אווה רוטקאי

אווה רוטקאי (מקודם רוּס, בהונגרית: Ruttkai Éva; בודפשט, 31 בדצמבר 1927 – בודפשט, 27 בספטמבר 1986) הייתה שחקנית יהודייה-הונגרייה, זוכת פרס קושוט (המקבילה בהונגריה לפרס ישראל), זוכה פעמיים בפרס מארי יאסאי, זוכת פרס האמן המצטיין ופרס האמן הדגול. אחיה היו אוטו רוטקאי ואיבאן רוטקאי. היא הייתה אשתו של השחקן מיקלוש גאבור, ואחר כך זוגתו של השחקן זולטאן לטינוביץ'. אווה רוס נולדה בשנת 1927 בבודפשט (בארז'בטווארוש - רובע 7 של היום) במשפחה יהודית כבתם של מרק מיקלוש רוס ושל אמה פובראסקי. השם רוטקאי, בו הכירו אותה מאוחר יותר, ניתן לה על ידי ארתור לאקנר. היא בילתה את ילדותה ברחוב גאראי 29–31. אמה נולדה בטירול וגדלה בווינה. אביה נולד בעיר סגד. היא לא הייתה אפילו בת שלוש כשהופיעה לראשונה על הבמה בתיאטרון הילדים של הדוד לאקנר בתפקיד בן משפט אחד: "פקדי עלי, מלכת הפיות!". אמנות המשחק נלמדה על ידה אצל אחת השחקניות הנודעות ביותר של התקופה, מרגיט מקאי, והיא יכלה לשחק בתיאטרון הילדים של הדוד לאקנר עם שחקנים גדולים לעתיד כמו לילי דרווש (מקודם דיאמנטשטיין) וארטור שומלאי (מקודם שניידר). בזכות דבריו הראויים לשבח של הבמאי שאנדור הבשי, היא הפכה בסופו של דבר לשחקנית: "ילדונת, אם לא תחשיבי את עצמך מדי, תהפכי לשחקנית טובה מאוד". בין אוקטובר לבין דצמבר 1944, היא מצאה מקלט מגירוש ביחד עם אמה אצל השחקנית קאטו ארי בביתה מפני גירוש היהודים למחנות הריכוז. ארי קיבלה ב-2010 (אחרי מותה) את התואר "חסיד אומות העולם". אווה רוטקאי נמלטה מאוחר יותר עם תעודותיה האמיתיות של בתה ארז'בט למקום בטוח יותר. בתום מלחמת העולם השנייה ב-1945 הופיעה רוטקאי באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט עם דקלומי שירים, שם הבחין בה דניאל יוב, אז מנהל תיאטרון הקומדיה של בודפשט, והחתים אותה על חוזה בתיאטרון. שלושה חודשים לאחר מכן, ערכה רוטקאי את הופעת הבכורה שלה בתפקיד הראשי של הקומדיה "הברבור" של פרנץ מולנר (במקום קלרי טולנאי שחלתה). מ-1948 עד 1951 שיחקה בתיאטרון הלאומי של בודפשט, שם כיכבה בסדרה של יצירות קלאסיות. היא שיחקה בין היתר עם גיזי באיור, ארתור שומלאי, מרטון ראטקאי, מרגיט לדומרסקי ומגדה אוֹלטי. אז התאהבו היא ומיקלוש גאבור (השחקן המהולל של ההתקופה), ונישאו ב-1950, ובתם, יוליה גאבור, נולדה ב-1953. בינתיים, ב-1951, חזרה לתיאטרון הקומדיה של בודפשט (ששמו היה אז "תיאטרון צבא העם ההונגרי"), בו נשארה חברה עד מותה. ב-1960, במהלך החזרות על הדרמה "אהבה כה גדולה" של פבל קוהוט, פגשה את השחקן זולטאן לטינוביץ', התאהבו וחיו יחד עד מותו של לטינוביץ'. כפי שאמרה אווה רוטקאי בזיכרון מאוחר: "קרענו זה את זה, אבל הבנו זה את זה באופן הטוב ביותר שאפשר. מה שאני עשיתי, אף אחד לא יכול היה לאהוב כמוהו". רוטקאי לקתה בשבץ מוחי בשנות ה-80 ובעקבות זאת זרוע אחת שלה הייתה משותקת. ב-1984 אובחנה כחולה בסרטן השד. הבכורה האחרונה שלה נערכה באולם הקאמרי של ה"ויגאדו" ב-24 באפריל 1986, ב"חיבור עדין" של ביון. A színésznő (Molnár Ferenc: A testőr) Alexandra (Molnár Ferenc: A hattyú) Annie (Molnár Ferenc: Játék a kastélyban) Bertha (Friedrich Schiller: Tell Vilmos) – 1954 Claire (Dürrenmatt: Az öreg hölgy látogatása) Cleopatra (Shakespeare: Antonius és Cleopatra) Emily (Wilder: A mi kis városunk) Erzsébet (Bruckner: Angliai Erzsébet) Heléna (Shakespeare: Szentivánéji álom) Inken (Hauptmann: Naplemente előtt) Jelena Andrejevna (Csehov: Ványa bácsi) Johanna (Shaw: Szent Johanna) Jolán (Molnár Ferenc: Az ördög) Juana de Nevada (Lope de Vega: Donna Juana) – 1950 Júlia (Shakespeare: Rómeó és Júlia) Karenina Anna (Tolsztoj: Karenina Anna) Kasszandra (Euripidész: A trójai nők) Lavínia (Eugene O’Neill: Amerikai Elektra) Lídia (Kohout: Ilyen nagy szerelem) Lotte (Peter Hacks: Lotte) Lujza (Friedrich Schiller: Ármány és szerelem) – 1953 Lüszisztraté (Arisztophanész: Lüszisztraté) – 1959 Maggie (Tennessee Williams: Macska a forró bádogtetőn) Margit (Goethe: Faust) Osztrigás Mici (Feydeau: Egy hölgy a Maximból) Natasa (Tolsztoj-Piscator: Háború és béke) Nyina (Csehov: Sirály) Ranyevszkaja (Csehov: Cseresznyéskert) Sebastian (Shakespeare: Vízkereszt, vagy amit akartok) Zília (Heltai Jenő: A néma levente) Zrínyi Ilona (Kárpáthy Gyula: Zrínyi) – 1954 1948 Beszterce ostroma 1949 Ludas Matyi 1949 Szabóné 1950 Kis Katalin házassága 1951 A selejt bosszúja 1951 Költözik a hivatal 1951 Különös házasság 1954 Én és a nagyapám 1954 Liliomfi 1955 Budapesti tavasz 1955 Egy pikoló világos 1955 Különös ismertetőjel 1956 A császár parancsára 1956 Keserű igazság 1956 Mese a 12 találatról 1956 Nem igaz 1956 Ünnepi vacsora 1957 Éjfélkor 1958 Micsoda éjszaka 1958 Sóbálvány 1959 Álmatlan évek 1959 Kard és kocka 1960 Alázatosan jelentem 1960 Az arcnélküli város 1960 Három csillag 1961 Amíg holnap lesz 1962 Asszony a telepen 1962 Az utolsó vacsora 1962 Pirosbetűs hétköznapok 1963 Foto Háber 1966 Butaságom története 1966 Egy magyar nábob 1966 Kárpáthy Zoltán 1967 A múmia közbeszól 1967 Kártyavár 1967 Keresztelő 1967 Tanulmány a nőkről 1968 A Hamis Izabella 1968 Alfa Rómeó és Júlia 1968 Egri csillagok I-II. 1969 Történelmi magánügyek 1970 Csak egy telefon 1970 N.N., a halál angyala 1970 Szerelmi álmok – Liszt 1970 Utazás a koponyám körül 1971 Szindbád 1972 Volt egyszer egy család 1975 Ha megjön József 1976 Labirintus 1985 Idő van 1988 Küldetés Evianba 1958 Papucs 1961 A szerző ma meghal 1962 Két üres pohár 1962 A vak 1963 Kreutzer szonáta 1964 Lajos király válik 1966 Látszat és valóság 1966 Távolsági történet 1967–70 Bözsi és a többiek 1-3. 1968 Az Aranykesztyű lovagjai 1968 A férfi 1969 A régi nyár 1969 Olykor a hegedűk is 1969 Én, Prenn Ferenc 1969 Komédia a tetőn 1970 Lujzi 1970 Tévedni isteni dolog 1971 A képzelt beteg 1975 Tudós nők 1977: Sakk-matt 1978 Abigél 1984 Egy fiú bőrönddel 1985 Dunakanyar 1986 Farkascsapda 1986 A fantasztikus nagynéni 1994 Prológus (animációs film) Szentivánéji álom (A Midsummer Night's Dream) [1935] – Hermia (Olivia de Havilland) Rómeó és Júlia (Romeo and Juliet) [1936] – Júlia (Norma Shearer) A kormány tagja (Chlen pravitelstva) [1939] Viborgi városrész (Vyborgskaya storona) [1939] – Natasha Artemieva (Valentina Kibardina) Végzetes éjszaka (Odnazhdy nochyu) [1944] – Varja (Irina Radchenko) Dr. Pirogov (Pirogov) [1947] – Dása Szevasztopolszkaja (Tatyana Piletskaya) A bátrak csapata (Achtung! Banditi!) [1951] Az esőcsináló (The Rainmaker) [1956] – Lizzie Curry (Katharine Hepburn) Múló évek (Dom, v kotorom ya zhivu) [1957] – Lida (Ninel Myshkova) Hüvelyk Matyi (Tom Thumb) [1958] – Anne, az anya (Jessie Matthews) Az el nem küldött levél (Neotpravlennoye pismo) [1959] – Tánya (Tatyana Samoylova) Hely a tetőn (Room at the Top) [1959] – Alice Aisgill (Simone Signoret) Rózsák az államügyésznek (Rosen für den Staatsanwalt) [1959] – Lissy Flemming (Ingrid van Bergen) Éjféli csipke (Midnight Lace) [1960] – Kit Preston (Doris Day) A kutyás hölgy (Dama s sobachkoy) [1960] – Anna Szergejevna (Iya Savvina) Hölgyeim, vigyázat! (Méfiez-vous, mesdames!) [1963] – Hedwige (Danielle Darrieux) Kékszakáll (Landru) [1963] – Célestine Buisson (Michèle Morgan) A háborúnak vége (La guerre est finie) [1966] – Marianne (Ingrid Thulin) Nem félünk a farkastól (Who's Afraid of Virginia Woolf?) [1966] – Martha (Elizabeth Taylor) Elátkozottak (La Caduta degli dei) [1969] – Sophie Von Essenbeck (Ingrid Thulin) A kaktusz virága (Cactus Flower) [1969] – Stephanie Dickinson (Ingrid Bergman) De én nem akarok megnősülni! (But I Don't Want to Get Married) [1970] – Mrs. Vale (Nanette Fabray) Koncert szólópisztolyra (Concerto per pistola solista) [1970] – Barbara Worth (Anna Moffo) A hóhér nem vár (Kat nepocká) [1971] – Karla Hlinová (Jirina Bohdalová) A gyanú (Podezrení) [1973] – Clara Bornova (Jarmila Kostova) Két férfi a városban (Deux hommes dans la ville) [1973] – Geneviève (Christine Fabréga) Dundiorr és társai (Dunderklumpen!) [1974] Gyilkosság az Orient Expresszen (Murder on the Orient Express) [1974] – Mrs. Hubbard (Lauren Bacall) Az egér és a macska (Le chat et la souris) [1975] – Madame Richard (Michèle Morgan) Holtszezon (Out of Season) [1975] – Ann (Vanessa Redgrave) Neveletlenek (Conduct unbecoming) [1975] – Mrs. Marjorie Scarlett (Susannah York) Szerelem a romok között (Love Among the Ruins) [1975] – Jessica Medlicott (Katharine Hepburn) A fény (Lumière) [1976] – Sarah (Jeanne Moreau) Kedvesem, én válok (Liebling, ich lass' mich scheiden!) [1980] – Amelia Conway (Nadja Tiller) A dolgok értelme (The Reason of Things) [1981] – Miss Ball (Margaret Tyzack) Szomszéd szeretők (La femme d'à côté) [1981] Zűrös hétvége (Vremya otdykha s subboty do ponedelnika) [1984] – Anna (Alla Demidova) Andersen: A császár új ruhája ... mesélő Vészi Endre: A pók hatalma (1947) Szász Péter: Eggyel többen vagyunk (1949) Fedor-Majoros: A fatimai szűz személyesen (1952) Sinclair Lewis: Dr. Arrowsmith (1954) Molnár Ferenc: Egy, kettő, három (1958) Vörösmarty Mihály: Csongor és Tünde (1958) Passuth László: Esztergomi orfeusz (1960) Shakespeare, William: Rómeó és Júlia (1961) Hollós Korvin Lajos: Pázmán lovag (1962) Anton, Eduardo: Lány az erkélyen (1963) Alberto Perrini: Egy szerelem története (1964) Wolfgang Hildesheimer: Bartschedel feltalálása (1964) Brecht, Bertold: A vágóhidak Szent Johannája (1965) Eich, Günther: A viterbói lányok (1965) Shakespeare: Szentivánéji álom (1965) Vargha Balázs: Lilla és a varázsló (1965) Hegedűs Géza: Merlin a varázsló (1967) Mihail Solohov: Csendes Don (1967) Graham Billing: Forbush és a pingvinek (1968) Németh László: II. József (1970) Wolfgang Hildesheimer: Heléna, az áldozat (1970) G. B. Shaw: Don Juan a pokolban (1971) Andesmas úr délutánja (1972) Karinthy Frigyes: Minden másképp van (1973) Török Tamás: Sihaha Sebestyén füstölgése (1973) Balzac: Éva lánya (1975) Preussler, Otfried: Egy kicsi szellem visszatér ... mesélő (1976) Bulgakov, Mihail: A Mester és Margarita ... Margarita (1976) Hieng, Andrej: Cortez visszatér (1978) Szamuil Aljusin: Ha hinni tudnál (1979) Beckett, Samuel: Zsarátnok (1981) Szakonyi Károly: A hentes (1983) Rejtő Jenő és Vágó Péter: P. Howard visszatér és Piszkos Fred vele tart (1984) Ádámok és Évák (1985) Eljössz hozzám karácsonykor? (1985) מדי שנה מאז 1987, מוענק בתיאטרון הקומדיה של בודפשט פרס זיכרון אווה רוטקאי, שנוסד על ידי בתה יוליה גאבור ומוענק לאמן שחברת התיאטרון מוצאת ראוי בהצבעה חשאית. תיאטרון אווה רוטקאי, הקרוי על שמה, החל את פעילותו ב-1994, ובקיץ 2006 מצא את ביתו בבולוואר טרז (Terez körút), ומשנת 2009 בכיכר קלוואריה (Kálvária tér 6). התיאטרון לא פעל זמן מה לאחר מכן ונסגר לחלוטין. פרס פרקש-רטקו (1950) פרס מרי יאסאי (1955, 1959) פרס קושוט (1960) פרס האמן המצטיין ( 1966) פרס מבקרי הקולנוע ההונגרי - פרס השחקנית הטובה ביותר (1966) פרס האמן הדגול (1971) טבעת הזיכרון של אירן ורשאני (1971) פרס פרו-ארטה (1972) פרס הזיכרון של איטאי אנדור (1977, 1984) פרס SZOT (1984) פרס מורשת הונגריה (2010) / לאחר מותה/ Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (לקסיקון הונגרי לאמנות הבמה) אגנש קניירש (עורכת ראשית), אווה רוטקאי, בלקסיקון הביוגרפי ההונגרי 1000–1900, לתקופה 1991-1978 (ברומנית) מסת"ב 9630525003 Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet (OSZMI) adattára. szinhaziadattar.hu המוזיאון והמכון הלאומי לתולדות התיאטרון) מדיה וקבצים בנושא אווה רוטקאי בוויקישיתוף "Éva Ruttkai Pictures". Fanpix.Net (fanpix.famousfix.com). נבדק ב-2021-09-23. Ruttkai Éva oldal (a Latinovits-lap aloldalaként) Ruttkai Éva dalszövegei Ruttkai Éva a Filmkatalógusban Ruttkai Éva szobra a Nemzeti Színház Szoborparkjában Ruttkai Éva adatlapja a nevpont.hu oldalon אווה רוטקאי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) אווה רוטקאי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אווה רוטקאי, באתר AllMovie (באנגלית) אווה רוטקאי, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) אווה רוטקאי, באתר MusicBrainz (באנגלית) אווה רוטקאי, באתר Discogs (באנגלית) "Ruttkai Éva – Névpont.hu". Névpont.hu. http://hvg.hu/itthon/20101112_jad_vasem_kituntetes_vilag_igaza "Ruttkai Éva". Ruttkai Éva Színház. אורכב מ-המקור ב-2007-09-28. "A legendás színésznő példája ad erőt a betegeskedő Sas Józsefnek". Blikk.hu (בהונגרית). 2019-06-29. אורכב מ-המקור ב-2019-12-19.