laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חולית (מיני-סדרה)

חולית (באנגלית: Dune) היא מיני-סדרת טלוויזיה מסוגת המדע בדיוני המבוססת על הספר חולית של פרנק הרברט. הסדרה שודרה בערוץ המדע בדיוני Syfy, והייתה אחת הסדרת המצליחות ביותר ששודרו בערוץ אי פעם. הסדרה זכתה בשני פרסי אמי בשנת 2001, עבור צילום יוצא דופן ואפקטים חזותיים מיוחדים במיני סדרה או סרט, והייתה מועמדת לאמי שלישי עבור עריכת סאונד יוצאת דופן. בעקבות הצלחת הסדרה, הופקה סדרת המשך "ילדי חולית" המבוססת על שני ספרי ההמשך בסדרת הספרים של הרברט משיח חולית וילדי חולית. העלילה מתמקדת בפול אטריידס, בן אצולה צעיר הניחן בכוחות מיוחדים המאפשרים לו לחזות את העתיד. בהוראת קיסר הגלקסיה, משפחתו עוברת לשלוט בכוכב אראקיס - הידוע גם בכינוי "חולית". אראקיס הוא כוכב צחיח לחלוטין שבו לעולם לא יורד גשם, אולם הוא משמש כמקור היחידי לחומר המכונה "מרקוח", אשר הכרחי לתעבורה בחלל הפתוח ולפיכך מהווה מקור לעושר עצום. עד מהרה מתגלה ששליחת משפחת אטריידס לאראקיס הייתה למעשה מזימה שתוכננה היטב בידי אויביהם, בני משפחת הארקונן. לאחר שאביו של פול נרצח, פול נמלט למדבר הפתוח וחובר אל הדררים - שבטי המדבר הפראיים, במטרה להשיג נקמה. עלילת הסדרה נאמנת לעלילה המקורית של הספר, פרט למספר סצנות העוסקות בסיפורה של הנסיכה אירולן, אשר אינן נזכרות בספר. מפיקי הסדרה בחרו להוסיף את הסצנות הללו בשל התפקיד החשוב אותו ממלאת אירולן בספרי ההמשך. פול אטריידס "מואד'יב" (אלק ניומן) – בן אצולה צעיר הניחן ביכולות נבואיות. הדוכס לטו אטריידס (ויליאם הארט) – שליט אראקיס, אביו של פול. ליידי ג'סיקה (ססקיה ריבס) – פילגשו של הדוכס, אמו של פול. היא משתייכת למסדר בנות גשרית אשר ניחנו ביכולות כישוף. בתו של הברון הארקונן. הברון ולדימיר הארקונן (איאן מקניס) – שליט הכוכב גיידי פארם האויב הראשי של בית אטריידס שאדאם הרביעי (ג'אנקרלו ג'אניני) – הפאדישח (קיסר) של האימפריה, שותף למזימות בית הארקונן. הנסיכה אירולן (ג'ולי קוקס) בתו של שאדאם. מאוהבת בפול ומנסה לסכל את המזימות של אביה. צ'אני (ברבורה קודטובה) - לוחמת דררית צעירה, אהובתו של פול. "חולית", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "חולית", באתר נטפליקס "חולית", באתר AllMovie (באנגלית) "חולית", באתר Metacritic (באנגלית) "חולית", באתר אידיבי "חולית", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
We Are (אלבום)

We Are הוא אלבום האולפן השמיני של המוזיקאי האמריקאי ג'ון באטיסט. הוא יצא לאור תחת הוצאת ורב רקורדס ב-19 במרץ 2021. באפריל 2022, האלבום זכה בפרס אלבום השנה בטקס פרסי הגראמי ה-64, מה שהפך את באטיסט לאמן השחור הראשון שזכה בפרס מאז הרבי הנקוק בשנת 2008. האלבום זיכה את באטיסט בשמונה מועמדויות בסך הכל, וזכה בארבע. באטיסט החל לעבוד על האלבום בסוף שנת 2019, ועשה אותו בחדר ההלבשה שלו במשך שישה ימים בספטמבר וסיים אותו עד אמצע שנת 2020. אף על פי שנכתב והוקלט ברובו לפני אירועי שנת 2020, התוכן הלירי והנושאי של האלבום משקף אירועים כמו תחילת מגפת הקורונה ומעורבותו ב-2020, מה שהוביל את הפגנות Black Lives Matter בניו יורק לאחר רציחתם של ג'ורג' פלויד ובריאונה טיילור. ב-12 ביוני 2020, הוא הוציא את הסינגל "We Are", בהשתתפות הלהקה שלו מהתיכון בו למד בניו אורלינס. האלבום כולל גם שיתופי פעולה מאת מייוויס סטייפלס, זיידי סמית', וטרומבון שורטי. באטיסט הוציא מהדורת דלוקס של האלבום ב-15 באוקטובר 2021. מידע על האלבום We Are באתר MusicBrainz מידע על האלבום We Are באתר AllMusic האלבום We Are באתר Discogs "Interview: Jon Batiste Dives into His Inspiring, Genreless New Album We Are'". Atwood Magazine. 19 במרץ 2021. נבדק ב-29 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) Cohn, Gabe (23 בנובמבר 2021). "Grammy Awards 2022: The Full List of Nominees". The New York Times. נבדק ב-23 בנובמבר 2021. {{cite news}}: (עזרה) Ben, Sisario (23 בנובמבר 2021). "Jon Batiste and Young Chart-Toppers Lead 2022 Grammy Nominations". The New York Times. נבדק ב-23 בנובמבר 2021. {{cite news}}: (עזרה) Hughes, Hilary (19 במרץ 2021). "Jon Batiste riffs on the moment with We Are". Entertainment Weekly. נבדק ב-24 במרץ 2021. {{cite news}}: (עזרה) Bennett, Jessica (14 במרץ 2021). "Jon Batiste talks Grammys and keeping social justice alive on new album". Page Six. נבדק ב-24 במרץ 2021. {{cite news}}: (עזרה) Smith, Sophie (12 ביוני 2020). "Hear Jon Batiste's Anthemic New Single, 'We Are'". U Discover Music. נבדק ב-24 במרץ 2021. {{cite news}}: (עזרה) Ginsberg, Gab (12 במרץ 2021). "Jon Batiste on New Album 'We Are,' Grammys and Oscars Prospects: It's 'Beyond My Wildest Dreams'". Billboard. נבדק ב-24 במרץ 2021. {{cite news}}: (עזרה) "Interview: Jon Batiste Dives into His Inspiring, Genreless New Album We Are'". Atwood Magazine. 19 במרץ 2021. נבדק ב-29 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) "WE ARE DELUXE CD". JonBatisteStore. 2021-10-11. נבדק ב-2021-11-25.
גיקונומי

גיקונומי – פודקאסט שבועי על החיים עצמם הוא פודקאסט ישראלי המתקיים מאז 2015 ומוגש על ידי ראם שרמן ודורון ניר במתכונת של פרק או שניים בשבוע. השניים מראיינים בכל פרק אישיות מתחום החברה, הכלכלה, הטכנולוגיה, הפוליטיקה או התרבות לראיון עומק הנע בין שעה וחצי לשעתיים. בראשית דרכו של הפודקאסט הראיון היה של ראם ודורון מול מרואיין אורח בודד. ב-2017, לאחר מעברו של דורון לארצות הברית, המשיך ראם לרוב לראיין לבדו עד פרוץ מגפת הקורונה, עת עברו הראיונות לזום. בינואר 2022 שב דורון לארח בפודקאסט ממקום מושבו באוסטין, טקסס באמצעות זום, ודורון וראם מראיינים אורחים לסירוגין. את הפודקאסט מלווה דף פייסבוק בשם "פורום החיים עצמם", בו מציעים מאזינים שאלות לאורח או האורחת לפני הראיון ומגיבים עליו לאחר מכן. בין מרואייני הפודקאסט הבולטים, שזכו לעשרות אלפי האזנות באופן מצטבר נמנים יאיר ניצני, רוני קובן, לינוי בר-גפן, עומר מואב, גיא רולניק, עופר שלח, לאה לב, נדב פרי, שלום בוגוסלבסקי, יגאל ליברנט, חן ליברמן, יצחק בריק ועוד. הפודקאסט נוצר כתחביב, במסגרת עבודתם המשותפת של ראם ודורון בסטארטאפ "הפי סייל", בהשראת הפודקאסט של ג'ו רוגן. הפודקאסט מתקיים רק על סמך חסויות, המוקראות בקולו של המראיין בתחילת כל פרק. גיקונומי סייעו במהלך שנות קיומם להפיק את פודקאסטי הספורט "בכל יום נתון" של אוריאל דסקל ו"ציון 3" של יונתן נמרודי וראם שרמן, הפודקאסט הפוליטי "הראשונות לזהות" של טל שניידר ונילי אושרוב והפודקאסט הנשי "פותקאסט" של מרינה קיגל ותמר בלומנפלד. ב-7 במרץ 2024 זכה הפודקאסט במקום הראשון בתחרות "פודקאסט הראיונות של השנה לשנת 2023" באתר Geektime, בפעם הרביעית ברציפות. אתר האינטרנט הרשמי של גיקונומי "גיקונומי", באתר אפל פודקאסטים "גיקונומי", באתר Spotify "גיקונומי", באתר Amazon Music "גיקונומי", באתר גוגל פודקאסט "גיקונומי", באתר Pocket Casts "גיקונומי", פיד RSS גיקונומי, ברשת החברתית פייסבוק גלי מאירי, הפודקאסט הגיקי גיקונומי חוגג 100 פרקים ו 50 אלף מאזינים להווסדו, "התעשייה", 2 בפברואר 2017 דברי הפתיחה של דורון בפרק 507 יוני גבע מביים אפקטים יעל גזית, "בזות למי שחושב שאישה צריכה להיות ליידי", באתר ynet, 29 באפריל 2016 הפודקאסטים של השנה 2023, באתר גיקטיים, ‏7 במרץ 2024
On Me (שיר של תומאס רהט וקין בראון)

"On Me" הוא סינגל שיווקי של הזמר-יוצר האמריקאי, תומאס רהט (אנ'), והזמר האמריקאי, קין בראון (אנ'), בשיתוף פעולה עם הזמרת-יוצרת האמריקאית, אווה מקס. השיר יצא, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס, ב-6 במאי 2020. נכון לאפריל 2022, השיר הושמע למעלה מ-121 מיליון פעמים בספוטיפיי. הווידאו קליפ של השיר הועלה לחשבון היוטיוב של אווה מקס ב-15 במאי 2020. נכון לאפריל 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-10 מיליון פעמים. מידע על היצירה "On Me" באתר מיוזיק בריינז On Me (feat. Ava Max), 2020-05-06, נבדק ב-2022-04-04 Thomas Rhett & Kane Brown featuring Ava Max "On Me" [Official Music Video], נבדק ב-2022-04-04 ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מימס וילמה

מימס וילמה (אנגלית: Mims Vilma ; נולדה ב-13 בספטמבר 1989) היא משוררת ועורכת ישראלית. מימס וילמה נולדה בעיר חיפה וגדלה ביקנעם עלית. הוריה עלו לישראל בסוף שנות השמונים מארצות הברית ומאנגליה ושפת האם שלה אנגלית. הרב ד"ר מיכאל גוטמן (1872–1942) הוא סבי סבה. בשנים 2005–2012 כתבה באתר "וואלה!" וכן ניהלה בלוג אישי פופולרי בישרא-בלוג. מרבית התכנים בבלוג עסקו בניכור ובגיבוש זהות עצמית לאחר שסבלה מבריונות בבית הספר שבו למדה. ב-2011 עברה להתגורר בחיפה ועבדה כקופירייטרית ומתרגמת. ב-2018 סיימה את לימודי התואר הראשון בפילוסופיה באוניברסיטת חיפה. הלימודים באוניברסיטה הפגישו אותה עם רפי וייכרט שעודד אותה להתמקד בכתיבת שירה, ושיריה פורסמו בעיתון "הארץ" ובכתבי העת "גג", "פסיפס", "עתון 77", "סלון הדחויים", "דעות" ו"המוסך". בכור ספריה, קובץ השירה "עניין שמיטה", יצא לאור בשלהי 2019 בהוצאת עתון 77. בראשית 2022 השיקה כתב עת מקוון בשם "אררט". מאז 2019 היא מתגוררת באמסטרדם. עניין שמיטה (2019), הוצאת ספרי עיתון 77. אילן ברקוביץ' כתב על הספר: "מימס וילמה מחציפה מבט בשיריה, אם אפשר לומר את זה כך, לתרבות הפטריארכלית. היא מציגה דמות דוברת חזקה, עצמאית, פתיינית כפי רצונה וגם מי שמבקשת להילחם בנורמות השלטוניות המקובלות." עמוס לויתן כתב: "ספר ביכורים בוגר ומהוקצע. ספר נועז, פרובוקטיבי, ארוטי. מה שלכד בנוסף לכך את תשומת לבי זו האינטלקטואליות החריפה שלו, שגם המחברת מודעת לה." בינואר 2022, היא השיקה את "אררט – כתב עת ליצירה קיומית". כתב העת הספרותי-פילוסופי מגיש תכנים החוזרים אל מסורת הפילוסופיה האקזיסטנציאליסטית ומרחיבים את מושגי האבסורד, הניכור, הרצון, החירות והמרד ביצירה העברית העכשווית. בגיליון הבכורה הופיעו יצירותיהם של סופרים ומשוררים כגון רובי נמדר, שרי שביט, אלי שמואלי ושירה סתיו. מדיה וקבצים בנושא מימס וילמה בוויקישיתוף מימס וילמה, ברשת החברתית פייסבוק מימס וילמה, ברשת החברתית אינסטגרם מימס וילמה, הבלוג הרשמי מימס וילמה, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" אררט – כתב עת ליצירה קיומית אילן ברקוביץ', אנתולוגיית שירה | אוי ירושלים, אהובה חתוכה, באתר הארץ, 16 במרץ 2020 מימס וילמה, שירים | אָהֲבָה אֵל חֶבֶל תְּלִיָּה, באתר הארץ, 22 ביוני 2021 מימס וילמה, שירים | נִפְעַל כִּמְכוֹנָה מְשֻׁמֶּנֶת: אָדָם וְחַוָּה וְקָנֶה, באתר הארץ, 4 בינואר 2022 מימס וילמה, שירים: תמונת מצב; מירי בת 33; הסכמים בין גבר לאישה; סיכות; חלומותיה הרודפים; מנטרה לנפש חרדה, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2022 וילמה, מימס, שכונת הדר ועוד שירים, גג - כתב עת לספרות 43, 2017, עמ' 84-85 וילמה, מימס, אגו ועוד שירים, פסיפס - כתב עת לשירה 103, 2018, עמ' 32-33 וילמה, מימס, טקסטים בגנות התאווה, עתון 77 405, 2019, עמ' 50 וילמה, מימס, בוקר עם לואי מאל, סלון הדחויים ד, עמ' 24-25 מימס וילמה, קירות ורפש וגרניום אדום. כאן אחיה, באתר "הַמּוּסָךְ - מוסף לספרות" של הספרייה הלאומית, גיליון 52, 30 במאי 2019 ברקוביץ', אילן, שחייה נגד הזרם בשירה, מה פירושה או מהן אפשרויותיה?, סלון הדחויים 7, 2020, עמ' 57-60 לויתן, עמוס, מצד זה, עתון 77 412, 2020, עמ' 58-62
יעקב חאביף

הרב יעקב חאביף (חביף) היה רב, ספרא דדיינא, ש"ץ ודרשן באזמיר וביוזיל חיסאר(אנ'). נולד לרב נסים אברהם, בנו של הרב חננאל חאביף, מחבר ספר מגדל חננאל. בשנת התק"ץ נפטרה אמו, ובי' בחשון תקפ"ח נפטר אביו. הייתה לו אחות בשם אסתרולה, שנישאה לאברהם פארדו. מחותנו היה רחמים כלב אבן גבאי, שנפטר בשנת התרל"ה. במשך שלושים שנה היה סופר בבית דין לגיטין של רבו, רבי חיים פאלאג'י, שמכנה אותו ”ידידי חביבי ספרא רבא הרב ועצום בנן של קדושים כמה"ר יעקב חאביף הי"ו” (גנזי חיים דף מ"ד עמוד א). היה מתנהג בחסידות וסיגופים כל ימיו והיה מתענה תעניות ל"ז שעות ותעניות הפסקות רבות, יותר מארבעים, והתמיד במנהגו זה גם בימיו האחרונים. בנוסף, היה מתלמידיו, וכן הסופר, של הרב יצחק נאבארו, מחבר ספר פני מבין. בנוסף, היה וגם מזכה את הרבים גדול המעשה ועושה ועל הכל שהיה עומד לשליח ציבור ומתפלל עמהם תפלות וסליחות בהכנעה גדולה בדמעות שליש וקול ערב קול יעקב ועל אהרן שהיה אוחז במדת הענוה שפל רוח שלא היה מחשיב לכלום כי אם לעפר יעקב... — יוסף את אחיו עמוד קע בניו הם רבי חננאל מנחם ואברהם. בתו נישאה לרבי נסים יצחק אבן גבאי, שעסק בהדפסת ספרי חמיו. האריך ימים, והיה בן יותר משמונים שנה עת הדפיס את ספרו. בימי זקנתו חלה וסבל מחולי. נפטר בכ"ו באדר א' ה'תרמ"א (1881). הרב יוסף פאלאג'י ספד בהלווייתו. ויחי יעקב (אזמיר תרל"ח) - דרושים על סדר ספר בראשית, וביניהם גם דרושים להספדים, נישואים, שבת הלבשה. כתב גם פירוש לשאר חומשי התורה שלא נדפס. קרא לספרו בשם זה ”משום ששמי וכינויי בו ואי משום בא לשון בקשה לפני אלהינו שבשמים שיאריכו ימי בטוב ושנותי בנעימים כדי להשלים את המלאכה מלאכת הדפוס שהכל מוכן עד סדר וזאת הברכה וליתן הודאות על העבר שהגיעני עד הלום לידי גבורות ועל העתיד שנאריך ימים ושנים ברוב רונים בבנים ובני בנים...” (הקדמת המחבר הי"ו) לספר הסכמה מהרב הכולל לאזמיר ואגפיה, הרב אברהם פאלאג'י. חתם בשם "חאביף", וכך גם קורא לבניו, אך בשער הספר המדפיסים כתבו "חביף", ולכן מוזכר כך לפעמים ויחי יעקב, סדר לך לך, דרוש ב' ויחי יעקב, סדר ויצא דרוש ב' ויחי יעקב, סדר מקץ דרוש א בספרו מכנה אותו עט"ר מוה"ר זצוק"ל ומביא מתורתו כמעט בכל עמוד בספר. כך הוא מכנהו גם בספר עמודי חיים (דף קב עמוד א'): " וכה הראני רב ספרא הרב ועצום זר"ק כמוה"ר יעקב חאביף נר"ו.." תענית המועילה לתיקון עוון הקרי, ובה מתענים 37 שעות קודם המולד בערב ראש חודש. ומקור התענית הוא בספר אמת ליעקב: "שנת העיבור בחדש שיהיה מולד החדש יו״ד שעות קודם ראש חודש אם יתענה האדם ל"ז שעות קודם המולד, דהיינו שיפסוק מבעוד יום ובלילה שנייה ישב בתענית עד עת המולד, ויקרא בתחילת הלילה בזוה,ק שמות דף קכ"ד – "הנה אנכי שולח מלאך" עד סוף הפרשה, וספרא דצניעותא כולו, ובפרשת יתרו דף ע"ט ע"ב ומשה וכו', ובפרשת פקודי דף ס"ב ע"ב – "רבי שמעון פתח" עד סוף הפרשה, ובזוהר ויקרא דף צ' ע"ב איש מזר׳ עד דף צ"ז ב"אשרי כי אשרוני בנות", ובפרשת פנחס דף ר"מ - "צו את בני ישראל" עד דף רמ"ב - "והא אוקמינא", ובדף רמ"ז – "בלולה בשמן כתית" עד דף רנ"ח – "הכתר א"ס איקרי", והאדרא רבא, ובסוף הלילה יקרא התהלים ב"פ שעולה כמניץ כפ"ר, ויאמר התפילה הסדורה בליל חג השבועות, ויעלה לו ארבע מאות תעניות, ויתוקן עון חילול ה׳ ועון הקרי. וכשיהיה המולד אז יפסוק תעניתו, ומובטח לו שהוא בן העוה"ב ולא יהא ניזוק באותה שנה, אכי"ר." ( אמת ליעקב ניניו דף קי"ז עמוד ג) ויחי יעקב, הקדמת המחבר הי"ו יוסף את אחיו עמוד קע דף פב עמוד א והלאה
פיגוע הירי במושב חמרה

פיגוע הירי במושב חמרה הוא פיגוע ירי שאירע ב-כ"ה בשבט ה'תשס"ב, 6 בפברואר 2002 במושב חמרה שבבקעת הירדן, בעיצומה של האינתיפאדה השנייה. בפיגוע נהרג חייל צה"ל וכן מירי אוחנה וביתה יעל בת ה-11 תושבות המושב. ערך מורחב – האינתיפאדה השנייה בסוף ספטמבר 2000 פרצה האינתיפאדה השנייה בתום שלוש שנים של שקט יחסי בין ישראל והפלסטינים, שהופר באירועי מנהרת הכותל ובאירועי יום הנכבה 2000. במסגרת האינתיפאדה בוצעו מאות פיגועים הכוללים פיגועי ירי והתאבדות. האינתיפאדה ידעה עליות ומורדת, והחל מאמצע ינואר 2002 גברו מעשי הטרור, אשר הגיעו לשיאם בחודש "מרץ השחור" שהוביל לפתיחת מבצע חומת מגן. סמוך לשעה 20:00 חדר מחבל מכיוון העיר טובאס בנפת שכם לאזור חממות המושב חמרה שבבקעת הירדן כשהוא מחופש לחייל. רכז הביטחון ביישוב קיבל כ-45 דקות לפני כן התרעה על חדירה צפויה, והתושבים הונחו להישאר בבתים נעולים. הרכז זיהה כי בוצעה חבלה במערכת ההתראה. תחילה ירה המחבל מן המארב על רכב סיור שבו נסע שומר המושב, אך השומר לא נפגע. אז התפתחו חילופי אש בין המחבל לבין כוח של גדוד הנח"ל החרדי שאבטח את המושב וכוח משמר הגבול. מפקד פלוגה בנח"ל החרדי נפצע מכדור ברגלו וחייל נוסף נפצע אף הוא מירי. השניים פונו לבית החולים הדסה עין כרם. יתרת הכוח הכשיר רוכז תחת פיקוד מג"ב ונסע לסריקות באזור בו פוצץ בלון הגז. המחבל המשיך בריצה לעבר שער המושב, פרץ אותו, והגיע לבית פרטי. בעקבות קריאות העזרה של בני המשפחה, החייל משה מג'וס מקונן מהשער הצפוני רץ לעברם, נורה ונהרג מאש המחבל. כאמור המחבל פוצץ בירי בלון גז סמוך לבית, אך בני המשפחה חולצו ללא פגע תחת אש. משם המשיך המחבל ונכנס לבית אחר, שבו היו מירי אוחנה, חברת מושב בת 45, ובתה יעל, בת 11. למקום הגיעו לוחמים מפלס"ר שריון 500 ומחטיבת גולני. כוח מג"ב הוביל את שני הכוחות אל נקודת החדירה ליישוב ואל הבית בו התבצר המחבל. חיילי צה"ל הקיפו את הבית, המחבל ירה מטווח קצר באם ובבתה. השתיים נפצעו אנושות, ומתו לאחר זמן קצר. קצין צה"ל מגדוד ההכשרה של חטיבת גולני הרג את המחבל בירי מבעד לחלון הבית לאחר שזיהה כי המחבל מתכוון ליידות רימון אל הכוחות שסגרו על הבית. על גופו נמצאה חגורת נפץ שלא הופעלה. גדודי עז א-דין אל-קסאם - הזרוע הצבאית של ארגון הטרור חמאס קיבלה אחריות לפיגוע בהודעה ברשת הטלוויזיה של חזבאללה - אל-מנאר. פיגוע הירי בצומת חמרה פליקס פריש, תחקיר צה"ל: ליקויים בפעולת הכוח שהגן על חמרה, באתר ynet, 8 בפברואר 2002 עמוס הראל,נדב שרגאי,אלוף בן, שלושה ישראלים נהרגו בחדירה לחמרה; צה"ל הרג את המחבל, באתר הארץ, 6 בפברואר 2002 אטילה שומפלבי ויובל קרני, "נפלו עלינו השמיים", באתר ynet, 7 בפברואר 2002 מירי אוחנה, אזרחים חללי פעולות איבה, באתר הביטוח הלאומי הארץ, שלושה ישראלים נהרגו בחדירה לחמרה; צה"ל הרג את המחבל, באתר TheMarker‏, 7 בפברואר 2002 עמוס הראל,נדב שרגאי,אלוף בן, שלושה ישראלים נהרגו בחדירה לחמרה; צה"ל הרג את המחבל, באתר הארץ, 6 בפברואר 2002
קאמבק (תופעה)

קאמבק (באנגלית: Comeback, מילולית: חזרה) הוא מונח תרבותי המבטא שובה של דמות או קבוצה שזכתה בעבר לאהדה ולפרסום להישגי עבר שלה, לאחר היעדרות מתשומת הלב הציבורית. שיבה לצמרת של מי או של מה שנעדר ממנה באופן זמני. בבידור ובתרבות יכול המושג להצביע על הוצאת תקליט או מופע חדשים או השתתפות בסרט קולנוע או תוכנית טלוויזיה חדשים של זמר או שחקן בעלי הישגי עבר, לאחר תקופה ארוכה יחסית של היעדרות מתשומת הלב הציבורית. להיעדרות זו יכלו לגרום משבר אישי, ירידה ביכולת המקצועית, פניה לתחום לא-פופולרי, זיהוי שגוי של טעם הקהל ועוד. תקופות של נסיגה וחזרה הן חלק שכיח בקריית בידור ותרבות: "כמעט שאין אמן או להקה גדולים שלא חוו את זה על בשרם: הצלחה מטאורית, לעיתים בן לילה, מכירות בשמיים והופעות נונ-סטופ שלעיתים מכלות את כל הזמן שיש להם ומכניסות לסחרור מעייף, או סינגלים שפחות מצליחים, מכירות תקליטים בירידה, מכירת כרטיסים פחותה להופעה הקרבה או אפילו מצב רפואי שמשבית ומבשר רעות. חלקם לא הצליחו לשרוד את זה, חלקם שרדו כמו גדולים ואפילו יותר מזה." להקות או קבוצות שהתפרקו מתאחדות לעיתים לאירוע קאמבק, שכאשר הוא מוצלח יכול להוביל להקמתן מחדש וחידוש פעילותן (למשל להקת כוורת, חבורת "זהו זה!", להקת ארווי מארגנטינה, להקת RBD ממקסיקו, להקת תיסלם, סאבלימינל והצל, להקת הדורבנים וכדומה). בקוריאה הדרומית, משמעות המושג קאמבק היא פרסום מוזיקה חדשה של האמן ופעילויות הקידום הנלוות אליה, בדרך כלל כולל הופעות טלוויזיה והשתתפות בתוכניות טלוויזיה. כל מחזור פעילות קידום של האמן נקרא "קאמבק" גם כשהאמן המדובר לא יצא להפסקה. פוליטיקאי יכול לצאת "למדבר הפוליטי" בעקבות ירידת קרנו בעיני הבוחרים (הפסד בבחירות, או אי-מעבר של אחוז החסימה כמו נפתלי בנט בבחירות לכנסת העשרים ואחת); או הוראה חוקית שמונעת ממנו להתמודד (למשל מאסרו של אריה דרעי, או החלטת ועדת כהן בעניין אריאל שרון). הקאמבק מתרחש כאשר הנסיבות הפוליטיות משתנות או לאחר תקופה בה משקם הפוליטיקאי את מעמדו הציבורי והוא יכול לשוב ואף להצליח לסחוף מחדש בוחרים. קאמבק בספורט יכול להיות שובו של אתלט לפעילות והישגים לאחר פציעה או משבר אישי או שובה של קבוצה או נבחרת להישגים לאחר ירידת ליגה, למשל. קאמבק יכול להתרחש גם במסגרת סדרת גמר בה קבוצה חוזרת מהפסד בשלב מוקדם לניצחון במשחק גומלין. מסיבות שונות, כגון נוסטלגיה או אופנה, יש והשוק, או חלקים מהציבור, מאמצים מחדש טכנולוגיה ותיקה שכבר נדחקה עקב שימוש בטכנולוגיה מודרנית יותר. כך למשל ניתן לציין את הקאמבק של תקליטי הויניל, לאחר שהוחלפו על ידי אמצעי השמעת מוזיקה אחרים. הערך "קאמבק" באנציקלופדיה של הרעיונות נעם קסל, מדילן ועד בון ג'ובי: הקאמבקים הגדולים של המוזיקה, באתר ynet, 13 ביוני 2019 רונאלדו ועוד 10: הקאמבקים הגדולים בהיסטוריה, באתר ONE‏, 11 בספטמבר 2021 נעם קסל, מדילן ועד בון ג'ובי: הקאמבקים הגדולים של המוזיקה, באתר ynet, 13 ביוני 2019 המדבר הפולטי למשל אמיר ענבר, אחד הקאמבקים הגדולים בספורט: טייגר וודס זכה בתואר המייג'ור ה-15 שלו, באתר הארץ, 14 באפריל 2019 היה כדבר הזה? הקאמבקים הגדולים באלופות, באתר ערוץ הספורט, 25 בספטמבר 2019 אחרי התקליטים: האם גם הדיסקים בדרך לעשות קאמבק?, באתר כלכליסט, 7 בינואר 2022
פורוורד-סנטר

פורוורד-סנטר (באנגלית: Forward–center) או ביגמן (bigman) היא עמדת כדורסל עבור שחקנים שמשחקים גם בעמדת הפורוורד וגם בעמדת הסנטר. בדרך כלל, המשמעות היא פאוור פורוורד וסנטר, מכיוון שאלו בדרך כלל שתי העמדות לשחקנים הגדולים ביותר בכל קבוצת כדורסל, ולכן לעיתים קרובות יותר חופפות זו לזו. פורוורד-סנטר נכנס לז'רגון הכדורסל ככל שהמשחק התפתח והתמקצע יותר בשנות ה-60. בדרך כלל, פורוורד-סנטר הוא פורוורד מוכשר שהגיע גם לשחק כסנטר בקבוצות שזקוקות לעזרה בעמדה זו. השחקן יכול להיות גם סנטר נמוך יחסית, למשל מתחת לגובה של 2.13 מטר ברמת ה-NBA, שהכישורים שלו מתאימים לעמדת פאוור פורוורד, במיוחד אם לקבוצה הזו יש סנטר טוב יותר. שחקן אחד כזה הוא מרקוס קמבי מניו יורק ניקס. גובהו הוא 211 ס"מ והוא בדרך כלל משחק כסנטר, אבל כששיחק בניקס מוקדם יותר בקריירה שלו, הוא שיחק בעיקר פאוור פורוורד כי לקבוצה שלו היה אחד הסנטרים הטהורים הטובים בליגה, פטריק יואינג, שגובהו היה 2.13 מטרים. יואינג עצמו שימש כפורוורד-סנטר בתחילת הקריירה שלו כדי להשלים את סנטר הניקס אז, ביל קרטרייט, שגובהו היה 2.16 מטר. חברו אגדת הניקס ויליס ריד הועבר לעמדת הפורוורד-סנטר כאשר הקבוצה רכשה את הסנטר וולט בלאמי ב-1965; ריד חזר לעמדה מס' 5 ב-1968 לאחר שהניקס העבירו את בלאמי לדטרויט פיסטונס בטרייד עבור דייב דבושר. רלף סמפסון, שגובהו היה 224 ס"מ, היה פורוורד-סנטר בולט נוסף ששיחק כסנטר בשנת הרוקי שלו ב-1983. בשנת 1984, הוא עבר לעמדת הפאוור פורוורד כאשר באותה שנה נבחר בבחירה הראשונה בדראפט האקים אולאג'ואן, אף על פי שגובהו היה "רק" 2.13 מטרים. רוב הפורוורד-סנטרים נעים בין גובה של 2.06 מטרים ל-2.13. פורוורד-סנטרים בולטים נוספים כוללים את קווין גארנט, טים דאנקן, פאו גאסול, כריס בוש, למרקוס אולדרידג', אנתוני דייוויס, אל הורפורד, באם אדבאיו ויאניס אדטוקומבו. באירופה שיחקו בעמדה זו ניקולה וויצ'יץ', ויקטור אלכסנדר, יואניס בורוסיס ופאוליוס ינקונאס. ‏
ילדי חולית (מיני-סדרה)

ילדי חולית (באנגלית: Children of Dune) היא מיני-סדרת טלוויזיה מסוגת המדע בדיוני. הסדרה מתבססת על הספרים משיח חולית וילדי חולית מאת פרנק הרברט, ומהווה סדרת המשך למיני-סדרה חולית. הסדרה שודרה בערוץ המדע בדיוני Syfy, בין 16 ל-26 במרץ 2003. הסדרה זכתה בפרס אמי לבידור בפריים טיים. העלילה מתרחשת 12 שנים לאחר אירועי הסדרה הקודמת. פול אטריידס הוא קיסר הגלקסיה אולם הוא נאלץ להתמודד עם שלל אתגרים. קנוניות חצר, שבטים דררים מורדים, מזימות של משפחת המלוכה הקודמת לחזור לשלטון. בנוסף על כך, הוא ואהובתו צ'אני לא מצליחים להביא ילד לעולם. צ'אני מגלה שהיא אינה יכולה ללדת מכיוון שהורעלה בידי אשתו החוקית של פול, הנסיכה אירולן. צ'אני מצליחה להתגבר על ההרעלה ולהיכנס להריון, אולם היא מתה כאשר היא יולדת תאומים. בן בשם לטו ובת בשם גאנימה. מרוב צער על מותה, פול יוצא אל המדבר הפתוח ולא נראה מאז. אחותו של פול, עאליה, ממנה את עצמה כעוצרת עד שהתאומים יגיעו לבגרות. במטרה לבסס את שלטונה, היא מייסדת דת המבוססת על סגידה לדמותו של פול. בהדרגה מתברר שלטו ירש מאביו את יכולות הנבואה שלו והוא רואה חזיונות בהם הוא משוחח עם אביו. עאליה הולכת ומאבדת את שפיותה בהדרגה, ושלטונה נעשה רודני ופרנואידי יותר מיום ליום. פול וגאנימה מנסים למצוא דרך להביא מחדש שלום לגלקסיה. פול אטריידס "מואד'יב" (אלק ניומן) – קיסר האימפריה. נעלם לאחר מותה של צ'אני, וחזר להופיע בדמותו של נביא עיוור. צ'אני (ברבורה קודטובה) - אהובתו של פול ואמם של לטו וגאנימה. לטו אטריידס השני (ג'יימס מק'אבוי) - בנו של פול, אחיה התאום של גאנימה. ניחן ביכולות נבואה כמו אביו. גאנימה אטריידס (ג'סיקה ברוקס) - בתו של פול, אחותו התאומה של לטו. עאליה אטריידס (דניאלה אמאביה) - אחותו של פול, משמשת כעוצרת עבור לטו וגאנימה. הולכת ומאבדת את שפיותה ככל שהעלילה מתקדמת. הנסיכה אירולן (ג'ולי קוקס) אשתו החוקית של פול. מגדלת את לטו וגאנימה אף על פי שהם אינם ילדיה. ליידי ג'סיקה (ססקיה ריבס) – אמם של פול ועאליה. מתנגדת שלטונה הרודני של בתה ומנסה להחזיר את השפיות לאימפריה. "ילדי חולית", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "ילדי חולית", באתר AllMovie (באנגלית) "ילדי חולית", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "ילדי חולית", באתר Metacritic (באנגלית) "ילדי חולית", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
הפיגוע בטיילת בנתניה (מרץ 2002)

הפיגוע בטיילת בנתניה (מרץ 2002) הוא פיגוע ירי שאירע במוצאי שבת, כ"ו אדר ה'תשס"ב, 9 במרץ 2002 בטיילת בנתניה. בפיגוע נהרג ישראל יחיא בן ה-27, והתינוקת אביה מלכה בת ה-9 חודשים, ומעל 50 נפצעו, מהם כמה פצועים קשה. הפיגוע הוא אחד מפיגועי מרץ השחור של האינתיפאדה השנייה, שהובילו למבצע חומת מגן. ערך מורחב – מרץ השחור באוקטובר 2000 פרצה האינתיפאדה השנייה, שהתעצמה בשנת 2002. השיא הגיע בחודש מרץ, שבו נהרגו מעל 100 ישראלים בפיגועים שונים במהלך החודש, ששיאם הוא הפיגוע במלון פארק. בשל ריבוי הפיגועים שאירעו באותו חודש הוא כונה 'מרץ השחור', והוא היווה למעשה את העילה ליציאה למבצע חומת מגן. הפיגוע בנתניה הוא אחד הפיגועים שאירעו באותו החודש. סמוך לשעה 20:30 הגיעו לנתניה שני המחבלים שאדי עלי נג'מי, ממחנה אל-עין שבאזור שכם, וסעיד אל-בטא, ממחנה הפליטים עסכר שבשכם, שניהם אנשי הזרוע הצבאית של פת"ח. הם הגיעו במכונית פונטיאק שחורה גנובה, עם לוחיות זיהוי ישראליות. הם החנו את הרכב בחניה של מלון ג'רמי, בסמוך לטיילת נתניה, יצאו מהמכונית והחלו לירות לכל עבר. בשלב מסוים זרקו רימון לעבר מלון "ג'רמי". איש מהאזרחים לא היה חמוש ולא השיב אש. שוטרי יחידת "אלמוג" של משמר הגבול הוזעקו למקום. המחבלים המשיכו בינתיים ללכת לכיוון מלון "בלו-וייס", והמשיכו לירות לעבר עוברי אורח ובתי המלון ברחוב. בהמשך השוטרים נכנסו ללובי של מלון "בלו-וייס" וניהלו קרב המחבלים, שנהרגו במרחק של כ-500 מטר מהמקום בו פתחו במסע הרצח. כתוצאה מהירי התינוקת אביה מלכה בת ה-9 חודשים נפצעה קשה והובהלה לבית החולים לניאדו בעיר מבלי שזהות הוריה נודעה בשלב זה. בהמשך הועברה לבית החולים שניידר בפתח תקווה, ושם נפטרה מפצעיה. כמו כן מעל 50 נפצעו, בהם שלושה באורח קשה. אזרח נוסף, ישראל יחיא בן 27 תושב בני ברק, נהרג אף הוא מהירי, אך לא התברר אם נהרג כתוצאה מירי המחבלים או כתוצאה מירי שגוי של השוטרים שסברו שהוא אחד מהמחבלים. כוחות הביטחון קיבלו הייתה התרעה על פיגוע שמתוכנן באזור השרון, וכשעה לפני הפיגוע נפרסו כוחות משטרה גדולים בערים באזור השרון. כשעה לאחר הפיגוע הודיעו גדודי חללי אל אקצה, הזרוע הצבאית של הפת"ח, כי אנשיהם ביצעו את הפיגוע הירי בנתניה. הפיגוע במלון פארק הפיגוע בנתניה (מרץ 2001) מאת מזל מועלם, סוכנות עתי"ם, שני הרוגים מירי לעבר בתי מלון בנתניה; המחבלים נורו ע"י כוחות הביטחון, באתר הארץ, 9 במרץ 2002 רענן בן צור ואטילה שומפלבי, שני הרוגים ועשרות פצועים בפיגוע ירי בנתניה, באתר ynet, 10 במרץ 2002 ורד כהן ברזילי ומוטי גל‏, 2 הרוגים בפיגוע ירי בנתניה - אחד מאש השוטרים, באתר וואלה, 10 במרץ 2002 ורד כהן ברזילי ומוטי גל‏, 2 הרוגים בפיגוע ירי בנתניה - אחד מאש השוטרים, באתר וואלה, 10 במרץ 2002 רענן בן צור ואטילה שומפלבי, שני הרוגים ועשרות פצועים בפיגוע ירי בנתניה, באתר ynet, 10 במרץ 2002