מאגרי מים ברמת הגולן

מאגרי המים ברמת הגולן הם סדרה של מאגרי מים מלאכותיים ברמת הגולן שנועדו לשם תפיסת מי שיטפונות ואגירתם. מי המאגרים משמשים בחקלאות ברמת הגולן בשאר ימות השנה, לאחר עונת הגשמים. מרבית המאגרים סוכרים אפיקי נחלים באגן הניקוז של הכנרת, ומיעוטם באגן הניקוז של הירמוך. מספר מאגרים הם מאגרי מי קולחין המשמשים, לאחר טיהורם, בחקלאות. נפחם הכולל של המאגרים הוא כ-35 מלמ"ק. רמת הגולן היא רמה בזלתית הנמצאת ממזרח לכנרת ולעמק החולה. רמת הגולן נמצאת בגובה של 400-1,000 מטרים מעל פני הים, והיא מתנשאת ממזרח לכנרת הנמצאת כ-200 מטרים מתחת לגובה פני הים. קו פרשת המים בגולן תואם במידה רבה את קו התילים, ועובר כרצועה דקה ברוחב מספר קילומטרים במזרח רמת הגולן, צמוד לגבול ישראל-סוריה. לכן, מרבית מי הגשמים היורדים בגולן זורמים לכנרת ולנהר הירדן. בבסיס הקמת המאגרים נמצאת ההנחה שבמקום לשאוב מים לחקלאות מהכנרת לגולן (הפרש גבהים של 600-1,200 מטרים), יהיה נכון יותר לאגם את מי השיטפונות במרומי רמת הגולן, ולספק את המים לשטחים החקלאיים מתוך מאגרי המים ברמה. ברמת הגולן נמדדו ערכי נגר גבוהים ביחס למקומות אחרים בישראל (כלומר, אחוז גדול יותר ממי הגשמים זורם על פני השטח ואינו מחלחל), דבר המגדיל את כמות המים הנתפסת. בנוסף, שכבות הקרקע החרסיתיות בין קילוחי הבזלת משמשות כשכבת אטימה טבעית המונעת חלחול מים מהמהאגר לעומק הקרקע, וחוסכות את הצורך באיטום מלאכותי בתחתית המאגר. המאגרים הוקמו החל משנות ה-70 והם בבעלות חברת המים של הגולן "מי גולן". נכון ל-2018 נבנו 14 מאגרים, אשר נפחם הכולל הוא כ-35 מלמ"ק (מיליון מטר מעוקב). מרבית המאגרים הם מטיפוס "מאגר גיא" - מאגר הנוצר באפיק נחל כתוצאה מסכירת האפיק. תשעה מאגרים אוגמים מי שיטפונות הזורמים מערבה אל אגן הכנרת. חמישה מאגרים נוספים (כדוגמת מאגר בנטל ומאגר חיתל) הוקמו ממזרח לקו פרשת המים, והם אוגמים מי שיטפונות אשר ללא המאגרים היו זורמים לאגן הירמוך ונשפכים לירדן מדרום לכנרת. מאגרים אלה אינם גורעים מים מהכנרת אלא מוסיפים מים למשק המים של ישראל (אך הם גורעים מים מהירדן הדרומי וים המלח). למי המאגרים הוכנסו מיני דגים הניזונים מאצות, כדי למנוע התפתחות אצות העלולות לפגוע באיכות המים ולגרום לסתימות. כדי להתגבר על תנודתיות כמויות הגשם מדי שנה, מוזרמים בתחילת החורף מים למאגרים לצורך מילוי חלקי. מים אלה מגיעים ממקורות יציבים כמו קידוח שמיר (קידוח מים במורדות הגולן ליד קיבוץ שמיר). מילוי המאגרים מבעוד מועד מבטיח כמות מים מספקת לחקלאי הגולן גם בשנים שחונות. במקרה של שנה גשומה, גולשים עודפי המים מהמאגר, דרך הנחלים, אל הכנרת. המאגרים מחוברים ביניהם בקווי מים לצורך העברת עודפים ביניהם ולהקטנת ההתאדות בקיץ. אחד מקווים אלו הוא צינור הנפט הטרנס-ערבי המושבת העובר במרכז רמת הגולן.[דרוש מקור] בנוסף למאגרי השיטפונות, הוקמו ברמת הגולן חמישה מאגרי קולחין, אליהם מוזרמים מי הביוב של ישובי הגולן. מי הקולחין עוברים טיפול במכוני טיהור שפכים (מט"ש) ומושבים לאחר טיהורם לשימוש בחקלאות. מאגרי מי הקולחין מספקים כ-2.5 מלמ"ק נוספים של מים. מכוני טיהור השפכים ברמת הגולן מטפלים גם בשפכי הרפתות הרבות המצויות ברמת הגולן. סמוך למאגר יקוצה (מט"ש מיצר) הוקם בשנת 2010 מתקן ביוגז המפיק גז מתאן מזבל פרות. המתאן המופק מזין גנרטורים המייצרים חשמל בהיקף של 2–3 מגה וואט חשמל בשנה. מאגרי השיטפונות והקולחין מספקים את מרבית המים לחקלאות בגולן. מים נוספים מגיעים ממקורות טבעיים כגון מים מבריכת רם ומי מעיינות. כמויות קטנות נוספות מופקות מקידוחים ברמת הגולן ומשאיבה מהכנרת. המאגרים משמשים לעיתים כמוקדי תיירות ותרבות פנאי, אף שהכניסה אליהם אסורה, והם משמשים לרחצה ולדיג חובבים. אכסניית מדרשת הגולן נבנתה על שפת מאגר בני ישראל בסמוך לחיספין. בנוסף, המים החמים מקידוח שמיר המוזרמים למאגר עורבים הפכו לאטרקציה תיירותית, בעיקר בעונה הקרה. מאגר חיתל הוא המאגר בעל שטח אגן הניקוז הקטן ביותר ביחס לגודלו, ועל כן הוא בדרך כלל המאגר האחרון המתמלא. כתגבור למילוי מאגן הניקוז שלו, ישנה תעלה המזרימה מים ממאגר בני ישראל בכח הגרביטציה למאגר חיתל שבפתחה מחסום מלאכותי הניתן להרמה.[דרוש מקור] בשל מגבלת הגרביטציה, תעלה זו מזרימה מים רק כאשר מאגר בני ישראל קרוב לשפתו העליונה. בחורף 1991–1992 נפרצה סוללת העפר של מאגר בנטל עקב הגשמים העזים, ומי המאגר שטפו את חוות הניסויים הסמוכה, בסיס חיילי האו"ם הסמוך, ומשם אל לתוך סוריה. באירוע אחר בשנה זו עלה חשש שמאגר בני ישראל יגלוש ויציף את חספין הסמוכה ואף הוחל בהכנות לפינוי התושבים מהמקום, אך חשש זה לא התממש לבסוף.[דרוש מקור] בעקבות אירועים אלו ננקטו צעדים שונים למזעור סכנות גלישה מהמאגרים בשנים הבאות. בשנת 2017 הוחל בבנית מאגר בראון, במטרה להגדיל את כמות המים הזמינים בצפון הגולן. המאגר נבנה בצמוד למאגר בנטל כחלופה למורכבות ההנדסית והעלות הגבוהה הדרושים להגדלת מאגר בנטל. מאגר בראון אינו מאגר גיא, והוא מוקף בסוללה בכל היקפו, פרט לפתח בצידו הצפוני המחובר לתעלת מחפי הממלאת את המאגר. בשונה משאר המאגרים, תחתיתו של מאגר בראון מכוסה ביריעות פלסטיק למניעת חלחול המים. בניית המאגר הסתיימה בדצמבר 2019. בשנת 2020 החלה בנייתו של מאגר חושן, אשר יקום ממערב למושב קשת. המאגר צפוי להכיל כ-2 מיליון מ"ק מים. בשנת 2020 חברה "מי גולן" לחברת אנלייט כדי להקים מערכות של קולטים פוטו-וולטאים צפים על פני המאגרים. המערכת צפויה לייצר חשמל שיימכר לחברת החשמל, ובנוסף להקטין את אידוי המים מהמאגרים. בשלב ראשון יותקנו המערכות במאגר עורבים ובמאגר בני ישראל, ובהמשך יותקנו גם במאגרים נוספים. המאגרים משנים את משטר הזרימה של הנחלים. סכירת מי השיטפונות מונעת את הזרם השטפוני במורד המאגרים והופכת את הזרימה לאיטית יותר. בנחלים הסכורים נרשמה ירידה בספיקות השיא ובקצב החזרה של אירועים שטפוניים. כך למשל אירוע שטפוני אשר היה מתרחש אחת לכמה שנים בודדות, מתרחש כעת אחת לכמה עשורים בנחלים הסכורים. סכירת הנחלים ומילוי המאגרים במלואם גורעת כ-20 ס"מ ממפלס הכנרת, אך מנגד נחסכת שאיבת כמות זהה מהכנרת לצורכי החקלאות בגולן, שאף זוכה למי השקיה באיכות טובה יותר. לשינוי משטר הזרימה יש השפעה על הצומח והחי במורד האפיק. עצירת השיטפונות מונעת את כיסוח וגיזום האפיק, ומאפשרת את "סתימת" האפיק בצמחים שפלשו מגדות האפיק למרכזו. הירידה בספיקת המים משנה את אופי בית הגידול ומאפשרת פלישת מיני בעלי חיים ביצתיים. מנגד, המאגרים משמשים גם מקור מים לבעלי חיים אחרים, בעיקר עופות. מאגר עורבים מלא לאחר חורף גשום, יוני 2018 מאגר עורבים יבש כמעט לגמרי לאחר הקיץ. ספטמבר 2017 מאגר עורבים בצילום ממזרח פברואר 2017 המאגר בפברואר 2017. ברקע הר חרמון המאגר מלא לאחר חורף גשום, פברואר 2019. ניתן לראות את העצים מימין שקועים במים לעומת התמונות משנים קודמות. הקמת פאנלים סולארים במאגר עורבים, אוקטובר 2020 הפאנלים הסולארים במאגר עורבים מאגר בנטל. בתחתית התמונה משמאל ניתן לראות צינור הממלא את המאגר. מאגר בנטל בצילום מהר בראון מאגר בנטל. ברקע הר בראון (משמאל) והר חרמונית (במרכז). מאחוריהם באופק הר חרמון. מאגר בנטל מלא. ניתן לראות את הצינור המזרים מים למאגר בעונות גשומות פחות. מאגר בנטל וטורבינות הרוח בחוות הרוח עמק הבכא מאגר בנטל (משמאל), מאגר בראון (מימין) וטורבינות הרוח של חוות הרוח עמק הבכא מאגר בראון (בבניה) ומאגר בנטל (משמאל) בצילום מהר בנטל, ספטמבר 2018 מאגר בראון במהלך בנייתו, אוגוסט 2018. מאחוריו הר בנטל מאגר בראון (בבניה) ומאגר בנטל (משמאל), בצילום מהר בנטל, פברואר 2018 מאגר בראון מלא, יולי 2020 מאגר דליות לאחר חורף גשום, פברואר 2018 מאגר דליות ממרחק, אפריל 2017 המאגר באפריל 2017 אפריל 2017 גלגל רפאים וברקע מאגר דליות (משמאל) ומאגר דבש מאגר בני ישראל בצילום ממדרשת הגולן מאגר בני ישראל ליד חיספין במצב מלא, ינואר 2020 מאגר קוניטרה, פברואר 2019 מאגר קוניטרה מכתף אביטל, פברואר 2019 מאגר קטיף בצילום מהר בני צפת, פברואר 2019. ברקע הר יוסיפון. מאגר בני צפת (רמתניה), פברואר 2019 מאגר רוויה, פברואר 2019 מאגר קשת מאגר קשת בצילום מגבעת טליה מאגר קולחין צור על כביש 888 ברמת הגולן מאגר צור. בקצה הימני ניתן לראות את מט"ש צור מאגר קולחין דלווה (מימין) ומאגר המים אורטל (משמאל) בצילום ממורדות הר אביטל. פברואר 2019 חנה גולן (עורכת), נחלים ומים בגולן, יד יצחק בן-צבי, 2013 מדיה וקבצים בנושא מאגרי מים ברמת הגולן בוויקישיתוף שרון קדמי, משק מים אוטרקי ברמת הגולן, באתר הארץ, 9 ביולי 2006 גיא ורון, ‏פנינה נסתרת: כתבנו במעיין החם החדש ברמת הגולן שטרם נגלה לציבור, באתר ‏מאקו‏, 16 בדצמבר 2021 אביר סולטן, מאגר בנטל, בלוג צילום, באתר הארץ, 2 בפברואר 2022 רמי לנר, "אספקת מים ברמת הגולן: עבר, הווה, עתיד", בתוך "נחלים ומים בגולן", עמ' 187. אביב קוטאי, הגייזר בשמיר, חדר החדשות צפון, באתר יוטיוב קידוח שמיר, מתוך "טבע הדברים" רמי לנר, בתוך "נחלים ומים בגולן", עמ' 189-190. רוני זיגלר, "מערכת הביוב וניצול הקולחים בגולן", בתוך "נחלים ומים בגולן", עמ' 224. מרלן-אביבה גרינפטר, ברמת הגולן נחנך מתקן לטיהור שפכים בשילוב מתקן סמוך להפקת ביו-גז, מתוך "אפוק טיימס" גיא ורון, ‏ה"מעיין החם" שהפך לאטרקציה בגולן, באתר ‏מאקו‏, 13 באוקטובר 2014 עלון מידע של חברת "מי גולן", אפריל 2020, עמ' 6-7 מאגר "חושן" בגולן, שישי בגולן, 30 ביולי 2020 הקמת פרויקטים פוטו וולטאיים צפים ברמת הגולן נורית שטובר זיסו, משה ענבר, דידי קפלן, הלל גלזמן, המורפולוגיה ומשטר הזרימה באפיקי נחל משושים ונחל דליות בעקבות הקמת המאגרים, 2002 נורית שטובר זיסו, משה ענבר, דידי קפלן, הלל גלזמן, ראובן אורטל, "השפעות סביבתיות וגאומורפולוגיות של מאגרי מים בגולן", בתוך "נחלים ומים בגולן", עמ' 212-214. , מאגר מים בר-און, באתר קק"ל