מחלת ריאות חסימתית כרונית

מחלת ריאות חסימתית כרונית (בעברית: חַסֶּמֶת הריאה, באנגלית: Chronic Obstructive Pulmonary Disease; בראשי תיבות: COPD) היא מחלה הנגרמת לרוב מעישון כבד או מחשיפה מוגברת לעשן וזיהום אוויר. מבחינה פיזיולוגית מדובר במצבים בהם יש הפרעות באוורור ובחילוף הגזים בריאות. המונח הוא כללי, ומתייחסות אליו, בין היתר, המחלות ברונכיטיס כרונית ונפחת (emphysema). מדי שנה מתים בעולם כשלושה מיליון בני אדם מהמחלה, ומספר זה נמצא בקו עלייה. בישראל מתים מהמחלה כ-3,000 חולים מדי שנה. על-פי מחקר שנערך על ידי ד"ר סתיו מבית החולים אסף הרופא וד"ר מאיר רז מקופת חולים מכבי, עלול ללקות בה מעשן אחד מכל חמישה מעשנים שגילם מעל 45 שנה. המחלה פוגעת בגברים יותר מאשר בנשים, אך ניכר גידול בשכיחותה גם בקרב הנשים. התסמינים העיקריים של המחלה דומים לאלו של מחלת האסתמה. הם כוללים: קושי בנשימה קוצר נשימה במאמץ צפצופים בנשימה לחץ בחזה שיעול חזק עם כיח שאינו חולף. כתוצאה מהירידה באיכות החיים ומתסמיני המחלה, חולים עלולים להתמודד עם דיכאון, חרדה, פאניקה, וקשיים חברתיים. בעבר היה נהוג לחלק את COPD לשתי מחלות שונות אך היום רוב החולים הם חולים משולבים. שני המצבים שתורמים ל-COPD הם: נפחת (אמפיזמה; מכונה: "הנשפן הורוד", "The Pink Puffer") – מתבטאת בהצמדות של נאדיות הריאה זו לזו וכיווצן כתוצאה מהרס הסורפקטנט (חומר שנמצא מסביב לנאדיות ודואג שיישארו פתוחות), דבר המונע גישה רחבה של כלי דם לריאות. החולה יסבול מקוצר נשימה, חזה חביתי, עור ורדרד (הגוף מייצר יותר תאי דם אדומים על מנת להכניס כמה שיותר חמצן לדם עם הגישה המצומצמת של כלי הדם לריאות כתוצאה מהמחלה, ובכך לחמצן את הרקמות כמה שיותר), פליטת כיח (נוזל צמיגי) בשיעול, ופוליצטמיה. דלקת סימפונות כרונית (מכונה "הנפחן הכחול", "The Blue Bloater") – מתבטאת בדלקת כרונית של שיער הסימפונות שגורמת לזה שהמוקוס נשאר בסימפונות, מתקשה ומצר את הסימפון, מה שבמקרים נדירים (כ-3% מחולי ה-Blue Bloater) מביא ל-Hypoxic Drive.‏ החולה יסבול מקוצר נשימה בכל פעילות גופנית שיעשה, ולכן יימנע מכך ויעלה במשקל. כמו כן, החולה יסבול מציאנוזיס (כיחלון) כתוצאה ממחסור בדם מחומצן. בסופו של דבר צפוי החולה למות מאפניאה (דום נשימה). החולים בדרך כלל לוקחים כדורי סטרואידים שמונעים את יצירת המוקוס ואת המשך הצרת הסימפונות, אך גם יגבירו אצלם את הסכנה לזיהום. בעוד שבמחלת האסתמה הטיפול התרופתי וכן הטיפול המניעתי-סביבתי מאפשרים לחולה חיים תקינים, הרי שבמחלת הריאה החסימתית הכרונית נגרם נזק בלתי הפיך לריאות, ועל כן מטרת הטיפול היא בעיקר הקלה על הסימפטומים של המחלה. החשיבות בגילוי מוקדם של המחלה טמון במניעת ההתדרדרות שלה, שיפור איכות החיים והארכת תוחלת החיים של החולה. שינויים באורח החיים עשויים למנוע מהמחלה להפוך לקשה. הטיפול הראשוני הוא הפסקת עישון בעזרת תרופות או סדנאות להפסקת עישון. הפסקת העישון היא הדרך היחידה הקיימת כיום למנוע את התקדמות המחלה, ובמקרים מסוימים אף יכולה לשפר אותה. פעילות גופנית מומלצת לכולם, גם לחולים עם בעיות נשימה קשות ולכן יש כיום טיפול באמצעות שיקום נשימתי. במקרים מתקדמים הוכח שהטיפול בשיקום נשימתי מקל על התסמינים ומאפשר פעילות גופנית סבירה ויכולת לחזור לתפקוד חלקי עד מלא (כתלות בחומרת המחלה). יש לקבל חיסונים נגד שפעת ודלקת ריאות ולטפל מיד באנטיביוטיקה מתאימה בכל מקרה של זיהום ריאתי. הטיפול התרופתי מבוסס על משאפים המכילים מרחיבי סימפונות: מרחיבי סימפונות ממשפחת האנטי-מוסקריניים. תרופות אלו חוסמות את הקולטנים המוסקריניים לאצטילכולין בריאות ובכך גורמות להרחבת הסימפונות והקלה על קוצר נשימה ותסמינים נוספים של COPD. קיימים מרחיבי סימפונות בעל טווח פעילות קצר (כגון איפרטרופיום ברומיד, שם מסחרי: אירובנט, אטרובנט) ומרחיבי סימפונות בעלי טווח פעילות ארוך (LAMA - Long Acting Muscarinic Antagonists) כגון umeclinidium, aclinidium, tiotropium - היתרון של תכשירים בעלי טווח פעילות ארוך הוא נטילה של פעם עד פעמיים ביום, דבר המאפשר הענות טובה יותר לטיפול. מרחיבי סימפונות ממשפחת האגוניסטים לקולטנים אדרנרגיים מסוג ביתא 2. קיימים מרחיבי סימפונות בעלי טווח קצר, כגון ונטולין וטרבולין ובעלי טווח ארוך, LABA, כגון vilanterol, indacterol, salmeterol, formoterol. המשאפים יכולים לכלול גם סטרואידים (ICS - Inhaled CorticoSteroids). תרופות פומיות לטיפול ב-COPD, כוללות את תיאופילין ורופלומילאסט (דאלירספ). במקרים קשים מטפלים בסטרואידים סיסטמים, בזריקות או דרך הפה. במקרים שתפקוד הריאות נמוך ביותר נותנים טיפול בחמצן כדי להפחית את קוצר הנשימה. הטיפול הסופי הוא השתלת ריאה. אסתמה ו־COPD הן מחלות בדרכי הנשימה המאופיינות בחסימה של דרכי הנשימה. החסימה משתנה והפיכה באסתמה, אך בלתי הפיכה ב־COPD. שתיהן מתאפיינות בדלקת כרונית של דרכי הנשימה, ובשתיהן יש אפשרות להחרפה והחמרה, השוני ביניהן מתבטא בעיקר בדפוס הדלקת בדרכי הנשימה, בתאים דלקתיים שונים, השלכות שונות של הדלקת ותגובות שונות לטיפול. באסתמה הדלקת ממוקמת בעיקר בדרכי הנשימה המוליכות הגדולות יותר, קצת בדרכי הנשימה, והפרנכימה של הריאה אינה מושפעת. לעומתה הדלקת ב־COPD משפיעה בעיקר על דרכי הנשימה הקטנות ועל הפרנכימה של הריאות. פתולוגיה של מערכת הנשימה מחלות חסימתיות של הריאה מדיה וקבצים בנושא מחלת ריאות חסימתית כרונית בוויקישיתוף הערך "מחלת ריאות חסימתית כרונית – Chronic Obstructive Pulmonary Disease", באתר ויקירפואה מחלת ריאות חסימתית כרונית (COPD), באתר שירותי בריאות כללית ד"ר גרשון פינק, מהי "חסמת הריאה" (COPD)?, באתר "כמוני" הילה חג'בי, יכולה להתחיל בשיעול קל ולהסתיים במוות: על ה-COPD‏, nrg, ‏14 בנובמבר 2010 נאוה עינבר, כל מה שרציתם לדעת כל מחלת ה-COPD, באתר news1, ‏5 בנובמבר 2014 אסף גולן, החודש יצוין יום המודעות הבינלאומי למחלת ה-COPD, באתר nrg מעריב, 6 בנובמבר 2014 ד"ר איתי גל, יעל דיין והמחלה: "תסתכלו עליי - ואל תהיו כמוני", באתר ynet, 22 במרץ 2010 המחלה של המעשנים: מה זה COPD - ואיך מטפלים?, באתר ynet, 15 בנובמבר 2016 גלי וינרב, ‏COPD: המחלה הקטלנית שלכולם יש אינטרס להתעלם ממנה, באתר גלובס, 24 במרץ 2017 יפעת קונפינו-לוי, ‏מחלה חשוכת מרפא: "המגזר הערבי לא מפסיק לעשן ומסכן את עצמו", באתר מעריב אונליין, 6 בדצמבר 2018 ד"ר בועז טירן, COPD - מה זה? וכיצד נעבור את החורף בשלום אתר beWell של המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי, דצמבר 2018 topic/chronic-destructive-pulmonary-disease מחלת ריאות חסימתית כרונית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) חַסֶּמֶת הָרֵאָה במילון מונחים שונים ברפואה ב (תשע"ד), באתר האקדמיה ללשון העברית עישון כבד יוגדר במידה ומכפלת כמות הסיגריות ליום במספר שנות העישון גדולה מ-24. Chronic obstructive pulmonary disease (COPD), World Health Organization (באנגלית) תופעה של גירוי שאיפת אוויר בתגובה למחסור בחמצן, בניגוד לאדם בריא, אצלו הגירוי לשאיפה בא מעלייה ברמת ה-CO2; דבר זה יכול להוביל לסיבוכים כמו דום נשימה, כשהחולה חשוף לריכוזי חמצן גבוהים. מחלת ריאה חסימתית כרונית, באתר מכבי שירותי בריאות הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.