laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פעילות פנאי בחיק הטבע

פעילות פנאי בחיק הטבע הוא מונח רחב המתאר מגוון גדול למדי של פעילויות נופש בסביבה טבעית, אשר משתנות בהתאם לסביבה הפיזית בהן הן מבוצעות. הפעילויות הללו יכולות לכלול בין היתר דיג, ציד, תרמילאות, ורכיבה על סוסים – וניתן לבצע אותן לבד או ביחד עם אנשים נוספים. המטרות העיקריות לביצוע פעילויות פנאי בחיק הטבע הן בדרך כלל בעיצוע פעילות גופנית כולשהי, לעשות זאת לשם הרווחה הכללית, לעשות זאת לשם התחדשות רוחנית, וכהזדמנות להיות פעיל בטבע תוך כדי ביצוע הפעילות. דוגמאות נוספות לפעילויות פנאי בחיק הטבע מסורתיות כוללות טיולים רגליים, קמפינג, טיפוס הרים, רכיבה על אופניים, שיט בקאנו, שיט בקיאק, רפטינג, טיפוס מצוקים, ריצה, שיט מפרשיות, סקי, צניחה חופשית, וגלישת גלים. לעיתים מופתחם פעילויות חדשות אשר הן הכלאות של פעילויות אחרות כגון Coasteering (אנ'),‏ Canyoning (אנ'),‏ Fastpacking (אנ'),‏ ו-Plogging (אנ'). בערים רבות נוצרו לאורך השנים מתחמים מוגדרים המיועדים לפעילויות פנאי בחיק הטבע עבור האוכלוסייה הכללית. מקומות אלו כוללים פארקים, מגרשי משחקים, מתקני ספורט אך גם אזורים עם גישה חופשית לים כגון חופי רחצה, או הטיילת. נופש בחיק הטבע, דף שער בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא תיירות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כריש אף-פגיון

כריש אף-פגיון (שם מדעי: Isogomphodon oxyrhynchus) הוא מין של דג סחוס ממשפחת הכרישיים והוא המין היחיד בסוגו. מין זה מצוי בסכנת הכחדה חמורה והוא נפוץ במערב האוקיינוס האטלנטי לחופי אמריקה שבין טרינידד לצפון ברזיל. כריש זה קטן יחסית ומגיע לאורך של 1.4 מטר בזכרים ו-1.6 מטר בנקבות עם משקל ממוצע של 13 ק"ג. כפי ששמו מרמז הוא בעל חוטם מוארך ודק הנוטה כלפי מעלה, מעט בדומה לכריש הגובלין, אף שהוא קרוב יותר לסוג כריש. הוא בעל עיניים קטנות הקרובות לנחיריים ובעל סנפירי חזה רחבים ודמויי משוט, מאפיינים המקלים על זיהויו. הכריש בעל לסתות בעלות שיניים חדות, כשהשיניים העליונות רחבות מעט מהתחתונות והוא בעל 5 חריצי זימים. סנפיר הגב גבוה ורחב והזנב ארוך ודמוי סהר בעל אונה עליונה ארוכה יותר מהתחתונה. הכריש משריץ 2 עד 8 צאצאים בשנה. הכריש חי במים החמימים של מערב האוקיינוס האטלנטי סמוך לחופים בעומק 4 עד 40 מטרים, כשהנקבות לעיתים צוללות למים יותר עמוקים. הכריש מצוי גם במים מליחים סמוך למנגרובים, לגונות, חופים בוציים ובשפכי נהרות לרבות האמזונאס, אם כי לרוב יתרחק ממים מתוקים. הוא ניזון בעיקר מדגי גרם מתקהלים סמוך לחופים. הכריש נמצא בסכנת הכחדה חמורה, בעיקר מדיג יתר ומלכידה ברשתות לאורך צפון ברזיל. עם זאת הוא לא נחשב כדג מאכל מסחרי והלכידה היא מקרית. מדיה וקבצים בנושא כריש אף-פגיון בוויקישיתוף כריש אף-פגיון, באתר ITIS (באנגלית) כריש אף-פגיון, באתר NCBI (באנגלית) כריש אף-פגיון, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) כריש אף-פגיון, באתר FishBase (באנגלית) כריש אף-פגיון, באתר GBIF (באנגלית) כריש אף-פגיון באתר הרשימה האדומה של IUCN
כד (גדעון גכטמן)

"כד" (1992) הוא פסל מאת גדעון גכטמן המוצב בתל אביב-יפו. הפסל הוצב בשנת 1992 הוצב הפסל ב"ככר פרוכטר" שבפינת הרחובות אבן גבירול, פנקס והבשן. הפסל היה חלק מקבוצת 15 פסלים שהוצבו בתל אביב-יפו באותה עת ושאת מימונם תרם משולם ריקליס. באפריל 2021, בעקבות העבודות לסלילת הרכבת הקלה, הועבר הפסל ממקומו ושופץ על ידי סשה סרבר. בנובמבר 2021 הוצב במדרכה שליד בית המשפט המחוזי, ברחוב ויצמן בתל אביב-יפו. דימוי הכד החל להופיע ביצירותיו של האמן גדעון גכטמן במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20. צורת הכד שבה השתמש היא כצורת אמפורה חסרת ידיות ופתח. מעין מיכל סגור, המאזכר את השימוש בתרבות הקלאסית בכדים גם כסממן של אבל. על הכד מופיעה חיקוי ציורי של שיש ירוק, העשוי בעזרת צבע שמן. השימוש בחיקוי של שיש מהווה לא רק אזכור לתרבות האירופית, בה נעשה שימוש בטכניקה זו, כי אם גם לעיסוקו של גכטמן ביחס שבין מקור להעתק בתרבות הפוסטמודרנית. על פי משה ניניו, יצירתו של גכטמן באותה עת נעה בין "שני המוטיבים המרכזיים מהתקופה המוקדמת - תודעת המוות והשניות מלאכותי / טבעי - מוכלאים לאובייקטים, המציגים, בהכללה, התנגשות בין שאיפה להנצחה דרך חומר, בהקבלה אירונית לתרבויות הנצחה קדומות לבין האפשרויות החומריות ואופני העשייה המוצעים על ידי תרבות הבנייה והמלאכה הישראליים". מדיה וקבצים בנושא כד בוויקישיתוף "1986-1977", בתוך: ניניו, משה (עורך), גדעון גכטמן: עבודות 1986-1971, הוצאת סתוית, תל אביב, 1986 (ללא מספרי עמודים)
חיים שדמי

חיים שדמי (נולד ב-11 בספטמבר 1974) הוא פעיל שמאל, סופר, עיתונאי, מרצה, במאי ותסריטאי ישראלי. נולד ב-11 בספטמבר בבני ברק, דור חמישי בארץ. הוא נקרא על שם סבו מצד אביו, חיים שדמי שליח הסוכנות היהודית לארץ ישראל. סבו מצד אמו, מיכאל שיפמן היה מחנך והקים בתי ספר, לימד תלמוד, דרמה וחקלאות. במשך השנים כתב שדמי בעיתונים "העיר", "זמן ישראל", "TheMarker", עבד ככתב בריאות בעיתון "הארץ" וכתב טור ב"גלובס". כתב וביים מספר סרטים, סרט הביכורים שלו נקרא "יש לי קבוצה להציל", סרט שעסק באוהד אורי משיח שיצא למסע בעקבות נשמתו האבודה של הכדורגל. בנוסף, שדמי מרצה במכללת ספיר. שדמי הוא פעיל שמאל מוכר. בנובמבר 2016 הצטרף למחאה בכיכר גורן בפתח תקווה, סמוך לביתו של היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, מחאה שהתעוררה בטענה שמנדלבליט מעכב את הגשת כתבי האישום נגד בנימין נתניהו בשל קשריו עם משפחת נתניהו. שנתיים לאחר תחילת ההפגנות הוקמה עמותת "חוזה חדש", המוכרת יותר בשם "קריים מיניסטר". שדמי משמש כחבר בוועד העמותה, ובמסגרתה פעל רבות בארגון ההפגנות המחאה נגד בנימין נתניהו והמחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש. עוכב מספר פעמים על ידי המשטרה במהלך ההפגנות ואף הורחק ל-15 ימים מכיכר רבין. בנובמבר 2021 הגיע שדמי כחלק מקבוצת דוברים לדיון החירום "עוצרים את אלימות המתנחלים" בכנסת, שם יצא כנגד מדיניות המדינה והצבא בגדה המערבית, והפקרת פעילים בשטח אל מול אלימות מתנחלים כנגדם וכנגד פלסטינים. בין היתר, אמר את המשפט "תנו לנו את הרשות להפעיל נשק, נעשה את העבודה עבור הפלסטינים", כתגובה לדבריו של עיסאווי פריג', שהפעילים משמשים כשכפ"ץ, בעוד לטענת שדמי הם לא זוכים להגנה כלל. במאמר שכתב בעיתון "הארץ" בנושא אמר "[...] הרי אם כולכם — מימין ומ"שמאל", מאנשי טוהר הגזע ומטהרני המחנה — נזעקתם מהמחשבה שפעילי שמאל יגנו על עצמם ועל הפלסטינים בנשק מפני התקפות של טרוריסטים יהודים, אם כולכם מסכימים שנשק בשימוש אזרחים הוא דבר מסוכן, מה זה אומר על הנשק שברשותם ועל מעלליהם? זה אומר שאסור היה לתת להם רובים. ואם כבר נתתם — קחו אותם מהם. או שתשתלטו עליהם. ככה פשוט. הנה נסגר מעגל הטיעונים שלי. אין דרך להבין מהמילים שלי אחרת.". פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. צרור חבצלות ליום האהבה, בייבי (-חמישה סיפורים קצרים הנוגעים כולם באבסורד הקיומי של החיים, נעים בין מסעות פנימיים לחיצוניים, ובכולם גיבורים שמחפשים את מקומם בעולם), הוצאת גוונים, 2012. חיים שדמי בהארץ הזמן של חיים שדמי - כתבות שלו "זמן ישראל" חיים שדמי באתר TheMarker יש לי קבוצה להציל, באתר יוטיוב יאנה פבזנר, ‏דרכו של השמאל אינה דרך המלחמה, אבל אם יידרש לזה - הוא יעשה, באתר ‏מאקו‏, 26 ביוני 2020 חיים שדמי: "תנו לנו את הרשות להפעיל נשק, נעשה את העבודה עבור הפלסטינים" באתר הכנסת, 22 בנובמבר 2021 חיים שדמי, ביקשתי שהמדינה תתנהל כחוק. הם קראו לי עבריין, באתר הארץ, 6 בינואר 2022 ספרים חדשים 14.11.2012, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2012 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Joom

Joom (בעברית: ג'ום) היא פלטפורמת מסחר אלקטרוני לטבית, הפועלת באמצעות אתר אינטרנט ואפליקציית מובייל דרכן מתבצעות מכירות של סחורות ממדינות אסיה ואירופה. החברה שבסיסה בריגה, לטביה, נוסדה בשנת 2016. הפלטפורמה מיועדת בראש ובראשונה למכשירים ניידים שדרכם מתבצעות כ-83% מהעסקאות. Joom היא בין אפליקציות הקניות הטובות ביותר באירופה וברוסיה. היא נמצאת במקום השני (אחרי AliExpress) מבין חברות האינטרנט המיוצגות ברוסיה המספקות סחורות מסין ובמקום רביעי (ב-App Store וב-Google Play בין האפליקציות לרכישת סחורות ברוסיה. אפליקציות Joom למערכות ההפעלה Android ו-iOS ואתר של החברה נוצרו ביוני 2016. ל-Joom יש משרדים בריגה (משרד המטה של החברה בלטביה), במוסקבה (רוסיה), בשנג'ן (סין), בפאלו אלטו (ארצות הברית), בלוקסמבורג, בהונג קונג (מרכז לוגיסטי גדול) ובסיאול. ב-2017 Joom נכנסה לשוק האירופי ועכשיו החברה מקבלת 50% של נפח הסחורה הגולמי שלה משוק זה. בשנת 2018 נוסדה חברת בת Joom Logistics לאספקת מוצרים שהומנו ב-Joom. בתום שנת 2020 את אפליקציה Joom הורדה יותר מ-150 מיליון פעמים ברחבי אירופה. בנובמבר 2020 אפליקציית JoomPay המשמשת להעברת כספים באירופה קיבלה רישיון לביצוע עסקאות פיננסיות. כל חודש למערכת Joom מגיעים 25 מיליון משתמשים פעילים ו-20 מיליון קונים פעילים בכל העולם. בשנת 2021 Joom הצטרפה ליוזמה לאבטחת בטיחות המוצרים (Product Safety Pledge) — הסכם עם המדינות החברות באיחוד האירופי למניעת מכירת סחורות מסוכנות דרך אתרי אינטרנט. אתר האינטרנט הרשמי של Joom https://www.joom-group.com https://merchant.joom.com/en https://joomlogistics.com/en https://joompay.com https://joom.pro/en https://jpharm.de/ Joom, Wish, SheIn, des plateformes de commerce qui titillent Amazon, Capital.fr, ‏2019-03-07 (בצרפתית) Julia Chan, Top Shopping Apps in Europe for 2018 by Downloads, Sensor Tower Blog AliExpress впервые раскрыл количество покупателей из России, РБК (ברוסית) Экс-глава «Одноклассников» оказался основателем маркетплейса Joom, РБК (ברוסית) Evgeniy, Сооснователь Joom Илья Широков описал кадровую политику компании и рассказал о преимуществах сотрудничества с российскими разработчиками и IT-специалистами, Новые Ведомости, ‏2018-10-08 (ב־) "Digital shopping app JOOM targets France in challenge to Amazon". Reuters (באנגלית). 2019-02-21. נבדק ב-2021-11-19. RETAIL & LOYALTY, Joom будет доставлять товары по России за пять дней, Retail & Loyalty (ברוסית) Looking to emulate Venmo, JoomPay preps a Euro launch for easy bill splitting and cash payments, TechCrunch (באנגלית אמריקאית) Shopping app Joom secures e-money licence, Finextra Research, ‏2020-11-24 (באנגלית) Comment l'app russe Joom compte devenir le numéro 2 de l'e-commerce en Europe, lsa-conso.fr (בצרפתית) Press corner, European Commission - European Commission (באנגלית)
שמחה יוסיפוב

שמחה יוסיפוב (נולד ב-27 בינואר 1955) הוא ראש עיריית אור עקיבא. כיהן כראש העיר בין השנים 2003 ו-2013. כיהן כממלא מקום ראש העיר בין נובמבר 2020 לנובמבר 2021, בשל נבצרותו של ראש העיר יעקב אדרי שנחשד בפלילים. לפני כן כיהן שנים רבות כסגן ראש העיר וכחבר מועצת העיר. בבחירות 2024 נבחר בסיבוב השני וחזר לכהן כראש העירייה. יוסיפוב נולד בדרבנט שברפובליקה הסובייטית של דאגסטן (אז, חלק מברית המועצות, כיום ברוסיה). למד לתואר ראשון בחינוך גופני. בשנת 1977 עלה לישראל עם משפחתו במסגרת גל העלייה הגדול מאזור הקווקז, והם שוכנו בקרוואן באור עקיבא. שרת בחיל ההנדסה הקרבית, ולאחר שירותו הצבאי למד חינוך גופני במכון וינגייט, ועבד כמורה לחינוך גופני בבתי ספר באור עקיבא ובמתנ"ס המקומי, שם הכיר את יעקב אדרי ששימש אז מנכ"ל המתנ"ס. אדרי הציע ליוסיפוב להצטרף לפוליטיקה המקומית, ושניהם רצו יחד מטעם הליכוד בבחירות המוניציפליות של 1983, ונכנסו למועצה המקומית. בבחירות הבאות שנערכו בשנת 1989, נבחר אדרי לראש המועצה (החל מ-2001: עירייה), ויוסיפוב התמנה לסגנו. בין השנים 1991–1999 כיהן בהתנדבות כיו"ר התאחדות עולי הקווקז בישראל. בשנת 2003 נבחר אדרי לכנסת, ויוסיפוב נבחר לעמוד בראשות העירייה, בתום מערכת בחירות סוערת במיוחד שבמהלכה אף נוקבו צמיגי מכוניתו, לאחר שקיבל 41.27% מקולות המצביעים, ובכך היה לראש העיר הראשון בישראל בן העדה הקווקזית. אחד המהלכים שהוביל כראש עיר היה ניסיון לאיחוד מוניציפלי בין אור עקיבא לשכנתה קיסריה, שהבשיל לכדי חוק שעבר בקריאה טרומית בכנסת, אך כשל לבסוף. בתקופתו זינקה אור עקיבא באחוז הזכאות לבגרות בכ-8%, והגיעה למקום ה-11 מכלל ערי ישראל. כמו כן, הוקמו בתקופת כהונתו יחידה לקידום נוער, מרכז צעירים, מרכז לגיל הרך, מרכז מוזיקה, בתי ספר ועוד. הוא כיהן בתפקיד זה למשך עשור, עד שב-2013 אדרי נבחר שוב לראשות העירייה מטעם סיעה עצמאית, ויוסיפוב שהמשיך לעמוד בראש סיעת הליכוד, זכה בשלושה מנדטים במועצת העיר. לקראת הבחירות המוניציפליות בשנת 2018, נבחר אדרי לראשות סיעת הליכוד, ויוסיפוב רץ ברשימה עצמאית "אור עקיבא אחת". הוא קיבל כ-40% מקולות המצביעים, לעומת כ-41% שקיבל אדרי. בנובמבר 2020 נחשד אדרי בכמה עבירות פליליות שמנעו ממנו לכהן כראש העיר, ויוסיפוב נבחר על ידי מועצת העיר לממלא מקומו. בנובמבר 2021 התיר בית המשפט לאדרי לחזור לתפקיד. התמודד בבחירות 2024, ניצח בסיבוב השני ונבחר לחזור ולכהן כראש העירייה. יוסיפוב נשוי ואב לשלושה. רענן בן צור, שמחה יוסיפוב נבחר לראש עיריית אור עקיבא, באתר ynet, 4 ביוני 2003 לילי גלילי, ראש עיר ממוצא קווקזי? ישר נהפוך לרפובליקת בננות, באתר הארץ, 4 במאי 2003. איתי טטרו, למרות התקוות באור עקיבא: בקיסריה לא מתלהבים להתאחד, מגדלור news אור עקיבא, 7 במרץ 2021. שמחה יוסיפוב ראש העיר אור עקיבא: אני הקמע של התלמידים, אתר "כאן ישראל". אדרי גבר על יוסיפוב ב-3 קולות והוא מועמד הליכוד אור עקיבא, אתר "כאן ישראל" 22 באוגוסט 2018. איתי טטרו, בתום ישיבה דרמטית: שמחה יוסיפוב נבחר לממלא מקום ראש העיר באור עקיבא, מגדלור news אור עקיבא, 26 בנובמבר 2020.
רובע גנגנם

רובע גנגנם (בקוריאנית: 강남) הוא רובע אמיד ואזור המסחר המרכזי של העיר סיאול בקוריאה הדרומית. רובע גנגנם הוא הרובע השלישי בגודלו בסיאול. ע"פ מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2020 אוכלוסיית הרובע מנתה 508,135 תושבים בשטח של כ-39.49 קמ"ר. הרובע מכיל ריכוז גבוה של עושר ויש בו גורדי שחקים רבים. הרובע הפך נודע במיוחד ברחבי העולם בעקבות הצלחתו של הלהיט ""גנגנם סטייל" (Gangnam Style) משנת 2012 מאת הראפר הדרום-קוריאני סיי (PSY). הווידאו קליפ של השיר צולם ברובע גנגנם. מספר תחנות רכבת תחתית ברובע ובאזורים הסמוכים שימשו כאתרי צילום לסרט ההוליוודי "זהות גנובה" משנת 2012 (הסרט הרביעי בסדרת סרטי ג'ייסון בורן). גנגנם החזית של תחנת הרכבת סוסיו אתר האינטרנט הרשמי של רובע גנגנם רובע גנגנם, ברשת החברתית פייסבוק רובע גנגנם, ברשת החברתית אקס (טוויטר) רובע גנגנם, ברשת החברתית אינסטגרם רובע גנגנם, סרטונים בערוץ היוטיוב https://www.citypopulation.de/en/southkorea/seoul/admin/ http://m.koreatimes.co.kr/pages/article.asp?newsIdx=286984 ערך זה הוא קצרמר בנושא קוריאה הדרומית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קראבי (עיירה)

קראבי (בתאית: กระบี่) היא העיירה המרכזית במחוז קראבי ובירת המחוז. העיירה ממוקמת באזור רצועת החוף המערבית של דרום תאילנד. מערבית לעיירה ממוקם שדה התעופה של קראבי, וענף התיירות בעיירה מהווה את אחד מהענפים הכלכליים העיקריים של תושבי העיירה. אף על פי כן חלק גדול מהמטיילים רק עוברים דרך העיירה בדרך הלאה לחופים הסמוכים של האד יאו, אאו נאנג, וראי לה. אתר האינטרנט הרשמי של קראבי קראבי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא תאילנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פרסת הזהב

אזור פרסת הזהב (באנגלית: The Golden Horseshoe) הוא אזור העשיר, והעירוני ביותר באונטריו, שכולל גם את טורונטו, העיר הגדולה ביותר בקנדה. אזור פרסת הזהב הוא גם האזור עם צפיפות אוכלוסייה הגבוהה ביותר בקנדה, והאזור המתועש ביותר במדינה. נכון לשנת 2021 מעל ל-21 אחוזים מכלל אוכלוסיית קנדה חיה באזור פרסת הזהב - בסביבות 7.8 מיליון תושבים בחלק הליבה של אזור פרסת הזהב. האזור מכונה פרסת הזהב משום שצורת האזור נראית כמו פרסה של סוס, המילה "זהב" מתייחס לשגשוג הכלכלי של האזור. Canada, Government of Canada, Statistics (10 בפברואר 2016). "Table 1.1Population and demographic factors of growth by census metropolitan area, Canada". www.statcan.gc.ca (באנגלית). {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא קנדה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ערן חיימוביץ'

ערן חיימוביץ' (נולד ב-1 באפריל 1966) הוא מנהל ישראלי המכהן כמנכ"ל חברת "תשתיות אנרגיה בע"מ", חברת התשתית הלאומית של משק האנרגיה בישראל. בעברו שימש כמנכ"ל חברת פניציה. חיימוביץ' נולד וגדל בעפולה. במסגרת שירותו הצבאי שירת כקצין קשר. משמש כסגן אלוף במילואים. בשנת 1995 החל את דרכו בחברת פניציה. לאורך השנים כיהן במגוון תפקידים, בהם מהנדס מערכת, מנהל המפעל לעיבוד זכוכית ומנהל המפעל לייצור זכוכית שטוחה. בשנת 2012 מונה למנכ"ל החברה, ועם כניסתו לתפקיד התמודד עם חובות בגובה 323 מיליון ש"ח והקפאת הליכים שנכפתה על החברה. במסגרת הניסיונות להצלת המפעל, קרא חיימוביץ' לפגישה דחופה עם ראש הממשלה בנימין נתניהו ופעל להוזלת עלויות באמצעות חיבור המפעל לרשת הולכת הגז הטבעי. בשנת 2015 הפך המפעל לראשון בצפון שמתחבר לרשת החלוקה. חיימוביץ' היה מהתעשיינים הראשונים שביקרו את מחיר הגז הגבוה שנקבע במתווה הגז. במהלך כהונתו עברה החברה מהפסד תזרימי לפסים רווחיים. בשנת 2017, עם סיום כהונתו כמנכ"ל פניציה, הקים חיימוביץ' את Clean Glass Solutions: מפעל למיחזור פסולת זכוכית והשבתה לשימוש חוזר בתעשייה. בין השנים 2008–2017 שימש כבעלים ודירקטור של Milestones Upgrade & Industries, חברת אחזקות להשבחת חברות. בשנת 2018 מונה למנכ"ל חברת תשתיות אנרגיה. במסגרת תפקידו הוביל את הנפקת האג"ח של החברה בשווי 350 מיליון שקל. בשנת 2020 הוביל חיימוביץ' לחתימה עם ההסתדרות הלאומית על הסכם קיבוצי ראשון לכלל מאבטחי החברה. במסגרת ההסכם, 180 מאבטחי החברה מועסקים ישירות על ידה וזוכים לתנאים משופרים. חיימוביץ' הוא בעל תואר ראשון בהנדסת מכונות ותואר שני במנהל עסקים מטעם אוניברסיטת באר שבע, וכן בוגר תוכנית להב לדירקטורים מקצועיים מטעם אוניברסיטת תל אביב. מתגורר בזיכרון יעקב, והיה בין מקימיו של בית ספר דמוקרטי ביישוב בשנת 2002. הוא נשוי ואב לשלושה. אודיה שווץ, מנכ"ל חדש לחברת תש"ן: ערן חיימוביץ', רדיו חיפה, 2.10.2018 Phoenicia and Clear Glass Solutions Open Laminated Glass Recycling Plant in Israel, USGNN, 28.3.2019 Michelle Malka Grossman, Sharon Udasin, Niv Elis, Environment minister to Israeli gas companies: Lower your prices, The Jerusalem Post, 29.1.2016 הדר קנה, מנסה להציל את המפעל: מנכ"ל פניציה מבקש פגישה דחופה עם נתניהו, באתר כלכליסט, 12 בספטמבר 2012 סוף טוב: מפעל פניציה בצפון התחבר לרשת חלוקת הגז הטבעי, תשתיות, 2.2.2015 אורה קורן, מנכ"ל פניציה: "מחיר הגז במתווה לא ריאלי, רוצה לעבור למזוט זול", באתר TheMarker‏, 27 בינואר 2016 יובל אזולאי, ‏סוף-סוף: מפעל פניציה בנצרת עילית חובר לגז הטבעי, באתר גלובס, 3 בפברואר 2015 אורה קורן, פניציה נחלצה מהמשבר - אבל הבנקים משאירים אותה כמעט בלי אשראי, באתר TheMarker‏, 14 בפברואר 2017 אורה קורן, ערן חיימוביץ' מונה למנכ"ל תש"ן, באתר TheMarker‏, 2 באוקטובר 2018 ניצן כהן, ביקושי עתק של 1.34 מיליארד שקל בהנפקת תשן, באתר ביזפורטל, 11 באוגוסט 2020 נחתם הסכם קיבוצי ראשון והיסטורי בחברת תש"ן, אתר ההסתדרות הלאומית, 8.12.2020
יוסף פאלאצ'ה

יוסף פאלאצ'ה (Joseph Pallache;‏ תעתיק שמו הוא פעמים רבות "יוסף פאלאג'י" או "יוסף פאלאס"; 1570 – 1639/1649) היה סוחר ודיפלומט יהודי מרוקאי, יצא עם אחיו דון שמואל פאלאצ'ה לשליחויות דיפלומטיות שונות, וסייע להסכם מרוקו עם הרפובליקה ההולנדית. יוסף נולד ב-1670 בערך, בעיר פאס שבמרוקו, לרבי יצחק פאלאצ'ה, מהחכמים והעשירים בקהילת המגורשים. לאחר ביקור משלחת של הרפובליקה ההולנדית, שבאה למרקש, כדי לדון על ברית בין המדינות כנגד ספרד, ועל מנת למנוע מעשי שוד של ספינות הולנדיות מצדם של שודדי ים ברברים, מינה הסולטן ההסעדי, זידאן אבו מעלי (אנ'), לתפקיד הדיפלומטי את האחים יוסף ושמואל פאלאצ'ה. הם זכו גם לתמיכתו של הסטאדהאודר מאוריץ, נסיך אורנז' והפרלמנט של הולנד. האחים פאלאצ'ה לא שימשו כשגרירים באופן רשמי, אלא רק כסוכנים של הממלכה הסעדית. בדצמבר 1610 חתמו שתי המדינות על הסכם ידידות וסחר חופשי. במסגרתו, התאפשר לסולטן רכש של ספינות נשק ותחמושת מההולנדים. ההסכם היה מן הראשונים שנעשו באופן רשמי בין מדינה אירופית למדינה שאינה נוצרית, לפניו נעשו הסכמי הברית הצרפתית-עות'מאנית במאה ה-16. לאחר מות אחיו, שמואל, בשנת 1616, ירש יוסף את תפקידו כסוכן ראשי של מרוקו בהולנד. כשנסע למרוקו, בנו דוד פאלאצ'ה שימש כממלא מקומו. בשנת 1634 לואי ה-13, מלך צרפת, דרש את הסגרתו. ערך מורחב – הקהילה היהודית באמסטרדם המשורר וההיסטוריון, רבי דוד פרנקו-מנדס, מנה את רבי יוסף בין שישה עשר המתפללים הראשונים בקהילת "בית יעקב", שהייתה הקהילה היהודית הראשונה באמסטרדם. הוא ציין שהמניין התקיים תחילה בביתו של שמואל פאלאצ'ה. ישנם דיווחים סותרים האם יוסף נפטר ממחלה ב-1639 או ב-1649. הוא נקבר, ליד אחיו שמואל, בבית הקברות בית חיים, שבעיר אודרקרק אן דה אמסטל (אנ'), הסמוכה לאמסטרדם. ליוסף היו חמישה בנים: משה (אנ') (נפטר ב-1650) – סייע רבות לאביו. בין השנים 1614–1616 היה בשליחות באיסטנבול. בשנים 1622–1642 הוא שירת בפאס תחת שלושה מלכים. יצחק (אנ') (1593 – 1650). אברהם – שימש כקונסול לא רשמי של הולנד בעיר אספי שבמרוקו עד לשנת 1630. דוד (אנ') (1598 – 1650) – עבד עם אביו כסוכן וסוחר של מרוקו. כשאביו נסע ושהה במרוקו הוא שימש כסגנו בהולנד. בשנת 1621 עזר במשא ומתן על הסכם שלום עבור מרוקו עם צרפת. משנת 1630 ואילך הוא קיבל את מקומו מאחיו אברהם כקונסול הולנדי לא רשמי באספי. בשנת 1634 שימש כסוכן לצרפת כאשר לואי ה-13, מלך צרפת דרש את הסגרתו של אביו. יהושע. דוד קורקוס (אבולעפיה), שמואל פאלאץ' ומשפטו בלונדון, כתב העת ציון 25, עמ' 121–133, 1960. דוד קורקוס, "לדמותו של שמואל פלצ'י", בתוך: שבט ועם א (סדרה שנייה), עמ' 104–115, ירושלים, תשל"א. דוד פרנקו מנדס, "קול תפלה וקול זמרה", תצלום 17, באתר הספרייה הלאומית. הדיווחים הסותרים מצויים בתיעוד המופיע ב"כרטיס הקבר של רבי יוסף פאלאצ'י" באתר: bethhaim (בהולנדית).
מפרץ אדמירליטי (איי שטלנד הדרומיים)

מפרץ אדמירליטי או מפרץ האדמירליות (באנגלית: Admiralty Bay) הוא מפרץ בחוף הדרומי של אי המלך ג'ורג', באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה. למפרץ צורת האות T. פתחו של המפרץ ממוקם בין נקודת דימיי, וראש מרטינז (אנטארקטיקה). גודל הפתח - 8 קילומטרים. אורכו של המפרץ (עומק כניסתו לתוך האי) - 16 קילומטרים. אל המפרץ נשפכים שלושה פיורדים: מרטל, מקלר ואזקורה. המפרץ נחשב למעגן הטוב ביותר באיי שטלנד הדרומיים, בשל עומקו, והעדר קרחונים צפים במפרץ, וכן בשל היותו מוגן מהרוחות. שם המפרץ מופיע לראשונה במפה משנת 1822, מעשה ידי קפטן ג'ורג' פאוול, מלח בריטי, וציד כלבי ים. לחוף המפרץ מצויה תחנת המחקר הפולנית הפולנית הנריק ארקטובסקי, וכן בסיס המחקר הברזילאי קומנדנטה פראז. אזור התחנות מוגדר כאזור אנטארקטי מנוהל מיוחד (ASMA 1). שטח של 8.092 קילומטרים רבועים, בחלקו המערבי של המפרץ הוגדר כאזור ציפורים בעל חשיבות, על ידי ארגון BirdLife International מאחר שבאזור מספר מושבות רבייה של עופות ימיים ובהם פינגוויני אדלי (15,000 זוגות), פינגווינים לבני-אוזן (2,300 זוגות) ו-פינגוויני רצועת הסנטר (2,500 זוגות). כמו כן מקננים באתר יסעורים ענקיים דרומיים, יסעורי הכף, כיאוניס לבן, שחפי הקלפ, שחפיות אנטארקטיות ו-חמסניים. בעלי חיים נוספים המתרבים באזור המוגן הם: פילי ים דרומיים ו-כלבי ים ודל מתרבים באזור; ובאזור המוגן מצויים גם דובי ים אנטארקטיים, ובחודשי החורף האנטארקטי גם כלבי ים נמריים ולובודוני הסרטנים. בשל חשיבותו האקולוגית, אזור המפרץ מוגדר גם כאזור אנטארקטי מוגן במיוחד (ASPA 128). Birkenmajer, K., Geology of Admiralty Bay, King George Island (South Shetland Islands), Polish polar research. 1(1). Poland. P.29-54 & maps. ISSN 0138-0338 Magrani, Fabio ; Ayres Neto, Arthur ; Vieira, Rosemary, Glaciomarine sedimentation and landforms in Admiralty Bay, South Shetland Islands, Antarctica, EGU General Assembly 2015, held 12-17 April, 2015 in Vienna, Austria. id.7885 Pub Date: April 2015 Harris, C. (1991), Environmental effects of human activities on King George Island, South Shetland Islands, Antarctica, Polar Record, 27(162), 193-204. doi:10.1017/S0032247400012572 Maria Olech, Lichens from the Admiralty Bay region, King George Island (South Shetland Islands, Antarctica), Jagiellonian University DOI: https://doi.org/10.5586/asbp.1989.038 Kopczyńska, Elżbieta E., Phytoplankton variability in Admiralty Bay, King George Island, South Shetland Islands: six years of monitoring, Polish Polar Research 29 (2008): 117-139 Zdzitowiecki K, Laskowski Z., New data on the occurrence of Acanthocephala in some fish in Admiralty Bay (South Shetland Islands), Acta Parasitol. 2013 Dec;58(4):547-50. doi: 10.2478/s11686-013-0175-1. Epub 2013 Dec 13. PMID 24338317 מדיה וקבצים בנושא מפרץ אדמירליטי בוויקישיתוף מפרץ אדמירליטי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה נתוני גאות ושפל עדכניים עבור מפרץ אדמירליטי מפרץ אדמירליטי באתר mindat מפרץ אדמירליטי, סרטון באתר יוטיוב מידע גאוגרפי והיסטורי אזורי ציפורים בעלי חשיבות באיי שטלנד הדרומיים הצו הרשמי של ממשלת בריטניה המכריז על האזור כאזור אנטארקטי מוגן במיוחד
מפרץ אדמירליטי

האם התכוונתם ל... אנטארקטיקה מפרץ אדמירליטי (איי שטלנד הדרומיים) – מפרץ בחוף הדרומי של אי המלך ג'ורג' (האי הגדול ביותר באיי שטלנד הדרומיים) ניו זילנד מפרץ אדמירליטי (ניו זילנד) – מפרץ בחבל מרלבורו שבצפון האי הדרומי של ניו זילנד סנט וינסנט והגרנדינים מפרץ אדמירליטי (סנט וינסנט והגרנדינים) – מפרץ בסנט וינסנט והגרנדינים שבים הקריבי ארצות הברית מצר הים אדמירליטי (וושינגטון) – מצר ים בצפון חצי האי אולימפיק במדינת וושינגטון שבארצות הברית מפרץ אדמירליטי (אלסקה) – מפרץ במחוז נורת' סלופ במדינת אלסקה שבארצות הברית