laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דידי לוקוב

דידי לוקוב (13 בדצמבר 1946 – 2015) היה שחקן קולנוע, וטלוויזיה ישראלי. לוקוב נולד בקיבוץ נען, לשרה ואברהם לוקוב מייסדי הקיבוץ. אחיו הוא הצייר יורם לוקוב. דודו של לוקוב הוא השר המנוח ישראל גלילי. לוקוב היה בוגר סמינר הקיבוצים. בשנת 1971 הופיע בסרט הקולנוע "התרנגול". בשנת 1972 שיחק בסרט "סלומוניקו" בתפקיד ילד בלגניסט. באותה השנה גם הופיע בסרט "חמסין". בשנת 1974 השתתף בסרט הקולנוע "עיניים גדולות" בתור שפינדל, שחקן כדורסל. בשנת 1975 שיחק והיה עוזר במאי בסרט הקולנוע "חגיגה לעיניים" גילם את ג'יגולו גרמני. באותה השנה גם השתתף בסרט "יהיה טוב סלומוניקו" בתפקיד פרחח במועדון. בנוסף באותה השנה גם השתתף בסדרת הטלוויזיה "גם אנחנו שופטים" גילם את מני. כמו כן באותה השנה גם הופיע בסרט האמריקאי "God Gun". בשנת 1976 היה עוזר במאי בסרט "יופי של צרות!". באותה השנה השתתף בסרט האמריקאי "Diamante Lobo" גילם את ריפ. בשנת 1993 שיחק בסרט האמריקאי "Night Terrors" בתפקיד אסיר. בשנת 1995 שיחק בסרט האמריקאי "The Revolutionary" בתפקיד פושע מספר 2, שנה לאחר מכן שוב שיחק בחלק השני של הסרט שנקרא "The Revolutionary II" גם שם שיחק פושע מספר 2. בשנת 1996 שיחק בסרט "נשים" בתור אדם בלי שיניים. בשנת 1997 התארח באופרת הסבון של ערוץ 2 "רמת אביב גימל" גילם חוטף. בשנת 1998 התארח בסדרת הטלוויזיה "20 פלוס" ששודרה בטלוויזיה החינוכית בתפקיד הומלס. באותה השנה גם הופיע בסדרת הטלוויזיה "סיבת המוות – רצח" בתור צלם אופנה. בשנת 2010 שיחק בסרט הקולנוע "חצי טון ברונזה" בתפקיד מוכר מעקה, ובסרט "איש המרתף" בתור איש המחתרת. בשנת 2013 הופיע בסרט "כידון", ובסרט "ההיא שחוזרת הביתה". לפני מותו לוקוב השתתף בסדרות ובסרטים: בסדרה "בתולות" ששודרה ב־HOT גילם את דמותו של אלי יונה (2015), בסרט "ארץ פצועה" (2015), בסרט "ג'נקשן 48" בתפקיד שוטר סמוי (2016). בעבר שיחק בהצגה "זאב הערבה" על פי סיפורו של הרמן הסה. בעבר לוקוב עזב את הקיבוץ נען ועבר להתגורר בתל אביב ברחוב גורדון. לוקוב היה נשוי לאימו של חן לוטקין שגילם את רוני בסרט "לופו בניו יורק". דידי לוקוב, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית דידי לוקוב, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דידי לוקוב, במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי" דידי לוקוב, באתר ספר הקולנוע הישראלי מציעים לבטל את ההגנה האדמיניסטרטיבית על ,ליילנד', דבר, 7 במרץ 1966 נתן זהבי, ‏ביקור הגברת הזקנה: זהבי יצא בעקבות חרושת השמועות על שרה שטרן, באתר מעריב אונליין, 23 באוגוסט 2015 השופט שתה את הויסקי בתחנת המשטרה – ונאלץ לשפוט אם זה יהיה שוחד Facebook, www.facebook.com דידי לוקוב, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית איש המרתף, באתר www.habama.co.il רחל מרחלת על כל העולם – גירושין בפעם השנייה
משה פינצ'י

משה פינצ'י (נולד ב-1971) הוא קצין משטרה ישראלי בדרגת ניצב המכהן כמפקד מחוז ש"י. נולד וגדל בירושלים. ב-1993 התגייס למשטרת ישראל ליס"מ ירושלים כלוחם. שימש סגן מפקד יחידה בסיס הדרכה מג״ב בה״ד, קצין מבצעים נתב"ג, ודובר מג"ב. ב-2014 מונה למפקד תחנת שדות בשרון. ב-2017 קודם לדרגת ניצב משנה ומונה לסגן מפקד מרחב קדם במחוז ירושלים. באוגוסט 2021 מונה למפקד מרחב אילת. בפברואר 2023 מונה לעוזר המפכ"ל קובי שבתאי. בספטמבר 2023 קודם לדרגת תת-ניצב ומונה לראש חטיבת הדוברות במשטרה. ב-24 בינואר 2024 מונה למזכירו הביטחוני של השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר. בספטמבר 2024 מונה למפקד מחוז ש"י והועלה לדרגת ניצב. בעל תואר ראשון במנהל עסקים ותואר שני בהיסטוריה של המזרח התיכון. הוא אב לשלושה ומתגורר בירושלים. ממ"ר אילת משה פינצי: "אין הזדמנות שנייה לתגובה ראשונה", ‏18 בפברואר 2022 מונו רשמית מפקדי המרחבים החדשים במחוז צפון, ‏10 ביולי 2017 חילוף מפקד מרחב אילת. ניצב משנה משה פינצ׳י החליף את מפקד מרחב אילת היוצא ניצב-משנה קובי מור, ‏25 באוגוסט 2021 טקס משטרת ישראל לכבוד ראש השנה תשפ"ד, באתר gov.il חזקי ברוך, תנ"צ משה פינצ'י ימונה לתפקיד המזכיר הביטחוני של השר בן גביר, באתר ערוץ 7, 24 בינואר 2024 סבב מינויים לקצינים בכירים במשטרת ישראל, באתר משטרת ישראל, ‏12 בספטמבר 2024 רשימת מקבלי הדרגות והמינויים במשטרת ישראל, באתר פורטל הכרמל
ליאור שטרנפלד

ליאור שטרנפלד (יליד 1979) הוא היסטוריון חברתי של המזרח התיכון המודרני, המשמש כפרופסור חבר להיסטוריה ולימודי יהדות באוניברסיטת המדינה של פנסילבניה. הוא מחזיק במלגת William J. and Charlotte K. Duddy במדעי הרוח. קיבל תואר ראשון ותואר שני באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. השלים לימודים לתואר דוקטור באוניברסיטת טקסס באוסטין בשנת 2014. הוא פרסם מאמרים רבים בנושאים שונים הקשורים ליהודי איראן, מהפכת 1979 וההיסטוריה של יהודים ומיעוטים אחרים במזרח התיכון. בשנת 2022 שיתף פעולה עם חסן סרבכשיאן ופרוונה וחידמנש ביצירת הספר "Jews of Iran: A Photographic Chronicle". תחומי ההתמחות של שטרנפלד כוללים את תולדות יהודי המזרח התיכון והמיעוטים השונים באזור. ספרו הראשון, Between Iran and Zion: Jewish Histories of Twentieth-Century Iran (2018), מתמקד בהיסטוריות היהודיות של איראן במאה ה-20, ובוחן את השתלבותן של הקהילות היהודיות בתהליכי בניית האומה האיראנית, תוך התייחסות ללאומיות האיראנית, ציונות וחוקתיות. פרסומיו כוללים מאמרים בנושא תולדות יהודי איראן בתקופת השאה, היחסים בין מצרים לאיראן, והשתלבות היהודים האיראנים בישראל ובתפוצות. בספטמבר 2024 נפגש עם נשיא איראן מסעוד פזשכיאן. ליאור שטרנפלד, באתר המחלקה להיסטוריה, אוניברסיטת המדינה של פנסילבניה (באנגלית) ליאור שטרנפלד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ליאור שטרנפלד, ברשת החברתית LinkedIn ליאור שטרנפלד, באתר גוגל סקולר ליאור שטרנפלד, באתר Academia.edu ליאור שטרנפלד באתר שיחה מקומית ליאור שטרנפלד, באתר המחלקה להיסטוריה, אוניברסיטת המדינה של פנסילבניה (באנגלית) בן סמואלס, נשיא איראן נפגש בניו יורק עם חוקר ישראלי וטרנסית יהודייה שהוסמכה לרבנות, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2024 ליאור שטרנפלד, אחרי לילות ללא שינה, נסעתי לפגוש את הנשיא האיראני, באתר "שיחה מקומית", 1 באוקטובר 2024 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ליאור שטרנפלד".
Next Episode

Next Episode (בעברית: "הפרק הבא") הוא המיני-אלבום הרביעי של הזמר הישראלי אושר כהן. הוא יצא ב-21 ביולי 2024 לאור דרך חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק. זהו מיני-אלבום המשך לשלוש יצירותיו האחרונות של כהן: "אושר", Part II ו-The Last Episode. "עוד לא נגמר" מבטא פרידה כואבת, כשהדובר מתאר את תחושת ההפסד והכישלון במערכת היחסים, לצד געגוע בלתי פתור. הוא מחפש דרך להתגבר על האובדן, נאחז בזיכרונות ובשירים שכתב, ומנסה לשכנע את עצמו ואת בת הזוג שייתכן שהכול עוד לא נגמר, למרות התחושות הכואבות. "אין אותי", דואט עם הזמרת נועה קירל, עוסק בכאב ותסכול מפרידה, כשהדובר מרגיש שאיבד את עצמו בקשר ושהתנהגותה של אהובתו פגעה בו. גם היא מתארת בלבול וגעגוע, אך מבינה שהקשר לא היה נכון עבורה. "בחורה טובה", בהשתתפות הזמר ליאור נרקיס, עוסק במערכת יחסים חדשה בין הדובר לבחירת לבו, שלא קיבלה את תמיכת חברותיה ואמה. הוא מתלבט אם הוא מתאים לה, אך נשאר בקשר מתוך תחושת מחויבות ורצון לשמור עליו. מילות השיר, באתר שירונט מילות השיר, באתר שירונט מילות השיר, באתר שירונט
סובטרופי

סוּבְּטְרוֹפִּי הוא מונח כולל לחוגי כדור הארץ שלצדי האזור הטרופי, הן מצפון והן מדרום. השם מורכב מהמילים "סוב" (מתחת בלטינית) ו"טרופוס" (חוג ביוונית). המונח מתייחס לרוב לאקלים סובטרופי הקיים באזורים אלה, אף שישנם מספר סוגי אקלימים סובטרופיים. מקובל להגדיר את גבולות האזור הסובטרופי שבחצי הכדור הצפוני בין קו הרוחב 40° צפון לחוג הסרטן שהוא קו הרוחב 23.5° צפון, ואת גבולות האזור הסובטרופי שבחצי הכדור הדרומי מחוג הגדי שהוא קו הרוחב 23.5° דרום לקו הרוחב 40° דרום. ביניהם מצוי האזור הטרופי שלאורך קו המשווה. מספר צמחים גדלים היטב באזורים בהם הטמפרטורה בלילה מגיעה לעיתים לאפס או מעט מתחתיו, כשחלקם מאפיינים את החורש הים תיכוני. בין הצמחים הסובטרופיים מצויים שיחים כגון Aspidistra elatior, שושן, קיסוסן אנטארקטי, קמליה (Camellia) ותירס. גדלים בה גם עצים כגון דקל היין הצ'יליאני ופיקוס ובאוסטרליה ישנם גם אקליפטוסים. עם זאת הצומח בה דליל יחסית ביחס לכמות הצמחייה של האזור הטרופי, מאחר שהמשקעים נמוכים יותר וגם הטמפרטורות. צמחים נוספים הכוללים פירות אינם עמידים לקור עז, אך עמידים חלקית לקרה וחלקם אף דורשים מזג אוויר קר בחורף, בעיקר פירות מאזור הים התיכון ביניהם: תאנה, ענב, רימון, תמר, זית, גויאבה, אנונה, אבוקדו, פיג'ואה, פסיפלורות והדרים כגון תפוז, לימון ואשכולית. מחלות סובטרופיות קרובות למחלות טרופיות אך מתפרצות באזורים שמחוץ לאזורים הטרופים. בין המחלות הסובטרופיות מצויות מלריה, דבר, קדחת דנגי, קדחת צהובה וצרעת. נוף סובטרופי בקוואזולו-נטאל. ערבה חמה בסיירה נבדה, קליפורניה. מדיה וקבצים בנושא סובטרופי בוויקישיתוף רשימה של צמחים סובטרופיים (באנגלית)
קלארק תומפסון

קלארק וולאס תומפסון (באנגלית: Clark Wallace Thompson‏; 6 באוגוסט 1896 – 16 בדצמבר 1981) היה אמריקאי ותיק מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה, שכיהן 11 קדנציות בבית הנבחרים של ארצות הברית באמצע המאה ה-20. תומפסון נולד בלה קרוס, ויסקונסין ב-6 באוגוסט 1896, ועבר לאורגון ב-1901 עם הוריו, שהתיישבו בקסקייד לוקס. תומפסון למד בבתי הספר הנפוצים ובאוניברסיטת אורגון ביוג'ין. הוא התגייס לחיל הנחתים של ארצות הברית במהלך מלחמת העולם הראשונה ושירת מ-1917 עד 1918. הוא נשאר חייל מילואים בחיל הנחתים של ארצות הברית עד 1946 למעט כאשר שירת שוב בתפקיד פעיל במהלך מלחמת העולם השנייה מ-1940 עד 1942. ב-16 בנובמבר 1918, הוא התחתן עם ליבי מודי, בתו של ויליאם לואיס מודי הבן מגלווסטון, טקסס. תומפסון היה גזבר חברת הביטוח הלאומי האמריקאית. הוא היה חבר דמוקרטי בבית הנבחרים מהמחוז השביעי של טקסס מ-1933 עד 1935, לאחר שנבחר למלא את המשרה הפנויה שנגרמה על ידי מותו של חבר בית הנבחרים של ארצות הברית, קליי סטון בריגס. לאחר מלחמת העולם השנייה, הוא ייצג את המחוז ה-9 של טקסס משנת 1947 ועד שפרש ב-1966. הוא היה אחד מרוב המשלחת הטקסנית שסירבה לחתום על המניפסט הדרומי משנת 1956 המתנגד לביטול ההפרדה של בתי ספר ציבוריים בהוראת בית המשפט העליון בעניין פסק דין בראון נגד מועצת החינוך. עם זאת, תומפסון הצביע נגד חוקי זכויות האזרח של 1957 ו-1960, וכן התיקון ה-24 לחוקת ארצות הברית, בזמן שהצביע נוכח על חוק זכויות האזרח משנת 1964 ולא הצביע על ההצבעה חוק הזכויות משנת 1965. תומפסון מת ב-16 בדצמבר 1981 בגלווסטון, טקסס ונקבר בבית הקברות של פארק הזיכרון של גלווסטון. קלארק תומפסון, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית) קלארק תומפסון, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Texas State Historical Association, Thompson, Clark Wallace, Texas State Historical Association (באנגלית) "HR 6127. CIVIL RIGHTS ACT OF 1957". GovTrack.us. "HR 8601. PASSAGE". "S.J. RES. 29. CONSTITUTIONAL AMENDMENT TO BAN THE USE OF POLL TAX AS A REQUIREMENT FOR VOTING IN FEDERAL ELECTIONS". GovTrack.us. "H.R. 7152. PASSAGE". "TO PASS H.R. 6400, THE 1965 VOTING RIGHTS ACT".
לופ (שיר)

"לופ" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אושר כהן. הוא יצא לאור ב-17 בספטמבר 2024, בהוצאת חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. השיר נכתב על ידי טל קסטיאל וכהן, שגם הפיק אותו לצד לידור עייש. השיר עוסק במערכת יחסים שנפגעה ושברה את לבו של הדובר. הוא מרגיש לכוד בלופ מתמשך של כאב, געגועים ובלבול. לאורך השיר מתוארים הקושי האישי שלו, כיצד הטירוף ומרוץ החיים העיבו עליו למצוא דרך להימלט ממצבו הרגשי הרעוע. בלילות, הכאב והזיכרונות מכלים אותו מבפנים, והוא נכשל להבין מדוע התחושות הקשות לא חולפות. מופגנת תחושת תלות חזקה באדם שעזב אותו, והוא מתקשה לשחרר אותו מלבו. במקביל ישנה קריאה נואשת לתיקון המצב – הוא מבקש מאותו אדם לחזור, לדבר אתו ולתקן את הקשר ביניהם. על-אף הכאב, הוא מאמין שאפשר לתקן את הדברים, ולצאת יחד מהלופ הזה של סבל וגעגועים. השיר מדגיש את הניגוד בין הרצון לשחרר ולצאת לדרך חדשה לבין הכאב של הפרידה והתקווה שאולי יש דרך לשקם את הקשר. התמונה מציגה איור של גיטרה אקוסטית עם מבנה לולייני העוטף את חלקה המרכזי, ויוצר אשליה שהצוואר שלה משולב בתוך מדרגות ספירליות. העיצוב מתמקד במרכז הגיטרה, עם קווים נקיים המדגישים את צורת המדרגות ואת שילובם עם הגיטרה בצורה הרמונית. הצבעים בתמונה הם בגוונים בהירים ורגועים. מתחת לאיור, ניתן לראות את שמו של האמן, "אושר כהן", ואת שם השיר "לופ". השימוש במדרגות ספירליות סביב הגיטרה מרמז על תחושת חזרתיות, תנועה במעגל, וממחיש את השם "לופ", שמתקשר לרעיון של מעגל אינסופי או חזרה בלתי פוסקת. "לופ" זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו בישראל. הוא הגיע בשיאו למקום הראשון במצעד המדיה פורסט, המבוסס על נתוני האיירפליי השבועיים של ישראל. כמו כן, "לופ" דורג במקום השני במצעד ה"היטליסט" ובמקום השביעי במצעד הרשמי של גלגלצ. אושר כהן - לופ, סרטון בערוץ "Osher Cohen Music", באתר יוטיוב, 17 בספטמבר 2024
מתאו רוג'רי

מתאו רוג'רי (באיטלקית: Matteo Ruggeri; נולד ב-11 ביולי 2002) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת המגן השמאלי באטאלנטה. בשנת 2011, רוג'רי הצטרף למחלקת הנוער של אטאלנטה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון ב-3 בנובמבר 2020, כאשר נכנס כמחליף בדקה ה-81 במשחק שלב הבתים של ליגת האלופות מול ליברפול; משחק שהסתיים בתבוסה ביתית 5–0. חמישה ימים מאוחר יותר, הוא הופיע לראשונה בסרייה א' בתיקו 1–1 מול אינטר מילאנו. ב-27 ביולי 2021, רוג'רי הושאל לעונה אחת לעולה החדשה לליגה, סלרניטנה. ב-22 במאי 2024, הוא פתח בהרכב אטאלנטה בגמר הליגה האירופית בניצחון 0–3 על האלופה הגרמנית באותה העונה, באייר לברקוזן. ב-22 בספטמבר 2022, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בסגל הנבחרת הצעירה של איטליה עד גיל 21 במסגרת משחק ידידות מול הנבחרת הצעירה של יפן עד גיל 23. אטאלנטה הליגה האירופית: 2023/24 נבחרת העונה של הליגה האירופית: 2023/24 מדיה וקבצים בנושא מתאו רוג'רי בוויקישיתוף מתאו רוג'רי, באתר Transfermarkt מתאו רוג'רי, באתר Soccerway מתאו רוג'רי, באתר WorldFootball.net מתאו רוג'רי, באתר FootballDatabase.eu רשמי - מתאו רוג'רי הוא שחקנה החדש של סלרנטינה (באיטלקית)
התפלגות ראדמאכר

בתורת ההסתברות ובסטטיסטיקה משתנה מקרי בעל התפלגות ראדמאכר (Rademacher) יכול לקבל רק שני ערכים: 1+ או 1-, כאשר לכל ערך הסתברות של חצי. התפלגות זו היא מקרה פרטי של התפלגות ברנולי, שמתארת ניסוי בעל שתי תוצאות אפשריות. פונקציית ההסתברות של התפלגות ראדמאכר היא f ( k ) = { 1 / 2 if  k = − 1 , 1 / 2 if  k = + 1 , 0 otherwise. {\displaystyle f(k)=\left\{{\begin{matrix}1/2&{\mbox{if }}k=-1,\\1/2&{\mbox{if }}k=+1,\\0&{\mbox{otherwise.}}\end{matrix}}\right.} ישנן תוצאות בתורת ההסתברות הקשורות לסכומים של משתני Rademacher כגון אי-שוויוני ברנשטיין(אנ') והשערת טומאשבסקי. התפלגות ברנולי: אם משתנה מקרי X מתפלג ראדמאכר אז X + 1 2 ∼ Bernoulli ( 1 / 2 ) {\displaystyle {\frac {X+1}{2}}\sim {\textrm {Bernoulli}}(1/2)} . התפלגות Laplace: אם משתנה מקרי X מתפלג ראדמאכר ו- Y ~ Exp(λ) בלתי תלוי ב- X, אז XY ~ Laplace(0, 1/λ). Hitczenko, P.; Kwapień, S. (1994). "On the Rademacher series". Probability in Banach Spaces. Progress in probability. Vol. 35. pp. 31–36. doi:10.1007/978-1-4612-0253-0_2. ISBN 978-1-4612-6682-2. S.N.Bernstein, "On a modification of Chebyshev's inequality and of the error formula of Laplace" vol. 4, #5 (original publication: Ann. Sci. Inst. Sav. Ukraine, Sect. Math. 1, 1924)
ג'וזף מנספילד

ג'וזף ג'פרסון מנספילד (באנגלית: Joseph Jefferson Mansfield‏; 9 בפברואר 1861 – 12 ביולי 1947) היה חבר בבית הנבחרים של ארצות הברית ממדינת טקסס בין השנים 1917 עד 1947. מנספילד נולד ב-9 בפברואר 1861 בוויין, וירג'יניה, אשר הפכה מאוחר יותר לחלק ממדינת וירג'יניה המערבית. הוא למד בבתי הספר הציבוריים במערב וירג'יניה. ב-1881 עבר לטקסס, והתיישב בקהילה של אליטון. כאן הוא עבד בעבודות חקלאות ועבודות רכבת. ב-1886 התקבל ללשכת עורכי הדין. בשלב זה הוא עבר לאיגל לייק, טקסס. זו הייתה שנה עמוסה עבור מנספילד, שכן הוא גם ארגן שתי פלוגות של המשמר הלאומי של טקסס. בערך בזמן הזה הוא גם התחיל את העיתון הראשון באגם איגל. מנספילד עלה לדרגת קפטן במשמר הלאומי. בשנת 1889 הוא נבחר לראש עיריית איגל לייק. בשנת 1892 הוא הפך לתובע המחוזי של מחוז קולורדו, שם ממוקמים גם אליטון וגם איגל לייק. מ-1896 עד 1916 כיהן כשופט של מחוז קולורדו. עד 1910 הוא גם הפך למפקח היעיל על בתי הספר של המחוז. הוא נבחר לקונגרס כדמוקרטי ב-1916. בתחילת שנות ה-20, הוא נעשה משותק, והשתמש בכיסא גלגלים כדי להתנייד בקפיטול במשך 25 שנה. הוא כיהן בקונגרס עד מותו בבת'סדה, מרילנד ב-12 ביולי 1947. מהקונגרס ה-72 ועד הקונגרס ה-79 הוא כיהן כיושב ראש ועדת הבית בנושא נהרות ונמלים. סכר מנספילד נקרא על שמו. ב-18 בינואר 1888, מנספילד התחתן עם אנני סקוט ברוס (1867–1937). נולדו להם ארבעה ילדים יחד, בנם ברוס ג'פרסון מנספילד (בערך 1890–1966), ובנותיהם סוזי (נפטרה מינקות), מרגרט (1893–1970) וג'קלין (1900–1997). מדיה וקבצים בנושא ג'וזף מנספילד בוויקישיתוף ג'וזף מנספילד, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית) ג'וזף מנספילד, באתר "Find a Grave" (באנגלית) MANSFIELD, Joseph Jefferson, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית) Arthur E. Scott (1947-01-03). "First G.O.P. Congress in 18 Years Convenes". International News Photos. נבדק ב-31 בינואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) "Annie Scott Bruce". נבדק ב-3 בפברואר 2023. {{cite web}}: (עזרה) "The Mansfield Family". Nesbitt Memorial Library. נבדק ב-3 בפברואר 2023. {{cite web}}: (עזרה)
צומח (פיטוגאוגרפיה)

צוֹמֵחַ (באנגלית: Vegetation) פירושו מראה חבל ארץ מבחינת נוף הצומח השולט בו, המינים העיקריים הבולטים בנוף, והחברות העיקריות. מושג הצומח שונה מנוף צומח, בכך שהוא מגדיר לא רק את מראה השטח מבחינת הצמחים שבו, אלא גם מינים מסוימים וחברות מסוימות. לכן, צומח הוא ביטוי לא רק של תנאים פיזיים ושל היסטוריה של הפרעות; אלא גם של תנאים ביוטיים (הנובעים מהמינים הנוכחים) והיסטוריה בוטנית. צמחייה ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צ'יק צ'ק

"צ'יק צ'ק" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי סטטיק. הוא יצא לאור ב-4 בספטמבר 2024, בהוצאת חברת התקליטים גאגא מיוזיק, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. "צ'יק צ'ק" נכתב והולחן על ידי סטטיק וירדן פלג, שגם הפיק אותו מוזיקלית. השיר מציג דיאלוג דינמי בין הדובר לבחורה מיוחדת, תוך שהוא מתאר את משיכתו החזקה כלפיה ואת החוויות המשותפות ביניהם. הפזמון מתאר את האופן שבו משיכה פיזית ורומנטית פועלת בצורה מהירה ("צ'יק צ'ק"). השיר משחק עם רעיונות של משיכה מיידית ואינטנסיבית, מה שמתבטא גם בביטוי "זה לא משחק" - כדרך להבהיר את רצינות הרגשות מעבר לפן הפיזי. הבתים של השיר מספקים הצצה לחיים מלאי ריגוש ואקשן של הדובר עם הבחורה, כשהוא מדמה את עצמו לשחקן פעולה כמו ג'קי צ'אן, ומדבר על תחושת הבלעדיות והאקסקלוסיביות שיש לו ביחס אליה. הוא מייחס לעצמו תפקידים כמו "חבל הצלה" ו"סנפלינג", שמסמלים את האיזון והביטחון שהוא מעניק לה, תוך שהוא מדגיש את החיבור האישי שלהם מעבר לכל המתחרים הסמויים שאינם מודים ברגשותיהם. השיר שופע ביטחון, הומור, ותחושת ניצחון אישית. הווידאו קליפ "צ'יק צ'ק" פורסם ביום צאת השיר. הוא נפתח בתפאורות צבעוניות בעיצוב מודרני, כשהצבעים הדומיננטיים הם ורוד, צהוב ותכלת. סטטיק מופיע במרכז הבמה, מלווה ברקדנים שמבצעים תנועות מהירות לפי קצב השיר. במהלך הקליפ נעשה שימוש בעריכות מהירות ובמעברים דיגיטליים כדי להתאים את הקליפ לאופי הקצבי של השיר. בהמשך, נראות סצנות נוספות בהן סטטיק מחליף תלבושות מגוונות, המשלבות אלמנטים אופנתיים ועתידניים. התנועות וההבעות שלו מותאמות למוזיקה והדגש בקליפ הוא על תנועה מהירה ותיאום עם קצב הביט. האווירה בקליפ קלילה וכוללת שילוב של אלמנטים ויזואליים פשוטים עם הומור. "צ'יק צ'ק" זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו בישראל. הוא הגיע בשיאו למקום השלישי במצעד המדיה פורסט, המבוסס על נתוני האיירפליי השבועיים של ישראל. כמו כן, "צ'יק צ'ק" הגיע למקום הראשון במצעד ההיטליסט ולמקום השישי במצעד הרשמי של גלגלצ. סטטיק - צ'יק צ'ק (Prod. by Jordi), סרטון בערוץ "Static and Ben El - סטטיק ובן אל", באתר יוטיוב, 4 בספטמבר 2024
אמירני

אמירני (בגאורגית: ამირანი), גיבור מיתולוגי מהמיתולוגיה הגאורגית, בנם של דאלי והצייד דארג'לאני. בן דמותו של פרומתאוס מהמיתולוגיה היוונית. לאגדות על אמירני קיימות מספר גרסאות. גרסה אחת של האגדה מספרת כי אמירני נולד ביער חשוך והיה בנה של דאלי, אלת הצייד בפנתאון הגאורגי. הוא גדל כשהוא מפגין כח עצום ויכולת לשתות ולאכול כמו שלושה אנשים. במהלך מסעותיו הוא פגש מפלצת בעלת 3 ראשים, ושחט אותה. מעט לפני מותה התחננה המפלצת שלא יהרוג את שלוש התולעים שייצאו מפיה אחרי מותה. אמירני הסכים, ושלוש התולעים שיצאו מפי המפלצת גדלו והפכו לדרקון בעל 3 ראשים: לבן, אדום ושחור. אמירני הרג את השנים הראשונים אבל נבלע על ידי הדרקון השחור, כשהוא משאיר את אחיו שיחתכו את הדרקון כדי לשחררו מביטנו. לאחר מכן החל אמירני במסעו בחיפוש אחר נערה (בתולה) יפהפייה בשם קמרי (qamari) - נערה מכוסה במשי, זהב, וקרני שמש, וכל כך יפהפייה עד שאפילו השמש אינו מביט בה. הוא מצא אותה במצודה שמיימית מפוארת, משתלשלת מהשמים בשרשרת. הוא חתך את השרשרת ונכנס לחפש את קמרי, שהייתה באמצע עבודות הבית. הוא התחנן לפניה לברוח עמו, היא הסכימה אבל רק בתנאי שהכלים יהיו שטופים. אמירני החל לעזור לה אבל איבד במהירות את סבלנותו ושבר את הכלים הקשים לרחיצה, בעקב הנעל. אז החלו הכלים להזדעק כאזעקה ומיהרו לברוח לשמים כדי להזעיק את אביה של קמרי. זה גרם למרדף נורא שהסתיים בקרב. באותו הרגע שמע אמירני על הריגתם של שני אחיו. אמירני התאבד (על ידי כך שהוא חותך את אצבעו הקטנה), אך הוחזר לחיים על ידי קמרי, ששמעה בעצתו של עכבר וגילתה צמח מאגי שיחיה את אמירני. לאחר מכן הרג אמירני את כמעט כל הדרקונים, המפלצות והחיות הפרועות (דבים, ענקים מרושעים) בעולם. אמירני איתגר את האל כל יכול (מקביל לזאוס או לרוח נעלה), אבל שלא כמו פרומתאוס, הוא עצמו גרם למאסרו. האל הזהיר אותו מחוסר ההצלחה של עצמו, ושזה נחשב לפשע בר ענישה. אבל אמירני נענה לאתגר בכל זאת. האל טבל מקל (זרד) לתוך האדמה ושאל אותו אם הוא מספיק גבר להוציא את המקל. אמירני משך עיקם וניסה להוציא את המקל אבל ללא הצלחה. המקל צימח בסתר שורשים וסירב לזוז. כעונש אמירני נכבל למוט השקוע בצידו של הר קזבק. וכשהוא ניסה להשתחרר שלח האל עורב שהאכיל אותו בחתיכת לחם וכוס יין. בזעמו השליך אמירני אבן על העורב והחטיא, והמשיך לנקוש בשלשלאות שלו בתקיפות רבה יותר. בגרסה אחרת, קורשה, כלבו הנאמן, ניסה לשחררו על ידי כרסום השלשלאות, אבל בכל פעם שהתקרב למטרתו, הוא הופרע, פעם על ידי אישה שמדברת יותר מדי, פעם על ידי נחליאלי שמתיישב על המוט וכו'. בגרסה אחרת אמירני נתן את האש לאנושות. האגדה מספרת כי הצייד דאריג'אן (דארג'ליאן) הוזמן על ידי האלה למערתה בהרים. הוא נשאר שם כמה ימים, עד שלילה אחד אשתו תפסה את הזוג במיטה וחתכה את צמתה הזהובה. דאל התעוררה והכריזה שהיא בהריון, ושהיא לא יכולה להישאר יותר עם דאריג'אן. היא פוקדת על מאהבה להוציא את העובר מביטנה. ברגע שהוא הוצא מביטנה, הוא הועבר לבטן של עגל. אל מוצא את הילד וקורא לו אמירן. הילד אומץ על ידי משפחת איכרים. גודל בצורה בלתי מרוסנת והפך במהירות ללוחם אימתני. The Wordsworth Dictionary of Mythology By Fernand Comte עמודים 45-48 Georgia: In the Mountains of Poetry by Peter Nasmyth עמוד 44 THE MEANING OF DÆL. SYMBOLIC AND SPATIAL ASSOCIATIONS OF THE SOUTH CAUCASIAN GODDESS OF GAME ANIMALS מדיה וקבצים בנושא אמירני בוויקישיתוף תמונות מסיפורי אמירני
עטלף (שיר)

"עטלף" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי סטטיק. הוא יצא לאור ב-19 באוגוסט 2024, בהוצאת חברת התקליטים גאגא מיוזיק, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. השיר נכתב והולחן על ידי סטטיק, עמית מרדכי ועידו נצר, שגם הפיקו אותו מוזיקלית. השיר עוסק בחוויות של כאב לב ואובדן, כאשר הדובר מתאר תחושת שבר בעקבות פרידה. הוא מספר כי התמכר לשתיית אלכוהול ועישון, כדי לכפר על העוול הנפשי שלו, תוך שימוש בדימויים, כמו "עטלף", כדי להמחיש את השינויים שהתחוללו בו. הדובר מתאר את תחושות הבדידות והניכור שהוא חווה. בחלק השני של השיר, הדובר עובר לתיאורים יותר גרפיים ומטאפוריים של מערכת היחסים, דבר המצביע על הדינמיקה המסובכת בין השניים. הוא משתמש בהשוואות לדימויים (פנתר, פילוסוף) כדי להדגיש את הכאוס הרגשי שהוא חווה. המילים משקפות את המאבק הפנימי שלו ואת הקונפליקט בין הרצון להמשיך הלאה ובין הכאב שהוא עדיין נושא. "עטלף" זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו בישראל. הוא הגיע בשיאו למקום העשירי במצעד המדיה פורסט, המבוסס על נתוני האיירפליי השבועיים של ישראל. סטטיק - עטלף (Prod. by Triangle), סרטון בערוץ "Static and Ben El - סטטיק ובן אל", באתר יוטיוב, 19 באוגוסט 2024
קליי סטון בריגס

קליי סטון בריגס (באנגלית: Clay Stone Briggs‏; 8 בינואר 1876 - 29 באפריל 1933) היה חבר דמוקרטי בבית הנבחרים של ארצות הברית משנת 1919 ועד מותו ב-1933. בריגס נולד בגלווסטון, טקסס, ב-8 בינואר 1876. בעודו ילד, הוא למד בבתי ספר ציבוריים ופרטיים כאחד. הוא למד באוניברסיטת טקסס באוסטין (שם היה חבר בסניף Nu של אחוות צ'י פי, הרווארד, וסיים את בית הספר למשפטים באוניברסיטת ייל. זמן קצר לאחר שסיים את לימודיו בקולג', הוא רץ לבית הנבחרים של טקסס וכיהן שם מ-1907 עד 1909. הוא גם היה שופט במחוז העשירי בטקסס עד 1919, אז הפך לחבר קונגרס. בריגס התמודד על מחוז הקונגרס ה-7 של טקסס וכיהן מ-4 במרץ 1919, עד שמת בוושינגטון הבירה ב-29 באפריל 1933. הוא נקבר בבית הקברות אוקווד בסירקיוז, ניו יורק. מדיה וקבצים בנושא קליי סטון בריגס בוויקישיתוף קליי סטון בריגס, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית) קליי סטון בריגס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
בולניסי

בּוֹלניסי (בגאורגית: ბოლნისი) היא עיירה בנפת בולניסי שבמחוז כארתלי תחתית בגאורגיה. בעלת אוכלוסייה לא גאורגית גדולה. בתקופת התפוררות ברית המועצות, בשנת 1989, מנתה אוכלוסיית העיר 14,889 איש, אולם מספר תושביה פחת ועומד כיום על 8,958 איש בלבד. העיר נוסדה בשנת 1818 על ידי קבוצה של 95 גרמנים משפחות משוואביה שבגרמניה, ונראה על ידם בשם קתריננפלד (Katharinenfeld). לאחר כיבוש העיר על ידי הצבא האדום בשנת 1921, הוחלפה שמה ללוקסמבורג (Luxemburg), על שמה של גרמניה קומוניסטית, רוזה לוקסמבורג. בשנת 1941 כל צאצאי הגרמנים שלא היו נשואים לגאורגים הוגלו לסיביר ולקזחסטן. בשנת 1944 הוחלף שמה לבולניסי. החקלאות היא בעיקרה אגררית עם יצוג נכבד ליקבים, מבשלות שכר וכריית זהב בכפר רטוואני. בבולניסי נמצאים הכנסיות הנוצריות הוותיקות של גאורגיה. אחת הדוגמאות לכנסייה מימי הביניים המוקדמים היא הבזיליקה הגדולה ביותר של אותה תקופה, כנסיית בולניסיס סיוני (סיוני - ציון בעברית ובתרגום חופשי "כנסיית ציון של בולניסי"). הכנסייה הזו היא מן המאה החמישית (478–493) וכוללת מוטיבים משותפים לכנסיות סוריות של אותה תקופה, וכן גם מאפיינים פגאניים מקומיים בציורי הקיר. הגג המקורי חסר והוא הוחלף בכיסוי מודרני. אתר האינטרנט הרשמי של בולניסי מדיה וקבצים בנושא בולניסי בוויקישיתוף תמונות עתיקות של בולניסי אוכלוסייה לפי שנים: 2008 8,958 2002 9,944 1989 14,889