laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שימון סבאלה

שימון סבאלה (בפולנית: Szymon Sawala; נולד ב-25 בספטמבר 1982) הוא כדורגלן עבר פולני, ששיחק בעמדת הקשר. סבאלה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל של אמיקה וורונקי. ב-24 בנובמבר 2002 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה דיסקובוליה גרודזיסק וילקופולסקי. בקיץ 2004 חתם סבאלה בהפועל נצרת עילית מליגת העל. ב-18 בספטמבר 2004 ערך סבאלה את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 0-0 נגד הפועל חיפה. ב-20 בנובמבר הורחק בניצחון 3–4 נגד בית"ר ירושלים. בקיץ 2005 חתם סבאלה בדרווצה נואוה מיאסטו לובאווסקי, ממנה עבר לויזאס ואולימפיאקוס וולו. בהמשך הקריירה שיחק סבאלה בגורז'וב וילקופולסקי, פולוניה ביטום, בלחטוב, זבקוויה זבקי וורטה מיידזיקוד. מדיה וקבצים בנושא שימון סבאלה בוויקישיתוף שימון סבאלה, באתר Transfermarkt שימון סבאלה, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "שימון סבאלה".
אינדטרמיניזם

אינדטרמיניזם היא השקפה פילוסופית המנוגדת לדטרמיניזם. לפי עמדה זו, אירועים, או אירועים מסוגים מסוימים, אינם נקבעים באופן בלעדי על ידי אירועים קודמים. וייתכן שישנן תופעות בעולם אשר אין להן סיבות כלל. העמדה מאפשרת לעשות שימוש במושג חופש הבחירה, בניגוד לעמדה הדטרמיניסטית. במדע, ובמיוחד בתורת הקוונטים אינטרמיניזם הוא האמונה ששום אירוע אינו ודאי וכל תוצאה שהיא תלויה בהסתברות ישנם הרואים בעקרון אי הוודאות של ורנר הייזנברג עקרון מדעי בסיסי המאשש, את העמדה האינדטרמיניסטית. האינדטרמיניזם נטען גם על ידי סר ארתור אדינגטון ומורי גל-מאן. האינדטרמיניזם מקודם על ידי חיבורו של הביולוג הצרפתי ז'אק מונוד "סיכוי והכרח". הפיזיקאי-כימאי איליה פריגוג'ין טען לאינדטרמיניזם במערכות מורכבות. האינטדרמניזם לא מחייב לטעון שסיבות אינם קיימות, אלא שהסיבות שקיימות אינן מגבילות את העתיד לתוצאה אחת; למשל, אפשר לטעון שקיימות רק סיבות הכרחיות וסיבות מספיקות. ההבחנה ההכרחית/מספיקה פועלת באופן הבא: אם x הוא סיבה הכרחית ל-y; אז הנוכחות של y מרמזת ש-x בהחלט קדם לו. הנוכחות של x, לעומת זאת, אינה מעידה על כך ש-y יתרחש. אם x הוא סיבה מספקת ל-y, אז הנוכחות של y מרמזת שייתכן ש-x קדם לו. (עם זאת, סיבה אחרת z עשויה לחלופין לגרום ל-y. לכן הנוכחות של y אינה מרמזת על נוכחות של x, או z, או כל חשוד אחר). פירוש הסיבתיות כיחס דטרמיניסטי הוא שאם A גורם ל-B, אז לאחר A תמיד חייב להיות B. במובן זה, מלחמה אינה גורמת למוות, וגם עישון לא גורם לסרטן, כי תוצאות אלו לא נגרמות בכל המקרים. לכן, רבים פונים למושג של סיבתיות הסתברותית. בעצם, A גורם באופן הסתברותי ל-B אם ההתרחשות של A מגדילה את ההסתברות ל-B. פרשנות גיררדי-רימיני-ובר למכניקת הקוונטים היא אינדטרמיניסטית במהותה, אך פרשנויות בוהם ואוורט הן דטרמיניסטיות, בדומה לכלל התופעות במכניקה הניוטונית. ערך זה הוא קצרמר בנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פיודור בוכהולץ

פיודור פיודורוביץ' בוכהולץ (ברוסית: Фёдор Фёдорович Бухгольц‏; 9 ביוני 1857 – 7 במאי 1942) היה צייר רוסי יליד פולין, גרפיקאי ומורה לאמנות ממוצא גרמני. הוא התמחה בסצינות ז'אנריות והיסטוריות. חלק מיצירותיו הפכו לגלויות פופולריות. פיודור בוכהולץ נולד בוולוצלב (זאז היה בשטחה של האימפריה הרוסית) בשם תאודור אלכסנדר פרדיננד בוכהולץ, לאלונורה לבית פוטקה וטיאדור גוסטב בוקולץ, שהיו בעלי בית דפוס. לאחר שסיים את לימודיו בבית הספר בעיר הולדתו, הוא נרשם לאקדמיה האימפריאלית לאמנויות בסנקט פטרבורג, שם למד בין השנים 1878–1886 בהדרכתם של פאבל צ'יסטיאקוב ולרי ג'ייקובי. מאוחר יותר, במשך זמן רב, פיודור עצמו הרצה באקדמיה האימפריאלית לאמנויות בסנט פטרסבורג. משנת 1880 עד 1882 הוענקו לו שלוש מדליות כסף. בשנת 1885 הוענקה לו מדליית זהב ותואר "אמן" על עיבודו של דדלוס ואיקרוס. לאחר 1888 השתתף בתערוכות האקדמיה וכן בתערוכות של "אגודת צבעי המים הרוסים". עוד בהיותו סטודנט, החל לעבוד כגרפיקאי: סיפק איורים לכתב עת ספרותי ולכתב עת מדעי/היסטורי. בשנת 1891 הצטרף ל"אגודת המאיירים הרוסים". בין השנים 1893–1919 היה מורה בחברה הקיסרית לעידוד האמנויות. ב־1902 הוא זכה בתחרות לעיצוב מדליית סנט פטרסבורג. בעיקר יצר ציורי קרב, נוף, בסגנון אר נובו. הוא הציג את מרבית ציוריו בסנט פטרסבורג, תוך שהוא מציג גם בגלריה הלאומית לאמנות בוורשה. לאחר המהפכה הרוסית הוא היה מעורב ביצירת תעמולה וסייע בעיצוב החגיגות לחגים מהפכניים. בשנת 1918 פיתח איורים לקישוט לחגיגות השנה בפטרוגרד (סנט פטרסבורג), שכללו קשת ניצחון באי וסילייבסקי. בשנת 1924 הוא היה חבר באיגוד אמני רוסיה המהפכנית, ומשנת 1932 היה באיגוד האמנים הרוסים. בין השנים 1919–1932 לימד בבתי ספר תיכוניים שונים ובתי תרבות. אשתו הייתה הפסלת המקצועית הראשונה של רוסיה, מריה דילון. הוא נפטר במהלך המצור על לנינגרד ונקבר בבית העלמין הלותרני סמולנסקי שבאי דקבריסטוב (אנ'), סנקט פטרבורג. מול האש מפגש חברות אשה סרגי קירוב עם ילדים מדיה וקבצים בנושא פיודור בוכהולץ בוויקישיתוף Brief biography(הקישור אינו פעיל) "Teodor Buchholz (1857 – 1942)", poishartcorner.wordpress.com
אנז'ייס פסצ'ניקס

אנז'ייס פַּסֵצְ'ניקס (בלטבית: Anžejs Pasečņiks; נולד ב-20 בדצמבר 1995) הוא כדורסלן לטבי, המשחק בקבוצת וושינגטון ויזארדס מליגת ה-NBA. גובהו 2.18 מטר. משחק בעמדת הסנטר. פסצ'ניקס נולד בשנת 1995 בריגה שבלטביה, ובשנת 2012 החל לשחק בקבוצת ואף ריגה. בעונות 2013 ו-2015 זכה עם הקבוצה באליפות השלישית והרביעית של המועדון בליגת העל הלטבית, בהתאמה, לאחר שגברה בסדרות הגמר על ונטספילס. לאורך 3 עונותיו בריגה שותף ב-97 משחקים במסגרות הליגה הלטבית, ליגת VTB והיורוקאפ, ורשם ממוצעים כוללים של 3.3 נקודות ו-2.3 ריבאונדים למשחק. בקיץ 2015 עבר לשחק בקבוצת גראן קנריה, אשר השתתפה בליגת העל הספרדית וביורוקאפ. ב-3 עונותיו הראשונות בקבוצה הודחה גראן קנריה מהיורוקאפ בשלבי רבע הגמר או חצי הגמר, ובשלושתן סיימה בין המקום הרביעי לשביעי בליגה הספרדית. בדראפט ה-NBA‏ 2017 נבחר בבחירה ה-25 על ידי אורלנדו מג'יק, אשר העבירה את זכויות השחקן לפילדלפיה 76'. על אף שהיה זכאי לחוזה מובטח ב-NBA בשל בחירתו בסיבוב הראשון של הדראפט, בחר פסצ'ניקס להמשיך לשחק בגראן גנריה. בעונת 2018/2019 העפילה הקבוצה ליורוליג, אך הודחה כבר בשלב הבתים, אותו סיימה במקום ה-14 (מתוך 16). ב-22 משחקיו ביורוליג קלע 7.2 נקודות ואסף 3.6 ריבאונדים בממוצע למשחק. ביולי 2019 ויתרה פילדלפיה על זכויות הדראפט על פסצ'ניקס, ובדצמבר חתם השחקן על חוזה כפול בקבוצת וושינגטון ויזארדס, במסגרתו שיחק לסירוגין עבור וושינגטון ועבור קבוצת הבת שלה מליגת הפיתוח – קפיטל סיטי גו-גו. ב-15 משחקיו בליגת הפיתוח רשם ממוצעים של 10.1 נקודות ו-5.3 ריבאונדים למשחק. במשחקו החמישי ב-NBA, מול דטרויט פיסטונס, הצטיין פסצ'ניקס כשקלע 17 נקודות ואסף 6 ריבאונדים בכ-24 דקות משחק. בינואר 2020 הומר חוזהו בקבוצה לחוזה NBA סטנדרטי. מדיה וקבצים בנושא אנז'ייס פסצ'ניקס בוויקישיתוף פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) סטטיסטיקות הקריירה של פסצ'ניקס, באתר היורוליג רשימת הנבחרים בדראפט 2017, באתר basketball-reference.com פסצ'ניקס חותם על חוזה כפול בוושינגטון, באתר הקבוצה, 18 בדצמבר 2019 הסטטיסטיקות של פסצ'ניקס בליגת הפיתוח, באתר basketball-reference.com סיכום המשחק בין וושינגטון לדטרויט, באתר ESPN,‏ 27 בדצמבר 2019 וושינגטון מחתימה את פסצ'ניקס על חוזה סטנדרטי, באתר הקבוצה, 12 בינואר 2020
הסוסיתא של הרצל

הסוסיתא של הרצל הוא סרט דרמה ישראלי, שיצא ב-19 בדצמבר 2019. הסרט יצא בתמיכה ובמימון של קרן יהושע רבינוביץ; קרן גשר לקולנוע רב תרבותי ושידורי קשת. הסרט היה מועמד לפרס העריכה בתחרות פרסי אופיר 2018. מורה בשם יגאל גזית עוזב את תל אביב ועובר לשדרות על מנת ללמד קולנוע בתיכון "גוטליב" בשדרות ומקבל מתלמידיו שיעור לחיים. בעיר שדרות, שיגרת הקסאמים היא שגרה אבסורדית והתושבים משלמים יום יום את המחיר. כשטיל פוגע באביו של אחד התלמידים, יגאל משכנע אותו לקחת מצלמה ולתעד את אביו בבית החולים, בעקבות זאת, תלמידים נוספים מתחילים לתעד את חייהם וסביבתם הקרובה, הסיפורים המצולמים והחשופים הללו גורמים למנהלת עמליה לאסור על יגאל להמשיך וליצור אותם. יגאל נקרע בין מחויבותו לתלמידיו לבין התנגדות ההנהלה לדרך הלימוד שלו, המציגה את חיי התושבים בזווית לא מחמיאה. מיקי לאון – יגאל גזית נועה אסטנג'לוב – ליבי חזנוב מתן לקס – אוהד מלכה אוולין הגואל – המנהלת עמליה אלבז ריימונד אמסלם – יפה מלכה אייל שיקרצי – טל בן הרוש צחי הלוי – יוסי בן יוסף אורנה פיטוסי – אתי בן הרוש אורי גבריאל – חנניה בן הרוש איתי סונטג – עופר אליה אור – מאיה גזית שחר טבוך – ארז ביטון ליאור הרשקו – ערן מיכל קלמן – דניאל גפן אמה אלפי – שירי בן הרוש עינת שרוף – תתי חזונב אורן פפיסמדוב - יולי דניאל לוי – סבין רמי קאשי – ואליד טרבין שי מיקה יפרח – קרן ולרי ניסימוב – מישה חזונב איציק (פיצ'קו) קונפינו – חולה ביטון "הסוסיתא של הרצל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "הסוסיתא של הרצל", באתר אידיבי "הסוסיתא של הרצל", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הסוסיתא של הרצל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית הסוסיתא של הרצל טריילר, באתר יוטיוב הסוסיתא של הרצל מאחורי הקלעים, באתר יוטיוב
אורות הראי"ה

אורות הראי"ה הוא ספר מכתבי הראי"ה ובו "פרקים אישיים וכלל ישראליים" (רובם ככולם שירים) מכתבי הרב אברהם יצחק הכהן קוק הספר נערך על ידי הרצי"ה קוק ויצא לאור לראשונה בשנת ה'תש"ל. הספר נכלל בסדרת ספרי הרב קוק שבהוצאת מוסד הרב קוק בה הוא נדפס באותו כרך יחד עם אורות התורה, אורות התשובה, מוסר אביך מידות הראי"ה וראש מילין. בצורה זו יצא לראשונה בירושלים תשמ"ה (מאז יצאה הסדרה לאור פעמים נוספות). הרצי"ה מציין בהקדמתו שדחה את הוצאת הספר לאור לפי הכלל ההלכתי "מעשה ושאינו מעשה נזקקין למעשה תחילה", שלפיו העדיף להוציא לאור את כתביו ההלכתיים של הראי"ה לפני ספר זה. שמונת הפרקים הראשונים נכתבו בחוץ לארץ, ויתר הספר נכתב בארץ ישראל, ביפו או ברחובות. חלק מהשירים הכלולים בספר הולחנו. הספר מכיל 26 פרקים, רובם ככולם שירים שכתב הראי"ה. השירים הודפסו עם ניקוד. מפרקי הספר: קיצור דיני חנוכה – שיר בן כמה עמודים בו מסכם הראי"ה את הלכות חנוכה. השיר נכתב בסמרגון בשנת ה'תרמ"ג, כשהראי"ה היה בן 18 שנה. הרב משה צבי נריה כותב ששיר זה נכתב בהשראת הפיוט אבוא בחיל להתיצבה בו סידר רבי יוסף טוב עלם את הלכות חג הפסח. צפייה – שיר קצר העוסק בכתביו. השיר נדפס לפני כן בסיום הספר ראש מילין. מקורו של שיר זה בשיר אחר, השיר משאת נפשי (נדפס לפניו בספר). אל חכי שופר – שיר העוסק בקריאה לאחדות עם ישראל. ברעיון דומה עוסק הפרק שלום בשם (נדפס לפניו בספר). לחשי ההוויה – שיר שעוסק ביחס בין העולם, ההוויה, לבין האדם. התמה של שיר זה היא שככל שמצבו המוסרי של האדם גבוה יותר, כך מתאים הוא אל העולם; ולהפך, ככל שדרגתו המוסרית נמוכה יותר, כך ההוויה אסורה לו. השיר פורסם בקובץ "התרבות הישראלית" בשנת תרע"ג, לפני שנכלל בספר זה. ישמח לבי וקרבי – שיר למוצאי שבת ובו כיסופים לגאולה ולאליהו הנביא. האמונה – שיר שעוסק בערך התחייה הלאומית בתוכנה וביעדיה. נכלל גם במספר קובצי שירים של יהודי תימן ("דיוואן"). חובר בשנת ה'תרע"ט. בחוברת בה נתפרסם נכתב שיש לשיר אותו במנגינת התקווה. דעתו של הראי"ה לא הייתה נוחה מההמנון הלאומי, ושיר זה נכתב כתגובה אליו, כשמטרת הראי"ה היא להעמיד את סוגיית התחייה הלאומית של עם ישראל במבט התורני האמוני. השיר משמש כהמנון של תנועת הנוער אריאל. ישמח לבי וקרבי, באתר בית לזמר העברי ראו משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תלמוד תורה, פרק ד', הלכה ח'. הרצי"ה מציין בהקדמתו שהשירים לא נוקדו בכתב היד, אך הוסכם לנקד את השירים היות שבחיי הראי"ה נוקדו השירים "לחשי ההויה" ו"צפייה". מועדי הראי"ה פרק יב, מהדורת ה'תשנ"א עמוד קע. על פי הערת הרצי"ה בתחתית העמוד.
ישראל דניאלי

ישראל דניאלי (נולד ב-1968) הוא קצין בצה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, אשר פיקד על חטיבה 8. נולד בבאר שבע, בן לנתן ומזל. בוגר בגרות מלאה במסלול הריאלי במקיף ד' בבאר שבע. עם גיוסו לצה"ל שובץ דניאלי בחיל השריון. בשריון עבר הכשרה כלוחם וקורס מפקדי טנקים. לאחר קורס קציני שריון שימש במגוון תפקידי מטה ופיקוד ובהם מפקד פלוגה ומפקד גדוד.עם סיום תפקיד מג"ד 9, יצא ללימודי ראיית חשבון במסלול האקדמי של המכללה למנהל וסיים התמחות בתחום במשרד גדול. חזר לצה"ל לתפקיד סגן מפקד חטיבה 188 בשנת 2003. בשנים 2004-2006 - שימש כקצין האג"ם של אוגדה 36. בשנים 2006–2008 פיקד על חטיבה 8. בשנת 2009 החליט הרמטכ"ל גבי אשכנזי, להדיח את דניאלי מתפקידו כסגן מפקד עוצבת אדום, לאחר שאפשר לזוגתו לנהוג במכוניתו בניגוד לנהלים ולא דיווח, כמו גם בשל העובדה שנהג להשתמש בציוד צבאי בביתו. בשנת 2010 פרש מצה"ל בהסכמה. בשנים 2011 - 2012 סיים לימודי תואר שני במשפטים ובראיית חשבון באוניברסיטת בר-אילן. בשנים 2012-2014 שימש כשותף במשרד רואי חשבון DFD (דותן, פלייבה, דניאלי ושות',רואי חשבון),ובשנת 2014 פנה לדרך עצמאית שבשיאה ייצג מעל 1,000 לקוחות בתחום. בשנת 2018 נעצר בחשד לעבירות מרמה וגנבה. באוקטובר 2021 השתחרר שחרור מוקדם מהכלא, בהסכמה עם הפרקליטות לאור הטיפול והשינוי שעבר. עוזי ברוך, אלוף משנה, ישראל דניאלי, נשפט והורשע אתמול (ראשון) בדין משמעתי ונדון לימי מחבוש על תנאי, לנזיפה חמורה ולקנס כספי., באתר ערוץ 7, ‏ 1 במרץ 2010. אלה לוי-וינריב, ‏רו"ח ישראל דניאלי נעצר בחשד לזיוף, התחזות וגניבת מיליוני שקלים מעשרות ארגונים, באתר גלובס, 12 בדצמבר 2018 מפרי עטו ישראל דניאלי ואסף חזני, מח"ט קבע בחטיבת מילואים: מתכון להחמצה, מערכות 422, דצמבר 2008, עמ' 44–49. חנן גרינברג, עוד קצין בכיר מסר מכונית לזוגתו, לא דיווח והושעה, באתר ynet, 12 באוגוסט 2009 אבי כהן, אל"מ במיל' נעצר בחשד למרמה וגנבה, באתר ישראל היום, 12 בדצמבר 2018 ערך זה הוא קצרמר בנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Thats What They All Say

Thats What They All Say הוא אלבום הבכורה של הראפר האמריקאי ג'ק הארלו. האלבום יצא לאור ב-11 בדצמבר 2020, על ידי חברות התקליטים Generation Now ואטלנטיק רקורדס. בינואר 2020 הוציא הארלו את הסינגל "Whats Poppin", שנכלל תחילה במיני-אלבום Sweet Action, שיצא ב-13 במרץ, יום הולדתו של הארלו. השיר זכה להצלחה רבה והגיע למקום השני במצעד הבילבורד 200. בעקבות הצלחת השיר, יצא לאור רמיקס לשיר בהשתתפות דה-בייבי, טורי ליינז וליל בייבי, שזכה להצלחה אף הוא. ב-22 באוקטובר, הוציא את הסינגל השני מתוך האלבום, "Tyler Herro". ב-2 בדצמבר, הכריז הארלו לראשונה על האלבום ותאריך צאתו. יומיים לפני צאת האלבום הוציא הארלו את הסינגל השלישי מתוכו, "Way Out", בהשתתפות ביג שון. בסמוך לכך, הכריז הארלו על רשימת הרצועות של האלבום. מידע על האלבום Thats What They All Say באתר MusicBrainz מידע על האלבום Thats What They All Say באתר AllMusic האלבום Thats What They All Say באתר Discogs האלבום Thats What They All Say באתר ספוטיפיי האלבום Thats What They All Say באתר אפל מיוזיק האלבום Thats What They All Say באתר Last.fm Jack Harlow Celebrates 22nd Birthday with 7-Track Project 'Sweet Action', HYPEBEAST Review: Jack Harlow drops WHATS POPPIN remix, The Eastern Echo Alphonse Pierre, Jack Harlow’s New Song “Tyler Herro” Is a Failed Bromance Anthem, Pitchfork (באנגלית אמריקאית) Jack Harlow Announces Debut Album 'Thats What They All Say', Rap-Up (באנגלית אמריקאית) Jack Harlow Taps Big Sean for New Single and Video "Way Out", Complex (באנגלית) Jack Harlow Shares "That's What They All Say" Tracklist: Chris Brown, Lil Baby, Big Sean, HotNewHipHop (באנגלית) ARIA Top 100 Albums Chart, איגוד תעשיית ההקלטות האוסטרלי (באנגלית) OFFICIAL TOP 40 ALBUMS, מצעד המוזיקה הרשמי של ניו זילנד, ‏2021
Tyler Herro

Tyler Herro הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפר האמריקאי ג'ק הארלו, מתוך אלבום הבכורה של הארלו, Thats What They All Say. השיר יצא לאור ב-22 באוקטובר 2020, על ידי חברות התקליטים Generation Now ואטלנטיק רקורדס, כסינגל השני מתוך האלבום. השיר משמש כמחווה לשחקן הכדורסל טיילר הירו, והופק על ידי בוי-1דה וסקוט סטורץ' (אנ'), עם הפקה נוספת של ניניו (אנ') וג'האן סוויט. השיר מהווה הומאז' לחברו של הארלו, שחקן הכדורסל טיילר הירו, כשהוא אומר: "חבר שלי טיילר משחק בסאות' ביץ' / הוא אמר לי הקיץ שהוא הולך 'לתקן את המגשר שלי'". בנוסף, הוא מזכיר שהקים קבוצת חברים חדשה: "הבאתי איתי כנופיה למסיבה / חמישה נערים לבנים, אבל הם לא אן סינק". השיר כולל "גרוב של באס-כבד מיד-טמפו שמבליט את הזרימות הקליטות של הארלו". הווידאו קליפ של השיר פורסם בסמוך לצאת הסינגל. הקליפ בוים על ידי אייס פרו וצולם בביתו של שחקן הכדורסל לו ויליאמס באטלנטה. בתחילת הקליפ, נראה ילד הדומה לג'ק הארלו יורד מאוטובוס בית הספר ורץ לכיוון ביתו. לאחר מכן, נראה הארלו נהנה מחיי התהילה. הוא יורה בחישוקים עם טיילר הירו, עובר "החלפת ארון בגדים", ונראה גם על מיטה עם שתי ילדות הנלחמות עם כריות. בקליפ הארלו מציג גם את הרכב הראפ שלו "דה הומיז". בקליפ משתתף גם הקומיקאי "דרוסקי". מידע על הסינגל "Tyler Herro" באתר מיוזיק בריינז מילות השיר "Tyler Herro" באתר Genius סרטון השיר "Tyler Herro" באתר יוטיוב ג'ק הארלו, ג'האן סוויט, בוי-1דה, סקוט סטורץ', ניניו בוי-1דה, סקוט סטורץ', ניניו, ג'האן סוויט Zidel, Alex (22 באוקטובר 2020). "Jack Harlow Releases Fiery New Single "Tyler Herro"". HotNewHipHop (באנגלית). נבדק ב-2020-11-07. {{cite web}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link) Mamo, Heran (6 בנובמבר 2020). "Here Are the Lyrics to Jack Harlow's 'Tyler Herro'". Billboard (באנגלית). נבדק ב-2020-11-07. {{cite web}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link) Pierre, Alphonse. "Jack Harlow's New Song "Tyler Herro" Is a Failed Bromance Anthem". Pitchfork (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-11-07. Zhang, Charlie (23 באוקטובר 2020). "Jack Harlow Drops Boisterous New Single "Tyler Herro"". Hypebeast. נבדק ב-2020-11-08. {{cite web}}: (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link) "Jack Harlow shares video for energetic new single 'Tyler Herro'". NME (באנגלית). 2020-10-25. נבדק ב-2020-11-08. "Watch the Video for Jack Harlow's New Single "Tyler Herro"". Complex (באנגלית). נבדק ב-2020-11-08.
מקדש קסטור ופולוקס

מקדש קסטור ופולוקס הוא מקדש המצוי בפורום העתיק של העיר רומא. המקדש נבנה במקורו לאות תודה על ניצחון העיר רומא בקרב אגם רגילוס בשנת 496 לפנה"ס. המקדש הוקדש לתאומים קסטור ופולוקס, בניהם של זאוס ולדה - ושזוהו ברומא כאלים הפטרונים של מעמד הפרשים. בעת שמלכה האחרון של רומא טרקוויניוס סופרבוס ניסה לאחר סילוקו מכס המלוכה לשוב ולהשתלט על רומא, נשבע הדיקטטור אולוס פוסטומיוס אלבוס רגיננסיס כי אם ינצח יבנה מקדש לקסטור ופולוקס. על פי האגדה הופיעו השניים רכובים על סוסים בשדה הקרב והצילו את הרפובליקה הרומית. מאוחר יותר הופיעו בפורום ובישרו לתושבי העיר כי עירם ניצלה. המקדש נבנה במקום בו, על פי האגדה, הופיעו התאומים, ובניית המקדש הושלמה בשנת 484 לפנה"ס. המקדש שופץ והורחב בשנת 117 לפנה"ס על ידי לוקיוס קייקיליוס מטלוס דלמטיקוס לאחר ניצחונו הצבאי. המקדש שופץ על ידי גאיוס ורס בשנת 73 לפנה"ס. בשנת 14 לפנה"ס נשרף הפורום ובין המבנים שניזוקו היה גם המקדש. המקדש נבנה מחדש על ידי טיבריוס אשר חנך אותו בשנת 6 לספירה. תיאורים מהמאה הרביעית מעידים שהמבנה עדיין היה קיים, אולם לא ידוע מתי נהרס. ציורים מהמאה ה-15 מעידים על כך שרק שלושה עמודים נותרו מהמקדש. בתקופת הרפובליקה שימש המקדש כמקום מפגש עבור הסנאט הרומאי, והחל מהמאה השנייה לפני הספירה שימשה חזית המקדש כבמת נאומים עבור הפוליטיקאים והמנהיגים הרומאים. בתקופת הקיסרות הרומית שימש המקדש כמשרד המידות והמשקלות וכאוצר הקיסרות. בחזית המבנה ניצבו שמונה עמודים קורינתיים, ובצד המבנה 11 עמודים. במבנה היה אולם אחד המרוצף בפסיפס שרוחבו 32 מטרים, אורכו 49.5 מטרים וגובהו 7 מטרים. מדיה וקבצים בנושא מקדש קסטור ופולוקס בוויקישיתוף מקדש קסטור ופולוקס בספרו של פלאנטר - " המילון הטופוגרפי של רומא העתיקה"
הר טרה נובה

האם התכוונתם ל... אנטארקטיקה הר טרה נובה (אנטארקטיקה) – הר באי רוס, שבאנטארקטיקה קנדה הר טרה נובה (קנדה) – הר בהרי הרוקי הקנדיים, על קו פרשת המים של אמריקה, על קו הגבול בין פרובינציית אלברטה ופרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה ראו גם טרה נובה (פירושונים)
מקדש סטורנוס

מקדש סטורנוס (בלטינית: Templum Saturni או Aedes Saturnus) הוא מקדש שהיה ממוקם בפורום של רומא העתיקה. המקדש הוקדש לאל הרומי סטורנוס - אל החקלאות. המקדש, הממוקם בקצהו המערבי של הפורום, הוא אחד המקדשים העתיקים ביותר שהיו בפורום. המקדש הוקם בין השנים 501 לפנה"ס ו-498 לפנה"ס. לפי חלק מהמקורות ההיסטוריים, המקדש הוקם על ידי המלך טרקוויניוס סופרבוס ולפי מקורות אחרים על ידי לוקיוס פוריוס, אולם ייתכן כי המקורות המשייכים את המבנה ללוסיוס מתייחסים להרס המקדש נהרס במאה הרביעית לפני הספירה בשריפה ובנייתו מחדש. השרידים הנוכחיים של המקדש מקורם במקדש השלישי שנבנה במקום, לאחר שהמקדש השני נהרס בשריפה בשנת 283. לפי מקורות היסטוריים בתוך המקדש עמדה דמות האל המכוסה צעיף, שבידו מגל. הכיסויים המכסים את פסל האל הוסרו רק ב-17 בדצמבר כל שנה - חג הסטורנאליה. המקדש שימש כמקום אוצר האימפריה הרומית (aerarium) ובו הוחזקו רזרבות הזהב והכסף של האימפריה, וכן החותמות הרשמיות. מדיה וקבצים בנושא מקדש סטורנוס בוויקישיתוף
פסגת ג'ונסטון

האם התכוונתם ל... אנטארקטיקה פסגת ג'ונסטון (אנטארקטיקה) – פסגה בחלק המזרחי של הרי טולה בארץ אנדרבי, שבאנטארקטיקה ניו זילנד פסגת ג'ונסטון (ניו זילנד) – פסגה בחבל מרלבורו באי הדרומי של ניו זילנד אוסטרליה פסגת ג'ונסטון (אוסטרליה) – פסגה במדינת ניו סאות' ויילס שבאוסטרליה
אגם אגרי

אגם אגרי (בגרמנית: Ägerisee) הוא אגם קרחוני, הממוקם בדרום מזרח קנטון צוג שבשווייץ. אורכו המקסימלי של האגם הוא 5.4 קילומטר, רוחבו המקסימלי הוא 1.4 קילומטר ושטח פניו הוא 7.3 קילומטר רבוע. מפלס מימיו נמצא בגובה של 724 מטר מעל פני הים. עומקו הממוצע הוא 49 מטר ועומקו המקסימלי - 83 מטר. מי האגם קופאים בחלק מהשנים בחודשים ינואר ופברואר. האגם מקבל את עיקר אספקת מימיו מנהר הוריבאך (Hüribach). אגן הניקוז שלו משתרע על שטח של 4.068 קילומטר רבוע. האגם מנוקז על ידי הנהר לורצה (אנ'). לחופיו של האגם שוכנות העיירות אובראגרי (אנ') ואונטראגרי (אנ'). מאז 1992 משמש האגם כמאגר מים. לחוף האגם התחולל בשנת 1315 קרב מורגרטן (אנ'). מדיה וקבצים בנושא אגם אגרי בוויקישיתוף
ואלס במי מינור (שופן)

הוואלס במי מינור הוא ואלס לפסנתר מאת פרדריק שופן. הוא הולחן בסביבות 1830 ופורסם במאי 1851. זה היה הוואלס הראשון של שופן אשר פורסם לאחר מותו ולא קיבל מספר אופוס. זה מופיע בקטלוג של בראון כ-B.56, בקטלוג של קובילנסקה כ-KK IVa/15, ובחומינסקי כ-P1/15. הוא הולחן זמן קצר לפני עזיבת שופן את פולין בגיל 20. אף על פי שזהו הוואלס האחרון (הארבע עשר) במהדורות הישנות יותר של שופן (וואלסים אחרים נכללים במהדורות מאוחרות יותר), טוענים כי הוואלס שהולחן לפני כל הוואלסים שפורסמו בחייו של שופן. בביצוע טיפוסי, הוואלס נמשך קצת פחות משלוש דקות. ואלס מינור זה בנוי בצורת רונדו "מבוא – A – B – A – B – A – C – A'– קודה". ה-"C" נמצא ב-E מז'ור עם אפנון זמני למין G- חד. מידע על היצירה "ואלס במי מינור" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "ואלס במי מינור" באתר AllMusic הוואלס, באתר פרויקט ספריית התווים הבינלאומי ואלס במי מינור, בביצוע 2009 recital in Oslo, סרטון באתר יוטיוב, Iskra Mantcheva "Waltz in E minor, Op. posth". Fryderyk Chopin Institute. Szulc, Tad (1998). Chopin in Paris: The Life and Times of the Romantic Composer. New York: Scribner. p. 416. ISBN 0684824582. ואלס במי מינור, באתר AllMusic
יחסי בחריין – הרשות הפלסטינית

יחסי בחריין–הרשות הפלסטינית הם היחסים הדיפלומטיים בין הרשות הלאומית פלסטינית לבין ממלכת בחריין. בחריין, בדומה לשאר מדינות ערב, תומכת בעצמאותה של הרשות הפלסטינית ובפתרון שתי המדינות. בבחריין קיימת קהילה גדולה של מהגרים פלסטינים שהיגרו לבחריין לצורכי תעסוקה ומחייה. ב-25 ביוני 2019, התקיימה בבחריין, "ועידת השלום הכלכלי של בחריין" בחסותה של ארצות הברית. קיום הועידה עוררה מחלוקות בקרב מנהיגים פלסטינים, בשל העובדה שלא הוזמנה משלחת פלסטינית לוועידה. ראש הרשות הפלסטינית, מוחמד אשתייה, קרא להחרים את הועידה. לאחר שהוכרז על חתימת הסכם בחריין–ישראל, הרשות הפלסטינית גינתה את ההסכם, ואף החזירה את הנציג שלה מבחריין לרשות הפלסטינית. על רקע התפתחויות אלו וכן על רקע המשבר הכלכלי של מגפת הקורונה, צמצמה בחריין את תמיכתה באונר"א כמעט לחלוטין. בחריין אינה מיוצגת ברשות הפלסטינית הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. הרשות הפלסטינית מיוצגת בבחריין בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמי שהיא מחזיקה במנאמה, בירת המדינה. מדיה וקבצים בנושא יחסי בחריין – הרשות הפלסטינית בוויקישיתוף US pushes Bahrain economic plan in absence of Palestinians US to hold Bahrain economic conference to launch Middle East peace plan الحكومة الفلسطينية: عدم مشاركتنا في مؤتمر البحرين أسقط الشرعية عنه ציוץ של ANADOLU AGENCY (ENG) ברשת החברתית אקס (טוויטר), 11 בספטמבר 2020 אוהד חמו, ‏הנקמה של איחוד האמירויות ובחריין ברשות: קיצוץ ענק בתקציבי אונר"א, באתר ‏מאקו‏, 5 בפברואר 2021 سفارة دولة فلسطين – مملكة البحرين, אתר השגרירות
זויה (סרט)

זוֹיָה (ברוסית: Зоя) הוא סרט עלילתי רוסי אודות זויה קוסמודמיאנסקיה. הקרנת הבכורה תיערך ב-28 בינואר 2021. הסרט בוים על ידי לאוניד פליאסקין ומקסים בריוס שביימו במשותף. הסרט מתרחש בתחילת המלחמה הפטריוטית הגדולה. הדמות הראשית היא ילדה סובייטית שמגויסת לצבא הסובייטי, אך נלכדת על ידי האויב הנאצי ומתה. סתיו 1941. תלמידת בית הספר קוסמודמיאנסקאיה התנדבה לעבור הכשרה בבית הספר הצבאי לחבלה. היחידה הפרטיזנית בה שירתה נופלת למארב - זויה נלכדת בידי הגרמנים. חקירות ועינויים לא מובילים לשום דבר: היא מסרבת לחשוף תוכניות שיכולות לשבש את משימתן של קבוצות פרטיזניות אחרות ומוצאת להורג בתלייה. אנסטסיה מישינה – זויה קוסמודמיאנסקאיה ניקיטה קולוגריביי – קלובקוב יבגני רומנצוב אנה אוקולובה וולפגנג צ'רני ז'אן מארק בירקהולץ קרינה רזומובסקאיה מינדאוגס פפיניגיס לראשונה, הרעיון ליצור סרט על זויה קוסמודמיאנסקאיה הוכרז בשנת 2016 על ידי שר התרבות הרוסי, ולדימיר מדינסקי. העבודה על הפרויקט החלה בשנת 2017 עם יגור קונצ'לובסקי כבמאי, על פי תסריט שנכתב על ידי יליזבטה טרוסביץ'. עם זאת, הודגש שהעלילה מבוססת על מסמכים וסיפורי עדי ראייה, תוך הימנעות מ"המיתוס על המלחמה". בהמשך מונו לאוניד פליאסקין ומקסים בריוס לבמאים והצילומים נערכו בפברואר 2019 בבלארוס. "זויה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "זויה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) זויה, באתר של אולפן הסרטים גורקי ТРЕЙЛЕР ФИЛЬМА «ЗОЯ» ПРЕДСТАВЛЕН ЗРИТЕЛЯМ קדימון הסרט Мединский: Название для будущего фильма о Космодемьянской — «Страсти о Зое» Егор Кончаловский снимет «Страсти по Зое» Сняты первые кадры фильма о Зое Космодемьянской