1932 בברית המועצות

1932 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-15 למהפכת אוקטובר. ראש הממשלה - ויאצ'סלב מולוטוב יושב ראש הוועד הפועל המרכזי - מיכאיל קלינין מעשית, יוסיף סטלין בתפקיד המזכיר הכללי של המפלגה הבולשביקית מרכז בידיו את השלטון במדינה. 1 בינואר – תחילת ייצור במפעל למכוניות גא"ז בניז'ני נובגורוד 2 בינואר – בעקבות התנגשות של 2 רכבות נהרגו 65 אנשים ו-131 נפצעו. 5 בינואר – שינוי מבני בצורת ניהול המשק. המועצה לניהול המשק הלאומי חולקה ל-3 משרדים - משרד לתעשייה כבדה, משרד לתעשייה קלה ומשרד לתעשיית היערות. זו הייתה תחילתה של מעבר לניהול המשק באמצעות משרדים לפי סוג התעשייה. 21 בינואר – חתימת הסכם אי-לוחמה עם פינלנד. 25 בינואר – חתימת הסכם אי-לוחמה עם פולין. 30 בינואר – בכנס ה-17 של המפלגה מעובדים הנחיות לעריכת תוכנית החומש השנייה. כמו בחומש הראשון, העדיפות ניתנה להקמת מפעלי ענק בתעשייה כבדה. 31 בינואר – תחילת ייצור פלדה במפעל פלדה בעיר מגניטוגורסק. 3 בפברואר – חתימת הסכם אי-לוחמה עם ליטא. 4 בפברואר – חתימת הסכם אי-לוחמה עם אסטוניה. 20 בפברואר – שלילת אזרחות של ברית המועצות מלאון טרוצקי. 10 באפריל – תחילת ייצור במפעל פלדה בנובוקוזנצק. 20 באפריל – הוועידה של האיגודים המקצועיים. האיגודים המקצועיים למעשה איבדו את הזכות להעביר דרישות הפועלים לבעלי המפעלים (הממשלה). 23 באפריל – החלטת הוועד המרכזי של המפלגה על שינוי ארגוני של איגודי האומנים. מוקמים איגודים חדשים (איגוד הסופרים, איגוד המלחינים, איגוד האדריכלים) שנמצאים תחת שליטת הממשל. כל יתר האיגודים פורקו. הוקם מכון לספרות להכנת סופרים חדשים. 10 במאי – תחילת הקמת העיר קומסומולסק על אמור, סמל לפיתוח המזרח הרחוק הסובייטי. יוני – מיכאיל ריוטין מפרסם את "תוכנית ריוטין" שדרשה חזרה לניהול דמוקרטי של המפלגה ורפורמות נוספות. יולי – אוקטובר שובר קרח "סיביריאקוב" עבר את המעבר הצפון-מזרחי במהלך רצוף בפעם הראשונה בהיסטוריה של השייט. 7 באוגוסט – קבלת חוק חדש בהקשר להגנת על נכסים של מפעלים וקולחוזים. במקרים קיצוניים גרימת נזק לרכוש המדינה עלול להביא לעונש מוות. 3 בספטמבר – רצח פאווליק מורוזוב. במשך שנים של ברית המועצות היה סמל של ארגון הפיונרים וגיבור לאומי. 9 באוקטובר – חיסול תומכי ריוטין במפלגה, לב קמנייב וגריגורי זינובייב מוצאים מחוץ לשורות המפלגה ונשלחים לגלות. 10 באוקטובר – תחילת עבודה של תחנת כוח הידרואלקטרית על נהר דנייפר - דנייפרוגס. 16 באוקטובר – עקבות תקלה במערכת הרכבות התרחשה תאונה קשה. כתוצאה מתאונה, 36 אנשים נהרגו ו-51 נפצעו. 8 בנובמבר – בנסיבות לא ברורות נהרגה אשתו של סטלין - נדז'דה אלילוייבה. 15 בנובמבר – חיזוק משמעת במפעלים. פועל יכול לאבד את עבודתו גם לאחר אי-הגעה חד-פעמית לעבודה. 15 בנובמבר – בקתדרלת קאזאן נפתח מוזיאון היסטוריה של הדת. 29 בנובמבר – חתימת הסכם אי-לוחמה עם צרפת. 12 בדצמבר – חידוש יחסים דיפלומטיים עם סין. 27 בדצמבר – חידוש שיטת תעודות זהות פנימיות שמקשה על ניוד פועלים בין הערים. חברי הקולחוז לא קיבלו כלל את תעודות הזהות ולמעשה לא יכולים לעזוב את כפר המגורים. 31 בדצמבר – הוכרז על השלמת ביצוע תוכנית החומש הראשונה תוך 4 שנים ו-3 חודשים. באופן כללי חל גידול בייצור התעשייתי ב-273%, אך בחלק מהתחומים התוכנית לא הושלמה. חלקו של המשק השיתופי בחקלאות הגיע ל-61% מכלל המשקים החקלאיים, אבל ייצור התוצרת החקלאית אינו יציב. במהלך השנים 1932–1933 התרחש רעב המוני באוקראינה (אשר זכה לכינוי "הולודומור") שבמהלכו מתו עד כ-7 מיליון אנשים. 27 בינואר – בוריס שאחלין מתעמל סובייטי זכה ב-13 מדליות אולימפיות (מהם 7 זהב) (נפטר ב-2008) 13 בפברואר – איגור שפראן - משורר סובייטי ממוצא יהודי (נפטר ב-1994) 24 בפברואר – מאיה קריסטלינסקייה, זמרת סובייטית (נפטרה ב-1985) 4 באפריל – אנדריי טרקובסקי, במאי סובייטי (נפטר ב-1986) 20 ביוני – רוברט רוז'דסטבנסקי, משורר סובייטי (נפטר ב-1994) 18 ביולי – יבגני יבטושנקו, משורר סובייטי (נפטר ב-2017) 20 באוגוסט – וסילי אקסיונוב, סופר סובייטי (נפטר ב-2009) 14 בספטמבר – איגור קירילוב, קריין טלוויזיה סובייטי 18 בספטמבר – ניקולאי רוקאבישניקוב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2002) 26 בספטמבר – ולדימיר ווינוביץ', סופר סובייטי רוסי (נפטר ב-2018) 23 ביולי – אלכסנדר גרין, סופר רוסי סובייטי (נולד ב-1880) 5 באוגוסט – סאשה צ'ורני, משורר רוסי (נולד ב-1880) 3 בספטמבר – פאווליק מורוזוב, מגיבורי התעמולה הסובייטית (נולד ב-1918)