laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
גילוי גופתו של הולופרנס (בוטיצ'לי)

גילוי גופתו של הולופרנס (באיטלקית: Scoperta del cadavere di Oloferne) הוא ציור טמפרה על לוח עץ, מעשה ידי הצייר סנדרו בוטיצ'לי משנת 1472 לערך. היצירה מוצגת בגלריית אופיצי בפירנצה. הציור מבוסס על סיפורה של יהודית, אלמנה יהודייה מהעיר בתוליה שהצילה את עם ישראל משליטה זרה על ידי עריפת ראשו של הולופרנס, שר הצבא האשורי של נבוכדנצר, לאחר שהסתננה למחנהו, ונותרה לבדה בלילה עם הולופרנס באוהלו. למחרת עם אשמורת הבוקר, מצאו אותו חייליו באוהלו וראשו ערוף, ליבם חרד והצבא האשורי התפזר לכל עבר (ספר יהודית פרק יד', פסוק יט'). הציור נוצר קרוב לוודאי כזוג של שובה של יהודית לבתוליה, שני הציורים תועדו בסוף המאה ה-16 באוסף בית מדיצ'י, לשם הגיעו כמתנה שקיבלה ביאנקה קאפלו, אשתו השנייה של פרדיננדו הראשון דה מדיצ'י, הדוכס הגדול של טוסקנה. קנה המידה הקטן של הציורים מעיד על כך שהם לא נועדו להצגה קבועה על קיר. ידוע על פי תיעודים בני התקופה כי ציורים בממדים קטנים כאלו נשמרו כחפצי ערך יקרים בארונות או בנרתיקי עור, ונחשפו על ידי בעליהם באירועים מיוחדים. העדינות וההקפדה על הפרטים הקטנים, מובילה להנחה שגם הלוחות הקטנים האלו נועדו למטרה זו. בשנת 1633 היצירה צורפה לגלריית אופיצי. הציור מתאר את הרגע שבו חייליו של הולופרנס מצאו את גופתו באוהלו. החיילים עומדים בדאגה סביב המיטה, שעליה מונחת גופתו נטולת הראש של מפקדם הולופרנס. הם ציפו למצוא אותו בזרועותיה של יהודית, אשר בשלב זה כבר ממהרת בחזרה לביתה. יש רק תיאור קצר של הסצנה בספר יהודית, והיא עוררה בבירור את דמיונו של בוטיצ'לי. קיימת סתירה מסוימת בין שני ציוריו של בוטוצ'לי: גופו המתואר בציור זה הוא של אדם צעיר. לעומת זאת, הראש המתואר ב"שובה של יהודית לבתוליה" הוא של אדם מבוגר. גופתו של הולופרנס, העטופה בסדינים, היא בעלת קווי מתאר אנטומיים מושלמים. האוהל העשוי בד כבד מדגיש את האווירה העגמומית, וזאת מבלי למנוע מהאור לחדור פנימה ולהשתקף על מדי השריון והאריגים העשירים. תיאור הדמויות בהיר והן מבטאות אימה, הפתעה ותמיהה. הציור ממקד את העין הן בגופתו של הולופרנס והן בדמות החייל נושא השריון אשר מרים את הסדין. מימין, שתי דמויות שלוות על סוסים, שנראה שהתגלית המקאברית אינה נוגעת להן. למרות גודלם הקטן, שני הציורים של בוטיצ'לי הם יצירות מופת אמיתיות בשל מורכבות הקומפוזיציה, תשומת הלב לפרטים זעירים ובחירה נכונה של התפאורה השונה לכל סצנה. מדיה וקבצים בנושא גילוי גופתו של הולופרנס בוויקישיתוף "BOTTICELLI, Sandro, The Discovery of the Murder of Holofernes". Web Gallery of Art. (באנגלית) תרגם מיוונית: יצחק זעקיל פרענקיל, ‏ספר יהודית, מהדורת ווארשא 1885, באתר "דעת"
אישטוואן תומאן

אישטוון תומאן (בהונגרית: Thomán István; הומונה, 4 בנובמבר 1862 – בודפשט, 22 בספטמבר 1940) היה פסנתרן ומורה למוזיקה יהודי-הונגרי. הוא היה אחד המורים המשמעותיים ביותר לפסנתר בהונגריה. אביה של הכנרית מאריה תומאן, אחיינו של הרופא יאקאב תומאן. תומאן נולד במשפחה יהודית. אביו היה ד"ר דוד תומאן, אמו רוזה וייסברגר. הוא למד משפטים בווינה ובבודפשט ובאותה תקופה במקביל בין 1881 לבין 1885 למד גם באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט היה תלמידם של המלחינים פרנץ ארקל, שאנדור ניקוליץ' ורוברט פולקמן, ואחר כך בשנתיים האחרונות של פרנץ ליסט. הוא הפך לאחד התלמידים המועדפים של ליסט, ולכן ליווה אותו במסעותיו לוויימאר ולרומא, למשל. תומאן נכח גם במותו וגם בהלווייתו של ליסט. משנת 1888 עד לפרישתו לגמלאות הוא היה מורה של מוסדות אקדמיים למוזיקה, שם חינך כמה פסנתרנים הונגרים מצוינים (כמו בלה בארטוק, ארנסט פון דוהנאני, אימרה קירי-סאנטו), ומאוחר יותר כמורה הפרטי של המורים לעתיד של האקדמיה למוזיקה (כמו ג'רג' פרנצי ושל איבאן אנגל). הוא היה מגדולי המורים של הפסנתר בהונגריה, ממשיך מסורתו של ליסט. הוא הופיע גם בחו"ל כמוזיקאי קאמרי. עבודתו הכתובה הפדגוגית המשמעותית ביותר, שמשמשת גם היום, היא "טכניקת הנגינה בפסנתר", שפורסמה בשנת 1906. וכן "תרגילים בסיסיים לשליטה בנגינה הווירטואוזית", עבודה בת שישה כרכים. מחקריו ומאמריו הופיעו בכתב העת "סקירת המוזיקה" ודומיהם. מותו נגרם מסרטן המעי הגס וטרשת עורקים. אשתו הייתה ולריה נוישלוס. בלה ברטוק אקוש בוטקאי ארנסט פון דהונאני איבאן אנגל ג'רג' פרנצי מיהאי היידו ינה לינץ ארווין נירג'האזי פריץ ריינר ארנולד סקיי אימרה אונגאר ברובע 12 בבודפשט רחוב נושא את שמו. לאסלו סינטאר ביים סידרה על חייו של פרנץ ליסט, בו הופיע דמותו של תומאן. לרגל יום הולדתו ה-150, בשנת 2012, הוקם לכבודו פסל בהומונה. באתר האקדמיה למוזיקה לקסיקון יהודי הונגרי. אד. פטר אויווארי. בודפשט: 1929 מדיה וקבצים בנושא אישטוואן תומאן בוויקישיתוף אישטוואן תומאן, באתר AllMusic אישטוואן תומאן, באתר "Find a Grave" (באנגלית) אישטוואן תומאן, באתר MusicBrainz (באנגלית) Halálesete bejegyezve a Bp. XIV. ker. állami halotti akv. 808/1940. folyószáma alatt. "42/1. parcella". Budapest Főváros Levéltára. 2009-04-14. A Thomán István utca az Utcakeresőn A Liszt Ferenc című sorozat az IMDb-n Felvidek.ma
ברנדן פהר

ברנדן ג'ייקוב ג'ואל פהר (באנגלית: Brendan Jacob Joel Fehr; נולד ב-29 באוקטובר 1977) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה קנדי. הוא ידוע בתפקיד מייקל גוארין בסדרת הטלוויזיה "רוזוול", בתפקיד דן קופר בסדרת המשטרה "CSI: מיאמי" ובתפקיד ד"ר דרו אליסטר בדרמה הרפואית "משמרת לילה". פהר נולד בניו וסטמינסטר, קולומביה הבריטית, לאם שעבדה כמנהלת תיקי תקון ואב שהיה יצרן יאכטות. הוא עבר לוויניפג, מניטובה בשנת 1990, ולמד בבית ספר פרטי המשתייך לזרם המנוניטי. פהר דגמן עבור לוי שטראוס, קלווין קליין, אמפוריו ארמני ו-DKNY ג'ינס ותמונותיו הופיעו במגזינים רבים. פהר החל את קריירת המשחק שלו ב-1997 כשהוא לוהק לסרט "Breaker High". פהר הופיע גם בווידאו קליפ "די בייבי" של הזמרת ונסה קרלטון. הוא שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "רוזוול" בין השנים 1999–2002. בשנת 2008 שיחק פהר בתפקיד ג'ייק סטנטון במיני סדרת הטלוויזיה "Samurai Girl", ובתפקיד חוזר בתור ג'ארד בות' בסדרת הטלוויזיה "בונז". בשנת 2009 שיחק בתפקיד חוזר בתור הפושע קול בסדרת הטלוויזיה "CSI מיאמי". בשנת 2010 שיחק בסרט הטלוויזיה של ABC Family "אהבה על הקרח 4: אש וקרח". בשנת 2011 גילם איש עסקים בסרט הטלוויזיה "נשיקת חג המולד" ונווט של ספינת מלחמה אמריקאית בסרט "אקס-מן: ההתחלה". הוא גם התארח בשני פרקים של הסדרה "ניקיטה". בשנת 2014 החל לשחק בתפקיד ד"ר דרו אליסטר, וטרינר בצבא ארצות הברית ומנתח בבית חולים בסן אנטוניו, בדרמה של NBC "משמרת לילה". הסדרה שודרה במשך ארבע עונות והסתיימה בשנת 2017. פהר ניהל מערכת יחסים ואף היה מאורס לתקופה קצרה לשחקנית האמריקאית מאג׳נדרה דלפינו בין השנים 2001–2003. ביולי 2006 נישא לג'ניפר רולי, ולזוג שלוש בנות, שנולדו בשנים 2008, 2011 ו-2013. פהר ומשפחתו מתגוררים לחלופין בלוס אנג'לס שבקליפורניה ואלבקרקי שבניו מקסיקו. אתר האינטרנט הרשמי של ברנדן פהר ברנדן פהר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ברנדן פהר, באתר AllMovie (באנגלית) ברנדן פהר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "Brendan Fehr // Online". B-fehr.org. נבדק ב-2012-05-08. Brendan Fehr profile at FilmReference.com Biodata Kondolojy, Amanda (1 ביולי 2014). "The Night Shift Renewed for Second Season by NBC". TV by the Numbers. אורכב מ-המקור ב-7 ביולי 2014. נבדק ב-1 ביולי 2014. {{cite web}}: (עזרה) MediaBlvd Magazine, The source for Celebrity Interviews and Entertainment News - Brendan Fehr on CSI:MIami, Roswell, and his latest Films, web.archive.org, ‏2009-01-06
ערן שיינזינגר

ערן שיינזינגר (נולד ב-3 בדצמבר 1976) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער בליגת העל ובנבחרת ישראל. שיינזינגר החל את הקריירה בקבוצת הפועל כפר סבא. הוא שיחק במחלקת הנוער של הקבוצה, ובגיל 18, בעונת 1994/5, עלה לקבוצה הבוגרת. באותן שנים, סבלה הקבוצה מחוסר יציבות בעמדת השוער, כאשר מדי עונה מוחלף השוער, דבר אשר פגע ביציבות ההגנה. בעונה הקודמת (1993/4), הקבוצה, תחת הדרכתו של המאמן אברהם מרצ’ינסקי, סבלה מהגנה רעועה, ספגה 64 שערים, וירדה לליגה הארצית (אז הליגה השנייה). בעקבות הירידה, פוטר מרצ’ינסקי, ואת מקומו תפס המאמן הצעיר וכוכב העבר אלי יאני. יאני החליט להמר על השוער הצעיר, וכבר בעונתו הראשונה בבוגרים החליט לתת לו את המפתחות להרכב הראשון. כבר בעונתו הראשונה, סייע שייזינגר לקבוצה לעלות בחזרה לליגה הלאומית (אז הליגה העליונה), תוך שהוא סופג 32 שערים בלבד. בתום ארבע עונות בקבוצה (שלוש מתוכן בליגה הראשונה), החליט שיינזינגר לעבור למכבי נתניה, שבנתה קבוצה שאפתנית בליגה השנייה, מתוך מטרה לעלות בחזרה לליגה הראשונה. בעונתו הראשונה בנתניה סייע שינזינגר לקבוצה להעפיל לליגה הראשונה תוך שהוא סופג 20 שערים בלבד. יכולתו הטובה של שיינזינגר לא נעלמה מעיניו של מאמן הנבחרת דאז, שלמה שרף, והוא החליט לזמן את שייזינגר לשער הנבחרת. הישג נדיר יחסית לשחקן המשחק בליגת המשנה. בסך הכול רשם שיינזינגר שלושה משחקים בשער הנבחרת. לאחר עונה נוספת בליגה הראשונה בנתניה, עבר שיינזינגר לצפרירים חולון, ועונה אחר כך חזר להפועל כפר סבא. שיבה זו סימנה את תחילת דעיכת הקריירה של שיינזינגר, כאשר אחרי שתי עונות במועדון, החל מסע נדודים בליגות הנמוכות. תחילה במקסים לוד, לאחר מכן עירוני טבריה, מ.כ. כרמיאל/צפת, ולבסוף, בגיל 36, פרש שיינזגר ממשחק פעיל במועדון ספורט בועיינה אחמד. ערן שיינזינגר, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ערן שיינזינגר, באתר Transfermarkt ערן שיינזינגר, באתר National Football Teams ערן שיינזינגר, באתר FootballDatabase.eu
Strawberry Shortcake (שיר)

Strawberry Shortcake (בעברית: עוגת תותים) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז, מתוך אלבום האולפן השני שלה, K-12. השיר יצא כסינגל שיווקי מתוך האלבום, יחד עם High School Sweethearts. השיר יצא לאור ב-6 בספטמבר 2019, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס, יחד עם שאר שירי האלבום, והסרט. הוידאו קליפ הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מלאני מרטינז ב-12 בדצמבר 2019. נכון לאוקטובר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-9 מיליון צפיות. השיר נכתב על ידי מלאני מרטינז, יחד עם מייקל קינן ואמילי ווארן, והופק על ידי קינן, שעבד עם מרטינז גם על יתר שירי האלבום (למעט Drama Club), וכן על השירים "Piggyback", ו-"Gingerbread Man". בטרם פרסום שירי האלבום, עלה לערוץ היוטיוב של מרטינז קטע קצר מתוך השיר. בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-37 מיליון השמעות. עם יציאתו, נכנס השיר למצעד ה-LyricFind Global, בו הגיע בשיאו למקום ה-16, וכן למצעד ה-LyricFind U.S, כאשר הגיע בשיאו למקום ה-5, בו שהה שלושה שבועות. בנוסף, נכנס השיר נכנס לרשימת השירים המוזרמים ביותר בספוטיפיי בארצות הברית באותו היום, בו הגיע למקום ה-129. Strawberry Shortcake - וידאו קליפ ביוטיוב Melanie Martinez – Strawberry Shortcake (באנגלית), נבדק ב-2020-10-02 High School Sweethearts/Strawberry Shortcake, Discogs (באנגלית) Melanie Martinez - Strawberry Shortcake [Official Music Video] Melanie Martinez – K-12 (באנגלית), נבדק ב-2020-10-02 Melanie Martinez – Piggyback (באנגלית), נבדק ב-2020-10-02 Melanie Martinez Shares Sweet and Spicy New Track, ‘Gingerbread Man’, Spin, ‏2015-12-23 Martinez, Melanie. "💗 Snippet of "Strawberry Shortcake" off my album K-12 💗 Coming out in 2 fucking days!!!!". Twitter. נבדק ב-4 בספטמבר 2019. {{cite web}}: (עזרה) K-12, נבדק ב-2020-05-01 Chart Search, Billboard "Melanie Martinez - Spotify Chart History". kworb.net. נבדק ב-2020-02-11.
Orange Juice

Orange Juice (בעברית: מיץ תפוזים) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז, מתוך אלבום האולפן השני שלה, K-12. השיר יצא לאור ב-6 בספטמבר 2019, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס, יחד עם שאר שירי האלבום, והסרט. הוידאו קליפ הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מלאני מרטינז ב-3 בפברואר 2020. נכון לאוקטובר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על מעל ל-12 מיליון צפיות. השיר נכתב על ידי מלאני מרטינז, יחד עם מייקל קינן, והופק על ידי קינן, שעבד עם מרטינז גם על יתר שירי האלבום (למעט Drama Club), וכן על השירים "Piggyback", ו-"Gingerbread Man". בטרם פרסום שירי האלבום, עלה לערוץ היוטיוב של מרטינז קטע קצר מתוך השיר. בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-31 מיליון השמעות. עם יציאתו, נכנס השיר למצעד ה-LyricFind Global, בו הגיע למקום ה-8, וכן למצעד ה-LyricFind U.S, בו הגיע למקום ה-6. בנוסף, נכנס השיר לרשימת השירים המוזרמים ביותר בספוטיפיי בארצות הברית באותו היום, בו הגיע למקום ה-195. Orange Juice - וידאו קליפ ביוטיוב Melanie Martinez – Orange Juice (באנגלית), נבדק ב-2020-10-02 Melanie Martinez - Orange Juice [Official Music Video] Melanie Martinez – K-12 (באנגלית), נבדק ב-2020-10-02 Melanie Martinez – Piggyback (באנגלית), נבדק ב-2020-10-02 Melanie Martinez Shares Sweet and Spicy New Track, ‘Gingerbread Man’, Spin, ‏2015-12-23 @MelanieLBBH (1 בספטמבר 2019). "💕 Snippet of "Orange Juice" off my album K-12 💕 Coming out in 4 days!!!! Pre-order: melanie.lnk.to/K-12TA Artwork: @Pastelae👼" (Tweet). נבדק ב-2 בספטמבר 2019 – via Twitter. {{cite web}}: (עזרה) K-12, נבדק ב-2020-05-01 Chart Search, Billboard "Melanie Martinez - Spotify Chart History". kworb.net. נבדק ב-2020-02-11.
Class Fight

Class Fight (בעברית: ריב כיתתי) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז, מתוך אלבום האולפן השני שלה, K-12. השיר יצא לאור ב-6 בספטמבר 2019, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס, יחד עם שאר שירי האלבום, והסרט. הוידאו קליפ הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מלאני מרטינז ב-17 באוקטובר 2019. נכון לאוקטובר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על מעל ל-31 מיליון צפיות. השיר נכתב על ידי מלאני מרטינז, יחד עם מייקל קינן, והופק על ידי קינן, שעבד עם מרטינז גם על יתר שירי האלבום (למעט Drama Club), וכן על השירים "Piggyback", ו-"Gingerbread Man". בטרם פרסום שירי האלבום, עלה לערוץ היוטיוב של מרטינז קטע קצר מתוך השיר. השיר נכנס לרשימת השירים המוזרמים ביותר בספוטיפיי בארצות הברית באותו היום, כאשר הגיע למקום ה-185. נכון לאוקטובר 2020, זכה השיר למעל ל-49 מיליון השמעות בספוטיפיי. Class Fight - וידאו קליפ ביוטיוב Melanie Martinez – Class Fight (באנגלית), נבדק ב-2020-10-02 Melanie Martinez - Class Fight [Official Music Video] Melanie Martinez – K-12 (באנגלית), נבדק ב-2020-10-02 Melanie Martinez – Piggyback (באנגלית), נבדק ב-2020-10-02 Melanie Martinez Shares Sweet and Spicy New Track, ‘Gingerbread Man’, Spin, ‏2015-12-23 @MelanieLBBH (8 באוגוסט 2019). "💗Snippet of "Class Fight" off my album K-12!💗 Artwork: @pastelae 👼🏼 Pre-order K-12: melanie.lnk.to/K-12TA" (Tweet). נבדק ב-8 באוגוסט 2019 – via Twitter. {{cite web}}: (עזרה) "Melanie Martinez - Spotify Chart History". kworb.net. נבדק ב-2020-02-11. K-12, נבדק ב-2020-05-01
יחסי אסוואטיני–טאיוואן

יחסי אסוואטיני–טייוואן הם היחסים הדיפלומטיים בין ממלכת אסוואטיני לרפובליקה הסינית (טאיוואן). אסוואטיני מחזיקה שגרירות בטאיפיי, וטאיוואן מחזיקה שגרירות במבבנה. אסוואטיני הכירה ברפובליקה הסינית (ROC) על פני הרפובליקה העממית של סין (PRC) ב-16 בספטמבר 1968, ומאז שמרה על יחסים דיפלומטיים רשמיים עם הרפובליקה הסינית. אסוואטיני היא אחת מ-15 מדינות שמכירות ברפובליקה הסינית באופן רשמי. במאי 2018 עברה בורקינה פאסו להכיר ברפובליקה העממית של סין ובכך סיימה את הקשרים הדיפלומטיים עם טאיוואן, והפכה את אסוואטיני למדינה האפריקאית האחרונה שהכירה ברפובליקה הסינית במקום ברפובליקה העממית של סין כנציגה היחידה של "סין". ביוני 2018, מסוואטי השלישי, מלך אסוואטיני, ביקר בטאיוואן לאחר שהנשיאה הטאיוואנית צאי יינג-ון ביקרה באסוואטיני באפריל באותה שנה. מדיה וקבצים בנושא יחסי אסוואטיני–טאיוואן בוויקישיתוף "中華民國外交部105年外交年鑑" (PDF). Ministry of Foreign Affairs (Taiwan). במאי 2017. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2018-01-29. נבדק ב-2018-02-28. {{cite web}}: (עזרה) 公眾外交協調會 (24 במאי 2018). "中華民國政府基於維護國家尊嚴，決定自即日起終止與布吉納法索的外交關係". 中華民國外交部. {{cite web}}: (עזרה) Swaziland, Mike Unwin, Richard E. Grant, Bradt Travel Guides, 2012, page 107 APA (7 ביוני 2018). "Eswatini King Mswati III visits Taiwan". Club of Mozambique. נבדק ב-7 ביוני 2018. {{cite web}}: (עזרה)
מראטהית-יהודית

מראטהית-יהודית (जुदाव मराठी) היא ניב של שפת המראטהית המדובר בפי "בני ישראל", קבוצה אתנית יהודית בהודו. השפה נכתבת בכתב דוונאגרי כניבי מראטהית אחרים, אך מכילה מילים השאולות מעברית וארמית. בעקבות השפעתם של יהודי קוצ'ין חדרו לשפה זו גם מילים במלאיאלאם ובפורטוגזית, ואף מספר מילים שאולות משפת אורדו, ולאחר התבססות חברת הודו המזרחית הבריטית במאה ה-17, גם מספר מילים באנגלית שעברו הסחפה. השפה מדוברת על ידי קהילת בני ישראל בעיקר בהודו ובישראל, אך גם במספר מדינות נוספות כגון אנגליה, קנדה ובמקומות נוספים שבהם נמצאים בני הקהילה, אם כי שפה זו נמצאת בתהליכי דעיכה מחוץ להודו, עם השפעות השפה המראטהית המודרנית. בישראל, עקב השפעות מועטות של הצורה המודרנית של השפה, הניב נשמר בצורתו המקורית יותר. עם זאת, הוא נמצא בשלבי דעיכה עם פטירת הדורות המבוגרים, ומיעוטם של ילידי הארץ הדוברים את השפה בשלמותה. יוסף יחזקאל ראג'פורקר, דקדוק עברי בסיסי, 1882 חיים שמואל קהימקר, היסטוריית הבני-ישראל מהודו, הוצאת דייג, 1937 אליעז ראובן-דנדקר, אז, מה הקר שלך?, הוצאת קמודן מוכאדם, 2018 ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות ובנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רולאן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... רולאן – אביר קודש (פלדין) של קרל הגדול (המאה ה-8), מנהיג צבאי היסטורי שנודע בעיקר בעיצובו הספרותי ברומנסות, בשירה האפית ובשירים על מעללי גבורה, בהם בפרט בשירת רולאן שירת רולאן – שירת אבירים שהיא היצירה המשמעותית הקדומה ביותר בתולדות הספרות הצרפתית (המאה ה-12 לכל המאוחר) אישים ששם משפחתם רולאן: דייגו רולאן כדורגלן אורוגוואי מאדאם רולאן – מהפכנית וסופרת צרפתייה מהמאה ה-18 רומן רולן – סופר, מחזאי וחוקר מוזיקה צרפתי, זוכה פרס נובל לספרות (1915) אישים ששמם הפרטי הוא רולאן רולנד רולאן גארוס (פירושונים)
ארץ זרה

ארץ זרה (באנגלית: Foreign Land) הוא סרט תיעודי ישראלי-אמריקאי אותו ביים שלומי אלדר. פרט לאלדר, בסרט משתתפים גסאן עבאס, שחקן טלוויזיה ותיאטרון ערבי-ישראלי, וד"ר עז א-דין אבו אל-עייש, רופא פלסטיני תושב רצועת עזה (בעת הצילומים) ששכל שלוש מבנותיו במהלך מבצע עופרת יצוקה. הסרט מתאר את התהליכים החברתיים העוברים על החברה הישראלית בעשור השני של המאה ה-21, מנקודת מבטם של שני אנשים: גסאן עבאס, שחקן תיאטרון ערבי, ושלומי אלדר, עיתונאי יהודי. במהלך מבצע עופרת יצוקה, ד"ר עז א-דין אבו אל-עייש, רופא פלסטיני תושב רצועת עזה, שכל שלוש מבנותיו, שנהרגו מפגיעת פגז צה"לי בביתם. אבו אל-עייש התקשר אל חברו, שלומי אלדר, עיתונאי יהודי-ישראלי מזה כשני עשורים המסקר את הסכסוך הישראלי-פלסטיני ואת רצועת עזה, בזמן שזה ישב באולפן חדשות 10. אלדר העלה לשידור חי את אבו אל-עייש ושידר את זעקות השבר שלו על הרג בנותיו. ב-2011 הוציא אבו אל-עייש ספר המבוסס על סיפור חייו בשם "לא אשנא", אשר עובד להצגת יחיד שהועלתה בתיאטרון הבימה, בכיכובו של גסאן עבאס, כוכב סדרת הטלוויזיה משנות ה-80 "המסעדה הגדולה". עבאס הזמין את אלדר לצפות בהצגה (בה עבאס מגלה את דמותו של אבו אל-עייש), ובמפגש ביניהם הם מגלים כי הקהל שלהם הולך ומצטמצם, ככל שהחברה הישראלית משנה את פניה והופכת לקיצונית יותר יותר. עבאס מקבל הרבה פחות תפקידים, דיווחיו של אלדר נדחקים לשולי מהדורות החדשות, וכל אחד מהם בדרכו מחפש מקום ותחושת שייכות אליו. גסאן עבאס שלומי אלדר נדים עבאס (בנו של גסאן) ד"ר עז א-דין אבו אל-עייש ידין אלדר (בנו של שלומי) ב-2017 זכה הסרט בפרס הסרט התיעודי הטוב ביותר בפסטיבל חיפה. בנימוקי הפרס כתבו השופטים שהסרט מתאר אבלות על המציאות הישראלית באמצעות סיפורם האישי של הבמאי שלומי אלדר ושחקן התיאטרון הערבי, תושב אום אל-פחם, גסאן עבאס. הסרט נרכש לשידור בתאגיד השידור הציבורי ועורר את מחאתה של שרת התרבות מירי רגב שטענה כי אין מקום לשדר סרט המבקר את ישראל בערוץ טלוויזיה ציבורי. ב-2018 זכה הסרט בפרס אופיר בקטגוריית הסרט התיעודי הטוב ביותר מעל 60 דקות. בטקס הענקת הפרס אמר אלדר: "את 'ארץ זרה' התחלתי לצלם לפני שש שנים, הרבה זמן במונחים של סרט, פסיק בחייה של מדינה. לפני שש שנים, אף אחד עוד לא חשב לעלות עם D-9 על בית המשפט, אומנים לא נרדפו ואוימו, הורים שכולים לא ננזפו, הערבים לא נהרו לקלפיות, סיפוח היה רעיון עיוועים של ימין קיצוני שולי, הדתה לא הייתה מילה בלקסיקון שלנו, ולא היה חוק לאום שהגדיר סופית ערבים, דרוזים וצ'רקסים כאזרחים סוג ב'." "ארץ זרה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ארץ זרה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "ארץ זרה", באתר ספר הקולנוע הישראלי "ארץ זרה", באתר Metacritic (באנגלית) "ארץ זרה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ארץ זרה, קדימון הסרט באתר יוטיוב ארץ זרה - סרטו התיעודי של העיתונאי שלומי אלדר, סרטון באתר יוטיוב ביקורות דורון ברוש, ‏"ארץ זרה" מספר סיפור ישן ושקט מדי על החיים מחוץ לישראל, באתר מעריב אונליין, 16 במרץ 2018 גילי איזיקוביץ, "ארץ זרה": כשביתך הולך ונעלם, באתר הארץ, 21 במרץ 2018 אבנר שביט‏, כשהעשן של הפצצת הכור יתפזר, "ארץ זרה" יישאר, באתר וואלה, 22 במרץ 2018 פסטיבל הסרטים חיפה 2017: "העדות" ו"ארץ זרה" הם המנצחים הגדולים, באתר וואלה, 12 באוקטובר 2017 משה בנימין, למרות מחאת רגב: כאן 11 ישדר את "ארץ זרה" של שלומי אלדר, באתר אייס, 28 בפברואר 2018 שגיא בן נון‏, "האופה מברלין" הוא הזוכה הגדול בטקס פרסי אופיר, באתר וואלה, 6 בספטמבר 2018
פרכלורט

פרכלורט או על-כלורט היא תרכובת כימית המכילה את היון העל-כלורי שנוסחתו -ClO4 . רוב הפרכלורטים הם מלחים כדוגמת נתרן פרכלורט, אשלגן פרכלורט או אמוניום פרכלורט כלומר תוצרי הסתירה של חומצה על-כלורית. פרכלורטים הם מחמצנים חזקים. כך למשל מגיב יון פרכלורט עם יוני טיטניום 3+ C l O 4 ( a q ) − + 8 T i ( a q ) 3 + + 8 H 3 O ( a q ) + → C l ( a q ) − + 8 T i ( a q ) 4 + + 12 H 2 O ( l ) {\displaystyle ClO_{4(aq)}^{-}+8Ti_{(aq)}^{3+}+8H_{3}O_{(aq)}^{+}\rightarrow Cl_{(aq)}^{-}+8Ti_{(aq)}^{4+}+12H_{2}O_{(l)}} בחימום יון הפרכלורט מתפרק ומשתחרר חמצן C l O 4 − → C l − + 2 O 2 {\displaystyle ClO_{4}^{-}\rightarrow Cl^{-}+2O_{2}} פרכלורטים משמשים כמחמצנים בדלק טילים (פרופלנטים). זהום סביבתי בפרכלורט מהווה סכנה בריאותית, הרדיוס היוני של פרכלורט קרוב לזה של יון היוד -I ולכן פרכלורט מקטין את ספיגת היוד בבלוטת התריס ומדכא את פעילותה. מרבצים טבעיים של מלחי פרכלורט נמצאו, מעורבים בנתרן חנקתי במדבר אטקמה בצ'ילה. פרכלורט מיוצר מכלור המופק בתהליך כלור-אלקלי. במקום להפריד את תוצרי התהליך: הכלור וההידרוקסיד מגיבים אותם לתת יון כלורט 3 Cl 2 + 6 OH − ⟶ 5 Cl − + ClO 3 − + 3 H 2 O {\displaystyle {\ce {3Cl_2 +6OH^- -> 5Cl^- +ClO_3^- +3H_2O}}} יון הכלורט מחומצן בתגובה אלקטרוכימית נוספת לקבלת פרכלורט ClO 3 − + 3 H 2 O ⟶ ClO 4 − + 2 H 3 O + + 2 e − {\displaystyle {\ce {ClO_3^- +3H_2O -> ClO_4^- +2H_3O^+ +2e^-}}} רוב מלחי הפרכלורט מסיסים. יוצאי דופן הם יוני אשלגן, רובידיום וצזיום היוצרים משקע לבן בנוכחות פרכלורט H C l O 4 ( a q ) + K C l ( a q ) → K C l O 4 ( s ) + H C l ( a q ) {\displaystyle HClO_{4(aq)}+KCl_{(aq)}\rightarrow KClO_{4(s)}+HCl_{(aq)}} סידן פרכלורט Ca(ClO4)2 ומגנזיום פרכלורט Mg(ClO4)2 נמצאו באדמת מאדים בריכוז משקלי של 0.6% אמוניום פרכלורט מנוצל כדלק לשיגור חלליות. מדיה וקבצים בנושא פרכלורט בוויקישיתוף
נאג'י עזרא זילכה

נאג'י עזרא ציון זילכה (בערבית: عيزرا ناجي زلخا; ינואר 1927 – 26 בינואר 1969, ח' בשבט ה'תשכ"ט) היה יהודי-עיראקי, שנעצר על ידי שלטונו של סדאם חוסיין באשמת ריגול למען ישראל, והוצא להורג בשנת 1969. עזרא זילכה נולד במוסול שבעיראק, כבן למשפחה עשירה מבצרה. היו לו שני אחים ושלוש אחיות. כשגדל, השיג תעודת ביניים שהכשירה אותו לעבוד כשכיר בארכיון משרד התעשייה והמסחר בבגדאד. בשנת 1952 הוא התחתן, אך כעבור שנה אשתו נפטרה ממחלת הטיפואיד. משפחתו עלתה לישראל בחלקה. נאג'י נותר בעיראק יחד עם אחיו יחזקאל, כדי לסיים את מכירת עסקי המשפחה, ולאחר מחכן להצטרף למשפחתם בישראל. בשנת 1968, שבועות אחדים לפני עלייתו ארצה, הואשם בפעילות ציונית ובריגול למען ישראל. הוא נכלא ונשפט במשפט ראווה יחד עם קבוצה מעורבת של יהודים וערבים שמנתה כעשרים איש והואשמה בהיותה רשת ריגול וחבלה ציונית. הוא נמצא אשם ונגזר עליו עונש מוות. ב-26 בינואר 1969, הוצא להורג בתלייה בכיכר השחרור בבגדד, יחד עם שמונה יהודים וחמישה ערבים. אחיו יחזקאל, איתר את גופתו במטמנה והביאו לקבורה בבית העלמין היהודי בבצרה. נאג'י עזרא הוכר כהרוג מלכות על ידי מדינת ישראל. שכונת "יד התשעה" בהרצליה, נקראת על שם תשעת הרוגי המלכות שהוצאו להורג. בכפר סבא, הוקם לזכרם "גן התשעה" בשכונת יוספטל. התליות בבגדאד (1969) נאג'י עזרא זילכה, באתר הנצחת הרוגי המלכות קובי נחשוני, אטילה שומפלבי ואלכסנדרה לוקש, המכתב האחרון מהכלא בעיראק: "נשפטתי ונידונתי למוות", באתר ynet, 31 בינואר 2019 من ملفات الجاسوسيسة ؛ ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נשיא ממשלת קטלוניה

נשיא ממשלת קטלוניה (בקטלאנית: President de la Generalitat de Catalunya) הוא אחד המשרות המוגדרות בחוקת האוטונומיה של קטלוניה, נקבע במסגרת ז'נרליטט דה קטלוניה ולצד הפרלמנט, הממשלה, נציב קבילות הציבור הוא מהווה חלק מהרשויות החשובות באוטונומיה. הנשיא משמש גם כראש ממשלת קטלוניה, עומד בראש הרשות המבצעת של הז'נרליטט דה קטלוניה, היא ממשלת קטלוניה. הנשיא הנוכחי הוא פר אראגנס (אנ'), שמונה בעקבות פסילתו של ז'ואקים טורה (אנ') מכהונת הנשיא ב-28 בספטמבר 2020. הנשיא נבחר על ידי הפרלמנט של קטלוניה וממונה על ידי מלך ספרד. למשרה תפקידים טקסיים וממשלתיים כאחד. הנשיא מחזיק בנציגות הגבוהה ביותר של הז'נרליטט באזור. הוא גם אחראי על היחסים הפנימיים עם שאר גופי המדינה ועם הקהילות האוטונומיות של ספרד שקטלוניה חולקת איתן אינטרסים. הנשיא אחראי גם על קריאה לבחירות (שיש לעשות זאת לפחות כל ארבע שנים) ולמינוי השרים האזוריים (הנקראים רשמית קונסלרים או קונסיירוס) ומשרות גבוהות אחרות כמפורט בחוק. כנציג רגיל של המדינה באזור, הוא מפרסם חוקים בשם המלך. הנשיא חבר בממשלת קטלוניה ומוביל אותה ומתאם את פעילויותיה. הוא בוחר ויכול לפטר את הקונסולרים (שרי הממשלה), לקרוא לישיבת המועצה ולכהן כיו"ר שלה. יתר על כן, הוא חותם על צווים שניתנו על ידי המועצה המבצעת ומורה על פרסומם. הוא יכול גם לקרוא לישיבה יוצאת דופן של הפרלמנט הקטלוני, בהתחשב במקרה, ניתן להורות על פירוקה או לקיים דיון כללי. יתר על כן, על הנשיא לתאם את סדר היום החקיקתי של ממשלתו, את פיתוח סדר היום הכללי ולתת את כל המידע שהפרלמנט עשוי להחליט לבקש. מדיה וקבצים בנושא נשיא ממשלת קטלוניה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נשיא ממשלת קטלוניה (בקטלאנית ובאנגלית) "El Tribunal Supremo inhabilita a Quim Torra por unanimidad". ELMUNDO (בספרדית). 2020-09-28. נבדק ב-2020-09-28.