laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ספיד (משחק קלפים)

משחק הקלפים ספיד המכונה גם ספידי הוא משחק לזוג שחקנים (או יותר). מטרת המשחק היא להיפטר מכל הקלפים, לפני שהיריב עושה זאת. כל שחקן מקבל מחצית מחפיסת קלפים אחת. אם משחקים עם שתי חפיסות, כל שחקן מקבל חפיסה. סידור הקלפים הוא משמאל לימין. כל שחקן מניח חמש ערימות קלפים בסדר הבא: ערימה ראשונה (קלף אחד) - קלף אחד גלוי (עם הפנים כלפי מעלה). ערימה שנייה (שני קלפים) - קלף אחד גלוי ומתחתיו קלף אחד לא גלוי (עם הפנים כלפי מטה). ערימה שלישית (שלושה קלפים) - קלף אחד גלוי ומתחתיו שני קלפים לא גלויים. ערימה רביעית (ארבעה קלפים) - קלף אחד גלוי ומתחתיו שלושה קלפים לא גלויים. ערימה חמישית (חמישה קלפים) - קלף אחד גלוי ומתחתיו ארבעה קלפים לא גלויים. הנחיות: אם יש שני קלפים גלויים (או יותר) מאותו סוג, מניחים אותם זה על גבי זה באחת הערימות והופכים את הקלף עליון בערימה/ות האחרת/ות. אם אחד הקלפים (או יותר) הגלויים הוא ג'וקר (וגם מלך, בגרסה נוספת של המשחק), מניחים אותו בערימה נפרדת (שישית). כאשר יש שלישייה המפסיד לוקח את השלישייה[דרושה הבהרה] לאחר שסודרו הקלפים כאמור לעיל, כל שחקן מניח קלף במרכז זה לצד זה, כך שלכל שחקן יש "קופה" משלו. לאחר מכן מתחילים השחקנים להניח קלפים על השניים שנפתחו על פי החוקיות הבאה - על הקלף להיות עוקב או קודם לעליון שבמרכז. אין תורות במשחק, כל אחד מניח את הקלפים במהירות האפשרית (מכאן שמו: "ספיד" - מהירות באנגלית). כאשר מניח השחקן קלף הוא רשאי לפתוח (להפוך לגלוי) את העליון בערימה ממנה נלקח הקלף המונח. כאשר נגמרת אחת הערימות שבראשות השחקן הוא רשאי לקחת את אחד הגלויים ולצור ערימה חדשה, וכך לגלות את הבא בתור באחת הערימות המלאות. כמו כן, במקרה שהשחקן פותח קלף, והקלף זהה לקלף בערימה אחרת, הוא רשאי להעביר את הקלף לערימה השנייה עם הקלף הזהה ולפתוח קלף נוסף. כאשר אחד השחקנים מסיים את קלפיו הוא צריך ״ללחוץ״ על אחת הערימות מבין הערימות שבמרכז (עליהן הונחו הקלפים) בלי לבדוק את הגובה שלהן במטרה לבחור את הערימה הקטנה ולצרף אותה לקופה שבימינו כך נמשך המשחק מספר סיבובים עד אשר לאחד השחקנים נגמרים כל הקלפים ובמקרה זה בסוף הסיבוב על השחקן ללחוץ על המקום שבו הונחה הערימה מלפני כן (שעכשיו היא מקום ריק) ובכך לנצח במשחק (כולם או מונחים במרכז בתום הסיבוב או אצל יריבו). אם לשחקן אין מספיק קלפים לסידור מלא בתחילת הסיבוב הוא מסדר על פי אותה מתכונת עד לשלב שבו נגמרים הקלפים. כל הקלפים העליונים גלויים. אם לשני השחקנים אין יותר תנועות אפשריות על פי החוקיות, כל אחד מהם מניח במקביל קלף מן הקופה על הערימה שלו וממשיכים במשחק. אם לאחד השחקנים יש קלף והוא לא רוצה להניח אותו על הקופה שנוצרה אי אפשר לפתוח קלף חדש. בגרסה עם הג'וקרים, מותר לשים את הג'וקר על כל קלף, ועליו מותר לשים כל קלף. בגרסה נוספת של המשחק, כאשר רק שני קלפים של השחקן גלויים הוא רשאי לקחת אותם אל ידו, ובכך להסתיר אותם משאר המשתתפים (רק אם אין לשחקן עוד קלפים לפתוח). ניתן לשחק שבמקרה ולשחקן יש שלושה קלפים של אותו מספר הוא יכול לשרוף אותם[דרושה הבהרה]. השחקן לא חייב לשרוף את הקלפים זו בחירתו האישית. לפי החוקים, כל שחקן רשאי לשים רק קלף אחד ביד אחת. כלומר, אסור לשחק בשתי ידיים, וכן אסור להחזיק יותר מקלף אחד ביד. גרסה נוספת של המשחק נקראת ״ספיד סיני״. בגרסה זו פותחים בתחילת המשחק רק 4 קלפים שפניהם כלפי מעלה (פתוחים), בלי קלפים תחתיהם. הצמצומים בין הקלפים הזהים וכן עם הג'וקר הם כמו בספיד הרגיל. במהלך המשחק שומרים כל הזמן על 4 ״קופות״ פתוחות, והמנצח הוא הראשון שגמר את קלפיו (השאר כמו בספיד הרגיל). המשחק בגרסת פלאש
בו רגרג

בו רגרג (ערבית: أبو رقراق) הוא נהר הזורם במערב מרוקו ונשפך אל האוקיינוס האטלנטי, בין הערים רבאט וסלא. אורכו 240 ק"מ, ושפכו נמשך לאורך של כ-24 ק"מ. ספיקת הנהר הממוצעת היא 23 קוב בשנייה, ומגיעה בשיאה ל-1500 קוב בשנייה, בעת ההצפות ומקורותיו הם הגשמים שבהרי האטלס. הנהר הוא אחד הגדולים במדינה, ועל ערוצו נבנו מספר סכרים, הן לשליטה במי ההשקיה והן להפקת אנרגיה. הנהר שימש את הפיניקים להקמת ערים בסמיכות לשפך הנהר, ומאוחר יותר את הרומאים. נמל הנהר היווה נמל רב חשיבות במשך מאות רבות, אך עם הקמת נמל קזבלנקה בשנת 1913 פחתה חשיבותו. מדיה וקבצים בנושא בו רגרג בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של מרוקו ובנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליידיסמית'

ליידיסמית' (באנגלית: Ladysmith) היא עיירה בחופו המזרחי של האי ונקובר שבקולומביה הבריטית, קנדה. אוכלוסיית העיירה (נכון ל-2011) היא 7,921 תושבים. באזור העיירה התגוררו ילידים, אך שטח זה הופקע לטובת חברת כריית פחם בשנת 1884. העיירה הוקמה בשנת 1898, כמקום מגורים לכורי פחם באזור סמוך. העיירה קיבלה את מעמדה ב-3 ביוני 1904. העיירה נקראת על שם ניצחונה של אנגליה על הבורים בקרב ליידיסמית' שבדרום אפריקה במהלך מלחמת הבורים השנייה. העיירה בדרום אפריקה נקראה על שמה של חואנה מריה סמית', אשתו של סר הארי סמית', מושל מושבת הכף משנת 1847 עד 1853. ב-1911 עמדה אוכלוסיית העיירה על 3,300 תושבים. ב-5 באוקטובר 1909, פרעות החלו בעיירה ו-32 אנשים נהרגו. הפרעות פרצו על רקע מחאת הפועלים כנגד שכרם, וכוחות צבא נשלחו לעיירה על מנת להרגיע את הרוחות ולשמור על הרכוש. עם עליית השימוש בנפט, הצורך בפחם ירד ופרנסת תושבי העיירה, כורים במקצועם, נפגעה. ב-1931 נסגר מכרה הפחם, והאבטלה בעיירה נסקה. אך ב-1935 חברת כריתת עצים רכשה שטח סמוך, והפכה למקור תעסוקה מרכזי בעיירה. מדיה וקבצים בנושא ליידיסמית' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ליידיסמית' (באנגלית)
שחפית ים

שַׁחֲפִית יָם (שם מדעי: Sterna hirundo‏) הוא מין עוף ימי ממשפחת השחפיתיים, החיה בקרבת חופי הים, מה שהעניק לה את שמה. שחפית הים היא עוף בגודל של תור ומשקלה הוא כ-130 גרם. גוף השחפית מוארך ועדין: צבע הראש והעורף הוא שחור חלקה העליון הכוללים את הגב והכנפיים אפורים והבטן לבנה. שחפית הים היא עוף להקה, המקננת במושבות דגירה צפופות. שחפית ים נפוצה בכל אירופה ובחלקים מאסיה וצפון אמריקה בקיץ, והיא חורפת בחלקו הדרומי של כדור הארץ, לאורך חופי אפריקה, דרום אמריקה ואוסטרליה. בישראל ניתן למצוא את שחפית הים לאורך חופי הים התיכון הצפוניים ובעמק החולה. שחפית הים בונה את קינה על הקרקע באזורים בעלי צמחייה מועטה ומטילה עד שלוש ביצים בקן. הביצים הן בצבע לבן עם כתמי הסוואה. זמן הדגירה הוא 21–22 ימים ולאחר בקיעת האפרוחים השחפיות מזינות אותם בעיקר בדגים אך גם ביצורים ימיים נוספים. האפרוחים מתחילים לעוף לאחר 28 יום. מדיה וקבצים בנושא שחפית ים בוויקישיתוף שחפית ים, באתר ITIS (באנגלית) שחפית ים, באתר NCBI (באנגלית) שחפית ים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) שחפית ים, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) שחפית ים, באתר GBIF (באנגלית) שחפית ים באתר הרשימה האדומה של IUCN Gill, F; Donsker D. "IOC World Bird Names (v 2.11)". International Ornithologists' Union.{{cite web}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) Retrieved 28 February 2012 Sterna hirundo - שחפית ים, מתוך: לקסיקון החי והצומח של ארץ ישראל - בעלי חיים, באתר כותר
מלטיה

מלטיה (בטורקית: Malatya; בארמנית: Մալաթիա; ביוונית: Μαλάτεια; בסורית: ܡܠܝܛܝܢܐ; בכורדית: Meletî/مەلەتی - מלתי) היא עיר במזרח טורקיה ובירת הנפה הקרויה על שמה במחוז מזרח אנטוליה. לעיר מעמד של עיר מטרופוליטנית (Büyükşehir - "עיר גדולה") ולפי אומדן רשמי משנת 2022 אוכלוסייתה מנתה 812,580 בני אדם. העיר מיושבת מימי קדם. בחפירה ארכאולוגית, נמצא בתוך הריסותיו של ארמון-מקדש, פריט מיניאטורי דמוי-גלגל עשוי מחימר, אשר ייתכן והיה חלק מדגם זעיר-אנפין של עגלה. פריט זה תוארך לשנים שבין 3400-3100 לפנה"ס. האשורים ישבו בעיר, וסטראבון כותב כי העיר "נודעת בקדמותה". בשנת 303 בעיר הוצא להורג אקספדיטוס. במהלך המאה ה-19 בעיר הייתה אוכלוסייה ארמנית משמעותית. כל הארמנים נהרגו או גורשו במהלך מהומות. מרכז העיר הקדומה נמצא כיום בשטחה של העיר בטאלגאזי הסמוכה (העיר נקראה עד לפני עשורים אחדים "אסקמלטיה" - "מלטיה העתיקה", עד ששמה שונה). לעיר נמל תעופה מקומי (בחודשי הקיץ משמש גם כנמל בינלאומי, עבור טיסות מגרמניה) ועובר בה קו רכבת המחברה לאנקרה ואיסטנבול. העיר מפורסמת בתוצרת המשמשים שלה, כאשר 50 אחוז מכלל תוצרת המשמשים הטריים ו-95 אחוז מהיבשים של טורקיה, מגדלת המשמשים הגדולה בעולם, באה מן העיר. איסמט אינני - ראש ממשלת טורקיה וראש המטות המשולבים של טורקיה הראשון ונשיא טורקיה השני טורגוט אזאל - ראש ממשלת טורקיה ונשיאה ה-8 חמיט אלטינטופ - כדורגלן הראנט דינק - עיתונאי, נרצח על רקע לאומני מהמט אלי אג'ה - טרוריסט, ניסה להתנקש ביוחנן פאולוס השני ארצות הברית באטון רוז', לואיזיאנה, ארצות הברית קוריאה הדרומית סיאול, קוריאה הדרומית מדיה וקבצים בנושא מלטיה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מלטיה מלטיה, ברשת החברתית פייסבוק מלטיה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מלטיה, ברשת החברתית אינסטגרם מלטיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Turkey: Administrative Division (Provinces and Districts) - Population Statistics, Charts and Map http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0196890406001932
קרב מילאי

האם התכוונתם ל... קרב מילאי (260 לפנה"ס) – קרב מימי המלחמה הפונית הראשונה קרב מילאי (36 לפנה"ס) – קרב מתקופת מלחמת האזרחים ברומא
קרב וסטרפלאטה

קרב וסטרפלאטה נערך בתאריכים 1 בספטמבר 1939 – 7 בספטמבר 1939 בחצי האי וסטרפלאטה בעיר החופשית דנציג בין חיילי גרמניה ופולין. זה היה הקרב שהתחיל את מלחמת העולם השנייה. עמידת חיילי פולין נגד כוח גרמני גדול פי עשרה ומצויד היטב מהווה עד היום השראה לחיילי ואזרחי פולין שעמדו בגבורה נגד הפולש הגרמני. וסטרפלאטה הוא חצי אי בין מפרץ דנציג ממזרח ובין יובל של הוויסלה ממערב שהועמק, בכניסה לנמל דנציג. השם הגרמני של המקום פירושו "המישור המערבי". שם זה נשמר עד היום על ידי הפולנים. בהחלטת חבר הלאומים מ-1925 הורשו הפולנים להחזיק בווסטרפלאטה 88 חיילים מצוידים בנשק קל. עם התגברות המתח בין פולין לגרמניה הועלה מספר החיילים לכ-200 ובניהם שישה קצינים. המקום בוצר וחומש בתותחי 75 מ"מ, מרגמות, נשק אנטי טנקי, נשק קל ומקלעים. מפקד המקום היה מייג'ור הנריק סוחארסקי. ב-25 באוגוסט 1939 הגיעה אניית הקרב "שלזוויג הולשטיין", לנמל דנציג למה שכונה "ביקור ידידותי" ועגנה כ-150 מטר מווסטרפלאטה, שם הוכרז על מצב חירום. ב-1 בספטמבר 1939 בשעה 04.45 שעון מקומי פתחה שלזוויג הולשטיין במטח עז של תותחים על וסטרפלאטה. אלה היו היריות הראשונות במלחמת העולם השנייה. בחסות ההפגזה תקפו מאות חיילי סער את המוצב אולם הפולנים היו מוכנים. הגרמנים נלכדו במכשולים וגדרות תיל ואש מכוונת של הפולנים גרמה להם לעשרות אבדות, ההתקפה נכשלה. גם התקפות נוספות נהדפו. ב-2 בספטמבר 1939 הטילו הגרמנים למערכה 60 מטוסי יונקרס Ju 87 שהטילו פצצות במשקל כולל של 26.5 טון וכן הוכנסו למערכה ספינות טורפדו שתקפו את המוצב מכיוון הים. סה"כ מנה הכוח הגרמני כ-3,200 לוחמים נגד כ-200 פולנים. ב-4 בספטמבר 1939 ביקש סוחארסקי להיכנע אבל סגנו, קפטן פרנצ'ישק דוברסקי סירב. הפולנים החזיקו מעמד עד 7 בספטמבר 1939 בשעה 09.45 עת הניפו דגל לבן. הגרמנים הוציאו להורג את הקשר לאחר שסירב למסור להם את הקוד אבל לשאר הלוחמים הם התייחסו כשבויי מלחמה. לפולנים היו 16 הרוגים ו-53 פצועים ולגרמנים היו 200–300 הרוגים ופצועים. הגרמנים הופתעו מעמידת הפולנים בווסטרפלאטה ואדולף היטלר ביקר במקום מיד לאחר כיבוש פולין כדי לקבל הסבר על הקרב. הפולנים הפכו את וסטרפלאטה לאתר זיכרון לגבורה הפולנית. בקצה חצי האי, על גבעה מלאכותית הוקמה ב-1966 אנדרטה ענקית בגובה של 25 מטר. באנדרטה חקוקים שמות אתרי קרבות במלחמת העולם השנייה בה השתתפו חיילים פולנים כמו מונטה קאסינו, נורמנדיה, דנקרק, מורמנסק ועוד. בכניסה לאתר יש מוזיאון קטן עם פרטים על הקרב ובית קברות קטן בו קבורים הנופלים בקרב. המפקד הנריק סוחראסקי נפטר ממחלה ב-1946 ונקבר באיטליה. ב-1 בספטמבר 1971 הוחזר אפרו לפולין ונטמן בבית הקברות בווסטרפלאטה ועליו הצלב הצבאי הפולני שהוענק לו. בדרך לאנדרטה יש 7 תרנים ואתר ל-7 לפידים לזכר שבעת הימים בהם החזיקו הפולנים מעמד. במקום יש כתובת פולנית גדולה: לעולם לא עוד מלחמה. במקום מתקיימת מדי שנה ב-1 בספטמבר, עצרת זיכרון ממלכתית. מדיה וקבצים בנושא קרב וסטרפלאטה בוויקישיתוף קרב וסטרפלאטה, באתר Gdansk Life אתר הזיכרון וסטרפלאטה, באתר יוטיוב סרטון נאצי על קרב וסטרפלאטה, באתר יוטיוב בית הקברות בווסטרפלאטה קברו של מייג'ור סוחארסקי בווסטרפלאטה שבע משואות בווסטרפלאטה
Sonic Adventure

Sonic Adventure (ביפנית: ソニックアドベンチャー, Sonikku Adobenchā; בתרגום חופשי, "הרפתקאות סוניק") הוא משחק וידאו לקונסולת הדרימקאסט המהווה חלק מסדרת המשחקים "סוניק הקיפוד". המשחק פותח על ידי קבוצת סוניק והופץ על ידי סגה. בעקבות ביטול המשחק Sonic X-treme לקונסולת ה-Sega Saturn, סוניק טים החלו לעבוד על משחק זה ב-1997. צוות פיתוח של 60 אנשים יצר את המשחק תוך עשרה חודשים, ולקחו השראה ממקומות בפרו ובגואטמלה. סגה הכריזו על המשחק באוגוסט 1998; הוא שוחרר ביפן בדצמבר, ולשאר העולם בספטמבר 1999. בעקבות הצלחת המשחק, נוצרה גרסה מיוחדת לקונסולת הגיימקיוב ולמערכת ההפעלה Windows בשם Sonic Adventure DX: Director's Cut, עם גרפיקה מעודכנת ואתגרים נוספים. גרסת High definition למשחק שוחררה לפלייסטיישן 3 ול-Xbox 360 ב-2010, ול-Windows ב-2011. ביקורות עבור גרסאות אלה היו חיוביות פחות; מעריצי המשחק הרגישו שהמשחק התיישן בצורה רעה ולא החזיק במבחן הזמן. גרסה זו הופצה בישראל תחת הד ארצי. הסיפור עוקב אחרי סוניק, טיילס, נאקלס, איימי רוז, ביג החתול ו-E-102 גאמה במסעם לאסוף את שבעת יהלומי הכאוס ולעצור את דוקטור אגמן מלחזק את כאוס. במשחק ישנן שש דמויות שניתן לשחק בהן: סוניק הקיפוד, מיילס "טיילס" פראוור, נאקלס הקיפודן, איימי רוז, E-102 גאמה וביג החתול. לכל אחת מהדמויות יש עלילה שונה והסיפורים של הדמויות משיקים זה עם זה. מעבר לשלבים עצמם במשחק יש מקומות שניתן להסתובב בהם, למצוא את השלבים ולעשות משימות. ישנם שלושה מרחבים: הרחפת של אגמן, היער, וסטיישן סקוור. באזורים אלה מופיעות מספר דמויות שאפשר לדבר איתן, והן יכולות לרמוז לשחקן איפה המקום שהוא צריך להיות בו. בכל אזור מסתתרות מספר משימות, שדרוגים ושלבים. לכל דמות מבנה שלב אחר, סוניק צריך להגיע לסוף השלב, נאקלס צריך למצוא את הרסיסים של היהלום הראשי, ביג צריך לדוג צפרדע בשם פרוגי וכדומה. מחוץ למשחק הראשי, השחקנים יכולים לגדל חיית מחמד וירטואלית בשם צ'או. במשחק ניתן לטפל בחיות מחמד וירטואליות בשם "צ'או". הם נמצאים בשלושה גנים: הג'ונגל, העיר והספינה של אגמן. את הצ'או אפשר להאכיל, ללטף ואף ניתן לשחק איתם. הצ'או יכולים לצייר, לישון, לשחות, לשחק אחד עם השני, להתאהב וללדת. כמו כן, כדי לפתח צ'או צריך להביא לו מזון. השחקן עצמו גם יכול להתחרות נגד הצ'או בתחרויות ריצה; אם מנצחים בכל חמשת המפות שנמצאות במשחק, הצ'או מתפתחים וכך דרגת הקושי עולה. בתחרות אי אפשר לשלוט בצ'או, אך אפשר לדעת מה יהיו הביצועים שלו בתחרות לפי הכוחות שלו; ישנם חמישה כוחות: מהירות, תעופה, חוזק, כושר ושחייה. הצ'או מקבלים את הכוחות האלו מחיות שניתן לאסוף בשלבים העלילתיים. סוניק הקיפוד Sonic Adventure 2 מדיה וקבצים בנושא Sonic Adventure בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Sonic Adventure (באנגלית) Sonic Adventure, סרטונים בערוץ היוטיוב Sonic Adventure, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
פסיכו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... פסיכו (ספר) – ספר מתח ואימה משנת 1959, מאת רוברט בלוך פסיכו – סרט קולנוע אמריקאי בבימויו של אלפרד היצ'קוק משנת 1960, המבוסס על הספר פסיכו (סרט, 1998) – סרט קולנוע בבימויו והפקתו של גאס ואן סנט משנת 1998, המהווה רימייק לסרטו של היצ'קוק פסיכו (תוכנית טלוויזיה) – תוכנית טלוויזיה ישראלית בהנחייתו של נמרוד הראל פסיכה
ז'אן-פייר סר

ז'אן-פייר סר (בצרפתית: Jean-Pierre Serre; ‏נולד ב-15 בספטמבר 1926) הוא מתמטיקאי צרפתי שזכה בפרסים רבים. היה הזוכה הצעיר ביותר במדליית פילדס ב-1954 והזוכה הראשון בפרס אבל ב-2003. ז'אן-פייר סר נולד ב-15 בספטמבר 1926 בבאג, פירנה-אוריאנטל צרפת להורים רוקחים. את הפרס הראשון קיבל במסגרת לימודיו בתיכון אלפונס דודה, כאשר זכה במקום הראשון במתמטיקה בקונקור ג'נרל (Concours général). ב-1945 התחיל את לימודיו באקול נורמל סופרייר, ב-1951 הגן על הדוקטורט שלו בטופולוגיה אלגברית בסורבון בהנחייתו של אנרי קרטן. הוא התקבל לקבוצת בורבאקי שאותה יסד קרטן. ב-1954, בגיל 27, זכה במדליית פילדס. ב-1958 מונה לפרופסור בקולז' דה פראנס שם פעל עד שיצא לפנסיה ב-1994. בנוסף פעל באוניברסיטת הרווארד ובמכון למחקר מתקדם שבפרינסטון. הוא חבר האקדמיה הצרפתית למדעים, החברה המלכותית של בריטניה, האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, האקדמיה המלכותית השוודית למדעים והאקדמיה הרוסית למדעים וכן קיבל מעשרות אוניברסיטאות תואר דוקטור לשם כבוד. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. צלב גדול של לגיון הכבוד (31 בדצמבר 2012) דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת טסינגואה (2017) דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת מדריד (2006) קונקור ז'נרל (1944) חבר זר של החברה המלכותית (25 באפריל 1974) הרצאת פקו (1954) פרס סטיל למחקר מתמטי (1995) עמית האגודה האמריקאית למתמטיקה (2013) דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת ברצלונה (2004) הצלב הגדול של מסדר ההצטיינות הלאומי (2008) פרס וולף למתמטיקה (2000) מדליית הזהב של המרכז הלאומי הצרפתי למחקר מדעי (1987) מדליית פילדס (1954) קצין גבוה בלגיון הכבוד (27 בנובמבר 2003) פרס אבל (2003) פרס בלצן (1985) מדליית אמיל פיקאר (1971) פרס גסטון ג'וליה (1970) בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה אתר האינטרנט הרשמי של ז'אן-פייר סר (בצרפתית) מדיה וקבצים בנושא ז'אן-פייר סר בוויקישיתוף ז'אן-פייר סר, ברשת החברתית Goodreads ז'אן-פייר סר, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה ז'אן-פייר סר, באתר MacTutor (באנגלית) ז'אן-פייר סר, באתר dblp C.T. Chong and Y.K. Leong, An Interview with Jean-Pierre Serre, National University of Singapore. ז'אן-פייר סר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
תולדות המלחמה הפלופונסית

"תולדות המלחמה הפלופונסית" היא שם יצירתו של ההיסטוריון היווני תוקידידס, המתארת את קורות המלחמה שניטשה במחצית השנייה של המאה ה-5 לפנה"ס בין הליגה הפלופונסית בהנהגת ספרטה, לבין הליגה האטית-דלית בהנהגת אתונה. לפי הגדרתו של ההיסטוריון הישראלי דוד אשרי, תולדות המלחמה הפלופונסית מהווה מונוגרפיה רחבת היקף על נושא מוגדר היטב בהיסטוריה צבאית-מדינית, שחלקים נרחבים בה נועדו להציג את אופייה הטוטלי של המלחמה הפלופונסית ופלישתה חסרת המעצורים לחיי החברה והמשפחה של בני התקופה. תוקידידס איש אתונה, אשר שירת באותה מלחמה עצמה כסטרטגוס, נחשב על ידי היסטוריונים מודרניים ועתיקים כאחד, כאחד מעמודי התווך של ההיסטוגרפיה המערבית, וכהיסטוריון למופת. יצירתו, תולדות המלחמה הפלופונסית, נחשבת כיצירת מופת הכתובה מתוך גישה מדעית ביקורתית ואובייקטיבית. בסוף המאה העשרים, בהשפעת האסכולה בחקר הספרות הקרויה ביקורת תגובת הקורא, צמחה מגמה בקרב היסטוריונים מסוימים, הרואה בחיבורו של תוקידיס יצירה ספרותית שכתיבתה הושפעה מתגובת הקורא ואינה חיבור היסטורי ביקורתי המתאר נאמנה את המאורעות. שם היצירה, "תולדות המלחמה הפלופונסית", הוא שם שנתקבל בתרגומים מודרניים, כאשר ברוב כתבי היד, יצירתו של תוקידידס נקראת "סינגראפי" (Συγγραφή), שפירושה "רישום דברים". ההיסטוריון הישראלי אלכסנדר פוקס, במבוא לתרגום העברי של החיבור, מטיל ספק שתוקידידס עשה שימוש בשם האחרון. תוקידידס עצמו, על אף שלא נוקב באופן מפורש בשמה, מעיד שנושא היצירה הוא "קורות מלחמת הפּילופונסים והאתונאים כמות שהם". תולדות המלחמה הפלופונסית מחולקת באופן מסורתי לשמונה ספרים, חלוקה המאוחרת לזמנו של תוקידידס. החלוקה המקורית אינה ידועה, אם כי היצירה עצמה כתובה כרונולוגית לפי שנים, ובכול תיאור שנתי ישנה חלוקה או הבחנה בין עונות הקיץ ועונת החורף. דוד אשרי, קניין לדורות: היסטוריונים יוונים וכתיבת היסטוריה ביוון וברומא. ערכה: דבורה גילולה. ירושלים, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, תשס"ד. תוקידידס, תולדות מלחמת פילופוניס. תרגם מיוונית והוסיף הערות: א"א הלוי. הקדים מבוא: א' פוקס. ירושלים, מוסד ביאליק, תשי"ט. מדיה וקבצים בנושא תולדות המלחמה הפלופונסית בוויקישיתוף אשרי, עמ' 62. אשרי, עמ' 61. אשרי, עמ' 73. אשרי, עמ' 72. תוקידידס, עמ' י"א, במבוא של המהדורה העברית. המתרגם העברי של תוקידידס, א"א הלוי, בחר לתרגם את שם היצירה כ"תולדות מלחמת פילופוניס", תעתיק הנחשב בעברית מודרנית כארכאי. תוקידידס, ספר ראשון, א', עמ' 3 בתרגום העברי. תוקידידס, עמ' י"ב, במבוא של המהדורה העברית. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בחירה

האם התכוונתם ל... בחירה חופשית – ביטוי המציין שמעשיו של אדם נקבעים על פי רצונו בחירות – הכרעת ציבור בנושא מסוים בחירה חברתית – מושג בתורת המשחקים אקסיומת הבחירה – בתורת הקבוצות, בחירת איבר מקבוצה בחירה (choose) - מונח קומבינטורי המציין בחירה של איברים מקבוצה ומונה את מספר הצירופים השונים שניתן לבנות מהם
פרופר

האם התכוונתם ל... אישים: אויגן פרופר – תעשיין ישראלי, המנכ"ל הראשון של אׂסם גד פרופר – תעשיין ישראלי, בנו של אויגן פרופר דן פרופר – תעשיין ואיש עסקים ישראלי, בנו של אויגן פרופר עמנואל פרופר – רופא, קרדיולוג, מנהל בית החולים משגב לדך, בירושלים בין השנים 1935-1948 אחר: קוד פרופר – קוד בתורת הגרפים תחום פרופר – תחום שלמות באלגברה קומוטטיבית
קרב מילאי (36 לפנה"ס)

קרב מילאי הוא קרב ימי שניטש בשנת 36 לפנה"ס, במהלך מלחמת האזרחים הרומית, בין ציי אוקטביוס וסקסטוס פומפיוס. הלחימה נערכה ליד מילאי (כיום מילאצו) בחוף הצפון-מזרחי של סיציליה, והסתיימה בניצחונו של אוקטביוס. לאחר תבוסתם של שרידי המחנה הרפובליקאי בקרב מונדה בשנת 45 לפנה"ס על ידי יוליוס קיסר, הצליח סקסטוס פומפיוס לברוח לסיציליה וניצל את חוסר היציבות הפוליטית ברומא כדי לבנות לעצמו בסיס בטוח לפעילות. פומפיוס עסק בעיקר בשוד ימי וכך איים על אספקת המזון לרומא. כל ניסיונותיהם של אנשי הטריומווירט השני להביסו עלו בתוהו, חוזה שלום שנחתם איתו לא קוים על ידו. מעשי האיבה התחדשו בשנת 37 לפנה"ס, פומפיוס הביס את אוקטביוס בקרב מסינה כתוצאה מחוסר ניסיונו של האחרון בלוחמה ימית. כתוצאה מהתבוסה אוקטביוס העביר את השליטה בצי למצביאו הראשי מרקוס ויפסניוס אגריפה וזה החל לבנות ולאמן את הצי מחדש. בשנה הבאה הצי החדש של אוקטביוס גמר את אימוניו והיה מוכן לצאת למלחמה. תחילה נחת אגריפה עם הצי בסטרונגילי (כיום סטרומבולי) שבאיים הליפאריים, משם הוא הצליח לכבוש את האי היקסיאה (כיום באסילוצו) ללא התנגדות ונערך לתקוף את מילאי. במילאי היה מוצב צי של 40 ספינות בפיקודו של דמוקרטס. פומפיוס, שהבין את הסכנה שבפלישה על בסיס פעולתו, שלח כתגבורת צי נוסף בן 45 ספינות בראשותו של אפולופאנס. בתחילה תכנן אגריפה לתקוף את מילאי בעזרת חצי מכוחותיו, אולם כשהגיע נוכח לדעת שרוב הצי של פומפיוס נמצא במקום, ולכן הוא הזעיק את שאר כוחותיו מהיקסיאה. במקביל הודיע אגריפה לאוקטביוס על התפתחות העניינים ואוקטביוס הצטרף אליו לקרב. אגריפה פיקד על האגף המרכזי בצי שהיה מורכב מאוניות חמש-חתרית כבדות בעוד שציו של פומפיוס היה מורכב מליבורניות. יתרון התמרון והניסיון היה לצדו של פומפיוס בעוד שיתרון חוזק הספינות היה שייך לאגריפה. למרות יכולת התמרון של פומפיוס חוזקו של הצי הקיסרי הכריע את המערכה. האוניות הגדולות והחזקות של אגריפה הצליחו לנגח את האוניות הקטנות והחלשות. כמו כן עשה הצי הקיסרי שימוש במתקן "העורב", שנועד ללכוד ספינות אויב. פומפיוס הורה לצי שלו לסגת והם ברחו למים רדודים היכן שספינותיו הכבדות של אגריפה לא יכלו לרדוף אחריהם. אגריפה ניסה בהתחלה לצור על הצי של פומפיוס אולם עד מהרה וויתר על תוכנית זאת בעקבות מצבם הרע של מלחיו. הצי המובס של פומפיוס הצליח לסגת לבסיסו. בסך הכל איבד הצי 30 ספינות לעומת 5 ספינות של הצי הקיסרי שהוטבעו. הניצחון הקיסרי במילאי היה ראשית הסוף של פומפיוס ותרם רבות להגדלת יוקרתו וביסוס כוחו ושליטתו של אוקטביוס ברומא ואיטליה. Appianus. Roman History. Translated by H. White. The Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1912. Digitized copy in: LacusCurtius. J.S. Morrison, Greek and Roman Oared Warships, 399-30 B.C. Oxford, Oxbow Books, 1996. pp. 154–157.
אגבאריה

אַגְבָּארִיָּה (בערבית: اغبارية; תעתיק מדויק לעברית: אע'באריה) הוא שם המשפחה הערבי הנפוץ בישראל. שם המשפחה אגבאריה מגיע ככל הנראה משמה של העיר אע'בר על גבול סעודיה-תימן של ימינו. המשפחה היגרה מאזור תימן לירדן, כנראה בשל סכסוכי שבטים, לאחר מכן התנחלה באזור שכם, עד שהגיעה לבסוף לאום אל-פחם. המשפחה התיישבה באום אל-פחם בשכונה הנושאת את השם שכונת אלאגבאריה, והיא כוללת את המשפחות מוסא, בשיר, מוחמד, ח'ליפה. איימן אגבאריה (יליד 1968) – משורר, מחזאי ומרצה ערבי–ישראלי חסן אגבאריה (יליד 1967) – איש חינוך ישראלי עפו אגבאריה (יליד 1949) – פוליטיקאי ערבי–ישראלי פואד אגבאריה (יליד 1981) – אמן ערבי–ישראלי ריאד אגבריה (יליד 1959) – פרופסור לפרמקולוגיה מה שם המשפחה הכי נפוץ בישראל?, באתר ‏מאקו‏, 4 בפברואר 2019 اغبارية, באתר עיריית אום אל פחם הישן, ארכיון (בערבית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המוזיאון הלאומי ברוקנטל

המוזיאון הלאומי ברוקנטל (ברומנית: Muzeul Naţional Brukenthal) הוא מוזיאון בעיר סיביו בטרנסילבניה שברומניה. המוזיאון מתבסס על אוספיו של סמואל ברוקנטל, מושל טרנסילבניה מטעם בית הבסבורג. המוזיאון נפתח בשנת 1817, והוא המוזיאון הוותיק ביותר ברומניה. ברוקנטל עצמו החל לאסוף אמנות ב-1790. למעשה, המוזיאון מכיל שישה מוזיאונים נפרדים, השוכנים במקומות שונים בעיר, כשכל אחד עוסק בתחום אחר. גלריות האמנות שוכנות בתוך ארמונו של ברוקנטל, ומוצגים בהם כ-1,500 ציורים מהזרם המרכזי של האמנות האירופאית, החל מהמאה ה-15 עד המאה ה-18. בנוסף לציורים ישנו אוסף תחריטים, ספרים, מטבעות ומינרלים. ספריית ברוקנטל אף היא נמצאת בארמון ובה 300,000 פריטים הכוללים כתבי יד, אינקונבולות, ספרים בשפות רומניות עתיקות, ספרים עכשוויים ומגזינים. שאר המוזיאונים הם: מוזיאון להיסטוריה, מוזיאון לפרמקולוגיה, מוזיאון להיסטוריה של הטבע ומוזיאון לכלי נשק וציד. כל אחד מהם שוכן בבניין אחר ברחבי העיר. מדיה וקבצים בנושא המוזיאון הלאומי ברוקנטל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המוזיאון הלאומי ברוקנטל (ברומנית, בגרמנית ובאנגלית)
מוקד

האם התכוונתם ל... מוקד (אופטיקה) – מוקד של מראות ועדשות באופטיקה מוקד (ביולוגיה) – צורה אופיינית שנוצרת במצעי גידול של חיידקים המומסים על ידי נגיפים בעקבות פעילותם הביולוגית מוקד (גאומטריה) – המוקד (פוקוס) של חתכי חרוט בגאומטריה מוקד שירות – גוף ארגוני המקבל פניות ונותן מענה ללקוחות. הפקיד שעונה לטלפון נקרא לעיתים "מוקדן" מוקד (תוכנית טלוויזיה) – תוכנית טלוויזיה בנושאי אקטואליה ששודרה בערוץ 1 מוקד רעידת אדמה – רעידת אדמה מפלגת מוקד – מפלגת שמאל ישראלית מבצע מוקד – מבצע של חיל האוויר הישראלי במלחמת ששת הימים העלאה על המוקד – שיטת הוצאה להורג בשרפה מוקדון – עיר יוונית עתיקה אישים: גבריאל מוקד – מבקר וסופר ישראלי תומר מוקד – מוזיקאי ישראלי פוקוס פוקוס (להקה) – להקת רוק מתקדם הולנדית פוקוס - הוצאה לאור – הוצאת ספרים ישראלית פורד פוקוס – מכונית פוקוס (תוכנית טלוויזיה) – תוכנית בהנחיית רפי גינת בשנים 1998-2000 פוקוס (סרט) – סרט קולנוע אמריקאי משנת 2015, בכיכובו של ויל סמית' מיקוד מרכז על המילה 'מוקד', באתר האקדמיה ללשון העברית