laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
ג'ורג' דיבה

ג'ורג' דיבה (נולד ב-1 ביולי 1998) הוא כדורגלן ישראלי-מרוני המשחק בעמדת הבלם בהפועל חיפה. דיבה נולד במרג' עיון להורים שהיו חברים בצבא דרום לבנון וכאשר היה בן שנתיים ברח עם משפחתו לישראל בעקבות הנסיגה מרצועת הביטחון והשתקעו בנהריה. דיבה התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של הפועל מטה אשר ובגיל 18 הצטרף לקבוצת הנוער של מכבי צור שלום. בעונתו הראשונה בקבוצת הנוער השתלב לקבוצה הבוגרת וב-14 באוקטובר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 4-2 להפועל אכסאל. בעונה זו רשם 18 הופעות בקבוצה הבוגרת. ב-28 בספטמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בהפסד 2-1 להפועל כפר כנא. בקיץ 2019 חתם בהפועל עכו מהליגה הלאומית במדיה שיחק שנתיים. בקיץ 2021 חתם בהפועל תל אביב מליגת העל. ב-18 באוקטובר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד בית"ר ירושלים. עד ינואר של אותה עונה רשם רק 4 הופעות וב-25 בינואר 2022 חתם במ.ס. אשדוד גם בה מיעט לשחק. ב-19 בספטמבר 2022 חזר להפועל עכו במדיה שיחק עונה אחת. ב-20 ביוני 2023 חזר לליגת העל כאשר חתם בהפועל חיפה. ג'ורג' דיבה, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ג'ורג' דיבה, באתר Transfermarkt ג'ורג' דיבה, באתר Soccerway ג'ורג' דיבה, באתר FootballDatabase.eu נדב צנציפר, ברח מלבנון בילדותו ומגשים חלום בליגת העל, באתר ynet, 20 ביוני 2021 איציק כלפי, ‏רשמית: ג'ורג' דיבה חתם בהפועל תל אביב, באתר ONE‏, 17 ביוני 2021 תומר לוי, ‏רשמי: ג'ורג' דיבה חתם במ.ס אשדוד, באתר ערוץ הספורט, 25 בינואר 2022 משה סידי, ג'ורג' דיבה ששיחק במ.ס אשדוד חתם בהפועל עכו, באתר אשדודנט, 19 בספטמבר 2022 הדר יעקבי, ‏הבלם ג'ורג' דיבה חתם לשנתיים בהפועל חיפה, באתר ערוץ הספורט, 20 ביוני 2023
אנתוני לימבומבה

אנתוני לימבומבה אקנגו (בצרפתית: Anthony Limbombe Ekango; נולד ב-15 ביולי 1994 במכלן שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת ספורטקרינג בוורן מליגת המשנה הבלגית ובנבחרת בלגיה. לימבומבה גדל במחלקות הנוער של מכלן וראסינג גנק. ב-6 בספטמבר 2023 חתם על חוזה לשנתיים בספורטקרינג בוורן מליגת המשנה הבלגית. ב-27 במרץ 2018 ערך לימבומבה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בלגיה, בניצחון 4–0 על נבחרת ערב הסעודית במשחק ידידות בו נכנס כמחליף במחצית. ראסינג גנק אליפות בלגיה (1): 2010/2011 הגביע הבלגי (1): 2012/2013 הסופר קאפ הבלגי (1): 2011/2012 קלאב ברוז' אליפות בלגיה (1): 2017/2018 הסופר קאפ הבלגי (1): 2016/2017 אנתוני לימבומבה, באתר Transfermarkt אנתוני לימבומבה, באתר Soccerway אנתוני לימבומבה, באתר BDFutbol אנתוני לימבומבה, באתר WorldFootball.net אנתוני לימבומבה, באתר National Football Teams אנתוני לימבומבה, באתר FootballDatabase.eu אנתוני לימבומבה, באתר ESPN Maarten Van Mieghem, WELKOM OP DE FREETHIEL, ANTHONY LIMBOMBE!, SK Beveren - #wearebeveren, ‏2023-09-06 (ב־) ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אנתוני לימבומבה".
איתי בן חמו

איתי בן חמו (נולד ב-6 בפברואר 2002) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם בבני סכנין. בן חמו התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של הפועל הוד השרון. בגיל 12 הצטרף למכבי פתח תקווה וכעבור שנתיים עבר למכבי תל אביב. בקיץ 2021 הושאל לבית"ר תל אביב בת ים מהליגה הלאומית. ב-26 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 3-1 להפועל ראשון לציון. ב-18 באפריל 2022 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2-2 נגד הפועל רעננה. בסיום העונה ירדה בית"ר תל אביב בת ים ובן חמו עזב את המועדון. בקיץ 2022 חתם בהפועל רמת השרון במדיה שיחק כשנה וחצי. ב-23 בינואר 2024 חתם בבני סכנין מליגת העל. שבוע לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד מכבי נתניה. ב-9 במאי הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-2 נגד הפועל חיפה. איתי בן חמו, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל איתי בן חמו, באתר Transfermarkt איתי בן חמו, באתר Soccerway איתי בן חמו, באתר WorldFootball.net יגאל גולדשטיין, ‏תוספת להגנה: איתי בן חמו חתם בבני סכנין, באתר ערוץ הספורט, 23 בינואר 2024
לירן חזן

לירן חזן (נולד ב-10 במאי 2006) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי פתח תקווה. חזן התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל פתח תקווה ממנה עבר לזו של עירוני מודיעין ובגיל 15 הצטרף לקבוצת הנוער של מכבי פתח תקווה. ב-20 באוגוסט 2023 חתם לשלוש שנים בקבוצה הבוגרת. ב-27 בינואר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק גביע המדינה נגד מכבי יבנה שבתום 90 דקות הלך להארכה. בהארכה חזן הבקיע צמד שהעלה את פתח תקווה לשלב הבא. ב-31 בינואר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בניצחון 0-1 נגד הפועל חדרה. חזן כבש בעונה זו 3 שערים כולם במסגרת גביע המדינה שסייעו לקבוצתו לזכות בתואר אחרי 72 שנים. מכבי פתח תקווה גביע המדינה: 2023/2024 לירן חזן, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל לירן חזן, באתר Transfermarkt לירן חזן, באתר Soccerway לירן חזן, באתר WorldFootball.net לירן חזן, באתר FootballDatabase.eu איתי קאשי, ‏"ללא תקרת זכוכית": היהלום של מכבי פ"ת, באתר ערוץ הספורט, 3 באפריל 2024 יונתן גינזבורג, ‏פסע מבוגרים: לירן חזן חתם ל-3 שנים נוספות בפ"ת, באתר ONE‏, 20 באוגוסט 2023
ניב יהושע

ניב יהושע (נולד ב-28 בינואר 2005) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי פתח תקווה. יהושע התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של הפועל מחנה יהודה ממנה עבר לזו של מכבי תל אביב ובגיל 12 עבר למכבי פתח תקווה. ב-3 בינואר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 3-1 להפועל ירושלים. ב-2 באפריל הבקיע בניצחון 2-4 נגד מכבי תל אביב בהארכה במסגרת רבע גמר גביע המדינה. ב-20 באפריל הבקיע צמד בניצחון 2-4 נגד הפועל תל אביב, שהיו גם שערי הבכורה שלו בקריירה. בסיום העונה זכה עם הקבוצה גביע המדינה שסייעו לקבוצתו לזכות בתואר אחרי 72 שנים. ששון נכלל בסגל הנבחרת האולימפית לקראת אולימפיאדת פריז (2024), אולם לא שותף בשום משחק. מכבי פתח תקווה גביע המדינה: 2023/2024 ניב יהושע, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל ניב יהושע, באתר Transfermarkt ניב יהושע, באתר Soccerway ניב יהושע, באתר WorldFootball.net ניב יהושע, באתר FootballDatabase.eu
משה יוסף עדס

רבי יוסף משה עדס (30 בספטמבר 1923, חול המועד סוכות כ' בתשרי ה'תרפ"ד ー 16 באוקטובר 1992, חול המועד סוכות י"ט בתשרי ה'תשנ"ג) היה ראש ישיבה ומקובל בירושלים, וראש ישיבת פורת יוסף, וחזן קבוע ובעל תוקע בימים הנוראים בבית הכנסת שאול צדקה בשכונת בית ישראל. נולד להרב יעקב עדס ולחיה אסתר, בתו של הרב עזרא הררי רפול. למד בישיבת פורת יוסף בעיר העתיקה. את עיקר תורתו למד מאביו וכן מרבו המורה הרב עזרא עטיה שלמד איתו חברותא בעודו בחור. נודע בהנהגות קדושה מיוחדות מאוד ונהג לא לקנות שום מאכלים מבחוץ אלא הכל אשתו הייתה מכינה ואופה את הלחם בבית מחשש תולעים ועוד הנהגות חסידות רבות, שימש שנים רבות כבעל תוקע וחזן בבית הכנסת שאול צדקה במניין נץ החמה הקבוע בראש השנה וביום הכיפורים שייסד עמיתו ראש ישיבת פורת יוסף הרב יהודה צדקה והיה שופך צקון לחשו בקול ערב ומרטיט כל לב, רבים מן החיים כיום זוכרים ומלאי עורגה לתפילותיו ונעימותיו הנדירות. נהג בראש השנה להוסיף בקדיש; שערי פריה ורבייה ובתורה בהטעימו שעיקר הפריה ורבייה היא לחדש בתורה, היה מתפלל יום יום בנץ החמה בכותל המערבי ואחר התפילה אוסף כסף עבור העניים לצדקה, שהיו תמיד עיניהם נשואות אליו. בשנת תשי"ב (1952) החל ללמד בישיבת 'פורת יוסף', והיה מכתת רגליו לאסוף צדקה לחלקה בין תלמידי חכמים. בשנת תשכ"ז (1967), זמן קצר לאחר מלחמת ששת הימים, החל ללמד בקביעות שיעור 'אעירה שחר', סמוך לכותל המערבי. אחר תפילת וותיקין היה ממשיך ללמוד בישיבה. בערב היה מלמד בעלי בתים בבית הכנסת 'שאול צדקה' בשכונת 'בית ישראל'. בערבי שבת, היה מלמד בביתו משניות, וביום השבת היה מלמד בבתי הכנסת 'סילווירה', ו'מטלון'. בשנת תשל"ב (1972) ייסד את ישיבת 'יום השישי' ותמך כלכלית בלומדים בה. היה מראשי ישיבת המקובלים 'אמת ושלום', ערך פדיון נפש, ועסק ובמצוות טהרת הנפטרים וקבורתם. היה אומר בשם הרב אברהם עזריאל מחכמי ירושלים שסגולה לאריכות ימים היא לקנות חלקת קבר עוד בחיים וכן נהג. היה תמיד אוהב לחדש בתורה בעיקר ללמוד בתורת המהר"מ שיף והיה לומד במהירות עצומה במהר"ם שיף כאמירת אשרי יושבי מרוב מהירות וחריפות שכלו וכן היה דבוק בלימוד מהרש"א. כמו כן כשהיו באים לנשק את ידו במהירות רבה היה משמיט אותה ומעולם לא הצליח אדם לנשק את ידו, וזה מרוב ענוותנותו. נפטר בי"ט תשרי, חול המועד סוכות תשנ"ג. בנו רבי יעקב הקים לזכרו את כולל מעלות יוסף. אחיו הרב יהודה עדס ראש ישיבת קול יעקב הספידו בפטירתו ליד ישיבת פורת יוסף בהושענא רבא באומרו עליו, שהוא היה יוסף הצדיק של הדור "יוסף צדיקא". נשא לאשה את רחל (לבית אבוטבול), נכדתו של המקובל רבי יום טוב ידיד הלוי. בניו; הרב אהרן עדס, והרב יעקב עדס. לבש בשבתות בגדי לבן כמנהג המקובלים. אסר את הההשתתפות בבחירות כעמדת העדה החרדית הספרדית. גילקרוב, גדעון מאיר, האיר המזרח, באתר אוצר החכמה, עמ' 276. הרב יוסף משה עדס החכם היומי ראה כף החיים רס"ב, כ"ד. נוהג כצאן יוסף - סדר ההנהגה ומנהגי הלכה במדרש פורת יוסף, באתר אוצר החכמה, עמ' 40
טרנקוויליטי

טרנקוויליטי (באנגלית: Tranquility, "שלווה"; ידועה גם בשם נוד 3, באנגלית: Node 3) הוא מודול של תחנת החלל הבין-לאומית. המודול שוגר בהצלחה אל תחנת החלל במשימה STS-130 ב-8 בפברואר 2010 על ידי מעבורת החלל אנדוור. הוא מחובר למודול "יוניטי". חברי משלחת מס' 22 לתחנת החלל הבין-לאומית ששהו בתחנת החלל פעלו לשילובו במערכות תחנת החלל. ביחד עם המודול שוגר מודול נוסף "קופולה". בעת חיבור "טרנקוויליטי" לתחנת החלל עלה נפח המחיה של התחנה מ-420 מטרים מעוקבים ל-490 מ"ק, גידול של כעשרים אחוזים בנפח המחיה. השם המקורי של היחידה היה "נוד 2". באפריל 2009 הסתיימה התחרות פתוחה לקביעת השם. סוניטה ויליאמס הודיעה ששם הנבחר הוא "טרנקוויליטי" לכבור 40 שנים לנחיתה של "אפולו 11" בים השלווה. המודול נבנה על ידי Thales Alenia Space במפעל שלה בטורינו. הוא היה חלק של הסכם בין נאס"א לבין סוכנות החלל האירופית בהקשר לבניית וניצול של תחנת החלל. מודול נבנה מאלומיניום ומהווה גליל באורך של כ-6.7 מ' וקוטר 4.48 מ'. משקל המודול הוא 19,000 ק"ג. מודול כולל מספר תאי עגינה, בתוכו הותקנו מערכות תומכות חיים, מדפי ציוד וציוד נוסף. Port (שמאלי) 2010–2017 - יחידת מעבר PMA-3 2017 - יחידה Nanoracks Bishop Airlock לשחרור לווייני קיובסאט לחלל Starboard (ימני) 2010 - מודול "יוניטי" Forward (קדמי) 2015 - מודול לוגיסטי רב תכליתי Leonardo Aft (אחורי) 2016 - מודול "Bigelow Expandable Activity Module" Nadir 2010 - מודול "קופולה" Zenith פנוי מדיה וקבצים בנושא טרנקוויליטי בוויקישיתוף על הרמוני באתר סוכנות החלל האירופית תיאור באתר היצרן תיאור המודול
קופולה (מודול)

קופולה (באנגלית: Cupola, "כיפה") - מודול תוצרת ה-ESA של תחנת החלל הבין-לאומית. המודול שוגר בהצלחה אל תחנת החלל במשימה STS-130 ב-8 בפברואר 2010 על ידי מעבורת החלל אנדוור. הוא מחובר למודול "טרנקוויליטי" והם שוגרו לחלל ביחד. מקור השם הוא במילה איטלקית dome שמתארת כיפה (מבנה) בצורה זו. בגלל צורתו המודול דומה לחלון תא פיקוד של חללית "מילניום פלקון". במקור המודול נכלל בחוזה בניית חלקי תחנת החלל הבין-לאומית של בואינג. לאחר תחילת התכנון על הפרויקט הכולל, המשך הבניית המודול הוקפאה. חלקים שכבר נבנו (בעיקר חלונות) הועברו לאחסון. בהמשך הפרויקט עבר לסוכנות החלל האירופית. המודול נבנה על ידי Thales Alenia Space במפעל שלה בטורינו. הוא היה חלק של הסכם בין נאס"א לבין סוכנות החלל האירופית בהקשר לבניית וניצול של תחנת החלל. בניית המודול הסתיימה בשנת 2003. שיגורו נדחה מספר פעמיים. בעקבות הדחיות השתנה צורת העברת המודול לתחנת החלל ומיקום התקנתו. מודול נבנה מפלדה וכולל מספר חלונות. גובהו של הכיפה מגיע ל-1.5 מ' וקוטרו ל-2.95 מ'. בתוך המודול הותקנו עמדות עבודה לשליטה על זרוע רובוטי קנדארם2. הפרויקט המקורי כלל זוג יחידות זהות. בניית המודול השני בוטלה. במהלך השיגור מודול היה מחובר לתא עגינה קדמי של מודול "טרנקוויליטי". במהלך ההתקנה בתחנת החלל הוא הועבר לתא עגינה אחורי. המודול מנוצל לתצפיות על כדור הארץ, הסביבה ופעולות עם קנדארם2. לפני הפעלת המודול למטרה זו נוצל חלון קטן במודול "דסטיני" וחלון במודול "זבזדה". מדיה וקבצים בנושא קופולה בוויקישיתוף על קופולה באתר סוכנות החלל האירופית תיאור באתר היצרן תיאור המודול באתר נאס"א
תסמונת קרנס-סייר

תסמונת קרנס-סייר (גם: תסמונת אוקולוקרניוסומטית, באנגלית: Kearns–Sayre syndrome (KSS)) היא מיופתיה מיטוכונדריאלית (אנ') המתאפיינת בפעילות פתולוגית של שרירי העפעפיים ומובילה לפטוזיס ואופתלמופלגיה (אנ'). השילוב של אופטלמופלגיה חיצונית מתקדמת כרונית (אנ') (CPEO), מחלת ניוון הרשתית רטיניטיס פיגמנטוזה והפרעות בהולכה לבבית תואר לראשונה בדיווח מקרה של שני מטופלים בשנת 1958 על ידי שני רופאי עיניים, תומאס קרנס (1922–2011) וג'ורג' סייר (1911–1992). מקרה שני פורסם בשנת 1960 וציין תסמינים דומים אצל ילד בן 13. פורסמו מקרים קודמים של חולים עם CPEO שמתו לפתע כתוצאה מהפרעת קצב לב. מקרים אחרים ציינו פיגמנטציה חריגה של הרשתית (מאפיין של רטיניטיס פיגמנטוזה), אך אף אחד מהפרסומים הללו לא תיעד את שלוש הפתולוגיות המתרחשות יחד כתסמונת גנטית. קרנס פרסם מקרה מכונן בשנת 1965 המתאר תשעה מקרים לא קשורים עם שילוב זה של שלושת הבעיות הרפואיות. התסמין הראשון של מחלה זו הוא פטוזיס חד צדדי או קושי בפתיחת העפעפיים, שמתקדם בהדרגה לפטוזיס דו צדדי. KSS נגרמת מפגיעה ב-DNA המיטוכונדריאלי (mtDNA) הגורמות למספר תסמינים רפואיים. mtDNA מועבר אך ורק מהביצית של האם ומורכב מ-37 גנים שנמצאים בכרומוזום המעגלי היחיד באורך של 16,569 זוגות בסיסים. בין אלה, 13 גנים מקודדים לחלבונים של שרשרת הובלת האלקטרונים (בקיצור "ETC"), 22 מקודדים ל-Transfer RNA (tRNA), ושניים מקודדים את תת-היחידות הגדולות והקטנות היוצרות RNA ריבוזומלי (rRNA). 13 החלבונים המעורבים ב-ETC של המיטוכונדריון נחוצים עבור זרחון חמצוני. מוטציות בחלבונים אלו גורמות לפגיעה בייצור האנרגיה על ידי המיטוכונדריה. חוסר אנרגיה תאי זה מתבטא בצורה הכי פשוטה ברקמות המתבססות במידה רבה על חילוף חומרים אירובי. נוירו-אופטלמולוג מעורב בדרך כלל באבחון וטיפול ב־KSS. אבחנה מבוצעת בהתבסס על ממצאי בדיקה קלינית, בין היתר אופטלמופלגיה שאינה תואמת לסט מסוים של שיתוק עצבי גולגולת (שיתוק העצב השלישי (אוקולומוטורי), שיתוק עצב רביעי, שיתוק עצב שישי). מחקרי הדמיה מבוצעים לעיתים קרובות כדי לשלול פתולוגיות נפוצות יותר במסגרת אבחנה מבדלת. נכון לשנת 2023 אין טיפול ל-KSS. דווח על מספר תגליות מבטיחות שעשויות לתמוך בפיתוח טיפולים חדשים. Kearns–Sayre syndrome, medlineplus Kearns, Thomas P. (1958). "Retinitis Pigmentosa, External Ophthalmoplegia, and Complete Heart Block". AMA Archives of Ophthalmology. 60 (2): 280. doi:10.1001/archopht.1958.00940080296016. Jager, B.V.; Fred, Herbert L.; Butler, Ronald B.; Carnes, William H. (1960). "Occurrence of retinal pigmentation, ophthalmoplegia, ataxia, deafness and heart block". The American Journal of Medicine. 29 (5): 888–893. doi:10.1016/0002-9343(60)90122-4. PMID 13789175. Kearns, T. P. (1965). "External Ophthalmoplegia, Pigmentary Degeneration of the Retina, and Cardiomyopathy: A Newly Recognized Syndrome". Transactions of the American Ophthalmological Society. 63: 559–625. PMC 1310209. PMID 16693635. PaulE.M. Fine, MITOCHONDRIAL INHERITANCE AND DISEASE הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
יונינה

יונינה הוא השם של הזוג והצמד המוזיקלי יוני ונינה טוקייר. יוני ונינה טוקייר התחתנו בשנת 2015, וכיום הם הורים לארבעה ילדים ומתגוררים בפרדס חנה. עוד לפני שהשניים הכירו הם התעסקו רבות במוזיקה. לאחר חתונתם, השניים החלו להעלות סרטונים שבועיים לעמוד הפייסבוק שלהם, לרוב בימי חמישי אחר הצהריים, לקראת שבת. שירים שקטים עם נגיעות מקראיות ויהודיות, או יצירות שמתאימות לתקופה ספציפית. בשבוע של פיגוע, למשל, הם ניגנו את "ימים של שקט" של להקת לוֹלה. ביום ירושלים עשו מיקס משעשע בין שירים שעוסקים בעיר בשלל סגנונות - חסידית, לועזית וישראלית. את השירים הם מגישים בהרמוניה קולית, בליווי גיטרה או קלידים. הפריצה הגדולה שלהם הגיעה כשדמויות וגופים מוכרים שיתפו סרטונים שלהם. הראשונה לעשות זאת הייתה עיריית ירושלים, שיצרה איתם קשר וביקשה אישור לשתף את הסרטון עם שירי העיר בעמוד הפייסבוק העירוני. כעבור שבועיים הצטרף שר החינוך, נפתלי בנט, ושיתף סרטון נוסף שלהם, ולאחר מכן תרמו את חלקם גם עיתונאים. בשנת 2017 הוציא הצמד את אלבום הבכורה "אמת פשוטה" לאחר שגייס את הכספים למימונו דרך "הדסטארט". באותה שנה הופיעו השניים בפסטיבל "LIVE במוזיאון" בירושלים. בשנת 2019 נבחרו השניים כאחד מ-24 הזוגות היהודים הכי משפיעים של המגזין הפורוורד במהלך מגפת הקורונה קיימו השניים הופעות בזום. השניים מופיעים ברחבי ישראל, ארצות הברית ואירופה, הן בקונצרטים רחבי היקף והן באירועים פרטיים, ובשנת 2021 הופיעו ברחבי ארצות הברית וסיימו במופע בניו ג'רזי ששודר בערוץ JBS האמריקאי. ביוני 2022 הם הוציאו את אלבומם השני "אי שם באמצע", וביום הזיכרון 2023 הופיעו השניים בטקס הממלכתי בגבעת התחמושת וביצעו שם את שירם "דומיה". באותה שנה גם הוציאו השניים את השירים "כי קרוב" ו"מלקטת כוכבים". זוג יונים באתר ישראל היום, 22 ביולי 2016 מהרשת לאמריקה באתר ynet‏, 5 ביולי 2019 פסטיבל "LIVE במוזיאון" חוזר באתר jerusalem.mynet‏, 3 ביולי 2017 24 Top Power Couples: Jewish Edition באתר הפורוורד, 14 בפברואר 2019 עם טקסטים מהמקורות והופעות בזום: הכירו את הצמד יונינה באתר מעריב, 26 באוגוסט 2020 About us באתר Yonina
דקוטה הדרומית (SSN-790)

USS דקוטה הדרומית (SSN-790), היא צוללת תקיפה גרעינית של צי ארצות הברית מסדרת וירג'יניה, שנקראת על שם מדינת דקוטה הדרומית. החוזה לבנייתה הוענק ל-Huntington Ingalls Industries בשיתוף עם חטיבת Electric Boat של ג'נרל דיינמיקס בניופורט ניוז, וירג'יניה ב-22 בדצמבר 2008. צוללת זו היא השביעית מבין צוללות בלוק III אשר תכלול חרטום מתוקן, כולל טכנולוגיה מסוימת של הצוללות הגרעיניות מסדרת אוהיו. טקס הנחת השדרית התקיים ב-4 באפריל 2016. נותנת החסות של הצוללת היא דיני דמפסי, אשתו של הגנרל מרטין דמפסי. טקס ההשקה שלה התקיים ב-14 באוקטובר 2017 בגרוטון, קונטיקט. מדיה וקבצים בנושא דקוטה הדרומית בוויקישיתוף Joe Katzman, Virginia Block III: The Revised Bow, Defense Industry Daily, ‏27 February 2024
יצחק אקשוטי

חכם יצחק אקשוטי היה מחכמי קושטא. חכם יצחק אקשוטי נולד לאימו ולאביו חיים בעיר קושטא בטורקיה. למד תורה בקושטא אצל חכמי העיר ואצל החכם אליהו עניו. בהמשך הוא נשא לאישה את ביתו של רבו, אך לא נולדו להם ילדים. בשנת ה'תקצ"ז (1837) החל לשמש רב ודיין בפרבר העיר קושטא, פירי פאשא, שם כיהן במשך 25 שנה. בבית דינו שימשו כדיינים גם החכם יוסף אלפאנדרי וחכם יעקב הלוי. חכם יצחק אקשוטי נפטר ביום י"ח באייר, ל"ג בעומר, בשנת ה'תרכ"ב (1862). ספרו בני ישחק - המכיל שו"ת ודרשות, יצא לאור בשנת ה'תרמ"ד (1884) בידי אחיו חכם שבתי אקשוטי בירושלים. חכם יצחק אקשוטי לקריאה באתר 'החכם היומי'. חכם יצחק אקשוטי, בני ישחק, באתר היברובוקס הקדמת ספרו. דף השער של הספר במהדורה הראשונה באתר בית המכירות 'קדם'. ערך זה הוא קצרמר בנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
הפיגוע ליד יצהר (1998)

הפיגוע ליד יצהר היה פיגוע טרור רצחני שהתרחש ב-4 באוגוסט 1998, בו ירו שני מחבלים פלסטינים על רכב סיור שביצע פטרול סביב היישוב יצהר, ורצחו את שני יושבי הרכב, הראל בן נון ושלמה ליבמן. בבוקרו של 4 באוגוסט 1998, יצאו הראל בן נון בן ה-20 ושלמה ליבמן בן ה-24, תושבי יצהר, לפטרול בדרך עפר היקפית סביב היישוב, כשני ק"מ מצפון ליישוב, במסגרת עבודתם באבטחת היישוב. סמוך לשעה 11.30 שני מחבלים חמושים ברובי קלצ'ניקוב שארבו להם, פתחו לעברם באש ורצחו אותם. לאחר הירי ניגשו המחבלים אל הג'יפ, השליכו ממנו את גופות הנרצחים וביצעו וידוא הריגה מטווח קרוב. הם לקחו מהג'יפ את כלי הנשק היחיד בו, שהיה בידי ליבמן. אחד ממבצעי הפיגוע היה ח'וילד רמצ'אן מהכפר תל. הוא נידון לשני מאסרי עולם, שוחרר בעסקת שליט לרצועת עזה, ונהרג בתקיפה ישראלית בקרב רפיח ב-2024. על שמו של שלמה ליבמן נקרא אחיינו אליקים שלמה ליבמן, שנרצח בטבח בפסטיבל הנובה במסגרת מתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023. דביר עמר, אליהו ליבמן: מודים לכוחות ביטחון על חיסול המחבל הרוצח, "דם יהודי נשפך בעקבות עסקת שליט", באתר ערוץ 7, 27 במאי 2024 המחבלים ביצעו "וידוא הריגה", באתר גלובס, 6 באוגוסט 1998 דביר עמר, אליהו ליבמן: מודים לכוחות ביטחון על חיסול המחבל הרוצח, "דם יהודי נשפך בעקבות עסקת שליט", באתר ערוץ 7, ‏27.05.24 פלד ארבלי, ‏מזעזע: גופתו של אליקים שלמה ליבמן אותרה בקבר של נרצחת מה-7.10, באתר מעריב אונליין, 4 במאי 2024
חן מזרחי

האם התכוונתם ל... חן מזרחי (סטנדאפיסט) – סטנדאפיסט ושחקן ישראלי חן מזרחי (יוטיוברית) – יוטיוברית ואושיית רשת בתחום האוכל
ז'אן-פייר בלנשאר

ז'אן פייר בלנשאר (בצרפתית: Jean-Pierre Blanchard‏; 4 ביולי 1753 - 7 במרץ 1809) נודע בעיקר כאחד החלוצים הראשונים בתחום התעופה, אשר התמחה בבניית כדורים פורחים ומצנחים ובניסיונות התעופה שביצע עמם, שכללו את הטיסה המתועדת הראשונה מעל תעלת למאנש. בלנשאר נולד בכפר לס אנדליס (אנ') שבצרפת. כבר מילדותו גילה בלנשאר משיכה לתעלולים והמצאות שונות כאשר בתור נער בנה מעין מלכודת עכברים עם אקדח, גרסה לוולוסיפד (מעין אופניים מוקדמים), ובהמשך אף בנה מערכת שאיבה הידראולית שהזרימה מים לגובה של 122 מטר לטירת שאטו גיילרד (אנ') שחלשה על הכפר. במהלך שנות ה־70 ערך ניסיונות לפתח כלי תעופה שונים אותם תכנן להניע באמצעות משוטים שיחתרו באוויר ומערכת היגוי, ניסיונות שלא עלו בהצלחה. בלנשאר נודע בעיקר בזכות ניסיונות התעופה החלוציים שלו בכדורים פורחים. בעקבות צפייה בהדגמת פעולתו של כדור פורח ממולא אויר חם על ידי האחים מונגולפייה, שהתבצעה באנונה (אנ') שבצרפת ב-1783. ב-2 במרץ 1784, בפריס, ערך בלנשאר את ניסיון התעופה הראשון שלו בכדור פורח שבנה בעצמו. ב-7 בינואר 1785 ביצע בלנשאר יחד עם ד"ר ג'והן ג'פריז, רופא אמריקני, את הטיסה המתועדת הראשונה בהיסטוריה מעל תעלת למאנש בכדור פורח ממולא מימן. השניים המריאו מדובר שבאנגליה וטסו מעל התעלה האנגלית במשך כשעתיים וחצי, כשהם נוחתים לבסוף ביער פלמור סמוך לקאלה הצרפתית. במהלך הטיסה נאלצו השניים להשליך את כל המטען, למעט חבילת דואר, שהפכה בכך לדואר האווירי הבינלאומי הראשון שהועבר בהצלחה. באותה שנה הדגים בלנשאר את השימוש המוצלח הראשון במצנח, כאשר הצניח מתוך הסל של הכדור הפורח כלב קטן שנחת בהצלחה על הקרקע. בהמשך ביצע בעצמו ניסיונות צניחה מוצלחים, אם כי באחד המקרים נאלץ לבצע צניחת חירום מתוך כדור פורח בשל התלקחות המימן שבתוכו. כמו כן ניסה ללא הצלחה להשתמש במפרשים על גבי הכדור הפורח על מנת לשפר את הניווט ולתת להם כוח דחף ומהירות אופקית. ב-9 בינואר 1793 ביצע בלנשאר את הטיסה הראשונה בכדור פורח בצפון אמריקה. באותו יום המריא מחצר בית הסוהר ע"ש ג'ורג' וושינגטון בפילדלפיה ונחת בניו ג'רזי. טיסה זו נצפתה על ידי הנשיא ג'ורג' וושינגטון שהתרשם עמוקות. לאחר מכן חזר בלנשאר לאירופה וערך הדגמות נוספות של טיסה בכדורים פורחים בעזרת אשתו, מרי, שלמדה אף היא להטיס כדור פורח. ההדגמות התבצעו בגרמניה, בלגיה, פולין והולנד. בלנשאר התחתן עם מארי מדלן-סופי ארמנט (הידועה יותר בשם סופי בלנשאר) בשנת 1804. ב-20 בפברואר 1808 בזמן טיסה מעל האג, חטף בלנשאר התקף לב ונפל מהכדור מגובה של למעלה מ-15 מטר. הוא נפצע קשה ולא הצליח להתאושש מהנפילה. ב-7 במרץ 1809, כשנה לאחר התאונה, מת מפצעיו. אלמנתו, סופי בלנשאר, המשיכה לפרנס את עצמה בהמראות מכדורים פורחים עד שנהרגה גם היא בתאונת תעופה ב-1819. ז'אן-פייר בלנשאר, The Lighter-Than-Air Society ז'אן-פייר בלנשאר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) מדיה וקבצים בנושא ז'אן-פייר בלנשאר בוויקישיתוף
רבי חנינא בן חכינאי

רבי חנניא (חנינא) בן חכינאי היה תנא בדור השלישי והרביעי. הוא היה מתלמידי רבי עקיבא הראשונים, והיה חברם של רבי אלעזר בן מתיא, שמעון בן זומא ושמעון התימני. לפי אחת הגרסאות היה מעשרה הרוגי מלכות. לפי האגדה, ישב 12 (או 13) שנה ולמד תורה בבית רבי עקיבא רבו. כשהגיעה זמן בתו להינשא שלחה לו אשתו מכתב, והודיעה לו על כך. כשנשאר ללמוד ולא חזר לביתו ידע רבי עקיבא על כך, ודרש: כל מי שיש לו בת – ילך וישיאנה! חזר רבי חנניא אל עירו, אך כיוון שהשתנו פני העיר לא מצא את ביתו. מה עשה? הלך והתיישב ליד הבאר, עד שהגיעה קבוצת נשים ושמע אחת קוראת: בת חכינאי, מלאי את כדך! ידע שזאת בתו, עקב אחריה ונכנס לביתו. אשתו, שלא הייתה מוכנה לכך – ראתה אותו ונבהלה, עד שיצאה נשמתה. התפלל עליה רבי חנניא ואמר: ״רבונו של עולם, ענייה זו זה שכרה?״ ביקש רחמים עליה וחייתה. הגמרא במסכת חגיגה מספרת שהרצה לפני רבי עקיבא במעשה מרכבה. בנוסף, האגדה מספרת על רבי חנינא בן חכינאי, שכל ימיו היה יושב בתענית מגיל שתים עשרה שנה עד תשעים וחמש. ”אותו היום שהוציאוהו להריגה ערב שבת היה. אמרו לו תלמידיו: רבי, רצונך שתטעם משהו קדם שתיהרג? אמר להם: עד עתה התעניתי, ועתה איני יודע איזה דרך אלך, ואתם אומרים לי לאכול ולשתות? התחיל בקידוש היום – "ויכולו" עד "ויקדש" – ולא הניחוהו לגמור עד שהרגוהו. יצאה בת-קול ואמרה: אשריך ר' חנינא בן חכינאי, שהיית קדוש, ויצאה נשמתך בקדושה”. רבי מנחם החברוני (1215 לערך), מציין כי רבי חנינא נקבר לצד רבי דוסא בן הרכינס ורבי אליעזר בן הורקנוס במערה בצפת, המזוהה כיום עם "מערת שם ועבר". הרב אהרן הימן, "רבי חנינא בן חכינאי", תולדות תנאים ואמוראים, לונדון, תר"ע, חלק ב, עמודים 507-506, באתר היברובוקס רבי חנינא בן חכינאי, במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית) רבי חנינא בן חכינאי, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת" ישעיהו בן-פזי, הומור מאופק וסאטירה מוסווית באגדה תלמודית, הומור מקוון 3, ינואר 2014 תוספתא ברכות ד:יח תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ס"ב, עמוד ב'. חיים וייס ושירה סתיו, שובו של האב הנעדר - קריאה מחודשת בסדרת סיפורים מן התלמוד הבבלי, מוסד ביאליק, 2018, עמ' 73–85 אוצר המדרשים, מדרש עשרת הרוגי מלכות, עמ' 443
ויטלי

האם התכוונתם ל... אלני ויטלי – זמרת ומלחינה יוונית ג'ון ויטלי – פקיד ממשל אמריקאי פיליס ויטלי – משוררת האפרו-אמריקאית פרנסיס וויטלי – צייר דיוקנאות ונופים אנגלי ויטל ויטאלי