ה'תשפ"ד

ה'תשפ"ד (5,784) ובקיצור תשפ"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 2023, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 באוקטובר 2024. המולד של תשרי חל ביום שישי, 11 שעות ו-882 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחג. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-305. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 16 (סימנה יויאז) במחזור השמש ה-207. שנה זו היא שנת 1,955 לחורבן הבית, ושנת 2,335 לשטרות. מדינת ישראל חגגה ביום העצמאות ה'תשפ"ד 76 שנות עצמאות. כ"ב בתשרי – התחילה מלחמת חרבות ברזל במתקפת הפתע על ישראל. כ"ג בתשרי – נפתחה החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל. כ"ח בתשרי – החל פינוי צפון רצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. ה' בחשוון – שתי ישראליות בעלות אזרחות אמריקאית, אשר נחטפו לתוך רצועת עזה במהלך מתקפת הפתע, היו הראשונות מבין החטופים ששוחררו משבי חמאס. י"א בחשוון – החלה הלחימה הקרקעית ברצועת עזה במסגרת מלחמת חרבות ברזל. ט"ו בחשוון – מבצע ראשית האור שבו חולצה חיילת מרצועת עזה (י"א בכסלו – י"ח בכסלו) – עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס ג' בטבת – הריגת שלושת החטופים הישראלים בשג'אעייה בשוגג, על ידי כוחות צה"ל כ"א בטבת – חוסל סאלח אל-עארורי, סגן ראש הלשכה המדינית של חמאס, בתקיפת מל"ט ישראלי בביירות ג' באדר א' – מבצע יד זהב שבו חולצו שני אזרחים מרצועת עזה י"ח באדר א' – הבחירות לרשויות המקומיות בישראל כ"ב באדר ב' – ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי במסגרת תקיפת הקונסוליה האיראנית בדמשק המיוחסת לישראל ו' בניסן – מתקפת טילים וכטב"מים איראנית על ישראל, (התרחשה ב-13 באפריל בערב, ליל ו' בניסן). י"א בניסן – התקיפה הישראלית באיראן ב' בסיון – מבצע ארנון שבו חולצו ארבעה אזרחים מרצועת עזה י"ד בתמוז – מבצע יד ארוכה שבו תקפה ישראל יעדים הקשורים לחות'ים בעיר הנמל אל-חודיידה שבתימן. כ"א בתמוז – פגיעת הרקטה במג'דל שמס והירצחם של 12 נערים ונערות בגילאי 10–16 כ"ד בתמוז – ההתנקשות בפואד שוכר שבוצעה על ידי ישראל בביירות שבלבנון כ"ה בתמוז – ההתנקשות באסמאעיל הנייה בטהרן שבאיראן ד' באלול – החל מבצע מחנות קיץ במסגרת זירת יהודה ושומרון במלחמת חרבות ברזל י"ד באלול וט"ו באלול – התפוצצות זימוניות חזבאללה ט"ז באלול – החל מבצע חיצי הצפון שבו חיל האוויר תקף אמצעי לחימה רבים בלבנון והתנקש בבכירים רבים בחזבאללה, בראשם אבראהים עקיל. כ"ד באלול – חיסול חסן נסראללה, עלי כרכי, בכירים נוספים בחזבאללה ועבאס נילפורושאן, במבצע סדר חדש כ"ט באלול – פיגוע הירי ביפו שבו נרצחו שבעה בני אדם כ"ט באלול – מתקפת טילים איראנית על ישראל, (התרחשה ב-1 באוקטובר בערב, ליל כ"ט באלול). חללי מתקפת הטרור על ישראל בכ"ב בתשרי: יהונתן שטיינברג – מפקד חטיבת הנח"ל. נהרג בקרב בהתקלות מול מחבלים פלסטינים במהלך קרב כרם שלום. (נולד בה'תשמ"א) אופיר ליבשטיין – ראש המועצה האזורית שער הנגב נרצח בחילופי אש עם מחבלים במהלך הטבח בכפר עזה. (נולד בה'תשל"ג) אסף חממי – מפקד חטיבת קטיף. נהרג בהגנה על קיבוץ נירים. גופתו נחטפה לעזה. (נולד בה'תשמ"ג) רועי לוי – מפקד היחידה הרב-ממדית. נהרג בחילופי אש עם מחבלים שחדרו מרצועת עזה בקרב רעים. (נולד בה'תשל"ט) אלי גינסברג – מפקד יחידת הלוט"ר. נפל בקרב לבלימת הטבח בבארי. (נולד בה'תש"ם) ענר שפירא – לוחם סיירת הנח"ל שהגן בגופו על שוהים ב"מיגונית המוות" ליד קיבוץ רעים, שם שהו שבעה אנשים שברחו מהטבח בפסטיבל נובה (נולד בה'תשס"א) כ"ג בתשרי – אלחנן קלמנזון, איש "המוסד" שהוביל את צוותו להגנה על קיבוץ בארי ולחילוץ התושבים. חברי צוותו, שזכו לכינוי "צוות אלחנן", זכו בפרס ישראל לגבורה אזרחית לשנת ה'תשפ"ד. (נולד בה'תשמ"ב) י"א בחשוון – הרב ברוך מרדכי אזרחי, ראש ישיבת עטרת ישראל וזקן חברי מועצת גדולי התורה של דגל התורה. (נולד בה'תרפ"ט) י"ח בכסלו – שלמה אבינרי, חוקר בתחום מדעי המדינה והיסטוריון של הפילוסופיה הפוליטית. (נולד בה'תרצ"ג) כ"ט בכסלו – יצחק בן בשט – מפקד חפ"ק מח"ט גולני (שימש קודם לכן כמפקד חטיבת יפתח). נפל בקרב שג'אעייה. (נולד בה'תש"ם) כ"א בטבת – צבי זמיר, ראש "המוסד" לשעבר. (נולד בה'תרפ"ה) ה' בשבט – דרור קשטן, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי (נולד בה'תש"ה) ט' בשבט – אמנון רובינשטיין, משפטן, פובליציסט וסופר ישראלי (נולד בה'תרצ"א) כ"ג בשבט – הרב ברוך ויסבקר, ראש ישיבת בית מתתיהו בבני ברק וחבר מועצת גדולי התורה (נולד בה'תש"א) כ"ד בשבט – רבי אלתר, מוזיקאי, כוכב ילדים ומלמד חרדי ישראלי (נולד בה'תש"ח) ג' באדר א' – ליאור פרחי, זמר ישראלי (נולד בה'תשל"א) ט"ו באדר א' – צ'רלי ביטון, פעיל חברתי ישראלי וחבר הכנסת מטעם חד"ש, ממייסדי הפנתרים השחורים (נולד בה'תש"ז) י"ט באדר א' – אברהם בייגה שוחט, איש ציבור ישראלי, חבר כנסת ושר אוצר. (נולד בה'תרצ"ו) ז' בניסן – נעמי פולני, זמרת, רקדנית ובמאית, כלת פרס ישראל. (נולדה בה'תרפ"ז) ב' באייר – רבי בן ציון רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא ובעל ספרי מבשר טוב. (נולד בה'תרצ"ה) כ"ז באייר – הרב משה קוטלרסקי, רב חסידי ששימש במגוון תפקידים בכירים בחסידות חב"ד ג' בתמוז – הרב יהודה דרעי, רבה הראשי של באר שבע וחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל (נולד בה'תשי"ז) להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ב בחשוון חל ביום שישי ולכן יום הזיכרון ליצחק רבין מוקדם ליום חמישי י"א בחשוון. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. כ"ז בניסן חל ביום ראשון, ולכן יום הזיכרון לשואה ולגבורה נדחה ליום שני כ"ח בניסן (כלל זה הוחל משנת ה'תשנ"ז - 1997). ד' באייר חל ביום ראשון, ולכן יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל נדחה ליום שני ה' באייר ויום העצמאות נדחה ליום שלישי ו' באייר (כלל זה הוחל משנת ה'תשס"ד - 2004). י' באייר חל בשבת, ולכן יום הרצל נדחה ליום ראשון י"א באייר. לוח עברי שנתי התשפ"ד – כל השנה בדף אחד – בכתובת זו אפשר להוריד בשני עיצובים שונים, מאתר הוצאת לוח הלוח העברי לוח תכנון לשנת תשפ"ד לוח תכנון להורדה כקובץ אקסל ניתן לעיצוב והדפסה מאתר חג שמח מה ראשי תיבות תשפ"ד? איחולים קצרצרים. יוחאי אורלן, אתר מילימילים