laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1907 בספורט

ערך מורחב – 1907 בטור דה פראנס מנצח לוסיין פטי-ברוטון (צרפת צרפת) אליפות צרפת הפתוחה - טרז דה קרמל (צרפת צרפת) אליפות וימבלדון - מיי סטן בונדי (ארצות הברית ארצות הברית) אליפות ארצות הברית הפתוחה - אבלין סירס (ארצות הברית ארצות הברית) אליפות אוסטרליה הפתוחה - נורמן ברוקס (אוסטרליה אוסטרליה) אליפות צרפת הפתוחה - מקס דקוגיס (צרפת צרפת) אליפות וימבלדון - נורמן ברוקס (אוסטרליה אוסטרליה) אליפות ארצות הברית הפתוחה - ויליאם לרנד (ארצות הברית ארצות הברית) ערך מורחב – אליפות וימבלדון 1907 ערך מורחב – גביע דייוויס 1907 נבחרת אוסטרלאסיה ( אוסטרלאסיה) זכתה בגביע לאחר ניצחון 2:3 על נבחרת בריטניה (בריטניה). סרייה א' - מילאן זוכה באליפות. פרמייר ליג - ניוקאסל יונייטד זוכה באליפות. הגביע האנגלי - שפילד ונסדיי זוכה בגביע האנגלי. ליגת העל הארגנטינאית - "אלומני" מבואנוס איירס זוכה באליפות בשל גודלה של ברזיל, אליפויות נערכו על בסיס אזורי. אליפות סאו פאולו בכדורגל - מועדון ספורט אינטרנסיונל (סאו פאולו) זוכה באליפות אליפות ריו דה ז'ניירו בכדורגל - פלומיננסה, בוטפוגו זכו באליפות בונדסליגה - פרייבורגר (פרייבורג)זוכה באליפות. גביע המלך הספרדי - ריאל מדריד זוכה בגביע. פנרבחצ'ה - טורקיה טורקיה אאוגסבורג - גרמניה גרמניה אטאלנטה - איטליה איטליה מרוצי הגרנד פרי למכוניות התקיימו בצרפת ובמרוץ ניצח פליצ'ה נזרו מאיטליה שנהג במכונית מתוצרת פיאט. מדיה וקבצים בנושא 1907 בספורט בוויקישיתוף
בית הקברות של משפחת בנטוויץ'

בית הקברות של משפחת בנטוויץ' הוא בית קברות קטן הנמצא בגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק במורדותיו הדרומיים של הר הצופים, בשטח האוניברסיטה העברית בירושלים. בית הקברות נמצא בשטח שהיה אחוזת הקבר של משפחתו של הרברט בנטוויץ' שהיה משפטן יהודי בריטי ופעיל ציוני, יועצה המשפטי של התנועה הציונית בשנותיה הראשונות. בצמוד אליו נמצא בית הקברות של המושבה האמריקאית בהר הצופים. הכניסה אל בית הקברות מראה כללי של בית הקברות מדיה וקבצים בנושא בית הקברות של משפחת בנטוויץ' בוויקישיתוף דנצ'וּ ארנון, רק בירושלים: ההגדה לבית בנטוויץ', בבלוג "עונג שבת", 22 באוקטובר 2021 בית הקברות של המושבה האמריקאית באתר "אהבת ירושלים" באתר "אהבת ירושלים"
קפוצ'ין מקונן

הקפוצ'ין המקונן (שם מדעי: Cebus olivaceus), ידוע גם בשם קפוצ'ין בכיין, הוא מין של קוף מסוג קפוצ'ין שחי בצפון ברזיל, גיאנה, גיאנה הצרפתית, סורינאם, ונצואלה ואולי קולומביה. הקפוצ'ין הבכיין חי ביערות גשם ונודד מרחקים גדולים ביער במהלך היום. הם ניזונים מפירות, חלקי צמחים אחרים, חסרי חוליות קטנים, ולעיתים נדירות גם בעלי חוליות קטנים. הם לעיתים מורחים על גופים רבי-הרגליים, כנראה כהגנה מפני יתושים. הקפוצ'ין הבכיין הוא קוף פוליגמי שחי בקבוצות של 5–30 פרטים. מדיה וקבצים בנושא קפוצ'ין מקונן בוויקישיתוף קפוצ'ין מקונן, באתר ITIS (באנגלית) קפוצ'ין מקונן, באתר NCBI (באנגלית) קפוצ'ין מקונן, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) קפוצ'ין מקונן, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קפוצ'ין מקונן, באתר GBIF (באנגלית) קפוצ'ין מקונן באתר הרשימה האדומה של IUCN ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק

הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש מוריס ופרידה טבצ'ניק (נקרא גם בקיצור: גן טבצ'ניק) הוא גן לאומי המצוי במורדותיו הדרומיים של הר הצופים, ומשתייך אל האוניברסיטה העברית בירושלים הנמצאת בצמוד אליו. בגן מצויים שני בתי קברות זעירים וכמה מצפורים הצופים אל הר הזיתים ואל עמק צורים הנמצא במורדותיו. אגף הביטחון של האוניברסיטה כיכר החיים - קיר ההנצחה לזכרם של מקימי האוניברסיטה העברית בירושלים קיר המיטיבים - קיר הנצחה לזכרם של התורמים לאוניברסיטה מצפור גליק - נקודת תצפית אל הר הזיתים בית הקברות של משפחת בנטוויץ' בית הקברות של המושבה האמריקאית בהר הצופים מערות קברות עתיקות מתקופת בית שני רחבת כיכר החיים מערות קבורה מתקופת בית שני בצמוד אל מצפה גליק מדיה וקבצים בנושא הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק בוויקישיתוף
קארי סייץ

קארי סייץ (באנגלית: Kari Seitz; נולדה ב-2 בנובמבר 1970) היא שופטת כדורגל לשעבר אמריקאית. סייץ נחשבת לאחת השופטות המנוסות אי פעם, והיא האדם היחיד - גבר או אישה, ששפט בארבעה גביעי עולם שונים. סייץ החלה את קריירת השיפוט שלה כבר בגיל 14, ועם הזמן עלתה בסולם הדרגות עד אשר הגיעה לשיפוט מקצועני ב-1998. את דרכה המקצוענית היא החלה בליגה האמריקאית לגברים, ה-MLS, וב-1999 כבר מונתה לשופטת בינלאומית על ידי פיפ"א. הטורניר הגדול הראשון שלה היה גביע העולם שנערך באותה שנה בארצות הברית, וסייץ זכתה לשפוט משחק אחד בין אוסטרליה לגאנה במסגרת שלב הבתים. בשנת 2001, החלה סייץ לנהל משחקים במסגרת ליגת ה-WUSA, שהייתה לליגת הנשים הראשונה בעולם שבה כל השחקניות היו מקצועניות. בסוף העונה השנייה של הליגה, זכתה סייץ בפרס שופטת השנה ב-WUSA. בקיץ 2002, נבחרה סייץ לשפוט באליפות העולם לנשים עד גיל 20 שנערכה בפעם הראשונה אי פעם. במהלך הטורניר, היא זכתה לשפוט שני משחקים של נבחרת ברזיל, שבראשה שיחקו הכוכבות העתידיות - מרטה וכריסטיאן רוזריה. בגביע העולם שנערך ב-2003, כבר שפטה סייץ בשלושה משחקים. היא ניהלה שני משחקים במסגרת שלב הבתים ואת משחק רבע הגמר בין קנדה לסין. שנה לאחר מכן, היא שפטה בפעם הראשונה בחייה בטורניר הכדורגל האולימפי, כולל את המשחק על מדליית הארד בין גרמניה לשוודיה. בשנת 2005, הייתה סייץ לשופטת הלא-אירופאית הראשונה אי פעם, שמנהלת משחק במסגרת אליפות אירופה לנשים. בטורניר עצמו, היא שפטה בשלושה משחקים - שניים בשלב הבתים (בהם משחק הפתיחה) ומשחק חצי הגמר בין נורווגיה לשוודיה. באותה שנה, היא אף זכתה בפרס נשיא פדרציית הכדורגל של ארצות הברית. שנתיים אחר כך, בטורניר גביע העולם שנערך בסין, ניהלה סייץ שני משחקים בשלב הבתים, אך לא זכתה לשפוט בשלבי הנוקאאוט. בטורניר הכדורגל של אולימפיאדת בייג'ינג ב-2008, היא שפטה בשני משחקים - כולל רבע הגמר בין ברזיל לנורווגיה. ב-2009, עם הקמת ליגת ה-WPS, החלה סייץ לשפוט בה. היא שפטה בגמר הפלייאוף בין סקיי בלו ללוס אנג'לס סול, במשחק שקבע את זהותה של אלופת הליגה. שנתיים לאחר מכן, בעונה הפעילה האחרונה של הליגה, חזרה סייץ למעמד גמר הפלייאוף ושפטה את המשחק בין ווסטרן ניו יורק פלאש לפילדלפיה אינדיפנדנס. בקיץ 2011, היא אף שפטה בפעם הרביעית והאחרונה שלה בטורניר גביע העולם. הטורניר עצמו התקיים בגרמניה, וסייץ ניהלה במהלכו שלושה משחקים, מתוכם המשחק על המקום השלישי בין שוודיה לצרפת. ב-2012, שפטה סייץ בטורניר הגדול האחרון בקריירה הבינלאומית שלה. היה זה טורניר הכדורגל של אולימפיאדת לונדון, וסייץ התכבדה לנהל את משחק הפתיחה בין המאחרת בריטניה לניו זילנד. בנוסף, היא שפטה את משחק רבע הגמר בין צרפת לשוודיה. באוקטובר 2013, לאחר ששפטה עונה אחת בליגת ה-NWSL וכשמאחוריה 28 שנות שיפוט, הודיעה סייץ על פרישתה. באמתחתה של סייץ למעלה ממאתיים משחקי ליגה, אלף משחקי מכללות, ומעל חמישים משחקים בהם שפטה את נבחרת ארצות הברית. במהלך הקריירה שלה שפטה סייץ 45 נבחרות לאומיות שונות, והיא האדם היחיד ששפט בשלוש אליפויות יבשתיות שונות - צפון אמריקה, אירופה ואסיה. מדיה וקבצים בנושא קארי סייץ בוויקישיתוף קארי סייץ, באתר Soccerway Longtime U.S. Soccer Referee Kari Seitz to Retire, באתר פדרציית הכדורגל של ארצות הברית
חוג השלמים של אייזנשטיין

במתמטיקה, חוג השלמים של אייזנשטיין הוא החוג Z [ ω ] = { a + b ω : a , b ∈ Z } {\displaystyle \mathbb {Z} [\omega ]=\{a+b\omega :a,b\in \mathbb {Z} \}} כאשר ω = − 1 2 + 3 2 i = exp ⁡ ( 2 π 3 i ) {\displaystyle \omega =-{\frac {1}{2}}+{\frac {\sqrt {3}}{2}}i=\exp \left({\frac {2\pi }{3}}i\right)} הוא שורש שלישי פרימיטיבי של היחידה. אברי החוג, הנקראים מספרי אייזנשטיין (ולפעמים מספרי אוילר), מרכיבים סריג משולשי במישור המרוכב, בדומה לשלמים של גאוס, היוצרים סריג ריבועי. השלמים של אייזנשטיין מופיעים בהוכחה של לנדאו למקרה n = 3 {\displaystyle n=3} במשפט האחרון של פרמה, שאותו הוכיחו אוילר ולז'נדר באופן ישיר יותר. חוג השלמים של אייזנשטיין הוא תחום שלמות אוקלידי, שהוא חוג השלמים של שדה המספרים Q [ − 3 ] {\displaystyle \mathbb {Q} [{\sqrt {-3}}]} . את פעולת הכפל אפשר לחשב מן הזהות ω 2 + ω + 1 = 0 {\displaystyle \omega ^{2}+\omega +1=0} . הנורמה של מספרי אייזנשטיין היא N ( a + b ω ) = ( a + b ω ) ( b + b ω − 1 ) = a 2 − a b + b 2 {\displaystyle N(a+b\omega )=(a+b\omega )(b+b\omega ^{-1})=a^{2}-ab+b^{2}} . בחוג הזה יש שישה איברים הפיכים: החזקות של − ω {\displaystyle -\omega } . הראשוניים בחוג השלמים של אייזנשטיין שייכים לשלוש קבוצות: (1) ראשוניים טבעיים השקולים ל-2 מודולו 3; (2) המספר 1 − ω {\displaystyle 1-\omega } , שהנורמה שלו היא 3; (3) מספרי אייזנשטיין בעלי נורמה ראשונית השקולה ל-1 מודולו 3 (כגון 3 + 2 ω {\displaystyle 3+2\omega } שהנורמה שלו 7, או 3 − 2 ω {\displaystyle 3-2\omega } שהנורמה שלו 19). מדיה וקבצים בנושא חוג השלמים של אייזנשטיין בוויקישיתוף חוג השלמים של אייזנשטיין, באתר MathWorld (באנגלית) Hardy and Wright, "An Introduction to the Theory of Numbers", notes to Chapter XIII.4 ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הגן הבוטני הלאומי

הגן הבוטני הלאומי בהר הצופים, או בשמו הרשמי הגן הבוטני לצמחי ארץ ישראל ע"ש מונטגיו למפורט, הוא הגן הבוטני הראשון שהוקם בארץ ישראל ומתעד את כל צמחי הבר של ישראל ושל המזרח התיכון. שטחו הוא כ-25 דונם ומוצגים בו למעלה מ-1,000 מיני צמחים. הגן ממוקם בחלקו הצפוני של קמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים בירושלים. ברחבי הגן מצויות מערות קבורה מתקופת בית שני. בחלקו המערבי של הגן נמצא אמפיתיאטרון קטן. כיום הגן מהווה גם שמורה אקולוגית וגם גן לאומי ונמצאים בו: המרכז להוראת הטבע ע"ש משפחת פרחיה, ספריית הגן הבוטני ע"ש שמואל צבי טודר שהיא הספרייה הגדולה בארץ לבוטניקה, ותחנה מטאורולוגית הדואגת להתאים את הצמחים בגן לתנאי מזג האוויר. בצדו המערבי של הגן נמצא שביל על שם אביגדור המאירי החוצה את הגן, במרכז השביל לצד הכניסה הראשית נמצא לוח אבן ועליו חקוק שירו המפורסם: "מעל פסגת הר הצופים". בחלקו הדרומי של הגן מצויה רחבה גדולה עם כיסאות ישיבה וממולה מערכת של חמישה אולמות קבורה הקרויה "מערת ניקנור" על שם ניקנור עושה הדלתות. לחצו כדי להקטין חזרה לחצו להגדלה הגן הבוטני הלאומי הוקם בשנת 1931 בצדה הצפוני של האוניברסיטה העברית בהר הצופים על ידי פרופ' אוטו ורבורג, שהיה המייסד של המחלקה לבוטניקה של האוניברסיטה ביחד עם הבוטניקאי אלכסנדר איג. הגן שהקימו שניהם היה הגן הבוטני הראשון בארץ ישראל וגם הראשון בכל המזרח התיכון. הגן היה גולת הכותרת של עבודתו המדעית והחינוכית של הבוטנאי אלכסנדר איג, שהמשיך ללמד באוניברסיטה עד יום מותו וגם נטע בו את העץ הראשון. הוא ביסס את הגן על הצומח של ארץ ישראל לפי בתי גידול והקים עם תלמידיו ועמיתיו (מיכאל זהרי ונעמי פיינברון), דיונות זעירות, גדת נחל, חורש ים תיכוני זעיר וכדומה, בהם שתלו צמחים מקומיים. הוא ליקט צמחים לגן גם בסוריה, טורקיה, עיראק ולבנון, ממנה הביא שתילי 350 ארזים. בהמשך טיפלו בגן בוטנאים כטוביה קושניר וקלרה חן. בשנת 1947 הועבר לגן גן החיות התנ"כי, אשר תוכנן להשתלב בגן הבוטני. רוב בעלי חיים שרדו את קרבות מלחמת העצמאות, אך רעבו בשל מחסור במזון המתאים לצרכיהם. ב-1950 הושג הסדר עם הירדנים ובעלי החיים שנותרו הורדו מההר בשיירות הדו-שבועיות. לאחר בידוד של הר הצופים מישראל בשנת 1948 הוחלט ליצור "גן בוטני חדש" בקמפוס האוניברסיטה בגבעת רם במערב ירושלים. הגן הבוטני החדש נפתח בשנת 1954 זמן קצר לאחר הקמת הקמפוס בגבעת רם. הגן הוזנח לאורך 19 השנים בהן היה הר הצופים מובלעת בשליטה ישראלית בתוך שטח ירדני. בגן נחפרו תעלות קשר והוטמנו בו מוקשים. מצב הגן הלך והתדרדר, עד שבשנת 1980 הוחלט לשקמו. בשנת 1988 נחנך הגן מחדש ומאז הוא מהווה מרכז חינוכי ומדעי כמו גם פינת מרגוע בקמפוס. בצידו המערבי של הגן הבוטני בכביש הכניסה אל קמפוס הר הצופים ישנה מערת קברים יהודית מתקופת בית שני המיוחסת אל משפחת נזיר. ערך מורחב – מערת ניקנור מערת ניקנור היא מערת קבורה הנמצאת בגן הבוטני הלאומי שנמצא בחלקו הצפוני של קמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים ובה נתגלתה גלוסקמה המתייחסת לניקנור עושה הדלתות. הכניסה אל הגן הבוטני הלאומי חצר הכניסה אל אולמות מערת ניקנור קבריהם של מנחם אוסישקין ושל יהודה לייב פינסקר שביל לזכרו של "אביגדור המאירי" אמפיתאטרון הגן הבוטני הלאומי הכניסה אל מערת נזיר שומרה משוחזרת בגן אגם בגן כרכומים בגן הגן הבוטני האוניברסיטאי בגבעת רם אתר הגן הבוטני האוניברסיטאי בהר הצופים הגן הבוטני הלאומי באתר Botanic Gardens Conservation International האגודה העברית למען ירושלים, מפת ירושלים בהוצאת ראובן מס, 1948, עם סימון הגן 'בית הנכאת הבוטני' (מס' 5 באינדקס), באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
תצוגת רטינה

תצוגת רטינה (באנגלית: Retina Display) היא מותג מסכים של חברת אפל, המצטיין בצפיפות פיקסלים גבוהה במיוחד. המונח נמצא בשימוש במספר מוצרים של אפל: אייפון, אייפוד טאץ', אייפד, מקבוק פרו, אייפד מיני, אייפד אייר ו-iMac. מכיוון שמרחק המשתמש מהמסך משתנה ממכשיר למכשיר, מספר הפיקסלים לאינץ' (PPI) המוגדרים כתצוגת רטינה משתנה אף הוא. צפיפות הפיקסלים תהיה גבוהה יותר במסכים קטנים ונמוכה יותר במסכים גדולים. במכשירים מתקדמים יותר ובעלי שיפור גדול יותר במספר הפיקסלים או בצפיפותם, אפל משתמשת במונח תצוגת רטינה HD או תצוגת רטינה 5K: המונח ״רטינה״ הוא סימן מסחרי רשום של אפל למסכי מחשבים ומכשירים ניידים, וזאת מה-27 בנובמבר 2012, עם אישור הרישום ע״י משרד הפטנטים וסימני המסחר של ארצות הברית. המסכים מיוצרים ברחבי העולם על ידי LG וג'פאן דיספליי. כאשר סטיב ג'ובס הציג את האייפון 4, הוא אמר שמספר הפיקסלים הנדרשים לתצוגת רטינה הוא בערך 326 PPI למכשיר הנמצא במרחק של 10 עד 12 ס"מ מהעין. ניתן לבטא זאת כיחידת מידה של פיקסלים לכל מעלה (PPD), בה נלקחים בחשבון גם רזולוציית המסך וגם המרחק ממנו צופים בו. על פי ״מספר הקסם של ג'ובס״ 326, הסף לתצוגת רטינה מתחיל ב-57 PPD. הכוונה היא שמשולש עם גובה השווה למרחק הצפייה מהמכשיר וזווית עליונה של מעלה אחת יהיה בעל בסיס על מסך המכשיר, אשר מכסה כ-57 פיקסלים. כל מדידה לאיכות תצוגה ביחס למרחק צפייה יכולה להתבצע באמצעות PPD, החל ממסכי מכשירים ניידים קטנים ועד מקרני ענק. ה-PPD אינו משמש למדידת המסך עצמו, בשונה מרזולוציית פיקסלים מוחלטת (לדוגמה: 1920×1080 פיקסלים), או צפיפות פיקסלים (לדוגמה: 401 PPI), אלא הוא תלוי במרחק בין המסך לעיניים. קירוב העיניים למסך יפחית את ה-PPD, ולהפך. מדיה וקבצים בנושא תצוגת רטינה בוויקישיתוף
מצפה בניו

מצפה בניו הוא פארק בגודל דונם הסמוך להתנחלות אלון מורה, שבמרכזו תצפית. המצפה הוקם בשיתוף פעולה של המועצה האזורית שומרון עם רשות הטבע והגנים. המצפה נחנך בחול המועד פסח תשע"ה (2015), ונקרא על שם בן יוסף 'בניו' לבנת שנרצח על ידי שוטרים פלסטינים בעת שהיה בקבר יוסף בערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל בשנת 2011. באירוע חנוכת המצפה השתתפה דודתו – שרת התרבות והספורט, לימור לבנת. צידו המערבי של המצפה, צופה לעבר הר עיבל, הר גריזים, תל שכם, קבר יוסף, הר ברכה ויצהר. במצפה שולחנות פיקניק, טלסקופ על חצובה מאבן ועמדת הסברה קולית דו לשונית. העמדה מסבירה על הנוף הנשקף מהמצפה, לצד פירוט על ההיסטוריה היהודית בשכם וסביבתה. לצד המצפה, הוקמו מתקני שעשועים, נבנתה בריכת שכשוך, ניטעו עצי פרי ופורח אירוס השומרון. מהמצפה יוצא מסלול הליכה מעגלי, באורך ק"מ. המסלול עובד לצד גתות עתיקות, בורות מים, עמדת שמירה עתיקה וכרמי זיתים. המסלול נפרץ בהשתתפות תלמידי ישיבת חיצים באיתמר, בה למד בניו. מצפה שלושת הימים מדיה וקבצים בנושא מצפה בניו בוויקישיתוף גלריית תמונות באתר אלון מורה חנוכת המצפה אתר מצפה בניו, "מסבירן" קולי (ווקאלי) ישי קרוב, אתר חדש מוקם לזכרו של בן-יוסף לבנת הי"ד, באתר ערוץ 7, 30 ביולי 2012 לזכרו: פארק להנצחת צעיר שנהרג בקבר יוסף מצפה בניו, באתר תיירות שומרון
בית חולים רות רפפורט לילדים

בית חולים רות רפפורט לילדים (לשעבר בית החולים מאייר לילדים) הוא בית חולים לרפואת ילדים הממוקם בשכונת בת גלים בחיפה, כחלק ממתחם המרכז הרפואי רמב"ם. בבית החולים 125 מיטות ב-6 מחלקות אשפוז וחדר מיון. כמו כן ישנן 20 מרפאות חוץ לרפואת ילדים. סגל בית החולים מונה 300 עובדים, מתוכם 60 רופאים מומחים ו-150 אחיות. בית החולים פועל בשיתוף עם הפקולטה לרפואה של הטכניון. בית החולים בגלגולו הראשון הוקם בשנת 1986, ונקרא על שם מנשה יצחק מאיר מסינגפור. לאחר מלחמת לבנון השנייה התעורר צורך בבניית בית חולים ממוגן במתחם רמב"ם, והוחל בבנייתו של בית חולים חירום תת-קרקעי בעל 3 קומות, אשר בשגרה משמש כחניון. מעל הקומות התת-קרקעיות נבנה בניין חדש בן 9 קומות, בתכנונו של האדריכל ארד שרון, והפך לבניין הראשי של בית החולים לילדים, תוך ששמו שונה ל-"רות רפפורט", להנצחת אשתו של הנדבן ברוס רפפורט אשר תרם 80 מיליון שקלים לבנייתו (בנוסף, 30 מיליון שקלים הקציבה מדינת ישראל, ו-70 מיליון הגיעו מתורמים אחרים). כל קומה בבניין החדש עוצבה על פי נושא מסוים, למשל קומת הים, הפרדס, הכרם ועוד. על אף הגדלת שטח בית החולים, מספר מיטות האשפוז לא גדל. שטח חדר המיון לילדים גדל פי שלושה יחסית לגודלו בבניין הישן. בית החולים המחודש נחנך ביוני 2014, ובמהלך אותה שנה הועברו המחלקות מהבניין הישן. על פי התכנון, לבניין מאייר יועברו המחלקות אשר ממוקמות בביתנים. במקום הביתנים אשר יהרסו יוקם גן גדול לרווחת החולים והמבקרים. מדיה וקבצים בנושא בית חולים רות רפפורט לילדים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של בית חולים רות רפפורט לילדים בית חולים רות רפפורט לילדים באתר המרכז הרפואי רמב"ם נעמה ריבה, הצצה ראשונה: בית החולים לילדים "רות רפפורט" רמב"ם בחיפה, באתר Xnet‏, 12 ביוני 2014 ההודעה על חנוכת בית החולים המחודש באתר המרכז הרפואי רמב"ם דניאלה רן, מרכז רפואי רמב"ם- 1938–1988, מרכז רפואי רמב"ם, 1999, עמ' 88-89 פרופ' דוד ארליק, ביני לבין הרפואה-חלומות ומעש, הוצאת תמר, חברה להפצה בע"מ, 1986, עמ' 127-129 עופר פטרסבורג, החניון בביה"ח רמב"ם יוסב למתקן רפואי ממוגן, באתר ynet, 23 באפריל 2012 עדנה אברמסון, רמב"ם: נחנך בית חולים ענק וממוגן לילדים, באתר ynet, 26 ביוני 2014 ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה ובנושא מבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דיומדס

דיומדס (ביוונית: Διομήδης) הוא גיבור אכאי במיתולוגיה היוונית ובנו של טידאוס מלך אטוליה ושל דאיפילה בתו של אדרסטוס מלך ארגוס. דיומדס נחלץ לעזרת סבו מצד אביו, אנאוס מלך קלידון, כאשר בניו של אגריוס אחיו של אנאוס (ובראשם תרסיטס) הדיחו אותו והמליכו במקומו את אגריוס. דיומדס הרג את כל בניו של אגריוס מלבד אונכסטוס ותרסיטס שלאחר מכן התנקשו בחייו של אנאוס הזקן. למרות זאת, שושלתו לא נקטעה ובתו גורגה המשיכה אותה. יחד עם אביו טידאוס, דיומדס היה אחד מהשבעה נגד תבי שנכשלו בניסיונם להביס את הממלכה הבויאוטית. דיומדס השתתף כאחד מן האפיגונים אשר בהנהגת אלקמאון הרסו את חומתה של תבאי במלחמה השנייה שנועדה לנקום את מותם של אבותיהם במלחמה הראשונה. ערך מורחב – מלחמת טרויה מלחמת טרויה היא שהפכה את דיומדס לגיבור מלחמה עטור תהילה, שני בגבורה אולי רק לאכילס ובכל אופן בלתי מנוצח בקרב. כאחד ממחזריה של הלנה, הוא יצא לטרויה בראש צי של שמונים ספינות ומתחילת העלילה הוא פועל כאחד מן הגיבורים הראשיים בקרבות המרכזיים שעליהם מספר לנו הומרוס. עם חברו אודיסיאוס הוא נסע לסקירון מלך ליקומדס כדי למצוא את אכילס אשר הוחבא שם על ידי אמו כאשר הוא מחופש לאישה כדי שלא יצטרך לחזור לטרויה שם חזה האורקל את מותו. כאשר ארטמיס כעסה על אגממנון בעוד הצי האכאי חונה במפרץ אאוליס, כדי לפייס אותה, דיומדס היה מאלה שלחצו על אגממנון להקריב את בתו איפיגינאה לאלה בתור כפרה וכך להחזיר את הרוח כדי שיוכלו להמשיך. דיומדס גם נבחר להיות אחד מן המנהיגים האכאים שנשלחו במשלחת לפריאמוס שניסתה, ללא הצלחה, לשים קץ למלחמה בהשבתה של הלנה למנלאוס. הוא גם לא הצליח לשכנע את אגממנון להחזיר לאכילס את בְּריסֵאיס וכך לפייסו כדי שיעזור להם במלחמה. לפי גרסאות מסוימות, הוא נסע ללמנוס כדי לקבל מפילוקטטס את נשקו של הרקולס שעל פי נבואה היה הכרחי כדי לכבוש את טרויה. פילוקטטס שמר על קשתו של הרקולס מאז מותו. דיומדס לוקח חלק באירועים נוספים במהלך המלחמה כמו למשל לכידתו והריגתו של דולון, הפשיטה הלילית על המחנה התראקי וגנבת סוסיו של המלך רזוס יחד עם אודיסאוס. מדיה וקבצים בנושא דיומדס בוויקישיתוף דיומדס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
קוליברי אנה

קוליברי אנה (שם מדעי: Calypte anna) הוא מין של קוליברי בינוני, שמצוי לאורך החוף המערבי של ארצות הברית. שמו ניתן לו על שם אנה מסנה, דוכסית ריבולי. בתחילת המאה ה-20, הקוליברי היה נפוץ רק בדרום קליפורניה ובאזור באחה קליפורניה, אך בעקבות ייבוא של צמחים אקזוטיים לאזורים מיושבים, לקוליברי היו אתרי אכילה וקינון רבים יותר, ותחום תפוצתו התרחב. אורכו הממוצע של הקוליברי הוא כ-10 ס"מ, ומשקלו כ-3 עד 6 גרם. גבו ירוק-זהבהב, גרונו ובטנו לבנים, וצדי גופו ירוקים. המקור ארוך, ישר ודק. נוצות הגרון וכיפתו של הזכר הן בצבע מג'נטה בוהק, ונראות חומות או אפורות כשלא נופל עליהן אור שמש. זנבו של הקוליברי כהה, ומפוצל מעט. לנקבה גם יש נוצות גרון ורודות, אך הן קטנות יותר ופחות בוהקות מאלה של הזכר. זהו מין הקוליברי הצפון-אמריקני היחיד בעל נוצות כיפה אדומות. כיפתם של נקבות וצעירים ירוקה, חזם ובטנם אפורים, גרונם לבן ועשוי לכלול או לא לכלול נוצות גרון אדומות. הקוליברי משתמש בלשונו הארוכה כדי להשיג צוף מפרחים, שמהווה את רוב תזונתו. כשהקוליברי ניזון מצוף, נופלים עליו אבקנים, והוא מסייע למעשה ברבייה של הצמח, על ידי העברת האבקה מפרח לפרח. לעיתים הוא גם ניזון מחרקים ופרוקי-רגליים, שאותם הוא תופס באוויר או מעלי שיחים. על מנת לתפוס חרקים, הקוליברי פותח את מקורו לרוחב גדול; זוהי שיטה יעילה יותר מאשר "שיפוד" חרקים על קצה המקור. לעיתים רחוקות, דבורים או צרעות נתקעות על קצה מקורו של הקוליברי, מה שגורם למותו מרעב. לעיתים, הקוליברי ניזון גם מלשד. הקוליברי מרפרף בכנפיו כ-55 פעמים בשנייה, מה שהופך אותו למנענע המהיר ביותר של חלק מגופו מבין בעלי החוליות. רפרוף זה עשוי לשמש גם לניקוי לכלוך או אבקנים מנוצותיו של הקוליברי. הקוליברים מקננים בשטחים פתוחים עם עצים ובשיחים. תחום הרבייה שלהם הוא בחוף האוקיינוס הפסיפי, מקולומביה הבריטית לאריזונה. הנקבה מגדלת את הגוזלים לבדה, ללא סיוע מהזכר. הקן מוקם עשוי להיות מוקם על שיח, על עץ, על גפן או על חוטי ברזל. הקן המעגלי, שקוטרו 3.8 עד 5.1 ס"מ, בנוי מסיבי צמחים, נוצות ושיער בעלי חיים. מבחוץ, הוא מוסווה על ידי חומרים צמחיים כמו חזזיות. חומרי הקן מוחזקים יחד על ידי קורי עכביש. הזכר מבצע לעיתים ריקוד חיזור, שכולל שירה או מעוף ראווה. הנקבה מטילה בדרך כלל 2 ביצים לבנות, ודוגרת עליהן במשך 16 יום. הגוזלים פורחים מהקן לאחר כ-20 יום. מדיה וקבצים בנושא קוליברי אנה בוויקישיתוף קוליברי אנה, באתר ITIS (באנגלית) קוליברי אנה, באתר NCBI (באנגלית) קוליברי אנה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) קוליברי אנה, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) קוליברי אנה, באתר GBIF (באנגלית) קוליברי אנה באתר הרשימה האדומה של IUCN Williamson, Sheri (2001). A Field Guide to Hummingbirds of North America. New York, NY: Houghton Mifflin Harcourt. p. 199. ISBN 0-618-02496-4. http://www.allaboutbirds.org/guide/annas_hummingbird/id Peterson, Roger Tory; Peterson, Virginia Marie (1990). Peterson's Field Guide to Western Birds. Boston: Houghton Mifflin. pp. 216–217. ISBN 0-395-51424-X. http://www.aninews.in/newsdetail9/story119003/hummingbird-speediest-shaker-among-vertebrates.html
רומח (רקטה)

רומח (באנגלית: AccuLAR-122) היא רקטה מונחית (רקטה שהוסבה לטיל) מתוצרת תעש מערכות (ומ-2018 אלביט מערכות יבשה), הנמצאת בשירות המערך הרקטי של חיל התותחנים של צה"ל. מטרתה לאפשר סיוע באש מדויק לכוחות היבשה ללא תלות בחיל האוויר, ובפרט, לאפשר ירי סלקטיבי מדויק מאוד לעבר מטרות בלוחמה בשטח בנוי. ה"רומח" היא רקטה מונחית (כלומר, רקטה שהוסבה לטיל) בעלת טווח של עד 35 קילומטר ודיוק של 5 מטר. את ה"רומח" ניתן לשגר מתוך משגר רקטות M-270 MLRS "המנתץ" או ממשגר רקטות "להב" המבוסס על ה-PULS של תעש מערכות. משגר "המנתץ" יכול לשאת שני מארזי "רומח" כאשר כל מארז (נקרא גם "פוד" או "כוורת") כולל 18 זבילים, כך שבסך הכל יכול משגר "מנתץ" לשאת 36 רקטות "רומח". כמו כן ניתן לשלב מארזים של סוגי רקטות שונים (למשל: מארז אחד של רקטות "רומח" ומארז שני של רקטות מתקנות מסלול), דבר המגביר את מגוון היכולות והשימושים של "המנתץ". ה"רומח" מבוסס על רקטת כידון קסום 160 מ"מ של תעש מערכות שהותאמה לשיגור ממשגר רקטות M-270 MLRS "המנתץ" שמשמש את צה"ל. ה"רומח" נקלט בחיל התותחנים של צה"ל בסוף 2014 ובשנת 2016 הסתיימה הטמעתו במערך הרקטי של חיל התותחנים. ב-2019 נקלטה בצה"ל גרסה משודרגת של ה"רומח". ב-11 באוקטובר 2023, במסגרת מלחמת חרבות ברזל, שיגר גדוד 334 של חטיבת האש 282 רקטת "רומח" לעבר מטרה צבאית של חמאס בעזה, שפגעה ברמת דיוק גבוהה. לאחר תחילת התמרון הקרקעי ב-26 באוקטובר, חיל התותחנים שיגר למעלה מ-100 רקטות "רומח" כדי לסייע לכוחות היבשה ולהשמיד עמדות נ"ט וחוליות נ"ט שהתמקמו על גגות המבנים. מדיה וקבצים בנושא רומח בוויקישיתוף בנובמבר: מערך ה"רומח" ייקלט בתותחנים, IsraelDefense, יולי 2014 שי לוי, ‏אש ותנועה: כך תיראה המלחמה הבאה. פרויקט מיוחד, באתר ‏מאקו‏, 26 בדצמבר 2013 אמיר בוחבוט‏, רקטת העתיד של צה"ל: "כוח אש לטווח דמיוני", באתר וואלה, 17 במאי 2014 תותחני העתיד, אתר new-techonline.com יואב זיתון, תיעוד בלעדי: הרקטה החדשה של צה"ל בפעולה, באתר ynet, 12 במאי 2015 יואב זיתון, כוח האש החדש של צה"ל: 18 רקטות בדקה, באתר ynet, 6 באפריל 2016 מידע ותמונות על רקטת ה"רומח", פורום צבא וביטחון בפרש הרקטה החדשה של גדוד המילואים בפעולה, אתר צה"ל, 9 בנובמבר 2017 מירב בראל, מערכת אתר צה"ל, הצצה לתרגיל הראשון של חטיבת האש, ותיעוד הרקטה המשודרגת בפעולה, באתר צה"ל, 10 בדצמבר 2019 תקיפה כזו לא נעשתה כבר 17 שנה. זה הסיפור מאחוריה, באתר צה"ל, 11 באוקטובר 2023; טל לב רם, ‏לראשונה מאז 2006: רקטת רומח הופעלה ושוגרה לעבר אתר צבאי של חמאס | צפו, באתר מעריב אונליין, 11 באוקטובר 2023 יואב זיתון, ניזונים ממנות קרב, ישנים בטנקים: האגרוף הקרקעי במעוזי חמאס ברצועה, באתר ynet, 1 בנובמבר 2023.
שלצדפיים

שַׁלְצְדָפִים (שם מדעי: Haematopodidae) היא משפחה בסדרת חופמאים ובה סוג יחיד שלצדף (Haematopus, שמשמעו רגל אדומה). לסוג מקור ייחודי דמוי להב, המשמש אותו להלימה ופתיחה של צדפות. תפוצתו באזורים ממוזגים בכל היבשות למעט אנטארקטיקה, בחופים שטוחים ופתוחים, סלעיים וחוליים ובכרי אחו עשבוניים בקרבתם. שלצדף שחרחר (Haematopus ater) שלצדף שחור (Haematopus bachmani) שלצדף האי הדרומי (Haematopus finschi) שלצדף מפויח (Haematopus fuliginosus) שלצדף מגלני (Haematopus leucopodus) שלצדף עקוד (Haematopus longirostris) שלצדף קנרי (Haematopus meadewaldoi) - נכחד שלצדף אפריקני (Haematopus moquini) שלצדף החוף (Haematopus ostralegus) - חולף בארץ ישראל שלצדף אמריקני (Haematopus palliatus) שלצדף אחיד צבע (Haematopus unicolor) מדיה וקבצים בנושא שלצדפיים בוויקישיתוף שלצדפיים, באתר ITIS (באנגלית) שלצדפיים, באתר NCBI (באנגלית) שלצדפיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) שלצדפיים, באתר GBIF (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.