laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לזוז

לזוז הוא אלבומה השני של להקת ההיפ הופ הישראלית הדג נחש. האלבום הוקלט במהלך החודשים אפריל ומאי 2002 ויצא לאור בתחילת שנת 2003. יוסי פיין הפיק את האלבום ושאנן סטריט, סולן הלהקה, היה מעורב בכתיבת המילים לכל השירים. האלבום מכר למעלה מ-30,000 עותקים וזיכה את הלהקה באלבום זהב. האלבום הוקלט ונכתב בשיאה של האינתיפאדה השנייה שהשפעותיה מופיעות במספר שירים באלבום. הסינגל הראשון מתוך האלבום היה השיר "מספרים", שאף הגיע למקום ה-38 במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג'. שיר נוסף שהופיע במצעדים השנתיים היה השיר "גבי ודבי" שהגיע למקום ה-18 במצעד העברי של גלגלצ ולמקום ה-29 במצעד של רשת ג'. השיר עושה שימוש בדמותם של גבי ודבי - גיבורי תוכנית ללימוד השפה האנגלית ששודרה בטלוויזיה החינוכית בשנות השבעים והשמונים. במשך כל השיר מופיע ברקע שיר הפתיחה של הסדרה "הרפתקאות סקוטרמן" שהלחין יוחנן קלדי. השיר התשיעי באלבום, ״גן התות״ הוא שיר שמתאר את מקום ילדותו של שאנן, גן התות שבלב שכונת נחלאות, שעם השנים הפך למקום נטוש, מלוכלך ללא שום אזכור למה שהיה בעבר. שאנן מביע צער על אותו גן שהפך למקום בו ״לבוא אליו עולה לי בבריאות״ אך הוא ״ממליץ עליו בחום לכל מחפש כיוון״. האלבום גם כולל את שיר המחאה הציני "לא פרייארים", השיר טוען כי אזרחי ישראל משלמים מיסים ומשרתים בצבא אבל לא מקבלים שום דבר בתמורה. בשיר מוזכרת שורה כנגד ההתנחלויות: "מלמעלה סירחון שהוא מרחק ביטחון שהוא חמש דקות מכפר סבא." [דרוש מקור][מפני ש...] ברי סחרוף התארח בשני שירים באלבום - "קמתי", השיר הפותח את האלבום שאף יצא כסינגל לתחנות הרדיו, ו"בלה בליסימה" המספר את סיפורה של בילה פריינד, אישה חרדית שב-1993 הגנה על מחבל בגופה מקהל שניסה לבצע בו לינץ' לאחר שזה דקר שני אנשים בירושלים. השיר מבקר את החברה הישראלית על כך שלא אימצה את פרוינד לגיבורה וזאת משום שהיא גם אישה וגם חרדית. השיר הסוגר את האלבום, "זה לא אני", גם הוא שיר מחאה שנכתב בעקבות מותו של רב"ט ניר אביבי בתאונת בט"שית בשנת 1991. אביבי היה בן גרעין של שאנן סטריט בחטיבת הנח"ל והשיר מוחה על ההתנערות של הצבא מאחריות לתאונה. בשיר זה מתארחת הזמרת גליה ירון. כמו כן, מתארחת הראפרית MC שירי בשיר "לזוז". מאוחר יותר חידשה הלהקה את "לזוז" (בהופעות שגם הוקלטו באלבום הדג נחש LIVE), כאשר בגרסה זו הלהקה מבצעת אותו ללא הראפרית האורחת וגם המילים לאחד מבתי השיר שונו. בתחילת השיר "לזוז" נשמע קולו של שייקה לוי מתוך המערכון "אופסייד סטורי" של הגשש החיוור. בשנת 2008 נבחר האלבום כאלבום החשוב במוזיקה הישראלית של העשור הראשון של המאה ה-21 בסיכום 60 שנה למדינת ישראל בעיתון "ידיעות אחרונות". האלבום יצא בהוצאה מחודשת על תקליט ויניל ביולי 2023. השירים "קמתי", "לזוז", "מספרים", "לא פראיירים" ו"גבי ודבי" יצאו כסינגלים רשמיים. ביקורת על לזוז, באתר השרת העיוור (עותק שמור) שלומית שרביט, אקטיביסטים למופת, בטח לא פראיירים, באתר ynet, 8 ביוני 2010 רוגל אלפר, הדג נחוש, באתר nrg‏, 1 בפברואר 2008
גרזן מקור הברווז

גרזן מקור הברווז (Duck bill axe) הוא גרזן עשוי ברונזה, שהופיע במזרח התיכון בראשית תקופת הברונזה התיכונה 2 (1550-2000 לפנה"ס). גרזן זה התפתח טיפולוגית מגרזן העיניים (fenestrated axe) שהיה בשימוש בתקופת הברונזה הביינימית (2000-2300 לפנה"ס). הגרזן נמצא בחפירות בארץ ישראל. בין השאר, שלושה גרזני "מקור הברווז" התגלו בקברים מתקופת הברונזה התיכונה IIA באתר הארכאולוגי חפירות גשר ליד קיבוץ גשר. גרזן זה מצויר בציור קיר בקבר בני חסן שבמצרים התיכונה; בציור נראה איש שמי מחזיק את הגרזן בצורה הפוכה, דבר שמלמד כנראה שפניו לשלום. גרזן זה מופיע גם בידו של חבדד, אחיו של נסיך כנען, באחת מהחריטות שנתגלו בסרביט אל-ח'אדם, אזור מכרות הטורקיז בסיני, שבו נתגלה הכתב האלפביתי הקדום ביותר הידוע לנו, מהאלף השני לפנה"ס. תמונה של הגרזן מהאלף השני לפנה"ס Y. Garfinkel and S. Cohen. 2007. The Early Middle Bronze Cemetery of Gesher. Final Excavation Report. AASOR 62. Boston: American Schools of Oriental Research. ערך זה הוא קצרמר בנושא ארכאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אינוונציה

אינוונציה (מאיטלקית – Inventio – "המצאה") היא צורה מוזיקלית אומנותית, פוליפונית, מתקופת הבארוק באירופה (ראשית המאה ה-18). הצורה מתייחדת בכך שהיא מופיעה באופן כמעט בלעדי ברשימת יצירותיו של יוהאן סבסטיאן באך, וכתובה לכלי מקלדת. אינוונציות נוספות נכתבו בידי מלחין איטלקי בעל פרסום דל בשם פרנצ'סקו אנטוניו בונפורטי (1672–1749), אך אלו נותרו אלמוניות, בניגוד לאינוונציות הידועות של באך. הקומפוזיטור יוהאן סבסטיאן באך כתב חמש עשרה אינוונציות דו קוליות (רי"ב 772–786) וחמש עשרה אינוונציות תלת קוליות (רי"ב 787–801). כותרתן של האחרונות היא למעשה "סינפוניות". באך כתב כל אינוונציה (מכל סוג) בסולם שונה, כך שאין שתי אינוונציות מאותו סוג אשר כתובות באותו סולם. האינוונציות הדו קוליות, בשל פשטותן לרוב לא מנוגנות בקונצרטים, אלא נותרות יצירות לביצוע על ידי תלמידים ופסנתרנים חובבים. האינוונציות התלת קוליות המורכבות, לעומת זאת, כן מנוגנות בקונצרטים. פסנתרן יוצא דופן הוא גלן גולד, שהקליט את האינוונציות כולן. האינוונציות הדו קוליות מסוימות אף עובדו לדואטים של כלים שונים. יצירות נוספות בצורת אינוונציה נמצאות אצל באך בספר המקלדת לבנו וילהלם פרידמן באך. האינוונציות כאמור, כתובות לשניים או שלושה קולות עצמאיים, וכתובות לכלי מקלדת. הסכימה הכללית של האינוונציה היא למעשה פסקאות מוזיקליות, אשר מופרדות בקדנצות ברורות. לקראת כל קדנצה מתרחשת מודולציה לאחד הסולמות הקרובים לטוניקה, כאשר הפסקה המוזיקלית הבאה ממשיכה לרוב מאותו סולם אליו הובילה המודולציה האחרונה. הפסקה האחרונה נמצאת או מובילה חזרה אל הטוניקה ומסיימת בה. באינוונציות ניתן להבחין בשניים או יותר נושאים תמטיים. לרוב, יופיעו הנושאים אחד אחרי השני בקול מסוים, כאשר הקול הבא יכנס במהרה וישמיע את הנושאים באותו סדר כבקאנון, ובהתאם למבנה כניסת הקולות בפוגה. ישנם יוצאי דופן, כמו באינוונציה הדו-קולית בלה מז'ור, אשר פותחת בשני קולות כאשר כל אחד מהם מנגן נושא אחר מנושאי האינוונציה. לאחר תצוגת הנושאים מופיעות סקוונצות אשר מובילות אל הקדנצה החותמת פסקה מוזיקלית. מכיוון שז'אנר זה הוא מצומצם מאוד, בעייתי להגדיר אותו בצורה מדויקת. עם זאת, ניתן לראות באינוונציה מאפיינים של חטיבות צורת סונאטה (כמו ביצירות רבות מאת באך ומלחיני בארוק נוספים); פתיחה בטוניקה והצגת הנושאים המוזיקליים, מעבר לחלק דרמטי יותר הפותח באחד הסולמות הקרובים (כמעט תמיד בדומיננטה), ואשר בו מספר מודולציות, ומן הסתם גם מספר זהה של קדנצות. אחרי החלק הזה, אשר ניתן לראות בו "פיתוח", יגיע חלק נוסף הזהה לרפריזה, ובו יופיעו הנושאים בשלמותם, כשחלק זה הוא לרוב בסולם הטוניקה, ותמיד יסיים בו. מהירות ביצוע האינוונציות אינה מצוינת בכותרת כל יצירה. עם זאת, ביצוען נע בין בטמפו מתון (מודרטו) עד נמרץ, פרט לאינוונציה התלת קולית בדו מינור שהיא אינוונציה יחסית איטית, וקיימת בשתי גרסאות; גרסה פשוטה, וגרסה עם קישוטים מאת באך עצמו. מדיה וקבצים בנושא אינוונציה בוויקישיתוף אינוונציה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
SAR-Lupe

SAR-Lupe היא מערכת של חמישה לווייני תצפית גרמניים, המופעלת על ידי משרד ההגנה של גרמניה. המערכת כוללת חמישה לוויינים במסלול LEO המשתמשים במכ"ם מִפְתָּח סינתטי, לשם תצפית על כדור הארץ, למגוון יישומים ביטחוניים. שם המערכת מורכב מראשי התיבות SAR (מכ"ם מִפְתָּח סינתטי) ו - Lupe, זכוכית מגדלת בגרמנית. המערכת מסוגלת לייצר הדמאות של כדור הארץ ברזולוציה מיטבית של כמטר אחד. 1 SAR-Lupe, שוגר לחלל ב - 19 בדצמבר 2006 2 SAR-Lupe, שוגר לחלל ב - 2 ביולי 2007 3 SAR-Lupe, שוגר לחלל ב - 1 בנובמבר 2007 4 SAR-Lupe, שוגר לחלל ב - 27 במרץ 2008 5 SAR-Lupe, שוגר לחלל ב - 22 ביולי 2008 כל לווייני SAR-Lupe שוגרו מרוסיה באמצעות משגר לוויינים מטיפוס קוסמוס 3 M. COSMO-SkyMed מדיה וקבצים בנושא SAR-Lupe בוויקישיתוף מידע על הלוויינים באתר היצרן הגרמני OHB
ג'יימס באטלר, הדוכס השני מאורמונד

ג'יימס באטלר, הדוכס השני מאורמונד (באנגלית: James Butler, 2nd Duke of Ormonde;‏ 29 באפריל 1665 - 16 בנובמבר 1745) היה חייל ומדינאי אירי, בנו של תומאס באטלר, הרוזן השישי מאוסורי ואשתו אמיליה, ונכדו של ג'יימס באטלר, הדוכס הראשון מאורמונד. באטלר נולד בדבלין והתחנך בצרפת ובמכללת כרייסט צ'רץ' שבאוקספורד. לאחר מות אביו ב-1680 הוא ירש את תואר רוזן אוסורי. ב-1684 קיבל את הפיקוד על רגימנט פרשים באירלנד, ולאחר עלייתו לשלטון של ג'יימס השני הוא הועסק בחצר המלוכה ושירת בדיכוי מרד מונמות' ב-1685. ב-1688 ירש את סבו בתור הדוכס מאורמונד, ולאחר מכן הצטרף אל ויליאם מאוראנז', שמינה אותו לקולונל של רגימנט הפרשים האישי שלו. על רגימנט זה פיקד בקרב בוין במסגרת מלחמת ויליאם באירלנד. באותה שנה מונה גם לנשיא טריניטי קולג' שבדבלין, וכיהן במשרה זו עד 1715. ב-1691 הוא שירת באירופה תחת פיקודו של ויליאם. לאחר עלייתה לשלטון של המלכה אן הוא התמנה למפקד כוחות הקרקע שפעלו ביחד עם סר ג'ורג' רוק בספרד, שם נלחם בקרב קדיס וקרב מפרץ ויגו במסגרת מלחמת הירושה הספרדית. לאחר שהושבע כחבר במועצת המלוכה הוא החליף את הרוזן מרוצ'סטר בתפקיד המשנה למלך של אירלנד, תפקיד אותו מילא בין 1703 ל-1707. לאחר פיטוריו של הדוכס ממרלבורו ב-1711 החליף אותו באטלר בתפקיד קפטן-גנרל, והפך לעושה דברם של השרים הטורים, שמדיניותם הייתה להמשיך את המלחמה בארצות השפלה במקביל למתן פקודות סודיות לאורמונד לא לקחת חלק פעיל בתמיכה בבני בריתם שתחת פיקודו של הנסיך אויגן מסבויה. בזכות תפקידו כקפטן-גנרל הוא היה לדמות מפתח במשבר שפרץ לאחר מותה של המלכה אן. אף על פי שתמך במהפכה המהוללת של 1688 הוא היה בעל נטיות טוריות, ומבחינה פוליטית היה מתומכיו של לורד בולינגברוק. בשנותיה האחרונות של אן הוא נחשד גם בנטיות יעקוביטיות, והתכתב עם בן דודו פירס באטלר (מפקד רגימנט יעקוביטי) וג'יימס פיץ ג'יימס, הדוכס הראשון מברוויק. אולם, הוא הצטרף לבולינגברוק והרוזן מאוקספורד בתמיכה הפומבית שלהם במלך ג'ורג' הראשון, שלמרות זאת פיטר אותו מתפקידו כקפטן-גנרל. ביוני 1715 הוא הודח מכל תפקידיו, נמלט לצרפת, ובמשך תקופה קצרה התגורר עם בולינגברוק. ב-1716 החרים הכתר את כל אחוזותיו באמצעות חוק של הפרלמנט, אם כי חוק נוסף שנחקק לאחר מכן התיר לאחיו צ'ארלס לרכוש את האחוזות מחדש. הוא נטל חלק במרד היעקוביטי של 1715, ולאחר מכן התגורר בספרד, שם התקרב לראשי המדינה ונהנה מגמלה מלכותית. הוא אף נטל חלק בתוכנית הספרדית לפלוש לאנגליה ב-1719 ולהמליך את ג'יימס פרנסיס אדוארד סטיוארט, אך הצי שלו נפגע קשות מסערה ליד גליסיה. בימיו האחרונים הוא התגורר בעיקר באביניון, שם סעדה אותו ליידי מרי וורטלי מונטגיו. אורמונד מת ב-16 בנובמבר 1745, ונקבר במנזר וסטמינסטר. היה נשוי לליידי מרי סומרסט, בתם של הנרי סומרסט, הדוכס הראשון מבופורט ואשתו מרי קאפל. כמו כן, היה חבר במסדר הבירית ומסדר הדרדר. מדיה וקבצים בנושא ג'יימס באטלר, הדוכס השני מאורמונד בוויקישיתוף ג'יימס באטלר, הדוכס השני מאורמונד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ג'יימס באטלר, הדוכס השני מאורמונד, באתר "Find a Grave" (באנגלית) ערך זה כולל קטעים מתורגמים מהערך Ormonde, James Butler, 2nd Duke of מהמהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה, הנמצאת כיום בנחלת הכלל
השטרודל האנושי

השטרודל האנושי הוא אלבום הבכורה של להקת הפאנק רוק הישראלית השפן הנכון. האלבום, אשר יצא לאור בשנת 1995, מכיל הן שירים מקוריים מאת חברי הלהקה כגון "לוקסוס", "הגשם מטפטף", "נאצי פיהרר", "הרצל" ו"כשיר" והן גרסאות כיסוי לשירים של אמנים אחרים, ביניהם "בפונדק קטן" שביצע במקור בני ברמן. ברמן עצמו השתתף בקליפ שנוצר לשיר, כשהוא מקוצר. הערה: מצוין ברשימת השירים של האלבום על גבי העטיפה האחורית שיר נוסף בשם "מזוודה", אך הוא אינו מופיע באלבום. רוק'נ'רול מצובאי (02:28) Big Big Blue Wave‏ (02:45) הגשם מטפטף (02:05) הספד למנוח (03:52) לוקסוס (02:11) Die Stumpig Waltz‏ (01:17) נאצי פיהרר (02:11) כשיר (03:39) הצער (02:25) שוטפכלים (02:12) הרצל (02:18) שפנפני אבק (01:41) I Love You When You...‏ (02:33) בפונדק קטן (09:01) מידע על האלבום(הקישור אינו פעיל) באתר MOOMA. ערך זה הוא קצרמר בנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
קו כשר

האם התכוונתם ל... קו מהדרין – קו אוטובוס שבו נהוגים כללי תרבות חרדיים. סלולרי כשר – קו טלפון אשר בו חסומים שירותים בלתי רצויים מטעמים תרבותיים.
הרי את

הרי את הוא אלבום סולו מאת הזמר והמפיק אסף אמדורסקי. זהו אלבום האולפן החמישי של אמדורסקי, והראשון הכולל שירים מקוריים לאחר הפסקה של 9 שנים, מאז הוצאת מנועים שקטים. אף על פי שיצא מספר חודשים לאחר פרידתו המתוקשרת מאשתו מיכל אמדורסקי, אמדורסקי עצמו הדגיש במספר הזדמנויות כי האלבום, מעין אלבום קונספט העוסק ברובו בפרידה וזוגיות כושלת, אינו מתייחס לבעיות בנישואיו, וכי השירים נכתבו עוד לפני שהנושא היה על הפרק. על האלבום כתב אמדורסקי: "שני צדדים יש לאלבום "הרי את". אחד קר, טכנולוגי ושכלתני, שני נוסטלגי, חמים וכזה שמחכה בעומק התמונה שיגלו בו חן. השיר הבא, שעל העטיפה נקרא "מהסוף להתחלה" אבל בעצם שמו האמיתי "סטארלייט" (אור כוכב) שייך לצד המופנם יותר באלבום. הצד עם הבסים הדוביים, הפנדר-רודס, השירות המתפתלות, הגיטרה ווא-ווא והסינתסייזר ארפ-סולינה שנלקח מעזבון אולפני טריטון ולוכד בנשמתו את כל רגעי הסבנטיז הגדולים של תור הזהב ההוא". האלבום יצא בגרסה רגילה בעלת דיסק בודד, ובגרסה במהדורה מיוחדת הכוללת דיסק עם שירי בונוס. הסינגל "ביחד" יצא כבר בשנת 2006, אך לבסוף הוחלט לשייך אותו לדיסק הבונוס. סינגלים נוספים שיצאו לקידום האלבום הם "רכבת לצפון" (במקור: "קקי בכנרת"), "גולשים" ו"בראשית". לאחר צאת האלבום יצאו הסינגלים "יש לך מקום", "סיני" ו"גשם מטאורי". האלבום זכה לביקורות טובות, וקיבל מעמד זהב כחמישה חודשים לאחר צאתו. כל השירים נכתבו והולחנו על ידי אסף אמדורסקי. "רכבת לצפון" - 4:14 "יש לך מקום" - 3:49 "סיני" - 3:35 "נוגעת בחלום" - 4:16 "3:00 AM" - ‏0:19 "גולשים" - 5:04 "מהסוף להתחלה" - 5:04 "קרן שמש ראשונה" - 0:37 "א. אוהב אותך" - 4:04 "גשם מטאורי" - 3:42 "מטוסים" - 3:39 "בראשית" - 3:34 "מסתכל על הים" - 3:42 דיסק בונוס "סיני (ביצוע חי)" "יש לך מקום (ביצוע חי)" "ביחד" "אחרית (נעימה)" "את לא לבד" מידע על האלבום הרי את באתר MusicBrainz האלבום הרי את באתר Discogs אסף אמדורסקי מספר על יצירת השיר רכבת לצפון באתר כאן האמדורסקים כבר לא, באתר ynet, 5 ביוני 2008 רוגל אלפר, עקירתי: אסף אמדורסקי נפרד ומדבר, באתר nrg‏, 8 בנובמבר 2008 רום אטיק, פודקאסט - שיר אחד - דקה 07:20, באתר כאן תימורה לסינגר, אמדורסקי מאמין באהבה, באתר ynet, 23 בספטמבר 2008 סנונית ליס, הורג ברכות, באתר nana10‏, 17 בספטמבר 2008 עינב שיף‏, גרוש ללירה, באתר וואלה, 7 בספטמבר 2008 טל פרי, ‏אסף אמדורסקי קיבל אלבום זהב והשיק מופע חדש, באתר ‏מאקו‏, 25 במרץ 2009
אריסטוקרטיה (מעמד)

אריסטוקרטיה (מיוונית: αριστοκρατία, ‏ἀριστὀς = טוב יותר, κρατεῖν = שלטון, כלומר שלטונם של הטובים ביותר) הם בני אדם הנחשבים כשייכים למעמד החברתי הגבוה שבחברה ובתרבות בה הם חיים. המונח נובע מהמילה אריסטוקרטיה המייצגת צורת שלטון. מעמדות גבוהים התקיימו ברובן המוחלט של החברות האנושיות לאורך ההיסטוריה. סימני ההיכר של מעמדות אלו היו בלבוש, בהתנהגות ובהפגנת העושר על-ידי בניית בתי מרחצאות, עריכת משתאות מפוארים ואירועים לבני המעמד העליון. השימוש הראשון במונח היה באתונה לאזרחים צעירים אשר הובילו את הכוחות הצבאיים, כי אומץ בקרב נחשב כמידה טובה וכי אלו שהובילו את הכוחות הצבאיים היו "הטובים יותר". באירופה של טרום ימי הביניים היה המושג בשימוש ככינויים של אלו שהתבלטו בכוחם וביכולתם הצבאית, מתוך אריסטוקרטיה זו התפתחה האצולה המערבית. כמו ביוון היו אלו אנשים שיכולתם הגופנית והצבאית והאומץ שהפגינו אפשרו להם לכנות עצמם כטובים ביותר. המהפכה הצרפתית חידדה את ההבדל בין אריסטוקרטיה שהיא סטטוס שיוכי לבין מריטוקרטיה שהיא סטטוס הישגי. במשך השנים הפך המושג אריסטוקרטיה לשם נרדף לנהנתנות וזכויות מולדות. ההשתייכות למעמד האריסטוקרטי משתנה מחברה לחברה. ישנן חברות בהן כדי שאדם ישתייך לאריסטוקרטיה היה עליו להשיג מעמד זה באופן אישי, למשל על ידי הפגנת יכולות צבאיות. זאת בניגוד לחברות אחרות, כמו הקשטרייה בהודו בהן המעמד בא בירושה והוא על הגבול שבין אצולה לאריסטוקרטיה. עם זאת, ישנן חברות בהן מתקיים שימוש חופף במושגים אצולה ואריסטוקרטיה ושניהם מתייחסים לאותה שכבת אוכלוסייה. אריסטוקרטיה המקבלת זכויות מעוגנות בחוק וזכאית להוריש את תאריה הופכת לאצולה. במדינות בהן זכויות יתר עדיין עוברות בירושה המונח אריסטוקרטיה מתייחס לבני השכבה הנהנית מהסדר הירושה, כלומר, בעולם המערבי מתייחסים לבני האצולה המערבית. במדינות שאין להן היסטוריה של אצולה או של מעמד אריסטוקרטי העובר בירושה, המושג אריסטוקרטיה מהווה מונח תחליפי לבורגנות כמייצג שכבת בעלי רכוש שהכסף נמצא במשפחותיהם מזה דורות מספר. בארצות הברית ומדינות הגירה נוספות המונח מציין את בני המשפחות הראשונות שהגיעו למדינה ואשר בזכות כך תפסו חזקה על רכוש (אדמות, מכרות) ומשרות שלטוניות. אצולה אביר המעמד העליון אאופטרידים אריסטוקרטיה (מעמד חברתי), דף שער בספרייה הלאומית המשתאות המפוארים של תקופת הברונזה - אוניברסיטת חיפה, באתר אוניברסיטת חיפה, ‏3 בנובמבר 2012 ערך זה הוא קצרמר בנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דניאל פינץ', הרוזן השני מנוטינגהאם

דניאל פינץ', הרוזן השני מנוטינגהאם (באנגלית: Daniel Finch, 2nd Earl of Nottingham‏; 2 ביולי 1647 - 1 בינואר 1730) היה מדינאי ופוליטיקאי אנגלי, בנו של הניג פינץ', הרוזן הראשון מנוטינגהאם. ב-1673 נבחר פינץ' לפרלמנט הבריטי מטעם מחוז הבחירה גרייט בדווין, ולאחר מכן כיהן גם מטעם ליצ'פילד (1679–1682) וניוטאון (1981 - 1982).[דרושה הבהרה] במקביל לתחילת כהונתו כנציג ניוטאון בפרלמנט הוא מונה ללורד הראשון של האדמירליות, וכיהן בתפקיד זה עד 1684. הוא היה אחד מהיועצים המלכותיים שחתמו ב-1685 על צו ההכרזה למלוכה של הדוכס מיורק, אך לאורך רוב כהונתו של ג'יימס השני לא היה חלק מחצר המלך. לאחר לבטים אחדים הוא החליט להצטרף לפלישתו של ויליאם מאוראנז', ולאחר הדחת ג'יימס השני היה בין אלה שזכו לתמורה מהמלך החדש. הוא סירב לקבל את תפקיד הלורד צ'מברלין תחת ויליאם ומרי, אך הסכים לכהן כמזכיר המדינה. הוא כיהן גם כמזכיר המדינה למחלקה הצפונית (1689–1690, 1692–1693) וגם כמזכיר המדינה למחלקה הדרומית (1690 - 1693, 1702–1704). תחת שלטונה של המלכה אן הוא כיהן באותו משרד תחת סידני גודולפין, ופרש ממנו באופן סופי ב-1704. לאחר הכתרת ג'ורג' הראשון ב-1714 הוא הושבע כלורד נשיא המועצה, אך פרש מתפקידו ב-1716. ב-9 בספטמבר 1729 ירש את רוזנות וינצ'ילסי, שאוחדה עם רוזנות נוטינגהאם, אך מת ב-1 בינואר 1730. ב-16 ביוני 1674 נישא לליידי אסקס ריץ', בתם של רוברט ריץ', הרוזן השלישי מוורוויק ואן צ'יק. בתם היחידה הייתה מרי פינץ', שנישאה לג'ון קר, הדוכס הראשון מרוקסברג. מרי הייתה גם המאהבת של ויליאם סאווילה, המרקיז השני מהליפקס, ואמה של דורותי סאווילה שנישאה לריצ'רד בויל, הרוזן השלישי מברלינגטון. ב-29 בדצמבר 1685 נישא לאן האטון, בתו של כריסטופר האטון, ויקונט האטון. לזוג נולדו עשרה ילדים: דניאל פינץ', הרוזן השמיני מווינצ'ילסי (24 במאי 1689 - 2 באוגוסט 1769): נישא לליידי פרנסס פילדינג ולאחר מכן למרי פאלמר. לא ידוע על צאצאים שלו. ויליאם פינץ' (? - 25 בדצמבר 1766): נישא לשארלוט פרמור. ילדיהם היו סופיה פינץ' ואחיו הצעיר ג'ורג' פינץ', הרוזן התשיעי מווינצ'ילסי. ויליאם היה דיפלומט ופוליטיקאי שכיהן בבית הנבחרים הבריטי והיה שגריר בשוודיה ובארצות השפלה. ג'ון פינץ' (1743 בקירוב - 1763) הנרי פינץ' אדוארד פינץ' (1697 בקירוב - 16 במאי 1771): נישא לאליזבת פאלמר, אחותה של מרי פאלמר. היו להם שלושה ילדים. מאוחר יותר שינה את שם משפחתו לפינץ'-האטון. אסקס פינץ' (מתה ב-23 במאי 1721): נישאה לסר רוג'ר מוסטין, ברונט מוסטין השלישי. לזוג נולדו שלושה ילדים. ליידי הנרייטה פינץ' (14 באפריל 1742): נישאה לוויליאם פיצרוי, הדוכס השלישי מקליבלנד. לא ידוע על צאצאים. מרי פינץ' (1701 - 30 במאי 1761): נישאה לתומאס ווטסון-ונטוורת', המרקיז הראשון מרוקינגהאם. ליידי שארלוט פינץ' (1711 - 21 בינואר 1773): נישאה לצ'ארלס סימור, הדוכס השישי מסומרסט, וילדה לו שתי בנות. אליזבת' פינץ' (1723 - 10 באפריל 1784): נישאה לוויליאם מארי, הרוזן הראשון ממנספילד. לא ידוע על צאצאים. רוזני נוטינגהאם במהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה מידע באתר thepeerage.com
פלאנט

פלאנט (Planet) הוא שמה של רשת ישראלית של שישה מתחמי בתי קולנוע (מגה-פלקס), הנמצאים בבעלות חברת "תיאטראות ישראל", כחלק מרשת בתי הקולנוע רב חן. מאז הקמתה, הרשת נקראה "יס פלאנט", בשל שיתוף הפעולה ומתן חסות מצד חברת שידורי הטלוויזיה "Yes". בדצמבר 2022 הופסק שיתוף הפעולה ושם הרשת שונה ל"פלאנט". פלאנט קניון איילון – המתחם הראשון נפתח בשנת 2006 בקניון איילון ברמת גן, ובו 15 אולמות קולנוע ומתחם מזון מהיר. פלאנט חיפה – המתחם השני נפתח בשנת 2008 בקניון לב המפרץ שבמפרץ חיפה, תוך שינוי שמו ל-Cinemall (מעין הלחם בסיסים באנגלית בין המילה קולנוע – Cinema וקניון – Mall). במתחם 23 אולמות קולנוע ביניהם 4 אולמות VIP אולם 4DX ואולם ScreenX, והוא בית הקולנוע השלישי בגודלו בישראל. במתחם נפתחו מספר מסעדות ופאבים. פלאנט ראשון לציון – המתחם השלישי נפתח ב-19 ביולי 2012 במערב ראשון לציון, סמוך למתחם הסופרלנד. מתחם זה הוא הגדול ביותר בישראל של פלאנט, עם 26 אולמות ביניהם מתחם VIP הכולל 4 אולמות, אולם IMAX בעל מסך רחב המשתווה לבניין בעל 4 קומות, גובהו כ־15 מטר ורוחבו כ־22 מטר, אולם 4DX בעל הכיסאות הזזים ואפקט הריחות בהתאם לעלילת הסרט, ואולם ScreenX בעל זווית צפייה פנורמית ב-270 מעלות המרחיבה את המסך אל קירות האולם בהתאם לעלילת הסרט, ושני אולמות אירועים. במתחם גם מסעדות המשקיפות אל האגם ואולם אירועים שנבנה צמוד למתחם. פלאנט ירושלים – המתחם הרביעי במספר נפתח ב-13 באוגוסט 2015 בירושלים, כחלקו העיקרי של "מרכז שרובר לתרבות". המתחם ממוקם בפאתי שכונת אבו תור, על ציר התיירות שבין שער יפו וטיילת ארמון הנציב, ברחוב נעמי 4, קרוב למתחם "התחנה הראשונה". המתחם כולל 3 קומות המאכלסות 16 אולמות קולנוע, אולם IMAX ואולם 4DX. הקולנוע פועל בכל ימות השבוע, כולל שבת. הקמת המתחם במקום זה לוותה בהתנגדות שכנים שטענו למטרדי רעש והפרת אופי השבת. מיד לאחר פתיחתו נערכו מספר הפגנות מחאה בקרב האוכלוסייה החרדית, מרביתן בשכונות החרדיות עצמן הנמצאות מרחק רב ממתחם בית הקולנוע. פלאנט באר שבע – בשנת 2012 הכריזה חברת "תיאטרות ישראל" על בניית המתחם החמישי בעיר באר שבע, בעמק שרה, במתחם ישפרו פלאנט בעלות של כ-450 מיליון שקלים. המתחם נפתח ב-26 במאי 2016 והוא בעל 18 אולמות קולנוע הכוללים: אולמות VIP, אולם ScreenX, אולם 4DX ואולם IMAX. פלאנט זכרון יעקב – המתחם נמצא במבנה הצפוני בקומה השנייה של המרכז המסחרי "מול זיכרון", שלמרגלות זכרון יעקב על כביש 4. הוא כולל 12 אולמות קולנוע שמתוכם שני אולמות VIP. המתחם נפתח ב-29 ביוני 2017. מדיה וקבצים בנושא פלאנט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של פלאנט (בעברית ובאנגלית) פלאנט, ברשת החברתית פייסבוק פלאנט, ברשת החברתית אינסטגרם פלאנט, ברשת החברתית טיקטוק יונתן קנטי‏, יס פלאנט בראשל"צ: אטקרציית בידור מגלומנית ולא מקורית, באתר וואלה, 22 ביולי 2012 מירב קריסטל, כבר לא יס פלאנט: רשת בתי הקולנוע נפרדת מ-yes, באתר ynet, 7 בדצמבר 2022 ynet, יס פלאנט בירושלים: 16 אולמות גם בשבת, באתר ynet, 11 באוגוסט 2015 אפרת זמר, האם יפעל בירושלים מרכז תרבות בשבת?, באתר nrg‏, 17 ביולי 2007 נועם דביר ודני אדינו אבבה, בגלל יס פלאנט: חרדים התעמתו עם שוטרים בירושלים, באתר ynet, 15 באוגוסט 2015 אריאל נוי, מתחם יס פלאנט יוקם בבאר שבע בהשקעה של 450 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 16 בדצמבר 2012 שני מוזס, ‏יס פלאנט פותחת מתחם קולנוע בזכרון יעקב בכ-100 מיליון שקל, באתר גלובס, 26 ביוני 2017
כרוב ניצנים

כרוב ניצנים או "כרוב בריסל" (שם מדעי: Brassica oleracea Gemmifera) הוא זן של כרוב הבר (Brassica oleracea), מין במשפחת המצליבים. זנים אחרים של אותו המין הם כרוב, ברוקולי וקולורבי. כרוב הניצנים מתאפיין בממדיו הקטנים (קוטר של 2.5–4 ס"מ), הוא צומח על גבעולים ארוכים, שעל כל אחד מהם צומחים 20–40 כרובים. מבחינת ערכו התזונתי, כרוב הניצנים עשיר בוויטמין K, בוויטמין C, בחומצה פולית ובסיבים תזונתיים. אבותיו הביולוגיים של כרוב הניצנים בויתו ככל הנראה ברומא העתיקה. כרוב הניצנים כפי שהוא היום גודל לראשונה כנראה במאה ה-13 בבלגיה של היום, ולכן שם הצמח במספר שפות מתייחס לעיר בריסל, בירת בלגיה (למשל: באנגלית Brussels sprout, בספרדית Coles de Bruselas, באיטלקית Cavolini di Bruxelles, בטורקית Brüksel lahanası בפולנית Kapusta brukselska ובצרפתית Chou de Bruxelles). כרוב ניצנים (כמו גם ברוקולי) מכיל סולפוראפן (Sulforaphane), כימיקל אשר מיוחסות לו יכולות אנטי-מיקרוביות (Antimicrobial), אנטי-סוכרתיות (Anti-diabetic) ואנטי-סרטניות. בישול של כרוב הניצנים מפחית את רמתו של הסולפוראפן אך באידוי, אפייה, טיגון או הכנה במיקרוגל רמתו נשמרת גבוהה. כרוב הניצנים הוא גם מקור ל-Indole-3-carbinol - חומר שמגביר תיקון של DNA וייתכן שחוסם את גדילתם של תאים סרטניים. כרוב ניצנים, באתר ITIS (באנגלית) כרוב ניצנים, באתר NCBI (באנגלית) כרוב ניצנים, באתר GBIF (באנגלית) כרוב ניצנים, באתר IPNI (באנגלית) כרוב ניצנים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) "Broccoli chemical's cancer check". BBC News. 7 בפברואר 2006. נבדק ב-5 בספטמבר 2010. {{cite web}}: (עזרה) "How Dietary Supplement May Block Cancer Cells". Science Daily. 30 ביוני 2010. נבדק ב-5 בספטמבר 2010. {{cite web}}: (עזרה) ערך זה הוא קצרמר בנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.