laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מכון הערבה

מכון הערבה ללימודי הסביבה הוא מכון אקדמי ומחקרי ללימודי סביבה העוסק בבעיות סביבתיות במזרח התיכון. המכון נמצא בקיבוץ קטורה בערבה הדרומית. המכון הוקם ב-1996 על ידי אלון טל. במכון מתקיימים לימודים אקדמיים בחסות אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, וכן תוכניות חינוכיות, קורסי קיץ, תוכניות מחקר והתמחות ופרויקטים סביבתיים. המכון פועל תחת המוטו "לטבע אין גבולות" ומבקש להכשיר וליצור רשת של מנהיגים סביבתיים במזרח התיכון וברחבי העולם. לכן תוכנית הלימודים הבין-לאומית במכון ערבה שמה דגש על שיתוף פעולה חוצה גבולות הן מבחינת התכנים והן מבחינת הרכב הסטודנטים – שליש סטודנטים הם יהודים-ישראלים, שליש מהעולם הערבי ושליש סטודנטים בינלאומיים מכל רחבי העולם אשר פועלים יחדיו כקהילת סטודנטים בין-לאומית. ד"ר טארק אבו חאמד משמש כמנכ"ל המכון. פרופסור מהנאז אפרידי המנהלת את המרכז לשואה בניו יורק היא חברת הדירקטוריון במכון. מדיה וקבצים בנושא מכון הערבה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מכון הערבה (בעברית, באנגלית ובערבית) מכון הערבה, ברשת החברתית פייסבוק מכון הערבה, ברשת החברתית אינסטגרם מכון הערבה, סרטונים בערוץ היוטיוב ניר חסון, הוא פלסטיני שהיה חוטף מכות מחיילים. איך הוא הגיע לצמרת הממשל בישראל?, באתר הארץ, 4 במאי 2022 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פפירוסי הכישוף היווניים

פפירוסי הכישוף היוונים (ביוונית: Ελληνικοί Μαγικοί Πάπυροι) הם אוסף של פפירוסים, בהם טקסטים שנכתבו ביוונית עתיקה (חלקם נכתבו בכתב דמוטי ובקופטית) שנמצאו במצרים. הם נכתבו בין המאה השנייה לפני הספירה למאה החמישית לספירה. הכתבים שופכים אור על העולם הדתי והאמונות שרווחו במצרים בתקופה היוונית והרומית. ג'יבואני אנאסטסי רכש את הפפירוסים בשנת 1827. בהמשך הוא מכר את האוסף הגדול בחלקים למוזיאונים שונים באירופה ועתה הם נמצאים במוזיאון הבריטי, הלובר ומוזיאונים נוספים. האמונות והטקסים המתוארים בפפירוסים מציגים תמונה של סינקרטיזם ייחודי המשלב בין אמונות יווניות, מצריות, יהודיות, וכן נוצריות ובבליות. מדיה וקבצים בנושא פפירוסי הכישוף היווניים בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גן אלכסנדר

גן אלכסנדר (ברוסית: Александровский сад) הוא פארק הממוקם במרכז מוסקבה, לאורך החזית המערבית של החומה של הקרמלין. בראשית המאה ה-19 הוסט נהר נגלינאיה אל תעלה תת-קרקעית, ובעמק הנהר המיובש נבנה בין השנים 1819 -1823 פארק ציבורי בתכנונו של אוסיפ בווה. פארק זה היה הפארק הציבורי הראשון של מוסקבה, ונקרא על שם הצאר אלכסנדר הראשון ששלט באותה עת. הפארק כולל שלושה גנים נפרדים המשתרעים לאורכה של חומת הקרמלין לאורך 865 מטרים. בווה תכנן בפארק גרוטו הממוקם מתחת למגדל בית הנשקיה האמצעי בשנת 1841. גדר הפארק נבנתה במיוחד בצורה המנציחה את ניצחונה של רוסיה על נפוליאון בונפרטה. בשנת 1914, שנה לאחר חגיגת יובל ה-300 לשלטונה של שושלת רומנוב, הוקם בגן העליון אובליסק לציון האירוע. ארבע שנים מאוחר יותר הפך השלטון הבולשביקי את האובליסק לאנדרטה לקומוניזם. בשנת 1967 הוקם בפארק קבר החייל האלמוני ובסמוך לו הודלקה אש תמיד שהובאה משדה מרס שבלנינגרד. החל משנת 1997 ניצב בסמוך לקבר החייל האלמוני משמר כבוד. ליד הגן נמצא גשר האבן הגדול שדרכו ניתן לחצות את הנהר. קבר החייל האלמוני ממוריאל לערים גיבורות אובליסק בגן אלכסנדר (אנ') ומערה איטלקית (רו') אנדרטה לפטריארך הרמוגנס (רו') אנדרטה לאלכסנדר הראשון (רו') מתחם מזרקות מגדל קוטאפיה גשר טרויצקי (רו') מדיה וקבצים בנושא גן אלכסנדר בוויקישיתוף
מרואן פלאיני

מרואן עבד א-לטיף פלאיני (בצרפתית: Marouane Fellaini; בערבית: مروان عبد اللطيف فيلايني; נולד ב-22 בנובמבר 1987 באטרביק, בריסל) הוא כדורגלן בלגי ממוצא מרוקאי המשחק בעמדת הקשר בשאנדונג לוננג. פלאיני החל לשחק כדורגל בגיל 7 בקבוצת אנדרלכט. בעונתו הראשונה באקדמיית הנוער של אנדרלכט כבש 26 שערים, ובעונתו השנייה כבש 37 שערים. הוא נשאר באנדרלכט עד גיל 10, ועבר לאקדמיית הנוער של מונס. שלוש שנים לאחר מכן עבר למחלקת הנוער של מועדון פראנס בוראן. גם משם המשיך לעבור קבוצות נוער, לאחר שחתם בקבוצת הנוער של שרלרואה. בגיל 17 חתם על חוזה מקצועני רשמי ראשון בקריירה שלו, בקבוצת סטנדרד ליאז'. בין השנים 2006 ל-2008, שיחק עבור ליאז' ב-84 משחקים, בהם כבש 11 שערים. הוא התפרסם במשחק הראש המשובח שלו ובכושרו הטוב. בסוף עונת 2008, נחשב פלאיני לאחד משחקני מרכז השדה הטובים ביותר בליגת העל הבלגית, דבר שעזר לו לזכות בתואר נעל האבוני הבלגית, פרס שניתן לשחקן ממוצא אפריקאי הטוב ביותר של השנה. לאחר דיווחים על התעניינותם של המועדונים אסטון וילה, ריאל מדריד, טוטנהאם הוטספר ובאיירן מינכן בשחקן, חתם פלאיני לבסוף באברטון האנגלית בספטמבר 2008 על חוזה ל-5 שנים. אברטון שילמה לסטנדרד ליאז' 15 מיליון פאונד תמורתו (סכום שיא עבור כדורגלן בלגי, וגם שיא מועדון באברטון). הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון חוץ 2–3 עד סטוק סיטי, ב-14 בספטמבר 2008, וכבש את שערו הראשון במהלך התיקו הביתי 2-2 מול ניוקאסל יונייטד ב-5 באוקטובר 2008. פלאיני נודע בקרב אוהדי הקבוצה בזכות תספורתו יוצאת הדופן. אוהדים רבים של קבוצתו ושל נבחרת בלגיה נוהגים לבוא למשחקים שעל ראשם פאות "אפרו" המסמלות את שיערו של פלאיני. ב-3 בספטמבר 2013 חתם פלאיני במנצ'סטר יונייטד ונקנה תמורת 27.5 מיליון אירו מאברטון. בעונת 2016/2017 בליגה האירופית היה שותף פלאיני לזכייתה של קבוצתו בתואר. הוא כבש שער אחד במהלך הטורניר, ופתח בהרכב במשחק הגמר בו גברה קבוצתו 0–2 על אייאקס. לפלאיני ניתנה הבחירה לשחק בנבחרת בלגיה או בנבחרת מרוקו, ולבסוף בחר לשחק עבור בלגיה שבה נולד. הוא כבש את שערו הראשון עבור נבחרת בלגיה במשחק מוקדמות יורו 2008 נגד פורטוגל, ב-24 במרץ 2007. ב-2 ביולי 2018 כבש לבלגיה בנגיחה את שער השוויון (2–2) מול נבחרת יפן במשחק שמינית הגמר במונדיאל 2018, שבו ניצחה בלגיה את יפן 3–2 ועלתה לרבע גמר האליפות. ב־7 במרץ 2019 הודיע על פרישה מהנבחרת. פלאיני נולד בבריסל להורים מרוקאים מטנג'יר. אביו, עבד א-לטיף, היה שוער בליגה המרוקאית. למרואן אח תאום זהה, בשם מנסור. מדיה וקבצים בנושא מרואן פלאיני בוויקישיתוף מרואן פלאיני, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מרואן פלאיני, באתר Transfermarkt מרואן פלאיני, באתר Soccerway מרואן פלאיני, באתר BDFutbol מרואן פלאיני, באתר WorldFootball.net מרואן פלאיני, באתר National Football Teams מרואן פלאיני, באתר FootballDatabase.eu מרואן פלאיני באתר הרשמי של מנצ'סטר יונייטד Squads for 2016/17 Premier League confirmed
מוסא דמבלה (כדורגלן בלגי)

מוסא דמבלה (נולד ב-16 ביולי 1987 באנטוורפן) הוא כדורגלן עבר בלגי, אשר שיחק בעמדת הקשר. ידוע בזכות יכולת הכדרור והשליטה בכדור שלו. לזכותו של דמבלה 82 הופעות ו-5 שערים במדי נבחרת בלגיה. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו ב-2003 במועדון בירסחוט בו שיחק במשך שנתיים. בקיץ 2005 עבר דמבלה להולנד והחל לשחק וילם II. הוא שיחק במועדון במהלך עונת 2005/06 ולמרות עונה חלשה של קבוצתו כבש בה 9 שערים. בקיץ 2006, נשאר דמבלה בהולנד וחתם דמבלה בא.ז. אלקמאר. לאחר עונתו הראשונה במועדון בה כבש 3 שערים, סיים עם קבוצתו במקום השלישי ובנוסף הגיע איתה לגמר הגביע ההולנדי, ועונתו השנייה במועדון שנחשבת רעה עבורו ועבור קבוצתו בה כבש ארבעה שערים וסיים איתה במקום ה-12, זכה דמבלה באליפות הליגה ההולנדית לעונת 2008/09 והיה נחשב לאחד השחקנים הטובים בקבוצתו. ב-18 באוגוסט 2010 עבר דמבלה לאנגליה, וחתם על חוזה לשלוש שנים בקבוצת פולהאם. במהלך עונתו הראשונה במועדון כבש 3 שערים ובעונתו השנייה כבש 2 שערים, היה נחשב לאחד השחקנים הטובים והבולטים בקבוצתו. ב-29 באוגוסט 2012 נרכש דמבלה ב-15 מיליון פאונד על-ידי טוטנהאם הוטספר. ערך את הופעת הבכורה שלו בה גם כבש את שערו הראשון במועדון בתיקו 1-1 נגד נוריץ'. ב-21 בפברואר 2013, כבש שער בדקה ה-90 במשחק נגד ליון בה עזר לקבוצתו להעפיל לשמינית גמר הליגה אירופית. ב-6 במאי 2016, הורחק דמבלה על ידי התאחדות הכדורגל האנגלית ל-6 משחקים עקב מריבה עם דייגו קוסטה בזמן משחק נגד בצ'לסי. למרות פציעות רבות שספג במהלך שנותיו המאוחרות בטוטנהאם שגרמו לו לעדר מלשחק לתקופות, נאמר עליו על ידי מאמנה של הקבוצה דאז מאוריסיו פוצ'טינו כ"גאון" וכאחד השחקנים הטובים שעבד איתם. ב-17 בינואר 2019 חתם דמבלה בגואנגג'ואו R&F מליגת העל הסינית. ב-9 בפברואר 2022 הודיע דמבלה כי יפרוש בסיום העונה. דמבלה היה שותף לכל נבחרות הנוער של בלגיה. ב-20 במאי 2006, ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת בלגיה הבוגרת כשנכנס כמחליף במשחק נגד נבחרת סלובקיה. נכלל בסגל הנבחרת לאולימפיאדת 2008 בבייג’ינג, בה הראה יכולת מצוינת וכבש צמד בניצחון 3-2 נגד נבחרת איטליה. נכלל בסגל הנבחרת לטורנירים המונדיאל 2014 בברזיל, יורו 2016 בצרפת ומונדיאל 2018 ברוסיה בה גם סיימה נבחרתו במקום השלישי. ב-7 במרץ 2019 הודיע על פרישה מנבחרת בלגיה. דמבלה נולד באנטוורפן, בלגיה. הוא בן לאב ממאלי ואם בלגית ממוצא פלמי. דמבלה הוא מוסלמי. מדיה וקבצים בנושא מוסא דמבלה בוויקישיתוף מוסא דמבלה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מוסא דמבלה, באתר Transfermarkt מוסא דמבלה, באתר Soccerway מוסא דמבלה, באתר BDFutbol מוסא דמבלה, באתר WorldFootball.net מוסא דמבלה, באתר National Football Teams מוסא דמבלה, באתר FootballDatabase.eu מוסא דמבלה, באתר ESPN
קרלית

קַרֶלית (Karjalan kieli) היא שפת העם הקרלי המדוברת בפי כ-80 אלף איש במחוז קרליה ובאזורים אחרים בצפון החלק האירופי של רוסיה וכן בפינלנד. השפה משתייכת לקבוצה השפות הבלטו-פיניות בתוך קבוצה רחבה יותר של השפות הפינו-אוגריות. השפה מתחלקת למספר ניבים: קרלית רגילה, קרובה ביותר לפינית קרלית צפונית קרלית דרומית קרלית ליווית, הוא הניב של הקרלים של אולונץ (עיר בקרליה), מצויים בו מאפיינים של השפה הוופסית. קרלית לוּדית - לפעמים נחשבת לניב של ופסית או לשפה בפני עצמה. קרלית טְבֶרית - הניב של הקרלים של מחוז טבר, הוא הקרוב ביותר לשפה הקרלית הארכאית. הניבים של הקרלית שונים באופן משמעותי זה מזה מכל הבחינות: תחביר, אוצר מילים, פונטיקה ומורפולוגיה. כמו כן קיימים (או היו) גם תת-ניבים בכל ניב. לפיכך, חלק מהבלשנים רואים בניבים ה"ליווי" וה"לודי" שפות בלטו-פיניות עצמאיות. הניבים המדוברים בפינלנד נחשבים באופן רשמי לניבי פינית, כחלק מרעיון האחדות של העם הפיני, אך למעשה מדובר בניבי הקרלית הרגילה. בעבר כל הניבים הקרליים נחשבו לניבי פינית על ידי הבלשנים הפיניים. מדיה וקבצים בנושא קרלית בוויקישיתוף ‏קרלית בוויקי-אינקובאטור קרלית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ברונו שונדוב

ברונו שונדוב (בסרבו-קרואטית: Bruno Šundov; נולד ב-10 בפברואר 1980) הוא כדורסלן עבר קרואטי שקבוצתו האחרונה הייתה ק.ק ספליט. גובהו 2.21 מטר והוא משחק בעמדת הסנטר. שונדוב נולד וגדל בספליט, והחל לשחק כדורסל במסגרת קבוצת הנוער של מועדון הכדורסל ספליט. בגיל 18, נרשם לדראפט ה-NBA ונבחר במקום ה-35 על ידי הדאלאס מאבריקס. בשורותיה שיחק 18 משחקים ורשם כ-2 נקודות ו-0.4 כדורים חוזרים במשך שתי עונות. בעקבות מיעוט דקות משחק במאבריקס, החל שונדוב לנדוד בקבוצות NBA שונות: בשנת 2000 עבר אל אינדיאנה פייסרס ולאחר שמיעט לשחק בעקבות פציעה טורדנית בברך עבר לאחר שנתיים אל הבוסטון סלטיקס ולאחר מכן אל הקליבלנד קאבלירס ולאחר עונה אחת עבר אל הניו יורק ניקס. למרות זאת, שונדוב מיעט לשחק בקבוצה וסיים את העונה הסדירה עם ממוצעים נמוכים שהתבטאו ב-2.2 נקודות ו-2 כדורים חוזרים בממוצע ל-35 משחקים. לאחר שלא קיבל הזדמנויות רבות במדיה של הניקס, שונדוב עזב את הקבוצה ואת ארצות הברית במטרה לקבל דקות משחק רבות בניגוד לעונות קודמות. לאחר מספר ימים של משא ומתן סיכם שונדוב בקבוצה הישראלית, מכבי תל אביב, במטרה להגדיל ולחזק את הסגל לקראת השלבים המכריעים בליגת העל הישראלית וביורוליג. שונדוב שיחק מספר מועט של דקות משחק וסיים עם ממוצעים של כ-4 נקודות וכ-3 כדורים חוזרים, לאחר שקבוצתו זכתה ב"דאבל" הישראלי: אליפות ישראל וגביע המדינה בנוסף לזכייתה באליפות אירופה לקבוצות (היורוליג). לאחר שלא הרשים במדיה של מכבי תל אביב, הושאל שונדוב למועדון הכדורסל הבלגי, פפינסטר, אך שיחק במדיה שלושה משחקים בלבד לאחר שסיכם לקדנציה שנייה ב-NBA, במדי הניו יורק ניקס. בעונתו היחידה בקבוצה קלע כ-3 נקודות והוריד 2 כדורים חוזרים בממוצע למשחק. בסיום העונה, שונדוב עזב את הקבוצה לאחר שלא מצא את מקומו בקבוצה ומיעט לשחק. שונדוב לא המשיך את הקדנציה השנייה שלו ב-NBA וסיכם בקבוצת הכדורסל מהליגה הספרדית, אסוטה אליקנטה, שונדוב עזב לאחר שתי עונות בקבוצה בעקבות ירידתה של הקבוצה לליגה השנייה וסיכם לאחר מספר שבועות בקבוצה הקפריסאית, א.א.ל. לימסול לעונה אחת. שונדוב עזר למועדון לזכות ב"דאבל הקפריסאי": אליפות וגביע המדינה, ולהעפלה לרבע גמר גביע האתגר. בעונת 2007/08 שונדוב שיחק חצי עונה בלאון, ובפברואר 2008 סיכם בא.ס.ק. ריגה ולאחר עונה עזב את הקבוצה הלטבית וחזר למדינת הולדתו, קרואטיה כשהחל לשחק בקבוצת הכדורסל ציבונה זאגרב, עימה שיחק רק בליגה ובגביע הקרואטי. שונדוב היה חבר בנבחרות הלאומיות הצעירות של קרואטיה ושותף בזכייתה של הנבחרת במדליית הכסף באליפות אירופה עד גיל 21. לעומת זאת שונדוב, לא היה מעולם חבר בסגל הנבחרת הקרואטית הבוגרת. ב-5 בינואר 2018, חתם שונדוב בקבוצת ק.ק ספליט מליגת העל הקרואטית. פרופיל, באתר Basketball-Reference פרופיל, באתר eurobasket פרופיל, באתר פיב"א פרופיל, באתר ליגת ה-NBA פרופיל, באתר היורוליג פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית) פרופיל השחקן באתר ה-NBA פרופיל באתר hoopshype ברונו שונדוב סיכם במכבי תל אביב ynet, NBA: ברונו שונדוב חתם בניו יורק ניקס, באתר ynet, 9 בספטמבר 2004
פקולטה

פקולטה היא יחידה של אוניברסיטה העוסקת במחקר ובהוראה בתחום ידע מוגדר או באיגוד של מספר תחומי ידע קרובים. באוניברסיטה של ימי הביניים (שנבנו בדגם אוניברסיטת פריז, ויש אומרים לפי אוניברסיטת בולוניה, העתיקה ביותר באירופה) היו נהוגות ארבע פקולטות: משפטים, תאולוגיה ורפואה, שנקראו "הפקולטות הגבוהות", וכן פקולטת האומנויות ה'בסיסית' – שכל סטודנט היה חייב ללמוד, בהמשך לימודיו. משום כך, התואר הראשון במשך שנים רבות נקרא תואר 'בוגר האמנויות' (או 'בי איי' באנגלית: BA – Bachelor of Arts, שפירושו: רווק\בוגר [משום שכל הסטודנטים שלמדו במסגרת הזו בימי הביניים תחת חסות הכנסייה היו צעירים רווקים] האמנויות). פקולטת האומנויות כללה את לימודי הטריוויום, שלוש האמנויות: דקדוק, רטוריקה ולוגיקה. אלו נחשבו האמנויות הבסיסיות יותר והחשובות פחות מתוך שבע האמנויות היפות. הן היו ידועות גם כאמנויות הליברליות, מכיוון שרק לאנשים חופשיים היה מותר ללמודן. מקור המילה טריוויום בלטינית, ומשמעותה – "שלוש הדרכים". הטריוויום היה נלמד בשנים הראשונות באוניברסיטאות ונחשב רק כהכנה ללימודים יותר מתקדמים (הקואדריוויום) – אריתמטיקה, גאומטריה, מוזיקה ואסטרונומיה. הפקולטה כיום היא יחידה עצמאית בעלת סגל מוגדר (בארצות הברית "פקולטה" משמעה גם "הסגל הבכיר של הפקולטה") ואמצעים עצמאיים (מעבדות, כיתות לימוד, ספרייה, מכוני מחקר וכדומה). בראש הפקולטה ניצב דקאן, המנהל את פעילותה הן מבחינה אקדמית והן מבחינה תקציבית. הפקולטות כוללות בתי ספר, חוגים ומחלקות ללימודי מקצועות מוגדרים ומתוחמים יותר במסגרת הרחבה של הפקולטה. הפקולטות הנפוצות באוניברסיטאות כיום הן מדעי הרוח, מדעים מדויקים, מדעי הטבע, מדעי החברה, רפואה, משפטים והנדסה. עם זאת, כל אוניברסיטה מגדירה לעצמה את הרכב החוגים בתוך פקולטה ולעיתים מאגדת חוגים שונים במסגרות פקולטות שונות (למשל מעמדו של החוג להיסטוריה משתנה באוניברסיטאות שונות בין הפקולטה למדעי הרוח והפקולטה למדעי החברה, לפי התפיסה האקדמית). שם תואר מן המילה פקולטה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏25 בנובמבר 2013 על אוניברסיטת בולוניה והרנסאנס (מאמר מתורגם מאיטלקית) ר' הקדמת המשנה לרמב"ם (לערך מהמאה ה-11 לספירה הנוצרית), בו כותב: "והנני נותן לך בו משל מבואר: כגון שנשאל לאיש מאנשי חכמת הרפואה והחשבון והניגון, ומהיר בחכמת הטבע, ונבוב ומשכיל, והוא נעור וריק (כלומר: אבל הוא אינו יודע) מחכמת התשבורת (=טריגונומטריה) וחכמת הכוכבים (=אסטרונומיה), ונאמר לו: מה אתה אומר באיש – שהוא טוען שגוף השמש שאנו רואים כאילו היא עגולה קטנה, ויאמר שהוא גוף כדור? וגודל הכדור ההוא כגודל כדור הארץ מאה ושישים ושישה פעם ושלושה שמיני פעם? וכדור הארץ שבמידתה עשינו המידות האלה, הוא כדור שיש בהיקפו ארבעה ועשרים אלף מיל? – ויהיה על הדרך הזה מגיע לדעת כמה מילין יש במידות גודל כדור השמש. אין ספק שהאיש ההוא, זך הרעיון, אשר השכיל מן החכמות כל מה שאמרנו, לא ימצא בנפשו מקום לקיים זאת האמונה, וכל זה דבר רחוק בעיניו בלי מושג! והטענה השכלית תבאר לו בתחילת המחשבה, שהטענה הזאת בטלה... אבל כשירגיל נפשו בלימוד ספרי המידות וחכמות... רוצה לומר: ספר תכונת הגלגלים הידוע, ספר אלמגסט"י, אז יתברר אצלו זאת הטענה, ותשוב לו הטענה אמת שאין בה ספק... (הקדמת המשנה לרמב"ם (בתרגום אלחריזי))
אליהו ישראל

רבי אליהו ישראל (תע"ה, 1715 – ט' בשבט תקמ"ד, 1 בפברואר 1784) היה שד"ר, רב, אב בית דין באלכסנדריה שבמצרים ובירושלים. רבי אליהו נולד בשנת תע"ה, 1715 ככל הנראה ברודוס, לרבי משה שהיה רבה הראשי של רודוס. בשנת תק"ד, 1744 עלה רבי אליהו לארץ ישראל והגיע לירושלים, למד בישיבת חסד לאברהם ובנין שלמה, הקים בית כנסת והיה חברותא לחיד"א. בשנת תקכ"ג, 1763 יצא רבי אליהו, כאחיו ר' חיים, לשליחות (שד"ר) בתחילה נסע למצרים ולאחר מכן יצא לשליחות באירופה ושם סבב בערים רבות ובהן: ונציה, ליבורנו, אמסטרדם, בורדו, פרנקפורט. בימי שליחותו כתב רבי אליהו על המצוקה הרוחנית הקשה שבה נמצאו הערים אליהן הגיע עד כי ספרי קודש כגון: גמרא וספרי הלכה לא היו מצויים. בשנת תקכ"ט, 1769, הגיע רבי אליהו לרודוס ובשנת תקל"ב, 1772, עבר לאלכסנדריה שבמצרים. כעבור שנה התמנה לדיין ולאב בית הדין של אלכסנדריה, תפקיד שבו כיהן עד ימי מותו. בתקופת כהונתו שימש גם כדרשן וכך אמר לבני קהילתו בדרשה לשבת תשובה (מספרו "שני אליהו", דרוש ט"ו, דף נ"ב.) נאמן הדיין כי לבי כאש בוער מראות ברע אלו הדברים אשר לא יעשו ואיני יכול לסבול עוד ולא אוכל שאת... וכבר עלה בדעתי שלא לדבר שום תוכחה כי כבר יצאתי ידי חובה כמה פעמים אכן לאהבת הקהל הקדוש חוזרני להזהיר אתכם למען תעזבו את המדות הרעות נפטר בט' בשבט, בשנת תקמ"ד, 1 בפברואר 1784, ונקבר באלכסנדריה. רבי אליהו כתב ספרים רבים אך רובם נשארו בכתב יד, חלקם מוזכרים בספריו ובספרי בנו רבי ידידיה שלמה ישראל שהודפסו, בהם: "דבר המלך" – על הלכות מאכלות אסורות לרמב"ם, "צפחת אליהו" – חידושים על פרשיות השבוע, "כיסא אליהו" – על ספר התרומה לרבי ברוך מגרמייזא, "מזבח אליהו" – על מסכת גיטין, "אזור אליהו" – על ספר מקח וממכר לרב האי גאון, "מערת אליהו" – על מאמר תיקון סופרים לרשב"ץ, "נחל אליהו", "דבר אליהו", ו"דרושים נחמדים". רבי אליהו לא זכה לראות את ספריו יוצאים לאור, רק אחרי מותו ערך בנו, רבי ידידיה שלמה, את ספריו והביא אותם לדפוס לאחר עמל רב על העריכה ועל גיוס כספי ההדפסה. קול אליהו – שו"ת בשני חלקים על ארבעת חלקי השולחן ערוך, חלק א' נדפס בליבורנו בשנת תקנ"ב, 1792, חלק ב' נדפס בליבורנו בשנת תקס"ז, 1807, בחלק ב' צורף גם שו"ת "מחנה ישראל". שני אליהו – כ"ה דרושים לשבתות וחגים, שדרש באלכסנדריה בין השנים תקל"ג, 1773 ל-תקמ"ד, 1784, נדפס בליבורנו בשנת תקס"ו, 1806. בספר זה נכלל גם קונטרס "ארעא דישראל". כסא אליהו – חידושי דינים על ספר הטור. נדפס בשנת תקע"א, 1811, ובהדפסה חוזרת בשנת תש"ס, 2000. אדרת אליהו – חידושים וביאורים על הסמ"ג והרא"ם, נכתב בירושלים בשנת תקי"א, 1751, ונדפס בליבורנו בשנת תקפ"ח, 1828. עוגת אליהו – שו"ת וביאורי סוגיות הלכתיות, נדפס בליבורנו בשנת תק"צ, 1830. אליהו בן משה ישראל (נפטר 1784), דף שער בספרייה הלאומית
ניבחית

נִיבְחִית היא שפת העם הניבחי המדוברת בצפון האי סחלין ובאגן הנהר אמגוּן הנשפך אל הנהר אמור. זוהי שפה מבודדת, כלומר אינה קרובה לאף שפה אחרת. היא נמנית עם השפות הפלאו-אסיאתיות, אך יש להדגיש שלא מדובר בקבוצת שפות קרובות, אלא בכינוי שניתן על ידי הבלשנים למספר שפות מקומיות המדוברות בצפון מזרח אסיה, שחלקן משתייכות לקבוצות לשוניות מקומיות שלא מדוברות במקומות אחרים בעולם וחלקן מבודדות כשפת איינו שבעבר דוברה אף היא באי סחלין. מספר דוברי השפה נמצא במצב דעיכה, למרות שמספר הניבחים האתניים נשאר יציב - 4,500 ניבחים ב-1897, כולם דוברי ניבחית, לעומת 5,200 ב-2002, מהם רק כאלף מדברים ניבחית כשפת אם. רוב הניבחים דוברים רוסית בחיי היום-יום. השפה נכתבת בכתב הקירילי. ירחון בשפה הניבחית יוצא לאור במחוז אוֹחַה בצפון סחלין. ניבחית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
עמנואל פטי

עמנואל לורן פטי (צרפתית: Emmanuel Laurent Petit; נולד ב-22 בספטמבר 1970 בצרפת) הוא כדורגלן עבר צרפתי. במהלך הקריירה שלו שיחק פטי במועדונים כמו ברצלונה, ארסנל ומונקו. הוא סיים את הקריירה שלו בקבוצה האנגלית צ'לסי, אותה עזב בקיץ 2004. פטי שיחק בנבחרת צרפת. הוא סיים את הקריירה עם 63 הופעות בנבחרת וזכה איתה במונדיאל 1998 (כבש שער בגמר) וביורו 2000. לאחר שישה חודשים בהם חיפש מועדון חדש, הודיע פטי על פרישתו ב-20 בינואר 2005 כשגילה שהוא צריך לעבור ניתוח בברך וככל הנראה לא יוכל לחזור לכושר מלא. מדיה וקבצים בנושא עמנואל פטי בוויקישיתוף עמנואל פטי, באתר Transfermarkt עמנואל פטי, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית) עמנואל פטי, באתר Soccerway עמנואל פטי, באתר BDFutbol עמנואל פטי, באתר WorldFootball.net עמנואל פטי, באתר National Football Teams עמנואל פטי, באתר FootballDatabase.eu עמנואל פטי, באתר ESPN ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מחוזות מקדוניה הצפונית

מבחינה מנהלית מקדוניה הצפונית מחולקת ל-80 מחוזות (oпштина, אובשצ'ינה). חלוקה זו בתוקף מאז שנת 2013. העיר סקופיה מסומנת במפה בספרה 1 10 מחוזות מהווים את "סקופיה רבתי" - יחידה מיוחדת של השלטון המקומי. בטבלה להלן מחוזותיה של "סקופיה רבתי" מסומנים במפה נפרדת. בנוסף לכך, המדינה מחולקת ל-8 אזורים סטטיסטיים המבוססים על החלוקה המינהלית הקודמת. מדיה וקבצים בנושא מחוזות מקדוניה הצפונית בוויקישיתוף אתר השלטון המקומי של מקדוניה הצפונית
ארומטאז

ארומטאז (באנגלית: Aromatase), אנזים ממשפחת הציטוכרומים. תפקידו ארומטיזציה של אנדרוגנים (לדוגמה טסטוסטרון). זהו גורם מפתח בהתפתחות המינית. כאשר טסטוסטרון עובר ארומטיזציה הוא הופך לאסטרדיול, הורמון מין הקיים בעיקר בנשים. אטיולוגיה הקשורה לעליה ברמת הפעילות: גיל מתקדם עודף משקל רמות אינסולין גבוהות צריכת אלכוהול אטיולוגיה הקשורה להפחתת הפעילות: עישון רמות גבוהות של ההורמון פרולקטין 5-אלפא רדוקטאז אנזים מתחרה לארומטאז אסטרדיול תוצר פעולתו של ארומטאז מדיה וקבצים בנושא ארומטאז בוויקישיתוף GRCh38: Ensembl גרסה 89: ENSG00000137869 - Ensembl, מאי 2017 GRCm38: Ensembl גרסה 89: ENSMUSG00000032274 - Ensembl, מאי 2017 "Human PubMed Reference:". "Mouse PubMed Reference:". ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שפות פלאו-אסיאתיות

שפות פלאו-אסיאתיות הוא מונח קיבוצי המציין את השפות שהיו מדוברות ברחבי צפון וצפון מזרח אסיה לפני התפשטות השפות הטונגוסיות באזור. אין מדובר בקבוצת שפות במשמעות הרגילה, שהרי אין בין כל השפות הפלאו-אסייתיות קרבה גנטית הכרחית. לקבוצת השפות הפלאו-אסיאתיות משתייכות ארבע קבוצות לשוניות (ללא קרבה גנטית ביניהן) ושתי שפות מבודדות: שפות אסקימו-אלאוטיות - קבוצה של שפות וניבים שמדוברים בפי אסקימואים ואלאוטים בקצה הצפוני של צפון אמריקה ובמזרח הרחוק של רוסיה. שפות יניסייות - קבוצה של שפות שהיו נפוצות במרכז סיביר לאורך הנהר יניסיי. כיום רק שפה אחת מקבוצה זו עודנה מדוברת והיא השפה הקטית. שפות יוקגיריות - קבוצה של שפות המדוברות באגן הנהר קולימה במזרח סיביר. בעבר היו מדוברות לפחות 4 שפות המשתייכות לקבוצה זו, אך כיום שרדו רק שתיים ומספר דובריהן מונה מאות בודדות. שפות צ'וקוטו-קמצ'טיות - קבוצה של 4 שפות המדוברות בצפון מזרח סיביר בפי כ-13,000 איש. ניבחית - שפה מבודדת באי סחלין, מדוברת בפי כאלף איש. איינו - שפה מבודדת באי הוקאידו ביפן, מדוברת מאות או אף עשרות בודדות של אנשים. שפות פלאו-אסיאתיות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) שפות היפרבוראניות, דף שער בספרייה הלאומית
שוט

שוט הוא כלי המשמש לגרימת כאב או יצירת רעש, על-מנת לדרבן, להעניש או לענות. קיימים סוגים שונים של שוטים בהתאם לייעודם. שוט רכיבה מסורתי הוא מקל עץ המחובר לרצועת עור ומשמש לדירבון החיה באמצעות הצלפה על גבה, השוט המודרני המשמש לרכיבה עשוי בדרך כלל ממקל עץ או פיברגלס מכוסה בעור או בציפוי אחר, כשקצהו האחד, היכן שבא במגע עם בעל החיים, מסתיים בבליטה או בלשון גמישה, וקצהו השני עבה לשם יצירת ידית אחיזה נוחה לרוכב. שוט בקר מורכב מחבל או רצועת עור מגולגלת, מהודקת היטב וגמישה, המסתיימת בידית אחיזה. שוט הבקר משמש לדירבון והכוונת בקר או צאן, זאת באמצעות הצלפה חזקה באוויר היוצרת רעש עז כתוצאה משבירת מחסום הקול ומבריחה ממנו את בעל החיים. מלבד השימושים לעבודה עם בעלי חיים, משמש השוט לאורך ההיסטוריה של המין האנושי גם ככלי ענישה או עינוי (וככזה, מכונה בעברית מַגְלֵב או פַּרְגוֹל), כאשר לרוב מספר המלקות תואם לחומרת העונש. לשם שימוש זה אף יוצרו שוטים מיוחדים, כדוגמת שוט "החתול בעל תשעת הזנבות" ששימש לענישה באוניות הקו של הצי הבריטי, שוט זה מתפצל בקצהו למספר רצועות עור ועל כן הצלפה בו גורמת להשפעה מכופלת. באופן הנגזר משימוש בו ככלי עינויים, השוט הוא בין האמצעים שנעשים בהם שימוש ב-BDSM. השוט מוזכר מספר פעמים בתנ"ך, הן בהקשר של שוט לרכיבה: "שׁוֹט לַסּוּס, מֶתֶג לַחֲמוֹר; וְשֵׁבֶט, לְגֵו כְּסִילִים" (ספר משלי, פרק כ"ו, פסוק ג') והן בהקשר של שוט לענישה: "אָבִי הִכְבִּיד אֶת עֻלְּכֶם, וַאֲנִי אֹסִיף עַל עֻלְּכֶם; אָבִי יִסַּר אֶתְכֶם בַּשּׁוֹטִים, וַאֲנִי אֲיַסֵּר אֶתְכֶם בָּעַקְרַבִּים" (ספר מלכים א', פרק י"ב, פסוק י"ד). השוט הוא נשקה העיקרי של קאטוומן. מדיה וקבצים בנושא שוט בוויקישיתוף
וסטפאליה

וסטפאליה (בגרמנית: Westfalen) היא חבל ארץ היסטורי בגרמניה המחולק כיום בין מדינות נורדריין-וסטפאליה וסקסוניה התחתונה. וסטפאליה מוגדרת גאוגרפית כחבל הארץ שבין הריין לבין הווזר, הכולל את הערים בילפלד, בוכום, דורטמונד, גלזנקירכן, מינסטר ואוסנבריק. הגבולות הגאוגרפיים של החבל השתנו במהלך ההיסטוריה שלו. בחבל מדברים ניב גרמני מיוחד, וסטפאלית, השייך לקבוצת השפות הסקסונית תחתית מערבית. הארכיבישופים של קלן קיבלו את וסטפאליה כדוכסות בשנת 1180, אך הדוכסות למעשה הייתה מוגבלת בעיקר לאזור צפונית־מזרחית לקלן. גופים פוליטיים רבים אחרים גדלו באזור וסטפאליה, ביניהם הבישופות של מינסטר, פדרבורן, אוסנברוק ומינדן, שאומבורג, ליפה, רוונסברג ומארק (עם לימבורג), העיר הקיסרית דורטמונד, ומנזר אסן. בשנת 1512 הוקם מעגל הריין התחתון – וסטפאלי (Kreis) של האימפריה הרומית הקדושה. בחבל וסטפאליה נכרת ב־1648 שלום וסטפאליה, שסיים את מלחמת שלושים השנים. ב־1807, לאחר חוזה טילזיט, נפוליאון בונפרטה יצר מחלק מווסטפאליה וחבלים נוספים את ממלכת וסטפאליה, שעליה המליך את אחיו, ז'רום בונפרטה. מדיה וקבצים בנושא וסטפאליה בוויקישיתוף וסטפאליה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) וסטפליה (גרמניה), דף שער בספרייה הלאומית Editors of Encyclopaedia Britannica, Westphalia, historical region, Germany, ENCYCLOPAEDIA BRITANNICA ערך זה הוא קצרמר בנושא היסטוריה ובנושא גאוגרפיה של גרמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
וסטפאליה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... וסטפאליה – חבל היסטורי בגרמניה. ממלכת וסטפאליה – ממלכה שהקים נפולאון בונפרטה עבור אחיו, ז'רום בונפרטה. נורדריין-וסטפאליה – מדינה בפדרציה הגרמנית. שלום וסטפאליה – ההסכם שסיים את מלחמת שלושים השנים.