laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
הקואורדינציה הציונית לגאולת ילדים יהודים

הקואורדינציה הציונית לגאולת ילדים יהודים הייתה ארגון השבת ילדים יהודים ליהדות, ארגון שפעל במשך מספר שנים לאחר מלחמת העולם השנייה. לאחר מלחמת העולם השנייה נמצאו אלפי ילדים יהודים, ניצולי השואה, בידי נוצרים בכל רחבי אירופה, שקיבלו אותם מידי הוריהם והבטיחו לשמור עליהם עד תום המלחמה, בין אם תמורת תשלום או מתוך אלטרואיזם. רבים מההורים של ילדים אלה נרצחו בשואה. ארגונים יהודיים, בראשם הסוכנות היהודית, ביקשו להשיב ילדים אלה אל היהדות, וביקשו ליצור קשר עם נוצרים אלה ולבקש מידיהם את הילדים היהודיים. ב-1945 הוקם לשם כך ארגון יהודי-ציוני שנקרא "הקואורדינציה הציונית לגאולת ילדים", ארגון שמטרתו הייתה לפדות ילדים אלה בכסף מידי הנוצרים, לייסד למענם כפרי ילדים ולהעניק להם חינוך חלוצי (כולל לימוד עברית וחיי שיתוף). הארגון היה חלק מתנועת הבריחה, שניהלה את מסע שורדי השואה בדרכי אירופה בדרך אל אוניות המעפילים, בדרך לארץ ישראל. את הארגון יזם השליח הארצישראלי אריה לוי שריד, בתמיכה חלקית של המפלגות הציוניות, הג'וינט, הסוכנות היהודית ותנועות הנוער. רבים מהילדים היהודים ראו את הנוצרים שהחזיקו בהם כהוריהם, מכיוון שבתחילת השואה היו צעירים מכדי לזכור את הוריהם. במקרים כאלה סירבו לעיתים הילדים לעזוב את הנוצרים שהחזיקו בהם. נוצרים רבים נקשרו מבחינה נפשית אל הילדים שהחזיקו, והתקשו להיפרד מהם. לעיתים שילמו הארגונים היהודיים כסף לנוצרים אלה, בין אם מתוך הכרת תודה, בין אם מכיוון שראו את מצבם הדחוק של הנוצרים לאחר המלחמה, בין אם מכיוון שהנוצרים דרשו זאת. לעיתים נקשרו הנוצרים לילדים וסירבו למסור את הילדים לידי הארגונים היהודיים, ובמקרים רבים נאלצו הארגונים לפנות לרשויות החוק או לבית משפט מקומי כדי לקחת את הילד. בנוסף, ניסו הארגונים היהודיים להשיב ליהדות יתומים שהגיעו עם הפליטים ששבו מברית המועצות (רפטריאציה). הוריהם נספו במלחמה והם נמסרו לבתי יתומים מעורבים. חלקם שבו לפולין עם מחנכים יהודים, ונעשה ניסיון להעבירם לבתי ילדים בהנהלה ציונית. עד שנת 1946 נפדו רוב הילדים שביקשה הקואורדינציה לפדות. מעל לחמישים פנימיות הוקמו על ידי הוועד היהודי ובהן נקלטו כ-3,800 ילדים, רובם יתומים שנאספו לאחר ששרדו את השואה בכפרים, במשפחות נוצריות וביערות. בשנת 1947 ההצלחה התמעטה עקב מחסור במימון. בשנת 1949 נסגרה הקואורדינציה. חוגי היהדות הדתית (בעיקר המזרחי) פעלו בנפרד ובאופן מצומצם יותר למען פדיון ילדים. ישעיהו דרוקר עסק בפדיון יתומים והקים שני בתי ילדים בשלזיה בעידודו של הרב דוד כהנא. הרב שלמה שנפלד מאנגליה הקים את "ועד החירום הדתי" והוציא מפולין 250 ילדים ובני נוער, באמצעות אשרות כניסה בריטיות. הרב הראשי לארץ ישראל, יצחק הרצוג, ערך מסע באירופה והפעיל רשת של אנשים שאיתרו ילדים והוציאו אותם ממשפחות וממוסדות, תמורת סכום של כ-50 דולר לילד. למעלה מ-500 ילדים כאלה הגיעו לארץ ישראל ברכבת שנקראה על שמו, "רכבת הרצוג". חסיה בורנשטיין בילצקי שרה נשמית נחום בוגנר, הקואורדינציה הציונית לגאולת ילדים יהודים, אתר יד ושם על הקואורדינציה הציונית לגאולת ילדים יהודים באתר הארכיון הציוני המרכזי עורךשמואל בורנשטיין, פרקי עיון, גאולת ילדים יהודים מידי הנוצרים בפולין אחרי השואה, בית לוחמי הגיטאות, תשמ"ט, עמ' 32 על ישעיהו דרוקר ופועלו לאחר המלחמה, באתר יד ושם נחום בוגנר, הקואורדינציה הציונית לגאולת ילדים יהודים באתר הספרייה הווירטואלית של מטח דוד חרמץ, פייק היסטורי סטורי, 471, העיתון האזורי לציבור הדתי, עמ' 6–8. חרמץ מתבסס על אמונה נחמני-גפני, אשר כתבה דוקטורט על הוצאת ילדים מבתי נוצרים לאחר השואה
אסתר רמון

אסתר רמון (נולדה ב-28 ביולי 1924) היא מייסדת החברה הגנאלוגית הישראלית, ממניחות היסוד של הוראת הגאוגרפיה בישראל. אסתר רמון (לבית וייל) נולדה בשנת 1924 בעיר זארבריקן שבחבל הסאר (אז בשליטת חבר הלאומים). היא עלתה לארץ בינואר 1936, והתיישבה עם משפחתה בחיפה. לאחר לימודים ב"סמינר למורים בית הכרם" בירושלים (היום המכללה האקדמית לחינוך ע"ש דוד ילין) לימדה בקבוצת גבע בעמק יזרעאל. ב-1948 התגייסה לפלמ"ח ושירתה כמורה לחיילים עולים בגדוד הרביעי של הפלמ"ח. רמון לימדה עברית במשלטים בדרך לירושלים וליוותה את חיילי הגדוד בקרבות בנגב. לאחר מלחמת העצמאות, בשנים 1949–1954, למדה היסטוריה, גאוגרפיה וחינוך באוניברסיטה העברית בירושלים. רמון נמנתה על המחזור הראשון שלמד לתואר מוסמך במחלקה לגאוגרפיה שהוקמה ב-1949 על ידי פרופסור דוד עמירן. במקביל, החל מ-1952, החלה ללמד היסטוריה, גאוגרפיה ואזרחות בתיכון בית הכרם (שנקרא בהמשך התיכון ליד האוניברסיטה – ליד"ה) עד לפרישתה בשנת 1984. במקביל היא הדריכה פרחי הוראה לגאוגרפיה, ומורים בבית הספר לחינוך באוניברסיטה העברית. רמון חיברה חוברות לימוד להוראת המקצוע, ועבדה בפיתוח אמצעי המחשה במרכזיה הפדגוגית של משרד החינוך בירושלים. בשנות ההוראה האחרונות שלה החלה לעסוק יחד עם תלמידיה בתיכון ליד האוניברסיטה בחקר שורשי המשפחות שלהם. בראשית שנות ה-80, היא הייתה בין המייסדים של החוג לחקר שורשי המשפחה בקהילת מבקשי דרך בירושלים, שהפך ב-1983 לחברה הגנאלוגית הישראלית. רמון נמנתה על העורכים של כתב העת של החברה "שרשרת הדורות", וחיברה ספר על תולדות משפחת הומבורגר מקרלסוהה שבגרמניה (משפחת אמה, אליס וייל לבית הומבורגר) שמתאר את תולדות המשפחה מן המאה ה-17 ועד 1990. היא הדריכה וסייעה לרבים בחקר שורשי משפחותיהן בין השאר באמצעות המחשב ובאמצעות שימוש בתוכנות חדשות. רמון מתגוררת בירושלים, הייתה נשואה לשמואל רמון (נפטר ב-1999), אמא לשלושה ילדים וסבתא לתשעה נכדים. בנה, ד״ר אמנון רמון הוא היסטוריון, סגן ראש המכון לחקר ארץ ישראל ויישובה ביד יצחק בן-צבי וחוקר בכיר במכון ירושלים למחקרי מדיניות. אסתר רמון זכתה לתואר יקירת העמותה הישראלית לחקר שורשי משפחה (עיל"ם), אחת משתי העמותות שממשיכות את החברה הגנאלוגית הישראלית. אסתר רמון ושמעון שרוני, מדריך לאמצעי הוראה בגאוגרפיה, 1974 Esther Ramon, The Homburger family from Karlsruhe: a family study, 1674-1990 (Jerusalem: Posner, 1992) אסתר רמון, מפות רקע (מפות סתומות) לשם מה? (ירושלים: כרטא תש"ל) ראיון עם אסתר רמון, פרויקט תיעוד דור תש"ח - עמותת תולדות ישראל, יוטיוב אסתר רמון, באתר הפלמ"ח ראיון עם אסתר רמון במסגרת הכנס "דוד עמירן ויסודה של המחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטה העברית" מה"שטמבאום" ל"שרשרת הדורות" – עיל״ם העמותה הישראלית לחקר שורשי משפחה סיפורה של אסתר רמון לבית וייל על משפחתה ועל משפחת היילברונר אסתר רמון - ראיון מלא, נבדק ב-2022-02-11 רמון אסתר, באתר מוזיאון הפלמ"ח מדריך לאמצעי הוראה בגיאוגרפיה / בעריכת שמעון שרוני, אסתר רמון .. | שרוני, שמעון | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il שרשרת הדורות עמ' 5 שרשרת הדורות עמ' 33 "חקר משפחה לפני היות המחשב" – מרצה: אסתר רמון, באתר העמותה לחקר שורשי המשפחה The Homburger family from Karlsruhe : a family study, 1674-1990 / Esther Ramon | Esther Ramon 1924- | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il מפות רקע (מפות סתומות) לשם מה? / אסתר רמון | רמון, אסתר (כרטא - החברה הישראלית למפות ולהוצאה לאור ) | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
ארמון קרלסרוהה

ארמון קרלסרוהה (בגרמנית: Karlsruher Schloss) הוא נקודת ציון חשובה בעיר קרלסרוהה בגרמניה, והעיר בנויה מסביבו. הארמון נבנה מ-1715 בסגנון הבארוק, והיה מקום מושבו של קרל השלישי וילהלם ואחריו של שליטי מרקיזות באדן עד שנת 1918. כיום משמש הארמון כמוזיאון. המבנה הראשון נבנה על ידי יקוב פרידריך פון באצנדורף. העיר תוכננה כשמגדל הארמון במרכזה, ו-32 רחובות יוצאים ממנו, כחישורי גלגל או צלעות מניפה. דבר שהעניק לעיר את כינויה: "עיר המניפה" (Fächerstad). רוב הרחובות הללו עדיין קיימים. תכנון זה היווה מקור השראה לוושינגטון די. סי., שאף היא עוצבה בצורה זו. הארמון שנבנה במקור מעץ, נבנה מחדש ב-1746 מאבן. לאחר מכן קרל פרידריך, הדוכס הגדול של באדן דאג שהארמון ישודרג על-ידי בלתזאר נוימן ופרידריך פון קסלאו עד 1770. השינוי כלל הוספת חלונות ודלתות גדולים יותר, אגפים ומרפסות. ב-1785 מגדל הארמון הונמך. במהלך אביב העמים, לאופולד, הדוכס הגדול של באדן הוגלה בשנת 1849 לזמן מה. בשנת 1918, השליט האחרון פרידריך השני, הדוכס הגדול של באדן נאלץ לעזוב את הארמון. המשכן לשעבר של שליטי באדן משמש מאז כמוזיאון. רוב מרכז העיר, כולל הארמון, נהרסו לחלוטין על-ידי הפצצות כוחות הברית במלחמת העולם השנייה, אך הארמון נבנה במהירות מחדש לאחר המלחמה. מדיה וקבצים בנושא ארמון קרלסרוהה בוויקישיתוף
צ'ונטיה

צ'ונטיה היא חנות לממכר צ'ולנט הפועלת בעיקר בלילות שישי. בעולם הישיבות נהוג לחגוג את סופי השבוע באכילת המאכל השבתי צ'ולנט. לשם כך הוקמו צ'ונטיות, חנויות המוכרות בעיקר צ'ולנט ותוספות הנלוות אליו, שתייה קלה, סלטי שבת, קוגל וכדומה. עיקר הסועדים במקומות אלו הם בחורי ישיבות אך גם מהציבור הרחב, המנה המסורתית היא קערית צ'ולנט, פחית קולה וחלה. הצ'ונטיות פועלות רק בלילות שישי, רבות מהחנויות מוקמות בצורה פיראטית, שולחן שעליו מונחים סירי הצ'ולנט וקופת תשלום, בעיר בני ברק לבדה יש מעל חמישים צ'ונטיות הפתוחות רק בליל שישי. אך תפוצתן של הצ'ונטיות נפוץ בכל ריכוזי הציבור החרדי ובפרט בקרבת ישיבות גדולות. מנת הצ'ולנט הפשוטה נמכרת בקופסה חד פעמית בגדלים של רבע ליטר, חצי ליטר או ליטר, צ'ונטיות רבות השתדרגו ל"מסעדות צ'ולנט" ובהן הגשה בכלי פורצלן ועוד. הצ'ונטיות, מהוות מקום מפגש פופולרי בעיקר בין בחורי ישיבות וציבור צעיר מה שמביא למקום זמרים, ופולטיקאים בזמני בחירות, כך למשל ביקרו שר הביטחון בני גנץ, איילת שקד ובצלאל סמוטריץ' בצ'ונטיה בבני ברק. הרב גרשון אדלשטיין בתגובה למוסד הצ'ונטיות אמר: "זו תאווה, תאווה, צריך להשפיע שלא ילכו לשם, בכלל, כל הצ'ולנט זה תאווה, כל הטשולנט זה תאווה, זה גיהינום, זה גיהינום, יש איגרת הגר"א שכל הנאות העולם הזה הן גיהינום" רבנים נוספים התנגדו למנהג בעיקר בגלל ביטול תורה, זלזול בכבוד שבת (העתקת מנהג שבתי ליום חול), ובעיות כשרות בצ'ונטיות לא מפוקחות. מדיה וקבצים בנושא צ'ונטיה בוויקישיתוף יאיר שרקי, כתב לענייני דתות, ‏צ'ולנט בחצות: תרבות החמין בי-ם, באתר ‏מאקו‏, 28 במרץ 2017 "איפה אפי?", והפעם - סופשבוע מפנק במועדון הטשולנט, סרטון בערוץ "הידברות", באתר יוטיוב (אורך: 6:46) צביקה קליין ומנדי גרוזמן, יצאנו לבדוק: מהו הטשולנט הכי טוב בירושלים?, באתר nrg משה ויסברג, תרבות האוכל היהודי: מסע חגיגי לעולם הצ'ונטיות של ליל שישי, באתר בחדרי חרדים, 9 באפריל 2023 הכתיב התקני הוא צ'ולנטיה; בפועל ה"ל" אינה נהגית, וכך השתרש המנהג לכתוב את המונח בכתיב חסר משה ויסברג, תרבות האוכל היהודי: מסע חגיגי לעולם הצ'ונטיות של ליל שישי, באתר בחדרי חרדים, 9 באפריל 2023 צ'ולנט, מאפיית חלות וגמ"ח: גנץ יגיע הערב לסיור ליל שישי בבני ברק, באתר המחדש, ‏4 ביוני 2019 אורלי הררי, עם צ'ולנט וקיגל: מועמדי "ימינה" בבני ברק, באתר ערוץ 7, 21 בפברואר 2020 משה ויסברג, תרבות האוכל היהודי: מסע חגיגי לעולם הצ'ונטיות של ליל שישי, באתר בחדרי חרדים, 9 באפריל 2023 משה ויסברג, ראש הישיבה על בחורים שאוכלים צ'ולנט בליל שישי: "עוון הכי גדול שיכול להיות" - בחדרי חרדים, באתר בחדרי חרדים, 25 ביולי 2023 הרב מתריע: חששות כשרות בטשולנט השכונתי, באתר המחדש, ‏ביוני 2022; משה ויסברג, הרב מתריע מפני הטשונטיות במגזר שמוכרות ללא תעודה - בחדרי חרדים, באתר בחדרי חרדים, 9 ביולי 2022; יוני קדם, 'בשיבתנו על סיר הבשר' - הצצה אל עולם הטשולנטיות, באתר ביזנעס, ‏13 ביוני 2019
תפרחת

תפרחת היא קבוצה של פרחים המסודרים על גבעול המורכב מענף ראשי או מערכת ענפים. מבחינים בין שני סוגים בסיסיים של תפרחות: תִּפְרַחַת מסוימת ותפרחת בלתי מסוימת. בתפרחת מסוימת לציר הראשי צירים משניים ובתפרחת בלתי מסוימת הציר הראשי רציף ללא צירים משניים והפרחים העליונים תמיד צעירים מהתחתונים. תפרחת בלתי מסוימת (monopodial, indeterminate) היא תפרחת בה הציר הראשי של התפרחת ממשיכה לצמוח ולהוציא עוד פרחים בצידיה, מבלי להוציא פרח מסיים בקצה הציר הראשי. לתפרחת הבלתי מסוימות מגוון של צורות הכוללות: אֶשְׁבּוֹל (spadix) - תפרחת אשכול שפרחֶיה (ללא עוקץ) יושבים על שִׁזְרָה (ציר) מעוּבּה, ולעיתים קרובות עסיסית (לדוגמה: לופיים), על פי רוב עטופה תפרחת כזאת בעלה ירוק או צבעוני המכונה מתחל, גם התפרחת הנקבית של התירס מכונה בשם אשבול. אֶשְׁכּוֹל (raceme, adj. racemose) - תפרחת בעלת ציר ראשי, הנושא פרחים על עוקצים. כל העוקצים יוצאים מצידי ענף ראשי יחיד. הפרחים העליונים תמיד צעירים מהתחתונים. אשכול סוכך, סוכך מדומה (corymb, corymbose) - תפרחת אשכול שבו העוקצים התחתונים ארוכים מהעוקצים העליונים, כך שהפרחים עצמם מסודרים במישור אופקי אחד כמו בחנוכיה. סוכך (umbel) תפרחת אשכול על ציר ראשי קצר המסתיים במפרק יחיד ממנו יוצאים עוקצים הנושאים את הפרחים. ב"סוכך פשוט", כל עוקץ נושא בקצהו פרח יחיד. ב"סוכך מורכב", כל עוקץ נושא בקצהו סוכך קטן, הנקרא סוככון (umbellule), הנושא מספר פרחים על עוקצים. קַרְקֶפֶת (head, capitulum) - על פי רוב תפרחת אשכול עגולה מרובת פרחים צפופים ובעלת ציר ראשי פחוס או בצורת דיסקוס או קונוס, שעליו יושבים הפרחים; לעיתים קרובות עטופה הקרקפת בבסיסה בעלי מעטפת האופיינית לצמחים ממשפַּחת המורכבים. שיבולת (spike) - אשכול בעלת ציר ראשי, עליו יושבים הפרחים (או, במשפחת הדגניים, השיבוליות), ללא עוקצים. הפרחים העליונים תמיד צעירים מהתחתונים. תפרחת מסוימת (sympodium, cymose) היא תפרחת בה הציר הראשוני מסתיים בפרח קיצון, ושאר הפרחים מתפתחים על ענפים היוצאים מהציר הראשי מתחת לפרח הקיצון. לתפרחת המסוימת מגוון של צורות הכוללות: תפרחת דוּ-בַּדית (dichasium) - צורת הסתעפות שבה פרח או תפרחת מסיימים את הציר הראשי וזוג סעיפים צדדיים ממשיכים לצמוח. תפרחת חַד-בַּדית (monochasium) - צורת הסתעפות שבה פרח או תפרחת מסיימים את הציר הראשי וסעיף צדדי אחדש ממשיך לצמוח ומהווה את המשך הציר. תפרחת רַב-בַּדית (pleiochasium) צורת הסתעפות שבה פרח או תפרחת מסיימים את הציר הראשי ומספר סעיפים צדדיים נושאי פרחים צומחים ועוברים את הפרח המסיים בגובהם. התפרחת דומה לסוכך, אך נבדלת ממנו בכך שהפרח או הפרחים הצעירים אינם מצויים במרכז התפרחת. אגודה (fascicle, adj. fasciculate) - קבוצה של פרחים, היוצאת מחיק העלה, אבל חסרים גם ציר וגם כל מבנה סיומת ברור. מַכְבֵּד (panicle) - אשכול מורכב, תפרחת שבה הפרחים מסתעפים מענפים צדדיים, המסתעפים בעצמם מציר התפרחת. במילים אחרות, מכבד הוא מקבץ של אשכולות המסתעפים מציר משותף. עָגִיל (catkin, ament) - 1. תפרַחת בעלת ציר מרכזי רָפֶה; 2. על פי רוב תפרחת מסוג שיבולת רפה של פרחים חד־מיניים המלווים על־פי־רוב חפים: העגיל נושר על־פי־רוב כחטיבה אחת. מדיה וקבצים בנושא תפרחת בוויקישיתוף תפרחת, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מיכאל זהרי, עולם הצמחים, עמ' 97-98
אליהו קפלן

המונח "אליהו קפלן" מפנה לכאן. לערך העוסק בסבו, רב ליטאי, ראש בית המדרש לרבנים בברלין, ראו אברהם אליהו קפלן. הרב חיים אברהם אליהו (אלי) קפלן (נולד ב-20 באפריל 1960) הוא איש חינוך, יזם חינוכי ורב ישראלי, יו"ר עמותת בית מורשת. קפלן נולד בירושלים לאביו הרב צבי קפלן ולאמו רחל לבית יווזלין דבורץ. הוא נקרא על שם סבו הרב אברהם אליהו קפלן. בשל העובדה שסבו נפטר בגיל צעיר, נוסף לשמו השם חיים, כך ששמו הרשמי המלא הוא חיים אברהם אליהו. בנערותו, בין השנים תשל"ה לתשל"ח, למד בישיבת ירושלים לצעירים, שבראשותה עמד אז הרב יעקב הלוי פילבר. לאחר מכן פנה ללימודים במשך עשר שנים בישיבת מרכז הרב, אצל רבותיו הרב צבי יהודה הכהן קוק, הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא והרב שאול ישראלי. בתקופת זו שילב שירות צבאי בחיל התותחנים. בשנים אלו השתלב בעשייה חברתית והיה פעיל בסניף בני עקיבא הנפרד ברובע היהודי. במהלך לימודיו בישיבה הקים[דרוש מקור] יחד עם הרב דני כהן והרב זאב סולטנוביץ' את ההוצאה לאור "פרי הארץ", שהוציאה מחדש את הספר אם הבנים שמחה של הרב ישכר שלמה טייכטל בשנת 1983. ההוצאה הוציאה בנוסף ביטאון תורני בשם "פרי הארץ" וספרים נוספים. במסגרת זו פעל הרב קפלן גם במסגרת עיתון הילדים אותיות בעריכת אורי אורבך. בשנת 1985 נישא לרחלי לבית אקרמן. בשנת תשנ"ו עבר הזוג קפלן להתגורר במעלה אדומים. בשנת 2001 פעל הרב קפלן בכולל הקהילתי, שנתיים לאחר מכן בגרעין התורני, ובשנת 2003 גם במסגרת עמותת בית מורשת. במסגרת זו סייע[דרוש מקור] למסגרת חינוכית מיוחדת לנוער נושר בבית ספר "יפתח" שלאחר מכן התפתחה בהובלה של אריאל סוקולוף והפכה לעמותה עצמאית. בשנת 2010 נוסדה המכינה הקדם צבאית "איתן" בגבעת המייסדים שבמישור אדומים, במסגרת פעילות העמותה. נשוי לרחלי, בתו של חלל צה"ל ישראל אקרמן ואחותו של יוסי אקרמן, מנהלת אולפנית צביה במעלה אדומים, ולהם שבעה ילדים. חוט של חסד – מאמרים קצרים על פרשיות השבוע (בית מורשת, מעלה אדומים, 2010 תשע"א) להיפגש עם הזמן – מאמרים על חגי ומועדי ישראל (בית מורשת, מעלה אדומים, 2020 תשפ"א) פניני רש"י – דרשות ורעיונות על פירוש רש"י על התורה (חמישה כרכים, בית מורשת, מעלה אדומים 2022 תשפ"ב) מאמרי הרב אלי קפלן באתר סרוגים מאמרי הרב אלי קפלן באתר ערוץ שבע מאמרי הרב אלי קפלן באתר כיפה
קורפוס המילואים ה-24 (האימפריה הגרמנית)

קורפוס המילואים ה-24 (בגרמנית: XXIV. Reserve-Korps) היה קורפוס בצבא הקיסרות הגרמנית, אשר לחם במלחמת העולם הראשונה ופורק עם סיומה. הקורפוס הוקם ב-25 באוגוסט 1914 כחלק מהגל השני של הגיוס במלחמת העולם הראשונה, והועמד תחת פיקודו של אברהרד פון קלאר. הקורפוס כלל את דיוויזיות המילואים ה-47 וה-48. הקורפוס נערך בחזית המערבית כחלק מהארמייה השישית בפיקוד רופרכט, נסיך הכתר של בוואריה. הקורפוס נטל חלק בקרב איפר הראשון, ובנובמבר 1914 הועבר לחזית המזרחית, שם לחם בקרבות באזור לודז' כחלק מהארמייה התשיעית. באביב 1915 השתתף הקורפוס במתקפת גורליצה-טרנוב כחלק מארמיית הדרום, ולאחר מכן הועבר תחת פיקוד ארמיית הבוג. בתחילת אפריל 1916 הועבר הקורפוס יחד קורפוס המילואים ה-22 בפיקודו של אויגן פון פאלקנהיין בחזרה לחזית המערבית והוקצה ל"קבוצת ההתקפה מערב" של הגנרל מקס פון גלוויץ במהלך קרב ורדן. באוגוסט 1916 נשלח הקורפוס שוב לחזית המזרחית על מנת לבלום את מתקפת ברוסילוב, ובנובמבר 1917 נשלח שוב לחזית המערבית. בשנת 1918 לחם הקורפוס במתקפת האביב הגרמנית ובמתקפת מאה הימים, ועם סיום המלחמה פורק הקורפוס. אברהרד פון קלאר (25 באוגוסט 1914–12 בספטמבר 1914) פרידריך פון גרוק (12 בספטמבר 1914–19 בפברואר 1918) פליקס לנגר (29 בפברואר 1918–10 בינואר 1919) הקורפוסים של הצבא הקיסרי במהלך מלחמת העולם הראשונה באתר Die höchsten Kommandostellen des Heeres (בגרמנית)
Black Butterfly

Black Butterfly (בעברית: פַּרְפַּר שָׁחוֹר) הוא המיני-אלבום השמיני של להקת המטאל הסימפוני הגרמנייה-נורווגית Leaves' Eyes. המיני-אלבום יצא לאור ב-22 בנובמבר 2019 בהוצאת חברת התקליטים AFM רקורדס (אנ'). הוא כולל שלושה שירים מקוריים וגרסת כיסוי ל-"Silent Night". המיני-אלבום הופק על ידי אלכסנדר קרול, בדומה לאלבום הבא שהוציאה הלהקה, The Last Viking. בשנת 2018 הוציאה הלהקה את אלבום האולפן השביעי שלה, Sign of the Dragonhead. לאחר מכן, הודיעה שבכוונתה להוציא מיני-אלבום שיכלול ארבע רצועות, ביניהן גרסת כיסוי לשיר חג מולד ידוע. בהמשך להודעה, נחשפה רשימת הרצועות ונודע שאלכסנדר קרול, הפיק את כל שירי המיני-אלבום. בשנת 2020, יצא אלבום האולפן השמיני של הלהקה, The Last Viking, בו נכללו שלושה הרצועות הראשונות מ-Black Butterfly. מידע על האלבום Black Butterfly באתר MusicBrainz האלבום Black Butterfly באתר Discogs האלבום Black Butterfly באתר ספוטיפיי Black Butterfly, 2019-12-06, נבדק ב-2022-02-08 The Last Viking, 2020-10-23, נבדק ב-2022-02-08 Sign of the Dragonhead, 2018-01-12, נבדק ב-2022-02-08
NGA

צירוף האותיות NGA יכול להתייחס למספר מושגים. האם התכוונתם ל... הקוד של ניגריה בתקן ISO 3166-1 ראשי תיבות באנגלית של הגלריה הלאומית לאמנות בארצות הברית ראשי תיבות באנגלית של הגלריה הלאומית של אוסטרליה ראשי תיבות באנגלית של הסוכנות הלאומית למודיעין חזותי וגאוגרפי בארצות הברית ראשי תיבות באנגלית של אגודת המושלים הלאומית בארצות הברית
חמדי פתחי

חמדי פתחי עבד אל-חאלים עבד אל-פתאח (בערבית: حمدي فتحي عبد الحليم; נולד ב-29 בספטמבר 1994) הוא כדורגלן מצרי המשחק בעמדת הקשר באל-אהלי מליגת העל המצרית ובנבחרת מצרים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ב-14 באוקטובר 2019, פתחי רשם את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים של נבחרת מצרים בניצחון 0–1 על נבחרת בוטסואנה, כאשר כבר במשחק זה הוא כבש את שערו הראשון בנבחרת. נכלל בסגל נבחרת מצרים לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023. אל-אהלי ליגת העל המצרית (2): 2018/19, 2019/20 הגביע המצרי (1): 2019/20 הסופר קאפ המצרי (1): 2018/19 ליגת האלופות האפריקאית (2): 2019/20, 2020/21 הסופר קאפ האפריקאי (1): 2021 מדיה וקבצים בנושא חמדי פתחי בוויקישיתוף חמדי פתחי, באתר Transfermarkt חמדי פתחי, באתר Soccerway חמדי פתחי, באתר WorldFootball.net חמדי פתחי, באתר National Football Teams חמדי פתחי, באתר FootballDatabase.eu חמדי פתחי, באתר ESPN فيتوريا يعلن قائمة منتخب مصر لبطولة أمم أفريقيا ٢٠٢٤ בחשבון הטוויטר הרשמי של התאחדות הכדורגל המצרית, 30 בדצמבר 2023 (בערבית)
מוחמד עבד אל-מונעם

מוחמד עבד אל-מוונעם אל-סייד מוחמד אחמד (בערבית: محمد عبد المنعم; נולד ב-1 בפברואר 1999) הוא כדורגלן מצרי המשחק בעמדת הבלם בניס ובנבחרת מצרים. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ב-11 בדצמבר 2021, עבד אל-מונעם רשם את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים של נבחרת מצרים בניצחון הארכה 1–3 על נבחרת ירדן במסגרת רבע גמר הגביע הערבי. עבד אל-מונעם לקח חלק בכל משחקי טורניר גביע אפריקה לאומות 2021, כאשר במשחק השלישי והאחרון בשלב הבתים, הוא כבש בנגיחה את השער היחיד בניצחון על נבחרת סודאן. בתום קמפיין זה, הוא נמנה בנבחרת הטורניר. נכלל בסגל נבחרת מצרים לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023. נבחרת טורניר גביע אפריקה לאומות (1): 2021 מדיה וקבצים בנושא מוחמד עבד אל-מונעם בוויקישיתוף מוחמד עבד אל-מונעם, ברשת החברתית פייסבוק מוחמד עבד אל-מונעם, ברשת החברתית אינסטגרם מוחמד עבד אל-מונעם, באתר Transfermarkt מוחמד עבד אל-מונעם, באתר Soccerway מוחמד עבד אל-מונעם, באתר BDFutbol מוחמד עבד אל-מונעם, באתר WorldFootball.net מוחמד עבד אל-מונעם, באתר National Football Teams מוחמד עבד אל-מונעם, באתר FootballDatabase.eu מוחמד עבד אל-מונעם, באתר ESPN נבחרת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021 בטוויטר فيتوريا يعلن قائمة منتخب مصر لبطولة أمم أفريقيا ٢٠٢٤ בחשבון הטוויטר הרשמי של התאחדות הכדורגל המצרית, 30 בדצמבר 2023 (בערבית)
לינק (פירושונים)

האם התכוונתם ל... היפר קישור – אמצעי הפניה במערכות מחשב ליעדים כגון דפי אינטרנט וקבצים אחרים ולהפעלת תוכנות היפרטקסט – שיטת הצגת מידע שבה משתמשים בקישורים להצגת טקסט (בשימוש בעיקר באינטרנט) לינק (האגדה של זלדה) – גיבור סדרת משחקי "האגדה של זלדה" של חברת נינטנדו מיסטר לינק – סרט אנימציה אמריקאי הרפתקאות-קומי בסטופ מושן משנת 2019 לינק 16 – רשת תקשורת צבאית המשמשת את החברות בברית נאט"ו להעברת מידע דיגיטלי בין מחשבים D-Link – חברה טאיוואנית רב-לאומית לייצור חומרה וציוד לרשתות Dynamic-Link Library (ספריית קישור דינמי) – מימוש של רעיון הספרייה המשותפת במערכות ההפעלה חלונות של מיקרוסופט ובמערכת ההפעלה OS/2 Scalable Link Interface (ממשק קישור הרחבה) – מותג עבור טכנולוגיה של חברת NVIDIA המאפשרת לקשר בין כרטיסים גרפיים פרימה לינק – מלון בפתח תקווה אישים ששמם לינק: יוהאן היינריך פרידריך לינק (אנ') – חוקר טבע גרמני קלי לינק – סופרת ועורכת אמריקאית הכותבת בסגנון ריאליזם מאגי לינקר לינקס קישור (פירושונים)
ויקטוריה זאבס

ויקטוריה זאבס (בגרמנית: Viktoria Savs;‏ 27 ביוני 1899 – 31 בדצמבר 1979) הייתה גרמנייה שהתחזתה לגבר, התגייסה לצבא האוסטרו-הונגרי ולחמה בשורותיו במלחמת העולם הראשונה. זאבס נולדה ב-27 ביוני 1899 בבאד רייכנהאל שבממלכת בוואריה. היא הייתה הבכורה מבין שלוש אחיות. הוריה נפרדו כשהייתה בת חמש, והיא עברה לגור עם אביה בעיר ארקו על גדות אגם גארדה. העיר נמצאה באותם ימים בתחומי האימפריה האוסטרו-הונגרית, וכיום נמצאת באיטליה. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה גויס אביה לצבא האוסטרו-הונגרי ושולב ביחידות הקייזרייגר. הוא לחם בחזית המזרחית, נפצע קשה בקרב גליציה ונשלח להחלים בביתו. לאחר שהחלים הוא התגייס שוב ללנדשטרום. ויקטוריה בת ה-16 לא הייתה מסוגלת להיפרד מאביה, ולפיכך החליטה להתחזות לגבר בשם "ויקטור זאבס" וניגשה ללשכת הגיוס באזור מגוריה. היא הצליחה לרמות את ועדת הגיוס המקומית, אולם לא הצליחה להתקבל ללנדשטורם, לצד אביה. תחת זאת, ב-10 ביוני 1915 היא נשלחה לגדוד שטאנדשיצן שלחם בחזית האיטלקית. לאחר שנה בחזית האיטלקית, שלחה זאבס מכתב למפקד העליון של הצבא הארכידוכס אויגן, ובו סיפרה לו את סיפורה האמיתי וביקשה ממנו להציב אותה בגדוד בו שירת אביה. הארכידוכס התרשם מאוד מסיפורה והורה להעביר אותה לגדוד זה, שנמצא גם כן בחזית האיטלקית. הארכידוכס התנה את ההעברה בכך שזאבס תמשיך לשמור בסוד על זהותה, ופרט לכמה קצינים איש לא ידע שהיא למעשה אישה. היא לחמה בהצטיינות בחזית והראתה נכונות למלא תפקידים מסוכנים. ב-11 באפריל 1917 היא מצאה את עצמה לבדה בעורף האויב האיטלקי והצליחה להוביל בעצמה 20 שבויים איטלקים אל הקווים האוסטריים. על פעולה זו זכתה בצלב כוחות קרל ובמדליית האומץ. ב-27 במאי 1917 היא נפגעה מפגז איטלקי ורגלה רוסקה. היא הועברה לבית חולים שדה בזיליאן, שם נאלצו הרופאים לקטוע את רגלה עד הברך. אביה כתב לשלטונות הצבא וביקש לשחרר אותה משירות פעיל. היא עזבה את הצבא ועברה לעבוד בצלב האדום עד סוף המלחמה. לאחר המלחמה היא התגוררה תקופה בגרמניה, וב-1938 התיישבה בזלצבורג. היא השתתפה במספר מפגשים של ותיקי מלחמה והצטרפה למפלגה הנאצית כדי לקבל קצבת נכות טובה יותר. המפלגה עשתה בה שימוש מספר פעמים בתעמולה מקומית. היא נפטרה ב-31 בדצמבר 1979 ונקברה בבית העלמין של זלצבורג יחד עם כל המדליות שלה. מדיה וקבצים בנושא ויקטוריה זאבס בוויקישיתוף ויקטוריה זאבס (באיטלקית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ויקטוריה זאבס".
רקוויאם (פירושונים)

האם התכוונתם ל... רקוויאם – מיסה קתולית הנכתבת ומבוצעת לזכר אדם מת מוזיקה: רקוויאם (אוקכם) רקוויאם (אטרניטאס) רקוויאם (ברוקנר) רקוויאם (ברליוז) רקוויאם (דבוז'אק) רקוויאם (דיליוס) רקוויאם (דיריפלה) רקוויאם (זלנקה) רקוויאם (לויד ובר) רקוויאם (מוצרט) רקוויאם (מיכאל היידן) רקוויאם (סליירי) רקוויאם (סן-סנס) רקוויאם (פון סופה) רקוויאם (פורה) רקוויאם (קאוואלי) רקוויאם (קארל ג'נקינס) רקוויאם (ראטר) Requiem (אלבום מחזמר) Requiem (שיר של אלמה) Requiem (אלבום של קורן) רקוויאם (סרט 2006)