laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ברכידקטיליה

ברכידקטיליה (באנגלית: Brachydactyly) הוא מונח רפואי, המבטא מום בו אדם סובל מאצבעות קצרות בכף היד. הסימפטום העיקרי הוא אצבעות, בהונות, או שתיהן קצרות מהרגיל. התסמונת היא במנגנון הורשה אוטוזומלי דומיננטי, בו מופתה המוטציה הגורמת למום זה לכרומוזום מספר 12. ישנה חלוקה למספר סוגים המבטאים מצבים קליניים שונים של התסמונת (ראו תמונה). ככלל תסמונת זו מופיעה כחלק בתסמונות קשות כמו תסמונת דאון, תסמונת קושינג, תסמונת רובינשטיין-טאבי וכו'. ברוב גדול של המקרים של brachydactyly, אין צורך בטיפול. במקרים נדירים, brachydactyly עשוי להיות חמור מספיק כדי להציג בעיות בפונקציונליות. ייתכן קושי לתפוס דברים או ללכת בדרך רגילה. במקרים אלה, פיזיותרפיה יכולה לעזור. פיזיותרפיה יכולה לשפר את טווח התנועה ולשפר הן את הכוח והן את הפונקציונליות של האזורים המושפעים. במקרים קיצוניים ונדירים מאוד, ניתן להשתמש בניתוח לטיפול בברכידקטיקה. מדיה וקבצים בנושא ברכידקטיליה בוויקישיתוף Brachydactyly, healthline ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סרט מסע

סרט מסע הוא ז'אנר, אשר העלילה בו מתמקדת סביב מסעם של הגיבורים, לעיתים תכופות באמצעות כלי תחבורה כלשהו, לאורכה של דרך ארוכה, לעיתים המסע ימי, ולעיתים לאורך שביל או כביש ארוך מאוד. מקורותיו של הז'אנר בסיפורים, הן בעל-פה והן כתובים, של מסעות אפיים, כגון "אודיסיאה" ו"אינאיס". סרטי מסע היו קיימים כבר בראשית ימיו של הקולנוע האמריקאי, אך זכו לפריחה בעיקר בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה, כתוצאה מעלייה חדה בייצור כלי רכב בארצות הברית וכן עם התפתחותה של תרבות הנוער. המודעות לקיומו של הז'אנר ומאפייניו חדרה לתודעה רק במהלך שנות ה-60, כתוצאה מהצלחתם של סרטים כגון "אדם בעקבות גורלו" ו"בוני וקלייד". סרט מסע הוא סוג של רומן חניכה. עלילת הסרט, לרוב, אפיזודיאלית. בכל אפיזודה הגיבור נתקל בהרפתקאה, חוויה או אתגר כלשהו. לרוב, הגיבור ילמד דבר מה חדש בכל פרק (לעיתים - על עצמו), וכתוצאה מכך הוא יעבור תהליך של שינוי, התפתחות או שיפור במהלך מסעו. סרטי מסע מסורתיים מסתיימים באחד מחמשת האופנים הבאים: הגיבור הגיע אל יעדו והשיג את מטרתו. לאחר מכן - הוא ישוב לביתו, כשהוא חכם יותר כתוצאה מהניסיון שרכש במהלך המסע. הגיבור הגיע אל מקום חפצו, והחליט להשתקע בו ולבנות שם את ביתו החדש. המסע ממשיך ללא סוף. הגיבור מבין כי איננו יכול לחזור לביתו, ובוחר להתאבד (או פועל בצורה כזו, המביאה למותו). המסע מסתיים ללא כל משמעות. 1934 - זה קרה לילה אחד 1941 - מסעות סאליבן 1956 - המחפשים 1967 - בוני וקלייד 1969 - אדם בעקבות גורלו 1970 - רסיסי חיים 1974 - הארי וטונטו 1984 - פריז, טקסס 1988 - נוף בערפל 1991 - תלמה ולואיז 1994 - הרפתקאותיה של פריסילה, מלכת המדבר 2001 - ואת אמא שלך גם 2003 - הבן של אלוהים 2004 - דרום אמריקה באופנוע 2004 - יורוטריפ 2005 - טראנסאמריקה 2014 - הולכת רחוק 2016 - אמריקן האני (סרט) סרט התבגרות סרט נעורים רומן חניכה מדיה וקבצים בנושא סרט מסע בוויקישיתוף יעל שוב, הולכות רחוק: מסעות נשיים בקולנוע, באתר סינמטק, גיליון 193 מאי-יוני 2015, עמוד 24 ערך זה הוא קצרמר בנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תסמונת ורדנבורג

תסמונת ורדנבורג (באנגלית: Waardenburg syndrome) היא מחלה גנטית נדירה, המאופיינת בחֵרְשׁוּת בדרגות שונות, פגמים קלים במבנה הנובעים מהרכס העצבי, ובעיות פיגמנטציה שונות (שינויים בצבע העור, העיניים או השיער, למשל תלתל לבן גדול באמצע השיער), בהן לַבְקָנוּת. לעיתים קיימים הבדלים במבנה הפנים, כגון גשר אף רחב (רווח מעט גדול בין העיניים). התסמונת קרויה על שם רופא הולנדי שתיאר אותה לראשונה, פטרוס יוהנס ורדנבורג. התסמונת היא במנגנון הורשה אוטוזומלי דומיננטי, כלומר היא עלולה לעבור לצאצא גם אם רק הורה אחד סובל ממנה. ייעוץ גנטי מתאים לקראת הריון ולידה בקרב משפחה שאחד מהוריה לוקה במחלה, יכול לסייע במניעתה. ישנם ארבעה טיפוסים עיקריים של התסמונת, בהם הנפוצים ביותר הם סוג 1 וסוג 2. ריבוי הסוגים נגרם עקב מספר מוטציות על גנים שונים, אך המשותף לכולם הוא החרשות והפיגמנטציה בצבע העור, השיער והעיניים. שכיחות התסמונת באוכלוסייה היא 1 ל-50,000 איש. כיום לא קיים טיפול ספציפי בתסמונת, אך ניתן לסייע בתסמינים, בעיקר בתחום החרשות ממנה סובל החולה. בחלק מהסוגים של התסמונת, החולים נוטלים תרופות כדי להקל על תופעות נלוות הקשורות במערכת העיכול והמעיים. מדיה וקבצים בנושא תסמונת ורדנבורג בוויקישיתוף תסמונת ורדנבורג באתר PubMed Health (באנגלית) תסמונת ורדנבורג, באתר "מאמץ" - מרכז ארצי למידע בצמיחה מאיה קוסובר כתבה באתר ynet .
קברי אחים בהר הרצל

קברי אחים בהר הרצל הם קברים או חלקות קבורה מיוחדות, בבית הקברות הצבאי בהר הרצל, שבהם נטמנים חללי מערכות ישראל, אשר היה קושי בזיהוי גופתם. חלקות קבורה מיוחדות אלה מצויות בין החלקות השונות בבית הקברות הצבאי, ומיועדות לקברי אחים של חללים שהובאו מקרבות שהתרחשו במקומות שונים, ולעיתים אף כוללים "חללים אלמונים", שלא זוהו כלל. בנוסף, קבורים בקבר אחים בהר הרצל גם חללי המעפילים, שטבעו בניסיון לעלות לארץ ישראל בדרך הים, כגון חללי אוניית המעפילים סלבדור, שהובאו לקבר אחים המוני בחלקת המעפילים, ללא שם וללא כיתוב על מצבתם. רוב קברי האחים הללו הם מתקופת מלחמת העצמאות, ובהם גם קברים של אחים שנקברו זה לצד זה, ואף של משפחות שלמות. בין החלקות בבית הקברות הצבאי מצויות חלקות של הנופלים בקרבות על אזור ירושלים: קבר אחים לחללי גבעת הרדאר. קבר קבוצתי לחללי המושבה נווה יעקב. קבר אחים לחללי קרב הקסטל. קבר אחים לחללי הקרבות בדרך אל ירושלים (שער הגיא). קבר אחים לחללי שיירת נבי דניאל. קבר אחים לחללי קרב לטרון. קבר אחים לחללי כפר עציון. חלקות של קברי אחים שהובאו משאר חלקי הארץ: קבר אחים לחללי הקרב על ג'נין (1948). קבר אחים לחללי הקרב על ראש העין. קבר אחים לחללי הקרב על הכפר הערבי "כרתיה". קבר אחים לחללי הקרב על קיבוץ דורות. בכניסה אל חלקת חללי מלחמת יום כיפור בסמוך אל חלקת גדולי האומה ישנו קבר אחים מיוחד לזכר חיילי צה"ל שנפלו בקרבות במצרים ועליו גם מצבות לזכר חיילי צה"ל שמקום קבורתם לא נודע באזור תעלת סואץ ואזור סיני. בית הקברות הצבאי בקריית ענבים מסע ההלוויה של חללי קרב גוש עציון אל הר הרצל באתר "אגודת בני גוש עציון"
יקב סוסון ים

יקב סוסון ים הוא יקב בוטיק ישראלי. היקב נוסד על ידי זאב דוניה במושב בר גיורא. דוניה היה במאי ומורה לקולנוע, ואחרי שב-1994 ביים והפיק סרט תעודי בשם "בשכיבה במקום אפל וקריר", על יין בארץ ישראל, עבר לייצור יין. היקב ייצר 1,800 בקבוקים מבצירו הראשון בשנת 2000. הוא ייצר 25,000 בקבוקים בשנת 2014. ובשנת 2022, ייצר כ-45,000 בקבוקים בשנה. היינן זאב דוניה מעניק ליינותיו שמות אומנים כמחווה והכרת תודה ליצירות האומנות שלהם. על פי דוניה, רוב היקבים משתמשים בזני שמרים מתורבתים שיוצרו במעבדות שונות ברחבי העולם. בשנים האחרונות החלו ביקב סוסון ים להשתמש גם בשמרי בר מאזור בר גיורא כדי שביין יהיו מאפייני הטרואר האופייניים של האזור, ולא מאפיינים של אזורי בורדו או פיימונטה, משם בדרך כלל מייבאים לארץ שמרים מתורבתים. ג'יימס – יין לבן המופק מענבי שנין בלאן, קרוי על שמו של רוני ג'יימס, מייסד יקב צרעה והיינן הראשון שלו, שהלך לעולמו. רומאן (על שם רומאן גארי) – בלנד של גרנאש, סירה ומורוודר. פליני (על שם פדריקו פליני) – בלנד של סירה וקברנה סוביניון. אנטואן (על שם אנטואן דה סנט-אכזופרי) – בלנד, בעיקר מענבי סירה ומעט ענבי גראנש ומורוודר (החל מבציר 2013 יתווספו זנים חדשים: סנסו וקונואז). אלול – בעיקר מענבי קברנה סוביניון. לנון (על שם ג'ון לנון) – בלנד מענבי זינפנדל, בתוספת פטיט סירה ומורוודר. Take two – בלנד של זינפאנדל ופטיט סירה. המינגוויי (על שם ארנסט המינגוויי) – בלנד של פטיט סירה, קברנה וסירה. דניאל רוגוב, תרגום: עמית יריב, מדריך רוגוב ליינות ישראל 2011, טובי, 2011, עמ' 12, 272-265, 471 אליעזר זקס, יין ישראלי: מבחר יינות ישראל, תל אביב: קורדינטה, ספטמבר 2011, עמ' 203-202 אליעזר זקס וירון גולדפישר, שביל היין: טיול ביקבי ישראל, תל אביב: קורדינטה, 2007, עמ' 249-248 אתר האינטרנט הרשמי של יקב סוסון ים יקב סוסון ים, ברשת החברתית אינסטגרם יקב סוסון ים, באתר "איש הענבים", 28 בפברואר 2023 דני רובין, סוסון ים בבקבוק של סירה, באתר "איש הענבים", 12 בפברואר 2011 שגיא קופר, רומן עם רומיין, באתר ynet, 17 באוגוסט 2010 שלמה פפירבלט, הקשר הצרפתי, באתר כלכליסט, 30 במאי 2010 מני פאר, להביא את הסוסון אל היין: ביקור ביקב, באתר nrg‏, 17 ביולי 2009 שלמה פפירבלט, סוסון מנצח, באתר כלכליסט, 10 במאי 2009 שגיא קופר, טעים, מעניין ומגוון - היין של יקב "סוסון ים", באתר ynet, 8 בינואר 2009 שגיא קופר, סוסון ים לבן וכמה יינות מאלזס, באתר ynet, 31 ביולי 2008 שגיא קופר, סוסון ים - יקב קטן ומיוחד, באתר ynet, 5 ביולי 2006 ביקור ביקב סוסון ים, באתר New-Tech OnLine, ‏27 ביולי 2022
רות בן-מאיר

רות בן-מאיר (נולדה ב-1947) היא חוקרת ומרצה במחשבת ישראל ופרשנות המקרא. עמדה בראש המדרשה לנשים ובראש המסלול להכשרת מורים לתנ"ך בבית הספר לחינוך באוניברסיטת בר-אילן. נולדה בשנת 1947 בסלובקיה ליעקב גרשון ומינדל בש, ניצולי השואה. בשנת 1949 עלתה לישראל עם הוריה והמשפחה התיישבה בחיפה. סיימה תואר ראשון במכללה בירושלים. בתום לימודיה החלה ללמד באולפנת צפירה בצפריה, וכן לימדה שנים רבות במכון גולד. בסוף שנות ה-60 נישאה לרב יהושע בן-מאיר. באמצע שנות ה-70 נסעה עם בעלה לשליחות בארצות הברית, שם למדה לתואר שני במחשבת ישראל בישיבה-אוניברסיטה בניו יורק. כששבה לישראל השלימה תואר שלישי באוניברסיטה העברית, בנושא "פירוש רלב"ג לקהלת, ניתוח וטקסט". באמצע שנות ה-80 הצטרפה לצוות המרצים במדרשה לנשים בבר-אילן, שבאותה עת היה מורכב ממרצים גברים בלבד. תחומי התמחותה והוראתה הם מחשבת ישראל ופרשנות המקרא. כעבור זמן הצטרפה גם לצוות המורים בבית הספר לחינוך של אוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1996 התמנתה לעמוד בראש המסלול להכשרת מורים לתנ"ך בבית הספר לחינוך בבר-אילן. בשנת 2007 מונתה לסגנית ראש המדרשה לנשים, ובשנת 2011 מונתה לעמוד בראש המדרשה. בן-מאיר היא חברת הוועדה האקדמית המייסדת של האתר "גיליונות נחמה". ד"ר בן-מאיר סבורה כי משרד החינוך צריך להפוך את לימודי התנ"ך לאטרקטיביים ומאתגרים. תפקידו של המורה הוא לגרום לתלמיד לאהוב את המקרא ולא רק להכיר את החומר הנלמד. לדעתה, השינון בעל פה, למרות שיש לו ערך מסוים של זכירת החומר, משעמם את התלמידים. בן-מאיר ובעלה הרב יהושע בן-מאיר מתגוררים בירושלים ולהם שבעה ילדים. בנם אלי בן-מאיר היה ראש חטיבת המחקר באגף המודיעין, בדרגת תת-אלוף, וכיום מנכ"ל עמידר. בתם, דסי בארי, היא ראש האגף לחינוך על-יסודי במשרד החינוך (אשת הרב משה בארי). חמיה הוא הרב ישראל שלמה בן-מאיר (רוזנברג), חבר הכנסת מטעם המפד"ל, וגיסה הוא יהודה בן-מאיר (רוזנברג), אף הוא חבר כנסת לשעבר ממפלגה זו. רות בן-מאיר, דף שער בספרייה הלאומית
Wake Up!

Wake Up!‎ (בעברית: התעורר) הוא אלבום אולפן של אמן ה-R&B האמריקאי, ג'ון לג'נד, ולהקת ההיפ הופ, דה רוטס. האלבום יצא בספטמבר 2010, והופק על ידי לג'נד וכל חברי להקת דה רוטס. בהשראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008, לג'נד ודה רוטס ביצעו בעיקר שירי כיסוי של שנות ה-60' וה-70' באלבום, העוסקים בנושאים חברתיים לגבי מודעות, מעורבות ותודעה. האלבום הגיע בהופעת הבכורה שלו למקום ה-8 במצעד הבילבורד 200, כשמכר כ-63,000 עותקים בארצות הברית בשבוע הראשון לצאתו. עם השקתו של האלבום, קיבל Wake Up!‎ ביקורות חיוביות מרוב מבקרי המוזיקה, אשר החמיאו על הפקתו ועל היחס של האמנים בביצוע החומר. מהאלבום יצאו שני סינגלים: ב-29 באפריל יצא "Wake Up Everybody", גרסת כיסוי לשירם של הרולד מלווין והבלו נוטס, בהשתתפות הראפר קומון והזמרת מלאני פיונה. ב-7 בספטמבר 2010 יצא הסינגל השני מהאלבום, "Hard Times". מידע על האלבום Wake Up! באתר MusicBrainz מידע על האלבום Wake Up! באתר AllMusic האלבום Wake Up! באתר ספוטיפיי האלבום Wake Up! באתר דיזר האלבום Wake Up! באתר אפל מיוזיק האלבום Wake Up! באתר טיידל האלבום Wake Up! באתר יוטיוב הקליפ לשיר Wake Up Everybody באתר יוטיוב.
Wake Up

האם התכוונתם ל... אלבומים Wake Up! – אלבום של ג'ון לג'נד ודה רוטס משנת 2010 Wake Up (אלבום של BTS) – אלבום של BTS משנת 2014 Wake Up – אלבום של The Vamps משנת 2015 (עם שיר נושא בשם זה) שירים Wake Up – שיר של Rage Against the Machine משנת 1992 Wake Up – שיר מהאלבום Above של מד סיזן משנת 1995 Wake Up – שיר מהאלבום Jagged Little Pill של אלאניס מוריסט משנת 1995 Wake Up – שיר מ–Issues (אלבום של קורן) משנת 1999 Wake Up – שיר מהאלבום The Diary of Alicia Keys של אלישה קיז משנת 2003 Wake Up (Make A Move)‎ – שיר מהאלבום Start Something של לוסטפרופטס משנת 2004 Wake Up – שיר של ארקייד פייר משנת 2005 Wake Up – שיר (רצועת בונוס) מהאלבום The Dutchess של פרגי משנת 2006 Wake Up – שיר של The Vamps משנת 2015 (שיר הנושא של האלבום) Wake Up (שיר של אליוט וסמיה) משנת 2019 Wake up - שיר של Imagine Dragons מאלבומם Loom משנת 2024, ראו Loom (אלבום של Imagine Dragons) טלוויזיה Wake Up – הפרק הראשון בעונה השישית של הסדרה "הרפתקאות פין וג'ייק", שודר בשנת 2014, ראו הרפתקאות פין וג'ייק#עונה שישית (2014-2015)
חוק הבחירות לכנסת

חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ"ט-1969 הוא חוק המפרט את סדרי עריכתן וניהולן של בחירות כלליות במדינת ישראל. חוק הבחירות לכנסת נסמך על הוראות חוק יסוד: הכנסת. חוק היסוד קובע בקצרה את עקרונות שיטת הבחירות לכנסת ואת הזכות לבחור ולהיבחר. חוק הבחירות לכנסת משלים את חוק היסוד וקובע כללים מפורטים למימושן של הזכויות שנקבעו בו וליישומה בפועל של שיטת הבחירות. למרות היותו חוק משלים לחוק היסוד, מכיל חוק הבחירות לכנסת גם הוראות מרכזיות לעניין הבחירות ותוצאותיהן, הנזכרות רק בו. אחת מהן היא גובה אחוז החסימה. אחרת היא השיטה לחלוקת המנדטים למושבים בכנסת לרשימות שהתמודדו בבחירות. חוק הבחירות לכנסת דן בנושאים אלו (רשימה לא מלאה): חלוקת שטח המדינה לאזורי קלפיות; הקמת ועדת הבחירות המרכזית לכנסת, ועדות בחירה אזוריות וכן ועדות קלפי וקביעת הרכבן; הכנת פנקס הבוחרים – שרק הכלולים בו רשאים להשתתף בבחירות; הגשת רשימות מועמדים לבחירות, ובכלל זה ההוראות המונעות מאדם להיכלל בהן; סדרי ההצבעה בבחירות וספירת הקולות; קביעת תוצאות הבחירות ואופן חלוקת המנדטים בכנסת לרשימות המועמדים לפי תוצאות אלו; קביעת סדרי הבחירות בקרב קבוצות בוחרים מיוחדות – חיילי צה"ל ושוטרים, ימאים בכלי שיט, אנשים המוגבלים בניידות, נשים השוהות במקלט לנשים מוכות; קביעת סדרי הבחירות באתרים מיוחדים – שגרירויות וקונסוליות של ישראל בחו"ל, בתי חולים, בתי סוהר ובתי מעצר; קביעת עבירות פליליות בקשר להפרת סדרי הבחירות; ערכאות הערעור וסדרי הערעור על החלטות בעניינים שנמנו לעיל (למשל ערעור על החלטה על אי הכללת אדם בפנקס הבוחרים, או ערעור על קביעת תוצאות ההצבעה בקלפי פלונית). חוק הבחירות לכנסת מכיל מספר הוראות בנוגע לקיום תעמולת הבחירות לכנסת, אולם החוק העיקרי המשמש להסדרת נושא זה הוא חוק הבחירות (דרכי תעמולה), התשי"ט-1959. שר הפנים הוא השר הממונה על ביצוע חוק הבחירות לכנסת. החוק מונה רשימה של נושאים שבקשר אליהם מוסמך השר להתקין תקנות, על מנת להשלים את הוראות החוק. בתקופה בה הייתה נהוגה בישראל בחירה ישירה של ראש הממשלה (1992–2001) קבע חוק הבחירות לכנסת כללים מפורטים גם לעניין בחירות אלו, בכפוף לחוק יסוד: הממשלה (שנחקק בשנת 1992) ולעקרונות שנקבעו בו. אז גם שונה שמו של החוק לחוק הבחירות לכנסת ולראש הממשלה. לאחר ביטולה של הבחירה הישירה לראש הממשלה והחלפתו של חוק יסוד: הממשלה מ-1992 בחוק יסוד חדש, השתנה שוב שמו של חוק הבחירות לכנסת לשמו הנוכחי. משום החשיבות שיש לעריכת בחירות חפשיות עבור קיומו של משטר דמוקרטי מוגן החוק משינוי על ידי תקנות שעת חירום, וקובע כי אין בכוחן לשנות את החוק, להפקיע זמנית את תקפו או לקבוע בו תנאים. עם זאת, חוק הבחירות לכנסת ניתן לשינוי בכנסת ברוב רגיל של חבריה. עם השנים הוכנסו בו עשרות תיקונים. רבים מהם נחקקו בעקבות תיקונים שהוכנסו בנוסחו של חוק יסוד: הכנסת. הצעת חוק המצלמות בקלפיות חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ"ט-1969, באתר ויקיטקסט היסטוריית החקיקה של חוק הבחירות לכנסת, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת חוק הבחירות לכנסת, באתר "נבו" סעיף 4 לחוק יסוד: הכנסת קובע בין השאר: "הכנסת תיבחר בבחירות כלליות, ארציות, ישירות, שוות, חשאיות ויחסיות, לפי חוק הבחירות לכנסת..." בזכות לבחור עוסק סעיף 5 לחוק יסוד: הכנסת. בזכות להיבחר עוסקים סעיפים 5א, 6, 6א, 7 ו-7א לחוק יסוד: הכנסת. סעיפים 81 ו-82 לחוק. סעיף 149 לחוק.
נהרי

האם התכוונתם ל... אורן נהרי – עיתונאי, עורך ומגיש תוכניות טלוויזיה ורדיו ישראלי זאב נהרי – מתמטיקאי יהודי-גרמני יהודה נהרי – שחקן ישראלי יחיאל נהרי – חזן ופייטן ישראלי. ממוצא סורי-תימני. משולם נהרי – סגן שר הרווחה וחבר כנסת מטעם מפלגת ש"ס רם נהרי – במאי ותסריטאי ישראלי שלמה נהרי – כדורגלן ישראלי
יום הפליטים הבין-לאומי

יום הפליטים הבין-לאומי מצוין בכל שנה ב-20 ביוני. מטרתו של היום היא העלאת המודעות למצב הפליטים ברחבי העולם. ב-4 בדצמבר 2000 נקבע 20 ביוני כיום הפליט הבינלאומי בהחלטת האו"ם מס' 55/67. בהחלטה אוזכר כי 20 ביוני 2001 יציין 50 שנה לוועידת האו"ם בנושא מצבם של הפליטים, שבה אושרה אמנת הפליטים הבינלאומית. יום הפליט האפריקני צוין באופן רשמי במספר ארצות עוד לפני שנת 2000. האו"ם ציין כי ארגון האיחוד האפריקאי הסכים שיום הפליט הבינלאומי יתאחד עם יום הפליט האפריקאי ב-20 ביוני. בכנסייה הקתולית מצוין יום המהגרים והפליטים העולמי בינואר מדי שנה מאז שנקבע בשנת 1914 על ידי האפיפיור פיוס ה-10. בין 18 ו-20 ביוני בכל שנה מציינת סוכנות הפליטים של האו"ם (UNHCR) את יום הפליט הבינלאומי בוושינגטון. זאת על-מנת למשוך את דעת הקהל העולמית למיליוני הפליטים שאולצו לברוח מבתיהם ולאפשר התייחסות ודיון במצבם. בכל שנה בוחרת סוכנות הפליטים נושא ליום זה, ומקיימת סביבו אירועים ברחבי העולם. מדיה וקבצים בנושא יום הפליטים הבין-לאומי בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של יום הפליטים הבין-לאומי (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של יום הפליטים הבין-לאומי (בערבית) אתר האינטרנט הרשמי של יום הפליטים הבין-לאומי (בסינית) אתר האינטרנט הרשמי של יום הפליטים הבין-לאומי (בצרפתית) אתר האינטרנט הרשמי של יום הפליטים הבין-לאומי (ברוסית) אתר האינטרנט הרשמי של יום הפליטים הבין-לאומי (בספרדית) יום הפליט הבינלאומי (באנגלית) יום הפליט הבינלאומי של סוכנות הפליטים של האו"ם 2009: וידאו (באנגלית) פליטים בישראל, באתר הוועד למאבק ברצח עם החלטת עצרת האו"ם מ-4 בדצמבר 2000, החלטה 76, ישיבה מס' 55 (באנגלית)
הלנה רקוצקי

הלנה רקוצקי (בפולנית: Helena Rakoczy; נולדה כקריזנובק (Krzynówek), כותבים גם Rákóczy או Rákóczi ‏23 בדצמבר 1921 - 2 בספטמבר 2014) הייתה מתעמלת פולניה. הייתה אלופת עולם ובעלת מדליית ארד אולימפית. היא המתעמלת הפולנייה המעוטרת ביותר, הן בגברים והן בנשים. רקוצקי נולדה בקרקוב, פולין. באליפות העולם בהתעמלות שנערכה בבזל, שווייץ בשנת 1950, זכתה רקוצקי ב-5 מדליות מהן 4 מדליות זהב כולל בתחרות הקרב רב אישי, סוס קפיצות, קורה, וקרקע הופעותיה המאכזבות באולימפיאדת הלסינקי (1952), במיוחד על המקבילים המדורגים, מנעו ממנה להשתתף בשלב הגמר בתחרות הקרב רב אישי, היא סיימה במקום 43 בלבד, במקום שביעי בתרגיל על סוס הקפיצות ובמקום שמיני בתחרות הקרב רב קבוצתי. באליפות העולם בהתעמלות שנערכה ברומא, איטליה בשנת 1954 זכתה רקוצקי בשתי מדליות ארד, בתחרות הקרב רב אישי ובמקבילים המדורגים. באולימפיאדת מלבורן (1956) זכתה רקוצקי במדליית ארד בתחרות הקבוצתית. היא סיימה במקום רביעי בתחרות הקרב רב קבוצתי בזכותה ובזכות בת-ארצה, נטליה קוט, במקום שמיני בתחרות הקרב רב אישי, במקום חמישי במקבילים המדורגים, במקום שביעי בתרגיל על סוס הקפיצות, במקום 14 בתרגיל הקרקע ובמקום 16 בתרגיל הקורה. רקוצקי נבחרה להיכל התהילה של ההתעמלות בשנת 2004. מדיה וקבצים בנושא הלנה רקוצקי בוויקישיתוף הלנה רקוצקי, באתר olympedia.org הלנה רקוצקי, באתר התאחדות ההתעמלות הבין-לאומית הישגיה הספורטיביים, באתר gymn-forum הלנה רקוצקי באתר International Gymnastics Hall of Fame
יהודה יפרח

יהודה יפרח (נולד בשנת תשל"ו 1976) הוא עיתונאי וראש הדסק המשפטי של העיתון "מקור ראשון". יפרח למד בישיבה התיכונית אור עציון, שש שנים בישיבת ההסדר בעתניאל ושבע שנים במכון משפטי ארץ להכשרת דיינים. למד בנוסף בכולל בריסק, בישיבת המקובלים בית אל, ואצל הרב אליעזר צבי ספרין, האדמו"ר מקומרנא בית שמש. שירת בצה"ל כקצין בחיל השריון והגיע במילואים לדרגת רב-סרן. בעל תואר ראשון בחינוך ממכללת מורשת יעקב, ותואר שני ודוקטורט במחשבת ישראל מאוניברסיטת בר-אילן. עבודת התזה שלו עוסקת בהעלאת מחשבות זרות בתורת הבעל שם טוב ותלמידיו, ועבודת הדוקטורט עוסק בקבלה של האדמו"ר האמצעי בחב"ד, הרב דובער שניאורי. סיים תואר במשפטים בקריה האקדמית אונו. לימד כעשר שנים במדרשת שובה, ובמסגרתה הקים את בית המדרש הגבוה 'פנימה'. כשלוש שנים לימד במכינה הקדם צבאית אלישע שבנווה צוף. הקים וניהל במשך שלוש שנים את "סטנדר - אתר הלימודים לציבור הדתי". בשנת ה'תשע"א (2011) הקים בעיתון מקור ראשון מוסף בשם "צדק", מגזין שבועי לענייני משפט, דין והלכה. הוא ערך את המוסף עד שנת 2014 אז מונה לראש הדסק המשפטי של העיתון. במקביל לעבודתו במקור ראשון עורך יפרח את מדור "הכרוניקה" בכתב העת השילוח. בעבר פרסם מאמרים פובליציסטיים רבים בבמות שונות כגון בשבע, הארץ, נקודה, סגולה ועוד. כתיבתו עוסקת בתחומים מגוונים: משפט, הלכה, פוליטיקה, פילוסופיה, קבלה, וחברה. עוסק בדמיון מודרך בשיטת 'דמיון נובע'. הוא מחזיק ברישיונות טיס וצלילה. מתגורר בתקוע. יהודה יפרח, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ריכוז של חלק ממאמריו, באתר news1 אתר של יהודה יפרח העוסק בדמיון מודרך, באתר שפת הנפש יהודה יפרח (1976-), דף שער בספרייה הלאומית יהודה יפרח, העלאת המחשבות הזרות במסורת ר' ישראל בעל שם טוב בכתבי תלמידיו, אוניברסיטת בר-אילן תשס"ח יהודה יפרח, התבוננות, התפעלות והשגה פרקטיקות מיסטיות בכתבי ר' דובער שניאורי – 'האדמו"ר האמצעי' מחב"ד, אוניברסיטת בר-אילן תשע"ד
God Put a Smile upon Your Face

God Put a Smile upon Your Face הוא שיר של להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית קולדפליי. הסינגל, כמו קודמיו, נכתב על ידי כל חברי הלהקה, והוא ראה אור בתור הסינגל הרביעי והאחרון מתוך אלבום האולפן השני של הלהקה, A Rush of Blood to the Head. השיר בנוי סביב מנגינת גיטרה אקוסטית וגיטרה חשמלית, שמלווה בקצב תופים עולה. השיר הופץ כסינגל ביולי 2003, כמעט שנה לאחר יציאת האלבום A Rush of Blood to the Head. השיר הופץ כסינגל בעיקר באירופה, קנדה, אוסטרליה ועוד מספר מדינות בודדות. God Put a Smile upon Your Face הוא הסינגל היחידי שלא זכה להצלחה רבה במצעדים מתוך האלבום, כשהוא לא הצליח להגיע לטופ 100 במצעד הסינגלים הבריטי. למרות זאת, הסינגל הגיע למקום ה-3 במצעד הסינגלים הפולני ולמקום ה-35 בניו זילנד. מידע על היצירה "God Put a Smile upon Your Face" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "God Put a Smile upon Your Face" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "God Put a Smile upon Your Face" באתר Discogs סרטון השיר "God Put a Smile upon Your Face" באתר יוטיוב
קנת אנגר

קנת אנגר (באנגלית: Kenneth Anger;‏ 3 בפברואר 1927 - 11 במאי 2023) היה במאי קולנוע מחתרתי-ניסיוני אמריקני. אנגר נולד בקליפורניה. הוא גדל בהוליווד וכבר בילדות הושפע מאווירת הקולנוע של העיר. בין השאר למד בצעירותו בבית ספר לריקוד שבה למדה שירלי טמפל. בשנת 1935 שיחק אנגר בגרסה קולנועית של חלום ליל קיץ של הבמאי מקס ריינהרדט. אנגר החל להסריט סרטי חובבנים כבר בגיל 11. סרטו הראשון שזכה לתפוצה היה הסרט הקצר "זיקוקין" בשנת 1947. בנוסף לעבודתו כבמאי כתב אנגר ספר בשם "הוליווד -בבל" שעסק בשערוריות בעולם הסרטים. הספר יצא לאור בשנת 1958 וזכה להצלחה גדולה. בשנת 1967 נגנב עותק ראשוני של סרטו הקצר "עליית לוציפר" על ידי אחד מחסידי צ'ארלס מנסון. בעקבות הגניבה הודיע אנגר על פרישתו מעסקי הקולנוע. למרות זאת חזר לאחר תקופה קצרה לביים סרטים ואף השלים את עליית לוציפר. סרטיו של אנגר עסקו לרוב בהומוסקסואליות, תורת הנסתר, אלימות, הזיות וסמלי תרבות אמריקאים. אנגר נפטר ב-11 במאי 2023. "זיקוקים", 1947, 15 דקות "האיש הצעיר והאהבה", 1953, משך לא ידוע "תלמה אבי", 1955, 10 דקות "עליית לוציפר", 1970-1980, 29 דקות עפר שלח, לקסיקון קולנוע, כרך ב', הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1990 מדיה וקבצים בנושא קנת אנגר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קנת אנגר (באנגלית) קנת אנגר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) קנת אנגר, באתר AllMovie (באנגלית) קנת אנגר, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) קנת אנגר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קנת אנגר, באתר AllMusic (באנגלית) קנת אנגר, באתר MusicBrainz (באנגלית) קנת אנגר, באתר Discogs (באנגלית) קנת אנגר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא במאים ובנושא אמריקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
White Shadows

White Shadows הוא שיר של להקת הרוק הבריטית קולדפליי, שיצא לאור ביוני 2007 בתור הסינגל השישי והאחרון מתוך אלבום האולפן השלישי של הלהקה, X&Y. השיר מורכב מסינתיסייזר, שאותו מנגן בריאן אינו, ותכנן אותה המפיק והמהנדס ריץ' קוסטי. השיר זכה לביקורות חיוביות לרוב, עוד לפני שהפך רשמית לסינגל. למרות שלא הופץ כסינגל עולמי, White Shadows הושמע בתחנות הרדיו במקסיקו, על מנת לקדם את סיבוב ההופעות של הלהקה, Latin America Tour. נכון לאפריל 2020, מונה ההשמעות של השיר ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי עומד על כ-20 מיליון. White Shadows, נבדק ב-2020-04-03 ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
Hello Katy Tour

The Hello Katy Tour הוא סיבוב ההופעות הראשון של זמרת הפופ האמריקאית קייטי פרי. סיבוב ההופעות נתמך באלבום האולפן השני שלה, "One of the Boys". במהלך סיבוב ההופעות הופיעה פרי בצפון אמריקה, אירופה, אסיה ואוקיאניה. "Fingerprints" "One of the Boys" "Hot n Cold" "Self Inflicted" "Use Your Love" "Waking Up in Vegas" "Lost" "Thinking of You" "Mannequin" "Ur So Gay" "I'm Still Breathing" "I Think I'm Ready" "If You Can Afford Me" הדרן "Don't Stop Me Now" "I Kissed a Girl" מדיה וקבצים בנושא Hello Katy Tour בוויקישיתוף
What If (שיר של קולדפליי)

What If הוא שיר של להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית קולדפליי. השיר יצא לאור בתור הסינגל החמישי של הלהקה מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, "X&Y". השיר יצא לתחנות הרדיו בצרפת, בשווייץ, בבלגיה ובמספר מדינות באירופה, אך הוא לא כסינגל בארצות הברית ובבריטניה. מאוחר יותר הסינגל יצא גם ביפן ובאוסטרליה. מספר שמועות הופצו לגבי השיר בתקשורת, האומרים כי בשיר מתכוון סולן, כריס מרטין, לאשתו גווינת' פלטרו ועל הבעיות ביחסיהם. בזמן הופעות חיות כשהלהקה ביצעה את השיר מרטין הניח תפוח על הפסנתר, יש כאלו האומרים כי זהו קשר לבתו, אפל (Apple). השיר לא זכה להצלחה במצעדים, אך זכה לביקורות טובות על הרגשות החזקים שמובעים בו [דרוש מקור]. כמה שנים לאחר צאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר למעלה מ-20 מיליון השמעות. מידע על היצירה "What If" באתר מיוזיק בריינז מידע על הסינגל "What If" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "What If" באתר Discogs קולדפליי מבצעת את השיר בהופעה חיה, אתר יוטיוב. What If, נבדק ב-2020-04-02 ערך זה הוא קצרמר בנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.