1956 בברית המועצות

1956 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-39 למהפכת אוקטובר. ראש הממשלה - ניקולאי בולגנין. יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - קלימנט וורושילוב המזכיר הראשון של המפלגה הקומוניסטית - ניקיטה חרושצ'וב. מעשית, החל משנת 1953 השלטון בהדרגה התרכז בידי ניקיטה חרושצ'וב בהתאם להחלטת הממשל בשנת 1954 החלה מערכה רחבה של עיבוד חקלאי של אדמות בקזחסטן, סיביר, ודרום אורל בשטח של אלפי קילומטרים ריבועים. המערכה הסתיימה רק בשנת 1961. במהלכה כ-6 מיליון רוסים ואוקראינים עברו להתגורר בקזחסטן. במבצע זו הושקעו כ-20% מכלל ההשקעות של ברית המועצות בחקלאות באותן שנים. התוצאות תחילה היו מעודדות ותפוקת הדגנים גדלה בהיקף משמעותי, אך ההשפעה האקולוגית של הנעשה הייתה כבדה מאוד. במרוצת השנים הופסק עיבוד חקלאי של חלק גדול מהאדמות. ינואר – הקמת ועדה קבועה של חברי ברית ורשה להכנת המלצות בתחום מדיניות חוץ. סוכם לכלול צבא של גרמניה המזרחית כחלק של כוחות מזוינים של הארגון. 23 בינואר – ניקולאי בולגנין הציע לארצות הברית לחתום על הסכם ידידות ל-20 שנים. 26 בינואר – ברית המועצות משתתפת לראשונה במשחקי חורף אולימפיים. 26 בינואר – בטקס חגיגי הצי הסובייטי עזב את הבסיס שלו בפינלנד. 4 בפברואר – ברית המועצות מוחה בפני ארצות הברית על שליחת כדור פורח עם מכשור צילום לתחומה. 8 בפברואר – בישיבת הוועד המרכזי הוצגו תוצאות עבודת ועדה בהקשר לדיכוי אזרחים בתקופת יוסיף סטלין. סוכם להציג את הממצאים בכנס מפלגתי הצפוי להתחיל תוך מספר ימים. 11 בפברואר – גאי ברג'ס ודונלד מקלין, מרגלים סובייטים בבריטניה הופיעו בברית המועצות לאחר שהיו מוגדרים כנעלמים במשך 5 שנים. 13 בפברואר – הקמת תחנת מחקר קבועה באנטארקטיקה - תחנת "מירני". 14 בפברואר – תחילת הכנס ה-20 של המפלגה. ניקיטה חרושצ'וב מחזק את מעמדו במפלגה ומצליח לכלול בין חברי הגוף העליון מספר תומכים. 25 בפברואר – ניקיטה חרושצ'וב נאם בכנס המפלגה את הנאום הסודי נגד מדיניות של סטלין. הנאום התפרסם בארצות הברית רק ביוני. 8 במרץ – ממשלת ברית המועצות קיבלה החלטה על קיצור יום העבודה בימים לפני החגים. 9 במרץ – טבח טביליסי (1956): הכוחות המזוינים הסובייטים מדכאים מהומות המוניות בטביליסי של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של גאורגיה תוך שימוש בירי. המהומות פרצו בעקבות הנאום הסודי של ניקיטה חרושצ'וב אשר במהלכו הוא הוקיע את הדיקטטור המנוח סטלין, שהיה יליד גאורגיה, כעריץ ברוטלי והודיע על החלת מדיניות של דה-סטליניזציה. 26 במרץ – הקמת מכון למחקרים בתחום הגרעין המשותף למדינות הגוש המזרחי. 27 במרץ – טיסה ראשונה של מטוס מדגם3M - מפציץ אסטרטגי של חיל האוויר הסובייטי. מטוסים מדגם זה היו בשרות עד לשנת 1994. 14 באפריל – פיזור קומאינפורם במטרה לשפר את היחסים עם יוגוסלביה. 18 באפריל – ביקור רשמי של ניקיטה חרושצ'וב וניקולאי בולגנין בבריטניה. 25 באפריל – ביטול אפשרות לרישום פלילי על אי-הופעה לעבודה. 1 ביוני – ויאצ'סלב מולוטוב פוטר מתפקיד שר החוץ ונשלח להיות שגריר במונגוליה. 2 ביוני – ביקור של יוסיפ ברוז טיטו במוסקבה. שיפור היחסים בין המדינות. 6 ביוני – ביטול תשלום עבור הלימודים בכיתות של בית הספר התיכון ואוניברסיטאות. 25 ביוני – ביקור רשמי של מוחמד רזא שאה פהלווי בברית המועצות. 26 ביוני – הכנסת טיל R-5 לשירות מבצעי. זה היה הטיל הסובייטי הראשון שמסוגל להוביל ראש נפץ גרעיני. 28 ביוני – הכוחות המזוינים הסובייטים מדכאים הפגנות המוניות בפוזנן שבפולין תוך שימוש בירי. את ההפגנות יזמו עובדים פולנים אשר דרשו תנאים טובים יותר. באירוע נהרגו 53 בני אדם. 11 ביולי – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הקרלו-פינית מאבדת מעמד של רפובליקה והופכת להיות רפובליקה אוטונומית וחלק של רוסיה. 16 ביולי – קבלת החלטה של הסובייט העליון על כך שגירוש צ'צ'נים ועמים אחרים באזור הקווקז היה בלתי מוצדק. למרות שבאופן פורמלי הם לא יכלו לחזור למקומות מגורים קודמים, החלה נדידה המונית של המגורשים מאזורים במרכז אסיה למולדתם. 29 ביולי – ברית המועצות העבירה לממשלת איראן את חלקה בחב' נפט שפעולת בתחום איראן. 30 ביולי – החלטת הוועד המרכזי על מדיניות ממשלתית להתמודדות עם השלכות המדיניות של סטלין. 31 ביולי – פתיחה חגיגית של אצטדיון לוז'ניקי במוסקבה. עד היום זה האצטדיון המרכזי של רוסיה. 5 באוגוסט – במוסקבה נפתחו המשחקים של עמי ברית המועצות ב-21 ענפי ספורט (ספרטק ידה). במשחקים השתתפו קבוצות מכל הרפובליקות ובנפרד קבוצות של ערי מוסקבה ולנינגרד. התחרויות נמשכו עד ל-16 באוגוסט. 10 בספטמבר – מטוס ריגול אמריקאי אבד באזור ים יפן. כל 16 אנשי הצוות נהרגו. קיימת השערה שסיבת איבוד המטוס היא יירוט על ידי חיל האוויר הסובייטי. 15 בספטמבר – מטוס טופולב Tu-104 נכנס לשירות מסחרי בקווי ארופלוט. 10 באוקטובר – תחילת ייצור מכוניות וולגה במפעל למכוניות גא"ז בניז'ני נובגורוד. 19 באוקטובר – משלחת רמת דרג של ברית המועצות הגיעה לפולין במטרה ללחוץ על ההנהגה הפולנית. למרות הלחץ ההנהגה הפולנית החליטה להמשיך בדרך שלה לבניית הסוציאליזם. 19 באוקטובר – הצהרה משותפת של ברית המועצות ויפן על סיום מצב המלחמה בין המדינות. הייתה כוונה להגיע בהמשך גם לחתימת הסכמים והסדרת גבולות, הדבר לא הסתיים עד היום. 23 באוקטובר – תחילת התקוממות עממית בהונגריה. הכוחות של הצבא הסובייטי נכנסו לתחום הונגריה לדיכוי המרד. 26 באוקטובר – ברית המועצות הצטרפה לסוכנות לאנרגיה גרעינית. 30 באוקטובר – ממשלת ברית המועצות מודיעה על הסדרה מחדש של היחסים שלה עם מדינות מזרח אירופה, תוך שיתוף פעולה גדול יותר בהחלטות. נובמבר – בפגישה עם השגרירים ניקיטה חרושצ'וב מודיע ש"ברית המועצות תקבור את המדינות הקפיטליסטיות". להתבטאות זו הייתה השפעה הרסנית על דעת הקהל המערבי. הדיפלומטים הסובייטים, כדי לתקן את הרושם, טענו שהדברים הוצאו מהקשרם. 4 בנובמבר – המרד ההונגרי: הכוחות המזוינים הסובייטים פולשים להונגריה במטרה לדכא את המרד העממי המתמשך נגד השפעתה של ברית המועצות ושליטתה בהונגריה. המרד דוכא באופן ברוטאלי על ידי כוחות הצבא האדום. כ-2,500 הונגרים וכ-700 חיילים סובייטים נהרגו, אלפים נוספים נפצעו, וכ-250,000 הונגרים עזבו את המדינה כפליטים. 7 בנובמבר – המשלחת השנייה של ברית המועצות לחקר אנטארקטיקה עזבה את נמל קלינינגרד ויצאה לדרך. 11 בנובמבר – האספה הכללית של האומות המאוחדות מגנה את ברית המועצות על פלישתה להונגריה. 15 בנובמבר – החרפת יחסים עם סין לאור הביקורת על מדיניות סטלין. 21 בנובמבר – צוללת סובייטית התנגשה עם אוניית הצי. כ-30 אנשי הצוות נהרגו. 30 בנובמבר – הסדרת גבולות עם צ'כוסלובקיה והסדרת דרך לפתרון בעיות בגבול. 17 בדצמבר – חתימת הסכם בין ברית המועצות לבין פולין בהקשר להסדרת סטטוס כוחות הצבא הסובייטי בשטח פולין. פתיחת תיאטרון סוברמניק במוסקבה. במהלך 1955‏-1959 הורשה לפולנים לעזוב את תחומי ברית המועצות ולהגר לפולין. במסגרת זו עברו לפולין כ-250 אלף אזרחים, מהם יהודים לא מעטים. תחילת בנייה של תחנת כוח הידרואלקטרית על נהר יניסיי בסיביר כ-40 ק"מ מהעיר קרסנויארסק. עם סיום הבנייה, זו הייתה בין תחנות הכוח הגדולות בעולם. 1 בינואר – סרגיי אבדייב, קוסמונאוט סובייטי 19 במרץ – יגור גאידר - מדינאי וכלכלן רוסי (נפטר ב-2010) 10 במאי – ולאדיסלב ליסטייב, עיתונאי ומנחה טלוויזיה סובייטי ורוסי (נהרג ב-1995) 9 בספטמבר – אלכסנדר ארצברסקי, קוסמונאוט סובייטי 4 בנובמבר – איגור טלקוב, זמר סובייטי (נפטר ב-1991) 3 בינואר – אלכסנדר גרצ'נינוב, מלחין רוסי (נולד ב-1864) 13 במאי – אלכסנדר פדייב, סופר סובייטי (נולד ב-1901) 19 ביוני – ולדימיר אוברוצ'ב, גאולוג פלאונטולוג וסופררוסי וסובייטי, (נולד ב-1863) 23 ביוני – ריינהולד גליאר, מלחין סובייטי (נולד ב-1874) 13 באוגוסט – יאקוב קולאס, סופר סובייטי ממוצא בלארוסי (נולד ב-1882) 7 בספטמבר – אוטו שמידט, מתמטיקאי, אסטרונום וחוקר ארצות סובייטי (נולד ב-1891) 19 בנובמבר – לב רודנב, אדריכל סובייטי (נולד ב-1886) 25 בנובמבר – אלכסנדר דובז'נקו, במאי קולנוע, סופר ומחזאי סובייטי ממוצא אוקראיני (נולד ב-1893)