laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אברהם יהושע השיל

האם התכוונתם ל... אברהם יהושע העשל מקראקא (1595–1663) – תלמיד חכם ראש ישיבה ומרא דאתרא בקראקא ובלובלין, נודע כחריף מאוד. אברהם יהושע השיל מאפטא (1748–1825) – מאבות החסידות. מכונה גם "הרבי מאפטא" ו"האוהב ישראל". אברהם יהושע השל (1907–1972) – מההוגים החשובים של המחשבה היהודית הדתית בדור השלישי של יהדות ארצות הברית במאה ה-20. צאצא של הרבי מאפטא. אברהם יהושע השיל (קופיטשניץ) – האדמו"ר מקופיטשניץ. אחיינו של ההוגה. אברהם יהושע העשיל (מז'יבוז') – אדמו"ר חסידי במז'יבוז' רבי אברהם יהושע העשיל (מז'יבוז', השני) – האדמו"ר השישי לחסידות אפטא-זינקוב אברהם יהושע השיל פרידמן – האדמו"ר מאדז'וד מגזע בוהוש אברהם יהושע השיל טברסקי (סקווירא) – אדמו"ר בדור השני של חסידות סקווירה. אברהם יהושע השיל טברסקי (צ'ודנוב) – אדמו"ר בדור השישי של חסידות צ'רנוביל. אברהם יהושע השיל טברסקי (מכנובקה) – האדמו"ר השני ממכנובקה. אברהם יהושע השיל מיכלאוויטש (ראדוויל) – ממיהאלען. אברהם יהושע השיל מליטשניץ
י"ט בתמוז

י"ט בתמוז הוא היום התשעה עשר בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשעה עשר בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. י"ט בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". ימי בין המצרים ב'תמ"ח – משה השמיד את עגל הזהב ועלה להר סיני ארבעים יום וארבעים לילה כדי להתפלל לה' שיסלח לבני ישראל על חטא העגל. ה'תרמ"ב – חברי ביל"ו מגיעים לראשונה לארץ ישראל ה'תרס"ו – אלפרד דרייפוס זוכה סופית על ידי בית משפט לערעורים בצרפת ודרגותיו הוחזרו לו ה'תש"א – חתימת הסכם כניעה של כוחות וישי בסוריה ובלבנון לבריטים בעכו ה'תרפ"ד – אורי צאן, ממקימי החי בר וממקימי הטכנודע חדרה. ה'תל"ו – רבי אהרן שמואל קאיידנובר (מהרש"ק), רב בערים רבות במזרח אירופה, מחבר הספרים "ברכת הזבח" ו"תפארת שמואל" (נולד ב-ה'שפ"ד) ה'תשי"ט – הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, הרב הראשי השני לארץ ישראל (נולד ב-ה'תרמ"ט) ה'תשכ"ה – הרב חזקיהו אליעזר יהודה פינקל, ראש ישיבת מיר בעיירה מיר, ומייסדה מחדש בארץ ישראל (נולד ב-ה'תרל"ז) ה'תשכ"ט – הרב יונה שטנצל, מייסד לימוד משנה יומית ולימוד הלכה יומית (נולד ב-ה'תרס"ד) ה'תשנ"א – מייקל לנדון, שחקן ובמאי יהודי אמריקאי (נולד ב-ה'תרצ"ו) ה'תשנ"ח – הרב בן ציון אבא שאול, ראש ישיבת פורת יוסף בירושלים (נולד ב-ה'תרפ"ד) ה'תשס"ג – הרב דוד חנזין, רב קהילת חב"ד בפתח תקווה, חבר בית הדין הרבני בפתח תקווה, וראש בית דין רבני חב"ד (נולד ב-ה'תרע"א) ה'תש"ף – הרב סיני אדלר, רבה הראשי של אשדוד ומרבני כולל מר"ץ במבשרת ציון. י"ח בתמוז – כ' בתמוז תמוז
י"ח בתמוז

י"ח בתמוז הוא היום השמונה עשר בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמונה עשר בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. י"ח בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז". בשנה שחל י"ז בתמוז בשבת, נדחית התענית ליום זה ימי בין המצרים משה עולה להר סיני להתפלל על בני ישראל לאחר חטא העגל ה'תרי"ח – רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים החל למלא את תפקידו כרבה של סיגט. ה'תשמ"ד – הוקמה ההתנחלות יצהר שבשומרון. ה'תרמ"ג – אלברט וורנר, מפיק וממקימי אולפני האחים וורנר (נפטר ב-ה'תשכ"ח) ה'תרמ"ו – יצחק קצנלסון, מחנך ומשורר (נפטר ב-ה'תש"ד) ה'תרצ"ד – סידני פולאק, במאי סרטים (נפטר ב-ה'תשס"ח) ה'תש"א – אהוד מנור, פזמונאי ומתרגם זוכה פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ה) ה'תש"י – ישראל אהרוני, שף ומסעדן ישראלי ה'תש"י – אולסי פרי, כדורסלן אמריקאי-ישראלי ה'תשל"ט – יניב בן משיח, זמר חסידי מזרחי ישראלי ה'תשמ"ו – נעמי לבוב, שחקנית טלוויזיה, קולנוע ותיאטרון ישראלית ה'תקפ"ח – רבי יהודה ליב אדל, המגיד מסלונים, למדן ליטאי ומומחה לאגדות חז"ל ולסדר טהרות. (נולד בז' באדר ה'תקי"ז) ה'תר"ח – הרב אברהם משכיל לאיתן, רב בהרדוק ובמינסק ה'תרט"ז – הרב משה דוד אשכנזי, רב ואדמו"ר בטולצ'ובה שבהונגריה ואב"ד לקהילות האשכנזים בצפת (נולד ב-ה'תקל"ד) ה'תרל"ז – רבי יעקב אריה גוטרמן מראדזימין, מייסד חסידות ראדזימין (נולד ב-ה'תקנ"ב) ה'תרע"ד – רבי אברהם יהושע השיל טברסקי (צ'ודנוב), האדמו"ר השלישי בשושלת חסידות צ'רנוביל ה'תשנ"ה – מרדכי (מוטה) גור, הרמטכ"ל העשירי של צה"ל (נולד ב-ה'תר"ץ) ה'תש"ס – הרב יוסף קאפח, מפוסקי יהודי תימן (נולד ב-ה'תרע"ח) ה'תשס"ז – רבי חיים מאיר יחיאל שפירא מנארול, רב בנארול שבגליציה ולאחר השואה היה אדמו"ר בבני ברק (נולד ב-ה'תרס"ז) י"ז בתמוז – י"ט בתמוז תמוז כ-28% מכלל השנים.
יוזף הופמן (פסנתרן)

יוּזף קז'ימייז' הופמן (בשם מלא בפולנית: Józef Kazimierz Hofmann;‏ 20 בינואר 1876, קרקוב – 16 בפברואר 1957, לוס אנג'לס) היה פסנתרן ומלחין פולני-אמריקאי. הופמן היה ילד פלא, שניגן בשורה ארוכה של קונצרטים ברחבי אירופה וסקנדינביה בגיל עשר. הופעותיו עוררו סנסציה ושיאן היה בסדרת קונצרטים באמריקה בסוף 1887 וראשית 1888, שהעלו את שמו לעיתונות. אחרי חילוקי דעות בשאלת ניצול ילדים, תרם אלפרד קורנינג קלארק 50,000 דולר להופמן כדי שיפרוש מן הבימה עד שיגיע לגיל בגרות. תרומתו של קלארק איפשרה ליוזף לימודים עם המורה והמלחין המפורסם מוריץ מושקובסקי והווירטואוז והמלחין הרוסי אנטון רובינשטיין. יוזף הופמן היה לתלמידו הפרטי היחיד של רובינשטיין ולממשיך דרכו המובהק. הופמן היה גם ממציא מחונן, שהמציא מנגנונים לפסנתר ולמכוניות ומספר רב של פטנטים נרשמו על שמו. הופמן עשה את רוב הקריירה שלו בארצות הברית, שם ניהל את מכון קרטיס למוזיקה עד שנת 1938. עם תלמידיו נמנו כמה מן הסטודנטים המוכשרים ביותר באותן שנים, ביניהם שורה צ'רקאסקי, הארי קאופמן, נדיה רייזנברג וואחרים. גם חורחה בולט, שלא היה מתלמידיו של הופמן, נהנה מהתעניינותו. הופמן הקליט כמה תקליטים מסחריים, משנת 1903 עד 1930. בין השאר הקליט כמה מן ההקלטות המוקדמות ביותר של מוזיקה קלאסית בשביל תומאס אדיסון. הקלטות אלה אבדו, אך כמה גלילים שהקליט ברוסיה שנים אחדות לאחר מכן התגלו לאחרונה. הקלטות של נגינתו הכניסו לו סכומי עתק, אך הוא לא נתן בהן אמון כמייצגות נאמנה את ביצועיו, במידה מסוימת משום שנתן דעתו על כך, שנגינתו משתנה מביצוע לביצוע של אותה יצירה. מספר הקלטות של נגינת הופמן בקונצרטים חיים שרדו וניתנות להשגה על גבי תקליטורים. נגינתו של הופמן החלה להידרדר בשנות ה-40', בעיקר עקב אלכוהוליזם. הקונצרט האחרון שלו היה בשנת 1946. ידיו של הופמן היו קטנות מאוד אך חזקות במידה יוצאת מן הכלל, וכמו כמה פסנתרנים מפורסמים אחרים, ראה בכך יותר מטרד ממגבלה. חברת סטיינוויי בנתה למענו מקלדת בהזמנה מיוחדת, שהמנענעים בה צרים במקצת מן המקובל. רחמנינוב סבר שהופמן עולה עליו כפסנתרן והקדיש לו את הקונצ'רטו השלישי שלו. הופמן לא ניגן אותו מעולם. לדברי אשתו הראשונה, הוא לא התלהב מן היצירה, שלקתה בחסר, לדעתו, מבחינה צורנית. (מקור: "The Amazing Marriage of Josef Hofmann and Marie Eustis".) הופמן הצטיין בכישורים טכניים, פיוט, צבע ודמיון יוצאים מגדר הרגיל. פרשנות וולקנית של יצירות כמו הבלדה הרביעית של שופן (שבוצעה ב"רסיטל ההיסטורי באולם קזימיר" בשנת 1938) מצביעה על הדמיון הרב בין נגינתו של הופמן לזו של רובינשטיין ועל השוני בין פרשנויותיו לאלה של פסנתרנים מודרניים. הופמן חולל היסטוריה בשנת 1911, כאשר ניגן יותר מ-256 יצירות שונות בעשרה קונצרטים רצופים לפני מאזינים משתאים ברוסיה. מדיה וקבצים בנושא יוזף הופמן בוויקישיתוף יוזף הופמן, באתר AllMusic (באנגלית) יוזף הופמן, באתר MusicBrainz (באנגלית) יוזף הופמן, באתר Discogs (באנגלית) תווי יצירות פרי עטו של יוזף הופמן (באנגלית) יוזף הופמן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי יוזף הופמן בפרויקט גוטנברג (באנגלית) יוזף הופמן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
כ"ג בתמוז

כ"ג בתמוז הוא היום העשרים ושלושה בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושלושה בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. כ"ג בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". ימי בין המצרים ד'תתנ"ט – כיבוש העיר ירושלים על ידי הצלבנים במסגרת מסע הצלב הראשון, וטבח בתושבים היהודים והמוסלמים בעיר ה'תרי"ז – שוחרר ממאסר בצ'רנוביץ, רבי אברהם יעקב מסדיגורה, 'האדמו"ר הזקן' מסדיגורה. יום זה מצוין כ"חג הגאולה" בחצרות בויאן וסדיגורה. ה'תש"ו – פיצוץ מלון המלך דוד בירושלים על ידי האצ"ל ה'תש"ז – אוניית המעפילים אקסודוס יצאה לדרכה ה'תש"ט – נחתם הסכם שביתת הנשק בין ישראל לסוריה ה'תשמ"ד – הבחירות לכנסת האחת עשרה, שהסתיימו ללא הכרעה ברורה ה'תר"ע – רבי שלמה זלמן אוירבך מחשובי פוסקי ההלכה בישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ה) ה'תשל"ג – מוניקה לווינסקי, מתמחה בבית הלבן ה'ש"ל – רבי משה קורדובירו, מחשובי מקובלי צפת במאה ה-16, מחבר ספרי קבלה ורבו של האר"י (נולד ב-ה'רפ"ב) ה'תק"ט – רבי יחזקאל קצינאלפוגין, רב קהילות אה"ו ומחבר ספר התשובות "כנסת יחזקאל" (נולד ב-ה'תכ"ח) תרצ"ט = הרב שאול משה זילברמן, רב פולני, בסוף ימיו היה רבם של חסידי גור בארץ ישראל, וחבר הרבנות בתל אביב .(נולד ב-תר"י) ה'תשל"ה – מיכאל חזני, שר וח"כ מראשי המפד"ל (נולד ב-ה'תרע"ג) ה'תש"ד – אוג'ניו קאלו, פרטיזן יהודי וגיבור איטליה ה'תש"ם – הרב גדליהו אהרן קניג, מרבני חסידות ברסלב ומייסד קהילת ברסלב צפת (נולד ב-ה'תרפ"א) ה'תשנ"א – הווארד נמרוב, משורר יהודי-אמריקאי (נולד ב-ה'תר"ף) כ"ב בתמוז – כ"ד בתמוז תמוז
כ"ד בתמוז

כ"ד בתמוז הוא היום העשרים וארבעה בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וארבעה בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. כ"ד בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". ימי בין המצרים א'תרנ"ו – (לפי המסורת) לשיטת ר' אליעזר, היום בו שלח נח את היונה מן התיבה וחזרה עם עלה זית ה'תש"ז – פרשת הסרג'נטים: האצ"ל חטף שני סמלים (סרג'נטים) בריטיים בנתניה, כאמצעי מיקוח למניעת הוצאה להורג של שלושה נידונים למוות הכלואים בכלא עכו ה'תר"ח – ארתור ג'יימס בלפור, ראש ממשלת בריטניה (נתן את הצהרת בלפור בעת שהיה שר החוץ הבריטי) (נפטר ב-ה'תר"ץ) ה'תרס"ו – יצחק בן-אהרן, ממנהיגי תנועת הפועלים בישראל, שר וחבר הכנסת (נפטר ב-ה'תשס"ו) ה'תשכ"ה – אסתי רוזנברג, מרביצת תורה, הוגת דעות וראש בית המדרש הגבוה לנשים במגדל עוז, ממנהיגי הזרם הציוני-דתי ליברלי. ה'תשל"ט – מושיק גלאמין, מעצב פנים ויועץ אופנה ישראלי ה'תרס"ב – הרב יעקב יוסף (חריף), הרב הראשי של ניו יורק ומייסד אגודת הרבנים ה'תשס"ג – הרב יצחק קוליץ, רבה האשכנזי של ירושלים ודיין בבית הדין הגדול (נולד ב-ה'תרפ"ב) ה'תשע"א – רבי מרדכי דוד כהנא, האדמו"ר מספינקא-ירושלים (נולד ב-ה'תרצ"א) כ"ג בתמוז – כ"ה בתמוז תמוז
MIPS

MIPS ‏(Million Instructions Per Second) – "מיליון פקודות לשנייה", היא מדד למהירותו של מעבד של מחשב, המשמש בעיקר להשוואת מהירותם של מחשבים מרכזיים. מדד זה שימש כאמצעי קל לדרוג יחסי של מהירות וביצועי מחשבים מרכזיים. עוצמת המעבד של המחשב המרכזי הקטן ביותר של יבמ נכון ל-2007 (דגם A01 בסדרת z9 BC) מוערכת בכ-35 MIPS. והיא מגיעה עד 23,092 MIPS במחשב אחד (דגם 754 בסדרת z9 EC). בנוסף לכך, ליבמ יש טכנולוגיה המכונה Parallel Sysplex (קיצור של מערך מחשבים מקביליים) שבה מופעלים עד 32 עותקים של מערכת ההפעלה z/OS בתצורה לוגית של מערכת מחשב אחת גדולה. משמעות הדבר ש-16 מחשבים מדגם 732 בסדרת z9 EC (שכל אחד מריץ שני עותקים של מערכת ההפעלה z/OS) המחוברים באמצעות טכנולוגיית Parallel Sysplex מסוגלים להגיע תאורטית לעוצמה של 248,528 MIPS. עם זאת, מדד ה-MIPS מטעה באופן יסודי משתי סיבות: משמעות השינויים שנעשו במשך השנים בארכיטקטורה של המעבד היא שמדד ה-MIPS איבד כל קשר ישיר למספר הפקודות המבוצעות בפועל. קיימות כמה שיטות להמרת עוצמת המעבד של מחשב מסוג IBM PC מודרני הנמדד בזמן שעון, לעוצמת המחשב המרכזי הנמדדת ב-MIPS. שיטה אחת אחד הוא חלוקה קצב השעון ב-4 על מנת לקבל את ביצועי המחשב האישי ב-MIPS. שיטה אחרת גורסת דווקא כי יש להכפיל את קצב השעון על מנת לקבל את ביצועי המחשב האישי ב-MIPS. גם בשיטה הממעיטה יוצא כי עוצמת המחשב האישי התקני כיום היא קרוב ל-1,000 MIPS, אבל ברור שמחשב אישי כזה אינו בר־תחרות עם מחשב מרכזי שעוצמתו ב-MIPS נמוכה הרבה יותר, אחרת לא היה למחשבים מרכזיים זכות קיום. משמעות ה-MIPS כיום היא יותר להשוואה בין עוצמת של מעבדים של מחשבים מרכזיים שונים. ערך מספרי אחד כדוגמת MIPS אינו מדויק כאשר בודקים אותו בסוגים שונים של עבודת המחשב. התכנון של המחשב המרכזי שם דגש על "ביצועים מאוזנים" ויכולות תמיכה מעולות בפעולות קלט/פלט במיוחד בתמיכה במסדי נתונים וביצוע עסקאות (טרנזקציות). המדד הרשמי של חברת יבמ להערכת ביצועי המחשב המרכזי קרוי LSPR (ראשי תיבות באנגלית של מראה מקום לביצועי מערכות גדולות) שבו נעשה שימוש בטבלאות השוואה בין מחשבים מרכזיים תוך התחשבות בסוגי סביבות העבודה השונות האפשריות. ניתן לראות אנלוגיה לנושא השוואת ביצועי מחשבים שונים מעולם שרתי היוניקס שבו לקוחות תובעניים בודקים את ביצועי המחשבים על סמך בדיקות של סביבות עבודה מסוימות כדוגמת הבדיקות המכונות TPC-C או SpecInt ואינם מסתפקים בזמן השעון של ה-CPU בלבד. עם זאת, הולכת ומתגברת התופעה שגם בדיקות אלו סובלות בעצמן מבעיות. נדרשת כמות עבודה משמעותית (ולעיתים גם יכולת ניחוש) כדי שהלקוחות ידעו מהו סוג סביבת העבודה שלהם על מנת שיוכלו ליישם רק את ערכי ה-LSPR הרלוונטיים להם. לפיכך השימוש ב-MIPS ממשיך להיות פופולרי כיום עד כדי כך שנציגי חברת יבמ ויועצים ממשיכים לפרסם את ההבדלים בין דגמי המחשב השונים בטבלאות מבוססות MIPS. DMIPS Ted MacNeil, "Don't Be Misled By MIPS", November, 2004, IBM Ssytems Magazine
כ"ה בתמוז

כ"ה בתמוז הוא היום העשרים וחמישה בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וחמישה בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. כ"ה בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז". ימי בין המצרים ה'תשל"ה – מקרר תופת התפוצץ בכיכר ציון בירושלים, 13 אנשים נהרגו ה'תשנ"ז – פיגוע התאבדות כפול בשוק מחנה יהודה בירושלים בו נהרגו 15 אנשים ה'תרכ"ז – הרב יוסף צבי דושינסקי, גאב"ד של העדה החרדית בירושלים (נפטר בה'תש"ט) ה'תרמ"ה – ארנסט בלוך, פילוסוף (נפטר ב-ה'תשל"ז) ה'תרס"ט – הרב שאול ישראלי, ראש ישיבת מרכז הרב וחבר מועצת הרבנות הראשית (נפטר ב־ה'תשנ"ה) ה'תש"ג – הרב יעקב הורוביץ, ראש ישיבת אופקים לשעבר (נפטר בה'תש"ע) ה'תש"ח – הרב שמואל אליעזר שטרן, דיין ופוסק הלכה ורבה של ארגון הצלה גוש דן ה'תש"ט – הרב אברהם יוסף, רבה הספרדי הראשי של העיר חולון ה'תשכ"ז – ליאון ליטינצקי, פוליטיקאי ישראלי ה'תשל"ו – יהודית פולגאר, שחקנית שחמט הונגרית ה'תקמ"ה – רבי אריה לייב גינצבורג, מחבר ספר שאגת אריה ה'תקצ"א – רבי מאיר הלוי מאפטא, תלמיד החוזה מלובלין ומייסד חסידות אפטא (נולד ב-ה'תק"ך) ה'תרנ"ג – הרב ישראל אליהו יהושע טרונק מקוטנא, פוסק חשוב בפולין במחצית השנייה של המאה ה-19 (נולד ב-ה'תקפ"א) ה'תר"ץ – הרב ישעיהו זילברשטיין, רב בווייטצען שבהונגריה ומחבר הספר "מעשי למלך" על משנה תורה לרמב"ם (נולד ב-ה'תרי"ט) ה'תשל"ז – יצחק דנציגר, פסל ישראלי, ממייסדי הסגנון הכנעני וחבר בקבוצת "אופקים חדשים" (נולד ב-ה'תרע"ו) כ"ד בתמוז – כ"ו בתמוז תמוז
שורה צ'רקאסקי

שורה צ'רקאסקי (באנגלית: Shura Cherkassky‏; 7 באוקטובר 1909 – 27 בדצמבר 1995) היה פסנתרן אמריקאי יליד האימפריה הרוסית, שנודע בביצועיו המבריקים, אם גם בולטים לעיתים בצביונם המיוחד, לרפרטואר הרומנטי. צ'רקאסקי נולד באודסה. משפחתו נמלטה לארצות הברית מפני המהפכה הרוסית והוא המשיך את לימודי הפסנתר שלו במכון קרטיס למוזיקה, אצל יוזף הופמן. צ'רקאסקי הופיע בקונצרטים עד סוף חייו ורבות מהקלטותיו הטובות ביותר נעשו בתנאי קונצרט ורסיטל חיים. שורה צ'רקאסקי נקבר בבית הקברות הייגייט בלונדון, אנגליה. מדיה וקבצים בנושא שורה צ'רקאסקי בוויקישיתוף שורה צ'רקאסקי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) שורה צ'רקאסקי, באתר AllMusic (באנגלית) שורה צ'רקאסקי, באתר MusicBrainz (באנגלית) שורה צ'רקאסקי, באתר Discogs (באנגלית) שורה צ'רקאסקי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
בקרה תקציבית

בקרה תקציבית היא פעילות חשבונאית, המתבצעת בעיקר בגופים יצרניים. התקציב העסקי בחברה יצרנית או בחברה הנותנת שירותים, הוא ביטוי כספי לתוכנית הפעילות שלה לתקופה מוגדרת. המערכת התקציבית משרתת בחברה העסקית את המטרות הבאות: תכנון, תיאום, שליטה על הביצוע, בקרה ופיקוח. בקרת עלות, כחלק מתכנון התקציב, מהווה חלק מניהול תקין ואפקטיבי של הארגון, ותורמת לעמידה ביעדי התכנון, לרווחים גבוהים ותועלת מרבית. בקרה מתאפשרת באמצעות ביצוע השוואה תקופתית של הביצוע אל מול התכנון, ומאפשרת לכל הנוגעים בדבר לקבל תמונת מצב כוללת ומפורטת בטווח הקצר. כך ניתן לפקח על מידת העמידה בתוכנית ולתקן את אשר נדרש לשיפור ותיקון. הדו"ח הכספי אשר מתפרסם אחת לשנה אינו מספיק ואינו נותן בידי המנהל כלי לניהול המפעל. השוואה חודשית של התכנון לביצוע מאפשרת בקרה תמחירית שוטפת. כך, כאשר עולה מדו"ח הביצוע החודשי כי קיים צורך בנקיטת אמצעים מתקנים, קיימת שהות מספקת להפעיל אותם ולהשיג שיפור מיידי של התוצאות הרצויות. דיווח התמחיר אף הוא חלק מהבקרה. הדיווח נעשה בעזרת מערכת המחשוב, על ידי השוואת הביצוע אל התכנון, תוך ניתוח הסטיות, אם ישנן כאלה. במערכת הייצור הופכים תשומות לתפוקות באמצעות תהליך הייצור. לבקרת עלויות יעילה יש השפעה על העלות הסופית של המוצרים. הדרישה היא בדרך כלל לספק מוצרים במועד באיכות ובכמות שנקבעה מראש, בעלויות ייצור מינימליות. כפעולה מקדימה נדרש לבצע תכנון יסודי ומעמיק של מרכיבי העלות של המוצרים והשירותים, בהתבסס על הנתונים המופקים ממערכת התמחיר: נתוני העבר של התמחיר הם הבסיס לבניית התקציב העתידי. תקציב סטטי נערך עבור רמת פעילות אחת בלבד, למשל נפח המכירות. משמעותו היא שהתקציב נערך על סמך ההנחה שהעלויות הקבועות והמשתנות יישארו קבועות בכל רמת הפעילות. עם זאת, בעוד שהעלויות הקבועות עשויות אכן להישאר קבועות, העלויות המשתנות, כהגדרתן, לא יישארו על פי התכנון. רוב הסיכויים כי התפוקה בפועל תהיה שונה מהתפוקה שתוקצבה, לכן יש צורך להגמיש תקציבים כך שישקפו את רמות הפעילות בפועל. התועלת בבקרה תקציבית גמישה היא ההתגברות על החיסרון העיקרי של תקצוב קבוע, המתעלם משינויים בלתי נמנעים ברמות הפעילות, שינויים המשפיעים על העלויות. כאשר שינויים אלו אינם נלקחים בחשבון נבנית תמונה לא מציאותית ובקרה נאותה אינה אפשרית.
ערך ניבוי חיובי

ערך ניבוי חיובי (באנגלית: positive predictive value או בקיצור PPV) משמש כמדד סטטיסטי ליכולת הזיהוי של מבחן או בדיקה רפואית. ערך ניבוי חיובי הוא היחס בין אלו שאובחנו נכון כחולים לאלו שתוצאת בדיקתם חיובית. הערך מתאר את ההסתברות להיות האדם חולה אם הבדיקה חיובית. קביעת ערך הניבוי החיובי של המבחן נעשית על ידי השוואת תוצאות המבחן לתוצאות מבחן שמהווה את מדד הזהב (המדד הקובע והמוחלט לגבי קיומו של המצב הנבדק). כך למשל, תוצאת בדיקת סקר למחלה יכולה להיות חיובית (מחלה קיימת) או שלילית (מחלה לא קיימת). התוצאות החיוביות נבדקות מול מדד הזהב ונקבעות כ"חיוביות אמיתיות" אם אכן המחלה קיימת על פי מדד הזהב או כ"חיוביות שגויות" אם המחלה לא קיימת על פיו. התוצאות השליליות נבדקות באותה צורה ונקבעות כ"שליליות אמיתיות" אם המחלה אכן לא קיימת על פי מדד הזהב או כ"שליליות שגויות" במקרה שבדיקת הסקר שללה את המחלה אך המחלה קיימת לפי מדד הזהב. ערך הניבוי החיובי מחושב על ידי חלוקת מספר התוצאות החיוביות אמיתיות בסך מספר התוצאות החיוביות אמיתיות ומספר התוצאות החיוביות שגויות, כלומר חלוקה בסך התוצאות שסווגו כחיוביות בבדיקה. ערך ניבוי חיובי = #חיוביות אמיתיות#חיוביות אמיתיות+#חיוביות שגויות הנוסחה P P V = T P T P + F P {\displaystyle \mathrm {PPV} ={\frac {\mathrm {TP} }{\mathrm {TP} +\mathrm {FP} }}} מגדירה את ההסתברות של אדם להיות חולה בהינתן שתוצאת הבדיקה שלו חיובית. לחלופין, ניתן לחשב את ערך הניבוי החיובי בצורה הבאה: ערך ניבוי חיובי = רגישות • שיעור הימצאותרגישות • שיעור הימצאות + (1 - סגוליות) • (1 - שיעור הימצאות) (כאשר ערכי הרגישות, הסגוליות ושיעור ההימצאות יינתנו כשיעור מ־1 ולא באחוזים) כך למשל, אם בדיקה בעלת ערך ניבוי חיובי של 70% קבעה שאדם חולה במחלה, ישנה הסתברות של שבעים אחוזים שהאדם אכן חולה. אם לבדיקה יש ערך ניבוי חיובי של 100%, אזי כל אדם שתוצאת בדיקתו חיובית אכן חולה. ערך ניבוי חיובי יעיל מעצם היותו מדד מעשי לבדיקה רפואית, אלא שהוא גם רגיש לשיעור הימצאות המחלה באוכלוסייה (ראו מדדים לבדיקות אבחון). בלמידת מכונה, נהוג לכנות את המדד Precision. בתחום אחזור המידע נוכל להסתכל על המדד כמייצג את מספר המסמכים שהם באמת רלוונטיים מתוך אלו שמנוע החיפוש סיווג כרלוונטיים והחזיר למשתמש. ערך ניבוי שלילי D G Altman, J M Bland. Diagnostic tests 2: Predictive values. British medical journal. 1994 Jul 9;309(6947):102. PMID 8038641
כ"ו בתמוז

כ"ו בתמוז הוא היום העשרים ושישה בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושישה בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. כ"ו בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". ימי בין המצרים ד'תתקמ"ז – סלאח א-דין מנצח את הצלבנים בקרב קרני חיטין ה'תשי"א – מפא"י בראשות דוד בן-גוריון זוכה בבחירות לכנסת השנייה ה'תש"ל – בקרב אוויר שכונה רימון 20 הפילו טייסי חיל האוויר הישראלי חמישה מטוסי קרב שטייסיהם סובייטים באזור תעלת סואץ ה'תשנ"ה – פיגוע התאבדות באוטובוס ברמת גן בו נהרגו שישה אנשים ה'תשס"א – פיגוע בתחנת הרכבת בבנימינה נהרגו שני חיילים ו11 אנשים נפצעו ה'תרמ"ט – רבי אלעזר אלישר מירושלים, איש ציבור ישראלי, סגן יושב ראש ומנהל ההתאחדות העולמית של היהודים הספרדים, וחבר ועד העדה הספרדית בירושלים ה'תש"י – שלמה בראבא, שחקן, בדרן ומנחה ישראלי ה'תשט"ו – זוהר ארגוב – זמר ישראלי (נפטר ב-ה'תשמ"ח) ה'תשל"ב – איגי וקסמן, זמרת ישראלית ה'תשל"ז – יונית לוי, עיתונאית ישראלית ומגישת מהדורת החדשות המרכזית בערוץ 12 ה'תשמ"ג – עופר ברקוביץ', סגן ראש העיר ירושלים ה'שצ"ט – רבי אהרן ברכיה ממודנה, מחבר ספר "מעבר יבק". ה'תר"ב – הרב נחום טרייביטש, הרב הכולל של מוראביה ומחבר הספר "שלום ירושלים" על תלמוד ירושלמי (נולד ג' באלול ה'תקל"ט) ה'תשס"א – יחיאל די-נור (ק. צטניק), סופר השואה (נולד ב-ה'תרס"ט) ה'תשס"ה – הרב שלמה זאב צווייגענהאפט, ראש השוחטים של מדינת פולין עד השואה ורב הראשי של הנובר וסקסוניה התחתונה (נולד ב-ה'תרע"ו) ה'תשע"ו – אנדרה היידו, מלחין ויוצר, חינך דורות של מוזיקאים. חתן פרס ישראל. (נולד כ"ז באדר ה'תרצ"ב) כ"ה בתמוז – כ"ז בתמוז תמוז
כ"ז בתמוז

כ"ז בתמוז הוא היום העשרים ושבעה בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושבעה בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. כ"ז בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה. ימי בין המצרים ד'תתס"א – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'רי"ג – עלילת חילול לחם הקודש בברסלאו: הועלו על המוקד 41 מיהודי הקהילה על קידוש השם ה'תשפ"א – יצחק הרצוג החל לכהן כנשיא המדינה, יומיים לפני המועד הרשמי. ה'תר"ס – יצחק אבינרי, בלשן עברי. נולד בפאלסיקוב שבאוקראינה (נפטר ב-ה'תשל"ז) ה'תשכ"א – אופיר פינס-פז, חבר כנסת ושר במפלגת העבודה ה'תש"ח – זהרה לביטוב, לוחמת בפלמ"ח וטייסת בחיל האוויר, שמטוסה התרסק. (נולדה בה'תרפ"ח) ה'תשל"ט – הרב שמואל רוזובסקי, ראש ישיבת פוניבז'. (נולד בה'תרע"ג) ה'תש"ן – הרב יו"ט עהרליך, מלחין ומשורר ביידיש הוציא 36 תקליטים. (נולד בה'תרע"ה) ה'תש"ע – הרב יהודה עמיטל, ראש ישיבת הר עציון, מייסד מפלגת מימד ושר בממשלת ישראל העשרים ושש. (נולד בה'תרפ"ה) ה'תשע"א – הרב אלעזר אבוחצירה, נכדו של המקובל הבבא סאלי, נרצח על ידי מתנקש. (נולד בה'תש"ח) כ"ו בתמוז – כ"ח בתמוז תמוז
אלמנך (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אלמנך – ספר כרונולוגי או לוח השנה עם תוספת מידע בתחומים שונים. אלמנך (כתב עת) – כתב עת לשירה ולסיפורת עברית. אלמנך (ניווט) – ספר המתאר את תנועת גרמי השמים ומשמש לחישובי ניווט אסטרונומי
כ"ח בתמוז

כ"ח בתמוז הוא היום העשרים ושמונה בחודש העשירי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושמונה בחודש הרביעי למניין החודשים מניסן. כ"ח בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". ימי בין המצרים ה'ק"ח – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'תרפ"ב – חבר הלאומים אישר את המנדט הבריטי על ארץ ישראל ה'תשי"ד – אסון מעגן – מטוס קל התרסק לתוך קהל, וגרם למותם של 17 איש ה'תש"ס – משה קצב נבחר לנשיא מדינת ישראל בהצבעה חשאית שנערכה במליאת הכנסת ה'תשס"ה – עדן נתן-זדה מראשון לציון פתח ביריות על אוטובוס מלא בנוסעים ערבים בעיר שפרעם ורצח 4 נוסעים, בהמשך נרצח נתן-זדה עצמו בלינץ' שבוצע בו ה'תרכ"ה – הרב אהרון הפנר, רבם של הקהילות קוזמין (אנ') וירוצין (אנ'), ד"ר לתאולוגיה והיסטוריון יהודי גרמני. (נפטר ב-ה'תרצ"ט) ה'תר"ס – הרב אשר רוזנבוים, רב שכונת נורדיה בתל אביב ה'תרע"ד – חביבה רייק פרטיזנית יהודייה, מצנחני היישוב (הוצאה להורג ב-ה'תש"ה) ה'תרפ"ח – הרב אהרן שכטר, ראש ישיבת רבנו חיים ברלין (נפטר ב-ה'תשפ"ג) ה'תרצ"ב – הרב מאיר כהנא, רב, חבר הכנסת ומנהיג פוליטי ימני רדיקלי (נרצח ב-ה'תשנ"א) ה'תשי"ח – פרופ' קרלו שטרנגר, פסיכואנליטיקאי ישראלי ה'תשל"א – אמנון וולף, שחקן ומדבב ישראלי ה'תשל"א – ניצן שירזי, מאמן כדורגל ישראלי (נפטר ב-ה'תשע"ד) ה'תשמ"ז – אַיֶּלֶת כהנא, עיתונאית ישראלית ה'תשמ"ז – ערן זהבי, כדורגלן ישראלי ה'תקס"ו – רבי אלעזר מליז'נסק, בנו של רבי אלימלך מליז'נסק ומדפיס הספר נועם אלימלך (נולד ב-ה'תק"א) ה'תר"א – רבי משה טייטלבוים (ישמח משה), רב בשאטוראליאויהיי, מראשי מפיצי החסידות בהונגריה ואבי שושלת סיגט-סאטמר (נולד ב-ה'תקי"ט) ה'תרמ"ו – רבי שלמה גאנצפריד, מחבר הספר "קיצור שולחן ערוך" ואב"ד באונגוואר שבהונגריה, (נולד ב-ה'תקס"ד) ה'תרס"ו – הראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר (יש"א ברכה), החכם באשי האחרון (נולד ב-ה'תקע"ז) ה'תשמ"ו – הרב חיים פרידלנדר, משגיח בישיבות פוניבז' והנגב (נולד ב-ה'תרפ"ג) ה'תשע"ב – הרב יוסף שלום אלישיב, היה נחשב לבכיר הרבנים בקרב הציבור החרדי-ליטאי מפטירת הרב שך ועד פטירתו שלו. (נולד ב-ה'תר"ע) כ"ז בתמוז – כ"ט בתמוז תמוז