אליעזר זוסמן סופר

הרב אליעזר זוסמן סופר (ו' באדר ה'תקפ"ח, פברואר 1828, ברטיסלבה - ט' בתשרי ה'תרס"ג, 10 באוקטובר 1902, פאקש) היה רב וראש ישיבה בקישקונהלש ובפאקש שבהונגריה, ממנהיגי היהדות האורתודוקסית בהונגריה בשלהי המאה ה-19. נולד בברטיסלבה (פרסבורג) לרב מרדכי אפרים פישל סופר זוסמן, מתלמידי החת"ם סופר ובנו של ר' זוסמן סופר הראשון, וללאה בת הרב יהודה בריל. למד בישיבת פרשבורג בשנותיו האחרונות של החת"ם סופר, ולאחר פטירתו למד כ-12 שנה אצל בנו הרב אברהם שמואל בנימין סופר ה"כתב הסופר", שאימצו כבנו לאחר פטירת אביו, ואצל הרב משה שיק בירגין. נסמך לרבנות מידי הרב יחזקאל בנט מנייטרא. היה מחסידיו של רבי חיים הלברשטאם מצאנז, ואף קיבל ממנו את השטריימל שלו, חרף התנגדותו הנחרצת של אביו לחסידות. בשנת ה'תרי"ד נשא את יאכט בת הרב יואל אונגר, רבה של פאקש, ועבר להתגורר בסמיכות לחמיו, שם התמנה לדיין, מגיד וראש ישיבה. לאחר כארבע שנים נפטרה אשתו, והוא נשא את אחותה חיה שרה. בשנת ה'תרי"ז נתמנה לרב העיר קישקונהלש (האלאש), וקיבל גם כתבי הסמכה מהקהילות הסמוכות מיישא (אנ'), פלדיהז (אנ') וסאבאד-סאלאש (אנ'), בנוסף לרבנותו בהאלאש, והוא הגיע לעיתים מזדמנות לדרוש בהן. הוא ייסד ישיבה בהאלאש, כמענה לסמינר שהוקם בעיר. לחם בנאולוגים שפעלו בעירו, בעיקר בתחום בית הכנסת. כשנבנה בית הכנסת החדש (1860), נאבק על כך שהבימה תעמוד במרכז בית הכנסת ולא בחזיתו, וכן שהמחיצות בין עזרת הגברים לעזרת הנשים תהיינה אטומות. לאחר שכמה נאולוגים דרשו להסיר את המחיצות ואיימו שאם המחיצות לא יוסרו הם יקימו בית כנסת ויפתחו את חנויותיהם בשבת, סירב להיענות לדרישותיהם. מאבקיו במשכילים ובנאולוגים הגיעו לידי החרמות והלשנות. בשנת ה'תרל"ט, לאחר פטירת מהר"ם שיק, קיבל כתב רבנות מקהילת חוסט, אך הוא סרב. גם לכתב הרבנות שקיבל מקהילת פאפה סרב, משום שהבימה בבית הכנסת לא הייתה ממוקמת כמנהגי האורתודוקסים. בשנת ה'תרמ"ו, לאחר פטירת חמיו, עבר למלא את מקומו ברבנות פאקש. מעברו לפאקש הגיע לאחר מאבק בין שתי הקבוצות העיקריות בקהילה, החרדים והמתחדשים. בפאקש כיהן שנים רבות עד לפטירתו בט' בתשרי ה'תרס"ג (10 באוקטובר 1902), ונקבר בה. קהילת רבנותו הראשונה בהאלאש הנציחה אותו בלוח זיכרון גדול בכניסה לבית הכנסת. התכתב עם רבני הונגריה בדורו, בהם הרב יהודה אסאד, הרב ירמיה לעוו, הרב ישעיה כ"ץ משארושפטק, הרב עמרם גרינוולד מצ'ורנה, הרב שמואל ארנפלד חותנו הרב יואל אונגר. ילקוט אליעזר - עניינים מלוקטים מהמדרשים על פי סדר הא'-ב', בתוספת ביאור. שלושה כרכים. ילקוט סופר על ספר תהילים. עט סופר - נושאים ("כללים") בהלכה. ארבעה כרכים. דמשק אליעזר - על התורה. שני כרכים. ספר המקנה - על הקניינים. שני כרכים. מִלֵּאה קטורת - דרשות והספדים. יד אליעזר - חידושי אגדה, נדפסו כנספח לספרו של אחיו "פלס חיים". אחיו: הרב חיים סופר - רבן של מונקאטש ופשט ובעל "מחנה חיים". הרב נפתלי סופר - רב ודרשן בטפולטשין, קדלבורג, ראזוביץ' ופטשיניידורף, בעל 'בית נפתלי', 'מטה נפתלי', 'שער נפתלי' ועוד. ר' יעקב שלום. בניו: הרב ישראל מרדכי אפרים פישל סופר כיהן כרבה של שארוואר, בעל "זיכרון אפרים". נכדו הרב מנחם סופר כיהן כרבה של טרגו מורש, בעל "מנחם משיב". נכדו הרב יצחק צבי סופר כיהן כרבה של טמשוואר. נכדו הרב אברהם יעקב סופר כיהן כרב בטט בנו הרב יוסף לייב סופר כיהן כרבה של דרצ'קה (אנ') וממלא מקום אביו בפאקש, בעל "ילקוט סופר". הרב שמעון סופר הרב יהודה סופר הרב שמואל בנימין סופר חתניו: הרב עמרם פישר הרב יצחק יעקב בלום תלמידיו: הרב פנחס הכהן שטיינר - רבה של אולאק. רבי שמחה בונם דוד סופר, תולדות רבי זוסמן סופר, ירושלים תשכ"ו, באתר אוצר החכמה. שמואל הכהן וינגרטן, החתם סופר ותלמידיו, עמ' (סג-סה). יוסף יצחק כהן, חכמי הונגריה והספרות התורנית בה, מכון ירושלים עמ' . שלמה שפיצר, קהילות הונגריה, עמ' . הרב נתן צבי פרידמן, אוצר הרבנים, עמ' 57 סימן 2646 אליעזר זוסמאן בן מרדכי אפרים פישל סופר (1828-1902), דף שער בספרייה הלאומית למרות שם המשפחה הזהה, אין לו קשר משפחתי לחת"ם סופר. אחותם של ר' נפתלי בריל רבה של ווארין ושל ר' לייב בריל רבה של שביקרק הרב זוסמן סופר התכתב עם ה"כתב סופר" בהלכה (שו"ת כתב סופר: אורח חיים כז; אורח חיים לד; אורח חיים סה; יורה דעה קג; אבן העזר ח; אבן העזר ט ובחידושיו למסכת גיטין דף ז "מלאה קטרות" דרוש יא גם עם מהר"ם שיק שמר הרב סופר על קשרים חמים והתכתב עמו בהלכה, והוא מוזכר בשו"ת מהר"ם שיק כ-40 פעם אביו כתב בצוואתו: "אין אני מסכים על החדשות שלובשים מלבושי חסידות ומתרשלים בלימוד בכלל... נא ונא שאל תפנו ימין או שמאל אפילו זיז כל שהוא מהמנהגים הישנים כי החדש אסור מן התורה בכל מקום" (יוסף צבי סופר, דברי סופרים, לונדון תשכ"ג, עמ' קג). ילקוט אליעזר, בית הכנסת ראו שו"ת מהר"ם שיק אורח חיים עז ראו מחנה חיים חלק ב חושן משפט לו, מהר"ם שיק אורח חיים סימן עב ופרי השדה חלק ג סימן נט הקהילות הסמוכות להאלאש שקיבלו את רבנותו עליהן המשיכו לקבל את רבנותו גם כשגר בפאקש הרחוקה בית הקברות בפאקש. ראו פרי השדה חלק ב סימן סו ילקוט אליעזר חלק ג הערות לספר "מוצל מאש" סימן כד ספר המקנה טו לד; יט ו; נ ד ספר המקנה ח ד חתן סופר סימן נה תשובות ריב"א חלק א סימן פב