קריית ארבע

קִרְיַת אַרְבַּע היא התנחלות במעמד של מועצה מקומית בהרי יהודה, השוכנת בצמוד לעיר חברון בצידה המזרחי. זוהי ההתנחלות הגבוהה ביותר ביהודה ושומרון, בגובה של כ-1,008 מטר מעל פני הים. קריית ארבע משמשת כמרכז עירוני ליישובים הישראלים באזור, ובה נציגויות של מספר רשויות ומועצה דתית. השם קריית ארבע מופיע בספר בראשית: ”וַתָּמָת שָׂרָה בְּקִרְיַת אַרְבַּע הִוא חֶבְרוֹן...” (כ"ג, ב') בספר יהושע חברון נקראת קריית ארבע על שם הענק ארבע: ”וְשֵׁם חֶבְרוֹן לְפָנִים קִרְיַת אַרְבַּע, הָאָדָם הַגָּדוֹל בָּעֲנָקִים הוּא.” (י"ד, ט"ו) קריית ארבע נמנית בין שלוש עשרה ערי הכהנים, המתוארות בספר יהושע. יש הסוברים שמשמעות השם היא קריה שבה ארבעה רבעים. הסברים נוספים לשם העיר מובאים במדרש: "שדרו בה ד' צדיקים, ענר אשכול ממרא ואברהם, ונימולו בה ד' צדיקים אברהם ענר אשכול וממרא". בערב ליל הסדר תשכ"ח (ב-11 באפריל 1968) שכרה קבוצת יהודים את מלון "פארק" הערבי בחברון במטרה לחגוג בו את ה"סדר". היהודים שהו במלון גם לאחר הפסח. חודש וחצי לאחר מכן, ב-21 במאי אותה שנה הועברו היהודים להתיישב בממשל הצבאי בחברון בטיעון של שיקולים ביטחוניים. ביוני 1970 פורסמו מודעות בעיתונים של אישים שונים הקוראים להקים את הקריה באופן מיידי. בין החותמים היו הסופרים משה שמיר, יצחק שלו, ע. הלל, רבקה מרים ואורי צבי גרינברג וכן אקדמאים רבים, בהם הפרופסורים יוחנן אהרוני, מנחם אלון, מרסל אליקים, יהודה אליצור, חיים זאב הירשברג, חיים חנני, ישראל תא-שמע, אהרן הראל-פיש, יובל נאמן ואברהם שליט. באותה שנה החלו עבודות אינטנסיביות להקמתה של קריית ארבע בידי ממשלת המערך בראשות גולדה מאיר. קריית ארבע תוכננה לראשונה על ידי האדריכלים שמואל שקד ויעקב ונטורה. לאחר הקמת קריית ארבע ב-1971 נאבקו תושבי היישוב למען הקמת גוף שלטון מקומי ביישובם. גוף השלטון המקומי הראשון שהוקם בקריית ארבע היה ועד מקומי בשם "מנהלת קריית ארבע" שהוקם ב-1974 בצו מפקד כוחות צה"ל ביהודה ושומרון, וכיהנה כמועצה ממונה מטעם משרד הפנים. ב-1 במרץ 1981 הוקמו מועצות מקומיות ביהודה ושומרון ומנהלת קריית ארבע הפכה למועצה מקומית ובשנת 1985 נערכו הבחירות הראשונות למועצה. ראשי המינהלת המקומית: הרב משה לוינגר (1974 - 1976) משה מייבסקי (1976 - 1978) זאב פרידמן - חבר (זמביש) (1978 - 1981) ראשי מועצה המקומית: יהודה רידר (1981 - 1982) שלום ואך (1982 - 1990) צבי קצובר (1990 - 2008) מלאכי לוינגר (2008 - 2018) אליהו ליבמן (2018 - 2024) ישראל ברמסון (2024-מכהן) משנת תשל"ח ועד שנת תשע"ה כיהן הרב דב ליאור כרב היישוב. לאחר שמונה שנים בהם לא היה רב ליישוב, בשנת תשפ"ג נבחר הרב אברהם יצחק שוורץ לכהן כרב היישוב. לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף יולי 2024 (אומדן), מתגוררים בקריית ארבע 7,598 תושבים (מקום 205 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎1.0%‏. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 67.0%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 7,497 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח). להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב: כ-11% מתושבי קריית ארבע הם מקהילת בני מנשה שנקלטו ביישוב באמצע שנות ה-90. שאר האוכלוסייה מורכבת מדתיים לאומיים, שומרי מסורת, חרדים, ומעט חילונים. לפי נתוני בתי ספר ל-2017, יש ביישוב בית ספר חילוני אחד. בשנת 2018 פורסם כי בחמש השנים שלפני כן נבנו בקריית ארבע כ-200 יחידות דיור. לב הקריה - השכונה המרכזית. כוללת את האזור הוותיק של קריית ארבע, ובו רוב השירותים ומוסדות הציבור (בהם ישיבת ניר), לצד בנייה חדשה כגון שכונת "נופי כרמים" (המוכרת בתור "המדורגים"). רמת ממרא (גבעת חרסינה) - השכונה הצפונית והשניה של הקריה. השכונה, שגובהה כאלף מטרים מעל פני הים, היא שכונת המגורים הגבוהה ביותר בארץ ישראל. במקור נקראה השכונה על שמו של אל"ם אהרן חרסינה, ראש מחלקת הגנה מרחבית במטכ"ל. בשכונה נמצאים יקב רמת חברון והישיבה התיכונית קריית ארבע. אשמורת יצחק - שכונה קטנה הסמוכה ללב הקריה גבעת האבות - שכונה קטנה הנמצאת מול הכניסה מקרית ארבע לחברון. בשכונה זו מתגוררים איתמר בן גביר, אליהו ליבמן ובנצי גופשטיין. שכונת גל - שכונת מאחז מדרום מערב ללב הקריה. סמוכה לשכונה הערבית 'גאליס'. נופי ממרא - שכונה חדשה היושבת על הכניסה הצפונית לקריית ארבע. בקריית ארבע מערכת חינוך ענפה המשרתת את תושבי האזור. 22 גני ילדים יסודי ממלכתי דתי - "ממ"ד חברון", "אלוני ממרא", "תלמוד תורה קניין תורה" ו"תלמוד תורה חברון". יסודי ממלכתי - "גוונים" תלמוד תורה מערת המכפלה (זילברמן) מועדוניות רווחה - "בית הדקל" ו"בית ארז" "אולפנת קריית ארבע" אולפנת מבשרת חברון "ישיבה תיכונית קריית ארבע" ישיבת הסדר - "ישיבת ניר" בני עקיבא - סניף קריית ארבע, סניף נופי ממרא, סניף החרסינה אריאל בנים - סניף קריית ארבע, סניף רמת ממרא אריאל בנות - סניף קריית ארבע, סניף רמת ממרא בית"ר - מעוז קריית ארבע מכללת הוראה הפועלת כשלוחת מכללת אפרתה מדרשה לטיולים - "מדרשת חברון" מרכז פסג"ה (פיתוח סגלי הוראה) אזורי המשמש גם את מוסדות החינוך שבישובים באזור (גוש עציון, אפרת והר חברון) מתנ"ס היכל תרבות מועדון "גיל הזהב" הספרייה הציבורית מחקר ופיתוח אזורי יהודה מכון לרבני יישובים מרכז הפיס אולם הספורט המרכזי בריכת שחייה קאנטרי קלאב המרכז האזרחי בבניין המועצה הריקוד מרכז לאומנויות המחול המרכז המסחרי המרכז המסחרי רמת ממרא אזור תעשייה קריית ארבע פארק אלון מוזיאון ארץ יהודה פארק מאיר כהנא מצפה דביר מעיין חי מצפה השלושה מצפה רוח אחרת את קריית ארבע שירתה במשך שנים רבות חברת אגד עד ינואר 2017, שבה הוחלפה בחברת אגד תעבורה. בקריה קיים מסוף אוטובוסים מרכזי של "אגד תעבורה". מסוף זה משמש לרוב כתחנת מוצא (קווי ירושלים, באר שבע, קריית גת, הר חברון ועוד) אך גם כתחנת ביניים למספר קווים (באר שבע, חברון). הסמל עוצב בידי ברוך נחשון תושב המקום וצייר במקצועו. הוא כולל את המרכיבים הבאים: המרכיב העיקרי הוא הנבל המציין כי דוד המלך מלך בחברון. על שני הנבל גפנים ובקצותיו רימונים - שני פירות אלה נמנים עם שבעת המינים ואופיינים לאזור. במרכז הנבל ניצב אריה המביט לשמאל - זהו סמל שבט יהודה. האריה ניצב על מבנה מערת המכפלה השוכנת בחברון הסמוכה - מסמלת את הזיקה ההיסטורית היהודית למקום. בתחתית הנבל הרים עגולים ובתים - מסמלים את בתי חברון והרי יהודה. קצות נבל הן בצורת שופרות - מסמלים את הגאולה. היישוב היהודי בחברון ישיבת ניר קריית ארבע ישיבה תיכונית קריית ארבע אתר האינטרנט הרשמי של קריית ארבע פרופיל קריית ארבע נכון לשנת 2020 באתר הלמ"ס גיא נרדי, ‏“קרית ארבע היא מיקרוקוסמוס של ישראל”, באתר גלובס, 6 במרץ 2018 קרני אלדד, ‏הסוכן מהבית ממול, בעיתון מקור ראשון, 28 במרץ 2019 קריית ארבע (יהודה ושומרון), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. לטבלת הדירוג המלא. הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור סוף 2022 הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 ספר יהושע, פרק כ"א, פסוקים י"ג–כ"א משה דוד קאסוטו, אנציקלופדיה מקראית, א, מוסד ביאליק, תש"י - 1950, עמוד 527 בראשית רבה, פרשה נ"ח, פסקה ד' תוקם קריית חברון היהודית מיד, מעריב, 19 ביוני 1970 יהושע ביצור, בניית הקריה בחברון מתנהלת בקצב מהיר, מעריב, 15 בספטמבר 1970 ראו למשל: יהושע ביצור, ההתנחלות בחברון, מעריב, 4 במרץ 1970 צו בדבר ניהול קריית ארבע (יהודה והשומרון) (מס׳ 561), תשל״ה–1974 על פי צו בדבר ניהול מועצות מקומיות (יהודה והשומרון) (מס׳ 892), תשמ״א–1981. פרופיל קריית ארבע באתר הלמ"ס חיים לוינסון, המדינה משלמת מאות אלפי שקלים לישיבה המפעילה גרעין תורני בקרית ארבע, באתר הארץ, 8 בפברואר 2015 גיא נרדי, ‏“קריית ארבע היא מיקרוקוסמוס של ישראל”, באתר גלובס, 6 במרץ 2018 אתר פסג"ה קריית ארבע