laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סוקולי

סוקולי (בפולנית: Sokoły; ביידיש: סאקאלי) הוא כפר במחוז ויסוקי מזובייצקי שבפרובינציית פודלסיה בפולין, כ-35 ק"מ דרומית מערבית לביאליסטוק, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. היישוב נזכר לראשונה באמצע המאה ה-15, ותחת שלטון פולין הקונגרסאית הוענקו לו זכויות עיר. בשנת 1870, בעקבות מרד ינואר, נשלל מהיישוב מעמדו העירוני. במהלך השנים התקיימו ביישוב ימי שוק שבועיים וירידים שנתיים. יהודים ישבו בסוקולי מהמאה ה-18, וחרף האיסור שחל על ישיבת יהודים באזור הגבול בין השנים 1823 ו-1862, גדלה הקהילה במקום, ובשנת 1857 היוו היהודים כ-80% מתושבי היישוב. בשנת 1880 נבנה ביישוב בית כנסת מאבן, ובשנת 1897 נמנו ביישוב 1,723 יהודים. מראשית המאה ה-20 התקיימה ביישוב פעילות ציונית. בין מלחמות העולם נמנו ביישוב 1,558 יהודים, כשלושה רבעים מתושביו, והתקיימה בו פעילות של אגודת ישראל, של הבונד ושל המפלגות הציוניות השונות. בשנים 1931 ו-1936 התרחשו תקיפות אנטישמיות נגד יהודים ביישוב. ב-10 בספטמבר 1939 נכבש היישוב בידי הגרמנים, ובו ביום רצחו בו אלו ארבעה יהודים, והציתו כ-30 בתים של יהודים. בהתאם להסכם ריבנטרופ מולוטוב העבירו הגרמנים את השליטה ביישוב לידי הסובייטים, ובזמן זה הגיעו למקום פליטים יהודים ממערב פולין. בתקופה הסובייטית הולאמו עסקי היהודים ביישוב, ומספר יהודים ממנו הוגלו לעומק ברית המועצות. ב-24 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, שבו הגרמנים לכבוש את היישוב, והפקידו את השליטה בו בידי הפולנים המקומיים. במועד זה החלו הפולנים בעריכת מעשי שוד, התעללות ואונס בקרב יהודי היישוב. בהמשך, נצטווה יודנרט שהוקם ביישוב לספק לגרמנים תשלומי כופר, דברי ערך ועובדי כפייה יהודים, אשר חלקם הועסקו בבית הכנסת ובבית המדרש המקומיים, אשר הוסבו למחסנים. בד בבד, נצטוו יהודי היישוב לענוד טלאי צהוב, ומעת לעת הוצאו יהודים מהיישוב להורג. בעקבות הגעת ידיעות על השמדת יהודי הסביבה, נמלטו בתחילת סתיו 1942 כ-100 בני נוער יהודים מהיישוב ליערות הסביבה. ב-2 בנובמבר 1942 ריכזו אנשי גסטאפו ושוטרים פולנים כ-500 מיהודי היישוב בכיכר המרכזית בו, תוך ירי במתנגדים, ומשם הוסעו כולם לביאליסטוק, ממנה שולחו למחנה ההשמדה טרבלינקה. את יהודי היישוב שהצליחו להימלט ליערות הסביבה רצחו פולנים לאומנים. מכ-1,600 יהודי היישוב שרדו את השואה כ-30 איש, אך אלו לא שבו להתגורר במקום, לאחר ש-7 מהם נרצחו עם שובם בידי לאומנים פולנים. מדיה וקבצים בנושא סוקולי בוויקישיתוף ספר יזכור לקהילת סוקולי, 1962, בספריית העיר ניו יורק ספר יזכור לקהילת סוקולי, 1975, בספריית העיר ניו יורק (ובתרגום לאנגלית באתר JewishGen) סוקולי באתר מרכז מורשת יהדות פולין "סוקולי", באתר השטעטל הווירטואלי "סוקולי", באתר JewishGen (באנגלית) לאורה קרגו, סוקולי, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך II, חלק A, עמ' 957–959), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
שינשין

האם התכוונתם ל... ש"ש – ראשי תיבות של "שנת שירות" ובהיגוי השגור "שינשין". X-2 שינשין – מטוס קרב יפני
EUFOR

כוח האיחוד האירופי (באנגלית: European Union Force; בקיצור: EUFOR) הוא השם הכללי של כוח התגובה המהירה הפועל מטעם האיחוד האירופי כחלק ממדיניות הביטחון וההגנה המשותפת. EUFOR כפוף למטה הצבאי של האיחוד האירופי, ופועל לצד כוחות צבאיים אחרים של האיחוד האירופי כמו יורוקורפוס, כוח הז'נדרמריה האירופי, הכוח הימי האירופי וקבוצות הקרב של האיחוד האירופי. EUFOR הופעל 4 פעמים עד היום: במקדוניה ממרץ 2003 ועד דצמבר 2003 כ-EUFOR Concordia, בבוסניה והרצגובינה מאז 2004 כ-EUFOR Althea, ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו ב-2006 ובצ'אד והרפובליקה המרכז-אפריקאית מאז 2007. EUFOR Concordia הוא כוח צבאי במקדוניה. EUFOR Althea הוא כוח צבאי בבוסניה והרצגובינה במטרה לפקח על היישום הצבאי של הסכם דייטון. הכוח הוא ממשיכו של כוחות כוח הייצוב וכוח האכיפה.   נעשה שימוש בראשי התיבות EUFOR גם בפרישה הקצרה בשנת 2006 ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו. ב-25 באפריל 2006, החלטה 1671 של מועצת הביטחון, אישרה הצבה זמנית של כוחות האיחוד האירופי לתמיכה במשימות האומות המאוחדות בקונגו (MONUC). EUFOR  ביצעו גם משימות מטעם האיחוד האירופי בצ'אד והרפובליקה המרכז-אפריקאית משנת 2007 ועד היום. EUFOR RCA הוא כוח במסגרת משימת שמירת שלום  ברפובליקה המרכז-אפריקאית. מדיה וקבצים בנושא EUFOR בוויקישיתוף
היינווקה

היינווקה (בפולנית: ‏Hajnówka‏Ⓘ‏; בבלארוסית: Гайнаўка, היינאוקה; ברוסית: Хайнувка, היינווקה) היא עיר בפולין המשמשת כבירת מחוז היינווקה בפרובינציית פודלסיה. אוכלוסייתה מונה כ-21,422 תושבים (נכון לשנת 2014). מדיה וקבצים בנושא היינווקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של היינווקה "היינווקה", באתר השטעטל הווירטואלי הגמינה העירונית היינווקה, משרד הסטטיסטיקה המרכזי של פולין (בפולנית). ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בפולין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נחל נהלל

נַחַל נַהֲלָל הוא נחל אכזב העובר בגליל התחתון ובעמק יזרעאל, אשר סופו בחיבור לנחל קישון. ראשיתו של הנחל במספר מעיינות קטנים בסמוך לבית לחם הגלילית, ברום של כ-150 מטרים מעל פני הים. אפיקו של הנחל הוא בכיוון דרום, ובין נהלל ובין מושב בית שערים חובר אליו נחל שימרון. בהמשך ממשיך הנחל בכיוון דרום מערב, עובר בסמוך לתחנת הרכבת כפר יהושע, וחובר לקישון. שמו של הנחל הוא כשם העיר המקראית נַהֲלָל, אשר זוהתה בידי חז"ל באזור. על אפיק הנחל חולש תל שימרון (ח' סימוניא), ובתקופת התלמוד נקרא קטע העמק שבו עובר הנחל בשם בקעת סימוניא, על שם העיר מתקופת בית שני ומתקופת התלמוד סימוניה, אשר זוהתה בידי חז"ל כשִׁמְרוֹן המקראית. תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה, פרק א', הלכה א'. תלמוד ירושלמי, מסכת כלאים, פרק ב', הלכה ח'. יוסף בן מתתיהו, חיי יוסף, מהדורת יד יצחק בן-צבי, פרק כד', פס' 152. תלמוד ירושלמי, מסכת יבמות, פרק י"ב, הלכה ו'. תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה, פרק א', הלכה א'. ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יוסף יעקב ניישלאס

הרב יעקב יוסף ניישאלס (ר' יעקב וועטש, כ"ח באדר תקנ"ה, 1795 - ט"ז בשבט תרכ"ח, 1868) היה רבה של סרדהלי (דונה-סרדהלי) ובהמשך רב באויבן ישן (אובודה). מגדולי תלמידי החתם סופר. נולד בוועג-וועטש (Vágvecse) הסמוכה לפרשבורג לרב פרץ והינדל. בבחרותו למד בישיבת פרשבורג. נישא ללאה בת העשיר פרץ גולדברגר מאויבן ישן. בגיל 25 התמנה לדיין בסרדהלי, ובשנת תק"צ, שנתיים לאחר פטירת הרב אהרן סודיטץ-ביכלר, מונה לרב העיר. לצד רבנותו לימד גם תלמידים, בהם הרב יצחק אייזיק סגל ביליצר רבה של נאדי-אידא ומחבר הספר "באר יצחק". הוא העניק היתר הוראה לרבנים רבים. בשנת תקצ"ט פרצה מחלוקת בעיר והוא שב לאויבן-ישן שם כיהן כרב בבית המדרש רויס וכמורה הוראה בעיר. בין תלמידיו היה הרב חנוך ארנטרוי רבה של מינכן. הוא נודע גם כנואם ודרשן. בשנת תר"י (1850) היה פעיל בביטול התוכנית להקמת הסמינר לרבנים. בשנת תר"כ פסק להיתר בפרשת "תרנגולי קובריץ"[דרושה הבהרה]. נפטר בשנת תרכ"ח. בין ילדיו, בנו הרב חיים ניישלאס וחתניו הרב יוסף רבה של ווערעשוואר והרב יעקב אייזיק כץ-קאהן. נכדו היה הרב משה ניישלאס, רבה של סרדהלי ובהמשך של שיכון סקווירא. מרבית דברי תורתו אבדו. הרב ישכר בעריש וייס, הרב יוסף יעקב ניישלאס, עלים לתרופה גיליון תתקצ"ו, פרשת בשלח תשע"ו. בספר שירת משה, סטמר תרס"ח, מספר הרב יהודה גרינוולד שהחתם סופר הפסיק לקרוא לשניים מתלמידיו בכינוי "תלמידי", המהר"ם א"ש והרב ניישלאס. ראו דרשות הרא"ש, ירושלים תשס"ו, חלק א' עמודים נ-נא. על עפי עדות נכדו הרב משה ניישלאס. מעט מדברי תורתו צוטטו על ידי תלמידיו או חכמי דורו. תשובה ממנו נדפסה בספר "מהרש"א הארוך", טירנוי תש"ב.
רבי שבתי

רבי שבתי היה אמורא מן הדור הראשון והשני לאמוראי ארץ ישראל. רבו של רב אסי. שמו של רבי שבתי מופיע בכמה צורות: שבתאי, שובתיי, שובתי. בין בעלי התוספות מצויה דעה כי השם שבתאי (ב-א') אינו שם יהודי, והשם שבתי מצוי יותר בקרב יהודים, אבל שבתאי היא רוח רעה (שיבתא). לפי דעה זו, סביר להניח כי שמו של האמורא היה שבתי. רבי שבתי היה מראשוני האמוראים, ובמספר מקומות הוא אף מסר בשם חזקיה. לדעה אחת בגמרא, היה תלמידו של רבי יצחק מגדלאה ומסר בשמו, אך לדעה אחרת שם, דווקא רבי יצחק מגדלאה הוא שמסר בשמו של רבי שבתי. כמו כן מצינו שאף רבי יוחנן וריש לקיש דנו במאמריו ושאלו עליהם. בגמרא מסופר שכאשר הוא נפטר, תפסה אלמנתו שק מלא מעות למזונותיה, "ולא היה כח ביד חכמים להוציא מידה". בניו היו רבי חייה ורבי כרוספדאי. בין תלמידיו נמנו: בנו רבי כרוספדאי ורב אסי אזהרה לדיין שיסבול את הציבור. עד כמה? אמר רבי חנן ואיתימא רבי שבתאי: "כאשר ישא האמן את הינק" (במדבר, י"א, י"ב). אמר רבי שבתי: כתיב (איוב, ל"ז, כ"ג): ומשפט ורב צדקה לא יענה - אין הקדוש ברוך הוא משהא מתן שכרן של עושה מצות בגוי. רבי יוסי בשם רבי שבתי ורבי חייא בשם רבי שמעון בן לקיש: לחלה ולנטילת ידיים אדם מהלך ארבע מילי. בהלכה נקבעה הלכה כדבריו שבן סורר ומורה נידון רק בתקופת זמן של שלושה חודשים בלבד, החל מזמן ההתבגרות (הבאת שתי שערות). תלמוד ירושלמי, מסכת סוכה, פרק ד', הלכה ז' תלמוד ירושלמי, מסכת בבא בתרא, פרק ט', הלכה א' תוספות על מסכת גיטין, דף י"א, עמוד א': "שבתי שם ישראל הוא בכמה מקומות". תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קס"ג, עמוד א'; תלמוד ירושלמי, מסכת גיטין, פרק ג', הלכה ב'. תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף כ"ז, עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף כ"ו, עמוד ב'; מסכת בבא קמא, דף קי"ב, עמוד ב'. תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף צ"ו, עמוד א'. ראו גם תלמוד ירושלמי, מסכת בבא בתרא, פרק ט', הלכה א'. תלמוד ירושלמי, מסכת יבמות, פרק ב', הלכה י"ב תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף מ"ו, עמוד א': "רבי כרוספדאי בריה דרבי שבתי". עם זאת, יש המפקפקים בכך, ולדעתם צריך לומר בגמרא רבי כרוספדאי בשם רבי שבתי. לדבריהם לא היה רבי כרוספדאי בנו של רבי שבתי אלא רק תלמידו, (ראו: הרב אהרן הימן, "קריספא", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט). תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ס"ט, עמוד א' תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף קי"ב, עמוד ב' תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ח', עמוד א' תלמוד ירושלמי, מסכת פאה, פרק א', הלכה א' תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות, פרק ח', הלכה ב' תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ס"ט, עמוד א'. וראו משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות ממרים, פרק ז', הלכה ו'.
פיקטרטיים

פיקטרטיים (שם מדעי: Picathartes; פירוש השם המדעי: "pica" - עורבני, "cathartes" - נשר) הם משפחת עופות בעלת סוג יחיד ו-2 מינים החיים רק ביערות הגשם של מערב אפריקה. מינים אלה מכונים עורבים אך לא שייכים למשפחת העורביים (Corvidae), אם כי הם מקורבים אליה. הם קרובים גם למשפחות בבריים (Timaliidae), חטפיתיים (Muscicapidae), זרזיריים (Sturnidae) ולמין היחידי במשפחתו בבלר רליתי (Eupetes macrocerus). ע"פ בדיקות החלמונים הם השתייכו למשפחה שונה מעט מהם. לשני המינים ישנו ראש חשוף מנוצות ובעל עור צהוב על הפנים עם מקור ארוך ושחור, צוואר לבן או אפור ועליו כתמים אדמדמים או כחולים. הגוף לבן והכנפיים והזנב שחורים. המינים חיים ביערות גשם וכן מסתובבים באזורי סלעים ומחפשים פירות וחסרי חוליות למאכל. את קינם המיוחד הם מכינים מבוץ שמהודק לקיר מערה מגוננת. מינים אלה מצויים בסכנה בטבע עקב כריתת היערות בהם הם חיים. עורב קירח-ראש (Picathartes gymnocephalus) עורב אפור-צוואר (Picathartes oreas) מדיה וקבצים בנושא פיקטרטיים בוויקישיתוף פיקטרטיים, באתר ITIS (באנגלית) פיקטרטיים, באתר NCBI (באנגלית) פיקטרטיים, באתר GBIF (באנגלית) פיקטרטיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) פיקטרטיים באתר 10000birds
יציאה טורית

יציאה טורית היא ממשק חומרה לתקשורת טורית, המזרימה החוצה או קולטת פנימה, סיבית אחת לכל פרק זמן נתון. (בניגוד ליציאה מקבילית). לאורך רוב ההיסטוריה של המחשבים האישיים מידע הועבר דרך יציאות טוריות של התקנים, כמו מודם, מסוף מחשב, וציוד היקפי. גם ממשקים כמו Ethernet,‏ FireWire, ו-USB משתמשים בפועל בזרם טורי, אך המושג "יציאה טורית" מתייחס בדרך-כלל לחומרה התואמת או קרוב לכך, לתקן RS-232, המיועד להתממשק עם מודם או עם מכשיר תקשורת דומה. Serial Port Programming in Linux RS-232 and other serial port pinouts list Back of an old desktop computer showing 25-pin male serial port. "What is serial port? - A Word Definition From the Webopedia Computer Dictionary". באתר Webopedia תאריך 2003-09-03 ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עבדי

האם התכוונתם ל... ברקהאד עבדי – שחקן אמריקאי כאמיאר עבדי – ארכאולוג איראני ליבאן עבדי – כדורגלן סומלי-נורווגי עבד עבאדי
IronPython

IronPython היא יישום של שפת התכנות python המיועד לטכנולוגיית NET. ומונו. הפרויקט נוצר ונתמך על ידי ג'ים הוגונין עד שפורסם רשמית בספטמבר 2006. לאחר מכן הוא נתמך על ידי צוות פיתוח של מיקרוסופט, עד לגרסת 2.7 בטא. מיקרוסופט זנחה את התמיכה בפרויקט (ובפרויקט המקביל שלו IronRuby) בשנת 2010 ואז עבר הוגונין לעבוד בחברת גוגל. בדצמבר 2008 יצאה לאור גרסת IronPython 2.0. לאחר הפסקת התמיכה של מיקרוסופט, לקחה על עצמה את התמיכה קבוצת מפתחים ממיקרוסופט בהתנדבות, תחת CodePlex. התוכנה חינמית, קוד פתוח וניתנת למימוש תחת ויז'ואל סטודיו. מדיה וקבצים בנושא IronPython בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של IronPython (באנגלית)
ולדיסלב ברונייבסקי

ולדיסלב ברונייבסקי (בפולנית: Władysław Broniewski; ‏1897, פלוצק – 1962, ורשה) היה משורר וחייל פולני. ב-1915 הצטרף אל הלגיון הפולני, אשר הוקם במסגרת הצבא האוסטרו-הונגרי. השתתף במלחמת העולם הראשונה. בתום המלחמה ועם כינון פולין העצמאית, הצטרף ברונייבסקי לכוחותיו של יוזף פילסודסקי והשתתף המלחמה הפולנית-סובייטית ב-1919–1920. על פועלו בקרבות קיבל את אות הגבורה הפולני וירטוטי מיליטארי (אנ') – אות הגבורה הגבוה ביותר בפולין לציון לוחמה בקרב. בשנת 1921 השתחרר מן השירות הצבאי בדרגת סרן. בשנות השלושים נטה ברונייבסקי לסוציאליזם. עם פלישת גרמניה לפולין בספטמבר 1939 כתב פואמה המעודדת את הפולנים להניח בצד את מחלוקותיהם הפוליטיות ולהילחם בפולשים. כשפלשה ברית המועצות לפולין ממזרח, ב-17 בספטמבר, היה ברונייבסקי בלבוב שנכבשה על ידי הסובייטים. בתחילה פרסם את שירתו בעיתונים סובייטיים, אך לאחר זמן קצר נחקר על ידי הנקו"ד ולאחר ארבעה חודשי חקירה נשלח לכלא לוביאנקה במוסקבה, שם היה אסור מעל שנה. בתחילת 1942 שוחרר מן הכלא והצטרף אל צבא אנדרס. הגיע עם צבא אנדרס לארץ ישראל ושהה בה בשנים 1943–1945. לאחר מלחמת העולם השנייה ניסה ברונייבסקי להמשיך לכתוב בפולין הקומוניסטית בלי להיות מאוים על ידי המשטר ועם זאת לשמר מעט מעצמאותו האמנותית. הוא הוכרז על ידי השלטונות בתור אחד המשוררים הלאומיים. בנוסף לכתיבת שירה היה ברונייבסקי גם מתרגם שירה ופרוזה. בין היתר תרגם לפולנית מכתביהם של פיודור דוסטויבסקי, ברטולט ברכט, ולדימיר מאיאקובסקי ואחרים. בשנותיו האחרונות הידרדרה בריאותו עקב אלכוהוליזם. Wiatraki (1925) Dymy nad miastem (1927) Troska i pieśń (1932) Krzyk ostateczny (1938) Bagnet na broń (1943) Drzewo rozpaczające (1945) Nadzieja (1951) Anka (1956) וירטוטי מיליטארי (Order Wojenny Virtuti Militari) (אנ') מסדר בוני פולין (Order Budowniczych Polski Ludowej) (אנ') מסדר תחיית פולין (Order Odrodzenia Polski) (אנ') בשנות השמונים נחקקו שורות מיצירתו של ברונייבסקי על קבר אחים של יהודי וולברום שבפולין. Broniewski, Władysław. Pamiętnik 1918–1922. Warszawa: Państwowy Instytut Wydawniczy, 1987. מדיה וקבצים בנושא ולדיסלב ברונייבסקי בוויקישיתוף ולדיסלב ברונייבסקי באתר אודות תרבות פולין. ולדיסלב ברונייבסקי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ולדיסלב ברונייבסקי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) נשף פרידה למשורר הפולני וו.ברוניעוסקי | ⁨על המשמר⁩ | 14 אוקטובר 1945 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il ⁨בתל־אביב ⁩ | ⁨הארץ⁩ | 13 מאי 1943 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il תערוכה על יהודי וולברום, באתר יד ושם (תמונה 4)
מסגד א-סיידה זיינב

מסגד א-סיידה זיינב (בערבית: مسجد السيدة زينب תעתיק מדויק: מסג'ד אלסידה זינב, תרגום: מסגד הגבירה זינב) הוא מסגד בעיירה א-סיידה זיינב שבפרווריה הדרומיים של דמשק בירת סוריה. על פי המסורת השיעית, בתחום המסגד נמצא קברה של זיינב, בתם של עלי ופאטמה ונכדתו של הנביא מוחמד. הסונים, לעומת זאת, ממקמים את קברה במסגד באותו שם הנמצא בקהיר שבמצרים. ציון הקבר נהיה, החל משנות ה-80 של המאה ה-20, מוקד עלייה לרגל של מוסלמים מרחבי העולם המוסלמי. שיא העלייה לרגל חל בדרך כלל בקיץ. המסגד הנמצא כיום על ציון הקבר הוקם ב-1990. במהלך מלחמת האזרחים בסוריה נפגעה העיירה בה ממוקם המסגד באופן קשה, והיא שופצה במימון איראן, כחלק מתוכנית אסטרטגית להיאחזות ושליטה של איראן בסוריה. ב-27 בספטמבר 2008 נערך פיגוע באמצעות מכונית תופת בצומת המוביל למסגד. בפיגוע נהרגו 17 אנשים. ב-14 ביוני 2012 אירע פיגוע נוסף באמצעות מכונית תופת שבו נפצעו קשה 14 איש. החל מאמצע הקיץ של שנת 2012 הייתה העיירה נתונה להתקפות מצד מיליציות חמושות מהעיירות הסוניות הסמוכות. משפחות שתמכו בשלטון ומשפחות שיעיות רבות גורשו מבתיהן ומצאו מקלט בסיידה זיינב. כמו כן גברה תכיפות ההפגזות הארטילריות לכיוון העיירה השיעית, ופגזים שנוחתים במקומות אקראיים הפכו לעניין שבשגרה. במטרה להגן על השיעים הוקם ארגון בשם "חטיבת אבו אל-פדל אל-עבאס". בפברואר 2015 בשני פיגועי התאבדות נהרגו בקרבת מקום 4 ונפצעו 13. באותו החודש ארגון ג'בהת א-נוסרה לקח אחריות על פיגוע של פיצוץ אוטובוס של שיעים לבנוניים שהיו בדרכם למסגד סיידה זיינב, בפיצוץ נהרגו 9 אנשים. ב-31 בינואר 2016 נהרגו לפחות 70 אנשים ו-110 נפצעו בפיגוע שבוצע באזור הסמוך למסגד. במאי 2024 הודיע מטה הפיתוח והשיקום של המקומות הקדושים לשיעה האיראני על השלמת עבודות לשיפוץ החלק התת-קרקעי של המתחם. בשיפוצים נוספו למתחם כ־2,000 מ"ר למתחם. מדיה וקבצים בנושא מסגד א-סיידה זיינב בוויקישיתוף רון בן-ישי, הפיגוע בסוריה - פגיעה קשה ביוקרת איראן וחיזבאללה, באתר ynet, 31 בינואר 2016 Matthiesen, Toby. אמיר בוחבוט‏, סולימאני חוסל, אבל החזון שלו לא נעלם: כך משתלטת איראן על שכונות ברחבי סוריה, באתר וואלה, 24 בנובמבר 2022 "Syria condemns Damascus car bombing as "cowardly terrorist act"". Xinhua. 27 בספטמבר 2008. נבדק ב-2008-09-27. {{cite news}}: (עזרה) Aji, Albert; Mroue, Bassem (2008-09-27). "Car bomb kills 17 in tightly controlled Syria". Associated Press. אורכב מ-המקור ב-2008-10-01. נבדק ב-2008-09-27. Iraqi, Lebanese Shiites unite to ‘protect Damascus shrine from Sunni rebels’ — RT News, web.archive.org, ‏2017-10-11 Dozens killed in blasts near Damascus shrine, אל-ג'זירה, ‏1 בפברואר 2016 "Deadly blast near Syria shrine". BBC News. "Several killed in blasts near Syria Sayyida Zeinab shrine". El Arabiya. רז צימט, ‏מבט לאיראן 8 – 16 במאי 2024, באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור
גביע העולם בכדורגל נשים עד גיל 17

גביע העולם בכדורגל נשים עד גיל 17 (באנגלית: FIFA U-17 Women's World Cup) הוא טורניר כדורגל נשים, המאורגן על ידי פיפ"א, המיועד לכדורגלניות מתחת לגיל 17. בעקבות הקמת הטורניר, שונה גיל המקסימום בגביע העולם בכדורגל נשים עד גיל 20 מ-19 ל-20, על מנת ששני הטורנירים יהיו יותר אפקטיביים. הטורניר הראשון נערך ב-2008 בניו זילנד, ובו זכתה נבחרת קוריאה הצפונית. גביע העולם בכדורגל נשים עד גיל 20 מדיה וקבצים בנושא גביע העולם בכדורגל נשים עד גיל 17 בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של גביע העולם בכדורגל נשים עד גיל 17 ֻ
אבל (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אבל – תגובה לאובדן שיקום מאובדן הפרעת אבל ממושך אבל רבתי – מסכת פרס אבל – פרס מתמטי אבל – מילת קישור מסוג ניגוד. ר' מילת קישור יישובים: אבל אל-קמח – כפר ערבי בגליל אבל השיטים – תחנתם האחרונה של בני ישראל בנדודיהם במדבר לפני הכניסה לארץ אבל כרמים היא עיר בקרבת רבת-עמון הנזכרת בסיפור יפתח הגלעדי אשר רדף אחרי העמונים. אבל מחולה – עיר מקראית בעבר הירדן אבל (פולין) – עיר בפולין אָבֶּל – עיירה בליטא אבל בית מעכה – תל באצבע הגליל אישים: כריסטיאן פרדיננד אבל – כנר וויולן גרמני, בנו של קלאמור היינריך לאופולד אוגוסט אבל – כנר, מנצח ומלחין גרמני, בנו של כריסטיאן פרדיננד נילס הנריק אבֶּל – מתמטיקאי נורווגי, על שמו פרס אבל קייל אבל – מחזרי ותסריטאי דני קלאמור היינריך אבל – מלחין וכנר גרמני קארל פרידריך אבל – מלחין גרמני, בנו של כריסטיאן פרדיננד רודולף אבל – מרגל סובייטי אבלות (פירושונים) הבל (פירושונים)
פלך קובנה

פלך קובנה הייתה גוברנייה באימפריה הרוסית, בירתה הייתה עיר בשם קובנה (היום בליטא). הפלך הוקם בצו של ניקולאי הראשון מ-18 בדצמבר 1842. קודם הקמת הפלך היה שיטחו חלק מפלך וילנה. במלחמת העולם הראשונה נכבש פלך קובנה על ידי גרמניה. בחוזה ברסט-ליטובסק ויתרה רוסיה על תביעותיה באזור והעבירה את שטחי ליטא לחסות גרמנית. עם סיום המלחמה הפך פלך קובנה לחלק מהרפובליקה הליטאית העצמאית. ההרכב הלאומי של אוכלוסיית הפלך ב-1897: היסטוריה של ליטא מדיה וקבצים בנושא פלך קובנה בוויקישיתוף מפקד האוכלוסין של האימפריה הרוסית ב-1897. ערך זה הוא קצרמר בנושא האימפריה הרוסית ובנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גביע המדינה בכדורגל 2015/2016

גביע המדינה בכדורגל לעונת 2015/2016 הייתה התחרות ה-77 מאז היווסדה וה-63 מאז קום מדינת ישראל. משחקי התחרות החלו ב-4 בספטמבר 2015 והסתיימו ב-24 במאי 2016. מכבי חיפה ניצחה בגמר את מכבי תל אביב וזכתה בגביע השישי בתולדותיה. בעקבות כך העפילה לליגה האירופית. בסיבוב הראשון עד הרביעי השתתפו קבוצות של ליגה ב' וליגה ג'. ליגה ב' צפון א' ליגה ב' צפון ב' ליגה ב' דרום א' ליגה ב' דרום ב' ליגה ג' גליל עליון ליגה ג' גליל תחתון ליגה ג' יזרעאל ליגה ג' שומרון ליגה ג' שרון ליגה ג' תל אביב ליגה ג' מרכז ליגה ג' דרום המשחק הראשון נערך ב-9 וב-10 בפברואר, הגומלין נערך ב-1 וב-2 במרץ. המשחקים נערכו ב-20 וב-21 באפריל. ערך מורחב – גמר גביע המדינה בכדורגל 2016 עונת 2015/2016 בגביע המדינה, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ישנה מחלוקת לגבי זהות כובש השער: האם זה לודוביק אוברניאק שבעט את הכדור החופשי או חן עזרא, שספק נגע בכדור והסיט אותו פנימה. על פי נתוני ההתאחדות לכדורגל הכובש הוא עזרא, ראו בפרטי המשחק באתר ההתאחדות
סוסנוביצה

סוסנוביצה (בפולנית: Sosnowica) הוא כפר במחוז פרצ'ב שבפרובינציית לובלין בפולין, כ-20 ק"מ דרומית מזרחית לפרצ'ב, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. סוסנוביצה החל ככפר נופש קטן בלב יערות, ובשנת 1822 נמנו בו 24 בתים בלבד. בשנת 1897 נמנו ביישוב 514 יהודים, רוב תושביו, ובשנת 1918 נפתחה במקום ספריה יהודית. בין מלחמות העולם נמנו ביישוב כ-300 יהודים, והתקיימה בו פעילות של אגודת ישראל ושל המפלגות הציוניות. בשנת 1937 נערכו ביישוב מהומות אנטישמיות. ביום הראשון לכיבוש היישוב בידי הגרמנים במלחמת העולם השנייה, באוקטובר 1939, רצחו בו אלו כ-30 יהודים. בהמשך, נלקחו יהודי היישוב לעבודות כפייה משפילות, ומעת לעת ביצעו החיילים הגרמנים מעשי רצח אקראיים בקרב יהודי הכפר. במקרה אחד רצחו הגרמנים 6 בני משפחה אחת. מסוף נובמבר 1939 הוטלו על יהודי היישוב גזירות שונות, ובהן איסור הליכה על מדרכות, איסור על קשר עם לא יהודים, החרמת רכוש, חובת ענידת טלאי צהוב וחובת תשלום סכומי כופר, שבמסגרתם נאסר כבן ערובה והועלם רב הקהילה, פנחס הרבסט. בינואר 1941 הובאו ליישוב כמה עשרות יהודים שגורשו ממלאווה, ובמרץ 1941 הגיעו ליישוב מספר פליטים יהודים חסרי כל מלובלין. בקיץ 1941 הוציאו הגרמנים להורג שבעה יהודים מהיישוב לאחר שהקהילה המקומית הואשמה בסיוע לשבויי מלחמה סובייטים שנמלטו ממחנה מעצר סמוך. באפריל 1942 פשטו על בתי היהודים ביישוב אנשי גסטאפו וס"ס, לקחו את כל הילדים היהודים מבתי הוריהם, ריכזו אותם בכיכר היישוב, והעלימו אותם. בנובמבר 1942 גירשו שוטרים גרמנים ואוקראינים את היהודים האחרונים שנותרו בכפר לגטו ולודבה, ומשם שולחו אלו למחנות ההשמדה טרבלינקה וסוביבור. מדיה וקבצים בנושא סוסנוביצה בוויקישיתוף סוסנוביצה באתר מרכז מורשת יהדות פולין "סוסנוביצה", באתר השטעטל הווירטואלי "סוסנוביצה", באתר JewishGen (באנגלית)
מיכאליס

מיכאליס (Michaelis) הוא שם משפחה, פטרונים מהשם מיכאל. האם התכוונתם ל... גאורג מיכאליס – מדינאי גרמני ששימש בתפקיד קנצלר גרמניה במשך כמה חודשים ויליאם מיכאליס – ויצה-אדמירל גרמני יוהאן דוד מיכאליס – חוקר ומבקר מקרא פרוסי לאונור מיכאליס – ביוכימאי ופיזיקאי יהודי-גרמני-אמריקאי קינטיקת מיכאליס-מנטן – מודל קינטי המתאר את הקינטיקה של אנזימים רבים קרין מיכאליס – סופרת דנית שלמה מיכאלס (מיכואלס) - שם הבמה של שחקן היידיש שלמה ווֹפסי מיכאלי
מייקלס

האם התכוונתם ל... מייקלס (Michaels) הוא שם משפחה אנגלי שמקורו בשם מיכאל. אל מייקלס – שדרן ספורט יהודי-אמריקני אן מייקלס – משוררת וסופרת קנדית ג'וליה מייקלס – היא זמרת-יוצרת אמריקאית לורן מייקלס – קולנוען קנדי שון מייקלס – מתאבק עבר מקצועי אמריקאי מייקל
תקשורת טורית

תקשורת טורית בטלקומוניקציה ומדעי המחשב היא תהליך שליחת מידע, המחולק לסיבית אחת בכל פרק זמן נתון. המידע מועבר ברצף על פני ערוץ תקשורת או אפיק נתונים של מחשב. תקשורת טורית שונה מתקשורת מקבילית בה נשלחות מספר סיביות יחד על מחבר עם מספר ערוצים מקביליים. תקשורת טורית משמשת בכל תקשורת ארוכת טווח, וברוב רשתות המחשבים, שבהם עלות הכבלים וקשיי הסנכרון שלהם, בתקשורת מקבילית, אינם מעשיים. אפיקי נתונים טוריים של מחשבים, נפוצים אפילו במרחקים קצרים יותר. ויקי ליציאות טוריות Serial Interface Tutorial for Robotics (מכיל דוגמאות מעשיות רבות) Serial interfaces listing (with pinouts) Visual studio 2008 coding for Serial communication Introduction to I²C and SPI protocols Serial communication introduction Avionic serial protocols by BMC COMMUNICATIONS CORP ערך זה הוא קצרמר בנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תוכי אדום-כתר

תוכי אדום-כתר (שם מדעי: Pionopsitta pileata) הוא מין של תוכי קטן יחידי בסוגו מתת-משפחת Arinae שבמשפחת תוכיים, החי ביערות אמריקה הדרומית. בעבר נחשב למין בסוג Pyrilia, בעלי החזה החום, אך הועבר למין יחיד. זהו תוכי ירוק עם "כתר" אדום לראשו הנמשך כמעט עד לעיניו, מצח אפור ואוזניים חומות, מקור אפור גדול וכנפיים כחולות בהירות. הוא מגיע לאורך 22 ס"מ. התוכי חי ביער האטלנטי שבדרום מזרח ברזיל, צפון ארגנטינה ובמזרח פרגוואי. הוא מצוי ביערות גשם שונים עד גובה 1,500 מטר. הוא מצוי בלהקות קטנות בין עצי היער ומחפש לו מזון כמו פירות, גרגירים ופרחים. תפוצתו מוגבלת. מדיה וקבצים בנושא תוכי אדום-כתר בוויקישיתוף תוכי אדום-כתר, באתר ITIS (באנגלית) תוכי אדום-כתר, באתר NCBI (באנגלית) תוכי אדום-כתר, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) תוכי אדום-כתר, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) תוכי אדום-כתר, באתר GBIF (באנגלית) תוכי אדום-כתר באתר wikiaves תוכי אדום-כתר באתר הרשימה האדומה של IUCN