אימוני נשימה

אימוני נשימה או תרגילי נשימה הם תרגילים בהם מופעלת שליטה על מאפיינים כמו עומק, דפוס ומהירות הנשימה. אימוני נשימה הם מרכיב מהותי בתורות מזרחיות בכלל וביוגה בפרט. אימוני נשימה מערביים מתמקדים בעיקר בנשימה קצובה איטית ובביופידבק להגברת השונות בקצב הלב (אנ'). אימוני נשימה משמשים ככלי טיפולי בעל אפקטיביות מסוימת, בעיקר להפחתת לחץ, חרדה ודיכאון. פעולת הנשימה היא מרכיב מהותי במדיטציה בתורות מזרחיות. ביוגה, למשל, הנשימה נקראת פראנא (נשימה או אנרגיה) ותרגילי נשימה נקראים פראנאיאמה (אנ'). תרגילי נשימה הם מרכיב חשוב באימונים כמו צ'י קונג ובאמנויות לחימה כמו אייקידו וטאקוונדו. נעשה שימוש בתרגילי נשימה גם במסגרת פיתוח קול, הכנה ללידה ושיקום נשימתי. נשימה סרעפתית - באימונים אלה, המטרה היא ללמד את המתאמן לנשום בעיקר בעזרת כיווץ הסרעפת ופחות על ידי הרחבת כלוב הצלעות שבבית החזה נשימה קצובה - באימונים אלה המתאמן נושם לפי קצב נשימה קבוע ואיטי אימון מחדש של הנשימה - באימונים אלה מייצרים היפר ונטילציה מכוונת, ואז עוברים לנשימה סרעפתית, כל זאת כדי לעודד את השימוש התדיר בנשימה סרעפתית ביופידבק לוויסות שונות קצב הלב - באימונים אלה הקצב הרצוי הוא תדר התהודה של קצב הלב האישי של המתאמן. מטרת האימון להגביר את שונות קצב הלב תוך קבלת משוב מיידי על ההצלחה דרך מערכת של ביופידבק ביופידבק לוויסות PaCO2 - באימונים אלה המתאמן שואף להגיע לרמה ספציפית של פחמן דו-חמצני בדם בעזרת ביופידבק יוגה היא אימון מסורתי שמקורו בתרבות ההודית המסורתית. היוגה כוללת התייחסות לאורח החיים, ניקיון, תנוחות גופניות, קשב ומדיטציה. בנוסף לאלה, היוגה מתייחסת גם בהרחבה לוויסות הנשימה. מרכיב זה נקרא פראנאיאמה. הפראנאיאמה כוללת תרגילים שונים, למשל: נשימה מקטעית (Vibhagiya Pranayama) בה מבחינים בין נשימה סרעפתית, נשימת חזה ונשימת כתפיים נשימת מפוח (Bastrika) - סדרה של שאיפות ונשיפות חזקות ומהירות נשימת האש (Kapalabhati) - נשימה מואצת דרך הנחיריים נשימה דרך נחיריים מתחלפים (Suryabhedana / Nadishodhana) - נשימה לסירוגין דרך נחיר ימין ונחיר שמאל נשימה דרך נחיר אחד (Suryanuloma Viloma / Chandranuloma Viloma) - שאיפה ונשיפה דרך נחיר אחד נשימה רוחנית (Ujjayi) - שאיפה דרך האף ולאחריה כיווץ חלקי של פתח הקנה נשימת זמזום דבורה (Bhramari) - נשיפה המייצרת קול של זמזום דבורה קיימים גם אימוני נשימה שאין ביסוס מדעי ליעילותם, והם אף עלולים להיות מסוכנים. נשימה מעגלית היא טכניקה פסאודו-מדעית שנועדה לשחרר טראומות ילדות, במיוחד טראומות הקשורות ללידה. אין עדויות מדעיות לכך שאדם יכול לזכור את לידתו. השיטה עצמה אינה מבוססת. שיטת בוטייקו היא שיטה נוספת שאין די ראיות התומכות ביעילותה. השיטה משמשת בעיקר לטיפול באסתמה. הנשימה מושפעת הן ממערכת העצבים המרכזית והן ממערכת העצבים ההיקפית של הגוף. בדרכי הנשימה, ישנם שבעה סוגים של קולטנים מיוחדים, כולל קולטנים בסימפונות וקולטני שיעול, התורמים לחישה ולויסות הנשימה. המידע מרשת הקולטנים הללו יוצר ייצוג מורכב של הנשימה במוח. באופן סובייקטיבי, פעולת הקולטנים מאפשרת לאנשים לחוש את המאמץ שהם חווים בנשימה, ואת הצורך שלהם באוויר. ביחד אלה יוצרים תחושה של קוצר נשימה. הקשר בין חרדה לבין תפיסת הנשימה פועל בשני כיוונים. ראשית, עשויים להיות הבדלים ביולוגיים באופן שבו אנשים מעבדים את אותות הנשימה, שמובילים את חלקם לחוש תחושת מאמץ מוגברת או צורך באוויר, וכך ליצור רמות חרדה גבוהות יותר. שנית, החרדה עצמה יכולה להגביר את אותות הנשימה הללו, וליצור חוויה סובייקטיבית של מאמץ נשימה מוגבר או תחושה של צורך ביותר אוויר מהרגיל. נשימה קשורה למצבים רגשיים כמו חרדה, התקפי חרדה והפרעות חרדה אחרות. אנשים עם התקפי חרדה נוטים לנשום באופן לא פונקציונלי המייצר היפרונטילציה. נטייה זו היא כרונית, וקיימת גם כאשר הם לא נמצאים תחת התקף. אנשים עם חרדה נוטים גם לחוש קוצר נשימה. ייתכן שהדפוסים הכרוניים של הנשימה הלקויה מגבירים את רגישותם לסימפטומים של חרדה, כאשר חשיפה ללחץ משנה את רמות הפחמן הדו-חמצני שבדמם. אנשים הנוטים לחרדה נוטים גם לנשום באופן לא פונקציונלי, תוך הפעלת יתר של שרירי החזה והכתפיים, במקום לנשום נשימה סרעפתית. סגנון נשימה זה עלול להגביר את פעילות מערכת העצבים הסימפתטית, וכך להגביר עוד יותר את ההיפרונטילציה. אימוני נשימה כמו נשימה סרעפתית, נשימה קצובה ואימוני ביופידבק לוויסות שונות קצב הלב מכוונים את המתאמן לקצב נשימה של כ-6 נשימות בדקה. קצב זה מותאם לתדר התהודה של קצב הלב (אנ'), והוא משפר את יעילות תחלופת הגזים בנאדיות הריאות. זה גורם להפחתה בהיפר ונטילציה ולעלייה בפעילות הפאראסימפתטית. סקירה משנת 2018 מצאה תועלת באימוני נשימה איטית, בהם נושמים שש נשימות בדקה. בקרב אנשים בריאים, לנשימה איטית היו השלכות על הפעילות הפאראסימפתטית ועל הרווחה הנפשית. נשימה איטית נקשרה לשיפור בשונות בקצב הלב, לעלייה בגלי אלפא ולירידה בגלי תטא. סקירה משנת 2023 התמקדה רק בניסויים עם הקצאה רנדומלית. 22 הניסויים הללו כללו אימוני נשימה מסוג פאראנאימה, נשימה סרעפתית, נשימה איטית קצובה, ושימוש באפליקציות לנשימה איטית קצובה. הסקירה מצאה שיפור קל עד בינוני בדחק, חרדה ודיכאון. החוקרים התריעו על סכנה של הטייה בפרסום. מטא-אנליזה של 40 ניסויים עם הקצאה רנדומלית מצאה שהתערבויות פסיכולוגיות שכוללות אימוני נשימה הן אפקטיביות יותר בהפחתת חרדה מאשר התערבויות שלא כוללות אימונים כאלה. האימונים כללו טכניקות כמו נשימה סרעפתית, נשימה קצובה, ביופידבק לוויסות שונות קצב הלב וביופידבק לוויסות PaCO2. גודל האפקט היה בינוני עד גדול. גם במקרה זה, רוב המחקרים שנכללו במטא-אנליזה היו בסיכון גבוה להטיה, בעיקר בשל סוג קבוצת הבקרה בהם השתמשו. כאשר נבדקו רק המחקרים עם סיכון נמוך להטיה, גודל האפקט היה קטן. ייתכן שהאימונים תיקנו את דפוסי הנשימה האבנורמליים וכך הורידו את רמת העוררות ואת הסיכון להתפרצות של חרדה. לא נמצאו הבדלים באפקטיביות של סוגי האימון השונים, לכולם הייתה אפקטיביות דומה. תרגול שיטות פראנאיאמה נקשרו לשינויים נוירוקוגניטיביים כמו פעילות גלי אלפא, לשינויים פסיכופיזיולוגיים כמו לחץ דם ודופק, לשינויים במדדי נשימה ובמדדים מטבוליים. נשימת יתר דיכוי נשימתי וים הוף מדיה וקבצים בנושא אימוני נשימה בוויקישיתוף בלומברג, תרגיל נשימה פשוט שישפר לכם את העבודה, באתר TheMarker‏, 5 באוקטובר 2016 רן ובר, נשימות מרגיעות לעומת נשימות "מלחיצות": איך אתם נושמים? באתר הידברות, 10 ביולי 2023 ניצן פינקו, למצוא שקט בתוך הסערה: תרגולי נשימה להפגת מתח וחרדה, באתר ynet, 10 באוקטובר 2023 האם נשימה איטית עוזרת להירגע?, סרטון בערוץ "מכון דוידסון - סרטוני מדע", באתר יוטיוב (אורך: 01:33) אלכס אברוטין, פינת מדע מרגיע: לשאוף עמוק לבטן ולנשוף לאט, במדור "מדע במבט-על" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 25 בינואר 2024 איתי עניאל, קחו אוויר: תרגול נשימה מאפשר מוח בריא וחיים ארוכים יותר, באתר הארץ, 12 באוגוסט 2024 Guy William Fincham, Clara Strauss, Jesus Montero-Marin, Kate Cavanagh, Effect of breathwork on stress and mental health: A meta-analysis of randomised-controlled trials, Scientific Reports 13, 2023-01-09 doi: 10.1038/s41598-022-27247-y Zaccaro, Andrea; Piarulli, Andrea; Laurino, Marco; Garbella, Erika; Menicucci, Danilo; Neri, Bruno; Gemignani, Angelo (7 בספטמבר 2018). "How Breath-Control Can Change Your Life: A Systematic Review on Psycho-Physiological Correlates of Slow Breathing". Frontiers in Human Neuroscience. 12: 353. doi:10.3389/fnhum.2018.00353. PMC 6137615. PMID 30245619. {{cite journal}}: (עזרה) Teresa M. Leyro, Mark V. Versella, Min-Jeong Yang, Hannah R. Brinkman, Danielle L. Hoyt, Paul Lehrer, Respiratory therapy for the treatment of anxiety: Meta-analytic review and regression, Clinical Psychology Review 84, 2021-03, עמ' 101980 doi: 10.1016/j.cpr.2021.101980 Apar Avinash Saoji, B.R. Raghavendra, N.K. Manjunath, Effects of yogic breath regulation: A narrative review of scientific evidence, Journal of Ayurveda and Integrative Medicine 10, 2019-01, עמ' 50–58 doi: 10.1016/j.jaim.2017.07.008 Chirag Sunil Hakked, Ragavendrasamy Balakrishnan, Manjunath Nandi Krishnamurthy, Yogic breathing practices improve lung functions of competitive young swimmers, Journal of Ayurveda and Integrative Medicine 8, 2017-04, עמ' 99–104 doi: 10.1016/j.jaim.2016.12.005 John C. Norcross, Gerald P. Koocher, Ariele Garofalo, Discredited Psychological Treatments and Tests Delphi Poll, 2013-11-11 doi: 10.1037/t24920-000. Diana A. Freitas, Elizabeth A. Holloway, Selma S. Bruno, Gabriela S. S. Chaves, Guilherme A. F. Fregonezi, Karla P. P. Mendonça, Breathing exercises for adults with asthma, The Cochrane Database of Systematic Reviews, 2013-10-01, עמ' CD001277 doi: 10.1002/14651858.CD001277.pub3 Martin P. Paulus, THE BREATHING CONUNDRUM-INTEROCEPTIVE SENSITIVITY AND ANXIETY, Depression and Anxiety 30, 2013-03-06, עמ' 315–320 doi: 10.1002/da.22076 Zaccaro, Andrea; Piarulli, Andrea; Laurino, Marco; Garbella, Erika; Menicucci, Danilo; Neri, Bruno; Gemignani, Angelo (7 בספטמבר 2018). "How Breath-Control Can Change Your Life: A Systematic Review on Psycho-Physiological Correlates of Slow Breathing". Frontiers in Human Neuroscience. 12: 353. doi:10.3389/fnhum.2018.00353. PMC 6137615. PMID 30245619. {{cite journal}}: (עזרה) Fincham, Guy William; Strauss, Clara; Montero-Marin, Jesus; Cavanagh, Kate (9 בינואר 2023). "Effect of breathwork on stress and mental health: A meta-analysis of randomised-controlled trials". Scientific Reports. 13 (1): 432. doi:10.1038/s41598-022-27247-y. PMC 9828383. PMID 36624160. {{cite journal}}: (עזרה)