קיצור שולחן ערוך

קיצור שולחן ערוך הוא ספר הלכה שחיבר הרב שלמה גאנצפריד, המתמצת את השולחן ערוך, בעיקר את החלקים "אורח חיים" ו"יורה דעה", ועוסק בהלכות היומיומיות, בתפילות, בדיני שבת וחג וכדומה. הספר הפך לאחד הספרים התורניים הפופולריים יותר, וזכה למהדורות רבות, לפירושים ולתרגום לשפות שונות. הספר מבוסס על קיצורי האחרונים, החיי אדם, שולחן ערוך הרב ודרך החיים. הספר נכתב על ידי הרב שלמה גאנצפריד, על מנת לפתוח את עולם ההלכה בפני הציבור הרחב שאינו בקיא בדרכי הלימוד בשולחן ערוך, ולחסוך את הזמן שלוקח עיון בשולחן ערוך ומפרשיו. הספר יצא לאור באונגוואר שבהונגריה בשנת תרכ"ד (1864), והפך מרכיב בסיסי בארון הספרים היהודי, מאחר שהוא מתאר בפשטות ובתמציתיות את ההלכות לפי נושאים. הספר תורגם לשפות שונות כגון יידיש, אנגלית וצרפתית. מדיניות הפסיקה של הרב גאנצפריד, כפי שמתבטאת בספר היא מחמירה ביותר ביחס לספרי הלכה אחרים כמו ערוך השולחן והמשנה ברורה. אף על פי שנחשב מעין קונצנזוס, הוא בפועל מנחיל תפיסה הלכתית קיצונית, שמסתמכת בדרך כלל על הפסיקות המחמירות יותר, בנושאים השונים. ספרי האחרונים עליהם הוא מרבה להסתמך הם ספר חיי אדם הנזכר 23 פעמים ושולחן ערוך הרב הנזכר 8 פעמים. הספר מורכב מ-221 פרקים (הקרויים סימנים). הוא כתוב בלשון בהירה ופשוטה, ועל כן התחבב על המוני העם והפך לספר עממי. הספר זכה לעשרות רבות של מהדורות, תורגם לשפות רבות, והודפס במאות אלפי עותקים. כבר בחיי המחבר הוא הודפס ב-14 מהדורות, ובערים רבות במזרח ומרכז אירופה נוסדו חבורות שהתאגדו ללמוד את הספר. עם הגידול במספר היהודים בארץ ישראל, שם חלות המצוות התלויות בארץ, נוצר צורך לפרט יותר את ההלכות בתחום זה, שהובאו בקצרה בספר. על פי בקשתו של הרב יהודה לייב מימון, הוסיף הרב יחיאל מיכל טוקצינסקי, במהדורת מוסד הרב קוק, 40 פרקים של דיני ארץ ישראל ומנהגיה. במהדורות מאוחרות אחרות של הספר ישנה הרחבה של דינים אלה, בהתבסס על פסקי ה"חזון איש" שהיה אחד מחשובי הפוסקים בתחום זה. בפתח הספר מצטט גאנצפריד את היש"ר מקנדיא: "הקיצור בלימודים טוב ומועיל הן למתחילים שלא יצללו ברוב הלימודים והן ליודעים להזכירם אם ישכחו", ובשער מתאר כך את מטרתו: "לתועלת המון עם ה' אחינו בני ישראל היראים את ה' ובמצוותיו חפצים. ישמרם צורנו. אשר קצרה דעתם ללמוד ולהבין דברי הש"ע ומפרשיו. יגעתי בעזרת ה' ית"ש וקבצתי מכל ארבעה חלקי שו"ע. אורח חיים. יורה דעה. אבן העזר. וחשן המשפט את הדינים הנצרכים ומוכרחים לכל איש ישראלי לדעת אותם. וכתבתי אותם בלשון קל למען ירוץ כל הקורא בו. וידע את המעשה אשר יעשה האדם וחי בהם". במערכת החינוך הדתי בישראל משמש כספר לימוד מרכזי בתחום הדינים החל מ-1955, לצד החיי אדם, חכמת אדם, משנה ברורה וקיצור שולחן ערוך מקור חיים. הספרים הבאים נכתבו סביב או בעקבות הספר: בחייו של המחבר יצא ספר פרשנות על הקיצור שולחן ערוך בשם "מסגרת השולחן" בידי הרב חיים ישעיהו הכהן הלברסברג. הרב שמואל בורשטיין כתב את ספריו "מנחת שבת" ו"מעדני שמואל" סביב הלכות שבת ויום טוב של הקיצור שולחן ערוך. "קיצור השלחן הערוך" - הערות ומקורות המשולבים בסעיפי קיצור שולחן ערוך, מאת הרב מנחם מנדל ברעסלויער. "קיצור שולחן ערוך השלם" שנכתב בעילום שם, ובו שלשה פירושים, ערוך השולחן, אבני נזר ו"מסגרת השולחן". "שלחן מלכים" ו"שני מלכים" של הרב משה צבי לנדא הפכו לספרי מסגרת לקיצור. "שערים המצוינים בהלכה" של הרב שלמה זלמן ברוין, מסודר סביב לקיצור שולחן ערוך. קיצור שולחן ערוך עם הערות הרב מרדכי אליהו בדרך הפסיקה של חכם יוסף חיים מבגדאד (הבן איש חי). קיצור שולחן ערוך עם ליקוט מספר פסקי תשובות של פסקי המשנה ברורה ופוסקים אשכנזים וחסידיים בני זמננו. קיצור שולחן ערוך מהדורת הרב רפאל ברוך טולדנו, הרב הראשי של מקנס במרוקו. "קיצור שולחן ערוך איש מצליח" של הרב מאיר מאזוז בשיטת העיון התוניסאית. קיצור שולחן ערוך עם פירוש של הרב שלמה אבינר, רבה של בית אל לשעבר. קיצור שולחן ערוך מקור חיים (1975) של הרב חיים דוד הלוי, הרב הספרדי של ראשון לציון, עם פסקי אשכנז מאת הרב נתן אורטנר, נכתב על פי סדרת מקור חיים בסדר הקיצור שולחן ערוך עם מנהגי העדות השונות, מקובל במערכת החינוך הממלכתית דתית בישראל. "קיצור שולחן ערוך ילקוט יוסף" מאת הרב יצחק יוסף, מחבר ילקוט יוסף. "קיצור שולחן ערוך הרב עובדיה" (חזון עובדיה) מאת הרב רפאל יפרגאן, עם פסקי הרב עובדיה יוסף. במהדורת מאוחרות רבות הוסיפו בשולי הדף הערות שבהן מובאים שינויי פסיקה בין ספר זה לבין פוסקים חשובים אחרים כדוגמת שולחן ערוך הרב והמשנה ברורה. הרב שמואל אליהו כתב הערות לספר ע"פ פסקי רבי יוסף קארו, כף החיים, בן איש חי ופסקי אביו, הרב מרדכי אליהו[דרוש מקור]. כיוון שהספר לא נכתב בארץ ישראל הוא הכיל רק מעט מהלכות מצוות התלויות בארץ, ובמספר מהדורות שנדפסו בישראל נוספו כנספח קובצי דינים בהלכות אלו. למהדורת מוסד הרב קוק נוספו הלכות שכתב ר' יחיאל מיכל טוקצינסקי. למהדורת דפוס אשכול נוספו הלכות שכתב הרב קלמן כהנא על פי פסקי החזון איש. למהדורת הרב אליהו נוספו הלכות שכתב הרב יהושע ישעיה נויבירט. בשנת ה'תרל"ג פרסם מחבר ה'קיצור שולחן ערוך' מודעה בעיתון המגיד, בה מחה על כך שר' נתנאל דוד זיסבערג הדפיס את הספר בווארשה ללא רשותו וכתב שלפי דין תורה וכן לפי החוק, אסור לקנות את הספר מזיסבער או לסייע לו למכור. לאחר פטירתו של המחבר, היו פוסקים שהתירו להדפיס את חיבורו לצד חיבורים נוספים בהלכה. ערך מורחב – מכתב 5000 בעקבות תרגומו של הספר לרוסית, נודע ב-27 ביוני 2005 כי בצעד חסר תקדים, הורה התובע הכללי של רוסיה לחקור אם תוכנו של "קיצור שולחן ערוך" מסית נגד לא-יהודים וכן לבחון האם ראוי להוציא מחוץ לחוק את הדת היהודית והארגונים היהודיים שפועלים ברוסיה. הדבר נעשה לאחר ש-500 איש, ביניהם 24 מחברי הפרלמנט הרוסי, חתמו על עצומה שבה נטען כי "קיצור שולחן ערוך" מטיף לשנאת זרים. יום למחרת התפוצצות הפרשה, לאחר שיחה בין השר אהוד אולמרט, בשליחותו של ראש ממשלת ישראל אריאל שרון, לראש הממשלה הרוסי, מיכאיל פרדקוב, הודיעה התביעה הכללית כי החקירה הופסקה. בישראל עוררה ההתרחשות בעיקר זעם וחשש מהתפרצות אנטישמית ברוסיה. במידה פחותה, העלה האירוע לדיון את התפיסה שמשתקפת מהשולחן ערוך ומקיצור שולחן ערוך לגבי גויים. סריקת מהדורה ראשונה, באתר היברובוקס קיצור שולחן ערוך, באתר דעת הרב ברוך אבערלאנדער, "שינויים ששינה המחבר בדפוסים השונים של ה'קיצור שולחן ערוך', באתר "הערות וביאורים" יהודה יעקובי, בעל ה'קיצור שולחן ערוך' חוזר אחרי למעלה ממאה שנים מפטירתו, באתר יתד השבוע, י"ג סיון תש"פ שלמה בן יוסף גאנצפריד (1802-1886.), ספר קיצור שלחן ערוך, דף שער בספרייה הלאומית בקיצור, אתר ללימוד יומי של קיצור שולחן ערוך בצירוף פסקי ספרד ומדריך ללומד מכתב המחבר. פורסם סיני, ניסן תשמ"ג. הודעה על הספר מאת המחבר, במקהלים אברך ה', המגיד, 11 במאי 1864 חמישים שנות לבטים - תכנית הלימודים בדינים, באתר www.daat.co.il אל תשכן באהליך עולה, המגיד, 25 ביוני 1873 פרופ' נחום רקובר, זכות היוצרים במקורות היהודיים "הדפסת 'קיצור שולחן ערוך' בניגוד לרצון המחבר", 98. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"א-1991. עמירם ברקת, הפרקליטות במוסקווה חזרה בה: לא תחקור התרגום לרוסית של "קיצור שולחן ערוך", באתר הארץ, 29 ביוני 2005