laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חובל

המונח חובל מתייחס לקצין בכלי שיט מסחרי או צבאי. בצי הסוחר חובלים הם קציני סיפון אשר תפקידם להשיט את הספינה. דרגות החובלים מתחלקות לשתי דרגות זוטרות ושתי דרגות בכירות: חובל משמרת (קצין שלישי, 3rd mate) חובל משמרת בכיר (קצין שני 2nd mate) חובל בכיר (קצין ראשון 1st mate או chief mate) רב-חובל (קברניט Captain או Master) ישנם מקומות רבים המכשירים קציני סיפון לצי הסוחר. בישראל המקום היחיד המוסמך לעשות כן הוא המכון להכשרה ימית, הנמצא בעכו. יש להבחין בינו לבין בית הספר לקציני ים עכו, המהווה גוף נפרד ואינו בעל יכולת להסמיך קציני משמרת. מספר החובלים על אוניות צי הסוחר במדינת ישראל הצטמצם באופן חריף עם השנים, בעיקר בשל הרצון לצמצם את עלויות השכר באוניות, באמצעות העסקת ימאים זרים. נכון לשנת 2016 מועסקים בצי הסוחר הישראלי 207 קציני ים בלבד. בחיל הים הישראלי, חובל הוא כינוי לקציני הים בוגרי קורס חובלים, המשרתים בשלל כלי השיט, הצוללות, היחידות המיוחדות של החיל ומרכיבים את שדרת הפיקוד שלו. להבדיל מצי הסוחר לא רק קציני סיפון/שיט נמנים עם הגדרת החובל אלא גם קציני מכונה, אלקטרוניקה וקציני שייטת 13 שסיימו קורס חובלים. ספן
ניב דאובה

ניב דאובה הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש מפקד חטיבת קרייתי. קודם לכן שימש מפקד גדוד 52, מפקד גדוד 532 ומפקד גדוד 198. ניב דאובה נולד וגדל בקיבוץ עין צורים. לאחר שהתגייס לצה"ל עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. לאחר פיקוד על פלוגה מבצעית בגדוד 74 מונה למפקד קורס קציני שריון (קק"ש) ובהמשך לסגן מפקד גדוד 71 ולקצין הדרכה אוגדה 162. בשנת 2018 הועלה לדרגת סגן אלוף ומונה למפקד גדוד 198 וכיהן בתפקיד עד שנת 2019. לאחר מכן מונה למפקד גדוד 532 בין השנים 2019–2020. בשנים 2020–2022 שימש כמפקד גדוד 52 בחטיבה 401. ב-8 באוגוסט 2024 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבת קרייתי. ניב נשוי ואב לבת. בעל תואר ראשון מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני במנהל עסקים התמחות במימון ושוק ההון גם שלושת אחיו של ניב משמשים כקצינים בצה"ל: אלוף-משנה אורי דאובה, כיהן כמפקד חטיבה 226 ועוצבת ברעם. אלוף-משנה חנוך דאובה, כיהן כמפקד חטיבת קרייתי ובעל עיטור העוז. רב-סרן עידן דאובה, שימש מפקד פלוגת גולן בחטיבה 188, קצין אג"ם בגדוד 53, קצין הדרכה של חטיבה 188. ארבעת האחים נלחמו במבצע צוק איתן בחזית הלחימה ובמלחמת חרבות ברזל. גם אביו של ניב, אלי דאובה היה קצין בשריון. סבו של ניב, דוד דאובה היה מפקד קיבוץ עין צורים במלחמת העצמאות, ונפל בשבי הירדני. גם סבתו טובה דאובה נלחמה בקרבות גוש עציון ונפלה בשבי הירדני עם שאר לוחמי גוש עציון בתש"ח. מדיה וקבצים בנושא ניב דאובה בוויקישיתוף עדו בן פורת, צה"ל עצר את בכיר חמאס מוחמד אבו טיר בגוש עציון, באתר ערוץ 7, 7 ביולי 2021 אל"ם ניב דאובה נכנס לתפקיד מפקד חטיבת "קרייתי", באתר צה"ל, 8 באוגוסט 2024 ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אלפנדרי

אלפנדרי הוא שם משפחה ממקור יהודי-ספרדי. מקור השם הוא במילה ערבית שפירושה "גובה מיסים". שם המשפחה מתועד לראשונה -1241 (יצחק בן יהודה אלפנדרי). ממשפחה זו יצאו מספר רבנים בולטים. האם התכוונתם ל... אדמונד אלפנדרי (Edmond Alphandéry; יליד 1943) - פוליטיקאי צרפתי ושר בממשלה בשנים 1993-1995 אהרן אלפנדרי – רב, מחכמי איזמיר, דיין ורב העיר חברון אליהו אלפאנדרי – ראש רבני קושטא באמצע המאה ה-17 חיים אלפאנדרי הזקן – רב, דיין וראש ישיבה בקושטא ומחבר ספר "מגיד מראשית" יעקב אליפנדרי – מרבני קושטא במאה ה-17 ומחבר שו״ת מוצל מאש סלינה אלפנדרי – זמרת אופרה ישראלית ילידת בולגריה שלמה אליעזר אלפנדרי – פוסק ומקובל, החכם באשי של דמשק ולאחר מכן של צפת (מהרש"א) https://dbs.anumuseum.org.il/skn/he/c6/e226123/%D7%A9%D7%9D_%D7%9E%D7%A9%D7%A4%D7%97%D7%94/%D7%90%D7%9C%D7%A4%D7%A0%D7%93%D7%A8%D7%99
ליאנה אליאבה

ליאנה אליאבה טרסנובנה (בגאורגית: ლიანა ალიავა თარასოვნა, באנגלית: Liana Eliava,‏ נולדה ב-31 באוגוסט 1939) היא במאית קולנוע, תסריטאית ושחקנית גאורגית. אליאבה נולדה בעיר ע'ובי שבגאורגיה ולמדה קולנוע ב-VGIK - המוסד ללימודי אומנות הקולנוע (סינמטוגרפיה) במוסקבה. בשנת 1999 חזרה לגאורגיה והציגה את סרטיה המוקדמים בבית הקולנוע בטביליסי. בזמן זה פגשה שני יוצרי קולנוע צעירים מבית מדרשו של מרב קוקוצ'אשווילי - לאשה דארדאג'ני וסלומה מטיבלאשווילי, אשר עשו עליה הסרט קצר בשם "ריאיון עם ליאנה אליאבה" (2000). מסרטיה: "דע'יס דאסאצ'יסי (בעברית: "תחילת הדרך"), 1982 (במאית ותסריטאית הסרט) "סינמה", 1978 (בבימוי של אליהבה ותסריט של אליהבה עם לבן צ'לידזה) "פרמה מטאשי" (בעברית: "חווה בהרים"), סרט טלוויזיה משנת 1974 "משוואניארי קוסטומי" (בעברית: "חליפה נהדרת"), סרט טלוויזיה משנת 1973 (אליהבה הבמאית והתסריטאית) "אפיסקופסי נדירובזה" (בעברית: "בישוף במצוד"), 1971 (בבימוי של אליהבה ותסריט של אליהבה עם ניקו לורטקיפנידזה) "מוסקוי קור", 1969 - סרט הסיום של אליאבה ב-VGIK ליאנה אליאבה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) ליאנה אליאבה, באתר AllMovie (באנגלית) ליאנה אליאבה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
אורי קואל

אורי קואל (נולד ב-24 בינואר 1990) הוא עיתונאי ומגיש ישראלי בערוץ i24NEWS. נולד וגדל בתל אביב, כבכור משני אחים. הוא בנם של עו"ד דן קואל, מבכירי הפליליסטים בישראל ושל סמדר, קצינה בכירה במשטרת ישראל. קואל למד בתיכון "רוטברג" ברמת השרון. עם גיוסו בשנת 2008 לגלי צה"ל הוא שובץ במחלקת האקטואליה תחילה ככתב לענייני משפט ולאחר מכן ככתב משטרה בתל אביב. בתוך כך, שימש כקריין ועורך מהדורות חדשות בתחנה. לאחר שחרורו בשנת 2011, עבר לעבוד ככתב במערכת "ערב טוב עם גיא פינס". בין היתר סיקר את פרשת "משחקי חברה" ופרשת המטען מתחת לרכבה של הזמרת מרגלית צנעני. ב-2014 הצטרף קואל לחדשות 10 כמבזקן. בהמשך שימש גם ככתב מגזין במהדורה המרכזית ובמגזיני סוף השבוע וכמגיש רצועות אקטואליה. בין היתר נשלח לסקר את מלחמת אוקראינה–רוסיה ואת רעידת האדמה בטורקיה. במהלך עבודתו בחדשות 13 יצא קואל לא פעם נגד אמירות אנטי-להט"ביות של מרואיינים, אישי ציבור וחברי כנסת. בפברואר 2024 הודיע על מעברו לערוץ החדשות בעברית של i24NEWS שם יגיש תוכנית אקטואליה יומית. הערוץ החל את שידוריו ב-30 ביוני 2024 ובאותו יום החל קואל להגיש את תוכניתו שם. קואל יצא מהארון בשנת 2010. הוא רווק ומתגורר בתל אביב. "תתבייש לך!": מגיש חדשות 13 תוקף את הרב עמאר בשידור, באתר מעריב אונליין, 27 בפברואר 2023 אורי קואל מגיב לדברי הרב הראשי לישראל לשעבר, שלמה עאמר, לפיהם רעידות האדמה האחרונות שהורגשו בישראל קרו בגלל משכב זכר, באתר פייסבוק גיל משעלי, ‏עיתונאי חדשות 13 אורי קואל עובר ל-i24NEWS, באתר ‏מאקו‏, 14 בפברואר 2024
גרייט וסטרן (אונייה, 1838)

אוניית הקיטור "גְּרֵייט וֶסְטֶרְן" (באנגלית: SS Great Western) הייתה אוניית משוטה בריטית עשויה עץ שהושקה ב-1838. היא תוכננה על ידי המהנדס הבריטי איזמבארד ברונל להפלגות נוסעים סדירות בין בריסטול וניו יורק, ונחשבת לאוניית הקיטור הטרנס-אטלנטית הייעודית הראשונה, כזו המסוגלת לחצות את האוקיינוס בכוח מנועיה בלבד, ללא עזרת מפרשים. בעקבות הצלחתה המסחרית של "גרייט וסטרן" תכנן ברונל אונייה חדשנית ופורצת דרך נוספת, "גרייט בריטיין" (1843), אוניית מדחף טרנס-אוקיאנית עשויה ברזל והיא אוניית הנוסעים המודרנית הגדולה הראשונה בעולם. "גרייט וסטרן" התמידה בהפלגותיה לניו יורק במשך שמונה שנים, וב-1847 נמכרה לחברת אוניות הדואר המלכותי Royal Mail Steam Packet Company (אנ'). בשנים 1847–1855 ערכה האונייה הפלגות סדירות מסאות'המפטון לאיי הודו המערבית ואחר כך הושבתה. ב-1855, במהלך מלחמת קרים, חכרה ממשלת בריטניה את האונייה להובלת גייסות אל זירת הלחימה וממנה, ובאוגוסט 1856 היא הוחזרה לבעליה, נמכרה ונגרטה. Corlett, Ewan (1975). The Iron Ship: the Story of Brunel's SS Great Britain. Conway. Doe, Helen (2017). The First Atlantic Liner: Brunel's Great Western Steamship. Gloucestershire, Amberley Publishing. Dumpleton, Bernard and Muriel Miller (2002). Brunel's Three Ships. Intellect Ltd. Farr, Grahame (1963), The S.S. Great Western: The First Atlantic Liner. Bristol Historical Association pamphlets, no. 8, 1963. Digitized copy in Internet Archive. Gibbs, Charles Robert Vernon (1957). Passenger Liners of the Western Ocean: A Record of Atlantic Steam and Motor Passenger Vessels from 1838 to the Present Day. John De Graff. Rolt, L. T. C. (1970). Victorian Engineering. Allen Lane. The Penguin Press. "Accidental death". Bristol Mercury. No. 2478. Bristol. 19 August 1837. מדיה וקבצים בנושא גרייט וסטרן בוויקישיתוף Conebeare, John (2011). "Thomas Guppy (1797–1882)" in: Engineers Walk, Retired Professional Engineers' Club – Bristol. כל הנתונים על פי: Farr (1963), pp. 6–7, 10. ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רב א-ת'לאת'ין

רב א-ת'לאת'ין (בערבית: رب ثلاثين, בהגייה מדוברת לבנונית, בקירוב: רַ֫בֶּ-תְלֵאתִ֫ין או רֻ֫בֶּ-תְלַאתִ֫ין) הוא כפר לבנוני ששוכן בסמוך לגבול עם ישראל, לא רחוק מקיבוץ משגב עם. הכפר שייך לנפת מרג' עיון שבמחוז א-נבטיה בדרום לבנון. לפי אדוארד הנרי פאלמר, השם "רוּבּ תֶ'לַאתִ'ין" מגיע מהמילה "רוּבּ" (رُبّ) שמשמעותה סירופ ות'לאת'ין כלומר שלושים. בשנת 1875, ויקטור גרן מצא שזהו כפר המיושב על ידי מתואלים. הוא ציין עוד כי המסגד בכפר נבנה על חורבות כנסייה ישנה. בשנת 1881 תיארה מפת הקרן לחקר ארץ ישראל כי נמצאים בכפר "מספר משקופים ובורות מים". עוד תיארו זאת: "כפר קטן, בנוי אבן, המכיל כ-100 מתואלים, ממוקם על ראש גבעה, מוקף תאנים ואדמה חקלאית לעיבוד; אספקת המים מגיעה מבורות מים וממעיינות בקרבת מקום, ומבריכה קטנה". תשעה מוקשים בגינת בית בעיירה רב ת'לאת'ין בדרום לבנון (تسعة ألغام في حديقة منزل في بلدة رب ثلاثين - جنوب لبنان), סרטון באתר יוטיוב, מכוון לנקודה המתאימה שבה ניתן לשמוע את שם הכפר התוכנית התיעודית 'כאן נשארנו', העיירה רב ת'לאת'ין, פרק 52 (البرنامج الوثائقي هنا بقينا بلدة رب ثلاثين الحلقة 52), סרטון באתר יוטיוב, מכוון לנקודה המתאימה שבה ניתן לשמוע את שם הכפר Palmer, 1881, p. 32 Guérin, 1880, p. 272 Conder and Kitchener, 1881, SWP I, p. 138 Conder and Kitchener, 1881, SWP I, pp. 89–90
פוליטיקה של לבנון

פוליטיקה של לבנון היא שיטה פוליטית אשר ייחודית ללבנון, במסגרתה מתקיימת דמוקרטיה פרלמנטרית על בסיס עדתי/דתי, לפיה המשרות הבכירות מתחלקות בין העדות השונות על בסיס מפתח קבוע. שיטה דומה התפתחה בעיראק לאחר הפלתו של סדאם חוסיין. החוקה הלבנונית קובעת כי על הבחירות לבית המחוקקים להתקיים אחת ל-4 שנים. בית המחוקקים בוחר את הנשיא לתקופה יחידה של 6 שנים והנשיא וחברי בית המחוקקים בוחרים את ראש הממשלה. בפועל, משנות ה-70 ועד 1992 לא התקיימו בלבנון בחירות עקב מלחמת האזרחים. גם לאחר מלחמת האזרחים לבנון לא מצליחה לבסס יסודות של דמוקרטיה חופשית, כאשר בשני העשורים הראשונים של המאה ה-21 השתלט ארגון חזבאללה בפועל על המערכת הפוליטית בלבנון ועל צבא לבנון, ובמקרים שונים משפיע על החלטות כך שיתאימו לאינטרסים של הארגון. מאז עצמאות לבנון בשנת 1943 הפוליטיקה הלאומית הושפעה בעיקרה על פי המבנה העדתי של לבנון. האמנה הלאומית קובעת את חלוקת עמדות הכוח והתפקידים בפוליטיקה הלבנונית, בהתאם למפקד האוכלוסין משנת 1932 וקובע: יחס שוויוני בין הנוצרים למוסלמים בפרלמנט והיחס שוויוני גם במשרדי הממשלה (עד להסכם טאיף משנת 1989 היחס היה 5:6 לטובת הנוצרים) וזאת למרות שנכון ל-2021 הנוצרים הם מיעוט של 33.7% בלבנון. הנשיא הוא נוצרי מרוני. ראש הממשלה הוא מוסלמי סוני. יושב ראש הפרלמנט הוא מוסלמי שיעי. הנשיא נבחר על ידי הפרלמנט לתקופה יחידה של 6 שנים (בפעם האחרונה בשנת 2004 הארכה של 3 שנים בתקופתו של הנשיא אמיל לחוד). ראש הממשלה וסגנו נבחרים על ידי הנשיא בהתייעצות עם הפרלמנט. על פי החוק, הנשיא חייב להיות נוצרי מרוני. כמו כן, על ההחלטות החשובות של הממשלה להתקבל ברוב של שני שלישים משריה. הפרלמנט הלבנוני מכונה "אספת הנציגים" ("מגליס (אל)נואב" בערבית) ומונה 128 נציגים על פי החלוקה העדתית. הנציגים נבחרים לחמש שנים (בעבר היה ארבע שנים). הפרלמנט עבר רפורמה מקיפה יחד עם הסכם טאיף, שבו הפך היחס בין הנוצרים למוסלמים לשוויוני וכמות הצירים גדלה מ-99 ל-128. המושבים בפרלמנט מחולקים על פי חלוקה עדתית אך הבחירות לפרלמנט הן כלליות. כל אדם בוגר רשאי להצביע ולכן על כל חבר פרלמנט להשיג רוב באזור הבחירה שלו. הרוב יכול שיהיה מושג לאו דווקא באמצעות העדה של חבר הפרלמנט, כך מעודדים שההצבעה לא תהיה עדתית כי אם מפלגתית. בלבנון מספר רב של מפלגות אבל תפקידן משמעותי פחות מהתפקיד המסורתי של מפלגות בדמוקרטיות מסורתיות. המפלגות בדרך כלל מהוות אוסף אנשים התומכים במועמד מסוים לתפקיד ראש הממשלה. בדרך כלל מורכבת הרשימה רק לקראת הבחירות ולעיתים נדירות מצליחה לצור קואליציה יציבה בפרלמנט לאחר הבחירות. מעולם לא זכתה מפלגה ביותר מ-12.5% מסך הקולות ולא הייתה קבוצת מפלגות שזכתה ביותר מ-35%. בעיקר מחוץ לערים הגדולות, ישנה נטייה לבחירות להתמקד בצרכים מקומיים ולא לאומיים, כך שיריבים פוליטיים יכולים לחבור יחד למען מטרה ספציפית. לבנון מחולקת לשישה מחוזות: ביירות, הר הלבנון, צפון, בקאע, דרום ומחוז אל-נבטיה. במדינה 3 ערכאות לעניינים אזרחיים, ערכאה למשפטים פליליים, בית משפט חוקתי ובית דין צבאי שיכול לשפוט אזרחים ככל שהדבר נוגע לביטחון המדינה. קייס פירו, לבנון – אתגר השונות (ספר 5 בסדרה המזרח התיכון בימינו), האוניברסיטה הפתוחה, תשע"ג–2013. מדיה וקבצים בנושא פוליטיקה של לבנון בוויקישיתוף לבנון, פוליטיקה וממשל, דף שער בספרייה הלאומית הניו יורק טיימס, המערכת הפוליטית בלבנון מסריחה משחיתות, אך גם מהררי זבל, באתר הארץ, 16 בדצמבר 2019 השפעת המפה הפוליטית בלבנון על תגובתה למבצע "מגן צפוני", באתר מכון ירושלים לאסטרטגיה ולביטחון ספר העובדות העולמי, דמוגרפיה של לבנון. "גנרל בנוצות של ברבור". הארץ. נבדק ב-2022-10-27.
עונת 1975/1976 בגביע קוראץ'

עונת 1975/1976 בגביע קוראץ' הייתה המהדורה החמישית של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 28 באוקטובר 1975 ל-23 במרץ 1976. בתחרות השתתפו 30 קבוצות, 12 פחות מאשר במהדורה הקודמת. יוגופלסטיקה ספליט מיוגוסלביה ניצחה בגמר את טורינו מאיטליה וזכתה בטורניר בפעם הראשונה. שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, שבו שני משחקים בין שתי קבוצות (בית וחוץ) נחשבו כמשחק אחד. הקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר. ברצלונה, פרטיזן בלגרד, רייטי ואולימפיק אנטיב העפילו אוטומטית לשלב זה. הפועל רמת גן והפועל תל אביב, שסיימו במקום השני והרביעי בהתאמה בעונת 1974/1975 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות. הפועל רמת גן הוגרלה בסיבוב השני מול פלקנסטרו מילאנו, אך הפסידה 180–194 (91–95 ברמת גן ו-89–99 במילאנו) והודחה. הפועל תל אביב הוגרלה בסיבוב השני מול א.א.ק. אתונה וניצחה 157–154 (ניצחון 95–71 בתל אביב והפסד 62–83 באתונה). בשלב הבתים היא הודחה לאחר שסיימה במקום השלישי בבית עם טורינו (הפסד 67–91 בחוץ וניצחון 96–78 בבית), אולימפיק אנטיב (הפסד 76–101 בחוץ וניצחון 106–75 בבית) וברצלונה (הפסדים 117–126 בבית ו־84–87 בחוץ). תוצאות, באתר פיב"א אירופה תוצאות, באתר Linguasport
חופשון (אפטר)

חופשון הוא המונח העברי למילת הסלנג הצבאית אַפְטֶר, ומשמעותו היא רשות לצאת מן היחידה או מן המחנה לפרק זמן מוגבל, בדרך כלל לכמה שעות. רוביק רוזנטל מגדיר אפטר כ"חופשת ערב (צבאי)". המונח שהתקבע בשימוש בצה"ל, אפטר, הוא קיצור לביטוי האנגלי "אפטר דיוטי" (After Duty), בתרגום חופשי: אחרי התפקיד, וליתר דיוק After Duty Pass - אישור יציאה לאחר התפקיד. מונח זה הגיע בירושה מתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל. ב-2023 יצאה האקדמיה ללשון העברית במיזם משותף עם צה"ל וגלי צה"ל למציאת חלופה עברית למונח הלועזי. השם שנבחר מתוך 1,350 הצעות שונות הוא חוּפְשוֹן. מדובר באישור יציאה למספר שעות שמקבלים חיילים המשרתים ביחידות סגורות ובזמן זה הם בדרך כלל מבלים בעיר הקרובה, או עושים ביקור קצרצר אצל משפחתם או אצל בני זוגם. בכתבה מ-1969 מתאר יהונתן גפן את נושא האפטר: העיר תל אביב נחשבה כיעד מועדף לבילוי באפטר, וסוגי הבילוי המועדפים היו: קולנוע, בית קפה, סטייקיה, בית החייל ושפת הים. הוא מתאר את הרגשת החייל: ניסע לתל אביב" זו מן מילת קסם שמשכיחה את שיגרת האימונים ומזכירה עוגות ויין, נערות יפות, קולנוע ומועדונים.. ב-1977 יצא הסרט הישראלי הקצר "אפטר", בבימויו של רנן שור, המתאר דילמות רומנטיות של צעירים אחרי מלחמת יום הכיפורים. בספרו של יהושע קנז, "התגנבות יחידים", שיצא לאור ב-1986 ומתאר את 1955, יוצאים הגיבורים - טירונים בצריפין, פעמיים לאפטר, לבילוי במעברה הסמוכה. כשמוקדי הבילוי הם בית קפה עם מוזיקה, ביקור אצל זונה וצריכת שתייה חריפה. ב-1991 יצא הסרט הישראלי הקצר "אפטר", בבימויו של איתן פוקס, המתאר טירון המבלה את האפטר שלו בגן העצמאות בירושלים, בצפייה במפגש הומוסקסואלי שבו מעורב מפקדו. הדרוזים יוצאים לאפטר, הזירה הלשונית - האתר של רוביק רוזנטל, 3 באוגוסט 2018 איך אומרים בעברית 'אַפְטֶר'?, באתר משרד החינוך, 1 בדצמבר 2023 רוביק רוזנטל, מילון הסלנג המקיף, הוצאת כתר, 2005, עמ' 26 יהונתן גפן, חופשה שלאחר תפקיד, מעריב, 7 במרץ 1969 אפטר, באתר סינמטק תל אביב ערך זה הוא קצרמר בנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עבדולקאדיר אומור

עבדולקאדיר אומור (בטורקית: Abdülkadir Ömür; נולד ב-25 ביוני 1999 בצ'ארשיבאשי שבטורקיה) הוא כדורגלן טורקי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת האל סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ ובנבחרת טורקיה. אומור גדל במחלקת הנוער של טרבזונספור. בשנת 2016 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הטורקית, ובסך הכל ערך 175 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 22 שערים. הוא זכה עם המועדון באליפות טורקיה, בגביע הטורקי ובסופר קאפ הטורקי. ב-1 בפברואר 2024 חתם על חוזה לשלוש שנים וחצי בהאל סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-10 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1-0 לסוונסי סיטי במסגרת המחזור ה-31 בליגה לעונת 2023/2024. ב-30 במאי 2019 ערך אומור את הופעת הבכורה שלו בנבחרת טורקיה, בניצחון 2-1 על נבחרת יוון במשחק ידידות. אומור נכלל בסגל נבחרת טורקיה לטורניר יורו 2020 בשנת 2021, אך לא שיחק בטורניר. טרבזונספור אליפות טורקיה (1): 2021/2022 הגביע הטורקי (1): 2019/2020 הסופר קאפ הטורקי (1): 2022 עבדולקאדיר אומור, באתר Transfermarkt עבדולקאדיר אומור, באתר Soccerway עבדולקאדיר אומור, באתר WorldFootball.net עבדולקאדיר אומור, באתר National Football Teams עבדולקאדיר אומור, באתר FootballDatabase.eu Ömür signs for Hull City באתר הרשמי של האל סיטי, 1 בפברואר 2024 (באנגלית) A Millî Takımın nihai kadrosu açıklandı באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל הטורקית, 1 ביוני 2021 (בטורקית)
טוראל ביירמוב

טוראל ביירמוב (באזרית: Toral Bayramov; נולד ב-23 בפברואר 2001 בלנצ'ראן שבאזרבייג'ן) הוא כדורגלן אזרי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת קרבאך מליגת העל האזרית ובנבחרת אזרבייג'ן. ביירמוב גדל במחלקת הנוער של חזר לנצ'ראן. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של קרבאך במסגרת ליגת העל האזרית. ב-27 במאי 2021 ערך ביירמוב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אזרבייג'ן, בהפסד 2-1 לנבחרת טורקיה במשחק ידידות. ב-13 באוקטובר 2023 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 2-0 על נבחרת אסטוניה במסגרת מוקדמות יורו 2024. קרבאך אליפות אזרבייג'ן (3): 2019/2020, 2021/2022, 2022/2023 הגביע האזרי (1): 2021/2022 מדיה וקבצים בנושא טוראל ביירמוב בוויקישיתוף טוראל ביירמוב, באתר Transfermarkt טוראל ביירמוב, באתר Soccerway טוראל ביירמוב, באתר National Football Teams טוראל ביירמוב, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "טוראל ביירמוב".
חואנמי לטאסה

חואן מיגל "חואנמי" לטאסה פרננדס לאיוס (בספרדית: Juan Miguel "Juanmi" Latasa Fernández Layos; נולד ב-23 במרץ 2001 במדריד שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת חטאפה מלה ליגה, בהשאלה מריאל מדריד. לטאסה גדל במחלקות הנוער של אוניון אדארבה וריאל מדריד. בשנת 2019 החל לשחק בריאל מדריד קסטיליה, קבוצת המילואים של ריאל מדריד. ב-15 במאי 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בתיקו 1-1 נגד קדיס במסגרת המחזור ה-37 בלה ליגה לעונת 2021/2022. זו הייתה הופעתו היחידה בעונה זו, בה זכתה ריאל מדריד באליפות ספרד. ב-26 באוגוסט 2022 הושאל לטאסה למשך עונת 2022/2023 לחטאפה מלה ליגה. הוא ערך 18 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע שער אחד, וב-2 ביולי 2023 הוארכה השאלתו גם לעונת 2023/2024. ריאל מדריד אליפות ספרד (1): 2021/2022 חואנמי לטאסה, באתר Transfermarkt חואנמי לטאסה, באתר Soccerway חואנמי לטאסה, באתר BDFutbol חואנמי לטאסה, באתר WorldFootball.net חואנמי לטאסה, באתר FootballDatabase.eu COMUNICADO OFICIAL Latasa באתר הרשמי של חטאפה, 26 באוגוסט 2022 (בספרדית) COMUNICADO OFICIAL Latasa באתר הרשמי של חטאפה, 2 ביולי 2023 (בספרדית)
מרווין פארק

מרווין אולאוולה אקינלבי פארק (בספרדית ובאנגלית: Marvin Olawale Akinlabi Park, בקוריאנית: 마르빈 파르크; נולד ב-3 ביולי 2000 בפלמה דה מיורקה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת לאס פאלמאס מלה ליגה, בהשאלה מריאל מדריד. מרווין נולד בפלמה דה מיורקה שבספרד לאב ניגרי ולאם דרום קוריאנית. מרווין גדל במחלקות הנוער של סיוטאט דה פלמה, טרנמיר רוברס, לה סאלה, פניה ארבאל וריאל מדריד. בשנת 2019 החל לשחק בריאל מדריד קסטיליה, קבוצת המילואים של ריאל מדריד. ב-20 בספטמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בתיקו 0-0 נגד ריאל סוסיאדד במסגרת המחזור השני בלה ליגה לעונת 2020/2021. בסך הכל ערך ארבע הופעות ליגה בעונה זו. ב-12 באוגוסט 2022 הושאל מרווין למשך עונת 2022/2023 ללאס פאלמאס מהליגה הספרדית השנייה. הוא ערך 24 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע שער אחד, וסייע למועדון להעפיל ללה ליגה. ב-18 באוגוסט 2023 הוארכה השאלתו גם לעונת 2023/2024. מרווין פארק, באתר Transfermarkt מרווין פארק, באתר Soccerway מרווין פארק, באתר BDFutbol מרווין פארק, באתר WorldFootball.net מרווין פארק, באתר FootballDatabase.eu Marvin Park elige a España באתר מונדו דפורטיבו, 14 בינואר 2019 (בספרדית) Marvin Park, nuevo jugador de la UD Las Palmas באתר הרשמי של לאס פאלמאס, 12 באוגוסט 2022 (בספרדית) Marvin Park, nuevo jugador de la UD Las Palmas באתר הרשמי של לאס פאלמאס, 18 באוגוסט 2023 (בספרדית)
עונת 1976/1977 בגביע קוראץ'

עונת 1976/1977 בגביע קוראץ' הייתה המהדורה השישית של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 19 באוקטובר 1976 ל-5 באפריל 1977. בתחרות השתתפו 27 קבוצות, שלוש פחות מבמהדורה הקודמת. יוגופלסטיקה ספליט מיוגוסלביה ניצחה בגמר את פורטיטודו בולוניה מאיטליה וזכתה בטורניר בפעם השנייה ברציפות. שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני שלוש קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר. דינמו מוסקבה ויוגופלסטיקה ספליט, שזכתה במהדורה הקודמת, העפילו אוטומטית לשלב זה. הפועל תל אביב והפועל רמת גן, שסיימו במקום השלישי והרביעי בהתאמה בעונת 1975/1976 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות. הפועל תל אביב הוגרלה בסיבוב השני מול לה-מאן סארת וניצחה 174–166 (ניצחון 100–79 בתל אביב והפסד 74–87 בלה מאן), ובשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום השלישי בבית עם בוסנה סרייבו (הפסדים 93–107 בבית ו-102–108 בחוץ) ופורטיטודו בולוניה (הפסדים 85–98 בחוץ ו-81–82 בבית). הפועל רמת גן הוגרלה בסיבוב השני מול מונסו שרלרואה וניצחה 157–149 (ניצחון 86–68 ברמת גן והפסד 71–81 בשרלרואה), ובשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום השלישי בבית עם קן (הפסדים 78–121 בחוץ ו-87–93 בבית) וסטלה אזורה (הפסדים 82–95 בבית ו-83–95 בחוץ). תוצאות, באתר פיב"א אירופה תוצאות, באתר Linguasport
תחת עץ האהבה

"תחת עץ האהבה" הוא שיר בביצוע הזמרים הישראלים יוסי בנאי ונורית גלרון. מיכל סנונית כתבה את השיר, ואילן וירצברג הלחין אותו. השיר נכתב, הולחן והוקלט לתקליט הילדים "ציפור הנפש", המשותף לבנאי ולגלרון, שיצא לאור ב־1988 והתבסס על ספרה רב המכר של מיכל סנונית. השיר הוצג כמועמד ל"מקום בצמרת", מצעד הפזמונים הישראלי השבועי של רשת ג', ב־16 בפברואר 1988, זכה להצלחה וצעד 12 שבועות עד 24 במאי 1988, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום החמישי ב־29 במרץ 1988. ב-2019, יובל בנאי ביצע את השיר במופע "יובל שר יוסי" בדואט עם הזמרת פלורה. אקורדי השיר "תחת עץ האהבה" באתר Tab4u סרטון השיר "תחת עץ האהבה" באתר יוטיוב מילות השיר "תחת עץ האהבה" באתר שירונט "תחת עץ האהבה" בהופעה בערוץ הראשון (איכות נמוכה), באתר יוטיוב יובל ניב, חזה ללונדון, אוויטה לארץ, ארז טל ואברי גלעד, תוכנית קבועה, "חדשות", 10 בינואר 1988, באתר הספרייה הלאומית נתוני היצירה, באתר אקו"ם תחת עץ האהבה, באתר סטריאו ומונו יוסי בנאי, נורית גלרון – Soul Bird=ציפור הנפש, באתר Discogs יוסי חרסונסקי, שייך למדף הנפלאים | "ציפור הנפש", יוסי בנאי ונורית גלרון בתקליט משותף לילדים ("סי.בי.אס"), "מעריב", 7 באפריל 1988, באתר הספרייה הלאומית תחת עץ האהבה, באתר הספרייה הלאומית המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 16 בפברואר 1988, באתר פזמונט המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 24 במאי 1988, באתר פזמונט "מקום בצמרת" – רשת ג' – קול ישראל – 29.3.88, "חדשות", 30 במרץ 1988, באתר הספרייה הלאומית המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 29 במרץ 1988, באתר פזמונט יובל בנאי עם פלורה - תחת עץ האהבה מתוך המופע "יובל שר יוסי" 2019, סרטון בערוץ "יובל בנאי", באתר יוטיוב (אורך: 03:31) מערכת mako מוזיקה, ‏יובל שר יוסי, באתר ‏מאקו‏, 19 בספטמבר 2019
האמן ומרגריטה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... האמן ומרגריטה (או השטן במוסקבה) – רומן של מיכאיל בולגקוב סרטים וסדרות טלוויזיה שמבוססים על הספר האמן ומרגריטה (סדרת טלוויזיה) – סדרת פנטזיה טלוויזיונית האמן ומרגריטה (סרט, 2024) – סרט דרמה ופנטזיה רוסי מרגריטה (פירושונים)