לאסלו מרקוש

לאסלו מרקוש (בהונגרית: Márkus László;‏ בודפשט, 10 ביוני 1927 – בודפשט, 30 בדצמבר 1985) היה שחקן יהודי-הונגרי עטור פרסים, מן הבולטים בהונגריה זוכה פרס קושוט (המקביל בהונגריה לפרס ישראל), זוכה שלוש פעמים בפרס מארי יאסאי (הפרס הממלכתי הגבוה בהונגריה לאמנות הבמה), זוכה בפרס האמן המצטיין ופרס האמן הדגול. לאסלו מרקוש נולד במשפחה יהודית כבנם של אנדרה מרקוש (1900) - שהיה הצעיר במשפחת בנקאים עשירה בבודפשט, מנהל החברה של "מסחר העצים סילבניה" ושל מרגיט פליישמן (1902–1993) - בת למשפחת סוחרים יהודית מברטיסלאבה. ההורים נישאו ב-18 במרץ 1926 בבודפשט. סבו וסבתו מצד אביו היו אדן מרקוש וסרנה שוורצנברג וסבו וסבתו מצד אמו היו שמעון פליישמן ורוזה שפיגל. אנדרה מרקוש התגורר עם אשתו ובנו תחילה בשדרת אנדראשי, אחר כך ברחוב יוז'ף קטונה בדירה בורגנית גדולה. בנוסף למשרתים, היה למשפחה גם מה שנקרא "פראולין" (Fräulein) כלומר "עלמה" שהייתה בעצם אומנת, שממנה למד לאסלו מרקוש את השפה הגרמנית. הוריו התגרשו ב-1938 לאחר 12 שנות נישואים. כבר מאז בית הספר היסודי ישב מרקוש לעיתים קרובות בקולנוע במקום ללכת לבית הספר ולא היה תלמיד טוב. בין השנים 1934–1945 למד בכמה מוסדות שונים. הוא התחיל את בית הספר התיכון בגיל 10 (אז היו 8 כיתות תיכון משולב) בבית הספר התיכון ברז'ני דניאל. לאחר שנה אחת הורחק ונשלח לבית הספר התיכון הרפורמי הרוזן אישטוואן טיסה בקאפושוואר. חווית התיאטרון הראשונה שלו הייתה תיאטרון הילדים של הדוד לאקנר, שם הגיש מועמדות להיות שחקן, אבל בקושי יכול היה לדבר בגלל פחד במה. בתקופת השואה, על פי הצהרתו, הוא ואמו נלקחו לשפת הדנובה שתים עשרה פעמים להוצאתם להורג על ידי בריוני מפלגת צלב החץ בשל מוצאם היהודי, אך למרבה המזל הם תמיד ניצלו. בתום המלחמה עבר לגור עם אביו בעיר סגד, כדי לסיים שם תיכון. לבסוף, מורים פרטיים בשכר טוב בחנו אותו על חומר הבגרות של כיתות יא' ו-יב'. בשנת 1945 הפך לתלמידו הפרטי של ארפאד להוטאי (הו') בסגד. ב-22 בדצמבר של אותה שנה הופיע לראשונה על הבמה במחזה של, לאיוש זילאהי "השעה השתים עשרה" בתיאטרון הלאומי בסגד. מאוחר יותר גילם את ארזן במחזה "הברבור" של פרנץ מולנר ואת התליין ב"ידיד השטן". בשנת 1946 נישאה אמו לגדעון פראטר (הו'), המנצח של בית האופרה של בודפשט, שלאסלו מרקוש אהב כאביו. מאוחר יותר, דרך קשריו, הוא עזר מאוד לבנו החורג להתקבל לאוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע. בין השנים 1947 לבין 1951, הוא היה סטודנט באוניברסיטה זו, שם ארפאד להוטאי היה ראש כיתתו. הופעת בחינת הגמר שלו הוכרזה ליוני 1951. הוא היה אמור לגלם את מר ז'ורדיין במחזה של מולייר גם הוא באצילים בבימויו של טמאש מאיור, אבל כמה ימים לפני ההופעה הוא ואביו גורשו על ידי המשטרה לכפר אוקאן שבמחוז בקש. במשך עשרה ימים קצר סלק סוכר בשדות בחברת אריסטוקרטים משכילים ואינטלקטואלים בורגנים. בהתערבותו של טמאש מאיור הורשו לחזור לבירה. הוא השיג את תואר המשחק שלו ב-1951. לאחר מכן גויס לצבא, אך כיוון שפתאום פיתח תסמינים של מחלה הוא לא נדרש להשלים את החלקים הקשים יותר של השירות. השחקנית אווה הוטי (הו') המליצה עליו למנהל תיאטרון צ'וקונאי בדברצן, שם החל לשחק ב-1 בנובמבר 1951. בשנת 1956 זכה לראשונה בפרס מארי יאסאי על תפקידו קלאודיוס בהמלט. ב-23 באוקטובר 1956 הוא היה אמור לשחק בחזרה הראשית במשרתם של שני אדונים של המחזאי האיטלקי קרלו גולדוני. אולם האולם נותר ריק בשל פרוץ המרד ההונגרי. משנת 1957 ועד מותו היה חבר בתיאטרון מדאץ' בבודפשט. אמו של לאסלו מרקוש הייתה היחידה איתה נשאר במערכת יחסים עמוקה, שתובלה בוויכוחים בלתי פוסקים. הם גרו בדירות נפרדות, אך קרובים זה לזו. בסתיו 1975 הופיעו לראשונה תסמיני מחלתו: לוקמיה. הוא עבר ניתוח ב-1982, לאחר מכן עזב את הבמה לשנה וחצי, עבר טיפולים, שלאחריהם ככל הנראה החלים והופיע שוב. ב-1983 קיבל את פרס קושוט, ושנה לאחר מכן יצא לאור ספר הראיונות של מרתה הרנגוזו שנערכו עמו. הוא מת בחדר ההלבשה שלו ב-30 בדצמבר 1985 לאחר החזרה על תוכנית הטלוויזיה של ערב השנה החדשה. לפי מקורות מסוימים הוא היה הומוסקסואל, אך קרוב לוודאי סבל עוד מילדותו מהפרעה של א-מיניות שהשפיע גם על חייו הפרטיים ועל הקריירה שלו. מרסל אשאר: האידיוטית... גברת Sévign בומרשה (אנ'): נישואי פיגארו... דון בזיליו ברכט: אופרה בגרוש... טיגריס בראון ברכט: אמא קוראז' וילדיה... מגייסת ראשונה ברכט: מעגל הגיר הקווקזי... נסיך שמן צ'כוב: גן הדובדבנים... פישצ'יק צ'כוב: שלוש אחיות... קוליגין צ'כוב: יובל... קוזמה ניקולאייביץ' חירין, רואה חשבון הבנק הקשיש פרידריך דירנמאט: רומולוס הגדול... רומולוס גוגול: רוויזור... חלסטקוב גורקי: קייטנים... סוסלוב גורקי: מקלט לילה... ברון מיקלוש הובאי: נירו משחק... נירו (הסופר כתב את המחזה עבורו) Hubay - Vas - Ránki: שלושה לילות של אהבה... ויקטור ויקטור הוגו: אביר המלכה... רגלי Jenő Huszka: Baba Gül... Zülfikár אמריך קלמן: נסיכת הצ'רדש... בוני מנייהרט פולני: קרב ווטרלו... רומברגר, הבמאי Mérimée: הנדנדה של האמן... משנה למלך מולייר: נשים מלומדים... טריסוטין מולייר: טרטיפ... איבר מולייר: הקמצן... הרפגון פרנץ מולנר: הברבור... הנסיך אלברט פרנץ מולנר: אולימפיה... לוטננט קולונל ז'נדרמריה קרהל פרנץ מולנר: הקדמה למלך ליר... ד"ר. Géza Ernő, מורה באוניברסיטה פרנץ מולנר: משחק בטירה... טוראי פרנץ מולנר: אחת, שתיים, שלוש... נוריסון פרנץ מולנר: איבויה... במאי במה פרנץ מולנר: הרופא... ד"ר. דְרָקוֹן אנדראש פולגאר: לבלות ערב בורד הלבן... Kalivoda שאפר: קומדיה שחורה... ברינדסלי מילר שייקספיר: אותלו... רודריגו שייקספיר: המלט... קלאודיוס שייקספיר: רומיאו ויוליה... בנבוליו שייקספיר: הסערה... קפטן או מושל (סגד); סטפנו (תיאטרון מדאק) שייקספיר: ריצ'רד השלישי... בקינגהאם שייקספיר: כמו שאתה אוהב את זה... ז'אק שו: תלמיד השטן... כריסטי שו: יוהנה הקדושה... הרוזן מוורוויק שו: מלאכתה של גברת וורן... קרופטים מגדה סאבו: סיפור מיושן... קלמן יבלונצ'אי קארוי סאקוני: שגיאת שידור; כאורח בתיאטרון המשחק... Bódog סולוביוב: מפריעים... אמיר מבוקרה Ütközet békében (1951) – Dániel Bakaruhában (1957) – Újságíró Éjfélkor (1957) Pusztai ítélet (1957) A fekete szem éjszakája (1958) – Bertin Szent Péter esernyője (1958) – A polgármester rokona Vasvirág (1958) A megfelelő ember (1959) Álmatlan évek (1959) Égrenyíló ablak (1959) Kard és kocka (1959) Szombattól hétfőig (1959) – Pócsi A Noszty fiú esete Tóth Marival (1960) Alázatosan jelentem (1960) Az arc nélküli város (1960) – Grabinszky Pipi Fapados szerelem (1960) – Márton igazgató Három csillag (1960) – Káplár Mikszáth életútján (1960) rövidfilm Rangon alul (1960) – Kovács Zsombor, a villámhárító Egy régi villamos (1961) Házasságból elégséges (1961) – Zsiga Két félidő a pokolban (1961) – Pogány Az utolsó vacsora (1962) Mindenki ártatlan? (1962) – A szakállas Pirosbetűs hétköznapok (1962) – Szalóky Dióbél királyfi (1963) animációs rövidfilm – Telezsák királyfi (hang) Meztelen diplomata (1963) – Félix A kőszívű ember fiai 1-2. (1964) – Osztrák tiszt A pénzcsináló (1964) – Nemere Ubul Másfél millió (1964) – Göndör A tizedes meg a többiek (1965) – SS-Obersturmführer Háry János (1965) – Ebelasztin báró (Kodály daljátékának filmváltozatában) Játék a múzeumban (1965) …és akkor a pasas (1966) – Charlie Az első esztendő (1966) – Hansági Egy magyar nábob (1966) – Lord Darlington Ketten haltak meg (1966) – Hétfő Változó felhőzet (1966) – Kollár szobrász A múmia közbeszól (1967) – Szőke szakállas (1001-es) Az özvegy és a százados (1967) – Gondnok Nem várok holnapig… (1967) Egri csillagok 1-2. (1968) – Török főúr Mi lesz veled Eszterke? (1968) – Neszveda Béla A gyilkos a házban van (1970) – Dr. Szilágyi János Csak egy telefon (1970) – Rábel Szerelmi álmok – Liszt (1970) magyar–szovjet film – Herceg Hahó, Öcsi! (1971) – Kököjszi (hang) Lányarcok tükörben (1972) – Vera édesapja Csínom Palkó (1973) – Koháry gróf Régi idők focija (1973) – Türner Pipi Az ötödik pecsét (1976) – Király László Fekete gyémántok (1976) – Fromm Kísértet Lublón (1976) – Lubomirszky Tivadar Defekt (1977) – A férfi Doktor Senki (1977) – Prokesch Kísértés (1977) – Detektívfelügyelő BÚÉK! (1978) – Szabó, a minisztériumi felettes Dóra jelenti (1978) – Stemmer felügyelő Krétakör (1978) Mednyánszky (1978) – Párizsi giccs-festő Csontváry (1980) – Egy úr Kojak Budapesten (1980) – Billy A zsarnok szíve, avagy Boccaccio Magyarországon (1981) Fogadó az „Örök világossághoz” (1981) – A titkosrendőr A névtelen vár (1982) – Combray márki Első kétszáz évem (1985) – Krausz Tizenötezer pengő jutalom (1985) – Bíró A nagy ékszerész (1959) A tartalékos vőlegény (1959) – A patikussegéd Gertrud a nevelőnő, avagy a boldogság jutalma (1961) – Ronald Csudapest (1962) – Tibor És Ön mit tud? (1962) Éjszaka is kézbesítendő (1963) – Postai hivatalnok Epeios akció (1963) – Menelaos Slágermúzeum (1963) Kártyások (1964) – Iharev Két találkozás (1964) – Városházi titkár Mici néni harmadik élete (1964) Öröklakás (1964) Róka fogta csuka (1965) – Luigi Tóbiás és a többiek (1965) – Wooster Bertie Én, Strasznov Ignác, a szélhámos (1966) – Mikola Menyhért nyomozó Közbejött apróság (1966) Nem vagyunk angyalok (1966) – András György Tánckongresszus (1966) – A kongresszus elnöke A nagy kombinátor (1967) – Osztap Bender A százegyedik szenátor 1-3. (1967) Könnyű kis gyilkosság (1967) – Davidson Rémusz bácsi meséi (1967) televíziós bábfilmsorozat – Nyúl (hang) Társasjáték (1967) – Rosenzopf százados A bíró és a hóhér (1968) – Tschanz nyomozó A Hanákné ügy (1968) – Rudi úr A sofőr visszatér (1968) Bolondgombák (1968) Szomorú szerelmesek szanatóriuma (1968) Valaki csenget (1968) – Bandi 7 kérdés a szerelemről (és 3 alkérdés) (1969) – Ernő Egyszerű kis ügy (1969) Mai módra (1969) Nyomozók társasága 1-13. (1969) francia–japán–kanadai–magyar–NSZK televíziós sorozat Régi nyár (1969) svéd–magyar tévéfilm – Tihanyi, zeneszerző VII. Olivér (1969) A 0416-os szökevény 1-4. rész (1970) televíziós sorozat – Pearl Gay Egy esküdtszéki tárgyalás (1970) – A bölcs bíró Esküdtszéki tárgyalás zenében elbeszélve (1970) Feleségem hagyatéka (1970) – Piquoisseau Gőz (1970) Kukori és Kotkoda (1970-1971) sz. televíziós rajzfilmsorozat – Kukori (hang) Miért is mentem hozzád feleségül? (1970) – Kerekes Pesti erkölcsök (1970) – Doktor / A tapintatlan / Férj Üvegkalitka (1970) – Iván Egy óra múlva itt vagyok… (1971) televíziós sorozat – Podweisz Elek gróf Régi idők mozija (1971) Az 1001. kilométer (1972) – Filmrendező A főnök (1972) A megjavult adófelügyelő és más történetek (1972) Cézár és Cecília (1972) – Galgóci Egy óra, három arc (1972) Kiskirályok 1-2. rész (1972) – Golov bár Öt férfi komoly szándékkal (1972) Pirx kalandjai (1972) televíziós sorozat – Achanian százados Zenés TV Színház: Bob herceg (1972) – Plumpudding A hőspincér (1973) Sólyom a sasfészekben (1973) televíziós sorozat – Viola páter Zenés TV Színház: Csínom Palkó (1973) A bohóc felesége (1974) – Dr. Márfy Asszony a viharban (1974) – Főtanácsos Az ozorai példa (1974) – Herceg Családi dráma (1974) – Csobáncz Endre Nandu (1974) – Titkár Richard Waverly pere (1974) Felelet (1975) televíziós sorozat – Grüner báró / Gróner báró János király (1975) – Fülöp Szépség Háza (1975) – Ősze kartárs, a főhatóság képviseletében Tornyot választok (1975) – Basirius - angol apátpap - professzor Ügyes ügyek (1975) – Magas Személyiség Világok boltja (1975) – Wayne Zenés TV Színház: Lili bárónő (1975) – Malomszegi báró A szabin nők elrablása (1976) – Bányai Márton tanár Egy értekezlet jegyzőkönyve (1976) Forduljon Psmithhez (1976) – Baxter Isten veled atomkor (1976) Lángelmék a szigeten (1976) – Guszti Lincoln Ábrahám álmai (1976) Második otthonunk: A bíróság (1976) tévéfilm Muzsika az éjszakában (1976) – Polgármester Zenés TV Színház: A csendháborító (1976) – Bokharai emír A bunker (1977) televíziós sorozat – Taylor A tanítvány (1977) Petőfi (1977) televíziós sorozat – A köpcös A miniszterelnök (1978) – Dani Küszöbök (1978) televíziós sorozat Dániel (1978) televíziós sorozat Zenés TV Színház: Maya (1978) – Bambó A kisfiú meg az oroszlánok (1979) – Papa A korona aranyból van (1979) – Mailland, Skócia államtitkára A Zebegényiek (1979) – A buta Zebegényi Ítélet nélkül (1979) – Dr. Kollár Jenő Küszöbök (1979) televíziós sorozat Szávitri, az asszonyi hűség dicsérete (1979) – Visnu isten Gyilkosság a 31. emeleten (1980) – Jensen felügyelő Nők apróban (1980) – Pszichológus A farkas (1981) – Dr. Kelemen A száztizenegyes (1981) Gyilkosság a 31. emeleten (1981) – Jensen felügyelő Hogyan csináljunk karriert? (1981) – Mamajev, gazdag úr Zenés TV Színház: Mi muzsikus lelkek (1981) – Zerkovitz, Béla A waterlooi csata (1982) – Romberger Amiről a pesti Broadway mesél (1982) Irány Caracas (1982) – Elemér bácsi Nőuralom (1982) Pygmalion tévéfilm (1983) – Pickering Kaviár és lencse (1984) – Báró A kertész kutyája (1985) Krízis (1985) Vackor az első bében (1985) televíziós papírkivágásos sorozat – Mesélő (hang) Zenés TV Színház: Éjféli operabemutató (1985) – Andalúz Viktor zeneszerző פרס מארי יאסאי (1956, 1963, 1972) פרס האמן המצטיין (1976) פרס האמן הדגול (1980) פרס קוסוט (1983) Márta Harangozó: László Márkus – Youth Paper and Book Publishing Company, Bp., 1984 מסת"ב 963-422-623-X Tamás Koltai : The role of Márkus - סקירה, 1986. מס' 2 BA: על מותו של לאסלו מרקוס - האומה ההונגרית, 2 בינואר 1986. András Lukácsy: החיוך של לסלו מרקוס - Magyar Hírlap, 15 בינואר 1986. לאסלו אבלונצי: קומיקאי הגון. פרידה מ-László Márkus - מוזיקת תיאטרון קולנוע, 11 בינואר 1986. מיהאלי צ'נר: זכרו של לאסלו מרקוס - מגיאר נמזט, 11 ביוני 1987. מרקוס ; comp., ed. מגדה ב פברי; Budapest-Print, Bp., 2003 ביוגרפיה מפורטת בספריית השחקנים Magyar életrajzi lexikon I–IV Magyar színházművészeti lexikon. Színházi adattár . המוזיאון והמכון לתולדות התיאטרון הלאומי Adatai נמצאים Márkus László. Ádám Sztankay: László Márkus ו-István Sztankay: Tartuffe לשעבר, מעבר לקשתים, AVH, סוכנים ומלכודות היסטוריות אחרות Origo.hu, 31/03/2018. מדיה וקבצים בנושא לאסלו מרקוש בוויקישיתוף לאסלו מרקוש, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) לאסלו מרקוש, באתר MusicBrainz (באנגלית) לאסלו מרקוש, באתר Discogs (באנגלית) לאסלו מרקוש ב-PORT.hu (בהונגרית) לאסלו מרקוש, באתר "Find a Grave" (באנגלית) "Hogy volt?!, Márkus László". MédiaKlikk (בהונגרית). אורכב מ-המקור ב-2021-07-18. נבדק ב-2021-07-18. A házasságkötés bejegyezve a Bp. V. ker. állami házassági akv. 166/1926. folyószáma alatt. B. Fábri Magda (szerk.): Márkus László. Budapest-Print Kft., Bp., 2003. 20. ill. 96. o. מסת"ב 963-695-134-9