מעון רשמי

מעון רשמי הוא בית המשמש למגורי ראש מדינה, ראש ממשלה, מושל, מנהיג דתי, מנהיג ארגונים בין-לאומיים או אישיות בכירה הזקוקה לבית ייצוגי (כמו שגרירים). המעון עשוי להיות גם מקום העבודה של האישיות. במעון מתגורר בעל התפקיד רק בעת כהונתו ובסיומה הוא חוזר לביתו הפרטי. רשטרפטי בהוון, בו מתגורר נשיא הודו, הוא הארמון הנשיאותי הגדול ביותר בעולם. מנהיגי ציבור כגון מלך, נשיא או ראש ממשלה זקוקים למשכן קבע מאובטח שבו יוכלו לשהות במהלך כהונתם ובו גם לרוב, מתגוררת הדמות השלטונית ביחד עם משפחתה הקרובה (למשל המשפחה הראשונה של ארצות הברית). מעונות אלו מיועדים גם לאירוח אורחים רמי מעלה. המעון ממוקם, כמעט תמיד, בעיר הבירה ובסמוך למוסדות השלטון האחרים (הרשות המחוקקת, בית המשפט העליון וכו'). בשל העובדה שהמעון הרשמי נשמר רק לתקופת הכהונה, מרבית המנהיגים מחזיקים במקביל את דירתם המקורית. בהתאם להנחיות גורמי האבטחה וחוקי המדינה, נשמרת רמת אבטחה דומה בדירות אלו וחלק מהוצאות הדירה מממונות על ידי המדינה. כך גם בבתי קיץ או נופש, כקמפ דייוויד ומתחם בוש. בבית הלבן, בית הנשיא ובקרמלין, המשמשים גם כמקום העבודה של איש הציבור, הצוות הניהולי המקיף את מנהיג הציבור פועל במקום ולעיתים גם מוקצה חלק מהמעון ללינתם. מאבטחי נשיא ארצות הברית מתגוררים במבנים שהוקמו במיוחד לשם כך. חלק מהמעונות היו ארמונות ששימשו שליטים קודמים כמו ארמון האליזה שבו גר נשיא צרפת ונרכש במקור במאה ה-18 כדי לשמש את מלכי צרפת. לאחר החלפת השלטון (למשל בהפיכת מונרכיה לרפובליקה), עשויים להיפתח המעונות לקהל הרחב, כפי שקרה בארמון ורסאי, בארמון שנברון ובטירה המלכותית בוורשה. שטח הארמון המלכותי של מדריד הוא עצום ולכן בחר מלך ספרד פליפה השישי להתגורר בארמון סרסואלה (אנ') הקטן יותר. בישראל, מתגוררים הנשיא וראש הממשלה בהתאמה בבית הנשיא ובבית אגיון בירושלים. בשנת 2014 אישרה הממשלה את הקמת פרויקט אלמוג שיאחד את מעון רה"מ ומקום עבודתו. מספר ראשי ממשלה ובהם אריאל שרון (שגר בחוות השקמים) מיעטו להשתמש במעון הרשמי והמשיכו להתגורר בביתם הפרטי תוך התאמת סידורי האבטחה. בארצות הברית, מתגורר הנשיא שמשמש כראש המדינה וראש הרשות המבצעת בבית הלבן שבו נמצאים גם משרדיו הרשמיים. סגן הנשיא גר במעגל מצפה הכוכבים מס' 1. נשיא רוסיה מתגורר בארמון הקרמלין הגדול במוסקבה. עד לנפילת השלטון, התגוררו הצארים הרוסים בארמון אלכסנדר. המונרך הבריטי מחזיק במספר ארמונות ובהם ארמון בקינגהאם, טירת וינדזור ובית קלרנס (משמש את יורש העצר, נסיך ויילס). גם בתי המושלים, המייצגים את המונרך, נחשבים כמעונות רשמיים (למשל בית הממשלה באי מאן ובניו זילנד). בשל תפקידו הרם, מאובטח המנהיג ובבית מונהגים סידורי אבטחה שונים: מותקנות מצלמות אבטחה ונשמרת שמירה הדוקה במהלך כל שעות היממה גם כאשר המנהיג אינו נמצא בביתו. כניסת אזרחים וכלי רכב מוגבלת ונאסרת כמעט לחלוטין בעת שהיית האישיות במעון. בהתאם לחוקי המדינה, הוצאות האבטחה והמגורים במעון ממומנות על ידי המדינה כחלק מתקציב המדינה. במדינות מסוימות כמו בגרמניה, משלם השליט דמי שכירות על השהייה בבניין הקנצלריה הפדרלית. ביוון, רק לנשיא המדינה יש מעון רשמי באחוזה הנשיאותית. עד לשנת 1982 שימשה אחוזת מקסימוס כמעון לראש הממשלה אך הטבה זו בוטלה ובמקום מסובסדת שכירת דירה באתונה, בירת המדינה. בישראל, מגיעות הוצאות המעון הרשמי למיליוני שקלים בשנה ובעקבות כך הושמעה ביקורת ציבורית. בעת המשא והמתן על חוק ממשלת חילופים, הוצע כי הוצאות המעון לראש הממשלה החלופי ימומנו בהתאם למעון הראשי אך סעיף זה בוטל בעקבות לחץ ציבורי. מדיה וקבצים בנושא מעון רשמי בוויקישיתוף דינה צדוק ומאיר אזנקוט, שכר, הטבות ומעון לראשי ממשלה במדינות מפותחות, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 16 בספטמבר 2020 David Blair, ‏Turkey's president moves into world's biggest palace costing £384 million, The Telegraph, 5 November 2014 איתמר אייכנר, ynet, עם שלושה בתים שהמדינה מממנת, למה התעקש נתניהו על "סידורי דיור" גם ברוטציה?, באתר כלכליסט, 23 באפריל 2020 שני מיליון שקלים ב-2014: הוצאות מעונות ראש הממשלה נחשפות, באתר וואלה, 19 ביוני 2016 דניאל רוט-אבנרי, לאחר הביקורת: גנץ ויתר על מעון רשמי, באתר ישראל היום, 21 ביוני 2020