laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ויקטור אלכסנדרוביץ' שרטר

ויקטור אלכסנדרוביץ' שרטר (ברוסית: Шрётер, Виктор Александрович;‏ 1901–1839) היה אדריכל רוסי עם שורשים גרמנים-בלטים. ויקטור, בנו של אלכסנדר גוטליב שרטר, למד באקדמיה הקיסרית לאמנויות בסנקט פטרסבורג המשיך את לימודיו באקדמיה הפרוסית לאמנויות בברלין ובתום לימודיו שם הוענקה לו מדליית זהב, דבר שהיה נדיר לגבי מי שהגיע מבחוץ. שרטר התקבל בשנת 1858 לאגודת האדריכלים בברלין וסייר ולמד אדריכלות בגרמניה, בלגיה, צרפת, שווייץ, איטליה ואוסטריה ולאחר שחזר לסנקט פטרסבורג הוזמן ללמד שם באוניברסיטה לאדריכלות והנדסה אזרחית. בשנת 1862 הוענק לו תואר אמן מטעם האקדמיה הקיסרית לאמנויות בסנקט פטרסבורג והוא נחשב למומחה באדריכלות אקלקטית. שרטר פיתח סגנון המשלב אבנים טבעיות בצירוף לבנים שעברו עיבוד בשריפה בטמפרטורה גבוהה ויצר גרסה רוסית של אר נובו. שרטר בנה מחדש והרחיב את תיאטרון מריאינסקי לאחר שבניין התיאטרון המקורי נשרף. סאל גרנייה תיאטרון מריאינסקי בית בסנקט פטרבורג בית הכנסת הכוראלי הגדול (סנקט פטרבורג) שרטר היה שותף בהקמת מונומט ליקטרינה השנייה, קיסרית רוסיה בסנקט פטרבורג בית האופרה בקייב בניין תיאטרון בניז'ני נובגורוד אחוזה באירקוטסק מדיה וקבצים בנושא ויקטור אלכסנדרוביץ' שרטר בוויקישיתוף ויקטור אלכסנדרוביץ' שרטר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
קמא קמילה

קמא קמילה (נולדה בשם: קמילה טרגולוב ב-1 באוקטובר 1978) היא מוזיקאית, מלחינה ישראלית ממוצא אזרבייג'ני. קמילה נולדה בבאקו בירת אזרבייג'ן למשפחת מוזיקאים מפורסמת. אמה, זמפירה מוזיקאית ופסנתרנית ואביה רמיס איש עסקים. היא עלתה לארץ עם משפחתה בשנת 1990 ולמדה בתיכון עירוני ה' בתל אביב. בצבא שירתה במשרד ראש הממשלה בחיל השלישות. לאחר הצבא למדה בסטודיו למשחק ניסן נתיב אותו סיימה בשנת 2003, בו היא מלמדת למעלה מעשר שנים. היא מורה לפיתוח קול ומוזיקה לנוער בסיכון ברשת אמי"ת. בשנת 2003 הקימה סטודיו לפיתוח קול בשם "קמא קמילה". בין תלמידיה אמנים מוכרים מתעשיית הבידור בארץ. בשנת 2010 הקימה את הלהקה הנושאת שמה, איתה מופיעה בישראל ומחוצה לה. בשנת 2011 הופיעה בפסטיבל חשיפה שבו חשפה לראשונה את פרויקט "אדמה". שירי הפרויקט יצאו באלבומה "אדמה" בשנת 2015. משנת 2015 עד 2019 הופיעה בפסטיבל Slet-Bubeniku בצ'כיה. ב-15 ביולי 2015 הוציאה את אלבום הבכורה "אדמה", אלבום בו משולבים מוזיקה ישראלית למוזיקה אזרבייז'נית, מיזוג תרבויות אסלאם ויהדות במטרה למצוא את האני שלה כבת לאב מוסלמי ואם יהודייה. הקלטות האלבום נעשו באזרבייג'ן אותם תיעד הבמאי רפאל רפאלי בסרט התיעודי הנקרא על שם האלבום "אדמה". בסרט משתתפים חברי הלהקה, התזמורת הלאומית של אזרבייג'ן. הצילומים נערכו הבניין התזמורת ואת הפרויקט ניהלה אמה. שירי האלבום זכו להשמעות רבות בתחנות רדיו בהן גלגלצ, 88FM וכאן גימל. האלבום זכה לביקורות מצוינות. את האלבום הפיק מוזיקלית דורון רפאלי מלהקת "טררם". בשנת 2016 הופיעה עם אמה בפסטיבל העוד בירושלים. בשנת 2021 השתתפה בתוכנית הטלוויזיה, אקס פקטור ישראל לאירוויזיון 2022. בינואר 2022 חידשה את שירה של להקת אתניקס וזהבה בן, "מסאלה". השיר הושמע בתחנות רבות וזכה לביקורות מצוינות. באפריל 2022 יצא אלבומה השני שהוא אלבום בינלאומי ראשון שלה, "My Baby Cancer". נוסף שאת שיריו כתבה והלחינה. שירי האלבום מתארים את מסע החלמתה מסרטן השד. את ההפקה המוזיקלית עשה נועם הלפרט. בין השנים 2021-2019 הייתה בזוגיות עם השפית מאיה פרר. קמילה מזדהה כאל-הורית. קמא קמילה, ברשת החברתית פייסבוק קמא קמילה, ברשת החברתית אינסטגרם קמא קמילה, באתר ספוטיפיי קמא קמילה, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) קמא קמילה, באתר דיזר קמא קמילה, באתר בנדקמפ איתי שטרן, מגורים במכונית היו רק אחת התלאות בדרכה של הזמרת והיוצרת קמילה לאלבום בכורה, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2015 ניצן פינקו, קמא קמילה: "הניצחון שלי על הסרטן היה טמון בידיעה מתי להיכנע", באתר הארץ, 9 בפברואר 2022 מערכת לאשה, שתי עדות, חג אחד: מתכונים מסורתיים לראש השנה בנוסח אז'רבייג'ן וצרפת, באתר ynet, 2 בספטמבר 2021 24 כוריאוגרפיות יוצגו ב"חשיפה בינלאומית", באתר הארץ, 25 בנובמבר 2003 Marek Douša, Boží bubeníci v Novém Boru, výběžek.eu, ‏בספטמבר 2015 איתי שטרן, מגורים במכונית היו רק אחת התלאות בדרכה של הזמרת והיוצרת קמילה לאלבום בכורה, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2015 מערכת וואלה!‏, האזינו ל"אכזבה" של קמילה, באתר וואלה, 3 בדצמבר 2014 אודות | tararam טררם, באתר tararam טררם יריב פלג, מעורב אזרבייג'ני, באתר ישראל היום, 18 בנובמבר 2016 מיתר שליידר פוטשניק‏, לא חשבנו שנגיד את זה, אבל הבעיה הגדולה בפתיחת "אקס פקטור לאירוויזיון" היא נטע ברזילי, באתר וואלה, 31 באוקטובר 2021 מיקי נירון, ‏האלבומים חזרו, באתר ‏מאקו‏, 6 בינואר 2022 ניצן פינקו, קמא קמילה: "הניצחון שלי על הסרטן היה טמון בידיעה מתי להיכנע", באתר הארץ, 9 בפברואר 2022
אנתלפיה

בתרמודינמיקה, אנתלפיה היא פוטנציאל תרמודינמי השווה לסכום האנרגיה הפנימית של המערכת ומכפלת הלחץ והנפח שלה. חשיבותה העיקרית נובעת מכך שבתהליכים המתרחשים בלחץ קבוע, השינוי באנתלפיה נותן את כמות החום שזרמה אל המערכת (או ממנה, אם השינוי שלילי). רעיון האנתלפיה הוצג לראשונה ב-1875 על ידי ג'וסיה וילארד גיבס. אף על פי כן, גיבס לא השתמש בכתביו במונח "אנתלפיה", שהוטבע לראשונה ב-1909. האנתלפיה מסומנת באות H {\displaystyle H} , ומוגדרת כ:   H = U + P V {\displaystyle \ H=U+PV} כאשר U {\displaystyle U} היא האנרגיה הפנימית של המערכת P {\displaystyle P} היא הלחץ V {\displaystyle V} היא הנפח המשתנים הטבעיים של האנתלפיה הם האנטרופיה S {\displaystyle S} , הלחץ P {\displaystyle P} ומספר החלקיקים N i {\displaystyle N_{i}} מסוג i {\displaystyle i} . מערכת שמשתנים אלה הם המשתנים הנשלטים שלה תהיה בשיווי משקל תרמודינמי כאשר האנתלפיה במינימום. האנתלפיה היא הפוטנציאל התרמודינמי שמתקבל כאשר עושים התמרת לז'נדר על האנרגיה הפנימית, כך שהלחץ הופך למשתנה נשלט - במקום הנפח. הדיפרנציאל של האנתלפיה מתקבל מהדיפרנציאל של האנרגיה הפנימית: d H = d U + d ( P V ) = δ Q + V d P + ∑ i μ i d N i {\displaystyle dH=dU+d(PV)=\delta Q+VdP+\sum _{i}\mu _{i}dN_{i}} . כאשר δ Q {\displaystyle \delta Q} הוא מעבר חום אינפיניטסימלי, שמקיים δ Q ≤ T d S {\displaystyle \delta Q\leq TdS} , כאשר השוויון מתקיים עבור תהליכים הפיכים. החשיבות של האנתלפיה נובעת מכך שבתהליכים שמתקיימים בלחץ קבוע (תהליכים איזובריים), כפי שלרוב קורה בתגובות כימיות: d P = 0 {\displaystyle dP=0} , והשינוי באנתלפיה נותן את החום שהמערכת סופגת או פולטת. הסימן של השינוי קובע האם התהליך הוא אנדותרמי (כלומר סופג חום, ואז הסימן חיובי) או אקסותרמי (כלומר פולט חום, ואז הסימן הוא שלילי). ניתן באמצעות השוואת דיפרנציאלים לקבל ש: T = ( ∂ H ∂ S ) p , N i {\displaystyle T=\left({\frac {\partial H}{\partial S}}\right)_{p,{N_{i}}}} V = ( ∂ H ∂ p ) S , N i {\displaystyle V=\left({\frac {\partial H}{\partial p}}\right)_{S,{N_{i}}}} μ i = ( ∂ H ∂ N i ) S , p , N j ( j ≠ i ) {\displaystyle \mu _{i}=\left({\frac {\partial H}{\partial N_{i}}}\right)_{S,p,{N_{j}(j\neq i)}}} האנתלפיה של מערכת מסוימת היא במובן מסוים האנרגיה שיש להשקיע כדי ליצור את המערכת "יש מאין", כאשר הסביבה מצויה בלחץ קבוע P (השווה ללחץ הגז במערכת). כלומר, עבור מערכת בעלת אנרגיה פנימית U, נפח V ולחץ P, כדי ליצור את המערכת יש קודם כל להשקיע את האנרגיה הפנימית U של המערכת (למשל, בעזרת חימום המערכת החל מן האפס המוחלט), ושנית, יש לפנות עבור המערכת נפח בגודל V בסביבה שמפעילה לחץ אחיד P, כך שהאנרגיה הכוללת שהושקעה היא למעשה האנתלפיה H = U + P V {\displaystyle H=U+PV} . במסגרת פרשנות זאת, תהליכים משמרי אנתלפיה (תהליכים איזואנתלפיים) הם תהליכים עבורם האנרגיה הדרושה כדי ליצור יש מאין את המערכת (אנרגיית ההתהוות של המערכת) זהה בכל מצב בו המערכת עוברת במהלך המסלול התרמודינמי שלה. בתרגום לשפת התרמודינמיקה, פירוש הדבר הוא שבתהליך איזואנתלפי, סך כל אנרגיית החום שהושקעה, העבודה המכנית על המערכת והשינוי באנרגיה הקינטית של זרימת הגז (הגודל האחרון רלוונטי לבעיות של זרימה דחיסה בנחיר דה לאוואל) שווה לאפס. מדיה וקבצים בנושא אנתלפיה בוויקישיתוף אנתלפיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מאור לוי

מאור לוי (נולד ב-18 ביוני 2000) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי נתניה. בנו של העיתונאי תומר לוי. לוי התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של מ.ס. נשר, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי חיפה. ב-21 ביולי 2019 לוי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–1 להפועל באר שבע במסגרת גביע הטוטו. ב-23 ביוני 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בניצחון 1–3 נגד הפועל תל אביב. עונה לאחר מכן רשם 22 הופעות בליגה כאשר בכולם נכנס כמחליף. בעונה זו היה שותף לזכייה של הקבוצה באליפות. ב-29 ביולי 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 1–5 נגד דינמו טביליסי במסגרת מוקדמות הליגה האזורית. ב-10 בינואר 2023 הושאל למכבי פתח תקווה עד לסיום העונה. לוי היה שותף לעלייה של הקבוצה לליגת העל ונשאר בה עונה נוספת בסיומה זכה עימה בגביע המדינה. ב-11 ביולי 2024 עבר למכבי נתניה כחלק מעסקת העברתו של איתן אזולאי למכבי חיפה. מאז פברואר 2021 לוי הוא חלק מסגל הנבחרת הצעירה של ישראל, אז ערך את הופעת הבכורה שלו מול הנבחרת הצעירה של הונגריה. מכבי חיפה אליפות: 2020/2021, 2021/2022 אלוף האלופים: 2021 גביע הטוטו: 2021/2022 מכבי פתח תקווה גביע המדינה: 2023/2024 אליפות ליגת המשנה: 2022/2023 מאור לוי, ברשת החברתית אינסטגרם מאור לוי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל מאור לוי, באתר Transfermarkt מאור לוי, באתר Soccerway מאור לוי, באתר BDFutbol מאור לוי, באתר WorldFootball.net מאור לוי, באתר FootballDatabase.eu עמוד השחקן, באתר הרשמי של מכבי חיפה שלמה וייס ורענן ברנובסקי‏, מאור לוי הושאל ממכבי חיפה למכבי פתח תקוה עד תום העונה, באתר וואלה, 10 בינואר 2023 דורון בן דור, ‏העסקה סגורה: מאור לוי בנתניה, אזולאי בחיפה, באתר ONE‏, 11 ביולי 2024
הדיוויזיה ה-17 (ארצות הברית)

הדיוויזיה ה-17 של צבא ארצות הברית הוקמה פעמיים במהלך מלחמת העולם הראשונה. לאחר מכן היא הוקמה מחדש בפעם השלישית כ"דיוויזיית פנטום" של מלחמת העולם השנייה כחלק מ-Fortitude South II. הדיוויזיה ה-17 הופיעה לראשונה ברשימה של צבא ארצות הברית כדיוויזיה של המשמר הלאומי. לאחר שהופעלה כדיוויזיה של המשמר הלאומי, היא הוגדרה במהירות מחדש כדיוויזיה ה-38. הדיוויזיה ה-17 הוקמה מחדש בשנת 1918 כדיוויזיית שירות מלחמה (הצבא הלאומי). הדיוויזיה ה-17 כללה את החטיבה ה-33 (ספטמבר 1918 - פברואר 1919), עם הרגימנטים ה-5 וה -83, והחטיבה ה-34 עם הרגימנטים ה-29 וה-84. היא כללה גם את חטיבת ארטילריית השדה ה-17. רגימנט הרגלים ה-5 הוקצה ב-27 ביולי 1918 לדיוויזיה ה-17 ופורק ב-10 בפברואר 1919. הדיוויזיה ה-17 נועדה להיות דיוויזיית עתודה והדרכה. הדיוויזיה ה-17 לא יצאה אל מעבר לים ופורקה בינואר 1919 במחנה ביורגארד, לואיזיאנה. בשנים 1943–1944 הוחלט על 'הקמה מחדש' של דיוויזיית הרגלים ה-17 כהונאה צבאית. הדיוויזיה תוארה כשהיא הגיעה לאנגליה ביוני 1944, שם היא עברה לשליטת הקורפוס ה-37, הארמייה ה-14, בתחילה הייתה הדיוויזיה ממוקמת סביב ברמינגהאם, סטפורדשייר לפני שעברה להטפילד פברל באסקס במהלך יולי 1944. הדיוויזיה תוארה כאחת מדיוויזיות התקיפה בנחיתות בפה דה קאלה, שם הייתה אמורה לנחות משמאל לדיוויזיה ה-59 ואחריה הייתה דיוויזיית השריון ה-25 של הקורפוס ה-33. בעקבות Fortitude South II היא תוארה כעוברת לאזור סביב ברייטון - ברג'ס היל במהלך אוגוסט 1944, שם היא הוצבה באופן רעיוני תחת פיקודו של הקורפוס ה-33. באוקטובר 1944 עברה הדיוויזיה לדרום ויילס שם הוכרז כי היא פורקה כדי לספק תחליפים ליחידות אחרות. בנוסף ליחידות התמיכה האוגדתיות הרגילות, דיוויזיית הרגלים ה-17 הורכבה באופן רעיוני מ: רגימנט הרגלים ה-293 רגימנט הרגלים ה-336 רגימנט הרגלים ה-375 Holt. 2005. p. 903. McGrath, 2009, p. 167. Beamish, 2005, p. 566. Hesketh. 1999. p. 418.
אפולו פאוור

אפולו פאוור בע"מ (באנגלית: Apollo Power) היא חברה ציבורית ישראלית העוסקת בייצור יריעות סולאריות גמישות, לשם ייצור חשמל מאנרגיה סולארית. חברת אפולו פאוור התאגדה בישראל באוקטובר 1993, כחברה פרטית בשם "אינוונטק חברה להשקעות בע"מ". באוגוסט 1998 נרשמו ניירות הערך של החברה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בדצמבר 2009 שונה שם החברה ל"אינוונטק סנטראל מלונות בע"מ", בספטמבר 2015 שונה שם החברה ל"אור סיטי החזקות בע"מ", ובאוקטובר 2017 שונה שם החברה לשמה הנוכחי - אפולו פאוור בע"מ. פעילותה של החברה מתבצעת באמצעות החברה הבת סולארפיינט בע"מ, הנמצאת בבעלותה ובשליטתה המלאה מאז אוקטובר 2017. סולארפיינט נוסדה במאי 2014 על ידי עודד רוזנברג (מנכ"ל אפולו פאוור וסולארפיינט) וערן מימון (CTO). באמצעות החברה הבת עוסקת החברה בייצור של יריעות סולאריות גמישות וקלות משקל, שאותן ניתן להניח על כל משטח לשם יצירת חשמל באנרגיה סולארית באמצעות תאים פוטו-וולטאיים. מפעל הייצור של החברה שוכן ביקנעם עילית. החברה פונה לשוקי יעד אחדים: שוק הסולאר הצף, על גבי מאגרי מים, כגון אגם או בריכה. שוק הרכב, לשם קבלת אנרגיה סולארית לרכב מגג הרכב. השוק הביטחוני, לשילוב ברחפנים, כטב"מים, מתקני תקשורת ועוד. שוק מנותקי הרשת, מתקנים שאינם מחוברים לרשת החשמל. שוק המבנים בהם קיימת מגבלה לשימוש בפאנלים קשיחים, השוק האגרו-סולארי: מתקני אנרגיה סולארית בשטחים חקלאיים. לחברה שיתופי פעולה בתחום הרכב עם ארבע יצרניות רכב גלובליות, בהן אאודי, בתחום הביטחוני עם רפאל ובתחום הסולאר הצף עם חברת Ciel&Terre International. מדיה וקבצים בנושא אפולו פאוור בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אפולו פאוור אפולו פאוור, ברשת החברתית פייסבוק אפולו פאוור, ברשת החברתית LinkedIn אפולו פאוור, סרטונים בערוץ היוטיוב אפולו פאוור בע"מ, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב אפולו פאוור בע"מ, באתר "מאיה" אפולו פאוור, באתר Crunchbase (באנגלית) אפולו פאוור בע״מ - דוח תקופתי לשנת 2020, באתר אפולו פאוור יורם גביזון, אפולו פאוור תייצר חשמל סולארי מכל משטח - אפילו מגג של אאודי, באתר TheMarker‏, 2 במאי 2022 אפולו פאוור בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
זיזף זוטר

זיזף זוטר (שם מדעי: Phyllostomus elongatus) הוא מין של עטלף ממשפחת הזיזפיים החי באמריקה הדרומית במדינות קולומביה, ונצואלה, גיאנה, סורינאם, גיאנה הצרפתית, אקוודור, פרו, בוליביה וברזיל. אורכו של העטלף הוא 10 עד 11 סנטימטרים ומשקלו עד 51 גרמים. העטלף בעל פרווה בצבע חום שחרחר ואוזניים גדולות. הזיזף חי ביערות הגשם של אמריקה הדרומית וניזון בעיקר מחרקים, בעלי חוליות קטנים כמו לטאות, פרחים ופירות. הטורפים העיקריים של הזיזף הם נחשים גדולים ועופות דורסים. הזיזף נמצא על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור ללא חשש עקב תפוצה גדולה ונוכחות במספר גדול של אזורים מוגנים. מדיה וקבצים בנושא זיזף זוטר בוויקישיתוף זיזף זוטר, באתר ITIS (באנגלית) זיזף זוטר, באתר NCBI (באנגלית) זיזף זוטר, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) זיזף זוטר, באתר GBIF (באנגלית) זיזף זוטר באתר הרשימה האדומה של IUCN Mammal Species of the World - Browse: elongatus, www.departments.bucknell.edu ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תהילים ע"ז

תהילים ע"ז הוא המזמור ה־77 בספר תהילים חלק משנים עשר המזמורים המיוחסים לאסף בן ברכיהו וחלק מהתיקון הכללי. מזמור ע"ז מורכב מעשרים ואחת פסוקים ומחולק לשלושה חלקים: המזמור נפתח בתפילת המשורר וצעקתו לאלוהים: "קוֹלִי אֶל אֱלֹהִים וְאֶצְעָקָה קוֹלִי אֶל אֱלֹהִים וְהַאֲזִין אֵלָי" (ב'), "בְּיוֹם צָרָתִי אֲדֹנָי דָּרָשְׁתִּי יָדִי לַיְלָה נִגְּרָה וְלֹא תָפוּג מֵאֲנָה הִנָּחֵם נַפְשִׁי" (ג'). בחלקו השני של המזמור מזכיר המשורר איך בעבר אלוהים היה עמו: "אֶזְכְּרָה אֱלֹהִים וְאֶהֱמָיָה אָשִׂיחָה וְתִתְעַטֵּף רוּחִי סֶלָה" (ד'), "אֶזְכְּרָה נְגִינָתִי בַּלָּיְלָה עִם לְבָבִי אָשִׂיחָה וַיְחַפֵּשׂ רוּחִי" (ז'), לעומת עכשיו שאלוהים זונח את המשורר: "הַלְעוֹלָמִים יִזְנַח אֲדֹנָי וְלֹא יֹסִיף לִרְצוֹת עוֹד" (ח'), "הֶאָפֵס לָנֶצַח חַסְדּוֹ גָּמַר אֹמֶר לְדֹר וָדֹר" (ט'). חלקו השני של המזמור מסתיים בתהיית המשורר האם שכח אלוהים את מידות החנינה והרחמים: "הֲשָׁכַח חַנּוֹת אֵל אִם קָפַץ בְּאַף רַחֲמָיו" (י). בחלקו האחרון של המזמור עובר המשורר לתפילה לאלוהים בה הוא מבקש ממנו שישוב לעשות את הפלאים שעשה בעבר: "וָאֹמַר חַלּוֹתִי הִיא שְׁנוֹת יְמִין עֶלְיוֹן" (י"א), "אֶזְכּוֹר מַעַלְלֵי יָהּ כִּי אֶזְכְּרָה מִקֶּדֶם פִּלְאֶךָ" (י"ב). המזמור נחתם בתיאור המשורר כמה אירועים חשובים בתולדות עם ישראל שכמוהם הוא מבקש מאלוהים שיחזרו: יציאת מצרים: "גָּאַלְתָּ בִּזְרוֹעַ עַמֶּךָ בְּנֵי יַעֲקֹב וְיוֹסֵף" (ט"ז), קריעת ים סוף: "רָאוּךָ מַּיִם אֱלֹהִים רָאוּךָ מַּיִם יָחִילוּ אַף יִרְגְּזוּ תְהֹמוֹת" (י"ז), הנהגת ישראל על ידי משה ואַהֲרֹן: "נָחִיתָ כַצֹּאן עַמֶּךָ בְּיַד מֹשֶׁה וְאַהֲרֹן" (כ"א). מזמור ע"ז הוא השישי מעשרת המזמורים המרכיבים את התיקון הכללי. אתה הא-ל עושה פלא, ניגון חב"ד תהילים פרק ע"ז – הרב יהודה קרויזר, סרטון בערוץ "אתר שי לשי", באתר יוטיוב (אורך: 8:12) הפרקים הם: ט"ז, ל"ב, מ"א, מ"ב, נ"ט, ע"ז, צ', ק"ה, קל"ז, ק"נ.
אוסובו

אוסובו (ברוסית: Усово) הוא כפר הנמצא במחוז משנה אודינצובסקי, במחוז מוסקבה שברוסיה. נכון ל-2010, גרים בכפר 190 איש. באוסובו נמצאת אחוזת נובו-אוגריובו, הנחשבת למעון המגורים הרשמי ואחד מהמעונות הרשמיים של נשיא רוסיה. אוסובו ממוקמת באזור מגורים יוקרתי רובליובקה. תחנת הרכבת אוסובו (רו') ממוקמת בכפר. מדיה וקבצים בנושא אוסובו בוויקישיתוף אוסובו, באתר גוגל מפות Усово история, Рублевка 24 (באנגלית אמריקאית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים ובנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ימי אור האחרונים

ימי אוּר האחרונים הוא מחזה מעיזבונו של נתן אלתרמן בעריכתה של חוקרת הספרות והעורכת, דבורה גילולה, שהתפרסם ב-1990 ועוסק בכישלונה של המדינה החילונית הראשונה. אלתרמן נפטר ב-1970, בטרם סיים לכתוב את המחזה. באפריל 1980, דבורה גילולה הוזמנה ל'מוסדו אלתרמן' בידי הסופר והמתרגם מנחם דורמן, ועסקו בשאלה האם ניתן להוציאו לאור. לאחר חודשים של "עבודה רצופה ומאומצת", המחזה יצא לאור בידי עמית בן יהודה, אילנה קדמי, הדסה מירקין ודבורה גילולה, אשר שיפצו ושיפרו את הטקסט, והספר יצא בהוצאת הקיבוץ המאוחד. דורמן נתן ליצירה ולכל הקשור בה את השם "גלגמש", כי חלק גדול של החומר המקורי עוסק בעלילות גילגמש, אך למעשה, בשלב מסוים זנח אלתרמן את עיגון היצירה בגילגמש והחליט כי גיבור המחזה יהיה המלך המחוקק אורנמו. אורנאמו, מלך אוּר, מנסה לבנות חברה חילונית, מתקדמת וצודקת. הוא מורד באלים ובכוהניהם ומתמודד עם הבעיות שנוצרו עם סילוק האלים. מפעלו נכשל ונתן אלתרמן מנסה לעמוד על סיבות כישלונה של המדינה החילונית הראשונה בהיסטוריה. הצופה (או הקורא) יבין דבר מתוך דבר, וישלים לעצמו את הנמשל. ״במידה שהדברים משל לזמננו״, כתב אלתרמן, "הרי המשל הוא גם המחשה, אפשרות לומר את הדברים מתוכם, מצד המשמעות שבהם." ימי אור האחרונים - נתן אלתרמן, באתר www.alterman.org.il ימי אור האחרונים: הספר באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה דבורה גילולה, ימי אוּר האחרונים – סיפור לא שמח, מעריב, 16 במרץ 1990 זיוה שמיר, ובוץ וסחף יעלו מתהום ומחו זכרך- עיון במחזה האחרון – "ימי אוּר האחרונים", אתר מב"ע, ספטמבר 2022 ימי אור האחרונים - נתן אלתרמן, באתר www.alterman.org.il נתן אלתרמן, ימי אור האחרונים, ישראל: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1990, עמ' 5 ⁨ימי אור האחרונים ־ סיפור לא שמח ⁩ | ⁨מעריב⁩ | 16 מרץ 1990 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il נתן אלתרמן, באתר library.osu.edu
חולי אהבה

חולי אהבה (באנגלית: The Big Sick) הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאי משנת 2017 בבימויו של מייקל שוולטר אשר מבוסס על תסריט שנכתב על ידי בני הזוג אמילי גורדון וקומייל ננג'יאני. בסרט מככבים ננג'יאני, זואי קאזאן, הולי האנטר, ריי רומנו, אדיל אקטר ואנופם קר. עלילת הסרט מבוססת באופן רופף על הרומן האמיתי בין נאנג'יאני לגורדון, ועוקב אחר זוג ממוצא אתני שונה שנאלץ להתגבר על הבדלי התרבות לאחר שמצבה הבריאותי של אמילי מחמיר. הסרט הוצג בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים סאנדנס ב-20 בינואר 2017. הסרט יצא לאקרנים ב-14 ביולי 2017. הסרט הוגדר על ידי מכון הסרטים האמריקאי כאחד מ-10 הסרטים המובילים של שנת 2017 והוא היה מועמד לפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר. הסרט אשר הופק בתקציב של 5 מיליון דולר גרף 56 מיליון דולרים ברחבי העולם, והפך לאחד הסרטים העצמאיים המרוויחים ביותר של שנת 2017. קומייל ננג'יאני – משחק גרסה בדיונית של עצמו, קומיקאי וסטנדאפיסט בתחילת דרכו זואי קאזאן – בתפקיד אמילי גרדנר, חברתו של קומייל. גרסה בדיונית של אשתו האמיתית של קומייל אמילי גורדון הולי האנטר – בתפקיד בת' גרדנר, אמה של אמילי ריי רומנו – בתפקיד טרי גרדנר, אביה של אמילי אנופם קר – בתפקיד עזמט ננג'יאני, אביו של קומייל זנוביה שרוף – בתפקיד שרמין ננג'יאני, אמו של קומייל אדיל אקטר – בתפקיד נאביד ננג'יאני, אחיו של קומייל מאטי קרדרופל - בתפקיד סטו מדיה וקבצים בנושא חולי אהבה בוויקישיתוף "חולי אהבה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "חולי אהבה", באתר AllMovie (באנגלית) "חולי אהבה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "חולי אהבה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "חולי אהבה", באתר Metacritic (באנגלית) "חולי אהבה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קלבה קוקה

קלבדיה ואדימובנה ויסוקובה (ברוסית: Клавдия Вадимовна Высокова; נולדה ב-23 ביולי 1996), הידועה בשם הבמה קלבה קוקה (Клава Кока), היא זמרת-יוצרת ויוטיוברית רוסייה. ויסוקובה נולדה ביקטרינבורג, רוסיה ב-23 ביולי 1996. כשהייתה נערה, היא עברה עם משפחתה לגור במוסקבה. לאחר שסיימה את לימודיה בבית הספר התיכון, נרשמה ויסוקובה לאקדמיה הרוסית הנשיאותית לכלכלה וניהול ציבורי (אנ') כדי ללמוד שירות וניהול ציבורי. ב-2012, היא התמודדה בתחרות השירה "Ya-artist".‏ ב-17 במרץ 2015, ויסוקובה הוציאה את אלבום האולפן הראשון שלה, "Kusto". מאוחר יותר באותה שנה, היא השתתפה בתחרות המוזיקה "Glavnaya Stsena".‏ ב-2015, ויסוקובה התמודדה בתחרות המוזיקלית "Molodaya krov", שבה היא זכתה, והיא הוחתמה בחברת התקליטים הרוסית Black Star.‏ ב-2017, היא השיקה את ערוץ היוטיוב שלה, שם החלה לבצע קאברים לשירים זרים שתורגמו לרוסית. ב-2018, היא הופיעה בתוכנית המסע "Oryol i Reshka".‏ ב-22 בספטמבר 2019, היא הוציאה את אלבום האולפן השני שלה, "Neprilichno o lichnom".‏ ב-2021, ויסוקובה נכללה כאחת מ-30 הרוסים המבטיחים ביותר מתחת לגיל 30 על ידי פורבס רוסיה. 2015: Kusto 2019: Neprilichno o lichnom מדיה וקבצים בנושא קלבה קוקה בוויקישיתוף קלבה קוקה, ברשת החברתית פייסבוק קלבה קוקה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) קלבה קוקה, ביישום טלגרם קלבה קוקה, ברשת החברתית אינסטגרם קלבה קוקה, ברשת החברתית טיקטוק קלבה קוקה, ברשת החברתית VK קלבה קוקה, סרטונים בערוץ היוטיוב קלבה קוקה, ערוץ באתר Twitch.tv קלבה קוקה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קלבה קוקה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קלבה קוקה, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) קלבה קוקה, באתר ספוטיפיי קלבה קוקה, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) קלבה קוקה, באתר Last.fm (באנגלית) קלבה קוקה, באתר AllMusic (באנגלית) קלבה קוקה, באתר MusicBrainz (באנגלית) קלבה קוקה, באתר Yandex.Music (ברוסית) קלבה קוקה, באתר Discogs (באנגלית) קלבה קוקה, באתר Genius קלבה קוקה, באתר טיידל (באנגלית) קלבה קוקה, באתר אמזון מיוזיק "Клава Кока - биография, фото, песни, личная жизнь на Black-Star.ru". ארכיון מ-2019-02-12. נבדק ב-2019-02-11. "Самые запоминающиеся моменты 2018 года: поющие блогеры". MTV Russia. 2018. אורכב מ-המקור ב-2019-02-12. נבדק ב-2019-02-10. Gaysina, Ilmira (2020-08-05). "Как Клава Кока пережила провал на ТВ, смену имиджа и в 24 года стала одной из главных молодых звезд России". Forbes (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2020-08-10. נבדק ב-2020-08-22. LiveMusicPro (2012-07-15). "Конкурс Я-Артист 14.07.12". ארכיון מ-2021-07-28. נבדק ב-2019-06-23. Я - гражданин ТВ (2012-09-19). "Я - артист. Финал. Klavdia Coca". ארכיון מ-2020-03-22. נבדק ב-2019-06-23. "Клава Кока". vtb-arena.com (ברוסית). ארכיון מ-2021-11-23. נבדק ב-2021-11-23. Pavel Zakharov. "Клавдия Высокова (Клава Кока), 24". Forbes «З0 до 30» (ברוסית). ארכיון מ-2021-11-23. נבדק ב-2021-11-23.
קורמורן מגלני

קורמורן מגלני המכונה גם קורמורן סלעים (שם מדעי: Leucocarbo magellanicus) הוא מין של עוף ימי ממשפחת הקורמורניים החי בקצה הדרומי של אמריקה הדרומית בין ואלדיביה שבצ'ילה, דרך כף הורן, ארץ האש שבארגנטינה וצפונה לדרום צ'ובוט. בחורף הקורמורנים נודדים צפונה עד לסנטיאגו דה צ'ילה במערב ולאורוגוואי במזרח. הרבייה מבוצעת לרוב סביב איי פוקלנד. קורמורן זה השתייך לסוג קורמורן עד 2014, אז הוחלט לשייכו לסוג קורמורן כחול-עין. עם זאת מספר חוקרים ב-2021 מסווגים אותו כבן לסוג יחידי - Notocarbo. קורמורן זה מגיע לאורך 65 עד 70 ס"מ והוא בעל נוצות שחורות-לבנות עם עיניים ופנים אדומים, מקור דק שחור, כנפיים, זנב וגב שחורים ובטן לבנה. הרגליים ורודות ומקרוב נראות גם נוצות ירוקות-כהות עד סגולות לאורך הראש והצוואר, כשציצות מזדקרות צצות לזכרים בעונת הרבייה. עם זאת אין כמעט הבדלים בין הזכרים והנקבות, אפילו ביחס לקורמורנים. עם זאת הזכרים גדולים יותר ב-5 עד 10%. הקורמורן חי לאורך סלעים וחופים באזורים הקרים והממוזגים של דרום אמריקה הדרומית בין חופי האוקיינוס האטלנטי והאוקיינוס השקט וצולל במים בקרבת החוף. הוא ניזון מחסילונים ומלהקות דגים, כמו של הדג Patagonotothen ממשפחת הנוטוטיניים. הקורמורן לרוב צד בגפו אך לעיתים משתתפים מספר קורמורנים ואף עופות ים אחרים יחדיו. במושבות הרבייה המתבצעות על צוקים הנקבה מטילה 2 עד 5 ביצים, לרוב 3 ביצים. המושבות נותנות הגנה יחסית מטורפים. מדיה וקבצים בנושא קורמורן מגלני בוויקישיתוף קורמורן מגלני, באתר ITIS (באנגלית) קורמורן מגלני, באתר NCBI (באנגלית) קורמורן מגלני, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) קורמורן מגלני, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) קורמורן מגלני, באתר GBIF (באנגלית)