סימולציות מרוצים

סימולציות מרוצים או בפשטות משחקי מרוצים, היא סוגה של משחקי וידאו בה השחקן משתתף בתחרויות מרוצים שונות. בתוך סוגה זו יכולים להכלל משחקים ריאליסטיים המדמים סדרות של תחרויות מרוצים נודעות כדוגמת פורמולה 1, אליפות העולם בראלי ואליפות המוטו GP. לעומתם יהיו משחקים ארקדיים בעלי עולמות מומצאים כגון ניד פור ספיד ומריו קארט 8, אשר כוללים רמות קושי נמוכות יותר. פעמים רבות משחקי מרוצים יכללו בתוך הקטגוריה הרחבה יותר של משחקי וידאו מבוססי ספורט (אנ'). רוב רובם של ארבעת משחקי המרוצים משתייכים לאחד מארבעת תת-הז'אנרים הבאים: משחקי מרוצים מסוג ארקייד (אנ') יתאפיינו כקלים לקליטה וככאלו ששמים במרכז את תחושת הכיף. במשחקים אלו המאפיינים הפיזיקליים התנהגות המכונית על הכביש תהיה הרבה יותר גמישה מאשר במציאות ובמשחקי סימולציה - לדוגמה, בעוד שמציאות יש להאט את המהירות ברוב הפניות, במשחקי ארקייד הפנייה תתבצע לרוב כסוג של דריפט ותהיה סלחנות על התנגשות בחפצים או בנהגים אחרים. כל נושא הנהיגה המדויקת הרבה פחות נוכח במשחקי ארקייד. המכוניות במשחקים אלו יהיו לרוב אמיתיות ומבוססות על חברות ודגמים אמיתיים, אבל לפעמים ישנם גם דגמים מומצאים אשר מתבוססים באופן חלקי על דגמים אמיתיים. המרוצים מתרחשים בסביבות שונות - לרוב בסביבה עירונית או בין עירונית. שדרוגי הרכבים לרוב יתבטאו יותר בצד הקוסמטי של הרכב ופחות במכניקה הפנימית. סוגי המסלולים בחלקם היו במסלול מעגלי סגור, אחרים מנקודת התחלה לנקודת סיום, עם מספר דרכים שונות, מחסומים ועוד. דוגמאות לסדרות משחקים בז'אנר זה ניתן לכלול את: Burnout (אנ') Need for Speed Flatout (אנ') משחקים אלו הופיעו פעמים רבות במשחקיית וידאו והשתמשו בסימולטור הכולל בוכנות הידראוליות (אנ') אשר חיקו את תנועת הרכב או האופנוע, והיו מסונכרנים עם השינוי במסך. זה היה בעיקר נפוץ אצל חברה SEGA אשר הוציאה במהלך שנות השמונים ותשעים את משחקי המרוצים היודעים שלה - Out Run (אנ') ו-Sega Rally (אנ'). משחקי סימולציה ינסו לתאר באופן כמה שיותר מציאותי את הנהיגה ברכב, במיוחד נושאים הקשורים לפיזיקה של התנהגות הרכב על הכביש, למשל ביצוע פניות ובלימה לפני פנייה. עוד יתואר באופן מציאותי מצב בצמיגים והדלק. כמעט תמיד יופיעו במשחקים אלו דגמים אמיתיים, וכן ליגות של תחרויות אונליין (מולטיפלייר). גם כלי רכב לא אמיתיים יופיעו עם התנהגויות אמיתיות יחסית, כמו רכבי הקונספט "Vision" מסדרת Gran Turismo (אנ'). עוד ניתן להחליט במשחקים אלו, האם לנהוג עם עזרים תומכי השליטה ביציבות הרכב או לא - מערכת בקרת משיכה, ABS, ועזרה לגבי פניות, נזקים, שימוש במצמד ובתיבת הילוכים ידנית או אוטומטית. משחקים מסוג סימולציות מאפשרים לבצע שינויים יותר מורחבים במכניקת הרכב, כמו אופן התנהגות הצמיגים, המתלים, הדיפרנציאל ועוד ככה שהתגובה בכביש תהיה טובה יותר. בין היתר ניתן לכלול במשחקי הסימולציה את סדרת Gran Turismo, Forza Motorsport, סדרת פורמולה 1 (אנ'), Assetto Corsa (אנ'), Automobilista 2 (אנ') ו־rFactor 2 (אנ'). משחקי סימקייד, כשמם כן הם - שילוב יחסית מאוזן בין משחקי הארקייד ובין משחקי הסימולציה. בין המשחקים הללו ניתן לכלול את סדרת Forza Horizon, Dirt (סדרת משחקים), Test Drive, (אנ') וGrid (סדרת משחקים) (אנ'). ערך מורחב – משחקי מרוצי קארטינג משחקי הקארט (מלשון קארטינג) לרוב יכללו מכניקת נהיגה פשוטה וארקיידית, הכוללת מכשולים, מסלולים לא שגרתיים ואלמנטים של אקשן שנקראים Power-Up (אנ'). ה־Power-Up הוא למעשה חפץ קסום אותו ניתן "לזרוק" על נהגים יריבים ואשר גורם להאטה שלהם במהלך הנסיעה. משחקים אלו גם כוללים קאסט של דמויות מתוך סדרות משחקי וידאו או אנימציה. המקור של משחקי הקארט הם במשחקי קרבות מכוניות (אנ') כמו Taito's Crashing Race משנת 1976. המשחק שלמעשה ביסס את הז'אנר הוא Super Mario Kart משנת 1992, אשר פותח בידי חברת נינטנדו לקונסולת ה־Super Nintendo Entertainment System. מאז 1992 יצאו לפחות כחמישים משחקי מרוצים מבוססי קארט, שמתבססים על סדרות שונות, כגון מריו (אנ'), הדמויות של ערוץ ניקלודיאון (אנ'), גארפילד (אנ'), סוניק הקיפוד - Sonic & Sega All-Stars Racing וקראש בנדיקוט (אנ'). במשחקי מרוצים עתידניים השחקנים משמתמשים ברכבים מתחום המדע הבדיוני כדי להתחרות מול כלי רכב אחרים או נגד השעון. חלק מהמשחקים כוללים אלמנטים של קרבות מכוניות (אנ') המשחקים העתדיניים מתועדים החל משנות -1980, עם משחקים הכוללים אנימציה כמו Star Rider (אנ'), Splendor Blast (אנ') ו־STUN Runner (אנ'). הסדרה הבולטת כיום מהז'אנר היא סדרת Wipeout (אנ'). ערכים על משחקי מרוץ ממוחשבים מדיה וקבצים בנושא סימולציות מרוצים בוויקישיתוף