laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
אלכסנדר בן צבי

אלכסנדר "אלכס" בן צבי (נולד ב-1956) הוא דיפלומט ישראלי. כיהן כשגריר ישראל ברוסיה מנובמבר 2020 ועד 2024. בן צבי נולד בצ'רנוביץ ועלה לישראל ב-1971. הוא בעל תואר ראשון ביחסים בינלאומיים ולימודים סלאביים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, בעל תואר שני בלימודי ביטחון לאומי מהמכללה לביטחון לאומי בבואנוס איירס שבארגנטינה, ותואר שלישי ביחסים בינלאומיים מאוניברסיטת דנוביוס בסלובקיה. הוא דובר שבע שפות. נשוי ואב לארבעה. ב-1983 הצטרף לשירות החוץ, שירת במחלקת מזרח אירופה ובנציגות ישראל בפולין. היה ממארגני מצעד החיים הראשון ב-1988. ב-1989 מונה למזכיר ראשון בשגרירות ישראל בפרו. ב-1991 עבר למחלקת העניינים הסובייטיים במשרד החוץ, וב-1992 מונה לקונסול ברוסיה. ב-1995 מונה לקונסול בארגנטינה. ב-1998 מונה לסגן מנהל מחלקת דרום אמריקה. ב-2001 למנהל מחלקת מרכז אמריקה והקאריביים. ב-2002 מונה לשגריר ישראל בקוסטה ריקה ושגריר לא-תושב לניקרגואה ולפנמה. ב-2006 מונה למנהל מחלקת דרום אמריקה במשרד החוץ. ב-2010 החל לכהן כשגריר ישראל בסלובקיה. ב-2015 מונה לראש אגף אירופה-אסיה במשרד החוץ. בספטמבר 2019 החל לכהן כשגריר ישראל בפולין. ביולי 2020 מונה לכהן כשגריר ישראל ברוסיה והחל לכהן בתפקיד בנובמבר אותה שנה. סיים את תפקידו ב-2024 והוחלף על ידי סימונה הלפרין. מדיה וקבצים בנושא אלכסנדר בן צבי בוויקישיתוף Israel's Ambassador to Poland, אתר שגרירויות של משרד החוץ אלכסנדר בן צבי, באתר שגרירות ישראל במוסקבה מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 1092 של ממשלת ישראל השלושים ושתיים, משנת 2009, באתר של משרד ראש הממשלה ניצן קידר, דובר משרד החוץ מונה לשגריר בבריסל, באתר ערוץ 7, 30 באוקטובר 2018 אלכס בן צבי מונה לשגריר במוסקבה; אירית בן אבא לשגרירה בבייג'ינג, באתר ynet, 28 ביולי 2020 מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 289 של ממשלת ישראל השלושים וחמש, משנת 2020, באתר של משרד ראש הממשלה
Come Undone (שיר של דוראן דוראן)

Come Undone (בישראל תורגם ל"כשאת שבורה") הוא סינגל שבוצע על ידי להקת הגל החדש הבריטית דוראן דוראן, ויצא לאור בשנת 1993. השיר יצא כסינגל השני מתוך האלבום השני דוראן דוראן של הלהקה שנושא את שמה וכונה "אלבום החתונה". מילות השיר נכתבו על ידי סיימון לה בון סולן הלהקה כמתנה לאשתו יסמין. השיר לא היה מיועד להיכנס לאלבום אך נכנס לבסוף. הזמרת טסה ניילס ביצעה בשיר קולות רקע. בשיר סימפול של קטע מהשיר Ashley's Roachclip שיצא בשנת 1974. השיר הגיע למקום השביעי במצעד בילבורד הוט 100, ולמקום ה-13 בבריטניה. למרות הצלחה חלקית ברחבי העולם, בישראל השיר זכה להצלחה גדולה. במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' שהה השיר לא פחות מחצי שנה, מתוכם שמונה שבועות לא רצופים במקום הראשון – הישגים נדירים עבור שיר לועזי. במצעד השנתי של התחנה לשנת 1993 השיר דורג במקום השני. הווידאו קליפ לשיר בוים על ידי ג'וליאן טמפל. הוא צולם באקווריום של לונדון ומופיעים בו דגים גרום-לשוניים. בסרטון נראית בחורה הקשורה בשלשלאות בתוך המים. בסיסט הלהקה ג'ון טיילור שולב בווידאו קליפ, אך לא השתתף למעשה בנגינתו. במקום זה השתמשה הלהקה בסינתיסייזר בס. מידע על היצירה "Come Undone" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "Come Undone" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Come Undone" באתר Discogs סרטון השיר "Come Undone" באתר יוטיוב Come Undone, באתר בילבורד
יעקב הלפרין (פירושונים)

האם התכוונתם ל... יעקב הלפרין – איש עסקים ונדבן חרדי, מייסד שכונת זיכרון מאיר בבני ברק ומקים מוסדות תורה וחינוך יעקב הלפרין (הנכד) – איש עסקים חרדי, מנכ"ל ושותף באופטיקה הלפרין. בנו של רפאל הלפרין ונכדו של יעקב יעקב אלפרין – שחקן ישראלי יעקב (אלפרין) אלפרון – עבריין ישראלי יעקב ניב (הלפרין) - מחנך וסופר ישראלי
במה קהל ואהבה

במה קהל ואהבה הוא אלבום ההופעה הראשון של הזמר-יוצר הישראלי ישי ריבו. האלבום יצא לאור ב-10 בספטמבר 2020, על ידי חברת התקליטים NMC. את האלבום הפיקו ריבו עצמו ומאור שושן. האלבום מחולק לשלושה חלקים: "במה" - ביצועים נבחרים מהופעות של שירים מתוך האלבומים "תוכו רצוף אהבה" ו"פחד גבהים", "קהל" - ביצועים נבחרים מהופעות של שירים מתוך האלבומים "שטח אפור" ו"אלול תשע"ט" ו"אהבה" - דואטים עם זמרים שונים. "אייכה": ישי ריבו ושולי רנד בדואט מרגש. צפו, באתר "סרוגים", 3 בספטמבר 2020
מוסקביץ' (בייסבול)

קבוצת הבייסבול המוסקבאית "מוסקביץ'" (ברוסית: Московский бейсбольный клуб Москвич) הוא מועדון בייסבול רוסי המתמודד באליפות רוסיה בבייסבול ולרשותה זכייה אחת באליפות, בעונת 2019. אליפות רוסיה בבייסבול זכייה (1): 2019 סגנות (4): 2000, 2008, 2017, 2018 מקום שלישי (2): 2007, 2020 אתר האינטרנט הרשמי של מוסקביץ' (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט ברוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קורנליוס וארלי

קורנליוס וארלי (באנגלית: Cornelius Varley‏; 21 בנובמבר 1781 – 2 באוקטובר 1873) היה צייר צבעי מים אנגלי ויוצר מכשירים אופטיים. הוא המציא את הטלסקופ הגרפי ואת המיקרוסקופ הגרפי. וארלי נולד בהאקני, אז כפר מצפון ללונדון, ב-21 בנובמבר 1781. הוא היה אח צעיר של ג'ון וארלי, צייר צבעי מים ואסטרולוג, וחבר קרוב של ויליאם בלייק. הוא התחנך על ידי דודו, יצרן מכשירים מדעיים, ואצלו רכש ידע במדעי הטבע. בסביבות 1800 הצטרף לאחיו בסיור בויילס והחל בחקר האמנות. עד מהרה עסק בהוראת רישום. בין השנים 1803–1859 הציג בצורה מזדמנת באקדמיה המלכותית לאמנויות וגם תרם באופן קבוע לתצוגות האגודה לצבעי מים, אשר בשנת 1803 הוא היה אחד ממייסדיה, ובה הוא היה חבר עד 1821. הוא נפטר בהמפסטד ב-2 באוקטובר 1873. עבודותיו האמנותיות של וארלי מורכבות בעיקר מנושאים קלאסיים שצייר אותם בקפידה, עם פריטים אדריכליים ודמויות. הוא פרסם סדרת תחריטים של סירות ומלאכות אחרות על נהר התמזה. הוא היה האדם הראשון שיצר תמונת טלפוטו. חייו כאמן היו קשורים עמוק לעיסוקיו המדעיים והטכניים. המצאותיו האופטיות היו שיפורים בקמרה לוסידה ובקמרה אובסקורה, ששימשה אמנים זמן רב ואפשרה לו לצייר גם נופים וגם לעשות מחקרים מיקרוסקופיים בפירוט ברור. הוא גם רשם פטנט ומכר את המצאותיו. אגודת האמנויות העניקה לו מדליות כסף בשנת 1831 וב-1833, ובמדליית הזהב של איזיס בשנת 1841 על שיפורים במיקרוסקופים. החידושים שלו כללו שלבים הנשלטים על ידי ידית ותאורת משנה. וארלי המציא את הטלסקופ הגרפי בשנת 1809, ורשם פטנט עליו בשנת 1811. מאחר שלא הצליח למצוא יצרן שייצור אותו, הוא התחיל לייצר בעצמו; זה היה עיסוקו העיקרי משנת 1814 ואילך. הוא הציג את הטלסקופ הגרפי בתערוכה הגדולה, וזכה במדליה, בשנת 1851. משרדו ייצר גם ציוד טלגרפי ומכשירי בדיקה. בשנת 1845 הוציא חוברת הסבר על הציוד האופטי והאמנות. הנאם האל, סופוק, 1801 נוף צפון ויילס, 1802 סירה על הנהר סירות דיג על הנהר דולגי. 1815 קרוונשייר, 1815 תכנון של מעבדה לכימיה. 1822 דיוקן של גבר מדיה וקבצים בנושא קורנליוס וארלי בוויקישיתוף Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Varley, Cornelius". Encyclopædia Britannica. 27 (11th ed.). Cambridge University Press. pp. 921, 922. Cornelius Varley and his Fantastical Patent Graphic Telescope Machine, WHYY Cornelius Varley - Graces Guide, www.gracesguide.co.uk Cornelius Varley Microscopes, www.microscope-antiques.com
רוס סטאר (בייסבול)

קבוצת הבייסבול "רוס סטאר" (ברוסית: Бейсбольный клуб РусСтар) הוא מועדון בייסבול רוסי המתמודד באליפות רוסיה בבייסבול ולרשותה זכייה אחת באליפות, בעונת 2020. הקבוצה מארחת את משחקיה ברוס סטאר ארנה, שהוא אצטדיון הבייסבול הראשון במוסקבה. אליפות רוסיה בבייסבול זכייה (1): 2020 סגנות (4): 1998, 1999, 2019 אתר האינטרנט הרשמי של רוס סטאר (ברוסית) רוס סטאר, ברשת החברתית VK אתר רשמי Матч "Русстар" – "Московские Волки" финальной серии ЧР по бейсболу прошел на RusStar Arena, מוסקבה 24 ערך זה הוא קצרמר בנושא ספורט ברוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סורת מוחמד

סורת מוחמד (בערבית: سورة محمد) היא הסורה ה-47 בקוראן, המונה 38 פסוקים. שם הסורה נגזר מהפסוק השני, בו מוזכר שמו של נביא האסלאם מוחמד. פסוקים 1–6 מתארים לכאורה את מעשיהם של אויביהם של המאמינים. בפסוקים 7–15 נטען כי המאמינים זוכים לתמיכתו של אללה מול אויביהם. פסוקים 16–32 מתארים לכאורה את תכונותיהם של המונאפיקון, אשר בין היתר מתוארים כאנשים אשר מעליבים את מוחמד ואת המסר שלו, ומשתפים פעולה באופן חשאי עם אויביו. פסוקים 33–38 עוסקים בעיקר בנושא הג'יהאד. חלק מפרשני הקוראן גורסים כי ניתן לסכם את הסורה הזאת בשש נקודות עיקריות: השוואה בין אמונה לבין כפירה. ג'יהאד. המונאפיקון. החשיבות של הפקת לקחים מההיסטוריה. מלחמות כמבחן אלוהי. מתן צדקה כסוג של ג'יהאד. מדיה וקבצים בנושא סורת מוחמד בוויקישיתוף סורת מוחמד, בתרגום הרמן רקנדורף, באתר ויקיטקסט TheLastDialogue, Surah Muhammad Summary, The Last Dialogue, ‏7 במרץ 2019 (באנגלית) Sura Muhammad, WikiShia (באנגלית) Makārim Shīrāzī, Tafsīr-i nimūna, כרך 21, עמ' 388
סמואל גלינדו

סמואל גלינדו סוהיירו (בספרדית: Samuel Galindo Suheiro; נולד ב-18 באפריל 1992) הוא כדורגלן בוליביאני, המשחק בעמדת הקשר ההתקפי באולווייס רדי. גלינדו התחיל את הקריירה שלו בריאל אמריקה המקומית. בינואר 2010, גלינדו חתם בארסנל מהפרמייר ליג. בקיץ 2010, גלינדו הושאל לסלמנקה. ב-15 באוקטובר 2010, גלינדו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–2 נגד רקראטיבו ולבה. עונה לאחר מכן הושאל לז'ימנסטיק טרגונה ובעונה שאחריה ללוגו. בינואר 2013, גלינדו הושאל לחורחה וילסטרמן. בקיץ 2013, גלינדו חזר לארסנל והצטרף לקבוצת המילואים שלה, אך לא זכה לדקות משחק בה כיוון שלא השיג היתר עבודה. ב-9 בינואר 2015, גלינדו הושאל לפורטוגזה, אמנם כעבור שבועיים חזר לארסנל מבלי ששיחק ולו דקת משחק אחת. בקיץ 2015, גלינדו חתם בקלאב פטרולרו. ב-26 בספטמבר 2015, הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 2–5 נגד קלאב סן חוסה. בהמשך הקריירה שיחק בספורט בויס וורנס, דה סטרונגסט, קלאב סן חוסה (קדנציה שנייה) ואולווייס רדי. בצעירותו, גלינדו שיחק בנבחרות הצעירות של בוליביה. ב-24 בפברואר 2010, גלינדו ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 0–5 למקסיקו. גלינדו, השתתף עם הנבחרת בקופה אמריקה 2019. דה סטרונגסט ליגת העל הבוליביאנית: 2016/2017 קלאב סן חוסה ליגת העל הבוליביאנית: 2018 סמואל גלינדו, באתר Transfermarkt סמואל גלינדו, באתר Soccerway סמואל גלינדו, באתר BDFutbol סמואל גלינדו, באתר National Football Teams סמואל גלינדו, באתר FootballDatabase.eu סמואל גלינדו, באתר ESPN
אופוסום צמרירי דרבי

אופוסום צמרירי דרבי (שם מדעי: Caluromys derbianus) הוא מין של יונק כיס ממשפחת האופוסומיים, המצוי בטבע ביערות הגשם ויערות נשירים טרופיים מאמריקה המרכזית ועד צפון אמריקה הדרומית מדרום מקסיקו עד קולומביה ואקוודור. הוא קיבל את שמו מהרוזן אדוארד סמית‑סטנלי, רוזן של דרבי, אשר בבעלותו היה מוזיאון שבו הוצגו העורות הראשונים של אופוסום זה. מין אופוסם זה הוא אחד משלושה מינים של אופוסום צמרירי והוא הגדול בבני הסוג. הוא מגיע לאורך ממוצע של 60 עד 70 סנטימטרים (כולל הזנב) ולמשקל 200 עד 400 גרם. האופוסום בעל עיניים גדולות חומות, חוטם ורוד וזנב ארו ולופתני המסייע לו להיתלות מענפי העצים. הוא פעיל בשעות הלילה, אז הוא משתמש בעיניו הגדולות כדי להחזיר אור. האופוסום יכול להאריך ימים עד 5 שנים ושלושה וחודשים. האופוסום חי רוב הזמן בין העצים הגבוהים ויורד לעיתים רחוקות. הוא אוכל כל הניזון מפירות, צוף פרחים של צמחים כמו פלפליים, קוציציים ועצי בלזה, מגוון חסרי חוליות כמו חרקים ועכבישים וגם מחולייתנים קטנים. המין חי לרוב בבדידות וביום נח בנקרות עצים. הטורף העיקרי שלו ביער הוא האוצלוט, אך האופוסום לרוב נמלט ממנו לסדקי עצים. הוא יכול גם לצווח בפראות או לנשוך בעזרת שיניו החדות את התוקף. האופוסום מזדווג בעונה היבשה באמריקה המרכזית (לרוב באזור פברואר) והנקבות ממליטות כעבור 28 ימי היריון ולד אחד עד שישה בכיסה, ללא עזרת הזכר. אופוסם זה לא נמצא בסכנה, אך כמה אוכלוסיות נפגעות מכריתת יערות. בעבר גם צדו אותו לפרוותו, דבר שכמה אינדיאנים עושים גם כיום. Caluromys derbianus aztecus - מצוי במקסיקו Caluromys derbianus canus - מצוי בניקרגואה Caluromys derbianus centralis - מצוי בקוסטה ריקה Caluromys derbianus derbianus - מצוי בקולומביה, אקוודור ובפנמה Caluromys derbianus fervidus - מצוי בשפלות צפון-מרכז גואטמלה ובצפון הונדורס Caluromys derbianus nauticus - מצוי רק באי גוברנדורה (Gobernadora Island), לחופיה המערביים של פנמה Caluromys derbianus pallidus - מצוי בפנמה מדיה וקבצים בנושא אופוסום צמרירי דרבי בוויקישיתוף אופוסום צמרירי דרבי, באתר ITIS (באנגלית) אופוסום צמרירי דרבי, באתר NCBI (באנגלית) אופוסום צמרירי דרבי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) אופוסום צמרירי דרבי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) אופוסום צמרירי דרבי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אופוסום צמרירי דרבי, באתר GBIF (באנגלית) אופוסום צמרירי דרבי באתר הרשימה האדומה של IUCN
תיכון דתי יבנה (חיפה)

ישיבת בני עקיבא יבנה חיפה (בעבר נקראה בית הספר הריאלי יבנה או תיכון דתי יבנה) היא מוותיקי המוסדות התיכוניים הדתיים בארץ ישראל. בעבר המוסד התנהל כבית ספר תיכון דתי, אך כיום המוסד מסונף למרכז ישיבות בני-עקיבא ומתנהל כישיבה תיכונית. בית הספר נוסד כמוסד חינוכי לכיתות היסודיות בשנת תרצ"ה (1934) על ידי יוצאי גרמניה דתיים בחיפה שלא היו שבעי רצון מהחינוך של תנועת המזרחי. הם פנו לד"ר אברהם כהן, שעלה מגרמניה זמן קצר קודם לכן והתיישב בתל אביב, והיה מוכן לקחת על עצמו את ניהול בית הספר. שם בית הספר נקרא "יבנה" על פי אמירתו של רבן יוחנן בן זכאי "תן לי יבנה וחכמיה" ובכך רצו לרמז על רצונם בהגברת לימודי היהדות. לשם "יבנה" נוסף הכינוי "הריאלי", מתוך כוונה למשוך אליו תלמידים. בית הספר היה לכתחילה על מפלגתי והיו בו תלמידים שהיו בנים להורים חברי המזרחי, אגודת ישראל ובלתי מפלגתיים. תפיסת החינוך דגלה ב"תורה עם דרך ארץ" כפי שהיה מקובל בקרב יהודי גרמניה החרדים. בית הספר עבר למבנים שונים בשכירות, כולם בשכונת הדר הכרמל. בשנים הראשונות היו בו רק כיתות של בית ספר יסודי. בהמשך צורפו אליו כיתות תיכון והמחזור הראשון נבחן בבחינות הבגרות בשנת ה'תש"א (1941). בטקס הסיום ציין הרב יהושע קניאל שזו הפעם הראשונה בה נבחנים בבגרות בתלמוד, באישור מחלקת החינוך של ממשלת המנדט. עם כל זאת, ברוב השנים הללו לא הייתה כיתת י"ב בבית הספר. רק משנת ה'תשי"א (1951) סיימו תלמידים את כיתה י"ב בצורה סדירה. בשנים מסוימות למדו בו גם בנות בכיתות נפרדות. לימים נפרדו מהמוסד כיתות היסוד שעברו למוסד נפרד בשכונת הדר הכרמל ומאז נקרא המוסד היסודי "יבנה – נצח ישראל". לאחר אברהם כהן ניהל את בית הספר ד"ר יצחק מילר. בתשי"ט הוא הוחלף על ידי הרב משה רבהון שניהל את בית הספר עד שנות ה-70 של המאה ה-20. בשנות ה-60 של המאה ה-20 עבר בית הספר למבנה גדול ברחוב הנגב, סמוך לשכונת הדר הכרמל. בשנת ה'תשל"ז (1976–1977) נפתחה במוסד מגמה של ישיבה תיכונית, במקביל לתיכון הרגיל. בראש הישיבה עמד הרב שלמה קליימן, שהיה עד אז ר"מ במדרשית נעם. בשנת 1994 עבר בית הספר למבנה חדש בשכונת רמת אלון. בשנת 2008 צורף המוסד לרשת ישיבות בני עקיבא. לקראת סוף שנת הלימודים 2022-2023 התפטר הרב יורם שמיר מתפקידו כמנהל הישיבה התיכונית. את מקומו תפס הרב יאיר הרשקוביץ. בוגרי תיכון דתי יבנה יעקב ויליאן, דת וחינוך בחיפה בשנים 1932–1948, עבודה לשם קבלת תואר מוסמך, אוניברסיטת בר-אילן, תשע"א, עמ' 110–117 יבנה – ישיבה תיכונית ובית הספר התיכון הדתי, חיפה תשמ"ח (חוברת לכנס הבוגרים והיובל) תיכון דתי יבנה, ברשת החברתית פייסבוק תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"ו, עמוד א' כך לפי תמונות המחזור שפורסמו בחוברת היובל במקור, "נצח ישראל" היה שמו של בית ספר יסודי ותלמוד תורה שהוקם בחיפה בתחילת המאה ה-20, כסניף של בית הספר נצח ישראל בפתח תקווה. ישיבת 'יבנה' חיפה מצטרפת למרכז ישיבות בני עקיבא אלי לוי, מקור ראשון 30 ביולי 2008 אריה יואלי, ‏הרב יאיר הרשקוביץ נבחר לראש ישיבת יבנה בחיפה, באתר "סרוגים", 16 באוגוסט 2023
יש לי חור בלב בצורה שלך

יש לי חור בלב בצורה שלך הוא סינגל של להקת ג'ירפות בשיתוף עם הזמרת Damsel Is Depressed, אשר יצא לאור ב-10 בנובמבר 2019. השיר נכתב על ידי סולן הלהקה גלעד כהנא, הולחן על ידי כהנא והזמר-יוצר עטר מיינר והופק על ידי חברי הלהקה ביחד עם מיינר. בראיון לאתר כלכליסט סיפר כהנא על החיבור למיינר: "ראיתי אותו בפעם הראשונה לפני כמה שנים בתדר וזיהיתי משהו. בפעם הראשונה שהופעתי איתו אמרתי לו, ‘אתה כוכב, אתה מבין את זה?’. והוא ענה, ‘או. קיי’. הוא מתוק אמיתי. אז הוא הביא לי כמה ביטים והביט הזה נהיה שיר של ג’ירפות". על תוכן השיר סיפר כהנא: "בגלל שהרבה פעמים מתייחסים אליי ככותב רציני, לפעמים אני רוצה להיות מטומטם לגמרי. אני חושב שהשיר הזה נכתב מתוך טמטום מוחלט שלי, בקטע טוב. לבי עלה על גדותיו. אני אוהב להיות עמוק ואני אוהב להיות רדוד, זה כיף להשתולל לפעמים". גם לתוכניתה של איריס קול ב-103fm העניק כהנא ראיון, בו אמר על השיר: "הבת שלי ניגשה אליי אחרי חופשת הקיץ וסיפרה לי שהיא מתגעגעת לחברה שלה, ושיש לה חור בלב בצורה שלה, אחרי תקופה השמעתי לה את השיר ואמרתי לה שהמשפט היה רעיון שלה, היא בכלל לא זכרה את זה, ואמרה לי 'אני לא אמרתי כזה דבר'". הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם בסמוך לצאתו של הסינגל בערוץ היוטיוב הרשמי של להקת הג'ירפות, והוא בוים על ידי בסיסט הלהקה יאיר קז. לדף השיר באתר הספרייה הלאומית מאיה נחום שחל, למלא את החור בלב עם להקת הג'ירפות, באתר כלכליסט, 1 בדצמבר 2019 איריס קול, שיר של געגוע, באתר 103fm ג׳ירפות - יש לי חור בלב בצורה שלך / קליפ רשמי, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:38)
מפרץ סטאק (ארץ אנדרבי)

מפרץ סטאק (באנגלית: Stack Bay; מילולית: מפרץ הערימה) הוא מפרץ קטן, בארץ אנדרבי, שבאנטארקטיקה. המפרץ ממוקם בין מצוק וסט סטאק, לבין שפכו של קרחון הוסיזן. המפרץ מופה על ידי קרטוגרפים נורווגים, בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת לארס כריסטנסן (בעונת המחקר 1937–1936). שמו של המפרץ ניתן לו על ידי הקרטוגרפים הנורווגים - והם קראו למפרץ "Skotvika" (בנורווגית: מפרץ סטאק), בשל קרבתו למצוק וסט סטאק, ששמו ניתן לו על ידי אנשי משלחות דיסקברי, שהגיעו לאזור על הספינה ויליאם סקורסבי, בשנת 1936 (השם של המצוק הוא תיאורי - "ערימת האבנים"). השם הנוכחי של המפרץ, הוא תרגום של השם הנוורגי. איסט סטאק וסט סטאק מפרץ סטאק באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מפרץ סטאק באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה מפרץ סטאק באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה מפת אזור מפרץ סטאק מפרץ סטאק באתר marineregions גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית מידע גאוגרפי והיסטורי
גאטאן בונג

תומאס גאטאן בונג (בצרפתית: Thomas Gaëtan Bong; נולד ב-25 באפריל 1988) הוא כדורגלן עבר קמרוני, ששיחק בעמדת המגן השמאלי. בונג נולד בסאקביימבה שבקמרון. בונג התחיל את הקריירה שלו בקבוצות מקומיות בקמרון ובגיל 14, הצטרף לקבוצת הנוער של מץ. ב-10 בדצמבר 2005, בונג ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 1-1 נגד סושו. במהלך העונה, הרבה לסבול מפציעות ורשם בסך הכל רק עוד שתי הופעות עד לסיום העונה. בקיץ 2008, בונג הושאל לטור מהליגה הצרפתית השנייה. ב-22 באוגוסט 2008, בונג ערך את הופעת הבכורה שלו בטור בהפסד 1–2 לדיז'ון. ב-29 ביולי 2009, בונג שוחרר ממץ וחתם בוואלנסיין תמורת 595 אלף פאונד. בונג, ערך את הופעת הבכורה שלו בוואלנסיין בהפסד 1–3 לנאנסי. ב-20 בינואר 2010, בונג כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–2 נגד בולון. בקיץ 2011, בונג סיכם בסטאד רן, אך לבסוף נשאר בוואלנסיין. ב-19 באוגוסט 2013, בונג חתם לשלוש שנים באולימפיאקוס מליגת העל היוונית תמורת 850 אלף פאונד. 6 ימים לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 2–1 נגד אטרומיטוס. ב-8 בינואר 2014, בונג כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 4–0 נגד אסטרס טריפולי במסגרת הגביע היווני. ב-2 בפברואר 2015, בונג חתם בוויגאן את'לטיק מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-24 בפברואר 2015, בונג ערך את הופעת הבכורה שלו בוויגאן בהפסד 0–1 לקארדיף סיטי. בסיום העונה, בונג ירדה לפוטבול ליג הראשונה. ב-2 ביולי 2015, בונג חתם בברייטון אנד הוב אלביון. את הופעת הבכורה שלו, בונג ערך בניצחון 1–0 נגד נוטינגהאם פורסט. ב-29 באוגוסט 2015, בונג הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 3–2 נגד איפסוויץ' טאון. ב-24 באוקטובר 2015, קרע את הגיד בתיקו 0–0 נגד פרסטון נורת' אנד ונעדר במשך כארבעה חודשים. בונג היה שותף לעליה של הקבוצה לפרמייר ליג בעונת 2016/2017. ב-30 בינואר 2020, בונג חתם לשנה וחצי בנוטינגהאם פורסט. ב-11 בפברואר 2020, בונג ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 0–1 לצ'רלטון את'לטיק. בצעירותו, בונג שיחק בנבחרת הצעירה של צרפת, בה רשם הופעה אחת. בשנת 2010, בונג החליט לייצג את קמרון, מולדתו. ב-1 ביוני 2010, בונג ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 0–1 לקמרון. בונג, נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2010, ואף השתתף במשחק נגד הולנד. בשנת 2014, בונג הסתכסך עם ההתאחדות לכדורגל בקמרון, לכן לא זומן לסגל הנבחרת במשך ארבע שנים. ב-8 בספטמבר 2018, בונג חזר לסגל הנבחרת ואף שיחק בתיקו 1–1 נגד קומורו. ב-20 בנובמבר 2018 ענד לראשונה את סרט קפטן הנבחרת בהפסד 0–1 נגד ברזיל. אולימפיאקוס ליגת העל היוונית: 2013/2014 מדיה וקבצים בנושא גאטאן בונג בוויקישיתוף גאטאן בונג, ברשת החברתית אקס (טוויטר) גאטאן בונג, באתר Transfermarkt גאטאן בונג, באתר Soccerway גאטאן בונג, באתר BDFutbol גאטאן בונג, באתר WorldFootball.net גאטאן בונג, באתר National Football Teams גאטאן בונג, באתר FootballDatabase.eu
מפרץ סטאק

האם התכוונתם ל... אנטארקטיקה מפרץ סטאק (ארץ אנדרבי) – מפרץ בארץ אנדרבי שבאנטארקטיקה ניו זילנד מפרץ סטאק (איי האנטיפודה) – מפרץ באיי האנטיפודה שבניו זילנד סטאק
קופים צרי-אף

קופים צרי אף (שם מדעי: Catarrhini) היא קבוצה גדולה בסדרת הפרימטים הכוללת את הקופים החיים בעולם הישן ואת בני האדם. היא קרויה "צרי אף" משום שהנחיריים נפתחים כלפי מטה או קדימה. קבוצה זו התפתחה בנפרד מקופי העולם החדש לאחר ניתוקה של אפריקה מאמריקה הדרומית באאוקן לפני כ-45 מיליון שנה. הקבוצה כוללת את המשפחות: על-משפחה Cercopithecoidea משפחה קופים בעלי זנב (Cercopithecidae), שישה-עשר סוגים בארבע תת-משפחות על-משפחה הומינואידים (Hominidae) משפחה הילובטידיים (Hylobatidae) משפחה הומינידיים (Hominidae) על-משפחה Propliopithecoidea - נכחדה משפחה Propliopithecidae - בה האגיפטופיתקוס. משפחה Oligopithecidae - בה הקטופיטקוס. על-משפחה Saadanioidea - נכחדה משפחה Saadaniidae קופים רחבי-אף קופים צרי-אף, באתר NCBI (באנגלית) קופים צרי-אף, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
קצב זניתי לשעה

באסטרונומיה, הקצב הזניתי לשעה (קז"ש) של מטר מטאורים הוא מדד של עוצמת המטר: זהו מספר המציין כמה מטאורים ייראו בשעה אחת בתנאי תצפית מיטביים, כלומר במקום חשוך עם שמיים נקיים. הספירה היא רק של מטאורים הניתנים לצפייה בעין ללא ציוד עזר, כלומר, מטאורים שדרגת הבהירות נראית שלהם קטנה מ־6.5 (שזו בקירוב דרגת הבהירות המרבית שבה יכולים בני אדם להבחין בתנאי תצפית מיטביים) ובהנחה שנקודת הרדיאנט (radiant) של המטר נמצאת בזנית. בפועל מספר המטאורים הנצפים בשעה יהיה קטן יותר, משום שרק לעיתים נדירות (ולזמן מוגבל) נמצאת נקודת הרדיאנט בזנית ממש. ככל שנקודת הרדיאנט קרובה לאופק, וככל שהצופה קרוב למקורות אור (או שהירח נמצא בשמים), כך ייראו פחות מטאורים. ניתן לחשב את הקצב הזניתי לשעה על ידי תצפית ישירה ואז חישובו באמצעות הנוסחה: Z H R = H R ¯ ⋅ F ⋅ r 6.5 − l m s i n ( h R ) {\displaystyle ZHR={\cfrac {{\overline {HR}}\cdot F\cdot r^{6.5-lm}}{sin(hR)}}} כאשר: H R ¯ {\displaystyle {\overline {HR}}} הוא הקצב שנצפה בפועל (מספר המטאורים שנצפה מחולק בזמן התצפית בשעות). F = 1 1 − k {\displaystyle F={\cfrac {1}{1-k}}} הוא גורם תיקון כאשר לא ניתן לצפות בכל השמים (למשל עקב עננים או עצים/בניינים המסתירים חלק משדה הראיה) ו- k {\displaystyle k} הוא האחוז משטח השמים שלא ניתן לצפייה. לדוגמה, אם רבע מהשמים מעוננים אז - F = 1 1 3 {\displaystyle F=1{\cfrac {1}{3}}} . r 6.5 − l m {\displaystyle r^{6.5-lm}} הוא גורם תיקון כאשר הצופה לא מסוגל להבחין בעצמים עם דרגת בהירות גבוהה מ- l m {\displaystyle lm} ו- r {\displaystyle r} הוא גודל המאפיין כמות המטאורים על פי בהירותם. לדוגמה, עבור r = 2 {\displaystyle r=2} וצופה שמסוגל להבחין בעצמים עם בהירות מדרגה 6.0 לכל היותר, צריך להכפיל ב- 2 6.5 − 6.0 = 2 {\displaystyle 2^{6.5-6.0}={\sqrt {2}}} . s i n ( h R ) {\displaystyle sin(hR)} ‎ הוא גורם התיקון למיקום של נקודת הרדיאנט של המטר ו- h R {\displaystyle hR} הוא הגובה של נקודת המוצא מהאופק במעלות. לדוגמה, אם נקודת הרדיאנט נמצאת בגובה של 30° מעל האופק צריך לחלק את תוצאת המדידה ב- s i n ( 30 ) = 0.5 {\displaystyle sin(30)=0.5} . נקודת הרדיאנט היא הנקודה ברקיע שנראה כאילו כל המטאורים מגיעים ממנה.
אל תעש עמנו כלה

הפיוט אל תעש עמנו כלה הוא תחינה שהתחברה ככל הנראה מאות שנים אחדות לאחר חורבן בית שני, ותוכנו הוא בקשת ישועה לאומית ורוחנית לעם ישראל: בקשה על שיבת ציון, על חידוש הסנהדרין, ועל כך שעם ישראל ינצח את אויביו. בכתב יד מלפני המאה ה-8, ובו קטעים מתפילת יום הכיפורים, נמצא פיוט זה. כתב יד זה הוא מכתבי היד העבריים הבודדים ששרדו מתקופת הדממה. לפי נוסח הספרדים ויהודי תימן פיוט זה נאמר בסליחות הנאמרות בכל השנה בימים שני וחמישי, כחלק מאמירת התחנון (שבימי ב' וה' כולל אמירת סליחות), וכן כחלק מהסליחות הנאמרות בימי חודש אלול ועשרת ימי תשובה. גם ביום הכיפורים נאמר פיוט זה בסליחות אצל יהודי ספרד ותימן. גם לפי מנהג יהודי אשכנז הפיוט נאמר ביום הכיפורים כחלק מהתחינות לאחר סדר העבודה במוסף של יום הכיפורים. בנוסף, הוא נאמר כחלק מסדר יום כיפור קטן. ייתכן שהפיוט נכתב במקורו בארץ ישראל כדי שיאמר כתחינה ביום הכיפורים, ורק במנהגי ספרד (או בבל) הוא הועבר לשמש כסליחה. הפיוט בנוי באקרוסטיכון לפי סדר אתב"ש, ויש בו הרמזים רבים. רבי דוד אבודרהם כתב שפיוט זה הוא היחיד מפיוטי יום הכיפורים שדורש פירוש, ולכן כתב ביאור לפיוט בספרו. לפיוט לחנים עתיקים רבים לפי מנהגי עדות שונות. אל תעש עמנו כלה, באתר הפיוט והתפילה (ניתן להאזין ללחנים שונים של הפיוט באתר) מהדורה אקדמית של הפיוט מתוך מחזור גולדשמידט. רומז ללשון הכתוב בספר ירמיהו, פרק ה', פסוק י"ח: "וְגַם בַּיָּמִים הָהֵמָּה נְאֻם ה' לֹא אֶעֱשֶׂה אִתְּכֶם כָּלָה". על פי לשון הכתוב בספר דברים, פרק ל"ב, פסוק מ"א: "אִם שַׁנּוֹתִי בְּרַק חַרְבִּי וְתֹאחֵז בְּמִשְׁפָּט יָדִי". בשורה זו הוא מבקש בקשה לאומית: גם כאשר מגיעה תוכחה, ומתברר שישראל עשו עוונות רבים, אנו מבקשים ששמנו יישאר קיים וכתוב בספרו. נסמך על בקשת משה רבנו בספר שמות, פרק ל"ב, פסוק ל"ב: "וְעַתָּה אִם תִּשָּׂא חַטָּאתָם וְאִם אַיִן מְחֵנִי נָא מִסִּפְרְךָ אֲשֶׁר כָּתָבְתָּ". על פי הפסוק בספר ירמיה, פרק ל', פסוק י"ח: "הִנְנִי שָׁב שְׁבוּת אָהֳלֵי יַעֲקוֹב", ויעקב מכונה "תם" בספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק כ"ז. על פי הכתוב במגילת שיר השירים, פרק ז', פסוק ג': "שָׁרְרֵךְ אַגַּן הַסַּהַר אַל יֶחְסַר הַמָּזֶג". בתלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ל"ז, עמוד א' דרשו פסוק זה על הסנהדרין, שיש להשאיר מהם לכל הפחות עשרים ושלושה דיינים, וכאן הנוסח הוא בקשה להשבת מוסד זה למקומו על פי ספר זכריה, פרק ט', פסוק י"ב: "שׁוּבוּ לְבִצָּרוֹן אֲסִירֵי הַתִּקְוָה". הביטוי "אסירי התקווה" פירושו אלה הקשורים בתקוות הישועה בחוזק רב. NLI - Book Reader Viewer, bookreader.nli.org.il ראו כאן. למנהג הספרדים הסליחה נאמרת אחרי אמירת הסליחה אנשי אמונה אבדו, אל מלך ושלוש עשרה מידות הרחמים, הסליחה תמהנו מרעות, אל מלך ושלוש עשרה מידות הרחמים. ראו כאן. ראו שולמית אליצור, "לאופיו ולנתיבות השפעתו של המרכז הפייטני בבבל: הרהורים בעקבות ספריה של טובה בארי", תרביץ עט [ב] (תש"ע/תשע"א), עמ' 246. בתחילת דבריו כתב האבודרהם: "כל הסליחות שאומר ש"צ ביום הכפורים אינם צריכים פירוש כי מבוארים הם, חוץ מזה שהוא צריך פירוש"