laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
טיטוס מאקין ג'וניור

טיטוס אודל מאקין ג'וניור (באנגלית: .Titus Odell Makin Jr; נולד 10 ביוני 1989) הוא שחקן, ורקדן אמריקאי. ידוע בעיקר בזכות תפקידו בתור ג'קסון ווסט בסדרת הטלוויזיה הטירון. מאקין נולד בהונולולו, הוואי. אביו, איש צבא ולכן המשפחה עברה תכופות במהלך ילדותו. טיטוס החל לשיר ולרקוד, ובגיל תשע השתתף בתחרות כישרונות בבית הספר היסודי שלו. אף על פי שידע שהוא רוצה לעסוק במשחק, לא היה לו ניסיון עד שסיים את לימודיו בבואנה היי בעיירה סיירה ויסטה, אריזונה, ב-2006. לאחר שסיים את התיכון, הוא התקבל לקונסרבטוריון של ניו יורק לאמנויות דרמטיות. בשנתו הראשונה, הוא נבחר ל"ניו יורק ניקס אקרובקט טאמבלר" והופיע בהופעת המחצית במשחקי הניו יורק ניקס במדיסון סקוור גארדן. לאחר שסיים את לימודיו, הוא עבר ללוס אנג'לס כדי להמשיך בקריירת המשחק שלו. אחד מתפקידיו הראשונים היה כרקדן בפרק של סדרת הטלוויזיה ויקטוריוס . בשנת 2010 הוא נראה כרקדן בשני פרקים של אופרת הסבון "לחיות את החיים". באותה שנה, הוא קיבל תפקיד משנה חוזר בסדרת הטלוויזיה, Glee. הוא שיחק בתפקיד דייוויד בעשרה פרקים עד 2012. ב-2011 הופיע לצד לוסי הייל ופרדי סטרומה בתפקיד מיקי או'מאלי בסיפור סינדרלה: היה היה שיר . בנוסף, התארח בסדרות רבות בהן, המפענחת, גרים, שקרניות קטנות וקאסל. בסוף פברואר 2013, מאקין ג'וניור לוהק לתפקיד הראשי בתור לוקאס בסדרת הטלוויזיה חוצה כוכבים, ששודרה בין פברואר למאי 2014. בשנת 2018 החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הטירון. בסדרה הוא מגלם את ג'קסון ווסט, טירון בתחנת מיד-וילשיר, בנו של קצין משטרה שמנסה להדמות לאביו. טיטוס מאקין ג'וניור, ברשת החברתית אקס (טוויטר) טיטוס מאקין ג'וניור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) טיטוס מאקין ג'וניור, באתר AllMovie (באנגלית) טיטוס מאקין ג'וניור, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) 'Glee': Inside a Warbler's life, EW.com (באנגלית) Butterfly Ali (Titus Makin Jr.) Discusses Recently Released Single and Video for, “Rose!” The Hype Magazine: Unveiling the Pulse of Urban Culture - From Hip Hop to Hollywood! Explore a Diverse Tapestry of Stories, Interviews, and Impactful Editorials Spanning Fashion, Gaming, Movies, MMA, EDM, Rock, and Beyond! www.thehypemagazine.com - The Hype Magazine The Hype Magazine - News From Hip Hop To Hollywood!, The Hype Magazine, ‏23 בינואר 2020 Bernd Michael Krannich (2013-02-21). "The Vampire Diaries: Malese Jow von The CW für Pilot Oxygen verpflichtet". Serienjunkies.de. נבדק ב-2013-12-30. Petski, Denise (15 בפברואר 2018). "'The Rookie' ABC Casts Titus Makin; Xavier De Guzman in 'Take Two'". Deadline Hollywood. ארכיון מ-16 בפברואר 2018. נבדק ב-16 בפברואר 2018. {{cite web}}: (עזרה)
Men Without Hats

Men Without Hats היא להקת גל חדש וסינת'-פופ קנדית שהוקמה בשנת 1977 במונטריאול שבקנדה. הלהקה הוקמה על ידי איבן דורושוק (הסולן ראשי של הלהקה), אחיו סטפן דורושוק (גיטרה ושירה) וקולין דורושוק (קלידים ושירה). הלהקה, אשר לה היו בתחילה השפעות ניכרות של מוזיקת פאנק רוק, בחרה בהמשך להתמקד ביצירת מוזיקת סינת'-פופ. הלהקה זכתה לפרסום רב בעקבות פרסום אלבום הבכורה שלהם, Rhythm of Youth, שיצא לשווקים לראשונה ב-1982. האלבום כלל את הסינגל פורץ הדרך שלהם, "The Safety Dance", שהפך ללהיט שזכה להצלחה בינלאומית והפך את הלהקה לאחת מלהקות הסינת'פופ הדומיננטיות ביותר בז'אנר הסינת'-פופ. במהלך שנות ה-80 הלהקה הוציאה מספר אלבומים - את האלבום "Folk of the 80s" שיצא ב-1984, את האלבום "Pop Goes the World" שיצא ב-1987, ואת האלבום "The Adventures of Women & Men Without Hate in the 21st Century" שיצא ב-1989. האלבומים הללו הכילו בין היתר את הלהיטים "Pop Goes the World" ו-"Where Do the Boys Go?". לאורך השנים מוזיקאים שונים הצטרפו ועזבו את הלהקה ורק איוון דורושוק הוא חבר הלהקה שנשאר בה לאורך כל השנים. איוון דורושוק - שירה, גיטרה, גיטרת בס, קלידים, סינתיסייזר, תכנות תופים (1977–1993, 2002–2003, 2010–הווה) קולין דורושוק - שירה, קלידים, גיטרה, גיטרת בס (1979–1986, 1990–1993, 2020–הווה) שו מאריי - גיטרה (2016-הווה) אדריאן ווייט - תופים (2018-הווה) סהרה סלואן - שירה, קלידים (2023–הווה) 1982 - Rhythm of Youth 1984 - Folk of the 80's (Part III) 1987 - Pop Goes the World 1989 - The Adventures of Women & Men Without Hate in the 21st Century 1991 - Sideways 2003 - No Hats Beyond This Point 2012 - Love in the Age of War 2022 - Again, Part 2 מדיה וקבצים בנושא Men Without Hats בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של Men Without Hats Men Without Hats, ברשת החברתית פייסבוק Men Without Hats, ברשת החברתית אקס (טוויטר) Men Without Hats, ברשת החברתית אינסטגרם Men Without Hats, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) Men Without Hats, באתר ספוטיפיי Men Without Hats, באתר Last.fm (באנגלית) Men Without Hats, באתר AllMusic (באנגלית) Men Without Hats, באתר MusicBrainz (באנגלית) Men Without Hats, באתר דיזר Men Without Hats, באתר Discogs (באנגלית) Men Without Hats, באתר Songkick (באנגלית) Men Without Hats, באתר בילבורד (באנגלית)
קסרנבא

קסרנבא (בערבית: قصرنبا, בתעתיק מדויק: קצרנבא, הגייה: קְסַ֫רְנַבַּא, הגייה מקומית: אְסַ֫רְנַבַּא) הוא כפר לבנוני בנפת בעלבכ במחוז בעלבכ-אלהרמל. השם קסרנבא מורכב משתי מילים: קצר (قصر) שפירושו ארמון ונָבּו (نبو) שהיה שמו של אל אשורי עתיק ששמו נמצא חקוק על אחד השרידים הארכאולוגיים שנמצאו בכפר. הכפר ממוקם למרגלותיהם המזרחיים של הרי הלבנון, בגובה 1,210 מטר מעל פני הים, כ-25 קילומטר דרומית-מערבית לבעלבכ וכ-65 קילומטר מזרחית לביירות. שטחו 4 קמ"ר. בשנת 2014 גרו בכפר 2,611 מבוגרים, בעלי זכות בחירה לפרלמנט הלבנוני. רוב התושבים הם שיעים ומיעוטם נוצרים. המשפחות השיעיות הגדולות: חיידר (حيدر), אחמד (أحمد), ח'יר א-דין (خير الدّين), דיראני (ديراني). המשפחות הנוצריות הגדולות: תוויני (تويني), עלם (علم). בשנת 1986 נפל הנווט רון ארד בשבי בלבנון. על פי המידע שהיה בידי המודיעין הישראלי, מוסטפא דיראני, תושב קסרנבא, היה מעורב וידע על קורותיו של רון ארד ומקום שביו. ב-21 במאי 1994, במבצע פשיטה של סיירת מטכ"ל, נחטף מוסטפא דיראני מביתו והובא לחקירה בישראל. המבצע נקרא "עוקץ ארסי". דיראני לא חשף בחקירתו מידע חדש על רון ארד ובשנת 2004 הוחזר ללבנון. במרכז הכפר בולטים שרידי מקדש אבן גדול ועתיק שנקרא "ארמון הבנות" (قصر البنات). המקדש נחשב למקדש השני בגודלו אחרי בעלבכ. בנייתו מתוארכת לתקופה הרומית והוא נבנה על שכבות עתיקות יותר. ישנם ארכאולוגים הסבורים שהמקדש נבנה על גבי מקדש יווני מוקדם יותר. המקדש הוא עוצב בסגנון אנטה (אנ') והאכסדרה הקדמית שלו מורכבת מארבעה עמודים ענקים ושני תומכים. מעל כל עמוד יש אבן כותרת בסגנון קורינתי. הכניסה למקדש היא דרך גרם מדרגות חצוב בסלע הכולל כעשרים מדרגות המובילות לחצר המקדש. מחוץ למקדש ישנו מזבח נפרד. החלקים שנפלו מהחזית המשולשת של המקדש נאספו והונחו על הקרקע בצורתם המקורית. על הכרכוב העליון, יש פסל של גבר מזוקן ומעליו כתוב בלטינית: Nonianus וייתכן שזו הנצחה לכומר שבנה את המקדש. סמוך למקדש נמצאת מחצבת אבן שממנה ככל הנראה חצבו הרומאים את האבנים לבניית המקדש ולבניית מבנים נוספים בסביבתו. מדיה וקבצים בנושא קסרנבא בוויקישיתוף התוכנית התיעודית "ארצי", העיירה קסרנבא, פרק 26 (البرنامج الوثائقي بلادي بلدة قصرنبا الحلقة 26), סרטון באתר יוטיוב, מכוון לנקודה שבה הקריינית הוגה את שם המקום בואו אחריי לכפר קסרנבא שבבקאע (Follow Me to the Village of Qsarnaba, Bekaa), סרטון באתר יוטיוב, מכוון לנקודה שבה מרואיינת הוגה את שם המקום ريم قمر - רים קמר, اكتشِف قصر البنات في قصرنبا... من المعابد الأنيقة في سهل البقاع, annahar, ‏20-06-2021 "معلومات عن بلدة قصرنبا - Qsarnaba... لسنة ٢٠١٤". إعْرَفْ لبنان (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-2022-11-29. נבדק ב-2023-12-16. موسوعة قرى ومدن لبنان - طوني مفرج - کتابخانه مدرسه فقاهت, lib.eshia.ir רונן ברגמן, מדינת ישראל תעשה הכל, כנרת זמורה ביתן, 2009, עמ' 386-380. היחידות המובחרות של צה"ל, באתר Israel Defense, ‏2011-05-19 לא ידוע מקור השם بقاعنا, قصر البنات.. معبد روماني يستحق الزيارة, بقاعنا, ‏2021-07-05 (בערבית)
עונת 1977/1978 בגביע קוראץ'

עונת 1977/1978 בגביע קוראץ' הייתה המהדורה השביעית של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 15 בנובמבר 1977 ל-21 במרץ 1978. בתחרות השתתפו 32 קבוצות, חמש יותר מבמהדורה הקודמת. פרטיזן בלגרד ניצחה בגמר את בוסנה סרייבו, שתיהן מיוגוסלביה, וזכתה בטורניר בפעם הראשונה. א.ט.א. איסטנבול פרשה לפני פתיחת התחרות ולכן נרשם לחובתה הפסד טכני 0–2 בשני המשחקים הפועל רמת גן והפועל גבת/יגור, שסיימו במקום השני והרביעי בהתאמה בעונת 1976/1977 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות. הפועל רמת גן הוגרלה בסיבוב הראשון מול ציבונה זאגרב, אך הפסידה 188–192 (ניצחון 85–83 בישראל והפסד 103–109 ביוגוסלביה) והודחה. הפועל גבת/יגור הוגרלה בסיבוב הראשון מול ניס, אך הפסידה 150–160 (הפסדים 84–88 בצרפת ו-66–72 בישראל) והודחה. תוצאות, באתר פיב"א אירופה תוצאות, באתר Linguasport
ברליץ (פירושונים)

האם התכוונתם ל... ברליץ – בית ספר ללימודי שפות אישים: מקסימיליאן ברליץ – בלשן אמריקאי-יהודי, מייסד בית הספר ברליץ צ'ארלס ברליץ – סופר וחוקר אמריקאי, נכדו של מקסימיליאן ברליץ.
בית ברנשטיין (תל אביב)

בית ברנשטיין בתל אביב-יפו הוא מבנה לשימור בן שלוש קומות ברחוב יהודה הלוי 45 פינת אלנבי 9. הבית נרכש על ידי קבוצה של 22 משקיעים והוא חלק מפרויקט התחדשות עירונית. במסגרת הפרויקט עומדים להוסיף לבית שתי קומות נוספות. קומה אחת מתוכננת למסחר והקומה הנוספת תכלול 22 דירות חדשות. אליעזר ברנשטיין יזם את בניית הבית בתחילת שנות השלושים של המאה העשרים כהשקעה, לכן הבית מכונה "בית ברנשטיין". בבית יש משרדים ובתי עסק. בשנת 1931, כשהבית נוהל על-ידי אליעזר ברנשטיין, נפתח במקום בית מסחר למחוכים ולחזיות. בשנת 1938 התמקם כאן הסופר משה סמבטיון, והפעיל עסק יוצא דופן – ‘מכון למתן שמות עבריים’. בשנת 1941 שכרו שמואל ובלה ורבה אגף אחד של הבניין, והם פתחו בו את ‘מלון גלים’. ברנשטיין היה הבעלים של הבניין עד 1958, אז מכר את הבניין לאדם בשם יחזקאל עזיזאדה. מיקומו של ‘בית ברנשטיין’ במרחק של עשרות מטרים מהים כשהוא חשוף לרוחות וללחות כבדה הוביל לכך שהוא הלך והפך לבלתי ראוי למגורים, כפי שקרה עם רבים מהבניינים בסביבה, עד אשר שופץ. במסגרת עבודות השימור חוזק הבניין, הורחבו הקומות הקיימות ונוספו שתי קומות. כיום, הבניין משמש למגורים. בית ברנשטיין יאסר ואקד, ‏התחדשות עירונית: קבוצת רכישה קנתה בניין לשימור ותבנה 20 דירות, באתר גלובס, 10 באפריל 2022
אפפלשורלה

אַפּפֶלְשוֹרְלֶה (בגרמנית: Apfelschorle) (שפריצר תפוחים), גם Apfelsaftschorle (שפריצר מיץ תפוחים) או Apfelsaft gespritzt (מיץ תפוחים מוגז – שם זה בשימוש נרחב יותר בהסן, בבוואריה ובאוסטריה) הוא משקה קל פופולרי בשווייץ, בגרמניה ובאוסטריה. אפפלשורלה מורכב ממים מינרליים מוגזים (מי סודה) ומיץ תפוחים. הקטגוריה הרחבה יותר של Fruuchtschorle מורכבת מכל מיץ פירות מעורבב עם מי סודה, אבל אפפלשורלה הוא ללא ספק הנפוץ ביותר. שפריצר (כלומר, יין מעורבב עם מים מוגזים) נקרא בארצות דוברות הגרמנית בשם Weinschorle. אפפלשורלה מכיל פחות קלוריות והוא פחות מתוק ממיץ תפוחים טהור. המשקה גם כמעט איזוטוני (מדד של דרגת הלחץ האוסמוטי האפקטיבי, פוטנציאל המים של שתי תמיסות המופרדות לחדור זה לזה) וזה הופך אותו לפופולרי בקיץ ובקרב ספורטאים. אפפלשורלה הזמין באופן מסחרי מכיל בדרך כלל בין 50% לבין 60% מיץ תפוחי עץ. לעיתים קרובות, מוסיפים גם תרכיז מיץ לימון. המותגים של אפפלשורלה בגרמניה כוללים את Spreequell, Gerolsteiner (שמוכרים גם מים מינרליים), Rhodius, Bizzl ועוד הרבה מותגים מקומיים נוספים. המותג המפורסם ביותר בשווייץ הוא Ramseier. עם זאת, בבתים וברוב הברים והמסעדות, אפפלשורלה מעורבב בדרך כלל אד-הוק ממיץ תפוחים ומים מוגזים. אפלטייזר שורלה Der Duden. Band 7: Günther Drosdowski (Hrsg.): Duden „Etymologie“. Das Herkunftswörterbuch der deutschen Sprache. 2., völlig neu bearbeitete und erweiterte Auflage. Dudenverlag, Mannheim u. a. 1989, מסת"ב 3-411-20907-0, Stichwort Schorle. Ferrusquía, Ruth Mata (2022-02-15). "Félix Schorle | Cautiva al mercado de las bebidas saludables". Forbes México (בMexican Spanish). נבדק ב-2023-03-14. Apple Spritzer Product Page, Gerolsteiner, 50% apple juice Schorly, Mosterei Möhl, 60% apple juice Apple Spritzer Product Page, Gerolsteiner, Lemon Juice
No Woman, No Cry

"No Woman, No Cry" הוא שיר רגאיי מאת הזמר והיוצר הג'מייקני בוב מארלי. השיר, אשר הוקלט ב-1974 ונכלל באלבום האולפן Natty Dread, הפך מאז לאחת היצירות הפופולריות ביותר של מארלי. שם השיר והפזמון שלו, "No Woman, No Cry", פירושו "אישה, אל תבכי". מחוץ לג'מייקה, שם השיר מתפרש לעיתים בטעות כ"אם אין אישה, אין סיבה לבכות". אולם שם השיר מעובד מפטואה ג'מייקנית "No, woman, nuh cry", בה המילה nuh מייצגת צורה "מוחלשת" של "לא". ההקלטה של השיר בביצוע חי מתוך האלבום Live! מ-1975 שוחררה כסינגל והיא הפכה עם השנים לגרסה המוכרת ביותר של השיר. גרסה זו נכללה גם במספר אלבומי אוסף, כולל אלבום האוסף Legend שמכיל את עם הלהיטים הגדולים ביותר של מארלי. הגרסה בביצוע החי של השיר הוקלטה במקור במהלך הופעה שמארלי ערך בתיאטרון ליסאום בלונדון ב-17 ביולי 1975 במסגרת סבב ההופעות של האלבום Natty Dread. ההקלטה של השיר בביצוע החי מדורגת במקום ה-37 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של מגזין רולינג סטון. השיר עוסק בזיכרונותיו של מארלי מהתקופה בה גדל במהלך שנות ה-50 בדיור ציבורי בשכונת טרנצ'טאון אשר בעיר קינגסטון שבג'מייקה, וכמו גם במאבקים עימם מתמודדים תושבי השכונה. בעקבות הפופולריות הניכרת לה זכה השיר הוא נכלל לאורך השנים במספר רב של סרטים, תוכניות טלוויזיה ופרסומות. ברבות השנים יצאו לשיר גרסאות כיסוי רבות נוספות, הידועות שבהן בוצעו על ידי להקת פוג'יז והזמרת טמס. מידע על היצירה "No Woman, No Cry" באתר מיוזיק בריינז מידע על השיר "No Woman, No Cry" באתר AllMusic מידע על הקומפוזיציה "No Woman, No Cry" באתר AllMusic גרסאות נוספות ל"No Woman, No Cry" באתר SecondHandSongs עמוד השיר באתר songfacts.com (באנגלית) No Woman, No Cry, בביצוע "No Woman, No Cry", סרטון באתר יוטיוב Dawes, Kwame Senu Neville (2002). Bob Marley: Lyrical Genius (באנגלית). Sanctuary. ISBN 978-1-86074-433-4. Rogers, William. "No Woman No Cry | Blogger Bill" (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-31 דצמ' 2019. נבדק ב-10 ביוני 2020. {{cite web}}: (עזרה)
ג'ו הרשברגר

ג'ו אן הרשברגר (באנגלית: Jo Ann Harshbarger; נולדה ב-17 בנובמבר 1956) היא שחיינית עבר אמריקאית, סגנית אלופת עולם (בלגרד 1973) ושיאנית עולם במשחים ל-800 מטר חופשי ול-1500 מטר חופשי. הרשברגר למדה באוניברסיטת סטנפורד. במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת מינכן שנערכו בשיקגו, אילינוי ב-6 באוגוסט היא קבעה במשחה ל-800 מטר חופשי שיא עולם חדש של 8:53.83 דקות, שיפרו שליא בן שמונה החודשים של שיין גולד מאוסטרליה (8:58.1 דקות). במשחקים עצמם היא סיימה במקום שישי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:01.21 דקות. בתחרות שנערכה בלואיוויל, קנטקי ב-25 באוגוסט 1973 היא קבעה במשחה ל-1500 מטר חופשי שיא עולם חדש של 16:54.14 דקות, שיפור לשיא העולם בן חצי השנה של שיין גולד (16:56.9 דקות), שיאה החזיק מעמד כ-4 חודשים ונשבר על ידי ג'ניפר טורול מאוסטרליה (16:49.9 דקות). באליפות העולם שנערכה בבלגרד, יוגוסלביה ב-9 בספטמבר היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-800 מטר חפשי בתוצאה של 8:55.56 דקות, אחרי נובלה קליגאריס מאיטליה שקבעה שיא עולם חדש של 8:52.97 דקות ולפני גודרון וגנר ממזרח גרמניה (9:01.82 דקות). באליפות ארצות הברית שנערכה בקונקורד, קליפורניה ב-25 באוגוסט 1974 היא קבעה במשחה ל-800 מטר חופשי שיא עולם חדש של 8:47.66 דקות, שיפור לשיא בן 7 החודשים של ג'ניפר טורול (8:50.1 הדקות), שבוע לאחר מכן, היא שיפרה את שיאה בתחרות בין גרמניה המזרחית לארצות הברית שנערכה אף היא בקונקורד והעמידה אותו על 8:47.59 דקות. שיא זה החזיק מעמד 7 חודשים ונשבר על ידי ג'ניפר טורול (8:43.48 דקות). התפתחות שיא העולם במשחה ל-800 מטר חופשי התפתחות שיא העולם במשחה ל-1500 מטר חופשי ג'ו הרשברגר, באתר olympedia.org ג'ו הרשברגר, באתר Swimrankings
היאדות (מיתולוגיה)

במיתולוגיה היוונית, ההיאדות (יוונית עתיקה: Ὑάδες בדרך כלל "עושות גשם" או "הגשומות"; מ-ὕω, hýō, 'אני נופל כמו גשם', אבל כנראה מ-ὗς, hŷs, 'חזירים') הן אחווה של נימפות המביאות גשם. ההיאדות היו בנותיו של אטלס (מאת פלאיונה או אייתרה, אחת מהאוקיינידים) ואחיותיו של היאס ברוב החשבונות, אם כי גרסה אחת נותנת להוריהם כיאס ובויוטיה. ההיאדות הן אחיות לפליאדות ולהספרידות. מספרן משתנה בין שלוש במקורות המוקדמים ביותר לחמש עשרה במקורות המאוחרים. גם השמות משתנים, לפי המיתוגרף, וכוללים: בנוסף, תיונה ופרודיקה היו אמורים להיות בנותיו של היאס מאת אייתרה, ונוספו לקבוצת הכוכבים. המיתוס העיקרי הנוגע אליהם נחזה כדי להסביר את שמם הקולקטיבי ולספק אטיולוגיה לגשמים הבכיינים שלהם: היאס נהרג בתאונת ציד והיאדות בכו מצער. הם שונו לצביר של כוכבים, ההיאדות, המוצבים בראשו של מזל שור. היוונים האמינו שהעלייה ההליאלית והשקיעה של צביר כוכבי ההיאדות מלווה תמיד בגשם, ומכאן הקשר של ההיאדות (האחיות של היאס) וההיאדות (בנות האוקיינוס) עם קבוצת הכוכבים של ההיאדות (הגשומים). ההיאדות נחשבות גם לאחיות של דיוניסוס, בחלק מהסיפורים על הינקותו של האחרון, וככאלה הם משווים לניסיאדות, הנימפות שלדעתם גם טיפלו בדיוניסוס, כמו גם לאחיות נחשבות אחרות של האל - הלאמידות, הדודונידות והנימפות של נקסוס. כמה מקורות מספרים שהן היו נתונות להזדקנות, אבל דיוניסוס, כדי להביע את תודתו על שגידל אותו, ביקש ממדיאה לשקם את נעוריהן. בשירו של טניסון, יוליסס, נזכר במסעותיו של פעם: "אני לא יכול לנוח מנסיעות: אני אשתה חיים עד השקע: כל הפעמים שנהניתי מאוד, סבלתי מאוד, גם עם אלה שאהבו אותי, ולבד, על החוף, וכאשר זרמי תרו' סוחפים את ההיאדות הגשומות - מציקות לים האפלולי..." ערך מורחב – היאדות צביר כוכבים במזל שור נחקר היטב והצביר הפתוח הקרוב לכדור הארץ נקרא על שם ההיאדות מהמיתולוגיה היוונית. מדיה וקבצים בנושא היאדות בוויקישיתוף רוברט גרייבס (2017). המיתוסים היווניים - המהדורה השלמה והסופית. ספרי פינגווין מוגבלים. ע. 107. "היאדות". מילון אטימולוגיה מקוון, s.v. אוחזר ב-11 ביולי 2013 "היאדות - נימפות כוכבים מהמיתולוגיה היוונית". theoi.com. אוחזר 16 בפברואר 2017 היגינוס, פאבולות 192 אובידיוס, פסטיבלים 5.169 ואילך היגינוס, דה אסטרונומיה, 2.21 אוסטתיוס על האיליאדה של הומרוס 1156 הסיודוס, אסטרונומיה fr. 2 (תאון על ארטוס, תופעות 254) סרוויוס על הגאורגיקה של ורגיליוס 1.138 נא לא להתבלבל עם אמברוסיה, מזון האלים במיתולוגיה היוונית היגינוס, פאבולות, 192 ו-248 "הפנים של מזל שור בוהקות בשבע קרני אש, שהמלחים היוונים מכנים "היאדות" ממילת הגשם שלהם." (אובידיוס, פסטיבלים, 5.164). ביוונית עתיקה, "להמטיר" הוא הייאין הסיודוס, יצירות וימים, 609 ואילך קיקרו, על טבע האלים, 2.43.111; הוא גם מציין שהרומאים מתייחסים בטעות להיאדות כאל Suculae (חזרזירים), כאילו השם היאדות נגזר מ-hys "לזרוע", בעוד שהוא בעצם נובע מהפועל "לגשם". אפולודורוס, 3.4.3 נונוס, דיוניסיאקה, 9.28 ואילך; ב-14.143, הזיהוי מפורש דיודורוס סיקולוס, 5.52.1; הנימפות הנקסיאניות נקראו פיליה, קורוניס וקלאידה אובידיוס, מטמורפוזות 7.294 היגינוס, פאבולות 182 סודא, s.v. απεψησάμην
מחשבות טובות

"מחשבות טובות" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר החרדי מוטי וייס, יצא ב-21 בפברואר 2021. הסינגל מבוסס על לחן שהתפרסם בקרב חסידות חב"ד. מקור הניגון אינו ידוע במדויק אך משוער לאזור המאה ה-19. הזמר מוטי וייס שמע ניגון חב"די במהלך טיול בפיליפינים כששהה בבית חב"ד. וייס שינה חלק ממילות הניגון המקורי והוציא אותו כסינגל, בגרסה קצבית יותר מהגרסה המקורית. וייס גם כתב פתיח לשיר בו הוא מספר: "פעם הגיע יהודי לצדיק ואמר לצדיק יש לי מחשבות רעות, ענה לו הצדיק מחשבה טובה ודיבור של אמת". הסינגל בביצוע מוטי וייס זכה להצלחה רבה: קליפ-הסינגל צבר 6.5 מיליון צפיות באתר יוטיוב, והסינגל דורג במקום ה-15 במצעד המוזיקה השנתי של רדיו "קול ברמה". מבקר המוזיקה נתנאל לייפר העניק ביקורת חיובית לשיר וכתב ”השיר "מחשבות טובות" הוא שילוב מעולה של ניגון חב"ד עתיק עם מילים חדשות שוייס כתב בהשראת הרוח החב"דית. השיר הוא בעל פוטנציאל נהדר להפוך ללהיט של ממש.” במהלך מלחמת חרבות ברזל השיר צבר תאוצה מחודשת כאשר זמרים רבים ביצעו אותו בהופעות בפני חיילים. זמרים רבים, דוגמת עדן בן זקן, אודיה, בניה ברבי, חנן בן ארי, ששון שאולוב, ביצעו גרסאות כיסוי לשיר בווריאציות שונות. מנדי בלוי, חוקר ניגונים, מציין שלא ידוע מהו מקור הניגון בדיוק, אך ידוע שהוא מהמאה ה-19. בספר תיעוד ניגוני חב"ד, המתחיל בשנות ה-60, הניגון מופיע בכרך א', ללא פרטים על מי כתב או הלחין את המלודיה. במהלך שואת יהודי רומניה במלחמת העולם השנייה, ישראל דוברוסקין שר את הניגון כילד בביתו. הוא לקח את הניגון והלחין לו מילים שנלקחו מספר תהילים קל"ט: "אנא אלך מרוחך ואנא מפניך אברח, אם אסק שמיים שם אתה, ואציעה שאול הינך", ביצועו התפרסם והושר רבות בגטאות ובמחנות המוות. חנן בן ארי ביצע את "אנא אלך" באלבום צמאה 3 - אמנים שרים ניגוני חב"ד לתהילים. מוטי וייס - מחשבות טובות, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 04:01), 21 בפברואר 2021 שילה אליה - מחשבות טובות (Pord.by Liav & Or), סרטון באתר יוטיוב (אורך: 03:50), 16 בינואר 2024 אנה אלך? // פודקאסט הללו, סרטון בערוץ "צמאה", באתר יוטיוב (אורך: 28:54) כתבה בעיתון משפחה, באתר Moti Weiss, ‏10 בדצמבר 2023 נועם גולדברג, "חוצה ז'אנרים ומגזרים": כך הפך "מחשבות טובות" ללהיט של המלחמה, באתר חדשות 13, 16 במרץ 2024 יעקב פלבינסקי, גדולות שבגדולות, באתר עיתון משפחה, ‏20 במרץ 2022 מוטי וייס - מחשבות טובות, סרטון בערוץ "מוטי וייס", באתר יוטיוב (אורך: 04:02) הקליקו: תוצאות המצעד השנתי הגדול, באתר קול ברמה, ‏29 בספטמבר 2021 (בעברית) נתנאל לייפר, ‏חסות או פרסומת מגעילה? / ביקורת סינגלים, באתר כיכר השבת, 23 בפברואר 2021 נעם גולדברג, "חוצה ז'אנרים ומגזרים": כך הפך "מחשבות טובות" ללהיט של המלחמה, באתר חדשות 13, 16 במרץ 2024 דור מאיר מועלם, ‏מרבי נחמן ועד לטרנד בטיקטוק, כולם עסוקים במחשבות טובות, באתר ‏מאקו‏, 29 בינואר 2024 ישראל הרשקוביץ, ניגנונים טובים, עיתון משפחה, כ"ה באדר ב תשפ"ד, עמ' 168 - 174 פודקאסט הניגונים: מה מקור הניגון שביצע חנן בן ארי בצמאה 3?, באתר ערוץ 7, 30 ביולי 2023
מישל רוסו

מישל רוסו (בצרפתית: Michel Rousseau; נולד ב-8 ביוני 1949) הוא שחיין עבר צרפתי, סגן אלוף העולם (בלגרד 1973), אלוף אירופה (ברצלונה 1970) ושיאן אירופה במשחה ל-100 מטר חופשי. באולימפיאדת מקסיקו סיטי הוא סיים עשירי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 54.5 שניות, במקום 11 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:01.5 דקות ובמקום חמישי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:03.7 דקות. באליפות אירופה שנערכה בברצלונה בספטמבר 1970 הוא זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.9 שניות, לפני רולנד מאתס מגמרניה המזרחית (53.5 שניות) וגרגורי קליקוב מברית המועצות (53.7 שניות) ומדליית כסף במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב. באולימפיאדת מינכן הוא סיים שביעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.90 שניות, במקום שביעי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:34.13 דקות, כשחיין רביעי הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 51.66 שניות, במקום תשיעי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:00.79 דקות ובמקום עשירי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:00.50 דקות באליפות העולם שנערכה בבלגרד, יוגוסלביה ב-9 בספטמבר 1973 זכה במדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.08 שניות, אחרי ג'ים מונטגומרי מארצות הברית (51.70 שניות) ולפני מייקל ונדן מאוסטרליה (52.22 שניות). באליפות העולם שנערכה בסנטיאגו דה קאלי, קולומביה ביולי 1975 הוא סיים במקום חמישי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ובמקום שביעי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי באולימפיאדת מונטריאול הוא סיים תשיעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.36 שניות. בתו, מגלי רוסו, שחיינית אולימפית (בייג'יגנ 2008) במשחה ל-200 מטר פרפר. מדיה וקבצים בנושא מישל רוסו בוויקישיתוף מישל רוסו, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי מישל רוסו, באתר olympedia.org מישל רוסו, באתר Swimrankings
Exodus (אלבום)

Exodus (בעברית: אקסודוס) הוא אלבום האולפן התשיעי של להקת הרגאיי הג'מייקנית בוב מארלי והוויילרס אשר הופק על ידי איילנד רקורדס ויצא במקור לשווקים ביוני 1977. ב-3 בדצמבר 1976, בוצע ניסיון התנקשות בחייו של בוב מארלי, אשתו והאמרגן שלו. ניסיון ההתנקשות בוצע יומיים לפני קונצרט "Smile Jamaica" שארגן ראש ממשלת ג'מייקה, מייקל מנלי, בניסיון לפייס בין שתי הקבוצות הפוליטיות הנלחמות במדינה. השלושה נפצעו קשה מהירי. הקליע פגע במארלי בחזהו, בסמוך לבית השחי ולשריר הזרוע, ולא הוצא מגופו מעולם. למרות פציעתו עלה מארלי להופיע כמתוכנן. בעקבות ניסיון ההתנקשות מארלי ומשפחתו עברו לגור בלונדון, ושם הוא החל לעבוד על האלבום Exodus, ולבסוף הקליט את האלבום באולפני איילנד רקורדס. האלבום עוסק בתמות שונות כמו צדק חברתי, רוחניות ושחרור אישי. בעוד שהשירים "Natural Mystic" ו-"Exodus" משקפים את האמונות הרוחניות של מארלי, השירים "Jamming" ו-"One Love" עוסקים באחדות ואהבה. מבחינה מוזיקלית האלבום שילב מקצבי רגאיי מסורתיים עם אלמנטים של מוזיקת פאנק, בלוז ומוזיקה אפריקאית. האלבום, אשר נחשב לאחת מיצירותיו הגדולות ביותר של מארלי ולאחד מאלבומי הרגאיי הגדולים ביותר בכל הזמנים, זכה להצלחה הן מבחינה ביקורתית והן מבחינה מסחרית, והצלחה זו הייתה מרכיב מרכזי בהפיכתו של מארלי לכוכב בינלאומי. האלבום שהה במשך 56 שבועות רצופים במצעד האלבומים הבריטי. לאחר צאת האלבום אקסודוס יצא מארלי לסיבוב הופעות באירופה. מידע על האלבום Exodus באתר MusicBrainz מידע על האלבום Exodus באתר AllMusic האלבום Exodus באתר Discogs האלבום Exodus באתר ספוטיפיי האלבום Exodus באתר דיזר האלבום Exodus באתר יוטיוב ערך זה הוא קצרמר בנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
יחיאל באסאן

הרב יחיאל באסאן (ידוע בכינוי: מהר"י באסאן; 1550, ה'ש"י בקירוב, רודוס – 1625, ה'שפ"ה בקירוב, קונסטנטינופול) היה ראש רבני טורקיה בתחילת המאה ה-17. פעל בקונסטנטינופול שבאימפריה העות'מאנית (טורקיה של ימינו). נולד באי רודוס בסביבות שנת ש"י (1550) לאביו הרב חיים באסאן שהיה ראש רבני האי, והוא למד בישיבתו ואצל רבי חיים אלפואל. בהיותו כבן שלושים וחמש עבר עם אביו לקונסטנטינופול שבטורקיה, שם החל להתפרסם כגדול בתורה. בערך בשנת ש"ע (1610) נבחר כראש הרבנים לקהילות טורקיה, תפקיד בו כיהן כארבע עשרה שנים, עד פטירתו. הוא התכתב בהלכה עם רבני דורו שהתייחסו אליו בהערכה רבה, ביניהם הרב אברהם אליגרי, הרב משה הכהן, הרב חיים שבתי והרב יוסף מטראני. רוב תשובותיו ופסקיו אבדו, וחלקן הובאו בשו"ת מהרי"ט. 128 תשובות נוספות נדפסו על ידי נכדו תחת השם שו"ת מהר"י באסן. בפסקיו ותשובותיו נטה להקל ולכתוב בקיצור. בין תלמידיו ידועים הרב זרחיה גוטה והרב יהודה לירמה. גם הרב שלמה אלגאזי קיבל ממנו בהיותו בקונסטנטינופול. רוזאניס, שלמה בן אברהם, קורות היהודים בתורקיה וארצות הקדם - ג, עמ' 94-93, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום) מרדכי מרגליות (עורך כללי), "יחיאל בסאן", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמוד 837, באתר היברובוקס שאלות ותשובות הרב יחיאל באסן, קושטא תצז, באתר היברובוקס שו"ת מהר"י באסן, ירושלים: מכון הכתב, תשס"ו, באתר אוצר החכמה - עם הקדמה על תולדות המחבר יש המקדימים את פטירתו לשנת ה'שפ"ד. ראו: יוסף שבח, הקדמה, שו"ת מהר"י באסן, ירושלים: מכון הכתב, תשס"ו, עמ' 19, באתר אוצר החכמה