רוז'י אץ'

רוז'י אץ' (במקור שטרן, בהונגרית: Ács Rózsi;‏ בודפשט, 22 באוגוסט 1908 – בודפשט, 28 בנובמבר 1990) הייתה שחקנית תיאטרון ושחקנית קולנוע יהודייה-הונגרייה פופולרית ורבת פעלים, ששיחקה בעשרות מחזות ובסרטי קולנוע רבים (23). רוז'י שטרן נולדה במשפחה יהודית כבתם של ליפמן שטרן (1879–1966), סדרן אותיות בדפוס, ושל פאני ברנשטיין (1879–1950). היא סיימה את לימודיה בבית הספר למשחק של "איגוד השחקנים הלאומי ההונגרי" (הו'), שם קטע הבחינה שלה היה אחד ממחזותיו של צ'כוב. לאחר הבחינה המוצלחת, קיבלה את יומנה של השחקנית המפורסמת דרינה (הו') בריכת פאר וכן זכתה בפרס של 500 פנגו הונגרי. כבר כסטודנטית לתיאטרון, היא הופיעה עם דיולה צ'ורטוש, ינה טרז' ושחקנים מפורסמים אחרים. רוז'י אץ' החלה את קריירת המשחק שלה ב-1927. מ-1930 בסגד מ-1932 בפץ' מ-1934 בדברצן. מאוחר יותר שיחקה בערים קושיצה, ברטיסלטבה, רוז'ניאבה, אוז'הורוד, ברהובה. כיהודייה נאסר עליה לעלות על הבמה מ-1939 בשל החוקים ה (אנטי)יהודיים. בשנים 1940–1944 הורשתה להופיעה רק על במת אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך בתיאטרון גולדמארק ורק בפני קהל יהודי. ז'וז'נה שוש כתבה על תקופה זו ב-1971 - ציטוט: בתום מלחמת העולם השנייה, משנת 1945, הועסקה על ידי: "תיאטרון צבא העם ההונגרי" (לפני ואחרי נקרא תיאטרון הקומדיה של בודפשט) מ-1949 על ידי תיאטרון באניאס (Bányász Színház), מ-1951 על ידי תיאטרון הונווד (Honvéd Színház) ב-1952 הייתה חברה מייסדת של "תיאטרון הכפר הממלכתי" או בשם אחר "תיאטרון דרינה הממלכתי". היא פרשה מלהקה זו ב-1970. במשך שנים לפני כן כאשר עלתה על האוטובוס הכחול הנודד של תיאטרון דרינה הממלכתי עם חבריה השחקנים, ארזה לעצמה גם ספרי לימוד. בשנות המסע של הלהקה למדה את השפות גרמנית, צרפתית ואנגלית. עם כישורי השפה שרכשה בדרך זו הצליחה לעבוד גם בסרט הקופרודוקציה הגרמני, בז'רמינל (Germinal) היא גילמה את אחת מנשות הכורים. בשנת 1967 אמרה - ציטוט: הקריירה הקולנועית שלה החלה בשנת 1932 כאשר חיפשו שחקנית לתפקיד איכרה בסרט "מטר אביבי" והיא נבחרה על סמך התצלום שלה, וכך היא באה בקשר עם עולם סרטי הקולנוע. היא שיחקה ב-23 סרטים, כולל כמה סרטים קצרים מדעיים פופולריים. רוז'י אץ' הובאה למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה (17א-29-11). גיסה היה הסופר, משורר ומתרגם אישטוואן סגה (במקור שפיצר). Eugène Scribe: Egy pohár víz... Lady Wilson Federico García Lorca: Bernarda Alba háza... Maria Jozefa Hans Sachs: Paradicsomjáró diák... Janka Alekszandr Osztrovszkij: Karrier... Első ingyenélő vénasszony Nyikolaj Alekszejevics Nyekraszov: Őszi este... Tatjána Mark Twain: Tom úrfi kalandjai... Harperné Mark Twain: Koldus és királyfi... Árusnő Charles Dickens: Twist Oliver... Sally J. B. Priestley: Váratlan vendég... Edna Kandrat Krapiva: Dalolnak a pacsirták... Avdotya mama Alekszej Dmitrijevics Szimukov: Hurrá, lányok!... Maroza Tyo-En-Csur: Drága barát... Nagyanyó Tudor Musatescu: Titanic keringő... Szobalány Fazekas Mihály – Móricz Zsigmond: Ludas Matyi... Asszony Jókai Mór: A kőszívű ember fiai... Plankenhorst Antoinette Mikszáth Kálmán – Bondy Endre: Tavasz rügyek... Mladenecné Mikszáth Kálmán – Bondy Endre: A nagyerejű Mácsik... Borbála Gárdonyi Géza: Egri csillagok... Török anya Molnár Ferenc: Liliom... Hollunderné Molnár Ferenc: A Pál utcai fiúk... Szomszédasszony Móricz Zsigmond: Pillangó... Panka néni Csergő Hugó: Őszi szonáta... Lénártné Lakner Artúr: Édes mostoha... Ibolya kisasszony; Igazgatónő Lakner Artúr: A kis csavargó... Berta néni Felkai Ferenc: A király bolondja... Szőke Zsuzsa, füvesasszony Fehér Klára: Nem vagyunk angyalok... Petényiné, szomszédasszony Gyárfás Miklós – Örkény István: Zichy palota... Özv. Horváthné Tabi László: Különleges világnap... Annus Egri Viktor: Virágzik a hárs... Horváth Gáspárné Forgách István: Vándormadarak... Asszony kutyával Kacsóh Pongrác: János vitéz... A mostoha Berté Henrik: Három a kislány... Wéberné מטר אביבי (1932) לודאש מתי (1949) לבוש פאר-הונגרי (1949) אדמתנו (1959) הפרא (1961) הרגו נערה (1961) די מנישואים (1961) פוטו האבר (1963) שם הכיסוי: לוקאץ' (1977) Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניה במאגר המוזיאון הספרותי פטפי) Színházi adattár. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet (מאגר התיאטרון) רוז'י אץ', במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "Születési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári születési akv. 2102/1908. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-10-02. Vas Népe, 1969. szeptember 11. (14. évfolyam, 210. szám) Húsz év utazó színészként