laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אוזיאס האמפרי

אוזיאס האמפרי (באנגלית: Ozias Humphry‏; 8 בספטמבר 1742 – 9 במרץ 1810) היה צייר אנגלי מוביל של מיניאטורות, מאוחר יותר צייר בשמנים ופסטלים. הוא נבחר לאקדמיה המלכותית (RA) ב-1791, וב-1792 מונה לצייר דיוקנאות בעפרונות צבעוניים למלך. האמפרי, שנולד ולמד בהוניטון, דבון, נמשך אל גלריית ציורים שפתח הדוכס מריצ'מונד והגיע ללונדון כדי ללמוד אמנות בבית הספר של שיפלי. הוא גם למד אמנות בבאת' אצל סמואל קולינס. בבאת' הוא התאכסן אצל הזמר תומאס לינלי. כאמן צעיר מוכשר, הוא קיבל עידוד מתומאס גיינסבורו וסר ג'ושוע ריינולדס, בין היתר. בעיות הראייה שלו, שהובילו בסופו של דבר לעיוורון, החלו בתחילת שנות ה-70 ואילצו אותו לצייר יצירות גדולות יותר בשמנים ובפסטל. הוא נסע לאיטליה בשנת 1773 עם חברו ג'ורג' רומני, ועצר בדרך בקנול, בקנט, שם הדוכס מדורסט הזמין ממנו כמה יצירות. שהותו באיטליה נמשכה עד 1777. עם שובו, מצויריו הרבים כללו את ג'ורג' סטובס (1777), עמית האקדמיה דומיניק סרס, הכימאי ג'וזף פריסטלי, ואולי דיוקן של ג'יין אוסטן המתבגרת. בין תלמידיו היו ג'ון אופי. הוא חיבר כתב יד בן חמישים עמודים ביוגרפיה של הצייר ג'ורג' סטובס, המבוסס על מה שסטובס סיפר לו. הספר נערך ופורסם באופן פרטי בשנות ה-70 של המאה ה-19 ופורסם מחדש ב-2005. הוא גם הכיר את ויליאם בלייק והזמין עותקים של כמה מספריו המאוירים. לפחות אחד ממכתביו של בלייק אליו הוא מסמך משמעותי עבור הביוגרפים של בלייק. מ-1785 עד 1787, הוא נסע להודו, והפיק מיניאטורות וסקיצות רבות. הוא נבחר כחבר באקדמיה המלכותית בשנת 1791. בשנת 1792 מונה לצייר דיוקנאות בעפרונות למלך. רוב הדיוקנאות הרבים שלו של משפחת המלוכה עדיין נמצאים באוסף המלכותי. ראייתו כשלה לבסוף ב-1797, והוא מת ב-1810 בהמפסטד, צפון לונדון. עיקר רכושו נותר בידי של בנו, ויליאם אפקוט, אספן הספרים. ממנו רכש המוזיאון הבריטי מספר רב של מסמכים הקשורים להאמפרי. מדיה וקבצים בנושא אוזיאס האמפרי בוויקישיתוף Remington, V. "Humphry, Ozias". Oxford Dictionary of National Biography (online ed.). Oxford University Press. Government Art Collection -, web.archive.org, ‏2018-08-03 Reuters story, and picture A Memoir of George Stubbs, Ozias Humphry (Author), Joseph Mayer (Editor), Anthony Mould (Introduction), Pallas Athene Arts; New Ed edition 2005 Letter to Humphry, in: John Thomas Smith, Nollekens and his Times, "Blake", second edition 1829, volume 2 p. 489 Williamson, George Charles (1911). "Humphry, Ozias". In Chisholm, Hugh (ed.). Encyclopædia Britannica. Vol. 13 (11th ed.). Cambridge University Press.
איך הוא שר

איך הוא שר הוא שיר שכתב, הלחין וביצע דני רובס, ואשר התפרסם ב-1989 באלבומו המצליח "בדרך אל האושר". השיר מציג את סיפור חייהם הטרגי של זמרי עבר מוכרים שדני רובס שמע בילדותו, שבעקבות הצלחתם הידרדרו לסמים, וסופם היה טרגי. אף שלפי עדותו של רובס הוא כתב את השיר כאזהרה לעצמו, בשיר דבק מיתוס שלפיו הוא נכתב על חייו ומותו של הזמר זוהר ארגוב. רובס כתב את השיר בהשראת סיפורי החיים של כוכבי רוק שהידרדרו אל מותם בשיא הצלחתם, כגון אלביס פרסלי, ג'ניס ג'ופלין, ג'ימי הנדריקס וג'ים מוריסון. רובס סיפר שכתב את השיר לפני פריצתו לתודעה הציבורית, כאזהרה לעצמו. בשיר דבק סיפור שלפיו הוא נכתב על חייו ומותו של הזמר זוהר ארגוב. רובס פרסם את השיר כשנתיים לאחר מותו של ארגוב; סמיכות זו ומילות השיר, המגוללות את סיפורו של זמר הנישא על כנפי אהבת הקהל עד לנפילתו לסמים ומותו, חיזקו את ההשערות שאכן השיר נכתב על ארגוב. השורה מתוך השיר "מה נשאר מהזוהר, מכל השירים שהוא שר" לא הותירה כביכול מקום לספק. המיתוס נולד עם יציאת השיר כאשר בתוכנית הרדיו "ציפורי לילה" אמר המוזיקאי אביהו מדינה: ”תראו תראו איך גם זמרים אשכנזים יכולים לכתוב שירים כל כך יפים על זוהר ארגוב”, ואף השמיע את השיר כמה פעמים במהלך התוכנית. רובס השיב בתגובה שהמשפט של מדינה מכיל שלוש טעויות: ”לא התכוונתי שזה יהיה שיר על זוהר ארגוב; אני לא אשכנזי – לא שזה משנה משהו; ואיך תראו? זה רדיו”. רובס סיפר בהזדמנויות רבות כי בעת כתיבת השיר כלל לא חשב על ארגוב אלא על מוזיקאים שאהב בנעוריו, כגון אלביס פרסלי, ג'ניס ג'ופלין, ג'ימי הנדריקס וג'ים מוריסון, שלא הצליחו להתמודד עם ההצלחה, נפלו לסמים ומצאו את מותם בגיל צעיר. עוד הוא מציין כי כתב את השיר בשלב שהיה יוצר צעיר (עוד לפני ההצלחה הגדולה) כמעין תמרור אזהרה אישי, כדי שזה לא יקרה לו. לאחר שפורסמה הפרשנות על ארגוב הוא שב למילות השיר ונוכח לראות שאומנם הן מתאימות להפליא, ומבחינתו מי שרוצה לראות בכך שיר על ארגוב מוזמן לעשות כן, מאחר שהשיר שייך למאזינים וכל אחד יכול לקחת אותו למקום האישי שלו. דני רובס , בדרך אל האושר | יוסמיוסיק – המלצות מוזיקה, באתר web.archive.org, ‏2009-05-22 עובדות על השיר באתר מימה סיון קדמי, דני רובס, באתר ynet, 29 ביולי 2008 שמועות - פרק 5: איך הוא שר של דני רובס, בעמוד הפייסבוק של כאן 88 ביצוע בתוכנית "סיבה למסיבה" בהנחיית רבקה מיכאלי, הערוץ הראשון, 1989, סרטון באתר יוטיוב ביצוע בתוכנית "תופסים ראש" "תופסים ראש" בהנחיית נתן דטנר, הערוץ הראשון, 1989, סרטון באתר יוטיוב ביצוע במסגרת הסדרה "קוטנר חופר בספרייה" בספרייה הלאומית, 2016, סרטון בערוץ "הספרייה הלאומית", באתר יוטיוב ביצוע חי באולפן גלגלצ, 2017, סרטון בערוץ "גלגלצ", באתר יוטיוב ביצוע בבית היוצר באקו"ם בנמל תל אביב במסגרת שידורי "ישראל מחוברת", 22 באפריל 2020, סרטון באתר יוטיוב ביצוע בתוכנית "ארון השירים היהודי" בכאן 11, 2021, סרטון בערוץ "כאן 11", באתר יוטיוב איך הוא שר, באוסף המוזיקה הישראלית
אנחנו נעבור

"אנחנו נעבור" הוא שיר שנכתב ב-1967 על-ידי יחיאל מוהר, הולחן על-ידי משה וילנסקי ובוצע על-ידי כמה להקות ישראליות לאורך השנים. השיר מבוסס על המיקום הגאוגרפי של מצרי טיראן. מצרי טיראן הם מצרי ים השוכנים בפתחו של מפרץ אילת, ומקשרים בינו לבין הים האדום. מצרי טיראן היו זירת מלחמה במלחמת ששת הימים, שם נערך הקרב באיים סנפיר וטיראן. ישראל ראתה בחסימת המעבר למצרי טיראן על ידי מצרים הכרזת מלחמה, ולכן נקטה פעולה התקפית, שיצאה לפועל ב-22 במאי 1967. ב-23 במאי 1967 החלו המצרים להגיב בחזרה לישראל, ובתחילת שנות השמונים ישראל החלה לסגת ממצרי טיראן בעקבות הסכם השלום עם המצרים. כתוצאה מהמלחמה נהפכו האיים סנפיר וטיראן סימבוליים לעם ישראל, ולכן השיר נכתב בעקבות הקרב שם. השיר "אנחנו נעבור" הוא שיר פטריוטי, השייך לקבוצת שירים שנכתבו ערב מלחמת ששת הימים, במטרה לעודד ולהרים את רוח הלוחמים ואת מוראל העם, ביניהם: "החזיקי לנו אצבעות", "באנו למילואים", "נאצר מחכה לרבין", "שארם אלשיח" ועוד. הביצוע של להקת הדודאים הוא הביצוע המוכר ביותר לשיר, אך יש עוד כמה ביצועים לשיר, ישנים וחדשים יותר על ידי להקות שונות ועל ידי זמרים שונים כגון: הזמר מרטין מוסקוביץ', רחל אטאס, ויס אלכס, פרומנקסי מקס, חבורת שירו שיר ולהקת הנח"ל. אנחנו נעבור, באוסף המוזיקה הישראלית איתי בלומנטל ויואב זיתון, האיים שהיו בשליטת ישראל עוברים לסעודיה: "צחיחים וקסומים", באתר ynet, 12 באפריל 2016 בית לזמר - מילים לשיר אנחנו נעבור, באתר zemer.nli.org.il
סידן הידרוקסידי

סידן הידרוקסידי (Calcium hydroxide) הקרוי גם סיד כבוי היא תרכובת אי-אורגנית המורכבת מיוני סידן Ca+2 ויוני הידרוקסיד נוסחתה Ca(OH)2. סידן הידרוקסידי נוצר בתגובה של סיד עם מים. CaO + H 2 O ⟶ Ca ( OH ) 2 {\displaystyle {\ce {CaO + H_2O -> Ca(OH)_2}}} לסידן הירוקסידי יישומים רבים כולל בתעשיית המזון. מספר E של החומר כתוסף למוצרי מזון E526. סידן הידרוקסיד הוא מוצק גבישי או אבקה לבנה. המסיסות במים אינה גבוהה: מכפלת המסיסות ב 25°C K s p = 6.4 ∗ 10 − 6 {\displaystyle K_{sp}=6.4*10^{-6}} והמסיסות יורדת עם עליית הטמפרטורה. pH של תמיסה רוויה של החומר במים בטמפרטורת החדר תהיה כ 12.5 והיא עלולה לגרום כווייה כימית. תמיסת סידן הידרוקסיד הופכת משקופה ללבנה-חלבית עקב ספיחת פחמן דו-חמצני ויצירת גבישי גיר. C a ( O H ) 2 ( a q ) + C O 2 ( g ) → C a C O 3 ( s ) + H 2 O ( l ) {\displaystyle Ca(OH)_{2(aq)}+CO_{2(g)}\rightarrow CaCO_{3(s)}+H_{2}O_{(l)}} בחימום ל 512°C סידן הידרוקסיד הופך לסיד תוך פליטת מים C a ( O H ) 2 → C a O + H 2 O {\displaystyle Ca(OH)_{2}\rightarrow CaO+H_{2}O} השימוש המרכזי בסידן הידרוקסיד הוא בייצור מלט. משתמשים בסידן הידרוקסיד כחומר הפתתה ( flocculant) בתהליך טיהור שפכים. החומר גורם ליצירת פתיתים גדולים מחלקיקים קולואידיים וכך לשקיעתם. מדיה וקבצים בנושא סידן הידרוקסידי בוויקישיתוף Bruce M. Mahan & Rollie J. Myers, University Chemistry, Benjamin Cummings, 1987, עמ' 704
גן סגור (שיר)

"גן סגור" הוא שיר שנכתב על ידי הזמר והיוצר יהונתן גפן, והולחן על ידי יוני רכטר, ויצא לאור בשנת 1978 כחלק מספר שירי ילדים. באותה השנה, שירי הספר הוקלטו והולחנו לאלבום "הכבש השישה עשר", שהוקלט בשיתוף עם יהודית רביץ, גידי גוב, יוני רכטר ודויד ברוזה ששרו את שירי הילדים. בשנת 1991 השירים שולבו בהצגת ילדים, ובשנת 2021 יצאה הצגה חדשה שנקראה "הכבש השישה עשר", שהכילה את שירי הילדים מאותו הספר. השיר נכתב בגוף ראשון רבים, והוא מתואר מנקודת המבט של ילד קטן. אוצר המילים בשיר מתאים גם הוא לאותה נקודת מבט (מילים כמו אמא, נדנדות, גן וקוביות), וכך גם המשלב הלשוני. השיר מתאר חוויות לא נעימות של הילד המגיע לגן שלו בזמן שהוא כבר סגור ושומם. השיר מאופיין בניגודיות בין המקום הבטוח של הילדים לבין העובדה שהוא עומד סגור. למרות החוויות הלא נעימות, השיר מסופר בריחוק מסוים - האירוע התרחש אתמול ולא מתואר בזמן אמת. לחן השיר מורכב משני חלקים מוזיקליים החוזרים לסירוגין עם שינויים קלים. על אף האווירה הקודרת מעט של מילות השיר, הלחן כתוב בסולם מז'ורי שגורם לשיר להישמע שמח. החלק הראשון הוא מונוטוני יחסית, והוא סב סביב צליל הדומיננטה ומסתיים בטוניקה. החלק השני פותח בקפיצה של אוקטבה למעלה מצליל הטוניקה. השיר בוצע על ידי מספר זמרים ויוצרים שונים. מקהלת שרונית ביצעה את השיר בעבור ערוץ הופ!, גידי גוב ביצע את השיר במסגרת הוצאת אלבום שירי ילדים בשנת 1983, השיר בוצע בספיישל של ה"כבש השישה עשר" ששודר בערוץ הילדים על ידי מיכל ינאי ודנה דבורין ומשתתפי הכבש השישה עשר ביצעו את השיר לכבוד הוצאתו המחודשת ביוטיוב. גן סגור, באוסף המוזיקה הישראלית מידע על גן סגור בקטלוג הספרייה הלאומית Amit Gur, מידע וניתוח גן סגור, באתר שירו - סביבת לימוד לשירת המקהלה הכבש השישה עשר - גן סגור (קליפ אנימציה), נבדק ב-2022-02-10
פרח (שיר)

"פרח" הוא שיר שנכתב על ידי צרויה להב על רקע הפיגוע בראס בורקה בשנת 1985. את השיר הלחין יהודה פוליקר וביצע גידי גוב, ולימים בוצע גם על ידי יהודה פוליקר. השיר 'פרח' נכתב על הפיגוע בראס בורקה ב-1985 בסיני שבו קבוצת מטיילים ישראלים שנפשה במקום נורתה על ידי חייל מצרי. הרצח הביא לאווירה קשה בחברה הישראלית, והמון אנשים החלו לשאול שאלות לגבי הסכם השלום עם מצרים. השיר מזוהה במיוחד עם צליל שלח, שהתפרסמה בעקבות השתתפותה בתוכנית "שיישאר בינינו", ונהרגה באותו פיגוע. להב הסבירה שהשיר נכתב כמה חודשים אחרי הפיגוע, כמחאה "נגד האיוולת הטראגית... של כל ההנהגות, הממשלות ותעשיות הרצח". האלבום הצליח מאוד ונמכרו ממנו עותקים רבים בצאתו לאור. הצלחתו הגדולה של השיר והעובדה שהושמע ברדיו פעמים רבות גרמו לביקורת שלילית על הסאונד של השיר והפקתו, שנחשבו בעיני הרבה אנשים ניסיון כושל להפוך את גוב לזמר רוקיסט וכעוס. יהודה פוליקר (מלחין השיר) הקליט בשנת 1990 את השיר 'פרח' מחדש בביצוע אישי שלו. ביצוע זה התפרסם באלבומו "פחות אבל כואב". האלבום זכה להצלחה אדירה ונמכר ב-140,000 עותקים. פרח, באוסף המוזיקה הישראלית עינב שיף‏, בלעדי: משה פרץ והראל סקעת ליום הזיכרון, באתר וואלה, 18 באפריל 2010 הסיפורים שמאחורי השירים - צרויה להב מספרת על השיר "פרח", באתר 103 פרח | הפסקול של חיינו, באתר tarbutil.cet.ac.il
הנה תמו יום קרב וערבו

השיר "הנה תמו יום קרב וערבו" נכתב על ידי נתן אלתרמן והולחן על ידי מרדכי זעירא בשנת 1945 (תש"ה), לקראת סיום מלחמת העולם שנייה. השיר הוא שיר תנ"כי העוסק בנפילת שאול בקרב על הגלבוע (שמואל א, לא). השיר נדפס לראשונה בכתב העת "תו שין דלת: שנתון 'דבר' לדברי ספרות, עיון וסקירה" ב-1945. והוא נדפס שוב בספר "עיר היונה" ב־1957. הביצוע הנודע ביותר של השירה הוא ביצועה של הזמרת שושנה דמארי בשנת 1960. ביצועים נוספים של השיר הם ביצועו של יהורם גאון בשנת 1973; ביצועה של מקהלת הגלבוע בשנת 2002; וביצועה של להקת חבורת שהם בשנת 2003 השיר מתקשר במגוון צורות לסיפור התנ"כי אשר עליו הוא מבוסס. השיר עוסק בהפסדו המר של שאול בקרב על הגלבוע המוביל להתאבדותו: "וְהַמֶּלֶךְ נָפַל עַל חַרְבּו" (ביטוי החוזר חמש פעמים בשיר). עובדה זו מתקשרת לסיפור התנ"כי כפי שמופיע בספר שמואל א: "וַיִּקַּח שָׁאוּל אֶת-הַחֶרֶב וַיִּפֹּל עָלֶיהָ" (לא, ד). בשיר גם נדונה המנוסה של אנשי גלבוע מן האזור לאחר הפסד הקרב: "הַמָּלֵא זַעֲקַת מְנוּסָה", וכך מתואר גם בעלילה המקראית: "כִּי-נָסוּ אַנְשֵׁי יִשְׂרָאֵל, וְכִי-מֵתוּ שָׁאוּל וּבָנָיו; וַיַּעַזְבוּ אֶת-הֶעָרִים וַיָּנֻסוּ וַיָּבֹאוּ פְלִשְׁתִּים וַיֵּשְׁבוּ בָּהֶן" (שמואל א לא, ז).[דרוש מקור] רחל עופר, "והמלך נפל על חרבו" - השינויים במושג הגבורה והשתקפותם בשירים על שאול',academia ביצוע מוקלט של הנה תמו יום קרב וערבו באתר הספרייה הלאומית בצירוף מילות השיר הנה תמו יום קרב וערבו / נתן אלתרמן, באתר 929 הנה תמו יום קרב וערבו / נתן אלתרמן, באתר כיפה, ‏2006-08-10 הייטנר, שמואל א לא: הנה תמו יום קרב וערבו, באתר הבלוג של אורי הייטנר, ‏2015-12-21 הנה תמו יום קרב וערבו, באתר זמרשת
אצלנו בגן

"אצלנו בגן" הוא שיר שכתב והלחין יפתח קרזנר, וביצעה שי-לי עטרי. השיר נכתב במהלך מבצע צוק איתן ופורסם ב-23 ביולי 2014. קרזנר סיפר שהשיר נכתב מתוך מחשבה על מעבר הזמן מאז מות חברו תם פרקש, שבזכרונו נותר בן 23 כביום מותו. מחשבה זו הובילה לתובנה לגבי גילם הצעיר של החיילים, שנראו לו בוגרים כשהיה בן נעורים בעצמו. המטאפורה של גן ילדים משקפת את התובנה הזו והיא חלק מניסיונו לעבד את הכאב על מותם של חיילים צעירים. השיר משתמש במטפורה של גן ילדים כדי לתאר דינמיקה בין חיילים בצבא, כאשר בתחילתו מופיע המשפט "אצלנו בגן יש המון ילדים / את חלקם אני אוהב את חלקם אני לא מכיר", ובסיומו מופיע המשפט: "אצלנו בגדוד יש המון ילדים / את חלקם אני אוהב את חלקם אני לא אכיר". המשפט החותם את השיר מסביר את המטפורה המתחילה אותו במילים פשוטות. הכותב מסביר לקורא את המטפורה ומאפשר לו לחזור ולהבין את משמעות השיר כולו. בצל מלחמת חרבות ברזל, קיבל השיר משמעות נוספת, בפרט בשל הטרגדיה המשפחתית שעברה על עטרי עצמה. במהלך הטבח בכפר עזה ב-7 באוקטובר 2023 במסגרת מתקפת הפתע על ישראל הסתגרו שי-לי ובעלה יהב וינר עם בתם בת החודש בביתם שבכפר עזה. בזמן שמחבלים ניסו לפרוץ את חלון הממ"ד שהתחבאו בו, הדף יהב את המחבל בעוד שי-לי ברחה עם בתם. שלושה ימים מאוחר יותר קיבלה עטרי את הבשורה כי בעלה נרצח. במסגרת ההכנות לטקס שנועד לציין את יום השנה לטבח ותחילת המלחמה, יפתח קרזנר התבקש בידי הבמאי רן צחור להוסיף בית חדש לשיר שיתייחס לאחד האירועים הקשים במלחמה, פגיעת הרקטה במג'דל שמס. הבית מתייחס להרג הילדים בזמן ששיחקו במגרש כדורגל. במהלך הערב ביצעו ילדי עוטף עזה את השיר, ואת הקטע שנוסף שרה לונא רבאח, שארבעה מחבריה נספו בפגיעת הרקטה. השיר בוצע לראשונה על ידי הזמרת שי-לי עטרי ונכלל באלבום הבכורה שלה. גרסאות נוספות לשיר בוצעו גם על ידי לי בירן, שי הראל ובהמשך על ידי להקות צבאיות. מאז פרסומו לראשונה, השיר הפך למזוהה עם יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. הוא מושמע רבות בערבי שירי לוחמים וטקסים ממלכתיים, ומקושר לזיכרון הנופלים במערכות ישראל האחרונות. שי לי עטרי אצלנו בגן, באתר yosmusic.com, ‏2014-07-28 "הוא קפא בזמן ואני המשכתי להתבגר": האובדן האישי מאחורי "אצלנו בגן", ראיון עם יפתח קרזנר בגלי צה"ל רן בוקר, הזמרת שי-לי עטרי: "שיה בת החודש לא אכלה 27 שעות. בכל בכי שלה מחבלים ירו לעברנו", באתר ynet, 9 באוקטובר 2023 תום נחום, מזעזע: קיבלה את ההודעה על מות בעלה מול המצלמות, באתר אייס, 11 באוקטובר 2023 עמית אטיאס, ‏"היו לי דמעות, ידעתי שאני שרה למען ילדי מג'דל שמס", באתר ‏מאקו‏, 7 באוקטובר 2024 שי לי עטרי - אצלנו בגן, סרטון בערוץ "Ifty Kerzner יפתי קרזנר", באתר יוטיוב (אורך: 03:07) ונתנה תוקף / אצלינו בגן - שי אברמסון ולי בירן - שירים לזכרם 2021, סרטון בערוץ "Shai Abramson - Official Channel", באתר יוטיוב (אורך: 04:53) שי הראל | טקס יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, תל אביב - 2017, סרטון בערוץ "ShyHarelOfficial", באתר יוטיוב (אורך: 03:07) המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, יש לבחור בשנת "2024", ובשבוע ה-20
מה שאת אוהבת

"מה שאת אוהבת" הוא שיר מתוך אלבומה של גלי עטרי "חבק אותי לאט" שפורסם בשנת 2003. כותב השיר הוא מאיר גולדברג, מלחינו הוא יצחק קלפטר ומעבדיו הם משה ודודי לוי. השיר צעד כחמישה חודשים ברציפות במצעד העברי השבועי של רשת ג' ב־3 באוגוסט 2003 עד 28 בדצמבר 2003 ודורג במצעדים השנתיים לסיכום תשס"ג בתחנות הרדיו השונות: במקום השלושים ואחד במצעד השנתי תשס"ג (2003) של גלגלצ; במקום השלושים וחמישה במצעד השנתי של רשת ג', ובשיאו הגיע למקום השני (7 בספטמבר 2003); ובמצעד שירי גלי עטרי שנערך ברשת ג' בשנת 2009 דורג השיר במקום השמיני; במצעד פסקול העשור בשנת 2009 דורג במקום השישים. גלי עטרי וישי לוי קיימו שיתוף פעולה מוזיקלי הכולל דואט של הלהיט "מה שאת אוהבת". הם אירחו זה את זה בסיבובי הופעות בחודשים יוני-יולי וביצעו את השיר. לפי הספרייה הלאומית של ישראל, "מה שאת אוהבת" הוא הלהיט הגדול ביותר באלבום, ואחד מלהיטיה הגדולים של עטרי בכל הזמנים. השיר הפך לסמל להעצמה נשית, ונחשב לקלאסיקה עברית. בראיון שהתקיים בשנת 2009 עטרי סיפרה שהשיר "מה שאת אוהבת" הוא מהשירים החדשים המדבר על כל הדברים בהם היא מאמינה: " לעשות מה שאני רוצה, מבלי לפגוע באחרים". לפי עדותה, אף על פי שהשיר הוא מבין להיטיה המאוחרים יותר, קלפטר הלחין אותו באותה תקופה בה הלחין את שירהּ "סוף העונה", אשר יצא לאור ב-1986. עטרי סיפרה שיש לה מאגר שירים שממנו היא בוחרת ובודקת האם הוא מתאים לה למצב רוחה ולתקופה. "מה שאת אוהבת" באתר בית לזמר העברי מה שאת אוהבת, באתר הספריה הלאומית מה שאת אוהבת, באתר פזמונט מה שאתם אוהבים: דואט בין גלי עטרי וישי לוי, באתר ynet, 7 ביוני 2011 גלי עטרי - "מה שאת אוהבת", באתר וואלה, 15 בספטמבר 2009
איך שיר נולד

"איך שיר נולד" הוא שיר שכתב יהונתן גפן והלחין ועיבד יוני רכטר. השיר פורסם במקור בספר שירי ילדים של יהונתן גפן "הכבש השישה עשר", שראה אור בשנת 1978. בעקבות הספר ובאותה השנה, יצא לאור תקליט הילדים "הכבש השישה עשר" עם חלק משירי הספר, אולם שיר זה, על אף שהוקלט לאלבום, לא נכלל בסופו של דבר בתקליט. בשנת 1991, האלבום יצא בהוצאה מחודשת על גבי תקליטור, ובהוצאה זו השיר נכלל באלבום ואף פתח אותו. השיר הוא שיר ארס פואטי, המדבר על תהליך יצירת שירה. טקסט השיר בנוי במבנה חד-חלקי. קטעי הדקלום נוספו לטקסט בעת העבודה על האלבום. בטקסט מוצגת שאלה - "איך שיר נולד?" - החוזרת שלוש פעמים: בתחילתו, באמצעו ובסופו, ומהווה מעין מסגרת לשיר. המשורר משיב לשאלה באמצעות דימויים: "כמו תינוק", "כמו הצחוק". השיר מציג תמונה העוסקת בתהליך היצירה, כשמרבית התיאורים המופיעים בו הם בעלי קונוטציה חיובית: "ופתאום איזה יופי", "וכולם שמחים". אך ישנם גם תיאורים בעלי קונוטציה שלילית: "בהתחלה זה כואב". ייתכן שגם באמירה "הוא הולך לבד" קיימת ביקורת על כך שהשיר כבר לא בשליטתו של המשורר והופך לישות עצמאית. בשיר קיים שימוש במטפורות. דוגמה לכך היא השוואת יצירת שיר לצחוק. כמו הצחוק, יצירת השיר מתחילה מבפנים, וכותב השיר משתמש בכך כדי להראות שרגשות רבים מעורבים בכתיבת בשיר. דוגמה נוספת היא השוואת יצירת שיר ללידת תינוק. המשורר מתייחס לקשיים הכרוכים בכתיבת השיר. הוא משווה אותם לכאבי לידה, ובכך הוא מדגיש את גודל קשיים הללו. השיר כתוב במשקל ארבעה רבעים. למרות האווירה האנרגטית של השיר, ההדגשה לא נמצאת על הפעמה אלא אוף ביט. המלודיה של השיר שופעת בצלילים כרומטיים, והמנעד הקולי שלו מתפרש על כמעט שתי אוקטבות. מקצב השיר מכיל סינקופות ונותן תחושה של שמיניות סווינג. השיר מכיל קפיצות מלודיות גדולות ולעיתים מרווחים דיסוננטיים כמו ספטימה גדולה. השיר מולחן באופן רציף בחלק אחד החוזר על עצמו שלוש פעמים. בין החזרות מופיעים קטעי דקלום על רקע מעבר אינסטרומנטלי. השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב-23 בינואר 1980. הוא זכה להצלחה גדולה והשתתף במצעד במשך שלושה עשר שבועות, עד ל-30 באפריל 1980. בשבוע של 26 במרץ באותה השנה, עמד בראש המצעד. על אף הצלחתו הרבה במצעדים השבועיים, הוא לא הגיע למצעד השנתי של התחנה. איך שיר נולד, באוסף המוזיקה הישראלית הכבש השישה עשר - איך שיר נולד (קליפ אנימציה חדש), סרטון בערוץ "מיטב שירי הילדים", באתר יוטיוב (אורך: 02:40) מיה איידן, הספר, ההקלטות והפריצה: הסודות מאחורי הכבש השישה עשר, באתר חדשות 13, 21 באפריל 2023 Amit Gur, מידע וניתוח איך שיר נולד, באתר שירו - סביבת לימוד לשירת המקהלה איך שיר נולד – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
Afterglow

האם התכוונתם ל... Afterglow (שיר של טיילור סוויפט) – שיר של הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט Afterglow (שיר של אד שירן) – שיר של הזמר האנגלי אד שירן Afterglow (שיר של וילקינסון) – המפיק המוזיקלי הבריטי, וילקינסון, בשיתוף פעולה עם הזמרת-יוצרת הבריטית, בקי היל
נוף ילדות

"נוֹף יַלְדוּת" הוא שיר שכתב והלחין שלמה ארצי בשנת 1971. את השיר ביצע במקור באלבומו על אנשים בגרסה שלא התרוממה במצעדי הפזמונים, אך לאחר גרסתו המחודשת שנכללה באלבום 'אהבתיהם' משנת 2000, הפך השיר ללהיט גדול. השיר נכתב אולי על היישוב שבו נולד ארצי, אלוני אבא, אולי על שכונת ביצרון, בתל אביב, שבה גדל, או אולי על רחוב ברנדיס שבצפון החדש אליו עברה משפחתו בהמשך. השיר מתאר את התבגרות הדובר אל מול הנופים שנעצרו ולא השתנו. את הגרסה באלבום זו עיבד אלברט פיאמנטה בסגנון מלנכולי ושקט. זה היה האלבום הראשון בו כתב שלמה ארצי כמעט את כל השירים. בשנת 2000 הקליט שלמה ארצי אלבום שכולו מורכב מביצועים חדשים לשירים ישנים שלו, והוא אחד האלבומים הנמכרים ביותר בהיסטוריה של המוזיקה הישראלית. גם השיר "נוף ילדות" בוצע מחדש לאחר שעבר עיבוד על ידי שלמה ארצי, יהודה עדר, אבי סינגולדה, ז'אן פול זימבריס וגיל פלדמן. העיבוד שינה את אווירת השיר ואת אופיו. נוסף על כך, המילים שונו והבית השלישי הושמט. בביצוע השיר משתתפים פבלו רוזנברג ודוד ד'אור. לאחר שארצי הוציא לאור את הגרסה המחודשת של השיר "נוף ילדות", השיר נכנס כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב-20 בפברואר 2000, והופיע בהם במשך שישה עשר שבועות, עד ל-25 ביוני של אותה השנה. במשך שבועיים מתוכם עמד בראש המצעד. החל מ-9 באפריל של אותה השנה, השתתף גם במצעד השנתי תש"ס (2000). הוא זכה להצלחה רבה ודורג במקום השביעי. השיר נחשב כשיר המצליח ביותר של ארצי במצעד, ובזכותו זכה ארצי בתואר זמר השנה. השיר זכה לביצועים רבים, והרבה מועדוני זמר מרבים להשמיעו. ישנם גם זמרים גדולים הכוללים במופעים ובהקלטות גרסאות אישיות לשיר. "נוף ילדות" באתר בית לזמר העברי בנוף ילדות, באוסף המוזיקה הישראלית (ביצוע מוקלט) שלמה ארצי, 1949- מלחין מחבר זמר מבצע עפר גביש-אירועי זמר, נוף ילדות, איזה יום היום?, סיפורי שיר, באתר עפר גביש - אירועי זמר שלמה ארצי - בנוף ילדות (בגרסת האלבום: על אנשים), נבדק ב-2022-02-10
השר משה מונטיפיורי

"השר משה מונטיפיורי" הוא שיר שנכתב על ידי המשורר הישראלי חיים חפר והולחן על ידי המוזיקאי הישראלי דובי זלצר בשנת 1971. במטרה להשלים את הפסקול לסרט אני ירושלמי. השיר בוצע על ידי יהורם גאון. השיר נכלל בסרט התיעודי-מוזיקלי "אני ירושלמי" שכתב וביים יהורם גאון בשנת 1971. הוא נכלל גם באלבומו "המיטב", אשר יצא לאור בשנת 2004, וגם באלבומו "לך ירושלים" שיצא לאור בשנת 2007. השיר בוצע על ידי אומנים נוספים, וביניהם ניתן לכלול את ביצועו של משה להב אשר התפרסם בשנת 2017 ונכלל באלבום "איזה רוח" ואת ביצועו של שלמה זיכל, מתמודד בעונה השנייה של תוכנית המוזיקה "בית ספר למוסיקה", בשנת 2013. השיר מתאר את סוף חייו של משה מונטיפיורי, בסוף המאה ה-19, שנפטר לאחר שהגיע לגיל מאה המופלג. מונטיפיורי היה נדבן ושדלן יהודי מבריטניה, שהקדיש את חייו לסיוע ליהודים בארצות שונות. ידוע גם בתואר "השר משה מונטיפיורי", שר במשמעותו העברית המקורית - כתואר כבוד לאיש ציבור נכבד ורם מעלה, וכן כתרגום לתואר האצולה "סר" שהוענק לו על ידי המלכה ויקטוריה בשנת 1837. בשיר מתוארים המלאכים בבואם לקחת את משה מונטיפיורי בכל עשור, החל מגיל 80 ועד גיל 101, אך בכל פעם הוא דוחה מחדש את בואם כדי לעזור ליהודים נוספים בעולם. בשיר מתוארים אירועים היסטוריים שונים וביניהם עלילת הדם בדמשק בשנת 1840 והפוגרומים ברוסיה, שבמהלכם עזר השר משה מונטיפיורי ליהודים. השיר זכה לפרסום רב בביצוע יהורם גאון. הוא נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל (כיום רשת ב') ב-9 במרץ 1971 וצעד במשך שמונה שבועות עד ל-24 במאי של אותה השנה. בשיאו הגיע למקום הרביעי במצעד, ב-26 באפריל 1971. גם במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע השיר למקום הרביעי. השר משה מונטיפיורי, באוסף המוזיקה הישראלית קליפ של השיר "השר משה מונטיפיורי" מתוך הסרט "אני ירושלמי", באתר יוטיוב תווים של השיר השר משה מונטיפיורי מתוך ספרו של דב זלצר "עושה המנגינות" (תל אביב : 2004 ) באתר הספרייה הלאומית מתוך דבריו של גאון בסדרה התיעודית חגיגה לעיניים השר מונטיפיורי-משה להב, נבדק ב-2022-02-10 שלמה זיכל – השר משה מונטיפיורי - mako, 2013-02-19, נבדק ב-2022-02-10 השר משה מונטיפיורי – פזמונט, באתר pizmonet.co.il מיקום שיא מצעד גלי צה"ל (4), באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־8 במאי 2023
נועה (שיר)

"נועה" הוא שיר שנכתב בשנת 1957 על ידי נעמי שמר כאשר היא התגוררה ביישוב כנרת. השיר נכתב לאלבום "כבשת הרש" של להקת בצל ירוק אשר בוצע על ידי נחמה הנדל, אך הוא הוצא מן האלבום, והוא מוכר בזכות ביצועו של הזמר אריק לביא בשנות ה־70. אורכו של השיר הוא שלוש דקות. יש דעות מספר לגבי האדם העומד מאחורי השם "נועה", אך הרוב מסכים על כך שהשיר מדבר על נעמי שמר עצמה, ושכל שורה בשיר המתארת את חייה של נועה תואמת לחייה של שמר. על פי נעמי שמר השיר מנבא את המשך חייה וכל בית מתאר שלב שונה בחייה. הבית הראשון בשיר ובמיוחד השורה הראשונה מתארת את נעמי כילדה שכל בוקר הייתה מתעוררת מוקדם מאוד בבוקר ולא מספיקה לשטוף את פניה, ולכן שטפה אותם בטל שעל העלים שבשדות. לשיר היו 2 גרסאות, אשר נבדלו בשורה השנייה בבית הראשון - בגרסה המקורית של השיר, נעמי כתבה "נועה הייתה כמו אגל של טל", אך מה שהיא באמת התכוונה לכתוב היה שנועה שטפה את פניה בטל. אלא שנעמי חשבה שאף אחד לא יאמין לה, ולכן כתבה "נועה הייתה כמו אגל של טל". ולאחר 40 שנה לפי בקשתה של נעמי, בספרו של גיל אלדמע "מניפה קולית" שונתה השורה ל"נועה שטפה את פניה בטל". הבית השני בשיר מתאר את האהבה שלה, הנשיקה הראשונה. הבית השלישי בשיר מתאר את ההתרחקות של נעמי שמר מבית ילדותה, והבית הרביעי והאחרון בשיר מתאר את החזרה שלה לבית ילדותה כדי להיקבר שם כמו שביקשה. לשיר "נועה" יש ביצועים מספר. הזמרת ששרה את 'נועה' של "להקת בצל ירוק" היא נחמה הנדל, אך השיר לא התקבל על ידי הקהל. השיר מוכר במיוחד בביצועו של הזמר אריק לביא שכעבור שנים קרא לבתו נועה. נועה - דף השיר, באתר הספרייה הלאומית ביצוע מוקלט של נועה בצירוף מילות השיר באתר הספרייה הלאומית השיר נועה בכתב ידה של נעמי שמר -חלק מארכיון נעמי שמר שמצוי בספריה הלאומית. השיר הראשון שחיברה נעמי שמר בת ה-8, באתר הספרנים, ‏2017-06-15 נעמי שמר: נועה, דקה ישראלית, באתר גלי צה"ל נועה, באתר מרכז תרבות ידע ופנאי על פשם איתי פלאות יום העצמאות 70: "חלק מהשירים נולדו בשמחה, אחרים בחבלי לידה קשים", באתר ישראל היום