כפר שמריהו

כְּפַר שׁמַרְיָהוּ היא מועצה מקומית במחוז תל אביב בישראל. כפר שמריהו שוכנת בשרון הדרומי צפונית להרצליה סמוך לכביש 2 כ-9 קילומטר צפונית לתל אביב. היישוב גובל ברשפון בצפון ובהרצליה ביתר שלושת עבריו. נחשב לאחד היישובים היוקרתיים בישראל. היישוב מדורג במקום הגבוה ביותר בסולם החברתי-כלכלי (10 מתוך 10), ומתגוררים בו רבים מהתושבים העשירים ביותר בישראל. ראש מועצת כפר שמריהו הוא סרג׳ קורשיא. היישוב כפר שמריהו ידוע בתור מקום בעל מעמד כלכלי גבוה במיוחד, בין היתר בגלל מיקומו האיכותי שגובל עם השכונות הרצליה ב׳ והרצליה פיתוח (הידועה כשכונה העשירה ביותר בהרצליה). בדצמבר 2021, הוכרזה המועצה כרשות איתנה. כפר שמריהו נוסד ב-20 במאי 1937 כיישוב חקלאי על ידי חברת רסקו עבור עולים מגרמניה, ונקרא "כפר שמריהו - התיישבות יהודי גרמניה על שם שמריהו לוין". היישוב הוקם על שטח של 600 דונם שהחברה רכשה ויועד להקמת 40 משקים מלאים, שלושים משקי עזר ועשרים מגרשים לשיכונים. עוד לפני ההקמה הכינה החברה כביש פנימי, קדחה באר והחלה בבניית המשקים. החברה הדגישה את המרחק הקצר לתל אביב, אשר לאחר סלילת הכביש החדש יהיה 17 קילומטר בלבד. בסוף שנת 1938 היו במקום כ-60 משפחות והשפה השלטת הייתה גרמנית. חיי התרבות התרכזו סביב בית הכנסת בו התקיימו חוגי לימוד בשבתות. בשנת 1939 הקים משה פרנקנטל את מחלבת "נגה" בכפר. ב-1953 הפכה המחלבה לחברת "טנא נגה" כאשר לפרנקנטל חברה אגודת "טנא", אגודה שיתופית לשיווק תוצרת חקלאית. בשנת 1949 תיאר מאמר בדבר את היישוב: "לכאורה מראה חקלאי למושבה. משקים, רפתות, לולים - אך למעשה רק חלק קטן מתושביה הגשימו את החזון ... חזון ההפיכה מאיש העיר לעובד אדמתו. רובם לא עמדו בניסיון הגדול וחזרו לאמנותיהם הקודמות. ... חלקם עזבו את הכפר ועקרו העירה, ויש שהגרו לחוץ לארץ, לאמריקה. גם את חזונם המשותף הפרו ... חשבו ליצור צורה חדשה של התיישבות בארץ, מין מיזוג בין המושב והמושבה ... וכך הפך המושב הנאה למושבה רגילה שברגילות, ללא חזון." חבר ועד הכפר הציג את הדברים כך: "אמנם רק 50 אחוז מתושבי המקום הם בעלי משקים המתפרנסים על חקלאות, שאר התושבים הם פועלים שכירים, בעלי מלאכה העובדים בכפר ומחוצה לו, אנשי תעשייה ובעלי מקצועות חופשיים שתעסוקתם היא בעיר. יש גם אמידים המתקיימים על הכנסות הונם, מקומות קיט ופנסיונים מספר, אף על פי כן החקלאות היא השולטת מבחינה כלכלית שליטה גמורה בכל חיי הכפר המתנהלים על יסודות קואפרטיביים." בשנת 1949 קלט הכפר עולים חדשים בעלי אמצעים וחסרי אמצעים וכדי להתרחב ביקש שיוקצו לו קרקעות נוספות. ב 21 פברואר 1949 מסתננים ירדנים שחדרו לאזור השרון רצחו עובד ברפת בכפר שמריהו ופצעו קשה את אחיו. היישוב הוכרז כמועצה מקומית בשנת 1950. באותה תקופה סופחו ליישוב שטחים מהכפר הערבי אל-חרם, שתושביו עזבו אותו במלחמת העצמאות ושהבעלות על אדמותיו נשללה מהם בחוק נכסי נפקדים. תחילה היה ליישוב אופי חקלאי, אך ככל שחלפו השנים וביתר שאת, לאחר הסכם השילומים עם גרמניה ב-1958, התחזק אופייה העירוני של המועצה. זאת משום שרוב תושבי הכפר היו יוצאי יהדות גרמניה שעלו לפני מלחמת העולם השנייה והיו זכאים לרנטה גבוהה יחסית. הסכם השילומים הביא לכך שמרבית תושבי הכפר נשענו על הכנסה קבועה של רנטה מגרמניה ואט אט זנחו את החקלאות לטובת מקצועות חופשיים בעלי אופי עירוני יותר. כיום, כמעט כל בתי כפר שמריהו הם וילות יוקרתיות. למעלה ממחצית מתושבי כפר שמריהו אינם צאצאים של ראשוני היישוב אלא תושבים חדשים. בשנת 1962 הוקמה בכפר שמריהו קהילה רפורמית, מהראשונות בישראל. הקהילה התקשתה למצוא מקום לתפילה בגלל התנגדות של ועד היישוב להימצאותה בכפר. לקראת שמחת תורה חייב בג"ץ את המועצה להשכיר לקהילה הרפורמית את אולם ההתעמלות לצורך תפילה. כרבה של המועצה המקומית כיהן עד פטירתו בשנת 2005, הרב שמואל אבידור הכהן, שרבנותו נשאה אופי פלורליסטי. אחרי פטירתו, משך ארבע שנים, מילא את מקומו ברבנות הכפר בנו, הרב יעקב דוד הכהן, ומסר מדי שבוע שיעור ביהדות שמשך אליו קהל משתתפים רב, מכל גוני הציבוריות הישראלית. כיום רב הכפר הוא הרב אורי איינהורן. בין השנים 1983 ו-1998 כיהן כראש המועצה שרגא מילשטיין. הוא האיץ את הפיתוח הסביבתי, נסללו רחובות חדשים וטופחו השטחים הציבוריים. הוא יזם את הקמת מרכז וייל במימון עזבון ראש המועצה לשעבר ברוך וייל. ביחד עם עמותת תושבים מקומית הביא לביטול הקמת גשר עילי בצומת כפר שמריהו והחלפתו במחלף משוקע. בין השנים 1998 ו-2005 כיהן כראש המועצה שמואל בן-טובים, לשעבר בכיר במשרד התעשייה והמסחר וקונסול כלכלי בניו יורק, שכיהן לפני כן כסגן ראש המועצה (בהתנדבות). בתקופתו הושם דגש מיוחד על פיתוח חיי הקהילה, התרבות, החינוך והחברה בכפר שמריהו. לראשונה נפתחה תוכנית מנויים לתיאטרון ולמוזיקה במרכז וייל, הוקם "מועדון פלוס" עבור ותיקי הכפר, החלה לפעול סדנת תיאטרון, נפתח מרכז "כלנית" האזורי לטיפול בליקויי למידה, התקיימו תערוכות של אמני היישוב ונחנך אתר האינטרנט הראשון של המועצה המקומית. בן-טובים יזם ועמד בראש מאבק משותף עם הערים השכנות הרצליה ורעננה להפסקת מטרדי הרעש והבטיחות שגרם שדה התעופה הרצליה. הוא הנהיג מאבק ציבורי ממושך למנוע את איחוד היישוב עם הרצליה, כפי שתכננה הממשלה. ראש המועצה המקומית עד לשנת 2018 היה דרור אלוני, לשעבר מנהל הגימנסיה הרצליה בתל אביב ובנה של שולמית אלוני (שהתגוררה אף היא בכפר שמריהו עד מותה), שנבחר פעם נוספת, כמועמד יחיד, בבחירות 2013. בבחירות לראשות המועצה בשנת 2018 נבחר לתפקיד סרג' קורשיא. לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף יולי 2024 (אומדן), מתגוררים בכפר שמריהו 1,943 תושבים (מקום 253 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 97.1%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 25,075 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח). בית המועצה הישן שכן בתחנה של משטרת היישובים העבריים, הממוקמת מאחורי המרכז המסחרי, בדרומו של היישוב. מדיה וקבצים בנושא בית המועצה הישן בוויקישיתוף בית הספר גשר - המשותף כפר שמריהו-רשפון. נמצא בגבול המשותף לשני היישובים ומשרת את ילדי שניהם, כיתות א' עד ו'. בית ראשונים ברחוב הזורע 24 הוא אחד מבנייני המגורים הבודדים בכפר שנשמר כפי שהיה עם הקמתו. הבית היה ביתם של יוסטין ולילי קלימן שנמנו עם ראשוני העולים מגרמניה אשר יסדו את היישוב. יוסטין קלימן שימש כראש המועצה הראשון בין השנים 1950–1951, ובערוב ימיה תרמה אותו לילי קלימן למועצה, למען הנצחת דור המייסדים ומורשתם. הבית שלא הורחב ואשר בו ריהוט וחפצים מקוריים, שופץ יחד עם הרפת ובית אמון הצמודים לו, וביום העצמאות תשס"ז נחנך במקום מוזיאון לתולדות הכפר. בחצר מוצגים כלים חקלאיים. מדיה וקבצים בנושא בית הראשונים בוויקישיתוף בית לוין הקרוי על שמו של שמריהו לוין – לאחר שהוחלט לקרוא ליישוב על שם שמריהו לוין, החליטו ידידיו להקים לזכרו בית עם וארכיון לזכרו. ידידיו אספו את הכסף ונבנה מבנה גדול על גבעה במרכז גן כפר שמריהו שהתפרש על 12 דונם. המבנה נבנה מבטון מזוין, בשל מיקומו על גבעה חשופה לירי. הבית היה בין שתי קומות והקומה הראשונה נחנכה, עוד טרם שהקומה השנייה הושלמה, בדצמבר 1939. במקום התקיימו קורסים של ההגנה והוא שימש כתחנת מעבר למעפילים. עד להקמת מרכז וייל שימש המבנה בעיקר כספריית היישוב בקומה הראשונה, וכאולם התכנסות והופעות, בקומה השנייה. לאחר חנוכת האגף המזרחי של מרכז וייל בשנת 1999 החליט ראש המועצה שמואל בן-טובים להעביר אליו את כל משרדי המועצה המקומית, שהיו פזורים עד אז במקומות שונים ביישוב. את המשרדים החדשים ואת שימור המבנה ההיסטורי תכנן האדריכל סעדיה מנדל והם נכחו בשנת 2001. בחזית הבית פרוטומה של שמריהו לוין ושלט לאמור "הבית הזה, והכפר הזה, זיכרון הם, לשמריהו לוין". חזית המבנה מופיעה במרכזו של סמל המועצה המקומית. מדיה וקבצים בנושא בית לוין בוויקישיתוף מרכז וייל לתרבות ולקהילה שוכן בצפונו של היישוב. הוא הוקם במימון עזבונו של ד"ר ברוך וייל ששימש כראש המועצה בין השנים 1951–1965. האגף המערבי שלו נחנך בשנת 1994, כמרכז קהילתי. בשנת 1999 נחנך האגף המזרחי, ובו ספרייה, אודיטוריום שבו 275 מקומות ישיבה, אוסף פסלוני שנהב שנתרמו על ידי לילי וזלמן דנקנר וגן פסלים המציג את פסליה של קטה אפרים מרכוס. סמוך למרכז וייל שוכן בית סניור הבנוי בצורת משושה והמשמש כמועדון. המבנה קרוי על שמו של ליאון סניור, טייס שנפל עם מטוסו במלחמת העולם השנייה ואחיו של בוריס סניור אנדרטת הבנים – האנדרטה לזכר תושבי הכפר אשר נפלו במלחמות ישראל שוכנת ב"גן הזיכרון" בצפונו של היישוב. צורתה כשל חצי עיגול, היא בנויה אבן וחקוקים בה שמות הנופלים. מדיה וקבצים בנושא אנדרטת הבנים בוויקישיתוף מערות שמריהו בצפונו של היישוב הוא אתר ארכאולוגי ובו ריכוז מרשים של כ-100 מערות קבורה עתיקות, שמחצית מהן סתומות. בשנת 1940 נחקר האתר על ידי פרופ' אלעזר ליפא סוקניק ונמצאו בו רצפות פסיפס, ארונות קבורה וסרקופג שלם. האתר מתוארך למאה ה-5, ושימש כבית הקברות השומרוני של אפולוניה הסמוכה בתקופה הביזנטית. השימוש במקום פסק לאחר המרד השומרוני. בהתאם לעונה פורחים באתר פרחי סתוונית היורה, אירוס ארץ-ישראלי, תורמוס ההרים, ציפורנית, פרג אגסני וחרצית עטורה. מדיה וקבצים בנושא מערות שמריהו בוויקישיתוף בריכת כפר שמריהו – בריכה עונתית ממזרח למסילת הרכבת ובקרבת רחוב המעפילים. בריכה זו היא המשך צפוני של בריכת החורף "הבאסה" בהרצליה, ומקיימת מגוון צמחייה ובעלי חיים. מדיה וקבצים בנושא מרכז וייל בוויקישיתוף מועדון ספורט כפר שמריהו – ובו בריכה, מגרשי טניס, חדר כושר ומזנון. במועדון מקיימים שיעורי שחייה וטניס במסגרת בית הספר, בקיץ מקיימים שם קייטנות נופש. הסקייט פארק של כפר שמריהו – ובו מסלולי אופניים ומסלולי גלישה אתגרית בסקייט בורד. הפארק נבנה בשנת 2017 ומומן בעזרת מפעל הפיס. המרכז המסחרי – המרכז המסחרי בכפר שמריהו הוא מרכז מסחרי בשטח הכפר, במרכז יש חנויות בתי קפה מסעדות ועוד. הכפר - סיפורו של כפר שמריהו, כתב וערך אריה חשביה, ייעוץ מדעי ד"ר מרדכי נאור, בהוצאת המועצה המקומית כפר שמריהו, באמצעות הוצאת מלוא בע"מ, תשס"ד - 2003 אתר האינטרנט הרשמי של כפר שמריהו פרופיל כפר שמריהו נכון לשנת 2020 באתר הלמ"ס מערות שמריהו, באתר הטיולים iNature ב.צ. אופן, בכפר שמריהו שקט וסדר, דבר, 3 במרץ 1960 אלי אלון, סיפורו של מקום: בית העלמין בכפר שמריהו, באתר TheMarker כפר שמריהו 1937, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים כפר שמריהו (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. לטבלת הדירוג המלא. מאזן מפוני מלחמת חרבות ברזל: מספר מפונים שנקלטו במועצה המקומית פחות מספר מפונים שפונו ממנה, מבוטא באלפי תושבים. מתוך אתר למ"ס, המתבסס על מערכת "יחד" (של מערך הדיגיטל הלאומי) נכון ל-סוף יולי 2024 (אומדן). הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור סוף 2022 הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 ליאור דטל, היישובים העשירים בישראל: סביון, כפר שמריהו ועומר, באתר הארץ, 4 בנובמבר 2009 סיון חילאי, יותר עצמאות, פחות פיקוח: שרת הפנים הכריזה על 8 רשויות איתנות חדשות, באתר ynet, 21 בדצמבר 2021 ישוב חדש – כפר שמריהו, על שם שמריהו לוין, דבר, 21 במאי 1937. כפר שמריהו, דבר, 2 בפברואר 1937 כפר שמריהו, דבר, 12 בדצמבר 1938 אמתי עציוני, כפר שמריהו בן י"ב, דבר, 22 בפברואר 1949 כפר שמריהו, דבר, 26 בדצמבר 1949 פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל (1948–1959) – המכלול, באתר www.hamichlol.org.il מעמד מועצה מקומית לכפר שמריהו, דבר, 28 בפברואר 1950 נחום פונדק, הריפורמיים בכפר שמריהו בנו בית תפילתם במו ידיהם, דבר, 19 באוקטובר 1962 ביהמ"ש העליון מנמק את הצו בעניין השכרת אולם ל"יהדות המתקדמת" בכפר שמריהו, דבר, 1 בינואר 1963 מועצה מקומית כפר שמריהו, מרכז "כלנית" כפר שמריהו, באתר מועצה מקומית כפר שמריהו, ‏2001 חגי גלבוע, אורי גורן ומירב שלמה, התוכנית לאיחוד הרשויות המקומיות בשרון תופסת תאוצה, באתר ynet, 20 באפריל 2003 פרופיל כפר שמריהו באתר הלמ"ס בית שמריהו לוין, דבר, 12 באוקטובר 1937 חנוכת בית שמריהו לוין בכפר שמריהו, דבר, 17 בדצמבר 1939 בית ראשונים מראה במערות שמריהו המרכז המסחרי בכפר מרכז וייל וגן הפסלים שבחזיתו