laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פעם בגליל - מבט מוזיקלי

"פעם בגליל - מבט מוזיקלי" הוא אלבום האולפן השישי של הזמר הישראלי אלון אולארצ'יק. את האלבום הוציאה לאור בשנת 2002 חברת התקליטים NMC בפורמט תקליטור בלבד בקטלוג 20618-2. כל רצועות האלבום, פרט ל"בואי נגיד שאני שלך", הן אינסטרומנטליות. ברק חנוך – גיטרה אקוסטית אבי יפרח – גיטרה בס שי וצר – תופים אלון אולארצ'יק – גיטרה, פסנתר אמיר גבירצמן – סקסופון אבי ליבוביץ' – טרומבון Alon Oleartchik – פעם בגליל - מבט מוזיקלי, דיסקוגס
משרד ההגנה הלאומית (יוון)

משרד ההגנה הלאומית (ביוונית: Υπουργείο Εθνικής Άμυνας או בראשי תיבות: ΥΠΕΘΑ) הוא משרד בממשלה היוונית, האחראי על יישום מדיניות הביטחון של יוון. בראשו עומד השר, חבר הממשלה. השר העומד בראש המשרד אחראי על ניהולם השוטף של הכוחות המזוינים של יוון, כמו גם על גיוסם בשעת הצורך. הוא מדווח ישירות לראש הממשלה ולנשיא אשר משמש כמפקד העליון של הכוחות המזוינים. ראש המטה הכללי מדווח ישירות לשר. המשרד הוקם ב-1950 כתוצאה מאיחוד של שלושה משרדים קיימים: משרד הצבא, משרד הימייה ומשרד האווירייה. ניקוס דנדיאס ממפלגת דמוקרטיה חדשה מכהן כשר ההגנה הלאומית מאז 2023. מדיה וקבצים בנושא משרד ההגנה הלאומית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של משרד ההגנה הלאומית (ביוונית ובאנגלית) משרד ההגנה הלאומית, ברשת החברתית פייסבוק משרד ההגנה הלאומית, ברשת החברתית אקס (טוויטר) משרד ההגנה הלאומית, סרטונים בערוץ היוטיוב משרד ההגנה הלאומית, סרטונים באתר Vimeo משרד ההגנה הלאומית, באתר פליקר ערך זה הוא קצרמר בנושא יוון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מירארס

מירארס (שם מדעי: Mirarce; מילולית: "שליח בעל כנף נפלא") הוא סוג של עוף קמאי שהתקיים במשך הסוף הקרטיקון של הקמפן שלפני 76 עד 74.1 מיליון שנה מזמננו באמריקה הצפונית. המאובנים שלו התגלו ביוטה ב"תצורות קאיפורוויטס" (אנ') ב-1992 הידי החוקר האמריקאי הווארד האצ'יסון. הסוג הכיל מין בודד - Mirarce eatoni. שמו של העוף ניתן ב-2018 בידי צוות בראשות החוקר ג'סי אטרהולט (Jesse Atterholt), ופירושו: "mirus" - יפהפה ו-"Arkē" על שם ארקה, אלת הקשת המכונפת מהמיתולוגיה היוונית. השם ניתן עקב המבנה המשומר בצורה יפה וכלל עצמות חזה, צלעות וחוליות צוואר ואגן, אף שהיה ללא גולגולת. הפרט הידוע היחיד בסוג היה בוגר במותו והיה מכוסה בנוצות שהתאימו לתעופה. עוף זה היה גדול יחסית לעופות הקדומים מקבוצת האננטיאורניתס, שהתקיימו בקרטיקון והגיע עד לגודל של תרנגול הודו. במראהו היה קרוב יחסית לאביזאורוס. מדיה וקבצים בנושא מירארס בוויקישיתוף מירארס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) Atterholt, J.; Hutchison, J. H.; O'Connor, J. K. (2018-11-13). "The most complete enantiornithine from North America and a phylogenetic analysis of the Avisauridae". PeerJ. 6. doi:10.7717/peerj.5910.
מפרצון רטיז'ה

מפרצון רטיז'ה או רטיז'ה קואוב או זאליב רטיז'ה (באנגלית: Retizhe Cove; בבולגרית: залив Ретиже) הוא מפרצון בחוף הדרומי של חצי האי טריניטי באזור ארץ גרהאם שבצפון חצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה. מפרצון רטיז'ה מהווה חלק מפרץ דוז. פתח הכניסה למפרצון ממוקם בין נקודת בויל (המהווה את הנקודה המערבית של הפתח) לבין נקודת גארוואן (המהווה את הנקודה המזרחית של פתח הכניסה). רוחב פתחו של המפרצון 5.8 קילומטרים, ועומק חדירתו אל תוך היבשת 6.2 קילומטרים. המפרצון מופה לראשונה על ידי סוקרים גרמנים-בריטיים בשנת 1996. המפרצון נקרא על שם הנחל רטיז'ה, בהרי פירין, שבדרום-מערב בולגריה. תצלום לוויין של אזור המפרצון, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix
אליפות אירופה בכדורסל 3x3 בוקרשט (2018)

אליפות אירופה בכדורסל 3x3 לשנת 2018 הייתה אליפות אירופה הרביעית בכדורסל 3x3, שהתקיימה בבוקרשט, רומניה בהשתתפות 12 הנבחרות הטובות באירופה שהעפילו מ-3 בתי המוקדמות. האליפות התקיימה ב-14 עד 16 בספטמבר ובסופה זכתה סרביה בתואר אלופת אירופה לאחר שניצחה בגמר את לטביה. סלובניה זכתה במקום ה-3 לאחר ניצחון על רוסיה. בשלב הבתים חולקו הקבוצות ל-4 בתים בני 3 קבוצות כל אחד. כל קבוצה פגשה פעם אחת כל קבוצה בבית, בסך הכל 2 משחקים ובסופן 2 הראשונות בכל בית העפילו לשלב רבע הגמר, ממנו החלו הקבוצות לשחק בשיטת נוקאאוט, ברבע, בחצי וגמר. שתי המפסידות בשלב חצי הגמר נפגשו למשחק על מדליית הארד.
מאקסי

מאקסי (באנגלית: MaXi) היא סדרת טלוויזיה מונפשת צרפתית-קנדית ששודרה במקור ב-TFO החל מ-4 בנובמבר 2017. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי בערוץ KIDZ בשנת 2017. הדיבוב העברי בוים על ידי תומר שביט, והופק על ידי ענבר שטגר עזרא באולפני דאבי דאב. Wyatt Bowen/Charlotte rogers בנוסף דיבבו בגרסה העברית לורן סביר וליאר חקון. אתר האינטרנט הרשמי של מאקסי (בצרפתית) "מאקסי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מאקסי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
מחנה הפחד (סדרת טלוויזיה)

מחנה הפחד (באנגלית: Camp Lakebottom) היא סדרת אנימציה קנדית המשודרת ב-Teletoon החל מה-4 ביולי 2013. בישראל הסדרה עלתה בערוץ הילדים החל משנת 2014 עד שנת 2016. עלילת הסדרה מתחילה בפרק הראשון בו מקגי ואחותו סוזי מחכים לאוטובוס המוביל אל קייטנה יוקרתית ומפוארת הנקראת "סמיילי שמש", ובעוד שסוזי עולה לאוטובוס הנכון - מקגי עולה לאוטובוס אחר בגלל ילד בשם באטסקוואט, שהוא בנו של מנהל הקייטנה המפוארת ואויבו של מקגי. באוטובוס הוא פוגש את גרטשן ושפריץ והם נהיים חברים, האוטובוס של באטסקוואט וסוזי הוביל אותם לקייטנה המיועדת, ולעומתו האוטובוס של מקגי וחבריו מוביל אותם למחנה קיץ מוזנח ומלא במפלצות ויצורים על טבעיים הנקרא "לייק-בוטום". האחראים על הקייטנה הם סוויר הזומבי, ארמנד הביגפוט ורוזבארד שהיא בת אדם. בהתחלה הדמויות רוצות לחזור לקייטנה המקורית אך לאחר רצף אירועים הן מחליטות להישאר במחנה הקיץ המוזנח עד סוף הקיץ. במהלך הסדרה הדמויות נלחמות במפלצות ובשאר יצורים על טבעיים תוך כדי שהם נהנים משהותם בקייטנת לייק בוטום. במהלך כל הסדרה חוזר באטסקוואט שוב ושוב למחנה של לייק בוטום על מנת לעצבן את מקגי וחבריו תוך כדי שהוא מתגאה ברכושו היקר. לעיתים סוזי מצטרפת גם היא על מנת להציק למקגי אך בעיקר על מנת לעצבן את גרטשן שהן אויבות עוד מהיסודי בגלל רקע תחרותי. הדיבוב העברי בוים על ידי אפי בן ישראל (2014) ותומר שביט (2016), הופק על ידי ענבר שטגר עזרא. הדיבוב נעשה באולפני דאבי דאב. בנוסף דיבבו בגרסה העברית צביקה פורמן (2016). מחנה הפחד, סרטונים בערוץ היוטיוב "מחנה הפחד", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מחנה הפחד", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "מחנה הפחד", באתר Hulu סדרות (באנגלית) "מחנה הפחד", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "מחנה הפחד", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
נאמצ'אקס

נאמצ'אקס (באנגלית: Numb Chucks) היא סדרת טלוויזיה מונפשת קנדית, אשר שודרה במקור ב-YTV החל מ-7 בינואר 2014. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי בערוץ דיסני ישראל החל משנת 2014 עד שנת 2016. הדיבוב העברי בוים על ידי שרון בורגאוקר, והופק על ידי ענבר שטגר עזרא באולפני דאבי דאב. בנוסף דיבבו בגרסה העברית ליאור חקון, ניר שמואלי, תהל שהם, גדי לוי, אורלי תגר, ואלונה אלכסנדר. אתר האינטרנט הרשמי של נאמצ'אקס (באנגלית) "נאמצ'אקס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "נאמצ'אקס", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "נאמצ'אקס", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
מרכבת הזכוכית

מרכבת הזכוכית היא אחת מהמרכבות הרשמיות העיקריות המשמשות את המלוכה הבריטית. נבנתה על ידי חברת פיטרס ובניו מלונדון ב-1881, היא תוכננה במקור ככרכרה של שריף (אנ'), אך נרכשה על ידי הכתר לטקס הכתרתו של ג'ורג' החמישי ב-1911. היא משמשת מדי שנה בהזדמנויות שונות במדינה, אך התפרסמה בעיקר בשימוש שלה בחתונות מלכותיות, בין אם כדי להעביר את הכלה לעתיד לכנסייה לפני הטקס (כפי שהיה המקרה עם הנסיכה מרגרט ב-1960 וליידי דיאנה ספנסר ב־1981), או כדי להעביר את החתן והכלה הטריים מהכנסייה לאחר הטקס (כפי שנעשה בחתונה של הנסיכה אליזבת והדוכס מאדינבורו ב-1947). מאז 2012, מרכבת הזכוכית שימשה להסעת המלכה אליזבת השנייה והדוכס מאדינבורו למצעד שומרי הסוסים וממנו ל- Troping the Color . מרכבת הזכוכית נהוגה על ידי עגלון וניתן למשוך אותה על ידי שניים או ארבעה סוסים. כאשר אינה בשימוש, היא נמצאת (ולעיתים קרובות, מוצגת לציבור) ב- אורוות המלכותיות בלונדון. באופן רחב יותר, ניתן להשתמש במונח 'מרכבת הזכוכית' כדי לתאר כל מרכבה שיש לה חלונות זכוכית ואינה סגורה. מדיה וקבצים בנושא מרכבת הזכוכית בוויקישיתוף 'The Royal Mews', Pitkin, 1979, 1990 "BBC - History - Prince Charles and Lady Diana Spencer's wedding (Pictures, video, facts & news)". Elizabeth Grice, ‏Princess Elizabeth's fairytale wedding, The Telegraph, 20 July 2007
יבנה - האנציקלופדיה לנוער

יבנה - האנציקלופדיה לנוער, שנודעה גם בשם יבנה לרוס, היא אנציקלופדיה לילדים ונוער בשפה העברית, שיצאה לאור בהוצאת יבנה בשנות ה-90 של המאה ה-20, החל משנת 1992, על בסיס אנציקלופדיה של הוצאת לרוס הצרפתית. האנציקלופדיה כללה 15 כרכים שבהם ערכים בסדר אלפביתי, ובנוסף כרך מפתח. הטקסט של האנציקלופדיה ניתן בניקוד מלא, והוא מלווה בתצלומים צבעוניים רבים, מפות ותרשימים. ערכי האנציקלופדיה תורגמו מהמקור הצרפתי, Encyclopédie Larousse Des Jeunes, ואליהם נוספו ערכים רבים שנכתבו למען הקורא הישראלי. העורכת הראשית של המהדורה העברית הייתה דליה טסלר. בהקדמה לאנציקלופדיה נאמר שהיא "מיועדת להיות לעזר לכל תלמיד, הן בהעשרת ידיעותיו ובהרחבתן והן במציאת מידע ונתונים הדרושים לו לשם הכנת עבודות, סיכומים ומטלות מיוחדות." האנציקלופדיה יצאה לאור גם במהדורה שנקראה "אנציקלופדיה ידיעות אחרונות - אנציקלופדיה לנוער".
גלגל ענק (שיר של חלב ודבש)

"גלגל ענק" הוא שיר הבכורה של להקת הפופ הישראלית חלב ודבש משנת 1979. הוא נכלל באלבום הבכורה שלהם וזכה בתואר "שיר השנה" במצעד השנתי ה'תש"ם-1980 של רשת ג'. השיר נכתב על ידי הפזמונאית שמרית אור והולחן ועובד על ידי קובי אשרת. שם השיר מרמז על גלגל החיים ומתאר כיצד דברים רעים יכולים להשתנות לטובה: מַעְגָּל נִפְתָּח בְּכָל שָׁנָה וּמַעְגָּל נִסְלָח בְּכָל שָׁנָה וְאִם דָּבָר לֹא הִשְׁתַּנָּה מָחָר וַדַּאי נִצְחַק. מַעְלָה כְּשֶׁזֶּה טוֹב וְלֹא נוֹרָא כְּשֶׁמַּטָּה, אִם זֶה רַע – תָּמִיד יֵשׁ עוֹד בְּרֵרָה – הַזְּמַן הוּא כְּמוֹ גַּלְגַּל עֲנָק. — מילות השיר "גלגל ענק", באתר שירונט ב-1 במאי 1979 נכלל באלבום הבכורה של הלהקה אשר הופץ בתור גלי עטרי וחלב ודבש. בשנת 2010 הופיע השיר בספרה של שמרית אור "ציפור האש", בו נאספו מאה הבולטים בשיריה בספר בפורמט חצי-אלבומי. ב-2 באוקטובר 1979 נכנס למצעד הפזמונים השבועיים של רשת ג' והגיע למקום הראשון במצעד. השיר שהה בפסגת המצעד 19 שבועות ומתוכם 7 שבועות רצופים. במצעד השנתי תש"ם (1980) של רשת ג' זכה השיר בתואר "שיר השנה". בכך השלימה הלהקה זכייה שנייה ברציפות בתואר זה, אחרי זכייתו של "הללויה" בשנה הקודמת. הלהקה עצמה זכתה בתואר "להקת השנה" במצעד זה. בסוכות תשס"ט (אוקטובר 2009) ב"מצעד משיריה של גלי עטרי" דורג השיר גלגל ענק במקום 15. בשנת 2004 הוציאו הזמרות ליטל גבאי,אתי ועקנין וציפי משהיד גרסת כיסוי של השיר במסגרת התכנית כוכב נולד. חלב ודבש - גלגל ענק, סרטון בערוץ "Guy Alon", באתר יוטיוב (אורך: 03:15) גלגל ענק - חלב ודבש - גלי עטרי - תווים ואקורדים - לנגינה במגוון כלים - תו ישראלי, באתר תו ישראלי, ‏2 בנובמבר 2019 103FM, ‏הללויה: להקת "חלב ודבש" התאחדה באולפן של גבי גזית. האזינו, באתר מעריב אונליין, 12 באוגוסט 2016 סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוסיקה הישראלית מילות השיר "גלגל ענק", באתר שירונט Halav Udvash - חלב ודבש (Ft. Gali Atari - גלי עטרי) – Galgal Anak - גלגל ענק, נבדק ב-2022-09-11 גלי עטרי וחלב ודבש, 1979-05-01, נבדק ב-2022-09-11 ציפור האש, באתר www.kibutz-poalim.co.il עניין - מחווה לשמרית אור בצוותא, באתר www.habama.co.il מצעד שירי גלי עטרי – פזמונט, באתר pizmonet.co.il ראו גם מצעד הפזמונים העברי השנתי (ה'תש"ם–ה'תשמ"ט)
נבחרת צ'כיה בכדורגל נשים

נבחרת צ'כיה בכדורגל נשים מייצגת את צ'כיה בתחרויות כדורגל נשים בינלאומיות. הקבוצה מנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל הצ'כית. הדירוג הנוכחי של נבחרת צ'כיה ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-28 בעולם, נכון ל-16 באוגוסט 2024, עלייה של 2 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 19 נמדד לראשונה בספטמבר 2006, והדירוג הכי נמוך 37 נמדד לראשונה בספטמבר 2017. תיקו כולל משחקים שהוכרעו בדו־קרב בעיטות עונשין. תיקו כולל משחקים שהוכרעו בדו־קרב בעיטות עונשין. מדיה וקבצים בנושא נבחרת צ'כיה בכדורגל נשים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נבחרת צ'כיה בכדורגל נשים דירוג לנבחרות לאומיות נשים באתר פיפ"א החל מיולי 2003 - אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות נשים בכלל
הירשלר

האם התכוונתם ל... אגושטון הירשלר – רופא יהודי הונגרי איגנאץ הירשלר – רופא יהודי הונגרי אימרה הירשלר – רופא נשים-מיילד יהודי-הונגרי דוד הירשלר – אתלט ועורך דין ישראלי ז'יגה הירשלר – מלחין יהודי יוגוסלבי יונה הירשלר – ממקימי אגודת הספורט ברית מכבים עתיד פאל הירשלר – רב קהילת סקשפהרוואר רנה הירשלר – רבה הראשי של שטרסבורג הירש הרשלר
יחסי איחוד האמירויות הערביות – נורווגיה

יחסי איחוד האמירויות הערביות–נורווגיה הם יחסי החוץ בין איחוד האמירויות הערביות ונורווגיה. היחסים הבילטרליים בין איחוד האמירויות הערביות וממלכת נורווגיה כוננו ב-11 בפברואר 1974. ב-1994, ממלכת נורווגיה פתחה את שגרירותה באיחוד האמירויות. שגרירות איחוד האמירויות הערביות נפתחה באוסלו ביוני 2014. לביקורו שיח' עבדאללה בן זאיד אאל נהיאן, שר החוץ ושיתוף הפעולה הבינלאומי בממלכת נורווגיה ביוני 2016, הייתה השפעה חיובית על היחסים בין המדינות. השר הביע את רצונה של איחוד האמירויות לפתוח אופקים חדשים לשיתוף פעולה עם נורווגיה, במיוחד בתחומים פוליטיים, כלכליים והשקעות, אנרגיה מתחדשת וסיוע חוץ. קיים שיתוף פעולה מתמשך בין נורווגיה לאיחוד האמירויות בתחומים שונים המיוצגים על ידי החתימה על הסכם ההתייעצויות הפוליטיות בין שתי המדינות. נורווגיה משתתפת ב-Expo 2020 בדובאי, שהיא הזדמנות מבטיחה לחברות נורווגיות כולל תחומים הקשורים לנפט, גז טבעי, ניווט ופירות ים. התוכניות של ממשלת איחוד האמירויות לפתח מגזרים כלכליים והשקעות ברמה האזורית והבינלאומית משכו חברות רבות מנורווגיה וממדינות אחרות להשקיע במגזרים שונים באיחוד האמירויות, במיוחד נפט וגז, שירותים ימיים, טכנולוגיית מידע ותקשורת, מזון ומוצרי דגים, וכן חברות קטנות רבות העוסקות בתחומי הריהוט ועיצוב הפנים. מספר החברות הנורווגיות באיחוד האמירויות עומד על כ-150 חברות במגזרים שונים, בעיקר בתחום הנפט והגז, הובלה ימית וטכנולוגיה מתקדמת. לנורווגיה יש מומחיות ויכולות טכנולוגיות רבות, במיוחד בתחומי האנרגיה, הפטרוכימיה והבנייה. לשתי המדינות יש גם מזכר על פטור הדדי של ויזה לדרכונים, ומאז ספטמבר 2014 מתקיימות טיסות יומיות ישירות לאמירויות באמצעות חברת התעופה אמירטס. איחוד האמירויות הערביות מחזיקה בנורווגיה שגרירות באוסלו. נורווגיה מחזיקה באיחוד האמירויות הערביות שגרירות באבו דאבי. מדיה וקבצים בנושא יחסי איחוד האמירויות הערביות – נורווגיה בוויקישיתוף יחסי איחוד האמירויות הערביות–נורווגיה באתר שגרירות איחוד האמירויות הערביות בנורווגיה נורווגיה ואיחוד האמירויות הערביות באתר משרד החוץ הנורווגי
בית הספר ללימודי המשך של הטכניון ע"ש עזריאלי

בית הספר ללימודי המשך של הטכניון ע"ש עזריאלי (היחידה ללימודי המשך של הטכניון), מקיים לימודי הסבה והכשרה למהנדסים, הנדסאים ואקדמאים במגוון רחב של תחומים. בית הספר ללימודי המשך של הטכניון נוסד בשנת 1954 והוא בית ספר כלל-טכניוני המתמחה בארגון ופיתוח תוכניות לימודים לבוגרי מוסדות להשכלה גבוהה בתחומי המדעים המדויקים בכלל ולמהנדסים בפרט, כמו גם לעובדים מקצועיים בכירים בענפים שונים של ההנדסה והמינהל באמצעות קורסים, השתלמויות, כנסים, ימי עיון והתמחויות בשיתוף הפקולטות. בית הספר מקיים לימודי הסבה והכשרה למהנדסים, הנדסאים ואקדמאים. פיתוח התוכניות נעשה בתיאום עם ענפי התעשייה. בשנות ה-90 פנו ראשי התעשייה הישראלית אל הטכניון במטרה לבנות תוכנית לתואר שני בהנדסת מערכות. החל משנת 1999 התואר השני להנדסת מערכות מוצע דרך בית הספר ללימודי המשך של הטכניון והוא התכנית הוותיקה ביותר בהנדסת מערכות, אשר מכשירה מהנדסים בתעשייה הביטחונית והאזרחית. כיום יש לבית הספר שלושה קמפוסים: קמפוס חיפה בקריית הטכניון, קמפוס שרונה תל אביב במתחם שרונה וקמפוס ירושלים בשיתוף מכללת עזריאלי. החל משנת 2021 בית הספר, בשיתוף רשות החדשנות, מעביר קורסים לשילוב עובדים בתעשייה ובהיי טק, על מנת לתת מענה לדרישות של ארגונים ותעשיות בישראל, ולספק כלים לשימור עובדים מיומנים ושדרוג ידע של עובדים רבים הזקוקים להסבה מקצועית, בתחומים טכנולוגיים מתעדכנים כגון: VLSI‏, בינה מלאכותית, פודטק, הדפסה תלת-ממדית, אבטחת מידע ועוד. בנוסף, בשנים האחרונות, החלו בבית הספר להעביר קורסים לתלמידי תיכון במקצועות סייבר, מדע הנתונים, רפואה, שיווק, שיווק דיגיטלי, צילום ועריכה דיגיטלית. דיקנית בית הספר היא פרופסור סתוית אלון-שלו ומנהל היחידה הוא עודד רביב. אתר האינטרנט הרשמי של בית הספר ללימודי המשך של הטכניון ע"ש עזריאלי בית הספר ללימודי המשך של הטכניון ע"ש עזריאלי, ברשת החברתית פייסבוק בית הספר ללימודי המשך של הטכניון ע"ש עזריאלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) בית הספר ללימודי המשך של הטכניון ע"ש עזריאלי, ברשת החברתית LinkedIn סרטונים בערוץ של הטכניון - היחידה ללימודי המשך ולימודי חוץ, באתר יוטיוב אתר בית הספר תואר שני בהנדסת מערכות באתר בית הספר קמפוס חיפה באתר בית הספר קמפוס תל אביב באתר בית הספר קמפוס ירושלים באתר בית הספר אגם קדם לוי, להתמודד עם אתגרי המחר: הטכניון והרשות לחדשנות משיקים קורסים ללימודי המשך, באתר TheMarker‏, 6 ביולי 2022 אודות קורס שיווק דיגיטלי באתר בית הספר בעקבות דרישות התעשייה: הטכניון יפעיל קורסי קיץ לתלמידי תיכון, באתר מעריב אונליין, 24 במאי 2022 סגל מנהלי באתר בית הספר
40 צעדים

40 צעדים הוא סרט תיעודי ישראלי משנת 2022 של היוצרים גד אייזן ומנור בירמן. הסרט הוקרן בבכורה קולנועית בפסטיבל דוקאביב וזכה במסגרתו בפרס "מעבר למסך". בכורתו הטלוויזיונית של הסרט הייתה בכאן 11, באוגוסט 2022. הסרט נתמך על ידי תאגיד השידור הישראלי, קרן מקור לקולנוע ולטלוויזיה ומפעל הפיס. בשכונת שפירא, בדרום תל אביב, ייסדה עיריית ת"א את "השכונתי" – בית ספר יסודי חילוני וחדשני הכולל את כל המגוון האתני של השכונה. מי שיחלוק איתו את המרחב המשותף למרות הניסיונות לפנותו, הוא בית הספר הדתי והוותיק "שורשים". שני בתי הספר נאלצים לחיות זה לצד זה, מרחק 40 צעדים, כשילדי זרים לומדים בחצר בית הספר הדתי. הדמויות המרכזיות בסרט הם שחר פיינשטיין, מנהל "השכונתי" ואליאור תורג'מן, מנהל "שורשים". המורכבות העלילתית נשענת על הצורך שלהם להגיע לעמק השווה בחצר המשותפת. מצד אחד, פיינשטיין חורט על דגל בית הספר את הגיוון האתני כולל ילדי זרים ומאידך, תורג'מן וקהילת בית ספרו, מתקשים ליצור שותפות בשל חשש מהתבוללות. הסרט מלווה שלושה ילדים ואת המורכבויות שלהם בחיים בכלל ובמרחב המשותף בפרט: ג'וניור, ילד להורים זרים שמתקשה לשתף את חבריו בכדורגל; ביסאן, ילדה ערביה שאימה הייתה קורבן לאלימות ונאלצת בכאב להעביר אותה לפנימיה; ואיבון-אשירה, בת למשפחה שמתמודדת עם קשיים בבית הספר וקשיים כלכליים. דמות משמעותית נוספת היא שפי פז, מנהיגת החזית לשחרור דרום תל אביב, שמתנגדת עמוקות לזרים בשכונה וילדיהם ב"שכונתי". בסרט משתקפים כלל השסעים של החברה בישראל: דתיים-חילוניים, תושבים וותיקים-חדשים, מזרחיים-אשכנזיים, עניים-עשירים וערבים-יהודיים. בזכייה בפרס "מעבר למסך", השופטים נמקו את בחירתם בסרט, בכך שהוא מוציא את הצופים מאזור הנוחות כשהוא מזכיר ש”למרות תפיסות העולם השונות שלנו, הדמיון בין בני האדם גדול מכפי שנדמה לנו.” בנוסף, זכה הסרט לביקורות חיוביות באמצעי המדיה השונים. מדיה וקבצים בנושא 40 צעדים בוויקישיתוף "40 צעדים", באתר אידיבי "שסעים ישנים וחדשים בחברה הישראלית – מבט מסקרי דעת קהל - המכון הישראלי…". 2022-10-20. אורכב מ-המקור ב-2022-10-20. גד אייזן - סקירה, סרטים וסדרות, באתר אידיבי מנור בירמן - פילמוגרפיה למקצוענים, באתר אידיבי 40 צעדים, באתר דוקאביב 2022 - הפסטיבל הבינלאומי לקולנוע דוקומנטרי בתל-אביב ranidocaviv, זוכי פסטיבל דוקאביב 2022, באתר דוקאביב 2022 - הפסטיבל הבינלאומי לקולנוע דוקומנטרי בתל-אביב, ‏2022-06-01 מערכת כאן חדשות, ארבעים צעדים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 27 באוגוסט 2022 בית הספר השכונתי שפירא Shapira Neighborhood School, באתר he-il.facebook.com דניאל רוט-אבנרי, הורים בדרום ת"א השביתו את בתי הספר, באתר ישראל היום, 2 בינואר 2019 הזוכים – נימוקי חבר השופטים, באתר דוקאביב 2022 - הפסטיבל הבינלאומי לקולנוע דוקומנטרי בתל-אביב דורון ברוש - "מעריב": "תיעוד מדויק של פצצת זמן מתקתקת" שני ליטמן - "הארץ": "הסרט הזה מזכיר אמת אחת נוקבת: מערכת החינוך הישראלית לא מתקיימת בתוך חלל ריק" סמדר שיר -"ידיעות אחרונות": "מסמך מטלטל, מתסכל ועוצר נשימה דווקא מפני שהוא שומר על נייטרליות זהירה" נועם פתחי - "ישראל היום": "בזכות שיעור הקומה והערכים המשותפים שמהם מגיעים שני המחנכים, כשעולות הכתוביות - עולה בגרון גם תחושה של אופטימיות"
אביגדור טל

אביגדור טל (9 באפריל 1917 – 13 באפריל 1965) היה מנכ"ל השקם, הנציג הראשון של מערכת הביטחון של ישראל בגרמניה. שימש כסגן ראש אגף האפסנאות של צה"ל וסגן מפקד חיל האספקה של צה"ל, סגן המפקח המשקי נציג צה"ל על מערכת הביטחון.טל היה אחראי על האפסנאות בירושלים הנצורה מטעם ההגנה במלחמת העצמאות, ומנהל המשרד לטיפול בחיילים משוחררים בירושלים ומזכיר מוסד סאלד. טל הוא בעל אות השירות המצוין מטעם מלך אנגליה על שירותו בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה. נולד בעיר בוגדאן שבצ'כוסלובקיה בשם ויקטור יעקב רוזנטל לציפורה לבית האבר וליהודה רוזנטל ב-9 באפריל 1917. גדל והתחנך במיקוליצ'ן שבפולין. ב-1936 עלה לארץ ישראל כחלוץ במסגרת השומר הצעיר. הוא למד מדעי המזרח, כלכלה ומדעי היהדות באוניברסיטה העברית בירושלים. היה איש מערכת הביטחון משנת 1937, והגיע לדרגת אלוף-משנה. במהלך השנים 1937–1940 היה חבר ההגנה ופעיל בנוטרות בהרי ירושלים. טל התגייס לבריגדה היהודית בצבא הבריטי ב-23 באפריל 1940 ומספרו האישי היה 15124/Pal. הוא הוצב לפלוגת חיל הרגלים 2 "הבאפס". בהמשך השירות נשלח לקורס קצינים ובסיומו השתנה מספרו האישי ל-314308. הוא הוצב לפקד על יחידה 528, פלוגה ארצישראלית לתחמושת Palestine Ordnance Ammunition Coy במחנה ואדי סראר בנחל שורק הסמוך לקיבוץ חולדה. במכתב ששלח לוועד הארצי למען החייל היהודי בתל אביב, ביקש טל שישלחו לחיילי פלוגתו מכשירי רדיו, פטיפון ומשחקים. לימים בנו אילן טל התמנה לתפקיד מנכ"ל האגודה למען החייל. בתחילת דצמבר 1944 נשלח עם פלוגתו לאיטליה שם היה אחראי על מחסני תחמושת גדולים במסגרת Base Ammunition Depot, Central Mediterranean Force 16. באוקטובר 1945 פיקד על הפלוגה הארצישראלית 559 במצרים. טל השתחרר מהצבא הבריטי ב-23 במרץ 1946 בדרגת קפטן לאחר שקבל את אות השירות המצוין מטעם מלך אנגליה. במלחמת העצמאות היה אחראי על האפסנאות של ההגנה בירושלים הנצורה ולאחר מכן היה מפקד בסיס הספקה של צה'ל באזור ירושלים. לימים עבר לתל אביב, עיברת את שמו הפרטי לאביגדור יעקב ואת שם משפחתו לטל. הוא היה סגן מפקד חיל הספקה של צה"ל, וסגן ראש אגף האפסנאות של צה"ל. בהמשך היה סגן המפקח המשקי על מערכת הביטחון. טל השתחרר מהצבא בדרגת אלוף-משנה. התגורר בירושלים ובשנים 1946–1947 היה מנהל המשרד לטיפול בחיילים משוחררים מיסודה של הסוכנות היהודית והוועד הלאומי. כמו כן, כיהן כמזכיר מוסד הנרייטה סאלד לילד ולנוער. בשנת 1956 נשלח על ידי בן-גוריון ושמעון פרס לגרמניה על מנת להקים את מערכת הקשרים הביטחוניים הסודיים עם גרמניה. בתקופת שליחותו הגיע נשק חיוני מגרמניה לצה"ל. כינון היחסים הביטחוניים הביא בעקבותיו כינון יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות. לאחר סיום שליחותו המשיך אביגדור לסייע בנושאים שונים הקשורים לגרמניה כולל בנושא המדענים הגרמנים במצרים. במכתב סודי ששלח ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון ליצחק טבנקין, הצדיק זה את מדיניותו כלפי גרמניה תוך שהוא מצטט שיחה שלו עם אביגדור טל על הממשל והחברה בגרמניה ומסתמך על המלצתו תוך שהוא מציין שהוא מכיר אותו כאדם נבון וישר, איש אמת ויהודי נאמן. באביב 1962 התמנה למנכ"ל של שקם בזמן שתשלובת השק"ם הייתה חלק ממערכת הביטחון. אביגדור טל נפטר מהתקף לב ב-13 באפריל 1965 ונקבר בבית העלמין קריית שאול. הוא היה נשוי לחוה לבית אאוגאפל והיו להם שלושה ילדים, רחל גביש לבית טברסקי, יהודה ואילן טל. Avigdor (Vilu)Tal, Geni אביגדור טל, הלוחם היהודי במלחמת עולם השנייה, באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם ה-2 אביבה אבן חן, בלתי אם נועדו, הוד השרון: אחיטל, 2021, עמ' 468–471 אביגדור טל, באתר בזכרון אל"מ אביגדור טל - למנוחות, דבר, 1965, עמ' 8 שמעון פרס, לזכר נעדרים, דבר, 1965, עמ' 19
היילנד (סקוטלנד)

היילנד (באנגלית: Highland; בגאלית סקוטית: A' Ghàidhealtachd; בסקוטית: Hieland) הוא מחוז באזור ההיילנדס הסקוטיים אשר בסקוטלנד. מחוז היילנד היינו המחוז הגדול ביותר בשטחה של הממלכה המאוחדת. המחוז גובל במחוזות אברדינשייר (אנ'), ארגייל ובוט, פרת' וקינרוס, ומוריי. שטחי המחוז משתרעים על פני כ-25,657 קילומטרים רבועים שהם כ-11.4% משטחה של בריטניה, ו-32.9% משטחה של סקוטלנד. המחוז מאוכלס יחסית בדלילות עם צפיפות אוכלוסין של כ-9.0 אנשים לקמ"ר נכון לשנת 2012. מושב המחוז ממוקם בעיר אינוורנס, שבה גרו 46,870 תושבים נכון לשנת 2012, והיא ללא ספק העיר הגדולה ביותר במחוז. האזור העירוני סביב אינברנס מונה 59,910 תושבים. הפסגה הגבוהה ביותר באזור המחוז הוא ההר בן נוויס, שהוא גם ההר הגבוה ביותר בסקוטלנד ובבריטניה כולה. מוקדי עניין בולטים בתחום המחוז: בן נוויס שדה הקרב של קרב קלודן אגם לוך נס מדיה וקבצים בנושא היילנד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של היילנד היילנד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סקוטלנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
וינדזור (ברקשייר)

וינדזור (באנגלית: Windsor) היא עיירה היסטורית ברובע המלכותי של וינדזור ומיידנהד בברקשייר, אנגליה. בעיירה זו ממוקמת טירת וינדזור, אחד ממעונותיה הרשמיים של המלוכה הבריטית. העיירה ממוקמת 21.7 מיל (34.9 קילומטרים) ממערב לצ'רינג קרוס שבמרכז לונדון, 5.8 מיל (9.3 קילומטרים) מדרום־מזרח למיידנהד, ו־15.8 מיל (25.4 קילומטרים) מזרחית לעיר המחוז רידינג. העיר נמצאת דרומית לנהר תמזה, המהווה את הגבול שלה עם עיירת התאומים הקטנה והעתיקה שלה, אטון. הכפר הצמוד אליה, אולד ווינדזור, קצת יותר מ־2 מיל (3 קילומטרים) מדרום, קדם למה שנקרא כיום וינדזור בכ־300 שנה; בעבר כונתה וינדזור רשמית בשם ניו וינדזור כדי להבחין בין השניים. העיירה פופולרית בקרב תיירים, מפני שטירת ווינדזור שוכנת בעיירה זו. בעיירה יש אטרקציות נוספות, כמו מסעדות ומקומות פנאי ובילוי. בעיירה מתגוררים כ־32 אלף תושבים. צרפת ניי-סיר-סן, צרפת (מ־1955) גרמניה גוסלאר, גרמניה (מ־1969) מדיה וקבצים בנושא וינדזור בוויקישיתוף וינדזור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אנגליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.