פינחס קהתי

הרב פינחס קְהָתי (גכטמן) (Kehati; ז' באלול ה'תר"ע, 11 בספטמבר 1910 – א' בטבת ה'תשל"ז, 21 בדצמבר 1976) היה מחבר הביאור "משניות מבוארות" לששת סדרי המשנה, המכונה בפי הלומדים "משניות קהתי". נולד ברובנו שבווהלין לקהת ולמלכה גכטמן. בילדותו, לאחר מלחמת העולם הראשונה, עבר האזור לשליטת פולין. למד בבית הספר הציוני-דתי למורים "תַּחְכְּמוֹנִי" ובשנת תרצ"ב סיים את לימודיו שם וקיבל תעודת בגרות והיתר הוראה. נסמך בבית המדרש לרבנים בוורשה. היה חבר בתנועת הנוער השומר הדתי וחבר ההנהלה הארצית של הארגון בפולין. עבד במחלקת ההכשרה והעלייה של מרכז "החלוץ המזרחי". בראשית תרצ"ו (1935) עלה לארץ ישראל. היה פעיל בתנועת הפועל המזרחי ובשנת 1941 היה חבר רשימת הנוער "בני עקיבא". בשנת 1942 היה חבר בוועדה המשפטית של הפועל המזרחי. נודע בכינוי "קהתי" ששימש לעיתים כשם משפחתו, ולאחר השואה עברת את שמו לקהתי לזכר אביו. לפרנסתו עבד כפקיד בבנק הפועל המזרחי ולאחר מכן בבנק המזרחי, ולאחר מכן פעל כרכז הנוער של הפועל המזרחי ורכז מחלקת ההדרכה של תנועת הנוער בני עקיבא. לצד הרב משה צבי נריה הקים חוג לומדי תורה בסניף בני עקיבא בבני ברק. בשנת 1945 העביר שיעורים בפרשת השבוע והדריך בקורס לגננות של הפועל המזרחי. קהתי ביקש להפיץ תורה ברבים ותר אחר פירוש למשנה קל לקריאה ולהבנה גם לתלמידים ולציבור הרחוק מעולם התורה. הפירושים שמצא לא תאמו את קהל היעד, ולכן החליט לכתוב ביאור בעצמו. הביאור יצא בשנים תשט"ו–תשכ"ד (1955–1964) כקונטרס שבועי שהגיע לתפוצה של כ-5,000 עותקים. כל קונטרס כלל 14 משניות מבוארות, שתיים לכל יום – לפי סדר לימוד המשנה היומית וכן שתי הלכות מהשולחן ערוך, שתי הלכות מהרמב"ם וקטע מהתנ"ך. בהמשך יצא ביאורו למשנה כסדרת ספרים, עם הסכמתו של הרב איסר יהודה אונטרמן. הביאור יצא בכמה מהדורות ופורמטים. על אף השתייכות מחברו לציבור הדתי לאומי, וניסיונות גורמים קנאיים להחרים את החיבור, התקבל הביאור באופן חלקי אף בציבור החרדי. ייחודיותו של הביאור, המבוסס על הפרשנות המסורתית, בכך שמחד הוא קל לקריאה ונכתב בלשון מודרנית ורהוטה, ומאידך, הוא משלב מספר ביאורים על דרך הפשט, תמצית חידוש הגמרא הנוגע למשנה, ופעמים רבות גם את פסיקת ההלכה ברמב"ם ובשולחן ערוך. בשנת תשכ"ז זכה על מפעלו התורני בפרס הרב קוק. הביאור יצא בשנת תשנ"א בתרגום רוסי. הרב קהתי היה גם מלחין של נעימות למילים מן המקורות, אחת מהן 'צמאה נפשי' בוצעה על ידי נירה וגליה רבינוביץ' בפסטיבל הזמר החסידי הראשון בשנת 1969. נפטר בליל ראש חודש טבת, נר שישי של חנוכה תשל"ז (21 בדצמבר 1976). רחוב בשכונת גבעת שאול בירושלים קרוי על שמו. היה אב לשתי בנות. חתנו, בעלה של בתו ליביה, הוא הרב אורי כהן (אחיו של ידידיה כהן), ראש כולל מר"ץ. אחותו בת ציון נישאה לדב רוזן, והרב ישראל רוזן והרב יגאל רוזן הם אחייניו. ישעיהו ברנשטיין, 'ר' פינחס קהתי ז"ל בעל "משניות מבוארות"', שנה בשנה (ספר השנה להלכה, למחשבת ישראל ולבעיות יהדות) תשל"ח, 478–481 אורי כהן, 'לדרכו של הרב פנחס קהתי ז"ל בביאור המשנה', פרי-הארץ ה (תשמ"ב), 122–130. (על "משניות מבוארות") צבי קפלן (עורך), הרב פינחס קהתי: ספר זיכרון, ירושלים: [חמו"ל], תשמ"ט זרח ורהפטיג, 'פירוש המשניות של ר' פינחס קהתי: ערכו, אופיו, תולדותיו', בתוך: הרב פינחס קהתי (תשמ"ט), עמ' 69–74 אלכסנדר מלכיאל, 'מפעלו של רבי פנחס קהתי ז"ל', הצופה, 25 בדצמבר 1987, עמ' 7 מדיה וקבצים בנושא פינחס קהתי בוויקישיתוף רשימת הפרסומים של פינחס קהתי, בקטלוג הספרייה הלאומית דוד תדהר (עורך), "פנחס קהתי (גכנמן)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יח (1969), עמ' 5419 דוד ב. הולנדר, מסכת אבות, הצופה, 13 בספטמבר 1957 חיים נבון, ‏שלושים שנה לקהתי, באתר כיפה, פורסם ב"נקודה" 296 נתנאל לייפר, ‏אפליקציה חדשה תאפשר לכם ללמוד משניות קהתי מהנייד, באתר כיפה, 5 במאי 2015 שיחה על הרב פנחס קהתי - תמר רוזנברג, בתו, סרטון באתר יוטיוב על הקונטרסים: מ. א, במערכות הנוער | מעין מהדורת כיס של "חוק לישראל", הצופה, 1 ביולי 1955 נ. עמינח, "הקונטרס היומי", הצופה, 21 באוקטובר 1955 מאיר אור, "הקונטרס" קורא: חדשוני!, הצופה, 17 בפברואר 1956 מ. מרחב, הקונטרסים וערכם, הצופה, 22 בפברואר 1957 על מפעל הקונטרסים השבועיים בהוצאת היכל שלמה, מעריב, 22 באוקטובר 1959: על הקונטרס, מעריב, 22 באוקטובר 1959 דוגמת קונטרס, מעריב, 22 באוקטובר 1959, המשך, המשך, המשך, המשך, המשך, המשך הגרי"א הלוי הרצוג זצ"ל, ראש הרבנים לישראל, מכשיר רוחני ראשון במעלה, מעריב, 22 באוקטובר 1959 הגר"י נסים, הרב הראשי לישראל – הראשון לציון, יצירה גדולה וחשובה, מעריב, 22 באוקטובר 1959 הגרי"א אונטרמן, הפצת התורה בעם, מעריב, 22 באוקטובר 1959 הרב שלמה יוסף זוין, עורך האנציקלופדיה התלמודית, כלי נושא ברכה, מעריב, 22 באוקטובר 1959 זרח ורהפטיג, סגן יו"ר הנהלת "היכל שלמה", תורה לעם, מעריב, 22 באוקטובר 1959 משה א. יפה, המנהל הכללי של "היכל שלמה", היענות נלהבת, מעריב, 22 באוקטובר 1959 פנחס קהתי, מחבר הקונטרסים, הקונטרס היומי – מהו?, מעריב, 22 באוקטובר 1959 דוד גלס, בשבתך בביתך ובלכתך בדרך, מעריב, 22 באוקטובר 1959 קהת גכטמן, מלכה גכטמן: דפי עד שמילא פינחס קהתי, במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, יד ושם. רשימות המועמדים לועידה השמינית של הפועל המזרחי בארץ ישראל, הצופה, 14 בספטמבר 1941 בוועדה המשפטית המרכזית של "הפועל־המזרחי", הצופה, 27 באוקטובר 1942 קבלת פנים לילדי טהראן בקבוצת שלוחות, הצופה, 8 במרץ 1943 בהפועל המזרחי, הצופה, 11 במאי 1945 בהפועל המזרחי, הצופה, 5 ביוני 1945 חרות - משניות קהתי והמשנה היומית חרות - נח זבולוני חרות - 27/09/1961 ראו קונטרס אודות משניות מבוארות, שהוציא לאור אהרן רוזנברג, אב תשמ"ח. לדבריו אסרו האדמו"רים מספינקא, ויז'ניץ וקיווישד, וכן הרב אברהם לייטנר והרב ישראל חיים מנשה פרידמן על השימוש בפירוש. ראו באתר החרדי שטייגען. חוּלק פרס הרב קוק, דבר, 14 באוגוסט 1967; הוענק "פרס הרב קוק", דבר, 14 בספטמבר 1967. דוד תדהר (עורך), "פנחס קהתי (גכנמן)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יח (1969), עמ' 5419.