נתן גרינשטיין

נתן גרינשטיין (1877 - 1 בינואר 1944) פעיל ציוני וכימאי שנודע בהמצאת שיטה להפיכת אצטילן לאצטאלדהיד, שנקראה על שמו "שיטת גרינשטיין", שהייתה בשימוש תעשייתי נרחב במשך כ-50 שנה. גרינשטיין נולד בקובנה ולמד כימיה בקרלסרוהה, בין השאר אצל פריץ הבר. בתום לימודיו עבד עבור Chemische Fabrik Griesheim-Elektron בפרנקפורט, שלימים הייתה חלק מהאיחוד שיצר את קונצרן אי גה פארבן. בשנת 1907 הוא פרסם מאמר עם חוקר בשם בהרן על ניסויים שהראו ש-V2O5 הוא זרז חמצון מאוד יעיל להפיכת אתנול מעורב באוויר לאצטאלדהיד ולחומצה אצטית. בשנת 1910 הוא המציא שיטה להפיכת אצטילן לאצטאלדהיד בעזרת כספית כזרז. השיטה הוכנסה לייצור תעשייתי בשנת 1916, והייתה השיטה הראשית לייצור אצטאלדהיד במשך כ-50 שנה. שיטה זאת סנתזה את האצטאלדהיד וייתרה את הצורך לפרק אותו מתפוחי אדמה. סביב השיטה התפתחה בגרמניה תעשייה כימית ענפה שייצרה חומצה אצטית, אנהידריד אצטי, אצטון וחומרים נוספים מאצטאלדהיד. בכתבה בעיתון בתחילת 1920 נמנתה עבודתו עם אלו של פריץ הבר והיינריך קארו כאחראיות להתפתחות של התעשייה הכימית הגרמנית לאחר מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1913 הגיש גרינשטיין בקשת פטנט שהייתה הראשונה להציג שיטה לייצור חומצה אצטית ישירות מאצטילן ללא הזדקקות לייצור אצטאלדהיד בשלב ביניים. השיטה מבוססת על תגובה של אצטילן, חמצן ומים בתוספת של כספית כזרז ומבוצעת בנוכחות של חומצה אצטית. במחצית השנייה של שנות העשרה של המאה ה-20 הוא הסתכסך עם קונצרן אי גה פארבן וניהל עמו משפט שסוקר בהרחבה בעיתונות בגרמניה, על תקפות הפטנט שלו והיותו הראשון שהמציא את "שיטת גרינשטיין". במקביל לעבודתו הכימית היה חבר מועצת הקהילה היהודית בפרנקפורט ונשיא סניף ההסתדרות הציונית בפרנקפורט. עוד קודם לכן היה פעיל ציוני בקניגסברג. בשנת 1925 ביקר בארץ ישראל כדי להשתתף בטקס פתיחת האוניברסיטה העברית. במרץ 1934 עלה לארץ ישראל והשתקע בחיפה, בה המשיך במחקריו בכימיה במטרה לפתח בארץ ישראל תעשייה כימית. הוא המציא שיטה לטיהור אלומיניום גופרתי, שהיוותה בסיס להקמת חברת "תעשיות כימיות חיפה". באותה תקופה הוא גם המציא שיטה לייצור תחמוצת ברזל. הוא נפטר במוצאי שבת, 1 בינואר 1944 בחיפה. הותיר אחריו בן ובת, מרים, שהייתה נשואה לשמואל סמבורסקי. מותו הפתאומי הביא להפסקת עבודתו המדעית, והפטנטים שלו פקעו בהיעדר מי שישלם עבורם דמי חידוש. במלאת שנה לפטירתו תרמה אלמנתו את ספרייתו לספרית הטכניון. גרינשטיין קיבל מספר פטנטים הנוגעים לתהליכי ייצור חומצה אצטית ואלדול. אלו כוללים: פטנט ארצות הברית 1081959 על שיטה לזירוז ייצור חומצה אצטית מאלדהידים בחמצון פטנט ארצות הברית 1234156 על שיטה לייצור אלדול מאצטאלדהיד פטנט ארצות הברית 1437139 על שיטה לייצור אלדול מאצטאלדהיד פטנט קנדי 228438 על שיטה לייצור Butyl aldehyde ובוטנול מ-Crotonaldehyde ומימן חלק מעבודתו המדעית נגעה לזרז הכספית. פטנטים שהגיש בתחום זה כוללים: פטנט ארצות הברית 1185499 על שיטה לחידוש זרז כספית לאפשר המשך שימוש בו פטנט ארצות הברית 1431301 על שיטה להארכת חיי זרז כספית (יחד עם פאול ברגה) פטנט ארצות הברית 1477951 על שיטה להארכת חיי זרז כספית מדיה וקבצים בנושא נתן גרינשטיין בוויקישיתוף Encyclopedic Dictionary of Named Processes in Chemical Technology, עמוד 143 מרדכי בלאט, נתן גרינשטיין ז"ל, הַבֹּקֶר, 3 בפברואר 1944 נתן גרינשטיין ז"ל, משמר, 3 בינואר 1944 Vanadium Catalysts in Acetic Acid Manufacture, Vancoram Review, 2 : 90-91 (1931) פטנט ארצות הברית 1044169, תאריך הגשה: 23 בינואר 1911, אתר גוגל פטנטים הערך נתן גרינשטיין באנציקלופדיה יודאיקה Jewish Inventive Genius, שיקגו סנטינל, 30 בינואר 1920 פטנט צרפתי FR473158, תאריך בכורה 24 ביוני 2013 פטנט ארצות הברית 1174250, הוגש 4 ביוני 1914, אתר גוגל פטנטים J. H. Vogel, Armin Schulze-Altenburg, Carbid und Acetylen: Als Ausgangsmaterial für Produkte der Chemischen Industrie, Leipzig, 1924, עמוד 98 Nathan Grünstein, Acetaldehyd und Essigsäure aus Acetylen, Angewandte Chemie, Volume 32, Issue 84, 21 October 1919, pages 335-336 נתן גרינשטיין ז"ל, הצופה, 6 בינואר 1944 בין האורחים, דואר היום, 1 באפריל 1925 בין הבאים, דבר, 5 במרץ 1934 פטנט ארצות הברית 2,167,238, תאריך בכורה: 16 במרץ 1936, אתר גוגל פטנטים פטנט צרפתי 824668 הודעה על פטנטים שפקעו, תוספת 5 לעיתון הרשמי 1549, אוגוסט 1944, עמ' 45 מודעה, תוספת מס׳ 3 לעיתון הרשמי גיליון 1328, מיום 6 באפריל 1944, עמ' 17 אוסף נתן גרינשטיין ז"ל לספרית התכניון, דבר, 21 בדצמבר 1944 פטנט ארצות הברית 1081959, הוגש 7 במרץ 1912, אתר גוגל פטנטים פטנט ארצות הברית 1234156, הוגש 13 בדצמבר 1916, אתר גוגל פטנטים פטנט ארצות הברית 1437139, הוגש 14 במרץ 1921 (הוגש לראשונה בשווייץ במרץ 1919), אתר גוגל פטנטים פטנט קנדי 228438, 30 בינואר 1923, אתר espacenet פטנט ארצות הברית 1185499, הוגש 4 באוגוסט 1915, אתר גוגל פטנטים פטנט ארצות הברית 1431301, הוגש 21 במאי 1919, אתר גוגל פטנטים פטנט ארצות הברית 1477951, הוגש 16 במרץ 1920, אתר גוגל פטנטים