laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ציפורה שפירא

צפורה שפירא (נולדה ב־17 במרץ 1938, י"ד באדר תרצ"ח) היא בלשנית עברית, בעלת תואר דוקטור בלשון עברית משמשת יועצת לשון, מדריכה ומרצה בדיבור נכון ובהגייה מדויקת. הייתה יועצת לשון של קול ישראל בתל אביב יותר מ-20 שנה ומורה ומרצה לעריכה ולדיבור בציבור באוניברסיטת בר-אילן ובמכללות שונות. צפורה שפירא נולדה בקרקוב שבפולין, בת למרדכי וחיה וולקן מניצולי רשימת שינדלר. הייתה בגטו קרקוב ושרדה בתור תינוקת יחידה את מחנה פלשוב. מן המחנה הוצאה בתרמיל גב בידי חבר של הוריה שהעבירה לחבר פולני, יוליאן קוסק, מחסידי אומות העולם, אצלו גדלה עד תום המלחמה. שפירא עלתה לארץ בשנת 1945, היא גדלה והתחנכה בתל אביב. למדה בבית הספר היסודי הדתי תלפיות בתל אביב, ואחר כך בתיכון הדתי צייטלין. היא השלימה תואר ראשון בספרות ומקרא באוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1961 נישאה לחברה מתנועת בני עקיבא, שמואל שפירא. לזוג נולדו שלושה ילדים: שחל, עופר וורד. היא סיימה אף לימודי תואר ראשון בלשון ובלשנות שמית באוניברסיטת תל אביב, ולימודי תואר שני ודוקטורט בלשון עברית באוניברסיטת בר-אילן. נושא עבודת הדוקטורט שלה, בהדרכת פרופ' אורה שורצולד, היה: "העברית בתל אביב בשנים תרס"ט-תרצ"ה לפי מודעות". לאורך שנות לימודיה האקדמיים הייתה צפורה מורה ומחנכת ומרצה לסִפרות, תנ"ך ולשון עברית במספר מוסדות חינוך, בהם בית הספר הריאלי בחיפה, סמינר "תלפיות" בתל אביב, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בר-אילן ועוד. בשנים, 1979 - 2003, שימשה צפורה יועצת לשון של "קול ישראל" בתל אביב. במסגרת עבודתה כיועצת לשון בקול ישראל היא גם לימדה והכשירה קריינים וכתבים לדיבור נכון ולהגייה מדויקת. צפורה גם הִגישה בשנת הלשון תוכנית ברשת ב' "על קצה הלשון", שעסקה בענייני לשון בארץ ובתפוצות. נוסף על כך היא ערכה והִגישה חידון בתוכנית "משחקי לילה" של זאב ענר, פינה בתוכנית של רבקה מיכאלי "עברית לנהגים" עברית על מונחי נהיגה ולפני בחירות גם ערכה והגישה ביומן השבוע פינה על העברית של תעמולת בחירות ועוד. בשנת 2018 הוענק לה תואר יקיר העיר תל אביב-יפו. דיבור בציבור, בהוצאת מודן הדקדוק העברי השימושי, בהוצאת שוקן דקדוקים א-ג, בהוצאת ספר לכול מילון בחרוזים לילדים,עם אהוד מנור, בהוצאת דניאלה די-נור והקיבוץ המאוחד מי רוצה להיות מיליארדר, בהוצאת שוקן שיבוץ מהיר, בהוצאת אוריון מדיה וקבצים בנושא ציפורה שפירא בוויקישיתוף אלי אלון, יקירת העיר תל אביב צפורה שפירא, באתר News1 מחלקה ראשונה, 24 באפריל 2018 ציפורה שפירא, ברשת החברתית פייסבוק
מייקל אוליבר

מייקל אוליבר (נולד ב-20 בפברואר 1985) הוא שופט כדורגל אנגלי מאשינגטון, נורת'מברלנד. מאז 2012 הוא מכהן כשופט בינלאומי ומאז 2018 הוא חלק משופטי העל של אופ"א. אוליבר נולד באשינגטון, נורת'מברלנד והוא שופט כדורגל מאז גיל 14. הוא התקדם במהרה בדרגות. הוא הפך לשופט הצעיר ביותר בפרמייר ליג כאשר שפט משחק בין פולהאם לפורטסמות' בינואר 2010. ב-2013 הוא שפט את גמר גביע הליגה באצטדיון ומבלי וגם את חצי גמר הגביע האנגלי ובכך הפך לשופט הצעיר ביותר שהגיע למעמד הזה. שנה לאחר מכן הוא גם שפט את מגן הקהילה האנגלי בין מנצ'סטר סיטי לארסנל. בשנת 2015 אוליבר שפט את גמר אליפות העולם עד גיל 17 בצ'ילה. ב-28 בפברואר 2016 אוליבר שפט את גמר גביע הליגה בין ליברפול למנצ'סטר סיטי. בשנת 2016 הוא שפט לראשונה משחק בליגת האלופות. הוא שפט בשלב הבתים את ספורטינג ליסבון נגד לגיה ורשה. ב-14 במרץ 2018 אוליבר שפט את משחק שמינית גמר ליגת האלופות בין באיירן מינכן לבשיקטש. ב-11 באפריל 2018 אוליבר שפט את משחק הגומלין של רבע גמר ליגת האלופות של ריאל מדריד נגד יובנטוס. עד לדקה התשעים יובנטוס הובילו 0–3 מצב שהיה מביא את המשחק להארכה. בדקה ה-92 אוליבר שרק לפנדל שנוי במחלוקת לטובת ריאל מדריד מה שגרם לכעס אצל שחקני יובנטוס ושוערה של יובנטוס ג'אנלואיג'י בופון הורחק עקב התנהגותו בעקבות ההחלטה. כריסטיאנו רונאלדו כבש עבור ריאל את הפנדל ויובנטוס הודחה מהטורניר. בעקבות החלטה זו קיבלו אוליבר ואשתו איומים על חייהם ב-19 במאי 2018 אוליבר שפט את גמר הגביע האנגלי בין צ'לסי למנצ'סטר יונייטד המשחק הסתיים בתוצאה 0–1 לצ'לסי. מדיה וקבצים בנושא מייקל אוליבר בוויקישיתוף מייקל אוליבר, באתר Soccerway פרופיל השופט, באתר Transfermarkt CL: Juve heartbreak at the Bernabeu | Football Italia, www.football-italia.net "Michael Oliver: Police investigate text threats against referee's wife". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2018-04-14. נבדק ב-2018-05-23. ‏צפו בתקציר: צ'לסי זכתה בגביע האנגלי בפעם השמינית, באתר ספורט1, 19 במאי 2018
מגיה

מַגִּיהַּ הוא אדם העוסק בהגהה, כלומר בבדיקת דיוקו של טקסט שנערך לדפוס טרם מסירתו להדפסה. או בבדיקת התאמתו למקור, בדומה למגיה של פרשיות התורה הכתובות בכתב יד על קלף, המגיה, במקרה זה, בודק את הטקסט, ומשווה אותו למקור מוסמך. מקצוע ההגהה הוא גורם משמעותי וחיוני בתחום העיתונות וההוצאה לאור, ולכן העובדים במקצוע ההגהה הם לרוב מומחים בבלשנות ובספרות. על מאפיין מיוחד של עבודת המגיה מספר הסופר חיים באר, שבצעירותו היה מגיה בעיתון דבר: "הייתי כמובן אדם מאוד צעיר ועבודתי בדבר הייתה זמנית וזוטרה, זאת אומרת הייתי מגיה. אבל כמגיה, נפגשתי עם אישים מאוד מעניינים. בחדר המגיהים אז, באותה תקופה מוקדמת של 63 - 65, ישבו גדולי עולם. יזהר היה כותב מאמרים בדבר והיה בא לקרוא הגהה, היה שטיינמן, היה סדן, אפילו שזר אני זוכר, היה לפעמים מגיע, לבוא לקרוא הגהה". — גיליון מיוחד של "דבר", 24.9.2004, צורף ל"הארץ" מדיה וקבצים בנושא מגיה בוויקישיתוף ערך זה הוא קצרמר בנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נמל התעופה הבין-לאומי אוריו אל סריו

נמל התעופה הבין-לאומי אוריו אל סריו (באיטלקית: Aeroporto di Bergamo-Orio al Serio), ידוע באופן רשמי בשם נמל התעופה הבין-לאומי איל קאראווג'ו, הוא נמל התעופה השלישי בגודלו באיטליה. הנמל ממוקם בשטח המוניציפלי של היישוב אוריו אל סריו, 3.7 קילומטרים דרומית-מזרחית לעיר ברגמו ו-45 קילומטר צפונית-מזרחית למילאנו, שבה ממוקמים נמל התעופה מלפנסה ונמל התעופה לינאטה. בשנת 2017 חלפו באוריו דל סריו כ-11 מיליון נוסעים. הנמל משמש גם לטיסות פנים ארציות. בסמוך לנמל התעופה, מדרום לו, נמצא מרכז הקניות אוריו סנטר, אחד ממרכזי הקניות הגדולים באיטליה. הנמל נקרא בפי חברות תעופה שונות בשם מילאנו/ברגמו אף שגם מילאנו וגם ברגמו אינן חלק מן השם הרשמי של נמל התעופה. נמל התעופה מנוהל על ידי SACBO, חברה אשר מוחזקת חלקית על ידי חברת SEA‏(Aeroporti di Milano) המפעילה את נמלי התעופה מלפנסה ולינאטה שבמילאנו. נמל התעופה נקרא משנת 2011 על שם מיכלאנג'לו מריסי דה קאראווג'ו, צייר בארוק אשר גדל כילד בקאראווג'ו שבנפת ברגמו. נמל התעופה משרת 24 חברות תעופה. חברת התעופה ריינאייר משתמשת בנמל התעופה כבסיס של החברה, והוא נחשב לבסיסה הגדול ביותר של החברה באירופה. רכב פרטי נמל התעופה מקושר לכביש המהיר A4 (מילאנו-ונציה). אוטובוסים קיים שירות של אוטובוסים מנמל התעופה ליעדים רבים בהם מילאנו, ארצו, ברשיה, בולוניה, ורונה, טורינו, מונצה ופארמה. רכבת תחנת הרכבת הקרובה נמצאת בברגמו, כ-5 קילומטרים מנמל התעופה. שירות אוטובוסים מוביל מנמל התעופה לתחנת הרכבת. מדיה וקבצים בנושא נמל התעופה הבין-לאומי אוריו אל סריו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה הבין-לאומי אוריו אל סריו (באיטלקית ובאנגלית) אתר רשמי נמל התעופה אוריו אל סריו (באנגלית) Number of passengers utilising each of Italy's most popular airports from 2013 to 2017, by airport (in 1,000 units) באתר statista Oriocenter, באתר Visit Bergamo "Orio al Serio international airport • SACBO S.p.A" באתר milanbergamoairport.it Bergamo airport now dedicated to Caravaggio באתר bestofbergamo‏, 19 ביוני 2011 Milan/Bergamo is Ryanair’s biggest base in mainland Europe and third biggest overall; over 70 destinations served across 25 countries באתר anna.aero‏, 12 בספטמבר 2016
קנה מידה

קנה מידה הוא היחס בין גודל המיוצג במפה, בתוכנית אדריכלית, בשרטוט טכני או באמצעי אחר להדמיה, לבין גודלו במציאות. למשל, במיפוי גאוגרפי, בשרטוט או בבניית דגמים, קנה המידה הוא היחס בין מרחק מסוים במפה לגודלו האמיתי בשטח. על כן, קנה מידה נכתב כיחס בין שני מספרים. לדוגמה, נתון קנה מידה של אמצעי הדמיה, המתאר יחס של 10,000 יחידות מידה במציאות. בהתאם לכך, כל יחידת מידה שבאמצעי ההדמיה תיכתב באופן זה: 1/10,000 או 1:10,000. משמעות נוספת ליחס זה עשויה להיות שכל סנטימטר במפה שווה ל-10,000 סנטימטרים בשטח. קנה המידה הגדול ביותר הוא זה שמבחינה מספרית הערך שלו קטן יותר – במפה שנתון בה קנה מידה קטן, ניתן לראות יותר שטח ופחות פרוט. אם יחס ההקטנה של מערכת כדור הארץ-הירח היה עומד על 1:42,000,000, כי אז קוטר כדור הארץ היה כ-30 ס"מ (גודל של דגם תקני), וגודל הירח היה כגודלו של כדור בסיס (כ-7 ס"מ קוטר), והמרחק ביניהם היה כ-9 מטרים. ממרחק כזה לאיש העומד היכן שדגם כדור הארץ, הירח היה נראה כגודל מחק בקצה עיפרון. שלושה סוגי קנה מידה נפוצים במפות בישראל, ודוגמה לשימוש בהם, הם: קנה מידה גדול (1:12,500). לדוגמה, מפות עירוניות. קנה מידה בינוני (1:50,000 ו-1:100,000). לדוגמה, מפות טופוגרפיות. קנה מידה קטן (1:250,000 ו-1:500,000). לדוגמה, מפות ארציות. בתחומי האדריכלות וההנדסה משתמשים בקני מידה גדולים יותר. קנה המידה תלוי בהקשר אך לרוב משתמשים בקני מידה אלו: 1:1250, היא מידה בתכנון עירוני 1:250, 1:100 – תוכניות אדריכליות 1:50 – תוכניות עבודה לבנייה 1:20 – תוכניות לעיצוב פנים 1:10 עד 1:1 – פרטי תכנון בחקלאות שלחין מסורתית היה צורך לחלק את מי המעיין בצורה שווה לחלקות השונות. זקן הכפר היה מודד את מפלס מי הבריכה בעזרת ענף מצמח הקנה. ולפי הסימנים על הקנה היה קובע את מידת המים לכל חלקה. מכאן מקור הביטוי "קנה מידה" חלקי דגמים להרכבה עצמית: דגמי מטוסים, דגמי רכבות, דגמי אוניות וכדומה. בדגמים אלה ישנם קני מידה מקובלים אחדים. דגם רכבת בקנה מידה 1:8 יחסי הגודל בין קני מידה שונים של דגמי רכבות סקאלה לוגריתמית סקאלה ליניארית סרגל מדיה וקבצים בנושא קנה מידה בוויקישיתוף פרסום מידע תעופתי פנים ארצי (פמ"ת) המפורסם על ידי מנהל התעופה האזרחית מכח הוראות תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ"ב–1981. מפות נתיבי טיסה (נתיבי התובלה הנמוכים ו-ATS) מהוות חלק בלתי נפרד מהפמ"ת Earth-Moon Scale Model, סרטון בערוץ "Geoff Holt", באתר יוטיוב (אורך: 05:40)
עבודה (תרמודינמיקה)

בתרמודינמיקה, ביצוע עבודה הוא מעבר אנרגיה בין מערכת לסובביה, מבלי מעבר אנטרופיה. עבודה בתרדמונימיקה, היא הכללה של עבודה בפיזיקה. בדומה לפיזיקה, מעבר האנרגיה נגרם על ידי כוחות חיצוניים, הפועלים על המערכת. הכוחות החיצוניים, יכולים להיות למשל: כוח חשמלי, כוח הכבידה, לחץ ועוד. לדוגמה, בתאים אלקטרוכימיים פועל כוח חשמלי. לכן, התאים משתמשים בחלק מן האנרגיה הנפלטת בתגובות ספונטניות לצורך יצירת אנרגיה חשמלית, כלומר, ביצוע עבודה. ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מוסטייה-סנט-מארי

מוסטייה-סנט-מארי (בצרפתית: Moustiers-Sainte-Marie) הוא כפר וקומונה בדרום צרפת, ליד קניון ורדון, שנבחר לאגודת ״הכפרים הכי יפים של צרפת"(צר'). הכפר הקטן, הקיים מאז ימי הביניים, שוכן על מתלול סלעי של אבן גיר. בלב הכפר נובע מעין ומתחתיו מפל מים קטן. החל מהמאה ה-5 התגוררו נזירים מתבודדים במערות במצוקים שמעל מקום הכפר הנוכחי. במאות ה-9 וה-10 היה האזור תחת שלטון מוסלמי, ותושבי הסביבה מצאו מחיה במערות שקודם שימשו את הנזירים. לאחר סיום השלטון המוסלמי החלה פריחה באזור. במאות ה-12 וה-13 קם הכפר: נבנו ביצורים, כנסיות ובתי מגורים. במאה ה-16 הייתה תקופת פריחה לכפר, תודות לפריחת תעשיות שהתבססו על אנרגיית המים, כמו בורסקאות, ייצור ניר[דרושה הבהרה] ועוד. במאות ה-17 וה-18 הייתה מוסטייה סנט-מארי מרכז תעשיית הפייאנס (אנ') הצרפתית. כנסיית Notre Dame de Beauvoir נבנתה במקום בו עמדה כנסייה כבר במאה ה-5, מלמדת על הקדושה שיוחסה למקום ועל היותו יעד לעליה לרגל בציפייה לנס. הכוכב המוזהב תלוי בגובה רב על שרשרת באורך 225 המתוחה בין שני מצוקים. האגדה המקומית מספרת שבתקופת מסעי הצלב נשבה אביר יליד המקום, בוזון דה בלקס (Bozon de Blacas), בידי המוסלמים. הוא נדר נדר לתלות כוכב מעל הכפר, וכך עשה לאחר שהשתחרר. הכוכב והשרשרת המקוריים הוחלפו מספר פעמים לאורך הדורות. הם נתלו מחדש בפעם האחרונה בתחילת המאה ה-21. מוזיאון הפייאנס (faïence), בו מוצגות דוגמאות של פייאנס מתקופת הפריחה של התעשייה במקום. כנסיית עליית מרים לשמיים, כנסייה רומנסקית מהמאה ה-12. הכנסייה מוכרזת כאתר מורשת צרפתי (Monument historique)(צר') גבוה מעל הכפר נמצאת כנסיית "גבירתנו של הנוף" ( Notre-Dame-de-Beauvoir) שהייתה יעד לעולי רגל. הכנסייה, מהמאה ה-16, מוכרזת כאתר מורשת צרפתי. הכוכב המוזהב התלוי בגובה רב מעל הכפר. קניון ורדון האגם המלאכותי של סנט קרואה ( Sainte Croix) שדות הלבנדר של רמת ולנסול (Valensole) על רקע קניון ורדון. מצוקי הקניון נישאים מעל הכפר, באמצע נראה הכוכב המוזהב. הכוכב המוזהב. מרכז הכפר. כנסיית עליית מרים לשמיים. אתר האינטרנט הרשמי של מוסטייה-סנט-מארי אתר התיירות הרשמי (אנגלית) מוסטייה-סנט-מארי, ברשת החברתית LinkedIn
שעת הדחק

שעת הדחק הוא מושג הלכתי לתיאור מצב שבו יש קושי לקיים את ההלכה, על פי שורת הדין שנפסק, ובמקרים מסוימים ניתן להקל בדין במצבים אלו. בספרי ההלכה לא נכתבה הגדרה ברורה באלו הלכות ניתן להקל בשעת הדחק, וכן לא נזכר אילו מקרים נחשבים ל'שעת הדחק', והדבר נתון לשיקול דעת המורה הוראה לדמות את המקרה הנתון למקרים אחרים שנזכרו בחז"ל ובראשונים כשעת הדחק. מקרים נפוצים של שעת הדחק הם בין השאר כאלה שיהיה בהם הפסד גדול, או בושה, עקב קיום ההלכה כפי שהיא. ישנן מספר מצבים, שנזכרו בתלמוד ובפוסקים ככאלה שניתן להקל בהם במקרה של 'שעת הדחק': כאשר פסיקת ההלכה להחמיר אינה מוחלטת, כגון במקרה וישנה מחלוקת בדין וההלכה נפסקה כשעה המחמירה, אך עם זאת דעת המקילים לא נדחתה לגמרי. בתלמוד נזכרו דינים שונים שמראש נתקנו רק למצבים רגילים, ובזמנים של שעת הדחק ניתן להקל בהם, כגון איסור שבות שהותרו לחולה, או איסורים שונים שהותרו מפני כבוד הבריות. יש שכתבו שכל דין שהוא לכתחילה, אזי בשעת הדחק ניתן להקל כפי הדין בדיעבד: ”שעת הדחק כדיעבד דמי”. לכתחילה ובדיעבד הרב נתאל הלפגוט, תחומין יא, שעת הדחק כגורם בפסיקת הלכה מאמרים בנושא שעת הדחק, באתר ספריית אסיף מחשבת ההלכה- התיחסות למכלול האספקטים בפסיקה ההלכתית, באתר מורשת תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף ו', עמוד ב'. ט"ז על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן צ"א סק"ב
פאבלו שילקו

פאבלו שילקו הידוע גם בכינויו די ג'יי פאשה (באוקראינית:Шилько Павло Юрійович; נולד ב-6 באוגוסט 1977) הוא מגיש רדיו וטלוויזיה אוקראיני. שילקו נולד במחוז קמרובו וב-1983 עבר עם משפחתו לזפוריז'יה. מ-1994 ועד 1999 למד באוניברסיטת קייב. ב-1996 הוא החל לעבוד בתחנת רדיו מקומית שם הגיש מספר תוכניות. הוא ביצע סיקור לרדיו מאירועים כמו טקס פרסי גראמי, האולימפיאדה ואליפות אירופה בהוקי. ב-2003 כשאוקראינה הצטרפה לאירוויזיון הוא נבחר לפרש את האירוע לטלוויזיה האוקראינית וביצע זאת גם ב-2006. הוא הנחה את אירוויזיון 2005 מהיכל הספורט בקייב ביחד עם מריה אפרוסינינה, ב-2006 הוא כתב את המילים לשיר "הראה לי את האהבה שלך" שייצג את אוקראינה באירוויזיון בביצועה של הזמרת טינה קרול. הוא הנחה אירועים מתוקשרים רבים ובין היתר את נשף ההתרמה של השגרירות האמריקאית באוקראינה בשנים 2002–2005, ליווה את הקונצרט של בראיין אדמס בקייב, המופע של הפרודיג'י ויום אירופה באוקראינה. שילקו נשוי ולו שתי בנות. אתר האינטרנט הרשמי של פאבלו שילקו פאבלו שילקו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
יהודה בר-נתן

יהודה בר-נתן (25 באפריל 1903 – 12 בספטמבר 1989) היה תעשיין ישראלי, נשיאה השני של התאחדות התעשיינים בישראל או בשמה בשנות נשיאותו, התאחדות בעלי התעשייה. יהודה בר-נתן נולד כיהודה גרינשפן בעיירה דמבציה בפולין. אביו נתן גרינשפן היה תעשיין בתחום מוצרי העץ. התחנך בגרמניה. בשנת 1934 עלה לארץ ישראל והצטרף כשותף למפעל לייצור אלכוהול "התוסס". בר נתן יזם את מיזוגם של 10 מפעלי חמצן בארץ לשני מפעלים גדולים, בחיפה ובת"א, ובשנות השבעים חלש על 9 מפעלים בארץ, ביניהם מפעל לבירה, מפעל לייצור שמרים ואלכוהול, ומפעל לשפופרות אלומיניום. במקביל לפעילותו כתעשיין, התמסר לפעילות ציבורית, והיה חבר הוועד הפועל של התאחדות בעלי התעשייה, ויושב הראש שלו, חבר הנהלת "בנק ישראלי לתעשייה" ונציג ההתאחדות בגופים שונים. כמו "הבנק לפיתוח התעשייה". בשנת 1959, עם מותו של אריה שנקר, נשיאה הראשון של ההתאחדות ששימש בתפקיד למעלה מרבע מאה, נענה לבקשת חבריו לאתגר להיכנס לנעלי הענק של שנקר והתמנה לנשיאה השני של התאחדות התעשיינים. בתקופת כהונתו פעל רבות, כמו שנקר לפניו, יחד עם עמיתו, מנהל "הבנק הישראלי לתעשייה", אלוף ליטא בשחמט לשעבר, אלכסנדר מאכט, לקידום וחיזוק התעשייה בישראל. תקופת כהונתו תיזכר כתקופה ה"פוסט שנקרית". בשל בעיות בריאותיות, פרש בר נתן מתפקידו בשנת 1962, לאחר כשנתיים בלבד בתפקיד, אך המשיך למלא תפקידים אחרים בהתאחדות. בר נתן נשא לאישה את קלרה.לזוג נולדו שני בנים. כעשור לאחר פרישתו מהתפקיד נשא בנו לאישה את נכדתו של עמיתו לשעבר, מנהל "הבנק לתעשייה" אלכסנדר מאכט, בתם של רבקה ומשה מילר מולאור, משפטן, עיתונאי ופעיל ציוני. בנם, נכדו של נשיא ההתאחדות לשעבר הוא השחקן והקומיקאי רועי בר נתן. נכדו הוא הפסנתרן הישראלי ינון ברנתן. בר נתן זכור לרבים כאדם מאופק וג'נטלמן בהופעתו ובסגנונו, "תעשיין בלי רעש" נהגו לכנותו. דוד תדהר (עורך), "יהודה בר-נתן", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך י (1959), עמ' 5222 התאחדות התעשיינים בישראל - נשיאי ההתאחדות לדורותיהם ערך זה הוא קצרמר בנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יואל אוגוסטו לוי

יואל אוגוסטו לוי (15 ביולי 1888 – 14 באוגוסט 1975) היה מנהל ישראלי ששימש כנשיא התאחדות התעשיינים בישראל. יואל אוגוסטו לוי נולד באנקונה, ממלכת איטליה ב-15 ביולי 1888. הוא היה פעיל בתנועה הציונית באיטליה ושימש כיושב ראש ההסתדרות הציונית במקום. הוא למד משפטים במילאנו, וב-1938 עלה עם משפחתו לארץ ישראל והצטרף לשורות ההגנה. בהמשך עשה הסבה מקצועית והחל להשתלב בחיי הכלכלה והתעשייה בארץ. בין היתר ארגן את חברת ההשקעות של בנק דיסקונט ונתמנה למנכ"ל. בעקבות ידידותו עם אריה שנקר הגיע לוי להתאחדות התעשיינים, ושימש חבר הוועד הפועל ויו"ר המחלקה המשפטית. בשנת 1964 נתמנה ליו"ר הנשיאות האקדמית של אוניברסיטת תל אביב. לאחר התפטרותו של אברהם קליר מתפקיד נשיא התאחדות התעשיינים, התמנה לוי לתפקיד בעקבות הפצרות רבות של חברי ההתאחדות. בתפקידו התמקד בפיתוח תעשיות עתירות ידע ובפיתוח התחרות של התעשייה הישראלית עם תעשיות חוץ לארץ. כמו כן עסק רבות בטיפוח יחסי העבודה של ההתאחדות עם ההסתדרות. לוי נפטר ב-14 באוגוסט 1975 ברמת גן והובא למנוחות בבית העלמין קריית שאול בתל אביב. ארכיונו שמור במחלקת הארכיונים בספרייה הלאומית יואל אוגוסטו לוי באתר GRAVEZ ד"ר יואל אוגוסט לוי (1965-1963) ז"ל, באתר www.industry.org.il ארכיון אוגוסטו יואל לוי, בספרייה הלאומית ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ליב חנליש

רבי יהודה ליב חנה'ליש (נפטר בכ"א בשבט ה'שנ"ו; מכונה בדרך כלל: ר' ליב חנליש, ובראשי תיבות: מהרל"ח או מהר"ל מלובלין) היה ראש ישיבה בלובלין, ומחבר "חידושי מהרל"ח" על ספר ארבעה טורים. רבי ליב נולד לרבי מאיר מטנהויזן, והיה אחיו של רבי יעקב תמרליש (הראשון). למד אצל הרמ"א, שהיה גם קרוב משפחתו. התיישב בעיר לובלין וניהל שם ישיבה יחד עם אחיו יעקב. יש שסברו שכיהן כאב"ד לובלין, ואף הציעו לזהות אותו עם ר' ליבא אב"ד לובלין הנזכר בשו"ת הב"ח. אולם, הוא אינו מכונה אב"ד, ונראה שלא היה מרא דאתרא ולא נשא במשרה רשמית בלובלין. נפטר בלובלין ביום כ"א בשבט שנ"ו, ונקבר בבית הקברות היהודי הישן שבעיר. בישיבתו הרצה רבי ליב שיעורי הלכה בספר "ארבעה טורים". לבקשת תלמידיו העלה את ביאוריו על הכתב והתכוון להדפיסו ולהוציאו לאור, אך הוא נפטר באמצע ההדפסה. אחיו רבי יעקב סיים להדפיס את ספרו על חלק "אורח חיים" בשם "ויגש יהודה" שיצא לאור כשלש וחצי שנים אחר פטירתו, ביום כ"ו באלול שנ"ט. הספר לא נדפס שוב והוא לא היה נפוץ. בין השנים תק"נ-תקנ"ו, הדפיס רבי מיכאל שמעון מייא את הטורים בדפוס דיהרנפורט. בחלק אורח חיים שבמהדורה נוסף מדור חדש בשם "חידושי מהרל"ח" בו נאספו חידושים מתוך הספר "ויגש יהודה" (בקיצור), ובשאר החלקים נדפס מדור בשם "חידושי הגהות" שאין מקורו בדברי מהרל"ח. לימים שונה השם בעקבות שאר חלקי הטור, וחידושי מהרל"ח כונו גם כן בשם "חידושי הגהות". בשל כך, ישנם דפוסים שבטעות ייחסו את כלל ההגהות למהרל"ח. מאז מהדורה זו, מודפסים חידושי מהרל"ח בכל מהדורות הטור המודפסות. חיים שלמה רוזנטל, "הגאון רבי ליב חנליש וחידושי ההגהות על הטור", מוריה, עב (תשל"ו), עמ' מו-נ. הרב יחיאל דוב ולר, "ספר ויגש יהודה על הטור לרבי יהודה ליב חנליש", זכור לאברהם תשס"ב–תשס"ג, חלק א, עמ' קיח–קלו. יהודה ליב בן מאיר חנליש, דף שער בספרייה הלאומית ויש אומרים שנפטר בכ"א בשבט ה'שנ"ז. ראו במאמרו של הרב י"ד ולר, עמ' קכד. ראו: מאיר וונדר, אלף מרגליות, ירושלים תשנ"ג, נו' 375, עמ' 258. שלמה ברוך ניסנבוים, לקורות היהודים בלובלין, לובלין תר"ס, עמ' 43, בשם הרב יוסף לוינשטיין. אליעזר גרטינהויז, אשל הגדולים, ניו יורק תשי"ח, עמ' עו. ראו מ"ד צ'צ'יק, "מיהו ר' ליבא רבה של לובלין?", המעין מח [ג] (ניסן תשס"ח), עמ' 73; מאיר רפלד ומ"ד צ'צ'יק, "עוד בעניין חידת ר' ליבא מלובלין ומסביב לה", המעין מח [ד] (תמוז תשס"ח), עמ' 80–81, 86, 88. פינחס זליג גליקסמן, רבינו אליקים געץ, לודז' תרצ"ו, עמ' 16, באתר אוצר החכמה. ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
חואן אנטוניו ביונה

חואן אנטוניו ביונה הידוע כ-ח. א. ביונה ( Juan Antonio García Bayona או J. A. Bayona נולד ב-9 במאי 1975, ברצלונה, ספרד) הוא במאי קולנוע ספרדי. ידוע בעיקר בזכות סרט האימה "בית היתומים" (2007), סרט האסונות "הבלתי אפשרי" (2012), סרט הפנטזיה "7 דקות אחרי חצות" (2016) ו"עולם היורה: נפילת הממלכה" (2018). כמו כן ביים מספר פרסומות וקליפים. הוא נולד במאי 1975 בברצלונה ויש לו אח אחד, קרלוס ביונה, ששיחק כנציב בחלק מסרטיו. הוא למד בבית הספר הקולנועי ESCAC. בגיל 19 פגש בפסטיבל סרטים את הבמאי המקסיקני גיירמו דל טורו שהתנדב לסייע לו לביים סרטים. לאחר שסיים את לימודיו החל לביים מספר פרסומות וסרטונים. בגיל 20 החל להפיק סרטוני וידאו ללהקות ספרדיות קטנות ובהמשך גם לכמה זמרות כמו פסטורה סולר, ננה, אנריקו בנברי, ג'ינט ויצר קלטת וידאו ללהקה קיו. ב-1999 יצא סרטו הראשון My Holidays וב-2002 יצא סרטו The Spongeman. ביים את הסרט "בית היתומים" (The Orphanage) שיצא ב-2007 ממנו הרוויח 8.3 מיליון דולר וזכה ב-7 קטגוריות פרסי גויה. באותה שנה חתם על חוזה עם סרטי יוניברסל לכתיבת הסרט Hater. ביונה היה מהבמאים המועמדים לתפקיד יצירת הסרט דמדומים 3 מ-2010. ב-2012 הוציא את סרט האסונות הספרדי (אך דובר האנגלית) הבלתי אפשרי עליו קיבל ביקורות חיוביות שגרף 8.3 מיליון דולר, גרף 5 פרסים ושבר את שיא הפתיחה בקולנוע הספרדי. ביים את 2 הפרקים הראשונים של סדרת האימה הבריטית פני דרדפול שיצאה במאי 2014 עבור רשת השידור "Showtime". בשנת-2016 יצא הסרט בבימויו 7 דקות אחרי חצות (A Monster Calls) המבוסס על ספר הפנטזיה 7 דקות אחרי חצות. ביים את סרט החמישי בסדרת סרטי פארק היורה: עולם היורה: נפילת הממלכה שיצא לאקרנים ביוני 2018 והיה לסרטו הרווחי ביותר, עם מעל מיליארד ו-300 מיליון דולר. ב-2019 נשכר להפיק ולביים את שני הפרקים הראשונים של סדרת הטלוויזיה "שר הטבעות" שתשודר במהלך 2022 בשירות הזרמת המדיה פריים וידאו. בשנת 2023 ביים וכתב עבור נטפליקס את מותחן ההישרדות "אחוות השלג". מדיה וקבצים בנושא חואן אנטוניו ביונה בוויקישיתוף חואן אנטוניו ביונה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) חואן אנטוניו ביונה, באתר AllMovie (באנגלית) חואן אנטוניו ביונה, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) חואן אנטוניו ביונה, באתר Box Office Mojo (באנגלית) חואן אנטוניו ביונה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) חואן אנטוניו ביונה, באתר MusicBrainz (באנגלית)
אמונל

אמונל (Ammonal) הוא חומר נפץ המורכב מאמוניום חנקתי ואבקת אלומיניום והיה בשימוש נרחב במלחמת העולם הראשונה כתחליף זול ל-TNT טהור, ונותר בשימוש למטרות חציבה וכריה. למטרות אלו כמו גם שימוש ברימוני יד ופגזים עירבו את האמונל עם TNT ופחם. האמוניום החנקתי מתפקד בתור מחמצן ואבקת האלומיניום כדלק. התערובת מושפעת מאוד מלחות כי אמוניום חנקתי הוא מאוד היגרוסקופי. קלות הפיצוץ תלויה ביחסים בין שני הרכיבים. יחס של 95:5 בין הדלק למחמצן הוא רגיש למדי ואינו מאוד יציב, אך אינו דורש הלם חזק מדי להפעלה.  שימוש באמונל למטרות חציבה או כרייה נעשה בדרך כלל בתוך פחיות מתכת או שקיות אטומות כדי למנוע חדירת לחות. מהירות ההתפוצצות של אמונל הוא כ-4,400 מטרים לשנייה. בתחילת 1916 הצבא הבריטי עשה שימוש באמונל לצורך המוקשים שהטמין במהלך מלחמת העולם הראשונה, החל בקרב על הסום. Chamberlain, J. S. (1921). A Textbook of Organic Chemistry. Philadelphia: P. Blankiston's Son & Co. p. 534. OCLC 245530036. נבדק ב-2010-05-17.
המפלגה הרפובליקנית של ארמניה

המפלגה הרפובליקנית של ארמניה (בארמנית: Հայաստանի Հանրապետական Կուսակցություն, ՀՀԿ; Hayastani Hanrapetakan Kusaktsutyun, HHK) הייתה המפלגה הלאומנית והשמרנית הגדולה ביותר בארמניה. במפלגה היו כ-140,000 חברים (נכון ל-2008), והיא שלטה על רוב גופי הממשלה בארמניה. האקונומיסט תיאר את המפלגה כ"מפלגת כוח טיפוסית פוסט-סובייטית המורכבת בעיקר מבכירים, פקידי ממשלה, עובדי מדינה ואנשי עסקים עשירים בעלי קשרים בממשלה." היא תוארה על ידי פרשנים פוליטיים כתנועה ללא אידאולוגיה פוליטית. המפלגה הייתה מפלגת השלטון בארמניה - כל ראשי הממשלה מ-1999 עד 2018, היו חברי המפלגה. בשל כך, הייתה המפלגה מוקד לביקורת מצד ארגוני האופוזיציה בארמניה. ביקורת זו, הביאה לבסוף לנפילתה בשנת 2018. מדיה וקבצים בנושא המפלגה הרפובליקנית של ארמניה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של המפלגה הרפובליקנית של ארמניה Provisions of RPA Program, Republican Party of Armenia, 2008. Sarkisian Blasts Ter-Petrosian As Election Showdown Looms, Armenia Liberty (RFE/RL), 12.11.2007. Armenia's murky politics, The Economist, 11.04.2007. Our ideology is based on the Tseghakron doctrine of Njdeh - Hetq.am אחרי הפגנות המוניות: ראש ממשלת ארמניה התפטר ערך זה הוא קצרמר בנושא מפלגות ובנושא ארמניה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יחסי לבנון–מלזיה

יחסי לבנון–מלזיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה הלבנונית לפדרציית מלזיה. בין שתי המדינות נחתם הסכם בדבר מניעת כפל מס. המדינות מקיימות שיתוף פעולה כלכלי. בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה ללבנון הגיעה לסך 62.7 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר שמן דקלים, שמן קוקוס, מרגרינה, ערכת קפה ותה, מעגלים חשמליים, מזגנים ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מלבנון למלזיה הגיעה לסך 7.42 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר משקאות חריפים, שוקולד, חוברות ועוד. מלזיה נטלה חלק פעיל ביוניפי"ל. במהלך משימתה, שלחה מלזיה כ-877 שומרי שלום. לבנון מיוצגת במלזיה על ידי שגרירות בקואלה לומפור, בירת מלזיה. מלזיה מיוצגת בלבנון על ידי שגרירות בביירות, בירת לבנון. מקור Products that Malaysia imports from Lebanon (2015), The Observatory of Economic Complexity (באנגלית) (ארכיון) وزارة الخارجية والمغتربين - الصفحة الرئيسية, www.mfa.gov.lb "Embassy of Malaysia in Beirut, Lebanon - Embassy WorldWide". Embassy WorldWide (באנגלית בריטית). נבדק ב-2018-04-25.