laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מרי אנדרסון

מרי אנדרסון (באנגלית: Mary Anderson, נולדה ב-19 בפברואר 1866 - 27 ביוני 1953) הייתה יזמת נדל"ן(אנ') אמריקאית, חוואית, מגדלת גפנים וממציאת מגב השמשה הקדמית. בנובמבר 1903 רשמה אנדרסון את הפטנט הראשון שלה עבור התקן אוטומטי לניקוי חלונות המכונית הנשלט מתוך המכונית, הנקרא מגב השמשה הקדמית. מרי אנדרסון נולדה בגרין קאונטי, אלבמה, עם תחילת תקופת השיקום של ארצות הברית בשנת 1866. בשנת 1889 היא עברה עם אמה האלמנה ואחותה לעיר הפורחת ברמינגהאם, אלבמה. היא בנתה את דירות פיירמונט בשדרת היילנד זמן קצר לאחר שהשתקעה. בשנת 1893 עברה מרי אנדרסון מערבה לפרזנו, קליפורניה עד 1898, שם היא הפעילה חוות בקר וכרם. בביקור בניו-יורק בחורף 1902, ברכבת חשמלית ביום צונן, היא הבחינה שנהג הרכבת החשמלית נסע עם שני הפתחים של החלון הקדמי פתוחים עקב קושי בשמירה על החלון הקדמי נקי משלג מימי. כשחזרה לאלבמה היא שכרה את שירותיו של מעצב עבור עיצוב מכשיר המופעל ביד כדי לשמור על השמשה הקדמית ברורה ושכרה חברה מקומית שתייצר מודל עובד המוכן לשיווק. היא הגישה בקשה, וב-1903 הוענק לה פטנט ל-17 שנים עבור מגב שמשה. המכשיר שלה כלל מנוף בתוך הרכב ששלט על להב גומי בצד החיצוני של השמשה הקדמית. המנוף מופעל כדי לגרום לזרוע לנוע קדימה ואחורה על השמשה הקדמית. למנוף חוברה משקולת שמטרה להוות התנגדות אשר תבטיח שיתקיים מגע בין המגב לבין החלון. מכשירים דומים נעשו מוקדם יותר, אבל מכשירה של אנדרסון היה הראשון להיות יעיל. ב -1905 אנדרסון ניסתה למכור את הזכויות להמצאתה באמצעות חברה קנדית ידועה, אך הם דחו את בקשתה ואמרו "אנחנו לא רואים בזה ערך מסחרי שיצדיק את ההתחייבות שלנו". לאחר סיום תוקפו של הפטנט בשנת 1920 ועסקי ייצור הרכב אשר גדלו באופן אקספוננציאלי, מגבי השמשה הקדמית אשר מבוססים על העיצוב הבסיסי של אנדרסון הפכו לציוד סטנדרטי. בשנת 1922, קדילאק הפכה ליצרנית הרכב הראשונה שאימצה אותם כציוד סטנדרטי. אנדרסון התגוררה בבירמינגהם, שם המשיכה לנהל את דירות פיירמונט עד למותה בגיל 87. במותה, אנדרסון הייתה החברה הוותיקה ביותר של הכנסייה הפרסביטריאנית של דרום היילנד. היא מתה בבית הקיץ שלה במונטיגל, טנסי. הלוויה שלה נערכה בדרום היילנד והיא נקברה בבית הקברות אלמווד. בשנת 2011 היא נכנסה להיכל התהילה הלאומי לממציאים. מדיה וקבצים בנושא מרי אנדרסון בוויקישיתוף נטלי כהן, ‏מבירה ועד שוקולד צ'יפס: המצאות שנשים הגו, באתר ‏מאקו‏, 20 באוגוסט 2013 מהשפתון ועד לפטיפון - 10 המצאות וממציאים ששינו לנו את החיים, מסע אחר Mary Anderson entry on About.com (באנגלית) Famous Women Inventors (באנגלית) [1], Birmingham Post-Herald, June 29, 1953 United States Patent 743,801, Issue Date: November 10, 1903 Women Hold Patents on Important Inventions; USPTO recognizes inventive women during Women's History Month, United States Patent and Trademark Office press release #02-16, March 1, 2002, accessed March 3, 2009 Slater, Dashka, Who made that? Windshield Wiper, New York Times Magazine, September 14, 2014, p.22 "Hall of Fame Inventor Profile: Mary Anderson". Invent Now Hall of Fame. אורכב מ-המקור ב-2013-05-07. Mary Anderson: Windshield Wipers, September 2001, Inventor of the Week Archive, Massachusetts Institute of Technology School of Engineering website, accessed March 3, 2009 "Spotlight | National Inventors Hall of Fame". Invent.org. 2013-11-21. נבדק ב-2016-05-28.
טניה גוטמן

טניה גוטמן (בגרמנית: Tanja Gutmann; נולדה ב-3 באפריל 1977) היא שחקנית ודוגמנית שווייצרית. גוטמן נולדה בעיירה ארברג שבקנטון ברן, היא זכתה בתחרות מיס שווייץ לשנת 1997. השתתפה כנציגה השווייצרית במיס עולם 1997 ומיס תבל 1998. היא למדה בבית הספר האירופאי למשחק (European Film Actor School) שבציריך. בשנת 2004 שיחקה תפקיד משנה בסרט הטלוויזיה "Kalter Frühling" העוסק בבת למשפחה מבוססת הנזרקת מביתה ומדרדרת לעולם העוני, באותה שנה הופיעה גם בפרק של קומדיית המצבים "Um Himmels Willen"המשודרת ב-ARD. ב-2006 שיחקה במספר הפקות לטלוויזיה, בין היתר הופיעה בסדרה "רוזמונד פילצ'ר" המבוססת על יצירותיה של הסופרת באותו שם, היא שיחקה תפקיד קבוע בסדרה "Zwei Engel für Amor" של ערוץ Das Erste. בשנת 2012 הנחתה את תוכנית המגזין "Die HolidayChecker" בערוץ Sat.1. היא הייתה מנחה של תוכנית רדיו ביחד עם רנצו בלומנטל. אתר האינטרנט הרשמי של טניה גוטמן טניה גוטמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טניה גוטמן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) [1] [2] "Tanja Gutmann - Miss Schweiz". Miss Schweiz (בגרמנית). 2018-01-02. אורכב מ-המקור ב-2018-11-12. נבדק ב-2018-11-12.
בדפורד סוג S

בדפורד סוג S (באנגלית: Bedford S type) היא משאית מתוצרת יצרנית הרכב המסחרי הבריטית Bedford Vehicles (אנ'), חברת בת של ווקסהול מוטורס, ששייכת לקונצרן הרכב ג'נרל מוטורס, שיוצרה בין השנים 1950–1959 בבריטניה. דגם "בדפורד סוג S" משנת 1957, הופיע בשנת 1959 בסרט הדוקומנטרי "Look at Life: New Roads for Old". משאיות כבאיות מכליות משאיות "בדפורד סוג S" - משאית "בדפורד סוג S" - משאית, שנת 1956 "בדפורד סוג S" - משאית "בדפורד סוג S" - כבאית "בדפורד סוג S" - מכלית (משאית), שנת 1954 "בדפורד סוג S" - מכלית (משאית) "בדפורד סוג S" - מכלית (משאית) בדפורד CA בדפורד OB בדפורד OY בדפורד TJ גרין גודס מדיה וקבצים בנושא בדפורד סוג S בוויקישיתוף בדפורד סוג S, סרטון באתר יוטיוב בדפורד סוג S, סרטון באתר יוטיוב Carroll, John; Davies, Peter J. (2015). The Complete Book of Tractors & Trucks. London: Greene & Golden. p. 334-335. "בדפורד סוג S" בסרט "Look at Life: New Roads for Old" imcdb.org/v434971 Furness, Nigel R. B. (2016). Bedford Buses and Coaches. Marlborough: Crowood Press. p. 68. "בדפורד סוג S" כבאית - תמונה gettyimages.com/detail/news-photo/bedford-s-type-fire-engine-a-fire-engine "בדפורד סוג S" - מכלית משאית (דגם מוקטן (1/64) - תמונה) amazon.co.uk/VANGUARDS-VA7000-BEDFORD-TANKER
טבילה

האם התכוונתם ל... רחצה – שטיפת הגוף במים טבילה (דת) – טבילה בעלת משמעות דתית: טבילה (יהדות) – טבילה במקווה טהרה טבילת נידה – טבילה להיטהרות מטומאת נידה טבילה לנצרות – טקס כניסתו של אדם לנצרות וודוא – רחצה טקסית באסלאם טבילה (הינדואיזם) – רחצה טקסית בהינדואיזם אמריט סנסקר – טקס טבילה סיקי
קאדילק שש-עשרה

קאדילק שש-עשרה (באנגלית: Cadillac Sixteen) היא מכונית סלון המוגדרת מכונית קונספט מתוצרת חטיבת קאדילק, מותג מכוניות היוקרה של יצרנית הרכב האמריקנית ג'נרל מוטורס. 4 דלתות. מנוע בנזין 16v צילינדרים. מנוע הנעה אחורית. מנוע "ניהול דלק פעיל" ("Active Fuel Management" (אנ')) של ג'נרל מוטורס. שעון מתוצרת בולגארי בלוח מחוונים (דשבורד). "קאדילק שש-עשרה" "קאדילק שש-עשרה" - מבט למושבים האחוריים "קאדילק שש-עשרה" - מבט לתא הנהג "קאדילק שש-עשרה" - מבט למנוע "קאדילק שש-עשרה" - מבט למנוע (מצד ימין) "קאדילק שש-עשרה" "קאדילק שש-עשרה" "קאדילק שש-עשרה" "קאדילק שש-עשרה" קאדילק קאדילק Imaj קאדילק אסקאלה קאדילק לה מאן קאדילק נארט קאדילק סיאן מדיה וקבצים בנושא קאדילק שש-עשרה בוויקישיתוף קאדילק שש-עשרה, סרטון באתר יוטיוב קאדילק שש-עשרה, סרטון באתר יוטיוב מקונספט לייצור nytimes.com/2003/01/12/automobiles/big-dreams-cause-big-eyes-from-concept-to-production "קאדילק שש-עשרה" archive.org/web "קאדילק שש-עשרה" supercars.net/blog/2003-cadillac-sixteen-concept "קאדילק שש-עשרה" - קונספט web.archive.org "קאדילק שש-עשרה" - היסטוריה כולל תמונות conceptcarz.com/vehicle/z6650/cadillac-sixteen-concept מנוע "קאדילק שש-עשרה" caranddriver.com/features/cadillac-sixteen-concept-v-16-engine
רדיו קול נתיבות

רדיו קול נתיבות היא תחנת רדיו אזורית חינוכית קהילתית בנתיבות והסביבה שהוקמה ב-2007. השדרנים והטכנאים עובדים בהתנדבות. ניתן להאזין לשידור החי בדף הפייסבוק של התחנה. רדיו קול נתיבות, ברשת החברתית פייסבוק רדיו קול נתיבות, ברשת החברתית אינסטגרם
קצף על פני המים

קצף על פני המים (בגרמנית: Liebe deinen Nächsten) הוא ספר של אריך מריה רמרק העוקב אחר גורלם של פליטים גרמנים חסרי תעודות ורישיונות לשבת ולעבוד במדינה אחרת. רמרק התחיל לעבוד על הספר ב-1938, בשווייץ, אולם הספר פורסם לראשונה, בהמשכים, בארצות הברית בשם Flotsam, בכתב העת Collier's Weekly, החל מיולי 1939 וב-1941 הופיע בצורת ספר בהוצאת Little, Brown and Company. לאחר עזיבת רמרק את גרמניה הנאצית נשארו בה בני משפחה שלו ובהם אחותו האהובה אלפרידה שולץ (Elfriede Scholz). האחות נחשדה על ידי השלטונות בהתבטאויות נגד המשטר, הועמדה למשפט, נידונה למוות וב-1943 הוצאה להורג בעריפה. פרטים אלה נודעו לרמרק רק לאחר סיום מלחמת העולם השנייה ואז הקדיש לאחותו את הספר "קצף על פני המים". במרכז העלילה יש שלוש דמויות, יוזף שטיינר, גרמני שנרדף בגרמניה הנאצית בגלל דעותיו, ברח ללא מסמכים והשאיר מאחוריו את אשתו האהובה, לודוויג קרן, סטודנט יהודי למחצה, שנשללו אזרחותו ומסמכיו בגלל אביו היהודי ורות הולנד, סטודנטית יהודייה יתומה (אביה נפל במלחמה למען גרמניה), שנאלצה לעזוב את גרמניה בגלל יהדותה לאחר שארוסה הגרמני נפטר ממנה, כי שמו פורסם בעיתון בגלל הקשר שלו ליהודיה. שלוש הדמויות מתאמצות לשרוד ותוך כדי כך מצטלבות שוב ושוב הדרכים שלהן והן מתקשרות ביניהן - רות וקרן מתאהבים. העלילה, בעקבות גיבוריה, מדלגת בין גרמניה, צ'כוסלובקיה, שווייץ, אוסטריה וצרפת, ארצות אליהן מגיעים הפליטים ומהן הם מגורשים ושוב שבים אליהן בגנבת גבול ושוב נלכדים, נשפטים למאסר ומגורשים. בנוסף לדמויות המרכזיות מופיעה בספר גלריה מגוונת מאוד של פליטים אחרים, מארג חייהם, מאבקם להישרד ולהתקיים בתנאים נוראים, מעשים שפלים ומעשים נאצלים, תיאור ריאליסטי של התקופה. הספר תורגם לעברית על ידי יהודה אשכול ויצא לאור בהוצאת כרמי את נאור, בתשי"ג 1952. על פי הספר הופק סרט אמריקאי בשם So Ends Our Night על ידי הבמאי ג'ון קרומוול ובכיכובם של פרדריק מארץ', מרגרט סולאבאן וגלן פורד. Liebe Deinen Nächsten (בגרמנית) Flotsam, first of twelve parts (באנגלית)
מפלצת ים

מפלצות ים (באנגלית: Sea monster) הוא שם כולל למפלצות המצויות בימים ובאוקיינוסים לפי מגוון פולקלורים, יצירות ומעשיות. על פי כמה הגדרות גם בעלי חיים מוזרים החיים בימינו בימים נחשבים למפלצות ים. בעבר יורדי ים רבים היו מספרים סיפורים על מפלצות מוזרות שפגשו וכך הולידו אגדות ומעשיות על מפלצות מסתוריות כמו דרקונים, בתולות ים ונחשי ים ענקיים. המפה העתיקה כרטא מרינה שייצר אולאוס מגנוס מלאה במפלצות ים אפשריות. כיום סיפורים אלה נדירים עקב היכולת להפליג בספינות ולצלם את יצורי הים השונים וכן מכיוון שרבים מיצורים אלה נחשבים למינים מוכרים שנראו כמפלצתיים ליורדי הים, כגון לווייתנים, תחשאים, צבי ים, דיונון ענק, דיונון עצום ודגים גדולים. למעשה, מבוססות מרבית מפלצות הים על יצורים אמיתיים כמו דגים גדולים, כלבי ים, לווייתנים ודולפינים, תמנונים ויצורי ים נכחדים כמו הפליוזאורים והמוזאזאוריים ששטו במימי הקרטיקון או הבסילוזאורוס של מימי האאוקן. כיום, נוטים רוב האנשים שלא להאמין לסיפורים אלה, אף שהם מככבים בכמה ספרים וסרטי קולנוע. עם זאת, כמה קריפטוזואולוגים מנסים להוכיח את קיומם של אחרים, בעיקר של גלובסטרים מוזרים שנסחפים לחוף. הידרה, זוחל מרובה ראשים מהמיתולגיה היוונית יורמונגנד, נחש ים ענק במיתולוגיה הנורדית שיכול היה להיכרך סביב כל כדור הארץ קראקן, תמנון ענק שבאגדות שונות תפס צוללנים וגרר אותם למעמקים המפלצת מלוך נס, מפלצת ש"נצפתה" באגם לוך נס שבסקוטלנד אוגופוגו מאגמי קנדה פרוטאוס מהמיתולגיה היוונית טריטון מהמיתולגיה היוונית סירנה מהמיתולגיה היוונית האלה תיאמת של המיתולוגיה המסופוטמית לווייתן מהמיתולגיה היהודית ומהמיתולוגיה האכדית יצורי ים אמיתיים מופיעים בכמה סרטים כמפלצות מפחידות בין השאר ב-"20,000 מיל מתחת למים", עם כרישים ודיונוני ענק, "מובי דיק" ו"פינוקיו", שם המפלצת היא ראשתן גדול ראש, "מלתעות" בה מככב עמלץ לבן ענקי וסרטים וספרים נוספים. כאוסקאמפף - מוטיב חוזר במיתולוגיות רבות, בהן מופיע מאבק בין גיבור לבין מפלצת (לעיתים מפלצת ימית) המייצגת את הרוע. דרקון מדיה וקבצים בנושא מפלצת ים בוויקישיתוף מפלצות ים, דף שער בספרייה הלאומית
מפלצות ים

האם התכוונתם ל... מפלצת ים – כינוי רווח למפלצות שחיות בימים ובאוקיינוסים מפלצות ים (תוכנית טלוויזיה) – סדרה של ה-BBC בכיכובו של נייג'ל מארוון מפלצות ים – סרט אנימציה ממוחשבת מבית הנשיונל ג'יאוגרפיק Seamonsters (אנ') – אלבום של הלהקה "The Wedding Present" מפלצת הים (אנ') – ציור מפורסם של אלברכט דירר מפלצות
מתומן

מתומן (אנגלית: Octagon) הוא מצולע בעל שמונה צלעות. סכום זוויותיו הפנימיות הוא 1080°. במתומן יש 20 אלכסונים. תמרור עצור הוא התמרור היחיד שצורתו מתומן משוכלל, וצורה זו נבחרה כדי להבליט אותו. ישנם מבנים מפורסמים, שבסיסם הוא מתומן. מסגד כיפת הסלע בעל בסיס מתומן. המבנה נבנה בסגנון אופייני לכנסיית באותה תקופה. כנסיית בית פטרוס שבכפר נחום מתומנת, כמו גם הקתיסמה - כנסייה הרוסה בין ירושלים לבית לחם. המגדל וארבעת חדרי התצוגה של מוזיאון רוקפלר בירושלים הם מתומנים. קתדרלת בורגוס הגותית בספרד מפורסמת בין השאר בזכות מגדל המצלב שלה וקפלת קונדסטייבל, שניהם מבנים מתומנים שבולטים מהם שמונה צריחים מחודדים. המגדלור שבנה הורדוס בקיסריה היה בעל בסיס מתומן. לחלק קטן ממצודות הטגארט, שנבנו בארץ כדי לדכא את המרד הערבי הגדול, אותו חלק, שנבנה ליד גדר הצפון, היה בראשון מגדל מתומן. מגדל זה היווה השראה לאיור סמל משמר הגבול. תמרור עצור הוא מתומן משוכלל. אריזת פיצה, בצורת מתומן (לא משוכלל). מגדל מתומן; חזית מוזיאון רוקפלר בשנות ה-30 של המאה ה-20. מסגד כיפת הסלע במראה אווירי חצי-צידי. בסיס המסגד הוא מתומן משוכלל. מצודת טגארט ביישוב מג'ד אל-כרום, המשמשת כיום כמסעדה. בראשה מגדל שמירה מתומן. מתומן משוכלל הוא מתומן שכל צלעותיו שוות וכל זוויותיו הפנימיות שוות. מתומן משוכלל מיוצג בסימול שלאפלי {8}. הזווית הפנימית בכל קודקוד של מתומן משוכלל היא 135°. השטח של מתומן משוכלל שאורך הצלע שלו הוא a נתון בנוסחה A = 2 cot ⁡ π 8 a 2 = 2 ( 1 + 2 ) a 2 ≃ 4.828427 a 2 {\displaystyle A=2\cot {\frac {\pi }{8}}a^{2}=2(1+{\sqrt {2}})a^{2}\simeq 4.828427a^{2}} כאשר משתמשים ב-r (רדיוס המעגל החסום) השטח הוא A = 4 sin ⁡ π 4 R 2 = 2 2 R 2 ≃ 2.828427 R 2 {\displaystyle A=4\sin {\frac {\pi }{4}}R^{2}=2{\sqrt {2}}R^{2}\simeq 2.828427R^{2}} כאשר משתמשים ב-R (רדיוס המעגל החוסם) השטח הוא A = 8 tan ⁡ π 8 r 2 = 8 ( 2 − 1 ) r 2 ≃ 3.3137085 r 2 {\displaystyle A=8\tan {\frac {\pi }{8}}r^{2}=8({\sqrt {2}}-1)r^{2}\simeq 3.3137085r^{2}} שני המקדמים האחרונים מגבילים את ערכו של הקבוע המתמטי פאי. נוסחה נוספת למציאת השטח היא   A = S 2 − a 2 {\displaystyle \ A=S^{2}-a^{2}} כאשר   S {\displaystyle \ S} הוא הגובה של המתומן, או האלכסון השני באורכו, ו-   a {\displaystyle \ a} הוא האורך של אחת הצלעות. ניתן להוכיח זאת אם לוקחים מתומן, מציירים סביב הצד החיצוני שלו ריבוע, כאשר ארבע מתוך שמונה הצלעות של המתומן נוגעות בכל אחת מצלעות הריבוע, ואז לוקחים את המשולשים ישרי הזווית שנותרו בצדדים ומניחים אותם כאשר הזווית הישרה מצביעה פנימה, ויוצרים ריבוע. הצלעות של ריבוע זה הן באותו אורך של צלעות המתומן. לכן שטח המתומן שווה לשטח הריבוע הגדול (שחוסם את המתומן) פחות שטח הריבוע הקטן (שמורכב מהמשולשים), כלומר   A = S 2 − a 2 {\displaystyle \ A=S^{2}-a^{2}} . בנייה בסרגל ובמחוגה של מתומן משוכלל מודגמת להלן: המתומן אינו נקרא "משומן" כדי להבדילו מהמילה המתארת חפץ המרוח בשמן. האות ש' והאות ת' הן אותיות מתחלפות בשפות שמיות, כמו ערבית וארמית (לדוגמה תמניא בארמית, שמונה; תמן, שם; ). החלפה זו נוצרה בשלב מאוחר יחסית בעברית החדשה וניתן למצוא מקורות ישנים כמו בבניין מוזיאון רוקפלר, שחלקים ממנו מכונים בתבליט הקיר בשמות כמו "המשומן הדרומי", "המשומן הצפוני" וכדומה. כיצד לחשב את שטח המתומן (באנגלית) הגדרה ותכונות של מתומן (כולל אנימציות) (באנגלית) מתומן, באתר MathWorld (באנגלית) האם יהודים הם שבנו את כיפת הסלע כבית מקדש שלישי? ארנון סגל, 11/10/2017, nrg
העולם השני

מדינות "העולם השני" הוא כינוי למדינות הגוש הקומוניסטי או מדינות שהיו תחת השפעות הקומוניזם, מדינות אלה הן מדינות בעלות כלכלה ריכוזית המאופיינת בעיקרי הסוציאליזם. ברית המועצות הייתה מדינת עולם שני מהמשפיעות בעולם, ולאחר נפילתה נותרו רק חמש מדינות בעלות מאפיינים דומים לה: סין, קוריאה הצפונית, קובה, לאוס ווייטנאם. שימוש במושג "העולם שני" היה נפוץ בעת המלחמה הקרה, והמונח עדיין משמש בעיקר לתיאור מדינות שניתן להגדיר את כלכלתן הממוקמת בין כלכלה ענייה לכלכלה מפותחת כגון סין העממית, ברזיל והודו. רוב המדינות אשר היו בעבר חלק מהעולם השני, הן מדינות קפיטליסטיות מפותחות. חוקרים רבים טענו כי שימוש במושג העולם השני, לצד השימוש במושגים העולם הראשון והעולם השלישי, הוא מיושן ולא נחוץ ושימוש במושגים מדינות מפותחות ומתפתחות יעיל יותר. ברית המועצות האיחוד האירופי העולם השלישי מדיה וקבצים בנושא העולם השני בוויקישיתוף ארצות העולם השלישי, מכון המופת
הלגה גיטון

הלגה גיטון (בגרמנית: Helga Guitton; נולדה ב-18 בדצמבר 1942) היא מנחת טלוויזיה גרמנייה. גיטון נולדה בקניגסברג שבפרוסיה המזרחית. היא למדה תקופה משחק, ריקוד ומספר שפות וב-1964 החלה לעבוד ב-RTL, רשת השידור של לוקסמבורג, שם שימשה כמגישת טלוויזיה וכשדרנית רדיו, היא נבחרה להנחות את אירוויזיון 1973 שנערך בתיאטרון הגדול של לוקסמבורג. מ-1979 ועד 1988 הנחתה את תוכנית המוזיקה "Liedercircus" בה זמרים ואומנים רבים הציגו את שיריהם. היא גם הגישה תקופה את התוכנית "Viva – die Lust, zu leben" הכללה בתוכה ראיונות עם ידוענים וחידונים. ב-1994 עזבה את תחום הטלוויזיה ואחרי כן היא עבדה כמאמנת אישית. היא מתגוררת בלוקסמבורג וב-1986 זכתה לאות כבוד (Order of Merit of the Grand Duchy of Luxembourg) ביחד עם שני עמיתיה לעבודה מטעם הדוכסות. היא הייתה נשואה לפובליציסט הצרפתי רנה גיטון ובנה משמש ג'ושי משמש כיום כמוציא לאור וסוכן ספרות בפריז. הלגה גיטון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הקולות הגרמנים מרדיו לוקסמבורג, מאמר אודות שנות פעילות כשדרנית ב- RTL (בגרמנית) סדרות טלוויזיה בהגשתה של הלגה, באתר Fernsehserien.de (בגרמנית) Munchkin, Eurovision Song Contest Presenters: 1973: Helga Guitton, Eurovision Song Contest Presenters, ‏2011-08-31 Joschi Guitton - Sabine Wespieser Éditeur / Professional directory / Resources / International French Book portal - Francelivre.org, www.francelivre.org (באנגלית) (ארכיון)
אורם קלארק

אורם ביגלנד קלארק (באנגלית: Orme Bigland Clarke;‏ 8 באוקטובר 1880 - 31 במרץ 1949) היה משפטן וקצין בצבא הבריטי. עם תומה של מלחמת העולם הראשונה הוטלה על קלארק המשימה לנסח במהירות את המערכת המשפטית של המנדט הבריטי על פלשתינה ובכך הניח את היסודות למערכת משפט מודרנית שהונהגה בארץ תחת מערכת המשפט העות'מאנית. קלארק נולד בכלכותה ובגיל 25 נשא לאישה את אלפרידה רוזוולט, נכדתו של ג'יימס אלפרד רוזוולט, דודו של נשיא ארצות הברית תאודור רוזוולט. הוא למד משפטים באוניברסיטת אוקספורד, הוסמך לעריכת דין בשנת 1906 ועבד עבור התובע הכללי של בריטניה סר ג'ון סיימון במשך כשמונה שנים. בשנת 1914, ככל הנראה בהמלצתו של סיימון, מונה קלארק ליועץ המשפטי של השער הנשגב של קונסטנטינופול. במהלך עבודתו שם ייעץ למשרד בנושאי מודרניזציה של מערכת המשפט הטורקית, עבודה שנקטעה עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1915, לאחר תקופה קצרה עם משפחתו בניו יורק, חזר קלארק לבריטניה כדי להתגייס למאמץ המלחמתי. הוא הוצב ביחידת ארטילריה בצרפת והוצב מחדש במהלך המלחמה בקהיר, שם שירת עד לתום הקרבות בשנת 1918. משנכנסה לתוקפה הפסקת האש ובשיחות השלום החלו מסתמנים גבולות חלוקת המנדטים במזרח התיכון, עלה הצורך במשפטן שינסח במהרה מעין 'חוקה' או מערכת משפטית בארץ ישראל. מאחר שהכוחות בפיקודו של גנרל אלנבי גירשו את הטורקים מפלשתינה, השטח היה למעשה תחת כיבוש צבאי, ומשימת הסדרת המערכת המשפטית הוטלה על הצבא. קלארק, שהיה אז בדרגת רב-סרן, היה האדם בעל הניסיון הרלוונטי באזור, והוא הועבר באופן מיידי לירושלים והחל לעבוד על הפרויקט. לפי חוקר המשפט הישראלי נתן ברון, קלארק עמל בתנאים קשים, לבדו, מבלי שיוכל להתייעץ עם אף גוף או אדם, והשלים את המשימה בתוך חודשים בודדים. משרדו של קלארק בירושלים היה ממוקם במגרש הרוסים, על קרקע שנמכרה לכתר הבריטי על ידי השלטון החדש במוסקבה לאחר מהפכת 1917. במתחם זה קבע קלארק את משכנו של בית המשפט העליון, ושם הוא נותר עד לחנוכתו של המשכן החדש בשנת 1992. קלארק הגדיר את ערכאות המשפט, ייסד את החלוקה האזורית של בתי המשפט ומינה שופטים בכל רחבי הארץ, תוך הקפדה על מתן ייצוג לקהילות היהודיות, הערביות והבריטיות. בספטמבר 1918 הכריעו אותו דיכאונות ועומס העבודה ובריאותו החלה מתרופפת. הוא התפטר משירות לאחר שלקה במלריה וחזר לביתו שבאנגליה. בשנת 1921 הוענק לו תואר אצולה בשל 'תרומתו הגדולה למנהל המשפטי בטריטוריות הכבושות'. את המשך הקריירה שלו העביר במשרד האוצר הבריטי. בזכות קצין בריטי צעיר, יש שופטים בירושלים כבר 100 שנה, באתר הארץ, 1 ביוני 2018 משפט של איש אחד, באתר ישראל היום מידע על אורם קלארק בקטלוג הספרייה הלאומית הספרייה הלאומית, יש שופטים בישראל! הכירו את הבריטי שהמציא את מערכת המשפט שלנו, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 28.05.2018 The Oxford Man Who Wrote Israel's Constitution (באנגלית) ארכיון אוסף מכתבים של אורם קלארק., בספרייה הלאומית [ http://www.thepeerage.com/p22618.htm#i226180] [ http://www.jpost.com/LandedPages/PrintArticle.aspx?id=115269]
אמנון הררי (עיתונאי)

אמנון הררי (נולד ב-8 במרץ 1987) הוא עיתונאי ישראלי, עורך החדשות של "הארץ". בעברו היה עורך הספורט של "הארץ" וכותב בעיתון, עורך התכנית "פגוש את העיתונות" בחברת החדשות של קשת 12, סגן העורכת הראשית של מגזין "טיים אאוט תל אביב". הררי נולד בשנת 1987 בתל אביב, בנם של הפסיכולוג דור הררי ושל העורכת הללי (ללי) שמר, בתה של הפזמונאית והמלחינה נעמי שמר. הוא למד בעירו בבית הספר הגימנסיה העברית "הרצליה", ובמהלך לימודיו נפצע באורח קשה בתאונת דרכים. למרות מצבו הרפואי הוא התנדב לשירות אותו ביצע ביחידת עילית באגף המודיעין, אליה התגייס ב-2006. הררי אף יצא לקצונה, והשתחרר ב-2010 בדרגת סגן. אחרי שחרורו מהצבא, החל הררי לעבוד באתר "וואלה! NEWS", תחילה בתפקידי עריכה שונים וב-2012 מונה לראש דסק החדשות באתר, אותו מילא עד 2015. במסגרת תפקידו גם כתב הררי מאמרי דעה באתר בנושאים אקטואליים. הוא גם שימש כשליח האתר לסיקור טורנירי הפיינל-פור של היורוליג ב-2011 וב-2014. מיד עם עזיבתו את "וואלה! NEWS", מונה הררי לתפקיד סמנכ"ל התוכן והעורך הראשי של הסטארט-אפ החברתי ePart. בינואר 2017 הצטרף הררי למגזין "טיים אאוט תל אביב", כסגן העורכת הראשית, עורך האתר ועורך המדור העירוני. באוגוסט 2018 עבר לעיתון "הארץ", שם שימש תחילה כעורך מדור הספורט בעיתון המודפס ובאתר האינטרנט. במקביל לתפקידו ולכתיבה בתחום הספורט, הררי גם כותב מאמרים בנושאים פוליטיים, כותב לסירוגין את הטור המערכתי "היומית", ובמהלך ארבע מערכות הבחירות לכנסת בין השנים 2019–2021 כתב את המדור הפוליטי "הסקרן". במקביל, מפרסם הררי בעיתון גם כתבות בנושאי תרבות, עבור המוספים "גלריה שישי" ו"גלריה". ב-2022 מונה לעורך החדשות של "הארץ". הררי עמד בראש מערכת החדשות בזמן מערכת הבחירות לכנסת ה-25, הרפורמה המשפטית והמחאה שפרצה בעקבותיה, וכן טבח 7 באוקטובר והמלחמה שפרצה בעקבותיו. בראשית 2020 ובמקביל לעבודתו ב"הארץ" החל הררי לשמש גם כעורך התכנית "פגוש את העיתונות" בחברת החדשות של קשת 12. הררי שימש בתפקיד בזמן מערכות הבחירות לכנסת ב-2020 ו-2021, הבחירות לנשיאות בארצות הברית ב-2020, ומשבר הקורונה. עם תום מערכת הבחירות ב-2021, סיים את תפקידו והמשיך בעבודתו ב"הארץ". להררי תואר ראשון בהצטיינות במדע המדינה ובתקשורת מאוניברסיטת תל אביב. הררי הוא נכדה של הפזמונאית והמלחינה נעמי שמר, וכן של איש המוסד מייק הררי. אביו, דור, הוא אחיינה של נשיאת בית המשפט העליון בדימוס, דורית ביניש. מדיה וקבצים בנושא אמנון הררי בוויקישיתוף מערכת וואלה! NEWS‏, תכירו את אמנון הררי, באתר וואלה, 20 בפברואר 2014 ynet, סטארט-אפ חדש: להשפיע על מה שקורה בכנסת, באתר ynet, 20 בינואר 2016 מדריך השכונות של תל אביב-יפו | כל מה שצריך לדעת, באתר טיים אאוט (ארכיון) אלכסנדר כץ, אחרי המונדיאל: אמנון הררי יערוך את מדור הספורט בהארץ, באתר אייס, 3 ביולי 2018 אמנון הררי, 17 מנדטים יכולים לטלטל את המערכת הפוליטית – ואיש לא מדבר עליהם, באתר הארץ, 7 בפברואר 2019 טורי "הסקרן", באתר הארץ אמנון הררי, מהו סוד שליטתה של שוודיה בשוק הפופ העולמי?, באתר הארץ, 16 בינואר 2019 טלטלה ב"הארץ": ראש מערכת החדשות עוזב, מי המחליף?, באתר אייס, 16 במרץ 2022 אייס, אמנון הררי מונה לעורך התוכנית "פגוש את העיתונות", באתר אייס, 5 בפברואר 2020 עמרי מניב, נפתרה התעלומה מאחורי שירה המפורסם של נעמי שמר, באתר nrg‏, 4 בדצמבר 2012 מאות ליוו את בכיר המוסד מייק הררי בדרכו האחרונה, באתר וואלה, 23 בספטמבר 2014
Jurassic Park Builder

Jurassic Park Builder הוא משחק וידאו מסוג סימולציות ניהול ובנייה שיצא ב-23 ביולי 2012 בארצות הברית (וב-10 באוקטובר 2012 בבריטניה) בידי חברת "Ludia" ומבוסס על סרטי פארק היורה וניתן למשחק של שחקן יחיד באנדרואיד, ב־iOS ובפייסבוק. המשחק מדמה מערכת של בניית פארק שעשועים עם יצורים נכחדים, כולל יצורים שלא נראו בסרטי הסדרה. ב-2015 סמוך לצאת הסרט עולם היורה החברה הוציאה גרסה מעודכנת למשחק בשם "עולם היורה: המשחק" (Jurassic World: The Game). המשחק הצליח מאוד בבוע הראשון שהופץ וקיבל הורדות רבות לאנדרואיד ול-iOS וכן היה אחד מעשרת המשחקים המרוויחים ביותר שהורדו לאנדרואיד ול-iOS בשנת 2013. המשחק הוא למעשה Freemium דו-ממדי ובתוכו אפשר לפתח יצורים תלת-ממדים. לשם כך השחקן צריך לנקות את הפארק ולחפש בין העצים והסלעים ענברים של יתושים לכודים ולהביא אותם למעבדה, שם ינסו לחלץ מהיתוש את ה-DNA וליצור ממנו דינוזאור או יצור אחר. יתושים מתגלים גם על הקרקע בעוד השחקן מנקה את הקרקע. את המשימות של השחקן הוא מקבל מאת הדמויות שבשני הסרטים הראשונים: אלן גרנט, ג'ון האמונד, איאן מלקולם וקלי קורטיז וכן ד"ר הנרי וו המפעיל של המעבדה. היעדים הם בניית כבישים מעברים לכלובי הדינוזאורים והוספה של יצורים שונים לפארק. לאחר מכן השחקן יכול להוסיף גם מבנים חדשים, בתי מלון ומגוון אטרקציות למבקרים, לרבות כלי רכב שונים וכן שיבוט של זני דינוזאורים חדשים ומרשימים יותר. השחקן צריך לדאוג לגדרות ולמנוע בריחה של דינוזאורים. אם דינוזאור בורח השחקן צריך ללחוץ עליו ולעצור את התקדמותו. השחקן מרוויח כסף מהמבנים והדינוזאור ואפשר להרוויח יותר כסף בידי האכלת הדינוזאורים המשובטים, אף שהם יכולים להסתדר לבד. בנוסף על הפארק הבסיסי שממוקם על האי "איסלא נובלר" ישנם עוד סוגי פארקים להרצה: פארק הממוקם בקרקעית הים ובו מיני חיות ימיות נכחדים ופארק הממוקם בפטגוניה המבוסס על חיות מעידן הקנוזואיקון וגם על כמה תנינים מהמזוזואיקון. גרסה נוספת של המשחק יצאה ב-29 באפריל 2015, חודשיים לפני יציאת הסרט הרביעי בסדרה - עולם היורה, אחרי שהוכרז עליו שנה לפני כן כחלק מקידום הסרט. גם בגרסה זו השחקן מקים פארק על האי "איסלא נובלר" והוא בעל מבנים ודינוזאורים דומים לגרסה הראשית, אך הוא יכול להוסיף בה מגוון של מעל 50 זני דינוזאורים ויצורים חדשים שבגרסה זו יכולים גם להילחם ביניהם בתורות ולהשתכלל במשך השלבים. בנוסף מופיעות בו דמויות המופיעות בסרט לרבות אוון וקלייר. הדף הראשי של המשחק (אורכב 16.03.2019 בארכיון Wayback Machine) (באנגלית)