laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
גדעון גורדון

גדעון גורדון (30 במאי 1926 – 2014) היה אלוף-משנה בצה"ל, לוחם ומפקד בחיל השריון. גורדון נולד ברחובות. הוא החל את פעילותו בשרות ההגנה ובמשטרת היישובים העבריים בשנת 1945, כשהיה בן 19. בדצמבר 1947, סיים קורס מ"מים (קצינים) בג'וערה. בקיץ של אותה השנה עבר לחיל השריון, בו עבר קורס קציני שריון ראשון במסגרת גדוד 82, חטיבה 8. בתום הקורס מונה למפקד פלוגה 7 בגדוד. בשנים 1954-1950, כאשר היה בדרגת רב-סרן, הוא שימש כמפקד קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון בבית הספר לשריון ברמלה. לאחר-מכן מונה לקצין ההדרכה של הגיס ולראש ענף תורת הלחימה. במלחמת סיני שימש כעוזר קצין אג"ם של הגיס. הוא בוגר המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, בה סיים את לימודי בשנת 1959. בשנת 1960 הוא מונה לראש ענף תורת הלחימה במטכ"ל. בשנים 1963-1962 גורדון שימש כמפקד פלוגת צוערים בבית הספר לקצינים (בה"ד 1), ולאחר-מכן מונה לפקד על גדוד 46, גדוד טנקי AMX-13. בשנת 1965 יצא לחופשת לימודים לשם השלמת תעודת הבגרות שלו. ב-1966, לאחר חזרתו, התמנה לסגן-מפקד חטיבה 14. במלחמת ששת הימים היה גורדון מפקד כוח בקרב אום-כתף. משנת 1968 שימש כסגן מפקד חטיבה 11 (חטיבת חי"ר), ולאחר מכן הועלה לדרגת אל"ם ועבר לפקד על החטיבה. תחת פיקודו הוסבה החטיבה לחטיבה ממוכנת. בשנים 1971 – 1972 הראשון שפיקד על המרכז הלאומי לאימונים ביבשה בהיכנסו לתרגילים חטיבתיים. במלחמת יום הכיפורים פיקד על חטיבה 670 ("מרכבות הברזל") באוגדה 146 של האלוף משה פלד. במהלך הקרבות שניהלה החטיבה בדרום רמת הגולן, כבשה בין היתר את המוצב הסורי ב"אל חנות". ב-14 באוקטובר קיבל פיקוד על כוח פיקודי שבאחריותו הגזרה הדרומית של רמת הגולן. בתום המלחמה נתמנה לתפקיד רמ"ט (ראש מטה, במילואים) בעוצבת געש ולאחריה רמ"ט (מילואים) באוגדה 252. גורדון השתחרר מצה"ל בדרגת אלוף-משנה בשנת 1972. לאחר שחרורו שימש כמנהל מחוז המרכז ומחוז הדרום של משרד השיכון והיה מהדיירים הראשונים במגדל המגירות בבאר שבע. גדעון גורדון, באתר "50 שנה למלחמת יום הכיפורים" של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון חוברת שהוציאה חטיבה 14 ב-1972, אתר חטיבה 14 עורך דין צבאי, באתר חטיבה 14: דיני צבא
הקובה

הקובה (Hecuba וגם Hekábe; ביוונית: Ἑκάβη) הייתה מלכת טרויה, אשתו של פריאמוס. הקובה הייתה בתו של הפריגי דימאס (אנ') או של מלך התראקים, קיסאוס (אנ'), השנייה בנשותיו של פריאמוס ואמם של הקטור, פאריס, קראוסה (אנ'), לאודיקה (אנ'), פוליקסנה (אנ'), קסנדרה, דיפובוס (אנ'), הלנוס (אנ'), אנטיפוס (אנ'), פולידורוס (אנ'), טרוילוס (אנ') ועוד. לפני שילדה את פאריס, חלמה הקובה חלום מוזר שפורש לה בכך שהבן העומד להיוולד לה יביא להרס העיר. הקובה תכננה לרצוח את בנה, אך חששה שהנבואה תתקיים למרות הכל, לכן נטשה את בנה על הר אידה (אנ'). פאריס הגיע לטרויה והנבואה התגשמה. מרבית ילדי הקובה נפלו במלחמה להגנת טרויה. לאחר נפילת טרויה הייתה הקובה חלק משלל המלחמה של אודיסאוס. מוכת כאב וחסרת אונים ראתה הקובה איך מקריבים את בתה, פוליקסנה. כאשר עלתה לספינתו של אודיסאוס, ראתה הקובה את גופתו של בנה, פולידורוס, שהגלים שטפוה אל החוף. פולידורוס נרצח על ידי המלך פולימנסטור (אנ'), כדי לשדוד אותו. יחד עם נשים טרויאניות נוספות, מצאה הקובה שעת כושר כדי לנקום את מות בנה ונמלטה מחבריו של פולימנסטר בחזרה לספינה. היא מצאה את מותה בגלי הים ולפי גרסה אחרת הפכה לכלבה. האסטרואיד 108 Hecuba (אנ'), שהתגלה ב-1869 על ידי רוברט לות'ר נקרא על שמה. מדיה וקבצים בנושא הקובה בוויקישיתוף הקובה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דאוקליון

דֶאוּקָלְיוֹן או דוּקָליוֹן (ביוונית עתיקה: Δευκαλίων) הוא שליט אזור פתיה וגיבור מהמיתולוגיה היוונית, אשר יצר מחדש את האנושות לאחר שזו הוחרבה במבול על ידי זאוס, אבי האלים (להבדיל מדאוקליון בנו של מינוס). דאוקליון הוא יציר כפיו של הטיטאן פרומתאוס, הטיטאן שיצר את בני האדם וגילה להם את סוד השימוש באש. הוא היה נשוי לבת-דודתו פִּירָה, שיצר אפימתאוס. לבנם קראו הלן והוא נחשב לאב הקדמון של היוונים ועל שמו נקראת יוון - "הלס". בני האדם הרגיזו את זאוס במעשיהם הרעים. בעיקר סלד זאוס ממנהג אכילת והקרבת בשר אדם לאלים. הוא גמל בליבו להשמיד את האנושות כולה על ידי שיטפון שיציף את הארץ ויטביע את יושביה. פרומתאוס חזה את האסון הקרב והזהיר ממנו את בנו. דאוקליון חזר לעירו ובנה ארגז גדול, אליו נכנסו הוא ואשתו. כשהחל השיטפון, וגלים ענקיים הציפו את העולם כולו וכיסו את הבתים והערים, ישבו דאוקליון ופירה בארגז שהטלטל על פני הגלים. לאחר תשעה ימים נפסק השיטפון, המים פחתו והספינה עצרה על פסגת ההר פרנסוס. דאוקליון ואשתו יצאו מהספינה והקריבו קורבן הודיה לזאוס. הם הבחינו במקדש קטן שהיה מכוסה בצדפים וצמחי מים בגלל השיטפון. מקדש שהיה שייך לאלה תמיס, אליו הם נכנסו והתחננו בפניה שתעזור להם. זאוס שמע את תחינתם, והורה לתמיס לעזור לדאוקליון ופירה להחזיר את האנושות לארץ. תמיס שמעה לזאוס, ואמרה להם את המסר הבא: ”כסו את ראשיכם, לכו קדימה וזרקו את עצמות אימכם לאחור” דאוקליון ופירה הבינו שהכוונה לאמא אדמה, ועצמותיה הן האבנים. הם מילאו את הוראותיה של תמיס והלכו לפנים בזמן שראשם מכוסה והם זורקים אבנים אחורנית. האבנים שזרק דאוקליון נהפכו לגברים והאבנים שזרקה פירה נהפכו לנשים, כך מילאו בני האדם את הארץ כמקודם. נח והמבול ביהדות אותנפישתים - דמות הדומה בסיפורה לדאוקליון, מתוך עלילות גילגמש מדיה וקבצים בנושא דאוקליון בוויקישיתוף דאוקליון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
א' בחשוון

א' בחשוון הוא היום הראשון בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הראשון בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. א' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בא' חשוון היא תמיד פרשת נח. ב' דראש חודש חשוון ב'תתקל"ו – לפי ספר מלכים, הסתיימה בניית בית המקדש הראשון, בשנה האחת עשרה למלכות שלמה המלך, 487 שנים לאחר יציאת מצרים ה'ק"ט – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה ה'תרל"ד – נוסד בית המדרש לרבנים בברלין ה'שי"ג – הרב חיים ויטאל, מקובל ותלמידו המובהק של האר"י הקדוש (נפטר בה'ש"ף) ה'תקכ"ב – רבי עקיבא איגר, מגדולי האחרונים (נפטר ה'תקצ"ח) ה'תרפ"א – יוסל ברגנר, צייר, אמן ואומן, מאייר ספרים, צייר תפאורות ומעצב תלבושות לתיאטרון ישראלי (בעיקר עבור הצגותיו של המחזאי נסים אלוני) (נפטר ב-ה'תשע"ז) ה'תשי"ג – דליה איציק, יושבת ראש הכנסת ה-17, ושרה בממשלות ישראל ה'תשל"א – איציק זוהר, כדורגלן וכיום פרשן ספורט ישראל ה'תרל"ח – רבי יששכר בעריש הכהן מוולברוז', מייסד חסידות וולברוז' ומחבר הספר "עבודת יששכר" (נולד ב-ה'תקס"ג) ה'תרס"ט – רבי עקיבא מאיר הכהן מלוקווע, בנו של רבי יששכר מוולברוז' ומייסד חסידות לוקווע-וולברוז', מחבר הספר "דברי העם" (נולד ב-ה'תר"ג) ה'תר"ף – הרב יוסף ענגיל, רב וראש ישיבה בקראקא, מחבר הספרים – בית האוצר, אתוון דאורייתא ועוד (נולד ב-ה'תרי"ט) ה'תש"ן – רבי ישראל שפירא מבלאז'וב, אדמו"ר מבלאז'וב וראש כולל חבת ירושלים (נולד ב-ה'תר"ן) ה'תש"ע – שלמה לורינץ, חבר הכנסת ויושב-ראש ועדת הכספים (נולד ב-ה'תרע"ח) ה'תשע"ב – הרב בנימין אייזנר, רב ומחנך ציוני-דתי, מתלמידי הרב צבי יהודה הכהן קוק (נולד ב-ה'תש"ג) ל' בתשרי – ב' בחשוון חשוון
פסיפס אלכסנדר

פסיפס אלכסנדר הוא פסיפס שהתגלה בפומפיי ומתוארך לשלהי המאה ה-2 לפנה"ס. הפסיפס מתאר את הקרב בין אלכסנדר מוקדון לדריווש השלישי מלך האימפריה הפרסית. גודלו של הפסיפס 5.83 על 3.13 מטרים, והוא מורכב מכמיליון אבני פסיפס. הדעה המקובלת בקרב חוקרי האמנות, היא שהפסיפס מתאר את קרב איסוס שנערך בשנת 333 לפנה"ס בין אלכסנדר הגדול לדריווש השלישי. היסטוריונים אחרים סבורים כי הקרב הוא למעשה קרב גאוגמלה משנת 331 לפנה"ס בו ניסה אלכסנדר לתפוס את דריווש. אף שרק חלק מהפסיפס השתמר עד ימינו, ניתן בקלות לזהות את שתי הדמויות העיקריות בפסיפס - אלכסנדר ודריווש. אלכסנדר לובש את השריון הידוע שלו - עליו ראש המדוזה - אחת הגורגונות. דריווש בורח במרכבתו מצבאו של אלכסנדר - ונראה כמנסה להורות לנהגו לסובב את המרכבה לתקוף את אלכסנדר אולם הנהג לא מציית לו. אוקסיאתרס (אנ'), אחיו של דריווש, מקריב את עצמו על מנת להציל את חיי המלך. יש מלומדים הסוברים כי הפסיפס הוא העתק של ציור שנעשה על ידי הצייר אפלס בן התקופה או העתק של ציור קיר (פרסקו) של הצייר פילוקסנוס מארטריה (אנ') שלא נשתמר. בפסיפס מתוארים פרטים רבים, ובשל גודלו עלה ככל הנראה סכום נכבד ביותר. מציאת הפסיפס בבית פרטי מעידה על עושרם הרב של בעלי הבית. הפסיפס התגלה בבית הפאן (אנ') שבפומפיי, ב-24 בספטמבר 1831. ב-1843 הפסיפס הועבר לנאפולי, שם הוא מוצג במוזיאון הלאומי לארכאולוגיה של נאפולי. בשנת 2003 יזם המרכז הבינלאומי ללימוד והוראת פסיפסים (CISIM) ברוונה שבאיטליה יצירת העתק של הפסיפס. ההעתק נוצר על ידי צילום של הפסיפס בגודל טבעי, העתקת הדמות באמצעות צבע כהה ויצירת תשליל של הפסיפס על גבי 44 משטחי חימר, אותו כיסו בכ-2 מיליון אבני פסיפס עשויות סוגים שונים של שיש. לאחר מכן כוסו האבנים בדבק, והונחו על משטח בטון, ומשהודבקו אבני הפסיפס הוסרו משטחי החימר. יצירת ההעתק ארכה 22 חודשים ועלתה 216,000 דולרים. ההעתק הונח במקום בו נמצא הפסיפס המקורי - בית הפאן בשנת 2005. סרקופג אלכסנדר כניעת ברדה
אנתרקס (פירושונים)

האם התכוונתם ל... גחלת – מחלה זיהומית אנתרקס (להקה) אנתרקס – סרט ישראלי משנת 2017 פרשת הניסוי בחיסון נגד גחלת בצה"ל (עומר 2) – השתלשלות "ניסוי האנתרקס" בישראל מלחמת האנתרקס – סרט תיעודי אמריקאי משנת 2009 (אנ') Anthrax – סרט קנדי משנת 2001
ט"ו בחשוון

ט"ו בחשוון הוא היום החמישה עשר בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישה עשר בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. ט"ו בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ו חשוון היא תמיד פרשת וירא. חג האסיף בממלכת ישראל – בשונה מממלכת יהודה שם חל החג חודש קודם בחודש השביעי (תשרי), בממלכת ישראל נחוג החג בחודש השמיני (חשוון). אחד ההסברים המוצעים לכך הוא העובדה כי בממלכת ישראל, הצפונית לממלכת יהודה, האקלים קר יותר ולתבואה לוקח זמן רב יותר כדי להבשיל. על פי המקרא מי שהחל את הנוהג הזה בממלכת ישראל היה מלכה הראשון ירבעם בן נבט – "וַיַּעַשׂ יָרָבְעָם חָג בַּחֹדֶשׁ הַשְּׁמִינִי בַחֲמִשָּׁה-עָשָׂר יוֹם לַחֹדֶשׁ כֶּחָג אֲשֶׁר בִּיהוּדָה" (מלכים א' יב, לב). ה'תרע"ח – הכוחות הבריטיים כובשים את באר שבע מידי הצבא העות'מאני במסגרת מלחמת העולם הראשונה ה'תשס"א – סדרת התקפות ירי של מחבלים על כלי רכב סמוך לצומת המשטרה הבריטית ליד עפרה, בדרך לנווה צוף. שרה לישה, מורה באולפנא במעלה לבונה נרצחה, וכן שני חיילים בהסעה צבאית: עמית זאנה ואלעד ולרשטיין, בין הפצועים מנכ"ל האולפנא. ה'תשפ"ד – מבצע ראשית האור שבו חולצה חיילת מרצועת עזה ה'תש"ח – רוני דניאל, כתב ופרשן לענייני צבא וביטחון (נפטר ב-ה'תשפ"א) ה'תשט"ו – בנימין אלון, רב, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל ה'תשי"ח – אסתרינה טרטמן, חברת כנסת מישראל ביתנו ה'תשל"א – אריאל אטיאס, מראשי מפלגת ש"ס וחבר הכנסת ושר מטעמה ה'תשל"ז – ליאור נרקיס, זמר ישראלי ג'תקצ"ו – על פי המסורת, מתתיהו בן יוחנן כהן גדול ה'תקצ"ד – רבי לייב בעל הייסורים, מגדולי תלמידיו של בעל התניא ה'תרמ"ב – רבי שמואל פרנקל, בעל ה"אמרי שפר". (נולד בתקע"ה). ה'תש"ב – רבי יעקב ישראל רבינוביץ מחרסון, האדמו"ר הראשון בתל אביב ומחבר הספר "שארית יעקב" (נולד ב-ה'תר"ם) ה'תשי"ד – הרב אברהם ישעיהו קרליץ, הידוע בכינויו על שם ספרו, החזון איש (נולד ב-ה'תרל"ט) י"ד בחשוון – ט"ז בחשוון חשוון
אריאטה

אריאטה (באיטלקית: Ariete; שמשמעותו איל ניגוח) הוא טנק מערכה המשמש את צבא איטליה. הטנק נבנה בשיתוף פעולה של החברות אוטו מלרה, פיאט ואיווקו. הטנק הראשון מתוך 200 הטנקים שהוזמנו נכנס לשירות ב-1995 ואחרוני הטנקים נמסרו באוגוסט 2002. שמו של הטנק הוא על שם דיוויזיית השריון האיטלקית שהושמדה בקרב אל עלמיין השני. ב-2020 פורסם שנעשו דיונים למציאת חלופה לטנק והחל משא ומתן לפיתוח טנק בשיתוף מספר מדינות, כדוגמת ספרד ופולין. האריאטה מונע על ידי מנוע דיזל בעל 12 צילינדרים ו-1,250 כוחות סוס מתוצרת פיאט. הממסרת של הטנק מכילה בתוכה מערכת ריטרדר הידראולית ואת מערכת ההיגוי. לטנק עבירות גבוהה המאפשרת טיפוס עליות בזווית של 60 מעלות, נסיעה במהירות מקסימלית של 65 קמ"ש, האצה ל-32 קמ"ש בתוך 6 שניות, חציית תעלה בעומק של עד 4 מטרים לאחר הכנה או 1.2 מטר ללא הכנה מוקדמת. מיגונו של הטנק עשוי מחומרים מרוכבים וניתן דגש לחזית הטנק, בה עובה המיגון באופן משמעותי. המיגון עצמו בחלקים גדולים מהטנק משופע, ולטנק פלטות בזוקה להגנה על מזקו"ם הטנק. לטנק שתי מדוכות עשן לצורך מיסוך, ויכולת שיגור מוץ להטעיית מערכות מכ"ם. הטנק צויד גם במערכת התרעה מתוצרת BAE Systems Italia המעניקה כיסוי מלא מסביב לטנק, 360 מעלות, ומתריעה בפני איומים פוטנציאלים לטנק. לטנק ישנה מערכת הגנת מפני איומי אב"כ (אטומי-ביולוגי-כימי) שפותחה על ידי חברת Sekur SpA. החימוש העיקרי של הטנק הוא תותח חלק קדח מתוצרת חברת אוטו מלרה האיטלקית בקוטר של 120 מ"מ. התותח מיוצב ומכונן על ידי מערכת אלקטרו-הידראולית ובעל יכולת ירי של כל סוגי הפגזים בצבא האיטלקי, לרבות פגזים בעלי מטען חלול ופגזים חודרי שריון. הטנק חמוש ב-42 פגזים בסך הכל, 15 מתוכם בצריח ו-27 הנותרים מאוכסנים בתובה של הטנק. לטנק יכולת לרכוש מטרות נעות באופן עצמאי, כשהטנק נמצא בעמדה או בתנועה. האריאטה חמוש גם בשני מקלעי 7.62 מ"מ. מקלע מקביל ומקלע נ"מ שנמצא על תקרת הצריח ומתופעל על ידי המפקד. הטנק חמוש ב-2,500 כדורים למקלעים אלו. מערכת בקרת האש של האריאטה היא Turms Fcs שפיתחה חברת Galileo Avionica. היא מאפשרת לטנק לרכוש מטרות נעות באופן עצמאי, כשהטנק נמצא בעמדה או בתנועה. כחלק ממערכת בקרת האש, לתותחן מד טווח לייזר ומערכת דימות תרמי, בנוסף למערכת לבדיקת מהירות וכיוון הרוח, לשם חישוב סטיית הפגז. כמו כן ישנה מערכת לבדיקת הלחות. מערכות בקרת האש המתקדמת, מאפשרות פגיעה בדיוק רב במטרות רכב קרבי משוריין בנוסף לאפשרות לפגוע במסוקים מנמיכי טוס. לכל הטנקים מסוג זה, מערכת קשר משותפת, שהיא חלק ממחשב בקרת האש, המאפשרת להחליף מידע טקטי בין הכלים הפועלים בשטח. AMX-56 לקלרק צ'אלנג'ר 2 Type 90 T-84 Oplot-M Type 96 מדיה וקבצים בנושא אריאטה בוויקישיתוף Özgür Ekşi, Italy Is Looking for Partners for The Main Battle Tank, C4 Defence, ‏2020-10-29 (באנגלית אמריקאית)
י"ז בחשוון

י"ז בחשוון הוא היום השבעה עשר בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השבעה עשר בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. י"ז בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ז חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וירא אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת. לדעת רבי יוסי מתחילים לשאול על הגשמים בתפילה. דעה זו לא נפסקה להלכה. א'תרנ"ו – החל המבול לשיטת ר' אליעזר המונה את החודשים מתשרי ה'תרע"ח – ממשלת בריטניה פרסמה את "הצהרת בלפור" המבטיחה לתמוך בהקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל ה'תש"ו – הקמת האו"ם. ה'תש"י – יגאל ידין מתמנה לרמטכ"ל השני של צה"ל ה'תשל"ח – שר האוצר ב"ממשלת המהפך" שמחה ארליך מכריז על המהפך הכלכלי ה'תשע"ה – רצח אלמוג שילוני בפיגוע ירי בתחנת הרכבת תל אביב – ההגנה. ה'תקט"ז – רבי דוד דייטש בעל ה"אהל דוד", אב"ד נובומסטא, מגדולי תלמידי הרב יחזקאל לנדא (הנודע ביהודה). (נפטר בסיוון ה'תקצ"א) ה'תרע"א – דוד רזיאל, מפקדה הרביעי של האצ"ל. (נהרג בשליחות צבאית בריטית בה'תש"א) ה'תרצ"ב – שמואל קוטק, פרופסור אמריטוס להיסטוריה של הרפואה בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים ה'תשכ"ט – זהבה בן, זמרת מזרחית ה'תשכ"ט – אתי לוי, זמרת מזרחית ה'תשכ"ט – עינת ארליך, מנחת טלוויזיה, שחקנית וזמרת ישראלית ה'תשל"ו – חיים ישראל, זמר מזרחי-חסידי ה'תשמ"א – עידית סילמן, חברת הכנסת ישראלית ה'שצ"ב – רבי שמעון וולף אוירבך, רב בכמה ערים במזרח ומרכז אירופה, בהן טורובין, לובמלא, לובלין, פשמישל, פוזנן, וינה ופראג, מרבני "ועד ארבע ארצות". ה'תצ"א – רבי יקותיאל זלמן סג"ל מדרוהוביץ' ה'תקפ"ו – רבי מנחם מנדל הגר מקוסוב, מייסד חסידות קוסוב (נולד ב-ה'תקכ"ח) ה'תרנ"ז – רבי יהושע רוזנפלד מקמינקא, האדמו"ר הראשון מקמינקא ה'תשכ"ד – הרב ראובן כץ, הרב הראשי של פתח תקווה ומחבר שו"ת "דגל ראובן" (נולד ב-ה'תר"ם) ה'תשמ"ח – רבי משולם זוסיא טברסקי, מקים חסידות צ'רנוביל בישראל אחרי השואה (נולד ב-ה'תרע"ז) ט"ז בחשוון – י"ח בחשוון חשוון כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים.
ד' בחשוון

ד' בחשוון הוא היום הרביעי בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הרביעי בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. ד' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". פרשת בר המצוה של ילד שנולד בד' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום שלישי או חמישי, או פרשת נח אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני או שבת. ה'תרמ"ג – יצא לאור בברלין שבגרמניה ספרו של יהודה לייב פינסקר "אוטואמנציפציה!" ה'תשי"ח – השלכת הרימון בכנסת: רימון יד נזרק אל עבר שרי הממשלה. השר משה שפירא נפצע קשה, ראש הממשלה דוד בן-גוריון והשרה גולדה מאיר נפצעו קל ה'תשמ"ד – הוקמה ההתנחלות עתניאל ה'תר"ס – יעקב דורי, ראש המטה הכללי הראשון של צבא הגנה לישראל (נפטר ב-ה'תשל"ג) ה'תרע"ט – יגאל אלון, מפקד הפלמ"ח, מראשי תנועת העבודה, שר בממשלות ישראל ומ"מ ראש הממשלה (נפטר ב-ה'תש"ם) ה'תש"א – דניאל שפרבר, רב, חוקר יהדות ותלמוד פרופסור באוניברסיטת בר-אילן ה'תש"ם – ציון ברוך, שחקן ישראלי וחבר ב"מה קשור" ה'תרפ"ג – הרב יואב יהושע וינגרטן, רב בקינצק שבפולין, מחבר שו"ת "חלקת יואב" (נולד ב-ה'תר"ה) ה'תשכ"ח – רבי יעקב הלברשטאם, מייסד חסידות טשאקאווא ג' בחשוון – ה' בחשוון חשוון כ-43.4% מכלל השנים. כ-56.6% מכלל השנים.
ה' בחשוון

ה' בחשוון הוא היום החמישי בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישי בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. ה' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שלישי, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא גהז". פרשת הבר מצווה של ילד שנולד בה' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת נח אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת. ה'תש"ט – דוד בן-גוריון מורה על הפסקת פעולתו של מטה הפלמ"ח ה'תשי"ד – יחידה 101, בפיקודו של אריאל שרון, מבצעת את פעולת התגמול בקיביה ה'תשי"ז – מבצע שומרון – פעולת תגמול גדולה נגד משטרת קלקיליה ה'תשי"ח – השלמת מפעל ייבוש החולה על ידי קק"ל ה'תשכ"ט – קברו של רבי אברהם מתתיהו פרידמן משטפנשט מועתק לבית הקברות נחלת יצחק שבגבעתיים ה'תשפ"ד – אם ובת ישראליות, אשר נחטפו (יחד עם בני משפחה נוספים) מנחל עוז לתוך רצועת עזה במהלך מתקפת הפתע על ישראל, שוחררו. הן היו הראשונות מבין החטופים ששוחררו משבי חמאס (היום ה-14 למלחמת חרבות ברזל). ה'תש"י – סופה לנדבר, חברת כנסת ושרה מישראל ביתנו ה'תש"י – סנדרה שדה, שחקנית ישראלית ה'תשל"ה – דנה דבורין, שחקנית ישראלית ה'תשל"ח – דודו אוואט, שוער כדורגל ישראלי ה'תצ"ג – רבי אברהם אבן מוסה, מגדולי הרבנים בתטואן ובתוניסיה ה'תרל"ה – הרב צבי הירש קלישר, ממבשרי הציונות (נולד בה'תקנ"ה) ה'תש"ד – רבי קלונימוס קלמיש שפירא מפיאסצנה, אדמו"ר בפיאסצנא שבפולין, מחבר "חובת התלמידים", נרצח בשואה (נולד ב-ה'תרמ"ט) ה'תש"ד – הרב אלכסנדר זושא פרידמן, מזכיר אגודת ישראל בפולין ועורך ביטאון אגודת ישראל "דרכנו", מחבר החיבור הקלאסי "מעיינה של תורה" (נולד ב-ה'תרנ"ז) ה'תשכ"ד – משה דפנא, משורר ומחנך, מחבר השיר "הודי חמודי" (נולד ב-ה'תרמ"ד) ה'תשנ"ח – ישעיה ברלין, היסטוריון והוגה דעות (נולד ב-ה'תרס"ט) ה'תש"ס – ד"ר יוסף בורג, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל (נולד ב-ה'תרס"ט) ה'תשס"ג – מקסים לוי, פוליטיקאי ישראלי (נולד ב-ה'תש"י) ה'תשפ"א – יהודה בארקן, שחקן קולנוע, מפיקבמאי ותסריטאי ישראלי (נולד בה'תש"ה) ד' בחשוון – ו' בחשוון חשוון כ-71.4% (בדיוק: 5 שביעיות) מכלל השנים. כ-28.6% (בדיוק: 2 שביעיות) מכלל השנים.
ח' בחשוון

ח' בחשוון הוא היום השמיני בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמיני בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. ח' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו". פרשת בר המצוה של ילד שנולד בח' חשוון היא תמיד פרשת לך לך. ה'תפ"א – שריפת וחורבן בית הכנסת של רבי יהודה החסיד (כיום בית כנסת החורבה) בפעם הראשונה, על ידי נושים ערביים. ה'תשע"ז – דונלד טראמפ נבחר לנשיאות ארצות הברית תשע"ד – פרויקט השבת התקיים בפעם הראשונה במתכונת מקומית בדרום אפריקה, בשבת פרשת לך לך, ח' בחשוון תשע"ד (11-12 באוקטובר 2013) ה'תקפ"ד – רבי חיים ליב טיקטינסקי (נפטר בה'תרנ"ט), ראש ישיבת מיר במשך כחמישים שנה ה'תרכ"ט – אברהם שוער, (נפטר בת"ש), סופר, מורה, מרצה וסופר ילדים ה'תר"מ – רבי מנחם נחום פרידמן (השני), מאיצקן שטפנשט ה'תרע"ו – הרב אברהם צוקרמן, ראש ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה וראש מרכז ישיבות בני עקיבא (נפטר בט"ז בחשוון ה'תשע"ד) ה'תרפ"ח – יקותיאל אדם, אלוף בצה"ל וממתכנני מבצע יונתן (נהרג במלחמה בה'תשמ"ב) ה'תרצ"ו – הרב אורי זוהר, רב מרצה בהידברות ושחקן ובדרן לשעבר ה'תש"ו – הרב אלעזר מרדכי קניג (נפטר בה'תשע"ט), רב קהילת ברסלב בצפת ה'תשל"ד – רן שריד, סופר ומרצה לחסידות ה'תר"ם – הרב מנחם נחום קפלן מהורודנה, "החסיד מהורודנה", רבו של החפץ חיים (נולד ב-ה'תקע"ב) ה'תרנ"ב – שמעון בכרך, משורר וסופר עברי איש תנועת ההשכלה בהונגריה ה'תרס"ד – הלל נח מגיד שטיינשניידר, חוקר תולדות יהודי וילנה ה'תרפ"ב – זלמן רובין, יושב ראש "הוועד הכללי כנסת ישראל" וסגן יו"ר ועד העיר ליהודי ירושלים ה'תרפ"ח – הרב אהרן מנדל כהן, רבה של הקהילה היהודית האשכנזית בקהיר, ומחבר פורה ה'תרצ"א – הרב יהודה דוד ברנשטיין, רב וראש ישיבה אמריקאי ממוצא ליטאי, ממייסדי ישיבת רבינו יצחק אלחנן * ה'תרצ"א - רבי חיים טֶלזֶר, רב וראש ישיבה ליטאי, ממעצבי דמותה של הישיבה הליטאית ה'תרצ"ו – הרב ד"ר שלמה טאג'ר הרב הראשי ליהודי בוכרה בטורקסטן והרב הראשי לביירות ה'תש"ב – הרב יחזקאל ברשטין, תלמיד חכם וראש ישיבה ליטאי, נרצח בגטו קובנה ה'תש"ב – הרב מרדכי דב איידלברג, רב של יישובים רבים בליטא, פולין ואוקראינה, תמך בפעילות התנועה הציונית ה'תש"ו – ריצ'רד לוי-הארשר, הארץ ישראלי הראשון שהתנדב בחיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה ה'תשכ"ו – הרב יעקב רוזנהיים, הנשיא הראשון של אגודת ישראל (נולד ב-ה'תרל"א) ה'תשל"ה – דוד אויסטרך, כנר יהודי-רוסי (נולד ב-ה'תרס"ט) ה'תשמ"ג – הרב דוד אשכנזי, רבה האחרון של אלג'יריה, אביו של הרב יהודא ליאון אשכנזי ה'תשנ"א – הרב שמואל דיקמן, אב בית הדין בחיפה ורב שכונת הרצליה בעיר (נולד ב-ה'תרצ"ב) ה'תשנ"ו – הרב שמחה עלברג, יושב ראש אגודת הרבנים בארצות הברית ה'תשע"ו – הרב יעקב יוסף זינגר, רבה האשכנזי של המועצה המקומית והעיר גבעת שמואל במשך 44 שנים ז' בחשוון – ט' בחשוון חשוון
ט' בחשוון

ט' בחשוון הוא היום התשיעי בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשיעי בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. ט' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט' חשוון היא פרשת וירא, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת לך לך אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי, או שבת. ד'תתקכ"ו – הרמב"ם נוסע מירושלים לחברון להתפלל במערת המכפלה, וקובע יום זה כיום שמחה עבורו. ה'תשנ"ג – אסון צאלים ב' – חמישה מלוחמי סיירת מטכ"ל נהרגים במהלך אימון שגרתי ה'תקמ"ה – משה מונטיפיורי, נדבן ושתדלן יהודי מאנגליה, יוזם הקמת השכונה משכנות שאננים שסימלה את תחילת תקופת היציאה מן החומות (נפטר בה'תרמ"ה) ה'תרע"ה – ישראל אלדד, ממנהיגי הלח"י, סופר, משורר ופובליציסט ישראלי (נפטר בה'תשנ"ו) ה'תרע"ו – ארתור מילר, מחזאי אמריקאי (נפטר בה'תשס"ה) ה'תרפ"ח – הרב שאר ישוב כהן, רבה האשכנזי הראשי של חיפה ה'פ"ח – רבי אשר בן יחיאל, (הרא"ש) (נולד ב-ה'י') ה'תרי"ב – הרב יצחק מינקובסקי, רבה של קרלין ומחבר הספר "קרן אורה" על התלמוד בבלי (נולד ב-ה'תקמ"ח) ה'תרע"ט – הרב ישראל קרדונר מרבני וסופרי הדור הרביעי של חסידות ברסלב ה'תרפ"ג – הרב מנחם דוד טמקין, רבה של פיוטרקוב ומחבר הספר "ויברך דוד" על מסכתות ברכות ושבת (נולד ב-ה'תרכ"א) ה'ת"ש – הרב שמעון שקופ, ראש ישיבת גרודנא ומחבר הספר "שערי יושר" (נולד ב-ה'תר"כ) ה'תש"ז – הרב חיים מרדכי רולר, רב בטרגו ניאמץ שברומניה ומחבר שו"ת "באר חיים מרדכי" (נולד ב-ה'תרכ"ח) ה'תשמ"ב – רבי יהודה הורוביץ מסטוטשין, האדמו"ר השני בשושלת סטוטשין (נולד ב-ה'תרנ"ב) ה'תשנ"ז – הרב יהודה ליאון (מניטו) אשכנזי, רב, מחנך, הוגה דעות ומנהיג רוחני ביהדות צרפת. (נולד ב-ה'תרפ"ו) ה'תשס"ג – יעקב פרקש (זאב), קריקטוריסט ישראלי (נולד ב-ה'תרפ"ג) ה'תשע"ב – מרים אלון, אשת רדיו וסופרת ילדים ישראלית (נולדה ה'תרצ"ח) ח' בחשוון – י' בחשוון חשוון כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים.
י' בחשוון

י' בחשוון הוא היום העשירי בחודש השני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשירי בחודש השמיני למניין החודשים מניסן. י' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה". פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי' חשוון היא פרשת וירא, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת לך לך אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת. כניסת נח לתיבה ה'ת"ש – נוסדה ישיבת בני עקיבא כפר הרואה, אם ישיבות בני עקיבא ה'תשנ"ה – בפעולת חילוץ כושלת של סיירת מטכ"ל נרצח החייל נחשון וקסמן, שנחטף על ידי מחבלים, ונהרג ניר פורז, מפקד כוח החילוץ ב'קצ"ח – על פי המסורת, גד, בנו התשיעי של יעקב (נפטר ב-ב'שכ"א) ה'תרל"ב – ישעיהו ברשדסקי, סופר עברי בתקופת התחייה ה'תרל"ג – יצחק שמעיה אלישר, מבוני היישוב ירושלים ה'תרמ"ט – שמואל בן-שבת, מחנך, עיתונאי, משורר, פעיל ציוני ובלשן ה'תרפ"ו – חיים חפר, פזמונאי ישראלי (נפטר בה'תשע"ג) ה'תרצ"ב – מיכאל נהוראי, חוקר בתחום מחשבת ישראל, פרופסור לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת בר-אילן ה'תשכ"ב – הרב בנימין לאו, רב ציוני ודוקטור לתלמוד. ב'שכ"א – על פי המסורת, גד, בנו התשיעי של יעקב (נולד ב-ב'קצ"ח) ה'תרל"ג – הרב מאיר מארים שאפיט, רב ליטאי ופרשן התלמוד הירושלמי. ה'תרצ"ט – הרב חיים שלמה גולובנציץ, הרב ממוהילב ה'תשי"ד – הרב פרופ' שמחה אסף, רב, היסטוריון ומשפטן ישראלי ה'תשט"ו – הרב שלמה זלמן פינס למדן אוטודידקט ומחבר ספרים פורה (נולד ב-ה'תרל"ד) ה'תשכ"ב – אפרים שרגא, פעיל ציבור יהודי שעיקר תרומתו הושטת עזרה ליהודי רומניה, שהוגלו לטרנסניסטריה והשבתם לרומניה (נולד ב-ה'תרנ"ב). ה'תשכ"ו – הרב דוב בעריש ויידנפלד (הרב מטשעבין), ראש ישיבת טשעבין, וחבר מועצת גדולי התורה (נולד ב-ה'תרמ"א) ה'תשל"ה – רפאל ויס, חוקר לשון עברית ומקרא ישראלי ה'תשע"ב – הרב דב שוורצמן, ראש ישיבת בית התלמוד בירושלים ט' בחשוון – י"א בחשוון חשוון כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים. פרקי דרבי אליעזר פרק כ"ג.