laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ענת קוריאל

ענת קוריאל (נולדה ב-15 באוגוסט 1970) היא סופרת, משוררת ומורה ישראלית. נולדה ברמת גן. היא נצר למשפחת אנוסים ענפה מספרד, מהכפר קוריאל שליד טולדו, שהוגלתה לפורטוגל ב־1492. בשנים 1992–1995 למדה לתואר ראשון ולתעודת הוראה בלשון וספרות עברית באוניברסיטת בר־אילן. השלימה את התואר השני בספרות עברית מאוניברסיטת בר־אילן בשנת 1997. עבודת התזה שלה הייתה מונוגרפיה על המשורר יאיר הורוביץ. משנת 1995 ועד 2013 שימשה ענת מורה לספרות בתיכון חדש בתל אביב, היא עזבה את מקצוע ההוראה עם הסימנים הראשונים למחלת פרקינסון, שאובחנה אצלה בגיל 46. בשנת 2013 ייסדה קוריאל, יחד עם המשוררת רונית ליברמנש, את האתר לשירה עברית חדשה ליריקה, לזכר המשורר שי אריה מזרחי. קוריאל החלה לכתוב בעקבות מות אחיה, ששם קץ לחייו. ספר הפרוזה חתכים יצא לאור בהוצאת הספריה החדשה בעריכת מנחם פרי בשנת 1999. בשנת 2019 החלה ענת בכתיבת סדרת הסיפורים הקצרים בשם "גברת פרקינסון", היוצאים לאור באתר ליריקה ועיקרם סיפורים מהווי חולי הפרקינסון. ספר שיריה את נמצאת, אני מרגישה יצא לאור בינואר 2023. כמו כן, קוריאל פרסמה שירים במגזינים עמדה, יקום תרבות, חדרים, עכשיו, מאזנים, עתון 77, גג, "זוטא" ו"פואמה", ובעיתונים ידיעות אחרונות, הארץ, ynet ומעריב. ענת קוריאל נשואה בשלישית לגיא חצרוני והיא אם לשני בנים. מתגוררת בכפר סבא. חתכים, הוצאת הספריה החדשה, 1999 את נמצאת, אני מרגישה, הוצאת הספריה החדשה, 2023 "חד הורית", ידיעות אחרונות, 2 בפברואר 2007, עמוד 27 ענת קוריאל, קח את פניי כשעון כיס, באתר ynet, 1 בדצמבר 2009 ענת קוריאל, איילת אברהם, שבויי תקוות שווא, באתר ynet, 16 באוקטובר 2009 ענת קוריאל, שחר סריג, חשוכי מרפא, באתר ynet, 15 בינואר 2010 ענת קוריאל, מרי מטרני, דיאלוג, באתר ynet, 16 ביולי 2010 ענת קוריאל, ההבלגה מגרדת, באתר ynet, 23 בינואר 2011 "קקטוס", הארץ, 17 במרץ 2020, עמוד 10 מדיה וקבצים בנושא ענת קוריאל בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ענת קוריאל מידע על ענת קוריאל בקטלוג הספרייה הלאומית אתר ליריקה ענת קוריאל בריאיון על מחלת פרקינסון עם אביטל דודזון ענת קוריאל, דף שער בספרייה הלאומית ענת קוריאל, בלקסיקון הספרות העברית החדשה ענת קוריאל 1971, באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה, ‏נלקח ב-26 בינואר 2023 שני שירים, באתר הספריה החדשה, ‏נלקח ב-26 בינואר 2023 נגב, אילת, "חתכים וחתיכות", ריאיון עם הסופרת הצעירה ענת קוריאל, עם צאת ספרה "חתכים", ידיעות אחרונות, 7 ימים, 29 באוקטובר 1999, עמ' 68 הופמן, חיה, גומרים באוזן, ידיעות אחרונות, המוסף לשבת, 12 בנובמבר 1999, עמ' 26 חתכים - ענת קוריאל, באתר הספריה החדשה, ‏נלקח ב-26 בינואר 2023 כתבי טמקא, סופרים את הזמן לאחור, באתר ynet, 7 באוגוסט 2010 מלצר, יורם, "חיים? ספרות?", מעריב, מוסף שבת – ספרות וספרים, 19 בנובמבר 1999, עמ' 26 ישראל, יעל, "תפסנית בשדה שיפון", עיתון 77, גיליון 242, אפריל 2000, עמ' 12 ענת קוריאל, גברת פרקינסון, באתר ליריקה, ‏נלקח ב-26 בינואר 2023 ציפי גון־גרוס מראיינת את ענת קוריאל בתוכניתה "ספרים רבותי ספרים" לכבוד צאת הספר "את נמצאת, אני מרגישה" טיפול/ ענת קוריאל, באתר מעריב NRG, ‏27 בספטמבר 2001 ענת קוריאל, באתר יקום תרבות, ‏נלקח ב-26 בינואר 2023 ראות לקויה, באתר ynet, 10 ביוני 2011 ענת קוריאל, הבוקר התעוררתי בתוך סלקל, באתר ynet, 13 באפריל 2010 יובל גלעד, הפואטיקה של האיפוק, באתר עתון 77, ‏2018 מי־טל נדלר, קוריאל מיטיבה להציג את גסותה ואלימותה של החברה הישראלית, באתר הארץ, 11 ביולי 2023
גלב ז'רדב

גלב ז'רדב (בבלארוסית: Глеб Жэрдзеў; נולד ב-18 במאי 2000 במינסק שבבלארוס) הוא כדורגלן בלארוסי המשחק בעמדת קשר הכנף. ז'רדב גדל במחלקת הנוער של מינסק. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הבלארוסית, וערך 11 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד. במהלך עונת 2020 הושאל ז'רדב למשך תקופה קצרה לנפטאן נובופולוטסק מהליגה הבלארוסית הראשונה. הוא ערך עשר הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים. בעונת 2021 הושאל ז'רדב לסלביה מאזיר מליגת העל הבלארוסית. הוא ערך 23 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע ארבעה שערים. ב-7 בפברואר 2022 חתם ז'רדב על חוזה קבוע בסלביה מאזיר מליגת העל הבלארוסית. הוא ערך 29 הופעות ליגה במהלך עונת 2022, בהן הבקיע עשרה שערים. בתום העונה שוחרר מהמועדון. בינואר 2023 חתם בבני יהודה תל אביב. גלב ז'רדב, באתר Transfermarkt גלב ז'רדב, באתר Soccerway גלב ז'רדב, באתר FootballDatabase.eu ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "גלב ז'רדב".
טיץ

טיץ הוא שם משפחה ממקור גרמני (Tietz) האם התכוונתם ל... משפחת טיץ – משפחה יהודית-גרמנית של אנשי עסקים ובעלי בתי מסחר. לודוויג טיץ – פעיל ציבור ציוני ורופא יהודי-גרמני בית הספר למקצועות המלאכה ע"ש לודוויג טיץ טיץ - השם הגרמני של העיירה טוצ'נו (Tuczno) בפומרניה המערבית (כיום בפולין)
ז'יבקו פטקוב

ז'יבקו סטויאנוב פטקוב (בבולגרית: Живко Стоянов Петков; נולד ב-15 בפברואר 1993 בבורגס שבבולגריה) הוא כדורגלן בולגרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מועדון ספורט כפר קאסם מהליגה הלאומית. פטקוב שיחק בקבוצות צ'רנומורץ פומוריה (לימים פומוריה), צ'רנומורץ בורגס, נפטוצ'ימיק בורגס, צ'רנו מורה וארנה, והבאר פאזארדז'יק מליגת העל הבולגרית וליגת המשנה הבולגרית. ב-11 ביולי 2022 חתם באטאר וליקו טרנובו מליגת המשנה הבולגרית. ב-1 בינואר 2023 חתם בסוזופול מליגת המשנה הבולגרית. ב-26 בינואר 2023, זמן קצר אחרי חתימתו בסוזופול ומבלי ששיחק במדי המועדון, חתם פטקוב במועדון ספורט כפר קאסם מהליגה הלאומית. ז'יבקו פטקוב, באתר Transfermarkt ז'יבקו פטקוב, באתר Soccerway ז'יבקו פטקוב, באתר FootballDatabase.eu פוסט ההכרזה בחשבון הפייסבוק הרשמי של מועדון ספורט כפר קאסם, 26 בינואר 2023 (בעברית) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ז'יבקו פטקוב".
פנציקלידין

PCP או בשמו המדעי פנציקלידין - Phencyclidine (קיצור לשמו הארוך יותר: פנילציקלוהקסילפיפרידין - Phenylcyclohexylpiperidine), הידוע גם בכינויו "אבק מלאכים" (Angel Dust), הוא סם דיסוציאטיבי והלוצינוגני (גורם הזיות). שימושו הרפואי הוא בהרגעה והרדמה. נוסחתו הכימית של ה-PCP היא C17H25N ומסתו המולקולרית היא 243.4 גרם למול. סם זה גורם לתחושת ניתוק מהסביבה, לחוסר רגישות לכאב, בלבול, אובדן עכבות, ובמקרים חריגים התקפים פסיכוטיים, חלקם אלימים ומסוכנים וקואורדינציה נמוכה מאוד, עד בלתי אפשרית. בשל תופעות אלו הוא מוגדר כסם מסוכן לשימוש. בארצות הברית נכלל הסם ב-Schedule II, ובישראל נכלל בפקודת הסמים המסוכנים כסם סימן ב'. ה-PCP הוא סם הרדמה והרגעה דיסוציאטיבי והלוצינוגני מקבוצת הסמים הכוללת גם קטמין וטילטמין. מבחינה טוקסולוגית, PCP נחשב לנוירוטוקסין המזיק לתפקוד המוח. נזקי הסם ניכרים בחלקים שונים של מערכת העצבים כגון מערכות הקליטה. ה-PCP נוסה לראשונה אחרי מלחמת העולם הראשונה כסם מרדים בניתוחים. אך בגלל תופעות לוואי הוא נדחה משימוש רפואי עד שנות החמישים, עת נוסה מחדש בבני אדם תחת השם "סרניל" (Sernyl). עד מהרה נדחה הסם בשנית בשל תופעות הלוואי. לאחר מכן נעשה ניסיון למכרו כסם הרדמה וטרינרי בשם סרנילן, אך הוא נדחה. בשנות השבעים הוכנס החומר לרשימת החומרים המסוכנים האמריקנית. בשל זמן מחצית חיים ארוך בגוף האדם, ובשל תופעות הלוואי שלו הסם לא ראוי לשימוש רפואי. ה-PCP נספג ברקמות שומניות ומפורק במטבוליזם לחומרים אחרים הנקראים PCHP, PPC וPCAA. כאשר הסם נצרך על ידי עישון, הוא מתפרק בחלקו לחומרים PC ופיפרידין. סם קטמין מדיה וקבצים בנושא פנציקלידין בוויקישיתוף פנציקלידין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) http://www.nida.nih.gov/NIDA_Notes/NNVol15N2/Ketamine.html Neuroscience for Kids - PCP, faculty.washington.edu הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גודווארי

גודווארי (בנפאלית: गोदावरी नगरपालिका) היא עיר במחוז קאילאלי בדרום פרובינציית סודורפשצ'ים שבמערב נפאל. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2021 אוכלוסיית העיר מנתה 98,746 תושבים. בתור יחידה מוניציפלית העיר היא חדשה, נוסדה ב-18 במאי 2014 וזאת בהתאם לדרישת החוקה החדשה של נפאל, 2015, כל העיריות והכפרים הישנים (שהיו יותר מ-3900 במספר) אורגנו מחדש ואוחדו לכדי יצירת 753 יחידות חדשות, וביניהן עיריית גודווארי שנוצרה מאיחוד של אטריה, מאלאחטי, סריפור וגטה. בשנת 2017 הושלמה הרפורמה המוניציפלית עת אוחדה ועדת הפיתוח של הכפר גודווארי לתוך אטריה ושמה של העיר שונה לעיריית גודווארי. אתר האינטרנט הרשמי של גודווארי Nepal: Municipal Division (Districts and Local Units) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de 72 new municipalities announced (אורכב 18.06.2014 בארכיון Wayback Machine) My Republica Govt announces 72 new municipalities (אורכב 06.10.2014 בארכיון Wayback Machine) The Kathmandu Post
תמה שוחט

תמה שוחט (אפריל 1936 – 30 בספטמבר 2022) ממייסדות קיבוץ נחל עוז וממקימות העיר ערד, הייתה עובדת סוציאלית בהכשרתה ומנהלת המכון להכשרת עובדים סוציאליים. נבחרה למועצה המקומית ערד. רעייתו של שר האוצר לשעבר אברהם (בייגה) שוחט ובתו של ראש הממשלה השלישי, לוי אשכול. תמה שוחט נולדה באפריל 1936 בתל אביב וגדלה במעונות העובדים בעיר. במשך כארבע שנים, בשנים 1944-1940 התגוררה המשפחה בדגניה, אך לאחר מכן חזרה לתל אביב. תמה הייתה בוגרת "בית החינוך לילדי עובדים" בתל אביב. בצבא שירתה כנח"לאית בנחל עוז. באוניברסיטה העברית למדה עבודה סוציאלית, מה שהביא לעיסוקה בפרויקטים חברתיים שהיו קשורים לקליטת עלייה ולילדים בסיכון. תמה מספרת שכילדה בעוד שידעה על פעילותו בשל אביה במקורות, לא היה לה שמץ של מושג על פעילותו בהגנה, כמי שהיה מופקד על הצד הכספי של הארגון. זה היה סוד עד תום תקופת המנדט הבריטי. בהיות המשפחה בדגניה ב' היה להם חשוב להיות כמו כולם. עוד היא סיפרה שמה השתנה במשפחת אשכול עם כניסת אביה לממשלה, תחילה כשר החקלאות והפיתוח לאחר מכן כשר האוצר, שכיהן בתפקיד 11 שנה יותר מכל הבאים אחריו: "הרבה מאוד השתנה אצלנו. עברנו לגור בירושלים, ליד עמק המצלבה, בעיצומה של תקופת הצנע. אמא שלנו, אלישבע, שהייתה אשה עם הרבה תושייה, הקימה לול קטן מאחורי הבית". תמה למדה בתיכון עין כרם ובהמשך באוניברסיטה העברית. היא הייתה בגרעין היאחזות וממקימי קיבוץ נחל עוז. בשנת 1959, בהיותה בת 23, נישאה תמה לאברהם "בייגה" שוחט, בנו של צבי שוחט מנהל עבודה בסולל בונה. השניים היו זוג מגיל 15 והכירו בתנועת הנוער התנועה המאוחדת בתל אביב. אחרי הצבא למדה עבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית בירושלים ועבדה במקצועה בעכו בתקופה שבה גרו בחיפה, שם למד שוחט בטכניון. ב–1962 הצטרפה אליו לצוות ההקמה של ערד. תפקידה היה להכין את אכלוס התושבים הראשונים, לראיין ולקלוט אותם בעיר. בהמשך הייתה עובדת קהילתית והאחראית לחיי התרבות בקהילה החדשה. במשך חמש שנים גרה עם שוחט בצריף קטן, שם נולדו שלושת ילדיהם. בתחילת 1965 נבחרה תמה שוחט לרשימת המועמדים המומלצים מטעם תושבי ערד למועצה המקומית. לימים הייתה לאחת מנציגות המערך במועצה הממונה. בעלה של תמה, אברהם בייגה שוחט, היה בצוות ההקמה הראשון של ערד וראש המועצה הנבחר הראשון שלה כיהן מ-1967 עד 1989. תמה שוחט הלכה לעולמה בגיל 86. אבירמה גולן, על עצמן: שיחות עם נשים בישראל, עם עובד, 1988. גיתה סופר, לאה קטן, תמה שוחט, "המשפחה ככן שיגור: משמעות גיוס הבן הבכור לצבא במשפחה הישראלית בשנות השמונים והתשעים." כתב העת של משרד הרווחה והביטחון החברתי, 1992, עמ' 351–365. מדיה וקבצים בנושא תמה שוחט בוויקישיתוף יעקב בר-און, ‏לרגל פטירתה: בחזרה לראיון עם תמה שוחט, רעיית שר האוצר לשעבר, באתר מעריב אונליין, 2 באוקטובר 2022 אלי אלון, תמו חייה, באתר מחלקה ראשונה, ‏1.10.2022 עופר אדרת, "פעם אבי לקח אותי לים. אמא הכריחה אותו": בתו של לוי אשכול מתה בגיל 86, באתר הארץ, 20 בנובמבר 2022 נצחון לרשימת פונדק, באתר מעריב, ‏5.1.1965 אריה לובה אליאב, באתר 31 מזרח - פורטל תיירות וקהילה של ערד והנגב המזרחי., ‏2.6.2010 חיזקי ברוך, הלכה לעולמה רעייתו של שר האוצר לשעבר אברהם (בייגה) שוחט, באתר ערוץ 7 מילה טובה, ‏1.10.22
עיצור שיני, סותם, קולי

עיצור שיני סותם קולי הוא צליל עיצורי המצוי בחלק מהשפות המדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /d̪/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-d_d פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
עיצור ענבלי, מחוכך, קולי

עיצור ענבלי מחוכך קולי מצוי בשפות מדוברות מועטות ביותר. סימן ה־IPA לעיצור הוא /ɢ͡ʁ/. כדי לבטא עיצור זה יש לבטא את העיצורים [ɢ] ו־[ʁ] בו זמנית. העיצורים ɢ͡ʁ ו-ɢ͡ʁʷ קיימים בקברדנית והיו קיימים בפרוטו-צ'רקסית. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.
מגווי

מגווי (בבורמזית: မကွေးမြို့) היא עיר הבירה של מחוז מגווי במיאנמר, וממוקמת על גדות הנהר איראוואד (Irawad). פגודת מיאטלון (אנ'), הממוקמת בצפון העיר על גדות נהר איראווד, מהווה נקודת ציון עירונית חשובה במגווי. אזור מגווי מפורסם בגידולי שומשום וסוגים רבים של אגוזים. זוהי גם העיר השנייה בגודלה במחוז מגווי. נמל התעופה מגווי (אנ') שוכן ממזרח לעיר. העיר מהווה מרכז כלכלי אזורי לתעשיות שונות ובהם נפט ועץ. לפי מפקד האוכלוסין של 1953, אוכלוסיית מגווי מנתה 1,327. על פי מפקד האוכלוסין של 2014, אוכלוסיית העיר מונה 289,247. מדיה וקבצים בנושא מגווי בוויקישיתוף מגווי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Magway population "Magwe Myathalun Pagoda". Myanmar Travel Information (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-13 באוקטובר 2017. {{cite web}}: (עזרה) "Pagodas". Beautiful Myanmar (באנגלית). 1 באפריל 2010. נבדק ב-13 באוקטובר 2017. {{cite news}}: (עזרה)
דב אריה קליג

הרב דב אריה קליג (תרמ"ה, 1885 - ת"ש, 1940) היה רב בלודמיר, בריינזוב ובלבוב שבאוקראינה. מחבר הספרים שו"ת לב אריה, לב שמח ולב אדם. נולד בהרובישוב שבפולין להוריו ר' שמעון הלוי וחיה מלכה קליג. עד גיל 15 למד בעירו, ולאחר מכן עבר לבעלז ולמד שם אצל האדמו"ר מבעלז למשך כעשרה חודשים. בהמשך עבר לישיבת לומז'ה ולמד שם למשך שנתיים. לאחר מכן עבר לטרסטינה שבהונגריה ולמד אצל הרב בנימין פרלמן. כעבור שנתיים חזר לעיר הולדתו וגויס לצבא למשך כשנתיים. לאחר מכן למד זמן מה אצל דודו הרב משה קליג, ואז עבר לישיבת נובהרדוק והתחבב על הרב יחיאל מיכל אפשטיין בעל ערוך השולחן, שבאחת הפעמים שנסע מעירו אף מינה את הרב קליג כמו"צ בהיעדרו. כעבור כשנתיים וחצי עבר הרב קליג לקובנה ולמד בישיבתו של הרב צבי הירש רבינוביץ', בנו של הרב יצחק אלחנן ספקטור, שם למד במשך כשלוש שנים. בהמשך נשא אישה שאביה שימש כמו"צ בלודמיר, ועם פטירתו התמנה לשמש כמו"צ תחתיו. בהמשך התגרש מאשתו ועבר לשמש כרב בעיירה רייזנוב, וכעבור זמן מה עבר ללבוב. בעת מלחמת העולם הראשונה נשרף כל רכושו, כולל חידושי תורה רבים ושו"ת שהעלה על הכתב וטרם הספיק להדפיס. שו"ת לב אריה על ארבעה חלקי השולחן ערוך. לבוב תרצ"ו ספר לב שמח על חמישה חומשי תורה ספר שמירת שבת, דרשות על ענייני השבת ספר לב אדם על הספר חכמת אדם אנציקלופדיה לחכמי גליציה חלק ד' ערך "קליג" עמ' 510. ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו. ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דב אריה קליג".
סבכים (על-משפחה)

סבכים (שם מדעי: Sylviidae), היא על-משפחה של ציפורי שיר מקבוצת הדרוראים. מרבית המינים חיים בעולם הישן, אך חלקם מצויים גם באמריקה הצפונית. בעבר מרבית המינים שויכו למשפחת הסבכיים, אך כיום רק 2 סוגים נשארו בה. על-משפחה זו מכילה מעל 1,300 מינים והיא תוארה ב-1990. מרבית הסבכיים הם קטני ממדים וכשמם נחבאים וחיים בין שיחים וסבכים. רובם קטנים באורך של 9 עד 16 ס"מ ובעלי מקור צר ועדין המותאם לחטיפת חרקים וחלקם מגוונים גם בפירות, צוף וזרעים קטנים. אצל מרבית המינים שני הזוויגים בעלי מראה דומה, למעט כמה יוצאי דופן כמו הסוג סיבכי. מרבית המינים הם מונוגמיים ובונים קנים פשוטים בצורת כוס בצמחייה נמוכה וצפופה. שני ההורים בדרך כלל עוזרים בגידול הגוזלים, אשר פורחים כעבור שבועיים מהקן. המיון הנוכחי מתייחס לרשימה מ-2012 מאת Silke Fregin ועמיתיו, שמוינו לפי מחקר מורפולוגי-פילוגנטי כפי שפורסם עם תיקונים באיגוד האורניתולוגים הבין-לאומי לשנת 2019 : משפחה ניקטוריים (Nicatoridae משפחה שפמתניים (Panuridae) - בה מין יחיד: שפמתן (Panurus biarmicus) משפחה עפרוניים (Alaudidae) משפחה בולבוליים (Pycnonotidae) משפחה סנוניתיים (Hirundinidae) משפחה בבלרים גדרוניים (Pnoepygidae) משפחה בברים אפריקנים (Macrosphenidae) משפחה צטיות (Cettiidae) משפחה מדברוניים (Scotocercidae) - בה מין יחיד: מדברון (Scotocerca inquieta) משפחה אריצרוצרסיים (Erythrocercidae) משפחה היליים (Hyliidae) משפחה גנובתניים (Aegithalidae) משפחה עלוויתיים (Phylloscopidae) משפחה קניות (Acrocephalidae) משפחה חרגולניים ((Locustellidae) משפחה דונקוביוסיים (Donacobiidae) - בה מין יחיד: דונקוביוס שחור-כיפה (Donacobius atricapilla) משפחה בברים מלגשים (Bernieridae) משפחה תפריים (Cisticolidae) קבוצת הסבכיים: משפחה סבכיים (Sylviidae) משפחה סבכיי תוכי (Paradoxornithidae) משפחה לבני-עין (Zosteropidae) משפחה טימליים (Timaliidae) משפחה בברי אדמה (Pellorneidae) משפחה אלקיפיים (Alcippeidae) משפחה זנבניים (Leiothrichidae) מדיה וקבצים בנושא סבכים בוויקישיתוף סבכים, באתר NCBI (באנגלית) סבכים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) Cai, Tianlong; Cibois, Alice; Alström, Per; Moyle, Robert G.; Kennedy, Jonathan D.; Shao, Shimiao; Zhang, Ruiying; Irestedt, Martin; Ericson, Per G.P.; Gelang, Magnus; Qu, Yanhua; Lei, Fumin; Fjeldså, Jon (2019). "Near-complete phylogeny and taxonomic revision of the world's babblers (Aves: Passeriformes)". Molecular Phylogenetics and Evolution. 130: 346–356. doi:10.1016/j.ympev.2018.10.010. ISSN 1055-7903. PMID 30321696.
יהונתן בן יצחק

רבי יהונתן בן יצחק מווירצבורג (נפטר לפני ד'תתקצ"ו, 1235) היה מחכמי גרמניה במאה ה-13, ונודע בעיקר בשל היותו מרבותיו של רבי יצחק מווינה, בעל אור זרוע. רבי יהונתן היה תלמידו של רבי יצחק הלבן תלמיד רבנו תם, והוא התלמיד היחיד של ר"י הלבן הידוע בשמו. למד גם אצל רבי ברוך בן יצחק מרגנשבורג, לצדו של רבי אברהם בן עזריאל בעל "ערוגת הבשם". ייתכן שלמד גם אצל רבי אליעזר ממיץ. בנוסף פנה בשאלות לרבי שמחה משפיירא. ישב בוירצבורג, שהייתה ברבע השני של המאה ה-13 מרכז התורה העיקרי בגרמניה. תלמידו העיקרי היה רבי יצחק מווינה, שמביא בספרו אור זרוע דברים בשם רבו. תלמיד נוסף הידוע בשמו הוא רבי יוסף מבהם. היה נשוי לחנה בת ר' יחיאל הכהן. היא נפטרה בראש השנה ד'תתקצ"ו, ועל מצבתה שנתגלתה בבית הקברות העתיק בוירצבורג נכתב "מרת חנה אמנו אלמנת יהונתן רבנו". בנו ר' יצחק היה אף הוא ממנהיגי הקהילה היהודית בוירצבורג. לר' יצחק זה היה בן בשם עקיבא. אחד מצאצאיו נזכר בשו"ת זכרון יהודה לרבי יהודה בן הרא"ש. כמו כן היה לרבי יהונתן אח בשם יוסף, שנזכר בעדות של מהר"ם מרוטנבורג על שהותו בוירצבורג. אפרים אלימלך אורבך, בעלי התוספות, מוסד ביאליק תשל"ו, עמ' 222, לפי תשובתו המופיעה באור זרוע, בבא מציעא סימן שנט. אפרים אלימלך אורבך (מהדיר), ערוגת הבושם, מקיצי נרדמים תשכ"ג, חלק ג' עמ' 164, וחלק ד' עמ' 113. הרב שמחה חסידה, שבלי הלקט: החלק השני, מכון ירושלים תשמ"ח, מבוא, עמ' 21–22, באתר אוצר החכמה. אורבך, בעלי התוספות, עמ' 413, לפי אור זרוע בבא מציעא שם, וסנהדרין סימן נא. שמחה עמנואל, חכמי גרמניה במאה ה-13: רצף או משבר?, תרביץ פב [ד] (תמוז תשע"ד), עמ' 563–564, באתר אוצר החכמה. אורבך, בעלי התוספות, עמ' 438. חלק מדברים אלה צוטטו אחר כך בשיטה מקובצת. שמחה עמנואל (מהדיר), רבי אלעזר מוורמייזא: דרשה לפסח, מקיצי נרדמים תשס"ו, מבוא, עמ' 11 הערה 40, באתר אוצר החכמה. אברהם (רמי) ריינר, "עד הגל ועדה המצבה: לרגל הופעת הספר 'מצבות וירצבורג מן התקופה הקודמת למגפת המוות השחור'", ירושתנו ו (תשע"ב), עמ' שיז–שיט. שמחה עמנואל, שברי לוחות: ספרים אבודים של בעלי התוספות, הוצאת מאגנס תשס"ז, עמ' 236–237. שו"ת זכרון יהודה סימן צב. הלכות שמחות למהר"ם, סימן קכא.
רובוטריקים: ניצוץ כדור הארץ

רובוטריקים: ניצוץ כדור הארץ (באנגלית: Transformers: Earthspark) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית בהנפשה ממוחשבת המבוססת על קו הצעצועים "רובוטריקים" מאת הסברו ו-Takara Tomy ופותחה על ידי דייל מלינובסקי, Ant Ward וניקול Dubuc עבור שירות הסטרימינג פרמאונט+ וערוץ הכבלים ניקלודיאון. הסדרה נמצאת בבעלות ומופץ על ידי הסברו, והיא הפקה משותפת בין Entertainment One של הסברו ו-Nickelodeon Animation Studio, עם שירותי אנימציה הניתנים על ידי Icon Creative Studio. זה הופיע לראשונה בפרמאונט+ עם 10 הפרקים הראשונים שלו ב-11 בנובמבר 2022. בפברואר 2023 הסדרה חודשה לעונה שנייה שעלתה לשידור ב-7 ביוני 2024 בשירות הזרמת המדיה פרמאונט+. בישראל, החלה העונה השנייה את שידוריה בניקלודיאון ב-9 ביוני 2024. הסדרה חודשה לעונה שלישית שצפויה לעלות לשידור ב-25 באוקטובר 2024 בשירות הזרמת המדיה פרמאונט+. שנים רבות לאחר סיום מלחמת האזרחים בין הרובוטריקים לשקרניקים, משפחת מלטו עוברת מפילדלפיה לעיירה הקטנה וויטוויקי, פנסילבניה. שם, רובי ומו מאלטו הצעירים עדים להולדתו של זן חדש של רובוטריקים שנולדו בכדור הארץ בשם Terrans, שנקשרים רגשית לשניים באמצעות שרוולי סייבר מיוחדים על זרועותיהם. כעת מאומצים למשפחה ומקבלים חונכות על ידי באמבלבי, הטראנים עובדים עם האוטובוטים, מנהיג השקרניקים לשעבר מגה-טרון, ארגון גוסט, והילדים כדי להגן על חייהם החדשים מפני השקרניקים הנוכלים הנותרים ונבלים אחרים תוך מציאת מקומם בעולם. בימוי הדיבוב העברי נעשה על ידי ענת ניב, והופק על ידי ענבר שטגר עזרא. "רובוטריקים: ניצוץ כדור הארץ", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "רובוטריקים: ניצוץ כדור הארץ", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית) "רובוטריקים: ניצוץ כדור הארץ", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) רובוטריקים: ניצוץ כדור הארץ, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית Tangcay Jazz, "'Everything Everywhere All At Once' Leads Motion Picture Sound Editors Golden Reel Awards Nominations". Variety. Retrieved, Variety, ‏2024-05-12 Carolyn Giardina, "'Oppenheimer' Leads Feature Noms of MPSE Sound Editors Golden Reel Awards". The Hollywood Reporter. Retrieved, The Hollywood Reporter, ‏2024-05-12 (באנגלית אמריקאית) Jack Dunn, ‘Red, White & Royal Blue,’ ‘The Last of Us’ and ‘Heartstopper’ Win Top Prizes at New York GLAAD Media Awards, Variety, ‏2024-05-12 (באנגלית אמריקאית)
מבצע חסידה

מבצע חסידה הוא מבצע צבאי סודי שנערך ב-1 באפריל 1948, טרם הכרזת העצמאות, להנחתת מטוס נושא נשק מצ'כוסלובקיה. הנשק שנשא המטוס היה חיוני לביצועו של מבצע נחשון לפריצת הדרך לירושלים הנצורה. נשק זה היה חלק מעסקת הנשק הצ'כוסלובקית-ישראלית שהייתה אחת החשובות במקורות הנשק במלחמת העצמאות. ב-28 במרץ דרבן דוד בן-גוריון את אהוד אבריאל, שנשלח מטעם ההגנה במסגרת המוסד לעלייה ב', לקדם את עסקת הנשק הצ'כית: "אני כותב לך בפעם האחרונה. עליך לסדר משלוח על-ידי אווירונים. אם אינך יכול, או משום מה נראה לך שזה לא ייתכן – עליך לבוא מיד ולהרצות את נימוקיך. בשום אופן אינך יכול להישאר עוד באירופה ולטפל בעניינים האלה, אם משום-מה משלוח באווירונים לא מסתדר מיד. במשך חודש מארס פניתי אליך בכתב שש פעמים. ולא נעניתי אף פעם." — אמ"ג, מבן-גוריון לאהוד אבריאל, 28 במרץ 1948 מבצע חסידה נערך סמוך לחצות ליל 1 באפריל 1948. המטוס שנחכר מחברה אמריקנית היה מטוס תובלה דאגלס C-54 סקיימאסטר ארבע-מנועי, המוטס בידי טייס אמריקני. שם הקוד של המטוס היה "בלק-1" והוא היה הראשון בסדרת המטוסים ברכבת האווירית של מבצע בלק. המבצע הוטל על גדוד 53 של חטיבת גבעתי בפיקודו של יצחק פונדק, אליו סופחו אנשי שירות האוויר בפיקודו של אהרן רמז (לימים מפקד חיל האוויר הישראלי) ואנשי חימוש בפיקודו של אשר פלד. לשם הנחתת המטוס נבחר מנחת חירום בריטי נטוש ליד הכפר הערבי בית דראס הסמוך לבאר טוביה. על גדוד 53 הוטל לאבטח את שדה התעופה שהיה סמוך לכפרים ערביים עוינים. על היחידות הנספחות הוטלו תפקידים כמו יצירת קשר עם המטוס, הארת המסלול בעזרת גנרטור ומערכת תאורה מאולתרת, תדלוק המטוס ופריקת המשלוח במהירות בטרם יתערבו הערבים או הבריטים. סמוך לחצות, ברגע בו נשמעה מרחוק נהמת מנועי המטוס, הודלקו אורות מסלול הנחיתה. הנחיתה עברה בשלום, התאורה כובתה, המטען פורק במהירות והוצא מן האזור. במקביל, המטוס תודלק, נבדק על ידי מכונאים והמריא תוך זמן קצר. כל הפעולה ארכה כ-80 דקות. המטען כלל 200 רובי מאוזר "צ'כיים" 40 מקלעי מגל"ד ו-150 אלף כדורי תחמושת. הנשק הועבר עוד בליל המבצע ליחידות שעמדו לפתוח במבצע נחשון. באזור נחיתת המטוס, בכניסה המערבית לבאר טוביה, הוצב סלע עליו חרותות המילים "מבצע חסידה" ולידו לוח המספר את סיפור המבצע. חטיבת גבעתי במלחמת הקוממיות. אפרים תלמי, מה ומי – לכסיקון מלחמת העצמאות, הוצאת דבר, 1964. תולדות מלחמת הקוממיות, ענף היסטוריה במטה הכללי, צבא ההגנה לישראל הוצאת מערכות, 1959. אליעזר (צ'יטה) כהן, צבי לביא, השמים אינם הגבול סיפורו של חיל-האוויר הישראלי, ספרית מעריב, 1990. אתר הפלי"ם ההעפלה והרכש – למחרת היום הגיעה ספינת הרכש 'נורה' עם 4,500 רובים ו-200 מקלעים. מדיה וקבצים בנושא מבצע חסידה בוויקישיתוף האמת על מלחמת העצמאות: ממשבר להכרעה – פרק 49 – אין נשק לפרוץ את הדרך לירושלים מפת האזור בהוצאת מחלקת המדידות, 1949 עם סימון המנחת 'שדה חניה', באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור