חודש

חֹדֶשׁ הוא יחידת זמן שאורכה מבוסס על זמן ההקפה של הירח סביב כדור הארץ. בלוחות שנה אשר אינם מבוססים על מחזור הירח, חודש הוא חלוקת משנה שרירותית של השנה, אם כי לרוב הוא נמשך מספר ימים הדומה לשל חודש ירחי. בחלק גדול מן התרבויות, מאחר שחודש נמשך כ-30 יום ואילו שנה נמשכת בערך 365.25 יום (קרוב ל-360 שהוא המכפלה של 30 ב-12), ישנם שנים עשר חודשים בשנה אחת. תנועת הירח במסלולו מסובכת מאוד וסיומה אינו קבוע. נוסף על כך, בתרבויות רבות, במיוחד הלוח העברי והלוח המוסלמי, מתחיל החודש מהרגע בו מופיע הירח באופק. התאריך והזמן תלויים במספר גורמים, לרבות הנקודה הגאוגרפית של הצופה, מצבי האטמוספירה וכושר הראייה של הצופה. לכן לאורך ההיסטוריה היו לוחות אלו בלתי ניתנים לחישוב מראש. כיום היהודים מחשבים את ראשית החודש לפי כללים פשוטים קבועים מראש, אך הקראים עדיין משתמשים בשיטה הישנה ובחישובים אסטרונומיים מורכבים לקביעת החודש. חודש כוכבים (חודש סידרלי) מוגדר כזמן ההקפה של הירח ביחס לכיפת השמיים. חודש מסוג זה נמשך 27.321662 ימים, או בקירוב 27+1/3 ימים בממוצע. שיטה זו לחישוב החודש התקיימה בקרב תרבויות במזרח התיכון, הודו וסין. בתרבויות אלה חולקה כיפת השמיים ל-27 או 28 גזרות, עבור כל יום של החודש, כשבכל גזרה נמצא כוכב או כוכבים בולטים אשר זוהו עמה. מסלול הירח ביחס לכוכב בכל גזרה נרשם, וכך חושב היום בחודש. חודש סינודי מוגדר כפרק הזמן בין שני מופעים זהים רצופים של הירח, למשל מולד הירח או ירח במילואו. מכיוון שבזמן שהירח מקיף את כדור הארץ, כדור הארץ ממשיך במסלולו סביב השמש, מופע הירח מאחר אחרי החודש הסידרלי. כמו כן, בשל מסלולו האליפטי של כדור הארץ סביב השמש, קצב שינוי הזווית סביב הפריהליון מהיר יותר מסביב האפהליון. כך, אורכו הממוצע של החודש הסינודי הוא 29.53059 ימים. חודש טרופי הוא פרק הזמן הממוצע בין שני מעברים של הירח בנקודת השוויון של האביב. פרק זמן זה קצר במעט מחודש כוכבים, ועומד על 27.32158 ימים. חודש אנומליסטי הוא פרק הזמן הממוצע בין שני מעברים של הירח בפריגיאה, קרי, כאשר הירח הכי קרוב במסלולו לכדור הארץ. חישוב זה לאורכו של החודש מתחשב בזה שצורת מסלול הירח אינה קבועה, אלא שהציר הראשי של מסלולו האליפטי של הירח סובב בקצב איטי (פרצסיה אפסידית) ומשלים הקפה מלאה אחת ל-3,233 ימים (8.85 שנים). מכיוון שקו האפסידים סובב באותה מגמה כמו סיבוב הירח סביב כדור הארץ, הוא זז מעט קדימה עם כל הקפה של הירח ביחס לכיפת השמיים, כך שלוקח לירח מעט יותר זמן להדביק אותו. חודש זה נמשך בממוצע 27.55455 ימים. חודש דרקוני הוא פרק הזמן בין שני מעברים של הירח באותו הצומת – אחת משתי הנקודות שבה מסלול הירח חוצה את מישור מסלולו של כדור הארץ. אורכו של החודש הדרקוני הוא 27.21222 ימים בממוצע. עד שיבת ציון החודשים היו ממוספרים, כאשר ניסן הוא החודש הראשון ותשרי השביעי. מנהג זה התקיים בתקופת בית שני בלוח השנה במגילות קומראן והשתמר עד ימינו בלוח השנה השומרוני. לפרטים נוספים על השמות - הלוח היוליאני. בלוח הרומי: Quintilis = יולי Sextilis = אוגוסט Chaitra Vaishaakha Jyaishtha Aashaadha Shraavana Bhaadrapada Aashvayuja Kaartika Maargashiirsha Pausha Maagha Phaalguna Mesha Vrishabha Mithuna Kataka Simha Kanyaa Tulaa Vrishcika Dhanus Makara Kumbha Miina 1.محرم- מוחרם. 2.صفر - צפר. 3.ربيع الاول - רביע אל-אוול. 4.ربيع الثاني - רביע אל-ת'אני. 5.جمادي الاول - ג'ומאדי אל-אוול. 6.جمادي الثاني - ג'ומאדי אל-ת'אני. 7.رجب - רג'ב. 8.شعبان - שעבאן. 9.رمضان - רמדאן. 10.شوال - שוואל. 11.ذو القعدة - זו אל-קיעדה. 12.ذو الحجة - זו אל-חיג'ה. Farvardin (فروردین) - 31 Ordibehesht (اردیبهشت) - 31 Khordad (خرداد) - 31 Tir (تیر) - 31 Mordad (مرداد) - 31 Shahrivar (شهریور) - 31 Mehr (مهر) - 30 Aban (آبان) - 30 Azar (آذر) - 30 Dey (دی) - 30 Bahman (بهمن) - 30 Esfand (اسفند) - 30 או 29 מדיה וקבצים בנושא חודש בוויקישיתוף הערך "חודש", באתר אסטרופדיה חודש - במעגלות הזמן, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏1 בספטמבר 2013 זמן המולד הממוצע ומקורותיו במשך הדורות - מאמר מקיף הדן בשיטות השונות לחישוב המולד הממוצע בעולם העתיק, עד כמה היו קרובים לערך האמיתי, וכיצד הגיעו לדיוק זה. אילון גלעד, מדוע נקראים החודשים העבריים בשמותיהם?, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2016 הערך "חודש", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה אילון גלעד, אם ספטמבר הוא החודש התשיעי בשנה, מדוע פירושו הוא דווקא "השביעי"?, באתר הארץ, 2 בינואר 2019 חודש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) חדשי השנה, דף שער בספרייה הלאומית שנה בכדור הארץ, באתר מכון דוידסון תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"ה, עמוד א'. מזכירים במפורש: ברייתא דשמואל פרק ה' פרקי דרבי אליעזר פרק ז' שני כתבי יד מגניזת קהיר: T-S NS 98.48 וכן ENA 3319.4 משה הדרשן, מובא בפירוש לפיוט לשבת החודש. הודפס בכרם חמד, מחברת שמינית, עמוד 37. מחשבים על פיו: אלעזר בירבי קליר בקדושתא לשבת ראש חודש (מחזור 21 שנה כמו בפרקי דרבי אליעזר) פינחס ברבי יעקב הכהן ביוצר לשבת תקופות (עודף שנת חמה על שנת לבנה) בנימין בן זרח ביוצר אלהינו אלהים אמת (מחזור 21 כנ"ל) ברייתא דמזלות פרק ח' (מהלך הירח בגלגל המזלות) שמואל ירחינאה (לצורך החישוב של ברייתא דמזלות חילק את השעה ל-56,848 רגעים) רבי אבהו (מחזור משמרות כהונה בשנת היובל - ארי בלנקי, A Talmudic Puzzle and the Jewish Calendar in the Late Third Century, עמוד 7) מגילת אסתר, פרק ג', פסוק ז'.