laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אורופנדולה

אורופנדולה (שם מדעי: Psarocolius) הוא סוג של ציפורי שיר מדרום ומרכז אמריקה, ממשפחת הפַּזָּאִיִּים. האורופנדולות הם ציפורים גדולות בעלות מקור מחודד, וזנב ארוך שצבעו תמיד צהוב בהיר, לפחות באופן חלקי. הזכרים בדרך-כלל גדולים מן הנקבות. תכסית הנוצות היא בדרך-כלל ערמונית, חומה-כהה או שחורה, אף על פי שבכמה מינים של אורופנדולות הראש, החזה והגב העליון הם בצבע זית. הרגליים כהות, אבל למקור יש בדרך כלל צבע מנוגד באופן בולט, צהוב בהיר או בסיס ירוק או שחור וקצה אדום. בכמה מינים, צידי הראש מוכתמים כחול או ורוד. האורופנדולות מצויות בעיקר ביערות גשם, ובכמה מינים גם בחורשות ויערות דלילים. הן חיות במושבות, ואורגות מעלים ועשבים קינים אופייניים, דמויי סלי-נצרים דקים, התולים מקצות הענפים. הציפורים החברותיות אוכלות חרקים גדולים ופירות. הן קולניות מאוד, ומפיקות מגוון של שירים, המחקים לפעמים בעלי חיים שונים. לקבוצת האורופנדולות שייכים שישה מינים של הסוג Psarocolius המורפולוגיה, הנתמכת בראיות של mtDNA ציטוכרום b ו-NADH הידרוגנז, מראה שהמינים Ocyalus latirostris ו- Psarocolius oseryi הם המרוחקים ביותר משאר הקבוצה. למעשה, נראה שהם קרובים יותר לקבוצת ה-Cacique, וייתכן ששני המינים שייכים לסוג Ocyalus. (הוצע גם לשייך את המין השני לסוג Clypicterus). Psarocolius guatimozinus Psarocolius wagleri Psarocolius angustifrons Psarocolius atrovirens Psarocolius viridis Psarocolius decumanus Psarocolius montezuma Psarocolius cassini Psarocolius bifasciatus המינים Cacicus oseryi וCacicus latirostris עברו לסוג Cacicus, הקרוב לאורופנדולה. סוג נוסף המכונה אורופנדלה הוא הסוג Gymnostinops בו ארבעה מינים. מה קורה בטבע, הוצאת מודן, עמ' 138. מדיה וקבצים בנושא אורופנדולה בוויקישיתוף אורופנדולה, באתר ITIS (באנגלית) אורופנדולה, באתר NCBI (באנגלית) אורופנדולה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) אורופנדולה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אורופנדולה, באתר GBIF (באנגלית) אורופנדולה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) צילומים וסרטי וידאו של אורופנדולה IBC
נבחרת בנין בכדורסל

נבחרת בנין בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של בנין. הדירוג הנוכחי של נבחרת בנין ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-140 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, ירידה של מקום אחד לעומת דירוג קודם. נבחרת בנין השתתפה פעם אחת בלבד באליפות אפריקה בכדורסל בשנת 1974 וסיימה במקום התשיעי מתוך עשר נבחרות. נבחרת בנין מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים או לאליפות העולם בכדורסל. דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בכדורסל

נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. הדירוג הנוכחי של נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-78 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, ירידה של 5 מקומות לעומת דירוג קודם. הנבחרת השתתפה 6 פעמים באליפות אפריקה בכדורסל והישגה הטוב ביותר הוא המקום הרביעי אשר אותו השיגה בשנת 1975. הנבחרת מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים או לאליפות העולם בכדורסל. דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
מזנון הכנסת

מזנון הכנסת הוא שמה של המסעדה הפועלת במשכן הכנסת. בכנסת פועלים שלושה מזנונים: המזנון החלבי, המזנון הבשרי ומזנון הח"כים (שאף הוא בשרי), הפועל רק בימים שבהם מתכנסת מליאת הכנסת. שלושת המזנונים מופעלים בידי זכיין הנבחר במכרז מעת לעת. הזכיין הוא שאחראי גם לאספקת שתייה לישיבות של ועדות הכנסת ושל פורומים אחרים המתכנסים בה, וכן הוא מפעיל דוכן שתייה חמה בירכתי המליאה בשעות פעילותה. בעבר פעלו המזנון החלבי והמזנון הבשרי בחלל אחד, בקומת המליאה, אך עם חנוכת האגף החדש של משכן הכנסת, הועבר אליו המזנון החלבי. מזנון הח"כים פועל אף הוא בקומת המליאה. ברבות השנים נודע מזנון הכנסת כזירה של התרחשויות פוליטיות, עקב נוהגם של רבים מחברי הכנסת לנהל בו פגישות פוליטיות ופגישות עם עיתונאים. מקורו של נוהג זה בתקופה בה חלקו חברי הכנסת את חדריהם וישבו שניים בחדר אחד (דבר שבמאה ה-21 שונה וכיום כמעט כל חברי הכנסת מקבלים חדר משלהם). מזנון הכנסת אפשר את קיומן של פגישות בדיסקרטיות יחסית. מדי פעם המזנון מקושט בהתאם לאירועי התקופה, למשל במהלך מונדיאל 2018 קושטו המזנונים בדגלי ענק, כדורי משחק ומנות אוכל שייצגו את ארבע המדינות שעלו לשלב חצי הגמר. בעשור הראשון של המאה ה-21 נזכר המזנון בכמה הקשרים שנויים במחלוקת, החל במחאות נגד המחירים הגבוהים בו, דרך סגירתו בשנת 2007 בהוראת משרד הבריאות עקב מציאת חיידקי ליסטריה בדגימות מזון שנלקחו ממנו, וכלה במחאות שנשמעו נגד נוהגו של המזנון לפטר עובדים בתקופת פגרות הכנסת. לאחר התפרצות נגיף הקורונה בישראל, בשבועות הראשונים של הכנסת ה-23, הופעל המזנון במתכונת של חלוקת ערכות מזון ארוזות. מדיה וקבצים בנושא מזנון הכנסת בוויקישיתוף גדעון אלון, מזנון הכנסת: בריא, צמחוני, טבעוני, באתר ישראל היום, 6 באפריל 2021 אביטל אינדיג, ‏על בטן מליאה: מה מחכה לח"כים במזנון הכנסת?, בעיתון מקור ראשון, 11 בספטמבר 2019 קובי רובין‏, המונה טועם שחיתות במזנון הכנסת, באתר וואלה, 26 בדצמבר 2017 תשכחו מהפוליטיקה: מזנון הכנסת בצבעי המונדיאל, באתר ONE, ‏8 ביולי 2018 רנית נחום-הלוי, "העוזרים הפרלמנטרים פותחים בחרם גדול על מזנון הכנסת", חדשות מחלקה ראשונה, 22 בדצמבר 2004. צבי זרחיה, יוקר המחייה של הח"כים: מזנון הכנסת מעלה מחירים, באתר כלכליסט, 18 ביוני 2018 פנחס וולף‏, עובדי מזנון הכנסת פוטרו לתקופת הפגרה, באתר וואלה, 6 באפריל 2008 אריק בנדר, ‏הגבלת כניסת יועצים ואנשי תקשורת: ההנחיות החדשות לעבודה בכנסת, באתר מעריב אונליין, 18 במרץ 2020
נבחרת אתיופיה בכדורסל

נבחרת אתיופיה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של אתיופיה. נבחרת אתיופיה לא דורגה ברשימת הדירוג של פיב"א לגברים, נכון ל-10 באוגוסט 2024 נבחרת אתיופיה השתתפה באליפות אפריקה בכדורסל הראשונה שנערכה בשנת 1962 וסיימה במקום החמישי והאחרון. מאז לא השתתפה הנבחרת באליפות אפריקה בכדורסל או בכל טורניר משמעותי אחר. נבחרת אתיופיה מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים או לאליפות העולם בכדורסל. דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
ריבוי משימות

ריבוי משימות (באנגלית: Multitasking) הוא היכולת של מחשב לבצע מספר משימות במקביל. כאשר למחשב יש מעבד יחיד, רק משימה אחת יכולה לרוץ עליו בכל פרק זמן נתון, אולם אפשר לקבל הדמיה של הרצת מספר משימות במקביל על ידי מעבר מהיר בין משימות שונות. המעבר הזה נקרא גם שיתוף זמן (time sharing). המעבר בין הרצת משימות שונות נקרא החלפת הקשר, מכיוון שבו עוברים מהסביבה (ההקשר) של משימה אחת לזו של משימה אחרת. למשימות קוראים (במערכות שונות) תהליכים, תהליכונים, או משימות. ריבוי משימות מוסדר (Preemptive Multitasking) הוא המימוש המקובל לריבוי משימות במערכות הפעלה. סדרן מרכזי (בדרך כלל חלק ממערכת ההפעלה) אחראי להקצות את המעבדים לתהליכים. הסדרן יכול להפריע (preempt) לתהליך אם עבר זמנו. ריבוי משימות שיתופי (Cooperative Multitasking) הוא ריבוי משימות שממומש על ידי התהליכים עצמם ללא כפייה של מערכת ההפעלה או סדרן מרכזי אחר. כאשר תהליך סיים לעבוד עם המעבד הוא קורא לפעולת yield (מאנגלית: ויתור) שמעבירה את הביצוע לתהליך הבא. המימוש הזה פשוט יותר אולם תהליך סורר אחד יכול לתקוע את כל המערכת. מימוש זה של ריבוי משימות היה בשימוש ב-Microsoft Windows 3.x וב-MacOS, לדוגמה. רכיב התוכנה שאחראי על חלוקת הזמן נקרא סדרן תוכניות. חלוקת הזמן לא בהכרח שווה ויכולה להתבסס על היוריסטיקות שונות. היוריסטיקה אפשרית היא לתת העדפה (יותר זמן עיבוד) לתהליכים גדולים יותר, לדוגמה. בעת חלוקת המשאבים יש סכנת הרעבה של תהליכים, כלומר מצב שבו תהליך בעל עדיפות נמוכה לא יקבל את זמן העיבוד או הגישה למשאב הנצרך לו גם לאחר זמן. לשם כך ניתן להשתמש במנגנון "הזדקנות" שבו אם עבר זמן רב מאז שתהליך קיבל זמן עיבוד או גישה למשאב, הוא יקבל עדיפות גבוהה יותר. פסיקה (מחשב) אוהד ברזילי, על ביצוע של משימות מרובות במקביל, ספטמבר 2011 - סרטון הסבר אינטואיטיבי וקצר בווידאו בלוג העברי - אינטרטנט ריבוי משימות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) רִבּוּי מְשִׂימוֹת מֻסְדָּר במילון טכנולוגיית המידע: טכניקות (תשס"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית רִבּוּי מְשִׂימוֹת שִׁתּוּפִי במילון טכנולוגיית המידע: טכניקות (תשס"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית
נבחרת גמביה בכדורסל

נבחרת גמביה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של גמביה. נבחרת גמביה לא דורגה ברשימת הדירוג של פיב"א לגברים, נכון ל-10 באוגוסט 2024 נבחרת גמביה השתתפה פעם אחת בלבד באליפות אפריקה בכדורסל בשנת 1978 וסיימה במקום התשיעי מתוך עשר נבחרות. מאז לא השתתפה הנבחרת באליפות אפריקה בכדורסל או בכל טורניר משמעותי אחר. נבחרת גמביה מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים או לאליפות העולם בכדורסל. דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
נבחרת גינאה בכדורסל

נבחרת גינאה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של גינאה. הדירוג הנוכחי של נבחרת גינאה ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-73 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, עלייה של 3 מקומות לעומת דירוג קודם.. נבחרת גינאה השתתפה 5 פעמים באליפות אפריקה בכדורסל והישג השיא שלה הוא המקום הרביעי באליפות אפריקה הראשונה שנערכה בשנת 1962. נבחרת גינאה מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים או לאליפות העולם בכדורסל. דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
נבחרת מדגסקר בכדורסל

נבחרת מדגסקר בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של מדגסקר. הדירוג הנוכחי של נבחרת מדגסקר ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-113 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, עלייה של 3 מקומות לעומת דירוג קודם. נבחרת מדגסקר השתתפה שלוש פעמים באליפות אפריקה בכדורסל והישג השיא שלה הוא המקום התשיעי בשנת 1972. נבחרת מדגסקר מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים או לאליפות העולם בכדורסל. דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
פולין: סיפורי אגדות

פולין / סיפורי אגדות הוא מחזור של 16 סיפורים קצרים מאת ש"י עגנון, הנכלל בקובץ סיפוריו "אלו ואלו". עלילתם של הסיפורים מתרחשת בפולין. סיפורי "פולין / סיפורי אגדות" הם מהסוגה הקרויה 'מעשייה ספרותית', המשתייכת לרומנטיקה הגרמנית. ראשיתו של מחזור סיפורים זה ב-4 סיפורים מאת עגנון, שבתרגומם לגרמנית נכללו בקובץ ספרותי על יהודי פולין, Das Buch von den Polnischen Juden (תרגום חופשי: ספרם של היהודים הפולנים), בעריכתם של עגנון ואהרן אליאשברג, שיצא לאור בהוצאת "יודישער פערלאג" בברלין בשנת 1916. בשנת 1917 פורסם בעיתון "הצפירה" הסיפור "במצולות", ובשנת 1919 פורסמו 5 סיפורים שכותרתם "פולין: אגדות מני קדם" ברבעון "התקופה" של הוצאת שטיבל בוורשה, בעריכת דוד פרישמן. לאחר שעלה בשנית לארץ ישראל, בשלהי 1924, פרסם עגנון סיפורים נוספים במחזור סיפורים זה, והמחזור, שכלל 14 סיפורים, ובהם עיבוד מחדש של הסיפורים שפורסמו ב"התקופה", יצא לאור כספר בשם "פולין" בהוצאת "הדים" שבהנהלת אשר ברש. בסדרת "כל סיפוריו של שמואל יוסף עגנון", שיצאה לאור בשנת 1931, נכלל המחזור "פולין / סיפורי אגדות" בכרך שנקרא "מאז ומעתה". במהדורה השנייה של סדרת כל סיפוריו, שיצאה לאור בשנת 1952, נכלל מחזור הסיפורים בכרך "אלו ואלו". מחזור הסיפורים נושא את ההקדשה "מוגש לידידי לר' שלמה שוקן באהבה ובכבוד". ראשית התיישבותם של היהודים בפולין – הסיפורים "קדומות", "גשם", "משומרים בבוקר". חייהם של יהודי פולין – הסיפורים "אור תורה", "מעשה עזריאל משה שומר הספרים". יחסי היהודים והגויים – הסיפורים "במצולות", "מחולת המוות", "חרב דוביש". הזיקה של יהודי פולין לארץ ישראל – הסיפורים "מעשה המשולח מארץ הקדושה ת"ו", "מעשה העז". ניצה בן-דב, אהבות לא מאושרות, הוצאת עם עובד, 1997, עמ' 354-327. דן לאור, חיי עגנון, הוצאת שוקן, 1998, עמ' 187-185. ניצה בן-דב, הסיפור "במצולות" כפרדיגמה ליחסי יהודים פולנים, עג גיליון ב', 2012
פואה מצויה

פואה מצויה (שם מדעי: Rubia tenuifolia) היא מטפס בעל ענפים ועלים מחוספסים, הערוכים בדורים של ארבעה עלים בכל דור. בשטחי בתה (שדה בלתי מעובד) הוא גדל כשיח סבוך בתוך עצמו, שגובהו 30-70 ס"מ, ואילו בחורש וביער הוא שולח גבעולים ארוכים בעלי זיפים, ומטפס בעזרתם עד צמרות העצים הסמוכים. לגבעולים חתך מרובע, והעלים מוארכים ואליפטיים, גלדניים וצבעם ירוק כהה. צבע הפרח קרם צהבהב וכותרתו גלגלית חסרת צינור. הפרי הוא ענבה שחורה עסיסית, שקוטרה 4 מ"מ והיא מבשילה כבר בחודש יוני. הפרי נאכל על ידי ציפורים שמפיצות את הזרעים למרחק. כל המינים בישראל בסוג פואה הם רב שנתיים, הסוג כולל בישראל את המינים פואה מצויה, פואת הצבעים ופואת דנה (בירדן). היא והקיסוסית הן המטפסים הנפוצים ביותר בחורש ובבתה בכל רחבי החבל הים תיכוני. בעבר השתמשו בפרי הפואה כמקור לצבע, ושורשי הצמח משמשים תרופה לחיזוק העצמות ולהמסת אבני כליות. פואה מצויה היא מין קרוב לפואת הצבעים, שמשורשיה הפיקו בעבר צבע שני. פואת הצבעים נדירה מאוד בישראל ונתונה בסכנת הכחדה, והיא גדלה כיום אך ורק בגאון הירדן ליד בית שאן ובירושלים. מדיה וקבצים בנושא פואה מצויה בוויקישיתוף פואה מצויה, באתר NCBI (באנגלית) פואה מצויה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) פואה מצויה, באתר צמח השדה פואה מצויה, באתר צמחיית ישראל וסביבתה פואה מצויה, באתר Tropicos (באנגלית) פואה מצויה, באתר GBIF (באנגלית) פואה מצויה, באתר The Plant List (באנגלית) פואה מצויה, באתר IPNI (באנגלית) פואה מצויה, טיולי
1731

שנת 1731 היא השנה ה-31 במאה ה-18. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. 1 בינואר 1731 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-11 ימים. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני. 6 בפברואר – צ'ארלס לי, מייג'ור גנרל בצבא הקונטיננטלי (נפטר ב-1782) 11 במרץ – רוברט פיין, משפטן ומדינאי אמריקאי (נפטר ב-1814) 13 ביוני – מרתה וושינגטון, אשתו של נשיא ארצות הברית ג'ורג' וושינגטון (נפטרה ב-1802) 21 באפריל – דניאל דפו, סופר אנגלי (נולד ב-1660) להלן לוח שנה גרגוריאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. במקומות בהם היה נהוג אז הלוח היוליאני, שנת 1731 התחילה ביום ה' בשבט ה'תצ"א (לעומת זאת, אותה שנה לפי הלוח הגרגוריאני החלה 11 ימים מוקדם יותר, ב-כ"ג בטבת). אורכה של שנה זו לפי הלוח היוליאני 365 ימים - בדיוק כמו הלוח הגרגוריאני המקביל. להלן לוח שנה יוליאני - עברי משולב עם חגים ומועדים עבריים: שנת 1731 לפי הלוח היוליאני Nothing. ילידי 1731‎ נפטרים ב-1731‎ מדיה וקבצים בנושא 1731 בוויקישיתוף
חיים בן-דוד

חיים בן-דוד (חב"ד) (6 במאי 1919 – 22 בנובמבר 1967) היה אלוף בצה"ל, שירת במשך למעלה מחמש שנים כמזכיר הצבאי של ראש הממשלה דוד בן-גוריון ולאחר מכן כראש אגף כוח האדם. לאחר שחרורו התמנה לשגריר ישראל באתיופיה, ושם נהרג בתאונת מטוס בעת מילוי תפקידו. בן-דוד נולד בווינה בירת אוסטריה בשנת 1919, התחנך בגימנסיה העברית המקומית על שם צבי פרץ חיות. הצטרף לתנועת הנוער "גורדוניה", ועלה לארץ ישראל ב-1938. הצטרף לארגון "ההגנה", סייע בייסוד מעלה החמישה ועבר הכשרה חקלאית בגניגר. היה מראשוני הלוחמים בפלגות הלילה המיוחדות, במסגרת זו עסק בשמירה על צינור הנפט כירכוכ-חיפה ובשדות עמק יזרעאל. עמד בראש גרעין "אבוקה" שהתיישב בעמק בית שאן, וכיהן כמפקד החי"ש הראשון באזור. לאחר הקמת חטיבת כרמלי היה מפקד פלוגה בחטיבה ובמלחמת העצמאות לחם בקרב רמת יוחנן, בקרבות בגליל המערבי לשחרור יחיעם, במבצע דקל ובמבצע חירם. בתקופה זו התקדם לקצין מבצעים ומפקד גדוד בחטיבה. בתום המלחמה היה אחראי להקמת בסיס ההדרכה של פיקוד הצפון ושירת כקצין אג"ם של הפיקוד. באוקטובר 1951 מונה לעוזר ראש אג"ם, מרדכי מקלף, וב-1953 מונה לארגון מחלקת אכ"א-פרט באגף כוח אדם, התמנה ב-1955 למפקד חטיבת גולני, תפקיד בו שימש עד 1956. בנובמבר 1955 פיקד על "מבצע ניצנה", כיבוש מוצבי הסחנה. בהמשך שימש בתפקיד ראש מטה פיקוד הצפון וראש מינהל הסגל באגף כוח האדם. התאבדותו של נחמיה ארגוב הביאה למינויו למזכיר הצבאי של ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון. בן-דוד ליווה את בן-גוריון במשך למעלה מחמש שנים, כשברקע מתעצמת פרשת לבון. במקביל להתפטרותו של בן-גוריון מראשות הממשלה מונה בן-דוד ביולי 1963 לראש אגף כוח האדם, ובאפריל 1964 קודם לדרגת אלוף. לאחר שחרורו ב-1966 מונה לשגריר ישראל באתיופיה, נהרג בנובמבר 1967 בתאונת מטוס, בעת שטס מאדיס אבבה לחווה חקלאית שנוהלה בידי ישראלים במסגרת ארגון המזון והחקלאות של האו"ם. הוא נקבר בית הקברות הצבאי קריית שאול הותיר אחריו את רעייתו יעל ושלושה בנים. על שמו נקרא רחוב ביד אליהו בתל אביב. מדיה וקבצים בנושא חיים בן-דוד בוויקישיתוף אלוף חיים בן דוד נהרג בתאונה אווירית באתיופיה, מעריב, 23 בנובמבר 1967 אלוף ח. בן דוד, שגריר ישראל באדיס אבבה, נספה בתאונת מטוס, דבר, 23 בנובמבר 1967, המשך פנחס יורמן, על חב"ד שאיננו, דבר, 28 בנובמבר 1967 אלי אלון, סיפורו של האלוף חב"ד באתר דה מרקר אל"מ ח. בן דוד מונה, דבר, 16 ביולי 1963
יוסי גל

יוסי גל (נולד ב-1950) הוא דיפלומט ישראלי, כיהן כשגריר ישראל בצרפת ובהולנד ומנכ"ל משרד החוץ. גל נולד וגדל בירושלים,. באוגוסט 1968 התגייס לצה"ל ושירת בחיל התותחנים, לאחר קורס קצינים שירת בגדוד 403. הוא נפצע במלחמת ההתשה מפגיעת רסיסי פגז מצרי. לאחר החלמתו שימש קצין המודיעין וקצין המבצעים של הגדוד. בשירות המילואים השתתף במלחמת יום הכיפורים כקצין ביחידת הסיור של עוצבת כידון. גל בוגר תואר ראשון בסטטיסטיקה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. החל את עבודתו בשירות החוץ בשנת 1975. תחילה שימש מנהל לשכת שגריר ישראל בארצות הברית עד 1981. בשנים 1985-1987 היה דובר שגרירות ישראל בוושינגטון. בראשית שנות התשעים היה יו"ר ועד עובדי משרד החוץ. לאורך השנים שימש בתפקידים דיפלומטיים שונים, בהם: מנהל לשכת שגריר ישראל בארצות הברית, סמנכ"ל הסברה במשרד החוץ (1993–1995), שגריר ישראל בהולנד בשנים 1995 עד 2000, ראש אגף עיתונות במשרד ראש הממשלה (עד 2001), סמנכ"ל לענייני כלכלה במשרד החוץ (2001–2006) ומשנה מדיני למנכ"ל (2006–2009). עד ינואר 2011 כמנכ"ל משרד החוץ בממשלה ה-32 ולאחר מכן התמנה לשגריר ישראל בצרפת. וכיהן בתפקיד עד 2015. הוא עוטר באות לגיון הכבוד בדרגת מפקד. בתפקידיו כסמנכ"ל לענייני כלכלה וכמשנה מדיני למנכ"ל נשא גל באחריות בנושא המערכה המדינית מול הגרעין האיראני, בשדרוג יחסי ישראל והאיחוד האירופי, וריכז חלק מוועדות ההתדיינות בין ישראל לרשות הפלסטינית. לאחר פרישתו ממשרד החוץ מונה לסגן נשיא האוניברסיטה העברית לקשרי חוץ ופיתוח משאבים. מדיה וקבצים בנושא יוסי גל בוויקישיתוף חשוד בריגול, מעריב, 22 בנובמבר 1985 כסאות מוזיקליים, מעריב, 2 בספטמבר 1986 לביבות מוסקאליות, מעריב, 1 בינואר 1987 רוני סופר, מנכ"ל משרד החוץ הבא: יוסי גל, באתר ynet, 19 באפריל 2009 גדעון קוץ פריז, ‏"עכשיו אנחנו יוצאים מהתקופה הקשה": שגריר ישראל בצרפת מסכם, באתר מעריב אונליין, 10 באוגוסט 2015
1732

שנת 1732 היא השנה ה-32 במאה ה-18. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. 1 בינואר 1732 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-11 ימים. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני. 7 בדצמבר – חנוכת בית האופרה המלכותית בלונדון 21 בינואר – פרידריך השני אויגן, דוכס וירטמברג (נפטר ב-1797) 24 בינואר – פייר בומרשה, מחזאי ומהפכן צרפתי (נפטר ב-1799) 22 בפברואר – ג'ורג' וושינגטון, נשיאה הראשון של ארצות הברית (נפטר ב-1799) 1 במרץ – ויליאם קושינג, שופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית ונשיא בית המשפט במשך יומיים (נפטר ב-1810) 31 במרץ – יוזף היידן, מלחין אוסטרי (נפטר ב-1809) 5 באפריל – ז'אן אונורה פרגונאר, צייר צרפתי (נפטר ב-1806) 21 ביוני – יוהאן כריסטוף פרידריך באך, מוזיקאי ומלחין, ילדו ה-16 של יוהאן סבסטיאן באך (נפטר ב-1795) 30 בספטמבר – ז'אק נקר, מדינאי וכלכלן צרפתי (נפטר ב-1804) 8 בנובמבר – ג'ון דיקינסון, עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי, מושל דלאוור ופנסילבניה (נפטר ב-1808) 6 בדצמבר – וורן הייסטינגס, המושל הכללי הראשון של הודו הבריטית (נפטר ב-1818) 4 בדצמבר – ג'ון גיי, משורר ומחזאי אנגלי (נולד ב-1685) להלן לוח שנה גרגוריאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. במקומות בהם היה נהוג אז הלוח היוליאני, שנת 1732 התחילה ביום י"ד בטבת ה'תצ"ב (לעומת זאת, אותה שנה לפי הלוח הגרגוריאני החלה 11 ימים מוקדם יותר, ב-ג' בטבת). אורכה של שנה זו לפי הלוח היוליאני 366 ימים - בדיוק כמו הלוח הגרגוריאני המקביל. להלן לוח שנה יוליאני - עברי משולב עם חגים ומועדים עבריים: שנת 1732 לפי הלוח היוליאני Nothing. ילידי 1732‎ נפטרים ב-1732‎ מדיה וקבצים בנושא 1732 בוויקישיתוף
פרקינס

האם התכוונתם ל... אליזבת פרקינס – שחקנית אמריקאית אנתוני פרקינס – שחקן אמריקאי ג'יה פרקינס – כדורסלנית אמריקאית דורון פרקינס – כדורסלן אמריקאי דייוויד פרקינס – גנרל בצבא ארצות הברית ויליאם פרקינס – מראשי התנועה הפוריטנית מקסוול פרקינס – עורך ספרותי אמריקאי פרנסס פרקינס – מזכירת העבודה האמריקנית בתקופת שלטונו של פרנקלין רוזוולט והאישה הראשונה שכיהנה כחברת קבינט בארצות הברית קארל פרקינס – מוזיקאי אמריקאי קירן פרקינס – שחיין אוסטרלי קנדריק פרקינס – כדורסלן אמריקאי מנועי פרקינס – חברה בריטית לייצור מנועי דיזל פרקין פרקינסון
מונטה סובסיו

מונטה סובסיו (באיטלקית: Monte Subasio) הוא הר שגובהו 1,290 מטר במרכז הרי האפנינים. על מדרונו המערבי בנויה העיר אסיזי (מרכז שלטוני מימי רומא העתיקה), ובתחתית המדרון הדרומי העיר ספלו (Spello). במורדות ההר נמצאת מצודת "סאסו רוסו" (Sasso Rosso, באיטלקית:"ההר האדום"). במאה ה-12 היא הייתה מקום מושבן של קלרה מאסיזי ואגנס הקדושה מאסיזי, אשר לפי המסורת היו בנותיו של פבורינו סקיפי, ה"נסיך" של המצודה. מוצאו היה ממשפחת רומית מכובדת ובבעלותו היו אדמות האזור. בשנת 1208 נתן אב המנזר של המסדר הבנדיקטיני המקומי כנסייה קטנה בפורציונקולה (Porziuncola) לפרנציסקוס מאסיזי, מייסד מסדר הפרנציסקנים. האבנים שנחצבו מההר נצבעו בצבע עץ אורן, המהווים סמל למבני הפרנציסקנים, בלוחות שהוצבו בעיר אסיזי לרגל הכרזתה כאתר מורשת עולמי. בהר סובסיו פארק טבעי גדול הנקרא פרקו דל מונטה סובסיו (Parco del Monte Subasio), בו ניתן ללמוד על חיות הבר ועל הצומח - מבחינת נוף הצומח השולט בו, המינים העיקריים הבולטים בנוף, והחברות העיקריות - של מרכז איטליה. מרכז המבקרים של הפארק "Gruppo Umbro Mineralogico Paleontologico" מציג תערוכה מתמדת של נושאים גאולוגיים ופליאונטולוגיים. הרקע להם תהליך היווצרות שיפוע ההר. ההר נוצר מאינטראקציה בין גורמים אנדוגניים ואקסוגניים. הגורם האנדוגני הוא היווצרות שכבות משקעים ימיים בעידנים גאולוגיים שבין 210 מיליון שנה (מזוזואיקון) עד 10 מיליון שנה (מיוקן). הגורם האקסוגני המקובל (אולי בטעות) הפעילות הוולקנית. התצוגה במרכז כוללת שלושה חדרים: הראשון מציג את תהליך היווצרות של מאובנים והעידנים הגאולוגיים שבהם מתגלים מאובנים. השני מציג את ההר עצמו על הסלעים שבו והמאובנים שנמצאו בו. השלישי עורך השוואה בין מאובני האזור לבין אחרים שנמצאו ביבשת אירופה. מדיה וקבצים בנושא מונטה סובסיו בוויקישיתוף אתר המתאר את המקום [1]
תשובות הרמב"ם

תשובות הרמב"ם הוא שם כולל לכל התשובות ההלכתיות ששלח הרמב"ם בימי חייו לשואלים. שמו של הרמב"ם התפרסם עוד בימי חייו כגדול הדור, והוא החל לקבל שאלות בנושאי הלכה ובנושאי השקפה מכל רחבי העולם היהודי. את תשובותיו בנושאי השקפה נהוג לכנות אגרות הרמב"ם, עקב אורכן ורב גוניותן, אך בידינו מצויות כ־3,000 [דרוש מקור] תשובות הלכתיות שהרמב"ם כתב בכל ענפי התורה. תשובות אלו לקוחות בעיקר מן הגניזה הקהירית, שהרמב"ם פעל בסמיכות אליה. עקב כך נמצאו בגניזה כתבים רבים של הרמב"ם אף בכתב ידו. תשובותיו של הרמב"ם קצרניות ופסקניות. בניגוד לסגנון הנפוץ של התשובות בתקופות יותר מאוחרות, אין הרמב"ם דן בנושא השאלה בגוף התשובה, אלא מוסר את המסקנה הסופית במהירות. דבר זה גרם במהלך הדורות ללימוד מצומצם יחסית של תשובותיו, עקב מיעוט החידוש בהן, לכאורה. התשובות הופיעו לראשונה כקובץ מודפס בקושטא בשנת ה'רע"ד (1514) כשבו ארבעים וחמש תשובות הלכתיות ומספר של אגרות, מאז נדפס הקובץ כמה פעמים. הוצאה מורחבת בהרבה, הכוללת 158 תשובות מכתב יד שהעתיק רבי סעדיה אבן דנאן והיה בידי רבי יעקב ששפורטש ועבר לנכדו שהיה בעל שם זהה, יצאה לאור באמסטרדם בשנת ה'תקכ"ה (1765), בשם "פאר הדור". חלק מהתשובות שבהוצאה זו היו כתובות בערבית והן תורגמו על ידי רבי מרדכי תמה המעיד כי אינו בקיא בשפה, עובדה שניכרת היטב בתרגומו. מהדורה משמעותית נוספת של התשובות יצאה בליפסיה בשנת ה'תרי"ט (1859) על ידי החוקר רבי אברהם ליכטנברג, בה הוסיף המהדיר תשובות רבות מכתב יד ובמהדורה זו עלה מספר התשובות למניין 178. מאז נדפסו תשובות רבות מכתבי יד, אבל הוצאה מדעית ומקיפה של התשובות העבריות יצאה לאור בירושלים על ידי החוקר הרב אברהם חיים פריימן בשנת ה'תרצ"ד (1934), בשם "תשובות הרמב"ם", הוצאת "חברת מקיצי נרדמים". מהדורה מקיפה יותר יצאה באותה ההוצאה בההדרת פרופסור יהושע בלאו, בין השנים ה'תשי"ח (1958) – ה'תשכ"ה (1965). מהדורה הכוללת את התשובות שבמהדורת בלאו, בתוספת תשובות שפורסמו בבמות שונות, יצאה בהוצאה תורנית (ולא מדעית כמהדורתו של בלאו) על ידי מכון ירושלים, בשנת ה'תשע"ו, בשני כרכים. המהדיר, הרב דוד יוסף בנו של הרב עובדיה יוסף, התבסס בין השאר על ההוצאות המדעיות של קודמיו וצירף ציונים והערות. הלימוד של תשובותיו עדיין נמצא בשלבים התחלתיים, בעיקר עקב הזמן הקצר שעבר מאז גילוין של רבות מהן. בדורות קודמים לא הרבו ללמוד את תשובותיו המפורסמות, עקב סגנונן הקצרני, והתאמתן לפסיקותיו של הרמב"ם ב"משנה תורה". סיבה נוספת למיעוט הלימוד היא היעדר בית מדרש שהמשיך את דרך הפסיקה של הרמב"ם באופן ישיר, שכן רצף בית מדרשו שלו נקטע כמאתיים שנה לאחר מותו, ולאחר היעלמות צאצאיו שהמשיכו את דרכו אחריו. חשיבות לימוד התשובות היא ביכולת להשוות בין התייחסותו של הרמב"ם לשאלות נקודתיות, לעומת ניסוחו הכללי במשנה תורה. השוואה זו יש בה ללמד על גישתו בפסיקת ההלכה, ובהתייחסות למציאות משתנה. לימוד זה מקבל משנה חשיבות, היות שהרמב"ם לא הספיק לכתוב מקורות לספרו "משנה תורה", ולכן הצלבת תשובותיו עם פסקיו הכלליים יש בה כדי לשפוך אור נוסף על המקורות, בנוסף למלאכה שביצעו בנושא מפרשי הרמב"ם לאורך הדורות, שלא היו בידיהם תשובותיו, ולפעמים נאלצו להסתפק בהשערות. מאיר בניהו, "תשובות שאלות להרמב"ם" בתוך ספר הזיכרון להרב יצחק נסים כרך ב, עמ' קעה רלה, יד הרב נסים, ירושלים, תשמ"ה תשובות הרמב"ם, ליפסיה 1861, באתר דעת יהושע בלאו, תשובות הרמב"ם כרך א, מקיצי נרדמים ירושלים התשי"ח, באתר היברובוקס יהושע בלאו, תשובות הרמב"ם כרך ב, מקיצי נרדמים ירושלים התש"ך, באתר היברובוקס יהושע בלאו, תשובות הרמב"ם כרך ג, מקיצי נרדמים ירושלים התשכ"א, באתר היברובוקס תשובות הרמב"ם באתר ספריא