laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
המשמידים

המשמידים (באנגלית: Annihilators) היא קבוצה בדיונית של גיבורי-על חייזרים המופיעה בחוברות הקומיקס ביקום מארוול קומיקס. הקבוצה הופיעה לראשונה בחוברת Thanos Imperative: Devastation #1 ממרץ 2011, ונוצרה על ידי צמד הכותבים דן אבנט ואנדי לאנינג והמאייר מיגל ספולוודה. הקבוצה מורכבת ממספר דמויות חזקות מגזעים שונים ביקום מארוול, והיא פועלת ככוח הרתעה מפני מלחמה גלקטית. לאחר התרחשותם של מספר איומים גלקטיים רב, ובראשם גל ההשמדה, כיבוש גזע הקרי בידי הפלנקס, מלחמת המלכים בין הקרי לאימפריית השי'אר ופלישת יקום הסרטן, כלב החלל קוסמו החליט להרכיב צוות גיבורי-על שיעצור איומים בטרם הם יעמידו את היקום כולו בסכנה, כהוקרה למנהיגם של שומרי הגלקסיה וחברו המנוח סטאר לורד. לשם כך, קוסמו גייס את היצורים החזקים ביותר שהוא הכיר – קוואזר האנושי, רונאן מגזע הקרי, גלדיאטור מגזע השי'אר, בטא ריי ביל מגזע הקורביניטים והגולש הכסוף מבשרו של גלקטוס. כל אחד מהם התנגד בתחילה לרעיון, אב הם הסכימו להתחבר לאחר שעבדו יחד בהגנה על טריטוריית הקרי מפני הנבל בלאסטאר. בזמן הקצר שהקבוצה קיימת, היא מנסה לסיים סכסוך בין שתי סיעות של כנסיית האמת האוניברסלית. אולם, חברי הקבוצה מגלים תחבולה להקים לתחייה את מאגוס המרושע. הם עושים את דרכם לכדור הארץ שבו מתרחשת ההחייאה, אך אינם מסוגלים למנוע אותה עקב עימות עם קבוצת האוונג'רס, שטועה לחשוב שהמשמידים הם כוח פולש. קוואזר, איקון וספיידרמן מגלים שמאגוס הגיח מתוך הפקעת שלו בדמותו של ילד צעיר. לאחר מכן, המאגוס מנסה להשתלט על כל בני האדם על פני הארץ, אך גלדיאטור, קוואזר, רונאן ואיירון מן מצליחים להערים עליו לחזור לפקעת. מאז, המשמידים שומרים על הפקעת פן תבקע שוב. דף הקבוצה באתר הרשמי של מארוול קומיקס דף הקבוצה בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס The Thanos Imperative: Devastation #1, March 2011 Annihilators: Earthfall #1, September 2011 Annihilators: Earthfall #2, October 2011 Annihilators: Earthfall #3, November 2011 Annihilators: Earthfall #4, December 2011 ערך זה הוא קצרמר בנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הפרשה (ביולוגיה)

הפרשה היא פעולת ההרחקה מהגוף של חומרי פסולת, המצטברים כתוצאה מחילוף חומרים ביצורים חיים. השימוש במונח הפרשה בהקשר ביולוגי בשפה העברית, מתייחס הן למערכת האנדוקרינית המכונה גם מערכת ההפרשה הפנימית הן למערכת השתן והכליות המכונה גם מערכת ההפרשה החיצונית. בנוסף מתייחסת ההפרשה לתהליך יציאת הצואה שהיא חלק מהעיכול. לצורך הרחקת פסולת מהגוף, התפתחו אברי הפרשה שונים אצל אורגניזמים שונים. איברי הנשימה מבצעים תפקיד מסוים בהפרשה - בהרחיקם פחמן דו-חמצני ומים, חומרים אחרים מופרשים דרך העור ודרך מערכת העיכול. איברים מיוחדים התפתחו כדי לבצע את פעולת ההפרשה ביעילות, הכליות למשל, המהוות את המרכיב הארי במערכת ההפרשה. ביצורים חד תאים, דוגמת האמבה, ההפרשה היא דרך שטח הגוף כולו. בתהליך התזונה של האמבה - בועיות המכילות שיירי מזון שלא עוכלו, מתקרבות לקרום החיצוני של הגוף, מתכווצות ופולטות את השיירים. הפחמן הדו-חמצני שנוצר מתהליכי הנשימה מופרש מכל שטח הגוף. עודפי מים המכילים חמרי הפרשה נוספים, מופרשים על ידי אברון המכונה בועית מתכווצת, הגדלה ונלחצת אל קרום התא, יוצרת בו נקב ומפרישה את תוכנה. science/egestion הפרשה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Office Online

Office Online הוא אתר אינטרנט בבעלות חברת מיקרוסופט, המרכז את כל יישומי ה-office החינמיים-מקוונים במסגרת אחת. האתר office.com הוא מיתוג מחדש ועדכון לגרסה הקודמת של ה-office החינמי-מקוון – Office Web Apps. בתחילת שנת 2014, וכחלק מההתחדשות של מיקרוסופט, בעקבות הכישלון של Windows 8.1[דרוש מקור] והתביעה נגד התוכנה המקוונת SkyDrive, שבעקבותיה שונה השם ל-OneDrive, התעדכנו והשתכללו יישומי ה-office החינמי-מקוון – Office Web Apps, והשם שונה ל-"Office Online". השקת האתר office.com קרתה בשל כמה גורמים, שיחד הובילו לשינוי קיצוני ב-microsoft. הראשון, ואולי המכריע, הוא כישלונם הגדול של מערכות ההפעלה Windows 8 ו-Windows 8.1. בשתי מערכות הפעלה אלו הוכנסו שדרוגים ועדכונים, אשר כשלו ולא עמדו במבחן הקהל, שמחציתו (45.5%) העדיפה להישאר במערכת ההפעלה הקודמת, Windows 7, גם שנה לאחר השקת המערכת החדשה. בנוסף, תביעת חברת הטלוויזיה הבריטית BskyB, בשל הפרת זכויות יוצרים בשימוש בשם "sky", יצרה אנרכיה במיקרוסופט, ובסופה הושג הסכם פשרה. בהסכם התחייבה מיקרוסופט לשינוי הדרגתי של השם "SkyDrive" לשם "OneDrive". כל אלו, בנוסף למגמה הכללית של מיקרוסופט, בשל היחלשותה כמעצמת מחשבים, הובילו למיתוג כללי בחברה, שיתבטא במערכת ההפעלה החדשה (לעתיד (בזמנו), Windows 10), וב-Office Online. האתר החדש, office.com, מכיל גרסה בסיסית של כל היישומים מחבילת האופיס הבסיסית: Word, Excel, PowerPoint, OneNote ואפליקציות נוספות הקשורות ל-OneDrive – תוכנת אנשי קשר, OneDrive, ותוכנת הדואר האלקטרוני Outlook. האתר מציע עריכה או יצירה של קבצים מחבילת האופיס הבסיסית, בממשק מקביל לזה של גרסת Office 2013, אך מכיל הרבה פחות תכונות ואפשרויות ממנה. שדרוג עיקרי של מיקרוסופט הוא הוספת תכונות, גם אם הן רחוקות מתכונות האופיס המלא. למרות השדרוג באתר, הגישה ליישומים הללו עדיין מחייבת חשבון דוא"ל או חשבון מיקרוסופט, ללא אפשרות גישה למי שאינו בעלים של אחד מהחשבונות הללו. בנוסף לשירות של מיקרוסופט, המבוסס על פלטפורמת Azure, ניתן להתקין שרתים פרטיים של Office Online על גבי פלטפורמות קלות יותר למימוש, כגון SharePoint. למימוש כזה ישנם יתרונות בהתאמת השירות לצרכים הספציפיים של הארגון, וייתכן שגם יתרון אבטחתי. אופיס 365 OneDrive Microsoft Office windows 8 אתר האינטרנט הרשמי של Office Online הניו יורק טיימס, מיקרוסופט רוצה לדחוף לכם את אופיס בכל מחיר - אפילו בחינם, באתר TheMarker‏, 24 במרץ 2015 אודות OneDrive, באתר OneDrive דורון רותם שני, היישומים המקוונים של אופיס במקום אחד, באתר ערוץ 7, 1 במרץ 2014
אחסון נתונים - מונחים

זיכרון נדיף: אמצעי לאחסון נתונים במחשב, הזקוק לאספקת חשמל באופן מתמיד על מנת שהמידע שעליו לא ימחק. על פי רוב זיכרון גישה אקראית (RAM) הוא זיכרון נדיף, שהיתרון העיקרי בשימוש בו הוא מהירות הפעולה. מדיה מגנטית: סרט מגנטי: סרט ארוך, עשוי מחומר פלסטי שבו חומר הניתן למגנוט, המיועד להקלטת אותות אנלוגיים או דיגיטליים. סרט מגנטי היה אמצעי אחסון נפוץ בחצי השני של המאה ה-20. דיסקט (תקליטון): אמצעי לאחסון נתונים וגיבוי קבצים, על דיסקה מחומר פלסטי המצופה בשכבה של חומר הניתן למגנוט. הדיסקט היה אמצעי אחסון נפוץ מאמצע שנות ה-70 ועד אמצע שנות ה-90 של המאה ה-20. דיסק קשיח: התקן זיכרון לא נדיף הפועל בטכנולוגיה מגנטית המאפשר אחסנה אמינה של נתונים דיגיטליים בנפח גדול ובזמן גישה קצר יחסית להתקני זיכרון מכניים אחרים. הדיסק הקשיח הוא אמצעי אחסון נפוץ החל מאמצע שנות ה-60 ועד היום. מדיה אופטית: תקליטור: אמצעי לאחסון נתונים הפועל בטכנולוגיה אופטית. תקליטור הוא דיסק פלסטי עגול בקוטר של עד 12 ס"מ עם חור במרכזו, שמצופה בשכבה דקיקה של אלומיניום כדי שיוכל להחזיר את האותות לקרן הלייזר שקוראת אותו. הנתונים מאוחסנים בצורת בורות (pits) ומישורים (lands) לאורך פס דקיק בצורת ספירלה הנמשך מן המרכז ועד לשולי התקליטור. הנתונים מוטבעים על גבי התקליטור (בייצור המוני), או נצרבים (באמצעות צורב ביתי). מדיית זיכרון הבזק (Flash memory): סוג זיכרון בלתי נדיף המאפשר כתיבה, מחיקה, וכתיבה חוזרת על גבי שבב. זיכרון ההבזק הראשון פותח בשנת 1984 במעבדות חברת טושיבה היפנית והשימוש המסחרי הראשון בטכנולוגיה הוצג על ידי חברת אינטל האמריקאית בשנת 1988. אחסון ענן: שיטה לאחסון נתונים ברשתות מחשבים, ובה מידע המשתמש שמור בשטח אחסון וירטואלי המתארח בחוות שרתים מרוחקת השייכת בדרך כלל לצד שלישי. מסדי נתונים - מונחים תוכנה - מונחים חומרה - מונחים תקשורת מחשבים - מונחים אמצעי לאחסון נתונים קטגוריה:התקני אחסון נתונים זיכרון בלתי נדיף
אפרת אביב

אפרת אביב (נולדה ב-20 בינואר 1982) היא שחקנית ישראלית, חברה בקבוצת "אנסמבל ציפורלה". בשנת 1994 אביב גילמה את דמותה של מרגלית בסרט הקולנוע "סיפור שמתחיל בלוויה של נחש". בשנים 1996-2000 למדה בתיכון במגמת תיאטרון. בשנים 2002-2005 אביב למדה בסטודיו למשחק של ניסן נתיב. במהלך השנים השתתפה במספר סרטים וסדרות טלוויזיה ישראליות. ב-2000 התארחה בעונה השנייה של סדרת הנוער של ערוץ הילדים "החבר'ה הטובים" גילמה את מישמיש. ב-2002 השתתפה בסרט הטלוויזיה "שתי דקות מפארדיס". בשנת 2003 שיחקה בסרטו של שחר סגל, "צעד קטן", בו גילמה את דמותה של יעל. באותה שנה שיחקה בסרט "הללויה" את הדמות מילי. בשנת 2004 עשתה את תפקידה בסרט הקולנוע "סוף העולם שמאלה". במהלך אותה שנה, השתתפה בסדרת הנעורים "כל שבת שנייה", בערוץ הילדים. באותה השנה התארחה גם בסדרה הקומית של ערוץ 2 ״החיים זה לא הכל״ בתור בלה, שליחה מחנות פרחים. ב-2006 השתתפה בתפקיד משני קטן בסדרת הנוער ״ראש גדול״ ששודרה בערוץ הילדים של Yes גילמה את דפנה ארצי אחות הגדולה של רוי (ענר מורג). בשנת 2008 השתתפה בסרט "חורבה", המבוסס על רצח אסף שטיירמן. בשנת 2009 לוהקה לסדרת הדרמה "שירות חדרים", בערוץ 2. בין השנים 2011–2012 שיחקה בסדרת הדרמה "ילדי ראש הממשלה", פרי עטם של נעה רוטמן ושחר מגן. בשנת 2012 שיחקה בסרט "חיותה וברל". ב-2016 התארחה בסדרה הקומית "שותפים" ששודרה בערוץ סנטרל קומדי של HOT גילמה את רונית. ב-2018 השתתפה בתוכנית הילדים ״קופיקו במשטרה״ בתפקיד גליה. באותה השנה גם השתתפה בסדרה ״הרמון״ בתפקיד איילת. כמו כן באותה השנה גם השתתפה בסדרת הרשת "לא הכל ורוד" בתפקיד מרכזי בתור הקופאית. בשנים 2018-2019 שיחקה במשך 4 עונות בסדרת הנוער ״כפולה״ גילמה את צביה. ב-2019 התארחה בסדרת הטלוויזיה של HOT ״בת אל הבתולה״ בתפקיד יעל שבתאי. בשנת 2020 כיכבה בסדרת החגים "משפחה באוטו" שמשודרת בכאן חינוכית בתור אם המשפחה. בשנת 2021 התארחה בסדרת הטלוויזיה של ניקלודיאון ״אבא מטפלת״ בתפקיד בר. באותה השנה גילמה דמויות שנות בסדרת הילדים ״פרפר נחמד״ ששודרה בכאן חינוכית. היא השתתפה בתיאטרון הבימה במחזות "הכבש השישה עשר", "חברון" ו"דיבוקים". כמו כן, היא שיחקה במחזות "הדיבוק" ו"אמא קוראז' וילדיה" שהוצגו בפסטיבל עכו. בשנת 2015 השתתפה בסרט הקולנוע "פרחים של מרציפן". בשנת 2016 השתתפה בסרט הקולנוע "גאליס - קונקט". היא השתתפה גם בפודקאסט "ראש מלא סיפורים" של החינוכית. אפרת אביב, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית אפרת אביב, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) אפרת אביב, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי אפרת אביב, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) אפרת אביב, בארכיון הבימה אפרת אביב, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים הפודקאסט ראש מלא סיפורים, באתר "כאן חינוכית"
ברת'ולומיו גוסנולד

ברת'ולומיו גוסנולד (אנגלית: Bartholomew Gosnold;‏ 1572 - 22 באוגוסט 1607) היה עורך דין, מגלה ארצות ופריבטיר אנגלי, ממייסדי חברת וירג'יניה הלונדונית והישוב ג'יימסטאון שבוירג'יניה, הנחשב ליישוב הקבע האנגלי הראשון בצפון אמריקה. גוסנולד נחשב גם כאירופאי הראשון שגילה את קייפ קוד. החברה ההיסטורית של וירג'יניה (Preservation Virginia) רואה בו את ה"כוח המניע" להקמת קולוניית וירג'יניה. גוסנולד נולד בגראונדיסבורו שבסאפוק, אנגליה, ולמד משפטים באוניברסיטת קיימברידג' במידל טמפל, היה חברו של ריצ'רד האקלוט והפליג עם וולטר ראלי. הוא נודע בתמיכתו בהרחבת האימפריה הקולוניאלית האנגלית ברחבי העולם החדש ב-1602 הוא הפליג יחד עם עוד 32 אנשים מפלימות' שבאנגליה לעבר צפון אמריקה. במאי אותה שנה הגיע אל ניו אינגלנד (מאוחר יותר האזור יהפוך לחלק ממדינת מיין). הוא גילה את האי מרתה'ס ויניארד (אותו קרא על שם אחותו). לאחר כחצי שנה באזור, החליטה הקבוצה לחזור לאנגליה מחשש מפני חוסר אמצעים שיאפשרו להם להעביר את החורף במקום. יומן מסעות שנכתב על ידי אחד מחברי המסע, ג'ון בררטון, התפרסם באותה השנה באנגליה. היומן, שהפך לפופולרי, סייע בהפצת רעיון ההתיישבות באמריקה להמונים. מספר שנים לאחר שובו לאנגליה, החליט גוסנולד להקים חברה להתיישבות נרחבת יותר וקבועה באמריקה. לאחר אישורו של ג'יימס הראשון, מלך אנגליה הוא הקים את "חברת וירג'יניה" להתיישבות ברחבי קולוניית וירג'יניה. ב-1607 התיישבו הנוסעים באי ג'יימסטאון (אז היה האי עדיין מחובר ליבשה, ולפיכך היה חצי אי), למרות התנגדותו של גוסנולד, שחשב שהמיקום הוא "לא בריא". חודשים ספורים לאחר הגעתם, ב-22 באוגוסט אותה שנה, מת גוסנולד מדיזנטריה. ב-2003 הכריזה הקרן לשימור וירג'יניה כי חשפה את קברו של גוסלנד, אולם ניסיונות לאשר את הממצאים באמצעות בדיקות DNA של קרובי משפחה לא צלחו. מדיה וקבצים בנושא ברת'ולומיו גוסנולד בוויקישיתוף ברת'ולומיו גוסנולד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גוסנולד במאגר בוגרי אוניברסיטת קיימברידג' http://www.usgennet.org/usa/topic/preservation/epochs/vol2/pg38.htm#sup1
שדה (אחסון נתונים)

שדה הוא יחידת הנתונים הקטנה ביותר במסד נתונים או בקובץ. במסד נתונים שדות מאורגנים בטבלאות לפי נושאים. וכלל הטבלאות מאורגנים במסד נתונים אחד. דוגמאות לשדות (במסד הנתונים של מרשם התושבים): מספר זהות שם משפחה מין כל שדה מורכב ממאפיינים רבים שמגדירים אותו. כמו טיפוס השדה, גודלו, פורמט התצוגה שלו, האם הכרחי, האם נכלל באינדקס ועוד. מאפיינים של שדה: טיפוס: טיפוס השדה משקף את מאפייני הנתונים שבו. מספר שלם – דוגמה: מספר זהות, מיקוד, מזהה הרשומה. מספר בנקודה צפה. מספר שיכול לאחסן שברים. דוגמה: ציון במבחן. מטבע – מספר עם סימן, שלו שתי ספרות מימין לנקודה העשרונית. דוגמה: יתרה בחשבון בנק. שדה תאריכי, שתפקידו לאחסן חותמת זמן. הכוללת יום ושעה. דוגמה: תאריך לידה. שדה אלפאנומרי, כלומר שדה שניתן לאחסן בו נתונים לפי כל קשת התווים הרלוונטית (128 תווים בקוד ASCII,‏ 256 תווים בקוד EBCDIC,‏ 1,112,064 תווים בקוד UTF-16). דוגמאות: שם משפחה. כתובת. תזכיר, שדה אלפאנומרי באורך משתנה. נועד לאחסן מסמך. דוגמה: קורות חיים. שדה בינארי, שגודלו ביט אחד, ולו שני ערכים אפשריים בלבד: 0 ו-1. נועד לאחסן ערכי אמת/שקר או כן/לא. דוגמה: האם קיימת אזרחות. האם עולה. קוד, שלו מספר מוגבל של ערכים, בעלי משמעות מוגדרת. לשדה "מצב משפחתי" יהיו ארבעה ערכים: "ר" – רווק, "ג" – גרוש, "א" – אלמן, ו"פ" – פרוד. שדה מחושב, שדה וירטואלי שאין לו ערך מאוחסן אלא מתבסס על מניפולציה מתמטית של שדות אחרים. למשל סכום דולרי שמתבסס על חישוב של שדה סכום בשח חלקי שער דולר את אותו יום. שדה קובץ, שמיועד לאחסן בתוכו תוכן של קובץ או תמונה, דוגמה: תמונת האזרח. אורך: לעיתים לשדה אורך קבוע ולעיתים אורך משתנה. למספר זהות בישראל, למשל, אורך קבוע של 9 ספרות. גם לשדה "שם משפחה" ניתן לתת אורך קבוע, השווה לאורך המרבי שאנו מייעדים לשם המשפחה (למשל: 14 תווים). לשדה המכיל קורות חיים של אדם עדיף לתת אורך משתנה, משום שמתקיימת שונוּת ניכרת באורכו בין בני אדם שונים. פורמט: צורה של הצגת הנתונים. למשל בשדה התאריכים קיימות אפשרויות רבה לתצוגה. תאריך ארוך, תאריך קצר. בשיטה האירופית או בשיטה האמריקנית. צורת התווים המפרידים בין חלקי התאריך. כך הפורמט קובע את צורת הצגת התאריך האם למשל יהיה בפורמט dd-mm-yyyy ויוצג כ-30-08-2016 או שמא יהיה בפורמט mm/dd/yy ויוצג כ-12/30/16. את מאפייניהם של השדות המרכיבים מאגר נתונים מסוים נהוג לתאר במילון נתונים. אוסף כל הגדרת השדות המתארים אובייקט מסוים קרויים טבלה, וכל מופע יחיד של כלל השדות קרוי רשומה. דוגמה: רשומת אדם בקובץ מרשם התושבים תכיל את השדות המתארים אדם זה: מספר זהות, שם משפחה, שם פרטי, מין, מצב משפחתי, תאריך לידה, דת, כתובת, עיר, תמונה וכו'. רשומה של פריט בקובץ ניהול מלאי תכיל את פרטיו של פריט זה: מספר קטלוגי, שם פריט, מיקום, יתרה במלאי וכו'. בטבלה של מסד נתונים טבלאי, אוסף כל השדות המתארים אובייקט מסוים הוא שורה בטבלה, ואוסף כל השדות מסוג מסוים באותה טבלה (למשל אוסף כל מספרי הזהות) הוא טור בטבלה. אחד השדות (או צירוף של שדות אחדים) הוא מפתח ראשי של השורות בטבלה. ושדות שמשמשים לקשר עם שדות בטבלאות אחרות הם מפתחות משניים או מפתחות זרים. במסך המשמש להזנה של נתונים למערכת מידע מוצגים השדות שאותם יש להזין, וכן שדות תוצאתיים (שדות שהתקבלו ממערכת המידע בתגובה לשאילתא). התנועה במסך בין השדות נעשית בדרך כלל עם המקש טאב או באמצעות העכבר. מסדי נתונים - מונחים
התפרצות סולארית

התפרצות סולארית או סערת שמש היא תופעה המתרחשת על-פני השמש, במהלכה משתחררת כמות עצומה של אנרגיה, עד 1025 × 6 ג'ול. התופעה לא מוסברת דיה מבחינה פיזיקלית, אולם ככל הנראה נובעת מאינטראקציה בין אלקטרונים מהירים והפלזמה בשמש. לעיתים התופעה מלווה בפליטת מסה אדירה מעטרת השמש. במהלך התפרצות נפלטים ענני אלקטרונים, יונים, ואטומים דרך עטרת השמש אל החלל. עננים אלו לרוב מגיעים לכדור הארץ יום או שניים לאחר הפליטה. התפרצויות סולאריות משפיעות על כל שכבות האטמוספירה של השמש (הפוטוספירה, הכרומוספירה והעטרה), כאשר הפלזמה מתחממת לטמפרטורה של עשרות מיליוני מעלות קלווין, ואלקטרונים, פרוטונים ויונים מואצים למהירויות קרובות למהירות האור. חלקיקים אלו פולטים קרינה אלקטרומגנטית בכל אורכי הגל, החל מגלי רדיו ועד קרינת גמא. ההתפרצויות מתרחשות באזורים פעילים באזור כתמי השמש, במקומות בהם השדות המגנטיים חודרים דרך הפוטוספירה ומקשרים בין העטרה ופנים השמש. המנגנון המניע את ההתפרצויות הוא שחרור מהיר (באורך של דקות עד עשרות דקות) של אנרגיה מגנטית האצורה בעטרה. קרני רנטגן וקרינת על-סגול הנפלטות בהתפרצויות סולאריות עשויות להשפיע על היונוספירה של כדור הארץ ולשבש תשדורות רדיו למרחקים ארוכים. פליטת גלי רדיו בהתפרצויות עלולות לשבש פעילות של מכ"ם או מכשירים אחרים הפועלים באותם אורכי גל. תדירות הופעתן של ההתפרצויות משתנה, בין מספר התפרצויות ביום כאשר השמש "פעילה", ועד פחות מאחת בשבוע כאשר השמש "שקטה", והן קשורות למחזור הסולארי. התפרצויות קטנות שכיחות יותר מאשר התפרצויות גדולות. רוח השמש פלזמה (מצב צבירה) סערה גאומגנטית מדיה וקבצים בנושא התפרצות סולארית בוויקישיתוף התפרצות סולרית הגיעה לקצה מערכת השמש, באתר הידען, 12 ביולי 2004 ניב ליליאן‏, ההתפרצות הסולארית הגדולה ביותר אי פעם נצפתה בחלל, באתר וואלה, 14 בדצמבר 2021 סימנים של "צונאמי" שמש התגלו בתוך הקרח של כדור הארץ, באתר וואלה, 1 בפברואר 2022 ירון דרוקמן, סוכנויות הידיעות, בשל התפרצות שמש אדירה: הזוהר הצפוני נראה באזורים דרומיים יותר, באתר ynet, 11 במאי 2024 התפרצות סולארית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליבת השמש

ליבת השמש מוגדרת כאזור הנמצא בין מרכז השמש עד למרחק של 0.2 עד 0.25 רדיוס שמש מהמרכז ומכיל 34% ממסת השמש. זהו האזור החם ביותר בשמש עצמה ובמערכת השמש כולה. הצפיפות בליבה מגיעה עד ל-150 גרם לסנטימטר מעוקב (פי 150 מצפיפותם של מים נוזלים) והטמפרטורה קרובה ל-15,000,000 מעלות קלווין. לשם השוואה, הטמפרטורה על פני השמש היא כ-6,000 מעלות קלווין. הליבה מכילה פלזמה חמה וצפופה, בלחץ המוערך ב-265 מיליארד בר. בליבה מתבצע תהליך ההיתוך הגרעיני המהווה את מקור האנרגיה של השמש. שרשרת פרוטון-פרוטון מדיה וקבצים בנושא ליבת השמש בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נפתלי גולומב

נפתלי גולומב (14 באפריל 1915 - 22 בדצמבר 1984) היה ממקימי קיבוץ ניר דוד (תל-עמל). מונה על ידי ההגנה לרכז את מבצע העלאת יהודי מדינות ערב לארץ ישראל בדרכי היבשה. לאחר מלחמת העצמאות התמקד בתחום שיפור שיטות הניהול בקיבוצים. נולד ב-1915 בתל אביב לדוד ונחמה גולומב (דוד הוא אחיו של אליהו גולומב ואימו ממשפחת ליפשיץ ממייסדי פתח תקווה). נקרא ע"ש סבו, נפתלי גולומב. כנער למד בגימנסיה הרצליה והצטרף לתנועת מחנות עולים. בגיל 17 הצטרף לקיבוץ תל עמל (כשנקרא עדיין קיבוץ השומר הצעיר הא"י א' וישב ברמת גן/גבעתיים). ב-1936 השתתף בעליית הקיבוץ לקרקע בעמק בית שאן (בשיטת חומה ומגדל). בתחילת מלחמת העולם השנייה התנדב לעזור לצבא הבריטי ונשלח לעבודות ביצורים בצפון סוריה. בהמשך (1941-1942) מונה על ידי ההגנה לרכז את העלאת יהודי מדינות ערב לארץ ישראל (המוסד לעלייה ב'). לאחר המלחמה נשלח גולומב מטעם השומר הצעיר למחנות המעצר בקפריסין. לאחר שובו מקפריסין חזר לקיבוצו ניר דוד (תל-עמל) ושימש כרכז המשק. באותה תקופה נרתם לסייע לקיבוצים צעירים בנגב בהדרכה משקית וחברתית. בהמשך החל לארגן קורסים של רכזי משק מטעם מדרשת רופין. בעקבות התמחותו בתחום המנהל המשקי והקיבוצי קיבל מלגה ב-1967 למכון להתנהגות חברתית ופסיכולוגיה ארגונית באוניברסיטת מישיגן שם שהה 3 שנים. ב-1970 חזר לעבוד בהוראה במדרשת רופין. בנוסף הקים את "המכון לסוציו-טכניקה" ליד איגוד התעשייה הקיבוצית. בניר דוד (תל-עמל) נשא נפתלי לאישה את צילה (לבית זילבר) ונולדו להם 3 ילדים. ב-1972 עזב את הקיבוץ ועבר לקיבוץ העוגן שם התחתן בשנית עם חווה. נפתלי נפטר ב-1984 בקיבוץ העוגן והובא לקבורה בקיבוץ ניר דוד (תל-עמל). נפתלי גולומב, יעול עבודות האסיף יקטין הוצאות, דבר, 21 באוקטובר 1954 נפתלי גולומב, הכוונת תהליכים חברתיים בקיבוץ, קיבוץ ניר דוד, 1969 נפתלי גולומב, דניאל כ"ץ, הקיבוץ כמערכת חברתית פתוחה, מרחביה: ספרית פועלים, 1971. נפתלי גולומב, הקיבוץ בשנות ה-70, הדים - מרחביה 39, 1974 נפתלי גולומב, המבנה הארגוני-חברתי של מפעל התעשייה בקיבוץ, 1975 נפתלי גולומב, גישות, יעדים וקריטריונים לשיפור המיבנה הארגוני של הקיבוץ, הדים - מרחביה 41, 1976 העפלה מארצות המזרח יהושע לוריא, נפתלי גולומב: מחזון למדע ־ בשירות הקיבוץ, המרכז האקדמי רופין, 1986 נפתלי גולומב, באתר קיבוץ העוגן (מאורכב) מאמרו "תפקידים משקיים בקיבוץ ומילויים" בעיתון על המשמר, 1955
רוח הקוטב

רוח הקוטב או מזרקת פלזמה היא הפליטה הקבועה של פלזמה מאזורי הקטבים של כדור הארץ למגנטוספירה, הנובעת מאינטראקציה בין רוח השמש והאטמוספירה של כדור הארץ. רוח השמש מיינת מולקולות גז באטמוספירה העליונה, והאלקטרונים מקבלים אנרגיה גבוהה דיה על-מנת להגיע למהירות גבוהה ממהירות המילוט והם זולגים לחלל. חלק ניכר מהאלקטרונים נשארים קשורים בשדה המגנטי של כדור הארץ, והם מהווים חלק מחגורות ואן אלן. הפלזמה ביונוספירה זורמת מכדור הארץ לאורך קווי השדה המגנטי, בתהליך הדומה לזה המתרחש ברוח השמש. זוהר הקוטב Plasma fountain Source, press release: Solar Wind Squeezes Some of Earth's Atmosphere into Space
כדור פלזמה

כדור פלזמה או מנורת פלזמה הוא כלי זכוכית מלא בתערובת של גזים אצילים בלחץ אטמוספירי נמוך (לרוב ניאון, לעיתים בתוספת ארגון, קסנון או קריפטון) ובמרכזו אלקטרודת מתח גבוה של כ־2–5 קילוולט בתדר גבוה של כ־35 קילוהרץ. המתח הגבוה גורם לפריצה חשמלית של תערובת הגזים עקב יינון, וחוטי פלזמה נוצרים בין האלקטרודה והזכוכית, ונראים כאלומות רבות של אור צבעוני. תופעה זו ייחודית לפלזמה, ונקראת פילמנטציה. כדורי פלזמה משמשים כאלמנט עיצובי או כהדגמה לתופעות המתרחשות בפלזמה. כדור הפלזמה הומצא על ידי ניקולה טסלה בעקבות ניסיונות שביצע בזרם חשמלי בתדר גבוה. טסלה כינה את ההמצאה פריקה בגז אינרטי, והגרסה המוכרת היום תוכננה על ידי ביל פארקר בשנת 1971. פלזמה קשת חשמלית ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
השתלת צואה

השתלת צואה (באנגלית - Fecal Microbiota Transplantation ‏ - FMT) היא טיפול רפואי לדלקת מעי מקלוסטרידיואידס דיפיצילה נשנית. טיפול זה נבחן גם במחלות מעי דלקתיות. שינויים במיקרוביוטה של המעי הגס עקב טיפול אנטיביוטי והפרת שיווי המשקל בין החיידקים השוכנים דרך קבע למחוללי מחלות, עלולים לגרום לשגשוג של החיידקים מחוללי המחלות, בהם Clostridioides difficile, העלול להביא לדלקת מעי בדרגות חומרה שונות. ב-25% מהאנשים הלוקים בדלקת מעי מקלוסטרידיואידס דיפיצילה חלה הישנות גם לאחר טיפול אנטיביוטי מתאים במספר קווי טיפול. מטרת השתלת הצואה היא לבנות מחדש את המיקרוביוטה של החולה על ידי השתלת מיקרוביוטה מצואת אדם בריא, ולהשיב את האיזון בין החיידקים שוכני הקבע לחיידקים שבתנאים מסוימים עלולים לגרום למחלה. לוקחים צואה מאדם בריא, רצוי מקרוב משפחה שיש לו מיקרוביוטה דומה, אבל זה אינו הכרחי. בודקים את הצואה לשלילת זיהומים, ואז מכינים מהצואה תרחיף להחדרה הנעשית בארבע דרכים: חוקן דרך זונדה למערכת העיכול העליונה דרך קולונוסקופ למעי הגס (הדרך המומלצת). קפסולה המכילה צואה קפואה במאמר שפורסם בכתב עת ניו אינגלנד ג'ורנל אוף מדיסין נבדקו חולים שסבלו מזיהומים חוזרים בקלוסטרידיואידס דיפיצילה, והקבוצה שטופלה בהשתלת צואה היו תוצאות טובות יותר מאלה שטופלו בוואנקומיצין. במחקר אחר שנערך בראשותה של פרופ' אליזבט הוכמן מבית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, באמצעות בליעת קפסולות של צואה קפואה, מתוך עשרים מטופלים שחלו בקלוסטרידיואידס דיפיצילה נרפאו 18 אנשים בתוך מספר ימים. במחקר נוסף שנעשה ל-80 אנשים מדוכאי חיסון שלקו בזיהום בקלוסטרידיואידס דיפיצילה, נמצא כי שיטה זו בטוחה ויעילה גם כלפיהם, ושיעור הריפוי עמד על 89%. השיטה נבדקת ונחקרת גם במחלות מעי דלקתיות כמו קוליטיס כיבית ומחלת קרוהן. במחקר בעכברים משנת 2019 התגלה שהשתלות צואה תורמות לתוחלת החיים. ביוני 2019 הזהיר מנהל המזון והתרופות האמריקאי מפני הסיכונים שבהשתלת צואה, ודיווח על מקרים של זיהום בעקבותיה, כולל מקרה מוות. השתלת צואה בזיהומי C. difficile חוזרים באתר doctors only ד"ר איתי גל, טיפול חדש: השתלת צואה לטיפול במחלת שלשולים, באתר ynet, 17 בינואר 2013 טיפול בהשתלת צואה בזיהום של קלוסטרידיום דיפיצילה, באתר NIH (באנגלית) פרופ' דן טרנר, השתלות צואה וטיפול אנטיביוטי, באתר המרכז הרפואי שערי צדק, מרץ 2014 טלי קרופקין, אלפי אמריקאים משתילים לעצמם צואה של אחרים כטיפול במחלות מעיים, באתר הארץ, 26 בנובמבר 2014 אהוד מלצר, כיצד חיידקים בצואה נלחמים במחלות ובהשמנה, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2014 אילת זאוכרמן, ‏תחושת בטן: הכול על השתלת צואה, באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי‏, 7 בספטמבר 2023 נקראת גם Fecal bacteriotherapy ד"ר איתי גל, מחקר: גלולות צואה יעילות לזיהומים קשים, באתר ynet, 13 באוקטובר 2014 השתלת צואה יעילה ובטוחה לטיפול ב-C. Difficile במדוכאי חיסון, באתר דוקטורס אונלי Healthspan and lifespan extension by fecal microbiota transplantation into progeroid mice באתר Nature אתם זקנים מדי בשביל השיט הזה - האם השתלות צואה יכולות להאריך חיים?, באתר מדע גדול, בקטנה, 25 באוגוסט 2019 FDA In Brief: FDA warns about potential risk of serious infections caused by multi-drug resistant organisms related to the investigational use of Fecal Microbiota for Transplantation באתר מנהל המזון והתרופות האמריקאי, 13 ביוני 2019 ד"ר מעין ברנע-זהר, עוצרים את השתלות הצואה, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 1 ביולי 2019