המעצבים הצעירים הבולטים בעולם. כמו כן: פרס משרד התרבות, המדע והספורט בתחום העיצוב הגרפי (2003), מלגת הצטיינות כפולה מטעם קרן התרבות אמריקה-ישראל (1997, 1998), אמן נבחר, תוכנית אמנים אורחים של קרן שוסטרמן (2013), פרס פלהיים ליצירה טיפוגרפית ייחודית מטעם בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים (1998), אזכור מיוחד במענק סנדברג של מוזיאון ישראל למחקר עיצוב, ירושלים, ישראל (2016), פרויקט נבחר במענק לחקר העיצוב מטעם המכון הטכנולוגי חולון, ישראל (2016), תעודת הצטיינות על הישגים יצירתיים מטעם המכון הטכנולוגי חולון, ישראל (2014). פרסים בעולם: Merit Award at the 5th Hiii International Typography Design Competition, Nanjing, China (2019), An "In Book" nomination at the D&AD annual contest, London, UK (2011), Selected typeface at the Creative Review Typography competition, London, UK (2011), Selected as one of 40 emerging designers around the world by I.D. Magazine, NY, USA (2009), Certificate of Excellence at the TDC52 competition of the New York Type Directors Club, USA (2006), Golden Bee Award at the 7th Moscow International Biennale of Graphic Design, Moscow, Russia (2006) Judges' Special Award at the Taiwan International Poster Design Award, Taipei,Taiwan (2005), Bronze prize and two International jury awards at the 3rd International Poster Biennial, Ningbo, China (2004) Certificate of Excellence in type design at the TDC2 type design competition of the NY Type Directors Club, USA (2001), Certificate of Excellence in type design at the Bukva:raz! (ATypI Type Design Competition), Moscow, Russia (2001), Gold prize at the Nagoya Design Do! international design competition, Nagoya, Japan (2001) עזר הוזמן להרצות על עבודותיו במוסדות תרבות ובאקדמיות מובילות ברחבי העולם ובישראל, ביניהן באוניברסיטת הרווארד, מסצ׳וסטס (2013), ב-Rhode Island School of Design, פרובידנס (2013), ב-London College of Communication, לונדון (2010), ב-Pratt Institute, ניו־יורק (2011), במכון גתה בפראג (2012), ב-Massachusetts College of Art and Design, בוסטון (2015), במוזיאון מוסקבה (2017), ב-Nanjing University of Art, ננג׳ינג (2019), ב-Skirball Cultural Center, לוס אנג׳לס, ועוד. מנובמבר 2011 ולאורך שלושה חודשים הוצגו במקביל שתי תערוכות סולו גדולות של עבודותיו: "Oded Ezer: Tipocriaturas" - בסאו פאולו (CAIXA Cultural São Paulo), ובברזיליה (CAIXA Cultural Brasilia). אוצרת: Ruth Klotzel. עבודותיו של עזר הוצגו בעשרות תערוכות קבוצתיות ברחבי העולם, ביניהם במוזיאון לאמנות מודרנית, ניו־יורק (MoMA NY, 2008, 2016, 2019), במוזיאון ישראל, ירושלים (2011), במוזיאון הלאומי קופר יואיט לעיצוב, ניו־יורק (2012 Cooper-Hewitt, National Design Museum), במוזיאון ויקטוריה ואלברט, לונדון (2013 ,V&A), במוזיאון הלאומי לאמנות, טייוואן (2009), במוזיאון סיאול לאמנות הקליגרפיה (Seoul calligraphy art museum, 2016), במוזיאון העיצוב, אטלנטה (2017 MODA, Atlanta), במוזיאון מוסקבה (Museum of Moscow, 2017, 2020), ועוד. התגורר בעבר בירושלים, בלונדון ובנגב, ובעשור השני של המאה ה-21, הוא חי ויוצר בגבעתיים. מדיה וקבצים בנושא עודד עזר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של עודד עזר עזר טייפ האוס (Ezer Type House), אתר הפונטים של עודד עזר אתר האינטרנט הרשמי של עודד עזר (באנגלית) יובל סער, עודד עזר: מכופף האותיות, באתר הארץ, 17 במרץ 2009 הטיפוגרף שבסוף היקום, אתר העוקץ, 14 ביוני 2009 יובל סער, האם עודד עזר עיצב את הפונט העברי של המאה ה-21?, באתר הארץ, 5 בינואר 2011 יובל סער, איך מעצבים הגדה חדשה?, באתר הארץ, 6 באפריל 2012 עודד עזר, באתר מכון שנקר לתיעוד וחקר העיצוב בישראל Design Matters with Debbie Millman: Oded Ezer (אודיו) DesignBoom articles tagged “Oded Ezer” Print Magazine’s Interview With Oded Ezer The Typographer’s Guide to the Galaxy A Bubbling Font of Creativity One step before designing the Bible Designing a 22nd-century classic Oded Ezer on TypeRadio, the radio channel on type & design (אודיו) Oded Ezer on Radio RTE, Ireland (אודיו) מידע על עודד עזר בקטלוג הספרייה הלאומית עודד עזר, דף שער בספרייה הלאומית