laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אם סי פול ברמן

פול נתניאל ברמן (באנגלית: Paul Nathaniel Barman; נולד ב-30 באוקטובר 1974), הידוע גם תחת שם הבמה אם סי פול ברמן (MC Paul Barman), הוא ראפר יהודי-אמריקאי מרידג'ווד, ניו ג'רזי, שסיים ללמוד באוניברסיטת בראון. בשנת 2000 פול הוציא לאור את המיני אלבום "It's Very Stimulating", תחת חברת התקליטים וורדסאונד (WordSound). במיני אלבום התארח רק הראפר היהודי פרינסס סופרסטאר והוא הופק על ידי פרינס פול. ב-15 באוקטובר 2002 פול הוציא לאור את אלבום הבכורה שלו, שנקרא "!Paullelujah", שהופק על ידי פרינס פול ועל ידי אם אף דום. ב-25 בנובמבר 2009 פול הוציא לאור את אלבומו השני, "Thought Balloon Mushroom Cloud", בחברת התקליטים Househusband. באלבום התארחו האומנים: מאסטה אייס, דל דה פאנקי הומוספיין, סי-רייז-וואלז, אם אף דום ועוד. 2002 - !Paullelujah 2009 - Thought Balloon Mushroom Cloud 2000 - It's Very Stimulating 1998 - "Postgraduate Work" 2000 - "?How Hard Is That" 2001 - "Cock Mobster" דלטרון 3030 - "Meet Cleofis Randolph the Patriarch" אם אף דום - "Hot Guacamole" מיסטר דד - "Chemically Imbalanced" מאסטה אייס - "Roommates Meet" די ג'יי יודה - "Salvation Barmy" ו-"Salaam" לה האמונד אינפרנו - "Man from Lafonda (Paul Barman Remix)" פרינס פול - "Inside Your Mind" ו-"The Night My Girlfriend Left Me" ראשדן אנד דיאמונדס - "We Want Rushden" ו-"Money" ממורי מן - "Live from Death Row" אופן מייק איגל - "Exiled from the Getalong Gang" ו-"Starz" מדיה וקבצים בנושא אם סי פול ברמן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אם סי פול ברמן אם סי פול ברמן, ברשת החברתית פייסבוק אם סי פול ברמן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אם סי פול ברמן, ברשת החברתית אינסטגרם אם סי פול ברמן, סרטונים בערוץ היוטיוב אם סי פול ברמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אם סי פול ברמן, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) אם סי פול ברמן, באתר ספוטיפיי אם סי פול ברמן, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) אם סי פול ברמן, באתר AllMusic (באנגלית) אם סי פול ברמן, באתר MusicBrainz (באנגלית) אם סי פול ברמן, באתר דיזר אם סי פול ברמן, באתר Discogs (באנגלית) אם סי פול ברמן, באתר Songkick (באנגלית) MUSIC; Rapping in Whiteface MC Paul Barman - It's Very Stimulating MC Paul Barman - Thought Balloon Mushroom Cloud Thought Balloon Mushroom Cloud
אורי אלון

האם התכוונתם ל... אוּרי אָלון (ביולוג) – פרופסור לביולוגיה מולקולרית במכון ויצמן אוֹרי אָלון (יזם היי-טק) – יזם טכנולוגיה עילית אמריקאי-אוסטרלי-ישראלי, לשעבר הבעלים של קבוצת הכדורסל הפועל ירושלים, עימה זכה באליפות המדינה אוֹרי אֵלון (סופר) – סופר ותסריטאי
בודפוק

בּוּדָפוֹק (בהונגרית: Budafok) היא שכונה בבודפשט שבהונגריה, ליד נהר הדנובה. משמעות השם בגרמנית היא "תצפית על בודה". הכפר הוקם ב-1739 על אדמות כפר טורקי נטוש ונודע בתעשיית היין והשמפניה שלו, שהסתייעה בגפנים הנטועות על גדת הדנובה הסמוכה. תושבים גרמנים וסרבים תרמו לפיתוח תעשיית היין של הכפר. מרתפי היין של הכפר, שהוקמו בסוף המאה ה-19, מתמשכים על פני 25 קילומטר והם הארוכים ביותר באירופה. הכפר היה ישות מוניציפלית עצמאית עד 1950, כשסופח הכפר לבודפשט. הנסיך אויגן מסבויה בינואר 1941 נמנו בבודפוק כ-300 יהודים - כאחוז מכלל התושבים בעיר. בשנת 1941 גויסו יהודים רבים מבודפוק לשירות העבודה ורובם נספו. עם הכיבוש הגרמני במרס 1944 היו בעיר כ-230 יהודים. במאי 1944 הוקם גטו בעיר וכעבור שבוע רוכזו תושביו בבניין בית הכנסת או ששהו ברחוב, ללא קורת גג. הם הועברו למרכז גירוש וביולי 1944 גורשו לאושוויץ כמעט כל יהודי העיר. אלכסנדרה לוסה, בודפוק, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 322), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא בודפוק בוויקישיתוף בודפוק (Budafok), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יחידות אודיו

יחידות אודיו (באנגלית: Audio Units; ‏AU) הן ארכיטקטורת תוסף ברמת מערכת המסופקת על ידי Core אודיו ב-Mac OS X שפותחו על ידי חברת אפל. יחידות אודיו הן קבוצה של שירותי ממשק תכנות יישומים המסופקת על ידי מערכת ההפעלה ליצירה, תהליך, לקבל, או להערים זרמי אודיו בזמן כמעט אמיתי עם השהיה מזערית. זה יכול להיחשב כשווה הערך האדריכלי של אפל למשנהו בתבנית התוספת פופולרית, VST של שטיינברג. בגלל הדמיון הרבים בין יחידות אודיו וVST, מספר טכנולוגיות גלישה חינם ומסחריות זמינות (למשל סימביוזה וFXpansion VST-AU מתאם). Mac OS X מגיע עם יחידות אודיו המאפשרות timestretch קובץ שמע, להמיר אודיו קצב דגימה וזרם שלה על פני רשת תקשורת מקומית. היא גם מגיעה עם אוסף של AU תוספות כגון מסנני EQ, מעבדים דינמיים, עיכוב, reverb, וכלי Soundbank סינתיסייזר. AU משמש יישומים של אפל כגון GarageBand, פסקול Pro, Logic Express, Logic Pro, Final Cut Pro, MainStage ו3 רוב תוכנות אודיו מפלגה שפותחו עבור Mac OS X, כמו Ardour, Ableton Live, REAPER ומבצע דיגיטלי. ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ניסים חזקיהו

ניסים חזקיהו ("נוסקו") (נולד ב-1961) הוא מאייר וקריקטוריסט ישראלי. חזקיהו נולד בתל אביב-יפו בשנת 1961 וגדל בעיר חולון. פרסם בנעוריו, בין השנים 1979-1975, קריקטורות בעיתון "מעריב לנוער". שימש כעורך גרפי של כתב העת "אותיות" ושל מגזין הרכב אוטו. בשנות ה-2000 יזם את "אנימקס" - פסטיבל הקומיקס, אנימציה וקריקטורה בסינמטק תל אביב והוא משמש כמנהלו האמנותי. במהלך השנים פרסם קריקטורות בעיתונים כגון "מעריב", "העולם הזה", "The Jerusalem Post", "ידיעות אחרונות". בשנת 1992 הקים ושימש כ-11 שנה כיו"ר של איגוד הקריקטוריסטים בישראל. בין עבודותיו כמאייר הספרים "השליפות של המדינה: המשפטים המדהימים, פליטות-הפה המביכות והציטוטים הלוהטים של המפורסמים שלנו" (2002) מאת ירמי עמיר, "מעבר להרי החדשות" (2005) מאת אורי אורבך ו-"האם-אמא של הצבא" (2007) מאת דפנה שלם. ב-2016 הוציא נוסקו מגזין סאטירי בשם פרה דוקס. ב-2017 הציג נוסקו במוזיאון הישראלי לקריקטורה וקומיקס בחולון, תערוכת קריקטורות ממיטב יצירותיו, תחת הכותרת "רץ לספר לחבר'ה". קריקטורה לזכר אייבי נתן, 2008 פידל קסטרו, 2008 ציפי לבני, 2008 אהוד אולמרט ושולה זקן בין בניני פרויקט הולילנד, 2014 סלפיש, 2013 ישראליקו, מגדיר תופעות באתוס המקומי, 2014 בקירוב 1989 בוגר, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים מדיה וקבצים בנושא ניסים חזקיהו בוויקישיתוף עכבר העיר אונליין, בכלל הבטיחו לו להיות צייר צבאי: 10 דברים שלא ידעתם על נוסקו, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2011 מנחה נופה, עכבר העיר אונליין, ביקורת הגבולות של הקריקטוריסט נוסקו, באתר הארץ, 27 בפברואר 2015 ערן קמינסקי, הקריקטוריסט הוותיק רוצה לחזור ולהצליף בשלטון - וגם באבי גבאי, באתר Xnet‏, 11 ביולי 2017 ניסים חזקיהו (1961-), דף שער בספרייה הלאומית
Encyclopedia Metallum

ארכיון המטאל Encyclopedia Metallum הוא אתר אינטרנט, אנציקלופדיה ומאגר נתונים מבוסס תוכן גולשים בנושא מוזיקת מטאל. החלק העיקרי של האתר הוא רשימה של למעלה מ-140,000 להקות מטאל מכל העולם. האתר נחשב לאחד ממאגרי המידע המובילים בנושא מטאל ומשמש כמקור מידע נפוץ בתחום זה, כולל בוויקיפדיה באנגלית. האתר הוקם ב-17 ביולי 2002 על ידי שני קנדים. הוא מבוסס על תוכן גולשים המעדכנים ומוסיפים להקות ודיסקוגרפיה. כדי למנוע ספאם והשחתות קיים מנגנון בקרה על האתר והתרומה מוגבלת למשתמשים רשומים בלבד. האתר כולל רשימת להקות ממוינת לפי מפתחות שונים כמו ז'אנר, ארץ מוצא ועוד. כרטיס המידע על כל להקה כולל שם, ארץ מוצא, סוגה, דיסקוגרפיה, רשימת חברים, קישורים לאתרי הלהקות ועוד. באתר רשומות למעלה מ-140,000 להקות מטאל מרחבי העולם. בנוסף מפורסמות באתר ביקורות על אלבומי מטאל שונים. לאתר עמוד פייסבוק ולו כ-100,000 עוקבים. נכון לדצמבר 2020, האתר מדורג 12,532 בדירוג האתרים העולמי אלקסה. מדיה וקבצים בנושא Encyclopedia Metallum בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Encyclopedia Metallum (באנגלית) Encyclopedia Metallum, ברשת החברתית פייסבוק Encyclopedia Metallum, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה ובנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרץ ויינריך

פרץ ויינריך (Peretz Weinreich‏; 1925 - 24 בפברואר 2015) היה קריקטוריסט ישראלי יליד פולין. על יצירתו זכה בשנת 2008 בפרס עיפרון הזהב. פרץ ויינרייך נולד בוורשה, פולין בשנת 1925. כבר בילדותו החל לצייר ולרשום. בשנת 1939 ברח עם קבוצה של נערים יהודים לרוסיה, שם נכלא בתחילה במחנה עונשין ואחר כך במוסד סגור לעבריינים קטינים. לאחר שחרורו, בשנת 1944 למד ציור בברית המועצות. לאחר מלחמת העולם השנייה יצר קריקטורות בהן מתוארים מראות מתקופת השואה. כמה מקריקטורות אלו הוצגו בתערוכה בשנת 1945. בשנת 1947 עלה לארץ ישראל כמעפיל, אך נתפש ונשלח למחנות המעצר בקפריסין. בקפריסין יצר תיאורים של חיי העצורים, אותם שלח לפרסום העיתונים כגון "ידיעות אחרונות" ו"דבר השבוע". לאחר הקמת מדינת ישראל שימש ויינריך כקריקטוריסט בעיתונים "דבר השבוע" (1990-1953) ו"על המשמר" (1992-1973) וכן פרסם מיצירותיו בעיתונים כגון "למרחב", "דבר", "במחנה", "הפועל הצעיר", "תפריט" ועוד. כמו כן פרסם סיפורי קומיקס בהמשכים לילדים בעיתונים "ידיעות אחרונות לתלמיד" ו-"דבר לילדים". בשנת 1959 הוא השתתף בקורס גרפיקה וזכה בפרס בתחרות בינלאומית. בשנת 1969 הוא יצא במסע הרצאות בכל רחבי ישראל ובופיע בטלוויזיה בתוכנית חידונים. בשנת 2001 הוציא את הספר "הקריקטורה כז'אנר תקשורתי" בהוצאת הטלוויזיה החינוכית ובו סקירה מקיפה על תחום הקריקטורות ובשנת 2005 את הספר "הישרדות, הוצאה עצמית", המתאר את סיפור חייו בתקופת מלחמת העולם השנייה. בשנת 2008 זכה ויינריך בפרס עיפרון הזהב. פרץ ויינרייך נפטר ב-24 בפברואר 2015, כחודש לפני יום הולדתו התשעים והשאיר אחריו אלפי תמונות, עשרות אלפי קריקטורות, עשרות ספרים שאייר, מקמות ועוד יצירות מפוארות רבות אחרות. ויינריך, פרץ, הקריקטורה כז'אנר תקשורתי, הוצאת הטלוויזיה החינוכית. 2001 ויינריך, פרץ, הישרדות, הוצאה עצמית, 2005 בן אשר, דוד, "מהתופת הנאצית אל פסגת ההומור", ירוק בכפר, גיליון 305, 3 בפברואר 2006 מרק, אירית, "ההיסטוריה בצל הקריקטורה", קול הכפר, 21 במרץ 2008 פרץ ויינריך באתר המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס פרץ ויינרייך קריקטוריסט ושורד, באתר "המולטי יקום של אלי אשד", 27 בינואר 2009 פרץ ויינריך, דף שער בספרייה הלאומית לדוגמה: עשינו לשיפור התדמית..., על המשמר, 17 באוקטובר 1974 הודעה, הארץ, 26 ביוני 1959 ארגון אמהות עובדות, דבר, 13 במאי 1969 יום חמישי, מעריב, 6 בפברואר 1969 על כל פנים..., מעריב, 8 בדצמבר 1961 שלשה ספרים לילדים, מעריב, 14 ביולי 1972
ג'ושוע רוזנברג

ג'ושוע רופוס רוזנברג (באנגלית: Joshua Rufus Rozenberg, נולד ב-30 במאי 1950) הוא סופר, בעל טור, עיתונאי, עורך דין ופרשן רדיו וטלוויזיה יהודי בריטי. בעלה של הסופרת, העיתונאית ובעלת הטור מלאני פיליפס. ב-2012 בחר בו "הטיימס" הלונדוני, כאחד ממאה עורכי הדין המשפיעים ביותר בבריטניה, העיתונאי היחיד שנכנס לרשימה זו. נולד בלונדון ב-1950, למשפחה יהודית. למד וסיים בבית ספר תיכון יוקרתי, "לאטימר" (Latymer Upper School), ברובע האמרסמית', שבמערב מרכז העיר ולאחר מכן סיים תואר ראשון ותואר במשפטים, באוניברסיטת אוקספורד. במרץ 1974, בן 24, נישא למלאני פיליפס, שהייתה חברתו במשך שנים. לזוג יש שני ילדים. ב-1976 קיבל רישיון עריכת דין (סוליסיטור). במשך עשרים וחמש שנים עבד ב-BBC, החל מ-1975 ועד 2000. בתקופה זו הפיק במשך מספר שנים, במסגרת ערוץ 4 של רדיו BBC הבריטי, תוכנית פוליטית - משפטית בשם "השבוע בווסטמינסטר" (The Week in Westminster) והחל מ-1984 הפיק והגיש תוכנית בשם Law in Action. במשך כחמש עשרה השנים האחרונות לעבודתו ב-BBC (בשנים 1985–2000) הוא שימש כתב משפטי, הן ברדיו והן בטלוויזיה של ה-BBC. מ-2000 עד ינואר 2009 היה העורך המשפטי של הדיילי טלגרף ובנוסף לכך גם בעל טור קבוע ב-Evening Standard. מאז 2010 הוא בעל טור שבועי קבוע בהגרדיאן וכן בעל טור דו שבועי קבוע ב-The Law Society Gazette וב-Standpoint Magazine. החל מ-2010 חזר לשדר ולהגיש ב-BBC את תוכניתו הוותיקה Law in Action. ב-1999 קיבל מאוניברסיטת הרטפורדשייר תואר דוקטור למשפטים לשם כבוד וב-2012 תואר דומה גם מאוניברסיטת טרנט בנוטינגהאם. קיבל מלשכת עורכי הדין הבריטית (Bar council), את פרס הכתיבה המשפטית, ארבע פעמים. Joshua Rozenberg (1987). The Case For The Crown: Inside Story Of The Director Of Public Prosecutions. Thorsons Publishing Group. ISBN 1853360112. Joshua Rozenberg (1995). The Search for Justice. Hodder & Stoughton. ISBN 0-340-62859-6. Joshua Rozenberg (1997). Trial of Strength: The Battle Between Ministers and Judges over Who Makes the Law. Richard Cohen. ISBN 9781860660948. Joshua Rozenberg (2004). Privacy and the Press. OUP Oxford. ISBN 0-19-925056-1. מדיה וקבצים בנושא ג'ושוע רוזנברג בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ג'ושוע רוזנברג רשימת מאמריו האחרונים עד כה, של ג'ושוע רוזנברג, באתר Journalisted ג'ושוע רוזנברג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) יולי 2012, באתר בית הספר למשפטים, אוניברסיטת טרנט בנוטינגהאם המאמרים האחרונים של ג'ושוע רוזנברג בדיילי טלגרף הטור של רוזנברג ב-Evening Standard מאמרים אחרונים עד כה, של רוזנברג, בהגרדיאן אחד הטורים האחרונים עד כה, של רוזנברג, ב-The Law Society Gazette ביקורת על הספר, באתר London Review of Books על הספר, באתר הוצאת אוניברסיטת אוקספורד
פרס עיפרון הזהב

פרס עיפרון הזהב הוא פרס על מפעל חיים המוענק ליוצרים בתחום הקריקטורה. הפרס המוענק עלי ידי המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס בחולון החל משנת 2007, והוא מלווה בתצוגה מעבודותיו של הזוכה במוזיאון. זוכי הפרס: 2007 - שמואל כץ 2008 - פרץ ויינריך 2009 - יעקב שילה 2010 - דידי מנוסי, צילה מנוסי 2011 - יעקב קירשן 2012 - אדר אדריאן 2013 - דן פתיר 2015 - ג'קי (יהושע ג'קסון) 2016 - מירה פרידמן 2017 - ארנון אבני 2019 - דני קרמן 2021 - מושיק לין פרץ ויינריך דידי מנוסי, צילה מנוסי יעקב קירשן שמואל כץ יעקב שילה דן פתיר אתר האינטרנט הרשמי של פרס עיפרון הזהב ערך זה הוא קצרמר בנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מצר סונדה

מצר סונדה (באינדונזית: Selat Sunda) הוא מצר ים בין האיים האינדונזיים ג'אווה וסומטרה. המצר מקשר בין ים ג'אווה (באוקיינוס השקט) מצפון-מזרח לבין האוקיינוס ההודי מדרום-מערב. רוחבו של המצר בנקודה הצרה ביותר הוא כ-30 ק"מ (בין אזור העיר צ'ילגון (אנ') בחופה הצפון-מערבי של פרובינציית בנטן שבמערב ג'אווה לבין כף טואה שבסומטרה), ואילו בדרום-מערב המצר מתרחב ונפתח לכדי רוחב של כ-100 ק"מ. במצר שוכנים איים געשיים רבים, בהם קרקטאו, שבשנת 1883 אירעה בו התפרצות געשית אדירה (התפרצות פליניאנית) שגרמה לגלי צונאמי ענקיים ולמותם של כ-36,000 אנשים בג'אווה ובסומטרה. מימיו של המצר רדודים בחלקו המזרחי, ואילו בין קרקטאו לאי סבסי הם מגיעים לעומק של 18 מטרים בלבד, מה שיוצר קשיי מעבר לאוניות גדולות (למשל מכליות, שחלקן נאלצות להשתמש במקומו במצר מלאקה או אף לעבור לנתיבים חלופיים כגון מצר לומבוק, מצר מקאסאר העמוקים ואחרים). מזרחית לקרקטאו עומקו הוא פחות מ-100 מטר. לעומת זאת, בחלקו המערבי מגיעים מימי המצר לעומק רב ובפתחו הוא מגיע לעומק של 1,500 מטרים. המצר נחשב לנתיב שיט חשוב לאורך מאות בשנים, ובייחוד בתקופה שבה חברת הודו המזרחית ההולנדית השתמשה בו כשער כניסה לאיי התבלינים. ב-1 במרץ 1942 נערך במיצר קרב בין כוחות בעלות הברית לכוחות היפנים, הקרב קיבל את שמו על שם המצר (אנ'). גשר מצר סונדה (אנ') מדיה וקבצים בנושא מצר סונדה בוויקישיתוף Anak Krakatau - Selat Sunda - Sumatera, סרטון באתר יוטיוב P. Huchon and X. Le Pichon, "Sunda Strait and Central Sumatra fault", Geology, Vol. 12 (November 1984), pp. 668-672 מצר סונדה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ריבוי האיים במצר וריבוי אסדות הקידוח בנתיב המעבר הסמוך לחופי האי ג'אווה הקשו אף הם על ההפלגה והניווט. ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של אינדונזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עבראש ירוק

עַבְרֹאשׁ ירוק (שם מדעי: Bucephala clangula) הוא מין של ברווז בגודל בינוני מהסוג עבראש, ומתת-משפחת ברווזי הים. העבראש מאופיין בדו-צורתיות זוויגית, וקיבל את שמו בגלל ראשו הירוק של הזכר, שהוא חלק מה"תלבושת" של הזכר בעונת החיזור. לעומת הזכרים הצבעוניים, ראשן של הנקבות חום. אורכו של הזכר כ-45-52 ס"מ, ומשקלו בין 888 ל-1400 גרם. הנקבה, לעומתו, קטנה הרבה יותר: אורכה 40-50 ס"מ, ומשקלה 500-1182 גרם. העבראשים הירוקים מתרבים באזורי הטייגה. הם נמצאים בעיקר ביערות ואגמים צפוניים בקנדה, ארצות הברית, סקנדינביה ורוסיה. הם נודדים, בעיקר בחורף, אל מקורות מים, בין השאר חופים. העבראש הירוק מקנן בחורים של עצים גדולים, אך למד להשתמש גם בתיבות קינון, מה שמקל על שיקום האוכלוסייה המעטה שלו בסקוטלנד. בהודו הוא רשום כעוף מזדמן. בישראל מזדמן נדיר ביותר בחורף. מדיה וקבצים בנושא עבראש ירוק בוויקישיתוף עבראש ירוק, באתר ITIS (באנגלית) עבראש ירוק, באתר NCBI (באנגלית) עבראש ירוק, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עבראש ירוק, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) עבראש ירוק, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) עבראש ירוק, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) עבראש ירוק, באתר GBIF (באנגלית) עבראש ירוק באתר הרשימה האדומה של IUCN
עקרון הממוצעות

עקרון הממוצעות (אנגלית: Mediocrity principle, נקרא גם עקרון הבינוניות) הוא רעיון פילוסופי לפיו ”אם מתבצעת בחירה אקראית של דבר מבין מספר קטגוריות, יש יותר סיכוי שהוא שייך לקטגוריה בעלת מספר הפריטים הגדול ביותר מאשר לכל אחת מן הקטגוריות האחרות”. משמעות הרעיון היא שמצבים נוצרים בעקבות שרשרת אקראית של הסתברויות וצירופי מקרים, ומצב נתון הוא כזה כי סביר יותר שיהיה כזה. על פי עיקרון זה, כאשר תצפית מוצאת מצב או אירוע מסוים, סביר יותר להניח שהאירוע בו המצב שנצפה מייצג את הרגיל והכלל, מאשר אירוע או מצב מיוחד או חד-פעמי. לפי עיקרון זה, סביר יותר להניח שהמצב אותו אנו רואים בכדור הארץ, כלומר התפתחות חיים, ובפרט חיים תבוניים, הוא דבר נפוץ ביקום, מאשר ההנחה שכדור הארץ הוא המקום היחיד ביקום בו יש חיים, או שהאדם הוא היצור התבוני היחיד בכל היקום.. הנחה כזו מנוגדת לתפיסות רוחניות או דתיות מסוימות לפיהן האנושות היא במעמד מיוחד או מועדף. הרעיון שואב השראה מהעיקרון הקופרניקני על שם ניקולאוס קופרניקוס שהדיח את האדם וכדור הארץ ממרכז תמונת העולם: כדור הארץ והאדם הם חלק מן היקום ולא מרכזו, ומעמדם ביקום אינו חשוב במיוחד. כאשר מחילים את עקרון הממוצעות על תחום החיים מחוץ לכדור הארץ, המסקנה הנובעת מן הדבר היא שכדור הארץ והחיים על פניו אינם מיוחדים, לכן סביר ביותר שחיים יוכלו להתקיים מחוצה לו. כמו כן, בהתבסס על עקרון הממוצעות, האסטרונומים הניחו שניתן למצוא חורים שחורים סופר-מסיביים בגלקסיות אחרות, מכיוון שישנם ראיות רבות מצביעות על קיומו של חור שחור סופר-מאסיבי במרכז גלקסיית שביל החלב. ביקורת על העיקרון מופנית בעיקר כלפי ההגדרה שלו והכישלון בישומו. אחת מהטענות מדגישה את הבעייתיות בהגדרת העיקרון - העיקרון מוביל להנחה שבחירה אקראית מסוימת שייכת לקבוצה מסוימת רק משום שזוהי הקבוצה הגדולה ביותר. בהשלכה לתחום החיים מחוץ לכדור הארץ, תומכי העיקרון מסיקים שהיקום מכיל ציויליזציות תבוניות רבות מכיוון שבכדור הארץ יש ציויליזציה תבונית, וכדור הארץ אינו בעל מעמד מיוחד ביקום. העיקרון היווה השראה ליצירת נוסחת דרייק, נוסחה שפיתח האסטרונום פרנק דרייק כדי לחשב את מספר הציויליזציות התבוניות שמנסות ליצור קשר עם כדור הארץ. נוסחה זו והעקרונות המנחים שלה הותקפו בספר "כדור הארץ הנדיר", בטענה שהיא מתעלמת מתכונות רבות של כדור הארץ. על פי הספר, התפתחות כדור הארץ והחיים בו הם צירוף מקרים נדיר ולא סביר, ומכאן שהחיים מחוץ לכדור הארץ נדירים. שאלה נוספת בנושא נקראת פרדוקס פרמי, על שם ההוגה שלה אנריקו פרמי, והיא "אם אכן ישנם חיים תבוניים ביקום, היכן הם?". על פי עקרון הממוצעות, כדור הארץ הוא כוכב לכת ממוצע הסובב סביב כוכב ממוצע, ולכן קיום חיים תבוניים הוא עניין ממוצע. אם כן, נשאלת השאלה מדוע חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ לא ניסו ליצור קשר עם האדם. חיים מחוץ לכדור הארץ העיקרון הקופרניקני נוסחת דרייק Extraterrestrials: A Philosophical Perspective, André Kukla The Mediocrity Principle, Edge.org 16.15 חורים שחורים בגלקסיות קרובות | מצפה הכוכבים כנרת ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רוקהאמפטון

רוקהאמפטון (באנגלית: Rockhampton) היא עיר במדינת קווינסלנד שבאוסטרליה. העיר שוכנת על נהר פיצרוי (Fitzroy) במרחק של 45 ק"מ משפך הנהר ובמרחק של 600 ק"מ מצפון לבירת המדינה בריזביין. אוכלוסיית העיר מנתה 61,724 תושבים במפקד 2011. העיר מהווה מרכז ממשלתי, קהילתי, עסקי ומנהלי של מרכז קווינסלנד. רוקהאמפטון זוכה ליותר מ-300 ימי שמש בשנה, מה שמאפשר בה פעילות תיירותית רצופה שכוללת אטרקציות תיירותיות כמו פארקים על גדות נהר פיצרוי, יערות, רצועת חוף ומולה איים שכנים. מחוז קפריקורן (Capricorn) בו שוכנת רוקהאמפטון היה סביבת מגוריהם של שבטים אבוריג'ינים. ההיסטוריה של ההתיישבות האירופאית באזור החלה ב-1853 כאשר ביקרו במקום האחים ארצ'ר (Archer) שחיפשו שטחי מרעה. בחיפושיהם הם הסתמכו על חוקרים קודמים שהגיעו לאזור באמצע שנות הארבעים של המאה ה-19 והבחינו כי האזור מתאים למרעה. בינואר 1854 הכריזה ממשלת ניו סאות' ויילס על הקמתם של שני מחוזות שהיום מהווים את שטחו של מחוז פיצרוי והיישוב הוקם ב-1854. נהר פיצרוי היווה נתיב מים נוח למתיישבים שבאו אחריהם והיישוב התפתח על גדות הנהר במורד הזרם. במעלה הזרם לא ניתן היה להמשיך ולהפליג עקב מחסום של סלעים שמנע זאת. הסלעים הללו נתנו לעיר את שמה. אדמות המרעה שהיו בשפע וכמויות המים מהנהר ומיובליו תרמו להתפתחותו של היישוב בקצב מהיר. ב-1858 הוכרזה רוקהאמפטון כעיירה באופן רשמי. ב-1859 כאשר התגלה זהב בקנונה (Canoona), במרחק של 50 ק"מ מצפון מזרח לרוקהאמפטון, הפכה העיירה לנקודת היציאה הקרובה ביותר לשדות הזהב שניתן להגיע אליה באמצעות נתיבי המים. גילוי הזהב בקנונה התגלה כאכזבה והמוני מחפשי הזהב חזרו למקומות מהם באו, אך חלק מהם התיישבו ברוקהאמפטון ותרמו להגדלת אוכלוסייתה. ב-1861 החל לצאת לאור בעיירה עיתון, והחלו לפעול בה בנקים, בית משפט ובית ספר. בשנות השישים של המאה ה-19 הגיעו לרוקהאמפטון סחורות ומהגרים ישירות בהפלגה. בשנים הבאות התפתחה העיירה כנמל ראשי לאזורים הפנימיים של קווינסלנד. ענף הייצוא העיקרי אז היה צמר. בשנות השמונים והתשעים הוקמו נמלים על חוף הים בסמוך לשפר הנהר פיצרוי ונסללו אליהם מסילות ברזל. גילוים של מרבצי זהב במאונט מורגן (Mount Morgan) שמדרום מערב לרוקהאמפטון בשנות השמונים, הגדיל את חשיבותה של העיירה כנמל. אך לאחר התפתחותה של מאונט מורגן ירדה חשיבותה של רוקהאמפטון והיא חוותה אף שפל כלכלי במהלך שנות התשעים. ב-1902 הוכרזה רוקהאמפטון כעיר ושנה לאחר מכן הושלם קו הרכבת בינה לבין בריזביין, אך רק ב-1921 היא חוברה במסילת ברזל לעיר מאקאי. עוד קודם לכן ב-1892 הושלמה סלילתה של מסילה שיצא בכיוון מערב והגיע עד ללונגריץ' (Longreach). צעד זה חיזק עוד יותר את מעמדה של רוקהאמפטון כנמל ראשי למרכז קווינסלנד. רשת חשמליות החלה לפעול ברוקהאמפטון ב-1909 והיא הייתה לעיר הראשונה שחוברה לרשת כזאת בעיר שדה בקווינסלנד. במלחמת העולם השנייה הוקם בסיס של צבא ארצות הברית מחוץ לעיר. בבסיס שירתו כ-70,000 חיילים שיצאו ממנו לפעולות באוקיינוס השקט ובגינאה החדשה. בשנת 1971 הוקם סכר על נהר פיצרוי כדי להבטיח את אספקת המים לעיר. יפן איבוסוקי (אנ'), יפן מדיה וקבצים בנושא רוקהאמפטון בוויקישיתוף אתר המועצה האזורית של רוקהאמפטון על רוקהאמפטון באתר אוניברסיטת קווינסלנד היסטוריה וגאוגרפיה של רוקהאמפטון רוקהאמפטון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רוקהאמפטון במפקד 2011
העיקרון הקופרניקני

העיקרון הקופרניקני (אנגלית: Copernican principle) הוא עיקרון בפילוסופיה של המדע, ובקוסמולוגיה בפרט, שדן במקומו של כדור הארץ ביקום ובמעמדו בו. לפי עיקרון זה, כדור הארץ אינו במרכז היקום ואינו בעל מעמד חשוב ומיוחד. ההבדל בין עיקרון זה למודלים הגיאוצנטרי וההליוצנטרי הוא שהמודלים דנים במקומו הפיזי של כדור הארץ, ולמעשה הם מקרה פרטי של העיקרון. העיקרון הוא הרעיון המנחה בקביעת עקרון הממוצעות, וניתן להרחיב אותו עבור האדם ולטעון שהאדם אינו צופה ביקום מנקודה שיש בה ייחוד כלשהו על פני נקודה אחרת. את העיקרון קבע הכומר הפולני ניקולאוס קופרניקוס, שעסק בין השאר במתמטיקה ובאסטרונומיה, ושעל בסיס בקשה מרשויות הכנסייה לשפר את חישובי לוח השנה, הבין כי סביר יותר שהשמש עומדת במרכז ולא כדור הארץ. קופרניקוס היסס מלפרסם את ממצאיו ובסוף ימיו (1543) הסכים לפרסם את הדברים בלחצו של אחד מעמיתיו. עם השנים הפכה התיאוריה שלו למוסכמה ומאז המאה ה-17, כאשר התיאוריה של קופרניקוס זכתה למספיק הוכחות, היא הפכה למשל למהפכה תפיסתית-פרדיגמטית, הידועה מאז בכינוי המהפכה הקופרניקאית. עד אז קבעו גורמים דתיים להעמיד את כדור הארץ והאדם במרכז היקום, כאשר היקום סובב סביבם, מתוך התפיסה הרווחת שהעולם נברא עבור האדם. העיקרון הקופרניקני מבטל את מרכזיותו של האדם ומציב אותו כחלק מן היקום. העיקרון מעולם לא הוכח, וקיימת דעה שלא ניתן להוכיחו. עם זאת, במהלך השנים הצטברו ראיות שמחזקות אותו. ראשית, קופרניקוס הציב את כדור הארץ ככוכב לכת מבין מספר כוכבי לכת שסובבים את השמש. לאחר מכן גילה ויליאם הרשל שמערכת השמש מקיפה את גלקסיית שביל החלב יחד עם כוכבים רבים אחרים. אדווין האבל גילה ששביל החלב הוא גלקסיה אחת מני רבות. רצף תגליות זה הניח את היסודות לפיתוחה של תאוריית המפץ הגדול והקוסמולוגיה המודרנית. מאמרים מודרניים מנסים לבחון את העיקרון בדרכים שונות כמו חקירת קרינת הרקע הקוסמית והסחה לאדום שלה. מאחר שלא ברור אם העיקרון נכון, פיזיקאים בונים מודלים הכוללים את העיקרון ומודלים מחוסרי העיקרון. דוגמה לבעיה בשימוש בעיקרון היא התאוצה בהתפשטות היקום. היקום מתפשט בתאוצה הולכת וגדלה, דבר שקשה להסבירו בהנחה שהיקום אחיד מכל נקודה שממנה צופים בו (איזוטרופי). נהוג לקרוא לגורם התאוצה אנרגיה אפלה ולשינוי בתאוצה הקבוע הקוסמולוגי. בהנחה שלכדור הארץ מקום ביקום באזור בעל צפיפות נמוכה במיוחד, ניתן לשער את קיומם של אזורים צפופים יותר ביקום שהכבידה שלהם גורמת לתאוצה זו. עקרון הממוצעות ניקולאוס קופרניקוס המהפכה הקופרניקאית Copernican Principle, Encyclopedia Britannica Dava Sobel, A More Perfect Heaven: How Copernicus Revolutionized the Cosmos, Bloomsbury Publishing 2011 Copernican principle tests, Google Scholar search ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה ובנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.