laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מנסור

מנסור (בערבית: منصور) Mansour הוא שם שמקורו בערבית ופירושו "מנצח (בעזרת האל)". האם התכוונתם ל... מנסור (מוזיקאי) – אמן מוזיקה איראנית המתגורר בארצות הברית שייח' מנסור – ראשון מנהיגי ההתנגדות הצ'צ'נית לכיבוש הרוסי בקווקז אח'תר מוחמד מנסור – מנהיג הטליבאן אחמד סובחי מנסור – היסטוריון ותאולוג מצרי אחמד אל-מנסור – מסולטאני מרוקו אל-זובייר רחמה מנסור – סוחר עבדים ערבי ומושל בסודאן אניס מנסור – סופר, עיתונאי ופילוסוף מצרי בהיג' מנסור – איש ציבור דרוזי-ישראלי הייפא אל-מנסור – במאית קולנוע סעודית לונא מנסור – שחקנית ודוגמנית ערבייה-ישראלית מוסטפא מנסור – כדורגלן מצרי מורתדא מנסור – פוליטיקאי מצרי סולימאן מנסור – צייר ויוצר פלסטיני עבדאללה מנסור – מנהיג ארגון טרור אויגורי-מוסלמי בדלני בסין עבד רבו מנסור האדי – איש צבא ופוליטיקאי תימני המכהן כנשיא עדלי מנסור – מנשיאי בית המשפט העליון החוקתי המצרי ריאד מנסור – נציג הרשות הפלסטינית באו"ם שיבל כרמי מנסור – לשעבר קריין ושדרן רדיו ישראלי דרוזי שער מנסור – השער הראשי של העיר העתיקה של מקנס במרוקו תאופיק מנסור – מתמטיקאי דרוזי-ישראלי ג'ויס מנסור – סופרת ומשוררת מצרייה-צרפתייה שנולדה באנגליה אל-מנסור עלי – סולטאן ממלוכי אל-מנסור – הח'ליף השני לבית עבאס, בן המאה ה-8 אל-מנסור – מנהיג צבאי ומדינאי ערבי אנדלוסי מוסלמי. מנצור
Earth (אלבום של ואנגליס)

Earth הוא אלבום מוזיקה אלקטרונית ורוק מתקדם מאת האמן היווני ואנגליס. האלבום יצא ב-1973. המילים בשירים של האלבום נכתבו על ידי ריכל דאסין. האלבום עוסק בסגנון של מוזיקה אלקטרונית ורוק מתקדם ומשלבת גם צלילים מן הטבע. מידע על האלבום Earth באתר MusicBrainz מידע על האלבום Earth באתר AllMusic האלבום Earth באתר Discogs האלבום Earth באתר ספוטיפיי האלבום Earth באתר יוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קוארנבקה

קוארנבקה (בספרדית: Cuernavaca ‏האזנה‏Ⓘ‏) היא בירת מדינת מורלוס במקסיקו. שבטי ילידים שונים ישבו באזור בו נמצאת העיר החל מהמאה ה-12. קוארנבקה נוסדה בשלב כלשהו מהתקופה ההיא ועד לכיבוש אזור מקסיקו בידי ספרד במאה ה-16. ערב הכיבוש הספרדי, קוארנבקה הייתה עיר גדולה, עשירה ומבוצרת. למרות גודלה וביצוריה, כוחות ספרד, בהנהגת גונסלו דה סנדובל (פקודו של הרנאן קורטס), כבשו את קוארנבקה בסביבות שנת 1520. הספרדים התחילו להתיישב בקוארנבקה מספר שנים לאחר מכן. ב-1824, לאחר מלחמת העצמאות של מקסיקו, מקסיקו חולקה למדינות וקוארנבקה ואזורה נבחרו להיות חלק ממדינת מקסיקו. ב-1834 קוארנבקה קיבלה מעמד רשמי של עיר. ב-1869 נוצרה מדינת מורלוס, וקוארנבקה נבחרה להיות בירתה. בעיר פועלים מספר אוניברסיטאות ומוסדות להשכלה גבוהה, בהם האוניברסיטה האוטונומית של מדינת מורלוס. את קוארנבקה משרת נמל התעופה הבינלאומי חנרל מריאנו מטמורוס, הנמצא במרחק של 16 קילומטרים מהעיר. משנת 1949 קיים בית זקנים "א.ש.ל." בעיר קוארנבקה, ליהודי מקסיקו סיטי. בו יש בית כנסת. ארצות הברית מיניאפוליס, מינסוטה, ארצות הברית ארצות הברית דנוור, קולורדו, ארצות הברית מדיה וקבצים בנושא קוארנבקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קוארנבקה בית זקנים "א.ש.ל." http://www.eishel.org/ קוארנבקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
חדשות הערב (עיתון)

חדשות הערב היה יומון ערב, בעל זיקה למפא"י, שראה אור בין 10 במרץ 1946 ל-31 במרץ 1948. העיתון נוסד במטרה להתחרות ב"ידיעות אחרונות" והחזיק בדרך כלל שני עמודים. מו"ל העיתון, עורכו הראשי ומחבר חלק ניכר מהמאמרים היה אליהו פורצקי. עוד כתבו בעיתון אביגדור המאירי, הלל זיידמן, אלחנן צייטלין, הרצל ברגר, רבקה כצנלסון ונתן דונביץ. עקב הפצת העיתון הופסקה הפצת מהדורת הצהריים של "דבר". העיתון סיקר את פעולות ההגנה וההעפלה. לאחר פיצוץ מלון המלך דוד, גילה יחס שלילי ומגנה לארגוני הפורשים (האצ"ל והלח"י). בדיון בלשכת מפא"י בראשית 1948 אמר פנחס לבון "הגענו לעניין [הקמת חדשות הערב] בתקופת הבחירות [לקונגרס הציוני הכ"ב, אוקטובר 1946], כשאחר הצהריים היה הרחוב פתוח להסתה של ידיעות אחרונות..." תפוצת העיתון בשיאו הגיעה ל-8,000-6,000 עותקים. העיתון נסגר עם החלטת מפא"י להפסיק את התמיכה בו. "חדשות הערב" באתר תנועת העבודה בלה קמפל, ‏'חדשות הערב' - עיתון הערב של מפא"י, 1948-1946, קשר 3, אביב 1988, עמ' 98-93. בעין בוחנת, "דבר צהריים" איננו, משמר, 22 בספטמבר 1947 מרדכי נאור, ‏הפוטש הגדול', מלחמת 'ידיעות אחרונות'–'מעריב': ההתחלה", קשר 33, אביב 2003, 15-3
Reprise: 1990-1999 (אלבום)

Reprise: 1990-1999 הוא אלבום מוזיקה אלקטרונית מאת האמן ואנגליס. האלבום יצא בשנת 1999. Reprise קיבל את התוספת לשמו: 1990-1999, מכיוון שהאלבום הוא בעצם אוסף של מוזיקה מאלבומים שיצאו משנת 1990 עד שנת 1999, ומכך קיבל את שמו: Reprise: 1990-1999 הרצועות 3,4,5,6 ו-11 נאספו מהסרט 1492: מעבר לאופק. רצועות 1,2 ו-8 מן האלבום Oceanic, רצועות 6 ו-17 נלקחו מן האלבום Voices, רצועה 16 נאספה מהאלבום The City, רצועה 13 מן הסרט בלייד ראנר ורצועות 9, 10 ו-14 לוקטו מEl Greco. רצועה אחת: Psalmus Ode, לא פורסמה בעבר על ידי ואנגליס. מידע על האלבום Reprise: 1990-1999 באתר MusicBrainz האלבום Reprise: 1990-1999 באתר Discogs
שון

שון הוא שם פרטי נפוץ במדינות דוברות אנגלית, ושם משפחה. האם התכוונתם ל... ביג שון (Big Sean) - שם הבמה של הראפר האמריקאי, שון מייקלס אנדרסון ג'יי שון (Jay Sean) - שם הבמה של קאמלג'יט סין ג'וטי דיק שון (אנ') - שחקן יהודי אמריקאי הלמוט שון (שן; Schön) - כדורגלן ומאמן כדורגל גרמני וולאס שון (אנ') - שחקן יהודי אמריקאי שוּן (שם סיני) הקיסר שון – מנהיג סיני בסביבות המאה ה-22 או ה-23 לפנה"ס. אחד מחמשת הקיסרים לו שו'ן – מחשובי הסופרים הסינים במאה ה-20 שין אישים ששמם הפרטי הוא שון
פוגי

האם התכוונתם ל... פוגי (עיירה) (אנ') – עיירה קטנה במחוז אוב בחבל שמפאן-ארדן בצרפת ליאן דה פוגי – רקדנית וקורטיזנה צרפתייה מאיר פניגשטיין "פוגי" – מוזיקאי ישראלי אופרת פוגי – אופרת רוק של דני סנדרסון סיפורי פוגי – אלבום הבכורה של "כוורת" פוגי בפיתה – אלבומה השני של "כוורת"
גרשטיין

גרשטיין הוא שם משפחה האם התכוונתם ל... ארז גרשטיין – תת-אלוף בצה"ל, מפקד יחידת הקישור ללבנון (יק"ל) דוד גרשטיין – אמן ישראלי יוני גרשטיין – צייר, מאייר וקריקטוריסט חרדי-ישראלי קורט גרשטיין – קצין גרמני שדיווח על השמדת היהודים בשואה לגורמים שונים
בראונשטיין

בראונשטיין הוא שם משפחה יהודי האם התכוונתם ל... גיא בראונשטיין – כנר ישראלי ויליאם בראונשטיין – ידוע יותר כ"איל ביל", ראפר ומפיק יהודי-אמריקאי מנחם מנדל בראונשטיין – מראשי התנועה הציונית ברומניה נטשה ליון בראונשטיין - שחקנית אמריקאית קארי בראונשטיין – מוזיקאית, תסריטאית, שחקנית וקומיקאית אמריקאית.
ארלנגר

ארלנגר, הוא שם משפחה ממוצא גרמני, על שם העיר ארלנגן האם התכוונתם ל... אברהם ארלנגר – מראשי היהדות האורתודוקסית בשווייץ הרב אברהם ארלנגר – מראשי ישיבת קול תורה בירושלים הרב חיים אריה ארלנגר – מקובל שווייצרי יוסף ארלנגר – רופא ופיזיולוג יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל הרב יצחק משה ארלנגר – מקובל חסידי מיכאל ארלנגר – ממייסדי "כל ישראל חברים" (אליאנס), יועץ לברון אדמונד דה רוטשילד, יהודי-צרפתי משה יהושע ארלנגר – רופא עיניים ישראלי הרב סנדר ארלנגר – מקובל ודרשן קמיל ארלנגר – מלחין אופרה יהודי-צרפתי ראו גם קטגוריה:משפחת ארלנגר
Communiqué

Communiqué הוא אלבומה השני של להקת הרוק הבריטית דייר סטרייטס שיצא לאור ביוני 1979. האלבום הוקלט בין ה-28 בנובמבר ל-12 בדצמבר 1978 באולפני "Compass Point Studios" שבעיר הבירה של איי בהאמה נסאו. הפקת האלבום נעשתה על ידי המפיקים הוותיקים ג'רי וקסלר ובארי בקט. עטיפת האלבום נוצרה על ידי חברת הפרסום "Grant Advertising UK". ב-1979 זכתה העטיפה בפרס "עטיפת השנה" שהעניק מגזין NME. האלבום הגיע למקום ה-11 במצעד בילבורד 200. האלבום היה הראשון של הלהקה שהגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הגרמני בשבוע הראשון ליציאתו. האלבום נמכר ברחבי העולם בכ-7 מיליון עותקים. הסינגל "Lady Writer" הגיע למקום ה-45 במצעד בילבורד הוט 100 האמריקאי. בניגוד לקודמו שזכה לשבחים רבים, אלבום זה התקבל בקרירות יחסית בקרב מבקרי המוזיקה. מבקר המוזיקה ויליאם רולמן (William Ruhlmann) מאתר AllMusic כתב על האלבום כי "נשמע כמו חיקוי של אלבומה הקודם והמוצלח של הלהקה, אך עם חומרים פחות משכנעים". כל השירים נכתבו על ידי מארק נופלר חברי הלהקה מארק נופלר - שירה, גיטרות קצב דייוויד נופלר - שירה וגיטרות קצב ג'ון אילזלי - גיטרה בס ושירה פיק ויתרס - תופים משתתפים נוספים ג'רי וקסלר - הפקה מוזיקלית בארי בקט - קלידים, הפקה מוזיקלית מידע על האלבום Communiqué באתר MusicBrainz מידע על האלבום Communiqué באתר AllMusic האלבום Communiqué באתר Discogs דף האלבום, באתר AllMusic ביקורת וסיקור על האלבום, באתר Allmusic דף האלבום, באתר Sputnikmusic
שרפנטייה

שרפנטייה (Charpentier) הוא שם משפחה שמקורו בצרפתית ומשמעותו נגר. האם התכוונתם ל... גוסטב שרפנטייה – מלחין צרפתי מהתקופה הרומנטית מארק אנטואן שרפנטייה – מלחין צרפתי מהבארוק עמנואל שרפנטייה – ביוכימאית צרפתייה
אלעזר הופשטיין

רבי אלעזר הופשטיין (נפטר בכ"ו בכסלו תרכ"ב, 29 בנובמבר 1861), נכדו של רבי ישראל מקוז'ניץ. היה אדמו"ר חסידי, השלישי בשושלת חסידות קוז'ניץ. נולד לרבי משה אליקים בריעה (בנו של המגיד מקוז'ניץ), נישא לבתו של רבי יעקב ממעליץ. לאחר נישואיו התגורר בסמוך לסב אשתו רבי נפתלי צבי מרופשיץ עד פטירתו בתקפ"ז. לאחר פטירת אביו נסע אל רבי ישעיה מפשדבורז ולאחר פטירתו המשיך לנסוע אל תלמידו רבי ישכר בער מרדושיץ. בשנת תקפ"ח, לאחר פטירת אביו רבי משה, נסעו חסידיו אל אחיינו השרף ממוגלינצא, ואף רבי אלעזר בעצמו היה נוסע אליו עד פטירתו בשנת תר"ט. לאחר פטירת השרף מונה על ידי חסידי קוז'ניץ לממלא מקומם של אביו ובן דודו והחל לנהוג באדמו"רות, אך לצד זאת היה נוסע לפעמים לשר שלום מבעלז ולרבי חיים מצאנז. אדמו"רים רבים היו נוסעים אליו, בהם: היהודי הטוב מניישטאט, רבי יעקב צבי רבינוביץ' מפוריסוב, רבי אריה לייב אפשטיין מאופולה - אוז'רוב, רבי ישכר דוב בעריש טורנהיים מוולברוז'. נפטר, ככל הנראה, בקוז'יניצה בשנת תרכ"ב. בנו היחיד, רבי יחיאל יעקב, מילא את מקומו בקוז'ניץ. חתניו היו: רבי שמואל שמלקה רוקח כיהן כאדמו"ר בקוז'ניץ ובראדום; רבי חיים בנו של רבי יעקב ממוגלניצא; רבי צמח ברוך רבינוביץ' משידלובצה; רבי יעקב יוסף רובין; רבי דוד יוסף בידרמן רב ואדמו"ר בלעלוב. אלעזר בן משה אליקים בריעה הופשטיין (נפטר 1861), דף שער בספרייה הלאומית בנו של רבי נפתלי צבי מרופשיץ ראו עליו: יצחק אלפסי, החסידות מדור לדור, חלק א', ירושלים תשנ"ה, 1995. ועוד. בנו של רבי שלמה יחיאל בן רבי משה מלעלוב
רוקט מורגג' פילדהאוס

רוקט מורגג' פילדהאוס (באנגלית: Rocket Mortgage FieldHouse) הוא אולם ספורט רב-תכליתי בקליבלנד שבאוהיו המשמש כאולמה הביתי של קבוצה קליבלנד קאבלירס מליגת ה-NBA. נוסף על כך הוא משמש כאולמה הביתי של קליבלנד גלדיאטורס מליגת הפוטבול לאולמות ושל קבוצת ההוקי לייק ארי מאנסטרס. בין השנים 1994–2005 נקרא האולם גאנד ארנה (Gund Arena), ובין השנים 2005–2019 נקרא קוויקן לואנס ארנה (Quicken Loans Arena). האולם הוקם בשנת 1994, ונקרא בתחילה "גאנד ארנה" ("Gund Arena") על שמו של גורדון גאנד שהיה בעליה של קליבלנד קאבלירס. לאורך השנים התקיימו באולם אירועי ספורט מרכזיים בהם משחק האולסטאר של ה-NBA ‏(1997), אליפות ארצות הברית בהחלקה אמנותית (2000 ו-2009) ומשחק הגמר לנשים של טורניר אליפות המכללות בכדורסל (2007). ביולי 2016 נערכה בארנה ועידת המפלגה הרפובליקנית שבה נבחר מועמד המפלגה דונלד טראמפ בבחירות לנשיאות ארצות הברית שנערכו בנובמבר 2016. מדיה וקבצים בנושא רוקט מורגג' פילדהאוס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של רוקט מורגג' פילדהאוס רוקט מורגג' פילדהאוס, ברשת החברתית פייסבוק רוקט מורגג' פילדהאוס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) רוקט מורגג' פילדהאוס, ברשת החברתית אינסטגרם רוקט מורגג' פילדהאוס, סרטונים בערוץ היוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא אצטדיונים ומתקני ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מיקסטייפ

מיקסטייפ (באנגלית: Mixtape) הוא שם כללי שניתן לאוסף שירים שהוקלטו למטרה מסוימת. המיקסטייפ משקף בדרך כלל טעם מוזיקלי אישי, ויכול לכלול אוסף שירים מועדפים, אוסף שירים הקשורים ביניהם על ידי נושא משותף או שירים המייצגים אמירה אישית לנמען מסוים. חובבי מיקסטייפים רבים מאמינים כי על ידי בחירה זהירה של השירים באוסף ניתן ליצור אמירה אמנותית. המיקסטייפים הראשונים הנפוצים ביותר היו בוטלגים שנמכרו בשוקי פשפשים בשנות ה-60 המאוחרות ועד שנות ה-80 המוקדמות. המיקסטייפים הביתיים נהפכו לפופולריים בשנות ה-80. בשנים הראשונות של ההיפ הופ, המוזיקה הייתה קיימת רק בהופעות חיות, והופצה באמצעות קלטות של מופעים. המיקסטייפים הראשונים של הז'אנר הוקלטו באמצע שנות ה-70 בניו יורק, וככל שהיו זמינים יותר, החלו מעריצים לאסוף את המיקסטייפים ולסחור בהם. משנות ה-90 החלו המיקסטייפים לשמש לקידום זמרים חדשים או להוצאת חומרים במטרה לקדם אלבומים רשמיים. כיום המיקסטייפים הם אלבומים באורך מלא שפורסמו בחינם, ובהם שירים מקוריים, רמיקסים לשירים פופולריים או שירי "פריסטייל". מדיה וקבצים בנושא מיקסטייפ בוויקישיתוף מתן שרון‏, המיקסטייפ כובש את סצנת ההיפ הופ בישראל, באתר וואלה, 13 במרץ 2013 עונג מדף: Mixtape: The art of cassette culture, פורסם ב-21 בפברואר 2006 אור ברנע, אהובתי הכנתי לך מיקסטייפ, יש לך דקה?, באתר ynet, 15 ביוני 2012 ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בנדונאון

בַּנְדוֹנֵאוֹ֫ן (בספרדית: Bandoneón) או בנדוניון (Bandonion) בשמו האירופי הוא כלי נגינה אופייני וחיוני במוזיקת הטנגו. הבנדונאון קבע במידה רבה את קצב הטנגו. מוזיקת המילונגה הייתה מהירה מדי עבור נגני הבנדונאון שלא יכלו לעמוד בקצב של נגני הגיטרה, הכינור והחליל, לכן הקצב הואט כדי לאפשר להם להצטרף לנגינה וכך נוצר קצב הטנגו. הבנדונאון הגיע לארגנטינה במחצית השנייה של המאה ה-19 כנראה מגרמניה שם מייצרים כלי דומה הנקרא קארלספלדר קונצרטינה (אנ'). ב-1930 ייצאה גרמניה לארגנטינה 25,000 בנדוניונים. בתחילה היו לכלי שלושה טורי לחצנים ובדגמים מאוחרים יותר המספר גדל ל-71 לחצנים, חמישה טורים ביד שמאל ושישה ביד ימין. כל כפתור בבנדונאון מפיק שני צלילים: אחד כשהמפוח נפתח ושני כשהוא נסגר. הכלי מנגן תווים טוב יותר מאשר אקורדים והוא כלי קשה ללימוד. הכלי אינו אקורדיון אלא מעין קונצרטינה, וחייבים להניע את המפוח כדי שיופק צליל מתנועת האוויר בין לשוניות המתכת. לכלי יש עד שבעה טונים דו-קוליים או 14 לשוניות (קנים) מרובעות על לוח אבץ או אלומיניום. הכיוון המדויק של כל אוקטבה על קנה בודד יוצר צליל יבש. מבנהו של הכלי הופך אותו קשה לתיקון וכל תיקון חייב להיעשות בכלים מיוחדים על ידי מומחה, בניגוד לאקורדיון הקל יותר לתיקון. טנגו אסטור פיאצולה מדיה וקבצים בנושא בנדונאון בוויקישיתוף
להק מבצעי אוויר

להק מבצעי אוויר הוא יחידה ראשית במטה חיל האוויר הישראלי. הלהק שהושק בשנת 2014, מרכז פעילויות שעד הקמתו היו בלהק האוויר, אחראי על ההפעלה המבצעית של כוחות חיל האוויר, ובראשו עומד תת-אלוף המכונה רמ"א. עם המחלקות בלהק נמנות שתי מחלקות שמתבססות על מה שהייתה מחלקת המבצעים של החיל: מחלקת התקפה ומחלקת הגנה אווירית ואיסוף. בנוסף לאלה קיימת גם מחלקת השתתפות שמתבססת על חלק ממחלקת המבצעים לשעבר, אשר משויכת ללהק השתתפות ומסוקים. כמו כן הועברה ללהק מחלקת ביטחון חיל האוויר ויחידת השליטה והמבצעים (יש"מ קרב 333 לשעבר). ניהול תהליך הפעלת הכוח אישור צרכים מבצעיים תיאום ושילוב בין מערכי ההגנה האווירית למערכי ההתקפה קביעת יעדי כוננות וכשירות של הכוח המבצעי קביעת יעדי ההתגוננות והאבטחה הקרקעית בחיל הסמלים של יחידת השליטה והמבצעים, מחלקת התקפה ומחלקת הגנה אווירית ואיסוף עוצבו על ידי יגאל גבאי. מחזקים את המטה המבצעי, באתר חיל האוויר הישראלי, 16 באוקטובר 2013 נעמי צורף ונועה פניגשטיין, ‏מתעצמים: מטה מבצעי חדש לחיל-האוויר, באתר חיל האוויר הישראלי, 10 באוגוסט 2014 אמיר בוחבוט‏, בעקבות החקיקה המשפטית: ה"תמנון" שהרכיב מפקד חיל האוויר מתפורר לו מול העיניים, באתר וואלה, 22 ביולי 2023 המשימה היא להרחיק את המלחמה הבאה, באתר חיל האוויר הישראלי, 3 בינואר 2016
סוזן סולומון

סוזן סולומון (באנגלית: Susan Solomon; נולדה ב-19 בינואר 1956) היא כימאית של האטמוספירה יהודיה אמריקאית. נודעה בעבודותיה על ה"חור באוזון" מעל אנטארקטיקה. בספטמבר 2021 הופיעה ברשימת 50 היהודים המשפיעים ביותר בעולם של הג'רוזלם פוסט. סולומון נולדה בשיקגו ב-1956, בתם של לאונרד סולומון, סוכן ביטוח יהודי ואליס רוטמן סולומון, מורה בבית ספר יסודי. כבר בילדותה התעניינה במדעים: בבית הספר התיכון זכתה בפרס בתחרות מדעית על פרויקט בו מדדה את אחוז החמצן בתערובת של גזים. סיימה תואר ראשון בכימיה במכון הטכנולוגי של אילינוי, בשנת 1977. סיימה דוקטורט בכימיה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ב-1981, עבודת התזה שלה הייתה בנושא כימיה של האטמוספירה. רוב שנותיה עבדה במנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי (NOAA). עד 2011 הייתה ראש קבוצת הכימיה ומזג האוויר של הארגון. באותה שנה עברה למכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס שם היא משמשת כפרופסור בקתדרה לכימיה של האטמוספירה ומדעי מזג האוויר. סולומון היא חברה בפנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים (IPCC ). השתתפה בכתיבת דוח ההערכה השלישי (TAR). הייתה יושב ראש משותף של קבוצת העבודה הראשונה של דוח ההערכה הרביעי (AR4). בתור שכזו הייתה שותפה לפרס נובל לשלום לשנת 2007 שניתן ל-IPCC. סולומון נישאה בשנת 1988 לבארי סיידבל. סולומון הייתה הראשונה שהציעה את ההשערה כי ריאקציית הרדיקליים חופשיים של Chlorofluorocarbon היא הגורם ל"חור באוזון" מעל אנטארקטיקה. בשנים 1986 ו-1987 עמדה בראש משלחת האוזון הלאומית למצר מקמרדו שבאנטארקטיקה. משלחת שערכה מדידות לאישוש ההשערה. מחקריה של סולומון היוו את הבסיס לפרוטוקול מונטריאול להגנה על שכבת האוזון מפני פגיעה, באמצעות הטלת הגבלות על ייצור חומרים המסכנים אותה. חברה באקדמיה הלאומית למדעים (ארצות הברית) חברה באקדמיה הצרפתית למדעים חברה באקדמיה האירופית למדעים חברת החברה המלכותית -2008 המדליה הלאומית למדעים - 1999 פרס מכון ויצמן למדעניות מצטיינות - 2002 נכללה בהיכל התהילה האמריקאי לנשים 2009 זוכת פרס חזית הידע של קרן BBVA לשנת 2012. זוכת פרס קראפורד לשנת 2018 על שמה נקראים: אוכף השלג סולומון שבארץ ויקטוריה באנטארקטיקה. קרחון סולומון שבארץ ויקטוריה באנטארקטיקה. מדיה וקבצים בנושא סוזן סולומון בוויקישיתוף סוזן סולומון, באתר גוגל סקולר "MIT's Jewish environmental warrior: 'Earth has a budget'", ג'רוזלם פוסט, 12 בספטמבר 2021
דמיטרי פולוז

דמיטרי דמיטרייביץ' פולוז (ברוסית: Дмитрий Дмитриевич Полоз; נולד ב-21 ביולי 1991 בסטברופול שברוסיה) הוא כדורגלן רוסי המשחק בעמדת החלוץ בטורפדו מוסקבה מליגה 1. נולד בסטברופול והתחיל באקדמיית הקבוצה המקומית דינמו, לאחר מכן עבר ללוקומוטיב מוסקבה. ערך משחק ראשון בקבוצה הבוגרת ב-15 ביולי 2009 במשחק גביע נגד סק"א-אנרגיה חברובסק. זכה באליפות רוסיה לנוער לעונת 2011. בינואר 2012 ביצע מעבר לרוסטוב. ערך הופעת בכורה בליגת העל ב-17 במרץ מול טרק גרוזני. את שערו הראשון במדי הצהובים-כחולים הבקיע ב-7 בדצמבר מול פ.צ. קרסנודר. ב-28 ביוני עזב את רוסטוב כסוכן חופשי וחתם חוזה ל-3 שנים בזניט סנקט פטרבורג. ברם, במחנה האימונים בקיץ 2018 לא הרשים את המאמן ונשלח להשאלה ברוסטוב למשך שנה. ביולי 2019 שוחרר מזניט ועבר לקבוצת סוצ'י. ערך הופעת בכורה במדי הקבוצה במחזור הפתיחה של העונה, במשחק החוץ נגד ספרטק מוסקבה ב-13 ביולי 2019. את שער הבכורה הבקיע ב-16 באוגוסט 2019 כשהבקיע בשוויון 1:1 נגד אורנבורג. בקיץ 2020 חזר לרוסטוב ואת שער הבכורה הבקיע נגד קבוצתו הקודמת, בהפסד 2:4 במחזור העשירי. בקיץ 2023 חתם בטורפדו מוסקבה מליגת המשנה הרוסית. פולוז ערך הופעת בכורה בנבחרת הבוגרת ב-3 בספטמבר 2014 במשחק ידידות מול אזרבייג'ן שהסתיים בניצחון 0:4 לזכות הרוסים. קבוצתיים רוסיה רוסטוב הגביע הרוסי: 2013/14 מקום שני בליגת העל הרוסית: 2015/16 מדיה וקבצים בנושא דמיטרי פולוז בוויקישיתוף דמיטרי פולוז, ברשת החברתית אינסטגרם דמיטרי פולוז, באתר Transfermarkt דמיטרי פולוז, באתר Soccerway דמיטרי פולוז, באתר National Football Teams דמיטרי פולוז, באתר FootballDatabase.eu סטטיסטיקות ופרופיל באתר התאחדות הכדורגל הרוסית (ברוסית) דף השחקן באתר הרשמי של רוסטוב (ברוסית) דמיטרי פולוז ואלכסנדר ירוכין עברו לזניט «Зенит» прорабатывает вариант аренды Юсупова, Полоза и Цаллагова в клубы РФПЛ https://torpedo.ru/news/45291/ ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים רוסים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אביחי אדרעי

אביחי אדרעי (בערבית: أفيحاي أدرعي, תעתיק מדויק: אפיחאי אדרעי; נולד ב-19 ביולי 1982) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף־משנה המשמש כראש תחום תקשורת ערבית בחטיבת דובר צה"ל. מכונה גם "דובר צה"ל בערבית". אדרעי נולד בחיפה. סבו וסבתו מצד אמו עלו מעיראק, סבתו מצד אביו מטורקיה, וסבו מצד אביו נולד בארץ ישראל ליהודים יוצאי מרוקו. הוא גדל בשכונת נווה יוסף ובהדר עליון. סיים לימודי תיכון בבית הספר הריאלי במגמת ערבית ומחשבים. כשהתגייס לצה"ל בשנת 2001, שירת ביחידה 8200 של חיל המודיעין. בגיל 22, כשהיה בדרגת סמל ראשון, הוצע לו תפקידו הנוכחי – ראש מדור תקשורת ערבית בדובר צה"ל, בעקבות ההתנתקות מרצועת עזה. הוא קיבל דרגת ייצוג של סרן, נשלח לקורס קצינים, ובהמשך עלה לדרגת רב-סרן. ב-2012 פיקד על קורס מש"קי דוברות. ב-2018, עם הפיכתו של מדור ערבית לתחום כחלק מתוכנית שן הארי, הועלה אדרעי לדרגת סגן-אלוף. ביולי 2024 הועלה לדרגת אלוף-משנה. אדרעי מכהן בתפקידו הנוכחי משנת 2005, ובתפקידו הוא מייצג את צה"ל באמצעי התקשורת הערביים. הוא התראיין מאות פעמים לערוצי הטלוויזיה הערביים השונים, כדוגמת אל-ג'זירה ואל-ערביה. הוא נחשב לדמות מוכרת בעולם הערבי, ובנוסף לפעילותו בטלוויזיה הערבית, הוא מפעיל את חשבונות הפייסבוק, טוויטר, אינסטגרם, טלגרם וטיקטוק של דובר צה"ל בשפה הערבית. הוא קיבל איומים אישיים רבים על ביטחונו, בעיקר לאחר אירועים ביטחוניים כגון מלחמת לבנון השנייה ומבצע עופרת יצוקה, ולכן תוגברה השמירה עליו. בפברואר 2024 נחשף כי המחבל שביצע את הפיגוע ברעננה חודש לפני כן, תכנן להרוג את אדרעי כאשר הוא ארב לו ליד מסעדה בה הוא היה. אדרעי נשוי להילה, קצינה בצה"ל בדרגת רב־סרן, המשרתת ככלכלנית. קפטן אלה אתר האינטרנט הרשמי של אביחי אדרעי אביחי אדרעי, ברשת החברתית פייסבוק אביחי אדרעי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) אביחי אדרעי, ביישום טלגרם אביחי אדרעי, ברשת החברתית אינסטגרם אביחי אדרעי, ברשת החברתית טיקטוק אביחי אדרעי, באתר יוטיוב סיון רהב-מאיר, ‏הכירו את הפרזנטור של צה"ל בעולם הערבי, באתר ‏מאקו‏, 6 בפברואר 2014 דובר צה"ל בערבית, סרן אביחי אדרעי, במסר לתושבי רצועת עזה, סרטון באתר יוטיוב רועי קייס, דובר צה"ל בערבית עם יותר ממיליון עוקבים: "נוכחים בסלון הערבי", באתר ynet, 11 בדצמבר 2016 רועי קייס, המסר של חיזבאללה לקצין מדובר צה"ל, באתר ynet, 30 ביולי 2017 אורי איזק, ‏נלחם עם נסראללה בטיקטוק ו"חולם בערבית": כך הפך "השיח' אדרעי" לפנים ולקול של צה"ל במדינות אויב, באתר ‏מאקו‏, 16 בספטמבר 2021 אייל לוי, "לפעמים ציוץ יכול להחליף פצצה": דובר צה"ל בערבית חושף את סודות המקצוע, באתר ישראל היום, 4 בינואר 2024 הפּנים של ישראל במזרח התיכון, סא"ל אביחי אדרעי - פגש את מי שעזר לו להגיע לשם, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 10:35) דניאלה גינזבורג, "הקול הישראלי שכובש את המזרח התיכון: דובר צה"ל בערבית (שוב) שובר את הרשת", ynet, ‏5 באוקטובר 2024. ציוץ בחשבון הטוויטר של אבי בניהו, 21 באוקטובר 2018 "נכס לצה"ל ולחברה הישראלית": הועלה בדרגה דובר צה"ל בערבית, באתר ישראל היום, 2 ביולי 2024 אוהד חמו, ‏כך מסבירים את צה"ל לעולם הערבי, באתר ‏מאקו‏, 24 ביולי 2014 נועה פרג, ‏בצל הרקטות: דובר צה"ל משיק עמוד פייסבוק בערבית, באתר גלובס, 30 באוקטובר 2011 מיכל דניאלי, ‏ערביי העולם, תעשו לייק לצה"ל: דובר צה"ל משיק עמוד פייסבוק בערבית, באתר ‏מאקו‏, 31 באוקטובר 2011 מערכת פז"ם, ‏מלחמה ברשת: חמאס העלה תמונת "מבוקש" של דובר צה"ל בערבית, באתר ‏מאקו‏, 21 בנובמבר 2012 ירון דורון, המשטרה: מבצעי הפיגוע ברעננה לפני כחודש תכננו לרצוח את דובר צה"ל בערבית, באתר ישראל היום, 21 בפברואר 2024
אוטאביו רינוצ'יני

אוטאביו רינוצ'יני (באיטלקית: Ottavio Rinuccini ‏ 20 בינואר 1562 – 28 במרץ 1621) היה משורר, איש חצר ולבריתן אופרה בשלהי תקופת הרנסאנס וראשית תקופת הבארוק. עבודתו עם יאקופו פרי ביצירת האופרה הראשונה, "דפנה", בשנת 1597, עשתה אותו ללבריתן האופרה הראשון. רינוצ'יני נמנה עם אנשי הקמראטה הפלורנטינית, שפעלה בפירנצה בתקופת הרנסאנס. רינוצ'יני היה בן למשפחת פלורנטינית ותיקה, בעלת מעמד בחוגי התרבות והדיפלומטיה מאז המאה ה-13. הכשרתו הכינה אותו למלא תפקיד בחיי החצר הפלורנטינית, שבשבילה החל לכתוב שירה כבר ב-1579 ("נשף המסכות של האמזונות"). סופר החצר בסטיאנו די רוסי כינה אותו "מבין אנין טעם" במוזיקה וג. ב. דוני גרס, שמונטוורדי הסתמך עליו במידה רבה בכתיבת המוזיקה ללברית שלו ל"אריאנה". רינוצ'יני היה חבר באקדמיה פלורנטינה וב-1586 הצטרף גם לאקדמיה אלטראטי, שחבריה גילו עניין מיוחד בתאוריה דרמטית ובמוזיקה. הכינוי שבחר לעצמו במוסד זה היה "איל סונאקיוזו" ("המנומנם"). אף כי אין ראיה לקשר שלו רינוצ'יני לקאמרטה של ג'ובאני דה בארדי, אך באדרי, כמוהו כהומניסטים מוזיקליים אחרים בני זמנו, למשל ג'ירולאמו מאי ויאקופו קורזי, היה חבר באקדמיה דלי אלטראטי ועבד יחד עם רינוצ'יני על האינטרמדי של 1589 לכלולות הדוכס הגדול פרדיננדו הראשון, אף כי התרומה העיקרית הייתה של רינוצ'יני. האינטרמדיו השלישי, שנושאו הוא מלחמתו של אפולו בדרקון, שימש את רינוצ'יני בהמשך כבסיס לתמונת הפתיחה של לברית האופרה הראשונה שלו, "דפנה". בשנות ה-90' של המאה ה-16 היה רינוצ'יני בקשר עם קורזי, ששיתף פעולה עם יאקופו פרי בכתיבת המוזיקה לאופרה "דפנה" בסגנון הרצ'יטאטיב החדש. "דפנה" הייתה הדרמה הראשונה שהושרה כולה "כדרך הקדמונים". רינוצ'יני הושפע בכתיבת הסוגה החדשה של לברית לאופרה מגדולי המשוררים הליריים של זמנו, אך המשיך מעבר להם ופיתח סגנון חריזה ייחודי ועקבי, שבהתאמתו למוזיקה נועד לחקות הטעמות דיבור ושילב בין החרוז הלבן הטיפוסי לטרגדיה לבין המשקלים האחידים והחריזה הסגורה של צורות ליריות מסורתיות. באימוץ העלילות של אובידיוס ובאמצעות הפרולוג והסוף הטוב של "אאורידיצ'ה", יצר רינוצ'יני קישור בין צורת האמנות החדשה והסוגה הטראגי-קומית כדרך לזיכוך שבמלנכוליה, בניגוד לרחמים והפחד בדרמה העתיקה. גם בלברית הבאה שלו, "אריאנה" (1608, למוזיקה של מונטוורדי) שהוגדרה טרגדיה, הולך רינוצ'יני בעקבות אובידיוס וחותם את הטקסט בסיום דאוס אקס מאכינה, המעלה את אריאנה לגן העדן. השפעת מסעותיו בצרפת בשנים 1600 עד 1604 כאחד מאנשי חצרה של מריה דה מדיצ'י והתוודעותו אל הבלט באופרה הצרפתית באה לביטוי ב"באלו דלה אינגראטה", שכתב עם מונטוורדי בשנת 1608. בשנותיו האחרונות דעכה פעילותו כלבריתן, אולי בהשפעת המעבר ההדרגתי של הפעילות האופראית מפירנצה ומנטואה אל רומא. רינוצ'יני מת בפירנצה בשנת 1621. יצירותיו האחרות כוללות: לברית לאופרה "דפנה" של יאקופו פרי, שביצוע הבכורה שלה היה בראשית 1598. הפסטורלה "אאורידיצ'ה", ששימשה כלברית לאופרה של פרי, "אאורידיצ'ה" ולאופרה באותו שם של ג'וליו קאצ'יני. לברית ל"ל'אריאנה" של קלאודיו מונטוורדי, ביצוע בכורה ב-1608. לברית ל"Il ballo delle ingrate" של מוניטוורדי, ביצוע בכורה ב-1608. לברית ל"Zefiro torna e di soavi accenti" של מונטוורדי פיליפו בונאפינו כתב מוזיקה לכמה משיריו בספר מדריגלים מ-1623. מדיה וקבצים בנושא אוטאביו רינוצ'יני בוויקישיתוף אוטאביו רינוצ'יני, באתר ספוטיפיי אוטאביו רינוצ'יני, באתר MusicBrainz (באנגלית) אוטאביו רינוצ'יני, באתר Discogs (באנגלית) ברברה ר. האנינג, "אוטאביו רינוצ'יני" במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין גרוב גרוב גרוב