קאסיני-הויגנס

קאסיני הייתה גשושית שנשלחה על ידי נאס"א וסוכנות החלל האירופית לחקור את כוכב הלכת שבתאי וירחיו. הגשושית שוגרה ב-15 באוקטובר 1997 מנמל החלל קייפ קנוורל, פלורידה ונכנסה למסלול סביב שבתאי ב-1 ביולי 2004. קאסיני הייתה הגשושית הרביעית אשר ביקרה בשבתאי והראשונה שנכנסה למסלול סביבו. היא סיימה את משימתה ב-15 בספטמבר 2017. הגשושית קרויה על שם ג'ובאני דומניקו קאסיני וכריסטיאן הויגנס. הגשושית שוגרה בכיוון הפוך ליעדה. במקום לשלוח אותה בכיוון הפוך מזה של השמש, כיוון בו נמצא מסלולו של שבתאי יחסית לכדור הארץ, היא שוגרה דווקא לכיוון השמש, לעבר כוכב הלכת נוגה, הקרוב לשמש יותר מאשר כדור הארץ. הגשושית התקרבה אל נוגה ועברה בסמוך אליו. זאת על מנת להאיץ את מהירות הגשושית, בטכניקה הקרויה מקלעת כבידתית. בכבידה של נוגה נעשה שימוש פעמיים: ב-26 באפריל 1998 וב-24 ביוני 1999. לאחר מכן, ב-18 באוגוסט 1999, עברה קאסיני ליד כדור הארץ והסתייעה בכבידתו להאצת מהירותה. הבא בתור (והאחרון) להאיץ את הגשושית היה כוכב הלכת הענק צדק, הגדול והמאסיבי שבין כוכבי הלכת של מערכת השמש. הדבר התרחש ב-30 בדצמבר 2000. בסיום מסעה, כאשר הגיעה לקרבת שבתאי ביולי 2004, הופעל מנועה העיקרי של קאסיני למשך תשעים ושבע דקות כדי להאט את תנועתה. פעולה זו גרמה לה להיכנס למסלול יציב סביב שבתאי, שבו הגשושית נשארה עד 15 ספטמבר 2017, המועד שבו הוכנסה הגשושית לאטמוספירת הכוכב ונשרפה. המשימה הראשית של קאסיני נמשכה 4 שנים והסתיימה בינואר 2008. הארכת המשימה הראשונה, שנקראה Cassini Equinox Mission הייתה לשנתיים נוספות והסתיימה בספטמבר 2010. הארכת המשימה השנייה היא עד לספטמבר 2017. משימה זו נקראת Solstice Mission . הארכת משימה זו התחילה במהלך נקודת ההיפוך החורפית של החלק הצפוני (winter solstice) ועד לנקודת ההיפוך הקיצית (summer solstice) שלב סיום המשימה (The Grand Finale) החל עם התקרבות קאסיני אל שבתאי וטבעותיו ב-23 באפריל 2017. קאסיני נכנסה למסלול הקרב והולך לשבתאי ומשימתה הסתיימה ב-15 בספטמבר 2017, כאשר קאסיני נשרפה עם חדירתה לחלק העליון של האטמוספירה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הגשושית שלחה צילומים של התופעות להן גורם הירח פרומתאוס בטבעות שבתאי ובעיקר בטבעת האחרונה (F). פרומתאוס הוא אחד הירחים הקטנים, בעל קוטר של 91 ק"מ. כל 14.7 שעות חוצה פרומתאוס את הטבעת F, מושך אחריו חלקיקי קרח ואבק ויוצר שובל בו אין חלקיקים. כל סיבוב נעשה במיקום מעט שונה מהקודם וכך נוצרים מספר שבלים. הגשושית שלחה קריאות מגנטיות של שבתאי שתרמו להשערת טבעות ריאה. ב-24 בדצמבר 2004 הופרדה מקאסיני הנחתת הויגנס, וב-14 בינואר 2005 היא נחתה על טיטאן, ירח של שבתאי. מיד עם נחיתתה החלה הגשושית לשדר תמונות ממקום הנחיתה. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מדיה וקבצים בנושא קאסיני-הויגנס בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של קאסיני-הויגנס (באנגלית) אשכול קאסיני הויגנס, באתר "הידען" דף הבית של הגשושית באתר נאס"א (באנגלית) אבי בליזובסקי, נאס“א מציגה: סרטון תלת-ממדי של ירח שבתאי, באתר ynet, 3 בינואר 2007 אבי בליזובסקי, ‏החללית קאסיני של נאס"א מציגה: שלושה ירחים של שבתאי ביום אחד, באתר "הידען", 9 בדצמבר 2015 שלב סיום המשימה של קאסיני, ערוץ NASA JPL באתר Youtube. אבי בליזובסקי, ‏הגשושית קאסיני צוללת היום בין שבתאי לטבעותיו, באתר "הידען", 26 באפריל 2017 הסבר על ה"דודל" (שרבוט גוגל) שפרסמה גוגל לציון כניסתה של קסיני בין שבתאי לטבעותיו, באתר מנוע החיפוש "גוגל" (באנגלית) עודד כרמלי, קאסיני: פרידה מהחללית האהובה במערכת השמש, באתר סוכנות החלל הישראלית, 10 בספטמבר 2017 רויטרס, 20 שנות מסע בין הטבעות של שבתאי, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2017 קרולין פורקו, ‏משימת קסיני לשבתאי, במדור סיינטיפיק אמריקן של מכון דוידסון, 2 בנובמבר 2017 אסף רונאל, תגליות ראשונות מצלילת ההתאבדות של הגשושית קאסיני דרך הטבעות של שבתאי, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2018 קאסיני-הויגנס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) The Saturn System Through the Eyes of Cassini, NASA, 2017 Cassini's Grand Finale: Sept. 15, 2017, באתר NASA משימת קאסיני מתכוננת לסיום המשימה, אתר נאס"א, מתאריך 4 באפריל 2017 דף המשימה של קסיני