laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שורש 4

שורש 4, "קו חותך" או פּיֶה בּוּ (בסינית: 丿部, פיניין: Piě bù) הוא השורש הרביעי של הכתב הסיני. פירושו "חתך" או "עיקול" והוא אחד מתוך 6 (מתוך 214 השורשים הקאנגקסיים) המורכבים מקו אחד בלבד. במילון קאנגשי, יש 33 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה. הוא דומה מאוד לקאטאקאנה היפניתノ "לא", ולכן מכונה בשפה היפנית "לא". הקו השישי 掠 lüè כמו ב- 永 הקו השביעי 啄 zhuó כמו ב-永 השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn) Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1. Leyi, Li (1993). Tracing the Roots of Chinese Characters: 500 Cases. Beijing. ISBN 978-7-5619-0204-2. מדיה וקבצים בנושא שורש 4 בוויקישיתוף מאגר Unihan - U+4E3F
שורש 5

שורש 5 או יִיבּוּ (乙部, פיניין: Yǐbù) הוא השורש החמישי של הכתב הסיני. פירושו "שני" או "קרס דיג", הוא אחד מתוך 6 (מתוך 214 סה"כ שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מקו אחד בלבד. במערכת התווים המחזורית הסינית העתיקה, 乙 מייצג את הגזע השמימי (天干tiāngān) השני. בסין, 乙 יחד עם 14 סימנים אחרים קשורים, כולל 亅,乚וכו', מותאמים לשורש חדש 乛 (או 乛部), שהוא רכיב האינדקס העיקרי החמישי בטבלת אינדקס רכיבי התווים הסיניים שאומצו בעיקר על ידי מילוני סינית מפושטת. בדרך כלל, רק כמה מתוך 15 המרכיבים השונים רשומים תחת השורש 乛באינדקסים של מילונים. השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn) Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1. Leyi, Li (1993). Tracing the Roots of Chinese Characters: 500 Cases. Beijing. ISBN 978-7-5619-0204-2. מדיה וקבצים בנושא שורש 5 בוויקישיתוף מאגר Unihan - U+4E59 GF 0011-2009 汉字部首表 (The Table of Indexing Chinese Character Component )
יעל מן

יעל מן (נובמבר 1936 – 27 באוגוסט 2021) הייתה אשת "המוסד", שהשתתפה במבצעים שונים בארצות ערב, המפורסם שבהם איסוף מודיעין למבצע "אביב נעורים". איליין שטיינר (שמה של יעל מן בלידתה) נולדה ב-1936 בקנדה, ובגיל שלוש עברה עם משפחתה לניו ג'רזי, בת למשפחה יהודית – אב פיזיקאי ואם עקרת בית. ב-1968 עלתה לישראל ממניע אידאולוגי ציוני ועבדה כמתכנתת מחשבים. ב-1971 התגייסה ל"מוסד", בשם צופן "נילסן". מפעיליה בנו עבורה סיפור כיסוי של תסריטאית, הכותבת סדרת טלוויזיה על חייה של הסטר לוסי סטנהופ, פעילה פוליטית וחברתית בריטית, בת המאה ה-19, שהתגוררה גם בלבנון ובסוריה. את מלאכת הכתיבה למדה אצל שבתי טבת. תחת סיפור כיסוי זה נשלחה ב-1973 ללבנון והתאקלמה בה. מן שירתה ב"מוסד" במשך 15 שנים, בהן השתתפה במבצעים רבים. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 סיימה את פעילותה המבצעית ב"מוסד". סיפור הכיסוי כתסריטאית, אפשר לה לנוע בחופשי ברחבי לבנון, ובאמצעות מצלמה נסתרת, שהייתה בתיקה, צילמה את כל המקומות הרלוונטיים ללוחמי מבצע "אביב נעורים", שנערך באפריל 1973. לאחר סיום מבצע "אביב נעורים" נשארה מן בלבנון, על מנת שסיפור הכיסוי שלה לא ייחשף, ורק לאחר ימים אחדים טסה מביירות ללונדון. מן עזבה את לונדון שבוע לאחר מכן, וכשהגיעה לישראל התקבלה אחר כבוד בביתה של ראש הממשלה, גולדה מאיר. על מבצע "אביב נעורים" נעשה סרט דוקו-דרמה טלוויזיוני בשם "סוכנת בלב ביירות" בבימויו של דני סירקין, בכיכובם של לירון וייסמן כסוכנת יעל מן, גיל פרנק כמייק הררי ודודי גזית לוי כאהוד ברק. 1982, צל"ש הרמטכ"ל מן נישאה בגיל מבוגר, למורה שלה לעברית, עמו חיה עד למותה. נפטרה ב-27 באוגוסט 2021, בגיל 85. עם מותה ספד לה אהוד ברק: "הלכה לעולמה יעל מן. אשת המוסד. אגדה מהלכת של אומץ, קור רוח ומקצוענות. היא שהשלימה לנו את המודיעין למבצע ׳אביב נעורים׳ לחיסול ראשי המחבלים בבירות. הייתה שם בעודנו קרבים לוודא שאכן הם בדירותיהם ונשארה בשטח רק כדי לא להותיר סימנים." אפרת מס, יעל - לוחמת המוסד בביירות, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2015. המרכז למורשת המודיעין, יעל - סיפורה של לוחמת מוסד, הדר פרי, איליין שטיינר – לוחמת המוסד שהשתתפה במבצע אביב נעורים, בבלוג "נקודת ראות", 27 באפריל 2019 שי לוי, ‏הצצה לעולמן של נשות הביון הישראליות, באתר ‏מאקו‏, 4 בפברואר 2021 מאיר חוטקובסקי, "אגדה מהלכת של אומץ, קור רוח ומקצועונות", באתר News1 מחלקה ראשונה, 4 באוקטובר 2022 מאיה בואנוס, ‏50 שנה למבצע אביב נעורים: סיפורה האמיתי של אחת הפעולות הנועזות של צה"ל אי פעם, באתר מעריב אונליין, 18 במרץ 2023 רונן ברגמן, לוחמת, מרגלת, אגדה בחייה: אשת הצללים של המוסד הלכה לעולמה בגיל 85, באתר ynet, 29 באוגוסט 2021 עמית סלונים‏, אהוד ברק ריפד את החזיה שלו כדי ליצור "מרפסת צנועה". מה עוד אתם צריכים?, באתר וואלה, 5 בפברואר 2021 צל"ש הרמטכ"ל שהוענק ל"יעל מהמוסד", באתר הגבורה יהונתן גוטליב, גיבורת המוסד יעל מן הלכה לעולמה, באתר ערוץ 7, 29 באוגוסט 2021 ציוץ של אהוד ברק בטוויטר, 29 באוגוסט 2021 יעל - סיפורה של לוחמת מוסד, באתר kotar.cet.ac.il
ג'ורג' ניאנג

ג'ורג' ניאנג (בצרפתית: Georges Niang; נולד ב-17 ביוני 1993) הוא כדורסלן אמריקאי-סנגלי, שמשחק בקבוצת קליבלנד קאבלירס מליגת ה-NBA, בעמדת הפאוור פורוורד. ניאנג נולד בעיר לורנס שבמסצ'וסטס, לאב סנגלי ואם אמריקאית. בשנת 2012 החל ללמוד באוניברסיטת המדינה של איווה, ולאורך 4 עונותיו בקבוצת הכדורסל שלה היה אחד משחקניה המובילים, לצדם של ויל קלייבורן, מונטיי מוריס, דיאנדרה קיין ועבדל נאדר. בעונתו האחרונה בקבוצה, 2015/2016, נבחר לחמישייה השנייה של העונה בליגת המכללות (Second-team All-American) לאחר שרשם ממוצעים של 20.5 נקודות, 6.2 ריבאונדים ו-3.3 אסיסטים למשחק. בדראפט ה-NBA‏ 2016 נבחר ניאנג על ידי אינדיאנה פייסרס, בבחירה ה-50. בעונתו היחידה בקבוצה שותף ב-23 משחקים, וקלע 21 נקודות בסך הכול. בקיץ 2017 שוחרר מהפייסרס, והצטרף לקבוצת סנטה קרוז ווריורס מליגת הפיתוח של ה-NBA. ב-26 משחקיו בקבוצה הצטיין עם ממוצעים של 18.4 נקודות, 6.7 ריבאונדים ו-4.8 אסיסטים למשחק. בינואר 2018 חתם ביוטה ג'אז על חוזה כפול, במסגרתו שיחק לסירוגין גם בקבוצת הבת שלה מליגת הפיתוח – סולט לייק סיטי סטארס. לקראת עונת 2018/2019 הומר חוזהו עם הג'אז לחוזה NBA סטנדרטי. במשחק האחרון של אותה עונה, ב-10 באפריל 2019, קלע שיא קריירה של 24 נקודות בהפסד קבוצתו מול לוס אנג'לס קליפרס. במהלך תקופתו ביוטה ביסס את מעמדו כשחקן רוטצייה קבוע, עד שבעונת 2020/2021 שותף בכל 72 משחקי קבוצתו, וקלע 6.9 נקודות בממוצע למשחק. באוגוסט 2021 חתם ניאנג על חוזה לשתי עונות בפילדלפיה 76'. ב-6 ביולי 2023 חתם ניאנג בקליבלנד קאבלירס. מדיה וקבצים בנושא ג'ורג' ניאנג בוויקישיתוף ג'ורג' ניאנג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר Sports-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר ESPN הסטטיסטיקות של ניאנג בליגת המכללות, באתר sports-reference.com רשימת הנבחרים בדראפט 2016, באתר basketball-reference.com ניאנג חותם על חוזה בפילדלפיה, באתר הקבוצה, 9 באוגוסט 2021
נילס הלוויי פיטרסן

נילס לולק הלוויי פיטרסן (בדנית: Niels Lolk Helveg Petersen;‏ 17 בינואר 1939 – 3 ביוני 2017) היה פוליטיקאי דני, שכיהן כשר החוץ של דנמרק בין השנים 1993–2000 וכשר הכלכלה בין השנים 1988–1990. הוא היה חבר הפולקטינג מטעם המפלגה הליברלית-חברתית הדנית בשנים 1966–1974, 1977–1993, ושוב משנת 1994 ועד 2011. פיטרסן נולד בשנת 1939 בעיר אודנסה. הוא למד משפטים באוניברסיטת קופנהגן וסיים שם את לימודיו בשנת 1965. בשנים 1961–1962 למד באוניברסיטת סטנפורד במסגרת תוכנית חילופי סטודנטים. במהלך שנותיו באוניברסיטת קופנהגן היה חבר פעיל באגף הנוער של המפלגה הליברלית-חברתית הדנית ואף ערך את עיתונם. פיטרסן התמודד לראשונה בבחירות לפרלמנט הדני בשנת 1964 מטעם מפלגתו. בשנת 1966 נבחר לראשונה כחבר פרלמנט והיה חבר בוועדת מדיניות החוץ. בשנת 1974 עזב את דנמרק כדי לעבוד בנציבות האירופית. הוא חזר לפוליטיקה הדנית בשנת 1977. בשנת 1978 הפך לראש המפלגה הליברלית-חברתית הדנית, וכיהן בתפקיד זה עד שנת 1990. ב-3 ביוני 1988 מונה לשר הכלכלה של דנמרק, בממשלתו של פול שליטר. ב-18 בדצמבר 1990 פרשה מפלגתו מהממשלה עקב תוצאות גרועות בבחירות. עקב כך, הוא פרש מראשות המפלגה. הוא מונה לשר החוץ בממשלותיו של פול נירופ ראסמוסן ב-25 בינואר 1993 והתפטר ב-21 בדצמבר 2000. פיטרסן מת בשנת 2017, בגיל 78, מסרטן הוושט, בביתו שבלנגלנד. פיטרסן נשוי לקירסטן לי, חברת הפרלמנט הדני לשעבר. בנו הבכור, מורטן, היה חבר הפולקטינג מ-11 במרץ 1998 ועד אוגוסט 2009. בנו השני, רסמוס, היה חבר הפולקטינג בין השנים 2011–2015 ושוב בשנת 2019, ושר בין השנים 2013–2015. מדיה וקבצים בנושא נילס הלוויי פיטרסן בוויקישיתוף נילס הלוויי פיטרסן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Ritzau, Tidligere udenrigsminister Niels Helveg Petersen er død, fyens.dk, ‏3 ביוני 2017 (בדנית) Niels Helveg Petersen, הפרלמנט הדני (בדנית)
לורידיה פיניקסי

לורידיה פיניקסי (שם מדעי: Loureedia phoenixi) הוא מין של עכביש בסוג לורידיה ממשפחת הסרבולניים, הידועים גם כעכבישי קטיפה. המין התגלה בשנת 2020 באיראן. שמו המדעי של הסוג, Loureedia ניתן לו על שם המוזיקאי לו ריד, סולן להקת מחתרת הקטיפה, מאחר שמדובר בעכביש ממשפחת עכבישי הקטיפה החי במחילות מתחת לאדמה (משמעותה של המילה "מחתרת" באנגלית, Underground, היא גם "מתחת לאדמה"). שמו של המין ניתן לו על שמו של השחקן חואקין פיניקס לאחר שהחוקרים שגילו את המין שמו לב לדמיון בין הדוגמה שעל גבו של העכביש לבין דמותו של פיניקס בסרט ג'וקר. לורידיה פיניקסי, באתר GBIF (באנגלית) The velvet spiders: an atlas of the Eresidae (Arachnida, Araneae) - Pensoft New Genus of Velvet Spider Named after Lou Reed | Biology | Sci-News.com "The new species discovered in 2020". World Economic Forum (באנגלית). נבדק ב-2021-01-03. Fox, Alex. "'Joker' Spider Named After Joaquin Phoenix". Smithsonian Magazine (באנגלית). נבדק ב-2021-01-03. Weisberger, Mindy. "Scientists discover spider wearing 'Joker' makeup, name it after Joaquin Phoenix". livescience.com (באנגלית). נבדק ב-2021-01-03.
סימונה ארנסטדט

סימונה ארנסטדט (בשוודית: Simona Ahrnstedt; נולדה ב-10 בספטמבר 1967) היא פסיכולוגית קוגניטיבית התנהגותית שוודית, שהתפרסמה כסופרת. ארנסטדט נולדה בפראג בירת צ'כיה. בגיל צעיר היגרו הוריה לשוודיה. היא הוסמכה כפסיכולוגית ועוסקת כמטפלת קוגניטיבית התנהגותית. אך עיקר פרסומה בא לה מספריה, הנחשבים פופולריים בסוגת הספרות הרומנטית וספרות נשים (אנ'). ספריה הראשונים של ארנסטדט היו רומנים על רקע היסטורי. ספריה תורגמו ליותר מ-20 שפות ובהן עברית. ספריה של ארנסטדט ראו אור כטרילוגיות (להלן ניתן השם המקורי בשוודית מאחר שרוב ככל ספריה לא תורגם לעברית נכון ל-2021): Överenskommelser, 2010 Betvingade, 2012 De skandalösa, 2013 En enda natt, 2014 (ספר זה תורגם לעברית: עוד לילה אחד, תרגום (מאנגלית): סיון הרלינג, כנרת זמורה, 2019) En enda hemlighet, 2015 En enda risk, 2016 Allt eller inget, 2017 Bara lite till, 2019 Med hjärtat som insats, 2020 מדיה וקבצים בנושא סימונה ארנסטדט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של סימונה ארנסטדט (בשוודית) סימונה ארנסטדט, דף הסופר באתר סוכנות סלומונסון (בשוודית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סימונה ארנסטדט".
שורש 6

שורש 6 או ג'וּאֶה בּוּ (בסינית: 亅部, פיניין: Jué bù) הוא השורש השישי של הכתב הסיני. פירושו "וו" והוא האחרון מבין 6 (מתוך 214 סה"כ שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מקו אחד בלבד. במילון קאנגשי, יש 19 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה. בסינית מפושטת, השורש הזה מוזג לשורש 2‏ - 丨. בטבלת אינדקס רכיבי התווים הסיניים ,亅מופיע כרכיב אינדקס קשור של丨. עם זאת, לעיתים קרובות הוא מושמט במילוני המיינסטרים, כולל שיאנדאי האניו צדיאן. השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn) Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1. Leyi, Li (1993). Tracing the Roots of Chinese Characters: 500 Cases. Beijing. ISBN 978-7-5619-0204-2. מדיה וקבצים בנושא שורש 6 בוויקישיתוף מאגר Unihan - U+4E85
פלאוזואולוגיה

פלאוזואולוגיה (מיוונית: פלאו (παλαιός) ישן, זוֹאוֹן (ζώον) "חיה", לוגיה (λογία) "תורה") הוא המדע העוסק בחקר בעלי חיים מאובנים, ענף משנה של פלאונטולוגיה. ענף זה כולל את חקר הדינוזאורים וייצורים פרה-היסטוריים אחרים. פליאונטולוגיה, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא בעלי חיים פרה-היסטוריים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארפאד קרקש

ארפאד קרקש (בהונגרית: Kerekes Árpád; לוצ'נץ, 20 בנובמבר 1896 – בודפשט, 29 בדצמבר 1919) היה חרט ברזל, עובד מפלגה, יהודי-הונגרי מנערי-לנין וחבר קבע ברכבת המוות של טיבור סמואלי. ארפאד קרקש נולד במשפחה יהודית. הוא התגייס לצבא בגיל 18 במלחמת העולם הראשונה; הוא נשלח לפולה שם הוכשר לחיל הים של האימפריה האוסטרו-הונגרית. במהלך מרד המלחים בקוטור ב-1–3 בפברואר 1918 הביע את אהדתו כלפי המורדים ולכן נידון לעבודות כפייה. הוא שוחרר במהלך מהפכת החרציות ונסע ללוצ'נץ להוריו. שם פנה למועצה הלאומית ההונגרית והפך חבר במשמר האזרחי, אך לא שהה בעיר הולדתו זמן רב. עד מהרה נסע לבודפשט והצטרף למפלגת הקומוניסטים של הונגריה (KMP) כבר בסוף 1918. לאחר הריסת מערכת "העיתון האדום" (Vörös Ujság) הפך לחבר במשמר ההגנה של המפלגה הקומוניסטית. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית (21 במרץ 1919 – 1 באוגוסט 1919), היה חבר ביחידת המשמר-טרור נערי-לנין והתפרסם במהלך 133 ימים ברציחות שביצע נגד מתנגדי הרפובליקה. משימתו הייתה לדכא תנועות אנטי-מהפכניות. בינתיים למד ללא הרף. הוא קרא באופן קבוע את כל כתביה הפוליטיים של הוועדה העממית לחינוך ציבורי. בתור התליין הראשי של טיבור סמואלי, הוא נעצר בארמון באתיאני (אז קסרקטין קון-ואגו) ביום נפילת הרפובליקה וב-29 באוגוסט הועבר לכלא בשדרות מרגיט. משפטו התקיים ביחד עם שני עמיתיו, קארוי סטורץ ולאיוש קובאץ'. עיתונות התקופה סיקרה כלהלן: "ארפאד קוהן-קרקש נחקר על ידי בית המשפט לגבי יעדי הנסיעה של רכבת סמואלי. התליין הראשי סיפר בקול נבון ובעל משמעות היכן הסתובבו. סולנוק, צגלד, שופרון, קאפובאר, רייטקמוז'אי, צ'ורנה שוב שופרון, תחנה שבה קיפחו את חייהם הונגרים ויצרו אלמנות ויתומים, כי צמאון הדמים של סמאולי לא ידע שובע, דם, כמה שיותר דם". ב-17 בדצמבר 1919 כתב אוטו קורווין, לשעבר ראש המחלקה לחקירות פוליטיות בוועדת הביטחון העממי, את הדברים הבאים על קרקש ביומן הכלא שלו: "ארפאד קוהן קרקש, שגם אותו ידונו למות, אני לא מחשיב אותו כאשם". ב-20 בדצמבר 1919 גזר עליו בית המשפט הפלילי בבודפשט מוות בתלייה על 18 סעיפי רצח ו-3 סעיפי שוד. ביום הוצאתו להורג, כתב קרקש במכתבו על מקרי הרצח שלו: "... עשיתי הכל בהוראת טיבור סמואלי. מהטענות לאכזריות, שהועלו נגדנו במשפט, שום דבר אינו נכון. אני אומר זאת במצפון נקי רגוע וצלול בשעותיי האחרונות. לכן אני מסיים את חיי במצפון נקי. אני הולך לבית השקט הנצחי, כי אני יודע שלא עשיתי את זה עבורי, אלא סברתי שאני עושה בזה רק טוב עבור הפועלים שהשתחררו מכבליהם... יחי הדיקטטורה של פרולטריון!" בין 1970 לבין 1989 בית הספר ברובע 22 של בודפשט נשא את שמו. טרור אדום (הונגריה) "פנקס האסירים". Arcanum. אורכב מ-המקור ב-2014-09-03. תלייני סמואלי. "המאה העשרים", (דצמבר 1919) אוטו קורווין : יומן כלא. 12/12/1919 - 18.12.1919. בודפשט, 1990 לקסיקון תנועת הפועלים ההונגרית מסת"ב 963 09 0412 8 לקסיקון ביוגרפי הונגרי חללי החופש. (A szabadság vértanúi) בודפשט, 1960, עמודים 66–69 מכתב פרידה של ארפאד קרקש לאמו ולאחיו ("הקומוניסט הצעיר", 1958 גיליון 3) מדיה וקבצים בנושא ארפאד קרקש בוויקישיתוף Vörös Könyv 1919. Szerk. Gerencsér Miklós. Lakitelek, 1993, Antológia Kiadó, 490. p.
לורידיה

לורידיה (שם מדעי: Loureedia) הוא סוג של עכביש ממשפחת הסרבולניים, הידועים גם כעכבישי קטיפה. המין הראשון בסוג זה, צמירן עקוד, סווג בשנת 2012 בישראל ששויך עד אז לסוג Eresus. מינים נוספים התגלו, ונכון לשנת 2021 מונה הסוג ארבעה מינים. שמו המדעי של הסוג, Loureedia ניתן לו על שם המוזיקאי לו ריד, סולן להקת מחתרת הקטיפה, מאחר שמדובר בעכביש ממשפחת עכבישי הקטיפה החי במחילות מתחת לאדמה (משמעותה של המילה "מחתרת" באנגלית, Underground, היא גם "מתחת לאדמה"). צמירן עקוד (Loureedia annulipes) (Lucas, 1857) - אלג'ריה, תוניסיה, לוב, מצרים וישראל לורידיה קולני (Loureedia colleni) (Henriques, Miñano & Pérez-Zarcos, 2018) - ספרד לורידיה לוקאסי (Loureedia lucasi) (Simon, 1873) - מרוקו ואלג'יריה לורידיה פיניקסי (Loureedia phoenixi) (Zamani et Marusik, 2020) - איראן מדיה וקבצים בנושא לורידיה בוויקישיתוף לורידיה, באתר NCBI (באנגלית) לורידיה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) לורידיה, באתר GBIF (באנגלית) The velvet spiders: an atlas of the Eresidae (Arachnida, Araneae) - Pensoft New Genus of Velvet Spider Named after Lou Reed | Biology | Sci-News.com
פסברג

האם התכוונתם ל... שמואל פסברג – פרופסור בחוג ללשון העברית באוניברסיטה העברית בירושלים וחבר האקדמיה ללשון העברית. מקסין פסברג – מנהלת ישראלית שכיהנה כמנכ"לית חברת אינטל ישראל וסגנית נשיא אינטל העולמית. פסברג (עיירה) – עיירה בסקסוניה תחתית פס ברג
ישראל קפלן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... ישראל קפלן – מחנך, סופר יידיש והיסטוריון יהודי ליטאי-ישראלי. ישראל קפלן (מחנך) – מחנך עברי ברוסיה וביישוב, עסקן ציבור ופעיל ציוני ועברי, רב מטעם במינסק ובאסטרחן, מחלוצי החינוך העברי המתוקן ברוסיה, מייסד ומנהל בתי ספר יסודיים בשיטת "עברית בעברית", חבר "המזרחי", מנהל בתי הספר של התנועה בחברון ובתל אביב, חבר אספת הנבחרים הראשונה. ישראל נח קפלן – פעיל ציוני ואסיר ציון. קפלן ישראל
יחיא הכהן

מארי יחיא בן מארי שלום הכהן (במקור: אַלְכֹּהֵן, ה'תקמ"ז בערך – ז' באדר ב' ה'תרכ"ז, 1787 בערך – 14 במרץ 1867) היה חכם מחכמי יהדות צנעא בתחילת המאה ה-19, ודיין בבית הדין הגדול בצנעא. נולד לשלום בעיר צנעא בירת תימן, בשנת ה'תקמ"ז בערך (1787). למד בישיבת בית אלאוסטא, שבראשה עמד מארי יוסף עראקי נכדו של מארי שלום עראקי. בשנת ה'תקצ"ו (1836) נכנס כדיין בבית הדין בראשות מארי יוסף קארה, ולאחר פטירתו בראשות בנו מארי סלימאן קארה, ושימש שם כדיין כ-30 שנה. כנראה שימש כסופר בית הדין. עמד בראש הישיבה שהתקיימה בבית הכנסת בית אלכסאר, ושימש גם כרב בית הכנסת. בנוסף עמד בראש ישיבה ללימוד חוכמת הנסתר. חתום על הגט שכתב משיח השקר שוכר כחיל לאשתו. היה בקי מאוד בחסרות ויתרות בתורה, והיה יודע לתקן ספרי תורה תוך כדי קריאה. נפטר בז' באדר ב' ה'תרכ"ז (14 במרץ 1867). היה בקיא במשנה, בגמרא, בהלכה ובקבלה. בתפילותיו היה מדקדק בכוונות האר"י, ומתנהג במנהגי קדושה וחסידות על פי הקבלה. תמך במנהג תימן הקדום והלך בדרך מהרי"ץ, אך התפלל בנוסח השאמי. כתב עליו הרב עמרם קורח: חסיד ועניו, אוהב ללמוד בחשק וברצון. למעלה משלושים שנה ישב במשרת הדיינות. נוסף על שלמותו במקרא במשנה ובתלמוד הייתה לו קביעות תלמוד עם יחידים וחסידים בחוכמת הנסתר. מדקדק בתפילותיו וברכותיו על פי כוונות האר"י ז"ל. תלמידיו יספרו עליו נוראות ופעולות מפליאות. חזן ראשי בבית הכנסת אלכסאר, וכל הקהל ממנו ראו וכן נתנהגו בכבוד ומורא ואהבת ה'. קבע להם עתים ללמדם האסור והמותר ודקדוק לשון הקודש והמקרא, וכאב את בן ניהלם ונטע בליבם האהבה והאחווה. בקיאות שלמה הייתה לו במלא וחסר על פי סימני המסורה... ליקרת מעלת חוכמתו, כשהיה יוצא מבית הכנסת כל נכבדי קהילתו מלווים אותו עד פתח ביתו. — הרב עמרם קורח, סערת תימן, עמוד ל"ה השד"ר ר' יעקב ספיר כתב עליו: בהגיעי לצנעא נכנסתי אל בית מארי יחיא אלכהן. זקן הוא האיש ושבע תלאות, וחביב הוא על כולם. תורתו אומנותו, עוסק בתורת הקבלה ומתנהג בחסידות ומעשים טובים. מחבר חיבורים ובעל שם טוב. — ר' יעקב ספיר, מסע לתימן תשובות בנושא המחלוקת שהייתה בצנעא בנוגע לברכת המוציא (בפעם השנייה שפרצה בשנת ה'תק"ף). חיי שלום – פירוש על התורה על דרך הקבלה (יצא לאור לראשונה כצילום כתב יד על ידי מארי חיים כסאר, ושנית בהדפסה בשנת ה'תשנ"ג). סידור על פי הנוסח השאמי עם פירושים וחידושים. חידושים על שלוש מגילות (שיר השירים, רות וקהלת) כוונות על פי האר"י. ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 257 מארי יחיא בן שלום הכהן, באתר האגודה לטיפוח חברה ותרבות יחיא הכהן, באתר "החכם היומי" ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 257 מארי יחיא הכהן, חיי שלום, מבוא, ה'תשנ"ג (1993) הרב עמרם קורח, סערת תימן, ירושלים, ה'תשי"ד (1954), עמוד ל"ה
בה"ד 20

בסיס הדרכה 20 הוא בסיס ההדרכה למקצועות הטכנולוגיים בחיל הטכנולוגיה והאחזקה בצה"ל. הבה"ד ממוקם בעיר הבה"דים שבנגב. הבסיס מכשיר חיילים למקצועות ב-64 מסלולים שונים, שעיקרם אחזקת אמצעי לחימה שונים של זרוע היבשה. הקורסים כוללים טכנאות טנקים, טכנאות תומת"ים, טכנאות נגמ"שים, מכונאות רכב, טכנאות טילים נגד טנקים, טכנאות מערכות הגנת הגבולות, טכנאות מערכות בקרת אש, אחזקת נשק קל ותחמושת מסגרות וניהול מערכות מידע. הבה"ד מכשיר את מפקדי החיל ומקיים קורסים מקצועיים שונים לכלל מערך צה"ל. במסגרת הבה"ד פעל בית ספר תיכון לתלמידי כיתות י - י"ב ואשר בו לומדים שוחרים במסגרת צבאית פנימייתית, כמו כן ישנה מכללה טכנולוגית לתלמידי יג'-יד' המעניקה דיפלומת הנדסאי מטעם משרד החינוך. התלמידים מגיעים מכל הארץ והם לומדים במספר מגמות, מערכות ממוחשבות לרכב, מחשבים, מכטרוניקה, אלקטרוניקה ועוד. ראשיתו של מסלול זה בשנת 1958 עת פתח חיל הטכנולוגיה ואחזקה תוכנית הכשרה חד שנתית לבני 17. ראשיתו של מערך הדרכת חימוש עוד בימי ההגנה. קורס ראשון של נשקים התקיים בג'וערה בשנת 1942. קורס נוסף התקיים ב-1943 ברוחמה. לאחר הקמת צה"ל התמקם בסיס ההדרכה של חיל החימוש בשיח' מוניס, בה רוכזו בסיסי ההדרכה היבשתיים של צה"ל. בתחילה התרכזה ההדרכה בבסיס בטיפול בנשק כבד, צורך יותר בוער מהמכונאות לענפיה, אולם רוב ההדרכה התבצעה ביחידות השונות של מערך החימוש ללא בקרה מרכזית. בשנת 1950, עם הקמת חיל הטכנאים, הוחל בארגון מערך הדרכה על ידי סא"ל יהודה בונה. בהמשך עבר בה"ד 20 לצריפין, וב-2016 עבר לעיר הבה"דים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. בה"ד 20, באתר חיל הטכנולוגיה ואחזקה* המנון בה"ד 20 בה"ד 20 באתר עמותת חיל הטכנולוגיה ואחזקה נסתיים קורס קציני הטכנולוגיה ואחזקה, דבר, 11 בדצמבר 1963 שמואל שגב, המטרה: עצמאות בנשק בסיסי לצה"ל, מעריב, 27 בדצמבר 1957 בי"ס טכני של חיל הטכנולגיה והאחזקה, דבר, 1 באפריל 1960; פנימיה טכנית של חיל חימוש, דבר, 28 במרץ 1963 צה"ל בחילו, כרך 13, עמ' 50 צה"ל בחילו, כרך 13, עמ' 57 צה"ל בחילו, כרך 13, עמ' 58
אתה בחרתנו (ניגון)

אתה בחרתנו הוא ניגון שמחה מניגוני חב"ד. זהו אחד הניגונים שלימד הרבי מלובביץ'. הניגון נפוץ גם מחוץ לחסידות חב"ד, מושר בקהילות שונות, וזכה לביצועים רבים. מילות הניגון הן המילים הפותחות את ברכת קדושת היום בתפילת שבע בשלוש רגלים, ראש השנה ויום הכיפורים המפרש את ההודיה של עם ישראל לה' על הבחירה שלהם על ידי הבורא לעם ואחריות לעבוד אותו ולהפיץ את אור האמת לכל האומות. אתה בחרתנו מכל העמים, אהבת אותנו ורצית בנו ורוממתנו מכל הלשונות, וקידשתנו במצוותיך וקרבתנו מלכנו לעבודתך; ושמך הגדול והקדוש, עלינו קראת את הניגון לימד הרבי הרבי מלובביץ' את חסידיו בשמחת תורה ה'תשכ"א (1960) קודם תחילת הניגון ציין, שזה מכיל שני בתים, כאשר הבית הראשון מכוון כנגד הצדיקים ואילו הבית השני מכוון כנגד בעלי תשובה, משנת תשכ"ג היה הניגון מושר בחצר הרבי בזמן ששליח ציבור היה מיסים קדושה בחזרת הש"ץ בתפילת שחרית ומוסף של חגים, וכך נהוג בבתי כנסיות של חב"ד בעולם והוא אחד מהניגונים המכוונים אותם נוהגים לנגן בזמנים מיוחדים. הניגון מופיע בספר הניגונים – חב"ד ניגון מספר רכ"ט (229). בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 הופיע השיר באלבום "ניגוני חב"ד" 2 של ניח"ח, ב־1995 הופיע הניגון באלבום "ניגוני הרבי" של אבי פיאמנטה, ב־2011 הופיע באלבום פסח בירושלים, ב־2015 הופיע הניגון באלבום "צמאה 1" בביצוע אהרן רזאל, ב־2017 הופיע הניגון באלבום "הניגונים" של משה לאופר בביצוע שמחה פרידמן ועוד. השיר בוצע במהלך השנים גם על ידי אלי מרקוס, בני פרידמן ואחרים. מידע על היצירה "אתה בחרתנו" באתר מיוזיק בריינז קטע וידאו ששרים את הניגון אצל הרבי מליובאוויטש, לצפייה באתר Chabad.org. יאיר טוקר, ‏"אהבת אותנו ורצית בנו": כשתלמידי ישיבת חב"ד שרו עם הרבי מתולדות אהרן, באתר כיכר השבת, 12 ביוני 2017. לנגן ביחד, רבי לילדים, תוכנית מס' 104, אתה בחרתנו, לצפייה באתר יוטיוב. אתה בחרתנו להאזה מתוך תקליט מספר 2 של ניח"ח באתר Chabad.org. אתה בחרתנו ביוטיוב אתה בחרתנו, בביצוע אהרון רזאל, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:26) אתה בחרתנו באתר Chabad.org.
לוקמאן חכים שמס א-דין

לוקמאן חכים בן שמס א-דין (במלאית: Luqman Hakim bin Shamsudin; נולד ב-5 במרץ 2002 בקוטה בהארו שבמלזיה) הוא כדורגלן מלזי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ניארדוויק מליגת העל האיסלנדית ובנבחרת מלזיה. שמס א-דין נולד במלזיה וגדל במחלקות נוער מקומיות. בחודש יולי 2020 חתם שמס א-דין בקורטרייק מליגת העל הבלגית. ב-23 באוקטובר ערך שמס א-דין את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–3 לאנדרלכט במסגרת המחזור העשירי בליגה לעונת 2020/2021. ב-7 בפברואר 2023 שמס א-דין הושאל לניארדוויק מליגת העל האיסלנדית. ב-3 ביוני 2021 ערך שמס א-דין את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מלזיה, בהפסד 0–4 לנבחרת איחוד האמירויות הערביות במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. לוקמאן חכים שמס א-דין, ברשת החברתית אינסטגרם לוקמאן חכים שמס א-דין, באתר Transfermarkt לוקמאן חכים שמס א-דין, באתר Soccerway לוקמאן חכים שמס א-דין, באתר WorldFootball.net לוקמאן חכים שמס א-דין, באתר National Football Teams לוקמאן חכים שמס א-דין, באתר FootballDatabase.eu Selangor FA confirm Luqman Hakim Shamsudin set to join Kortrijk באתר Goal, ‏ 4 ביולי 2020 (באנגלית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "לוקמאן חכים שמס א-דין".