laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שדה סמנטי

שדה סמנטי הוא קבוצה של מילים שיש להן מכנה משותף. כל המילים בשדה סמנטי מסוים קשורות בצורה כלשהי למשמעות של הנושא הכללי של אותו שדה. יחד עם זאת, לכל מילה יש משמעות הייחודית לה. שדה סמנטי ראשי עשוי להיות מחולק לשדות סמנטיים קטנים יותר. כמו כן, תיתכן חפיפה בין שדות סמנטיים, כך שמילה מסוימת יכולה להשתייך ליותר משדה אחד. הסמנטיקה עוסקת בין היתר גם בשדות סמנטיים משום שהיא ענף של תורת הלשון שעניינו תיאור משמעותן של המילים ושל צירופי המילים. ישנם מילונים המחלקים את המילים על פי השדות הסמנטיים שהם מתייחסים אליהם. מילון מסוג זה נקרא "אגרון" (תזאורוס). בשדות סמנטיים ישנה חלוקה לשני סוגים עיקריים: שדה המושתת על קשר מהותי ושדה המושתת על קשר אסוציאטיבי. בשדה סמנטי תימצא קבוצה של מילים או צירופים השייכים לאותו תחום מושגים, כלומר מילים הקרובות במשמעות ומתארות תחום מסוים במציאות. הן נמצאות בתחומים הבאים: נרדפות: לדוגמה: שמש - חמה; ירח - לבנה; חושך - עלטה וכו'. ניגודיות: לדוגמה: אור - חושך; קטן - גדול וכו'. היכללות: לדוגמה: פירות - קלמנטינה, תפוז, תפוח ועוד. המשורר בוחר במלה בעלת מעמד מרכזי ביצירה, ולאחריה הוא מזכיר מילים נוספות הקשורות למלה המרכזית. כך נוצר "שדה" של מילים, שיש קשר ביניהן וזיקה בינן לבין המלה המרכזית. השדה הסמנטי מלכד ומאחד את חלקיה השונים של היצירה ומדגיש ומבליט את תוכנה. שרה אבינון (2000). עיין ערך: לשון, הבנה והבעה. תל אביב: מט"ח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית. ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קלוסובה

קלוסובה (באוקראינית: Клесів, קלסיב; בפולנית: Klesów, קלסוב) הוא יישוב במחוז המשנה סארני במחוז רובנו באוקראינה. בקלוסובה חיו מאות יהודים ובו הוקם ופעל "קיבוץ חוצבי אבנים על שם יוסף טרומפלדור". הכפר היה קיים כבר באמצע המאה ה-19 ועד מלחמת העולם השנייה היה תחת שלטון פולני. במאה ה-19 נמנו בכפר כ-15 משפחות יהודית ולקראת סופה של אותה מאה גדלה האוכלוסייה ל-25 משפחות שעסקו בתחומי כריתת עצים, עיבוד חומר ללבנים וחציבה. ב-1900 הונחה מסילת הרכבת קייב-קובל והוקמה תחנת רכבת Klesive כ-3 ק"מ ממרכז הכפר. רבים מבני הכפר זיהו את הפוטנציאל הכלכלי של תחנה זו ועברו לשם וביניהם כ-10 מהמשפחות היהודיות. בקיץ 1941 כבשו הגרמנים את קלוסובה, וריכזו את יהודיו בגטו, ובאוגוסט 1942 נרצחו כ-580 יהודי קלוסובה בסארני. ב-1945, לאחר סיום המלחמה ובעקבות החלטות ועידת יאלטה וועידת פוטסדאם, סיפחה רוסיה חלקים נרחבים ממזרח פולין וביניהם גם את קלוסובה. עם פירוק הגוש הסובייטי עבר המקום לשלטון אוקראינה. ערך מורחב – חוות ההכשרה בקלוסובה הקיבוץ הוקם ב-1924 על ידי אנשי תנועת "החלוץ" בסארני. בסארני הייתה מחצבה ומנסרה בבעלות משפחת פיינשטיין. זו העסיקה בתחילה אסירים שנדונו לעבודת פרך אך קיבלה את אנשי "החלוץ" שהיטיבו לעבוד בעבודה מפרכת זו. מקיבוץ הכשרה עונתי הפך הארגון לגרעין קבע בו נוצרו זוגות ונערכו חופות. עם הזמן גדל היקף ההכשרה בקלוסובה והגיע למאות חלוצים מדי שנה. ב-1926 עלה לארץ ישראל המחזור הראשון של בוגרי קלוסובה. בין חניכיו של "קיבוץ חוצבי אבנים" היו כ-8,000 צעירים יהודים מתנועות חלוציות מיישובי הסביבה. רוב בוגריו של הקיבוץ עלו לארץ ישראל לאחר תום תקופת הכשרתם. שליחים רבים מארץ ישראל שהגיעו לפולין ביקרו גם בקלוסובה. יוצאי קלוסובה פעלו בכשבעים פלוגות בעיירות שונות, פלוגות שבהן פעלו בין 30 ל-200 חברים. פלוגות אלה הציעו תעסוקה בתקופת האבטלה שלאחר המשבר הכלכלי העולמי של 1929. בעקבות הקמת ההכשרה קמו פלוגות בנות ברוקיטנה, דומברוביץ, פינסק, קליבאן, רובנה, קובל ועוד. הכשרות אלה הכינו אלפי צעירים יהודים לעלייה לארץ. יוצאי קלוסובה השתלבו בעיקר ביגור ובגבעת השלושה, וכן ברמת רחל, רמת הכובש, גליל ים, קיבוצים נוספים של הקיבוץ המאוחד ועוד. ב-1937 מנעו שלטונות פולין את המשך קיומו של הקיבוץ, והחרימו את המנסרה והמחצבה. בקלוסובה נטבע הביטוי "התנועה החלוצית היא אכזרית במהותה ונפלאה במעשיה" ששימש בקיבוצים אחרים. חיים דן, אריה פיאלקוב (כינסו וערכו), ספר קלוסובה - קיבוץ חוצבי אבנים על שם יוסף טרומפלדור בקלוסובה ופלוגותיו, בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון; הקיבוץ המאוחד, 1978 חוות ההכשרה בגרוכוב מדיה וקבצים בנושא קלוסובה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קלוסובה פגישת חברי קיבוץ קלוסובה ב-1930 בדומברוביצה שבפולין - תצלום בארכיון התצלומים המקוון של יד ושם. קליסוב, קלוסובה (Klesów), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם מאמר בכתב העת עת־מול מאת רות בקי-קולודני על ראשית קיבוץ חוצבי אבנים בקלוסובה. המנון קלוסובה באתר זמרשת להנצחת הזמר העברי. קובצי מקורות על קיבוץ חוצבי אבנים בקלוסובה, בפרק זיכרון לאריה ברלינסקי, יוצא הקיבוץ,ולבני משפחתו, בספר שכתבו בני המשפחה "סבא נפתלי והברלינסקים" אלי אלון, סיפורו של קיבוץ חוצבי אבנים "קלוסובה" , באתר News1 מחלקה ראשונה, 8 בדצמבר 2014 אלכסנדר קרוגלוב (רו'), קלסוב, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק B, עמ' 1380–1381), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) תחומי עיסוק אלו נבחרו מאחר שתנאי השטח צימצמו את האפשרויות לעסוק בחקלאות עדותם של יוסף ומרדכי זולר, 1976, "ספר קלוסובה", עמודים 16-17
חמד בן מוחמד א-שרקי

השייח' חמד בן מוחמד א-שרקי (בערבית: حمد بن محمد الشرقي, בתעתיק מדויק: חמד בן מחמד אלשרקי; נולד ב-25 במאי 1948[דרושה הבהרה]) הוא שליט אמירות פוג'יירה, אחת משבע אמירויות המרכיבות את איחוד האמירויות הערביות. חמד בן מוחמד א-שרקי נולד ב-25 במאי 1948. בשנים 1969–1970 למד באנגליה ולאחר מכן המשיך לימודים בבית ספר צבאי בבריטניה. בשנת 1971, עם קבלת עצמאות איחוד האמירויות מידי בריטניה, חזר א-שרקי לפוג'יירה. בשנים 1971–1974 שימש א-שרקי כשר החקלאות והדיג של איחוד האמירויות. בשנת 1974 נפטר אביו מוחמד בן חמד בן עבדאללה א-שרקי והוא ירש אותו כשליט פוג'יירה. בתפקיד זה משמש א-שרקי עד היום. כשליט פוג'יירה, א-שרקי מכהן גם במועצה הפדרלית העליונה של איחוד האמירויות, שבה יושב נציג מכל אמירות באיחוד. א-שרקי מתפרנס מעסקיו הפרטיים, אך בפועל אין הבחנה כמעט בין רכושו הפרטי לבין הרכוש הציבורי של האמירות. מבחינת חקיקה, לא-שרקי סמכות מוחלטת לבטל ולחוקק חוקים, אך נהוג כי איננו מערער על החלטות רשויות המדינה שמורכבות ממשפחות הנכבדים של האמירות. א-שרקי נשוי לפאטמה בנת ת'אני אאל מכתום, המשפחה השלטת באמירות דובאי. לזוג שישה ילדים. בנו השני, מוחמד בן חמד בן מוחמד א-שרקי, הוא יורש העצר של האמירות. ערבית: المجاس الاعلى لحكام الامارات; אנגלית: Federal Supreme Council
הקדמת ימין לשמאל

הקדמת ימין לשמאל היא מידת חסידות לפיה יש להקדים בפעולות יומיומיות שונות את עשיית החלק הימני על השמאלי. בפרט הדבר נהוג בנעילת נעליים, בה מקדימים את הכנסת רגל ימין לנעל ולאחריה מכניסים את רגל שמאל. בתלמוד מובאים דברי רבי יוחנן לפיהם יש להקדים נעילת רגל שמאל. התלמוד מקשה על דבריו מברייתא, לפיה ”כשהוא נועל נועל של ימין ואחר כך נועל של שמאל”. רב יוסף טוען שכיוון שקיים מקור לשתי האפשרויות, שתיהן לגיטימיות, וכן מובא שרב כהנא לא הקפיד על הסדר. לעומתם רב נחמן בר יצחק סובר כי "ירא שמים יוצא ידי שתיהן" כמנהג מר בריה דרבנא שהיה מכניס ימין ולאחריה שמאל ואז קושר שמאל ולאחריה ימין. כמנהג החסידות של מר בר רבנא הובא בספר שולחן ערוך: ”ינעול מנעל ימין תחילה ולא יקשרנו, ואחר כך ינעול של שמאל ויקשרנו, ויחזור ויקשור של ימין.” בנוגע להקשרים נוספים של הקדמת ימין לשמאל מופיע בברייתא: ”כשהוא נועל נועל של ימין ואחר כך נועל של שמאל כשהוא חולץ חולץ של שמאל ואחר כך חולץ של ימין כשהוא רוחץ רוחץ של ימין ואחר כך רוחץ של שמאל כשהוא סך סך של ימין ואחר כך של שמאל”. הקדמת ימין ברחיצה וסיכה הובאו להלכה במגן אברהם ובמשנה ברורה אך הרמ"א ציין "לא ראיתי מדקדקים בזו". כתב המגן אברהם על פי כתבי האר"י: ”ישים שני צידי המלבוש ביד ימינו וילבוש הימין ואחר כך השמאל ויכוין כי הכל נכלל בימין ומן הימין בא לשמאל” והובאו הדברים גם במשנה ברורה ובכף החיים, אלא שהמשנה ברורה מביא את המנהג כדבר שטוב לעשות ואילו כף החיים מביא אותו כדבר שצריך להיזהר בו. קיימות הלכות נוספות המדריכות להעדיף את צד ימין וכדברי התלמוד ”כל פינות שאתה פונה לא יהו אלא דרך ימין למזרח”. בסדרת הטלוויזיה "מרחק נגיעה" רוחל'ה ברמן מספרת לזוריק מינץ שהקפדה על מידת החסידות בסדר נעילת הנעליים היא דרך לבחון בשידוך את יראת השמיים של המשודך. לפי מחקר שפורסם ב- Journal of Experimental Psychology, "ימנים (במובן של בעלי יד ימין דומיננטית) נוטים לזהות את צד ימין עם רעיונות חיוביים ואת צד שמאל עם רעיונות שליליים, בעוד שמאליים הראו נטייה הפוכה וזיהו את צד ימין עם רעיונות שליליים ואת צד שמאל עם רעיונות חיוביים". מנהג חסידות בלבישת הבגדים ונעילת הנעליים, פניני הלכה סדר קשירת הנעליים והלבישה, באתר ישיבה הרב ירון דוראני, חובה לנעול קודם את נעל ימין?, באתר ynet, 13 במאי 2014 תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ס"א, עמוד א' שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ב', סעיף ד' דרכי משה על הטור, סימן ב מגן אברהם על שולחן ערוך אורח חיים ב ג תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ט"ו, עמוד ב' Daniel Casasanto, Embodiment of Abstract Concepts: Good and Bad in Right- and Left-Handers, Journal of Experimental Psychology: General 2009, Vol. 138, No. 3, 351–367
Splash screen

Splash screen היא תמונה ו/או כיתוב המוצגים במהלך טעינת תוכנית או משחק מחשב. המונח יכול לתאר גם דף קדמי באתר ברשת. Splash screen יכול לכסות את כל המסך, או רק לתפוס שטח קטן יותר במרכז המסך (בדרך כלל בצורה מלבנית). במערכות הפעלה ה-Splash screen מכסה בדרך-כלל את כל המסך אף אם הלוגו עצמו נראה רק במרכז המסך. מטרת ה-Splash screen ביישומים כבדים היא ליידע את המשתמש כי הם נטענים ושהם לא "נתקעו", וכן לידע אותו אודות קצב הטעינה. במהלך הטעינה מופיע באר התקדמות, המתקדם כפי התקדמות הטעינה. ה-Splash screen נעלם עם פתיחת חלון היישום המרכזי Splash screen קיים במקרים רבים מתוך מטרה להעלות את רמת המראה והתחושה של יישום או אתר רשת, ולכן הם מושקעים יחסית מבחינה גרפית. מאותה סיבה לפעמים קיימים ב-Splash screen צלילים, אנימציות, וכדומה. ברשת, Splash screen (נקרא גם splash page) הוא דף של אתר המופיע עם הכניסה אליו, ופועל כדף קדמי לדף הבית. בוני אתרים יכולים להשתמש ב-Splash screen באתר רשת למטרות הבאות: להפניית המשתמש לאתר המותאם לשפתו. להפניית משתמשים בעלי רוחב פס נמוך לאתר מותאם. להפניית נכים לאתר נגיש יותר. להגבלת הגישה לתכנים בעייתיים (כדוגמת, הימורים, אלכוהול, וכדומה) כהשלמה אסתטית לדף הבית למטרות פרסום בשל כך ש-Splash screen מגדיל לפעמים את זמן ההמתנה לתוכנה הרצויה, הדבר גורם לחוסר נוחות. באתרי רשת הדבר עלול להפוך למטרד ממשי לבעלי חיבור אינטרנט איטי. במידה והמשתמש משבית תצוגת "תוכן עשיר", כדוגמת תמונות, פלאש, ו-Shockwave Flash, ה-Splash screen עלול שלא להיטען כלל. Splash screen שנוצר באמצעות פלאש לעיתים מנועי חיפוש אינם יכולים לגשת אליו. Splash screen יכולים להיווצר גם באמצעות HTML ו-CSS, אם ה-Splash screen הוא לא למטרת טעינת תוכנית אלא למטרות אחרות. לשפת התכנות Java יש מחלקה מיוחדת ליצירת Splash screen, הנקראת java.awt.SplashScreen, ומטפלת בפונקציות של Splash screen תקני, כלומר הצגת תמונות במרכז המסך, והיעלמותן כשהחלון הראשי של התוכנה נפתח. Usplash מדיה וקבצים בנושא Splash screen בוויקישיתוף מידע על הסרת Splash screen שונים שתוכנה המסירה את רוב ה-Splash screen בחלונות גלריה של Splash screen רבים מידע כיצד ליצור את ה-Splash screen ב-PHP ו-GTK אוסף של Splash screen במערכת ההפעלה חלונות ראו פירוט להלן [1] ענייני נגישות בפלאש java.awt.SplashScreen
נבחרת בלגיה בכדורגל עד גיל 21

נבחרת בלגיה בכדורגל עד גיל 21, מייצגת את בלגיה בתחרויות בינלאומיות לנבחרות צעירות. הנבחרת השתתפה פעמיים באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21. השג השיא שלה היה השתתפות במשחק חצי הגמר ב-2007. 1978–2000 - לא העפילה 2002 - שלב הבתים 2004–2006 - לא העפילה 2007 - חצי הגמר 2009 - 2013 - לא העפילה ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגל ובנושא בלגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
XSplash

XSplash הוא מיזם תוכנה בקהילת אובונטו, המשתמש במערכת החלונות X, כדי להחליף את הטקסט המופיע בעת אתחול מערכות הפעלה מבוססות לינוקס, בתצוגה גרפית של Splash screen.‏ XSplash החליף את Usplash, בגרסה 9.10, וקירבה את אובונטו ליעד של 10 שניות אתחול, בגרסה 10.04. XSplash משפר את ביצועי האתחול על פני Usplash ומערכות אתחול נוספות, משום שהוא נותן קדימות לתהליכים הקשורים לשרת ה-X, וכן על ידי שימוש בשרת X בודד במהלך האתחול. המשתמש עם Linux framebuffer Karmic Koala Lucid Lynx יצירת Splash באתר Netsplit.com ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דוב נמלים בינוני

דוב הנמלים הבינוני (שם מדעי: Tamandua tetradactyla) הוא מין של דוב נמלים דרום-אמריקאי מהסוג Tamandua. דוב הנמלים הבינוני פועל כבודד, ונמצא בסביבות גידול רבות ושונות - מיערות משווניים לסוואנות צחיחות. הוא ניזון מנמלים, טרמיטים ודבורים. את הנמלים והטרמיטים הוא משיג, כמו דובי נמלים אחרים, מחפירת חור בקן, ותחיבת חוטמו דמוי-הצינור לתוכו. את הנמלים והטרמיטים הוא מוציא אחד-אחד בעזרת לשונו הדביקה. הציפורניים הקדמיות שלו מאוד חזקות, ויכולות לשמש אותו בחפירת חורים בקינים של נמלים או להגנה עצמית. דוב הנמלים הבינוני חי בדרום אמריקה, מוונצואלה וטרינידד עד לצפון ארגנטינה, דרום ברזיל ואורוגוואי. הוא חי בגבהים של עד כ-1,600 מטר מעל גובה פני הים. הוא נמצא ביערות גשם טרופיים, יערות ממוזגים וסוואנות. נראה שהוא נמצא לרוב ליד נחלים ונהרות, בעיקר ליד כאלה שיש בהם גפנים ואפיפיטים (כנראה כי זוהי גם הסיבה המועדפת על טרפו). המאובנים העתיקים ביותר של דוב הנמלים הבינוני הם מתקופת הפלייסטוקן, אם כי ראיות גנטיות מרמזות שאולי הוא התפצל מאביו הקדמון של דוב הנמלים הקרוב ביותר אליו, דוב הנמלים הענק בסוף תקופת המיוקן, לפני כ-12 מיליון שנים. מדיה וקבצים בנושא דוב נמלים בינוני בוויקישיתוף דוב נמלים בינוני, באתר ITIS (באנגלית) דוב נמלים בינוני, באתר NCBI (באנגלית) דוב נמלים בינוני, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) דוב נמלים בינוני, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) דוב נמלים בינוני, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) דוב נמלים בינוני, באתר GBIF (באנגלית) דוב נמלים בינוני באתר הרשימה האדומה של IUCN
ישראל ראבון

ישראל רָאבּוֹן (בכתיב יידי: ראַבאָן; 1900 – 1941) היה משורר וסופר יידי. נולד בשם ישראל רובין בעיירה גוברצ'וב שבפולין בשנת 1900, אך גדל בבלוט (Balut), פרוור פרולטרי של העיר לודז'. את שיריו הראשונים פרסם בגיל 15. ראבון פרסם ספרי שירה, וכן שני רומנים ביידיש, "באלוט", רומן מסורתי בשלושה כרכים, המתאר את החיים ברובע העוני של לודז', רובע באלוט. ו"די גאס" ("הרחוב"), רומן חדשני ואקספרסיוניסטי. "הרחוב" תורגם לכמה לשונות, ובהן עברית ואנגלית. הרומן "באלוט", נדפס ביידיש לראשונה בוורשה בשנת 1934. הרומן "הרחוב", נדפס לראשונה ביידיש בוורשה בשנת 1928. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ברח מלודז' לווילנה. על-פי עדותו של שמרקה קצ'רגינסקי, הוא נרצח על ידי הגרמנים בפונאר, באחת מהאקציות ב-1941. די גאס (יידיש: "הרחוב") יצא במהדורה חדשה, בהוצאת מאגנס, בשנת 1986. עם הערות מבוא מאת חנא שמרוק. הרחוב, תרגום ק"א ברתיני, הוצאת הקיבוץ המאוחד / ספרי סימן קריאה, 1986. סת' ווליץ, 'על "הרחוב" של ישראל ראבון', חוליות (כתב עת), 7, 2002. ביאטריס לאנג קפלן, ישראל ראבון, באנציקלופדיית ייִוואָ ליהודי מזרח אירופה (באנגלית) בני מר, מה קרה לדוד ורדיגר, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2007 ישראל רבון (1902-1941), דף שער בספרייה הלאומית על ספרו של ראבון, באנגלית, "הרחוב", באתר אנגלי יהודי, כולל מובאה של כמה עמודים מהספר אברהם סוצקבר, ישראל ראבון בווילנה, באתר הארץ, 17 ביולי 2008 עופרה עופר אורן, על הספר "הרחוב", בבלוג "סופרת ספרים", 11 באוגוסט 2015 ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זגג

זגג הוא בעל מלאכה העוסק בזיגוג כגון קיבוע שמשות במסגרות ובחלונות, החלפת זכוכיות ותיקונם. הזגג עוסק גם בבניית והחלפת קירות ודלתות מזכוכית, וכן בניית רהיטים שונים מזכוכית, דוגמת שולחן, מראה וכדומה. הזגג מכין גם לבנת זכוכית המשמשות בעיקר לבניית בנייני משרדים, אך משמשות גם לעיצוב בנייני מגורים. בארצות הברית, שולית הזגג לומד ומוכשר כשלוש שנים. הזגג משתמש במספר כלים עיקריים, בהם חותך זכוכית, נייר זכוכית, פלייר ומסור. How to Become a Glazier, באתר מחלקת העבודה של ארצות הברית (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אפה אמברוז

אפטובורה אמברוז אמובו (באנגלית: Efetobore Ambrose Emuobo; נולד ב-18 באוקטובר 1988 בקדונה שבניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הבלם. אמברוז התחיל את הקריירה שלו בקדונה יונייטד כאשר עלה לבוגרים בשנת 2006. בקיץ 2008 הושאל לביילסה יונייטד, ועמה זכה באליפות. בסיום העונה חזר לקדונה ושיחק שנה נוספת במדיה. ביוני 2010 הגיע לישראל וחתם במועדון ספורט אשדוד. אמברוז ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 0–2 למכבי נתניה. ב-22 בינואר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–4 למכבי תל אביב. בסך הכל כבש שלושה שערי ליגה במדי אשדוד במהלך השנתיים בהן שיחק במועדון. בקיץ 2012 חתם לשלוש שנים בסלטיק מליגת העל הסקוטית. אמברוז ערך את הופעת הבכורה שלו כאשר עלה כמחליף בניצחון 0–2 נגד דנדי יונייטד. ב-20 באוקטובר 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–5 נגד סנט מירן. ב-2 באוקטובר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות בניצחון 2–3 נגד ספרטק מוסקבה. באוקטובר 2012 נבחר לנבחרת המחזור בליגת האלופות. באותה עונה זכה עם סלטיק בדאבל, ובעונת 2013/2014 זכה עם המועדון באליפות שנייה ברציפות. בעונת 2013/2014 זכה עם המועדון בגביע הליגה הסקוטית וכן באליפות שלישית ברציפות. ב-26 בפברואר 2017 הושאל אמברוז להיברניאן. ב-8 ביוני 2017 חתם בהיברניאן לשנתיים. ב-1 במרץ ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בהפסד 0–1 לסנט מירן. ב-15 בפברואר 2019 חתם בדרבי קאונטי עד לסוף העונה. ב-18 בפברואר 2020 חתם בליווינגסטון עד לסוף העונה. ב-10 בספטמבר 2021 חתם בסט. ג'ונסטון לעונה אחת. ב-7 בפברואר 2022 הושאל לדנפרמלין אתלטיק מהצ'מפיונשיפ הסקוטי. בשנת 2007 השתתף עם נבחרת ניגריה עד גיל 20 באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בקנדה. בקיץ 2008 היה חלק מסגל הנבחרת עד גיל 23 לאולימפיאדת בייג'ינג. ב-13 באוקטובר 2013 כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת ניגריה, במשחק מול נבחרת ליבריה. בינואר 2013 זכה עם הנבחרת בגביע אפריקה, וביוני של אותה שנה השתתף איתה בגביע הקונפדרציות. אמברוז נכלל בסגל הנבחרת למונדיאל 2014. נבחרת ניגריה אולימפיאדת בייג'ינג (2008): מדליית כסף גביע אפריקה לאומות: 2013 ביילסה יונייטד אליפות ניגריה: 2008/2009 קדונה יונייטד הגביע הניגרי: 2010 סלטיק אליפות סקוטלנד: 2012/2013, 2013/2014, 2014/2015, 2015/2016 הגביע הסקוטי: 2013 גביע הליגה הסקוטית: 2014/2015, 2016/2017 תארים אישיים נבחרת המחזור בליגת האלופות: מחזור 3, 2012/2013 נבחרת הטורניר בגביע אפריקה לאומות: 2013 אפה אמברוז, באתר Transfermarkt אפה אמברוז, באתר Soccerway אפה אמברוז, באתר WorldFootball.net אפה אמברוז, באתר National Football Teams אפה אמברוז, באתר FootballDatabase.eu אפה אמברוז, באתר ESPN
רוהר (פירושונים)

האם התכוונתם ל... גאוגרפיה: רוהר (Ruhrgebiet; Ruhr) – אזור עירוני ותעשייתי במדינת נורדריין-וסטפאליה שבגרמניה רוהר (נהר) (Ruhr) – נהר הזורם במדינת נורדריין-וסטפאליה והמהווה את יובלו הימני של נהר הריין מילהיים על הרוהר – עיר השוכנת על גדות נהר הרוהר בחבל הרוהר שבמדינת נורדריין-וסטפאליה בגרמניה ריין רוהר – האזור המטרופוליטני הגדול בגרמניה וגם רוהרבאך (Rohrbach) – עיר הבירה של מחוז רוהרבאך במדינת אוסטריה עילית שבאוסטריה רור (נהר) (Roer; Rur) – נהר הזורם בבלגיה, בגרמניה ובהולנד והמהווה את יובלו הימני של נהר המז
אביתר אילוז

אביתר אילוז (נולד ב-4 בנובמבר 1983) הוא כדורגלן עבר ישראלי אשר שיחק בעמדת המגן הימני, וכיום מנהל קבוצת הפועל באר שבע. נולד בבאר שבע למסעוד אילוז, יליד מרוקו, ולזיוה לבית קבסה, ילידת הארץ ממוצא מרוקאי. אילוז החל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של הפועל באר שבע. בעונת 2001/2002 עלה לבוגרים, אך מיעט לשחק ועלה מדי פעם מהספסל. בעונת 2004/2005 תפס את מקומו בהרכב הפותח של הקבוצה, וערך 23 הופעות בהן כבש שלושה שערים. מאמן הנבחרת ישראל דאז אברהם גרנט החליט לזמן אותו לסגל המורחב של הנבחרת, אך אילוז לא זכה לשחק במדיה. לעומת זאת רשם חמש הופעות במדי הנבחרת הצעירה, תחת המאמן גיא לוי. בסיום אותה עונה ירדה הפועל באר שבע לליגה הלאומית, ואילוז חתם בהפועל פתח תקווה. במדי פתח תקווה אילוז מיעט לשחק ובסיום העונה חזר לקבוצת נעוריו. בעונת 2008/2009 היה שותף לחזרתה של הפועל באר שבע לליגת העל. אילוז שימש כקפטן הפועל באר שבע במשך מספר עונות, ובתחילת עונת 2013/2014 מונה לקפטן המשנה, בעקבות חזרתו של אליניב ברדה לקבוצה. בסך הכל ערך אילוז 249 הופעות ליגה במדי הפועל באר שבע, בהן כבש חמישה שערים. בתחילת עונת עונת 2015/2016 שותף רק בשני משחקים במסגרת גביע הטוטו, וב-23 בנובמבר 2015 הודיע על פרישה ממשחק פעיל בעקבות פציעה, ומונה למנהל הקבוצה. בתום עונה זו זכתה הקבוצה באליפות ראשונה מזה 40 שנה. בשנת 2019 אילוז חזר לשחק כדורגל בליגות נמוכות בתור תחביב, כיום הוא משחק ב״עוצמה באר שבע״ במקביל לתפקידו המקצועי בהפועל באר שבע. אביתר אילוז, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל אביתר אילוז, באתר Soccerway ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Ubuntu Kylin

Ubuntu Kylin היא הגרסה הסינית הרשמית למערכת ההפעלה אובונטו. המערכת מיוצרת בשיתוף פעולה על ידי חברת קנוניקל, ומשרד התעשייה וטכנולוגיית המידע של הרפובליקה העממית של סין. המערכת הוגדרה כ"המשך רופף של מערכת ההפעלה Kylin. ב-2013 הגועו להסכם חברת קנוניקל, והמשרד לתעשייה וטכנולוגיית המידע של הרפובליקה העממית של סין, על פיתוח משותף והפצה של מערכת הפעלה מבוססת על אובונטו, המיועדת ומותאמת לשוק הסיני. Ubuntu Kylin מיועדת למחשבים שולחניים וניידים. ההפצה הראשונה של Ubuntu Kylin הייתה גרסה 13.04, והיא התבצעה ב-25 באפריל 2013, באותו יום שהופצה אובונטו 13.04. התכונות הנכללות שיטות להזנת קלט בסינית, לוח שנה סיני, תוכנה המציגה את מזג האוויר בסין וחיפוש מוזיקה סינית באמצעות העדשות ותיבת החיפוש של יוניטי. גרסאות עתידיות יכללו אינטגרציה עם המפות של מערכת הניווט הלוויינית, הסינית ביידו, ואת שירות הקניות Taobao, כמו גם גרסאות של תוכנות משרדיות, ותוכנות ניהול תמונה. קנוניקל אף מפתחת עם שותפתה הסינית למיזם, גרסת שרתים ל-Ubuntu Kylin. מספר גרסה: 13.04 שם קוד: "Raring Ringtail" תאריך הפצה: 25 באפריל 2013 נתמכת עד: דצמבר 2013 הערות: הגרסה הקודמת מספר גרסה: 13.10 שם קוד: "Saucy Salamander" תאריך הפצה: 17 באוקטובר 2013 נתמכת עד: יולי 2014 הערות: הגרסה הנוכחית מדיה וקבצים בנושא Ubuntu Kylin בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Ubuntu Kylin (בסינית) Ubuntu Kylin, ברשת החברתית פייסבוק Ubuntu Kylin, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דף הבית הרשמי הוויקי של קבוצת שולחן העבודה של Ubuntu Kylin ניתן עקרונית בכל הפצה לבצע זאת
רבי שמעון בר אבא

רבי שמעון בר אבא (או רבי שמעון בר בא או בר ווא) הכהן היה תלמיד-חבר של רבי יוחנן. התלמוד ירושלמי (ברכות פ"ב) מזכירו כמדקדק במצוות. מתואר שהיה בקיא בשווי היהלומים, אך למרות זאת היה אדם עני והתפרס מכך שהיה כהן. בתלמוד הירושלמי מובא שבעל אחוזה עשיר בשם אליפוסה ביקש לתת לו מעשרות, אך רבי שמעון בר אבא היסס לקבלן, מפני שפקפק בנאמנותו של אליפוסה בתרומות ומעשרות, ורק לאחר שהתייעץ עם רבי יוחנן, שאישר לו נאמנות האיש, הסכים לכך. ייתכן שהיה קרובו או אף אחיו של רבי חייא בר אבא. בשל עוניו נאלץ לעזוב את ארץ ישראל ולהשתקע בדמשק. רבי חייא ניסה לשווא למנוע ממנו לרדת מארץ ישראל, ואמר לו: ”למחר אני אצל אבותיך והם אומרים לי: נטיעה אחת של חמדה שהיתה לנו בארץ ישראל התרת לה לצאת לחו"ל?!” (ירושלמי מועד קטן פא עמוד ג). תלמוד ירושלמי, מסכת ביכורים, פרק ג', הלכה ג', תלמוד ירושלמי, מסכת בבא מציעא, פרק ב', הלכה ג' תלמוד ירושלמי, מסכת תרומות, פרק א', הלכה א' שאול ליברמן, יוונית ויוונות בארץ ישראל, ירושלים: מוסד ביאליק, תשכ"ג 1962, עמ' 18 תלמוד ירושלמי, מסכת בבא מציעא, פרק ב', הלכה ג'
א-דוסתור

אַ-דֻּסְתוּר (בערבית: الدستور, בתעתיק מדויק: אלדסתור; תרגום מילולי: החוקה) הוא עיתון יומי היוצא לאור בעמאן בירת ירדן, והוא העיתון הוותיק ביותר הפעיל כיום בממלכה. העיתון הוא בבעלות חלקית של ממשלת ירדן. העיתון א-דוסתור נוסד בראשית שנת 1967, על ידי מיזוג של שני העיתונים הפלסטיניים פלסטין ואל-מנאר לעיתון אחד, והקמת החברה "Jordan Press and Publishing Company" שמחזיקה בבעלות על העיתון הממוזג. המיזוג בא לאחר שממשלת וספי א-תל חוקקה חוק עיתונות שביטל את רישיונותיהם של כל העיתונים הקיימים והגביל את ההיתרים להקמת עיתונים חדשים. המניע לחקיקת חוק העיתונות היה המאבק הקשה בין המשטר הירדני לבין האש"ף, שדרש הקמת ישות פלסטינית עצמאית בגדה המערבית. א-דוסתור הוקם כעיתון בפיקוח ממשלתי בעמאן בירת ירדן, ובמקביל הוקם גם העיתון אל-קודס בירושלים, גם הוא ממיזוג של שני עיתונים פלסטיניים אחרים (א-דיפאע ואל-ג'יהאד), וגם היה בפיקוח ממשלתי. הגיליון הראשון של העיתון התפרסם ב-28 במרץ 1967. העיתון היה חברה פרטית עד שנת 1986 אז ממשלת ירדן קנתה נתח מן החברה המחזיקה בעיתון, Jordan Press and Publishing Company.‏ א-דוסתור היה במשך עשרות שנים אחד משני יומונים בירדן, וכאמור, היה נתון לפיקוח ממשלתי (הממשלה החזיקה בכ-35% ממניות העיתון). רק בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20, כאשר החל בירדן תהליך של דמוקרטיזציה וליברליזציה, נפתחו עוד מספר עיתונים יומיים. גם לאחר תהליך זה אושר במרץ 1993 חוק עיתונות חדש, שתחם נושאים אסורים לפרסום והגביל את החופש העיתונאי במדינה. בשנת 1998 הפיק העיתון מהדורה אלקטרונית, ובכך היה לעיתון הראשון בשפה הערבית שעושה כן. עורכו הראשון היה נביל שריף (עד לפברואר 2009), והעורך הראשי הנוכחי הוא מוסטפא ריאלאת. תפוצת העיתון הוערכה בכ-90,000 עותקים בשנת 2003. מערכת א-דוסתור שוכנת בעמאן. העורך הראשי של העיתון מאז פברואר 2009 הוא מוסטפא ריאלאת. העיתון מעסיק כ-600 עובדים. העיתון מציג על פי רוב עמדות פרו-פלסטיניות ואנטי-ישראליות. המהדורה היומית של העיתון כוללת מדור חדשות, מדור חדשות חוץ, מדור חדשות ספורט ומדור שונות. בימי שישי מתפרסם מוסף תרבות, ובימי רביעי מוסף שסוקר את האירועים השבועיים. מנכ"לית קרן ויקימדיה קת'רין מאהר, עם עורך העיתון מוסטפא ריאלאת, בביקורה במערכת העיתון באוקטובר 2018. מטה העיתון בעמאן. עיתונות ערבית מדיה וקבצים בנושא א-דוסתור בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של א-דוסתור (בערבית) א-דוסתור, ברשת החברתית פייסבוק א-דוסתור, ברשת החברתית אקס (טוויטר) א-דוסתור, ברשת החברתית אינסטגרם א-דוסתור, סרטונים בערוץ היוטיוב William A. Rugh (2004). Arab Mass Media: Newspapers, Radio, and Television in Arab Politics. Greenwood Publishing Group. p. 123. ISBN 978-0-275-98212-6. נבדק ב-13 באוקטובר 2014. {{cite book}}: (עזרה) העיתון "פלסטין", באתר הספרייה הלאומית יוסף נבו, ירדן: החיפוש אחר זהות, עמ' 101 http://archive.adl.org/images/Arab-Media-Review-January-June-2012.pdf "جريدة الدستور" [Constitution-Watan newspaper] (בערבית). אורכב מ-המקור ב-19 נובמבר 2010. נבדק ב-9 נובמבר 2010. יוסף נבו, ירדן: החיפוש אחר זהות, עמ' 287 "جريدة الدستور الاردنية". www.addustour.com (בערבית). נבדק ב-2018-09-20.