laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שארל קסביה תומא דה קולמר

שארל קסביה תומא דה קולמאר (בצרפתית: Charles Xavier Thomas de Colmar; ‏1785–1870) היה ממציא ויזם צרפתי. עיצב והמציא את האריתמומטר בשנת 1820. היה זה המחשבון המכני המוצלח הראשון שהיה מסוגל לבצע פעולות חיבור, חיסור, כפל וחילוק. המחשבון של תומא עשה שימוש בעקרונות ממחשבונים מכניים קודמים. הוא נחשב בזמנו כמחשבון האמין ביותר, והוא יוצר במשך כ-90 שנה. האריתמומטר היה גדול-ממדים, ויכול היה לתפוס שולחן עבודה שלם. מדיה וקבצים בנושא שארל קסביה תומא דה קולמר בוויקישיתוף קישור לפטנט שארל קסביה תומא דה קולמר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ויליאם רואן המילטון

סר ויליאם רואן המילטון (באנגלית: William Rowan Hamilton;‏ 4 באוגוסט 1805 – 2 בספטמבר 1865) היה מתמטיקאי ואסטרונום אירי. ידוע בעיקר בזכות עבודותיו באנליזה וקטורית, במכניקה אנליטית ובאופטיקה. המילטון נולד בדבלין ולמד בטריניטי קולג'. ב-1827, בעודו תלמיד בקולג'. בשנת 1828 פרסם עבודה בה לראשונה הוזכרה משוואת האייקונל. באותה שנה מונה לפרופסור לאסטרונומיה. שנה לאחר מכן מונה לאסטרונום הראשי של אירלנד, וב-1853 הוענק לו תואר אבירות. הוא בילה את שארית חייו בקולג' ובמצפה הכוכבים בדאנסינק. אחד מפיתוחיו החשובים ביותר הוא מושג ההמילטוניאן במכניקה אנליטית, פונקציה ממנה ניתן לקבל את משוואות התנועה של מערכת פיזיקלית. להמילטוניאן חשיבות מרכזית הן בפיזיקה קלאסית והן במכניקת הקוונטים. המילטון זכור גם בגלל גילוי אלגברת הקווטרניונים, שהיו הדוגמה הלא-חילופית הראשונה (ובמשך עשרות שנים - היחידה) לאלגברה עם חילוק. במשך שנים חיפש המילטון דרך להכפיל שלשות של מספרים, המיוצגות על ידי הבסיס i,j,k. ב-16 באוקטובר 1843, במהלך טיול רגלי לדבלין, הוא גילה את הנוסחאות היסודיות:   i 2 = j 2 = k 2 = i j k = − 1 {\displaystyle \ i^{2}=j^{2}=k^{2}=ijk=-1} . הגילוי גרם לו התרגשות שאותה הוא מתאר במכתב לבנו כ"מעגל חשמלי שנסגר"; עוד הוא מספר במכתב: "לא יכולתי לעמוד בדחף - בלתי פילוסופי ככל שזה ישמע - לחרוט בסכין את המשוואות באבן של גשר ברום". מסלול המילטוני המילטוניאן מכניקה המילטוניאנית מכניקה אנליטית משפט קיילי-המילטון מדיה וקבצים בנושא ויליאם רואן המילטון בוויקישיתוף ויליאם רואן המילטון, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה ויליאם רואן המילטון, באתר MacTutor (באנגלית) ויליאם רואן המילטון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקאים ובנושא פיזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גיאורגי מלך גאורגיה

האם התכוונתם ל... גיאורגי השנים עשר, מלך כארתלי-קאחתי – מלך ממלכת כארתלי-קאחתי (1798-1800) מלך ממלכת קאחתי גיאורגי הראשון, מלך קאחתי – מלך ממלכת קאחתי (1465-1476) גיאורגי השני, מלך קאחתי – מלך ממלכת קאחתי (1511-1513) מלך ממלכת אבחזיה גיאורגי הראשון, מלך אבחזיה – מלך ממלכת אבחזיה (872/873-878/879) גיאורגי השני, מלך אבחזיה – מלך ממלכת אבחזיה (916/917-960) מלכי ממלכת אימרתי גיאורגי הקדוש, מלך אימרתי – מלך ממלכת אימרתי (1389-1396) גיאורגי השני, מלך אימרתי – מלך ממלכת אימרתי (1565-1585) גיאורגי השלישי, מלך אימרתי – מלך ממלכת אימרתי (1605-1639) גיאורגי השלישי מגוריה – שליט נסיכות גוריה (1664-1684) ומלך ממלכת אימרתי (1681-1683) גיאורגי הרביעי גוצ'ה – מלך ממלכת אימרתי (1696-1698) גיאורגי החמישי אבשידזה – מלך ממלכת אימרתי (1702-1707) גיאורגי השישי, מלך אימרתי – מלך ממלכת אימרתי (1707-1711, 1712-1713,1714-1720) גיאורגי הרביעי מגוריה – שליט נסיכות גוריה (1711-1726) ומלך ממלכת אימרתי (1720) גיאורגי השביעי, מלך אימרתי – מלך ממלכת אימרתי (1741,1752) מלכי הממלכה הגאורגית המאוחדת גיאורגי הראשון, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1014-1027) גיאורגי השני, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1072-1089) גיאורגי השלישי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1156-1184) גיאורגי הרביעי לשה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1213-1223) גאורגי החמישי המזהיר (אנ') – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1299, 1314-1346) גיאורגי השישי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1308-1313) גיאורגי השביעי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1393-1407) גיאורגי השמיני, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1446-1466)
גיאורגי הראשון

האם התכוונתם ל... גאורגיה גאורגי הראשון, מלך אבחזיה – מלך ממלכת אבחזיה (872/873-878/879) גאורגי הקדוש, מלך אימרתי – מלך ממלכת אימרתי (1389-1396) גיאורגי השמיני, מלך גאורגיה – מלך ממלכת קאחתי גאורגי הראשון, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1014-1027) גאורגי הראשון מגוריה – שליט נסיכות גוריה (1483-1512) גאורגי הראשון דדיאני – שליט נסיכות אודישי גאורגי הראשון שירוואשידזה – שליט נסיכות אבחזיה (1810-1821) אחרים גיורגי הראשון מרוסיה – הוא יורי דולגורוקי שליט רוס של קייב גאורגי טרטר הראשון – צאר האימפריה הבולגרית השנייה (1280-1292) ג'ורג' הראשון, לנדגראף הסה-דרמסטאדט – לנדגראף של הסה-דרמסטאדט (הסה) (1547-1596) ג'ורג' הראשון, מלך בריטניה – מלך בריטניה הגדולה ואירלנד (1660-1727) גאורגיוס הראשון, מלך יוון – מלך יוון (1845-1913)
גיאורגי השני

האם התכוונתם ל... גאורגיה גיאורגי השני, מלך אבחזיה – מלך ממלכת אבחזיה (916/917-960) גיאורגי השני, מלך אימרתי – מלך ממלכת אימרתי (1565-1585) גיאורגי השני, מלך קאחתי – מלך ממלכת קאחתי (1511-1513) גיאורגי השני, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1072-1089) גיאורגי השני מגוריה – שליט נסיכות גוריה (1566-1583,1587-1600) גיאורגי השני דדיאני – שליט נסיכות אודישי (1345-1384) גיאורגי השני שירוואשידזה שליט נסיכות אבחזיה (1866) אחרים גיורגי השני מרוסיה – שליט ולדימיר (1212-1216,1218-1237) גאורגי טרטר השני – צאר האימפריה הבולגרית השנייה (1322-1323) ג'ורג' השני, לנדגראף הסה-דרמסטאדט – לנדגראף של הסה-דרמסטאדט (הסה) (1605-1661) ג'ורג' השני, מלך בריטניה – מלך בריטניה הגדולה ואירלנד (1683-1760) גאורגיוס השני, מלך יוון – מלך יוון (1890-1947) ראו גם ג'ורג' השני
גיאורגי השלישי

האם התכוונתם ל... גיאורגי השלישי, מלך אימרתי – מלך ממלכת אימרתי (1605-1639) גיאורגי השלישי מגוריה – שליט נסיכות גוריה (1664-1684) ומלך ממלכת אימרתי (1681-1683) גיאורגי השלישי, מלך גאורגיה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1156-1184) גיאורגי השלישי דדיאני – שליט נסיכות אודישי (1572-1582)
הסכם ויצמן-פייסל

הסכם ויצמן-פייסל היה הסכם שנחתם בלונדון ב-3 בינואר 1919 בין חיים ויצמן בשם התנועה הציונית, לבין האמיר פייסל, בנו של חוסיין מלך חג'אז, בשם הממלכה החג'אזית. ההסכם היה אמור להסדיר את היחסים בין התנועה הציונית לבין הממלכה הערבית המאוחדת (על פי חזון סוריה הגדולה) בראשות פייסל, שהייתה אמורה לקום בעקבות תוצאות מלחמת העולם הראשונה והמרד הערבי. כבר במרץ 1918 פרסם "אל-קיבלה", עיתונו הרשמי של המלך חוסיין במכה, הצהרה המביעה את נכונות הערבים לקבל בברכה את אחיהם היהודים השבים לארץ ישראל. ויצמן ופייסל נפגשו לראשונה ב-4 ביוני 1918 במעאן, צפונית-מזרחית לעקבה, כאשר ויצמן ביקר בארץ בראשות משלחת ציונית, ופייסל עמד בראש הכוחות המורדים הערביים שנעו צפונה. הפגישה עלתה בהצלחה, והולידה פגישות נוספות בין השניים בהמשך השנה. בנובמבר הם הגיעו להסכמה שנחתמה בתחילת 1919. הסעיפים המרכזיים של ההסכם הם: היחסים העתידיים שבין המדינה הערבית העתידית לבין ארץ ישראל (במסגרת המנדט הבריטי), יושתתו על הבנה הדדית ושיתוף פעולה בין הערבים במדינה הערבית ליהודים בארץ ישראל. הבטחה שסדרי השלטון בארץ ישראל יכללו "הצהרת הממשלה הבריטית מ-2 בנובמבר 1917 (הצהרת בלפור)". קריאה לעודד הגירה יהודית לארץ ישראל במהירות ובהיקף נרחב וליצור התיישבות צפופה, תוך שמירת מעמדם של החקלאים והאריסים הערבים. הבטחה של חופש הדת ושל שליטה מוסלמית על המקומות הקדושים לאסלאם. הסכמה על משלחת שתשלח התנועה הציונית לארץ ישראל כדי לערוך סקר על האפשרויות הכלכליות של הארץ וכדי להמליץ על דרכים לפיתוחה. המשלחת תעמוד גם לרשות המדינה הערבית ולרשות התנועה הציונית לעזור להן ליישם את הפוטנציאל הכלכלי של הארץ. חילוקי דעות בין הצדדים יועלו לבוררות בפני הממשלה הבריטית. פייסל הוסיף בכתב ידו נספח, שנחתם גם הוא על ידי שניהם, שאמר שההסכם יהיה בתוקף רק אם יתמלאו דרישות הערבים מן הבריטים לעצמאות. עוד נכתב בנספח, שאם יחולו אפילו שינויים קטנים במילוי דרישות אלה ההסכם יבוטל. לאחר חודשים ספורים התברר שחלום סוריה הגדולה נגוז משום שסתר את האינטרסים של בריטניה ושל צרפת באזור. פייסל שהיה מלך הממלכה הערבית של סוריה למשך ארבעה חודשים ב-1920 והיה נתון בצבת בין הלאומנים הערביים לצרפת, החל להתנער מההסכם. כאשר הוא הודח על ידי שלטונות המנדט הצרפתי והפך למלך עיראק, איבד ההסכם את שארית חשיבותו. גם בקרב התנועה הציונית לא הייתה התלהבות מההסכם שלא הבטיח הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל, אם כי רוחו של הרעיון למדינה ערבית פדרטיבית שתקל את הלחץ הערבי מעל ארץ ישראל ותאפשר בה התפתחותו של בית לאומי לעם היהודי שורה על דבריו של אליהו אילת בשולי ועידת בלודאן (1937). נוסח ההסכם (באנגלית) נוסח ההסכם כולל ההערה של פייסל, באתר "מנהיגות יהודית" (בעברית) נוסח ההסכם מתורגם לערבית [1] ההסכם המקורי בארכיון המדינה הסכם וייצמן-פייצל, היסטוריום: רגע היסטורי למורים ותלמידים, המרכז ללימודי רוח בספרייה הלאומית יעקב שמעוני, ערביי ארץ ישראל, עמ' 270 אביבה חלמיש, מבית לאומי למדינה בדרך, האוניברסיטה הפתוחה, כרך א, יחידה 2, עמ' 96–97.
גיאורגי הרביעי

האם התכוונתם ל... גיאורגי הרביעי גוצ'ה – מלך ממלכת אימרתי (1696-1698) גיאורגי הרביעי מגוריה – שליט נסיכות גוריה (1711-1726) ומלך ממלכת אימרתי (1720) גיאורגי הרביעי לשה – מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת (1213-1223) גיאורגי הרביעי דדיאני – שליט נסיכות אודישי (תחילת המאה ה-18‏-1714)
טמפרטורת פלאנק

טמפרטורת פלאנק, המהווה את אחת היחידות הבסיסיות במערכת יחידות פלאנק, היא הטמפרטורה הגבוהה ביותר הניתנת למדידה. בקוסמולוגיה מקובל להתייחס לטמפרטורת פלאנק כאל ציון דרך בהתקררות היקום לאחר המפץ הגדול. לא ניתן לשחזר את מצבו של היקום קודם לרגע שבו הטמפרטורה ירדה עד כדי טמפרטורת פלאנק. ערכה של טמפרטורת פלאנק ביחידות קלווין, הוא: T P = ℏ c 5 G k B 2 = 1.41679 ⋅ 10 32 K {\displaystyle T_{P}={\sqrt {\frac {\hbar c^{5}}{Gk_{B}^{2}}}}=1.41679\cdot 10^{32}\,K} טמפרטורת פלאנק גדולה ב-25 סדרי גודל מטמפרטורת ליבת השמש וב-23 סדרי גודל מהטמפרטורה הגבוהה ביותר שהושגה בניסוי על פני כדור הארץ (2 מיליארד קלווין ב-Z machine). כל גוף פולט קרינה בהתאם לטמפרטורה שלו. קרינה זו קרויה קרינת גוף שחור. חוק וין מאפשר לחשב את אורך הגל המרכזי של הקרינה, ועבור גוף שחומם לטמפרטורת פלאנק, ערכו של אורך הגל המרכזי הוא: λ = h c k B x T P = h c k B x ℏ c 5 G k B 2 = 2 π x l P {\displaystyle \lambda ={\frac {hc}{k_{B}xT_{P}}}={\frac {hc}{k_{B}x{\sqrt {\frac {\hbar c^{5}}{Gk_{B}^{2}}}}}}={\frac {2\pi }{x}}\,l_{P}} l P {\displaystyle \,l_{P}} מסמל את אורך פלאנק, שהוא האורך הקצר ביותר הניתן למדידה. x {\displaystyle \,x} הוא קבוע חסר ממדים שערכו קרוב ל-4.96, ולכן אורך הגל האופייני הוא מסדר גודל של אורך פלאנק, כלומר טמפרטורה גבוהה יותר מטמפרטורת פלאנק תייצר קרינה שאורך הגל שלה קצר יותר מאורך פלאנק ולכן לא ניתן יהיה למדוד אותה. Planck Temperature | COSMOS
נינה קציר

נינה קציר (4 באוקטובר 1914 – 12 במרץ 1986) הייתה רעיית נשיא מדינת ישראל, פרופ' אפרים קציר, ומורה לאנגלית בתיכון המאוחד שברחובות. נולדה במוגילב למשפחת גוטליב. בגיל 16 עלתה לארץ בגפה והתיישבה ברחובות, בבית סבה. נינה לקחה שיעורים פרטיים אצל אפרים קצ'לסקי בתקופה בה עבד בהוראה בגימנסיה. אפרים פטר אותה מתשלום על שיעוריו כיוון שחיבב אותה. השניים נישאו בפברואר 1938. בסיום לימודיה בסמינר בית הכרם בירושלים, עבדה כמורה. לימדה עברית באולפנים לעולים חדשים ולימדה אנגלית בבתי ספר. כמורה לשפה האנגלית, התפרסמה בשיטות ההוראה המודרניות שפיתחה. בעיתון ג'רוסלם פוסט הייתה בעלת טור שהוקדש לבעיות ההוראה בשפה זרה. בשנת 1973 כתבה את ספר ההסברה לתיירים "עברית עם חיוך" שראה אור בהוצאת משרד התיירות. כרעיית נשיא המדינה יזמה מפגשים בין סופרי ילדים לבין ילדים. ביוזמתה נחגג בישראל שבוע הילד הבינלאומי, במסגרת פעילויותיו מספרות נשות דיפלומטים על ישראל לילדים בארץ מוצאן. לאחר מלחמת יום הכיפורים חוללה סערה זוטא, כאשר יזמה חלוקה של אלפי גיליונות "פלייבוי" לחיילים שבחזית לאור בקשה של חיילים. קציר פעלה במסגרת "קרן נורית" לזכר בתה וארגנה מטעמה פעילויות לרווחת בני נוער. ב-1978 הוקם לזכר הבת "המרכז העירוני לתיאטרון ע"ש נורית קציר" בירושלים. מוסדות נוספים נחנכו על שמה ובהם מועדון נוער מד"א ובית ספר לאחיות בבית החולים אסף הרופא. לזוג קציר נולדו שלושה ילדים: נורית (1965-1943), מאיר קצ'לסקי (נולד ב-1945) ועירית. נורית, שחקנית, נחנקה למוות בשנתה משאיפת גז בבית הוריה בגיל 22. עירית (1953–1995) שמה קץ לחייה. מאיר שימש פרופסור למתמטיקה בטכניון. נינה קציר נפטרה בשנת 1986. מדיה וקבצים בנושא נינה קציר בוויקישיתוף אריק בנדר, תמיד אשתו: נשות מנהיגים שעלו לכותרות, 7 באפריל 2011, ‏ nrg נינה קציר, באתר "Find a Grave" (באנגלית) על משלוח "פלייבוי" לחיילים, מעריב, 26 בדצמבר 1973 פלייבוי, אשת הנשיא וחיילי צה"ל, באתר בבלוג "הערות שוליים להיסטוריה" "המרכז העירוני לתיאטרון ע"ש נורית קציר נורית קצ'לסקי נמצאה מתה בבית הוריה ברחובות, הַבֹּקֶר, 14 בנובמבר 1965 באתר billiongraves.com ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יער ביריה

יער ביריה הוא יער בגליל העליון, המשתרע על פני 20,000 דונם. היער, השני בגודלו במדינת ישראל, מצוי במדרונות הרי הגליל העליון שמצפון לצפת. היער אינו טבעי, והוא ניטע ברובו בשנות ה-50 בעבודות ייעור של הקרן הקיימת לישראל. היער מורכב ברובו מעצי אורן שונים, ובמיוחד אורן ירושלים, אך נטועים בו גם עצי ארז, ברוש ואלת הבֻּטנה. במהלך מלחמת לבנון השנייה נפלו ביער מאות קטיושות שהביאו לשריפות שכילו כ-5% מעצי היער. במקום נערכות עבודות שיקום, אשר תתבצענה במשך שנים רבות. בניגוד למנהג בשנות ה-50 לנטיעת יערות המורכבים ברובם מעצי אורן, מתכוונת הקרן הקיימת לישראל להשתמש בסוגים שונים ומגוונים של עצים במהלך שיקום היער. דרך נוף יער ביריה היא דרך סלולה באספלט החוצה את היער לרחבו. היא מתחילה בכביש 886 ליד עין זיתים. מאזור עמוקה הדרך לוקחת בירידה לעבר חצור הגלילית. מקטע זה של הדרך שופע ירידות וסיבובים. מצודת ביריה שהיא כיום מוזיאון המציג את ההיסטוריה של האזור, ומוקדש במיוחד לאירוע העלייה לביריה בשנת 1946 שרידי היישוב היהודי העתיק נבוריה בו מצויים בית כנסת עתיק וקברי החכמים יעקב איש נבוריה ואלעזר המודעי שרידי הכפר הערבי עמוקה מעיינות טבעיים - עין נבוריה, עין יבנית, עין מרגנית ועין גבר. בקרבת היער מצויים כמה קברי צדיקים, ביניהם קברו של יונתן בן עוזיאל, שרבים מאמינים כי עלייה אליו היא סגולה לשידוך. ביער מסלולי טיול, מסעדה, חוות סוסים, מצפורים, פינות לפיקניק, ומתקנים המאפשרים מגוון של פעולות טיול ונופש. מדיה וקבצים בנושא יער ביריה בוויקישיתוף יער ביריה, באתר קק"ל רונית סבירסקי, יער ביריה: לכבוש מצודה בלילה - ולנוח, באתר ynet, 8 באוגוסט 2011 דובי זכאי, חורף ביער: סיור ביער ביריה, באתר nrg‏, 24 בינואר 2012 נעה שפיגל, חייהם השלווים של שוכני היערות עוברים טלטלה, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2017 ירון לוי, פינות חמד ביער ביריה, באתר הארץ, 7 במרץ 2019 משה גלעד, אין כמעט מקומות בישראל כמו יער ביריה, באתר הארץ, 19 בינואר 2022 לאחר יער יתיר יואב שטרן, אם יש כבר שלט בפארק - יוזכר בו גם הכפר הפלשתיני שנחרב, באתר הארץ, 3 בפברואר 2008
טירת מירמרה

טירת מירמרה (איטלקית Castello di Miramare; "נוף-ים") נמצאת על חופו של מפרץ טריאסטה, כ-10 ק"מ מצפון לטריאסטה. הטירה נבנתה בין השנים 1856 ו-1860, עבור מקסימיליאן הראשון ממקסיקו ואשתו שרלוט מבלגיה, שהתגוררו בה עד שמקסימיליאן נענה להצעת נפוליאון השלישי להיות קיסר מקסיקו. הטירה שוכנת על צוק במרכזו של גן גדול בשטח של 220 דונם ובו עצים ממספר זנים טרופיים. כיום משמשת הטירה כמוזיאון וממנה ומהגנים נשקף נוף אל עבר הים. בטירה מוצגים בין היתר אגף המגורים של מקסימיליאן ואשתו, חדרי האירוח, חדר המוזיקה ואולם הכס. בכל החדרים נמצא עדיין הריהוט המקורי ממאה ה-19. אגף המגורים של הנסיך אמדאו הדוכס השלישי מאאוסטה (Amedeo di Savoia, terzo duca d'Aosta) מוצג גם הוא על הריהוט שהיה בו בשנות השלושים של המאה ה-20. בגנים שסביב לטירה נמצאת "הטירה הקטנה" (Castelletto), פסל ארד של מקסימיליאן וקפלה. עוד נמצאים בגנים שתי בריכות נוי, מספר פסלים, חממה ובניין האורוות. סמוך לטירה שוכנים המרכז הבינלאומי לפיזיקה תאורטית על שם עבדוס סלאם (International Centre for Theoretical Physics, ICTP), האקדמיה למדעים של העולם המתפתח (Academy of Sciences for the Developing World) ובית הספר הבינלאומי ללימודים מתקדמים (Scuola Internazionale Superiore di Studi Avanzati, SISSA). הטירה שוכנת בשטח "השמורה הביוספרית והימית מירמרה" (Miramare Biosphere Reserve and Marine Reserve) שמאז 1979 כלולה ב "רשת העולמית של שמורות ביוספריות" (World Network of Biosphere Reserves) של אונסק"ו. הטירה גני הטירה מעגן הסירות פסל מקסימיליאן מדיה וקבצים בנושא טירת מירמרה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טירת מירמרה (באיטלקית)
כריסטופר טולקין

כריסטופר ג'ון רעואל טולקין (באנגלית: Christopher John Reuel Tolkien‏; 21 בנובמבר 1924 – 16 בינואר 2020) היה בנו הצעיר של ג'ון רונלד רעואל טולקין ועורך ספריו של הסופר הידוע שפורסמו אחרי מותו. כריסטופר שרטט את המפות המקוריות שמופיעות בספר שר הטבעות שנכתב על ידי אביו. כריסטופר ג'ון רעואל טולקין נולד בלידס, הממלכה המאוחדת ב-21 בנובמבר 1924, בנו השלישי והצעיר ביותר של ג' ר. ר. טולקין. התחנך בבתי ספר ובפנימיות במולדתו. במהלך מלחמת העולם השנייה שירת בתור טייס בחיל האוויר המלכותי. לאחר סיום המלחמה למד ספרות אנגלית באוניברסיטת אוקספורד. כתב ופרסם מספר ספרים ולאחר מכן הלך בעקבות אביו כששימש כמרצה לשפה האנגלית באוקספורד בין השנים 1964–1975. משחר ילדותו היה מאזין קבוע לסיפורים שכתב אביו, וכשהתבגר מעט סייע לאביו בביקורת שהציע לו לאחר הקריאה. לאחר מותו של אביו ערך והשלים, יחד עם גאי גבריאל קיי, את ספריו שטרם פורסמו והוציאם לאור. בין ספרי הלגנדריום של אביו שערך: הסילמרליון, ילדי הורין, ברן ולותיין, מפלת גונדולין, סיפורים שלא נשלמו ותולדות הארץ התיכונה. טולקין התגורר בצרפת עם אשתו השנייה, ביילי טולקין, והיה אב לשלושה ילדים - בנו סיימון, מנישואיו הראשונים, עמו הסתכסך בעקבות צאת סדרת סרטי "שר הטבעות", ובנו אדם ובתו רייצ'ל מנישואיו השניים. כריסטופר טולקין נפטר ב-16 בינואר 2020. כריסטופר טולקין, ברשת החברתית Goodreads כריסטופר טולקין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) כריסטופר טולקין, באתר Last.fm (באנגלית) כריסטופר טולקין, באתר AllMusic (באנגלית) כריסטופר טולקין, באתר MusicBrainz (באנגלית) כריסטופר טולקין, באתר Discogs (באנגלית) כריסטופר טולקין, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Joseph Wilkes, Christopher Tolkien, son of Lord of the Rings author, dies aged 95, mirror, ‏2020-01-16 Diana, Glyer (2007). The Company They Keep. Kent, OH: Kent State Joseph Wilkes, Christopher Tolkien, son of Lord of the Rings author, dies aged 95, mirror, ‏16 בינואר 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא סופרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אמיטאב גוש

אמיטאב גוש (באנגלית: Amitav Ghosh, בבנגלית: অমিতাভ ঘোষ; נולד ב-11 ביולי 1956) הוא סופר הודי המתגורר בניו יורק. אמיטאב גוש נולד בכלכותה בשנת 1956 והתחנך בבנגלדש, סרי לנקה וצפון הודו. בהכשרתו הוא אנתרופולוג והוא למד מקצוע זה בדלהי, באוקספורד ובקהיר. כיום גר גוש בניו יורק, שם הוא מלמד ספרות משווה ומשתתף בקביעות במגזין ה"ניו יורקר". גוש הוא זוכה פרס דן דוד בחקר ההווה בתחום "ספרות – סיפורה של המאה ה-20" לשנת 2010. כרומוזום כלכותה שזכה בפרס על שם סר ארתור סי. קלארק, תרגם לעברית:דן דאור, הוצאת חרגול, 2000 מעגל התבונה שזכה בפרס מדיסיס לסופר זר. The Shadow Lines שזכה בפרס היוקרתי ביותר בהודו בארץ עתיקה (1994), תרגמה לעברית: עדי גינצבורג-הירש, הוצאת חרגול, 2006 ארמון הזכוכית בארץ הגאות והשפל טרילוגיית איביס ים של פרגים, תל אביב: אופוס, 2012 נהר של עשן מבול של אש כמו כן כתב שני ספרי עיון. מדיה וקבצים בנושא אמיטאב גוש בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אמיטאב גוש (באנגלית) אמיטאב גוש, ברשת החברתית Goodreads פרק ראשון מתוך "בארץ עתיקה" מאתר Text פרק ראשון מתוך "ארץ הגאות והשפל" מאתר Text שלומציון קינן, ריאיון עם אמיטאב גוש(הקישור אינו פעיל), "בננות Blogs", פורסם במקור בTime Out תל אביב 2004 אמיטאב גוש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אמיטאב גהוש (1956-), דף שער בספרייה הלאומית זוכי פרס דן דוד לשנת 2010, אתר אוניברסיטת תל אביב סקירה: יצחק לאור, העורלה שבין דלהי לדמנהור, באתר הארץ, 31 בינואר 2006
בחירת עם ישראל

המונח "עם סגולה" מפנה לכאן. לערך העוסק בתוכנית טלוויזיה, ראו עם סגולה (תוכנית טלוויזיה). רעיון מרכזי ביהדות הוא בחירת עם ישראל על ידי אלוהים להיות עמו. הרעיון מופיע פעמים רבות בתורה מסיפורי שלושת האבות ואילך ובא לידי ביטוי בקטעי תפילה שונים, בין השאר בברכות התורה, בברכה שלפני קריאת שמע בתפילות החגים, ובקידוש ליום טוב (בחלק מהנוסחים גם בקידוש לשבת). רעיון הבחירה מהווה אבן יסוד ביהדות. גם הכנסייה הנוצרית טוענת להיותה היורשת היחידה של הבחירה. בקרב פרשנים, רבנים ופילוסופים נידונות שאלות שונות הנוגעות לרעיון הבחירה, לתפקיד שהיא ממלאת מבחינת האל, לסיבות בגינן נבחר דווקא עם ישראל, ולמשמעותה של הבחירה והנגזר ממנה. אחת ההגדרות הידועות ביותר בסוגיה זו היא הגדרתו של המהר"ל מפראג לפיה הבחירה בעם ישראל אינה תלויה בזכויות, אלא היא יצירה אלוהית של עם מיוחד לה'. מסיבה זו לא מוזכרות זכויותיו של אברהם אבינו בתורה לפני שה' פונה אליו ומצווה אותו ללכת אל ארץ ישראל: ”באברהם לא היה בחירה פרטית, רק באומה הישראלית, שהם זרעו. שהרי כתיב באותה בחירה ואעשה אותך לגוי גדול, וזה בחירה כללית, ובחירה כמו זאת אין תולה במעשה כלל ולא בחטא.” אתה בחרתנו מכל העמים סגולה (יהדות) אור לגויים הגניוס היהודי יצחק היינמן, "בחירה", אנציקלופדיה מקראית, כרך ב, ירושלים ה'תשי"ד, טורים 46 - 48 שרגא בר און ויקיר פז, "חלק ה' עמו: על מיתוס בחירת ישראל בגורל והוויכוח הגנוסטי-הנוצרי-הפגני-היהודי", תרביץ עט (תשע"א), עמ' 23–61 אבי בקר, מיהו העם הנבחר? סיפור מאבק הרעיונות הגדול בהיסטוריה, ידיעות ספרים, תשע"ד, 2013. חנה כשר, עליון על כל הגויים: ציוני דרך בפילוסופיה היהודית בסוגיית העם הנבחר, אדרא, 2018. מאיר בר-אילן, רעיון בחירת ישראל בתפילה היהודית יעקב בלידשטיין, לשלטון בחרתנו? המימד המדיני של רעיון בחירת ישראל בספרות חז"ל, באתר "פשיטא" אפרים שמואלי, אוניברסאליזם ו"סגולה מכל העמים", דבר, 26 בספטמבר 1977 רוחמה וייס, "העם הנבחר"? אלוהים שונא גזענים, באתר ynet,‏ 5 ביוני 2015 תגית מאמרים אודות סגולת ישראל זמינים לצפייה באתר ספריית אסיף. מיכאל ויצמן, הביטוי "העם הנבחר" - הופעתו והיעלמותו, מחקרים בלשון ד, תש"ן יהודים - תורת הבחירה, דף שער בספרייה הלאומית ראו ספר שמות, פרק י"ט, פסוק ה'; ספר דברים, פרק י', פסוק ט"ו ראו דברי אלוהים לאברהם; בראשית יג, טו: "כִּי אֶת-כָּל-הָאָרֶץ אֲשֶׁר-אַתָּה רֹאֶה, לְךָ אֶתְּנֶנָּה, וּלְזַרְעֲךָ, עַד-עוֹלָם". "אשר בחר בנו מכל העמים". "ובנו בחרת מכל עם ולשון" ו"ברוך אתה ה' הבוחר בעמו ישראל באהבה". "אתה בחרתנו מכל העמים, אהבת אותנו ורצית בנו ורוממתנו מכל הלשונות, וקידשתנו במצוותיך וקרבתנו מלכנו לעבודתך; ושמך הגדול והקדוש, עלינו קראת" ראו פירוש הרמב"ן לספר שמות כ, מו; וכן פירושו לדברים לב, כו. נצח ישראל פרק יא ספר בראשית, פרק י"ב, פסוק ב' ערך זה הוא קצרמר בנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חולית

האם התכוונתם ל... חולית (גאוגרפיה) – דיונה, גבעת חול חולית (קיבוץ) – קיבוץ במועצה האזורית אשכול חולית (סיני) – הקיבוץ במקומו המקורי בחצי האי סיני חולית (ספר) – ספר מדע בדיוני מאת פרנק הרברט יקום חולית – העולם והיקום בו מתרחשת עלילת ספרי חולית חולית (סרט) – סרט המבוסס על הספר חולית (כוכב) – הכוכב אראקיס - כוכב בדיוני המופיע בספר "חולית" חולית (סדרת משחקים) – סדרת משחקי מחשב המבוססת על הספר חולית (מיני-סדרה) – מיני סדרה המבוססת על הספר חולית (דג) – דג ממשפחת התולענוניים חוליות
אתלבאלד, מלך וסקס

אֵתֶלְבַּאלְד (Æthelbald of Wessex; ‏831 – 20 בדצמבר 860) מלך וסקס שבאנגליה בשנים 858–860. אתלבאלד היה בנו השני של אתלוולף, מלך וסקס, מאשתו הראשונה אוסבורגה. הוא הפך ליורש העצר לאחר מות אחיו הבכור, אתלסטאן, שנשא בתואר מלך קנט. ב-856 הדיח אתלבאלד את אביו מכס המלוכה, והפך למלך במקומו. לאחר מות אביו נשא אתלבאלד לאישה את אלמנתו, יהודית, אך נישואים אלו בוטלו בידי הכנסייה, שאסרה על נישואי קרובים (כיוון שיהודית הייתה גם אמו החורגת של אתלבאלד)[דרוש מקור]. אתלבאלד מת ב-860 ונקבר בדורסט. אחיו אתלברט ירש את כסאו. מדיה וקבצים בנושא אתלבאלד, מלך וסקס בוויקישיתוף אתלבאלד, מלך וסקס, באתר "Find a Grave" (באנגלית) אתלבאלד, מלך וסקס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים ובנושא אנגליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'יימסטאון (סנט הלנה)

ג'יימסטאון (באנגלית: Jamestown) היא בירת הטריטוריה הבריטית שמעבר לים סנט הלנה, אסנשן וטריסטן דה קונה, ועיר הנמל המרכזית של האי סנט הלנה. העיר נוסדה בשנת 1659 על ידי חברת מזרח הודו הבריטית. העיר בנויה לאורכו של עמק צר, וממנה יוצאת דרך המובילה לשאר יישובי האי (ובהם האתר בו נכלא נפוליאון בונפרטה). כלכלת העיר מתבססת על מכסים מקומיים, תיירות והנפקת בולי דואר. אחד המבנים הבולטים בעיר מכונה "סולם יעקב" (Jacob's Ladder, על שמו של סולם יעקב) - גרם מדרגות בן 699 מדרגות שנבנה בשנת 1829 וקישר את העיר לגבעת לאדר בה היה מוצב צבאי שהגן על העיר. בעיר מבנים רבים הבנויים בסגנון אדריכלות ג'ורג'יאני בריטי. בשל ריכוז מבנים אלה הובאה הצעה בפני ארגון אונסק"ו להכריז על העיר כאתר מורשת עולמית. מדיה וקבצים בנושא ג'יימסטאון בוויקישיתוף "אתר המתאר את ג'יימסטאון". אורכב מ-המקור ב-2011-06-04. ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.