laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
פלא יועץ

פלא יועץ, הוא ספר מוסר, המכיל עצות להנהגות בכל תחומי החיים, שנכתב על ידי רבי אליעזר פאפו, ונדפס לראשונה בקושטנדינא בשנת ה'תקפ"ד (1824), ולאחר מכן חזר והודפס בעוד 16 מהדורות. באחדות מן המהדורות ניכרת חתימת ידו של הצנזור, אשר הורה למחוק מהן קטעים מסוימים. הספר תורגם לערבית, ליידיש וללדינו. זה האחרון תורגם בידי בנו של המחבר. המחבר היה אחת הדמויות הנערצות על יהודי האימפריה העות'מאנית וחבל הבלקן, והמשפיעות בהרבצת תורה ומוסר. פאפו שהיה רבה של סיליסטרה שבבולגריה, נלחם ללא חת בכל פרצה שנפרצה בחומת היהדות, אך עשה זאת בדרכי נועם, תוך שהוא משתמש בדברים היוצאים מן הלב, ונכנסים אל הלב. בסגנון זה השתמש גם בכותבו את הספר הנידון. על כוונתו לפרסם את הספר "פלא יועץ", מודיע המחבר בהקדמתו לספרו "אורות אלים", שם הוא מתחייב כי כל ההכנסות ממכירת ספר זה, ישמשו להדפסת הספר החדש. המחבר מבטיח בהקדמה שכל מי שילמד בספרו - הוא ישלם לו בעין טובה. שמו של הספר ניתן לו על פי הפסוק בספר ישעיהו ”כִּי-יֶלֶד יֻלַּד-לָנוּ בֵּן נִתַּן-לָנוּ וַתְּהִי הַמִּשְׂרָה עַל-שִׁכְמוֹ וַיִּקְרָא שְׁמוֹ פֶּלֶא יוֹעֵץ אֵל גִּבּוֹר אֲבִי-עַד שַׂר-שָׁלוֹם”. יועץ - על שום שהספר גדוש בעצות טובות, ופלא - ראשי תיבות של שם המחבר אליעזר פאפו' מן הסוף להתחלה. הספר כולל 2 חלקים. בראשון 196 ערכים שונים, המסודרים בסדר אלפביתי, ובשני 195 ערכים נוספים. בסוף הספר העתיק המחבר את הקונטרס "אלפא ביתא - אותיות מחכימות" מאת רבי צבי הירש מנדבורנה. תוך שהוא מבטיח כי מי שישקוד על הקונטרס לקוראו פעם בשבוע, או פעם בחודש, ימצא חיים. גרסאות מקוונות של הספר אליעזר פאפו, פלא יועץ מתורגם לערבית, באתר היברובוקס אליעזר פאפו, פלא יועץ מתורגם ליידיש, באתר היברובוקס פלא יועץ, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית חיבורים קשורים רשימת פרסומים על פלא יועץ באתר הספרייה הלאומית מידע על פלא יועץ בקטלוג הספרייה הלאומית שיעורים בספר הרב דב ביגון, מאגר שיעורים על הספר "פלא יועץ" הרצאות הנוגעות לפלא יועץ במאגר השיעורים להאזנה של אתר מורשת (דורש הרשמה קצרה) שיעורים על 'פלא יועץ' מהרב בועז שלום, באתר 'טעמו וראו', ארגון להפצת תורה ויהדות אליעזר בן יצחק פאפו (1785-1827.), פלא יועץ, דף שער בספרייה הלאומית ”ואגיד לדור כי כל הנעשה דמים מקוטנריס זה, הרי הוא קודש לה' להדפיס קונטריסי הנחמד למראה אשר טיפחתי ורביתי בסיעייתא דשמייא במוסר ויראת ה', וקראתיו בשם פלא יועץ” (רבינו אליעזר פאפו, אורות אלים, מהדורת שאלוניקי, תקפ"ג, הקדמה, באתר היברובוקס). "ואם אזכה לחזות בנועם ה' ולבקר בהיכלו, אשלם במיטבא לכל מאן דלמטי לי מנה הנאה" (הקדמת הפלא יועץ) ספר ישעיה, פרק ט', פסוק ה'
טקס פרסי אופיר לשנת 2006

טקס פרסי האקדמיה לקולנוע ה-17 על שם השחקן ואיש הקולנוע הישראלי שייקה אופיר, המכונה גם "האוסקר הישראלי", התקיים ב-14 בספטמבר 2006 במשכן לאמנויות הבמה שבתל אביב-יפו. הפרסים מוענקים מטעם האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה. הזוכה בפרס אופיר בקטגוריה הסרט הטוב ביותר יישלח כנציג ישראל בתחרות על פרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר. את רשימת המועמדים הוביל הסרט "אביבה אהובתי" עם 13 מועמדויות, כלומר הועמד לכל קטגוריה. אחריו הסרטים "מישהו לרוץ איתו" עם 12 מועמדויות ו"אדמה משוגעת" עם 10 מועמדויות. פרס על מפעל חיים הוענק לבמאי נדב לויתן ופרס על הישגים מקצועיים הוענק למייק בראנט. בשנה זו היו שני זוכים בפרס הסרט העלילתי הטוב ביותר, והם "אביבה אהובתי", ו"אדמה משוגעת". מקור: מרב יודילוביץ', פורסמו המועמדים לפרסי אופיר, באתר ynet, 15 באוגוסט 2006 * מקבלי פרס מפעל חיים ופרס הוקרה על הישגים מקצועיים בתחום הקולנוע, באתר www.israelfilmacademy.co.il תיאטרון - "אביבה אהובתי" מוביל במועמדויות ל"פרס אופיר", באתר www.habama.co.il היוצרים הזוכים, באתר www.israelfilmacademy.co.il
ליל השועל

ליל השועל (באנגלית: Night of the Fox) הוא ספר מאת הסופר הבריטי ג'ק היגינס. הספר יצא לאור ב-1986. עלילת הספר עוסקת במבצעי המודיעין הגרמני והבריטי במלחמת העולם השנייה, על רקע יום הפלישה לנורמנדיה. הספר מבוסס על אירועים אמיתיים, אם כי חלק מן הדמויות והאירועים דמיוניים, עלילת הספר מתרחשת בשנת 1944. במהלך תרגיל נחיתת סער אמפיבית שקיימו בעלות הברית בחופי סלפטון סנדס תקפו בהפתעה טרפדות גרמניות מספר ספינות בריטיות ואמריקניות וגרמו למותם של כ-600 חיילים. בעקבות התקיפה נעדר קולונל יו קלסו מחיל ההנדסה הקרבית של צבא ארצות הברית. קלסו הוא אחד מאותם קצינים שהופקדו על תכנון פלישת בעלות הברית לאירופה. כאשר נודע כי קלסו ניצל ונסחף לחופי האי ג'רזי המצוי תחת הכיבוש הנאצי מתעצמת הבהלה עשרות מונים. בריגדיר גנרל דוגל מונרו, המפקד על מחלקה ד' במנהלת המבצעים המיוחדים, מטיל על איש המבצעים הטוב ביותר שלו, הקולונל הארי מרטינו, לחלצו ואם לא ניתן לעשות כן אזי להתנקש בחייו במטרה להבטיח כי המידע שברשותו לא ייפול לידי הגרמנים. הספר עובד גם לסרט קולנוע משנת 1990, ומככבים בו מייקל יורק וג'ורג' פפארד כהארי מרטינו. הספר "ליל השועל", באתר "סימניה" ג'ק היגינס, "ליל השועל", הוצאת מודן, 1988, עמוד 25. ג'ק היגינס, "ליל השועל", הוצאת מודן, 1988, עמוד 231, "קולונל בריטי, סוכן של אס.או.אי, רשות המבצעים המיוחדים הבריטיים". ג'ק היגינס, "ליל השועל", הוצאת מודן, 1988, עמוד 74. ערך זה הוא קצרמר בנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
סירניקי

סירניקי (אוקראינית: сирники, רוסית:сырники. מכונה ברוסית גם טבורוז'ניקי, творожники ) הוא מאכל מזרח אירופאי, הנפוץ מטבח האוקראיני, רוסי, בלרוסי ואף הלטבי. סירניקי הם מין פנקייקים קטנים ועבים העשויים מגבינה לבנה, ביצים וקמח או סולת, המטוגנים בשמן צמחי, לעיתים עם תוספת חמאה. מוגשים לרוב כארוחת בוקר, לצד ריבה, דבש ושמנת חמוצה. סירניקי לרוב הם מתוקים, אך קיימות גרסות של סירניקי מלוחים, הכוללים בצל ירוק ופלפל. המילה "סירניקי" היא צורת רבים של המילה "סירניק" (אוקראינית: сирник), המגיעה מהמילה "סיר" (сир) שמשמעותה באוקראינית גבינה לבנה. בשפה הרוסית המילה הנפוצה יותר עבור גבינה לבנה היא "טבורוג" (רוסית:творог) ואילו המילה הרוסית "סיר" (сыр) לרוב מתארת גבינה צהובה דווקא, אינה כלולה במתכון. עם זאת, ברוסית השם סירניקי זהה לזה שם האוקראיני. הסירנקי מוכנים במספר שלבים. תחילה מערבבים גבינה לבנה עם ביצים וסולת או קמח ליצירת בלילה סמיכה מאוד. בשלב הבא מחלקים את הבלילה לכדורים קטנים ויוצרים צורות פנקייק קטנות ועבות. בשלב האחרון מעבירים את הסירניקי למחבת עם שמן חם ומטגנים משני הצדדים. לעיתים מוספים תמצית וניל, סוכר, צימוקים ופירות יבשים. בגרסות מלוחות והפחות נפוצות מוסיפים שמיר, בצל ויורקות כמו תפוחי אדמה הנהוג להגיש את הסירניקי עם שמנת חמוצה או רוטב מתוק, כגון ריבה, דבש או רסק תפוחים. מדיה וקבצים בנושא סירניקי בוויקישיתוף Сырники с зеленым луком Сырники с зеленью и болгарским перцем Что лучше добавлять в сырники: муку или манку Сырники с картошкой
כריסטופר קזנוב

כריסטופר דה לריסון קזנוב (באנגלית: Christopher de Lerisson Cazenove;‏ 17 בדצמבר 1943 – 7 באפריל 2010) היה שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלי. קזנוב נולד בשם כריסטופר דה לריסון קזנוב ב-17 בדצמבר 1943 בעיר וינצ'סטר שבהמפשייר, בנם של בריגדיר ארנולד דה לריסון קזנוב (אנ') ושל אליזבת לורה (שם נעורים גורני). הוא גדל בבאוליש שבסאמרסט, למד בבית הספר הדרקון, לאחר מכן באיטון קולג' והמשיך ללימודים אקדמאיים באוניברסיטת דרהאם ובבית הספר למשחק "בריסטול אולד ויק". קזנוב הרבה לגלם דמויות של אריסטוקרטים בריטים. לראשונה זכה להכרה ב-1972 כששיחק בסדרת הדרמה "The Regiment". תפקידים בולטים שלו היו בדמות צ'ארלי טיירל בסדרת הדרמה "הדוכסית מרחוב דיוק" בשנים 1976 ו-1977, ובדמות בן קרינגטון (אחיו של בלייק קרינגטון) באופרת הסבון האמריקאית "שושלת" אותו גילם ב-1986 וב-1987. בשנים 2001 עד 2003 השתתף בסדרת הדרמה הבריטית "השופט ג'ון דיד" (בכיכובו של מרטין שו) בתפקיד רו קולמור. בתיאטרון גילם קזנוב את הנרי היגינס בהפקות בריטיות ואמריקניות של המחזמר "גבירתי הנאווה" מ-2005 עד 2008. ב-1994 כיכב בהפקה בווסט אנד הלונדוני של המחזה "חשיבותה של רצינות" לצדה של סוזאנה יורק. קזנוב היה נשוי לשחקנית אנגהרד ריס מ-1973 עד לגירושיהם ב-1994. לבני הזוג נולדו שני בנים. הבן הבכור לינפורד ג'יימס נולד ב-20 ביולי 1974 ונהרג בתאונת דרכים ב-10 בספטמבר 1999. הבן הצעיר ריס ויליאם נולד ב-1976. חברתו לחיים של קזנוב מ-2003 ועד מותו הייתה איזבל דייוויס. בפברואר 2010 התמוטט קזנוב בביתו בלונדון. הוא נלקח לבית החולים סנט תומאס כשהוא סובל מאלח דם. הוא נפטר ב-7 באפריל 2010 בבית החולים בגיל 66. הלוויה של קזנוב נערכה ב-16 באפריל 2010 בכנסיית סנט פול בקובנט גרדן בלונדון. כריסטופר קזנוב, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) כריסטופר קזנוב, באתר AllMovie (באנגלית) כריסטופר קזנוב, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) כריסטופר קזנוב, באתר MusicBrainz (באנגלית) סוכנויות הידיעות, מת השחקן כריסטופר קזנוב מ"שושלת", באתר ynet, 9 באפריל 2010 כתבה על כריסטופר קזנוב ב-Daily Mail Christopher Cazenove (Obituary), The Telegraph, 8 April 2010 Christopher Cazenove, Suave British Actor, Dies at 66 By MARGALIT FOXAPRIL 9, 2010 "Former Dynasty star Christopher Cazenove dies" Film Reference biography "Somerset-bred star of small and big screen dies". Shepton Mallet Journal. 15 באפריל 2010. אורכב מ-המקור ב-2010-04-29. נבדק ב-16 באפריל 2010. {{cite web}}: (עזרה) Anthony Hayward Obituary: Christopher Cazenove, The Guardian, 8 April 2010 Christopher Cazenove: 'Dynasty' actor whose aristocratic bearing led to typecasting as the upper-class Englishman Friday 9 April 2010 Welsh actress pays tribute to her son "Dynasty's Joan Collins and Stephanie Beacham bid farewell to former co-star Christopher Cazenove"
נחשון הודי

נחשון הודי (שם מדעי: Anhinga melanogaster) הוא מין עוף מים ממשפחת הנחשוניים החי באזורי ביצות ואגמים שונים ברחבי הודו ודרום-מזרח אסיה. לעוף זה מקור ארוך ומחודד, המזכיר מראה של אנפה, אך הוא טובל רוב זמנו במים ושוקע בהם עד הצוואר. אורכו של הנחשון 86-94 ס"מ ומשקלו 900-2,600 גרם. מוטת כנפיו יכולה להגיע ל-120 ס"מ. הנחשון בעל בטן שחורה, כנפיים חומות בהירות וצוואר חום וראש בהיר עם מקור צהוב ארוך. הצוואר חזק ובעל 9 חוליות ומותאם להתכווצות וספיגת זעזועים בעת זינוק למים. בניגוד לשאר עופות המים לנחשון אין בלוטות שומן, כך שהוא יכול לטבול כולו במים בלי בעיה אך נאלץ לייבש את הכנפיים על הגדה בסוף הרחצה. הוא חי ברחבי דרום-מזרח אסיה והודו בביצות, נהרות ואגמים טרופיים. הוא ניזון מדגים שונים כשהוא טבול במים. בעת מציאת דג הנחשון תופס אותו ואז מעיף אותו מעל לפני המים ועם המקור דוקר אותו ואז בולע אותו בעודו במים. אחרי הטבילה הנחשונים עולים ליבשה להתייבש ואינם יכולים לעוף במשך זמן ההתייבשות. לעיתים הם נמצאים יחד עם קורמורנים באותם אתרים. מדיה וקבצים בנושא נחשון הודי בוויקישיתוף נחשון הודי, באתר ITIS (באנגלית) נחשון הודי, באתר NCBI (באנגלית) נחשון הודי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) נחשון הודי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נחשון הודי, באתר GBIF (באנגלית) נחשון הודי באתר הרשימה האדומה של IUCN
גביע אלגארבה

גביע אלגארבה הוא אחד הטורנירים הנחשבים והוותיקים בתחום כדורגל הנשים העולמי. הטורניר מתקיים מדי שנה מאז שנת 1994, באזור אלגארבה בפורטוגל ומאורגן על ידי פדרציית הכדורגל הפורטוגלית (אנ') עם שיתוף פעולה של פיפ"א. בטורניר משתתפות נבחרות נשים מכל העולם, אבל עד עתה רק שבע נבחרות זכו בו - ארצות הברית, גרמניה, נורווגיה, סין, ספרד, קנדה ושוודיה. ההשתתפות בטורניר היא על פי הזמנה של מארגנת הטורניר, כאשר כיום מוזמנות 12 הנבחרות המדורגות במקומות הגבוהים בדירוג העולמי של פיפ"א לנשים. הגביע מכונה לעיתים "המונדיאליטו המודרני", ומאז שנת 2008 מתקיים במקביל לגביע קפריסין. הנבחרות מחולקות לשלושה בתים, כאשר הבית השלישי נוסף ב-2002 ואליו נכנסות הנבחרות המדורגות נמוך יותר. לאחר שכל משחקי שלב הבתים מסתיימים, מתקיימים משחקים נוספים שעל פיהם נקבע הדירוג לפי השיטה הבאה: מקום 11 - המנצחת במשחק בין שתי הנבחרות התחתונות בבית ג' מקום 9 - המנצחת במשחק בין המקום השני בבית ג' והמדורגת נמוך יותר מבין המקומות האחרונים בבית א' וב' מקום 7 - המנצחת במשחק בין המקום הראשון בבית ג' והמדורגת גבוה יותר מבין המקומות האחרונים בבית א' וב' מקום 5 - המנצחת במשחק בין המקום השלישי בבית א' והמקום השלישי בבית ב' מקום 3 - המנצחת במשחק בין המקום השני בבית א' והמקום השני בבית ב' מקום 1 - המנצחת במשחק בין המקום הראשון בבית א' והמקום הראשון בבית ב' אתר האינטרנט הרשמי של גביע אלגארבה (בפורטוגזית) מדיה וקבצים בנושא גביע אלגארבה בוויקישיתוף היסטוריה ותוצאות של הטורניר עוד על הגביע Algarve Cup - 2016, באתר התאחדות הכדורגל של אלגארבה‏, 17 בפברואר 2016
נחשון אוסטרלי

נחשון אוסטרלי (שם מדעי: Anhinga novaehollandiae) הוא מין עוף מים ממשפחת הנחשוניים החי במקווי מים באינדונזיה, גינאה החדשה, אוסטרליה וניו זילנד. אורכו של הנחשון 86–94 ס"מ ומשקלו עד 2.6 ק"ג. הוא בעל מקור ארוך ומחודד בצבע צהוב והוא בעל צוואר ארוך בצבע חום, כנפיים חלשות שחורות, בטן לבנה וזנב ארוך. בניגוד לעופות מים אחרים הוא חסר בלוטות שומן, כך שהוא טבול כולו במים ויכול לצלול בלי בעיה אך חייב לייבש את כנפיו בסוף הרחצה כדי שיתייבשו. הוא מצוי באגמים, ביצות, נהרות וביצות של מים מתוקים וגם של מים מליחים באינדונזיה, גינאה החדשה, אוסטרליה וניו זילנד. הוא מצוי גם בסביבות יבשות בעלות מקווי מים קטנים יותר באוסטרליה וכן בביצות מלוחות. כשהנחשון במים הוא טבול עד לצווארו הארוך, דמוי הנחש, במים ומחפש דגים קטנים. כשהוא מוצא דג הוא מעופף אותו מעל המים ואז דוקר אותו, הורג אותו ובולע אותו תוך כמה ניסיונות. כמו כן הוא ניזון מצבי מים צעירים וחסרי חוליות שונים כמו דיונונים קטנים, תולעים וחרקי מים. אחרי הרחצה הנחשון עולה ליבשה כדי לייבש את הכנפיים. מדיה וקבצים בנושא נחשון אוסטרלי בוויקישיתוף נחשון אוסטרלי, באתר ITIS (באנגלית) נחשון אוסטרלי, באתר NCBI (באנגלית) נחשון אוסטרלי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית) נחשון אוסטרלי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית) נחשון אוסטרלי, באתר GBIF (באנגלית) נחשון אוסטרלי באתר הרשימה האדומה של IUCN
גלרטר

הוא שם משפחה אשכנזי, פירושו בגרמנית "משכיל" או "מלומד". האם התכוונתם ל... לאון גלרטר – מנהיג סוציאליסטי ופובליציסט יהודי רומני לו גלרטר – אדריכל ישראלי מוני גלרטר – משפטן ואיש תיאטרון יהודי רומני
אברהם קפלן (ראש ישיבה)

הרב אברהם קפלן (נולד ב-1970) הוא ראש ישיבת נתיב הדעת בירושלים. נולד בשכונת בית וגן בירושלים לרב נפתלי קפלן מוותיקי המשגיחים בעולם הישיבות, בנערותו למד בישיבת תפארת התלמוד של הרב שינקר בירושלים ובישיבה גדולה בישיבת בית מתתיהו בראשות הרב ברוך ויסבקר. נישא לצפורה ברלין, ולאחר נישואיו התגורר בירושלים והחל ללמוד בישיבתו של הרב חזקיהו יוסף שרייבר, שנודע בדרך לימודו המקורית, והפך לאחד מתלמידיו הבולטים. תקופה מסוימת שימש כמשיב בישיבתו של הרב שרייבר, וכיהן במקביל בראשות כולל בירושלים. בשנת ה'תשס"ט 2009 הקים בעזרת אביו את ישיבת נתיב הדעת, המכונה על שם משפחתו "ישיבת קפלן". הוא מכהן בראשות הישיבה יחד עם הרב ישראל בונם שרייבר, שמונה בהמלצת הרב אהרן ליב שטיינמן. אחיו הם הרב חיים יצחק קפלן, משגיח ישיבת חברון בגבעת מרדכי, והרב ניסן שלמה קפלן ראש ישיבת דעת אהרן. בן דודו הוא הרב יצחק יודייקין ראש כולל בתל אביב ורב בישיבת מרכז הרב. אברהם בן נפתלי קפלן (1970-?), דף שער בספרייה הלאומית רבי אברהם קפלן, בדין הפרשת חלה בשבת מדברים שחיובם מסופק, בתוך: היכלא (מאסף תורני), ט (תשפ"א), ירושלים: קהילת בני תורה, עמ' קצח-רד, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים) ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
שער הכוונות

שער הכוונות הוא שמו של ספר קבלה מכתבי האר"י שכתב רבי חיים ויטאל העוסק בכוונות התפילה השבת ומועדי ישראל. זהו הספר השני בחשיבותו אצל המקובלים (הראשון הוא הספר עץ חיים). הספר עוסק בכוונות שיש לכוון על פי הקבלה במצוות ובתפילות שנוהגות שבכל יום ובאלה שנהוגות במועדי ישראל. בכל נושא ישנה דרשה אחת או יותר. ספר זה מהווה את הבסיס לסידור הרש"ש. זה סדר הנושאים בספר: ברכות השחר, ציצית, תפילין, קדיש, קריאת שמע, תפילת שחרית, תפילת העמידה, תחנון, קריאת התורה, תפילת מנחה, תפילת ערבית, קריאת שמע על המיטה, תיקון חצות. קבלת שבת, תוספת שבת, תפילת ערבית של שבת, קידוש, סעודות שבת, אסרו חג, פסח, חג שבועות, בין המצרים, תשעה באב, ראש השנה, יום הכיפורים, סוכות, חנוכה, פורים. הי"ם הגדול - הגהות הרב יעקב מונסא על שער הכוונות. יפה שעה - פירושו של הרב שלמה הכהן, מחכמי סלוניקי. שמן ששון - פירושו של הרב ששון בכר משה (פרסיאדו), מחכמי ישיבת המקובלים בית אל הגהות וביאורים - הערות וליקוטים שערך הרב מנחם מנכין היילפרין, מקובל ירושלמי שהדפיס וההדיר ספרי קבלה רבים מעוטרים בהגהותיו. מעיל אליהו - הערות רבי אליהו מני, רבה של חברון. מתוק מדבש - פירוש של הרב דניאל פריש. גלי הים - פירושים וחידושים של הרב יעקב משה הלל. טיב הכוונות - פירושים של הרב גמליאל רבינוביץ, מרבני ישיבת שער השמים. נקודות הכסף - פירוש לשער הכוונות מאת הרב יחזקאל בינג מבני ברק. השפעת הספרות הקבלית על ספרי ההלכה היא מרובה מאוד, ובפרט במה שנוגע למנהגים. להלן כמה דוגמות לכך: אף שהשולחן ערוך כתב שאין לברך את ברכת הנותן ליעף כח (אחת מברכות השחר), מכל מקום נוהגים לברך אותה: כתב החיד"א, ועתה נתפשט המנהג בגלילותינו לברך ברכה זו, ע"פ כתבי רבינו האר"י ז"ל. כי אף שקבלנו הוראות מרן, קים לן דאלמלא ראה מרן דברי קדוש האר"י זצ"ל, גם הוא היה מורה לברך. ומה גם שכתב בכנסת הגדולה דאיכא מאן דשמע דהדר ביה מרן בסוף ימיו, וכן ראוי לנהוג. ודלא כהפרי חדש. עד כאן לשונו. — הרב עובדיה יוסף, שו"ת יביע אומר, חלק ב, אורח חיים סימן כה . על דבר ההקפות במוצאי שמחת תורה, שנוהגין קצת אנשים פה בארץ ישראל, הנה בספרות ההלכה אין לזה זכר, אבל כאשר כל המנהג של ההקפות עקרו הוא במסתורין ודברי מקובלים, ובאותן המקורות אנו מוצאין גם כן סמוכין למנהג זה של הקפות במוצאי שמחת תורה, ובספר שער הכוונות לתלמידי האריז"ל כתוב שם 'יום שמחת תורה מה שנהגו להוציא הספרים מחוץ להיכל וגם להקיף עמהם בשחרית ובמנחה ובערבית דמוצאי יום טוב מנהג אמיתי הוא'... — הראי"ה קוק, שו"ת אורח משפט, אורח חיים, סימן קמב . ויטל, חיים בן יוסף, שער הכוונות חלק א, באתר היברובוקס על הספר, באתר הספרייה הלאומית שולחן ערוך, אורח חיים, סימן מ"ו, סעיף ו'.
איה תעופה

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ] איה תעופה (נוסדה בשנת 2005) היא חברת תעופה מסחרית ישראלית, ובית ספר לטיסה AyA-Aviators, בעלת רישיון הפעלה מבצעי רשות התעופה האזרחית, המתמחה בין השאר בצילומי אוויר, מיפוי, מדידה, ניסויי טיסה לתעשיות ביטחוניות ובטיסות לאנשי עסקים. החברה פועלת משדה התעופה הרצליה ומנמל התעופה בן-גוריון. החברה גם ידועה כחברה האזרחית ממנה יצאו מירב הטייסים האזרחיים אשר החלו לעבוד בחברות התעופה הגדולות כגון אל על, ארקיע, ישראייר וק.א.ל., ההערכה היא, כי כיום מועסקים בחברות אלה מעל ל-50 טייסים אשר צמחו באיה תעופה. החברה הוקמה על ידי הילה דגן ואסף יהלום בשנת 2005, על רקע חוסר במטוסים המסוגלים לביצוע טיסות מיפוי מיוחדות עבור גורמים ממשלתיים, ושמסוגלים לשאת פלטפורמות צילום מורכבות. בשנים הראשונות הפעילה החברה את המצלמה של המרכז למיפוי ישראל ושל גופים נוספים באמצעות מטוסיה. לצורך כך הותקנו במטוסי החברה חורים מיוחדים בבטן המטוסים בקוטר של עד 60 ס"מ, על מנת לבצע צילומים אנכיים לצרכים שונים, למפות, ולאורטופוטו. בשנת 2011 קיבלה החברה רישיון הפעלה עצמאי, ומאז התפתחה לטיסות נוספות ולשווקים חדשים, טיסות פרטיות וטיסות ליעדים קרובים בארץ ולחו"ל כמוניות אוויר, שבהן מוזמן המטוס בדומה להזמנת מונית ספיישל. איה תעופה מפעילה קווי טיסה לקפריסין ולאיי יוון ולחלק ממדינות ערב, וקו למנחת עין יהב. החברה מציעה בין השאר גם מטוסים קלים להשכרה. איה תעופה בעלת רישיון לניהול בית ספר לטיסה,ובו מסמיכה מאות טייסים לסוגי הסמכות ורישיונות שונים תחת המותג AyA-Aviators. בנוסף מעניקה החברה שירותי הטסה בתחומים המשיקים באופיים לתחומי הפעילות העיקרית: נשיאת מצלמות החברה הממשלתית למיפוי; השכרת מטוסים לחברות ביטחוניות לטובת פיתוחי מוצר וניסוי טיסה; סוכני טיסות בטיסות פנים ארציות. בנוסף, הקימה החברה בשנת 2019 תחום נפרד תחת רישיון הפעלה ספציפי אווירונים קלים למיפוי לחקלאות, ממנחת ראשון לציון. החברה פועלת משדה התעופה הרצליה ומנתב"ג. בחברה מועסקים שמונה אנשי מנהלה ו-24 טייסים[דרוש מקור]. החברה נמצאת בבעלות ובניהול עו"ד הילה דגן, המשמשת כמנכ"ל; אסף יהלום, המשמש סמנכ"ל החברה וכקברניט בארקיע ודוד איזנברג, המשמש כאחראי כשירות אווירית. את הססנה 207 רכשה החברה בשנת 2013. סופר צ'יפטיין PA31 - דו מנועי, בעל 10 מושבים, מהירות שיוט 180 קשרים בגובה 26,000 רגל. נרכש בשנת 2015, מהזמרת קיילי מינוג. אתר האינטרנט הרשמי של איה תעופה אתר בית הספר לתעופה
2014 UZ224

2014 UZ224 (כינוי לא רשמי "דידי" DeeDee) הוא גוף טרנס-נפטוני בחגורת קויפר שהתגלה על ידי צוות מאוניברסיטת מישיגן במסגרת פרויקט "סקר לחיפוש אנרגיה אפלה" (אנ'). גוף זה בעל סבירות גבוהה להחשב ככוכב לכת ננסי במערכת השמש. נכון לשנת 2021 הוא הגוף השלישי המרוחק ביותר מהשמש, מרחקו הנוכחי הוא 89.7 יחידות אסטרונומיות (לאחר V774104 ‏ (103 יחידות אסטרונומיות) ואריס (96.2 יחידות אסטרונומיות) ). במסגרת סקר למיפוי וחיפוש אנרגיה אפלה ("Dark Energy Survey") נעשה צילום ואיתור של גופים רבים במערכת השמש. הצוות, בראשותו של דויד גרדס מאוניברסיטת מישיגן ביצע חיפוש באמצעות מכשיר מיוחד הנקרא "מצלמת אנרגיה אפלה" (DECam), הנועדה לבחון את קצב התפשטות היקום. לאחר מספר תצפיות שבוצעו בין השנים 2013–2016, בוצע עיבוד מידע על התמונות. בעזרת תוכנה מיוחדת אשר פותחה לאיתור עצמים זזים בתוך המידע, ניתן לגלות עצמים חדשים בחגורת קויפר ובינם 2014 UZ224. מהמידע ורצף התצפיות שהתקבל ניתן היה להכריז על מסלולו של 2014 UZ224. הIAU הכריז כי הוא עומד ברוב הקריטריונים הנדרשים לקביעת כוכב לכת ננסי. בינם: הוא מקיף את השמש אינו ירח של כוכב לכת אחר הוא לא פינה את סביבתו הקריטריון האחרון, דורש כי יהיה ל2014 UZ224 מספיק מסה כדי שצורתו תהיה עגולה, ונכון לאוקטובר 2016, אין מספיק מידע לקבוע זאת. עם זאת, בזמן ההכרזה על מציאת הגוף (אוקטובר 2016), אמרו החוקרים כי לגוף יש בקוטר של למעלה מ-400 ק"מ, וכי הם מאמינים שבעזרת המידע מטלסקופ החלל ALMA הם יצליחו להוכיח גם את נקודה זו. נכון לאוקטובר 2016, 2014 UZ224 נמצא במרחק של 91.6 AU מהשמש והוא מתקרב אליה במסלולו. לפי החישובים, יש צפי כי הפריהליון יתרחש בסביבות שנת 2142, במרחק של 38 AU. נכון ל-2016, זהו הגוף השלישי במרחקו מהשמש, לאחר אריס ו-V774104, אף על פי שמרחקו הממוצע מהשמש גדול יותר מזה של אריס. הבהירות המוחלטת שלו היא 3.5, ואילו הבהירות הנראית היא 23.2. מדיה וקבצים בנושא 2014 UZ224 בוויקישיתוף דף מידע על 2014 UZ224 פרמטרי המסלול של 2014 UZ224 באתר JPL דף מידע על 2014 UZ224 Distant Object 'DeeDee' Makes the Dwarf Planet Grade, אפריל 2017, Space.com אבי בליזובסקי, ‏התגלה כוכב לכת ננסי חדש בקצה מערכת השמש, באתר "הידען", 12 באוקטובר 2016
נמל בית (אלבום)

נמל בית הוא אלבומה ה-29 של הזמרת חוה אלברשטיין, שיצא בשנת 1983. בתקליט: שירים 1–5 - צד א', שירים 6–11 - צד ב'. ניהול מוזיקלי ועיבודים: מנחם ויזנברג. מלבד שירים: 1, 3, 4, 5 - אלברט פיאמנטה. 6 - משה וילנסקי. מפיק: יוריק בן דוד. ניהול הפקה: אתי אנטה. עוזרת הפקה: מיכל ברנט. הוקלט באולפני "טריטון", 1983. טכנאי הקלטה: יעקב מורנו ודוד לוריא. עוזרי טכנאי: מרק רוטוול וסיריל. טכנאי מיקס: יעקב מורנו. עיצוב העטיפה: איריס שילר, מיכאל לוין. צילומים: ורדי כהנא. מידע על האלבום נמל בית באתר MusicBrainz
אליוט קוסגרוב

אליוט קוסגרוב (באנגלית: Elliot J. Cosgrove; נולד ב-8 באפריל 1972) הוא רב והוגה דעות יהודי-אמריקאי הנמנה עם הזרם השמרני ביהדות הקונסרבטיבית ומשמש כרב בית הכנסת פארק אבניו שבניו יורק. בנוסף משמש כחבר בנשיאות של בית המדרש לרבנים באמריקה, חבר מערכת כתב העת Conservative Judaism, חבר בוועד המנהל של כנסת הרבנים הקונסרבטיבית ועוד. קוסגרוב נולד בסנטה מוניקה שבקליפורניה. הוא הוסמך כרב בבית המדרש לרבנים באמריקה ב-1999. הוא בעל דוקטורט בתאולוגיה מאוניברסיטת שיקגו, עבודת הדוקטורט שלו עוסקת בדמותו של הרב לואי ג'ייקובס, מייסד התנועה הקונסרבטיבית בבריטניה. הרב קוסגרוב הוא פעיל מרכזי בדיאלוג הבין-דתי בין יהודים לנוצרים, אירח את האפיפיור פרנציסקוס בבית-הכנס שלו וערך יחד עמו תפילה משותפת לזכר קורבנות פיגועי 11 בספטמבר. בינואר 2012 מונה ליועץ לעניינים בין-דתיים של הליגה נגד השמצה. הרב קוסגרוב מרבה להתבטא בנושאים שונים העומדים על הפרק ונוגעים לקהילה היהודית בארצות-הברית ולמדינת ישראל. בין השאר הוא פועל על-מנת לקרב בין הקהילה היהודית אמריקאית לקהילה הישראלית אמריקאית. בשנת 2013 הציע להפוך את הסדר של תהליך הגיור באופן בו ראשית יתקבלו הגרים ורק לאחר מכן יחלו בלימודי יהדות; הצעה זו שהובאה כחלק מביקורת מקיפה על הגישה הקונסרבטיבית ביחס לתהליך הגיור ולנישואי תערובת עוררה שיח ער בקרב רבנים והוגי דעות יהודים אמריקאים. Theology in Our Time: A New Generation Explores the Foundations and Future of Jewish Belief, New-York: Jewish Lights, 2010. In the Beginning, New-York: Park Avenue Synagogue, 2009. An Everlasting Covenant, New-York: Park Avenue Synagogue, 2010. Go Forth!, New-York: Park Avenue Synagogue, 2011. Hineni, New-York: Park Avenue Synagogue, 2012. A Place to Lodge, New-York: Park Avenue Synagogue, 2013. הדף של הרב קוסגרוב באתר בית-הכנסת "פארק אבניו" (אורכב 13.10.2016 בארכיון Wayback Machine) מאמריו של הרב קוסגרוב באתר Times of Israel. מאמריו של הרב קוסגרוב באתר Forward. ריאיון עם הרב קוסגרוב ב-Jewish Broadcasting Service. דו-שיח בין הרב קוסגרוב למיכה גודמן באשר למקומו של האל בדת ב-Jewish Broadcasting Service. טקס ההסמכה של הרב קוסגרוב כרב בית הכנסת "פארק אבניו" ורד קלנר, האזהרה החריפה של יהדות ארצות הברית לעבר ישראל, גלובס, 11 ביולי 2015. אורלי סנטו, מבט מבחוץ, באתר ynet, 7 בפברואר 2012 דרשה לראש השנה תשע"ו. דרשה ליום כיפור תשע"ו. משמעותה של מערכת הבחירות ב-2016 ליהודי ארצות-הברית. דרשה ותפילה משותפת יחד עם האפיפיור פרנציסקוס לזכר קורבנות פיגועי 11 בספטמבר, סרטון באתר יוטיוב אליוט קוסגרוב, בכלל איכפת לכם מאתנו?, באתר הארץ, 25 בפברואר 2014 אליוט קוסגרוב, המדינה המערבית היחידה שמגבילה יהדות, באתר הארץ, 12 בינואר 2017 Rabbi Elliot Cosgrove Named ADL Rabbinical Advisor on Interfaith Affairs, ‏18.01.2012 Gary Rosenblatt, הConservative Rabbi Offers 'Trial Balloon', ‏03.03.2013 (ארכיון)