laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
יובל פלדמן

יובל פלדמן (נולד ב-1971) הוא פרופסור למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, וחוקר לשעבר במעבדת השחיתות ע“ש ספרא באוניברסיטת הרווארד. עומד בראש קבוצת מחקר בינתחומית על ציות וולנטרי במימון ה-ERC Advanced. פלדמן הוא בעל תואר ראשון בפסיכולוגיה בהצטיינות, תואר ראשון במשפטים בהצטיינות, שניהם מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שלישי במשפטים מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. עבודת הדוקטורט שלן עסקה בתאוריה משפטית ומדיניות חברתית. התמחה בלשכת השופטת טובה שטרסברג-כהן בבית המשפט העליון. תחומי המחקר שלו הם מחקר אמפירי וניסויים במשפט, ניתוח התנהגותי של משפט ומדיניות ציבורית, קבלת החלטות אתית, רגולציה, ציות, אכיפה פורמלית ולא פורמלית ודיני עבודה. כיהן כעמית מחקר במעבדה לחקר השחיתות על שם אדמונד ספרא בבית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד ובמעבדה לקוגניציה חברתית במחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטה זו. ב-2014 כיהן כעמית בכיר במכון הישראלי לדמוקרטיה וכראש התוכנית לרפורמות ביחסי עבודה וחוקר בתוכנית למידתיות בקבלת החלטות שלטוניות במכון. חבר האקדמיה הצעירה הישראלית. עומד בראש קבוצת מחקר במימון ה-ERC Advanced על ציות וולונטרי. המחקר בוחן את ההיתכנות של ציות וולונטרי בדוקטרינות ותרבויות שונות: בחינת היבטים התנהגותיים ורגולטוריים ביכולת של ממשלות דמוקרטיות לבטוח בשיתוף הפעולה, הציות והאתיקה של אזרחיהן. נשוי למיכל פלדמן, פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב. 2000 - החברה למחקר פסיכולוגי של סוגיות חברתיות 1999-2000 - מלגת רוטשילד ללימודי הדוקטורט. 1999-2001 - מלגת פולברייט ללימודי הדוקטורט. 2000-2004 - עמית אולין למשפט וכלכלה. 2007-2010 - מלגת אלון. 2008 - פרס צלטנר לחוקר צעיר. 2019 - פרס מיכאל ברונו בתחום המשפטים. 2019 - פרס חשין למצוינות במשפט 2020 - פרס מיכאל ברונו לחוקרים מתחת לגיל 50 2021 - פרס פתאל למצוינות במחקר משפטי 2022 - פרס איינהורן למאמר הטוב ביותר לחוקר צעיר (הוענק למחבר הראשי של המאמר - ד"ר אורי פלונסקי) מטעם אגודת SJDM על עבודה משותפת דף הבית, באתר אוניברסיטת בר-אילן אתר המעבדה, מחקר erc יובל פלדמן, באתר גוגל סקולר יובל פלדמן, באתר SSRN גדעון דוקוב, ‏השילוב בין חוק לנפש הוליד את המדריך לאזרח הצייתן, בעיתון מקור ראשון, 16 במאי 2022 מאמריו באמצעי התקשורת: המאבק בשחיתות בישראל הפך למאבק בין ימין לשמאל, באתר TheMarker‏, 2 בדצמבר 2018 מדוע ארגונים ציבוריים שונאים ביקורת?, באתר גלובס, 12 בדצמבר 2018 "שיטת מצליח" והפחתת הנטל הרגולטורי, באתר גלובס, 19 בפברואר 2019 הצגת מחירים באופן אלקטרוני? רצוי, אבל בזהירות, באתר TheMarker‏, 15 באפריל 2019 היעדר רגולציה על ספקיות האינטרנט יעלה לצרכנים ביוקר, באתר גלובס, 19 באוגוסט 2020 פלדמן יובל | הפקולטה למשפטים | אוניברסיטת בר-אילן, באתר law.biu.ac.il Yuval Feldman, ethics.harvard.edu (באנגלית) פרופ' יובל פלדמן, באתר www.young.academy.ac.il
מרוץ להבים

מרוץ להבים הוא מרוץ המתקיים מדי שנה, מאז שנת 1987, ברחובות להבים ומסביב לה. למרוץ מקצים תחרותיים ל-10, 5 ו-3 ק"מ, וכן צעדה עממית למרחק 3 ק"מ. המקצה ל-5 ק"מ מהווה את אליפות ישראל לנערים עד גיל 19, והמקצה ל-3 את אליפות ישראל לנערות עד גיל 19. מאז שנת 1992 קרוי המרוץ על שמו של סגן שי ארבלי, שנפל בשנת 1991. ארבלי, שהיה אצן וג'ודוקא בצעירותו, היה המנצח הראשון של המרוץ. המרוץ מתחיל ומסתיים במרכז להבים, ובסיומו נערך טקס לזכרו של ארבלי וחלוקת הפרסים. בשנת 2016 סיימו את המרוץ התחרותי כ-230 רצים. דף המרוץ 2017
אולינגו מערבי

אולינגו מערבי[דרוש מקור: דרוש מקור לשם העברי!] (שם מדעי: Bassaricyon medius) הוא מין של יונק ממשפחת הראקוניים החי על העצים באמריקה המרכזית ובאמריקה הדרומית. בעבר היה תת-מין של אולינגו צפוני. הוא התגלה ביערות הגשם של פנמה ודרומה לקולומביה ואקוודור ממערב להרי האנדים. אורכו של אולינגו זה 31–41 סנטימטרים ומשקלו 0.9–1.2 קילוגרם. הוא קטן מהאולינגו הצפוני, אך גדול משאר המינים בסוג. הוא בעל פרווה צמרית בצבע חום-בהיר עם ראש גדול ואוזניים ורודות גדולות. העיניים גדולות ומופנות קדימה והזרועות ארוכות ומותאמות לאחיזה בענפים. האולינגו הוא שוכן עצים הפעיל בלילה וניזון מפירות ובעלי חיים קטנים. מדיה וקבצים בנושא אולינגו מערבי בוויקישיתוף אולינגו מערבי, באתר ITIS (באנגלית) אולינגו מערבי, באתר NCBI (באנגלית) אולינגו מערבי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) אולינגו מערבי, באתר GBIF (באנגלית) אולינגו מערבי באתר הרשימה האדומה של IUCN
ברנאר ונדרמרש

ברנאר וַנדֶרמֶרשׁ (Bernard Vandermeersch; ‏ 1937 – ) הוא פלאואנתרופולוג ופרהיסטוריון צרפתי המתמחה בחקר האדם הניאנדרטלי. ונדרמרש נולד בעיר וֶרוויק (צר') בחבל נור–פה-דה-קאלה שבצפון צרפת. למד זואולוגיה, גאולוגיה ופלאונטולוגיה בסורבון ואת עבודת הדוקטורט עשה בהנחיית הפלאואנתרופולוג Jean Piveteau (צר'). בשנים 1964–1983 חקר ולימד במסגרת המעבדה הפלאונטולוגית של בעלי חוליות באוניברסיטת פייר ומארי קירי. משנת 1983 ועד לפרישתו ב-2001 כיהן כפרופסור מן המניין באוניברסיטת בורדו והקים בה את המעבדה האנתרופולוגית. ונדרמרש יצר את יחידת המחקר "מוצא ואבולוציה של ההומו ספיינס" במרכז הלאומי למחקר מדעי של צרפת (CNRS). ברנאר ונדרמרש התמקד בחקר התרבות המוסטרית (התקופה הפלאוליתית התיכונה) בשני אזורים – דרום-מערב צרפת והמזרח הקרוב, ובשתי אוכלוסיות – האדם הניאנדרטלי והאדם המודרני המוקדם, והתעניין ביחסים האפשריים ביניהם (כגון רביית-כלאיים ותירבוּת) וכן בשאלת היכחדותם של הניאנדרטלים. בישראל לקח חלק בחפירות באתרי מפתח של התקופה הפלאוליתית התיכונה במסגרת תוכנית המחקר שהוביל בשנים 1964–1980 בנושא "התפתחות אוכלוסיות ותרבויות במזרח הקרוב מסוף התקופה הפלאוליתית התחתונה ועד ראשית התקופה הפלאוליתית העליונה". בשנים 1965 עד 1979, בהפסקות, ניהל את החפירות במערת קפזה. בשנים 1982–1990 השתתף בחפירות במערת כבארה בצוות עם עופר בר-יוסף וברוך ארנסבורג וחקר לצדם גם במערת היונים. ברנאר ונדרמרש הדגים במחקריו נוכחות בו-זמנית של בני אדם מודרניים (אנטומית) מוקדמים ושל הניאנדרטלים המאוחרים בתקופה הפלאוליתית התיכונה באזורים הללו. בצד עבודתו באקדמיה שימש ונדרמרש בשנים 1972–1984 כמנהל העתיקות הפרהיסטוריות בחבל פואטו-שראנט וכן פעל ביחידה להיסטוריה ולפרהיסטוריה של "הוועדה לעבודות היסטוריות ומדעיות" (צר'), מוסד מחקר הכפוף למיניסטריון החינוך של צרפת ומטרתו, בין היתר, לקדם את עבודתן של אגודות מדעיות. ונדרמרש יסד יחד עם ז'אן פרו את כתב העת Paléorient (צר') העוסק בפרהיסטוריה של דרום-מערב אסיה. רשימת פרסומיו של ברנאר ונדרמרש בספרייה הלאומית של צרפת
יהושע אייבשיץ

ישראל יהושע אייבשיץ (24 במרץ 1916, י"ט באדר ה'תרע"ו - 9 באפריל 2019, ד' בניסן ה'תשע"ט) היה ניצול השואה, סופר, עורך וחוקר שואה ישראלי. חיבר וערך עשרות ספרים בנושא חיי היהודים בתקופת השואה, גבה אלפי עדויות מניצולי שואה והקים בחיפה את המכון ללימודי השואה ע"ש ח. אייבשיץ. נולד ב-1916 בעיר ויילון. אביו הרב חיים אלעזר אייבשיץ היה נכד מצד אמו של הרב חיים אלעזר וקס בעל הנפש חיה ונין של ר' ישראל יהושע טרונק מקוטנא. בצעירותו כאשר היה בגיל תשע בשנת תרפ"ה למד כשנה בפיוטרקוב אצל מלמד פרטי - הרב שמעון הוברבנד. יהושע שימש מעין נושא כליו ואיש סודו של הרב הוברבנד, וביצע עבורו שליחויות שונות, כגון איסוף עיתונים וספרים ממקורות שונים. בנוסף למד גם אצל הרב שלמה קניג שהיה חסיד פיסצנה. בפיוטרקוב התגורר כחמש שנים (תרפ"ה-תר"ץ), בדיוק באותן שנים בהן ר' מאיר שפירא כיהן כרבה של העיר. למד אצל המהר"ם שפירא מלובלין עוד לפני שהקים את ישיבת חכמי לובלין. בשנת 1987 הקים בקרית אתא את המכון ללימודי השואה ע"ש ח. אייבשיץ, לזכר אשתו חדווה. התגורר במשך שנים רבות בקריית אתא, ולאחר נישואיו בפעם השנייה התגורר במיאמי שבפלורידה ובדירתו שבבית וגן לסירוגין, ובשנים האחרונות השתקע סופית בדירתו שבירושלים. נפטר ב-9 באפריל 2019. וירושוב: ספר יזכור - יוסף זלקוביץ (מרכז), אברהם קלושינר (עורך ואחראי על החלק ביידיש), יהושע אייבשיץ (עורך ואחראי על החלק העברי), דפוס מופת תש"ל ירושלים הנצחית: ילקוט ביבליוגרפי על ירושלים מראשיתה עד ימינו - הוצאת משרד החינוך והתרבות תש"ל יהדות הדממה: יהדות ברית-המועצות, תולדותיה, סבלותיה ומאבקה על ערכי היהדות וכמיהתה לעליה לארץ ישראל - ילקוט ביבליוגרפי, הוצאת עיריית קריית אתא ומשרד החינוך והתרבות תשל"א ישראל ערב לאחר מלחמת ששת הימים: ילקוט ביבליוגרפי על יחסי ישראל ערב - מתוך ספרים, כתבי עת ועיתונים שהופיעו בתקופה יולי 1967-מרץ 1973, הוצאת עיריית קריית אתא תשל"ג שואה וגבורה: ילקוט ביבליוגרפי - מתוך ספרים, כתבי עת, עיתונים ופרסומים הנמצאים ברשות הספרייה בקרית אתא, הוצאת עירית קריית אתא תשמ"ב שואה וגבורה: קהילות ישראל באירופה: ילקוט ביבליוגרפי - מתוך: ספרים, כתבי-עת, עיתונים ופרסומים שונים הנמצאים ברשותה של הספרייה בקרית אתא, הוצאת עירית קריית אתא תשמ"ג האישה בשואה: אסופה תיעודית על גבורת האישה ועמידתה בימי השואה, שבעה כרכים, הוצאת זכור תשמ"ז בקדושה ובגבורה: פרקי קידוש השם ומסירות נפש, שלושה כרכים, תשל"ו-תשנ"ד בקרובי אקדש: אסופה תיעודית על מעשים של קידוש השם ומסירות נפש בימי החורבן של ימינו, תשס"ה לאורך ימים ושנים: יומן פגישות ואירועים סקירת וסגירת מעגל-זכרונות, מצבת-זיכרון לדורות שלא מומשו, תשס"ט דברים ככתבם - מתוך אוסף מאמרים בנושאי השואה שראו אור בארבעים השנים האחרונות, תשע"א ישראל יהושע אייבשיץ, כערער בערבה: קורות חיים של שריד הכבשנים - אוטוביוגרפיה, הוצאת המכון ללימודי השואה ע"ש ח. אייבשיץ תשנ"ט מדיה וקבצים בנושא יהושע אייבשיץ בוויקישיתוף יהושע אייבשיץ (1916-2019), דף שער בספרייה הלאומית יהושע אייבשיץ, כערער בערבה עמ' 1 יהושע אייבשיץ, כערער בערבה עמ' 2 יהושע אייבשיץ בריאיון עם הרב זאביק הראל ושלום (מתן) שלום, 15.10.2018 יהושע אייבשיץ בריאיון עם הרב זאביק הראל ושלום (מתן) שלום, 15.10.2018; יהושע אייבשיץ הרחיב על ר' שמעון הוברבנד וקשריו עמו בספרו: 'לאורך ימים ושנים', עמ' 70-77, תשס"ט יהושע אייבשיץ בריאיון עם הרב זאביק הראל ושלום (מתן) שלום, 15.10.2018
לוטרה חסרת-טופר קונגולזית

לוטרה חסרת-טופר קונגולזית (שם מדעי: Aonyx congicus) היא מין של לוטרה גדולה החיה באזור אגן הקונגו באפריקה שמדרום לסהרה. בעבר נחשבה לתת-מין של לוטרה חסרת-טופר אפריקאית ובהרבה מיונים היא עדין מופיעה כך. לוטרה זו דומה לקרובתה האפריקאית וקשה להבדיל ביניהן. היא חומה עם גרון בצבע קרם וכפות רגליים ורדרדות עם קרומי שחייה. הראש מוארך כדי ליצור זרימה ויש לה שפמים העוזרים לחוש את המים. האוזניים קטנות והזנב רחב ומשוטח ועוזר ללוטרה לפנות במהירות במים. אורכה 600-1,000 ס"מ ומשקלה 14-34 ק"ג. הלוטרה נפוצה סביב אגן הקונגו בקמרון, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, הרפובליקה של קונגו, גאבון ומדינות נוספות באזור. תפוצתה באגמים ונהרות טרופיים וכן סביב ביצות טרופיות, יערות טרופיים ויערות הרריים. הלוטרה היא טורפת שבניגוד למצופה מעדיפה טרף יבשתי על דגים. היא ניזונה מחולייתנים יבשתיים כמו צפרדעים, זוחלים, עכברים ועופות וכן מביצים. מדיה וקבצים בנושא לוטרה חסרת-טופר קונגולזית בוויקישיתוף לוטרה חסרת-טופר קונגולזית, באתר ITIS (באנגלית) לוטרה חסרת-טופר קונגולזית, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) לוטרה חסרת-טופר קונגולזית, באתר GBIF (באנגלית) לוטרה חסרת-טופר קונגולזית באתר הרשימה האדומה של IUCN
ססיליה

האם התכוונתם ל... ססיליה הקדושה – בנצרות, הקדושה המגנה של המוזיקאים ססיליה (זמרת) – זמרת ומשוררת ספרדייה צציליה, דוכסית מקלנבורג-שוורין – בתו של פרידריך פרנץ השלישי, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין ואשתו של וילהלם, נסיך הכתר של גרמניה צציליה, נסיכת באדן – בתו של לאופולד, הדוכס הגדול של באדן ואשתו של מיכאיל ניקולאייביץ', הנסיך הגדול של רוסיה Cecilia - שיר של סיימון וגרפונקל מאלבומם Bridge over Troubled Water ססיליה - רומן של פרנסס ברני משנת 1782 אישים ששמם הפרטי הוא ססיליה אישים ששמם הפרטי הוא צ'צ'יליה ססיל
זרוע היבשה של משמרות המהפכה האסלאמית

זרוע היבשה של משמרות המהפכה האסלאמית (בפרסית: نیروی زمینی سپاه پاسداران انقلاب اسلامی با نام مستعار نزسا) הוא זרוע היבשה של ארגון משמרות המהפכה האסלאמית באיראן. הוא פועל במקביל לחיל היבשה של צבא איראן. בזרוע היבשה משרתים כ-100,000 חיילים. בנוסף לתפקידו הצבאי הקונבנציונלי הוא עוסק בהתמודדות מול הפרות סדר בתוך המדינה. מאז מלחמת איראן–עיראק תפקידו המרכזי הוא ביטחון פנים והוא חסר בטנקים ובציוד כבד בהשוואה לכוחות צבא איראן. זרוע היבשה של משמרות המהפכה האסלאמית נוסד באופן רשמי ב-5 במאי 1979; מספר חודשים לאחר הקמת ארגון משמרות המהפכה. הרעיון הוצע על ידי מוחמד מונתאצרי. בתחילת הדרך הכוח היה פעל כמיליציה, הורכב מקבוצות קטנות בעלות יכולות שונות הפועלים במקומות שונים. במרץ 1979 הוקמה מפקדה ארצית. הוא הורכב מכוחות המוג'אהדין של ארגון המהפכה האסלאמית ופעל נגד ארגון הטרור מוג'אהדין ח'לק, מפלגת תודאה וארגון הטרור פאדי. ייעודו המרכזי של זרוע היבשה הוא לעסוק בביטחון פנים ולייצא את המהפכה האיראנית. בשנים הראשונות לאחר הקמתו היה בנוסף אחראי על הגנה ומודיעין בתוך המדינה ומחוץ לה. ב-1979 מנה כ-10,000 חיילים. ב-1980 מנה כ-25,000 חיילים וב-1981 מנה כ-50,000 חיילים. ב-1986 גדל לכ-350,000 חיילים וחולק ליחידות "באטליון". ב-2006 מחמד קאזאמי, תוך שהוא מכהן כראש זרוע היבשה, נהרג יחד עם 12 קצינים בכירים נוספים במטוס פלקון צבאי שהתרסק בצפון איראן מבלי שהיו ניצולים. בשנת 2009 הבסיג', ארגון מתנדבים צבאי למחצה, המשמש כעתודה ומונה כ-10 מיליון אזרחים, יחד עם זרוע היבשה של משמרות המהפכה דכאו בכוח ובאלימות הפגנות לאחר הבחירות לנשיאות איראן, והחלו במעצרים של בכירים באופוזיציה. בהמשך הבסיג' הוכפף לזרוע היבשה והחל פועל תחת "בריגדת אימאם חוסיין" ו"בריגדת אימאם עלי" העוסקים באיומי פנים. באוקטובר אותה שנה נהרג סגן מפקד הזרוע, יחד עם 20 בכירים נוספים, כשמחבל מתאבד פוצץ עצמו סמוך לרכב בו נסעו במחוז סיסטאן-בלוצ'יסטן בדרום-מזרח איראן. בשנים 2005–2013 הגביר משמרות המהפכה האסלאמית את ההשפעה שלו במזרח התיכון במדינות כמו לבנון, עיראק וונצואלה. ב-2015 פעלו כוחות הארגון במלחמת האזרחים בסוריה. חיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית מדיה וקבצים בנושא זרוע היבשה של משמרות המהפכה האסלאמית בוויקישיתוף The Gulf Military Balance The Conventional and Asymmetric Dimensions, עמוד 131–133, 2014 "Guardians of the Islamic Revolution Ideology, Politics, and the Develo pment of Military Power in Iran (1979–2009)", עמודים: 48,51–53,54–55,59,60–61,66,68–69,73–74,75,85–86,100,108,130,157,135–136,132,173–174, עדכני לתאריך 19 ביוני 2017 תחקיר: הטיסות החשאיות של מפקד משמרות המהפכה, מאקו, אוגוסט 2015 הארץ , שירות "", המהומות באיראן | דיווח: התחדשו העימותים מול הפרלמנט בטהראן, באתר הארץ, 24 ביוני 2009 Iran Primer: The Basij Resistance Force, אוקטובר 2010 Captive Society: The Basij Militia and Social Control in Iran. ,Washington D.C.: Columbia University Press. pp. 17–19, 27–28, 31. בכירים במשמרות המהפכה של איראן נהרגו בפיגוע, nrg, אוקטובר 2009 "Iran's Evolving Way of War", מרץ 2016 מוחמד ראזה זאהידי, אינטל טיימס, 2014 "נהרג בכיר במשמרות המהפכה האיראניות", וואלה!, 9 בינואר 2006 "13 באוגוסט - 27 באוגוסט", "מבט לאיראן", המרכז למורשת המודיעין
ויקיפדיה האזרית

ויקיפדיה האזרית (באזרית: Azərbaycanca Vikipediya) היא ויקיפדיה בשפה האזרית (בממשק העריכה ובעמוד הראשי היו כתוביות באזרית דרומית), היא הושקה בינואר 2002. נכון ל-17 בנובמבר 2017, יש בה 128,456 ערכים (מקום 52 בגודלה), 140,589 משתמשים רשומים (שמתוכם 696 משתמשים פעילים),15 מפעילי מערכת ו-19,492 קבצים. בשנתיים הראשונות מהיווצרותה היא הגיעה ל-3000 ערכים. עד שנת 2015, בשונה מרוב הויקיפדיות, הכותבים ויקיפדיה האזרית נעזרו בשני אלפביתים: אלפבית לטיני ואלפבית ערבי. זה מכיוון שאזרים החיים באזרבייג'ן משתמשים באלפבית הלטיני ולעומתם אזרים הגרים באיראן משתמשים באלפבית הערבי. בוויקיפדיה האזרית מעל 50 פורטלים נכון לנובמבר 2017, מתוכם 27 פורטלים על מדינות. ויקיפדיה זו גודלת כל הזמן במספר הערכים, אך בשלב כלשהו ב-2015 מספר הערכים החל לרדת, בעקבות מחיקתם של ערכים באלפבית ערבי, עד שירד חזרה לפחות מ-100,000. קיימת גם ויקיפדיה בשפה אזרית דרומית ובה 48,816 (נכון לנובמבר 2017). 2 ביוני 2002 - נוצר המדור הראשון בוויקיפדיה האזרית. 9 במרץ 2007 - 5000 ערכים. 22 ביולי 2007 - 10,000 ערכים. 29 ביולי 2011 - 75,000 ערכים (5,819 מהם באלפבית ערבי). הערך ה-75,000 הוא באלפבית ערבי (صفی‌خانلو). 7 באוגוסט 2011 - נכתב הערך ה-80,000 בוויקיפדיה האזרית, והערך ה-10,000 בוויקיפדיה הזו שהוא באזרית דרומית. 17 בספטמבר 2012 - 90,000 ערכים. 10 במרץ 2014 - נערך פורום הויקיפדים האזרים הלאומי הראשון בבירת אזרבייג'ן, באקו, במטרה לדון על המשך הפיתוח של ויקיפדיה האזרית. 25 במרץ 2014 - 100,000 ערכים. 11 במרץ 2015 - 99,999 ערכים. 12 במרץ 2015 - 100,000 ערכים. 31 במרץ 2015 - 98,384 ערכים. 1 באפריל 2015 - 97,949 ערכים. 14 באפריל 2015 - 95,873 ערכים (מחיקה סופית של כל הערכים באלפבית הערבי). 22 ביולי 2015 - הושקה ויקיפדיה חדשה באזרית דרומית, הנכתבת באלפבית ערבי. 29 באוקטובר 2015 - 100,000 ערכים. בשנת 2010, פורסמו ספרים של ויקיפדיה האזרית על ידי הפרופסור ראסים אליגולייב והמדענית הבכירה אירדה אלאקברובה. הספר נערך על ידי אלווסט אלייב. הלוגו הרשמי הלוגו הרשמי באזרית דרומית יום הולדת 10 לוויקיפדיה 50,000 ערכים 10,000 ערכים באלפבית ערבי (לא רשמי) 100,000 ערכים (25 במרץ 2014) אתר האינטרנט הרשמי של ויקיפדיה האזרית (באזרית) ויקיפדיה האזרית, ברשת החברתית פייסבוק ויקיפדיה האזרית, ברשת החברתית אקס (טוויטר) ויקיפדיה האזרית, ברשת החברתית אינסטגרם ויקיפדיה האזרית, סרטונים בערוץ היוטיוב ויקיפדיה האזרית בגרסתה לנייד ויקיפדיה באזרית דרומית דף הבית הראשון, באתר ויקיפדיה האזרית, ‏2 ביוני 2002 Wikipedia – İndi də Azərbaycanca – Code.az, code.az (באנגלית) Wikimedia News/2007 - Meta, meta.wikimedia.org (באנגלית) Wikimedia News/2012 - Meta, meta.wikimedia.org (באנגלית) 1news. "В Баку был проведен Первый национальный форум википедистов". נבדק ב-2017-11-17. В Баку выпустили книгу «Википедия. Виртуальная энциклопедия», www.encyclopedia.ru גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
איסור הטיית משפט

איסור הטיית משפט הוא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, האוסרת לעשות עָוֶל במשפט, כלומר להביא במזיד לידי תוצאה שגויה בדין. בכלל האיסור גם מוטל על הדיין השופט בדין להתעלם מנתונים חיצוניים, שלא שייכים לגוף המקרה הנדון בפניו, כמו למשל מעמדם החברתי של בעלי הדין.. "לֹא תַעֲשׂוּ עָוֶל בַּמִּשְׁפָּט לֹא תִשָּׂא פְנֵי דָל וְלֹא תֶהְדַּר פְּנֵי גָדוֹל בְּצֶדֶק תִּשְׁפֹּט עֲמִיתֶךָ" — ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק ט"ו "לֹא תַטֶּה מִשְׁפָּט לֹא תַכִּיר פָּנִים וְלֹא תִקַּח שֹׁחַד כִּי הַשֹּׁחַד יְעַוֵּר עֵינֵי חֲכָמִים וִיסַלֵּף דִּבְרֵי צַדִּיקִם" — ספר דברים, פרק ט"ז, פסוק י"ט "כל המטה משפט אחד מישראל עובר בלאו אחד שנאמר לא תעשו עול במשפט ואם היה גר עובר בשני לאוין שנאמר לא תטה משפט גר ואם היה יתום עובר בשלשה לאוין שנאמר משפט גר יתום" — משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות סנהדרין והעונשין המסורין להם, פרק כ', הלכה י"ב "לֹא תַטֶּה מִשְׁפַּט גֵּר יָתוֹם וְלֹא תַחֲבֹל בֶּגֶד אַלְמָנָה" — ספר דברים, פרק כ"ד, פסוק י"ז רש"י הסביר, "לא תטה משפט גר יתום - ועל העשיר כבר הוזהר (דברים טז יט) לא תטה משפט, ושנה בעני לעבור עליו בשני לאוין, לפי שנקל להטות משפט עני יותר משל עשיר, לכך הזהיר ושנה עליו". (בעניין הלאוין עיין עוד בספרי מניין המצוות המצוינים לעיל). רבי יצחק קארו מציג חמש אזהרות לעיוות הדין: "שמוע בין אחיכם ושפטתם צדק, לפי שהדיין יעוֵת הדין לאחת מהחמש סיבות. האחד, לפי ששמע לאחד מבעלי דינין קודם שיבא בעל דין חבירו והטעים טענותיו לב"ד לזה אמר שמוע בין אחיכם. השני, לפי שאוהב לאחד מהם לזה אמר לא תכירו פנים במשפט. השלישי, לפי שאחד מהם גדול זקן ונשוא פנים, לזה אמר כקטן כגדול תשמעון. הרביעי, לפי שאחד מהם רשע ואלם, לזה אמר לא תגורו מפני איש. החמישי, לחסרון ידיעה בדין ההוא, והדבר אשר יקשה מכם תקריבון אלי ושמעתיו." — תולדות יצחק, דברים, פרק א', פסוק ט"ז ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק ט"ו משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות סנהדרין והעונשין המסורין להם, פרק כ', הלכה י"ב תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ה. רבי יצחק קארו, תולדות יצחק, דברים, א', ט"ז הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
גביע הפדרציה 2017

גביע הפדרציה 2017 הייתה התחרות ה-55 לנבחרות טניס נשים. היא אורגנה על ידי פדרציית הטניס הבינלאומית. תחרויות אזוריות החלו בפברואר 2017 ומשחק הגמר הסתיים ב-12 בנובמבר 2017. נבחרת ארצות הברית ניצחה במשחק הגמר את נבחרת בלארוס וזכתה בגביע בפעם ה-18 בתולדות הנבחרת. מתכונת התחרות הייתה זהה למתכונת של העונה הקודמת. כל המפגשים כללו 5 משחקים. בית עולמי א' כלל 8 קבוצות ועוד 8 קבוצות היו בבית עולמי ב'. יתר הקבוצות התחרו בבתים אזוריים (בית אמריקה, בית אסיה/אוקיאניה ובית אירופה/אפריקה). לקראת סיום העונה 4 קבוצות מהבית העולמי א' נפגשו עם 4 קבוצות מבית עולמי ב' על הזכות להתמודד בבית עולמי א' בעונת 2018. בעקבות המשחקים בין 4 נבחרות שהפסידו בשלב הראשון של הבית העולמי א' לבין הקבוצות שניצחו בבית עולמי ב': הולנד, גרמניה וצרפת נותרו בבית עולמי א' בלגיה עלתה לבית העולמי א' ספרד ירדה לבית העולמי ב' רוסיה, אוקראינה וסלובקיה המשיכו לשחק בבית העולמי ב' בנבחרת ישראל השתתפו דניז חזניוק, שלי קרוליצקי ויוליה גלושקו. הנבחרת החלה את השתתפותה בבית ג' של אזור אירופה/אפריקה א'. כל המשחקים של אזור אירופה/אפריקה א' נערכו בטאלין. הנבחרת סיימה את הבית במקום האחרון. במשחק פלייאוף היא נפגשה עם גאורגיה והפסידה 3:0. כתוצאה מכך ירדה הנבחרת לאזור אירופה/אפריקה ב'. מדיה וקבצים בנושא גביע הפדרציה 2017 בוויקישיתוף נתוני משחק הגמר
נבחרת גביע הפדרציה של פולין

נבחרת גביע הפדרציה של פולין היא נבחרת הטניס של פולין המשחקת בגביע הפדרציה העולמי ומורכבת משחקניות הטניס הבכירות שלה. הנבחרת משחקת בגביע הפדרציה החל משנת 1966. היא הגיע לרבע הגמר בשנת 1992. נכון לשנת 2022 שיחקה פולין מאז תחילת השתתפותה בגביע הפדרציה 130 משחקים בינלאומיים, בהם ניצחה 70 מפגשים. הדירוג הנוכחי של נבחרת פולין בדירוג נבחרות הנשים של גביע הפדרציה, הוא המקום ה-9 בעולם, נכון ל-15 באפריל 2024, עלייה של 8 מקומות לעומת דירוג קודם. 1966 : סיבוב 1 1967 : סיבוב 2 1968 : סיבוב 2 1969 : סיבוב 2 1970 : סיבוב 1 1971 : - 1972 : - 1973 : סיבוב 1 1974 : סיבוב 2 1975 : - 1976 : - 1977 : - 1978 : - 1979 : - 1980 : סיבוב 1 1981 : - 1982 : - 1983 : - 1984 : - 1985 : - 1986 : סיבוב 1 1987 : סיבוב 1 1988 : סיבוב 1 1989 : סיבוב 1 1990 : סיבוב 1 1991 : סיבוב 2 1992 : רבע גמר 1993 : סיבוב 1 1994 : סיבוב 1 1995 : בית עולמי ב' 1996 : אזור אירופה 1997 : אזור אירופה 1998 : אזור אירופה 1999 : אזור אירופה 2000 : אזור אירופה 2001 : אזור אירופה 2002 : אזור אירופה 2003 : אזור אירופה 2004 : אזור אירופה 2005 : אזור אירופה 2006 : אזור אירופה 2007 : אזור אירופה 2008 : אזור אירופה 2009 : אזור אירופה 2010 : בית עולמי ב' 2011 : אזור אירופה 2012 : אזור אירופה 2013 : אזור אירופה 2014 : בית עולמי ב' 2015 : בית עולמי א' 2016 : בית עולמי ב' 2017 : אזור אירופה 2018 : אזור אירופה 2019 : אזור אירופה 2020-21 : פלייאוף עלייה למשחקי הגמר 2022 : משחקי הגמר מדיה וקבצים בנושא נבחרת גביע הפדרציה של פולין בוויקישיתוף נבחרת טניס הנשים של פולין - דף הנבחרת מאתר גביע הפדרציה דירוג נבחרות הנשים של גביע הפדרציה באתר הפדרציה הבינלאומית לטניס ערך זה הוא קצרמר בנושא טניס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אנקת גבהים (סרט, 1920)

אנקת גבהים (באנגלית: Wuthering Heights) הוא סרט אילם בריטי משנת 1920 שביים איי וי ברמבל. בסרט מככבים מילטון רוזמר, ווריק וורד וקולט ברטל. זהו העיבוד הקולנועי הראשון של הרומן אנקת גבהים מאת אמילי ברונטה. לא ידוע אם שרד עותק של הסרט, הוא נחשב לאבוד. מילטון רוזנר – הית'קליף קולט ברטל – קתרין הרטון ווריק וורד – הינדלי ארנשו אן טרוור – קאתי ג'ון ל אנדרסון – אדגר לינטון ססיל מורטון יורק – ארנשו סיריל ריימונד – הרטון דורה דה וינטון – גברת לינטון איילין באגוט – פרנסס ארנשו גברת טמפלטון – נלי דין ג'ורג טראיל – ג'וזף אלפרד בנט – הכומר שילדס אלברט ברנטפורד – הית'קליף הילד לואיס ברבר – הרטון הילד "אנקת גבהים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "אנקת גבהים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) Wuthering Heights in the British Film Institute's "Explore film..." database Progressive Silent Film List: Wuthering Heights at silentera.com
רוברט רוי מקגרגור

רוברט רוי מקגרגור (Robert Roy MacGregor) המכונה גם רוב רוי (1 בפברואר 1671 - 28 בדצמבר 1734) הוא גיבור לאומי סקוטי. נקרא גם "רוברט האדום" על שם שערו האדמוני. הוא נולד בעיירה גלנגייל בהיילנדס וב-1693 נישא למרי מקגרגור (1671–1745). כמו רוב אנשי השבטים הסקוטים הצטרף ביחד עם אביו למרד היעקוביטים כתמיכה בג'יימס השני, מלך אנגליה, הקתולי. המרד דוכא ורוב רוי עבר עם אנשי שבטו לכפר בלקהוידר (Balquhidder) שם עסק ביחד עם אנשיו בגביית דמי חסות מבעלי ממון תמורת שמירה על בקרם מפני גנבה. לאחר שלווה כסף ממרקיז מונטרוז והפסיד אותו הוכרז כעבריין נמלט והחל במלחמה עקובה מדם נגד המרקיז שבה כונה על ידי האצולה כ"בנדיט" ועל ידי אנשיו כרובין הוד, עד שנאלץ להיכנע ב-1722. הוא נכלא בבית כלא אך קיבל חנינה ב-1727 ושוחרר. הוא חזר לבלקהוידר ושם מת ונקבר ב-28 בדצמבר 1734. ויליאם וורדסוורת' כתב ב-1803 את הפואמה Rob Roy's Grave בה השווה את רוב רוי לרובין הוד. וולטר סקוט כתב את הרומן ההיסטורי רוב רוי ב-1817. הקטור ברליוז כתב את הפתיחה התזמורתית רוב רוי (1831). רוב רוי קוקטייל - מורכב מוויסקי וורמוט, רוב רוי מקגרגור היה נקרא גם "מקגרגור האדום" כינוי המזכיר את מרכיבי הקוקטייל: ויסקי סקוטי וורמוט אדום. על רוב רוי נעשה סרט אילם ב-1922, סרט ב-1953 בשם "רוב רוי, הנווד מההיילנד", עם ריצ'רד טוד וגליניס ג'ונס והסרט רוב רוי מ-1995 עם ליאם ניסן וג'סיקה לאנג בתפקידים הראשיים. מגלה הארצות והחותר הסקוטי, ג'ון מקגרגור, קרא לסירות הקיאק שבנה בשם רוב רוי. אתר השיט בסירות הקאנו בנהר הירדן נקרא "רוב רוי". על שמו עיירות בארצות הברית ואוסטרליה, אחד מאיי שלמה ועוד. בסקוטלנד סומן ב-2002 "שביל רוב רוי" באורך 148 ק"מ העובר במקומות בהם עבר רוב רוי. פסליו נמצאים במקומות רבים בסקוטלנד. מדיה וקבצים בנושא רוברט רוי מקגרגור בוויקישיתוף רוברט רוי מקגרגור, באתר "Find a Grave" (באנגלית) רוברט רוי מקגרגור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)