laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ביונד מיט

ביונד מיט (באנגלית: Beyond Meat) היא חברה אמריקאית, המייצרת תחליפי בשר מבוססי צמחים. חברת ביונד מיט הוקמה בשנת 2009 על ידי איתן בראון, בלוס אנג'לס, ארצות הברית. החברה החלה למכור את מוצרי העוף המדומה שלה במרכולים ברחבי ארצות הברית באפריל 2013. בשנת 2014 היא פיתחה מוצר דמוי בקר, והחל משנת 2016 משווקת לשוק הבינלאומי. בחודש יוני 2018 פתחה החברה את מפעל הייצור השני שלה בקולומביה, מיזורי, וכך הגדילה פי שלושה את שטח הייצור של החברה. בשנת 2020 צפויה החברה להקים מפעל נוסף בהולנד על מנת לשרת את השוק האירופאי. נכון למאי 2019 הוערך שווי החברה בכ-3.8 מיליארד דולר, בתחילת חודש יוני 2019 פרסמה החברה דו"ח כספים לרבעון הראשון של שנת 2019 וחשפה גידול של 230% במכירות בהשוואה לתקופה המקבילה בשנה שלפני כן. החברה הנפיקה את מניותיה בבורסת נאסד"ק שבניו יורק בתחילת חודש מאי 2019. במהלך שנת 2021 החברה החלה בפיילוט למכירת מוצריה ברשת המזון המהיר מקדונלד'ס, בחודש דצמבר 2021 הודיעה החברה כי הפיילוט יתרחב ובשנת 2022 מקדונלד'ס תכניס לתפריט את הקציצה הצמחונית בסניפי הרשת בארצות הברית. החברה מפתחת ומייצרת מגוון מוצרי מזון מבוססי חלבון. תחליפי בשר טבעוניים עשויים מתערובות של חלבון אפונה מבודד, חלבון אורז, מש, שמן קוקוס, ועוד מרכיבים כמו עמילן תפוחי אדמה, תמצית תפוחים, לציטין חמניות, אבקת רימונים וכדומה, בתוספת של מגוון ויטמינים ומינרלים. המרכיבים מתערבבים ומוזנים למכונה שמבשלת את התערובת ויוצרת מרקם דמוי עוף באמצעות מנגנון שתוכנן במיוחד, המשתמש באדים, בלחץ ובמים קרים. אימפוסיבל בורגר מדיה וקבצים בנושא ביונד מיט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ביונד מיט (באנגלית) ביונד מיט, ברשת החברתית פייסבוק ביונד מיט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ביונד מיט, ברשת החברתית אינסטגרם ביונד מיט, ברשת החברתית טיקטוק ביונד מיט, ברשת החברתית LinkedIn ביונד מיט, סרטונים בערוץ היוטיוב ביונד מיט, באתר פינטרסט אסנת פרץ, יא ווארדי איזו קציצה, באתר "ידיעות אחרונות", 13 ביוני 2019 שני אשכנזי, הנפילה של ביונד מיט: ניהול כושל בלבד או נבואת זעם לענף?, באתר כלכליסט, 6 בדצמבר 2022 ביונד מיט - חדשות ועדכונים באתר טבעוניוז מידע עסקי על חברת ביונד מיט באתרים Yahoo! Finance • MarketWatch • CNN Money • Bloomberg Business (באנגלית) ביונד מיט, בגוגל פיננסים ביונד מיט, באתר Crunchbase (באנגלית) ביונד מיט, באתר EDGAR של הודעות ל-SEC (באנגלית) Tom Foster (2013-11-18). "Can Artificial Meat Save the World". Popular Science. נבדק ב-7 ביולי 2014. {{cite web}}: (עזרה) Farhad Manjoo (יולי 2012). "Fake Meat So Good it Will Freak You Out". Slate. נבדק ב-7 ביולי 2014. {{cite web}}: (עזרה) Alton Brown (ספט' 2013). "Tastes Like Chicken". Wired. נבדק ב-7 ביולי 2014. {{cite web}}: (עזרה) Watson, Elaine (29 ביוני 2018). "Beyond Meat triples manufacturing footprint". foodnavigator-usa.com. William Reed Business Media. נבדק ב-7 ביולי 2018. {{cite news}}: (עזרה) "Beyond Meat Just Had the Best IPO of 2019 as Value Soars to $3.8 Billion". Fortune (באנגלית). נבדק ב-2019-05-07. https://www.barrons.com/articles/beyond-meat-impossible-foods-ipo-burgers-51557847286 Stephanie Strom (2 באפריל 2014). "Fake Meats, Finally, Taste Like Chicken". New York Times. נבדק ב-7 ביולי 2014. {{cite web}}: (עזרה)
הר קרולין מיקלסן

הר קרולין מיקלסן (באנגלית: Mount Caroline Mikkelsen) הוא הר קטן בין קרחון הארגריבס, וקרחון פולאר טיימס, בחוף אינגריד כריסטנסן שבאנטארקטיקה. גובהו של ההר 235 מטרים מעל פני הים. ההר מתנשא מעל הקצה הדרומי של מפרץ פרידז, 7 קילומטרים מצפון - צפון מערב לנונאטאק סווארתהאוזן, והוא ההר הגבוה באזור. ההר התגלבה ב-20 בפברואר 1935 על ידי רב החובל קלאריוס מיקלסן שהגיע באונייה תורסהייבן (Thorshavn). מיקלסן קרא להר על שם אשתו - קרולין מיקלסן, אשר נסעה עימו, והייתה האישה הראשונה אשר דרכה על אדמת יבשת אנטארקטיקה. הר קרולין מיקלסן באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית הר קרולין מיקלסן באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה הר קרולין מיקלסן באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה מפת אזור הר קרולין מיקלסן מידע גאוגרפי והיסטורי מידע גאוגרפי
קרולין מיקלסן

קרולין מיקלסן (בדנית: Caroline Mikkelsen; ‏20 בנובמבר 1906 – 15 בספטמבר 1998) הייתה חוקרת ומגלה דנית-נורווגית אשר ב-20 בפברואר 1935 הייתה האישה הראשונה אשר דרכה על אדמת אנטארקטיקה. קרולין מיקלסן נולדה בשנת 1906 בדנמרק, לימים נישאה לבעלה הראשון, רב החובל הנורווגי קלריוס מיקלסן ועברה להתגורר בנורווגיה. בעונת המחקר 1935–1934, ליוותה מיקלסן את בעלה הנורווגי במשלחת חקר אנטארקטיקה בחסותו של לארס כריסטנסן, על הספינה תורסהאבן (M / S Thorshavn) במטרה לחפש אדמות אנטארקטיות שניתן לספח לנורווגיה. ב-20 בפברואר 1935 הגיעה המשלחת לחוף אנטארקטיקה (במקום לא ידוע בחוף, ככל הנראה בגבעות וסטפולד, בסמוך לתחנת דייוויס של ימינו). מיקלסן ירדה מהספינה, והשתתפה בטקס הנפת דגל נורווגיה על החוף ובניית גל אבנים להנצחת האירוע. ב-1998 וב-2002 פרסמו חוקרים אוסטרליים מאמרים בכתב העת פולאר רקורד, בהם נטען שקבוצה נחתה לחוף באיי טרין, בהם אותר גל האבנים. מיקלסן נחשבת האישה הראשונה שדרכה על אדמת אנטארקטיקה. הר קרולין מיקלסן נקרא על שמה. • Jesse Blackadder, Frozen voices: Women, silence and Antarctica הנשים הראשונות שהגיעו לאנטארקטיקה הנשים הראשונות באנטארקטיקה: פברואר 1931 - פברואר 1935 נשים ראשונות באנטארקטיקה מאמרים שפורסמו בפולאר רקורד הר קרולין מיקלסן באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
כוח עצים ירוק

כוח עצים ירוק (שם מדעי: Varanus prasinus) הוא מין של לטאת כוח ירוקה החיה ביערות הגשם של גינאה החדשה ובמספר קטן של איים נוספים באינדונזיה. כוח זה הוא בינוני בגודלו ביחס לבני משפחתו והוא בעל קשקשים בצבע ירוק עד טורקיז ומפוספסים בפסים אופקיים שחורים. הכוח מגיע לאורך 75–100 ס"מ והוא בעל ראש רחב, לסתות בעלות שיניים חדות ולשון מפוצלת הקולטת ריחות כמו נחש. כוח זה מותאם לטיפוס עצים באמצעות זרועותיו הלופתות, טפריו הגדולות וזנבו הארוך והגמיש איתו הוא תופס ענפים. הכוח פעיל במשך היום אז הוא יוצא לחפש מזון על העצים ובניגוד למיני כוחים אחרים הוא חברתי יחסית ומסתובב בקבוצות של זכרים ונקבות יחד. הכוח ינסה לברוח מטורפים לעבר השיחים ואם לא יצליח הוא ינשוך את אויבו אך הוא לא מצליף בזנבו הארוך והקשה. הכוח הוא טורף הניזון בעיקר מפרוקי-רגליים כמו חרגוליים, מקלונאים, חיפושיות, תיקנאים, נדלים, עכבישים וסרטנים וכן מעופות צעירים ויונקים קטנים. הכוח יכול לבלוע טרף גדול יותר מלסתותיו כשהוא מגדיל את זווית הלסת כדי לבלוע טרף גדול יותר. בנוסף לטרף הוא יאכל לעיתים פירות בשלים אם כי זוהי התנהגות נדירה. כוח זה מטיל 2-5 ביצים בעונת הרבייה בקן טרמיטים חזק ולאחר 160–190 יום הם בועים וניזונים מהטרמיטים וצעיריהם. הנקבה פורצת את הקן הקשיח כדי שצאצאיה יוכלו לצאת. הכוח מגיע לבגרות מינית כעבור שנה מהבקיעה. מדיה וקבצים בנושא כוח עצים ירוק בוויקישיתוף כוח עצים ירוק, באתר ITIS (באנגלית) כוח עצים ירוק, באתר NCBI (באנגלית) כוח עצים ירוק, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) כוח עצים ירוק, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) כוח עצים ירוק, באתר GBIF (באנגלית) כוח עצים ירוק באתר הרשימה האדומה של IUCN
ספריית אוניברסיטת גנט

ספריית אוניברסיטת גנט (בהולנדית: Universiteitsbibliotheek Gent) היא הספרייה של אוניברסיטת גנט שבבלגיה. לאחר שהאוניברסיטה הוקמה ב-1817, ספרים שהוחרמו בזמן המהפכה הצרפתית ניתנו לאוניברסיטה. ב-1942 הוקם מבנה מגדל הספרים (Boekentoren), אשר הכיל בתוכו את הפקולטה לאומנויות ופילוסופיה. המבנה שתוכנן על ידי אנרי ון דה ולדה, היווה את המבנה המרכזי של הספרייה. בספרייה ישנו גם אוסף קבצים של ספרים דיגיטליים. הספרייה הצטרפה לפרויקט גוגל ספרים במסגרתו נסרקו בה ספרים שהפכו לזמינים במרשתת. מדיה וקבצים בנושא ספריית אוניברסיטת גנט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ספריית אוניברסיטת גנט אתר האינטרנט הרשמי של ספריית אוניברסיטת גנט (בהולנדית) ספריית אוניברסיטת גנט, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ערך זה הוא קצרמר בנושא ספריות ובנושא בלגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-46

טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-46 שמעניקה האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה, נערך בשנת 1993, בו הוענקו פרסים לסרטים הטובים ביותר של שנת 1992. סרטו של ג'יימס אייבורי "זיכרונות מאחוזת הווארד" זכה בפרס הסרט הטוב ביותר, וזיכה את אמה תומפסון בפרס השחקנית הטובה ביותר. רוברט דאוני ג'וניור זכה בפרס השחקן הטוב ביותר על משחקו בסרט "צ'פלין". ג'ין הקמן זכה בפרס שחקן המשנה על הסרט "בלתי נסלח", ומירנדה ריצ'רדסון זכתה בפרס שחקנית המשנה על הסרט "משיכה גורלית". רוברט אלטמן זכה בפרס הבמאי הטוב ביותר על הסרט "השחקן". זיכרונות מאחוזת הווארד (Curzon Video) בלתי נסלח (Warner Home Video) משחק הדמעות (PolyGram Video) השחקן (Guild Home Video) רק לרקוד (Video Collection International) הפנסים האדומים השחקן - רוברט אלטמן בלתי נסלח - קלינט איסטווד זיכרונות מאחוזת הווארד - ג'יימס אייבורי משחק הדמעות - ניל ג'ורדן רוברט דאוני ג'וניור – צ'פלין סטיבן ריאה – משחק הדמעות טים רובינס – השחקן דניאל דיי-לואיס – המוהיקני האחרון אמה תומפסון – זיכרונות מאחוזת הווארד ג'סיקה טנדי – עגבניות ירוקות מטוגנות ג'ודי דייוויס – בעלים ונשים טרה מוריס – רק לרקוד ג'ין הקמן – בלתי נסלח ג'יי דוידסון – משחק הדמעות טומי לי ג'ונס – ג'י. אף. קיי - תיק פתוח סמואל וסט – זיכרונות מאחוזת הווארד מירנדה ריצ'רדסון – משיכה גורלית מירנדה ריצ'רדסון – משחק הדמעות קתי בייטס – עגבניות ירוקות מטוגנות הלנה בונהם קרטר – זיכרונות מאחוזת הווא משחק הדמעות - ניל ג'ורדן בעלים ונשים - וודי אלן הקשיבו לשירי – פיטר צ'לסום בלתי נסלח - דייוויד וב פיפלס משחק הדמעות - ניל ג'ורדן השחקן - מייקל טולקין ג'י. אף. קיי - תיק פתוח - אוליבר סטון זיכרונות מאחוזת הווארד - רות פראוור-ג'אבוולה רק לרקוד - באז לורמן המוהיקני האחרון - דנטה ספינוטי רק לרקוד - סטיב מנסון פסגת הפחד - פרדי פרנסיס זיכרונות מאחוזת הווארד - טוני פירס-רוברטס רק לרקוד - קתרין מרטין צ'פלין - ג'ון מולו, אלן מירוז'ניק המוהיקני האחרון - אלזה זמפרלי זיכרונות מאחוזת הווארד - ג'ני ביוואן ג'י. אף. קיי - תיק פתוח רק לרקוד המוהיקני האחרון בלתי נסלח ג'י. אף. קיי - תיק פתוח - ג'ו הטשינג רק לרקוד - ג'יל בילקוק השחקן - ג'רלדין פרוני זיכרונות מאחוזת הווארד - אנדרו מרקוס פסגת הפחד - תלמה סקונמייקר המוות נאה לה הנוסע השמיני 3 באטמן חוזר היפה והחיה רק לרקוד - דייוויד הירשפלדר המוהיקני האחרון - טרוור ג'ונס הקשיבו לשירי – ג'ון אלטמן היפה והחיה - אלן מנקן Daumier's Law Omnibus המוהיקני האחרון - פיטר רוב-קינג זיכרונות מאחוזת הווארד - כריסטין בוורידג' צ'פלין - וולי שניידרמן באטמן חוזר - סטן וינסטון רק לרקוד - קתרין מרטין צ'פלין - סטיוארט קרייג המוהיקני האחרון - וולף קרגר זיכרונות מאחוזת הווארד - לוצ'יאנה אריגי טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-46, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
ננו קומיקס

ננו קומיקס (או בשם המלא: ננו קומיקס, עלילות מדעיות עם חיוך) היא סדרת קומיקס שמוציא מכון ויצמן למדע. הסדרה, בעריכת יבשם עזגד, מביאה את סיפורם של חמישה גיבורים קבועים ועוד כמספר הזה גיבורים-לרגע, הפועלים במכון למחקר מדעי שמתקיים, למעשה, בכל מקום ובכל זמן. גיבור הסדרה הוא ננו, ילד כבן 10, שהוריו יצאו למסע ארוך בחלל, והוא מבלה זמן רב במקום העבודה של סבתו, שהיא הטבחית בקפטריה של המכון המדעי. סקרנותו הטבעית מובילה את ננו למעורבות בהרפתקאות מדעיות המתחוללות בחזית המחקר המדעי. כוכבי הסדרה האחרים הם פמטו, מדען בכיר ומבוגר, עם נפש של ילד; ג'יגה, מדענית רב-תחומית, צעירה ונמרצת; מגה, חוקר בתר-דוקטוריאלי המסתיר את עובדת היותו נוסע בזמן; וטרה, מעצבת גרפית העובדת במכון, הנאלצת לעיתים להזכיר לחבריה המדענים את עובדות החיים הפשוטות. שמותיהם של חמש דמויות הננו-קומיקס העיקריות (פמטו, ג'יגה, מגה, טרה וננו), הוצעו על ידי הנשיא השמיני של מכון ויצמן למדע, פרופ' חיים הררי. ה"ננו קומיקס" נעים במרחב ובזמן, מחליפים מקומות ותרבויות, ומפגישים את המדענים וחבריהם עם עם אינדיאנים, סינים, אסקימואים, מרגלים תעשייתיים ועוד. בכל סיפור משולב "מלבן מדעי" שמספר במעט מילים פשוטות על העבודה המדעית שעליה מבוסס הסיפור. הדיאלוגים של הדמויות נכתבו בדיאלוג בין יבשם עזגד לבין המשורר מאיר גולדברג. הפרק הראשון בסדרה פורסם בשנת 2006. בשנים הראשונות צייר את הסדרה יניב שמעוני. לאחר פרישתו של שמעוני מהמיזם, ב-2010, ציירו את הסדרה, במשותף, דורית מיה גור ואלית אבני שרון - ולסדרה נוספה כותרת המשנה: "הדור השני". עם פרישתן של גור ואבני שרון (2015), החלה לצייר את הסדרה (תחת כותרת המשנה "הדור השלישי"), לי זכאי. פרק חדש בסדרה נכלל בכל גיליון של הרבעון המדעי-פופולרי "המכון", של מכון ויצמן למדע, ועולה גם באתר "מסע הקסם המדעי" של מכון ויצמן. במשך השנים יצאו לאור גם אסופות של ה"ננו-קומיקס", שזכו לפופולריות רבה בקרב ילדים וחובבי מדע בני כל הגילים, וכן גרסה מונפשת של הקומיקס. הסדרה מתורגמת לערבית ולאנגלית. מספר תערוכות של ננו-קומיקס נודדות בין בתי-ספר, מתנ"סים ומרכזי תרבות שונים בארץ, ואף נשלחות לאירועי מדע וחינוך בחו"ל. מעת לעת מקיימים היוצרים סדנאות ננו-קומיקס לנוער (למשל, בפסטיבל אנימיקס, וכן לצד תערוכות במרכזי תרבות), שבהן יוצרי קומיקס ומדענים צעירים מדריכים את המשתתפים ביצירת ננו-קומיקס משלהם. במסגרות אלה מצטרפים אל היוצרים אמני קומיקס נוספים ובהם אורי פינק, צחי פרבר, עמוס אלנבוגן וניסים חזקיהו. ארכיון ננו-קומיקס - אתר "מסע הקסם המדעי" של מכון ויצמן למדע ננו-קומיקס, הדור הראשון - מהדורה בערבית ננו-קומיקס, הדור השני - מהדורה בערבית ננו-קומיקס, הדור השלישי - מהדורה בערבית קליפ קצר המציג את סדרת הקומיקס בהוצאת מכון ויצמן למדע, הוצג באנימיקס - הפסטיבל ה -10 לקומיקס וקריקטורה, תל אביב, 2010 ננו קומיקס - אתר "מסע הקסם המדעי" של מכון ויצמן למדע יניב שמעוני - אתר הבית "מסע הקסם המדעי" – מכון ויצמן למדע ננו קומיקס, סרטון אנימציה: 'טריליון שווה המון' ננו קומיקס, סרטון אנימציה: 'אבק פורח, יער צומח' ארכיון ננו-קומיקס בשפה הערבית ארכיון ננו-קומיקס בשפה האנגלית הבמה, יולי 2010 אנימיקס - אתר הבית ננו-קומיקס בפסטיבל אנימיקס, יולי 2010 מדעני המכון ייפגשו עם הציבור וישוחחו על נושאים שונים מחזית המדע, תערוכת ננו קומיקס תוצג בגודל טבעי, ויוצריה ישוחחו עם הקהל, הידען, ספטמבר, 2009
ספריית אוניברסיטת ורשה

ספריית אוניברסיטת ורשה היא הספרייה של אוניברסיטת ורשה שבוורשה בירת פולין. הספרייה הוקמה ב-1816, והבלשן סמואל לינדה נהיה למנהלה הראשון. בתחילה הכילה בעיקר ספרי היסטוריה ותאולוגיה, אך ב-1825 הוגדל האוסף על ידי ספרים מתחומים מדעיים. אחרי כישלון מרד נובמבר נסגר המקום, ומרבית הספרים נלקחו על ידי השלטונות הרוסים לסנקט פטרבורג. עם השנים אוסף הספרים הלך וגדל. ב-1921 לאחר הסכם ריגה הוחזר רוב האוסף לפולין. ב-1999 נחנך בניין הספרייה החדש, והאפיפיור יוחנן פאולוס השני נתן את ברכתו לחניכת המבנה. המבנה מכיל גן בוטני המשולב בגג ירוק. הספרייה מכילה טקסטים קלאסיים בפולנית, יוונית ועברית. מדיה וקבצים בנושא ספריית אוניברסיטת ורשה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ספריית אוניברסיטת ורשה (בפולנית ובאנגלית) ספריית אוניברסיטת ורשה, ברשת החברתית פייסבוק ספריית אוניברסיטת ורשה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ספריית אוניברסיטת ורשה, ברשת החברתית אינסטגרם ספריית אוניברסיטת ורשה, באתר למטייל ספריית אוניברסיטת ורשה, באתר Tripadvisor (באנגלית) מיכאל יעקובסון, סיבוב על הגג הירוק של ספריית אוניברסיטת ורשה, 12/12/2015, רשומה בבלוג ״חלון אחורי״ ערך זה הוא קצרמר בנושא ספריות ובנושא פולין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הומרוגד

הומרוגד (בהונגרית: Homrogd) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית הומרוגד קטנה משמעותית בשנים האחרונות, מ-976 תושבים בשנת 1990 עד 829 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-15%). בהומרוגד חיו מעט יהודים. תושבים יהודיים מהכפר שנרצחו בשואה מונצחים בלוח זיכרון בסיקסו. מדיה וקבצים בנושא הומרוגד בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של הומרוגד (בהונגרית) (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018 לוח זיכרון לזכר נספי השואה בסיקסו מאגר הנתונים של לוחות זיכרון לזכר נרצחי השואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
וואי וואי וואי

וואי וואי וואי היא סדרה תיעודית המשודרת ממאי 2019 בערוץ כאן 11. התוכנית עוסקת בדור ה-Y. התוכנית עוסקת בנושאים המעסיקים את דור ה-Y, כגון תעסוקה, זוגיות ועוד. היא מתמקדת במאפיינים המייחדים בני דור זה בתחום סגנון החיים, אמונותיהם וציפיותיהם. את הסדרה מגישים יאיר אגמון וצליל אברהם (המוגדרת כיועצת תוכן), ומוצגים בה צעירים בני דור ה-y ומומחים שונים בהם: עוז אלמוג, תמר אלמוג וקרין נהון. הסדרה כוללת שבעה פרקים ועוסקת במציאות ובחיי היומיום של דור ה־Y. הפורמט מבוסס בעיקר על ראיונות וסיפורים אישיים, כמו למשל: ריאיון עם בוגר תואר שני שעובד כשיפוצניק עד שימצא עבודה מכניסה יותר, אמנית שעובדת מחוף הים במקום מהמשרד, אלמן צעיר המביע יחס שלילי כלפי אפליקציות היכרויות, צעירה שעזבה משרה תאגידית כדי לעסוק בהגשמת חלומות יצירתיים שלה ואחרת שמצהירה כי ביצעה ניתוק מוחלט מרשתות חברתיות. ההשראה ליצירת הסדרה היו כתבות באותו נושא שפרסמה באתר Mako צליל אברהם. סדרת הכתבות שעשתה אברהם במאקו בנושא דור ה-Y זכתה לתהודה רבה, וכך נהפכה לבעלת דעה בתחום. בסדרה וואי וואי וואי אברהם משמשת כיועצת התוכן והמפגשים בינה ובין אגמון מחברים בין הסיפורים המוצגים בפרקים לכדי תמונה שלמה, המציגה צדדים שליליים ופסימיים אך גם אופטימיות וחיוביות. לצד ראיונות וקטעים מצולמים מוצגים בסדרה קטעי אינפוגרפיקה המנגישים נושאים שהועלו. העריכה של הסדרה (עורכים: אריק ליבוביץ' וגל שני) אמורה להיות גם היא חלק מהעברת המסר שעיקרו חוסר השקט שמאפיין את דור ה-Y. לכן העריכה משתמשת בקפיצות ממקום למקום ושימוש באפקטים מעולם הרשתות החברתיות. למרות זאת העריכה עדיין שומרת על קוהרנטיות. מלי אלקובי, חוקרת תעסוקתית של בני דור ה-Y, מרואיינת בסדרה, מסבירה כי בני הדור הזה סובלים לא פעם בגלל סיבות שלא תלויות בהם: המדינה לא ערוכה נכון לספק תעסוקה לדור שלם של צעירים הרוצים להיות מועסקים בתעשיית ההיי-טק ועוד. שעות העבודה בישראל גבוהות יותר מכל מדינות ה-OECD, מה שעל פי הסדרה מוכיח שהבעיה היא לא חוסר רצון ועצלנות של בני דור זה אלא שילוב של גורמים וסיבות כמו גם העובדה שיוקר המחיה בישראל הולך ועולה והמשכורות לא עולות ביחס ישר. פרק 1: חמישי שמח (שוק התעסוקה) פרק 2: אני רק רוצה שיאהבו אותי (רמת חיים) פרק 3: שני סוגים של חרטוט (אקדמיה) פרק 4: איך הופכים משניים לאחד (זוגיות) פרק 5: העשור האבוד (דיור) פרק 6: אגואיזם אבל בקטע טוב (אקטיביזם) פרק 7: קשים אבל יפים (חו"ל) "וואי וואי וואי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) פרקי הסדרה וואי וואי וואי בערוץ היוטיוב של כאן 11 פרקי הסדרה וואי וואי וואי באתר האינטרנט של כאן 11 רוגל אלפר, אין דבר כזה דור ה־Y (וגם לא דור ה־X ולא מילניאלים), באתר הארץ, 29 במאי 2019 נעמה רק, יוצרי הדוקו הישראלי על דור ה־Y דווקא אופטימיים, מגזין טיים אאוט תל אביב, 12 ביוני 2019 בן בירון בראודה, ‏"וואי וואי וואי": דור מאוס, סדרה מצוינת, באתר ‏מאקו‏, 24 במאי 2019 נדב מנוחין‏, בחיקוי אחד גאוני ב"ארץ נהדרת", הוכיח טל פרידמן שהוא מענקי הקומיקאים, באתר וואלה, 22 במאי 2019 מקום בלב: "וואי וואי וואי" מחברת אותנו לצעירים המתוסבכים, באתר www.makorrishon.co.il
קאז'מארק

קאז'מארק (בהונגרית: Kázsmárk) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. בקאז'מארק חיו מעט יהודים. תושבים יהודיים מהכפר שנרצחו בשואה מונצחים בלוח זיכרון בסיקסו. מדיה וקבצים בנושא קאז'מארק בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קאז'מארק (בהונגרית) נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018 לוח זיכרון לזכר נספי השואה בסיקסו מאגר הנתונים של לוחות זיכרון לזכר נרצחי השואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
ארכיון סרביה

ארכיון סרביה (בסרבית: Архив Србије) הוא הארכיון הלאומי של סרביה. ההצעה הראשונה להקמת ארכיון לאומי הועלתה ב-1847 אך חוק הארכיון הלאומי חוקק רק ב-1898, הארכיון נפתח באופן רשמי בשנת 1900. הבניין הנוכחי נבנה בשנת 1928 לפי תכנון של ניקולאי קרסנוב. במהלך מלחמת העולם הראשונה חלק מחומרי הארכיון הועברו לניש וקראגויבאץ, לאחר הנסיגה של הצבא הסרבי חלק מהארכיון נהרס וחלק אבד, אבל חלק גדול ממנו נשמר בקרון רכבת בתחנת הרכבת של קרושבץ. במהלך מלחמת העולם השנייה חלק גדול מהארכיון הוחרם על ידי גרמניה הנאצית והצבא הגרמני השתלט על מבנה הארכיון פעמיים. לאחר המלחמה הארכיון נהיה לארכיון הרשמי של ממלכת יוגוסלביה המאוחדת. הארכיון מכיל מסמכים וחומרים ארכיוניים נוספים שהופקו על ידי גופים מדיניים בסרביה עוד לפני 1918, הוא מכיל גם אוספים אישיים של אישים ידועים בסרביה כמו פוליטיקאים, נסיכים וסופרים. בשנת 1946 מסמכים רלוונטיים הועברו לארכיון המדינה של רפובליקת מקדוניה הצפונית. מדיה וקבצים בנושא ארכיון סרביה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ארכיון סרביה ערך זה הוא קצרמר בנושא סרביה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עדכון

עדכון (הלחם של עד כאן) היא פעולה להתאמת דבר כלשהו למצב חדש. האם התכוונתם ל... עדכון תוכנה (גר') – פעולה לעדכון תוכנה טלאי תוכנה מעדכן התוכנה עדכון חדשות מרכז העדכונים
קטז'ינה זווידצקה

קטז'ינה זווידצקה (בפולנית: Katarzyna Zawidzka; נולדה בשנת 1961) היא דוגמנית פולנייה. זווידצקה נולדה בגוז'וב ויילקופולסקי שבפולין כבת יחידה לזוג הורים כלכלנים, היא למדה באוניברסיטת ורוצלב לכלכלה. היא נבחרה למיס פולין 1985, בעקבות כך ייצגה את פולין בתחרות מיס תבל 1985, מיס עולם 1985 שם עלתה לחצי הגמר ומיס אינטרנשיונל 1985 שגם שם עלתה לחצי הגמר. היא דגמנה מספר שנים בפריז, מילאנו וניו יורק, שם יוצגה על ידי מספר סוכנויות, וביניהם קארין מודלס. תמונותיה הופיעו במגזינים קוסמופוליטן Elle ואחרים. היא גם עבדה עבור מספר מעצבי אופנה וביניהם כריסטיאן לקרואה וראלף לורן ודגמנה לחברות כמו ויקטוריה'ס סיקרט. מ-1991 היא נשואה לאיש העסקים סרג' ורסנו ולהם שני בנים. Katarzyna Zawidzka Miss Polonia 1985, www.zarchiwummiss.eu Katarzyna Zawidzka - Multimedialna Encyklopedia Gorzowa, encyklopedia.wimbp.gorzow.pl Jak zmieniły się finalistki konkursu Miss Polonia, plejada.pl, ‏2012-05-22 (בפולנית) Miss Polonia - Katarzyna Zawidzka, www.misspolonia.com.pl ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוכלי ביצים

אוכלי ביצים (בלטינית: ovivores) הם בעלי חיים הניזונים דרך קבע או לעיתים מביצים של בעלי חיים אחרים לרבות חרקים, מיני רכיכות, דגים, דו-חיים, זוחלים ועופות. למרות שישנם ביצים חסרות עוברים בשלים, מרבית הביצים הנאכלות מלוות במותו של הקורבן כך שמינים אלה נחשבים לטורפים או לפחות לאוכלי כל. ביצים בשלות יכולות למשוך גם מינים של אוכלי פירות כמו הטוקניים והקלאוניים. מינים אלה יאכלו לרוב גם גוזלים או אפרוחים צעירים שבקעו מהביצים. אכילת ביצים היא מקור טוב לחלבונים והם פשוטים יחסית לעיכול. כמו כן הצאצא שבתוכם לא יכול כמעט להתגונן או לברוח. עם זאת במקרים רבים הביצה מגוננת על ידי הורה כועס ותוקפני, מצויה במיקום בעייתי או שהיא מוסווה מאוד. בנוסף ביצים הם טרף עונתי המצוי רק בעונת הרבייה של הטרף. למרות זאת ישנם מספר גדול של בעלי חיים שיזונו מביצים זמינות. מרבית מינים אלה הם אופורטוניסטים המתבססים על מזונות נוספים. למרות זאת ישנם מספר מינים המתמחים באכילת ביצים. נחש הביצים למשל כמו מספר מיני זעמניים המתבססים על ביצי עופות זמינות. לנחש זה לסת רחבה היכולה להיפער הרבה מעבר לגודל הראש כדי לבלוע אפילו ביצי יען ובעזרת עוקצי החוליות שלו הוא שובר את הקליפה ופולט אותה בעוד החלמון זורם לקיבתו. ריבוי גבוה מדי של טורפי ושודדי ביצים יכול לפגוע בכשירות מינים שונים להגיע לבגרות. כך ממחקר שנעשה על ברווזי אדרית שחורת כיפה התברר שרק במחצית מהמקרים ההורים ישקיעו על רבייה שנייה באותו זמן. התברר מהמחקר שעופות המקננים על הקרקע נפגעים בהרבה מאלה המקננים על הענפים, שם מסובך להרבה מיני טורפים להגיע לקן. כך למין של חופזי בנורווגיה נטרפים מעל 78% מהקנים בידי טורפים שונים. באזורים מסוימים בעולם אוכלי ביצים מרובים כמו חולדות הכחידו לחלוטין את המינים המקומיים. מיני המייצרים מאות ביצים מבלי לשמור עליהם מגדילים את הסיכוי שטורפים ימצאו אותם. כך נוהגים מינים רבים של חרקים, תולעים, רכיכות, כוכבי ים וגם דגים הפולטים למים את ביציהם. ביצי הדגים נטרפות בידי טורפים רבים כמו שיבוטיים, מדוזות, חופמאים, שחפים, אמודאיים, יסעוריים ואף כרישי לווייתן ומנטות. גם דובי גריזלי מחפשים ביצי דגים קבורות במים. ביצים של חרקים נאכלות בידי מיני עופות שונים, צרעות ונמלים, חיפושיות, עכבישים וזוחלים כמו חומטיים ונחשיליים. מספר מיני צרעות טפיליות ורחפניים מטילים ביצים על גוף חרק אחר ואוכלים אותו מבפנים. מינים אחרים שומרים על ביציהם בקרבתם ומגוננים עליהם ומאתגרים יותר את טורפיהם. ביצי זוחלים וכן ביצי דגרתליים קבורות בקני דגירה, מוסוות בקנים קרקעיים מוסווים או מוטלות על ענפים בקנים שמורים כמו אצל מרבית העופות. למרות זו מינים שונים כמו מיני העורביים והעקעקים, עופות דורסים רבים כמו הדיה, איה זרונית או הקרקרה וכן מיני יונקים מטפסים כמו דלק האורנים, הדביבון והחוטמן, מיני קופים, סנאיים ואף אופוסומים נוהגים לבזוז קנים דרך קבע. על הקרקע חתולים, שועלים, בואשים, גיריות, קיפודיים, ארמדילים, חולדות, לטאות כוח ונחשים שונים שחלקם ארסיים מחפשים קנים לא מושגחים. שחפים וחמסניים מתמחים בבזיזת קיני עופות ים. אצל הנחשים התברר שתזונה המתבססת על ביצים יכולה להפחית את ארסיות הנחש, המיועדת בעיקר להריגת הטרף. כך פתן הים מהמין Aipysurus eydouxii והסוג נחש ים צבי מתבסס על תזונה של ביצי דגים, מה שמוריד את ארסיותם למרות שקרוביהם ארסיים ביותר. כמו כן הם הלסתות שלהם התקשו ושיניהם הידלדלו והתקשחו. קרניבורים אוכלי זרעים מדיה וקבצים בנושא אוכלי ביצים בוויקישיתוף
לינדה לינדורף

לינדה לינדורף (בשוודית: Linda Lindorff; נולדה ב-9 בפברואר 1972) היא מנחת טלוויזיה שוודית. לינדורף נולדה בשנת 1972 במחוז וסטרבוטן שבשוודיה. ב-1990 נבחרה למיס שוודיה ונהייתה לנציגת שוודיה במיס תבל 1990. מ-1998 ועד 2001 שימשה כמגישת מזג האוויר וכתבת במהדורת חדשות של ערוץ TV3, לאחר מכן הגישה את תוכנית התיירות והמסעות "När & fjärran". מ-2003 ועד 2004 הנחתה את הגרסה השוודית של תוכנית המציאות "החווה". ב-2005 הנחתה את התוכנית "Sveriges värsta bilförare" בערוץ TV4. בשנת 2007 הנחתה את התוכנית "Djur i fara" בה הוצגו חיות בסכנת הכחדה. ב-2009 הנחתה את העונה העשירית של התוכנית "Robinson", הגרסה השוודית של תוכנית המציאות הישרדות. בשנת 2010 הצטרפה לצוות מגישי תוכנית האירוח "Förkväll". בשנת 2016 לקחה חלק בתוכנית "Let's Dance" שהיא המקבילה השוודית לרוקדים עם כוכבים. בשנת 2009 התחתנה עם הצלם ג'ייקוב לינדורף. לזוג 3 ילדים, כאשר האחרון נולד ב-10 באפריל 2013. מדיה וקבצים בנושא לינדה לינדורף בוויקישיתוף (no title), lindalindorff.blogg.tv4.se (באנגלית) (ארכיון) Boka Linda Lindorff, Kvinnligatalare.se (ב־) Hej då, fröken Sverige!, Aftonbladet (בשוודית) לינדה לינדורף, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Linda leder Farmen i Sydafrika, Aftonbladet (בשוודית) Linda Lindorff har fått barn, VK, ‏15 באפריל 2013 (בשוודית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.