1961 בישראל

1961 בישראל הייתה השנה בה חגגה 13 שנה מיום היווסדה. בין האירועים החשובים שאירעו בישראל בשנה זו, משפט אייכמן והבחירות לכנסת החמישית, לאחר התפטרות דוד בן-גוריון (אשר נבעה מדחייתו את מסקנות הוועדה שחקרה את העסק הביש). נשיא המדינה – יצחק בן-צבי ראש ממשלת ישראל התשיעית והעשירית – דוד בן-גוריון יושב ראש הכנסת הרביעית – קדיש לוז נשיא בית המשפט העליון – יצחק אולשן ראש המטה הכללי – צבי צור מפכ"ל המשטרה – יוסף נחמיאס ב-31 בינואר התפטר דוד בן-גוריון מראשות ממשלת ישראל, לאחר שלא קיבל את המלצת ועדת השבעה שחקרה את עסק הביש (שהגישה את הדין וחשבון שלה בדצמבר 1960), ובייחוד לאור המסקנה כי "לבון לא נתן את ההוראה והמעשה לא בוצע בידיעתו". התפטרותו מביאה לבחירות חדשות, הבחירות לכנסת החמישית, שהתרחשו ב-16 באוגוסט, וזאת פחות משנתיים לאחר מערכת הבחירות הקודמת. טרם הבחירות מחליט מרכז מפא"י לקבל את טענותיו של בן-גוריון, להדיח את לבון מתפקידו כמזכ"ל ההסתדרות ולסלקו מרשימת המפלגה לכנסת. בבחירות מצליחה מפא"י, אף על פי שאיבדה חמישה מנדטים, לזכות במספר מנדטים המאפשר לה להרכיב את הממשלה וב-2 בנובמבר מציג בן-גוריון את ממשלת ישראל העשירית בפני הכנסת. המפלגה הפרוגרסיבית והציונים הכלליים מתאחדים ליצירת מפלגה חדשה - המפלגה הליברלית הישראלית. בין ראשי המפלגה, פינחס רוזן. 1 בינואר – צבי צור מתחיל לכהן בתור הרמטכ"ל השישי של צה"ל, אחרי חיים לסקוב 30 במרץ – פרשיית ריגול נוספת: ישראל בר נעצר בעוון ריגול על מדינת ישראל לטובת ברית המועצות 6 ביולי ישראל משגרת לראשונה טיל דו שלבי נסיוני לחלל מדגם שביט 2 למחקר מטאורולוגי שהגיע לגובה 80 ק"מ, גבול האטמוספירה. בתגובה ביקשה מצרים מברית המועצות לרכוש טילי קרקע קרקע והחלו במאמצים לפיתוח טילים באמצעות מדענים גרמניים. 21 בדצמבר – בתשובה לשאילתה בכנסת, הודיע ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון לראשונה בפומבי כי ישראל מקימה בנגב כור גרעיני מחקרי לצורכי שלום 5 ביולי – מוריס יאמאוגו, נשיא וולטה עלית עורך ביקור רשמי בישראל (הביקור נמשך עד ה-13 ביולי) 22 באוגוסט – פיליבר ציראנאנה, נשיא הרפובליקה המלגשית (מדגסקר) עורך ביקור רשמי בישראל 21 בספטמבר – אובר מאגה, נשיא דהומיי עורך ביקור רשמי בישראל 1 בפברואר – נפתח בית החולים איכילוב בתל אביב נפתח קמפוס הדסה עין כרם מוקם בנק ערבי ישראלי משפט אייכמן וגזר דינו מעוררים הדים רבים, לא רק בחברה הישראלית, אלא גם בעולם כולו. ב-11 באפריל נפתח המשפט, והחלו להישמע עדויותיהם הקשות של ניצולי השואה. המשפט שינה את היחס בארץ לניצולי השואה וגרם לציבור להתעניין בסיפוריהם ולתעדם למען הדורות הבאים. שמונה חודשים לאחר מכן, ב-15 בדצמבר, נמצא אייכמן אשם בפשעי מלחמה בבית המשפט. יצחק ארנסט נבנצל ממונה למבקר המדינה השני, לאחר זיגפריד מוזס מבצעי עלייה נרחבים יוצאים ממרוקו לישראל. ב-10 בינואר מתרחש אסון, כשהספינה אגוז טובעת ו-44 יהודים שהתכוונו לעלות לישראל ממרוקו, נספים בטביעה. ב-28 בנובמבר מתחיל "מבצע יכין", להעלאת יהדות מרוקו לישראל. 29 בינואר – נוסד תיאטרון חיפה; עוד בתחום התיאטרון: בהבימה מועלה "בגדי המלך" של נסים אלוני, שהופך אותו לאחד המחזאים הישראליים המובילים; בן-ציון תומר מפרסם את המחזה "ילדי הצל"; תיאטרון האהל מציג את "הכתובה" של אפרים קישון, אשר הופך ללהיט. ספורט: מתקיימת המכביה השישית במסגרת חגיגות יום העצמאות מתקיים חידון התנ"ך הבינלאומי לנוער בפעם השנייה, ומאז מתקיים החידון בכל שנה, באופן מסורתי ביום העצמאות; במצעד צה"ל באותה שנה הוצג לראשונה הטנק הבריטי "צנטוריון". ועדת שביתת הנשק ירדן–ישראל גינתה את ישראל על עריכת המצעד. פרס ישראל: יחזקאל קוטשר בתחום מדעי הרוח; מנחם אבידום בתחום המוזיקה; הסופר יהודה בורלא; הרב שלמה גורן; יעקב ואן דר הודן (חקלאות); אורה קדם ואהרן קציר (כימיה/ התפלת מים שבוע הספר העברי מתקיים בפעם השנייה, ומאז מתקיים באופן סדיר בכל שנה, ביוני שרגא גפני מפרסם את הספר הראשון בסדרות "הימאים" ו"האמיצים" ואת הספר הראשון בסדרת "דנידין הרואה ואינו נראה", "הרפתקאות דני הרואה ואינו נראה". זובין מהטה מתחיל את כהונתו כמנצח התזמורת הפילהרמונית הישראלית; אהרן צבי פרופס מייסד פסטיבל מוזיקה בקיסריה, אשר לימים יהפוך ל"פסטיבל ישראל" נחום היימן מתחיל לעבוד עם להקת הגבעתרון, והיא מוציאה את שני תקליטיה הראשונים, "לאן נושבת הרוח" ו"שיבולי פז"; מתפרקת להקת "בצל ירוק"; בפסטיבל הזמר והפזמון השני זוכים גדעון זינגר ואסתר עופרים עם השיר "שאני עמך"; עופרים גם זכתה במקום השני, עם "נעמה" ולמקום השלישי הגיעה נחמה הנדל (עם "כאשר אני ואת"). הנדל מוציאה גם את תקליטה הראשון, "שירים של אז ושל עכשיו" בתחום הקולנוע מצליח הסרט הישראלי "איי לייק מייק", המבוסס על מחזה באותו שם האדריכל יצחק פרלשטיין זוכה בפרס קפלן על תרומתו לשימוש בישראל בבנייה טרומית נפתח מוזיאון ההגנה פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961) 3 במרץ – זאב נחמה, סולן להקת אתניX, פזמונאי ומלחין 6 במרץ – משה דץ, זמר, מלחין ומפיק ישראלי 3 במאי – יעקב אילון, עיתונאי ומגיש חדשות 10 ביוני – סי היימן, זמרת, מוזיקאית ושחקנית ישראלית 1 ביולי – דורון ג'מצ'י, כדורסלן עבר ישראלי 5 ביולי – מאיר בנאי, זמר-יוצר, מוזיקאי ושחקן ישראלי (נפטר ב-2017) 27 ביולי – ארז טל, איש בידור, רדיו וטלוויזיה ישראלי 3 בספטמבר – ירמי קפלן, זמר ומוזיקאי ישראלי פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. (קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1961) 22 במרץ – גדעון מר, רופא ישראלי, חוקר מלריה (נולד ב-1894) 14 באפריל – שמואל יבנאלי, איש העלייה השנייה, ממנהיגי תנועת הפועלים בארץ ישראל, ממייסדי מפלגות אחדות העבודה ומפא"י 30 באפריל – פרץ נפתלי, שר ופעיל ציבור מטעם מפא"י (נולד ב-1888) 30 במאי – בנימין מינץ, שר וחבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נולד ב-1903) 25 ביוני – עזרא איכילוב, חבר הכנסת ומראשי המחנה האזרחי (נולד ב-1907) 7 ביולי – ישראל שוחט, מחלוצי העלייה השנייה, ממקימי ארגון בר גיורא והמנהיג המקובל על חברי אגודת השומר עד לפירוקה, חבר בגדוד העבודה, ממנהיגי הארגון החשאי "הקיבוץ" ופעיל בתנועת העבודה הישראלית (נולד ב-1961) דוד גויטיין, שופט בית המשפט העליון דב קמחי, סופר, עורך ומתרגם מניה שוחט, מראשי "השומר" ובר גיורא שלמה יצחק שטמפפר, ראש העיר הראשון של פתח תקווה