laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פביאן ארנסט

פביאן ארנסט (נולד ב-30 במאי 1979 בהאנובר) הוא כדורגלן עבר גרמני, אשר שיחק בתפקיד הקשר. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת עיר מגוריו הנובר 96, בה שיחק בין השנים 1996-1998, כאשר שיחק 54 משחקים בהם כבש שער אחד בלבד. לאחר מכן, הוא עבר לשחק בקבוצת המבורג מהבונדסליגה, בין השנים 1998-2000. בהמבורג שיחק ב-48 משחקי ליגה, אך לא כבש בה שער אחד. בשנת 2000, הקשר חתם במועדון נוסף מן הבונדסליגה, ורדר ברמן. ב-152 משחקי ליגה במדי ברמן, כבש ארנסט 11 שערים. לאחר כמעט חמש שנים במדי ברמן, ארנסט עבר לשחק במועדון נוסף מן הבונדסליגה, שאלקה 04. במהלך שלוש וחצי השנים שלו בשאלקה, ארנסט שיחק ב-106 משחקי ליגה, בהם כבש שער אחד בלבד. אחרי הקדנציה שלו בשאלקה, ארנסט עזב לראשונה את הקריירה שלו בגרמניה, כאשר חתם ב-2 בפברואר 2009 במדי בשיקטש הטורקית. בעונתו הראשונה בבשיקטש, כבש שני שערים וקיבל את התואר "שחקן העונה במועדון" על ידי האוהדים. ב-2012 הצטרף למועדון קסימפשה, ב-8 ביוני 2013 עזב את המועדון ומאוחר יותר הודיע על פרישה ממשחק פעיל. בשנת 2002, ארנסט ערך את הופעת הבכורה הבינלאומית שלו במדי הנבחרת הגרמנית, במשחק נגד נבחרת כווית. הקשר, היה חלק מסגל נבחרת גרמניה לטורניר הגמר של יורו 2004. את שערו היחיד במדים הלאומים כבש נגד איראן, ב-9 באוקטובר 2004. נכון להיום, הופעתו האחרונה במדי הנבחרת הלאומית הגרמנית הייתה בשנת 2006, כאשר עד אז צבר 24 הופעות בינלאומית עבר מולדתו. מאז ועד היום, לא זומן ארנסט לסגל הנבחרת לאף טורניר בינלאומי משמעותי. מדיה וקבצים בנושא פביאן ארנסט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פביאן ארנסט פביאן ארנסט, באתר Transfermarkt פביאן ארנסט, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) פביאן ארנסט, באתר Soccerway פביאן ארנסט, באתר WorldFootball.net פביאן ארנסט, באתר National Football Teams פביאן ארנסט, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים גרמנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רשומות (מאסף)

רשומות (שם מלא: רשומות - מאסף לדברי זכרונות, לאתנוגרפיה ולפולקלור בישראל) הוא כתב עת עברי שיצא לאור בשנים 1918-1953, אשר שם לו למטרה לבטא את ההוויה והמסורת של כל תפוצות ישראל. המאסף מכיל אוסף גדול ונדיר של זכרונות מהמסורת היהודית, והוא משמש עד ימינו חוקרי פולקלור והיסטוריה של עם ישראל. ששת הכרכים הראשונים של כתב העת נערכו על ידי אלתר דרויאנוב, חיים נחמן ביאליק ורבניצקי. הכרך הראשון ראה אור בשנת 1918 בעיר אודסה, באמצע שנות מלחמת העולם הראשונה. גם הכרך השני הוכן לדפוס באודסה, אך החומרים הועברו על ידי דרויאנוב לארץ ישראל לאחר שכבר לא ניתן היה להדפיסו בברית המועצות דאז, והוא נדפס בהוצאת מוריה בתל אביב בשנת תרפ"ב. אחריו ראו אור בתל אביב עוד ארבעה כרכים. לאחר הפסקה קצרה, חודשה הופעת המאסף בשנת תש"ו (1945), הפעם בעריכתם של יום-טוב לוינסקי ודב שטוק, והודפסו בסדרה זו חמישה כרכים, האחרון שבהם בשנת תשי"ג (1953). דוד אסף‏, הספרים שמצחיקים אותי במיוחד: 'ספר הבדיחה והחדוד' של אלתר דרויאנוב, בבלוג "עונג שבת", 19 ביוני 2011
מינקה קלי

מינקה קלי (באנגלית: Minka Kelly; נולדה ב-24 ביוני 1980) היא שחקנית ודוגמנית אמריקאית. מוכרת בין היתר בשל תפקידה בתור ליילה גריטי בסדרת הדרמה "אורות ליל שישי" ברשת NBC ובזכות תפקידה בתור דון גריינג'ר בסדרת גיבורי העל "טיטאנים" ברשת HBO Max. קלי נולדה בלוס אנג'לס, קליפורניה. היא הבת יחידה של הגיטריסט לשעבר של להקת אירוסמית' ריק דאפי ושל מורין דומון קלי. קלי התגוררה עם אמה, והשניים נדדו בין אזורים שונים, לפני שהתיישבו בשיקגו, אילינוי כשקלי הייתה בחטיבת הביניים. מוצאה של קלי הוא צרפתי מצד אביה ואירי מצד אמה. אימה של קלי מתה ב-2008 בגיל 51, מסרטן המעי הגס. קלי נהנית לבשל ולאפות. היא סיימה את לימודיה בבית הספר החדש לבישול בקולבר סיטי, קליפורניה ביוני 2015. במאי 2019, קלי פרסמה באינסטגרם על הפלה שעברה ואמרה "זו הייתה ההחלטה הכי חכמה שיכולתי לקבל". בשנת 2011 יצא לאקרנים הסרט "השותפה" בכיכובה של קלי, שם היא משחקת את הדמות הראשית, שרה. קלי הופיעה בקליפ של השיר "One More Night" של להקת מארון 5 שהשתחרר ביוני 2012. בספטמבר 2017 פורסם כי קלי לוהקה לסדרת הטלוויזיה של חברת DC קומיקס "טיטאנים" שיצר ג'ף ג'ונס, בתפקיד חוזר של דון גריינג'ר / היונה. הסדרה החלה את שידוריה ב-12 באוקטובר 2018. לאחר סיום העונה הראשונה קודמה קלי לתפקיד קבוע בעונה השנייה שעלתה ב-6 בספטמבר 2019. בשנת 2021 שיחקה קלי לצד אלון אבוטבול בסרט "לנסקי" על חייו של מאיר לנסקי המאפיונר היהודי. בשנת 2022 הופיעה בתור דמות משנה בעונה השנייה של סדרת הדרמה האמריקאית ״אופוריה״ של רשת הטלוויזיה HBO. קלי יצאה עם השחקן כריס אוונס ב-2007. הם הציתו מחדש את מערכת היחסים שלהם ב-2012, ונפרדו ב-2013. ממאי 2008 עד אוגוסט 2011 קלי הייתה במערכת יחסים עם שחקן הבייסבול דרק ג'יטר, אז שחקן בניו יורק יאנקיז. ב-2017, קלי יצאה עם השחקן ג'סי ויליאמס במשך כמעט שנה לפני שהזוג נפרד ב-2018. מאז 2020, קלי נמצאת במערכת יחסים עם הקומיקאי הדרום-אפריקאי טרוור נואה. מינקה קלי, ברשת החברתית פייסבוק מינקה קלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מינקה קלי, ברשת החברתית אינסטגרם מינקה קלי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מינקה קלי, באתר AllMovie (באנגלית) מינקה קלי, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) מינקה קלי, באתר Box Office Mojo (באנגלית) מינקה קלי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) D'Alessandro, Anthony (13 בפברואר 2020). "'Lansky': DC 'Titans' Actress Minka Kelly & More Join Harvey Keitel & Sam Worthington In Gangster Epic – EFM". Deadline Hollywood. נבדק ב-31 במרץ 2020. {{cite web}}: (עזרה)
וידג'ט

במחשוב, וידג'ט הוא רכיב בממשק משתמש גרפי המציג מידע המשתנה אוטומטית, או על ידי המשתמש. קיצור דרך מטרת הווידג'ט להנגיש מידע או הגדרות, ובשל כך בדרך כלל ממוקמים הווידג'טים על שולחן העבודה או המסך הראשי של מערכת ההפעלה שהם מיועדים עבורה. וידג'טים תלויי חיבור רשת: כגון חיזוי מזג אוויר, שערי המרות מטבע חוץ, מבזקי חדשות. וידג'טים בעלי אינטראקציה עם המשתמש, כגון פתקיות תזכורת, רשתות חברתיות כפייסבוק וטוויטר. וידג'טים המראים מידע מערכת על המחשב בו משתמשים, כגון טמפרטורת מעבד, מצב תפוסת זיכרון RAM, קצב תעבורת נתונים ברשת. וידג'טים קישוטיים: כגון תיבת תמונות מתחלפות. מדיה וקבצים בנושא וידג'ט בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קבר השייח' ע'אנם

קבר השייח' ע'אנם הוא מבנה מקאם הניצב בראש הר גריזים בתחומי האתר הארכאולוגי הר גריזים שבקריית לוזה. מבנה הקבר היה גלוי גם לפני תחילת החפירות, אך החפירות הגביהו אותו על פני סביבתו וחשפו את גבהו. הקבר מיוחס לשייח' ע'אנם, אך ישנן מספר גרסאות לגבי זהותו של אותו שייח'. לפי גרסה אחת מדובר באחד מנכבדי שכם במאה ה-12, אך לפי גרסה אחרת מדובר באחד מקציניו של צלאח א-דין האיובי. עם זאת, מסורות מבוססות מצביעות על קברו של הקצין בעכו, כך שייתכן ומדובר בשני אנשים בעלי אותו שם. מסורות יהודיות ושומרוניות מזהות בקבר זה את קברו של חמור אבי שכם, נשיא העיר שכם. קריית לוזה חפירות הר גריזים קבר שייח ע'נאם, אל-עכו הר גריזים 3D - תמונות תלת-ממד של קבר השייח' והר גריזים באתר "המימד השלישי" ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Windows Aero

בחלק ממערכות ההפעלה חלונות Windows Aero הוא ממשק משתמש גרפי וערכת נושא כברירת מחדל. הממשק קיים ברוב המהדורות של מערכות ההפעלה, חלונות 7 וחלונות ויסטה. בנוסף קיים הממשק ב-Windows Server 2008 אך לא כברירת מחדל. השם Aero הוא ראשי תיבות של המילים האנגליות, אותנטי (Authentic) אנרגטי (Energetic) רפלקטיבי ( Reflective) ופתוח (Open). ב-Windows Aero נוספו מספר תכונות גרפיות ובהם: עיצוב מסגרת חלונות כזכוכית שקופה חלקית (ניתן לבחור את צבע הזכוכית). הנפשות חלון שונות בעת פתיחתו וסגירתו. Flip 3D - תצוגה תלת־ממדית בהחלפת החלונות (מעין תחליף ל-Alt+Tab) תצוגת חלונות מקדימה ממוזערת בטרם פתיחתם. קימים הבדלים בין גרסאות ה-Windows Aero בחלונות 7 וויסטה. כך לדוגמה בחלונות 7 נוספו התכונות Aero Snap - תכונה המאפשרת לסדר חלונות לגודל חצי מסך או מסך מלא בעת הצמדתם לקצוות המסך. Aero Shake - תכונה הגורמת בעת נענוע חלון הלוך ושוב למזעור כל אלו האחרים, נענוע נוסף יחזיר אותם. בנוסף לתכונות הרשומות מעלה, בממשק Aero של Windows 7 שקיפות מסגרת החלון אינה מתבטלת כאשר מגדילים את החלון למצב מסך מלא, בניגוד לחלונות ויסטה. ב-Windows 8 הוצגה גרסה חדשה לממשק, שכבר לא נקרא Aero החל מגרסה זו. העדכון כלל ביטול השקיפות למסגרות החלונות (שורת המשימות נותרה שקופה), עידון ההנפשות, עיצוב חד יותר וביטול תצוגת ה-Flip 3D להחלפה בין חלונות. לטענת מיקרוסופט, צעד זה נועד להקטין ככל האפשר סקאומורפיזם. למרות זאת, יתר התכונות של Windows Aero נותרו בעינן - למשל הצמדת חלונות לצידי המסך, תצוגה מקדימה לחלונות ממוזערים. ב-Windows 10 הוכנסו שינויים נוספים בממשק - הצמדת חלונות לארבע פינות המסך, שולחנות עבודה מרובים ו"מבט על" על החלונות הפתוחים באותו רגע (כתחליף לממשק Flip 3D שהוצג ב-Windows Vista). בנוסף, ניתן לבחור שלא להציג צבע ברקע של סרגל המשימות, תפריט ההתחלה, מרכז הפעולות ופס הכותרת של חלון פעיל (במצב הזה פס הכותרת של החלון הפעיל יוצג בלבן והרקע של שורת המשימות והתפריטים האחרים יוצג בשחור, ללא תלות בצבע הנבחר עבור ערכת הנושא) חלונות 7 חלונות ויסטה אתר האינטרנט הרשמי של Windows Aero ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בית ספר מקיף אורט אחווה גלבוע

בית הספר המקיף אורט אחווה גלבוע, ליד הכפר נאעורה, הוא בית ספר תיכון מקיף שש שנתי המשרת את האוכלוסייה הערבית בתחומי המועצה האזורית גלבוע והמועצה האזורית בוסתאן אל-מרג'. בית הספר נוסד בשנת 1992 כחטיבת ביניים צומחת, והועבר להפעלת רשת אורט ישראל בשנת 1996. סלמן זועבי, מנהלו הראשון של בית הספר, פרש בתחילת שנת הלימודים תשע"ב, אחרי קרוב לעשרים שנה בתפקידו. המנהל הנוכחי הוא באסם זועבי. בשנת 2008 בחרה רשת אורט בבית הספר לשמש כפיילוט ליישום תוכנית "מצוינות בהוראה". אחוז ההצלחה של תלמידי בית הספר בבחינות הבגרות עמד על 32% בשנת הלימודים תש"ע, ועלה ל-53% בשנת הלימודים תשע"א. בבית הספר לומדים כ-1600 תלמידים, רובם מן הכפרים טמרה, טייבה, נאעורה, מוקייבלה וסנדלה. בין המגמות המקצועיות בבית הספר - הנדסת מכטרוניקה, הנדסת תוכנה, הנדסת אלקטרוניקה, חשמל ומינהל. קיימות בבית הספר שתי מגמות עיוניות - מגמה מדעית (ביולוגיה וכימיה) ומגמת מדעי החברה. בית הספר מקיים פרויקטים חברתיים ולימודיים שונים. בשנת תשס"ג זכה בית הספר בפרס לבית הספר המצטיין ומנהלו מטעם רשת אורט. תלמידי בית הספר זכו במרץ 2010 במקום הראשון בתחרות הרובוטיקה FLL בישראל, ויצגו את המדינה בתחרות הבינלאומית בארצות הברית. במרץ 2011 זכו במקום השני בתחרות הישראלית, יצגו את המדינה בתחרות הבינלאומית בהולנד, וזכו גם בה במקום השני. אתר האינטרנט של בית הספר (בערבית) בית ספר מקיף אורט אחווה גלבוע באתר רשת אורט ישראל בית הספר אורט אחווה גלבוע באתר האינטרנט של מועצה אזורית הגלבוע הכנסת השמונה עשרה, מושב רביעי, פרוטוקול מס' 495 מישיבת ועדת החינוך התרבות והספורט, סיור במוסדות חינוך בגלבוע, 20 בנובמבר 2011 (קובץ RTF) חילופי מנהלים בבית הספר אחווה גלבוע באתר האינטרנט של מועצה אזורית הגלבוע זיו ציון, רשת 'אורט' קבעה: המורים בגלבוע מצוינים, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 25 בדצמבר 2008 הישגי בגרות באחווה בגלבוע באתר האינטרנט של מועצה אזורית גלבוע יהלי מורן זליקוביץ', הפיתוח של תלמידי ח'-ט': מקל נחייה עם ג'י.פי.אס, באתר ynet, 23 במרץ 2010 הודעת דובר מחוז צפון במשרד החינוך אורט אחווה גלבוע: זוכים בתחרות הארצית FLL, באתר רשת אורט תלמידי פרויקט הרובוטיקה בבי"ס אחווה שבגלבוע ייצגו את ישראל בהולנד באתר המועצה האזורית גלבוע
ניקרגואה במשחקים הפאראלימפיים

ניקרגואה השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באתונה (2004), כששלחה למשחקים ספורטאי יחיד, מריו מדריץ, שהתחרה בשתי קטגוריות במקצועות האתלטיקה ולא הגיע להישגים משמעותיים. אל המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) לא נשלחה משלחת מטרם המדינה, והמדינה שבה להשתתף במשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012). במשחקי החורף הפאראלימפיים לא נטלה ניקרגואה חלק מעולם. ניקרגואה במשחקים האולימפיים ניקרגואה במשחקים האולימפיים לנוער
סורינאם במשחקים הפאראלימפיים

סורינאם השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באתונה (2004). במשחקי החורף לא נטלה סורינאם חלק מעולם. אל המשחקים הפאראלימפיים שהתקיימו באתונה שלחה סורינאם משלחת, שכללה שני ספורטאים, גבר ואישה, שהתחרו שניהם בהדיפת כדור ברזל, שלא הגיעו להישגים ספורטיביים משמעותיים. אל המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) נשלח מטעם המדינה נציג אחד. סורינאם במשחקים האולימפיים סורינאם במשחקים האולימפיים לנוער
נקמורה

האם התכוונתם ל... אישים היקארו נקמורה – שחמטאי אמריקאי-יפני טרואו נקמורה – חייל בצבא היפני הקיסרי קייטו נקמורה – כדורגלן יפני קנזו נקאמורה – ג'ודוקא יפני שוג'י נקמורה – מהנדס אלקטרוניקה ומדען יפני שונסוקה נקמורה – כדורגלן יפני שינסקה נקאמורה – מתאבק יפני אחר הירו נקמורה – דמות בסדרה גיבורים
אנגלו נוימן

אַנְגֶלוֹ נוימן (בגרמנית: Angelo Neumann; ‏ 18 באוקטובר 1838 – 20 בדצמבר 1910) היה זמר (טנור), במאי תיאטרון ואמרגן אופרה אוסטרו-הונגרי ממוצא יהודי. נולד בווינה. הופעת הבכורה שלו הייתה בברלין ב-1859. בשנים 1862–1876 הופיע בווינה, בין היתר התמחה ביצירותיו של ריכארד ואגנר. ב-1876 היה למנהל האופרה של לייפציג, לאחר מכן עבר לנהל את האופרות של ברמן (1882) ושל פראג (1885). במקביל ניהל להקת אופרה נודדת שהתמחתה בהצגת מחזור הטבעת והופיעה בין היתר בלונדון, פריז וסנקט פטרבורג עם המנצח אנטון זיידל. מדיה וקבצים בנושא אנגלו נוימן בוויקישיתוף איזידור זינגר, אדגר מֶלס, ‏"אנגלו נוימן", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) Christa Jost: Neumann, Angelo. In: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 19, Duncker & Humblot, Berlin 1999, S. 139 f. (בגרמנית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קייג' (פירושונים)

האם התכוונתם ל... קייג' – ראפר מחתרתי אמריקני ג'ון קייג' – מלחין אמריקני אוונגרדי ניקולס קייג' – שחקן קולנוע אמריקני לוק קייג' – דמות קומיקס של גיבור-על מחוברות מארוול קומיקס
הבניית מציאות

הבניית המציאות היא מושג שבו נעשה שימוש במספר דיסציפלינות בתחומי הפילוסופיה, התקשורת, הסוציולוגיה ופסיכולוגיה, המפרשות את המושג בדרכים מגוונות. הבניית המציאות לרוב נתפסת ברוב התאוריות כמניפולטיבית וסמויה מן העין, היוצרת מצג שווא של חופש מלא בעוד שחופש הבחירה של האדם, גם בחברות המערביות הליברליות ביותר, נתפס כחופש חלקי בלבד. לכאורה, לנו כצרכנים של מוצרים, ידע ודעות יש בחירה בין כל המוצרים שנמצאים על המדף, אך כוחות גדולים יותר הם אלו שקובעים מה יעמוד על המדף לבחירה. הבניית המציאות קיימת תחת מעטים שונים בכל החברות. לעיתים ההבניה היא מניפולטיבית וברורה ככזאת שבאה לשרת אינטרסים של קבוצת מיעוט שכל עניינה הוא שליטה בקבוצות האחרות באותה חברה, לעיתים ההבניה סמויה מן העין ונראית "כדרך הטבעית" לקדם חברות לעבר עתיד טוב יותר. "הבניית מציאות" איננה מושג חד משמעי, עת תאוריות שונות נקשרות אל הנושא, כשכל אחת נקשרת מנקודה מעט שונה מהאחרת. התאוריות מתייחסות למושג ודנות בקשר שבין המציאות לבין אמת אובייקטיבית. בין הגישות המרכזיות שקשורות לנושא ועל ידי פירוט עיקרן יובהר הקשרן למושג, וכך תיראה תמונה בהירה יותר לשאלה מהי "הבניית מציאות". הבניית המציאות מבוססת על "קונסטרוקטיביזם חברתי" - הבניה חברתית שהיא אסכולה בפילוסופיה ובמדעי החברה, בייחוד הסוציולוגיה של הידע, שרואה בתהליך הפקת הידע האנושי תהליך של יצירת או הבניית מציאות חדשה ולא שיקוף או גילוי של מציאות קיימת. ישנה הטלת ספק בקיומה של מציאות אובייקטיבית המתקיימת בנפרד מהמציאות האנושית. ההקשר של המושג לאסכולה הוא בכך שמעצם ההגדרה "הבניית מציאות" עולה הטענה כי המציאות מובנת על ידי גורם כלשהו היא איננה אובייקטיבית. ג'ורג' גרבנר תאורטיקן מתחום התקשורת ששימש כדיקן בית הספר לתקשורת באוניברסיטת פנסילבניה. פיתח את תיאורית הבניית המציאות וטבע את המושג "עולם מיד שנייה" (Second Hand World), עולם מתווך אותו אנחנו מכירים דרך סוכן. גרבנר מסביר כי מרבית הידע שיש לאדם על טיבו של העולם לא בא בעקבות התנסות ישירה אלא באמצעות מתווכים. גישת ההבניה החברתית היא גישה בסוציולוגיה המנסה לערער על הטבעיות והמהות המיוחסות לעצמים מסוימים ולהראות כי אלו הם תוצר של הבניה חברתית. ההשפעה העיקרית על גישה זאת מקורה בספר שכתבו ברגר ולקמן ושמו: "The Social Construction of Reality". שני הכותבים טוענים שבני אנוש יוצרים ותומכים בתופעות חברתיות על ידי מנהגים חברתיים. הם מאתרים שלושה תהליכים עיקריים: החצנה, מעבר לאובייקט, והפנמה. בהחצנה, אנשים יכולים להחצין רעיון כלשהו על ידי שהם מספרים סיפור או כותבים ספר. אנשים אחרים יכולים לספר את הסיפור ששמעו לאנשים אחרים, אנשים יכולים לקרוא את הספר שקנו או שאלו. כך הרעיון ההתחלתי הופך ל"אובייקט" במודע המדובר על ידי אנשים. בהפנמה, הדורות הבאים מפנימים את הרעיון והוא הופך להיות חלק מהתודעה שלהם. הפילוסוף הצרפתי מישל פוקו התייחס למושגי "הכוח" ו"השיח" וטען שהשיח אינו רק שפה אלא מערכת המבנה את המציאות. מי שמדבר על המציאות ומי שאסור לו לדבר על המציאות הם בעצם שיקוף של שדות הכוח בחברה. פוקו שם סימן שאלה סביב מושגים אלו, וע"י כך ניתן להבין באופן שונה כיצד מיוצר הידע, על ידי מי, באיזו מסגרת, אלו אינטרסים עומדים מאחורי יצורו, ואת מי הוא אמור לשרת. על ידי קישורם של מושגים כמו "ידע" ו"אמת" למערכות של כוח ותשוקה, מוסדות ואינטרסים. אריאנה מלמד, "פוקס ניוז" ו-CNN אולי מסקרות את המחאה בצורה שונה, אך המטרה זהה, באתר הארץ, 1 ביוני 2020
הפיגועים באוטובוסים בקו 18 בירושלים (1996)

הפיגועים באוטובוסים בקו 18 בירושלים היו שני פיגועי התאבדות שבוצעו בידי ארגון החמאס באוטובוסי נוסעים ברחוב יפו שבמרכז ירושלים בהפרש של שבוע זה מזה, בחודש פברואר ובחודש מרץ 1996. בפיגועים אלו נרצחו 45 בני אדם ונפצעו עשרות רבות. גל פיגועים זה נערך לאחר ההתנקשות בחייו של "המהנדס" יחיא עיאש בינואר 1996, וחמאס התייחס אליו כאחד מ"פיגועי הנקמה" שבאו בעקבות ההתנקשות, ביניהם הפיגוע בדיזנגוף סנטר, שבוצע ב-4 במרץ. בעקבות הלחץ שהופעל על יאסר ערפאת והרשות הפלסטינית ננקטו צעדים קשים נגד תשתית החמאס בחודשים לאחר מכן. הפיגוע הראשון התחולל בבוקר יום ראשון, 25 בפברואר 1996, בקו 18 של אגד שהיה בדרכו מצומת פת בירושלים אל התחנה המרכזית. מחבל מתאבד מן החמאס שעלה על האוטובוס הפעיל את מטען הנפץ שנשא בשעה 06:45, כאשר האוטובוס הגיע לצומת הרחובות יפו ושרי ישראל, ליד בניין שערי העיר. עקב ההתפוצצות נהרס האוטובוס לחלוטין ונפגעו עוברי אורח, מכוניות ואוטובוס נוסף שנמצאו בסמוך אליו. 24 בני אדם נהרגו מיד, ושניים מן הפצועים נפטרו בימים שלאחר מכן. בין ההרוגים היו תשעה חיילי צה"ל. כמו כן נפצעו עשרות בפיגוע. המחבל היה מג'די מוחמד אבו ורדה ממחנה הפליטים אל-פוואר. באותו בוקר, בתיאום עם הפיגוע בירושלים, נעשה פיגוע התאבדות גם בכניסה לאשקלון, בו נרצחה חיילת צה"ל, סמלת חופית אייש, ונפצעו 36 בני אדם. הפיגוע השני התחולל שבוע בדיוק לאחר הפיגוע הראשון, בבוקר יום ראשון, 3 במרץ 1996, באותו קו אוטובוס. מחבל מתאבד שעלה עליו הפעיל את מטענו בשעה 06:20, בעת שהאוטובוס חלף ליד בניין ג'נרלי ברחוב יפו. בפיגוע נרצחו 19 בני אדם (מהם אחד שנפטר לאחר מספר ימים) ונפצעו שמונה. שישה מההרוגים היו עובדים זרים מרומניה. המחבל היה רָאאֶד א-שרנובי מכפר בורקה. למחרת הפיגוע, ב-4 במרץ 1996, ביצע מחבל פלסטיני בתל אביב את פיגוע ההתאבדות בדיזנגוף סנטר, שבו נרצחו 13 בני אדם. בימים שאחרי הפיגועים נערכו בירושלים הפגנות מחאה, ולאחר הפיגוע השני הוצבו זמנית בירושלים שוטרים וחיילים רבים במטרה להשיב את תחושת הביטחון לציבור. לימים נתפס המשלח של שלושת המחבלים המתאבדים, מחמוד אבו ורדה. הוא הועמד למשפט והורשע ובנובמבר 2004 גזר עליו בית משפט צבאי 48 מאסרי עולם. חסן סלאמה, מבכירי הזרוע הצבאית של חמאס, הורשע בתכנון הפיגועים ונדון בבית המשפט הצבאי בבית אל ל-46 מאסרי עולם מצטברים. ישראל ניסתה להתנקש מספר פעמים בחייו של מוחמד דף, בכיר נוסף בזרוע הצבאית של חמאס שהיה בין מתכנני הפיגועים, אך ללא הצלחה – עד לחיסולו על ידי ישראל ב-13 ביולי 2024, במסגרת מלחמת חרבות ברזל. לוחות זיכרון לנרצחים ואנדרטת מתכת לפיגוע הראשון הוצבו באתרי הפיגועים בירושלים (בבניין ג'נרלי וברחוב יפו 214). באפריל 2010 נתפסו חמישה צעירים בעת שחיללו את האנדרטה. פיגועי התאבדות בישראל מדיה וקבצים בנושא הפיגועים באוטובוסים בקו 18 בירושלים בוויקישיתוף נחמן טל, ישראל וטרור המתאבדים - עדכן אסטרטגי, כרך 5 - גיליון 1, מרכז יפה למחקרים אסטרטגיים, יוני 2002 דף המחבל באתר גדודי עז א-דין אל-קסאם ציוץ של מאיר אטינגר ברשת החברתית אקס (טוויטר), 24 בדצמבר 2021 3 مارس في ذاكرة أحداث فلسطين, באתר felesteen.news,‏ 3 במרץ 2023 אפרת וייס, 48 מאסרי עולם לאחראי על פיגועי קו 18 ב-96', באתר ynet, 29 בנובמבר 2004 רגע החיסול של מחמד דף. תיעוד, באתר צה"ל, 1 באוגוסט 2024 שמוליק גרוסמן, נתפסו "על חם" משחיתים אנדרטה להרוגי קו 18, באתר ynet, 3 באפריל 2010
אנה טומרקין

אנה-אסתר פבלובנה טומרקין (ברוסית: Анна Павловна Тумаркина; ‏16 בפברואר 1875 – 7 באוגוסט 1951) הייתה חוקרת פילוסופיה ופסיכולוגיה יהודייה-רוסייה, שפעלה בשווייץ. נולדה בעיירה דוברובנה שבבלארוס, לסופיה ולפלטיאל, שהיה סוחר. למדה בבית ספר למורות בקישינב. בהמשך למדה פילוסופיה באוניברסיטת ברלין בהנחיית החוקר וילהלם דילתיי. מ-1892 התגוררה בברן שבשווייץ, וב-1895 קיבלה תואר דוקטור על עבודתה בנושא ניתוח השוואתי בין הפילוסופיות של יוהאן גוטפריד הרדר ועמנואל קאנט. במחקריה וספריה עסקה בהיסטוריה של הפילוסופיה, בפסיכולוגיה כמדע, בשיטות מחקר ועוד. ב-1898 הייתה האישה הראשונה שקיבלה תואר פרופסור באוניברסיטת ברן. ב-1906 קיבלה תואר פרופסור לשם כבוד, וב-1909 קיבלה דרגת פרופסור חבר. היא הייתה האישה הראשונה באירופה שהייתה חברה בסנאט של האוניברסיטה ושיכלה להנחות ולבחון דוקטורנטים ופוסט-דוקטורנטים. עד פרישתה ב-1943 לימדה באוניברסיטה בתחום ההיסטוריה של הפילוסופיה. הייתה פעילה בתנועה הפמיניסטית בשווייץ. ב-1921 קיבלה אזרחות שווייצרית. בשנת 2000 נקרא על שמה רחוב סמוך לבניין הראשי של אוניברסיטת ברן. Herder und Kant. Siebert, Bern 1896 Spinoza. Acht Vorlesungen gehalten an der Universität Bern. Quelle & Meyer, Leipzig 1908 Die romantische Weltanschauung. Haupt, Bern 1920 Prolegomena zu einer wissenschaftlichen Psychologie. Meiner, Leipzig 1923 Die Methoden der psychologischen Forschung. Teubner, Leipzig 1929 Der Ästhetiker Johann Georg Sulzer. Huber, Frauenfeld 1933 Wesen und Werden der schweizerischen Philosophie. Huber, Frauenfeld 1948 מדיה וקבצים בנושא אנה טומרקין בוויקישיתוף אנה טומרקין, באתר המילון ההיסטורי של שווייץ, בגרמנית, בצרפתית, באיטלקית Early Women at the University of Bern, עמוד 5 (1898)
ללא כחל ושרק

לְלֹא כְּחָל וְשָׂרָק (גם בְּלֹא כְּחָל וְשָׂרָק ובְּלִי כְּחָל וְסָרָק) הוא ביטוי עברי שפירושו - הצגת הדברים בצורה גלויה וברורה, ללא ריכוך או ייפוי. מקור הביטוי הוא בסוגיה התלמודית העוסקת במצוות הכנסת כלה, שבה יש מחלוקת האם כאשר רוקדים לפני הכלה יש לומר בפניה את האמת לגבי המראה שלה: כיצד מרקדין לפני הכלה? בית שמאי אומרים כלה כמות שהיא, ובית הלל אומרים כלה נאה וחסודה. אמרו להן בית שמאי "לדבריכם, אפילו חגרת ואפילו סומא, יאמרו כלה נאה וחסודה? והתורה אמרה מדבר שקר תרחק!" אמרו להן בית הילל לבית שמאי "לדבריכם, הרי שלקח מקח רע מן השוק, יגננו בפניו או ישבחנו בפניו, הוי אומר ישבחנו בפניו". מכאן אמרו חכמים, שתהא דעתו של אדם מעורבת עם הבריות. כשבא רב דימי מארץ-ישראל לבבל אמר: כך היו שרים לפני הכלה בארץ-ישראל: לא כָּחָל וְלא שָׂרָק וְלא פִּרְכּוּס - וְיַעֲלַת חֵן. — תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ט"ז, עמוד ב' - דף י"ז, עמוד א' כלומר: ללא איפור וללא קליעת השיער (מלשון סירוק) או לפי פירוש אחר ללא אודם וללא התייפות - ועדיין יופייה הטבעי ניכר. "כחל" הוא אבקת צבע כהה הנוטה לשחור, איתו היו צובעים סביבות העיניים כדי להבליט את העיניים וליצור רושם שהן גדולות יותר (בימינו – אייליינר). בימי קדם היו מפיקים את הכחל על ידי טחינת גבישים של המינרל גלנה. "שרק", לפי רש"י הוא "צבע המאדים את הפנים", מעין סומק. מטרת שני החומרים הללו הייתה כיסוי והסתרה של פגמים אסתטיים, ויצירת מצג שווא של יופי ואיכות שאינם קיימים. "ללא כחל ושרק" הוא, איפוא, הצגת הדברים כמות שהם בלא כיסוי וייפוי. בְּלֹא כְּחָל וְשָׂרָק, באתר האקדמיה ללשון העברית רש"י דיבור המתחיל: ולא שרק, בבלי כתובות פרק האשה שנתארמלה
הסביח של עובד

הסביח של עובד (ידוע גם בשם מזנון עובד) הוא מזנון סביח שהוקם בגבעתיים בשנות ה-80 על ידי המסעדן הישראלי עובד דניאל. המזנון נמצא ברחוב סירקין 7. המזנון התפרסם בעיקר בשל אישיותו הצבעונית של בעליו, עובד דניאל והעגה יוצאת הדופן שבה הוא משוחח עם לקוחותיו. בעקבותיהן זכה מזנון הסביח לפרסום באמצעי התקשורת השונים, הפך לאחד ממזנוני המזון המהיר המפורסמים ביותר בישראל ונחשב למוביל בתחומו. לסביח עובד נפתחו שני סניפים נוספים, במרכז תל אביב ובהרצליה. הז'רגון של עובד תועד ב-"הלקסיקון של החיים: שפות במרחב הישראלי" של רוביק רוזנטל ובבלוגים שעוסקים בשפה העברית המדוברת, והפך, עם השנים, את עובד דניאל לדמות ידועה בגבעתיים, בגוש דן וברחבי ישראל. הוא זכה לחיקויים ואזכורים בתוכניות הבידור השונות, בהן חלומות בהקיציס, ארץ נהדרת, הכל שפיט ובעיתונים השונים. עובד נבחר לפרסם את סלטי צבר, השתתף בתוכנית הדוקו-ריאליטי רויאל שף של yes, ולקח חלק בקליפ של לוקץ' שבו היווה מעין ניגוד לאייל שני. עובד אף מהווה דוגמה בקרב אנשי שיווק למיתוג חווייתי והיכולת של בעל עסק חסר ייחוד לכאורה לבדל עצמו. בידול זה כולל תליית תעודות על "שיאי" אכילת סביח ושיאים נוספים כמו מספר כפיות חריף במנה, מספר חצילים ומספר ביצים במנה. בנוסף תלויות תמונות של הלקוחות המצטלמים עם שם המקום ברחבי הארץ והעולם. במהלך חודש יוני בשנת 2019 השתתף בפרסומת לבירה גולדסטאר. המונחים המיוחדים שדניאל טבע לזמן מכירת הסביח כוללים בדרך כלל הטיות של שורשים תנייניים הנגזרים ממרכיבי הסביח, מושגים מעולם הכדורגל ועגה צה"לית: דניאל נוהג לברך את הלקוחות שזהו ביקורם הראשון בברכת "מזל טוב, מרגע זה חייך הולכים להשתנות מקצה לקצה" ו"אתה עומד לאכול את המנה הטובה ביקום". לגבר המביא לראשונה את בת זוגו למזנון נוהג לומר "קנה לה מנה – שנה את חייה". אוכל רחוב המטבח הישראלי מדיה וקבצים בנושא הסביח של עובד בוויקישיתוף הסביח של עובד, ברשת החברתית פייסבוק מישל דור, "לבצבץ, לחצל ולטחן" - ביקור בסביח של עובד, באתר ynet, 21 באפריל 2006 איילת בן-יוסף, ריקודי עמבה, באתר ynet, 9 בנובמבר 2003 תיקי גולן, עובד מהסביח: "שחקן שלא שולט ברחבה מעכב את המשחק", באתר ynet, 19 באפריל 2018 תאם סמל, ‏מלכי הסביח: מי מנצח בקרב?, באתר ‏מאקו‏, 12 בפברואר 2013 ליאור טימור, ‏כשהזרים של הפועל ר"ג פגשו את הסביח של עובד, באתר ONE‏, 16 באוקטובר 2009 רוצה לעוף מיד? שאל את מרדונה כיצד!" הכל שפיט - פרק 2 - מערכון סביח סלטי צבר מציגים: הסביח של עובד אסף נבו, ‏לוקץ' מעריץ את אייל שני: "בטח ראש הממשלה הבא", באתר ‏מאקו‏, 28 באוקטובר 2012 פדי מרגי, אייפון בפיתה: הקשר בין הסביח של עובד לאפל, באתר ynet, 12 במאי 2011 הבחורים ההם (2019-06-25), איפה הם הבחורים ההם?, נבדק ב-2019-06-29 תיקי גולן, עובד מהסביח: "שחקן שלא שולט ברחבה מעכב את המשחק", באתר ynet, 19 באפריל 2018 הסביח של עובד, באתר ארטיקה סביח עובד המקורי | גבעתיים, וולט