laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דיקסון ואקמה

דיקסון ואקמה קאבו (באנגלית: Dickson Nwakaeme Kabu; נולד ב-21 באפריל 1986) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת החלוץ באנז'ה מליגת העל הצרפתית. ב-1 ביוני 2009 חתם ואקמה לשלוש שנים באאולו פאלו מהליגות הנמוכות בפינלנד. ב-1 ביולי ואקמה הושאל לעונה לקופס מליגת העל הפינית, ואקמה ערך את הופעת הבכורה בניצחון 0-3 על רובניימן פאלוסאורה, כשהוא כבש שער ונבחר לשחקן המשחק. בהמשך העונה התבטא מאמן אינטר טורקו ג'וב דראגטסמה ההולנדי כשהתראיין לתקשורת המקומית לאחר ההפסד לקופס והצהיר שדיקסון ואקמה הוא החלוץ הטוב ביותר שהוא אי פעם ראה בליגת העל הפינית. ב-1 בספטמבר 2010 הושאל ואקמה לאולבורג מליגת העל הדנית. במהלך תקופת ההשאלה, ואקמה כבש שער אחד בשבע הופעות, אך לא התאקלם וב-31 בדצמבר עזב את אולבורג. ב-1 באפריל 2011 חזר ואקמה לפינלנד והושאל לקופס עד לסוף העונה, בעונה זו כבש ואקמה 7 שערים ב-20 הופעות. בסיום עונה זו הסתיים החוזה בין ואקמה לקבוצת אאולו פאלו. באפריל 2012, ואקמה חתם על חוזה בן חמישה חודשים עם סונג לאם נג אן מליגת העל הווייטנאמית. ואקמה הבקיע בהופעת הבכורה שלו עבור סונג לאם נג אן, כשהוא עולה מהספסל במחצית השנייה וקבע שוויון בדקה ה-93 נגד סאי גון סואן תאן במחזור ה-14 של הליגה, המשחק הסתיים 2-2. במהלך העונה כבש ואקמה 10 שערים ב-13 הופעות. בסיום העונה ואקמה סירב להאריך את חוזהו בקבוצה. בפברואר 2013 חתם ואקמה בקלאנטן מליגת העל המלזית. ואקמה ערך את הופעתו הבכורה נגד מזיאה מרפובליקת המלדיביים במסגרת הגביע אסיה. בהמשך העונה זכה עם קבוצתו בגביע אסטרו. בסך הכל ערך ואקמה 9 הופעות בליגה כשבמהלכם כבש 3 שערים. בדצמבר חתם ואקמה בפהנג מליגת העל המלזית. ב-8 במרץ 2014 ואקמה כבש צמד מול אנגקטן תנטרה. ב-7 ביוני זכה ואקמה עם פהנג בגביע אסטרו לאחר שניצחו את פאלדה יונייטד, במהלך המשחק כבש ואקמה את שער הניצחון בדקה ה-89. בהמשך העונה ואקמה סייע לפהנג לזכות בגביע הליגה נגד ג'והור דארול טאזים כשהוא כובש שני שערים ומכריע את המשחק בפנדלים. לקראת עונת 2016/2017 חתם ואקמה באנז'ה מליגת העל הצרפתית. ב-24 בספטמבר 2016 כבש שער עצמי בהופעתו הבכורה מול מונקו. בפברואר 2019 חזר ווקאמה לאחר שנתיים ללא כדורגל לפהנג מליגת העל המלזית וסיפק הופעת בכורה פנומנלית עם צמד, שלושה בישולים ומשחק אדיר. קלאנטן גביע אסטרו: 2013 פהנג גביע אסטרו: 2014 גביע הליגה: 2014 דיקסון ואקמה נולד וגדל בלאגוס בירת ניגריה לשעבר. אחיו הקטן אנתוני ואקמה שחקן כדורגל, אשר משחק באל-פייחה מליגת העל הסעודית. דיקסון ואקמה, באתר Transfermarkt דיקסון ואקמה, באתר Soccerway דיקסון ואקמה, באתר WorldFootball.net דיקסון ואקמה, באתר FootballDatabase.eu עמוד השחקן באתר flashscore עמוד השחקן באתר sofascore גיא גלבוע, ‏‏"לא ראיתם חצי מהיכולת של טוני, הוא טופ אירופי", באתר ספורט1, 28 באוקטובר 2015
רנו (פירושונים)

האם התכוונתם ל... רנו – יצרנית רכב צרפתית מחלת רנו – תופעת שינוי צבע בגוף האדם אישים: ז'אן רנו – שחקן צרפתי ז'ורז' רנו – שחמטאי צרפתי לואי רנו – משפטן צרפתי מרי רנו – סופרת אנגליה רנו דנאו – אמן קומיקס בלגי רינו
ג'ון קאק

ג'ון הנרי "ג'וני" קאק (באנגלית: John Henry "Johnny" Kuck; ‏27 באפריל 1905 – 21 בספטמבר 1986) היה אתלט אמריקאי, אלוף אולימפי, אלוף ארצות הברית (1927) ושיאן עולם בהדיפת כדור ברזל ואלוף ארצות הברית (1926) ושיאן ארצות הברית בהטלת כידון. קאק נולד וגדל בוילסון, קנזס. באליפות ארצות הברית שנערכה בסן פרנסיסקו, קליפורניה בשנת 1925 זכה קאק במדליית כסף בהטלת כידון ובמדליית ארד בהדיפת כדור ברזל. באליפות ארצות הברית שנערכה בפילדלפיה, פנסילבניה בשנת 1926 זכה קאק במדליית זהב בהטלת כידון בשיא לואמי חדש של 60.83 מטר ובמדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 14.92 מטר. באליפות ארצות הברית שנערכה בלינקולן, נברסקה בשנת 1927 זכה קאק במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 14.76 מטר וסיים במקום רביעי בהטלת כידון בתוצאה של 54.84 מטר. באליפות ארצות הברית ששימשה את המבחנים האמריקאים לאולימפיאדת אמסטרדם (1928) שנערכה בקיימברידג', מסצ'וסטס בשנת 1928 זכה קאק במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 15.05 מטר אחרי המנצח הרמן בריקס שקבע שיא אמריקאי חדש של 15.54 מטר. במשחקים עצמם הוא זכה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בשיא עולם חדש של 15.87 מטר, לפני הרמן בריקס שקבע שיא אולימפי חדש של 15.75 מטר ואמיל הירשפלד מגרמניה (15.72 מטר). בריקס והירשפלד קבעו את התוצאות שלהם כבר בשלב המוקדמות. שיאו העולמי החזיק מעמד כחודש ונשבר על ידי הירשפלד (16.04 מטר). הדיפת כדור ברזל: 15.87 מטר (1928) הטלת כידון: 65.63 מטר (1926) מדיה וקבצים בנושא ג'ון קאק בוויקישיתוף התפתחות שיא העולם בהדיפת כדור ברזל (באנגלית) ג'ון קאק, באתר olympedia.org ג'ון קאק, באתר Track and Field (גברים) ג'ון קאק (אורכב 12.11.2016 בארכיון Wayback Machine), באתר Kansas Sports Hall of Fame (באנגלית) אליפות ארצות הברית 1925, באתר Track and Field Statistics (באנגלית) אליפות ארצות הברית 1926, באתר Track and Field Statistics (באנגלית) אליפות ארצות הברית 1927, באתר Track and Field Statistics (באנגלית) אליפות ארצות הברית 1928, באתר Track and Field Statistics (באנגלית)
תחפניס

תַּחְפְּנֵיס (או: תַּחְפְּנֵס) הַגְּבִירָה היא דמות מקראית המוזכרת בספר מלכים כאשתו של פרעה מלך מצרים בימי דוד המלך. הדד האדומי, בנו של מלך אדום, ברח למצרים כשיואב בן צרויה "הִכְרִית כָּל זָכָר בֶּאֱדוֹם". הדד מצא חן מאוד בעיני פרעה מלך מצרים, והוא נתן לו לאישה את "אֲחוֹת אִשְׁתּוֹ, אֲחוֹת תַּחְפְּנֵיס הַגְּבִירָה". לפי פירוש רש"י למקרא ופרשנים נוספים, "הגבירה" פירושו המלכה. יש הסוברים כי תחפניס זהו תואר מצרי: תא-חמת-פא-נסו שפירושו "אשת המלך", דהיינו המלכה. לשיטתם באמצעות התואר "גבירה" מסביר המחבר המקראי את שם התואר המצרי. בדרך כלל, התואר "גבירה" במקרא מתייחס לאם המלך, ולא לרעיית המלך. התבנית "גבירה" מופיעה כ"גדולה" בתרגום השבעים. אחותה של תחפניס ילדה להדד את גְּנֻבַת, ותחפניס היא זו שגומלת אותו "בְּתוֹךְ בֵּית פַּרְעֹה", והוא גדל בבית פרעה, בין בני פרעה. ממקורות נוספים ידוע כי אשת המלך במצרים גמלה תינוק אשר לא היה שייך לה. הילד גדל בארמונו של פרעה עם שאר בני המלך, מיטב בני האצולה המצרית וייתכן גם כי גדלו עמם בני שליטים מהאזור. תחותמס השלישי כתב כי אחרי מסע לארץ רת'נו הוא הביא את ילדי המושלים עמם קשר ברית ואסלית למצרים. הילדים, שיועדו למלכות ולשלטון בארצות מוצאם, קיבלו במצרים חינוך מצרי, ובעיקר לימדום לירוא ולעבוד את פרעה. בשיטה זו נהגו שליטי בבל ואשור. בתרגום השבעים לפרק יב פסוק כד ישנה תוספת המציגה מסורת מיוחדת על תקופת גלותו של ירבעם בן נבט במצרים, המקבילה לסיפור הדד האדומי, על פיה נשא ירבעם אשה מבית פרעה: "ושישק נתן לירבעם את אַנוֹ אחות תחפניס הגבירה", שילדה לו את אביה בנו, בזמן ששהה במצרים. הגבירה במקרא ובמזרח הקדום מאת גליה סמו, אתר מקראנט ספר מלכים א', פרק י"א, פסוקים ט"ז–י"ט. בוסתנאי עודד, עולם התנ"ך: מלכים א', תל אביב, דוידזון עתי,1993, עמ' 122 ספר מלכים א', פרק י"א, פסוק כ'. יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, לא כך כתוב בתנ"ך, פרק כד: מה סיפרו בממלכת ישראל על ירבעם?, עמ' 198–199.
טיילווינד איירליינס

טיילווינד איירליינס היא חברת התעופה, שבסיסה נמצא בנמל התעופה הבינלאומי "איסטנבול סביהה גקצ'ן", שבטורקיה. החברה מפעילה טיסות צ'רטר מאיסטנבול ואנטליה. חברת התעופה נוסדה כחברה בשותפות טורקית-בריטית. הטיסה הראשונה התרחשה בחודש מאי 2009. טיילווינד איירליינס היא חברת תעופה טורקית הפועלת מנמל התעופה של אנטליה ונמל התעופה הבינלאומי איסטנבול סביהה גקצ'ן. החברה נוסדה על ידי קאדרי מוהידין, סאפי אראגין ומוחמד דמיר בשנת 2006. החברה היא חברת תעופה זולה המפעילה חמישה מטוסי בואינג 737-400  ובואינג 737-800, החל מאוגוסט 2013. נכון לאוגוסט 2013, החברה טסה למעל 40 יעדים שונים באירופה ואסיה. החברה פועלת גם בישראל, ומפעילה טיסות בין נמל התעופה בן-גוריון לנמל התעופה של אנטליה. צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2018: מדיה וקבצים בנושא טיילווינד איירליינס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טיילווינד איירליינס טיילווינד איירליינס, ברשת החברתית אינסטגרם טיילווינד איירליינס, ברשת החברתית LinkedIn פרטי צי המטוסים של טיילווינד איירליינס, באתר airfleets.net (באנגלית)
טלסקופ החלל ננסי גרייס רומן

טלסקופ החלל ננסי גרייס רומן, באנגלית: The Nancy Grace Roman Space Telescope או The Roman Space Telescope, בראשי תיבות: RST, בקיצור Roman, נקרא בעבר WFIRST, ראשי תיבות באנגלית של The Wide Field Infrared Survey Telescope, בתרגום: "טלסקופ לסקירה בתת־אדום רחב־שדה") מתוכנן להיות טלסקופ חלל, שיתצפת על היקום בתחום התת־אדום של הספקטרום האלקטרומגנטי, במטרה לחקור את אופייה של האנרגיה האפלה ולאתר כוכבי לכת מחוץ למערכת השמש. הטלסקופ מוגדר כממשיך דרכו של טלסקופ החלל האבל וכן כתוספת לטלסקופ החלל ג'יימס וב, אשר שוגר ב-25 בדצמבר 2021. ב־20 במאי 2020 הוכרז כי טלסקופ החלל ייקרא על שם האסטרונומית ננסי גרייס רומן, בזכות מעורבותה בהקמת מיזם טלסקופ החלל האבל. הרעיון לפרויקט הועלה לראשונה בשנת 2010, כשתוכנן במקור עם מראה בקוטר 1.3 מטר. בשנת 2012 בוטל פרויקט לוויין ריגול בעל מראות בקוטר 2.4, שהתאימו בדיוק למשימה, ועל כן משרד הסיור הלאומי של ארצות הברית העביר לנאס"א את המראות ללא תשלום. ב־17 בפברואר 2016 הכריזה נאס"א באופן רשמי על תחילתו של הפרויקט. שיגור הטלסקופ צפוי להתרחש במחצית שנות ה־20 של המאה ה־21. מצלמתו של הטלסקופ תספק שדה ראייה רחב פי 100 מזה של טלסקופ החלל האבל, דבר שיאפשר צפייה בחלקים נרחבים של היקום בו־זמנית. על מנת לייצר ניגודיות טובה, הטלסקופ יהיה מצויד בקורונגרף (אנ'), שיסנן את אור הכוכבים באמצעות מערך מורכב של מסכות, מראות ועדשות. מדיה וקבצים בנושא טלסקופ החלל ננסי גרייס רומן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של טלסקופ החלל ננסי גרייס רומן (באנגלית) דף המשימה, באתר מכון המדע טלסקופ החלל (אנ') (באנגלית) דף המשימה, באתר IPAC (אנ') (באנגלית) WFIRST: Next Decade’s Space Telescope, באתר Sky & Telescope, פורסם ב־22 בפברואר 2016 (באנגלית) WFIRST, ברשת החברית פייסבוק (באנגלית) טלסקופ החלל ננסי גרייס רומן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) WFIRST: Uncovering the Mysteries of the Universe, סרטון בערוץ "NASA Goddard", באתר יוטיוב (אורך: 1:25), 30 במאי 2014 (באנגלית) WFIRST: The Best of Both Worlds, סרטון בערוץ "NASA Goddard", באתר יוטיוב (אורך: 3:14), 18 בפברואר 2016 (באנגלית) WFIRST-AFTA: Coronograph Technology Development, סרטון בערוץ "NASA Video", באתר יוטיוב (אורך: 4:19), 16 במרץ 2016 (באנגלית) אליסף קוסמן, ‏נאס"א הכריזה על טלסקופ חלל חדש, WFIRST, שישוגר בעשור הבא, באתר "הידען", 25 בפברואר 2016 "WFIRST-AFTA Science Definition Team Final Report", באתר נאס"א, 13 בפברואר 2015 (באנגלית) אסף שטול־טראורינג, כלי הריגול יופנו לחקר סודות היקום וגורלו, באתר הארץ, 13 ביוני 2012 NASA Telescope Named For ‘Mother of Hubble’ Nancy Grace Roman, נאס"א, ‏20 במאי 2020 (באנגלית) NASA Introduces New, Wider Set of Eyes on the Universe, באתר נאס"א, 18 בפברואר 2016. (באנגלית) לי בִּילִינְגְס, ‏איך למצוא עוד כדור ארץ, במדור סיינטיפיק אמריקן של מכון דוידסון, 7 באוגוסט 2016
Last Post

Last Post היא מנגינת חצוצרה צבאית של חיל הרגלים וחיל הפרשים של צבא בריטניה, שמקורה במאה ה-18. היא משמשת כתרועת אבל במהלך טקסי זיכרון וטקסי הלוויה צבאיים של הממלכה המאוחדת ושל חלק מארצות חבר העמים הבריטי. היא מושמעת בטקס האזכרה הממלכתי בלונדון ביום הזיכרון השנתי ובטקסי זיכרון אחרים הנערכים ביום זה. מקור המנגינה הוא ביחידות צבא בריטיות שהיו מוצבות בהולנד במאה ה-18 ואימצו מנהג מקומי. במקור הייתה זו אחת מתרועות החצוצרה השונות שהושמעו במהלך שגרת היום של הצבא הבריטי. היא נודעה להכריז שתמה ביקורת הערב על עמדות הזקיפים במחנה וכי הוא מוכן ללילה. שימוש נוסף שהיה לה היה להודיע לחיילים בשדה הקרב כי תם יום הלחימה, וכי על החיילים הפצועים או הפזורים בשטח לעשות את דרכם לכיוון קול החצוצרה על מנת להגיע למקום מבטחים. במאה ה-19 החלה המנגינה לשמש בטקסי הלוויה צבאיים בטריטוריות שונות של האימפריה הבריטית. משמעותה הייתה קריאת פרידה מהחייל המת, המכריזה כי תפקידו תם והוא יכול לנוח על משכבו. במלחמת העולם הראשונה הושמעה המנגינה בטקסי קבורה צבאיים בשדות הקרב ובאזכרות והפכה מלחן צבאי בלבד לכזה של כלל הציבור. לאחר המלחמה שולבה המנגינה בטקסי הזיכרון השנתיים המתקיימים במדינות חבר העמים הבריטי, לרבות יום אנזא"ק המצוין באוסטרליה ובניו זילנד. בדרך כלל באות מיד לאחר המנגינה שתי דקות דומייה ולאחריהן מנגינת החצוצרה The Rouse, ששימשה במקור כקריאת השכמה צבאית, והיא מסמלת את החזרה לחיים. בטקס הנערך תחת כיפת השמיים מחויבים אנשי צבא להצדיע במהלך השמעת המנגינה. למנגינה יש גרסאות שונות בחיל הרגלים ובחיל הפרשים הבריטים. כמו כן, בעוד שבמהלך חיי המחנה הרגילים הייתה מושמעת מנגינה באורך של 45 שניות, הגרסה הטקסית של המנגינה היא ארוכה יותר - כ-75 שניות. המנגינה שולבה עם השנים ביצירות מוזיקליות שונות וכן בהצגת תיאטרון, העוסקות כולן בנופלים במלחמה. מדי יום מאז 1928, בשעה שמונה בערב, מנגנים חצוצרנים את המנגינה באנדרטת איפר בעיר איפר שבבלגיה (המוכרת גם כשער מנן). אנדרטה זו מנציחה 55 אלף חיילים של האימפריה הבריטית שנפלו בעיר ובסביבתה במלחמת העולם הראשונה ומקום קבורתם לא נודע. בימי הכיבוש הגרמני בבלגיה (1940‏-1944) במלחמת העולם השנייה לא קוים הטקס. במקום זאת נוגנה המנגינה בתקופה זו מדי יום בבריטניה, בבית הקברות הצבאי ברוקווד שבקרבת לונדון. הטקס חודש באתר האנדרטה עם שחרור העיר איפר על ידי כוחות פולנים מצבאות בעלות הברית, ואף לפני שנסתיימה הלחימה בעיר. עד לחודש יולי 2015 הושמעה המנגינה בשער מנן 30 אלף פעמים. אודת הזיכרון בשדות פלנדריה מדיה וקבצים בנושא Last Post בוויקישיתוף The story of the Last Post, באתר ה-BBC, ‏11 בנובמבר 2015 אתר אגודת Last Post, המארגנת את הנגינה היומית באנדרטת איפר
בונקיו

בּוּנְקיוֹ (ביפנית: 文京区) הוא אחד מ-23 הרבעים של טוקיו אשר יחדיו מהווים את לבה של טוקיו, בירת יפן. הרובע נמצא מצפון לארמון הקיסרי של טוקיו על שטח של 11.29 קמ"ר וגובל ברבעים המיוחדים צ'יודה, שינג'וקו, טאייטו, טושימה, אראקווה וקיטה. ברובע נמצאים כמה מוסדות להשכלה גבוהה, בהם הקמפוס העיקרי של אוניברסיטת טוקיו. במאי 2015 מנתה אוכלוסיית הרובע 217,743 נפש. הרובע המיוחד בונקיו נוסד ב-15 במרץ 1947, על ידי איחודם של רובע הונגו ורובע קוישיקאווה. הונגו, מקום משכנן של אוניברסיטת טוקיו וכמה אוניברסיטאות פרטיות, נחשב מאז תקופת מייג'י למרכז השכלה ומקום מגוריהם של סופרים ומשוררים יפנים רבים, בהם זוכה פרס נובל לספרות, יאסונרי קאוובטה. הקמפוס הראשי של אוניברסיטת טוקיו ממוקם באזור הונגו שברובע המיוחד בונקיו. סמל האוניברסיטה הוא עלה מעץ הגינקגו, אשר נפוץ באזור. הקמפוס ממוקם על שטחה-לשעבר של משפחת מאדה, בעלי אחוזה בריבונות קגה בתקופת אדו. ציון הדרך הידוע ביותר של האוניברסיטה, האקמון (בתרגום חופשי: השער האדום), הוא שריד של תקופה זו. האוניברסיטה נוסדה בתקופת מייג'י בשנת 1877 תחת שמה הנוכחי באמצעות מיזוג בתי ספר ממשלתיים ישנים לרפואה וללימודי המערב. הגן הבוטני קוישיקאווה שייך לאוניברסיטת טוקיו ומוצגים בו כ-4,000 מינים שונים של עצים וצמחים. הוא נוסד ב-1684 כגן לגידול צמחי מרפא ובשנת 1877 צורף לאוניברסיטה כמרכז הראשון למחקר בוטני ביפן. הגן כולל גם עשבייה גדולה המחזיקה כ-1.4 מיליון פריטים וספרייה שבה כ-20,000 ספרים. בגן נמצאים גם זנים שונים של עצי הדובדבן וניתן לצפות בו בפריחת הדובדבן בעונת הסאקורה. אצטדיון הבייסבול טוקיו דום נפתח בשנת 1988 ויכול להכיל כ-55,000 צופים. האצטדיון מכונה גם "הביצה הגדולה" בשל צורת הכיפה של גג האצטדיון. האצטדיון הוא חלק מקומפלקס הכולל פארק שעשועים, בית מלון, ספא, חדר כושר, אולם אירועים ותחנת רכבת תחתית ומושך למעלה מ-30 מיליון מבקרים בשנה. מכון קודוקאן, המרכז העולמי של הג'ודו, נוסד בשנת 1882 על ידי פרופ' ג'יגורו קאנו ושוכן מאז 1958 בבניין בן שמונה קומות ברובע בונקיו. בבניין נמצא דּוֹג'וֹ מרכזי ומתחמי אימונים שונים, פנימייה לג'ודוקא הבאים להתאמן במכון, וכן מכון מחקר, ספרייה ומוזיאון לתולדות הג'ודו. בנוסף נמצאים ברובע מקדשים וגנים יפנים מסורתיים. גרמניה קייזרסלאוטרן, ריינלנד-פפאלץ, גרמניה. אצטדיון טוקיו דום בלילה אודיטוריום יאסודה של אוניברסיטת טוקיו ברובע בונקיו הספרייה המרכזית של אוניברסיטת טוקיו צ'ינזאן-סו, גן יפני ברובע בונקיו פגודה בת שלוש קומות בגן צ'ינזאן-סו רחוב בשכונת קוישיקאווה, בונקיו אתר האינטרנט הרשמי של בונקיו (ביפנית) בונקיו, ברשת החברתית פייסבוק בונקיו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) בונקיו, סרטונים בערוץ היוטיוב
טל גולן

טל גולן הוא ספורטאי פאראלימפי ישראלי לשעבר. גולן נפצע במלחמת יום הכיפורים ומרותק לכיסא גלגלים. לאחר תקופת שיקום החל להתאמן בבית הלוחם חיפה. במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) זכה במדליית כסף במשחה 50 מטר בסגנון חופשי (0:37.49 שניות) וסיים במקום הרביעי במשחים ל-25 מטר בסגנון פרפר (0:21.93 שניות) ול-200 מטר בסגנון חופשי (3:22.38 דקות). במשחה שליחים 4X100 בסגנון מעורב זכה במדליית ארד. בשנים מאוחרות יותר החל להתאמן בריקוד בכיסא גלגלים ובבדמינטון. פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC (באנגלית)
עניינים אישיים (סרט)

"עניינים אישיים" הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2016 בבמויה של מהא חאג'. הסרט השתתף בפסטיבל קאן בתחרות הרשמית של "Un Certain Regard". כמו כן זכה, ב"פרס המבקרים" בפסטיבל הקולנוע הים תיכוני במונפלייה שבצרפת, בפרס "סרט הביכורים הטוב ביותר" בפסטיבל הסרטים בפילדלפיה ובפרס "הסרט העלילתי הטוב ביותר", שהוא הפרס העיקרי ובעל המענק הכספי הגדול ביותר, בפסטיבל הסרטים הבינלאומי ה-32 בחיפה. הסרט מביא את סיפורה של משפחה פלסטינית אחת שבניה מפוזרים בישראל, בשטחים ובאירופה..הסרט מספר על זוג ערבי מבוגר החי לבד בנצרת. הבעל סאלח (מחמוד שואהדה) עסוק כל הזמן במחשב הנייד ומנותק רגשית מאשתו נבילה (סנאא שואהדה) שעסוקה כל היום בסריגה, בבישולים ובצפייה בטלוויזיה. האב מבקש את התערבותם של שלושת ילדיו הבוגרים, החיים כולם בעולמות משלהם. הבן הישאם (זיאד בכרי), החי לבדו בשוודיה, מזמין את הוריו לבקר ולהכיר את זוגתו. הבת סמאר (חנאן חילו) ההרה גרה ברמאללה עם בעלה ג'ורג' (עמר חליחאל), פלסטיני תמים, ועם הסבתא (ג'יהאן דרמלקוניאן) הסנילית האוהבת דברי מתיקה. גם הבן טארק (דוראד לידאווי) מצא לעצמו מקלט ברמאללה מעול ההורים ומתמודד עם בת זוגו מאיסה (מאיסה עבד אלהאדי) הדורשת הכרה בזוגיות שלהם והוא מתקשה להתחייב. עאמר חליחל – ג'ורג דוריד לידאווי – טארק מחמוד שואהדה – סאלח סנאא שואהדה – נבייה מאיסה עבד אלהאדי – מאיסה חנאן חילו – סמאר זיאד בכרי – הישאם ג'יהאן דרמלקוניאן – הסבתא "עניינים אישיים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "עניינים אישיים", באתר AllMovie (באנגלית) "עניינים אישיים", באתר ספר הקולנוע הישראלי "עניינים אישיים", באתר אידיבי "עניינים אישיים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ביקורות נירית אנדרמן, מהא חאג' רצתה שסרטה "עניינים אישיים" יהיה לא פוליטי. אז היא רצתה, באתר הארץ, 16 בפברואר 2017 אורון שמיר, עכבר העיר, פסטיבל קאן 2016: הישראלים שיעשו לנו כבוד בריביירה, באתר הארץ, 14 באפריל 2016 אמיר בוגן, על תבונה ורגישות: סרטה של הבמאית הפלסטינית מהא חאג' הוקרן בקאן, באתר ynet, 13 במאי 2016 נירית אנדרמן, הזוכה בפסטיבל הסרטים בחיפה: "יצירה שכל כולה אהבת אדם, קולחת ומצחיקה", באתר הארץ, 23 באוקטובר 2016 יאיר רוה, פסטיבל חיפה 2016: דיווח שלישי – במאיות בין העולמות - "עניינים אישיים", מהא חאג', באתר "סינמסקופ", 23 באוקטובר 2016 נירית אנדרמן, מהא חאג' רצתה שסרטה "עניינים אישיים" יהיה לא פוליטי, באתר הארץ, 16 בפברואר 2017 עידו רוזן, אם אתם סבלניים, תתאהבו באופיו האומנותי של "עניינים אישיים", באתר רשת, 23 בפברואר 2017 שמוליק דובדבני, "עניינים אישיים": אל תתנו לסרט הזה לחמוק, באתר ynet, 27 בפברואר 2017 יעל שוב, "עניינים אישיים" - בסוף הסרט תרצו לחבק את הבמאית, באתר Time Out ישראל, 26 בפברואר 2017 אורון שמיר, עכבר העיר, פסטיבל קאן 2016: הישראלים שיעשו לנו כבוד בריביירה, באתר הארץ, 14 באפריל 2016 נירית אנדרמן, הזוכה בפסטיבל הסרטים בחיפה: "עניינים אישיים" של הבמאית הפלסטינית מהא חאג', באתר הארץ, 23 באוקטובר 2016 נירית אנדרמן, מהא חאג' רצתה שסרטה "עניינים אישיים" יהיה לא פוליטי, באתר הארץ, 23 בפברואר 2017 אמיר בוגן, "עניינים אישיים" על סרטה של הבמאית הפלסטינית מהא חאג', באתר ynet, 13 במאי 2016
תנועה (פיזיקה)

תנועה היא מושג מרכזי בפיזיקה, שמשמעותו שינוי במיקום של גוף במהלך הזמן ביחס לסביבתו, כפי שהמיקום נמדד על ידי צופה במערכת ייחוס מסוימת. מהותה של התנועה העסיקה כבר את היוונים הקדמונים, כפי שניתן לראות בפרדוקסים של זנון, מהמאה החמישית לפני הספירה, ובמטאפיזיקה של אריסטו, מהמאה הרביעית לפני הספירה, שהתנועה (במשמעות הרחבה של מושג זה) מהווה מושג מרכזי בה. ביסוס פורמלי למושג התנועה ניתן רק בשלהי המאה ה-17, באמצעות חוקי התנועה של ניוטון. עד לסוף המאה ה-19 היוו חוקי ניוטון את הבסיס למכניקה הקלאסית. חישובים המבוססים על חוקי ניוטון היו מדויקים מאוד, עד לרגע שבו הגיעו הפיזיקאים ליכולת לערוך ניסויים בתנועה במהירות גבוהה. במהירויות גבוהות, חוקי התנועה של ניוטון חדלו לספק תוצאות מדויקות. לפתרון בעיה זו פיתח אלברט איינשטיין את תורת היחסות. בעוד שחוקי ניוטון הניחו ערכים מוחלטים של מרחב וזמן, תורת היחסות הניחה שאלה מושגים יחסיים, התלויים במערכת הייחוס. תורת היחסות מספקת תוצאות מדויקות יותר, אך לצרכים מעשיים, שבהם מדובר במהירויות נמוכות, פשוט יותר להשתמש בחוקי ניוטון, שרמת הדיוק שלהם מספיקה לצרכים אלה. תנועה מוגדרת במונחי מרחב וזמן, ולכן מרחב וזמן יחסיים מובילים לתנועה יחסית. תנועה מוטורית מתייחסת ליכולת של אורגניזם כמו בעלי חיים ובני אדם להזיז את מערכת השרירים שלהם. היא משקפת את ההתנהגות הניצפת. התנועה המוטורית מאפשרת לשנות את המיקום במרחב על ידי פעולות כמו זחילה, הליכה וריצה. במקרה זה האורגניזם כולו זז ממקום אחד לשני. עם זאת, תנועה מוטורית יכולה להתרחש גם כאשר האורגניזם נשאר במקומו. במקרים אלו מיקומים של חלקי גוף שונים (כמו גפיים) משנים את מיקומם אחד ביחס לשני. לדוגמה: קשקוש בזנב או שימוש בשפת סימנים. התנועה מתאפשרת בעקבות פעולתה של המערכת המוטורית, שהיא חלק ממערכת העצבים. המוח וחוט השדרה כוללים מנגנונים מוטוריים שונים, אשר כל אחד מהם יכול לשלוט על סוג מסוים של תנועה בו זמנית. היכולת לשלוט על מספר תנועות במקביל מאפשרת התמודדות עם ריבוי משימות כמו ניהול דיאלוג במהלך טיול רגלי עם ידיד. יכולת התנועה המוטורית משתפרת לאורך התפתחות גוף האדם. היא מאפשרת לאדם לרכוש מיומנויות החיוניות להישרדות והשתלבות בחברה. לדוגמה: שמירה על שיווי משקל וכתיבה. היכולת לשמר דמות של עצמים סטטיים התקיימה משחר ההיסטוריה באמצעות הציור, ולאחר מכן באמצעות הצילום. בשלהי המאה ה-19 נוספה יכולת לצלם את התנועה, עם המצאת הראינוע. פיתוח יכולת צילום במהירות גבוהה מאוד נתנה אפשרות להבחין בפרטים של תנועה מהירה, כגון מעוף קליע של רובה או ריצה של סוס, שקשה להבחין בהם ללא מכשור זה. תופעת פי מערכת התנועה The Origin of Consciousness – How Unaware Things Became Aware - על התפתחות התודעה והמודעות של אורגניזמים לסביבה מתוך יכולת התנועה והצורך במזון. הסרטון כולל הסברים על שלבים שונים של התפתחות התודעה כמו ראייה ותפיסה חזותית, ייצוג מידע, זיכרון, קביעות, תפיסת זמן, דחיית סיפוקים, תאוריה של תודעה ושפה (באנגלית) תנועה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) תנועה, דף שער בספרייה הלאומית Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
אולגה רובין

אולגה רובין (נולדה ב־ 18 באוגוסט 1989) היא לוחמת MMA ישראלית המתחרה בליגת בלאטור (אנ'), ואלופת ישראל לשנת 2015 בג'יו ג'יטסו ברזילאי. רובין החלה להתאמן בגיל 3 בהתעמלות אמנותית, התעמלות קרקע ובלט ודבקה בענפים אלו במשך 15 שנה. בשנת 2012, לאחר שחוותה הטרדות רחוב (אנ') ואף ניסיון שוד, החליטה בהשראת צפייה בקרב עם רונדה ראוזי, להתאמן ב-MMA. במסגרת האימונים, למדה איגרוף תאילנדי וג'יו ג'יטסו ברזילאי. בינואר 2015, בהיותה בת 25, זכתה בתואר אליפות ישראל בקטגוריית משקל 70 קילו, בג'יו ג'יטסו ברזילאי. ב-10 בנובמבר 2016, נלחמה באירוע בלאטור 164 של בלאטור (אנ'), ליגת ה-MMA השנייה בגודלה בעולם. רובין התמודדה מול לאוריטה ליקר ציביריס מבאר שבע וגברה עליה בנוק אאוט טכני בסיבוב הראשון. ב-12 ביולי 2019, רובין נלחמה בקרב על תואר האליפות במשקל נוצה מול האלופה ג'וליה באד (אנ'), ובכך הפכה ללוחמת ה-MMA הישראלית הראשונה (מקטגורית גברים ונשים כאחד) להילחם בקרב אליפות בינלאומית. רובין הפסידה בקרב זה בסיבוב הראשון בנוקאאוט טכני. נכון לנובמבר 2019, מאזן התוצאות של רובין עומד על שישה ניצחונות ושני הפסדים. 2014 - מדליית זהב במסגרת BJJ North Open Championship. 2015 - מדליית זהב במסגרת BJJ North Open Championship. 2015 - מדליית זהב בקופה דה ישראל. 2015- מדליית זהב במסגרת JJIF Israeli Championship 2015 - מדליית זהב במסגרת Abu Dhabi no-gi רובין בעלת תעודת הדרכת כושר ממכון וינגייט ועוסקת באימון כושר ובהוראת MMA וקרוספיט. רובין נשואה ואם לילד. אולגה רובין, ברשת החברתית פייסבוק אולגה רובין, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אולגה רובין, ברשת החברתית אינסטגרם אולגה רובין, באתר בלאטור אולגה רובין, באתר שרדוג אולגה רובין, באתר טאפולוגי אולגה רובין, באתר בלאטור (ארכיון) (באנגלית) רתם איזק, ‏בועטת בממסד: אולגה רובין היא אלופת הארץ בג'יו ג'יטסו, ולא מתנצלת לרגע, באתר "Time Out ישראל", 18 בפברואר 2015 אוריאן טל, לקראת בלאטור 164 :: ריאיון עם אולגה רובין, אמא ולוחמת MMA, באתר Snatcher,‏ 9 בנובמבר 2016 זה קורה: אירוע MMA בינלאומי הראשון בישראל, באתר ‏מאקו‏, 7 בספטמבר 2016 אסי טוחן, אולגה רובין מול המראה: "אימונים כל יום ותפריט של 3,500 קלוריות", באתר Xnet‏, 10 ביולי 2019 אולגה רובין, באתר FIGHT TLV ריאיון עם אולגה רובין לקראת אירוע בלאטור 209 - ערוץ היוטיוב של Refuge Films. Five rising featherweight fighters to keep a serious eye on in 2018, wmmarankings.com אולגה רובין הולכת לעשות היסטוריה, אתר אלוף אמנויות לחימה, 25 במרץ 2019 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אולגה רובין".