קלאופטרה החמישית

קלאופטרה החמישית טריפאינה (ביוונית: Κλεοπάτρα; (נולדה בין השנים 100–95 לפנה"ס, נפטרה בשנת 68/69 לפנה"ס או שנת 57 לפנה"ס) הייתה מלכה מצרית מבית תלמי אשתו של תלמי השנים עשר. אין מידע וודאי מי היו הוריה, ייתכן והייתה בתו הלא חוקית של תלמי התשיעי או בתו של תלמי העשירי. היא מוזכרת לראשונה בשני פפירוסים משנת 79 לפנה"ס. לפני 17 בינואר 79 לפנה"ס, נישאה לתלמי השנים עשר שעלה למלוכה בשנת 80 לפנה"ס לאחר שתלמי האחד עשר נהרג על ידי תושבי אלכסנדריה. תלמי השנים עשר היה בנו של תלמי התשיעי, כנראה בן לא חוקי. אם קלאופטרה הייתה בתו של תלמי התשיעי היא הייתה אחותו של תלמי השנים עשר, לא ידוע אם רק דרך האב או גם דרך האם. היא ובעלה קבלו פלחן אלוהי בשם תאוס פילופטור קאי פילדלפוס שפירושו: אבא, אח ואחות אוהבי האלוהים. תאוריה אחרת גורסת שקלאופטרה הייתה בתו של תלמי העשירי. במקרה זה אמה הייתה ברניקי השלישית. קלאופטרה החמישית הייתה אמם של ברניקי הרביעית שנולדה בשנת 77 לפנה"ס, כנראה גם של קלאופטרה השביעית שנולדה בשנת 69 לפנה"ס. ייתכן גם שהייתה אמה של קלאופטרה השישית טריפאינה אם דמות כזאת הייתה קיימת. במקרה זה קלאופטרה השישית הייתה בתה הבכורה. זהוים של בני תלמי השונים על פי מספר הוא המצאה מודרנית שנועדה להקל על ההבחנה בין בני המלוכה השונים של שושלת זאת, שבחרו במספר שמות קבועים כמו תלמי, קלאופטרה, ברניקי וארסינואי. בתיעוד ההיסטורי מופיעה אישה מבית תלמי בשם "קלאופטרה טריפאינה". קלאופטרה זאת נעלמה מהתיעוד ההיסטורי על גבי הפפירוסים והמונומנטים בשנת 69 לפנה"ס בשנת הולדתה של קלאופטרה השביעית, בין התאריכים 1 באוגוסט - 1 בנובמבר שנת 69. קיימת כתובת משנת 68 לפנה"ס של תלמי השנים עשר שהיא לא מוזכרת בו. הצפייה של ההיסטוריונים היא שאם היא הייתה בחיים היא הייתה מופיעה בו לצדו של תלמי השנים עשר. יש אינדיקציה שהיא אולי מתה בשנת 69 או 68 לפנה"ס, אולי בעת לידה ואולי היא נרצחה. אזכור נוסף של השם קלאופטרה טריפאינה מופיע לאחר גירושו של תלמי השנים עשר בשנת 58 לפנה"ס ממצרים בעקבות מרד תושבי אלכסנדריה. הוא גלה לרומא והשם קלאופטרה טריפאינה מופיע כבת המלוכה החולקת עם ברניקי הרביעית בתו של תלמי השנים עשר את השלטון כשליטה שותפה. אם קלאופטרה החמישית אמנם נפטרה, אז הדמות שחלקה את השלטון צריכה להיות בתו הבכורה של תלמי השנים עשר קלאופטרה השישית. אבחון זה בין שתי הקלאופטרות נתמך על ידי פורפיריוס פילוסוף שחי במאה ה-3 לספירה. אזכור נוסף של קלאופטרה טריפאינה משנת 57 לפנה"ס מופיע על גבי כתובת במקדש אדפו לצד תלמי השנים עשר שמשמעותו על פי החוקרים המודרניים שטריפאינה הייתה אשתו ולא בתו. ומכאן שהיא לא נפטרה שנים עשר שנים לפני כן. לכן רוב החוקרים במחקר המודרני טוענים שהייתה רק קלאופטרה אחת ויש לזהות את החמישית והשישית כדמות אחת שמתה בשנת 57 לפנה"ס. טענה זאת תואמת את הדיווח של סטראבון על פיו לתלמי השנים עשר היו רק שלוש בנות ולא ארבע והן ברניקי הרביעית, קלאופטרה השביעית וארסינואי הרביעית. ההיסטוריון הגרמני ורנר הוס (Werner Huß) גורס שתלמי השנים עשר התכחש לאשתו קלאופטרה החמישית בשנת 69 לפנה"ס. הוא התחתן עם אישה מצרית אצילה ממשפחת הכהן הגדול של ממפיס. על פי השערתו אישה זו הייתה יכולה להיות אמה של קלאופטרה השביעית ואחותה הצעירה ושני אחיה הצעירים, ורק ברניקי הרביעית הייתה בתה של קלאופטרה החמישית כי סטראבון קורא לה בת בכורה, וזה כינוי שניתן רק לילד הבכור החוקי של השליט. על פי תאוריה זאת קלאופטרה החמישית עלתה לשלטון בשנת 58 לפנה"ס יחד עם ברניקי הרביעית לאחר גירושו של תלמי השנים עשר והיא נפטרה בשנת 57 לפנה"ס, מועד בו שמה נעלם שוב מהמסמכים. גם ההיסטוריון אדווין ר' בוון (Edwyn R. Bevan) בספרו "The House of Ptolemy" שפורסם בשנת 1927 טוען שסביר שהייתה קלאופטרה טריפאינה אחת. הוא מסתמך גם על הכתובת ממקדש אדפו המציינת את התקנת השער מעץ ארז הלבנון ב-5 בדצמבר 57 לפנה"ס. הכתובת אומרת: "תלמי, אוזיריס הצעיר, עם אחותו, המלכה קלאופטרה, המכונה טריפאינה". בתאריך זה תלמי השנים עשר כבר היה ברומא לאחר שברח ממצרים, אבל הכוהנים במקדש כנראה עדיין התייחסו אליו כאל המלך החוקי. בוון מעלה תהייה האם ייתכן שהכוהנים במקדש אדפו 11 וחצי שנים לאחר שכביכול מתה, לא ידעו שאינה עוד בחיים. ולכן מעלה את ההשערה שאולי רבה עם בעלה, עברה לגור בקפריסין יחד עם אחיה השני תלמי מלך קפריסין אחיו של תלמי השנים עשר, וכשתלמי השנים עשר ברח היא חזרה למצרים למלוך והוכרה מידית על ידי תושבי אלכסנדריה כמלכה. מדיה וקבצים בנושא קלאופטרה החמישית בוויקישיתוף Cleopatra V, Egyptian Royal Genealogy (באנגלית) Cleopatra V, Egyptian Royal Genealogy (באנגלית) Adrian Goldsworthy, Antony and Cleopatra, Yale University Press, 2010, p. 162-167 Berenice III, Ptolemy X Alexander II, Ptolemy XI, Edwyn R. Bevan