laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יזמים צעירים

יזמים צעירים ישראל הוא ארגון המפעיל פרויקטים העוסקים בחשיפתם של בני נוער בגילאי תיכון לעולם העסקים והיזמות, במסגרתם הם מתנסים בהקמת מיזם עסקי והפעלתו במשך שנת לימודים אחת, בליווי של מורים ומנחים עסקיים מתנדבים מהקהילה העסקית והאקדמיה, וכן נחשפים לתחומי ידע נוספים. בתוכנית "עושים עסקים", בעזרת מנחים פדגוגים ומנחים עסקיים, מקימים בני הנוער למעשה חברה ועוסקים בניהולה השוטף - קביעת בעלי תפקידים, כתיבת תוכנית עסקית, גיוס הון ושיווק המוצר לקהל היעד. הארגון שמפעיל את הפרויקט בישראל, ארגון יזמים צעירים ישראל, הוא ארגון ללא מטרות רווח שהוקם במתכונתו הנוכחית בשנת 1998 על ידי היו"ר אלה גליל. מנכ"לית הארגון היא יעל חן נחמן. הארגון חבר בארגון-הגג הבינלאומי Joniur Achievement מארצות הברית שבו חברות, נכון לעשור השני של המאה ה-21, 102 מדינות. בתום כל שנה עסקית, אשר בה הקבוצה מתגבשת, עובדת, מתכננת מוצר ומוכרת אותו, משתתפים חברי הקבוצה בתחרויות מחוזיות וארציות, כשבסופן נבחרת הקבוצה הטובה מכולן אשר נוסעת לתחרות בינלאומית בה היא מציגה את מוצרה. מדיה וקבצים בנושא יזמים צעירים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יזמים צעירים יזמים צעירים, ברשת החברתית פייסבוק יזמים צעירים, ברשת החברתית אקס (טוויטר) יזמים צעירים, ברשת החברתית אינסטגרם יזמים צעירים, סרטונים בערוץ היוטיוב אתר הבית של יזמים צעירים ישראל יזמים צעירים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
בצלאל בזק

בצלאל בָּזָק (ביז'ינסקי) (ח' בשבט ה'תרנ"ח, 31 בינואר 1898 – י"א בכסלו ה'תשל"ה, 25 בנובמבר 1974) היה פעיל ציבורי בולט בציונות הדתית. נולד בוולוצלבק שבאימפריה הרוסית (בתחומי פולין של ימינו) למשה ביז'ינסקי ולחיה. הוא קיבל חינוך מסורתי בחדר ובישיבה. השכלה כללית רכש מפי מורים פרטיים. מנעוריו היה פעיל ב"צעירי מזרחי" בעירו וולוצלבק וכן בחינוך הדתי ובקרן היסוד. במשך הזמן נבחר כחבר מועצת המזרחי ומועצת הפועל המזרחי בפולין. בשנת ה'תרפ"ד נשא לאשה את שושנה, ובשנת 1925 עלה עמה לארץ ישראל וקבע את מושבו בירושלים. בשנת 1934 היה מראשי סיעת "אל המקור" של הפועל המזרחי. כיהן כחבר מועצת ההסתדרות של הפועל המזרחי בירושלים וחבר נשיאות המרכז של הסתדרות הפועל המזרחי בארץ ישראל. היה חבר אספת הנבחרים, החל מהאסיפה השנייה, מטעם הפועל המזרחי וחבר הוועד הלאומי. בתקופת המאבק, בשנת תש"ז (1947), שימש כמ"מ חבר הנהלת הוועד הלאומי. השתתף בקונגרסים הציוניים החל מהקונגרס הי"ב (פרט לקונגרס הי"ד) ולאחר מכן חבר נשיאות הוועד הפועל הציוני. היה יו"ר ועדת הבחירות במחוז ירושלים לכנסת הראשונה; חבר המועצה ליד המושל הצבאי למחוז ירושלים בתקופת מלחמת העצמאות. שימש במשך שנים כמזכיר הכללי של המרכז העולמי של הפועל המזרחי, גזברו של המרכז ובשנים האחרונות לחייו יו"ר בפועל ויושב ראש "מפעל התורה למען הישיבות בארץ ישראל". היה חבר המועצה הדתית בירושלים מייסודה בשנת 1936. פרסם מאמרים בעיתונים: "המזרחי", "קדם" (שהופיע בפולין), "התור", "נתיבה" ו"הצופה". ערך את קובץ "נירותינו" שהופיע בוולוצלבק. פרסם קובץ על הפועל המזרחי בארץ ישראל בהוצאת צעירי המזרחי, ניו יורק תרפ"ז. לאחר מותו, ב-1974, הובא למנוחות בבית הקברות סנהדריה. עיריית ירושלים קראה על שמו את הרחוב המקשר בין שכונת ניות וגבעת מרדכי. לבצלאל בזק שלושה בנים: השופט יעקב בזק. שמואל בזק, מזכיר ועדת הכספים בכנסת ומחבר הספר "בעיר דוד ובשבי הלגיון - פרקי יומן". אשתו של שמואל בזק, אסתר, בת למשפחת שרשבסקי הידועה מגרמניה (דודניתו של מיכאל ששר), הייתה מראשונות המתיישבות בגוש קטיף. בנם של שמואל ואסתר הוא שי בזק, לשעבר יועץ התקשורת של בנימין נתניהו וקונסול ישראל בפלורידה. עו"ד משה בזק, שנישא לזהבה, נכדתו של הרב צבי פסח פרנק, בת בנו תנחום פרנק. בנם הוא הרב אמנון בזק. דוד תדהר (עורך), "בצלאל בזק", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ד (1950), עמ' 1771 סיעת אל המקור בהפועל המזרחי, דואר היום, 13 בנובמבר 1934 נציגות היהדות הדתית במושב, הצופה, 22 במאי 1947 קונגרוס ירושלים ננעל אחרי שבחר במוסדות התנועה, הצופה, 31 באוגוסט 1951 ב. בזק יצא לכינוס המזרחי בפאריס, הצופה, 20 בינואר 1952 י. אבן חן, המועצה הדתית בירושלים, הצופה, 20 ביוני 1954 נבחרה הנהלה למועצה הדתית בירושלים, הצופה, 11 ביוני 1954 בצלאל בזק נפטר בירושלים, מעריב, 27 בנובמבר 1974
זווית התקפה

זווית התקפה (באנגלית: AOA‏ - Angle Of Attack), בכלי תעופה היא הזווית שבין מיתר של משטח אווירודינמי מסוים (כנפיים, זנב וכדומה) לבין כיוון הזרימה היחסית בכיוונו. במילים אחרות, זווית התקפה נמדדת בין המיתר לבין כיוון התקדמותו. קיימת הפרדה בין זווית התקפה של כנף לזווית התקפה של מטוס, בעוד זאת של הכנף מתייחסת לזווית בין הפרופיל הממוצע בכנף למהירות הזרימה המציפה, זווית התקפה של מטוס מתייחסת לזווית הנוצרת בין הציר האורכי של מטוס לזרימה המציפה. בהינתן שהמבנה של המטוס ידוע, ניתן מזווית כללית זאת להגיע לזוויות ההתקפה הנוצרות על הכנפונים השונים. המונח רלוונטי בעיקר לגבי התקדמות בחלל המכיל גז או נוזל. ככל שגדלה זווית ההתקפה, כך גדל כוח התגובה של הגז או הנוזל המופעל על המשטח. כיוון הכוח הוא השקול שבין כיוון ההתקדמות לזווית ההתקפה, ובמקרה של כלי טיס גדל כוח העילוי ככל שגדלה זווית ההתקפה של הכנף או להב המדחף או הרוטור, אך רק עד גבול מסוים שנקרא "זווית הזדקרות", שמעבר לו קטן כוח העילוי עד אפס. זווית ההתקפה הגבוהה ביותר עד היום, שבה מטוס נשאר יציב לאורך יותר מ־10 שניות היא 89.8°, שהושגה על ידי המטוסים הרוסיים סוחוי Su-35 וסוחוי Su-37. השימוש העיקרי בזויות התקפה מופיע במשואת הכוחות הנוצרים על גוף בזרימה מציפה. ככלל, ניתן להגיד שככל שזווית ההתקפה גדולה יותר, הכוח שיפעל על הגוף יהיה גדול יותר. בזווית התקפה גדולה, הזרימה מתנתקת מהגוף בתהליך הקרוי "הזדקרות" והגוף מאבד את הכוחות שפועלים עליו. כוח עילוי על פרופיל ניתן על ידי: L = 1 2 ρ v 2 S C L α α {\displaystyle L={\frac {1}{2}}\rho v^{2}SC_{L_{\alpha }}\alpha } כאשר - L {\displaystyle L} - כוח העילוי ( N {\displaystyle N} ) ρ {\displaystyle \rho } - צפיפות האוויר, הקטנה ככל שעולים בגובה ( k g m 3 {\displaystyle {\frac {kg}{m^{3}}}} ) v {\displaystyle v} - המהירות היחסית בין הכנף לבין האוויר ( m s {\displaystyle {\frac {m}{s}}} ) S {\displaystyle S} - שטח הכנף ( m 2 {\displaystyle m^{2}} ) C L α {\displaystyle C_{L_{\alpha }}} - מקדם העילוי (חסר ממדים) α {\displaystyle \alpha } - זווית התקפה (רדיאנים) זווית התקפה, באתר MathWorld (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סרצנים

המונח "סרצין" מפנה לכאן. לערך העוסק בפוליטיקאי גרמני, ראו תילו סראצין. "סָרָצֶנִים" או "סָרָקֶנִים" (ביוונית: Σαρακηνοί, בלטינית: Saraceni) היה הכינוי שנתנו הרומאים העתיקים לכל השבטים "הפראיים" שממזרח לאימפריה שלהם. בימי הביניים (בייחוד בתקופת מסעות הצלב) היה סרצנים הכינוי לערבים, לפרסים, לטורקמנים, ולמוסלמים בכלל בפי הנוצרים, בין אם מוצאם מחצי האי ערב, מאסיה הקטנה או מכל מקום אחר. בכתובת דו־לשונית נבטית־יוונית מופיע, במקביל למונח היווני τὸ τῶν θαμουδηνῶν ἔθνος (העם התמודים (אנ')), המונח הנבטי "שרקת תמודו"; ייתכן שמדובר בעדות לכך שמקור המונח "סרקנים" הוא בצורת ההתייחסות של הסרקנים לעצמם בשפתם. יש המשערים כי מקור המילה במונח הערבי شرقيين (שַׁרְקִיִין), שמשמעותו "מזרחים". מלומדים נוצרים יצרו פרשנויות מקראיות רבות ושגויות למונח; בכתבים הנוצריים מבואר המונח כמכוון ל"אלו שאינם מצד שרה", לאמור צאצאי ישמעאל בן הגר.[דרוש מקור] בזמנים מאוחרים יותר שימש המונח גם לציון שודדי ים מן הים התיכון. המונחים "סרצנים", "טורקים", "הגרנים" (בני הגר) ו"פגנים" שימשו לעיתים בערבוביה לתיאור המוסלמים תוך דגש על שיוך דתי. מדיה וקבצים בנושא סרצנים בוויקישיתוף סרצנים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) זאב רובין, ‏על מאוויה (Mavia) מלכת הסאראקנים, קתדרה 47, מרץ 1988, עמ' 43 "Saracen." Encyclopædia Britannica. 2007. Britannica Concise Encyclopedia. 23 Sept. 2007. היסטוריה: כתב עת של ההברה ההיסטורית הישראלית, החברה, 2001, עמ' 81 ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גריניץ' (פירושונים)

האם התכוונתם ל... גריניץ' – כפר ברובע גריניץ' שבלונדון בירת הממלכה המאוחדת גריניץ' (רובע) – רובע בדרום-מזרח לונדון גריניץ' הימית – מקבץ של אתרים בגריניץ' אשר הוכרזו כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו קו גריניץ' – המרידיאן העובר בין הקוטב הצפוני לקוטב הדרומי אשר מוגדר כמרידיאן בעל המספר אפס שעון גריניץ' (GMT - Greenwich Mean Time) הוא הזמן בקו האורך 0, הנקרא גם קו גריניץ' מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ' – מצפה כוכבים על ראש גבעה בגריניץ' אתרים ברחבי העולם הקרויים על שם הכפר: גריניץ' (אי הנסיך אדוארד) – אתר מורשת עולמית באי הנסיך אדוארד שבקנדה גריניץ' (אי, איי שטלנד הדרומיים) – אי באיי שטלנד הדרומיים שבאנטארקטיקה גריניץ' (קונטיקט) – עיר במדינת קונטיקט שבארצות הברית גריניץ' וילג' – שכונה בעיר ניו יורק שבארצות הברית איסט גריניץ' (רוד איילנד) – עיר במדינת רוד איילנד שבארצות הברית האי גריניץ' גירינץ'
תוכנית לובלין

תוכנית לובלין (או בשמה הנוסף תוכנית ניסקו) הייתה תוכנית של הנאצים לרכז את היהודים במתחמים סגורים באזור לובלין שבפולין. תוכנית לובלין הופעלה לפני הפתרון הסופי, השמדת יהודי אירופה כתוכנית כוללת, שהחל רק עם פתיחת מבצע ברברוסה ביוני 1941, בעת שהנאצים חפשו דרכים להפטר מהיהודים על ידי גירושם למקומות רחוקים. תוכנית דומה, שנולדה מאוחר יותר, עם נפילת צרפת, הייתה תוכנית מדגסקר. זמן קצר לאחר הפלישה לפולין, עוד במהלך חודש הפלישה, עלה הרעיון של ריכוז היהודים ב"שמורה יהודית" ("Judenreservat" בלשון הנאצים). כמקום המיועד לכך נבחר אזור לובלין. המבצע נפתח ב-20 באוקטובר 1939 בשעה 22:00 וכלל אלף יהודים, שהיו אמורים להיות כשירים לעבודה, שיצאו מאוסטרבה. ליהודים סופק על ידי הקהילה היהודית ציוד לצורך הקמת צריפים בניסקו, וכן נשלחו עמם מצרכי מזון לתקופה של 4 שבועות. החל מהמשלוח הרביעי של היהודים יבחרו משפחות שלמות. בנוסף לכך מלווה כל משלוח ב-25 אנשי משטרה בפיקודו של מפקד המשטרה שתפקידם למנוע בנשק כל סכנת בריחה. בחודש אוקטובר 1939 החל אדולף אייכמן לשלוח יהודים מווינה לפולין, למחנה שבסביבת הכפר ניסקו באזור לובלין. בחודשי החורף שלאחר מכן הועברו לאזור עוד יהודים מצ'כיה ("הפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה"), מהשטחים המערביים של פולין ומגרמניה עצמה. התוכנית, שהייתה פרי יוזמתו של אייכמן, נתקלה בקשיי ביצוע. המשרד הראשי לביטחון הרייך אסר, לאחר זמן קצר, את הגירושים. הכוונה המקורית הייתה להגלות כ-80,000 יהודים, אולם בפועל הוגלו רק כעשרים אלף. בחודש מרץ 1940, הביע היטלר עצמו ספק בפתרון זה, ובחודש אפריל 1940 בוטלה התוכנית, המחנה פורק והמגורשים בחלקם הוחזרו למקומות מוצאם. מתוך אלף מגורשי אוסטרבה חזרה לעיר רק כ-280. בזמן קיומו של המחנה בניסקו התגוררו המגורשים בצריפים שבנו בעצמם. החיים במחנה היו טובים ביחס לאימי השואה שהתחוללו לאחר מכן. באפריל 1940 פורק התוכנית ירדה מן הפרק, ורק יהודי לובלין הוגלו לגטו לובלין. במהלך השואה הקימו הנאצים באזור לובלין מחנות עבודה, מחנות ריכוז ואת מחנות ההשמדה בלזץ, מיידנק וסוביבור. הסיבה העיקרית לכישלון התוכנית הייתה התנגדותו של הנס פרנק, שהיה האחראי מטעם הצבא על אזור הגנרלגוברנמן. התנגדותו נבעה מהחשש שמא העברתם של "המוני יהודים אירופאים מסריחים" תגרור לתסיסה בקרב האוכלוסייה הפולנית שחששה שמא תהפוך לפח הזבל של אירופה, ועל כן ייתכן שיתרחשו מרידות, דבר שעלול לפגוע בתוכנית לפלוש כשנתיים לאחר מכן לברית המועצות דרך פולין. שהרי כדי להגיע לברית המועצות יש להעביר המוני חיילים וציוד דרך פולין, ומרד יכול להפריע למהלך זה. חשיבותה של התוכנית הייתה בכך שהנאצים הבינו שאת בעיית היהודים לא ניתן לפתור בגירושם לאזור מרוחק באירופה (אזור ניסקו ולובלין) אלא יש לגרשם לאתר רחוק יותר, דוגמת הרעיון בתוכנית מדגסקר. בשנת 1939 פרסם המשורר נתן אלתרמן בעיתון הארץ טור המתייחס לתוכנית לובלין. אלתרמן, בפרפרזה על אחד ממזמורי שיר המעלות שבספר תהלים, כתב: הַיִינוּ כְּחוֹלְמִים, בְּשוּב אֲדֹנָי אֶת שִיבַת לוּבְּלִין. ומסיים בשורות הכמו-נבואיות, שניתן להסיק מהן רבות על הדעה ביישוב היהודי בא"י על התוכנית: הֵם חוֹבְקִים אֶת רִגְבֵי אַדְמָתָה הַגוֹאֶלֶת. וְהֵם הָיוּ מְחַבְּקִים גַם אֶת גֵדֶר הַתַּיִל, אָבָל הַגָדֵר מְחֻשְמֶלֶת. גשן זאב, מבצע ניסקו (1939-1940), דפים לחקר תקופת השואה ב (תשמ"ב), עמ' 195-177. מדיה וקבצים בנושא תוכנית לובלין בוויקישיתוף תוכנית לובלין, באתר יד ושם הספרייה של מט"ח, ערך לובלין, רזרוט ('תוכנית ניסקו ולובלין') הוגשו מסמכים נאציים על תכנון "הפתרון הסופי", דבר, 30 באפריל 1961
ג'ק רובינסון

ג'ק רובינסון (באנגלית: Jack Robinson; בעברית מקובלת גם ההגייה ג'ק רובינזון) הוא שם דמיוני שמשמש בביטוי: "(הדבר יקרה) לפני שתספיקו להגיד ג'ק רובינסון". הכוונה היא שהדבר יקרה תוך פרק זמן קצר. בגרסה העברית בעבר נהוג היה לומר בטוי זה "עוד בטרם הספקת לומר יעקב בן זמיר". מקור הביטוי באנגליה. האזכור המוקדם ביותר שלו בספרות מופיע בספר "אוולינה" מאת פרנסס ברני, שיצא לאור בשנת 1778. נראה שהביטוי היה כבר בשימוש בשפה האנגלית בתקופה זו משום שהוא מופיע גם במילון הסלנג של גרוס (Grose) משנת 1785. הביטוי מוזכר גם במהדורת 1811 של אותו מילון. במילון נטען כי מקור הביטוי בשמו של ג'נטלמן אנגלי אמיתי שנהג לעזוב זמן קצר לאחר שהגיע לביקור, אך לטענה זו אין ביסוס נוסף. יש הטוענים שמקור הביטוי במילה הצרפתית "רובינסון" (Robinson) שמשמעותה "מטרייה". לפי גרסה זו, הקריאה "ז'אק, רובינסון" היא קריאת זירוז טיפוסית של אדון צרפתי המבקש מטרייה ממשרתו כאשר מתחיל לרדת גשם. ז'אק הוא שם צרפתי טיפוסי. ג'ק הוא כינוי נפוץ לאנשים ששמם הפרטי ג'קסון, ויש הקושרים את הביטוי למספר אנשים באנגליה ששמם הוא ג'קסון רובינסון.[דרוש מקור] לפעמים מייחסים לכך שהמקור לביטוי זה, הוא שחקן הבייסבול ג'קי רובינסון (אף שביטוי זה נוצר יותר מ-120 שנים לפני שנולד ב-1919). מעניין לגלות כבר אצל רבי יהודה הלוי, במאה ה-15, ביטוי דומה בסגנונו: "וְהִיא טֶרֶם קְרֹאת בּוּקָה מְבוּקָה" (בשיר "ויש בת שיר כבת עין חקוקה"), דהיינו: עוד לפני שהספיקה לומר בוקה מבוקה. הביטוי הארוך כאן מאזכר את הביטוי מספר נחום, "בוקה ומבוקה ומבולקה". בלדד השוחי, מה פירוש השם ג'ק רובינזון?, באתר ערוץ עשר על מקור הביטוי באתר www.phrases.org.uk * על מקור הביטוי באתר Wordorigins.org * ג'ק רובינסון במילון הסלנג של Grose משנת 1811 * על מקור הביטוי ב-Oxford journals (הקישור אינו פעיל, 22 באוגוסט 2020)
תומר מרדכי

רש"ט תומר מרדכי (4 ביולי 1983 – 1 באפריל 2002) היה שוטר בשירות חובה שנהרג בפיצוץ מכונית תופת בירושלים. מרדכי מנע פיגוע גדול ועל כך הוענק לו עיטור המופת לאחר מותו. מרדכי גדל בשכונת רמת אביב בתל אביב, והצטיין בתחום הטכנולוגי, באלקטרוניקה ובמחשבים. הוא התגייס למשטרת ישראל במסגרת שירות חובה במשטרה (שח"מ) בנובמבר 2001, ושובץ בתחילה ליחידה טכנולוגית, אך בעקבות בקשתו הועבר ליחידת סיור. ב-1 באפריל 2002 הוצב מרדכי עם שני שוטרים נוספים במחסום ברחוב הנביאים פינת דרך חיל ההנדסה (שדרות בר-לב). בשעה 20:45 בערך הוא הבחין ברכב שנעצר בדרך חיל ההנדסה, לפני הפנייה לרחוב הנביאים, כשחציו על המדרכה וחציו על הכביש. מרדכי חשד ברכב, וניגש לבדוק אותו, אך הנהג ברח מהרכב, ואז נשמע קול פיצוץ עז. מן הפיצוץ נהרג מחבל שישב ברכב, ומרדכי נפצע באופן אנוש. הוא הובהל לבית החולים שערי צדק, שם נפטר מפצעיו. בנוסח עיטור המופת שהוענק למרדכי לאחר מותו, נכתב כי "מנע בגופו פיגוע תופת בירושלים וגילה ערנות, יוזמה ואומץ לב הראויים לשמש מופת." בן תשע-עשרה היה תומר מרדכי בנפלו. הוא נקבר בבית העלמין הצבאי קריית שאול בתל אביב. לזכרו הוקם סמוך למקום בו נפל מצפור תומר, ובו נקודת תצפית על העיר העתיקה. ב-2003 הוקם לזכרו "גן תומר" ברמת אביב ליד בית הספר אליאנס בו למד. תומר מרדכי(הקישור אינו פעיל) באתר גלעד לזכר הנופלים חללי משטרת ישראל. אפרת וייס, השוטר סיכל פיגוע - ונהרג, באתר ynet, 2 באפריל 2002 מרדכי, תומר - סיפור חייו - מפעל ההנצחה "יזכור", שנערך על ידי משרד הביטחון.
דמי חליצה

במסעדנות, דמי חליצה הם סכום כסף המשולם בתיאום מראש בין הסועדים לבין המסעדה, בתמורה לזכות להביא איתם בקבוק יין, לחלוץ אותו במסעדה ולשתות ממנו בגביעי היין של המסעדה. סכום הכסף נועד לפצות את המסעדה על אובדן ההכנסה הפוטנציאלית מאי-מכירת בקבוק יין ממרתפה ואף על שבר אפשרי של כוסות יין. על-פי-רוב, יהיה סכום זה נמוך יחסית בהשוואה למחירי היינות במסעדה ויכול לנוע בין 30 ל־60 שקלים. כמו כן, בבתי עסקים רבים העוסקים בממכר יין ומאפשרים גם ישיבה במקום, נהוג לגבות "דמי חליצה" בנוסף למחיר הבקבוק. הסיבה לכך נעוצה בכך היא שלרוב מחירי הבקבוקים במקומות אלו הם נמוכים יותר ("מחיר מדף") לעומת מסעדות שגובות מחיר גבוה בהרבה על בקבוק זהה. גביית דמי חליצה נועדה לפצות את בית העסק על עלויות השירותים הנוספים הניתנים ללקוחות הבוחרים לצרוך את היין במקום, כגון שימוש בכוסות, מפיות, שמפניירה, קרח ועוד. הסדר דמי החליצה אינו קיים בכל מסעדה, והוא כרוך בדרך כלל בבירור בלתי-פורמלי בין הסועדים לבין המלצר, ובתיאום מראש. שגיא קופר, מביאים יין מהבית? כמה זה עולה לכם, באתר ynet, 26 באוקטובר 2005 דניאל רוגוב, גלריה, הכה את הסומלייה: כך תזמינו יין במסעדה, שלב אחר שלב, באתר הארץ, 5 בנובמבר 2010
גני טווילרי

גני טווילרי (בצרפתית: Le jardin des Tuileries) הם הגנים העתיקים והחשובים ביותר בגנים הצרפתיים שבפריז, צרפת. הם נפרשים ממערב למזרח בין כיכר הקונקורד ועד הלובר, ומדרום לצפון מנהר הסן ועד רחוב ריבולי. שטח הגנים 230 דונם. הגנים ניטעו בידי קטרינה דה מדיצ'י החל משנת 1564, במקביל לתחילת בנייתו של ארמון טווילרי. מזרקה, גן חיות ומערה מעטרים אותם, ובתחילת המאה ה-17 נוספו אליהם ביתן והאורנז'רי. בשנת 1664, ז'אן-בטיסט קולבר הורה על עיצובם מחדש של הגנים בידי אנדרה לה נוטר, שכבר עיטר לפני כן את גני וו-לה-ויקונט (Vaux-le-Vicomte). לה נוטר העניק לגן את צורתו בעלת הקווים הברורים, שנשמרה עד היום: הוא החדיר לציר הארמון שדרה מרכזית תחומה במזרח בבריכת מים מעוגלת, במערב בבריכה מתומנת; הוא בנה טרסה על שפת המים, לאורך המזח, וטרסה נוספת לאורך רחוב ריבולי; לבסוף, הוא בנה שתי טרסות לאורך גבולה הנוכחי של כיכר הקונקורד, עם שני פתחי כניסה. גני טווילרי: ציור מאת אדולף פון מנצל גלגל ענק בגני טווילרי מפת הרובע הראשון של פריז: במרכז הלובר וגני טווילרי מדיה וקבצים בנושא גני טווילרי בוויקישיתוף גני טווילרי | אטרקציות בפריז - שיחור, באתר www.shichor.co.il
טווילרי

האם התכוונתם ל... גני טווילרי ארמון טווילרי
565

שנת 565 היא השנה ה-65 במאה ה-6. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני. קולומבה מאזכר לראשונה את המפלצת מלוך נס 13 או 14 בנובמבר - יוסטיניאנוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-483) בליסריוס - מצביא ביזנטי (נולד ב-505) פרוקופיוס - היסטוריון ביזנטי (נולד ב-500) להלן לוח שנה יוליאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. ילידי 565‎ נפטרים ב-565‎ מדיה וקבצים בנושא 565 בוויקישיתוף
הכביש המכושף

הכביש המכושף הוא קטע כביש מפורסם בירושלים, מתחת לארמון הנציב, בתחומי השכונה הערבית ג'בל מוכבר. הכביש זכה לכינויו הייחודי מכיוון שכאשר עוצרים את המכונית באמצע כביש זה, היורד מפסגת ההר לעבר מדבר יהודה, ומשחררים את בלמיה, מבחינים בתופעה מעניינת: המכונית נראית כאילו היא נעה לכיוון מעלה, אף שעליה לנוע מטה בהתאם לכוח הכבידה, אותו הדבר גם כאשר שופכים מים על הכביש והם נראים כעולים במעלה הכביש במקום לרדת. התופעה הפכה חלק מן ההווי של תושבי ירושלים ואטרקציה למבקרים. תופעה דומה מתרחשת באחד הכבישים בגליל, ליד עמוקה. למעשה, התופעה אינה אלא אשליה אופטית. הזווית בה נסלל הכביש ביחס לנוף יוצרת את התחושה כי שיפוע הכביש הוא כלפי מעלה, כאשר למעשה הדבר הפוך, ושיפוע הכביש הוא דווקא כלפי מטה. האדם הצופה מן המכונית בנוף, מסיק כי הנוף הוא הישר ולכן רואה את המכונית נוסעת למעלה, אך למעשה, כאשר הוא משחרר את הבלמים, המכונית נעה כלפי מטה, בהשפעת כוח הכבידה. ישנם מספר כבישים נוספים בארץ ישראל שגם ביחס אליהם נטען כי קיימת אשליה אופטית דומה: הכביש ליד מושב אליפלט, מספר קילומטרים לפני ראש פינה. כביש באזור רמת הגולן, אחרי קצרין ולכיוון גשור. אחד הכבישים בגליל, ליד עמוקה הכניסה לכביש המהיר מבית שמש לכיוון שער הגיא. כביש באזור אילת, אחרי הכניסה לכביש שמוביל לבסיסים חיל הים ובדיוק לפני השלט מ.ק 24 מצד ימין. מערבולת אורגון מדיה וקבצים בנושא הכביש המכושף בוויקישיתוף רון פלד, יהודי, נוצרי ומוסלמי טיפסו על הר, באתר ynet, 2 בדצמבר 2005 הכביש המכושף בגליל, youtube הכביש המכושף בגליל, youtube, סרט שני
נחם

נַחַם (נהגה במלעיל, כמו נחל) הוא מושב סמוך לעיר בית שמש השייך לפועל המזרחי. נוסד בשנת 1950, על ידי עולים מתימן וקוצ'ין. נקרא על שם ראש בית אב בשבט יהודה, שבתחומו נמצא היישוב: ”וּבְנֵי אֵשֶׁת הוֹדִיָּה אֲחוֹת נַחַם אֲבִי קְעִילָה הַגַּרְמִי וְאֶשְׁתְּמֹעַ הַמַּעֲכָתִי.” (דברי הימים א', ד', י"ט) המושב הוקם על חורבות הכפר הערבי ערטוף שנכבש במלחמת העצמאות. בין משפחות המייסדים ניתן למנות את צברי, דוד, ערוסי, חוברה ויחיא. בשנותיו הראשונות סבל המושב מפגיעות של מסתננים בגלל קרבתו לגבול. בשבת, 10 במרץ 1956 (כ"ז אדר תשט"ז), חדרו מחבלים (פדאיון) ובראשם מוסטפא סמואלי למושב וארבו מתחת לביתו של ר' שלמה סלימאן צובארה (נסים). צובארה, שישב ולמד משנה ועיין בספר עין יעקב לאור עששית ונרות השבת, שמע רעשים מחוץ לביתו וברגע שקם אל החלון לבדוק את פשר הרעש, ספג צרור כדורים מנשק אוטומטי. בשארית כוחותיו רשם צובארה על הקיר "אם אשכחך ירושלים תשכח ימיני". המתנקש סמואלי נתפס ונהרג כמה קילומטרים משם, ליד המושב מחסיה. ב-2003 נוסדה במקום ישיבה תיכונית של רשת אמי"ת נחשון, המשמשת כבית ספר מקיף לנוער דתי. הספר "מפאתי תימן: מסוק אלאת'ניין עד מושב נחם" (2010) מאת נעמי חובארה, ממייסדי המושב, מגולל את סיפור הקמתו של המקום ומתאר את העלייה ההמונית למדינת ישראל בשנות החמישים, דרך סיפורן האישי של נשות יהדות תימן. לרבים מתושבי המושב קשרי משפחה. בין המשפחות התימניות הוותיקות והגדולות במושב נמנית משפחת שמריהו (במקור מחפוד, שמשמעותו בתימנית שמירת האל). סמוך למושב ניתן לראות את שרידי המושבה הישנה הר טוב כמו בית המיסיון, בית הקברות (באזור התעשייה הר טוב) ומספר בתי אבן, שבאחד מהם מוזיאון קטן לתולדות הר-טוב. לידו הוקמה יד למייסדי הר-טוב. המושבה הוכרזה כאתר לשימור של המועצה לשימור אתרים. כתבה על הרצח בנחם של שלמה ניסים מתוך דבר נחם, גלריית תמונות באתר המועצה לשימור אתרים נחם (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 נורית ברצקי, חייה ומותה של הרטוב, מעריב, 9 בספטמבר 1977 ערך זה הוא קצרמר בנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גזר

גֶּזֶר (שם מדעי: Daucus carota sativus) הוא ירק שורש, תת-מין של גזר הגינה ממשפחת הסוככיים, אשר מאופיין בצבעו הנע בין כתום עז ללבן, וכן במרקמו הקשה והפריך, ובערכו התזונתי הרב. מקורם של אבותיו הפראיים של הגזר ככל הנראה באפגניסטן, שהיא עדיין המרכז לסוגים השונים של הגזר. לגזר התרבותי יש קרוב-משפחה בשם גזר קיפח. גזרים תרבותיים הופכים במהרה לאב קדמון משותף הפראי שלהם לאחר שהם נותנים זרע. קיימים כ-643 מיני גזרים שונים. בעשיית חתך רוחב של הגזר ניתן לראות שני אזורים: קליפה רכה יחסית, המכילה בקרבה את רוב חומרי התשמורת, וליבה בה עוברים צינורות העצה (במרכז) והשיפה (בהיקף) שהיא חלק עצי וקשה יותר, הדל יחסית ברכיבים תזונתיים. בפרח של הגזר ישנם חמישה עלי כותרת מופרדים בצבע לבן-צהבהב וחמישה אבקנים. הפרחים מושכים חרקים שמעבירים את הזרעים ובכך מסייעים בתהליך ההאבקה של הגזר. הגזר עשיר בבטא-קרוטן, חומר המשמש ליצירת ויטמין A, והמעניק לגזר את צבעו הכתום. גזר הבר המקורי היה ורוד, סגול או צהוב, והכיל פחות בטא קרוטן. תירבותו של גזר הגינה במהלך האלף השני לספירה לווה בטיפוח הזן שצבעו כתום. 100 גרם גזר מכילים כ-8 מ"ג בטא קרוטן, המספקים את רוב התצרוכת היומית המומלצת לאדם של ויטמין זה. טעות רווחת היא שוויטמין A משפר את יכולת הראייה בלילה, אולם השיפור הוא בהשוואה למצב שבו קיים חוסר בוויטמין, ואין לגזר סגולות לשיפור הראייה.הגזר עשיר גם בסיבים תזונתיים, נוגדי חמצון ומינרלים, והוא מאכל בסיסי. צריכה עודפת של בטא קרוטן עלולה לגרום לעור לקבל גוון כתום-צהבהב (Carotenodermia), הדבר מיוחס בעיקר לגזרים אך נכון לגבי כל מאכל עשיר בבטא קרוטן. האדם אוכל את שורש הגזר, שהוא בעל ערך התזונתי הרב. עלי הגזר גם הם טובים למאכל, אם כי ברוב התרבויות לא נהוג להשתמש בהם. הגזר נאכל במגוון דרכים. ניתן לאוכלו כשהוא טרי. מכיוון שרק 3% מהבטא קרוטן בגזרים טריים נספג בתהליך העיכול, ניתן להעלות את הכמות הנספגת ל-39% על ידי מעיכה, כתישה, בישול או הוספת שמן בישול. הגזרים מעובדים על ידי קיצוץ, טיגון, אידוי או בישול כחלק ממרק או נזיד. לאחר הבישול הגזר מתרכך, ומשמש גם כמזון לתינוקות. גזר מגורד משמש להכנת עוגות ורפרפות (פודינג). יחד עם בצל וסלרי, גזר הוא המרכיב העיקרי במירפואה הצרפתי, להכנת מרקי בשר שונים. נמצא כי תרכובות מסיסות בשמן בגזר מעכבות את תהליך החמצון של שמן לטיגון. ניתן גם לסחוט מהגזרים מיץ גזר וניתן להכין מהגזרים עוגת גזר ועוד. בחקלאות מגדלים את הגזר מזרעים. זרע הגזר נובט בתחילת החורף, ובעונת הגשמים הראשונה מפתח שושנת עלים ושורש עמוק. את השורש המיועד למאכל אוספים בשנה הראשונה לגידולו, בשנה השנייה מפתח צמח הגזר תפרחת ומייצר את הזרעים. אנשים רבים מגדלים את הגזר - שנחשב קל לגידול - בעצמם בגידול אורגני. גזר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) גזר, מלך הבריאות גזר, באתר "מבשלים" מידע על גזר, באתר USDA (באנגלית) מוזיאון הגזר (באנגלית) על גזר באתר "חוקרים חקלאות" גידול גזר בבלוגינון Malgorzata Baranska and Hartwig Schulz Spatial tissue distribution of polyacetylenes in carrot root, Analyst, 2005, 130, 855 - 859 יואב בן-דב, אילנה שמיר וזהבה כנען (2004). אביב חדש: האנציקלופדיה הישראלית לנוער. הוצאת אנציקלופדיה אביב בע"מ. "Fact sheet for health professionals: Vitamin A". Office of Dietary Supplements, National Institutes of Health. 3 ביוני 2013. אורכב מ-המקור ב-2008-05-17. נבדק ב-8 באפריל 2008. {{cite web}}: (עזרה) Pokorny, Jan. "Substrate influence on the frying process." Grasas y aceites 49.3-4 (1998): 265-270.