laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
תוצרת הארץ (פירושונים)

האם התכוונתם ל... תוצרת הארץ – שם כולל המיועד להבדיל וליחד מוצרים המיוצרים באופן מלא או חלקי במדינת ישראל. משרד הכלכלה והתעשייה משתמש במושג זה על מנת לקדם מכירות של מוצרים שנוצרים בארץ, על ידי סימונם בתו כחול לבן תוצרת הארץ (טרטקובר) – אלבום תערוכתיו של האמן דוד טרטקובר משנת 1984 תוצרת הארץ (אלבום) – אלבום של הזמר אריק איינשטיין משנת 1985 תוצרת הארץ (תוכנית טלוויזיה) – תוכנית מוזיקה של הערוץ הראשון מגדלי תוצרת הארץ – זוג מגדלי משרדים הנמצא בהקמה בין הרחובות הרחובות דרך השלום, יגאל אלון ותוצרת הארץ בתל אביב ארמון תוצרת הארץ – מבנה גדול בלב מגרשי התערוכה הישנים בסמוך לנמל תל אביב קהילות צעירים תוצרת הארץ – עמותת סטודנטים
הבנרה (כרמן)

ההבנרה, או בשמה המקורי בצרפתית: "L'amour est un oiseau rebelle" (תרגום: אהבה היא ציפור סוררת), היא אחת האריות המפורסמות ביותר. האריה מופיעה באופרה כרמן של המלחין הצרפתי ז'ורז' ביזה. את ההבנרה מבצעת דמותה של כרמן יחד עם מקהלה. מנגינת האריה היא פופולרית ונעשה בה שימוש בסרטים ופרסומות. מילות הבתים הראשונים של האריה: בשנת 2013 הוציא האמן הבלגי סטרומאה שיר מחאה באותו השם המבוסס על אותה המלודיה, המדמה את האהבה לציפור הטוויטר. בשיר מבקר סטרומאה את תרבות הרשתות החברתיות, ומשתמש במילות הפתיחה של ההבנרה כהפניה לציפור המופיעה בסמליל של טוויטר. הקלטה של האריה בביצועה של מריה קאלאס.
אריק בארונדו

אריק ברנבה בארונדו גארסיה (בספרדית: Erick Bernabé Barrondo García; נולד ב-14 ביוני 1991 בסן קריסטובל וראפאס) הוא אתלט גואטמלי המתחרה בהליכה. בארונדו הוא זוכה מדליית הכסף בהליכה ל-20 ק"מ באולימפיאדת לונדון (2012), והספורטאי הגואטמלי הראשון בהיסטוריה שזכה במדליה אולימפית. בארונדו החל את דרכו הספורטיבית בריצות למרחקים. במהלך התאוששות מפציעה שסבל ממנה, התוודע לענף ההליכה, והחל להתאמן בו. בשנת 2011 התחרה לראשונה בתחרות בינלאומית, הגביע הפאן-אמריקאי בהליכה, וזכה במדליית כסף. בתוך חודשים ספורים שיפר את שיאו האישי בכחמש דקות, ובתחרות שנערכה בדבלין העמידו על 1:20.58 שעות. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באותה שנה בטגו סיים במקום העשירי, ובמשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בגואדלחרה זכה במדליית הזהב. בתחרות שנערכה בראשית 2012 בלוגאנו שיפר בארונדו את שיאו האישי והעמידו על 1:18:25 שעות. באולימפיאדת לונדון (2012) זכה במדליית כסף בתוצאה של 1:18.57 שעות, אחרי צ'ן דינג מסין שקבע שיא אולימפי חדש של 1:18.46 שעות ולפני ונג ג'ן אף הוא מסין 1:19.25 שעות ובכך היה לספורטאי הגואטמלי הראשון בהיסטוריה שזוכה במדליה אולימפית. מדיה וקבצים בנושא אריק בארונדו בוויקישיתוף אריק בארונדו, ברשת החברתית פייסבוק אריק בארונדו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אריק בארונדו, ברשת החברתית אינסטגרם אריק בארונדו, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי אריק בארונדו, באתר olympedia.org אריק בארונדו, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית אריק בארונדו, באתר Track and Field (גברים)
אדי וואטה

אדי וואטה (באנגלית: Eddy Wata; נולד ב-3 במרץ 1974) הוא זמר ניגרי. אדי וואטה נולד למשפחה מעורבת ניגריצת-ג'מייקית. בהתבגרותו הוא התגורר ארבע שנים בג'מייה. לאחר חזרתו לניגריה הוא הקים להקה שזכתה להצלחה. בעקבות הצלחת הלהקה בשנת 2001 היא עשתה סיבוב הופעות באירופה. וואטה זכה להצלחה בזכות השירים “La Bomba” ו-”Jam”. ב-2008 הוציא את הסינגל “I Love My People”, אשר במהרה הפך ללהיט ב-16 מדינות שונות, בהן ישראל. וואטה המשיך בקידום הקריירה שלו, הופיע במספר מדינות שונות (כולל ישראל) והוציא 7 שירים חדשים שהרכיבו את אלבומו החדש. בשנים האחרונות וואטה, מתגורר על קו ישראל נגריה, ובעל מספר עסקים בתל אביב. Jam (2003) - Peaked at #16 on the French Top 40 chart A Silvia (feat. Gabry Ponte) (2004) - Gabry Ponte Album Dr. Jekyll and Mr. DJ Asperger (2004) In Your Mind (2004) - Peaked at #34 on the French Top 40 La Bomba (2005) - Peaked at #10 on the Finnish Top 100 What a Boy (2006) I Love My People (2008) - Peaked at #1 on the Romanian Top 100 The Light (2008) My Dream (2009) I Like The Way (2010) I Wanna Dance (2010) Señorita (2011) (ביחד עם אגוסטינו קרולו) אדי וואטה, ברשת החברתית פייסבוק אדי וואטה, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) אדי וואטה, באתר MusicBrainz (באנגלית) אדי וואטה, באתר Yandex.Music (ברוסית) אדי וואטה, באתר Discogs (באנגלית) אדי וואטה, באתר Songkick (באנגלית)
דוסיתאוס השני

דוסיתאוס השני מירושלים (ביוונית: Δοσίθεος Β΄ Ιεροσολύμων; ‏ 31 במאי 1641‏-8 בפברואר 1707) היה תאולוג יווני אורתודוקסי וכיהן כפטריארך של הכנסייה היוונית אורתודוקסית בירושלים בין השנים 1669–1707. דוסיתאוס השני נולד באראכובה שבמרכז יוון והוסמך כדיאקון ב-1652. ב-1661 היה לארכידיאקון של ירושלים, וב-1666 מונה כארכיבישוף של קיסריה. ב-1669 נבחר לכהן כפטריארך היווני אורתודוקסי של ירושלים, תפקיד בו נשא עד יום מותו. דוסיתאוס השני נודע בשמרנותו ובהתנגדותו הנחרצת להשפעת הכנסייה הקתולית והפרוטסטנטית. ב-1662, בהיותו עדיין ארכידיאקון, הקים את "אחוות הקבר הקדוש" (τάφου Φυλακες), והפקיד בידיה את השמירה על האינטרסים היוונים-אורתודוקסים בעיר. ב-1672, לאחר שהתמנה לפטריארך, כינס בירושלים את סינוד ירושלים שיצא כנגד נטייתו לקלוויניזם של פטריארך קונסטנטינופול, קיריליוס לוקריס. דוסיתאוס השני התערב רבות בענייני הכנסיות האורתודוקסיות בבלקן, בגאורגיה ובדרום רוסיה, ועמד בחליפת מכתבים עם פיוטר הגדול, ובה הביע את מורת רוחו מהכפפת הכנסייה הרוסית למרות מדינה ומביטול הפטריארכיה הראשונה של רוסיה. נסיונותיו של דוסיתאוס השני להביא את פיוטר הגדול להתערב למען הכנסייה האורתודוקסית במסגרת הסכם עם האימפריה העות'מאנית ב-1702 כשלו. הוא מת בקונסטנטינופול ב-1707, וב-1715 פורסם חיבורו אודות תולדות הפטריארכיה היוונית-אורתודוקסית של ירושלים. דוסיתאוס השני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אלימלך

אֱלִימֶלֶךְ הוא דמות תנ"כית מתקופת השופטים הנזכרת במגילת רות. אלימלך מיוחס לשבט יהודה, והיה בעלה של נעמי ואביהם של מחלון וכליון. המשפחה התגוררה בבית לחם יהודה. עקב הבצורת והרעב עזב אלימלך עם משפחתו את ארץ ישראל והלך לשדה מואב, ומת שם. בניו, מחלון וכליון, נישאו לשתי נשים מואביות, רות וערפה. כעבור זמן מתו שני בניו. אשתו וכלתו רות שבו לבית לחם, ורות נישאה לבועז, שהיה קרוב משפחתו של אלימלך. לפי התלמוד היה מבניו של נחשון בן עמינדב נשיא שבט יהודה. על אודותיו ועל נסיבות עזיבתו את הארץ דורשים חז"ל: ”אלימלך מגדולי הדור ומפרנסי הדור היה. וכיון שבאו שני רעבון אמר: עכשיו יהיו כל ישראל מסובין בקופתן על פתחי וזה בא בקופתו וזה בא בכפיפו. מה עשה? עמד וברח מפניהם.” לאחר זמן מת אלימלך."וימת אלימלך איש נעמי" (רות א,ג) - מכאן שאין איש מת אלא לאשתו (מסכת סנהדרין, כב) ממקרהו של אלימלך לומדים חז"ל על חומרת האיסור של יציאה מארץ ישראל: ”אלימלך, מחלון וכליון... מפני מה נענשו? מפני שיצאו מארץ לחוצה לארץ... שאפילו מי שיש לו זכות אבות, אינה עומדת לו בשעה שיוצא מארץ לחוצה לארץ.”. מגילת רות, פרק ב', פסוק א'. "אלימלך ושלמון ופלוני אלמוני ואבי נעמי, כולן בני נחשון בן עמינדב הן" - מסכת בבא בתרא צא, א. ילקוט שמעוני, רות, רמז תקצ"ח. דב קמחי -אנציקלופדיה לאישים בתנ"ך,הוצאת יהושע צ'צ'יק,1969, כרך ראשון,עמ' 107 . תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף צ"א, עמוד א'
גרג רתרפורד

גרגורי ג'יימס "גרג" רתרפורד (באנגלית: Gregory James "Greg" Rutherford; נולד ב-17 בנובמבר 1986) הוא אתלט בריטי, אלוף אולימפי (לונדון 2012), אלוף העולם (בייג'ינג 2015) ואלוף אירופה (אמסטרדם 2016) בקפיצה לרוחק. רתרפורד נולד במילטון קיינס. סבא רבא שלו, ג'וק רתרפורד, היה כדורגלן במועדון הכדורגל ארסנל, ואילו הוא כילד השתתף במבחני הכניסה למועדון הכדורגל אסטון וילה. רתרפורד התחרה במשחקי חבר העמים הבריטי במלבורן, אוסטרליה בשנת 2006 והגיע למקום השמיני עם תוצאה של 7.85 מטר. באותה שנה זכה במדליית הכסף באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בגטבורג, שוודיה עם תוצאה 8.13 מטר, שני לאנדרו הו שקפץ ל-8.20 מטר. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באוסקה, יפן בשנת 2007 סיים רתרפורד במקום 21 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.77 מטר. רתרפורד ניצח במבחנים הבריטיים לאולימפיאדת בייג'ינג, אולם במשחקים האולימפיים עצמם סיים במקום העשירי עם תוצאה של 7.85 מטר. באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה בטורינו, איטליה במרץ 2009 סיים רתרפורד במקום שישי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 8.00 מטר ובאליפות העולם באתלטיקה שהתקיימה בברלין, גרמניה באוגוסט אותה שנה הוא סיים במקום חמישי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 8.17 מטר. בשלב המוקדמות, הוא שבר את השיא הבריטי בקפיצה לרוחק של כריס טומלינסון וקבע אותו על 8.30 מטר ועלה מהמקום השני. טומלינסון שבר בחזרה שיא זה בשנת 2011 בקופצו 8.35 מטר באירוע ליגת היהלום בסן-דני. באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בדוחא, קטר במרץ 2010 סיים רתרפורד במקום 11 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.80 מטר. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטגו, קוריאה הדרומית בשנת 2011 סיים רתרפורד במקום 15 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 8.00 מטר. ביולי 2012 השווה רתרפורד את השיא הבריטי של טומלינסון, 8.35 מ', בתחרות בצ'ולה ויסטה. זוהי התוצאה הטובה ביותר שנקבעה באותה שנה. באולימפיאדת לונדון שנערכה חודש לאחר מכן זכה רתרפורד במדליית הזהב כשקפץ למרחק של 8.31 מ' ובהקדימו את מיטשל ואט האוסטרלי (8.16 מ') וויל קליי האמריקאי (8.12 מ'). אצטדיון: ריצת 100 מטר: 10.38 שניות (2005) קפיצה לרוחק: 8.51 מטר (2014) אולם: ריצת 60 מטר: 6.68 שניות (2009) קפיצה לרוחק: 8.17 (2015) מדיה וקבצים בנושא גרג רתרפורד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גרג רתרפורד גרג רתרפורד, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גרג רתרפורד, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי גרג רתרפורד, באתר olympedia.org גרג רתרפורד, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית גרג רתרפורד, באתר ליגת היהלום גרג רתרפורד, באתר Track and Field (גברים)
מכתש גייל

מכתש גייל הוא מכתש פגיעה שנמצא בסמוך לקו המשווה של מאדים. המכתש נקרא על שם וולטר פרדריק גייל (Walter Frederick Gale), אסטרונום חובב בן המאה ה-19, שצפה רבות במאדים. המכתש נבחר לאתר הנחיתה של הרובר קיוריוסיטי. קוטרו כ-154 ק"מ. גילו המוערך – בין 3.5 ל-3.8 מיליארד שנים. במרכזו מתנשא הר שארפ, שגובהו 5,500 מטר. בין שפתו הצפונית של המכתש ומורדותיו הצפוניים של ההר ישנו מישור, בו נחת הרובר כיוון שהוא נמוך גאוגרפית. משערים שיהיה אפשר למצוא בו עדויות למים בהיסטוריה הגאולוגית של מאדים. רובר קיוריוסיטי של נאס"א אסף עוד עדויות לאגם מלוח עתיק שפעם קיפל את שולי מכתש גייל לפני כ-3.7 מיליארד שנה. מדיה וקבצים בנושא מכתש גייל בוויקישיתוף מסה קריטית: מה מחפשים במכתש גייל שבמאדים Video (02:37) (07/21/2011), סרטון באתר יוטיוב שכבות גאולוגיות במכתש גייל CARLY CASSELLA, We Just Got More Solid Evidence Mars' Gale Crater Once Held a Vast Salty Lake, sciencealert, ‏7-10-2019 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אפקט במבי

אפקט במבי (באנגלית: Bambi effect) הוא ביטוי ליחס שונה לבעלי חיים הכולל חיבה או התנגדות לפגיעה בהם, כ"חמודים" כגון עופרי אייליים, דולפינים, חתולים, כלבים, פנדות, קואלות ועוד; בשעה שקיימת אדישות רבה יותר לבעלי חיים אחרים ולפגיעה בהם. מונח זה דומה למגה-פאונה כריזמטית בו ניתן יחס דומה למינים גדולים ו"כריזמטיים" כגון פילים, קרנפים, סוסים, אריות, טיגריסים ודובים. המונח האחרון קשור יותר לשמירת טבע ולניצול היחס לחיה למען הסביבה. המונח נטבע בהשראת סרט ההנפשה "במבי" של חברת וולט דיסני משנת 1942, ובו מופיעה באופן בולט האנשה של דמות בעל חיים. במבי בסרט זה הוא עופר (בתחילת הסרט) של אייל פרדי לבן-זנב, שאפו חמוד ועיניו גדולות. אחת הסצנות המפורסמות בסרט לדוגמה, היא זו שבה במבי עוקב בתמימות ובסקרנות אחרי פרפר המעופף ומתיישב על חוטמו. במבי הצעיר נותר לבדו, יתום, בשלג, לאחר הריגת אמו בידי ציידים, וסצנה קורעת לב בסרט היא שיטוטיו ביער וקריאתו "אמא, אמא", ללא מענה. אפקט במבי משמש כדוגמה לכוחו הרב של הקולנוע ושל עולם הפרסום בהשפעה על תפיסתנו את המציאות, בעולם שבו רוב האנשים בתרבות המערבית אינם מכירים את חיות הבר, אלא מקבלים מציאות מדומה דרך הטלוויזיה או הקולנוע, שם מדובר ביצורים קטנים וחמודים שכביכול דנים בסוגיות של רומנטיקה ונאמנות של חברים. רבים רואים באפקט במבי ביטוי לצביעות. יש המציינים כי לדמות "במבי" בסרט נוסף מראה תינוקי, בדמות עיניים גדולות וריסים, והדמויות מדובבות בקולות ילדים מתוקים. בנוסף, בסרט "במבי" אין ביער טורפים טבעיים כלל, שלא כמו במציאות, והאדם-הצייד הוא היחיד ההורג את בעלי החיים. הצירוף של מתיקות, האנשה וסילוק הטורפים הפך את "במבי" לנקודת-ציון היסטורית: המושג "אפקט במבי" שגור הן בקרב ציידים, הן בקרב תומכי זכויות בעלי חיים, לגינוי אנשים המפגינים קשר רגשי לחיות בר בגלל היותן "חמודות", וההזדהות שמעורר הסרט עם חיות בר אינה מבוססת על הבנה ריאליסטית של כוחות הטבע, אלא על התקשרות רגשית עם חיות ילדותיות וחמודות, בתוך עולם חלומי. היחס לחתולים הוא דוגמה לאפקט במבי. החתול נחווה כבעל חיים פרוותי, חמוד ומפונק. עם זאת, חתולי הרחוב הם בעל חיים פולש הפוגע במרקם החיים האקולוגי. חתולי הרחוב הורגים מדי שנה כ־25 מיליארד ציפורים ויונקים, בארצות הברית לבדה. למרות זאת, ההתייחסות אל חתול הרחוב היא אמפתית יותר מאשר ההתייחסות לחולדות ומזיקים אחרים. חמידות מגה-פאונה כריזמטית - מונח דומה המתאר הצלה של מינים כריזמטיים יותר מאלה הפשוטים. טלי שמיר, הרוצח הכי חמוד בעולם, באתר כלכליסט, 7 במרץ 2013 אריאל צבל, בחזרה לבמבי - להיזכר בסרט שעורר התנגדות לציד, באתר עמותת אנימלס. טלי שמיר, הרוצח הכי חמוד בעולם, באתר כלכליסט, 7 במרץ 2013 נדב לוי, סוגיית החתולים לאור הדיון בזכויותיהם של בעלי החיים וברווחתם, אקולוגיה וסביבה, יוני 2012, גיליון 2, (עמ' 174-180) אריאל צבל, הרג חתולים, טריפת חיות בר ואקו-פשיזם, באתר אנימלס
מאסטר-קומנדנט

מאסטר-קומנדנט (באנגלית: master commandant), "רב חובלים ומפקד", הייתה דרגה קצונה בצי של ארצות הברית בשנותיו הראשונות, בין לוטננט לקפטן. נושאי דרגה זו פיקדו בדרך כלל על אוניות מלחמה שהיו קטנות מכדי שיצדיקו את מסירתן לידי קפטן, כמו סְלוּפ או בְּרִיג. הדרגה הונהגה רשמית ב-1806. ב-1838 קוצר השם לקומנדר (אנ'). בימיו הראשונים של הצי האמריקני היו נהוגות שלוש דרגות לקצינים שפיקדו על אוניות מלחמה: קפטן, מאסטר-קומנדנט ולוטננט-מפקד (lieutenant, commanding), שלא הייתה דרגה של ממש אלא תוארו של לוטננט מן השורה שפיקד על כלי שיט. שלוש דרגות אלו נהוגות, בשינויים קלים, גם בצי האמריקני של ימינו: קפטן, קומנדר ולוטננט-קומנדר (אנ'). דרגת מאסטר-קומנדנט הקבילה לדרגת "מאסטר אֶנד קומנדר" (master and commander) של הצי המלכותי הבריטי, שקוצרה ב-1794 ל"קומנדר". כאשר פנו אל מאסטר-קומנדנט בעת פיקודו על אונייה קראו לו "קפטן". בציורים מאותה תקופה ניתן לראות כי ההבדל היחיד בין מדיו של מאסטר קומנדנט לאלו של קפטן היה מספר הכותפות: קפטן ענד שתי כותפות, ואילו מאסטר-קומנדנט כותפה אחת בצד ימין. לוטננט ענד את הכותפה על כתף שמאל. גיבור הצי האמריקני סטיבן דיקייטר (אנ') לא נשא מעולם דרגת מאסטר-קומנדנט. לאחר הפשיטה הנועזת על הפריגטה "פילדלפיה" בנמל טריפולי ב-1804, שב לאמריקה כגיבור לאומי וקודם ישירות מלוטננט לקפטן. מאסטר-קומנדנט מפורסם אחר הוא ריצ'רד סאמרז (אנ'), שפיקד על ספינת ההבערה "אינטרפיד" (אנ') בעת ההתקפה על הקורסארים הברברים בנמל טריפולי ב-1804. Colimore, Edward. "Effort under way to bring back U.S. sailors buried in Libya." The Philadelphia Inquirer. October, 25, 2011 Perrenot, Preston B. (2010). Grade Insignia of the US Navy 1776–1852. United States of America, Department of the Navy. Toll, Ian W. (2006). Six Frigates: The Epic History of the Founding of the U.S. Navy. W.W. Norton. "The History of Navy Rank: The Officer Corps". United States Navy. 2019-11-01. Archived from the original on 2019-12-15. Perrenot (2010), pp. 13, 14, 20, 26, 34. "All That Glitters: The US Navy Uniform Regulations of 1802". US Constitution Museum. 2014-09-18. Archived from the original on 2016-07-21. Retrieved 2019-12-22. Colimore (2011).
ניגודיות

נִגּוּדִּיוּת (בלועזית: קוֹנְטְרַסְט) היא הבדל במאפיינים חזותיים אשר גורם לעצמים להיות נפרדים מסביבתם. הניגודיות מתבטאת בהבדל בתאורה ובצבע בין עצם לעצם בשדה הראייה או בתמונה. הניגודיות המקסימלית של תמונה נקראת טווח דינמי או יחס הניגודיות. קיימות מספר הגדרות העוסקות בשאלה כיצד לקבוע ניגודיות בתמונה נתונה. בפשטות, ניתן לבטא ניגודיות על ידי היחס שבין ההבדל בבהירות בין עצמים לבהירות הממוצעת. בהתאם לחוק ובר-פכנר, כאשר הבהירות נמוכה קל יותר להבחין בהבדלים קלים בבהירות מאשר במצב שבו הבהירות הממוצעת בתמונה גדולה. בכתיבה כללית ניתן לסכם כ: I − I b I b {\displaystyle {\frac {I-I_{b}}{I_{b}}}} כאשר I {\displaystyle I} ו- I b {\displaystyle I_{b}} מיצגים את הבהירות של העצם והבהירות של הרקע, בהתאמה. מדיה וקבצים בנושא ניגודיות בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כתובת גנג'נאמה

כתובת גנג'נאמה (בפרסית: گنجنامه; מילולית: "איגרת האוצר") היא כתובת עתיקה הנמצאת כחמישה קילומטרים מדרום־מערב להמדאן, לצדי הר אלוַנד באיראן. הכתובת, שנחקקה בגרניט, מורכבת משני חלקים. החלק השמאלי הוזמן על ידי דריווש הראשון (521 – 485 לפני הספירה) והחלק הימני הוזמן על ידי חשיארש הראשון (485 – 465 לפני הספירה). שני החלקים, שנחקקו בשלוש שפות עתיקות — פרסית עתיקה, בבלית חדשה ועילמית חדשה, מתחילים בשבח לאל אהורה מזדא ומתארים את הגנאלוגיה ואת המעשים של המלכים המוזכרים. הדורות הבאים, שלא יכולים היו לקרוא את לוחות כתבי היתדות, הניחו שהם מכילים מדריך לאוצר שלא־נגלה, ולכן קראו לו גנג'נאמה – איגרת האוצר. יש גם גרסה שלפיה נקרא המקום جنگنامه (ג'נגנאמה), כלומר איגרת המלחמה. בשנת 2011 הוצבו בחניון לוחות דומים, המתרגמים את הכתובת לאנגלית ולפרסית חדשה. כתובת ביסותון מדיה וקבצים בנושא כתובת גנג'נאמה בוויקישיתוף
שרת משחק

שרת משחק (באנגלית: Game Server, לעיתים נקרא מארח) הוא "חדר" של משחק וידאו מרובה משתתפים כלשהו, אשר מאוחסן על מחשב, לרבות שרת, אשר יכול להריץ מספר רב של שרתי משחק במקביל. שרתי משחק ייעודיים (באנגלית: Dedicated server) הם שרתי משחק אשר מאוחסנים על גבי שרת ייעודי רב עוצמה. שרתים אלו מסוגלים לאחסן מספר רב של שרתי משחק, ולרבות כוללים הגנות כנגד מתקפות DDoS וכו'. סוג זה של שרתי משחק הוא הנפוץ ביותר. שרתי משחק אלו דומים לשרתי משחק ביתיים, אך שונותם נובעת מכך שהם פועלים בשיטת עמית לעמית (P2P). אם המארח יסגור את תוכנת הקליינט, השרת עצמו לא ייסגר ותפקיד המארח יעבור אל שחקן אחר. סוג של שרתי משחק זה לא נפוץ במיוחד עקב בעיות שעלולות להתרחש, כמו בעיות תאימות, בעיות של פינג גבוה וכו'. שרתי משחק ביתיים (באנגלית: Listen server) הם שרתי משחק אשר פועלים על תוכנת הקליינט (ולא על תוכנת השרת) ומאוחסנים על גבי המחשב הביתי. שרתים אלו נועדו לרוב למשחקי LAN. מדיה וקבצים בנושא שרת משחק בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים ובנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הברנוער

ה"ברנוער" היווה מקום מפגש לבני נוער להט"בים (לסביות, הומוסקסואלים, ביסקסואלים, טרנסג'נדרים), וכן חברים הטרוסקסואלים תומכים. המקום פעל כחלק משירותי אגודת הלהט"ב. הברנוער סיפק מקום מפגש ותמיכה עבור מגוון בני נוער, באמצעות סביבה תומכת והכוונה בבעיותיהם הייחודיות. בנוסף, נתן סיוע ראשוני לנוער מנותק ולנוער רחוב, והפניה לאנשי מקצוע המספקים סיוע לבני נוער השרויים במצוקה כלכלית. במקביל עובד הברנוער בצמוד לשירות הפסיכו-סוציאלי של אגודת הלהט"ב. פעילות הברנוער, שנערכה בכל מוצאי שבת, הונחתה על ידי מתנדבים בוגרים שעברו הכשרה מיוחדת הכוללת מיונים קפדנים, כאשר גיל ההדרכה בברנוער עמד על 23 ומעלה. למפגשי הברנוער היה אופי מסיבתי והם כללו משחקי חברה, בר מזון ומשקאות קלים מוזלים וחצר ישיבה, וסיפקו לנוער להט"בי ולכאלה המתלבטים לגבי זהותם מקום למפגש בלתי אמצעי, שבו הוא יכול להתבטא בחופשיות, להכיר ולחלוק חוויות עם חברים וחברות הנמצאים בסיטואציה דומה. בנוסף המתנדבים גם שמשו כאוזן קשבת לבני הנוער שפקדו את המקום. הברנוער הוקם בשנת 2005 על ידי שאול גנון והיה הראשון שהציע לנוער להט"בי מקומות מפגש חברתיים בסביבה בטוחה. הוא פעל בבית האגודה (בית פזי), ברחוב נחמני שבמרכז תל אביב, ושירת בני נוער בגילאים 13–19 מכל רחבי גוש דן ואף מיישובים מרוחקים יותר. מנהל הברנוער בתל אביב משנת 2011 הוא שרון רם. ערך מורחב – הרצח בברנוער הרצח בברנוער היה פיגוע ירי שהתרחש במוצאי שבת, 1 באוגוסט 2009. בפיגוע נרצחו ניר כץ (26), מדריך בברנוער, וליז טרובישי (16), אורחת במקום. כמו כן נפצעו תשעה בני נוער שנכחו במקום, חלקם קשה. אחד מהם, חן לנגר, שנותר נכה בעקבות כדור שחדר לרגלו ונשאר בה עד יומו האחרון, שם קץ לחייו ביוני 2020. ב-2017 הוחלט על העברת הבר נוער בתל אביב לידי איגי - ארגון נוער גאה, הפועל תחת חסותם. ב-19 באוגוסט 2017 התקיימה הפעילות האחרונה של הברנוער בבית פזי שברחוב נחמני. ברנוער באר שבע נפתח ערב חודש הגאווה - יולי 2010 - ביוזמה של פעילים מקומיים בסניף האגודה בעיר. הוא דומה באופיו לזה שבתל אביב, ומשרת את הנוער מבאר שבע ויישובי הנגב. פעילות הברנוער מומנה בחלקה על ידי אגודת הלהט"ב וברובה על ידי תרומות ולא על ידי מימון ממשלתי. בעקבות קשיים כלכליים נסגר הסניף התל אביבי למספר שבועות במהלך שנת 2011. הפעילות חודשה לאחר מספר שבועות לאחר מסע גיוס כספים נרחב. כל חברי הברנוער ביצעו את פעילותם בהתנדבות. נרות זיכרון בעצרת בכיכר רבין ב-8 באוגוסט 2009, שבוע לאחר פיגוע הירי בברנוער נשיא המדינה, ראובן ריבלין ורעייתו נחמה במרכז הגאה בתל אביב במלאת שמונה שנים לרצח בברנוער. מימין יו"ר המרכז העירוני לקהילה הגאה איתי פנקס וראש עיריית תל אביב-יפו רון חולדאי, אוגוסט 2017 דגל הגאווה עם "סרט אבלות" שחור. דגל זה הפך לנפוץ לאחר אירוע הרצח כסמל לאבלה של הקהילה עצרת מחאה נגד אירוע הירי בכיכר רבין, תל אביב גינת הקקטוסים והסוקולנטים, בסמוך למרכז הגאה בתל אביב, לזכרם של ליז טרובישי וניר כץ שנרצחו בפיגוע בבר-נוער. אתר המרכז הגאה אתר המרכז לדיווח על שם ניר כץ אור רביד, ‏חן לנגר, שנפצע באירוע הרצח בברנוער ונותר נכה, נמצא מת, באתר ‏מאקו‏, 16 ביוני 2020 ערך זה הוא קצרמר בנושא להט"ב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בא ונעלם

בא ונעלם (באנגלית: Now You See Him, Now You Don't) הוא סרט קולנוע אמריקאי בבימויו של רוברט באטלר שיצא לאור בשנת 1972 בכיכובם של קורט ראסל וסאזר רומרו, הוא צולם בארצות הברית. אתר האינטרנט הרשמי של בא ונעלם "בא ונעלם", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "בא ונעלם", באתר AllMovie (באנגלית) "בא ונעלם", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "בא ונעלם", באתר אידיבי "בא ונעלם", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) הצגת בכורה ארצית ב"דרייב אין", מעריב, 11 באפריל 1973 ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים אמריקאיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בן ראובן

האם התכוונתם ל... איל בן ראובן – איש צבא ישראלי וחבר הכנסת מטעם המחנה הציוני יעקב בן ראובן – חכם ופרשן מקרא קראי נסים בן ראובן – הר"ן, מגדולי פרשני התלמוד שרה בן-ראובן – חוקרת ספרות ישראלית
עדנה סובול

עדנה סוֹבּוֹל (נולדה ב-1944) היא מעצבת במה ותפאורה ובמאית ישראלית. סובול נולדה בחיפה ולמדה בתיכון חוגים. היא בוגרת החוג לתולדות האמנות בסורבון בפריז, ובעלת תואר מוסמך בחוג לתולדות האמנות באוניברסיטה העברית בירושלים. סובול החלה את דרכה בתיאטרון העירוני חיפה, תחילה כאסיסטנטית למעצב הבמה משה שטרנפלד, וכעוזרת במאי ומעצבת תלבושות. כן הייתה אוצרת לאמנות מודרנית במוזיאון חיפה לאמנות. סובול עיצבה במה עבור התיאטרון העירוני חיפה, תיאטרון אורנה פורת לילדים ונוער, תיאטרון נווה צדק, צוותא, תיאטרון בית ליסין, הבימה, הקאמרי, החאן הירושלמי, תיאטרון הרצליה והתיאטרון העירוני באר שבע. בשנת 1991 ביימה בתיאטרון הבימה את ההצגה "סולו", שכתב בעלה, המחזאי יהושע סובול. התיאטרון העירוני חיפה: תפאורה ותלבושות – "דיירים", "הלם קרב", "דבש", "גטו". תלבושות – "נפש יהודי", "גטו" (גרסה ראשונה), "מלחמת טרויה לא תהיה", "פלסטינית", "טרטיף", "מולייר", "שידוכין", "העלמה יוליה", "סינדרום ירושלים", "חיי נישואים". תיאטרון הבימה: תלבושות – "ג'ון גבריאל בורקמן", "עסק משפחתי קטן", "רעל ותחרה", "הפיזיקאים", "רוח האש", "אמדאוס", "העלמה והמוות", "מריוס". בימוי: "סולו". תיאטרון הקאמרי: תלבושות – "קסטנר", "הגולם", "אלמה". תיאטרון בית ליסין: תפאורה ותלבושות – "חוויה ישראלית", "עניין שולי", "מרד הימאים", "מפגש משולש". תלבושות – "בורגנים". תיאטרון באר שבע: תלבושות – "תמונות ציד מבוואריה תחתית", "ברווז הפרא", "דון ז'ואן", "שלוש אחיות", "שוברים רגלים", "זינגר", "אהבה וזיכרון". תפאורה ותלבושות – "טובת המולדת". תיאטרון החאן הירושלמי: תלבושות – "טוני היפה", "האישה מן הים". המרכז התיאטרוני בנווה צדק: תפאורה ותלבושות – "אדם בן כלב", "הנקודה". צוותא: תפאורה ותלבושות – "אנשים בלילה". שלושה מחזות בפסטיבל תיאטרון קצר. סובול עיצבה תפאורה ותלבושות בהצגה "גטו" בהפקות בחו"ל: בניו יורק ווושינגטון בארצות הברית ובווימר גרמניה. סובול נשואה למחזאי יהושע סובול ולהם שני ילדים, המוזיקאי יהלי סובול והשחקנית לשעבר נטע סובול. עדנה סובול, באתר "הבמה" עדנה סובול, באתר ארכיון הבימה עדנה סובול, במערכת לחיפוש אנשי במה עדנה סובול, בארכיון הבימה
רות זוטא

רות זוטא הוא מדרש אגדה למגילת רות. השם 'זוטא' ניתן לו כדי להבחינו מהמדרש האחר למגילה - רות רבה הארוך יותר. המדרש יצא לאור לראשונה בידי שלמה בובר בשנת תרנ"ה (1895) על פי כתב יד מספריית פאלאטינה, בו הוא כונה "מדרש רות בפנים אחרים", כשהוא מעניק לו את הכינוי רות זוטא. ונדפס שנית נדפס בספרו "מדרש זוטא". מהדורה אלקטרונית של החיבור קיימת במאגרים של האקדמיה ללשון העברית והיא מבוססת ברובה על כתב יד מהגניזה הקהירית ובמקומות החסרים ההשלמות הן על פי כתבי יד פרמה. יש הבדלים לא מעטים בין מהדורת בובר ובין מהדורת האקדמיה. עד כה, לא יצא לאור מהדורה מדעית של החיבור. מקצת מן החיבור התפרסם גם בידי שמחה אסף על פי כתב יד נוסף. במבואו של בובר למדרש הוא מראה כי הילקוט השמעוני עשה שימוש במדרש, ואף רבי טוביה בן אליעזר השתמש בו במדרש לקח טוב שחיבר. לדעת לוי גינצבורג, אף ספר הזוהר עשה שימוש במדרש. ענת‏ רייזל‏, "רות זוטא", בלקסיקון מבוא למדרשים‏, עמ' 178; הוצאת תבונות - מכללת הרצוג, תשע"א. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר" אביגדור שנאן, "המעשים במדרש הקרוי 'רות זוטא'", דברי הקונגרס העולמי האחד-עשר למדעי היהדות, ג, 1 (תשנ"ד), עמ' 129–136 רונית סלהוב, אקדמות להוצאה מדעית של מדרש 'רות זוטא', עבודת גמר, אוניברסיטת תל אביב, תל אביב, תש"ס. העבודה נכתבה בהדרכת מ"ב לרנר. מדרש רות זוטא - מהדורת בובר, באתר "דעת" רות זוטא, באתר מפעל המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית, כולל ניתוח מילוני מידע על רות זוטא בקטלוג הספרייה הלאומית רונית שושני, ‏עיון בשני סיפורים במדרש רות זוטא ובעיבודם ב"חיבור יפה מהישועה", JSIJ‏ 7, 2008 אביגדור שנאן, המעשים במדרש הקרוי "רות זוטא", דברי הקונגרס העולמי למדעי היהדות, התשל"ג 1993‏, JSTOR 23536105 ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.