laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לשחרר את קנגורו תום

"לשחרר את קנגורו תום" הוא ספר הילדים הראשון מאת המשפטן הישראלי והסופר יצחק זמיר. הספר מעוטר באיוריה של אורית ברגמן והוצא לאור בשנת 2020 על ידי הוצאת שוקן. הספר מגולל סיפור על סבא יצחק וסבתא רנה המתגעגעים לנכדיהם שיצאו לטיול למשך שנה בהודו. מאז, הם שמרו איתם על קשר באמצעים אלקטרוניים. לאחר שסבא יצחק שומע שנכדיו רצו לאכול ג'חנון אך המסעדה בכפר ששהו בו הייתה סגורה, הוא מחליט לשמח אותם ולשלוח להם ג'חנון בדואר. כאשר סבא יצחק יוצא מן הבית הוא נתקל להפתעתו בפיל, שלאחר שיחה קצרה ממליץ לו לקנות ג'חנון מאריה, אריה שלא מזמן הקים חנות קטנה בין השיחים בכיכר המדינה. מכאן מתפתחת עלילה רבת הפתעות, ובמרכזה קנגורו שהגיע לעיר הגדולה ונכלא בבית המעצר אף שלא עשה כל רע. מכאן והלאה, מתנהל מהלך רצוף ושיטתי לשחרור הקנגורו מידיהם הבלתי גמישות של המשטרה ושל החוק – וכל זה תוך כיבוד החוק. יצחק זמיר כתב סיפור הומניסטי מרתק ומעניין, שרכיביו הדמיוניים משולבים היטב במציאות הישראלית העכשווית. הוא פונה לילדים בקול מתון וברור של מי שמבין את חשיבות הדיוק והבהירות. מלבד העלילה היוצאת דופן, כוחו של הספר בסגנון האישי של הכותב משאיר מקום גם להומור ולעוקצנות שנונה. בנוסף, הילדים כקוראים לומדים על מערכת החוק והמשטרה בישראל, על מנגנון המשפט, על זכויות אדם בסיסיות, על קבלת השונה ועל ניצחון הצדק. קוראים שונים יחוו את הסיפור ברמות שונות. ייתכן שחלקם יבינו שבעלי החיים בסיפור – הפיל, האריה, הקנגורו וחבורת תומכיהם מהספארי – מייצגים את שולי החברה, את האנשים שזכויותיהם מוטלות בספק. הספר מלווה בערכי המשפט והתמיכה במי שנאבקים בחוסר צדק. הספר מעביר את המסר שלבעלי חיים בדומה לבני אדם יש רגשות ורצונות, הם סובלים ושמחים. יש להם זכויות, ואסור לפגוע בהם. נוסף על כך הסיפור מעביר את המסר שסבא וסבתא יעשו כל מאמץ כדי לשמח את נכדיהם. המגדלור, לשחרר את קנגורו תום / יצחק זמיר – המגדלור ספרים, באתר www.hamigdalor.co.il מיה מיטב, משתגעים בבית? חמישה ספרי ילדים חדשים ומומלצים, באתר ynet, 26 בינואר 2021 המפרש, ספרות ילדים | לשחרר את קנגורו תום, באתר הַמִּפְרָשׂ רעות אסתר, לשחרר את קנגורו תום, באתר "רעות אסתר סוקרת", ‏19 בינואר 2021
סבא סביח

סבא סביח הוא ספר ילדים שנכתב על ידי תמי שם-טוב ואויר על ידי שמרית אלקנתי. הספר יצא לאור בשנת 2017, והשתתף במצעד הספרים ה'תשע"ח. הספר נכתב על פי דמות של סבא ושמו "סביח" שעל שמו נקרא המאכל סביח. שם-טוב אף מקדישה לו את ספרה. נכדיו של סבא סביח, קרן ואור, שואלים את סבם מדוע הוריו נתנו לו שם של מאכל. התשובה של סבם לשאלה לוקחת את הקוראים למסע שמתחיל בעיראק הרחוקה ומסתיים בדוכן קטן ברמת גן שבמהלכו מתגלה התשובה לשאלתם. הספר מלמד שמשמעות המילה "סביח" היא קרן האור הראשונה של הבוקר, ומקורה מהשורש "סבאח" שמשמעותו ברכת "בוקר טוב" בערבית "סבאח אל-חיר". מסר נוסף שהסופרת מעבירה לקוראים הוא שהמאכל העיראקי הידוע, שמורכב מפיתה עם חציל מטוגן, ביצה, חומוס ושאר תוספות, נקרא כך בזכות בעל הדוכן הראשון ברמת גן שמכר אותו לקהל הרחב. דוקטור יחיל צבן מהחוג לספרות באוניברסיטת תל אביב טוען כי ספר זה מרתק והרישומים בו יפהפיים. עטרה אופק, עורכת ומתרגמת ומלווה תהליכי כתיבה, מוסיפה כי הספר נהדר ומעורר תיאבון. הוא מלמד את הדור הצעיר ערכים חיוביים, וקוראיו נהנים ממנו מאוד. הספר סבא סביח, באתר עברית תמי ארד, הספר סבא סביח, באתר Libby פנינה גפן, אבא ושמו סביח סבא סביח תמי שם טוב, באתר המתלהבת | עטרה אופק רונית ורד, הראשון לבית סביח, באתר כתבה של רונית ורד
לילה בלי ירח

"לילה בלי ירח" הוא ספר ילדים מאת סופרת הילדים שירה גפן והסופר הישראלי אתגר קרת. הסיפור פורסם על ידי עם עובד בשנת 2006, הוא מעוטר באיוריו של הצייר דוד פולונסקי ונערך על ידי דלית לב. הספר מומלץ לילדים בגילאי 8-3. הסיפור מתמקד בילדה בשם זוהר. אביה הבטיח לה שמיים עם ירח מלא, אך בשמיים לא הופיע ירח מלא כמו שהבטיח לה. היא יוצאת לגמרי לבדה למרפסת ורואה עננים בצורת פילים עצובים שאינם מוצאים את הדרך בשמים ללא כוכבים, ומכאן היא יוצאת למסע אמיץ במיוחד במחוזות החשיכה כדי למצוא את הירח שנעלם. במסע היא פוגשת חתול עייף ושוטר אטום וחולפת ליד כבישים, ספסלים ופנסי רחוב. אבל אף לא אחד לא יודע לאן נעלם הירח. זוהר מוצאת את התשובה להיעלמותו המסתורית בלב היער, שם היא רואה את הירח רוקד עם איש קירח. זוהר הקטנה נוזפת בירח אך לבסוף סולחת ושולחת את הירח חזרה לשמיים, לטובת כל מי שזקוקים לו. לדעת מבקרים, עבודתו של דוד פולונסקי מרהיבה מכמה בחינות; ראשית, הציורים בסגנון היפני עשירים בפרטים רבים היוצרים אוירה מיוחדת שניתן להרגיש בה באמצעות גוונים של צבעי הכסף והשחור, כך שהקורא יכול להרגיש את הלילה בהם ובמשחקי האור והצל שהוא מראה באיורים. שנית, פולונסקי מראה בעבודתו שלל של יצורים שונים ומוזרים אך מצחיקים מאוד, דבר שגורם לקוראים להיכנס לתוך הסיפור כאשר הם מכירים את היצורים בזמן שהם קוראים עליהם. האיורים מזהירים גם באינטרפטציה שהם מעניקים לסיפור, אף על פי שהאור בסיפור נעלם, פולונסקי מכניס אותו בכל מקום, והוא זה שמניע את הסיפור בעזרת זוהר, שהיא הדמות הראשית בסיפור עם התלתלים הזהובים שלה שמאירים את העמודים החשוכים בספר. מוסר ההשכל בסיפור הוא שלילדים יש את הכוח לפתור את הבעיות שלהם בעצמם בלי להיעזר בהוריהם. בסיפור הקוראים מבינים שהכוח נמצא בידיה של ילדה קטנה, אשר מחליטה לצאת להרפתקה בעקבות החיפוש אחר האור, שהוא גם המניע העלילתי של הסיפור, ומצליחה לחזור בשלום מבלי להיעזר במבוגר אחראי שיפתור עבורה את הבעיות. הספר עובד להצגת ילדים בישראל. ההצגה עובדה ובוימה על ידי מוריה זרחיה. ההצגה מבוססת על עלילת הספר ומומלצת לגילים 6-3. לילה בלי ירח | שירה גפן ואתגר קרת, באתר עם עובד אריאנה מלמד, האודיסיאה של זוהר, באתר ynet, 19 בספטמבר 2006 טלי, "לילה בלי ירח", באתר עכשיו תורי, ‏4 בדצמבר 2007 יעל דר, אם אין אור, אז איך זה שהכל זוהר כל כך, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2006 לילה בלי ירח • תיאטרון המדיטק, באתר תיאטרון מדיטק
יעל מתחבאת

"יעל מתחבאת" הוא ספר ילדים מוכר שנכתב על ידי שולמית לפיד, ואויר בידי כלת פרס נחום גוטמן לאיור – גיל-לי אלון קוריאל. הספר יצא לאור לראשונה ב-2021 בהוצאת הספרים כתר הוצאה לאור. הספר עשיר בפרטים ובתיאורים, וזאת כדי לאפשר לקוראים להיכנס לתוך הסיפור ולהרגיש פעילים במתרחש בו. הספר מתמקד בילדה בשם יעל, המשחקת מחבואים עם עצמה. יעל כה שקועה במחבואים עד שלא שמה לב שילדים נוספים מעוניינים להצטרף למשחק. האירוניה המתקיימת בסיפור היא שיעל, הנוכחת, מנסה להסתתר ולהתחבא, ואילו המחפשים, אלה שלא רואים אותה, אינם נראים בספר ולא מסופר בדיוק מי הם. הספר מפתח אצל הילד חשיבה קוגניטיבית וזאת על ידי שילוב טכניקות פסיכולוגיות שונות: חזרות – בסיפור קיימות חזרות על משפטים, כגון: "יעלי! איפה את?". תפקיד החזרות בסיפור הוא לפתח אצל ילדים את מיומנות הלמידה – לתת להם פרט מידע שחוזר על עצמו כך שהילדים יצפו לו בפעמים הבאות. בנוסף, החזרות מפתחות אצל הילדים יכולת זיכרון ועוזרות להם לזכור פרטים החוזרים על עצמם. החזרה "יעלי! איפה את?" מהווה מוטיב מרכזי בסיפור, ותפקידו לציין עד כמה שובבה יעל וכמה היא אוהבת להתחבא – לשחק בעולם משלה, דבר אשר הרבה ילדים יצליחו להתחבר אליו. חריזה – המלל בספר מורכב מחרוזים רבים המסייעים לילדים לזכור את תוכנו. יצירתיות – הספר מתאר את דמותה של יעל על ידי הענקת פרטים מרומזים על הדמות, כמו: "יש לה עיניים בצבע שמיים, פֶּה שנראה כמו תות" אשר נותנים לקוראים שדה רחב של דמיון כדי לשוות לנגד עיניהם את דמותה של יעל לפי פרטים קטנים. חשיבה בלשית – לפי "עקבות" שיעל משאירה מאחוריה, הילדים מנסים לפתור את תעלומת היעלמותה של יעל. שולמית לפיד, יעל מתחבאת, באתר הספרייה הלאומית יעל מתחבאת, באתר סיפור פשוט יעל מתחבאת, באתר דףדף מיה מיטב, חכמים בשמש: תשעה ספרי ילדים מומלצים לימי שיא הקיץ, באתר ynet, 12 באוגוסט 2021
השן שהתנדנד לה הילד

השן שהתנדנד לה הילד הוא ספר ילדים שנכתב על ידי מאיר שלו ואויר על ידי מישל קישקה, ספר זה יצא לאור בנובמבר 2020 בהוצאת עם עובד . בשונה מהמצב המוכר לבני האדם, בו ילד מתלונן על כך שאחת משיניו מתנדנדת, הסיפור מציג את נקודת מבטה של השן שמרגישה שהילד מתנדנד לה. כשהילד מגלה שמתנדנדת לו שן, הוא נבהל מאוד, והקוראים עלולים לחשוב שיתוארו תחושותיו של הילד, אך מאיר שלו, החליט להפתיע אותנו בכך שהציג בסיפור את השן כגיבורה הראשית, ועשה האנשה לדמות השן, אשר הופכת בסיפור להיות בעלת תכונות ורגשות רבים. מאיר שלו עושה האנשה לדמות השן: השן מתארת רגשות מעורבים בכל מיני מצבים בסיפור, למשל: כשאימו של הילד מכנה אותה בשם "שן חלב", היא נעלבת וקוראת לילד ולאימו בכינוי הנתפס בעיניה כמלגלג. בשלל מצבים מהמציאות, מתואר שהשן היא שחשה תחושות לעומת הילד, כגון: כשלילד קשה לנגוס בתפוח, השן מרגישה זאת במקומו ומחליטה לקשור את הילד לדלת בשונה מהמוכר. לאורך הסיפור משולבים משחקי מילים ושעשועי לשון רבים בהקשר לשיניים ואלו מוסיפים להנאת הקורא. הספר מעביר מסרים חינוכיים, המתייחסים לערכים כמו עצמאות והתבגרות טבעית המתרחשות בחייו של כל אחד, וכולם גדלים וצריכים לקבל ולהבין זאת. קהל היעד של ספר זה הוא ילדים בגילאי 3–7, אך הוא מתאים גם למבוגרים בזכות איוריו המשעשעים של מישל קישקה והפנייה של שלו אל ההורים שקוראים את הסיפור יחד עם ילדיהם. הסופרת והלשונאית, עטרה אופק, טוענת שהאנשתה של השן והצגתה כדמות הראשית והכפולות המאוירות של הסיפור הופכות את הסיפור לספר מתח מרתק וממש מפצירות בקורא להתעכב עליהן ולא להחמיץ שום פרט, לא חשוב מה גילו של הקורא. נירה לוין, באתר דףדף, טוענת כי איוריו של מישל קישקה, מאייר הספר, רומזים על קווי האופי ותכונות הדמויות, ובכך מעניקים לספר חוויה רב חושית ומענגת. היא טוענת שהמסר של הסיפור, הוא מסר חיובי וחינוכי על ההזדמנות של דלי הסיכוי להשמיע את קולם. השן שהתנדנד לה הילד - מאיר שלו, באתר www.e-vrit.co.il השן שהתנדנד לה הילד : דף דף, ספרות ילדים : ספרים : ביקורות לפי סדר א"ב, באתר www.dafdaf.co.il השן שהתנדנד לה ילד - מאיר שלו | KidsBest - ספרים מומלצים לילדים, באתר KidsBest השן שהתנדנד לה הילד | מאיר שלו – עם עובד, באתר www.am-oved.co.il
קרמר החתול ישן כל הזמן

קרמר החתול ישן כל הזמן הוא סיפור ערש שמיועד לפעוטות, אך מכוון לקהל בוגר יותר. הספר נכתב על־ידי מאיר שלו, אויר על־ידי יוסי אבולעפיה ויצא לאור על־ידי הוצאת "עם עובד" באוגוסט 2010. הספר הופיע לראשונה במצעד הספרים תשע"ב של משרד החינוך. ספר זה הוא הספר הראשון בסדרה המדברת על עלילותיו של החתול קרמר. בסדרת ספרים זו יש שלושה ספרים פופולריים שנכתבו על־ידי מאיר שלו. ("קרמר החתול יוצא אל היער", "קרמר החתול לומד לשחות"). קרמר החתול הוא חתול ישנוני שישן בכל מקום ובכל זמן, עד שיום אחד משפחתו מאיימת להחליף אותו בחתול אחר. על מנת למנוע את החלפתו, קרמר מזמין את משפחתו להצטרף למסע חלומותיו. הביקורות משבחות את הספר ומוסיפות כי הוא מרתק ונוגע ללב. כמו כן האיורים של יוסי אבולעפיה תורמים לחוויית הקריאה של הקורא בכך שהם עוזרים לו לשקוע עמוק בתוך הסיפור. מאיר שלו, הסופר פונה לקהל ילדים בוגר ולפעוטות, אך גם לקהל של מבוגרים שמצליח להבין את הרבדים הנוספים של הסיפור. ההגדרה "סיפור ערש", כפי שהיא כתובה על כריכת הספר, היא המצאה חדשה של הסופר – ז'אנר שבו מספרים סיפור לפני השינה ולא שרים שירי ערש. רותה קופפר, קרמר החתול ישן כל הזמן מאת מאיר שלו | הייתי ער ונמר, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2010 נירה לוין, קרמר החתול ישן כל הזמן, באתר דףדף הקונסוליה הישראלית באמריקה, ספר החודש ”קרמר החתול ישן כל הזמן“, באתר israeliamerican קרמר החתול ישן כל הזמן | מאיר שלו - עם עובד, באתר www.am-oved.co.il קרמר החתול - ישן כל הזמן (מאיר שלו) | KidsBest - ספרים לילדים, באתר KidsBest
אלה-קרי הילדה מלפלנד

אלה־קרי הילדה מלפלנד הוא ספר ילדים מאת העיתונאית השוודית אלי ינס (אנ'). תמונות הספר צולמו על ידי חנה ריבקין-בריק. הספר נכתב במקור בשוודית ותורגם לעברית על ידי לאה גולדברג. הספר פורסם לראשונה בעברית ב־1954 בהוצאת פועלים. הספר מתאר את חיי היום יום של אלה-קרי, ילדה סאמית החיה בצפון שוודיה. בסיפור מפורטים עיסוקיה, כמו: אריגה, שטיפת כלים, החלקה במגלשיים ועוד. בעונת האביב, האיילים נודדים למרעה בהרים, ואנשי הכפר יוצאים למסע להתלוות אליהם. אלה-קרי רוצה לצאת יחד איתם למסע, אך אינה מקבלת את רשות אביה. לפי המחברת, מטרת הספר היא ליצור קרבה וחיבור בין ילדים מתרבויות ומארצות שונות, וכך להראות שהעולם למעשה קטן, שוויוני ויש יותר דמיון משוני בין התרבויות, למרות המגוון התרבותי הגדול. אנה ריבקין בריק (1970-1908) הייתה יהודייה ציונית שנולדה ברוסיה, וחיה מגיל שש בשוודיה. היא נהגה לצלם ילדים שונים בעולם במהלך חיי היומיום שלהם. אנה ריבקין-בריק נסעה עם העיתונאית השוודית, אלי ינס ללפלנד, שם הן צילמו את הסאמים. לאחר מכן, השתיים הפכו את התצלומים לספר שמציג את חיי היום־יום של אלה קרי, ילדה שגרה בלפלנד. המבקרים מתארים את הספר כספר שובה לב, כיוון שהוא גורם לתחושת הזדהות עם תושבי לפלנד. עוד הם מוסיפים כי לאחר קריאת הספר קיימת תחושה כי לא יהיה קשה להגיע ללפלנד ליום אחד, ולחיות את חיי התושבים שבה. הספר "אלה קרי הילדה מלפלנד" הוא חלק מסדרת הספרים "ילדי העולם" (אנ'). סדרה זו כוללת שבעה עשר ספרים שפורסמו בשוודיה והופצו בשמונה עשרה מדינות נוספות ברחבי העולם. בכל סדרת הספרים נכללו התצלומים של אנה ריבקין בריק, ותשעה מהם נכתבו על ידי הסופרת אסטריד לינדרגרן. ספרי הסדרה כוללים ספרים רבים כגון: "נורִיקֹו־סַאן הילדה מיפן"; "אלה-קרי הילדה מלפלנד"; "סִיאָה הילדה מאפריקה"; "סילבס ילדת הקרקס"; "גנט הילדה מאתיופיה"; "דִירְק הילד מהולנד"; "נואִי הילדה מתאילנד"; "סלימה הילדה מקשמיר", ועוד. בשנת 2014 יצא הסרט "איפה אלה קרי ומה קרה לנוריקו סאן?" (אנ'). זהו סרט דוקומנטרי המתבסס על סדרת הספרים "ילדי העולם". את הסרט ביימה העיתונאית והבלוגרית דבורית שרגל, ובו היא מתארת את המסע שלה לחיפוש גיבורי הספר, באמצעות תחקיר מעמיק שנמשך כארבע שנים. אלה-קרי פאבל, שהייתה גיבורת הספר בהיותה ילדה, נפטרה בשנת 2023 בגיל 78. על סדרת ילדי העולם, באתר www.kibutz-poalim.co.il אלה-קרי הילדה מלפלנד, באתר www.kibutz-poalim.co.il ד״ר אלי אשד, אלה קארי − האלמנה מלפלנד, דירק − הבורגני מהולנד, נוריקו סאן − אשת העסקים מיפן, והמעניינת מכולם − דבורית שרגל, ההרפתקנית מישראל, באתר יְקוּם תַּרְבּוּת, ‏2015-03-11 ⁨אלה קרי. הילדה מלפל_^נד ⁩ - ⁨⁨על המשמר⁩ 13 אוגוסט 1954⁩ - הספרייה הלאומית של ישראל │ עיתונים, באתר www.nli.org.il דבורית שרגל, ‏הסרט שאיתר את כוכבי הילדים האבודים, באתר ‏מאקו‏, 27 בנובמבר 2014 אלה-קרי פאבל ("אלה-קרי הילדה מלפלנד") הלכה לעולמה בגיל 78 25 בנובמבר 2023 באתר ynet גילי איזיקוביץ, אלה־קרי פאבל ("אלה־קרי הילדה מלפלנד") מתה בגיל 78, באתר הארץ, 26 בנובמבר 2023
חיבוק (ספר)

חיבוק הוא ספר ילדים מאת דויד גרוסמן שאויר על־ידי מיכל רובנר. הספר יצא לאור בפברואר 2011 על־ידי הוצאת עם עובד. הספר מדבר על מחמאה שנותנת האם לבנה, וכתוצאה מכך נוצרת סערה המתפרסת על הסיפור כולו. הספר "חיבוק" מדבר על אם ובנה הנקרא בן, שהולכים ביחד אל השדה ואיתם הכלבה שנקראת פלא. האם מדברת אל בנה ואומרת לו "אתה כזה חמוד, אין עוד כמוך בכל העולם!", ומשפט זה מעורר דאגה אצל בן מכיוון שמפחידה אותו המחשבה שהוא היחידי מסוגו בעולם. המסר החינוכי הוא משמעות ה"לבד" וה "ביחד", והאם בהכרח עצמאות מובילה לבדידות? כמו כן ניתן לראות זאת לפי דמותו של בן בכך שהוא נחרד לגלות שכולם בודדים, ומתקשה לראות את היתרון שביחידאיות ואת הביטחון שמעניקות נוכחותם וקרבתם של אחרים. הספר מתאים לטווח הגילים הצעיר וכן לטווח הגילים הבוגר יותר (בני נוער). צבעו של הספר הוא בז', הוא נראה כמו מחברת אישית או פנקס סקיצות וגופנו דק בעל טקסטורת דמוי כתב יד. שגיא גרין מעיתון "הארץ" ביקר את הסיפור ואמר כי מדובר בסיפור זעיר, כמעט חסר דרמה או עלילה, אך חזותו תואמת להפליא את תוכנו. לילך וולך מאתר "וואלה" הוסיפה כי הסיפור אינו בהכרח פשוט או קליל במשמעותו, העלילה מתארת התמודדות עם המעט שאפשר לעשות מול תחושת חוסר האונים. נוסף לכך, העיתונאי יותם שווימר טוען כי סיפור זה יעזור לקוראים להבין כי סגנון הביטוי הוא כשל משל פילוסופי, הכתוב בפשטות ומתפתח לאט, מבלי שיקרו מהפכים דרמטיים בעלילה. חיבוק / דויד גרוסמן, באתר קואלת ספרים, ‏9 באפריל 2011 שגיא גרין, "חיבוק" מאת דויד גרוסמן ומיכל רובנר | לבדם וביחדם, באתר הארץ, 22 בפברואר 2011 נירה לוין, חיבוק, באתר www.dafdaf.co.il יותם שווימר, בהירות אפלולית / יותם שווימר רשימת ביקורת על ספרו החדש של דויד גרוסמן, "חיבוק", הפנקס, 23 בפברואר 2011 לילך וולך‏, חיבוק חשבונות: על הספר "חיבוק" של דויד גרוסמן ומיכל רובנר, באתר וואלה, 12 במרץ 2011
סגנון ייחוס

סגנון ייחוס (באנגלית: Explanatory style) הוא אפיון הדרך בה בני אדם מייחסים סיבות לאירועים, חיוביים או שליליים. סגנון ייחוס מוערך באמצעות שלושה ממדים: פנימיות/חיצוניות (ייחוס פנימי או חיצוני), יציבות (סגנון ייחוס יציב או לא יציב), וגלובליות (האם סגנון הייחוס משפיע על תחומים אחרים, או רלוונטי רק במקרים ספציפיים). למשל, אנשים עם סגנון ייחוס פסימי נוטים לייחס לאירועי חיים שליליים סיבות קבועות ויציבות לאורך זמן, להאשים את עצמם באירועים שליליים, ולהאמין שאירועים כאלה יימשכו ללא הגבלת זמן. מצד שני, בעלי סגנון ייחוס אופטימי בדרך כלל מייחסים אירועים שליליים לגורמים חיצוניים, ואינם מייחסים להם סיבות קבועות ויציבות לאורך זמן, העלולות להשפיע על היבטים רבים של חייהם. מחקרים מלמדים כי סגנון ייחוס שלילי מהווה גורם פגיעות לדיכאון המהווה גורם תורם להיווצרות ושימור הדיכאון. התפתחותו של סגנון ייחוס עשויה להיות מושפעת מחוויות של אמון, קשרים בין-אישיים, ואירועים הניתנים לשליטה. תאוריית הייחוס Lyn Y. Abramson, Martin E. Seligman, John D. Teasdale, Learned helplessness in humans: Critique and reformulation., Journal of Abnormal Psychology 87, 1978-02, עמ' 49–74 doi: 10.1037/0021-843X.87.1.49 Seligman, Martin. Learned Optimism. New York, NY: Pocket Books. 1998. Lyn Y. Abramson, Gerald I. Metalsky, Lauren B. Alloy, Hopelessness depression: A theory-based subtype of depression., Psychological Review 96, 1989-04, עמ' 358–372 doi: 10.1037/0033-295X.96.2.358 ערך זה הוא קצרמר בנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קולין הנטר

קולין הנטר (באנגלית: Colin Hunter;‏ 16 ביולי 1841 – 24 בספטמבר 1904) היה אמן סקוטי מהתקופה הוויקטוריאנית. רוב יצירותיו הן נופי ים. הנטר נולד בגלאזגו, סקוטלנד, בשנת 1841. בערך בשנת 1844, אביו העביר את המשפחה להלנסבורג, על החוף של פירת' אוף קלייד, שם פתח חנות ספרים. בצעירותו בילה הנטר את רוב זמנו הפנוי בשרטוטים מהטבע, ועם עזיבתו את בית הספר הפך לפקיד במשרד ספנות בגלאזגו, שם שהה ארבע שנים והתיידד עם ויליאם בלק, עיתונאי שהפך מאוחר יותר לסופר, והחל ללמוד בבית ספר לאמנות מקומי, ולעיתים קרובות עבד מחוץ לבית עם מילן דונלד, צייר שלימד אותו ציור נוף. בגיל עשרים עזב הנטר את עבודת הפקידות שלו כדי להפוך לצייר. זמן מה לאחר מכן, הוא בילה כמה חודשים בסטודיו של ליאון בונה בפריז, אבל זה לא שינה את סגנונו. חלק מיצירותיו המוקדמות של הנטר הוצגו במכון גלאזגו לאמנות יפה ובאקדמיה הסקוטית המלכותית. בשנת 1868, הנטר הציג את הציור הבולט הראשון שלו,"לעלות ברשת", באקדמיה המלכותית בלונדון. הוא הפך לחבר שותף באקדמיה המלכותית ב-1884 והציג כמעט מאה ציורים בתערוכות האוניברסליות בברלין, וינה ופילדלפיה בין השנים 1886–1891. אף שהוא חזר לסקוטלנד לצייר כמעט כל שנה, משנת 1876 חי הנטר בלונדון, בקנזינגטון, בצד המערבי של הולנד פארק. הבית והסטודיו שלו היו ענקיים והוא שמר על קשרים עם אמנים מפורסמים אחרים. שכונת מלברי רואד ורחובותיה הסמוכים הפכו למובלעת של אמנים מצליחים ברבע האחרון של המאה ה-19 - רובם היו אקדמאים. החברים והשכנים של הנטר כללו את פרידריק לייטון, ג'ורג' פרדריק ווטס ולוק פילדס. הוא היה בעיקר צייר של נופי ים ודייגים עובדים על החוף בכפרי דייגים במעלה ובמורד החוף הסקוטי, אבל הוא צייר גם באירלנד, קורנוול ודבון, ונסע לניו יורק, שם צייר את מפלי הניאגרה. ב-20 בנובמבר 1873, בגלאזגו, התחתן האנטר עם איזבלה יאנג, בתו של ג'ון ה. יאנג, מנתח-רופא שיניים. נולדו להם שתי בנות ושני בנים. גם בנו ג'ון יאנג הנטר, ואשתו של בנו, מרי, היו אמנים. האנטר מת בספטמבר 1904, בלונדון במלברי רוד, קניזגטון, הותיר אחריו אחוזה גדולה. מדיה וקבצים בנושא קולין הנטר בוויקישיתוף Caw, James Lewis (1912). "Hunter, Colin" . In Lee, Sidney (ed.). Dictionary of National Biography (2nd supplement). London: Smith, Elder & Co Hunter Colin Biography, Hunter Colin, Sea Painter, Artist, Early Childhood, Victorian Era (באנגלית אמריקאית) Benezit: Dictionary of British Graphic Artists and Illustrators, Vol 1 (Oxford University Press, 2012), p. 595 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קולין הנטר".
The Holy Bible

The Holy Bible הוא האלבום השלישי של להקת הרוק הוולשית מאניק סטריט פריצ'רז. האלבום שוחרר באוגוסט 1994. הוא נחשב כיום לקלאסיקה רוק אלטרנטיבית, בעיקר בגלל האווירה האפלה והמטרידה של היצירה. זהו האלבום האחרון של הלהקה שהוקלט עם ריצ'י ג'יימס אדוארדס. The Holy Bible מאופיין בעיקר במנגינות הלא שגרתיות, אנטי מלודיות ובטקסטים האפלים ביותר, שנכתבו כמעט אך ורק על ידי אדוארדס שהיה מאושפז תכופות במוסדות לחולי פש. הכותרת The Holy Bible משקפת את הסרקזם המר שמלווה חלק מהשירים. אדוארדס מסביר את הסיבה לתואר זה בכך שכמו שהתנ"ך הכיל את האמיתות של ימיו בעבר, The Holy Bible מכיל גם את האמיתות של ימינו. האלבום עוסק בנושאי טאבו כמו מיזנתרופיה, שואה, דיכאון ופגיעה עצמית, למרות שקשה מאוד להבין את המשמעות של המילים בחלק מהשירים. כמעט כל שיר באלבום מתחיל בדגימה מדוברת מסרטים עלילתיים, סרטים דוקומנטריים או ראיונות. האלבום זכה לשבחים חסרי רסן מצד המבקרים (בעיקר בבריטניה) והלהקה זכתה לביקורת על הופעתה דמוית הגרילה בקונצרטים ובקליפים של Faster, Revol ו-She Is Suffering. כל המילים נכתבו על ידי ריצ'י ג'יימס אדוארדס וניקי ווייר, השירים הולחנו על ידי ג'יימס דין ברדפילד ושון מור. האלבום המשיך לזכות לשבחים בשנים שחלפו מאז יציאתו. בשנת 2000 דירגו המבקרים של מגזין המלודי מייקר אותו במקום ה-15 ברשימת 100 האלבומים המובילים בכל הזמנים ו-Kerrang! הציב אותו במקום העשירי ברשימה דומה חמש שנים מאוחר יותר. הוא גם נשאר פופולרי בקרב הציבור הבריטי - בשנת 2005 הוא עמד בראש משאל הבי.בי.סי של האלבומים האהובים על הצופים. האלבום מופיע גם ברשימת "1000 אלבומים שאתה חייב לשמוע לפני שאתה מת" של הגארדיאן. בטקס פרסי ה-NME לשנת 2015, זכה האלבום ב"מהדורה המחודשת של השנה" למהדורת יום השנה ה-20 שלו. בן פטשניק מ"Drown in Sound" אמר מאוחר יותר שבזמן יציאתו, האלבום "לא נמכר במיוחד, אבל השפעתו הורגשה מאוד על ידי כל מי שאי פעם בא במגע עם הלהקה", ושהוא הוא כעת "יצירת מופת [...] צליל של אדם אחד בקבוצת חברים מלוכדת שמתפרקת לאט ומשתמש בייסורים שלו כדי ליצור כמה מהאמנות המבריקה ביותר שיצאו בקנה מידה גדול כמוזיקה בשנים האחרונות [ ...] זה לא מכתב התאבדות, זו אזהרה." בדיון בין הסופר דניאל לוקס, והמבקר המוזיקלי גיא מנקובסקי, תואר האלבום כ'הפוסט-פאנק ביותר מבין האלבומים' בכך ש'דרוש את רעיון הפאנק ש'כולם יכולים לבטא את עצמם והם לא צריכים להיות מוסו כדי לעשות את זה' ומלכד את זה עם האינטלקטואליזם הפוסט-פאנקי שראתה שאמנים בתנועה ההיא פונים לסופרים כמו ג'יי ג'י באלארד כדי לקבל תשובות'. מנקובסקי הוסיף "אני חושב שהמרקמים באלבום הם מאוד 'אחרי פאנק' - יש להם את האכזריות של הפאנק אבל הם בעלי ניואנסים יותר, כדי לשקף מצב נפשי בעייתי." מידע על האלבום The Holy Bible באתר MusicBrainz מידע על האלבום The Holy Bible באתר AllMusic האלבום The Holy Bible באתר Discogs האלבום The Holy Bible באתר ספוטיפיי האלבום The Holy Bible באתר Last.fm אמילי מאקיי, Manic Street Preachers Interview Part Three – Religion, Richey’s Fitness Regime, and Why Typewriters Are ‘Erotic’ אנ.אמ.אי מגזין 15 במאי 2019 עפר פרלמן. חייו וכנראה מותו של ריצ'י אדוארדס. הארץ. 1 בפברואר 2018 67. MANIC STREET PREACHERS – “Faster” Melody Maker Top 100 Albums of All Time". Melody Maker. 5 January 2000. Quintessential Newsnight". BBC News. 5 August 2005. Retrieved 21 August 2012.
מונסטר היי (סדרת טלוויזיה, 2022)

מונסטר היי (באנגלית: Monster High) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית לילדים בהנפשה ממוחשבת, המבוססת על זיכיון בובות האופנה של מאטל באותו השם, שהוצגה לראשונה בערוץ ניקלודיאון בארצות הברית ב-6 באוקטובר 2022. שיאה פונטנה, שפיתחה בעבר את האתחול מחדש של 2018 של פולי פוקט, היא השואו-ראנר שלה. הסדרה החלה להיות משודרת בישראל בדיבוב עברי ב-14 במאי 2023, ובארצות הברית ב-6 באוקטובר 2022. הסדרה חודשה לעונה שנייה ששודרה ב-11 במרץ 2024, ובישראל בדיבוב עברי ב-30 ביוני 2024. הסדרה עוקבת אחר פרנקי סטיין, דרקולורה וקלודין וולף, ילדיהם של פרנקסטיין, דרקולה ואשת-זאב, כמו גם ילדים אחרים של מפלצות מיתיות מפורסמות שהם מנווטים בהילולה של התיכון באולמות המקודשים של מונסטר היי. פרנקי סטיין (מדובבת על ידי: איריס מנאס) – בת 15 ימים, הילדה של המדענים המטורפים ד"ר וד"ר סטיין, יצרה באמצעות "המוחות הטובים והמבריקים ביותר בתולדות המפלצות". שלא כמו איטרציות קודמות, פרנקי אינה בינארית ומשתמשת בכינויי הם/הם. במהלך הסדרה מפתחת רגשות לקליאו. קלודין וולף (מדובבת על ידי: גבריאל נווה גרין) – אשת זאב אפרו-לטינית בת 15, בתם של אב אנושי אפולו ואמא אשת-זאב סלינה. בניגוד לסרט, היא גילתה את מונסטר היי בעצמה במקום לשמוע על כך מראש. קלוד וולף – קלוד הוא האח הבכור של קלודין, טכנית, קלודין הייתה אמורה להיות אחותו הגדולה, אבל בגלל שאמא של קלודין ילדה את קלוד במקום שהזמן בו הולך אחרת אז הוא בן 16-17. דרקולורה (מדובבת על ידי: קורטני לין) – ערפדית טייוואני-אמריקאי ובתו של דרקולה. היא מתרגלת קסמים שאסורים בעולם המפלצות; בניגוד לסרט שבו הקסם שלה נחשף והתלמידים והצוות קיבלו אותה. דוס גורגון (מדובב על ידי: טוני רוולורי) – בנם הרגוע והמגניב של מדוזה גורגון, ובריסטה ב-Cofin Bean של בית הספר. מאוהב בקלודין. קליאו דה נייל (מדובבת על ידי: קאוסאר מוחמד) – בתה של המומיה, ומלכת הדבורים של בית הספר. במהלך הסדרה מפתחת רגשות לפרנקי. לגונה בלו (מדובבת על ידי: ולריה רודריגז) – בתו הונדורסית של איש זימים, שיודעת קצת על העולם שבחוץ בגלל שגדלה בקסטילו השקועה. ב-23 בפברואר 2021, מאטל, באמצעות חטיבת הטלוויזיה שלה, הכריזה על החזרה השנייה של המותג מונסטר היי, כשהיא מבטיחה תוכן ומוצרים חדשים לשנה הבאה, כולל תוכנית טלוויזיה מונפשת של 26 פרקים ומחזמר לייב אקשן סרט. שיאה פונטנה, בעבר ה-showrunner של האתחול מחדש של 2018 של פולי פוקט, הוכרז כ-showrunner של הסדרה ומפיק שותף של הסדרה. ב-13 ביולי 2022, צוות השחקנים הוכרז עם גבריאל נווה גרין בתור קלודין וולף, קורטני לין בתור דרקולורה ואיריס מאנס בתור פרנקי סטיין. ב-26 בספטמבר 2022, תאריך הבכורה של הסדרה נחשף ב-28 באוקטובר 2022, אך היא החלה שידור מוקדם מהמתוכנן ב-6 באוקטובר 2022; הוא סומן כהצצה אחרי מונסטר היי: הסרט. ב-17 בנובמבר 2022, ניקלודיאון חידשה את הסדרה לעונה שנייה בת 20 פרקים ששודרה ב-11 במרץ 2024 וכבר לאחר כמה ימים ניקלודיאון חידשה את העונה השנייה לבת 26 פרקים, והעונה השנייה תהיה בת 26 פרקים. אתר האינטרנט הרשמי של מונסטר היי (באנגלית) "מונסטר היי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "מונסטר היי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) כל פרק שלא שודר בישראל ייכתב באנגלית עד לשידורו Jack Dunn, ‘Red, White & Royal Blue,’ ‘The Last of Us’ and ‘Heartstopper’ Win Top Prizes at New York GLAAD Media Awards, Variety, ‏2024-05-12 (באנגלית אמריקאית) Every Kids’ Choice 2024 Winner!, Nick (באנגלית)