יהודית אמבר

יהודית אמבר (במקור אלזנר עד 1950, בהונגרית: Ember Judit; אבאדסלוק, 16 במאי 1935 – בודפשט, 17 בנובמבר 2007) הייתה במאית קולנוע יהודייה-הונגרייה זוכת פרס בלה באלאז', זוכת פרס האמן הדגול ואחותה של מריה אמבר. יהודית אמבר נולדה במשפחה יהודית. ביד המקרה ניצלה במהלך השואה מגירוש למחנה ההשמדה אושוויץ בשנת 1944, לאחר שאת קרון הרכבת בו גורשה, עקב טעות, לא הוצב על המסילה שהובילה לאושוויץ. לאחר מלחמת העולם השנייה והשואה היא סיימה את לימודיה בפקולטה למדעי הרוח של אוניברסיטת אטווש לוראנד בשנת 1959, שם התמחתה בהיסטוריה של הונגריה. לאחר מכן, בשנים 1964 עד 1968, הייתה סטודנטית באוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע והתמחתה בקולנוע ובטלוויזיה. מתוך 800 מועמדים התקבלה לכיתת 32 סטודנטים להתמחות בבמאות טלוויזיה וקולנוע בה המורה הראשי היה יאנוש הרשקו. היא סיימה את לימודיה בבימוי קולנוע בשנת 1968. כבוגרת טרייה הצטרפה לאולפן הקולנוע הפופולרי, המדעי והחינוכי של מפילם (Mafilm), ומאז שנות ה-70 של המאה ה-20 עשתה את סרטיה "שוברי הטאבו" בטלוויזיה ההונגרית ובאולפן בלה באלאז'. בשנת 1978 עשתה סרט דוקומנטרי "פניני עץ". אנושיותה, ידיעותיה, עמדותיה הפדגוגיות וסקרנותה לגבי דברים בעולם לא קשרו אותה לז'אנרים אלא לנושאים. כמעט כל עבודותיה הן למעשה מחקר אמנותי למקרה כלשהו מדעי החברה. היא יצרה סגנון מיוחד ושיטה אישית. עבודותיה הדגישו הן חקירה מרגשת והן מערכת יחסים אינטימית וחמלה לגבי האנשים הפשוטים בסרטיה. היא הייתה יוצרת עצמאית במובן הקלאסי. כל יצירותיה עוסקות בנושאים שעוררו את מחאתם של מקבלי ההחלטות הפוליטיות והכוחניות משנות השבעים ועד היום. אין במאי אחר בהיסטוריה של הקולנוע ההונגרי שכה הרבה מסרטיו נאסרו כמו יהודית אמבר (למשל במה - 1968, ההחלטה - 1972, תורת ההיסטוריה - 1976, פוצ'פטרי - 1982, תנו לקורוץ לדבר! - 1985 ועוד). היא הייתה בין החברים המייסדים של כתב העת האנטי ממסדי "הקופסה השחורה" בשנת 1987. רשימת הדיאלוגים של סרטה "פוצ'פטרי" ו"זכויות פליט" התפרסמו גם כספר. ספר על חייה ופועלה יצא לאור תחת השם סולם אדם. סרטה "הרזולוציה" זכה לאחד ממאה הסרטים הדוקומנטריים הטובים ביותר בכל הזמנים על ידי מכון הסרטים האמריקאי בלוס אנג'לס. מאז 2008, הפרס המרכזי בקטגוריה התיעודית של פסטיבל הקולנוע ההונגרי הוא "פרס גחלת יהודית". בשנת 2010, פרס יהודית אמבר הוקם במסגרת פסטיבל הסרטים התיעודיים ההונגריים בלוס אנג'לס. בשפת המקור: Húsz év múltán (1964) Látogatóban (1965) Nyáron nyaralok, télen telelek (1966) Színpad I–II. (1968) Tisztavatás, 1969 (1969) Vitaklub (1971) A határozat (1972) Az emlékezet tartóssága (1974) Az olcsóját és a jóját (1974) Kavaró-Erdőháton (1974) Tantörténet (1976) „…ijent sose láttam, de nem is csináltam…” (1976) Fagyöngyök (1978) Pócspetri (1982) Pipás Pista és társai (1983) „Hagyd beszélni a Kutruczot!” (1985) Menedékjog I-V. (1988) Újmagyar siralom (1989) A per (1989) Dessewffy Gyula tanúvallomása (1989) Szellemidézés (1990) Civil kurázsi (1990) Enyém a vár… (1991) Diákparlament (1991) Hit-vita (1992) „És ne vígy minket a kísértésbe…” (1993) A snagovi gyerekek (1986-1997) A misszió (1999) Angyalföld – Kertváros (2003) Hangoskönyv (2006) בתרגום לעברית: אחרי עשרים שנה (1964) בביקור (1965) בקיץ נופשת, בחורף חורפת (1966) במה 1–2 (1968) חנוכת הקצינים, 1969 (1969) מועדון הוויכוח (1971) ההחלטה (1972) עמידות הזיכרון (1974) את הזול ואת הטוב (1974) עירבול-על גה היער (1974) תורת ההיסטוריה (1976) "כזה מעולם לא ראיתי וגם לא עשיתי" (1976) חרוזי עץ (1978) פוצ'פטרי (1982) פישטה פיפאש וחבריו (1983) "תן לקורוץ לדבר!" (1985) זכויות פליט 1–5. (1988) אבל הונגרי חדש (1989) התביעה (1989) עדותו של דיולה דזפי (1989) זימון רוחות (1990) אומץ אזרחי (1990) הטירה היא שלי ... (1991) פרלמנט הסטודנטים (1991) ויכול אמונה (1992) "ואל תוביל אותנו אל הפיתוי" (1993) ילדי הכפר סנגוב (1986-1997) המיסיון (1999) אנדיילפלד - עיר גנים (2003) ספר קולות (2006) זכויות פליט, 1956. חטיפת קבוצת אימרה נוג'; 1989 פוצ'פטרי. הספר מבוסס על רשימת הדיאלוגים התיעודיים; הצלם לורנד מרץ; עמיקוס, 1989 פרס בלה באלאז' (1989) פרס מבקרי הקולנוע והטלוויזיה ההונגרי (1985) 21. פרס תיעודי של פסטיבל הקולנוע ההונגרי (1989) 21. פרס חבר המושבעים המקצועי של פסטיבל הקולנוע ההונגרי (1989): על הסרטים שכותרתם Resolution, Pócspetri ו-Asedékjog פרס מבקרי הקולנוע והטלוויזיה ההונגרי (1990) לוח זיכרון לאימרה נוג' (1993) צלב הקצינים מסדר ההצטיינות של הרפובליקה ההונגרית (1998) אזרחית כבוד רובע 13 (1999). A 33. פרס מפעל חיים של פסטיבל סרטי העלילה ההונגריים (2002) פרס מפעל חיים של מבקרי טלוויזיה וקולנוע (2004) פרס האמן הדגול (2004) סרטו "הרזולוציה" זכה לאחד ממאה הסרטים הדוקומנטריים הטובים ביותר בכל הזמנים על ידי מכון הסרטים האמריקאי בלוס אנג'לס (1996). הכפר פוצ'פטרי במחוז סאבולץ-סטמאר-ברג העניקה לה אזרחות כבוד. הפרס המרכזי בקטגוריה הדוקומנטרית של פסטיבל הקולנוע ההונגרי הוא פרס יודית אמבר מאז 2008. "פרס יהודית אמבר" הוקם גם במסגרת פסטיבל הסרטים התיעודיים ההונגריים בלוס אנג'לס. השגריר בלאז' בוקור, הקונסול הכללי בלוס אנג'לס, הדגיש: "בהשקת הפסטיבל בשנת 2010 ומאז רצינו להדגיש כי אנו רוצים להנציח את אחד הסמלים של הסרט התיעודי ההונגרי, יהודית אמבר, על ידי מתן שם פרס הפסטיבל". רחוב נקרא על שם יהודית אמבר (פוצ'פטרי, 2014). משרד האזרחים של רובע 13 הציב לוח לזכרה של יהודית אמבר (2016). הספד של index.hu יהודית אמבר באתר PORT.hu (בהונגרית) סרטיה הדוקומנטריים של יהודית אמבר בדפי Filmvilag.hu MTVA MTVA - Támogatási terület:, web.archive.org, ‏2014-05-21 Goodman, Walter (1986-04-13). "HUNGARIAN 'RESOLUTION,' A FARM DOCUMENTARY". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-09-08. בדפי הניו יורק טיימס FilmVilág, filmvilag.hu בדפי עולם הקולנוע Filmkultúra: Gondolatok: Az igazat, csakis az igazat... s a teljes igazat vallja, web.archive.org, ‏2008-02-10 בדפי תרבות הקולנוע c6media, c6media.hu בדפי המטרופוליס .:Filmklub Szövetség Honlapja:., web.archive.org, ‏2008-04-14 בדפי איגוד מועדוני הסרטים ההונגריים וחברי הקולנוע האתר הרשמי של יהודית אמבר: https://web.archive.org/web/20190201230617/https://www.emberjudit.com/ מדיה וקבצים בנושא יהודית אמבר בוויקישיתוף יהודית אמבר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) יהודית אמבר, באתר AllMovie (באנגלית) יהודית אמבר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) [Visszahúz a múlt - Ember Judit portréja, dokumentumfilm, 2016; m5 tévé, 2017. aug. 26.] Judit Ember - Awards http://pocspetri.hu/index.php/onkormanyzat/onkormanyzati-jelkepek-kitunteto-cimek http://mnf.hu/en/news/hungarian-documentaries-in-los-angeles http://data2.openstreetmap.hu/terkep/Pócspetri,Ember%20Judit%20utca https://www.lokal.hu/2016-05-emlektabla-ember-juditnak/