גאורגה סאראו

גאורגה סאראו (ברומנית: Gheorghe Sarău; נולד ב-21 באפריל 1956 בסגארצ'ה - ואלה, מחוז טלאורמן, רומניה) הוא בלשן רומני, מומחה בשפה הצוענית רומאני. פרופסור סאראו הניח את יסודות החינוך לצוענים ברומניה וכתב ספר הלימוד הראשון לשפה זו בבתי הספר היסודיים, ייסד את הקורס הראשון לרומאני באוניברסיטה ואת המילון הראשון רומני-רומאני ורומאני-רומני. גאורגה סאראו נולד בכפר סגארצ'ה - ואלה, במחוז טלאורמן במונטניה, למשפחה רומנית. עד שנת 1983 למד באוניברסיטת בוקרשט לימודי רוסית והונגרית בפקולטה לשפות וספרויות זרות. הוא השתלם בקורסי קיץ בשפה הבולגרית, ספרותה ותרבותה באוניברסיטת וליקו טרנובו בבולגריה (1980) ובשפה ההונגרית, ספרותה ותרבותה באוניברסיטת דברצן (1981). פרט לשפות אלה למד בעצמו ספרדית, רומאני וגרמנית. סאראו גם דובר היטב צרפתית ואנגלית. בעת לימודיו ואחריהם פרסם מחקרים, ביקורות ספרים, תרגומים ומאמרים בכתבי עת מקצועיים. תחילה עבד סאראו כמורה לרוסית בשני בתי ספר בעיר סאטו מארה, היא סאטמר, בצפון טרנסילבניה, אחר כך כמורה לרוסית ומתרגם מהונגרית, בולגרית ורוסית בבוקרשט. משנת 1990 עבד כיועץ ובהמשך כמפקח מומחה במינהל ליחסים בינלאומיים של משרד החינוך הרומני, בתחום קישרי תרבות עם הונגריה, ספרד, הודו, פורטוגל, אלבניה, וייטנאם, מונגוליה, בולגריה, דרום ומרכז אמריקה. יחד עם זאת הוא המשיך ללמד רוסית בבית הספר מס' 165 בבוקרשט ובין השנים 1991-1994 עבד כמורה לשפת רומאני בבית הספר הנורמלי בבוקרשט. משנת 1991 משמש סאראו גם בתפקידי ייעוץ במשרד החינוך הרומני במגזר האוכלוסייה הצוענית (רומה) וללימוד השפה רומאני, ומשנת 2006 אחראי לתוכנית החינוכית PHARE המיועדת לצוענים. גאורגה סאראו גדל במחוז טלאורמן במונטניה שבו חיים מספר רב יחסית של צוענים בני הרומה. את שפתם הוא למד לבד מאוחר יותר, בעידוד מוריו, פרופסור גאורגה מיכאילה, חבר באקדמיה הרומנית, פרופסור אמיל וראביה והמרצה יואנה פראוטיאסה. בשנת 1983 בעת חיפושיו אחרי חומר ביבליוגרפי בספריית האקדמיה ראה במקרה ספר אודות הצוענים מאת ז'אן ואייאן, בו מצא גם חלק בן 13 עמודים על דקדוק שפת הרומאני ומילון קטן ממנו למד את השפה. לאחר מכן גילה ספר ישן של בארבו קונסטנטינסקו משנת 1878, "דוגמאות לשפה ולספרות הצוענים ברומניה", שהופיע במהדורה דו-לשונית רומנית ורומאני והתחיל ללמוד ממנו על ידי השוואה בין המילים בשתי השפות. אם היו לו ספקות לגבי מילה מסוימת פנה לצוענים פשוטי עם ברחוב, אל מוכרות פרחים או כנרים עממיים. גאורגה סאראו השתתף בקורסים נוספים לרוסית במוסקבה בשנת 1990, בשפת רומאני - בקאריא, פינלנד - ב-1991, ברומא ב-1992, בסנגוניס ב-1996, ובקורס לספרדית בחאקה ב-1996. בהמשך הרצה בקורסי הקיץ לשפה רומאני בבסקו בגרמניה ב-1998. סאראו נתן הרצאות רבות בכנסים לאומיים ובינלאומיים בנושא השפה רומאני. הוא סיים עבודת דוקטורט בשפות בנושא "עגת הצוענים (רומה) של הפחחים ברומניה", תחת הדרכתה של פרופ לוצ'יה ואלד מאוניברסיטת בוקרשט. הוא תרגם מספר מחקרי בלשנות וספרי אלף-בית לשפה רומאנס. בין השנים 2001-1997 שימש בעת ובעונה אחת עורך ראשי, סגן עורך ראשי ועורך של כתב העת מפלגת הצוענים רומה, "אסול דה טרפלה" - "Asul de treflă" (אס התלתן) בו פרסם מאמרים רבים על השפה רומאני. בשנת 1991 גאורגה סאראו נשלח כיועץ לבית הספר התיכון הפדגוגי בבוקרשט שבו היו מלמדים רומאני. בהיעדר קורס לימוד כתוב, חיבר ספר לכיתות א-ד. החל מאוקטובר 1992 ביוזמתו של פרופסור סאראו ושל החוג למזרחנות נפתח קורס בחירה לשפת הצוענים (רומאני) בפקולטה לשפות וספרויות זרות של אוניברסיטת בוקרשט - הקורס האוניברסיטאי הראשון ברומניה לשפה זו. הקורס מתקיים מאז כל שנה וסראו הוא המחבר של תוכנית הלימודים. בשנה הלימודים האקדמית 1997-1998 עקב מאמציו קמה מחלקה לשפות הודיות (הינדי ורומאני) שבה מלמדים את שתי השפות. ב-2001 סיים המחזור הראשון של 10 בוגרים. בשנת 1998-1999 נוסדה באופן זמני מחלקה לשפה ולספרות רומאני, כמחלקה 'ב' במסגרת הפקולטה לשפות זרות בבוקרשט, תוך שמירת עשרה מקומות למועמדים ממוצא צועני (רומה). מ-1997 הועסק במכרז כמרצה שלא מן המניין לשפה רומאנס ומשנת 2002 כמרצה בכיר. באפריל 2000 יזם גאורגה סאראו והנהיג ההתמחות בשפה ובספרות רומאני במכללת CREDIS הפתוחה במסגרת אוניברסיטת בוקרשט. ארגן גם קורסים ארציים לשפה רומאני, שיעורים לשפה זו ברדיו ובטלוויזיה, קורסים לשיטת הוראה, אולימפיאדה ארצית לשפה רומאני ועוד. סאראו קנה לעצמו שם בעולם והוזמן ללמד רומאני באיטליה, צרפת, גרמניה, ובפינלנד. במהלך 15 שנות פעילותו בתחום, הקים סאראו דורות של מורים לשפה רומאנס (460 תלמידיו). הוא ארגן מחדש את דקדוק השפה; ערך שבעה מילונים ו-15 ספרי לימוד ; פרסם שיחון; ספר שירים צוענים אהובים; אוסף כתבי קודש בתרגום רומאנס וערך מחקרים על ארבע העגות העיקריות של השפה רומאני ברומניה: עגת מרקידי הדובים עגת חרשי הנחושת עגת הפחחים עגת הצוענים (רומים) הקרפטיים. פרס "הידלגו" לשנת 1995 -הוענק לו בשנת 1999 - במדריד, מטעם "Presencia Gitana" (הנוכחות הצוענית) בשביל תרומתו לקידום השפה רומאני בעולם. פרס נשיא איטליה בתחרות ליצירה ברומאנס שאורגנה על ידי Them romano בלנצ'יאנו - עבור תרומותיו לקידום השפה רומאני וחינוך הצוענים. פרס מפלגת הרומים בשנת 1999 - עבור תרומתו לקידום השפה רומאני והאוכלוסייה הצוענית בעשר השנים שלאחר המהפכה. פרס "אוון אמנצה "( Aven Amentza ) לשנת 2001 לרגל יום הצוענים הבינלאומי ויובל האלף לתיעוד נוכחות הצוענים באירופה, עבור תרגום כתבי קודש של הנצרות לשפה רומאני. פרס הברית האזרחית רומה (הצוענית) Alianţa Civilă Rroma מרומניה לרגל יום הצוענים הבינלאומי - 2006 Mic dicţionar rom-român (Ed. Kriterion, Bucureşti, 1992) - cu o schiţă "Morfologia dialectului vlah de varietate românească al limbii romanes" מילון מקוצר רום-רומני, מורפולוגיית העגה הולאכית של השפה רומאנס, הוצאת קריטוריון, בוקרשט, 1992 Limba romanes (ţigănească). Manual pentru clasele de învăţători romi ale Şcolilor Normale (EDP, Bucureşti, 1994) השפה רומאני - ספר לימוד לבתי ספר נורמליים לשימוש מורים רומים - הוצאה לאור פדגוגית בוקרשט, 1994 Culegere de texte în limba ţigănească. Clasele a II-a -a IV-a. Tekstonqo lil p-i rromani ćhib (vaś-e II to - IV to klàse) (EDP, Bucureşti, 1995; reeditată în 1999, 2000, 2004 şi 2005) קובץ טקסטים בשפה רומאני - לכתות ב-ד, הוצאה לאור פדגוגית, בוקרשט, 1995, 1999,2000,2004,2005 Dicţionar rrom (spoitoresc) - român (Ed. Kriterion, Bucureşti, 1998) מילון רומאני (פחחים) - רומני - הוצאת קריטריון, בוקרשט,1998 Dicţionar român – rrom (căldărăresc) şi Dicţionar rrom (căldărăresc) - român (Ed. Kriterion, Bucureşti, 1998) - coautor מילון רומני-רומאנס (חרשי נחושת) ורומאנס (חרשי נחושת)-רומני - הוצאת קריטריון, בוקרשט 1998 Manualul de comunicare în limba rromanes (EDP, Bucureşti, 1999) - coautor ספר תקשורת בשפה רומאני, מחבר-שותף, הוצאה לאור פדגוגית, בוקרשט 1999 Culegere de texte în limba rromanes. Manual pentru anii II-IV de studiu (EDP, Bucureşti, 1999) קובץ טקסטים בשפה רומאני - לשנות לימוד ב-ד, הוצאה לאור פדגוגית, בוקרשט, 1999 Dicţionar rrom - român (Ed. Dacia, Cluj, 2000; Ed. Sigma, Bucureşti, 2006) מילון רום - רומני - הוצאה לאור דאצ'יה, קלוז', 2000, הוצאה לאור סיגמה, בוקרשט 2006 Curs de limba rromanes (Ed. Dacia, Cluj, 2000) קורס לשפה רומאנס, הוצאה לאור דאצ'יה, קלוז' 2000 Ghid de conversaţie român - rrom (Ed. Kriterion, Bucureşti, 2000) שיחון רומני-רומאני, הוצאת קריטריון, בוקרשט, 2000 Cele mai iubite cântece rrome (Ed. Orientul Latin, Braşov 2000) - în colaborare השירים הצועניים האהובים, הוצאה לאור אוריינטול לטין, בראשוב, 2000 Dialectul romilor spoitori din România (Ed. Universităţii din Bucureşti, 2001) עגת הצוענים הפחחים ברומניה, הוצאה לאור של אוניברסיטת בוקרשט, 2001 Stilistica limbii rromanes în texte (Antologie de traduceri şi redactări). I stilìstika e rromane ćhibăqi teksturenθe (Amboldimatenqi aj redakcienqi antològia) (CREDIS, Bucureşti, 2002) סגנון השפה רומאני בטקסטים - אוסף תרגומים ועריכות, הוצאה לאור קרדיס, בוקרשט, 2002 Limba rromanes (Morfologie şi sintaxă) (CREDIS, Bucureşti, 2002) השפה רומאנס, מורפולוגיה ותחביר, הוצאה לאור קרדיס, בוקרשט, 2002 Manual de alfabetizare în limba rromanes (Editura Vanemonde, Bucureşti, 2002) ספר לימוד לקריאה וכתיבה בשפה רומאני, הוצאה לאור ואנמונד, בוקרשט, 2001 Biblikano leksikòno. Vocabular biblic, în “Biblikane teksturenqo kidipen anθ-i rromani ćhib. Culegere de texte biblice în limba rromanes" (Editura Kriterion - Fundaţia Providenţa, Bucureşti, 2002) אוצר מילים מכתבי הקודש בשפה רומאני, הוצאת קריטריון, בוקרשט 2002 Dicţionar român-rrom (Lexicul rrom modern, rar şi vechi). Coordonarea, uniformizarea, redactarea lexicografică (Ed. Vanemonde, Bucureşti, 2003) מילון רומני-רום (אוצר המילים הרומאני - מודרני, נדיר ועתיק), הוצאה לאור ואנמונד, בוקרשט, 2003 Rromani leksikologìa (Lexicologie rromă) (Ed. Universităţii din Bucureşti, 2004) לקסיקולוגיה רומאני, הוצאה לאור של אוניברסיטת בוקרשט, 2004 Ghid de practici pozitive pentru educaţia copiilor romi (Centrul Romilor pentru Intervenţie Socială şi Studii – Romani CRISS, Bucureşti, 2004) - în colaborare מדריך לתרגולים חיוביים בחינוך ילדי רומה (המרכז הרומי להתערבות חברתית ועיון - בוקרשט 2004 -בשותפות) גאורגה סאראו, באתר Academia.edu Cotidianul, 27 iulie 2007 - Gheorghe Sarău, un Alexandru Graur al romilor שירים צועניים בביצועו של גאורגה סראו