יהונתן בן בעיה ומסבלה בן שמעון

יהונתן בן בעיה (בארמית: בר בעין) ומסבלה בן שמעון (וכן משבלה או מסבלא) היו שני פרנסי עין גדי מטעמו של שמעון בר כוסבה (בר כוכבא) בשלהי תקופת מרד בר כוכבא, אשר נודעו בזכות תגליות מערת האגרות שבמצוקי נחל חבר במדבר יהודה. זהותם של השניים נתגלתה במסגרת קריאת אגרות בר כוכבא, שנתגלו במערת האגרות בשנת 1960 בידי פרופ' יגאל ידין. בצרור האגרות שנחשף מופיעים השניים כנמענים בעשרות אגרות שיועדו אליהם ישירות מבר כוכבא (כונה לרוב באגרות - "שמעון בן כוסבא נשיא ישראל"). מהאגרות עולה כי השניים היו פרנסי או מפקדי עין גדי מטעמו של בר כוכבא בשלהי ימי המרד. מעיון בארכיון בבתא, שנתגלה אף הוא במערת האגרות, התברר כי יהונתן בן בעיה היה קרוב משפחתה של בבתא בת שמעון בעלת הארכיון. זאת, כאשר אחותו, מרים, הייתה צרתה של אותה בבתא. שם אביו, בעיה (ובגרסה הארמית - בעין), היה שם נדיר למדי. גם שמו של מסבלה שותפו היה נדיר באוצר השמות היהודיים באותה עת, ונזכר רק פעמים אחדות בכתבי חז"ל ובכתבי יוסף בן מתתיהו. לפי הסברה שהעלה פרופ' ידין, ייתכן שהשניים מצאו מקלט עם דיכוי המרד במערת האגרות או במערת האימה שבמצוקי נחל חבר, בסמוך לעין גדי. במערות אלה, שעליהן הושם מצור רומאי, נתגלו פרט לאגרות גם שלדי אדם רבים וציוד מוכמן רב, וכן מטבעות בר כוכבא. מאגרותיו של בר כוכבא המיועדות ליהונתן ולמסבלה עולה כי הלה נהג בהם בקשיחות, ולעיתים אף הביע ישירות את אכזבתו מאי התמסרותם המספקת לטעמו למאמצי הלחימה ברומאים. האגרות ליהונתן ולמסבלה נכתבו ברובן בארמית, וקצתן בעברית. באחת האגרות, הפותחת במילים ”שמעון בר כוסבה הנסי על ישראל ליהונתן ולמסבלה סלם”, דורש בר כוכבא מיהונתן ומסבלה להחרים עבורו כמות חיטה מסוימת, ”ואם לא כן תיעבדון די מנכן פרענותא תתעבד” ("אחרת תיעשה בכם פורענות"). באותה איגרת צוין גם: ”וכול גבר תקועי די יתשכח לותכן בתיה די אנון שרין בגוהן יקדון” ("וכל איש תקועי אשר יימצא אצלכם, הבתים שישכנו בתוכם יישרפו"). בתעודה נוספת, מזכיר בר כוכבא את ה"רהומיה" (הרומאים), ודורש שוב מיהונתן וממסבלה לשלוח אליו סיוע, ”ולא תהוא פורענותה מנכון” ("אחרת תיעשה בכם פורענות"). באיגרת אחרת (היחידה הפותחת ממש במילה "איגרת") פונה בר כוכבא אל יהונתן בלבד, ומצווה עליו לשמוע לאדם בשם אלישע: ”איגרת שמעון בר כוסבה שלם ליהונתן בר בעיה דכל אלישע אמר לך עבד לה והתשדר עמה (בכו)ל עבודה הוא שלם”. באיגרת נוספת פוקד בר כוכבא על יהונתן ומסבלה לשלוח אליו את אלעזר בר חטה לפני כניסת השבת: ”שמעון בר כשבה ליהונתן בר בעין ולמשבלה בר שמעון די תשלחון לי ית אלעזר בר חטה שוה קדם שבה”. ב"איגרת ארבעת המינים" של בר כוכבא הוא פוקד על אדם בשם יהודה בר מנשה מקריית ערביה (ח' ערוב או ח' ערביה, בין ביתר לעין גדי), לשלוח חמורים ליהונתן ולמסבלה כדי שיעמיסו עליהם לולבים ואתרוגים עבור מחנהו הראשי של בר כוכבא. מכתב נוסף שנתגלה בצרור ויועד ליהונתן ולמסבלה כתוב יוונית, וגם בו נתבקשו השניים לספק את ארבעת המינים עבור "המחנה היהודי", וזאת לבקשתו של בר כוכבא (ממכתב זה, הכתוב יוונית, נתוודעה לראשונה דרך הגיית השם כוסבה בניקוד מלא - "כוסיבה"). מאכזבתו של בר כוכבא מהתנהלותם של יהונתן ומסבלה ניתן להתרשם באופן מוחשי ביותר באיגרת כתובה עברית, שבה נכתב כך: ”משמעון בר כוסבא לאנשי עינגדי למסבלא (ו)ליהו(נ)תן ב(ר) בעין שלום. בטוב אתן יושבין אכלין ושתין מנכסי בית ישראל ולא דאגין לאחיכן לכול דבר”. י' ידין, החיפושים אחר בר-כוכבא - פרשת התגליות במערות מדבר יהודה ואיגרותיו של מנהיג המרד נגד רומא, ספריית מעריב, 1976. בעלה הראשון של בבתא בעלה השני של בבתא אשתו השנייה של יהודה יהונתן בן בעיה, מפקד עין גדי במרד בר כוכבא אפוטרופסם של היתומים היה בסאס בן ישוע