laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מרכז קזאלי לכימיה יישומית

מרכז (לשעבר מכון) קזאלי לכימיה יישומית הוא מרכז מחקר השייך לאוניברסיטה העברית בירושלים. חוקריו לומדים נושאים הקשורים באספקטים יישומיים של הכימיה ולומדים סטודנטים לתארים מתקדמים. המרכז ממוקם בקמפוס האוניברסיטה בגבעת רם. המרכז הוקם על ידי קתלין קזאלי, אשתו של אלברטו קזאלי, יהודי ממוצא אוסטרי, בשנת 1975. ייחודו של המרכז בכך שהוא עוסק בכימיה יישומית, ענף נדיר יחסית עבור מכוני מחקר באוניברסיטאות. בין מייסדיו היה אליעזר טל שימש גם כראש המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח ופרופ' אברהם בניאל. בשנת 2003, הושלם פיתוחו ומסחורו של דבק ביולוגי על בסיס מחקר של פרופ' דניאל כהן, מנהל המכון. בשנת 2006, נשרף המכון עקב תאונה באחת המעבדות, והמכון שופץ לאחר מכן. תחומי המחקר בהם מתמקדים חברי סגל המכון: כימיה פורנזית – פרופ' יוסי אלמוג. כימיה גיאו-אורגנית – פרופ' זאב אייזנשטט. פולימרים ביורפואיים – פרופ' דניאל כהן (ראש החוג לכימיה באוניברסיטה העברית, 2008-9). מדע קולואידי, אמולסיות ומיקרואמולסיות – פרופ' נסים גרתי. כימיה סביבתית – פרופ' עובדיה לב. כימיה של פני שטח, יצירה וייצוב של חלקיקים ננומטרים ודיואות פונקציונליות – פרופ' שלמה מגדסי (ראש המכון לכימיה). פולימרים מרוכבים – פרופ' גד מרום (דיקן הפקולטה למתמטיקה ומדעי הטבע, 2008–2012). כימיה ירוקה – פרופ' יואל ששון (ראש המכון לכימיה, 2011). אתר האינטרנט הרשמי של מרכז קזאלי לכימיה יישומית תוספי תזונה – פרופ' נסים גרתי, הרצאה באתר יוטיוב אתר המכון לכימיה באוניברסיטה העברית אורי דרומי, ימאי ומדען, באתר הארץ, 9 בפברואר 2008 מיכל פלטי , ‏יזמות לנצח: פרופ' אברהם בניאל מקים חברה בגיל 98, באתר גלובס, 31 ביולי 2016 אורה קורן, LMS האמריקאית פיתחה דבק ביולוגי בטכנולוגיה שרכשה מהאוניברסיטה העברית, באתר הארץ, 11 ביוני 2003 רשימת הדיקנים, באתר הפקולטה למדע הטבע באוניברסיטה העברית
טפונומיה

טָפוֹנומיה (מיוונית: τάφος, טאפוס - קבורה, ו-νόμος, נומוס - חוק) היא המדע החוקר את תהליכי המוות, הקבורה וההשתמרות של אורגניזמים. בדרך כלל משתמשים במונח לתיאור המעבר של חומר אורגני מהביוספירה (המכלול החי) לליתוספירה (המכלול המאובן), דהיינו, תהליכי המוות, ההרבדה והפיזור, הריקבון וההתאבנות של בעלי חיים וצמחים. התחום משמש באופן נרחב בפלאונטולוגיה ובארכאולוגיה. בתחומים אלה חיוני להבין כיצד הגיעו שרידי מאובנים של בעלי חיים וצמחים לאתר הנחקר, אילו תהליכי הרס השפיעו עליהם, איזה חלק מהאוכלוסייה המקורית אכן השתמר כממצא פלאונטולוגי או ארכאולוגי, ומדוע. את המונח טבע לראשונה הפלאונטולוג הסובייטי איוואן יפרמוב בשנת 1940. ארכאוזואולוגיה ריקבון גופה Behrensmeyer, A. K., & Hill, A. P. (Eds.). (1988). Fossils in the making: vertebrate taphonomy and paleoecology. University of Chicago Press. Brain, C. K. (1983). The hunters or the hunted?: an introduction to African cave taphonomy. University of Chicago Press. Lyman, R. L. (1994). Vertebrate taphonomy. Cambridge University Press. Shipman, P. (1981). Life history of a fossil: an introduction to taphonomy and paleoecology. Cambridge: Harvard University Press. "קבורה" במשמעות התכסות הפגר באדמה, לאו דווקא קבורה מכוונת ממניעים דתיים Lyman, R. L. (1994). Vertebrate taphonomy. Cambridge University Press. Chapter 1. Efremov, I. A. (1940). Taphonomy: a new branch of paleontology. Pan-American Geologist, 74(2), 81-93.
צ'רלי בוזגלו

שלום צ'רלי בוזגלו (נולד ב-16 במרץ 1963) הוא שחקן קולנוע ותיאטרון, שדרן רדיו, מנחה טלוויזיה ועורך דין ישראלי. בשנת 1985 השתתף בפסטיבל עכו בהצגה "אכזר מכל המלך" מאת נסים אלוני. בוזגלו החל ללמוד משחק בשנת 1986 בבית הספר לאמנויות הבמה בית צבי. שם גם הכיר את שלי עמרמי, לימים אשתו. בין השנים 1991–2016 השתתף בהצגות "יוליוס קיסר" (אוקטביוס) ו"הבחורים בדלת ממול" (ג'ק המדריך). בין השנים 1991–2005 הגיש מגוון תוכניות בקול ישראל, ברשת ב' הגיש יחד עם פרופ' רפי קרסו במשך חמש שנים את התוכנית "לגעת בלילה עם פרופ' רפי קרסו". וברשת ג' הגיש במשך 6 שנים את תוכנית הצהריים "רוח ים וצ'רלי גם", בתוכנית הופתעו מאזינים בשידור חי על ידי שליח עם זר פרחים. ברדיו ללא הפסקה הגיש תוכנית הכרויות. שיחק בסרטי הקולנוע "בלוז לחופש הגדול", "שירת הסירנה", "444 יום" ו"המומיה" (1993) עם טוני קרטיס. בטלוויזיה השתתף בסדרות בערוץ 2 "רמת אביב גימל", ובעונה השנייה בסדרה "שמש" בתפקיד סטודנט איטלקי לפילוסופיה בשם מנו. בערוץ הראשון השתתף בתוכניות "קצר אל תוך הלילה", "שיר היובל" ו"זמן אמיתי". בערוץ 3 הנחה את התוכנית "ערוץ 3 בעיר" עם יעל בר זוהר, והשתתף בתפקיד אורח בסדרה "שבתות וחגים" (עונה 4, 2003). בערוץ הילדים השתתף בתוכנית "הנפילים". כמו כן השתתף בפרסומות לעלית, ג'ינס דיזל ועוד. בשנת 2005 סיים ללמוד משפטים בהצטיינות במרכז האקדמי למשפט ולעסקים ברמת גן והתמחה אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, דוידה לחמן מסר. בשנת 2006 נכנס כשותף עצמאי במשרד עורכי הדין "אדם", בראשו עומד עו"ד יורי גיא-רון, ראש לשכת עורכי הדין לשעבר, ומנובמבר 2007 משמש כיו"ר ועדת משפט וספורט בלשכת עורכי הדין. בוזגלו הרצה בקורסים לטלוויזיה ורדיו במכללה למנהל "ביתצפר" ובסדנת הופעה בפני קהל בלשכת עורכי הדין תל אביב, חיפה ואשקלון. בוזגלו ידוע כקריין פרסומות ברדיו ובטלוויזיה בישראל. בשנת 2017 ייסד את משרד "צ'רלי בוזגלו עורכי דין ונוטריון" הנמצא במגדל המוזיאון בתל אביב. ביולי 2023 החל לשדר ב 103 fm רדיו ללא הפסקה עם פרופ' רפי קרסו את תוכניתם "קרסו ובוזגלו". בחודש יולי 2023 הוציא את ספר שיריו ראשון "אהבה אינה זקוקה למילים". בוזגלו היה נשוי לעורכת הדין שלי עמרמי בוזגלו, עד התאבדותה ב-8 בדצמבר 2016, ולהם שני בנים, רז בוזגלו ודן בוזגלו. בשנים 2017–2022 היה בן זוגה של הזמרת ריטה. אחיו הוא הצלם יורם בוזגלו. צ'רלי בוזגלו, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית צ'רלי בוזגלו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) צ'רלי בוזגלו, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי צ'רלי בוזגלו, באתר ספר הקולנוע הישראלי צ'רלי בוזגלו, בארכיון הבימה charlie_bouzaglo באינסטגרם "אתר הפרסומות של צ'רלי בוזגלו" צ'רלי בוזגלו עורכי דין ונוטריון, באתר החברה קרסו ובוזגלו, באתר 103fm אהבה אינה זקוקה למילים, בהוצאת מדיה 10
בעיית הטרמפיסט

בכלכלה ובמדע המדינה, בעיית הטרמפיסט היא כינוי למצב שבו קבוצה מסוימת נהנית משירות או ממוצר מסוים מבלי שהיא נושאת בעלויות שלו, או שהיא נושאת בהן באופי חלקי בלבד. מקור השם הוא בדוגמה נפוצה לבעיה: אדם המשתמש בתחבורה ציבורית בלי לשלם. אם אנשים רבים ינהגו כך, למערכת לא יהיה מספיק כסף כדי לפעול. בדוגמה בדיונית נוספת מתוארת עיר ובה מערכת תחבורה ציבורית, הפועלת באופן בו רק האדם הראשון בכל יום שנכנס לאוטובוס משלם 10,000 ש"ח עבור הנסיעה, ואילו שאר האנשים נוסעים בחינם. במצב זה, יש תמריץ לאנשים להימנע מלהיות ראשונים, ובכך להתחמק מתשלום עבור השירות. בעיית הטרמפיסט מאפיינת מוצרים ציבוריים, ובדרך כלל הציפייה היא שהממשלה היא שתפתור אותה, באמצעות מיסוי או אסדרה. דוגמה אופיינית לכך היא הצבא. לו היה הצבא גובה תשלום מהאזרחים עבור שירותיו, גם מי שלא היה משלם היה נהנה מהגנתו. מאחר שניתן לקבל את המוצר גם מבלי לשלם עליו, איש לא היה מוכן לשלם עבור קבלת השירות, והשירות לא היה מסופק כלל. מסיבה זו ממשלות מתערבות ומממנות את פעילות הצבא באמצעות המיסים שהן גובות מהאזרחים. גם במקרה זה הבעיה עשויה להתעורר, שכן גם אזרחים המתחמקים מתשלום מיסים נהנים מהגנת הצבא. המדינה לא תקרוס אם מעטים יתחמקו מתשלום מיסים, אך אם התופעה תהפוך לנפוצה, המדינה לא תוכל להתקיים. בעיית הטרמפיסט יכולה להיווצר גם במקרים בהם אין הממשלה מתערבת. לדוגמה, אם מפעיל זיקוקי די-נור יגבה תשלום עבור הפעלתם, הוא לא יוכל למנוע גם ממי שלא שילם לצפות בהם. דוגמה נוספת היא תוכנות לשיתוף קבצים, שמשתמשים רבים בהן מורידים קבצים, אך לא מעלים קבצים משלהם. רוב אתרי שיתוף הקבצים פותרים בעיה זו באמצעות מתן שירותים טובים יותר למעלי הקבצים (מהירות הורדה גבוהה יותר, גישה לקבצים מוגבלים וכו') או הגבלה של המשתמשים שאינם מעלים קבצים. מס ארגון מהווה דוגמה להתמודדות עם בעיה זו ביחסי העבודה. בחקר תנועות חברתיות, מהווה בעיית הטרמפיסט דילמה עימה מתמודדים מארגנים, פעילים ופעילות ותיקים בתנועות חברתיות: כיצד לשכנע פעילים ופעילות חדשים להגיע להפגנות ופעילויות הכרוכות בזמן, מאמץ וסיכון, כאשר אם ההפגנה או השביתה תצלח ויעשה שינוי לטובת כלל התושבים, גם אלו שלא הסתכנו במעצר, אלימות וטירחה יהנו מפירות המאבק? אחד הפתרונות שניתנו לבעיה זו היא הפיכת המחאה לאירוע מהנה חברתית או המאפשר רישות וקישוריות חברתית, וכך הפעילים יוכלו להרוויח גם אם המחאה בסופו של דבר תכשל. דוגמה לכך ניתן למצוא באירועי מחאת "יוקר המחיה" שנערכו בשנת 2011 בתל אביב, בהם נעשה שימוש רב בפתרון זה. הטרגדיה של נחלת הכלל בעיית הטרמפיסט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) GoogleBooks Intellectual property and open source By Van Lindberg ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מנהרת רוקי

מנהרת רוקי (בגאורגית: როკის გვირაბი, רוֹקיס גוויראבּי; ברוסית: Рокский туннель; באוסטית: Ручъы тъунел) היא המעבר היחיד שחוצה את רכס הקווקז הגדול הפתוח במשך כל ימות השנה ומחבר את גאורגיה ורוסיה. המעברים האחרים פתוחים בעונת הקיץ בלבד וחלקם משמשים הולכי רגל בלבד. המעבר, החוצה את שטח אוסטיה, מאפשר קשר ישיר ורציף מצפון הקווקז לטביליסי. המנהרה, שבנייתה הושלמה על ידי הסובייטים בשנת 1984, מהווה את הנכס הכלכלי החשוב ביותר של דרום אוסטיה: המכסים וההיטלים במנהרה מהווים כשליש מהתקציב האוסטי. מנהרת רוקי היא מנהרה לתנועת כלי רכב בעלת שני מסלולים. היא נמצאת בגובה של כ-2,000 מטר מעל פני הים ואורכה 3,730 מטר. בעקבות הסכסוך האוסטי-גאורגי ופרישת דרום אוסטיה בתקופת מלחמת האזרחים של גאורגיה, נמצאת המנהרה, המחברת למעשה בין שני חלקי החבל צפון אוסטיה ודרום אוסטיה, בשליטת הבדלנים האוסטים. הממשל הגאורגי, בגיבוי ארצות הברית, קרא להשבת ריבונותה של גאורגיה על הצד הדרומי של המנהרה. ב-2 במרץ 2006 קראה ארצות הברית להטלת פיקוח בינלאומי על המנהרה. ארצות הברית קוראת להטלת פיקוח בינלאומי על מנהרת רוקי (דרום אוסטיה), "קווקז", 3.3.2006, (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא רוסיה ובנושא גאורגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Maxis

Maxis Software היא חברה אמריקנית השוכנת באמרוויל, קליפורניה. החברה נוסדה ב-1987 על ידי ויל רייט וג'ף בראון כחברה לפיתוח משחקי וידאו, וכיום מוחזקת כחברת בת ומותג על ידי Electronic Arts. בשנת 1994 החברה החלה לשווק תוכנה "משחקליק". החברה התפרסמה לראשונה בזכות הצלחתו של משחקה, סים סיטי, משחק אסטרטגיה ממוחשב המדמה פיתוח עיר. משחק הנחשב כיום לאחד מהמשחקים המצליחים ביותר בכל הזמנים. החברה היא גם היוצרת של משחק המחשב הנמכר ביותר אי פעם - הסימס‏ , והדורות הבאים בסדרה (הסימס 2, הסימס 3 והסימס 4) מדיה וקבצים בנושא Maxis בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Maxis (בשפות מרובות) http://www.gamespot.com/features/maxis/index.html The Sims overtakes Myst - GameSpot.com ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
האתרים הארכאולוגיים בבאת, אל ח'וטם ובאל-עין

האתרים הארכאולוגיים בבאת, אל ח'וטם ובאל-עין (בערבית: المواقع الأثرية في بات والخطم والعين) הם שלושה אתרים ארכאולוגיים מהאלף ה-3 לפנה"ס בהרי חאג'ר בצפון-מערבה של עומאן, הכוללים שרידי יישוב ונקרופוליס. האתרים נחשבים למקיפים ביותר בעולם מסוגם ומתקופתם, ועל כן הוכרזו בשנת 1988 כאתר מורשת עולמית. האתר הארכאולוגי בכפר באת ממוקם מצפון לכפר, השוכן כ-30 ק"מ מזרחית לעיירה עברי. הנקרופוליס שבמרכז האתר כולל כמאה קברים עשויים מאבן, הערוכים לפי תוכנית מצידו המזרחי של ואדי. הקברים בנויים בצורת בתי כוורת מסורתיים והעתיקים שבהם כוללים כניסה בודדת המובילה לחדר קבורה. בחלקו הדרומי של הנקרופוליס הופכים מבני הקבורה למונומנטאליים יותר; יש להם שתי כניסות והם מחולקים לשניים עד ארבעה חדרי קבורה. ממזרח וממערב לאתר הקבורה המרכזי התגלו בין 200 ל-300 קברים נוספים במרחק של עד שני ק"מ ממנו. מעבר לקברים התגלו באזור חמישה "מגדלים" עגולים גדולים שקוטרם עד 20 מטר, השוכנים דרומית-מזרחית לנקרופוליס. מבנים אלה מתוארכים לתקופה שבין 2595 ל-2465 לפנה"ס, והם כוללים שתי שורות חדרים מקבילות שביניהם משתרעת רחבת אבן ובמרכזה באר מים. ייעודם של המגדלים טרם הובהר, אך הועלו השערות כי שימשו כאסמים. אל-ח'וטם שוכנת כשני ק"מ מערבית לבאת, ובה מגדל נוסף; ואל-עין נמצאת במרחק של 22 ק"מ מזרחית לבאת ובה קבוצה של קברים בצורת מבני כוורת שהשתמרו בצורה הטובה ביותר מבין שלושת האתרים. מדיה וקבצים בנושא האתרים הארכאולוגיים בבאת, אל ח'וטם ובאל-עין בוויקישיתוף אתר אונסק"ו
פר"ח

פר"ח (ראשי תיבות של "פרויקט חונכות") היא תוכנית לאומית להשפעה חברתית במסגרתה פועלים סטודנטים מכל רחבי ישראל בחונכויות לילדים הזקוקים לעזרה חברתית רגשית ולימודית, בתמורה למלגה. החונכים מעניקים לילדים תשומת לב אישית ודגם חיובי לחיקוי ובכך מסייעים לילדים לממש את הפוטנציאל הגלום בהם, לפתח הערכה עצמית חיובית ולשגשג. בפר"ח פעילים מיזמים רבים ומגוונים של חונכות, ביניהם מיזמים של חונכות אישית ושל חונכות קבוצתית במגוון תחומים ובמגוון גילים, החל מתלמידי בית ספר יסודי ועד לסטודנטים. בשנת 2016 פעלו בפר"ח כ-22,000 סטודנטים. למעלה מ-50,000 תלמידים קיבלו סיוע במסגרת פעילות פר"ח בשנה זו. בסך הכל השתתפו במיזם מאז הקמתו כמיליון ילדים וסטודנטים.[דרוש מקור] המיזם הוקם ב-1974 ותחילתו ברעיון של רוני עטר ומיכאל אבשלום לוי, אז דוקטורנט למתמטיקה במכון ויצמן למדע, אשר רתם לנושא את פרופ' חיים הררי, מסגל המכון. השניים גייסו קבוצה של מדענים וסטודנטים במכון, ואלה העניקו שירותי חניכה לתלמידי בית ספר באזור רחובות. ב-1975 העמיד משרד החינוך בראשותו של אהרון ידלין תקציב למאות מלגות לסטודנטים במסגרת המיזם, וקבוצה ראשונה של 100 סטודנטים מהפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית החלה בחניכה באזור יבנה ורחובות. לאחר מינויו של הררי ב-1979 ליו"ר הוועדה לתכנון ולתקצוב האוניברסיטאות הוא פעל לצירוף כלל המוסדות האקדמאיים לתוכנית, ב-1982 המליצה ועדת קצב לבחינת שכר הלימוד כי החונכים בפר"ח יקבלו מלגה בגובה מחצית משכר הלימוד. המיזם זכה בפרס ישראל לשנת תשס"ח (2008) בתחום מפעל חיים על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה. מנימוקי השופטים: "פר"ח פרויקט החונכות הפך במרוצת שלושים וארבע שנותיו למפעל גדול וייחודי מסוגו, המשפיע על חייהם של למעלה ממיליון ישראלים (ילדים וחונכים). פר"ח יזם וטבע את העיקרון שמקבלי מלגות מהציבור חייבים בהענקת תמורה לקהילה. פר"ח מצטיין במקצועיות, בחסכנות ניהולית ובמוטיבציה גבוהה לתרום למען החברה בישראל". מלגת פר"ח נכון לשנת 2017 עומדת על סך 5,200 ש"ח. המלגה מחושבת על פי דיווח תקופתי של מספר פגישות החונכות עליהן מדווח החונך מדי חודש. המלגה מועברת ישירות לחשבונות הבנק של החונכים בשלושה תשלומים במהלך שנת הפעילות. מיזמים בפר"ח הפועלים בשיתוף פעולה עם מוסדות לימוד ורשויות מקומיות, מאפשרים קבלת מלגות מוגדלות. תוספת מלגה למשרתי מילואים בגובה 2,600 ש"ח ניתנת לחונכי פר"ח אשר ביצעו 10 ימי שירות מילואים פעיל. חישוב 10 ימי שירות פעיל נעשה על התקופה שבין ה-15 ביולי ועד 14 ביולי בשנה העוקבת. התוספת למלגה מועברת לחשבון הבנק באופן אוטומטי במהלך החודשים אוגוסט/ספטמבר. ההרשמה לפר"ח מתבצעת באמצעות אתר פר"ח. אתר האינטרנט הרשמי של פר"ח אתר האינטרנט הרשמי של פר"ח (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של פר"ח (בערבית) פר"ח, ברשת החברתית פייסבוק פר"ח, ברשת החברתית אינסטגרם פרופ' חיים הררי, סיפורו של פרח יפהפה- הרצאה לרגל הענקת פרס ישראל לשנת תשס"ח לפרויקט החונכות פר"ח, מכון ויצמן למדע, 18.5.2008 פרויקט החונכות פר"ח, באתר פרס ישראל יהלי מורן זליקוביץ', בפרויקט פר"ח חוששים: ההפרטה תהרוס אותנו, באתר ynet, 18 באוגוסט 2009 אודות פר"ח, באתר פרויקט פר"ח מידע על מלגת פר"ח, ‏2020 הגדלת מלגת פר"ח לחייל מילואים פעיל, באתר משרד ראש הממשלה
צושימה (אי)

צושימה (ביפנית: 対馬) הוא אי בקצה הדרומי של ים יפן במרכז מצר קוריאה. זהו האי הגדול ביותר במחוז נגסאקי. באי היו בעבר שש עיירות אשר התאחדו ב-2004 ליצירת עיר אחת בשם צושימה. האי צושימה מחולק לחלק צפוני ודרומי ומשמש כנקודת מעבר חיונית בין יפן לקוריאה ולסין. השטח הכולל שלו הוא 697 קמ"ר, רובו מיוער ומעט ממנו ניתן לעיבוד חקלאי. רוב התעשייה באי, החל מהמאה ה-20, היא יערנות, דיג דיונונים ושליית פנינים. מדיה וקבצים בנושא צושימה בוויקישיתוף צושימה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של יפן ובנושא איים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
צושימה

האם התכוונתם ל... צושימה (אי) – אי בארכיפלג היפני אשר ממוקם במרכז מצר קוריאה צושימה (עיר) – העיר הנמצאת על האי צושימה, במחוז נגסאקי מצר צושימה – מצר ים המהווה את החלק המזרחי של מצר קוריאה, אשר נמצא בין יפן לקוריאה ומחבר את ים יפן עם ים סין המזרחי קרב צושימה – אחד מקרבות ההכרעה במלחמת רוסיה–יפן (1904 - 1905) שנערך במצר צושימה. בקרב זה הפסיד הצי הרוסי הקיסרי את המאבק על הזירה הימית במלחמה לצי הקיסרי היפני
חולייטה ונגס

חולייטה ונגס (בספרדית: Julieta Venegas; נולדה ב-24 בנובמבר 1970) היא זמרת רוק ופופ, נגנית וכותבת מקסיקנית. ונגס זכתה בשני פרסי גראמי-לטיני ובגראמי אחד. ונגס נולדה לונג ביץ', קליפורניה וגדלה בטיחואנה. יש לה אחות תאומה בשם איוון, צלמת במקצועה. היא מדברת באופן שוטף ספרדית ואנגלית. ונגס החלה לנגן בגיל 8, כאשר הוריה שלחו אותה לשיעורי פסנתר. מאז, מוזיקה הפכה לתשוקתה והובילה אותה להיות זמרת וכותבת שירים. לפני קריירת הסולו שלה היא שיתפה פעולה בכמה להקות בטיחואנה, בהן "Tijuana No!", ואחר כך במקסיקו. האלבום הראשון שלה כאן (Aquí) יצא ב-1998 ובו שיתפה פעולה עם גוסטבו סאונטולה. שיתוף פעולה זה הביא אותה לחשיפה גדולה בתעשיית המוזיקה. היא החלה להופיע ולעבוד על אלבום נוסף, המצאה טובה (Bueninvento), שיצא בשנת 2000. ב-2003 יצא אלבומה השלישי כן (Si) אותו הקליטה בבואנוס איירס ומדריד. ב-2006 הוציאה את אלבומה הרביעי לימון ומלח (Limon y Sal). בשנת 2007 זכתה ונגס בפרס גראמי בקטגוריית "אלבום הפופ הלטיני של השנה". באותה שנה שיתפה ונגס פעולה עם הלהקה 'מירנדה!' ויחד הוציאו את הסינגל 'מושלמת' (Perfecta) שב-2008 הפך לסינגל מוביל באמריקה הלטינית. בהמשך 2008 הופיעה במופע אנפלאגד מטעם MTV שיצא אחר כך בתור דיסק ובגרסת DVD. הקליפ לשיר שלה 'El Presente' (ההווה) צולם באותו מופע. בנוסף לשירה וכתיבת שירים היא מנגנת על מספר כלי נגינה: גיטרה אקוסטית, אקורדיון וקלידים. מדיה וקבצים בנושא חולייטה ונגס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של חולייטה ונגס חולייטה ונגס, ברשת החברתית פייסבוק חולייטה ונגס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) חולייטה ונגס, ברשת החברתית אינסטגרם חולייטה ונגס, ברשת החברתית טיקטוק חולייטה ונגס, סרטונים בערוץ היוטיוב חולייטה ונגס, סרטונים באתר Vimeo חולייטה ונגס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) חולייטה ונגס, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) חולייטה ונגס, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) חולייטה ונגס, באתר ספוטיפיי חולייטה ונגס, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) חולייטה ונגס, באתר AllMusic (באנגלית) חולייטה ונגס, באתר MusicBrainz (באנגלית) חולייטה ונגס, באתר דיזר חולייטה ונגס, באתר Discogs (באנגלית) חולייטה ונגס, באתר Songkick (באנגלית) חולייטה ונגס, באתר בילבורד (באנגלית) חולייטה ונגס, באתר טיידל (באנגלית) תרגום השיר בשביל לרקוד עם באחופונדו תרגום השיר הכסף לא חשוב לי עם לוס ההוטנטיקוס דכאדנטס תרגום השיר חלומות עם דיאגו טורס
מוזיאון ברונל

מוזיאון ברונל (באנגלית: Brunel Museum) הוא מוזיאון הנמצא ברות'רהית' שבדרום מזרח לונדון בירת הממלכה המאוחדת. המוזיאון נמצא בבית המנועים של מנהרת התמזה שתוכנן על ידי סר מארק איזמבארד ברונל ומנציח את פועלם של מארק איזמבארד ברונל ואיזמבארד קינגדום ברונל. בית המנועים תוכנן על ידי סר מארק איזמבארד ברונל כחלק מהתשתית של תעלת התמזה. במבנה הותקנו מנועי קיטור שהפעילו משאבות על מנת לשאוב את המים מהמנהרה. המוזיאון נפתח במבנה בשנת 1961 בשם "בית המנועים ברונל" (Brunel Engine House) על מנת להציג מידע על ההיסטוריה של המנהרה, וכן את עבודותיהם האחרות של מארק איזמבארד ברונל ושל איזמבארד קינגדום ברונל. בשנת 1975 שופץ המוזיאון בתרומת אגודת "תערוכת ברונל רות'רהיית'" (Brunel Exhibition Rotherhithe). בשנת 2006 שונה שם המוזיאון, לשמו הנוכחי, והתערוכה הורחבה על מנת להציג עבודות נוספות של ברונל, וכן הותקן במוזיאון דגם של מגן המנהרה שתכננו מארק איזמבארד ברונל ואיזמבארד קינגדום ברונל. בשנת 2007 שופץ המוזיאון והורחב. מנוע הקיטור הוצא מהמוזיאון (וכיום הוא מוצג במספנה ההיסטורית צ'טהאם), על מנת להרחיב את שטחי התצוגה של המוזיאון. עוד נבנו במוזיאון קפיטריה ושטחי שירותים. כמו כן פנה המוזיאון לחברת תחבורה עבור לונדון המפעילה את הרכבת התחתית של לונדון, לאור סגירת קו מזרח לונדון והפיכתו מקו רכבת תחתית לקו רכבת עילית, במטרה להרחיב את שטחי המוזיאון לתוך תחנות הרכבת התחתית ומנהרות הרכבת. מדיה וקבצים בנושא מוזיאון ברונל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מוזיאון ברונל (באנגלית) מוזיאון ברונל, ברשת החברתית אינסטגרם תוכניות להרחבת מוזיאון ברונל לתוך שטחי הרכבת התחתית בקו מזרח לונדון.
מוזיאון המניפות

מוזיאון המניפות (באנגלית: Fan Museum) הוא מוזיאון המציג את ההיסטוריה של המניפה. המוזיאון ממוקם באזור גריניץ' הימית - אתר מורשת עולמית על פי הגדרת אונסק"ו, ברובע גריניץ' של העיר לונדון בירת הממלכה המאוחדת. המוזיאון, שנפתח בשנת 1991 ממוקם בשני מבנים היסטוריים שנבנו בשנת 1721. כמו כן מבנה המוזיאון כולל חממה (אורנז'רי) וגן יפני. במוזיאון מוצגות למעלה מ-4,000 מניפות, והוא אחד משני מוזיאונים בעולם המוקדש לנושא זה. המניפה העתיקה ביותר באוסף מקורה במאה ה-11, אולם מרבית האוסף כולל מניפות אירופאיות מהמאות ה-18 וה-19. המניפות מוצגות לפי עיצובן, ולפי הקשרן ההיסטורי והחברתי. בשל רגישות המניפות, רק חלק קטן מהאוסף הקבוע מוצג לציבור, והתצוגה מתחלפת שלוש פעמים בשנה. כמו כן כוללת התצוגה תערוכה קבועה על מבנה המניפה, יצור המניפות וההיסטוריה של המניפות. במוזיאון מחלקת שימור המעניקה שירותי שימור למניפות עבור מוזיאונים אחרים ועבור הציבור, וכן המוזיאון כולל ספרייה מקיפה בנושא ומעביר שיעורים בנושא ייצור מניפות. המוזיאון מנוהל על ידי עמותה, ונתמך על ידי רשות התיירות של לונדון, ארגון מסורת אנגליה, קרן אוספי האמנות הלאומים של אנגליה והלוטו האנגלי. מדיה וקבצים בנושא מוזיאון המניפות בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מוזיאון המניפות המוזיאון, באתר אזור המורשת העולמית של גריניץ' הימית
פרגנה (מחוז)

מחוז פרגנה (באוזבקית: Фарғона вилояти/Farg‘ona viloyati; ברוסית: Ферганская область; בפרסית: ولایت فرغانه) הוא מחוז במזרח אוזבקיסטן באזור הנקרא עמק פרגנה. המחוז גובל במחוזות אנדיז'ן ונמנגן מצפון, בקירגיזסטן מדרום-מזרח ובטג'יקיסטן ממערב. המחוז מחולק ל-15 נפות ו-4 ערים ובירתו היא העיר פרגנה. המחוז משתרע על פני 6,760 קמ"ר ולפי אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2023 אוכלוסייתו מנתה כמעט 4 מיליון בני אדם. מדיה וקבצים בנושא פרגנה בוויקישיתוף פרגנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Uzbekistan: Administrative Division (Regions and Districts) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de ערך זה הוא קצרמר בנושא אוזבקיסטן ובנושא גאוגרפיה של אסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הצי הקיסרי

האם התכוונתם ל... הצי הקיסרי היפני – הצי המלחמתי של האימפריה היפנית בין השנים 1869 ו-1947 הצי הגרמני הקיסרי – הצי המלחמתי של האימפריה הגרמנית בין השנים 1871 ו-1919 הצי הרוסי הקיסרי – הצי המלחמתי של האימפריה הרוסית בין השנים 1696 ו-1917 הצי הקיסרי - צבא בדיוני בסדרת הסרטים מלחמת הכוכבים
גיל עופרים

גיל דורון רייכשטט עופרים (נולד ב-13 באוגוסט 1982) הוא זמר פופ גרמני ממוצא ישראלי. נולד במינכן לסנדרה ואבי עופרים (בעלה לשעבר של אסתר עופרים), זמר ואמרגן. הקריירה של עופרים החלה כשהיה בן 15 בלבד, לאחר שצייד כישרונות של מגזין הנוער "בראבו" הבחין בו בתחנת רכבת תחתית במינכן. בנובמבר 1997 הקליט את הסינגל הראשון שלו‏, "(Round 'N' Round (It Goes",‏ ובמאי 1998 יצא אלבומו הראשון, "Here I Am". האלבום זכה להצלחה גם במזרח הרחוק, ובפרט בפיליפינים, בסינגפור ובתאילנד, שבה היה הזמר הראשון בהיסטוריה ששלושה סינגלים שלו היו בין חמשת המובילים במצעד הפזמונים בו זמנית. בשנת 2003 החליט להתנער מתדמית כוכב הנעורים שדבקה בו. הוא הוציא את האלבום "On My Own", בסגנון הנוטה יותר לכיוון הרוק, וכן שינה את הופעתו החיצונית. מאז 2005, עופרים הוא סולן להקת Zoo Army, בה חברים גם אחיו טל, רולנד סנס ודומיניק שולץ. הלהקה הוציאה את אלבומה הראשון, "I'm Alive", בשנת 2006. מאז 2004, שיחק גם במספר סרטי טלוויזיה. מין חדש של עש ממשפחת הברודניים, Amata gil (בעברית: ברדן החרמון), שהתגלה בחרמון ב-2007 נקרא על שמו של גיל עופרים. באוקטובר 2021 הגיש עופרים תלונה במשטרה, לאחר שלטענתו פקיד הקבלה במלון ווסטין בעיר לייפציג שבמזרח גרמניה, אמר לו שעליו להוריד או להסתיר את שרשרת מגן הדוד שתלויה על צווארו כדי להירשם. התקרית עוררה הדים בגרמניה. ספקות עלו לגבי פרטי האירוע לאחר שסרטון אבטחה מזמן האירוע, בו נצפה עופרים כשהוא אינו עונד מגן דוד, התפרסם. לאחר פרסום הסרטון, עופרים עומד למשפט על הוצאת דיבה. עופרים קבע: ”אני יודע מה קרה לי. הסיפור הוא לא העובד, אלא האנטישמיות. אני שמח שכל הסיפור מגיע לסופו, ואני סומך על מערכת המשפט”. עופרים דבק בגרסתו לאירועים, אולם משרד התובע טוען כי הזמר בדה את האירוע מתוך כעס על כך שלא זכה ליחס זהה לשאר אורחי המלון. מדיה וקבצים בנושא גיל עופרים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גיל עופרים גיל עופרים, סרטונים בערוץ היוטיוב גיל עופרים, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) גיל עופרים, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) גיל עופרים, באתר MusicBrainz (באנגלית) גיל עופרים, באתר Yandex.Music (ברוסית) גיל עופרים, באתר Discogs (באנגלית) גיל עופרים, באתר Songkick (באנגלית) האתר הרשמי של להקת Zoo Army Witt, Thomas J.; Kravchenko, Vasiliy D.; Spiedel, Wolfgang; Mooser, Josef; Junnila, Amy; Müller, Günter C. (2007). "A new Amata species from Israel (Arctiidae, Syntominae)" (PDF). Nota lepidopterologica. 30 (2): 367–373. ISSN 0342-7536. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2014-11-03. נבדק ב-29 בספטמבר 2014. {{cite journal}}: (עזרה) הזמר הישראלי גיל עופרים בדה טענות על אנטישמיות במלון בגרמניה? | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il מערכת mako מוזיקה, ‏גיל עופרים עומד בפני משפט: "לא שיקרתי, זאת הייתה תקרית אנטישמית", באתר ‏מאקו‏, 6 בנובמבר 2023
דגל ג'רזי

דגל ג'רזי הוא הדגל הרשמי של נסיכות הכתר הבריטית ג'רזי. על גבי הדגל מתנוססים שני אלכסונים אדומים על רקע לבן ומעליהם מגן ועליו שלושה אריות. הדגל, במתכונתו הנוכחית, הוכרז רק בשנת 1981. האלכסונים האדומים על הרקע הלבן בדגל מזכירים את דגל אנגליה והמסורת אומרת שתושבי ג'רזי, אשר שמרו תמיד על נייטרליות בזמן המלחמות התכופות בין אנגליה וצרפת, והמשיכו לסחור עם שתי המדינות כל העת, לקחו את הדגל האנגלי והיטו אותו ב-45 מעלות, כדי שאוניותיהם יוכלו לשוט בתעלה האנגלית בחופשיות. המגן עם שלושת אריות הזהב הוא אחד מסמליה של נורמנדי. למרות שניתן לראות את הדגל מונף באי, מקובל הרבה יותר להשתמש במגן בלבד. סמל ג'רזי מדיה וקבצים בנושא דגל ג'רזי בוויקישיתוף ג'רזי, באתר דגלי העולם (באנגלית) דגל ג'רזי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.