המרכז האקדמי רופין

המרכז האקדמי רופין הוא מכללה אקדמית באזור עמק חפר בקרבת היישוב כפר מונש ובתחומה של מועצה אזורית עמק חפר. המרכז האקדמי רופין, הקרוי על שמו של ארתור רופין, החל את דרכו בקורסים קצרים בהשתלמות חקלאית שהתקיימו במקומות שונים. בכינוס לזכרו של רופין, בהובלת המרכז החקלאי בראשות חיים הלפרין, הוחלט להקציב חצי פרומיל מכספי הפדיון של התוצרת החקלאית ששווקה בידי תנובה להקמת המדרשה החקלאית על שם א. רופין. לצורך הקמת המכללה, הקצתה הקרן הקיימת בתחילת 1946 שטח של 250 דונם בעמק חפר. בתחרות לתכנון המכללה זכו בתחילת 1947 שולמית נדלר ומיכאל נדלר. בנובמבר 1947 הונחה אבן פינה לאולם ההרצאות. טקס הפתיחה התקיים בפברואר 1949. המנהל הראשון היה אהרון רודשטיין מאשדות יעקב. בראשיתו התקיימו במרכז האקדמי רופין קורסים קצרים של חמישה שבועות. בשנת 1956 הקים מינהל המים של משרד החקלאות, מכון להדגמה והדרכה לצד המכללה. בסוף שנות ה-50 התקיימה בו תוכנית לימודים דו שנתית. החל משנת 1960 קיימה בו המחלקה לקשרי חוץ של משרד החקלאות קורסים לתלמידים ממדינות שונות, בעיקר מאפריקה. בשנות ה-60 הרחיבה המדרשה את מסלולי הלימוד בה מעבר לחקלאות גם לנושאי ארגון ומינהל, כספים, טכנאות, שירותים וקורסים תעשייתיים. באפריל 1974 פנתה המדרשה למועצה להשכלה גבוהה בבקשה להכיר במסלול לניהול כקורס אקדמי, שיפעל בשם המכללה ע"ש חיים הלפרין. באפריל 1977 קיבלה המדרשה לראשונה הכרה כמוסד להשכלה גבוהה, אך לא קיבלה זכות לחלק תארים. בשנת 1981, נשיא מדינת ישראל מר יצחק נבון ושר החינוך מר זבולון המר, אישרו בחתימתם כי סטודנטים הלומדים במדרשת רופין כלכלה ומנהל החל משנת 1979 זכאים לתואר בוגר. בנוסף הוקם באותה עת בית הספר להנדסאים. בשנת 1986, שונתה האסטרטגיה של המוסד, מהתמקדות בקהל יעד המגיע מהמושבים והקיבוצים, לפנייה לכלל תושבי מדינת ישראל תוך התאמת תוכניות הלימוד. בשנת 1993 נוסדה המחלקה לכלכלה וחשבונאות אשר הוכרה רשמית על ידי המל"ג בשנת 1994, בשנת 1997 נוסדה והוכרה תוכנית הבוגר במנהל עסקים. בשנת 1995 נוסדה המחלקה למדעי ההתנהגות, ובשנת 1996, הוקם בית הספר למדעי החברה והניהול. בשנת 2010 פוצל בית הספר לחברה וניהול לשני בתי ספר: הפקולטה לכלכלה ומנהל עסקים כוללת את התוכניות ללימודי תואר ראשון ב: כלכלה ומנהל, כלכלה וחשבונאות, מנהל עסקים ותואר שני MBA במנהל עסקים. הפקולטה למדעי החברה והקהילה כוללת את התוכניות ללימוד תואר ראשון ב: מדעי ההתנהגות, מדעי הסיעוד, עבודה סוציאלית ותואר שני בהגירה ושילוב חברתי, בפסיכולוגיה קלינית ופסיכולוגיה קלינית גרונטולוגית. בשנת 1996 החלה את פעילותה הפקולטה להנדסה, במסגרת שלוחה של אוניברסיטת קובנטרי הבריטית, כתוכנית ארבע שנתית. התוכנית התנהלה באנגלית תוך שילוב של צוות מרצים שהגיע מאנגליה וצוות מרצים מקומי. המחלקה הראשונה שנפתחה הייתה הנדסת תעשייה וניהול. שנה אחר-כך נפתחה המחלקה להנדסת חשמל ואלקטרוניקה, הנדסת מחשבים ובהמשך המחלקה מדעי המחשב והמידע. בשנת 2001, בעקבות פניית המועצה להשכלה גבוהה, הוחלט לשנות את אופי פעילתו של בית הספר להנדסה תוך הפיכתו למוסד ישראלי המעניק תארים המוכרים על ידי המועצה להשכלה גבוהה לאותן תוכניות. בינואר 2004 הוסמך בית הספר להעניק תוארי B.Tech ב-3 תחומים: הנדסת תעשייה וניהול, הנדסת חשמל ואלקטרוניקה והנדסת מחשבים, והחל משנת 2005, הוסמך בית הספר להעניק תוארי B.Sc. בתחומים אלה. בהמשך הוסמך לתת תואר שני בלוגיסטיקה ושרשרת האספקה הגלובלית. בסוף שנות ה-90 פקד את המרכז האקדמי רופין משבר כלכלי, לאחר שצבר חובות של כ-75 מיליון שקל. ב-2002 המרכז נכנס להליך של הסדר חוב, שכלל מכירת נדל"ן וקרקע בשטח 300 דונם, והפיכת המכללה לעמותה. בסיום התהליך הפך המרכז למוסד המתוקצב על ידי המועצה להשכלה גבוהה, שגובה שכר לימוד אוניברסיטאי (למעט תוכנית ה'BA מנהלים' שגבתה שכר לימוד בלתי מסובסד עד שנסגרה ב-2010). באוקטובר 2007 הכריז התאגיד הצרפתי ויאוליה על הקמת מרכז מחקר לאיכות הסביבה ברופין. נשיאת המרכז האקדמי בשנים 2004–2016 הייתה פרופ' שוש ארד. בשנים 2016–2021 שימשה פרופ' גליה צבר בתפקיד. החל מאוקטובר 2021, נשיא המרכז הוא פרופ' אביעד קליינברג. בדצמבר 2014, נחנך בניין חדש עבור בית הספר למינהל עסקים, שנבנה בעלות של 35 מיליון שקל. במרכז האקדמי פועלות 4 פקולטות: הפקולטה לכלכלה ומנהל עסקים, הפקולטה למדעי החברה והקהילה, הפקולטה להנדסה, הפקולטה למדעי הים . בסך הכל 21 מחלקות אקדמיות לתואר בוגר ומוסמך, בהן לומדים יחדיו כ-5,000 סטודנטים. בנוסף פועלת ברופין הפקולטה למדעי הים במכמורת. היא הוקמה ב-1997 כ"מכללה הימית לישראל", שקיבלה את החסות האקדמית של האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2003 הצטרפה המכללה הימית לישראל למרכז האקדמי רופין. משנה זאת נקרא שמה "הפקולטה למדעי הים והסביבה הימית", והיא הפכה למכללה ציבורית המתוקצבת על ידי הות"ת של המועצה להשכלה גבוהה. בפקולטה למדעי הים ישנן תוכניות ללימודי תואר ראשון במדעי הים והסביבה הימית, לימודי תואר ראשון בביוטכנולוגיה ימית, לימודי תואר שני מחקרי עם תזה במדעי הים, ותואר שני בניהול משאבי ים. הפקולטה למדעי החברה והקהילה מעניקה תארים במדעי ההתנהגות, עבודה סוציאלית, מדעי הסיעוד, פסיכולוגיה קלינית, פסיכולוגיה קלינית של הבגרות והזקנה, פסיכולוגיה ארגונית ותואר שני בעבודה סוציאלית עם התמחות בטראומה וחוסן. הפקולטה להנדסה מעניקה תארים בהנדסת תעשייה וניהול, הנדסת מחשבים, מדעי המחשב והמידע, הנדסת חשמל ואלקטרוניקה, ותואר שני בלוגיסטיקה ושרשרת האספקה הגלובלית. הפקולטה למדעי הים (שנמצאת במכמורת על חוף הים) מעניקה תארים במדעי הים והסביבה הימית, ביוטכנולוגיה ימית , תואר שני בניהול משאבי ים ותואר שני מחקרי במדעי הים הכולל תזה. הפקולטה לניהול וכלכלה מעניקה תארים בכלכלה ומנהל, בכלכלה וחשבונאות, במנהל עסקים, בפסיכולוגיה ומנהל עסקים (דו־חוגי) ותואר שני במנהל עסקים (MBA). בצד הפעילות הלימודית במחלקות, מעודד המרכז האקדמי מחקר ופעילויות אקדמיות מגוונות, קיום כנסים אקדמיים וימי עיון במבחר נושאים במשך כל השנה והפעלת רשות מחקר לצורך העצמה וקידום הסגל האקדמי. המרכז האקדמי רופין שם לעצמו למטרה להעמיד דור חדש של מנהלים בעלי גישה ערכית ומודעות סביבתית. בתוך כך מניף המרכז שני דגלים מרכזיים - סביבה ומעורבות חברתית. "הקמפוס הירוק" של המרכז האקדמי רופין הוא חלק מתפיסת עולם הטומנת בחובה מעורבות חברתית למען הקהילה ולמען הסביבה. מרכז לקיימות סביבתית וחברתית: הוקם בשנת 2022 וחוקר את האינטראקציה בין סביבות פיזיות לקהילות אנושיות. קבוצת המחקר המורכבת מחוקרים מכל ארבע הפקולטות, בוחנת קיימות על כל ממדיה – בעיות, פתרונות ומחירים חברתיים. המכון להגירה ושילוב חברתי: הוקם בשנת 2005 וחוקר את תנועתם של קהילות ושל יחידים החוצים גבולות גאוגרפיים, לאומיים וחברתיים-תרבותיים.. המרכז לחקר המידע בבריאות ע"ש דרור (אמרי) אלוני: חוקר את זרימת המידע במערכות הבריאות תוך התמקדות ברווחת המטופלים. המרכז הרב תחומי לחקר קבלת החלטות: חוקר את הגורמים המשפיעים על קבלת החלטות באמצעות כלים אנליטיים מתחומי מחקר שונים. המרכז לחקר האובדנות והכאב הנפשי ע"ש ליאור צפתי: בוחן את הסיבות לסבל נפשי ולאובדנות ומציע כלים לאיתור אובדנות ולמניעת התאבדות. המרכז לחקר החינוך הטכנולוגי וההנדסי: עוסק בהבנת המחסומים הניצבים בפני תלמידי תיכון וסטודנטים המבקשים ללמוד את המקצועות הטכנולוגיים. מקצעות אלה מציעים אופק תעסוקתי שמצמצם פערים והם חשובים לחוסנה הכלכלי של מדינת ישראל. המרכז יעשה שימוש בטכנולוגיות החדשות (בינה מלאכותית, רובוטיקה, סימולטרים) כדי לסייע לצעירים להשתלב בתחומי ההנדסה והמקצועות הטכנולוגיים. מרכז קמה: הוקם בשנת 2022 ומרכז הייעוץ והטיפול הראשון בקהילה האקדמית הישראלית לקשישים ולבני משפחותיהם. המרכז לחוסן, קהילה ומנהיגות: הוקם בשנת 2024. בעשור השני של המאה ה-21 עסק צוות מחקר של בית הספר למדעי הים, בניטור מזהמים אורגניים והשפעת הזרמת מי קולחים לנחל אלכסנדר. הספרייה הספרייה מבנה כיתות מבנה ותיק בקמפוס אתר האינטרנט הרשמי של המרכז האקדמי רופין המרכז האקדמי רופין, באתר "גיידסטאר ישראל" המרכז האקדמי רופין (עמק חפר), דף שער בספרייה הלאומית אתר אגודת הסטודנטים רופין אתר המכון להגירה ושילוב חברתי אתר קבוצת המחקר לקיימות סביבתית וחברתית שירות גלובס, ‏המרכז האקדמי רופין: 98 אלף שקל בחודש למרצה הכי בכיר, באתר גלובס, 13 במרץ 2013 מיכאל יעקובסון: סיבוב בספריית המרכז האקדמי רופין, באתר 'חלון אחורי', 17 באפריל 2020 לפי לוח 8 - סטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה באתר המועצה להשכלה גבוהה, נכון לשנת הלימודים ה'תש"ף (2019–2020) התקציב הרגיל של ות"ת לשנת הלימודים תשע"א נספח 4 אלכס ינאי, 40 אלף למדו במדרשה ע"ש רופין ב-15 שנותיה, מעריב, 8 במרץ 1964 בקרוב יתחילו בבניין מדרשה חקלאית, דבר, 8 במרץ 1946 המדרשה החקלאית לשלב הביצוע, משמר, 11 באפריל 1946 עוד הקיץ תוקם המדרשה החקלאית, משמר, 24 במרץ 1947 המכללה החקלאית ע"ש א. רופין, דבר, 4 במרץ 1949 הוחל בבנין המדרשה החקלאית בעמק־חפר, דבר, 4 במרץ 1949 נפתחה המדרשה החקלאית ע"ש רופין, דבר, 28 בפברואר 1949; המשך אלכס ינאי, מכון ההדגמה מרחיב פעולותיו, מעריב, 30 באוקטובר 1960 קורס סמיך, מעריב, 10 ביוני 1959 ג. שרוני, באיזו שפה דיברו ביניהם שלמה ומלכת שבא, מעריב, 9 בפברואר 1961 ג. שרוני, הדשן מסייע להרבות לחם בעולם, מעריב, 20 ביולי 1970 חיים לנדאו, כי מרחובות תצא תורה - משתלמים משלוש יבשות במדרשת רופין, על המשמר, 16 במרץ 1973 אלכס ינאי, 40 אלף למדו במדרשה על שם רופין ב־15 שנותיה, מעריב, 8 במרץ 1964 שירות – זה מקצוע, על המשמר, 25 ביוני 1970 חיים לנדאו, מכללה ע״ש חיים הלפרין במדרשת־רופין, על המשמר, 19 באפריל 1974 מדרשת רופין לחקלאות תהיה למכללה ארצית, דבר, 19 באפריל 1974 מדרשת רופין' הוכרה כמוסד להשכלה גבוהה, מעריב, 25 באפריל 1977 מכללת רופין אינה רשאית להעניק תארים, דבר, 2 בדצמבר 1977 פנחס שמיר, ללמוד לקראת המחר, מעריב, 4 באוקטובר 1988 בן-ציון ציטרין, רו"ח זיו מונה כנאמן להסדר מדרשת רופין, באתר הארץ, 19 בינואר 2002 הארץ, מדרשת רופין ביקשה צו הגנה מנושים, באתר הארץ, 20 בינואר 2002 אלעזר לוין, ‏חובות מדרשת רופין: 75 מיליון שקל - כפליים משווי הנדל"ן שמציעה למכירה, באתר גלובס, 5 במאי 2002 יצחק דנון, ‏נאמני מדרשת רופין: לאשר הסדר נושים ורכישת השליטה ב-32 מיליון שקל, באתר גלובס, 8 ביולי 2002 אלעזר לוין, ‏קריסטל קנה את מדרשת רופין - שילם 32 מיליון שקל, באתר גלובס, 24 בנובמבר 2002 אלעזר לוין, ‏רונן קריסטל קנה ממדרשת רופין בעמק חפר 300 דונם ואת ביה"ס להנדסאים, באתר גלובס, 14 במאי 2002 המרכז האקדמי - רופין | דירוג האוניברסיטאות והמכללות הארץ, ירוק עולה. הרבה, באתר הארץ, 14 באוקטובר 2007 דליה טל, ‏ואוליה תשקיע 15 מיליון דולר בהקמת מרכז פיתוח וקמפוס לאיכות הסביבה, באתר גלובס, 12 בפברואר 2008 טלי חרותי-סובר, סערה ברופין: שתי עצומות סותרות בנושא הארכת כהונתה של הנשיאה, באתר TheMarker‏, 9 בינואר 2013 עדי דברת-מזריץ, פרופסור גליה צבר נבחרה לנשיאת המרכז האקדמי רופין, באתר TheMarker‏, 20 ביולי 2016 דוד רוזנטל‏, פרופ' אביעד קליינברג מונה לנשיא החדש של המרכז האקדמי רופין, באתר וואלה, 21 ביולי 2021 נעמה ריבה, רופין מתחדשת: הצצה ראשונה לבניין החדש של בית הספר למינהל עסקים, באתר Xnet‏, 8 בדצמבר 2014 דליה טל, ‏רחמימוב אדריכלים זכה בתכנון קמפוס מכמורת של ביה"ס למדעי הים, באתר גלובס, 18 בספטמבר 2005 המרכז האקדמי רופין מעלה קמפיין במיליון ש', באתר גלובס, 7 במרץ 2007 המרכז האקדמי רופין, קבוצת המחקר לקיימות סביבתית וחברתית, באתר www.ruppin.ac.il טלי חרותי-סובר, המכון הראשון בישראל החוקר את תופעת ההגירה, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2010 צפריר רינת, נחל אלכסנדר נצבע בירוק עז בעקבות זיהום חמור, באתר הארץ, 22 באוגוסט 2017 צפריר רינת, חוקרים: הזרמת קולחים לנחלים בישראל פוגעת בהם קשות - וחייבת להיפסק, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2020