laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
צ'איאן

צ'איאן (בספרדית: Chayanne; נולד בשם אלמר פיגוארוה-ארסה, Elmer Figueroa Arce ב-28 ביוני 1968) הוא זמר פופ לטיני פורטוריקני. צ'איאן נולד בריו פידרס, סן חואן, פוארטו ריקו. כשהיה תינוק עברה משפחתו לסן לורנזו, פוארטו ריקו. יש לו ארבעה אחים: קלרה, קני, נואל ואליוט. הוא התחיל להשתמש בכינוי "צ'איאן" (Chayanne) עוד שהיה ילד קטן. ב-1979, החל צ'איאן את הקריירה שלו כשהיה בן 11, כשהצטרף ללהקת הבנים הפורטוריקנית los chicos. במסגרת הלהקה היה צ'איאן אחד משחקני הסרט conexion caribe(1984), וסדרה פוארטו-ריקנית שבועית. לוס צ'יקוס הוציאה 5 אלבומים. מיד לאחר שצולם הסרט, צ'איאן החל בקריירת סולו והוציא את הדיסקים "chayanne es mi nombre(1984)", "sangre latina(1986)" אבל רק עם אלבומיו שהוציא ב-1988 ו-1989, בחברת סוני החלה הקריירה שלו להצליח ואף הקנו לו זכייה בפרס גראמי כהופעה הלטינית הטובה ביותר. להיטים רבים כמו "פיאסטה אן אמריקה" הוקלטו שנית בפורטוגזית, ואז זכה צ'איאן להצלחה גם בברזיל. ב-1989 צ'איאן חתם על חוזה בחברת פפסי והשתתף כדובר בפרסומת הראשונה שיצאה בספרדית בטלוויזיה בארצות הברית. בשנת 2001, השתתף בשיר "El Ultimo Adios (The Last Goodbye)". מאז הוציא צ'איאן אלבומים שזכו להיות להיטים באמריקה הדרומית, ומאוחר יותר גם בארצות הברית ובאירופה: 2010: No Hay Imposibles 2008: Chayanne: Vivo 2007: Mi Tiempo 2005: Cautivo 2005: Desde Siempre 2003: Sincero 2002: Grandes Éxitos 2000: Simplemente 1998: Atado a Tu Amor 1996: Volver a Nacer 1994: Influencias 1992: Provócame 1990: Tiempo de Vals בנוסף לקריירת השירה שלו, צ'איאן ידוע גם כרקדן וכשחקן (כיכב בסרט "תרקוד איתי" לצידה של ונסה ויליאמס, השתתף וזכה להצלחה בישראל בטלנובלה הפיתוי (provocame). צ'איאן נשוי לדוגמנית הוונצואלנית מריליסה מרונסה מאז 1992, והם נפגשו ב-1989. להם שני ילדים וולנטינו לורנזו (נולד ב-1997), ואיסדורה סופיה (נולדה ב-2000). המשפחה מתגוררת במיאמי, פלורידה. ב-2004, אובחנה אמו של צ'איאן כחולת סרטן. דבר זה גרם לו להשתתף באירועי צדקה רבים כדי להעלות את המודעות למחלה. מדיה וקבצים בנושא צ'איאן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של צ'איאן צ'איאן, ברשת החברתית פייסבוק צ'איאן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) צ'איאן, ברשת החברתית אינסטגרם צ'איאן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) צ'איאן, באתר AllMovie (באנגלית) צ'איאן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) צ'איאן, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) צ'איאן, באתר ספוטיפיי צ'איאן, באתר Last.fm (באנגלית) צ'איאן, באתר AllMusic (באנגלית) צ'איאן, באתר MusicBrainz (באנגלית) צ'איאן, באתר Discogs (באנגלית) צ'איאן, באתר Songkick (באנגלית) צ'איאן, באתר בילבורד (באנגלית) Karol G and Feid Dominate at the 2024 Latin American Music Awards (Complete Winners List), Variety, ‏26 באפריל 2024
משוחח עם כסא

משוחח עם כסא הוא אלבום הבכורה של הלהקה הישראלית "ג'ירפות", שיצא בשנת 1999. האלבום זכה לאהדה והערכה רבה, ובו יצאו הלהיטים "וואו!", "סטריאו", "יש לו בחורות כמו מים" ו"רמי מואשם באחזקת סמים קלים". האחרון אף עורר מהומה קלה עקב נושאו, זכה להתעלמות מצד הרדיו וניתן היה להורידו מהאינטרנט בחינם. לאחר צאת האלבום יצא הסינגל "747" שלא נכלל באלבום. האלבום הופק מוזיקלית על ידי אמיר צורף, וכל השירים בו נכתבו על ידי גלעד כהנא והולחנו על ידי יאיר קז וכהנא, מלבד השיר "יש לו בחורות כמו מים" שהולחן על ידי קז, כהנא ודידי ארז. בשנת 2018 נבחר האלבום כאחד מ-40 האלבומים האלטרנטיביים הישראלים הטובים ביותר על ידי תחנת הרדיו כאן 88. כמו כן, הגיע האלבום למעמד "אלבום זהב" על מכירת 20,000 עותקים. גלעד כהנא - שירה, קולות, מילים, טמבורין, פעמון, מבירה, בונגוס, משולש, תיכנות תופים, סימפולים יאיר קז - בס, חלילים, גיטרות, תכנותים וקולות דידי ארז - תופים, גיטרה קלאסית, גיטרה אקוסטית וקולות רותם דרור - פסנתר, מלודיקה, טמבורין, קולות ארז ובמן - ווקודר קונגס (ב"הוציא מהמהפייכה") אמיר צורף - הפקה מוזיקלית מידע על האלבום משוחח עם כסא באתר MusicBrainz האלבום משוחח עם כסא באתר Discogs ביקורת על משוחח עם כסא, באתר השרת העיוור (עותק שמור) אור ברנע, להקת ג'ירפות: המגבלות שלנו הן הסגנון שלנו, באתר ynet, 1 באוקטובר 2013 במצעד האלבומים האלטרנטיביים הישראליים הגדולים של כאן 88 דודי פטימר, ‏"ג'ירפות" חוזרים לימים הפרועים, לסירובים מחברות התקליטים ולתקופות הקשות, באתר מעריב אונליין, 12 בינואר 2019
קולג' טרה סנטה

קולג' טרה סנטה (בלטינית: Terra Sancta; באיטלקית: Terra Santa, "ארץ הקודש") הוא מתחם בלב ירושלים, בפינת הרחובות בן מימון וקרן היסוד אל מול כיכר צרפת, המשתרע על-פני שטח של 11 דונם. עיקר פרסומו נובע מכך ששימש כמשכנה הזמני של האוניברסיטה העברית. הבניין נבנה בשנים 1924–1927 עבור אגודת סן-פאולו ממילאנו על-פי התכנון של האדריכל האיטלקי אנטוניו ברלוצי. המבנה הוקם בסגנון נאו-קלאסי עם השפעות של הרנסאנס האיטלקי, ועל ראשו ניצב פסל המדונינה (המדונה הקטנה) של מילאנו. בשנת 1928 נערך טקס הסרת הלוט מהפסל במעמד יורש העצר האיטלקי, הנסיך אומברטו השני, ושנה לאחר מכן, ב-1929, נקלעה האגודה לקשיים כלכליים, והמבנה הועבר לידי הפרנציסקנים. הבניין הורחב בשנות ה-30, ובשנות ה-50 נוספו מספר צריפים בחצר הבניין. בראשית דרכו יועד המבנה על ידי הכנסייה הפרנציסקנית לשמש מרכז לפעילות חברתית-ספורטיבית. לאחר פתיחת המרכז המתחרה ימק"א, הוסב לקולג' (בית ספר יסודי ותיכון לבנים). בית הספר נחשב לאחד הטובים בירושלים, ולמדו בו מלבד נוצרים גם מוסלמים ויהודים שהוריהם חשקו בחינוך אירופאי עבור ילדיהם. בתקופת מלחמת העולם השנייה שונה שם בית הספר מ-Terra Santa ל-Terra Sancta במטרה להצניע את שורשיו האיטלקיים. בשנת 1947 נכלל בית הספר בתחום אזורי הביטחון הבריטיים שהגישה אליהם הוגבלה, ועקב כך נסגר. בשנת 1949 הוחכר המתחם לאוניברסיטה העברית כדי שישמש אותה כתחליף למבני האוניברסיטה בהר הצופים שהגישה אליהם נותקה. בין השאר שכנו בו הנהלת האוניברסיטה, הפקולטה למדעי הרוח ובית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי. לאחר שנבנה קמפוס גבעת רם עברו רוב מחלקות האוניברסיטה אליו באופן הדרגתי ובמתחם טרה סנטה נותרו מספר מצומצם של מחלקות. באמצע שנות התשעים החלו בעלי המקום, הקסטודיה די טרה סנטה, בהליכים משפטיים בבית המשפט המחוזי והעליון בירושלים, כנגד האוניברסיטה העברית. ניסיונות הקסטודיה, באמצעות בא-כוחה, עורך הדין מועין ח'ורי, נחלו הצלחה והיא הצליחה לבטל את הסכמי החכירה על המתחם ולהשיבו לידיה ב-30 ביוני 1999. ההצלחה זכתה לפרסום ולסיקור רב, בעיקר בשל גודל הנכס, שוויו, חשיבותו, זהות המחזיקים בו וקרבתו לבית ראש הממשלה. הבניין עבר שיפוץ נרחב ומשמש כיום אכסניה לצליינים. המבנה מוזכר בספרו של עמוס עוז, "מיכאל שלי", כמקום שבו נפגשים חנה ומיכאל, וגם בספרו של חנוך ברטוב, החשבון והנפש, כמקום בו לומד אחד מגיבורי הספר, משה וולף. שער הכניסה לבניין פסל המדונינה בראש הבניין הכנסייה במתחם קולג' טרה סנטה עם דגל הצלב האדום מתנוסס מעליו, 1948, משה מרלין לוין, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית פסל המדונינה בקתדרלת מילאנו דוד קרויאנקר, מתחם טרה-סנטה, ירושלים, ביוגרפיה של מקום - דיוקנה של תקופה (1926-1999), בהוצאת האוניברסיטה העברית בירושלים, 1999. מדיה וקבצים בנושא קולג' טרה סנטה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קולג' טרה סנטה בית הספר טרה סנטה באתר המועצה לשימור מבנים ואתרי תיירות.
גג (אלבום)

גג הוא אלבומם השני של הלהקה הישראלית "ג'ירפות", שיצא לאור ב־2006. האלבום יצא לאחר הפסקה ארוכה של שבע שנים לאחר אלבומם הראשון, "משוחח עם כיסא", ונבדל ממנו בכך שהוא מאופיין בטון רציני ורוקיסטי יותר. האלבום עובד והופק מוזיקלית על ידי הלהקה. האלבום התקבל באהדה רבה הן בקרב קהל המעריצים והן בקרב המבקרים, ושיר הנושא שלו, "גג", הפך ללהיט ברדיו. לאחר צאת האלבום החלה הלהקה גם להופיע בתדירות גבוהה ותפסה מקום מרכזי בהרבה מזה שבו הייתה בסוף שנות ה-90 בסצנת המוזיקה הישראלית. ב־2008, שנתיים לאחר צאתו, זכה האלבום במעמד "אלבום זהב" על מכירת 20,000 עותקים. ג'ירפות גלעד כהנא - שירה, קולות, קלידים, גיטרה קלאסית, גיטרה אקוסטית, בס, כלי הקשה, ווקודר, סימפולים, עיבוד כלי קשת יאיר קז - בס, פסנתר, גיטרה אקוסטית, חלילים, חצוצרות, עוד, הרמוניום, ווקודר, כלי הקשה, תכנות תופים, סימפולים, קולות רותם דרור - פסנתר, קלידים, המונד, פסנתר חשמלי, בס, מלודיקה, עיבוד חצוצרות, שירה (ב"מרפסת"), קולות ארז רוסו - גיטרה חשמלית, גיטרה אקוסטית, פסנתר, דרבוקה, קולות אסי ששון - תופים, גיטרה אקוסטית משתתפים נוספים שי מיבר - צ'לו (ב"לכת", "מהר מדי", "קל", "משה" ו"שירה") אורן צור - כינור (ב"לכת", "מהר מדי", "קל" ו"משה") ספי ציזלינג - חצוצרה (ב"קשה לי", "גג", "מרפסת" ו"קל") שלומי אלון - סקסופון (ב"קשה לי", "גג" ו"מרפסת") יאיר סלוצקי - טרומבון (ב"קשה לי" ו"מרפסת") גיא דוד - חצוצרה (ב"גג" ו"קל") מידע על האלבום גג באתר MusicBrainz גג (אלבום), באתר Discogs איתי שטרן, דיסק השנה?, באתר nrg‏, 15 באוגוסט 2006 בן שלו, אין כמו הבית, באתר הארץ, 3 באוגוסט 2006 דודי פטימר, ‏"ג'ירפות" חוזרים לימים הפרועים, לסירובים מחברות התקליטים ולתקופות הקשות, באתר מעריב אונליין, 12 בינואר 2019
קרל פרידריך נאומן

גאורג אמדאוס קרל פרידריך נאומן (גרמנית: Georg Amadeus Carl Friedrich Naumann‏; 30 במאי 1797 – 26 בנובמבר 1873) היה מינרלוג וגאולוג גרמני. נאומן, בנו הבכור של המלחין הידוע יוהאן גוטליב נאומן, נולד בדרזדן ב-1797. את השכלתו המוקדמת רכש בפנימיית היוקרתית פפורטה (Pforta). בין השנים 1816 ל-1820 למד נאומן באוניברסיטת פרייברג לכרייה ולטכנולוגיה בפרייברג אשר בסקסוניה, מוסד אקדמי שאומנם היה קטן אך בעל חשיבות גדולה בתחום המינרלוגיה הודות לגאולוג הידוע אברהם גוטלוב ורנר (מת ב-1817), ואחר־כך בלייפציג וביינה. לאחר הפסקה של שנתיים בהם שהה בנורווגיה, חזר נאומן ליינה על מנת להשלים את לימודיו ולקבל דוקטורט. ב-1824 הוא הועסק כמורה בלייפציג. ב-1826 הוא החליף את פרידריך מוס כפרופסור לקריסטלוגרפיה באוניברסיטה בפרייברג. ב-1835 הוא התמנה לפרופסור לגאוגנוזיה (מונח שטבע אברהם ורנר והוא זהה כיום לגאולוגיה) בפרייברג, וב-1842 הוא התמנה לפרופסור לגאוגנוזיה ומינרלוגיה באוניברסיטת לייפציג. בפרייברג הוא עסק בהכנת מפות גאולוגיות של סקסוניה, שאותן הכין בעזרתו של ברנהרד פון קוטה (Bernhard von Cotta) ב-1846. נאומן פרש מההוראה ב-1870 ועבר לדרזדן. הוא מת ב-26 בנובמבר 1873. נאומן היה אדם בעל ידע אנציקלופדי, מורה שידע להעביר הרצאות באופן ברור ובצורה שוטפת. בראשית דרכו (1821 – 1822) הוא תייר בנורווגיה, ותצפיותיו מארץ זו, כמו גם ספריו הבאים על קריסטלוגרפיה, מינרלוגיה, וגאולוגיה יצרו את המוניטין שלו זכה. בשנת 1844 גילה נאומן על הפורפיר של הרי הוהבורג סימני שחיקה של קרחונים ובכך ייסד ביחד עם שארל אדולף מורלו את תורת הקיפאון (התקרחות) הפנים-יבשתית, שהייתה לבסיס של מדע הגלציולוגיה (חקר הקרחונים). הוא זכה במדליית וולאסטון מהחברה הגאולוגית של לונדון ב-1868 מכתש נאומן על הירח קרוי על שמו. "ניסיון בהוראת הסלעים" (Versuch einer Gesteinslehre‏), 1824 "מתווה של קריסטלוגרפיה" (Grundriss der Kristallographie‏, 2 כרכים), 1830 "ספר לימוד של קריסטלוגרפיה, תאוריה ויישומים" (Lehrbuch der reinen und angewandten Kristallographie‏, 2 כרכים), 1830 "תרומות לידע על נורווגיה" (Beiträge zur Kenntnis Norwegens‏, 2 כרכים), 1834 "מפות גאוגנוזית של ממלכת סקסוניה" (Geognostische Spezialkarte des Königreiches Sachsen‏, 12 חלקים) 1835-1843 "הסברים ראשונים של קריסטלוגרפיה" (Anfangsgründe der Kristallographie‏), 1841, עודכן ב-1854 "יסודות המינרלוגיה" (Elemente der Mineralogie‏), 1845 (12 מהדורות עד 1885) "ספר לימוד של גאוגנוזיה" (Lehrbuch der Geognosie‏, 2/3 כרכים 2 מהדורות), 1850-1872 "תיאור גאוגנוזי של אגן הפחם של פלוהה בסקסוניה" (Geognostische Beschreibung des Kohlenbassins von Flöha in Sachsen‏), 1865 "מפה גאוגנוזית של אגן ארצגבירגי" (Geognostische Karte des Erzgebirgischen Bassins‏, 2 חלקים), 1866 "מפה גאוגנוזית של אזור האיניכן" (Geognostische Karte der Umgebung von Hainichen‏), 1871 הערך הוא תרגום של הערך המקביל בוויקיפדיה האנגלית (שהעתיקה את הערך מהמהדורה האחת-עשרה של האנציקלופדיה בריטניקה הפומבית) בתוספת מידע מהערך בוויקיפדיה הגרמנית. מדיה וקבצים בנושא קרל פרידריך נאומן בוויקישיתוף קרל פרידריך נאומן, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
פולה (מטבע)

פולה (בסטסוואנה: Pula) הוא ההילך החוקי של בוטסואנה. "פולה" בשפת המקום משמעותו "גשם", דבר יקר מציאות במדינה המדברית. פולה אחד שווה 100 מטבעות של אחד תבה (thebe). מדיה וקבצים בנושא פולה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מסכת תענית

מַסֶּכֶת תַּעֲנֶית (נקראת גם מַסֶּכֶת תַּעֲנִיּוֹת) היא חלק מסדר "מועד" שבשישה סדרי משנה. מסכת זו קצרה יחסית, ועוסקת בדיני תעניות בכלל, ובפרט בתעניות שבית דין היו גוזרים על כלל הציבור בזמן "עצירת גשמים" ובשנת בצורת. אגב כך מובאים במסכת גם דיניהם של הקטעים בתפילת שמונה עשרה הקשורים לירידת הגשמים – הזכרת "מוריד הגשם" ובקשת "ותן טל ומטר לברכה". בנוסף לתעניות על הגשמים, המסכת עוסקת גם בתענית י"ז בתמוז ותשעה באב ובדיני השבוע שחל בו תשעה באב וכן בסדר המעמדות. במסכת זו בתלמוד הבבלי פרקי אגדה רבים, יחסית למסכתות אחרות. במסכת זו נמצאות האגדות הידועות על חוני המעגל, נחום איש גמזו ונקדימון בן גוריון. בתלמוד הבבלי יש במסכת זו כ-30 דפים. בגלל אורכה הקצר, והסיפורים הרבים שתופסים חלק גדול מן המסכת, נחשבת מסכת תענית לאחת המסכתות ה"קלות" ללימוד והיא משמשת הרבה אנשים הרוצים לסיים מסכת אך אינם נמצאים ברמה גבוהה של לימוד גמרא. לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, לאחר שהסתיים הדיון במועדים שמקורם בתורה, הגיע תור הדיון בתעניות השונות שתקנו הנביאים ונזכרים בספרי נבואה. מֵאֵימָתַי (שבע משניות) – הזכרה ושאלה של גשמים בתפילה ותעניות שגוזרים אם לא ירדו גשמים. סֵדֶר תַּעֲנִיּוֹת כֵּיצַד (עשר משניות) – דיני התענית: מה עושים ביום התענית? מה אסור לעשות? מי מתענה? עד מתי? באילו ימים לא גוזרים תענית? סֵדֶר תַּעֲנִיּוֹת אֵלּוּ (תשע משניות) – על אילו צרות מתענים? בִּשְׁלֹשָׁה פְּרָקִים (שמונה משניות) – דיני מעמדות, תאריכים שאירעו בהם אסונות לעם ישראל ונושאים נוספים. בסה"כ במסכת 34 משניות. מתוך השוואה עם פירוש רש"י במקומות רבים אחרים ומסגנון דברי התוספות למסכת הסיקו כמה ממפרשי הש"ס שפירוש רש"י למסכת לא חובר על ידו אלא על ידי אחד התלמידים. משנה מסכת תענית, באתר ויקיטקסט תוספתא מסכת תענית, באתר ויקיטקסט תלמוד בבלי, מסכת תענית, באתר ויקיטקסט תלמוד ירושלמי, מסכת תענית, באתר ויקיטקסט תלמוד בבלי, מסכת תענית, במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית כתב יד, מסכת תענית, תלמוד בבלי, מוסקבה, מאה 18, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית "תענית, מסכת", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק י, עמודים 284–285, באתר היברובוקס שיעורים על מסכת תענית (אורכב 23.02.2014 בארכיון Wayback Machine) באתר שפע מהר"ץ חיות, מראה כהן, הרב שי עילם בספר בית יער הלבנון ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תבה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... תבה – ירח של צדק (כוכב לכת) תבה (מיתולוגיה) – נימפה במיתולוגיה היוונית תבה (מטבע) – מטבע של בוטסואנה תיבה (פירושונים)
אירוויזיון 1996

אירוויזיון 1996 הייתה ההפקה ה-41 של תחרות הזמר הנערכת מדי שנה מטעם רשת השידור "אירוויזיון" של איגוד השידור האירופי. התחרות נערכה בתאריך 18 במאי 1996 באוסלו בירת נורווגיה, באולם "Oslo Spectrum" שהכיל קהל של 10,000 צופים, בעקבות זכייתה של נורווגיה שנה קודם לכן באירוויזיון 1995 עם השיר "Nocturne" בביצועה של להקת Secret Garden, בתחרות זו לפני כל שיר הופיע סרטון בו הזמר קיבל איחול להצלחה מפוליטיקאי מארצו. הזוכה בתחרות זו הייתה אירלנד עם השיר "הקול" בביצועה של הזמרת איימר קווין. הייתה זו זכייתה הרביעית של אירלנד ב-5 שנים, והשביעית והאחרונה של אירלנד עד היום בתולדות התחרות. למרות שלא זכתה מאז, ממשיכה אירלנד להחזיק בתואר שיאנית הזכיות (יחד עם שוודיה). למקום השני הגיעה נורווגיה בשיר "I Evighet" בביצועה של אליזבת אנדריאסן, אחת מצמד הזמרת שייצגו את נורווגיה באירוויזיון 1985 וזכתה אז במקום הראשון. למקום השלישי הגיעה שוודיה. פורטוגל הגיעה להישג הגבוה ביותר שלה בתולדות התחרות עד אז, כאשר סיימה במקום השישי. השיר הבולט של התחרות היה של בריטניה בשיר "Ooh Aah ... Just A Little Bit " של הזמרת ג'ינה ג'י שלבשה בתחרות שמלת מראות נוצצת שחשפה את תחתוניה. היא נחשבה למועמדת לזכות בתחרות אך סיימה בסוף במקום השמיני. בניגוד לשנתיים הקודמות בהן נערך ניפוי, ומדינות שסיימו במקומות האחרונים נאלצו להיעדר מהתחרות, החליטו הפעם באיגוד השידור האירופי לאפשר לכל מדינה להגיש מועמדות להשתתף באירוויזיון. 29 מדינות שלחו את שיריהן בחודש מרץ 1996, כחודשיים לפני האירוויזיון, קודם-כל לשלב סינון. בכל אחת מהמדינות התכנסה ועדת שיפוט שהאזינה להקלטות אודיו של השירים וניקדה אותם, ושבעת השירים שקיבלו את הניקוד המצטבר הנמוך ביותר הודחו מהתחרות. המדינה היחידה שהייתה פטורה משלב סינון זה הייתה נורווגיה, מאחר שאירחה את התחרות. בין 7 השירים שהודחו מהתחרות היה שירה של גלית בל מישראל "שלום עולם" שזכתה בקדם האירוויזיון. השיר זכה במקום ה-28 מתוך ה-29 עם 12 נקודות בלבד, ולפיכך ישראל לא השתתפה בתחרות עצמה. שש המדינות הנוספות שלא עברו את הסינון היו: דנמרק, רוסיה, גרמניה, רומניה, הונגריה ומקדוניה, שניסתה להשתתף בתחרות בפעם הראשונה באותה שנה ולא הצליחה להיכנס אליה. גרמניה לא השתתפה בתחרות באותה שנה, לאור כישלונה בשלב הסינון. המדינות המשתתפות בתחרות משלמות לאיגוד השידור האירופי בעבור השתתפותן, לפי מפתח של מספר תושבים ונתונים סוציו-אקונומיים שונים. גרמניה, אחת המדינות שמשלמות את דמי ההשתתפות הגבוהים ביותר למימון התחרות, הייתה פטורה מדמי ההשתתפות לאור הדחתה המוקדמת מהתחרות. יצא שהיעדרותה של גרמניה גרמה לקשיים כלכליים לאירוויזיון באותה תחרות. בעקבות כך, הוחלט שארבע המדינות המשלמות את הסכומים הגבוהים ביותר למימון התחרות, גרמניה, ספרד, בריטניה וצרפת, תוכלנה להשתתף בכל אירוויזיון עתידי ולא תודחנה משום תחרות גם אם תגענה למקומות האחרונים. כך למשל צרפת סיימה במקום הלפני-אחרון באירוויזיון 1998 והשתתפה בכל זאת בתחרות בשנה שלאחר מכן. ספרד שסיימה אחרונה בתחרות לשנת 1999 השתתפה באירוויזיון 2000. ב-2004 החלה שיטת חצאי הגמר ומאז מקומן של "ארבע הגדולות" בגמר משוריין ללא צורך בהשתתפות בחצי גמר. עם חזרתה של איטליה לתחרות ב-2011 היא זכתה באותו מעמד לאור דמי ההשתתפות הגבוהים שהיא משלמת, ובכך הפכו "ארבע הגדולות" ל"חמש הגדולות". הולנד הולנד-מרשה אירלנד אירלנד-איילין דאן אתר האינטרנט הרשמי של אירוויזיון 1996 (באנגלית) אירוויזיון 1996, באתר האירוויזיון הרשמי היסטוריית ההצבעות של אירוויזיון 1996 אירוויזיון 1996, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
מודל עוגת הצימוקים

מודל עוגת הצימוקים (נקרא גם "מודל פודינג השזיפים", "מודל מרק האפונים", "מודל החצץ בתבן" או "מודל תומסון") הוא מודל לתיאור האטום, אשר הוצע על ידי הפיזיקאי הבריטי ג'יי ג'יי תומסון, מגלה האלקטרון. לפני גילוי האלקטרון לא היה טעם בהצגת מודל לאטום, שהרי האטום היה נחשב לעצם בלתי פריק שלא מכיל חלקים אחרים. אך עם גילוי האלקטרון בשנת 1897 הסתבר שהאטום הוא ישות מורכבת, ותומסון, מגלה האלקטרון, הציע מודל למבנה האטום לפי התוצאות שנצפו. המודל מדמה את האטום לעוגת צימוקים - מטען חשמלי חיובי מרוח בצורה הומוגנית על פני עיקר האטום, שהוא כדור צפיד (כמו במודל של ג'ון דלטון), ועל פני כדור חיובי זה מפוזרים האלקטרונים, שהם חלקיקי מטען שלילי נקודתיים - כמו צימוקים בעוגה. המודל קרס בעקבות הניסויים בפיזור חלקיקי אלפא של רתרפורד, שהראו שלא ייתכן שהאטום מורכב מ"מריחה" של מטען חיובי, אלא שהמטען חיובי של האטום מרוכז באזור קטן מאוד בתוך האטום. ניסויים אלו הובילו את רתרפורד להציע את המודל הפלנטרי של האטום. המודל נקרא על שם פודינג השזיפים, משום שתומסון דימה את פיזור האלקטרונים באטום לפיזור הצימוקים בפודינג שזיפים. פודינג השזיפים הוא מאפה יבש הדומה יותר לעוגה, וזה מקור הבלבול בשם המודל. המודל הפלנטרי מודל האטום של בוהר מודל עוגת הצימוקים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אוקוריגאנה

אוֹקוּרִיגאנה (ביפנית: 送り仮名, מילולית: "אותיות מלוות") היא צורת שימוש מיוחדת באותיות היראגאנה בה מעניקים סימני ההיראגאנה משמעות מיוחדת לסימני קאנג'י במילים יפניות. לרוב מצורפות אותיות ההיראגאנה לסימני קאנג'י המציינים פועל או שם תואר, ואשר מעניקים לו משמעות של זמן (עתיד, עבר או הווה) חיוביות או שליליות, נימוס דקדוקי ועוד. שימוש נוסף באוקוריגאנה הוא העזרה בקריאת קאנג'י אשר לו יותר מצורת קריאה אחת. מאחר שלמרבית סימני הקאנג'י יש יותר ממשמעות אחת (אם כי לרוב המשמעויות זהות) וכן צורות אפשריות רבות ושונות לקריאה, סימני ההיראגאנה שמצורפים לקאנג'י מאפשרים לדעת מה היא צורת ההגייה הנכונה של הסימן. בדוגמה שמובאת כאן, נעשה שימוש בפעלים שכיחים הכתובים בקאנג'י: "上" (מעלה) ו"下" (מטה), להם צורפו סימני היראגאנה כדי להראות את צורת קריאתם המשתנה. את הדוגמאות ביפנית יש לקרוא משמאל לימין. 上がる - אגארוּ (להגביה/להכין/להשלים). בצורת הקריאה הזו הסימן 上 נקרא כאַ. 上る - נוֹבוֹרוּ (לטפס/לעלות). בצורת הקריאה הזו הסימן 上 נקרא כנוֹבוֹ. 下さる - קוּדאסארוּ (לתת). בצורה זו הסימן 下 נקרא כקוּדַה. 下りる - אוֹרירוּ (להנמיך/לרדת). בצורה זו הסימן 下 נקרא כאוֹ. כמו לרוב המערכות הדקדוקיות בשפה היפנית, גם לשימוש באוקוריגאנה מספר ורסיות, בעיקר בטקסטים ישנים. משרד החינוך היפני פרסם זה מכבר חוקים המאחדים את הצורות השונות וקובעים את צורת השימוש הנכונה והיחידה, אולם מילים רבות יוצאות דופן לשיטה זו. מדיה וקבצים בנושא אוקוריגאנה בוויקישיתוף
נתיב אווירי

נתיב אווירי הוא רצועה צרה ומאורכת במרחבי האוויר שמעל לכדור הארץ, אשר נקבעה בידי רשויות פיקוח התעופה, המקומיות והבינלאומיות, כנתיב לתנועת כלי טיס מנקודה לנקודה. כלי טיס טסים במרחב תלת־ממדי - "השמים". עם התרבות כלי הטיס במהלך המאה ה-20, הוגדרו נתיבים אוויריים ואזורים אוויריים שונים על מנת ליצור סדר בתנועה האווירית הרבה ולמנוע תאונות. אזורים ונתיבים אוויריים מורכבים מנפח אווירי, הכולל גובה מזערי ומרבי מעל פני הים (במינוח מקצועי מקובל - מעפ"י או QNH) או מעל פני השטח (מעפ"ש), ותיחום גאוגרפי. במקומות מסוימים, ולכלי טיס מסוימים, יש אזורי טיסה שמותר לטוס בהם חופשי - בלי לשמור על נתיב מסוים (למעשה אין "כביש", רק אזור). אזורים אלו משמשים לאימונים או לטיסות כיף שונות. נתיבים אוויריים בדרך כלל משמשים לתעבורה - להגיע מנקודה A לנקודה B. הנתיבים האוויריים מתחלקים לנתיבים של טיסת ראייה (VFR - VISUAL FLIGHT RULES) ולנתיבים לטיסת מכשירים (IFR - INSTRUMENT FLIGHT RULES). נתיבי טיסת ראייה מחייבים את צוות תא הטייס להיות בקשר עין עם הקרקע במשך כל זמן הטיסה. הניווט בטיסה כזו מתבצע באמצעות זיהוי של נקודות על מפה. למשל, בנתיב האוויר שבין חיפה לתל אביב טסים המטוסים על קו חוף, ומזהים את תוואי הקו ואת הערים הגדולות לאורכו - חיפה, חדרה, נתניה ותל אביב. טיסת ראייה יכולה להיות מבוקרת בבקרת מכ"ם או לא מבוקרת, ואז היא באחריות מלאה של צוות המטוס לטיסה על-פי הנהלים. בתנאי מזג אוויר קשים, שבהם קשה לראות את הקרקע מתחת למטוס או לפניו, חייבים לעבור לטיסת מכשירים, או לחלופין, אם אין במטוס מכשירים מתאימים, לטפס לגובה שמעל לעננים (טיסה בתוך עננים מסוכנת), ולטוס לפי הוראות בקר (למשל - ימינה 90 מעלות), עד שנוצר קשר עין מחודש עם הקרקע. בהיעדר קשר עין עם הקרקע, וללא הכוונה - קיימת סכנת התנגשות בהרים, למשל. נתיבים אלו תמיד מבוקרים בבקרת מכ"ם. בטיסת מכשירים מטיס צוות תא הטייס את המטוס לנקודות במרחב בעזרת עזרי ניווט. עזרי ניווט הם מכשירים שנמצאים בנקודות שונות ומשדרים אות תמידי, שכל מטוס בעל מכשיר מתאים מסוגל לקלוט ולפענח אותו, וגם להצליב מידע מכמה מכשירים. בטיסה מסוג זה אין הכרח להביט בקרקע ולזהות את נתיב הטיסה בעין. לכן כשיש עננים שלא מאפשרים לראות את הקרקע, או בטיסה מעל ים (חלק ניכר מן הטיסות הבינלאומיות) יש לטוס ב"טיסת מכשירים". גובהם של נתיבי אוויר מתוכן בהתאם למכשולים שיש בשטח (אנטנות, הרים), וכן בהתאם לסוג המטוסים שטסים: מטוסי נוסעים יטוסו גבוה יותר, ובהתאם ליעדי הטיסה הקיימים. מרחב פיקוח תעופתי פרסום מידע תעופתי פנים ארצי (פמ"ת) המפורסם על ידי מנהל התעופה האזרחית מכח הוראות תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ"ב-1981. מפות נתיבי טיסה (נתיבי התובלה הנמוכים ו- ATS) מהוות חלק בלתי נפרד מהפמ"ת פרסום מידע תעופתי פנים ארצי (פמ"ת) המפורסם על ידי מנהל התעופה האזרחית מכח הוראות תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ"ב-1981. מפות נתיבי טיסה (נתיבי התובלה הנמוכים ו- ATS) מהוות חלק בלתי נפרד מהפמ"ת