יהודה אבן שמואל

יהודה אבן שמואל (קופמן) (20 במאי 1887 – 23 בפברואר 1976) היה חתן פרס ישראל לשנת תשל"ג בתחום מדעי היהדות, וזוכה פרס הרב קוק למחקר תורני לשנת תשי"ט. אבן שמואל נולד וגדל בבאלטה שבאוקראינה. בגילאי 14-18 הוא למד בישיבה ליטאית בעיר הולדתו, בישיבת קישינוב, ובישיבה המודרנית של הרב חיים טשרנוביץ באודסה, בה למד בנוסף לתלמוד גם מדרש, מחשבת ישראל והיסטוריה יהודית. בשנת 1904, לאחר שהשלים מבחני סיום של גימנסיה רוסית, נסע ללונדון בה שקד במשך כשנה על ספרי חכמת ישראל. לאחר מכן הוא למד שנה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת פריז, ועוד שנתיים בסורבון, לימודי בלשנות, היסטוריה ופילוסופיה. במקביל למד אצל נחום סלושץ והושפע מרעיונות הסוציאליזם, במיוחד מכתבי ז'אן ז'ורס. לאחר שלוש שנים שב לרוסיה, בה לימד והיה פעיל ציוני. בשנת 1913 הוא היגר למונטריאול, בה היה לו קרוב משפחה, והחל ללמוד באוניברסיטת מקגיל. על פי עדות אחד ממקורביו, הוא בחר במונטריאול בגלל שרצה להיות בקרבת ראובן בריינין. זמן לא רב לאחר הגעתו הוא יצר קשר עם בריינין והחל לכתוב מאמרים בעיתון שלו. הוא כתב כשלושה מאמרים בשבוע, שהופיעו תחת שמו וכן תחת שמות עט שונים, כמו "הודלסון" ו"תנא קמא". בשנת 1916 הוא החל ללמוד בדרופסי קולג'. במשך מספר שנים, בשנות ה-20, היה ראש בית המדרש למורים בניו יורק. במקביל היה נואם פופולרי בארצות הברית ובקנדה. בשנת 1927 יצא לאור בניו יורק מהדורתו של ספר הניצחון של יום טוב ליפמן מילהויזן. בסוף שנת 1926 עלה לארץ ישראל בהזמנתו של חיים נחמן ביאליק שבקשו לערוך מילון. בשנות ה-30 כתב הספדים על דמויות שונות בעיתון דבר, בהם נחמן סירקין, חיים נחמן ביאליק ושמריהו לוין. משנת 1936 היה מנהל מחלקת התרבות של הוועד הלאומי. בשנת 1942 צורף לוועד הלשון העברית. במאי - יולי 1943 שהה בדרום אפריקה בשליחות הקרן הקיימת. בשנת ה-40 היה העורך הראשי הראשון של האנציקלופדיה העברית. לאחר הולדת בנו שמואל אימץ את השם "אבן שמואל", על שם אביו, ובעקבות מות בנו, ביום שחרורו מהפלמ"ח ב-2 במאי 1947, שינה את שמו ממש. פרשת האהבה הטרגית בין בנו שמואל קופמן לבין זהרה לביטוב, שניהם מלוחמי הפלמ"ח הצעירים שנהרגו במלחמת השחרור, הפכה לאחד מסיפורי התשתית המכוננים של מלחמת העצמאות. הם היו לסמל הנוער העברי שהתנדב למלחמה הקשה. סיפור אהבתם ומותם הומחז והוסרט פעמים רבות. בתו של אבן שמואל הייתה המדענית ברוריה קופמן. חיים קופמן, בן אחיו, כיהן כסגן שר האוצר. יהודה אבן שמואל הלך לעולמו בכ"ב באדר א' ה'תשל"ו (23 בפברואר 1976). בשנת 1935 הוציא לאור את הכרך הראשון של מורה נבוכים בתרגום שמואל אבן תיבון, בגרסה מבוארת ומנוקדת. כרך שני יצא בשנת 1938. כרך שלישי יצא בשנת 1959 ועליו קיבל את פרס הרב קוק. פירושו לספר מורה הנבוכים לא הושלם, אלא מתפרש רק עד תחילת חלק ג'. הפירוש יצא לאור בהוצאת מוסד הרב קוק. יהודה אבן שמואל תרגם לעברית את ספר הכוזרי, והקדיש את התרגום לזכר בנו. המהדורה הראשונה יצאה בשנת תשל"ג, ומאז יצאה במהדורות דפוס רבות. מהדורת אבן שמואל לספר הכוזרי כוללת מבואות ומפתחות נרחבים, ומראי מקומות השוואתיים לספרות ההגות היהודית מימי הביניים. תרגום זה זכה לפופולריות רבה (שמשתמרת בחלקה עד היום, למרות קיומם של תרגומים חדשים אחרים בשוק), בשל שפתו המודרנית, הבהירה והקולחת, אך זכה גם לביקורת חריפה (בעיקר מהרב יוסף קאפח) על כך שנטל לעצמו חופש אומנותי רב ולא הקפיד על נאמנות למקור, בכך שהוא הבליע פירוש בתוך התרגום. בזמן מותו, אבן שמואל היה בעיצומו של מיזם דומה - תרגום מחודש בסגנון מודרני לספר מורה הנבוכים. אבן שמואל פרסם גם את "מדרשי גאֻלה / פרקי אפוקליפסה יהודית" - פרקי האפוקליפסה היהודית מחתימת התלמוד הבבלי ועד ראשית האלף השישי. מדרשי גאולה, פרקי האפוקליפסה היהודית מחתימת התלמוד הבבלי ועד ראשית האלף הששי, לוקטו וכונסו בצירוף מבוא כללי, הקדמות, פירושים והערות, ביבליוגרפיה ושינויי נוסחאות, בידי יהודה אבן שמואל, ירושלים, מוסד ביאליק, 1968 (יצא לראשונה בשנת 1943). התנועות המשיחיות בישראל, אוצר המקורות והתעודות לתולדות המשיחיות בישראל, בצירוף מבואות, ביאורים והערות היסטוריות, מאת אהרן זאב אשכולי, הביא לבית הדפוס יהודה אבן שמואל, הקדים מבוא משה אידל, ירושלים, מוסד ביאליק, 1987. כתבים נבחרים, מאת זהרה לביטוב, סודרו לדפוס בידי יהודה אבן שמואל, ירושלים, תשי"ב 1952. מאיר אוריין, רבי ד"ר יהודה אבן-שמואל (קופמן) עם הגיעו לגבורות: קווים לדמותו ותווים למשנתו, חיפה: החוג ללמודי הרמב"ם שע"י הפועל המזרחי, תשכ"ז. (חוברת) מאיר אוריין, "רבי יהודה אבן-שמואל", שנה בשנה תש"ל, עמ' 368-359. מאיר אוריין, "הכוזרי באור חדש" (שנה לפטירתו של ר' יהודה אבן-שמואל ז"ל), שנה בשנה תשל"ח, עמ' 398–406. דב סדן, "וזאת ליהודה: דברים על ר' יהודה אבן-שמואל (קויפמן)", סיני פ"ח, ה'–ז' (תשמ"א 1981), עמ' 276–282. פלטיאל בירנבוים, "ד"ר יהודה אבן-שמואל זכור לטוב", הדאר נ"ו (תשל"ז 1977), עמ' 359–360. מדיה וקבצים בנושא יהודה אבן שמואל בוויקישיתוף רשימת המאמרים של יהודה אבן שמואל באתר רמב"י רשימת הפרסומים של יהודה אבן שמואל, בקטלוג הספרייה הלאומית כרטיס הקבר של יהודה אבן שמואל, באתר הר הזיתים יהודה אבן־שמואל קויפמן באתר האקדמיה ללשון העברית מת ד"ר יהודה אבן שמואל, דבר, 24 בפברואר 1976 יהודה אבן שמואל, דף שער בספרייה הלאומית יהודה אבן שמואל, בלקסיקון הספרות העברית החדשה Ira Robinson, 'The Canadian years of Yehuda Kaufman (Even Shmuel): educator, journalist, and intellectual,' Canadian Jewish Studies 15 (2007), 129-142 Ira Robinson, YEHUDA KAUFMAN’S MONTREAL JOURNALISM, 1913-1917, Canadian Jewish Studies;2010/2011, Vol. 18/19, p77 נקבעו 12 חתני פרס ישראל, דבר, 23 במרץ 1973 הערב – חלוקת "פרס הרב קוק", דבר, 31 בדצמבר 1959. מאיר שילוח, ישיבת קישינוב, הצופה, 15 בינואר 1960 Ira Robinson, THE CANADIAN YEARS OF YEHUDA KAUFMAN (EVEN SHMUEL): EDUCATOR, JOURNALIST, AND INTELLECTUAL, Canadian Jewish Studies, 2007 חגיגת יובלו של ד"ר נחום סלושץ, דואר היום, 4 במרץ 1923 מ. אגף, מדרשי גאולה, חרות, 12 במרץ 1954 רבי יהודה אבן שמואל בן שישים, הַבֹּקֶר, 29 במאי 1947 חיים ליברמן עולה לישראל, חרות, 10 בדצמבר 1954 החינוך העברי באמריקה, דואר היום, 6 באוגוסט 1928 הרהורים, דבר, 21 בפברואר 1930 הפרידה מעם יהודה קויפמן, דבר, 10 בנובמבר 1926; המשך קדושת ההרחבה, דבר, 28 באוקטובר 1932 נשמת סירקין, דבר, 24 באוגוסט 1934 חיים נחמן ביאליק, דבר, 1 באוגוסט 1934 על הזיו שפנה, דבר, 17 ביוני 1935 אליקים וינברג, חינוך מבוגרים בדור המדינה, ירושלים: האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך והתרבות, 1992, עמ' 42 בזכות המפלגה השלטת, המשקיף, 15 בפברואר 1942 ד"ר יהודה קויפמן יצא למגבית הקהק"ל לדרום אפריקה, דבר, 12 במאי 1943 מציעים לד"ר אבן שמואל קופמן, דבר, 16 ביולי 1943 הנהלת האנציקלופדיה מגיבה, דבר, 28 באוגוסט 1963 תרגום שהוא מאורע, דבר, 25 באוגוסט 1972 בעיר הכנרת החוגגת, דואר היום, 26 באפריל 1935 אשיחה, דבר, 21 ביוני 1935 בספרות ישראל, הצופה, 21 באפריל 1938 רשימות, הַבֹּקֶר, 3 ביוני 1938 מאיר אוריין, לאורו של המורה נבוכים, הצופה, 2 באוקטובר 1959 ד"ר יהודה אבן שמואל (קויפמן), הצופה, 1 בינואר 1960 כך מסופר בהקדמה למהדורת מורה הנבוכים עם פירושו