בעל חצור

הַר בַּעַל חָצוֹר (בערבית: تل العاصور) הוא הגבוה בהרי בנימין והשומרון, וגובה פסגתו 1,016 מטר מעל פני הים. פסגות ההר נמצאות מזרחית לסילוואד וצפונית־מזרחית לעפרה שבבנימין. השם "בעל-חצור" מתייחס רק לפסגת ההר, המכונה בערבית "תל עצור". הגוש ההררי בכללותו, מכפר מאליכ במזרחו ועד לאזור יברוד ונחל חרמִיה במערב, מכונה רמת חצור (אנ'). הרמה מציינת את הקצה הצפוני של הרי יהודה; אזור השומרון מתחיל מעמק שילה, שמצפון לה. ההר הוא שטח צבאי סגור ושוכן עליו בסיס י"ג 503 של מערך הבקרה בחיל האוויר הישראלי שנבנה החל מ־1975 ותחילת בנייתו בגדר שהקימו חברי קבוצת העבודה שהקימה באותה שנה את היישוב הסמוך עפרה. לפי המקרא, מריבת רועי אברהם ורועי לוט, ממנה ראה לוט את ככר הירדן ובחר לרדת לסדום, והתצפית שבה הבטיח ה' לתת את ארץ ישראל לאברהם אבינו היה ב"מקום" אנונימי, בין בית אל לבין העי; המגילה החיצונית לבראשית מזהה את "המקום" ברמת חצור. ייתכן שההר הוא גם "העי" המופיע בספר יהושע, לאחר כיבוש יריחו בכניסה לארץ יהושע שולח לשם אנשים בתור נקודה אסטרטגית לכיבוש, על פי הכתוב בספר יהושע: וַיִּשְׁלַח֩ יְהוֹשֻׁ֨עַ אֲנָשִׁ֜ים מִירִיח֗וֹ הָעַ֞י אֲשֶׁ֨ר עִם־בֵּ֥ית אָ֙וֶן֙ מִקֶּ֣דֶם (מזרחית) לְבֵֽית־אֵ֔ל וַיֹּ֤אמֶר אֲלֵיהֶם֙ לֵאמֹ֔ר עֲל֖וּ וְרַגְּל֣וּ אֶת־הָאָ֑רֶץ וַֽיַּעֲלוּ֙ הָֽאֲנָשִׁ֔ים וַֽיְרַגְּל֖וּ אֶת־הָעָֽי׃ — יהושע, פרק ז׳ פסוק ב׳ על פי חלק מהפרשנים[דרוש מקור], הר זה הוא "בעל חצור" בו רצח אבשלום את אמנון אחיו, בנקמה על אונס אחותו תמר, על פי הכתוב בספר שמואל ב': וַיְהִי לִשְׁנָתַיִם יָמִים וַיִּהְיוּ גֹזְזִים לְאַבְשָׁלוֹם בְּבַעַל חָצוֹר אֲשֶׁר עִם אֶפְרָיִם — ספר שמואל ב', פרק י"ג, פסוק כ"ג בתקופת בית שני היה האזור מרכז יהודי חשוב. בימי מרד החשמונאים היו הרי גופנה שנמצאים מערבה לבעל חצור מרכז המרד החשמונאי. לפי עמנואל הראובני היה בבעל חצור עורף יהודי חזק. בספר חשמונאים א' ובספר קדמוניות היהודים (י"ב, 11) מסופר על הקרב האחרון של יהודה המכבי באלעשה, שהתרחש באזור זה, שם נפל יהודה המכבי. ההר מזוהה כאחת מנקודות הגובה בהן היו מדליקים משואות בראשי חדשים כדי להודיע לגולה על התחדשות החודש. מפסגת ההר תצפית נרחבת. במערב רואים חלקים ממישור החוף הצפוני (הכרמל וזכרון יעקב) והדרומי (מראשון לציון עד אשקלון), ואת הים התיכון. במזרח רואים את בקעת הירדן, ים המלח ואת עבר הירדן המזרחי מהר החרמון, הרי הגלעד, הרי מואב ועד הרי אדום. בדרום נראים הר הצופים בירושלים והרודיון בהרי יהודה והרי חברון ובצפון יש תצפית לעבר הרי שומרון והרי הגליל התחתון. קרב בעל חצור (1918) עמנואל הראובני, פסגות - טיולים לפסגות ההרים ואל נקודות תצפית, כנרת בית הוצאה לאור, 1993. יהונתן מרוז, ‏על ההר, באתר חיל האוויר הישראלי, 30 באוגוסט 2010 זו השם שמופיע במגילות מדבר יהודה: במגילה החיצונית לבראשית, וגם ב"צוואת יעקב" (4Q537) מוזכרת "עמק רמת חצור", בסמיכות לתאנת שילה; כנראה שהכוונה לאחד העמקים שמצפון לרמת חצור, לכיוון שילה ראה ספר בראשית, פרק י"ג ראו כאן <img Alt= Src='https://Secure.gravatar.com/Avatar/7ba96151b4ce7d67b8d765d7d5ed1f9b?s=42, #038;d=mm, #038;r=g' Srcset='https://Secure.gravatar.com/Avatar/7ba96151b4ce7d67b8d765d7d5ed1f9b?s=84, #038;d=mm, #038;r=g 2x' Class='avatar Avatar-42 Photo' Height='42' Width='42' Decoding='async'/> יאיר זלצר הגיב, "וימעלו בני ישראל מעל בחרם ויקח עכן ... מן החרם ויחר אף ה' בבני ישראל", באתר ערוץ מאיר - אתר היהדות הגדול בעולם, ‏2021-03-17 (ט', 9), במהדורת כהנא, פרק ט', פסוק ט"ו משה רוזנפלד, יוסי שפנייר, [http://www.herzog.ac.il/vtc/tvunot/al-atar3_moshe-yosi.pdf תחנות הביניים בקו השאת המשואות שבין הר המשחה לסרטבה], על אתר ג, תשנ"ח למפה מפורטת של התצפית, באתר heywhatsthat.com