חולדה (קיבוץ)

חולדה (חֻלְדָּה) הוא קיבוץ בשפלה במועצה אזורית גזר, הסמוך ליער חולדה. סמוך ליער זה נסללה דרך בורמה שפתחה את הדרך לירושלים שהייתה תחת מצור בזמן מלחמת העצמאות. הקיבוץ הוקם כקבוצה בשנת 1930 על ידי תנועת גורדוניה. הקיבוץ צמוד לצידו הצפוני של כביש 411. מצידו המזרחי של הקיבוץ נמצאים יער חולדה וקיבוץ משמר דוד.כ- 2 קילומטר ממערב לקיבוץ נמצא כביש 6. כ-2.5 קילומטר מצפון לחולדה נמצא מושב פדיה. מקור השם חולדה מהכפר הערבי בעל אותו שם אשר שכן מזרחית לקיבוץ (היום נמצא שם היישוב משמר דוד). יש המייחסים את השם לחולדה הנביאה ויש הקושרים אותו להיסטוריון וחוקר חלוצי בן המאה ה-14 – אבן חלדון. ב-1906 הוקמה סמוך לכפר הערבי ח'ולדה חווה ומשק חקלאי מגוון של ההסתדרות הציונית להכשרת העולים ארצה לעבודת האדמה ולהתיישבות. בהמשך ניטע יער חולדה על ידי קק"ל, והיה ליער עצי סרק הראשון בארץ ישראל שניטע על ידי הקק"ל. במקום הייתה חצר מבוצרת ומדרומה בית בן שתי קומות (הידוע כיום כ"בית הרצל"). החווה בחולדה, ביחד עם החווה בבן שמן, נחשבו בציבור הפועלים הארצישראלי לבית יוצר למשק חקלאי, עבודה עברית, וראשית הווי פועלי עברי עצמאי. באוגוסט 1929 פרצו בארץ מאורעות תרפ"ט; ולאחר טבח חברון (תרפ"ט), התקפות על יישובים ופינוי כפר אוריה, הותקפה גם חוות חולדה. הנשים והילדים פונו מבעוד מועד ובמקום נשארו 16 בחורים, שתי נשים ושני ילדים. אחד מאנשי המקום הגיע למפקדת "ההגנה" בתל אביב וביקש עזרה. הוחלט לשלוח למקום את יעקב אברמסון איש "השומר" לשעבר, ואת אפרים צ'יזיק. בחולדה היה ארגז נשק ממשלתי ובו מספר רימונים, רובים אנגלים, ו-12 רובים קנדים. אברמסון וצ'יזיק הורו להתחיל לאלתר בחפירת שוחות, מילוי שקי חול וניקוי כלי הנשק. וכן, הדריכו השניים את אנשי החווה בשימוש בנשק. ההתקפה על חולדה נפתחה ב-28 באוגוסט 1929 לפנות ערב. מספר התוקפים הגיע למאות ועימהם באו נשיהם, חמוריהם וגמליהם לשאת את הביזה והשלל. הפורעים העלו את הגורן באש והלהבות האירו את חשכת הלילה. הערבים הקיפו את מתחם המשק והחלו לפרוץ אליו. אפרים צ'יזיק פקד לסגת לבית האבן בזחילה. הוא ניהל בעצמו את פעולת הנסיגה מהחצר לבית בלוותו את האנשים. בצאתו בפעם האחרונה מהבית לחצר פגע בו כדור והוא נהרג במקום. המגינים תפסו עמדות סמוך לחלונות הקומה השנייה וצלפו על הערבים הבוזזים. בחצות הגיע כוח בריטי ודרש להפסיק את האש, משסירבו הערבים להפסיק את ההתקפה פתחו עליהם הבריטים באש ביחד עם המגינים. 40 גופות ערבים נספרו במקום. הבריטים פינו את המגינים אבל סירבו לקחת את גופתו של אפרים צ'יזיק. רק ב-31 באוגוסט 1929 חזרו לחולדה כמה מהמגינים ביחד עם בני משפחתו של אפרים והביאו את גופתו החרוכה לקבורה באדמת חולדה. המשק נשרף ונחרב עד היסוד. החווה עמדה בשיממונה כשנה, ולאחר מכן נשלחה קבוצה מתנועת הנוער "גורדוניה" למקום ועסקה בניקוי, בשיפוץ ושמירת הקיים. במשך 15 שנים לאחר תרפ"ט, סופר שצ'יזיק היה מפקד ההגנה על חולדה, על מנת שלא לעורר את הבריטים לחפש את המפקד אברמסון בין הניצולים. סיפורם של אפרים צ'יזיק ואחותו שרה הונצח באנדרטה "עבודה והגנה" שיצרה הפסלת בתיה לישנסקי.האנדרטה הוצבה על קברו של אפרים צ'יזיק בחולדה ב-1937. בסתיו 1931 עברה למקום קבוצת "גורדוניה" א' מחדרה והקימה את קיבוץ חולדה בסיוע כספי של ארגון אבוקה. בשנת 1937 הוחלט במשותף על ידי מוסדות היישוב וחברי הקיבוץ לעבור מהיער למקום הנוכחי, כקילומטר מערבית ליער ובטקס חגיגי הונח אבן פינה ליישוב החדש. בשנת 1938 החלו החברים לעבור למה שכונה "הנקודה החדשה", היא חולדה של היום. במלחמת העצמאות הייתה חולדה הנקודה המזרחית ביותר אשר היה לה קשר גאוגרפי ישיר עם היישוב ומוסדותיו וכך הפכה לתחנת התארגנות ויציאה של שיירות וכוחות לירושלים הנצורה. עם קום המדינה היוותה יעד להתקפות מטוסי האויב אשר נמשכו כ-8 ימים רצופים, עלו בחייהם של שני חברים, נזק רב לרכוש והביאו ליציאת הנשים והילדים לגלות בתל אביב למשך כ-3 חודשים. חולדה הייתה הקצה המערבי של "דרך בורמה" וממנה נמתח קו השילוח שהוביל מים לירושלים לאחר הסרת המצור במלחמת העצמאות. בשנות ה-50 של המאה ה-20 הייתה פרנסת הקיבוץ על החקלאות ובנוסף היו בה בית בד שנקרא "זיתניה" ומכון לניקוי זרעים. שני המפעלים היו פעילים כל אחד כמחצית השנה. החל מ-2022 מתקיימת בקיבוץ פעילות של תנועת הנוער העובד והלומד. בשנת 2013 הושלמה בניית שכונת "ההרחבה" בחולדה שהיא הרחבה של הקיבוץ. ב-2017 הושלמה שכונת הבנים ובשנים האחרונות החלה בניית שכונת לוטם. עם קליטת המשפחות בהרחבה מתחילה לפעול בקיבוץ קהילה משותפת לחברי הקיבוץ וההרחבה, סך הכול היום (2021) בחולדה כ-320 בתי אב. באוגוסט 2013 נערכו בחירות ראשונות לוועד הקהילה המשותפת. הוועד, המורכב מ-4 חברי קיבוץ ו-3 חברי הרחבה, החל את פעילותו לניהול הקהילה ביישוב. האישים הבאים קשורים לקיבוץ חולדה: ס. יזהר - סופר עברי בולט, מחנך וחבר הכנסת, חתן פרס ישראל לספרות יפה וחתן פרס א.מ.ת לספרות. יזהר נולד לזאב ומרים סמילנסקי בשנת 1916בחווה הניסיונית בחולדה, שם שהו הוריו במשך מספר שנים, עמוס עוז - סופר ואינטלקטואל ישראלי, פרופסור לספרות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. עוז קבור בבית הקברות של הקיבוץ. עוז עזב בגיל 14 וחצי את ביתו בירושלים והצטרף לקיבוץ חולדה, בו חי בשנים 1954–1985. פניה עוז-זלצברגר - סופרת והיסטוריונית ישראלית. נולדה בקיבוץ חולדה, בת בכורה לסופר עמוס עוז ולנילי. גליה עוז - סופרת ילדים ונוער, תסריטאית ובמאית סרטים תיעודיים ישראלית. זוכת פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים לשנת 2012. נולדה בקיבוץ חולדה. היא בתם של נילי ועמוס עוז. דניאל עוז - משורר, עורך ספרותי ומוזיקאי ישראלי. נולד בקיבוץ חולדה והוא בנם של נילי והסופר עמוס עוז, ואחיהן הצעיר של פניה עוז-זלצברגר וגליה עוז. רון חולדאי - ראש עיריית תל אביב-יפו. קודם לכן שירת כטייס קרב וכמפקד בחיל האוויר הישראלי. לאחר סיום שירותו בצה"ל שימש כמנהל הגימנסיה העברית "הרצליה". נולד, גדל והתחנך בקיבוץ חולדה. משפחתו הייתה המשפחה המאמצת של עמוס עוז. פנחס לבון - מנהיג פועלים ופוליטיקאי ישראלי, חבר הכנסת ושר בממשלת ישראל. בשנת 1929 עלה לארץ ישראל, הצטרף לקבוצה שהקימה את חולדה. פנחס לבון נפטר בשנת 1976 והובא למנוחות בקיבוץ חולדה. נאוה ארד - הייתה חברת הכנסת מטעם מפלגת העבודה. נולדה בקיבוץ חולדה. אברהם בלבן - חוקר ספרות, סופר, משורר ופרופסור אמריטוס לספרות עברית חדשה באוניברסיטת פלורידה. נולד וגדל בקיבוץ חולדה. אמציה חן - "פצי" - קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף ומפקד אוגדת מילואים לשעבר. נולד וגדל בקיבוץ חולדה חגי כהן - קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, פיקד על חטיבה 460 במלחמת לבנון הראשונה ועל עוצבת המפץ. נולד והתחנך בקיבוץ חולדה. הוריו היו מחלוצי תנועת גורדוניה וממייסדי הקיבוץ. עמרי אסנהיים - עיתונאי ישראלי, משמש כתב ובמאי בתוכנית התחקירים עובדה. מתגורר עם משפחתו בקיבוץ חולדה. נתן שוואלב - פעיל ציוני שפעל בשווייץ בתקופת השואה, נציג המרכז העולמי של תנועת החלוץ בז'נבה. היה חבר קיבוץ חולדה ואחד ממנהיגיו. צפורה נריה - לוחמת בפלמ"ח וממלווי השיירות לירושלים. מן המפקדות הראשונות בנח"ל, קצינת ח"ן בדרגת סא"ל בצה"ל. ב-1942 הצטרפה לחברת הנוער בקיבוץ חולדה. היא גרה בקבוצת חולדה כשנתיים וחצי. פרוין שמואלי בוכניק - אמנית ישראלית שהקימה סטודיו-גלריה בקיבוץ. "בית הרצל" – בית התרבות של הקיבוץ (לאחרונה שופץ), 2010 חזיתו הראשית של בניין חדר האוכל של הקיבוץ (כיום משמש כצהרון לילדי הקיבוץ), 2010 אזור המגורים בקיבוץ הוותיק, 2010 ארכיון הקבוצות והקיבוצים בתכנון האדריכל חנן הברון (כיום משמש כבנין מזכירות היישוב), 2010 מרכז המבקרים החדש של יקבי ברקן בסמוך לקיבוץ, 2010 בית הנעורים בתכנון רם כרמי (כיום נטוש), 2011 תצוגה של ספרי עמוס עוז בכניסה לארכיון אתר האינטרנט הרשמי של חולדה תמונות וסקירה אדריכלית של מבנים בקיבוץ חולדה באתר 'רשימות', ינואר 2010. נירית שלו-כליפא, ‏אנדרטת 'עבודה והגנה' בחולדה, קתדרה 102, טבת תשס"ב, עמ' 97–122 מיכאל יעקובסון: סקירת אתרי קיבוץ חולדה וסביבתו בהיבט האדריכלי, באתר Xnet, ‏16 באוקטובר 2011 אדריכל מיכאל יעקובסון, גבעת-שמואל, אדריכל הבימה וה"פיל הלבן" בקיבוץ חולדה, באתר mynet‏ קיבוץ, 5 בדצמבר 2011 (הקישור אינו פעיל, 23.1.2021) חולדה (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור סוף 2022. סיפורה של חולדה, באתר הקיבוץ הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021 חולדה, באתר מועצה אזורית גזר מפה עם ציון הכפר הערבי Khuldeh ובסמוך לו החווה היהודית Khuldeh (Jewish colony) בגליון Ramleh בהוצאת צבא בריטניה, 1918, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור א. מ. קולר, לחולדה המתחדשת, דבר, 22 ביוני 1937 גרשון ריבלין, ‏הערות על מחקר-השדה במלחמת העצמאות, קתדרה 1, אלול תשל"ו, עמ' 75 ארכיון יד טבנקין, חולדה - התכתבות בנושא מלחמת השחרור, באתר ארכיון יד טבנקין, התכתבות בנושא חללי חולדה במלחמת השחרור, בתיק גם מכתב של דוד בן-גוריון לילדי חולדה יצחק יעקבי, החרושת והמלאכה במרחבי הדרום, דבר, 27 באפריל 1956