2018 במדע

ערך מורחב – 2018 31 בינואר – לראשונה התגלה באמצעות עידוש כבידתי כוכב לכת חוץ-שמשי הנמצא בגלקסיה אחרת, בקוואזר RX J1131-1231 (אנ'). 6 בפברואר – טיסת הבכורה של משגר פאלקון כבד שיוצר על ידי חברת SpaceX. עם שיגורו הפך למשגר המבצעי החזק ביותר בעולם. פברואר – נמצאה עדות משמעותית לקיומו של חומר אפל ביקום, מחקר של פרופ' רנן ברקנא מאוניברסיטת תל אביב גילה דרך גלי רדיו כי החומר האפל מקיים אינטראקציה עם אטומי מימן. 18 באפריל – שיגור טלסקופ החלל TESS, אשר מתפקד כממשיכו של טלסקופ החלל קפלר במשימת גילוי כוכבי לכת חוץ-שמשיים 25 באפריל – סוכנות החלל האירופית פרסמה מיפוי עדכני של שביל החלב והגלקסיות הקרובות, לפי נתונים שנאספו על ידי טלסקופ החלל גאיה. 5 במאי – שיגור הגשושית InSight לחקר הקרקע במאדים. נחתה ב-26 בנובמבר. 16 במאי – זוהתה הגלקסיה השנייה הרחוקה ביותר נכון לעת הגילוי, MACS1149-JD1, במרחק של 13.28 מיליארד שנות אור. מאי – נמצאו שינויים במסלולו של האסטרואיד 2015 BP519 (אנ') שמהווים ראייה נסיבתית לקיומו של כוכב לכת תשיעי. יוני – סופת אבק כיסתה חלקים גדולים ממאדים, מדענים השתמשו ברכב החלל אופורטוניטי כדי לנסות ולחקות אחר מקורותיהן של סופות אלו. יולי – גילוי עשרה ירחי צדק נוספים שלא היו ידועים למדע, מה שמגדיל את מספרם של אלה ל-79. 12 באוגוסט – שיגור Parker Solar Probe, גשושית לחקר העטרה של השמש. אוגוסט – גילוי מרבצי קרח בקטבים של הירח. ספטמבר – נמצא כי על טיטאן, ירחו של שבתאי, מתחוללות סופות אבק כאשר זהו המקום השלישי במערכת השמש שבו זוהתה סופת אבק, אחרי כדור הארץ ומאדים. 10 בנובמבר – גילוי 2018 VG18, גוף טרנס-נפטוני הכי רחוק נכון לעת הגילוי. נובמבר – התגלה כוכב ברנרד b, כוכב לכת דמוי ארץ במערכת כוכבי הלכת של כוכב ברנרד. נובמבר – הגשושית וויאג'ר 2 יצאה את מערכת השמש והגיעה לתווך בין-כוכבי, בכך הייתה לחפץ מעשה יד אדם השני (אחרי וויאג'ר 1) להשיג יעד זה. שיגור ראשון של פאלקון כבד צילום הבדיקה של טלסקופ החלל TESS אחרי שיגורו. גלקסיית MACS1149-JD1, צולמה על ידי טלסקופ החלל האבל Parker Solar Probe בשלב הבדיקות לפני השיגור. ינואר - העדות הקדומה בעולם לנדידת בני מיננו מחוץ לאפריקה התגלתה במערת מיסליה בכרמל: לסת של אדם מודרני מהתקופה הפלאוליתית התיכונה שגילה כ-194 עד 177 אלפי שנים לפני זמננו ינואר - גילויו של האתר הארכאולוגי ג'לג'וליה שמתוארך לכחצי מיליון שנים לפני זמננו. פברואר - גילוין של 5 אבני מיל בדרך הבשמים, במקטע בין מצפה רמון לעבדת. מתוארכות לעשור האחרון של המאה ה-2 לספירה. בעיר ההיסטורית אנטיוכיה בדרום טורקיה פוענחה לוחית כקללה בעברית שנועדה להכשיל יריבים במרוץ מרכבות באתר הארכאולוגי אוהלו 2 לחוף הכנרת התגלתה עדות ארכאו-זואולוגית לדיג של קרפיונים ואמנונים מלפני כ-23,000 שנים. פוענח הגנום של החיטה, המכיל 16 מיליארד אותיות על 21 כרומוזומים, המתחלקים לשלושה תתי־גנום שונים. מחקר משותף של המכון הגיאולוגי לישראל, האוניברסיטה העברית בירושלים ואוניברסיטת חיפה מצא כי הים התיכון המזרחי נוצר רק כ-100 מיליון שנה מאוחר יותר ממה שסברו עד כה. 20 ביוני – מתה הגורילה קוקו, אשר נעשו עליה ניסויים בלשניים בקופי אדם ואשר ידעה להבין את שפת סימנים וגידלה חיית מחמד. פרס נובל: פרס נובל לפיזיקה – ארתור אשקין, על פיתוח מלקחיים אופטיים והשימוש בהם במערכות ביולוגיות, ז'ראר מורו ודונה סטריקלנד, על פיתוח שיטה ליצירת פולסים אופטיים אולטרה-קצרים ורבי עוצמה פרס נובל לכימיה – פרנסס המילטון ארנולד על האבולוציה המכוונת של אנזימים, ג'ורג' פ. סמית' (George Smith) וגרגורי וינטר (Gregory Winter) על פיתוח שיטה המכונה תצוגת פאג'ים (phage display) פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ג'יימס אליסון וטסוקו הונג'ו, על גילוייהם בתחום הטיפול בסרטן באמצעות אינהיביציה של רגולציה חיסונית שלילית פרס אבל – רוברט לנגלנדס, על גילוי הקשר בין תורת המספרים, תורת ההצגות ותבניות אוטומורפיות מדליית פילדס – קאושר בירקאר, אקשיי ונקאטש, אליסיו פיגאלי ופיטר שולצה פרס ישראל שלמה הבלין - חקר הפיזיקה סרג'יו הרט - חקר הכלכלה וחקר הסטטיסטיקה אלכס לובוצקי - חקר המתמטיקה ומדעי המחשב גיל שויד - טכנולוגיה וחדשנות יישומית 15 בינואר – מתילדה קרים, ביולוגית אמריקאית, יהודייה ממוצא איטלקי-שווייצרי, מראשוני חוקרי האיידס וממייסדי האגודה האמריקאית לחקר האיידס (נולדה ב-1926) 5 בפברואר – אלן בייקר, מתמטיקאי אנגלי, חתן מדליית פילדס (1970) על הישגיו בתורת המספרים (נולד ב-1939) 18 בפברואר – גינתר בלובל, ביולוג גרמני-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1999) על הממצא שלחלבונים יש אותות פנימיים המורים על ההובלה והמיקום שלהם בתוך התא (נולד ב-1936) 22 בפברואר – ריצ'רד טיילור, פיזיקאי קנדי, חתן פרס נובל לפיזיקה (1990), על מחקר חלוצי בפיזור אינאלסטי עמוק של אלקטרונים על פרוטונים ונייטרונים קשורים, שהיה בעל חשיבות חיונית לפיתוח מודל הקווארקים בפיזיקת החלקיקים (נולד ב-1929) 6 במרץ – פיטר פרוינד, פיזיקאי אמריקאי, יהודי יליד רומניה, תרם תרומות חשובות לפיזיקת החלקיקים ולפיזיקה מתמטית, בייחוד לתורת המיתרים (נולד ב-1936) 9 במרץ – ג'ון סלסטון, ביולוג בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2002) על חלקו בתגליות לגבי בקרה גנטית של התפתחות איברים ומוות תאי מתוכנת (אפופטוזה) במחקרים בתולעת Caenorhabditis elegans (נולד ב-1942) 14 במרץ – סטיבן הוקינג, אסטרופיזיקאי ותאוריקן אנגלי (נולד ב-1942) 7 באפריל – פטר גרינברג, פיזיקאי גרמני חתן פרס נובל לפיזיקה (2007) על חלקו בגילוי התנגדות מגנטית עצומה, שהביאה לפריצת דרך בכוננים קשיחים בגודל של ג'יגה-בייט (נולד ב-1939) 28 במאי – ינס סקואו, רופא, ביוכימאי וביופיזיקאי דני, חתן פרס נובל לכימיה (1997) על גילוי האנזים מעביר היונים, משאבת נתרן-אשלגן (Na+/K+-ATPase) (נולד ב-1918) 2 ביוני – פול בויר, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (1997), על חלקו במחקר בנושא המנגנון האנזימי בבסיס הסינתזה של ATP (נולד ב-1918) 29 ביוני – ארוויד קרלסון, מדען שוודי, נודע בעיקר בזכות גילוי יכולת ההולכה העצבית של הדופמין והשפעתה על מחלת פרקינסון, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2000) על חלקו במחקרים בנושא הדופמין (נולד ב-1923) 18 ביולי – ברטון ריכטר, פיזיקאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1976 על חלקו בגילוי מֶזון J/Ψ המכיל קווארק קסום (נולד ב-1931) 14 בספטמבר – ברנקו גרונבאום, מתמטיקאי יהודי עסק בעיקר בגאומטריה בדידה ובקמירות. ידוע בזכות תיאורמות סיווג ובפריצת דרך בתאוריה של פאונים מופשטים. עבודתו סיפקה השראה לריצוף פנרוז (נולד ב-1929) 14 בספטמבר – אהרון פינקר, פיזיקאי, מתמטיקאי וחוקר מטאורולוגיה ישראלי אמריקאי, פעל בתחום החינוך המדעי ופיתוח תוכניות לימודים במדעי הטבע בעיקר, בפיזיקה ובמתמטיקה (נולד ב-1934) 23 בספטמבר – צ'ארלס קואן קאו, חוקר בתחום הנדסת חשמל, חתן פרס נובל לפיזיקה (2009) על הישגים פורצי דרך בנוגע להעברת אור בסיבים לתקשורת אופטית (נולד ב-1933) 3 באוקטובר – לאון לדרמן, פיזיקאי אמריקאי-יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה (1988) על חלקו בפיתוח שיטת אלומת הנייטרינו ועל הדגמת מבנה הדובלט של הלפטונים על ידי גילוי הנייטרינו המיואוני (נולד ב-1922) 9 באוקטובר – תומאס סטייץ, ביופיזיקאי וביוכימאי אמריקאי, זוכה פרס נובל לכימיה (2009), על חלקו במחקרים שתרמו להבנת מבנה ותפקיד הריבוזום (נולד ב-1940) 15 באוקטובר – פול אלן, יזם ואיש עסקים אמריקאי שייסד ביחד עם ביל גייטס את חברת מיקרוסופט (נולד ב-1953) 19 באוקטובר – אוסאמו שיממורה, מדען יפני חתן פרס נובל לכימיה (2008), על חלקו בגילוי ופיתוח השימוש בחלבון הפלואורסצנטי (נולד ב-1928) 20 בנובמבר – אהרון קלוג, כימאי וביופיזיקאי יהודי בריטי, חתן פרס נובל לכימיה (1982) על פיתוח מיקרוסקופ האלקטרונים הקריסטלוגרפי (נולד ב-1926) 9 בדצמבר – ריקרדו ג'אקוני, פיזיקאי איטלקי, חתן פרס נובל לפיזיקה (2002) על חלקו בתרומה חלוצית באסטרופיזיקה ובמיוחד על גילוי מקורות לקרינת X קוסמית (נולד ב-1931) 25 בדצמבר – ננסי גרייס רומן, אסטרונומית אמריקנית, תרמה משמעותית לתכנון טלסקופ החלל האבל, הייתה פעילה כמחנכת וכתומכת בקידום נשים במדע (נולדה ב-1925) 26 בדצמבר – רוי גלאובר, פיזיקאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה (2005) על תרומתו לתאוריה הקוונטית של קוהרנטיות אופטית (נולד ב-1925) מדיה וקבצים בנושא 2018 במדע בוויקישיתוף ד"ר יגאל פת-אל, האירועים האסטרונומיים המשמעותיים ביותר ב-2018, באתר ynet, 1 בינואר 2018 אליסף קוסמן, ‏משימות החלל של 2018: מהמשגר החזק בעולם ועד היורש של טלסקופ החלל קפלר, באתר "הידען", 4 בינואר 2018 הנדסת ילדים ומטוס חרישי: המדע של 2018, במדור "מדע במבט-על" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 27 בדצמבר 2018 ירון דרוקמן, מהתגלית בכרמל ועד האינסוף: 2018 במדע, באתר ynet, 30 בדצמבר 2018 Matt Williams, For the First Time, Planets Have Been Discovered in ANOTHER Galaxy!, באתר יוניברס טודיי (Universe Today), 3 בפברואר 2018 (באנגלית) Jackie Wattles, SpaceX sets Falcon Heavy launch date, in CNN website, January 27, 2018 (באנגלית) אליסף קוסמן, ‏SpaceX מציגה לראשונה את הפאלקון הכבד – שיהיה המשגר החזק ביותר בעולם, באתר "הידען", 21 בדצמבר 2017 אליסף קוסמן, ‏היום: טיסת הבכורה של הפאלקון הכבד; מאסק: "50% סיכויי הצלחה", באתר "הידען", 6 בפברואר 2018 חוקר ישראלי מצא הוכחה מוחשית לקיום חומר אפל ביקום, באתר ynet, 28 בפברואר 2018 אי-פי והארץ, כמו להבחין במטבע על הירח: פורסם המיפוי העדכני ביותר של שביל החלב, באתר הארץ, 26 באפריל 2018 רויטרס, התגלתה גלקסיה בת 13.28 מיליארד שנה: "מקרב אותנו לשחר היקום", באתר ynet, 17 במאי 2018 האסטרואיד שמחזק את תיאוריית כוכב הלכת התשיעי, באתר ynet, 29 במאי 2018 אבי בליזובסקי, ‏סופת האבק במאדים הופכת לכלל עולמית, באתר "הידען", 23 ביוני 2018 ד"ר דוד פולישוק, הירחים החדשים של צדק, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 17 ביולי 2018 אבי בליזובסקי, ‏נאס"א אישרה הימצאות של קרח בקטבי הירח, באתר "הידען", 23 באוגוסט 2018 הכי רחוק, בינתיים: סופת אבק זוהתה בירח טיטאן, באתר ynet, 25 בספטמבר 2018 אליסף קוסמן, "סופר ארץ" התגלה במרחק של 6 שנות אור מאיתנו, באתר ynet, 14 בנובמבר 2018 עידו אפרתי, חוקרים מצאו בכרמל את המאובן האנושי העתיק ביותר מחוץ לאפריקה, באתר הארץ, 25 בינואר 2018 איתי בלומנטל, אתר פרהיסטורי בן חצי מיליון שנה נחשף בשרון, באתר ynet, 7 בינואר 2018 גלעד כרמלי, גילויים חדשים בדרך הבשמים ההיסטורית בדרום, באתר ynet, 25 בפברואר 2018 גלעד כרמלי, בשל חשש משודדים: הועברו אבני מיל רומיות בנגב, באתר ynet, 24 באפריל 2018 עופר אדרת, מתברר שכבר במאה ה–5 אוהדים יהודים קיללו מתחרים, באתר הארץ, 16 במאי 2018 התגלתה עדות לדיג בכנרת מלפני 23 אלף שנה, באתר ynet, 20 ביוני 2018 אסף רונאל, 16 מיליארד אותיות: חוקרים פענחו את הגנום של חיטת הלחם, באתר הארץ, 16 באוגוסט 2018 שירות הידען, ‏הים התיכון המזרחי צעיר ב-100 מיליון שנה לעומת מה שסברו עד כה, באתר "הידען", 6 ביולי 2018 הגרדיאן, הגורילה המפורסמת שהצליחה ללמוד שפת סימנים מתה בגיל 46, באתר הארץ, 22 ביוני 2018