laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מתיאס קהאיס

מתיאס קהאיס (בספרדית: Matías Cahais; נולד ב-24 בדצמבר 1987) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הבלם. קהאיס הוא יליד מורון, מחוז בבואנוס איירס. הוא נחשב לאחד הבלמים הצעירים המבטיחים בארגנטינה. הוא ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת של בוקה ג'וניורס ב־25 ביוני 2005 במשחק מול קילמס. הוא הרשים במהלך אליפות דרום אמריקה לנבחרות צעירות והיה קפטן הנבחרת אשר זכתה בגביע העולם לנוער שנערך בקנדה במהלך החודשים יולי-אוגוסט. בינואר 2008 הושאל קהאיס לקבוצת חרונינגן מצמרת הליגה ההולנדית עם אפשרות לרכישתו בסוף העונה תמורת 2 מיליון אירו. קהאיס נימק את החלטתו לחתום בקבוצה בכך שהוא רוצה להתקדם באיטיות בקריירה האירופאית שלו במקום להסתכן בישיבה על הספסל בקבוצות צמרת מרחבי היבשת. ב-2009 הושאל לקבוצה חימנסיה חוחוי מליגת המשנה הארגנטינאית. לאחר כמה זמן הושאל לראסינג קלוב. ב-2010 הפך לשחקן קבוע במועדון. בוקה ג'וניורס - גביע סודאמריקנה (2006), ליברטדורס (2007) נבחרת ארגנטינה - גביע העולם לנוער (2007) מדיה וקבצים בנושא מתיאס קהאיס בוויקישיתוף מתיאס קהאיס, באתר Transfermarkt מתיאס קהאיס, באתר Soccerway מתיאס קהאיס, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ארגנטינאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
נרי קרדוסו

נרי ראול קרדוסו (בספרדית: Neri Raúl Cardozo; נולד ב-8 באוגוסט 1986 בגודוי קרוז, מחוז מנדוזה, ארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בקבוצת ונאדוס המקסיקנית. קרדוסו ערך את הופעת הבכורה ב-16 בפברואר 2004, במשחק מול חימנסיה לה פלאטה כשהוא בסך הכול בן 17. בעונתו הראשונה סיים עם 4 שערים, ולמרות גילו הצעיר השתלב במהרה בהרכב הקבוצה תוך כדי שהוא סוחט מחמאות מאנשי מקצוע בארגנטינה. יחד עם בוקה זכה קרדוסו בשתי אליפויות (אפרטורה 2005, קלאוסורה 2006), שני גביעי סוד-אמריקנה (2004, 2005) ובשני גביעי רה-קופה סוד-אמריקנה (2005, 2006). הוא פתח את טורניר הקלאוסורה 2007 בצורה יוצאת מו הכלל ובשמונת המשחקים (מתוך תשעת המחזורים שהתקיימו) שהוא שיחק כבש 5 שערים (נכון ל-11 באפריל 2007). קרדוסו היה שותף לזכיית הנבחרת הצעירה של ארגנטינה בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 ב-2005, יחד עם ליונל מסי וסרחיו אגוארו. הוא זומן על ידי מאמן הנבחרת אלפיו באסילה לסגל נבחרת ארגנטינה המורכבת משחקני הליגה המקומית המתכוננת לקופה אמריקה שייערך בקיץ בוונצואלה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת במשחק הידידות מול צ'ילה ב- 18 באפריל 2007. אליפות ארגנטינה - 2 (אפרטורה 2005, קלאוסורה 2006) גביע ליברטדורס - 1 (2007) גביע סוד אמריקנה - 2 (2004, 2005) גביע רה-קופה סוד אמריקנה - 2 (2005, 2006) גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 - 1 (2005) נרי קרדוסו, באתר Transfermarkt נרי קרדוסו, באתר Soccerway נרי קרדוסו, באתר National Football Teams נרי קרדוסו, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא קצרמר בנושא כדורגלנים ארגנטינאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הגייה

הֲגִיָּה של שפה היא האופן שבו השפה באה לידי ביטוי בפי דובריה. הגייתה של שפה, גם בפי הדוברים אותה כשפת אם, משתנה במהלך הדורות, וכן ניכרים הבדלי הגייה בין קבוצות אתניות שונות ובין אזורי מגורים שונים (במדינות שונות, ואף באזורים נפרדים של אותה מדינה). טקסטים כתובים באלפבית של השפות השונות אינם מספקים מידע מלא על אופן הגייתו של הטקסט, ולהגייה הנכונה נדרשים גם ניסיון וידע של הקורא. לכתיבה המספקת מידע מלא על אופן הגיית הטקסט משמש אלפבית פונטי בין-לאומי. ענף הבלשנות העוסק בחקר ההגייה קרוי פונטיקה. יחידה תאורטית בסיסית של הגייה, שעשויה להבדיל בין מילים, היא פונמה. פונמות מייצגות, בדרך כלל, אוסף של הגאים הדומים זה לזה במאפיינים פונטיים או פונולוגיים, כלומר אוסף של אלופונים. ההגייה משמשת לעיתים כמאפיין חברתי של הדובר. המחשה בולטת לכך ניתנה במחזהו של ג'ורג' ברנרד שו, "פיגמליון", שבו מתערב פרופ' הנרי היגינס, חוקר פונטיקה באוניברסיטה, עם חברו, שיצליח להפוך את אלייזה דוליטל, מוכרת פרחים ממעמד נמוך ובעלת חיתוך דיבור המוני, ל"ליידי" – אישה בעלת הגייה נכונה וגינונים חברתיים מושלמים. משפט שובר שיניים הוא משפט שעשוע שנוצר לשם האתגר שבהגייתו. לרוב, הקושי במשפטים מסוג זה נוצר מחזרה עיקשת על כמה עיצורים בודדים או ההחלפה של מספר עיצורים דומים לסירוגין (כמו למשל ס' ו-ש'). דוגמאות: שׂרה שׁרה שיר שמח; גנן גידל דגן בגן. ערך מורחב – הגיית העברית הגיית העברית עברה שינויים רבים במהלך אלפי שנות קיומה. בתקופת הביניים של העברית התקיימו דרכי הגייה אחדות שלה: הגייה ספרדית, שהתקיימה אצל יהודי עדות המזרח. הגייה אשכנזית, שהתקיימה אצל יהודי אשכנז. הגייה תימנית, שהתקיימה אצל יהודי תימן. הגיות אלה לא שימשו לדיבור עברי, משום שזה לא היה קיים כמעט בימי הביניים, אלא בעיקר לצרכים ליטורגיים ובמהלך לימוד תורה. כשהחלה החייאת הדיבור העברי בארץ ישראל, בראשית המאה ה-20, הוחלט לאחר דיונים בוועד הלשון לאמץ את ההגייה הספרדית כהגייה התקנית של העברית. מה שאירע למעשה הוא יצירתה של הגייה עברית חדשה המשלבת בין ההגייה האשכנזית והספרדית. ההגייה האשכנזית לגווניה השונים מתקיימת עד היום בקהילות החרדיות בישראל ובתפוצות. קובץ קול זה הוא הקראה של הערך כפי שהופיע בתאריך 2017-01-22, שינויים בטקסט שבוצעו לאחר מכן אינם מופיעים בהקלטה. (עזרה) ערכים מוקלטים נוספים מבטא מדיה וקבצים בנושא הגייה בוויקישיתוף הגייה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
טרטולוגיה

טרטולוגיה (אנגלית: Teratology) היא ענף ברפואה העוסק בסיבות ובמנגנונים של התפתחות עוברית בלתי תקינה (מומים מולדים), בעיקר על רקע גורמים סביבתיים במהלך ההריון כגון: נטילת תרופות טרטוגניות, חשיפה לקרינה, מחלות אימהיות וגורמים זיהומיים שונים. מדע הטרטולוגיה התפתח בשנות החמישים של המאה העשרים, לאחר שרופא עיניים אוסטרלי בשם גרג נורמן מקליסטר מצא עלייה בשכיחות המומים המולדים בקרב נשים שחלו באדמת במהלך הריונן. עדויות נוספות על השפעה שלילית של גורמים סביבתיים על מהלך התפתחות העובר נצפו גם בהקשר של התרופה תאלידומיד, אשר שימשה כתכשיר נגד בחילות במהלך ההריון. כיום, מושג הטרטולוגיה הורחב ועוסק גם בבעיות התפתחותיות כגון פיגור שכלי והפרעות קשב וריכוז. משרד הבריאות בישראל מנהל מרכז ארצי לייעוץ טרטולוגי בחינם. מספר מרכזים רפואיים בארץ מקיימים שירות טרטולוגי עבור נשים בהריון או בסיכון. תלידומיד טרטולוגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) המרכז הארצי לייעוץ טרטולוגי - המחלקה להתפתחות הילד ושיקומו, משרד הבריאות יעוץ ומידע על סיכונים בהיריון ובהנקה - במרכז הארצי לייעוץ טרטולוגי מרפאה טרטולוגית – ייעוץ תרופתי לנשים הרות פורטל יולדת, ייעוץ טרטולוגי - ייעוץ תרופתי לנשים הרות, באתר פורטל יולדת, ‏2021-11-02 ערך זה הוא קצרמר בנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אי הפיל

אי הפיל או אלפנט (בספרדית: Elephant-insulo; באנגלית: Elephant Island) הוא אי הררי מכוסה קרחונים באוקיינוס הדרומי, ליד חופי אנטארקטיקה, ושייך לקבוצת איי שטלנד הדרומיים. האי נידח, אינו מיושב ואין עליו מקורות מחייה. מיקומו כ-1,290 ק"מ דרומית מערבית מג'ורג'יה הדרומית, 940 ק"מ דרומית מאיי פוקלנד ו-890 ק"מ דרומית מזרחית מכף הורן. האי נתגלה בסביבות 1821 על ידי אדוארד ברנספילד. המדינות ארגנטינה, צ'ילה והממלכה המאוחדת, טוענות לבעלות על האי. לאי צורה הדומה לראש של פיל ומכאן כנראה שמו. ציר האורך של האי הוא ממזרח למערב, והנקודה הגבוהה בו היא 852 מטר. מלבד כמה רצועות חוף, מכוסה כל האי בקרחונים. אין באי צמחייה או בעלי חיים אם כי ניתן לעיתים למצוא על חופיו כלבי ים או פינגווינים. בשל מזג האוויר הסוער בסביבה, ובהיעדר מפרץ טבעי, לא התיישבו בו בני אדם מעולם. זאת למרות מיקומו הנוח לדיג, ציד לווייתנים והקמת תחנה מדעית. אי הפיל התפרסם כאשר הגיעה אליו המשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית של סר ארנסט שקלטון ושהתה בו למעלה מארבעה חודשים עד שחולצה ב-30 באוגוסט 1916. במשך תקופה זו שהה הצוות בסירות הצלה שהוסבו למגורים מאולתרים, וניזון מכלבי ים ופינגווינים שצדו. היחלצותו של מגלה הארצות ארנסט שקלטון מאנטארקטיקה ב-1916 נחשבת לאחת המופלאות ביותר. משלחתו בת 28 האנשים ניסתה לחצות את יבשת אנטארקטיקה דרך הקוטב הדרומי, אך כותרה בקרח בים וודל שבאוקיינוס הדרומי, ושרדה בתנאים קשים כשנה. לאחר שלחץ הקרחונים ריסק את ספינתם אנדיורנס, הם ערכו מסע במזחלות קרח ובשלוש סירות הצלה עד שהגיעו לאי הפיל. בהבינו שאין סיכוי שספינה תחלוף במקום נידח זה, החליט שקלטון לצאת למסע חילוץ. הוא השאיר באי את סגנו פרנק ויילד ו-21 אנשים, והוא וחמישה ספנים נוספים הפליגו בג'יימס קיירד, סירת הצלה באורך שבעה מטרים, לעבר איי ג'ורג'יה הדרומית, מרחק 1,290 ק"מ, כדי להשיג עזרה. תנאי מזג האוויר היו איומים וברשותם היו רק סקסטנט וכרונומטר לניווט. לאחר שנקלעו לסופה אדירה נשברה הסירה, והם נחתו בחלק הדרומי של ג'ורג'יה הדרומית וחצו את רכס הרי האי, תשושים וללא ציוד, במסע שגם מטפסים מקצועיים מצאו מאוחר יותר מאתגר מאוד. לאחר שהגיע לתחנת ציד הלווייתנים שבאי, ניסה שקלטון לחלץ את שאר 22 אנשיו מאי הפיל בעזרת מספר ספינות, ורק בניסיון הרביעי, שבו גויסה ספינת גרר צ'יליאנית, חולצו כולם ללא פגע, 22 חודשים לאחר תחילת המסע מארגנטינה. אנשי המשלחת שנשארו על אי הפיל פוגשים את משלחת החילוץ מסעו של שקלטון בסירה מאי הפיל לאיי ג'ורג'יה הדרומית מדיה וקבצים בנושא אי הפיל בוויקישיתוף
ספריית הפחתה

ספריית הפחתה (באנגלית: Subtraction Library) היא שיטה בביולוגיה מולקולרית בה ניתן לבחון 'עלייה' או 'ירידה' (תלוי לאיזה כיוון עושים אותה) של גנים ספציפיים כתגובה לשינוי מסוים כגון: טמפרטורה, חומרים שונים, ותנאי סביבה קיצוניים. קיימות שיטות מולקולארית שונות בהן ניתן לחפש שינויים גנטיים כתגובה לגירוי חיצוני או פנימי. ספריית הפחתה היא אחת משיטות אלו, והיא מבוססת על היברידיזציה בין מולקולות ה-RNA לפני הטיפול לבין מולקולות ה-RNA אחרי הטיפול, כך שרק אלו שלא עברו הכלאה (עקב אי נוכחות ביטוי הגנים לפני הטיפול) יוגברו ב-PCR. ישנן שיטות מולקולריות מדויקות יותר לבחינת עלייה או ירידה של גנים, כמו למשל microarray. אולם עבור שיטה זו ודומות לה, יש לדעת את רצף הגנום כולו של הייצור הנבדק, מידע שלא קיים עבור רוב היצורים. מבצעים ספריית הפחתה כאשר אין ידע רב על הגנום של הייצור הנבדק, ובכל זאת מעוניינים לגלות אילו גנים קשורים לתופעה מסוימת על ידי כך שבוחנים את עלייתם/ירידתם כתגובה לתופעה זו. כדי לבחון אילו גנים חדשים עלו יש להפיק mRNA משני סוגי רקמות - כזו שעברה טיפול וכזו שלא עברה. זו שלא עברה טיפול תיקרא Driver וזו שעברה תיקרא Tester. את ה-Tester מחלקים לשתי דוגמאות. הופכים את ה-mRNA של שתי הדוגמאות ל-cDNA יחד עם פרוב שונה לכל אחת. בנוסף עושים הגברה ל-Driver עם RTPCR. אחרי הכנות אלו מתחילים בהיברידיזציות והגברות: תחילה עושים היברידיזאציות בין ה-Driver לשני ה-Testers ואחר כך בין ה-Tester ל-Tester. בסופו של דבר תתקבלנה מולקולות cDNA המכילות את שני הפרובים השונים משני הצדדים על אותו הגדיל, והן היחידות שיוגברו (עם תחלים ספציפיים לפרובים) בעת עשיית PCR מחודש. המולקולות האלו יהיו רק אלו שלא עברו היברידיזציה עם ה-Driver משום שלא היו להן התאמות עם מולקולות מקבילות שלו, מה שמעיד על עלייתן כתוצאה מהטיפול. אם עושים את ה-Driver וה-Tester הפוך ניתן לדעת אילו גנים 'ירדו' כתגובה לטיפול.
OpenID

OpenID היא מסגרת פתוחה וחופשית לזְהוּת מקוונת מונחית-משתמשים[דרושה הבהרה]. זוהי למעשה מערכת SSO גלובלית. על ידי שימוש באתרים מאופשרי-OpenID, המשתמשים באינטרנט אינם צריכים לזכור הרבה אמצעי זיהוי מסורתיים כמו שם וסיסמה. במקום זאת, הם רק צריכים להיות רשומים לאתר המספק זהות OpenID. בזכות העובדה ש-OpenID היא תוכנה חופשית, כל אתר יכול להשתמש ב-OpenID על מנת לספק למשתמשים באתר שירותי הרשמה והתחברות לאתר. OpenID פותר את הצורך להירשם לאתרים רבים ולזכור את החשבונות מבלי להסתמך על איזושהי ישות יחידה המנהלת ושולטת בזיהוי הזהות דיגיטלית. OpenID הופכת למקובלת בהרבה אתרים גדולים, עם ארגונים כמו מיקרוסופט, IBM, Verisign, Facebook ,Yahoo, AOL ו־Orange שפועלים כמספקי זהות. בשעה ששחקנים עיקריים נוספים הצטרפו לקרן, כגון: Google‏. בנוסף, תמיכת OpenID מוכללת קיבלה עדיפות גבוהה ב-Firefox 3 ובנוסף OpenID ניתנת לשימוש יחד עם Windows CardSpace. מדיה וקבצים בנושא OpenID בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של OpenID (באנגלית) אתר OpenID הרשמי (באנגלית) OpenID Source מי אני 2.0 – חיפוש אחר זהות ממשית בעולם וירטואלי, באתר ynet, 13 במרץ 2007 ויקי OpenID למפתחים (באנגלית) OpenID Europe Foundation מוסד ללא כוונת רווח What is OpenID? | OpenID, ‏2007-10-08 (באנגלית אמריקאית) Artur Bergman,‏ OpenID Foundation - Google, IBM, Microsoft, VeriSign and Yahoo, באתר O'Reilly Radar,‏ 7 בפברואר 2008 Current Firefox 3 Requirements on the Mozilla Wiki ערך זה הוא קצרמר בנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בית

האם התכוונתם ל... האות ב' (בי"ת) - האות השנייה באלפבית העברי בית (שירה) – חלק מובחן מתוך שיר בית (אסטרולוגיה) – גזרה של מפה אסטרולוגית בית (מחשב) – יחידת אחסון מידע מבנים בית מגורים – מבנה המשמש למגורי אדם בית המקדש – מכונה לעיתים "בית", בעיקר כחלק ממונח (הר הבית, תקופת בית ראשון, תקופת בית שני) בית משותף – בית שיש בו שתי דירות או יותר מבנה אדריכלי – גוף אדריכלי שנוצר על ידי אדם במקום קבוע אמנות בית (ספר) – רומן מאת מרילין רובינסון בית (סרט, 1980) – סרט בבימויו של עמוס גיתאי בית (סרט, 1994) – סרט בבימויו של דוד אופק בית (סרט, 2015) – סרט אנימציה מאולפני דרימוורקס בית (סרט, 2023) – סרט בבימויו של בני פרדמן בית: הרפתקאות עם טיפ ואו – סדרת טלוויזיה שמבוססת על הסרט Home
אלישבע גולדשמידט

אלישבע גולדשמידט (22 בספטמבר 1912 – 6 במאי 1970) הייתה פרופ' במכון למדעי החיים ע"ש אלכסנדר סילברמן באוניברסיטה העברית, ומחלוצות המחקר הגנטי בישראל. אלישבע גולדשמידט נולדה בפרנקפורט שבגרמניה כאליזבת וקסלר, למשפחה יהודית אורתודוקסית. ב-1932 החלה ללמוד רפואה בגרמניה, אך נאלצה להפסיק את לימודיה עם עליית הנאצים לשלטון. היא עברה לאנגליה, שם החלה ללמוד זואולוגיה (בדגש על גנטיקה וציטולוגיה) וסיימה תואר ראשון בהצטיינות בשנת 1935. בשנת 1936 עלתה לארץ ישראל בעקבות בעלה, יוסף גולדשמידט, שהיה פעיל ציוני, השתלב בתחום החינוך ולימים היה לחבר הכנסת מטעם המפד"ל. לאחר שסיימה בשנת 1942 דוקטורט בזואולוגיה בהנחיית פרופ' גאורג האז באוניברסיטה העברית בירושלים, החלה לעסוק במחקר בתחומי הגנטיקה והציטולוגיה, וב-1949 מונתה למדריכה הראשונה בתחום באוניברסיטה העברית (ובישראל בכלל). מחקריה עסקו תחילה בבדיקות כרומוזומליות של פרוקי-רגליים, בעיקר זבובי דרוזופילה, אך לאחר מכן התמקדה בגנטיקה של האדם וערכה מחקרים על הגנטיקה של יהודים בני עדות שונות ועל השפעתם של נישואי קרובים. בשנים הבאות עסקה בפיתוח המחקר וההוראה בגנטיקה באוניברסיטה, תוך שהיא מועלית לדרגת מרצה (1954), פרופ' חבר (1957) ופרופ' (1967). כמו כן, ייצגה את ישראל במספר ארגונים בינלאומיים בתחום הגנטיקה. בשנות ה-60 גולדשמיט הייתה אחת מארבע הנשים היחידות שקיבלו את התואר פרופסור חבר, יחד עם נעמי פיינברון-דותן, טשרנה רייס ואנה רוזין. בשנת 1958 הייתה שותפה למחאה נגד קיום כנס מדעי בגנטיקה בגרמניה, מחאה שהביאה להעברת הכנס להאג. בתחילת בשנות הששים הציעה לרקטור האוניברסיטה, פרופ' יואל רקח, להקים מחלקה עצמאית לגנטיקה. למרות שהייתה פרופסור חבר ועל אף הישגיה במחקר ובהוראה גולדשמיט לא נחשבה לראויה לעמוד בראשוּת המחלקה. גם לאחר שקיבלה את הדרגה של פרופסור מן המנין בשנת 1967, לא נפתחה המחלקה לגנטיקה, בנימוק שלא נמצא מועמד מתאים שיעמוד בראשה. גולדשמידט התאבדה בשנת 1970, והמחלקה לגנטיקה נפתחה רק בשנות השבעים. גולדשמידט הייתה אם לשניים: פרופסור למדעי הצמח, אליעזר גולדשמידט; ופרופסור לפילוסופיה, ימימה בן-מנחם, לימים כלת פרס ישראל. Nurit Kirsh (2004), “Geneticist Elisabeth Goldschmidt: A Two-Fold Pioneering Story”, Israel Studies 9 (2): 71–105 Nurit Kirsh (2013) “Tragedy or Success? Elisabeth Goldschmidt (1912-1970) and Genetics in Israel”, Endeavour 37: 112–120 תרצה כהן ורפאל פלק (1970), "פרופ' אלישבע גולדשמידט", מדע ט"ו: 183–184 נורית קירש (2008), "מבחנות ומבחנים - מסלול המכשולים של חלוצות האקדמיה העברית", גליליאו 120: 68–72 שרון גבע, לא פרופסור גולדשמידט, אלישבע, בבלוג אל מדף ספרי ההיסטוריה מדיה וקבצים בנושא אלישבע גולדשמידט בוויקישיתוף אלישבע גולדשמידט, דף שער בספרייה הלאומית אלישבע גולדשמידט, המכון למדעי החיים ע"ש אלכסנדר סילברמן Raphael Falk, "Elisabet Goldschmidt 1912-1970", in: JWA - Jewish Women's Archive שמות המוכתרים בתואר ד"ר לפילוסופיה, הַבֹּקֶר, 18 בדצמבר 1944 Jane Maienschein, Michael Ruse, Biology and the Foundation of Ethics, Cambridge University Press, 1999, page 260
נינטנדו DS

המונח "Ds" מפנה לכאן. לערך העוסק ביסוד כימי, ראו דרמשטטיום. נינטנדו DS (באנגלית: Nintendo DS; ראשי תיבות מאנגלית: Dual Screen, קרי מסך כפול) היא קונסולת משחק אלקטרונית ניידת של חברת נינטנדו. נינטנדו החלה לשווק את המכשיר בנובמבר 2004, תחילה בצפון אמריקה, ואחר־כך בשאר העולם. המכשיר מכיל מסך תצוגה ומסך מגע, עט (סטיילוס) למסך המגע ומיקרופון פנימי מובנה, ומסוגל לקרוא משחקי "גיימבוי אדוונס" ולתקשר עם מכשירי DS אחרים בטווח של עד 20 מטרים. גרסה דקה יותר ובעלת מספר תכונות שלא נכללו ב-DS המקורי שווקה מחודש מרץ 2006, ונקראת "DS Lite". הגרסה השלישית של המכשיר, ה-DSi, הושקה ב-1 בנובמבר. לגרסה נוספה מצלמה מובנית, תמיכה בכרטיסי SD וגודל המסכים גדל ב-17%. בנוסף חריץ הגיימבוי אדוונס הוסר וכך הוסרה התמיכה לאחור של המכשיר. המכשיר זכה להצלחה ניכרת, ומכירותיו אף עלו על אלו של מכשירי PSP – קונסולת משחק ניידת מתחרה מבית חברת סוני. ב-30 באוקטובר 2008 עקפו מכירות המכשיר את קודמו, גיים בוי אדוונס. ערך מורחב – נינטנדו 3DS בשנת 2010 הכריזה נינטנדו על הקונסולה הניידת הבאה בסדרה ה-DS, הנינטנדו 3DS, המהווה קונסולה חדשה לגמרי, עם ספריית משחקים חדשה (זאת בנוסף לתמיכה לאחור בספריית משחקי ה-DS וה-DSi הגדולה). הנינטנדו DS לייט הוא שיפור של הנינטנדו DS הרגיל, שמתבטא בעיקר במשקל ועובי פחותים, וכמו כן שינויים מינוריים כמו הזזת הכפתורים Select ו-Start לתחתית המכשיר. המכשיר הוכרז ב-26 בינואר 2006, קצת יותר מחודש לפני שחרורו לשוק ביפן, ב-2 במרץ 2006. המכשיר גם תומך בקריאת כרטיסי משחק של הגיים בוי אדוונס. גרסה משופרת יותר הכולל שינויים רבים ומתקדמים מקודמו מקודמו, וכלל: מסכים גדולים יותר, הסרת החריץ למחסניות גיים בוי אדוונס לטובת חריץ לכרטיס זיכרון מסוג SD, אפשרות להפעלת קובצי AAC, תוספת של שתי מצלמות, דפדפן אינטרנט מובנה ותוכנת ניגון שירים מובנית, 16 RAM, פי ארבעה מהקודם בסדרה, וזיכרון פנימי מובנה של 256 מגה בייט. הוא גם כלל שיפורים מינוריים יותר, כמו עובי פחות. הוא הוכרז ב-2 באוקטובר 2008 בכנס משחקים של נינטנדו, ושוחרר לשוק ביפן ב-1 בנובמבר 2008. הוא שוחרר באירופה ב-3 באפריל 2009, ובארצות הברית וקנדה, ב-5 באפריל 2009. ב-29 באוקטובר 2009 הכריזה נינטנדו על הנינטנדו DSi XL, שיצא ב-21 בנובמבר 2009 ביפן, וברבע הראשון של 2010 באירופה. המכשיר החדש משתמש בצגים הגדולים ב-93% יותר ממכשיר ה-DSi המקורי, ויגיע עם עט סטילוס גדול יותר, שמאפשר אחיזה נוחה יותר. המכשיר מותאם לקהל יעד מבוגר ולא נועד להחליף את הדגם הקודם. הוא מיוצר בצבעי אדום, חום ולבן. מדיה וקבצים בנושא נינטנדו DS בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נינטנדו DS האתר הרשמי של נינטנדו
אשרת

האם התכוונתם ל... אשרה – אלה כנענית אשרת (יישוב) – יישוב קהילתי במחוז הצפון, סמוך לנהריה קובי אשרת – מלחין ומעבד ישראלי
דואט

דּוּאֵט (מאיטלקית, duetto; בעברית: דּוּאִית) היא יצירה מוזיקלית, המיועדת לביצוע על ידי שני מוזיקאים. המונח מתייחס בדרך כלל לקטע ווקלי או ליצירה לפסנתר. כשמדובר בכלי נגינה אחרים, המילה duo היא הרווחת בשימוש. קטע מוזיקלי שמבוצע על ידי שני פסנתרנים על אותו פסנתר נקרא דואט, אך קטע כזה שמבוצע על שני פסנתרים שונים נקרא duo. במוזיקת הרנסאנס, המושג "ביסיניום" (Bicinium) התייחס לסוג מיוחד של דואט ששימש ככלי להוראת מוזיקה, והושר על ידי מורה ותלמיד בצוותא. בדואט לשני המבצעים יש את אותה חשיבות ביצירה. "דואט" משמש גם כפועל לפעולה של ביצוע דואט מוזיקלי, או בשפת הדיבור כשם עצם להתייחס למבצעי דואט. יצירה המבוצעת על ידי שני פסנתרנים על אותו הפסנתר נקראת "דואט פסנתר" או "פסנתר בארבע ידיים" יצירה לשני פסנתרנים המופיעים יחד על פסנתרים נפרדים היא "צמד פסנתרים". הרכב מוזיקלי עם יותר משני כלי סולו או קולות נקרא טריו, רביעייה, חמישייה, סקסטה, ספטה, אוקטט וכו'. כשמוצרט היה צעיר הוא ואחותו מריה ניגנו דואט מהלחן שלו בשנת 1765. ארבע הידיים, שתוארו כדואט, היה ברבים מיצירותיו שכללו חמש סונטות; סט וריאציות, שני מבצעים וכלי נגינה אחד, וסונטה לשני פסנתרים. הסונטה או הדואט הראשונה שפורסמה הייתה ב-1777. במוזיקת הרנסאנס, דואט שנועד במיוחד ככלי הוראה, שיבוצע על ידי מורה ותלמיד, נקרא bicinium (ראה אטיוד). דואטים תמיד היו חלק ממבנה האופרות. אופרות מתחילת מהאה ה-16 כמו L'Orfeo ו- L'incoronazione di Poppea כוללות דואטים לאורך ההופעה. באיטליה של המאה ה-17 נעשה שימוש לעיתים קרובות בדואטים בסצנות קומיות בתוך אופרות רציניות. בצרפת הבארוק הדואט היה פופולרי בטרגדיות, כמו שירי נקמה ועימות. דואט האהבה התאפיין בשירה בהרמוניות צמודות של 3 ו-6, המסמלות אחדות לאחר עימות. לה קלמנזה די טיטו מאת וולפגנג אמדאוס מוצרט La Cenerentola מאת ג'ואכינו רוסיני הפוריטנים של וינצ'נזו בליני Don Pasquale מאת Gaetano Donizetti לה טרוויאטה מאת ג'וזפה ורדי אאידה של ג'וזפה ורדי מפיסטופלה של אריגו בויטו Manon Lescaut מאת ג'אקומו פוצ'יני Madama Butterfly מאת ג'אקומו פוצ'יני ל'אמיקו פריץ מאת פייטרו מסקגני לאורך המאה ה-20 דואטים היו נפוצים במוזיקה הפופולרית של התקופה. כמה שירים נכתבו כדי להישמע כשיחות, כמו "מותק, קר בחוץ". אחרים הוצגו סביב נושא, למשל ניו יורק ב"אמפייר סטייט אוף מיינד". מדי פעם דואטים הם אימפרוביזציה בין אמנים, כמו "Under Pressure". על פי הדיווחים, דייוויד בואי ופרדי מרקיורי הלחינו את המילים תוך יום על ידי אימפרוביזציה משותפת. ערך מילוני בנושא duet, בוויקימילון מדיה וקבצים בנושא דואט בוויקישיתוף על פי מילון החלופות של האקדמיה ללשון העברית באתרה Thomas Christensen, Four-Hand Piano Transcription and Geographies of Nineteenth-Century Musical Reception, Journal of the American Musicological Society 52, 1999, עמ' 255–298 doi: 10.2307/831999 HUGH M. MILLER, THE EARLIEST KEYBOARD DUETS, The Musical Quarterly XXIX, 1943, עמ' 438–457 doi: 10.1093/mq/xxix.4.438 Michael Tilmouth, Duet, Oxford University Press, 2001, Oxford Music Online The Making of Queen and David Bowie's 1981 Hit "Under Pressure”: Demos, Studio Sessions & More | Open Culture (באנגלית אמריקאית)
אחיטוב (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אחיטוב – מושב בעמק חפר אישים ששמם אחיטוב: אחיטוב (נכד עלי) – כהן מבית עלי אברהם אחיטוב – ראש השב"כ החמישי יוסף (יוסק'ה) אחיטוב – מורה ומחנך, מחשובי אנשי הרוח של הקיבוץ הדתי והציונות הדתית נטע אחיטוב – עיתונאית ישראלית ניב אחיטוב – פרופסור, ראש המכון הלאומי לחקר האינטרנט שמואל אחיטוב – פרופסור אמריטוס במחלקה למקרא והמזרח הקדום באוניברסיטת בן-גוריון
חור לבן

חור לבן באסטרופיזיקה הוא גרם שמים היפותטי שמהווה היפוך הזמן של חור שחור, בכך שהוא פולט חומר ואנרגיה למרחב הסובב אותו. בעוד החור השחור סופח אליו כל חומר או קרינה המגיעים אל מעבר לאופק האירועים שלו, החור הלבן פולט אותם אל מעבר לאופק שלו. עד היום לא נמצאו עדויות לקיומו של חור לבן כלשהו, אולם יש חוקרים המשערים כי המפץ הגדול הוא דוגמה לפעילותו של חור לבן. אסטרופיזיקאים רבים סבורים שחור לבן הוא הדרך שבה רוב היקומים נוצרו. דרך נוחה להסביר את מהותו של חור לבן היא להמחיש את בליעתו של חומר על ידי חור שחור ולאחר מכן להפוך את כיוון הזמן, כך שנראה כי מתוך אזור נובעים אל היקום החיצוני חומר ואנרגיה. בעבר נעשו ניסיונות להסביר את הקוואזרים המרוחקים כחורים לבנים, אולם רעיון זה נזנח לאחר שהוסברה הפעילות המתרחשת באזורי הקוואזרים כמקום הפולט קרינה רבה עקב החיכוך ועליית החום הרבה העוברת על החומר הרב מסביבו בהתקרבו למרכז הקווזאר (שהוא למעשה חור שחור). לפי חלק מהמודלים הבעיה העיקרית במושג החור הלבן היא שהמקום שממנו נובעים החומר והאנרגיה אמור להיות ייחודיות שהאזור העוטף אותה אמור להיות בעל שדה כבידה כה גדול שיגרום לכל עצם הנופל לתוך החור הלבן להפוך אותו למעשה לחור שחור. לחורים לבנים מייחסים תכונות פיזיקליות שלא נצפו בשום מקום והם זוכים להתייחסות במדע בדיוני: חורים לבנים מתקשרים בדרך כלל לחורי תולעת. בנוסף, לעיתים מציגים חורים לבנים כ"פתח ליקום אחר" ו"לזמן ומרחב אחרים". החור השחור הוא הפתח ששואב את החומר לתוכו, והחור הלבן הוא המוצא שפולט את אותו חומר מתוכו. מדיה וקבצים בנושא חור לבן בוויקישיתוף מאיר ברק, האם קיים חור לבן כפי שקיים חור שחור? איתי, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 1 בספטמבר 2009 ערך זה הוא קצרמר בנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.