יאיר וינשטוק

יאיר וינשטוק (נולד בכ"ב באייר ה'תשי"ט, 30 ביולי 1959) הוא עיתונאי עורך וסופר חרדי, הכותב ספרי מתח וספרי סיפורת יהודית למגזר החרדי, בעברית וביידיש. את ספרי המתח הוא מפרסם בשם העט מ. ארבל. נולד בירושלים למשפחה ותיקה מחסידות לעלוב, נצר לאדמו"רי לעלוב (אביו, הרב שלמה מנחם וינשטוק, היה נכדו של רבי דוד צבי בידרמן מלעלוב). אמו היא המשוררת שפרה וינשטוק אשכול. כמה מדודיו, אחי אביו, היו מחברי ספרים תורניים, חלקם על דרך הקבלה. דודו, הרב משה יאיר וינשטוק, חיבר למעלה משמונים ספרים. בן דודו היה הסופר והעיתונאי ישראל שפיגל. בשנות ה-80 עיבד לנוער אגדות חז"ל מתוך מסכת ברכות ושבת. בשנות ה-90 החל לפרסם ספרי מתח תחת שם עט מ. ארבל, ונמנע מלהיחשף בשמו האמיתי. ב-1995 יצא לאור ספרו הראשון, "קשר גורדי". עלילת הספר עוסקת בסיפורו של צעיר ניצול שואה בתקופת קום המדינה, המתמודד עם הפחד האישי שלו מאדם ששנא אותו מאז ילדותו, המאיים לחשוף כי סייע בשעתו לנאצים. העלילה נפרשת על פני עשרות שנים, החל מלובלין שלפני השואה, דרך מחנות ההשמדה ועד שלהי המאה העשרים. ב-1997 יצא לאור ספרו "בלתי הפיך", מותחן המספר על ניסיון של אנשי השב"כ להפיל את הקהילה החרדית בארץ. וינשטוק כתב גם את "עין בעין", המספר על עלילה של מספר הודים וניסיון לגרום למלחמה בין היהדות לבין האסלאם, "סיכון מחושב" (1999) שנושא קווי דמיון רבים לספרה של אגתה כריסטי "המרגלת היפה", "נאמנות כפולה" ו"זמן שאול", פורסמו בהמשכים בשבועון החרדי "משפחה". ספרו "שם נרדף" יצא ללא פרסום בהמשכים. ב-2010 הוציא וינשטוק את הספר "הצתה מאוחרת", שאף הוא פורסם ב"משפחה". עלילת הספר עוסקת בנושא שליטת הוואקף בהר הבית, וחיפוש אחר ארון הברית, ובימי סוף בית שני. ב-2015 יצא לאור ספרו "יום ושש שעות", שפורסם בהמשכים במגזין "זמן" – סיפור מתח בסגנון זמן אמת, הדומה במובנים רבים לסדרת הטלוויזיה הפופולרית "24". מיולי 2013 עד אוגוסט 2017 שימש כעורך המגזין "זמן", בו גם כתב את הטור הסאטירי "סוללה חלשה" המתאר את העולם החרדי מזווית הומוריסטית. הטורים קובצו לבסוף לכדי ספר שלם בשם 'סוללה חזקה'. החל מחודש אלול תשע"ח (ספטמבר 2018) החל להוציא לאור ירחון חודשי בשם "כדור". מחודש שבט תשע"ח (ינואר 2018) מפרסם וינשטוק טור שבועי בשבועון החרדי בקהילה לצד כתבות מגזין מעמיקות וראיונות אישיים, אותם הוא מפרסם מעת לעת. בנוסף לספרי מתח הוא מרבה לכתוב סיפורי צדיקים, שקובצו יחד בסדרת הספרים "סיפור לשבת" (תשעה כרכים), וכן סיפורים קצרים מעולמו של הציבור החרדי בסדרת "סיפור לחג" (ארבעה כרכים). כן חיבר מספר ביוגרפיות על רבנים ואדמו"רים ובהם החתם סופר, האדמו"ר מלעלוב רבי משה מרדכי בידרמן, רבי אשר פריינד ורבי יצחק מתתיהו סנדברג. ספריו תורגמו למספר שפות ובהן אנגלית, צרפתית ויידיש. וינשטוק נשוי לזהבה לבית קלירס (נכדתו של רבי אשר פריינד), הם מתגוררים בשכונת מעלות דפנה בירושלים, ולהם שישה ילדים. בנו הבכור, אברהם מרדכי וינשטוק, הוא מעורכי השבועון החרדי "בקהילה". סיפור לשבת - מפי מספרים ואנשי מעשה (9 כרכים) סיפור לחג - מיטב סיפורי חג ומועד: סיפורים מן החיים (4 כרכים) סיפור מבית אבא - אוסף סיפורים מקוריים ארוכים וגם קצרים מצדיקי הדורות ומיהודים פשוטים עשר דקות של לימוד - סיפורי מופת ואודות התמדתם של גדולי ישראל ואהבת התורה שלהם מינקות ועד שיבה איש האלוקים - מסכת חייו של הרב משה סופר, ה"חתם סופר" סיפור לישועה - על דמותו של הצדיק רבי ישעיה'לה מקרעסטיר משה עבד ה' - רשפים ונגוהות מדמותו של רבי משה מרדכי בידרמן הראה לעניו - הליכות חיים והנהגות מתולדות חייו ופעלו של רבי חיים משה מנדל שלשלת הזהב - פרקי הוד וסיפורי מופת על חייהם ופעלם של אדמו"רי ויעליפאלי שבגליציה ר' אשר מפי תלמידיו - פרקי חייו של רבי אשר פריינד, סיפורים ואמרות. טובה ראייתו - פרקי חיים ותולדות לדמותו של רבי יצחק מתתיהו סנדברג, ממנהיגי היישוב החסידי בטבריה הרבי הקדוש מלעלוב -ביוגרפיה וסיפורים על האדמו"ר רבי שמעון נתן נטע בידרמן שבעה רועים - תולדות אדמור"י חב"ד (2 כרכים) יחד עם הסופר בנימין ליפקין, בהוצאת ספרים מעיינותך, תשפ"ב (2021) המאורות הגדולים- תולדות חייהם של הבעל שם טוב והמגיד ממזריטש יחד עם הסופר בנימין ליפקין, בהוצאת ספרים מעיינותך, תשפ"ג (2022) קשר גורדי בלתי הפיך עין בעין סיכון מחושב שם נרדף נאמנות כפולה זמן שאול הצתה מאוחרת יום ושש שעות סוללה חזקה השעיר השלישי אחים בדם בין שברי עולמות מטרות רווח מדיה וקבצים בנושא יאיר וינשטוק בוויקישיתוף יאיר וינשטוק (1959-), דף שער בספרייה הלאומית יאיר וינשטוק, בלקסיקון הספרות העברית החדשה יאיר וינשטוק, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה" יאיר וינשטוק, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית" רשימת הפרסומים של יאיר וינשטוק, בקטלוג הספרייה הלאומית הצצה לחדר של מ' ארבל ● וידאו, כיכר השבת, י"ח בסיון ה'תשס"ט