laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ה'שמ"ו

ה'שמ"ו (5,346) ובקיצור שמ"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-24 בספטמבר 1585, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1586. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 6 שעות ו-361 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-282. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 26 (סימנה כולזז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,517 לחורבן הבית, ושנת 1,897 לשטרות. כ"ב בכסלו – רבי אליעזר אשכנזי, פרשן המקרא, פוסק ופילוסוף. (נולד בה'רע"ג) ח' באלול – רבי אבא מרי חלפן, רב, מקובל, אסטרונום ורופא בפראג במאה ה-16. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת גכה שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ה'שמ"ו
ה'שמ"ה

ה'שמ"ה (5,345) ובקיצור שמ"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1584, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1585. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 8 שעות ו-852 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-282. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 25 (סימנה כהלוא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,516 לחורבן הבית, ושנת 1,896 לשטרות. ד' בטבת - רבי אברהם רפפורט, רב וראש ישיבה. רבה של לבוב, ומחבר ספר השו"ת "איתן האזרחי" (נפטר ה'תי"א). רבי נתן נטע שפירא רב ומקובל בפולין, מחבר ספר "מגלה עמוקות" (נפטר ה'שצ"ג). להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת החא שנה מסוג החא, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'שמ"ה
ה'שמ"ד

ה'שמ"ד (5,344) ובקיצור שמ"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1583, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1584. המולד של תשרי חל ביום שישי, 23 שעות ו-1056 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 5 במחזור העיבור ה-282. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 24 (סימנה כדידז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,515 לחורבן הבית, ושנת 1,895 לשטרות. ח' בתשרי - בשבת שובה, מהר"ל מפראג עם כמה מחכמי העיר חידשו את החרם הקדום על מי שיוציא שם רע על נפטרים, וכן החרימו מי שיוציא שם רע של ממזרות על יהודי. להלן לוח שנה עברי - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת זשג שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר. דרשת מהר"ל לשבת שובה ה'שמ"ד
ה'שמ"ג

ה'שמ"ג (5,343) ובקיצור שמ"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1582 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1583 (לפי הלוח הגרגוריאני, שנכנס לתוקף במהלך שנה זו). המולד של תשרי חל ביום שני, 15 שעות ו-180 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-282. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 23 (סימנה כגיגא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,514 לחורבן הבית, ושנת 1,894 לשטרות. י"ט בתשרי - הונהג הלוח הגרגוריאני במדינות הקתוליות להלן לוח שנה עברי - יוליאני - גרגוריאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני או הגרגוריאני, באופן הבא: עד י"ח בתשרי ה'שמ"ג - 4 באוקטובר 1582 (כולל) התאריך הלועזי מציין את הלוח היוליאני שהיה נהוג עד אז. ביום י"ט בתשרי ה'שמ"ג הונהג הלוח הגרגוריאני, התאריך הלועזי הפך להיות 15 באוקטובר 1582, וכל התאריכים מיום זה ואילך הם לפי הלוח הגרגוריאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'שמ"ג
דיו (להקה)

דיו (באנגלית: Dio) הייתה להקת הבי מטאל שנוסדה באוקטובר 1982, על ידי חברי להקת בלאק סבאת' לשעבר, ויני אפיס ורוני ג'יימס דיו. והתפרקה לאחר מות דיו ב-2010, דיו טען שהוא מעולם לא התכוון להתחיל קריירת סולו אלא להקים להקה חדשה. את מתן השם Dio ללהקה ניתן להסביר מנקודת ראות פרסומית, שכן השם היה כבר מוכר מאוד באותה תקופה, ותרם לפרסום הלהקה החדשה. יש הטוענים שעל ידי סיבוב ב-180 מעלות של הלוגו של הלהקה ניתן לראות כי נוצרת המילה Devil, למרות שהנושא נדון בהרחבה, סולן הלהקה רוני ג'יימס דיו עמד על כך שאינו מצליח לראות זאת, והוא גם מעולם לא התכוון לכך שלוגו הלהקה יצור את המילה הזו. בנוסף לרוני ג'יימס האחראי על הקלידים והשירה וויני אפיס על התופים, בלהקה היו גם ויויאן קאמפבל (Vivian Campbell) המנגן על גיטרה וג'ימי ביין (Jimmy Bain) שמנגן על בס. אלבומי אולפן Holy Diver (1983) The Last in Line (1984) Sacred Heart (1985) Dream Evil (1987) Lock Up the Wolves (1990) Strange Highways (1993) Angry Machines (1996) Magica (2000) Killing the Dragon (2002) Master of the Moon (2004) אלבומי הופעה Intermission (1986) Inferno: Last in Live (1998) Evil or Divine – Live in New York City (2003) Holy Diver – Live (2006) At Donington UK: Live 1983 & 1987 (2010) Finding The Sacred Heart: Live In Philly 1986 (2013) Live in London, Hammersmith Apollo 1993 (2014) מדיה וקבצים בנושא דיו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דיו דיו, ברשת החברתית פייסבוק דיו, סרטונים בערוץ היוטיוב דיו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דיו, באתר ספוטיפיי דיו, באתר AllMusic (באנגלית) דיו, באתר MusicBrainz (באנגלית) דיו, להקה באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) דיו, באתר דיזר דיו, באתר Discogs (באנגלית) דיו, באתר Songkick (באנגלית) דיו, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) דיו, באתר בילבורד (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ריאקטור

ריאקטור הוא כלי בו מתבצעת תגובה כימית. ריאקטור מנתי (Batch Reactor). ריאקטור בחוש רציף (CSTR). ריאקטור צינורי (PFR). בריאקטור מנתי אין כניסה ויציאה של מגיבים או תוצרים במהלך הראקציה. הריאקטור משמש בדרך כלל לתגובות בפאזה נוזלית. בריאקטור מנתי אידיאלי הריכוזים משתנים עם הזמן אולם הריכוז בכל נקודה בריאקטור בזמן מסוים זהה (בחישה אידיאלית). נוסף לכך גם הטמפרטורה בריאקטור בזמן מסוים זהה בכל נקודה בריאקטור ומשתנה עם הזמן בהתאם לאופי הריאקציה (אקסותרמי - עולה, אנדותרמי יורדת). בריאקטור רציף ישנה כניסה ויציאה של מגיבים/תוצרים מתוך ואל הריאקטור במהלך התגובה. ריאקטור CSTR נפוץ בתעשייה ומשמש בעיקר לתגובות בפאזה נוזלית. בעבודה בריאקטור CSTR אידיאלי הריכוזים אינם משתנים כפונקציה של הזמן ו/או המקום. הזנת המגיבים מתבצעת במקביל להוצאת התוצרים, כאשר ריכוז המגיב בריאקטור אחיד ושווה לריכוזו ביציאה. עם כניסת המגיב לריאקטור ריכוזו יורד מיד לריכוז היציאה. הטמפרטורה יכולה להשתנות עם הזמן אם הריאקטור מבודד או להישאר איזותרמי עם חימום קירור (שוב בהתאם לריאקציה). ב-CSTR אידיאלי גם הטמפרטורה במכל אחידה ושווה לזו של החומר ביציאה מהריאקטור. ריאקטור PFR משמש למגוון סוגי תגובות - תגובות בפאזה גזית אחידה, תגובות בפאזה נוזלית אחידה ותגובות גז-נוזל או גז-מוצק-נוזל. ריאקטור PFR הוא ריאקטור רציף, אך להבדיל מריאקטור CSTR בריאקטור PFR ישנו שינוי רציף של ריכוזי מגיבים ותוצרים לאורך הריאקטור ולא נפילה מיידית לריכוז יציאה. הריכוז בריאקטור משתנה כתלות במיקום אך לא עם הזמן (במצב עמיד). ריאקטור צינורי בוכנתי (PFR) בו הזרימה בוכנתית, טורבולנטית ומהירה יחסית. ריאקטור צינורי למינרי (LFR) בו הזרימה למינרית ובאופן יחסי איטית. ריאקטור צינורי ממולא (Packed Bed). חלק מסוים מנפח הריאקטור ממולא בחלקיקי קטליזטור מוצק, אשר הראקציה מתבצעת על פניו. הזרימה בריאקטור מתבצעת בחללים הפנויים בין חלקיקי הקטליזטור, ולכן טורבולנטית. אופן זרימה זה מגביר את הבחישה הרדיאלית, ומקנה לריאקטור זה אופי דומה לשל PFR. ייצור ביו-ריאקטורים ייצור דלקים נוזליים וכימיקלים ירוקים מפחמן דו-חמצני ומים, כתב העת אקולוגיה וסביבה, אוקטובר 2015 ריאקטור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ה'שמ"ב

ה'שמ"ב (5,342) ובקיצור שמ"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1581 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 1582. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 17 שעות ו-671 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכז. היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 3 במחזור העיבור ה-282. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 22 (סימנה כבלבז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,513 לחורבן הבית, ושנת 1,893 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'שמ"ב
ה'שמ"א

ה'שמ"א (5,341) ובקיצור שמ"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1580 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1581. המולד של תשרי חל ביום שישי, 8 שעות ו-875 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחא. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-282. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 21 (סימנה כאלאא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,512 לחורבן הבית, ושנת 1,892 לשטרות. הדפסתו הראשונה של הספר "אורחות צדיקים", ספר מוסר שזכה לפופולריות רבה ועוסק בתיקון המידות. מחברו אינו ידוע, אך הוא נכתב כנראה בשלהי ימי הביניים. רבי משה נג'ארה, מחכמי צפת בדור האר"י וראש הרבנים בדמשק, אביו של המשורר רבי ישראל נג'ארה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחא שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'שמ"א
תל רכש

תל רֶכֶש (בערבית: תל אל-מוּחַ'רחַ'שׁ) הוא תל קדום בגליל התחתון, בסמוך לקיבוץ גזית, מדרום-מזרח להר תבור, והוא מזוהה על ידי החוקרים עם העיר המקראית אֲנָחֲרָת. שטחו של תל רכש הוא כ-45 דונם והוא מתנשא לגובה של 55 מטרים מעל אפיק נחל תבור, המקיף אותו מרוב עבריו, ו-34 מטרים מעל גובה פני הים. לתל צורה סגלגלה, כשחלקו הצפוני רחב בצורה משמעותית מחלקו הדרומי. פסגתו של התל שטוחה בעלת שטח של 600 מטר רבוע. תל רכש נבדל מרוב התלים הפזורים ברחבי ארץ ישראל מהבחינה הטופוגרפית. התל ממוקם במפגש של נחל תבור (המקיף אותו מכיוון דרום) ונחל רכש (המקיף אותו מכיוון צפון ומערב) ועקב כך נמצא בנחיתות טופוגרפית ביחס לרמה הסובבת אותו. בנוסף לכך התל מרוחק מתוואי דרך הים (ויאה מאריס) החוצה את מרכז הגליל. אך על אף החסרונות הרבים יש לאתר מספר מעלות המפצות עליהם, כגון: הקרבה למקורות המים, זמינות הקרקעות לעיבוד חקלאי והיותו מוקף משלושת צדדיו על ידי ערוצים המקנים הגנה טבעית לעיר. בחפירות ארכאולוגיות שנערכו במקום התגלו שרידים של יישוב המצביעים על כך שהמקום היה מיושב מהתקופה הכלכוליתית ועד התקופה הביזנטית. האזכור היחיד של אנחרת בתנ"ך מופיע בספר יהושע בהקשר של התנחלות השבטים, שם היא נכללת בתחומו של שבט יששכר, כפי שכתוב: לְיִשָׂשכָר יָצָא הַגוֹרָל...וַחֲפָרַיִם וְשִׂיאׁן וַאֲנָחֲרַת — ספר יהושע, פרק י"ט, פסוקים י"ז–י"ט אזכורים היסטוריים אודות העיר מחוץ למקרא מופיעים בכתבי הפרעונים תחותמס השלישי ואמנחותפ השני, בהקשר למסע הכיבושים שהם ערכו במאה ה-15 לפנה"ס. למרגלות תל רכש עובר תוואי שביל ישראל בקטע שבין הר יבנאל להר תבור. בתל רכש נערכו בין השנים 2006–2010, ובין השנים 2013–2017 11 עונות חפירה, על ידי דוקטור יצחק פז מהמכון לארכאולוגיה גלילית במכללה האקדמית כנרת בעמק הירדן ופרופסורים אקיאו צוקימוטו, היסאו קוואברה ושואיצ'י הסגאווה מיפן. בין הממצאים השונים שנחשפו באתר ניתן למנות: שבר של אסטלה מצרית, עגיל זהב מתקופת הברונזה המאוחרת, דגם עשוי חרס של מקדש מהתקופה הישראלית, מטבעות מהתקופה הרומית, וכלי חרס רבים מתקופות שונות. נחשפו בו גם מערכת ביצורים מתקופת הברונזה המאוחרת, מכלול בנייה מתקופת הברזל ומבנה ציבורי מן התקופה הרומית המתוארך למאה ה-2 לספירה, וכן בית כנסת מתקופת בית שני . שלל הממצאים הארכאולוגיים מהתל שוכנים במוזיאון לארכאולוגיה בקיבוץ עין דור הסמוך. צבי גל, "תל רכש ותל קרני חיטין", ארץ-ישראל טו, (1981), עמ' 213–221 אקיאו צוקימוטו, היסאו קוואברה, יצחק פז ושואיצ'י הסגאווה, תל רכש 2009 - דו"ח ראשוני, חדשות ארכאולוגיות 123, 1/5/2011 רוני רייך, דובי טל ומוני הרמתי, אבנים גדולות מן השמים, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1994, עמ' 30 Joffe, A.H., Hansen, J. Nordt, L., and Goldberg, P. Tel Rekhesh, Israel Exploration Journal 48, 1998 Paz, Y. and Kuwabara, H., The First Season of Excavations at Tel Rekhesh: The Preliminary Stage (15-27 March, 2006) – Excavation Results, Orient Express: Notes et Nouvelles d’Archéologie Orientale, 2007-1/2, 2007, pp. 17-25 Paz, Y. Okita, M., Tsukimoto, A., Hasegawa, S., Lim, S.-G., Sugimoto, D.T., Onozuka, T., Tatsumi, Y., and Yamafuji, M. Excavations at Tel Rekhesh, Israel Exploration Journal 60, 2010-1, pp. 22-40 האתר הרשמי של משלחת החפירות בתל רכש ‏Tel Rekhesh project website - About the site. תל רכש - חדשות ארכיאולוגיות (גיליון 131 לשנת 2019). תל רכש - חדשות ארכיאולוגיות (גיליון 127 לשנת 2015). מתוך דבריו של ד"ר מרדכי אביעם אודות עונת החפירות 2010 בתל רכש. יצחק טסלר, גילוי נדיר: נחשף בית כנסת מימי בית המקדש השני, באתר ynet, 14 באוגוסט 2016
ה'ש"ם

ה'ש"ם או ה'ש"מ (5,340) ובקיצור ש"ם או ש"מ – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1579 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 9 בספטמבר 1580. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 23 שעות ו-1079 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 1 במחזור העיבור ה-282. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 20 (סימנה כיוז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,511 לחורבן הבית, ושנת 1,891 לשטרות. כ"ג בניסן - רבי משה מטראני, (המבי"ט) מחכמיה של צפת ומגדולי הפוסקים רבי יוסף בן לב, (ריב"ל), חכם מחכמי סלוניקי במאה ה-16. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'ש"ם
ה'של"ט

ה'של"ט (5,339) ובקיצור של"ט – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1578 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1579. המולד של תשרי חל ביום שלישי, 2 שעות ו-490 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכז. היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 19 במחזור העיבור ה-282. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 19 (סימנה יטיהא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,510 לחורבן הבית, ושנת 1,890 לשטרות. עזריה פיגו, מחכמי ונציה. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת גכז שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'של"ט
ה'של"ח

ה'של"ח (5,338) ובקיצור של"ח – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 1577 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1578. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 17 שעות ו-694 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השא. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 18 (סימנה יחלדז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,509 לחורבן הבית, ושנת 1,889 לשטרות. כוכב השביט הגדול של 1577 עובר סמוך לכדור הארץ. בין היתר תועד בא' בכסלו בצפת בידי רבי חיים ויטאל בספר החזיונות. כסלו – בנייתו של בית הכנסת קהל שלום ברודוס, בית הכנסת העתיק ביותר הקיים היום ביוון. א' באלול – סבשטיאו, מלך פורטוגל ובעלי בריתו שפלשו למרוקו, הובסו במלחמה. יהודי מרוקו קבעו יום זה לפורים שני. רבי אליעזר אשכנזי מתמנה לאב בית דין פוזנא. רבי שמעון וולף אוירבך התמנה למרא דאתרא וראש ישיבה בלובלין במקומו של המהרש"ל. רבי עזריה מן האדומים, היסטוריון וחוקר מיהדות איטליה, ספרו ההיסטורי "מאור עיניים" עורר ביקורת משום שחלק על דברי חז"ל, בין היתר בעניין השנים החסרות. רבי אלישע גאליקו, ראש ישיבה ודיין בצפת ומקובל מתלמידי רבי יוסף קארו. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השא שנה מסוג השא, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש. י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת. ה'של"ח
ה'של"ז

ה'של"ז (5,337) ובקיצור של"ז – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-25 באוגוסט 1576 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1577. המולד של תשרי חל ביום שישי, 20 שעות ו-105 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחג. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 17 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 17 (סימנה יזלגא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,508 לחורבן הבית, ושנת 1,888 לשטרות. ב' בטבת - הפעם הראשונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה ז' באייר (דעה רווחת) - נפטר רבי יצחק אדרבי, פוסק הלכה וראש ישיבה מחכמי יהדות סלוניקי, מרבני הפזורה הספרדית במאה ה-16 בשטחי האימפריה העות'מאנית בכלל וביוון בפרט. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'של"ז
ה'של"ו

ה'של"ו (5,336) ובקיצור של"ו – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1575 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 24 באוגוסט 1576. המולד של תשרי חל ביום שני, 11 שעות ו-309 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 16 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 16 (סימנה יויאז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,507 לחורבן הבית, ושנת 1,887 לשטרות. הדפסתו לראשנה של ספר יוסיפון, חיבור על תולדות עם ישראל בתקופת בית שני המהווה עיבוד של כתבי יוסף בן מתתיהו וזכה לתפוצה מרובה בחברה היהודית. ד' באלול – רבי משה פרובינצאלו, פוסק הלכה וראש ישיבה במודינה ומנטובה. (נולד בה'רס"ג) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'של"ו
ה'של"ה

ה'של"ה (5,335) ובקיצור של"ה – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-16 בספטמבר 1574 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 4 בספטמבר 1575. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 2 שעות ו-513 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 15 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,506 לחורבן הבית, ושנת 1,886 לשטרות. י"ח באדר - רבי אליהו די וידאש מסיים את כתיבת הספר ראשית חכמה יוסף הכהן הרופא מחבר את הספר עמק הבכא העוסק בהיסטוריה יהודית הרב יצחק ונה, מרבני יהדות תימן י"ג בניסן - רבי יוסף קארו, מחבר השולחן ערוך יוסף הכהן הרופא, היסטוריון יהודי להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'של"ה
ה'של"ד

ה'של"ד (5,334) ובקיצור של"ד – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 1573 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 1574. המולד של תשרי חל ביום שישי, 4 שעות ו-1004 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחג. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה, ושנת 14 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 14 (סימנה ידלוז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,505 לחורבן הבית, ושנת 1,885 לשטרות. כ"א בחשוון – רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז), פוסק הלכה, ראש ישיבה, אב בית דין. מנהיגה של יהדות מצרים, ובסוף ימיו בצפת. י"ב בכסלו – רבי שלמה לוריא, מגדולי פוסקי ההלכה ופרשני התלמוד בפולין, הידוע בכינויו מהרש"ל. (נולד בה'רע"א) להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת זחג שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'של"ד
ה'של"ג

ה'של"ג (5,333) ובקיצור של"ג – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 1572 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1573. המולד של תשרי חל ביום ראשון, 20 שעות ו-128 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 13 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 13 (סימנה יגלהא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,504 לחורבן הבית, ושנת 1,884 לשטרות. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת בשה שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ה'של"ג
ה'של"ב

ה'של"ב (5,332) ובקיצור של"ב – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 1571 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1572. המולד של תשרי חל ביום רביעי, 11 שעות ו-332 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 12 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 12 (סימנה יביגז) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,503 לחורבן הבית, ושנת 1,883 לשטרות. י"ח באייר – רבי משה איסרליש (הרמ"א), פוסק הלכה, ראש ישיבה, מקובל ופילוסוף בקראקא (קז'ימייז'), מחבר המפה על השולחן ערוך, שהפכה להיות מקור הפסיקה המרכזי ביהדות אשכנז. ה' באב – רבי יצחק לוריא ("האר"י הקדוש"), מגדולי המקובלים בכל הדורות, וראש מקובלי צפת. פיתח זרם בקבלה הנקרא על שמו קבלת האר"י, שהשפיע עמוקות על מחשבת ישראל, ההלכה והמנהג. (נולד בה'רצ"ד) רבי יוסף סאגיס, מקובל, ראש ישיבה ודיין בצפת. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת הכז שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים. שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד. שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב ה'של"ב
ה'של"א

ה'של"א (5,331) ובקיצור של"א – היא שנה עברית אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 1570 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1571. המולד של תשרי חל ביום חמישי, 13 שעות ו-823 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג השג. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 11 במחזור העיבור ה-281. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 11 (סימנה יאיבא) במחזור השמש ה-191. שנה זו היא שנת 1,502 לחורבן הבית, ושנת 1,882 לשטרות. כ"ח בניסן - הרב יהודה אריה ממודנה, רב, דרשן, סופר ומשורר יהודי-איטלקי. להלן לוח שנה עברי - יוליאני. בכל משבצת יומית - אות אחת או זוג אותיות לציון היום בחודש העברי, ומספר לציון היום בחודש היוליאני. ערך מורחב – שנת השג שנה מסוג השג, ובה 385 ימים. שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן. שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד. ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי. י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'. ה'של"א