laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ארתור ארץ פון שטראוסנבורג

ארתור ארץ פון שטראוסנבורג (בגרמנית: Arthur Freierr Arz von Straußenburg;‏ 16 ביוני 1857 – 1 ביוני 1935), היה ראש המטה הכללי האחרון של צבא האימפריה האוסטרו-הונגרית במלחמת העולם הראשונה. פון שטראוסנבורג נולד בעיר סיביו בטרנסילבניה. הוא התנדב לצבא ב-1876. לאחר מכן הצטרף לצבא הקבע בדרגת האופטמן ולמד באקדמיה הצבאית בווינה בשנים 1885-1887. לאחר מכן הצטרף למטה הכללי והתקדם בדרגות כשהוא משמש בתפקידי מטה. ב-1908 מונה למפקד חטיבת חיל הרגלים ה-61 בדרגת גנרל-מיור. הוא קיבל אות הוקרה על הצלחתו בתמרונים. בסתיו 1912 הועלה לדרגת לוטננט פילדמרשל ומונה לפקד על הדיוויזיה ה-15. ב-1912 חזר למלא תפקיד בכיר במשרד המלחמה בווינה. בפרוץ המלחמה באוגוסט 1914 חזר לפקד על הדיוויזיה ה-15 והשתתף בהצלחה בקרבות בחזית המזרחית בגזרת גליציה נגד הצבא הרוסי. בספטמבר 1914 מונה למפקד הקורפוס ה-6 במקום סבטוזר בורוייביץ', שעבר לפקד על הארמייה השלישית. ב-1915 לחם במתקפת גורליצה-טרנוב במסגרת הארמייה הרביעית לצד הארמייה הגרמנית ה-11 בפיקודו של אוגוסט פון מקנזן וזכה לשבחים רבים מעמיתיו הגרמנים. במערכת רומניה, פיקד פון שטראוסנבורג על הארמייה הראשונה ולצד הארמייה הגרמנית התשיעית בפיקודו של אריך פון פאלקנהיין הם הביסו את הצבא הרומני. פון שטראוסנבורג זכה לשבחים מהרמטכ"ל קונרד פון הצנדורף ומקרל הראשון, קיסר אוסטריה. ב-1 במרץ 1917 פיטר הקיסר קרול הראשון את הרמטכ"ל קונרד פון הצנדורף ומינה את פון שטראוסנבורג במקומו. בשיתוף עם הגרמנים ניצח פון שטראוסנבורג את האיטלקים בקרב קפורטו באוקטובר 1917, אך נכשל במתקפתו בקרב הנהר פיאווה, ביוני 1918. פון שטראוסנבורג קיבל עליו את האחריות לכישלון בחזית איטליה וביקש להתפטר, אך הקיסר סירב לקבל את התפטרותו. בליל ה-3 בנובמבר 1918 התפטר הקיסר מתפקיד המפקד העליון של הצבא והעביר אותו לפון שטראוסנבורג, אבל זה סירב לקבלו משום שלא רצה להיות מעורב בחתימה על שביתת הנשק. לאחר המלחמה הוא התיישב בווינה. הוא לא רצה להתיישב בטרנסילבניה שם נולד, כי היא ניתנה לרומניה אותה הביס במלחמה. ממשלת הונגריה סירבה לתת לו פנסיה והוא חי חיי דוחק והתפרנס מתרומות שקיבל. רק ב-1926 הסכימה הממשלה ההונגרית לשלם לו פנסיה בתנאי שיבוא כל פעם לקבלה בבודפשט. ב-1 ביוני 1935, בעת שהיה בבודפשט במטרה לקבל את הפנסיה שלו, לקה בהתקף לב ונפטר. הוא נקבר בבודפשט בטקס צבאי מלא. ארתור ארץ פון שטראוסנבורג, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
סקריהיטשין

סקריהיטשין (בפולנית: Skryhiczyn) הוא כפר קטן על נהר הבוג המערבי, במזרח פולין, סמוך לגבול אוקראינה. הוא שייך לגמינת דוביינקה, במחוז חלם שבפרובינציית לובלין. הכפר שוכן 9 ק"מ מדרום־מזרח לעיירה דוביינקה, כ־37 ק"מ דרומית־מזרחית לעיר חלם וכ־100 ק"מ מזרחה מבירת הפרובינציה לובלין. אזכורו הראשון של הכפר הוא משנת 1827, ובאותה עת ישבו בו 173 איש. במהלך המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20 היה הכפר אחוזה בבעלות האחים שמואל וחיים רוטנברג. באחוזה נולדו נכדיו של שמואל, אהרון שידלובסקי ויוסף שידלובסקי, ושם גדל שמחה בלאס, נכדו של חיים רוטנברג. בשנת 1921 נמנו ביישוב 188 יהודים, רוב גדול בקרב תושביו, והתקיימה בו הכשרה חלוצית. עם כיבוש היישוב בידי הגרמנים בתחילת מלחמת העולם השנייה ערכו האוקראינים המקומיים, אשר עבדו עד אז במשקי היהודים בכפר, פוגרום ביהודיו, בו רצחו 6 בני משפחה אחת, ובהם תינוק. ב-22 בנובמבר 1941, לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, נכנסו לכפר אנשי גסטאפו, והורו ליהודיו לעזוב את המקום בתוך חצי שעה. יהודים אלו גורשו בהמשך לגטו הרוביישוב, ושם חלקו את גורל יתר יהודי העיר. לאחר הגירוש הקימו הגרמנים ביישוב ארבעה מחנות עבודה, בהם הועסקו בעבודות פרך מאות יהודים מגטו הרוביישוב. יהודים בודדים שעוד נותרו ביישוב נרצחו עד ספטמבר 1942. סקריהיצין באתר מרכז מורשת יהדות פולין "סקריהיטשין", באתר השטעטל הווירטואלי
תולדות עם ישראל - ארכיונים

ארכיונים בתולדות עם ישראל, הוקמו ברחבי העולם כדי לשמור על כתבי יד וספרים ועלונים מודפסים, שהיוו מסמכים ותעודות של קהילות ואישים. מראשית המאה ה-20, הוקמו מאות ארכיונים על ידי יהודים למען שימור התרבות; חלקם אבדו מפגעי הטבע או בידי פורעים; הם אוצרים חומרים מגוונים, במדיה כתובה ואמנותית, מודפסת ומצולמת, מאלפי השנים של תולדות עם ישראל. בערך זה הובאו העיקריים והגדולים שבארכיונים כיום. ארכיונים הוקמו על ידי יהודים מאז העת העתיקה. בימי הביניים והעת החדשה פעלו ארכיונים של יהודים שהוקמו על ידי הקהילה או בעלי אמצעים לשם שימור אוצרות העבר של הקהילה או של דמות חשובה. ארכיונים של קהילות יהודיות באירופה, במיוחד מאז המאה ה-16 וה-17, כוללים בדרך כלל הרכב מסמכים קבוע, הכולל את פנקס הקהילה, ובו רישום כרונולוגי בדרך כלל של סדרי הקהילה ותקנותיה, שמות בעלי המשרות בקהילה, ושמות הפרנסים והגבירים שכלכלו את מוסדותיה העיקריים: בית הכנסת ובתי הספר, הוועדים לטיפול בחיי היומיום, שנקראו "חברה", ובהם חברה קדישא, חברה לגמילות חסדים ולביקור חולים. וכן פרוטוקולים של בתי משפט ופסקיהם, ושל אספות, אגרות ושטרות לסוגיהם. בנוסף פעלו בתפוצות ישראל "גניזות", שבהן נטמנו כתבים שונים, בעיקר ספרי קודש. אלו לא נועדו לארכוב, אך מקצתם, כגון גניזת קהיר שרדו, והם כמשמשים מקור מידע היסטורי. במקביל, הוקמו ארכיונים על חיי היהודים על ידי רשויות שלטוניות לא-יהודיות באירופה, ואלו כללו פרוטוקולים של בתי משפט, שטרות חוב וכתבי זכויות שונים. תקופת העת החדשה מתאפיינת בריבוי אוכלוסין מתמיד, ולצידו בהתרבות התיעוד לסוגיו. במאה ה-19, בנוסף לקהילות, הוקמו איגודי קהילות ארציים, כגון הקונסיסטוריון היהודי בפריז או כל ישראל חברים, אשר כוננו ארכיונים של פעילותם והמידע שאספו על חיי היהודים באירופה, בארצות צפון אפריקה, ובמזרח התיכון. מנהיגים ויזמים כגון משה מונטיפיורי או הברון רוטשילד, החזיקו ארכיונים פרטיים לפעילותם ולחברות הפילנתרופיות שהשתתפו בהקמתן. המדינות האירופאיות: קיסרויות כגון הקיסרות האוסטרו-הונגרית, ממלכות, ונסיכויות, אגרו חומרים כתובים ומודפסים רבים על היהודים שרוכזו בתיקים מיוחדים בארכיוני רשויות השלטון. אולם לאחר האמנציפציה, צורפו תעודות רבות בענייני היהודים אל תיקים העוסקים באוכלוסייה הכללית. בתקופת השואה עסקו זרועות השלטון של הגרמניה הנאצית בתיעוד רב של היהודים, אורח חייהם ורכושם. רוב הארכיונים המאורגנים לתולדות עם ישראל נמצאים כיום במדינת ישראל. ארכיונים של וועדי הקהילות בערים וארכיוני המושבות והקיבוצים; ארכיוני התנועה הציונית והתנועות והמוסדות המיישבים; ארכיונים של מחתרות עבריות בארץ ישראל, ארכיוני המפלגות ביישוב היהודי ובמדינת ישראל ותנועות הנוער, הוקמו משנות ה-20 של המאה ה-20, ופותחו בהדרגה במחציתה השנייה. בראשית המאה ה-21, במקביל להתרבותו המתמדת של החומר הארכיוני, הוכנסו לארכיונים אמצעי השימור הדיגיטליים, והאפשרות להציג את אוצרותיהם ברשת האינטרנט. יובל קמרט, עודד אבישר ואחרים (עורכים), הערך: ארכיון, יודיאקה לקסיקון, ירושלים: הוצאת כתר, 1976. אלכס ביין, הערך: ארכיון: הארכיונים היהודיים, האנציקלופדיה העברית, כרך ה, ירושלים ותל אביב: חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תש"ך-1960, עמ' 924-918. ארכיונים ואיגודים באתר האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע אתר ספרית ויינר אתר ארכיון הג'וינט אתר ארכיון ציוני אמריקה (אורכב 18.01.2012 בארכיון Wayback Machine) אתר הארכיון היהודי אמריקאי אלכס ביין, הערך: ארכיון: הארכיונים היהודיים, האנציקלופדיה העברית, כרך ה, ירושלים ותל אביב: חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תש"ך-1960, עמ' 918.
מוטורולה זום

מוטורלה זום (באנגלית: Xoom) הוא מחשב לוח מבוסס אנדרואיד שהוצג על ידי חברת מוטורולה בשנת 2011 בתערוכת CES בלאס וגאס. הזום מכיל מעבד ARM כפול ליבה, מסך LCD בגודל 10.1 אינץ' וברזולוציה של 1,280 על 800 פיקסל, זיכרון RAM של ג'יגה-בייט וכונן לכרטיס SD לנפח של עד 32 ג'יגה-בייט. לזום יש שתי מצלמות, קדמית ואחורית, והוא מסוגל לצלם וידאו באיכות HD. הזום הוא בין המחשבים הראשונים שמריצים אנדרואיד בגרסת 3.0. גודלו של הזום הוא 25 על 16 סנטימטר, ומשקלו 730 גרם. הזום מגיע עם שתי מצלמות: מצלמה קדמית לשיחות וידאו באיכות של 3 מגה פיקסל ומצלמה אחורית באיכות של 5 מגה-פיקסל. למצלמה האחורית יש גם זום אוטומטי של עד פי 8 ומבזק לד כפול. על פי הערכות אנליסטים של הבנק הגרמני, 100,000 מכשירי זום נמכרו במהלך ששת השבועות הראשונים להשקתו. על פי דו"ח החבר לרבעון הראשון של 2011, מעל 250,000 יחידות נשלחו לחנויות. החברה סירבה לפרט כמה יחידות נמכרו בפועל. על פי דו"ח החברה לרבעון השני של 2011, 440,000 יחידות של הזום נמכרו באותו רבעון. מדיה וקבצים בנושא מוטורולה זום בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מוטורולה זום אתר האינטרנט הרשמי של מוטורולה זום עומרי לוי, לאס ווגאס, מוטורולה: טאבלט חדש וגם מודו-רולה, באתר ynet, 6 בינואר 2011 ניצן סדן, מוטורולה: יש Xoom, אין פלאש, באתר ynet, 23 בפברואר 2011 ניצן סדן, מוטורולה XOOM: מושלם? לא. ממכר? לגמרי, באתר ynet, 20 במרץ 2011 "Motorola Xoom, Atrix Too Pricey for the Public". Wired Magazine. 6 באפריל 2011. אורכב מ-המקור ב-8 באפריל 2011. נבדק ב-9 באפריל 2011. {{cite web}}: (עזרה) "Motorola: Investor Relations". Investors.motorola.com. נבדק ב-2011-05-27. Motorola - A Google Company
קנטאור (שלב משגר)

הקנטאור (באנגלית: Centaur) הוא שלב רקטי שנבנה כדי להיות שלב עליון במשגר לוויינים וחלליות. הקנטאור משמש לשיגור מטענים למסלול גאוסטציונרי או למהירות קרובה למהירות מילוט מכדור הארץ במקרים של שיגור גשושיות אל טיסות בין-פלנטריות. הקנטאור היה שלב המשגר הראשון בעולם בעל אנרגיה גבוהה שפעל על חמצן נוזלי ומימן נוזלי. השלב מונע על ידי שני מנועי RL10. הגרסה הראשונה פותחה בשנת 1962. מאז פותחו מספר גרסאות למשגרים שונים. לטובת משגר וולקן קנטאור פותחה גרסה חדשה של שלב רקטי זה. השיגור הראשון בוצע בשנת 2024. משגר לוויינים
יה ריבון עלם

"יָהּ רִבּוֹן עָלַם" הוא פיוט שחיבר רבי ישראל נג'ארה. פיוט זה הוא אחד הנודעים ביותר בקרב קהילות האשכנזים, אשר נוהגים לשיר אותו בסעודת ליל שבת, והספרדים הנוהגים לשיר אותו בשירת הבקשות וגם יש מיהודי תימן שנהגו לשיר אותו. לפיוט זה חוברו עשרות לחנים, ישנים ומודרניים. הפיוט נדפס לראשונה על ידי מחברו, בספרו זמירות ישראל. הפיוט נכתב בשפה הארמית, והוא בנוי בצורת אקרוסטיכון, כך שחמש האותיות הראשונות של חמשת בתיו מרכיבות את המילה "ישראל". הרפרן (פזמון חוזר) של המזמור הוא ”יָהּ רִבּוֹן עָלַם וְעַלְמַיָּא אַנְתְּ הוּא מַלְכָּא מֶלֶךְ מַלְכַיָּא”, ובתרגום לעברית: "יהּ ריבון העולם והעולמות, אתה מלך מלכי המלכים". בספר זמירות ישראל מופיעים לאחר הפיוט הפסוקים מספר דניאל ” אָתַיָּא וְתִמְהַיָּא דִּי עֲבַד עִמִּי אֱלָהָא עליא [עִלָּאָה], שְׁפַר קָדָמַי לְהַחֲוָיָה: אָתוֹהִי כְּמָה רַבְרְבִין וְתִמְהוֹהִי כְּמָה תַקִּיפִין, מַלְכוּתֵהּ מַלְכוּת עָלַם וְשָׁלְטָנֵהּ עִם דָּר וְדָר” המהווים מעין מוטו לפיוט. הנוסח כפי המקובל כיום. בהערות שוליים שינויי נוסח על פי הנוסח שנדפס בספרו של המחבר "זמירות ישראל" ונציה עַלַּם וְעַלְמַיָּא אַנְתְּה עוֹבָדֵי גִיבַרְתָּךְ קָדָמַי אֱלָהּ המילה לא מופיעה בָרֵא ה נַשָׁא וְעוֹף עוֹבָדָךְ רַמַיָּא זְקִיף יְחֵי גְבַר יֵעוּל גִיבַרְתָּךְ בְּחוּשְׁבְּנַיָּא דִילֵיהּ אַרְיְוָתָא המילה לא מופיעה אוּמַיָּא קוּדְשִׁין יִיחְדוּן יְזַמְּרוּן בספר זמירות ישראל מופיע לפיוט לחן ערבי, במקאם ראשט, ובמהלך השנים הולחנו לחנים רבים נוספים. בין הלחנים המפורסמים: ניגון עממי בעל 2 בתים, לחן עיראקי, ניגונו של רבי בן ציון מבאבוב, ניגון ויז'ניץ, לחנו של ישראל גולדפרב, ניגונו של רבי צבי אלימלך מדינוב (המושר בתולדות אהרן ונדבורנה), ניגון מעליץ-ספינקא, ניגון חב”ד, וניגון פיטסבורג. הרב שלמה קרליבך הלחין לפיוט לחן שהפך לנפוץ גם לפיוט לכה דודי. כמו כן, זמרים בני זמננו כגון יצחק פוקס, אהרן רזאל, יאיר דלאל ורונן שטרן הלחינו לו לחנים חדשים. כמו כן, הפיוט הושר בשפות יהודיות אחרות, כמו יידיש ולאדינו. לפיוט לחן נוסף מאת חיים בנט בביצוע של שלמה כהן באלבום א שבת טיש. יה ריבון, באתר ויקיטקסט מילות השיר "יה ריבון עלם" והאזנה לו באתר זמרשת תווים לאחד מלחני השיר, באתר דעת באור הרובד הקבלי באתר ויקיקבלה על הפיוט, פירוש ולחנים מסורתיים באתר הפיוט והתפילה מספר ביצועים (שונים) של השיר, באתר ארכיון מוזיקה יהודית זמירות ישראל - נג’רה, ישראל בן משה (page 12 of 340), באתר hebrewbooks.org פרק ג, פסוקים לב-לג האריות בפסוק זה הם משל לאומות העולם. המשורר רומז ללשון הפסוק בספר דניאל, פרק ו', פסוק כ"ג, בו מספר דניאל לדריוש שסגר הקב"ה את פי האריות באירוע של דניאל בגוב האריות. לדוגמה:https://youtu.be/OgxozwVh004 למשל: https://youtu.be/mYxcgdo-OQU
אטלס 3

האטלס 3 (באנגלית: Atlas III) היה משגר לוויינים מסדרת טילי האטלס. הוא היה הטיל הראשון בסדרה שהיה בעל תצורת שלבים רגילה (הטילים הקודמים היו בנויים בתצורת "שלב וחצי"). הטיל פעל משנת 2000 עד שנת 2005. האטלס 3 היה בעל שני שלבים. השלב הראשון היה שלב חדש והשלב השני היה שלב הקנטאור, ששימש את מרבית השיגורים האמריקנים משנות ה-60 ועדיין נמצא בשימוש היום באטלס 5. מנועי השלב הראשון הם מנועי ה-RD-180 הרוסיים שמשמשים בין היתר באטלס 5. האטלס 3 יוצר בשתי גרסאות, האטלס 3A שהיה המשגר הבסיסי, והאטלס 3B שהיה בעל שלב הקנטאור עם שני מנועים. השיגור הראשון של האטלס 3 היה ב-24 במאי 2000, בו נשא את לוויין התקשורת של חברת Eutelsat Eutelsat W4 למסלול גאוסטציונרי. כל שיגורי האטלס 3 בוצעו ב-SLC-36B מנמל החלל קייפ קנוורל. טיסתו האחרונה של האטלס 3 התקיימה ב-3 בפברואר 2005 עם שיגור מטען סודי עבור משרד הסיור הלאומי האמריקאי. מדיה וקבצים בנושא אטלס 3 בוויקישיתוף על סדרת טילי האטלס (באנגלית) Encyclopedia Astronautica Atlas 3A (באנגלית) Encyclopedia Astronautica Atlas 3B (באנגלית) רשימת שיגרוים אטלס 3A רשימת שיגרוים אטלס 3B
אדוני (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אדוני – או אדני בכתיב חסר – הוא כינוי לאלוהים ביהדות אדני בזק – מלך ששלט בעיר הקדומה בזק אדני צדק – מלך ירושלים הכנעני, שהוביל ברית בת חמישה מלכים כדי ללחום ביהושע בן נון. אדוני המערכת – דמויות בסדרת המדע הבדיוני הטלוויזיונית סטארגייט SG-1 הר אדוני – ספר מאת ארי דה לוקה אישים: חנה אדוני – חוקרת תקשורת ופרופסור מאיר אדוני – שף ישראלי
גוטרמן

גוטרמן (Guttermann) הוא שם משפחה נפוץ של יהודים, שמקורו בגרמנית ומשמעותו היא איש טוב. האם התכוונתם ל... יעקב גוטרמן (צייר) – מאייר וסופר ישראלי מקיבוץ העוגן יעקב אשר גוטרמן – ראש עיריית מודיעין עילית יעקב אריה גוטרמן – האדמו"ר מראדזמין משה צבי גוטרמן – מייסד חסידות סאווראן דוד גוטרמן – האדמו"ר הרביעי בשושלת סאווראן משה גוטרמן – רב בקייב, בשנו של רבי דוד גוטרמן מסאווראן רזי גוטרמן – עיתונאי ישראלי גוטמן
חי (אלבום)

האם התכוונתם ל... חי (אלבום של עפרה חזה) – אלבום הסולו החמישי של עפרה חזה חי (אלבום של שי 360) – אלבום הסולו הראשון בעברית של שי 360
סויוז 11

סויוז 11 (ברוסית: Союз 11, "ברית 11") היא חללית סויוז שהמריאה ב־6 ביוני 1971 מקוסמודרום בייקונור שבקזחסטן. הצוות המקורי כלל ואלרי קובסוב, אלכסיי ליאונוב ופיוטר קולודין. מספר ימים לפני השיגור קובסוב לא עבר בדיקה רפואית. היה ויכוח האם להחליף אותו בלבד או כל הצוות. בסופו של דבר הוחלט להחליף כל הצוות לצוות גיבוי שכלל ולדיסלב וולקוב, ויקטור פצאייב וגאורגי דוברובולסקי. בזמן הכנות הטיסה היה ויכוח נוסף בהקשר למשך הטיסה. וסילי מישין תמך בטיסה במשך 30 ימים. ניקולאי קמאנין שהיה ראש מרכז ההכנות זכר היטב את הבעיות הרפואיות שהיו לאחר טיסה קודמת שערכה 18 ימים ולכן תמך בטיסה קצרה של כ-16 ימים. בסופו של דבר בהחלטה שהתקבלה אצל ראשי המפלגה הקומוניסטית הצוות נשלח ל-30 ימים טיסה. בחללית בוצעו התאמות בהתאם להפקת לקחים לאחר שחללית סויוז 10 לא הצליחה להשלים תמרון עגינה בתחנת החלל. ב־7 ביוני 1971 עגנה בתחנת החלל סאליוט. "סויוז 11" הצליחה במה שנכשלה "סויוז 10" - הבאת קוסמונאוטים לתחנת חלל. ב-16 ביוני התרחשה שריפה בתא השהייה. צוות החל בהכנות לעזיבת תחנת החלל. לאחר התייעצות עם צוות קרקע, מציאת מקור השריפה וטיפול במכשור שנפגע סוכם להמשיך בטיסה אך לקצרה. השלושה שהו בחלל 25 יום וביצעו סדרת ניסויים. לאחר סיום התוכנית המקוצרת החלו הכנות לעזיבת תחנת החלל ונחיתה. בשעה 01:35 ב־30 ביוני, בשלב חזרת החללית לכדור הארץ, התרחשה תקלה באחד משסתומי האוויר שלה (שקוטרו כ־1 מ"מ בלבד), וכתוצאה מכך נפתח שסתום זה מוקדם מדי תוך שהוא משחרר את האוויר שבחללית. החללית נחתה בשלום, אך משנפתחה, התגלו שלושת הקוסמונאוטים כשהם מתים. כתוצאה מאסון זה טיסות חלליות "סויוז" הופסקו. בוצע תכנון מחדש של מערכות, מספר הקוסמונאוטים הוקטן לשניים כדי לאפשר לבישת חליפת חלל בזמן ההמראה והנחיתה על מנת למנוע הישנות של מקרה כזה. מדיה וקבצים בנושא סויוז 11 בוויקישיתוף איתי נבו, הקוסמונאוטים שנספו בחלל, במדור "היום לפני במדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 29 ביוני 2018 נתוני המשימה נתונים מאנציקלופדיית החלל תיאור המשימה
לבטיראצטם

לבטיראצטם היא נוגדת פרכוסים מן הדור החדש. התחילו להשתמש בה בשנת 2000 ומשתמשים בה בטיפול באפילפסיה. זוהי אננטיומר של etiracetam. התרופה משווקת בישראל בשם "קפרה". יחד עם עוד תרופות אנטי-אפילפטיות כמו גאבאפנטין יש לה שימוש גם בכאב נוירופתי (עצבי). לבטיראצטם אושרה לשימוש באיחוד האירופי כטיפול בתרופה מונותרפית (כשנוטלים רק תרופה אחת) בהתקפים מוקדיים או כתרופה נוספת בטיפול בהתקפים מיוקלוניים או התקפי טוני-קלוני. משתמשים בה גם ברפואה וטרינרית לאותן מטרות. ללבטיראצטם יש תועלת אפשרית למחלות פסיכיאטריות ונוירולוגיות אחרות כמו תסמונת טורט, אוטיזם, הפרעה דו-קוטבית. אבל תופעות הלוואי החמורות ביותר שלה הן התנהגותיות ויחס הרווח-תועלת שלה במקרים כאלה אינו מובן דיו. המכניזם המדויק שבו פועלת לבטיראצטם אינו ידוע. בכל אופן, התרופה קושרת עצמה לחלבון השלפוחית הסינפטית SV2A. זהו מנגנון שאינו מוכר מתרופות קודמות. סבורים שהוא מעכב הובלה עצבית על פני הסינפסות. לבטיראצטם מתאפיינת במיעוט תופעות לוואי. אבל היא עלולה לגרום לנמנום, חולשה, הליכה לא יציבה, בעיות בקואורדינציה, כאב ראש, כאבים, שכחה, חרדה, רגזנות או עוינות, סחרחורת, מצבי רוח משתנים, עצבנות, איבוד תיאבון, הקאה, שלשול, עצירות ושינויים בצבע העור. תופעות לוואי חמורות עלולות להיות דיכאון, הזיות (שמיעת קולות או ראיית דברים שאינם קיימים), מחשבות אובדניות, חום (תסמין), דלקת גרון וסימנים אחרים של דלקת, ראייה כפולה, גירוד, פריחה, פנים נפוחות. בספרות המחקרית שנכתבה לאחרונה נכתב שתוספת של פירידוקסין (ויטמין B6) יכולה להפחית את הסימפטומים הפסיכיאטריים. קלובאזאם (פריזיום) מדיה וקבצים בנושא לבטיראצטם בוויקישיתוף הערך "לבטיראצטם דקסל - Levetiracetam dexcel", באתר "ויקיתרופות" הערך "קפרה - Keppra", באתר "ויקיתרופות" לבטירצטם (Levetiracetam), באתר "אינפומד" תופעות לוואי – קפרה אילן בלט, Israeli journal of neurology‏, יוני 2007 | גיליון מס' 18 קפרה Abou-Khalil B (ביוני 2008). "Levetiracetam in the treatment of epilepsy". Neuropsychiatr Dis Treat. 4 (3): 507–23. PMC 2526377. PMID 18830435. {{cite journal}}: (עזרה) BNF 59. BMA & RPSGB. 2010. Farooq MU, Bhatt A, Majid A, Gupta R, Khasnis A, Kassab MY (2009). "Levetiracetam for managing neurologic and psychiatric disorders". Am J Health Syst Pharm. 66 (6): 541–61. doi:10.2146/ajhp070607. PMID 19265183.{{cite journal}}: תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link) אילן בלט, קפרה Rogawski, MA (ביוני 2006). "Diverse mechanisms of antiepileptic drugs in the development pipeline". Epilepsy Research. 69 (3): 273–94. doi:10.1016/j.eplepsyres.2006.02.004. PMC 1562526. PMID 16621450. {{cite journal}}: (עזרה) יצחק שילר, אפילפסיה, עמ' 64 "Clinical Epilepsy: Pediatrics". Epilepsia. 46 (s8): 142–67. 2005. doi:10.1111/j.1528-1167.2005.460801_16.x.(הקישור אינו פעיל) הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מחלף זרזיר

מחלף זרזיר הוא מחלף בצפון ישראל המקשר בין כביש 77 לכביש 7626. המחלף נקרא על שם היישוב הבדואי זרזיר השוכן ממזרח לו. המחלף סבל מעומסי תנועה בעשור הראשון של המאה ה-21, בעיקר כיוון שכביש 77 משמש כציר ראשי בין מרכז ישראל לבין אזור הכנרת ורמת הגולן. בעקבות זאת הורחב כביש 77 בשנים 2009 עד 2011 לדו נתיבי לכל כיוון, בין צומת ישי דרך מחלף זרזיר עד מחלף המוביל. מדיה וקבצים בנושא מחלף זרזיר בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אטלס-קנטאור

האטלס-קנטאור (באנגלית: Atlas-Centaur) היה משגר לוויינים מסדרת טילי האטלס ששוגר על ידי ארצות הברית 63 פעם למסלול סביב כדור הארץ בין 1962 ל-1983. האטלס קנטאור הוחלף בסופו של דבר על ידי האטלס G. האטלס-קנטאור היה משגר הלוויינים הראשון בעולם שהשתמש בדלק קריוגני (אנ'). האטלס-קנטאור היה משגר בעל שניים וחצי שלבים. טיל האטלס היווה את השלב וחצי הראשונים והשלב העליון היה שלב קנטאור. כשהמשגר הגיע למסלול LEO הופרד שלב הקנטאור משאר טיל האטלס ואחר כך הופעל לפי צורכי המשימה (הכנסה למסלול גאוסטציונרי או בריחה משדה הכבידה של כדור הארץ). בתחילה, שיפור של האטלס D שנקרא LV-3C שימש כשלב הראשון שהוחלף לאחר מכן ב-SLV-3C וב-SLV-3D שהיו נגזרות של טיל האטלס SLV-3. בשיגורי הגשושיות פיוניר 10 ופיוניר 11 הוסיפו עוד חצי שלב שנקרא Star-37E שהיווה את השלב האחרון של הטיל. השיגורים בוצעו ב-LC-36 מנמל החלל קייפ קנוורל, השיגור החמישי של האטלס-קנטאור נכשל והטיל התפוצץ על כן השיגור וגרם לנזק רב. פיצוץ זה גרם לנאס"א ולחיל האוויר האמריקאי לחזור לבנייתו של ה-LC-36B שבנייתו ננטשה. מספר טילים הם נגזרות של האטלס-קנטאור, האטלס G, אטלס 1, אטלס 2, אטלס 3 והאטלס 5, כשהאחרון עדיין בשימוש. מדיה וקבצים בנושא אטלס-קנטאור בוויקישיתוף על סדרת טילי האטלס (באנגלית) Encyclopedia Astronautica Atlas Centaur (באנגלית)
כיסוי החלות

כיסוי החלות הוא מנהג הלכתי עתיק לפיו יש לכסות את החלות של סעודת השבת בשעת הקידוש. לשם כך נהוג להשתמש כיום במפית לחלות, שהיא יריעת בד או עור (לרוב מרוקמת). מקורו של המנהג הוא מהדין שנאמר בתלמוד "אין מביאין את השולחן (שולחן קטן שעליו נמצא הלחם) אלא אם כן קידש, ואם הביא - פורס מפה ומקדש". דין הזה מתייחס לנוהג בעבר להציב שולחן קטן ונייד לפני כל אחד מהסועדים. מאוחר יותר, כשנוהג זה הוחלף בשולחן גדול מרכזי אחד, כתבו התוספות כי כאשר השולחן כבד ואינו נייד, מביאים את החלות קודם לקידוש, ופורסים עליהן מפה קודם לקידוש, וכך דעתם של רוב פוסקי ההלכה. עם זאת, הגר"א היה נוהג שלא להביא את הלחם לשולחן עד אחרי קידוש, וכך נוהגים ההולכים בדרכו. בקיצור שולחן ערוך כתוב שיש לכסות גם מיני מזונות בעת קידוש הבוקר. בטור מובאים שלושה טעמים לשימוש בכיסוי חלה; הראשון על פי הגמרא, שיהיה ניכר שהחלות הובאו לכבוד שבת. טעם זה הוא בעיקר לשורש המנהג, להביא את השולחן בתחילת הסעודה. אך סיבה זו שייכת גם כיום, כי על ידי כיסויין נראה כאילו אינן כאן ונראה שהובאו רק כשמסירים את המפה בתחילת הסעודה. השני על פי הירושלמי, זכר למן שניתן לבני ישראל במדבר, שהיה מוגן מלמעלה ומלמטה בטל שמים, ולכן מניחים את הלחם משנה שהוא זכר למן, כשמפת השולחן תחתיו וכיסוי חלה מעליו. השלישי הוא שמדין סדר הקדימות בברכות יש לברך קודם על הלחם ואחר כך על היין, אך בשל האיסור לאכול לפני ה"קידוש", צריכים לקדש קודם, ולכן מכסים את החלות עם כיסוי חלה כדי ש'לא יראה הפת בשתו'. או שעל ידי הכיסוי זה נחשב שהן אינן נמצאות על השולחן. החלות נשארות מכוסות עד בציעת החלה, אז כבר אין צורך בכיסוי החלות. הפועל היוצא להלכה (נפקא מינה) מההבדל בין טעמי המנהג הוא, שלפי הטעם השלישי, כשמקדשים על הפת אין צורך בכיסוי החלות. בעל החיי אדם כתב עוד הבדל, האם צריך לכסות גם בזמן ברכת המוציא, שלפי הטעם השני אז עיקר זמן הכיסוי כי לחם משנה הוא כנגד המן שירד ביום שישי במנה כפולה, אך לפי הטעם השלישי כבר אין צורך בכיסוי. המגן אברהם כתב שגם לפי הטעם הראשון מספיק לכסות בזמן הקידוש, וכבר ניכר בזה שהחלות הובאו לכבוד שבת, והפרי מגדים כתב שגם לפי הטעם השני מספיק לכסות בזמן הקידוש ומספיק שאז נעשה זכר למן. כיום נהוג לרוב לכסות את החלות בכיסוי ייעודי ומעוטר. יש כיסויי חלות המעוטרים בעיטורים משמעותיים יותר, כמו פסוקים המתייחסים לשבת, או בעיטורים בצבעי כסף וזהב עליהם מעוטרת סעודת שבת גדולה. בדרך כלל כתוב על הכיסוי "לכבוד שבת ויום טוב" (את החלה מכסים גם בעת קידוש בחגים) או "לכבוד שבת קודש". יש המשתמשים בכיסוי שונה ומיוחד לפסח, כזה שלא נגעה בו חלה או מאפה הנחשב לחמץ, אך יש המסתפקים בכיבוס הכיסוי הרגיל המשמש לשבתות השנה. קידוש לחם משנה מדיה וקבצים בנושא כיסוי החלות בוויקישיתוף תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק', עמוד ב'. ”לכתחילה צריך שיהי' הפת קודם קידוש על מקום אחר, ואחר הקידוש מביאים הפת על השלחן”על פי מרן הגר"א, סידור הגר"א - אשי ישראל, בהוצאת יעקב א. בהרב אליהו לנדא נכד הגר"א, תשכ"ח, עמוד 228, באתר היברובוקס קיצור שולחן ערוך, סימן נה, סעיף ה' ארבעה טורים, אורח חיים, סימן רע"א, באתר היברובוקס רבי ישראל מסלנט פעם התארח אצל משפחה לסעודת ליל שבת. בעלת הבית שכחה לכסות את החלות ובעל הבית גער בה. אמר לו רבי ישראל מסלנט, למה מכסים את החלות? אמר לו אותו אחד, שהפת לא תתבייש מהיין. אמר לו רבי ישראל, וכי לפת יש רגשות? הסיבה היא, להרגיל אותנו על כל צעד ושעל לא לגרום בושה לאף אחד, ובמיוחד לא לקרובינו. טורי זהב. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.