laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ויליאם ברק

ויליאם ברק (באנגלית: William Barak‏; 1824 – 15 באוגוסט 1903) היה ראש של שבט וורונדג'רי (Wurundjeri) מתושביה הראשונים של אזור מלבורן, אוסטרליה. הוא הפך לדובר שהשפיע על צדק חברתי לאבוריג'ינים ומקור חשוב בנושא התרבות שלהם. ברק נולד בשנת 1824 בברוש קריק ליד פארק וונגה באזור של אנשי וורונדג'רי. אמו, טוטרי, הגיעה מבולוק נוראילום במורצ'יסון, ויקטוריה. אביו, בביגרן, היה איש חשוב בשבט וורונדג'רי. אמרו כי ברק היה נוכח כילד כאשר ג'ון באטמן נפגש עם זקני השבטים כדי "לרכוש" את אזור מלבורן בשנת 1835. לפני מותו תיאר את עדותו לחתימת החוזה בטקס. הקולוניזציה האירופית גרמה לשיבושים בטקסי החניכה הילידיים באזור מלבורן. בתגובה שלושת מנהיגי השבט ביניהם Billibellary התכנסו בדרום יארה בסוף שנות ה-30 של המאה ה-19 וערכו לברק הצעיר טקס חניכה של האבוריג'ינים. הטקס היה רשמי כדי להציג בפניו את סמלי הגבריות: רצועות עור מעובד קשורות סביב שרירי זרועו. הגומברט (שרשרת קנים) סביב צווארו, עצם חדה וצרה כיתד תקועה באף, והבראנג'פ שלו - הסינר שלובשים גברים כדי לכסות את איברי המין שלהם. בתום הטקס קיבל ברק גלימת עור מדודו, ממנהיגי השבט. ברק למד בבית הספר הממשלתי של המיסיון יארה של בין השנים 1837–1839. כשהצטרף למשטרת הילידים בשנת 1844, קיבל את שמו ויליאם ברק. הוא היה שוטר מס 19 של המשטרה. בתחילת 1863 עבר ברק לתחנת קורנדררק, ליד הילסוויל, ויקטוריה יחד עם כשלושים שוטרים אחרים. עם מותו של סיימון וונגה בשנת 1875, הפך ברק לראש השבט. הוא עבד ללא לאות למען עמו וניהל משא ומתן מצליח מטעמם עם הממשל. הוא היה אדם ומנהיג מכובד ביותר, עם מעמד בקרב הילידים והמתיישבים האירופים. בשנות ה-80 של המאה ה-19 הוא העביר מידע על מסורת ותרבות ילידים לאלפרד ויליאם האויט. ברק נפטר בקורנדררק בשנת 1903 ונקבר בבית העלמין בקורנדררק. הוא היה כבן 85. ברק זכור בזכות יצירות האמנות שלו, המציגות גם חיי ילידים מסורתיים וגם מפגשים עם אירופאים. מרבית רישומיו של ברק הושלמו בקוראנדררק בשנות ה-80 וה-90. בהווה הם מוערכים מאוד ומוצגים בגלריות ציבוריות מובילות באוסטרליה. עבודותיו מוצגות באופן קבוע בגלריה הלאומית של ויקטוריה במלבורן. בשנת 2003 הגלריה הלאומית של ויקטוריה קיימה תערוכה לזכור את ברק להנצחת חייו ופועלו. בשנת 2005 הוקם גשר רגלי באורך של 525 מטר בשם "גשר ויליאם ברק" שמשפר את הקשר בין אתרי הספורט והבידור הגדולים ביותר במלבורן בליבה של מרכז העיר. בשנת 2011 ברק נכנס לספר המורשת האבוריג'ינית הוויקטוריאנית. בשנת 2015 תמונה של ברק בגובה 85 מטר שימשה ליצירת חזית בניין דירות בשם סוונסטון סקוור במלבורן, אוסטרליה. הדיוקן נוצר על ידי מרפסות הלבנות על קיר שחור. טקס דמויות עם מעיל עור מסורתי נשים ורקדנים בלבוש מסורתי גשר וילאם ברק, מלבורן מגדל הדירות עם דמותו של ברק מדיה וקבצים בנושא ויליאם ברק בוויקישיתוף מהו בניין הדיוקן שבעיר מלבורן?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה Remembering Barak "A KING AT CORANDERRK". The Australasian. LXIII (1656). Victoria, Australia. 25 December 1897. p. 25 "KING WILLIAM BARAK". The Australasian. LXXV (1951). Victoria, Australia. 22 August 1903. p. 32. "DEATH OF KING WILLIAM BARAK". The Age (15, 113). Victoria, Australia. 17 August 2000. p. 4 Artists | NGV, www.ngv.vic.gov.au "Portrait of indigenous leader etched into 31-storey Melbourne building | CBC Radio". CBC (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-03-20.
פענוח הגנום של האדם הניאנדרטלי

פרויקט פענוח הגנום של האדם הניאנדרטלי (באנגלית: The Neanderthal genome project) הוא מיזם שהושק ביולי 2006 על ידי מכון מקס פלאנק לאנתרופולוגיה אבולוציונית שבגרמניה וחברת הביוטכנלוגיה האמריקנית 454 Life Sciences (אנ') במסגרתו בוצע ריצוף DNA לגנום של האדם הניאנדרטלי. המיזם הושלם ב-7 במאי 2010 ותוצאותיו פורסמו בכתב העת Science. במסגרת המחקר חילצו החוקרים DNA מעצם הירך בשלד של ניאנדרטלית בת למעלה מ-38,000 שנים שנתגלתה במערת וינדיה (אנ') שבקרואטיה, וכן מעצמות אחרות של אדם ניאנדרטלי שהתגלו בספרד, ברוסיה ובגרמניה. התוצאות הראו שה-DNA של בני האדם המודרניים, וה-DNA של הניאנדרטלים הוא זהה בכ-99.5%. האתר הרשמי של פרויקט פענוח הגנום של האדם הניאנדרטלי "Genetic algorithm model shows that modern humans out-competed the Neanderthal" "Last of the Neanderthals" - פורסם בנשיונל ג'יאוגרפיק באוקטובר 2008 MSNBC "Neanderthal genome project launches" - פורסם ב-22 בנובמבר 2006. BBC News Paul Rincon, "Neanderthal DNA secrets unlocked" - פורסם ב-15 בנובמבר 2006 "Welcome to Neanderthal genomics" - פורסם ב-17 בנובמבר 2006 "Neanderthal Genome Sequencing Yields Surprising Results and Opens a New Door to Future Studies" - פורסם ב-15 בנובמבר 2006 פרס נובל לרפואה לסוונטה פבו השוודי, מגלה האדם הדניסובי ומפענח הגנום של מיני אדם שנכחדו, באתר "הידען" Forwarding..., www.eva.mpg.de Richard E. Green, Johannes Krause, Adrian W. Briggs, Tomislav Maricic, Udo Stenzel, Martin Kircher, Nick Patterson, Heng Li, Weiwei Zhai, Markus Hsi-Yang Fritz, Nancy F. Hansen, Eric Y. Durand, Anna-Sapfo Malaspinas, Jeffrey D. Jensen, Tomas Marques-Bonet, Can Alkan, Kay Prüfer, Matthias Meyer, Hernán A. Burbano, Jeffrey M. Good, Rigo Schultz, Ayinuer Aximu-Petri, Anne Butthof, Barbara Höber, Barbara Höffner, Madlen Siegemund, Antje Weihmann, Chad Nusbaum, Eric S. Lander, Carsten Russ, Nathaniel Novod, Jason Affourtit, Michael Egholm, Christine Verna, Pavao Rudan, Dejana Brajkovic, Željko Kucan, Ivan Gušic, Vladimir B. Doronichev, Liubov V. Golovanova, Carles Lalueza-Fox, Marco de la Rasilla, Javier Fortea, Antonio Rosas, Ralf W. Schmitz, Philip L. F. Johnson, Evan E. Eichler, Daniel Falush, Ewan Birney, James C. Mullikin, Montgomery Slatkin, Rasmus Nielsen, Janet Kelso, Michael Lachmann, David Reich, Svante Pääbo, A Draft Sequence of the Neandertal Genome, Science 328, 7 במאי 2010, עמ' 710–722 doi: 10.1126/science.1188021 ערך זה הוא קצרמר בנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מכבי בני ריינה

מכבי בני ריינה (בערבית: مكابي ابناء الرينة) היא קבוצת כדורגל ערבית-ישראלית מהמועצה המקומית ריינה ממחוז הצפון, אשר משחקת בליגת העל. בתחילת שנות ה-70 שיחקה קבוצה בשם מכבי בני ריינה בליגה ד'. בשנות ה-90 והאלפיים שיחקה מכבי בני ריינה בליגה ג' ולא הגיעה להישגים משמעותיים. ב-2016 רכש את בני ריינה איש עסקים מקומי בשם סעיד בסול, שהחליט להשקיע בקבוצה ובשחקניה, ובסיום עונת 2016/2017 סיימה הקבוצה במקום הראשון בליגה ג' מחוז יזרעאל, העפילה מהמקום הראשון לליגה ב', ושובצה בליגה ב' צפון ב'. בעונתה הראשונה בליגה ב' התבססה הקבוצה בליגה וסיימה במקום התשיעי. בעונת 2018/2019 סיימה הקבוצה במקום השביעי. בעונת 2019/2020 הצליחה בני ריינה מליגה ב' להעפיל עד לשמינית גמר גביע המדינה אחרי שניצחה מספר קבוצות בכירות ממנה: את הפועל בית שאן (3–4), איחוד כפר קרע (2–4), מ.ס פרדס חנה כרכור (0–2), עירוני נשר (1–2) והפועל בני זלפה מליגה א’ (4–5 בפנדלים), ולבסוף ניצחה את מכבי שדרות 0–2. בשמינית הגמר נפגשה בני ריינה עם בית"ר ירושלים שם הפסידה 1–3 והודחה. בליגה ב' סיימה הקבוצה במקום השני, ובמחזור ה-25 נעצרה הליגה בעקבות מגפת הקורונה העולמית שהתפרצה. בהכרעת בית הדין ב-23 בספטמבר 2020 עלתה בני ריינה לליגה א' על חשבונה של עירוני נשר אף על פי שהקבוצות לא שיחקו ביניהן את הפלייאוף, ולראשונה בתולדותיה, בעונת 2020/2021 החלה לשחק ריינה בליגה א' צפון. ב-30 בדצמבר 2020 מונה אדהם האדיה למאמן הקבוצה. בסיום העונה העפילה הקבוצה בפעם הראשונה בתולדותיה לליגה הלאומית לאחר ניצחון 2–1 על הפועל כאוכב. בעונת 2021/2022 התחזקה הקבוצה והחתימה שחקני מפתח כמו השוער מוחמד אבו ניל, יעקב אבבה, בנג'מין קוקו, יניב בריק, אמיר עגייב, ושחקן ההתקפה ז'וליו סזאר, שהיו אחראים על מרבית שערי הקבוצה במהלך העונה. אדהם האדיה נותר בתפקידו. הקבוצה השיגה רצף ניצחונות, לקראת סוף העונה הפסידה להפועל פתח תקווה ולבני יהודה תל אביב, אך ניצחה שני מחזורים לסיום את הפועל כפר סבא 0–2 ובמחזור הסיום של העונה את הפועל אום אל-פחם, והעפילה לראשונה בתולדותיה לליגת העל. בכך השלימה הקבוצה שלוש עליות ליגה רצופות בשלוש עונות. בסיום עונת 2022/2023 סיימה הקבוצה במקום ה-11 ובכך נשארה הקבוצה בליגת העל. בעונת 2023/2024 עשתה הקבוצה היסטוריה נוספת כשהעפילה לפלייאוף העליון, תחת הדרכתו של שרון מימר. נכון ל-24 באוגוסט 2024 להלן רשימת המאמנים של מכבי בני ריינה מאז הקמת הקבוצה מחדש ב-2016: לוגו המועדון עד לעונת 2021 לוגו המועדון בעונת 2021/2022 לוגו המועדון החל מ-2022/2023, עת עלייתה לליגת העל מכבי בני ריינה, ברשת החברתית פייסבוק מכבי בני ריינה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מכבי בני ריינה, ברשת החברתית אינסטגרם האתר הרשמי של מכבי בני ריינה גבריאל היידו, ‏"נסיכת הגליל": סרט על בני ריינה, באתר ‏מאקו‏, 21 באוגוסט 2022 עונש לדוגמא: קבוצת כדורגל הורחקה לשנה!, מעריב, 14 במרץ 1972 ‏צפו בתקציר: אדרי בישל בראבונה, 1:3 לבית"ר ירושלים על בני ריינה, באתר ספורט1, 16 בינואר 2020 בית הדין הכריע: ריינה עלתה לליגה א', אתר דאבל פס, 23 בספטמבר 2020 אדהם האדיה מונה למאמן מכבי ריינה באתר ערוץ הספורט, 30 בדצמבר 2020 (בעברית) אסי ממן, ‏חגיגות גדולות בריינה: זה רגע היסטורי ומדהים, באתר ONE‏, 6 במאי 2022 תומר יצחק, ‏‏פארמה באיטליה, ריינה בישראל: התקדים שקבעה העולה הסנסציונית, באתר ספורט1, 9 במאי 2022 הסתדרה לבד: בני ריינה הבטיחה הישארות עם 0:1 על בית"ר ירושלים, באתר וואלה, 6 במאי 2023
Obsessed (שיר של אדיסון ריי)

Obsessed (בעברית: אובססיבי) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית אדיסון ריי. השיר יצא לאור ב-19 במרץ 2021, על ידי חברת התקליטים סנדלוט רקורדס. "Obsessed" הוא שיר דאנס-פופ. מילות השיר עוסקות בנושאי זוגיות ואהבה עצמית. ריי הושפעה מגיל צעיר ממוזיקה שאימה נהגה לשמוע, שכללה בעיקר מוזיקה משנות ה-90 וה-2000. בראיון למגזין ווג, ריי סיפרה כי קיבלה השראה מוזיקלית ממגוון של זמרות וציינה בפרט את ביונסה, ג'ניפר לופז, בריטני ספירס, קייטי פרי וטיילור סוויפט, בעוד שסוויפט, הייתה ההשראה של ריי בעת כתיבת השיר. לקראת צאת השיר עבדה ריי עם הפזמונאי ג'ייקוב כשר הינדלין (ג'קאש). ריי הוציאה לאור את השיר בהוצאת חברת התקליטים של הינדלין, סנדלוט רקורדס. ריי והינדלין עבדו על השיר יחד עם המנהל אדם מרסל, והיחצנים קייטי גרינטל וקורטני אסבורי מחברת Lede. לאחר ארבעה חודשים של חזרות ועבודה באולפן של הינדלין, ריי וצוותה פיתחו את רוב השיר בפגישה אחת. ריי הכריזה כי תבצע את השיר לראשונה בתוכנית "The Tonight Show Starring Jimmy Fallon" בכיכובו של ג'ימי פאלון. על מנת לקדם את הסינגל ריי השיקה קולקציה מיוחדת של בגדים ופוסטרים נלווים. הווידאו קליפ של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של ריי ב-19 במרץ 2021. הקליפ בוים על ידי דיאן מרטל ומכיל ריקודי טיקטוק וכוריאוגרפיה של שרה ביו וקלוויט הודג'. קיילי לו היה אחראי על התלבושות ואביזרי הלבוש. בחלקים מהקליפ לבשה ריי חליפות חתול של המעצב אופנה לקואן סמית' (שהושראה מהשיר "Say You'll Be There" של הספייס גירלז) וביגוד של המעצב אופנה הצרפתי טיירי מוגלר, ובחלקם האחר לבשה פרווה מלאכותית של גוצ'י בולרו. בקליפ, ריי מופיעה במחוך לבן של דיון לי. ריי קיבלה את ההשראה לחליפה מהשיר של בריטני ספירס, "Sometimes". כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מ-AllMusic. אדיסון ריי – שירה ראשית, כתיבה ג'ייקוב כשר – כתיבה בני בלנקו – הפקה ראיין מקמהן – כתיבה, הפקה בלייק סלאטקין – כתיבה, הפקה מדיסון לאב – הפקה טיה סקולה – הפקה לילנד – הפקה מידע על הסינגל "Obsessed" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Obsessed" באתר יוטיוב אדיסון ריי, ג'ייקוב כשר הינדלין (ג'קאש) ריאן מקמהון, בלייק סלאטקין בני בלנקו, ריאן מקמהון, בלייק סלאטקין, מדיסון לאב, טיה סקולה, לילנד Obsessed Addison Rae, genius, ‏2021-03-19 TikTok's Addison Rae Surprises Fans with Debut Single 'Obsessed': 'I'm So Emotional', people Addison Rae Gets Fans 'Obsessed' With Surprise Debut Single & Music Video, billboard (באנגלית) Addison Rae on Her Pop Reinvention and Debut Single ‘Obsessed’, vogue (באנגלית) Addison Rae’s Next Act: Pop Star, rollingstone (באנגלית) Addison Rae - Obsessed (Official Music Video), נבדק ב-2021-03-19 Addison Rae — bsessed: Credits, allmusic (באנגלית) Obsessed by Addison Rae (באנגלית) Top 40/Mainstream: Future Releases (באנגלית), נבדק ב-2021-03-30
פיגוע ההתאבדות בנמל התעופה דומודדובו

פיגוע ההתאבדות בנמל התעופה דומודדובו היה פיגוע התאבדות באולם ההגעה של נמל התעופה הבינלאומי דומודדובו במוסקבה, רוסיה, אשר בוצע ב-24 בינואר 2011. בפיגוע נרצחו 37 בני אדם ונפצעו 173 אנשים נוספים. מתוך הנפגעים 31 מתו במקום, שלושה נפטרו מאוחר יותר בבתי חולים, אחד נפטר באמבולנס בדרך לבית החולים, אחד נפטר ב-2 בפברואר לאחר שנכנס לתרדמת, ואדם נוסף שהיה במצב קריטי נפטר ב-24 בפברואר. בין ההרוגים הייתה הסופרת האוקראינית האנה יבלונסקה.(אנ') החקירה שבוצעה לאחר הפיגוע קבעה שהמחבל המתאבד היה אדם בן 20 מצפון הקווקז, שפעל במסגרת הארגון הג'יאהדיסטי המיליטנטי אמירות הקווקז. הוא ביצע את הפיגוע "בראש ובראשונה" מתוך כוונה לפגוע באזרחים זרים. מדיה וקבצים בנושא פיגוע ההתאבדות בנמל התעופה דומודדובו בוויקישיתוף Steve Rosenberg (24 בינואר 2011). "Moscow bombing: Carnage at Russia's Domodedovo airport". BBC News. נבדק ב-24 בינואר 2011. {{cite news}}: (עזרה) На месте взрыва в Домодедово погиб 31 человек, сообщил Минздрав (ברוסית). RIA Novosti. 24 בינואר 2011. נבדק ב-24 בינואר 2011. {{cite news}}: (עזרה) "Russia 'identifies' Domodedovo airport bomber suspect". BBC News. 29 בינואר 2011. נבדק ב-2 בפברואר 2011. {{cite news}}: (עזרה)
גנמיי

ג'נמיי (ביפנית: 元明天皇;‏ 20 באפריל 660 – 29 בדצמבר 721) הייתה הקיסרית ה-43 בסדר הירושה של קיסרי יפן, ומלכותה נמשכה מ-707 עד 715. בהיסטוריית יפן, ג'נמיי הייתה הרביעית בשמונה קיסריות. שלוש הקיסריות שמלכו לפני ג'נמיי היו סויקו, קוגיוקו וג'יטו. ארבע הקיסריות שמלכו אחרי ג'נמיי היו גנשו, קוקן, מיישו וגו-סאקורמאצ’י. ג'נמיי, הבת הרביעית של הקיסר טנג'י, הוכתרה ב-707 כקיסרית אחרי מות הקיסר מומו, משום שיורש העצר, לימים הקיסר שומו, היה צעיר מכדי למלוך. ב-714 ויתרה ג'נמי על כס מלכותה לטובת בתה, הנסיכה הידאקה, שבשנת 715 הוכתרה כקיסרית גנשו. למשפחת הקיסרים היפניים אין שם משפחה, והם בעלי שם פרטי בלבד. Genmei Tennō, Prabook.com, "Also known as Princess Abe" (באנגלית) 元明天皇 奈保山東陵 (המאוזוליאום המזרחי של הקיסרית ג'נמיי), באתר Kunaicho.go.jp, 第43代 (דור 43) (ביפנית) הקיסרית גו-סאקורמאצ’י, באתר Herstory.co.il, ‏23 בספטמבר 2015 ערך זה הוא קצרמר בנושא יפנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
השור המסתער

השור המסתער (באנגלית: Charging Bull) הוא פסל מעשה ידיו של הפסל ארטורו די מודיקה (Arturo Di Modica), המוצב ברובע הפיננסי שבמנהטן, ניו יורק. הפסל המתאר שור מסתער, הסמל של שוק מניות עולה, הפך לאתר תיירות פופולרי. הפסל עשוי ברונזה במשקל של כ-3,200 ק"ג, באורך של 4.90 מטרים ומתנשא לגובה של 3.40 מטרים. כשמו, הפסל מתאר שור מסתער, הסמל של שוק מניות עולה. הפסל מוצב על אי תנועה ברחוב ברודויי, צפונית לפארק באולינג גרין, בין ברודוויי 26 ממזרח וברודוויי 25 ממערב, ברובע הפיננסי במנהטן. הפסל ארטורו די מודיקה (26 בינואר 1941 – 19 בפברואר 2021), יליד סיציליה, למד אומנות בפירנצה בטרם הגיע לניו-יורק ב-1970. בניו-יורק זכה להצלחה אמנותית וכלכלית. לאחר המשבר הכלכלי באוקטובר 1987, החליט די מודיקה ליצור פסל של שור מסתער, הסמל של שוק מניות עולה, כמחווה אופטימית בזמן של משבר כלכלי, וכאות תודה לארצות הברית שבה זכה להצלחה. די מודיקה השקיע מכספו כ-350,000 דולר ביצירת הפסל. די מודיקה החליט להציב את הפסל באופן פיראטי מול בניין הבורסה לניירות ערך. ב-15 בדצמבר 1989 העמיס די מודיקה את הפסל על משאית והגיע עם כמה חברים, בשביל לגלות שבמקום המיועד הוצב עץ חג מולד. בהחלטה של הרגע הפסל הוצב מתחת לעץ החגיגי. הפסל משך תשומת לב רבה ביום למחרת, עד אשר המשטרה החרימה את הפסל ולקחה אותו מהמקום בשל הצבתו הבלתי חוקית. בעקבות מחאה ציבורית, הוחלט כעבור כשבוע להציב אותו במקומו הנוכחי. הפסל הפך לאטרקציית תיירות פופולרית, ורבים עומדים בתור כדי להצטלם עמו. מדיה וקבצים בנושא השור המסתער בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של השור המסתער (באנגלית) חיים הנדוורקר, 3.5 טונות של תקווה, באתר הארץ, 9 בספטמבר 2009
מעין שטראוס

מעין שטראוס (נולדה בירושלים בשנת 1983) היא אמנית ישראלית, בוגרת המחלקה לאדריכלות בבצלאל. בוגרת תואר שני באמנות מאוניברסיטת ייל שבארצות הברית. בגיל 19 הציגה שטראוס במוזיאון ישראל ובתערוכת יחיד בגלריה גבעון ("הדרך לאיקאה"). עבודתה, "פינוי התנחלות מפליימוביל", שנעשתה שנים ספורות קודם לתהליך ההתנתקות, זכתה לתגובות רבות ובהן תלונה מצד חבר הכנסת אריה אלדד. העבודה הוצגה גם במיני ישראל (אוצר: לארי אברמסון, מוזיאון ישראל, 2006) "דורון", תערוכה באצירתה (יחד עם יהושע סימון ורועי ארד), הוצגה במאי-יוני 2006 בגלריה בית הספר הגבוה לאמנות מנשר. שם התערוכה "דורון" מתייחס לדורון סבג, בעלי חברת כח האדם O.R.S, ממפעילי תוכנית מהל"ב (תוכנית ויסקונסין הישראלית) באשקלון ואספן האמנות החשוב בישראל. התערוכה הציגה את המתח בין שני התפקידים של דורון סבג ועל ידי כך בחנה את הקשר בין אמנות והון בישראל או בין יצירה וניצול עובדים. תערוכה זו היא יוצאת דופן כי היא מציגה מראה ביקורתית מול עולם האמנות הישראלי שבו סבג הוא דמות מרכזית ובעלת עוצמה רבה. השתתפה בביאנלה בהרצליה בספטמבר-אוקטובר 2007 ובתערוכות קבוצתיות נוספות. עבודותיה נרכשו על ידי מספר אוספי אמנות ישראליים חשובים. כתב העת לשירה ואמנות "מעין" קרוי על שמה של מעין שטראוס. אתר האינטרנט הרשמי של מעין שטראוס התערוכה "מיני ישראל" באתר מוזיאון ישראל איתן בוגנים, כמעין המתגבר, באתר nana10‏, 29 במרץ 2006 רועי צ'יקי ארד, דובי קוטב רעבים יאכלו שומן אנושי בתערוכה חדשה של מעין שטראוס, באתר הארץ, 11 במאי 2017 חגית פלג רותם, ‏פרויקט אמנות ראשון מסוגו: תערוכה נודדת על אניית משא, באתר גלובס, 17 בנובמבר 2015 מעין שטראוס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
באבל (חברה)

באבל (באנגלית: Babble) היא חברת שירות טלפוניית אינטרנט בריטי. זו הייתה אחת מהקומרסיאליזציות הראשונות של טכנולוגיית ה-VoIP, שהופיעה בשנת 2004, כשישה חודשים לאחר שסקייפ פיתחה עניין בטלפוניה דרך האינטרנט. באבל פועלת ממשרדים בלונדון דוקלנדס, מערב לונדון והרטפורדשייר, והוא שירות המבוסס על SIP עם קשרי גומלין לרשת הטלפון הרגילה המאפשרת שיחות נכנסות ויוצאות מהרשת שלה. באבל הושקה מחדש בשנת 2006 על ידי אלן האוויס וסיימון לואיס שקנו את השירות מחברת האם והחברה נשכרה בבורסת לונדון (BABO). החל משנת 2016 בראש החברה עומד מתיו פרקר. בשנת 2020 היא נרכשה על ידי Graphite Capital תמורת 90 מיליון פאונד. במהלך שנת 2021 החברה השלימה את הרחבה משמעותית של פעילותה תוך רכישת מספר חברות. כיום היא פעילה בתחום מחשוב ענן וסייבר. אתר האינטרנט הרשמי של באבל באבל, ברשת החברתית LinkedIn מידע על החברה https://ldc.co.uk/news/ask-the-leader-matt-parker-chief-executive-babble/ https://www.privateequitywire.co.uk/2020/11/10/291970/graphite-capital-acquires-babble-gbp90m-transaction ערך זה הוא קצרמר בנושא חברות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "באבל (חברה)".
שיר השיירה

שִׁיר הַשַּׁיָּרָה הוא פזמון עברי בביצוע אריק איינשטיין, שאת מילותיו כתב עלי מוהר ולחנו הוא עממי יווני. נכלל באלבומו של איינשטיין "על גבול האור", והושמע לראשונה בסוף חודש אוגוסט 1987, לקראת הופעת האלבום. השיר מספר על הקמת מדינת ישראל לאחר השואה, על העלייה אליה וקיבוץ הגלויות שנוצר בה, ועל תחיית השפה העברית. כותב השיר עלי מוהר כתב בטורו בעיתון העיר כי שיר השיירה הוא "ניסיון לכתוב שיר על המדינה והציונות באותה התלהבות שבה כתב אביו" (יחיאל מוהר). הוא ציפה שהשיר יתקבל ב"הרמת גבה" בישראל של שנות השמונים, אך בפועל השיר הפך לאחד משיריו האהובים והמושמעים של אריק איינשטיין. במהלך השיר מחקה אריק איינשטיין את דוד בן-גוריון במילים "וגם הנגב עוד יהיה פורח", בהמשך נאמר "ועוד נדאג ש'הזקן' יהיה שמח" כלומר שמשאלתו של בן-גוריון (שכונה "הזקן") להפרחת הנגב תתממש. הלחן הוא לחנו של השיר היווני "Της Αμύνης τα παιδιά". השיר מופיע ברשימת השירים בתוכנית הלימודים של משרד החינוך. יגאל טב-אל (עורך), בקצב ישראלי מנגן ושר: מיטב הלהיטים, חלק א', עמ' 20, זמר-עם, 1992. (הספר בקטלוג ULI) מילות השיר "שיר השיירה", באתר שירונט דויד פרץ, שיר השיירה הפסקול של חיינו, באתר תרבות il ביצועים: השיר בביצוע עידן עמדי, עם נשיא המדינה רובי ריבלין, לכבוד יום העצמאות ה-72, 2020, סרטון באתר יוטיוב לדף השיר באתר הספרייה הלאומית מידע על היצירה "שיר השיירה" באתר מיוזיק בריינז אט יוצא הזמר, מעריב, 31 באוגוסט 1987. "על הרצון לכתוב שיר מולדת", טור בעיתון "העיר", 29 באפריל 1998 שיר השיירה תרבות יהודית ישראלית תוכנית הלימודים בספרות לכיתות ז-יב (עמ' 22) דויד פרץ, רקע - שיר השיירה, באתר tarbutil.cet.ac.il
להיות מאושר

"להיות מאושר" הוא אלבום האולפן ה-24 של הזמר הישראלי אייל גולן. האלבום יצא לאור ב-21 במרץ 2021, על ידי חברת התקליטים "ליאם הפקות". בניגוד לשאר אלבומי גולן, האלבום מלווה בווידאו קליפ ייחודי לכל שיר. כל קליפ מסמל תקופה שונה בחייו של גולן. האלבום כולל מספר שיתופי פעולה עם אמנים ישראלים דוגמת עדן חסון, עידן רייכל ואריק סיני. בין כותבי האלבום ניתן למנות את אברהם טל, אבי אוחיון, בניה ברבי, פאר טסי ועדי לאון. סמוך ליום הולדתו ה-50 של גולן, ב-12 באפריל 2021, יצא אלבום ההמשך בשם "קצב מזרחי". האלבום להיות מאושר באתר ספוטיפיי האלבום להיות מאושר באתר אפל מיוזיק דודי פטימר, מאלון אולארצ'יק עד אנה זק: אלבומי החג שלא תרצו להחמיץ, מעריב, 18 במרץ 2021
גולאץ'

גולאץ' (בהונגרית: Gulács) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית גולאץ' קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-1,069 תושבים בשנת 1990 עד 983 תושבים בשנת 2020. יהודים החלו להתיישב בגולאץ' בתחילת המאה ה-20. רובם היו בעלי משקים ומיעוטם עסקו במסחר ובמלאכה. במקום היו בית כנסת ובית קברות יהודי. בשנת 1941 גויסו שישה צעירים יהודים מהכפר לעבודות כפייה, שלושה מהם נספו. בשנת 1944, לאחר הכיבוש הגרמני, הועברו כל היהודים לגטו ברהובה, שם רוכזו כ-10,000 יהודים תושבי האזור. באמצע מאי נשלחו למחנה ההשמדה אושוויץ. אחרי המלחמה שרדו ושבו לגולאץ' רק שתי יהודיות, שעזבו תוך זמן קצר. בית הכנסת ובית הקברות היהודי לא ניזוקו במלחמה. מדיה וקבצים בנושא גולאץ' בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גולאץ' "גולאץ'", באתר JewishGen (באנגלית) קהילת גולאץ', באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי תיעוד יהודי גולאץ' שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
מריה פרנצ'סקה, נסיכת סבויה

מריה פרנצ'סקה, נסיכת סבויה (26 בדצמבר 1914 – 7 בדצמבר 2001) הייתה בתו הצעירה של ויטוריו אמנואלה השלישי, מלך איטליה ואלנה, נסיכת מונטנגרו. היא הייתה אחותם של אומברטו השני, מלך איטליה ושל ג'ובאנה מאיטליה, מלכת בולגריה. היא נולדה ברומא כילדה החמישית והצעירה ביותר של הוריה. היו לה שלוש אחיות גדולות, יולנדה מרגריטה, ג'ובאנה ומפאלדה, ואח, אומברטו. במקום הולדתה, ב-23 בינואר 1939, נישאה מריה לנסיך לואיג'י מבורבון-פארמה (5 בדצמבר 1899–4 בדצמבר 1967), בנם הצעיר של רוברטו הראשון, דוכס פארמה ומריה אנטוניה, נסיכת פורטוגל. בעלה היה אחיה של זיטה, נסיכת בורבון-פארמה, בין רבים אחרים מנסיכי אירופה. בני הזוג עברו לקאן, שם נולדו כל ארבעת ילדיהם. מריה נכלאה עם בעלה ושני ילדיה הגדולים על ידי הנאצים במהלך מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה התגוררה באיטליה לזמן מה, היא חזרה לצרפת, שם התיישבו באופן קבוע במנדלייה שליד קאן לאחר מות בעלה. מריה פרנצ'סקה מתה ב-7 בדצמבר 2001 במנדלייה לה-נאפול, צרפת. לזוג היו ארבעה ילדים: הנסיך גאי מבורבון-פארמה (1940–1991) הנסיך רמי מבורבון-פארמה (נולד ב־1942) שנטל, נסיכת בורבון-פארמה (נולדה ב־1946) הנסיך ז'אן מבורבון-פארמה (נולד ב-1951) מדיה וקבצים בנושא מריה פרנצ'סקה, נסיכת סבויה בוויקישיתוף
רבי אחי ברבי יאשיה

רבי אחי ברבי יאשיה (לעיתים מוזכר בשמות רבי אחא ברבי יאשיה ורבי אחאי בן יאשיה) היה תנא בבלי בן הדור החמישי שחי בסוף המאה השנייה לספירה. מוזכר בברייתות המובאות בשני התלמודים, באבות דרבי נתן ובמדרשי ההלכה. נולד בבבל לאביו רבי יאשיה שהיה תלמידו של רבי ישמעאל ורב העיר הוצל שבבבל. ככל הנראה למד אצל אביו רבי יאשיה, או לכל הפחות דן עמו בהלכה. כמו כן מוזכרות מחלוקות שלו עם רבי חנינא בר אידי ורבי יהודה בן בתירא השני. רוב מאמריו בהלכה עוסקים בלימוד הלכות מהפסוקים באמצעות שלוש עשרה המידות שהתורה נדרשת בהן, ובכך המשיך את דרכו של אביו שעסק אף הוא בעיקר בדרישת הפסוקים כפי המסורת שקיבל מרבו רבי ישמעאל. כשנפטר רבי יאשיה מילא רבי אחי את מקום אביו. מסופר שרבי יהודה הנשיא סיפר לפני פטירתו שבעיר 'בירתא דסטיא' שבבבל דגו דגים בשבת, ורבי אחי ברבי יאשיה נידה אותם והם השתמדו. לרבי אחי היו קשרי מסחר עם תושבי העיר נהרדעא והוא שלח את רבי דוסתאי בן רבי ינאי ואת רבי יוסי בר כיפר לגבות בעבורו חוב בנהרדעא. הוא נקבר בשדה ליד העיר נהרדעא ושנים רבות לאחר מכן זיהו את קברו בשדה של האמורא רב נחמן. לאחר פטירתו נשארו תלמידיו בבית מדרש שנקרא על שמו "בי רבי אחי" (בארמית-"הבית של רבי אחי"). בתלמוד הירושלמי מוזכרות מספר הלכות שהורה האמורא רב לתלמידי בית המדרש של רבי אחי. ”רבי אחאי בן יאשיה אומר הלוקח תבואה מן השוק למה הוא דומה לתינוק שמתה אמו ומחזירין אותו על פתחי מיניקות אחרות ואינו שבע. הלוקח פת מן השוק למה הוא דומה כאילו חפור וקבור. האוכל משלו דומה לתינוק המתגדל על שדי אמו.” רבי יאשיה הרב אהרן הימן, "ר' אחי בר' יאשיה", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט רבי אחי ברבי יאשיה, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף מ"ה, עמוד א' תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ע"ב, עמוד א' תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף י"ד, עמוד ב' תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קנ"ב, עמוד ב' תלמוד ירושלמי, מסכת מעשרות, פרק ד', הלכה ד'; מסכת קידושין, פרק א', הלכה ז'; מסכת סוכה, פרק ד', הלכה ב' אבות דרבי נתן, פרק לא, הלכה א