משה נחמיה כהניו

הרב משה נחמיה כהניו (נהגה: "כהנוב"; ה'תקע"ז, 1817 — ח' בסיון ה'תרמ"ז, 31 במאי 1887) היה רב בלארוסי. רבן של פטרוביץ וחסלביץ, ובסוף ימיו ראש ישיבת עץ חיים בירושלים, איש אשכולות, ראש הישיבה האשכנזי הראשון ביישוב הישן בירושלים, מהראשונים בארץ שדברו בעברית לשון הקודש ולא ביידיש, ובבית מדרשו צמחו גדולי הפעילים והעסקנים של הישוב החדש למען יישוב ארץ ישראל. נולד בשנת 1817 ה'תקע"ז לאביו רב משולם פייביש, בעיירה קוסטיוקוביה (קסטיוקוביצ'י) (אנ') שבבלארוס. בגיל 15 בערך נלקח לחתן בבית הגביר רבי אליהו הכהן מעשירי העיירה הסמוכה פטרוביץ והיה סמוך על שולחנו. לאחר נישואיו נסע לוילנא ושהה שם ארבע שנים בהם הסתגר באחד מבתי הכנסיות בעיר ושקע בתורה, בתקופה זו למד הרבה מתורת רבי חיים מוולוז'ין בעל נפש החיים שנפטר כעשר שנים לפני בואו לווילנה, ובכתביו הוא מזכירו בשם מורי ורבי. עם שובו לפטרוביץ מונה שם למורה הוראה ורב העיר וכיהן בתפקיד זה עשר שנים, בשנת 1848 ה'תר"ח נתפנתה משרת הרבנות בקהילת חסלביץ והם הכתירו אותו לרבם, וכיהן שם 16 שנים, בהן הקים גם ישיבה גדולה אליה נהרו תלמידים מכל רחבי רוסיה. בשנת 1863 ה'תרכ"ד עלה לארץ ישראל והשתקע בירושלים ובשנת ה'תרכ"ו 1865 נתבקש על ידי גדולי חכמי ירושלים האשכנזים ובראשם רבי שמואל סלנט לעמוד בראשות ישיבת עץ חיים ועמד בראשה עד לפטירתו במשך כ-25 שנה ומאות מגדולי ירושלים נמנו על תלמידיו. ב-31 במאי 1887 יום ח' בסיון ה'תרמ"ז נפטר בירושלים. היה אחד מגדולי ירושלים, וחוץ מהיותו ראש ישיבת עץ חיים, היה דורש דברי מוסר בבתי הכנסת בשבת שובה ובשבת הגדול. עסק גם בצורכי ציבור, ועמד בנשיאות "חברת שערי חסד גמילות חסדים הכללי", שנוסדה על ידי הרב שלמה זלמן פרוש והיה הגמ"ח הראשון שנפתח בירושלים לרווחת וטובת הציבור תושבי ירושלים. בשנת 1877 ה'תרל"ז עלה לירושלים הרב יהושע ליב דיסקין. בעקבות גזרות ותקנות שרצה הרב דיסקין לתקן ונתקלו בהתנגדות חריפה, נקבע בשנת ה'תרמ"א 1881 חוק על ידי נכבדי עדת האשכנזים הפרושים, כי כל תקנות והסכמות שיתקן הרב דיסקין ללא אישורו של הרב משה נחמיה כהניו ואישור הרב שמואל סלנט - לא יחולו. מזכירו האישי היה הרב חיים מיכל מיכלין. הוא נשא לאשה את חנה העניא כהנוב, ממנה ילדיו: בנו הבכור שנולד לו בווילנא, הרב אברהם יעקב כהנוב. בנו השני, הרב יוסף חיים אליהו כהנוב. בתו, בתיה רבקה מנדלסון. חתנו, הרב מיכל ליב הכהן כ"ץ, שהיה גיבור נערץ בקרב היישוב הישן, ומבוני המושבה פתח תקווה, ועזר בגאולת אדמות אחוזת בית תל אביב ואדמות מושבות ושכונות ברחבי הארץ. נכדו בן בנו רבי אברהם יעקב כהנוב הוא פייבל כהנוב מייסד שכונות בתל אביב שכונת נוה צדק. על שם חיבורו וספרו נקרא רחוב "ארץ חפץ" בירושלים, כמו כן על שמו האישי רחוב "הרב כהנוב" בשכונת שערי חסד בירושלים. אבל משה ー על פטירת השר משה מונטיפיורי. אבל כבד ー על פטירת הברון רוטשילד. ארץ חפץ ー על הלכות תרומות ומעשרות. חוקות עולם ー על הלכות כלאים. מי מנוחות ー על הלכות שבת. נתיבות השלום ー על שולחן ערוך אבן העזר וחושן משפט. נופת צופים ー על הגדה של פסח. פלגי מים. שנת השבע ー על הלכות שמיטה. שפתי ישנים ー על ענייני תפילה. שאלו שלום ירושלים ー תיאור חייהם של בני ירושלים בתקופתו. צוואתו נדפסה בסוף ספרו שפתי ישנים. כתבי משה נחמיה כהניו בפרויקט בן-יהודה יצחק אייזיק בן משה אהרן סנדר, תולדות גדולי ירושלים - ב, שיקאגא, תש"ך, באתר היברובוקס משה נחמיה כהניו, באתר "החכם היומי" משה נחמיה בן משלם פיבוש כהניו (1817-1887), דף שער בספרייה הלאומית מאמר סוקר ומקיף על אישיותו הגדולה של הרב משה נחמיה כהנוב הוספות אברהם משה לונץ לספר תבואת הארץ על פי הפסוק במגילת שיר השירים (פרק ז פסוק י); "וְחִכֵּ֕ךְ כְּיֵ֥ין הַטּ֛וֹב הוֹלֵ֥ךְ לְדוֹדִ֖י לְמֵישָׁרִ֑ים דּוֹבֵ֖ב שִׂפְתֵ֥י יְשֵׁנִֽים׃"