laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הטופ מודל הבאה של בריטניה

הטופ מודל הבאה של בריטניה (Britain's Next Top Model) היא תוכנית מציאות בריטית, המבוססת על הפורמט האמריקאי של "הטופ מודל הבאה". במסגרת התוכנית מספר בנות המתחרות ביניהם על תואר הדוגמנית הבאה של בריטניה, גרות יחדיו בבית למשך מספר שבועות ומתחרות במשימות מתחום הדוגמנות כמו צילומים והליכה על מסלול תצוגות. הפרסים שניתנים לזוכה הם חוזה דוגמנות וקמפיין קוסמטיקה. את העונה הראשונה של התוכנית הנחתה הדוגמנית ליסה בוצ'ר, מהעונה השנייה ועד החמישית הנחתה אותה הדוגמנית ליסה סנואודון, מהעונה השישית עד העונה התשיעית הנחתה אותה הדוגמנית האוסטרלית אל מקפירסון, את שלושת העונות הבאות הנחתה אותה הדוגמנית אלי קלנסי שבשתי עונות מתוכן המנחה שלצידה היה פול סקאלפר. התוכנית משודרת מ-2005 ברשת הטלוויזיה "Sky Witness", עד עונתה התשיעית ב-2013. ב-2016 עברה התכנית לשדר בערוץ לייפטיים הבריטי. אתר האינטרנט הרשמי של הטופ מודל הבאה של בריטניה (באנגלית) "הטופ מודל הבאה של בריטניה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
קארוי קצ'קמטי (סופר)

קארוי קצ'קמטי (בהונגרית: Kecskeméti Károly; קצ'קמט, 14 בינואר 1910 – לונדון, 24 ביולי 1985) היה סופר, עיתונאי יהודי-הונגרי-בריטי. קארוי קצ'קמטי נולד במשפחה יהודית כבנם של מיקשה קצ'קמטי (1865–1944), סיטונאי יין, ושל רחל בטלהיים (1880–1944) הוא השלים את לימודיו התיכוניים בעיר הולדתו ובפרנקפורט, ואחר כך למד בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת וינה. לאחר מכן חזר לקצ'קמט, שם התפרסמו כתבותיו הצבעוניים בימי ראשון משנת 1937 ב"מפקח קצ'קמט" (Kecskeméti Ellenőr) חתומים בשם קיתי (Kéthy). לימים היה מתמחה בעיתונות ביומון בשפה הגרמנית שהופיע בבודפשט, בפסטר לויד. במהלך מלחמת העולם השנייה הוריו וכמה קרובי משפחתו הקרובים נרצחו בשואה. קצ'קמטי ניצל ואחרי 1945 עסק בחקלאות. הוא ניצל את ימי המרד ההונגרי ונמלט (היגר) בסוף שנת 1956 והתיישב באדג'וואר, פרבר של לונדון. הוא טופל בסנטוריום לחולי שחפת במשך תקופה ארוכה, שם כתב את הרומן שלו שלא פורסם, "פנסיון לואיזה" (Lujza panzió). אשתו הייתה ולריה צ'יסאר, בתם של הוגו צ'יסאר ושל אמה פְרַנְקְל, אותה נשא לאישה ב-9 בדצמבר 1936 בבודפשט. אבנורמנדיה (רומן, מינכן, 1972) סופרים הונגרים עכשוויים 1945–1997 . ביבליוגרפיה וספריית תמונות. בודפשט, 1997, 2000. לקסיקון ביוגרפי הונגרי 1978-1991. ISBN 963-05-6422-X קארוי קצ'קמטי ב-Arcanum ספרו אבנורמנדיה "Születési bejegyzése a kecskeméti polgári születési akv. 106/1910. folyószáma alatt". "Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 94/1906. folyószáma alatt". "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 1727/1936. folyószáma alatt". ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קארוי קצ'קמטי (סופר)".
עונת 1968/1969 בליגת העל ההולנדית

עונת 1968/1969 הייתה העונה ה-13 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה פיינורד באליפות הליגה. פורטונה סיטארד ופולנדם ירדו לליגת המשנה. על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (16 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו א.ז 67 וסכוונינגן הולנד ספורט שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצות שסיימו במקומות 17 ו-18 ירדו לליגת המשנה. בעונה זו שלוש קבוצות סיימו במאזן זהה במקומות 15, 16 ו-17 ועקב כך התקיים בית תחתון עם סיבוב בודד, בסופו המפסידה ירדה לליגת המשנה.
מארק קרלינר

מארק קרלינר (Marek Karliner; נולד ב-27 בספטמבר 1955) הוא פיזיקאי ישראלי ופרופסור אמריטוס בבית הספר לפיזיקה באוניברסיטת תל אביב. נולד בפולין לאוסקר, משפטן בכיר, ולאדה, גרפיקאית, ולו אחות בכורה, אינגה. עלה לישראל ב-1969 עם הוריו, בעוד אחותו נותרה באקדמיה בווינה, משם עקרה לארצות הברית ולימים הייתה לפיזיקאית באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין. את השהות הראשונית בארץ עשתה משפחת קרלינר במרכז קליטה בירושלים. את כל תאריו רכש באוניברסיטת תל אביב. ב-1979 סיים בהצטיינות את לימודיו לתואר ראשון בפיזיקה, ולאחר מכן המשיך במסלול ישיר לדוקטורט, אותו סיים ב-1984 בהנחייתו של פרופ' דוד הורן. במהלך לימודיו זכה במלגת פולברייט ושהה כשנה באוניברסיטת סטנפורד. בין השנים 1984 ו-1988 היה קרלינר לעמית בתר-דוקטורי ע"ש חיים ויצמן וכן לעוזר מחקר במאיץ החלקיקים SLAC באוניברסיטת סטנפורד. ב-1988 זכה במלגת אלון לחברי סגל צעירים מצטיינים, והצטרף לבית הספר לפיזיקה ולאסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב כמרצה בכיר. ב-1990 היה לפרופסור חבר, וב-1995 לפרופסור מן המניין. בשנים 2006–2010 כיהן כראש החוג לפיזיקת חלקיקים (החוג לאנרגיות גבוהות) ובשנים 2010–2015 כיו"ר מכון ריימונד ובברלי סאקלר לפיזיקה עיונית. בשנים 2003 ו-2005 כיהן כפרופסור אורח במעבדות קוונדיש באוניברסיטת קיימברידג'. מ-2015 הוא המנהל של מכון מורטימר וריימונד סאקלר ללימודים מתקדמים, ומאז 2017, הוא חבר חוץ באקדמיה הפולנית לאמנויות ולמדעים. ב-2019 נבחר ליו"ר הוועדה הישראלית לפיזיקה של אנרגיות גבוהות, האמונה על התיאום הלאומי של מדינת ישראל עם CERN. החל לכהן בתפקיד זה ב-1 בינואר 2021. ב-2023 יצא לגמלאות אך ממשיך לעסוק במחקר פעיל. מחקרו של קרלינר עוסק בפיזיקה עיונית של חלקיקים יסודיים, ובעיקר בכרומודינמיקה קוונטית ואינטראקציות חזקות. במסגרת מחקרו, יחד עם עמיתו האמריקאי ג'ונתן רוזנר, חזה במדויק את מסתו של חלקיק נדיר בשם ++Xi-cc וזאת כשלוש שנים לפני גילויו הניסיוני של החלקיק במאיץ החלקיקים ב-CERN. גם החלקיק Tcc+, טטראקווארק שחזו קרלינר ורוזנר, התגלה לימים במאיץ ב-CERN בשנת 2021. הוא מרצה מבוקש בעשרות סמינרים וכנסים ברחבי העולם, ונבחר מספר פעמים למרצה מצטיין באוניברסיטת תל אביב. פרס החברה הישראלית לפיזיקה (1977) מלגת ממשלת איטליה למדענים צעירים (1981) פרס הסטודנט המצטיין, בית ספר קיץ בינלאומי לפיזיקה תת-גרעינית, איטליה (1981) מלגת ממשלת צרפת למדענים צעירים (1982) מלגת פולברייט לתלמידי מחקר ישראלים בארצות הברית (1981) מלגת ויצמן לבתר-דוקטורט (1984) מלגת אלון (1987) מלגת בת שבע דה רוטשילד לחוקרים צעירים מצטיינים (1988) קתדרה לפיזיקה תאורטית של חלקיקים ושדות ע"ש אדוארד ופרנסואז ז'ופר (2007) פרס השופט המצטיין מטעם החברה האמריקאית לפיזיקה (2008) פרס ה-Reviewer המוערך ביותר מטעם Physics Letters, כתב עת מדעי מבית אלסוויר (2010) חבר חו"ל של האקדמיה הפולנית לאמנויות ולמדעים (2017) מארק קרלינר, ברשת החברתית LinkedIn מארק קרלינר, באתר גוגל סקולר דף אישי באתר אוניברסיטת תל אביב רשימת פרסומים מבסיס הנתונים INSPIRE HEP אהרון דולב, עולי שופן "אקספרס", באתר מעריב, ‏20 ביוני 1969 גדעון לב, חלקיק שקיומו נובא על ידי חוקר ישראלי התגלה במאיץ החלקיקים בשווייץ, באתר הארץ, ‏1 באוגוסט 2021
ברטלן אדלשטיין

ברטלן אדלשטיין (בהונגרית: Edelstein Bertalan; בודפשט, 26 ביוני 1876 – בודפשט, 3 ביוני 1934) היה תאולוג יהודי-הונגרי, הרב הראשי של בודה, מורה של בית המדרש לרבנים בבודפשט. הוא היה עמית וכותב של ההיסטוריה האוניברסלית של היהודים. בין השנים 1891–1901 אדלשטיין היה תלמיד בבית המדרש לרבנים בבודפשט. את הדוקטורט שלו במדעי הרוח קיבל בשנת 1900 באוניברסיטת בודפשט (כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד), ואת הסמיכה לרבנות בשנת 1902. באותה השנה נבחר לרב של קהילת בודה, ומשנת 1924 היה רבה הראשי של העיר בודה (החלק המערבי של בודפשט). הוא היה מרצה לתאולוגיה בקורס התחתון של בית המדרש לרבנים, שם לימד תנ"ך, תלמוד ולימודי יהדות נוספים. הוא ערך את עלון הקהילה היהודית בבודה ועיבד באופן קבוע את ההיסטוריה של השנים השוטפות. מדרשי אסתר (בודפשט 1900) הייתה עבודת הדוקטורט שלו ועבודתו זו זיכתה אותו בהכרה בחוגים המדעיים. מאמריו הנרחבים שהופיעו ב: סקירה יהודית-הונגרית "ישראל ההונגרי" (Magyar Izrael) "שוויון" (Egyenlőség) "הסכמה לאומית" (Országos Egyetértés) "עבר ועתיד" (Múlt és Jövő) "עלון הקהילה היהודית של בודה" (Budai Izraelita Hitközség Értesítője) "ספר הזיכרון של בלאו" (Blau Emlékkönyv) "ספרי השנה של האגודה הספרותית יהודית-הונגרית" "ספר השנה היהודי" "המשפחה היהודית" "תולדות הספרות" "התנ"ך המשפחתי של פרנקל" "ספר הזיכרון של בלוך" והקנו לו יוקרה רבה. מדרשי אסתר. בודפשט, 1900. השפעת הפילוסופיה הדתית בליטורגיה. עידן התלמוד. בודפשט, 1905. דרשות בית כנסת. בודפשט, 1906 דוד קאופמן: פלוטארך היהודי. שני כרכים (הספרייה היהודית הפופולרית) לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. ברטלן אדלשטיין http://www.zsido.hu/zsinagogak-programok-koezoessegek/73-frankel-zsinagoga דו"ח אבל ברטלן אדלשטיין ב-Arcanum
אנשולה קאנט

אנשולה קאנט (באנגלית: Anshula Kant; נולדה ב-7 בספטמבר 1960) היא סמנכ"לית הכספים של הבנק העולמי, והמנהלת הכללית של קבוצת הבנק העולמי, תפקיד אליו מונתה ב-12 ביולי 2019. אנשולה קאנט נולדה ברורקי (אנ'), הודו. היא בעלת תואר ראשון ושני בכלכלה מאוניברסיטת דלהי. עמיתה מוסמכת במכון הבנקאות ההודי. בשנת 1983 החלה לעבוד בסטייט בנק אוף אינדיה, ועסקה בבנקאות קמעונאית ותאגידית, משכנתאות, מטבע חוץ, מימון, ניהול סיכונים, תפעול, תאימות רגולטורית וניהול כללי. במשך מספר שנים הייתה מנהלת מחוזית של פעילות הבנק במהאראשטרה ובגואה. קאנט בנתה עבור הבנק תוכנית ליציבות ארוכת-טווח שזכתה לשבחים. בספטמבר 2018 מונתה למנכ"לית סטייט בנק אוף אינדיה בסינגפור. היא חברה בדירקטוריון הבנק. ב-12 ביולי 2019 מונתה לתפקיד סמנכ"לית הכספים של הבנק העולמי, והמנהלת הכללית של קבוצת הבנק העולמי. היא האישה הראשונה בתפקיד זה. קאנט אחראית על המאזן של הבנק, ניהול תקציבי וניהול סיכונים. בשנת 2020 דורגה קאנט על ידי כתב העת "Business Today" כאחת הנשים המשפיעות ביותר בכלכלה העולמית. קאנט מתגוררת באוטר פרדש, נשואה ואם לבן ובת. אנשולה קאנט, באתר הבנק העולמי (באנגלית) BT MPW 2020: Business Today honours 'Most Powerful Women' who lead from the front, באתר "Business Today", ‏4 באוקטובר 2020 (באנגלית).
תמי טסקר

תמי טסקר (נולדה ב-19 בינואר 1983) היא דוגמנית ושחקנית טלוויזיה ישראלית. טסקר נולדה בקיבוץ גבעת חיים, לעזה ועברי, שעלה מבריטניה. ב-1997 זכתה בתחרות "סופר מודל". ב-2003 זכתה במקום הראשון בתחרות דוגמנות של ערוץ האופנה (FASHION TV MODEL AWARDS) שהתקיימה במונטה קרלו. היא דגמנה במילאנו, בפריז ובניו יורק ובארץ דגמנה בין היתר למגזין בלייזר, ב-2009 הופיעה בקמפיין למי עדן. בטלוויזיה היא הופיעה בתפקידי אורח בסדרות "השועלים", "החברים של נאור" ו"יחפים". תמי טסקר, ברשת החברתית אינסטגרם תמי טסקר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית יערה יעקב, אחת מכולם: ראיון עם תמי טסקר, באתר nrg‏, 5 בפברואר 2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תמי טסקר".
נמל התעופה הבין-לאומי סימפרופול

נמל התעופה הבין-לאומי סימפרופול (ברוסית: Международный аэропорт Симферополь) הוא נמל תעופה בינלאומי של העיר סימפרופול בחצי האי קרים. מאז מרץ 2014 משרת נמל התעופה רק טיסות פנים רוסיות. טיסות בינלאומיות רשמיות אחרות אינן מופעלות בשל הסנקציות שהוטלו לאחר סיפוח חצי האי קרים לרוסיה והמעמד החוקי השנוי במחלוקת של חצי האי קרים. מאז 24 בפברואר 2024, נמל התעופה אינו פעיל לטיסות אזרחיות עקב המלחמה באוקראינה. מדיה וקבצים בנושא נמל התעופה סימפרופול בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה נמל התעופה הבין-לאומי סימפרופול, ברשת החברתית פייסבוק נמל התעופה הבין-לאומי סימפרופול, ברשת החברתית אינסטגרם נמל התעופה הבין-לאומי סימפרופול, סרטונים בערוץ היוטיוב https://www.kommersant.ru/doc/2754608 Росавиация приостановила полеты в 11 аэропортов юга России - Туризм || Интерфакс Россия, www.interfax-russia.ru, ‏2022-02-24 (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא שדות תעופה ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נארה לאאו

נָארַה לֵאָאוּ (בפורטוגזית: Nara Leão;‏ 19 בינואר 1942 – 7 ביוני 1989) הייתה זמרת ברזילאית שכונתה "המוזה של הבוסה נובה". לאאו נולדה בעיר ויטוריה שבמדינת אספיריטו סנטו, ברזיל. כשהייתה כבת שנה עקרה משפחתה לריו דה ז'ניירו, שם גדלה בקופקבנה. כשהייתה בת 12 קיבלה את הגיטרה הראשונה שלה. את הופעותיה הראשונות ערכה בשנת 1963. בשנה שלאחר מכן, שנת ההפיכה הצבאית וקום הדיקטטורה בברזיל, לקחה לאאו חלק במופע "דעה" (opinião) בו ביטאה ביקורת חברתית גלויה. מאוחר יותר הוגלתה עם בעלה, במאי הקולנוע קקה דיאגס (Cacá Diegues), לצרפת בעוון פעילותם נגד השלטון, שם נולדו שני ילדיהם. בדירתה בקופקבנה נערכו מפגשים מוזיקליים בהן פרחה הבוסה נובה. היא ביצעה שירים של שיקו בוארקי, רוברטו מנסקל ("הסירה" - O barquinho - בביצועה, הוא אחד משירי הבוסה נובה היפים ביותר), אנטוניו קרלוס ז'ובים (יחד עם אליס רז'ינה ובלעדיה), קייטנו ולוזו ורבים אחרים. בשנים בהן הקליטה, הצליחה ליצור אוסף מרשים של קלאסיקות בוסה נובה ושירי סמבה של יוצרים אותנטיים של הפאבלס. במהלך שנות השמונים המעיטה לאאו בהופעות. היא תכננה לחדול מפעילותה המוזיקלית כדי ללמוד פסיכולוגיה, אך ב-1988, התגלה אצל לאאו סרטן מוח מתקדם, ולא היה טעם לנתחה. היא נפטרה שנה מאוחר יותר, ב-1989. ב-2007 הוציאה פרננדה טאקאי את אלבום הסולו "Onde brilhem os olhos seus" ("היכן נוצצות עיניך"), עם שירים מהרפרטואר של נארה לאאו. מדיה וקבצים בנושא נארה לאאו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נארה לאאו נארה לאאו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) נארה לאאו, באתר AllMusic (באנגלית) נארה לאאו, באתר MusicBrainz (באנגלית) נארה לאאו, באתר Discogs (באנגלית) נארה לאאו, באתר Genius נארה לאאו, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
פסגות אייבורי

פסגות אייבורי (באנגלית: Ivory Pinnacles) הם זוג פסגות מכוסות קרח בצפון חצי האי האנטארקטי, בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. שיא גובהן של הפסגות 1,120 מטרים מעל פני הים; פסגות אייבורי הם ההר ה-3,089 בגובהו באנטארקטיקה. הפסגות ממוקמות ממזרח למפרץ שארקו שבחוף דייוויס. הפסגות ממוקמות ממערב לקרחון פטוס, 14 קילומטרים דרומית-מזרחית לכף קיילמאן. אוכף פוינטר מפריד בין פסגות אייבורי, לבין גבעת פוינטר. הפסגות נסקרו ביולי 1948 מהקרקע על ידי משלחת של סקר שטחי חסות איי פוקלנד אשר יצאה ממפרץ התקווה; הפסגות מופו לראשונה בשנת 1948 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד. הפסגות צולמו מהאוויר על ידי הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1956–1957. שמן של הפסגות ניתן להן על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד. השם הוא תיאורי - מתאר את צבע הפסגות. אייבורי באנגלית משמעו "שנהב". פסגות אייבורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית פסגות אייבורי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה פסגת אייבורי באתר peakery (מרחקים לאתרים סמוכים) מזג אוויר נוכחי עדכני בפסגות אייבורי (לרבות זמני זריחת/שקיעת שמש/ירח עדכניים) תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור פסגות אייבורי נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור פסגות אייבורי סטטיסטיקות מזג אוויר עבור פסגות אייבורי גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה הרי אנטארקטיקה לפי גובהם לפי מקור אחר, פסגות אייבורי הם ההר ה-2,047 בגובהו באנטארקטיקה. מידע גאוגרפי על אוכף פוינטר
פרס האופנה הבריטי

פרס האופנה הבריטי הוא טקס חלוקת פרסים, הנערך מדי שנה בבריטניה לאישים וארגונים בעלי תרומה ייחודית לתעשיית האופנה בבריטניה במהלך שנה זו, הטקס מאורגן על ידי מועצת האופנה הבריטית. הטקס נערך לראשונה ב-1989, בין הקטגוריות בהן ניתן פרס כלולות "מעצב השנה" ו"דוגמן השנה", בין הזוכות בקטגוריית הדוגמנות נמנות קייט מוס ולארה סטון. קלייר ווייט קלר זכתה בתואר "מעצבת השנה" בשנת 2018. הטקס נערך בין היתר באלברט הול ובמוזיאון להיסטוריה של הטבע. מדיה וקבצים בנושא פרס האופנה הבריטי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פרס האופנה הבריטי פרס האופנה הבריטי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
Blue Banisters (שיר)

"Blue Banisters" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית לנה דל ריי. השיר יצא לאור ב-20 במאי 2021, על ידי חברות התקליטים פולידור ואינטרסקופ, כסינגל ראשון מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, Blue Banisters. ב-28 באפריל 2021, הכריזה דל ריי על צאת אלבום האולפן השמיני שלה, שיקרא Blue Banisters, וייצא לאור ב-4 ביולי 2021. ב-20 במאי 2021, הוציאה דל ריי שלושה סינגלים הנקראים "Wildflower Wildfire", "Blue Banisters" ו-"Book Book" – כ"הקדמה ראשונית לקראת אלבום האולפן השמיני הקרוב שלה". "Blue Banisters", הוא שיר בלדה, בו נעשה שימוש בפסנתר. השיר עצמו מאופים בווקאליות והוא הופק ונכתב על ידי גייב סיימון, מלהקת האינדי רוק קופצקי. סיימון הפיק גם שירים לזמרות-יוצרת הבריטית דואה ליפה ומקסמטון (אנ'). כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מטיידל. לנה דל ריי – כתיבה, הפקה, לחן גייב סיימון – כתיבה, הפקה, לחן, הנדסה, מיקסינג, אורגן, פסנתר אדם איאן – הנדסת מאסטרינג מידע על היצירה "Blue Banisters" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Blue Banisters" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Blue Banisters" באתר יוטיוב Blue Banisters, genius Lana Del Rey announces new album 'Blue Banisters', nme (באנגלית) Lana Del Rey Uploads 3 Singles With No Warning, vulture (באנגלית) Lana Del Rey Releases 3 New Songs: Listen, pitchfork (באנגלית) Lana Del Rey Previews Upcoming LP ‘Blue Banisters’ With Three New Songs, rollingstone (באנגלית) Lana Del Rey's 'Blue Banister' Singles Are Her Most Personal To Date, nylon (באנגלית) Lana Del Rey Releases New Songs “Blue Banisters”, “Text Book”, and “Wildflower Wildfire”: Stream, consequence (באנגלית) Lana Del Rey Drops 3 Songs From 'Blue Banisters' Album, billboard (באנגלית) Lana Del Rey / Blue Banisters / Credits, listen.tidal.com (באנגלית) Blue Banisters - Single by Lana Del Rey on Apple Music, Apple Music (באנגלית)
Text Book

"Text Book" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית לנה דל ריי. השיר יצא לאור ב-20 במאי 2021, על ידי חברות התקליטים פולידור ואינטרסקופ, כסינגל השני מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, Blue Banisters. ב-28 באפריל 2021, הכריזה דל ריי על צאת אלבום האולפן השמיני שלה, שייקרא Blue Banisters, וייצא לאור ב-4 ביולי 2021. ב-20 במאי 2021, הוציאה דל ריי שלושה סינגלים הנקראים "Wildflower Wildfire", "Blue Banisters" ו-"Text Book" – כ"הקדמה ראשונית לקראת אלבום האולפן השמיני הקרוב שלה". "Text Book", מציג את דל ריי כבחורה השוקלת את יחסיה עם הוריה. הוא מתחיל בשורה "אני מניחה שאפשר לקרוא לזה ספר טקסט, חיפשתי את האב שרציתי בחזרה". חלק ממיליותיו עוררו מחלוקת ברשתות החברתיות השונות. כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מטיידל. לנה דל ריי – שירה, כתיבה, הלחנה גבה סימון – כתיבה, שירת רקע, הפקה, הלחנה, גיטרה אקוסטית, בס, תכנות תופים, הנדסה, גיטרה, כלי מקלדת, כלי הקשה, פסנתר, אפקטים קוליים, סינת' בס מלודי פרי – שירת רקע דין ריד – הפקה, הנדסה, מיקסינג זאק דוז – הפקה גגרג לאיז – גיטרת בריטון, פדאל סטיל דארן וייס – תופים גריפין צורף – תופים ג'ון קונגלטון – הנדסה ג'ון שר – הנדסה מאי לייש – הנדסה אדם איאן – הנדסת מאסטרינג מידע על היצירה "Text Book" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Text Book" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Text Book" באתר יוטיוב Text Book, genius Lana Del Rey announces new album 'Blue Banisters', nme (באנגלית) Lana Del Rey Uploads 3 Singles With No Warning, vulture (באנגלית) Lana Del Rey Releases 3 New Songs: Listen, pitchfork (באנגלית) Lana Del Rey Previews Upcoming LP ‘Blue Banisters’ With Three New Songs, rollingstone (באנגלית) Lana Del Rey's 'Blue Banister' Singles Are Her Most Personal To Date, nylon (באנגלית) Lana Del Rey Drops 3 Songs From 'Blue Banisters' Album, billboard (באנגלית) Lana Del Rey releases three new songs and announces July 4 album, 'Blue Banisters', latimes (באנגלית) Lana Del Rey / Text Book / Credits, listen.tidal.com (באנגלית) Text Book - Single by Lana Del Rey on Apple Music, Apple Music (באנגלית)
Wildflower Wildfire

"Wildflower Wildfire" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית לנה דל ריי. השיר יצא לאור ב-20 במאי 2021, על ידי חברות התקליטים פולידור ואינטרסקופ, כסינגל שלישי מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, Blue Banisters. ב־28 באפריל 2021, הכריזה דל ריי על צאת אלבום האולפן השמיני שלה, Blue Banisters, וייצא לאור ב-4 ביולי 2021. ב-20 במאי 2021, הוציאה דל ריי שלושה סינגלים הנקראים "Wildflower Wildfire",‏ "Blue Banisters" ו-"Book Book" – כ"הקדמה ראשונית לקראת אלבום האולפן השמיני הקרוב שלה". "Wildflower Wildfire", צוין בזכות ההבדל בינו לבין עבודתו הקודמת של דל ריי באלבומיה הקודמים, Norman Fucking Rockwell! ו-Chemtrails over the Country Club, תוך שהמפיק ג'ק אנטונוף לא השתתף בהפקתו. במקום זאת, הופק השיר על ידי מפיק ההיפ הופ האמריקאי מייק דין. השיר עצמו הוא בלדת פסנתר מופשטת, הכוללת שימוש בתופים אלקטרוניים לקראת סופו. מילות השיר מתארות את יחסיה של דל ריי עם אמה החורגת. כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מטיידל. לנה דל ריי – שירה, כתיבה, לחן מייק דין – הפקה, כתיבה, לחן, הנדסת מיקסינג, מיקסינג, כלי מקלדת סייג סקולפילד – כתיבה, לחן, הנדסה שון סולימאר – כתיבה, לחן, הנדסה מידע על היצירה "Wildflower Wildfire" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Wildflower Wildfire" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Wildflower Wildfire" באתר יוטיוב לנה דל ריי, מייק דין, סייג סקולפילד, שון סולימאר Wildflower Wildfire, genius Lana Del Rey announces new album 'Blue Banisters', nme (באנגלית) Lana Del Rey Uploads 3 Singles With No Warning, vulture (באנגלית) Lana Del Rey Releases 3 New Songs: Listen, pitchfork (באנגלית) Lana Del Rey Previews Upcoming LP ‘Blue Banisters’ With Three New Songs, rollingstone (באנגלית) Lana Del Rey's 'Blue Banister' Singles Are Her Most Personal To Date, nylon (באנגלית) Lana Del Rey – "Blue Banisters," "Text Book," & "Wildflower Wildfire", stereogum (באנגלית) Lana Del Rey's Surprise New Single "Wildflower Wildfire" Will Give You Goosebumps, hotnewhiphop (באנגלית) Lana Del Rey / Wildflower Wildfire / Credits, listen.tidal.com (באנגלית) Wildflower Wildfire - Single by Lana Del Rey on Apple Music, Apple Music (באנגלית)
קישהודוש

קישהודוש (בהונגרית: Kishódos) הוא כפר זעיר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית קישהודוש קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-87 תושבים בשנת 1990 עד 78 תושבים בשנת 2020. הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-13. יהודים חיו בקישהודוש בתקופות זמן שונות. בשנת 1944 נרצחו מבני הקהילה בשואה. מדיה וקבצים בנושא קישהודוש בוויקישיתוף נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי קישהודוש שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
דין שיווק וקליה

דין שיווק וקליה בע"מ היא רשת שיווק למכירת פיצוחים, פירות יבשים, תבלינים ורטבים, המפעילה כ-160 דוכני מכירה במרכולים בישראל. החברה הוקמה בפברואר 1997 על ידי שמעון ששון. משנת 2000 מנהל אותה יגאל אלל, חתנו של ששון. החברה מוכרת במותגים "ששון הקולה" ו"ששון שוק", ובעבר שימש אות גם המותג "הקולה מבגדד". בשנת 2005 רכשה החברה מחברת רמדיה את חברת "שקדיה גבע תעשיות", שהוקמה על ידי קבוצת גבע ועסקה אף היא בשיווק פיצוחים ופירות יבשים. בשנת 2011 הועברו משרדי החברה, וכן המפעל ששכן בקבוצת גבע, לאזור התעשייה מודיעין. בינואר 2020 רכשה החברה את מפעל החמוצים "בית השיטה תעשיות" מחברת אסם השקעות תמורת כ-55 מיליון ש"ח. במאי 2021 הפעילה החברה כ-160 דוכני מכירה, במותג "ששון שוק", במרכולים של רשתות השיווק שופרסל (כ-120 דוכנים), יוחננוף, ויקטורי, אושר עד ומחסני השוק. בדוכנים אלה נמכרים פיצוחים, פירות יבשים וממתקים בתפזורת, והחברה משלמת לרשת המרכולים עמלה בשיעור מסוים מהכנסותיה. בנוסף נמכרים מוצרים ארוזים של החברה במדפי המרכולים, במותגים "ששון הקולה" ו"שקדיה". החברה מייצרת גם את המותג הפרטי לפיצוחים ופירות יבשים של רשת רמי לוי שיווק השקמה. החברה מוכרת תבלינים ורטבים במותג "אהרוני" (על שם השף ישראל אהרוני). במאי 2015 חייב בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב את החברה בתשלום פיצויים, משום שפגעה בהתארגנות עובדיה בהסתדרות. נפסק שהחברה תפצה את ההסתדרות ב-55 אלף ש"ח, את יו"ר ועד הפעולה של העובדים - ב-35 אלף שקל ושני עובדים נוספים שלקחו חלק בהתארגנות ופוטרו - ב-5,000 ש"ח כל אחד. באוגוסט 2020 רכשה קרן פימי 50% מחברת דין שיווק וקליה. אתר האינטרנט הרשמי של שקדיה גבע תעשיות אתר האינטרנט הרשמי של בית השיטה תעשיות שוקי שדה, "מעטים מודעים לעושר שלו, זה לא רק בריכה ומכוניות יוקרה": יגאל אלל מגלגל מאות מיליונים מפיצוחים - עכשיו הוא עולה שלב, באתר TheMarker‏, 21 במאי 2021 סיון קלינגבייל, דין שיווק רכשה את שקדיה ב-250 אלף דולר, באתר TheMarker‏, 25 בינואר 2006 שני מוזס, ‏נפטרת מהחמוצים: אסם מוכרת את מפעל בית השיטה תמורת כ-55 מיליון שקל, באתר גלובס, 23 בספטמבר 2019 הבית שלנו, באתר של "בית השיטה תעשיות" אהרוני, באתר "שקדיה" חברת פיצוחים תפצה את ההסתדרות בגלל ”פגיעה חמורה” בהתארגנות עובדיה, באתר "ספונסר", 30 בספטמבר 2015 נווית זומר, מרחיבה פעילות: פימי נכנסת לראשונה לתחום המזון, באתר כלכליסט, 30 ביולי 2020
גשר נחל שקמה

גשר נחל שקמה או גשר הרכבת הוא גשר שעובר מעל נחל שקמה, וממוקם בסמוך לשמורת הטבע פורה. הוא אחד מהגשרים הרבים שנבנו בידי העות'מאנים ב-1916 ברחבי הנגב המערבי כתשתית להנחת מסילת הרכבת מנחל שורק לקוסיימה. מסילת רכבת זו איפשרה מעבר כוחות ואספקה רבים דרומה כדי לתמוך במאמץ הטורקי לכבוש את תעלת סואץ בתקופת המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה. בפועל, בניית המסילה הושלמה עד ניצנה שם הקימו הטורקים מחנה לוגיסטי גדול. לאחר ניצחון הבריטים במערכה על הגנת תעלת סואץ הם החלו לבנות מסילה מקבילה לאורך החוף. במאי 1917 חיבלו הבריטים במסילה הטורקית במספר נקודות מדרום לבאר שבע והטורקים לא השתמשו במסילה מדרום לעיר ואף פירקו אותה לטובת מיזמים צבאיים אחרים. מבנה הגשר היה בעל קשתות והיה עשוי מאבן בדומה לגשרים נוספים שנבנו במסגרת פרויקט מסילת הרכבת בנגב. בתקופת המנדט הבריטי היווה הגשר חלק מקו דמשק באר שבע עד שנת 1927 אז הופסק השימוש בקו משתי סיבות: רוחב המסילה העות'מאנית שהיה צר בכ-40 ס"מ מהסטנדרט הבריטי וחוסר כדאיות עקב דלילות האוכלוסייה. לאחר שהופסק השימוש ברכבת הוסרו מסילות הרכבת מן הגשר, חלק מחומרי הגלם שמהם נבנה הגשר נבזזו על ידי מקומיים לצורך בניית בתים באזור. ב-1956 נחנכה מסילת הדרום לבאר שבע שעברה במסלול מזרחי למסלול המקורי של הרכבת העות'מאנית. אי תחזוקת הגשר ושדידת אבני האומנות והכנפיים ערערו את יציבות הגשר עם השנים ובשנת 1970 הוא התמוטט במהלך שיטפון בנחל שקמה. כיום נותרו מן הגשר רק חלקיו הסמוכים לגדות הנחל. מדיה וקבצים בנושא גשר נחל שקמה בוויקישיתוף אתר מרחב שקמה-אתר האינטרנט של שמורת הטבע. חוברת של"ח של משרד החינוך- חוברת המכילה מידע על המסלול והאזור בו הגשר ממוקם.