קבר יאסון

קבר יאסון הוא קבר מתקופת בית המקדש השני המצוי ברחוב אלפסי בשכונת רחביה שבירושלים. הקבר מצוי במרכז "עיר המתים" של ירושלים בתקופת הבית השני, אשר התפשטה אל מחוץ לחומות העיר ושרידיה נמצאים בחפירות בכל רחבי האזור וגם בשכונת רחביה - על אם הדרך שהובילה בעבר לעיר יפו. הקבר התגלה בפברואר 1956 במהלך פרויקט בינוי, ביוזמתו של הקבלן מוריס רג'ואן, במהלך פיצוץ סלעים שנועד לפלס את הקרקע לבניית בניין ברחוב אלפסי 10. לאחר שהוחלט לשמר את המקום קיבל הקבר את מספר הבניין שהיה אמור להיבנות במקום. נכון לשנת 2020, החצר פתוחה כחלק מגן ציבורי, אך מבנה הקבר עצמו חסום בסורגים ללא אפשרות כניסה. הקבר כולל מדרום לצפון, מבוא, חצר חיצונית וחצר פנימית, ופרוזדור שנפתח לשני חדרים: האחד במערבו, בעל עשרה כוכי קבורה, והאחד בצפונו, שנועד לליקוט עצמות. המבוא - שטחו 8.75x5 מטרים, והוא היה פשוט ביותר, בעל קירות מטוייחים החצובים בסלע, ונמשך מעט פחות מ-9 מטרים, עד שהסתיים במדרגת אבן שסימלה את הכניסה לקבר. הכניסה לחצר החיצונית נעשתה דרך פתח שכנראה היה בעל קשת בקיר אבני גזית (ראו שחזורו בתמונה), החצר חיצונית עצמה (5.40x4.30 מטרים) הייתה בנויה בערבוביה של אבני גזית וגוויל, כאשר הבנאי בנה בצורה חסכונית, ובכל מקום שאינו נראה לעין, מפנות אבני הגזית את מקומן לאבני הגוויל. להבדיל מהמבוא, החצר הייתה מרוצפת. בצידה הצפוני של החצר עמדה דלת אבן שנעלמה עם השנים, אך העקבות שהותירה בטיח הרצפה רמזו לארכאולוגים על כובד משקלה. החצר הפנימית - שטחה 4.25x4.50 מטרים. היא החדר הראשון שקירותיו חצובים בסלע, על הקיר המערבי צוירה כף תמר. הפרוזדור - שטחו 5.80x5.40 מטרים וקירותיו החצובים בסלע, מתעגלים מעט כלפי מעלה. על קירות אלו מספר כתובות וציורים (ראו להלן), וגגו בנוי בצורת פירמידה. הכניסה לפרוזדור היא מבעד לפתח הבנוי בסגנון ה-stylos in antis - שתי אומנות המופרדות על ידי עמוד דורי. הפירמידה בראש מבנה הקבר דומה למבנה קבר זכריה, וככל הנראה הייתה מוטיב מקובל בתקופה החשמונאית המאוחרת (על פי תיאורו של יוסף בן מתתיהו, גם בראש קברי המלכים עמדו פירמידות, אם כי הן כנראה היו בסגנון שונה). חדר א - חצוב ממערב לפרוזדור. חדר ב - חצוב צפונית לפרוזדור. הפירמידה - מצויה על ראש המבנה הנוכחי. היא נהרסה במהלך השנים ושוחזרה מאבנים שנמצאו באזור. הקבר המקורי נפגע במהלך רעידת אדמה ושוקם עוד בתקופת הבית השני ושב לשמש כאחוזת קבר. הפירמידה מזכירה מוטיב קדום בבניה בירושלים (המצוי גם בקבר בת פרעה וקברי המלכים), מוטיב המצוטט בבניין בית המשפט העליון. בקבר התגלו מספר כתובות וציורי קיר, ביניהן ציור המתאר ספינות (ככל הנראה ספינות סוחר). על סיפון אחת הספינות מופיע אדם - ושמו מוזכר בכתובת סמוכה - יאסון, שהיה ככל הנראה סוחר או בעל צי סוחר. על קיר הפרוזדור, מעל פתח חדר הקבורה חרותה בקיר דמות אייל רובץ בעל קרניים מפוארות. על קיר הפרוזדור המוביל אל הקבר רשומה כתובת פחם בשפה הארמית על קיר הקבר. תרגומה לעברית כדלקמן: קינה חזקה עשה ליסון בן פאח... שלום. שבנית לך קבר ובא, היה שלום... כזו קינה חזקה יעשו לך הידידים שהיית... שלום חני... גדול מח... קינה כמו אלה, שלום. במערת הקבר מופיעה כתובת בת שתי שורות בשפה היוונית שרק הראשונה בהן ניתנת לפענוח: "שמחו אתם החיים". מצב שימור הכתובות הוא בכי רע, ונכון לתחילת המאה העשרים ואחת לא ניתן להבחין ברובן. במהלך החפירה הארכאולוגית שבוצעה בקבר על ידי הארכאולוג לוי יצחק רחמני (אנ') מטעם רשות העתיקות, נתגלו במהלך פינוי והרחקת המפולת מהאתר מטבעות שונים מתקופת ממלכת החשמונאים; מטבעות מימי אלכסנדר ינאי ויוחנן הורקנוס, וכן מימי הורדוס, המתוארכים למאה הראשונה לפני הספירה, ומטבעות מתקופת שלטון הנציבים הרומיים, מהמאה הראשונה לאחר הספירה. המשורר הירושלמי דן פגיס כתב שיר על "קבר יסון בשכונת רחביה" (פורסם במאזנים, 1973). השיר מתאר את הקבר "בקבר נאה, בעיר הקודש/חדר בחדר טמון הוא." ומעלה באוב את דמות האוניה "רק דמות של ספינה/התאבנה בקיר" וזכרו של "יסון, ימאי ערמומי/מאנשי סודו של ינאי המלך" החומק מקברו "ומבריח ברווח גדול כתמיד/סחורות יקרות ערך מאד" בעוד החיים ממשיכים לזרום "למעלה נפלו ממלכות/אנשים חדשים ירדו לשאול". המשורר עמיחי חסון מתאר משחק בשלג במתחם הקבר, במחזור "שירים מסופה גדולה" (פורסם בספר "בלי מה", הוצאת מוסד ביאליק, 2018). דמות בדיונית של יאסון הקבור ברחוב אלפסי מופיעה בסיפור היסטורי של הסופרת והארכאולוגית רינה הברון, בשם "עלילות חנוך נכדו של יסון שודד הים הנורא וכת אנשי “היחד”. הסיפור הופיע לראשונה לראשונה במשמר לילדים ב-1964, והוא מספר על שודד ים, ועל נכדו שהצטרף לכת אנשי "היחד " כותבי המגילות הגנוזות. וזהו ככל הנראה הסיפור הראשון שנכתב על אנשי כת כותבי "המגילות הגנוזות ". הוא פורסם בשני ספרים נוספים של רינה הברון - מסעות אל מדבר וספר( 1965), ו"מסע אל מסתורי ים המלח”,(1989). הסיפור הועלה לרשת באתר יקום תרבות. בקצרה [דרושה הבהרה] אייל מירון, ירושלים וכל נתיבותיה, הוצאת יד בן צבי, 1996. א' רמון, דוקטור מול דוקטור גר- שכונת רחביה בירושלים, יד בן צבי, ירושלים 1998 עמוס קלונר ובועז זיסו, עיר הקברים של ירושלים בימי הבית השני, יד יצחק בן-צבי והחברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, תשס"ג. בהרחבה לוי יצחק רחמני, "קבר יסון", עתיקות ד, אגף העתיקות והמוזיאונים של משרד החינוך והתרבות, תשכ"ד נחמן אביגד, "כתובות ארמיות בקבר יסון", עתיקות ד, אגף העתיקות והמוזיאונים של משרד החינוך והתרבות, תשכ"ד פ. בנואה, "הכתובת היוונית בקבר יסון", עתיקות ד, אגף העתיקות והמוזיאונים של משרד החינוך והתרבות, תשכ"ד מדיה וקבצים בנושא קבר יאסון בוויקישיתוף קבר שודד הים מרחוב אלפסי 10 כתבה וגלריית תמונות מהמקום באתר היסטוריה על המפה קבר יאסון בתוכנית המתאר של ירושלים, אתר רשות העתיקות דרך ההגעה לקבר יאסון, באתר "נלך" אלי אלון, נא להכיר מערת "קבר יאסון" בשכונת רחביה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 25 בדצמבר 2019 רון פלד, בדלתיים פתוחות: סיור בביהמ"ש העליון בירושלים, באתר ynet, 14 בנובמבר 2010 רינה הברון, הקבר של שודד הים: עלילות חנוך נכדו של יסון שודד הים הנורא וכת אנשי “היחד” מאת רנה הברון