laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
שיטות חלוקה

שיטות חלוקה במתמטיקה הוא שם כולל לשיטות מידול גאומטרי הנפוצות מאוד בתכנון גאומטרי מבוסס מחשב (CAGD). הרעיון הוא ליצור מידול לעקומים ומשטחים בעזרת חוקי עידון היוצרים נקודות חדשות מתוך נקודות בקרה ראשוניות. התהליך הרקורסיבי יוצר נקודות המהוות בסיס לשלב העידון הבא. בכל שלב נוצר עקום/משטח על ידי חיבור בין הנקודות, בדרך כלל בעזרת פולינום ליניארי למקוטעין. כעבור מספר לא רב של עידונם אמור להתקבל עקום/משטח הנראה כחלק. אנו יודעים להבחין, באופן גס, ב 2 סוגים עיקריים: מקרבים ואינטרפולטוריים. האחרונים ישמרו על נקודות הבקרה הראשוניים בכל שלבי העידון. סיווג מקובל נוסף הוא לשיטות ליניאריות ולא ליניאריות וכן לשיטות קבועות בכל רמות העידון וכאלה שאינם קבועות. תהליך "חיתוך הפינות" של צ'יקין (1969) הוא תהליך היוצר מידול של פולינום B-ספליין ממעלה 2. תיאור התהליך : בהינתן נקודות בקרה {f0} המפוזרות על השלמים נבצע את חוקי העידון הבאים : (fk+1(2j)=3/4*fk(j)+1/4*fk(j+1 (fk+1(2j+1)=1/4*fk(j)+3/4*fk(j+1 k מייצג את רמת העידון הנדרשת ו- j את מיקום הנקודה בסדרת הנקודות. על הישר הנקודה ה-j-ית נמצאת במקום ה-j*2-k . את חוקי העידון קל לממש במחשב וביצועם כולל זמן ריצה ליניארי לגודל הקלט-קרי מספר הנקודות בקרה. תכנון בעזרת מחשב אינטרפולציה אלגוריתם קירוב
מירה (כוכב)

מירה (או ο (אומיקרון) בלווייתן) (ο Ceti) הוא הכוכב המשתנה הראשון שזוהה ואחד הכוכבים המשתנים שהשתנותם היא הבולטת ביותר לעין. הכוכב משנה את בהירותו במחזוריות של 332 יום ונע בין דרגה 2, אז ניתן לראותו בעין, לדרגה 10, אז ניתן לראותו באמצעות טלסקופ בלבד. פרוש שמו הוא "המדהים" או "המופלא" והוא מהכוכבים הבודדים שיש להם שם על אף שבחלק מהזמן לא ניתן לראותו בעין רגילה. על אף שהופעתם של "כוכבים חדשים" והיעלמותם לאחר מכן (נובות וסופרנובות) תועדה על ידי טיכו ברהה כבר ב-1572 (ועל ידי הסינים עוד בשנת 1054), מירה הוא הכוכב הראשון שתועד כמופיע ונעלם לסירוגין ושבהירות נראיתו אינה קבועה (ייתכן שהשתנותו של אלגול זוהתה עוד קודם, אך אין לכך תיעוד אמין). השתנותו של מירה התגלתה בשנת 1596 על ידי האסטרונום ההולנדי דוד פבריציוס, שהשתמש בו כנקודת יחוס למדידת תנועתו של כוכב חמה. פבריציוס שם לב שבהירותו של הכוכב עלתה בדרגה שלמה בתקופה של שלושה שבועות וחודשיים לאחר מכן נעלם הכוכב. פבריציוס שיער שמדובר בנובה, אך זיהה את הכוכב שנית בשנת 1609. בשנת 1638 זיהה האסטרונום יוהאן הולוורדה שמירה משתנה במחזוריות של כ-11 חודשים וב-1662 קבע האסטרונום הצרפתי איסמאל (ישמעאל) בוּליאלדוּס את זמן מחזור ההשתנות על 333 ימים, קרוב לידוע כיום (ייתכן שזמן המחזור משתנה מעט). באותה השנה טבע האסטרונום יוהנס הווליוס את השם מירה - "מדהים" או "מופלא" בשל תכונותיו הייחודיות. מירה הוא למעשה כוכב זוגי במרחק של כ-420 שנות אור, המורכב מענק אדום ומבן זוג עמום יותר, ככל הנראה כוכב הסדרה הראשית מסוג K, המקיפים זה את זה במרחק של כ-65 יחידות אסטרונומיות ובזמן הקפה של לפחות 400 שנים. מירה A הוא ענק אדום בשלב התפתחות מתקדם מאוד. רדיוסו משתנה באופן מחזורי ואתו גם הטמפרטורה וכתוצאה מכך נגרמים שינויים גדולים בעוצמת הארתו. כאשר הכוכב מתכווץ, השכבות החיצוניות של הכוכב, המגיעות לרדיוס של יותר מ-500 רדיוסי שמש, מתקררות ובולעות חלק ניכר מהקרינה באור נראה ופולטות קרינה בתחום התת-אדום בלבד. כתוצאה מכך ההשתנות של עוצמת ההארה בתחום התת-האדום קטנה בהרבה מההשתנות בתחום הנראה - כשתי דרגות בהירות בלבד. ביחד עם התחום התת-האדום, עוצמת ההארה הממוצעת של מירה הוא פי 8,500 משל השמש בעוד שבתחום הנראה עוצמת ההארה נעה בין פי 1.5 ועד לפי 2,000 מהשמש. השינויים בספקטרום הקרינה גם משנים את הסיווג הספקטרלי של מירה בין M5 ל-M9. בדומה לענקים אדומים אחרים, מירה פולט לחלל הבין־כוכבי חומר בקצב גבוה פי 10 מיליון מרוח השמש. כמו כן, הוא נע במהירות גבוהה יחסית - כ-130 ק"מ לשנייה, ובשל כך הוא משאיר מאחוריו "זנב" גז באורך של כ-13 שנות אור, שניתן להבחין בו על ידי צילום בתחום העל-סגול. מירה סיים כבר מזמן את תהליכי ההיתוך של מימן להליום והוא נמצא בשלבי הסיום של התכת הליום לפחמן וחמצן. כשתהליכים אלו יסתיימו הוא צפוי להפוך לננס לבן כאשר שכבותיו החיצוניות יהפכו לערפילית פלנטרית. מירה B הוא כוכב הסדרה הראשית מסוג K עם מסה משוערת של כ-0.7 מאסות שמש. בשל קרבתו למירה A, הוא סופח אליו גז מהשכבות החיצוניות של בן הזוג הענק וכתוצאה מכך גם בהירותו משתנה, אך לא באופן סדיר. מעבר הגז בין הכוכבים נעשה דרך דיסקת ספיחה שייתכן שנוצרים בתוכה כוכבי לכת. מדיה וקבצים בנושא מירה בוויקישיתוף מירה באתר של ג'ים קלר מירה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Seth Penricke, Astronomy with a Home Telescope: The Top 50 Celestial Bodies to Discover in the Night Sky, Callisto Media Inc., 2015-08-16 http://www.nasa.gov/mission_pages/galex/20070815/ תמונות של הזנב באתר נאס"א
צ'ק פוסט

מחלף הקריות (מכונה גם: מחלף צ'ק פוסט) הוא שמו של מחלף מרכזי במזרחה של חיפה. זהו מחלף כניסה מרכזי לחיפה ממזרח, והוא מנקז גם חלק מהתנועה המגיעה לעיר מצפון. הוא מקשר בין כביש 4 (שדרות ההסתדרות), הממשיך צפונה לכיוון הקריות, עכו, ועד נהריה וראש הנקרה, וכביש 752 (דרך בר-יהודה) המוביל מזרחה לנשר – ומערבה לעיר התחתית, שם הוא הופך לציר התנועה הראשי שלה. בדצמבר 2010 נפתח המוצא המזרחי של מנהרות הכרמל (כביש 23) בקרבת המחלף, וקצהו של כביש האגרה מתחבר עם שדרות ההסתדרות. בימי השלטון הבריטי בארץ ישראל היה מפגש דרכים זה צומת T פשוט. הוא קיבל את הכינוי "Check Post" שמשמעותו באנגלית הוא עמדת בדיקה, על שם מחסומי ביקורת שנהגו הבריטים לפרוס בצומת כדי לאתר לוחמי מחתרות. אף על פי שכיום שמו הרשמי הוא "מחלף הקריות", נשאר שמו הישן בפי תושבי המטרופולין. בשנות ה-50 נקבע בו מעגל תנועה, ששני עשורים אחר כך הוחלף במערכת רמזורים. במפנה המאה ה-21, על מנת להקל על גודש התנועה המאמיר, נבנה גשר המעביר את התנועה מחיפה צפונה מעל לצומת המרומזר, והצומת הפך למחלף. בעבר שימש כביש 752 כעורק הבין־עירוני הראשי שקישר את חיפה עם נצרת והעמקים; אך דרך העמקים הועברה כמחצית הקילומטר צפון-מזרחה, שם נחנך מסוף האוטובוסים "מרכזית המפרץ", ונכון להיום הצ'ק פוסט משמש בעיקר תנועה לעיר נשר. לפנים היה בסמיכות לצומת גם צומת של רכבות, שכן רכבת העמק ההיסטורית חלפה בו, ושרידי מסילת הרכבת שנותרו בצומת מהווים עדות דוממת לפעילותה בעבר. כיום נמצאת בקרבת מקום תחנת הרכבת מרכזית המפרץ. ערך מורחב – רכבלית בסמוך למחלף נפתחה תחנת החלפה תחנה B של הרכבל נוסעים שמקשר את הצ'ק-פוסט לטכניון ולאוניברסיטת חיפה ונפתחה באפריל 2022. מאז חנוכתה של "מרכזית המפרץ", פחתה חשיבותו של הצ'ק פוסט מבחינת תחבורה ציבורית. חלק ניכר מתחנות האיסוף וההורדה שהיו משלושת עברי הצומת בוטלו ורוב תנועת הנוסעים מתנקזת אל מרכזית המפרץ ואל התחנה שבצומת קישון. מאז פתיחתו של כביש 22 פוחת גם השימוש במחלף מבחינת התחבורה הפרטית הבאה מצפון. ערך מורחב – צ'ק פוסט (אזור) בסמוך למחלף נמצא מתחם גדול של מסחר ותעשייה קלה, הידוע כאזור הצ'ק פוסט. הוא כולל עשרות חנויות רהיטים, מוסכים, אולמות אירועים, מועדונים ועוד. קניון לב המפרץ ("סינמול"), מהקניונים הראשונים בצפון, גם הוא חלק מאזור זה. מדיה וקבצים בנושא צ'ק פוסט בוויקישיתוף מרכז תחבורה מפרץ(הקישור אינו פעיל) תוכנית עיריית חיפה לשיקום וחידוש אזור הצ'ק פוסט(הקישור אינו פעיל) מיכאל יעקובסון: על תחנת רכבת הצ'ק פוסט ורכבת העמק, 23 באוקטובר 2012, Xnet
אזור שירות

אזור שירות הוא מתקן ציבורי הממוקם לצדו של כביש מהיר ושבו מתאפשרת עצירת כלי רכב מבלי לעזוב את הכביש המהיר. המונח שמור בדרך כלל לאזורים בהם נמצאים נותני שירותים נוספים, כגון תחנות דלק, מוסכים, מסעדות או מקומות המציעים אפשרויות לינה. לעומת זאת, שטח לצד הכביש המיועד רק לעצירה ולמנוחה, או שבו שירותים בסיסיים בלבד, כגון בתי שימוש או שולחנות פיקניק, מכונה בדרך כלל בשם "אזור מנוחה". בישראל קיימים נכון לשנת 2009 רק ששה אזורי שירות, כולם לצד כביש 6 - שניים ליד נען, שניים ליד להבות חביבה, אחד ליד בית קמה והאחרון ליד קריית טבעון. מדיה וקבצים בנושא אזור שירות בוויקישיתוף
כביש 752

כביש 752, דרך בר-יהודה (על שם ישראל בר-יהודה), הוא כביש באורך של כ-6.5 ק"מ, המחבר את חיפה דרך העיר נשר עם מחלף יגור שבעמק זבולון. בעבר היה תוואי הכביש חלקו המערבי של כביש 75, ושימש כקישור העיקרי בין חיפה לעמק יזרעאל, אולם זה הוסט מעט צפונה והוא מתחיל כיום במחלף קישון. שני קצותיו של כביש 752 הם צומת הצ'ק פוסט ("מחלף הקריות") במערב, שם הוא ממשיך מערבה אל תוך העיר התחתית; וצומת יגור, סמוך לקיבוץ יגור, במזרח, שבו הוא פוגש את הכבישים 75 ו-70. הרחבת הכביש, כדי שיוכל לשמש תנועה בהיקף גדול בציר נשר-חיפה, ארכה כשנה וחצי והושלמה בשנת 2004. קטע הדרך נמתח לאורך תוואי רכבת העמק, כשהוא חוצה את נשר בין אזור התעשייה של תל חנן לבין העיר. בחלקו עבר הכביש בנתיב שהפך בהמשך לכביש פנימי בנשר - דרך השלום. בעת תכנון תואי הכביש בקטע המרכזי שלו למרגלות העיר נשר, התברר כי הכביש מתוכנן להיסלל בקצה הדרומי של שטח בית הקברות המוסלמי של חיפה בנשר שהוקם בשנת 1934 על קרקע השייכת לווקף בלב שכונת הצריפים של נשר. בקרב ערביי ישראל פרצה מחאה, שלא שככה גם כשהוצע להעביר מספר קברים ממקומם כדי שלא ייפגעו. המחאה התגברה משהסתבר כי אחד הקברים בבית הקברות, הוא קברו של עז א-דין אל-קסאם - חרף טענה של ראש העיר דוד עמר, שאל-קסאם קבור בכלל בעכו. לבסוף נאלצה מע"צ להסכים להקמת גשר שיעבור מעל בית הקברות. קברו של אל-קסאם נמצא מצפון ובמרחק מה מהגשר. ביולי 2018 נכרתו כל העצים בין שני מסלולי הנסיעה לצורך הקמת המטרונית לקווי נסיעה: קו 5 וקו 5 א. הכביש מתוחזק על ידי חברת נתיבי איילון, שגם כרתה עצים בוגרים לאורך הכביש. ושתלה עצים חדשים קטנים מדיה וקבצים בנושא כביש 752 בוויקישיתוף צילום נסיעה בכביש 752 ממחלף יגור לצומת הצ'ק פוסט גיא נרדי, ‏"אין יישוב בארץ שהרחוב הראשי שלו נראה כל-כך רע", באתר גלובס, 22 באוגוסט 2017 חברת "נתיבי איילון" כרתה 8 עצים גדולים במרכז תל חנן בעיר נשר בדרך בר יהודה. למה? 22/7/2023 בערוץ יו טיוב
כביש 10 (הולנד)

כביש מהיר 10 (בהולנדית Rijksweg 10 - "דרך ממלכתית 10" או A10) הוא כביש הטבעת של העיר אמסטרדם, בירת הולנד, והוא מוכר גם בשם זה (Ring Amsterdam). חלקים מהכביש מסומנים גם ככבישים מהירים אירופים E22 (החלק המערבי) ו-E35 (החלק המזרחי והחלק הצפוני). סלילת הכביש החלה בשנת 1962 ומקץ ארבע שנים הושלמה מנהרת קונטונל שהייתה הקטע הראשון של הכביש. ב-1975 נחנך חלקו המערבי של כביש הטבעת, ב-1981 החלק הדרומי וב-1990 הושלמה סלילת כל תוואי הכביש, כאשר נחנכה מנהרת זיבורחרטונל. אורכו של הכביש הוא 32.4 ק"מ והוא מתחיל במחלף קונפליין (Coenplein) שבמפגש הכביש עם כביש מהיר A8 צפונית-מזרחית לעיר. המרחקים נמדדים מנקודה זו עם כיוון השעון. 18 היציאות ממוספרות לעומת זאת נגד כיוון השעון, בשל כך שהסלילה התקדמה בכיוון זה (ראו להלן). כל היציאות משמשות כגישה לצירים העירוניים המובילים אל מרכז העיר אמסטרדם (Stadsroute או S-wegen) והמסומנים כ-S101 עד S118. צירים אלה מתחברים בסופו של דבר אל כביש הטבעת שבמרכז העיר (Centrumring Amsterdam), הידוע גם כ-S100 ואשר אינו מסווג ככביש מהיר, אלה כדרך עירונית. לאורכו של כביש 10 שלושה מפגשים נוספים עם כבישים מהירים נוספים (A1 לכיוון מזרח, A2 לכיוון דרום-מזרח ו-A4 לכיוון דרום-מערב). הכביש חולף בשתי מנהרות מתחת לנהר איי (IJ) שבצפון העיר - פעם בצידה המזרחי של אמסטרדם, במנהרת זיבורחרטונל (Zeeburgertunnel) שאורכה 546 מטר, ופעם בצידה המערבי במנהרת קונטונל (Coentunnel) שאורכה 587 מטר. המהירות המרבית המותרת לאורכו של הכביש היא 100 קמ"ש, למעט בחלקו המערבי בו היא מוגבלת ל-80 קמ"ש בלבד. הכביש נחשב לאחד מהעמוסים שבכבישי הולנד. מדיה וקבצים בנושא כביש 10 בוויקישיתוף הכביש באתר משרד התחבורה ההולנדי אתר מפורט אודות הכביש
כביש 10 (פירושונים)

האם התכוונתם ל... כביש 10 – כביש בישראל העובר לאורך הגבול עם מצרים כביש 10 (גרמניה) – כביש הטבעת של ברלין כביש 10 (הולנד) – כביש הטבעת של אמסטרדם
הנסי קירש

האנסי קירש (בגרמנית: Hansi Kürsch;‏ נולד ב-10 באוגוסט 1966) הוא הסולן של להקת הפאוור מטאל הגרמנית בליינד גארדיאן. האנסי נולד ב-10 באוגוסט 1966 בבלאנק-לטום, גרמניה. ביחד עם אנדרה אולבריך, הוא גם הכותב העיקרי של הלהקה. עד שנת 1998, שבה יצא אלבום הלהקה "Nightfall in middle Earth" האנסי שימש גם כבסיסט. באתר הרשמי של הלהקה מציין קירש ששלוש הלהקות האהובות עליו הן ג'נסיס, דיפ פרפל וקווין. הצהרה זו עולה בקנה אחד עם אהבתו של קירש לטכניקת ההקלטות הכפולות - שיטה שבה מקליטים קולות שירה מספר פעמים, אפקט שיוצר סאונד שדומה למקהלה. שיטה זו הייתה נהוגה גם על ידי פרדי מרקיורי, סולן להקת קווין אותו קירש מעריץ. יכולותיו הווקאליות של הנסי קירש מרשימות ומגוונות, הוא מסוגל לשיר בארבע אוקטבות וכן בסגנון גראולינג (Growling). מדיה וקבצים בנושא הנסי קירש בוויקישיתוף הנסי קירש, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) הנסי קירש, באתר ספוטיפיי הנסי קירש, באתר AllMusic (באנגלית) הנסי קירש, באתר MusicBrainz (באנגלית) הנסי קירש, אמן באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית) הנסי קירש, באתר Yandex.Music (ברוסית) הנסי קירש, באתר Discogs (באנגלית) הנסי קירש, באתר Songkick (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות

קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות היא תכונה מתמטית המתארת מושגי פתרון של משחקים בצורה קואליציונית ומשחקים בצורה אסטרטגית. התכונה אומרת שאם משחק אחד מתקבל ממשחק אחר על ידי הפעלת טרנספורמציה אפינית חיובית, אז הפתרון של המשחק הראשון שווה לפתרון המשחק השני לאחר הפעלת אותה טרנספורמציה אפינית. קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות מתקיימת עבור הפתרונות של הליבה, ערך שפלי, קבוצות מיקוח, הגרעינון והגרעין במשחקים השיתופיים, ועבור שיווי משקל נאש ושיווי משקל מתואם במשחקים הלא שיתופיים. טרנספורמציה אפינית חיובית של פונקציה כלשהי p : X → R {\displaystyle p:X\rightarrow \mathbb {R} } היא הפונקציה g : X → R {\displaystyle g:X\rightarrow \mathbb {R} } המקיימת g ( x ) = α p ( x ) + β , ∀   x ∈ X {\displaystyle g(x)=\alpha p(x)+\beta ,\forall ~x\in X} עבור מספר α > 0 {\displaystyle \alpha >0} ומספר ממשי β {\displaystyle \beta } . פתרון f {\displaystyle f} למשחקי מיקוח מקיים את הקווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות: אם לכל משחק מיקוח ( S , d ) {\displaystyle (S,d)} , לכל וקטור a ∈ R 2 {\displaystyle a\in R^{2}} כאשר שתי הקואורדינטות של a {\displaystyle a} הן חיוביות, ולכל וקטור b ∈ R 2 {\displaystyle b\in R^{2}} יתקיים הדבר הבא: f ( a S + b , a d + b ) = a f ( S , d ) + b {\displaystyle \,f(aS+b,ad+b)=af(S,d)+b} . באופן זה ניתן לומר כי העיקרון המוצג כאן הוא שילוב עקרונות הקווריאנטיות תחת הזזות והאי-תלות ביחידות המדידה. עקרון הקווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות מופיע כעיקרון שקילות אסטרטגית עבור משחקים בצורה קואליציונית עם תשלומי צד. פתרון ϕ {\displaystyle \phi } למשחק בצורה קואליציונית עם תשלומי צד מקיים שקילות אסטרטגית אם לכל משחק ( N ; v ) {\displaystyle \left(N;v\right)} , לכל a ∈ R + {\displaystyle a\in R_{+}} , לכל וקטור b ∈ R N {\displaystyle b\in R^{N}} ולכל שחקן i ∈ N {\displaystyle i\in N} מתקיים: ϕ i ( N ; a v + b ) = a ϕ i ( N ; v ) + b i {\displaystyle \phi _{i}(N;av+b)=a\phi _{i}(N;v)+b_{i}} במשחק בצורה אסטרטגית מושגי הפתרונות של שיווי משקל נאש ושיווי המשקל המתואם מקיימים קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות, עבור כל שחקן i {\displaystyle i} במשחק, באופן הדומה לזה שהוצג במשחקי מיקוח ובמשחקים בצורה קואליציונית. משפט פון נוימן-מורגנשטרן קובע באיזה תנאים קיימת לשחקן פונקציית תועלת ליניארית. בנוסף, המשפט קובע כי פונקציית התועלת הליניארית של השחקן נקבעת עד כדי טרנספורמציה אפינית חיובית. לכן, כאשר מביעים את תוצאות המשחק ביחידות תועלת, על הפתרון להיות קווריאנטי תחת שקילות אסטרטגית: אם משנים את יחידות התועלת של שחקן על פי טרנספורמציה אפינית חיובית, הפתרון אמור להשתנות על פי אותה טרנספורמציה אפינית חיובית. קווריאנטיות תחת הזזות משחק מיקוח משפט פון נוימן-מורגנשטרן שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, תורת המשחקים, ירושלים: מאגנס, 2008, מסת"ב 9654932946
קנסאי

קנסאי (ביפנית: Kansai-chihō - 関西地方) או חבל קינקי (ביפנית: Kinki-chihō - 近畿地方) הוא חבל ארץ ביפן שנמצא במערב האי הונשו. החבל מחולק לחמישה מחוזות: היוגו, קיוטו, מיאה, נארה, אוסקה, שיגה ו-וקאיאמה. החבל גובל בים יפן, באוקיינוס השקט ובמחוזות צ'וגוקו וצ'ובו. הערים המרכזיות בחבל הן הערים: קיוטו, קובה ואוסקה. נמל התעופה הבינלאומי של קנסאי קנסאי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא גאוגרפיה של יפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אליצין

אליצין היא תרכובת אורגנית המקנה לשום את ריחו וחריפותו האופייניים. מולקולת האליצין נוצרת בעקבות כתישת שיני השום. כאשר מבצעים כתישת שן שום, מתרחשת תגובה בין אליאין (Alliin) - ובין אנזים הנקרא אלינאז (Allinase). האליצין היא מולקולה ריאקטיבית מאוד, המגיבה עם סביבתה במהירות. לאליצין מיוחסת יכולת ריפוי מסוימת נגד מחלות רבות ובהן טרשת עורקים, זיהומים חיידקיים ועוד (לאליצין יש יכולת להמיס שומנים, לשמש כחומר נוגד חמצון, לפגוע בדפנות תאים ועוד) אם כי אין הוכחה קלינית ליעילותו. דוד מירלמן ומאיר וילצ'ק ממכון ויצמן גילו כי האליצין מנטרל שני אנזימים: ציסטאין פרוטאינז ואלכוהול דהידרוגנז. אנזימים אלה חיוניים לתהליכי חיים של חיידקים, פטריות, ונגיפים, כולל אלו הגורמים למחלות בגוף האדם, ונטרולם על ידי האליצין גורם למוות של יצורים אלה. מסיבה זו לאליצין, יש יכולת למנוע או לעכב התפתחות של מחלות, דלקות וזיהומים. הגילויים האלה עשויים להביא לשימוש באליצין כתרופה נגד חיידקים שפיתחו עמידות לסוגי אנטיביוטיקה שונים. בנוסף, האליצין משמש גם כחומר נוגד חימצון בעקבות פעילות שלו עם רדיקלים חופשיים. אליצין היא תרכובת לא יציבה במיוחד. כתוצאה מכך היא מתפרקת בצורה מהירה אם משאירים אותה במנוחה, והיא נהרסת באופן מהיר על ידי בישול, או אידוי. גם בתוך הגוף האליצין מתפרק בצורה מהירה. כיום מתבצעים מחקרים רבים על מולקולת האליצין כנגד גידולים ממאירים, טרשת עורקים ועוד. מדיה וקבצים בנושא אליצין בוויקישיתוף ביאליק אהב אותו, "המכון", גיליון מספר 9 -דצמבר 1997, מכון ויצמן למדע
טיימס (פירושונים)

האם התכוונתם ל... עיתונים ואתרי חדשות הטיימס – עיתון לונדוני הניו יורק טיימס – עיתון ניו יורקי לוס אנג'לס טיימס – עיתון מלוס אנג'לס אפוק טיימס – עיתון בין-לאומי The Times of Israel – אתר חדשות רב-לשוני המסקר את ישראל, המזה"ת והעולם היהודי אחר כיכר טיימס – כיכר בניו יורק Time (פירושונים)
שלמה גרופמן

שלמה גרופמן (נולד ב-30 בדצמבר 1937) הוא איש עסקים ויזם נדל"ן ישראלי. שלמה גרופמן הוא בעל תואר ראשון בכלכלה ומדע המדינה מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים, תואר שני במנהל עסקים מטעם אוניברסיטת תל אביב ובעל תואר LL.B במשפטים מטעם אוניברסיטת תל אביב. נשוי לשולמית זמוצקי, אב לשלושה. רב-סרן (במיל'). בשנים 1971-1962 היה מנהל כללי של קבוצת י.מ. סחרוב ובניו בע"מ. בשנים 1978-1971 היה ראש אגף חשבות וכספים במשביר לצרכן. ב-1978 מונה למנהל כללי ודירקטור בחברת אפריקה ישראל להשקעות בע"מ. בשנים 1987-1986 שימש ראש החטיבה להשקעות לא בנקאיות של בנק לאומי לישראל בע"מ, המשנה למנכ"ל בנק לאומי ומנכ"ל אפריקה ישראל, מגדל וחברות הקבוצה: ויזה כרטיסי אשראי, לאומי פיא ואופק. בנובמבר 1996 מונה לתפקיד יו"ר דירקטוריון מלונות הכשרת היישוב בע"מ. משנת 1998 מכהן גרופמן כיו"ר מועצת המנהלים בקרן פייר – שותפות מוגבלת (קרן נדל"ן אמריקנית ישראלית) וביחד עם הפוליטיקאי ואיש העסקים זלמן שובל גם בשובל גרופמן נדל"ן בע"מ ושובל גרופמן ניהול נדל"ן 2002 בע"מ, גרופמן החזקות בע"מ, גרשל ניהול וייזום בע"מ, שראל פתרונות לוגיסטיים ומוצרים לרפואה מתקדמת בע"מ, איילון אחזקות שהיא חברת האם של איילון ביטוח בע"מ – חברה רשומה בבורסה. ביולי 2016 מונה גרופמן על ידי ממשלות קניה וישראל לכהן כקונסול כבוד של קניה בישראל. גרופמן מכהן גם כחבר דירקטוריון בלשכת המסחר ישראל אמריקה, סגן יו"ר הדירקטוריון העולמי של מצעד החיים וכשגריר שיבא בארצות הברית, חבר דירקטוריון שיבא בניו יורק, וכיהן כחבר במועצת המנהלים בקבוצת כרמל השקעות בע"מ ובאיילון אחזקות בע"מ, כחבר מועצת המנהלים במרכז הבינתחומי הרצליה, חבר הוועד הפועל ומועצת המנהלים של מכון ויצמן, יו"ר מועצת המנהלים של עמותת "יובל", האנסמבל הישראלי למוזיקה יהודית וחבר באגודת הידידים של בית החולים איכילוב תל אביב. גרופמן כיהן בעבר בתפקידים הציבוריים הבאים: סגן ראש העירייה ויו"ר ועדת הכספים של עיריית חולון; ציר כלכלי ראשי למדינות מזרח אירופיות; נגיד אזור 249 ורוטרי הבינלאומי ישראל 76/77; יו"ר קרן צלטנר למשפט וזכויות האדם; חבר במספר ועדות ממשלתיות בחסות משרדי הביטחון והאוצר; יו"ר אגודת ידידי מכון ויצמן למדע. מדיה וקבצים בנושא שלמה גרופמן בוויקישיתוף גיא ליברמן, גרופמן בהופעת בכורה, באתר הארץ, 27 במאי 2008 עופר פטרסבורג, קואליציה עסקית: גרופמן ושובל, באתר ynet, 23 בנובמבר 2004 דרור מרמור, גרופמן ושובל יגייסו 100 מיליון דולר מגופים מוסדיים בארץ לקרן אמריקנית, באתר nrg‏, 17 ביוני 2004 שלמה גרופמן - יו"ר הדירקטוריון, באתר sarel.co.il, ‏2008-05-14 קרן פייר, באתר faire.co.il דירקטוריון, באתר ayalon-ins.co.il עופר פטרסבורג, שלמה גרופמן מונה לקונסול כבוד של קניה בישראל, באתר "ידיעות אחרונות", 29 בינואר 2017 יו"ר ’מצעד החיים’: המצעד, בפולין, לקראת יום הזיכרון לשואה ולגבורה, עובר בניו יורק, באתר kanisrael.co.il שלמה גרופמן החליף את אירית שטרן בתפקיד יו"ר איילון אחזקות, באתר anet.co.il
בן-גוריון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אישים דוד בן-גוריון – ראש מייסדיה של מדינת ישראל, ראש הממשלה ושר הביטחון הראשון שלה, וממנהיגי תנועת העבודה פולה בן-גוריון – רעייתו של דוד בן-גוריון עמוס בן-גוריון – סגן המפקח הכללי של משטרת ישראל, בנם של פולה ודוד בן-גוריון רננה לשם בן-גוריון – פרופסור למיקרוביולוגיה, ממקימי המכון הביולוגי בנס ציונה, בתם של פולה ודוד בן-גוריון יריב בן אליעזר – חוקר תקשורת המונים, נכדם של פולה ודוד בן-גוריון אריה בן-גוריון – ממייסדי קיבוץ בית השיטה, איש חינוך ותרבות, מקים ארכיון החגים הבין-קיבוצי. עמנואל בן-גוריון – סופר ומומחה תעופה יוסף בן גוריון – ממנהיגי המרד הגדול יוסף בן מתתיהו – המכונה במקורות גם "יוסף בן-גוריון", בעיקר בספר יוסיפון. מיכה יוסף ברדיצ'בסקי (בן-גוריון) – סופר והוגה דעות עברי אשר קרא לשינוי ערכים בתפישת היהדות, ותבע השתחררות מהדוגמה ששלטה בדת, במסורת ובהיסטוריה הלאומית היהודית עמנואל בן גריון (ברדיצ'בסקי) – סופר עברי, בנו של מיכה יוסף ברדיצ'בסקי ואביו של עידוא בן-גוריון עידוא בן גריון – סופר ומחזאי עברי, במאי תיאטרון ופזמונאי; בנם של דבורה ברטונוב ושל עמנואל בן-גוריון (ברדיצ'בסקי), ונכדם של מיכה יוסף ברדיצ'בסקי (בן-גוריון) ושל יהושע ברטונוב נקדימון בן גוריון – מעשירי ירושלים בתקופה שקדמה לחורבן בית שני מקומות הקרויים על שם דוד בן-גוריון נמל התעופה בן-גוריון – נמל התעופה הבינלאומי הראשי והגדול ביותר בישראל מחלף בן-גוריון – מחלף הממוקם בסמוך לנמל התעופה תחנת הרכבת נמל התעופה בן-גוריון – תחנת רכבת הממוקמת בסמוך לנמל התעופה אוניברסיטת בן-גוריון בנגב – אוניברסיטה השוכנת בבאר שבע צריף בן-גוריון – צריף מגוריו של דוד בן-גוריון בקיבוץ שדה בוקר מדרשת בן-גוריון – יישוב קהילתי בקרבת שדה בוקר גן לאומי קבר בן-גוריון – גן לאומי השוכן ברמת עבדת שבנגב, לצידה של מדרשת שדה בוקר, סביב חלקת הקבר שבה נטמנו דוד בן-גוריון ואשתו פולה תחנת בן-גוריון – תחנת רכבת קלה בקו האדום של הדנקל פארק בן-גוריון – פארק גדול ברובע ב' באשדוד שדרות בן-גוריון (פירושונים) אחר דבשתן ים-תיכוני – דג המוכר בכינוי העממי "בן-גוריון" "בן-גוריונים" – כינוי עממי מן העבר לשטרות הכסף בערך של 500 לירות (ומאוחר יותר בערך של 50 שקלים), עליהם הוטבע דיוקנו של דוד בן-גוריון אורז בן-גוריון – מאכל שדוד בן-גוריון ביקש לייצר בן-גוריון – סרט קולנוע ישראלי משנת 1997 גוריון
טין

טין הוא משקע בעל גרגרים זעירים (4–60 מיקרומטר), קטנים מאלה של חול (בין 60 מיקרומטר ל-2 מ"מ) וגדולים מאלה של חרסית (קטנים מ-4 מיקרומטר). במצב ביניים יופיע טין בגופי מים כמשקע שטרם עבר דיאגנזה (diagenesis). בהופעתו כסלע משקע הוא מורכב מגבישים קטנים של קוורץ. על אף גודלם, גרגרי הטין קשים ולא ניתן לגרוס אותם בשיניים. לטין הדק המוסע בנחלים מאפיינים דומים לאלה של חרסית: כושר ספיחת מים, הידבקות, תפיחה וגמישות. צבעו של טין המורכב מקוורץ בלבד הוא לבן, ובתוספת של תחמוצות ברזל הופך צבעו לחום, אדמדם או סגול. בדומה לכורכר – המורכב מאבן חול מלוכדת בגיר, גם הטין עשוי להתלכד בגיר ולתסוס במגע עם חומצה מלחית מהולה. ערך מורחב – אבן טין סלע טין נוצר לרוב בסביבה צחיחה למחצה ומורכב בעיקר מקוורץ ופצלת השדה. סלעי משקע המורכבים בעיקר מטין (לפחות 2/3) מוכרים כ"אבן טין" (siltstone). סלעי הטין מתפוררים במגוון של תהליכים פיזיקליים המפרקים גבישי קוורץ בגודל של גרגרי חול קטנים מתוך הסלעים. תהליכים אלה כוללים בליה כימית של סלע ורגוליט ובליה מכנית כגון: קפיאה-הפשרה – הסודקת את הסלע עם התרחבות מים בשלבי קפיאה. צמיחת גבישי מלח – יצירת סדקים עם צמיחתם של גבישי מלח שנותרו לאחר התאדות מים בתמיסה מלוחה. סחיפה – יצירת תזוזת של סלעים או גרגרים בהם באמצעות זרמי מים, רוח, תנועת קרחונים או כבידה. סחיפה – צירוף של בליה, הובלה ושיקוע. לאחר בליה מוסעים הגרגרים על ידי זרמי מים בנחלים ושוקעים באגמים, בשפכי נהרות ובחופים, או שהם מוסעים כאבק וחוברים לחרסית ולגיר ליצירת לס. טין המושקע לאורך נהר ובדלתה שלו באמצעות שיטפונות יוצר קרקע עשירה ופוריה, כמו זו שביססה את התרבות המצרית העתיקה לאורך הנילוס. הסיבה העיקרית להימצאות כמות גדולה של טין בנהרות הסמוכים ליישובים עירוניים היא הרס קרקעות כתוצאה מבנייה מואצת, ובאזורים כפריים כתוצאה מחרישת שדות וכריתת יערות. מחסור במשקעי טין עשוי לגרום לשינוי סביבתי משמעותי: בנהר המיסיסיפי פחתה השקעת טין במהלך המאה ה-20 בשל מערכת סכרים, עובדה שתרמה להיעלמותם של ביצות ושרטונים בדלתה של הנהר. היעלמות מחסומים טבעיים אלה הייתה אחד מן הגורמים המשמעותיים שתרמו להצפת ניו אורלינס כתוצאה מהוריקן קתרינה באוגוסט 2005. טין הוא אחד המרכיבים העיקריים באבק מדברי ובלס, ונפוץ בעיקר כמשקע בנהרות, אגמים ודלתות. בארץ ניתן למצוא טין באזור המכתשים בנגב ובערבה הדרומית (בקעת תמנע ואילת). עמנואל מזור, גיאולוגיה בפטיש ישראלי, תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, 1994, מסת"ב 965-06-0276-3 עקיבא פלכסר, גיאולוגיה, יסודות ותהליכים, ירושלים: אקדמון, 1992, מסת"ב 965-350-026-0 טין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ניו אורלינס: נקמת הטבע?