laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
כפר סאבא

כַּפְר סַאבַּא (בערבית: كفر سابا), הידוע גם בשם כפר סבא הערבית, היה כפר ערבי בנפת טולכרם ממזרח לעיר כפר סבא, ובו מסגד, מאוזוליאום ובית קברות מוסלמי. הכפר נכבש במהלך מבצע מדינה בזמן מלחמת העצמאות על ידי חטיבת אלכסנדרוני, ב-13 במאי 1948. לכפר מקורות עתיקים מימי תקופת בית שני, ומקור שמו ביישוב היהודי כפר סבה המוזכר בכתובת רחוב. ניתן למצאו בכתבים של הגאוגרפים הערביים אל־מֻקַדַסִי ונאצר כוסרו מהמאה ה-10. הכפר מופיע ברישומי המס העותמ'אנים משנת 1596 בנחיאת בני צעב בסנג'ק שכם. הקרן לחקר ארץ ישראל תיעדה בשנות ה-70 של המאה ה-19 את כפר סאבא ככפר בגודל בינוני ששכן על תל ובתיו בנוים לבני טיט ואבן. האוכלוסייה בו הוערכה ב-800 נפשות. סמוך לנבי ימין שכנה באר מים טובה. מצפון ומדרום השתרעו מטעי זיתים. לכפר היו שני מבנים מקודשים - נבי יאמין ונבי סֻראקה, מול נבי יאמין. בשנתה האחרונה של מלחמת העולם הראשונה, 1917, הפך הכפר לזירת מלחמה בין קווי החפירות העות'מאניים והבריטיים, תוך גרימת נזק רב לכפר ועזיבת תושביו, בדומה לגורל תושבי כפר סבא היהודים. הכפר נבנה מחדש לאחר המלחמה. במפקד האוכלוסין המנדטורי משנת 1922 נמנו בכפר 546 נפשות. בסקר הכפרים משנת 1945 נאמדה אוכלוסיית הכפר ב-1,270 תושבים. ב-13 במאי 1948, במהלך מלחמת העצמאות, כבשו את הכפר יחידות של חטיבת אלכסנדרוני, וגרמו בכך לפינוי המוני של תושבי הכפר, שנהרו מזרחה וגרמו לבהלה בקלקיליה ובכפרים סביבה, ולמנוסה המונית מיישובים אלה. לאחר המלחמה הוקמו על השטחים החקלאיים של הכפר מושב נווה ימין ב-1949 וקיבוץ ניר אליהו ב-1950. בית ברל, שנוסד ב-1946, התרחב אף הוא לשטחים החקלאיים של הכפר. העיר כפר סבא התרחבה מזרחה, ושיכון קפלן שוכן על השטח בו שכן המרכז הבנוי של הכפר. חלקו מכונה "הגן הארכאולוגי של כפר סבא" או "תל כפר סבא" ומוצגים בו מספר ממצאים ארכאולוגיים שנמצאו במקום. ההיסטוריון הפלסטיני וליד ח'אלדי כתב בתחילת שנות ה-90 שמן הכפר נותרו בית הספר (ברחוב השקמה בעיר) ובית העלמין. דן אבן: שנות שירות, הוצאת מלוא, 1973 מדיה וקבצים בנושא כפר סאבא בוויקישיתוף Sharif S. Elmusa, Muhammad Ali Khalidi, All that Remains: The Palestinian Villages Occupied and Depopulated by Israel in 1948, Institute for Palestine Studies, 1992, עמ' 555, ISBN 978-0-88728-224-9. (באנגלית) Wolf Dieter Hütteroth, Kamal Abdulfattah, Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th [sixteenth Century], Fränkische Geographische Ges., 1977, עמ' 140, ISBN 978-3-920405-41-4. (באנגלית) [1] Roy Marom, השרון ופתיחת מערכת מגידו במלחמת העולם הראשונה, אריאל, 2015)) מלחמת העולם הראשונה בשרון - זכרונות ומורשת, השרון ופתיחת מערכת מגידו במלחמת העולם הראשונה, הוצאת אריאל, 2015-01-01, עמ' 37-33 בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 167. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גבעת רזן

גבעת רזן (באנגלית: Rezen Knoll; בבולגרית: връх Резен ) היא גבעה במזרח האי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה . גובהה של הגבעה 433 מטרים מעל פני הים. קרחון פרוניקה גובל בגבעה ממזרח ומצפון וממערב לה. אוכף רזן מקשר בין הגבעה לבין מצוק בורדיק. רוחבה של גבעה רזן 250 מטרים; אורכה של גבעת רזן 500 מטרים (בכיוון מזרח - מערב). פסגת גבעת רזן, והמדרונות המערביים והצפוניים של גבעת רזן, אינם מכוסים קרח בחלקם. הגבעה ממוקמת 3.94 קילומטרים מדרום-מערב להר בוולס; הגבעה ממוקמת 3.07 קילומטרים מזרחית - דרום-מזרחית מנקודת אלקו; הגבעה ממוקמת מזרחית - צפונית-מזרחית מגבעת סינומורץ; הגבעה ממוקמת 1.56 קילומטרים צפונית - מזרחית מפסגת ברדיק; ו-630 מטרים צפונית - צפון-מערבית מפסגת ברדיק המערבית. הגבעה מופתה לראשונה, בשנת 1968, באופן גס, על ידי סוקרים בריטיים. מיפוי מפורט יותר בוצע בשנת 1991, על ידי Servicio Geográfico del Ejército. מקומה המדויק של הגבעה, גובהה, ומיפוי מרחקה מאתרים סמוכים, נעשה על ידי הסקר טופוגרפי בולגרי בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1995–1996. פסגת מאלק, ופסגת גוליאם הם שמות תיאוריים של פסגות הר ויטושה הסמוך לסופיה, בירת בולגריה. מאלק - משמעו "קטן" בבולגרית, ו"גוליאם"משמעו "גדול" בבולגרית. "רזן" משמעו "פרוסה" בבולגרית - פסגת "מאלאק רזן" היא פסגת "הפרוסה הקטנה", ו"גוליאם רזן" היא פסגת "הפרוסה הגדולה". גבעת רזן שבאנטארקטיקה נקראת על שם שתי פסגות אלה של הר ויטושה שבבולגריה. הטיפוס הראשון לפסגת הגבעה בוצע על ידי הבולגרים קוזמן טוחייב (Kuzman Tuhchiev), דימו דימוב (Dimo Dimov) ואיבן טשוקוב (Ivan Tashukov) מבסיס סנט קלימנט אוחרידסקי בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1994–1995.
דאקה (פירושונים)

האם התכוונתם ל... דאקה – בירת בנגלדש דאקה (הונגריה) – כפר בהונגריה אדגר דאקה – פלאונטולוג, גאולוג ופילוסוף גרמני פאטסון דאקה – כדורגלן זמבי דקה (פירושונים)
אופה

אופה (בעברית נקרא גם "נחתום"), להבדיל מקונדיטור, הוא אדם שעוסק באפייה, בדרך כלל של לחם לסוגיו, אך גם מיני מאפה אחרים, כגון עוגות, עוגיות וכיוצא בזה. מקום עבודתו של האופה נקרא "בית מאפה" או "מאפייה". אפייה היא פעילות עתיקת יומין. קבוצת האנשים הראשונה שאפתה לחם הייתה המצרים הקדמונים, כנראה בראשית האלף ה-8 לפנה"ס. אופי לחם עובדים כיום כשכירים במאפיות, ולפעמים הם בעלים של מאפיות משלהם. אופים שעובדים במאפיות גדולות משמשים בדרך כלל כמפקחי איכות, שכן עיקר מלאכת האפייה נעשה באמצעות מכונות. מאפיות קטנות הן פעמים רבות עסקים משפחתיים. בדרך כלל מאפיות קטנות עוסקות ביצור סוג פרטני של לחמים. בשנים האחרונות נעשו נפוצות רשתות לאפיית לחם, בעסקים עצמאיים או במסגרת רשתות השיווק. משנת 1951 עד 1998 התקיים במסגרת דיני העבודה בישראל חוק איסור אפיית לילה. חוק זה נחקק בעקבות אמונה בינלאומית, ואסר אפייה מסחרית בשעות הלילה, כלומר משעה 22:00 ועד שעה 6:00, בנימוק שאפייה בלילה מזיקה לבריאות העובד, ויש לה השפעה רעה על כל אורח החיים של העובד. לא הייתה הקפדה על קיומו של החוק, ובסופו של דבר הוחלט לבטלו. אין הנחתום מעיד על עיסתו
תהילים מ"ב

תהילים מ"ב הוא המזמור הארבעים ושניים בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-41) זהו המזמור הראשון בספר השני של תהילים. המזמור מיוחס לבני קרח המוזכרים בספר דברי הימים כבני לוי וכמשוררים במקדש. בדומה למזמורים מ"ג, מ"ד, מ"ה, מ"ו, מ"ז, מ"ח, מ"ט, פ"ד, פ"ה, פ"ז ופ"ח. המפרשים נחלקו אודות חלקם במזמורים, יש הטוענים שהם חיברו את המילים או הלחן ויש המפרשים שהם אלו שנהגו לזמרו במקדש. יש האומרים כי אמירת הפרק היא סגולה לבנין הבית מזמור מ"ב מורכב משנים עשר פסוקים ומהווה חלק מיחידה אחת יחד עם מזמור מ"ג. שני המזמורים יחד מתארים שיר געגועים לקרבת אלוהים דרך מקדשו. לשיר שלושה בתים, שניים בפרק מ"ב, והשלישי בפרק מ"ג. הפזמון החוזר חותם כל בית בפנייה של המשורר אל נפשו להתעודד "מַה תִּשְׁתּוֹחֲחִי נַפְשִׁי וַתֶּהֱמִי/וּמַה תֶּהֱמִי עָלָי..."(פסוקים ו' י"ב ופסוק ה' בפרק מ"ג). המשורר מביע רגשות עזים של געגועים ורצון לחידוש המפגש עם אלוהיו:"כְּאַיָּל תַּעֲרֹג עַל אֲפִיקֵי מָיִם כֵּן נַפְשִׁי תַעֲרֹג אֵלֶיךָ אֱלֹהִים"(ב). "צָמְאָה נַפְשִׁי... מָתַי אָבוֹא וְאֵרָאֶה פְּנֵי אֱלֹהִים"(ג). "אֵלֶּה אֶזְכְּרָה..."(ד) ומסיים בפזמון המבטא את הייחול לאלוהים:"מַה תִּשְׁתּוֹחֲחִי נַפְשִׁי וַתֶּהֱמִי עָלָי הוֹחִילִי לֵאלֹהִים כִּי עוֹד אוֹדֶנּוּ יְשׁוּעוֹת פָּנָיו"(ו). המשורר ממשיך להתגעגע ומדגים את רשותיו בדימויים במצויים בטבע ב"אֶרֶץ יַרְדֵּן וְחֶרְמוֹנִים"(ז). כמו מים שחבל ארץ זה משופע בהם כך גם חווית המשורר:"כָּל מִשְׁבָּרֶיךָ וְגַלֶּיךָ עָלַי עָבָרוּ". ותיאורים אלו גורמים למשורר לתחושות געגוע וחרדות נטישה:"לָמָה שְׁכַחְתָּנִי לָמָּה קֹדֵר אֵלֵךְ בְּלַחַץ אוֹיֵב". ממשיך בפרק מ"ג. הפרק נאמר על פי נוסח הספרדים לפני ערבית של סוכות. לדעת הגר"א, מזמור זה הוא שיר של יום ליום טוב שני של גלויות בסוכות. הפרק הוא אחד מעשרת הפרקים הנאמרים בתיקון הכללי. כאיל תערוג - ניגון חב"ד. כאייל תערוג - מוטי שטיינמץ. כאייל תערוג - מוטי שטיינמץ בלחן של יצחק אונגר, באלבומו עתיק יומין. כאייל תערוג - יעקב שוואקי. פסוקים ב'-ג', כאיל תערוג, הולחנו ומהווים את אחד השירים המקובלים לסעודה שלישית. "פזמון" השיר "מה תשתוחחי"(פסוקים ו',י"ב ופסוק ה' בפרק מ"ג) הולחן בלחנים רבים. פסוק ד' הולחן והושר בידי להקת בני הרבנים. מדיה וקבצים בנושא תהילים מ"ב בוויקישיתוף תהילים מ"ב מתוך פרויקט 929 כאייל תערוג, סרטון באתר יוטיוב מזמור מ"ב במוקד התהילים הארצי סידור נוסח עדות המזרח, סוכות, ערבית ליום א. מעשה רב, הלכות סוכה, רלד. להרחבה: ראה בערך כאיל תערוג מוטי שטיינמץ, כאייל תערוג, לצפייה באתר יוטיוב. יעקב שוואקי, כאייל תערוג להאזנה באתר יוטיוב. "כאייל תערוג" באוצר הזמירות מה תשתוחחי נפשי, סרטון באתר יוטיוב היתה לי, סרטון באתר יוטיוב
Threat to Survival

Threat To Survival (בתרגום חופשי לעברית: איום על ההישרדות) הוא אלבום האולפן החמישי של להקת הרוק האמריקאית שיינדאון. האלבום יצא לאור ב-18 בספטמבר 2015. ארבעה סינגלים ליוו את צאת האלבום, הראשון, "Cut the Cord", יצא ב-29 ביוני 2015. אחריו יצאו "State of My Head" ב-9 באוקטובר, "Asking for It" ב-5 באפריל 2016 ו-"How Did You Love" ב-4 באוקטובר. השיר "Black Cadillac" יצא גם הוא לפני צאת האלבום, כסינגל שיווקי. בפברואר 2018 הכריז איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי על האלבום כאלבום זהב, לאחר שבארצות הברית נמכרו חצי מיליון עותקים מהאלבום. האלבום קיבל ביקורות מעורבות. צוות האתר "Sputnikmusic" טען שהאלבום "חסר תוכן לחלוטין", והוסיפו ש"הלחנים פשוט לא זורמים והפזמונים לרוב אינם זכירים. העיבוד של כלי הנגינה חסר מאוד, בלשון המעטה, והרעיונות החדשניים שלהם מפוקפקים לכל היותר. אין כלל תוכן לירי, רגשי או מוזיקלי". למרות זאת האתר ציין שהשיר "Cut the Cord" מצליח להיות אחד הסינגלים הטובים של הלהקה. האתר "AllMusic" היה פחות שלילי ואמר שהאלבום מוכיח שלשיינדאון יש עדיין דלק במיכל, ואף על פי שהנדידה מדי פעם לרדידות של המיינסטרים עלולה לפצל חלק מהמאזינים, יש באלבום מספיק כדי לשמור על המעריצים מרוצים. השירים נכתבו על ידי ברנט סמית ודייב באסט, למעט במקרים שבהם צוין אחרת. שיינדאון ברנט סמית – סולן זאק מאיירס – גיטרה, קולות רקע אריק בס – בס, קולות רקע, הפקה נוספת, הנדסה, הפקה והקלטה בשיר "Cut the Cord" ברי קרץ' – תופים וכלי הקשה מוזיקאים נוספים פטריק וורן – צ'מברלין, סינתיסייזר ותכנות בשירים "Misfits" ו-"Thick as Thieves" לין מייברי ושרי בראון - קולות רקע בשירים "Black Cadillac" ו-"Oblivion" דלייני מקלרוי – קולות רקע נוספים בשיר "Cut the Cord" מידע על האלבום Threat to Survival באתר MusicBrainz מידע על האלבום Threat to Survival באתר AllMusic האלבום Threat to Survival באתר Discogs "Five Finger Death Punch And Shinedown Announce Co-Headlining Tour; Sixx:A.M. To Support". blabbermouth.net. 26 באפריל 2016. {{cite web}}: (עזרה) "Shinedown Announce New Album 'Threat to Survival'". Loudwire. "Shinedown stream new song "Black Cadillac"". BraveWords Magazine. 14 באוגוסט 2015. {{cite web}}: (עזרה) James Christopher Monger. "Threat to Survival". AllMusic. "Threat To Survival Review". "Review: Shinedown - Threat to Survival - Sputnikmusic". "Shinedown, 'Threat To Survival' - Album Review". Loudwire.
Appium

Appium הוא כלי קוד פתוח שנועד לבדיקות אוטומציה לאפליקציות Android וIOS. התוכנה פותחה על ידי דן קולר ב-2011 תחת השם IOSauto ונכתבה בשפת התכנות C#. באוגוסט 2012, פורסם הקוד של התוכנה תחת כללי הקוד הפתוח ברישיון Apache2. בינואר 2013, Sause labs הסכימה לממן את Appium והניעה את שכתוב הקוד שלה תוך שימוש ב-Node.js. בשנת 2014, Appium זכתה בפרס bossie של InfoWorld על התוכנה הטובה ביותר לשולחן העבודה ולנייד בקוד פתוח. Appium גם נבחרה בפרס התוכנה החדשה של השנה על ידי Black duck software. באוקטובר 2016, Appium הצטרפה לקרן JS. אתר האינטרנט הרשמי של Appium "Definition of 'Appium Tool' - The Economic Times". The Economic Times. Retrieved 2016-10-11. Hans, Manoj (2015-04-09). Appium Essentials (באנגלית). Packt Publishing Ltd. ISBN 9781784399474. "iOS／AndroidのUIテストを自動化するAppiumのテストスクリプトの書き方とインスペクターの使い方 (1/3)". ＠IT. נבדק ב-2016-10-13. "Appium中国行分享总结：当测试遇上机器人". InfoQ. נבדק ב-2016-10-13. "History". appium.io. נבדק ב-2018-07-02. staff, InfoWorld. "Bossie Awards 2014: The best open source application development tools". InfoWorld. נבדק ב-2016-10-11. slide 17 "Appium Selected as a Black Duck Open Source Rookie of the Year". Sauce Labs. נבדק ב-2016-10-11. "Appium joins the JS Foundation - SD Times". SD Times (באנגלית אמריקאית). 2016-10-17. נבדק ב-2018-07-02.
ז'ורדן איקוקו

ז'ורדן איקוקו (בצרפתית: Jordan Ikoko; נולד ב-3 בפברואר 1994 במונטרו-פול-יון שבצרפת) הוא כדורגלן מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת פאפוס ובנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. איקוקו שיחק בקבוצות פריז סן-ז'רמן, קרטיי, לה האבר, לאנס וגנגאן. ב-16 ביוני 2019 חתם בלודוגורץ ראזגרד מליגת העל הבולגרית. ב-5 בינואר 2017 ערך איקוקו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, בהפסד 2-0 לנבחרת קמרון במשחק ידידות. הוא היה חלק מסגל הנבחרת בטורניר גביע אפריקה לאומות 2017, וערך הופעה אחת בטורניר. לודוגורץ ראזגרד אליפות בולגריה (2): 2019/2020, 2020/2021 הסופר קאפ הבולגרי (2): 2019/2020, 2021/2022 מדיה וקבצים בנושא ז'ורדן איקוקו בוויקישיתוף ז'ורדן איקוקו, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ז'ורדן איקוקו, ברשת החברתית אינסטגרם ז'ורדן איקוקו, באתר Transfermarkt ז'ורדן איקוקו, באתר Soccerway ז'ורדן איקוקו, באתר National Football Teams ז'ורדן איקוקו, באתר FootballDatabase.eu Лудогорец прави трансферен удар със защитник от Франция באתר הרשמי של לודוגורץ ראזגרד, 16 ביוני 2019 (בבולגרית)
תהילים מ"ג

תהילים מ"ג הוא המזמור הארבעים ושלושה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-42) המזמור הוא חלקו השני של שיר שהחל בפרק מ"ב. ומיוחס גם הוא לבני קרח המוזכרים בספר דברי הימים כבני לוי וכמשוררים במקדש. כמו מ"ב, מ"ד, מ"ה, מ"ו, מ"ז, מ"ח, מ"ט, פ"ד, פ"ה, פ"ז ופ"ח. המפרשים נחלקו אודות חלקם במזמורים, יש הטוענים שהם חיברו את המילים או הלחן ויש המפרשים שהם אלו שנהגו לזמרו במקדש. יש האומרים כי אמירת הפרק היא סגולה לבנין הבית וסגולה שיפחדו ממך שונאים. מזמור מ"ג מורכב מחמישה פסוקים ומהווה חלק מיחידה אחת יחד עם מזמור מ"ב. שני המזמורים יחד מתארים שיר געגועים לקרבת אלוהים דרך מקדשו. לשיר שלושה בתים, שניים בפרק מ"ב, והשלישי בפרק מ"ג. הפזמון החוזר חותם כל בית בפנייה של המשורר אל נפשו להתעודד "מַה תִּשְׁתּוֹחֲחִי נַפְשִׁי וַתֶּהֱמִי/וּמַה תֶּהֱמִי עָלָי..."(פסוקים ו' י"ב בפרק מ"ב ופסוק ה' בפרק מ"ג). הבית השלישי בשיר געגועים שהתחיל בפרק מ"ב מגיע לשיאו עם בקשות ותפילה של המשורר לאלוהיו על המצוקה הכפולה של המשורר עליה שמענו בשני הבתים הראשונים: הגעגוע לבית ה', והיחס המזלזל של החברה לגעגוע הזה. אל מול ההתמודדות החברתית מבקש:"מֵאִישׁ מִרְמָה וְעַוְלָה תְפַלְּטֵנִי"(א), וכמרפא לגעגוע:"שְׁלַח אוֹרְךָ וַאֲמִתְּךָ הֵמָּה יַנְחוּנִי יְבִיאוּנִי אֶל הַר קָדְשְׁךָ וְאֶל מִשְׁכְּנוֹתֶיךָ"(ג). ומסיים כמובן בפזמון של השיר:"מַה תִּשְׁתּוֹחֲחִי נַפְשִׁי וּמַה תֶּהֱמִי עָלָי הוֹחִילִי לֵאלֹהִים כִּי עוֹד אוֹדֶנּוּ יְשׁוּעֹת פָּנַי וֵאלֹהָי"(ה). המזמור נאמר יחד עם מזמור מ"ב על פי נוסח הספרדים כשיר של יום בחג סוכות. מדיה וקבצים בנושא תהילים מ"ג בוויקישיתוף תהילים מ"ג מתוך פרויקט 929 סגולות מזמורי התהילים במוקד התהילים הארצי
דנה ספקטור

דנה ספקטור (נולדה ב-14 ביולי 1971) היא עיתונאית ומנחת טלוויזיה ורדיו ישראלית. ספקטור ילידת חיפה, היא נינתו של אברהם אהרן ספקטור, מפעילי היישוב היהודי בחיפה. את שירותה בצה"ל עשתה כקצינת שלישות בחיל האוויר. ספקטור כותבת מדור שבועי "בקרוב אגיע רחוק" במוסף "7 ימים" של "ידיעות אחרונות", העוסק בחייה האישיים. שימשה כמבקרת פרסומות טלוויזיה באתר "וואלה" תחת הכינוי "פזית בניזרי". בשנת 2004 הנחתה את תוכנית השידוכים "מי פנוי" בערוץ השני. בין השנים 2005–2007 הנחתה את "תוכנית הצהריים" ברדיו תל אביב. בין השנים 2006–2007 הייתה ממנחות תוכנית האקטואליה "בנות" בערוץ הוט 3. ב-2007 השתתפה בסרט התיעודי "הבטן הרכה שלי" של חברתה הטובה אליען לזובסקי, שעסק בענייני אכילה כפייתית, דיאטות והשמנה. באותה שנה כתבה לתוכנית הטלוויזיה "כפיות". באפריל 2008 הייתה בין הידועניות שהשתתפו בתצוגת האופנה של ירון מינקובסקי ועמותת "לא" (לחימה באלימות נגד נשים). כמו כן השתתפה ספקטור בסדרה הדוקומנטרית "מחוברות" ששודרה ב-2009 בערוץ הוט 3. ספקטור ובן זוגה רן שריג החלו להגיש ביולי 2011 בערוץ 24 תוכנית חדשה, "ערים", שעוסקת ביחסים ובזוגיות. התוכנית לא עלתה יפה ומקץ מספר שבועות הורדה מעל המסך. משנת 2013 החלו ספקטור ושריג להגיש תוכנית רדיו ב-103FM, עד לאמצע שנת 2017. ב-2017 הצטרפה כחברת פאנל בתוכנית "הפטריוטים" בערוץ 20. לאחר 7 באוקטובר 2023, החלה להקליט, ביחד עם בן זוגה, רן שריג, את הפודקאסט "6:29, הדקה ששינתה אותנו". כל פרק בפודקאסט עוסק במשפחה אחרת של חטופים או נרצחים. ספקטור אם לבת והייתה נשואה לאלכס לויט. בשנת 2010 התגרשו השניים. בת זוגו של רן שריג. דנה ספקטור, ברשת החברתית אינסטגרם דנה ספקטור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הדס בשן, "הייתי צריכה להיחשף כדי שלא יתעלמו ממני", באתר ynet, 4 באוגוסט 2009 חגי קראוס, ‏"אני כל-כך פוחדת שאני משעממת שהייתי חייבת להביא רק דרמות", באתר גלובס, 5 בנובמבר 2009 רפי רשף, "אינטימי" ראיון אחד על אחד עם דנה ספקטור, באתר nana10‏, 27 באוקטובר 2016 אודותיו - דוד תדהר (עורך), "אברהם אהרן ספקטור", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך טו (1966), עמ' 4787 דנה ספקטור, מכה גדולה בכנף, ידיעות אחרונות, מוסף 7 ימים, 20 באפריל 2018, עמ' 54-55 עידו קינן, פזית בניזרי נחשפה!, באתר nana10‏, 13 בספטמבר 2002 מרב פרנק, התצוגה של ירון מינקובסקי: נחשול של עוצמה נשית, באתר ynet, 28 באפריל 2008 איתי שטרן, דנה ספקטור מצטרפת ל"הפטריוטים", באתר הארץ, 17 בספטמבר 2017 ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גטו ביסטריצה

גטו ביסטריצה (ברומנית: Ghetoul Bistrița) היה גטו נאצי לאירופאים יהודים במהלך מלחמת העולם השנייה. הוא היה ממוקם בביסטריצה, מחוז ביסטריצה-נאסוד, ממלכת הונגריה (כיום: ביסטריצה, מחוז ביסטריצה-נאסוד, רומניה) מכוון שהשטח הפך לחלק מהונגריה בהרחשות תכתיב וינה בצפון טרנסילבניה עד לסוף מלחמת העולם השנייה. הגטו היה פעיל באביב 1944, לאחר מבצע מרגרטה. הגטו הוקם בחוות סטמבולי כ-5 ק"מ מחוץ לבשסטרצה (ביסטריצה); כ-6,000 יהודים מהעיר ומקהילותיה הסובבות נדחסו בחווה. קרוב ל-2,500 מהם הגיעו מהעיר עצמה, והשאר הובאו מהמחוזות העליונים והתחתונים, וכן מהמחוזות נאסוד ואורדנה. השטח הפך לגטו בהוראת נורברט קואלס, ראש עיריית ביסטריצה ומפקד המשטרה שלו, Miklós Debreczeni. בחלקים אחרים של המחוז, המבצע בוצע על ידי לאסלו סמולנסצקי, עוזרו של אישפאן של המחוז ארנו פסטאי. יחד עם עוזרו של אדולף אייכמן, לאסלו אנדרה, הארבעה השתתפו בוועידת תכנון ב-Marosvásárhely (Târgu Mureș) ב-28 באפריל. קואלס גנב חפצים יקרי ערך מהעצורים, ולקח אותם איתו כאשר התפטר מתפקידו כראש העיר ועזב לגרמניה באותו הקיץ. הגטו לא התאים לצרכים בסיסיים, ותושביו שוכנו בצריפים או בדיריות חזירים. אחד מן הנאצים, היינריך סמולקה, היה צריך לספק מים ומזון ליהודים, דבר אשר רבים טוענים כי גרם לתנאים בגטו להיות גרועים מאוד. בין אלה שרדפו יהודים לצד סמולקה היה גוסטאב ורנדי, סוכן גסטפו מבשטרץ' (ביסטריצה). כוחות משטרה מקומיים שמרו על הגטו עם 25 ז'נדרמים מנאגידמטר (דומיטרה), שנשלחו לשם על ידי "קולונל פקסי-קיס". ב-10 במאי, קלמן בורבלי הפך לאישפאן של המחוז. ביולי באותה שנה, 5,981 יהודים גורשו מבשטרץ' (ביסטריצה) למחנה ההשמדה אושוויץ בשני טרנספורטים שונים. MMHTN - Muzeul Memorial al Holocaustului din Transilvania de Nord, web.archive.org, ‏2014-12-08 Mărturii despre convieţuirea românilor cu evreii şi saşii în 1940: „Primarul punea piedici oriunde putea locuitorilor români şi evrei”, adevarul.ro, ‏1377629342 (באנגלית) יד ושם, THE HOLOCAUST IN NORTHERN TRANSYLVANIA
תהילים קמ"ב

תהילים קמ"ב הוא המזמור ה-142 בספר תהילים ומיוחס לדוד המלך. קריאת הפרק הומלצה בספרי הסגולות כסגולה לחולי השוקיים. מזמור קמ"ב מורכב משמונה פסוקים ומחולק לשני חלקים: חלקו הראשון של המזמור נפתח בתפילת המשורר לאלוהיו: "קוֹלִי אֶל ה' אֶזְעָק קוֹלִי אֶל ה' אֶתְחַנָּן" (ב') המשורר מפרט בתיאור מצבו בזמן תפילתו: "אֶשְׁפֹּךְ לְפָנָיו שִׂיחִי צָרָתִי לְפָנָיו אַגִּיד" (ג'), מזכיר בקצרה את צרתו: "טָמְנוּ פַח לִי" (ד') ומבליט את הרגשתו כי אין לו מי שיוכל לעזור לו ולהושיע אותו: "הַבֵּיט יָמִין וּרְאֵה וְאֵין לִי מַכִּיר אָבַד מָנוֹס מִמֶּנִּי אֵין דּוֹרֵשׁ לְנַפְשִׁי" (ה'). חלקו השני של המזמור נפתח בפנייה נוספת של המשורר לאלוהים: "זָעַקְתִּי אֵלֶיךָ ה' אָמַרְתִּי אַתָּה מַחְסִי חֶלְקִי בְּאֶרֶץ הַחַיִּים" (ו'). המשורר מתפלל מאלוהים שיקשיב לתפילתו: "הַקְשִׁיבָה אֶל רִנָּתִי כִּי דַלּוֹתִי מְאֹד" (ז') ושיציל אותו משונאיו: "הַצִּילֵנִי מֵרֹדְפַי כִּי אָמְצוּ מִמֶּנִּי" (ז'). המשורר מסביר את הבקשה שלו בכך שלאחר שיציל אותו הוא יודה לו בראש חוצות: "הוֹצִיאָה מִמַּסְגֵּר נַפְשִׁי לְהוֹדוֹת אֶת שְׁמֶךָ בִּי יַכְתִּרוּ צַדִּיקִים כִּי תִגְמֹל עָלָי" (ח'). יהודי תימן נוהגים לומר בין תפילת מנחה לתפילת ערבית את פרקי קמ"א וקמ"ב בתהילים. משכיל לדוד - אייזיק האניג, באלבומו אדון הכל בלחן של יוסי גרין. קאבר לשיר בוצע על ידי אברהם חיים גרין ומקהלת שירה. משכיל לדוד - יעקב יהודה דסקל בלחן של משה גולדמן באלבום שומע תפילה. מדיה וקבצים בנושא תהילים קמ"ב בוויקישיתוף תהילים קמ"ב, באתר ויקיטקסט שיעור מפי חגי בן ארצי באתר יוטיוב המזמור כפיוט שהולחן על ידי יהדות בבל, בביצועו של משה חבושה המזמור כפיוט שהולחן על ידי יהדות תימן, בביצועו של אהרן עמרם המזמור כפיוט שהולחן על ידי יהדות מרוקו, בביצועו של חיים לוק המזמור כפיוט שהולחן על ידי יהדות עדות המזרח, ירושלמי, בביצועו של עזרא ברנע כל הסגולות הטמונות בפרקי תהילים, באתר מוקד תהילים ארצי, ‏כ"א בתמוז ה'תש"פ משכיל לדוד, בביצוע אברהם חיים גרין ומקהלת שירה, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב (אורך: 6:40), 13 בפברואר, 2017
תהילים מ"ו

תהילים מ"ו הוא המזמור הארבעים ושישה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-45) המסר המרכזי במזמור הוא "אֱלֹהִים לָנוּ מַחֲסֶה וָעֹז"(ב) והוא מיוחס לבני קרח המוזכרים בספר דברי הימים כבני לוי וכמשוררים במקדש. כמו מ"ב, מ"ג, מ"ד, מ"ה, מ"ז, מ"ח, מ"ט, פ"ד, פ"ה, פ"ז ופ"ח. המפרשים נחלקו אודות חלקם במזמורים, יש הטוענים שהם חיברו את המילים או הלחן ויש המפרשים שהם אלו שנהגו לזמרו במקדש. יש האומרים כי אמירת הפרק היא סגולה למי שיש שונא לאשתו. מזמור מ"ו מורכב משנים עשר פסוקים ומהווה שיר בן שלושה בתים כאשר שני הפסוקים הראשונים מהווים מעין הקדמה על המשוררים שכתבו או שרו את המזמור (בני קרח) ועל נושא השיר (אֱלֹהִים לָנוּ מַחֲסֶה וָעֹז עֶזְרָה בְצָרוֹת נִמְצָא מְאֹד (ב)) מאחר שהאל נמצא עם המשוררים תמיד "עַל כֵּן לֹא נִירָא בְּהָמִיר אָרֶץ" לא נפחד ברעידת אדמה ולא בשאר סערות ואסונות טבע. לא רק עם המשוררים נמצא האל אלא גם עם עירם, כי עיר ש"אֱלֹהִים בְּקִרְבָּהּ בַּל תִּמּוֹט" האל עוזר לה ומציל אותה מפני "גוֹיִם" ו"מַמְלָכוֹת". ובסוף הבית מופיע הפזמון: "ה' צְבָאוֹת עִמָּנוּ מִשְׂגָּב לָנוּ אֱלֹהֵי יַעֲקֹב סֶלָה"(ח). אמנם האל נמצא עם המשוררים בתשועה בקרב אך גם בביטול הקרבות כולם:"מַשְׁבִּית מִלְחָמוֹת עַד קְצֵה הָאָרֶץ"(י). וגם בסוף חלק זה חוזר הפזמון ומסכם:"ה' צְבָאוֹת עִמָּנוּ, מִשְׂגָּב לָנוּ אֱלֹהֵי יַעֲקֹב סֶלָה"(יב) על הפזמון של המזמור (החוזר בפסוקים ח' וי"ב) נאמר בתלמוד הירושלמי ”לעולם לא יהא הפסוק הזה זז מתוך פיך”. בשל כך, הוא משולב בקטעי תפילה רבים ובהקשרים רבים, למשל בפסוקי דזמרא, בקדושה דסדרא, בסדר הסליחות, בסדר פיטום הקטורת ובסדר ההבדלה במוצאי שבת. לדעת הגר"א ולמנהג הפרושים, מזמור זה הוא שיר של יום ביום האחרון של חול המועד פסח. מדיה וקבצים בנושא תהילים מ"ו בוויקישיתוף תהילים מ"ו מתוך פרויקט 929 סגולות מזמורי התהילים במוקד התהילים הארצי תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות, פרק ה', הלכה א'. בית לזמר - מילים לשיר ההבדלה, באתר הספרייה הלאומית מעשה רב, הלכות פסח, סעיף קצד.