laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אברהם יחזקאל

אברהם (אבי) יחזקאל (נולד ב-10 ביוני 1958), הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם מפלגת העבודה. מכהן כיום כסגן יו"ר ההסתדרות ויו"ר אגף ארגון ומרחבים בהסתדרות. יחזקאל נולד בתל אביב. הוא שימש מזכ"ל המשמרת הצעירה של מפלגת העבודה וטרם כניסתו לכנסת כיהן כחבר הוועדה המרכזת של ההסתדרות ויו"ר אגף כח אדם בהסתדרות. יחזקאל נבחר לראשונה לכנסת בשנת 1992, וכיהן כחבר הכנסת עד תום כהונת הכנסת החמש עשרה. כיהן כיו"ר ועדת הספורט בכנסת השלוש עשרה, כיו"ר ועדת הכלכלה בכנסת הארבע עשרה וכיו"ר הוועדה לפניות הציבור וועדת המשנה לתקציב הביטחון בכנסת החמש עשרה. בשנת 1997 הועמד לדין וזוכה מאשמה כי ניצל את משאבי ההסתדרות על מנת לסייע לו במערכת הבחירות הפנימית של מפלגת העבודה של שנת 1992. בחקירתו במשטרה ניצל את זכות השתיקה והשופט שהחליט לזכותו אמר כי "כי לא נפל כל פגם בהחלטתו של יחזקאל לנצל את זכות השתיקה במשטרה, מתוך נימוק שמדובר בחקירה מגמתית שנועדה להביא להרשעה". ב-1997 הציג שאילתה למשרד המדע בשאלה האם יש לממשלה קשר עם חייזרים או שהמדינה חוקרת בתחום. בממשלת שרון הראשונה מונה לסגן שר התחבורה, אך התפטר מהתפקיד ב-29 באפריל 2002 תוך שהוא מכנה את הממשלה "ממשלת כישלון", תוקף את התוכנית הכלכלית שאושרה באותו יום בממשלה כ"בדיחה, גסות רוח וכניסה לכיסי האזרחים" וקורא לחבריו למפלגת העבודה לפרוש גם הם מהממשלה. יחזקאל הגיש בשנת 2002 מספר הצעות חוק אשר הגיעו לידי מימוש. בין השאר הוא הציע לאסור עיסוק נוסף על רבנים ראשיים, רבני ערים וחברי מועצות דתיות, להעניק נקודות זיכוי ממס הכנסה למקבלי תואר אקדמי, לחיוב הבנקים לעבוד עם כל חברות כרטיסי האשראי ולחייב כל רוכב אופניים בחבישת קסדת מגן. בשלהי ימי הכנסת ה-16, בעקבות ריבוי ההתפטרויות מהכנסת לצורך מעבר למפלגות אחרות, נכנס יחזקאל לכנסת ב-17 בינואר 2006 במקומה של דליה איציק, אך התפטר מתפקידו ב-28 בינואר, עוד קודם שהצהיר אמונים, ובמקומו נכנס לכנסת דני קורן. מאז פברואר 2007 מכהן יחזקאל כחבר הנהגה וכיו"ר אגף ארגון ומרחבים בהסתדרות החדשה. ביולי 2021 מונה לתפקיד סגן יו"ר ההסתדרות. יחזקאל בעל תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן. הוא מתגורר בראשון לציון, נשוי ואב לארבעה ילדים. אברהם יחזקאל, באתר הכנסת אברהם יחזקאל, באתר כנסת פתוחה יצחק דנון, ‏ח"כ אבי יחזקאל זוכה מכל ההאשמות; ביהמ"ש: לא ניתן לסמוך על עדות עוזי פסה, באתר גלובס, 24 בנובמבר 1997 שאילתה בכנסת: האם עב"מים נחתו בארץ? אתר הידען, 23 בנובמבר 1997 צבי לביא, ‏סגן שר התחבורה אבי יחזקאל הודיע על התפטרותו, באתר גלובס, 29 באפריל 2002 תקציר השבוע שהיה במליאת הכנסת, יוני 2002 ניצן צבי כהן, ‏אבי יחזקאל, יו"ר אגף מרחבים וחבר הכנסת לשעבר, מונה לסגן יו"ר ההסתדרות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 19 ביולי 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גסטון דלמאו

גסטון דלמאו (בספרדית: Gaston Dalmau; נולד ב-23 בנובמבר 1983) הוא שחקן וזמר ארגנטינאי המוכר מסדרת הילדים והנוער "כמעט מלאכים", שם גילם את דמותו של רמירו "רמה" אורדונייז, והיה חלק מלהקת הטין אנג'לס. גסטון דלמאו נולד בעיר בואנוס איירס, ארגנטינה. יש לו שני אחים גדולים. כיום גר עם בן זוגו בלוס אנג'לס. בשנת 2005 שיחק את לאוקו בסדרה "פלורסיינטה" שנוצרה על ידי קבוצת כריס מורנה. בשנת 2006 שיחק את ניקו בסדרה "חיים שלי" בתפקיד קטן לכמה פרקים לאחר מכן בשנת 2007 שיחק בסדרת הנוער המצליחה "כמעט מלאכים" וגילם את דמותו של רמירו "רמה" אורדונייז. את דמות זה גילם בתפקיד הראשי למשך 4 עונות עד 2010, הסדרה זכתה לפופולריות רבה בקרב מדינות רבות,בין היתר בישראל. בשנת 2019 חזר לתודעת הציבור הארגנטינאי כאשר שיחק בסדרת הטלוויזיה "בשאר העולם". בשנת 2021 גסטון זכה במקום הראשון בעונה השנייה של תוכנית הריאלטי "מאסטר שף סלבריטי ארגנטינה". בעונה השלישית הצטרך כמנחה דיגיטלי של התוכנית. בשנת 2022 צפוי לככב בסדרת הדרמה הפוליטית Medusa לצד קנדלה וטראנו. דלמאו עבד על אפקטים חזותיים במספר שוברי קופות אמריקאיים - ביניהם קפטן אמריקה: מלחמת האזרחים, צבי הנינג'ה: יוצאים מהצללים, דוקטור סטריינג' וקפטן מארוול. בשנים 2007 -2012 היה חלק מלהקת הטין אנג'לס, שנוצרה בעקבות הסדרה כמעט מלאכים, יחד עם השחקנים הראשיים הנוספים מהסדרה מריאנה אספוסיטו, אאוחניה סוארס (שהוחלפה ברוסיו איגרסבל ב-2011), ניקולס ריירה, וחואן פדרו לנזאני. שני האלבומים הראשונים של הלהקה, טין אנג'לס וטין אנג'לס 2, הגיעו במהירות למעמד פלטינה במכירות, בעוד האלבום השלישי, טין אנג'לס 3, היה האלבום הנמכר ביותר החמישי בארגנטינה לשנת 2009. הקבוצה הופיעה מספר פעמים בגראן רקס, התיאטרון בבואנוס איירס והופיעה לא רק בארגנטינה, אלא גם בספרד, ישראל ומספר מדינות בדרום-אמריקה. בשנת 2009 זכתה הלהקה בפרס "האומן הטוב ביותר בארגנטינה". ביולי 2012 הלהקה הציגה מופע חדש בגראן רקס שנקרא: "הטין אנג'לס בגראן רקס 2012: הפרידה". המופע האחרון שלהם התרחש ב-8 באוקטובר 2012 בקורדובה. בסוף 2012 עבר להתגורר בארצות הברית על מנת לקדם את הקריירה האמנותית שלו. בספטמבר 2019 קיבל דלמאו אזרחות אמריקאית. דלמאו הוא הומוסקסואל ומאז שנת 2014 נמצא במערכת יחסים עם חוסה נברו, אותו הכיר בניו יורק. מדיה וקבצים בנושא גסטון דלמאו בוויקישיתוף גסטון דלמאו, ברשת החברתית פייסבוק גסטון דלמאו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גסטון דלמאו, ברשת החברתית אינסטגרם גסטון דלמאו, ברשת החברתית טיקטוק גסטון דלמאו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) גסטון דלמאו, באתר Discogs (באנגלית) El romance de Gastón Dalmau y José Navarro: se llevan 14 años de diferencia, viven en Los Ángeles y adoran las mascotas, GENTE Online (בספרדית) דניאל שירין, הפתעה: כוכב "כמעט מלאכים" חשף את בן זוגו, באתר ישראל היום, 26 ביוני 2021
Nothing is Promised

Nothing Is Promised (בעברית: שום דבר לא מובטח) הוא שיר שהוקלט על ידי המפיק האמריקאי מייק ויל מייד איט בהשתתפות הזמרת הברבדית ריהאנה מתוך אלבום הבכורה שלו, Ransom 2. השיר יצא לאור ב-3 ביוני 2016 כסינגל הראשון מתוך האלבום. למרות שהיה צריך לצאת וידאו קליפ נלווה שייצג את השיר, הוחלט כי תצא תמונת אודיו בלבד, שזכתה להצלחה רבה ביוטיוב, ומונה הצפיות שלה נכון לאוקטובר 2017, עומד על למעלה מ-14 מיליון צפיות. סרטון השיר "Nothing is Promised" באתר יוטיוב Mike WiLL Made-It & Rihanna – Nothing Is Promised, נבדק ב-2022-09-30 MikeWillMadeitVEVO (2016-06-03), Mike WiLL Made-It, Rihanna - Nothing Is Promised, נבדק ב-2017-10-20
מנחם רק עוז

מנחם (ראקוץ') רק-עוז (30 באוגוסט 1923 - 16 בנובמבר 2001) היה אתלט ישראלי, אלוף ושיאן ישראל בקפיצה לגובה. סגן-אלוף בצה"ל ומפקד בה"ד 8 ואיש המוסד. רק עוז נולד בחיפה וגדל בשכונת קריית חיים ליצחק ויפה ראקוץ'. אביו היה צלם ובעל חנות צילום. הוא התאמן בקבוצת הפועל קריית חיים. בשנת 1942 התנדב ראקוץ' לחיל ההנדסה של הצבא הבריטי. הוא השתחרר בדרגת סרג'נט בשנת 1946. שימש כסמל מחלקה בגדוד 21 של חטיבת כרמלי. בגלל היותו ספורטאי מצטיין היה אחראי על אימון הגופני בגדוד. באליפות הפועל שנערכה בתל אביב ביוני 1944 זכה ראקוץ' במדליית זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.8 שניות. באליפות ארץ ישראל באתלטיקה שנערכה בתל אביב במאי 1948 זכה ראקוץ' במדליית זהב, בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.76 מטר. ב-14 במאי 1948 קבע ראקוץ' בקפיצה לגובה שיא ישראלי חדש של "1.80,8 מטר" (הטעות במקור). בשנת 1950 נשלח רקוץ' לבית ספר צבאי לאימון גופני בצרפת. באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בתל אביב ביוני 1955 זכה רקוץ' במדליית כסף, בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.71 מטר, אחרי אריה קלינשטוב-נווה ממכבי הצפון תל אביב (1.86 מטר). באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בסוף יוני 1956 זכה ראקוץ' במדליית כסף, בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.70 מטר, אחרי אריק איינשטיין מהפועל תל אביב (1.80 מטר). בשנת 1958 נשלח עם רעייתו לשליחות במרוקו מטעם המוסד, על מנת לארגן את המחתרת היהודית במרוקו. פיקד על בית הספר הצבאי לאימון גופני בה"ד 8 ועם סיום תפקידו זה בשנת 1965, התמנה לראש ענף אימון גופני. בשנת 1970 השתחרר מהצבא בדרגת סגן-אלוף. משנת 1972 ניהל את המדור לפעילות ספורט עממי במינהל הספורט ויזם את מבצע צב"ר (צעיר, בריא, רענן). לזכר מנחם רק-עוז/רקוטש אספורט - ינובר קפץ לגובה 1.79.5 מטר, משמר, 23 במרץ 1947 ז'. פרחי, אספורט - אתלטיקה קלה קציר של שיאים באליפות "הפועל", משמר, 11 ביוני 1944 אליעזר רואי, האליפות באתלטיקה קלה, דבר, 14 במאי 1948 שלושים וחמש שנות הפועל, דבר, 30 באפריל 1961 אליפות ישראל באתלטיקה קלה ריכזה משתתפים מעטים קושניר קפץ לרוחק - 7.04 מ', על המשמר, 19 ביוני 1955 2 שיאים לבוגרות באליפות ישראל בא"ק, דבר, 1 ביולי 1956 אלי סט, דמויות מן העבר מנחם רק עוז, באתר www.gshavit.net
אילנה כהן

אילנה כהן (נולדה ב-16 בנובמבר 1943) היא אחות ופעילה פוליטית ישראלית, יושבת ראש הסתדרות האחים והאחיות בישראל. כיהנה כחברת הכנסת בכנסת ה-16 מטעם מפלגת עם אחד. נולדה בעיראק, ועלתה לישראל ב-1949. אביה הוצא להורג בעיראק כשהייתה בת שבועיים. למדה בבית ספר 'אונים' ובמוסדות בן שמן והדסים. כהן הוסמכה כאחות בבית הספר לאחיות בבית החולים אסף הרופא, והחלה את דרכה המקצועית כאחות אחראית במחלקה הפנימית בבית החולים. הייתה מהדמויות הבולטות במאבק האחיות בשנת 1978, ולאחר מכן בשביתה של שנת 1988 אשר הובילה לראשונה לקביעת תקינה לכוח האדם הסיעודי בבתי החולים ולקידום ולשיפור תנאי השכר והתעסוקה במקצוע. במסגרת מאבק זה אף שבתה רעב משך 15 יום. מאז תחילת שנות ה-90 שימשה כיושבת-ראש הסתדרות האחים והאחיות בישראל, בין מנהיגי ההסתדרות החדשה. ב-2003 נבחרה לכהן בכנסת מטעם סיעת עם אחד. בעבודתה הפרלמנטרית התמקדה בסוגיות הנוגעות בבריאות, זכויות עובדים ומעמד האחיות בפרט. גם לאחר כהונתה בכנסת ב-2006 נבחרה לראשות הסתדרות האחיות והיא מכהנת בו עד היום. כהן תושבת ראשון לציון, נשואה ואם לשלושה ילדים. מדיה וקבצים בנושא אילנה כהן בוויקישיתוף אילנה כהן, באתר הכנסת אילנה כהן, באתר כנסת פתוחה טל כרמון, ‏יו"ר הסתדרות האחיות אילנה כהן: "שיפרנו את מעמד המקצוע, אבל זו רק תחילת הדרך", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 14 במאי 2019 נורית ברצקי, זו הרגשה לא נעימה לגמור משמרת ולמצוא גופה קרה, מעריב, 12 באוגוסט 1988. המשך, המשך, המשך שביט בן - אריה, חברות הכנסת: נשים מובילות בישראל, תשע"א, ע' 221. האחים והאחיות לא יקימו איגוד מקצועי נפרד, מעריב, 30 בינואר 1979 אריה בנדר, אחרי 15 ימי רעב נכנסה אילנה ואמרה "זהו, נגמר", מעריב, 28 ביולי 1988 ערך זה הוא קצרמר בנושא חברי הכנסת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יהודה אברהמוב

יהודה (יוודה) ססונוביץ אברהמוב (באזרית: Yevda Sasunoviç Abramov;‏ 12 ביוני 1948 - 6 בדצמבר 2019) היה חבר האספה הלאומית של אזרבייג'ן וסגן יו"ר הוועדה הפרלמנטרית בנושא זכויות אדם. אברהמוב היה ממוצא יהודי מיהודי ההרים, שייצג חלק מהקהילה היהודית באזרבייג'ן. נולד בכפר קרסניה סלובודה שבמחוז קובה באזרבייג'ן ב-1948. בוגר החוג להיסטוריה במכון הפדגוגי של מדינת אזרבייג'ן; ודובר רהוט של שפות (מלבד אזרית) של רוסית, טורקית וג'והורי. משנת 1971 שימש כמורה וסגן מנהל בבית ספר תיכון באזור מחוז קובה; משנת 1987 שימש יו"ר וועד הפועל ומורה בבית ספר תיכוני בקרסניה סלובודה; משנת 2000 שימש כראש העירייה של קרסניה סלובודה. לאחר מכן הפך חבר מפלגת אזרבייג'ן החדשה של נשיא אזרבייג'ן. ב-6 בנובמבר 2005 נבחר כחבר פרלמנט מטעם קובה-קאסר, אזור בחירה 53; שימש בפרלמנט כסגן יו"ר הוועדה הפרלמנטרית לנושא זכויות אדם; כראש קבוצת העבודה ליחסים בין-פרלמנטריים בין אזרבייג'ן-ישראל; וכחבר בקבוצות העבודה ליחסים בין פרלמנטריים, אזרבייג'ן-ארגנטינה, אזרבייג'ן-קובה ואזרבייג'ן-רוסיה. נפטר ב-6 בדצמבר 2019. הותיר אחריו ארבעה ילדים. הכירו: חבר פרלמנט יהודי במדינה מוסלמית, באתר ערוץ 7 Milli Məclis, www.meclis.gov.az [1] [2] ערך זה הוא קצרמר בנושא פוליטיקאים ובנושא אזרבייג'ן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כדי אכילת פרס

כדי אכילת פרס, הוא אחד משיעורי תורה, המגדיר את הזמן המקסימלי, בהרבה מהמצוות והאיסורים התלויים באכילה, אשר יש לאכול תוך זמן זה את השיעור שנקבע (למשל כזית) על מנת לקיים את המצווה או להתחייב על העבירה. שיעור זמן זה נקבע על פי אכילת אדם בינוני. מקור המילה פרס הוא במילה "פרוסה", ופירושו חצי, והכוונה חצי מהכיכר של זמן התלמוד. בדיני עירובי תחומין, קבעו חז"ל ששיעור העירוב הוא בשיעור שתי סעודות לאדם, שהוא כיכר אחת. בשיעור הפרס עצמו נחלקו בתלמוד, ובעקבות זה בפסיקת ההלכה. לדעת הרמב"ם ופרשנים אחרים, כיכר שלם שיעורו 6 ביצים, וממילא פרס הוא 3 ביצים. לדעת רש"י ופרשנים אחרים שיעור כיכר הוא 8 ביצים, וממילא פרס הוא 4 ביצים. במשנה ברורה נטה הרב ישראל מאיר הכהן מראדין להכריע שבדיני תורה הולכים אחר המחמיר, ובדיני דרבנן הולכים אחר המקל. בשיעור הזמן של כדי אכילת פרס באכילה של מצווה נחלקו האחרונים. דעת הרב אברהם ישעיהו קרליץ ("החזון איש") שהוא 2 דקות ועל כל פנים לא יותר מארבע דקות. ודעת הרב משה פיינשטיין שהשיעור הוא פחות משלוש דקות. וכעין זה כתב הערוך השולחן שהוא כשלוש או ארבע דקות. וכן דעת רבים מהאחרונים ששיעורו הוא כשלוש דקות. לעניין שיעור זמן כדי אכילת פרס באכילה של איסור ,כגון לחולה ביום כיפור, כתב בחתם סופר שטוב להחמיר להמתין 9 דקות, אך לכל הפחות 2 דקות. ובאגרות משה כתב שלכל הפחות ימתין 4 וחצי דקות, ויש אומרים לא פחות מ-6 או 5 דקות. יש שכתבו שיש להמתין 7 דקות. יש שכתבו שמשערים את שיעור 'כדי אכילת פרס' רק מתחילת הבליעה. ויש שכתבו שמשעת הלעיסה יש להתחיל ולחשב הזמן. שיעור זה של כדי אכילת פרס כאילו אכל פת חיטין בהסיבה עם לפתן, ויש שכתבו שבכל מאכל משערים לפי מינו. ויש שהוסיפו עוד שבדבר חם יש לשער אכילתו לפי דרכו, ויש חולקים. אכילת כזית מצה ומרור בליל פסח, וכן אפיקומן. חיוב ברכת המזון הוא באכילת כזית כדי אכילת פרס. מאכלות אסורות. איסור אכילה חוץ לסוכה, הוא כביצה כדי אכילת פרס. איסור אכילה ביום כיפור ככותבת תוך כדי אכילת פרס. יש להרחיק מצואת הקטן, מזמן שאוכל כזית דגן תוך כדי אכילת פרס. השוהה בבית המנוגע כדי שיעור אכילת כזית כדי אכילת פרס של פת חיטין בגדיו נטמאים (והאדם עצמו נטמא אף בשהיה כל שהיא). כדי הילוך כך כתב במשנה ברורה לעניין קטן (סי' פ"א סק"ד), וכ"כ במנח"ח (מצווה שיג סק"ד), וחזו"א (או"ח סי' לט אות יט), אמנם במשנה ברורה סי' תרי"ח (ס"ק כא) משמע שמשערין לכל אדם לפי מה שהוא, וספר שיעורי תורה (סי' ג' סט"ו ס"ק לה הערה 5, עמ' רה) האריך בסתירה זו. תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"א, עמוד א' סי' תרי"ב סק"ח שיעורין של תורה שיעורי המצוות אות ל'. שו"ת אגרות משה (חלק ו) או"ח ח"ד סי מא. כן כתב הרב שלמה זלמן אוירבך, ראו שמירת שבת כהלכתה פ' נ"ד הע' קל. כן כתב הרב שלמה זלמן אוירבך (הליכות שלמה יו"כ פ"ה אורחות הלכה הע' 26). ערוך השולחן (סי תרי"ח סע' יד). שו"ת שבט הלוי (ח"ט סי' קעג אות ה) על פי החת"ס; שו"ת אור לציון (ח"ג תשובה יג). שו"ת שבט הלוי (ח"ט סימן קיט אות ג') שכך משתמע מה"חק יעקב". וכן דעת הגרי"ש אלישיב הובא בהגדה של פסח "הלילה הזה" עמ' 19. כן כתב בחזון איש, אורח חיים, קונטרס השיעורים, סימן ל"ט סעיף קטן י"ח. דעת הרב ישראל מאיר הכהן, "משנה ברורה", סימן פ"א, סעיף קטן ג', לעניין קטן. כך כתב גם מחבר "מנחת חינוך", מצווה שי"ג, אות ה'. מנחת חינוך, מצווה שי"ג, אות ה' הלכות חג בחג, פרק כ"ב, הערה 25 בשם הרב יוסף שלום אלישיב. בסוף "ספר הסוכה השלם" כתב בשם הגרש"ז אוירעבך שמאחר ששיעור כביצה הוא כפול משיעור כזית, אף שיעור כדי אכילת פרס הוא כפול שולחן ערוך או"ח סימן תרי"ב ס"ג. תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף ו', עמוד א'
בירב

האם התכוונתם ל... אמנון בירב – עורך "מעריב לנוער" סופר ועורך ספרים ישראלי יעקב בירב – מגדולי חכמי ארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-16. יוזם ניסיון חידוש הסמיכה יעקב בן חיים בירב – מחבר ספר זכרונות על תחיית היישוב היהודי בטבריה במאה ה-18, מצאצאי רבי יעקב בירב הראשון
גרגואיר דה סנט וינסנט

גרגואיר דה סנט וינסנט (Grégoire de Saint-Vincent; 8 בספטמבר 1584 – 27 בינואר 1667) היה מתמטיקאי וישועי פלמי. הוא זכור במיוחד בשל עבודתו על התרבוע של ההיפרבולה. עבודתו של גרגואיר אמנם לא הניבה תרומות נרחבות להתפתחות ענפי המתמטיקה, אך הוא רצוי לציון בשל החשיבות ההיסטורית של היבט מסוים של עבודתו. היבט זה הוא שעבודתו הוליכה ליצירתו של מושג יסודי – הלוגריתם הטבעי. בפונקציית הלוגריתם נעשה שימוש עוד קודם לכן על ידי ג'ון נפייר, אך ההבחנה אודות החשיבות ה"טבעית" של לוגריתמים לפי בסיס e (על פני לוגריתמים לפי בסיסים אחרים), כמו גם הגילוי של הקשר שלהם לבעיית חישוב השטח תחת ההיפרבולה, הם אודות לגרגואיר. בעבודתו Opus Geometricum, ובמיוחד בחלק שלה Ductus plani in planum, גרגואיר פיתח גישה שיטתית לבעיות של אינטגרציה נפחית. בין היתר מופיע בו החישוב של הנפח הנחתך מגליל על ידי מישור הנטוי ביחס לבסיס שלו, כמו גם חישוב הנפח של הגוף הנוצר על ידי חיתוך שני גלילים המוצבים בזוויות ישרות זה ביחס לזה. שתי התוצאות הללו מופיעות גם בספר השיטה של ארכימדס, אולם עבודה זו נחשבה לעבודה אבודה עד 1906, כך שגרגואיר שחזר את התוצאות בעצמו. גרגואיר גילה שהשטח תחת ההיפרבולה מהצורה xy = k, הוא זהה מעל הקטע [a,b] לזה שמעל הקטע [c,d] כאשר מתקיים: a/b = c/d. תצפית זאת מובילה אוטומטית ללוגריתם הטבעי. התכונה שהוצגה מאפשרת להגדיר פונקציה (A(x, שהיא השטח תחת העקום מ-1 ל-x, אשר יש לה את התכונה ש- A ( x y ) = A ( x ) + A ( y ) {\displaystyle A(xy)=A(x)+A(y)} . התכונה הפונקציונלית הזאת מאפיינת לוגריתמים. מדיה וקבצים בנושא גרגואיר דה סנט וינסנט בוויקישיתוף גרגואיר דה סנט וינסנט, באתר MacTutor (באנגלית)
אידה נודאק

אידה נודאק (Ida Noddack) ‏ (25 בפברואר 1896 – 24 בספטמבר 1978) הייתה כימאית ופיזיקאית גרמנית, מראשונות הפיזיקאיות בגרמניה. הייתה שותפה, יחד עם בעלה לעתיד ואלטר נודאק (אנ'), ואחרים, בגילוי היסוד הכימי רניום. נולדה כאידה טאק. קיבלה את התואר דוקטור לפיזיקה בשנת 1921 מהאוניברסיטה הטכנולוגית של ברלין (אנ'). חזתה את המהפכה המדעית של 1938–1939 כאשר פרסמה כבר בשנת 1934 את השערתה לפיה "ייתכן שבעת הפגזת יסודות כבדים בנייטרונים, יסודות אלו מתפרקים למספר רכיבים גדולים, שהם בוודאי איזוטופים של יסודות מוכרים, אבל לא שכנים (בטבלה המחזורית) של היסודות שהופגזו" – כלומר, ביקוע גרעיני – אלא שהשערה זו לא זכתה לתשומת לב מספקת. האפשרות כי גרעיני אטומים כבדים יתפרקו ליסודות קלים יותר נחשבה לתאוריה בלתי-קבילה לחלוטין. מדיה וקבצים בנושא אידה נודאק בוויקישיתוף אידה נודאק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) אידה נודאק, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חביב חיים דוד סתהון

הרב חביב חיים דוד סתהון (1827 – 29 בדצמבר 1906) היה רב ומקובל ארץ-ישראלי ששימש כאב בית דין בטבריה וכראש ישיבה בחיפה. נולד בטבריה בשנת 1827 (ה'תקפ"ז) לדוד ולמסעודה סתהון. סבו הוא הרב גבריאל סתהון, בן למשפחת רבנים שעלה מארם צובא, ולו שני בנים, חביב ודוד. הראשון נישא למסעודה בת הרב אהרון שבות הלוי, אולם נפטר ללא ילדים. אחיו דוד ייבם את האלמנה, אולם נפטר בטרם עת ממחלה. לאחר שנולד בנה, קראה לו אמו דוד על שם אביו וחביב על שם בעלה הראשון, והוסיפה לו את השם "חיים" כסגולה. בצעירותו למד אצל הרב חיים שמואל הכהן קונורטי, ואצל סבו, הרב אהרון שבות הלוי, מחכמי ארם צובא, שעלה לארץ והתיישב בטבריה. בשנת 1857 (ה'תרי"ז) החל ללמוד בישיבת "בית יעקב" בטבריה שנוסדה על ידי הגביר הרב יצחק גויטע מטריאסטה שבאיטליה. בשנת 1865 (ה'תרכ"ה) יצא לשליחות בערי מרוקו מטעם כוללות טבריה יחד עם הרב אברהם צבאח. בחודש מאי 1873 (אייר ה'תרל"ג) יצא שוב לשליחות בצפון אפריקה, שם הגיע גם לג'יברלטר. נהג להתבודד וללמוד במערת אליהו הנביא ובקברו של רבי מאיר בעל הנס, ועסק גם בתורת הקבלה. את ימי הקיץ היה מעביר בכפר פקיעין, שם סחר עם המקומיים, והודות להשתדלותו הוקם בכפר בית כנסת לתושבים היהודים. כיהן במשך כ-30 שנה כאב בית דין בטבריה. בעקבות מגפת הכולרה, נמלט בחודש אוקטובר 1902 (תשרי ה'תרס"ג) מטבריה יחד עם בנו מרדכי למשך תקופה. שנה לאחר מכן בשנת 1903 (ה'תרס"ד) עבר להתגורר בחיפה, שם שימש כראש ישיבת "אליהו" על שם אליהו הנביא, שייסד הגביר אברהם אדרעי ממצרים עד שנת 1905 (ה'תרס"ו). נודע בבקיאותו בצמחי מרפא, ובחיפה עסק בייצוא הצמח "אל מחמודיה" (איסקומניה), המשמש לייצור צבעים. הלך לעולמו ב-29 בדצמבר 1906 (י"ב בטבת ה'תרס"ז), ונקבר בבית העלמין הישן "כנסת ישראל" בחיפה, במערה המיוחסת לרבי אבדימי דמן חיפה. נישא בחייו פעמיים, ויחד נולדו לו חמישה בנים וארבע בנות. בתו חנה נישאה לרב ישראל שמואל ענתבי, מרבני טבריה, ובתו רחל נישאה למאיר בודוך (בודוק) משפחה צפתית וותיקה. תלמידו היה הרב יעקב חי זריהן. כרסייא דאליהו - שירות ותשבחות לאליהו הנביא, וקיבוץ כל ענייניו, ירושלים ה'תרס"ו תקפו של נס - פירוש בפרד"ס על כל מאמרי רבי מאיר בעל הנס בתלמוד, בפלפול ובדרוש, חלק א' בירושלים ה'תרנ"ד, חלק ב' שם בשנת ה'תרנ"ט טל תורה - סלוניקי ה'תרל"ז שמש ומגן - ענייני קבלה, כולל פירוש דברי הרב שמשון מאוסטרופולי בעניין יציאת מצרים, עשר המכות, ובסופו נוסח וידוי, ירושלים ה'תרנ"א טעמי המצוות כן חיבר שירים לכבוד רבי מאיר בעל הנס, שחלקם היו מושרים בהילולתו. אליעזר מנצור סתהון, נוצר אדם, טבריה ה'תר"ץ (עמ' פ"ד - פ"ה) משה דוד גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל, חלק ב' (עמ' 486 - 487) רבי חביב חיים דוד סתהון באתר MyTzadik רבי חביב חיים דוד סתהון(הקישור אינו פעיל), באתר עדה המצבה ההיסטוריה של מערת אליהו הנביא, באתר מורשת חביב חיים דוד סתהון, באתר "החכם היומי" חביב חיים דוד סתהון (1837-1906), דף שער בספרייה הלאומית מקור אחר טוען כי יצא בשליחות זו לטורקיה ומצרים.
אגם קטושה

אגם קטושה (ברומנית: Lacul Cătușa) הוא אגם טבעי של מים מתוקים השוכן בתחומי העיר גאלאץ, במערבה, בין העיר ובין הקומפלקס המטלורגי של גאלאץ, ארצ'לורמיטל גאלאץ (ArcelorMittal Galați). האגם הוא בעל צורה מאורכת, מצפון לדרום והשטח שלו 30 הקטרים. בדרום האגם נחסם על ידי סחף של הסירט והדרך האירופית E87. האגם אינו מטופח ומוזרמים אליו המים המשומשים של הקומפלקס המטלורגי. ספורטאי קיאקים מתאמנים בו, למרות סכנת הזיהום. מפת אגם קפושה (ברומנית) Cum își riscă viața pescarii gălățeni pe malul bălții Cătușa (ברומנית)
רובי בנטל

רובי בנטל (באנגלית: Ruby Bentall; נולדה ב-3 באפריל 1988) היא שחקנית אנגלייה. בנטל ידועה מהופעותיה בתפקיד מיני בסדרה "הדרך לקנדלפורד", מרי בנט במיני-סדרה "אבודה בעולמה של ג'יין אוסטן", וריטי פולדרק בעיבוד של ה-BBC משנת 2015 לספרי "פולדרק" מאת וינסטון גרהם. בנטל נולדה ברובע קמדן שבלונדון. היא בתם של השחקנים ג'נין דוביצקי ופול בנטל. כשרובי הייתה בת שמונה עברה המשפחה לפיטרשם שמחוץ לריצ'מונד. היא למדה בגריי קורט סקול ואחר כך בקולג' ריצ'מוד אפון תיימז בין השנים 2004 עד 2006. היא סיימה את בית הספר עם תעודת "BTEC National Diploma". לבנטל שלושה אחאים ושני אחאים למחצה מנישואיו הראשונים של אביה. בנטל מתגוררת בלונדון. אחותה הצעירה אדית' היא זמרת סולנית בלהקת "FOURS". הופעת הבכורה המקצועית של בנטל הייתה ב-2006 בפרק בסדרה "הולבי סיטי" כשהיא עדיין לומדת בריצ'מונד קולג'. בטלוויזיה שיחקה בנטל בין השאר בסרט הטלוויזיה "You Can Choose Your Friends", בסדרה "רופאים", במיני-סדרה "אוליבר טוויסט" ובפרק בסדרה "תחבולות חדשות". ב-2008 גילמה את דמותה של מרי בנט במיני-סדרה "אבודה בעולמה של ג'יין אוסטן". על הופעתה זו נכתב ש"זוהי פרשנות מעניינת ביותר של הבת האמצעים למשפחת בנט מ"גאווה ודעה קדומה" עד כה". ב-2009 הצטרפה בנטל לצוות השחקנים של הסדרה "הדרך לקנדלפורד" בתפקיד מיני. ב-2008 הופיעה בנטל לראשונה בתיאטרון במחזה "DNA" ובמחזה "The Miracle" שהועלו בתיאטרון המלכותי הלאומי. עוד שיחקה בנטל בדרמה הרדיופונית "Sister Agnes Investigates" בערוץ 4 של רדיו ה-BBC. ביוני 2010 שיחקה בנטל בתפקיד אליס במחזה בשם "אליס" עיבוד של לורה וייד ל"אליס בארץ הפלאות" מאת לואיס קרול, שהוצג בתיאטרון שפילד קרוסיבל. ממרץ עד אפריל 2011 הופיעה בנטל בתפקיד אניה במחזה "Remembrance Day" בתיאטרון רויאל קורט. עוד שיחקה בתפקיד ויקטוריה במחזה "Grief" בבימויו של מייק לי בתיאטרון המלכותי הלאומי בלונדון. בנטל שיחקה בעיבוד המחודש של הסדרה "פולדרק" של ערוץ BBC One בתפקיד וריטי, בת דודתו של רוס פולדרק. הסדרה עלתה לשידור ב-2015. רובי בנטל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) רובי בנטל, באתר AllMovie (באנגלית) רובי בנטל, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Family jewel: Interview with Ruby Bentall Jane Austen Today: Ruby Bentall - A Most Memorable Mary Bennet Retrieved on 18 July 2009. Anita Singh, Showbusiness Editor, ‏Lark Rise to Candleford returns with lesson for coping with the recession, The Telegraph, 2 January 2009 "Eleanor Tomlinson to star as Demelza in BBC One drama Poldark". BBC Media Centre. 30 במרץ 2014. נבדק ב-30 במרץ 2014. {{cite web}}: (עזרה)