חדקונית הדקל האדומה

חִדְקוֹנִית הדקל האדומה (שם מדעי: Rhynchophorus ferrugineus) היא מין של חיפושית חוטם הידוע גם בכינויו "חדקונית דקל אסיה" או "חדקונית דקל סאגו". החיפושיות הבוגרות גדולות יחסית; אורכּן בין שני ס"מ לחמישה. צבען אדום-חלוד בדרך כלל, אך קיימות גרסאות צבע נוספות המזוהות בטעות כמינים שונים (לדוגמה, Rhynchophorus vulneratus). זַחֲלי החדקונית יכולים לקדוח חורים עד אורך של מטר בגזעי עצי הדקל ובכך להחליש את הגזע המארח ואף להמיתו. על כן החדקונית נחשבת מזיק עיקרי במטעי דקליים, קוקוס ותמרים. החדקונית הגיעה מאסיה הטרופית, והתפשטה לאפריקה ואירופה. לאגן הים התיכון הגיעה ב-1980. נצפתה לראשונה בספרד ב-1994 ובצרפת ב-2006. עוד נצפתה החיפושית במלטה ובאיטליה (טוסקנה, סיציליה וקמפניה). היא הגיעה גם לתוניסיה, והחוקרים חושדים שהגיעה גם למרוקו, לאלג'יריה ולמדינות אחרות בצפון אפריקה, אבל עדיין אין לכך כל אישור רשמי. החדקונית נצפתה לראשונה באמריקה בקוראסאו בינואר 2009 וגם בארובה באותה השנה. בשנת 2010 דווח בארצות הברית כי היא נצפתה בלגונה ביץ', קליפורניה. החִדקונית תוקפת בדרך כלל עֲצי דקל צעירים, בני פחות מעשרים שנה. בעוד החדקוניות הבוגרות גורמות נזק מסוים עקב אכילת הגזע, הנזק הגדול ביותר לעצים נוצר מנבירת הזחל אל תוך לב הדקל. קדיחה זו עשויה להגיע לעומק מטר. הנקבה הבוגרת מטילה כמאתיים ביצים בחלק הצעיר של צמרת העץ, בבסיסי עלים צעירים או בנגעים פתוחים של גזע העץ. הביצים בוקעות ומהן יוצא זחל לבן. זחל זה יאכל את הסיבים הרכים דרך הרקמה הפנימית של העץ, ויידרש לו חודש לערך כדי ליצור מנהרה. הזחלים יכולים לגדול עד לאורך של שישה עד שבעה סנטימטרים. בהתגלמות יעזוב הזחל את העץ וייצור חֲדַר התגלמות הבנוי מסיבי דקלים יבשים ומפסולת עלים יבשים המצויים בבסיסו של העץ. מחזור החיים של החדקונית נמשך בערך 7 עד 10 שבועות. זחלים שזה עתה בקעו צבעם צהוב-לבן, הם חסרי רגליים וראשם צבעו חום כהה משאר הגוף. לזחלים לסתות חזקות ואופקיות, והן משמשות אותן להתחפר ברעבתנות אל תוך לב העץ. החרקים הבוגרים הם "טייסים" מצוינים ומסוגלים לעוף למרחקים גדולים. הם יכולים להתיישב גם בעצים בריאים, אך מבכּרים לתקוף דקלים חלשים או נגועים על ידי חרקים אחרים. זחל החדקונית הגולם המכוסה הגולם החשוף החדקונית הבוגרת התפשטות המַזיק גורמת להצהבתן ולנבילתן של כפות הדקלים, וזו עלולה להוביל למותו של הדקל הנגוע. ראשונה תיפגע ותיפול צמרת העץ, ואחריה הענפים שמתחתיה, מחלקו העליון של העץ ומטה. התסמינים העיקריים, ובהם אובדן צמרת העץ או נבילת הֶעָלים מתחתיה, בדרך כלל גלויים רק זמן רב לאחר שעץ הפך נגוע. עד שהתסמינים החיצוניים האלו נצפים, הנזק בדרך כלל קשה דיו כדי להמית את העץ, והם מעידים על נוכחות של שישה חודשים או יותר של המזיק בעץ. כאשר בעץ ישנה אוכלוסייה גדולה של זחלים, ניתן לשמוע את נבירתם בהצבת האוזן על גזע העץ. לעיתים משתמשים במכשירים להאזנה (כגון מסכת) או בכלבים שאומנו לזהות את ריח הזחלים או את ריח ריקבון הגזע כדי לזהות אוכלוסייה קטנה יחסית של המזיק בעץ. עצי דקל שניזוקו על ידי חדקונית הדקל האדומה סמוך למגדל. מימין עץ ובו נראים נזקים לגזע ומשמאל עץ מת. עץ דקל באיים הקנריים ובו סימנים חיצוניים ראשונים של הימצאות המזיק. צמרת עץ דקל הרוסה באיים הקנריים. החלק העליון ההרוס של צמרת עץ הדקל, ובה אפשר להבחין בסימנים של התחפרות הזחלים. דקל תמרים בכפר סבא, שמת כתוצאה מפגיעת החדקונית החדקונית מעדיפה להטיל את ביציה ברקמות הרכות של העץ, הריח הייחודי המופרש מהגדם לאחר הגיזום גם הוא מושך את החרק. ולפיכך כדי להפחית את התפשטות הנגע מומלץ שלא לגרום נזק מכני לצמחים. גיזום עלים מתים או ישנים עשוי לצמצם את התופעה. הזזת חומר צמחי כגון קליפות ישנות ועלים מתים ונגועים לאזור שאינו נגוע, אסורה. ישנם דיווחים שחדקונית הדקל האדומה תקפה כבר כ-19 מיני דקל בעולם. אף שהחדקונית נצפתה לראשונה בעצי קוקוס בדרום מזרח אסיה, היא השיגה דריסת רגל משמעותית בעצי תמר בשני העשורים האחרונים בכמה מדינות במזרח התיכון, ולאחר מכן הרחיבה את האזור המחיה שלה לאפריקה ולאירופה. נראה שהתפשטות זו אירעה בגלל מעבר חלקי עצים נגועים לאזור לא נגוע. החדקונית נצפתה ב-15% מהמדינות המגדלות קוקוס ובמחצית מהמדינות המגדלות תמרים. בישראל התגלה המזיק לראשונה ב-1999 במטעי תמר בצפון ים המלח. מאז הוא התפשט מאזור אילת, דרך הערבה, בקעת הירדן ועד לאזור הצפון. בשנת 2010 פרסם משרד החקלאות ופיתוח הכפר הוראות להתמודדות עם המזיק בעצי נוי. גרסה מעודכנת של ההוראות יצאה באפריל 2015. הטיפול מבוסס על אימידקלופריד, ולכן מתאים רק לטיפול בעצי נוי, שכן, למרות רעילותו הנמוכה יחסית ליונקים, אסור לאכול מפרי עץ שטופל בחומר (ראה בפתק שבתמונה משמאל). בנהריה, בקריית מוצקין, בחיפה ובראשון לציון כבר נכרתו עצים מתים מחשש לנפילה פתאומית על מכוניות או על עוברים ושבים. עצים רבים נפגעו מיבנה ועד גדרה. ב-2016 נאלצה עיריית ראשון לציון לכרות את שדרת הדקלים המפורסמת בגן המושבה אחרי שרוב העצים נפגעו על ידי החדקונית ב-2014. ב-2015 ו-2016 החלו ערים בשרון בטיפול מונע נגד המזיק בדקלים שבשטחים הציבוריים, ובסילוק עצים מתים, ויצאו בקול קורא לתושבים לטפל בדקלים בחצרות הפרטיות. בשנת 2020 זוהתה חדקונית הדקל בשדרת דקלי הוושינגטוניה ביער חולדה ומייד גובשה תוכנית בקרן קיימת לישראל להדברת החרק המזיק. בשנת 2021 זוהו חדקוניות הדקל מתות וחיות ביישוב מצפה יריחו השוכן סמוך לירושלים. יקרונית התאנה – מין חרק הפוגע בעצי תאנה בדומה לחדקונית מדיה וקבצים בנושא חדקונית הדקל האדומה בוויקישיתוף חדקונית הדקל האדומה, באתר NCBI (באנגלית) חדקונית הדקל האדומה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) חדקונית הדקל האדומה, באתר GBIF (באנגלית) חדקונית הדקל - אורחת לא רצויה בחיפה באתר החברה להגנת הטבע. 28 בפברואר 2013 יגאל מוסקו, ‏אויבת הדקלים: החדקונית האדומה, באתר ‏מאקו‏, 7 בפברואר 2014 פטנט ישראלי ימנע נזק של מאות מיליוני דולרים לעצי הדקל?, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 05:33) מדריך: איך תזהו שהעץ שלכם נגוע בחדקונית הדקל, באתר ynet, 3 בפברואר 2016 אסתר זנדברג, מתי הרשויות יתחילו לטפל בחיפושית שהורגת את הדקלים בישראל, באתר הארץ, 3 בפברואר 2016 עידו אפרתי, היעד הבא של 8200: להביס את חדקונית הדקל, באתר הארץ, 22 באפריל 2016 שמעון ביטון, אביגיל הלר, מניעה והדברה של חדקונית הדקל האדומה (ferrugineus Rhynchophorus) בעצי דקל בנוי. משרד החקלאות ופיתוח הכפר, קיץ 2017 אילנה קוריאל, התגלית שתשמיד את חדקונית הדקל, באתר ynet, 11 באוקטובר 2018 אילנה קוריאל, צילומי הלוויין ותמונות מהרחוב: המלחמה נגד חדקונית הדקל, באתר ynet, 27 במאי 2021 חיפושית אדומה מאיימת להביא לקריסת מדינה שלמה, באתר הארץ, 18 במאי 2017 [1] מניעה והדברה של חדקונית הדקל האדומה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר. התמודדות עם חדקונית הדקל האדומה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, 11 בפברואר 2010 מניעתה והדברתה של חדקונית הדקל האדומה בעצי דקל בנוי, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, אפריל 2015 עיריית רעננה יצאה לאחרונה במהלך מקיף לטיפול בעצי הדקל בעיר, עיריית רעננה, 10 בפברואר 2016 נלחמים בחדקונית ההרסנית, עיריית כפר סבא, 4 בספטמבר 2016 נעה פישר, מבצע להצלת עצים בני יותר מ-100 שנפגעו מחדקונית הדקל, באתר ynet, 29 בדצמבר 2020