laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Only by the Night

Only by the Night הוא האלבום הרביעי של להקת הרוק "קינגס אוף ליאון". כתיבת האלבום, שיצא לאור בספטמבר 2008, החלה כמה ימים אחרי שיצא האלבום השלישי של הלהקה - "Because Of the Times". האלבום זכה להצלחה מסחרית והגיע ל-"Top 10" בעשר מדינות, ומכירותיו זכו להצלחה רבה בעיקר באוסטרליה. האלבום זכה בשמונה אלבומי פלטינה. האלבום היה מועמד בקטגוריית "אלבום הרוק הטוב ביותר" בטקס גראמי ה-51, ומכר כ-6.5 מיליון עותקים ברחבי העולם. הסינגל הראשון שיצא מהאלבום הוא "Sex On Fire" אשר זכה להצלחה ואף הגיע למשחק המצליח Guitar Hero 5, והגיע למקום הראשון במצעדים באוקראינה, אוסטרליה וארצות הברית. הסינגל השני שיצא הוא "Use Somebody", שגם הוא זכה להצלחה רבה ואף זיכה את הלהקה בשלושה פרסי גראמי: "הקלטת השנה", "שיר הרוק הטוב ביותר" ו-"ביצוע הרוק הטוב ביותר (להקה)". הסינגל השלישי הוא "Revelry" ששוחרר ב-2 במרץ 2009. והסינגל הרביעי הוא "Notion" ששוחרר ב-29 ביוני. מידע על האלבום Only by the Night באתר MusicBrainz מידע על האלבום Only by the Night באתר AllMusic האלבום Only by the Night באתר Discogs האלבום Only by the Night באתר ספוטיפיי
ניקולו מרצ'לו

ניקולו מרצ'לו (באיטלקית: Nicolo Marcello;‏ 1399 לערך - 1 בדצמבר 1474) היה הדוכס ה-69 של ונציה. מרצ'לו כיהן כדוג'ה מאז מינויו, ב-13 באוגוסט 1473, ועד פטירתו. מרצ'לו היה סוחר עשיר בטרם החל לכהן בתפקידים רשמיים בממשלת לה סרניסימה, כגון יושב ראש מועצת העשרה, קונסיליירי של הדוג'ה (יועץ אישי - consigliere) ומנהל מבני הממשל בכיכר סן מרקו. מרצ'לו נישא פעמיים: בראשונה לביאנקה באבאריגו, ובשנייה לקונטארינה קונטאריני (להם נולדה בת). בעת בחירתו לתפקיד, בשנת 1473, מרצ'לו נבחר על פני פייטרו מוצ'ניגו ואנדראה ונדראמין (שניהם נבחרו לימים לתפקיד הדוג'ה). במהלך כהונתו הקצרה פעם מרצ'לו לשיפור המצב הכלכלי של ונציה, והטביע מטבעות כסף שנקראו על שמו - "מרצ'לו". במותו, תרם מרצ'לו את מרבית רכושו למוסדות צדקה. מרצ'לו נקבר בכנסיית סנטה מרינה. בעת שיפוץ הכנסייה בשנת 1818 נבנה עבורו קבר חדש מעשה ידי האמן פייטרו לומבארדו בבזיליקת דנטי ג'ובאני אי פאולו. הדיוקן הידוע של מרצ'לו, מעשה ידי טיציאן, ציור במהלך המאה ה-15, שנים רבות לאחר מותו של מרצ'לו, וככל הנראה על בסיס של דיוקן קדום יותר. מדיה וקבצים בנושא ניקולו מרצ'לו בוויקישיתוף ניקולו מרצ'לו, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
פייטרו מוצ'ניגו

פייטרו מוצ'ניגו (באיטלקית: Pietro Mocenigo;‏ 1406–1476) היה הדוכס ה-70 של ונציה. מוצ'ניגו כיהן כדוג'ה מאז מינויו, בשנת 1474, ועד פטירתו. מוצ'ניגו היה אחד ממפקדי הצי הוונציאני הטובים ביותר. מוצ'ניגו שיקם את הצי לאחר תבוסתו באביה שביוון, בשנת 1470. בשנת 1472 כבש את סמירנה ובאותה שנה המליך את קתרינה קורנארו כמלכת קפריסין (בחסות ונציה), ולבסוף בשנת, בהיותו דוג'ה 1475 הפך את האי כולו לשטח בשליטת ונציה. לאחר מכן יצא מוצ'ניגו בראש צי נגד הטורקים אשר צרו על סקוטארי והביסם, אולם בהיותו בסקוטארי חלה, ונפטר זמן קצר לאחר מכן. מדיה וקבצים בנושא פייטרו מוצ'ניגו בוויקישיתוף פייטרו מוצ'ניגו, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
ברלינר

ברלינר (בכתיב לועזי: Berliner) הוא שם משפחה ותואר בגרמנית שפירושו "של ברלין" או ברלינאי. האם התכוונתם ל... ברלינר (פורמט) – אחד מהפורמטים המקובלים לגודל נייר עיתון ברלינר טאגבלאט – עיתון יומי בקיסרות הגרמנית וברפובליקת ויימאר ברלינר – סוג של סופגנייה נאכלת בצפון גרמניה באופן מסורתי בליל סילבסטר ברלינר גרמופון – חברת תקליטים ברלינר אנסמבל – תיאטרון בברלין "אני ברלינאי" (Ich bin ein Berliner) – ציטוט מפורסם מנאומו של נשיא ארצות הברית ג'ון קנדי במערב ברלין בשנת 1963 אישים ששם משפחתם ברלינר: אברהם ברלינר (1833–1915) - יהודי ברלינאי, ממייסדי העדה האורתודוקסית, חוקר ספרות ישראל אמיל ברלינר – ממציא יהודי-אמריקאי יליד גרמניה, הידוע בעיקר עקב המצאת הגרמופון והתקליט דבורה ברלינר – נשיאת בית המשפט המחוזי בתל אביב חיים ברק (ברלינר) – איש צבא ישראלי שלמה ברלינר (רופא) – מומחה ברפואה פנימית ופרופסור מן המניין לרפואה פנימית באוניברסיטת תל אביב שלמה הירשל ברלינר – הרב הראשי הראשון של בריטניה הגדולה הנס ברלינר – שחמטאי יהודי-אמריקאי, אלוף העולם בשחמט בהתכתבות בין השנים 1965–1968. קורה ברלינר – כלכלנית ואשת מדעי החברה בגרמניה, קורבן של המשטר הנאצי. ברלין (פירושונים) ראו נקרולוג: פרופ' אברהם (אדולף) ברלינר ז"ל, הצפירה, 14 במאי 1915.
אלגוריתם הפרד ומשול

במדעי המחשב, הפרד ומשול היא פרדיגמת תכנון אלגוריתמים חשובה. היא מבוססת על שבירה רקורסיבית של הבעיה לשתיים או יותר תת-בעיות מאותה הצורה (או צורה דומה לה), עד שהבעיות הופכות לפשוטות דיין כדי שניתן יהיה לפתור אותן ישירות. לאחר מכן הפתרונות לתת הבעיות משולבים יחד כדי לתת פתרון לבעיה המקורית. שיטה זו היא הבסיס לאלגוריתמים יעילים רבים למגוון רחב של בעיות. לדוגמה: מיון (אלגוריתם מיון מיזוג ואלגוריתם מיון מהיר), מציאת קמור, חיפוש (חיפוש בינארי) ועוד. אלגוריתמי הפרד ומשול ממומשים בצורה טבעית בתור פרוצדורות רקורסיביות. במקרה זה, הפתרון של תת-בעיה ניתן בצורה עקיפה כערך שאותו מחזירה הקריאה הרקורסיבית לאלגוריתם. יחד עם זאת, אלגוריתמי הפרד ומשול יכולים להיות ממומשים גם כאלגוריתם לא רקורסיבי ששומר את פתרונות תת-הבעיות בתוך מבנה נתונים מסוים, כמו מחסנית, תור עדיפויות וכדומה. גישה זו מאפשרת יותר חופש פעולה בבחירת תת-הבעיה הבאה שמנסים לפתור - דבר החשוב, למשל, באלגוריתמים של תכנון דינמי. שיטת הפרד ומשול היא כלי חזק לפתרון בעיות סבוכות, דוגמת בעיית מגדלי האנוי: כל שנדרש הוא היכולת לפרק את הבעיה לתת בעיות דומות, היכולת לפתור את המקרים הטריוויאליים של הבעיה, והיכולת למזג את הפתרונות של תת-הבעיות כדי לקבל פתרון לבעיה המקורית. כך ניתן להימנע מפתרון ישיר של הבעיה, שיכולה להיות מורכבת מאוד, כל עוד ניתן למצוא דרך לצמצם את ממדיה. מציאת דרך לפרק את הבעיה לתת בעיות ואחר כך לשלב את פתרונותיהם של תת-הבעיות לפתרון לבעיה המקורית היא הקושי העיקרי בפתרון בעיות בשיטת הפרד ומשול. לרוב שיטת הפרד ומשול נותנת פתרונות יעילים מאוד אסימפטוטית לבעיה הנתונה. אם, למשל, הקלט לבעיה הוא מגודל   n {\displaystyle \ n} , הזמן שנדרש כדי לפרק ולהרכיב מחדש את הבעיה לתת בעיות פרופורציונלי ל-   n {\displaystyle \ n} , מספר תת-הבעיות הוא חסום והזמן שלוקח לטפל במקרים הטריוויאליים הוא קבוע, אז ריצת האלגוריתם כולו תהיה מסיבוכיות של   O ( n log ⁡ n ) {\displaystyle \ O(n\log n)} - סיבוכיות הנחשבת לטובה למדי. זה הוא המצב במקרה של מיון מיזוג, למשל. אלגוריתמי הפרד ומשול מתאימים באופן טבעי למכונות המבוססות על חישוב מקבילי, במספר מעבדים בו זמנית - מכיוון שאין תלות בין תת-הבעיות, ניתן לפתור את תת-הבעיות בו זמנית על מספר מעבדים במקביל. נטען לעיתים קרובות כי חיסרון בולט של שיטת הפרד ומשול הוא איטיות הרקורסיה - העלות של קריאות נשנות לתת פרוצדורות יחד עם שמירת הקריאה על מחסנית הקריאות עלולה לבטל את יתרונות השיטה. עם זאת, בעיה זו תלויה בצורת המימוש של הרקורסיה. אם מקרי הבסיס של הרקורסיה גדולים מספיק, העלות של הרקורסיה יכולה להפוך לזניחה עבור בעיות רבות. בעיה נוספת של הפרד ומשול היא שעבור בעיות פשוטות, שיטה זו עלולה להיות מסובכת יותר מהגישה האיטרטיבית. למשל, חיבור של N מספרים יותר פשוט לביצוע על ידי לולאה שסוכמת את המספרים מאשר באלגוריתם הפרד ומשול שמפרק את המספרים לשתי קבוצות, סוכם כל קבוצה בנפרד ואחר מחבר את שני הסכומים שהתקבלו. חיפוש בינארי מיון מהיר מיון מיזוג התמרת פורייה המהירה אלגוריתם הפרד ומשול למציאת קמור אינדוקציה מתמטית שיטת האב מדיה וקבצים בנושא אלגוריתם הפרד ומשול בוויקישיתוף
רודוס (פירושונים)

האם התכוונתם ל... רודוס – אי יווני בים האגאי המהווה חלק מהאיים הדודקאנסיים רודוס (עיר) – העיר הגדולה והחשובה באי רודוס מצר רודוס – מצר ביוון שקרוי על שם האי רודוס מבצע רודוס – מבצע צה"לי שהתרחש במהלך מלחמת ההתשה באי שדואן, דרומית לשארם א-שייח' הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות ("הסכמי רודוס") - הסכמים שנחתמו בשנת 1949 ברודוס בין ישראל לשכנותיה בעקבות מלחמת העצמאות רודס
אחרית הימים (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אחרית הימים – שם כולל לנבואות אודות סוף ימי האנושות בדתות השונות אפוקליפסה – שם נרדף לאחרית הימים ולחזון. חזון אחרית הימים (ישעיהו) – חזון אחרית הימים של ישעיהו חזון אחרית הימים של אברהם – אחד מן הספרים החיצוניים למקרא חזון יוחנן – המכונה גם "האפוקליפסה", הספר האחרון בברית החדשה אחרית הימים (להקה) – להקת רוק ישראלית שפעלה בין השנים 1971–1972 פסטיבל אחרית הימים – פסטיבל ישראלי המשלב בתוכו אמנות ומוזיקה יהודית אפוקליפסה (פירושונים)
Evangelion

אוונגליון (Evangelion) הוא אלבומה התשיעי באורך מלא של להקת הבלאקנד דת' מטאל הפולנית בהמות'. האלבום יצא בשנת 2009, שנתיים לאחר האלבום The Apostasy. מידע על האלבום Evangelion באתר MusicBrainz האלבום Evangelion באתר Discogs האלבום Evangelion באתר ספוטיפיי סיקור האלבום במגזין מטאליסט ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
וילוי

נהר וילוי (ברוסית: Вилюй) הוא נהר במזרח סיביר שברוסיה, הזורם ברובו ברפובליקת סאחה, מזרחה עד למפגש עם נהר הלנה, מצפון מערב ליישוב סנגאר (אנ'). בחורף, מאוקטובר ועד מאי הנהר מכוסה קרח. בחודשי הקיץ עוברות בנהר ספינות המשנעות אספקה ליישובים לאורך הנהר. בקרבת הנהר יש אגמים רבים. הנהר גם מתאפיין בדגה עשירה. תחנת כוח שנבנתה על הנהר היא בעלת הספק של 650 מגה ואט. הקמת תחנת כוח נוספת הופסקה בשנת 2008 כאשר הופעלו 3 יחידות ייצור מ-4 שהיו מתוכננות. החשמל המיוצר מנוצל במכרות יהלומים ופחם באזור. המצב הסביבתי אינו טוב - בשנות ה-70 של המאה ה-20 בוצעו באזור מספר ניסויים גרעיניים. מדיה וקבצים בנושא וילוי בוויקישיתוף וילוי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של רוסיה ובנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כדרך בני מאדים

כדרך בני מאדים (באנגלית: The matrian way) הוא סיפור קצר מאת אייזק אסימוב ופורסם לראשונה בספר "כדרך בני המאדים וסיפורים אחרים" בשנת 1952. הסיפור תורגם לעברית בשנת 2004 בספר כדרך בני מאדים ושוב בשנת 2014 בספר כתבי אייזק אסימוב חלק 4 בשם הדרך המאדימית. סיפור זה הוא תגובתו של אסימוב למהומה שהשתררה באותה תקופה סביב כוכב הלכת האדום[דרושה הבהרה]. בספרו מתאר אסימוב תרחיש בו קבוצת חלוצים בני כדור הארץ מיישבת את כוכב הלכת מאדים ומקימה עליו התיישבות חיה ותוססת אשר הולכת ומתפתחת עם השנים. שלושה דורות לאחר תקופת החלוצים, עומדים תושבי המאדים מול משבר מחסור במים הרה אסון, בעקבות סירובה של ממשלת הארץ להמשיך ולספק לתושבי המאדים את המים הנחוצים כל כך להמשך קיומם, זאת בעקבות קמפיין פוליטי נרחב שערך כנגדם דמגוג פוליטי על כדור הארץ. תושב המאדים בשם טד לונג וקבוצת גרוטאנים (אוספי גרוטאות חלל) אמיצה יוצאים למסע היסטורי אל כוכב הלכת שבתאי, במטרה למצוא מקור מים חלופי לארץ על אחת מטבעותיו של כוכב הלכת. מסע זה יכריע לנצח את גורלם של אנשי המאדים בפרט ואת גורל ההתיישבות בחלל בכלל. ניתן לראות בספרו של אסימוב ביקורת נוקבת כלפי הפוליטיקאי ג'וזף מקארתי וכלפי ממשלת ארצות הברית של אותה תקופה, המקבילים לממשלת הארץ בספר ולאותו פוליטיקאי דמגוג, בעוד בני המאדים מדומים לחלוצים האמריקאים של המאה ה-19[דרוש מקור].
הר הקסמים (סדרת טלוויזיה)

הר הקסמים (באנגלית: Magic Mountain) היא סדרת טלוויזיה לילדים בת 52 פרקים ששודרה ברשת הטלוויזיה האוסטרלית ABC בין 1997 ל-1998. הסדרה שודרה גם בטלוויזיה החינוכית הישראלית ב-2001. עלילת הסדרה מתמקדת סביב ארבעה חברים (צבה, דרקון, אריה ודובת פנדה) שגרים על הר דמיוני בשם הר הקסמים. צבבה הוא שמה של הצבה בחבורה והיא מאופיינת באחריות וברצינות. קוני הוא הדרקון המאופיין בחכמה ומסתוריות. לקוני יש את היכולת לעשות קסמים, אמנם לרוב הם יוצאים לו בצורה שונה ממה שהוא תכנן. אריק הוא האריה הניחן בשובבות ומרץ של ילד. ודובית הוא שמה של דובת הפנדה המפונקת והילדותית. "הר הקסמים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הר הקסמים", באתר TV.com (באנגלית) הר הקסמים, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ממפיס (פירושונים)

האם התכוונתם ל... ממפיס – עיר בארצות הברית במדינת טנסי ממפיס (מצרים) – עיר הבירה של מצרים התחתונה (הצפונית) באלף השלישי לפנה"ס בתקופת מצרים העתיקה ממפיס גריזליס – קבוצת כדורסל מליגת ה-NBA ממשית – עיר נבטית בנגב הנקראת גם ממפיס אוניברסיטת ממפיס – אוניברסיטה ציבורית בעיר ממפיס ממפיס (אלבום) – אלבום של הזמר רוי אורביסון ממפיס (להקה) – צמד מוזיקלי ממפיס (סוג) – סוג של פרפרים בסדרת הפרפראים ממפיס (SSN-691) – צוללת תקיפה גרעינית של צי ארצות הברית
הטבח המתוסבך

הטבח המתוסבך היא סדרת טלוויזיה העוסקת בלימוד בישול לילדים ולנוער בהנחיית ובהשתתפות עודד פז ויובל סגל. במסגרת התוכנית מוצגות דרכים לבשל בקלות באמצעות מתכונים המותאמים לילדים ולנוער. בכל תוכנית יוצא עודד לבדוק איך מכינים את אותו מאכל מסוים עליו לומדים במהלך התוכנית. עוזרו של עודד הוא יובל, אשר אחד מתחביביו הוא אוריגמי והוא נוהג לחולל בלאגן במטבח במקום לעזור. במהלך התוכנית מתארחים שפים ואנשים נוספים העוסקים בתחום האוכל המטבח והמסעדנות בכלל. התוכנית הופקה על ידי "HOT" ושודרה באתר האינטרנט של רשת "ynet", בחודשי הקיץ של שנת 2010. אתר התוכנית ערך זה הוא קצרמר בנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הפארק הלאומי צ'ילנטו וואלו די דיאנו

הפארק הלאומי צ'ילנטו וואלו די דיאנו (באיטלקית Parco nazionale del Cilento e Vallo di Diano, ידוע בשם ואלדיאנו) הוא עמק איטלקי הממוקם בצדה הדרום-מזרחי של קמפניה בנפת סלרנו. הפארק ממוקם בין הרי אלבורני לבין גבולותיה של העיר קמפניה עם מחוז בזיליקטה, ונכלל בשטחו הגאוגרפי של מחוז צ'ילנטו. הוא מוכר כשמורה ביוספרית מאז שנת 1997 וכאתר מורשת עולמית מאז שנת 1998. האזור מתחלק בין 17 רשויות מקומיות, שהגדולה בהן היא סאלה קונסילינה. האחרות הן אתנה לוקאנה, אאולטה, בואנביטאקולו, קאג'נו, קאסלבואנו, מונטה סאן ג'אקומו, מונטסאנו סולה מרצ'לנה, פאדולה, פרטוסה, סאן פייטרו אל טנארו, סאנטארסנו, סאן רופו, סנצה, סזנו וטג'אנו. מדיה וקבצים בנושא ואלו די דיאנו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הפארק הלאומי צ'ילנטו וואלו די דיאנו אתר צ'ילנטו והפארק הלאומי ואלו די דיאנה (באיטלקית) ערך זה הוא קצרמר בנושא איטליה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ראובן בן שחר

ראובן בן שחר (נולד ב-1957) הוא פוליטיקאי ישראלי וראש עיריית גבעתיים החמישי. בן שחר (לשעבר מורגנשטרן) נולד לניצול שואה, וגדל בגבעתיים. שירת בצה"ל כקצין מודיעין קרבי[דרוש מקור] והגיע לדרגת רב-סרן. לאחר שחרורו כיהן במשך מספר שנים כראש אגף בסוכנות היהודית וכשליח עלייה בקרב סטודנטים בצפון אמריקה. לאחר מכן היה במשך תקופה ארוכה מייסד ומנכ"ל של חברה לייעוץ בתחום השיווק והקמפיינים הציבוריים. משנת 2003 כיהן כסגנו של ראש עיריית גבעתיים, אפי שטנצלר. לאחר ששטנצלר התפטר מכהונתו, התמודד על ראשות העירייה מטעם מפלגת קדימה, מול ממלאת מקום ראש העיר והמועמדת מטעם מפלגת העבודה, איריס אברהם. בסיבוב ראשון, בו נרשם אחוז הצבעה של 35%, זכה ב-31% מהקולות, כאשר איריס אברהם קיבלה 37% מהקולות. בסיבוב השני, ב-16 בינואר 2007, לאחר שקיבל את תמיכת מרצ במועמדותו, זכה בן שחר ב-51.4% מהקולות והיה לראש העיר הראשון של גבעתיים שנבחר שלא מטעם מפלגת העבודה. בבחירות המוניציפליות שנערכו בנובמבר 2008 הוביל בן שחר רשימה עצמאית ביחד עם איריס אברהם בתמיכת "קדימה" ו"העבודה" שנקראת "כן לגבעתיים" – רשימה אשר זכתה ל-7 מנדטים למועצת העיר ובן שחר עצמו נבחר ברוב של כ-81% לראשות העיר. בבחירות לרשויות המקומיות, שנערכו באוקטובר 2013, הוביל בן שחר פעם נוספת את רשימתו "כן לגבעתיים", אך כשל בניסיון להיבחר פעם נוספת לראשות העירייה ובמקומו נבחר רן קוניק. סיעתו זכתה בשלושה מושבים והוא נותר בתפקיד חבר מועצה. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ב-2015 הוצב בן שחר במקום השלישי ברשימת קדימה לכנסת. בשנת 2017 כיהן כמנכ"ל המועצה המקומית מבשרת ציון. בסוף שנת 2017 סיים את תפקידו במועצה המקומית מבשרת ציון, ובמקומו נכנס לתפקיד תמיר פרץ. בן שחר נשוי ואב לשניים. במהלך מלחמת חרבות ברזל, נהרג בנו עמרי בן שחר, לוחם בגדס"ר 6623 של חטיבה 55 עוצבת חוד חנית בקרב בדרום רצועת עזה. ריאיון עם ראש העיר גבעתיים, מר ראובן בן שחר, עיתון בי"ס שמעוני דפנה אנקור, חאפלה 'גבעתיימית' מצרית חיממה את הלבבות בפסטיבל מחול בקפריסין, 23 בספטמבר 2008, אתר מקומונט רמת גן גבעתיים עידן יוסף, גבעתיים בוחרת ראש עיר, אתר חדשות מחלקה ראשונה, 16 בינואר 2007 אטילה שומפלבי, ניצחון ל"קדימה" בבחירות בגבעתיים, באתר ynet, 17 בינואר 2007 מגלעד מורג ומתן צורי, הראש נפל: מהפך בגבעתיים, שדרות וחדרה, באתר ynet, 23 באוקטובר 2013 חזקי עזרא ועדו בן פורת, יו"ר חדש לקדימה: אכרם חסון, באתר ערוץ 7, 27 בינואר 2015 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הגה (עיתון)

הגה היה עיתון יומי מנוקד ומבואר המיועד לעולים, שיצא בהוצאת דבר בשנים 1940–1949. בתקופה שקדמה למלחמת העולם השנייה הגיעו לארץ ישראל עולים שהצליחו למלט נפשם מגרמניה ומהמדינות דוברות הגרמנית, פרחה בארץ עיתונות בשפה הגרמנית. העיתונים העבריים התחרו בעיתונות הגרמנית על ידי צירוף כתבות מנוקדות לעיתון. העיתון דבר נהג לצרף החל מאמצע נובמבר 1935 מוסף שנקרא "דבר לעולה". אולם הלוחמים למען השפה העברית המשיכו לדרוש הוצאת עיתון יומי עברי מנוקד עבור העולים. עוד טרם צאת העיתון "הגה" לאור, באוגוסט 1939, שימש רישיון העיתון כסות להוצאת העיתון דבר שנסגר למשך שבוע ימים בהוראת השלטונות. בין 17 באוגוסט ל 24 באוגוסט 1939 הופיע העיתון דבר תחת השם הגה וסופק למנויי דבר. ידיעות שהובאו על ידי "שירות דבר", הופיעו תחת המינוח "שירות הגה" ומודעות האבדות והמציאות הפנו את הקוראים למערכת "הגה". בשנת 1939 קיבלה הוצאת דבר רישיון להוציא לאור עיתון לעולים שנקרא "הגה". העיתון החל לצאת כעיתון ערב שמחירו 3 מיל. בפברואר 1940 הופסקה הפצת עיתון הערב כהכנה לקראת צאת העיתון כעיתון בוקר יומי. תאריך היעד של יציאת העיתון נקבע ל-15 במרץ 1940. העיתון היומי יצא לאור לראשונה ב 22 באפריל 1940, ערב חג הפסח ת"ש. העיתון היה כולו מנוקד וכלל תרגום מילים קשות לגרמנית. עם הופעתו של העיתון כתב דוד זכאי במדורו "קצרות" ב"דבר": "תחת דברים הרבה, הצהרות והחלטות...בא מעשה. אני מוכן לומר ניסיון למעשה: לתת לעולה הלועז עיתון עיתון יומי מנוקד... עיתון יומי מנוקד הוא, דומני, דבר חדש בתולדות העיתונות העברית. לפי עניות דעתי לא היה עוד עד עתה. באיזו מידה קשה לעשותו יודע כל מי שיש לו מושג כלשהו ממלאכת הדפוס העברי וכי הדבר רחוק משכר - אף זה ידוע." העיתון הגיע לתפוצה של ששת אלפים עותקים, אולם לא הגיע לרווחיות. אנשי העיתון דרשו מהמוסדות לסייע לעיתון במלחמתו למען השפה העברית ומהסתדרויות העולים להפיץ את העיתון במקום להוציא עיתונים בשפות זרות. ביוני 1947, כאשר הנטל הכספי שהיה כרוך בהוצאתו והסתכם ברבבות לירות ארץ ישראליות, בין השאר בגלל הצורך בסידור יד של האותיות המנוקדות, העיתון נסגר. בשנים 1948–1949 חודשה הופעתו של "הגה" כשבועון ובשנת 1951 הופיע במקומו, בהוצאת "דבר", העיתון היומי המנוקד אמר שהתמיד בהופעתו עד לשנת 1986. גיליונות הגה, באתר מדור עיתונות יהודית היסטורית של הספרייה הלאומית דב שטוק, עם גליון המאה של הגה, דבר, 21 באוגוסט 1940 1000 גליונות הגה, דבר, 3 באוגוסט 1943 מחרתיים המדור לעולה, דבר, 12 בנובמבר 1935 חדשות וחידושים בדבר, דבר, 12 בנובמבר 1935 נחום לוין, חבלי לשון, דבר, 30 במאי 1939 שויץ תקיפה לניטראליות, דבר, 17 באוגוסט 1939 למי אבד, מי מצא, דבר, 20 באוגוסט 1939 הגה, דבר, 19 בנובמבר 1939 עתון בקר יומי מנוקד לעולה, דבר, 25 בפברואר 1940 הגה, דבר, 12 בדצמבר 1940 דבר אל הגה, דבר, 8 במאי 1940 חמש שנות הגה, דבר, 27 באפריל 1945 שיחה עם הקוראים - טור שמאלי, דבר, 6 ביוני 1947 חדשות מנוקדות, דבר, 30 ביוני 1961 Hege closes down, פלסטיין פוסט, 17 ביוני 1947
לואיס בולוק

לואיס בולוק (באנגלית: Louis Bullock; נולד ב-20 במאי 1976 בוושינגטון די. סי.) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדת הקלע. גובהו 1.83 מטר. בולוק נחשב לאחד השחקנים הטובים באירופה בעשור הראשון של המאה ה-21 ומעולם לא ירד מממוצע דו ספרתי של נקודות בעונה. בולוק נבחר במקום ה-42 על ידי מינסוטה טימברוולבס בדראפט 1999 והועבר מיד לאורלנדו מג'יק. למרות ששיחק במדי המג'יק בליגת הקיץ, הוא נחתך מהסגל לפני תחילת העונה ומעולם לא שיחק ב-NBA. את הקריירה הבוגרת שלו הוא החל באיטליה, בה שיחק שנתיים במולר ורונה (1999-01) ושנה אחת בארמאני מילאנו (2001/2002), אותה עזב לאחר סיום העונה הסדירה בליגה האיטלקית וחתם באוניקאחה מאלגה הספרדית בה שיחק שלוש שנים. לקראת עונת 2004/2005 חתם בולוק בריאל מדריד. כבר בעונתו הראשונה בריאל, הוביל אותה לאליפות ה-ACB, כשהוא אף נבחר ל-‏MVP של סדרת הגמר. לאחר שנתיים זכה עם ריאל גם בגביע יול"ב ושוב באליפות ה-ACB. בעונת 2010/2011 עבר לשחק בקבוצה הספרדית קחאסול סביליה. מדיה וקבצים בנושא לואיס בולוק בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) פרופיל באתר היורוליג ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קולנוע רקס

קולנוע רקס היה בית קולנוע שפעל בירושלים בתקופת המנדט הבריטי. קולנוע רקס שכן בין רחוב פרינסס מרי (כיום רחוב שלומציון המלכה) לרחוב הלל, והיה בבעלות איש העסקים הערבי-נוצרי ג'וזף פסקל אלבינה ומשה יונה פרידמן. המגרש שעליו הוקם הקולנוע היה בבעלות הפטריארכיה הארמנית בירושלים. בית הקולנוע היה מקום בילוי פופולרי בקרב תושבי העיר היהודים, הערבים וגם בקרב הבריטים, ואף הנציב העליון נהג לבקר בו. פעלה בו מערכת חימום מרכזית, והוצגו בו, בין היתר, סרטי החברה המצרית "נייל פילם" (סרטי הנילוס). במקום גם נערכו הצגת תיאטרון, וכנסים. בניית בית הקולנוע החלה בשנת 1935 וב-16 ביוני 1938 נערכה בו הקרנת הבכורה. היו בו כ-1,300 מקומות ישיבה. בשנת 1944, נכחה בקולנוע השחקנית והזמרת הדרוזית המפורסמת אסמהאן, בעת הקרנת סרטה "אנתסאר אל שבאב" (בעברית: ניצחון הנעורים). הקולנוע שימש פעמיים זירה לפעולות תגמול של אצ"ל נגד מטרות ערביות. ב-29 במאי 1939 נכנסה לקולנוע חוליה של שבעה פעילי הארגון, לאחר שרכשו כרטיסים לצפייה בסרט טרזן. במהלך ההקרנה הפעילו באולם מטען חבלה עם מנגנון השהיה שהוסלק בבטנת מעיל, והשליכו מטעני חבלה נוספים מן היציע, הרגו 5 אנשים ופצעו 18. לפי מקורות עיתונאים דאז ידוע על יהודי אחד שנהרג (אשר נבדר) בהתקפה הזאת, וגבר (יששכר שמעוני בן 25 מסנהדריה) ואשה (חנה דרעי) שנפצעו. לבית הקולנוע נגרם נזק של 20,000 לא"י. אנשי האצ"ל הצליחו לחמוק מן הקולנוע ללא פגע. מחשש לפיגוע נקם החליט המפקד הצבאי הבריטי של ירושלים, ריצ'רד אוקונור, על סגירת בתי הקולנוע, בתי הקפה ושאר אתרי הבילוי היהודיים בעיר. ב-4 בדצמבר 1947, כתגובה להצתת המרכז המסחרי היהודי בממילא יום קודם לכן, הוצת קולנוע רקס על ידי האצ"ל. בעקבות זאת ננטש הקולנוע. במהלך שנות ה-50 וה-60 הופעל במקום קולנוע קטן בשם סטודיו. האולם היה קטן והכיל 138 מקומות, חדר ההקרנה שכן מעל האולם והקרנת הסרט נעשתה דרך התקרה בעזרת מראה. שאר הבניין עמד נטוש עד תחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, אז הצליח הממונה על מחוז ירושלים במשרד הפנים, רפי לוי, לשכנע את הפטריארכיה הארמנית בירושלים למכור את המגרש ליזמים ישראלים, האחים ישראל. הבניין נהרס ביוני 1973. האחים ישראל בנו במקום בניין משרדים, חניון תת-קרקעי ופסאז' מסחרי. רפי לוי הורשע אחר כך, ב-1988 בקבלת שוחד מראשי העדות הנוצריות בירושלים. יוסי בנאי מזכיר את הקולנוע בשירו הנוסטלגי "אני וסימון ומואיז הקטן", כזירת התרחשותן של חלק מעלילות ילדותו בירושלים: אני זוכר קולנוע רקס ביומיות ומרחוק פעמונים של כנסיות ואיך רדפנו על גגות אחרי יונים לעוף איתן רצינו עד לעננים (....) עברו שנים מאז, עכשיו העיר גדולה מסימון לא שומעים, אפילו לא מילה ומואיז הקטן, לאן הוא נעלם וגם קולנוע רקס כבר לא קיים... — השיר המלא באתר שירונט שיר אהרון ברם, עלייתו ונפילתו של קולנוע רקס, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, אוגוסט 2021 משה חננאל, הירושלמים - מסע בספר הטלפון המנדטורי 1946, ירושלים 2007, עמוד 232 הכלל והפרט, הארץ, 19 במרץ 1945 גבריאל שטרן, הקולנוע שהיה-ex-rex, על המשמר, 29 ביוני 1973 ראה לדוגמה אירוע של מכירת איגרות חוב שנערך באולם - זכו בהגרלה השניה של הסריה השניה, הארץ, 5 באוקטובר 1945 ירושלים - קולנוע חדש, דבר, 16 ביוני 1938 האצ"ל בפיקודו של דוד רזיאל באתר דעת נחום ברנע, פצצת הזמן של רפי לוי, כותרת ראשית, 12 בנובמבר 1986 רן לוי, רפי לוי הורשע. התביעה תדרוש שבע שנות מאסר, חדשות, 10 ביוני 1988 רן לוי, רפי לוי נכנס לכלא לשנתיים, חדשות, 18 ביולי 1988
הקפה סינכרונית

הקפה סינכרונית היא תכונה אסטרונומית של לוויינים, בה זמן ההקפה של הלוויין זהה לזמן הסיבוב העצמי של הכוכב אותו הוא מקיף. הקפה סינכרונית אפשרית רק בגובה מסלול אחד ויחיד של הלוויין, זאת מאחר שתקופת ההקפה נקבעת על פי הגובה. עבור חלק מכוכבי הלכת במערכת השמש הקפה סינכרונית אינה אפשרית, שכן מסלול ההקפה נמצא בתוך כוכב הלכת עצמו. כך למשל המצב עבור צדק ושבתאי. בכל מערכת השמש ידוע על גרם שמיים טבעי יחיד הנמצא בהקפה סינכרונית כארון, הירח של פלוטו[דרושה הבהרה]. סביב כדור הארץ מצויים לוויינים מלאכותיים רבים בהקפה סינכרונית מעל קו המשווה, כך שהם נמצאים תמיד מעל אותה נקודה על קו המשווה. לכך ניתן שם בנפרד - מסלול גאוסטציונרי. חישוב רדיוס של מסלול גאוסטציונרי, באתר Ask Will Online ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.