laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ישיבת ישועות משה

ישיבת ישועות משה (מוכרת גם בשם "ישיבת ויז'ניץ ברכפלד") היא ישיבה גדולה של חסידות ויז'ניץ. מ-2003 היא במודיעין עילית, ובה כ-300 תלמידים. הלימוד בה הוא בצורה העיונית בדומה לשיטת הלימוד בישיבות הליטאיות. הישיבה הוקמה בסוף שנת תשנ"ח על ידי רבי משה יהושע הגר האדמו"ר מויז'ניץ, לאחר הגידול במספר התלמידים בישיבת בית ישראל ודמשק אליעזר בשיכון ויז'ניץ בבני ברק. שמה ניתן לה בשנת תשע"ב על שם ספרו של האדמו"ר. הישיבה החלה בשכונת הר נוף, במבנה המשמש כיום את ישיבת חיי משה. בשנת תשס"ג עברה הישיבה למודיעין עילית. עד שנת תשע"ו שכנה במבנים זמניים (קראוונים) ששימשו לפני כן את ישיבת מיר ברכפלד, ובהמשך עברה למבנה ברחוב רבי עקיבא בעיר. מבנה הישיבה מכיל 6 קומות, ובהם בית מדרש ואוצר ספרים, מקווה, אולם ארוחות, חדרי שיעורים וחדרי פנימייה. בקומה התחתונה נמצאת הישיבה הקטנה, עם בית מדרש נפרד וחדרי שיעורים. הנחת אבן הפינה לבניין הישיבה נערכה בתחילת תשע"ב.. הישיבה מונה, נכון ל-2019, כ-250 בחורים בישיבה גדולה, כ-30 אברכים בכולל שנמצא בישיבה, וכ-60 בחורים נוספים בישיבה קטנה. ראש הישיבה הוא הרב יוסף ויז'ניצר. המשגיחים: הרב אליעזר הורוביץ, הרב ישראל וייס, הרב אשר ויז'ניצר והרב אברהם אליעזר הוס. צוות הר"מים: הרב נפתלי גרוס, הרב אייזיק טוביאס (דיין בבית הדין 'הישר והטוב' של הרב זלמן נחמיה גולדברג), הרב דוד פלדמן, הרב אברהם מרדכי וייס, הרב יעקב יחזקיה הגר, הרב משה שטיינמץ (שכיהן גם כראש ישיבת קוידינוב בבני ברק) והרב יחזקאל הופמן שמשמש גם כמשפיע. מאז ייסוד הישיבה כיהנו בה הרב חיים וייס כר"מ, יחד עם הרב אלכסנדר הגר כמשיב. בעבר היה אחראי על לימודי הבקיאות. צורת הלימוד בישיבה דומה לשיטת הלימוד בישיבות הליטאיות. הישיבה מתייחדת משאר הישיבות החסידיות בסדרי לימוד בימי שישי ושבת; ביום שישי נמסר שיעור עיון כבכל יום, ובשבת אחר הצהריים מתקיים סדר לימוד. ביום חמישי מוסר ראש הישיבה הרב ויז'ניצר שיעור כללי. אחת לשבוע נמסר שיעור לקבוצת בחורים על ידי הרב משה פרידמן ראש הכולל בישיבה, והם מודפסים על ידי התלמידים; נכון ל-2019 יצאו לאור 4 ספרים על מסכתות סוכה, נדרים וגיטין, בבא קמא ובבא מציעא. כן נמסר שיעור שבועי בהלכות שבת על ידי הרב משה יאדלר, מחבר ספרי 'מאור השבת'. בישיבה יש גם ישיבה קטנה, בראשות הרב משה גשטטנר. לומדים בה כ-60 תלמידים. ישיבת ישועות משה באתר עולם התורה הערב ייחנך הבניין הגדול של ישיבת 'ישועות משה' ויז'ניץ במודיעין עילית בויז'ניץ חגגו: בניין חדש לישיבה במודיעין עילית • צפו בתיעוד, באתר בחדרי חרדים, 31 באוקטובר 2017 ישיבת ישועות משה ויז'ניץ ברכפלד באתר JDN ישיבת ישועות משה (מודיעין עילית), דף שער בספרייה הלאומית איגוד מוסדות ויז'ניץ, קשר איתן בטאון ויזניץ - נז א, נז א, באתר אוצר החכמה חומי ברמן, ויז'ניץ פינת רבי עקיבא • הרה"צ ירה את אבן הפינה לישיבה 11.12.2011 באתר JDN
הר פיילוט (אלברטה)

הר פיילוט (באנגלית: Pilot Mountain; מילולית: הר הטייס) הוא הר הממוקם לצד עמק נהר בואו, בשטח הפארק הלאומי באנף, בהרי הרוקי הקנדיים, בפרובינציית אלברטה שבקנדה גובהו של ההר 2,954 מטרים מעל פני הים; ההר מתנשא לגובה של 302 מטרים מעל סביבתו. ההר ממוקם ברכס מאסיב, מזרחית לעיירה באנף, 3 קילומטרים צפונית להר ברט, ממערב לכביש המהיר טראנס-קנדה. שמו של ההר ניתן לו בשנת 1884 על ידי ג'ורג' מרסר דוסון. ההר נקרא בשם זה בשל מיקומו - בסמוך להר עמק נהר בואו משנה את כיוונו, ולכן ניתן לראותו מכל מקום בעמק (בכך מהווה ההר מעין "טייס" המשנה את מסלול העמק). הראשונים שהעפילו לפסגת ההר היו אנשי הסקר הגאולוגי שנערך בשנת 1885. • Gerry Shea, Mountain Treks in Alberta, P 146 • Alan Kane, Scrambles in the Canadian Rockies הר פיילוט באתר "אנציקלופדיית ההרים הקנדית" תצלום הר פיילוט משנת 1930 מפת אזור הר פיילוט הר פיילוט באתר peakbagger הר פיילוט - מידע למטפסים באתר explor8ion הר פיילוט - מידע למטפסים באתר summitpost הר פיילוט באתר summitsearch תיאור הטיפוס על הר פיילוט ותצלומים מהטיפוס תיאור הטיפוס על הר פיילוט תחזית מזג אוויר עדכנית עבור הר פיילוט סטטיסטיקות מזג אוויר עבור הר פיילוט תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח (לפי גבהים) עבור הר פיילוט מיקום ההר מידע גאוגרפי והיסטורי לפי מקור אחר ההר מתנשא לגובה של 308 מטרים מעל סביבתו.
לוקאס בראיינט

לוקאס בראיינט (באנגלית: Lucas Bryant; נולד ב-28 בספטמבר 1978) הוא שחקן קנדי-אמריקאי המוכר בעיקר בזכות גילום הדמות ניית'ן וורנוס בסדרת הטלוויזיה "הייבן". בראיינט נולד בעיירה אלמירה שבאונטריו להורים בעלי אזרחות אמריקאית ממוצא פיני. יש לו אזרחות כפולה קנדית-אמריקאית. בראיינט נישא לשחקנית האוסטרלית קרסטי הינצ'קליף. ב-2008 נולדה לזוג בת בכורה וב-2015 נולד להם בן. המשפחה מתגוררת בסנטה מוניקה, קליפורניה מאז 2010. מדיה וקבצים בנושא לוקאס בראיינט בוויקישיתוף לוקאס בראיינט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לוקאס בראיינט, באתר AllMovie (באנגלית) לוקאס בראיינט, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הר פיילוט

האם התכוונתם ל... הרים בקנדה: הר פיילוט (אלברטה) – הר בפרובינציית אלברטה הר פיילוט (קולומביה הבריטית) – הר בפרובינציית קולומביה הבריטית הר פיילוט (יוקון) – הר בטריטוריית יוקון הר בארצות הברית: הר פיילוט (קרוליינה הצפונית) – הר במדינת קרוליינה הצפונית הר פיילוט (וירג'יניה) – הר במדינת וירג'יניה פסגת פיילוט
מארק פלגרינו

מארק רוס פלגרינו (באנגלית: Mark Ross Pellegrino; נולד ב-9 באפריל 1965) הוא שחקן אמריקאי. התפרסם בזכות גילום דמותו של ג'ייקוב בסדרה "אבודים" ודמותו של לוציפר בסדרה "על טבעי". פלגרינו נולד ב-9 באפריל 1965 בלוס אנג'לס, קליפורניה לאם ממוצא שוודי ולאב ממוצא איטלקי. נישא ב-2008 לבמאית הקולנוע טרייסי עזיז והפך לאב חורג לבתה ולבנה. מדיה וקבצים בנושא מארק פלגרינו בוויקישיתוף מארק פלגרינו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) מארק פלגרינו, באתר AllMovie (באנגלית) מארק פלגרינו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מארק פלגרינו, באתר MusicBrainz (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
תום אלמדון

תום אלמדון (נולד ב-30 בנובמבר 1984) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער. אלמדון התחיל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי חיפה, וב-6 בינואר 2001 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במסגרת גביע הטוטו. בעונת 2002/2003 הועלה לסגל קבוצה הבוגרת, כשוער המחליף של ניר דוידוביץ' ודודו אוואט. לאחר עזיבת אוואט נותר אלמדון בתור השוער השני של חיפה, ומיעט לקבל דקות משחק. במקביל שימש אלמדון כשוער הנבחרת הצעירה של ישראל ואף פתח בשער הנבחרת באליפות אירופה לנבחרות צעירות בשנת 2007. בסך הכל רשם אלמדון 29 הופעות במדי הנבחרת הצעירה. בינואר 2008 הושאל אלמדון להפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית, ועמה ירד בתום העונה לליגה ארצית. בעונת 2008/2009 הושאל אלמדון למכבי אחי נצרת עמה העפיל לליגת העל. בינואר 2010 הושאל עד לתום העונה להכח עמידר רמת גן. בינואר 2011 הושאל שוב למכבי אחי נצרת. באוגוסט 2011 חתם אלמדון בקבוצת בני יהודה תל אביב, שם שימש כשוער מחליף לדלה איינוגבה. אלמדון שיחק שלוש שנים בבני יהודה, במדיה רשם שלוש הופעות בכל המסגרות, ובתום עונת 2013/2014 ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. ב-19 ביוני 2014 חתם אלמדון לשנתיים בהפועל תל אביב. ב-24 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בניצחון 0-1 במשחק הגומלין מול אסטנה במסגרת מוקדמות הליגה האירופית, בו הודחה הקבוצה לאחר הפסד 3-0 במשחק הראשון. ב-22 בנובמבר נכנס כמחליף להופעת הבכורה שלו בליגה במדי הפועל תל אביב, בעקבות פציעתו של דני עמוס בניצחון 2-3 על הפועל באר שבע, ולאחר מכן פתח בהרכב הקבוצה בשלושת המשחקים הבאים. במרץ 2015 חזר להרכב הקבוצה בעקבות עזיבתו של עמוס ופציעתו של אפולה אדל, ושימש כשוער הראשון של הפועל תל אביב עד סיום עונת 2014/2015. בקיץ 2015 חתם אלמדון בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית, בקיץ 2016 חתם אלמדון בצעירי כפר כנא שעלתה לליגה א'. ב-2 בנובמבר 2016 חתם במכבי צור שלום מאותה הליגה, במדיה שיחק שנה וחצי עד שבשנת 2018 פרש ממשחק פעיל. מדיה וקבצים בנושא תום אלמדון בוויקישיתוף תום אלמדון, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל תום אלמדון, באתר FootballDatabase.eu יצחק סולומון‏, "אני מאמין שכבר בעונה הבאה אשחק במכבי חיפה", באתר וואלה, 7 באוקטובר 2008 הדס גרינברג, נפילתו ועלייתו של תום אלמדון, באתר nrg‏, 14 ביוני 2009 רענן ברנובסקי‏, בני יהודה: תום אלמדון חתם לעונה אחת, באתר וואלה, 26 באוגוסט 2011 עמית גולדשטיין‏, הפועל תל אביב: טועמה ואנטבי עזבו, המגן צפוי לפרוש, באתר וואלה, 19 ביוני 2014
ויקיפדיה בערבית מצרית

ויקיפדיה בערבית מצרית (בערבית מצרית: ويكيبيديا مصرى) היא הגרסה של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה בשפה הערבית המצרית, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה. גרסה זו הושקה באופן רשמי ב-24 בנובמבר 2008 והיא משמשת בעיקר כחלופה לוויקיפדיה הערבית לטובת דוברי הדיאלקט המצרי. ויקיפדיה זו היא אחת משתי מהדורות (יחד עם ויקיפדיה בערבית מרוקאית) הכתובות בדיאלקט של השפה הערבית. ויקיפדיה בערבית מצרית היא הוויקיפדיה העשירית בגודלה, עם 1,624,951 ערכים ו-239 משתמשים פעילים. לעומת גודלה, ויקיפדיה זו נחשבת ויקיפדיה בעלת עומק קטן מאוד, כאשר העומק (שיטה להארכת טיבה של ויקיפדיה המבוססת על מספר עריכות לערך) שלה נמדד כ-0.3. מיזם ויקיפדיה בערבית מצרית הועלה לראשונה ב-30 במרץ 2008 והחל להתפתח כפרויקט ב-2 באפריל 2008 בחממת ויקימדיה. אתר האינטרנט הרשמי של ויקיפדיה בערבית מצרית (בערבית מצרית) All Wikipedias ordered by number of articles. Wikipedia article depth - Meta, meta.wikimedia.org (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
גולן חרמון

גולן חרמון (נולד ב-26 בספטמבר 1977) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם וכיום עוזר מאמן הפועל ירושלים. גולן חרמון החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של קבוצת בית"ר ירושלים, ובעונת 1996/1997 החל לשחק בקבוצה הבוגרת. לאחר שנה עבר לשחק במדי הפועל ירושלים, שם שיחק בין העונות 1997/1998 ו-2001/2002. לאחר מכן חזר לקבוצת האם שלו, בית"ר ירושלים, שם שיחק בעונות 2002/2003 ו-2003/2004. בעונת 2004/2005 עבר למכבי נתניה, שם שיחק עד סוף עונת 2008/2009, אז חתם בעולה החדשה לליגת העל, הפועל רמת גן. בסוף אותה עונה רמת גן סיימו המקום ה-14 בליגת העל. במשחקי המבחנים מול הפועל כפר סבא כבש חרמון שער שסייע לקבוצה להישאר בליגת העל. בשנת 2010 עבר להפועל חיפה, שם שיחק שנתיים. ב-18 ביוני 2012 חתם על חוזה לעונה אחת במכבי אום אל-פחם מהליגה הלאומית, ובפברואר 2013, לאחר חצי עונה במועדון, עבר לקבוצת מכבי יבנה, במדיה שיחק עונה וחצי. לקראת עונת 2014/2015 חתם בקבוצת הפועל קטמון ירושלים מליגה א' עמה העפיל לליגה הלאומית כבר בעונתו הראשונה במועדון. ב-18 במאי 2016 הודיע על פרישה ממשחק פעיל. מאז פרישתו משמש כעוזר מאמן בקבוצה בה הוא פרש, הפועל ירושלים. נשוי ואב לארבעה. מתגורר בגבע בנימין. גולן חרמון, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל גולן חרמון, באתר Transfermarkt גולן חרמון, באתר FootballDatabase.eu פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נוהל הגעת מכשירים

נוהל הגעת מכשירים (באנגלית: Standard terminal arrival route; בראשי תיבות: STAR) הוא נוהל טיסה לקראת נחיתת מכשירים. נוהל זה מכונה לפעמים "הצטרפות". ה־STAR הוא דרך מסודרת לשלב את התנועה האווירית במעבר מבקרתן של יחידות הבקרה האזוריות לפיקוח של מגדל הפיקוח בשדה התעופה תוך שמירה על מרווחי הבטיחות. מכיוון שה־STAR מתפרסם בפמ"ת, כל צוותי הטיסה מתודרכים לגביו עוד טרם ההמראה, מה שמקל מאוד על שמירת "התמונה האווירית" בין הפקחים לטייסים, גם כאשר הטיסות מגיעות מכל רחבי העולם. ה־STAR מפרט את נתיב הטיסה (מהירות, נתיב, נקודות דווח, אמצעי ניווט, גבהים וכדומה) מהנקודה האחרונה במרחב האווירי האזורי, כפי שהוגשה בתוכנית הטיסה או כפי שבוצעה בפועל, ועד לנחיתה על אחד המסלולים של שדה התעופה, במקרים מיוחדים, ביצוע הקפה נמוכה או מעבר לנוהל הנמכת מכשירים. ה־STAR בדרך כלל מיועד להצטרפויות בכללי טיסת מכשירים. את פרטי ה־STAR מפרסמת רשות התעופה האזרחית במסגרת הפמ"ת. האיור שמתאר את ה־STAR מכיל מידע רב. לדוגמה, בשורת הנתונים שלימין האיור מצוין לאיזה שדה תעופה הדפית מתייחסת (במקרה הזה נמל תעופה ציריך קלוטן בשווייץ), הסימול של שדה התעופה, גובהו ופרטים נוספים. בצד ימין בתחתית האיור מסומנים גבהי הבטיחות בגזרות השונות סביב השדה בהתייחס לטווח של עד 25 מייל ימי מה־VOR. גבהים אלה הם הגבהים המינימליים לטיסה במקרה שהטייס "התברבר" ואין לו נתונים חוץ מהטווח אל השדה. הדפית מתארת שלושה תהליכים אפשריים להצטרפות מהמרחב האווירי לנקודת ההמתנה AMIKI.‏ AMIKI היא גם הנקודה ממנה מתחיל תהליך הנמכת מכשירים אל השדה קבע גישה התחלתית (Initial approach fix).
היא התווכחה איתו שעות

היא התווכחה איתו שעות הוא שיר בלדה על חיי זוגיות שכתב והלחין שלומי ברכה. השיר יצא לרדיו באפריל 1986 כסינגל של להקת הפופ רוק משינה. את השיר כתב והלחין שלומי ברכה, ובעיבודו השתתפו ראובן שפירא וכל חברי להקת משינה: ברכה, יובל בנאי, איגי דיין, מייקל בנסון ואבנר חודורוב. השיר הוקלט על ידי להקת משינה בינואר 1986 ויצא כסינגל לרדיו באפריל 1986. ב-17 ביוני 1986 הגיע לראש מצעד הפזמונים של רשת ג'. במצעד הפזמונים העברי השנתי של אותה שנה הגיע למקום השביעי. בשנת 1989 נכלל השיר באלבום האוסף "גבירותי ורבותי: משינה". בשנת 1995 נכלל השיר באלבום "מכונת הזמן: משינה בהופעה 1995", ובהמשך נכלל באלבומי האוסף "גבירותי ורבותי: האוסף השלם" (1996) ו"עסקי הרוקנ'רול" (2010). הזמר ליאור פרחי הקליט בשנת 2016 גרסת כיסוי לשיר, בעיבודו של ערן כרמי. בשנת 2021 שימש השיר לקמפיין פרסומי של חברת כלל חברה לביטוח, כאשר שלומי ברכה עצמו הקליט ביצוע מחודש עם מילים שהותאמו לפרסומת. לשיר שלושה חלקים (בני 15, 18 ו-17 שורות). מרבית בתי השיר הם בני ארבע שורות בחריזה צמודה. מילות השיר מתארות בצורה לקונית, במעין סקיצה של עלילה נרחבת יותר, סדרת אירועים בחיי זוג. הסיטואציה הלא פשוטה שבה נמצא הזוג מתוארת כבר בשתי שורות הפתיחה: היא התווכחה איתו שעות כמעט הייתה על סף דמעות. החלק הראשון, המתאר אינטראקציה בין בני הזוג, מסתיים במעין פזמון חוזר: היא אמרה תמצא מוצא, אני רוצה אותך היא אמרה תמצא מוצא, אני רוצה אותך. החלק השני מתמקד בגבר, שנאלץ לעזוב לרגל עיסוקיו, שתיאורם: אבל עבד מאוד קשה היה עוסק, עוסק מורשה. חלק זה מסתיים בווריאציה של הפזמון החוזר: היא אמרה תמצא מוצא, אם לא אמצא אותך היא אמרה תמצא מוצא, אם לא אמצא אותך. החלק השלישי מתמקד באישה, ש"לא קיבלה טיפול נכון", ולכן היא רק רצתה להתנקם את הברנש קצת לעקם. חלק זה מסתיים בפזמון חוזר, המשלב את מילות שני קודמיו: היא אמרה תמצא מוצא, אם לא אמצא אותך היא אמרה תמצא מוצא, אני רוצה אותך. לאחר הפזמון החוזר השלישי מופיעה שורת הסיום של השיר, "אין שמש, גשם, יש רק צל". שורה זו הופיעה בשיר קודם של ברכה ומשינה, "אופטיקאי מדופלם", שבו היא תיארה את החורף של שנת הבצורת שהייתה אז. בשירה שלפנינו שורה זו מנותקת לכאורה מהעלילה שקדמה לה. לדעת חיים מזר, מקום בו "אין שמש וגשם, יש רק צל" הוא בית סוהר, והצל הוא צילם של הקירות, כלומר כל חייה האישה תהיה מאחורי סורג ובריח. אפשרות נוספת שמזר מציג היא שהצל של מה שעשתה ילווה אותה כל חייה. בגרסת הכיסוי של ליאור פרחי הפזמון החוזר זהה בשלושת מופעיו, והוא שווה למופע הראשון של הפזמון בגרסה המקורית. סרטון השיר "היא התווכחה איתו שעות" באתר יוטיוב מילות השיר "היא התווכחה איתו שעות" באתר שירונט היא התווכחה איתו שעות, באתר "פזמונט" היא התווכחה איתו שעות, באתר אקו"ם חיים מזר, להקת משינה ואשת הוורקהוליסט, באתר "יקום תרבות" 29 בנובמבר 2011 משינה בהופעה - "היא התווכחה איתו שעות", באתר וואלה, 7 בנובמבר 2010 25 הגדולים של משינה, באתר ynet, 17 ביולי 2003 היא התווכחה איתו שעות, באתר Discogs היא התווכחה איתו שעות בביצוע ליאור פרחי חיים מזר, להקת משינה ואשת הוורקהוליסט, באתר "יקום תרבות" 29 בנובמבר 2011
אפקט המבט הכולל

אפקט המבט הכולל (באנגלית: Overview effect) הוא שינוי קוגניטיבי במצב המודעות, שדווח על ידי מספר אסטרונאוטים וקוסמונאוטים כאשר התבוננו בכדור הארץ מהחלל. המונח נטבע על ידי הסופר פרנק וויט ב-1987 שחקר את הנושא בספרו The Overview Effect — Space Exploration and Human Evolution. האפקט מתייחס לחוויית הצפייה בכדור הארץ ממקור ראשון, שבו הוא נתפס ככדור קטן ושברירי, "תלוי בריק החלל", מוגן וניזון מאטמוספירה דקה כנייר. מהחלל, גבולות לאומיים נעלמים, והסכסוכים שמפלגים את בני האדם הופכים לפחות חשובים. הצורך ליצור חברה בין-כוכבית, עם רצון מאוחד להגן על "הנקודה הכחולה החיוורת" הזו הופך לברור והכרחי. אסטנרואטים רבים, ביניהם ראסל שוויקארט, אדגר מיטשל, סקוט קלי, ג'יימס אירווין וכריס הדפילד, דיווחו על כך שחוו את האפקט. ספינת החלל כדור הארץ נקודה כחולה חיוורת אפקט המבט הכולל: כיצד מבטו של אסטרונאוט על כדור הארץ יכול לשנות את כולנו, 21 בפברואר 2019 Psychology of space exploration : contemporary research in historical perspective, Washington, DC: National Aeronautics and Space Administration, 2011 Harrison, Albert A., Starstruck : cosmic visions in science, religion, and folklore, New York: Berghahn Books, 2007 On orbit and beyond : psychological perspectives on human spaceflight, Heidelberg: Springer-Verlag, 2013
פרידריך לודוויג, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק

פרידריך לודוויג, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (בגרמנית: Friedrich Ludwig von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Beck;‏ 6 באפריל 1653 – 7 במרץ 1728) היה דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק וגנרל-פלדמרשל של הצבא הפרוסי. פרידריך לודוויג נולד ב-6 באפריל 1653 בבק, נסיכות מינדן, ברנדנבורג-פרוסיה. פרידריך לודוויג היה רק בעל תואר "דוכס", אולם לא ירש בפועל את הטריטוריה של בק. אחיו אוגוסט, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק ירש אותה בשנת 1675, ולאחר מכן ירש אותה אחיינו פרידריך וילהלם הראשון, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק. בשנת 1719 נהרג אחיינו בקרב פרנקאווילה, ובעקבות כך ירש פרידריך לודוויג את הדוכסות, אולם הנחלה נותרה בידי אלמנתו של פרידריך וילהלם. בשנת 1671 הפך פרידריך לודוויג למפקד רגימנט הפרשים פון אלר בצבא ברנדנבורג-פרוסיה. בשנת 1675 השתתף בקרב הפרבלין כריטמייסטר. שנה לאחר מכן הוא היה אוברסט ברגימנט הדרגונים הולשטיין. בשנת 1690 מונה פרידריך לודוויג למושל וזל בדרגת גנרל-לויטננט, ושלוש שנים לאחר מכן הוא מונה למפקד הגנרל של דוכסות פרוסיה. ב-17 בינואר 1701 קיבל פרידריך לודוויג את עיטור מסדר העיט השחור מפרידריך הראשון, מלך בפרוסיה, וזמן קצר אחר כך מונה לסטאדהאודר של פרוסיה המזרחית ומושל קניגסברג. במהלך מלחמת הירושה הספרדית, הוא השתתף בקרב אודנרדה בשנת 1708, קרב מאלפלקואט בשנת 1709, ובמצור על ליל, מונס, וטורנה. בשנת 1713 הועלה פרידריך לודוויג לדרגת גנרל-פלדמרשל. בנוסף, הוא שמר על הנייטרליות של פרוסיה המזרחית במהלך רוב המלחמה הצפונית הגדולה. ב-7 במרץ 1728 מת פרידריך לודוויג בקניגסברג, ונקבר ליד אשתו בקתדרלת קניגסברג. לאחר מותו, ירש את תאריו בנו פרידריך וילהלם השני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (שבנו היחיד, פרידריך וילהלם השלישי, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק, נהרג בקרב פראג ב-1757), ולאחר מכן בניו הצעירים, קרל לודוויג, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק ופטר אוגוסט, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק. בשנת 1732 רכש פרידריך וילהלם השני את בק ממריה אנטוניה, ואיחד מחדש את הנחלה, אולם בשנת 1745 נמכרה הנחלה בשנית. ב-1 בינואר 1685 התחתן פרידריך לודוויג באוגוסנבורג, עם לואיזה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג, בתם של ארנסט גינטר, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג ואוגוסטה שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג, ממנה נולדו לו כמה ילדים: דורותיאה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1685–1761) פרידריך וילהלם השני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1687–1749) פרידריך לודוויג, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1688) סופיה שרלוטה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1689–1693) קרל לודוויג, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1690–1774) אמליה אוגוסטה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1691–1693) פיליפ וילהלם, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1693–1729) לואיזה אלברטינה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1694–1773) פטר אוגוסט, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1697–1775) סופיה הנרייטה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1698–1768), התחתנה עם אלברכט כריסטוף, רוזן דוהנה-שלודיין, בתם שרלוטה, רוזנת דוהנה-שלודיין התחתנה עם קרל אנטון אוגוסט, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק. שרלוטה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק (1700–1785) מדיה וקבצים בנושא פרידריך לודוויג, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק בוויקישיתוף Albinus, p. 131 ADB
Emotet

אֶמוֹטֵט (באנגלית: Emotet) היא נוזקה הנשלחת אל מוסדות פיננסיים באמצעות הודעות דואר אלקטרוני המכילות קישורים לאתרים מתחזים וקובצי pdf ו-docx זדוניים. הנוזקה התגלתה לראשונה בשנת 2014 במספר חברות בגרמניה, אוסטריה ושווייץ. הקבצים המצורפים לתכתובת הדואר האלקטרוני מכילים קוד מאקרו זדוני בעזרתו ניתן להריץ פקודות ותהליכי מערכת, להתחבר אל שרת שליטה ובקרה (C&C) ולהעביר אליו נתונים רגישים. מטרתה העיקרית של הנוזקה היא איסוף נתונים פיננסים, אנשי קשר וכתובות דוא"ל, פרטי הזדהות לחשבונות שונים, היסטורית גלישה ושימוש במחשב הקורבן לביצוע מתקפות מניעת שירות. כאשר הנוזקה מופעלת באמצעות מכונה וירטואלית היא משנה את אופן הפעילות שלה על מנת להקשות ולהטעות חוקרי אבטחת מידע. רוגלה נוזקה תולעת מחשב נוזקות בלינוקס אבטחת מחשב אישי הונאות המנצלות את ציון חגי תחילת השנה האזרחית, באתר מערך הסייבר הלאומי (בעברית) מידע על הנוזקה באתר Symantec (באנגלית) מידע על הנוזקה באתר ה-Cert האמריקאי (באנגלית) Emotet Changes TTPs and Arrives in United States, CIS, ‏2017-04-28 (באנגלית) The Banking Trojan Emotet: Detailed Analysis, securelist.com Emotet, NJCCIC (באנגלית) The Banking Trojan Emotet: Detailed Analysis, securelist.com ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "Emotet".
מרצדס-בנץ SSK

מרצדס-בנץ SSK (בגרמנית: Mercedes-Benz SSK) היא מכונית ספורט, 2 מושבים, רודסטר אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב הגרמנית מרצדס-בנץ בין השנים 1926–1934 בגרמניה. תצורות "26/120/180 PS" - יוצר בין השנים 1926-1927, יוצרו 26 יחידות. "26/170/225 PS" - יוצר בין השנים 1928-1930, יוצרו 138 יחידות. "26/140/180 PS" - יוצר בין השנים 1926-1927, יוצרו 2 יחידות. "26/190/250 PS" - יוצר בשנת 1929, יוצרו 8 יחידות. תצורות "27/140/200 PS" (דגם "700SS") - יוצר בין השנים 1927-1928, יוצרו 4 יחידות. "27/160/200 PS" (דגם "700SS") - יוצר בין השנים 1928-1930, יוצרו 31 יחידות. "27/170/225 PS" (דגם "700SS") - יוצר בין השנים 1928-1934, יוצרו 2 יחידות. "27/180/250 PS" (דגם "700SS") - יוצר בין השנים 1929-1930, יוצרו 8 יחידות. תצורות "27/170/225 PS" (דגם "720SSK") - יוצר בין השנים 1928-1933, יוצרו 32 יחידות. "27/180/225 PS" (דגם "720SSK") - יוצר בין השנים 1928-1933, יוצרו 4 יחידות. מנוע מסוג "M06 RS". יוצרו 12 יחידות. מהירות שיא: 208 קמ"ש (דגם אווירודינמי - 225 קמ"ש). "מרצדס-בנץ SSK" "מרצדס-בנץ SSK" "מרצדס-בנץ SSKL", שנת 1931 "מרצדס-בנץ SSK", דגם "38-250 ", שנת 1929 "מרצדס-בנץ SSK", שנת 1931 "מרצדס-בנץ SSK", דגם "710SS", שנת 1930 "מרצדס-בנץ SSK", שנת 1930 - מבט לתא הנהג "מרצדס-בנץ SSK", שנת 1930 - מבט לתא הנהג "מרצדס-בנץ SSK" מרצדס-בנץ מדיה וקבצים בנושא מרצדס-בנץ SSK בוויקישיתוף מרצדס-בנץ SSK, סרטון באתר יוטיוב אתר מרצדס-בנץ העולמי "מרצדס-בנץ SSK", שנת 1930 supercars.net/blog/1930-mercedes-benz-710-ssk-trossi-roadster "מרצדס-בנץ SSK" supercars.net/blog/1930-mercedes-benz-710-ssk-trossi-roadster "מרצדס-בנץ SSK" דגם "27/170/225 PS" classic-trader.com/uk/cars/listing/mercedes-benz/ssk/ssk-27-170-225-hp/1929
ג'ין מאיר

ג'ין מאיר (19 בנובמבר 1924 – 12 באוגוסט 2000) הייתה אמנית קרמיקה ופסלת ישראלית ילידת בריטניה. ג'ין מאיר נולדה בשנת 1924 בלונדון, אנגליה. הוריה, חנה ואברהם דייוויס, היגרו לאנגליה ממזרח אירופה ללונדון, שם פתח האב חנות לשעונים ותכשיטים. בילדותה נשלחה להתחנך בפנימיה במערב אנגליה. בתקופת מלחמת העולם השנייה עבדה בתעשייה הצבאית ולמדה ציור. לאחר המלחמה למדה אמנות. בשנת 1949 ביקרה בישראל ושימשה כמתנדבת בקיבוצים יסעור ובכפר מנחם. בשנת 1951 נישאה ועלתה לישראל עם בעלה והתיישבה בעין השופט. עם עלייתה הביאה עמה ציוד לסטודיו קרמי שכלל אובני רגל ותנור. בשנת 1956 הועבר הסטודיו שלה, ששכן באוהל, אל צריף. בין השנים 1969-1954 שמשה כמורה לאמנות בבית הספר של הקיבוץ. בשנות ה-60 של המאה ה-20 הועבר הסטודיו אל מבנה ששימש קודם לכן מדגרה לעופות. בשנת 1968 הייתה בין מייסדי אגודת אמני קרמיקה בישראל ובשנת 1971 התקבלה כחברה באקדמיה הבינלאומית לקרמיקה של אונסקו. בשנת 1970 הקימה סטודיו לקרמיקה עבור החוג לאמנות באוניברסיטת חיפה. בין השנים 1975-1972 שימשה מרצה בחוג. יצירתה המוקדמת של מאיר, משנות ה-50 של המאה ה-20, הושפעה מן הקרמיקה האנגלית. עבודות אלו נעשו באדמית מקומית ובחיפוי אנגוב. במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 החלה ליצור גם באבנית ולהשתמש בזיגוג. מאוחר יותר החלה להשתמש גם בשרפות כגון שריפת עשן או סאגר וכן בפורצלן. בשנת 1970 החלה לעשות שימוש גם בתנור גז גדול שהותקן בסטודיו. הכלים והפסלים שיצרה עושים שימוש בצורות גאומטריות, שהשתכללו במהלך השנים לדגמים בהשראת הטבע. בנוסף ליצירתה הקרמית, יצרה מספר עבודות במרחב הציבורי בקיבוץ ומחוץ לו. ביניהם פסלי חוץ (1969) בכניסה לבית הקיבוץ הארצי בתל אביב-יפו, תבליט קיר (1985) בבניין "מקור" בגבעת חביבה ותבליט קיר (1987) במחלקה האונקולוגית לילדים בבית החולים העמק. חתימת האמנית על הקיר ב"בניין מקו"ר" שבגבעת חביבה קיר קרמיקה ב"בניין מקו"ר" שבגבעת חביבה, 1988 בית ספר לאמנות, לונדון, אנגליה בית הספר לאמנות צ'לסי, אנגליה 1949 - בקירוב קרמיקה, בית הספר לאמנות קמברוול, בלונדון, אנגליה 1961 - אטליה 97, תל אביב-יפו 1966 - בת שבע חברה לאמנות, תל אביב-יפו 1972 - מוזיאון הקרמיקה - קריית מוזיאון הארץ, רמת אביב, תל אביב-יפו 1976 - גלריית בית הקיבוץ הארצי, תל אביב-יפו 1983 - אלף אמנות ואומנות, תל אביב-יפו 1984 - הגלריה החדשה - בית אבא חושי, חיפה 1987 - קרן אליכס דה רוטשילד, ירושלים 1990 - גלריה אחד אחד, תל אביב-יפו 2001 - ג'ין מאיר: חמישים שנות יצירה, מוזיאון וילפריד ישראל לאמנות ולידיעת המזרח, קיבוץ הזורע 2001 - ג'ין מאיר: חמישים שנות יצירה, מוזיאון מאנה-כץ, חיפה 2002 - בית אהרון כהנא, רמת גן 1955 - המקום השלישי בפרס חיפה לקרמיקה תעשייתית 1978 - פרס עיצוב המוצר, המכון הישראלי לעיצוב 1984 - ציון לשבח, טריאנלה עולמית לקרמיקה זעירה, זגרב, יוגוסלביה ג'ין מאיר: חמישים שנות יצירה, מוזיאון וילפריד ישראל לאמנות וידיעת המזרח, הזורע, 2000 פסל פרידברג, תערוכות - ג'ין מאיר, על המשמר, 23 במרץ 1962 רחל שרון, ג'ין מאיר מציגה ב"בת-שבע", דבר, 28 במרץ 1966 מדיה וקבצים בנושא ג'ין מאיר בוויקישיתוף ג'ין מאיר, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל הוענק פרס חיפה לתעשיית קרמיקה, דבר, 29 בדצמבר 1955