laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פרעות קהיר ואלכסנדריה (1945)

פרעות קהיר ואלכסנדריה אירעו ב-2 וב-3 בנובמבר 1945 כחלק מגל האלימות שכוון נגד יהודים בעולם הערבי. הפרעות פרצו על רקע מלחמת העולם השנייה ואנטישמיות שפשטה במצרים במהלכה, בעקבות עליית כוחה של לאומנות מצרית ועוינות כלפי המערב, וכחלק מיום הפגנות נגד הצהרת בלפור. המהומות פרצו ב-2 בנובמבר, ובמהלכן נהרגו 6 או 10 יהודים ונפצעו 350. נשרפו בתי כנסת, בית החולים היהודי, בתי אבות, ונבזזו למעלה מ-100 בתי עסק יהודיים. המהומות נגד יהודים התגלגלו גם לפגיעות במיעוטים אחרים כולל קופטים, יוונים ואירופאים. הפרעות של שנת 1945 סמנו את תחילתה של תקופה קשה עבור יהודי מצרים. ב-2 בדצמבר 1947 פרץ גל פרעות נוסף בקהיר, כחלק מהפגנות של ארגונים אסלאמיסטים ולאומניים במחאה על החלטת החלוקה של האו"ם. הפרעות נמשכו יומיים ונהרסו במהלכם בתי עסק יהודיים רבים. גם במקרה זה הפרעות נגד יהודים התגלגלו להיות גם כנגד מיעוטים נוספים כגון הקופטים והיוונים. ביוני 1948 פצצה התפוצצה ברובע היהודי-קראי בקהיר והרגה 22 יהודים. חודש לאחר מכן נערכו התקפות דומות על בית כנסת בקהיר וחנויות יהודיות, ו-19 יהודים נהרגו. בספטמבר של אותה שנה רימונים הושלכו ברובע היהודי בקהיר, 9 יהודים נהרגו ו-20 נפצעו. לאורך כל אותה שנה התרחשו מקרים רבים של תקיפה של יהודים, ועל פי דיווח מהתקופה מספר ההרוגים והנעדרים הכולל עמד על כ-150 יהודים. חוסר ביטחונם האישי של יהודי מצרים במהלך כל שנות ה-50 גרם להגירה המונית ממנה. הפרהוד פרעות טריפולי (1945) פרעות עדן (1947) פרעות חלב (1947) פרעות טריפולי, לוב (1948) 3 ימי פרעות ביהודי מצרים, דבר, 4 בנובמבר 1945 יעקב מירון, הפיצוץ ברובע היהודי בקאהיר ב-19 ביוני 1948, פעמים 70 (חורף תשנ"ז), עמ' 141-156. Norman A. Stillman. "Egyptian Riots (1945, 1947)." Encyclopedia of Jews in the Islamic World. Executive Editor Norman A. Stillman. Brill Online, 2014. Nine Killed, 20 Injured when Blasts Jewish Quarter of Cairo; Police Act Speedily, JTA, 1948/09/23. Egyptian Mobs Pierce Eyes of Jews; Kill Rabbis Savagely; Jewish Situation Alarming, JTA, 1948/08/05. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אויטה (מחוז)

אוֹיטָה (ביפנית: 大分県) הוא שמו של מחוז בצפון-מזרח האי קיושו שביפן. בירת המחוז היא העיר אויטה. שטח המחוז הוא 6,339 קמ"ר, כשהאי חצוי מצפון לדרום ברכס געשי, הכולל סדרת הרים בגבהים של כ-1,500 מטרים. עובדה זו גורמת שהאי מכוסה ב-70% ביערות, ונהרות הזורמים מן הרכס משקים את הקרקע. כ-28 אחוז מכלל המחוז הוא פארקים לאומיים. למחוז קו חוף באורך של 759 קילומטר, וערי נמל פזורות לאורכו. במחוז מתגוררים (נכון לאוקטובר 2008) 1,201,715 תושבים. 13.3% צעירים (0-14), 60.6 בוגרים (15-64), והשאר מבוגרים. באותו מפקד, נכחו במחוז 11,034 לא-יפניים, עליה של 15.2% מהמפקד הקודם. היווצרותו של המחוז קרתה ברסטורציית מייג'י, אז אוחדו מחוזות מפרובינציית בונגו ומפרובינציית בוזן לכלל מחוז בשם אויטה. מקור השם הוא, על-פי מקור מהמאה ה-8, שבעת ביקורו של הקיסר קאיקו (קיסר אגדי מתחילת המאה ה-1 לספירה), אמר: "זו היא אכן ארץ שממה, אך היא עוד תהיה ארץ של שדות ענק", כשהמילה "ענק" ביפנית היא: "אוקיטָה", ומשם נשתלשל השם לאויטה. אוטומו סורין (1530-1587), דאימיו שהמיר את דתו לנצרות פוקוזאוה יוקיצ'י (1835-1901), סופר, מתרגם, יזם ועיתונאי מדיה וקבצים בנושא אויטה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אויטה (ביפנית) אויטה, ברשת החברתית פייסבוק אויטה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אויטה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כדי להבדיל ביניהם נהוג להוסיף אחר שם המחוז "קן", ואחר שם המחוז "שי". כך, שכאשר מדברים על המחוז אומרים "אויטה-קן". באמרה זו יש משחק מילים, כי "ארץ שממה" ביפנית מבוטאת כ"טוֹיוֹ-נוֹ-קוֹני", ו"שדות ענק" כ"אוֹקִיטה-קוֹני".
מורן מזור

מורן מזור (נולדה ב־17 במאי 1991) היא זמרת ישראלית, זוכת העונה הראשונה של תוכנית המציאות "אייל גולן קורא לך" ונציגת ישראל באירוויזיון 2013. מזור נולדה בעיר חולון למשפחה יהודית ממוצא גאורגי. בראיון, היא סיפרה כי הוריה עלו לישראל מגאורגיה בתחילת שנות השבעים. את שירותה הצבאי עשתה מזור בשנים 2011-2009 בלהקת חיל האוויר. ב-2011 השתתפה מזור בעונתה הראשונה של תוכנית המציאות, "אייל גולן קורא לך", וזכתה במקום הראשון. לקראת אלבומה הראשון הוציאה מזור לאור את הסינגלים "תביט בי", "נסיך שלי", "חודרת ללבך", "אני כאן" ו"עלינו". ב־2013 נבחרה מזור בקדם-אירוויזיון לייצג את ישראל באירוויזיון 2013 עם השיר "רק בשבילו". מזור התחרתה בחצי הגמר, סיימה במקום ה-14 עם 40 נקודות, ולא העפילה לגמר התחרות. ב-25 באפריל 2018, הוציאה מזור סינגל חדש שנקרא: "כמעט מאוהבים". בשנת 2018, מזור לוהקה לתפקיד ראשי במחזמר "זה אני" של מאור זגורי המבוסס על שירי אייל גולן. ב-13 במרץ 2019, יצא הסינגל שנקרא: "רק אותך". לחן השיר של הסדרה הטורקית "הכלה מאיסטנבול" אותו מזור קנתה בעקבות הסינגל החדש. ב- 4 באוגוסט 2024, יצא הסינגל שנקרא: "פרפרים בבטן". עם ליעד מאיר. 2013: רק בשבילו מדיה וקבצים בנושא מורן מזור בוויקישיתוף מורן מזור, באתר Discogs (באנגלית) מורן מזור באתר "חריף" חגי אוזן, מורן מזור על הדרך הקשה לאירוויזיון, באתר ישראל היום, 15 במרץ 2013 יוני בינרט, בלדה לנאיבית: מורן מזור עדיין מתאוששת מההפסד באירוויזיון, באתר Xnet‏, 29 במאי 2013 הדס בשן, ‏"פעם גברים רצו לסמן עלי וי. היום הסטנדרט שלי עלה", באתר ‏מאקו‏, 16 בנובמבר 2017 אסף נבו, גבירותי ורבותיי: מהפך, באתר ישראל היום, 20 בספטמבר 2018 אודות על מורן מזור, 2011 לקראת אלבום בכורה: מורן מזור – "עלינו", 7 בפברואר 2013 יפעת הללי אברהם, ‏מורן מזור תככב במחזמר על שיריו של אייל גולן, באתר ‏מאקו‏, 12 בדצמבר 2018 קבלו את הגרסה הישראלית ל"הכלה מאיסטנבול", 12 במרץ 2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דויטשס תיאטר

הדויטשס תיאטר (גרמנית: Deutsches Theater; "התיאטרון הגרמני") הוא תיאטרון גרמני ידוע בשכונת מיטה שבברלין. התיאטרון הוקם בשנת 1850 תחת השם "התיאטרון העירוני פרידריך וילהלם" (Friedrich-Wilhelm-Städtisches Theater), על שמו של פרידריך וילהלם הרביעי, מלך פרוסיה. ניהול התיאטרון עבר לידיו של אוטו בראהם בשנת 1894. בראהם היה מראשי תנועת הנטורליזם, והשפיע על הצגתם של מספר מחזות קלאסיים בתיאטרון, כמו כן על כתיבתם של מחזות חדשים. אחד מתלמידיו של ברהאם, הבמאי האגדי מקס ריינהרדט קיבל את ניהול התיאטרון בשנת 1904, ותחת הנהגת הפך התיאטרון לאחד התיאטראות המשפיעים ביותר ברחבי אירופה. שנה לאחר מכן הוא הקים בית ספר לתיאטרון ובנה במקום תיאטרון קאמרי. ריינהרדט נשאר המנהל האומנותי של התיאטרון עד עליית הנאצים ב-1933. התיאטרון פעיל עד היום, והוא הבימה הביתית של הרקדן והשחקן דיטר בלאקהארט. התיאטרון זכה בשנת 2005 בפרס תיאטרון השנה. בשנת 2010 החליט הסנאט של ברלין לשפץ את התיאטרון בהיקף של 9.9 מיליון אירו. העבודות החלו בשנת 2012. מדיה וקבצים בנושא דויטשס תיאטר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דויטשס תיאטר דויטשס תיאטר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) דויטשס תיאטר, ברשת החברתית פייסבוק דויטשס תיאטר, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דויטשס תיאטר, ברשת החברתית אינסטגרם דויטשס תיאטר, סרטונים בערוץ היוטיוב
מדיה פורסט

מדיה פורסט (Media Forest) היא חברת היי-טק ישראלית המפעילה מצעדי פזמונים, בקרת מוזיקה ושידורי אונליין. החברה נוסדה בנתניה ב-2005. היא החלה לפעול תחת זיכיון גם בצרפת, ארגנטינה, מולדובה, בלגיה, בולגריה, רומניה, יוון ושווייץ. בכל יום ראשון מדי שבוע החברה מפרסמת רשימה של השירים המושמעים ביותר בישראל בשבוע החולף. במצעד משוקללים נתוני זמן האוויר שמקבלים הסינגלים השונים בתחנות הרדיו וערוצי הטלוויזיה בישראל בשבוע שהתחיל ביום ראשון שלפניו בשעה 00:00:00 והסתיים ביום שבת בשעה 23:59:59. מדי שנה מפרסמת החברה גם מצעד שנתי, המציין את הלהיטים הגדולים של אותה השנה ומיהם האמנים המושמעים ביותר באותה השנה. עד ל-23 בינואר 2015 פורסם המצעד השבועי של מדיה פורסט, שאז כונה "המוביל הארצי", באתר התוכן הישראלי מאקו, ולאחר מכן מפורסם באתר החברה. המצעד העברי של מדיה פורסט (2009–2019) המצעד העברי של מדיה פורסט (2020 ואילך) המצעד הבין-לאומי של מדיה פורסט (2009–2019) המצעד הבין-לאומי של מדיה פורסט (2020 ואילך) אתר האינטרנט הרשמי של מדיה פורסט מדיה פורסט, סרטונים בערוץ היוטיוב Media Forest Inc (Master) Franchise opportunity - Franchise International איך עושים את מצעד ההשמעות? מצעד השירים הכי מושמעים ברדיו מצעד השנתי של מדיה פורסט 2011 בגיא פינס - YouTube המצעד של mako, באתר mako מצעדים! באתר מדיה פורסט ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אמריקן מוטורס

אמריקן מוטורס (או בקיצור: AMC) היא חברת רכב אמריקאית, שנוצרה בשנת 1954 מאיחודן של שתי חברות רכב: הדסון ונאש-קאלוינטור. בשעתו, היה זה מיזוג החברות הגדול ביותר בהיסטוריית ארצות הברית. יוזם המיזוג היה ג'ורג' מאסון, שתכנן לנצל את האיחוד על מנת להכניס את החברה המאוחדת ל"שלושת הגדולים" (פורד, ג'נרל מוטורס וקרייזלר). לאחר שנה ג'ורג' רומני קיבל את הניהול, ארגן את החברה מחדש תוך מיקוד עתידה של החברה על קו מכוניות קטן יחסית, ותוך זמן קצר מותגי המכוניות שמהן נוצרה החברה נעלמו כליל. בתחילה, החברה סבלה מקשיים, אך לאחר זמן קצר החלה לשגשג, ודגמי החברה נמכרו בקצב גבוה. בשנת 1980 AMC ורנו הצרפתית החלו לשתף פעולה בייצור הרכב, ובתהליך ארוך החברה נקנתה כולה על ידי רנו. מאוחר יותר נמכרה AMC לקרייזלר, ומוזגה לתוך החברה. עם זאת, המותגים ג'יפ ואייגל של AMC המשיכו להתקיים גם לאחר מכן. בין השנים 1916-1923 חברה בעלת שם זהה התקיימה בניו ג'רזי כשלואי שברולה מכהן בה כסגן נשיא ומהנדס ראשי. החברה התפרקה ב-1923. הדסון ג'ט AMC Pacer AMC גרמלין AMC ראבל AMC מטאדור רמבלר קלאסיק נאש סטייטסמן דגם AMC גרמלין, שנת 1976 דגם "AMC גרמלין", שנת 1974 דגם "AMC Pacer" מודל "DL", שנת 1978 - סטיישן ערך זה הוא קצרמר בנושא יצרני רכב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
AMC

האם התכוונתם ל... אמריקן מוטורס – חברת רכב אמריקנית AMC Networks – חברת בידור אמריקאית amc – ערוץ טלוויזיה אמריקאי AMC Theatres – רשת מתחמי קולנוע אמריקאית
ערך ריאלי וערך נקוב

ערך רֵיאָלִי וערך נוֹמִינָלִי (בעברית: ערך נָקוּב) הן שתי דרכים להצגת סכומים הנקובים במטבע מסוים. ערך נקוב (באנגלית nominal value) הוא הסכום בכסף, כפי שנקבע, ברגע נתון. לדוגמה: המחיר שנקבע למוצר בעת הוצאתו לשוק, התקציב כפי שאושר לשנה מסוימת, הערך הנקוב על שטר כסף וכדומה. בהתחשב בשינויים בכוח הקנייה של הכסף לאורך זמן, בדרך כלל כתוצאה מאינפלציה, השוואת ערכים נקובים המתייחסים לתאריכים שונים אינה מועילה, ועדיפה עליה השוואת ערכים ריאליים, כלומר ערכים המשקפים אותו כוח קנייה, באמצעות הבאת הסכומים לבסיס משותף. שימוש בערכים ריאליים מכונה הצמדה - עדכון סכומי כסף נקובים תוך התחשבות בשינויים במדד המחירים לצרכן. מנגנון זה אמור לאפשר השוואה בין ערכים נקובים בזמנים שונים על ידי הבאתם לבסיס משותף. ההצמדה עשויה להיות שלילית או חיובית, בהתאם לסימן המדד ולמגמה במשק (שינויים אינפלציוניים או דיפלציוניים). בתחום המיסוי, הטלת מס על רווח נומינלי של העסק עלולה להוות מס על רווח שלא נוצר בפועל, ולכן נהוג, לפחות בתקופה של אינפלציה, להטיל את המס על הרווח הריאלי, המשקף גידול ממשי בהונו של הנישום. דוגמה א: אדם מרוויח כ-10,000 ש"ח בחודש, ובהם הוא קונה 10,000 תפוחים. לאחר מספר שנים, מחיר התפוח עלה ל-2 ש"ח, ומשכורתו עלתה ל-20,000 ש"ח. בדוגמה זו גובה המשכורת ומחיר התפוח עלו ביחס שווה (פי 2) ולכן כוח הקנייה של האדם נשאר זהה. ניתן לראות כי הערך הנקוב של התפוח עלה (עלותו בשקלים גבוהה יותר), אך הערך הריאלי שלו לא השתנה (משום שניתן לקנות אותו מספר תפוחים תמורת המשכורת החודשית). דוגמה ב: אדם מרוויח כ-10,000 ש"ח בחודש, ובהם הוא קונה 10,000 תפוחים. לאחר מספר שנים מחיר התפוח עלה ל-4 ש"ח, ומשכורתו עלתה ל-20,000 ש"ח. בדוגמה זו גובה המשכורת אמנם עלה (פי 2), אך ביחס נמוך מזה שעלה מחירו של התפוח (פי 4), ולכן כוח הקנייה של האדם קטן. כאן הערך הנקוב של התפוח עלה (מ-1 ש"ח ל-4 ש"ח), אך גם הערך הריאלי שלו עלה, ביחס לשכר של אותו אדם, שכן אם בעבר אותו אדם יכול היה לרכוש 10,000 תפוחים באמצעות משכורתו החודשית, כעת הוא מסוגל לרכוש רק 5,000. ירידת כוח הקנייה מ-10,000 תפוחים ל-5,000 מסמלת את עליית הערך הריאלי של התפוח (פי 2). שכר ריאלי תמר עילם גינדין, תכירו, ריאלי ונומינלי: מילים ששוות הרבה כסף, באתר ynet, 8 באפריל 2011 ערך ריאלי בלקסיקון כלכלה וסטטיסטיקה, באתר מעות נוֹמִינָלִי בלקסיקון בנקאות ושוק ההון, באתר מעות ערך זה הוא קצרמר בנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פלטון

האם התכוונתם ל... אפלטון – פילוסוף יווני ורנה פלטון – שחקנית ומדבבת אמריקנית טום פלטון – שחקן אנגלי רונלד פלטון – אמריקאי שריגל למען ברית המועצות ריימונד פלטון – כדורסלן אמריקאי פלאטון – סרט קולנוע אמריקאי
התיאטרון היהודי הממלכתי

התיאטרון היהודי הממלכתי (ברוסית: Московский государственный еврейский театр, גוס"ט) היה תיאטרון יהודי שפעל במוסקבה החל משנת 1920 ועד שנסגר בהוראת השלטונות בשנת 1949. בין ראשי התיאטרון היו שלמה מיכאלס ובנימין זוסקין. התיאטרון הוקם בשנת 1920 לאחר מעבר סטודיו יהודי למשחק מפטרוגרד. מייסד התיאטרון ומנהלו היה אלכסיי גרנובסקי. גרנובסקי היה בן למשפחה מתבוללת, לא ידע יידיש ולא ראה בתיאטרון אבן יסוד להקמת תיאטרון לאומי. ההצגות הראשונות של התיאטרון בפטרוגרד לא זכו להצלחה בקרב הקהל היהודי, ולכן הוא שמח להצעה לעבור למוסקבה וקיבל מעמד של "התיאטרון היהודי הקאמרי הממלכתי", זה היה שמו עד לשנת 1925 כאשר "הקאמרי" הורד משם התיאטרון. כבר בהצגה הראשונה במוסקבה השתתפו שלמה מיכאלס ובנימין זוסקין. הרפרטואר בתיאטרון החדש כלל בעיקר הצגות על חיי השטטל היהודי. התיאטרון הממלכתי פעל באותה תקופה במוסקבה לצד תיאטרון יהודי נוסף - הבימה בטיפוחו של יבגני וכטנגוב. במטרה להעשיר את בניין התיאטרון פנה גרנובסקי למרק שאגאל, והצייר עיצב את הבניין מחדש. ב-9 באפריל 1922 עבר התיאטרון לבניין חדש עם 500 מקומות ישיבה, ובבניין זה שכן התיאטרון עד לסגירתו בשנת 1949. התיאטרון היה פופולרי בעיר, למרות שכל ההצגות היו ביידיש, שפה שלא הייתה ידועה לרוב תושבי העיר. למרות חילוקי דעות אידאולוגיים בין התיאטרון הממלכתי לבין הבימה, הורגשה השפעת הבימה על גרנובסקי. בשנים 1922-1949 המלחין לב פולבר היה המנהל המוזיקלי של התיאטרון. התיאטרון נהג לצאת לסדרת הופעות לערי אוקראינה ובלארוס הסובייטיות שבהן הייתה אוכלוסייה יהודית משמעותית. בשנת 1928 יצא התיאטרון לסדרת הופעות בגרמניה, אוסטריה וצרפת. הצלחת ההצגות הייתה מעבר לצפוי. למרות ההצלחה באירופה השתנה יחס השלטון לתיאטרון. השלטונות טענו שברפרטואר התיאטרון אין הצגות המשקפות את החיים במדינה הסובייטית. מסע הופעות באירופה קוצר ועל התיאטרון נאסר להמשיך לארצות הברית. גרנובסקי העדיף לא לשוב לברית המועצות והתיאטרון חזר בלעדיו בדצמבר 1928. החל מתקופה זו הועמד בראש התיאטרון שלמה מיכאלס. בהנחייתו בשנת 1930 הוקם בית ספר למשחק. מיכאלס קיבל את דרישת השלטונות לכלול ברפרטואר הצגות חדשות, ועל במת התיאטרון הועלו מחזות של דוד ברגלסון ושמואל הלקין. כל הצגה חדשה של התיאטרון זכתה לתשומת לב של העיתונות. בנוסף למחזות על חיי היהודי הסובייטי המשיך התיאטרון להעלות מחזות על פי שלום עליכם (טביה החולב) ומחזות של ויליאם שייקספיר כמו המלך ליר. עם תחילת מלחמת העולם השנייה פונה התיאטרון לטשקנט, וחזר למוסקבה בשנת 1943. בשנת 1945 הועלתה על במת התיאטרון ההצגה "פריילכס" לזכר המלחמה והניצחון. זו הייתה ההצגה הגדולה האחרונה שהועלתה על במת התיאטרון. בשנת 1947 נסע התיאטרון לוילנה וקובנו, שאז היו בתחומי ברית המועצות. ב-13 בינואר 1948 נרצח שלמה מיכאלס בהוראת יוסיף סטלין. בנימין זוסקין החל לכהן כמנהל התיאטרון, והיה בתפקיד זה עד למעצרו ב-26 בדצמבר 1948. הוא נעצר במהלך פיזור הוועד היהודי האנטי-פשיסטי ונפטר בכלא. השלטונות החלו לאיים על באי התיאטרון וצילמו כל אחד ממבקריו. בנובמבר 1949 נסגרו באופן רשמי התיאטרון ובית הספר למשחק עקב "חוסר עניין לציבור והעדר קהל". עם פיזור התיאטרון הועבר בניינו לתיאטרון אחר שפועל עד היום. חלק משחקני התיאטרון הועברו לתיאטראות אחרים והמשיכו לשחק בברית המועצות, חלק אחר כמו אמיל גורובץ החלו לשיר ביידיש, וחלק עבר לפולין. מדיה וקבצים בנושא התיאטרון היהודי הממלכתי בוויקישיתוף צו הענקת עיטורים לשחרני התיאטרון מאמר על היסטוריית התיאטרון בשנות ה-20 סרטון על תיאטרון עם כתוביות בעברית, סרטון באתר יוטיוב
דמו (מוזיקה)

המונח "דמו" מפנה לכאן. לערך העוסק במושג במחשבים, ראו סצנת הדמואים. גרסת דמו, המוכרת לעיתים בעברית גם כסקיצה, היא גרסה מוקלטת ראשונית של שיר טרם עבר הפקה מוזיקלית נרחבת. מקור הביטוי הוא במילה האנגלית להדגמה (Demonstration). גרסת דמו יכולה לשמש לשתי מטרות עיקריות. כלי עזר בהקלטות של שיר - במקרה זה, גרסת הדמו מהווה טיוטה מוקלטת אשר משמשת כנקודת התייחסות לשאר הנגנים כאשר אלו מקליטים את חלקם בשיר. מוצר ראשוני להציג בפני אחרים - גרסת דמו של שיר, יכולה להדגים את רעיונות האומן בפני מפיקים, חברות תקליטים או אומנים אחרים, כדי לעניין את אחד מהנ"ל בהתחלה של עבודת הפקה נרחבת יותר על השיר. במהלך הקלטות של שיר באולפן, בדרך כלל מוקלט כל אלמנט בשיר אינדיבידואלית. כלומר, שירה, קולות רקע, גיטרה, תופים, בס וכן הלאה - בהתאם לכמות הכלים אשר משתתפים בשיר, מוקלטים בנפרד . בדרך הקלטה זו, איכותו של כל רכיב משתפרת, וניתן לשלוט באופן השתלבות הצלילים יחדיו בעריכה הסופית. למשל, במידה וווליום התופים הוא גבוה מדי בהקלטה, ניתן להוריד אותו באופן ישיר בזמן העריכה, מבלי להקליט מחדש את כל התפקידים. בשיטת הקלטה לייב, בה מנגנים כל הנגנים סימולטנית ביחד, אין אפשרות לשלוט בכלי בודד אשר לא משתלב היטב. במידה וכלי אחד לא פועל באופן שסוכם מראש, יש להקליט מחדש את כל השיר. כדי לאפשר לנגנים להבין מתי עליהם לנגן את חלקם, מוקלטת גרסת דמו של שיר, אשר מושמעת לנגנים באוזניות (כדי שהקול של הקלטת הדמו לא יוקלט בטעות). בדרך פעולה זו, הנגן יודע באיזו נקודה עליו לנגן את החלק שלו בשיר. בסוף הקלטת כל חלקי השיר, טכנאי הסאונד משלב את הרצועות השונות יחדיו כדי ליצור את השיר בגרסתו המלאה. על פי רוב, כדי לא לבלבל את הנגנים, תוקלט גרסת הדמו עם מינימום של כלים. מקובלים שני סוגים של הקלטות. 1. הקלטה אינסטרומנטלית - ללא שירה. כלי נגינה אחד (דוגמת גיטרה) מנגן את השיר במלואו כולל קטעי מעבר בם אמור להתנגן סולו של אחד מהכלים. 2. גרסה מינימליסטית - שירה וכלי נוסף אחד (לרוב גיטרה). הקלטת השירה עוזרת לנגנים לא להתבלבל כלפי המיקום שלהם בשיר (למשל, האם הם מקשיבים לפזמון השני או השלישי). להקות צעירות/לא מוכרות - מקליטות גרסאות דמו לשירים מקוריים כדי להשתמש בהן להציג את עבודתן בפני אחרים. אולם, בעוד גרסת הדמו שמשמשת להקלטות באולפן לרוב יכללו שני תפקידים בלבד - שירה וגיטרה, גרסאות דמו שאמורות להיות מוצגות בפני מפיקים או חברות תקליטים יכללו אלמנטים נוספים כגון תופים, גיטרה חשמלית, גיטרת בס, קלידים וכיוצא בזה. הסיבה שגרסה זו תקרא דמו היא איכות ההקלטה, ובדרך כלל הפקה נמוכה. אמנים מוכרים - לעיתים יקליטו גרסאות דמו כטיוטה ראשונית, כדי להציגן בפני עמיתיהם (חברי להקה, נגנים, מפיקים ועוד) ולהחליט כיצד יש לפתח את השיר, או כדי להוות בסיס לאלבום מתוכנן. דוגמת המקרה בו רוג'ר ווטרס הציג בפני שאר חברי להקת פינק פלויד שתי גרסאות דמו לאלבומים The Wall ו-The Pros and cons of hitchhiking, אשר עליהם הוא עבד בביתו, כדי להחליט במשותף על איזה פרויקט הלהקה רוצה לעבוד. במקרים רבים של אמנים מוצלחים, ישנו ביקוש גבוה של מעריצים לחומרים נדירים נוספים שהאומן או להקה הקליטו ולא שחררו. קלטות דמו הן מקור משמעותי לחומרים נדירים שמשוחררים לציבור הרחב. כך בגרסאות המחודשות של אלבומי דייוויד בואי אשר כוללות את גרסאות הדמו לפיהן הקליטו חברי להקתו את השירים של אלבומים כגון זיגי סטארדסט. הקלטות אחרונות - אלבום של ענבל פרלמוטר, אשר נערך לאחר מותה בהתבסס על גרסאות דמו של שירים שכתבה. השיר וואו של הג'ירפות גרסת הדמו המקורית מ-1994 תולדות פינק פלויד מתוך אתר רוק מתקדם מדריך עברי
קרוק (מחוז, אורגון)

מחוז קרוק (באנגלית: Crook county) הוא מחוז במרכז מדינת אורגון. בשנת 2010, הייתה אוכלוסיית המחוז 20,978 אנשים. המחוז קרוי על שם ג'ורג' קרוק, קצין צבא מצטיין במלחמת האזרחים האמריקאית ובמלחמות האינדיאנים. בירת המחוז היא בעיר פרינוויל. שטח המחוז הוא 7,736.3 קמ"ר כש-20.7 קמ"ר מתוכם הן גופי מים. במקור, בעת הקמת המחוז, היה המחוז גדול אף יותר והגיע לכ-20,000 קמ"ר, אך במשך השנים פוצלו ממנו מחוזות נוספים, וגבולות המחוז נקבעו סופית ב-1927. האזור יושב לראשונה בשנת 1862. המחוז הוגדר ב-24 באוקטובר 1882 תוך הפרדתו ממחוז ואסקו. מדיה וקבצים בנושא קרוק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קרוק (באנגלית) קרוק, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
כפר ביאליק

כְּפַר בְּיַאלִיק הוא מושב (כפר שיתופי) באזור הצפון השוכן בסמיכות לקריית ביאליק בתחומה של המועצה האזורית זבולון והוא היישוב הצפוני ביותר שבה. היישוב קרוי על שמו של המשורר חיים נחמן ביאליק, שנפטר כחודש לפני הקמת היישוב. המושב נוסד בשנת 1934 על אדמות הקרן הקיימת לישראל על ידי עולים מגרמניה, בארגון המשרד להתיישבות יהודי גרמניה, כאגודה שיתופית חקלאית. בשנת 1941 התגוררו בכפר ביאליק 28 משפחות על שטח של 500 דונם. הענף העיקרי בכפר היה הרפת, בה היו כ-100 פרות. בנוסף אליו היו 100 דונם עצי פרי ו-100 דונם ירקות. בשנת 1962 התפתח סכסוך קרקעות בין כפר ביאליק לקיבוץ אושה על שטח של כ-67 דונם. בכפר ביאליק התגוררו בשנות ה-90 של המאה ה-20 כ-130 חברים. בעקבות החלטות 727 ו-737 של מינהל מקרקעי ישראל, ניסה ועד האגודה לקדם הרחבה של היישוב בכ-90 יחידות דיור ופרויקט בנייה משותף עם גד זאבי. אולם בגלל חוסר הסכמה של אחד ממחזיקי הקרקע, חוסר הסכמה עם עיריית קריית ביאליק על מגרש כדורגל שהיה באזור שיועד להרחבה, ובשל סכסוכים פנימיים בין חברי היישוב, לא קודמה ההרחבה במהירות נדרשת, ולאחר שבג"ץ ביטל את החלטה 737 של המינהל בעתירה של הקשת המזרחית, בוטלו התוכניות. מראשית ההתיישבות במקום, הסמוך למרכזי התפתחות עירוניים, עמדה על הפרק שאלת הצורך בפינוי השטחים החקלאיים לצורך פיתוח עירוני עתידי. כבר בתחילת שנות ה-40 עמדה הקרן הקיימת על כך שבחוזה החכירה של השטחים החקלאיים יוסכם שבמקרה הצורך יפנו החקלאים את השטחים החקלאיים לצורך בנייה עירונית. בשנת 2016 דחה בית המשפט המחוזי את התנגדות תושבי כפר ביאליק להרחבת שכונת גבעת הרקפות בקריית ביאליק בטענה שההרחבה תפגע בחקלאות של הכפר. בית המשפט קיבל את טענת ועדת התכנון שהקרקעות ניתנו לכפר ביאליק באופן זמני וכי זכותה של המדינה לדרוש את הקרקעות חזרה לצורך בנייה. בשנת 2019 אושרה תוכנית מתאר ארצית על פיה תורחב קריית אתא בכ-11,000 יחידות דיור. במסגרת התכנית נקבע שכפר ביאליק תידרש להשיב למדינה כ-1,428 דונם מתוך משבצת הקרקע של הכפר, ששטחו 2,004 דונם, ש-1,032 מהם ייועדו לפארק והשאר לבנייה. בשנת 2023 הורה בית המשפט העליון למועצה הארצית לתכנון ובנייה לשקול מחדש את היקף נטילת הקרקעות מכפר ביאליק, לאור הפגיעה העמוקה באופיו החקלאי אם יינטלו רוב קרקעותיו. החל משנת 1935, פועל בשטח הכפר מוסד "אהבה" לילדים ונוער. בתחומי המושב נמצא התיכון הטכנולוגי "יעדים" וכן המשתלה הגדולה ביותר בישראל "משתלת שפר". מדיה וקבצים בנושא כפר ביאליק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של כפר ביאליק אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 יהודה חיות, השפעת האידאולוגיה היישובית על התפתחות הקריות בחוף מפרץ חיפה. בספר: אופקים בגאוגרפיה. אוניברסיטת חיפה, תש"ם, 1979. עמ' 19-26. כפר ביאליק בשעה זו, הארץ, 8 במאי 1941 חלקת מריבה גוררת משפטים בין כפר ביאליק לקבוצת אושה, הארץ, 9 בנובמבר 1962 ע"א 393/08 אורי שגיא נ' כפר ביאליק כפר שיתופי להתיישבות חקלאית בע"מ ו-15 אחרים, ניתן ב־23.2.2010 יגאל חי, נדחתה העתירה לביטול הרחבת שכונת גבעת הרקפות בקרית ביאליק, רצוי ומצוי, 1 ביולי 2016 עע"מ 3202/21 מרכז השלטון האזורי נ' הועדה הארצית לתכנון ובנייה, ניתן ב־8 באוגוסט 2023 - ראו החל מעמ' 32, סעיף 49 כינוס בוגרים בבית ילדים ונוער "אהבה", הארץ, 16 ביוני 1944 להרחבת כושר הקלישה של אהבה, דבר, 18 בדצמבר 1946 פדגוגיה של אהבה, הארץ, 24 באפריל 1959 אתר בית הספר "יעדים"
עציוני

האם התכוונתם ל... אמיתי עציוני – סוציולוג ישראלי-אמריקאי דני עציוני – כדורגלן ישראלי חוה עציוני-הלוי – סופרת ופרופסור לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה נגה יודקוביק-עציוני – אמנית ופסלת ישראלית משה עציוני – שופט בית המשפט העליון בישראל אחר: ועדת עציוני – ועדה שעסקה בהטיית משחקי כדורגל בישראל חטיבת עציוני – חטיבת חי"ש שהוקמה על מנת להגן על ירושלים שלהבת עציוני – פסל המוצב בירושלים עציון
זמן תגובה (פסיכולוגיה)

זמן תגובה (באנגלית Reaction Time - RT) מתייחס למהירות שבה נצפה שינוי התנהגותי בעקבות הופעתו של גירוי כלשהו. זהו משך הזמן שלוקח לאורגניזם (אדם או בעל חיים) להגיב לשינוי בסביבה. במהלך זמן התגובה מתרחשים מספר תהליכים. תהליך הקליטה מתייחס לעצם ההבחנה בקיומו של הגירוי באמצעות הקלט של מערכת החישה. בתהליך התפיסה הגירוי מפוענח כדי להפיק משמעות. בתהליך זה המידע שנקלט דרך החושים, מקודד בזיכרון ועובר עיבוד הקוגניטיבי. עיבוד זה יכול להתרחש ברמות שונות של מערכת העצבים והוא יקבע אם ואיזו תגובה תופק ממערכת השרירים. למשל, רפלקס הוא תגובה מידית ולא רצונית של הגוף המשמשת בדרך כלל למטרות הישרדותיות. לעומת זאת, לחיצה על דוושת הבלם היא תגובה נשלטת התלויה בערנות הנהג לשינויים בכביש. זמן התגובה משמש כמדד עבור מחקרים התנהגותיים וקוגניטיביים רבים. לדוגמה: אפקט סטרופ מאפשר להסיק על רמת האוטומטיות על פי זמני התגובה של הנבדק. כמו כן, השונות בזמן התגובה יכולה להיות מדד למוסחות. השונות הרבה בזמן התגובה האופיינית לאנשים עם הפרעת קשב, משויכת לליקוי ביכולת הדיכוי של רשת ברירת המחדל במצבים תובעניים מבחינה קוגניטיבית. אבי סאייג, תמדדו – מה זמן התגובה שלכם?, במדור "ניסויי מדע בבית" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 20 ביולי 2014 Basar, K., Sesia, T., Groenewegen, H., Steinbusch, H. W., Visser-Vandewalle, V., & Temel, Y. (2010). Nucleus accumbens and impulsivity. Progress in neurobiology, 92(4), 533-557. Fassbender, C., Zhang, H., Buzy, W. M., Cortes, C. R., Mizuiri, D., Beckett, L., & Schweitzer, J. B. (2009). A lack of default network suppression is linked to increased distractibility in ADHD. Brain research, 1273, 114-128.