laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
לוטן

לוֹטָן הוא קיבוץ בערבה, מצפון לאילת, השייך למועצה אזורית חבל אילות. הקיבוץ הוקם ב-1983 ונקרא על שם אחת המשפחות לשבטי אדום ושֵׂעִיר (מי שניתן לשייכם כבני עשו), אשר גרו באותו האזור בימי המקרא. הקיבוץ הוא הקיבוץ הרפורמי השני בישראל. הקיבוץ הוקם בתחילה כ"יהל ב'", אחר אימץ את השם לוטֶן ולבסוף שונה השם לשם הנוכחי. הקיבוץ הוקם על ידי גרעיני נח"ל משותפים לנוער תל"ם ולתנועת הנוער נצ"ר עולמי (נוער ציוני רפורמי). אל חברי הקיבוץ מצטרפים בני נוער במסגרות כגון שנת שירות מישראל, שנת ציונות מבריטניה או אוסטרליה, מתנדבים אשר באים לפרק זמן קצר ועוזרים בענפים השונים, ומתמחים ירוקים המגיעים לקיבוץ ללמוד את יסודות הבנייה בבוץ והחקלאות האורגנית. כלכלת הקיבוץ מתבססת על רפת פרות שחלבן נשלח למחלבת יטבתה, על מטע תמרים ועל תיירות - בתי הארחה לפרטים ולקבוצות אשר מגיעות לסדנאות חינוכיות בנושאים שונים. בשנת 2007 החל בקיבוץ ייצור גבינות מחלב עזים, אך הדיר נסגר ב-2013 ובעקבותיו פס ייצור הגבינות. ב-2023 נפתח בקיבוץ מלון תחת המותג "רשת מלונות מטיילים". בקיבוץ לוטן הוקם בשנת 1996 "מרכז צפרות - תיירות אקולוגית לוטן". היוזמה תאמה את התפיסה הירוקה של חברי היישוב. בקיבוץ פותח ענף תיירות חינוכית והוא זכה להשלמה עם הקמת מרכז הצפרות. במרכז קיימת שמורת ציפורים במקום בו שוכנת מחצבה לא פעילה. מיקומו של קיבוץ לוטן בלב הערבה הדרומית, באזור העשיר בצמחייה ובמקורות מים, הפך אותו לנקודת עצירה למנוחה וצבירת אנרגיה חשובה ביותר עבור מאות מינים של עופות נודדים החולפים בשמי הבקע הסורי-אפריקני. מספר המבקרים לשנה במרכז נאמד ב-10,000. בית בוץ בשלבי בניה בית מקושט בוץ וציור עץ המשמש לאירוח תכנון גן הציפורים שיעור בצפרות הכניסה לקיבוץ לוטן בית בוץ בלוטן מבנה בוץ נוסף מדיה וקבצים בנושא לוטן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לוטן סיפור מקומי לוטן - ארכיון קהילתי המתעד את סיפור התפתחות קיבוץ לוטן לוטן, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור Israel's transformative desert retreat - מאתר ה-BBC (באנגלית) לוטן (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 ספר בראשית, פרק ל"ו, פסוקים כ'–כ"ב, ספר בראשית, פרק ל"ו, פסוק כ"ט, ספר דברי הימים א', פרק א', פסוקים ל"ח–ל"ט. זיו ריינשטיין‏, רשת מלונות מטיילים פותחת לראשונה מלון מחוץ לצפון - בערבה הדרומית, באתר וואלה, 13 בפברואר 2023 צפרות, באתר קיבוץ לוטן
חוגלת סלעים

חוגלת סלעים (שם מדעי: Alectoris chukar) היא מין של עוף ממשפחת הפסיוניים, בסוג חוגלה. זהו מין החוגלה היחיד המצוי בטבע בארץ ישראל. אורך החוגלה 32–35 ס"מ ומשקלה כ-500 גרם. היא דומה בגודלה ליונה, אך נראית שמנה ממנה בשל היחס השונה בין הגוף והזנב. צבע הגב אפור-תכול, מגוון בכתמים חומים. צבע הבטן חום-אדמדם. על כנפיה קווים מאונכים, שחורים ולבנים. גרונה מעוטר בכתם דמוי סינר בצבע לבן-קרם, מוקף במסגרת שחורה. המקור והרגליים אדומים. החוגלה שוכנת בנופים פתוחים, בעיקר במקומות הרריים וסלעיים. היא שוהה רוב הזמן על הקרקע, ועפה רק כשנשקפת לה סכנה. מזונה בא בעיקר מן הצומח – זרעים, פירות ועלים, אך גם מן החי – חרקים, תולעים וכיוצא בזה. קן החוגלה הוא גומה מרופדת בעלים על הקרקע. החוגלה מטילה 6–15 ביצים בכל הטלה, והדגירה עליהן נמשכת כ־24 ימים. יש מקרים שבהם הנקבה מטילה שתי הטלות בזו אחר זו, על הראשונה דוגר הזכר, ועל השנייה היא דוגרת בעצמה. כל אחד מבני הזוג דוגר ומגדל את האפרוחים בנפרד. האפרוחים נשארים עם ההורים עד האביב הבא. חוגלת הסלעים נפוצה ברחבי אסיה, ממערב הודו ופקיסטן במזרח ועד המזרח התיכון, כולל טורקיה, במערב. חוקרים תיארו 14 תת-מינים שלה, הנבדלים בצבעי הנוצות ובמספר מאפיינים מורפולוגיים נוספים. בארץ ישראל זוהו שני תת-מינים. האחד, Alectoris chukar cypriotes נפוץ באזור הים תיכוני בצפון הארץ ובמרכזה, והשני, Alectoris chukar sinaica (המכונה גם "חוגלת סיני"), באזורים המדבריים בנגב, בדרום בקעת הירדן ובערבה. בשל היותה עוף הציד העיקרי בישראל, ניצודו בעבר חוגלות בכמויות גדולות והדבר הביא לצמצום ניכר באוכלוסייתן, לכן נאסר ציד החוגלות מאז שנת 2000. על שם החוגלה קרויה אחת מבנות צלפחד בתנ"ך (במדבר כ"ו ל"ג ועוד)[דרוש מקור], וכן היישוב בית חגלה הנזכר בגבול נחלות שבטי יהודה (יהושע ט"ו ו') ובנימין (שם, י"ח י"ט)[דרוש מקור]. שם המקום השתמר בשם המנזר דיר חג'לה ועין חג'לה שלידו, מדרום-מזרח ליריחו. חוגלת הסלעים היא הציפור הלאומית של עיראק ופקיסטן. חוגלת סלעים ביער ירושלים חוגלת סלעים ביער ירושלים חוגלת סלעים בקיבוץ שדה בוקר חוגלת סלעים ביער ירושלים חוגלת סלעים בהרי ירושלים אפרוח של חוגלת סלעים מדיה וקבצים בנושא חוגלת סלעים בוויקישיתוף חוגלת סלעים, באתר ITIS (באנגלית) חוגלת סלעים, באתר NCBI (באנגלית) חוגלת סלעים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית) חוגלת סלעים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חוגלת סלעים, באתר Internet Bird Collection (באנגלית) חוגלת סלעים, באתר GBIF (באנגלית) חוגלת סלעים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) חוגלת סלעים באתר הרשימה האדומה של IUCN חוגלת סלעים באתר הרשימה האדומה של IUCN Genetic Structure of Chukar (Alectoris Chukar) Populations in Israel אתר החברה להגנת הטבע
אה"מ בלפסט

אה"מ בלפסט (למפת לונדון מוגדלת)   קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקס אה"מ בלפסט (למפת לונדון רגילה)   קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקס אה"מ בלפסט (למפת הסיטי של לונדון רגילה)   אה"מ בלפסט (למפת הסיטי של לונדון מוגדלת)   אה"מ בלפסט אה"מ בלפסט (באנגלית: HMS Belfast), הייתה סיירת קלה של הצי המלכותי הבריטי. היא אחת משתי ספינות שהיוו את תת-סדרת הסיירות הבריטיות "טאון" (Town), יחד עם אה"מ "אדינבורו". "בלפסט" כיום היא אוניית מוזיאון בלונדון. אמנת וושינגטון הגבילה את סדרת הסיירות טאון לפחות מ-10,000 טון. במקור תוכננו הספינות לשאת תותחים 4-קניים בקוטר "6, אך בעיות בבניה גרמו להמרת התכנון לשימוש בגרסאות משופרות של התותחים התלת-קניים מסדרות קודמים של האונייה. התותחים המשופרים היו קלים יותר מקודמיהם, והמשקל שנחסך שימש לשיפור שריון האונייה והגנות הנ"מ שלה. "בלפסט" הושקה ביום פטריק הקדוש ב-1938 במספנה "הרלאנד אנד וולף" בבלפסט על ידי אשתו של ראש הממשלה דאז, נוויל צ'מברלין. בזמנו, עלות האונייה הכוללת עמדה על 2,141,514 ליש"ט. האונייה נכנסה לשירות הצי הבריטי באוגוסט 1939 בפיקודו של הקפטן ג. א. סקוט וסופחה לשייטת הסיירות ה-18. כאשר פרצה מלחמת העולם השנייה, עסקה שייטת הסיירות ה-18 בהטלת סגר ימי על גרמניה. במסגרת פעילותה בשייטת, יירטה "בלפסט" את אוניית הנוסעים הגרמנית "קאפ נורט" (Cap Norte) שניסתה לחזור לגרמניה במסווה של אונייה נייטרלית. ב-21 בנובמבר 1939 נפגעה "בלפסט" קשות ממוקש ימי מגנטי כאשר עזבה את לשון הים של פורת' בסקוטלנד, 21 אנשי צוות נפצעו. הנזק בשדרית האונייה, בגופה ובציוד המכני היה כה רחב, עד כי נדרשו שלוש שנים לתיקון האונייה במספנת דבנפורט. המוקש הוטל ב-4 בנובמבר על ידי הצוללת הגרמנית U-21. "בלפסט" חזרה לשירות בצי בנובמבר 1942 תחת פיקודו של קפטן פרדריק פרהאם. במהלך התיקונים נוספו לאונייה מספר שיפורים שכללו בין השאר התקנת מערכת רדאר ובקרת ירי חדשה. השיפורים הגדילו את הדחק האונייה מ-11,175 טון ל-11,553 טון ובכך הפכו אותה לסיירת הכבדה ביותר של בריטניה. במהלך המלחמה השתתפה האונייה בקרב כף הצפון, מבצע נפטון ומבצע אוברלורד. בשעה 05:30 בבוקר ה-6 ביוני 1944 הייתה "בלפסט" מהאוניות הראשונות לירות לכיוון העמדות הגרמניות בחופי נורמנדי. במשך 5 השבועות הבאים האונייה המשיכה להפציץ כמעט ללא הפסק מסוללות ה-"6 וה-"4 שלה, עד שהקרבות היבשתיים התקדמו אל מעבר לטווח תותחיה. "בלפסט" שירתה גם במהלך מלחמת קוריאה, שם תמכה בכוחות האו"ם בהפצצות ימיות. ביולי 1952 נפגעה האונייה מטיל אויב, שגרם למותו של חייל ולפציעתם של ארבעה נוספים. בשנים 1959–1962 פעלה האונייה במזרח הרחוק באימונים ולהפגנת כוח. "בלפסט" עזבה את סינגפור ב-26 במרץ 1962 לכיוון בריטניה, שם ביקרה בפעם האחרונה בבלפסט וסיימה את שירותה הצבאי ב-24 באוגוסט 1963. בעקבות יוזמה של אדמירל-משנה סיר מורגן מורגן-ג'ילס, אחד ממפקדי "בלפסט" בעבר, הוחלט להביאה ללונדון - שם הפכה למוזיאון צף ונפתחה לציבור לראשונה ביום טרפלגר בשנת 1971. מדיה וקבצים בנושא אה"מ בלפסט בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אה"מ בלפסט (באנגלית) אתר האינטרנט הרשמי של אה"מ בלפסט (באנגלית)
אפקטור

בביוכימיה, אֵפֶקְטוֹר (באנגלית: effector) או מודולטור (Modulator) הוא מולקולה קטנה הנקשרת לחלבון אלוסטרי, חלבון שיש בו מולקולה, אפקטור, שנקשרת לאנזים או לחלבון ומשנה את נטייתו להיקשר לסובסטרט, מצע, שמזרז פעולה של אנזים, או לליגנד - יון או מולקולה המסוגלים לתרום זוג אלקטרונים, או מספר זוגות, ליצירת קשר כימי. ישנם שני סוגים עיקריים של אפקטור: אפקטור הומוטרופי - אם האפקטור הוא הסובסטרט עצמו (או הליגנד במקרה של חלבון). למשל החמצן במקרה של המוגלובין. אפקטור הטרוטרופי - לא הסובסטרט/ליגנד עצמו. יכול להיות שלילי ויכול להיות חיובי: אפקטור הטרוטרופי חיובי - מעודד את החלבון לבצע את עבודתו. אפקטור הטרוטרופי שלילי - מעכב את החלבון מלבצע את עבודתו. מעכבי אנזימים ערך זה הוא קצרמר בנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
פולה

האם התכוונתם ל... פולה (אי) (Foola, Foula) – אחד מאיי שטלנד שבסקוטלנד פולה (קבוצה אתנית) (Fulɓe) – קבוצה אתנית גדולה באפריקה פולה (שפה) (אנ') – שפה המדוברת על ידי בני הפולה, במדינת מאלי ובחבל סאהל פולה (מיתולוגיה נורדית) (אנ') (Fulla) – אלה נורדית וגרמאנית פוּלָה (בובה) (فلة) – גרסה מוסלמית לבובת הברבי פולה (מטבע) (Pula) – המטבע של בוטסואנה פולה (עיר) (Pula) - עיר בקרואטיה פּוֹלָה בן-גוריון (1892–1968) – אשתו של דוד בן-גוריון, ראש הממשלה הראשון של מדינת ישראל פאולה (פירושונים) פאול (פירושונים) פול (פירושונים) פאוול (פירושונים)
שדרות בן ציון

שדרות בן ציון היא שדרה בעיר תל אביב הקרויה על שמו של ש. בן-ציון, שם העט של שמחה אלתר גוטמן, סופר ומתרגם עברי. השדרה נמשכת מכיכר הבימה, בפינת רחוב אחד העם ושדרות תרס"ט, עד כיכר מיכאל'ס בפינת רחוב המלך ג'ורג'. בהמשך ישיר לשדרות בן ציון מערבה לרחוב המלך ג'ורג' נמשך רחוב בוגרשוב עד הים. שדרות בן ציון הן הגבול הצפוני של רובע לב תל אביב. לאחר היבחרו של רון חולדאי לראש עיריית תל אביב בשנת 1998, החלו בשיפוץ שדרות העיר ובהן שדרות בן ציון. השדרות התמלאו בעצים, פרחים, דשא וספסלים. סומנו שבילי אופניים ומעברי הרחובות נהיו נוחים יותר. בעקבות השיפוץ, התמלאו השדרות באוכלוסיית האזור והפכו לאחד ממוקדיה המובילים של תל אביב. עקב כך נגרמה עלייה במחירים ובביקוש לבתי מגורים ומשרדים לאורך השדרה. שדרות בן ציון מתחילות ברחוב המלך ג'ורג' ומסתיימות ברחוב אחד העם. בין השאר הן תוחמות את רחוב מלצ'ט ורחוב ורבורג. בית ז'בוטינסקי (מצודת זאב) האוזן השלישית הבימה היכל התרבות תוכנית גדס העיר הלבנה מדיה וקבצים בנושא שדרות בן ציון בוויקישיתוף
שדרות נורדאו

שדרות נוֹרְדָאוּ היא שדרה בעיר תל אביב, בצפונו של הצפון הישן, אשר קרויה על שמו של הסופר והמנהיג הציוני מקס נורדאו. השדרות היו גבולה הצפוני של העיר בשנות ה-20. שדרות נורדאו הן הצפוניות ביותר במכלול השדרות שחוצות לרוחב (ממערב למזרח) את תל אביב שמדרום לנחל הירקון. השדרה מתחילה ברחוב הירקון בשולי גן העצמאות (במקום שבו ניצב בעבר מלון שרתון) ומסתיימת ברחוב אבן גבירול, סמוך לכיכר הקַסטֶל, מעט צפונית לרחוב פנקס. בצדה הצפוני של השדרה, בין הרחובות הירקון ובן-יהודה, נבנו בשנות ה-30 מעונות עובדים ח', בתכנונו של אריה שרון. בעשור האחרון שופצו שדרות העיר ובהן גם שדרות נורדאו. השדרות מלאו בעצים, פרחים, ספסלים וברזיות, סומנו שבילי אופניים ומעברי הרחובות נהיו נוחים יותר. בחלקים המערביים של השדרות ניטעו שדרות צפופות של עצי דקל, ובחלקן המזרחי שומרו עצי פיקוס השדרות. בין הרחובות דיזנגוף לסוקולוב ניטעה צמחייה צפופה של סוף. ממערב למזרח, שדרות נורדאו חוצות בין השאר את: רחוב הירקון רחוב בן-יהודה רחוב דיזנגוף רחוב סוקולוב רחוב אבן גבירול בניינים ברחוב שבהם התגוררו בעבר אישים ידועים: שדרות נורדאו מס' 30 – המשורר והמחזאי נתן אלתרמן, אשתו שחקנית הקאמרי רחל מרקוס, ובתם המשוררת תרצה אתר. שדרות נורדאו מס' 41 – השחקנית ובמאית הדיבוב שפרירה זכאי עד אמצע שנות ה-80. שדרות נורדאו מס' 81 – השחקן, הבמאי והתסריטאי אסי דיין. חוף שרתון וחוף הילטון תוכנית גדס מדיה וקבצים בנושא שדרות נורדאו בוויקישיתוף התפתחות השטח הבנוי של תל אביב בשנים 1934-1909, באתר lib.cet.ac.il. דני רכט, פרדס לוין (ארגזי גרמניה), באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה" מערכת האנציקלופדיה העירונית, מלון שרתון הישן, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
השערה (מתמטיקה)

במתמטיקה, השערה היא טענה שהועלתה על ידי מתמטיקאי שמאמינים כי היא נכונה בעקבות ראיות תומכות ראשוניות, אבל עבורן לא נמצאה עדיין הוכחה או הפרכה. ישנן השערות רבות שנותרו לא פתורות במשך עשרות ואף מאות שנים, כמו השערת רימן (שניתנה בשנת 1859) או המשפט האחרון של פרמה (שנוסחה ב-1637 והייתה השערה עד להוכחתה ב-1995 על ידי אנדרו ויילס). שתי ההשערות האלה, ועוד רבות אחרות, הן דוגמאות להשערות שעיצבו את ההיסטוריה של מתמטיקה בכך שתחומים מתמטיים חדשים פותחו במטרה להוכיח אותן. לא כל השערה ניתנת להוכחה או הפרכה: דוגמה מפורסמת לכך היא השערת הרצף, הבעיה הראשונה ברשימת 23 הבעיות של הילברט. המתמטיקאים קורט גדל ופול כהן הוכיחו שלא ניתן להפריך או להוכיח את השערת הרצף (בהתאמה), מה שהופך אותה לבלתי תלויה באקסיומות של המתמטיקה. יתר מכך, משפט האי-שלמות הראשון של גדל טוען כי גם אם נרחיב את מערכת האקסיומות שלנו להכיל כמה השערות בלתי תלויות, תמיד תהיה השערה שאינה ניתנת להוכחה או להפרכה (ולמעשה אף ניתן לבנות אותה באמצעות אלגוריתם) במהלך השנים שבהן ההשערה קיימת ללא הוכחה, היחס אליה מתבסס על אמונה, מושג שזר לעולמה של המתמטיקה, אך אינו זר לעולמם של המתמטיקאים, שגם הם עשויים בשר ודם. האמונה בנכונותה של השערה מסוימת, יחד עם חוסר האונים להוכיחה, גורמת למתמטיקאים לפתח תאוריות המתבססות על אמונה זו, תוך ידיעה ברורה שכל ההוכחות הנשענות על ההשערה עלולות להתברר כלא נכונות ברגע שבו תופרך ההשערה. מאידך, כל ההוכחות הנשענות על ההשערה יהפכו למתמטיקה מוצקה ברגע שתוכח ההשערה. ערך מורחב – המשפט האחרון של פרמה בתורת המספרים, המשפט האחרון של פרמה (או השערת פרמה, בטקטסים ישנים) קובע כי לא קיימים שלמים חיוביים a , b , c {\displaystyle a,b,c} המקיימים a n + b n = c n {\displaystyle a^{n}+b^{n}=c^{n}} עבור n > 2 {\displaystyle n>2} כלשהו. פייר דה פרמה ניסח את המשפט לראשונה ב-1637 בשולי עותק של הספר אריתמטיקה, בהם כתב "גיליתי הוכחה נפלאה למשפט זה, אבל שוליים אלו צרים מלהכילה". ההוכחה המוצלחת הראשונה ניתנה ב-1994 על ידי אנדרו ויילס ופורסמה רשמית ב-1995, אחרי 358 שנים של מאמץ מתמטי. הבעיה הפתוחה הריצה את ההתפתחות של תורת המספרים האלגברית במאה ה-19, ואת ההוכחה של משפט המודולריות במאה ה-20. בעיות פתוחות במתמטיקה. בעיות שהיו בגדר השערות במשך מאות שנים אך כעת כבר יש להן הוכחה, וכן השערות שעדיין לא נמצאה להן הוכחה. השערה, באתר MathWorld (באנגלית)
השערה

האם התכוונתם ל... השערה (מתמטיקה) – טענה מתמטית שטרם נמצאה לה הוכחה השערה (מדע) – במדע: הסבר כלשהו לתופעה בטבע או בחברה שטרם ניתן לו אישוש בדיקת השערות – תחום יסודי בסטטיסטיקה היסקית
השערה (מדע)

הַשְׁעָרָה או הִיפּוֹתֵזָה במדע, היא מתן הסבר אפשרי כלשהו לתופעה בטבע או בחברה שטרם ניתן לה אישוש מספק. לפיכך, העלאת השערה היא הצעד הראשון בכל חקר מדעי. באופן כללי השערה היא הסבר אפשרי לתופעה. לפי השיטה המדעית השערה היא השערה מדעית אם ניתן לבדוק אותה ובמיוחד אם היא בת הפרכה. באופן כללי מדענים מבססים השערות מדעיות חדשות על תצפיות קודמות שלא ניתן להסביר אותן באופן משביע רצון באמצעות התאוריות המדעיות הקיימות. לעיתים קרובות משתמשים במילים השערה ותאוריה כמילים נרדפות, אך יש הבדל בין השערה מדעית לבין תאוריה מדעית. השערת-עבודה או היפותזה ראשונית היא השערה שמקובלת באופן זמני שמדענים מציעים כדי לקיים מחקר נוסף. תהליך זה מתחיל עם ביצוע מחשבה או ניחוש מושכל. השערות הן חלק מרכזי בהתפתחות המדע ומופיעות בענפי מדע שונים, לדוגמה: במדעי הטבע, ההשערה עוסקת בהסבר לתופעת טבע מסוימת, ואישושה או הפרכתה מתבצעים בשיטות המחקר המקובלות במדעי הטבע, ובפרט ניסוי. במדעי החברה, ההשערה עוסקת בהסבר לתופעה חברתית כלשהי, ואישושה או הפרכתה מתבצעים בשיטות המחקר המקובלות במדעי החברה, כגון מודלים סטטיסטיים. במדעי הרוח, בהיסטוריה, ההשערה עוסקת בהסבר לתופעה היסטורית כלשהי, ואישושה או הפרכתה מתבצעים בשיטות המקובלות בחקר ההיסטוריה, כגון מחקר ארכאולוגי, איתור מסמכים העוסקים בהשערה וכדומה. השערה היא אחד משלושה מרכיבים בטיעון מדעי המורכב מ: רעיון – השערה או תאוריה מדעית תחזית – מה צפוי להיות התוצאות של ניסוי או תצפית אם הרעיון נכון. ראיות – מה התוצאה בפועל של תחזיות או ניסויים שבוצעו. השערות שיש להן כוח הסבר משמעותי של תצפיות או ניסויים מהעבר הן בעלות סיכוי גבוה יותר להתקבל ולהפוך לתאוריה מדעית מקובלת. תאוריות מוצלחות הן גם בעלות כוח ניבוי כלומר הן מצליחות לקלוע בצורה טובה לתצפיות או ניסויים שטרם בוצעו. אם הראיות לא תאומות לתחזית התאוריה הדבר יכול להתרחש בגלל בעיה בניסוי, או בגלל בעיה בתאוריה – במקרה זה ניתן להכניס תיקונים בתאוריה או לזנוח אותה כליל לטובת תאוריות מתחרות. השערה מתמטית תאוריה מדעית השיטה המדעית כוח ניבוי למידת חקר מדיה וקבצים בנושא השערה בוויקישיתוף topic/hypothetical-proposition השערה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) השערה, באתר MathWorld (באנגלית) The core of science: Relating evidence and ideas, אוניברסיטת קליפורניה בברקלי אתר הסבר על יסודות המדע ערך זה הוא קצרמר בנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
לוקרנו

לוקרנו (באיטלקית: Locarno) היא עיר שווייצרית בקנטון הדרומי טיצ'ינו, בקצהו הצפוני של אגם מאג'ורה, בסמוך לעיירה אסקונה. אוכלוסייתה נכון ל-2019 מונה כ-15,776 תושבים, מתוכם כ-10,374 שווייצרים וכ-5402 זרים. בכל שנה בחודש אוגוסט נערך בכיכר הגדולה שבעיר פסטיבל סרטים בינלאומי. הפסטיבל נקרא "פסטיבל לוקרנו" וכמה מיוצרי הקולנוע הישראלים זכו שם בפרסים יוקרתיים. בשנת 1925 נחתמו בעיר הסכמי לוקרנו. שווייץ ווה, שווייץ ארצות הברית לומפוק (אנ'), קליפורניה, ארצות הברית איטליה מונטקטיני טרמה, טוסקנה, איטליה איטליה ונציה, ונטו, איטליה איטליה אורבינו, מארקה, איטליה (מ־1976) מדיה וקבצים בנושא לוקרנו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של לוקרנו (באיטלקית) לוקרנו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Regionalporträts 2021: Kennzahlen aller Gemeinden, bfs.admin.ch (בגרמנית) ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בשווייץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הוואלי (עיר)

הוואלי (באנגלית: The Valley) היא בירת אנגווילה וגם "העיר הראשית" על האי. בשנת 2001 מנתה אוכלוסייתה 1,169 תושבים. בוואלי ישנן דוגמאות מועטות לאדריכלות קולוניאלית עקב שינוי מיקום הרשויות של אנגווילה לסנט קיטס בשנת 1825; עם זאת, בית וולבלייק אשר נבנה בשנת 1787, עודנו עומד ומשמש כמגורים של בכירי הכנסייה הנוצרית באי. האקלים בהוואלי מוגדר כאקלים טרופי רטוב ויבש (Aw לפי שיטת קפן). ברוב השנה, הטמפרטורות נעות בין 23 ל־31 מעלות צלזיוס. בשנה ממוצעת יורדים 97 מילימטרים של משקעים. מדיה וקבצים בנושא הוואלי בוויקישיתוף מפת העיר "Weatherbase: Historical Weather for The Valley".תבנית:Better source ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בקריביים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ארקסילאוס

ארקסילאוס (ביוונית: Ἀρκεσίλαος;‏ 316-241 לפנה"ס) היה פילוסוף יווני, מייסד האקדמיה האפלטונית התיכונה באתונה ואחד מממשיכיו של פירון מאליס, מייסד זרם הספקנות בפילוסופיה היוונית. ארקסילאוס נולד בפיטאנה שבאיוליה, הוכשר בידי אוטוליקוס המתמטיקאי ומאוחר יותר חונך באתונה בידי תאופרסטוס וקראנטור, אשר על ידם הובל להצטרף אל האקדמיה האפלטונית. הוא התחבר לפולמון מאתונה ולקראטס מאתונה, שמהם ירש את ראשות האקדמיה (σχολάρχης) ב-264 לפנה"ס. דיוגנס לארטיוס אומר שבדומה ליורשו לאסידס, הוא נפטר בעקבות שתיית יתר, אולם עדויותיהם של מכריו ואחרים שוללות גרסה זו של סיפור מותו, וידוע שהיה לו כבוד רב מאוד בקרב האוכלוסייה האתונאית. הדוקטרינה שלו, שכנראה רובה קיבלה את השראתה בעקבות כתביהם של אחרים, מציגה התקפה על האסכולה הסטואית (φαντασία καταληπτική) שלפיה קיימת אמת ודאית שהיא התבונה האלוהית המונחת ביסודו של הסדר שביקום. השקפתו של ארקסילאוס הייתה מונחית על ידי אלמנט הספקנות החבוי בכתביו האחרונים של אפלטון. הוא חשב שכוחה של אמונה אינטלקטואלית איננה יכולה להיחשב כבת-תוקף, כמו שזה מאפיין שוויון סותר באמונות. אי הוודאות של מידע הגיוני נראית במידה שווה למסקנות הסיבה, ולכן אדם חייב להסתפק בהסתברות שיש בה כדי להיות מדריך מעשי. "אין אנו יודעים דבר, אפילו לא את הבורות שלנו". לכן, האדם הנבון חייב להסתפק בגישה האגנוסטית. הוא השתמש בשיטה של סוקרטס להדרכה ולא השאיר אחריו כתבים. עימותיו כללו הומור עוקצני ורעיונות פוריים. מדיה וקבצים בנושא ארקסילאוס בוויקישיתוף ארקסילאוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) הגיית השם ביוונית: ארקסילאוס, במלעיל דמלעיל (ההטעמה בהברה השלישית מהסוף).
אוטוליקוס

אוטוליקוס מפיטאנה (ביוונית: Αυτόλυκος ο Πιταναίος; 360 לפנה"ס – 290 לפנה"ס) היה אסטרונום, גאוגרף ומתמטיקאי יווני. אוטוליקוס נולד בפיטאנה שבאיוליה (טורקיה של היום). על חייו האישיים לא ידוע דבר, אבל נראה שעבודתו נכתבה באתונה בין השנים 335 לפנה"ס ל־300 לפנה"ס. עבודותיו ששרדו כוללות את הספר "על הכדור הנע" (Περὶ κινουμένης σφαίρας – פֶּרי קינומנס ספיירַס) ועבודה נוספת אודות זריחתם ושקיעתם של גרמי שמים. "על הכדור הנע" נחשב למאמר המתמטי העתיק ביותר מיוון העתיקה שנשמר במלואו. אוטוליקוס ידוע כמורו של ארקסילאוס, ואוקלידס מתייחס לחלק מעבודותיו. פרנצ'סקו מאורוליקו תרגם את עבודותיו של אוטוליקוס במאה ה־16. בגאומטריה למד את מאפייני תנועתו של הכדור. האמונה היא שספריו הם הספרים המתמטיים העתיקים ביותר ששרדו עד היום. מחקרו של תיאודוסיוס אשר נכתב בספרו "כדוריות" מבוסס על מחקריו של אוטוליקוס אודות הכדור. באסטרונומיה למד אוטוליקוס על הקשר שבין הזריחה והשקיעה של גרמי שמים: כל כוכב אשר זורח ושוקע, תמיד זורח ושוקע באותה נקודה באופק. המכתש הירחי אוטוליקוס (אנ') קרוי על שמו. מדיה וקבצים בנושא אוטוליקוס בוויקישיתוף אוטוליקוס, באתר MacTutor (באנגלית)
נריין-מאר

נריין-מאר (ברוסית ובניינץ: Нарьян-Мар, בתרגום מניינץ: העיר האדומה) היא עיר ברוסיה בצפון-מזרח החלק האירופי, בירת הגליל האוטונומי של הניינץ, אשר במחוז ארכנגלסק. העיר נמצאת על אחד מיובליו של נהר הפצ'ורה במרחק 110 ק"מ מים ברנץ. אוכלוסיית העיר נכון ל-2021 נאמדה ב-23,399 תושבים. עיקר התעשייה של העיר הוא עיבוד עצים, הגדלים באזור בכמויות גדולות. חלק מתושבי העיר עוסקים בדייג. העיר אינה קשורה למערכת מסילות הברזל או לכביש סלול כלשהו. בהתאם לכך ניתן להגיע לעיר תוך שימוש בשדה תעופה המקומי או דרך הנמל (בתקופת הקיץ). מסילת ברזל הקרובה נמצאת כ-400 ק"מ דרום-מערבית לעיר. כבר תקופה ארוכה נבנה לעבר העיר כביש סלול אך הוא טרם הושלם (נכון לספטמבר 2011). בטרם הקמת העיר בתחילת המאה ה-20, התקיים הכפר בלושצ'ליה. בשנת 1929 הוחל בבניית בית חרושת לעיבוד עצים ולידו הוקם יישוב עירוני לעובדי בית החרושת שנקרא על שמו של פליקס דזרז'ינסקי. ב-1931 לעיר הועבר המרכז האדמיניסטרטיבי של גליל ניינץ האוטונומי. ב-1933 שם היישוב שונה לנריין-מאר (העיר האדומה), בשפת הניינץ נריינה (אדום), מאר (עיר). ב-1935 היישוב נהפך לעיר. משנה זו העיר החלה להיבנות לפי תוכנית אדריכלית אחידה של רחובות ישרים ומקבילים, וכן בתים בגובה שתי קומות. ב-2002 בעיר נרשמה קהילה יהודית. לנריין-מאר חמש ערים תאומות: רוסיה אוחטה, רוסיה רוסיה ארכנגלסק, רוסיה נורווגיה טרונדהיים, נורווגיה רוסיה מוסקבה, רוסיה אוקראינה מריאופול, אוקראינה החוזה בוטל ביום 29 ביוני 2017. מדיה וקבצים בנושא נריין-מאר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נריין-מאר אנציקלופדיה מוי גורוד (עירי) (ברוסית) האתר הרשמי של אזור ניינץ האוטונומי נריין-מאר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) נריין-מאר, ברשת החברתית אינסטגרם "Маріуполь розірвав дружні відносини з російськими містами Таганрог і Нар'ян-Мар" [מריאופול פרקה קשרים ידידותיים עם הערים הרוסיות טגאנרוגו נריאן-מאר] (באוקראינית). Гордон. 30 ביוני 2017. נבדק ב-11 ביולי 2019. {{cite news}}: (עזרה)
קרן הכט

קרן הכט (נולדה ב-11 בספטמבר 1970 בגבעתיים) היא זמרת ישראלית. בגיל שבע עשרה החליטה הכט להגשים את חלומה להיות זמרת והחלה לשיר. שוקי שוקי, בעלה של הזמרת דורית פרקש (שאיתה הקים את הצמד "שוקי ודורית"), הלחין לה את שירה הראשון "אחרי אטום" ויגאל גלאי, אז עורך עיתון "לאישה", כתב את המילים. השיר עוסק באישה הקמה משינה ומגלה שכל העולם נחרב בשל פצצת אטום והיא היחידה ששרדה את המתקפה. הקליפ לשיר, שביימה חדוה גלילי, הגיע לתחרות הקליפים השנתית בפסטיבל הסרטים בחיפה ב-1988. היא החלה לעבוד על אלבום, אך הוא נגנז לאחר שהתגייסה לצבא, שם שירתה בלהקת חיל האוויר. משסיימה את שירותה הצבאי יצרה קשר עם אביב גפן, שכתב לה אחד עשר שירים בעלי אופי מלנכולי, ובהם השיר "הראש שלו" שנכתב בהשראת צ'ייקובסקי, "תן לי לבד", "בתנאי שישוב" (שהפך לשיר זיכרון בולט של יום הזיכרון, ואף צולם לו קליפ בטלוויזיה החינוכית לתוכנית משירי יום הזיכרון) ו"לנצח". גפן עיבד, שר קולות רקע, ניגן והפיק ביחד עם ליאור טבת את תקליט הבכורה של הכט ואף הקליט עימה את הדואט "זה הרגש". האלבום, שנקרא בפשטות "קרן הכט", יצא לאור בסוף שנת 1993 ושיריו זכו להשמעות רבות מעל גלי האתר, אך ההתייחסות להכט קיבלה ביקורת שלילית כ"מוצר הלוואי של גפן" ולא כיצירה עצמאית. מעבר לזאת, בעת ההיא דרך כוכבה והכט הוגדרה כ"התשובה הנשית לאביב גפן". היא הרבתה להופיע במועדונים בתל אביב, אך הקריירה שלה החלה לדעוך. היא החלה לעבוד עם ירוסלב יעקובוביץ' על אלבום שני, שלבסוף נגנז. בשלהי שנות התשעים חברה לגיטריסטי הרוק ארז נץ ואלי זולטא. בשנים 1997 ו-1998 יצאו לאור שיריה בהפקת ובעיבוד נץ על גבי תקליט שדרים לרדיו ובהם "אחרי ההתחלה", "אהבתי הפצועה", "קרן עכשיו" ו"בפרשת דרכים", אולם עוררו תשומת לב מועטה. בשנת 2000, בהפקתו ובעיבודו של אלי זולטא, השתתפה הכט עם זהבה בן וחיה סמיר בהקלטת חידוש לשירו של שלום חנוך "ילדים של החיים". בנובמבר 2001 יצא לאור אלבומה השני, "עונה שנייה לאהבה", בהפקת ירום כהן ואלי זולטא ובעיבודם עם ניר ריחני ("אדוש" מלהקת אלמנה שחורה) וארז נץ. בין שיריו היו "שכרון חושים", "אילו רק ידעתי", "זמן מת", "הירח של רומיאו" ו"ירח כתום". גם אלבום זה לא זכה להצלחה. ב-2013 סיפרה הכט, לקראת הוצאת אלבומה השלישי "צבעוני", שבמהלך עבודתה על אלבום הבכורה היחסים בינה ובין גפן היו קשים ומתוחים. בין השאר, היא טענה שניסה להפריד בינה לבין גיטריסט להקת "התעויוט" הראל בן עמי שהיה באותה עת בן זוגה ושהשיר "תן לי לבד" מתוך האלבום נכתב על השניים והיה מעין ניסיון לגרום להם להיפרד, ושהסינגל "ילד משוגע" מתוך אלבומה החדש נכתב נגד גפן, שלטענתה "בעט בה בכל דרך אפשרית". בשנת 2014 היא הופיעה ביחד עם להקת פנטגון. הכט נשואה לזיו כץ והיא אם לתאומות. קרן הכט, באתר שירונט קרן הכט, דף שער בספרייה הלאומית קרן הכט, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט) שגיא בן נון ורועי בהריר-פרל, צרחות, שקרים ואגו ענק: קרן הכט חושפת את אביב גפן האמיתי, באתר nrg‏, 29 במרץ 2013 יעקב בר-און, ‏קרן הכט: "אביב גפן לא הסתפק בקשר המוזיקלי בינינו. לא הסכמתי", באתר מעריב אונליין, 28 באוגוסט 2017