laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
מוטי פז

מרדכי (מוטי) פז (נולד באוקטובר 1948) הוא קצין צה"ל במילואים ששימש מפקד סיירת צנחנים, מפקד חטיבה 401 ומפקד עוצבת אדום. פז גדל במושב בית יהושע שליד נתניה. למד בבית הספר התיכון הדתי "בר-אילן" בנתניה והתגייס לנח"ל במסגרת גרעין "אורים" של בני עקיבא. בשנת 1966 התגייס לצה"ל והתנדב לצנחנים לגדוד הנח"ל המוצנח. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר אותם סיים בהצטיינות. עם סיום קורס הקצינים שב לגדוד כמפקד מחלקה ובתוך שנה כבר היה למפקד פלוגה בצנחנים. לאחר מכן מונה למפקד סיירת צנחנים ופיקד עליה במהלך מלחמת ההתשה בפעולות מיוחדות בעומק מצרים ובהן מבצע תרנגול 53, מבצע רודוס בו פיקד על כיבוש מוצב המגדלור ופעולה להחשכת קהיר על ידי חבלה בקו מתח גבוה. באוגוסט 1970 הוביל פז כוח מן הסיירת בסיור בקרבת הכפר שבעא בלבנון. הכוח נתקל בשבעה מחבלים והרגם. משסיים את תפקידו כמפקד הסיירת רצה פז להשתחרר מצה"ל, אולם הרמטכ"ל חיים בר-לב שכנע אותו להמשיך בשירות. פז השלים את לימודיו במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה ועבר הסבה לחיל השריון. במלחמת יום הכיפורים היה פז מפקד פלוגה כ' בגדוד הטנקים 195 בחטיבה 401. פז הוביל את פלוגתו בקרב כנגד השריון המצרי במעוז "מפצח", ולאחר מכן בקרב לבלימת השריון המצרי במעבר המיתלה. פז נפצע במהלך הקרבות ארבע פעמים, אולם לאחר שקיבל טיפול רפואי שב לפלוגתו ועמד בראשה בהמשך הלחימה. על פועלו במלחמה הוענק לו עיטור העוז. פז המשיך ומילא תפקידי פיקוד בצה"ל ולאורך השנים שימש מפקד חטיבה 640, מפקד חטיבה 401, כמפקד עוצבת אדום ומבקר מערך כשירות וכוננות במשרד הביטחון. פז השתחרר מצה"ל בדרגת תא"ל. לאחר שחרורו עבד בתעשיות הביטחוניות ושימש ראש אגף העולים במפלגת העבודה. עיטור העוז שהוענק לרס"ן מוטי פז, מתוך האתר "בעוז רוחם". יעל עבאדי, רוכבים עם צנחנים, אתר גלי צה"ל, ‏ 19 בנובמבר 2010. לימור רביב, היה ברור שפה תהיה קטסטרופה, באתר הגבורה, במחנה, ‏15 באפריל 2005, מתוך "אתר הגבורה". אתי דור-נחום, מוטי פז שוקל להתמודד לראשות טבריה, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 8 ביולי 2013 לימור רביב, היה ברור שפה תהיה קטסטרופה, באתר הגבורה, במחנה, ‏15.04.2005, מתוך "אתר הגבורה", "התגייסתי בשנת 66' לגדוד הנח"ל המוצנח, ואחרי שסיימתי בהצטיינות קורס מ"כים וקורס קצינים בהצטיינות הפכתי בתוך פחות משנה למ"פ בגדוד. בזמן מלחמת ההתשה הייתי מפקד סיירת צנחנים, ופיקדתי על מבצעים רבים בעומק האויב – אך לא רציתי להישאר יותר בצבא". מוטי פז, מתוך אתר סיירת צנחנים. מבצע רודוס, באתר סיירת צנחנים. הפשיטה על האי שדואן, מתוך אתר האתר הרשמי של חטיבת הצנחנים. מרדכי גור, "מצפון ומים" - מתאר את שירותו כאלוף פיקוד צפון, הוצאת משרד הביטחון, 1998, עמודים 92-93. רון זהר, סיפור מלחמה, הוצאת מערכות, 1988, עמודים 16-17, "הוא היה ידוע כסוס-קרבות ותיק. תחילת דרכו הצבאית הייתה בצנחנים. במלחמת ששת הימים נטל חלק כמפקד מחלקת הצנחנים. במלחמת ההתשה הוא היה מפקד בפשיטה המוטסת על האי שדואן. כוח-הצנחנים שהגיע למקום במסוקים הסתער על חיל-המצב המצרי, קוטל באנשיו, הרס את המבנים הצבאים שבמקום ושב בחזרה, כשהוא נוטל עמו למעלה משלושים שבויים". סיפור מלחמה, מתוך אתר יד לשריון, מתוך המבוא שכתב לספר לספר האלוף ישראל טל: "מפקד הפלוגה מוטי פז - גיבור שריון ומפקד קרבי מצוין". עמנואל סקל, "סיני שבלב", הוצאת ליאור שרף – הפצות, 2020, עמוד 150. גל פרל פינקל, הטנקים נראו "כמו אחרי מלחמה", אך האנשים – פלדה, באתר זמן ישראל, 27 באוגוסט 2020. עיטור העוז שהוענק לרס"ן מוטי פז, מתוך האתר "בעוז רוחם". לילי גלילי, פרסטרויקה במפלגת העבודה, באתר הארץ, 30 במאי 2002
משיחיים

האם התכוונתם ל... משיחיים - כינויים של היהודים-נוצרים - הכת היהודית ממנה התפתחה הנצרות יהדות משיחית – זרם דתי המבוסס על מרכיבים נוצריים-אוונגליסטיים, שבמרכזם קבלת ישו כמשיח ישראל פולמוס המשיחיות בחב"ד – חסידי חב"ד הרואים את הרבי מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד כמשיח
חפף ישראלי

חֲפָף יִשרְאֵלִי (שם מדעי: Capoeta damascina) הוא דג ממשפחת הקרפיוניים. תפוצת מין זה בישראל, סוריה, דרום טורקיה ובנהרות הפרת והחידקל. צבעו אפרפר וגודלו כ-20 ס"מ בנחלים קטנים ועד 40 ס"מ בנהרות ובאגמים. דג זה תואר ב-1842 על ידי אשיל ולנסיין. לחפף קשקשים רבים המכסים את רוב גופו. הבטן בצבע לבן. הדג ניזון בעיקר מאצות שאותן הוא מגרד מאבנים. בנוסף הוא ניזון מחסרי חוליות קטנים. עונת הרבייה של החפף היא בחורף. לאחר שהנקבה מטילה את הביצים היא מכסה אותן בחול . מדיה וקבצים בנושא חפף ישראלי בוויקישיתוף חפף ישראלי, באתר ITIS (באנגלית) חפף ישראלי, באתר NCBI (באנגלית) חפף ישראלי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) חפף ישראלי, באתר FishBase (באנגלית) חפף ישראלי, באתר GBIF (באנגלית) חפף ישראלי באתר הרשימה האדומה של IUCN https://www.discus.co.il/he_IL/מגדיר/חפף.html ערך זה הוא קצרמר בנושא דגים ובנושא המזרח התיכון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
מחמוד חיג'אזי

מחמוד חיג'אזי (1937- 22 במרץ 2021) היה מחבל פלסטיני שנלכד בישראל ב-8 בינואר 1965, נדון ל-30 שנות מאסר, ושוחרר ב-28 בפברואר 1971 בתמורה לשומר שמואל רוזנווסר שנחטף במטולה. ב-7 בינואר 1965 יצא חיג'אזי עם חמישה מחבלים נוספים מארגון פת"ח לפוצץ את מכון המים של המושב נחושה בעמק האלה. הוא נפצע, נתפס למחרת היום והועבר למרכז רפואי אסף הרופא לקבלת טיפול רפואי. ביוני 1965 בית דין צבאי הרשיע אותו וגזר עליו עונש מוות. חיג'אזי ערער לבית הדין הצבאי לערעורים, שהורה על קיום משפט מחודש, מכיוון שחיג'אזי לא הורשה במשפט המקורי להביא עורך דין מירדן לייצגו. לצורך המשפט המחודש הגיע לישראל עורך הדין ז'אק ורז'ס (אנ') מאלג'יריה שביקש לייצג את חיג'אזי במשפטו המחודש. שר המשפטים דב יוסף לא התיר את הייצוג על ידי פרקליט זר והמחבל עתר לבית המשפט העליון, אשר הורה לשר הפנים לשקול מחדש את החלטתו, אך בהמשך החליט שלא להתערב בהחלטה שלא לאפשר לו ייצוג על ידי פרקליט זר. במשפטו טען חיג'אזי כי יש לראות בו שבוי מלחמה. בית המשפט לא קיבל את הטענה ובמאי 1966 הרשיע את חיג'אזי וגזר עליו 30 שנות מאסר. ב-28 בפברואר 1971 שוחרר חיג'אזי ללבנון, תמורת השומר הישראלי שמואל רוזנווסר, שנחטף במטולה ב-1 בינואר 1970. תאריך שחרורו נקבע כיום האסיר הפלסטיני. מדיה וקבצים בנושא מחמוד חיג'אזי בוויקישיתוף יאיר שטרן, המחבל שניצל מחבל התליה, מעריב, 1 במרץ 1971, המשך אפרים קישון, תהליך משפטי רגיל, 8 במרץ 1966 מחמוד חיג׳אזי נידון למוות, 1965, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים חג'אזי, איש אל פתח, נידון למוות, מעריב, 7 ביוני 1965 בירור משפטו של חג'אזי הוחזר לערכאה ראשונה, דבר, 28 ביוני 1965, המשך עורך דין אלז'ירי מפורסם בא לישראל להגן על איש "אל פתח" מחמוד חיג'אזי, מעריב, 17 בספטמבר 1965, המשך שר המשפטים דחה בקשתו של איש "אל-פתח" מחמוד חיג'אזי למנות לו סניגור מחו"ל, דבר, 15 בנובמבר 1965 בג"ץ 344/65, חג'אזי נ' שר המשפטים, פ"ד יט 203 ג"צ 30/66, חג'אזי נ' שר המשפטים, פ"ד כ(1) 427 מחמוד חיג'אזי הורשע ב-3 סעיפי אישום, דבר, 2 במאי 1966
אדמון (פירושונים)

האם התכוונתם ל... אדמון (אדמון בן גדאי; המאה ה-1) – תנא, דיין מדייני הגזרות שבירושלים בסוף ימי בית שני דוד אדמון (1936–2010) – מחלוצי הפרסום בישראל; שגריר ישראל בהונגריה ידידיה אדמון (גורוכוב; 1894–1982) – מלחין ישראלי, ממניחי יסודות הזמר העברי ליאל אלכסנדרה אדמון (ילידת 1980) – משוררת ישראלית שמואל אדמון (קצין) (1914–1972) – קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, ממקימי חיל התותחנים שמואל אדמון (כדורגלן) (יליד 1944) – כדורגלן עבר ישראלי תלמה אדמון (ילידת 1950) – סופרת, עורכת ומתרגמת ישראלית חרקים אדמוניים – משפחת חרקים מסדרת הפשפשאים אדמון (חרק) (אנ') – סוג במשפחת האדמוניים אדמון מצויר ("פִּשְׁפֵּשׁ אֵש") – מין חרק בסוג אדמון דגים אדמון (דג) (אנ') – סוג במשפחת הברקניים אדמון שחור-עין – מין דג בסוג אדמון אדמונד (פירושונים) אדמוני (פירושונים) אישים ששמם הפרטי הוא אדמון שמואל אדמון (פירושונים)
מעבר סטלביו

מעבר סטלביו (באיטלקית: Passo dello Stelvio), הוא מעבר הרים בגובה 2,758 מטר ברכס הרי הדולומיטים. המעבר הוא הגבוה ביותר באיטליה והחמישי בגובהו בשרשרת הרי האלפים. שיא המעבר מכונה "פסגת שלוש השפות" בשל קרבתו למפגש הגבולות של אזורים דוברי השפות איטלקית, גרמנית ורומאנש. הכביש במעבר סטלביו מחבר בין העיירות בורמיו ופראטו ועובר בשטח הפארק הלאומי סטלביו. מחקרים ארכאולוגיים מעלים עדויות לשימוש במעבר ההרים באזור זה כבר בתקופת הברונזה, אך ברוב הזמן לא שימש כנתיב מעבר עיקרי, אלא בעיקר לצורכי פולחן דתי. בתקופה הרומית התקיים במעבר סטלביו שביל פרדות בעל חשיבות מסוימת, אשר סיפק גישה נוחה לצורכי הגנה באזור "דרך קלאודיה אוגוסטה" שהיוותה את אחד מצירי הגישה העיקרים בין חצי האי האפניני וגרמניה. במשך מאות השנים הבאות כמעט ולא נעשה שימוש במעבר, ואפילו לא בידי התושבים המקומיים. במהלך מלחמת שלושים השנים התנהלו מספר קרבות על שליטה באזור. בין השנים 1632-1634 עברה השליטה במעבר בין כוחות מילאנזיים לכוחות אוסטריים. לקראת סוף המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19 שוב החלה לעלות חשיבותו של מעבר סטלביו בעיקר לצורכי ביסוס והרחבה של קשרי המסחר באזור בין בוואריה ואיטליה. תוכניות להרחבה ושיפור המעבר החלו להירקם, אך הן נקטעו בשל השינויים הפוליטיים והגבולות המדיניים הרבים של התקופה. הדרך המודרנית נסללה בתקופת האימפריה האוסטרית בשנים 1820-1825 במטרה ליצור חיבור בין אזור לומברדיה לאוסטריה עצמה. המסלול תוכנן בידי המהנדס קרלו דונגאני ((Carlo Donegani) ועבר שינויים מעטים בלבד מאז. 2,000 עובדים סללו כביש באורך 49 קילומטרים הכולל 48 עיקולי פרסה בחלקו הצפוני ו-34 עיקולי פרסה בחלקו הדרומי ובשיפוע של 7%-15%. עד למלחמת העולם הראשונה, סימן מעבר סטלביו את הגבול שבין האימפריה האוסטרו-הונגרית ובין ממלכת איטליה, וגם שווייץ הציבה עמדת תצפית קדמית בקרבתו. במהלך המלחמה התחוללו קרבות עזים בין הצדדים הלוחמים על השליטה במעבר ההרים, אך למרות זאת הושגה ביניהם הסכמה שלא לבצע ירי מעל השטח השווייצרי באזור (המהווה בליטה בין השטח האוסטרי מצפון והשטח האיטלקי מדרום). על פי הסכמי הגבולות החדשים, שנקבעו בשנת 1919 בסיום המלחמה, והרחיבו את גבולות איטליה בכיוון צפון, הועברה השליטה בכל האזור לידי איטליה וחשיבותו האסטרטגית של המעבר פחתה. כיום חשיבותו העיקרית של מעבר סטלביו היא בעיקר כאתר לפעילות ספורטיבית ומוטורית. רוכבי אופנים נאבקים במסלול במסגרת תחרות ה"ג'ירו ד'איטליה", אך הוא נחשב כאתגר גם לרוכבים חובבים ולא רק למקצוענים. אפילו ראש הממשלה לשעבר, רומנו פרודי, עלה את מעבר סטלביו על אופניו. נהגי אופנועים ומכוניות נהנים בנסיעה לאורכו מחוויית נהיגה ייחודית. מגזין הרכב הטלוויזיוני הפופולרי "טופ גיר" הכתיר את הכביש במעבר סטלביו כ"הכביש המהנה ביותר בעולם לנהיגה". למרות שכביש מעבר סטלביו סגור בין החודשים נובמבר ועד מאי, גולשי הסקי יכולים להמשיך את עונת הגלישה באזור הפסגה גם במשך חודשי הקיץ. מדיה וקבצים בנושא מעבר סטלביו בוויקישיתוף מעבר סטלביו באתר המוזיאון הטכני של האלפים מעבר סטלביו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אינסטינקט

אִינְסְטִינְקְט (יצר בסיסי, לפי קביעת האקדמיה ללשון העברית) מוגדר בביולוגיה ובמרבית ענפי הפסיכולוגיה כנטייה מולדת ונלמדת לביצוע מעשה מסוים באופן מדויק ואוטומטי כתגובה לגירוי ספציפי. בדרך כלל אינסטינקטים הם תבנית פנימית של תגובות למצבים מסוימים. תפקיד האינסטינקטים בדרך כלל הוא לקבוע במנגנוני הדחפים שיעוררו יצור לפעולה. הפעולה המסוימת המבוצעת עשויה להיות מושפעת על ידי למידה, סביבה ועקרונות טבעיים. בעיקרון, ככל שיצור הוא ממין טקסונומי בעל מוח מפותח יותר, ההתנהגות שלו מונעת פחות על ידי אינסטינקטים. דוגמאות ניתן לראות בהתנהגותם של בעלי חיים, המבצעים מגוון פעילויות (לעיתים תשלובת) אשר אינן מבוססות על ניסיון קודם (למשל רבייה או אכילת חרקים). דוגמאות אחרות כולל קרבות בעלי חיים וחיזור בבעלי חיים. רמות גבוהות של מוליכים עצביים ממשפחת הקטכולאמינים, המופרשות בשעת לחץ כתגובה למצבי מתח, יכולים לדכא במהירות את הפעילות של קליפת המוח הקדם-מצחית ולהעביר אותה למצב "offline" כדי להגיב לסכנה, על ידי העברת השליטה על ההתנהגות למערכות פרמיטיביות יותר כמו האמיגדלה והסטריאטום שמתווכים תגובות אינסטינקטיביות (ואלמנו) פעולות על מצב offline. התצפית המדעית באינסטינקטים או בדבר מה המעיד בביטחון גבוה על אינסטינקטים היא קשה מאוד. זאת משום שקשה לתצפת ולהוכיח טיעונים הקשורים במניעים שאינם חשיבתיים ולכן אינם מודעים. חקר החשיבה הלא מודעת הוא ממשימותיו הקשות ביותר של המדע. כמה סוציוביולוגים וחוקרי התנהגות בעלי חיים ניסו לכלול התנהגות חברתית של בני אדם ובעלי חיים במונחים של אינסטינקטים. אך ניסיון זה כשל בשל הקושי להוכיח שהתנהגות פשוטה באדם נובעת מאינסטינקט. הפסיכואנליטיקאים הצהירו שאינסטינקט מתייחס לכוחות מוטיבציה אנושיים (כמו מין ותוקפנות). שימוש זה במונח ספג ביקורת קשה כמו כלל הניסיון של הפסיכולוגיה לחקור את הלא מודע. אולם, המושג "אינסטינקט" בפסיכואנליזה אינו מוגדר כהתנהגות אוטומטית אלא כדחף מולד לכיוון התנהגות כללי - דהינו יצר. הצורך בתקפות מדעית מכתיב לחוקרי התנהגות בעלי חיים הגדרה מחמירה ביותר עבור התנהגות שניתן לטעון שהיא מונעת אינסטינקטים. להגדרה להתנהגות הנובעת מאינסטינקט בר חקירה יש חמישה מאפיינים: התנהגות ייחודית כמעט לכל פרט למין טקסונומי מסוים ונדירה במינים אחרים. התנהגות מורכבת ורבת שלבים. דפוס התנהגות נוקשה ואחיד - הפרעה לאחד משלבי דפוס ההתנהגות תגרור את ההפסקה המוחלטת של אותה התנהגות. התנהגות שאינה יכולה להילמד לא מניסיון ולא מתצפית על פרטים אחרים. התנהגות אוטומטית - אותו גירוי יוביל בכל תנאי סביבה בדיוק לאותה התנהגות. רפלקס דחף אינטואיציה רוברט ווינסטון, האינסטינקט האנושי , ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב, 2005 אינסטינקט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) משה מנשהוף, רפלקס ואינסטינקט - הבחנה בין רפלקס, המוגדר כתגובה אוטומטית לאינסטינקט, המוגדר כתגובה אוטונומית, כתב הוצאה לאור, 2019 אינסטינקט, דף שער בספרייה הלאומית מילים ומונחים באתר האקדמיה ללשון העברית Arnsten, A. F. (2011). Catecholamine influences on dorsolateral prefrontal cortical networks. Biological psychiatry, 69(12), e89-e99.
עילם (דמות מקראית)

בספר בראשית, נזכר עֵילָם בין בני שם, בנו של נח. ממנו על פי המקרא, יצא עם העילמים, שאחד ממלכיהם היה כדרלעומר מלך עילם בימי אברהם (בראשית, י"ד, א'). עילם נזכר בבראשית: "בְּנֵי שֵׁם עֵילָם וְאַשּׁוּר וְאַרְפַּכְשַׁד וְלוּד וַאֲרָם" — בראשית, י', כ"ב ובדברי הימים א': "בְּנֵי שֵׁם עֵילָם וְאַשּׁוּר וְאַרְפַּכְשַׁד וְלוּד וַאֲרָם וְעוּץ וְחוּל וְגֶתֶר וָמֶשֶׁךְ" — ספר דברי הימים א', פרק א', פסוק י"ז יש המזהים את עילם המקראי עם ממלכת עילם שבדרום-מערב איראן, אולם הזיהוי אינו מקובל על כל החוקרים. ההיסטוריון והבלשן עדיה חורון זיהה את עילם עם עאמו המצרי ו-Aḫlame האכדי. במצרית עתיקה אין עיצור נפרד ל-ל', ולכן "עילם" הועתק כ"עאם", ובאכדית היטשטשו האותיות הגרוניות, ולכן ה-ע' הועתקה כ-ח'. חורון נימק את ההסתייגות מהזיהוי עם עילם שבאירן בכך שבעילמית אין ע', ובמקורות ההיסטוריים מעולם לא נכתב השם עם עיצור גרוני (אלא כ-Elam, אֵילם או אילאם), ובכך שעילם המקראי הוא שמי, כמו העאמו וה-Aḫlame. עילם (דמות מקראית), ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 154-155, 366 ערך זה הוא קצרמר בנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
בר נתן

האם התכוונתם ל... גורית אקסלרוד בר נתן – סופרת ואשת חינוך ישראלית דרור בר-נתן – מתמטיקאי ישראלי ופרופסור באוניברסיטת טורונטו שבקנדה יהודה בר-נתן – הנשיא השני של התאחדות התעשיינים. ינון ברנתן – פסנתרן ישראלי נתן בר-נתן – רופא ישראלי רב הונא בר נתן – אמורא בבלי בדור החמישי והשישי של תקופת האמוראים רבי אמי בר נתן – אמורא, ראש ישיבת טבריה רועי בר-נתן – שחקן וקומיקאי ישראלי שמואל בר-נתן – רופא ישראלי בן נתן נתן
דולגין

האם התכוונתם ל... אישים ששם משפחתם דולגין: משה דולגין – איש תנועת הליכוד ויזם נדל"ן יוסף דולגין - שם הלידה של הסופר העברי יוסף אריכא עליזה דולגין – סופרת ישראלית
עבר (דמות מקראית)

עֵבֶר, על פי המקרא, היה בנו של שלח ואביהם של פלג ויקטן. על פי לוח העמים הוא אביהם הקדמון של עמים רבים, בהם עם ישראל. הוא נולד בשנת א'תשכ"ג לבריאת העולם (2038 לפנה"ס) ולפי הכתוב בספר בראשית, פרק י"א ט"ז-יז, נולד לו פלג בהיותו בגיל 34 והוא חי לאחר מכן עוד 430 שנה, כך שמת בשנת ב'קפ"ז (1574 לפנה"ס), בהיותו בגיל 464 שנה. לפי תרגום השבעים של בראשית עבר (הנקרא חבר) חי 404 שנה. לעבר היו בנים ובנות נוספים, מלבד פלג ויקטן. לפי המסורת היהודית הוא נקבר בתוך מערת שם ועבר בעיר העתיקה של צפת שבה למד יעקב אבינו. שם חיצוני לאשתו הוא עצורה בת נברוד או עזורה בת נמרוד. שושלתו של עבר מוזכרת הן ברשימת הדורות משֵׁם ועד אליו המופיעה בבראשית י כא ואילך, והן ברשימת הדורות משם ועד אברהם המופיעה שם בפרק יא י ואילך. ברשימות אלו יוחד עבר במספר היבטים ביחס לשאר הדמויות המוזכרות בהן: עצם החזרה על שושלתו בשתי הרשימות, נראית כמדגישה את מקומו המיוחד של עבר בשושלות אלו. אבי-סבו, שֵׁם, נקרא על שמו: "וּלְשֵׁם יֻלַּד גַּם הוּא, אֲבִי כָּל בְּנֵי עֵבֶר". – וזאת בניגוד לפירוש כי הכוונה לבני עבר הנהר, טענה המקבלת חיזוק מכך שביטוי זה טרם הוזכר במקרא עד כה. ברשימה הראשונה ישנו פירוט לא שגרתי של צאצאיו: "וּלְעֵבֶר יֻלַּד שְׁנֵי בָנִים שֵׁם הָאֶחָד פֶּלֶג כִּי בְיָמָיו נִפְלְגָה הָאָרֶץ וְשֵׁם אָחִיו יָקְטָן. וְיָקְטָן יָלַד אֶת אַלְמוֹדָד... כָּל אֵלֶּה בְּנֵי יָקְטָן" (בראשית י"א, פסוקים כ"ה-כ"ט). עבר חי 464 שנים, כאשר כל צאצאיו חיו בממוצע פחות ממחצית ממספר זה. בכך היה עבר האחרון בשלשלת הדורות מאדם הראשון שחי מעל 400 שנה. בתמונה משמאל ניתן לראות את ה"צל" שמטיל עבר על הדורות שאחריו. על-פי בראשית רבה עבר היה נביא, שקרא לבנו פלג על שם פילוג האנושות, שאירע שנים רבות אחרי הולדתו. מדרשים רבים מזכירים את בית המדרש של שם ועבר, בו לימדו עבר, יחד עם שם אבי-סבו, את דרך ה'. ב"ישיבה" זו למדו האבות ובה "נטמן" יעקב במשך 14 שנה בדרכו לחרן. מדרש אחר (בתי מדרשות, צוואת נפתלי) גורס כי עבר סירב לקחת חלק בבניית מגדל בבל, ועל כן הוא וצאצאיו לא נענשו על בניית המגדל, ושפתם לא נתבלבלה. עבר שימר את שפתו המקורית - העברית. על-פי היבטים ייחודיים אלו הסיקו פרשנים שונים, כי עבר לא היה עוד חוליה "רגילה" בשושלת הדורות, אלא אביה של קבוצה אתנית בפני עצמה ("בני עבר"), הלא הם העברים. עברים מערת שם ועבר הוד "עֵבֶר", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק ז, עמודים 312–313, באתר היברובוקס בראשית י"א, פסוק כ"א, כפירוש ר' אברהם אבן עזרא, רד"ק וספורנו כדעת רש"י והרמב"ן שם בשלוש רשימות הדורות בספר בראשית (בפרקים ה', י', י"א) אין הסבר לשמות האנשים, חוץ מנח, ובאף אחת מהן אין פירוט כזה לבניה ונכדיה של דמות כלשהי, חוץ מתרח. לז ז כך עולה מפשט הפסוקים בפרקים י-יא, המתארים את הולדת פלג, לאחר מכן את הולדת יקטן אחיו הצעיר, לאחר מכן את הולדת בני יקטן והתיישבותם באזור "הר הקדם", ורק לאחר מכן את נסיעתם מ (הר ה)קדם וסיפור מגדל בבל. בראשית רבה סג, תלמוד בבלי מסכת מגילה יז. ועוד
אהרון קירשנר

אהרון קירשנר (1926 – 2 בדצמבר 2006) היה ספורטאי פאראלימפי ישראלי, ממובילי חובבות הרדיו בישראל. קירשנר נולד בגרמניה ועלה לארץ ישראל בשנת 1939. שנה לאחר מכן סבל משיתוק ורותק לכסא גלגלים. בשנות החמישים והשישים היה ספורטאי פעיל במסגרות ספורט נכים. משנת 1957 היה חבר משלחת ישראל אל משחקי סטוק מנדוויל והתחרה בטניס שולחן וכדורסל כיסאות גלגלים. בנסיעה זו היה אזרח יחיד בין נכי צה"ל ונסיעתו התאפשרה בזכות תרומה אישית שהרים לודוויג גוטמן. בשנים שלאחר מכן יצא למשחקים פעמים נוספות, ובמשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) התחרה בטניס שולחן ובקליעה בחץ וקשת. בשנת 1970 היה ממייסדי האגודה הישראלית לקליעה בחץ וקשת. קירשנר היה מראשוני אגודת חובבי הרדיו בישראל בעל אות קריאה 4X1AT, ולקח חלק פעיל בענייניה. במסגרת זו יצא לכנסים בינלאומיים, יזם שידורים מיוחדים ממקומות כמו הר תבור ומצדה. פעמיים בשבוע הדריך בביתו חובבי רדיו מתחילים ויחד עם אשתו הפעיל בביתם את מועדון חובבי הרדיו האזורי של חולון-בת ים. בשנת 1980 נבחר ליושב ראש האגודה, תפקידו בו החזיק שלוש פעמים שונות (1980-1, 1983-6, 1988). קירשנר היה גם פעיל בעיתון האגודה "הגל" ויזם את עיתון "הגל הבינלאומי". בשנת 1986 הוענק לו אות כבוד הזהב של מועדון חובבי הרדיו בגרמניה. היה חשמלאי במקצועו, בעל בית מלאכה "אהרון קירשנר בע"מ" שנודע כבית עסק מקצועי לתיקון שנאים. היה נשוי ואב לשלושה. הנצחת זכרו בביטאון אגודת חובבי הרדיו בישראל(הקישור אינו פעיל) משנת 2007 פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC (באנגלית)
סמואל

האם התכוונתם ל... סמואל - שם פרטי לועזי נפוץ על שם שמואל הנביא נבי סמואל – אתר צפונית לירושלים המקודש לשלוש הדתות המונותיאיסטיות כמקום קבורתו של שמואל הנביא אישים ששם משפחתם הוא סמואל: אסתר סמואל-כהן – פרופסור לסטטיסטיקה, כלת פרס ישראל בתחום זה לשנת תשס"ד דוד סמואל – חוקר ופרופסור במכון ויצמן למדע הוראס סמואל – עורך דין ויועץ כלכלי יהודי בריטי, שפעל גם בארץ ישראל הרברט סמואל – מדינאי ודיפלומט בריטי יהודי, הנציב העליון הראשון בזמן המנדט הבריטי וולטר סמואל – כדורגלן ארגנטינאי ממוצא יהודי זאווייר סמואל – שחקן קולנוע וטלוויזיה אוסטרלי חוה סמואל – אמנית ישראלית, ילידת גרמניה יצחק סמואל (רב) – רבה הראשי של אוסלו, סופר ומתרגם יצחק סמואל – פרופסור באוניברסיטת חיפה סיל סמואל - מוכר בשמו הראשון, סיל, זמר ופזמונאי רית'ם אנד בלוז בריטי ראם סמואל – נהג מרוצים ישראלי שמואל סמואל – עורך דין ישראלי, חבר הוועדה למינוי שופטים וממלא מקום יושב ראש לשכת עורכי הדין אישים ששמם הפרטי הוא סמואל שמואל (פירושונים) סמי
סקיילייט (מטוס)

סקיילייט (SkyLite B) הוא מטוס זעיר ללא טייס טקטי למשימות סיור ואיסוף מודיעין בטווח קצר ("מעבר לגבעה") מתוצרת רפא"ל. את הסקיילייט יכול לשגר אדם בודד ידנית. הוא מונע על ידי מנוע חשמלי בעל מדחף, ומסוגל לטוס באופן אוטונומי ולשדר למפעילו בזמן אמת את התמונה המתקבלת בחיישנו, שיכול להיות חיישן CCD לצילום ביום או חיישן תת-אדום לצילום בלילה. בתום המשימה, הסקיילייט טס לעבר נקודת נחיתה שנקבעה מראש, משחרר מצנח, ומנפח כרית אוויר תחת גחונו, אשר מרככת את נחיתתו. הסקיילייט התמודד אך הפסיד למכרז צה"ל למטוס זעיר ללא טייס טקטי עבור גדודים בחילות שדה. מנגד, הוא נמצא בשירות מבצעי בחיל האוויר החל מ-2007, שם כינויו הוא "עפרוני". מוטת כנפיים: 2.40 מטר אורך: 1.15 מטר משקל המראה: 6.5 ק"ג טווח: 12 ק"מ שהות באוויר: שעה וחצי מהירות: 38-54 קשר סקיילייט, באתר Israeli-Weapons חיל-האוויר הציג את כטב"ם ה"איתן", אתר חיל האוויר, 8 באוקטובר 2007
שיטת בוכהולץ

שיטת בוכהולץ היא שיטה פופולרית להתרת שוויון נקודות ולקביעת הדירוג הסופי הנהוגות בתחרויות שחמט במקרה של שוויון במספר הנקודות בין מספר מתחרים. לפי שיטת בוכהולץ מסכמים את תוצאות היריבים ודירוג השחקנים נקבע לפי הסכום (שנקרא "בוכהולץ"), מהגבוה לנמוך. במקרה של שוויון בבוכהולץ משתמשים בשיטות האחרות. בתחרויות בשיטת ליגה (תחרויות שבהן כולם משחקים נגד כולם) שיטת בוכהולץ חסרת משמעות, משום שחיבור תוצאות היריבים שווה לסך הנקודות של כל השחקנים פחות כמות הנקודות של השחקן הספציפי, ועל כן ערך הבוכהולץ של שחקנים שצברו כמות זהה של נקודות יהיה שווה. במקרים כאלו משתמשים בטכניקה אחרת להתרת שוויון נקודות, כגון שיטת ברגר. השיטה הומצאה על ידי ברונו בוכהולץ בשנת 1932 כדי לקבוע את הדירוג הסופי בתחרויות המתנהלות לפי שיטה השווייצרית. במקרה של שוויון נקודות בין מספר מתחרים, על פי שיטה זו מסכמים את תוצאות היריבים, כמו בשיטת בוכהולץ, אך ללא תוצאת היריב שצבר את מספר הנקודות הנמוך ביותר. נספח להוראות פיד"ה לגבי התרת שוויון נקודות ערך זה הוא קצרמר בנושא שחמט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
רזולוציה חופשית

באלגברה, רזולוציה חופשית היא רזולוציה באמצעות מודולים חופשיים. בדרך כלל מופיעות רזולוציות כאלה בהקשר הרחב יותר של רזולוציות פרויקטיביות, אבל לצורך חישוב מעשי יש לרזולוציות חופשיות יתרונות לא מבוטלים; אכן, עד שהובן תפקידם הכללי של המודולים הפרויקטיביים באלגברה הומולוגית (באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20), נלמדו בעיקר רזולוציות חופשיות. רזולוציות חופשיות מילאו תפקיד מרכזי בעבודות של הילברט על שמורות פולינומיות. יהי M {\displaystyle M} מודול מעל חוג R {\displaystyle R} . רזולוציה חופשית היא סדרה מדויקת מהצורה … F n → ⋯ → F 1 → F 0 → M → 0 {\displaystyle \dots F_{n}\rightarrow \dots \rightarrow F_{1}\rightarrow F_{0}\rightarrow M\rightarrow 0} , שבה המודולים F i {\displaystyle F_{i}} חופשיים. אם יש למודול רזולוציה סופית, האורך של הרזולוציה הקצרה ביותר (היינו, האינדקס האחרון n {\displaystyle n} שעבורו F n ≠ 0 {\displaystyle F_{n}\neq 0} ) הוא הממד ההומולוגי של M {\displaystyle M} . למשל, אם M {\displaystyle M} חופשי, הממד ההומולוגי שלו הוא אפס. משפט ה-Syzygy של הילברט (שאותו הוא הוכיח בהקשר של שמורות פולינומיות) קובע שלכל חוג מנה מדורג של חוג פולינומים A {\displaystyle A} יש ממד הומולוגי סופי. למעשה, הממד ההומולוגי של מנה B {\displaystyle B} מקיים dim ⁡ ( A ) − dim ⁡ ( B ) ≤ h d A ( B ) ≤ dim ⁡ ( A ) {\displaystyle \dim(A)-\dim(B)\leq hd_{A}(B)\leq \dim(A)} , עם שוויון באגף שמאל בדיוק כאשר B {\displaystyle B} הוא חוג כהן-מקולי. רזולוציה שבה הדרגה של כל F i {\displaystyle F_{i}} היא הנמוכה ביותר האפשרית (תחת האילוץ שכך התקיים עבור המרכיבים הקודמים), נקראת רזולוציה מינימלית. רזולוציה כזו היא יחידה, והדרגות של המודולים המשתתפים בה הם מספרי בטי (אנ') של המודול. תכונות נוספות של הרזולוציה מוליכות להגדרות של חוג גורנשטיין, חיתוך מלא ועל-משטח. תחום שלמות נתרי בעל התכונה שלכל מודול נוצר סופית יש רזולוציה חופשית סופית, הוא תחום פריקות יחידה. History of Homological Algebra, by Chuck Weibel; pp.797-836 in "The History of Topology", ed. I.M. James, Elsevier, 1999. שמורה פולינומית I. Kaplansky, Commutative Rings, Allyn and Bacon, Inc., Boston, 1970; Theorem 184.
יעקב שלגי

יעקב שלגי (27 בנובמבר 1913 – 9 בפברואר 1989) היה אדריכל ישראלי. שלגי נולד בשנת 1913 בירושלים ובילדותו למד בבית-הספר "תחכמוני" בעיר. בין השנים 1935-1939 למד אדריכלות בבריסל שבבלגיה. בפרוץ מלחמת העולם השנייה ועם פלישת גרמניה לבלגיה, חזר לארץ, התנדב לארגון האצ"ל ובהמשך לארגון הלח"י. שלגי עבד אצל האדריכלים אריה שרון וזאב רכטר. בשנת 1945 פתח משרד עצמאי, אותו ניהל עד 1989. הוא עבד בשותפות עם אדריכלים כגון מיכאל קון, שמעון פובזנר, אריה שרון, מיכאל נדלר ורובינסון, כמו כן גם עם הפסל יצחק דנציגר אשר איתו זכה בפרס השני בתחרות לתכנון חלקת קבר הרצל (1951) ובפרס הראשון בתחרות לתכנון "גן הגיבורים" בקריית אונו. שלגי זכה בפרסים על השתתפות בתחרות לתכנון שכונת נורדיה בתל אביב (כיום דיזנגוף סנטר) יחד עם האדריכלים צ'צ'יק ורובינסון (1952). יחד עם הרי לוריה תכנן שלגי בית-מרגוע בזכרון יעקב (1950); עם מיכאל קון השתתף בהתחרות לתכנון בית הסוכנות בתל אביב (1950); עם קון, לוריה ורובינסון תכנן את מרכז העיר עכו (1952); עם רובינסון תכנן מעונות לעובדי קופת חולים בתל אביב; ועוד. שלגי תכנן עבור חברות "אזורים", "אפריקה ישראל", "חלמיש" ומשרד הביטחון. הוא עסק בתכנון רובע ברנע באשקלון והשתתף בתכנון כפר שלם (סלמה) בתל אביב. שלגי תכנן את אנדרטת לח"י בקריית אתא וכן גן הנצחה לזכרו של גור שרון. שלגי הטביע את חותמו בתכנון עשרות בתים פרטיים ברחבי הארץ, במיוחד בשכונות כמו צהלה, תל ברוך, אפקה, הרצליה פיתוח, אשקלון, גבעת המבתר בירושלים ועוד רבים. כמו ארכיוניהם של מאות אדריכלים שפעלו בארץ במחצית השנייה של המאה ה-20, גם ארכיונו של שלגי לא נשמר ברובו הגדול ומכלול עבודתו, למעלה ממאה פרויקטים בנויים ומתוכננים, אינו מתועד. בארכיון אדריכלות ישראל קיימות רשומות שונות על עבודתו של שלגי, המתוכננת והבנויה. אתר "Billiongraves"