סלנג באינטרנט

בתרבות האינטרנט, סלנג באינטרנט הוא סלנג שהחל להתפתח בסוף המאה ה-20. הסלנג התפתח בשפות מדוברות, בפרט אנגלית, והוא מאפיין שיחות של אנשים באינטרנט במקומות שונים: פורומים, מסרונים, תוכנות מסרים מיידיים, משחקי רשת ועוד. התפתחות האינטרנט החלה בארצות הברית. בשל גודלה והשפעתה של הארץ דוברת האנגלית, וגם בשל היותה של האנגלית שפה בין-לאומית, אנשים מכל קצוות תבל החלו לשוחח זה עם זה באנגלית באינטרנט ולכן ידה של האנגלית שולטת בכל הקשור באינטרנט. אופיו של הסלנג באינטרנט ייחודי, שכן הוא מתפתח בין אנשים שאינם בהכרח דוברים אנגלית כשפת אם וכן אנשים הדוברים אותה בשגיאות. כמו כן, היא מדוברת אך ורק בצורה וירטואלית דרך תוכנות מסרים מיידיים, פורומים וכו'. מאפיין נוסף וייחודי של סלנג זה הוא שהוא מדובר על ידי הקלדה בלבד. שפת האינטרנט מגוונת בגלל כמות האנשים ה"דוברים" אותה, אולם היא מצומצמת ורדודה מאוד. פעמים רבות אנשים המשוחחים באינטרנט רוצים רק להבין ולהיות מובנים, ובגלל זה הם מקלידים באנגלית מצומצמת. מכיוון ששפת האינטרנט היא שפה מוקלדת, נוצרים בה סוגי סלנג הנובעים מהצורך לקצר, מחוסר רשמיות בכתיבה וכן אי יכולת להביע רגשות בצורה טבעית במחשב. למשל, במשחקי רשת, מלוא תשומת הלב צריכה להיות מוסבת למשחק, ולכן קיימים קיצורים השייכים לכל המשחקים וגם קיצורים השייכים למשחקים מסוימים. לדוגמה: "ng" במקום "new game" (משחק חדש) או "4u" במקום "for you" (בשבילך/בשבילכם). גם קיצור זה הוא ביטוי לא רשמי, שכן משוחחים למטרת תקשור בלבד וכן לקצר ולחסוך בזמן. יתר על כן, אדם שירצה להביע צחוק קל יכתוב "lol" שמשמעותו "laughing out loud" (צוחק בקול רם). נוצרו גם רגשונים (באנגלית: Emoticons) שמאפשרים הבעת רגשות באמצעות תווים רגילים, כדי לפצות על כך שאין רואים את הדובר בצד השני. דוגמה לכך היא שימוש בסימון :-) כסמיילי. יש הטוענים שתופעת הסלנג באינטרנט היא שלילית שכן כאשר משוחחים בה נחשפים לטעויות רבות בדיבור ולכן לא כדאי להרבות בה. בניגוד אליהם יש שטוענים שהסלנג באינטרנט הוא חיובי משום שהוא מעודד שימוש באנגלית וכך המשוחח בה משפר שפה זו. גם בעברית, אם כי במידה פחותה יותר, יש תופעות של סלנג ייחודי לאינטרנט. אולם, אלו בעיקר מתבטאות בקיצורים ושיבושים שונים למיניהם, כגון שולת!!1 וקיצור המילה "בית-ספר" ל"בצפר". גם כאשר מדברים בעברית באינטרנט משתמשים בקיצורים משפת האינטרנט האנגלית. הסלנג האינטרנטי עבר גם להודעות טקסט בטלפונים הסלולריים (SMS), שגם הן נועדו לשליחת הודעות בזריזות וביעילות. תופעה נוספת המופיעה לעיתים באינטרנט היא החלפה של אחדות מהאותיות בספרוֹת דומות, תופעה הידועה כ-Leetspeak (וגם 13375p34k או >|34<|13375 או כ-Leet (אנ')). למשל, האות A מוחלפת במספר 4, האות E במספר 3, האות T ב-7, האות I ב-1 והאות O באפס. תופעה זו התפתחה בתקופה שבה פעלו שרתי BBS. מפעילי השרתים השתמשו בתוכנות לסינון התכנים שפורסמו בלוחות-המודעות האלקטרוניים שלהם, והחלפת האותיות הסוותה את התכנים האסורים מתוכנות הסינון. שיטת קידוד זו כונתה "ליט" או "איליט" (ושמה נכתב בצורות רבות: LEET, L33T, 1337, 31337), כינוי הנובע ממעמד העילית, שהקנה למשתמשי ה-BBS גישה לאזורים חסויים בשרת. תופעה דומה הופיעה גם בעברית. במקומות בהם אין אפשרות לכתוב בעברית (צ'אט או מחשב שאינו תומך בעברית), כותבים לפעמים עברית באותיות לועזיות. בסלנג האינטרנט מוחלפות לעיתים אותיות עבריות במספרים ובאותיות אנגליות, בזכות הדמיון בין האות או המספר לאות בכתב יד או בדפוס עברי. דוגמאות נפוצות: וטבלת תרגום הפוכה: בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 התפתח והשתנה הכינוי "פקצה" אשר היה כינוי לנשים צעירות שהתנהגותן נחשבה גסה, "קיטשית" וחסרת עידון. כיום יש לביטוי משמעות נוספת והיא כינוי גנאי לנערות בנות עשרה המפגינות התלהבות מאופנות חולפות ונוהגות להתבטא בשפה רדודה ועתירת הגזמות, המוצאת ביטוי לרוב ברשת האינטרנט. שפתן של ה"פקצות", שאף זכתה לכינוי – "פקצית" – רווּיה בביטויים כמו "לייק", "ס22ה", "פ33ה", "100מם", "כאילו", "מושי מושלם", "אומייגד", "שולתתת", "פחחחחחח" ודומיהם. בלוגים של נערות אלו מתאפיינים בשפתם ה"פקצית" כמו שימוש בסיומת וּש לשמות ושמות עצם, ובהתמקדותם באלמנטים העיצוביים של הבלוג, שהבולט ביניהם הוא שימוש רב בצבע ורוד. בעשור השני חלה ירידה חדה בכמות הבלוגים האישיים, ובכך גם ירידה בשימוש בסוג השפה הספציפי, דבר שבא להדגיש את מהירות השינוי שמתרחשת בסלנג האינטרנטי. להערכתה של כרמל וייסמן, החוקרת את התחום, החלפת התווים אינה באה ליצור שפה מקודדת הבהירה רק ליודעי ח"ן, אלא נובעת יותר משיקולים של אסתטיקה ועיצוב. תרבות האינטרנט תופעת אינטרנט – מם שכל פרסומו (או חלקו המכריע) הוא באינטרנט כתיבת ערבית בצ'אט חחח כרמל וייסמן ואילן גונן, עברית אינטרנטית, כתר, 2011 מדיה וקבצים בנושא סלנג באינטרנט בוויקישיתוף חגי חיטרון, אני כותב, משמע אני קיים, באתר הארץ, 11 באפריל 2011 גל מור, בין הפקצית ל-SMSית יש קצת עברית, באתר ynet, 14 ביוני 2006 חגי גילר, שפת ה"פקצות" בבלוגים, באתר "שסק" סיני גז, שולטתתתת ברשת: הסלנג האינטרנטי תופס תאוצה, באתר nrg‏, 9 באוגוסט 2009 לדוגמה, אתר הסתדרות המורים, מבזקים – אינטרנט (תחת הכותרת "עוברים לאנגלית"). טל איתן מגזין, על גNישות הש9ה הע2רית, באתר ynet, 15 ביוני 2005 משהו להסתכל עליו, בבלוג "דוקטור בלוג", 20 ביוני 2005.