laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לימור עציוני

לימור עציוני (נולדה ב-1971) היא עורכת דין ישראלית, פרופסור חבר בבית הספר למשפטים במרכז האקדמי שערי מדע ומשפט. בשנת 1997 סיימה תואר ראשון במשפטים מטעם האוניברסיטה העברית והוסמכה כעורכת דין. שנתיים מאוחר יותר השלימה תואר שני בתחום מטעם האוניברסיטה העברית ובשנת 2007 השלימה לימודי דוקטורט, שעסק בנושא "נשים בגירות קרבנות גילוי עריות בילדות – ההיבט המשפטי", גם הוא בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית. לימור עציוני מתמחה במשפט הפלילי ושימשה כמרצה במכללות ואוניברסיטאות שונות בישראל ובהן האוניברסיטה העברית, המרכז האקדמי למשפט ולעסקים, המכללה למנהל והמרכז האקדמי שערי מדע ומשפט. בשנת 2019 הצטרפה כעמיתת מחקר אורחת בתוכנית לביטחון סייבר של המכון למחקרי ביטחון לאומי. בשנת 2020 הוענק לה תואר פרופסור חבר על ידי המועצה להשכלה גבוהה בישראל. גילוי עריות, הוצאת נבו, יוני 2009 רצח ילדים בידי הוריהם, הוצאת נבו, יוני 2016 נוער במשפט הפלילי, הוצאת נבו, יוני 2019 Unsafe home - child harming within the family, Lexington books an imprint of the Rowman & Littlefield Publishing Group. Inc, October 2020 Cybersecurity and Legal-Regulatory Aspects, World Scientific, January 2021 אתר האינטרנט הרשמי של לימור עציוני קורות חיים, באתר המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט. מכתביה לימור עציוני, ‏להוסיף נורמות של הרתעה, מניעה וטיפול, באתר מעריב אונליין, 28 בפברואר 2018. גניבת זהויות וחשיפה לתוכן פוגעני – סיכונים לבני נוער ברשת, סייבר, מודיעין וביטחון, כרך 2, גיליון 3, דצמבר 2018. צבאות של משתמשים מזויפים: איום הסייבר של ישראל לקראת הבחירות, באתר וואלה, 12 בינואר 2019 ביום שבו כל אחד יקרא עיתון אחר, וכבר לא יהיה שיח משותף, באתר TheMarker‏, 9 במרץ 2019. לימור עציוני, דף שער בספרייה הלאומית ניקי גוטמן, שישבת, באתר ישראל היום, 25 באוקטובר 2018. קורות חייה באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי. אישורי הדרגות בתחום מדעי החברה, ניהול ומשפטים, באתר המועצה להשכלה גבוהה ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "לימור עציוני".
אנדרה הלר

אנדרה הלר (בגרמנית: André Heller; נולד ב-22 במרץ 1947 בווינה) הוא אמן, סופר, משורר, זמר, פזמונאי, שחקן ובמאי יהודי-אוסטרי. הלר נולד בווינה בשם "פרנסיס צ'ארלס ז'ורז' ז'אן אנדרה הלר-הוארט", למשפחה יהודית עשירה, יצרנית הממתקים גוסטב ווילהלם הלר. כמעט מדי יום ביומו בילה בקפה חוולקה שם פגש כותבים וביניהם פרידריך טורברג, ה 'ארטמן, אליאס קנטי, וכן הנס וייגל והלמוט קואטינגר, ושיתף איתם פעולה. הוא למד משחק אצל הנס ויגל ואחותו אלפרידה אוט. הלר כותב פרוזה, שירה ופזמונים מאז 1964. את הפנימיה הישועית בה למד עזב זמן קצר לפני תום הלימודים. בין השנים 1965 ל -1967, היה שחקן בתיאטרון האוונגרד הווינאי. בשנת 1967 הוא ייסד את תחנת הרדיו האוסטרית Hitradio Ö3. שנה לאחר מכן, בשנת 1968 הוציא אלבום ראשון עם שיריו שכלל לחנים וינאים וג'אז. התפרסם בעקבות אלבומו השני אותו הוציא בשנת 1971 בשם Platte . עבד עם אסטור פיאזולה, האברד, צ'קה קאן ועודו, שיתף פעולה עם מיטב הזמרים והמוזיקאים, כולל הלמוט קואלטינגר ד' הופמן ופיטר וולף. בין השנים 1970–1984 היה נשוי לאריקה פלוהר, שגם בצעה חלק משיריו. מאוחר יותר עסק בתיאטרון במקביל לקריירה שלו. הוא שיחק במספר סרטים והפקות תיאטרון, כמו גם בפרויקטים משלו. הלר ייסד את "קרקס רונקלי" ואת "סברובסקי קריסטוולטן", יצר פסלים ל"מונדיאל 2006" בגרמניה ועבד על פרויקטים ברחבי העולם במדינות כמו: הודו, ישראל, מרוקו, הונג קונגויפן. מדיה וקבצים בנושא אנדרה הלר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנדרה הלר אנדרה הלר, ברשת החברתית פייסבוק אנדרה הלר, ברשת החברתית Goodreads Blind Spot: Hitler's Secretary, באתר "האוזן השלישית" / הניו יורק טיימס, פארק השעשועים של הלר, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2022 טורברג פרידריך, באתר עם עובד הוצאת ספרים DISCOGRAPHY, at André Heller website, ‏; retrieved 25 March 2012 J. Rajcáni, J. Krobová, D. Málková, Distribution of Lednice (Yaba 1) virus in the chick embryo, Acta Virologica 19, 1975-11, עמ' 467–472 R. Brezina, S. Schramek, J. Kazár, Selection of chlortetracycline-resistant strain of Coxiella burnetii, Acta Virologica 19, 1975-11, עמ' 496 R. Brezina, S. Schramek, J. Kazár, Selection of chlortetracycline-resistant strain of Coxiella burnetii, Acta Virologica 19, 1975-11, עמ' 496 M. Musil, Serological differences between some isolates of bean yellow mosaic virus, Acta Virologica 19, 1975-11, עמ' 473–480 R. Brezina, S. Schramek, J. Kazár, Selection of chlortetracycline-resistant strain of Coxiella burnetii, Acta Virologica 19, 1975-11, עמ' 496
גביע המדינה בכדורסל 1978/1979

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1978/1979 היא התחרות ה-19 מאז היווסדו של המפעל. מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה ה-16 בתולדותיה, לאחר ניצחון בגמר על הפועל רמת גן. מכבי תל אביב זכתה בתואר ה-16 בתולדותיה. אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, עמודים 210-213 מרדכי רוזבלום, הגביע נשאר בת"א - לצמיתות, מעריב, 10 באפריל 1979 המידע באדיבות אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי
טטיאנוס

טטיאנוס (ביוונית עתיקה: Τατιανός; בסורית: ܛܛܝܢܘܣ;‏ 120–180 לערך) היה אחד מאבות הכנסייה של הנצרות לפני ועידת ניקיאה. ספרו החשוב ביותר, דִיאַטֶסָרוֹן ("דרך הארבעה"), הוא חיבור המשלב את כל ארבע הבשורות של הברית החדשה לטקסט אחד. טקסט זה היה כתב הקודש המרכזי של הכנסייה הסורית והכנסייה האשורית עד המאה השישית, אז הוחלף על ידי הפשיטתא. בספרו Oratio ad Graecos ("איגרת ליוונים") כתב שנולד באשור. ככל הנראה מדובר על ממלכת חדייב, בשטח סוריה על גדות הפרת. הוא לא נולד כנוצרי, והכיר את הנצרות רק בביקורו ברומא, שם נטש את אמונותיו הפגניות והיה לתלמידו של יוסטינוס מרטיר. לא ידוע הרבה על טטיאנוס לאחר מותו של יוסטינוס ב-165. ידוע כי הקים בית ספר לפילוסופיה נוצרית. אירנאיוס מעיר כי טטיאנוס הודח מהכנסייה בשל נטייתו לסיגוף והיותו חסיד של הגנוסטיקאי ולנטינוס. ברור שעזב את רומא ועבר לאלכסנדריה (שם אולי היה מורו של קלמנס מאלכסנדריה שלמד אצל "אשורי") או יוון. אפיפניוס מסלמיס כותב שטטיאנוס ייסד בית ספר במסופוטמיה שהשפעתו הגיעה עד אנטיוכיה, קיליקיה ופיסידיה. התאולוגיה של טטיאנוס השפיעה על גיבוש הכנסייה הסורית ותפוצתה. מדיה וקבצים בנושא טטיאנוס בוויקישיתוף טטיואנוס, ערך באנציקלופדיה הקתולית ערך במילון הביוגרפי של הכנסייה הסורית Church Fathers: The Other Greek Apologists By Thomas V. Mirus תרגום לאנגלית של הדיאטסרון, Ante-Nicene Fathers vol. IX תרגום לאנגלית של "איגרת ליוונים" טטיאנוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Tatian, Address 42, Ante-Nicene Fathers, 2: 81–82 Haer., I., xxvlii. 1, Ante-Nicene Fathers, i. 353
MZKT-74135

MZKT-74135 (ברוסית: МЗКЦ-74135) הוא מוביל טנקים מתוצרת MZKT (Минский завод колёсных тягачей, מפעל הגוררים הגלגליים של מינסק) (אנ') המיוצר בבלארוס משנת 1997 ועד היום. הגורר מסוגל לגרור מטען של עד 130 טון: שני טנקים או טנק ושני נגמש"ים יחד. הוא מצויד בהנעה לכל הגלגלים ותוכנן במיוחד לפעולה במזג אוויר מדברי. בשנת 2002 נבנו מדגם ה-"MZKT-74135" דגמים משופרים, ומודרניים יותר, שיוצאו לאיחוד האמירויות הערביות. יוצאו 39 יחידות, אשר הורכבו בהם מנועי דיזל המפיקים 585 כ"ס, ותיבות הילוכים אוטומטיות "אליסון" מסוג "M6610AR". הנעה: 8x8. צוות: נהג + 8 אנשי צוות (לחלופין: 4 מושבים + 2 מקומות שינה). טווח נסיעה: 600 קילומטר. סיבוב מעגל - 32 מטר. מטען: 2 טנקים או טנק ו-2 נגמ"שים לחימה. שיפוע (פריקה משולבת) - 25%. מדרון צדדי - 30%. מרווח גחון - 0.45 מטר. מעבר תעלה ~ 1.8 מטר. מיזוג אוויר - בקבינה. גובה גלגל רזרבי - 1,970 מילימטר. דגם "MZKT-74135" דגם "MZKT-74135" דגם "MZKT-74135" דגם "MZKT-74135" מוביל טנקים מדיה וקבצים בנושא MZKT-74135 בוויקישיתוף MZKT-74135, סרטון באתר יוטיוב דגם "MZKT-74135" - מפרט טכני military-today.com/trucks/mzkt_74135 דגם "MZKT-74135" - קטלוג volatdefence.com/en/katalog/444/1893 דגם "MZKT-74135" mzkt.by/en/about/history/1905 דגם "MZKT-74135" tanknutdave.com/the-belarus-mzkt-74135-tractor
איבראן

איבראן (בהונגרית: Ibrány) היא עיר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבמזרח הונגריה. איבראן הפכה מכפר לעיר רשמית בשנת 1993. יהודים ראשונים בעיר החלו להתיישב במחצית השנייה של המאה ה-18. רובם התפרנסו מחקלאות על גבי האדמה הפורייה באזור וכן מטחנת קמח שהייתה שייכת ליהודים, מפעל לייבוש צמחי מרפא, מחלבה ובית חרושת למלט. הקהילה החלה לקום בתחילת המאה ה-19 והייתה בתחילה כפופה לקהילה שבטיסאברצל (Tiszabercel) אך בהמשך החלה לפעול בנפרד כקהילה אורתודוקסית והקימה גם חברה קדישא, בית כנסת ומוסדות חינוך. בתקופת הטרור לבן בין השנים 1919 ל-1921 עונו כמה מיהודי המקום על ידי פורעים. בשנת 1930 נמנו בקהילת איבראן 235 יהודים. האנטישמיות החלה להיות מורגשת בעיר בשנת 1938 ובשנת 1940 ברחו מהעיר כמה משפחות יהודיות בעקבות גילויי אנטישמיות. בשנת 1942 נעצרו ארבע משפחות יהודיות בטענה שהן ללא אזרחות הונגרית בתוקף וגורשו לקמניץ-פודולסקי. בשנת 1944 לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה הועברו יהודים אחדים כבני ערובה לנירג'האזה, אחרים נעצרו ועקבותיהם נעלמו. לאחר חג הפסח רוכזו שאר יהודי איבראן בחצר בית הכנסת, משם הובלו לגטו נירג'האזה ולבסוף שולחו למחנה ההשמדה באושוויץ. לאחר מלחמת העולם השנייה חזרו לעיר כ-20 יהודים. הם מצאו את בניין בית הכנסת שדוד ומחולל ומבית העלמין הישן נגנבו מצבות. ניסיון לחדש את חיי הקהילה נכשל והיהודים עזבו את המקום. איטליה גראדיסקה ד'איסונצו (אנ'), איטליה פינלנד לימינקה (אנ'), פינלנד סלובקיה זאדייל (אנ'), סלובקיה סלובקיה קרסנוהורסקה דלהה לוקה (אנ'), סלובקיה רומניה גורנשט (אנ'), רומניה פולין גלוגוב מלופולסקי, פולין איבראן בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 150–151 איבראן', בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 26. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944) מדיה וקבצים בנושא איבראן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של איבראן (בהונגרית) קהילת איבראן, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" מפקד האוכלוסין ההונגרי(באנגלית) מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
רעידת האדמה בשארם א-שייח' (1969)

רעידת האדמה בשארם א-שייח' בשנת 1969 הייתה רעידת אדמה אשר התרחשה בחצי האי סיני ב-31 במרץ 1969 בשעה 09:15:52 (זמן מקומי), בעוצמה 6.6 בסולם מגניטודה לפי מומנט. המוקד של רעידת האדמה היה סמוך לאי שדואן, דרומית מערבית לשארם א-שייח', במפגש של ים סוף ומפרץ סואץ. לפחות 2 בני אדם נהרגו ברעידת האדמה וכ-15 בני אדם נפצעו. רעידת האדמה השפיעה במיוחד על האיים הסמוכים טאווילה וגובל, הפילה על הקרקע אנשים שהיו קרובים למוקד רעידת האדמה, וגרמה במקרים רבים להתמוטטות סלעים באזור שדואן, אך משום שהאיים אינם מאוכלסים לא נגרם נזק ממשי, למעט כמה שברים מסוימים במגדלור "שאכר". בעיר ע'רדקה נוצרו שברים קירות של תחנות כוח עשויה מבטון מזוין, והטיח נסדק בשני בתי מלון. נזק דומה נראה גם מצפון במנזר סנטה קתרינה בשארם א-שייח' (שבה מרבית האנשים התקשו לעמוד במהלך רעידת האדמה) נוצרו סדקים בקירות, חפצים נפלו מהמדפים, ורהיטים נעו או התהפכו. שדות הנפט אשר בקרבת חופי מפרץ סואץ לא נפגעו. רחוק יותר ממוקד רעידת האדמה הנזק היה קל בלבד, או שלא היה שום נזק, אם כי הוא הורגש במיוחד בערי הנמל סאפאג'ה וקוסייר, וממערב בקינא. באסיוט נהרסו בית ומסגד, ובבני סויף נפגעו מספר בתים. בקהיר תושבים רבים ברחו לרחובות, בית אחד נהרס, כעשרה בתים נוספים נפגעו, ובחמישה בתים היו פצועים, אך רעידת האדמה הורגשה רק על ידי כמה אנשים צפונית לאלכסנדריה. רעידות אדמה פקדו את מדינות האזור, דבר, 1 באפריל 1969 יחיאל לימור, רעידת האדמה אתמול - החזקה ביותר בארץ-ישראל ב-50 השנים האחרונות, מעריב, 1 באפריל 1969 רעידות אדמה בארץ ובאיזור, הצופה, 1 באפריל 1969 רעש אדמה בעוצמות שונות ברוב חלקי הארץ, למרחב, 1 באפריל 1969; המשך רעידת-אדמה בעוצמה חזקה פקדה אתמול את אזורנו, על המשמר, 1 באפריל 1969; המשך ISC (2017), ISC-GEM Global Instrumental Earthquake Catalogue (1900–2013), Version 4.0, International Seismological Centre
אלכסנדר לבייקין

אלכסנדר איוונוביץ' לבייקין (ברוסית: Александр Иванович Лавейкин; ‏נולד ב־21 באפריל 1951) הוא קוסמונאוט סובייטי-רוסי שטס לחלל כחבר צוות תחנת החלל מיר. אלכסנדר לבייקין נולד במוסקבה למשפחת גיבור ברית המועצות, גנרל בחיל האוויר הסובייטי. לאחר סיום בית הספר הוא התחיל לימודי הנדסה באוניברסיטה הטכנית הממלכתית של מוסקבה ע"ש באומן. בשנת 1974 לאחר סיום הלימודים הוא התחיל לעבוד בתאגיד הטילים והחלל אנרגיה. בשנת 1978 אלכסנדר לבייקין התקבל ליחידת הקוסמונאוטים והחל הכנות לטיסה לחלל. בשנים 1987 אלכסנדר לבייקין שוגר לחלל בחללית סויוז TM-2 לצד יורי רומננקו. החללית התחברה לתחנת החלל מיר. אלכסנדר לבייקין שהה בחלל 174 ימים כחבר משלחת מס' 2 לתחנת החלל מיר. במהלך תקופה זו הוא ביצע מספר מחקרים ו-3 פעמים פעילות חוץ רכבית. בעקבות בעיות לב שהתגלו חזר לכדור הארץ לפני המועד המתוכנן. בהמשך התברר שמצבו תקין והוא המשיך הכנות לטיסות המשך. בשנת 1994 אלכסנדר לבייקין עזב את יחידת הקוסמונאוטים והתחיל לעבוד במוזיאון החלל הרוסי. מדיה וקבצים בנושא אלכסנדר לבייקין בוויקישיתוף תקציר נתונים באתר ספייספאקטס נתונים מאנציקלפדיית החלל ביוגרפיה באתר רוסקוסמוס (ברוסית) ביוגרפיה מפורטת (ברוסית)
הכאב הזה

הכאב הזה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה, מתוך אלבומה האחד עשר, ימים נשברים. השיר יצא לאור באוקטובר 1986, כסינגל השלישי מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים הד ארצי. השיר הגיע למקום הראשון במצעד של רשת ג'. השיר נכתב על ידי עפרה חזה, הולחן על ידי חזה ויזהר אשדות והופק על ידי אשדות. בשנת 2007, הקליטו עברי לידר ונינט טייב גרסה מחודשת של השיר. גרסתם זכתה להצלחה רבה, ואף נכללה באלבום המחווה קול הנשמה: שרים עפרה חזה, שיצא בשנת 2018, עבור חזה. השיר זכה לגרסה אנגלית, "My Aching Heart", שנכלל באלבום "Shaday". ב-5 באפריל 2000, יצא אלבום האוסף מנגינת הלב, בו נכלל השיר. הווידאו קליפ המלא של השיר פורסם לראשונה ליוטיוב ב-28 בפברואר 2010. בווידאו קליפ, ניתן לראות את עפרה חזה שרה באולם שקירותיו מכוסים בתמונות לצד נגני ליוויי, מתופף, קלידים וגיטריסט. נכון ל-21 בינואר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-150 אלף צפיות. סרטון השיר "הכאב הזה" באתר יוטיוב עפרה חזה - הכאב הזה 6.1.1987 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוסיקה הישראלית הכאב הזה (עפרה חזה) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il הכאב הזה (עפרה חזה) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il www.youtube.com קול הנשמה / שרים עפרה חזה, באתר Helicon Music עפרה חזה | מנגינת הלב – אוסף משיריה היפים, באתר דיסק סנטר www.youtube.com
עליסה בארץ הפלאות (סרט, 1988)

עליסה בארץ הפלאות (באנגלית: Alice in Wonderland) הוא סרט פנטזיה מונפש אוסטרלי לילדים משנת 1988, המבוסס על הספר "הרפתקאות אליס בארץ הפלאות" שכתב לואיס קרול. הסרט בוים על ידי ריצ'רד טרואבלוד, נכתב על ידי פול לידון והופק על ידי רוז פיליפס, כאשר הפקת הסרט נעשתה באולפני ההנפשה ברבנק. הסרט הופץ להקרנה ביתית ברחבי העולם ודובב לשפות שונות. הסרט הופץ לראשונה באוסטרליה בשנת 1988 בדיבוב אנגלי. בישראל הסרט הופץ לראשונה בדיבוב לעברית בשנת 1990, ובפעם נוספת בדיבוב שונה בשנת 1997. אורך הסרט הוא כ-51 דקות, ושפת המקור שלו היא אנגלית (הסרט דובב לשפות נוספות, ביניהן עברית ואיטלקית). בשונה מסרטים אחרים של אולפני ההנפשה ברבנק, בסרט היה רק שיר נושא מקורי אחד, אותו הלחין מארק איסקס. שנה לפני הפצת הסרט, חברת ההפקה הפיצה את הסרט "אליס מבעד למראה", אשר מבוסס על הספר "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם" המשמש כספר המשך ל"הרפתקאות אליס בארץ הפלאות". זכויות היוצרים של הסרט כיום נמצאות בבעלות Pulse Distribution and Entertainment, ומנוהלות על ידי חברת NuTech Digital. הסרט מספר על עליסה, ילדה היושבת לבד ליד הנהר וקוראת ספר עד שהיא מחליטה שהיא לא מסוגלת לקרוא עוד ומפסיקה. שהיא מפסיקה לקרוא היא משתעממת ומרגישה שנאה למקום בו היא נמצאת. פתאום, מופיע ארנב לבן שמחזיק שעון כיס, עליסה ראתה אותו ורצה אחריו. עליסה רצה בסקרנות אחרי הארנב הלבן, ומוצאת את עצמה נופלת לתוך בור. אחרי נפילה ארוכה, עליסה הגיעה לארץ הפלאות, ארץ בה יש הרבה דברים שונים. בארץ הפלאות עליסה פוגשת אנשים רבים, ועוברת חוויות שונות ומשונות. אוליביה מרטין - עליסה פיליפ הינטון מויה או'סאליבן (אנ') - מלכת הלבבות קית סקוט (אנ') - הכובען המטורף פול ג'ונסטון דיבוב זה בוים על ידי ניקו בר, והופק על ידי שרון מלמד. שרון מלמד - עליסה / דמויות שונות אבי פניני - השפן הלבן / הזחל / ארנב האביב / הכובען המטורף / מלכת הלבבות / ביל / דמויות שונות דיבוב זה בוים על ידי יסמין גמליאל, והופק על ידי עוזי פוקס, סאלי אמיגה וענבר שטגר עזרא. טליה ברקאי - עליסה עמי מנדלמן - קולות רקע יואב בר-לב - קולות רקע גיורא קנת - קולות רקע יסמין גמליאל - קולות רקע דני בסן - קולות רקע מיכה אוזין סליאן - קולות רקע הרפתקאות אליס בארץ הפלאות "עליסה בארץ הפלאות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "עליסה בארץ הפלאות", באתר AllMovie (באנגלית) "עליסה בארץ הפלאות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) "עליסה בארץ הפלאות (1990)", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית "עליסה בארץ הפלאות (1997)", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
גביע המדינה בכדורסל 1979/1980

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1979/1980 היא התחרות ה-20 מאז היווסדו של המפעל. מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה ה-17 בתולדותיה, לאחר ניצחון בגמר על הפועל רמת גן. מכבי תל אביב זכתה בתואר ה-17 בתולדותיה. אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, עמוד 219 יעקב פתאל, מכבי תל אביב זכתה בתואר הכפול ניצחה את הפועל רמת 87:105, דבר, 11 במרץ 1980 המידע באדיבות אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי
כל הקלפים

כל הקלפים הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה, מתוך אלבומה האחד עשר, ימים נשברים. השיר יצא לאור בנובמבר 1986 ביחד עם השיר "ליידי", כסינגל הרביעי מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים הד ארצי. השיר הגיע למקום הראשון במצעד של רשת ג'. השיר נכתב והולחן על ידי עפרה חזה והופק על ידי יזהר אשדות, בדומה לשאר שירי האלבום ימים נשברים. השיר נכנס אל המקום ה-23 במצעד שירי סוף השנה של רשת ג'. ב-5 באפריל 2000, יצא אלבום האוסף מנגינת הלב, בו נכלל השיר. הוידאו קליפ המלא של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של כאן מוזיקה ב-24 באוקטובר 2011. בתחילת הקליפ, ניתן לראות מסכת שבט אינדיאנית מונחת על ערמת חציר. בהמשך, ניתן לראות את חזה מתיישבת, תוך שהיא שרה את השיר. הקליפ נלקח מתוך תוכנית הטלוויזיה הישראלית "זהו זה!". סרטון השיר "כל הקלפים" באתר יוטיוב עפרה חזה - כל הקלפים, נבדק ב-2021-07-18 6.1.1987 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוסיקה הישראלית 3.2.1987 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il כל הקלפים – פזמונט, באתר pizmonet.co.il עפרה חזה | מנגינת הלב – אוסף משיריה היפים, באתר דיסק סנטר www.youtube.com
ליידי (שיר)

ליידי הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה, מתוך אלבומה האחד עשר, "ימים נשברים". השיר יצא לאור בנובמבר 1986 ביחד עם השיר "כל הקלפים", כסינגל הרביעי מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים הד ארצי. השיר נכתב והולחן על ידי עפרה חזה והופק על ידי יזהר אשדות, בדומה לשאר שירי האלבום "ימים נשברים". ב-5 באפריל 2000 יצא אלבום האוסף "מנגינת הלב", בו נכלל השיר. הווידאו קליפ המלא של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של כאן מוזיקה ב-23 בפברואר 2014. בתחילת הקליפ, ניתן לראות מלך ואת היועץ שלו. בהמשך, נודע למלך כי זמר אורח צריך להגיע ולשיר. המלך רוטן ואומר שהוא לא מעוניין לשמוע שום זמר. בסמוך לכך, נכנסת חזה אל ארמון המלך, כשהיא שרה את השיר, תוך שהיא מחופשת לליידי. הקליפ נלקח מפרק מיוחד עבור חג הפורים בתוכנית "זהו זה!" בו השתתפה חזה בשנת 1987. סרטון השיר "ליידי" באתר יוטיוב סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוסיקה הישראלית עפרה חזה | מנגינת הלב – אוסף משיריה היפים, באתר דיסק סנטר www.youtube.com
להמשיך לצעוד

להמשיך לצעוד הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה, מתוך אלבומה האחד עשר, ימים נשברים. השיר יצא לאור בינואר 1987, כסינגל החמישי והאחרון מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים הד ארצי. עם יציאתו נכנס השיר אל המקום הראשון במצעד של רשת ג'. השיר נכתב והולחן על ידי עפרה חזה והופק על ידי יזהר אשדות, בדומה לשאר שירי האלבום ימים נשברים. השיר נכנס אל המקום ה-27 במצעד שירי סוף השנה של רשת ג'. לאחר עשור מפטירתה של חזה, האחיין שלה אלון אור, הקליט את השיר מחדש. ב-5 באפריל 2000, יצא אלבום האוסף מנגינת הלב, בו נכלל השיר. הוידאו קליפ המלא של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של כאן חינוכית ב-4 במאי 2010. בתחילת הקליפ, נגני אורגן, מערכת תופים, גיטרה וכדומה, מנגנים. בהמשך, ניתן לראות את חזה ביחד עם מוני מושונוב, רוקדים לצלילי השיר. בנוסף לכך, הועלתה ליוטיוב הופעה בה ביצעה חזה את השיר. סרטון השיר "להמשיך לצעוד" באתר יוטיוב עפרה חזה - להמשיך לצעוד, נבדק ב-2021-07-18 31.3.1987 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il תשמ"ז – פזמונט, באתר pizmonet.co.il ערן בר-און, הקלטתו המחודשת של אחיינה של עפרה חזה, אלון אור, באתר ynet, 19 בפברואר 2010 עפרה חזה | מנגינת הלב – אוסף משיריה היפים, באתר דיסק סנטר www.youtube.com הופעתה של חזה עם השיר "להמשיך לצעוד"
גביע המדינה בכדורסל 1980/1981

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1980/1981 היא התחרות ה-21 מאז היווסדו של המפעל. מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה ה-18 בתולדותיה, לאחר ניצחון בגמר על הפועל רמת גן. מכבי תל אביב זכתה בתואר ה-18 בתולדותיה. אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, עמודים 225-227 מכבי תל אביב האלופה בפעם ה-18, דבר, 13 במרץ 1981 המידע באדיבות אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי
מוצפי

מוצפי (במקורות שונים מצפי או מוספי) הוא שם משפחה יהודי המופיע ביהדות בבל. פירוש השם "מוצפי" בערבית (مصفي) הוא בעל מלאכה העוסק בזיקוק הזהב לתכשיטים, או תכשיטן. יש שזיהו אותו עם משפחת מוסאפיה הספרדית שהיגרה לעיראק לאחר גירוש ספרד. השם "מוספיה" קשור במונח בערבית שפירושו "הרמוניה" / "רצון טוב" / "כנות ". האם התכוונתם ל... פנינה מוצפי-האלר – אנתרופולוגית ישראלית. פנינה יעל מוצפי – ציירת ואמנית. חזי מוצפי – פרופסור לבלשנות חוקר שפות שמיות באוניברסיטת תל אביב. הרב יעקב מוצפי – מקובל ואב בית דין של העדה החרדית הספרדית בירושלים ועל שמו הישיבה ותלמוד תורה קרית ספר, רב בית הכנסת הירושלמי שמש צדקה. הרב יהודה מוצפי – ראש ישיבת מנחת יהודה, איש הלכה ומשמש בקודש של הרבנים הראשון לציון והרב הראשי לישראל הרב מרדכי אליהו והרב יצחק כדורי, מחבר ספרים, אח הרב בן ציון מוצפי ובן הרב סלמאן מוצפי. הרב סלמאן מוצפי – מקובל וראש ישיבת בני ציון בירושלים, תלמיד הרב יוסף חיים בעל הספר בן איש חי בבבל ותלמיד הרב "השד"ה" הרב חיים שאול הכהן דוויק בישראל וסבו של הרב יצחק בצרי. הרב בן-ציון מוצפי – פוסק הלכה מקובל ודרשן, מחבר ספרים, וראש ישיבת בני ציון בירושלים, אח הרב יהודה מוצפי ובן הרב סלמאן מוצפי. מקור השם מוצפי, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" מקור השם מוצפי, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי". משה שבת, ישיבות בגדד - התהוותן והשפעתן לדורות חלק א'.[דרוש מקור: ביבליורפיה]. מקור השם מוספיה באתר בית התפוצות.
אקטרינה ליטבינובה

אקטרינה ליטבינובה (ברוסית: Екатерина Литвинова; נולדה ב-30 בנובמבר 1984) היא דוגמנית בלארוסית. ליטבינובה נולדה במוהילב, בלארוס ולה אח תאום. היא ולמדה כלכלה באוניברסיטה הרוסית-בלארוסית בעיר. ב-2004 השתתפה לראשונה בתחרות מיס בלארוס, שם עלתה לשלבים מתקדמים, אך לא הגיעה לחמישייה הסופית, ב-2006 השתתפה בשנית בתחרות וזכתה בתואר. עם הכתרתה היא חתמה על חוזה עם בית הספר ליופי במדינתה, ולקחה חלק באירועים רבים למטרות שונות, ואף נפגשה עם נשיא בלארוס. לאחר מכן נשלחה לייצג את בלארוס בתחרות מיס עולם שנערכה בפולין באותה שנה, לאחר מכן השתתפה גם בתחרות של ערוץ האופנה. באירוויזיון 2009 הכריזה על תוצאות הניקוד הבלארוסי בשידור למוסקבה[1]. [2]
הבנק המרכזי של מזרח טימור

הבנק המרכזי של מזרח טימור (בפורטוגזית: Banco Central de Timor-Leste; באנגלית: East Timor Central Bank) הוא הבנק המרכזי של מזרח טימור שנוסד ב-13 בספטמבר 2011. נגיד הבנק הנוכחי הוא אבראו דה ואסקונסלוס. הבנק אחראי על המדיניות המוניטרית במדינה. הבנק המרכזי של מזרח טימור חבר בברית להכללה פיננסית (אנ'). אתר האינטרנט הרשמי של הבנק המרכזי של מזרח טימור (באנגלית) Tatoli: Osan Sentavu 200 Sei Lansa iha 13 Setembru, 24. August 2017, abgerufen am 28. August 2017. Alliance for Financial Inclusion - Members, Alliance for Financial Inclusion (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא בנקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רונלד פרלמן

רונלד אוון פרלמן (באנגלית: Ronald Owen Perelman; נולד ב-1 בינואר 1943) הוא בנקאי, איש עסקים, משקיע ופילנתרופ יהודי-אמריקאי. חברת ההחזקות שלו, "MacAndrews & Forbes", היא חברת החזקות המשקיעה במספר גדול של חברות, כשביניהם חברות סיגריות, כלי רכב, מייקאפ, ליקריץ', טלוויזיה, מצלמות, ציוד מחנאות, אבטחה, משחקים, בנקים, תכשיטים וחברת הוצאה לאור של קומיקסים. פרלמן הוא אחד התורמים הפילנתרופיים הגדולים בעולם. נכון למאי 2022 פרלמן הוא האדם ה-1,188 העשיר בעולם, עם הון מוערך של 2.6 מיליארד דולר. בשיאו, הונו נאמד בכ-14.5 מיליארד דולר, אך עסקיו נקלעו לקשיים כלכליים בשל מגפת הקורונה בארצות הברית. בעקבות הקשיים הכלכליים בשנת 2024 נאלץ פרלמן למכור נכסים רבים ובניהם יצירות אומנות רבות יאכטה ואת ביתו במחיר של כמעט מיליארד דולר בספטמבר 2017 כלל מגזין פורבס את פרלמן ברשימת "100 המוחות העסקיים החיים הטובים ביותר". פרלמן נישא 5 פעמים. ב-1965 נישא לבנקאית פיית' גולדינג, ממנה התגרש ב-1984. ב-1985 נישא לעיתונאית קלאודיה כהן, והשניים התגרשו ב-1995. ב-1995 נישא לפעילה הפוליטית פטרישיה דאף, והשניים התגרשו ב-1996. בשנת 2000 נישא לשחקנית אלן בארקין, והתגרש ב-2006. ב-2010 נישא לפסיכיאטרית ד"ר אנה צ'פמן. מדיה וקבצים בנושא רונלד פרלמן בוויקישיתוף רונלד פרלמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Pogrebin, Robin (2015-02-19). "Ronald Perelman, a Mogul With Muscle, Takes Over Carnegie Hall". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2019-01-21. maf2014, Ronald O. Perelman, MacAndrews & Forbes Incorporated (באנגלית) Ronald Perelman, Forbes (באנגלית) החובות הצטברו: רון פרלמן מכר יצירות אמנות בשווי של קרוב למיליארד דולר, באתר כלכליסט, 22 במאי 2024 Ronald Perelman | Speed, Forbes (באנגלית)