מרים נופך

מרים נופך (20 בדצמבר 1878 - 26 בפברואר 1935) הייתה רופאת העיניים הראשונה בתל אביב, ממייסדי אגודת רופאים מדברי עברית, פעילה למתן שוויון זכויות לנשים בארץ ישראל, ממקימות הארגון התאחדות נשים עבריות לשיווי זכויות בארץ ישראל. מרים נופך לבית שפרנוב נולדה בשנת 1878 בטביליסי, גאורגיה. למדה רפואה בברן ובלוזאן שבשווייץ. בתום לימודיה שבה לרוסיה, עסקה במלחמה במחלת הכולרה בנפת הוולגה. בדרכה לארץ ישראל התעכבה בקושטא, שם עבדה כ-4 שנים, במלחמת הבלקן הראשונה, בבית חולים טורקי. בקושטא הכירה את בעלה, ד"ר יצחק נופך. בקושטא נולדה בתם חמדה נופך-מוזס. בשנת 1913 עלתה לארץ ישראל עם בתה. התיישבה בירושלים. נופך עבדה בתחנת הבריאות העברית של נתן שטראוס, עם רופאי העיניים אריה פייגנבאום ואריה לייב שמעוני-מקלר. בתחנת הבריאות התמחתה ברפואת עיניים. בתקופת מלחמת העולם הראשונה עבדה בשכונת אוהל משה בבית מרפא לעניים, שהיה באחריות תחנת הבריאות . נופך הייתה מהמייסדים של אגודת רופאים מדברי עברית. תקופה מסוימת סייעה לד"ר אברהם טיכו. ב-1914 השתתפה בוועידה הארצית בנושא מיגור הגרענת, הוועידה התכנסה בד' בניסן תרע"ד ב"בית חולי עיניים העברי", בירושלים, ונמשכה שלושה ימים. במהלכה התקיימו חמש ישיבות ובוצעו הדגמות של ניתוחים בבית החולים, "למען ציון". בוועידה השתתפו 24 רופאים מרחבי הארץ, לאו דווקא רופאי עיניים, ובהם: משולם ליבונטין, אריה גולדברג, יהודה לייב פוחובסקי ומאיר קרינקין מיפו, אברהם אבושדיד, משה וולך, חנה ונפתלי וייץ, מרים נופך, אברהם טיכו, זאב ברין, אריה לייב שמעוני-מקלר, אריה פייגנבאום, אהרן יוסף ירמנס וקורבקוב מירושלים. לוועידה הוזמנו גם מורים. ד"ר הלל יפה, מעמודי התווך במאבק בגרענת, שהיה פעיל בגיבוש המדיניות להדברת המחלה וממוקירי רעיון הוועידה, לא נכח בה והרצאתו הוקראה על ידי ד"ר יעקב סגל. בקיץ 1914 לפני כניסת טורקיה למלחמת העולם הראשונה באו לארץ קצינים גרמנים כדי לסייע לטורקים במלחמתם נגד הבריטים במצרים, לשם כך גויסו לשירות צבאי רוב הרופאים היהודים, ובירושלים נשארו לפעול הרופאות הלנה כגן ומרים נופך.. ב-1918 עלה בעלה, ד"ר יצחק נופך, לארץ-ישראל, והיה מראשוני השופטים היהודים בארץ ישראל המנדטורית, שופט השלום העברי הראשון ביפו, והוא שהנהיג את השפה העברית במשפט והוציא פסקי דין בעברית ונופך עברה בעקבותיו לתל אביב. במסגרת המלחמה בגרענת, משנות העשרים בדיקות העיניים בבתי ספר נעשו על ידי "רופא נודד", שעבר מיישוב ליישוב, בדק תלמידים ודיווח על כך למועצה המדיצינית של הדסה. בהוראת הדסה, הוא אף נטל על עצמו את העבודה ההיגיינית-סניטרית ביישובים אלו. רופא עיניים נודך ראשון, שמלא תפקיד זה היה אריה פייגנבאום, ואחריו מלאו את התפקיד נחום שימקין, מרים נופך, אפרים סיני, חיים יסקי ואחרים. נופך עבדה במרפאה של "ההסתדרות הרפואית העברית בארץ-ישראל" (הר"ע), שיועדה לטיפול בחולים עניים, ומאחוז ניכר ממטופליה לא גבתה תשלום. מרים נופך נפטרה ב-26 בפברואר 1935 ונטמנה בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב. נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור הוצאה לאור, מרץ 2012, מהדורה שנייה, עמוד 301. הארץ, 17.3.1936, גיליון 5069, עמוד 8. מעריב, 30.1.1989, עמוד 12. הרפואה, כרך 9, שבט-אדר תרצ"ה, 1934. ההסתדרות הרפואית בישראל, פרק : היסטוריה תולדות הארגון. נסים לוי, "פרקים בתולדות הרפואה בארץ-ישראל 1948-1799", הוצאת הקיבוץ המאוחד והפקולטה לרפואה ע"ש ברוך רפפורט, הטכניון, חיפה, 1998, עמוד 151, 155. א. ק., ד"ר מרים נופך, דואר היום, 3 במרץ 1935 דוד תדהר (עורך), "ד"ר יצחק נופך", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 449 דוד תדהר (עורך), "מרים נופך", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך י (1959), עמ' 3522 אפרים סיני, ממלוא העין - מעולמו של רופא, צ'ריקובר מוציאים לאור בע"מ, 1984, עמוד 144 פיטר גלבי, יוסף פיקל, אברהם נצר, אבישי גולץ, "ד"ר אריה לייב שמעוני-מקלר - רופא עיניים ואף-אוזן-גרון", הרפואה, אפריל 2016, אדר ב'-ניסן תשע"ו, כרך 155, חוברת 4, עמוד 238 MEDICINE - עיניים, אורית נבות, אברהם גרוס, "המלחמה בגרענת -אבן דרך בתולדות הרפואה בארץ ישראל" אפריל - יוני 2007, עמודים 6-11 אורית נבות, אברהם גרוס, ‏המלחמה בגרענת: ראשית בריאות הציבור בארץ-ישראל, קתדרה 94, דצמבר 1999, עמ' 114 שפרה שורץ, "קופת-חולים הכללית" - עיצובה והתפתחותה כגורם מרכזי בשירותי הבריאות בארץ-ישראל, מרכז למורשת בן-גוריון, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תשנ"ז, 1997, פרק שלישי : "קופת-חולים במלחמת העולם הראשונה", פרק משנה : " היישוב בארץ ערב מלחמת העולם הראשונה", עמוד 39 מרים נופך ז"ל, דואר היום, 27 בפברואר 1935 תמונת קברה של מרים נופך, באתר BillionGraves