laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
רנצו פיאנו

רנצו פיאנו (באיטלקית: Renzo Piano; נולד ב-14 בספטמבר 1937) הוא אדריכל איטלקי זוכה פרס פריצקר לאדריכלות לשנת 1998. פיאנו נולד בג'נובה והוא חי ומנהל את משרדו בעיר זו עד היום. למד במכון הפוליטכני של מילאנו ועבד בראשית דרכו במשרדו של לואי קאהן (1965–1970). משנת 1971 ועד 1977 עבד בשותפות עם האדריכל הבריטי ריצ'רד רוג'רס ובתקופה זו זכו השניים להצלחה ופרסום רב בתחום. המבנה הידוע ביותר שתכננו יחדיו הוא מרכז פומפידו בפריז, מבנה שנוי במחלוקת בעל השפעה רבה על האדריכלות של סוף המאה ה-20. סגנונו של פיאנו מתאפיין בעיקר בשימוש מקורי בטכנולוגיות בנייה ופיתוחם של פרטי בניין חדשים ומורכבים ובעלי ערך אסתטי רב. כמו כן, ידועים הפרויקטים שלו בגישתם האקולוגית של בנייה ירוקה. ב-1988 זכה בפרס פריצקר היוקרתי לאדריכלות וגם זכה למעמד של "שגריר של רצון טוב" מטעם אונסק"ו. בנובמבר 2011 מונה לסנאטור לכל החיים בסנאט של הרפובליקה. מרכז ז'ורז' פומפידו, פריז, 1977 בניין אוסף מניל (Mennil Collection), יוסטון 1986 נמל התעופה הבינ"ל קנסאי של אוסקה, 1988 מרכז תרבות ז'אן-מארי טז'יבאו, קלדוניה החדשה, 1991–1998 מגדל Auroro Place, סידני, 1996–2000 מרכז פול קלי, ברן בניין הניו יורק טיימס, ניו יורק מגדל השארד, לונדון מרכז האמנות בוטין (Centro de Arte Botín) בסנטנדר בספרד (2012-2017) - קרלוס סאורה ביים סרט על הקמת הבניין. מרכז התרבות של קרן סטברוס ניארכוס באתונה יוון הכולל את בית האופרה החדש של אתונה (2016) מדיה וקבצים בנושא רנצו פיאנו בוויקישיתוף תיירות בעקבות ארכיטקטורה - מרכז הפיסול נאשר (Nasher) טד לוס, הניו יורק טיימס, רנצו פיאנו: האדריכל שמנהלי המוזיאונים מחזרים אחריו, באתר הארץ, 5 בדצמבר 2013 רנצו פיאנו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) RENZO PIANO: THE ARCHITECT OF LIGHT מרכז סטברוס ניארכוס
MTOC

מרכז הארגון המיקרוטובילי, או צנטרוזום (באנגלית: Microtubule Organizing Center, בקיצור: MTOC) הוא אברון בתא הממוקם במרכזו, מכיל שני מבנים גליליים, הקרויים צנטריולים, המסודרים בצורת L אחד כלפי השני ומורכבים מסיבי מיקרוטובול המאורגן בצורת כוכב חלול. ה-MTOC הוא האזור שממנו מתחילים להיבנות סיבי המיקרוטובול אל קרום התא. סיבי המיקרוטובול מתחברים לצנטריול בחלקם השלילי ונבנים (וגם נהרסים) מחלקם החיובי. בעת חלוקת התא המיקרוטובול מתפרק, ומאפשר בכך לצנטריול להתפרק ולעבור חלוקה. פירוק רשת הסיבים מאפשר את תנועת האברונים שהתחלקו ויצירת הקרום השומני החדש. ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Pieces of a Dream

Pieces of a Dream הוא אלבום האוסף הראשון של הזמרת אנסטייז'ה, המכיל סינגלים מתוך שלושת אלבומיה הראשונים: Not That Kind, Freak of Nature ו-Anastacia. שני הסינגלים היחידים שלא נכנסו לאלבום הם "Boom" (שיר הנושא הרשמי מתוך אליפות פיפ"א 2002) ו-"Love Is a Crime" מתוך הסרט "שיקגו", אך נמצאים כרמיקסים בדיסק הבונוס. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים: "Everything Burns", דואט עם בן מודי, חבר לשעבר בלהקת אוונסנס, אשר נכנס גם לפסקול הסרט ארבעת המופלאים. "Pieces of a Dream", הסינגל השני מן האלבום, הוא מחווה למעריצים, והסינגל השלישי והאחרון הוא "I Belong to You (Il Ritmo Della Passione)", דואט עם הזמר האיטלקי ארוס רמאצוטי. בגרסה הספרדית לאלבום, ארוס רמאצוטי שר את קטעיו בספרדית במקום באיטלקית, בשיר "I Belong To You (El Ritmo De La Passion)". הגרסה הספרדית נקראת "I Belong to You (El Ritmo de la Pasion)". השיר "Club Megamix" הוא מחרוזת של השירים: Left Outside Alone, Sick And Tired, Paid My Dues, Not That Kind, One Day In Your Life ו -I'm Outta Love. בסינגל "Pieces of a Dream", מופיעה המחרוזת "Club Megamix" בגרסה שונה מאשר באלבום, עם השיר "Pieces of a Dream". מידע על האלבום Pieces of a Dream באתר MusicBrainz מידע על האלבום Pieces of a Dream באתר AllMusic האלבום Pieces of a Dream באתר Discogs האלבום Pieces of a Dream באתר ספוטיפיי דלס אוסטין, גלן בלרד, ריצ'י ג'ונס, פטריק לאונרד, בילי-מאן, ג'ון שנקס, דייב סטיורט, ריק וייק, לואיס בינסיילו, סם וות'רס, אוון רוג'רס, קארל סטורקן
ג'וזפה ברגומי

ג'וזפה ברגומי (באיטלקית: Giuseppe Bergomi; נולד ב-22 בדצמבר 1963), הוא כדורגלן עבר איטלקי בן העיר מילאנו, שחקנה של אינטר מילאנו לכל אורך הקריירה המקצוענית שלו, בת שני העשורים. ברגומי שיחק במדי נבחרת איטליה בארבעה טורנירי גמר גביע העולם, וזכה עימה בטורניר של שנת ב-1982. ברגומי תפס את מקומו במרכז ההגנה של אינטר והנבחרת בגיל צעיר: את הבכורה שלו בסריה א עשה ב-22 בפברואר 1981, בגיל שבע עשרה. בגביע האיטלקי שיחק עוד קודם לכן. בגיל 18 כבר שיחק עם הנבחרת הלאומית הבוגרת בטורניר הגמר של גביע העולם בכדורגל, ואף זכה בו. כל זאת למרות שבעמדות ההגנה במשחק הכדורגל רבה חשיבותו של הניסיון, ועל כן מאיישים אותן בדרך כלל שחקנים מבוגרים יחסית. עוד בצעירותו גידל שפם, ששיווה לו מראה בוגר מכפי גילו והקנה לו את הכינוי "זיו", שפירושו דוד. בשנות השמונים והתשעים היה ברגומי דרך קבע שחקן ההרכב הראשון של אינטר. כתוצאה מכך קבע את שיאי ההופעות של שחקן במדי הקבוצה בליגה (519) בגביע האיטלקי (122) ובמסגרות האירופיות (117). ברגומי הוא שיאן ההופעות של גביע אופ"א בכל הזמנים, עם 94 הופעות במפעל. גם בנבחרת הרבה לשחק, פרט לתקופה בת שש שנים בה לא זומן לנבחרת כלל, לאחר שבמשחק במסגרת מוקדמות יורו 1992 נגד נורווגיה הורחק בכרטיס אדום, דקות ספורות לאחר שנכנס כמחליף. אינטר של אותן השנים לא זכתה להצלחות רבות בזירה המקומית. ברגומי זכה בעשרים עונותיו רק פעם אחת באליפות (1988/1989) ופעם אחת בגביע (1981/1982). אולם בגביע אופ"א זכה עם אינטר שלוש פעמים. לאחר פרישתו מכדורגל ב-1999, בגיל 36, שימש כפרשן בשידורי הכדורגל בטלוויזיה האיטלקית. מדיה וקבצים בנושא ג'וזפה ברגומי בוויקישיתוף ג'וזפה ברגומי, באתר Transfermarkt ג'וזפה ברגומי, באתר BDFutbol ג'וזפה ברגומי, באתר WorldFootball.net ג'וזפה ברגומי, באתר National Football Teams ג'וזפה ברגומי, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt ג'וזפה ברגומי, באתר אינטר מילאנו (איטלקית) אגדות גביע העולם - ג'וזפה ברגומי Badier in for the long haul at Hapoel, באתר אופ"א, ‏ 19 בספטמבר 2012
האחים אולסן

האחים אולסן (בדנית: Brødrene Olsen), הוא צמד מוזיקלי דני הכולל את יורגן אולסן (בדנית: Jørgen Olsen; נולד ב-15 במרץ 1950) ונילס אולסן (בדנית: Niels Olsen; נולד ב-13 באפריל 1954). השניים הקימו את הלהקה הראשונה שלהם, "The Kids" ("הילדים") בשנת 1965, ואף היו להקת החימום של הקינקס, בעת שהופיעו בקופנהגן. דה קידס הוציאו את הסינגל הראשון שלהם בשנת 1967. בנוסף השתתפו השניים במחזמר "שיער", שהועלה בדנמרק במרץ 1971. שנה אחר כך הוציאו את אלבום הבכורה שלהם, הנקרא "Olsen", כשמאז ועד היום (2007) הוציאו 12 אלבומים. האחים אולסן נבחרו בקדם אירוויזיון הדני לייצג את מדינתם באירוויזיון 2000, עם השיר "Fly on the Wings of Love", זאת לאחר 7 ניסיונות כושלים בעבר לנצח בקדם. הם ניצחו באירוויזיון עם שיר זה, בפער של 40 נקודות מהמקום השני. השיר גם נבחר להיות אחד מ-14 השירים שהתמודדו בטקס בחירת שיר היובל באירוויזיון (אוקטובר 2005). באירוויזיון 2001, אשר התקיים בקופנהגן, פתחו השניים את המופע, כשביצעו את להיטם "Walk Right Back" (כשם אלבומם שיצא אותה שנה). ב־2005 ניסו השניים, לראשונה מאז ניצחונם, להיבחר פעם נוספת לייצג את דנמרק באירוויזיון. הם שרו בקדם את השיר "Little Yellow Radio". אף על פי הסיקור התקשורתי הנרחב על השתתפותם בקדם, השניים סיימו במקום השני, אחרי יאקובּ סבייסטרופּ ושירו "Talking to you". ב־2007 שוב התמודד הצמד בקדם האירוויזיון הדני, אז ביצעו את השיר "Vi elsker bare danske piger". הפעם זכו רק במקום השביעי. בדצמבר 2019 הודיע הצמד כי הוא מפסיק את פעילותו המוזיקלית בעקבות גילוי מחלת הסרטן אצל נילס אולסן. הזמר סיפר כי רופאיו עדכנו אותו כי תוחלת החיים עם המחלה הקשה היא בין שנתיים ל-4 שנים ובזמן שנותר מעוניין הזמר להמצא בחיק משפחתו. דנמרק באירוויזיון מדיה וקבצים בנושא האחים אולסן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של האחים אולסן (בדנית) האחים אולסן, סרטונים בערוץ היוטיוב האחים אולסן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) האחים אולסן, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) האחים אולסן, באתר ספוטיפיי האחים אולסן, באתר AllMusic (באנגלית) האחים אולסן, באתר MusicBrainz (באנגלית) האחים אולסן, באתר דיזר האחים אולסן, באתר Discogs (באנגלית) האחים אולסן, באתר Songkick (באנגלית) האחים אולסן, באתר Genius צמד האחים אולסן מסיים את פעילותו המוסיקלית, באתר EuroMix
זאב תדמור

זאב תדמור (נולד ב-6 בפברואר 1937) הוא מדען ישראלי, פרופסור אמריטוס מחקר, בפקולטה להנדסה כימית בטכניון. כיהן כנשיא הטכניון במשך 8 שנים מ-1990 עד 1998. תדמור נולד ברומניה ועלה ארצה ב-1950. תדמור קיבל תואר ראשון ותואר שני בהנדסה כימית מהטכניון, ולאחר מכן תואר דוקטור מהמרכז הטכנולוגי ע"ש סטיבנס בניו ג'רזי, ארצות הברית. הוא פרופסור מחקר בגמלאות בטכניון וכיהן כדיקן הפקולטה להנדסה כימית בטכניון. לאחר מכן נבחר לשתי כהונות כנשיא הטכניון. תדמור הוא הנשיא הראשון של הטכניון שקיבל בו את התואר הראשון שלו. מכהן כיושב ראש מוסד שמואל נאמן למחקר מתקדם במדע וטכנולוגיה בטכניון. תדמור הוביל, החל משנות ה-90 של המאה ה-20, פרויקטים במדעי המחשב ובתחומים נוספים, בהם נערך שיתוף פעולה בין הטכניון לבין חברות היי-טק בישראל. בין הדוקטורנטים שלו ניתן למנות את משה פבלוקיס. תדמור ממשיך להרצות וללמד בתחומיו הרבים, הוא מוזמן להרצאות במיוחד בארצות הברית ובטכניון. תדמור עוסק במחקר בתחום הפולימרים והחומרים הפלסטיים. הוא זכה בפרס אגודת הפלסטיקה של ארצות הברית על הישגיו בתחום, כמו כן זכה בפרס רוטרי לתרומה מצטיינת להשכלה הגבוהה בישראל. נבחר כחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים בשנת 1984 והוא זוכה פרס א.מ.ת. תדמור היה מבין מנסחי אמנת כנרת השואפת ליצור מכנה משותף לזרמים והמחנות השונים בציבור היהודי (ימין-שמאל, דתיים-חילוניים וכך הלאה) ואף חתם עליה ביחד עם שורה של אנשי ציבור מהימין והשמאל. הוא ממייסדי בשער, עמותה של חברי סגל אקדמי לקידום החברה בישראל, והיה יושב-הראש הראשון של העמותה. הערך "זאב תדמור" בלקסיקון החיפאים, אישים ודמויות בחיפה, מאת ד"ר שי חורב, דוכיפת הוצאה לאור, עמ' 388–389, 2018, חיפה. פרס א.מ.ת. כרטיס אישי ומאמר, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים אוניברסיטה, חינוך והון אנושי ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פגאנס מיינד

פגאנס מיינד (Pagan's Mind; מילולית: מוח של פגאני) היא להקת פרוגרסיב פאוור מטאל נורווגית. הלהקה הוקמה בשנת 2000 משרידיה של להקת Silverspoon. כבר באותה שנה שחררו את אלבומם הראשון, "Infinity Divine". האלבום השני, Celesital Entrance, יצא בשנת 2002 והיה להצלחה גדולה גם מחוץ לנורווגיה. האלבום השלישי, "Enigmatic : Calling", יצא בשנת 2005 והאלבום הרביעי, "God's Equation", יצא בשנת 2007. נילס ק.רו - שירה ג'ורן ויגו לופסטד - גיטרה סטיינר קרוקמו - בס סטיין קריסטופרסן - תופים רוני טגנר - קלידים ט'ורסטיין אבי - גיטרה Infinity Devine, 2000 Celestial Entrance, 2002 Infinity Devine - הקלטה מחדש, 2004 Enigmatic:Calling, 2005 2007 ,God's Equation Heavenly Ecstasy, 2011 Enigmatic Videos, 2005 Through Osiris' Eyes (מהאלבום Celestial Entrance) Aegean Shores (מהאלבום Celestial Entrance) Enigmatic Mission (מהאלבום Enigmatic Calling) Atomic Firelight (מהאלבום "God's Equation") Intermission (מהאלבום "Heavenly Ecstasy") מדיה וקבצים בנושא פגאנס מיינד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פגאנס מיינד פגאנס מיינד, ברשת החברתית פייסבוק פגאנס מיינד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פגאנס מיינד, ברשת החברתית אינסטגרם פגאנס מיינד, באתר ספוטיפיי פגאנס מיינד, באתר Last.fm (באנגלית) פגאנס מיינד, באתר AllMusic (באנגלית) פגאנס מיינד, באתר MusicBrainz (באנגלית) פגאנס מיינד, להקה באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) פגאנס מיינד, באתר Discogs (באנגלית) פגאנס מיינד, באתר Songkick (באנגלית)
ב' בסיוון

ב' בסיוון הוא היום השני בחודש התשיעי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השני בחודש השלישי למניין החודשים מניסן. ב' בסיוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". יום המיוחס, הנמצא בין ראש חודש סיוון לבין שלושת ימי ההגבלה היום הארבעים ושישה של ספירת העומר אין אומרים תחנון ה'ת"ש – מלחמת העולם השנייה: גרמניה משלימה את כיבוש נורווגיה ה'תשכ"ז – ישראל משלימה את כיבוש רמת הגולן, מסתיימת מלחמת ששת הימים ה'תשנ"ט – אהוד ברק מנצח בבחירות לראשות הממשלה, וישראל אחת בראשותו מנצחת בבחירות לכנסת ה-15 ה'תשפ"ד – מבצע ארנון שבו חולצו ארבעה אזרחים מרצועת עזה ה'תרע"א – לאה גולדברג מגדולי המשוררים העבריים בעת החדשה (נפטרה ב-ה'תש"ל) ה'תש"ה – יוחנן וולך, כדורגלן ישראלי, יו"ר אגודת מכבי חיפה, פרשן ואיש עסקים ה'תשל"ב – אפרת רייטן, שחקנית, מנחת טלוויזיה ועורכת דין ישראלית ה'תשל"ד – נעם דובב, פלינדרומאי ומשורר ישראלי ה'תקע"ד – רבי אריה ליב ברלין, דיין בפיורדא, ורב ואב"ד בבמברג וקאסל. חבר הקונסיסטוריה היהודית של וסטפאליה. (נולד בב' בתמוז ה'תצ"ז) ה'תרע"ט – החכם באשי רבי יעקב שאול דוויק הכהן מחכמי ארם צובא מחבר ספר "דרך אמונה" ה'תרצ"ו – רבי ישראל הגר מוויז'ניץ (ה"אהבת ישראל"), (נולד ב-ה'תר"כ) ה'תרצ"ז – רבי חיים אלעזר שפירא האדמו"ר ממונקאטש, (נולד ב-ה'תרל"ב) ה'תשס"ו – ברכה רמות, פרופסור לרפואה וכלת פרס ישראל לרפואה ה'תשע"ו – הרב דוד חיים שלוש, רב העיר הספרדי של נתניה (נולד ב-ה'תר"ף) ה'תשע"ח – הרב נתן אורטנר, רב העיר לוד ה'תשפ"ד – ארנון זמורה, לוחם וקצין ימ"מ ישראלי שנהרג במבצע ארנון א' בסיוון – ג' בסיוון סיוון
י"ח בסיוון

י"ח בסיוון הוא היום השמונה עשר בחודש התשיעי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמונה עשר בחודש השלישי למניין החודשים מניסן. י"ח בסיוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". ה'נ"א – הסתיים שלטון הצלבנים בארץ ישראל, עם כיבוש העיר עכו בידי המוסלמים ה'תרט"ו – תלמוד תורה "עץ חיים" נוסד בירושלים בידי הרב שמואל סלנט ה'תש"ד – השואה: יהודי קורפו נאסרים ומגורשים מהאי ה'תש"ד – השואה: חיסול גטו קולוז'וואר ה'תש"ו – "ליל הגשרים" – אנשי הפלמ"ח מפוצצים עשרה גשרים בכל גבולות הארץ. ניסיון פיצוץ הגשר האחד עשר, באכזיב, נכשל ה'תשל"ב – הטבח בנמל התעופה לוד: 3 מחבלים מארגון הצבא האדום היפני פותחים באש באולם הנוסעים של נמל התעופה, רוצחים 24 בני אדם ופוצעים 71 ה'תש"ם – הפעולה הראשונה של המחתרת היהודית: התנקשות כושלת בחייהם של ראשי הערים שכם, רמאללה ואל-בירה ה'תש"ן – התרגיל המסריח: יצחק שמיר מציג את ממשלתו בפני הכנסת ה'תקל"ה – יהודה טורא, נדבן ואיש עסקים יהודי-אמריקאי (נפטר ב-ה'תרי"ד) ה'תרכ"ד – הרמן מינקובסקי, מתמטיקאי ופיזיקאי גרמני ממוצא יהודי (נפטר ב-ה'תרס"ט) ה'תרנ"ט – דב יוסף, המושל הצבאי של ירושלים בזמן מלחמת העצמאות, שר וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תש"ם) ה'ת"ש – אסתר עופרים, זמרת ישראלית ה'תש"ז – יצחק לוי, רב, שר וחבר הכנסת מטעם המפד"ל והאיחוד הלאומי ה'תשכ"ז – עפר צפריר, תת-אלוף, קצין שריון ראשי ה'תשמ"ג – דפנה ליאל, עיתונאית ישראלית ה'תי"א – רבי אברהם שרנצל הכהן רפפורט, רב בלבוב ומחבר ספר התשובות איתן האזרחי (נולד ב-ה'שמ"ה) ה'תר"ג – רבי ישכר בר מרדושיץ (הסבא קדישא מרדושיץ), מייסד חסידות רדושיץ (נולד ב-ה'תקכ"ה) ה'תרכ"א – הרב ישראל זאב הלוי הורביץ, אב בית דין וראש ישיבה בשאטוראליאויהיי שבהונגריה (נולד ב-ה'תקל"ח) ה'תרצ"ו – הרב ירוחם הלוי ליבוביץ (רבי ירוחם ממיר), משגיח בישיבת מיר (נולד ב-ה'תרל"ה) ה'תש"ו – יחיעם ויץ, לוחם פלמ"ח נהרג בליל הגשרים (נולד ב-ה'תרע"ח) ה'תשי"ג – הרב שמואל יצחק הילמן, הרב הראשי של גלאזגו, ראב"ד לונדון, חותנו של הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג ה'תשכ"א – הרב אברהם אליהו מייזס, ראש ישיבת תורה ויראה בירושלים ופעיל להפצת יהדות ברוסיה הקומוניסטית (נולד ב-ה'תרס"א) ה'תשכ"א – הרב אהרון כהן, ראש ישיבת חברון (נולד ב-ה'תרס"ד) ה'תשל"ב – אהרן קציר, מדען, נהרג בטבח בנמל התעופה לוד (נולד ב-ה'תרע"ג) י"ז בסיוון – י"ט בסיוון סיוון
ז' בסיוון

ז' בסיוון הוא היום השביעי בחודש התשיעי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השביעי בחודש השלישי למניין החודשים מניסן. ז' בסיוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". גם ביום זה אפשר היה, בזמן שבית המקדש היה קיים, להקריב שלמי חגיגה של חג השבועות למי שלא הקריב ביום החג עצמו. קורבנות "עולת ראייה" של חג השבועות שאי אפשר היה להקריבם ביום החג עצמו מפני שהוא יום טוב, היו מוקרבים לכתחילה היום, לכן נקרא יום זה "יום טבוח" בארץ ישראל – אסרו חג של שבועות, ובחוץ לארץ – יום טוב שני של שבועות מועד חג השבועות בזמן שהחודשים קודשו על פי הראייה, בשנים בהן גם ניסן וגם אייר היו חודשים חסרים אין אומרים תחנון ב'תמ"ח – מתן תורה בו קיבלו בני ישראל את התורה לפי דעת רבי יוסי ד'תתק"ז – צלבנים נוסעי מסע הצלב השני פורעים ביהודי רמרו, וכמעט רוצחים את רבנו תם ה'תש"א – יום שני לפרהוד פרעות נגד יהודי עיראק ה'תשכ"ז – אסון בית המכס העליון בו נהרגים 11 חיילים בהתפוצצות בונקר תחמושת ה'תשל"ג – קנצלר גרמניה וילי ברנדט מבקר בישראל, ביקור ראשון מסוגו ה'תק"ט – רבי חיים מוולוז'ין, תלמידו המובהק של הגר"א, מחבר "נפש החיים", ומייסד ישיבת וולוז'ין, "אם הישיבות". (נפטר בי"ד בסיוון ה'תקפ"א) ה'תרע"ה – משה דיין, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-ה'תשמ"ב) ה'תרפ"ג – מיכאל שיר, סופר ישראלי, מייסד ועורך "אצבעוני" (נפטר ב-ה'תשס"ו) ה'תשי"ב – מרינה סולודקין, חברת הכנסת מטעם ישראל בעליה, הליכוד וקדימה (נפטרה בה'תשע"ג) ה'תשכ"ב – יובל בנאי, מוזיקאי וסולן להקת משינה ה'תשמ"א – נטלי פורטמן, שחקנית אמריקאית ממוצא ישראלי ה'תק"ט – אברהם בן אברהם, גרף פוטוצקי, מגרי הצדק הנודעים בהיסטוריה היהודית, נשרף על קידוש השם ה'תשי"ג – הרב זעליג ראובן בענגיס, גאב"ד העדה החרדית בירושלים (נולד ב-ה'תרכ"ד). ה'תשכ"ו – הרב ישראל משה אולבסקי, רב של ראדזיוב עד השואה, ורב בברגן-בלזן ושל העיר צלה (נולד ב-ה'תרע"ו). ה'תשס"א – גלעד זר, קצין הביטחון של המועצה אזורית שומרון, תושב איתמר, נרצח בעת מילוי תפקידו בידי מחבלים חמושים חברי גדודי אל אקצה (נולד ב-ה'תשכ"א) ה'תשס"ט – פרופסור אפרים קציר, נשיאה הרביעי של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרפ"ו) ו' בסיוון – ח' בסיוון סיוון
עמק יה דראנג

עמק יה דראנג (בווייטנאמית: Thung lũng Ia Đrăng) הוא עמק הממוקם בדרום וייטנאם ומוקף מסביבו גבעות. העמק ידוע בכינויו "עמק המוות". ב-1954, במהלך מלחמת הודו-סין הראשונה, נכנס כוח צרפתי בפיקודו של גנרל ז'אק לוטרי אל עמק יה דראנג. פלוגת גרילה של הווייט מין שהייתה במקום, החלה בהתקפה על הכוח. כל חברי הכוח הצרפתי נהרגו או נפגעו. לוחמי הווייט מין העמידו את הפצועים בשורה וירו בהם. מפקדם הצדיק זאת בכך ש"צריך להראות לצרפתים שאין להם מה לחפש פה". 11 שנים לאחר מכן, במהלך מלחמת וייטנאם, העמק נודע משום שבו התחולל קרב יה דראנג. 450 חיילים, בפיקודו של לוטננט קולונל הרולד מור, נכנסו אל הרמה והחלו בקרב עקוב מדם כנגד 4,000 חיילי אויב שנמצאו במקום. הקרב נמשך ארבעה ימים כשבסיומו עזבו האמריקאים את השטח, כך שלא היה בו ניצחון ברור. קרב זה הוא אחד מסיפורי המלחמה הידועים יותר כאשר גדוד בן 450 חיילים עמד בגבורה מול 4,000 חיילי אויב. בקרב הכוחות האמריקאים נהרגו 305 חיילים כאשר בקרב הווייטנאמים נהרגו ונפצעו אלפים. ערך זה הוא קצרמר בנושא וייטנאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מערכת (פירושונים)

האם התכוונתם ל... מערכת – באופן כללי, אוסף מרכיבים הקשורים ביניהם ומתפקדים יחד לשם השגת מטרה רצויה. מערכת מורכבת מערכת מודל המערכת – תוכנית תחקירים בהנחיית מיקי חיימוביץ'. ביולוגיה: מערכות הגוף – מערכות איברים. לרשימת המערכות ראו בערך. מערכה (טקסונומיה) – רמת דירוג במיון עולם הטבע. אקולוגיה: מערכת אקולוגית מערכת מידע גאוגרפי אסטרונומיה: מערכת כוכבים – מצבור גדול של כוכבים. מערכת כוכבי לכת מערכת השמש – מערכת גרמי שמיים הכוללת את השמש ואת הגופים המסתובבים סביבה. מערכת ניווט לוויינית מערכת הקואורדינטות המשוונית מערכת הקואורדינטות האקליפטית מערכת קואורדינטות שמימית מערכת כפולה פיזיקה: מערכת ייחוס מערכת היחידות הבינלאומית מערכת היחידות הבריטית מתמטיקה: מערכת ליניארית ומערכת לא ליניארית מערכת צירים מערכת צירים קרטזית קואורדינטות גליליות קואורדינטות כדוריות מערכת אורתונורמלית שלמה מערכת הוכחה אינטראקטיבית כימיה: מערכת (כימיה) – בתגובות כימיות, הדבר אותו רוצים לבחון, בשונה מהסביבה יהדות: מערכות עצים בבית המקדש מערכת התמיד המערכה הגדולה מערכת הקטורת טכנולוגיה: מערכת נחיתת מכשירים מערכת הצתה מערכת דלק מערכת מודל מערכת הפליטה מערכת קירור (רכב) מוזיקה: מערכת תופים מערכת סטריאו מדעי המחשב: מערכת הפעלה מערכת מידע מערכת תומכת החלטה מערכת קבצים מערכת קבצים מתועדת מערכת מידע ניהולי מערכת משובצת מחשב מערכת זמן אמת היסטוריה: מערכת שלוש התקופות מערכות ישראל – כינוי למלחמות ישראל מדע המדינה: מערכת הביטחון בישראל מערכת הבריאות בישראל מערכת החינוך בישראל מערכת דו מפלגתית ומערכת רב-מפלגתית רשת (פירושונים)
קורטקס

האם התכוונתם ל... קורטקס (אנטומיה) – השכבה החיצונית של איבר או של מבנה בגוף. קליפת המוח צרבלום קורטקס תאי – רשת תלת־ממדית סבוכה של מיקרופילמנטים וחלבונים מסוגים אחרים, הצמודה לממברנת התא. קורטקס (בוטניקה) קורטקס (ארכאולוגיה)
ניוקי

ניוקי (באיטלקית: Gnocchi) הוא מאכל איטלקי נפוץ. את הניוקי ניתן להכין מתפוחי אדמה, סולת (קמח דורום), קמח או גבינת ריקוטה (עם או בלי תרד). בצפון איטליה קיימת גרסה פופולרית להכנת ניוקי, ניוקי די פנה (Gnocchi di pane), בה נעשה שימוש בפרורי לחם. המילה ניוקי באיטלקית מציינת כופתאות, וזאת צורת הרבים של המילה Gnocco שפירושה המילולי "גוש". מקור הניוקי איטלקי, אך מקור המונח במילה הגרמנית המתארת "עין" בעץ, ככל הנראה בגלל צורתן של הכופתאות. ניוקי נחשבים לא פעם לסוג של פסטה למרות שאופן הכנתם ומרכיביהם שונים. זמן בישולם קצר בהרבה מזה של פסטה יבשה. ניתן להכין אותם במטבח ביתי או לרוכשם יבשים או טריים באריזות אטומות. ניוקי מוכנים מראש נחשבים לנחותים בהשוואה לניוקי טריים. את הניוקי נהוג להגיש עם רוטב, כמו למשל רוטב עגבניות, רוטב חמאה ומרווה או רוטב חמאה מותכת וגבינה, אשר נחשבים כ"רטבים קלאסיים" לליווי ניוקי. באזור טוסקנה שבאיטליה, מכונים ניוקי תרד וריקוטה, סטרוזפרטי (Strozzapreti) או "חונקי כומר". אגדה פופולרית מקומית מספרת על כומר שנחנק למוות בעקבות אכילה לא מרוסנת של ניוקי שכן אלו היו טעימים מדי. בארגנטינה, אורוגוואי וברזיל, ארצות בהן המטבח האיטלקי פופולרי במיוחד, נהוג להגיש ניוקי בעשרים ותשעה לכל חודש. מקור המנהג בהיות העשרים ותשעה לחודש, יום לפני קבלת המשכורת החודשית, היום בו משקי הבית סובלים במיוחד ממחסור במזומנים, ולכן באותו יום מתקינים ארוחת ניוקי הנחשבת בריאה ושמרכיביה זולים. באותן ארוחות, נוהגים מספר אנשים להניח שטר כסף מתחת לצלחת כסגולה לשגשוג. בקהיליות של ארגנטינאים מחוץ למדינתם נאספים חברי הקהיליה לארוחת ניוקי של ה-29 (ñoquis del 29). כהיפוך למקורו של המנהג, המונח לניוקי בארגנטינה ואורוגוואי משמש ככינוי בסלנג לעובדי ממשלה המופיעים במקום העבודה רק בסביבות העשרים ותשעה לחודש כדי לאסוף את משכורתם. דורעם גונט, חשיבותה של מעיכת תפוחי האדמה, באתר הארץ, 16 בנובמבר 2005 ניר צוק, מפצחים את הסוד: ניוקי אמיתי בגירסה מקומית, באתר ynet, 1 בינואר 2007
איאן מרדוק

איאן מרדוק (Ian Murdock;‏ 28 באפריל 1973 - 28 בדצמבר 2015) היה המייסד של הפצת הלינוקס דביאן ואת משווקת הלינוקס המסחרית Progeny. עבד עבור סאן מיקרוסיסטמס כאחראי על אסטרטגיות של מערכות ההפעלה. בעבר שימש כמנהל הטכנולוגי של קרן לינוקס ויושב ראש Linux Standard Base, תקן השימוש עבור מערכת ההפעלה לינוקס. התגורר באינדיאנה שבארצות הברית. ב-1993 הוא חיבר טקסט בשם "Debian Manifesto" בזמן שהיה סטודנט באוניברסיטת פרדו, שם הוא סיים תואר ראשון במדעי המחשב בשנת 1996. הוא קרא לדביאן על שמו ועל שם חברתו באותה תקופה, מי שלימים הפכה אשתו ומאוחר יותר גרושתו, דברה (Debra). נסיבות מותו טרם הובררו. מדיה וקבצים בנושא איאן מרדוק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של איאן מרדוק איאן מרדוק, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מאמר על דביאן מ-1994 Joining Sun « Ian Murdock’s Weblog
ט"ו באייר

ט"ו באייר הוא היום החמישה עשר בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישה עשר בחודש השני למניין החודשים מניסן. ט"ו באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". היום השלושים של ספירת העומר ביום זה עברו שלושים יום מיום טוב הראשון של פסח, ולכן מי שמסופק אם אמר "מוריד הטל" לא חוזר על התפילה קרבן פסח שני נאכל בליל ט"ו באייר. ה'תקנ"ט – לאחר 54 ימים של מצור על עכו, נפוליון נסוג ממנה מבלי לכבוש אותה ה'תרמ"ב – קיסר האימפריה הרוסית אלכסנדר השלישי מחוקק את חוקי מאי שהגבילו את מקומות המגורים של היהודים בתחום המושב, ואסרו עליהם עבודה בימי א' וימי חג נוצריים ה'תרצ"ג – מתרחשת שריפת הספרים הפומבית בגרמניה הנאצית, שהונצחה במיצג ספרייה ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: מתחיל מבצע בן נון א' לפתיחת הדרך לירושלים ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: חברי קיבוץ יד מרדכי נסוגים ממנו, וכוחות מצרים משתלטים עליו לתקופה של כחצי שנה ה'תרס"ז – פרד זינמן, במאי קולנוע אוסטרי יהודי, פעמיים זוכה פרס אוסקר (נפטר ב-1997) ה'תרצ"ט – עמוס עוז, סופר ישראלי, זוכה פרס ישראל ופרס גתה ה'תשי"ד – יואב קוטנר, שדרן רדיו ואיש טלוויזיה ישראלי ה'תשי"ח – רון ארד, חייל ישראלי, נפל בשבי בלבנון ה'תל"א – רבי אריה לייב "הארוך" מקראקא, רב פולני במאה ה-17, רבן של פשמישל וקראקא ומגדולי רבני דורו. ה'תקכ"א – הרב אריה לייב שפירא, אב"ד בווילנה ומחבר "מעון אריות" על מסכת סופרים. (נולד בה'תס"ב) ה'תר"ט – רבי חיים מאיר יחיאל שפירא ממוגלניצא (השרף ממוגלניצא), אדמו"ר במוגלניצא, נכד רבי ישראל מקוז'ניץ. (נולד בה'תקמ"ט) ה'תרפ"ד – הרב אברהם אליהו קפלן, ראש בית המדרש לרבנים בברלין ומחבר הספר "דברי תלמוד". (נולד בה'תר"ן) ה'תשי"ד – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית. (נולד בה'תרמ"ח) ה'תשט"ו – גרו גרא, בכיר במשטרת וממשלת המנדט ונציב בתי הסוהר הראשון בישראל. (נולד בה'תרנ"ג) י"ד באייר – ט"ז באייר אייר