יצחק הוטנר

הרב יִצְחָק הוּטְנֶר (אדר ה'תרס"ו, 1906 - כ' בכסלו ה'תשמ"א, 28 בנובמבר 1980), שמוכר גם בכינוי הפחד יצחק (על שם ספריו), היה ראש ישיבת רבינו חיים ברלין בברוקלין, וחבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית. נולד בוורשה שבפולין לרב חיים יואל הוטנר סוחר אמיד ולמדן ליטאי , ולחנה שהגיעה ממשפחה של חסידי גור. למד והתחנך בישיבת סלובודקה בעיר קובנה בליטא, היה תלמיד של "הסבא מסלבודקה" והוכר כ"עילוי". ב-1925 נשלח לחזק את הישיבה אשר הוקמה בארץ ישראל, בעיר חברון. בשהותו בארץ ישראל התוודע לרב הראשי של ארץ ישראל באותם ימים, הרב אברהם יצחק הכהן קוק, שהשפיע על דרכו הרעיונית והרוחנית. במכתב לרב צבי יהודה קוק הוא כותב כי כעבור ארבעים שנה מאז שלמד אצל הרב קוק האב הוא מבין עד כמה הוא תלמיד שלו. בחורף תרפ"ט (חודשים מספר לפני הטבח בחברון) חזר לוורשה ולמד במשך זמן קצר[דרושה הבהרה] פילוסופיה באוניברסיטת ברלין. שם הכיר את הרב מנחם מנדל שניאורסון והרב יוסף דוב סולובייצ'יק ושמר על קשרים איתם גם לאחר מכן. בתרצ"ב הוציא את ספרו "תורת הנזיר", חידושים על מסכת נזיר. על ספרו זה קיבל את הסכמת הרב חיים עוזר גרודזנסקי, הרב אברהם דוב כהנא-שפירא והרב קוק. בהוצאות האחרונות הושמטו ההסכמות. בה'תרצ"ה (1935), לאחר שנה נוספת שבה שהה בארץ ישראל, עבר הרב הוטנר להתגורר בברוקלין שבניו יורק. בה'תרצ"ט (1939) מונה לראש ישיבת רבינו חיים ברלין, הישיבה הוותיקה ביותר בברוקלין. הוא שילב בישיבה מוטיבים חסידיים, במיוחד בשבתות ובחגים, שבהם נהג לשלב דרשה תלמודית ופילוסופית בטיש חסידי ובשירה. בה'ת"ש (1940) הקים ישיבה נוספת לצעירים בוגרי תיכון. הרב הוטנר תמך בשילוב לימודי הקודש בלימודי חול ובהשתלבות התלמידים בעולם העבודה הכללי[דרוש מקור], ואף ניסה להקים קולג' המשלב לימודי תעודה עם לימודים ישיבתיים[דרוש מקור]. בנושא זה נתקל בהתנגדויות של רבנים, בפרט של הרב אהרון קוטלר. בסוף שנות ה-60 (בין ה'תשכ"ה לה'תש"ל) החל לתכנן הקמת ישיבה בישראל, ועל כן ביקר בארץ לעיתים תדירות. בשנת ה'תש"ל (1970), בדרכו מהארץ, נחטף לירדן המטוס שבו טס עם אשתו, בתו וחתנו על ידי מחבלים מארגון החזית העממית לשחרור פלסטין. באמצע שנות ה-70 הצטרף לרב דב שוורצמן ויחד עמדו בראשות ישיבת בית התלמוד שנוסף לה השם "גור אריה". בתקופה זו היה הרב הוטנר מבקר בישיבה, לצד ראש הישיבה הרב שוורצמן. כעבור כשנתיים פסק הקשר והישיבה שבה להיקרא "ישיבת בית התלמוד" בלבד. בשנת ה'תשל"ט עבר להתגורר בירושלים. שימש נשיא מכון ירושלים והיה מעורכי אוצר מפרשי התלמוד. בחשוון ה'תשמ"א (1980) לקה בשיתוק חלקי עד לפטירתו בליל שישי כ' כסלו באותה שנה, ונקבר בחלקת הנביאים שבבית הקברות בהר הזיתים בירושלים. בשכונת הר נוף שבעיר הוקמה על שמו "ישיבת פחד יצחק" וכן כולל "אור אליהו", המבוססים על מורשתו. בראשות "ישיבת פחד יצחק" עומד חתנו ותלמידו, הרב יונתן דייויד, שהיה נשוי לבתו היחידה, ברוריה עד לפטירתה בחג הפסח ה'תשפ"ג, אפריל 2023. ערך מורחב – פחד יצחק (ספר) מלבד "תורת הנזיר", שנזכר לעיל, פרסומו העיקרי הוא סדרת הספרים 'פחד יצחק' - המשלבת דרוש ורעיונות הגותיים בסגנונו של המהר"ל מפראג. הספר כתוב בעברית עשירה ופיוטית, על אף שהדרשות עליהן הוא מבוסס נאמרו ביידיש. בתו ברוריה דייוויד כתבה את רוב המאמרים משמיעה מפיו, והרב הוטנר תיקן והגיה, היא תרגמה אותם לעברית ויחד עם בעלה הרב יונתן דייוויד ערכה אותם להוצאה לאור. חידושיו על הספרא נדפסו במהדורת הספרא עם פירוש רבינו הלל, כ"קובץ הערות" בסוף הכרך. בתחילה נדפסו בעילום שמו, על פי בקשתו, ולאחר פטירתו נדפסו שוב (ירושלים ה'תשנ"ב) בציון שם המחבר. הרב הוטנר חיבר את הפיוט "בלבבי משכן אבנה", בהשראת אחד משיריו של רבי אלעזר אזכרי.: ”בלבבי משכן אבנה להדר כבודו, ובמשכן מזבח אשים לקרני הודו, ולנר תמיד אקח לי את אש העקידה, ולקרבן אקריב לו את נפשי היחידה”. שמואל ויגודה, "'בהבלי הזמן': האדם והזמן בהגותו של יצחק הוטנר", בספר: בנימין איש-שלום (עורך), בדרכי שלום – עיונים בהגות יהודית, מוגשים לשלום רוזנברג, הוצאת בית מורשה בירושלים, 2007 שלמה קסירר, התשובה בהגותו של הרב יצחק הוטנר - על רקע מקורותיו בחסידות, בתנועת המוסר ובהגות המאה העשרים, עבודת גמר (דוקטורט), אוניברסיטת בר-אילן, 2009 משה כהן, האמונה במשנת הרב יצחק הוטנר, עבודת גמר (מ.א.), אוניברסיטת בר-אילן, 2011 באתר ספריית אסיף אלון שלו, קווים מרכזיים לדמותו ולהגותו של הרב יצחק הוטנר על פי ספרי פחד יצחק, עבודת גמר (מ.א.), אוניברסיטת בן-גוריון, 2013 אלון שלו, תאולוגיה אורתודוקסית בעידן בקשת המשמעות: חייו והגותו של הרב יצחק הוטנר, עבודת דוקטורט, האוניברסיטה העברית, 2020. הרב ישעיהו שטיינברגר, מלך בבית המדרש, בגרסה המקוונת של מוסף שבת של מקור ראשון פרופ' אליאב שוחטמן, הרב הגאון ר' יצחק הוטנר זצ"ל, "מגד ירחים" (עלון חודשי להנחלת משנת הראי"ה ומורשתו בהוצאת בית הרב), גיליון 147, כסלו תשע"ב, עמ' 4 על הרב יצחק הוטנר באתר GENI הלל בן אליקים, תורת כהנים – ירושלים – תשכ”א – חלק א, ירושלים תשכא, באתר היברובוקס (חידושי רבי יצחק הוטנר על הספרא כקובץ הערות בסוף הספר) יצחק בן חיים יואל הוטנר (1906-1980), דף שער בספרייה הלאומית בניגוד לשמועה נפוצה, הרב חיים יואל לא היה בנו של הרב יוסף זונדל הוטנר מאיישישוק ולכן גם לא היה בן דודה של חוה-לאה רעייתו של הרב צבי יהודה הכהן קוק. שם אביו של הרב חיים יואל הוטנר היה יצחק, ועל שמו היה קרוי הרב יצחק הוטנר. כך כותבת בתו, ברוריה דייוויד, ספר הזיכרון למרן בעל הפחד יצחק, "מכון ירושלים", עמ' ג'. עם זאת, הייתה קרבה רחוקה יותר בין הרב הוטנר לרב קוק ובנו. ראו באשכול המוקדש לעניין, באתר אוצר החכמה אגרות לראי"ה, עמ' תקפ"ה. במכתב הבקשה להסכמתו של הרב קוק לספרו "תורת הנזיר" פנה אליו בלשון: "הוד כבוד אדמו"ר הגאון הגדול עטרת ישראל וקדושו מרן ר' אברהם יצחק הכהן קוק שליט"א". מאידך יש אומרים שמתח ביקורת על תנועת חב"ד במספר הזדמנויות וכן בנוגע לפולחן אישיות סביב הרבי מחב"ד. ראו: הלל גולדברג (שמביא זאת ממקור אנונימי), (Between Berlin and Slobodka: Jewish transition figures from Eastern Europe) כתב Ktav) הוצאה לאור, 1989, עמ' 79 ועמ' 187. לעומת דבריו אלה של גולדברג, יש לציין את מכתבו של הרב הוטנר עצמו לרבי מלובביץ', שנכתב ב-1968, לאחר כינוס של "אגודת ישראל" בארצות הברית שבו הוטחו דברים בתנועת חב"ד, בו הוא מתנצל באם מכתב קודם שכתב לרבי בקשר ל"מבצע תפילין" ובו קושיות הלכתיות על ה"מבצע", נתפס כמשתייך באופן כלשהו לדיבורים שהיו בכינוס הנ"ל, הרב מכחיש כל קשר בין הדברים ומצהיר שכלל לא השתתף באותו כינוס. הרב הוטנר מתנצל לפני הרבי גם במכתב שכתב בהמשך (ראו את ההתכתבות ב: "מסביב לחסידות - ענייני רבותינו אדמו"רי חב"ד - התכתבות בין הרבי להרב הוטנר"... mbhg ‹ arum ‹ books ‹ chabadlibrary.org); וראו גם את מכתבו של הרב הוטנר לרבי משנת 1977, בו כותב הרב על זיקתו העזה לתורת חב"ד: "גילוי האמת: עולמו החב"די הפנימי של הרב הוטנר" - שטורעם.נט כל חב"ד יודעת... ‹ www.shturem.net הבת של ה'פחד יצחק' ואשת ראש הישיבה, באתר בחדרי חרדים. אליעזר שולמן | מגזין החג 'משפחה', גדול הדור שבחר לחיות במסתרים • פרופיל, באתר בחדרי חרדים, 12 באפריל 2017 על בסיס השורה "בתוך לבי משכן אבנה לזיוו, קרבן תקריב לו נפשי היחידה", מתוך ספר חרדים אנציקלופדיה יהודית 'דעת' ערך אזכרי אלעזר