laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
חוה גולנדר

חוה גולנדר היא פרופסור חברה בדימוס בחוג לסיעוד באוניברסיטת תל אביב וחברה פעילה בוועדות מדעיות שונות לקביעת מדיניות טיפול בקשישים בישראל. בעברה הייתה ראש החוג לסיעוד באוניברסיטת תל אביב וראש תוכנית המוסמך והדוקטורט. גולדנר, בוגרת בית ספר לאחיות "הדסה" ירושלים, בעלת תואר בוגר בסיעוד של אוניברסיטת תל אביב, תואר מוסמך בסיעוד גריאטרי מאוניברסיטת דיוק שבארצות הברית. את השכלתה האנתרופולוגית רכשה בלימודי התואר השלישי באוניברסיטת תל אביב. גולנדר כיהנה כמפקחת קלינית מחוזית לתחום הזיקנה והמחלות הכרוניות בקהילה. בעלת ניסיון ממושך בהוראה ובמחקר בתחום הסיעוד הגריאטרי ומדיניות הטיפול בקשישים. שימשה עורכת ראשית של כתב העת גרונטולוגיה'. זוכת פרס בוסי למחקר מצטיין בתחום הגרונטולוגיה החברתית, האגודה הבינלאומית לגרונטולוגיה (2005). זכתה לתעודת הוקרה על מפעל חיים ממכון הרצג על תרומה משמעותית למען אוכלוסיית הזקנים במדינה. גולנדר היא פרופסור חבר בדימוס בחוג לסיעוד באוניברסיטת תל אביב וחברה פעילה בוועדות מדעיות שונות לקביעת מדיניות טיפול בקשישים בישראל. שימשה כראש החוג לסיעוד באוניברסיטת תל אביב וראש תוכנית המוסמך והדוקטורט בחוג. ניהלה את מכון הרצג לחקר ההזדקנות והזקנה באוניברסיטת תל אביב. מכון הרצג מוביל ומקדם שורה של מחקרים הנוגעים להזדקנות וזיקנה. מחקרים הנוגעים לבריאות פיזית ובריאות נפשית, קידום בריאות, התמודדות והסתגלות בגיל המבוגר, רווחה ואיכות חיים לאורך טווח החיים, תהליכי הזדקנות קוגניטיביים ואמוציונאליים, זיקנה בחברה, מחלות בזיקנה, דמנציה, קשיי טיפול באוכלוסיות זקנות, אירועי חיים טראומתיים והשפעות ארוכות טווח של השואה. מטרות נוספות של המכון כוללות הפצת עניין וידע גרונטולוגי באקדמיה ובקהילה, עידוד חוקרי הזדקנות וזיקנה במגוון דיסציפלינות, וכן קיום קשרים עם קובעי מדיניות ומקבלי החלטות בתחומים הקשורים בהזדקנות וזיקנה. פרסמה מאמרים רבים והשקיעה בהעלאת המודעות למיוחדות בזקנה ותופעות גילנות. סיעוד גריאטרי לחיות עם מחלה כרונית דמנציה היסטוריה של הזיקנה והסיעוד בישראל מדיניות בריאות לקשישים ולחולים כרוניים. גולנדר חוה (1995) "לחיות על קו הקץ: עולמם של קשישים במחלקה סיעודית". ירושלים: הוצאת מאגנס. גולנדר חוה ובריק יצחק (2005) "שליחות של חסד ואחוות אחים: סיפורו של מלבן-ג'וינט בישראל 1949–1975". ירושלים: הוצאת אשל. גולנדר חוה ובריק יצחק (2003) התפתחות השירותים לזקנים בישראל – מבט היסטורי. 17–61 בתוך: ארנולד רוזין (עורך) "הזדקנות וזיקנה בישראל". ירושלים: הוצאת אשל. גולנדר חוה ולוי שרה (2010) הוראת הסיעוד הגריאטרי לאחיות ולאחים ברמות ההכשרה השונות: צרכים, מגמות, הישגים ותובנות. "גרונטולוגיה". לז (1): 85–102. אלון שרה, גולנדר חוה וכרמל שרה (2013) השלכות הגילנות על הפרט המזדקן בזירה החברתית, הבריאותית והתעסוקתית. 67–93. בתוך: ישראל דורון (עורך) "גילנות בחברה הישראלית: הבנייה חברתית של הזיקנה בישראל". ירושלים. מכון ון ליר והוצאת הקיבוץ המאוחד. Golander, H., & Raz, A. (1996). The mask of dementia: Images of “demented residents” in a nursing home. "Aging and Society", 16(5), 26 חוה גולנדר, באתר מכון הרצג לחקר ההזדקנות והזיקנה אירוע השקת ספר, באתר מכון הרצג ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "חוה גולנדר".
אתלטיקה באולימפיאדת פריז (2024) - קרב 10

תחרויות קרב 10 באולימפיאדת פריז התקיימו בין התאריכים 2–3 באוגוסט 2024 בפריז, צרפת. התחרויות התפרסו על פני יומיים רצופים - 5 תחרויות בכל יום. כל השיאים נכונים למועד פתיחת התחרויות התחרויות החלו ב-2 באוגוסט בשעה 10:05. מהירות הרוח: מקצה 1: +0.9 מטר/שנייה; מקצה 2: +1.4 מטר/שנייה; מקצה 3: +0.8 מטר/שנייה. מדיה וקבצים בנושא אתלטיקה באולימפיאדת פריז - קרב 10 בוויקישיתוף "Men's Decathlon 100m Results". Olympics.com. 2 באוגוסט 2024. אורכב מ-המקור ב-2 באוגוסט 2024. נבדק ב-2 באוגוסט 2024. {{cite web}}: (עזרה)
גאווין

האם התכוונתם ל... הדום הקרח גאווין – הדום קרח באנטארקטיקה סר גאווין – אחד מאבירי השולחן העגול בקמלוט אישים: ג'ון גאווין – שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקא ג'יימס גאווין – איש צבא אמריקאי גווין
ודים גורביץ'

ודים גורביץ' (ברוסית: Вадим Львович Гуревич‏; 4 ביוני 1934 - 19 בדצמבר 2021) היה פיזיקאי סובייטי-רוסי ממוצא יהודי. הוא היה מומחה בתחום חקר מוליכות למחצה. ודים גורביץ' נולד בשנת 1934 בלנינגרד למשפחה יהודית. סבו עמנואל גורביץ' היה מהפכן, חבר של נרודנאיה ווליה. הוא התגורר שנים רבות בפריז וחזר לרוסיה בשנת 1917. אביו של ודים היה לב גורביץ', פרופסור לפיזיקה. בשנת 1951 במהלך המאבק נגד קוסמופוליטיות הוא פוטר מאוניברסיטה בה עבד, אך בעזרת הנהלת האוניברסיטה בנו ודים נותר בין הסטודנטים. לאחר סיום בית ספר גורביץ' למד באוניברסיטת לנינגרד וסיים פקולטה לפיזיקה בשנת 1956. הוא התחיל לעבוד במכון לחקר מוליכי למחצה של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1960 הוא סיים לימודי תואר שלישי ובשנת 1965 לימודי פוסט דוקטורט. הוא הקים מעבדה לחקר מולכי מחצה ובשנת 1972 ביחד עם עובדיו עבר למכון לפיזיקה וטכנולוגיה על שם יופה בה היה מנהל מחלקה. במקביל לעבודה מחקרית גורביץ' היה מלמד במכון הפוליטכני ובשנים 1984–1991 כיהן בדרגת פרופסור. בשנת 2000 הוא נחבר לחבר בהתכתבות של האקדמיה הרוסית למדעים. גורביץ' היה מומחה לפיזיקה של חומר מעובה וחקר מוליכי למחצה. הוא חזה באופן תאורתי תופעה שבהמשך התגלתה בניסוי שעשה איסאק צידילקובסקי. בשנת 1974 לגורביץ' הוענק פרס ברית המועצות. גורביץ' נפטר בשנת 2021 בסנקט פטרבורג. ביוגרפיה ותיאור הישגיו (ברוסית)
יהונתן וייס

יהונתן וייס הוא עיתונאי, מבזקן ועורך בחדשות 14. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ב-9 בדצמבר 2022, מונה וייס לתפקיד כתב חרדים ודתות בחדשות 14. בהמשך הקריירה העיתונאית שלו, החל וייס להגיש מבזקי חדשות בערוץ עכשיו 14, ולערוך רצועות שידור בעבור הערוץ. לאחר עזיבת משה הרוש את ערוץ 14 החל לערוך את מהדורת החדשות המרכזית של עכשיו 14. במהלך שידור מחאות נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע הותקף וייס כמו שאר כתבי הערוץ על ידי מפגינים, עקב היותו כתב חדשות 14. וייס מסקר את הנושא האמוני מנקודת מבט יהודית ושמרנית. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. וייס מנהל אורח חיים דתי ומתגורר בביתר עילית. יהונתן וייס, ברשת החברתית אקס (טוויטר) משדר מיוחד עם יהונתן וייס, באתר עכשיו 14, 27 באוקטובר 2023 זה או אנחנו או הם - ואנחנו ננצח בעזרת ה׳, בביצוע המונולוג של יהונתן וייס, סרטון באתר יוטיוב כמה דקות לפני כניסת שבת: כתבנו יהונתן וייס מסכם חודש של לחימה, סרטון באתר יוטיוב ציוץ של יהונתן וייס ברשת החברתית אקס (טוויטר), 9 בדצמבר 2022 שילה פריד, ‏"ברגע שאנחנו מוציאים את המיקרופון עם הלוגו המפגינים מתחילים לתקוף", בעיתון מקור ראשון, 19 באוגוסט 2023 שילה פריד, ‏כתבי ערוץ 14 באים לסקר את המחאה – ומוצאים את עצמם מותקפים, בעיתון מקור ראשון, 17 באוגוסט 2023
ניקול טרוסמן

ניקול טרוסמן (נולדה ב-3 ביוני 1998) היא טניסאית שולחן, שזכתה 7 פעמים באליפות ישראל. היא מייצגת את ישראל בתחרויות בינלאומיות וזכתה במספר מדליות באליפויות אירופה. ניקול טרוסמן נולדה וגדלה בקריית ים, והחלה לשחק טניס שולחן בגיל צעיר. היא התאמנה ושיחקה במועדון המקומי. טרוסמן השתתפה במספר תחרויות בינלאומיות והצליחה לזכות בהישגים מרשימים. בין הישגיה ניתן למנות את השתתפותה באליפויות אירופה, שם זכתה במספר מדליות. בשנת 2022 היא הייתה שותפה לזכייה במדליית הארד באליפות אירופה לקבוצות שנערכה בספרד, מה שהיווה נקודת שיא בקריירה שלה. בישראל זכתה ניקול במספר אליפויות ישראל בטניס שולחן, ובכך ביססה את מעמדה כאחת השחקניות הבכירות בארץ. היא השתתפה במגוון תחרויות בארץ וזכתה במספר רב של מדליות. טרוסמן היא סטודנטית במכללה האקדמית תל-חי, שם היא לומדת במסלול מיוחד לספורטאים מצטיינים. בנוסף לפעילותה כספורטאית, היא משקיעה מזמנה גם בפעילויות התנדבות בקהילה המקומית. יצחק גולדשטיין, ניקול טרוסמן ממוצקין היא אלופת הארץ כבר 6 שנים בטניס שולחן. אז איך לא שמענו עליה?, באתר mynet‏ קריות, 24 במאי 2021 ניקול טרוסמן, באתר ניהול תחרויות טניס השולחן בישראל ניקול טרוסמן מייצגת בכבוד את ישראל בזאגרב, באתר איגוד טניס השולחן בישראל נוער: 2 מדליות ארד לטרוסמן באליפות אירופה, באתר ערוץ הספורט, 21 ביולי 2014 ניקול טרוסמן, באתר המכללה האקדמית תל-חי
מונטגרוטו טרמה

מונטגרוטו טרמה (בוונטית: Montegròtol) היא קומונה במחוז פדובה במחוז ונטו האיטלקי, הממוקמת כ-45 קילומטרים ממערב לוונציה, וכ-11 קילומטרים מדרום מערב לפדובה. מונטגרוטו טרמה הוא אתר ספא, חלק מספא טרמה יוגני (איט'). בקרבת מקום נמצאות גבעות יוגני. המקום ידוע במרחצאות חמים עוד מהתקופה הרומית. במרכז הכפר נמצאת קתדרלת Duomo dei Santi Pietro ed Eliseo שנבנתה באמצע המאה ה-20 על גבי מבנה רומי עתיק. מלון טרמה מילפיני, המחזיק שיא גינס בהכילו את הבריכה העמוקה בעולם, ממוקם במונטגרוטו טרמה. קוסטה ריקה אלחואלה, קוסטה ריקה רומניה מרחצאות הרקולאנה, רומניה הונגריה ברטיואויפאלו, הונגריה איטליה בורדאנו, איטליה איווה מייסון סיטי, איווה, ארצות הברית בוסניה והרצגובינה מוסטאר, בוסניה והרצגובינה ארגנטינה ריו הונדו, ארגנטינה מדיה וקבצים בנושא מונטגרוטו טרמה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מונטגרוטו טרמה Montegrotto Terme, Italia.it (באנגלית)
זאבי הים

זאבי החוף (באנגלית: The Sea Wolves) הוא סרט מלחמה וריגול משנת 1980 בבימויו של ארתור ו. מקלאגן (אנ'), עם גרגורי פק, דייוויד ניבן, רוג'ר מור, טרוור הווארד וברברה קלרמן (אנ') בתפקידים הראשיים. התסריט מבוסס על הספר Boarding Party של ג'יימס ליסור (אנ') (1978) והוא מתאר את מבצע קריק להטבעת ספינת סוחר גרמנית בנמל בגואה ששמשה כתחנת שידור לצוללת גרמנית שעסקה בהטבעת ספינות סוחר באוקיינוס ההודי במלחמת העולם השנייה. עד לפרסום הספר הפרשה הזאת הייתה סודית. הסרט צולם בגואה. נעימת קונצ'רטו ורשה מופיעה לאורך הסרט בצורות שונות. גואה 1943, אניות סוחר בריטיות רבות מוטבעות על ידי צוללת גרמנית באוקיינוס ההודי. בנמל מורמוגאו (אנ') עוגנות שלוש ספינות מסחר גרמניות שנעצרו עם פרוץ המלחמה. קפטן יוג'י קרוסלי (פטריק מקני) ראש מנהלת המבצעים המיוחדים בהודו חושד כי המידע של מרגלים מקומיים מועבר לצוללת בעזרת משדר שנמצא על האנייה "ארנפלס" (Ehrenfels) אבל קשה לפגוע בה בגלל שפורטוגל היא מדינה נייטרלית וזה יסבך את קשרי החוץ של בריטניה. הנרי פיו (גרגורי פק) וגאבין סטיוארט (רוג'ר מור) מוזמנים לפגישה עם הקפטן וזה מסביר להם את חומרת הבעיה. הם מציעים את שירתם של אנשי "יחידת הסוסים הקלים של קולקטה", לוחמים מבוגרים בפנסיה שהם יבצעו את הפעולה בסודיות כאזרחים. סטיוארט מתחבר לאשה יפה ומסתורית, אגנס קרומוול (ברברה קלרמן), ומתחיל ביניהם רומן. בינתיים הם מחסלים את המרגל הגרמני המכונה "טרומפטה" (חצוצרה) ושבים לקולקטה שם הם מגייסים כעשרים מתנדבים לפעולה הסודית. הם רוכשים נשק: מוקשי עלוקה, רובים ועוד, משתלטים בשקט על ספינה קטנה ושטים בה עד קוצ'ין שם הם נפגשים עם יתר הלוחמים שהגיעו ברכבת. באותו זמן פועלים בגואה סטיוארט וקרטרייט (טרוור הווארד) ובעזרת כסף הם "מארגנים" נשף גדול לצוות "ארנפלס" כולל כניסה חופשית לבית בושת סמוך. על האוניה נשאר צוות מצומצם. המרגלת קרומוול מחסלת בדקירה את קרטרייט אך מחוסלת לבסוף על ידי סטיוארט. הלוחמים מצמידים מוקשים לאנפלס ועולים כדי לתפוס את המשדר. מתפתח קרב יריות בו נהרגים מספר גרמנים ונפצעים חלק מן התוקפים. המשדר מושמד והלוחמים מתפנים במהירות. האוניה עולה באש ומתפוצצת והצוות קופץ לים. באי הנשף מתבוננים בהשתאות במחזה הזה. (במציאות - הגרמנים הטביעו בעצמם את שלושת הספינות). מפקד הצוללת הגרמנית ממתין לשווא לקבלת מידע על הספינה הבאה שעליו להטביע... מדיה וקבצים בנושא זאבי הים בוויקישיתוף "זאבי הים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "זאבי הים", באתר נטפליקס "זאבי הים", באתר AllMovie (באנגלית) "זאבי הים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "זאבי הים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קדימון לזאבי הים, באתר יוטיוב
חורבת שורה

חורבת שורה היא אתר ארכאולוגי ובו שרידי יישוב יהודי שכלל בית כנסת מפואר. חורבת שורה נמצאת מזרחית לאזור התעשייה של חצור הגלילית. אף על פי שהאתר עצמו לא היה מוכר וידוע ממקורות היסטוריים יהודים, על פי המסורת, זה המקום בו ישבו האחים של יוסף לדון את יוסף ולהורידו לבור. חפירה ארכאולוגית מסודרת נערכה באתר רק בשנת 1983, זאת על אף שכבר משנת 1920 בערך היה ידוע קיומו של בית כנסת מפואר, לאחר עבודות פיתוח באתר. בשנת 1921 שולב בקיר ביתה של משפחת לוי מראש פינה חלק ממשקוף אבן ובו עיטור של זר ודמות של בע"ח. חלק אחר של המשקוף נמצא בשימוש משני בטחנת קמח על גדת הירדן. בשנת 1942 היה דיווח של הארכאולוג אלעזר ליפא סוקניק על אבן שנמצאה באתר עליה כתובת בשפה הארמית ובה דברי תודה לתורמים של הקמת בית הכנסת. האבן נעלמה ולא נמצאה. בשנת 1979 דיווח הארכאולוג יוסי סטפנסקי על עמוד אבן יוצא דופן, עליו חקוקה בכל צד מנורת שבעת קנים. האבן הזו נמצאת בחצר בית הנשיא בירושלים. בשנת 1983 נערכה בחורבת שורה חפירה ארכאולוגית מסודרת וזאת אחרי שנים של חפירות שוד שבוצעו במקום. במסגרת החפירה הארכאולוגית שבוצעה בחורבת שורה, נתגלו שרידי יישוב יהודי מהתקופה הרומית, שהתפרש על שטח של ארבעים דונם. במרכז היישוב עמד בית כנסת מפואר שנבנה עם אבני גזית שחלקן היו מעוטרות. כמו כן נחשפו בשטח היישוב שרידי קירות, עמודי תמך מאבני גוויל גדולות, יסודות של מבני מגורים ושתי בריכות מים. ליד היישוב ממערב וממזרח התגלו שרידי דרכים עתיקות שכנראה היו הסתעפויות של הדרך העתיקה ממצרים לסוריה. האתר היה מיושב מהתקופה הרומית ועד הכיבוש הערבי של ארץ ישראל. הממצאים באתר כוללים שברי חרסים המתוארכים החל מהתקופה הרומית, המאה הראשונה לספירה ועד למאה השביעית לספירה ולתקופה הממלוכית. בניית בית הכנסת מתוארכת למאה השלישית או הרביעית לספירה והוא היה בשימוש עד המאה השישית או השביעית לספירה. רצפת בית הכנסת הייתה מרוצפת, שולבו בו ספסלי אבן כמו גם פריטי בנייה ברמת גימור גבוהה. בתקופה הממלוכית נראה שבית הכנסת הפך למבנה מגורים, דבר שפגע במבנה עצמו. בבנייה של בית הכנסת שולבו אבנים מעוטרות. בין העיטורים הרבים: בסיס אבן שעוטר במגן דוד, עמוד אבן שעל כל צד שלו חקוקה מנורת שבעת הקנים, ומשקוף שהיה מעוטר בזר ודמויות של בעלי חיים. המטבעות שנתגלו בחורבת שורה הן מהתקופה הביזנטית. יוסף סטפנסקי, סקר מפת ראש פינה, באתר רשות העתיקות, ‏2012 שורה, באתר The Bornblum Eretz Israel Synagogues Website
חוליית חיסול

חוליית חיסול היא קבוצה חמושה המבצעת הוצאות להורג ללא משפט, מעשי טבח או היעלמויות כפויה של אנשים למטרות דיכוי פוליטי, רצח עם, טיהור אתני או פעילות טרור שמבוצעת על ידי כוחות מורדים. חוליות חיסול פועלות לעיתים רבות בתמיכה של רשויות ממשלתיות, כאמצעי לחיסול אופוזיציה ללא אחריות ישירה, אם כי הן עשויות לפעול גם באופן עצמאי. חוליות המוות ידועות לשמצה בשימוש שלהן בטקטיקות אכזריות שנועדו להפיץ פחד, ולדכא התנגדות בקרב אוכלוסייה מסוימת. במקרים מסוימים, חוליות החיסול מורכבות מאנשי צבא, שוטרים או אזרחים מאומנים היטב. לעיתים רבות חוליית החיסול מבצעת גם מעשי אלימות אחרים, כמו אונס, עינויים, הצתות או הפצצות, בנוסף למעשי הרצח. השיטות של חוליות החיסול מאופיינות באלימות קיצונית, והן כוללות לרוב ביצוע: התנקשויות - חיסול ממוקד של מנהיגים פוליטיים, פעילים, עיתונאים ואישים אחרים הנחשבים לאיום. היעלמות כפויה - חטיפת אנשים שלעולם לא יחזרו, ואשר לעיתים רבות מעונים ונרצחים בסתר. מעשי טבח - מסעות הרג רחבי היקף שמטרתם להטיל אימה על קהילות או קבוצות אתניות. עינויים - גרימת כאב וסבל קשים במטרה לחלץ מידע, להעניש או להפחיד. חוליות החיסול שפעלו במהלך מלחמת האזרחים באל סלוודור היו אחראיות לביצוע מעשי זוועה רבים, כולל רצח הארכיבישוף אוסקר רומרו ב-1980. במהלך תקופת "המלחמה המלוכלכת" בארגנטינה, בין השנים 1976 עד 1983, חוליות החיסול של החונטה הצבאית היו מעורבות בהיעלמות כפויה וברצח של בסביבות 30,000 בני אדם. מיליציות האינטרהאמווה ברואנדה, אשר זכו בגיבוי של ממשלת ההוטו, היו המבצעים העיקריים של רצח העם ברואנדה שבמהלכו נרצחו בין אפריל ליולי 1994 בין 500,000 עד 1,000,000 מאוכלוסיית הטוטסי, הטווה וההוטו. חוליות חיסול היו נפוצות במהלך מלחמת האזרחים בלבנון בין השנים 1975 עד 1990. ארגון חזבאללה השתמש גם כן לאורך השנים בחוליות חיסול. בין 1933 ל-1945, גרמניה הנאצית, תחת הנהגתו של אדולף היטלר, השתמשה לעיתים רבות בחוליות חיסול להשגת מטרותיה. בשנת 1934 היטלר הוציא לפעול את "ליל הסכינים הארוכות", במסגרתו היטלר הורה לבצע מסע רציחות נגד בכירי ארגון האס אה. לאחר הפלישה לברית המועצות ב-1941, גרמניה הנאצית שלחה ארבעה חוליות חיסול של האיינזצגרופן שהתקדמו אחרי הצבא הפולש (ולעיתים השתתפו בלחימה) בחזית המזרחית, וביצעו מעשי רצח של יהודים, פולנים, וקומוניסטים רוסים. חוליות החיסול הללו אילצו את הקורבנות, כולל נשים וילדים, לחפור את הקברים של עצמם, ולאחר מכן ירו בהם, וכמו גם הם השתמשו במשאיות גז על מנת לבצע הרג המוני. לפי ההערכות חוליות החיסול הללו הרגו בין השנים 1941 ל-1944 כ-7.4 מיליון אזרחים סובייטים,‏ 1.3 מיליון יהודים, מתנגדים פוליטיים, פולנים, שבויי מלחמה ורומנים. מחוץ לחוק (משפט) התנקשות לקיחת החוק לידיים Campbell, Bruce B. (2000). "Death Squads: Definition, Problems, and Historical Context". Death Squads in Global Perspective. pp. 1–26. doi:10.1057/9780230108141_1. ISBN 978-1-4039-6094-8. Kaufman, Edy; Fagen, Patricia Weiss (27 בנובמבר 1981). "Extrajudicial Executions: An Insight into the Global Dimensions of a Human Rights Violation". Human Rights Quarterly. 3 (4): 81–100. doi:10.2307/762112. JSTOR 762112. ארכיון מ-4 באפריל 2022. נבדק ב-27 בנובמבר 2020. {{cite journal}}: (עזרה) "Россия и СССР в войнах XX века" [Russia and the USSR in the wars of the 20th century] (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2010-07-22. נבדק ב-10 ביולי 2022. {{cite web}}: (עזרה)
המרכז לניהול משברים לאומיים

המרכז לניהול משברים לאומיים (בראשי תיבות: המנ"ל) הוא מרכז שליטה ובקרה לשעת חירום של ממשלת ישראל הנמצא בהרי ירושלים. המרכז פועל תחת המועצה לביטחון לאומי ומשרד ראש הממשלה. בשנת 2002 הורה ראש הממשלה אריאל שרון על הקמת בונקר תת-קרקעי בירושלים בו ישהו ראשי המדינה במצב חירום. המזכיר הצבאי של ראש הממשלה האלוף יואב גלנט תכנן את פנים המבנה. בשנת 2007 אישרה הממשלה בראשות אהוד אולמרט, תוכנית מבנה חדשה כחלק מיישום המלצות ועדת וינוגרד לבדיקת אירועי מלחמת לבנון השנייה שתקפה את היעדר התיאום בין הדרג המדיני לצבא. בהחלטת הממשלה סוכם כי המועצה לביטחון לאומי תנהלו באופן שוטף ובמהלך השנים הועברה האחריות ממשרד ראש הממשלה למשרד שר הביטחון לתקופה קצרה. הבונקר נחנך בשנת 2011. המיזם התת-קרקעי הורחב עד למרכז העיר, מתחת לקריית הממשלה ובשנת 2009 קושר אליו מעון ראש הממשלה פרויקט אלמוג שנבנה בלב העיר. עלות בניית המיזם והחציבה המסווגת הוערכה במיליארדי שקלים בשל עומק החפירה, המערכות שהורכבו והליך בבנייה הממושך. עיתונאים שונים מתחו ביקורת על העלות הגבוהה. הבונקר הממשלתי בהרי ירושלים נבנה במטרה לאפשר הפרדה בניהול השוטף בין הממשלה לגורמי הצבא שנמצאים במוצב הפיקוד העליון בקריה בתל אביב. המתחם נבנה באופן תת-קרקעי בעומק של עשרות מטרים, במטרה לעמוד במתקפות שונות בהם תקיפה אווירית, רעידת אדמה, התקפה בנשק כימי או נשק ביולוגי וכימי. מערכות השליטה ממוגנות כנגד מתקפות סייבר. מרכז השליטה כולל חדרי ישיבות, משרדים ולשכות לשרים ובכירי הממשלה ואולמות. כמו כן, נבנו תשתיות לשהות ארוכת טווח בהן חדרי אוכל וחדרי שינה לשעת חירום. מערכות שליטה ממוחשבות מאפשרות הצגת נתונים משטח הלחימה ושיתוף פעולה עם כל גורמי הביטחון. ממשלת ישראל התכנסה מספר פעמים מאז הקמתו בקבינט גם בעת שגרה. המתחם הושמש בעקבות איומי תקיפה מצד איראניים בעקבות ההתנקשות באסמאעיל הנייה במהלך מלחמת חרבות ברזל. בזמן מתקפת הטילים הנרחבת של איראן על ישראל ב-1 באוקטובר 2024, ראש הממשלה בנימין נתניהו שהה במתחם וכינס בו את הקבינט המדיני-ביטחוני כאשר שר הביטחון וראשי הצבא שהו ב"בור" בקריה. מוצב הפיקוד העליון מרכז הפיקוד הצבאי הלאומי המרכז הלאומי לניהול הגנת הפדרציה הרוסית אלוף בן, בהקמה: פיקוד לאומי מוגן מהתקפה גרעינית, באתר הארץ, 14 בנובמבר 2002 הבור בירושלים: מכאן תנוהל המדינה בשעת חירום, באתר ynet, 7 בדצמבר 2003 המרכז לניהול משברים לאומיים (מנ"ל), החלטת ממשלה, 16 באוגוסט 2007 איתמר אייכנר, למה המלחמה לא מנוהלת מהבונקר התת-קרקעי בהרי ירושלים?, באתר ynet, 12 בנובמבר 2023 גילי כהן, הבונקר שהוקם במיוחד על מנת לשמש במלחמה - לא בשימוש, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 9 באפריל 2024 הבור בירושלים: מכאן תנוהל המדינה בשעת חירום, באתר ynet, 7 בדצמבר 2003 איתמר אייכנר ועופר פטרסבורג, בונקר טוב, בונ-קר טוב, באתר "ידיעות אחרונות" מתקן שליטה ממשלתי סודי נחצב בהרי ירושלים, באתר וואלה, 8 בדצמבר 2003 צ'יקו מנשה, שרים על הבונקר: "נראה כמו בסרטי מדע בדיוני", באתר nana10‏, 22 ביוני 2011 דפנה ליאל, ‏כך נראה הבור של ראש הממשלה, באתר ‏מאקו‏, 15 בפברואר 2009 צור שיזף, בור בלי תחתית, באתר ynet, 7 בדצמבר 2003 כיכר השבת, ‏בבונקר הסודי הוחלט: כך יוכרז על מלחמה, באתר כיכר השבת, 24 במאי 2018 איתמר אייכנר, על רקע איומי איראן: הבונקר התת-קרקעי בי-ם יופעל לראשונה?, באתר ynet, 6 באוגוסט 2024 איתמר אייכנר, קורין אלבז-אלוש, בזמן המתקפה: נתניהו שהה בבונקר בהרי ירושלים; הקבינט מכונס, באתר ynet, 1 באוקטובר 2024
מארוואן קנזארי

מארוואן קנזארי (בהולנדית: Marwan Kenzari, בערבית: مروان كنزاري; נולד ב-16 בינואר 1983) הוא שחקן הולנדי-ערבי. כיכב בסרטים אלאדין (2019), משמר האלמוות (2020) ובלאק אדם (2022), אשר זיכו אותו בהכרה בינלאומית. קנזארי נולד ב-16 בינואר 1983 בהאג שבהולנד, למשפחה ממוצא תוניסאי. אביו היה פועל בניין, ואמו הייתה עקרת בית. בשנת 2009, קנזארי סיים את לימודיו באקדמיה לאמנויות דרמטיות במאסטריכט. לאחר סיום הלימודים, הוא הצטרף לקבוצת התיאטרון של אמסטרדם, מה שאפשר לו לסייר במוסקבה, לונדון, וינה וניו יורק עם הקבוצה. קנזארי שיחק בסרטים ובסדרות טלוויזיה בשפת האם שלו, הולנדית מאז 2008. ב-2016, הופיע בסרטים באנגלית "Collide", "בן חור" ו-"The Promise", מה שהביא לכך שהוליווד ריפורטר רשם אותו ברשימת "15 כישרונות הפריצה הבינלאומיים של 2016". בשנת 2019, קנזארי גילם את הנבל ג'פאר בעיבוד הלייב אקשן של דיסני ל"אלאדין". הוא זכה להכרה בינלאומית לאחר שגילם את התפקיד בתקשורת המרכזית והעניק לו את הכינוי "ג'אפר הלוהט". ביולי 2020, הופיע קנזארי ב"משמר האלמוות" כאחד מגיבורי הסרט. בפברואר 2021, לוהק קנזארי לגלם את ישמעאל גרגור/סאבאק בסרט "בלאק אדם" משנת 2022. מדיה וקבצים בנושא מארוואן קנזארי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מארוואן קנזארי מארוואן קנזארי, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מארוואן קנזארי, ברשת החברתית אינסטגרם מארוואן קנזארי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "Met zijn rol in 'Aladdin' breekt de Nederlandse Marwan Kenzari internationaal door". NRC Handelsblad. 14 במאי 2019. נבדק ב-25 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Marwan Kenzari on Becoming Jafar in Aladdin". motionpictures.org. 26 ביוני 2019. נבדק ב-11 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Is Marwan Kenzari onze volgende Hollywoodster?". Algemeen Dagblad. 16 במרץ 2016. נבדק ב-27 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) "Netflix Premieres "The Angel" Starring Marwan Kenzari". Brave New Hollywood. 14 בספטמבר 2018. נבדק ב-25 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) "15 International Breakout Talents of 2016". The Hollywood Reporter. 14 בדצמבר 2016. נבדק ב-25 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) Kroll, Justin (4 באוגוסט 2017). "Disney's Live-Action 'Aladdin' Reboot Casts 'Mummy' Actor as Jafar". Variety. נבדק ב-4 באוגוסט 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Disney's Aladdin remake has finally found its Jafar". The Independent. 6 באוגוסט 2017. {{cite news}}: (עזרה) "Breakout 'Aladdin' star Marwan Kenzari (aka 'hot Jafar') got into acting accidentally to impress a girl". CNBC. 25 במאי 2019. נבדק ב-24 במרץ 2021. {{cite web}}: (עזרה) Kit, Borys (28 במאי 2019). "Jafar Actor Marwan Kenzari Joins Charlize Theron in Action Thriller 'Old Guard' (Exclusive)". The Hollywood Reporter. נבדק ב-28 במאי 2019. {{cite web}}: (עזרה) Kit, Broys (17 בפברואר 2021). "Dwayne Johnson's 'Black Adam' Casts 'Old Guard' Scene-Stealer Marwan Kenzari (Exclusive)". The Hollywood Reporter (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-17 בפברואר 2021. {{cite web}}: (עזרה)
שבע יפול צדיק וקם

שבע יפול צדיק וקם הוא ביטוי מקראי מספר משלי המתאר את עמידותו ונחישותו של האדם הצדיק להתגבר על קשיים ולשוב ולקום לאחר נפילות. הביטוי מדגיש את כוחו של הצדיק להתמודד עם מכשולים ולעומתו את קשייו של הרשע להתמודד עם כישלונות. הביטוי מופיע בספר משלי: ”כִּי שֶׁבַע יִפּוֹל צַדִּיק וָקָם וּרְשָׁעִים יִכָּשְׁלוּ בְרָעָה.”. הפסוק מבטא את הרעיון שגם כאשר הצדיק נופל שוב ושוב, הוא ממשיך לקום בזכות אמונתו והשגחת ה'. לעומת זאת, הרשעים, שאינם נהנים מהשגחת ה', נכשלים בנפילה אחת. הביטוי "שבע יפול צדיק וקם" זכה לפרשנויות רבות על ידי פרשני המקרא לאורך הדורות. אברהם אבן עזרא מדגיש את הקשר בין נפילותיו של הצדיק לבין ההשגחה האלוהית המאפשרת לו לקום מחדש. הוא מסביר שהצדיק מתמודד עם רבות רעות, כפי שמתואר גם בספר תהלים (לד כ), אך למרות זאת, בזכות עזרת ה', הוא נחלץ מכל פגע. לעומת זאת, הרשעים, למרות כל תחבולותיהם נגד הצדיק, בסופו של דבר ייכשלו ברעה שחשבו על הצדיק. מצודת דוד מדגיש כי הצדיק, למרות נפילותיו המרובות, תמיד ימצא את הכוח לקום מחדש. הוא מתאר את ההבדל בין הצדיק לרשעים בכך שהרשעים, כאשר נופלים, אינם מצליחים לקום שוב, בעוד שהצדיק מצליח להתאושש ולהמשיך הלאה. בביטוי "שבע יפול צדיק וקם" נעשה שימוש בספרות, בשירה וביצירות אמנות שונות. הוא משמש כמקור השראה ליוצרים שמעוניינים להדגיש את חשיבות ההתמדה והנחישות.[דרוש מקור] משלי כ"ד ט"ז - הפירושים על הפסוק בוויקיטקסט ספר משלי, פרק כ"ד, פסוק ט"ז