אלהים אלי אתה

אלהים אלי אתה אשחרך בסוד סגלתך הוא פיוט רשות לנשמת ליום הכפורים שחיבר ר' שלמה אבן גבירול, הנאמר בקהילות הספרדים. הפיוט הוא רשות לתפילת נשמת כל חי של תפלת שחרית ביום הכפורים, והוא נחתם באקרוסטיכון של שם המחבר: "אני שלמה הקטן ברבי יהודה אבן גבירול חזק" - כל אות חוזרת על עצמה ארבע פעמים במחרוזת, בראש הצלעיות המתחלפות שאינן רכיבי המסגרת, מלבד הסטרופה האחרונה אשר החתימה "חזק" מופיעה בראש טוריה. בפיוט 30 מחרוזות, ובכל אחת מהן שני רכיבי מסגרת: בטור א' בכל מחרוזת: ”אֱלֹהִים אֵלִי אַתָּה”. בטור ג' בכל מחרוזת: ”בְּקָרְאִי עֲנֵנִי יוֹם”. בטורים אלו אין לרוב אלא 3 הטעמות (מלבד רכיבי המסגרת). בטור השני, החפשי ממסגרת, ישנן ארבע הטעמות. כל סטרופה מסתיימת בפסוק מן התנ"ך. הרשות בנויה על פי המבנה של פיוט הרשות "אשכימה שחר יום יחדתו לצום העשור" שחיבר יוסף אבן אביתור, מייסד ז'אנר פיוטי הנשמת, אשר גם בה רכיבי מסגרת במתכונת דומה, ומחרוזת חתימתה זהה לרשות של אבן גבירול, מלבד רכיבי המסגרת. תבנית זו חריגה ביחס לפייטנות הספרדית, ולא קנתה לה מקום אצל פייטנים מאוחרים יותר. ז. ברויאר כתב כי צורתו של הפיוט איננה פיוט מסגרת אופייני לרשב"ג, וכן מבחינת תוכנן, רכיבי המסגרת מיותרים לרוב ולמעשה אפשר לקרוא גם בלעדיהם את כל הפיוט, הרי היה ניתן לצפות שאחרי הרכיב הראשון יבואו דברי תחנונים, ולאחר השני דברי זכות על ישראל, אך ברוב הפיוט אין הדבר כן, מה שאינו אופייני לאבן גבירול. הוא סבור שהמסגרת איננה מעצבת את הפיוט וכי "כאן הוענקה תבנית חצי מסגרתית אך ורק מפני ייראת הכבוד שרחש המשורר כלפי קודמו." הפייטן פותח בתיאור עמידתו לפני הקב"ה בתפלת שחרית, יחד עם כל עם ישראל, כשליח הציבור, עמדה מתוכה הוא יוצא במהלך כל הפיוט, שהוא למעשה רשות לש"ץ. הוא מכיר בעוונותיו החשופים כלפי האל, ומבקש ממנו להתעלם מחטאיו וישועה. הוא ממשיך להתחנן, כשליח הציבור, שתהיה תפילתו זכה וברורה, ללא טעויות ומחשבות זרות, ומצפה להנחייתו בדרך הנכונה. הוא טוען מספר טענות לזיכויו: האחת היא שבלידתו ברא אותו האל כשהעוון נטוע בו, אחרת היא עיצומו של יום הכיפורים המכפר על חטאיו והצום בו שרויים ישראל ביום זה, טענה אחרת היא הבושה שאוחזת בהם מרוב חטאיו, ואחת נוספת היא כינוסם של ישראל לבתי הכנסיות וזיכוך נפשם לקראת היום הקדוש. הוא שב ומזכיר את פחדו מגזר הדין המרחף מעליו ואת הידיעה כי האל מכיר את חטאיו, ומתחנן כי ישמע תפילתו. הפיוט נאמר ברוב קהילות נוסח הספרדים, יחד עם פיוטים נוספים, בתפילת שחרית של יום הכפורים – לפני ברכת ברוך שאמר או לאחר קדיש תתקבל. בשל אורכו של הפיוט, בחלק מהמחזורים וכתבי היד הוא מופיע בחלקו, לעיתים קוצצו 19 מחרוזותיו האחרונות. יעקב יצחקי מחזור אהלי יעקב ליום הכפורים, ירושלים ה'תר"ע, דף פו ע"ב־פז ע"ב חיים נחמן ביאליק ויהושע חנא רבניצקי, שירי שלמה אבן גבירול, כרך שני, תל אביב תרפ"ה, עמ' 178–182, ושם, חלק הערות ובאורים, עמ' 107–110. דב ירדן, שירי הקדש לרבי שלמה אבן גבירול, כרך ראשון, ירושלים ה'תשמ"ו, עמ' 71–79. זאב ז. ברויאר, שירת הקודש של ר' שלמה אבן גבירול: תוכן וצורה, ירושלים: מאגנס תשנ"ג, עמ' 273–275. אלהים אלי אתה – מילים, פירושים וביצועים | ר' שלמה אבן גבירול | פיוט | הספרייה הלאומית – אתר הפיוט והתפילה שלמה אבן גבירול, "אֱלֹהִים אֵלִי אַתָּה" בפרויקט בן-יהודה מידע על אלהים אלי אתה בקטלוג הספרייה הלאומית אברהם חמוי, מחזור בית הכפרת, ירושלים תשס"ד עמ' 387 ספר תהלים, פרק ס"ג, פסוק ב' זאב ז. ברויאר, שירת הקודש של ר' שלמה אבן גבירול: תוכן וצורה, ירושלים: מאגנס תשנ"ג, עמ' 273–275. דב ירדן, שירי הקדש לרבי שלמה אבן גבירול, כרך ראשון, ירושלים ה'תשמ"ו, עמ' 71. חיים נחמן ביאליק וי.ח רבניצקי, שירי שלמה אבן גבירול, כרך שני, תל אביב תרפ"ה, חלק הערות ובאורים, עמ' 107 עזרא פליישר, שירת הקודש העברית בימי־הביניים, מהדורה שנייה מורחבת, ירושלים: מאגנס, תשס"ח 2007, עמ' 396, מסת"ב 9789654933094 חיים שירמן, עזרא פליישר (ע), תולדות השירה העברית בספרד המוסלמית, ירושלים: מאגנס, תשנ"ו, עמ' 169־170, הע' 115 זאב ז. ברויאר, שירת הקודש של ר' שלמה אבן גבירול: תוכן וצורה, ירושלים: מאגנס תשנ"ג, עמ' 275. יעקב יצחקי מחזור אהלי יעקב ליום הכפורים, ירושלים ה'תר"ע, דף פו ע"ב מחזור אור ודרך ליום כפור, ירושלים תשמ"ו, עמ' תמ אלהים אלי אתה – מילים, פירושים וביצועים | ר' שלמה אבן גבירול | פיוט | הספרייה הלאומית – אתר הפיוט והתפילה