laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1978 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1978. 22 ביוני – גילוי כארון, אחד משלושת הירחים של פלוטו פרדריק סנגר פרסם רצף של 5,386 קטעים של וירוס PhiX174. זה פרסום ראשון של גנום שלם פיתוח שיטה להכנסת שינויים ספציפיים במקום ספציפי ב-DNA 16 בפברואר – פיתוח BBS, תוכנה המאפשרת למשתמשים להתחבר למחשב עליו מותקנת התוכנה 8 ביוני – תחילת ייצור מעבד 8086, הראשון בארכיטקטורת x86 תחילת עידן משחקי מחשב על ידי משחק פולשים מהחלל פיתוח RSA - אלגוריתם הצפנה ציבורי כנס סולווה ה-17 - סדר ופלוקטואציות בפיזיקה סטטיסטית בשיווי משקל תרמודינמי ומחוצה לו 25 ביולי – לידה ראשונה תוך הפריה חוץ גופית פרס נובל פרס נובל לפיזיקה – פיוטר קפיצה, ברית המועצות, על המצאותיו וגילוייו הבסיסיים בתחום של פיזיקה בטמפרטורות נמוכות; ארנו פנזיאס, רוברט וילסון ארצות הברית, על גילוי קרינת הרקע הקוסמית פרס נובל לכימיה – פיטר מיצ'ל, בריטניה, על ניסוח התאוריה הכימיאוסומטית פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ורנר ארבר משווייץ, דניאל נתנס מארצות הברית, המילטון או. סמית' מארצות הברית, על גילוי אנזימי הגבלה השימושיים בביולוגיה מולקולרית. מדליית פילדס – פייר דלין, גריגורי מרגוליס, צ'ארלס פפרמן, דניאל קווילן פרס טיורינג – רוברט פלויד (Robert W. Floyd) פרס ישראל היסטוריה של העם היהודי – רפאל מאהלר, מנחם שטרן חקר ארץ-ישראל – נחמן אביגד גאוגרפיה – דוד עמירן חקר תרבויות – שמואל אביצור קאושר בירקאר (Caucher Birkar), מתמטיקאי איראני כורדי, בריטי, זכה במדליית פילדס (2018) 14 בינואר – קורט גדל, לוגיקן אוסטרי (ואחר כך אמריקני), מגדולי הלוגיקנים של כל הזמנים (נולד ב-1906) 11 בפברואר – ג'יימס בריאנט קונאנט, כימאי, איש מנהלת חינוך ואיש ציבור וממשל אמריקני, כנשיא אוניברסיטת הרווארד, ביסס אותה כמוסד מחקרי (נולד ב-1893) 19 במרץ – גסטון ז'וליה, מתמטיקאי צרפתי, הציג לראשונה את קבוצת ז'וליה הקרויה על שמו (נולד ב-1893) 23 במרץ – חיים אֶרנְסט וֶרְטְהַיְימֶר, רופא וביוכימאי ישראלי וחתן פרס ישראל לרפואה (נולד ב-1893) 31 במרץ – צ'ארלס בסט, מדען רפואי קנדי ואחד ממגלי האינסולין (נולד ב-1899) 7 ביוני – רונלד ג'ורג' רייפורד נוריש, כימאי בריטי, חתן פרס נובל לכימיה (1967) "על חלקו במחקר תגובות כימיות מהירות מאוד, המושפעות על ידי הפרעת שיווי משקל בעזרת פולסים קצרים ביותר של אנרגיה (נולד ב-1897) 24 ביוני – מסטיסלב קלדיש, מתמטיקאי סובייטי, היה בין האבות של תוכנית החלל הסובייטית (נולד ב-1911) 21 ביולי – אוּמְבֶּרְטוֹ נוֹבּילֶה, מהנדס תעופה וחוקר החוג הארקטי, פיתח וקידם ספינות אוויר קשיחות למחצה בתקופה שבין מלחמת העולם הראשונה לשנייה (נולד ב-1885) 15 באוגוסט ויגו ברון, מתמטיקאי נורווגי, עסק בחקר המספרים הראשוניים התאומים (נולד ב-1885) 19 באוגוסט – מקס מלוואן, ארכאולוג בריטי, התמחה בהיסטוריה של המזרח התיכון (נולד ב-1904) 30 באוגוסט – הנריק זיגלסקי, מתמטיקאי וקריפטואנליסט פולני, עסק בפענוח צופן האניגמה הגרמני לפני ובמהלך מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1908) 15 בספטמבר – וילי מסרשמיט, בונה מטוסים גרמני (נולד ב-1898) 26 בספטמבר – מאנה סיגבאן, פיזיקאי שוודי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1924 על גילוייו ומחקריו בתחום ספקטרוסקופיית קרני רנטגן (נולד ב- 1886) 11 בדצמבר – וינסנט דו ויניו, ביוכימאי אמריקאי, חתן בפרס נובל לכימיה (1955) על עבודתו על תרכובות גופרית בעלות חשיבות ביוכימית, ובפרט על הסינתזה הראשונה של הורמון פוליפפטידי (נולד ב-1901) מדיה וקבצים בנושא 1978 במדע בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
המעגל הקטן

המעגל הקטן הייתה תוכנית טלוויזיה ישראלית ששודרה בין השנים 1997 ל-2000 (שלוש עונות) בערוץ 2, בשעות השידור של הזכיינית רשת בימי שבת בבוקר ושישי אחר הצהריים. את התוכנית הנחה גל אוחובסקי, והיא עסקה במבחר תחומי תרבות "גבוהה" ו"פופולרית" (עם משקל רב יותר לאחרונה). שמה של התוכנית נבחר כדי להדגיש את ההבדל בין התכנים המשודרים בה לבין התכנים ב"מעגל הגדול" - תוכניתו של דן שילון, שהייתה באותם ימים תוכנית הדגל של הזכיינית רשת. בשל נתוני צפייה נמוכים (שנבעו בין היתר משיבוץ התוכנית בשעות שבהן הצפייה נמוכה), היו צעדים לבטלה לאחר העונה הראשונה; אך נחתמה עצומה להשאירה. בנוסף, התעוררו מספר שערוריות בעקבות פרובוקציות שהתרחשו בתוכנית. כך, למשל, לאחר הקרנת פרק של הסדרה "תקומה" בערוץ הראשון, רואיין בתוכנית העיתונאי שאול ביבי, שהגיב לפרק (העוסק במצוקתם של בני עדות המזרח, כמו למשל אירועי ואדי סאליב) בקריאה "מוות לאשכנזים". גם העיתונאי מנחם בן, אשר ידוע בהתבטאויות בוטות, התארח בתוכנית מספר פעמים.
הדייט שלי לחתונה

הדייט שלי לחתונה (באנגלית: The Wedding Date) הוא סרט רומנטי בבימויה של קלייר קילנר שיצא בשנת 2005. הסרט מבוסס על רומן רב-מכר של אליזבת יאנג. קאט אליס היא רווקה ניו יורקית שחוזרת אל בית הוריה שבלונדון לכבוד החתונה שעומדת להיערך לאחותה הצעירה איימי. קאט נדהמת לגלות שארוסה לשעבר ג'פרי, שזרק אותה לפני שנתיים, הוא השושבין של אד, בעלה לעתיד של אחותה. מחשש למפגש עמו וכדי להרשימו היא שוכרת נער ליווי בשם ניק מרסר. העניינים מסתבכים כאשר מגלים כי אחותה של קאט, איימי, ניהלה רומן מהצד עם ג'פרי כאשר עוד היה עם קאט, והיא חושפת את רגשות האשמה לפני אד. קאט אליס (דברה מסינג) ניק מרסר (דרמוט מלרוני) איימי (איימי אדמס) אד (ג'ק דוונפורט) TJ (שרה פאריש) ויקטור אליס (פיטר איגן) אתר האינטרנט הרשמי של הדייט שלי לחתונה "הדייט שלי לחתונה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הדייט שלי לחתונה", באתר נטפליקס "הדייט שלי לחתונה", באתר AllMovie (באנגלית) "הדייט שלי לחתונה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "הדייט שלי לחתונה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "הדייט שלי לחתונה", באתר Metacritic (באנגלית) "הדייט שלי לחתונה", באתר אידיבי "הדייט שלי לחתונה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
אולימפיאדת פריז (1924)

אולימפיאדת פריז (1924) היא האולימפיאדה השמינית בעת החדשה. היא נמשכה כמעט שלושה חודשים מ-4 במאי עד 27 ביולי 1924. השתתפו בתחרויות 3,089 ספורטאים מ-44 מדינות. היו אלו המשחקים האחרונים שאורגנו על ידי פייר דה קוברטן – מייסד התנועה האולימפית. הסיסמה האולימפית – "Citius, Altius, Fortius" (מהר יותר, גבוה יותר, חזק יותר) הושמעה בפעם הראשונה. סוכם סופית על אורך מסלול ריצת המרתון – 42,195 מטר. ערך מורחב – אתלטיקה באולימפיאדת פריז (1924) הרולד אברהמס היהודי (בריטניה בריטניה), זכה בשתי מדליות, מהן אחת זהב בריצה היוקרתית ביותר ל-100 מטר בתחרויות האתלטיקה שלטו "הפינים המעופפים" (פינלנד פינלנד): פאבו נורמי (פינלנד פינלנד), זכה ב-5 מדליות זהב כולל ריצת 1500 מטר ובריצת 5000 מטר וילה ריטולה (פינלנד פינלנד),זכה ב-6 מדליות מהן 4 זהב אלבין סטנרוס (פינלנד פינלנד),זכה במדליית זהב בריצת מרתון אליאס כץ היהודי (פינלנד פינלנד), זכה בשתי מדליות מהן אחת זהב באד האוזר (ארצות הברית ארצות הברית), זכה בשתי מדליות זהב, הדיפת כדור ברזל וזריקת דיסקוס הארולד אוסבורן (ארצות הברית ארצות הברית), זכה בשתי מדליות זהב, קפיצה לגובה וקרב עשר לאון שטוקלי (יוגוסלביה יוגוסלביה) זכה בשתי מדליות, בתחרות הקרב-רב אישי ובתרגיל על המתח איטליה (איטליה) זכתה בתחרות הקבוצתית, לפני צרפת (צרפת) ושווייץ (שווייץ) שווייץ (שווייץ) זכתה בתחרות ההתעמלות עם 2 מדליות זהב, 2 מדליות כסף, ו-3 מדליות ארד ו-7 מדליות בסך הכל ארצות הברית זכתה בכל מדליות הזהב האפשריות: הלן וילס (ארצות הברית ארצות הברית), זכתה בשתי מדליות זהב, בטורניר לנשים ובטורניר לזוגות נשים עם הייזל הוצ'קיס וייטמן שזכתה גם במדליית זהב בטורניר לזוגות מעורבים עם ריצ'רד נוריס ויליאמס (ארצות הברית ארצות הברית). וינסטנט ריצ'רדס (ארצות הברית ארצות הברית), זכה ב-3 מדליות, 2 מדליות זהב בטורניר לגברים ובטורניר לזוגות גברים עם פרנסיס האנטר ומדליית כסף בטורניר לזוגות מעורבים עם מריון ג'סאפ (ארצות הברית ארצות הברית) רוג'ה דוקרה (צרפת צרפת), זכה ב-5 מדליות מהן 3 זהב ערך מורחב – שחייה באולימפיאדת פריז (1924) אתל לאקי (ארצות הברית ארצות הברית), זכתה בשתי מדליות זהב ג'וני וייסמילר (ארצות הברית ארצות הברית), זכה ב-3 מדליות זהב ובמדליית ארד בכדורמים בוי צ'רלטון (אוסטרליה אוסטרליה), זכה ב-3 מדליות מהן אחת זהב המדינות שגרפו את מירב המדליות: יהודים באולימפיאדת פריז מדיה וקבצים בנושא אולימפיאדת פריז בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אולימפיאדת פריז (באנגלית) אולימפיאדת פריז, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) A look back at Gymnastics during the Paris 1924 Olympics, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 2:01), 20 ביוני 2012, נבחרת דנמרק בהתעמלות, אולימפיאדת פריז (1924) ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט ובנושא צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יורו 1972

אליפות אירופה בכדורגל 1972, הידועה גם בשם יורו 1972 היא אליפות אירופה בכדורגל הרביעית שמארגנת אופ"א. הטורניר נערך בבלגיה בין 14 ביוני ל-18 ביוני 1972. טורניר הגמר כלל אז ארבע נבחרות בלבד, שעלו מטורניר המוקדמות, ולכן שוחקו רק משחקי חצי הגמר, המשחק על המקום השלישי ומשחק הגמר. באותו הזמן ההכרזה על המדינה המארחת התקיימה רק בשלהי טורניר המוקדמות, הנבחרת המארחת לא העפילה אוטומטית לטורניר הגמר. למרות זאת, הצליחה בלגיה להעפיל מהמוקדמות וליטול חלק בטורניר הביתי. השליטה של גרמניה המערבית בטורניר הייתה מוחלטת. היא הפגינה את היכולת הגבוהה מכל הנבחרות בטורניר, גברה במשחק גמר חד צדדי בתוצאה 3-0 על ברית המועצות וזכתה בתואר לראשונה בתולדותיה. היכולת הגרמנית בטורניר הקרינה גם על בחירת נבחרת הטורניר, בה 7 מתוך 11 השחקנים היו שחקני הנבחרת הזוכה. מלך שערי הטורניר היה גרד מילר, מגדולי החלוצים בהיסטוריה של גרמניה, שכבש ארבעה שערים, צמד בכל אחד משני משחקיה של נבחרתו בטורניר. כשנתיים לאחר הטורניר זכתה גרמניה המערבית גם בתואר אלופת העולם במונדיאל 1974. ערך מורחב – מוקדמות יורו 1972 טורניר מוקדמות יורו 1972 החל בשנת 1970 כש-32 הנבחרות החברות באופ"א חולקו לשמונה בתים בני ארבע נבחרות כל אחד. הנבחרות שסיימו בראש הבית הוגרלו לשלב רבע גמר במתכונת בית-חוץ. שלב זה שוחק כחודש לפני פתיחת טורניר הגמר, וארבע הנבחרות המנצחות העפילו לטורניר בבלגיה. בטורניר המוקדמות ניצחה בלגיה המארחת את איטליה, האלופה המכהנת מיורו 1968, עם 2-1 בסיכום שני המשחקים, והצליחה להעפיל לטורניר אותו אירחה. עבור נבחרות בלגיה וגרמניה המערבית הייתה זו ההעפלה הראשונה בתולדותיהן לאליפות אירופה, ואליהן הצטרפו ברית המועצות והונגריה, שנזקקה למשחק שלישי מול רומניה כדי להכריע ולהפעיל לטורניר. 1 במודגש: זכתה בטורניר, בנטוי: מארחת הטורניר ארבעת משחקי הטורניר נפרשו על פני ארבעה אצטדיונים בשלוש ערים שונות, כך שכל אצטדיון אירח משחק אחד מתוך הארבעה. האצטדיון שנבחר לארח את גמר הטורניר היה אצטדיון הייזל בבריסל. תכולת האצטדיונים נכונה לזמן הטורניר. 4 שערים גרמניה המערבית גרד מילר 1 שערים בלגיה ראול למברט בלגיה אודילון פולאוניס בלגיה פול ואן הימסט הונגריה Lajos Kű ברית המועצות אנטולי קונקוב מערב גרמניה הרברט ווימר מדיה וקבצים בנושא יורו 1972 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יורו 1972 (באנגלית) יורו 1972 באתר הרשמי של אופ"א בלגיה 1972, באתר וואלה, 3 ביוני 2004
אולימפיאדת אנטוורפן (1920)

אולימפיאדת אנטוורפן (1920) היא האולימפיאדה השביעית בעת החדשה. היא ארכה כמעט חצי שנה, מ-20 באפריל עד 12 בספטמבר 1920. השתתפו בה 2,626 ספורטאים מ-29 מדינות. ביוון העתיקה היה נהוג כי מלחמות הופסקו על מנת שהמשחקים יוכלו להתקיים, לא כך היה בעת המודרנית והמשחקים שתוכננו להיערך בשנת 1916 בברלין, בוטלו עקב מלחמת העולם הראשונה. המשחקים באנטוורפן נערכו לאחר סיום המלחמה והשפעותיה הורגשו: המדינות שהפסידו במלחמה (הונגריה, גרמניה, אוסטריה, בולגריה וטורקיה) לא הוזמנו להשתתף במשחקים. גם רוסיה הסובייטית לא השתתפה במשחקים. בלגיה, המדינה המארחת לא התאוששה מהמלחמה כראוי: האצטדיון האולימפי לא היה מלא, למעט באירועים בהם חילקה הממשלה כרטיסים חינם לתלמידי בתי הספר. המשחקים גם יצרו גירעון תקציבי ענק. היו אלו המשחקים הראשונים בהם הונף הדגל האולימפי והופיעה הסיסמה האולימפית, "יותר מהר, יותר גבוה, יותר חזק". בנוסף לענפי הספורט הקיציים, התקיימו בפעם הראשונה גם תחרויות בהחלקה על הקרח והוקי קרח. הייתה זו האולימפיאדה הראשונה בה המדינה המארחת לא זכתה במירב המדליות. ערך מורחב – אתלטיקה באולימפיאדת אנטוורפן (1920) פאבו נורמי (פינלנד פינלנד) זכה ב-4 מדליות מהן 3 זהב. צ'ארלי פדוק (ארצות הברית ארצות הברית) זכה ב-3 מדליות, מהן 2 מדליות זהב בריצת 100 מטר ובריצת שליחים 4x100 מטר ומדליית כסף בריצת 200 מטר. אלברט היל (בריטניה בריטניה) זכה ב-3 מדליות, מהן 2 מדליות זהב בריצת 800 מטר ובריצת 1500 מטר ומדליית כסף בריצת 3000 מטר קבוצתית. בוויל ראד ( דרום אפריקה) זכה ב-3 מדליות, מדליית זהב בריצת 400 מטר, מדליית כסף בריצת שליחים 4x400 מטר ומדליית ארד בריצת 800 מטר. אוגו פריג'ריו ( איטליה) זכה בשתי מדליות זהב, בהליכה ל-3 ול-10 ק"מ. ג'וזף גילמו (צרפת צרפת), ניצח בריצת 5000 מטר, רץ שריאותיו נפגעו קשה בקרב בו עשו הגרמנים שימוש בנשק כימי. שני בריצה זו הגיע נורמי. פיליפ נואל-בייקר (בריטניה בריטניה) זכה במדליית כסף בריצת 1500 מטר וב-1959 זכה גם בפרס נובל לשלום. אריק בקמן (שוודיה שוודיה) זכה ב-4 מדליות, מדליית כסף אחת ו-3 מדליות ארד. ג'ורג'ו זמפורי ( איטליה) זכה בשתי מדליות זהב כולל בתחרות הקרב רב. סוזן לנגלן (צרפת צרפת) זכתה ב-3 מדליות, שתי מדליות זהב בטורניר היחידות ובזוגות מעורבים ומדליית ארד בזוגות נשים. נדו נדי ( איטליה) זכה ב-5 מדליות זהב, שיא שנישבר לאחר 52 שנים על ידי השחיין מארק ספיץ (ארצות הברית ארצות הברית) זכה ב-7 מדליות זהב במינכן 1972. אוטו אולסן (נורווגיה נורווגיה) זכה ב-5 מדליות, 3 זהב ו-2 כסף. ערך מורחב – שחייה באולימפיאדת אנטוורפן (1920) אתלדה בלייבטריי (ארצות הברית ארצות הברית) זכתה בכל שלוש מדליות הזהב האפשריות לנשים. דיוק קהנמוקו (ארצות הברית ארצות הברית) שמר על תואר האלוף האולימפי בו זכה במשחקים שנערכו לפני מלחמת העולם הראשונה במשחה היוקרתי ל-100 מטר חופשי ובמדליית זהב במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי. נורמן רוס (ארצות הברית ארצות הברית) זכה ב-3 מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי, במשחה ל-1500 מטר חופשי ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי. הקן מאלמרוט (שוודיה שוודיה) זכה בשתי מדליות זהב במשחה ל-200 מטר חזה ובמשחה ל-400 מטר חזה. עשר המדינות שגרפו את מירב המדליות: יהודים באולימפיאדת אנטוורפן מדיה וקבצים בנושא אולימפיאדת אנטוורפן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אולימפיאדת אנטוורפן (באנגלית) תומר גנור, אולימפיאדה אחרי המגיפה: כך עשו זאת ב-1920, באתר ynet, 9 במאי 2020 אולימפיאדת אנטוורפן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
מישהו כמוך

מישהו כמוך (Someone like You) הוא קומדיה רומנטית בבימויו של טוני גולדווין. הסרט מבוסס על הרומן של לורה זיגמן ששמו "גידול בעלי חיים" (Animal Husbandry). הסרט מספר על ג'יין גודייל, אישה אשר אינה מצליחה להחזיק במערכות יחסים. במהלך הסרט היא מתחילה "לחקור" את התופעה ומבססת את טענותיה על ניסויים מחקרים. לאחר זמן של מחקר היא מוציאה מאמר על הנושא באינטרנט ומקבלת תגובות חיוביות ומתחילה להתפרסם. באותו זמן, היא עוברת לגור יחד עם שותף דירה העונה על כל הקטגוריות. השנים מפתחים מערכת יחסים שסותרת את התאוריות של ג'יין. בסוף הסרט, ג'יין נחשפת ומגלה כי כל ניסיונותיה להראות מדוע מערכות יחסים לא מחזיקות היו בגללה ולא בגלל תאוריות שונות לגבי המין השני. אשלי ג'אד - ג'יין גודייל גרג קיניר יו ג'קמן מריסה טומיי אלן בארקין קת'רין דנט קית' רדין דריק קרלטון גרנט לורה ריגן סו ג'ין סונג מיריי אנוס אתר האינטרנט הרשמי של מישהו כמוך "מישהו כמוך", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מישהו כמוך", באתר נטפליקס "מישהו כמוך", באתר AllMovie (באנגלית) "מישהו כמוך", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "מישהו כמוך", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "מישהו כמוך", באתר Metacritic (באנגלית) "מישהו כמוך", באתר אידיבי "מישהו כמוך", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית) "מישהו כמוך", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מישהו כמוך(הקישור אינו פעיל) בחבר'ה בידור
יורו 1976

אליפות אירופה בכדורגל 1976, הידועה גם בשם יורו 1976 היא אליפות אירופה בכדורגל החמישית שארגנה אופ"א. הטורניר נערך ביוגוסלביה בין ה-16 ביוני ל-20 ביוני 1976. טורניר הגמר כלל אז ארבע נבחרות בלבד, שעלו מטורניר המוקדמות, ולכן שוחקו רק משחקי חצי הגמר, המשחק על המקום השלישי ומשחק הגמר. הייתה זו הפעם החמישית והאחרונה בה משוחק הטורניר בשיטה זו, השיטה הראשונית של אליפות אירופה, לפני הרחבתו לשמונה נבחרות ביורו 1980. אף על פי שבאותו הזמן הנבחרת המארחת לא העפילה אוטומטית לטורניר הגמר, הצליחה יוגוסלביה להעפיל מהמוקדמות. אל משחק הגמר העפילו נבחרות צ'כוסלובקיה וגרמניה המערבית. למרות יתרון 2-0 מהיר לצ'כוסלובקיה הצליחו הגרמנים, בעזרת שער שוויון דקה לסיום הזמן החוקי, להשוות ל-2-2. לאחר שלא הובקעו שערים בהארכה, היה משחק הגמר לראשון בתולדות הטורניר שמוכרע בדו-קרב פנדלים, וצ'כוסלובקיה הייתה זו שזכתה בתואר, לראשונה בתולדותיה. את הפנדל המכריע בדו-קרב כבש אנטונין פננקה בדרך ייחודית ולא מוכרת עד אז, כשהוא מקפיץ את הכדור למרכז שערו של ספ מאייר. סגנון הבעיטה הייחודי, ששוחזר מאז על ידי כדורגלנים ברחבי העולם, נקרא עד היום "פננקה", על שמו של הבועט המקורי. אף אחד מארבעת משחקי הטורניר לא הגיע להכרעה בסיום הזמן החוקי. למעט משחק הגמר שהוכרע בדו-קרב פנדלים, שאר המשחקים (חצאי הגמר והמשחק על המקום השלישי) הוכרעו בזמן ההארכה. ערך מורחב – מוקדמות יורו 1976 טורניר מוקדמות יורו 1976 החל בשנת 1974 כש-32 הנבחרות החברות באופ"א חולקו לשמונה בתים בני ארבע נבחרות כל אחד. הנבחרות שסיימו בראש הבית הוגרלו לשלב רבע גמר במתכונת בית-חוץ. שלב זה שוחק כחודש לפני פתיחת טורניר הגמר, וארבע הנבחרות המנצחות העפילו לטורניר ביוגוסלביה. בטורניר המוקדמות ניצחה יוגוסלביה המארחת את ויילס 3-1 בסיכום שני המשחקים, והצליחה להעפיל לטורניר אותו אירחה. הולנד העפילה לראשונה בתולדותיה לאליפות אירופה, לאחר שהדיחה את בלגיה עם 7-1 בסיכום שני המשחקים. אליהן הצטרפו צ'כוסלובקיה וגרמניה המערבית, האלופה המכהנת מיורו 1972. 1 במודגש: זכתה בטורניר, בנטוי: מארחת הטורניר. ארבעת משחקי טורניר הגמר שוחקו בשני אצטדיונים שונים. אצטדיון הכוכב האדום בבלגרד נבחר לארח את משחק הגמר. תכולת האצטדיונים נכונה לזמן הטורניר. 4 שערים גרמניה המערבית דיטר מילר 2 שערים יוגוסלביה דראגן ג'יאיץ' הולנד רוד חילס מדיה וקבצים בנושא יורו 1976 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יורו 1976 (באנגלית) יורו 1976 באתר הרשמי של אופ"א יוגוסלביה 1976, באתר וואלה, 3 ביוני 2004
1979 במדע

ערך מורחב – 1979 פיתוח סולם מגניטודה לפי מומנט להערכת חוזק רעידת אדמה 9 ביולי – חללית וויאג'ר 1 מתקרבת לצדק ב-570 אלף ק"מ. 1 בספטמבר – החללית פיוניר 11 עברה על פני שבתאי 28 במרץ – תאונת אי שלושת המילין המצאת התקליטור הפעלת רשת טלפונים סלולריים מדור ראשון ביפן המצאת גיליון אלקטרוני ראשון על ידי חברת Visicalc תחילת ייצור מעבד Motorola 68000 גילוי הגלואון תיאור ראשון של בולימיה נרבוזה פרס נובל פרס נובל לפיזיקה – שלדון גלשאו ארצות הברית, עבדוס סלאם פקיסטן, סטיבן ויינברג ארצות הברית, על תרומתם לתאוריה המאוחדת של האינטראקציה החלשה והאלקטרומגנטית בין חלקיקים יסודיים, כולל, בין השאר, ניבוי הזרם החלש הנייטרלי פרס נובל לכימיה – הרברט בראון ארצות הברית, גאורג ויטיג גרמניה, על הפיתוח והשימוש בתרכובות מבוססות בורון וזרחן, בהתאמה, בתור ריאגנטים בסינתזה אורגנית פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – אלן מקלוד קורמאק, דרום אפריקה/ארצות הברית, גודפרי נ. האונספילד, הממלכה המאוחדת, על פיתוח ה-CT פרס טיורינג – קנת אייברסון (Kenneth E. Iverson) פרס ישראל מדעי היהדות – ישעיהו תשבי מדעי החיים – יוחנן (הנס) לינדנר 29 ביוני – ארתור אבילה (Artur Avila), מתמטיקאי ברזילאי, חתן מדליית פילדס (2014) 9 בפברואר – דֶנִיס גַאבוֹר, פיזיקאי הונגרי-בריטי יהודי, ממציא ההולוגרפיה, המצאה שעליה זכה בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1971 (נולד ב-1900) 17 בפברואר – מישל לואב, מתמטיקאי אמריקאי יהודי יליד ארץ ישראל, מומחה בתחום תורת ההסתברות וסטטיסטיקה מתמטית (נולד ב-1907) 19 במרץ – אידה רולף, ביוכימאית אמריקאית, מפתחת שיטת טיפול ברפואה משלימה בשם אינטגרציה מבנית הידועה כ"רולפינג" (נולדה ב-1896) 2 במאי – ג'וליו נטה, כימאי איטלקי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1963 על חלקו בעבודה בתחום הפולימרים הכבדים (נולד ב-1903) 8 ביולי – שינאיצ'ירו טומונאגה, פיזיקאי יפני, חתן פרס נובל לפיזיקה (1965) על תרומתו להתפתחות האלקטרודינמיקה הקוונטית (נולד ב-1906) 8 ביולי – רוברט ברנס וודוורד, כימאי אורגני אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1965 על הישגיו הרבים בתחום הבנת המבנה המולקולרי האורגני והסינתזה האורגנית ובכללם ניסוח חוקי וודוורד (נולד ב-1917) 6 באוגוסט – פאודור לינן, ביוכימאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1964 בגין מחקרו על מנגנון ויסות הכולסטרול ומטבוליזם של חומצות שומן (נולד ב-1911) 12 באוגוסט – אֶרְנְסְט בוריס צֶ'יְין, ביוכימאי בריטי יליד גרמניה, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על עבודתו בפיתוח הפניצילין (נולד ב-1906) 5 בספטמבר – רומן גירשמן, ארכאולוג צרפתי יהודי, עסק במשך 30 שנים בחפירות ובמחקר ארכאולוגי באיראן (נולד ב-1895) 7 בדצמבר – ססיליה פיין-גפושקין, אסטרונומית בריטית-אמריקאית, הייתה הראשונה שהראתה שהשמש מורכבת בעיקר ממימן (H) (נולדה ב-1900) מדיה וקבצים בנושא 1979 במדע בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אאולוס

האם התכוונתם ל... אולוס גליוס – סופר ולשונאי לטיני איאולוס – דמות מהמיתולוגיה היוונית אאולוס (כלי נגינה) – כלי נגינה הדומה לחליל דו-קני
טוען (תוכנה)

טוען (loader) הוא חלק במערכת ההפעלה שאחראי לטעינה של קובצי הרצה לתוך זיכרון המחשב והפעלתם. בדרך כלל, הטוען הוא חלק מליבת מערכת ההפעלה והוא נטען לזיכרון המחשב בעת אתחול מערכת ההפעלה ונשאר שם עד לכיבוי המחשב או אתחולו מחדש. במערכות משובצות מחשב שבהן רצה רק תוכנית מחשב אחת, כגון במכוניות או במערכות סטריאו, בדרך כלל לא קיימת במערכת ההפעלה הפונקציה של טעינת תוכניות. במערכות הפעלה מבוססות לינוקס תפקידיו של הטוען הם: לוודא שקיימות ההרשאות המתאימות להרצת התוכנית. לטעון את קוד התכנית לזיכרון הראשי. לטעון את הארגומנטים שסופקו בשורת הפקודה למחסנית. לאתחל את המצביע למחסנית הקריאות. לעדכן את ערכו של האוגר שמכיל את כתובתה של ההוראה הבאה לביצוע, כך שיכיל את הכתובת של הפקודה הראשונה בתוכנית. מקשר מקשר דינמי ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תשבץ שלד

תשבץ שלד הוא תשבץ חסר הגדרות, שנתונות לידו כל המילים והפותר צריך לשבץ אותן במקומות הנכונים כשהוא מתאים את המילים למקומן על פי אורכן ועל פי הצטלבותן. תשבץ שלד, בדומה לתפזורות השונות, לא מצריך ידע מוקדם, רק כשרים קומבינטוריים וידע בסיסי באריתמטיקה (כדי לספור את האותיות מהן מורכבות המילים). גם ידיעת השפה ואפילו הכרת האותיות אינה נדרשת, רק היכולת להבחין ביניהן. במקום האותיות אפשר להישתמש בסימנים מוסכמים אחרים והתוצאה לא תשתנה, לכן יש תשבצי שלד שנועדו להכיל מספרים (ארוכים למדי), הניתנים במקום המילים. תשבץ להרכבה הוא תשבץ שבמקום לתת לפותרים שאלות/רמזים למילים המבוקשות, ניתנות בו המילים עצמן, אך לא בסדר המבוקש. הפותר נדרש, כמו בתשבץ שלד רגיל, לשבץ את המילים תוך התחשבות באורכן ובהצטלבותן עם המילים האחרות. לעיתים, כדי להכביד על הפותרים, מוגשת המסגרת ללא הנקודות השחורות/הקווים המפרידים, כולם או מקצתם. בהנחיות הפתרון נוקבים במספר הנקודות השחורות/הקווים המפרידים החסרים. קיים גם שילוב בין תשבץ להרכבה לתשבץ רגיל, תשבץ בו ניתנות המילים להרכבתו, אך ללא הנקודות השחורות/הקווים המפרידים ולצידן מוסיפים רק את ההגדרות של המילים שצריך להציב במאוזן או רק את ההגדרות של המילים שצריך להציב במאונך. מדיה וקבצים בנושא תשבץ שלד בוויקישיתוף
בל תוסיף ובל תגרע

המונח "בל תוסיף" מפנה לכאן. לערך העוסק באיסור להכות, ראו לא יוסיף. בל תוסיף ובל תגרע הן שתי מצוות לא תעשה מהתורה שמקורן בפסוק: ”את כל הדבר אשר אנכי מצווה אתכם, אתו תשמרו לעשות, לא תוסף עליו ולא תגרע ממנו” (דברים, י"ג, א'). בפסוק זה כלולים שני איסורים: האיסור להוסיף על המצוות, והאיסור לגרוע מהן. שיטת הרמב"ם היא שכל מצווה, איסור או דין שאדם מוסיף על המצוות הכתובות בתורה, בין על המצוות שבתורה שבכתב ובין על המצוות שבתורה שבעל פה - עובר באיסור זה (וכגון שיאמר שיש איסור בתורה לבשל עוף עם חלב, בעוד שאיסור זה הוא רק מחז"ל). רוב המפרשים חולקים על הרמב"ם (ראו ספר החינוך מצווה תנ"ד) וסוברים שאיסור זה הוא רק במצוות עשה. עוברים על האיסור רק כאשר מוסיפים על מצווה קיימת, כגון המניח תפילין עם ה' בתים או המנענע בחמשה מינים בסוכות העושה את אותה מצווה כמה פעמים (כגון תוקע בשופר כמה פעמים או נוטל ארבעת המינים כמה פעמים) אינו עובר על איסור זה מכיוון שלא הוסיף על המצווה אלא רק קיים אותה מספר פעמים. המקיים מצווה שלא בזמנה (כגון היושב בסוכה ביום השמיני) לא עובר על איסור בל תוסיף, אלא אם כן כיוון בדעתו שהוא מקיים מצווה (מצוות ישיבה בסוכה). וכן אדם הנמנע מאכילת חמץ לאחר פסח אינו עובר משום בל תוסיף משום דהוי שב ואל תעשה. איסור זה נאמר לכל איש ואשה בכל מקום ובכל זמן. העובר על איסור זה במזיד מתחייב במלקות. אך זה בתנאי שיהיו עדים בדבר ושתהיה התראה. המפרשים נחלקו האם האיסור הוא דווקא בכוונה לשם מצווה, או אף בלא כוונה. לחכמים, ניתן כוח להוסיף מצוות על התורה ולשנות דינים בשעת הצורך (רק בסנהדרין). דוגמאות: דוגמה למצווה שהוסיפו חכמים - החיוב להדליק נר חנוכה. דוגמה לאיסור שאסרו חכמים - בישול ואכילה של עוף בחלב דוגמה למצווה ששינו חכמים - ביטול מצוות שופר וארבעת המינים כאשר חל בשבת. נחלקו המפרשים, האם כוח זה של חז"ל סותר את איסור בל תוסיף ובכל זאת ניתן להם כח זה, או שכח זה אינו כלול באיסור, ומה שכלול באיסור - נאסר גם על החכמים להוסיף (שתי הדעות מובאות במנחת חינוך במצווה תנד, אות ב'). טעם האיסור הוא מפני שהאל ציווה לנו תורה שלמה ללא חיסרון ולכן החושב שניתן להוסיף על המצוות ובכך להשלים את התורה, מראה שיש בה חיסרון והיא איננה שלמה. מחשבה זו היא פגם באמונה ולכן אסר האל בתורתו להוסיף עליה. כל המחסיר מן המצוות או מן האיסורים שבתורה עובר בלאו זה. מבואר בספר החינוך שדווקא כאשר מחסיר בשיעור המצווה, עובר בלאו זה (כגון המניח תפילין עם שלוש פרשיות במקום ארבע). אך הרמב"ם סובר שדווקא אם יאמר שמותר מן התורה לעשות דבר מסוים - והוא אסור - עובר בלא תגרע (כגון האומר שמותר מן התורה לאכול בשר בחלב). כמו בבל תוסיף, איסור זה נוהג בכל איש ואשה בכל מקום ובכל זמן. העובר עליו בעדים ובהתראה - חייב מלקות. טעם האיסור כטעם איסור בל תוסיף - פגיעה בשלמות תורת האל. כל המוסיף גורע הערך "בל תוסיף", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה לא תוסיף ולא תגרע באתר אש התורה איסור לא תוסיף ולא תגרע(הקישור אינו פעיל), מאת הרב רן כלילי, באתר ישיבת ברכת משה סנהדרין פח ע"ב שולחן ערוך סימן תרנא' סעיף י"ד שולחן ערוך סימן תרסו' סעיף א' ראו ישועות יעקב תרנא; ארצות - החיים להמלבי"ם סימן י; שו"ת דברי-יהודה, להרי"ל גורדון סימנים כ וכא, ועוד. ספר החינוך מצווה תנ"ד הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.