laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Puppet on a String

Puppet on a String (בעברית: בובה על חוט) הוא שירה של הזמרת הבריטית סנדי שו, אשר היה השיר הזוכה בתחרות האירוויזיון השתים-עשרה, שהתקיימה בווינה בירת אוסטריה, ב-8 באפריל 1967. השיר נכתב והולחן על ידי ביל מרטין ופיל קולטר. שו, שבעת ההיא כבר זמרת מוכרת ומצליחה, שרה את השיר לראשונה כאחד מחמישה שירים שביצעה במסגרת תוכניתו של רולף האריס, כדי שמתוכם ייבחר השיר שייצג את בריטניה בתחרות האירוויזיון של 1967. שו לא התלהבה בתחילה מן הרעיון להשתתף בתחרות, אך האיש שהביא לפרסומה, הזמר אדם פיית', שכנע אותה לכך. כמו כן, בעיני שו עצמה היה השיר הפחות מועדף מבין החמישה, שכן, לדבריה, היא סלדה ממנגינתו ומן האופי הסקסיסטי שלו. היא התאכזבה כאשר נבחר השיר לייצג את בריטניה באירוויזיון. בתחרות עצמה הוביל השיר לניצחון סוחף וגרף יותר מכפליים הנקודות שקיבל השיר שהגיע למקום השני (של אירלנד) (47 נקודות לעומת 22). היה זה הניצחון הראשון של בריטניה בתחרות האירוויזיון. בעקבות הזכייה היה השיר ללהיט בינלאומי. הוא הגיע לראש טבלת הסינגלים בבריטניה ב-27 באפריל 1967 ושהה בפסגה שלושה שבועות. הוא הגיע לפסגת המצעדים גם באוסטריה, אירלנד, נורווגיה וגרמניה (שם היה לסינגל הנמכר ביותר באותה שנה). שו הקליטה את השיר גם בצרפתית, איטלקית, ספרדית וגרמנית. עם השנים בוצעו לשיר יותר ממאתיים גרסאות כיסוי ב-30 שפות שונות. שו הקליטה מחדש את השיר ב-2007, לכבוד יום הולדתה ה-60. הייתה זו גרסה אלקטרונית בטמפו איטי, ששו חיברה במשותף עם ידידה, המוזיקאי הווארד ג'ונס. שו, שהצהירה שהיא אוהבת את הגרסה החדשה (בניגוד לזו המקורית), העמידה אותה להורדה חופשית במשך חודשיים באתר האינטרנט שלה. מדיה וקבצים בנושא Puppet on a String בוויקישיתוף מידע על היצירה "Puppet on a String" באתר מיוזיק בריינז מידע על הקומפוזיציה "Puppet on a String" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"Puppet on a String" באתר SecondHandSongs אתר האינטרנט של סנדי שו יש הטוענים שהזכייה נבעה בחלקה מן הפופולריות הרבה של שו ביבשת אירופה (היא הקליטה את מרבית הסינגלים המצליחים שלה עד אז בצרפתית, איטלקית, ספרדית וגרמנית).
Love?

Love? (בעברית: אהבה?) הוא אלבום האולפן השביעי של ג'ניפר לופז, שיצא ב-29 באפריל 2011. מהאלבום יצאו שלושה סינגלים – "On the Floor", שהפך ללהיט ענק, ולשיר המצליח ביותר של לופז עד היום, "I'm Into You" ו-"Papi". הסינגל הראשון, "On the Floor" – גרסה עדכנית לשיר למבדה מ-1989 יצא לאור ב-8 בפברואר 2011, בהשתתפות הראפר האמריקאי פיטבול ובהפקת רדוואן. השיר זכה להצלחה רבה במדינות שונות וזכה להיכנס למקום ה-5 במצעדים רבים כגון ארצות הברית, אוסטריה, אוסטרליה, דנמרק, צ'כיה וכולי. שיר זה סימל את חזרתה של לופז לסצנת המוזיקה כ-4 שנים לאחר אלבומה האחרון, Brave. השיר מכר 11,400,000 עותקים ברחבי העולם – יותר מכל שיר אחר של לופז. הסינגל נחשב לאחד הסינגלים המוצלחים ביותר של לופז. הקליפ לשיר הוא גם הקליפ הנצפה ביותר של לופז עד היום בכך שחצה את רף המיליארד צפיות והוא אחד הקליפים הנצפים ביותר ביטיוב. הסינגל השני מהאלבום הוא "I'm Into You", שהוצא לאור ב-1 באפריל 2011, בהשתתפות ליל ויין. השיר מוקם במקום 41 בבילבורד האמריקאי. בבריטניה נכנס השיר לעשרת המובילים. לעומת הסינגל הקודם הסינגל הזה הצליח הרבה פחות במצעדים וצבר למעלה מ-200 מיליון צפיות ביוטיוב. הסינגל השלישי הוא "Papi", שיצא לאור ב-13 בספטמבר 2011. השיר נכנס לאלבום הלהיטים הכללי של שנת 2011 הנקרא Now That's What I Call Music 17, מחברת התקליטים הליקון ו-MTV. זוהי הגרסה ה-17 של אלבום הלהיטים, כפי שמצוין בשם האלבום. הקליפ גם כן הוא צבר ללמעלה מ-200 מיליון צפיות. במצעדים הסינגל נחל הצלחה פחותה בכך שלא נכנס כמעט למקומות הראשונים של המצעדים העולמיים ובמצעד הבילבורד הוט 100 נחל כישלון מוחלט בכך שהגיע רק למקום ה-96 ומשם לא עלה. מידע על האלבום Love? באתר MusicBrainz מידע על האלבום Love? באתר AllMusic האלבום Love? באתר Discogs האלבום Love? באתר ספוטיפיי האלבום Love? באתר יוטיוב דפנה לוסטיג‏, ג'יי לא: החדש של ג'ניפר לופז - שירים איומים שאמריקה אוהבת, באתר וואלה, 3 במאי 2011 עמית קוטלר, טוב? לאב דווקא, באתר ynet, 3 במאי 2011 "J. Lo finds 'a different kind of strength'". USA TODAY (באנגלית). נבדק ב-2017-10-20. Stats: Jennifer Lopez | The Receipts - Classic ATRL, classic.atrl.net (באנגלית) (ארכיון)
לוגלאן

לוגלאן היא שפה מתוכננת שעוצבה במקור לשם מחקר בלשני, בדגש על היפותזת ספיר-וורף. בניית השפה החלה ב-1955 על ידי ד"ר ג'יימס קוק בראון, במטרה ליצור שפה שתהיה כה שונה משפה טבעית עד שבמידה שההיפותזה נכונה, האנשים המשתמשים בה יתחילו לחשוב אחרת. ד"ר בראון מעולם לא סיים את כתיבת השפה, אך תומכיו יצרו מאוחר יותר את שפת הבת לוז'באן, שפה המושתתת על אותם עקרונות, אך מלאה ונגישה יותר, במטרה לעודד אנשים להשתמש בה כשפה אמיתית. לוגלאן נוצרה כשפה לוגית שאינה יכולה להיות מובנת בשני אופנים, דבר שהוביל את רוברט היינליין להשתמש בה בספריו "עריצה היא הלבנה" ו"מספר החיה: 666" בתור שפת תקשור בין אדם למכונה. אתר האינטרנט הרשמי של לוגלאן (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא לוגלאן בוויקישיתוף Loglan.org ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ניתוח רטרוגרדי

בשחמט, ניתוח רטרוגרדי הוא ניתוח המסעים שקדמו לעמדה נתונה כלשהי. ניתוח רטרוגרדי אינו שימושי במשחקים רגילים (מאחר שהשחקנים יודעים את המסעים הקודמים) אבל משתמשים בו לעיתים כדי למצוא את האפשרויות להגיע לעמדה מסוימת (מט, לדוגמה). השימוש העיקרי בניתוח רטרוגרדי הוא בבעיות שחמט. קיים סוג של בעיות הנקראות בעיות ניתוח רטרוגרדי (או בעיות רטרוגרדיות) ובהן נתון מצב, ועל הפותר לגלות מה היו המסעים שקדמו לו. קיימים שימושים נוספים לניתוח רטרוגרדי בבעיות שחמט (ראו בהמשך) העמדה משמאל היא דוגמה לבעיה רטרוגרדית (מאת אריק אנגליני, 1995). יש למצוא את המהלך האחרון של הלבן. במבט ראשון, נראה שאין לבעיה פתרון, כי ללבן מלך בלבד ולכן בתור האחרון הוא היה חייב להזיז אותו, ובכל משבצת שסביבו הוא היה בשח כפול שאי אפשר להגיע אליו בדרך רגילה. אבל בכל זאת קיים מצב שבו אפשר להגיע לשח כפול בלי להזיז אף אחד מהכלים המאיימים: הכאה דרך הילוכו. קיימת משבצת אחת שדרכה היה אפשר לבצע שח כזה: ו5. אם כך, המסעים הקודמים היו 1. ז2-ז4 ו4:ז3++ 2. מה5. אבל מה היה קודם לכן? המלך הלבן היה בשח על ידי הרץ, והרגלי הלבן היה ב-ז2. לא ייתכן שהשחור נתן שח על ידי הזזת הרץ, ומכאן שזה היה שח עקיף. אבל שום כלי שנמצא עכשיו על הלוח לא יכל לתת שח עקיף, ולכן זה חייב להיות כלי שהוכה. האפשרות היחידה היא שמלך הכה אותו כשזז ל-ה5. הכלי היחיד שיכול לנוע מ-ז4 ל-ה5 הוא פרש. לפיכך, הפתרון הוא: 1...פז4-ה5+ 2.ז2-ז4 ו5:ז4++ 3. מ:ה5. ניתן לשאול: אם הרגלי היה ב-ז2 מתחילת המשחק, איך יכלה המלכה השחורה להגיע ל-ו3, וגם הרץ השחור ל-ח3? האם הבעיה חוקית? תשובה: הבעיה בהחלט חוקית. בבעיית ניתוח רטרוגרדי עמדת המוצא וכל המסעים חייבים להיות חוקיים, אך אין חשיבות לדרך שבה הגיעו לעמדת המוצא. לעיתים משתמשים בניתוח רטרוגרדי כדי לפתור בעיות שחמט רגילות. ניתוח כזה מכונה "ניתוח רטרוגרדי חלקי". בבעיה זו הניתוח אינו קובע חד-משמעית את ההיסטוריה של המשחק אלא מתאים פתרון לכל אפשרות. הבעיה משמאל (מאת ו. לאנגסטאף, 1922) היא דוגמה לבעיה מסוג זה. ניסיון לפתור את הבעיה בלי להתייחס למסעים הקודמים יסתיים בכישלון. אבל אם נסתכל על המסעים הקודמים, נראה שהשחור היה חייב להזיז את המלך, הצריח, או לשחק ז7-ז5 (ז6-ז5 אינו אפשרי, כיוון שזה מחייב שהלבן סיים את מסעו הקודם במצב של שח). אם כך, ניתן להסתכל על המצבים הבאים: אם מסעו של השחור היה במלך או בצריח, הוא אינו יכול לבצע הצרחה. לפיכך, הלבן יכול לשחק 1.מה6 ואז 2.צד#8. אם מסעו של השחור היה ז7-ז5, הלבן משחק: 1.ח:ז6 ד.ה. ומאיים 2.צד#8. על 1...0-0 בא 2.ח#7.
חדשות ארכיאולוגיות

חדשות ארכיאולוגיות הוא כתב עת היוצא לאור מאז 1961 על ידי רשות העתיקות וכולל סקירות על חפירות ארכאולוגיות שבוצעו על ידי אנשי הרשות בישראל. בכתב בעת מפורסמים דו"חות ביניים ודו"חות סופיים וכן ממצאים ארכאולוגיים שתועדו בעת עבודות פיקוח. המאמרים מתפרסמים במקביל בעברית ובאנגלית. את מטרת כתב העת הגדיר אברהם בירן שיזם את הדפסת כתב העת: "לספק את דרישת חברים רבים שביקשו לקבל ידיעות מוסמכות על הנעשה בשטח המחקר הארכאולוגי בארץ". בשנת 2004 החלו מאמרי כתב העת להתפרסם באינטרנט ומשנת 2005 הופסקה הוצאת המהדורה המודפסת. כדי לשמור על רציפות עם המהדורה המודפסת מספרי הגליונות באתר האינטרנט עוקבים למהדורה המודפסת, אולם למעשה המאמרים מתפרסמים במשך כל השנה ולא פעם אחת בשנה כמו שהיה קודם לכן. באתר האינטרנט מופיעים גם כל נושאי המאמרים של 116 הגליונות הראשונים ומחבריהם. אתר האינטרנט הרשמי של חדשות ארכיאולוגיות אתר האינטרנט הרשמי של חדשות ארכיאולוגיות גיליונות "חדשות ארכיאולוגיות" במאגר JSTOR (הצגת דף זה מתאפשרת לאחר הזדהות באתר הספרייה הלאומית, וכניסה לכתב עת כלשהו בדף המוצג. הרישום לאתר הספרייה הוא חינם) צבי גל, פרסומי הרשות, אתר רשות העתיקות חדשות ארכיאולוגיות - המהדורה הדיגיטלית (15 מאי 2005), אתר רשות העתיקות ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הקרב על אוסטרליה

הקרב על אוסטרליה הוא מונח היסטוריוגרפי המקובל באוסטרליה המתאר סדרת קרבות בין כוחות האימפריה היפנית ובין כוחות בעלות הברית בשנים 1942–1943 בקרבת אוסטרליה, במהלך המערכה באסיה ובאוקיינוס השקט במלחמת העולם השנייה. בקרבות אלה ניסו בעלות הברית לבלום את ההתקדמות היפנית אל צפון אוסטרליה דרך דרום-מזרח אסיה. תחילה התכוונו היפנים לנתק את קווי התקשורת והאספקה בין אוסטרליה וארצות הברית, אך לאחר מכן שאפו לחזק את גבולותיהם החדשים. לאחר התבוסה בקרב מידוויי, בו איבד הצי הקיסרי היפני מספר נושאות מטוסים, והכישלון בניסיון כיבוש העיר פורט מורסבי שבפפואה גינאה החדשה, נעצרה ההתקדמות היפנית באזור דרום-מערב האוקיינוס השקט. החל מ-2008 מצוינים אירועים אלה ב"יום הקרב על אוסטרליה," המצוין ביום רביעי הראשון בחודש ספטמבר. פיטר סטנלי, לשעבר ההיסטוריון הראשי של האגודה האוסטרלית לזכר המלחמה, טוען שהרעיון של הקרב על אוסטרליה הוא מוטעה שכן סדרת קרבות אלה לא היוו מערכה שמטרתה כיבוש המדינה. מקורות התפיסה המודרנית של הקרב על אוסטרליה נעוצים בפגישה פרטית בין מייג'ור-ג'נרל דיגר ג'יימס ובין היסטוריון המלחמה באסיה ג'יימס בואן ב-1997. ג'יימס ובואן הגדירו את רעיון הקרב על אוסטרליה על מנת לתאר התנגשות המטרות האסטרטגיות של האימפריה היפנית ושל ארצות הברית, שהובילו לסדרת קרבות גדולים ב-1942 צפונית לאוסטרליה, הכוללת את קרב ים האלמוגים, את קרב גוודלקנל ואת קרב שביל קוקודה. בהקשר זה נועד המונח "הקרב על אוסטרליה" לתאר מאבק קשה ומתמשך שנועד למנוע מהיפנים להשיג את מטרתם האסטרטגית באוקיינוס השקט, והיא כיבוש אוסטרליה ומניעת ארצות הברית מלסייע לה ולהשתמש בה כבסיס לעריכת מתקפות-נגד כנגד הצבא היפני הקיסרי. ארצות הברית הייתה נחושה להגן על הגישה שלה לאוסטרליה ולטריטוריות של בגינאה החדשה גם במחיר של העמדת נושאות המטוסים שלה בסיכון. ב-19 בפברואר 1942 תקפו כ-242 מטוסים יפנים את העיר דרווין (הטריטוריה הצפונית) באוסטרליה, וגרמו למותם של 71 איש. אך התפיסה האמריקאית רואה ב-11 במרץ 1942 היום בו פרץ הקרב על אוסטרליה, שכן ביום זה אישר המטה הכללי הקיסרי של יפן את יישום התוכנית ששאפה להכניע את אוסטרליה על ידי בידודה מארצות הברית, הטלת מצור ימי ושימוש בלוחמה פסיכולוגית. הקרב הסתיים כשהיפנים נהדפו מגינאה החדשה ב-22 בינואר ומגוודלקנל ב-7 בפברואר 1943. בנאום בשנת 2006 טען ההיסטוריון הראשי לשעבר של האגודה האוסטרלית לזכר המלחמה, פיטר סטנלי, שרעיון הקרב על אוסטרליה אינו תקף מפני שהאירועים עליהם מבוסס הרעיון קשורים במידה קלושה בלבד. סטנלי טען שרעיון הקרב על אוסטרליה השתרש בחברה האוסטרלית באופן חלקי בגלל קבוצה של אנשים בעלי תפיסה היסטורית מוטלת בספק אך בעלי רצון ראוי להערכה להכיר ולכבד את אלו שנלחמו במלחמת העולם השנייה, ושהקרב על אוסטרליה לא התקיים במובן שהיפנים לא ערכו מתקפה מאורגנת כנגד אוסטרליה. מעבר לכך, סטנלי טען שלא נעשה שימוש במונח "הקרב על אוסטרליה" עד שנות ה-90, ושהוא אינו מוכר כקרב במדינות אחרות מלבד אוסטרליה. Frei, Henry P. Japan's Southward Advance and Australia: From the Sixteenth Century to World War II, Melbourne University Press, 1991. ISBN 0522843921. Stanley, Peter. Invading Australia: Japan and the Battle for Australia, 1942, Penguin Group, 2008. ISBN 9780670029259. THE BATTLE FOR AUSTRALIA 1942-1943, אתר העוסק בקרב על אוסטרליה. פיטר סטנלי, He's (Not) Coming South: The Invasion That Wasn't, מאתר האגודה האוסטרלית לזכר המלחמה. פיטר סטנלי What 'Battle for Australia‏'?, abc.net.eu סטנלי, 2008.
קאדי

קאדי (قَاضِي (قَاضٍ), תעתיק מדויק: קאצ'י) הוא שופט מוסלמי הפוסק לפי חוקי השריעה, מקבץ החוקים הדתיים של האסלאם. ברוב החברות המוסלמיות הקאדי מוסמך לדון בעברות על מצוות האסלאם, במשפט פלילי ובדיני ממונות, אולם במדינת ישראל הוא מוסמך לדון בדיני אישות וירושה בלבד, אף כי שכיחים גם דיונים בענייני הקדש (ואקף). עאלם הממונה לקאדי מחויב לדון על-פי ספרי החוקים של האסכולה המשפטית אליה הוא משתייך (האסכולה החנפית, האסכולה החנבלית וכדומה). על פי המסורת המוסלמית, מונה הקאדי הראשון על ידי הח'ליפה עומר בן אל-ח'טאב, על מנת להקל על עצמו את נטל השיפוט. בתקופת הח'ליפות היו הקאדים ממונים על ידי הח'ליפה או מושל מטעמו, וחויבו לציית להם. בישראל מוכר מעמד הקאדי בתוך בית הדין הדתי המוסלמי הנקרא "בית דין שרעי" (מהמילה "א-שריעה" - ההלכה המוסלמית). במדינת ישראל פועלים שמונה בתי דין שרעיים אזוריים בערים באקה אל-גרבייה, עכו, חיפה, נצרת, טייבה, יפו (תל אביב), באר שבע וירושלים. בנוסף להם פועלים בית הדין השרעי לערעורים והנהלת בתי הדין השרעיים, אשר ממוקמים בירושלים. בית הדין האזורי דן בהרכב של קאדי אחד ובית הדין השרעי לערעורים דן בהרכב של שלושה קאדים. מעמדם, מינויים ועניינים אחרים הנוגעים לקאדים בישראל מוסדרים בחוק הקאדים, התשכ"א-1961. פסקי הדין של בית משפט בראשות קאדי נקראים סיג'יל (sigill) מהמילה הלטינית סיגילום (Sigillum) שמשמעה חותם. בתקופת בית עבאס מונו הקאדים על ידי הח'ליפים ונהנו מסמכות מלאה; ניתן היה לערער על החלטותיהם רק בפני הח'ליפה או מושלי הפרובינציות. בראש הקאדים היה ממונה הקאדי אל-קודאת, זקן השופטים. הוא היה ממונה על כל המערכת המשפטית, ותפקידיו העיקריים: לפקח על תקינות עבודתם של הקאדים, ובדיקת כישורים מקצועיים של מועמדים לתפקיד. לצד הקאדים פעלו יועצים ובראשם השוהוד, עדים, תפקידם היה לפקח על תקינות ההליכים המשפטיים. העדויות בבית המשפט נכתבו על טפסים מיוחדים שנקראים שורוט, ומסמכים אלו נשמרו בבית המשפט. מערכת המשפט האסלאמית הייתה אחד המוסדות הגבוהים והחזקים שיצר האסלאם. שורטה (משטרה) - תפקידה היה לאכוף את פסקי הדין של הקאדים ולמנוע פשעים. מוחתסִב (מפקח) - בתקופת בית אומיה פיקח המפקח על השווקים ועל המסחר המקומי. בתקופת בית עבאס רוב האוכלוסייה באימפריה כבר הייתה מוסלמית, לכן הורחבו סמכויותיו. המפקח היה צריך להיות מוסלמי, ותפקידו היה לדאוג לקיום סגנון חיים אסלאמי לא רק בשווקים אלא בחיי הציבור בכללותם, לדוגמה, שאנשים יבואו לתפילה בזמן, שגברים ונשים יתנהגו בצורה נאותה, ושהתושבים שאינם מוסלמים יקבלו את המגבלות עליהם. המוחתסב מונה על ידי הח'ליפה או מושל הפרובינציה ולא הייתה בחירה לתפקיד זה. בערים הגדולות היו עוזרים הכפופים לו. מזאלם - תפקידם היה למנוע עוולות ומעשי עושק בקרב פשוטי העם מצד בעלי השררה, השליט ופקידיו. זהו מוסד שיפוטי נוסף שפעל לצד הקאדים. קאדי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ג'יימס רובין

ג'יימס פיליפ "ג'יימי" רובין (באנגלית: James Philip "Jamie" Rubin; נולד ב-1960 בעיר ניו יורק) הוא איש ממשל אמריקאי לשעבר ועיתונאי, יהודי. שירת כדובר מחלקת המדינה במהלך ממשלו של הנשיא ביל קלינטון, ולאחר מכן, הפך לעיתונאי ופרשן חדשות סקיי טלוויזיה. מכהן כפרופסור בבית הספר ללימודים בינלאומיים ויחסי ציבור של אוניברסיטת קולומביה. עד 2018 היה נשוי לכריסטיאן אמנפור, הכתבת הבינלאומית ומנחה ברשת CNN (לשעבר מגישת "השבוע הזה" ב-ABC). מדיה וקבצים בנושא ג'יימס רובין בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ג'ון מאק

ג'ון אדוארד מאק (באנגלית: John Edward Mack;‏ 4 באוקטובר 1929 - 27 בספטמבר 2004) היה פסיכיאטר אמריקאי, סופר ופרופסור לרפואה באוניברסיטת הרווארד. מאק, זוכה פרס פוליצר עבור הביוגרפיה שחיבר על לורנס איש ערב, תרם במהלך חייו להגברת המודעות לנושאים רוחניים שונים בתחום המיסטיקה. בשנת 1994 פורסם ספרו "חטיפה" (Abduction), שעורר עניין והפך לרב-מכר ידוע, ואף שימש בהכנת סדרת המתח הפופולרית "תיקים באפלה". מאק נולד בניו יורק. הוא קיבל תואר ברפואה בשנת 1955 מאוניברסיטת הרווארד. כמו כן סיים את לימודיו במכון "החברה לפסיכואנליזה בבוסטון", והוסמך כפסיכואנליטיקאי לילדים ולמבוגרים. מאק עסק בתחילת דרכו במחקר בשאלה כיצד פרספקטיבה אחת על העולם יכולה להשפיע על מערכת יחסים ודעה אחרת. הוא עסק בשאלה זו במסגרת מחקרים על חלומות, סיוטי לילה והתאבדות בני נוער. כבר משנות החמישים נרשמו דיווחים של אנשים על חטיפות שונות על ידי חייזרים, אך אלה כמעט ולא זכו לתשומת הלב של הממסד האקדמי למעט תשומת לב מועטה בתחילת שנות השישים על ידי ד"ר רונלד ספרינקל (Ronald Sprinkle) שחקר מעט את הנושא. ג'ון מאק החל לעסוק בתחום זה באינטנסיביות בתחילת שנות התשעים, והפך לחוקר הידוע ביותר בתחום זה. מאק ערך ראיונות לקבוצה של יותר מ-200 נבדקים שטענו כי נחטפו על ידי חייזרים. בתחילה ניגש מאק למחקר מתוך עמדה כי נחקריו סבלו מהפרעה נפשית חמורה, אך עם הזמן השתנו עמדותיו כאשר גילה כי הנבדקים עברו חוויות שונות ויש להם תסמינים שלא נבעו מתוך הפרעה נפשית כלשהי. בשנת 1994 דיקן בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד הקים ועדה לבדיקת מחקרו של מאק. במאמר של ה-BBC נכתב באותם זמנים כי זו הפעם הראשונה בהיסטוריה של אוניברסיטת הרווארד בה נושא שנוי במחלוקת שכזה נחקר ברצינות רבה. מאק תיאר את מחקרו כנושא המזכיר את פרנץ קפקא, מצב אשר בו לא ניתן לדעת בדיוק לאן הולך מחקרו, מצב של אי ודאות שלט בתחילת תהליך המחקר. לאחר 14 חודשי מחקר התרבו השאלות מכיוון הקהילה האקדמית לגבי מחקרו של ג'ון, אך לבסוף יצאה הכרזה של הדיקן כי ג'ון מאק עומד במחקרו עם חופש אקדמי, ובנוסף כי ג'ון מאק נשאר עדיין בעמדה טובה כחבר בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת הרווארד. אחר כל זאת, כל הדעות והמחלוקות, קיבל ג'ון את אישורה של אוניברסיטת הרווארד לפרסום תוצאות מחקרו, ובנוסף עזרת מימון מקרן רוקפלר של סכום 250 אלף דולר כל שנה. מחלוקת ידועה הייתה כשמנגד לדעותיו של ג'ון מאק עמדה ד"ר סוזן קלנסי, עמדות מנוגדות בהקשר לזיכרון הנחקרים בחטיפות על ידי חייזרים. סוזן קלנסי הגיעה למסקנה כי לאנשים בעלי זכרונות משוחזרים יש נטייה לזכרונות שגויים, ולפיכך נראה כי לא בהכרח התקיימו זכרונותיהם הטראומטיים בצורה כה קשה, אם בכלל התקיימו. בניגוד לדעתה טען ג'ון כנגד מחקריה של קלנסי כי לא ניתן להשתמש במבחן מילים קצר שערכה על הנבדקים, וממנו להסיק מסקנות. ביום שני ה 27 בספטמבר שנת 2004, עת היה בלונדון כמרצה בוועידת לורנס נהרג ג'ון על ידי נהג שיכור כשחזר מארוחת ערב אצל חברים בשעה 23:25 בלילה. נהג המכונית הודה בשכרותו והועמד לדין, כמו כן הודיעה משפחתו של ג'ון בבית המשפט כי הם מבינים כי נהג הרכב לא התכוון לבצע את הנעשה בהתנגשות. אתר האינטרנט הרשמי של ג'ון מאק
העשור הראשון של המאה ה-1 לפנה"ס

האם התכוונתם ל... השנים 100 - 91 לפנה"ס – שהם כרונולוגית העשור הראשון של המאה ה-1 לפנה"ס. השנים 10 - 1 לפנה"ס – שהם למעשה העשור האחרון של המאה ה-1 לפנה"ס.
ג'יימס קוק בראון

ג'יימס קוק בראון (באנגלית: James Cooke Brown; ‏21 ביולי 1921 - 13 בפברואר 2000) היה סוציולוג וסופר מדע בדיוני. הוא מוכר בעיקר כיוצרה של השפה המתוכננת לוגלאן ושל משחק הלוח "קריירות". ד"ר בראון היה אידיאליסט ועסק רבות בנושאים של אוטופיה. דוגמה לכך היא ספרו "התקרית הטרואיכנית", בו הוא מתאר שיטה כלכלית בעתיד הלא-רחוק אשר תוביל לשגשוג ולשלום. ג'יימס קוק בראון, ברשת החברתית Goodreads ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גליל (גאומטריה)

בגאומטריה, גָּלִיל הוא המקום הגאומטרי של כל הנקודות במרחב, הנמצאות במרחק קבוע, רדיוס הגליל, מישר כלשהו, ציר הגליל. זהו משטח אינסופי חלק, שהעקמומיות בכל נקודה על פניו קבועה. הגליל הוא משטח ישרים (עבור כל נקודה על פניו, קיים ישר העובר דרכה, ושוכן במשטח). המושג גליל מתייחס גם לגוף הגאומטרי המוגבל על ידי המשטח הגלילי, ושני מישורים מקבילים החותכים אותו. כאשר המישורים החותכים מאונכים לציר, מתקבל גליל ישר. לגוף זה שטח פנים הבנוי ממשטח עקום, הקרוי מעטפת הגליל, ומשני עיגולים חופפים, התוחמים אותו משני צדדיו, הקרויים בסיסים. המרחק בין הבסיסים נקרא גובה הגליל. במקרה שבו המישורים החותכים אינם מאונכים למשטח, הצורה המתקבלת נקראת גליל לא ישר או גליל נטוי. במקרה זה, צורת הבסיסים היא של אליפסה, שצירה הקצר שווה באורכו לקוטר הגליל, וצירה הארוך גדל ביחס הפוך לקוסינוס זווית הנטייה של הגליל. גליל ישר הוא גם גוף סיבוב של מלבן המסובב סביב ציר העובר במרכז המלבן, ומקביל לשתיים מצלעותיו הנגדיות. בהתאם להגדרה המכלילה של פאה, לגליל יש שלוש פאות. תכונותיו של גליל שרדיוסו   r {\displaystyle \ r} וגובהו   h {\displaystyle \ h} , הן נפחו הוא: V =   π r 2 h {\displaystyle V=\!\ \pi r^{2}h} שטח פנים הוא: A =   2 π r ( r + h ) {\displaystyle A=\!\ 2\pi r(r+h)} . שטח פני המעטפת (לא כולל שני הבסיסים) הוא S =   2 π r h {\displaystyle S=\!\ 2\pi rh} עבור נפח נתון, הגליל בעל שטח הפנים הקטן ביותר מקיים h =   2 r {\displaystyle h=\!\ 2r} . בדומה, עבור שטח פנים נתון, הגליל בעל הנפח הגדול ביותר מקיים h =   2 r {\displaystyle h=\!\ 2r} . פריסה של גליל מעגלי ישר בנויה ממלבן, ושני עיגולים חופפים הצמודים לשניים מהניצבים הנגדיים שלו. המלבן הוא צורת מעטפת הגליל, לאחר ששוטחה, והעיגולים הם למעשה בסיסי הגליל השומרים על צורתם. כל אחד מהניצבים הצמודים לעיגולים שווה באורכו להיקף העיגול הצמוד אליו, ואורך שני הניצבים הנותרים שווה לגובה הגליל. בגאומטריה דיפרנציאלית ניתנת למושג גליל הגדרה רחבה יותר: גליל הוא כל משטח ישרים הבנוי כולו מישרים מקבילים. מישור המאונך לאחד מישרי המשטח, בהכרח יהיה מאונך לשאר הישרים, וצורת החתך של המישור עם המשטח, מאפיינת למעשה את המשטח כולו. כך למשל, משטח שצורת החתך שלו היא אליפסה, נקרא גליל אליפטי. הקואורדינטות הקרטזיות של גליל זה הן: ( x a ) 2 + ( y b ) 2 = 1 {\displaystyle \left({\frac {x}{a}}\right)^{2}+\left({\frac {y}{b}}\right)^{2}=1} a {\displaystyle a} ו- b {\displaystyle b} הם אורכי מחצית צירי האליפסה. כאשר a {\displaystyle a} שווה ל- b {\displaystyle b} מתקבל גליל מעגלי. בהתאם להגדרה זו, גליל יכול להיות משטח, שצורת החתך שלו היא לאו דווקא סגורה. דוגמאות לכך הם הגליל הפרבולי והגליל ההיפרבולי. topic/cylinder-mathematics גליל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גליל, באתר MathWorld (באנגלית) גליל הוא גם משטח סיבוב של קו ישר, המסובב סביב קו ישר אחר, המקביל לו
המצעד הרשמי של גלגלצ

המצעד הרשמי של גלגלצ (בעבר: אחד אחד) הוא מצעד פזמונים שבועי המופק ומשודר על ידי תחנת הרדיו גלגלצ. המצעד מדורג על ידי הקהל במהלך השבוע והוא משודר מדי שבוע ביום חמישי ומתפרסם גם באתר גלגלצ. במצעד מדורגים מדי שבוע 10 שירים ישראליים ו-10 שירים בינלאומיים. המצעד מדורג במהלך השבוע באתר האינטרנט של התחנה על ידי המאזינים, בעבר נהגו לשדר במצעד 15 שירים ישראליים ו-15 שירים בינלאומיים, אך החל מיולי 2011 משמיעים במצעד 10 שירים ישראליים ו-10 שירים בינלאומיים. המצעד משודר מדי יום חמישי בין השעות 12:00–14:00. סדר השמעת השירים הוא מהמקום ה-10 עד למקום הראשון כשהשירים הישראליים והבינלאומיים מושמעים לסירוגין. החל מינואר 2016, בכל פעם ששיר ישראלי החליף את המקום הראשון הישראלי שהיה בשבוע שלפני כן, מנחת המצעד מתקשרת אל האמן או האמנית המבצעים אותו ומספרת להם ששירם הגיע למקום הראשון, לפני שמושמע השיר, השיחה גם מושמעת במצעד. בנוסף להצבעות המאזינים, ישנם נתונים נוספים הנערכים למצעד: השמעות, הצבעות ומצעדים נוספים אחרים וכל הנתונים משוקללים ונעשה מהם המצעד של השבוע. במצעד קיימות שלוש פינות במסגרתן משודרים שירים נוספים שלא מדורגים במצעד: היה-היה: בפינת "היה היה" משודרים שירים ששהו במצעד גלי צה"ל/גלגלצ בתאריך הנוכחי בשנים עברו. מסביב לעולם: פינת "מסביב לעולם" היא לא קבועה, ומוצגים בה שירים שנמצאים במקומות גבוהים במצעדים אחרים ברחבי העולם. בדרך כלל השירים המוצגים בפינה טרם נכנסו לשידור במהלך השבוע בתחנה. חדש בגלגלצ: בפינה זו משודרים בהשמעת בכורה שירי הפלייליסט החדשים שיושמעו בגלגלצ החל מהשבוע שלאחר מכן. ישיבת הפלייליסט נערכת בימי שלישי ובחמישי נבחרים מספר שירים שישתתפו בפינה זו במצעד. עד פרישתו מהתחנה בשנת 2010 שידר את המצעד עמרי רונן. לאחר מכן שידרה את המצעד הדר מרקס ובשנת 2011 החליפה אותה נעמי רביע. מ-2012 מגישה את המצעד דלית רצ'שטר. מספר שבועות כללי של שהייה במקום הראשון: "הללויה" - חלב ודבש (16 שבועות). "אבניבי" - יזהר כהן (15 שבועות).  "רסיסים" - רביב כנר (13 שבועות). מספר שבועות רצוף של שהייה במקום הראשון: "אפס מאמץ" - סטטיק ובן אל תבורי בהשתתפות נטע ברזילי (14 שבועות). "בית משוגעים" - רן דנקר (12 שבועות). אתר האינטרנט הרשמי של המצעד הרשמי (הישראלי) של גלגלצ אתר האינטרנט הרשמי של המצעד הרשמי (הבינלאומי) של גלגלצ
פרנסואה מורלה

פרנסואה מורלה (בצרפתית: François Morellet ;30 באפריל 1926 – 11 במאי 2016) היה צייר, אמן אור ופסל צרפתי. יצירותיו אבסטרקטיות ומשתמשות במוטיבים גאומטריים (מופשט גאומטרי). מורלה נולד בעיירה שולה בצרפת. הוא למד בקולז' קולבר (College Colbert) בשולה בין השנים 1932 ו-1936 ובין השנים 1940 ו-1941. בשנים 1939-1937 ובשנים 1944-1942 למד בתיכון שארלמאן (Lycee Charlemagne) בפריז. בין השנים 1945 ו-1947 למד במכון לשפות אוריינטליות בפריז (Institut national des langues et civilisations orientales) ובשנת 1947 קיבל מהמכון תואר ברוסית. מורלה היה אוטודידקט בתחום האמנות, והושפע בתחילת דרכו ממקס ביל. בשנת 1946 נישא לדניאל מרנד (Danielle Marehand). לפרנסתו עבד במשך רוב חיו הבוגרים כמנהל מפעל משפחתי. Album de 10 sérigraphies sur 10 ans (1952-1961), François Morellet, 1975, Musée Groninger François Morellet, Flammarion, 1996, סרז' למוי מדיה וקבצים בנושא פרנסואה מורלה בוויקישיתוף ביוגרפיה באתר של גלריית אראס (באנגלית) kamel mennour – François Morellet François Morellet, French Abstract Artist, Dies at 90
טטה

האם התכוונתם ל... קבוצת טאטא – תאגיד רב-לאומי שמטהו במומבאי שבהודו. טטה (הונגריה) – עיר בצפון-מערב הונגריה. טטה (כדורגלן) – כדורגלן ברזילאי. אוגוסטו פינושה (גם כונה בשם: El Tata) – גנרל צ'יליאני אשר עמד בראש הדיקטטורה הצבאית בצ'ילה ("החונטה"), אשר שלטה בצ'ילה מ-1973 עד 1990. חרארדו דניאל "טאטא" מרטינו – כדורגלן ארגנטינאי. תיבת TATA – מונח מתחומי הביולוגיה. טטרה טטרים (פירושונים)