ההתקפות על שגרירויות ארצות הברית בקניה ובטנזניה

ההתקפות על שגרירויות ארצות הברית בקניה ובטנזניה בוצעו על ידי אנשי ארגון הטרור האסלאמי אל-קאעידה ב-7 באוגוסט 1998. הפעלת שתי משאיות תופת, שנעשתה כמעט בו-זמנית בצמוד לשגרירויות ארצות הברית בניירובי ובדאר א-סלאם, גרמה למותם של 223 אנשים ולפציעתם של כ-4,000. ההתקפה הביאה לראשונה את ארגון אל-קאעידה וראשיו למודעות הציבורית האמריקאית, ובעקבותיהן הוכלל מנהיג הארגון אוסאמה בן לאדן ברשימת עשרת הטרוריסטים המבוקשים ביותר על ידי לשכת החקירות הפדרלית. עבדאללה אחמד עבדאללה שהיה בין מתכנני הפיגוע נכלל ברשימת מבוקשים עד אשר נהרג באיראן בשנת 2020. ההכנות הישירות להתקפות החלו במאי וביוני 1998. המחבלים שכרו בניינים בניירובי ובדאר א-סלאם. שם הורכבו הפצצות, והועמסו על גבי שתי משאיות מקומיות שנרכשו לשם כך. על כל אחת מהן הועמס מטען נפץ במשקל של כ-900 קילוגרמים, שחוטי הפעלה נמשכו מהם אל תאי הנהג של המשאיות. חומר הנפץ כלל טי אן טי ואמוניום חנקתי, ובטנזניה צורפו אליו גם מיכלי חמצן. ההתקפות יצאו לפועל ב-7 באוגוסט 1998 - תאריך שנבחר ככל הנראה משום שהיה יום השנה השמיני להגעת חיילים אמריקאים לסעודיה. שתי המשאיות, נהוגות בידי מחבלים מתאבדים, הגיעו לקרבת מתחמי השגרירויות בניירובי ובדאר א-סלאם והתפוצצו כמעט בו-זמנית, בשעה 10:30 בקירוב. בניירובי ניסתה המשאית להיכנס למתחם השגרירות, ששכן בלב העיר. משסירב השומר במחסום הכניסה לפתוח אותו, ירו לעברו נהג המשאית והמחבל המלווה שאתו. המלווה הספיק להשליך רימון הלם לעבר השומר ולברוח מן המשאית לפני שהתפוצצה. בניירובי גרמה ההתפוצצות למותם של 212 אנשים ולפציעת כ-4,000. בדאר א-סלאם נהרגו אחד עשר אנשים ונפצעו 85. מרבית הנפגעים היו תושבים מקומיים; 12 מההרוגים היו אמריקאים. בניירובי ניזוק קשות בניין השגרירות, אך מרבית הנפגעים שם נפגעו עקב קריסת בניין סמוך, שבו שכנה מכללה מקומית. אוטובוס עמוס נוסעים ברחוב סמוך עלה באש וההדף ניפץ חלונות ברדיוס של כקילומטר סביב. תושבים רבים שרצו לחלונותיהם למשמע קרב האש שקדם להתפוצצות נפגעו משברי זכוכיות עקב התנפצות החלונות. בין הפצועים הייתה גם שגרירת ארצות הברית בקניה פלורנס בושנל. מניין הנפגעים בדאר א-סלאם היה נמוך יותר משום שהשגרירות שם שכנה מחוץ למרכז העיר ומשום שבקרבת שער הכניסה אליה, שם התפוצצה המשאית, לא נמצאו בניינים אזרחיים. נזק כבד נגרם לבניין השגרירות. ישראל שלחה לניירובי את יחידת החילוץ של צה"ל, שהשתתפה בפעולות החילוץ שם. מטוסי תובלה של ארצות הברית הטיסו לעיר יחידות רפואיות. בעקבות ההתקפות הורה נשיא ארצות הברית ביל קלינטון על סדרה של התקפות בטילי שיוט נגד מטרות בסודאן ובאפגניסטן, אשר הוצאו לפועל ב-20 באוגוסט. בסודאן נהרס בין השאר מפעל תרופות, שארצות הברית טענה כי יוצר בו נשק כימי, אך ככל הנראה מידע זה לא היה נכון. מועצת הביטחון של האו"ם קיבלה את החלטה 1189, אשר גינתה את הפיגועים. בעקבות הפיגוע בקניה הוגברה הפעילות האנטי-טרוריסטית המשותפת לה ולארצות הברית, אשר גם הגבירה את הסיוע הכספי לקניה, ובין השאר העבירה סך של 42 מיליון דולר, אשר יועד לנפגעי ההתקפה. חקירת הפיגועים הצביעה על קשר של פעילי טרור ממצרים ומאזרבייג'ן להתקפות. בעקבותיה הוגש כתב אישום בקשר לפיגועים כנגד 21 איש, מרביתם שלא בפניהם. בראש המואשמים נמצא אוסאמה בן לאדן. ביניהם היה עבדאללה מוחמד פאזול, שנקבע כי היה מארגן שתי ההתקפות. נכון לשנת 2013 נהרגו או מתו תשעה מתוך ה-21 (מרביתם בפקיסטן ובאפגניסטן), תשעה מרצים עונש מאסר או ממתינים למשפט (בהם עלי מוחמד, האחראי על האימונים באל קאעידה), ושלושה עודם חופשיים. פרק בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "שניות מאסון" הוקדש לפיגועים ולחקירתם. הפיגועים בקניה (2002) הפיגועים בבסיסי הכוח הרב-לאומי בביירות מדיה וקבצים בנושא ההתקפות על שגרירויות ארצות הברית בקניה ובטנזניה בוויקישיתוף עקיבא אלדר, "חקירת הפיגועים באפריקה מתמקדת בטרור איסלאמי", הארץ, 9 באוגוסט 1998. ריכוז ידיעות על ההתקפות, חקירתן ושפיטת האחראים להן באתר PBS פרטי ההתקפה בניירובי באתר Global Security אחד המקורות האמריקאים טוען ל-302 הרוגים. אחד המקורות האמריקאים טוען ל-291 הרוגים בניירובי. הבניין שופץ באופן מקיף ובהמשך הועתקה השגרירות למיקום אחר. פאזול נהרג בקרב בסומליה בשנת 2011.