לוטו

ה״לוטו״ הוא משחק הימורים פופולרי, שבו עולה בגורל המספר הזוכה (או המספרים הזוכים), מתוך מיליוני אפשרויות. לרוב הפרס הראשון בלוטו הוא סכום של מיליונים. ההגרלה הקרויה בישראל "לוטו" היא גרסה אחת מבין שלל גרסאות של הגרלות הקרויות בשם זה. ישנן ממשלות שהוציאו מחוץ לחוק את ההגרלות, בעוד שאחרות תומכות בהן ברמות שונות של ארגון ההגרלה. מקובל למצוא מידה מסוימת של רגולציה של הגרלות על ידי ממשלות. הרגולציה הנפוצה ביותר היא איסור מכירה לקטינים וכן התניית המכירה בהחזקת רישיון מתאים למכירת כרטיסי הגרלה. העקבות הראשונים של משחק הלוטו מובילים לאסיה, שם נמצאו טופסי משחק הקינו. לראשונה שיחקו בלוטו בסין וההכנסות ממפעל ההימורים של הלוטו עזרו לממן פרויקטים ממשלתיים חשובים כמו בניית החומה הסינית.[דרוש מקור] משחקי הלוטו קיימים במגוון גרסאות: הפרס יכול להינתן במזומן, בתשלומים, או בסחורה נחשקת (כגון דירה או מכונית). הפרס יכול להיות בסכום (או בשווי) קבוע מראש, או בשיעור כלשהו מכלל ההכנסות. כאשר הפרס הוא בסכום קבוע מראש, ישנו סיכון למארגן המשחק אם לא נמכרים מספיק כרטיסים, משום שייתכן שהפרס יעלה בגורל, מבלי שהושגו מספיק הכנסות לכסותו. גרסה אחרת לסוג זה של הלוטו היא זו שבה הפרס המובטח הוא אחוז מהכנסות הכרטיסים, למשל "הגרלת 50-50" שבה מובטח שערך הפרס יהווה 50% מהכנסות מכירות הכרטיסים. הפרס יכול להיות מוענק לבעלי הכרטיסים שלכל אחד מהם יש מספר ייחודי (ההגרלה הקרויה בישראל "פיס"), או בדרך שבה מאפשרים למהמרים לבחור את המספרים על כרטיסי הלוטו, וכך יכולים להיות מספר זוכים בהגרלה (זו ההגרלה הקרויה בישראל "לוטו"). פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: ניסוח בעייתי, בעיקר של הפאוורבול. ההסתברות לזכות בפרס הראשון בהגרלת הלוטו נקבעת בעיקר על ידי מספר גורמים: סך המספרים האפשריים, סך המספרים המוגרלים, חשיבות סדר המספרים, ואם המספרים המוגרלים מוחזרים להגרלה מאוחרת יותר. במשחק לוטו טיפוסי, הנהוג בישראל, שבו כדי לזכות בפרס הראשון יש לנחש בהצלחה 6 מספרים מתוך 37, ללא חזרות (כלומר כל מספר מבין 6 המספרים עולה בגורל לכל היותר פעם אחת), ללא חשיבות לסדר שבו המספרים עולים בגורל, ובנוסף מספר חזק נוסף מ-1 עד 7, ההסתברות לזכות בפרס הראשון היא בקירוב 1 ל-16 מיליון (16,273,488 ליתר דיוק) (לאופן החישוב ראו קומבינטוריקה). במדינות שונות כולל בישראל יש אפשרות לקנות טפסים מיוחדים עם אפשרות לנחש יותר מספרים מאשר מספר הכדורים שעולים בגורל, טפסים אלו יקרים יותר מכיוון שסיכויי הזכייה בהם גבוהים יותר. באופן כללי ההסתברות לנחש נכונה בדיוק p מספרים כאשר בהגרלה ישנם F כדורים, מהם עולים בגורל n כדורים, בטופס בו ניתן לנחש M מספרים (ללא חשיבות לסדר שבו המספרים עולים בגורל וללא חזרות) היא: ( M p ) ( F − M n − p ) ( F n ) {\displaystyle {{M \choose p}{F-M \choose n-p} \over {F \choose n}}} (למידע נוסף ראו התפלגות היפרגאומטרית). כדי להמחיש עד כמה קלושים הסיכויים לזכות נביט במקרה התאורטי הבא: נניח שאדם קונה כרטיס לוטו פעם בשבוע, וסימן רק טבלה בודדת (הסתברות אחת) וכך כל שבוע ולא יחזור על אותה הסתברות במשך 16,273,488 שבועות שהם בערך 312,952 שנים. כשליש מיליון שנים של השתתפות במשחק, האדם צפוי לזכות בפרס הראשון פעם אחת בלבד. סיכויי הזכייה בכל משחק לוטו יכולים להשתנות בהתאם לגרסת הלוטו. "פאוורבול" הוא משחק לוטו בינלאומי, אשר פופולרי מאוד בארצות הברית וסכומי הזכייה בו גדלים משמעותית מהגרלה להגרלה. מאפיין מושך זה מתקיים משום שהמשחק מתוכנן כך שיהיה מאוד קשה לזכות בו: סיכוי של 1 מתוך 146,107,962 (הסיכוי נמוך פי עשרה מאשר בדוגמה הקודמת). המשתתפים בהגרלת הפאוורבול צריכים לנחש שישה מספרים, אבל משתמשים בשני "סלי-הגרלה" שונים. חמשת המספרים הראשונים מוגרלים מסל שמכיל את המספרים 1 עד 55. המספר השישי – מספר הפאוורבול – מוגרל מהסל השני, שמכיל את המספרים 1 עד 42. כדי לזכות בפרס הראשון בפאוורבול, חמשת המספרים הראשונים של השחקן צריכים להיות זהים לאלה שיצאו מהסל הראשון, ומספר הפאוורבול חייב להתאים למספר שיצא מהסל השני. במילים אחרות, לא טוב מספיק ששחקן בוחר במספרים 10,18,25,42,33 ו-7, אם המספרים שעלו בהגרלה הם 7,10,25,33,42 ו-18. אף על פי שהשחקן בחר בכל המספרים הנכונים, "המספר החזק" בסוף הכרטיס אינו מתאים למספר החזק שהוגרל, כך שהכרטיס יזקוף לזכותו רק ארבעה מספרים (10,25,33,42). כלומר, ישנה חשיבות לסדר המספרים המוגרלים. כמה ממשחקי הלוטו מעניקים פרסים קטנים יותר עבור ניחוש חלק מהמספרים הזוכים. משחק הפאוורבול שמתואר לעיל הוא דוגמה קיצונית, שמעניק סכום קטן של 3 דולר, אפילו אם השחקן מנחש רק את מספר הפאוורבול בסוף הכרטיס. ככל שמנחשים יותר מספרים, הפרס עולה. אף על פי שאף אחד מהפרסים הנוספים הללו אינם משפיעים על סיכוי הזכייה בפרס הראשון, הם משפרים את תוחלת הזכייה, ולכן מוסיפים מעט לערך של הכרטיס. בישראל משתמשים בשיטת הפאוורבול עם בחירת 6 מספרים מתוך 37 (2,324,784 אפשרויות שונות), ובנוסף מספר חזק - בחירת מספר בין 1 ל 7 (7 אפשרויות) - סה"כ 16,273,488 אפשרויות בחירה. בישראל, בניגוד לפאוורבול האמריקאי, קיימים למעשה 8 פרסים. בשביל שטופס יזכה בסכום כלשהו צריך לנחש נכונה לפחות שלושה מספרים מתוך השישה וסכום הזכייה המינימלי הוא 10 ש"ח. לכלל הפרסים מוקצים בממוצע כ-60% מכלל הכנסות הלוטו, ( בתוספת הפרסים המצטברים מרמות הפרס הראשונה והשנייה ובתוספת/הפחתת הסכום המצטבר מקרן האיזון של רמת הפרס האחרונה) שמחולקים באופן הבא (ראו טבלה), כאשר למספר פרסים כמו הפרס הראשון יש סכום מינימלי לזכייה. השיטה העיקרית בה נערכות הגרלות לוטו היא באמצעות מכונת הגרלה אוטומטית – מכונת לוטו המורכבת ממכל פלסטיק שקוף ומחסניות שמהן נופלים הכדורים לתוך תוף הערבול. הכדורים מתערבלים באמצעות תנועה סיבובית או באמצעות זרם אוויר ונשלפים בזה אחר זה. בנוסף, ישנן גם הגרלות אלקטרוניות שנערכות באמצעות הפקת מספרים אקראיים. בחירת המספרים על ידי המנחשים נעשית בדרכים מגוונות, לרוב על פי תאריכים משמעותיים בחייהם, כגון תאריכי ימי הולדת במשפחתם ותאריכי אירועים מכוננים אחרים, בחירת סימון מספרי מזל אישיים או מספרים שהם נתקלים בהם בחיי היום יום. לחלופין הבחירה מתבצעת על פי גילם או גילאים של קרוביהם. בשיטת בחירה נפוצה נוספת, המנחשים מסמנים את המספרים באופן אינטואיטיבי, לרבות בחירת מספרים בצורה של מילוי ידני, הנתפסת כאקראית. חלק מהמנחשים נעזר במילוי אוטומטי אקראי מלא, או השלמת סימון אקראי חלקי הקרוי בישראל בשם- 'לוטומטי', שנערך באמצעות מחולל מספרים אקראיים המופקים מהמחשב המרכזי של מפעל הפיס המקומי. ישנן דרכים נוספות לבחירת המספרים, כגון שימוש בסטטיסטיקות, שימוש במחוללי מספרים אקראיים (אנ') כדוגמת פונקציות ואלגוריתמים, בתוכנות מחשב, אתרים ברשת ואפליקציות במכשירים ניידים, או עריכת הגרלות בעזרת כלים או חפצים מכניים שונים, ביניהם: מערבל כדורים מכני, כדור 8 קסום, רולטה ועריכת הגרלה באופן הכי זמין: הגרלת קלפים, ניירות, קוביות והטלת מטבע. עקב נטייתם של המנחשים לבחור בתבניות של מספרים זהים, בהגרלת הלוטו הישראלית, ישנם יותר זוכים אופציונליים בפרס גבוה יותר, במילוי לוטומטי של הטפסים וזאת עקב כך שמנת הפרס מחולקת, לרוב, בין פחות אנשים במילוי אקראי רציף יותר. כלומר, ככל והמנחש יבחר תבנית נפוצה יותר בקרב המנחשים, הוא יאלץ להתחלק בפרס עם זוכים אחרים וכך סכום הזכייה יהיה קטן יותר. עם זאת, לשיטת הבחירה של המספרים אין שום השפעה על סיכויי הזכייה. מכונת ההגרלה והכדורים המשמשים לביצוע הגרלת הלוטו בישראל מיוצרים במפעל מיוחד הנמצא באירופה. ההגרלות מבוצעות כך שהכדורים נמצאים במזוודה המצויה בתוך כספת כל הזמן (שלושה אנשים בלבד רשאים לפתוח את הכספת). שעתיים לפני ההגרלה שוקלים את הכדורים במאזניים הרגישים לאלפית הגרם, השקילה מתבצעת בטמפרטורת קבועה בחדר ייעודי ללא לחות ועל משטח מיוחד. במקרה של שינוי במשקל, סט הכדורים יוחלף בסט "חדש מהמזוודה" מאותה כספת או שההגרלה לא תתבצע. כל הכדורים המוכנסים למכונה בזמן ההגרלה, נבדקים גם לאחר ההגרלה ולאחר אימות תקינותם הם מוכנסים לכספת מחדש. אם הכדורים נפגמו במהלך ביצוע ההגרלה אזי כל סט הכדורים, המגיע במזוודה ייעודית, יוחלף בחדש. סט הכדורים מוחלף בתדירות משתנה. כמו כן, לפני כל הגרלה נבדקת גם תקינות מכונת ההגרלה על ידי טעינת סט כדורים חלופי והפעלת הגרלת דמה וכן, קיימות מכונות חלופיות זהות. קיימים גם מפעלי הגרלות שעורכים בדיקות מחמירות יותר לתקינות אקראיות הפקת המספרים במכונת הלוטו. מפעלי הגרלות אלו נעזרים במבחנים סטטיסטיים שונים. במפעל הפיס הישראלי, כל נתוני העסקאות של כל כרטיסי ההשתתפות, אשר נקלטו לקראת ההגרלה במחשב המרכזי של מפעל הפיס, נרשמים על אמצעי מדיה. אמצעי מדיה זה מוכנס לתוך כספת שהגישה אלייה היא בידי נציגויות המוסמכות לכך וזאת לפני מועד ביצוע ההגרלה. לאחר ההגרלה חותמים חברי הוועדה המפקחת, הנוכחים בעת קיום ההגרלה, על מסמך המצהיר שהתוצאות שהוגרלו הן אכן אלו שהוגרלו. מסמך זה נקרא פרוטוקול ההגרלה. לאחר בדיקת תקינות ההגרלה ואשרורה מועברות התוצאות ומספר הזוכים למחשב המרכזי של מפעל הפיס לצורך חלוקה תקנית של הזכיות וכן התוצאות מתפרסמות באמצעי התקשורת השונים. בארצות הברית, קיום משחקי לוטו תלוי בחוקים של כל מדינה, אין לוטו פדרלי. לפני הופעתם של משחקי לוטו בחסות המדינה, היו הרבה משחקי לוטו לא חוקיים ששגשגו. הלוטו המודרני הראשון בארצות הברית החל במדינת ניו המפשייר בשנת 1964. היום, ישנם משחקי לוטו בארבעים ואחת מדינות ובוושינגטון הבירה. ב-8 באוקטובר 1970, ניו יורק הייתה הראשונה שהפרס הראשון שלה בלוטו הגיע למיליון דולר. הלוטו המודרני הבין מדינתי הראשון בארצות הברית נוסד בשנת 1985 ופעל במדינות מיין, ניו המפשייר וורמונט. בשנת 1988, איגוד הלוטו הרב מדינתי פעל באורגון, איווה, קנזס, רוד איילנד, מערב וירג'יניה ובוושינגטון. המשחק ידוע בשל גרסת הפאוורבול שלו, שמתוכננת כדי לצבור סכומי זכייה גדולים. לוטו בין מדינתי אחר בשם "המשחק הגדול" (The Big Game, שהיום קרוי מגה מיליונים), החל בשנת 1996 במדינות ג'ורג'יה, אילינוי, מסצ'וסטס, מרילנד, מישיגן ווירג'יניה. כרטיסים מהירים, הנקראים גם כרטיסי גירוד, הוצגו לראשונה בשנות השבעים ומאז הפכו למקור עיקרי להכנסת המדינה מהלוטו. כמה מדינות הציגו את משחק הקנו ומסופי לוטו שפועלים בוידאו. משחקי לוטו בין מדינתיים אחרים כוללים: לוטו חם, לוטו טוטו, לוטו דרום, וכרטיס פראי 2. עם הופעתו של האינטרנט אנשים החלו לשחק במשחקים בסגנון לוטו ברשת, הרבה פעמים בחינם (מחיר הכרטיס ממומן על ידי מודעת פרסומת). משחק הלוטו הראשון בקנדה היה הלוטו הפנימי של קוויבק בשנת 1970. מחוזות ואזורים אחרים הציגו משחקי לוטו משלהם בשנות השבעים, והממשלה הפעילה את לוטו קנדה (במקור הלוטו האולימפי) במשך כמה שנים החל מסוף שנות השבעים כדי לכסות את ההוצאות של המשחקים האולימפיים בשנת 1976. זכיות בלוטו בדרך כלל אינן חייבות במס, אבל הן יכולות להיות חייבות במס בתחומי שיפוט שונים, תלוי במחוז הניהולי של הזוכה. היום, פועלים בקנדה שני משחקי לוטו בקנה מידה לאומי: לוטו 6/49 (שהתחיל בשנת 1982), ולוטו סופר 7 (שהתחיל בשנת 1994). המשחקים האלה מנוהלים על ידי איגוד הלוטו הבין מחוזי, שהוא איחוד של חמש סמכויות הלוטו האזוריות, שכל אחת שייכת למחוז שלו ולממשלה האזורית: איגוד הלוטו האטלנטי (ניו ברנזוויק, נובה סקוטיה, אי הנסיך אדוארד, ניופאונדלנד ולברדור). לוטו קוויבק (קוויבק). תאגיד לוטו אונטריו (אונטריו). תאגיד הלוטו המערב קנדי (מניטובה, ססקצ'ואן, אלברטה, יוקון, הטריטוריות הצפון מערביות, נונאווט). תאגיד הלוטו של קולומביה הבריטית (קולומביה הבריטית). הלוטו הראשון הידוע בצרפת החל על ידי המלך פרנסואה הראשון בסביבות שנת 1505. לאחר הניסיון הראשון, משחקי לוטו היו אסורים במשך מאתיים שנה. המשחקים החלו מחדש בסוף המאה ה-17, כ"לוטו ציבורי" עבור עיריית פריז ועבור שחקנים "מיוחדים" לצרכים דתיים (בעיקר לנזירות במנזרים). משחקי הלוטו הפכו במהירות לאחד מהמקורות העיקריים ביותר להתקהלות דתית במאה ה-18. משחקי הלוטו עזרו לבנות או לשפץ כנסיות רבות (כ-15 כולל הגדולה ביותר) בפריז במאה ה-18, כמו כנסיית סן-סולפיס וכנסיית הפנתיאון. משחק הלוטו הזה נודע לאחר כמה שנים כלוטו המלכותי של צרפתי. ממש לפני המהפכה הצרפתית בשנת 1789 ההכנסות מהלוטו המלכותי של צרפת הגיעו לחמישה עד שבעה אחוזים מההכנסה הכוללת של צרפת. בתחילת המאה, המלך נמנע מלכלכל מסדרים דתיים בכך שנתן להם את הזכות להפעיל משחקי לוטו, אבל סכומי הזכייה שהוענקו הפכו להיות כה גדולים, כך שבמחצית השנייה של המאה החל מאבק בין בית המלוכה לבין הכנסייה על שליטה במשחקי הלוטו. בשנת 1774, משחק לוטו החל לפעול על ידי בית המלכות וכל משחקי הלוטו האחרים, מלבד שלושה או ארבעה יוצאים מהכלל, הוצאו מחוץ לחוק. במהלך המאה ה-18, פילוסופים כמו וולטר וכמה בישופים התלוננו שמשחקי הלוטו מנצלים את העניים. הדבר הגביר את הוויכוח סביב המוסריות של הלוטו. כל משחקי הלוטו עוררו זעם בקרב האידיאליסטים של המהפכה הצרפתית, שביקרו אותם כשיטה של העשירים לרמות את העניים ולסחוט את משכורתיהם. הלוטו החל מחדש בצרפת בשנת 1936, כאשר הסוציאליסטים היו צריכים להעלות את הכנסות המדינה. מאז אותה תקופה, לממשלה יש מונופול על רוב משחקי ההימורים בצרפת, כולל משחקי הלוטו. לאחר מהפכת אוקטובר ארגון לוטו הוצא מחוץ לחוק על בסיס עמדה עקרונית של אי-קיום לוטו במדינת הפועלים. אמנם כבר בשנת 1921 החלו הגרלות חדשות. הגרלות נערכו באופו קבוע לאורך כל תקופת קיום ברית המועצות. לאחר התפרקות ברית המועצות, ברוסיה היה ניתן לקיים הגרלות לוטו פרטיות. המצב השתנה בשנת 2012 כאשר נסגרו כל הגרלות פרטיות והנושא עבר לבעלות ממשלתית. כיום הגרלות לוטו שונות נערכות תחת שתי חברות בעלות רישיון מהמדינה. חברת "ספורטלוטו" מארגרנת הגרלות בשם זהה, חברת "מרכז" מארגנת הגרלות של "סטולוטו", "גוסלוטו" והגרלות נוספות. בהגרלת הלוטו שנערכה בבולגריה בתאריך ה-10 בספטמבר 2009, עלו בגורל אותם ששת המספרים שהתקבלו בהגרלה הקודמת שהתקיימה ב-6 בספטמבר, אך בסדר שונה. בישראל, סכום הפרס הגבוה ביותר שהוצע אי פעם הוא 80 מיליון ש"ח בהגרלת הדאבל לוטו ב-15 בספטמבר 2009, איש לא זכה בו והפרס התאפס לאחר שזוכה יחיד זכה בהגרלת הלוטו בסכום של 40 מיליון שקלים ברוטו. בישראל, הסכום הגבוה ביותר שחולק הוא 76 מיליון ש"ח ברוטו אשר בו זכה זוכה יחיד בהגרלת הדאבל לוטו שהתקיימה ב-25 במאי 2021. בהגרלת הלוטו שנערכה בישראל ב-16 באוקטובר 2010 עלו בגורל שישה מספרים הזהים למספרים שעלו בגורל בהגרלה שהתקיימה כחודש מוקדם יותר, ב-21 בספטמבר, אך בסדר שונה ולא כולל המספר "החזק" הנוסף. שיטת ההגרלה שהייתה נהוגה דאז הייתה הגרלת 6 מספרים מתוך 37 בתוספת מספר "חזק" אחד מתוך 8 מספרים. הפרופסור לסטטיסטיקה יצחק מלכסון, מאוניברסיטת תל אביב, העריך שמקרה זה קורה "פעם אחת בעשרת אלפים שנה". סביב ההתרחשות היו סברות שייתכן והיה באג כלשהו במערכת ההגרלה ושהאקראיות שמפיקה המערכת לא תקינה, אולם מבדיקתו של מפעל הפיס עלה שכל המערכות הרלוונטיות נבדקו ופעולתן נמצאה תקינה. כמו כן, בהגרלה שנערכה ב-16 באוקטובר 2010, מספר הזוכים בפרס השני (6 מספרים בלי המספר החזק) היה גבוה ביותר - 125 זוכים, תופעה שנובעת מכך שישנם אנשים שנוהגים למלא מספרים לפי הגרלות קודמות בהנחה שאלו יחזרו על עצמם וייתכן שמספר הזוכים היה גבוה יותר אם ההגרלות היו בסדר עוקב. בנוסף, בעקבות צירוף המקרים הנ"ל, הפרס שחולק לרמת הפרס השלישית (5 מספרים + המספר החזק) היה גבוה יותר מאשר הפרס שחולק לרמת הפרס השנייה. הגרלת הלוטו, כמו כל מנגנון אחר, עלולה להיות מושפעת מרמאויות, למרות רמת הביטחון הגבוהה שמציעים מארגני ההגרלה. שיטה אחת היא לחבל במכונה שמשתמשים בה להגרלת המספרים, כך שתיתן עדיפות למספרים מסוימים. דבר זה מצריך בדרך כלל שיתוף פעולה של עובד בחברת הלוטו. השיטות לחבלה במכונה מגוונות. לדוגמה, ניתן למלא חלק מהכדורים בחומר שהופך אותם לקלים יותר או לכבדים יותר מהכדורים האחרים, ובכך לשנות את הסתברות בחירתם על ידי המכונה. צורה אחרת של הונאה במשחק הלוטו היא מכירת "מערכות" שאמורות לשפר את סיכויי בחירת המספרים הזוכים במשחק לוטו. הונאות אלה מתבססות על אי ההבנה של הקונה בתחום ההסתברות ומספרים אקראיים. הונאה עקיפה, המתבססת על התשוקה הגדולה לזכות בלוטו, היא וריאציה של שיטת ההונאה באינטרנט הידועה בשם "העוקץ הניגרי". בהונאה זו הקרבן מקבל הודעה שזכה בלוטו, במטרה להוציא ממנו כספים, אשר תמורתם יקבל כביכול את כספי הזכייה. הנוכל שולח דואר זבל לכל תיבות הדואר במאגר הנתונים שלו, המברך את הנמענים על זכייתם בהגרלת הלוטו האחרונה. נמען שנענה לפיתיון מקבל הסבר שעל מנת לקבל את כספי הזכייה עליו לשלם תחילה סכום מסוים כמס או כאגרה, בהתאם לחוקי המדינה. יש הנופלים בפח, ומשלמים לנוכל את הסכום שביקש. הנוכל יכול להשתמש גם בטלפון או במכתבים מודפסים, כדי להגביר את הסיכוי שהקרבן יאמין כי באמת זכה בלוטו, שכן שיחת טלפון מגורם זר יותר אמינה מדואר אלקטרוני. הפרסים משולמים בסכום גדול אחד, או בתשלומים הנפרסים על פני תקופה ארוכה, בהתאם לתוכנית ההגרלה. במדינות מסוימות, כמו בארצות הברית, המנצח יכול לבחור בין מענק שנתי לתשלום יחיד. התשלום היחיד הוא הרבה יותר קטן, בדרך כלל ערכו רק חצי מהפרס הראשון, עוד לפני שמתחשבים בחוקי המס החלים על הזכייה. האפשרות של מענק שנתי היא מתן תשלומים קבועים על פני תקופה שנעה בין 10 ל-40 שנה. בכמה משחקי לוטו באינטרנט, תשלום המענק השנתי יכול להיות רק בגובה 25,000 דולר, כאשר התשלום הגדול ביותר מגיע בשנה האחרונה. סוג זה של תשלום חלקי בדרך כלל משולם דרך השקעה בערבות בחסות הממשלה. משחקי לוטו ברשת משלמים לזוכים דרך רזרבות הביטוח שלהם. עם זאת, הרבה זוכים בוחרים לקחת את אפשרות התשלום המלא, מפני שהם מאמינים שהם יכולים לקבל תשואה טובה יותר על ההשקעה שלהם במקום אחר. בכמה מדינות, זכיות בלוטו אינן חייבות במס, ולכן אין צורך להתחשב בחוקי המס כשבוחרים אפשרות לתשלום. בקנדה ובאוסטרליה, כל הזכיות משולמות בבת אחת לזוכה ואינן חייבות במס. בישראל הזכיות משולמות בבת אחת, אך פקודת מס הכנסה קובעת כי זכיות עד לסכום של 49,320 ש"ח יהיו פטורות ממס, על זכיות מסכום 49,320 ש"ח ועד 98,640 ש"ח ינוכה מס חלקי, ואילו על זכיות מסכום של 98,640 ש"ח ינוכה מס בגובה 35% על כל סכום עד 640,000 ₪ ו-38% על סכומי זכייה גבוהים יותר (סכומים ושיעורים אלה בתוקף מ-1 בינואר 2017; 38% כולל מס יסף של 3%). ראו בהרחבה: מיסוי הימורים, הגרלות ופעילות נושאת פרסים. מפעל הפיס פאוורבול הלוטו הרוסי הלוטו האירופי משחק מזל מכונת מזל הגרלה הטלת גורל מזל הימור הימור פתולוגי תוחלת קבלת החלטות צירוף מקרים אקראיות מספר אקראי מחולל מספרים אקראיים מחולל פסבדו אקראי תמורה (מתמטיקה) סטטיסטיקה סטפן מנדל תורת המספרים תורת המשחקים תורת ההסתברות תורת הערך פרדוקס יום ההולדת פרדוקס המעטפות אקסיומות פון נוימן-מורגנשטרן האתר הרשמי של מפעל הפיס יורם שורק, ‏דברים שיורמים יודעים: מספרים חמים, באתר "הידען" יורם שורק, למה הלוטו פופולרי -הסבר פסיכולוגים, במדור "דברים שיורמים יודעים", באתר ארכיון האינטרנט (במקור, מאתר "nana10‏") נופר סיני, יותר מזל משכל, באתר הארץ, 22 ביוני 2007 דני הלמן, המלצה: אל תהיו נדושים, באתר הארץ, 10 בדצמבר 2006 טארה סיגל ברנרד, 36 מיליון דולר בלוטו? זה לא מספיק, באתר הארץ, 19 באוגוסט 2013 דני הלמן, "לוטו - לא רק מזל"(הקישור אינו פעיל), לוטו ופסיכולוגיה- מגזין גלילאו באתר ifeel-allmag. מהו מספר אקראי אמיתי, ההבדל בין מחולל מספרים אקראיים אמיתיים (TRNG) לבין מחולל מספרים דמי/דמה אקראיים - פאסאדו/פאסבדו (PRNG) ומידע נוסף על מספר אקראי אמיתי אתר הרנדומליות. אתר ארגון האקראיות באירלנד יוסי יסעור, סיכון מול תועלת (אורכב 03.03.2016 בארכיון Wayback Machine) וילי הווילי, אומנות חלוקת העוגה, מתוך אתר סנונית-מגזין גלילאו יוסי לוי, על הגרלת ה-50 מליון בפרט והגרלות הלוטו בכלל, באתר "נסיכת המדעים" מה זה הגרלת לוטו קבוצתית. סימולטור הדמיית זכיות בהגרלת הפאוורבול מחשבון סיכויי זכייה בהגרלות לוטו המתמטיקה מאחורי הגרלות הלוטו - ויקיפדיה האנגלית. מחולל מספרים אקראי - ויקיפדיה האנגלית. זמן אמת עונה 3 | האיש שפיצח את הלוטו 💰 - פרק 4, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 52:34) לוטו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) שלומי דגן, האם הופעתם של רצפי מספרים זהים בלוטו הוא צירוף מקרים או רמאות?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 21 באוקטובר 2010 הגרלות - Lotteries, דף שער בספרייה הלאומית Eight share $365m US lottery win, באתר BBC News,‏ 22 בפברואר 2006 Three winners scoop EuroMillions, באתר BBC News,‏ 3 בפברואר 2006 Lottery winner claims £77m cheque, באתר BBC News,‏ 4 באוגוסט 2005 Archived Lottery News for May, 2000, באתר USA Mega Primary Pupil's £27M Lotto Win, באתר 23 בספטמבר 2005 Primary pupil's pounds 27m lotto win Bulgarian lottery repeat probed, באתר BBC News,‏ 16 בספטמבר 2009 המספרים הזוכים בהגרלת הלוטו הם......, באתר וואלה, 15 בספטמבר 2009 מעריב אונליין, ‏מיליונר חדש נולד בישראל: זוכה יחיד גרף 76 מיליון שקל בהגרלת הלוטו, באתר מעריב אונליין, 26 במאי 2021 בהגרלת הלוטו שהתקיימה ביום שלישי ה-25/5/2021 נולד מגה-מיליונר חדש, אשר מילא טופס דאבל לוטו וזכה לבדו בפרס הגדול – 76 מיליון ₪, מפעל הפיס מגלי סקידלסקי ואביאל מגנזי, תדהמה: בתוך חודש - מספרים זהים הוגרלו בלוטו, באתר ynet, 17 באוקטובר 2010 תוצאות הגרלה מס' 2194, ארכיון התוצאות של מפעל הפיס