laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הפלגת בכורה

הפלגת בכורה (באנגלית: Maiden voyage) היא הפעם הראשונה בה ספינה חדשה מפליגה, בדומה לטיסת בכורה במטוסים. לפני הפלגת הבכורה עוברת הספינה בדיקות מקיפות על מנת להבטיח את שלום הנוסעים. הפלגות אלו לרוב יקרות יותר.[דרוש מקור] ב-10 באוגוסט 1628 טבעה ספינת המלחמה השוודית ואסה. ב-15 באפריל 1912 טבעה אוניית הנוסעים טיטניק כאשר התנגשה בקרחון. ב-4 ביוני 1628 נטרפה האונייה בטאוויה. טקס השקת אונייה מדיה וקבצים בנושא הפלגת בכורה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא ימאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Empire (אלבום של קסביאן)

Empire הוא אלבומם השני של להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית קסביאן. הופץ באוגוסט 2006. עם יציאתו לאור האלבום הגיע למקום ראשון במצעד האלבומים של אנגליה. הסינגל הראשון מאלבום זה היה Empire שהופץ ביולי 2006. האלבום הוקלט במשך שבועיים לאחר סיבוב ההופעות של הלהקה הבריטית אואזיס. לפי דברי סולן הלהקה טום מייהן בריאיון למגזין NME, המילה אימפריה (Empire) משתמשת את חברי הלהקה כדי להגדיר משהו טוב. Empire" – 3:53" (פיזורנו, כריס קרלוף) Shoot the Runner" – 3:27" Last Trip (In Flight)" – 2:53" Me Plus One" – 2:28" Sun Rise Light Flies" – 4:08" Apnoea" – 1:48" By My Side" – 4:14" (קרלוף, פיזורנו) Stuntman" – 5:19" (קרלוף, פיזורנו) Seek & Destroy" – 2:15" British Legion" – 3:19" The Doberman" – 5:34" טום מייהן – שירה בכל השירים חוץ מהשירים Me Plus One ו (Stuntman ושירה בפזמון השיר Shoot The Runner.) סרג'יו פיזורנו – גיטרה ראשית, קולות רקע, סינתיסייזר, שירה (בשירים Shoot the Runner, Me Plus One ו Stuntman) כריס אדוארדס – בס כריס קרלוף – גיטרה ראשית, (בשירים Empire, Me Plus One ו Stuntman), קלידים (בשירים Empire, Me Plus One ו Stuntman), סינתיסייזר (בשירים Empire, Me Plus One ו Stuntman). איאן מת'יוז – תופים. ג'יי מהלר – גיטרה קצבית (בכל השירים חוץ מהשירים Empire, Me Plus One ו Stuntman). מידע על האלבום Empire באתר MusicBrainz מידע על האלבום Empire באתר AllMusic האלבום Empire באתר Discogs האלבום Empire באתר ספוטיפיי
מיקום התנועות

מיקום תנועות הוא מיקום הלשון יחסית לגב הפה בעת הגיית התנועה. לכל תנועה יש מיקום בנוסף לגובה, ללא יוצאות מן הכלל. ישנן חמש דרגות מוכרות של מיקום תנועות אף שאין שפה אחת המבחינה בין כולן. תנועות אחוריות תנועות כמעט-אחוריות תנועות מרכזיות תנועות כמעט-קדמיות תנועות קדמיות ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דרך נייתן

דרך נייתן (באנגלית: Nathan Road; בסינית: 彌敦道) היא דרך ראשית בקאולון שבהונג קונג. הדרך חוצה מדרום לצפון את צים שא צוי ומגיעה עד מונג קוק. דרך ראשית זו מהווה אתר תיירות ואתר מסחרי חשוב בשל החנויות הרבות, המלונות והמסעדות הרבות שלאורכה. מוצאה של הדרך בנמל ויקטוריה שבדרום צים שא צוי, והיא מסתיימת ברחוב באונדרי שבצפון מונג קוק. מתחת לדרך עוברים קו קוון טונג וקו צואן ואן של הרכבת התחתית של הונג קונג. חלקה הראשון של דרך נייתן נסלל בשנת 1861. הייתה זו הדרך הראשונה שנסללה בקאולון לאחר שקאולון הוחכרה לבריטניה בועידת פקינג בשנת 1860. בעת סלילתה נקראה הדרך "דרך רובינסון" (Robinson Road) על שם סר הרקולס רובינסון, ברון רוזמיד, המושל החמישי של הונג קונג. מאחר שגם באי הונג קונג הייתה דרך בשם זה על שמו של המושל, ובמטרה למנוע בלבול הוחלט בשנת 1909 לשנות את שם הדרך לשמה הנוכחי על שם סר מתיו נייתן, המושל ה-13 של הונג קונג. בעת סלילת הדרך היה האזור פרוור מגורים של הונג קונג. לצידה של הדרך היו מבני אחוזה בסגנון קולוניאלי ולצידם גנים. כמו כן היו לצידה המערבי של הדרך קסרקטין ויטפיל (לימים הפך אזור הקסרקטין לפארק קאולון). בשנת 1906 נבנתה לצד הדרך כנסיית סנט אנדרו - הכנסייה האנגליקנית הראשונה שנבנתה בקאולון. הדרך שבין דרך דאסקוין לבין רחוב ארגייל נקראה במקור "דרך ההכתרה" (באנגלית: Coronation Road, בסינית: 加冕道) לציון ההכתרה של המלך ג'ורג' החמישי בשנת 1911. בשנת 1926 הפכה דרך זו לחלק מדרך נייתן. לצידי הדרך מצויים מבנים רבים בעלי חשיבות בהם מלון פנינסולה, פארק קאולון, מסגד קאולון ומלונות רבים. מדיה וקבצים בנושא דרך נייתן בוויקישיתוף תצלומים של דרך נייתן תצלומים של דרך נייתן
מרטין סליגמן

מרטין א. פ. סֶליגמן (בשם מלא באנגלית: Martin Elias Pete Seligman; נולד ב-12 באוגוסט 1942 באולבני, מדינת ניו יורק) הוא פסיכולוג יהודי-אמריקאי, ממייסדי הפסיכולוגיה החיובית. טבע את המושג "חוסר אונים נלמד". סליגמן סיים תואר ראשון באוניברסיטת פרינסטון ב-1964, וקיבל תואר דוקטור בפסיכולוגיה באוניברסיטת פנסילבניה ב-1967. משנת 1976 משמש כחוקר וכמרצה במחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטה זו, ובה הוא מנהל את המרכז לפסיכולוגיה חיובית. סליגמן פרסם כמאתיים מאמרים וכעשרים ספרים, בהם מספר ספרי "עזרה עצמית". ב-1998 נבחר לכהונה של שנה כנשיא האגודה האמריקאית לפסיכולוגיה. הוא מייסד ועורך כתב העת המדעי "Prevention and Treatment Magazine". בשנת 2004 הוא פרסם Character Strengths and Virtues המנתח את גישת החוזקות. המניע לפסיכולוגיה החיובית הוא ביקורתו של סליגמן על הפסיכולוגיה. לטענתו, עיקר העיסוק של פסיכולוגים הוא בשאיפה להפחית השפעות פתולוגיות שונות, ולא בצדדים החיוביים של האדם. בנוסף, הוא טוען כנגד תאוריות דטרמיניסטיות רווחות באקדמיה כמו התאוריה של מרקס, פרויד וניטשה. לפי סליגמן, האמונה שגורלו של אדם מושפע מעברו בחיים היא שגויה. על פי מאמרו של סטיבן האגבלום, סליגמן מדורג במקום ה-13 ברשימת הפסיכולוגים המצוטטים ביותר בספרי פסיכולוגיה במאה ה-20. סליגמן נשוי למנדי מק'קארתי ולהם שבעה ילדים. Helplessness: On Depression, Development, and Death. 1975, San Francisco: W.H. Freeman. Learned Optimism: How to Change Your Mind and Your Life. 1991, New York: Knopf. What You Can Change and What You Can't: The Complete Guide to Successful Self-Improvement. 1993, New York: Knopf. The Optimistic Child: Proven Program to Safeguard Children from Depression & Build Lifelong Resilience. 1996, New York: Houghton Mifflin. Authentic Happiness: Using the New Positive Psychology to Realize Your Potential for Lasting Fulfillment. 2002, New York: Free Press. Character Strengths and Virtues. 2004, Oxford: Oxford University Press. (בשיתוף עם כריסטופר פיטרסון). ילדות אופטימית: תוכנית פסיכולוגית לבניית החוסן הנפשי של ילדים (תרגמה מאנגלית חוה נווה), תל אביב: עם עובד, תש"ס-2000. אושר אמיתי: הגשמה עצמית באמצעות פסיכולוגיה חיובית (מאנגלית: יעל זיסקינד-קלר), מושב בן שמן: מודן, 2005. מרטין סליגמן, באתר גוגל סקולר מרטין סליגמן, באתר Academia.edu ביוגרפיה של סליגמן באתר המרכז לפסיכולוגיה חיובית באוניברסיטת פנסילבניה (באנגלית) Authentic Happiness, אתר של סליגמן על אושר ופסיכולוגיה חיובית (באנגלית) The 100 Most Eminent Psychologists of the 20th Century Dr Martin Seligman Flourish: how to assess PERMA life satisfaction and Subjective Well-Being, סרטון באתר יוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
West Ryder Pauper Lunatic Asylum

West Ryder Pauper Lunatic Asylum הוא אלבומם השלישי של להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית קסביאן שיצא ב-5 ביוני 2009. האלבום היה מועמד לפרס מרקיורי בשנת 2009. ובאוקטובר 2009 הוא נבחר לאלבום השנה של קוראי מגזין Q. השיר "Vlad the Impaler" הופץ כהורדה חינם מהאתר הרשמי של הלהקה לתקופה של שלושה ימים מ-31 במרץ עד 3 באפריל 2009. הסינגל הרשמי של האלבום היה השיר "Fire" שיצא ב-1 ביוני 2009. סרג'יו פיזורנו הגדיר את האלבום כ"פסקול של סרט דמיוני". האלבום כולל דואט בשיר "West Ryder Silver Bullet", עם השחקנית רוזריו דוסון. האלבום נכנס למצעד האלבומים הבריטי במקום הראשון. חברת סוני השתמשו בשיר "underdog" בפרסומת לטלוויזיות. West Riding Pauper Lunatic Asylum היו קבוצה של בתי חולים לחולי נפש שנבנו ביורקשיר, אנגליה בשנת 1880. סרג'יו פיזורנו הסביר את בחירת השם לאלבום: "האלבום לא על המקום, אני שמעתי על המקום לראשונה בפרסומת טלוויזיה, והמילים תפסו אותי. אני אוהב איך המילים נראות והרגש שהם מוציאות. מסתבר שזה היה בית המשוגעים הראשון לעניים, לפני זה רק העשירים קיבלו טיפול." כריכת האלבום מתארת את חברי הלהקה "מתלבשים למסיבה בבית המשוגעים ומסתכלים במראה על התלבושות". הלהקה סיפרה בראיון שכל שיר אמור לתאר אסיר בבית משוגעים. כל השירים נכתבו על ידי סרג'יו פיזורנו חוץ מאלו שרשום לידם אחרת Underdog" 4:37" Where Did All the Love Go?" 4:17" Swarfiga" 2:18" Fast Fuse" 4:10" Take Aim" 5:23" Thick as Thieves" 3:06" West Ryder Silver Bullet" 5:15" Vlad the Impaler" 4:44" Ladies and Gentlemen, Roll the Dice" 3:33" Secret Alphabets" 5:07" (הלמוט זקריאס, פיזורנו) Fire" 4:13" Happiness" 5:16" טום מייהן – שירה (חוץ מהשירים "Swarfiga", "Take Aim", "Secret Alphabets" ו "Happiness") סרג'יו פיזורנו – גיטרה ראשית, קולות רקע, (בכל השירים חוץ מהשירים Swarfiga", "Take Aim", "Secret Alphabets" ו "Happiness") שירה (בשירים "Swarfiga", "Take Aim", "Secret Alphabets" " ו "Happiness") כריס אדוארדס – בס איאן מת'יוז – תופים צוות נוסף ג'יי מהלר – גיטרה נוספת בשירים "Underdog", "Ladies and Gentlemen (Roll The Dice)"ו "Happiness. טים קרטר – גיטרה נוספת, קלידים בשירים "Where Did All The Love Go?", "Take Aim", "West Ryder Silver Bullet" ו ."Secret Alphabets" דניאל ראלף מרטין – גיטרה נוספת בשיר "Fast Fuse" ופסנתר נוסף בשיר "Happiness". רוזריו דוסון – שירה בשיר . "West Ryder Silver Bullet" בן קילי – קלידים נוספים בשיר "Ladies and Gentlemen (Roll The Dice)" מידע על האלבום West Ryder Pauper Lunatic Asylum באתר MusicBrainz מידע על האלבום West Ryder Pauper Lunatic Asylum באתר AllMusic האלבום West Ryder Pauper Lunatic Asylum באתר Discogs האלבום West Ryder Pauper Lunatic Asylum באתר ספוטיפיי
גובה תנועות

גובה תנועות הוא מיקום הלשון ביחס לגג חלל הפה. לכל תנועה ללא יוצאות מהכלל יש גובה תנועות בנוסף למיקום. ישנן שבע דרגות מוכרות של גובה תנועות: תנועות סגורות (תנועות גבוהות) תנועות כמעט-סגורות תנועות חצי-סגורות תנועות אמצעיות תנועות חצי-פתוחות תנועות כמעט-פתוחות תנועות פתוחות (תנועות נמוכות)
טום מייהן

תומאס פיטר מייהן (באנגלית: Thomas Peter Meighan; נולד ב-11 בינואר 1981 לסטר, אנגליה) הוא מוזיקאי בריטי, סולן להקת האינדי רוק קסביאן. מייהן הוא סולן להקת קסביאן מאז היווצרה בשנת 1999 בעיר לסטר. הוא הסולן במרבית שירי הלהקה והיחיד מבין חברי הלהקה, שאינו מנגן בכלי נגינה, למעט הפעמים בהם ניגן בתוף מרים בהופעה או בגיטרה בביצוע חי של The Nightworkers. מלבד הפרסים שזכה מייהן עם קסביאן הוא זכה במקום 19 של הסולן הטוב ביותר בכל הזמנים בסקר הקוראים של מגזין Q. כבר בתחילת דרכה של להקת קסביאן השיג מייהן מוניטין של פרובוקטור תקשורתי בעיקר כשזה היה קשור ללהקות אחרות. הוא התפרסם בזכות עלבונותיו, כמו במקרה בו קרא לג'סטין טימברלייק "גמד עם זיפים". בנוגע לאופי המדכא של "מוזיקת אימו" (emo music) והמאזינים לה, אמר: "בני נוער טובים מזה. אני רוצה להגיד להם להיות חיוביים לגבי החיים. ההורים שלכם גידלו אתכם טוב, אז אל תשבו בחדרים שלכם ותחתכו את הוורידים. תתבגרו." הוא העביר ביקורת בנושא השפעות האינטרנט על תעשיית המוזיקה, והיה בין הסלבריטאים היחידים שביקרו את התנהלותו של סיימון קאוול עם סוזן בויל בטענה "שזה יענה אותה כל ימי חייה. היא לא מוכנה לזה והיא לא מתאימה לזה. מנצלים אותה. זה נורא". משנת 2009 ניסה מייהן למתן את תדמיתו השנויה במחלוקת. בראיון שנתן ל"דיילי רקורד" הוא אמר: "כשהוצאנו את האלבום הראשון שלנו, לא עזר שבראיונות ירדנו על כולם. רק השתטינו, רק נהנינו וכולם ולקחו את זה ברצינות... עשינו את זה בשביל אפקט אבל הצטיירנו כמפלצות במקום חבורת נערים בלהקה. לא הבינו אותנו בכלל. אני לא מתחרט על דבר שאמרתי אבל זה פשוט היה מגוחך". גישתו הבולטת של מייהן, תעלוליו על הבמה, והמוניטין שלו כבליין, נוטים להאפיל על היבטים חיוביים יותר של תדמיתו הציבורית. הוא נתן את תמיכתו למגוון קרנות צדקה, ביניהן יוניסף, אוקספם, וקרן לטיפול במחלת הסרטן בבני נוער. טום מייהן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טום מייהן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) טום מייהן, באתר AllMusic (באנגלית) טום מייהן, באתר MusicBrainz (באנגלית) טום מייהן, באתר Discogs (באנגלית) טום מייהן, באתר Songkick (באנגלית)
סרג'יו פיזורנו

סרג'יו לורנזו "סרג`" פיזורנו (Sergio Lorenzo "Serge" Pizzorno; נולד ב-15 בדצמבר 1980 בניוטון אבוט, בדבון, אנגליה) הוא גיטריסט וכותב שירים בריטי בלהקת האינדי רוק "קסביאן". אביו של סרג' היגר מג'נובה, איטליה לאנגליה והתמקם בלסטר, שם גדל פיזורנו. בילדותו שאף פיזורנו לפתח קריירה ככדורגלן. ב-1999 הקים את להקת "קסביאן" עם חבריו טום מייהן, כריסטופר קרלוף(אנ') וכריס אדוארדס. בלהקה תיפקד כגיטריסט וביצע קולות רקע. כאשר עזב קרלוף את הלהקה ב-2006, תפס פיזורנו את תפקיד כותב השירים הראשי של הלהקה. במקביל לעבודתו ב"קסביאן", פיזורנו גם הלחין את מוזיקת הרקע של תצוגת האמנות של חברו נואל פילדינג, שהוצגה במהלך 2010 בבית הקפה "מייזו ברטו" (Maison Bertaux) בסוהו, לונדון. פיזורנו נישא ב-2016 לאיימי וויט ולהם שני בנים בשם אניו ולוציו. אתר האינטרנט הרשמי של סרג'יו פיזורנו סרג'יו פיזורנו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סרג'יו פיזורנו, באתר AllMusic (באנגלית) סרג'יו פיזורנו, באתר MusicBrainz (באנגלית) סרג'יו פיזורנו, באתר Yandex.Music (ברוסית) סרג'יו פיזורנו, באתר Discogs (באנגלית)
מט

מט הוא עמדה בשחמט שבה המלך נתון תחת איום (שח) ואי אפשר להציל אותו (בשום דרך: לא על ידי בריחה, לא על ידי הכאת הכלי התוקף וגם לא על ידי חציצה) במצב זה אין למנוע את הכאתו של המלך, ועל כן הצד הנתון במט מפסיד במשחק. מקור המילה הוא בפרסית "שאה מט" פירושו המלך מת או המלך חסר אונים. שני תנאים הכרחיים לביצוע המט – איום על המלך ואין לו מהלכים חוקיים. אם המלך מאוים, אולם קיים מהלך חוקי, המצב נקרא שח. אם אין איום על המלך, אולם אין כלל מהלכים חוקיים (עם שום כלי) המצב נקרא פט והמשחק מסתיים בתיקו. ברישום התנועות מסמנים מט ב#, X או פשוט כותבים "מט". יש הנוהגים לסמן זאת בעזרת ++, אולם אחרים מסמנים כך שח כפול. שלוש הדוגמאות הללו הן מטים מיוחדים. מימין זהו "מט טיפשים" – משחק השחמט הקצר ביותר האפשרי (2 מסעים). באמצע זהו "מט חנק" – המלך השחור לא יכול לברוח כי הוא "חנוק" על ידי כליו שלו. משמאל זהו "מט לגל" – מלכודת בפתיחה שבה הלבן מקריב את מלכתו כדי להנחית מט. ערך מורחב – מט עם צריח מט כזה הוא קל מאוד. יש לדחוק את המלך לצד הלוח, ואז להנחית עליו את המט. מט עם מלכה אפשר לכפות ב-9 מסעים, ועם צריח – ב-16 מסעים. מט כזה קל מאוד והמלך המותקף יכול להינצל ממט רק אם יש כלי שיכול לחצוץ. במט זה כל מסע צריח אחר מכה שח וכך שניהם דוחפים את המלך המותקף לעבר אחת משורות הבסיס. ניתן לעשות את המט גם עם מלכה וצריח או שתי מלכות לאחר הכתרה. מט עם שני כלים קלים (רץ או פרש) הוא אפשרי, אלא שלעיתים אי אפשר לכפות אותו. מט כזה אפשרי (כל עוד הרצים לא על אותו צבע-מצב שיכול לקרות רק כתוצאה מהכתרה) אפשר לכפות אותו, אם מובילים את המלך לפינה. מט כזה אפשרי בצד הלוח, אולם כדי לכפות אותו, חייבים שהמלך יהיה בפינה שצבעה כצבע הרץ. אפשר להכריח את המלך להגיע לפינה, אולם לא כצבע הרץ, ואז יש ל"הוביל" אותו לפינה השנייה של הלוח (זה קשה ביותר, ופעמים רבות המשחק מסתיים בתיקו, בגלל החוק שקובע שאם התבצעו 50 מסעים הפיכים המשחק מסתיים בתיקו). מט כזה אפשרי, אבל אי אפשר לכפות אותו. הצד בעל היתרון יכול לנצח רק אם יש לצד השני עוד כלי (למשל, רגלי) שימנע פט, או אם השחקן השני משחק באופן שמאפשר מט עם שני פרשים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. מט עם רגלי שאינו מוכתר אינו אפשרי, אלא אם כן לצד השני יש כלי שחוסם את המפלט של המלך במקרה שהרגלי מאיים על המלך ומוגן על ידי כלי אחר והרגלי שמאיים על המלך לא מאוים על ידי אף כלי. הפסד לאחר הכאת המלך הוא חוק בסיסי מאז המצאת השחמט. לאחר מכן הוכנסו החוקים שצריך להזהיר מפני התראת שח, ושאסור להיכנס למצב שבו המלך מאוים. לבסוף החליטו באופן סופי, שרק הגעה למצב של מט ממש תיחשב לניצחון. הכרעות בשחמט מדיה וקבצים בנושא מט בוויקישיתוף
ידות

בהלכה, יד (ברבים: ידות או ידיים) היא אמירה, מעשה או מצב כלשהו אשר מרמז על כוונת המדבר, המבצע או המשתתף. הדיונים ההלכתיים נוגעים לתחומי הלכה כמו נדרים, גיטין וקידושין, בהם נדרשת אמירה מסוימת כתנאי ליצירת סטטוס הלכתי כלשהו, ובהקשרים אלו נידון המעמד ההלכתי של משפטים מקוטעים שונים. המקור לכינוי "יד" הוא מן הדמיון לידית, חלק קטן מן הכלי שבאמצעותו ניתן להחזיק את הכלי כולו; כך גם על ידי המשפט המקוטע ניתן להבין את המשמעות השלמה שלא נאמרה בפירוש. התלמוד מבחין בין שלוש רמות של ידיים: "ידיים מוכיחות", "ידיים שאינן מוכיחות" ו"ידיים שאינן מוכיחות כלל". 'יד שאינה מוכחת כלל' היא אמירה המשתמעת לשתי פנים. דוגמה לכך היא קבלת נזירות, על ידי אמירת "אהיה", שכן ניתן לטעות שהוא מקבל על עצמו תענית ולא נזירות (כשאין נזיר עובר לפניו), לכן, פסק שמואל כי אין אמירה זו נחשבת לכלום. 'יד שאינה מוכחת' היא אמירה שניתן להבין ממנה את משמעותה, על אף שהיא נאמרת באופן בלתי ברור. לראשונה נחלקו חכמים ורבי יהודה האם ידיים שאינם מוכיחות הווי ידיים: ”גופו של גט, "הרי את מותרת לכל אדם". רבי יהודה אומר: "ודין דיהוי ליכי מינאי ספר תירוכין ואיגרת שבוקין".” כלומר, לפי רבי יהודה, על הבעל לפרט שהשטר ניתן בתורת גט. במסכת נדרים, נחלקו אביי ורבא באופן שאדם אומר לחבירו "מודרני הימך" או "מופרשני הימך" האם אומרים שהוא מקבל על עצמו להתרחק ולהיות מופרש ממנו, או שניתן להסיק שהוא מדיר את עצמו ליהנות מחבירו, אביי סובר שידים שאינן מוכיחות נקראים ידיים ורבא חלוק עליו. בנדרים ונזירות ישנו פסוק מיוחד "נזיר להזיר" ממנו נלמד כי ניתן לנזור על ידי אמירה שהיא בגדר "ידים", עם זאת, סבור רבא כי ההיקש, מקיש את הדיבור רק כשהוא נאמר באופן ברור, "נזיר" - "להזיר", כשם שהנזירות צריכה להיות באופן מפורש "איש כי יפליא", כך גם הידות צריכות להיות באופן שאינו משתמע לשתי פנים. 'יד מוכחת' היא דיבור שלא ניתן לטעות ממנו באופן רגיל. למשל: אדם המקדש אשה, ואומר תוך כדי דיבור לאשה אחרת "ואת" – מובן מדיבורו שהוא מעוניין לקדש אותה (בהסכמתה). במקרה כזה נחשבות הידיים לידיים מוכיחות, שכן ברור שהוא רוצה לקדשה, והאפשרות החלופית (למשל, שהוא מתכוין לומר לה "ואת - תראי") היא אפשרות דחוקה. באופן רגיל, ידיים מוכיחות נחשבות לידיים. אבל בקידושין רב פפא מסתפק אם ניתן להסיק כי הידיים נחשבות כמו דיבור מלא, כמו בנזירות, או שמא דווקא בנזירות, ניתן להחיל על ידי ידיים, שכן נדרים ונזירות חלים בקלות יותר, על ידי דיבור, ולכן גם על ידי דיבור כזה ניתן להחילם, אך קידושין היא חלות שחלה רק על ידי מעשה, ואולי לא ניתן להחילם על ידי דיבור. בקרבנות ניתן לקדש בהמה על ידי אמירה שהיא בגדר יד. במסכת נדרים, הסתפקו רב פפא ורבינא בדיני לקט שכחה ופאה, צדקה, והפקר, שהוקשו לקרבנות, אם מועילה בהם אמירה שהיא בגדר יד או לא. תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף ב', עמוד ב' משנה, מסכת גיטין, פרק ט', משנה ג' תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ה', עמוד ב' תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ו', עמוד ב'.
טיסה 655 של איראן אייר

טיסה 655 של איראן אייר (IR655) הייתה טיסת נוסעים שהופלה בשוגג ב-3 ביולי 1988 מעל מצר הורמוז על ידי סיירת של הצי האמריקני. כל הצוות והנוסעים בטיסה, כולל 66 ילדים, מתו. המטוס בטיסה זו, איירבוס A300B2-203, היה בדרכו מנמל התעופה של בנדר עבאס בדרום איראן לנמל התעופה הבינלאומי דובאי. בספטמבר 1980 החלה מלחמת איראן–עיראק. במהלך המלחמה תקפו האיראנים מכליות נפט של כווית, מה שגרם להתערבותה של ארצות הברית במלחמה. בהמשך עצרו שלטונות איראן ספינות מטען נייטרליות במצר הורמוז (המצר בתחום המים הטריטוריאליים של איראן ועומאן על פי חוק הים), מה שהוסיף למתיחות באזור. המטוס המריא בשעה 10:17 שעון מקומי. הטיסה הייתה אמורה להימשך 28 דקות. המטוס עלה לגובה 14,000 רגל (4,300 מטר), גובה נמוך יחסית לטיסה סילונית מסחרית. הטייס היה מוחסן רזאיאן (Mohsen Rezaian), טייס ותיק עם יותר מ-7,000 שעות טיסה. במימי המפרץ הפליגה באותה תקופה הסיירת האמריקנית וינסנס. צוות הספינה היה דרוך, בעקבות תקרית שאירעה ב-17 במאי 1987, בה ירו מטוסי חיל האוויר העיראקי טילי אקסוסט לעבר סיירת אמריקנית אחרת (באירוע זה נהרגו 37 אנשי צוות הספינה). טיסה 655 נקלטה במכ"ם האונייה, וצוות האונייה חשב בטעות שמדובר במטוס F-14 של חיל האוויר האיראני המתכונן לתקוף את הספינה. קפטן האונייה ויליאם רוג'רס (William C. Rogers III) הורה להפיל את המטוס. שני טילי קרקע-אוויר RIM-66 Standard נורו לעבר המטוס. רק לאחר הפגיעה הבין צוות הספינה את הטעות. מחקירת האירוע התברר כי צוות האונייה ניסה ליצור קשר עם מטוס האיירבוס, ושידר אות חירום שבע פעמים. צוות המטוס לא הבין את המסר ולא השיב. בחקירה התברר גם כי מד מהירות הרוח במטוס טעה ב-50 קשר (93 קמ"ש), והמטוס סטה מנתיבו. עוד נבדקו בחקירה גם מכשירי המכ"ם של האונייה, והתברר כי לא היו בהם בעיות. עם זאת הוצבה טייסת של חיל האוויר האיראני בנמל התעופה של בנדר עבאס (משם המריא המטוס). ממשלת ארצות הברית הביעה צער על אובדן חיי חפים מפשע, אך מעולם לא הודתה באחריות למקרה, ולא התנצלה בפני הממשל האיראני. בשנת 1996 תבעה איראן את ארצות הברית בבית הדין הבינלאומי לצדק. בסופו של דבר שילמה ארצות הברית למשפחות הקורבנות סכום של 131,800,000 דולר (כ-300,000 לכל איש), בתנאי שהכסף לא יעבור דרך הממשלה האיראנית. תאונה זו סיבכה עוד יותר את היחסים המתוחים ממילא בין שתי המדינות. לאירוע הוקדש פרק בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "תעופה בחקירה". מדיה וקבצים בנושא טיסה 655 של איראן אייר בוויקישיתוף סיפור טיסה 655 (באנגלית) תיק התאונה והיסטוריית המטוס של טיסה 655 של איראן אייר, באתר Aviation Safety Network (באנגלית)
חומעת האווירון

חוּמְעַת האווירון (שם מדעי: Rumex aeroplaniformis; גם Rumex rothschildianus, ראו בהמשך) היא מין צמח חד-שנתי נדיר, אנדמי למישור החוף של ארץ ישראל, בעבר היה הצמח נפוץ בכל מישור החוף, אך כיום הוא גדל ב 2–3 אתרים בלבד באזור חוף השרון, אף על פי שבכל אתר צמחים רבים. הצמח נמצא והוגדר על ידי הבוטנאי הארץ-ישראלי אהרן אהרנסון בשנת 1906, אשר נתן לו את השם הלטיני "רומקס רוטשילדיאנוס" (Rumex rothschildianus) ע"ש הברון רוטשילד. השם הנוכחי ניתן לו בגלל הדמיון שמצאו בוטנאים בין פירותיו לבין צורת אווירון. מדיה וקבצים בנושא חומעת האווירון בוויקישיתוף צפריר רינת, כך ניצל הצמח הישראלי "חומעת האווירון", באתר הארץ, 18 באפריל 2007 עדי חשמונאי, המבצע להצלת הצמח שגילה אהרון אהרונסון, באתר nrg‏, 23 באוגוסט 2010 חומעת האווירון, באתר NCBI (באנגלית) חומעת האווירון, באתר צמח השדה חומעת האווירון, באתר צמחיית ישראל וסביבתה חומעת האווירון, באתר Tropicos (באנגלית) חומעת האווירון, באתר GBIF (באנגלית) חומעת האווירון, באתר IPNI (באנגלית) חֻמְעַת הָאֲוִירוֹן במילון בוטניקה: צמחי ארץ ישראל (תשס"ג), 2003, באתר האקדמיה ללשון העברית ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הליגה השלישית (גרמניה)

הליגה הגרמנית השלישית (בגרמנית: 3. Liga) היא ליגת הכדורגל השלישית בחשיבותה בגרמניה. הליגה הוקמה בשנת 2008, והיא החליפה את הליגות האזוריות בתפקיד הליגה השלישית בגרמניה. לפיכך, הליגה השלישית ממוקמת בין הבונדסליגה השנייה לליגות האזוריות, שנחשבות לחצי מקצועניות. הליגה השלישית היא הליגה הגבוהה ביותר שקבוצות מילואים של מועדונים יכולות להתשתתף בה. הקבוצות שסיימו בשני המקומות הראשונים עולות אוטומטית לבונדסליגה השנייה, ומחליפות אותן שתי הקבוצות שסיימו אחרונות בליגה השנייה. הקבוצה שסיימה במקום השלישי בליגה השלישית משחקת משחק פלייאוף מול הקבוצה שסיימה במקום השש עשרה בבונדסליגה השנייה. שלוש הקבוצות שסיימו אחרונות יורדות לליגות האזוריות בעוד ששלוש הקבוצות שעלו מהליגות האזוריות מחליפות אותן. מדיה וקבצים בנושא הליגה השלישית בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הליגה השלישית (בגרמנית) הליגה השלישית באתר הרשמי של ההתאחדות הגרמנית אתר שמראה תוצאות ואת טבלת הליגה השלישית [ורצברגר קיקרס ואיינטרכט בראונשוויג סיימו במקומות 2 ו-3 בהתאמה אך הקבוצה שסיימה ראשונה באירן מינכן 2 משמשת כקבוצת מילואים ועקב כך אסורה השתתפותה בליגה גבוה מהליגה ה-3]
חטיפת מטוס כיש אייר

חטיפת מטוס כיש אייר אירעה ב-19 בספטמבר 1995, כשמטוס בואינג 707 של חברת התעופה האיראנית "סאהא אייר" נחטף במהלך טיסת שכר של חברת התעופה "כיש אייר". על המטוס היו 174 נוסעים ואנשי צוות, והוא הוביל נוסעים מטהראן לאי כיש שבמפרץ הפרסי. במהלך הטיסה חטף את המטוס אחד הדיילים, רזא ג'ברי (Reza Jabari). ג'ברי ניסה להטיס את המטוס לאירופה, אך במטוס לא היה די דלק לשם כך. הוא ביקש רשות לנחיתה מערב הסעודית וירדן אך הם סירבו. לאחר מכן פנה לישראל וביקש לנחות בנתב"ג. תחילה נענה בשלילה, אולם ראש הממשלה יצחק רבין החליט לאשר את נחיתתו בנמל התעופה עובדה. הוא הסביר זאת בכך נמסר לו כי לא נותר די דלק במטוס, ושהוא לא היה מוכן לשאת באחריות להתרסקות מטוס עמוס נוסעים. במהלך שהותם של נוסעי המטוס בארץ פגשה אותם אמו של החייל החטוף רון ארד. הנוסעים שוחררו לאחר שהייה של 24 שעות בישראל. רזא ג'ברי נעצר, נשפט על עבירה של שוד אווירי, נידון לשמונה שנות מאסר, ומתוכן ריצה בפועל ארבע וחצי שנים. ג'ברי החל בתהליכי גיור. לאחר שחרורו מהכלא הוא התגורר באילת. בשנת 2006 טען אתר חדשות איראני כי הוא נתפס בגבול איראן–טורקיה לאחר שנשלח לשם על ידי המוסד, אך לא כך היה. ירון דרוקמן, כשמטוס איראני נחטף לישראל, באתר ynet, 20 בספטמבר 2014 שמעון איפרגן, האיראני שחטף מטוס לישראל החליט להתגייר, באתר nrg‏, 2 במרץ 2007
751

שנת 751 היא השנה ה-51 במאה ה-8. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. התנגשות ראשונה ויחידה בין הצבא המוסלמי לצבא הקיסרי של סין על גדות נהר הטלאס (היום בקזחסטן) הלומברדים כובשים את העיר האיטלקית רוונה, ובכך מבטלים את האקסרכיה הביזנטית באיטליה. פפין הגוץ מתמנה למלך הפרנקים. סיום שושלת המרובינגים. תחילת שושלת הקרולינגים. קרלומן הראשון, מלך הפרנקים (נפטר ב-771) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 751‎ נפטרים ב-751‎ מדיה וקבצים בנושא 751 בוויקישיתוף
הפיגוע בנמל התעופה של לוס אנג'לס

הפיגוע בנמל התעופה של לוס אנג'לס הוא פיגוע ירי שאירע ב-4 ביולי 2002 בדלפק אל על בנמל התעופה הבינלאומי של לוס אנג'לס. בפיגוע נרצחו שני אזרחים ישראלים ונפצעו ארבעה. סמוך לשעה 11:30 (שעון מקומי) ניגש אזרח מצרי לעבר דלפק אל על בנמל התעופה הבינלאומי של לוס אנג'לס חמוש בשני אקדחים, סכין ובתחמושת רבה, והחל לירות לעבר 90 נוסעי אל על שעמדו בתור. היורה, הישאם מוחמד הדיאת (Hesham Mohamed Hadayet), הרג דיילת קרקע בת 25, נוסע בן 46, ופצע ארבעה. מאבטח של אל על שהיה במקום הפיל אותו לארץ, ומאבטח אחר ירה בו למוות. הדיאת היה בן 41, נשוי ובעל משפחה, בעל עסק להשכרת לימוזינות. הוא הגיע לארצות הברית ב-1992, תחילה בויזת תייר, והגיש בקשה למעמד של פליט פוליטי. לבסוף השיג אישור חוקי להתגורר ולעבוד בארצות הברית לאחר שאשתו זכתה בהגרלת הגרין קארד בשנת 1997. הוא תואר כאדם שקט, מוסלמי אדוק, וחדור שנאה עזה לישראל. בספטמבר 2002 הגיעו חוקרי ה-FBI למסקנה כי הישאם פעל לבדו, והוא קיווה להשפיע על מדיניות החוץ של ארצות הברית לטובת הפלסטינים. טרור בארצות הברית הפיגועים בנמלי התעופה של וינה ורומא התקפת יריות על דלפק אל-על בלוס אנג'לס, באתר ynet, 6 ביולי 2002 מאת זוהר בלומנקרנץ, שירות "הארץ", עדות: היורה בלוס אנג'לס "שנא את ישראל", באתר הארץ, 6 ביולי 2002 Officials Puzzled About Motive Of Airport Gunman Who Killed 2, ניו יורק טיימס, 6 ביולי 2002 FBI, Justice: El Al attack was terrorism באתר CNN‏ 12 באפריל 2003