אל מסתתר

אֵל מִסְתַּתֵּר הוא פיוט קבלי ידוע. הדעה הרווחת היא שהוא חובר על ידי הרב אברהם מֵימִין (תלמידו של רבי משה קורדובירו, הרמ"ק) אשר השתייך לחוג מקובלי צפת במאה ה-16. הפיוט פותח את קובץ שירת הבקשות החלבי-ירושלמי וכן מופיע בחלק מספרי הזמירות של תנועת החסידות, בקרב יהדות טורקיה הפיוט נכלל בסדר התפילות הנאמרות ביום השנה לזכר הנפטר. שם המחבר נרמז באקרוסטיכון של הפיוט "אברהם מימון חזק". הפיוט עוסק בנושאים מתורת הסוד והקבלה ובמיוחד בעץ הספירות, כאשר כל בית מעשרת הבתים הראשונים עוסק באחת הספירות, מהגבוהה ביותר לנמוכה ביותר, והבית האחרון עוסק באחדות הספירות. שמו של מחבר הפיוט חתום באקרוסטיכון, באלפבית הפותח של בתי הפיוט. הפיוט מבוסס על עשר הספירות המציינות, מאחת עד 10, את רמת התגלותו של האל בעולם, ואיכותה. עשרת הבתים הראשונים של השיר מתייחסים כל אחד, לאחת הספירות, מ'כתר' הראשונה, ועד ל'מלכות' האחרונה שבספירות. הפיוט בנוי מאחד עשר בתים בעלי 4 שורות, כאשר שלוש השורות הראשונות מסתיימות בחריזה המבוססת על חזרה של תנועה זהה בסופי המילים, ואילו השורה האחרונה מסתיימת בשם ה', ללמד שכל הספירות מהוות את דרכי ה' בעולם. לפיוט מספר לחנים. אחד מהם, זה החסידי, מוכר בחסידויות נוספות עבור שירים אחרים: בחסידות חב"ד שרים את המילים "אמר רבי עקיבא זה כלל גדול בתורה" בניגון זה, ובחסידות סקולען שרים את מילות מזמור כ"ג בספר תהילים ("מִזְמוֹר לְדָוִד ה' רֹעִי לֹא אֶחְסָר") באותו ניגון. בחסידות סקולען נהוג לשיר בסעודה שלישית את הבית "הֲדוֹךְ קָמַי" מתוך הפיוט דרור יקרא בנעימה האמורה, וגם בחסידות אמשינוב מקובל הניגון. הרב משה צבי נריה השאיל את הניגון כלחן לשירו "הוי אחים נריע", אחד משירי בני עקיבא בשנות ה-30 של המאה ה-20, וגם המשורר יעקב אורלנד שאל את הניגון, כמה שנים מאוחר יותר, לשירו "הורה מחודשת" ("רב הלילה, רב שירנו..."). ספר הפרוזה החמישי של הרב חיים סבתו נקרא "בשפריר חביון" והפיוט "אל מסתתר" מהווה ציר מרכזי בו, על גלגוליו השונים - כפיוט של יהודי חלב, פיוט חסידי, וניגון המושאל לשירו של יעקב אורלנד. חנוך אבנארי, ‏ליחס בין מילים לנעימה בפיוט המזרחי, פעמים 19, אביב תשמ"ד, עמ' 65 - 69. הפיוט אל מסתתר, באתר הפיוט והתפילה הרב יעקב משה הלוי בנימין, ‏"אל מסתתר בשפריר חביון" מאת רבי אברהם מֵימִין: עם מקורות פירוש וביאור, המעין תמוז תשע"ג במנגינת יהודי ארם צובא (חלב) - למנגינה זאת גרסאות והשמעות רבות בין היתר גם ביצוע עכשווי (דודי לוי ואילן דמרי) בסעודה שלישית בחסידות צאנז (צולם אחר יציאת השבת) במנגינה ששימשה מאוחר יותר להורה מחודשת (רד הלילה רב שירנו) אל מסתתר בביצועו של בנימין יפת (אורכב 09.10.2017 בארכיון Wayback Machine) נגינת כינור ללחנו של בעל הסולם, והשמעה אחרת עם שתי גיטרות, וכן השמעה קולית, בשיבושי לשון קלים ('הדור האחרון') לחנו של צבי זלבסקי, מושר בקולו בסדר ט"ו בשבט, סרטון באתר יוטיוב אל מסתתר, סרטון בערוץ "חיבת הפיוט", באתר יוטיוב (אורך: 5:52) על פי לשון הפסוק בספר ישעיהו, פרק מ"ה, פסוק ט"ו: "אָכֵן, אַתָּה אֵל מִסְתַּתֵּר" ספר תהילים, פרק קי"א, פסוק י' על פי הפסוק בספר משלי, פרק כ', פסוק ה' "מַיִם עֲמֻקִּים עֵצָה בְלֶב-אִישׁ וְאִישׁ תְּבוּנָה יִדְלֶנָּה" מנוסח זה נראה שהמחבר נוקט כשיטת ר"י הזקן ולא כשיטת רבנו תם בשאלה האם תמה זכות האבות. ראו תוספות, מסכת שבת, דף נ"ה, עמוד א', ד"ה ושמואל. על פי גירסה זו נראה ששמו היה רבי אברהם מימון, אך יש שגורסים "יסוד" וסבורים ששמו הוא רבי אברהם מימין יש סבורים ששמו הוא רבי אברהם מימון, על פי האקרוסטיכון בפיוט. ויש שגורסים 'יסוד' ללא האות ו'. הרב יעקב משה הלוי בנימין, "אל מסתתר בשפריר חביון" מאת רבי אברהם מֵימִין, באתר ישיבת שלעבים בסידור קול יעקב למהרי"ק (יז, א) מייחסו לרבי אברהם בן הרמב"ם אדווין סרוסי, "לראשית שירת הבקשות בירושלים", פעמים 56, עמ' 111. דוד אסף, גלגולו של ניגון: 'רב הלילה' – מניגוני החסידים לריקודי החלוצים, בבלוג עונג שבת.