laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
וייגאץ'

וייגאץ' (ברוסית: Вайга́ч) הוא אי באוקיינוס הקרח הצפוני על גבול ים קארה וים ברנץ. רוחבו המרבי 45 ק"מ, אורכו כ-100 ק"מ והוא משתרע על פני 3,383 קמ"ר; מופרד מהיבשת (מחצי האי יוגורסקי) על ידי מצר יוגורסקי, ומהאי נוביה זמליה על ידי מצר קארה. האי מהווה חלק מהמחוז האוטונומי ננץ (במחוז ארכנגלסק) וממוקם בקצהו הצפון-מזרחי של רוסיה האירופאית. רוב האי מורכב מאבני חול וגיר. ישנם בו נהרות, ביצות, אגמים קטנים, ומרבצי אבץ, נחושת ועופרת. צמחייתו היא מסוג טונדרה. באי שלוש מושבות: ווייגאץ', דולגאיה גובה וורנק. האי נקרא על שם ימאי רוסי שגילה אותו במאה ה-16. מדיה וקבצים בנושא וייגאץ' בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של רוסיה ובנושא איים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
כפר הנוער ע"ש ב.צ. מוסינזון

כפר הנוער ע"ש ב.צ. מוסינזון נמצא בהוד השרון בין רמתיים למגדיאל. המוסד, שנוסד בשנת 1941, קרוי על שמו של המחנך ד"ר בן-ציון מוסינזון. בית הספר נוסד ביוזמת משה קול כבית ספר חקלאי במסגרת "יסודות", רשת בתי הספר החקלאיים של תנועת הנוער הציוני. מטרת יוזמי הכפר הייתה להקים מוסד חינוכי לנוער עולה מתפוצות הגולה בשילוב עם נוער ישראלי מרחבי הארץ, לחיי עבודה, יצירה והגשמה, בתחומי המדע, הטכנולוגיה, האמנות והספורט. לשם כך נבנה כפר נוער הכולל פנימייה הפעילה עד היום. בין השאר למדו בין כתליו חלק מילדי טהראן, ועם תום מלחמת העולם השנייה קלט המוסד ילדים ניצולי שואה שעלו ארצה. בשנת 1943 סיימו בני המחזור הראשון את לימודיהם. בתחילה נקרא "מוסד חינוכי חקלאי במגדיאל ע"ש ד"ר בן ציון מוסינזון" ובאנגלית, "Educational and Agricultural Institute of Magdiel". ב-1962 שונה השם ל"מוסד חנוכי מקצועי ע"ש בן ציון מוסינזון - מגדיאל". ב-1998 שונה השם פעם נוספת לזה הנוכחי, "כפר הנוער ע"ש ב.צ. מוסינזון". ב-1967 נפתח בבית הספר נתיב לימודים עיוני בשיתוף המועצה המקומית הוד השרון. בשנות האלפיים, כפר הנוער מורכב מבית ספר תיכון ופנימיה: בית הספר המשרת את ילדי אוכלוסיית האזור, ומציע מסלולים עיוניים וטכנולוגיים. בית הספר זכה בתשע"ו בפרס הקליטה המיטיבית של עובדי הוראה חדשים מטעם משרד החינוך, ובפרס החינוך מטעם ארגון המורים בנושא שותפות תרבותית. הפנימייה קולטת תלמידים מכל הארץ ומחו"ל וזכתה בפרס חינוך לפנימיה מצטיינת. במסגרת התיכון נותנים מענה מגמתי רחב הכולל שלל כיתות ייחודיות. בכפר הנוער לומדים, במסגרת תוכנית "נעל"ה", תלמידים מצפון אמריקה, אירופה, דרום אפריקה ומדינות נוספות (החל משנה 1993), וכן תלמידי עליית הנוער בתיכון קיימת תוכנית אולפן לתלמידים שאינם דוברי עברית על מנת לעזור להם להשתלב בחברה הישראלית. במקום שוכן המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט ובנוסף, הסמינר התיכוני האמריקאי ע"ש אלכסנדר מוס, בו מתקיימות תוכניות לתלמידי תיכון מחו"ל. בכפר הנוער קיימת מגמה ייחודית המשלבת לימודי חקלאות ואקולוגיה, הנקראת אגרואקולוגיה עירונית. במגמה זו מיישמים החניכים את שיטת ההידרופוניקה, ומגדלים תות שדה ורוזמרין על קירות וגגות בית הספר. אתר האינטרנט הרשמי של כפר הנוער ע"ש ב.צ. מוסינזון אתר כפר הנוער (אורכב 27.08.2017 בארכיון Wayback Machine) ישעיהו אביעם, המוסד החינוכי ע"ש מוסינזון במגדיאל - חוגג 25 שנה להיווסדו, מעריב, 15 ביוני 1966 מוסד חינוכי מקצועי על שם בן ציון מוסנזון (הוד השרון), דף שער בספרייה הלאומית ^ נועם (דבול) דביר, חקלאות 2018:מחשב להשקיה ותותים על הקיר, באתר ישראל היום, 18 מאי 2018 ערך זה הוא קצרמר בנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
עראים

עראים (שם מדעי: Laurales) היא סדרה של צמחים דו־פסיגיים, השייכת למערכת בעלי הפרחים. סדרה זו קרובה לתחתית העץ האבולוציוני, ונמנית עם הדו־פסיגיים הקדומים יחד עם צמחים כגון מגנוליה, נימפאה ואבוקדו. העראים מונים כ־85–90 סוגים המרכיבים שבע משפחות. רובם עצים הגדלים באקלים טרופי. הסדרה מיוצגת בארץ על ידי מין יחיד שהוא ער אציל. שרידים מאובנים ראשונים של העראים שייכים לתחילת הקרטיקון. ייתכן שמוצאה העתיק של הסדרה גרם לכך, שבמהלך התורים איבדו נציגיה את הבסיס המורפולוגי שאיחד אותם מלכתחילה. כיום לא ניתן להצביע על תכונה מורפולוגית משותפת שמאחדת את כל העראים. עובדה זאת הציתה ויכוחים רבים בקרב הבוטנאים אודות תיחום גבולות הסדרה. רק בסוף המאה ה־20 נקבע ההרכב הנוכחי של הסדרה על־סמך בדיקות מולקולריות. המיון המודרני נוטה לכלול בסדרת העראים את המשפחות הבאות: עריים (Lauraceae) Atherospermataceae Calycanthaceae Gomortegaceae Hernandiaceae Monimiaceae Siparunaceae עראים, באתר ITIS (באנגלית) עראים, באתר NCBI (באנגלית) עראים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) עראים, באתר Tropicos (באנגלית) עראים, באתר GBIF (באנגלית) עראים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מקור: APG II, 2003
הרמן אבנדרות

הרמן פאול מקסימיליאן אבנדרות (בגרמנית: Hermann Paul Maximilian Abendroth‏; 19 בינואר 1883 – 29 במאי 1956) היה מנצח גרמני. אבנדרות, יליד פרנקפורט, למד בשנים 1900–1903 תאוריה של המוזיקה וקומפוזיציה במינכן אצל לודוויג תויל, פסנתר אצל אנה הירצל-לנגנהם וניצוח אצל פליקס מוטל. כיהן כמנצח על תזמורות במינכן, ליבק ואסן. משנת 1915 עד 1934 היה מנצח תזמורת גירצניך בקלן ומנהל הקונסרבטוריון של קלן (בשנים 1925 -1934 בית הספר הגבוה למוזיקה של קלן). הוא התמנה למנהל המוזיקלי של תזמורת קלן בשנת 1918. בשנים 1925, 1927 ו-1928 ביקר בברית המועצות וניצח שם על התזמורת הסימפונית הממלכתית. בשנת 1934 החליף את ברונו ולטר (שפוטר, עקב יהדותו, בהוראת השלטון הנאצי החדש) כמנצח תזמורת גוונדהאוס של לייפציג. משנת 1934 עד 1945 היה פרופסור בקונסרבטוריון של לייפציג (בית הספר הגבוה למוזיקה בשנים 1941–1945). לאחר מלחמת העולם השנייה התמנה למנהל מוזיקלי כללי של ויימאר, משנת 1945 עד 1956). באותה תקופה, משנת 1949 עד 1956, ניצח על תזמורת רדיו לייפציג ומשנת 1953 עד 1956 על תזמורת רדיו ברלין (המזרחית). בשנת 1951 ניצח בפסטיבל האביב הבינלאומי למוזיקה בפראג. אבנדרות מת בינה, ב-29 במאי 1956. מדיה וקבצים בנושא הרמן אבנדרות בוויקישיתוף הרמן אבנדרות, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הרמן אבנדרות, באתר AllMusic (באנגלית) הרמן אבנדרות, באתר MusicBrainz (באנגלית) הרמן אבנדרות, באתר Discogs (באנגלית) הרמן אבנדרות, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
1795

שנת 1795 היא השנה ה-95 במאה ה-18. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. 1 בינואר 1795 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-11 ימים. כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני. 7 בפברואר – מאושר התיקון ה-11 לחוקת ארצות הברית, המעניק למדינות ארצות הברית חסינות מפני תביעות בבתי משפט פדרליים 7 באפריל – צרפת היא הראשונה שאימצה את יחידת המידה האחידה – המטר 8 בספטמבר – קרב קרצניסי, קרב שנערך בין הפרסים ליחידות צבא גאורגיות 1 באוקטובר – צרפת כובשת את בלגיה 24 באוקטובר – חלוקתה השלישית והאחרונה של פולין, פולין מפסיקה להתקיים כיישות עצמאית 27 באוקטובר – פיזור האספה הלאומית הראשונה של צרפת, והחלפתה (כעבור 5 ימים) ברשות מחוקקת בת שני בתים 2 בנובמבר – הדירקטורט הצרפתי, ממשלה מהפכנית של חמישה אנשים, נוצר 3 בפברואר – אנטוניו חוסה דה סוקרה, ממנהיגי המאבק הדרום אמריקאי לעצמאות, נשיאה השישי של פרו ונשיאה השני של בוליביה (נהרג ב-1830) 21 ביולי – ג'ורג' גאולר, קצין ומדינאי בריטי, ממבשרי הציונות (נפטר ב-1869) 15 באוקטובר – פרידריך וילהלם הרביעי, מלך פרוסיה (נפטר ב-1861) 31 באוקטובר – ג'ון קיטס, משורר בריטי (נפטר ב-1821) 2 בנובמבר – ג'יימס פולק, הנשיא ה-11 של ארצות הברית (נפטר ב-1849) 3 בדצמבר – רולנד היל, ממציא בול הדואר הראשון (נפטר ב-1879) 26 בינואר – יוהאן כריסטוף פרידריך באך, מוזיקאי ומלחין, ילדו ה-16 של יוהאן סבסטיאן באך (נולד ב-1732) 19 במאי – ג'וזייה ברטלט, מדינאי אמריקאי, מחותמי הכרזת העצמאות של ארצות הברית (נולד ב-1729) 8 ביוני – לואי ה-17, מלך צרפת (נולד ב-1785) 31 באוגוסט – פרנסואה אנדרה פילידור, שחמטאי (נולד ב-1726) להלן לוח שנה גרגוריאני – עברי משולב עם ימים בינלאומיים. חגים ומועדים עבריים: Nothing. במקומות בהם היה נהוג אז הלוח היוליאני, שנת 1795 התחילה ביום כ"א בטבת ה'תקנ"ה (לעומת זאת, אותה שנה לפי הלוח הגרגוריאני החלה 11 ימים מוקדם יותר, ב-י' בטבת). אורכה של שנה זו לפי הלוח היוליאני 365 ימים - בדיוק כמו הלוח הגרגוריאני המקביל. להלן לוח שנה יוליאני - עברי משולב עם חגים ומועדים עבריים: שנת 1795 לפי הלוח היוליאני Nothing. ילידי 1795‎ נפטרים ב-1795‎ מדיה וקבצים בנושא 1795 בוויקישיתוף
הדמיה ממוחשבת

הדמיה ממוחשבת (באנגלית: Visualization (graphics), או visualisation) היא יצירת תמונה או דגם תלת־ממדי של אובייקט באמצעות מחשבים. תחום ההדמיות התפתח מאוד בעת האחרונה, בעיקר בשל פיתוח תוכנות ייעודיות ומנועי רינדור חדשים. להדמיה ממוחשבת שימושים בתחומים שונים, למשל: הדמיה רפואית - בדיקה לא פולשנית המציגה באופן גרפי חלקים פנימיים של גוף האדם. בהדמיה תלת־ממדית בגוף האדם אפשר למצוא שימוש במכשירי צילום רנטגן, רדיוגרפיה, בדיקת אולטרה סאונד, PET, טומוגרפיה ממוחשבת, הדמיית תהודה מגנטית ועוד. הדמיה תעשייתית - בדיקות הדמיה בתעשייה, סריקת מסמכים ותמונות. הדמיה אדריכלית - זוהי הדמיה שנעשית בעיקר למבנים כדי לקבל התרשמות חיצונית או פנימית לגבי הבנייה של המבנה עוד בטרם התחילה הבנייה. הדמיות אדריכליות נחוצות בעיקר לאדריכלים אך גם ליזמים כדי להראות אותם ללקוחות למטרות מכירה. הדמיות אדריכלית לא תמיד ישקפו את המציאות בשטח, שכן בין אם היא לצורך מכירה ובין אם לצורך התרשמות כללית, עם זאת ייתכנו שינויים ולפעמים אף משמעותיים בין ההדמיה לבין המבנה הכללי בפועל. בשנת 2022 הצליחו צוות חוקרים ליצור הדמיה מוצלחת של חור תולעת הניתן לתיאור בעזרת מחשב קוונטי. מדיה וקבצים בנושא הדמיה ממוחשבת בוויקישיתוף בן זיקרי, הדמיה אדריכלית מה זה בכלל?, אתר Studio Rayz, 23 ביוני 2019 הדמייה, דף שער בספרייה הלאומית נועם חי, ‏הדמייה ראשונה של חור תולעת במחשב קוונטי, באתר "הידען", 3 בדצמבר 2022 ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הקפאה

המונח "קיפאון" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו קיפאון (פירושונים). בפיזיקה, הקפאה או התמצקות היא תהליך שבו עובר חומר ממצב צבירה נוזל למצב צבירה מוצק. הקפאה מתרחשת בדרך כלל בעת קירור של הנוזל, אך גם בעת הפעלת לחץ על הנוזל. ההקפאה היא אחד מתהליכי שינוי מצבי הצבירה. הטמפרטורה בה נוזל הופך למוצק נקראת נקודת הקפאון. קיפאון פנים הקפאת מזון מדיה וקבצים בנושא הקפאה בוויקישיתוף בלדד השוחי, למה אסור להקפיא אוכל בפעם השנייה?, באתר ערוץ עשר ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תוף מרים

תוף מרים או טמבורין הוא כלי נגינה ממשפחת כלי ההקשה, המורכב ממסגרת עץ או פלסטיק בה משולבים זוגות של מצילות, ועליה נמתחת יריעה. לתוף מרים ישנם מעל חמישים שמות וגרסאות בתרבויות השונות ברחבי העולם. הגרסאות השונות נבדלות זו מזו בגודל המסגרת וכן גרסאות מסוימות של התוף חסרות את המצילות. גרסאות מודרניות של התוף חסרות לעיתים את היריעה. התוף מוחזק בדרך כלל בידיו של המתופף. הניגון נעשה על ידי הכאה על היריעה באזורים שונים ובאופנים שונים, וכן על ידי צלצול במצילות בעזרת האצבעות או על ידי נענוע התוף כולו. בגרסתו המקורית הורכב תוף מרים ממסגרת עגולה עשויה עץ שעליה הודבקה יריעת עור של בעל חיים כגון עז, כבש ואף דג. הגרסה המוקדמת ביותר של תוף מרים המוכרת לנו, בת 3,500 שנה, נמצאה בעיראק. נמצא גם פסל ברונזה בן 5,000 שנה, המתאר דמות המנגנת בתוף זהה. מקור השם "תוף מרים" בעברית הוא מתיאור שירת הים בה נאמר: "וַתִּקַּח מִרְיָם הַנְּבִיאָה אֲחוֹת אַהֲרֹן אֶת הַתֹּף בְּיָדָהּ וַתֵּצֶאןָ כָל הַנָּשִׁים אַחֲרֶיהָ בְּתֻפִּים וּבִמְחֹלֹת." — ספר שמות, פרק ט"ו, פסוק כ' הייצור והשימוש בתוף במזרח הקרוב הקדום החל כנראה במסופוטמיה באלף ה-3 לפנה"ס. משם עבר התוף לשאר ארצות המזרח הקרוב. מקור המילה תוף כנראה במילה השומרית - dup/tup, משם עברה לשפות שמיות אחרות. באוגרית - tp, אשורית - tuppu, ארמית - tuppa, ערבית duff. השם עבר ממשפחת השפות השמיות ליוונית עתיקה - ty(m)panon והרומאים קראו לכלי בלטינית tympanum. בחפירות ארכאולוגיות בקברים מתקופת הברזל בארץ ישראל נמצאו צלמיות בעלות גוף גלילי, האוחזות בידיהן חפץ עגול שלדעת הארכאולוגים הוא תוף. המילה "תוף" המופיעה במקרא מתייחסת לכלי נגינה חלול העשוי מסגרת ועליו מתוח עור של בעל חיים. הצלילים מופקים על ידי תיפוף על הכלי. גרסאות שונות של התוף מוצגות בגלריה הבאה: טמבור (כלי נגינה) שירת מרים כרים נאג'י, סולו על תוף מרים (رق), יוטיוב נאדר מורכוס, אלתור על תוף מרים (رق), יוטיוב דואט תוף מרים (رق), יוטיוב אביעד בן יהודה על תוף מרים (رق) וטום כהן על מנדולינה, קטע קצר ללא שם, יוטיוב חן צימבליסטה, סולו על תוף מרים (رق), יוטיוב https://youtu.be/PYF8Y47qZQY Mr Tambourine Man Bob Dylan תוף מרים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מבט פנימי על תוף מרים ושירת הים אבשלום זמר, צלמיות חרס בעת העתיקה, המוזיאון הימי הלאומי, חיפה, 2009, עמוד 16
קוד ספגטי

קוד ספגטי הוא כינוי גנאי לקוד של תוכנית מחשב הכתוב באופן לא מובנה, כך שלקורא הנתקל בקוד לראשונה קשה מאוד להתמצא בו, והפקודות הכתובות בו מעורבבות זו בזו כספגטי בצלחת. בשל היותו קוד לא קריא, קשה לשימוש חוזר ומורכב לתחזוקה, הגישה הרווחת היא שקוד הספגטי אינו מקובל ואף מעיד על כישלון מסוים של המתכנת ליצור קוד ברור. קוד ספגטי נוצר לעיתים קרובות במערכות תוכנה מורכבות, בעקבות יצירת גרסה ראשונית (גם כזו שכתובה היטב) של התוכנה ולאחר מכן הוספת תכונות, ללא אפשרות של תכנון מחדש של קוד מערכת התוכנה (בעיקר עקב אילוצי זמן). מאפיין טיפוסי של קוד הספגטי הוא שימוש נרחב בפקודת goto (לפני שתכנות מובנה הפך לנורמה מקובלת), המורה למעבד המחשב "לקפוץ" לפקודה הנמצאת בשורה מסוימת, שלא לפי סדר השורות בקוד. ה"קפיצה" הזו עשויה ליצור לולאות תכנותיות - לרוב מותנות, על ידי פקודת if - או שגרות (רוטינות) מלאכותיות, באופן שייקשה לזהותן. אם ממשיכים לעשות שימוש בשיטה הזו לאורך זמן, במהלך תחזוקת אותו קוד, הולכים ונוצרים בו טלאים רבים של פקודות goto, ה"מקפיצים" את המעבד הלוך ושוב ברחבי הקוד, אשר נעשה מסובך ומפותל. בשנת 1968, פרסם אדסחר דייקסטרה את מאמרו המפורסם Structured Programming with go to Statements, בו שלל את השימוש בפקודה זו, ובעקבותיו המושג תכנות מובנה הלך ותפס מאז תאוצה. כיום, השימוש בפקודת goto נחשב לבעייתי בהנדסת התוכנה, ומשתמשים בה רק במקרים חריגים (כגון יציאה מלולאה מקוננת). על מנת למנוע מקרים של קוד ספגטי בדרך כלל מוסיפים לקוד "comments" - הערות שניתן לכתוב בקוד, אשר המחשב אינו קורא אותן וכך ניתן לכתוב הסבר בכל אורך רצוי על כל פעולה בקוד. הקשר שבו מקובל ואף יעיל להשתמש בקוד ספגטי, הוא במקרה שבו הבלגן הוא חלק מהמטרה: קוד המכונה של וירוסים נפוצים רווי בדרך כלל בפקודות קפיצה אקראיות למראה, או אפילו אקראיות ממש. טכניקה זו מקשה על איתור הווירוס ועל הניתוח של דרך פעולתו. בנוסף, ישנן תחרויות כתיבת קוד בלתי קריא (למשל Obfuscated C Code); גם כאן, פקודות goto מעלות את מידת האי-קריאות של הקוד. דוגמה למקטע קוד ספגטי "קלאסי" בשפת פורטרן: 10 IF (X.GT. 0.000001) GO TO 20 X = -X 11 Y = X*X - SIN(Y)/(X+1) IF (X .LT. 0.000001) GO TO 50 20 IF (X*Y .LT. 0.000001) GO TO 30 X = X-Y-Y 30 X = X+Y ... 50 CONTINUE X = A Y = B-A + C*C GO TO 11 ... כאשר עוברים על הקוד מלמעלה למטה, ניתן לקבל את הרושם שהשורות בין 10 ל-20 מבצעות יחד פעולה בעלת משמעות. אולם בהמשך ניתן לראות כי ישנה פקודות קפיצה אל פקודה 11, הנמצאת באמצע הקבוצה הזאת. תכנות פרוצדורלי אדסחר דייקסטרה, "Go to statment considered harmful", Communications of the ACM,11(3), 147-148, מרץ 1968 מתוך הספר Concepts In Programming Lanuages מאת John C. Mitchell ערך זה הוא קצרמר בנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליינץ

לִיֵינְץ (בגרמנית: Lienz) היא עיר במדינת טירול שבאוסטריה, והעיר העיקרית באזור מזרח טירול (חלק מטירול). העיר נמצאת על גדות הנהרות איסל ודראו, ואוכלוסייתה מונה 11,844 תושבים נכון ל-2018. העיר ממוקמת על צומת כבישים חשוב המחבר אותה לאלטו אדיג'ה (דרום טירול) ולקרינתיה. בעקבות צמיחתה של העיר, כמה כפרים קטנים שהיו בעבר מחוץ לעיר הפכו לפרבריה. 1900: 4,549 1910: 6,532 1939: 8,458 1951: 10,096 1971: 11,741 1991: 12,359 2001: 12,079 2005: 12,042 2018: 11,844 ליינץ היא עיר תאומה של: איטליה גוריציה, איטליה ארצות הברית ג'קסון, ויומינג, ארצות הברית טורקיה זלוק, טורקיה מדיה וקבצים בנושא ליינץ בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ליינץ ליינץ, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ליינץ, ברשת החברתית פייסבוק ליינץ, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים באוסטריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ERP

האם התכוונתם ל... Enterprise resource planning – תוכנה לעיבוד נתונים מינהלי, שמטפלת בכל צורכי עיבוד הנתונים בארגון, ובראשי תיבות: ERP הספק אפקטיבי מוקרן – מונח מתחום האלקטרומגנטיות המבטא את גודל ההספק, שקורן נתון פולט בכיוון האונה הראשית שלו; באנגלית: Effective radiated power, ובראשי תיבות: ERP תוכנית מרשל – התוכנית להבראת אירופה לאחר מלחמת העולם השנייה; באנגלית: European Recovery Program, ובראשי תיבות: ERP פוטנציאל קשור-אירוע – סידרה של שינויי מתח קבועים, אשר מתרחשים במערכת העצבים המרכזית; באנגלית Event-related potential, ובראשי תיבות: ERP
אדמונדו דה אמיצ'יס

אדמונדו דה אמיצ'יס (באיטלקית: Edmondo De Amicis;‏ 21 באוקטובר 1846 – 11 במרץ 1908) היה סופר איטלקי, הידוע בעיקר בזכות ספרו "הלב". גדל בעיר טורינו שבצפון איטליה ולאחר בית ספר יסודי עבר לפנימיה צבאית. הרעיון של השפעה חיובית של חיי צבא כדרך חינוך המעצבת את האדם מבחינה מוסרית ערכית ושליטה עצמית ניכר בכתביו. יצירתו הספרותית הראשונה הייתה "חיי צבא" שנכתבה ב-1868 שכתב לאחר שהשתתף בקרבות על קוסטוזה. לאחר מכן המשיך לכתוב כעיתונאי, אף על פי כיום הוא ידוע בעיקר בזכות ספרו "הלב". את ה"הלב" תרגם אהרן ליבושיצקי לראשונה לעברית תחת השם "הנודד הקטן" בהוצאת תושיה, פיטרקוב תרנ"ט. הייתה לו קריירה ארוכה כעיתונאי שכללה בין השאר דיווחים על מסעות בספרד, הולנד, מרוקו וקונסטנטינופול. הנודד הקטן, תרגום אהרן ליבושיצקי, הוצאת תושיה, ורשה, תרנ"ט, תרע"ג (לספר הסרוק באתר הספרייה הלאומית) הלב, תרגום מנחם מבשן, א.י. שטיבל, תרפ"ג (לספר הסרוק בארכיון האינטרנט) מן האפנינים ועד האנדים, הוצאת אמנות, פרנקפורט ע"נ מין הלב, תרגום יום טוב הלמן, הוצאת אמנות, פרנקפורט ע"נ מיין האניה שנטרפה: ועוד ספורים, תרגום ה. נבר, הוצאת בצלאל, תל אביב יהודה אטלס, "אדמונדו דה אמיצ'יס: נוחה בשלום, אבי היקר", בספר ילדים גדולים (כרך 3, עמ' 116-109), הוצאת ידיעות אחרונות, 2003. מדיה וקבצים בנושא אדמונדו דה אמיצ'יס בוויקישיתוף כתבי אדמונדו דה אמיצ'יס בפרויקט בן-יהודה אדמונדו דה אמיצ'יס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) כתבי אדמונדו דה אמיצ'יס בפרויקט גוטנברג (באנגלית) אדמונדו דה אמיציס (1846-1908), דף שער בספרייה הלאומית אדמונדו דה אמיצ'יס, ברשת החברתית Goodreads ערך זה הוא קצרמר בנושא איטלקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
טסמן

האם התכוונתם ל... אבל יאנסזון טסמן – מגלה ארצות הולנדי שחי במאה ה-17 טסמן (ניו זילנד) – מחוז בצפון האי הדרומי של ניו זילנד ים טסמן – ים בין אוסטרליה וניו זילנד טסמניה (פירושונים)
לוח התקופות בארץ ישראל

לוח התקופות בארץ ישראל – טבלה זו מסכמת את התקופות העיקריות בהיסטוריה של ארץ ישראל, ומציינת את האירועים המרכזיים בכל תקופה (בתקופות הקדומות יותר, מופיע טווח גילים מעוגל לפי תיארוך רדיומטרי). לתיאור מפורט של ההיסטוריה, התקופות והאירועים ראה בהיסטוריה של ארץ ישראל וארץ ישראל בעת העתיקה. פורטל:ארכאולוגיה של המזרח הקרוב/לוח כרונולוגי - תרבויות המזרח הקרוב/התקופה הנאוליתית עד תקופת הברונזה הקדומה פורטל:ארכאולוגיה של המזרח הקרוב/לוח כרונולוגי - תרבויות המזרח הקרוב/תקופת הברונזה הביניימית עד התקופה הפרסית פורטל:ארכאולוגיה של המזרח הקרוב/לוח כרונולוגי - תרבויות המזרח הקרוב/התקופה ההלניסטית עד התקופה הביזנטית פורטל:ארכאולוגיה של המזרח הקרוב/לוח כרונולוגי - תרבויות המזרח הקרוב/התקופה הערבית עד התקופה העות'מאנית ארץ ישראל בעת העתיקה התקופה הפרהיסטורית באזור הלבנט היסטוריה של ארץ ישראל היסטוריה של עם ישראל כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל ציר הזמן באתר ynet תקופות בהיסטוריה של עם ישראל באתר מט"ח. תקופות בארץ ישראל באתר עידן התנ"ך בר-יוסף, עופר וגרפינקל, יוסף, הפריהסטוריה של ארץ ישראל: תרבות האדם לפני המצאת הכתב, ירושלים: אריאל, 2008
עולמו של דיסני

"עולמו של דיסני" היה שבועון ישראלי לילדים בגילאי בית ספר יסודי (גילאי 6–13). העיתון החל להתפרסם באופן חודשי לאורך 1997 והחל ממרץ 1998 באופן שבועי. עורכותיו של השבועון היו סמדר שיר, הילה איזון וליטל שמש. עורכת השבועון עד סגירתו הייתה מורן זלמה. "בוחן עצמי" - מוקדש לבחינה עצמית של הקורא ועוזר לו לבדוק איזה מין "טיפוס" הוא. "שיעור חופשי" - מדור פנאי ובידור. "עכבר" - (מדור המחשבים של מיקי). "לוח מודעות" - מדור שבו מתפרסמות תמונות, ציורים וברכות של ילדים, קוראי העיתון. "קומיקס" - קומיקסים מקוריים מתורגמים של: דונלד דאק, מיקי מאוס, גופי וכו'. "דיסני מסביב לעולם" - מדור המקדם ילדים בלימודי האנגלית. "מגרש המשחקים" - פעילויות לשעות הפנאי כמו פתירת תשבצים, משחקי מילים, מציאת ההבדלים, משחקי צלליות, סודוקו ועוד. "בעיטת פתיחה" - מדור בנושא ספורט. "חידה בלשית" - קומיקס ובו מיקי מאוס נתקל בתעלומה, ועל הקוראים לפתור אותה על פי הרמזים בציור. בסוף נובמבר 2010 העיתון נסגר והוחלף בעיתון שקוראים לו "עולם הילדים" שהתחיל להופיע ב-29 בדצמבר 2010, אך לאחר שנה החליטו לסגור גם אותו והגיליון האחרון שלו יצא רק למנויים ב-27 בדצמבר 2011.
קניון איילון

קניון איילון הוא מרכז קניות הממוקם בעיר רמת גן, סמוך לאצטדיון רמת גן. הקניון, מקבוצת עזריאלי (שבבעלות איש העסקים דוד עזריאלי), נחנך ב-2 ביולי 1985 ונחשב לקניון הראשון בישראל. המילה "קַניון" נכנסה לשפה העברית עם הקמתו של קניון איילון. את השם "קניון" המציא היזם, דוד עזריאלי עצמו, והוא שילוב של המילים "קניה" ו"חניון". השם נקלט בעברית ומשמש כיום לתיאור מרכזי קניות דומים. הבניין תוכנן על ידי קבוצת עזריאלי ואת תוכניות העבודה ביצע האדריכל נחום זולוטוב. בקניון איילון נפתח הסניף הראשון של רשת מקדונלד'ס בישראל ב-14 באוקטובר 1993. הקניון מקורה וממוזג. החלק המקורי של הקניון, ובו כ-125 חנויות ועסקים, נמצא בקומת הקרקע ושטחו 25,000 מ"ר. לצד הקניון שוכן חניון גדול שבו כ-2,350 מקומות חניה לא מקורים. קרבתו של הקניון לתל אביב ולבני ברק מושכת אליו מבקרים רבים מאזורים אלה. לאחריו קמו קניונים רבים נוספים באזור גוש דן, המתחרים בו על פלח הלקוחות. ביולי 2006 נוספו לקניון שתי קומות חדשות ובהן קומפלקס בתי קולנוע גדול בשם יס פלאנט, בחסות חברת הלוויין הישראלית יס. באזור החדש 15 אולמות קולנוע ומסעדות מזון מהיר. מרכז בתי קולנוע החדש החליף את קולנוע "רב חן" (שנקרא קודם "רב-גן"), בו היו ארבעה אולמות בלבד והיה חלק מהקניון במשך למעלה מעשר שנים. המקום בו היו ממוקמים בתי הקולנוע הישנים הוסב לשדרת חנויות חדשה ובה כ-10 חנויות. בשנת 2009 אושרה להפקדה תוכנית להרחבת הקומה השנייה בקניון. ב-2014 הוחל בבניית הקומה השנייה בהשקעה של 200 מיליון שקלים, וזו נפתחה בטקס חגיגי ב־10 במרץ 2015. בקומה החדשה 25 חנויות חדשות של מגוון מותגי אופנה המיובאים לישראל. ערך מורחב – מסוף קניון איילון בסמוך לקניון ישנו מסוף אוטובוסים ממנו יוצאים קווי אוטובוס עירוניים ובינעירוניים רבים לאזור גוש דן והדרום. בתחילת שנות ה-90 צולמו בקניון מספר סצנות לפרקים של סדרת הנוער "עניין של זמן". מספר מערכונים של "הקומדי סטור" צולמו בקניון. בסוף שנות ה-80 צולם בקניון קליפ לשירו של אהוד בנאי, "עבודה שחורה". אתר האינטרנט הרשמי של קניון איילון מיכל מרגלית ואבי שאולי, ‏"עזריאלי הראשון- הראשון אחרינו", באתר גלובס, 25 באפריל 2010 רנית נחום-הלוי, עזריאלי מוסיף קומה: ירחיב את קניון איילון בהשקעה של 10–15 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 21 באוקטובר 2009
חושן (פירושונים)

האם התכוונתם ל... חושן – אביזר פולחני שהיה חלק מלבושו של הכהן הגדול חוש"ן - חינוך ושינוי – מרכז חינוך הפועל בנושאים של נטייה מינית וזהות מגדרית. חושן (פסל) – פסל משנת 1969 מאת הפסל הישראלי יצחק דנציגר אבן חושן – הוצאת ספרים כפר חושן – שם רשמי של מושב במועצה האזורית מרום הגליל הידוע גם כספסופה מרכז חושן – (לשעבר מתנ"ץ) - אחראי על התקשורת בצה"ל ביחידת לוטם אישים: אלמה וייך חושן – מחזאית ובמאית תיאטרון ישראלית מאיה חושן – גאוגרפית ישראלית שלי חושן – יושבת ראש ונשיאת אגודת "יד ביד", חברת מועצת העיר תל אביב לשעבר חוסן חש"ן
מחזור סינודי

מחזור סינודי הוא פרק הזמן הדרוש לעצם שמימי כדי לחזור לאותו מופע יחסית לשמש, כפי שהוא נראה מכדור הארץ. מחזור (זמן) סינודי אינו זהה לזמן ההקפה של העצם, הואיל והוא נקבע ביחס לשלושת הגופים – השמש, העצם השמימי המקיף אותה, וכדור הארץ, שממנו רואים את העצם השמימי. כך למשל, הירח מקיף את כדור הארץ בכל 27.5 ימים בקירוב, אולם במשך זמן זה כדור הארץ עצמו, והירח המקיף אותו, ממשיכים במסעם מסביב לשמש. על מנת שהירח ייראה לצופה מכדור הארץ כאילו חזר לאותה נקודה ביחס לשמש, על הירח להמשיך להסתובב סביב כדור הארץ מעל יומיים נוספים. לכן לצופה בכדור הארץ, הרואה בשמש כנקודת ייחוס, נראה שהקפה של הירח סביב כדור הארץ לוקחת כ-29.5 יום. פרק זמן זה נקרא חודש סינודי, שהוא הזמן החולף בין שני אירועים בהם נראה "ירח מלא". באופן דומה יום סינודי הוא הזמן שלוקח לעצם שמסתובב סביב עצמו לחזור למופע זהה ביחס לשמש. לדוגמה הזמן שחולף בן שתי זריחות של השמש. בכוכבי לכת, באסטרואידים ובשביטים מחזור סינודי הוא פרק הזמן שבין שני מחזורים עוקבים שבהם העצם הנע סביב השמש נמצא בקו אחד עם השמש במבט מכדור הארץ, או כאשר עצם שמסלולו גדול ממסלול הארץ נמצא בשמיים מול השמש. מקור השם הוא במילה היוונית סינודוס (Σύνοδος) שמשמעה "מפגש", לציון "צירוף" או "ישור" של שני גרמי שמיים או יותר. מחזור סינודי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מחזור סינודי – באתר לקסיקון מדעי החלל הסבר על ליקוי חמה ומחזור סינודי באתר הידען ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פאטימה

האם התכוונתם ל... פאטמה בת מוחמד – בתו של מוחמד פאטימה (פורטוגל) – Fátima, עיר המהווה מוקד עלייה לרגל