PHTLS

PHTLS (ראשי תיבות של Pre Hospital Trauma Life Support) היא סכמה לטיפול בפצוע טראומה גופנית בודד בשטח, המיושמת באופן מלא בעיקר בארגוני רפואת חירום כגון "מגן דוד אדום" ו"איחוד הצלה". מטרת הסכמה היא פינוי מהיר של הפצוע לבית חולים, אחרי ביצוע פעולות טיפול מצילות חיים בלבד בשטח, זיהוי הנפגע וסביבתו והערכה זריזה של סיכונים העלולים להחמיר מצבו. הסכמה כוללת 5 שלבים בשני סבבים, כשבין שני הסבבים מפריד שלב בו מחליטים בין פינוי מיידי לבית חולים, לבין השלמת פעולות נוספות בשטח, ואז פינוי הפצוע לבי"ח לאחר קיבוע נאות. בסכמה חמישה שלבים, לפי 5 האותיות הראשונות של האלפבית האנגלי: ABCDE, כשהראשון (S) הוא שלב מקדים אופציונלי: זהו השלב המקדים, בו מוודאים את ביטחון ובטיחות המטפל(ים) והפצוע, על ידי: הקפדה על סטריליות (עטיית כפפות ו/או לבוש-מגן אחר, כפי המתחייב) שימוש באמצעי חיטוי והתרחקות מגורמים מזהמים במקרים של תאונת דרכים: קריאה למשטרה לאבטח את התנועה במקום, עטיית סימני זיהוי ואפוד זוהר, כיבוי מנוע והרמת בלם יד ברכבים המעורבים (מחשש לפיצוץ וכדומה) עצירת שטפי דם פורצים - המאיימים מיידית על חיי הפצוע. זהו שלב אבטחת נתיב האוויר לפצוע והתרשמות מרמת הכרתו, והוא כולל: בדיקת הכרה (ניסיון לדובב אותו, לעוררו בגרימת רעש או בהסבת כאב מבוקר) אבטחת נתיב אויר פתוח והגנה על עמוד שדרה צווארי; (פתיחת נתיב האוויר בטכניקת "דחיקת הלסת" (jaw thrust) אחרי טראומה, או "הרמת-מצח-סנטר" (chin lift) כשאין חשש לפגיעה בעמוד השדרה הצווארי) בדיקה יסודית של העורף והצוואר לאיתור חבלות מהטראומה הנחת צווארון ייעודי לקיבוע הצוואר אחרי טראומה כשיש איום על נתיב האוויר חובה לסלק הפרשות (אצל מחוסר הכרה תישקל החדרת מנתב אוויר ייעודי (Airway) לפיו של הפצוע, בגודל מתאים). מטרת הפעולות בשלב זה ניטור נשימה תקינה, על ידי: חישוף פלג גוף עליון להתרשמות מהנשימות וחיפוש סימנים לחבלות בבית החזה הערכת מצב הנשימה של הפצוע, סיוע אפשרי בחמצן או הנשמה במפוח "אמבו", כמתחייב ממצבו אזהרה: אין לחבוש פציעות חודרות באזור בית החזה בתחבושת רגילה! פצע חודר בחזה יש לחבוש בתחבושת עם שסתום חד-כיווני 'אשרמן' למניעת הצטברות אוויר בחלל החזה והריאות; כך יתאפשר לאוויר ולדם לצאת החוצה למניעת התפתחות של 'חזה-אוויר'. (אם אין תחבושת 'אשרמן' אפשר להשתמש כחלופה באמצעי אטים-אוויר כמו שקית פלסטיק, תוך הדבקת שלושה מארבעת צדי השקית לגוף; כך מאלתרים חבישה עם שסתום חד-כיווני החוצה) הפעולות בשלב זה נועדו לנטר בעיות הקשורות למחזור הדם: עצירת שטפי דם לא פורצים, שלא טופלו בשלב ה-S בדיקת הבטן: התרשמות משטפי דם פנימיים, האם הבטן רכה/קשה במישוש, ועוד הערכת קצב הלב במישוש, בדיקת מילוי קפילרי, טמפרטורת העור וצבעו, הזעה. זהו שלב הערכה נוירולוגית מהירה לאיתור ליקויים נוירולוגיים: בדיקת הכרה חוזרת, התרשמות מהתמצאות כללית בזמן ובמרחב התרשמות ממצב האישונים הערכת "כוח גס" בידיים התייחסות לתלונות הפצוע התרשמות מתזוזת/תנוחת הגפיים הפשטה וחישוף כל הגוף בחיפוש זריז של פציעות נוספות, שברים או כוויות כיסוי מהיר של הפצוע למניעת היפותרמיה ולכיבוד צנעת הפרט זהו שלב ההחלטה אם להשלים בשטח את כל הטיפול בפצוע או לפנותו בדחיפות לבית חולים אחרי קיבוע נאות ללוח גב בחירום ניתן לבקש מעובר אורח בנימוס לעזור להעלות המטופל לקרש גב ב°45 (דוגמת פניה: "שלום, אנחנו ממד"א ומבקשים את עזרתך: החזק נא את קרש הגב ב°45 וכשאני אומר "°90 מעלות" אנא הצמד אותו ככל האפשר קרוב לפצוע, וכשאנחנו נוריד אותו בהדרגה, אנא הורד איתנו הקרש בקצב שלנו, תודה") [לפקודתו של א' מחזיקים ב' ו-ג' את המטופל כשידיהם בהצלבה, ומרימים אותו ב-°30, °60, ובסוף °90]. חשוב: כשמגיעים ל°90 מעלות שואלים את עובר-האורח אם ראה פציעות בגב. 'הסבב השניוני', או 'המשלים', כולל בדיקות וטיפולים שלא בוצעו ב'סבב הראשוני': (A) המשך אבטחת נתיב האוויר ועמוד השדרה הצווארי (B) בדיקת הנשימה תוך ספירת קצב נשימות בדקה (C) בדיקות לחץ דם, דופק, מתן עירוי נוזלים לפי הצורך (D) חבישות, קיבועים וטיפול לפי הסדר: כוויות, פצעים, שברים (E) קיבוע מלא לקרש גב אם לא בוצע עד כה, ופינוי להמשך טיפול בבית חולים הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.