גבעת עמל ב'

גבעת עמל ב' היא שכונה בתל אביב כיום בתחומי שכונת בבלי ופארק צמרת בסמיכות (דרך נמיר מפרידה ביניהן) לגבעת עמל א' ממערב, בשטחה ניצבים כיום מגדלי אקירוב. בשכונה שוכנו פליטים יהודים ממלחמת העצמאות. ההתיישבות לא הוסדרה מעולם, והתנהל סביבה מאבק ציבורי ומשפטי ארוך שנים בין צאצאי המתיישבים ליזמי נדל"ן שרכשו את השטח. אחרוני התושבים פונו מהשכונה ב-15 בנובמבר 2021. גבעת עמל ב' הוקמה ב-1948 לאחר מלחמת העצמאות. בהוראת ההגנה, הושיבה עיריית תל אביב יהודים, שפונו מבתיהם באזורי הקרבות ביפו, מנשייה ונווה צדק. באפריל 1948, דווח ש-360 משפחות שוכנו בג'מאסין אל ע'רבי וכפר סומייל הסמוך. בדצמבר 1949 דיווחה עיריית תל אביב כי בשכונה גרים 1,100 איש ב-127 בתים והיא לא חוברה לרשת המים העירונית או חשמל ואין בה כבישים סלולים. כמו כן דווח שהתושבים החלו לקרוא לשכונה "גבעות עמל". ב-1 בנובמבר 1949, הבטיח ראש ממשלת ישראל הראשון דוד בן-גוריון: "כל אלה שהתיישבו בג'אמוסין בהסכמת המוסדות המוסמכים, יוכלו להישאר במקומם עד שישוכנו במקומם הקבוע" עם זאת הדגיש כי לא תותר הקמת צריפים חדשים ללא היתר. בשנות ה-50 ביקשו תושבי גבעת עמל לקנות את הקרקע ולבנות את ביתם כראוי. רשות הפיתוח סירבה ואף הסתירה מהם מידע בדבר החובה של המדינה להציע ליושבים בנכסי נפקדים לקנות את הנכס כזכות ראשונים.[דרוש מקור] בשנת 1955 נקבע על ידי משרד האוצר ב"הוראות נוהל לקבל דמי היתר בנכסים העירוניים של רשות הפיתוח" כי "דייר או דייר משנה המחזיק במושכר ללא חוזה, לפי הוכחות שבתיק, לפני יום ה-15.3.53, ייערך אתו חוזה ללא קבלת תמורת 'דמי היתר'"; מאוחר יותר פרסמה רשות הפיתוח את נוהל ד/2 שכותרתו "הוראות למכירת נכסי רשות הפתוח", שבו נקבע בסעיף 17: "מכירת נכסים תפוסים על ידי דיירים- זכות קדימה ניתנת לדיירים ברכישת דירותיהם. בכל מקרה בו מתקבלת בקשה לרכישת נכס מאת קונה או קונים שאינם מחזיקים בנכס, יש לפנות אל הדיירים ולשאול אותם אם הם מעוניינים לרכוש את הנכס בו הם מחזיקים, הפניה אל הדיירים תעשה לפי הטופס אשר דוגמתו ניתנת בעמ' 17 בנספח א' להוראה זאת אשר תישלח בדואר רשום. אם הדיירים לא יביעו את הסכמתם תוך 30 יום לרכוש את דירותיהם, אפשר יהיה לנהל משא ומתן עם המבקשים". טפסים אלה מעולם לא התקבלו בגבעת עמל.[דרוש מקור] ב-1954 הוציאה עיריית תל אביב-יפו, בראשות חיים לבנון צווים לפינוי תושבים מהשכונה. בסופו של מאבק משפטי שארך שמונה שנים פסק בית המשפט העליון לזכות התושבים, ומנע מהעירייה לפנותם. בפסק הדין כתב השופט חיים כהן כי תכלית תביעתה של העירייה הייתה "לנשל אנשים מבתיהם, אשר הם גרים בהם, ברשות ולא במעל, זה כ-14 שנה". עם הקמת מינהל מקרקעי ישראל בשנת 1960, הועברה הבעלות על השטח לידיו. בשנת 1961 מינהל מקרקעי ישראל מכר את השטח לחברת בת של סולל בונה בשם "דיור ב.פ." במחיר נמוך למטרת בניית 440 יחידות דירות שיכון. בחוזה המכר הוגדר כי החברה מודעת לקיומם של דיירים המתגוררים בשטח וכי היא לוקחת על עצמה לספק להם דיור חלופי דירה תמורת דירה בשיכון שתבנה במקום (בתמורה למחיר הנמוך אותו שילמה על השטח). על פי חוזה המכר, חברת ב.פ. דיור הייתה אמורה להקים את השיכון תוך 5 שנים עד שנת 1966. במקום להתחיל בבניה, חברת דיור ב.פ. החליטה לפתוח במהלך הגדלת זכויות הבנייה ל-900 יחידות דיור. החברה לא עמדה בהתחייבויותיה, ומינהל מקרקעי ישראל לא דרש שתעמוד בהן. השנים עברו, ומצב השכונה לא השתפר, והיא לא חוברה לכבישים או לתשתיות עירוניות, למרבית הבתים בשכונה היו רק מספרים, ללא שמות רחובות. במהלך השנים רוב המתיישבים המקוריים של השכונה נפטרו, וצאצאיהם אשר נותרו בה המשיכו לדרוש את הזכויות שהובטחו להוריהם. התקיים ויכוח ביחס לזכותם בשטח, מאחר שהדיור החלופי הובטח להוריהם, ולא להם. בשנת 1988 רשות מקרקעי ישראל אישרה לחברת ב.פ. דיור, אף על פי שלא עמדה בחוזה המכר ולא בנתה שיכון במקום, למכור את הזכויות בקרקע לשתי חברות נדל"ן, "א.מ.ת.ש" (המוחזקת על ידי קבוצה של משקיעים מאירופה ומישראל) ודנקנר השקעות (שהייתה אז בבעלות משפחת דנקנר). באוגוסט 1989 הגישו התושבים בקשה לבית המשפט, להוציא צו מניעה לביצוע העסקה עד שיסדרו זכויותיהם. בשנת 1993 ביקש תושב השכונה, שלמה מאור, למכור את ביתו כדי לקנות בית במקום אחר, עורך הדין שטיפל בנושא הודיע לו שאין ביכולתו למכור את הנכס מאחר שאינו רשום על שמו. מאור, בנוסף לפנייה לבג"ץ הקים, יחד עם ישעיהו בן נון, את "עמותת א.נ.ש – ארגון נפגעי שכונות", ששמה לעצמה למטרה לסייע לתושבי השכונה להשיג בעלות על הקרקע, ולהשיג את תנאי הפינוי הטובים ביותר. במשך אותם שנים שהשטח היה בבעלותה, לא קידמה "דנקנר השקעות" את פיתוח האזור, עקב ההשקעה הגבוה שהייתה דרושה בפינוי התושבים לפני תחילת הבנייה. ב-2004 רכש איש העסקים יצחק תשובה, באמצעות חברת "אלעד השקעות", את "דנקנר השקעות" (אשר שינתה את שמה לאלעד ישראל מגורים בשנת 2010). בשנת 2008, העריכה דנקנר השקעות כי בבנייה בשטח זה גלום פוטנציאל רווח של כ-3.6 מיליארד שקלים. באותה שנה הודיעה חברת "א.מ.ת.ש" שהתקשרה בהסכם קומבינציה לפיו רכשה חברת הבנייה "א. דורי" 58% מזכויות בחלק הקרקע שבבעלותה בתמורה לתכנון, בנייה, ושיווק פרויקט הבנייה במקום. אחרי ההסכם היה אמור חלקה של חברת "א. דורי" בפרויקט היה אמור להיות 20%. במקביל, תבעה "דנקנר השקעות" את "א.מ.ת.ש" בטענה שאינה מסייעת בקידום הפרויקט. לאחר חצי שנה הודיעה חברת "א. דורי" שהיא נסוגה מהעסקה. העסקה בוטלה סופית בתחילת 2010. בפברואר 2014 רכשה משפחת כוזהינוף את הזכויות בחלק מהאדמה מאיש העסקים אריק אברמוביץ' בתמורה ל-200 מיליון ש"ח, לאחר שכשלה העסקה בראשות ענבל אור, באת כוחו של אברמוביץ', מול התושבים. עיריית תל אביב היא בעלים נוסף בקרקע גבעת עמל (12%) לצד יצחק תשובה ומשפחת כוזהינוף, וכן רשומות לזכותה 166 דירות יוקרה בשני מגדלים שיבנו על קרקע גבעת עמל. בדצמבר 2014 התפרסם גם "הסכם הפינויים" בין עיריית תל אביב-יפו ליצחק תשובה, בו העירייה ממנה אותו לפנות עבורה את תושבי גבעת שיושבים על שטחי העירייה (הרוב המוחלט של תושבי השכונה) ובתמורה העירייה תתן לו היתרי בניה. ב-27 במרץ 2014 פונו שתי משפחות בגבעת עמל בכוח על ידי יצחק תשובה באמצעות צווי פינוי. הצד השני הגיע וחתם עמם על הסכם פיצוי בעת ששוטרי יס"מ כבר פרצו לבתיהם. ב-17 בספטמבר, ערב ראש השנה, פונו חמש משפחות נוספות על ידי יצחק תשובה על פי צו של בית המשפט. בהם שתי משפחות שהגיעו להסכם פיצוי בלילה שלפני הפינוי. שתי משפחות נוספות גרו באוהל בגבעת עמל במשך כמה חודשים. משפחת חליף טרם פוצתה. ב-29 בדצמבר אותה השנה פונו, על ידי משפחת כוזהינוף, שמונה משפחות נוספות על ידי כוחות יס"מ. על פי עדויות מהאירוע, בין היתר של חברי כנסת אשר נכחו במקום, הפינוי בוצע אגב הפעלת כוח רב. ביוני 2016 הגיעה הצעת חוק להבטחת דיור חלופי לתושבי השכונה לקריאה טרומית, עברה בקריאה טרומית, הועברה לוועדה הרלוונטית ב-2016, ולא נידונה שוב לאחר מכן. בדצמבר 2019 פסק בית המשפט המחוזי פיצוי כולל של 42 מיליון שקלים לכ-90 זכאים שזכאותם הוגדרה על פי מגורים במקום בשנת 1961. ב-2016 הוגשה תובענה ייצוגית, שבה נטען כי המדינה הפרה את התחייבויותיה כלפי התושבים ששוכנו זמנית בשכונה למתן דיור קבע. באפריל 2021, בית המשפט המחוזי קיבל את הטענה. בבית המשפט המחוזי, נקבע שיש לבטל את פסק הדין המחוזי, אשר ניתן בניגוד לחוק ולפסיקה, תוך קביעת עובדות רבות שלא נדרשו לצורך בירור ההליך וללא שניתן למדינה להגיב לטענות אלו טרם קביעתן בפסק הדין. בחודש אפריל 2021, אף על פי שבשטחים אלה מתגוררים הרוב המוחלט של התושבים, מכרה העירייה את חלקה בגבעת עמל לאחים חג'ג' ולדניאל צרפתי, עם זכויות ל-166 דירות יוקרה, תמורת 365 מיליון שקלים. לפי התב"ע, מיועדים לקום על שטחים אלה שני מגדלי יוקרה. בחודש ינואר 2021 בית המשפט העליון חיזק את ההכרה בזכותם ההיסטורית של התושבים על הקרקע עליה יושבו ב-1949 לאחר מלחמת העצמאות, ואף הגדיל את מתווה הפיצויים הקודם מ-27.5 מיליון שקל ל-42 מיליון לכל המשפחות. סך כל 14 משקי הבית בגבעת עמל שקיבלו צווי פינוי בנויים מכ-60 משפחות, אך לפי קביעת בית המשפט הזכות לדיור ניתנת בעבור כל משק בית - לא עבור כל משפחה. באוגוסט 2021 התושבים הוחתמו על מתווה פיצוי שהוסדר עם שר המשפטים גדעון סער. המתווה קובע קריטריונים לפיצוי המבוססים על החלטות משפטיות קודמות. לפי המתווה, הדיירים המפונים יקבלו סיוע בשכר דירה לחודשים הראשונים שלאחר הפינוי לצורך תקופת הסתגלות. כמו כן, כל נחלה תזכה לפיצוי עבור המבנים והחצרות שבהם התגוררו בני המשפחה בשנת 1961 – השנה שבה נמכרה הקרקע ליזמי נדל"ן על-ידי המדינה. ב-15 בנובמבר 2021 פונו בכוח התושבים הנותרים בשכונה על ידי כוח שיטור גדול. הפינוי בוצע לאחר שהתושבים הגיעו להסכמות עם תשובה ומשרד המשפטים – אולם ללא התחייבות בכתב של המדינה לקיום ההסכמות. עוד באותו היום נהרסו בתיהם. למשפחות הובטחה חלוקת פיצוי מהמדינה בסך כולל של כ-30 מיליון שקלים מכספים קואליציוניים, אולם כספים אלו לא הועברו לידיהן בסופו של דבר על רקע עמדת הייעוץ המשפטי לממשלה שלא נמצאה דרך חוקית להעביר את הכסף. ביוני 2013, החל שיווק פרויקט פארק בבלי על ידי חברת "אלעד ישראל מגורים" מקבוצת יצחק תשובה ו"אמח"ש השקעות". הפרויקט כולל שישה מגדלים, ארבעה מהם בבעלות תשובה ושניים בבעלות עיריית תל אביב. בניית המגדל הראשון החלה בשנת 2015 והוא אוכלס החל מסוף 2018. בדצמבר 2019 תשובה עצמו רכש דירת דופלקס בחלק העליון של המגדל. בניית המגדל השני החלה בסוף 2019, לאחר שעיריית תל אביב הסירה את סירובה להנפיק היתר בנייה למגדל. העירייה נימקה את הסירוב בכך שטרם בוצעו הפינויים הנדרשים במתחם בהתאם להסכם בין העירייה לחברה מ-2013, ולפיו מרבית הפינויים הנותרים בשכונת גבעת עמל יהיו באחריות קבוצת אלעד. בדצמבר 2019 קבע בית המשפט המחוזי בתל אביב כי 14 המשפחות שנותרו בגבעת עמל יקבלו פיצוי של כ-42 מיליון שקל. והפיצוי שתבע מהם תשובה על שימושם בקרקע, בסך מיליוני שקלים, נדחה. בית המשפט החליט כי המפונים זכאים לפיצוי נוסף, שווי בעלות על דירה חלופית לשארית חייהם, בסך של כ-3 מיליון שקל. בהחלטתו, הגדיל את מתווה הפיצויים של קבוצת המפונים האחרונה מ-27.5 מיליון שקל ל-42 מיליון. במאי 2020, מכר יצחק תשובה את המגרשים לבניית המגדל השלישי והרביעי לחברות י.ח. דמרי בניה ופיתוח וקבוצת חג'ג', תמורת 380 מיליון שקל. בפברואר 2016, החלה משפחת כוזהינוף בשיווק פרויקט "מגדל בראשית בבלי" על המגרש שרכשה, מגדל בן 44 קומות עם 174 יחידות דיור. ביולי 2019 זכתה חברת "אלקטרה בנייה", חברת בת של קבוצת אלקטרה במכרז להקמת המגדל. בתחילת אוגוסט 2019, התקבל היתר הבנייה המלא להקמתו. מדיה וקבצים בנושא גבעת עמל ב' בוויקישיתוף תושבי שכונת גבעת־עמל ב' בת"א: תובעים להקים ועדה ציבורית ליישוב הסכסוך עם "דיור", דבר, 18 במאי 1965 פרטי עיתונות היסטוריים על גבעת עמל ב' באתר עיתונות יהודית היסטורית דנקה הרניש, מלחמה בשודדי קרקעות או נישול?: גבעת עמל ב' – שטח המבחן של עיריית ת"א במלחמה נגד עושקי קרקעות ציבור, דבר, 4 ביוני 1979 ברוך נאה, תושבי גבעת־עמל ב' חסמו את כביש־ההלכה בת"א בצמיגים בוערים, מעריב, 25 באוגוסט 1987 TheMarker, הסיפור שמאחורי גבעת עמל ב', באתר TheMarker‏, 27 בספטמבר 2008 הדס מגן, ‏תושבי עמל ב': "יהיה דם; לא ניתן שיזרקו אותנו מהבית", באתר גלובס, 16 בפברואר 2013 משה הרפז, גבעת עמל ב', 22 באוגוסט 2013 חגי עמית, קללת גבעת עמל: האם המעברה היקרה בישראל תיהפך לשכונת פאר?, באתר TheMarker‏, 13 בפברואר 2014 צפריר בשן, אחרונים על הגבעה, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 18 בפברואר 2014 שלומית צור, ‏גבעת עמל ב': משפחת כוזהינוף מפנה 5 משפחות במתחם, באתר גלובס, 16 באפריל 2014 דניאל דולב, לילה עם המפונים מגבעת עמל: נאבקים על הבית, יודעים את הסוף, באתר הארץ, 30 בדצמבר 2014 עדי כהן, מלחמת ההתשה: המאבק על פיסת הנדל"ן המבוקשת בתל אביב עולה מדרגה, באתר TheMarker‏, 19 ביולי 2019 רן שמעוני, נושאים על גבם עשרות שנות מאבק, תושבי גבעת עמל נערכים לישורת האחרונה, באתר הארץ, 25 ביולי 2021 נתונים סטטיסטיים על רבעים ושכונות בתל אביב-יפו (2012), באתר עיריית תל אביב-יפו תל אביב-יפו הכוונה כנראה לכל האזור שאחר כך פוצל ל"גבעת עמל א'" ול"גבעת עמל ב'" דיור בנק הפועלים יגאל לב, תושבי ג'מוסין לא יפונו, מעריב, 14 באוגוסט 1961 3480 משפחות פליטים נרשמו עיריית תל אביב, המשקיף, 23 באפריל 1948 שכנות-הספר של תל־אביב, ידיעות עיריית תל אביב, 15 בדצמבר 1949 צריפי יעקב אבינו יועברו למקום אחר, חרות, 2 בנובמבר 1949 נ. מאיר, דיירי גבעת־עמל אינם מסיגי־גבול, מעריב, 29 באוגוסט 1962 יואב יצחק, רכשו מחברת דיור זכויות קרקע בגבעת עמל, מעריב, 10 בפברואר 1988 איה אורן, תושבי גבעת עמל מבקשים צו נגד מכירת קרקעותיהם, מעריב, 13 באוגוסט 1989 איה אורן, תושבי גבעת עמל מבקשים צו נגד מכירת קרקעותיהם, מעריב, 13 באוגוסט 1989 דליה טל, ‏גבעת עמל ב': דנקנר עדיין תקועה, באתר גלובס, 20 במרץ 1999 מיכאל רוכוורגר, מיתוג מחדש: דנקנר השקעות שינתה את שמה לאלעד ישראל מגורים, באתר TheMarker‏, 15 ביוני 2010 הסיפור שמאחורי גבעת עמל ב', באתר TheMarker‏, 27 בספטמבר 2008 יעל גרונטמן, ‏עסקת קומבינציה לא.דורי: רוכשת 58% מחלקה של אמת"ש בפרויקט "בבלי דקל"; ההכנסה הצפויה כ-600 מ' ש', באתר גלובס, 11 ביוני 2008 יוסי מלמן, א. דורי רכשה 20% מפרויקט בבלי-דקל בת"א ממשקיעים פרטיים, באתר הארץ, 12 ביוני 2008 יצחק דנון, ‏דנקנר השקעות תובעת 6.5 מ' ש' מא.מ.ת.ש השקעות, באתר גלובס, 5 באוגוסט 2008 גיא ליברמן, א. דורי נסוגה מפרויקט להקמת 272 דירות בשכונת בבלי בתל אביב, באתר הארץ, 1 בפברואר 2009 אריאל אטיאס, סוף לפרשת המגדלים בבבלי: עסקת אמת"ש וא.דורי בוטלה ואיתה עסקת קומבינציה של 600 מיליון ש', באתר ביזפורטל, 13 בינואר 2010 ענבל אור איבדה את הקרקע בשכונת בבלי, באתר ynet, 13 בפברואר 2014 רז סמולסקי, נסגר האור בבבלי: משפחת כוזהינוף רכשה את מגרש דרום בבלי בכ-200 מ' ש', באתר TheMarker‏, 13 בפברואר 2014 נמרוד בוסו, חולדאי השתמש בתשובה כדי לפנות תושבים - העירייה תגרוף מאות מיליוני שקלים, באתר TheMarker‏, 19 בדצמבר 2014 אורי חודי, ‏מאות שוטרים הגיעו לפנות 2 משפחות מגבעת עמל ב', באתר גלובס, 27 במרץ 2014 יעל דראל, הושלם פינוי 5 משפחות נוספות משכונת גבעת עמל בת"א, באתר כלכליסט, 17 בספטמבר 2014 דניאל דולב, עוד שמונה משפחות פונו בכוח מגבעת עמל, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2014 אורלי וילנאי וגיא מרוז, הפינוי החל – וחלק מתושבי גבעת עמל מאיימים: "נצית את עצמנו", באתר nana10‏, 29 בדצמבר 2014 חוק להבטחת דיור חלופי לתושבי גבעת עמל חוק חדש באתר כנסת פתוחה רע"א 415/20 ביהמ"ש פסק נגד המדינה בפרשת גבעת עמל: "הפרה התחייבות לתושבים", באתר ynet, 5 באפריל 2021 אבישי גרינצייג, ‏העליון נגד השופטת אגמון-גונן: "סוף מעשה במחשבה תחילה", באתר גלובס, 3 באפריל 2022 סוניה גורודיסקי‏, תושבי שכונת גבעת עמל מפונים מבתיהם: "בושה", באתר וואלה, 15 בנובמבר 2021 אור רביד, ‏החל פינוי שכונת גבעת עמל שבת"א, התושבים מתבצרים בבתיהם, באתר ‏מאקו‏, 15 בנובמבר 2021 אלי סניור, קורין אלבז-אלוש, החל פינוי תושבי גבעת עמל - שהתבצרו בבתיהם: "בושה!", באתר ynet, 15 בנובמבר 2021 דוד טברסקי, ‏גבעת עמל, הסוף: הבתים פונו ונהרסו, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 15 בנובמבר 2021 יהל פרג' וניצן צבי כהן, ‏גבעת הרש: מפוני גבעת עמל ציינו שנה לפינוי, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 18 בנובמבר 2022 דוד טברסקי, ‏מומחה למשפט ציבורי: "אפשר להעביר כספי פיצויים למפוני גבעת עמל, ויש לכך תקדימים״, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 26 ביוני 2022 גיא נרדי, ‏פיצויים של 30 מיליון שקל מתעכבים: הושלם פינוי גבעת עמל, באתר גלובס, 15 בנובמבר 2021 אפרת בראשי מפן‏, "רק אל תגידו יוקרה": הצצה ראשונה לדירות בפרויקט פארק בבלי בת"א, באתר וואלה, 14 בינואר 2018 שירי דובר, ‏כבר לא רק נתניה: תשובה עובר לקומות העליונות של מגדל "פארק בבלי", באתר גלובס, 9 בדצמבר 2019 מנחם שטאובר, ‏העירייה התרצתה: המגדל השני של תשובה בפרויקט "פארק בבלי" יוצא לדרך, באתר גלובס, 26 במרץ 2019 עדי כהן, החלטה דרמטית: תושבי גבעת עמל ניצחו את יצחק תשובה ויקבלו עוד מיליוני שקלים, באתר TheMarker‏, 23 בדצמבר 2019 שלומית צור, הושלמה עסקת בבלי: תשובה מכר שני מגרשים לדימרי וחג'ג' תמורת 380 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 3 במאי 2020 שלומית צור, ‏"מגדל בראשית - היתד שתתקע משפחת כוזהינוף בשוק הנדל"ן", באתר גלובס, 16 בפברואר 2016 אריק מירובסקי, ‏אלקטרה בנייה נבחרה לקבלן ביצוע למגדל בראשית בבבלי, באתר גלובס, 31 ביולי 2019 עדי כהן, עד 100 אלף שקל למ"ר: אור ירוק למגדל היוקרה של כוזהינוף בגבעת עמל, באתר TheMarker‏, 1 באוגוסט 2019