laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חבלי צרפת

צרפת מחולקת ל-18 חבלים (בצרפתית: régions), מתוכם 13 נמצאים בצרפת המטרופוליטנית ו-5 נמצאים מעבר לים. כל חבל כזה מחולק למחוזות, או בצרפתית départements, בין 1 ל-13 מהם בכל חבל. מספר התושבים הממוצע בחבלי צרפת המטרופוליטנית הוא קרוב ל-5,000,000. הקטן במספר תושביו הוא קורסיקה, עם 320,208 תושבים, והגדול הוא איל-דה-פראנס, בו גרים 11,959,807 תושבים. המספר בשאר החבלים נע בין שנים לשמונה מיליון. בכל אחד מהחבלים שמעבר לים מתגוררים פחות ממיליון תושבים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. לחבלי צרפת אין אוטונומיה חוקתית או משפטית. הם מקבלים חלק מהמיסים הארציים ומנהלים את תקציבם באופן עצמאי במועצות אזוריות. מפעם לפעם עולות בשיח הציבורי שאלות לגבי אוטונומיה חוקתית מסוימת לחבלים, אך הנושא תמיד מאוד שנוי במחלוקת. בנוסף, הוצע להעביר ולהכליל את המועצות המחוזיות במועצות האזוריות של כל חבל, ולשמור על המחוזות כתת-חלוקה אדמיניסטרטיבית בלבד. האחריות הכספית של החבלים היא בעיקרה להקמה ולמימון של בתי ספר. במרץ 2004 הכריזה ממשלת צרפת על תוכנית שנויה במחלוקת להעביר לאחריות החבלים גם את הניהול והמימון של סגל שלא קשור בבתי הספר. מבקרי התוכנית טוענים כי ספק אם משאבים מספקים יועברו לחבלים, וכי צעדים אלו רק יתרמו לחוסר השוויון בין החבלים. חבלי ארץ מעבר לים הנחשבים גם למחוז (היות שהם אינם מורכבים מתתי-מחוז): גוואדלופ מרטיניק גיאנה הצרפתית ראוניון מיוט במסגרת רפורמות ביזור סמכויות שהנהיג נשיא צרפת פרנסואה הולנד, עברה צרפת המטרופוליטנית חלוקה מחדש של חבלי הארץ, ובמקום 22 חבלים חולקה צרפת המטרופוליטנית ל-13 חבלים. במסגרת הרפורמה נותרו 6 חבלים ללא שינוי, ונוצרו שבעה חבלים מאיחוד בין 16 החבלים האחרים. החבלים החדשים הם: גראנד אסט - איחוד של החבלים אלזס, שמפאן-ארדן ולורן אקיטן החדשה - איחוד של החבלים אקיטן, לימוזן ופואטו-שראנט אוברן-רון-אלפ - איחוד של החבלים אוברן ורון-אלפ בורגון-פראנש-קונטה - איחוד של החבלים בורגון ופראנש-קונטה אוקסיטניה - איחוד של החבלים לנגדוק-רוסיון ומידי-פירנה או-דה-פראנס - איחוד של החבלים נור-פה דה קאלה ופיקרדי נורמנדי - איחוד של החבלים נורמנדי תחתית ונורמנדי עילית נותרו ללא שינוי: ברטאן סאנטר-עמק הלואר (שינוי שם בלבד) קורסיקה איל-דה-פראנס פיי דה לה לואר פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור חמשת החבלים מעבר לים חלוקה מנהלית של צרפת מדיה וקבצים בנושא חבלי צרפת בוויקישיתוף Populations légales des régions en 2022 − Populations légales 2022 | Insee, www.insee.fr חוק מספר 2015-29 מה-16 בינואר 2015 מאתר החוקים הצרפתי
שועלי שמשון

שועלי שמשון הייתה יחידה ממוכנת על גבי ג'יפים של צה"ל בתקופת מלחמת העצמאות. השם 'שועלי שמשון' נבחר על ידי אבא קובנר, קצין החינוך של חטיבת גבעתי (תש"ח), והוא שאוב מהתנ"ך. שמשון הגיבור, שופט שהנהיג את עם ישראל במלחמה מול הפלשתים, שליטי מישור החוף הדרומי והשפלה הפנימית בימי שפוט השופטים, ובתחבולות עשה לו מלחמה: הוא קשר לזנבותיהם של שלוש-מאות שועלים לפידים בוערים והריץ אותם לכיוון השדות והכרמים הפלשתיים שעלו באש. חטיבת גבעתי (תש"ח) הוקמה מיד לאחר הכרזת האומות המאוחדות בכ"ט בנובמבר - מועד תחילתה של מלחמת העצמאות, וגזרה פעולתה חזית הדרום. פלוגה ב' של גדוד 54 בחטיבה בפיקודו של אריה שפק הוסבה ליחידה ממוכנת כדוגמת היחידות הממוכנות של חטיבת הנגב שכונו "חיות הנגב". בניגוד ליחידות ההן, שצוידו ברכבים מטעם הצבא, ליחידה זו לא הוקצה תקציב לרכב, והיא השיגה אותו בדרך אחרת: צוות של הפלוגה יצא לתל אביב מצויד בצווים, שנוסחו על ידי המ"פ שפק, והחרימו ג'יפים מידי אזרחים תל אביביים. ליחידה היה חלק מכריע בכיבוש משלטי חוליקאת. פעילותה פסקה בתום מלחמת השחרור. בשנת 2002 אוחדו היחידות החטיבתיות בחטיבת גבעתי המחודשת לגדוד סיור אשר אימץ את שמה של היחידה מתש"ח ונקרא גם הוא "שועלי שמשון". ב-1 באוגוסט 1948 ביקר המלחין מרדכי זעירא את אנשי היחידה. אורי אבנרי, מלוחמי היחידה, כתב באותו ערב את מילות השיר וזעירא הלחינו. השיר התפרסם בביצועה של שושנה דמארי. הוא נפתח בשורות: ארבעה, ארבעה על הג'יפ הדוהר ובוקע השיר מן הלב, והשביל בדרכם מרקד ומזמר, זה השביל המוביל אל אויב. אורי אבנרי, בשדות פלשת - 1948, הוצאת טברסקי, 1949. מדיה וקבצים בנושא שועלי שמשון בוויקישיתוף מילות השיר "שועלי שמשון", באתר שירונט כל נדרי במשלט שמואל דייץ מספר על זכרונותיו משהשירות בשועלי שמשון. משה הרפז, שדות פלשת [9 – גבעה 105 או כיצד נולד השם "שועלי שמשון"] שישים ושש שנים להקמת יחידת שועלי שמשון בבלוג של ארכיון צה"ל "שועלי שמשון" באתר זמר מורשת
מסורת

מסורת היא מערכת תרבותית של מנהגים, טקסים, דעות ואמונות, ערכים וכללי התנהגות, הנמסרים מדור לדור (גם בעל פה) בקבוצה או בחברה. לרוב המסורת מהווה למעשה את הבסיס להגדרה של הקבוצה, הן כלפי חוץ והן כלפי פנים. צבר פעולות הקשורות אחת לשנייה, אשר מבוצעות על ידי פרטים כפעולה חברתית וחוזרות על עצמן כרוטינה, מתוך תנאי מוסכם. עבור רוב המסורות: בתחילתן, בטרם היות ה'מסורת', לכל פעולה היה ייעוד פרקטי תועלתני עצמאי. בהמשך, בעת קיום פעולות אלה, צבר הפעולות הפך לישות מובחנת, עצמאית, חשובה ונעלה מסט הפעולות הפרקטיות היחידניות המרכיבות את המסורת. פרקטית, בהתייחסות לאחור, קיום מסורת נתפש חברתית כמקדם ערך מורכב, מופשט, של הקמת ושימור מבנה חברתי במתכונת מסוימת, אשר משרתת את רצון מבצעי צבר הפעולות. במקרה שבו צורך בשימור צביון קולקטיבי של מבנה חברתי אינו מתקיים, לא יימצאו פרטים שיקיימו את צבר הפעולות. הן לא יתקבעו כמסורת, ושימורן ייפסק. תכלית יישום מסורת – שימור תפישה ערכית של קבוצה מובחנת עם ערכים התנהלותיים משותפים שמתבטאים בקיום המסורת. מוטיבציה לייזום, שימור, יישום פעולות מסורתיות יכולה לנבוע מהרצון לקדם אחד או יותר מהמטרות הבאות: זהות – יצירת, הטמעת, שימור תפישת זהות קולקטיבית של יוזמי ומקיימי מסורת – חגיגת חתונה, צום ביום כיפור, קיום טקסי השבעה בצבא ובמדינה. הנאה – ספיחת סיפוק אישי מעצם יישום פעולות מסורת קונקרטיות – שילוב של אכילה או שתייה מסיביים בהקשרים טקסיים. תחושת שייכות – יישום נורמה חברתית מקובלת ששימורה מכריזה באופן בלתי מודע להשתייכותו של פרט לחברה - שירת המנון באירועים לאומיים, דיבור אל מת בלוויה, עריכת ברית מילה, השקת כוסות אלכוהול, עניבת עניבה לאירועי החצנת הישג, רשמיים או לאומיים. פעולות יישום מסורת- טקסים המסמלים אידיאות מופשטות באמצעות פעולות פרקטיות, מעניקות למי שמיישם אותן, תחושת הנאה פנימית של ספיחת ערך. תחושת הערך החיובית נובעת מהיות פעולות מסורתיות מטפלות באידיאות מופשטות של קשרים מיתיים: 'פרט-פרט'- נישואין/גירושין, 'פרט-קבוצה' – קבלה והשתייכות לקבוצות, כתות, ארגונים, צבא, 'פרט-מדינה' – שבועת אמונים, 'פרט-אמונה/אל/דת' – טקסי השתייכות לדת. לעיתים קרובות פרטים המקיימים מסורות חשים אי-נוחות לנוכח בירור הסיבה לקיום המסורת, וזאת בשל כך שהם חשים שהם מבצעים פעולה קולקטיבית נעלה, ולא יכולים לגייס את הרציונל והניסוח להצדקה. עצם השאלה עלולה להעמידם באי נוחות מתגוננת מפני פגיעה בערך שאינם יכולים להגן על הסמלתו. במקרים כאלה, הרציונל הוא הסתמכות על הנורמטיביות, הנוהג הקיים, לא על הרציונל. בהיעדר ממד ההאצלה של סימול אידיאה מופשטת, מסורת תצטמצם להיותה רוטינה, שכן אבד ממד מיתי נעלה והפעולה ירדה לממד פרקטי נמוך- כפעולת צחצוח שיניים. על פי רוב, מקיימי מסורת, שאינם רואים את עצמם כדתיים, בהשאלם, האם הם מעדיפים שאחרים יצטרפו ליישום המסורת ושימורה יכולים לנוע בן 'כן' לבין 'חסרי העדפה. עם זאת, סביר להניח שרוב מקיימי המסורת, היו מעדיפים שאחרים יצטרפו לשימורה, שכן, אם יהיו מעטים שישמרו את המסורת, אלה שישמרו אותה לא נתפשים כ'ערכיים' למשמרים, או שיוותר משמר בודד, יש להניח שאף הוא יחדל לשמר את המסורת, והרי עיקרה הוא המשך קיומה. ערך מורחב – מסורת (יהדות) המסורת היהודית היא מכלול המנהגים, הטקסים, הדעות והאמונות, התורה שבעל-פה, החוקים, הערכים וכללי ההתנהגות שנמסרו מדור לדור בקהילות יהודיות. בכנסיות הקתולית, האורתודוקסית ואחרות מסורת הכנסייה מעניקה לה סמכות הוראה והיא מקור התגלותי כמעט שווה-ערך לכתבי הקודש עצמם. הפרוטסטנטים דוחים זאת ומקבלים אותם לבדם כמקור סמכות (Sola Scriptura). ערך זה הוא קצרמר בנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קוד ישן

קוד ישן (באנגלית: oldcode) הוא שיטת קידוד העברית במחשבים שלא תוכננו לעברית מלכתחילה, אלא לאנגלית בלבד. בכל סוגי הקוד הישן מקודדות 27 האותיות של האלפבית העברי (כלומר כולל האותיות הסופיות) במקום אותיות האלפבית הלטיני. בדרך-כלל כשמדברים על הקוד הישן מתכוונים לתקן SI 960, שהוא ASCII חוץ מהתווים (בכתיב הקסדצימלי) 0x60 עד 0x7A, שאותם תופסות האותיות העבריות. הקוד הישן אינו נוח לשימוש, משום שאי-אפשר לערבב בו אותיות לטיניות קטנות ואותיות עבריות גם יחד, אך הוא היה האפשרות היחידה כאשר כל סביבות המחשוב הוגבלו ל-7 סיביות. עם המעבר ל-8 סיביות הוסרה מגבלה זו, ואפשר היה לקודד את תחום ה-ASCII כמקובל ולהקצות לאותיות העבריות מספרים נפרדים. במחשב האישי הוקצה התחום 0x80 עד 0x9A (עברית של DOS), ובתקן של ISO התחום 0xE0 עד 0xFA. העברית של Windows, מקינטוש ויוניקס מקודדת לפי תקן ISO. העברית בתקן EBCDIC של חברת IBM, אף שזה היה בן 8 סיביות מלכתחילה, עברה כמה גלגולים. בתקופה שקדמה להופעת המסכים קודדה העברית במקום האותיות הלטיניות הגדולות (תחום המתחיל ב-0xC1 ומסתיים ב-0xE9). קידוד זה, שקיבל את הכינוי "סינית", מנע הדפסה מעורבת של עברית ואנגלית. עם הופעת המסכים הועבר הקידוד של העברית כמו בקוד ישן ASCII אל האותיות הלטיניות הקטנות (תחום המתחיל ב-0x81 ומסתיים ב-0xA9), קוד שקיבל את הכינוי "קוד ישן". בין הייצוג הגרפי של קוד ישן ASCII לייצוג הגרפי של קוד ישן ב-EBCDIC היה הבדל קטן אחד. האות א ב-EBCDIC קודדה במקום הסימן & (ב-EBCDIC ערכו 0x50), בעוד שבקוד ישן ASCII הייצוג הגרפי של האות א היה ` (גרש שכיוונו הפוך), כך שערכה ההקסדצימלי של האות א היה מיד לפני האות ב (0x60 ו-0x61 בהתאמה). העברית בקוד הישן היא לעולם עברית חזותית (ויזואלית), כי בעבר הקשיים שעברית חזותית יוצרת לא נמצאו ראויים לפתרון מקיף יותר. עברית באינטרנט קוד ישן בלקסיקון מחשבים ומערכות מידע, באתר מעות קוד עברית ישן OLDCODE, באתר מס"ב The IBM 1401 Hebrew Letter Key, באתר QSM Host Code Page 803 Israel (Hebrew - Old Code), באתר של חברת IBM
וחטנג קיקבידזה

וַחטַנג (בובה) קיקַבּידזֶה (בגאורגית: ვახტანგ კიკაბიძე, ברוסית: Вахтанг Константинович Кикабидзе או בכינויו בּוּבָּה, 19 ביולי 1938 – 15 בינואר 2023) היה זמר רבגוני, שחקן, במאי קולנוע ומחזאי[דרושה הבהרה] גאורגי, שהיה מפורסם בברית המועצות. קיקבידזה נולד בטביליסי. התפקיד הידוע ביותר שלו במערב היה בסרט "מימינו", בו הוא גילם טייס הליקופטר שנוסע מגאורגיה למוסקבה ומנסה להפוך לטייס מטוסים בקווים בינלאומיים. הסרט היה לאחד הסרטים הסובייטיים המצליחים בכל הזמנים. שיחק גם בסרט "אל תיקח ללב" (גאורגית: არ დაიდარდო, רוסית: Не горюй). שחקן המדינה מגאורגיה הסובייטית פרס ברית המועצות פרסים רבים בכינוסי תיאטרון ופסטיבלי סרטים מדיה וקבצים בנושא וחטנג קיקבידזה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של וחטנג קיקבידזה וחטנג קיקבידזה, ברשת החברתית פייסבוק וחטנג קיקבידזה, ברשת החברתית אינסטגרם וחטנג קיקבידזה, סרטונים בערוץ היוטיוב וחטנג קיקבידזה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) וחטנג קיקבידזה, באתר AllMovie (באנגלית) וחטנג קיקבידזה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) וחטנג קיקבידזה, באתר MusicBrainz (באנגלית) וחטנג קיקבידזה, באתר Discogs (באנגלית) וחטנג קיקבידזה, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאורגים ובנושא אמנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דילה גורי

דילָה גורי (בגאורגית: დილა გორი) הוא מועדון כדורגל מהעיר גורי, שבמחוז כארתלי הפנימית בגאורגיה, המשחק בליגת העל הגאורגית. בעונת 2004/05 שיחקה קבוצת הכדורגל בגביע האינטרטוטו מול מרק דופניצה (PFC Marek Dupnitsa) מבולגריה והודחה בסיבוב הראשון לאחר שבמשחק הראשון בבולגריה השיגה תוצאת תיקו ובמשחק השני בגאורגיה הפסידה 2-0. הקבוצה שיחקה באומגלסי בליגת העל הגאורגית בעונה 2006/07, אבל ירדה לליגת המשנה לאחר שהגיעה למקום הלפני האחרון בטבלה, עם 17 הפסדים, 6 תוצאות תיקו ו-3 ניצחונות. בעונת 2011/2012 חזרה הקבוצה לליגת העל הגאורגית. בשנת 2012 הקבוצה זכתה בפעם הראשונה בגביע הגאורגי. בשנת 2015 זכתה לראשונה באליפות. מדיה וקבצים בנושא דילה גורי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דילה גורי דילה גורי, ברשת החברתית פייסבוק דילה גורי, ברשת החברתית אינסטגרם פרופיל, באתר אופ"א פרופיל, באתר Transfermarkt פרופיל, באתר Soccerway ערך זה הוא קצרמר בנושא מועדוני כדורגל ובנושא גאורגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ASMC סוחומי

ASMC סוֹחוּמי (נודעה בעבר כדינַמו סוֹחוּמי; בגאורגית: დინამო სოხუმი) הוא מועדון הכדורגל של העיר סוחומי, שבמחוז אבחזיה בגאורגיה, עקב המתיחות עם אבחזיה משמש אצטדיון שוורדני שבטביליסי כמגרשה הביתי. הקבוצה נוסדה בשנת 1936, בשם מועדון הכדורגל צחומי סוחומי. היא שיחקה בליגת העל הסובייטית עד להתהוותה של ליגת העל הגאורגית, בתקופת גאורגיה הסובייטית, ועברה לשחק בה. בשנת 2006 שינתה הקבוצה את שמה ל-ASMC סוחומי. אליפות גאורגיה הסובייטית: 1948, 1947 ערך זה הוא קצרמר בנושא מועדוני כדורגל ובנושא גאורגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כתם (כתב עת)

"כתם – עיתון לשירה יומית" היה כתב עת שעסק בשירה ובביקורת. בסך הכל ראו אור שישה גליונות: בדצמבר 2006, בפברואר 2007, באוגוסט 2007 בינואר 2008, במרץ 2008, מאוחר יותר באותה השנה יצאה לאור האנתולוגיה לשירה עכשווית - 'חדשה', העיתון הודפס בעשרת אלפים עותקים לכל גיליון והופץ חינם. עורכו של כתם הוא המשורר, המתרגם והמבקר יהודה ויזן, שערך את שלושת הגיליונות הראשונים בשיתוף עם עודד כרמלי. "כתם" הודפס בפורמט רחב על גבי נייר עיתון. החוברות מכילות ביקורת אמנות, סאטירה, ראיונות עם אישים בתחום השירה והעריכה, וכן מאמרים לצד שירה של כותבים צעירים וכותבים מוכרים יותר, בהם רחל חלפי, אדמיאל קוסמן, מאיר ויזלטיר, ישראל פנקס, מנחם פרי, גבריאל מוקד ועוד. "כתם" תקף גורמים שונים בשירה העברית, בהם עמותת "הליקון" והעורך הראשי שלה, אמיר אור. עם צאתו לאור סוקר "כתם" בידי מספר ערוצי עיתונות ותואר בידי פרופסור גבריאל מוקד כ"הדבר הבא בשירה העברית" וכעבור ארבעה גליונות בידי המבקרת שירה סתיו כ"קאלט". מנגד, ספג ביקורת שלילית וגינויים בערוצים רבים; דרור בורשטיין כתב על צדו הסאטירי, "...כאן כל העניין האדיפלי עובר וולגריזציה ונהפך ללא יותר מפרודיה מביכה". פעילותם של אנשי "כתם" כנגד עמותת הליקון הובילה את עורכי כתם אל בית המעצר. ויזן וכרמלי הניחו קופסה צבעונית עם עטיפה של פו הדב, בלונים והכיתוב "תיק תק, תיק תק, כתם שתיים עוד שבועיים" בפתחו של הבניין בו שוכנים משרדי "הליקון". אנשי הליקון חשדו שמדובר במטען, הזמינו חבלנים והקופסה פוצצה באופן מבוקר - הדבר הוביל למעצרם של העורכים בגין הטמנת מטען דמה והפרעה לסדר הציבורי. מניפסט "כתם" ב"אימאגו" דרור בורשטיין, מה צריך כתב-עת לשירה, באתר הארץ, 12 בפברואר 2007 שירה סתיו, שאבא כבר ישים לב אלינו!, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2007 אלי אשד, המגזין הספרותי "כתם" וגוויעתו של "המנחם פריזם" דוד מרחב, בועטים בממסד הספרותי: "כתם", עיתון לשירה יומית, בלוג באתר "רשימות" אלי הירש, על כתם 4, ידיעות אחרונות, 15 בפברואר 2008 אלי הירש, על כתם 5, חדשה, ידיעות אחרונות, 4 ביולי 2008 דפנה ארד‏, משוררים תחת אזהרה, באתר וואלה, 9 בפברואר 2007
זסטפוני (כדורגל)

מועדון הכדורגל של זסטפוני (בגאורגית: ”ზესტაფონი”‏ საფეხბურთო კლუბი) הוא מועדון כדורגל מהעיר זסטפוני, שבמחוז אימרתי בגאורגיה. את משחקיה משחקת הקבוצה באצטדיון העירוני זסטפוני. מועדון הכדורגל נוסד ב-18 ביוני 2004 ביוזמת בעל המניות של JSC, "גיאורגי ניקולדזה מפעל לסגסוגת-מתכת ברזל של זסטפוני". מרגע היווסדה נכללה הקבוצה בליגת העל הגאורגית. בעונה 07/‏2006 שיחקה הקבוצה בגביע האינטרטוטו מול טובול מקזחסטן ונפלה בסיבוב הראשון לאחר שבמשחק הראשון בקזחסטן הפסידה 3:0 ובמשחק השני בגאורגיה ניצחה רק 2:0. בעונה 2006/07 סיימה הקבוצה במקום הרביעי, בדיוק באותו מקום בו סיימה את העונה הקודמת (06/‏2005). במחזור 25, במאי 2007, ניצחה הקבוצה את קאחתי תלאווי (שירדה ליגה בסוף העונה) 7:0 בבית. בעונת 2007/2008 זכתה הקבוצה בגביע גאורגיה. בסוף עונת 2008/09 הקבוצה סיימה את הליגה במקום הרביעי והעפילה לגביע אופ"א. הקבוצה הפסידה בסיבוב המוקדמות הראשון לקבוצת גיור מהונגריה והודחה מהטורניר. בעונת 2010/11 זכתה הקבוצה באליפות האומגלסי ליגה לראשונה בתולדותיה. בעונת 2011/12 זכתה באליפות שנייה ברציפות. מדיה וקבצים בנושא זסטפוני בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של זסטפוני (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מועדוני כדורגל ובנושא גאורגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שותפות קוד

שותפות קוד (באנגלית: Code Sharing) הוא מושג שמקורו בתחום התעופה האזרחית, ואשר במסגרתו חוברות שתי חברות תעופה או יותר בהענקת שירות משולב בטיסה המבוצעת על ידי אחת מהן, אך הנושא גם את קוד השירות של יתר החברות בשותפות. כל אחת מהחברות בשותפות הקוד מעניקה לטיסה ערך מזהה משלה, הכולל את קוד החברה ב-יאט"א (ארגון חברות התעופה הבינלאומי) ואת מספר הטיסה. בדרך כלל כל חברה מעניקה לטיסה מספר המיועד לטיסות שותפות קוד המבוצעות על ידי חברות תעופה אחרות (לדוגמה, באמצעות מספר בן ארבע ספרות בניגוד לשלוש ספרות, או באמצעות מספר המתחיל בספרה שנועדה לכך). שותפות קוד נחתמה לראשונה בין חברת התעופה האוסטרלית קוואנטס לאמריקן איירליינס האמריקאית, בהצעת שירותי טיסה משותפים בין מספר ערים באוסטרליה לערים בארצות הברית. עם היווסדן של בריתות חברות התעופה הגדולות בעולם, החל בשנת 1993, הפכה שותפות קוד לעקרון יסוד של בריתות אלה, אך הנוהג רווח בגרסתו המקורית גם כיום. מאחר שאין טעם לפצל את הטיפול בנוסעים, כבודה ומטען העושים את דרכם לאותו מטוס בדיוק בין מספר טרמינלים, קיימת מגמה לאחד את פעילותן של חברות הפועלות בשותפות קוד בשדות תעופה מרובי טרמינלים בטרמינל אחד. האינטרס הכלכלי של חברות התעופה להקשר בהסכמי שותפות קוד ברור שכן הוא טומן בחובו מספר יתרונות: צמצום עלויות בהפעלת הקו המשותף על ידי ייעול וויסות מספר הטיסות הפועלות בו. השגת מונופול בקו המשותף, אגב הקטנת החשש לתחרות מצד החברות האחרות השותפות בקוד. עם זאת, לשותפות קוד נודעים גם יתרונות שיווקיים: הרחבה למראית עין ("ניפוח") של סך הטיסות המבוצעות עלי-ידי כל אחת מחברות התעופה בקו מסוים. עניינה של חברת אל על הוא דוגמה ייחודית למקרה זה שכן בדרך זו מוכרת החברה כרטיסים לטיסות בימי שבת מבלי שהיא מפרה את מדיניותה שלא לטוס בשבתות. הצגה למראית עין של יעדי טיסה אליהם אין חברת התעופה השותפה בקוד טסה כלל ועיקר, והשגת חשיפה בשוק בדרך זו. עיקר הטענות כנגד שותפות קוד התמקד בחששות מפני תחרות בלתי הוגנת ומפני הפרת כללי ההגבלים העסקיים, וכן בפגיעה בציבור בדרך של הצגת מידע בלתי מדויק או מטעה והיעדר שקיפות. עם זאת יש להבהיר כי גם בשותפות קוד משתמר יסוד תחרותי, שכן לכל אחד מהחברות השותפות בה עומד אינטרס ברור למכור מושבים בטיסה בקוד שלה. מאידך, שותפות קוד הביאה גם לתופעות חיוביות מבחינת ציבור הנוסעים שכן החברות השותפות בקוד מנסות לתאם ביניהן את לוחות הזמנים של טיסות ההמשך ולפעול במשותף בתחום ניהול הכבודה. יתרונות אלה באים לידי ביטוי מרבי בבריתות חברות התעופה הגדולות, במסגרתן חלק ניכר מרשת הטיסות משותף למספר חברות (מצב שניתן לתארו ביתר דיוק כריבוי קודים). קיימים גם הסכמים לשותפות קוד בקווי רכבת (מערכות Rail & Fly) המשלבים בין טיסה במטוס ליעד כלשהו והמשך הנסיעה ברכבת או להפך, או אף מעניקים אפשרות להחליף בין טיסה לנסיעה ברכבת באותו קו. מדיה וקבצים בנושא שותפות קוד בוויקישיתוף
שקילות פער הריביות הנומינליות המכוסות

בכלכלה, שקילות פער הריביות המכוסות הוא מושג הקושר בין הריבית הנומינלית במשק המקומי לבין הריבית הנומינלית במשק זר באמצעות פרמיית הפורוורד השוררת בין שני המשקים. המונח העברי מקביל לאנגלי - Covered Interest Parity. שקילות פער הריביות המכוסות בניסוחה המתמטי היא קשר בין הריבית הנומינלית המקומית (i) לבין הריבית הנומינלית הזרה (*i) לבין פרמיית הפורוורד ( f p {\displaystyle fp} ): ( i + 1 ) = ( i ∗ + 1 ) ( f p + 1 ) {\displaystyle (i+1)=(i*+1)(fp+1)} שקילות זו משמשת בפועל בשוקי ההון לשם תמחור עסקאות במטבע חוץ כמו עסקאות עתידיות, עסקאות סוואפ, אופציות על שער החליפין, אסטרטגיות מטבעיות ועוד. השימוש בשקילות זו נעשה, למשל, בעת תמחור עסקאות פורוורד כלהלן: ( F = S ( f p + 1 ) = S ( i + 1 ) / ( i ∗ + 1 {\displaystyle (F=S(fp+1)=S(i+1)/(i*+1} כאשר, F= שער הפורוורד S= שער הספוט הסבר על המונח
מספר או"ם

מספרי או"ם הם מספרים בני ארבע ספרות המציינים חומרים מסוכנים בעת הובלתם. בין המספרים כאלה המציינים חומר כימי בודד, ואחרים מציינים קבוצת חומרים בעלי תכונות דומות. המספרים ניתנים על ידי קבוצת מומחים של האו"ם להובלת חומרים מסוכנים. תחום המספרים שברשימה הנוכחית (יש מספרים שניתנו בעבר ובוטלו) הוא בין 0004 (אמוניום פיקראט - Ammonium Picrate) ל-3376 (ארבע-ניטרופנילהידארזין - four-Nitrophenylhydrazine). כמו כן החומרים מסווגים לקבוצות לפי תכונותיהם. אין חוקיות במספרים עצמם - לא ניתן להסיק מסקנות על החומר לפי מספרו, אלא רק מחיפוש בטבלה שבהמלצות האו"ם. דוגמאות נוספות: 1002 - אוויר דחוס 1075 - גז פחמימני מעובה (גפ"מ) 1654 - ניקוטין 2187 - פחמן דו-חמצני המלצות האו"ם להובלת חומרים מסוכנים אומצו במדינות רבות. במדינת ישראל החוק הקובע הוא חוק שירותי הובלה, התשנ"ו-1997 ותקנות שרותי הובלה, התשס"א-2001[1]. בתקנות 2001, תוספת רביעית - "סימון רכב" מוגדר שלט הסימון בו יש לשלט רכב המוביל חומרים מסוכנים, ובו, בין היתר, חובה לציין את מספר האו"ם של החומר המובל. המלצות האו"ם להובלת חומרים מסוכנים (באנגלית) - בחלק 2 מוגדרות קבוצות הסיכון, וחלק 3 מכיל רשימה מלאה של כל מספרי האו"ם. חוק שירותי הובלה, תשנ"ז-1997, באתר משרד התחבורה. מספר CAS זיהוי סימוני אזהרה לחומרים מסוכנים - מדריך לעובד , הוצאת קרוננברג ספרות מקצועית, תל אביב. מתח"ב חומ"ס (מדריך תגובות חירום בתקריות חומרים מסוכנים) , הוצאת קרוננברג ספרות מקצועית, תל אביב
עמלציים

עמלציים (שם מדעי: Lamnidae), היא משפחה של כרישים בסדרת דמויי עמלץ, בתוכה הדגים הטורפים הגדולים בעולם. העמלציים דומים מאוד במראם החיצוני לבני משפחת הכרישיים והם בעלי גוף גדול וזנב עגלוני. העמלציים ידועים כטורפים מרשימים ותוקפניים בעלי שיניים גדולות. חלק מהמינים, בהם העמלץ הלבן והעמלץ הכחול, יכולים להעלות את הטמפרטורה בחלקים בגופם, כדי לאפשר להם חושים חדים יותר וציד פעיל יותר. כמה מהמינים, ובייחוד העמלץ הלבן, יכולים לתקוף גם בני אדם המתרחצים בים, צוללנים וגולשים, אירועים המסתיימים בפציעות חמורות ולעיתים נדירות במוות, אך מדובר על מקרים נדירים מאוד. מינים אלה חיים בכל האוקיינוסים ומחפשים בעיקר טרף של דגים או כלבי ים ואריות ים. על פי האקדמיה ללשון העברית ראשיתו של השם "עמלץ" הוא בפירוש מקורי לפסוק בתהלים שהציע עמנואל לב (Löw; 1854–1944), חוקר יהודי הונגרי שכתב על בעלי החיים והצמחים של ארץ ישראל ועל שמותיהם העבריים והארמיים. בתהלים פרק ע"ד, פסוק י"ד, נאמר "אַתָּה רִצַּצְתָּ רָאשֵׁי לִוְיָתָן תִּתְּנֶנּוּ מַאֲכָל לְעָם לְצִיִּים". את המילים "עם לציים" הציע לב לקרוא בחלוקה אחרת: "לעמלצי ים", ופירש כי 'עמלץ' הוא טורף ימי ענק. בעקבות הצעתו נכנסה המילה עַמְלֵץ למילונים העבריים במשמעות 'כריש'. סוג קרכרודון (Carcharodon) מין עמלץ לבן או קרחה לבנה (Carcharodon carcharias) מין מגלודון - נכחד (Carcharodon megalodon ; ייתכן ששייך לסוג אחר) סוג עמלץ מאקו (Isurus) מין עמלץ כחול - (Isurus Oxyrinchus) מין עמלץ ארוך סנפיר - (Isurus paucus) סוג למנה (Lamna) מין למנה חוטמנית (Lamna nasus) מין כריש הסלמון (Lamna ditropis) סוג Carchariolamna - נכחד סוג Cosmopolitodus - נכחד סוג Carcharomodus - נכחד סוג Isurolamna - נכחד סוג Karaisurus - נכחד סוג Lamiostoma - נכחד סוג Lethenia - נכחד סוג Macrorhizodus - נכחד מדיה וקבצים בנושא עמלציים בוויקישיתוף עמלציים, באתר ITIS (באנגלית) עמלציים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) עמלציים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) עמלציים, באתר GBIF (באנגלית) מקור השם, אתר האקדמיה ללשון העברית אנציקלופדיה החי והצומח של ארץ ישראל, 1983. כרך 4 - החיים במים, עמוד 35. לפי שם קודם Isuridae עמלץ, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏14 במרץ 2013 ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מנח"י

מנח"י (מנהל חינוך ירושלים) ממונה על למעלה משבע מאות בתי ספר כ-1500 גני ילדים (נכון ל-2020) בשטח השיפוט העירוני של בירת ישראל, ירושלים. מנח"י הוקמה כניסיון ייחודי למזג את התפקידים של משרד החינוך ואגף חינוך עירוני (במקרה זה, אגף החינוך של עיריית ירושלים) לתוך גוף אחד. מנח"י הוקמה ב-1985 ביוזמת מיכאל גל, אז מנהל אגף החינוך בירושלים, כשראש העיר היה טדי קולק. בהסכמת מנכ"ל משרד החינוך דאז, שמשון שושני, הוקמה מנח"י כדגם ראשון (ויחיד עד עתה) של מנהל עירוני ומשרד ממשלתי מאוחדים. מפקחי משרד החינוך עברו למשרדי מנח"י ופעלו במשותף לרווחת תושבי העיר. הקמת מנח"י לא הסתיימה מעולם. בעיית היסוד של סמכות ואחריות לא הוגדרו עד תום ועקב כך התחולל משבר שנים מועטות לאחר ההקמה ומפקחי משרד החינוך עברו למשרדים במשרד החינוך, במבנה בגבעת שאול, בצדה השני של העיר. מנח"י נחשב כמחוז נפרד במשרד החינוך ומנהל מנח"י מוגדר כמנהל מחוז. עם זאת, אחד מסמנכ"לי המשרד מכהן בנוסף לתפקידו כממונה על מנח"י, וזאת בגלל סמכויות הניתנות רק לעובד מדינה. מאיר שמעוני, מכהן כמנהל מחוז ירושלים וממונה על מחוז מנח"י. בדו"ח דברת הוצעה רשות חינוך חדשה המאחדת בין התפקידים של משרד החינוך והרשויות המקומיות, על בסיס המבנה של מנח"י. מנהלי מנח"י היו מיכאל גל (מייסד), ד"ר אלי בן-אליעזר (מנהל מנח"י הראשון) נסים סלומון, מאיר קראוס, יהודית שלוי, בן-ציון נמט, דני בר גיורא, משה טור-פז ואביב קינן. בספטמבר 2021 נבחר יואב זימרן (זימי) לתפקיד מנכ"ל מנח"י. בראש מנח"י עומד ראש מנח"י ולו משנה אחד. המבנה הארגוני הבסיסי של מנח"י הוא גילאי, אך מחולק לאגף מנח"י מערב העיר (חינוך ממלכתי וממלכתי דתי, בראשות עמנואל זילברמן), מנח"ח (חינוך חרדי) ומזרח העיר (לארה מובאריכי). באגף מנח"י מערב קיימים אגפי גיל, שבראשם ממונים: הגיל הרך (קרן ארואסטי), היסודי (נחמן סעדיה) והעל-יסודי (יהודה נוימן). בצדם קיימות מחלקות לכספים, כוח אדם, בדק בית, מדעים, תוכניות חינוכיות. כמו כן מחזיקה מנח"י במנהל מחשבים התומך בלמעלה מ-11,000 מחשבים במוסדות החינוך ובשרות פסיכולוגי חינוכי (שפ"ח) המעסיק כמה עשרות פסיכולוגים במספר לשכות ברחבי העיר ובמוסדות החינוך. למנח"י יש מרכז פסג"ה (פיתוח סגלי הוראה) ובו מתקיימות השתלמויות רבות למורים. מספר התלמידים בירושלים הוא הגדול ביותר מבין כל הרשויות המקומיות בישראל. בשנת תשע"ה למדו בבתי ספר בירושלים (לא כולל גני ילדים) 194,407 תלמידים, לעומת 52,287 תלמידים בתל אביב ו-41,324 תלמידים בחיפה. בשנת תשע"ו למדו בירושלים 279,500 תלמידים, מהם 64,700 בחינוך הממלכתי והממלכתי דתי (כ-23%), 111,600 בחינוך הערבי (כ-40%) ו-103,700 בחינוך החרדי (כ-37%). כ-20% מהתלמידים למדו בגני ילדים ובחינוך הקדם יסודי, כ-46% בחינוך היסודי וכ-30% בחינוך העל יסודי. כ-2.6% מהתלמידים למדו בכיתות חינוך מיוחד. הגידול העיקרי היה בחינוך הערבי ובחינוך החרדי; בעוד מספר התלמידים בחינוך הממלכתי ובחינוך הממלכתי דתי ירד ב-13 השנים האחרונות (מתשס"ג לתשע"ו) בכ-0.6% (מ-64,700 בתשס"ג ל-64,300 בתשע"ו) עלה מספר התלמידים בחינוך הערבי ב-85% (מ-60,200 בתשס"ג ל-111,600 בתשע"ו) ומספר התלמידים בחינוך החרדי עלה בכ-30% (מ-79,500 בתשס"ג ל-103,700 בתשע"ו). אתר מנח"י שר החינוך החדש של ירושלים: יואב זמרן מונה לתפקיד ראש מנח"י, באתר כל העיר, 13.9.2021. תלמידים בבתי ספר בירושלים, בתל אביב-יפו ובחיפה, תשע"ה, אתר מכון ירושלים למחקרי מדיניות. לוח י"ב/2 - תלמידים במערכת החינוך בירושלים, לפי מגזר, תשס"ג-תשע"ו, אתר מכון ירושלים למחקרי מדיניות.