תיירות בישראל

תיירות בישראל היא ענף כלכלי המבוסס על מכלול האתרים התיירותיים ושירותי תיירות בישראל: נסיעה, שהייה וביקור של אנשים מחוץ לסביבתם הרגילה, לתקופה קצרה בדרך כלל לחופשה, נופש, בידור או עסקים. תעשיית התיירות בישראל מורכבת משני ענפים שונים המשתלבים זה בזה: תיירות הפנים הנותנת שירותים לאזרחי המדינה ותיירות החוץ הנותנת שירותים למבקרים בישראל ממדינות אחרות וכוללת תיירות מרפא ועלייה לרגל. ערי התיירות המובילות בישראל הן ירושלים, תל אביב, אילת וטבריה, והאתרים המובילים מחוץ לערים הם ים המלח ומצדה לצד מגוון אתרים היסטוריים וטבעיים אחרים אשר כולם בקרבה גבוהה יחסית, זה לזה. במשך השנים, הושפעה התיירות בצורה משמעותית מהתדמית של ישראל בעולם, בין השאר בהשפעת המצב הגאו-פוליטי-ביטחוני בישראל כמו גם מגורמים אחרים. בשנת 2018 מספר התיירים חצה את רף ה-4 מיליון ועמד על כ-4.1 מיליון - עם עלייה של 14 אחוז מהשנה הקודמת. שנת 2019 המשיכה בשבירת השיאים בתיירות הנכנסת עם כניסה של 4.55 מיליון תיירים, עלייה של כ-11% אחוז לעומת השנה שעברה. המשרד הממשלתי האחראי על פיתוח ושיווק התיירות למדינת ישראל הוא משרד התיירות. נכון ל-2022 ישראל ממוקמת במקום ה-18, כך עולה מסקר הבוחן את היעדים התיירותיים הטובים בעולם, של מגזין התיירות הנחשב קונדה נסט טרוולר (Condé Nast Traveler). לצד התרומה הכלכלית של מגזר התיירות, תיירנים בישראל רואים בתיירות החוץ לישראל גם מטרה פוליטית. שכן לטענתם, המבקרים המגיעים לישראל משפרים את דעתם על ישראל לטובה, לאחר שהם נחשפים לחיים בישראל, השונים מהתמונות השליליות שמראים כלי התקשורת בעולם. התיירות הנכנסת מוגדרת על ידי המרכיבים הבאים: תנועה אל תוך מדינת ישראל של בעלי דרכון שאיננו ישראלי דרך מעברי הגבול המוסדרים ששהו בישראל יותר מיום אחד (אלו ששהו פחות מיום אחד מוגדרים "מבקרי יום") ב-2011 נכנסו לישראל 2.8 מיליון תיירים. עיקר התנועה נעשתה דרך נתב"ג (כ-84% ב-2011). נמל תעופה נוסף המשמש את התיירות הנכנסת הוא נמל התעופה רמון, הפועל בעיקר עבור טיסות השכר מאירופה של תיירים המגיעים לנופש באילת. תיירות נכנסת בהיקפים קטנים יותר עושה דרכה לישראל דרך המעברים היבשתיים גשר אלנבי ומעבר טאבה, ומעברים שנפתחו בעקבות הסכם השלום בין ישראל לירדן ב-1994: מעבר יצחק רבין (ערבה) ומעבר נהר הירדן (גשר שיח' חוסיין). בשנת 2011 כ-10% מכלל התיירים הגיעו דרך מעברים אלו. שערי כניסה נוספים לתיירות הנכנסת הם נמלי הים של חיפה ואשדוד - המאפשרים, בין השאר, סיורים חד יומיים או דו יומיים של ספינות טיולים. מאז הקמת המדינה ועד 2011 הגיעו לישראל 65 מיליון תיירים בסך הכל. בשנות ה-50 של המאה ה-20 נכנסו לישראל כ-50 אלף תיירים בממוצע בשנה. לאחר סוף תקופת הצנע מספר התיירים עלה מ-100 אלף ב-1959, לכ-300 אלף באמצע שנות השישים. השקט היחסי בתחילת שנות השבעים לאחר מלחמת ששת הימים ומלחמת ההתשה, הביא לשיא תיירים ב-1972 עם כ-750 אלף תיירים. ב-1977 ישראל עברה את הרף מיליון תיירים לראשונה. וב-1994 חצתה של קו השני מיליון. עם זאת ידעה התיירות הנכנסת תנודתיות שהושפעה בעיקר מאירועים ביטחוניים. ניתן לראות מתאם בין כניסת התיירים לישראל לבין המצב הגאו-פוליטי והביטחוני ששרר בישראל באותם ימים: מלחמת יום הכיפורים, מלחמת לבנון הראשונה, האינתיפאדה הראשונה, מלחמת המפרץ, והאינתיפאדה השנייה כל אלו הביאו לירידה במספר התיירים לישראל, כאשר העלייה מחדש לקחה כמה שנים. משברים אלה הביאו לפיטורים נרחבים של עובדים שכירים במלונות ובסוכנויות נסיעות. בתקופות משבר בלט בחסרונו מנגנון הגנה כלכלי על העוסקים בענף, ותקופות ההתאוששות היו מלוות בירידה ברמת השירותים המקצועיים - כתוצאה מפרישת עובדים מנוסים בעיתות המשבר. ב-2020 חלה צניחה חדה בתיירות בכל העולם עקב מגפת הקורונה, עם 850,000 תיירים נכנסים בלבד. שכ-700,000 מהם הגיעו בחודשים ינואר-פברואר טרם פרוץ המגפה ברחבי העולם. בממוצע מתחילת שנות השבעים ועד לשנת 2000 לישראל הגיעה 0.4% מהתיירות העולמית, הרי שבעשור השני של המאה ה-21 השוק של ישראל ירד ל-0.3%. הדבר בולט עוד יותר שכן מאז האינתיפאדה השנייה עלתה חלקה של ה"תיירות השבויה". של יהודים להם קשרי משפחה בישראל מכלל התיירים. נכון לשנת 2019, הערים עם הכי הרבה תיירים בישראל הן ירושלים עם 4.467 מיליון תיירים ותל אביב עם 2.978 מיליון תיירים. כמו כן, ירושלים ותל אביב מדורגות במקומות ה-61 וה-79 בהתאמה ברשימת מאה הערים המתוירות ביותר בעולם לשנת 2018 לפי Euromonitor International. לאחר מתקפת שבעה באוקטובר (2023) פסקה כמעט לחלוטין התיירות הנכנסת לישראל. רוב חברות התעופה הגדולות ביטלו את קווי הטיסה לישראל עקב המצב הביטחוני, וממשלות ברחבי העולם פרסמו אזהרת מסע לאזרחיהן. רוב חברות הביטוח בעולם הודיעו כי ביטוח נסיעות סטנדרטי אינו תקף לישראל. אוניברסיטאות ברחבי העולם הקפיאו את ביקורי הסטודנטים שלהן בישראל במסגרת חילופי סטודנטים. גם תיירות הפנים ירדה באופן חד, עקב תקיפות בדרום ובצפון. מפונים רבים תפסו את חדרי בתי המלון בישראל. עובדים רבים בענף התיירות איבדו את פרנסתם. כדי לשמר את עובדי הענף הקצה משרד התיירות 70 מיליון שקל לסיוע במימון השכר לעובדים שהכנסתם ירדה משמעותית. מתוך סקר של משרד התיירות שנעשה על תיירים שיצאו מישראל מנמל התעופה בן-גוריון וממעבר טאבה ושהו בישראל לפחות לילה אחד, נמצא שכ-54% מהתיירים הם נוצרים. ו-25% יהודים. כאשר שיעור היהודים בולט ממדינות כמו ארצות הברית, בלגיה וקנדה שם הם מהווים מחצית מכלל התיירים, ומצרפת שם היהודים מהווים רוב מכלל התיירים. מהסקר של שנת 2018 נמצא שבקרב הנוצרים שביקרו בישראל ש-43% שייכים לנצרות הקתולית (52% מכלל הנוצרים בעולם), 31% שייכים לנצרות הפרוטסטנטית (35% מכלל הנוצרים בעולם), ו-24% שייכים לנצרות האורתודוקסית (11% מכלל הנוצרים בעולם). המטרות הביקור הנפוצות ביותר הן ביקור קרובים וידידים (30%) ,תיור וטיול (25%), צליינות (19%), בילוי והנאה (14%) ועסקים (9%). 80% מהתיירים ביקרו בירושלים, 74% בתל אביב, 52% בים המלח, 35% בגליל ובכנרת, 30% בחיפה 16% ברמת הגולן כ-8% בנגב וכך גם אחוז דומה באילת. כ-30% מאלו שבאו לטיול עשו זאת בטיול מאורגן, וכך גם 84% מאלה שבאו למטרות צליינות. הזמן הממוצע שתייר בא לישראל הוא של כשבוע, כאשר היוצאים מן הכלל של אלה שבאים לביקורי קרובים שהממוצע עומד על שבוע וחצי ואצל אנשי עסקים עם ממוצע של ארבע לילות. מתוך כלל אמצעי הלינה 51% לנו בבתי מלון, 27% התארחו בבתים של קרובים וידידים, ו-13% בדירות שכורות כמו Airbnb. בתיירות בישראל אין עונתיות ומספרי התיירים זהים בכל חודשי השנה, כאשר חודשי הקיץ יותר חלשים בקרב צליינים ומטיילים בשל מזג האוויר החם. מלבד המטרות העיקריות שצוינו, התפתחה בישראל גם תיירות מרפא בעיקר מברית המועצות לשעבר, ושיעורים זניחים תיירות פוליטית, של אנשים הבאים למחות על מדיניות ישראל או לתמוך בה. תיירות הפנים מהווה חלק נכבד בתיירות בישראל. מעת לעת, משפחות ישראליות רבות יוצאות לטייל ברחבי הארץ, באתרי רשות הטבע והגנים. צפון ישראל (בעיקר הגליל, אזור הכנרת ורמת הגולן) נחשב לאזור נוח יותר מבחינת מזג האוויר וכן מבחינת שירותי התיירות והאירוח (בעיקר לינה בצימרים ולא בבתי מלון). בישראל גם קיימים עסקים קטנים המהווים מוקדים תיירותיים, המייצרים ומשווקים מזון בתוצרת עצמית - זיתים, גבינות, שמן, יין, לחמים ועוד. לפי בדיקה שנעשתה באתר TripAdvisor אלו האתרים בישראל להם הכי הרבה חוות דעת נכון ל-15 בינואר 2022: קיימים מספר מוקדי משיכה ייחודיים לישראל, המהווים משאב תיירותי. ביניהם: תיירות צליינית: בישראל נמצאים המקומות הקדושים ביותר לנצרות. רובם מרוכזים בגליל ובירושלים וסביבתה. תיירות בהאית - בישראל נמצאים מקומות הקדושים לדת הבהאית כמו מקדש הבאב בחיפה ואל-באהג'ה בעכו. תיירות מוסלמית - בישראל נמצאים מספר מקומות קדושים לאסלאם, ביניהם האתר השלישי בקדושתו באסלאם, מסגד אל-אקצא. תיירות יהודית - בישראל נמצאים המקומות הקדושים ביותר ליהדות שהבולט ביניהם הוא הכותל המערבי. בילויים וחיי לילה: בעיקר בעיר תל אביב, שמושכת אליה תיירים בשל סצנת חופי הים והבילויים שבה. ערים ייחודיות: בקטגוריה הזאת נמצאת ערים כמו עכו, נצרת, חיפה, תל אביב וירושלים. תיירות גאה - בישראל מתקיימים מספר אירועי גאווה כמו: מצעד הגאווה בתל אביב, הנחשב למצעד הגאווה הגדול ביותר ביבשת אסיה, פסטיבלי סרטים העוסקים בנושא הלהט"ב ועוד. גנים לאומיים ושמורות טבע - בישראל קיימים מספר רב של גנים לאומיים ושמורות טבע ייחודים. הפופולריים בקרב תיירים הם מצדה, מכתש רמון וקיסריה. צפרות - ישראל נמצאת על נתיב נדידה עולמי של עופות נודדים, ועל כן תחום הצפרות בה מפותח מאוד, מושך תיירים רבים מרחבי העולם וכולל מרכזי צפרות רבים כמו: התחנה לחקר ציפורי ירושלים, המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון ועוד. כמדינה בה עשרות גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרי תרבות ואטרקציות שונות, קיימת תיירות פנים בישראל רבה. לדוגמה, במועדים וחגי ישראל עשרות ואף מאות אלפים פוקדים את שמורות וגני הטבע השונים. בתקופת הקורונה, כאשר התיירות הנכנסת הייתה בשפל, היה ביטוי לתיירות הפנים. יישובים רבים כוללים כבתי עסקים צימרים אכסניות ובתי מלון. עמוס כרמל, מלון אורחים: ספר תולדות המלונאות בארץ-ישראל, הוצאת איגוד המלונאות בישראל, 2010 קובי כהן-הטב, לתור את הארץ, התיירות בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי 1917 - 1948, הוצאת יד יצחק בן צבי, ירושלים, תשס"ז 2006 אתר משרד התיירות כניסות ויציאות של מבקרים מחו"ל, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה תיירות הפנים בישראל, משרד התיירות לאה גולדה הולטרמן ובנימין יוסף רייך, מה השוודיות מוצאות בנו? עלייה של 40% בתנועת התיירים לישראל, באתר הארץ, 19 ביוני 2008 קובי כהן-הטב ויוסי כץ, ‏מטרה סנטה לתוריזם – המחקר הגאוגרפי-היסטורי של התיירות ומקומו בחקר ארץ-ישראל, קתדרה 91, מרץ 1999, עמ' 122–136 יוסי כץ, ‏הציונות ושיווקה של ארץ-ישראל: מדריכי התיירים הציוניים בתקופת המנדט הבריטי, קתדרה 97, ספטמבר 2000, עמ' 85–116 רינה רוזנברג, מסלול הייסורים שעובר התייר מהרגע שהוא נוחת בנתב"ג, באתר TheMarker‏, 24 באוגוסט 2012 רינה רוזנברג, האנשים שמצילים את התיירות בישראל, באתר TheMarker‏, 13 בינואר 2015 יורם גביזון, למה לעזאזל בתי המלון כל כך יקרים בישראל?, באתר TheMarker‏, 27 בספטמבר 2015 משה גלעד, למה לתאילנד ולמצרים באים המוני תיירים למרות טרור ומלחמות - ולישראל לא?, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2015 עומר שרביט, התיירים נוהרים בהמוניהם, באתר זמן ישראל, 15 באוקטובר 2019 גלעד כרמלי, "זה היה מעצבן": להיות תייר בישראל בשבתות ובחגים, באתר ynet, 25 בספטמבר 2019 סרטון הדרכה לסוכני תיירות, משרד התיירות (שנות השישים) נגה ניר נאמן, סרטוני סדרת התחקיר "אפס בתיירות" של מגזין חדשות 10, באתר nana10‏ סקר תיירות נכנסת דו"ח שנתי 2019, משרד התיירות משה גלעד, מסודן ועד איחוד האמירויות: המדריך לתייר המוסלמי בישראל, באתר הארץ, 29 באוקטובר 2020 תיירים יהודים בארץ ישראל - אוסף תצלומים 1898 - 1937, באתר הארכיון הציוני, 20 באוגוסט 2023 תומר הדר, עלייה של 14% במספר התיירים שהגיעו ב-2018 - יותר מ-4 מיליון, באתר כלכליסט, 6 בינואר 2019 כניסות מבקרים לישראל בחודשים ינואר - נובמבר 2019, באתר www.cbs.gov.il, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עירית רוזנבלום, שנת 2019 תסתיים עם 4.55 מיליון כניסות תיירים, באתר IAS, ‏2019-12-29 באתר IAS מערכת וואלה! תיירות‏, 48 המדינות הכי טובות בעולם ב-2022: ישראל הפתיעה אפילו את עצמה, באתר וואלה, 13 באוקטובר 2022 https://www.cntraveler.com/story/top-countries-in-the-world Top Countries in the World: Readers’ Choice Awards 2022 דניאל צימט, פרצופה של מדינה, 2017 נתב"ג ריק ומשווע לתיירים, באתר כאן 11, ‏20 בנובמבר 2023 כניסות מבקרים, לפי ארץ אזרחות, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה(הקישור אינו פעיל, 20.1.2020) 100 אלף תיירים ביקרו בישראל ב-1959, באתר חרות, ‏3 בפברואר 1960 כ-300 אלף תיירים ביקרו בארץ בשנת 1965, באתר דבר, ‏7 בינואר 1966 כניסות מבקרים לישראל בשנת 2020, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נתוני תיירות עולמית, באתר Statistica.com נתונים היסטוריים על תיירות בישראל, באתר הלמ"ס משרד התיירות והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, עלון-תיירות-ושירותי-הארחה-2000-2012 Top 100 City Destinations: 2019 Edition, Euromonitor International יוסי פתאל: ענף התיירות הנכנסת נמצא בקיפאון מאז פרוץ המלחמה ואין מתווה ראוי לפיצויים, באתר חדשות 13, 24 באוקטובר 2023 הדר קנה, ענף התיירות משותק: "העצירה כמעט מוחלטת, כל ההזמנות עד סוף השנה בוטלו", באתר TheMarker‏, 13 בנובמבר 2023 קותי פונדמינסקי, ניסיון אחרון להחיות את ענף התיירות בירושלים, באתר mynet‏ ירושלים, 8 בספטמבר 2024 הודיה רן ותאיר אלטשולר, התיירות בגסיסה: “אם לא תהיה פעולה מיידית, ענף שלם יקרוס”, באתר עכשיו 14, 29 בינואר 2024 מאת איריס ליפשיץ-קליגר, המדינה תקצה 70 מיליון שקל לשימור עובדים בתיירות הנכנסת, באתר ynet, 18 באוגוסט 2024 סקר תיירות נכנסת לשנת 2018, באתר משרד התיירות רנן נצר, ‏אג'נדה טורס, באתר גלובס, 11 במאי 2017 תיירות ושירותי הארחה 1990–2010 (סטטיסטי-קל), באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה תנועות הגירה ותיירות - שנתון סטטיסטי לישראל 1996 - מספר 47, באתר www.cbs.gov.il ארכיון מידע סטטיסטי על כניסות תיירים, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כניסות של מבקרים לישראל בשנת 2022, באתר www.cbs.gov.il כניסות של מבקרים לישראל בשנת 2023, באתר www.cbs.gov.il Israel's top 10 tourist sites, ISRAEL21c, ‏2011-04-21 (באנגלית אמריקאית) עידן ארץ, ‏תיירות הפנים בישראל מפצה על תיירות החוץ, באתר גלובס, 18 בספטמבר 2022 https://www.ktl.co.il/m/category.asp?catcode=1526 https://www.cbs.gov.il/he/subjects/Pages/תיירות-פנים.aspx תיירות פנים - הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה https://www.odata.org.il/file_uploader_ui/download/survey-t/46eb798e-1bdd-4aee-8f38-c47ba980cd34.pdf דו"ח ממצאים לסקר תיירות פנים בישראל עבור משרד התיירות