laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יום זיכרון לאומי

יום זיכרון לאומי הוא יום שבו מועלה זכרם של קורבנות אירוע דרמטי בתולדות הלאום או המדינה. ימי זיכרון לאומיים, המצוינים מדי שנה, נהוגים במדינות רבות. ביום זיכרון לאומי נהוגים לעיתים מנהגי אבלות, ולעיתים נערכים בהם רק אירועי זיכרון ואבל. בעקבות חורבן של בית המקדש הראשון ושל בית המקדש השני, נקבעו ארבעה ימי תענית המציינים אבלות על החורבן, שהם למעשה ימי זיכרון לאומיים: עשרה בטבת: יום תחילת המצור של נבוכדנצר על ירושלים, שבסופו נכבשה ירושלים ונחרב בית המקדש הראשון. תאריך זה משמש במדינת ישראל גם כיום הקדיש הכללי. שבעה עשר בתמוז: מציין את היום שבו נכבשה העיר ירושלים על ידי צבא טיטוס לפני חורבן בית המקדש השני. המשנה מונה ארבע טרגדיות לאומיות נוספות שקרו ביום זה. תשעה באב: יום התענית העיקרי לזכר החורבן, המציין את היום שבו חרבו ירושלים ושני בתי המקדש. גם בו מונה המשנה ארבע טרגדיות נוספות שקרו. בנוסף לקביעה ההלכתית, חוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב (הסמכה מיוחדת), תשנ"ח-1997, מסמיך את הרשויות המקומיות להתקין חוק עזר שיאסור על הפעלת בתי עינוגים ובתי אוכל בערב תשעה באב עד זריחת השמש. צום גדליה, בג' בתשרי: מציין את היום שבו נרצח גדליה בן אחיקם, הנציב היהודי שנותר בירושלים לאחר חורבן בית ראשון, ולפיכך סופה המוחלט של ריבונות יהודית בארץ עד ימי שיבת ציון. יום הזיכרון לשואה ולגבורה: מצוין מדי שנה בכ"ז בניסן ומוקדש להתייחדות עם זכר השואה שהמיטו הנאצים ועוזריהם על העם היהודי, ועם זכר מעשי הגבורה והמרד בימים ההם. יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל: מצוין מדי שנה בד' באייר, יום לפני יום העצמאות, להנצחת זכרם של חללי מערכות ישראל ופעולות האיבה לאורך כל שנות היישוב החדש בארץ ישראל. יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע: מצוין מדי שנה בז' באדר, לזכר חללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע. יום הזיכרון ליצחק רבין: מצוין מדי שנה בי"ב בחשוון, יום הירצחו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין לפי הלוח העברי. יום הזיכרון לרחבעם זאבי: מצוין מדי שנה בל' בתשרי, יום הירצחו של השר רחבעם זאבי. יום הזיכרון ליהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל: מצוין מדי שנה ביום ירושלים (כ"ח באייר) לזכר כ-4,000 מיהודי ביתא ישראל שמתו במהלך המסע וההמתנה לעלייה במחנות הפליטים בסודאן בזמן מבצע אחים. יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל - מצוין מדי שנה בכ"ד בתשרי לזכר הרוגי מלחמת חרבות ברזל ומתקפת הטרור על ישראל. יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן: מצוין מדי שנה ב-30 בנובמבר. יום הזיכרון (ארצות הברית): יום זיכרון לאומי ללוחמי הכוחות המזוינים של ארצות הברית שנהרגו בעת מילוי תפקידם. מצוין מדי שנה ביום שני האחרון בחודש מאי. יום הזיכרון (הממלכה המאוחדת): יום זיכרון לאומי לחללי מלחמות בריטניה והאימפריה הבריטית. הוא מצוין מדי שנה בטקסים הנערכים ביום א' השני של חודש נובמבר. יום הזיכרון (הולנד): יום זיכרון לאומי להרוגיה של הולנד - חיילים ואזרחים - במלחמת העולם השנייה ואחריה. הוא מתקיים מדי שנה ב-4 במאי. יום אנזא"ק: יום זיכרון לאומי המצוין באוסטרליה ובניו זילנד, שמנציח את כל האוסטרלים והניו זילנדים "ששירתו ומתו בכל המלחמות, העימותים ובמשימות שמירת השלום" ואת "התרומה וההקרבה של כל אלו ששירתו". יום זה מצוין מדי שנה ב-25 באפריל. יום אבל לאומי חג לאומי או בתאריך סמוך לו בכפוף למועד השבת "ANZAC Day". Australian War Memorial. Retrieved 24 April 2013. "Anzac Day Today". Anzac.govt.nz. New Zealand Ministry for Culture and Heritage. Retrieved 22 April 2011
Wildest Dreams (אלבום)

Wildest Dreams (בעברית: חלומות פרועים) הוא אלבומה התשיעי של הזמרת האמריקאית טינה טרנר, אשר יצא לאור על ידי פרלופון ווירג'ין רקורדס בשנת 1996. האלבום זכה להצלחה מסחרית כאשר נמכר בלמעלה מ-6 מיליון עותקים בכל העולם. עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום הרביעי במצעד האלבומים הבריטי. מתוך האלבום יצאו שישה סינגלים: "GoldenEye", אשר גם יצא כחלק מהפסקול של הסרט ה-17 בסדרת סרטי ג'יימס בונד, השיר הפך ללהיט ענק ולשיר המצליח ביותר מהאלבום. הסינגלים הבאים היו השירים "Whatever You Want" ו-"On Silent Wings" אשר לא הצליחו לשחזר את ההצלחה של הסינגל הקודם. הסינגל הרביעי מהאלבום היה השיר "Missing You" אשר גם לא זכה להצלחה גדולה אך נהיה לשיר הראשון מהאלבום שמצליח להיכנס למצעד האמריקאי הרשמי. הסינגלים האחרונים היו השירים "Something Beautiful Remains" ו-"In Your Wildest Dreams" אך גם הם לא זכו להצלחה גדולה. בנוסף למהדורה הרגילה של האלבום לאלבום יצאו שתי מהדורות נוספות: מהדורה צפון אמריקאית אשר כללה שיר נוסף ומהדורה מורחבת אשר כוללת ביצועים חיים של טרנר מסיבוב ההופעות לקידום האלבום, גרסאות רמיקס ושיר חדש. מהדורה זו יצאה ב-1997 באירופה בלבד. על מנת לקדם את האלבום יצאה טרנר לסיבוב ההופעות "Wildest Dreams Tour" אשר היה לסיבוב ההופעות הגדול ביותר של הזמרת אשר כלל 255 הופעות באסיה, אפריקה, אירופה, אוסטרליה וצפון אמריקה אשר נמשכו במשך 16 חודשים. מידע על האלבום Wildest Dreams באתר MusicBrainz האלבום Wildest Dreams באתר Discogs Artists, www.officialcharts.com
הדיוויזיה ה-206 (ורמאכט)

הדיוויזיה ה-206 (בגרמנית: 206. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הוורמאכט שלחמה במלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה הוקמה ב-26 באוגוסט 1939, והועמדה תחת פיקוד הוגו הפל. במהלך המערכה בפולין הייתה הדיוויזיה בעתודת קבוצת ארמיות צפון ולא השתתפה בקרבות משמעותיים, ובמהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה הוחזקה הדיוויזיה כעתודה בהרי האייפל. במהלך מבצע ברברוסה הייתה הדיוויזיה חלק מהקורפוס ה-23 בעתודת קבוצת ארמיות צפון, ובמהלך מבצע טייפון לחמה עם הקורפוס ה-23 כחלק מהארמייה התשיעית. לאחר מכן נותרה הדיוויזיה בגזרה המרכזית ונטלה חלק בקרבות השונים, ובכלל זה בקרב רז'ב הראשון וקרב רז'ב השני, וב-18 ביולי 1944 הושמדה הדיוויזיה במהלך הקרב על ויטבסק במהלך מבצע בגרטיון. הוגו הפל (26 באוגוסט 1939 – 10 ביולי 1942) אלפונס היטר (10 ביולי 1942 – 13 ביולי 1943) קרל אנדרה (13 ביולי 1943 – 14 בספטמבר 1943) אלפונס היטר (14 בספטמבר 1943 – 18 ביולי 1944) הדיוויזיה ה-206 באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)
הים הצהוב

הים הצהוב (בסינית מפושטת: 黄海; בקוריאנית: 황해), הוא חלקו הצפוני של ים סין המזרחי, המסתיים באוקיינוס השקט. הים שוכן בין סין לבין חצי-האי קוריאה. מקור שמו של הים הוא מגרגירי החול שצבעו את מימיו, בדומה לנהר הצהוב שבסין. האקלים מאופיין בחורפים קרים ויבשים וקיצים רטובים וחמים. מסוף נובמבר ועד מארס שורר מונסון צפוני חזק, שמלווה לפעמים בסופות שלגים. סופות טייפון מתרחשות בקיץ. טמפרטורות האוויר נעות בין 10 ל-28 מעלות צלזיוס וכמות המשקעים השנתית היא בין 500 מ"מ בצפון עד ל-1,000 מ"מ בדרום. ערפל ימי קיים לעיתים קרובות לאורך החופים, במיוחד באזורים קרים. החלק הפנימי ביותר של הים הצהוב נקרא ים בוהאי, אליו זורמים מימיו של הנהר הצהוב והנהר האי. מפרץ קוריאה, שגם הוא חלק מהים הצהוב, נמצא בין מחוז ליאונינג בצפון-מזרח סין לבין חלקה הצפון-מערבי של קוריאה הצפונית. ים בוהאי ומפרץ קוריאה מופרדים על ידי חצי-האי ליאודונג (אנ'), בו שוכנת עיר הנמל דאליין. הים הצהוב משתרע על שטח של כ-416 אלפי קילומטרים רבועים. נפח המים הממוצע הוא כ-17,000 קילומטרים מעוקבים, והעומק הממוצע הוא 40 מטר. במקומות העמוקים ביותר הוא מגיע ל-105 מטרים. תחתית הים מכוסה בחול וסחף. קו החוף אינו אחיד ויש בו מפרצים גדולים וקטנים רבים. בצד הסיני, החופים הם לרוב שטוחים, וחוף קוריאה מורכב כולו מסלעים. ליד החוף קיימים מספר איים קטנים, שכמה מהם מתפקדים כאתרי נופש פופולריים. הים הצהוב הוא אחד מארבעה ימים הנקראים על שם שמות צבעים נפוצים - כשהאחרים הם הים השחור, הים הלבן והים האדום. קרב הים הצהוב מדיה וקבצים בנושא הים הצהוב בוויקישיתוף הים הצהוב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ENCYCLOPAEDIA BRITANNICA, Yellow Sea sea, Asia Vision1cycling, הים הצהוב בסין. ערך זה הוא קצרמר בנושא גופי מים ובנושא גאוגרפיה של אסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הוגו הפל

גנרל הוגו הפל (בגרמנית: Hugo Höfl;‏ 16 ביוני 1878 – 13 באפריל 1957) היה מפקד בורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה. הפל נולד ב-16 ביוני 1878 ברגנסבורג, ובשנת 1897 הוא התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הרגלים הבווארי ה-20 (הנסיך פרנץ). עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא לחם כחלק מהדיוויזיה הבווארית ה-2, ובאביב 1915 הועבר לחטיבת הרגלים הבווארית ה-3. בקיץ 1916 הוא הועבר למטה הדיוויזיה ה-14, עמה לחם עד סוף המלחמה. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918. לאחר המלחמה הצטרף הפל לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-14 באוקטובר 1919 הוא הועלה לדרגת מיור, וב-15 בספטמבר 1923 מונה למפקד הגדוד ה-1 ברגימנט הרגלים ה-21 (בוואריה). ב-1 באפריל 1924 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט, וב-1 בפברואר 1929 הועלה לדרגת אוברסט. ב-30 בספטמבר 1929 הוא פרש מהצבא והתגייס לצבא הטורקי, שם שירת במשך 6 שנים. ב-1 בדצמבר 1935 הוא התגייס מחדש לוורמאכט, וב-1 באוקטובר 1936 הוא מונה לקצין מטה בקורפוס ה-1. באוקטובר 1937 הוא מונה למפקד הלנדווהר באינסטרבורג, וב-1 ביוני 1939 הוא הועלה לדרגת גנרל מיור. בפרוץ המלחמה מונה הפל למפקד הדיוויזיה ה-206, ובמהלך המערכה בפולין הייתה הדיוויזיה בעתודת קבוצת ארמיות צפון ולא השתתפה בקרבות משמעותיים, ובמהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה הוחזקה הדיוויזיה כעתודה בהרי האייפל. במהלך מבצע ברברוסה הייתה הדיוויזיה חלק מהקורפוס ה-23 בעתודת קבוצת ארמיות צפון, וב-1 ביולי 1941 הוא הועלה לדרגת גנרל לוטננט. במהלך מבצע טייפון לחמה עם הקורפוס ה-23 כחלק מהארמייה התשיעית, וב-4 בדצמבר 1941 הוא קיבל על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-10 ביולי 1942 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-39 שהוצבה בהולנד, וב-18 בדצמבר אותה שנה הוא מונה למפקד הקורפוס ה-89. ב-30 באפריל 1943 פרש הפל מהצבא ושב לביתו. לאחר המלחמה התגורר הפל בווייפרצהאוזן, שם חי עד מותו ב-13 באפריל 1957. הוגו הפל באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)
דרייבר (סרט)

דרייבר הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2018 שכתב וביים יהונתן אינדורסקי, ומהווה הרחבה לסרט הגמר שלו מ-2010 באותו השם. הסרט עוקב אחר נהג מונית חרדי שעוסק בהסעת מקבצי נדבות לנדבנים ידועים, ובמקביל מגדל ילדה בת 9 לבדו. הסרט נוצר בתמיכת קרן גשר לקולנוע רב תרבותי. הסרט עוקב אחר נחמן (משה פולקנפליק), "דרייבר" שמתפרנס מלהסיע מקבצי נדבות לבתיהם של עשירים, שאת הכתובות שלהם נחמן יודע. מקבצי הנדבות ונחמן מתחלקים חצי חצי בפדיון. במקביל, נחמן מגדל את ביתו בת ה-9, חני (מנואל אלקסלסי ורדי) אחרי שאשתו נטשה אותם. נחמן רוזומני (משה פולקנפליק) - הדמות ראשית בסרט שמתפרנס מהסעה של מקבצי נדבות (שנוררים) לביתם של אנשים עשירים ועושה איתם עסקה, כשהם מביאים איתם סיפור נוגע ורגיש, והוא מביא איתו כתובות של אנשים נדבנים ועשירים. לפעמים הוא אף מגדיל לעשות ועוזר למקבצי הנדבות על אופן הגשת הסיפור ובכך הם מתחלקים בסכום הפדיון. במקביל הוא מגדל את בתו בת ה-9 לבד. חני רוזומני (מנואל אלקסלסי ורדי) - בתו בת ה-9 של נחמן. בנצלוביץ' (אבי דנגור) - חבר של נחמן, נהג משאית. פרישמן (אושר מימון) חדווה (רות גלר) אברהם שמחה רוזנבוים (יחזקאל לזרוב) יחזקאל סומך (יעקב זדה דניאל) - אלמן טרי. גברת רוזנבוים (יעל אבקסיס) - אשתו של אברהם שמחה רוזנבוים. תרצה רוזומני (רבקה מיכאלי) - אמא של נחמן וסבתא של חני. "דרייבר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "דרייבר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) דרייבר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית שמוליק דובדבני, "דרייבר": הצד האחר של החברה החרדית, באתר ynet, 25 ביוני 2018
רוברט ב. פירי

רוברט ברנס פירי הבן (באנגלית: Robert B. Pirie Jr.;‏ נולד ב-10 בספטמבר 1933) הוא פוליטיקאי וקצין צי אמריקאי לשעבר. רוברט ב. פירי נולד בסן דייגו. אביו, תת-אדמירל רוברט ברנס פירי האב, היה קצין בצי ארצות הברית שפיקד על נושאת המטוסים "קורל סי" (USS Coral Sea) ב-1952. פירי הבן סיים את הכשרתו באקדמיה הימית של ארצות הברית ב-1955. הוא קיבל את מלגת רודס ובין השנים 1956–1959 למד באוניברסיטת אוקספורד. הוא שירת בצי במשך עשרים שנה, שירות שפסגתו הייתה פיקוד על הצוללת הגרעינית "סקיפג'ק" (USS Skipjack) מאוקטובר 1969 ועד יולי 1972. עם שחרורו החל פירי לשמש במגוון של תפקידים במגזר הפרטי, כולל נשיא תאגיד אסקס, סגן נשיא המרכז לאנליזה ימית (CNA) וסגן נשיא המכון לאנליזה ביטחונית. בין השנים 1989–1992 הוא ניהל את קבוצת המחקר האסטרטגית של ראש המבצעים הימיים. ממרץ 1994 ועד אוקטובר 2000 הוא שימש כעוזר מזכיר ההגנה למתקנים וסביבה ולאחר מכן ועד יוני 2001 הוא היה תת-מזכיר הצי. במסגרת תפקיד אחרון זה הוא כיהן כמזכיר הצי בפועל מינואר 2001 ועד לאישור מזכיר צי קבוע בממשלו של הנשיא ג'ורג' ווקר בוש במאי אותה שנה. מדיה וקבצים בנושא רוברט ב. פירי בוויקישיתוף ביוגרפיה רשמית של הצי (באנגלית) "Public Papers of the Presidents of the United States, Jimmy Carter, 1979 ... - Frank Thompson - Google Books".
ישראל אלמסי

ישראל אלמסי (נולד ב-30 בדצמבר 1985) הוא מנכ"ל ארגון ידידים - סיוע בדרכים. נבחר להשיא משואה ביום העצמאות ה-72 וזכה באות הנשיא למתנדב לשנת 2021. נולד בשכונת הר נוף בירושלים כבן בכור מבין שמונת אחים לזהבה ויתרו אלמסי. בצעירותו עברה משפחתו לקריית יערים, שם למד בתלמוד תורה 'הרי יהודה'. למד בישיבת 'רינת התורה' ו'נתיבי התלמוד' בירושלים. למד חשבונאות וייעוץ מס במכללת מבחר. לאחר שעבר תאונת דרכים, התגייס לשירות אזרחי בעמותת אור ירוק. כיום הוא מתעסק בתחום סליקת אשראי ומשמש בהתנדבות כיו"ר ומנכ"ל ארגון 'ידידים' המפעיל למעלה מ־65,000 מתנדבים. עם תחילת משבר הקורונה החל לסייע לאזרחי ישראל לבקשת פיקוד העורף, בשינוע של מנות מזון, תרופות, קניות אוכל ועוד למבוגרים ומבודדים. במהלך מלחמת חרבות ברזל, החל הארגון בראשותו לסייע בשינוע חיילים. ב-2020 נבחר להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-72 של מדינת ישראל. ב-2021 זכה באות הנשיא למתנדב. באפריל 2024 נבחר ל-40 הצעירים המבטיחים בישראל של העיתון גלובס. נשוי לציפי ולהם ארבעה ילדים. מתגורר בגבעת שמואל. אבנר שאקי, "אף אחד לא עצר לי בכביש. אמרתי לעצמי ’זה לא יכול להיות’": ריאיון עם מנכ"ל ידידים, ראיון באתר "הידברות" 30 באפריל 2018 דוד אור שחר, מנכ"ל ידידים - על חלום החסד שהולך ומתגשם, באתר הקול היהודי 8 בפברואר 2019 שילה פריד, עניין אישי עם ישראל אלמסי, באתר ערוץ 7, 26 באפריל 2020 רן פוני, "אנשים לא מאמינים שאני לא ישן בלילה כשמישהו צריך עזרה. אנחנו תנועת הנגד לתרבות הסלפי", באתר ישראל היום, 15 ביולי 2021 "לכבוד 25,000 מתנדבים": ישראל אלמסי משיא משואה, בערוץ היוטיוב של ערוץ כאן 11, 28 באפריל 2020 "אם אני רואה רכב תקוע בדרך שלא התקשר אלינו, זה מבחינתי כישלון", באתר גלובס
סיל (הונגריה)

סיל (בהונגרית: Szil) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בסיל מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 1,421 תושבים, ובשנת 2019 רק 1,334 תושבים. בסיל חיו יהודים בתקופות זמן שונות: מדיה וקבצים בנושא סיל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סיל (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד תושבים יהודיים באזור צ'ורנה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קאדנס

קאדנס (cadence) הוא מונח המתאר פעילות מחזורית ומדידת קצבה עם הזמן. ברכיבת אופניים קאדנס מודד את קצב דיווש רוכב האופניים על פי מספר סיבובי הארכובה (קראנק) בדקה (סל"ד). מהירות הרכיבה נקבעת על פי מהירות סיבוב הגלגלים, וזו נקבעת או משתנה עם הקאדנס, המבטא את יכולתו של הרוכב לסובב את הארכובה בהילוך נתון אל מול התנגדות הרוח, שיפוע המסלול, וכושרו הגופני. הקאדנס עשוי להשתנות עם שינוי ההילוכים, כאשר שינויים בהם משנים את היחס בין סל"ד הארכובה לסל"ד הגלגל. על פי רוב, לרוכב אופניים יש קאדנס מסוים בו הוא מרגיש נוח לפדל. ברכיבה על אופניים בעלי הילוכים רבים, ניתן לשמור על הקאדנס המועדף באמצעות שינוי ההילוכים במגוון רחב של תנאי רכיבה. רוכבי אופניים מקצועיים כמו גם חובבים, רוכבים בדרך כלל בקאדנס של 65–85 סל"ד. על פי מדידת קאדנס שנעשתה בשבעה רוכבי אופניים מקצועיים במהלך מרוץ אופניים של שלושה שבועות, נמצא שהם רכבו בקאדנס ממוצע של 90 סל"ד במישור, בשלבים של רכיבות ארוכות (~190 ק"מ), כמו גם ברכיבות נגד השעון. במהלך עליות חדות במעברי הרים (~15 ק"מ) הם רכבו בקאדנס של ממוצע של 70 סל"ד. קאדנס גבוה מכונה "ספינינג", בעוד שמתייחסים לקאדנס נמוך כ"מעיכה" או "טחינה" ("Mashing", "Griding"). לכל רוכב אופניים יש תחום צר של קאדנס הנוח לו, בדרך כלל קטן מהתחום הרחב שצוין מעלה. הדבר משפיע על מספר וטווח ההילוכים המתאימים לתנאי הרכיבה. הקאדנס הוא פרמטר חשוב בניתוח כושר הדיווש של רוכב אופניים, ולכן פותחו מדי קאדנס המשדרים את נתון הקאדנס לרוכב בזמן אמת. כמו כן, ישנם מחשבי רכיבה המקובעים לכידון ומציגים את הנתון לרוכב. הילוכים טכומטר Alejandro Luc??A, Jes??S Hoyos, Jos?? L. Chicharro, Preferred pedalling cadence in professional cycling:, Medicine and Science in Sports and Exercise 33, 2001-08, עמ' 1361–1366 doi: 10.1097/00005768-200108000-00018 Cycling Cadence and Bicycle Gearing, web.archive.org, ‏2012-02-04
סילשארקאן

סילשארקאן (בהונגרית: Szilsárkány) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בסילשארקאן מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 756 תושבים, ובשנת 2019 רק 709 תושבים. בסילשארקאן חיו יהודים בתקופות זמן שונות: מדיה וקבצים בנושא סילשארקאן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סילשארקאן (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד תושבים יהודיים באזור צ'ורנה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צל ומי באר

"צל ומי באר" הוא שיר שכתב יורם טהרלב והלחין לוי שער. השיר הוקלט עבור אלבום משותף של צמד "הדודאים" וצמד "הפרברים" ויצא לאור בשנת 1985. השיר הוקלט עבור האלבום המשותף של "הדודאים" ו"הפרברים" ונקרא "הדודאים והפרברים". השיר מדבר על הכנסת אורחים ודאגה למחסורם. השיר מבוסס על חוויה של המחבר יורם טהרלב בילדותו בקיבוץ יגור. בשנת 1945 כוחות של הפלמ"ח פרצו למחנה המעצר בעתלית במהלכה שוחררו מן המחנה עצורים יהודים והוברחו לקיבוץ יגור. הסיבה לפריצה הייתה שיומיים קודם לכן, הגיעה לעתלית קבוצת מעפילים שנתפסה בכוח, בכפר גלעדי, לאחר שנכנסו לארץ בחשאי מגבול סוריה, במסגרת ההעפלה מארצות המזרח. הבריטים הודיעו שיחזירו את המעפילים לארצות מוצאם. רשמית, משמעות הדבר הייתה מאסר של שנה. מעשית, היה מקום לחשוש שהמעפילים ירצחו בשובם. הנהגת היישוב לא יכלה להשלים עם כך, ולכן והוחלט על שחרורם באמצעות הפריצה למחנה עתלית. משפחתו של טהרלב הסתירה אף היא אחת מן המשוחררות. ניתן לזהות בשיר מספר הקבלות לסיפור בני ישראל ביציאת מצרים ולקראת הכניסה לארץ: "מי שרעב ימצא אצלנו פת של לחם, מי שעייף ימצא פה צל ומי באר" המתאר את יחס קיבוץ יגור לפליטים מהווה תשובת המשקל ליחס העוין שעם ישראל קיבל מעמון ומואב: ”לֹֽא־יָבֹ֧א עַמּוֹנִ֛י וּמוֹאָבִ֖י בִּקְהַ֣ל יְהֹוָ֑ה גַּ֚ם דּ֣וֹר עֲשִׂירִ֔י לֹא־יָבֹ֥א לָהֶ֛ם בִּקְהַ֥ל יְהֹוָ֖ה עַד־עוֹלָֽם. עַל־דְּבַ֞ר אֲשֶׁ֨ר לֹא־קִדְּמ֤וּ אֶתְכֶם֙ בַּלֶּ֣חֶם וּבַמַּ֔יִם בַּדֶּ֖רֶךְ בְּצֵאתְכֶ֣ם מִמִּצְרָ֑יִם” (ספר דברים כ"ג פסוקים ד'-ה'). בני ישראל צריכים לעבור בדרכם ממצרים לארץ המובטחת, באדום, או באמורי. בתיאור חילופי הדברים בין משה לבין אדום נכתב: ”נַעְבְּרָה־נָּ֣א בְאַרְצֶ֗ךָ לֹ֤א נַעֲבֹר֙ בְּשָׂדֶ֣ה וּבְכֶ֔רֶם וְלֹ֥א נִשְׁתֶּ֖ה מֵ֣י בְאֵ֑ר דֶּ֧רֶךְ הַמֶּ֣לֶךְ נֵלֵ֗ךְ לֹ֤א נִטֶּה֙ יָמִ֣ין וּשְׂמֹ֔אול עַ֥ד אֲשֶֽׁר־נַעֲבֹ֖ר גְּבֻלֶֽךָ” (ספר במדבר כ' פסוק י"ז). מאחר שהתשובה הייתה שלילית, פנה משה לסיחון מלך האמורי, והתשובה הייתה שלילית ולוותה בהתקפה. בפרק כ"א נכתב תיאור דומה בעת הדיבור עם סיחון מלך האמורי. את מי הבאר שסירבו לתת ליוצאים ממצרים, קיבלו ביגור היוצאים מעתלית. "מי שסוכתו נופלת חרש יכנס בדלת חרש יכנס ועד עולם יוכל להישאר". כאן המשורר מתייחס לפליטים שבאים מהגלות כמי שחיו בסוכות, שזה בעצם מצבו של עם ישראל בגלות עד להגעתו לארץ ישראל שרק שם הוא נכנס למקום קבע, וזה מתבסס על מצבו של עם ישראל בנידודיו במדבר: ”לְמַ֘עַן֮ יֵדְע֣וּ דֹרֹֽתֵיכֶם֒ כִּ֣י בַסֻּכּ֗וֹת הוֹשַׁ֙בְתִּי֙ אֶת־בְּנֵ֣י יִשְׂרָאֵ֔ל בְּהוֹצִיאִ֥י אוֹתָ֖ם מֵאֶ֣רֶץ מִצְרָ֑יִם אֲנִ֖י יְהֹוָ֥ה אֱלֹהֵיכֶֽם׃” (ספר במדבר כ"ג פסוק מ"ג). "צל ומי באר" באתר בית לזמר העברי "צל ומי באר" באתר של אקו"ם מילות השיר "צל ומי באר" באתר שירונט צל ומי באר (מחווה לאמן בקאמרי) - החברים של בני, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:27) מילות השיר "צל ומי באר", באתר שירונט עופר גביש, צל ומי באר, באתר האינטרנט של עופר גביש עיתון "המשקיף" 4.10.1945. עונש של שנת מאסר צפוי למעפילים מסוריה ולבנון. צל ומי באר, באתר האינטרנט של יורם טהרלב
איציק קורנפיין

יצחק (איציק) קורנפיין (נולד ב-24 בספטמבר 1971) הוא כדורגלן עבר ישראלי אשר שיחק בעמדת השוער. קורנפיין שיחק את רוב שנותיו ככדורגלן במדי קבוצת בית"ר ירושלים, ואף שימש כקפטן הקבוצה. לאחר פרישתו היה מנכ"ל בית"ר ירושלים, וכיהן כמנהל אגף הספורט בעיריית ירושלים. קורנפיין גדל במחלקת הנוער של הפועל ירושלים. את הופעת הבכורה שלו כשוער בקבוצה בוגרת, עם זאת, ערך דווקא בהפועל טבריה. כמו כן, שיחק בקבוצות הפועל רמת גן והפועל פתח תקווה, ולאחר מכן החל להתפרסם כשוער בית"ר תל אביב, שם הציג יכולת טובה בין קורות השער ואף נבחר לשוער המצטיין של עונת 1994/1995. יכולתו בעונה זו גרמה למספר קבוצות לחזר אחר שירותיו, ובשנת 1995 עבר קורנפיין לבית"ר ירושלים ומאז שימש כשוערה הראשון של הקבוצה. קורנפיין זכה עם בית"ר ירושלים באליפות בעונות 1997/1998, 1996/1997 ו-2006/2007. הוא גם זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו ב-23 בדצמבר 1997, ובגביע השלום ברומא ב-10 בספטמבר 2000. כמו כן, היה שותף להישגים עם הנבחרות הצעירות של ישראל (החל מנבחרות הנערים עד הנבחרת הצעירה). לזכותו של קורנפיין חמש הופעות בנבחרת הבוגרת של ישראל. בקיץ 2007, לאחר שזכה עם הקבוצה בתואר אליפות שלישי, ולאחר 18 שנים כשחקן פעיל, מתוכן 12 בבית"ר ירושלים, הודיע על פרישה ממשחק. לאחר פרישתו מונה למנכ"ל בית"ר ירושלים. קורנפיין עמד מאחורי הקבוצה בעונות המשבר הכלכלי והצליח להעמיד אותה עם התקציב הנדרש, לאחר גיוס ספונסרים למועדון. בקיץ 2013, לאחר שש שנים בתפקיד, פוטר מתפקידו לאחר העברת הקבוצה לבעלותו של אלי טביב. קורנפיין למד במגמת מחשבים במכללת אורט בירושלים. הוא בעל תואר ראשון בהצטיינות בכלכלה ושיווק מהאוניברסיטה הפתוחה ותואר שני במנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית, במהלכו קיבל הצטיינות דיקן. מאפריל 2015 עד אפריל 2022 שימש קורנפיין כמנהל אגף הספורט בעיריית ירושלים. ממאי 2022 קורנפיין מכהן כמנכ"ל של חברת "טרגט מרקט". הוא נשוי לאתי ולזוג שני בנים ושתי בנות. הם מתגוררים במושב אורה שבדרום-מערב ירושלים. מדיה וקבצים בנושא איציק קורנפיין בוויקישיתוף איציק קורנפיין, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל איציק קורנפיין, באתר Transfermarkt
יחסי אוקראינה–מונקו

יחסי אוקראינה–מונקו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין אוקראינה לבין נסיכות מונקו. היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין אוקראינה לבין נסיכות מונקו כוננו לראשונה ב-26 ביולי 2007, בעת חתימת הסכם ומזכר הבנות. ב-9 בנובמבר 2009 נחתם מזכר הבנות בין נסיכות מונקו לאוקראינה בנושא שיתוף פעולה בלחימה בטרור ובפשע. אוקראינה תמכה במועמדותה של מונקו לאונסק"ו בשנת 2013, ובין שתי המדינות הסכמות בנושאים רבים בפורומים בינלאומיים כדוגמת האו"ם. החל משנת 2005 מתאפשרת כניסה הדדית של אזרחי מונקו לאוקראינה, ואזרחי אוקראינה למונקו ללא דרישה של אשרת כניסה למדינה. אוקראינה אינה מיוצגת במונקו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. אוקראינה האמינה את שגרירותה שבפריז, בירת צרפת הסמוכה, על מונקו. מונקו אינה מיוצגת באוקראינה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. מונקו מיוצגת באוקראינה דרך מסדרון אינטרסים בשגרירות הצרפתית בקייב, בירת המדינה. КНЯЗІВСТВО МОНАКО В ЄВРОПЕЙСЬКІЙ СИСТЕМІ МІЖНАРОДНИХ ВІДНОСИН, ארכיון אוקראיני У ПАРИЖІ ВІДБУЛАСЬ УРОЧИСТА ЦЕРЕМОНІЯ ВСТАНОВЛЕННЯ ДИПЛОМАТИЧНИХ ВІДНОСИН МІЖ УКРАЇНОЮ І МОНАКО У ФОРМІ ОБМІНУ НОТАМИ, אתר משרד החוץ האוקראיני (ארכיון), 26 ביולי 2007
Twenty Four Seven

Twenty Four Seven (בעברית: עשרים וארבע שבע) הוא אלבומה העשירי והאחרון של הזמרת האמריקאית טינה טרנר אשר שוחרר על ידי פרלופון ווירג'ין רקורדס ב-1999. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים בסך הכול, ביניהם הלהיט "When the Heartache Is Over". עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום התשיעי במצעד האלבומים הבריטי. האלבום זכה להצלחה באירופה כאשר מכר שם מיליון עותקים והגיע למקום ה-3 במצעד האלבומים האירופאי. גם בבריטניה האלבום זכה להצלחה כאשר הגיע למקום ה-9 במצעד האלבומים הבריטי והגיע למעמד פלטינה במדינה. בארצות הברית האלבום הגיע למקום ה-21 בלבד כאשר מכר 69 אלף עותרים באותו שבוע אך בסופו של דבר הצליח להגיע למעמד זהב והיה לאלבום הראשון של טרנר שעושה זאת מאז 1993. בקנדה האלבום הגיע גם למעמד זהב ולמקום ה-9 במצעד האלבומים הקנדי. בסך הכל מכר האלבום 3 מיליון עותקים בכל העולם. מתוך האלבום שוחררו 3 סינגלים: "When the Heartache Is Over" אשר שוחרר כסינגל הראשון מהאלבום וזכה להצלחה כאשר הגיע למקום ה-16 באירופה ולמקום ה-10 בבריטניה. סינגלים נוספים שיצאו היו השירים "Whatever You Need" ו-"Don't Leave Me This Way" אך הם זכו להצלחה פחותה. מידע על האלבום Twenty Four Seven באתר MusicBrainz מידע על האלבום Twenty Four Seven באתר AllMusic האלבום Twenty Four Seven באתר Discogs האלבום Twenty Four Seven באתר ספוטיפיי האלבום Twenty Four Seven באתר דיזר האלבום Twenty Four Seven באתר Last.fm אבסולוטי, טרי בריטן, ג'וני דאגלס, בראיין רוולינג, מארק טיילור Tina* - When The Heartache Is Over, Discogs (באנגלית) Artists, www.officialcharts.com