laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יחסי יוון–מונקו

יחסי יוון–מונקו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה ההלנית לבין נסיכות מונקו. היחסים בין מונקו ליוון הם יחסים "ברמה גבוהה של שיתוף פעולה" על פי משרד החוץ היווני. בין שתי המדינות נחתם הסכם בנושא מניעת כפל מס. אזרחי מונקו ויוון לא חייבים באשרה כדי להיכנס למדינה השנייה. אלבר השני, נסיך מונקו, ביקר בביקור פרטי באתונה ב-17 וב-18 במאי 2010, בביקור הוא נפגש עם נשיא הרפובליקה ההלנית, קרולוס פפוליאס. יוון לא מיוצגת במונקו בדרג השגרירות אלא באמצעות השגרירות שהיא מחזיקה בפריז, צרפת. בדרג הקונסולרי מיוצגת יוון במונקו באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה במונטה קרלו. מונקו לא מיוצגת ביוון בדרג השגרירות. בדרג הקונסולרי מיוצגת מונקו ביוון באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה באתונה. יחסי יוון-סן מרינו יחסי יוון-ליכטנשטיין יחסי יוון-לוקסמבורג מדיה וקבצים בנושא יחסי יוון–מונקו בוויקישיתוף Greece's Bilateral Relations With Monaco, משרד החוץ היווני Visas for Greeks travelling abroad, משרד החוץ היווני Countries requiring or not requiring a Visa for enter to greece, משרד החוץ היווני CONSULATE OF MONACO IN ATHENS, GREECE, EMBASSYPAGES.COM
.bt

.bt היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בבהוטן. הסיומת, שנפתחה בשנת 1997, היא סיומת פעילה ונפוצה ביותר בעיקר בקרב תושבי בהוטן. סיומת זו מנוהלת על ידי משרד התקשורת הבהוטני. סיומת האינטרנט מחולקת לתתי-הסיומות הבאות: .bt – ישויות מסחריות, ארגונים ואנשים פרטיים .com.bt – ישויות מסחריות, ארגונים ואנשים פרטיים .net.bt – ספקי אינטרנט .gov.bt – ארגונים ממשלתיים .edu.bt – כל מוסדות החינוך בבהוטן .org.bt – ארגונים לא מסחריים .name.bt – אנשים פרטיים מדיה וקבצים בנושא .bt בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של .bt IANA מיד על הסיומת .bt באתר IANA ערך זה הוא קצרמר בנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
זכור אב

זכור אב נמשך אחריך כמים הוא פיוט לתפילת גשם שמחברו איננו ידוע, ונאמר במנהג אשכנז המזרחי בתפילת מוסף של שמיני עצרת. הפיוט מבקש מהקב"ה שבזכות צדקתן של דמויות שונות (למשל אברהם או משה), יוריד גשם בחורף הבא. ערך מורחב – תפילת גשם על פי ההלכה, החל מתפילת מוסף של שמיני עצרת יש להתחיל לומר בתפילה משיב הרוח ומוריד הגשם, כי אז מתחילה עונת הגשמים. בשל כך, התפתח מנהג לומר בתפילה זו תפילה מיוחדת לירידת גשמי ברכה. הפייטנים חיברו לתפילה זו פיוטים רבים העוסקים במים ובגשם. אחד הבולטים שבהם הוא רבי אלעזר בירבי קליר (חי בארץ ישראל במאה השישית), שחיבר מערכת ארוכה של פיוטים לתפילת גשם. פיוט זה הוא הפיוט האחרון במערכת זו, אך כנראה לא חובר על ידי הקליר עצמו, אלא נוסף לפיוטיו על ידי פייטן מאוחר יותר שאיננו יודעים את שמו. בכל מחרוזת, הפיוט מבקש שה' יזכור את אחד מאבות האומה, ומזכיר את הקשר שלו למים. כך למשל, במחרוזת המוקדשת למשה מוזכר סיפור הטמנת משה בתיבה ביאור (ספר שמות, פרק ב', פסוק ג'), השקאתו מים את צאן יתרו (ספר שמות, פרק ב', פסוק י"ז), ובקיעתו את הסלע על מנת להוציא מים לבני ישראל. נושאי המחרוזות הם אברהם, יצחק, יעקב, משה, אהרן ועם ישראל לדורותיו. כל מחרוזת נענית ברפרן מפי הציבור, המסכם את בקשת הזכירה שבמחרוזת ומבקש שבזכות הדמות שנזכרה בה ה' יוריד גשם. הרפרנים המתחלפים הם "בעבורו אל תמנע מים" (כלומר: בשביל אותו האדם, אל תמנע מאיתנו מים), ו"בצדקו חון חשרת מים" (כלומר: בזכות צדקותו, הענק לנו ענני גשם). במקור, הפיוט מיועד, יחד עם שאר פיוטי תפילת גשם, לחזרת הש"ץ של מוסף, בברכה השנייה ("מחיה המתים") בה בדרך כלל מזכירים משיב הרוח ומוריד הגשם. לאחר עלייתם לארץ של תלמידי הגר"א, הם אימצו את מנהג הספרדים לומר תפילת גשם לפני מוסף במקום באמצע חזרת הש"ץ, והנהיגו לומר רק את הפיוט הזה לפני תפילת עמידה של מוסף. כך נהוג בקהילות רבות כיום (בעיקר בנוסח אשכנז). בקהילות אחרות נהוג עדיין לומר את הפיוט בתוך חזרת הש"ץ, אך לרוב אומרים רק את הפיוט הזה (ואת ה"מגן" וה"מחיה"), ולא את כל המערכת של הקליר. הפיוט זכור אב, באתר הפיוט והתפילה מידע על זכור אב בקטלוג הספרייה הלאומית הפיוט מופיע בתוך מערכת פיוטי גשם של רבי אלעזר הקליר, אולם ככל הנראה הפיוט נוסף בתקופה מאוחרת יותר משום שהוא לא מופיע בקטעים מהגניזה הקהירית. ראה אצל דניאל גולדשמידט ויונה פרנקל, מחזור לסוכות ושמיני עצרת, עמ' לח. במנהג אשכנז המערבי, אומרים במקומו פיוט אים זכר נא לשאלי מים, עי' דניאל גולדשמידט ויונה פרנקל מחזור לסוכות, ירושלים תשמ"ב, עמ' 427-430. משנה, מסכת תענית, פרק א', משנה ב' חרף מנהג הגר"א עצמו שאמר תפילת טל וגשם במלואן בתוך חזרת הש"ץ, עיין מעשה רב קסג.
פרס קלינגה

פרס קלינגה (באנגלית: Kalinga Prize) הוא פרס המחולק על ידי אונסק"ו מאז שנת 1952 לאישים שתרמו לפופולריזציה של המדע והנגשת ידע מדעי לקהל הרחב. זוכי הפרס הם אישים אשר השתמשו באמצעי תקשורת, ספרים, סרטים, הרצאות, שידורי רדיו וטלוויזיה, להנגשת הידע המדעי לקהל הרחב והדגשת חשיבות המדע לקידום האנושות. רבים מהזוכים היו מדענים, אולם היו גם עיתונאים, מורים וסופרים שזכו בפרס. הפרס מחולק מדי שנה. בשנים זוגיות הוא מחולק בניו דלהי ובשנים אי זוגיות הוא מחולק בחגיגות יום המדע העולמי שחל בתאריך 14 במרץ שהוא גם יום הפאי ויום הולדתו של אלברט איינשטיין. מועמדים לפרס מוצגים על ידי המדינות החברות באונסק"ו, כאשר כל מדינה רשאית להמליץ על מועמד אחד לקבלת הפרס. הזוכה נבחר על ידי מנכ"ל אונסק"ו על פי המלצת ועדה מייעצת בת ארבעה חברים, הכוללת שלושה נציגים של המדינות החברות באונסק"ו על פי חלוקה גאוגרפית, ונציג של קרן קלינגה. מדיה וקבצים בנושא פרס קלינגה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פרס קלינגה
אאולוס אוויליוס פלאקוס

אאולוס אוויליוס פלאקוס (בלטינית: Aulus Avilius Flaccus) היה פרפקט במצרים, שמונה על ידי הקיסר טיבריוס בסוף שנת 32 או תחילת שנת 33 לספירה. הוא גדל עם בניה של בתו של אוגוסטוס קיסר ובשנים מאוחרות יותר היה חברו של טיבריוס. תקופת שלטונו חופפת לפרעות נגד יהודי אלכסנדריה בשנת 38 לספירה. על פי תיאורים מסוימים, ובהם תיאורו של הפילוסוף היהודי פילון האלכסנדרוני, פלאקוס היה אחראי למעשי זוועה נגד היהודים במהלך המאורעות הללו. בחיבורו "נגד פלאקוס", פילון כותב שפלאקוס התיר לאספסוף להציב פסלים של הקיסר קליגולה - שדרש שינהגו בו כבאל - בבתי כנסת יהודיים באלכסנדריה, שנחשבה התגרות חסרת תקדים. בהמשך, הוציא פלאקוס הודעה שבה כינה את כל היהודים "זרים" ובכך התיר לכל המעוניין להמשיך להשמיד את היהודים "כאילו היו שבויי מלחמה". פילון כותב שבתגובה להודעה, דחף האספסוף את היהודים מארבעה רבעים של העיר ודחס את כולם אל חלק קטן מאוד של רובע חמישי, כאשר המון העם פנה לביזה וחילק אותו כשלל במלחמה. פלאקוס בסופו של דבר הודח מתפקידו והוגלה. הוא נאסר בסתיו 38 לספירה, ולאחר מכן גורש אל האי אנדרוס (אנ'), שם הוצא לאחר מכן להורג בשנת 39 לספירה. מנחם שטיין, כתבי היסטוריה, מבוא, עמ' 7. Flaccus, באנציקלופדיה היהודית (באנגלית) פילון האלכסנדרוני, נגד פלאקוס, פרק ששי, סעיפים 43-40. פילון האלכסנדרוני, נגד פלאקוס, פרק שמיני, סעיפים 56-53. מנחם שטיין, כתבי היסטוריה, מבוא, עמ' 15. פילון האלכסנדרוני, נגד פלאקוס, פרק שמונה עשרה, סעיף 151, פרק תשעה עשר. פילון האלכסנדרוני, נגד פלאקוס, פרק עשרים ואחד, סעיפים 190-185. ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אוקו

האם התכוונתם ל... אוקו (אל) (אנ') – אל השמים במיתולוגיות הפינית והאסטונית У (כתב קירילי) – אות באלפבית הקירילי אישים ששמם אוקו: גדעון אוקו – עיתונאי ישראלי, עורך ומגיש תוכניות טלוויזיה סיני אוקו – פילוסוף של החינוך, פרופסור באוניברסיטת תל אביב
אליהו לנדא (ראש ישיבה)

הרב חיים אברהם אליהו לנדא (נולד בכ"ו בתמוז ה'תרצ"ח) הוא מראשי ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בישראל בכפר חב"ד. נולד בבני ברק, לחיה מינא ולרב העיר הרב יעקב לנדא. למד בישיבת אור ישראל בפתח תקווה, בישיבת פוניבז' ולאחר מכן בישיבת תומכי תמימים בלוד. עוד לפני נישואיו מונה לשמש כר"מ בישיבות אחי תמימים בראשון לציון ותומכי תמימים המרכזית בלוד וכפר חב"ד. גם לאחר פטירת אביו, עזר לאחיו בניהול מערכת הכשרות עד לפטירת אחיו[דרוש מקור]. מראשי ישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד. הרב לנדא אב לשישה. אחיו הוא הרב משה יהודא ליב לנדא. בעבר היה חבר במערכת הכשרות של הכשר הרב לנדא. הרב לנדא הוא מראשי המתנגדים בחב"ד להסדר הגיוס שחתמו רבנים חב"דיים עם צה"ל, שלפיו יותר לתלמידי חב"ד ללמוד שנה במרכז חב"ד בניו יורק תמורת התחייבות על גיוסם עד גיל 24. "בשם כולם, אנו מבקשים מחילה" COL הגר"א לנדא ראש ישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד, חרדים10 יין לנדא בהכשר הרב לנדא ביקורת חריפה בחב"ד על ההסכם עם הצבא בעולמם של חרדים; ראשי הישיבות נגד ההסכם; נאומו המלא של מרן הגאון ראש ישיבת כפר חב"ד רבי אלי' לנדא קובע בתקיפות הבית דין אינם בעלי בתים על התמימים! בעולמם של חרדים; הגר"א לנדא במתקפה נגד מנהלי ישיבות ובית דין רבני חב"ד, חרדים10
שליסל

שליסל (בגרמנית: Schlüssel, מפתח; לעיתים גם: Schlissel) הוא שם משפחה אשכנזי. האם התכוונתם ל... ראובן שליסל – איש עסקים ישראלי ליימן שליסל – חברה משפחתית פרטית ישראלית לייצור, ייבוא והפצה של מותגים בינלאומיים, בעיקר בתחום המזון. בבעלות משפחות ליימן ושליסל ישי שליסל – חרדי ישראלי שביצע רצח במצעד הגאווה בירושלים מירי שליסל – אשת חינוך ציונית-דתית ישראלית מרק שליסל (אנ') – נשיא אוניברסיטת מישיגן
פלאקוס

האם התכוונתם ל... קווינטוס פולביוס פלאקוס (קונסול בשנת 237 לפנה"ס) – בנו של מרקוס פולביוס פלאקוס (קונסול בשנת 264 לפנה"ס). גנאיוס פולביוס פלאקוס (המאה ה-3 לפנה"ס) - מגיסטראט רומאי, בנו של מרקוס פולביוס פלאקוס ואחיו הצעיר של קווינטוס פולביוס פלאקוס. פובליוס ואלריוס פלאקוס (המאה ה-3 לפנה"ס) - מדינאי ומצביא רומאי, שפעל במלחמה הפונית השנייה. מרקוס פולביוס פלאקוס (המאה ה-2 לפנה"ס) - סנאטור וקונסול רומי. אאולוס אוויליוס פלאקוס – מונה בשנת 32 לספירה לפרפקט רומי במצרים. נגדו כתב הפילוסוף היהודי פילון האלכסנדרוני את חיבורו "נגד פלאקוס".
למה התרנגולת חצתה את הכביש?

"למה התרנגולת חצתה את הכביש?" היא בדיחת קרש מפורסמת, הנחשבת בעיני רבים לאחת הבדיחות המפורסמות ביותר. התשובה לבדיחה בגרסתה הנפוצה ביותר היא "בשביל להגיע לצד השני". בדיחה זו היא דוגמה לבדיחת אנטי-הומור, שבה המבנה המסקרן של השאלה גורם למאזין לצפות לשורת מחץ, אך במקום זאת ניתנת רק הצבת עובדה פשוטה. "למה התרנגולת חצתה את הכביש?" נהפכה לדוגמה אייקונית לבדיחה טיפוסית שרוב האנשים מכירים את התשובה אליה. בדיחה זו סופרה ושונתה פעמים רבות במהלך ההיסטוריה. הבדיחה הופיעה בשנת 1847 במגזין הניו יורקי החודשי, The Knickerbocker. ישנן בדיחות והלצות הנראות כחידות מסובכות, אך הן כלל לא. בהן זו: "למה תרנגולת חוצה את הרחוב? אתה לא בכיוון? אתה מוותר? ובכן, אז ככה: מפני שהיא רוצה להגיע לצד השני!" המקור באנגלית There are ‘quips and quillets’ which seem actual conundrums, but yet are none. Of such is this: ‘Why does a chicken cross the street?[’] Are you ‘out of town?’ Do you ‘give it up?’ Well, then: ‘Because it wants to get on the other side!’ — The Knickerbocker (אנ'), מרץ 1847 הבדיחה התפשטה בשנות התשעים של המאה ה-19, כאשר גרסה שונה של הבדיחה בעלת משחק מילים עם משמעות כפולה התפרסמה במגזין Potter's American Monthly: למה לא כדאי לתרנגולת לחצות את הכביש? כי זה יהיה מעשה מרמה/התקדמות של עוף המקור באנגלית Why should not a chicken cross the road? It would be a fowl proceeding. — Potter's American Monthly, 1892 בדיחות רבות מסתמכות על כך שהבדיחה ותשובתה מוכרות, לעיתים על ידי הצעת תשובה חלופית, לדוגמה: "למה התרנגולת חצתה את הכביש?" – "זה היה רחוק מכדי ללכת מסביב". גרסאות קלאסיות של הבדיחה משנות את הבדיחה מעט, וכך מפנות חזרה לבדיחה המקורית. לדוגמה: "למה תרנגול הודו/ברווז חצה את הכביש?" – "כי התרנגולת הייתה ביום חופש" "למה הדינוזאור חצה את הכביש?" – "כי תרנגולות עוד לא היו קיימות" "למה התרנגולת חצתה את טבעת מביוס?" – "בשביל להגיע לאותו צד" בדיחות אחדות הן גם בדיחות בעלות כפל משמעות וגם מפנות למקור, לדוגמה: "למה הברווז חצה את הכביש?" – "כדי להוכיח שהוא לא תרנגולת/פחדן" (כפל משמעות באנגלית עממית) ... – "כי היא עוף מוזר". גרסה נוספת לבדיחה, המכוונת יותר לקריאה מאשר להיגד בעל פה, היא פרודיה, לדוגמה: אלברט איינשטיין: ... – "האם התרנגולת באמת חצתה את הכביש, או שהכביש התקדם אל עבר התרנגולת?" אריסטו: ... – "זה הוא טבע התרנגולות לחצות את הכביש". מדיה וקבצים בנושא למה התרנגולת חצתה את הכביש? בוויקישיתוף The Knickerbocker, או The New York Monthly, מרץ 1847,‏ עמ 283.  Potter's American Monthly (1892), עמ 319. Famous People Answer: Why Did the Chicken Cross the Road? | Los Angeles, Yelp (באנגלית)
ג'ו וודקוק

ג'ו וודקוק (באנגלית: Jo Woodcock; נולדה ב-9 בספטמבר 1988) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלייה. היא זכתה להכרה ולשבחים אחרי שהופיעה בתפקיד אליס בדרמה הטלוויזיונית "Torn" משנת 2007, ובתפקיד ליזה-לו דרביפילד במיני-סדרה "טס לבית דרברוויל" ב-2009. עוד ב-2009 שיחקה בתפקיד סיליה רדלי בסרט "דוריאן גריי" עיבוד קולנועי לרומן "תמונתו של דוריאן גריי" מאת אוסקר ויילד. וודקוק נולדה במחוז קנט שבאנגליה. היא התחילה את קריירת המשחק בדרמת הפשע "Hero of the Hour" בתפקיד ג'סיקה. אחרי הפסקה של חמש שנים הופיעה ב-2005 הן בטלוויזיה והן בתיאטרון. היא שיחקה בסדרת הדרמה הרפואית "חדר מיון". על הבמה גילמה את דמותה של אסטלה הצעירה בעיבוד לרומן "תקוות גדולות" מאת צ'ארלס דיקנס. ב-2007 כיכבה בתפקיד אליס לצדם של הולי איירד וברדלי וולש במיני-סדרה "Torn", תפקיד עליו זכתה לשבחי הביקורת. ב-2008 שיחקה בעיבוד הטלוויזיוני לרומן "טס לבית דרברוויל" בתפקיד אחותה הצעירה של טס, ליזה-לו דרביפילד. במרץ 2009 הופיעה בסדרה "All The Small Things" של ה-BBC בתפקיד ג'ורג'יה קאדיק לצדם של שרה אלכסנדר, שרה לנקשייר וריצ'רד פלישמן. בסתיו 2009 שיחקה בתפקיד סיליה ראדלי בסרט "דוריאן גריי", עיבוד לרומן "תמונתו של דוריאן גריי" מאת אוסקר ויילד. עוד ב-2009 הופיעה בתפקיד קטן במיני-סדרה "Collision" בהפקת גרינליט פרודקשנס. בסדרה "Land Girls" של ערוץ BBC One שיחקה וודקוק בתפקיד בי. ג'ו וודקוק, ברשת החברתית אינסטגרם ג'ו וודקוק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "Theatre review: Great Expectations at Royal Shakespeare Theatre, Stratford". The British Theatre Guide.
ישעיהו גולדשמידט

הרב ישעיהו גולדשמידט (טבת ה'תרע"ז, 1916 - י"ב בשבט ה'תשס"ג, 15 בפברואר 2003) היה דיין ליטאי, אב"ד בתל אביב. נולד בעיירה בוברויסק בבלארוס (רוסיה הלבנה) לרב אברהם ולפייגא לאה גולדשמידט. אביו חיבר את הספר "כרם אברהם" על סדר זרעים. בשלהי שנת תרפ"ד (1924) עלתה משפחתו לעיר חברון בארץ ישראל עם תלמידי ישיבת חברון כנסת ישראל. כשהיה כבן 13 התחוללו מאורעות פרעות תרפ"ט. הוא ניצל עם בני משפחתו כשהסתתר בבית משפחת סלונים. לאחר הפרעות עברה משפחתו לירושלים והוא נכנס ללמוד בישיבת תפארת צבי. לאחר מכן למד בישיבת תפארת ישראל בחיפה. בין השנים תרצ"ג–תש"י למד בישיבת חברון אצל הרב יחזקאל סרנא (לימים הפך לתלמידו המובהק). בין השנים תש"י–תשי"ב היה חבר מערכת אוצר הפוסקים. בשנת תשי"א התחתן עם לאה מלץ-לרנר. עבר להתגורר בבני ברק והחל משנת תשי"ב שימש ר"מ בישיבת היישוב החדש. בשנת תשכ"א התמנה לדיין בפתח תקווה. בהמשך היה דיין בתל אביב, אב בית הדין הראשון באשדוד ואב"ד בתל אביב. בשנת תשמ"ג פרש מתפקידו. הוא פתח כולל אברכים בבני ברק והתמנה לרב בית הכנסת אורייתא בעיר. נפטר בשנת תשס"ג 2003 ונטמן בחלקת הנביאים בהר הזיתים בירושלים. במשך שנים היה עורך באוצר מפרשי התלמוד שע"י מכון ירושלים. בלילי שבת במשך עשרות שנים לימד שיעור בספר מנחת חינוך. היה חבר בוועדת פרס בני ברק ע"ש יצחק גרשטנקורן. לאחר מותו הוציא חתנו הרב יעקב רפפורט קונטרס מתורתו בשם חזון ישעיהו. אחיו הרב אליעזר גולדשמידט היה דיין בבית הדין הרבני הגדול בירושלים. בתו צפורה הנשואה לרב יעקב רפפורט, ראש ישיבת לב אריה. בנו הרב אריה גולדשמידט, מהדיר ספר התרומות ומחזור ויטרי ומעורכי האנצקלופדיה התלמודית. בתו נעמי נשואה לרב אהרן מרדכי שדמי, מהדיר הלכות בכורות למהרי"ט אלגאזי וראש כולל בישיבת תורה אור. כרם אברהם / גולדשמידט, אברהם / תשמ"ד - אוצר החכמה, באתר www.otzar.org לשכת השר יעקב משה טולידאנו - מינויים לדיינים, באתר ארכיון המדינה, עמ' 9 כתבי מינוי לדיינים בבתי-הדין הרבניים (העתקים), באתר ארכיון המדינה, עמ' 59 קונטרס חזון ישעיהו / גולדשמיט, ישעיהו / תשס"ב - אוצר החכמה, באתר www.otzar.org
שכר האימה

שכר האימה (בצרפתית: Le salaire de la peur) הוא סרט מתח משנת 1953 בבימויו של אנרי ז'ורז' קלוזו. התסריט נכתב על ידי אנרי ז'ורז' קלוזו ואחיו ז'אן (בשם ז'רום גרומיני) והוא מבוסס על ספר בשם זה מ-1950 מאת ז'ורז' ארנו. ארנו התגורר בדרום אמריקה בשנים 1947–1950 והעלה בספר את רשמיו משם. קלוזו הפיק את הסרט באופן עצמאי ושיתף בצוות השחקנים את אשתו, ורה קלוזו, למרות שדמותה לא מופיעה בספר. בסרט יש ביקורת על יחס משפיל של חברת נפט אמריקאית לתושבים ולכן נחשב בתחילה בארצות הברית כאנטי אמריקאי וקטעים ממנו צונזרו שם. שכר האימה הצליח מאוד בצרפת ואיפשר לקלוזו להפיק את הסרט הבא – בנות השטן שגם נחל הצלחה. הסרט זכה ב-1953 בפרס דב הזהב בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין, בפרס דקל הזהב בפסטיבל הקולנוע בקאן ובפרס האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה. לאס פידראס היא עיירה שכוחת אל אי-שם בדרום מקסיקו, רחוב אחד ובר אחד שבו מבלים התושבים שרובם מובטלים שהגיעו איכשהו מארצות שונות. מקור התעסוקה העקרי היא חברת נפט אמריקאית (SOC – ‏Southern Oil Company) המנצלת את העובדים שמוחים לפעמים אבל אינם יכולים לעשות דבר. הקשר היחיד עם העולם החיצוני הוא מטוס המגיע מדי פעם. העלילה מתרכזת בארבעה אנשים : מריו הקורסיקני (איב מונטאן), ז'ו הצרפתי (שרל ואנל), בימבה ההולנדי (פטר ואן אייק) ולואיג'י האיטלקי (פולקו לולי). בקידוח של SOC המרוחק 300 מילים מהעיירה, פורצת דליקה שהאפשרות היחידה להשתלט עליה היא לפוצץ את באר הנפט בניטרוגליצרין. בלאס פידראס נמצא מאגר של ניטרוגליצרין נוזלי. מנהל החברה בעיירה מחליט להעביר הניטרוגליצרין לעשרות ג'ריקנים ולהעמיס אותם בזהירות על שתי משאיות. הוא זקוק לארבעה נהגים ומבטיח שכל נהג שיצליח להעביר את החומר למקום הדליקה, יקבל 2,000 דולר. רבים מגיעים למבחני הנהיגה אבל לבסוף נבחרים מריו וז'ו למשאית אחת ובימבה ולואיג' למשאית השנייה. לינדה (ורה קלוזו) העובדת בבר ומאוהבת במריו, מתחננת לפני מריו שלא ייצא למסע המסוכן הזה. היא נתלית על המשאית אבל מריו לא חוזר בו כי הכסף שבו יזכה הוא הסיכוי היחיד שלו לצאת מהעיירה ולחזור לצרפת. בימבה ולואיג'י נוסעים בראש אבל לפתע מתפוצצת המשאית שלהם ולא נשאר מהם זכר. במקום ההתפוצצות נבקע צינור נפט ומתחילה להיווצר שם שלולית ענקית של נפט. הם יוצאים לדרך המשובשת כשכל זעזוע יכול לפוצץ את הניטרוגליצרין. עוברים בקושי גשר עץ רקוב, מפוצצים סלע חוסם בעזרת גליצרין וממשיכים הלאה. מריו וז'ו מגיעים לשלולית הנפט. ז'ו יורד מהמשאית ומתכסה בנפט אך נפגע מהמשאית. מריו צולל לתוך הנפט מוציא את ז'ו הגוסס וממשיך לאזור הדליקה כשהוא וז'ו שחורים מנפט. מריו מצליח להגיע עם משאית הניטרוגליצרין אך ז'ו מת. למחרת לאחר התאוששות הוא מקבל גם את הפרס של ז'ו – 4,000 דולר. כעת הוא מאושר ונוהג בפראות בכביש מסוכן וצר כשהוא פונה ימינה ושמאלה. לבסוף המשאית נופלת לתהום ומריו נהרג. מדיה וקבצים בנושא שכר האימה בוויקישיתוף "שכר האימה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "שכר האימה", באתר נטפליקס "שכר האימה", באתר AllMovie (באנגלית) "שכר האימה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "שכר האימה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "שכר האימה", באתר Metacritic (באנגלית) "שכר האימה", באתר אידיבי "שכר האימה", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית) "שכר האימה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) שכר האימה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קדימון לסרט שכר האימה, באתר יוטיוב
בצדק תשפוט עמיתך

בְּצֶדֶק תִּשְׁפֹּט עֲמִיתֶךָ היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה הדיין חייב לשפוט בצדק וביושר, ולא להטות את הדין משיקולים שונים. צד נוסף של המצווה מצריך לדון לכף זכות אדם שעושה מעשים חשודים, אמנם נחלקו לגבי תוקף ציווי זה. מקור המצווה בפסוק: ”לֹא-תַעֲשׂוּ עָוֶל בַּמִּשְׁפָּט לֹא-תִשָּׂא פְנֵי-דָל וְלֹא תֶהְדַּר פְּנֵי גָדוֹל בְּצֶדֶק תִּשְׁפֹּט עֲמִיתֶךָ”. וכן למדו חכמים שחובה על הדיינים להשוות את שני בעלי הדין בכל דבר שלא יהא אחד מאריך בדיבורו ולאחד יאמרו לו קצר דברך, שלא יסביר הדיין פנים לאחד וידבר אליו רכות, ולאחר ירע פנים וידבר אליו קשות. ואם אחד לבוש בגדים מכובדים והשני בגדים בזויים על הדיינים לומר למכובד או הלבישו כמותך או לבוש כמוהו. וכן שלא יהיו בעלי הדינים אחד יושב ואחד עומד אלא שניהם עומדים או שניהם יושבים.. עוד דרשו חכמים שכוונת הפסוק לכלול גם את החובה על כל אדם לשפוט כל מעשה של אדם אחר בפרשנות חיובית, כנאמר במשנה: "הוי דן את כל האדם לכף זכות". וניתנו מספר טעמים למצוה זו א. כדי להימנע משנאת חינם, ב. כדי שלא יחסר לו במצוות ואהבת לרעך כמוך, ג. שעל ידי שידון את חברו לכף זכות ימנע מלחטוא שלא ירצה להיות חוטא יחיד במקום שכולם צדיקים בעיניו. נחלקו הראשונים האם זו חובה או מידת חסידות בספר החינוך כתב שזו חובה, וכן כתב בספר המצוות, אך הרמב"ם בפירושו למשנה ובמשנה תורה כתב שהיא מידת חסידות שאינה חובה. והפליגו חכמים בשכרו של הדן לכף זכות שאוכל פירותיהן בעולם הזה והקרן קיימת לו לעולם הבא, ודנים אותו מן השמים לזכות. וכתב בספר של"ה "כל אדם ירגיל עצמו במדה זו לדון חבירו לכף זכות בכל מה שאפשר אפילו בדרך רחוק שבנוסף על זה שמסלק קטטה ונותן שלום בארץ, מרבה כבוד שמים, והקדוש ברוך הוא חפץ מאוד בזה, ולא רק שדנים אותו למעלה לכף זכות אלא אף בעולם הזה הקדוש ברוך הוא מראה לו חיבה יתרה". במשפט העברי ביסס השופט חיים כהן, על פסוק זה ועל הפרשנות שניתנה לו, את הכלל המשפטי בדבר חזקת החפות מפשע. בצדק תשפוט עמיתך – הוי דן את חברך לכף זכות, הרב אליעזר מלמד, באתר פניני הלכה. ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק ט"ו תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף ל', עמוד א' שולחן ערוך חושן משפט יז, א, שלא הוחזק כרשע. תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף ל', עמוד א' משנה, מסכת אבות, פרק א', משנה ו' ספר החינוך מצווה רל"ה סמ"ק מצווה ח, שמירת הלשון שער התבונה פרק ה, יסוד ושורש העבודה שער ראשון פ"ז שו"ת מהרי"ל דיסקין חלק א' עמ' נד מצווה קל"ה ספר המצוות להרמב"ם מצות עשה קע"ז אבות א' א' הלכות דעות ה' ז' בספר חפץ חיים עשין ג' מקור חיים סק"ג, כתב שכלפי אדם שאינו יודע מה טיבו אם הוא צדיק או רשע הרי זו מידת חסידות אך את חברו או אדם שמכירו שאינו רשע חובה לדונו לכף זכות. תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קכ"ז, עמוד ב' ביאר בספר ארחות יושר פרק ד' על פי הגמ' (שבת ל"ב.) שאפילו תשע מאות ותשעים ותשעה מלאכים מלמדים עליו חובה ואחד מלמד עליו זכות ניצול. שער האותיות, אות כ' נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 203: חובת הרשות המנהלית להעמיד את האזרח בחזקת זכאי. אתר דעת ערך זה הוא קצרמר בנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דאף סילורו

דאף סילורו (בהולנדית: DAF Siluro) היא מכונית קונספט בתצורת קופה, 2 דלתות, שיוצרה בשנת 1968 על ידי חברת דאף ההולנדית. דגם ה"דאף סילורו" התבסס על דגם הקופה "דאף 55". דגם ה"דאף סילורו" הוצג לראשונה בתערוכת המכוניות של ז'נבה, בשנת 1968. מנוע הדגם היה של חברת רנו הצרפתית. ערך מורחב – דאף (יצרן רכב) דאף ידועה כמפעל המייצר משאיות, אבל משנת 1958 עד שנת 1975 ייצרה כלי רכב משפחתיים קטנים. בין הרכבים שייצרה : דאף 600, דאף 750, דאף 33, דאף 44, דאף 45, דאף 46, ודאף 68. בשנת 1968 פיתחה את ה- "דאף 55", עם מנוע מקורר מים, 4 צילינדרים 1,108 סמ"ק. מעצב המכוניות של דאף היה ג'ובאני מיקולטי, שעיצב מספר עצום של אבות־טיפוס. בדצמבר 1972 וולוו צבר נתח של 33 אחוזים מ- DAF, ובמאי 1975 עם השתלטות השוודים על דאף, נעלם השם דאף והפך לוולוו. דאף ייצרה 816,000 מכוניות נוסעים. דאף סילורו, שנת 1968 דאף סילורו, שנת 1968 דאף סילורו דאף סילורו דאף סילורו דאף סילורו לוגו חברת "דאף" על חזית דגם הקונספט "דאף סילורו" דאף סילורו דאף (יצרן רכב) דאף 44 דאף 600 דאף פוני דאף A10 דאף סילורו - מכונית קונספט ( DAF Siluro (Michelotti) (1968)) מדיה וקבצים בנושא דאף סילורו בוויקישיתוף דאף סילורו, סרטון באתר יוטיוב דאף סילורו שנת 19681968 DAF Siluro (Michelotti) - Studios - Carstyling.ru דאף סילורו דאף סילורו קונספט DAF Siluro, Michelotti's Torpedo - Jalopnik
פוטיוס קציקאריס

פוטיוס קציקאריס (ביוונית: Φώτιος Κατσικάρης; נולד ב-16 במאי 1967) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל יווני. קציקאריס שיחק כל הקריירה ביוון. הוא התחיל אותה בשנת 1982 בלוניקוס ניקאיאס, שם שיחק שש שנים. לאחר מכן עבר לספורטינג אתונה, שם שיחק שנתיים. ב-1990 הצטרף לא.א.ק. אתונה, שם שיחק שש שנים. קציקאריס סיים את הקריירה בהירקליון כרתים, בה שיחק שנתיים. קציקאריס החל קריירה זו כעוזר מאמן בשנת 1998 בא.א.ק. אתונה, שם שיחק ככדורסלן. לאחר חמש שנים כעוזר, מונה למאמן ראשי, מינוי שהחזיק מעמד שנתיים. במקביל שימש כסקאוט באירופה של קבוצת ה-NBA בוסטון סלטיקס החל משנת 2003. בשנת 2005 מונה למשרת המאמן בדינמו סנקט פטרבורג הרוסית, שם החליף את דייוויד בלאט. קציקאריס עזב את הקבוצה בתום העונה בעקבות קשיים כלכליים. ב-2006 מונה לאימון ולנסיה הספרדית, שם אימן שנתיים. לאחר כשנה בה לא אימן, קציקאריס חזר ליוון ומונה למאמן אריס סלוניקי. כעבור 100 ימים בדיוק, עזב קציקאריס את אריס וחזר לספרד, שם אימן את בילבאו באסקט. בעונתו הראשונה במועדון הוביל אותו לעונה השנייה הגרועה ביותר בתולדותיה אך גם לפיינל פור היורוקאפ. העונה השנייה הייתה טובה הרבה יותר, הקבוצה סיימה במקום השני בעונה הסדירה, ההישג הטוב בתולדותיה, אך הודחה בשלבי הפלייאוף המוקדמים. בעקבות ההישג, בילבאו קיבלה כרטיס אוטומטי ליורוקאפ לעונה הבאה. קציקאריס קיבל את פרס מאמן השנה ביורוקאפ בשנת 2013 לאחר שהוביל אותה למקום השני במפעל. בשנת 2015 מונה לאימון מורסיה. ביוני 2017 מונה לאימון הפועל ירושלים. ב-9 בנובמבר 2017 פוטר קציקאריס מהפועל ירושלים, לאחר שהקבוצה הפסידה בארבעה מחמשת משחקיה הראשונים ביורוקאפ. בהמשך העונה מונה לאימון טנריפה. בשנת 2012 מונה לאימון נבחרת רוסיה, שגם שם החליף את דייוויד בלאט, אך עזב כעבור כמה חודשים מבלי שאימן אף משחק רשמי אחד. בשנת 2014 מונה למאמן נבחרת יוון, אותה אימן ביורובאסקט 2015, שם הגיע עם נבחרתו למקום החמישי יחד עם איטליה. ב-16 ביוני 2018, לאחר כישלון בהפועל ירושלים מהליגה הישראלית וחצי עונה נוספת בטנריפה מהליגה הספרדית, חתם קציקאריס על חוזה לשלוש שנים כעוזר מאמן ביוטה ג'אז מליגת ה-NBA. ב-26 ביוני 2019 חתם כמאמן ראשי לשתי עונות בקבוצת גראן קנריה מליגת העל הספרדית. יעקב מאיר, ‏‏לא קונבנציונאלי: הטמפרמנט של קציקאריס מגיע לירושלים, באתר ספורט1, 29 ביוני 2017 אברהם גרנט היווני: תעלומה ושמה פוטיס קציקאריס, באתר וואלה, 29 ביוני 2017 Fotis Katsikaris, www.aek.com Aris Barkas, Gran Canaria officially announced the signing of Fotis Katsikaris. Eurohoops. June 26, 2019