תאוריית קשר

תאוריית קשר (יכולה להיקרא גם: תאוריית קונספירציה או טענת מזימה) היא ניסיון להסביר אירוע או תופעה באופן חתרני כמבוססת על קנוניה, מתוך תפיסה שגורמים בעלי כוח מסתירים מהציבור הרחב את האמת, ומונעים את חשיפתה בשל אינטרסים שונים. בתיאוריות הקשר מקושרים לרוב גורמים חברתיים ובעלי עוצמה שונים – כמו רשויות שלטון, מדענים ואמצעי תקשורת – בטענה שהם מתאמים את עמדותיהם, משתיקים או מטייחים את העובדות ה"אמיתיות", ומייצרים גרסה היסטורית רשמית ומוטעית לציבור. סקרים מראים כי מעל מ-50% מהאוכלוסייה בארה"ב מאמינים בתיאוריית קשר כלשהי. תאוריות קשר משגשגות כאשר המידע על ההתרחשויות לקוי בחסר או שמקורות שונים לגביו סותרים זה את זה, גם אם בפרטים זניחים ומעוטי חשיבות, וכאשר קיימת חשדנות כלפי גופים בצמרת השלטון או באמצעי התקשורת. ככל שתאוריית הקשר מניחה שמסתירי האמת הם בעלי עוצמה גדולה יותר, היא נעשית חסינה יותר מפני הפרכה, משום שקל לה יותר להסביר ממצאים הסותרים אותה בפעילות מכוונת. תאוריות קשר לרוב אינן תאוריה כלל, והמונח "תאוריית קשר" נטבע בטעות בדו"ח ועדת וורן משנת 1964, והפך למונח פופולרי על אף שהוא שגוי. זהו צירוף כבול, בו משמעות המילים המחוברות יחד שונה ממשמעותן המילולית של רכיביו. תאוריות קשר לרוב אינן יכולות להיחשב כסוג של תאוריה מדעית, בגלל שהן לא עומדות בתנאים ליצירת תאוריה, בהם התבססות על ממצאים אמפיריים, חוקים הנגזרים מהתיאוריה, והיכולת להפריך את נכונות התאוריה בהינתן ממצאים הסותרים את הנחות היסוד שלה. תיאוריות קשר נחקרו, בין השאר, על ידי מייקל ברקון, חוקר מדע המדינה מאוניברסיטת סירקיוז, שהוציא ספר בנושא זה בשנת 2003. בספר הוא מתאר את האנשים שמאמינים בתאוריות קשר באמצעות הביטוי Conspiracy belief, אמונה בקיומה של קנוניה. על פי ברקון, זוהי האמונה בקיומה של מזימה שנרקמת בסתר על ידי ארגון מרושע. אמונה זו מרמזת על יקום הנשלט באופן מכוון ולא אקראי. הדגש על שליטה מכוונת מתבטא בשלושה עקרונות הנמצאים כמעט בכל תאוריית קשר: אירועים אינם קורים במקרה, הדברים אינם כפי שהם נראים, וכל הדברים קשורים זה לזה. לפי ברקון, תפיסה זו מעניקה שלווה למאמינים בה, כי כך הם בטוחים שלאירועים בעולם יש משמעות והם לא מתרחשים באופן שרירותי. לא זו בלבד שהאירועים אינם אקראיים, אלא שהם נוצרו על ידי ארגון סודי, וכך התפיסה מספקת למאמינים מטרה לחיים: להיאבק באויב המרושע. תיאוריות קשר ניתנות להפרכה בדרך כלל באמצעות עדויות, אולם מאפיין נפוץ שברקון מזהה בתאוריות קשר הוא שהמאמינים בהן מתקשים לקבל הפרכה של התאוריה, כי כל ניסיון להפריכן נתפס כחלק מהקנוניה. מאמיני הקנוניה סבורים שקיים ארגון סודי השולט בערוצים דרכם מופץ המידע, בהם האוניברסיטאות וכלי התקשורת, ואם מוצגת ראיה שכביכול מטילה ספק בתאוריית קשר, היא בהכרח נשתלה במכוון על ידי חברי הקנוניה כדי להטעות אחרים. התוצאה היא מערכת סגורה שאינה ניתנת להפרכה, ולכן זהו "עניין של אמונה ולא של הוכחה". חלק מההסבר לכך שאנשים ממשיכים לדבוק בתאוריות קשר הוא, שהן עונות על צרכים פסיכולוגיים מסוימים, כגון צורך לשמר זהות עצמית והשתייכות חברתית או צורך למצוא הסברים ברורים ופשוטים למציאות קשה ולא נוחה. לרוב תאוריות הקשר מספר מאפיינים משותפים, החוזרים פעם אחר פעם בתאוריות מסוג זה: קבלת ממצאים תומכים בלבד: מאפיין מובהק של תאוריות קשר הוא נכונות הוגיהן לקבל כמעט כל ממצא התומך בתאוריה, בלי להתחשב במידת אמינותו. כל הממצאים הסותרים את התאוריה, לעומת זאת, נדחים מקדמית, אם משום שהם נחשבים לחלק מהקשר שנרקם להסתיר את העובדות, ואם סתם משום שהם סותרים את התאוריה. דבר זה מהווה קטיף דובדבנים - כשל לוגי שמציג נושא באופן שנראה שמאושש עמדה מסוימת, תוך התעלמות מעובדות או מנתונים שיש בהם כדי להפריך או להחליש עמדה זו. בלב כל תאוריות הקשר עומד קשר בין 2 או יותר אנשים, שכולם פועלים באופן אחיד ועקבי לקידום מטרה אחת. לדוגמה, הנחה שחבריה של תלמידה בכיתה משתפים פעולה כנגד אותה תלמידה, או שחלק מ- / או כל היהודים שותפים לקשר להשתלט על העולם, או שחלקים מ/ או כל הממשל האמריקני פועלים כגוף אחיד להסתרת עדויות על נחיתת חייזרים. יכולת ביצוע: בתאוריות קשר מונח כי לקבוצת האנשים יש יכולת לפעול ביעילות ובתיאום בין שורותיו. לעיתים קרובות יש גם הנחה כי לקבוצה זו יש יכולת גם להסתיר, ולטשטש את קיום הקשר על ידי השפעה על התקשרות על האקדמיה, על מוסדות המדינה וכו'. אנשים משוחררים מהכרה: בכל תאוריות הקשר מונח כי ישנו ממסד יעיל להפליא, אחיד במטרותיו, עקיב בפעולתו ונטול מצפון. במקביל, מונח כי ישנם אנשים שבזכות תכונה לא מוגדרת הצליחו להשתחרר מהצו המוסדי ולספק עדות "מבפנים" על מערכת ההסתרה וההשתקה שביסוד הקנוניה. הנחה זו מאפשרת לקבל את עדותם של ה"בוגדים" בממסד באופן פשוט, כעובדות שאין עליהן מחלוקת, לצד המשך דחיית דבריהם של שאר אנשי הממסד. טמטום ממסדי: לצד הנחת האומניפוטנטיות של הממסד הסימבולי, מונח כי אותו ממסד הוא גם מטומטם, רשלני, לא מתואם, ונוטה לכישלונות במשימות הפשוטות ביותר. הנחה זו, שאינה מבוטאת אף פעם במפורש, היא הדרך להסביר את מגוון ה"ממצאים" העומדים לרשותם של בעלי תאוריית הקשר. בנוסף, יש שלושה עקרונות העומדים בבסיסן של תאוריות קשר: שום דבר אינו קורה במקרה. העולם תמיד מתנהל עקב כוונות מפורשות. לדוגמה מגפת הקורונה אינה תוצר של תקלה או עקב שילוב של מצב טבעי (אבולוציה של נגיפים), ומצב טכנולוגי-חברתי (לדוגמה הפצת מגפות באמצעות טיסות) אלה תוצאה של רצון של קבוצה מסוימת להפיץ את הנגיף. שום דבר אינו כפי שהוא נראה הדברים האמיתיים מתרחשים מתחת לפני השטח ומה שכן רואים הוא תעתוע עקב מזימה להסתיר את האמת. מציאת קשרים נסתרים במקומות רבים - לפי החשיבה הקונספירטיבית אין מקום למקריות, ולכן תומכי תאוריית הקונספריציה מוצאים תבניות ודפוסים קבועים נמצאים בכל פינה, גם כאשר הם מוסתרים. הגורם העיקרי להופעתן של תאוריות קשר הוא הניסיון להעניק הסבר נוח יותר לאירועים או מצבים שההסבר הקיים להם אינו מספק או גורם לאי נוחות לרבים. לדוגמה, העובדות הגלויות ביחס לרצח קנדי, המצביעות על כך שנרצח על ידי מתנקש בודד, שפעל ככל הנראה ממניעיו הוא, אינן נוחות לאמריקנים רבים מסיבות שונות. חלקם אינו חש בנוח נוכח העדות לשבריריותם של החיים, כולל אלו של נשיא מעצמה חזקה, והעובדה שאדם מעורער בנפשו עשוי בכל רגע לקפד את פתיל חייו של נשיא נבחר. אחרים חשים כי אם ניתן יהיה להאשים גורם מזוהה כלשהו באחריות לרצח, ניתן יהיה להעניש את הגורם שהביא למות הנשיא ולזכות בעקיפין ב"קתרזיס". תאוריית הקשר ביחס למותו של אלביס פרסלי, לעומת זאת, מעוגנת ברצונם של רבים לדחות את העובדות הפשוטות של מותו לטובת תאוריה שתהפוך את האמן האהוב משבר כלי כרסתני שמת מתבוסס בקיאו לגיבור. תאוריות אחרות, כמו זו הטוענת שפול מקרטני מת, נובעות משעשוע יותר מרצינות והן משקפות חשיבה אנימיסטית הקיימת אצל רבים. תאוריות קשר פוליטיות מקבלות חיזוק גם מקיומם המוכח של אירועים בהם היה אכן קשר שתיקה סביב מעשים לא חוקיים שנעשו על ידי או מטעם גופים שלטוניים. מקרים ידועים מסוג זה הם משפט דרייפוס בצרפת, מבצע נורת'וודס ופרשת ווטרגייט בארצות הברית, ופרשת לבון פרשת קו 300 ופרשת איראנגייט בישראל. תאוריות קשר רבות מבוססות על טיעון רטרודוקטיבי, כלומר, מוצע בו הסבר המבאר עובדה או מערכת עובדות נצפית על בסיס התרחשות בו זמנית או הקבלה. בטיעון רטרודוקטיבי מתקדמים מן הכלל, ההצהרה הכללית אל התוצאה (כלומר, תוצאת התצפית) וממנה מגיעים אל המקרה. לדוגמה, אפשר לטעון כי לנשיא קנדי היו אויבים רבים (כלל), קנדי נרצח (תוצאה, תצפית) והמסקנה מכך (מקרה) היא שקנדי נרצח על ידי אחד מאויביו. מה שגורם לרוב החוקרים לדחות תאוריות קשר הוא היעדר ממצאים מספקים המאשרים את התצפית. במקרה זה, תאוריה הטוענת כי קנדי נרצח על ידי המאפיה עשויה להדחות אם הממצאים המחזקים את התצפית הזו אינם מספקים. לרוב, מעוגנת הדחייה בטיעון שהממצאים כוזבים, כוללים גרעין עובדתי שלו נוספו פרטים שאינם נתמכים בעובדות, ממצאים אנקדוטליים, צרופי מקרים, טיעוני פוסט הוק וקום הוק, רגרסיה, וכדומה. תאוריות שאין להן סימוכין מספיקים בממצא הן לעיתים קרובות תאוריות פסאדו־מדעיות. המבחין בין תאוריות קשר לתאוריות פסבדו־מדעיות טמון בניסיון של תאוריות קשר להסביר את היעדר הממצאים באמצעות הצגת ההשערה שהעדר הממצאים נובע מהסתרתם. העלאת השערה כהסבר לאי הוכחת השערה קודמת הוא כשל לוגי מעגלי מסוג השערות מבטלות, כלומר, כזה שבו אי הוכחת ההשערה המקורית מוסבר על ידי קיומו של גורם בעל עצמה המסתיר את ההוכחות. דוגמה טיפוסית לטיעון כזה עשויה להיות ההשערה שקנדי נרצח על ידי המאפיה, (השערה א') אך לא ניתן להוכיח זאת בבירור (כלומר, אין ממצאים) כי המאפיה שרפה את כל העדויות הנוגעות לכך ומפחידה עדים אפשריים (השערה ב'). תאוריות קשר עשויות להפוך לתאוריות מקובלות, אם ההשערה הראשונה או השנייה ובעקבותיה הראשונה יזכו לתימוך עובדתי. לדוגמה, הטענה שאלביס פרסלי לא מת אלא חי, ועובדה זו מוסתרת על ידי מקורביו ניתנת להוכחה על נקלה באמצעות תיעוד של אלביס החי. מעבר לחקר המדעי, נוטים רבים לדחות תאוריות קשר מסוימות בגלל תוכנן. לדוגמה, הטיעונים כי היהודים משתלטים על העולם נדחים על ידי רבים כאנטישמיות. רבים מסתייגים מחלק מתאוריות הקשר גם בגלל התפישה של התומכים בהם, לעיתים, כתמהונים או כמיסטיקנים. ישנן תיאוריות קשר שאמיתותן הוכחה מעבר לכל ספק. פרויקט MKUltra, מזימת אבק השרפה, פרשת ווטרגייט, דליפת חומרי שירותי הביון האמריקאי על ידי אדוארד סנודן, פרשת איראן־קונטראס, ועוד, הן דוגמאות לאירועים בהם נקשר קשר לביצוע מזימה. אנשים קושרים קשר לביצוע מזימות ולכל מדינה יש חוקים כנגד קשירת קשר. הביטוי משמש גם ככלי דמגוגי להסטת העניין הציבורי מעיסוק בקנוניה, על-ידי לחץ חברתי שלילי, וביזוי האנשים שמחפשים מידע אודותיה, וגם יצירת הרתעה אצל מי שעלול להתעניין בעתיד. התיוג השלילי שהוצמד לביטוי, נועד גם לעכב ולהכביד את המאמצים של חושפי שחיתויות, ושל בודקי עובדות. ערך מורחב – תאוריית הקשר על חייו של אלביס פרסלי לאחר קבורתו של אלביס פרסלי, ניסו מעריצים ליטול חלקים מגופתו של הזמר. שומרי בית העלמין הבחינו בכך ומשפחתו של אלביס, בהתייעצות עם השלטונות, החליטה להעביר את ארון הקבורה לאחוזת "גרייסלנד" שבה התגורר, ולהטמינו שם בקרקע. בלילות שלאחר מכן, גבר מספר המעריצים באזור, אך כשחלקם ניסו לקחת כמה מן איברי הגופה חפרו בחלקת הקבר – לא מצאו בה דבר. השמועה כי הקבר ריק פשטה בקרב קהל המעריצים ונפוצה בעולם כולו. המשפחה אמנם הזדרזה להסביר שאין השמועה נכונה, אולם כבר התגבשה הדעה כי אלביס פרש לאי בודד, שאותו רכש לשם כך, ושם הוא חי עד עצם היום הזה בזהות בדויה, ואף נוהג להקליט שירים חדשים מדי פעם. ערך מורחב – תאוריית הקשר על מותו של פול מקרטני בתאוריית קשר זו, ששורשיה בשנת 1969, נהרג פול מקרטני בתאונת דרכים קטלנית ושאר חברי להקת הביטלס בחרו להחליפו בכפיל. הפצת תיאורית הקשר, שראשיתה במתיחה סטודנטיאלית, מצאה "רמזים" רבים באלבומי הלהקה ובעטיפות תקליטיה. בתאוריית קשר זו, נשלחו סוכני הבולשת הפדרלית האמריקנית (FBI) להמית את השחקנית מרילין מונרו – שהייתה המאהבת של הנשיא ג'ון פיצג'רלד קנדי. הם ביימו את התאבדותה, והשלטונות הסוו זאת בטענה כי בלעה עשרות כדורים ומתה. ערך מורחב – רצח קנדי: החשודים הקונספירציות בנושא זה רבות ומגוונות, והן נעות החל מההשערה שלפיה נורה הנשיא ג'ון פיצג'רלד קנדי בהוראת הבולשת הפדרלית האמריקנית, דרך האפשרות שרציחתו הייתה מזימה קומוניסטית, ועד למעורבות של המאפיה תאוריית Birds Aren't Real. כמו כן נסובה המחלוקת סביב השאלה האם אכן נורה הנשיא מתוך חלון בניין הסמוך לדרך שבה עברה שיירתו, או שמא גם (ואולי רק) מתלולית דשא סמוכה. זמן מה לאחר מכן נורה רוצחו של קנדי על ידי אדם המסובך בפלילים ומניעיו עד עצם היום הזה לא התבררו. העובדה שהמתנקש בחייו של קנדי, לי הארווי אוסוואלד נרצח בעצמו זמן קצר לאחר מכן, גרמה לכך שהסיבות לרצח לא הובררו מעולם, ועדיין אפופות מסתורין רב. ערך מורחב – עלילת דם תאוריות קשר היו נפוצות בהיסטוריה של האנטישמיות. אחת מתאוריות הקשר העתיקה והממשוכת ביותר היא עלילות דם. העלילה הנפוצה והמפורסמת ביותר היא העלילה בדבר שימוש בדם ילדים נוצרים לשם אפיית מצות לפסח בשם הדת. "עלילת הדם של נוריץ'" הייתה עלילת הדם המפורסמת הראשונה באירופה והתרחשה ב-1149. מאז היו עלילות דם רבות על פני מאות שנים, כולל במאה ה-20 - לדוגמה עלילת קיילצה. עלילות הדם הובילו לביצוע פוגרומים, רציחות, הוצאות להורג שריפות תלמוד והתנכלויות שונות כלפי יהודים. ערכים מורחבים – הרעלת בארות, אנטישמיות בימי המוות השחור תאוריית קונספריציה נוספת הייתה שהיהודים מפיצים מחלות באמצעות הרעלת בארות מים. באמצע המאה ה-14 אירופה הוכתה במגפת הדבר המכונה המוות השחור והיהודים הואשמו שהם מפיצים את המחלה. האשמה זו חוזקה בעדויות שנגבו מיהודים שהודו, לאחר עינויים קשים, בכך שזיהמו את מקורות המים משנאתם לנוצרים. כמה מהם סיפרו אף שההרעלה היא חלק מקנוניה שרוקם ארגון יהודי שמרכזו בעיר טולדו ומטרתו כינון שלטון יהודי כלל עולמי. כתוצאה מהעלילה נשרפו עשרות אלפי יהודים. תוצאת הרדיפות והגירושים הייתה שבסוף המאה ה-14 קהילות רבות נחרבו ומערב אירופה התרוקנה כמעט מיהודיה. ערך מורחב – אגדת תקיעת הסכין בגב "תקיעת הסכין בגב" הייתה תאוריית קשר לפיה צבא גרמניה לא הובס בשדה הקרב במלחמת העולם הראשונה אלא הפסיד בגלל "תקיעת סכין בגב האומה" של גורמי החברה האזרחית, במיוחד היהודים, המרקסיסטים, הבונים החופשיים וגורמים נוספים שפעלו בגרמניה. באמצעות תעמולה מצד גורמי ימין, רעיון זה הפך לאמונה רווחת ברפובליקת ויימאר ובגרמניה הנאצית. בספרו "מיין קאמפף" האשים אדולף היטלר את היהודים כי הם מפיצים שקר גדול משלהם ומאשימים את הגנרל אריך לודנדורף כאחראי לתבוסת גרמניה במלחמת העולם הראשונה. תאוריית קשר מהעת החדשה היא הכתבים הידועים כפרוטוקולים של זקני ציון. לפי מקורות אנטישמיים הפרוטוקולים הללו הם סיכום הרצאה של בנימין זאב הרצל בישיבה סודית של הקונגרס הציוני הראשון. אותם מקורות טוענים כי מאז מתכנסים "זקני ציון" מדי פעם בחשאי ומחליטים על עניינים חובקי עולם, כגון גורלם של מדינות ועמים. באותם כינוסים חשאיים מתווים "זקני ציון" את הדרכים להשגת השלטון בעולם תוך ניצול אמצעי ממון, השחתה מוסרית של עמים וסיבוך מדינות במלחמות. מופע מודרני של תאוריה זו מצוי בתאוריית ממשלת הכיבוש הציונית, פרי עטו של הנאו־נאצי האמריקאי אריק תומפסון, לפיה הממשלות הרשמיות ברוב ארצות העולם אינן אלא ממשלות בובות, כאשר בפועל שולטת בהן ממשלת ישראל. לפני מלחמת עיראק טענו אנטישמים כי ארצות הברית יוצאת למלחמה לא שלה ולמעשה נלחמת את מלחמתה של ישראל. טענה זו קנתה אחיזה גם בקרב ציבור שאינו מוגדר אנטישמי, ולא בפעם הראשונה: ישנה תאוריה הטוענת כי הנאצים לא יכלו לבצע את הפתרון הסופי ליהודים מבלי לשכנע ציבור רחב מאוד, לאו דווקא אנטישמי, כי היהודים זוממים להשתלט על העולם, וכדי להגיע למעמד זה הם מתכננים מלחמות ותגרות בין עמים ומדינות. ערכים מורחבים – התעמולה הנאצית, שקר גדול בתקופת שלטונם השתמשו הנאצים במספר גדול של תאוריות קונספריציה ובתעמולה מסוג "שקר גדול". מסכת השקרים שהפיץ יוזף גבלס הציגה את גרמניה כארץ תמימה ונצורה, שתוקפת בחזרה את "היהדות הבינלאומית". לפי הנאצים, היהודים הם שיזמו את מלחמת העולם השנייה, והם אף מחזיקים בשלטון מאחורי הקלעים בבריטניה, ברוסיה ובארצות הברית. טענה נוספת הייתה שהיהודים זוממים לרצוח את כל הגרמנים ואת כל הארים בכל העולם, ולכן רצח של יהודים הוא למעשה הגנה עצמית. בתעמולה זו השתמש גבלס גם כדי להאדיר את דמותו של היטלר, שניבא כביכול שהיהודים יגרמו לפרוץ מלחמת העולם השנייה. ערך מורחב – תאוריית הקשר על הבונים החופשיים והיהודים הבנייה החופשית הייתה מאז ומתמיד חביבה על רוקחי תאוריות קשר למיניהם, אלה ראו ורואים בה כוח רשע זומם מזימות, ואף מקשרים אותה לעיתים עם היהדות הבינלאומית. בעיני אותם קושרי תאוריות קשר שואפת הבנייה החופשית לשלוט על כול מדינות תבל. למעשה, במשך למעלה ממאתיים שנה נמנעה הצטרפותם של יהודים ללשכות רבות ביבשת אירופה. גם היום, בסקנדינביה כולה, בה פועלים שני "נוסחים" נוצריים "טהורים", של הבנייה החופשית, "הנוסח השוודי" ו"הנוסח הנורווגי", נאסרת הצטרפותם של יהודים ומוסלמים. ערך מורחב – תאוריית הקשר על פיגועי 11 בספטמבר לפי המסופר בעולם המוסלמי, המוסד הוא האחראי להפלת מגדלי התאומים בפיגועי 11 בספטמבר. שמועה זו לוותה בבדיה שהופצה כאילו אף יהודי לא נפגע בפעולת הטרור, זאת משום ששליחי "המוסד" הזהירו מראש את היהודים העובדים במגדלים, לבל יגיעו למשרדיהם בבוקר האירוע. לפי תאוריה זו, הפיגועים תוכננו היטב על ידי ישראל כדי שהחשד ייפול על הערבים ויביא לגל שנאה חדש כלפי המוסלמים. מקור התאוריה זו וה"דיווחים" שכביכול מאשרים אותם הם ערוץ אל־מנאר של ארגון הטרור השיעי חזבאללה. תאוריה נוספת מדברת על כך שפיגועי 11 בספטמבר תוכננו ומומנו על ידי עשירים אמריקאים, ומטרתם היא ליצור דעת קהל כנגד עיראק, כיבוש המדינה וגנבת הנפט שבה לעשיית מיליארדים נוספים, לפי תאוריה זו למשל נראה כי ה"מטוס" שהתנגש בפנטגון איננו כלל מטוס אלא טיל שפוגע במבנה, ואף ישנו קטע וידאו שמראה פגיעה זו, כביכול. קונספירציה לגבי אירועי ה־11 בספטמבר מוצגת בסרט הדוקומנטרי 9/11 ההבדל הקטן, שטוען שהממשל האמריקאי הוא האחראי לפיגועי 11 בספטמבר. הסרט מציג אין ספור ראיות לכאורה לכך ששום מטוס מסוג בואינג לא התנגש בבניין הפנטגון, ושלא ייתכן שהתנגשות המטוסים בלבד היא שריסקה את מגדלי התאומים. תאוריות אלו גרמו לכך שב־16 במאי 2006 שחררה ארצות הברית לתקשורת את סרטוני הווידאו המראים לכאורה את המטוס מתנגש בפנטגון, אך הסרטונים היו באיכות נמוכה וקשה היה לראות בבירור את מהות העצם הנראה פוגע בפנטגון. סרטוני וידאו נוספים של הפגיעה לא פורסמו עד היום. גורמים שונים בעולם המוסלמי ובארגוני שמאל קיצוניים טוענים שהמוסד הישראלי עומד מאחורי הפיגועים בעולם המיוחסים למוסלמים או פלסטינים, וזאת על מנת להבאיש את תדמיתם בעיני העולם ולגרום לארצות הברית להילחם בהם בשביל היהודים. האשמות אלו הועלו כלפי פיגועים שכוונו ישירות נגד ישראל וישראלים, ויאסר ערפאת הביע לא אחת את השקפתו שלפיגועים רבים אחראים גורמים ישראלים. במיוחד זכתה התאוריה להבלטה במצרים בעקבות הפיגועים בסיני בספטמבר 2004, ואף הנשיא חוסני מובארכ שנשאל עליה, דחה אותה בלשון רפה ביותר. בעקבות מתקפת הטרור במפגש הגבולות ישראל־מצרים־רצועת עזה האשימו גורמים באחים המוסלמים במצרים ובחמאס את ישראל באחריות לפיגועים. קונספירציה זאת נדחתה על ידי הממשלה האמריקאית כקונספירציה שקרית, וכ'תירוץ' של מנהיגי ארצות ערב וארגוני טרור ברחבי המזרח התיכון, ואף מקובלת בין תומכיהם. לפי תאוריית קונספירציה זו (שהתפתחה על בסיס אי הוודאות על סיבת מותו) שיש לה תומכים בקרב הערבים, אירופאים, ומספר יהודים, הרעילה ישראל בדרך כלשהי את יאסר ערפאת, כדי להיפטר משלטונו בן ארבעת העשורים על העם הפלסטיני. בין המאשימים גם ההנהגה הקיימת בקרב הרשות הפלסטינית. לתאוריה ניתן חיזוק במסמך רשמי של הרשות שקבע כי הרעלה גרמה למות ערפאת. באוגוסט 2009 קבעה ועידת הפת"ח בבית לחם כי ישראל היא האחראית למות ערפאת. שמועות אחרות אומרות שערפאת מת מאיידס, והסיבה שיש ערפול לגבי נסיבות מותו והאשמות כנגד ישראל, היא הרצון למנוע גילוי זה – שנחשב כאות קלון בקרב הציבור הערבי השמרן. ערך מורחב – הכחשת השואה לאחר השואה ורצח של 6 מיליון יהודים, נראה שקונספירציות אנטישמיות לא דעכו, אלא כובשות לבבות נוספים ומתחזקות בקרב ציבורים ערבים ומוסלמים ואפילו אצל יפנים שמעולם לא פגשו יהודים. במזרח הרחוק התרחש "טוויסט" מעניין באופן שבו התאוריה משפיעה: יותר משהיא מלווה בשנאה כלפי היהודים, באים איתה הערצה אליהם ורצון להידמות אליהם. לקראת סוף המאה העשרים, החלה תנועה של מכחישי שואה, שטוענים כי השואה עצמה היא פיקציה וקונספירציה של היהודים. אין־ספור תאוריות קונספירציה קיימות בנושא זה, ולרובן מספר מרכיבים משותפים: עצמים בלתי מזוהים, הנדמים להיראות מדי פעם בשמיים, הם למעשה כלי טיס מכוכב אחר. ממשלת ארצות הברית וממשלות אחרות בעולם מודעות לקיומם של חייזרים, אך מסתירות זאת מהציבור. ממשלת ארצות הברית עורכת חילופי טכנולוגיה עם חייזרים, ובסיס הניסויים הסודי אזור 51 הוא אחד המקומות שבהם נערכים ניסויים בטכנולוגיות אלו. חייזרים המגיעים לכדור הארץ נוהגים לחטוף אנשים, לבצע בהם ניסויים, ולאחר מכן למחוק ממוחם את זיכרון האירוע. תקרית מפורסמת, המשמשת כאבן פינה לרבות מהתאוריות הללו, היא תקרית רוזוול. ב־1947 גילה חוואי ליד העיירה רוזוול בניו מקסיקו שבארצות הברית שרידים של עצם כלשהו, שהיו מפוזרים באדמתו. זמן קצר לאחר מכן הם הוחרמו על ידי הרשויות. על פי תאוריות הקשר, השרידים היו למעשה שני עב"מים שהתרסקו, ובאחד מהם שרדו יצורים מעולם אחר. כדי לא לעורר חרדה בציבור, החליטו גורמים בממשל האמריקני להסתיר עובדה זו. בעיתונות של השנים האחרונות הופצו תמונות של היצורים, כביכול, ואף קטעי וידאו המראים את גופות החייזרים שנהרגו בהתרסקות. אומנם מרבית קטעי הווידאו הנ"ל הוכחו כמזויפים, אך המחלוקת בנושא נמשכת. בישראל נפוצה בשנת 1998 שמועה לפיה נמצאו שרידי חוצן כביכול במושב כרם בן זמרה ב־8 בנובמבר. על פי המסופר, מזל ממן, תושבת המושב, ושוטרים שהגיעו למקום טענו כי נתקלו בחייזר ירוק שנמס מול עיניהם. שרידי החייזר הועברו לבדיקה במעבדות בחו"ל ובמכון הפתולוגי באבו כביר. בניגוד לתאוריות אלו, ישנן גם תאוריות קשר המכחישות קיומם של חיים מחוץ לכדור הארץ וטוענות כי מדובר בתוכנית של הממשל ליצירת בהלה המונית. תאוריה נפוצה בהקשר זה היא תאוריית הקשר על פרויקט Blue Beam לפיה נאס"א והאו"ם מתכננים לדמות אירוע קטסטרופלי עולמי כמו פלישת חייזרים או הביאה השנייה באמצעות טכנולוגיות הולוגרפיות על מנת ליצור בהלה בציבור ולהחיש את הקמתו של הסדר העולמי החדש. את התאוריה פרסם העיתונאי הקנדי-צרפתי, סרז' מונאסט (אנ') בספרו מ-1994 Project Blue Beam (NASA). ערך מורחב – אנשי לטאה תיאורית קשר אנטישמית נפוצה אחרת מספרת על גזע חייזרי דמוי אנשי לטאה שמסתתרים בכדור הארץ ומסייעים לתמרן את האנושות באמצעות מנהיגי העולם, או שהם עושים זאת אף תוך כדי שהם עצמם מעמידים פנים בתור אותם בני אדם שעומדים בראש מדינות וחברות ברחבי תבל. ערך מורחב – הכחשת שינוי האקלים יש אין־ספור תאוריות קונספירציה על התחממות הגלובלית ועל שינוי האקלים. הטענות של מכחישי האקלים הן: אין התחממות גלובלית, יש "התקררות גלובלית". אין הוכחות לקיום משבר האקלים. התחממות היא טבעית והיא חלק ממחזור טבעי בכדור הארץ. התחממות הגלובלית תהיה דווקא טובה לסביבה. המימון לפסאודו־מחקרים התומכים בטענות אלו מקורו בחברות הנפט, הפחם, הגז הטבעי והמזון מהחי. בנוסף קיימות טענות שהתחממות הגלובלית מקורה בתהליכים שמתרחשים בשמש או בהתפרצויות הרי געש. לפי תאוריית קשר זו, חברות האנטי וירוס שמתפרנסות מהתוכנות שמנטרלות וירוסי מחשב ותולעים, הן בעצמן מפתחות, תומכות או מעודדות פיתוח של וירוסי מחשב בידי גורמי צד שלישי, על מנת שיוכלו להמשיך למכור את התוכנות שלהם. ערך מורחב – התנגדות לחיסונים תאוריית הקשר גורסת שחיסונים מכילים חומרים רעילים כגון כספית, אלומיניום, ושלמעשה הם מזימה של חברות התרופות להרוויח ממכירת החיסונים או לפגוע באוכלוסייה כדי לגרום לצריכה של תרופות ושירותים שונים שחברות מסחריות מרוויחות מהן. לפי תאוריה זאת, חלק מהרופאים מושחתים ומסייעים לחברות התרופות עבור בצע כסף, עבור טובות הנאה כגון: טיסות, השתתפות בכנסים בינלאומיים, קידום, תמיכה במחקרים, או בגלל איום על מקום עבודתם. תומכי התאוריה טוענים להתעלמות של משרד הבריאות מדיווחים על תופעות לוואי, וכן שקיימת מחיקה מכוונת וצנזורה של דיווחים על תופעות לוואי חמורות ועל עליה דרמטית במקרי האוטיזם בארץ ובעולם. יש ביניהם הטוענים שמחלות שונות נעלמו או הצטמצמו עוד לפני המצאת החיסונים, בעקבות עלייה ברמת ההגיינה ובאיכות החיים. ערך מורחב – תאוריית הקשר על זיוף הנחיתה על הירח לפי תאוריית קשר זו, מעולם לא הגיעו חלליות אפולו לירח ולמעשה, אין כל אפשרות לבן אדם להגיע אליו אי פעם, בשל הקרינה של חגורת ואן אלן המקיפה את כדור הארץ, המסכנת את חייו של אדם שינסה לחצות אותה. במקום זאת, שלחה נאס"א שחקנים לאולפן קולנוע וביימה את הנחיתה על אדמת אמריקה. אפשרות אחרת לא דוחה את האפשרות להגיע אל הירח אי פעם, אולם שוללת את הטענה כי הדבר קרה במהלך תוכנית אפולו. הממשל האמריקני ביים את הנחיתה כדי להשיג הישג פוליטי והסברתי לארצות הברית במסגרת המירוץ לחלל. בין הראיות לתאוריה הם: דגל ארצות הברית הנדמה כמתנופף בצילומים למרות שאין אטמוספירה בירח ולכן גם רוחות, היעדרם של כוכבים בשמי הירח בתמונות שצולמו ומותם של אסטרונאוטים. ערך מורחב – אגודת הארץ השטוחה תאוריות אלו גורסת שממשלות ומדענים מכל רחבי העולם מסתירים את האמת הפשוטה שהארץ שטוחה ואינה כדורית, או שכדור הארץ הוא למעשה חלול (אנ'), כאשר החלל מתחת לקרום כדור הארץ משמש כבסיס פעולה לאליטות הפוליטיות והשלטוניות או ליצורים תבוניים אחרים. ערך מורחב – כמטרייל על פי התאוריה פסי ההתעבות הנראים מאחורי מטוסים אינם פסי התעבות כלל, כי אם פיזור מכוון של חומרים בעלי השפעה פסיכולוגית או שולטים במזג האוויר. ערך מורחב – תאוריות הקשר על רצח רבין תאוריות קשר נפוצות הן בימין הקיצוני בישראל, ועל פיהן הרצח היה ניסיון לדגל כוזב בו ידומה רצח פוליטי, על מנת ליצור אהדה לשמאל בקרב הציבור. על פי התאוריה, על השב"כ מוטל היה לשים באקדחו של יגאל עמיר כדורי סרק אולם בשל כשל או כוונת מכוון נותרו בסופו של דבר כדורים חיים באקדח. בסופו של דבר, נורה יצחק רבין בכדורים חיים בניגוד לתוכנית. ישנן וריאציות אחרות, הטוענות כי רבין לא נרצח בידי עמיר. קיימות תאוריות קשר משמאל הטוענות כי ההשב"כ הפעיל את עמיר במטרה לרצוח את רבין. על פי תאוריה זו, מערכת כיפת ברזל אינה מיירטת באמת את הרקטות הנורות לעבר מדינת ישראל. את הרעיון מוביל בישראל ד"ר מרדכי שפר, חתן פרס ביטחון ישראל. הצעתו לפיתוח מערכת חלופית למערכות נגד טילים המפותחות בישראל לא התקבלה, ומאז הוא נלחם נגד המערכת ומערער על יעילותה. לטענתו, המערכת אינה יכולה ליירט את הרקטות, וסרטונים המראים את היירוט כביכול, מבוימים, והוא מגדיר אותם: "מופע אורקולי". לטענתו, חברו יחד ממשלות ישראל, צה"ל והתעשיות הביטחוניות ליצור מצג שווא, בו כביכול נראה יירוט, כאשר בפועל מה שמתפוצץ אינו הרקטה של האויב אלא הטיל "טמיר" של כיפת ברזל. לדבריו, מדובר באחיזת עיניים שמטרתה להצדיק את ההשקעה האדירה במערכת ולהקנות ביטחון מזויף לתושבי ישראל. לפי תאוריה זו, מלחמת יום הכיפורים תואמה מראש עם המצרים על ידי הנהגת מדינת ישראל באופן שיאפשר להם הישג צבאי מוגבל. כך תתאפשר הגעה להסדר מדיני והמעורבות הסובייטית במזרח התיכון תצומצם. לפי סברה זו, ג'ו אלון גילה תוכנית זו ובשל כך המוסד התנקש בו. אחד האזכורים לתאוריה זו ניתן על ידי שמואל גונן (גורודיש) בריאיון עם אדם ברוך. התומך העיקרי בתיאוריה זו הוא אורי מילשטיין. בנוסף תיאוריה זו נתמכת על ידי בנצי צפוני הלום קרב ממלחמת יום הכיפורים, שדיווח בסרט הדוקומנטרי של הערוץ הראשון מי רצח את ג'ו אלון שלפני המלחמה הם קיבלו הוראה לפוצץ את המוקשים בגבול המצרי, דבר שהעלה תמיהה רבה בקרב החיילים, וטענותיהם נהדפו על ידי הפיקוד הבכיר בכך שיש מדיניות חדשה בצה"ל. דיווחו של צפוני נתמך על ידי מפקדיו וחיילים אחרים ששירתו איתו באותה תקופה. מקרה זה מחזק את הסברה שהמוקשים פוצצו כדי לאפשר לכוחות המצריים לעבור את הגבול ללא פגע ובכך לאפשר להם לעמוד ביעדי ההישג הצבאי כפי שסוכם בהסכם הסודי עם קיסינג'ר. כמו כן מובאת עדות בסרט של הסופרת נעמי פרנקל ששירתה כקצינה בחיל הים בדרגת רב־סרן ודיווחה שבמהלך שירותה כתבה קד"מ (קיצור דיוני מטה): דדו ביקש לעשות פעולת מנע בצפון כי החיילים בסכנה, הוא דיבר כאילו הוא בכה, ודיין ענה לו "לא! יש לנו הסכם עם קיסינג'ר שאנחנו לא תוקפים את הערבים אלא אנחנו ניתן להם פעם אחת סרטיפירקציה של ניצחון, רק אחרי זה ניתן לעשות שלום איתם". פרנקל דיווחה כי פיני תלם הזהיר אותה ונתן לה פקודה שלא תספר זאת לאף אדם למשך 20 שנה, אלא שבינתיים עברו כמה עשורים מאז. בסרט הנ"ל ניתן על ידי אורי מילשטיין הסבר לאינטרס האמריקאי בהסכם סודי זה, שלפיו מטרת האמריקאים הייתה לאחר ההישג הצבאי המוגבל של המצרים לעצור את המלחמה ובכך לתת תחושה למצרים שהאמריקאים הצילו אותם וכך לנתק את קשריהם עם הסובייטים ולהעמיק את השפעתם במזרח התיכון. ערך מורחב – מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל לפי תאורית קונספירציה זו, מספר אנשים בכירים באגף המודיעין של צבא הגנה לישראל ידעו על מתקפת הפתע על ישראל שפרצה ב-7 באוקטובר 2023 אך בגדו במדינת ישראל. תאוריה זו התפשטה לאור הקלות בה חדרו המחבלים מבעד לגדר המערכת סביב רצועת עזה, ועקב אזהרות התצפיתניות שהתריעו על אימונים חריגים של חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני קרוב לגדר הגבול. בתרבות יצירות שונות העוסקות ברעיונות המרכזיים של תאוריות קשר. הספר 1984, שנכתב על ידי ג'ורג' אורוול בשנת 1949 עסק ברעיונות הקשורים באופן הדוק לתאוריות קשר, כשבמרכז העלילה ממשלה אשר מנהיגה משטרת מחשבות, משטרה חשאית שמטרתה למנוע מאזרחי המדינה להעלות על דעתם רעיונות הסותרים את מטרות המשטר. סרטים וסדרות שונים הציגו עלילה בדיונית העוסקת בהתמודדות של גיבוריה מול ארגונים הקושרים קשרים כדי להגשים מטרות שונות. דוגמאות לכך הן הסרטים האמריקאים, אויב המדינה משנת 1998, וצייטגייסט משנת 2007; סדרת הטלוויזיה הבריטית משנת 2013, אוטופיה; ובמובן מסוים גם הסרט האמריקאי מטריקס שיצא לאקרנים בשנת 1999. גם סדרת משחקי הווידאו Deus Ex עוסקת בעולם דיסטופי המושפע מתאוריות קשר שונות על האילומינטי, דילול אוכלוסין, אזור 51 ועוד, שחלקן מתבררות כנכונות ככל שהשחקן מתקדם בעלילת המשחק. ערך מורחב – בדיקת עובדות מספר גופים בישראל ובעולם הוציאו המלצות ביחס לאופן בו כדאי לבדוק ידיעות חדשותיות, על מנת לבדוק את אמיתותן. אחד הגופים הידועים בנושא זה הוא רשת בדיקת העובדות הבין-לאומית. בין הגופים הדומים הפועלים בישראל נמנים אתר "לא רלוונטי", מיזם פייק ריפורטר ותוכנית הטלוויזיה מהצד השני עם גיא זהר. בספטמבר 2024 התפרסם מחקר בכתב העת Science, על פיו התכתבות עם צ’אטבוט מבוסס בינה מלאכותית, שמספק טיעונים שמפריכים תאוריית קשר, הביאה להפחתה משמעותית של האמונה בתאוריית הקשר. השפעה זו ניכרה גם בקרב אנשים שהחזיקו אמונה מושרשת בתאוריית הקשר. המחקר מערער את התפיסה המקובלת, על פיה כמעט בלתי אפשרי לשכנע אדם שאימץ תאוריית קשר לזנוח אותה. אגנוטולוגיה פסאודו־מדע השפעה חברתית סדר עולמי חדש קבוצת בילדרברג אלכס ג'ונס מידע שגוי בנוגע למגפת הקורונה חוק ברנדוליני תאוריות קשר הקשורות לחיות בישראל David Aaronovitch - Voodoo Histories: The Role of the Conspiracy Theory in Shaping Modern History London: Jonathan Cape, 2009, ISBN 978-0-224-07470-4 אורי מילשטיין, "השערת הקונספירציה", בספר המחקרים בעריכת ד"ר מיכאל ברונשטיין, "ניצחו בסבירות נמוכה", הוצאת שרידות 2017 מדיה וקבצים בנושא תאוריית קשר בוויקישיתוף דוד גורביץ' ודן ערב, הערך "קונספירציה, תיאוריית הקשר", באתר אנציקלופדיה של הרעיונות יעקב עיון, אנשים בשחור?, באתר e-mago עפרי אילני, שלטון נסיך האופל - על תאוריות קונספירציה ברשת האינטרנט הישראלית, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2007 אלי אשד, הקשר הישראלי מזימות וקונספירציות בתולדות ישראל עידו הרטוגזון, האמת!!! כנסו: המדריך לשימוש בקונספירציות, באתר nrg‏, 21 בנובמבר 2008 שאול אדר, מה גילה דיוויד ארונוביץ' בחקירתו אחר תאוריות הקונספירציה הבולטות של המאה ה-20?, באתר הארץ, 18 במרץ 2010 מייקל שרמר, הפרנויה חודרת עמוק – מדוע אנשים מאמינים בקונספירציות?, הידען מלינדה וונר מויר, סיינטיפיק אמריקן, מדוע אנחנו מאמינים בתורות קונספירציה?, באתר מכון דוידסון לחינוך מדעי קולו של הספקן – קונספירציות סותרות, סיינטיפיק אמריקן ישראל, 3 בדצמבר 2012 אדם ריימונד, ניו יורק מגזין, תיאוריית הקשר, באתר ישראל היום, 8 בדצמבר 2016 אור יניר‏, למה אנשים כל כך אוהבים תיאוריות קונספירציה?, באתר וואלה, 24 באוקטובר 2017 איתן טמיר, מה כל כך מרגש אותנו בתאוריות קונספירציה, באתר חדשות מחלקה ראשונה, 24 באוקטובר 2017 עמליה רוזנבלום, תאמין לי, אסור להאמין לאף אחד: מה גורם לאנשים להימשך לקונספירציות?, באתר הארץ, 28 במרץ 2024 ארי ליבסקר, "לאנשים קל יותר להאמין שיש בוגדים בצבא מאשר שהוא נכשל" - ראיון עם אדם קלין-אורון, באתר כלכליסט, 13 ביוני 2024 Why so many people believe conspiracy theories – מאתר ה־BBC תאוריית קשר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) תאוריות קונספירציה, דף שער בספרייה הלאומית conspiracy theory באתר מילון אוקספורד. Jaron Harambam and Stef Aupers, From the unbelievable to the undeniable: Epistemological pluralism, or how conspiracy theorists legitimate their extraordinary truth claims, European Journal of Cultural Studies 24(4), 2019 doi: .10.1177/1367549419886045 דוד גורביץ' ודן ערב, הערך "קונספירציה, תיאוריית הקשר", באתר אנציקלופדיה של הרעיונות. אתר המדע The Conversation, ‏תיאוריות קונספירציה אינן הגיוניות אך הן ממלאות צורך אנושי בסיסי שצריך להתייחס אליו, באתר "הידען", 30 בדצמבר 2020. האם שיחה עם צ'אטבוט יכולה לערער אמונה בתיאוריות קונספירציה?, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2024 Michael Barkun, A Culture of Conspiracy, הוצאת אוניברסיטת קליפורניה, 2003, עמ' 3 Barkun, עמ' 4 Barkun, עמ' 7 שוקי מאירוביץ, אי־אפשר להיות קונספירטיביים מדי:רצח רבין והאיווי של תיאוריות קונספירציה בישראל, תיאוריה וביקורת, 58, קיץ 2023 ד"ר תום ביאליק, הקונספירציות משתלטות על העולם, באתר מכון דוידסון לחינוך מדעי, מרץ 2021 הפסיכולוגיה מאחורי תיאוריות הקונספירציה בקורונה ובכלל, באתר מכון טמיר לפסיכותרפיה, מאי 2024 מני אביב, "יותר פשוט לקרוא לנו משוגעות", באתר בראשית, ‏2023-09-30 Herf, Jeffrey (2006), The Jewish Enemy: Nazi Propaganda During World War II And the Holocaust, Cambridge, MA: Harvard University Press, p. 211, ISBN 978-0674038592 Herf, Jeffrey (2005). "The "Jewish War": Goebbels and the Antisemitic Campaigns of the Nazi Propaganda Ministry". Holocaust and Genocide Studies. 19: 51–80. doi:10.1093/hgs/dci003. ISSN 1476-7937. CNN - Breaking News, Latest News and Videos, CNN ועידת הפתח החליטה: ישראל חיסלה את ערפאת, באתר ynet, 6 באוגוסט 2009 What's in Vaccines? Ingredients and Vaccine Safety | CDC, www.cdc.gov, ‏2022-08-10 (באנגלית אמריקאית) חזי שטרנליכט, טבע לא הצליחה לעכב משפט בארה"ב: נתבעת שנתנה שוחד דרך כנסים רפואיים, באתר כלכליסט, 13 באפריל 2019 ענבר טויזר יובל אראל, ‏לא דווח לציבור על תופעות הלוואי מחיסוני הקורונה, נעלם מחשב עם מסמכים על פרשת ילדי תימן | דוח מבקר המדינה, באתר ‏מאקו‏, 21 במאי 2024 חצבת בישראל, באתר חיסונים - כל מה שחשוב לדעת - החוג למחלות זיהומיות בילדים רן אדליסט, חתן הפרס לביטחון ישראל טוען כי מערכת כיפת ברזל - בלוף, מעריב, 31.3.2013 שי ודרור, שיחת טלפון מפתיעה למהנדס הישראלי מוטי שפר - "למה אתה קורא לכיפת ברזל 'בלוף'?", באתר רדיו ללא הפסקה אבירם ברקאי, מעשה שלא היה: קונספירציית מלחמת יום הכיפורים, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2017 מתי כספי מפיץ קונספירציה מקוממת: "כל אחד יודע שב-7.10 הייתה בגידה מבפנים", באתר וואלה, 13 במאי 2024