ברכת הטוב והמיטיב

בִּרְכַּת הַטּוֹב וְהַמֵּיטִיב היא ברכת השבח בהלכה היהודית שתיקנו חכמים לברך על אירוע משמח כאשר האירוע טוב למברך ולאחרים, להבדיל מברכת שהחיינו שאדם מברך על אירוע משמח לעצמו בלבד. נוסח הברכה הוא: ”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם הַטּוֹב וְהַמֵּיטִיב.” ברכת הטוב והמיטיב משמעותה "טוב" - לי, "ומיטיב" - לאחרים. יש להבדיל בין ברכה זו, שהיא ברכת השבח, לבין הברכה הרביעית מברכת המזון, שגם בה נאמרות המילים "הטוב והמיטיב", ומכונה גם היא בשם זה בלשון חז"ל. (אולם לפי פירוש קרבן העדה, הברכה הרביעית בברכת המזון קשורה במקורה לברכה זו.) חז"ל תיקנו שתי ברכות על קניית דברים משמחים, כשהשמחה שייכת למברך בלבד הוא מברך ברכת שהחיינו, וכשהשמחה שייכת לשני אנשים או יותר הם מברכים ברכת "הטוב ומהטיב", לדוגמה, אדם שקנה לעצמו חפצים שהוא שמח בהם יברך "שהחיינו", אך בני זוג שקנו לעצמם חפצים, מכיוון שהשמחה נוגעת לשניהם במשותף יברכו שניהם "הטוב והמיטב". וטוב שאחד מהשותפים בשמחה יברך והשני יענה "אמן" ויצא ידי חובה, ואם אחד אחד בירך לבדו גם השני יברך לעצמו את הברכה. יש לברך ברכה זו כאשר שומעים שמועה טובה המחייבת אמירת ברכת שהחיינו כאשר שמועה זו טובה לא רק למברך אלא אף לאחרים, כגון בשעת לידת בן זכר אשר טובה לאב ולאם מברכים שניהם ברכה זו, וכן מי שיש לו שדה בשותפות עם אחר, ויורדים גשמים - מברך הטוב והמיטיב. מקרה נוסף בו מברכים ברכה זו, כאשר שותים מכמה יינות, מברכים על היין השני בטוב והמטיב, שאנו מודים על ריבוי היין, אך בזה נצרכים עוד מספר תנאים: שהיין השני לא יהיה גרוע יותר מהראשון, אמנם לא צריך שהוא יהיה טוב יותר. שישתו בשותפות שני אנשים או יותר משני היינות, וגם בני משפחה נחשבים כשניים ששותים ביחד. שעדיין נשאר מהיין הראשון, כי אם הביאו את היין השני כי נגמר הראשון אין בזה שמחה של ריבוי יין, אלא שהביאו אותו כי נגמר הראשון.. כאשר יש להם רק שני יינות וידוע על אחד מהיינות שהוא גרוע יותר, הרי הוא צריך להקדים את הטוב לברכת הגפן, ובכך מפסיד את ברכה זו, משום שחסר לו את התנאי הראשון. בימינו יש מקומות שנשכחה ברכה זו, וזאת משום שעד לפני עשרים שלושים שנה לא היה קיים כל כך ריבוי יינות, בשל מחסור ביינות עם הכשר טוב, למעט בקהילות פולין. וברכה זו חלה כאשר מתקיימים התנאים לעיל. ויש החוששים בכלל העיקרי הדורש לברך רק על "יין משובח יותר" ויש שחששו לדעות שברכת הגפן שבירך על היין הראשון פטרה את כל היינות שבבית, ובאופן כזה אין מברכין הטוב והמיטיב. לעומתם, פוסקים רבים טוענים כי החששות בברכות גורמים למיעוט ברכות בימינו וודאי שלא לזה התכוונו חכמים. לכן מורים שאין לחשוש ובכל מצב של שמחה או של יין חדש שברור שאינו פחות טוב מהיין הקודם (בטעם, באחוז האלכוהול, במחיר, במראה וכו') יש לברך את הברכה. בתלמוד מבואר שאחד האמוראים הקשה מדוע אין מברכים ברכת הטוב והמיטיב בזמן התחדשות הלבנה למסקנת התלמוד הטעם שכך הוא דרך הלבנה שמתחסרת ומתחדשת כל חודש: "אמר ליה רב אחא מדיפתי לרבינא וליבריך הטוב והמטיב אמר ליה אטו כי חסר מי מברכינן דיין האמת דלבריך הטוב והמטיב וליברכינהו לתרוייהו כיון דהיינו אורחיה לא מברכינן" — תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף מ"ב, עמוד א' עוד אמרו בתלמוד שלעתיד לבוא אף על בשורות רעות שכיום יש לברך עליהם 'ברוך דיין יברכו 'הטוב והמיטיב': " אמר רבי אחא בר חנינא לא כעולם הזה העולם הבא העולם הזה על בשורות טובות אומר ברוך הטוב והמטיב ועל בשורות רעות אומר ברוך דיין האמת לעולם הבא כולו הטוב והמטיב" — תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף נ', עמוד א' ברכת שהחיינו ברכות השבח ברכת הטוב והמיטיב בקיצור שולחן ערוך אסופת מאמרים בנושא ברכת הטוב והמיטיב, באתר ספריית אסיף מרדכי אליהו, ברכת הטוב והמטיב, באתר "ישיבה" הרב אליעזר מלמד‏, שהחיינו והטוב והמטיב, באתר פניני הלכה הרב אליעזר מלמד, ברכת הטוב והמטיב באתר רביבים מידע על ברכת הטוב והמיטיב בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית בבלי ברכות מח, ב. קרבן העדה, ירושלמי תענית ד ה הרב אליעזר מלמד, הלכה ג - שהחיינו והטוב והמטיב | פרק יז - ברכות ההודאה והשמחה |, באתר פניני הלכה שולחן ערוך, חלק אורח חיים, סימן רכג סעיף א שולחן ערוך אורח חיים, סימן רכא סעיף ב. שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קע"ה, סעיף ב' שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קע"ה, סעיף ד' שאם לא אנו ניכר שי ריבוי יין. איך נימדד השבח קודם ברכה: כפי טעם המברך (ולא כפי הערך בשוק) משום שיש דין שצריך תמיד להקדים בשעת ברכה ראשונה את המין המשובח . ועל האומרים שהמשנ"ב קיבל את שיטה זו יש הרבה קושיות, בעיקר שהמשנ"ב סותר את עצמו בכמה מקומת שלא נקט כך. ושיטה זו היא הלבוש, ויש על חשש זה פולמוס גדול אם המשנה ברורה קיבל אותה או לא, אבל שולחך ערוך הרב בוודאי שלא קיבל אותה וכן ערוך השולחן. עיין בספר כף החיים סימן רכג יא, ובשו"ת מנחת יצחק חלק ט סימן יד ועיין בספר פניני הלכה ברכות לרב אליעזר מלמד, יז הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.