laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
סם מנדס

סמואל אלכסנדר "סם" מנדס (באנגלית: Samuel Alexander "Sam" Mendes; נולד ב-1 באוגוסט 1965) הוא במאי תיאטרון וקולנוע יהודי-בריטי. זוכה פרס אוסקר ושני פרסי גלובוס הזהב. מנדס נולד ברדינג, באנגליה שבממלכה המאוחדת. אמו ולרי מנדס (אנ') (לבית ברנט) היא סופרת ילדים אנגליה-יהודייה. אביו ג'יימסון פיטר מנדס, יליד טרינדד ובן למשפחה קתולית, הוא בנו של הסופר אלפרד מנדס מטרינידד וטובגו. מנדס למד באוניברסיטת קיימברידג', ולאחר סיום לימודיו ב-1987 הצטרף לפסטיבל צ'יצ'סטר לתיאטרון (אנ'). בהמשך הצטרף ללהקה השייקספירית המלכותית, וביים הפקות כמו "טרוילוס וקרסידה" עם רייף פיינס ו"ריצ'רד ה-3". לאחר מכן ביים את המחזמר "קברט", עליו זכה ב-4 פרסי טוני. הוא גם ביים את "החדר הכחול" (אנ') עם ניקול קידמן. ב-1999 הוא ביים את "אמריקן ביוטי", שזכה בחמישה פרסי אוסקר כולל פרסי "הסרט הטוב ביותר" ו"הבמאי הטוב ביותר". בשנת 2002 ביים מנדס את "הדרך לפרדישן" וב-2005 את "ג'ארהד" (אנ'). ב-2007 היה בין מפיקי הסרט "רודף העפיפונים", במסגרת אולפני דרימוורקס. בשנת 2009 ביים את הדרמה קומית "לצאת לדרך" על פי תסריט מאת דייב אגרס. מנדס ביים עד היום שניים מסרטי ג'יימס בונד, "סקייפול" (2012) וספקטר (2015) שהפכו שניהם לשוברי קופות וזכו לשבחי המבקרים. ב-2012 ביים את סדרת המחזות ההיסטוריים של שייקספיר עבור סדרת הטלוויזיה של ה-BBC, "הכתר החלול". בשנת 2013 ביים את המחזמר "צ'ארלי ומפעל השוקולד" בווסט אנד של לונדון. בשנת 2019 זכה בפרס טוני על בימוי המחזמר "The Ferryman" (אנ'). בנוסף ב-2019,,ביים וכתב את סרט המלחמה האפי "1917", שגיבוריו הם שני חיילים בריטיים צעירים במלחמת העולם הראשונה בצרפת. הסרט שאב השראה מסיפורו האמיתי של סבו של מנדס, שהשתתף במלחמה כחייל בריטי רגלי. בינואר 2020 זכה הסרט בפרס גלובוס הזהב לסרט הדרמה הטוב ביותר, ומנדס זכה אף בפרס גלובוס הזהב לבמאי הטוב ביותר במסגרת בחירת תא הכתבים בהוליווד. בשנת 2022 קיבל מועמדות לפרס טוני בקטגוריית "הבמאי הטוב ביותר במחזה" על "The Lehman Trilogy". באותה שנה יצא סרטו "אימפריית האור"; דרמה רומנטית אותו ביים וכתב. ב-24 במאי 2003, נישא מנדס לשחקנית האנגלייה קייט וינסלט, באיים הקאריביים. הזוג התגרש במרץ 2010, ולהם בן משותף. בשנת 2017 נישא למוזיקאית האנגלייה אליסון בלסום(אנ') ובאותה שנה נולדה בתם. מדיה וקבצים בנושא סם מנדס בוויקישיתוף סם מנדס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) סם מנדס, באתר AllMovie (באנגלית) סם מנדס, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) סם מנדס, באתר Box Office Mojo (באנגלית) סם מנדס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) סם מנדס, באתר MusicBrainz (באנגלית) קייל ביוקנן, הניו יורק טיימס, סם מנדס: "אני חושש שהרוחות שנשבו לפני מלחמת העולם הראשונה נושבות שוב", באתר הארץ, 4 בינואר 2020 סם מנדס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) How Sam became The Man Olivia Rook, 2024 Olivier Awards: Full list of winners, London Theatre, ‏2024-04-14 (באנגלית)
רצועה

באנטומיה, רצועה (בלטינית: ligamenta) היא מבנה המורכב מרקמת חיבור צפופה ומאורגנת. רצועות מחברות בין עצמות במפרקים. הן בנויות בדומה לגידים, ועיקר הרכבן הוא סיבי קולגן ומעט סיבים אלסטיים המסודרים במקביל, ליצירת מבנה בעל כושר עמידה גבוה במאמצי מתיחה ציריים (עומסים המופעלים לאורך ציר המבנה). הרצועות הן חלק ממערכת התנועה של הגוף. הרצועות שבמפרקים מחברות בין עצמות, וחלקן מגבילות את יכולת התנועה במפרק או מונעות כליל תנועות מסוימות. מדיה וקבצים בנושא רצועה בוויקישיתוף רצועה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) ערך זה הוא קצרמר בנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
גוטיקה

גוטיקה (באנגלית: Gothika) הוא סרט מותחן-אימה אמריקאי משנת 2003, בבימויו של מתייה קסוביץ ובכיכובה של האלי ברי. הסרט עוקב אחר פסיכיאטרית בשם מירנדה גריי, שמוצאת את עצמה כלואה במוסד לחולי נפש שבו עבדה בעבר, לאחר שהיא מואשמת ברצח אותו אינה זוכרת. הסרט מתמקד בניסיונותיה של מירנדה להוכיח את חפותה, בעוד היא מתחילה לחוות תופעות על-טבעיות הקשורות למקרה הרצח. סרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-21 בנובמבר 2003 והכניס 141.6 מיליון דולר אל מול תקציב של 40 מיליון דולר אם כי הוא זכה לביקורות שליליות מהמבקרים. ד"ר מירנדה גריי (האלי ברי) היא פסיכיאטרית במוסד לחולי נפש, שמטפלת במטופלים עם בעיות נפשיות קשות. יום אחד, היא מתעוררת כמטופלת באותו מוסד לאחר שהיא מואשמת ברצח בעלה (צ'ארלס אוגוסטוס). מירנדה אינה זוכרת דבר מהאירועים שהובילו למותו של בעלה, והיא מתחילה לחוות תופעות על-טבעיות שמובילות אותה לגלות את האמת האפלה מאחורי הרצח ולחשוף סודות נוספים. האלי ברי בתפקיד ד"ר מירנדה גריי - פסיכיאטרית שנקלעת למציאות מטרידה ומנסה להבין את האמת מאחורי האירועים המסתוריים. רוברט דאוני ג'וניור בתפקיד ד"ר פיטר גרהאם - עמיתה של מירנדה לעבודה, שמפקפק בחפותה. פנלופה קרוז בתפקיד קלואי סייבר - מטופלת במוסד הפסיכיאטרי שמתחברת עם מירנדה. צ'ארלס ס. דאטון בתפקיד ד"ר דגלאס גריי - בעלה של מירנדה והנרצח. הסרט "גוטיקה" קיבל ביקורות מעורבות עד שליליות מהמבקרים. חלקם שיבחו את ההופעות של השחקנים, במיוחד את זו של האלי ברי, ואת האווירה האפלה של הסרט, אך מתחו ביקורת על העלילה, שלדבריהם לא הצליחה לממש את הפוטנציאל שלה והייתה קלישאתית וצפויה. הסרט זכה לציון של 15% באתר Rotten Tomatoes, המבוסס על מעל 160 ביקורות, וציון של 38 מתוך 100 באתר Metacritic, מה שמעיד על ביקורות שליליות ברובן. אתר האינטרנט הרשמי של גוטיקה "גוטיקה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "גוטיקה", באתר נטפליקס "גוטיקה", באתר AllMovie (באנגלית) "גוטיקה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "גוטיקה", באתר Box Office Mojo (באנגלית) "גוטיקה", באתר Metacritic (באנגלית) "גוטיקה", באתר אידיבי "גוטיקה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) מדיה וקבצים בנושא גוטיקה בוויקישיתוף
פארודוס

פארודוס (ברבים: פארודוי) הוא מונח בו נעשה שימוש בטרגדיות שהוצגו בתיאטראות ביוון העתיקה. למונח שתי משמעויות, אחת ספרותית והשנייה ארכיטקטונית: פארודוס היה החלק מהמחזה היווני שבא לאחר הפרולוג (או פרולוגוס) - החלק הראשון של המחזה. בפארודוס נכנסה לראשונה המקהלה ושרה או דקלמה את הרקע למחזה (הרקע הוצג לצופים לאחר הפרולוג, בו הוצגו לצופים הדמויות העיקריות). הפארדוס היה גם מונח ארכיטטוני המתאר את שני המעברים בשני צידי האורכסטרה, המעברים היו משני צידי הבמה של התיאטרון היווני, ובהם עמדה המקהלה, וכן דרך מעברים אלה נכנסו השחקנים לבמה.
דיתיראמבוס

דיתיראמבוס היה מזמור שהושר ביוון העתיקה לכבוד האל דיוניסוס. סגנונו של המזמור היה אקסטטי ופרוע, במטרה לעודד את המזמרים להשתתף בחגיגות של האל (בניגוד לסגנון המכובד של מזמור הפאאן שהושר לאל אפולון). על פי אריסטו, מזמור זה היה המקור של הטרגדיה בתיאטרון ביוון העתיקה: "מכל מקום, הטרגדיה צמחה מראשית מאולתרת, גם היא וגם הקומדיה, הראשונה מאלה אשר הובילו את הדיתיראמבוס, האחרת מאלה שהובילו את ההופעות הפאליות" — פואטיקה שורה א1449 . הדיתיראמבוס הושר על ידי מקהלה של 50 גברים או נערים שעמדו או רקדו במעגל. לסברה המודרנית שהם היו לבושים כסטירים, אין ראיות היסטוריות. הדיתראמבוס שהושר תיאר אירוע מחייו של האל דיוניסוס. ראש המקהלה (האָכּסארכוֹס) היה הפרוטגוניסט, ונוצר דיאלוג בינו לבין שאר המקהלה, באמצעותו סופר האירוע המיתולוגי מחיי האל. במהלך הפסטיבלים לכבוד האל - הדיוניסיה והלנאיה נערכו תחרויות בין הקבוצות ששרו את הדיתראמבוס. שמן של הקבוצות תועד בתעודות הרשמיות של העיר בהן נערכה התחרות (אולם שם המשוררים אשר כתבו את המזמורים לא תועד). לזוכה בתחרות הותר להקים (בכספו הוא) אנדרטה ציבורית המנציחה את ניצחון קבוצתו בתחרות. ככל הנראה הדיתיראמבוסים הראשונים נכתבו באתונה, במאה השביעית לפנה"ס. לא ברור מה מקורם של שירים אלה, וייתכן כי המקור אינו יווני. מקור השם דיתיראמבוס אינו ידוע, וככל הנראה אינו יווני. המשורר אריון הוסיף את אלמנט הדיאלוג למזמור על ידי כך שהפריד בין ראש המקהלה לכלל המקהלה והפך את הדיתיראמבוס למין בלדה המספרת סיפור. צורה שירית זו התפשטה במהירות בערי המדינה של יוון. בין המשוררים שכתבו דיתיראמבוסים ניתן למנות את סימונידס, פינדר ובאכילידס. על פי אריסטו, אף לאחר התפתחות הדיתיראמבוסים לטרגדיה היוונית, המשיכו תחרות הדיתיראמבוסים להתקיים לצד תחרויות הטרגדיות. במאה הרביעית לפנה"ס פסק כמעט לחלוטין השימוש בצורה ספרותית זו, אף שמספר מועט של תחרויות דיתיראמבוסים התקיים עד הכיבוש הרומי של יוון. Sourvinou-Inwood, Christiane, Tragedy and Athenian Religion, Oxford University Press, 2003. Wiles, David, The Masked Menander: Sign and Meaning in Greek and Roman Performance, 1991. דיתיראמבוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פומי

פומי הוא כלב רועים הונגרי, ששימש בעבר לצורך שמירה על צאן במרעה. זהו מין שפותח בעבר עבור רעיית צאן, מהכלאה של פולי ושפיץ גרמני. צבעו של הפומי הוא לרוב אפור. גובהו נע בין 34 ל-47 סנטימטר ומשקלו בין 11 ל-16 קילוגרם. מדיה וקבצים בנושא פומי בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אורומו (שפה)

אורומו, או אוֹרוֹמִיפָה (Afaan Oromoo), היא השפה המדוברת בעיקר בפיהם של בני אורומו. מספר דוברי השפה מוערך[דרוש מקור] בכ-25 מיליון. כ-99% מהדוברים מתגוררים באתיופיה - בעיקר במחוז אורומיה והשאר בקניה ובסומליה. אורומו מוערכת כשפה החמישית בתפוצת דובריה באפריקה ואחת מהשפות המדוברות ביותר באתיופיה. ב-1991 אימצה השפה את האלפבית הלטיני, אשר הותאם לאורומו ונקרא בשם Qubee. בתקופת שלטונם של האמהרה השתמשו בעיקר בכתב הגעז המשמש גם לכתיבת אמהרית וכן תיגרינית. בתקופת שלטונו של היילה סלאסי היה אסור לכתוב אורומו בכל כתב. ערך זה הוא קצרמר בנושא שפות ובנושא אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אורומו

האם התכוונתם ל... אורומו (עם) – קבוצה אתנית המצוייה בעיקר באתיופיה אורומו (שפה) – שפה המדוברת בפיהם של בני אורומו אורמה
אוקסיטנית

אוקסיטנית (Lenga d'òc, Occitan; ‏האזנה‏Ⓘ‏) היא שפה רומאנית המדוברת באוקסיטניה (דרום צרפת, מונקו ומספר חבלים בספרד ובאיטליה). ניביה השונים של השפה דומים זה לזה. באזור בו הייתה בעבר השפה האוקסיטנית דומיננטית חיים כיום כ-14 מיליון תושבים. מספר דובריה כשפת אם אינו ברור, אך לפי ההערכות הוא מגיע ל-2 מיליון דוברים בצרפת, איטליה, ספרד ומונקו. בנוסף, עד ל-7 מיליון אנשים מבינים את השפה ברמות שונות של שליטה. מתוכם מספר האנשים הדוברים את השפה בצורה שוטפת אינו עולה על חצי מיליון. בצרפת, איטליה וספרד השם "Occitan", או "Langue d'oc", הוא השם הכללי הניתן לכל הניבים השונים של השפה. פרובנסלית הייתה שם נרדף לאוקסיטנית עד לאמצע המאה ה-20, אך מאז היא נחשבת לניב של אוקסיטנית המדובר בפרובאנס. כל דוברי האוקסיטנית משתמשים בצרפתית כשפתם הרשמית והתרבותית, אך עדיין ניבים אוקסיטניים משמשים למטרות יום-יומיות. השם אוקסיטני נגזר מ-Occitanie, שמו הגאוגרפי הישן של חבל לנגדוק. השפה של ימי הביניים נקראת לעיתים קרובות langue d'oc, אשר מציינת שפה המשתמשת ב-oc (מלטינית הוק) כ"כן", בניגוד ללנג'ו ד'ואיל, שהשתמשה ב-oïl (oui מודרני) כ"כן" (מלטינית hoc ille). באזור עצמו השתמשו בעבר בשמות לימוזין ו-Proensal, אך שמות אלה היו מקומיים מכדי לייעד את כל מגוון הניבים. רבים באזור פרובאנס עדיין מעדיפים לקרוא לשפתם פרובנסלית. פרובנסלית יהודית Ethnologue report for Occitan Overview and grammar of Occitan Guide to online Occitan dictionaries Dire en òc - Méthode pour apprendre l'occitan (אורכב 06.10.2006 בארכיון Wayback Machine) Occitan Institute The Council of the Occitan Language Radio Occitania Occitania.org occitania.fr Occitanet - a guide to the language Troubadour & Early Occitan Literature DICCIONARI GENERAL OCCITAN DE CANTALAUSA Radio Lengadòc - Montpelhièr Radio Lengadòc - Narbona אוקסיטנית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) https://www.britannica.com/topic/Occitan-language, ENCYCLOPAEDIA BRITANNICA, Occitan language
י"ב בכסלו

י"ב בכסלו הוא היום השנים-עשר בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השנים-עשר בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. מיוחס לתאריך סיום כתיבת התלמוד הבבלי[דרוש מקור] ה'תש"א – אוניית המעפילים "סלבדור" התנפצה אל הסלעים בים השיש ליד סיליבריה, בדרכה לארץ ישראל. 238 מתוך 352 נוסעיה טבעו. ה'תשנ"א – מועצת הביטחון של האו"ם מקבלת את החלטה 678, ובה אולטימטום לעיראק להסיג את כוחותיה מכווית עד כ"ט בטבת ה'תשנ"א התש"ף-- פיגוע הטרור במכולת הכשרה בג'רזי סיטי ה'תרע"ח – הרב יוסף קאפח, חבר בית דין ומגדולי מפרשי הרמב"ם (נפטר ב-ה'תש"ס) ה'תשט"ז – שרי, זמרת ישראלית ה'תשט"ז – פאינה קירשנבאום, חברת כנסת מישראל ביתנו וסגנית שר הפנים ה'תשכ"ז – אורנה בנאי, שחקנית וקומיקאית ישראלית ה'תשכ"ז – רענן שקד, עורך, עיתונאי, תסריטאי וסופר ישראלי ה'תשל"ח – יואב אליאסי המכונה "הצל", זמר וראפר ישראלי ה'של"ד – רבי שלמה לוריא, מגדולי פוסקי ההלכה ופרשני התלמוד בפולין, הידוע בכינויו מהרש"ל. (נולד ב-ה'רע"א) ה'תקי"ז – רבי יצחק למפרונטי, מחבר האנציקלופדיה ההלכתית "פחד יצחק" (נולד ב-ה'תל"ט) ה'תר"א – רבי אברהם דב אוירבך מאוורוטש, מחבר ספר "בת עין" על התורה (נולד ב-ה'תק"כ) ה'תש"ב – רבי מנחם בנימין פומרנץ, רבן של הקהילות הענריקוב ודלוגושיודלו (נולד ב-ה'תרמ"ז) ה'תשנ"ד – הרב יהושע משה אהרונסון, רב בקאנין ובסאניק שבפולין, מחבר השו"ת "ישועות משה" (נולד ב-ה'תר"ע) ה'תשס"ג – אבא אבן, דיפלומט ומדינאי ישראלי (נולד ב-ה'תרע"ה) ה'תשס"ו – אברהם מלמד, חבר הכנסת (נולד ב-ה'תרפ"ב) ה'תשפ"ג – הרב מרדכי שטרנברג, ראש ישיבת הר המור מאז הקמתה בשנת ה'תשנ"ח, קודם לכן שימש ר"מ בישיבת מרכז הרב (נולד ב-ה'תש"ח) י"א בכסלו – י"ג בכסלו כסלו
י"ג בכסלו

י"ג בכסלו הוא היום השלושה עשר בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלושה עשר בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ג כסלו היא תמיד פרשת וישלח. ה'תר"ל – תעלת סואץ נפתחת לשיט ה'תרפ"ב – הקיבוץ תל יוסף מוקם על ידי גדוד העבודה ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה: אלבניה משוחררת מן הכיבוש הגרמני ה'תשל"ג – בית דין רבני מיוחד בראשות הרב הראשי לישראל, הרב שלמה גורן מפרסם את פסק דין האח והאחות, המכשיר את חנוך ומרים לנגר מממזרותם ומתיר להם לבוא בקהל ה'תשל"א – עינת וילף, חברת הכנסת מטעם סיעת עצמאות שפרשה ממפלגת העבודה ה'תשל"ז – יריב אופנהיימר, פעיל שמאל ומזכ"ל ודובר שלום עכשיו ד'ר"ס – רב אבינא בר רב הונא, ראש ישיבת סורא ועורך התלמוד הבבלי, הידוע בשם "רבינא האחרון" (אגרת רב שרירא גאון) ה'תרל"ו – רבי דב בער פרידמן, האדמו"ר מליאובה שפרש מאדמו"רותו ה'תרנ"ג – הרב דוד שלוש, ראש ישיבה מפורסם במרקש שבמרוקו. ה'תרפ"א – רבי ישראל טאוב, האדמו"ר הראשון לבית מודז'יץ, בעל ה"דברי ישראל" ה'תרצ"ד – רבי ישראל פרידמן מצ'ורטקוב ה'תש"ה – רבי שלום הדאיה, דיין ומקובל מחכמי ירושלים ה'תשע"ז – אהובה עוזרי, זמרת, יוצרת ומלחינה ישראלית, ילידת ה'תש"ח (1948) י"ב בכסלו – י"ד בכסלו כסלו
איגל

האם התכוונתם ל... אליעזר אליהו איגל – רב רפורמיסט בצ'רנוביץ. עיט – עוף ממשפחת הנציים הנקרא באנגלית "איגל" (Eagle) F-15 איגל – מטוס קרב רב-משימתי להשגת עליונות אווירית מתוצרת חברת בואינג (לשעבר מקדונל דאגלס) האמריקנית KAI T-50 גולדן איגל – סדרת מטוסי אימון סילוניים על-קוליים מתוצרת התעשייה האווירית של קוריאה הדרומית איגל (כטב"ם) – כלי טיס בלתי מאויש, נגזרת של ההרון 1 אנטוליאן איגל – תרגיל הדגל של חיל האוויר הטורקי לאימון בלוחמה אווירית איגל (נהר, קולורדו) – יובל של נהר קולורדו (נהר) מכתש איגל – מכתש בכוכב הלכת מאדים
י"ד בכסלו

י"ד בכסלו הוא היום הארבעה עשר בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הארבעה עשר בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. ה'תרפ"ט – יום נישואיו של רבי מנחם מנדל שניאורסון עם הרבנית חיה מושקא שניאורסון. ה'תש"י – דוד בן-גוריון מכריז על ירושלים כעל בירת מדינת ישראל. ה'תשכ"ט – השתלת לב ראשונה בישראל. ה'תשס"ב – פיגוע התאבדות של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני והפת"ח באוטובוס מספר 823, ארבעה אנשים נהרגו. ב'קצ"ג על פי המסורת – ראובן בנו הראשון של יעקב אבינו. ה'תרפ"ד – חנה מרון, שחקנית תיאטרון ישראלית. (נפטרה בה'תשע"ד) ה'תש"ד – הרב יקותיאל גרין, משפיע ומחבר ספרים חב"די. ה'תש"ל – הילה בלום, עורכת ספרות וסופרת ישראלית, כלת פרס ספיר. ה'תשמ"ג – נלי תגר, שחקנית ישראלית ב'שי"ח או ב'שי"ז על פי המסורת – ראובן בנו הראשון של יעקב אבינו. ה'תי"ח – רבי מנשה בן ישראל, דרשן ומדינאי יהודי מאמסטרדם שפעל למען שיבת היהודים לאנגליה. (נולד בה'שס"ד) ה'תכ"ד – מתתיהו קלהורה, רוקח יהודי מקרקוב, הוצא להורג בפיוטרקוב באשמת ביזוי הנצרות. ה'תס"ד – רבי וידאל הצרפתי (השלישי), פוסק הלכה ודיין בעיר פאס, בן למשפחת צרפתי. (נולד בכ"ז באלול ה'שצ"א) ה'תרכ"ט – רבי מנחם נחום פרידמן, האדמו"ר הראשון משטפנשט. (נולד בה'תקפ"ג) ה'תרס"ו – רבי מרדכי טברסקי מלויעב, האדמו"ר השישי בשושלת חסידות צ'רנוביל ה'תר"ף – רבי דוד אבוחצירא, רב ומקובל, ממנהיגי הקהילה היהודית בתאפילאלת. (נולד בה'תרכ"ו) ה'תר"ץ – הרב בצלאל זאב שפרן, רב ופוסק ברומניה. פעל רוב שנות חייו בעיר בקאו שבחבל מולדובה. (נולד בה'תרכ"ז) ה'תשע"א – הרב נתן גשטטנר, דיין ופוסק הלכה, ראש ישיבת "פנים מאירות" בבני ברק. (נולד בה'תרצ"ב) ה'תשפ"ב – הרב שלמה פישר, מראשי ישיבת איתרי, דיין ואב בית דין בבית הדין הרבני בירושלים (נולד בה'תרצ"ב) ה'תשפ"ג – יצחק קלפטר, מוזיקאי, זמר, מלחין וגיטריסט ישראלי (נולד בה'תש"י) י"ג בכסלו – ט"ו בכסלו כסלו סדר הדורות, שנת ב'קצ"ג, באתר היברובוקס. וראו שם שלפי דעה אחרת נולד בשנת ב'קצ"ב ונפטר בשנת ב'שי"ז.
ט"ו בכסלו

ט"ו בכסלו הוא היום החמישה עשר בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישה עשר בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ו כסלו היא פרשת וישב, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וישלח אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת. פורים שני בקהילת קרפינטראץ. יום תענית החברה קדישא במספר מדינות בליטא וברייסין. סוף עונת הזרע ותחילת עונת החורף ג'תקצ"ה – גזירות אנטיוכוס: שליחי אנטיוכוס הרביעי מחללים את בית המקדש השני באמצעות הכנסת פסלי עבודה זרה והצבתם על גבי מזבח העולה. צעד זה הוביל לבסוף לפרוץ מרד החשמונאים. ה'תרפ"ג – מוקמת הסוכנות היהודית. ה'תש"י – עולה על הקרקע המושב גן יאשיה בעמק חפר. ה'תשי"ג – אחד-עשר מנאשמי משפטי פראג מוצאים להורג. ה'ר"ט – רבי משה הגולה מקיוב (השני) ה'תרמ"ח – רבי חיים מאיר הגר, האדמו"ר הרביעי בחסידות ויז'ניץ וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. (נפטר בט' בניסן ה'תשל"ב) ה'תרע"ג – רבי אברהם יעקב זלזניק, ראש ישיבת עץ חיים וחבר מועצת גדולי התורה. (נפטר בכ"א באלול ה'תש"ע) ה'תרפ"ה – אד קוץ', ראש עיריית ניו יורק. (נפטר בה'תשע"ג) ה'תר"ץ – מיכאל שוורץ, מזרחן ישראלי ומתרגם ה"מורה נבוכים" (נפטר בה'תשע"ב) ה'תרצ"ד – יהודא קרינסקי, הדובר הרשמי ויו"ר המוסדות המרכזיים של חסידות חב"ד העולמית. ה'תשי"ט – ענת עצמון, שחקנית וזמרת ישראלית. ה'תשכ"ח – הרצי הלוי, הרמטכ"ל ה-23 של צה"ל ה'תשכ"ט – יואב קיש, שר החינוך, טייס וחבר הכנסת ישראלי מטעם הליכוד ה'תש"ל – ליאור קצב, ראש עיריית קריית מלאכי לשעבר ואחיו של נשיא המדינה לשעבר משה קצב. ה'תשמ"ד – דניאלה פיק, זמרת ישראלית. רבי יהודה הנשיא, חותם המשנה ה'תרי"ג – יוסף פרידלנדר, רבה של דוכסות וסטפאליה ותומך ביהדות הרפורמית ה'תרס"ז – רבי שמחה בונם סופר, נכדו של החתם סופר, רבה של פרשבורג וראש ישיבת פרשבורג (נולד בה׳תר״ג) ה'תרע"ג – רבי יצחק וינוגרד, מייסד ישיבת תורת חיים ברובע המוסלמי בירושלים העתיקה. ה'תשל"ב – הרב נפתלי יעקב הכהן מחבר "אוצר הגדולים אלופי יעקב" ו"סבר נפתלי". (נולד בי"ט בתשרי ה'תרמ"ה) ה'תשמ"ו – הרב חיים פנחס לובינסקי, משגיח של הישיבה במחנה העקורים ברגן-בלזן והרב של העיר הנובר. (נולד בה'תרע"ה) ה'תשמ"ז – אברהם שכטרמן, מחלוצי התעופה העברית בארץ ישראל, סגן ראש עיריית תל אביב וחבר הכנסת מטעם גח"ל והליכוד. (נולד בה'תרע"א) י"ד בכסלו – ט"ז בכסלו כסלו כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים. לסדר התפילה ליום זה, הכולל פיוטים, על הנסים, הלל וקריאת התורה, ראו סדר התמיד אביניון תקכ"ז, דפים קל:–קלה:. ביאור הלכה סימן תקס"ו ד"ה ויש יוסף זליגר, חמישה עשר בשבט וחמישה עשר באב. על פי תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ק"ו, עמוד ב'. הרב אברהם שטרן, מליצי אש, ט"ו כסלו.
ט"ז בכסלו

ט"ז בכסלו הוא היום השישה עשר בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישה עשר בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ז כסלו היא פרשת וישב, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וישלח אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שלישי, שני או שבת. ה'ת"י – שבתי צבי ניצל מטביעה וקבע יום טוב לתלמידיו. ה'תרפ"ה – ייסוד המושבה הרצליה ה'תש"ך – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל התשיעית בפני הכנסת ה'תשס"ג – הפיגוע בקו 20 בירושלים: בפיגוע התאבדות של ארגון החמאס באוטובוס בקו 20 בירושלים נרצחו 12 איש ה'תשס"ה – בקריסת מנהרה בציר פילדלפי נהרג סרן משה טרנטו, מפקד צוות המנהרות באוגדת עזה ה'תשס"ח – בכנסת עובר חוק ההופך את "בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי" לספרייה לאומית ה'תר"ד – דויד פופר, צ'לן יהודי-בוהמי (נפטר בה'תרע"ג) ה'תרנ"ו – אנה פרויד, פסיכואנליטיקאית, בתו הצעירה של זיגמונד פרויד (נפטרה בה'תשמ"ג) ה'תשי"א – יעקב אדרי, פוליטיקאי ישראלי ה'תשל"ד – טל ברמן, שדרן רדיו וטלוויזיה ישראלי ה'תרע"ח – רבי מנחם קאליש, האדמו"ר מאמשינוב. ה'תש"ח – רבי שאול ידידיה אלעזר טאוב, האדמו"ר ממודז'יץ, היה האחרון שנקבר בהר הזיתים טרם פרוץ מלחמת העצמאות ט"ו בכסלו – י"ז בכסלו כסלו כ-31.9% מכלל השנים. כ-68.1% מכלל השנים.
י"ז בכסלו

י"ז בכסלו הוא היום השבעה עשר בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השבעה עשר בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. יום ההוקרה לפצועי מערכות ישראל ה'תרפ"ה – השיעורים הראשונים מתקיימים בטכניון ה'תש"ב – המתקפה על פרל הארבור – בעקבותיה ארצות הברית מצטרפת למלחמת העולם השנייה ומתחיל מפנה במאזן הכוחות ה'תש"ג – משלוח ראשון של יהודים מנורווגיה מגיע לאושוויץ ה'תש"ח – העצרת הכללית של האו"ם קיבלה את החלטה 181 על הקמת מדינה יהודית (ישראל) ומדינה ערבית בארץ ישראל, מאורע שנודע בכינוי כ"ט בנובמבר. ה'תשס"ב – הפיגוע ברחוב בן-יהודה: בפיגוע התאבדות כפול במדרחוב בן-יהודה בירושלים נרצחו 11 בני אדם ונפצעו כ-180 ה'תשס"ב – הפיגוע בקו 16: בפיגוע התאבדות באוטובוס אגד בשכונת חליסה בחיפה נרצחו 15 בני אדם ה'תשס"ו – אחמד קריע מתמנה לראש הממשלה הפלסטיני השני ה'תרפ"ז – רפי איתן, סוכן מוסד ופוליטיקאי ישראלי ה'תרצ"א – דני קרוון, פסל וצייר ישראלי, חתן פרס ישראל ה'תש"ט – מרגלית צנעני, זמרת ישראלית ה'תשט"ו – אורנה בן דור, במאית ישראלית ה'תקס"ה – רבי יצחק קורייאט (השני), מחבר הספר "מעשה רק"ם" על התלמוד. ה'תר"פ – הסבא מנובהרדוק ה'תש"ה – הרב שלמה היימן, העילוי מפאריץ' ראש ישיבה ליטאי-אמריקאי ה'תרפ"ו – בצלאל יפה, פעיל ציוני, חבר אספת הנבחרים הראשונה ה'תשמ"ו – יוסף זריצקי, צייר ישראלי ה'תשס"ז – משה ברנשטיין, צייר ישראלי ה'תשע"ב – מיכאל שורץ, מזרחן ישראלי ומתרגם ה"מורה נבוכים" תשע"ו – הרב משה שמעון הלוי קנטמן. זקן תלמידי ישיבת מרכז הרב. ט"ז בכסלו – י"ח בכסלו כסלו
י"ח בכסלו

י"ח בכסלו הוא היום השמונה עשר בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השמונה עשר בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. ה'תש"ב – הנאצים הפעילו את מחנה ההשמדה הראשון בחלמנו שבפולין ה'תש"ב – טבח יער רומבולה: הנאצים, בסיוע משתפי פעולה לטבים, רוצחים כ-12,000 יהודים שנותרו בגטו ריגה ה'תש"ח – פרעות חלב: המוני ערבים מתפרעים פשטו על הרובע היהודי בחלב שבסוריה, בזזו והשחיתו רכוש, הרסו את בית הכנסת העתיק, ושרפו עשרות ספרי תורה וכתבי יד (ובהם כתר ארם צובא). לא ברור האם היו נפגעים בנפש. ה'תש"י – נוסד הנח"ל (נוער חלוצי לוחם) ה'תשל"ז – מטוסי ה-F-15 הראשונים מגיעים לארץ, חילול השבת שיצר טקס קבלתם גורם להפלת ממשלת רבין הראשונה ה'תשמ"ב – הכנסת מקבלת בשלוש קריאות את "חוק רמת הגולן" המחיל את החוק הישראלי על רמת הגולן ה'תשמ"ח – פורצת האינתיפאדה הראשונה ברצועת עזה ובגדה המערבית ה'תשנ"ג – פעילי חמאס חוטפים ורוצחים את שוטר משמר הגבול, נסים טולדנו. אירוע זה היה העילה לגירושם של כ-400 פעילי הארגון ללבנון כעבור ארבעה ימים ה'תשע"ח – דונלד טראמפ נואם את נאום ירושלים ומכריז כי הוא מכיר בירושלים כעיר בירה של ישראל ה'תרל"ה – חיים ויצמן, כימאי, מראשי הציונות, נשיאה הראשון של מדינת ישראל ונשיאה הרביעי של ההסתדרות הציונית. (נפטר בכ"א בחשוון ה'תשי"ג) ה'תרמ"א – סרן יוסף טרומפלדור ברוסיה, (נפטר בי"א באדר ה'תר"ף). ה'תרפ"ח – מוטקה בן-פורת, לוחם פלמ"ח וצה"ל, מפקד חטיבה 9 במלחמת יום הכיפורים ה'תש"ו – אסי דיין, במאי, תסריטאי, שחקן, סופר, פזמונאי, עיתונאי ופובליציסט ישראלי (נפטר בא' באייר ה'תשע"ד) ה'תש"ן – לי בירן, זמר ומוזיקאי ישראלי ד'תתקצ"ח – הרב אברהם בן הרמב"ם. ה'תקע"ב – רבי ברוך ממז'יבוז'. ה'תרל"ז – רבי יוסף יצחק שניאורסון מאוורוטש, בנו החמישי של הצמח צדק מליובאוויטש. ה'תר"ם – רבי דוד בן שמעון, מייסד ועד העדה המערבית בירושלים ומראשוני פורצי החומות. ה'תר"ן – הרב מרדכי אלישברג מראשוני הציונות דתית. ה'תש"ב – שמעון דובנוב, סופר והיסטוריון יהודי (נולד ב-1860, נרצח בידי הנאצים). ה'תש"ע – הרב לוי יצחק הורוביץ, האדמו"ר מבוסטון וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בישראל (נולד ב-ה'תרפ"א). י"ז בכסלו – י"ט בכסלו כסלו
י"ט בכסלו

י"ט בכסלו הוא היום התשעה עשר בחודש השלישי בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום התשעה עשר בחודש התשיעי למניין החודשים מניסן. בחסידות חב"ד נחגג חג הגאולה (או: ראש השנה לחסידות) לזכר שחרור רבי שניאור זלמן מלאדי מהכלא הרוסי בשנת ה'תקנ"ט ומאז חסידי חב"ד נוהגים ביום זה כחג, עושים התוועדויות גדולות, ואין אומרים תחנון. ביהדות תוניסיה, בתוך הקמת בתי כנסת על שמו של הרב יצחק חי טייב – ברמלה, בדימונה, בקריית אונו, באופקים, בנתיבות, בירושלים, בראשון לציון, בפתח תקווה בבאר שבע ובבני ברק נערכת הילולה לזכרו פעם בשנה בתאריך י"ט בכסלו. ה'תקנ"ט – רבי שניאור זלמן מלאדי שוחרר מהכלא הרוסי. ה'תשע"ח – נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הכיר בירושלים כבירת ישראל ה'תקכ"א – רבי אפרים זלמן מרגליות, מחכמי הקלויז בברודי ופוסק הלכה נודע. (נפטר בכ"ד באב ה'תקפ"ח) ה'תקנ"ט – הרבנית מנוחה רחל סלונים מחברון, בתו של רבי דובער שניאורי ׳האדמו״ר האמצעי׳ מחב"ד ונכדתו של רבי שניאור זלמן מליאדי. ה'תשי"ב – צביקה שרף, מאמן כדורסל ישראלי ה'תש"ך – יוחנן דנינו, מפכ"ל המשטרה בשנים 2011–2015 ה'תש"ל – הרב מאיר אשכנזי, רב היישוב כפר חב"ד ה'תקל"ג – רבי דב בער, המגיד ממעזריטש ה'תרכ"ה – הרב ישעיה בנט אבד"ק קאליב ומחוז סאבולץ' (נולד ב-ה'תקנ"ב) ה'תרל"ח – רבי שמואל בונדי, מייסד ורב הקהילה האורתודוקסית הנפרדת במגנצא. ה'תרפ"ו – הרב אברהם אהרן בורשטיין, הגאון מטבריג, שימש ראש ישיבת מרכז הרב במקביל לרב קוק למשך תקופה קצרה ה'תשי"ב – הרב פרופסור משה דוד קאסוטו, חוקר ופרשן המקרא, והיסטוריון ה'תשמ"ח – יאשה חפץ, כנר יהודי (נולד ה'תרס"א) ה'תשנ"ו – הרב משה צבי נריה, מייסד ישיבות בני עקיבא המכונה "אבי דור הכיפות הסרוגות" ה'תשע"ב – רבי מאיר הלברשטאם בן רבי יעקב האדמו"ר מטשאקאווע-בני ברק. י"ח בכסלו – כ' בכסלו כסלו