צבי פירן

צבי פּירָן (נולד ב-6 במאי 1949) הוא אסטרופיזיקאי ישראלי, פרופסור ומופקד הקתדרה ע"ש שוורצמן במכון רקח לפיסיקה באוניברסיטה העברית בירושלים. תחומי המחקר של פירן הם אסטרופיזיקה יחסותית, קוסמולוגיה, ותורת היחסות. מהחוקרים המובילים בעולם בתחום האסטרופיזיקה של אנרגיות גבוהות. פירן נולד בשנת 1949 בתל אביב וגדל בגבעתיים בשם צבי פיקרצ'יק. את לימודי התואר הראשון השלים ב-1970 כעתודאי באוניברסיטת תל אביב. שירת בצה"ל והשתחרר בדרגת סרן. בזמן שירותו הצבאי קיבל תואר שני מאוניברסיטת תל אביב (1972), ואת הדוקטורט שלו עשה באוניברסיטה העברית בירושלים (תשל"ו-1976). הדיסרטציה שהגיש הייתה בנושא "תהליכים אסטרופיזיקליים בקרבת חורים שחורים". את הפוסט-דוקטורט עשה באוניברסיטאות טקסס ואוקספורד. בתחילת שנות ה-80 שב לאוניברסיטה העברית, וב-1988 התמנה לפרופסור. במשך תקופה ארוכה היה חבר במכון למחקר מתקדם בפרינסטון, ולתקופות קצרות יותר עבד עם המכון הטכנולוגי של קליפורניה (Caltech) ועם מרכז המחקר של נאס"א בשיקגו. היה פרופסור אורח באוניברסיטאות הרווארד וקולומביה. כיהן כחבר בוועדת ההיגוי של סוכנות החלל הישראלית. בשנת 1983 ייסד, עם הפיזיקאי האמריקאי חתן פרס נובל סטיבן ויינברג את בית ספר החורף לפיזיקה עיונית, המשמש מרכז חשוב בתחום זה בישראל ומחוץ לה, ושימש מנהלו הראשון במשך עשר שנים. ב-2005 הופקד על הקתדרה ע"ש שוורצמן במכון רקח לפיסיקה. בין השנים 2006–2009 כיהן כדקאן בית הספר למנהל עסקים באוניברסיטה העברית (הוחלף על ידי פרופ' דן גלאי). פירן עומד בראש מרכז מצוינות (I-Core) של המל"ג באסטרופיזיקה. תחומי המחקר של פירן הם אסטרופיזיקה יחסותית, קוסמולוגיה, ותורת היחסות. בנוסף, הוא חוקר גם את המבנה הפנימי של חורים שחורים, תופעות של התפרצויות גמא בכוכבים, אזורים ריקים מגלקסיות ביקום, וקרינה קוסמית בעלת אנרגיה גבוהה. בשנות השמונים הציע יחד עם דוד אייכלר, מריו ליביו מהטכניון ודויד שרם מאוניברסיטת שיקגו הסבר הנוגע להתמזגות של כוכבי נייטרונים. התאוריה אוששה בשנת 2017. פירן הוא האסטרופיזיקאי הישראלי המצוטט ביותר: הוא פרסם 472 מאמרים, שזכו ליותר מ-18,000 ציטוטים, ושמו מופיע ברשימת ISI תומסון-רויטרס של המדענים המצוטטים ביותר במדעי החלל. ערך 10 ספרים ופרסם שני ספרי מדע פופולרי בעברית בנושא חורים שחורים והמפץ הגדול (יצאו לאור בסדרת האוניברסיטה המשודרת של משרד הביטחון). מתגורר במושב בני עטרות. נשוי לדליה ולהם שתי בנות. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. תורת המפץ הגדול, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור ('אוניברסיטה משודרת'), תשנ"ו 1996. חורים שחורים: הגופים המוזרים ביותר ביקום; עריכה: אריה אידן, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור ('אוניברסיטה משודרת'), תשס"ו 2006. 1976 – פרס לנדאו למדעים ולמחקר של מפעל הפיס, על עבודת הדוקטור; 2005 – מלגת מור של המכון הטכנולוגי של קליפורניה; 2009 – מענק מחקר של המועצה האירופית למחקר; 2019 - פרס א.מ.ת. לפיזיקה וחלל; בנוסף זכה במספר פרסים מטעם האגודה לחקר הגרוויטציה (אנ') על מחקריו באסטרופיזיקה, בקוסמולוגיה ובתורת היחסות. מדיה וקבצים בנושא צבי פירן בוויקישיתוף צבי פירן, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה צבי פירן, באתר גוגל סקולר דף הבית של צבי פירן באתר האוניברסיטה העברית בירושלים (באנגלית) אסף גולן, נמצא המקור ליצירת מתכות הזהב והכסף ביקום, באתר nrg‏, 23 בספטמבר 2013 עידו אפרתי, המחקר שמסביר למה כמעט ואין סיכוי לחיים בחלל החיצון, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2014 אבי בליזובסקי, ‏פרופ' צבי פירן לאתר הידען: "למערכת השמש היה מזל בעת היווצרותה לקבל עודף יסודות כבדים מסופרנובה קרובה", באתר "הידען", 10 בדצמבר 2015 צבי פירן (1949-), דף שער בספרייה הלאומית ירון דרוקמן, חוקרים ישראלים כתבו על תגלית הנויטרונים ב-1989, באתר ynet, 16 באוקטובר 2017 אסף רונאל, נפתרה חידת היווצרות הקרינה העוצמתית ביותר ביקום, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2019 צבי פירן, הבזקי קרינת גאמה מהתפוצצויות חזקות ביקום, פיזיקהפלוס 12. (הקישור אינו פעיל, 13 באוקטובר 2022)