אנדרי רג'ואלינה

אנדרי נירינה רג'ואלינה (Andry Nirina Rajoelina ההיגוי הנכון במלגשית:רג'ואל; נולד ב-30 במאי 1974) הוא פוליטיקאי ואיש עסקים מלגשי, המכהן בפעם שנייה כראש מדינתו, החל מינואר 2019 - כנשיא מדגסקר, אחרי ניצחונו בבחירות לנשיאות בשנת 2018. בעבר בשנים 2009– 2014 הוא עמד בראש המדינה כיושב ראש "הרשות העליונה הזמנית של מדגסקר". בשנים 2007–2009 מילא רג'ואלינה גם את תפקיד ראש העיר אנטננריבו. ב-16 במרץ 2009 בעקבות הפגנות רחוב רבות וצעדים שזוהו על ידי הפרשנים הפוליטיים כהפיכה צבאית, הנשיא מארק ראוואלומנאנה אולץ להתפטר. על ידי צו 001–2009 מ-17 במרץ 2009 הוא העביר את רסני השלטון לדירקטורט צבאי. הצבא העביר את כל סמכויות השלטון לידי אנדרי רג'ואלינה, שהוגדר כיושב ראש "הרשות העליונה הזמנית". רג'ואלינה היה במשך שנים רבות ראש מפלגת MATAR. אנדרי רג'ואלינה הוא צאצא למשפחה יחסית מבוססת, המשתייכת לקבוצה האתנית מרינה. אביו, הקולונל רוז'ה-איב רג'ואלינה היה קצין בצבא הצרפתי והשתתף במסגרתו במלחמת אלג'יריה. אחרי העצמאות היה קצין בכיר בצבא המלגשי. אחרי השגת תעודת בגרות בגיל 18 הפסיק אנדרי רג'ואלינה הפסיק את לימודיו כדי לעבוד עד לשנת 2000 כאמרגן של הופעות חיות וכ-DJ מקצועי. בשנת 1998 בעזרת מימון מצד קרן הון סיכון בשם פיארו, שלוחה של חברת הביטוח הממלכתית "ארו", רג'ואלינה הקים חברת דפוס ושלטי פרסום בשם "אינג'ט 5" שהשתלטו די מהר על שוק פרסום החוצות במדינה. בעקבות נישואיו למיאלי, בתה של אשת העסקים ניקול רזקנדיסה, הפך רג'ואלינה גם לבעל מניות חשוב של חברת "דומאפוב", חברה אחרת לשלטי חוצות, שנקנתה מאוחר יותר על ידו. בשנת 2007 הוא קנה את תחנת הטלוויזיה ותחנת הרדיו VIVA בשנת 2007 רץ לבחירות לראשות עיריית אנטננריבו בראש תנועה המכונה TGV - "Tanora malaGasy Vonona", נוער מלגשי נחוש. שם התנועה נבחר כדי להתאים לכינוי של רג'ואלינה TGV - "רכבת במהירות גבוהה". הוא התמודד מול מועמד ממסדי בו תמך הנשיא ראוואלומנאנה, וזכה בבחירות שנערכו בדצמבר 2007 ברוב של 63.3%. בין דצמבר 2007 לפברואר 2009 שימש רג'ואלינה כראש עיריית אנטננריבו, בירת מדגסקר. העיר סבלה מגרעון חמור, ובינואר 2008, סמוך לאחר בחירתו, ניתקה חברה ממשלתית את החשמל והמים לעיר בטענה של אי תשלום החובות. כראש העיר היה רג'ואלינה מבקר חריף של מדיניות הנשיא מרק ראוואלומנאנה. ב-13 בדצמבר 2008 החליטה הממשלה לסגור את ערוץ VIVA שבבעלות רג'ואלינה, בעקבות ריאיון עם הנשיא לשעבר, איש האופוזיציה דידייה רציראקה, בו היה, לטענת הממשלה "כדי ליצור מהומות והפרעות לסדר הציבורי". רג'ואלינה דרש את פתיחתה מחדש של רשת הטלוויזיה שלו והציב מועד אחרון ב-13 בינואר 2009. ב-24 בינואר 2009 רג'ואלינה קרא לשביתה כללית ודרש את התפטרותו של שר התקשורת ושל שר המקרקעין. ב-26 בינואר 2009 הוא ארגן הפגנה נוספת נגד הממשלה המידרדרת להפרעות סדר ומעשי ביזה. בעצרת המונים ב-31 בינואר בככר 13 במאי הכריז רג'ואלינה כי הוא נוטל את השלטון בידיו מכיוון שהממשלה אינה לוקחת אחריות על ניהול ענייני האי. הוא טען כי בקרוב ידרוש גם הפרלמנט באופן רשמי את התפטרותו של הנשיא ראוואלומנאנה. בתגובה הכריזה הממשלה על פיטוריו. הדבר הביא להתנגשות ישירה בין תומכי רג'ואלינה לכוחות הביטחון.. רג'ואלינה טען כי פיטוריו אינם חוקיים, וכי אם יהיה עליו להיעצר יתמודד. הוא הזהיר כי העיר אנטננריבו לא תסכין עם הצעדים הללו. ב-4 בפברואר ערך רג'ואלינה עצרת נוספת בה השתתפו כ-1,500 איש. בעצרת זו הכתיר את מישל רציבאלקה כיורשתו בתפקיד ראש העיר, והעניק לה את צעיף ראש העיר הטקסי. ב-7 בפברואר 2009 הוא ארגן עוד הפגנה בככר 13 במאי ודרש מחסידיו ("תנועת הכתומים") לצעוד לעבר הארמון אמבוהיצורוהיטרה של הנשיא. משמר הנשיא פתח באש והרג 31 מפגינים ופצע מאתיים אחרים. טבח זה פגע בפופולריות הנשיא המכהן וגרם לו לאבד את תמיכת הצבא. כעבור חודש הוצא נגד רג'ואלינה צו מעצר והוא מצא מקלט בשגרירות צרפת. ב-10 במרץ הציג הצבא על אולטימטום של 72 שעות לשלטון למצוא פתרון למשבר. ב-15 במרץ הציע הנשיא רבלומאנה לערוך משאל עם אך רג'אולינה דחת הצעה זו וקרא למעצרו של הנשיא. למחר רבלומאנה פיזרת את הממשלה, התפטר והעביר את חותם הנשיאות לוועד של בכירי הצבא. ב-18 במרץ הצבא העביר את השלטון לרג'ואלינה תוך מינויו כנשיא המועצה העליונה הזמנית. בית המשפט החוקתי של מדגסדקר אישר צעד זה כחוקי. ב-21 במרץ הושבע רג'ואלינה כנשיא האצטדיון מהמסינה בפני 40,000 תומכים. הוא היה אז בן 35, הנשיא הצעיר ביותר בתולדות מדגסקר באותו זמן ראש הממשלה הצעיר בעולם. במרץ 2009 הועמד בראשות "הרשות העליונה הזמנית של מדגסקר" שהיא הסמכות השלטונית שנטלה את השלטון במדגסקר בעקבות התפטרות הנשיא מארק ראוואלומנאנה, שהסגיר עצמו לידי הצבא לאחר ששלטונו עורער במהומות רחוב. רג'ואלינה משמש כנשיא דה פקטו, ונתמך על ידי צבא מדגסקר. ב-18 במרץ 2009 הכריז הצבא על פיטורי נשיא המדינה ועל מינוי רג'ואלינה במקומו כראש "הרשות העליונה הזמנית". כן הכריז בית המשפט החוקתי של מדגסקר על חוקיות הצעד. רג'ואלינה היה אמור לשרת בתפקיד עד לבחירות בשנת 2011. על מינויו נמתחה ביקורת רבה, שכן על פי חוקת מדגסקר על הנשיא להיות לפחות בן ארבעים, ובעת מינויו היה רג'ואלינה בן 34. את תקפות מעברי השלטון אישר באותו יום בית הדין החוקתי. המשבר לווה בהתנגשויות בין ההמונים ובין כוחות הממשלה, שעלו בחייהם של למעלה ממאה אנשים. ממשלתו של רג'ואלינה לא הוכרה על ידי מדינות העולם. האיחוד האירופי סירב להכיר בממשלה בשל כך שעלתה לשלטון באמצעות שימוש בכוח. האיחוד האפריקני ו"קהילת הפיתוח של אפריקה הדרומית" גינו את הדחתו של ראוואלומנאנה. דובר מטעם באן קי מון, המזכיר הכללי של האומות המאוחדות אמר כי המזכיר "מודאג מאוד מהמצב במדגסקר". אחד מהצעדים הראשונים עליהם הודיע רג'ואלינה היה ביטול עסקה עם חברת דייהו הקוריאנית, שלפיה יוחכר חצי משטח האי לתאגיד הקוריאני. בהודעתו הצהיר רג'ואלינה כי "אנו איננו מתנגדים לרעיון של עבודה עם משקיעים, אך אם ברצוננו למכור או להחכיר אדמה, עלינו לשנות את החוקה, ולהיוועץ עם העם". תאגידים אחרים, כתאגיד המכרות הבינלאומי ריו טינטו (אנ') הצהירו כי אינם מצפים שלשינוי המשטר במדגסקר תהייה השפעה שלילית על חוזים קיימים. מאז ההפיכה ממרץ 2009 מדגסקר הפכה למדינה מנודה. הושעתה מחברותה בAfrican Growth and Opportunity Act, ארגון המקדם קשרי מסחר עם ארצות הברית, צעד שבערבותיו התמוטטה תעשיית הטקסטיל במדגסקר. הסיוע הבינלאומי למדינה הוקפא, מה שפגע קשות בתקציב התשתיות. 92% מאוכלוסיית האי חיה מתחת לקו העוני. מדגסקר הפכה לפי נתוני הבנק העולמי למדינה הענייה ביותר בין המדינות שלא חוו מלחמות מזוינות. כ מיליון וחצי מהתלמידים נשרו מבתי הספר. השלטון ניסה לשמור על פופולריות על ידי חלוקת מוצרי מזון לשכבות חלשות, עבודות בנייה לשיקום הבירה ומספר ערים, מופעי בידור המוניים. ניסיון תיווך אפריקאי שנוהל בשנת 2009 על ידי נשיא מוזמביק לשעבר, ז'ואקים שיסאנו הגיע אחרי מפגש בין רג'ואלינה ושלושה נשיאים לשעבר של מדגסקר, ראוואלומנאנה, זאפי וראציראקה, להסכם, שלבסוף לא יושם. הופעלו לחצים בינלאומיים כדי למנוע את מועמדותם של רג'ואלינה, ראוואלומנאנה וראציראקה בבחירות לנשיאות בשנת 2013. בימי השלטון של אנדרי רג'ואלינה, נידון הנשיא הקודם ראוואלומנאנה, הנמצא בגולה, למאסר ועבודות פרך. ב-25 בינואר 2014 הסתיימה כהונתו של רג'ואלינה כנשיא. התפקיד עבר למנצח בבחירות, הרי רג'ונארממפיאן. ב-19 בינואר 2019 הושבע רג'ואלינה לתפקידו כנשיא מדגסקר, אחרי ניצחונו בבחירות בנובמבר 2018. אחרי פריצת מגפת הקורונה, באפריל ומאי 2020 תמך הנשיא רג'ואלינה בשימוש שלא בוסס על הוכחות של תרופה צמחית בשם Covid-Organics שכללה ארטימיזיה ועשבים מקומיים אחרים כטיפול במחלה הוויראלית. התרופה הורכבה במכון למחקר יישומי של מדגסקר. הצבא חילק את התרופה לציבור ובבתי הספר ושתיית החליטה עם התרופה נכפתה על התלמידים בבתי הספר. כמה מדינות אפריקאיות, בין השאר, טנזניה, ליבריה, גינאה המשוונית וגינאה ביסאו רכשו את התרופה בצורת חליטה. מצ'יידיסו מואטי מהלשכה האזורית של ארגון הבריאות העולמי העיר שאין הוכחות ליעילות טיפול זה, שלא עבר מחקרים קליניים מתאימים ואין נתונים שעברו בקורת עמיתים. גם האקדמיה הלאומית לרפואה של מדגסקר הביעה ספקות לגביה. יועץ ארגון הבריאות העולמי העיר בגוגל ש:"לאפריקאים מגיע להשתמש בתרופות בעלות אותם הסטנדרטים כמו תושבי שאר העולם". האיחוד האפריקאי ביקש לבחון את יעילות החליטה המלגשית. באפריל 2020 ארפין הליסו, מנהלת העיתון ני ואלוסו (Ny Valosoa), הושמה במעצר בחשד כי הפיצה "פייק ניוז" אחרי שמתחה בקורת על האופן שבו ניהל הנשיא את משבר המגפה והואשמה כי הסיתה נגד הנשיא. באוגוסט 2020 פנה רג'ואלינה לשותפיה הטכניים והפיננסיים של מדגסקר לבוא לעזרתה על מנת להשיג הגנה נוספת ואמצעים טיפוליים נשימתיים מול מחלת הקורונה. שר הבריאות שהתריע לגבי הגל האפדימי והתרבות הצורות החמורות של המחלה, פוטר מתפקידו. במאי 2021 הווריאנט הדרום אפריקאי של קוביד התפשט במדינה והנשיא טען שאף חיסון אינו יעיל נגדו, אף על פי שהנתונים המדעיים היו אחרים. בנוגע לרעב שפרץ בחלק מהמדינה הטיל רג'ואלינה את האשמה על שינוי האקלים וקרא לאומות החזקות לעזור. לדעתו בירוא היערות והפגיעה במגוון הביולוגי בארצו תרמו לשינוי באקלים. הוא ביקש להיאבק בו על ידי השימוש בתנורים על בסיס ביו-אתנול וגז ביוני 2021 הוכתה המדינה בעיקר בדרום בבצורת קשה וברעב. רג'ואלינה הודיע על תוכנית למאבק ברעב בשיתוף פעולה עם שגריר ארצות הברית, מייקל פלטייה. ב-22 ביולי 2021 נעצרו שישה אנשים, לרבות אזרח צרפתי ששירת בעבר בצבא צרפת, בקשר לרצוח את הנשיא. ביוני 2023, חשיפת האזרחות הצרפתית של רג'ואלינה הובילה לפתיחת חקירה פרלמנטרית, ולאחריה חקירה של בית המשפט החוקתי העליון מיוזמת קבוצת אזרחים מהפזורה המלגשית בצרפת. מועמדותו אושרה על ידי בית המשפט החוקתי העליון וב-16 בנובמבר 2023 התקיימו בחירות לנשיאות. שיעור השתתפות הבוחרים היה נמוך - 43 %. ב-17 בנובמבר הוכרז ניצחונו של הלג'ואלינה עם הזכייה ב-58.89% מהקולות, באווירה שבה מפלגות מן האופוזיציה קראו להחרמת הבחירות ומשקיפים העירו על חשדות לאי סדרים בהצבעות. ב-16 בדצמבר הושבע שוב רג'ואלינה כנשיא מדגסקר. את אשתו, מיאלי רדקנדיסה, הכיר רג'ואלינה ב-1994. היא השלימה אז לימודי תיכון באנטננריבו ואחר כך השתלמה במנהל עסקים וראיית חשבון בפריז. הם התאחדו ב-2000 במדגסקר והתחתנהו. מנישיאהם נולדו שלושה ילדים:שני בנים - ארנה (יליד 2002) ואילונצו (יליד 2003) ובת - אילונה (ילידת 2005). . T 2000 - נבחר ל יזם השנה - על ידי המגזין "אקו-אוסטרל" 2003 - נבחר ליזם הטוב ביותר של מדגסקר - על ידי ב "בנק קרדי ליונה" (Credit Lyonnais) 2020 - לרגל פסגת האיחוד האפריקאי - הוכרז "אלוף המאבק נגד התת-תזונה" על ידי הבנק האפריקאי לפיתוח "מבודד מחפש דמוקרטיה" - כתבה מאת אמילי פילו ב"גארדיאן", בתרגום לעברית ב"הארץ", 27 באוקטובר 2013 מדיה וקבצים בנושא אנדרי רג'ואלינה בוויקישיתוף אנדרי רג'ואלינה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)