laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
דודג' דקוטה

דודג' דקוטה (באנגלית: Dodge Dakota הם סדרות טנדרים אשר יוצרו על ידי חטיבת דודג' בין השנים 2011–1986 (שנת מודל 1987). בין השנים 1998 - 1986 חטיבת דודג' הייתה בבעלות קונצרן המכוניות האמריקאי קרייזלר. בין השנים 2007 - 1998 דודג' הייתה בבעלות "דיימלר-קרייזלר". בין השנים 2007–2011 הייתה דודג' בבעלות דיימלר AG דור ראשון - יוצר בין השנים 1996-1986 דור שני - יוצר בין השנים 1996–2004, 2001-1998 (ברזיל) דור שלישי - יוצר בין השנים 2011-2004 מנוע קדמי מנועי בנזין סוגי הנעה : הנעה אחורית 4x2, הנעה כפולה 4x4 תצורות : קבינה קונבנציונלית - 2 דלתות (דור ראשון, דור שני), קבינה כפולה - 2 דלתות (דור ראשון, דור שלישי), קבינה כפולה - 4 דלתות (דור שני, דור שלישי), קבינה כפולה כולל ארגז מטען סגור (דור שני, דור שלישי) מספר נוסעים : 5-2 בשנים 1997 ו-2000 "דודג' דקוטה" עלתה לשלב הגמר בתחרות מכונית השנה בצפון אמריקה בדרוג "משאית השנה" בקטגוריית משאיות "דודג' דקוטה", שנת 1987 "דודג' דקוטה", דור ראשון "דודג' דקוטה", דור ראשון "דודג' דקוטה", דור ראשון, שנת 1989 "דודג' דקוטה", דור שני שנת 2001 "דודג' דקוטה", דור שני שנת 2001 "דודג' דקוטה", דור שני "דודג' דקוטה", דור שני "דודג' דקוטה", דור שני "דודג' דקוטה", דור שלישי "דודג' דקוטה", דור שלישי, שנת 2009 "דודג' דקוטה", דור שלישי "דודג' דקוטה", דור שלישי (טנדר של נציבות ההון הלאומית הקנדית(אנ') למנהלי השימור שלה) דודג' קרייזלר מדיה וקבצים בנושא דודג' דקוטה בוויקישיתוף "דודג' דקוטה" 1996-1987 allpar.com/trucks/dakota-1987 "דודג' דקוטה", שנת 1992 cardomain.com/ride/505243/1992-dodge-dakota "דודג' דקוטה" שנת 1999 .autoblog.com/buy/1999-Dodge-Dakota "דודג' דקוטה", שנת 2005 motortrend.com/cars/dodge/dakota/2005 "דודג' דקוטה" thecarconnection.com/cars/dodge_dakota
יחסי פולין – קוריאה הדרומית

יחסי פולין–קוריאה הדרומית הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת פולין ובין הרפובליקה של קוריאה. שתי המדינות קיימו קשרים רשמיים כבר במאה העשרים, כאשר נשלטו על ידי האימפריה הרוסית והאימפריה היפנית בהתאמה, בגלל רגשות זהים מדיכוי דומה. לכן תנועת 1 במרץ, שקמה במטרה להקים את קוריאה העצמאית, עודדה את הפולנים לשאוף לעצמאות בארצם. עם זאת, היחסים בין המדינות לא נשמרו לאחר מלחמת העולם השנייה, עקב שיוכן לגושים מנוגדים במשך המלחמה הקרה. פולין תמכה בקוריאה הצפונית אויבת קוריאה הדרומית, וכמעט שלא התקיימו יחסים בין המדינות לאורך המלחמה. בשנות התשעים, לאחר סיום המלחמה, שבו המדינות לקיים יחסים ביניהן. פולין הייתה המדינה השנייה אחרי הונגריה לחדש את קשריה עם קוריאה הדרומית. לצורך עזרה בשיקום המדינה, העבירה קוריאה הדרומית לפולין מענק סיוע בסכום של 450 מיליון דולר. בשנת 2018 הביע נשיא פולין, אנדז'יי דודה, את רצונו לתמוך ביוזמה לאיחוד שתי הקוריאות, בהנהגת האו"ם. קוריאה הדרומית מיוצגת בפולין על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בוורשה, בירת פולין. פולן מיוצגת בקוריאה הדרומית על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בסיאול, בירת קוריאה הדרומית. מבנה שגרירות פולין בסיאול מבנה שגרירות קוריאה הדרומית בוורשה מדיה וקבצים בנושא יחסי פולין – קוריאה הדרומית בוויקישיתוף Lee Trepanier, The Poland of Asia: Korea and the March 1st Movement, VoegelinView, ‏2019-03-01 (באנגלית) Telewizja Polska S.A, Local media: Polish soldiers to support UN initiative in Korea, polandin.com (באנגלית)
רובוטים (סרט, 1988)

רובוטים (באנגלית: Robots) הוא סרט אינטראקטיבי אמריקאי משנת 1988, בבימויו של דאג סמית וקים טקאל. התסריט, מאת פיטר אולטקה, מבוסס על סדרת הרובוטים של אייזק אסימוב. בסרט כיכבו סטיבן רו בתפקיד אלייג'ה ביילי, ברנט בארט בתפקיד ר' דאניל אוליבאו, וג'ון הנרי קוקס בתפקיד האן פסטולפה. לאלייג'ה ביילי ניתנת משימה על ידי מפכ"ל המשטרה יוליוס אנדרבי להוביל רובוט חלל, כבקשתו של ד"ר האן פסטולפה, הרובוטיסט המוביל של הגלקסיה. ביי פוגש את ר' דאניל אוליבאו בספייסרטאון, שם הם מגלים שהאן פסטולפה הופך לקורבן של ניסיון רצח כושל, חייו ניצלו בזכות עוזרו הרובוטי ר' גיסקארד. קלדן אמדירו, כביכול זועם מההתקפה על פסטולפה, מאשים את כדור הארץ. תוך שימוש במהומות נגד החללאים ורובוטים כתירוץ, אמדירו מוציא לאנדרבי אולטימטום: למצוא את התוקף בתוך 24 שעות או שרובוטי החלל ייכנסו לעיר כדי להרגיע את המהומות. לאורך כל הסרטון, פונה אלייג'ה ביילי למרכז הנתונים (הצופים) שם הוא "מגיש" ראיות בצורה של כרטיס רמז. הצופים מתבקשים לצייר את אחד הקלפים כשצד אחד פונה כלפי מעלה תוך שימת לב לכל מה שקורה בסיפור. לאורך הדרך הוא מראיין את סופיה קווינטאנה - הרובוטית המובילה של כדור הארץ, שנרדפה מחיזוריו של פסטולפה עצמו, בתו המנוכרת של האן, וסיליה פסטולפה, הנושאת טינה כלפי האן בגנבת קרדיט על עבודותיה, והיא חשה סלידה גלויה מאנשי כדור הארץ ולבסוף אמדירו, יריבו הפוליטי של פסטולפה, הידוע בהשקפותיו נגד כדור הארץ. דאניל מתנגד שכן החללאים אין שום פשע כאשר וסיליה היא בתו של האן, אך ביילי טוען שהחללאים הפכו לא יציבים בשל הלחץ להיות על כדור הארץ. לאחר מכן מוסיף דאניל לרשימת החשודים את יוליוס אנדרבי, שהיה מומחה לימי הביניים ובלחץ לשלוט על המהומות, היה לו גם מניע ברור. אלייג'ה מסכים, אך מוסיף גם את בורגרף, ג'יין וסמי, שדאניל מתנגד לו בשל חוק הרובוטיקה הראשון: "לא יפגע רובוט לרעה בבן אדם, ולא יניח, במחדל, שאדם ייפגע." עם הגיעו לספייסרטאון, ביילי מגלה שהאן פסטולפה שבמעבדה הוא למעשה רובוט הומנואידי שנשלח על ידי האן האמיתי (שעדיין נמצא באורורה) לקראת המאבקים הפוליטיים המתמשכים שלו עם אמדירו ו-וסיליה ומתוך חשש מוצדק לחייו. בשעה האחת עשרה של האולטימטום של אמדירו, דאניל מגיע עם הקטע האחרון של הראיות. ביי מקבלם ולוחץ את ידו של דאניל ומסיים את עוינותו כלפי הרובוט ההומנואיד. הסרטון מסתיים במצוק, כאשר ביילי מאלץ את הצופים להשתמש ברמזים שאספו מהקלפים ובסרטון כדי לזהות את החשוד, להבהיר את המניע שלהם ולתאר את ההזדמנות שהייתה להם לבצע את הפשע. שדר החדשות - ולרי פטיפורד יוליוס אנדרבי - לארי בלוק אלייג'ה "לייג" ביילי - סטיבן רו ר' סמי - ריצ'רד לוין ר' דאניל אוליבאו - ברנט בארט האן פסטולפה - ג'ון הנרי קוקס ר' גיסקרד / ר' בורגאף - אריק טול קלדן אמדירו - ג'ורג' מריט סופיה קווינטנה - דארי לורנס ר' ג'יין - דברה ג'ו רופ וסיליה פסטולפה - אלני קלקוס "רובוטים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "רובוטים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
סיפור בלשי (סרט)

סיפור בלשי (באנגלית: Detective Story) הוא סרט אפל אמריקאי משנת 1951 בהפקתו ובבימויו של ויליאם ויילר, עם קירק דאגלאס ואלינור פארקר בתפקידים הראשיים. התסריט מבוסס על מחזה בשם זה מאת סידני קינגסלי (אנ') שהועלה בברודוויי ב-1949. העלילה מתרחשת במשך 24 שעות בתחנת משטרה בניו יורק שמטפלת בעבריינים שונים כמו מועל, שני פורצים וגנבת מחנות. במרכז העלילה בלש המטפל באגרסיביות ברופא המבצע הפלות ולא יודע שבביתו מחכה לו בעיה קשה. ג'ים מקלאוד (קירק דאגלס) הוא בלש במשטרת ניו יורק בתחנה במתחם 21 ביחד עם הבלש לו ברודי (ויליאם בנדיקס). הוא נשוי באהבה למרי (אלינור פארקר) ללא ילדים. מפקד התחנה הוא לוטננט מונגן (הוראס מקמהון). אישה שנתפסה בגנבה מחנות (לי גרנט) מובאת לחקירה. היא בהלם ממצבה ובעיקר מלקיחת טביעת אצבעות שלה כפושעת. שני פורצים - צ'רלי גניני (ג'וזף ויסמן) ולואיס אבוט (מייקל סטרונג) מובאים לחקירה. מקלאוד והבלש לו ברודי (ויליאם בנדיקס) חוקרים אותם באגרסיביות. ארתור קינדרד (קריג היל) מובל לחקירה לאחר שגנב כסף ממעבידו. ידידתו (קאתי אודונל) מגיעה לעודד אותו ומוכנה להחזיר את כסף המעילה וגם המעביד שלו מוכן אך מקלאוד לא מסכים לשחררו. לתחנה מובל ד"ר קרל שניידר (ג'ורג' מקרדי), רופא שמואשם בהפלות לא חוקיות. מקלאוד נוסע איתו לבית חולים שם מאושפזת מטופלת שלו במצב קשה לאחר שביצע בה הפלה. בדרך הם מתבשרים שהמטופלת מתה. מקלאוד מטיח האשמות ושניידר רומז כי גם לו יש נשהו נגדו. בתגובה חובט בו מקלאוד עד עילפון. הם חוזרים לתחנה ומפקד התחנה מצליח לשמוע משניידר את המילים אישה ו"ג'יוקופטי". הוא מניח שזה קשור לאשתו של מקלאוד ומזמן אותה בחשאי לתחנה לחקירה בלי ידיעתו של מקלאוד. הוא מצליח לאתר את אותו גייוקופטי ומתגלה לו שהוא היה מאהבה של מרי מקלאוד לפני נישואיה. היא נכנסה להיריון וד"ר שניידר ביצע בה הפלה. כשמקלאוד מקבל את המידע הזה על אשתו הוא מזועזע. בתחילה הם מנסים להתפייס אבל לאחר שהוא אומר לו שיהיה קשה לו לחיות עם העובדה שאשתו פרוצה, היא עוזבת אותו. מקלאוד נמצא בדיכאון עמוק ובאותו רגע חוטף ג'ניני אקדח מאחד השוטרים ומאיים. מקלאוד מתקרב אליו בכוונה וג'ניני יורה והורג אותו. לי גרנט הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (הופעה ראשונה בקולנוע). היא זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר בפסטיבל קאן. אלינור פארקר הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר. ויליאם ויילר היה מועמד לפרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר. רוברט ויילר ופיליפ יורדן היו מומדים לפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר. קירק דאגלס היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט דרמה. ויליאם ויילר היה מועמד לפרס דקל הזהב. "סיפור בלשי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "סיפור בלשי", באתר נטפליקס "סיפור בלשי", באתר AllMovie (באנגלית) "סיפור בלשי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "סיפור בלשי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) סיפור בלשי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) קדימון לסיפור בלשי, באתר יוטיוב סיפור בלשי, באתר TCM
סומליו"ן

סומליו"ן הייתה יוזמה להקמת איגוד מקצועי של סופרי הילדים והנוער בישראל. שמו מורכב מראשי תיבות של "סופרים ומשוררים לילדים ונוער". סומליו"ן הוקם, בין השאר, כדי להגן ולשמור על זכויותיהם של סופרי הילדים והנוער, שהיו שהחשיבו כנופלים וכנחותים מסופרים למבוגרים, המאוגדים בארגונים "אגודת הסופרים", ו"איגוד כללי של סופרים בישראל". מקימי סומליו"ן פעלו לקידום ספרות הילדים והנוער בארץ, ארגנו פעילות ספרותית במערכת החינוך, בבתי ספר, בחוגים לכתיבה לנוער, ובסדנאות. עותק שמור מאתר סומליו"ן נכון לשנת 2006
קץ כלזמן (סרט, 1976)

קץ כלזמן (מות הנצח, בהונגרית: A halhatatlanság halála) הוא מחזה טלוויזיוני מדע בדיוני הונגרי שנעשה בשנת 1976 על בסיס הרומן של אייזק אסימוב על פי תסריט של אנדרס ראינאי שביים אותו. הסרט שודר בערוץ 4 של הטלוויזיה ההונגרית. באמצעות שדה זמן שהתגלה במאה ה-21 בערוץ הזמן, גוף חיצוני "כלזמן" מפקח על התפתחות האנושות. הארגון מתערב בהיסטוריה של האנושות בנקודות מסוימות על מנת להימנע מהתפתחויות שלדעת אנשי הארגון אינן רצויות. כמות האנרגיה העצומה הדרושה לשמירה על שדה הזמן מתקבלת מ"הזמן העליון" כאשר השמש כבר הפכה לסופרנובה. עם זאת, קיימת תקופה סמויה בין המאות ה-70,000 וה-150,000 בעתיד הרחוק שתושבי כדור הארץ החיים בהן אינם מאפשרים לפלוש לזמנם במטרה להגן על עצמם מפני מטיילים בזמן. גיבור העלילה הוא אנדרו הרלן העובד כטכנאי בארגון "כלזמן". הרלן עוסק בשינויי מציאות מזעריים כדי להשפיע על העתיד. תחום העניין העיקרי שלו הוא ההיסטוריה של ימי הביניים הפרימיטיביים לפני המצאת תחום הזמן. זה גורם לו להתחבר לקופר, נוסע בזמן צעיר, שרוצה לנסוע חזרה למאה ה-21 כדי להעביר את הידע המתמטי הדרוש לממציא תחום הזמן. כחלק מעבודתו, נשלח הרלן הנחשב לטכנאי מוכשר, לערוך תצפיות במאה ה-480 לצורך היכרות טובה יותר של אותה תקופה וכדי לפתור את הבעיות שהתעוררו בה. במהלך התערבות מוקדמת יותר במציאות נהרסו כל ההמצאות והטכניקות הקשורות לנסיעות בחלל. ובמאה ה-480 נוצרה חברה המשרתת את עצמה ועסוקה בתענוגות. הרלן פוגש כאן את נויס למבנט תושבת המאה ה-480 ומתאהב בה. כאשר הוא מגלה שנויס צפויה להיעלם בשינוי המציאות הקרוב, הוא משתמש במכונת הזמן באופן שהינו בניגוד לכללים כדי להעביר את אהובתו למאה עתידנית המאה ה-110,345 כדי שלא תיעלם בשינוי הצפוי. עם זאת, בהמשך, תושבי המאות הסמויות יוצרים מחסום זמן והטכנאי מגלה שאינו יכול להגיע לאהובתו ולהחזיר אותה מהמאה העתידנית. "קץ כלזמן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "קץ כלזמן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) קץ כלזמן
חדקרן הוצאה לאור

חדקרן הוצאה לאור היא הוצאה לאור, שהוקמה בשנת 2011 על ידי אסף פרסיה וטליה חלמיש. ההוצאה מפרסמת ספרים מתחום המודעות עצמית, החינוך והאמנות. בין היתר פרסמה כותרים מאת אליזבת הייך, אומרם מיכאל איבנהוב, פטריציו פאולטי, לאמה אולה נידהל, גלן דומן, יצחק נבון, תרסה מאווילה וג'לאל א-דין רומי. עד ליוני 2020 ראו אור במסגרת ההוצאה 28 כותרים חדשים. השם "חדקרן" נבחר בשל הסמלית של החיה המיתית שבכוחה לטהר מקורות מים מזוהמים. קרנו של החד-קרן מאחדת את הניגודים, החייתי והרוחני, ומבטאת את היסוד האחדותי הקיים מעבר לכל הדברים. בתחילת דרכה רכשה חדקרן את ארבעת הכותרים של הוצאה לאור שהקים מנחם מצא, וביניהם הספר "התקדשות" של אליזבת הייך. בשנת 2011 ראה אור הספר "סוד הסודות" מאת עבד אל-קאדר אל-ג'ילאני כחלק מסדרת "נתיבים מיסטיים". סדרת "נתיבים מיסטיים" כוללת תרגום והוצאה לאור של שמונה כתבים מיסטיים מארבע הדתות הגדולות (יהדות, נצרות, אסלאם ובודהיזם). מטרת הסדרה היא לתת לקורא העברי נגישות לשורה של כתבים מיסטיים באופן בלתי אמצעי וללא פרשנות. בשנת 2012 ראה אור הספר "שיר עירום" מאת ללה, בתרגומה של המשוררת הדס גלעד ובעריכתה של המשוררת טל ניצן. הספר הגיע במקור בשם "שירים עירומים" ותוך כדי מלאכת העריכה הוחלט על השם הנוכחי. בשנת 2013 נחתם חוזה עם הוצאת פרוזבטה הצרפתית לפרסום כל ספריו של אומרם מיכאל איבנהוב בעברית. ספרו הראשון של איבנהוב שיצא בעברית במסגרת ההוצאה הוא "עוצמת המחשבה". בשנת 2016 יצא לאור ספר המקור הראשון של ההוצאה: "ורטיגו – כוריאוגרפיה של אנשים וחלומות". את הספר כתב אוריה קדרי, והוא מסכם 25 שנות יצירה של להקת המחול ורטיגו. בשנת 2018 יצא לאור ספר המקור השני במסגרת ההוצאה: יומן מדיטציה מאת יצחק נבון, הנשיא החמישי של ישראל. הספר כולל את היומן שכתב נבון בעת ביקורו בבורמה בשנת 1961, כאשר תרגל מדיטציית ויפאסנה במרכז המדיטציה הבודהיסטי של או-בה קין, מי שהיה גם מורו של ס.נ. גואנקה. היומן נשמר במגירה מיוחדת במשרדו של יצחק נבון ופורסם לאחר מותו בשיתוף עם משפחתו. בשנת 2018 שינתה ההוצאה לאור את שמה ל"חדקרן בית השראה". התקדשות – אליזבת הייך עוצמת המחשבה, היוגה של התזונה – אומרם מיכאל איבנהוב ריקוד האהבה לאלוהים – ג'לאל א-דין רומי הטירה הפנימית – תרסה מאווילה הדיוואן – ג'לאל א-דין רומי יומן מדיטציה – יצחק נבון ורטיגו – כוריאוגרפיה של אנשים וחלומות (סיפורה של להקת המחול ורטיגו) אתר האינטרנט הרשמי של חדקרן הוצאה לאור (בעברית ובאנגלית) ריאיון עם טליה חלמיש בתוכנית עושים סדר חדש של בן כספית, 7 במאי 2014 קציעה עלון, הר הסובלנות של האיסלאם, באתר הארץ, 20 בינואר 2013 גיא שרמן, טייל במזרח וראה את האור: היומן הסודי של יצחק נבון, באתר ynet, 2 בדצמבר 2017
יחסי מקסיקו – סנט קיטס ונוויס

יחסי מקסיקו–סנט קיטס ונוויס הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין מקסיקו לבין פדרציית סנט כריסטופר ונוויס. שתי המדינות חברות בארגון המדינות הקריביות, ארגון מדינות אמריקה והאו"ם. בין מקסיקו לבין סנט קיטס ונוויס מתקיימים יחסים דיפלומטיים. המדינות כוננו לראשונה את היחסים ביניהן ב-31 ביולי 1990. מאז כינון היחסים הדיפלומטיים ביניהן, היחסים בין שתי המדינות התקיימו בעיקר בפורומים רב צדדיים. בשנת 1999 חתמו שתי המדינות על הסכם לשיתוף פעולה מדעי וטכני. בפברואר 2010, ביקר ראש ממשלת סנט קיטס ונוויס, דנזל דאגלס, בקנקון כדי להשתתף בוועידת ההקהילייה הקריבית. בשנת 2013, כטובה אישית לראש ממשלת סנט קיטס ונוויס, מימנה מקסיקו שתי תחנת משטרה במדינה בעלות כוללת של 1.3 מיליון דולר. בשנת 2014, נסע ראש ממשלת סנט קיטס ונוויס, דנזל דאגלס, לביקור במרידה כדי להשתתף בפסגת הקהילייה הקריבית. במאי 2015, מקסיקו פתחה קונסוליית כבוד בבאסטר. ביוני 2017, ערך שר החוץ של סנט קיטס ונוויס, מארק ברנטלי, ביקור במקסיקו כדי להשתתף באספה הכללית של ארגון המדינות האמריקניות (אנ'). דנזל דאגלס, ראש ממשלת סנט קיטס ונוויס (2010, 2014) מארק ברנטלי, שר החוץ של סנט קיטס ונוויס (2017) מקסיקו אינה מיוצגת בסנט קיטס ונוויס בדרג השגרירות, על כן השגרירות בקסטריז אמונה על סנט קיטס ונוויס. בדרג הקונסולי, מקסיקו מיוצגת בסנט קיטס ונוויס באמצעות קונסוליה רשמית בעיר באסטר. גם לסנט קיטס ונוויס אין שגרירות במקסיקו, על כן השגרירות בוושינגטון אמונה על מקסיקו. פרטי ההסכם
הודו ההולנדית

הודו ההולנדית הוא מונח גאוגרפי, המתאר את כלל היישובים ותחנות המסחר שבשליטת חברת הודו המזרחית ההולנדית בתת-היבשת ההודית. בניגוד לישויות פוליטיות אחרות תחת שלטון האימפריה ההולנדית, כגון איי הודו המזרחיים ההולנדיים (אינדונזיה של ימינו) ואיי הודו המערביים ההולנדיים (סורינאם של ימינו והאנטילים ההולנדיים לשעבר), חולקה הודו ההולנדית למחוזות וליחידות מנהליות או פיקוד צבאי שנקראו ציילון ההולנדית, קורומנדל ההולנדית, מאלאבר ההולנדית (באזור קוצ'י של ימינו), בנגל ההולנדית וסוראט ההולנדית, שמעולם לא היוו יחידה פוליטית אחת. הנוכחות ההולנדית בתת-היבשת ההודית נמשכה בין 1605 ל-1825. סוחרים הולנדיים מחברת הודו המזרחית הקימו תחנת מסחר ראשונה בקורומנדל, בעיקר בעיר הנמל של פוליקאט, במטרה לסחור במוצרי טקסטיל בתמורה לתבלינים אותם רכשו באיי הודו המזרחיים. סוראט ובנגל הוקמו ב-1616 וב-1627, בהתאמה. לאחר שכבשו ההולנדים את ציילון מידי הפורטוגלים ב-1656, השתלטו בנוסף גם על המצודות הפורטוגליות לאורך חוף מאלאבר, במטרה להגן על ציילון מפלישה. רק לאחר החתימה על הסכם שלום בהאג ב-1669 פסקו העימותים בין ההולנדים לפורטוגלים על השליטה בתת-היבשת והאחרונים נסוגו ממנה. מלבד טקסטיל, נסחרו בהודו ההולנדית גם אבנים יקרות, אינדיגו ומשי ברחבי חצי האי, מלחת ואופיום בבנגל ופלפל שחור במאלאבר. עבדים הודים יובאו לאיי התבלינים ולמושבת הכף. בקרב קולאצ'ל (Battle of Colachel) שנערך ב-1741 הכניע צבאו של מלך טרבאנקור כוח של חברת הודו המזרחית ההולנדית, והחל תהליך שהביא בסופו של דבר לסיומה של הנוכחות הצבאית ההולנדית במאלאבר. במחצית השנייה של המאה ה-18 החלו ההולנדים לאבד בהדרגה את כוחם והשפעתם. במכתבי קיו ב-1795 ויתרה הולנד על נכסיה בתת-היבשת לטובת בריטניה, במטרה למנוע השתלטות צרפתית עליהן. אף על פי שבנגל וקורומנדל הוחזרו להולנד לאחר החוזה האנגלו-הולנדי של 1814, הן הועברו שוב לבריטניה לאחר החוזה האנגלו-הולנדי של 1824. על פי תנאי החוזה, הועברו כל נכסיה לידי בריטניה עד 1 במרץ 1825, וכתוצאה מכך איבדה הולנד את תחנות המסחר האחרונות שלה בהודו. בתקופה בה הייתה פעילה מסחרית בהודו, הפעילה הולנד מספר מטבעות בקוצ'י, במאסוליפאטם (Masulipatnam), בנאגאפטינאם (Nagapattinam), בפודוצ'רי (במהלך חמש השנים, 1693–1698, בהן כבשה הולנד את המקום מידי צרפת) ופוליקאט. כל המטבעות הוטבעו על בסיס המטבעות המקומיים. Dijk, Wil O. Seventeenth-century Burma and the Dutch East India Company, 1634-1680. NUS Press, 2006. ISBN 9971693046 Koshy, M. O. The Dutch Power in Kerala, 1729-1758. Mittal Publications, 1989. ISBN 8170991366 The Coin Galleries: Dutch India, Coinindia.com India - Shores without End. Tanap.net Coromandel. The VOC site Suratte. The VOC site Bengal. The VOC site Ceylon. The VOC site Malabar. The VOC site Dijk, עמודים 56-58
האוסף (אלבום של אריק איינשטיין)

האוסף הוא אוסף של מארז תקליטורים המאגד שירים בולטים שהקליט הזמר אריק איינשטיין במהלך כל הקריירה שלו. האלבום יצא לאור בשנת 2000. המארז מקיף את כל הקריירה הארוכה של איינשטיין החל משנות ה-60 ועד האלבום האחרון שהוציא לפני יציאת המארז, "מוסקט", המשותף לו ולשלום חנוך. דיסק 1: אוסף זה כולל שירים ישנים שאיינשטיין ביצע בסדרת האלבומים "ארץ ישראל הישנה והטובה" ולביצועים חדשים לשירים ישנים שביצע ב"שירים" ו"קצת לקחת חזרה". דיסק 2: אוסף זה כולל שירים בולטים משנות ה-70 ותחילת הקריירה של איינשטיין, מהאלבומים: "מזל גדי", "פוזי" (תקופת להקת "הצ'רצ'ילים"), "שבלול", "פלסטלינה", "יסמין" ו-"בדשא אצל אביגדור". דיסק 3: אוסף זה כולל שירים בולטים מאמצע שנות ה-70 ועד לשנות ה-80 המוקדמות, עם שינוי השותפים המוזיקליים שלו בתכיפות יתר בשנים אלו ושינוי סגנון. האוסף מתוך האלבומים: "יסמין", "קצת לקחת חזרה", "סע לאט", "האהבה פנים רבות לה", "משירי אברהם חלפי", "חמוש במשקפיים" ו"יושב על הגדר" דיסק 4:אוסף זה כולל שירים בולטים משנות ה-80 (אז הפסיק איינשטיין להופיע בפני קהל). באלבום זה ניכר כי איינשטיין מעורב יותר בכתיבת והלחנת השירים שלו. האסוף מתוך האלבומים: "יושב על הגדר", "שביר" (שנכתב בהשראת תאונת דרכים קשה שאיינשטיין היה מעורב בה), "פסק זמן", "תוצרת הארץ", "אוהב להיות בבית" ו"הייתי פעם ילד". דיסק 5: אוסף זה כולל שירים מהתקופה היותר מאוחרת של איינשטיין בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90, עם שיתופי פעולה חדשים עם אמנים צעירים: אביב גפן ("לבכות לך"), ארקדי דוכין ("יש בי אהבה" ו"בגללך"), ושירים קומיים כמו "ואלה שמות" ו"אמרו לו". השירים באוסף מתוך האלבומים: "אוהב להיות בבית", "יש בי אהבה", "האריה, היונה ותרנגולת כחולה", "לאן פרחו הפרפרים" ו"מוסקט" בו חזר לשתף פעולה עם שלום חנוך, ויצא שנה לפני יציאת המארז. הפקת אלבום: ארנון אורבך עוזרת הפקה: פרידה ארבלי עריכה מוזיקלית: אריק איינשטיין ויואב קוטנר עריכה דיגיטלית ומאסטרינג: אלידע רמון, האולפן של יזהר אשדות עיצוב עטיפה ואותיות: מנחם רגב גרפיקה: אסתדר מדר צילומים באלבום: אלונה איינשטיין, אבי ולדמן, מנחם סקס
מלודיה (חברת תקליטים)

מלודיה (ברוסית: Мелодия) היא חברת תקליטים סובייטית ורוסית, החברה הוותיקה ביותר בתעשיית ההקלטות ברוסיה. החברה הוקמה בשנת 1964 כחברת תקליטים של כל ברית המועצות. שילבה את המפעלים העיקריים של תקליטים ואולפני הקלטות שהיו קיימים באותה תקופה בברית המועצות, והפכה לארגון המדינה לייצור, אחסון והפצה של הקלטות קול. מרגע הקמתה ועד למחצית השנייה של שנות השמונים, מלודיה הייתה הארגון הממלכתי היחיד במדינה לייצור המוני והפצה של פונוגרמות. הקלטות של "מלודיה", שיוצאו ליותר מ-90 מדינות, זכו להכרה עולמית וזכו בפרסים בינלאומיים. מלודיה פרסמה הקלטות ברישיון של חברות זרות. בתחילת שנות התשעים הייתה החברה אחת משש חברות ההקלטות הגדולות בעולם. המוצרים העיקריים של מלודיה בשנות השישים והשמונים היו תקליטים. בתחילת שנות השבעים שלטה בייצור הפונוגרמות על סרט מגנטי (קלטות שמע), ועד תחילת שנות התשעים בתקליטורים. בסך הכל, עד 1991 פורסמו כ־49,000. למלודיה יש את הזכויות על כל ההקלטות הפונוגרפיות שנעשו על ידיה, למעט אלה שלמשרד לא היו זכויות בתחילה. בשנות התשעים, בתהליך של דמונופוליזציה, בוטלו חלק מארגוני המלודיה, חלקם קיבלו עצמאות. מאז 1993 החברה היא מפעל יחידתי ממלכתי. מדיה וקבצים בנושא מלודיה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מלודיה (ברוסית) מלודיה, ברשת החברתית פייסבוק מלודיה, ברשת החברתית אקס (טוויטר) מלודיה, ביישום טלגרם מלודיה, ברשת החברתית אינסטגרם מלודיה, ברשת החברתית VK https://www.medtner.org.uk/melodiya.html
Crash Bandicoot N. Sane Trilogy

Crash Bandicoot N. Sane Trilogy הוא משחק פלטפורמה בסדרת המשחקים קראש בנדיקוט, המהווה חידוש ועיצוב מחדש לשלושת המשחקים הראשונים בכיכובו של הבנדיקוט קראש. המשחק יצא ב-2017 לקונסולת פלייסטיישן 4, ושנה אחר כך, המשחק יצא גם לקונסולות Xbox One, נינטנדו סוויץ' ולמחשב האישי דרך סטים. המשחק הוא אוסף של חידושים לשלושת המשחקים הראשונים בסדרת המשחקים קראש בנדיקוט: Crash Bandicoot, Crash Bandicoot 2: Cortex Strikes Back ו-Crash Bandicoot 3: Warped. כמו בכל משחק הבנדיקוט קראש מטייל בכל מיני שלבים על מנת לעצור את ד"ר נאו קורטקס מלשלוט בעולם. כמו במשחקים המקוריים, קראש משתמש בטכניקות של סיבוב וקפיצה כדי להפיל אויבים, לשבור ארגזים ולאסוף חפצים כגון: פירות וומפה, חיים נוספים ומסכות אקו אקו מגנות. הטרילוגיה מציגה תכונות משחק חדשות כגון, נקודות איחוד, תפריט עצירה ומערכות שמירה, כגון שמירה ידנית או אוטומטית, מבחני זמן, אשר הוצגו במשחק השלישי, ואפשרות לשחק עם אחותו של קראש, קוקו בנדיקוט. המשחק מציג אודיו וקטעי מסך מחודשים, כגון הקלטות חדשות לדיאולוג המשחקים אשר נתנו בידי המדבבים של סדרת המשחקים עצמה. המשחק זכה לביקורות חיוביות (ציון ממוצע של 80 באתר Metacritic). אתר האינטרנט הרשמי של Crash Bandicoot N. Sane Trilogy (באנגלית, בגרמנית, בצרפתית, בהולנדית, באיטלקית, בספרדית, בפורטוגזית ובערבית) Crash Bandicoot N. Sane Trilogy, באתר PCGamingWiki (באנגלית) Crash Bandicoot N. Sane Trilogy, סרטונים בערוץ היוטיוב Crash Bandicoot N. Sane Trilogy, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Oh, Ashley (13 ביוני 2017). "Coco Bandicoot playable in Crash N. Sane trilogy". Polygon. Vox Media. ארכיון מ-13 ביוני 2017. נבדק ב-14 ביוני 2017. {{cite web}}: (עזרה) Tanguay, Dan (3 בדצמבר 2016). "Crash Bandicoot N. Sane Trilogy: First Screens, In-Depth Details". PlayStation.Blog. Sony Interactive Entertainment. ארכיון מ-22 באוקטובר 2018. נבדק ב-5 בדצמבר 2016. {{cite web}}: (עזרה)
ימי התום 2019

ימי התום 2019 הוא סיבוב הופעות של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, אשר נתמך על אלבומה ימי התום, שיצא בשנת 1988 והתקיים ברחבי ישראל. המופע עלה ב-19 בינואר 2019 והסתיים ב-5 בספטמבר 2019 וכלל 4 הופעות. סיבוב ההופעות כלל שירים מהאלבום ימי התום ושירים משאר הקריירה שלה. על המופע נודע ב-5 בנובמבר 2018, שבמקור תוכנן לעלות כמופע חד-פעמי במסגרת פסטיבל "סאונד סיסטם - מנגנים אלבומים" של גולדסטאר. לאור הביקוש שנוצר בעקבות ההופעה הוחלט להעלות הופעות נוספות. סיבוב ההופעות הנוכחי עלה לאחר סיום סיבוב ההופעות "ניסים שקופים". על פי המופע שהתקיים ב-5 בספטמבר 2019: עטוף ברחמים בוא הנסיכה והרוח ימי התום חברה נוצה ברוח שיר הקשת כמו בתמונה שרה ברחובות מחול מטורף בזמן האחרון (עם עידן עמדי) עד שתעזוב (עם עידן עמדי) חלק מהזמן (עם עידן עמדי) שביל הבריחה בגידה אני חיה לי מיום ליום שאנה שאה דומאד מחכה אגדת השמש והירח ילדים זה שמחה ימי התום 2019, ברשת החברתית פייסבוק ריטה בהופעה, באתר הארץ ריטה‏, "הכוכבים היו מסודרים בסדר קוסמי": ריטה חוגגת 30 שנה ל"ימי התום" בטור מיוחד, באתר וואלה, 13 בינואר 2019 איתמר זהר, "ימי התום": גם אחרי 31 שנה, זהו אלבומה הטוב ביותר של ריטה, באתר הארץ, 16 בינואר 2019 ערן סויסה, חפשו אותו בטינדר, באתר ישראל היום, 24 בינואר 2019 ספיישל גלגלייב עם ריטה - הופעה חגיגית לרגל 30 שנה לאלבום ימי התום, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 27:14) מערכת "סגנון מעריב", ‏מירי מסיקה ממליצה על המופע החדש של ריטה, באתר מעריב אונליין, 10 ביוני 2019 ynet, מברי סחרוף ועד זקני צפת: האלבומים הגדולים חוזרים לבמה, באתר ynet, 5 בנובמבר 2018 יובל אראל‏, פסטיבל גולדסטאר סאונדסיסטם 2019 - מנגנים אלבומים, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 5 בנובמבר 2018 בזכותכם מסתבר שזו היתה רק ההתחלה, ברשת החברתית פייסבוק אחרי 30 שנה, באתר ‏מאקו‏, 20 בינואר 2019 שי שיר, ריטה - כמו יין, רק משתבחת עם השנים - טלי ספיר ו, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 20 בינואר 2019 ריטה - "עטוף ברחמים" - מתוך מופע "ימי התום" בהאנגר 11, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 5:53) ריטה "שרה ברחובות"- אמפי שוני, מאי 2019, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 2:54) ריטה "אני חיה לי מיום ליום" - אמפי שוני, מאי 2019, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 6:42) ריטה "בגידה" - אמפי שוני, מאי 2019, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:25) ריטה "ילדים זה שמחה" אמפי שוני, מאי 2019, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:42) ריטה "מחול מטורף" אמפי שוני, מאי 2019, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 5:23) ריטה " הקונצ'רטו לארנחואז' ", אמפי שוני מאי 2019, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:13) ריטה - "ימי התום" - לייב פארק ראשל"צ, ברשת החברתית פייסבוק ראובן ברדך, ריטה: 30 שנה ל'ימי התום', באתר mynet‏ הרצליה, 8 בספטמבר 2019 אלי ואן רוק, ריטה - 30 שנה לימי התום - אגדת הנסיכה והירח, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 6 בספטמבר 2019 ריטה "ימי התום" - לייב פארק ראשל"צ 2019, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:00) ריטה "מחכה" - לייב פארק ראשל"צ 2019, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:56) ריטה "בגידה" - לייב פארק ראשל"צ 2019, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:07)