יהושע בר-הלל

יהושע בר-הלל (8 בספטמבר 1915 – 25 בספטמבר 1975) היה פילוסוף ישראלי שנודע בעיקר במחקרו החלוצי בתחום תרגום באמצעות מכונה. עסק גם ביסודות המתמטיקה ובבלשנות. בר-הלל נולד בווינה בשם אוסקר יהושע וסטרייך (Oskar Westreich), וגדל בברלין. בשנת 1933 עלה לארץ ישראל עם גרעין של תנועת הנוער בני עקיבא. הוא גר תקופה קצרה בקיבוץ טירת צבי, ומשם עבר לירושלים. במלחמת העולם השנייה התגייס לבריגדה העברית במסגרת הצבא הבריטי. במלחמת העצמאות לחם בשורות "ההגנה" ואיבד עין. למד באוניברסיטה העברית בירושלים וקיבל תואר דוקטור לפילוסופיה, על עבודה שכותרתה "תורת הקטגוריות התחביריות". עם מוריו נמנו שמואל הוגו ברגמן ואברהם הלוי פרנקל. ב-1949. בשנות ה-40 החל את קשריו עם הפילוסוף רודולף קרנפ, ובשנת 1950 עשה פוסט דוקטורט בהנחייתו באוניברסיטת שיקגו. השניים פרסמו יחד את הספר An Outline of the Theory of Semantic Information. בר-הלל הצטרף לסגל של MIT, שם היה הראשון שעסק במשרה מלאה בנושא תרגום מכונה, ובשנת 1952 הוביל את הכנס הבינלאומי הראשון בנושא זה. מאוחר יותר הביע ספק האם תרגום אוטומטי באיכות גבוהה יהיה אפשרי אי פעם. כן היה חלוץ בתחום הקיברנטיקה. בשנת 1953 הצטרף לסגל המחלקה לפילוסופיה של האוניברסיטה העברית, בה חקר ולימד עד למותו. בשנת 1958 פרסם בר-הלל יחד עם אברהם הלוי פרנקל ועזריאל לוי את הספר Foundations of Set Theory, העוסק ביסודות המתמטיקה. בשנת 1962 פעל בשיתוף פעולה גם עם הבלשן נועם חומסקי. ב-1963 נבחר לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. בר-הלל היה ממייסדי הוועד לפירוז גרעיני של המזרח התיכון, ארגון שפעל במטרה לקדם יצירת אזור חופשי מנשק גרעיני במזרח התיכון, לאחר שנחשף שמדינת ישראל מפתחת פצצות אטום. לאחר מלחמת ששת הימים הצטרף לתנועה לשלום וביטחון, שהייתה מהתנועות הראשונות שקראו לנסיגה מהשטחים ולהכרה בזכות ההגדרה העצמית של העם הפלסטיני ולהקמת ישות פלסטינית עצמאית לצד ישראל. על-שמו של בר-הלל קרוי קולוקוויום בר-הלל להיסטוריה, פילוסופיה וסוציולוגיה של המדע, המתקיים בישראל מדי שנה מאז 1981. למת בר-הלל, העוסקת בתכונות השפות חסרות ההקשר, קרויה על שמו. עם תלמידיו לתואר דוקטור נמנים הפילוסופים אסא כשר, אבישי מרגלית, מרסלו דסקל, יצחק שלזינגר. אשתו הייתה שולמית (לבית אשכנזי). בתו, מיה בר-הלל, היא פרופסור לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית, ובתה היא המתרגמת גילי בר-הלל. בת נוספת שלו היא מירה בר-הלל (Mira Bar-Hillel), עיתונאית בריטית. (Foundations of Set Theory (1958, יחד עם אברהם הלוי פרנקל. מהדורה שנייה, 1972, יחד עם אברהם הלוי פרנקל, עזריאל לוי ודירק ון דאלן. (1964) Language and Information אוטומטים - סיכויים וסייגים, ספרית פועלים, 1964. Aspects of Language: Essays and Lectures on Philosophy of Language, Linguistic Philosophy and Methodology of Linguistics 1970 הגיון לשון ושיטה - מסות בפילוסופיה של הלוגיקה, של הלשון ושל המדע, ספרית פועלים, 1970. "יהושע בר-הלל, ביבליוגראפיה", עיון: רבעון פילוסופי, כ"ז: 340–347, תשל"ו/ז 1976. אסא כשר, זיכרון לראשונים: יהושע בר-הלל, קתרסיס 8, סתיו תשס"ח-2007, 105–136. יהושע בר-הלל, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה יהושע בר-הלל, באתר dblp קולוקוויום בר-הלל להיסטוריה, פילוסופיה וסוציולוגיה של המדע, באתר של מכון ון ליר יהושע בר-הלל באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים ב. ברשאי, פרופ' יהושע בר-הלל: מנושאי דגלה החשובים של הקיברנטיקה בעולם, דבר, 19 בינואר 1959 שרגא הר-גיל, רשימה חד־פעמית, מעריב, 30 ביולי 1969 יהושע בר-הלל, ‏איך משוחחים עם מחשב?, מחשבות 28, אוקטובר 1969, עמ' 17–22 שיחה עם יהושע בר-הלל, ‏מבט חדש על מותר האדם מן המחשב, מחשבות 21, יולי 1967, עמ' 11–18 רשימת הפרסומים של יהושע בר-הלל, בקטלוג הספרייה הלאומית Sergei Nirenburg, Bar-Hillel and Machine Translation: Then and Now Translation Trouble, Time Magazine, April 5, 1954 לאחר מותו אבישי מרגלית, יהושע בר־הלל פרקי־חיים, עמדה, 1 בינואר 1976 צבי ינאי ואסא כשר, ‏עלייתו וירידתו של האמפיריציזם הלוגי - דברים על רקע הפעילות הפילוסופית של פרופסור יהושע בר-הלל המנוח, מחשבות 44, אוגוסט 1976, עמ' 24–28 יהושע בר הלל (1915-1975), דף שער בספרייה הלאומית שלמה סנה, מכונות נרתמות למלאכת התרגום, למרחב, 10 ביוני 1960 אהרון האופטמן, חזון התרגום הממוחשב, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2001 ב ברשאי, פרופ' יהושע בר־הלל - מנושאי דגלה החשובים של הקיברנטיקה בעולם, דבר, 19 בינואר 1959 משה אלחנתי, קיברנטיקה: שוברים את המחיצות בין רוח לחומר, באתר הארץ, 23 בפברואר 2010 פרופ' יהושע בר-הלל, תמורות ובעיות בפקולטה למתמטיקה ולמדעי הטבע, הַבֹּקֶר, 7 בפברואר 1964 אדם רז, ויהודים יפים מצטרפים לתנועה זו, באתר "העוקץ", 9 בנובמבר 2015 קריאה לממשלה ליזום פירוז האזור מנשק גרעיני, למרחב, 28 בפברואר 1963 הוקמה רשימת "שלום ובטחון", על המשמר, 10 בספטמבר 1969 ראו ביקורת: רונית עשת, לוגיקה בשרות לשון ומדע, מעריב, 18 בדצמבר 1970.