עמנו אל (דמות מקראית)

עמנו אל היה בנו של הנביא ישעיה. ערך מורחב – הנה העלמה הרה ויולדת בן בספר ישעיה מוזכר עמנו אל כאשר ישעיה הלך יחד עם בנו שאר ישוב אל אחז המלך כדי לומר לו שלא ינצחו אותו פקח בן רמליהו מלך ישראל ורצין מלך ארם, שצרו על ירושלים. לאחר שישעיה אומר את הדבר, אחז אינו מאמין לו, וישעיה מתנבא, ומצוּוה שיבקש מאחז אות לקיום הדברים, גדול ככל שיהיה. אחז מסרב ובשל כך מתנבא ישעיה ונותן לו אות בעל כורחו. התיאור שכתוב על האות הוא שעלמה תלד בן, אשר יקראו את שמו עמנו אל, וכשיגדל וידע לבחור בין טוב לרע, כבר תתבטל ממלכת פקח ורצין. הפרשנות היהודית הקלאסית נחלקה באשר לשאלה מי היא העלמה הנזכרת: יש שאמרו שהיא אשת ישעיהו, ויש שאמרו שהיא אשתו של אחז. בנוסף רבות דעות הפרשנים באשר למהות האות שנתן ישעיה לאחז. יש הסוברים כי האות היה שתתנבא אשתו, למרות שהייתה צעירה, ולא ידועה כנביאה עד נקודת זמן זו. יש הסוברים כי האות היה, שלא הייתה יכולה ללדת בשל צעירותה וילדה למרות כך. יש הסוברים כי האות היה זה שידע ישעיה שהעלמה בהיריון למרות שהדבר לא היה ניכר מבחינה חיצונית. יש הסוברים, שהאות היה ידיעת העתיד של ישעיה, על כך שתקרא העלמה לבנה עמנו אל, וכן על שפע כלכלי המתקרב ובא. יש הסוברים כי האות הוא שידע ישעיה, שבן העלמה ההרה יהיה זכר. ואילו אחרים סוברים כי האות הוא שעמנו אל הנולד, יאכל כבר כתינוק חלב ודבש, ודבר זה אינו מקובל אצל בני גילו. לדעת אחרים האות אינו כולל בתוכו שינוי כלשהו מדרך הטבע, אלא פירוש המילה אות היא סימן לזיכרון דברים. ותקרא העלמה לתינוק בשם עמנו אל לזיכרון. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. התאולוגיה הנוצרית קושרת את לידת ישו ללידת העלמה המוזכרת בישעיה, והדבר נכתב במפורש בספר מתי. רעיון זה גרר פולמוס בין-דתי נרחב בנושא: המילה "עלמה" אינה מורה בהכרח על בתולים, אלא רק על גיל צעיר בימים, וכך באשר לזכרים, בהם ודאי לא קיים עניין הבתולים. השוני בשמות: בספר ישעיה מצוין כי העלמה תקרא לתינוק בשם עמנו אל, ולעומת זאת בספר מתי נכתב כי המלאך מורה לקרוא לתינוק ישו, ומדוע לקשור בין האישים. אי היות הנבואה רלוונטית לאחז, אם נסבור שאכן עמנו אל הוא ישו. אי מציאת כל ממצא בין תקופת ישעיה לתקופת ישו, המרמז על כך שנבואת ישעיה עדיין לא התקיימה, או שהמילה "עלמה" פורשה כ"בתולה" בתקופה זו. מדיה וקבצים בנושא עמנו אל בוויקישיתוף ישעיהו פרק ז' לידת הבתולה, באתר התשובה היהודית למיסיון לידת בתולין של ישוע, באתר xmessianic גשר מפעלים חינוכיים, עמנואל, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח ספר ישעיה, פרק ז', פסוק י"ד, בספר מתי המאוחר בכ-800 מספר ישעיה, שונה השם משתי תיבות נפרדות - עמנו-אל, לתיבה אחת רציפה עמנואל (הבשורה על-פי מתי, פרק א', פסוק 23), אולי על בסיס אזכור שקיים בספר ישעיה, אך לא מתייחס ישירות לעמנו אל הבן (ישעיה, ח', ח') (ראו להלן-אזכורים בתנ"ך) ספר ישעיה, פרק ז', פסוקים א'–ד' ספר ישעיה, פרק ז', פסוק ט' ”אם לא תאמינו כי לא תאמנו”;ראו גם ספר ישעיה, פרק ז', פסוק י"א רש"י, מהר"י קרא, רד"ק, ומלבי"ם. ספר ישעיה, פרק ז', פסוקים י"ד–י"ז מהר"י קרא, אברהם אבן עזרא, ומלבי"ם כותבים שהיא אשתו של ישעיה. בפירוש מצודת דוד, נכתב כי היא אשת אחז. רד"ק מזכיר את שתי האפשרויות, ורש"י מצדד בכך שהיא אשתו של ישעיה, אך מזכיר גם את האפשרות השנייה. עלמה ספר ישעיה, פרק ז', פסוק י"ד רש"י. ספר ישעיה, פרק ז', פסוק י"ד רש"י ספר ישעיה, פרק ז', פסוק י"ד הרב דוד אלטשולר מצודת דוד ספר ישעיה, פרק ז', פסוק י"ד הגאון מווילנה ספר ישעיה, פרק ז', פסוק י"ד מהר"י קרא הרב אברהם אבן עזרא כמו ”וקשרתם לאות על ידך” ספר דברים, פרק ו', פסוק ח' ששם ודאי הכוונה סימן לזיכרון ספר ישעיה, פרק ז', פסוק י"ד מלבי"ם ”וסימן שיזכרו כי ה' עמנו” מתי א 22-23 כך במילון א. אבן-שושן, וכן בפסוקים רבים בתנ"ך, המראים כי השורש ע.ל.מ., מורה על גיל צעיר, עיינו לדוגמה "שמואל א', כ', כ"ב ”ואם כה אמר לעלם הנה החצים ממך והלאה לך כי שלחך ה'” וכן ספר ישעיה, נ"ד, ד'; תהילים, פ"ט, מ"ו; איוב, כ', י"א; איוב, ל"ג, כ"ה. בנוסף בתנ"ך מופיעה המילה בתולה (דברים, כ"ב, י"ג–י"ט) כך שאם רצה ישעיה לציין שמדובר בבתולה, הוא היה כותב את המילה עצמה ולא מילה אחרת. מתי א' 21 השם עמנו אל אינו מופיע בברית החדשה כשמו של ישו, אף לא פעם אחת, חוץ מהפעם הזו שהיא ציטוט מספר ישעיה בעניין זה קיימת דעה נוצרית הטוענת כי כל נבואה יכולה להתגשם מספר פעמים (התגשמות כפולה - double fulfilment), ואם כך נבואת ישעיה התגשמה פעמיים, אך דעה זו אינה מסבירה את הרלוונטיות של שאר חלקי נבואת ישעיה; לדוגמה: מה הקשר בין היחלשות מלכויות פקח ורצין לתקופת ישו (ישעיה, ז', ט"ז), ומהי הגאות הכלכלית המתוארת בנבואה. בנוסף, תאוריית ההתגשמות הכפולה משליכה כי לידת ישו מבתולה אינה ייחודית, משום שעמנו אל נולד אף הוא מבתולה הממצא היחיד שהיה עשוי לרמוז על כך הוא תרגום השבעים שנכתב כ-200 שנים לפני תקופת ישו, ושם המילה "עלמה" מתורגמת כ-παρθένος, מילה שפורשה בטעות כ"בתולה", שכן בספר בראשית, ל"ד, ג' מתוארת דינה בת יעקב, באותה מילה – παρθένος, ובפסוק הקודם מופיע שנאנסה על ידי שכם בן חמור, כך שוודאי לא הייתה בתולה