מפעל הפיס

מפעל הפַּיִס הוא חברה לתועלת הציבור בעלת זיכיון בלעדי לעריכת הגרלות ומשחקי מזל בישראל. באספה הכללית שלו משתתפים נציגי עיריות. את יושב ראש הדירקטוריון ממנה ראש הממשלה. חברי הדירקטוריון האחרים מתמנים על ידי מועצות העיריות ירושלים, תל אביב-יפו וחיפה, מרכז השלטון המקומי, ארגון המועצות האזוריות, שר האוצר ושר הפנים. יושב ראש מפעל הפיס הנוכחי הוא אביגדור יצחקי והמנכ"ל הוא עו"ד בני דרייפוס. מפעל הפיס הוקם בתל אביב באוגוסט 1951 כמפעל הגרלות של הרשויות המקומיות בישראל, על ידי ד"ר מיכאל לנדאו וביוזמת ראש העיר של תל אביב, ישראל רוקח. מטרת הקמתו הייתה תמיכה בהקמת בתי חולים ברשויות המקומיות בישראל ובפרט בניית בית חולים גדול בתל אביב. הדוגמה למפעל הגרלות לטובת הציבור נלקחה משווייץ והקמתו אושרה על ידי ממשלת ישראל. בשנה הראשונה, ההגרלות התקיימו אחת לחודש, ההגרלה הראשונה התקיימה באוקטובר 1951 והפרס הגדול בהגרלה זו היה 1000 ל"י. בשלושת החודשים הראשונים, נמכרו כרטיסים בשווי כולל של כ-110,000 לירות בממוצע להגרלה. כ-40% מההכנסות הלכו לפרסים וכ-45% הועברו למטרת בניית בתי חולים בתל אביב ובחיפה. בשנת 1952 הוקצב כסף גם לבית חולים ליולדות בפתח תקווה ובשנת 1953 גם לעיריית צפת. מעל 12% מההכנסות, בשנים הראשונות, שולמו למפיצים, שהיו בעיקר עולים חדשים קשישים, ציונים ותיקים ומקרים סוציאליים. בשנת 1953 הביעה עיריית ירושלים תרעומת על שאינה מקבלת מהכספים מכיוון שבתי החולים בירושלים הם פרטיים ולא עירוניים, לכן מועצת העיר דרשה סיוע למוסדות רפואיים קיימים בעיר. באותה עת עלתה גם הצעה של אליהו אלישר שהמפעל יסייע גם לבניית בתי ספר, אולם ההצעה נדחתה אז. בשנת 1955 החל מפעל הפיס לחלק כספים גם לבניית בתי ספר. לאחר שבסוף 1957 החל לפעול מפעל הימורי הספורטוטו על משחקי הכדורגל שנערכו בישראל, ולאחר מספר שנים החל להציע פרסים גבוהים מהזכייה הגדולה של מפעל הפיס, דבר שפגע בהכנסות הפיס, יצר מפעל הפיס באוגוסט 1968 את הגרלת ה"לוטו" שהציעה פרס גדול מזה של הספורטוטו. הגרלת מפעל הפיס נערכה באופן מסורתי בכל יום ה' בשבוע, ואילו הגרלת הלוטו נערכה בכל יום ג' בשבוע. ערך מורחב – בית מפעל הפיס הנהלת מפעל הפיס שוכנת, מזה שנים רבות, ברחוב הפטמן 3 בתל אביב, בבניין ששימש גם את מרכז השלטון המקומי. בשנת 2013 החליטה הנהלת מפעל הפיס לעבור לבניין אחר ושנתיים אחר כך, הוחלט על מעבר הנהלת מפעל הפיס אל מבנה ברחוב לה גוארדיה 1 בתל אביב. בשנת 2016 נמכר הבניין ששימש את הנהלת מפעל הפיס ברחוב הפטמן, ביחד עם הבניין הצמוד אליו, הפונה אל רחוב קפלן, לשם הריסת שני הבניינים והקמתם של בנייני מגורים עם קניון. רווחי מפעל הפיס פטורים ממס הכנסה. למוסד ניתנה הלגיטימציה יוצאת הדופן לבחור בעצמו את האפיקים בהם הוא יכול להשקיע את הרווחים הזורמים אליו, לטובת הציבור לפי שיקול דעתו הבלעדי. בחמישים שנותיו הראשונות השקיע מפעל הפיס למעלה מ-21 מיליארד ש"ח בפרויקטים למען הקהילה, החברה והאדם בישראל. בשנים הראשונות הופנו מעל 40% מההכנסות לפרסים, מעל 40% מההכנסות למענקים למען הציבור, מעל 12% לסוכנים ועוד כ-4% להוצאות פרסום ותפעול. בשנים 2008–2011 הופנו בין 17-20% מההכנסות למענקים למען הציבור. בשנת 2012 הוגדל שיעור המענקים לקרוב ל-28% מההכנסות. ההוצאות של מפעל הפיס נעו באותה עת בין 18 ל-22 אחוזים מההכנסות. מפעל הפיס היא חברה לתועלת הציבור, אשר הכנסותיה הפנויות מועברות לתמיכה במיזמים שונים. מפעל הפיס תומך בהקמת מרפאות, בתי חולים, אולמות ספורט, כיתות לימוד ובתי ספר, מועדונים קהילתיים (מרכזי פיס קהילתיים), מרכזים לנוער (כגון שבטי צופים), אולמות לאירועי תרבות, מוזיקה ואמנות, מלגות שכר לימוד ללוחמים משוחררים, מרכזים להכשרה מקצועית, אשכולות פיס וגינות ציבוריות. כמו כן, מפעל הפיס מממן תחרות חיבורים תורניים במגזר החרדי והדתי. הקריטריונים לתמיכה במועצה מקומית: גודל הרשות 50% דירוג כלכלי - חברתי 25% מרחק ממרכזי הערים הגדולות (תל אביב, ירושלים וחיפה) - 20% שיעור המשרתים בצה"ל - 5% החל משנת 2001 פועלת מועצת הפיס לתרבות ולאמנות שמטרתה לקדם כישרונות מבטיחים בתחומי אמנויות הבמה, קולנוע, טלוויזיה, ספרות, שירה ואמנות חזותית. בכל שנה מחליטה המועצה מראש באילו תחומים להתמקד, ומחלקת את התקציב שנקבע לשם כך לפי פניות מהציבור ופניות יזומות מטעמה ליוצרים ולגופים העוסקים בתחומי היצירה. במסגרת זו ניתן מדי שנה "פרס ספיר" לספר בתחום הספרות היפה. בשנת 2011 (לאחר כניסתו של עוזי דיין לתפקיד היו"ר) נקבע כי 7.5% מההכנסות הפנויות יוקצו לתחומי התרבות, האמנות והמלגות כלומר לא דרך הרשויות המקומיות ולא על פי הקריטריונים לתמיכה. בשנת 2015 העביר מפעל הפיס לרשויות המקומיות סכום העולה על 1.09 מיליארד שקל -עלייה של כ-6% מסך התשלומים שבוצעו בשנת 2013 וגבוה בכ-6 מיליון שקל מהתשלומים שבוצעו בשנת 2014. עם זאת ניתוח שיעור ההעברות לרשויות ביחס להכנסות הפיס מצביע על ירידה מתמשכת בשנים 2008–2015, כך היה אחוז ההעברות מהכנסות מפעל הפיס 26.7% בשנת 2012 ו-22.2% בשנת 2015. בשנת 2016 העביר מפעל הפיס 824 מיליון שקלים לבניית כיתות ובתי ספר וסכום זהה למועצות מקומיות, פרט לכך הועברו 83.7 מיליון שקלים למענקים למועצת הפיס לתרבות ואמנות וכ 70 מיליון שקלים לפרויקט מלגות פיס. בשנת 2017 הועברו 651 מיליון שקלים לבניית מוסדות חינוך, 839 מיליון למועצות מקומיות ו-71 מיליון למועצת הפיס לתרבות ואמנות. בשנת 2018 העביר מפעל הפיס 748.5 מיליון שקלים לבניית כיתות לימוד וגני ילדים, 834 מיליון לרשויות מקומיות ו-68 מיליון למועצת הפיס לתרבות ואמנות ובשנת 2020 הועברו 571 מיליון שקלים לבניית כיתות לימוד וגני ילדים, ו-572 מיליון לרשויות מקומיות. מפעל הפיס מפעיל מספר סוגים של הגרלות. המכניסות ביותר למפעל הפיס הן צ'אנס, חיש-גד ולוטו. הגרלה הנערכת פעמיים או שלוש פעמים בשבוע (שלישי ושבת ולעיתים חמישי) בה על המשתתף לנחש 6 מספרים שיעלו בגורל מתוך 37 מספרים ומספר נוסף אחד (הקרוי "מספר חזק") מתוך 7 מספרים. סיכויי הזכייה בפרס הראשון, בניחוש של טבלה בודדת עומדים על 1 ל-16,273,488 טבלאות/צירופים. החישוב מתבצע באמצעות הנוסחה הבאה: ( 37 6 ) ⋅ ( 7 1 ) = 37 ! 6 ! ⋅ 31 ! ⋅ 7 {\displaystyle {37 \choose 6}\cdot {7 \choose 1}={37! \over 6!\cdot 31!}\cdot 7} בטופס הלוטו הרגיל יש למלא לפחות 2 טבלאות וכן מספר הטבלאות הכללי שממלאים חייב להיות זוגי. אחוז ההחזר(אנ') בהגרלה זו הוא כ-57% ומעלה מהכנסות מפעל הפיס להגרלה בודדת, המתחלקים בין הזוכים. במקרה שאין זוכים ברמות הפרס העליונות, נצבר חלק מההחזר להגרלה הבאה ומתווסף אליה. סיכוי הזכייה בפרס הראשון לטופס מינימלי המכיל 2 טבלאות שונות הוא: 1 ל-8,136,745. הסיכוי לזכות בפרס כלשהו המתחיל מ-10 ש"ח ומעלה לטבלה בודדת הוא: כ-1 ל-24 טבלאות בודדות כך שהסיכוי לזכייה בפרס כלשהו בטופס מינימלי המכיל 2 טבלאות שונות הוא: כ-1 ל-12 טפסים מינימליים. קיימים טפסים מיוחדים המאפשרים להגדיל מעט את סיכוי הזכייה, כגון טופסי הגרלה שיטתיים (אנ'), בהם השחקן יכול לסמן יותר משישה מספרים בטבלה או לבחור כמה מספרים חזקים בבת אחת. בשנת 2008 השיק מפעל הפיס טופס מיוחד שבו מחיר כל טבלה הוא כפול לעומת טבלה בטופס רגיל ובהתאמה הפרס מוכפל פי שניים בכל רמת פרס – טופס "דאבל לוטו". אם הפרס הרגיל בהגרלת הלוטו עומד על 18 מיליון ש"ח, למשל, אז משתתף שבידו טופס דאבל לוטו יכול לזכות בעד 36 מיליון ש"ח, אם כי אחוז ההחזר וסיכויי הזכייה אינם משתנים, אך ערך תוחלת הזכייה הצפויה משתנה (כלומר, במקרה של זכייה ב"דאבל" לוטו – הרווח כפול, אך במקרה של אי-זכייה ההפסד כפול). הפרס הראשון המינימלי בלוטו הרגיל עומד על 5 מיליון ₪ ובלוטו הכפול, "דאבל לוטו", הפרס הראשון המינימלי הוא 10 מיליון ₪ (כל הסכומים בפסקה זו הם לפני ניכוי מס הכנסה). הפרס הראשון המקסימלי בלוטו הרגיל עומד על 40 מיליון ₪ וב"דאבל לוטו" הפרס הראשון המקסימלי הוא 80 מיליון ₪. (לתקופה מסוימת הפרס הראשון המקסימלי היה מוגבל ל-28 מיליון ₪ בלוטו ועד 56 מיליון ₪ בדאבל לוטו. לפני כן לא הייתה הגבלה על גובה הפרס הראשון, הפרס הראשון המקסימלי שהוכרז אי פעם הגיע לכדי 40 מיליון ₪ בלוטו הרגיל ול-80 מיליון ₪ בדאבל לוטו, הפרס חזר למינימום כאשר זוכה יחיד גרף 40 מיליון ₪ בלוטו הרגיל. הפרס הגבוה ביותר שחולק היה בסכום של 76 מיליון ₪ ב"דאבל" לוטו). הפרס הראשון מצטבר מהגרלה להגרלה בסכומים משתנים, (לפחות מיליון ₪) כשהפרס הראשון מגיע למקסימום, הוא נשאר קבוע ועם זאת פרסי המשנה גדלים ב-50%, דבר המשפר משמעותית את אחוז ההחזר. הפרס השני (6 מספרים בלי המספר החזק) גם הוא פרס מצטבר המתחיל מ-750,000 ₪ וגדל בסכום זהה מהגרלה להגרלה אם לא נמצא/ו זוכה/זוכים ברמת פרס זו. בעבר לא הייתה צבירה של פרס זה ואם לא היה נמצא זוכה אזי הפרס השני היה מתווסף ומתחלק לזוכים ברמת הפרס השלישית (ניחוש נכון של חמישה מספרים בתוספת המספר ה"חזק"). לשאר הפרסים, מוקצים סכומים שנקבעים ע"פ הכנסות מפעל הפיס ומתחלקים באופן משתנה בין רמות הפרס השונות וזאת מלבד רמת הפרס השמינית, המינימלית, של 3 ניחושים נכונים הנשארת קבועה ועומדת על 10 ₪ בלוטו הרגיל ו-20 ₪ ב"דאבל לוטו". הקצאת הסכומים לפרסים נעשית באופן כזה שכל מי שמילא טבלת "דאבל" לוטו, נחשב שהכניס לקופת ההקצבות לפרסים סכום המשתווה לסכום ההכנסות מהלוטו הרגיל – 3 ₪ לטבלה, ולאחר מכן החלוקה של הפרסים מתבצעת בין כל הזוכים באותה רמת פרס באופן כללי (בלוטו הרגיל וב"דאבל" לוטו) ומוכפלת למי שזכה ב"דאבל" לוטו. מפעל הפיס נוהג לשמור על אנונימיותם של הזוכים בפרס הראשון בהגרלה, אם כי הוא רשאי על פי תנאי ההשתתפות לחשוף את פרטיהם. זאת, בניגוד לנהוג בשאר העולם. תמונת הזוכים מפורסמת כאשר הם עוטים מסכת נייר. טבלת הזכיות האפשריות בהגרלת הלוטו: מבנה הגרלת הלוטו שונה מספר פעמים ובכל עת, הייתה למשחק מטריצה שונה: לוטו: בין 1993 ליולי 2000, היה על הלקוח לנחש 6 מספרים מתוך 49 מספרים (סיכוי הזכייה: 1 ל-13,983,816). לוטו סופר בול: מיולי 2000 ועד מרץ 2004, היה על הלקוח לנחש 6 מספרים מתוך 45 מספרים + אופציה לניחוש אות אחת מתוך 5 אותיות בתוספת תשלום (סיכויי הזכייה: 1 ל-8,145,060 וסיכוי זכייה של 1 ל-40,725,300 לפרס גבוה יותר, בניחוש אות אחת מתוך 5). לוטו מספר חזק: בין מרץ 2004 לפברואר 2009, היה על הלקוח לנחש שישה מספרים מתוך 34 + "מספר חזק" אחד מתוך 10 (סיכוי הזכייה: 1 ל-13,449,040). לוטו החדש: מ-28 בפברואר 2009, היה על הלקוח לנחש שישה מספרים מתוך 37 מספרים + מספר חזק אחד מתוך 8 מספרים (סיכוי הזכייה: 1 ל-18,598,272). לוטו החדש בשינוי מתכונת ההגרלה: מאז אמצע מאי 2011, על הלקוח לנחש שישה מספרים מתוך 37 מספרים + מספר חזק אחד מתוך 7 מספרים (סיכוי הזכייה: 1 ל-16,273,488). הגרלת אקסטרה היא הגרלה הנלווית ללוטו ובה רשאי להשתתף כל מי שרוכש כרטיס לוטו בעל 2 טבלאות לפחות וזאת על ידי סימון על-גבי הטופס במקום המיועד לכך (בפינה השמאלית התחתונה של טופס הלוטו). עלותה של השתתפות בהגרלת האקסטרה היא 6 ש"ח. סימון המספרים באקסטרה נעשה באמצעות בחירה אוטומטית ואקראית של המספרים על ידי מחשב מפעל הפיס בלבד ולא ניתן לבחור את המספרים בצורה ידנית, ישנה אפשרות שהצירופים המופקים יהיו זהים. בהגרלת האקסטרה יש לנחש 6 ספרות שכל אחת מהן מוגרלת במכונת הגרלה שונה, כאשר ערך הספרות נע בין 1 ל-7 וניחוש הספרות צריך להיות בסדר ובמיקום המדויקים. בהגרלה זו הפרס הראשון הוא קבוע על-סך 60,000 ₪ ואינו מתחלק בין הזוכים. ישנם גם פרסים קבועים משניים, הנעים בין 10 ₪ בניחוש של 2 ספרות בסדר ובמיקום המדויקים לבין 1,000 ₪ בניחוש 5 ספרות בסדר ובמיקום המדויקים. הסיכוי לזכות בפרס הראשון בהגרלת האקסטרה לכרטיס בודד הוא אחד ל-117,649, הסיכוי לזכות בפרס כלשהו הוא כ־1 ל-4.83 (כ־20.7%) ואחוז ההחזר עומד על כ-56.06% . טבלת הזכיות האפשריות באקסטרה: מכיוון שקיימת חובה למלא ביחד עם האקסטרה גם שתי טבלאות לוטו לפחות, אזי הסיכוי לזכות בפרס הראשון בלוטו או בפרס הראשון באקסטרה בטופס המכיל 2 טבלאות לוטו וצירוף אקסטרה בודד הוא כ-1 ל-115,972.16 וכן הסיכוי לגרוף פרס המתחיל מ-60 אלף ש"ח ועד לגובה הפרס הראשון בלוטו בטופס מינימלי הכולל השתתפות בהגרלת אקסטרה הוא כ-1 ל-106,835.84. -הסיכוי לזכות בפרס כלשהו המתחיל מ-10 ש"ח (כאשר כל טופס המכיל 2 טבלאות ואקסטרה עלותו 12 ₪) הוא: כ־1 ל-3.44 טפסים (כ־29.07%) ואחוז ההחזר נע סביב כ-56% ומעלה. הגרלה המתקיימת שבע פעמים בכל יום חול, שלוש פעמים ביום שישי ופעמיים במוצאי שבת. עקרון ההגרלה מבוסס על משחק קלפים. הקלפים המשתתפים במשחק הם A, J, K ו-Q (אס, נסיך, מלך ומלכה) והמספרים 7,8,9 ו-10. מפעל הפיס מגריל בכל הגרלה ארבעה קלפים, כאשר כל קלף מוגרל מסדרת הקלפים שצוינה (משמאל לימין: ♣ ♦ ♥ ♠). בהגרלה זו יש לנחש איזה צירוף קלפים יעלה בגורל, כאשר יש אפשרות לנחש קלף בודד, שני קלפים, שלושה, או ארבעה קלפים. השחקן יכול לבחור סכומי הימור שונים (בכפולות של 5 שקלים), ומכפיל הפרס גדול יותר ככל שהצירוף אותו הוא מנחש ארוך יותר. קיים גם טופס "רב-צ'אנס" שבו השחקן זוכה בפרסים משניים גדולים יותר (לעומת טופס "צ'אנס 4") אם הצליח לנחש 1, 2 או 3 קלפים, אך פרס ראשון (4 קלפים) נמוך יותר: פי 1,000 מסכום ההימור שלו (לעומת פרס של פי 2,000 בטופס "צ'אנס 4", שבו הפרסים המשניים קטנים). אחוז ההחזר בין שני הטפסים נוטה לטובת טופס "רב צ'אנס". טבלאות הזכיות האפשריות בצ'אנס: בעבר, בעקבות מונדיאל 2010 עקב זליגת מהמרים אל הימורי הכדורגל שמפעילה המועצה להסדר ההימורים בספורט נוספו שיכלולים למשחק הצ'אנס והם כללו תתי-משחקים שונים: ב"צ'אנס תמונה/מספר" השחקן היה צריך לנחש אם קלף מסוים שיעלה יהיה מספר או אות (סיכוי של 1:2 לכל ניחוש). ב"צ'אנס אנדר/אובר" (בעל סיכוי זכייה של כ-0.45) השחקן צריך לנחש אם הסכום הכולל של כל הקלפים יהיה מעל, מתחת או שווה ל-42 (לקלפים A, J, K, Q נקבעו הערכים 11,12,13 ו-14). משחקים אלה אינם מתקיימים עוד. הגרלה דו יומית בה על המשתתף לנחש שבעה מספרים מתוך שבעים מספרים בטבלה, כאשר בכל הגרלה עולים בגורל 17 מספרים מתוך ה–70. גם להגרלה זו קיימים טפסים שיטתיים בהם השחקן יכול לסמן 8 או 9 מספרים בטבלה. אם הוא מצליח לנחש 8 מספרים מתוך ה-17 שעלו בגורל הוא גורף לכיסו מעל 560,000 ש"ח (70,000 כפול 8). אם השחקן מצליח לנחש 9 מספרים מתוך ה-17 שמוגרלים הוא זוכה בסכום העולה על 2,500,000 ש"ח (70,000 כפול 36). השחקן אינו מאבד מזכייתו אם שחקנים אחרים הצליחו לנחש את הרצף נכונה גם הם. כך, אם שני שחקנים גילו את רצף כל אחד מהם זוכה ב-70 אלף שקל והפרס אינו מתחלק. בנוסף, בפיס 777 הרגיל, ישנו פרס למי שלא ניחש אף מספר (אפס מספרים) ששוויו 5 ש"ח. להגרלת פיס 777 מקצה מפעל הפיס סכום מרבי לכיסוי סך-כל הפרסים הראשונים. לכל הגרלה והגרלה מוקצים פרסים בסך כולל של 15,000,000 ₪. אם בהגרלה מסוימת מספר הזוכים בפרס הראשון הוא יותר מ-214 זוכים (לא שכיח) אזי יקבלו כל הזוכים בפרס הראשון סכום יחסי המתקבל מחלוקת הסך: 15,0000,000 ש"ח למספר הזוכים בפרס הראשון באותה הגרלה. אף על פי כן, בשלב כלשהו של המכירה מפעל הפיס רשאי לחסום ולמנוע השתתפות של צירופים מסוימים מלהשתתף בהגרלה. הסיכוי לזכות בפרס הראשון בפיס 777 הרגיל לטבלה בודדת הוא 1 ל-61,640, הסיכוי לזכות בפרס כלשהו הוא כ-1 ל-2.87 (כ-34.8%) ואחוז ההחזר עומד על כ-59.55%. טבלת הזכיות האפשריות בפיס 777: הגרלה יומית בה על המשתתף לנחש רצף בן שלוש ספרות העולה בגורל (בו כל ספרה מוגרלת מהסדרה 0 ועד 9). הרצף הנמוך ביותר שיכול לעלות בגורל הוא 000 והגבוה ביותר הוא 999, כך שסיכוי הזכייה בפרס הראשון לטבלה בודדת הוא אחד לאלף. עד לאמצע ספטמבר 2015 במשחק פיס 123 היו קיימות שתי אפשרויות להימור: משחק רגיל ומשחק משולב. מאז, בוטל המשחק המשולב ונותרה האופציה להמר רק במשחק הרגיל. במשחק הרגיל קיימת רמת פרס אחת בלבד, אם השחקן מנחש נכונה את הרצף המורכב משלוש ספרות בסדר המדויק, אז הוא זוכה בסכום ההימור שלו כפול 600, ללא אפשרות זכייה בפרסים משניים. חלק ניכר מהשחקנים נוהג לשלוח את הרצף 777 (אולי מתוך בלבול עם המשחק "777"). פעם אחת, כשרצף זה עלה, גרפו כל שחקני המשחק יחד מעל חצי מיליון שקלים. בדומה להגרלת 777 ולהגרלת הצ'אנס, הפרס אינו מתחלק בין הזוכים, ומתייחסים לכל שחקן כאילו הוא השחקן היחיד. הסיכוי לזכות בפרס הראשון בפיס 123 הוא 1 ל-1,000 צירופים, אחוז ההחזר הוא 60 (תוחלת של 60 אגורות על כל שקל שמשקיעים). הזכיות האפשריות בפיס 123 : (מקור השם הוא הלחם בסיסים של המילים "חיש" ו"גד" – מזל מהיר). הגרלה באמצעות כרטיס גירוד. בכל כרטיס יש מספר משחקים שונים כאשר המכנה המשותף הוא שלמעשה הכרטיסים הזוכים קבועים מראש, ויש לגרד את שכבת הציפוי מעל הכרטיס כדי לחשוף את הציור או המספר וכדומה, המודפסים מתחתיו. סיכוי הזכייה בהימור זה דומה לסיכוי הזכייה בפרס הראשון בלוטו – כרטיס בודד מתוך 500,000 עד 1,000,000 כרטיסים. כאשר שחקן גורף את הפרס הגדול במשחק מסוים, שאר השחקנים מגרדים את הכרטיסים שנותרו בחפיסה ולא יכולים לזכות בפרס הראשון (אי אפשר לדעת אם הפרס כבר חולק או לא). הזכייה היא בהתאם לכללי כל אחד מהמשחקים השונים, ולפי הציורים או המספרים שנחשפו. בשנת 2007 השיק מפעל הפיס תחרות של עיצוב כרטיסי חישגד. האדם שעיצב את הכרטיס שזכה בתחרות זכה ב-10,000 ש"ח וזכה לראות את הכרטיסים שעיצב מופיעים בדוכני מפעל הפיס. ב-2004 נבחנה חוקיות ההגרלה, עקב תובענה ייצוגית, על הטעיית צרכנים, כיוון שכרטיסי הגרלה יכולים להימכר גם אחרי שהפרסים חולקו, כאשר שאר כרטיסי ההגרלה אינם מניבים פרסים עוד. הגרלה שבועית במתכונת ההגרלה המקורית הראשונה של מפעל הפיס. במקור היה המשתתף רוכש כרטיס נייר הנושא מספר אקראי מסוים מתוך סדרת מספרים מונפקת, והזוכה היה המשתתף שהמספר שכרטיסו נשא – עלה בגורל. החל בעשור השני של המאה ה-21, הגרלה זו פתוחה רק לחברי מפעל המנויים. כל מנוי מקבל מספר כרטיס קבוע ונרשם בקובץ המנויים. בכל חודש מתקיימות 5 הגרלות בתדירות של כאחת לשבוע, בימי חמישי, בהן עולים בגורל המנויים הזוכים. בחודש בו יש רק ארבעה ימי חמישי מתווספת הגרלה לשבוע האחרון בחודש. במהלך כל חודש הפרס הראשון מתחלק בין כמות זוכים הולכת וגדלה, כך שסכום הזכייה בפרס הראשון לזוכה יחיד מופחת מהגרלה להגרלה, במהלך חודש נתון, בהתאמה לכמות הזוכים המוגדרת מראש לכל הגרלה. חלק מהפרסים בהגרלה מוגרלים בשיטת Must Win (חובה לנצח), שבה המספרים מוגרלים שוב ושוב עד שיהיה זוכה אחד לפחות בפרסים הראשונים. בנוסף לפרסים כספיים עשויים חברי מפעל המנויים לזכות בפרסים כגון מכוניות וכרטיסי טיסה. במהלך העשור השני של המאה ה-21 עד אמצע חודש אוקטובר 2017 הגרלת מנוי פיס בוצעה באמצעות מכונת הגרלה שבה כדורים הנקראת: "MULTIDIGIT GEM", בעלת שישה תאים. בכל תא עשרה כדורים שמספרם נע בין 0–9 . החל מאמצע חודש אוקטובר 2017 ההגרלה מבוצעת באמצעות מחשב הגרלה העומד בדרישות תקן אבטחת מידע, בעל תוכנת מחולל מספרים אקראיים. בהגרלה משתתפים המספרים 000001–999999 ; המספר 000000 מבוטל. הסיכוי לזכות בפרס הראשון בהגרלת תוכנית המנויים, לכרטיס בודד, תלוי במספר המנויים הפעילים הכללי. הסיכוי לזכות בפרס כלשהו לכרטיס הוא כ-1 ל–34.13 (כ-2.93%). אחוז ההחזר בסל הפרסים הקבוע, עומד על כ-44.33%* ללא הגרלות בונוס והטבות, כתלות במספר המנויים הפעילים (אחוז ההחזר וסיכויי הזכייה יורדים ככל שיש יותר מנויים, ועולים ככל שיש פחות מנויים. כמו כן, הם עולים גם בעקבות הגרלות בונוס או הטבות למנויים. עם זאת, על פי תוכנית הגרלת מנוי פיס המעודכנת למרץ 2016, נדרש אישור בכתב לפני שמפעל הפיס רשאי לעדכן את סל הפרסים, להוסיף או לגרוע מדרגות פרס או כמות משיכות, כך שיתקבל אחוז החזר מינימלי כללי של 58% בחישוב ממוצע הפרוס על פני תקופה של 3 שנים, לרבות בכל הצטרפות או ביטול של 60,000 מנויים). אחוז ההחזר וסיכויי הזכייה לכלל סל הפרסים יישארו קבועים במקרה שכל צירופי אמיסית ההגרלה יהיו פעילים. מכיוון שסכום הפרסים וכמות הזוכים ברמות פרסי ה-Must Win מוגדרים מראש לכל הגרלה, בעוד סכום ההכנסות וכמות המנויים הפעילים משתנים מעת לעת, אזי אחוז ההחזר וסיכויי הזכייה ברמות פרס אלו יורדים או עולים בהתאמה. לעומת זאת, סכום הפרסים וכמות הזוכים ברמות פרס שאינן מוגרלות בשיטת ה-Must Win מושפעים ישירות מכמות המנויים הפעילים ואינם מוגדרים מראש, כך שאחוז ההחזר וסיכויי הזכייה ברמות פרס אלו נותרים קבועים. סל הפרסים בהגרלת מנוי פיס: * הערכה סטטיסטית – על פי אומדן של 650,000 מנויים פעילים. אחוז ההחזר, בסל הפרסים הקבוע, משוערך מקסימלי ומתבטא כתוחלת. פעילות הגרלת הקינו הופסקה ב-23 בנובמבר 2018. בהתאם להנחיות משרד האוצר צומצמה תדירות עריכת ההגרלה ולבסוף הוחלט לבטלה. ההגרלה נערכה באמצעות בחירה אקראית של המספרים על ידי מחשב מפעל הפיס והתקיימה במהלך השנה האחרונה לשיווקה בתדירות של 8 הגרלות בימים א עד ה והגרלות נוספות בשישי ובמוצ"ש (בעבר התקיימו עד 24 הגרלות בימים א עד ה). ההשתתפות בהגרלת הקינו הותנתה אפשרית רק בנקודות מכירה ייעודיות המפוזרות ברחבי הארץ. בהגרלת הקינו על המשתתף היה לסמן 7 מספרים מתוך 70 ולנחש 7 מספרים מתוך 17 שעולים בגורל וזאת על מנת לזכות בפרס הראשון (בדומה להגרלת פיס 777). לפיכך, בגורל עולים 19,448 צירופים של שבעה מספרים מתוך 1,198,774,720 צירופים אפשריים כך שסיכוי הזכייה בפרס הראשון הוא 1 ל-61,640. על המשתתף היה לבחור גם את המחיר לצירוף ואת מספר ההגרלות בהן חפץ להשתתף. בהגרלת זו היו קיימים פרסים נוספים המוענקים החל מניחוש נכון של שלושה מספרים וכן, אם לא מנחשים אף מספר (אפס ניחושים) המנחשים קיבלו את סכום ההימור בחזרה. בנוסף היו קיימים טפסים שבהם ניתן לסמן 8 או 9 מספרים בטבלה. אחוז ההחזר בהגרלה זו היה גבוה מבין שלל משחקי מפעל הפיס ועמד על כ-77.3%. טבלת הזכיות האפשריות בהגרלת הקינו: "חישגד אלקטרוני" היא הגרלה המבוצעת באמצעות מכונות מזל אלקטרוניות בהן מסכי מגע. המכונות הוצבו בנקודות מכירה ייעודיות של מפעל הפיס במתחמים הנקראים "פיס פלייס". במכונות מזל אלה מספר סוגים של משחקים, שהשחקן היה יכול לבחור מתוכם. עקרון ההגרלה הוא חשיפת כרטיס גירוד המוצג על מסך מגע. בשונה מכרטיס הגירוד "חישגד", אחוז ההחזר ותדירות הזכייה בהגרלה זו גבוהים יותר והפרס הראשון הוגבל ל-20,000 ש"ח. בדומה לכרטיס הגירוד "חישגד", בהגרלה זו כל הפרסים קבועים מראש והמשחק עשוי להימכר גם כאשר הפרסים שולמו כבר, כך שלא ניתן לזכות בסכומים שהיו קיימים בסל הפרסים בתחילת הפצת סדרה מסוימת של משחק כלשהו. מפעל הפיס החל בהפעלת המכונות בשנת 2005, לאחר קבלת אישור ממשרד האוצר ומשרד המשפטים. משטרת ישראל לא שותפה בבחינת התוכנית שהגיש מפעל הפיס ובדיקת מחלקת הטכנולוגיה במשטרה העלתה כי המכונות דומות למתקני הימורים אסורים. המשטרה אף מצאה מעורבות גורמים פליליים במקומות בהם הוצבו המכונות וכן מכונות לא חוקיות שהופעלו בסמוך. בדיון שנערך בוועדת הכלכלה בנושא הביע נציג המשטרה התנגדות להפעלת המכונות, אך המשטרה חזרה בה מהתנגדותה לאחר דיון עם השר לביטחון פנים. 500 המכונות של מפעל הפיס הן ממנועי הרווח המשמעותיים ביותר של החברה, ומכניסות לה יותר מחצי מיליארד ש"ח בשנה. מפעל הפיס השקיע כ־50 מיליון שקל בהקמת המכונות. בניגוד למוצרים אחרים של הפיס, כמו כרטיסי המנוי שיש ל־480 אלף משפחות, מתנגדי הפעלת המכונות מציינים כי הרווח הגדול מהמכונות הוא על גבם של מעט אנשים יחסית, ובעיקר בשכונות חלשות במיוחד. בשנת 2016 הודיע שר האוצר משה כחלון על קבלת המלצה של הוועדה לייעול שוק ההימורים שלא לחדש את ההיתר של מפעל הפיס להפעיל מכונות מזל. שר האוצר קבע כי מתקנים אלו הם "מכונות משומנות שנועדו להעביר כסף משכבות חלשות אל המדינה, ואת הכסף הזה אנחנו לא רוצים". עד 16 בספטמבר 2015, לצד ההימור הרגיל, בעל רמת פרס אחת, במשחק 123 הייתה קיימת אפשרות להימור "משולב" בעל רמות פרס משניות. החל מ-17 בספטמבר 2015 אפשרות זו הופסקה. במשחק המשולב היו קיימות ארבע רמות של פרסים (פרס ראשי ושלושה פרסים משניים): אם השחקן ניחש את הרצף בסדר המדויק, אז הפרס שלו עומד על פי מאה מסכום ההימור. אם השחקן גילה את כל המספרים אך בסדר אחר (למשל הרצף שעלה בגורל הוא 739 והוא בחר ברצף 937) אז הפרס שלו היה סכום ההימור כפול 25. אם השחקן ניחש שתי ספרות בסדר המדויק (למשל הרצף שעלה בגורל הוא 739 והוא הימר על 738), אז הפרס שלו היה סכום ההימור כפול 5. ואם השחקן ניחש רק ספרה אחת במקומה המדויק אז הפרס שלו היה החזר של סכום ההימור. במשחק המשולב אחוז ההחזר הגדול ביותר ניתן לרצפים בעלי שלוש ספרות שונות. כאשר ספרה מסוימת חוזרת על עצמה 3 פעמים ברצף, אחוז ההחזר קטן יותר וזאת מכיוון שאין אפשרות לזכות ברמת הפרס השנייה (שלוש ספרות בסדר אחר) במצב זה. גם כאשר ספרה מסוימת חוזרת על עצמה 2 פעמים בצירוף, אחוז ההחזר קטן יותר מכיוון שכמות האפשרויות לזכייה בפרס השני פחותה מאשר בצירוף המכיל שלוש ספרות שונות זו מזו. מפעל הפיס פרסם בעבר כי קיימים סיכויים זהים לכל הצירופים האפשריים להימור ונדרש לתביעה משפטית בנושא. בעקבותיה בוטל המשחק המשולב. הסיכוי לזכות בפרס כלשהו בממוצע משוקלל במשחק המשולב במתכונתו דאז היה כ-1 ל-3.67 (כ-27.24%): ( 10 / 1 , 000 ∗ 271 / 1 , 000 + 270 / 1 , 000 ∗ 271 / 1 , 000 + 720 / 1 , 000 ∗ 273 / 1 , 000 = 0.27244 ) {\displaystyle (10/1,000*271/1,000+270/1,000*271/1,000+720/1,000*273/1,000=0.27244)} אחוז ההחזר המשוקלל במשחק המשולב היה כ-57.88 (תוחלת של כ-57.88 אגורות על כל שקל שמשקיעים, בעוד במשחק הרגיל אחוז ההחזר גבוה יותר ועומד על 60%) ( 10 / 1 , 000 ∗ 0.478 + 270 / 1 , 000 ∗ 0.526 + 720 / 1 , 000 ∗ 0.6 = 0.5788 ) {\displaystyle (10/1,000*0.478+270/1,000*0.526+720/1,000*0.6=0.5788)} התפלגות הנתונים במשחק המשולב דאז: הזכיות שהתאפשרו בפיס 123 דאז: בנוסף להגרלות הקבועות נהג להגריל מפעל הפיס מדי שנה, מאז יובל ה-50 להיווסדו, פרס גדול מהרגיל העומד על 50 מיליון ש"ח. ההגרלה זוכה לתהודה תקשורתית וציבורית גדולה. הגרלות מפעל הפיס נערכות במכונות מבית חברת "Smartplay International": הגרלת הלוטו והמספר החזק נערכות באמצעות מכונות הקרויות "Saturns". מכונת הלוטו היא גרסה מוקטנת של מכונת ה-"Saturns" המקורית, מכונה בגרסה זו מסוגלת לערבל עד 50 כדורים ולהגריל עד 8 כדורים. מכונת "המספר החזק" היא גרסה מיניאטורית של ה-"Saturns", המסוגלת לערבל עד 20 כדורים. הגרלת "פיס 777" נערכת באמצעות הגרסה המקורית של ה-"Saturns", המסוגלת לערבל עד 80 כדורים. הגרלות ה"צ'אנס" ו"פיס 123" נערכות בצמד של 3–4 מכונות הקרויות "Neptune", אשר החלו את דרכן לראשונה במפעל הפיס במאי 2008. הגרלת ה"אקסטרה" נערכת במכונה הקרויה "Multidigit Gem" הגרלת "תוכנית המנויים" נערכת באמצעות מחשב הגרלה העומד בדרישות תקן אבטחת מידע, בעל תוכנת מחולל מספרים אקראיים. הגרלת ה"Keno" נערכה באמצעות מחשב הגרלה, בדומה להגרלת תוכנית המנויים. לפי החוק, מותר למכור כרטיסי הגרלה לבגירים, מגיל 18, בלבד. הזכיות, החל מסכום מסוים, חייבות במס הכנסה (ראו מיסוי להלן). פרט להגרלת מפעל המנויים, בהתאם לכללים, הפרס ניתן "למוכ"ז" (ראשי תיבות של "למוסר כרטיס זה"), כלומר למחזיק הכרטיס בפועל, המציג אותו בפני מפעל הפיס בתוך תקופה הקבועה בתקנון לכל אחד מהמשחקים – לא בהכרח למי שרכש את הכרטיס. מספר תביעות משפטיות כבר התנהלו בישראל בין אנשים שרכשו במשותף כרטיס, והתגלעה ביניהם מחלוקת על חלוקת כספי הזכייה, או בשאלת הבעלות האמיתית על הכרטיס הזוכה. החל מסוף יולי 2013, בהחלטת לשכת החשבת הכללית במשרד האוצר, חלה חובה על המשתתפים אשר ממלאים טופס הגרלה העשוי לזכות בפרס הגבוה מסכום תקרת המס, להקליד את 4 הספרות האחרונות של מספר הזהות שלהם בעת משלוח הטפסים, וזאת על מנת למנוע הלבנות הון. אם המספר שהוקלד אינו תואם למספר הזהות של הטוען לפרס גבוה מתקרת המס הכפופה בחוק, הפרס ישולם על פי קביעת הרשות למלחמה בהלבנת הון. הגרלות נערכות בפיקוח מועצה מפקחת ולעיתים משודרות בטלוויזיה ובאתר האינטרנט של מפעל הפיס. מאז 1991 הגרלת הלוטו של מפעל הפיס שודרה בשידור ישיר בערוץ הראשון עד לסוף 2007. לאחר מכן שודרה בערוץ 10. במהלך שנת 2017 עבר שידור ההגרלה לזכיינית רשת, תחילה בערוץ 2 ומחודש נובמבר ברשת 13 בהנחייתם של יואב צוקר ועירית ענבי. בספטמבר 2022 השידור עבר לקשת 12. מפעל הפיס מפיץ את ההגרלות באמצעות כ-2,500 נקודות הפצה וזכיינים-מפיצים בכל רחבי ישראל. נקודות המכירה הן בחנויות (בעיקר חנויות עיתונים ופיצוחים), בדוכנים ייעודיים בעלי עיצוב אופייני המוצבים ברחובות, ובדוכנים ייעודיים בקניונים. הזכיינים אינם עובדי מפעל הפיס אלא עצמאיים, והכנסותיהם תלויות במידה עיקרית ביכולת השיווק שלהם. למרות זאת, הם עוברים הכשרה על ידי מפעל הפיס ומקבלים תמיכה מקצועית, השתלמויות, וכן תמריצים והטבות לזכיינים מצטיינים. תחנות שבהן נמכרו כרטיסים שזכו בסכומים גדולים נוהגות לפרסם זאת באופן מובלט, בתקווה שדבר זה ימשוך קונים נוספים לחשוב שלתחנה זו "יש מזל". בשנות ה-50 הוצבו דוכנים מפלדה, עם ויטרינות זכוכית וגג מאזבסט, על פי רעיון מאת י' גולדברג, בעל זיכיון מתל אביב, במטרה להסדיר את מכירת הכרטיסים שביצעו עד אז רוכלים בפאתי רחובות. בהמשך הוצבו ביתני מפעל הפיס כתומים-כחולים שעיצב צבי לישר, שהציע בתחילה דוכנים בצבע כסף. הדוכן הראשון הוצב בכיכר מוגרבי בתל אביב ולא זכה לביקורות ציבוריות תומכות. בדפנות הדוכנים נצבעה דוגמת אבק כוכבים, בהשראת "כוכב המזל" הוותיק של א' לצ'ניסקי, שנבחר על ידי אגודת הגרפיקאים והצייר ראובן רובין. ב-2024 מפעל הפיס החל להציב דוכנים בעיצוב חדש אשר לדבריו מותאמים ומתמזגמים עם המרחב הציבורי. הדוכנים החדשים, בעיצוב סטודיו זהבי, הם בצורת גליל אפרפר עם גגון המכוסה בלוחות פלסטיק דקים. ההוצאות של מפעל הפיס על משכורות בכיריה והדרכים בהן התמיכות חולקו היו מושא לביקורת חוזרת ונשנית מצד התקשורת בישראל ומבקר המדינה. בחינת היחס בין נקודות המכירה למספר תושבים ברשות מקומית, מצביעה על כך שמפעל הפיס משגשג באשכול חברתי-כלכלי 4, והולך ונהיה דל יותר באשכולות 8 ו-9. אף שהפיס התחייב לצמצם משמעותית את מספר תחנותיו עד תום 2021, הוא לא מתקרב לכך. ערך מורחב – פרשת הפנסיות במפעל הפיס באמצע שנות ה-90 פורסמו תנאי הפרישה של מספר בכירים במפעל הפיס, והתקשורת הישראלית סערה. בגבור הלחץ התקשורתי, תבע מפעל הפיס שלושה מבכיריו לשעבר, בדרישה לבטל חלק מתנאי הפרישה שלהם ולהשיב את ההפרשים רטרואקטיבית. התביעה הוגשה במרץ 1998 לבית הדין האזורי לעבודה, והתנהלה בפני השופטת ורדה וירט-ליבנה. באוקטובר 2003 גזר בית הדין הפחתה משמעותית בתנאי הפרישה והשבה של ההפרשים. לאחר ערעור לבית הדין הארצי לעבודה ותהליך גישור, הגיעו הצדדים באוגוסט 2007 להסכם פשרה. לפי ההסכם, תנאי הפרישה יופחתו משמעותית, וחלק מהכספים יושבו למפעל הפיס בפריסה על פני שנים. בדו"ח לשנת 2006 כתב מבקר המדינה: ”מממצאי הביקורת המפורטים בדוח זה עולה כי המפעל והעומדים בראשו לא הפנימו די את מהותו הציבורית של המפעל ואת חובתם לנהוג, בין היתר בנושאים המתוארים בדוח זה, בהגינות, בשקיפות ובשוויוניות, כאשר טובת הציבור הרחב, ורק היא, עומדת לנגד עיניהם ... הדבר מעלה חשש כי בעלי תפקידים במפעל מעוניינים להמשיך ולשמר את יכולתם להשתמש בחלק ממשאביו לתועלתם האישית”. על פי דיווח של הממונה על השכר באוצר השכר החודשי הממוצע במפעל הפיס היה בשנת 2014 23,686 שקלים – עלייה של כ-30% מאז 2008. עלות שכרו של המנכ"ל, אלי דדון, הסתכמה ב-71,840 שקלים, ועלות שכרו של יושב הראש עוזי דיין הייתה 70,825 שקלים. עוד עשרה בכירים נהנו ממשכורת חודשית של בין 40 ל-50 אלף שקלים. ב-2016 לא היה למפעל הפיס אישור ניהול תקין מרשם העמותות הוצאות שכר שכר לדירקטורים ולחברי הנהלה בכירה היו בשנת 2016 3.35 מיליון ש"ח ועלו ל-4.13 מיליון ש"ח בשנת 2017. בדיקת מבקר המדינה במפעל הפיס בשנת 2016 העלתה כי מאז נרשם מפעל הפיס כחברה לתועלת הציבור בשנת 2012 לא נקבע לו תקנון כמתחייב בחוק החברות אלא ביולי 2017 ותקנון זה לא קיבל את אישור משרד המשפטים עד לסוף אותה שנה. נמצא כי יו"ר דירקטוריון מפעל הפיס, עוזי דיין, חרג מסמכותו והתערב בניהול השוטף של הארגון. כך, בניגוד לנהלים, הורה היו"ר לאגף משאבי אנוש כי "כל פעולה בהתייחס לקליטה, פיטורין, שינוי בדרגה, איוש תקנים שהתפנו ושינוי בשכר במפעל תתבצע אך ורק באישור היו"ר מראש" התערבות היו"ר בניהול השוטף התבטאה גם בהטלת תפקידים על מזכיר הארגון שאינם בסמכותו והתערבות בהליך הפיטורים של היועצת המשפטית. נמצא גם כי מפעל הפיס לא העביר את חוזי העבודה של בכירים לאישור הממונה על השכר באוצר וכי חלק מהבכירים לא דיווחו על הכנסות נוספות כנדרש. בשנת 1991 השתמש מפעל הפיס בדמותו של צ'ארלי צ'פלין בפרסומות שלו, באופן שבית המשפט בישראל קבע שהוא מפר זכויות יוצרים. בשנת 2005 השתמש מפעל הפיס בשיר של נעמי שמר לאחת מפרסומות הגרלת ה-50 מיליון ש"ח. בעקבות דרישה של משפחתה, שלא ידעה שיש כוונה לשנות את מילות השיר, התנצל מפעל הפיס על השימוש. הכנסות מהימורים חייבות במס הכנסה, אך ניתן פטור לזכיות הקטנות מ-31,200 ש"ח (נכון ל-2022). החל מסכום זה ועד לסכום של 62,400 ש"ח שיעור המס עולה בהדרגה עד 35%, ומעבר לסכום זה שיעור המס הוא 35%. לסכומים גבוהים, בהתאם לסך ההכנסות החייבות במס של הזוכה, עולה השיעור ל-38% (עקב תוספת בסך 3% בגין מס יסף). באתר האינטרנט של מפעל הפיס ניתן מידע מלא על המס, אך בפרסומת של מפעל הפיס סכומי הזכייה מוצגים בסכום ברוטו ולא בסכום נטו, אחרי מס. פרס ספיר המוענק על ידי מפעל הפיס עורר ביקורת מסוגים שונים. פעמים אחדות הועלו טענות כנגד הרכבה והחלטותיה של ועדת הפרס. פרופ' מנחם פרי מו"ל "הספריה החדשה" טען כי: "המאזן המצטבר של הפרס בחמש שנותיו הוא החמצה וביזוי של יותר מדי ספרים בעלי ערך, וקידום סרק של ספרים חסרי ערך באופן שערורייתי. מתברר שעודף כסף לא מביא עמו ערכים ספרותיים." פרי אף הודיע כי כל סופר המבקש לפרסם את ספרו בהוצאתו לא יוגש על ידו לפרס ועל הסופרים לקחת זאת בחשבון כשהם חותמים על חוזה איתו (כאמור, הסופר תלוי באופן בלעדי ברצונו הטוב של המו"ל, שכן רק המו"ל רשאי להגיש ספר כמועמד לפרס ואילו למחבר הספר – בניגוד למצב בפרסים ספרותיים אחרים – אין כל זכות או מעמד לעניין זה). סופרים אחדים ובהם מאיר שלו, עמוס עוז ואהרן אפלפלד, סירבו להגשת מועמדותם לפרס. הענקת הפרס לספר "אחוזת דג'אני", שיצא בהוצאת ידיעות ספרים, בשנת 2009, עוררה ביקורת. בסופו של דבר בוטל הפרס לספר זה בעקבות תחקיר עיתונאי שחשף ניגוד עניינים של ראש הוועדה יוסי שריד. בהסכם פשרה בין הזוכים שזכייתם בוטלה למפעל הפיס נקבע כי מפעל הפיס יעניק לזוכים פיצוי כספי. בשנת 2019 זכה הסרט התיעודי "לאה צמל, עורכת דין" בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל "דוקאביב". זכייתו של הסרט עוררה סערה ציבורית, עקב פעילותה של לאה צמל כעורכת דין המייצגת אסירים ביטחוניים וטרוריסטים פלסטינים. עיקר המחאה כוון נגד מפעל הפיס, שהעביר מענק בסך 150,000 ש"ח ליוצרי הסרט במסגרת תמיכתו במפעלי תרבות ישראליים. ב-27 ביוני 2019 הודיע מפעל הפיס כי יבחן את המענק לסרט וכי החליט לבטל את המענקים לסרטים הזוכים בשנים הבאות. החלטת מפעל הפיס להפסיק לממן את הפרס הזוכה ב"דוקאביב" עוררה אף היא סערה ציבורית: איגודי היוצרים והאמנים ופורום מוסדות תרבות הפגינו מול משרדי מפעל הפיס. שני שופטי פרס ספיר שאף הוא מוענק על ידי מפעל הפיס התפטרו לאות מחאה ושלוש סופרות (נעמי לויצקי, לאה איני ואורית וולפיילר) הסירו מועמדותן לפרס זה. עשרות סופרים וסופרות טענו כי מפעל הפיס התנער מתמיכה בסרט "מטעמים פוליטיים פסולים" והצהירו כי אם יזכו בפרס ספיר, הם יעבירו חלק מכספי הזכייה ליוצרי הסרט. ב-19 בספטמבר 2019 הודיע מפעל הפיס כי הוא חוזר בו מההחלטה להפסיק את התמיכה בפסטיבל "דוקאביב". אתר האינטרנט הרשמי של מפעל הפיס מפעל הפיס, ברשת החברתית אינסטגרם מפעל הפיס, סרטונים בערוץ היוטיוב מפעל הפיס, באתר "גיידסטאר ישראל" כתבות על מפעל הפיס, מפעל הפיס בחדשות, באתר גלובס מומי דהן, ההימורים של העניים מממנים את העשירים, באתר הארץ, 6 בנובמבר 2016 אורה קורן, שוקי שדה, הקופה הקטנה של מפעל הפיס - והקרב נגד "הכסף המזוהם", באתר TheMarker‏, 12 באוגוסט 2016 שוקי שדה, הימורים | אחלה כסף? | הקזינו של המדינה, באתר TheMarker‏, 31 בינואר 2016 אהוד בקר, ‏הפעלת מכונות מזל אלקטרוניות ("חיש-גד אלקטרוני") על-ידי מפעל הפיס, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 25 במאי 2015 שוקי שדה, מה עושים עם המיליארדים שנכנסים כל שנה למפעל הפיס?, באתר TheMarker‏, 4 ביולי 2014 גיבוש תוכנית להסדרה ופיקוח על ההימורים החוקיים בישראל, מרץ 2013 יעקב בורק, בין לאס וגאס לשדרות רוקח, באתר אלכסון, 6 ביוני 2013 חיים ריבלין, ‏כך פועלת שיטת ההימורים החוקיים בישראל, באתר ‏מאקו‏, 26 ביוני 2012 ניב גלבוע ולימור גליק, מסע עם האנשים שאיבדו את כל הונם בהימורים, באתר nana10‏, 24 בדצמבר 2011 יורם שורק, אתה זוכה? המדינה זוכה!, באתר nana10‏, 21 במאי 2010 יורם שורק, ‏דברים שיורמים יודעים: למה אנחנו אוהבים את מפעל הפיס?, באתר "הידען" יורם שורק, צריך לנחש ״רק״ שש, באתר nana10‏, 7 במאי 2010 היבטים צרכניים בהגרלות מפעל הפיס וסיכויי הזכייה בהן - ישיבת ועדת הכלכלה, הכנסת, 13 באוקטובר 2009 תמיר אגמון, ‏היבטים צרכניים בהגרלות מפעל הפיס וסיכויי הזכייה בהן, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 11 באוקטובר 2009 שולמית קיסרי, מפעל הפיס: איך זה התחיל?, באתר ynet, 1 בינואר 2002 ראש עיריית תל-אביב יזם ההקמה, באתר ynet, 17 באפריל 2008 – על ראשיתו של מפעל הפיס מגלי סקידלסקי ואביאל מגנזי, תדהמה: בתוך חודש - מספרים זהים הוגרלו בלוטו, באתר ynet, 17 באוקטובר 2010 מומי דהן, המודל העסקי של אחד המפעלים הגדולים ביותר להרס משפחות בישראל, באתר TheMarker‏, 30 באוקטובר 2016 מגרדים לאורך השנים, באתר ynet, 17 באפריל 2008 חיים לוינסון, עובד על התמכרות, מתגמל מיידית: הצ'אנס הפך למכניס הגדול ביותר של מפעל הפיס - על חשבון החלשים, באתר הארץ, 22 באוקטובר 2021 ההגרלה הראשונה של מפעל הפיס, אוקטובר 1951, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים זוכים בפיס במזומן, יומני כרמל 1951 (התחלה 2:39) זוכים בפיס במזומן, יומני כרמל 1952 (התחלה 5:34) הגרלת מפעל הפיס, 1958, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים טקס לציון עשור להקמת מפעל הפיס, 1961, יומני כרמל, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים כרטיסי הגרלה מלפני יובל שנים: מפעל הפיס, טוטו, לוטו, ועוד. חיים לוינסון, הפיס מחפש דור חדש של פראיירים, באתר הארץ, 23 בינואר 2022 הערב בהגרלת הלוטו: אולפן חדש ומנחים חדשים, "כסית", 18 בינואר 2022 חיים לוינסון, לפיס לא אכפת בני כמה הפראיירים, באתר הארץ, 20 בפברואר 2022 יובל אגסי, בלי טיפת מזל: איך הפכו ההימורים למכת מדינה?, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 16 ביולי 2022 נעמה ריבה, מחליפים את דוכני מפעל הפיס: אפור במקום צבעוני, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2024 בית חולים בן אלף מיטות יוקם בתל אביב, הצופה, 19 בדצמבר 1951 הגרלה ראשונה למפעל הפיס, דבר, 17 באוקטובר 1951 מפעל הפייס עם הגרלתו הראשונה, הצופה, 17 באוקטובר 1951 150 אלף ל"י לאישפוז מהכנסות מפעל הפיס, דבר, 19 בדצמבר 1951 הקצבות מפעל הפיס, חרות, 1 באוקטובר 1952 340,000 זכו 1,206,000 ל"י בפיס, חרות, 29 ביולי 1953 340 אלף איש זכו במפעל הפיס, הצופה, 28 ביולי 1953 עיריית ירושלים דורשת תמיכת מפעל הפיס, על המשמר, 26 במאי 1953 תביעה משפטית נגד מפעל הפיס, הצופה, 16 בנובמבר 1953 ישנו את ההגרלות של מפעל הפיס, דבר, 25 ביולי 1956 מפעל הפיס עומד להנהיג הגרלת "לוטו" - בעוד שבועיים, מעריב, 14 באוגוסט 1968 פקודת מס הכנסה, סעיף 9(2)(א) מפעל הפיס, תמצית דו"חות כספיים לשנת 2003 מפעל הפיס, תמצית דו"חות כספיים לשנת 2006 מפעל הפיס, תמצית דו"חות כספיים לשנת 2009 מפעל הפיס, תמצית דו"חות כספיים לשנת 2010 מפעל הפיס, תמצית דו"חות כספיים לשנת 2012 מפעל הפיס, תמצית דו"חות כספיים לשנת 2013 מפעל הפיס, תמצית דו"חות כספיים לשנת 2014 מפעל הפיס תמצית דו"חות כספיים לשנת 2015 מפעל הפיס, תמצית דו"חות כספיים לשנת 2016 (ארכיון) מפעל הפיס, תמצית דוחות כספיים לשנת 2017 (ארכיון) דוחות כספיים מאוחדים של מפעל הפיס (חל"צ) ליום 31 בדצמבר 2018 (ארכיון) דו"חות כספיים מאוחדים של מפעל הפיס ליום 31 בדצמבר 2019 דוחות כספיים מאוחדים 2020 דוחות כספיים לשנת 2021 דוחות כספיים מאוחדים ליום 31 בדצמבר 2022 תמצית דוחות כספיים, אתר מפעל הפיס תחרות חיבורים תורניים במגזר החרדי-דתי חופש המידע - פעילות מפעל הפיס לשנת 2012 שוקי שדה, מה עושים עם המיליארדים שנכנסים כל שנה למפעל הפיס?, באתר TheMarker‏, 5 ביולי 2014 אורה קורן, מפעל הפיס: הסכום המיועד להשקעות בקהילה - 3.7 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 27 בינואר 2016 אור קשתי, רווחי הפיס והטוטו עלו, שיעור התרומה לציבור דווקא ירד, באתר הארץ, 6 במאי 2016 אתר טלנירי יובל אזולאי, מדינת כל-זוכיה: כך נחלץ מפעל הפיס להגנת המיליונרים החדשים ביום שאחרי הזכייה, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2009 האם אפשר לכפות על מפעל הפיס לגלות פרטי זוכים בהגרלת לוטו ? שלומי דונר, מפעל הפיס השיק משחק מזל יומי חדש, באתר ynet, 11 במרץ 2002 יצחק דנון, ‏מפעל הפיס יחויב להזהיר כי הוא מוכר כרטיסי חיש גד גם אחרי פדיון הפרס הראשון בסדרה, באתר גלובס, 4 בינואר 2004 יונתן גולן, משרד האוצר בודק: האם החישגד חוקי, באתר ynet, 29 באוקטובר 2009 הודעה על שינויים בתוכנית הגרלה למנוי פיס, אתר מפעל הפיס ילקוט הפרסומים תקנון הגרלת 'מנוי פיס' כפי שפורסמה בילקוט הפרסומים מספר 7219, שפורסם ביום 3.3.2016 בעמוד 3952, באתר מפעל הפיס הודעה לציבור על הפסקת הגרלת הקינו, אתר מפעל הפיס אהוד בקר, ‏הפעלת מכונות מזל אלקטרוניות ("חיש-גד אלקטרוני") על-ידי מפעל הפיס, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 25 במאי 2015 שאול אמסטרדמסקי ורוני זינגר, הפיס יציע הימורים באינטרנט תמורת צמצום מכונות המזל, באתר כלכליסט, 19 במאי 2016 דנה ירקצי‏, כחלון הודיע: מכונות מזל והימורים על מרוצי סוסים יהפכו לא חוקיים, באתר וואלה, 3 באוגוסט 2016 הודעה על הפסקת הגרלת 123, אתר מפעל הפיס דורון אביגד, ‏פשרה: הפיס הטעה את הציבור בסיכויי הזכייה - ויפצה ב-5 מכוניות, באתר גלובס, 27 בפברואר 2014 Smartplay International – אתר האינטרנט של ספקית ציוד ההגרלות למפעל הפיס רשת 13 תאבד מיליוני שקלים? הגרלת הלוטו עוברת ערוץ, באתר אייס, 3 באוגוסט 2022 דוד ורטהיים‏, מכה לרשת 13: הגרלות הלוטו ומפעל הפיס עוברות לקשת, באתר וואלה, 3 באוגוסט 2022 הגרלות הלוטו עוברות לקשת 12: המסכה החדשה לזוכים נחשפת, באתר אייס, 13 בספטמבר 2022 דוכן מפעל הפיס, באתר הארץ, 26 באפריל 2006 נעמה ריבה, אם כבר מפגע ציבורי, שיישאר בצעקנותו הישראלית, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2024 חיים לוינסון, העיר שהפכה לבירת מפעל הפיס, ואלה שנותרו הרחק מאחור, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2021 דוח שנתי 57ב לשנת 2006 ולחשבונות שנת הכספים 2005 (תקציר הדוח) >> היבטים בפעולות מפעל הפיס, עמוד 223 מבקר המדינה, מפעל הפיס, סדרי מינהל וארגון ע"א 8393/96 מפעל הפיס ואחרים נ' The Roy Export Establishment Company, ניתן ב־17 בפברואר 2000 גם בישראל: משפחתו של צ'ארלי צ'פלין תבעה מיליון דולר ממפעל הפיס, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2006 יעל לוי, בנה של נעמי שמר נגד "50 מיליון" של מפעל הפיס, באתר ynet, 27 בספטמבר 2005 נוה יוסף, משפחת נעמי שמר תובעת פיצויים בגין הפרת זכויות יוצרים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 8 בפברואר 2006 מחשבון מס, באתר מפעל הפיס מס על זכיות, באתר מפעל הפיס שירי לב-ארי, מנחם פרי: "פרס ספיר לא רלוונטי", באתר הארץ, 13 במאי 2004 בן-דרור ימיני, חרפת אנשי הרוח הישראלים, באתר nrg‏, 26 בספטמבר 2009 גלי גינת, פרס ספיר בוטל: הזוכה נדרש להחזיר את הכסף, באתר nrg‏, 2 ביולי 2009 מרב יודילוביץ', פרשיית פרס ספיר הגיעה לסיומה, באתר ynet, 1 באוקטובר 2009 אינה טוקר, בגלל מחאה פוליטית: מפעל הפיס מפסיק את מימון הפרס לזוכה בדוקאביב, באתר ynet, 27 ביוני 2019 בעקבות המחאה: מפעל הפיס הפסיק לממן הפרס לזוכה בדוקאביב, באתר מעריב אונליין, 27 ביוני 2019 אינה טוקר, איגודי היוצרים הפגינו מול מפעל הפיס: "זה לא קזינו - לא מהמרים על התרבות", באתר ynet, 30 ביוני 2019 אינה טוקר, בעקבות סערת מפעל הפיס - שני שופטי פרס ספיר התפטרו, באתר ynet, 1 ביולי 2019 גילי איזיקוביץ, הסופרות לאה איני ואורית וולפיילר הסירו את מועמדותן לפרס ספיר בפרשת מפעל הפיס, באתר הארץ, 3 ביולי 2019 יובל פלוטקין, 30 סופרים הודיעו: אם נזכה בפרס ממפעל הפיס, נתרום למימון הסרט על לאה צמל, באתר ynet, 4 ביולי 2019 אינה טוקר, אחרי הסערה: מפעל הפיס החזיר את התמיכה לפסטיבל דוקאביב, באתר ynet, 19 בספטמבר 2019