laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הנשיא הנצחי של הרפובליקה

הנשיא הנצחי של הרפובליקה (בקוריאנית: 공화국의 영원한 주석) הוא תואר שניתן לקים איל-סונג, נשיאה הראשון של קוריאה הצפונית. התואר ניתן לו במסגרת תיקון לחוקת קוריאה הצפונית שהתקבל ב-5 בספטמבר 1998. במבוא לחוקה נכתב: "תחת הנהגתה של מפלגת הפועלים של קוריאה הצפונית, הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה והעם הקוריאני יראו, בהערכה גדולה, במנהיג הדגול החבר קים איל-סונג את הנשיא הנצחי של הרפובליקה...". משמעות הדבר היא שאיל-סונג המנוח הוא האדם היחיד הרשאי להחזיק בתואר "נשיא המדינה". התואר "הנשיא הנצחי של הרפובליקה" מוזכר במבוא לחוקה, ואינו מוזכר עוד בהמשך. מטבע הדברים, זהו תואר כבוד שאינו מקושר לשום משרד ממשלתי ולא ניתנו למחזיק בו סמכות או הטבות כלשהן. סמכויות הנשיא, שתפקידו בוטל באופן רשמי עם קבלת החוקה ב-1998, חולקו בין שלושה משרדי ממשלה: ראש הממשלה, יושב ראש נשיאות אספת העם העליונה, ויושב ראש ועדת ההגנה הלאומית. יושב ראש ועדת ההגנה הלאומית נבחר גם לשמש כמנהיג המדינה דה יורה. חוקת קוריאה הצפונית Kim Jong-il (1994). Let Us Hold the Great Leader Comrade Kim Il Sung in High Esteem as the Eternal President of Our Republic. ערך זה הוא קצרמר בנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רבי שמעון בן יהודה

רבי שמעון בן יהודה היה תנא בדור החמישי (המחצית השנייה של המאה ה-2). תלמידו המובהק של רבי שמעון בר יוחאי, וכמעט כל מאמריו הם בשמו, פעמים - בניגוד למסורות אחרות בשם רשב"י. גם כאשר הוא ורבי אלעזר בן רבי שמעון מוסרים יחדו בשם רבי שמעון - הוזכר רבי שמעון בן יהודה לפני רבי אלעזר. מסר גם בשם רבי יוסי בן חלפתא ואף בשם רבי עקיבא ורבי ישמעאל. הוזכר ארבע פעמים במשנה, וכמאה פעמים בספרות חז"ל שבידינו בכללה. היה תושב כפר עכו הסמוך לעיר עכו, ובמספר מקומות הובא בתור "רבי שמעון איש כפר עכו", או בשמו המלא: "רבי שמעון בן יהודה איש כפר עכו" (לעיתים בצורות כתיב אחרות: עמוס, אמוס, איבוס, עכוס, עכום, עיכום). במקומות ספורים אמר דברים שלא בשם חכם אחר, כולם בענייני אגדה. כנגד הדעה שבית מנוגע "לא היה ולא עתיד להיות" סיפר רבי שמעון בן יהודה על מקום בגליל שנמסר עליו שיש בו אבנים מנוגעות. מצאנו שהתנא רבי זכאי מוסר בשמו. מסופר על הוראות שונות שנתן לאריסו בענייני כלאים, ומן הסיפור משתמע שהתפרנס מחקלאות. רב שרירא גאון באיגרתו הידועה מונה את ר"ש בן יהודה בין חכמי דורו של רבן שמעון בן גמליאל. בתוספתא הוזכר חכם בשם "רבי יהודה בן אגרא איש כפר עכו", ויש משערים שהוא אביו של רבי שמעון בן יהודה. הוזכר גם "יהודה איש כפר עכו" כמי ששאל שאלה את רבן גמליאל, ואפשר שהוא אבי רבי שמעון. בעל ספר יוחסין השלם סובר שהוא אחיו של רבי יוסי ברבי יהודה ובנו של רבי יהודה בר אלעאי. יש שתמהו על כך, שאם כן כיצד לא מצאנו אף הלכה שמסר בשם אביו, ואף לא נקרא "רבי שמעון ברבי יהודה", כפי שמצאנו רבות אצל רבי יוסי ברבי יהודה. מרדכי מרגליות (עורך), הערך "ר' שמעון בן יהודה", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, הוצאת יבנה וספרי חמד, מהדורה מחודשת בידי יהודה איזנברג, 2006, כרך ב, עמ' 344. אטלס עץ חיים, כרך ד', עמ' 308 הרב אהרן הימן, "ר' שמעון בן יהודה", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ג, עמוד 1177, באתר היברובוקס תלמוד בבלי, מסכת שבועות, דף י"ט, עמוד ב' משנה, מעשר שני ג, ו תוספתא, מסכת בבא קמא, פרק ו', הלכה י' תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ע"ג, עמוד ב' מעשר שני ג, ו; מכות ג, ו; שבועות א, ה; נגעים י, ח תוספתא סנהדרין יג, יב; מכילתא בשלח פרשה ג; מכילתא דרשב"י פרק יט, יא; ספרי דברים פיסקא שט מסכת סנהדרין, דף ע"א, עמוד א'; ושם מסורת דומה של רבי אלעזר ברבי צדוק על חורבה מנוגעת מתחום עזה. תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ט, עמוד ב' תלמוד ירושלמי, מסכת דמאי, פרק ב', הלכה ג' כלאים א, יב ובמקבילה בתלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף מ"ג, עמוד ב': "בן גמדא" אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, בערכו מכילתא, יתרו מאמר ראשון, אות ש' במקומות ספורים הוזכר ר' שמעון בן יהודה במפרשים בכתיב "ברבי" או "בר'", ייתכן כי בטעות.
קוה

האם התכוונתם ל... אבשלום קווה – סופר ועיתונאי ישראלי אפרים משה קוה (Kuh) – משורר יהודי-גרמני דליה קווה – ביולוגית ומשוררת ישראלית יהודה קווה – במאי סרטים דוקומנטריים משה קוה – פיזיקאי ישראלי קאווה – יין מבעבע ספרדי קווה-קווה – יצירת אוריגמי המשמשת כמשחק ילדים קוה (ממלכה עתיקה)
שכונת קרמידאר

שכונת קרמידאר בבוקרשט (ברומנית Mahalaua Cărămidarilor), הידועה גם בשם Cărămidarii de Jos (קרמידאר תחתית) הייתה שכונה היסטורית עממית ("מאחאלה") בדרום-מזרחה של העיר בוקרשט, בירת רומניה. קיומה כיישוב תועד לראשונה בשנת 1668. היא שכנה באדמות ביצתיות על הגדה הימנית של הנהר דמבוביצה, לא רחוק מהגבעות פיסקולוי, מרצישורולוי ווקרשט. השכונה השתרעה מ"הגשר הישן" (פודול וק Podul vechi), כיום הגשר "טימפור נוי" (Timpuri Noi - "זמנים חדשים") ועד ליציאת הדמבוביצה מן העיר. במאה ה-18 המקום הפך לחלק מן העיר בוקרשט. שמה - קרמידאר - ציין את מקצוע יוצרי הלבנים, ברומנית "קרמידה" (מילש שהושאלה מיוונית "קרמידי"). כאן יוצרו לבנים ששימשו לבניית בתים וארמונות רבים בבוקרשט למשך כמה מאות שנים. בשלהי המאה ה-19 התקיים בשכונה מפעל המים שסיפק מים לעיר. במאה ה-19 תושבי השכונה התחילו לעסוק בגידול ירקות ופרחים, סנדלרות ומלאכות אחרות. במחצית הראשונה של המאה ה-19 הייתה השכונה אחת מ"עשר היציאות" או ה"מחסומים" (המצוינים בתקנון האורגני של בוקרשט). בשכונה זאת בילה חלק רב מילדותו הצייר ניקולאיה גריגורסקו. הוא עבר לגור בה עם אמו ואחיו בשנת 1843. בשכונה זו נולדה בשנת 1913 הזמרת הלאומית של רומניה במאה ה-20, מריה טנאסה. כיום, במקום שבו נמצאה בעבר שכונת קרמידאר, עומד רובע טינרטולוי (רובע "הנוער"). ציון היסטורי לשכונה שאיננה עוד נשארה כנסייה לכבוד גאורגה הקדוש (ספנטול גאורגה) הנקראת "קרמידאר דה ז'וס" (קרמידאר תחתית). בימי מלחמת העולם השנייה, בהפצצה האווירית האמריקאית הגדולה הראשונה על בוקרשט ב-4 באפריל 1944, נהרגו בשכונה כ-140–150 אזרחים, מתוכם 75 נקברו בבית הקברות המקומי. אתר השכונה לשעבר משתלב כעת בנוף המודרני של בוקרשט, שבו התפתחו קמפוס האוניברסיטה הפוליטכנית, הגן הבוטני, בניינים צבוריים ושיכוני מגורים. בבוקרשט של פעם הייתה קיימת גם שכונה בשם "קרמידאר דה סוס" (קרמידאר עילית) גם על אדמות ביצתיות בקצה הצפון-מערבי של העיר, במקום שבו נכנסה הדמבוביצה אל הכפר גרוזבשט. Constantin C. Giurescu Istoria Bucureştilor, Bucureşti, Vremea, 2009 אתר הפארוכיה קרמידאר דה ז'וס כנסיית קרמידאר דה ז'וס עם תמונות C.Giurescu עמ' 47 אתר הפארוכיה "קרמידאר דה ז'וס" C.Giurescu עמ' 420
קלאובולוס איש לינדוס

קלאובולוס איש לינדוס (ביוונית: Κλεόβουλος) היה אחד משבעת חכמי יוון שחי במהלך המאה ה-6 לפנה"ס. קלאובולוס היה בנו של אבגוראס, ואזרח לינדוס שברודוס, יוון. קלמנס מאלכסנדריה אמר עליו שהיה מלך הלינדיאנים, ופלוטרכוס תיאר אותו כטיראני. במכתב שצוטט על ידי דיוגנס לארטיוס נאמר כי קלאובולוס הזמין את סולון ללינדוס כמקום דמוקרטי, על מנת לברוח מפייסיסטראטוס הרודן באתונה, דבר שכנראה לא היה הגיוני. קלאובולוס טען כי למד פילוסופיה במצרים, מעבר לחכמה שרכש ביוון. לקלאובולוס איש לינדוס הייתה בת בשם קלאובולינה אשר הייתה נוהגת לכתוב חידות "הקסמטר" (חידות ארוכות), שעליהן נאמר כי היו משמעותיות לא פחות משלו. נאמר עליו כי חי עד גיל שבעים והיה מכובד ובעל מראה טוב, וכיום יש קבר על שמו בלינדוס. מדיה וקבצים בנושא קלאובולוס איש לינדוס בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא יוון העתיקה ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פיטאקוס איש מיטילנה

פיטאקוס איש מיטילנה (יוונית: Πιττακός) בנו של הירדיוס (כ 640-568 לפנה"ס), היה אחד משבעת חכמי יוון. פיטאקוס נולד במיטילנה, ושם בתור גנרל בצבא הוביל חייליו לניצחון על צבא אתונה ומפקדם פרינון. עקב ניצחונו על האתונאים, נתנו תושבי מיטילנה בידיו את כוח השלטון. לאחר עשר שנים של שלטון התפטר פיטאקוס מתפקידו, ולעיר הוכנסה חוקה למען הסדר הטוב. בזמן שהאתונאים תקפו את העיר מיטילנה, פיטאקוס אתגר את גנרל הצבא האתונאי לקרב יחידים (אחד על אחד) מתוך הבנה כי התוצאות יקבעו את המלחמה וימנעו שפיכות דמים מיותרת. ולאחר שזכה בקרב, נבחר להיות שליט במיטילנה. סופרים מסוימים מתארים את פיטאקוס כאב לבן ושמו טירהאאוס. מדיה וקבצים בנושא פיטאקוס איש מיטילנה בוויקישיתוף פיטאקוס איש מיטילנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יוון העתיקה ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
התכנסות נקודתית

התכנסות נקודתית היא תכונה באנליזה מתמטית של סדרות פונקציות וטורי פונקציות, בה יש התכנסות בכל נקודה של הסדרה או הטור. תכונה זו חלשה יותר מתכונת ההתכנסות במידה שווה של סדרות וטורי פונקציות, ואינה מבטיחה שתכונות כגון רציפות ואינטגרביליות עוברות מפונקציות הסדרה אל פונקציית הגבול. תהי   { f n } n = 1 ∞ {\displaystyle \ \{f_{n}\}_{n=1}^{\infty }} סדרת פונקציות המוגדרת בקטע   I {\displaystyle \ I} . אנו אומרים שהסדרה מתכנסת נקודתית ב־   x 0 ∈ I {\displaystyle \ x_{0}\in I} אם הסדרה   { f n ( x 0 ) } n = 1 ∞ {\displaystyle \ \{f_{n}(x_{0})\}_{n=1}^{\infty }} (זוהי סדרת מספרים ממשיים) מתכנסת. אנו אומרים שסדרת פונקציות מתכנסת נקודתית בקטע   I {\displaystyle \ I} אם היא מתכנסת נקודתית בכל נקודה   x ∈ I {\displaystyle \ x\in I} . ניתן גם להגדיר את ההתכנסות באמצעות קריטריון קושי להתכנסות הסדרה   { f n ( x ) } n = 1 ∞ {\displaystyle \ \{f_{n}(x)\}_{n=1}^{\infty }} לכל   x {\displaystyle \ x} :   ∀ ε > 0   :   ∀ x ∈ I   :   ∃ N x > 0   :   such that   ∀ n , m > N x : | f n ( x ) − f m ( x ) | < ε {\displaystyle \ \forall \varepsilon >0\ :\ \forall x\in I\ :\ \exists N_{x}>0\ :\ {\mbox{such that}}\ \forall n,m>N_{x}:|f_{n}(x)-f_{m}(x)|<\varepsilon } את פונקציית הגבול נסמן ב־   f {\displaystyle \ f} והיא מוגדרת על ידי   f ( x ) = lim n → ∞ f n ( x ) {\displaystyle \ f(x)=\lim _{n\to \infty }f_{n}(x)} . אם הטווח של כל הפונקציות   { f n } n = 1 ∞ {\displaystyle \ \{f_{n}\}_{n=1}^{\infty }} הוא לא הישר הממשי, אלא מרחב נורמי כללי, התכנסות נקודתית שלה ב־   x 0 ∈ I {\displaystyle \ x_{0}\in I} מוגדרת באותו אופן: אם הסדרה   { f n ( x 0 ) } n = 1 ∞ {\displaystyle \ \{f_{n}(x_{0})\}_{n=1}^{\infty }} מתכנסת, בתור סדרה של איברים במרחב נורמי. אולם, בניגוד למקרה הממשי, קריטריון קושי להתכנסות לא תמיד תקף. מרחב נורמי שבו כל סדרת קושי מתכנסת נקרא מרחב בנך. נעיין בסדרת הפונקציות   f n ( x ) = x n {\displaystyle \ f_{n}(x)=x^{n}} המוגדרת בקטע   [ 0 , 1 ] {\displaystyle \ [0,1]} . הסדרה מתכנסת נקודתית לפונקציה: lim n → ∞ f n ( x ) = f ( x ) = { 0 if  0 ≤ x < 1 1 if  x = 1 {\displaystyle \lim _{n\to \infty }f_{n}(x)=f(x)=\left\{{\begin{matrix}0&{\mbox{if }}0\leq x<1\\1&{\mbox{if }}x=1\end{matrix}}\right.} פונקציית הגבול אינה רציפה, אף על פי שכל הפונקציות בסדרה הן רציפות. מכאן שההתכנסות אינה במידה שווה, משום שאם סדרת פונקציות רציפות מתכנסת במידה שווה, הרי גם פונקציית הגבול רציפה. התכנסות נקודתית, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
איתנים

המונח "דיר עמר" מפנה לכאן. לערך העוסק בכפר פלסטיני במועצה האזורית אל-איתיחאד, ראו דיר עמאר. אֵיתָנִים הוא הר בהרי ירושלים, גובהו 776 מ' מעל פני הים. הוא ממוקם לצד כביש 395 מעין כרם לאשתאול, בין המושבים רמת רזיאל וגבעת יערים. על ההר היה ממוקם עד 1948 הכפר דיר עמר (دير عمرو). בשנת 1942 נוסד במקום בית ספר חקלאי וחווה חקלאית ליתומים ערבים מהמאורעות במרד הערבי הגדול. המוסד המרכזי השוכן על ההר הוא בית חולים איתנים השייך למועצה אזורית מטה יהודה. על ההר נמצא גם מתקן מרכזי לשידורי רדיו וטלוויזיה, לניתוב השידורים לכל רחבי הארץ. מדיה וקבצים בנושא איתנים בוויקישיתוף Sharif S. Elmusa, Muhammad Ali Khalidi, All that Remains: The Palestinian Villages Occupied and Depopulated by Israel in 1948, Institute for Palestine Studies, 1992, ISBN 978-0-88728-224-9. (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא הרים ובנושא ירושלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אשתאול

אשתאול הוא מושב צפונית לעיר בית שמש השייך למועצה אזורית מטה יהודה. היישוב הוקם על ידי עולים מתימן בשנת 1949, מיד עם תום מלחמת העצמאות. שמו של היישוב כאחת מערי שבט דן. על פי התנ"ך, רוח ה' החלה לפעם בשמשון בין צרעה לאשתאול. המושב נוסד עם שאר יישובי פרוזדור ירושלים בתום מלחמת העצמאות, על קרקעות הכפרים הערביים הנטושים אישוע ועסלין, וזאת כדי ליצור רצף התיישבותי בין השפלה לבין ירושלים. גרעין המייסדים הראשון, 80 משפחות, עלה לקרקע בחודש דצמבר בשנת 1949, והורכב רובו ככולו מעולים יוצאי תימן. השם העברי אשתאול ניתן למקום בדצמבר 1949. ב-1950 החלו בנטיעת היער הגדול המקיף את היישוב, ששימש ככפר עבודה ותושביו התפרנסו מעבודות יערנות במסגרת הקרן הקיימת לישראל. מאוחר יותר זכה היער בשם "יער הקדושים". בשלב מאוחר יותר נרתם ארגון הג'וינט בארץ, וסייע לתושבי המקום לפתח את ענפי החקלאות, ובכלל זה הלול. ב-1952 נבחר המושב לייצג את מושבי העולים בסרט התדמית "השחר בוקע", שהפיקה הסוכנות היהודית בבימויו של אריה להולה. בשנת 1960 צולם סרט הקולנוע הבריטי "סיפורו של דוד" (A Story of David) בסמוך למושב. בסוף שנות ה-90 בוצעה הרחבה במושב, במסגרתה נקלטו כ-100 משפחות חדשות שבנו את ביתן במגרשים ששווקו על ידי מינהל מקרקעי ישראל. כיום גרים במושב מעל 200 משפחות ובתי-אב המנהלים חיי קהילה ערים. תושבי אשתאול מתפרנסים מענפי חקלאות מסורתיים, לולי מטילות, תיירות פנים, ומגוון מקצועות חופשיים בהם עוסקים תושבי המושב וההרחבה. אשתאול לקראת ערב אשתאול ממעוף הציפור מפת המושב מרכז קהילתי אשתאול נטיעת יער אשתאול, 1945 אשתאול, 1957 מיכאל יעקובסון, סקירה מלווה במפות ותמונות על תולדות היישוב באתר 'חלון אחורי', 20 באוגוסט 2013 מידע על אשתאול בקטלוג הספרייה הלאומית אשתאול (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 ( ראו למשל:שופטים יג, כה. נקבעו שמות לישובים בפרוזדור ירושלים, הארץ, 26 בדצמבר 1949 שמות חדשים ליישובים ביהודה, על המשמר, 23 בדצמבר 1949 דו"ח חטיבת "הראל" מתוך יומן המבצעים של מבצע "דני", באתר הפלמ"ח שמות חדשים ליישובי הפרוזדור, על המשמר, 26 בדצמבר 1949 כפר עבודה אשתאול, דבר, 9 ביוני 1950
דיין דיהן

דיין ויליאם דיהן (באנגלית: Dane William DeHaan; נולד ב-6 בפברואר 1986) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי. ידוע בזכות תפקידיו בסרט "כרוניקה בזמן אמת", בתור הארי אוסבורן בסרט "ספיידרמן המופלא 2" ומתפקידו כג'סי בסדרה "בטיפול". דיהן נולד בעיר אלנטאון שבפנסילבניה, בנם של סינתיה בוסיה ושל ג'ף דיהן, מתכנת מחשבים במקצועו. לדיהן אחות גדולה אחת, מייגן. דיהן הוא בוגר בית הספר לאומנויות של קרוליינה הצפונית. דיהן החל את דרכו המקצועית כשחקן בברודוויי במחזה "בפאלו אמריקאי". הוא התפרסם לראשונה בעונה השלישית של סדרת הדרמה האמריקאית "בטיפול" ברשת HBO, אשר מבוססת על סדרת ישראלית באותו שם מאת חגי לוי, בה גילם את ג'סי, נער הומו הבוחן את קשריו עם הוריו המאמצים ועם אמו הביולוגית. ב-2011 הופיע כשחקן אורח בשלושה פרקים בסדרת הערפדים המצליחה "דם אמיתי", בתפקיד חבר אנשי הזאב טימבו. ב-2012 הופיע בתפקיד הראשי בדרמת הפעולה הבדיונית "כרוניקה בזמן אמת", בתור הנער אנדרו דטמר. בשנת 2013 שיחק לצד ריס וית'רספון וקולין פירת' בסרט הפשע "קשר שטני" של הבמאי אטום אגויאן. בשנת 2013 בנוסף שיחק דיהן בסרט עם דניאל רדקליף שנקרא הרוג את יקיריך, שהביא לו המון הכרה בתחום הסרטי דרמה והקהילה הלהט״בית בשנת 2016 כיכב דיהן בסרט המסתורין והמדע-בדיוני "מרפא לבריאות" בבימויו של גור ורבינסקי, וכמו כן דיבב את דמותו של ויקטור בסרט האנימציה "לרקוד". בשנת 2017 שיחק את התפקיד הראשי בסרט "ולריאן ועיר אלף הכוכבים" בבימויו של לוק בסון וגם שיחק בסרט הדרמה העצמאי "קדחת הצבעונים" לצדן של אליסיה ויקנדר וקארה דלווין. בשנת 2020 כיכב דיהן בתפקיד הראשי של כריס לינווד בסדרת הפשע האיטלקית "זירו זירו זירו" שיצר סטפאנו סולימה לפריים וידאו, והוא מבוסס על ספר באותו שם מאת רוברטו סביאנו. באותה שנה כיכב בתפקיד הראשי בסדרה "הזר" של שירות הסטרימינג קוויבי. דיהן נישא לשחקנית אנה ווד ב-30 ביוני 2012. השניים נמצאים בזוגיות מאז 2006, ואף הופיעו יחד בסרט "כרוניקה בזמן אמת" בשנת 2012. בתם הראשונה נולדה ב-2017, ובן שנולד בשנת 2020. המשפחה מתגוררת בויליאמסבורג, ברוקלין שבניו יורק. מדיה וקבצים בנושא דיין דיהן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דיין דיהן (באנגלית) דיין דיהן, ברשת החברתית פייסבוק דיין דיהן, ברשת החברתית אקס (טוויטר) דיין דיהן, ברשת החברתית אינסטגרם דיין דיהן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) דיין דיהן, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי דיין דיהן, באתר AllMovie (באנגלית) דיין דיהן, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) דיין דיהן, באתר Box Office Mojo (באנגלית) דיין דיהן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) דיין דיהן, באתר Discogs (באנגלית)
בית נקופה

בית נקופה הוא מושב הממוקם באזור הרי ירושלים בסמוך לאבו גוש, ושייך למועצה אזורית מטה יהודה. מקור השם ביישוב נוּקְבְתָא שבבנימין הנזכר בתלמוד וממנו באה משפחת כוהנים שנשאה את אותו שם (גם רבי יהודה הנשיא העיד על עצמו שזה מוצאו). לפי הסברה, השם העתיק השתמר בשם הכפר הערבי ששכן במקום, בית נַקּוּבָּא. מקור השם בנקבָּה ארוכה ועמוקה, חצובה בסלע, בראש ההר (דומה לנוקבתא דְעִיּוֹן – מפל התנור, שבשמורת נחל עיון; הערבים מפרשים את השם מלשון נַקְּבּ, מעבר, משום היותו שוכן במעבר הררי). המושב הוקם בשנת 1949 על ידי שבעה זוגות אשר עלו מיוגוסלביה לאחר מלחמת העולם השנייה. בהמשך הצטרפו אליו עולים ממרוקו. הוא משתייך לתנועת המושבים. המושב הוקם על חורבות הכפר הערבי בית נקובא, שתושביו עזבו אותו ב-1948, ולא הורשו לחזור אליו לאחר מכן. ב-1962 הקימו תושבי הכפר המקורי את הכפר עין נקובא על חלק מאדמותיהם, דרומית ליישוב. למושב הוקצה שטח של כ-1,640-1,680 דונם, ויועד ל-60 משקים. בפועל התיישבו בו 48 משפחות בלבד. החלק הצפוני הגבוה של המושב החלק הדרומי הנמוך של המושב מדיה וקבצים בנושא בית נקופה בוויקישיתוף אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך ומטח, 2010 "כל מקום ואתר", עמ' 66, משרד הביטחון – ההוצאה לאור והוצאת כרטא, 1987 7049-05-14 באדר נגד בית נקופה מושב עובדים, פסק דין מיום 6 ביולי 2016 ערך זה הוא קצרמר בנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בקוע

בקוע הוא מושב בגבול הרי יהודה ושפלת יהודה בקצה פרוזדור ירושלים צפונית מערבית לבית שמש. ממוקם סמוך לקילומטר ה-35 של כביש 3, בין צומת נחשון למחלף לטרון. שייך למועצה אזורית מטה יהודה. היישוב הוקם בשנת 1952 על ידי עולים מתימן. בשנים האחרונות הורחב היישוב לשתי שכונות נוספות, כ-90 משפחות חדשות נוספו, שכונה אחת בתוך היישוב הישן ושכונה נוספת בדרום מערב היישוב הישן צמוד ליער בקוע (גבעת המגינים) בתוך היישוב נמצאת מכולת, גן ילדים, פעוטון, גן משחקים, ומגרש כדורגל/כדורסל. בנוסף לכך ביישוב נמצאים שלושה בתי כנסת. שמו של היישוב הוא סמלי, ומסמל את הביקוע ואת עקיפת המצור על ירושלים במלחמת העצמאות באמצעות דרך בורמה שראשיתה בסמוך למושב. מחלף בקוע אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 ערך זה הוא קצרמר בנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מזראטי גראן-טוריסמו

המזראטי גראן-טוריסמו היא מכונית 2 דלתות (קופה) בעלת 2+2 מושבים מבית מזראטי האיטלקית. המכונית חולקת את אותה הפלטפורמה כמו המזראטי קוואטרופורטה V. הרכב נחשף לראשונה בתערוכת הרכב בז'נבה בשנת 2007. הגרסה הסטנדרטית מגיעה עם מנוע בנפח 4.2 ליטר (4,244 סמ"ק) בתצורת V8 בעל הספק של 400 כ"ס ותיבת הילוכים ZF אוטומטית בעלת 6 מהירויות. הפלטפורמה 2+2 נגזר מהמזראטי קוואטרופורטה V. דגם ה-S כולל מנוע בנפח 4,691 סמ"ק בתצורת V8 בעל הספק מרבי של 434 כ"ס ב-7,000 סל"ד ומומנט מרבי של 50 קג"מ ב-4,750 סל"ד. המכונית מגיעה עם תיבת הילוכים רובוטית חצי אוטומטית בעלת 6 מהירויות. הדגם נחשף לראשונה בתערוכה בז'נבה בשנת 2008. בשנת 2009 נחשפה הגראן-טוריסמו S האוטומטית המגיעה עם תיבת הילוכים ZF אוטומטית בעלת 6 מהירויות. זהו דגם ייצור מוגבל המבוסס על קונספט הגראן-טוריסמו MC. הדגם כלל 6 נקודות של חגורות בטיחות, מכל דלק בנפח 120 ליטר, בלמי דיסק מוגדלים ועוד תוספות. הרכב נחשף בצרפת והוצע למכירה עם תג מחיר של 135,000 אירו. זוהי תוכנית שדרוג המבוססת על הגראן-טוריסמו MC. היא הוצעה בתחילה לדגמי הגראן-טוריסמו S, אך התרחבה לכלל דגמי הגראן-טוריסמו לאחר מכן. גראן-טוריסמו S עם חבילת שדרוג MC ספורט ליין נחשף לראשונה בתערוכת הרכב בבולוניה בשנת 2008. בספטמבר 2010, מזראטי חשפה שהם הולכים להוציא דגם חדש לגראן-טוריסמו, ה-MC סטראדל (Stradale). הדגם הוא 2 מושבים בלבד, עוצמתי יותר (הספק מרבי של 444 כ"ס), קל יותר ובעל מבנה אווירו-דינמי טוב יותר מאשר הדגמים הקודמים, והכל עם אותה תצרוכת הדלק של הגראן-טוריסמו הבסיסי. השינויים ברכב הוסיפו לו 2 מ"מ נוספים באורך. זהו דגם הגראן-טוריסמו הראשון ששבר את מהירות ה-300 קמ"ש, עם מהירות מרבית של 301 קמ"ש. הדגם הזה מהווה את המחליף לגראן-טוריסמו S. הוא הוצג לראשונה בתערוכת הרכב בז'נבה בשנת 2012. השינויים העיקריים הם מנוע 4.7 ליטר משופר בעל הספק מרבי של 454 כ"ס, ספוילר קדמי בסגנון שונה, פנסים קדמיים חדשים, הגה ומושבים חדשים. 2 תיבות הילוכים יוצעו בדגם הספורט; תיבת הילוכים אוטומטית סטנדרטית בעלת 6 מהירויות ותיבת בעלת 6 מהירויות בעלת אופציית העברת הילוכים ידנית. הגראן-קבריו הוא דגם בעל גג נפתח (קבריולה) של הגראן-טוריסמו S האוטומטית המצויד בגג קנבס. לגראן-קבריו תצורת מושבים 2+2 כמו של הגראן-טוריסמו, דבר ההופך אותה לדגם הקבריולה הראשון של מזראטי בעל 4 מושבים. הדגם נחשף לראשונה בפרנקפורט בשנת 2009, כאשר הייצור שלו התחיל בשנת 2010. הגראן-קבריו מונעת עם אותו מנוע 4.7 ליטר בתצורת V8 שקיים בגראן-טוריסמו S האוטומטית. מזראטי חשפה בתערוכת הרכב בז'נבה בשנת 2011 גרסה חדשה לגראן-קבריו בעלת ביצועים ושליטה משודרגים. לגרסה הזו מנוע בנפח 4.7 ליטר בתצורת V8 בעלת הספק מרבי של 444 כ"ס ומומנט מרבי של 52 קג"מ. למכונית מוצמדת תיבת הילוכים ZF אוטומטית בעלת 6 מהירויות. דגם "מזראטי גראן-טוריסמו" מופעל כ-ניידת משטרה במשטרת דובאי. רועי צוקרמן, מזראטי מרשימה עם קבריולה חדשה: גראן-קבריו, באתר ynet, 24 באוגוסט 2009
קייזרשמרן

קייזרשמרן (בגרמנית: Kaiserschmarrn, בתרגום חופשי: סמרטוטי הקיסר) הוא שמו של קינוח מן המטבח האוסטרי. מקור ההשראה למנה המתוקה הוא ככל הנראה מאכל בווארי בסיסי בשם Kartoffelschmarrn המורכב מחתיכות של תפוחי אדמה מבושלים המטוגנים בשמן, לעיתים בתוספת בצל, בתערובת עם קמח או ביצה. המילה שמארן פירושה לרוב הבל או שטות. נעשה בה שימוש גם בהקשר לבגדים באיכות ירודה ("סמרטוטים"). על פי המסורת המנה הוכנה בראשונה עבור הקיסר האוסטרי פרנץ יוזף והייתה חביבה עליו במיוחד, עד שנהג לאכול גם את המנה שהוגשה לאשתו הקיסרית סיסי, שהעדיפה להימנע מלאכול אותה כדי לשמור על גיזרתה הדקה. קייזרשמרן מכינים מקרעי פנקייק עבה, המורכב מקמח, ביצים מוקצפות וחלב, ומטוגן בחמאה ליצירת חביתיה אוורירית. לעיתים מוסיפים לתערובת גם צימוקים, אגוזים, או חתיכות פרי. לאחר הטיגון ובטרם ההגשה נהוג לבזוק על המנה אבקת סוכר. לצד המנה נהוג להגיש רוטב סמיך העשוי משזיפים מבושלים בסוכר. קייזרשמרן נפוץ גם בבוואריה ונאכל שם לרוב כמנה עיקרית בלוויית רסק תפוחים. מדיה וקבצים בנושא קייזרשמרן בוויקישיתוף מתכון לקייזרשמרן, וואלה אוכל https://info.bml.gv.at/themen/lebensmittel/trad-lebensmittel/speisen/kaiserschmarren.html https://www.spiegel.de/reise/aktuell/reisespeisen-kaspar-hauser-der-kueche-a-469105.html על פי רות סירקיס ב-http://www.sirkis.co.il/katava_in.asp?num=1750&menu=40
תפוזינה

תפוזינה היא פרי הדר שנוצר מהכלאה של טנז'רינה (אנ') (Citrus tangerina) ופומלו או אשכולית. גודל התפוזינה הוא כשל התפוז, אך יש בו יותר מיץ מאשר בתפוז, קליפתו דקה יותר והוא מתוק יותר. לתפוזינה צורת כדור כאשר על ראשה בליטה. למין זה שני זנים עיקריים, אורלנדו ומינאולה. אורלנדו - זהו המין הראשון שהוכלא. הוא פותח על ידי ה-USDA בשנת 1911 והוא גדל בעיקר בקליפורניה ואריזונה שבארצות הברית. מינאולה - מין זה נוצר ב-1931 על ידי ה-USDA מהכלאה של חצי טנז'רינה מזן דאנקי (Dancy tangerine) וחצי אשכולית מזן דאנקן (Duncan grapefruit). הוא נקרא על שם העיר מינאולה (Minneola) שבפלורידה. זהו המין הנפוץ בעולם והוא גדל בעיקר בפלורידה ובישראל. מדיה וקבצים בנושא תפוזינה בוויקישיתוף תפוזינה, באתר ITIS (באנגלית) תפוזינה, באתר Tropicos (באנגלית) תפוזינה, באתר GBIF (באנגלית) תפוזינה, באתר IPNI (באנגלית) זן של קלמנטינה מידע על זן אורלנדו באתר אוניברסיטת פלורידה מידע על זן מינאולה באתר אוניברסיטת פלורידה
יצחק וייס

האם התכוונתם ל... הרב יצחק אייזיק וייס (סבליאבה) - רב הונגרי הרב יצחק אייזיק וייס - אדמו"רה השני של חסידות ספינקא. בן אחיינו של הרב יצחק אייזיק מסבליאבה אייזיק הירש וייס – היסטוריון וחוקר התלמוד פרופסור צחי וייס - מרצה לספרות באוניברסיטה הפתוחה הרב יצחק וייס (וערבוי) - רב הונגרי, כיהן בווערבוי וקדלבורג, מחבר שו"ת שיח יצחק הרב יצחק יעקב וייס - גאב"ד העדה החרדית הרב יצחק טוביה וייס - גאב"ד העדה החרדית הרב יצחק ישעיה וייס - רבה של נווה אחיעזר בבני ברק, היסטוריון וגנאלוג