laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כ"ז באייר

כ"ז באייר הוא היום העשרים ושבעה בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושבעה בחודש השני למניין החודשים מניסן. כ"ז באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו". היום הארבעים ושנים (שישה שבועות מלאים) של ספירת העומר יום טוב במגילת תענית אחר שבית חשמונאי ביטלו את העטרות של ורד שהיו חלק מפולחן העבודה זרה של היוונים. בשנים בהן כ"ח באייר חל ביום שישי, חל בתאריך זה יום ירושלים. א'תרנ"ז – לשיטת רבי יהושע, יבשה הארץ לאחר המבול בשנת שש מאות ואחת לחיי נח ה'ת"ש – מלחמת העולם השנייה: הצבא הגרמני נכנס לפריז ה'תש"ג – החל חיסול גטו לבוב ה'תשכ"ב – אדולף אייכמן מוצא להורג ה'תשכ"ג – זלמן שזר מתמנה לנשיא מדינת ישראל ה'תשכ"ז – מלחמת ששת הימים: נערך הקרב על גבעת התחמושת ה'תשס"ב – מבצע חומת מגן: תם המצור על כנסיית המולד בבית לחם ה'תשס"ד – צה"ל פותח במבצע קשת בענן שמטרתו לנקות את תשתית הטרור הגדולה שהוקמה ברפיח ה'תרמ"ג – לאופולד גוטליב, צייר יהודי-פולני (נפטר ב-ה'תרצ"ד) ה'תרמ"ה – פלטיאל דייקן, חוקר משפט עברי (נפטר ב-ה'תשכ"ט) ה'תרע"א – מנחם שמואלי (מנחם מנדל שמואלביץ), הידוע בשם העט והכינוי ממש"י או ממשי, חלוץ העלייה השנייה, חבר בקומונת הסתתים, פעיל ציוני, מסאי, ופועל בחוות כנרת (נפטר ב-1911) ה'תרע"ג – יצחק ברמן, פוליטיקאי ישראלי (נפטר בה'תשע"ג) ה'תש"א – בוב דילן, זמר אמריקאי ממוצא יהודי ה'תש"ד – מתן וילנאי, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי ה'תשמ"ג – משה פרץ, מלחין וזמר מזרחי ה'תשנ"ז – מעיין אלוני, שחקן ה'שע"ה – רבי אברהם שמואל בכרך, רבה של וורמייזא, בעלה של חוה בכרך וסבו של החוות יאיר ה'תקצ"ד – סול (סוליקה) חג'ואל, יהודייה מרוקאית שהפכה לגיבורה לאחר שסירבה להתאסלם והוצאה להורג בגיל 17 בעיר פאס. ה'תר"ס – רבי שלמה זלמן שניאורסון, האדמו"ר השני של חב"ד קאפוסט ה'תש"ד – רבי יוסף אשר פולק, ראש ישיבה ה'תשל"ו – האדמו"ר מאמשינוב רבי ירחמיאל יהודה מאיר קאליש ה'תשמ"ב – שמואל מיקוניס, חבר הכנסת מטעם מק"י (נולד ב-ה'תרס"ג) ה'תשס"ו – מיכאל ששר (שרשבסקי), עיתונאי ואיש הגות ישראלי (נולד ט' בשבט ה'תרצ"ג) ה'תשס"ח – יוסף לפיד – סופר, עיתונאי, ופוליטיקאי ישראלי, היה שר המשפטים (נולד ב-ה'תרצ"ב) ה'תשע"ה – הרב משה לוינגר, ממקימי גוש אמונים ומועצת יש"ע וממנהיגיה בעבר. נחשב לאבי היישוב היהודי בחברון. כ"ו באייר – כ"ח באייר אייר
כ"ט באייר

כ"ט באייר הוא היום העשרים ותשעה בחודש השמיני בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ותשעה בחודש השני למניין החודשים מניסן. כ"ט באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו". היום הארבעים וארבעה של ספירת העומר. יום כיפור קטן תפילת השל"ה – בספר השל"ה הביא תפילה שטוב לומר בערב חודש סיוון, להצלחת הבנים והבנות. ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: קיבוץ ניצנים נופל בידי המצרים ה'תשכ"ז – כיבוש העיר חברון במלחמת ששת הימים ה'תשכ"ז – מלחמת ששת הימים: מטוסי חיל האוויר הישראלי מפציצים ספינת ביון של חיל הים האמריקאי במה שנודע כתקרית ליברטי ה'תשכ"ז – מלחמת ששת הימים: צה"ל משתלט על שארם א-שייח' ועל קנטרה; המטכ"ל המצרי מוציא פקודת נסיגה כללית ה'תרע"א – טדי קולק, ראש העיר ירושלים במשך 28 שנים (נפטר ב-ה'תשס"ז) ה'תרע"ח – ריצ'רד פיינמן, פיזיקאי יהודי אמריקאי (נפטר ב-ה'תשמ"ח) ה'תרצ"ט – הרב יעקב אריה אלתר, האדמו"ר השביעי של חסידות גור ה'תשכ"א – מיכל הרצוג, רעיית נשיא המדינה האחד עשר, יצחק הרצוג ה'תשמ"ז – ניקי פאלי, אתלט ישראלי, שיאן ישראל לנוער בקפיצה לגובה ב'תתפ"ד – יום פטירת שמואל הנביא (על פי מגילת תענית בתרא), השולחן ערוך לעומתה מזכיר את יום כ"ח באייר כיום פטירתו של שמואל וכאחד התאריכים שיש להתענות בהם) ה'תר"י – רבי מאיר (השני) מפרמישלאן, מגדולי מנהיגי החסידות ה'תש"ב – נרצח בשואה רבי שמואל שלמה ליינר האדמו"ר החמישי בחסידות ראדזין. קרא למרד היהודים בגרמנים בשנות השואה, ואף ארגן בעצמו התקוממות יהודים בגטו. נרצח על ידי הגרמנים עקב היותו "הרבי הלוחם". ה'תש"ב – נרצח בשואה רבי ישעיהו אנגלרד, רבה של סוסנוביץ. ה'תשפ"ב – מודי בר-און, מנחה טלוויזיה ויוצר טלוויזיה ישראלי. כ"ח באייר – א' בסיוון אייר
אטלנטיס (סרט דוקומנטרי)

אטלנטיס (צרפתית: Atlantis) הוא סרט טבע צרפתי שיצא בשנת 1991, בבימויו של לוק בסון, בשיתוף עם כריסטיאן פטרון. בסון, אשר ידוע באהבתו לים, מציג את חייהם של היצורים והצמחים התת-מימיים, כמעט ללא שימוש בקריינות. ככל סרטיו של בסון, המוזיקה המלווה את הסרט היא מוזיקה ייעודית לסרט שנכתבה והולחנה על ידי אריק סרה. "אטלנטיס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אטלנטיס", באתר נטפליקס "אטלנטיס", באתר AllMovie (באנגלית) "אטלנטיס", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "אטלנטיס", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סרטים צרפתיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רטורנו

רטורנו הוא מרכז גמילה מהתמכרויות. רטורנו הוקמה בשנת 1990 במקסיקו על מנת לסייע לצעירים היהודיים להיחלץ מהתמכרויות, הצלחת המודל במקסיקו הביאה להעתקתו לקהילות יהודיות נוספות ברחבי אמריקה הלטינית ולהקמת המודל הישראלי בשנת 1996 כאשר המטרה היא לסייע למכורים ובני משפחותיהם. מרכז רטורנו בארץ שוכן בכפר בגבעת שמש, מעל צרעה שליד בית שמש. במרכז פועלות שתי קהילות גמילה טיפוליות: אחת מיועדת למבוגרים והשנייה לבני נוער. בקהילות אלו מטופלים עשרות גברים ונשים מכל גוני האוכלוסייה הדתית בישראל אשר סובלים ממחלת ההתמכרות לגווניה: אלכוהול, סמים, הימורים, אינטרנט, מין, והפרעות אכילה, המתחם הוא בהפרדה. רטורנו פועל גם בתחום המניעה וההסברה. כחלק מפעילות המניעה רטורנו מפעילה ימי עיון בבתי ספר, בחברות הייטק, סוכנויות ביטוח וכן לחיילי צה"ל ביחידות השונות. ברטורנו קיימות מספר תוכניות טיפול אשר נועדו לתת מענה למגוון אנשים במצוקות שונות. המוסד משמש בעיקר בני נוער וצעירים מכורים לסמים. יו"ר המוסד היה פרופ' שלמה אקשטיין ומנהל המוסד הוא בנו הרב איתן אקשטיין. בדצמבר 2021 חשף תחקיר של אתר "המקום הכי חם בגיהנום" כי תנאי המחיה במקום עלובים והמדריכים סובלים מהלנת שכר, חוסר הכשרה ותמיכה נפשית, ונאלצים לעבוד משמרות ארוכות. בעקבות התחקיר, במאי 2022, משרד הרווחה הורה על סגירת המוסד והפניית הנערים למסגרות חלופיות, המקום לא נסגר והמשיך לפעול לאחר מכן. נתי רונאל ועוד (עורכים), רטורנו : קהילה טיפולית יהודית לטיפול בהתמכרויות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשע"א, גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר" אתר האינטרנט הרשמי של רטורנו רטורנו, סרטונים בערוץ היוטיוב רטורנו, הבלוג הרשמי רונית גולדברגר, כך משקמים "מכורים" בקהילת רטורנו, באתר ערוץ 7, 30 ביולי 2013 אורלי הררי, הרב רפי פרץ ביקר במרכז רטורנו: "הצלת נפשות", באתר ערוץ 7, 3 בפברואר 2020 "מאמינים ביכולת של הנגמלים": על כפרי הגמילה בישראל, באתר ‏מאקו‏, 9 באוגוסט 2016 רטורנו, באתר "גיידסטאר ישראל" אבי רט, רטורנו, באתר שבתון - השבועון לציבור הדתי, ‏30 באוגוסט 2020 רטורנו בספרדית פירושו פניית פרסה ומכאן מקור השם אודות באתר רטורנו תמר זנדברג, הוועדה למאבק בסמים תדרוש הגדלת מספר המיטות בקהילה הטיפולית רטורנו, 23 ביוני 2016 הדר גיל-עד, "אם בית המשפט היה מכריח את יולי להישאר כאן, אולי הסוף היה אחר", באתר ynet, 14 בדצמבר 2020 איתן אקשטיין באתר רטורנו עפרה לקס, מנצחים במשחק מכור, באתר ערוץ 7, 21 ביוני 2007 ניב חכלילי, "מגיפה של חוסר פיקוח": במוסד הגמילה הדתי רטורנו המדריכים נותרים לבד להתמודד עם האלימות והפקרות המערכת, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 23 בדצמבר 2021; איציק כהן, פרסום ראשון: משבר בין העמותה ל-110 העובדים, באתר בחדרי חרדים, 10 במאי 2020 גלית הראלי, בעקבות תחקיר "המקום": משרד הרווחה סוגר את קהילת הנוער במוסד רטורנו, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 29 במאי 2022 "או שאני מת או שאני מקבל עזרה": עודד הרוש מבקר במרכז רטורנו, באתר הידברות, ו' באלול תשפ"ב
צינורי צינורות

צינורי צינורות (Vasa Vasorum) היא רשת כלי דם קטנים המזינים את התאים שיוצרים את דפנות כלי הדם הגדולים. רוב התאים צריכים להיות במרחק של מספר תאים מהנימים על מנת להישאר בחיים, מוגבלים על ידי חוקי הפעפוע שאינם מאפשרים מעבר יעיל של חומרים הכרחיים כגון חמצן וגלוקוז למרחקים גדולים יותר. התאים היוצרים את דפנות כלי הדם אינם יוצאים מכלל זה. צינורי הצינורות היא רשת של כלי דם קטנים שמזינה את השכבות החיצוניות של כלי הדם הגדולים, שעובי דפנותיהם עולה על מילימטר אחד. הרשת מתחילה בגלימה החיצונית, המורכבת בעיקר מרקמת חיבור, וחודרת עד לגלימה האמצעית, המורכבת משריר חלק וחומר חוץ תאי. השכבה הפנימית של כלי הדם, הגלימה הפנימית, שמורכבת מאנדותל, למינה בזאלית ורקמת חיבור, מוזנת ישירות מהדם העובר בכלי הדם הראשי. המונח במילוני האקדמיה | מונחי האקדמיה, באתר terms.hebrew-academy.org.il Vasa Vasorum, Kenhub (באנגלית) צינורי צינורות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קרוקט

האם התכוונתם ל... קרוקט (משחק) (Croquet) - משחק בו חובטים בכדור דרך חישוקים באמצעות פטיש. קרוקט (אדריכלות גותית) (Crocket) - אלמנט באדריכלות גותית (ראו גם אדריכלות גותית - מונחים). קרוקט (מזון) (Croquette) - מאכל עשוי חומרי גלם שונים, מצופה פירורי לחם ומטוגן בטיגון עמוק. דייווי קרוקט (Crockett) - גיבור-עם אמריקאי מהמאה ה-19
סיפורו של הספן

סיפורו של הספן (The Shipman's Tale) הוא אחד מסיפורי קנטרברי שחיבר ג'פרי צ'וסר בשלהי המאה ה-14. זהו מעין סיפור מבדח קצר ומחורז מימי הביניים המגולל את סיפורם של סוחר קמצן, אשתו החמדנית ומאהבה, נזיר ערמומי. אף על פי שניתן לאתר סיפורים דומים בדקאמרון לג'ובאני בוקאצ'ו, מקור קבוע לסיפוריו של צ'וסר. הסיפור הוא עיבוד של סיפור-עממי רווח מאותה התקופה - "מתנת המאהבה מושגת מחדש". הסיפור מגולל את קורותיו של סוחר שאשתו מתענגת על הילולות והתערות בחברה, עליהן היא מבזבזת ממון רב. נזיר צעיר, המעמיד פנים שהוא דודנו של הסוחר, מגיע להתארח אצלם. לאחר התוודותה על שאינה אוהבת את בעלה, מבקשת האישה מהנזיר מאה פרנקים לתשלום חובותיה. הנזיר, מאחורי גבה, לווה את הכסף מהסוחר כדי לתתו לאישה, שבתגובה מסכימה איתו כי: That for thise hundred frankes he sholde al nyght Have hire in his armes bolt upright; כאשר הסוחר מבקש מהנזיר את כספו חזרה, הלה אומר לו שהוא כבר החזיר את ההלוואה לאשת הסוחר; ואז עוזב במהירות את העיירה. כשהסוחר שואל את אשתו על הכסף, היא אומרת שהיא בזבזה אותו ומאשימה את הנזיר באומרה שהיא חשבה שהכסף היה תשלום בעבור שהותו הארוכה בביתם. במקום לתת לבעלה את הכסף בחזרה היא אומרת שהיא תחזיר את החוב במיטה. מלבד ביקורת על הכמורה, נושא נפוץ בכתביו של צ'וסר, הסיפור גם מחבר בכישרון רב בין כסף, עסקים ויחסי מין. בנוסף, הסיפורים הדומים בדרך-כלל מסתיימים כאשר הן האשה והן הבעל נופלים קורבן להונאה, אך התוספת בה האישה, בתורה, מפילה בפח את בעלה, נראית כהמצאתו הבלעדית של צ'וסר. ובזמן שהאשה "מונה" את חובה במיטתה, הסיפור נגמר במשחק מילים וולגרי, שכולנו, בעזרת האל, נמשיך "למנות" כל ימי חיינו. הדיוקן מעורר-האהדה של האישה והשימוש בשמות כמו "אנחנו" ו"אותנו" גרמו לחוקרים להציע את האפשרות שהסיפור נכתב במקור בעבור "אשת בת'" אך ככל שהדמות התפתחה הוחלט לתת לה סיפור נרחב יותר וכך הספן פתח בסיפורו. בשורה "moot us clothe, and he moot us array," ובאחרות, נעשה שימוש ב-"אנחנו" וב-"אותנו" בצורה בה אישה נשואה עשויה הייתה לדבר באותם הימים. הספן אולי פשוט מחקה קול נשי אך סוף-הדבר של "סיפורו של הפרקליט" בכמה כתבי-יד מציע שסיפורו של הספן צריך לבוא אחריו, ולא אחרי "סיפורה של האשה מבאת'" שסיפורה לרוב בא אחריו. השינויים מעניקים לנו מעט תובנה על פיתוחו של צ'וסר את הסיפורים ועל קשרי-הגומלין שביניהם. בעיבוד של ערוץ BBC1 לסיפורו של הספן (שכונה "סיפורו של הקפיטן"), התפאורה היא של משפחה הודית באנגליה בת-זמננו. את מקומו של הנזיר תופס אחיו האמיתי של הסוחר, שהגיע מהודו כדי לפתוח חנות באנגליה. האשה, המוטרדת בבעיות כלכליות, שוכבת עם האח, והלה לומד על פרשיות-האהבים שלה מן העבר מפי הסוחר. האח עוזב אותה והיא בתגובה, בהרגישה דחויה, הורסת את חנותו. בעקבות זאת הסוחר שולח את אחיו בחזרה להודו עם אזהרה, ולבסוף, הוא שולח את ידו לרוחב המיטה כדי לגעת בידה של אשתו, רמז לפיוס והשלמה. שמעון זנדבנק (תרגם), סיפורי קנטרברי, עם עובד הוצאה לאור, התש"ם-1980. מדיה וקבצים בנושא סיפורו של הספן בוויקישיתוף "סיפורו של הספן" (אורכב 14.06.2020 בארכיון Wayback Machine) עם תרגום לאנגלית מודרנית שורה-אחר-שורה סיפורו של הספן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דגל מקאו

דגל מקאו הוא בצבע ירוק בהיר ובמרכזו מופיע פרח לוטוס מעל גשר מסוגנן ומים בצבע לבן, כל זאת מתחת לקשת של חמישה כוכבים בצבע זהב בעלי חמישה קודקודים: אחד גדול במרכז הקשת וארבעה קטנים. לפני שמקאו הועברה לרפובליקה העממית של סין מפורטוגל בשנת 1999, השתמשו במקאו גם בדגל פורטוגל וגם בדגל מקאו מיוחד, שבו הופיע סמל המושבה. מדיה וקבצים בנושא דגל מקאו בוויקישיתוף דגל מקאו, באתר דגלי העולם (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עוצבת אדום

עוצבת אדום (אוגמ"ר 80) היא אוגדה מרחבית של צה"ל הכפופה לפיקוד הדרום. עוצבת אדום פועלת לשמירת הביטחון השוטף לאורך גבולה הדרומי של מדינת ישראל עם מצרים וירדן. העוצבה מכונה "אוגדת השלום" בשל משימתה - הגנה על גבולות השלום של מדינת ישראל, עם מצרים ועם ירדן. גזרת האחריות של האוגדה כוללת את מפעלי ים המלח והמלונות באזור, יישובי הערבה, אילת והגבול עם מצרים, כולל נמל תעופה בינלאומי רמון ובסיסי חיל האוויר הישראלי באזור זה. האוגדה פועלת בשיתוף פעולה ביטחוני עם ירדן ומצרים. מפקד העוצבה הוא תת-אלוף איתמר בן חיים. מפקדת האוגדה ממוקמת בקרבת העיר אילת על כביש 12. עוצבת אדום הוקמה בשנת 1979. ב-28 בפברואר 2007 הוקמה בעוצבה חטיבה מרחבית חדשה המכונה חטיבת שגיא. ב-2 ביוני 2011 הוקמה בעוצבה חטיבה מרחבית חדשה המכונה חטיבת הערבה ונסגרה ביוני 2016, בדצמבר 2012 הוקמה בעוצבה חטיבה מרחבית נוספת, המכונה חטיבת יואב (לשעבר חטיבת אילת). בנובמבר 2018 נסגרה חטיבת שגיא ובמקומה הוקמה חטיבה מרחבית סדירה חדשה - חטיבת פארן. עוצבת אדום נקראת גם אוגדה 80. במאמרם מתארים תא"ל רפי מילוא, שרית שיף ודנה פרייזלר-סווירי את תהליך הלמידה שהוביל לעיצוב התפיסת המבצעית באוגדה, זאת לאור שינויי הסביבה האסטרטגית והאופרטיבית שהתרחשו באזורה. הם מתארים את האתגר שעמד בפני המפקדים, הן בשל הסביבה המשתנה, והן בשל הקושי שבהטמעת השינוי. בפיגוע הירי בגבול ישראל–מצרים, שהתרחש ב-3 ביוני 2023 נהרגו שלושה מלוחמי חטיבת פארן, ובעקבות תחקיר האירוע ננקטו צעדים פיקודיים נגד מפקד האוגדה, מפקד החטיבה ומפקד גדוד ברדלס. בתחילת מלחמת חרבות ברזל השתתפה האוגדה וחטיבת פארן בפרט בפיקוד המח"ט שמר רביב בבלימת מתקפת הטרור בדרום רצועת עזה. בהמשך המלחמה השתתפו חלק מכוחות האוגדה בקרבות באזורים נרחבים ברצועה. חטיבת הערבה (270) חטיבה מרחבית שהייתה האחראית על גזרת הערבה, הוקמה ב-2011, פורקה ב-2016 חטיבת עציון גבר (550) הוקמה בשנת 1981 ופורקה בשנת 1991 חטיבת שגיא (חטיבה 512), חטיבה מרחבית שהייתה האחראית על גזרת מערב הנגב והגבול עם מצרים. הוקמה ב-2007, פורקה ב-2018 תג גדוד תקשוב 681, עד סוף 2019 תג עוצבת אדום, עד סוף 2019 התג הישן של עוצבת אדום, גרסה שנייה תג עוצבת שחם התג הראשון של עוצבת אדום מדיה וקבצים בנושא עוצבת אדום בוויקישיתוף מותחים את הגבול, "במחנה", 17/1/2008 אמיר בוחבוט‏, יחידות מיוחדות, גדר משוכללת: כך מונעים חדירת מחבלים מסיני, באתר וואלה, 20 באפריל 2013. "ראשו בעננים ורגליו על הקרקע״ תהליך פיתוח התפיסה המבצעית באוגדה 80 (2015-2017), בין הקטבים, גיליון מס' 19 ביטחון שוטף והמערכה שבין המלחמות. יואב זיתון, הביקורת שיבחה במקום לאתר ליקויים, החיילים לא תודרכו לתרחיש של פיגוע | התקרית בגבול, דקה אחר דקה, באתר ynet, 14 ביוני 2023 לימור רביב, היה ברור שפה תהיה קטסטרופה, באתר הגבורה, במחנה, 15 באפריל 2005, מתוך "אתר הגבורה" עדו בן פורת, מפקד חדש לעוצבת "אדום": בעוצמה ובנחישות, באתר ערוץ 7, 29 ביולי 2015
תחש נהרות

המונח "פרת ים" מפנה לכאן. לערך העוסק במין נכחד של פרת ים במצר ברינג, ראו פרת הים של שטלר. תחש נהרות (שם מדעי: Trichechus) הוא הסוג היחיד במשפחת תחשי הנהרות (Trichechidae), הידוע גם בשם "פרת ים". מיניו הם יונקים מימיים גדולים. משפחת תחשי הנהרות שונה ממשפחת התחשיים (Dugongidae) הכוללת את תחש המשכן בצורת הגולגולת וצורת הזנב. זנב תחש הנהרות הוא בצורת משוט בעוד שזנב תחש המשכן ממוזלג. תחש הנהרות הוא אוכל עשב, ומבלה רוב זמנו ברעיה במים רדודים. תחש הנהרות שוכן במים רדודים, בשטחי החוף הביצתיים של צפון, מרכז ודרום אמריקה ,הים הקריבי ומערב אפריקה. מין אחד (תחש נהרות אפריקני – Trichechus senegalensis) שוכן בחוף המערבי של אפריקה, מין אחר (תחש נהרות אמאזוני) שוכן בחופה המזרחי של אמריקה הדרומית, והשלישי (תחש נהרות קריבי) לחופי האיים בים הקריבי. ישנו גם מין רביעי שקיומו מוטל בספק - (תחש גמדי - Trichechus bernhardi) בנהר האמזונאס. תחש הנהרות של פלורידה מסווג לעיתים כמין נפרד, אבל ארגון ה-ITIS מתייחס אליו כאל תת-מין של תחש הנהרות הקריבי, וזהו הסיווג המקובל כיום. תחש נהרות זה יכול להגיע לאורך של 4.5 מטר ויותר, והוא חי הן במים מתוקים והן במים מלוחים. פעם נהגו לצוד אותו בשל בשרו ושומנו, אך עתה הוא מוגן על ידי חוק. תחש הנהרות הקריבי הוא בעל חיים בסכנת הכחדה. אף שאינו מאוים על ידי אף טורף טבעי, התפשטות האדם צמצמה את בית הגידול הטבעי שלו בשטחי החוף הביצתיים, ותחשי נהרות רבים נפצעים ממדחפים של סירות מנוע. תחשי הנהרות בולעים לעיתים קרובות ציוד דיג (קרסים, משקולות מתכת) בזמן אכילה. נראה שחומרים זרים אלה אינם מזיקים לתחש הנהרות, למעט חוטי הניילון. אלה עלולים לסתום את מערכת העיכול של החיה ולהרוג אותה באיטיות. לעיתים קרובות נוהגים תחשי נהרות להתאסף סמוך לתחנות כוח הפולטות לים מים חמים. הם נעשו תלויים במקור חום בלתי טבעי זה, והפסיקו להגר למים חמים יותר בשל האספקה הקבועה של מים חמים. לאחרונה (2004), נסגרו תחנות כוח אחדות, ובשל כך מנסה אגף הדייג וחיות הבר של ממשלת ארצות הברית למצוא דרך לחמם את המים עבור תחשי הנהרות. סוג תחש נהרות (Trichechus) מין תחש נהרות אפריקני (Trichechus senegalensis). מין תחש נהרות קריבי (Trichechus manatus). מין תחש נהרות אמאזוני (Trichechus inunguis). מין תחש גמדי (Trichechus bernhardi) - קיומו מוטל בספק. מין תחש מערב-אמזוני (Trichechus hesperamazonicus) - נכחד. תחש נהרות, באתר ITIS (באנגלית) תחש נהרות, באתר NCBI (באנגלית) תחש נהרות, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) תחש נהרות, באתר GBIF (באנגלית) תחש נהרות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מהי פרת ים?, באתר אנציקלופדית אאוריקה תַּחַשׁ־נְהָרוֹת במילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית תַּחֲשֵׁי־הַנְּהָרוֹת במילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
מקס בלכר

מקס בלכר (ברומנית: Max Blecher; ‏8 בספטמבר 1909 – 31 במאי 1938) היה סופר ומשורר יהודי-רומני. מקס (קראו לו גם "מרצ'ל" Marcel) נולד בבוטושאן, רומניה לאב, לאזאר בלכר, שהיה בעליו האמיד של בית חרושת לזכוכית. הוא למד רפואה בפריז, אך הפסיק בגלל מחלתו, שחפת של חוט השדרה. הוא אושפז בכמה מקומות מרפא, בצרפת, בשווייץ וברומניה, אך מחלתו באותה תקופה הייתה חשוכת מרפא והוא נפטר ברומן. כתיבתו של בלכר הייתה אוטוביוגרפית במידה רבה. בנוסף להיותו סופר הוא היה גם לדמות ספרותית, כי מיכאיל סבסטיאן נתן ביטוי רב לדמותו בספרו "יומן". 1934 Corp transparent "גוף שקוף", קובץ שירה. Vizuina luminată "המאורה המוארת". Inimi cicatrizate "לבבות מצולקים". Întâmplări în irealitatea imediată התרחשויות באי ריאליה מיידית". Scrisori către Geo şi Elisabeta Bogza "מכתבים אל ג'או ואליסאבטה בוגזה". מקס בלכר, ברשת החברתית Goodreads דברים על הסופר באתר הקהילה היהודית הרומנית (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
9M123 כריזנטמה

9M123 כריזנטמה (ברוסית: Хризантема; מילולית: "חרצית"; קוד דיווח נאט"ו: AT-15) הוא טיל נגד טנקים דור ב' מונחה מכ"ם מילימטרי או רוכב קרן לייזר מתוצרת רוסיה. נועד לפגוע בטנקים, כולל טנקי מערכה מערביים חדישים, כגון ה-M1 אברהמס, המרכבה סימן 4 והלאופרד 2. פיתוח הטיל החל בשנת 1980 ותוכנן כטיל נגד טנקים מודרניים בעלי שריון עם מיגון ריאקטיבי. ביולי 1996 הוצג הטיל לראשונה. הטיל מצויד בראש ביות חצי-אקטיבי למכ"מ באורך גל מילימטרי. משדר אלומת המכ"ם מצוי בקרבת משגר הטיל, וראש הביות קולט את החזרי המכ"ם מהמטרה. בדומה לטיל הרוסי קורנט, גם לכריזנטמה גלאי לייזר בזנבו, המאפשר להנחותו למטרה ללא שימוש במכ"ם. בתצורה זו נעשה שימוש במשדר לייזר המותקן בקרבת המשגר. הטיל מתקן את מסלולו בהתאם לאותות הנקלטים בגלאי שבזנבו וכך "רוכב" על אלומת הלייזר עד הגעתו למטרה. 9M123 - רוכב קרן לייזר עם רש"ק טאנדם. 9M123-2 - מונחה מכ"ם עם רש"ק טאנדם. 9M123F - רוכב קרן לייזר עם רש"ק הדף-תבערה היעיל נגד מבנים, ביצורים ומטרות רכות. 9M123F-2 - מונחה מכ"ם עם רש"ק הדף-תבערה. קורנט מטיס מדיה וקבצים בנושא 9M123 Khrizantema בוויקישיתוף
יון קלוגרו

יון קלוגרו (רומנית: Ion Călugăru; ‏ נולד בשם בנו קרויטורו; Beno Croitoru;‏ 14 בפברואר 1902 - 22 במאי 1956), סופר, מחזאי ופובליציסט יהודי רומני. יון קלוגרו נולד בעיר דורוחוי, רומניה. הוא למד בעיר הולדתו ובבוקרשט. ספר הביכורים שלו, "הסוסים של צ'יביצ'יוק" (Caii lui Cibicioc), סיפורים על העיירה הרומנית, הופיע כבר בשנת 1923. בשנות ה-30 הוא הפך לאחד מהלוחמים בפשיזם ברומניה, בעיקר בעזרת קולמוסו המושחז. בנובמבר 1942 נכלל ברשימת הסופרים היהודים שנאסרו לפרסום ברומניה תחת משטר אנטונסקו. 1923 Caii lui Cibicioc "הסוסים של צ'יביצ'יוק", סיפורים. 1926 Paradisul static "גן העדן הסטטי", פרוזה מודרנית. 1930 Abecedar de povestiri populare "אלפון של סיפורים עממיים". 1931 Omul de după uşă "האיש שמאחורי הדלת", רומאן. 1934 Don Juan Cocoşatul "דון ז'ואן הגיבן", רומאן. 1936 Copilăria unui netrebnic "ילדותו של לא יוצלח". 1947 Ion şi Salomeea "יוחנן ושלומית", מחזה. 1948 Lumina primăverii "אור האביב". 1949 Clovnul care gîndeşte "הליצן החושב", מחזה. 1958 Casa şoarecilor "בית העכברים", אסופת סיפורים שהודפסו בכתבי עת שונים. האסופה יצאה לאחר מותו. מדיה וקבצים בנושא יון קלוגרו בוויקישיתוף
אנודת הקרבה

אנודת הַקְרָבָה, או מוט הקרבה, היא סוג של אנודה מתכתית המשמשת להגנה על גופים מתכתיים מפני שיתוך, ומיועדת להתמוסס כדי להגן על מרכיבים מתכתיים אחרים. בפשטות, זוהי פיסת מתכת הנוטה לשיתוך המחוברת במעגל חשמלי (על ידי מוצק מוליך, או דרך תמיסה מוליכה) לגוף עשוי ממתכת אחרת שעליו יש להגן. פיסת המתכת להקרבה עוברת שיתוך לפני המתכת המוגנת, ובדרך כלל תתמוסס לגמרי לפני שהמתכת המוגנת תחל לעבור שיתוך בעצמה. באופן טכני, אנודת הקרבה היא מתכת העוברת חמצון ביתר קלות (בעלת פוטנציאל חיזור גבוה יותר) לעומת המתכת המוגנת. האנודה מוסרת אלקטרונים והם זורמים למתכת המוגנת, שנאלצת להפוך לקתודה, המרכיב קולט האלקטרונים. מכיוון ששיתוך הוא למעשה הסרת אלקטרונים מהמתכת, תתקבל הגנה משיתוך. לדוגמה, אם נחבר אבץ וברזל, בנוכחות חמצן, הם יחלו לעבור שיתוך - יאבדו אלקטרונים (תוך יצירת תחמוצת - חלודה). אך עקב הריאקטיביות הנמוכה יותר של ברזל (פוטנציאל חיזור נמוך יותר), הוא יחליף את האלקטרונים שאבדו לו באלקטרונים מהאבץ; הברזל מוגן כל עוד האבץ לא עבר שיתוך מלא. דוגמה אחת לשימוש הוא אנודה גלוונית המשמשת במערכות הגנה קתודית, שם המטרה היא למנוע את שיתוך המתכת (כמו שלדת ספינה, צינור נפט, או מכל חימום מים). לאנודה הגלוונית אלקטרושליליות נמוכה יותר מהמתכת המוגנת, ולכן מוסרת את האלקטרונים למתכת המוגנת, בהתאם לצורך. מתכות נפוצות לשימושים אלה הן אבץ, אלומיניום ומגנזיום. דוגמה נוספת היא האנודה בתהליך ציפוי אלקטרוכימי, בו המתכת מהאנודה מחליפה את המתכת שנלקחת מתמיסת הציפוי, כאשר זו משוקעת על הקתודה.
ריאה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... ריאה – איבר בגופם של רוב בעלי החוליות. ריאה (אלה) – במיתולוגיה היוונית, בתם הטיטאנית של אורנוס ואשתו גאיה ראיים – משפחת עופות גדולים מסדרת היענאים הידועים גם בשם ננדו ריאה (ירח) – לוויין של שבתאי אישים כריס ריאה (אנ') – זמר אנגלי סטיבן ריאה – שחקן צפון אירי הר ריאה
יאיר אזולאי

יאיר אזולאי (נולד ב-9 בדצמבר 1977) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם וכיום מאמן עירוני אשקלון מליגה ג'. אזולאי החל את הקריירה בקבוצת הפועל אשדוד. את תחילת דרכו בליגה הראשונה עשה אזולאי במדי הפועל כפר סבא. בעונת 1998/1999 חצה את הכביש ליריבה העירונית, מכבי עירוני אשדוד שרכשה את כרטיסו. בעונת 2004/2005 הושאל לקבוצת הפועל רעננה, לאחר שלא מצא את מקומו בהרכב אשדוד. במהלך העונה, עקב מחסור בבלמים, עבר אזולאי לקבוצת בני יהודה תל אביב במסגרת עסקת חילופי שחקנים עם רעננה (תמורת תומר בצלאל). מאז אותה עונה שערך את הופעת הבכורה שלו מול הפועל נצרת עילית במחזור ה-9 יאיר אזולאי מצא את מקומו בהרכב בני יהודה, לסירוגין. יאיר אזולאי היה שותף בגמר גביע המדינה של עונת 2005/2006 עם בני יהודה והופיע עימה בהופעה היסטורית בגביע אופ"א בתחילת עונת 2006/2007. בקיץ 2008 עבר אזולאי לקבוצת הפועל רמת גן מהליגה הלאומית, וב-28 בינואר 2009 חתם בהפועל רמת השרון. את העונה שלאחר מכן פתח בהפועל אשקלון, ובינואר עבר להפועל ירושלים. בקיץ 2010 עבר לקבוצת מכבי באר שבע ושם שיחק שנתיים. בקיץ 2012 עבר לקבוצת אורתודוקסים לוד, ובנובמבר הצטרף למכבי שעריים. לקראת עונת 2014/2015 חזר אזולאי לקדנציה נוספת בהפועל אשקלון והיה שותף לעליית הקבוצה שתי ליגות ברציפות. באוגוסט 2016 עבר להפועל בני לוד בכלל שבליגת העל המשחקים נערכים בשבת. ב-18 בינואר חתם בעירוני קריית גת מליגה א'. ב-2 באוגוסט 2017 חתם בהפועל אדומים אשדוד, ובעונתו הראשונה בקבוצה עלה עמה לליגה א' והמשיך עוד עונה שלאחריה פרש ממשחק ומונה למנהל המקצועי במועדון. בעונת 2020/2021 העלה את הפועל אדומים אשדוד לליגה הלאומית. בדצמבר 2021, לאחר התפטרותו של רוני אוואט, מונה למאמן הקבוצה יחד עם עידן שריקי, אותה הוביל לפלייאוף העליון. בסיום העונה סיים את תפקידו. ביולי 2024 מונה למאמן עירוני אשקלון. יאיר אזולאי, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל יאיר אזולאי, באתר Transfermarkt יאיר אזולאי, באתר FootballDatabase.eu מיכאל וייסרמן, יאיר אזולאי חתם באדומים אשדוד, 2 באוגוסט 2017, באתר דאבל פס רז זהבי ופאדי מוסטפא, ‏הפעם זה סופי: אוואט התפטר מאדומים אשדוד, באתר ערוץ הספורט, 7 בדצמבר 2021 חיים לוי יאמן את רמה"ש, יניב לביא יהיה עוזרו, באתר ynet, 26 בינואר 2022 ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.