laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Back to the Light

Back to the Light (מאנגלית: בחזרה אל האור) הוא אלבום הבכורה של גיטריסט הרוק הבריטי בריאן מיי, אשר הוקלט בביתו (ומוקסס באולפני מטרופוליס) ויצא לאור ב-28 בספטמבר 1992 בממלכה המאוחדת באמצעות חברת התקליטים פרלופון רקורדס, וב-2 בפברואר 1993 בארצות הברית וקנדה באמצעות הוליווד רקורדס. זוהי ההוצאה העצמאית הראשונה של מיי מאז המיני-אלבום Star Fleet Project משנת 1983. את האלבום הפיקו מיי וג'סטין שירלי סמית'. במקור, "Headlong" ו-"I Can't Live with You" היו אמורים להכלל באלבום, אך לאחר ששמע מיי את חברו פרדי מרקיורי מבצעם, החליט כי יפורסמו השירים תחת שם להקתם, קווין. אלה נכללו באלבום האולפן הארבעה-עשר שלה, Innuendo. בנוסף, נכלל באלבום השיר "Too Much Love Will Kill You" שהופיע גם באלבום האולפן החמישה-עשר של הלהקה, Made in Heaven. בשנת 2021 הוציא מיי לאור גרסה מורחבת של האלבום שכללה את Out of the Light, תקליטור בונוס בן אחד-עשרה רצועות. כל השירים נכתבו והולחנו על ידי בריאן מיי (למעט היכן שמצוין אחרת).  בריאן מיי – זמרה, גיטרה, בס, פסנתר, קלידים, תכנות, מכונת תופים, קולות רקע, הפקה קוזי פאוול – תופים (2-4, 7-8) ג'וף דוגמור – תופים (10, 12) גרי טיבס – בס (2, 10, 12) ניל מארי – בס (3, 8) ג'ון דיקון – בס (7) מייק מורן – פסנתר (3, 12), קלידים (9) ג'ון איירי – קלידים (4, 7) גיל אודונובן – קולות רקע (2, 10) מגי ריידר – קולות רקע (2, 12) מרים סטוקלי – קולות רקע (2, 12) סוזי או ליסט – קולות רקע (2, 10) כריס תומפסון – קולות רקע (12) ג'סטין שירלי סמית' – הפקה, הנדסה היידי קנאבו – הנדסה נואל האריס – הנדסה קווין מטקאלף – מאסטרינג בריאן זליס – סיוע טכני, תכנות דייוויד ריצ'רדס – תכנות בוב לודוויג – חידוש (2021) Brian May – Back To The Light | Releases, Discogs
היעלים במצפה רמון

במרחב היישובי של מצפה רמון משוטטים יעלים נוביים. התופעה מתרחשת גם ביישובים אחרים בנגב ובמדבר יהודה, כדוגמת מדרשת בן-גוריון, שדה בוקר ועין גדי. עם הזמן הפכו היעלים לחלק מאורח החיים ביישוב ולמעין אטרקציה תיירותית, והתקבעו כאחד מסמלי המועצה. יש מהתיירים המגיעים למקום שמאכילים את היעלים, על אף האיסור על כך. נוכחתם של היעלים מסכנת את היעלים עצמם בהרעלות מזון, התקפות כלבי בר, דריסות, הסתבכות בגדרות ועוד. כמו כן, לעיתים מסבים היעלים המשוטטים נזק כאשר הם מטפסים על מכוניות. על מנת לנסות ולהגן על היעלים, בשנת 2015 יזמה עמותת קשת את הקמת "סיירת יעל" הפועלת להסברה, חינוך, מניעה וניקיון. במסגרת המיזם, הושק קמפיין חוצות הכולל עשרות שלטים לאורך טיילת המכתש ומוקדי התיירות, וכן מדבקות על גבי פחי אשפה. בינואר 2021, נמצאו ארבעה יעלים מתים במצפה רמון, כשסיבת מותם לא הייתה ברורה. החשד הראשוני היה שמדובר בהרעלה. ביוני 2022, נמצאו ארבעה יעלים מתים בשטח היישוב, כשסיבת מותם לא הייתה ברורה, אך גם כאן היה החשד שמדובר בהרעלה. תופעת חזירי הבר בחיפה תופעת הכרישים בחדרה אסון העטלפים בחדרה רותי (צבועה) היעל הנובי במצפה רמון, באתר התיירות של מצפה רמון נעה פישר, תיעוד: חיי היעלים במצפה רמון, באתר ynet, 16 באוגוסט 2023 היעל מופיע בסמליל ממותג ובסמליל אתר התיירות של המועצה אילנה קוריאל, מחקר: 43 אחוז מהמטיילים במצפה רמון מאכילים יעלים, באתר ynet, 6 במרץ 2018 מירב קריסטל, מלון בראשית: היעלים טיפסו על הרכב - ובית המלון יפצה, באתר ynet, 5 בדצמבר 2019 סיירת יעל, באתר עמותת קשת נעה פישר, 4 יעלים נמצאו מתים במצפה רמון; חשד שהורעלו, באתר ynet, 5 בינואר 2021 יפתח כרמלי, טרגדיה בדרום: מה הורג את היעלים במצפה רמון?, באתר החברה להגנת הטבע, ‏12 ביוני 2022
אנקת גבהים (סרט עתידי)

אנקת גבהים (באנגלית: Wuthering Heights) הוא סרט דרמה רומנטית בבימויה וכתיבתה של אמרלד פנל, המהווה עיבוד לרומן באותו השם מאת אמילי ברונטה משנת 1847. מרגו רובי – קתרין ארנשו ג'ייקוב אלורדי – היתקליף ב-13 ביולי 2024, הכריזה אמרלד פנל לראשונה בפלטפורמות המדיה החברתיות שלה כי הפרויקט הבא שלה יהיה עיבוד חדש לרומן "אנקת גבהים" מאת אמילי ברונטה. עוד נמסר כי את העיבוד תביים, תכתוב ותפיק פנל בעצמה, וכי חברות ההפקה "MRC" ו-"LuckyChap Entertainment" יהיו שותפות להפקת הסרט. בספטמבר 2024, נמסר על ליהוקם של מרגו רובי וג'ייקוב אלורדי לתפקידים הראשיים. צילומי הסרט עתידים להתחיל בממלכה המאוחדת במהלך שנת 2025. "אנקת גבהים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Mitchell, Harriet (July 13, 2024). "Emerald Fennell reveals next movie following Saltburn success". Digital Spy. Retrieved October 2, 2024. Kroll, Justin (September 23, 2024). "Margot Robbie And Jacob Elordi To Star In Emerald Fennell's Adaptation Of 'Wuthering Heights' From MRC And LuckyChap". Deadline Hollywood. Retrieved October 2, 2024 King, Jordan (September 22, 2024). "Margot Robbie And Jacob Elordi Will Lead Emerald Fennell's Wuthering Heights Movie". Empireonline. Retrieved October 2, 2024.
Einmal sehen wir uns wieder

"Einmal sehen wir uns wieder" (בעברית: "עוד נתראה שוב") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הגרמנייה לאלה אנדרסן. השיר, שנכתב על ידי רודולף מאלוק וארנסט באדר, ייצג את גרמניה באירוויזיון 1961. במרכז מילות השיר עומדת אישה הפונה לאהובה, אותו לא ראתה הרבה זמן, ומנסה לפנות אליו ולומר לו שהם עוד יפגשו שוב. ערך מורחב – גרמניה באירוויזיון 1961 ב-18 במרץ 1961 הופיעה אנדרסן על בימת האירוויזיון. היא שרה שמינית בסדר ההופעות, לפני צרפת ואחרי שוודיה. עם סיום ספירת הקולות הגיעה אנדרסן למקום ה-13 עם 3 נקודות. Einmal sehen wir uns wieder (English translation) Eurovision 1961 Results: Voting & Points ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דלאל

האם התכוונתם ל... דלאל (זמרת)(אנ') – זמרת בוסנית אופיר דלאל – משתתף בריאליטי הישרדות אליהו דלל – פוליטיקאי ישראלי יאיר דלאל – מוזיקאי, זמר ומלחין ישראלי
זכות רחל

"זכות רחל" הוא פיוט שחובר על ידי רבי יהודה פתיה, שהיה מקובל ופייטן ממוצא בגדדי, שפעל בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. הפיוט מוקדש לרחל אמנו, ומזכיר את מסירותה למען עם ישראל ואת זעקתה מול אלוהים למען בניה. הפיוט מתאר את בקשתה של רחל בפני אלוהים, תוך שהיא מתאמצת להגיע אליו בשמים ולזעוק עבור בניה הסובלים בצרותיהם. הפיוט מתאר את רחל אמנו כשהיא פונה לאלוהים בזעקה גדולה. היא מציגה לפניו את סבלותיהם של עם ישראל בגלות, ומזכירה את הקרבתה הגדולה למען אחותה לאה, כאשר ויתרה על בעלה יעקב כדי שלא תתבייש. דרך הפיוט, מתוארת מסירותה וכוחה של רחל, והיא משמשת סמל לתפילה ולהפגת סבלם של עם ישראל. בין הדימויים המופיעים בפיוט ישנה פנייה ישירה לאל בזעקות ותפילות, בקשת רחמים והבטחה שלא להפסיק לזעוק עד שיתקבלו תחינותיה. רחל מתוארת כמי שמתגברת על כל המכשולים כדי להגיע לפני כיסא הכבוד ולדרוש עבור עמה. הפיוט "זכות רחל" נאמר לעיתים קרובות בעיתות מצוקה, והוא ידוע כבעל סגולה לתפילות בעת צרה. הוא נאמר במיוחד בקבר רחל ובמועדים מסוימים כמו הילולת רחל אמנו. ר' יהודה פתיה, זכות רחל, באתר הספרייה הלאומית
מימון יאפיל

הרב מימון יאפיל (לפני ה'ת"ל, 1670 - כ"ז בסיוון ה'תפ"ז, 16 ביוני 1727) היה פוסק הלכה, פרשן מקראי, מקובל ודרשן, דיין וראש ישיבה באלג'יר בשלהי המאה השבע עשרה ובמאה השמונה עשרה. גדל באלג'יר ולמד אצל חכמי העיר. את עיקר זמנו הקדיש ללמד תלמידים בישיבה. כיהן כדיין לפחות משנת ה'ת"ן. נכון לשנת תנ"ו היה דיין רביעי בבית דינו של רבי משה צרור, לצד רבי יוסף מועטי (דיין שני) ורבי דוד ארובאש (דיין שלישי). כמו כן כתב פסקי דין יחד עם הדיינים רבי צמח דוראן ורבי בנימין דוראן. נכון לשנת ה'תע"ד כיהן כדיין שני בבית דינו של רבי סעדיה אזוביב. חביריו הדיינים היו רבי יעקב צרור (דיין שלישי) ורבי צמח דוראן (דיין רביעי). בית דינו התכתבו בענייני הלכה עם חכמי מרוקו, כדוגמת רבי יעקב אבן צור, רבי מנחם סירירו, רבי וידאל הצרפתי (השלישי), רבי יהודה בן עטר ורבי שמואל הצרפתי. כמו כן התכתב בהלכה עם השד"ר רבי משה ישראל. בשנת ה'תע"ד (1714), בית הדין בראשות רבי סעדיה אזוביב (דיין ראשון) ורבי מימון יאפיל (דיין שני) באלג'יר שלח כתב הסכמה לרבי משה חאגיז, לפיו הם מסכימים להחרים את נחמיה חיייא חיון שפעל להפצת השבתאות. בין החותמים נמנה גם הרב רפאל ידידיה שלמה צרור (דיין שישי). חבירו הצעיר רבי רפאל ידידיה שלמה צרור מסר שמועות הלכתיות מרבי מימון, כדוגמת פסק הלכה של רבי מימון לפיו חמץ בפסח אינו חוזר וניעור. גם חכמי מרוקו מאוחרים ציטטו בחיבוריהם פסקי דין ממנו. רבי מימון עסק גם בתורת הקבלה, וכינוהו 'מקובל'. נראה שלאחר פטירת רבי סעדיה אזוביב בשנת ה'תפ"ה, התמנה רבי מימון לאב בית הדין ורבה של אלג'יר עד לפטירתו. רבי מימון האריך ימים, ונפטר באלג'יר בכ"ז סיוון ה'תפ"ז. סיפר רבי יהודה עייאש, שבפטירת רבי מימון, באו לביתו קהל רב עד שלא היה מקום, והעבירו את מיתתו לבית הכנסת הגדול שבעיר להספידו שם. בנו רבי אברהם שימש כאב בית הדין ורבה של אלג'יר לאחר עזיבת רבי יהודה עייאש. פי צדיק - דרשות וחידושי המקראות, וחידושים על הרא"ם. נדפס בליוורנו, תקי"ט. פסקי דין - רבים מהם אבדו, וחלקם נדפסו בספרי חכמי דורו. נוה צדיקים - פירוש לספר משלי - בכתב יד. חידושים ושיטות על הש"ס - כתב יד אבוד. אליהו מרצייאנו, מלכי ישורון, ערך הרב מימון יאפיל. חכם מימון יאפיל באתר החכם היומי. יש שכתבו שהרב צרור הוא תלמיד של הרב מימון יאפיל, אך נראה שזה לא נכון, הואיל ורבי רפאל ידידיה שלמה צרור מביא\ שמועות מרבי מימון (ראו בית יהודה, דיני ומנהגי ארג'יל סימן ד), ואין דרכו של רב להביא שמועות מתלמידו. וגם לפי תאריכי הפטירה עולה שרבי מימון היה מבוגר מהרב צרור. מלכי ישורון בערכו. אולם לפי הקדמת רבי אברהם יאפיל לספר 'פי צדיק' נראה שהתמנה לדיין כבר בשנת ה'תמ"ז. ראו: קונטרס תורת אבות בסוף 'מראקש וחכמיה' חלק ב. ראו מבוא לתקנות חכמי פאס, עמ' 80 (מהד' תשע"ג). ראו בסוף ספר מלחמת ה' - חרב לה', אמשטרדם ה'תע"ד. ראו שו"ת פרי צדיק סוף שאלה א. ראו: לשון למודים סימן כא. ראו: משאת משה סימן עג. דיני ומנהגי ק"ק ארג'יל סימן ד סעיף א. ראו למשל: הרב רפאל משה אלבאז, ספר זבחי צדק סימן מח סעיף ב.; הרב ישמ"ח עובדיה בספרו ישמ"ח לבב יו"ד סימן ד; הרב יוסף משאש, בספרו 'נהג ולך' סימן נו. ראו מקבציאל כרך לט עמ' מד. הקדמת בנו רבי אברהם יאפיל לספר פי צדיק. ראו בית יהודה הל' אבילות אות סו. מלכי ישורון בערכו. בכתב יד (נגיש לצפייה באתר הספרייה הלאומית).
נונה שלאנט

נונה שלאנט הוא שם הבמה של רוני שוקרון, אמן פלסטי, מלכת דראג, מוזיקאי ומאפר ישראלי. נולד במגדל העמק, אח קטן מבין שלושה. לאחר לימודיו בתיכון "אורט רוגוזין", התגייס לצה"ל כצלם ומעצב גרפי. לאחר השירות הצבאי, עבר לתל אביב והחל לעבוד כמעצב גרפי בחדשות ערוץ עשר ולמד איפור מקצועי. בשנת 2011 החל להופיע בדראג. סגנון הדראג של דמותו מתמקד באופנה ותלבושות אוונגרדיות. בראשית דרכו המקצועית בעולם הדראג השתתף בתערוכה בנמל יפו. לצד זאת, תצלום שלו בדראג התפרסם בגרסה האיטלקית של מגזין ווג. בנוסף, דגמן בתצוגות אופנה של מעצבים כגון רוברטו קאוולי, רנה גליקסמן וקיי לונג. ב-2012 הופיע בסרט קצר בשם "סיפור מהתחת", שהוצג בפסטיבל הבינלאומי לקולנוע גאה. באותה התקופה הוכתר על ידי מגזין טיים אאוט למלכת הדראג האופנתית בישראל. בשנת 2017 נבחר לאחד מאנשי השנה של המגזין. ב-2022 הציג יצירות פלסטיות בתערוכה "Daddy Issues" בגלריית פאן בתל אביב. באותה השנה אף העלה מופע ספוקן וורד שבו הציג את שיריו המקוריים. בנוסף, הופיע בפרק הסיום של העונה השלישית של קופה ראשית. ב-2023 כיכב בקמפיין של חברת טבע ל-PREP. באותה השנה התארח בפודקאסט "המניפה" בהנחיית ידידיה ויטל. לאורך השנים שוקרון הופיע בדראג במסיבות של הקהילה הגאה, העביר סיורים בנושא אופנה מטעם עיריית תל אביב והנחה שעת סיפור בדראג לילדים. שוקרון מעביר סדנאות איפור והרצאות על סיפור חייו. בעבר שימש כשגריר של העיר תל אביב מטעם משרד התיירות ועיריית תל אביב. שוקרון מוציא שירים תחת דמותה של נונה שלאנט. ב-2023 שיתף פעולה עם טניה וינוקור בשיר "אברה כדברה". ב-2024 הוציא שלושה שירים, שהופקו בעזרת בינה מלאכותית. מחוץ לדראג, שוקרון עובד כסייע בגני ילדים בתל אביב. יעל גרטי, בבוקר סייע בגן ילדים, בערב דראג קווין: "אולי אני אהיה מלכת הילדים הבאה", באתר ynet, 26 במאי 2022 אוונדראג: הכירו את נונה שלאנט, באתר ‏מאקו‏, 27 בינואר 2012 מריאנה בננסון, נונה שלנט לימדה אותנו (בסטייל) לזרוק את ההגדרות לפח, באתר נונה שלנט: אנשי השנה של טיים אאוט 2017, ‏2017-12-28 "אני רואה את ההרמוניה בכל הזהויות שלי", באתר mako, ‏2023-06-05 Yaron Ten Brink, אמן אחד בשבוע: רוני שוקרון ונונה שלאנט חושב.ת על אבא, באתר אמן אחד בשבוע: רוני שוקרון ונונה שלאנט חושב.ת על אבא | טיים אאוט, ‏2022-01-02 Shenkar Admin, רוני שוקרון הגיע לשנקר בשביל להעביר סדנה מיוחדת על נשיות לא מגדרית וקבלת האחר, באתר שנקר - הנדסה. עיצוב. אמנות, ‏2018-04-22 Reut Barnea, רוני שוקרון: נונה שלאנט היא ישות שחיה בי, שחייבת לצאת ולהתבטא, באתר מגזין פורטפוליו, ‏2022-09-28 ארז ביאלר, ‏"אני רואה את ההרמוניה בכל הזהויות שלי", באתר ‏מאקו‏, 5 ביוני 2023
Flash (שיר של קווין)

"Flash" (מאנגלית: "פלאש") או "Flash's Theme" ("נעימת הנושא של פלאש") הוא שיר שנכתב על ידי גיטריסט הרוק הבריטי בריאן מיי, וזה בוצע לראשונה על ידי להקתו, קווין. השיר מהווה לנעימת הנושא של סרט הפנטזיה פלאש גורדון משנת 1980. בנוסף, הופיע השיר באלבומה התשיעי של הלהקה, אשר נשא שם זהה. קווין הוציאה לאור שתי גרסאות של השיר. "Flash's Theme" (גרסת Flash Gordon) - גרסה זו נלקחה ישירות מן הסרט, וזו מכילה את כל הדיאלוגים המופיעים בסצנה הראשונה "Flash" (גרסת הסינגל) - בגרסה זו מופיעים דיאלוגים שונים שהופיעו לאורך הסרט, ולא בסצנה הראשונה בלבד, בדומה לגרסת האלבום. בנוסף, בגרסה זו ניתן לשמוע את הנסיך וולטן בגילומו של בריאן בלסד צועק "גורדון חי?!" ("Gordon's alive?!"). גרסה זו נכללה גם באלבום האוסף הראשון של הלהקה, Greatest Hits משנת 1981. את תפקיד הזמרה חולקים מיי ופרדי מרקיורי, כאשר רוג'ר טיילור מבצע את תפקידי קולות הרקע. מיי ניגן בפסנתר אימפריאל בוזנדורפר בעל 97 קלידים (במקום 88 כמו בדגם הסטנדרטי; תוספות קלידים לבס), סינתיסייזר אוברהיים OB-X (איתו הופיע בוידאו-קליפ של השיר) ובגיטרת הרד ספיישל, אותה בנה בילדותו עם אביו. הוידאו-קליפ צולם באולפני אדויז'ן, לונדון בנובמבר 1980. את הקליפ ביים דון נורמן, ובמהלכו ניתן לצפות בלהקה מבצעת את השיר, כאשר מאחוריה מופיע מסך עליו מוקרנות סצנות מתוך הסרט. גרסה אלטרנטיבית של הקליפ שודרה במהלך המופע לקמפוצ'אה(אנ') בשנת 1981. אותו קליפ נכלל במהדורת אייטונס של Flash Gordon משנת 2011. Queen on Fire – Live at the Bowl (2004) Queen Rock Montreal (2007) פרדי מרקיורי - זמרה, קולות רקע בריאן מיי - זמרה, קולות רקע, גיטרה חשמלית, פסנתר, סינתיסייזר רוג'ר טיילור - תופים, קולות רקע, טימפני ג'ון דיקון - בס Queen - Flash | Releases, Discogs (באנגלית)
האב אשדוד

הַאבּ אשדוד (באנגלית: Hub Ashdod), בעבר TheHive Ashdod (כוורת אשדוד), הוא מאיץ וחלל עבודה משותף השוכן במבנה של מרכז הצעירים של אשדוד, "כיוונים", ברובע הקריה ("הסיטי") באשדוד, בתכנונו של גיל מינסטר. הוא נמצא בבעלות משותפת של כיוונים ועיריית אשדוד. במרץ 2018 פרסמה עיריית אשדוד מכרז להקמת והפעלת המאיץ, בו זכתה זכתה עמותת "אחים בעד אחים" במאי. במרץ 2021 המבנה נחנך על ידי ראש עיריית אשדוד, יחיאל לסרי, ומחזיק תיק הצעירים בעירייה, יניב קקון. האב אשדוד מפעיל תוכנית מאיץ לחברות הזנק בתחילת דרכן מהעיר אשדוד, ומציע להן חלל עבודה משותף. המאיץ מעודד רישות עסקי עם יזמים שותפים בתוכנית. ערך מורחב – מרכז כיוונים האב אשדוד מפעיל גם את "האביזנס" – חלל עבודה משותף הממוקם במרכז הראשי של כיוונים עבור צעירים עם עסקים ללא מקום פיזי (פרילנסרים). במקום נערכות הרצאות וסדנאות חינמיות לחברי המיזם ובתשלום סמלי לשאר התושבים. במבנה שוכן גם חדר ישיבות מרכזי המסונף ל"האביזנס" מאז הקמתו ביולי 2022. ראיון עם ניצולות מהטבח בפסטיבל נובה במרכז, אוקטובר 2023 משתמש בהאב עמדת עבודה אולפן הסכתים האביזנס – פעילות במבנה המרכזי של כיוונים חדר ישיבות הממוקם בתוך המבנה המרכזי של מרכז כיוונים חלל העבודה לפרילנסרים אוניברסיטת אשדוד מדיה וקבצים בנושא האב אשדוד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האב אשדוד "תתחילו לשנן – HUB אשדוד", באתר עיריית אשדוד, ‏מרץ 2021 ההרשמה פתוחה: אקסלרטור TheHive Ashdod מחפש את הסטארטאפים המבטיחים הבאים, באתר Geektime‏, 8 בדצמבר 2020 התעשייה החכמה של אשדוד, באתר עיריית אשדוד, ‏פברואר 2024 מכרז להקמה והפעלה של מתחם עבודה משותף (HUB) ליזמים ובעלי עסקים, בעיר אשדוד, באתר עיריית אשדוד, ‏13 במאי 2018 HUB Ashdod חלל עבודה האב אשדוד, באתר spacing השקת האביזנס במרכז כיוונים, בעמוד הפייסבוק של יניב קקון, 11 ביולי 2022 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פלאו-אינטנסיביות

בגיאומגנטיות, פלאו-אינטנסיביות (באנגלית: paleointensity; גם פלאו-עוצמה) היא חקר השינויים בעוצמת השדה הגיאומגנטי במהלך ההיסטוריה של כדור הארץ. אמיל ואודט תלייה (Thellier) היו הראשונים שביצעו מדידות מעבדה כדי לקבוע את חוזק השדה העתיק שאחראי לייצור מגנטיזציה רמננטית (שאירית) בסלע או חפצים ארכאולוגיים. קביעות עצימות פליאו מוחלטת כוללות מדידות המנסות לכמת את עוצמת השדה בעבר שיצרה מגנטיזציה בסלע או בחומר אחר שהתקרר מטמפרטורה גבוהה. רוב השיטות הללו כוללות הסרה הדרגתית של המגנטיזציה הרמננטית הטבעית (NRM) על ידי דה-מגנטיזציה תרמית והחלפתה במגנטיזציה תרמו-רמננטית מעבדתית הניתנת בשדה מגנטי בעל חוזק וכיוון ידועים. שיטות שונות למדידת עצימות פליאו מוחלטת כוללות: שיטת תלייה-תלייה (Thellier-Thellier) שיטת שו (Shaw) שיטת קו (Coe) שיטות פלאו-אינטנסיביות א-תרמיות קביעות פלאו-אינטנסיביות יחסית משמשות לעיתים קרובות בחומרים שעלולים להיהרס או להשתנות מאוד במהלך החימום, כגון אגם ומשקעים ימיים. ניתן להשיג מדד של שינויים יחסיים של הפלאו-אינטנסיביות על ידי נרמול ה-NRM על ידי גורם המייצג את ריכוז הגרגרים המגנטיים בדגימה, כגון המגנטיזציה הרמננטית האנ-היסטרית. Thellier, E. & Thellier, O. (1959). Sur l'intensité du champ magnétique terrestre dans le passé historique et géologique. Ann. Geophys., 15, 285-376. Tauxe, L, Banerjee, S.K., Butler, R.F. and van der Voo R, Essentials of Paleomagnetism, 4th Web Edition, 2016, Chapter 10. Shaw, J. (1974). A new method of determining the magnitude of the paleomagnetic field application to 5 historic lavas and five archeological samples. Geophys. J. R. Astr. Soc., 39, 133–141. Coe, R. S. (1967). The determination of paleo-intensities of the Earth’s magnetic field with emphasis on mechanisms which could cause non-ideal behavior in Thellier’s method. J. Geomag. Geoelectr., 19, 157–178. Levi, S., & Banerjee, S. K. (1976). On the possibility of obtaining relative paleointensities from lake sediments. Earth and Planetary Science Letters, 29(1), 219-226.
עלי קשקוש

עלי קשקוש (בערבית: علي قشقوش; נולד ב-22 בפברואר 1966) הוא ראש עיריית קלנסווה. נולד לעבד אל חלים וחיריה וגדל בקלנסווה. השלישי מתוך 12 אחים ואחיות. למד בבית ספר יסודי "אל ראשידיה" קלנסווה ובתיכון טייבה. לאחר התיכון עבד במשך שנתיים במשק החקלאי של אביו בגידול תותים ופרחים. משנת 1987 החל לעבוד בבנק הפועלים בתפקידים שונים בהם, פקיד, סגן מנהל מחלקה ומנהל מחלקה בחטיבה עסקית. בבחירות ב-2024 התמודד לראשות העירייה מול ראש העיר עבד אלבאסט סלאמה, עבד אל פתח תקרורי וחסן תאיה. וניצח עם 48.58% מהקולות לעומת 29.86% לתאיה. הוא בעל תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים משלוחת אוניברסיטת דרבי בישראל. הוא נשוי לראידה ואב לשישה. מתגורר בקלנסווה. עלי קשקוש, ברשת החברתית פייסבוק הודעות בדבר תוצאות הבחירות לרשויות המקומיות, לראש הרשות ולמועצת הרשות, ילקוט הפרסומים 12172, התשפ"ד, 10 במרץ 2024, עמ' 4664
אורתוסיה

אורתוסיה (ביוונית עתיקה: Ὀρθωσία) הייתה עיר פיניקית ששכנה בסמוך לנהר אלאותרוס (כיום אל-בארד). שם העיר מצוין בספר מקבים א': ”וטריפון ירד באניה ויברח לאורתוסיה”. לאור אזכור האניה, ברור שאורתוסיה היתה עיר נמל. על פי פליניוס הזקן, העיר שכנה מצפון לטריפולי ומדרום לנהר אלאותרוס (כיום אזור אל-כביר). על פי סטראבון, העיר שכנה באזור אלאותרוס. סטראבון כתב שהחוף בין אורתוסיה לפלוסיום נקרא פיניקיה. על פי מפת פויטינגר, העיר שכנה באזור שבין טרטוס (Andarado) לטריפולי (Tripoli), וכך מיקמו את העיר גם היירוקלס (אנ'), גאורגיוס מקפריסין (אנ') ואחרים. כיום, בעקבות ממצא מטבעות אורתוסיים בסמוך לנהר אל-בארד, מזוהה אורתוסיה עם אחד התלים בקרבת גדת הנהר. העיר שכנה בפרובינקה הרומית "פיניקיה פרימה". היא הייתה דיוקסיה והתגוררו בה בישופים רבים. ההיסטוריון והתאולוג הצרפתי מישל לה קווין (אנ') כתב על 4 בישופים שפעלו באורתוסיה. George Francis Hill, Catalogue of the Greek Coins of Phoenicia, Arnaldo Forni - Editore, 1965, עמ' lxxvi, 127 סטראבון, גאוגרפיקה, 16.2.12 ו־16.2.15 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית) George Francis Hill, Catalogue of the Greek Coins of Phoenicia, Arnaldo Forni - Editore, 1965, עמ' lxxvi George Francis Hill, Catalogue of the Greek Coins of Phoenicia, Arnaldo Forni - Editore, 1965, עמ' 126 ספר מקבים א', פרק ט"ו, פסוק ל"ז (ראו ביוונית עתיקה ובתרגום מודרני לעברית) S. Vailhé,‏ Orthosias, בתוך האנציקלופדיה הקתולית כרך 11, 1913 פליניוס הזקן, תולדות הטבע, 5.17 (ראו במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית) סטראבון, גאוגרפיקה, 16.2.21 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית) – אף שבחלקים אחרים של 16.2 הוא מתייחס גם לחוף מצפון לאורתוסיה כפיניקי מיקום 500 (Ortosias) במפת פויטינגר, באתר omnesviae
ז'ובאני קוואנדה

ז'ובאני צ'רנו קוואנדה (בפורטוגזית: Geovany Tcherno Quenda; נולד ב-30 באפריל 2007 בביסאו שבגינאה ביסאו) הוא כדורגלן פורטוגזי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת ספורטינג ליסבון מליגת העל הפורטוגלית. קוואנדה נולד בגינאה ביסאו, וכילד עבר עם משפחתו לפורטוגל והחל לשחק במחלקת הנוער של דמאיינסה באמדורה. בהמשך שיחק במחלקת הנוער של בנפיקה ליסבון, ובגיל 13 עבר למחלקת הנוער של ספורטינג ליסבון. בשנת 2024 החל לשחק בקבוצת המילואים של ספורטינג ליסבון, וב-3 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בהפסד 4-3 לפורטו במסגרת הסופר קאפ הפורטוגלי 2024, בו הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון. ב-9 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הפורטוגלית, בניצחון 3-1 על ריו אבה במסגרת המחזור הראשון לעונת 2024/2025. ב-12 בספטמבר האריך את חוזהו במועדון עד לשנת 2027, וב-17 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בניצחון 2-0 על ליל במסגרת המחזור הראשון בשלב הבתים לעונת 2024/2025. ב-30 באוגוסט 2024 זומן קוואנדה לראשונה לסגל נבחרת פורטוגל, לקראת משחקי ליגת האומות 2024/2025 נגד נבחרות קרואטיה ונבחרת סקוטלנד בחודש ספטמבר. ז'ובאני קוואנדה, באתר Transfermarkt ז'ובאני קוואנדה, באתר Soccerway ז'ובאני קוואנדה, באתר WorldFootball.net ז'ובאני קוואנדה, באתר FootballDatabase.eu Geovany Tcherno Quenda, www.sporting.pt, ‏2021-08-26 (ב־European Portuguese) Geovany Quenda - Sporting - Ficha e Estatísticas do Jogador - zerozero.pt, www.zerozero.pt (בפורטוגזית) Geovany Quenda e o quarto que o colocou no rival: «O Benfica voltou com a palavra atrás», OneFootball, ‏2024-10-03 (ב־Brazilian Portuguese) Geovany Quenda é o mais jovem de sempre a jogar no Sporting B, O Jogo (בפורטוגזית) Redação Leonino, HISTÓRICO! GEOVANY QUENDA ATINGE FEITO INACREDITÁVEL EM PLENO SEIXAL; PRODÍGIO DO SPORTING EM GRANDE, Leonino – Onde o Sporting é notícia, ‏2024-02-20 (ב־European Portuguese) Porto pull off stunning comeback to beat Sporting in seven-goal Super Taça thriller, portugoal.net Sporting Lisbona vs. Porto - 3 agosto 2024 - Soccerway, it.soccerway.com Rádio e Televisão de Portugal, Rúben Amorim assume que objetivo do Sporting é "chegar à fase seguinte", Rúben Amorim assume que objetivo do Sporting é "chegar à fase seguinte", ‏2024-08-30 (בפורטוגזית) Sporting Lisbona vs. Rio Ave - 9 agosto 2024 - Soccerway, it.soccerway.com Oficial: Sporting blinda Quenda com cláusula de 100 milhões de euros, www.record.pt (ב־European Portuguese) Gyökeres mostrou-se à Europa e Debast fez as pazes com as bancadas, Diário de Notícias (בפורטוגזית) Sporting Lisbona vs. Lilla - 17 settembre 2024 - Soccerway, it.soccerway.com Nuno Sousa, Liga das Nações: Trincão, Quenda e Pedro Gonçalves chamados à selecção, PÚBLICO, ‏2024-08-30 (בפורטוגזית)
הכיבוש המוסלמי של מצרים

הכיבוש המוסלמי של מצרים, או כפי שנקרא בכמה מקורות הכיבוש הערבי של מצרים, היה סדרה של מערכות ומהלומות צבאיות שבהם נלחמו המוסלמים - יורשיו של מוחמד, הידועים בשם ח'ליפות "ראשידון" בהנהגת צבאו של עַמְר אבן אל-עָאץ (בערבית: عمرو بن العاص) נגד האימפריה הביזנטית בין השנים 640 ל-642 לספירה. הביזנטים נחלו מפלה, והמוסלמים כבשו את השטח והפכו אותו לחלק מהחליפות האיסלאמית הגדולה. מהלך צבאי זה סיים תקופה בת שבע מאות שנה של שליטה רומאית כמעט רצופה במצרים מאז שנת 30 לפני הספירה, ובאופן כללי היווה את סיום עידן ההשפעה היוונית-רומית באזור שנמשכה כאלף שנה. כיבוש מצרים היה למעשה הרחבה של הכיבושים בלבנט, והוא התרחש אחרי כיבוש ארץ ישראל מידי הביזנטים. המהלך הוצע על ידי הצחאבה עמר אבן אל-עאץ לח'ליף עומר בן אל-ח'טאב, כחלק מהמטרה של אבטחת הכיבושים והגנה על הכוח המוסלמי מפני התקפות הרומאים, שנסוגו מהלבנט למצרים ונערכו בה. בתחילה פחד עומר מכניסת צבא הח'ליפות לאפריקה ותיאר אותה כמפולגת, ולכן סירב לתוכנית, אך לאחר מכן חזר בו והסכים, כשהוא שולח אספקה לעמר בן אל-עאץ, שהחל לתקדם עם צבאו לכיוון מצרים, כשהוא חוצה את חצי האי סיני, ועובר דרך אל-עריש ואלפארמה. לאחר מכן הוא פנה לבלביס ונערך אל מול המבצר הבבלי, שהיה המבצר החזק ביותר במצרים הביזנטית. לאחר שהמבצר נפל בידיו, קרסו אף שאר מערכי ההגנה המבוצרים בדלתא ובמצרים העליונה מול צבאות הח'ליפות. עמר אבן אל-עאץ השלים את כיבוש מצרים כאשר אלכסנדריה נפלה בידיו בשנת 642 לספירה. הוא חתם הסכם עם הרומאים, שלאחריו הם נסוגו מהמדינה התקופה הביזנטית במצרים, והחל למעשה עידן המושלים, כשעמר בן אל-עאץ שימש כמושל המוסלמי הראשון. הנרטיבים האסלאמיים והנוצרים הקופטיים נבדלים זה מזה בסיפור אירועי הכיבוש, אך מקובל שהרומאים שיעבדו את המצרים במהלך שלטונם והפכו את מצרים לנחלת הקיסרים הביזנטים והרומיים לפניו, והיא הייתה ידועה כמחסן התבואה של רומא. ההבדל באמונתם של המצרים מאמונתם של הרומאים היתה לכאורה הסיבה לרדיפתם על ידי האימפריה הביזנטית. היו אף נוצרים רבים מהזרם המתנגד לנצרות הביזנטית שהעדיפו את ההגמוניה האסלאמית כי היא הבטיחה להם חופש אמונה יחסי. רובם המכריע של המצרים אוסלמו לאחר השלמת הכיבוש, וחלק קטן מהם נשאר נוצרי, והם המשיכו להיות ידועים כנוצרים הקופטים עם חלוף הזמן, מצרים חוותה אף ערביזצייה תרבותית והשפה הערבית הפכה לשפה המקובלת. כשהשפה הקופטית נשארה רק בין הנוצרים לצורך הטקסים של הכנסייה. מאז מצרים הפכה למרכז עולמי חשוב עבור האסלאם הסוני והאומה הערבית עד ימנו. Petra Sijpesteijn, The Arab Conquest of Egypt and the Beginning of Muslim Rule Arab Egypt: The First Fifty Years, academic.oup.com