laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Get Your Number

Get Your Number (בעברית: לקבל את המספר שלך) הוא סינגל של הזמרת-יוצרת האמריקאית מריה קארי, ביחד עם ג'רמיין דופרי, מתוך אלבומה העשירי, The Emancipation of Mimi. השיר יצא לאור ב-3 באוקטובר 2005. השיר הגיע למקום התשיעי במצעד הסינגלים הבריטי. השיר הוא הבי סייד של הלהיט "Shake It Off", אותו הוציאה קארי כסינגל לפני כן. כמו כן, יצא הסינגל בפורמט של תקליטור. בין היתר, השיר הוא שיר בסגנון הרית'ם אנד בלוז, המשלב בתוכו גם את סגנון הפופ. כמו כן, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, כמה שנים לאחר שיצא. מידע על הסינגל "Get Your Number" באתר מיוזיק בריינז מידע על היצירה "Get Your Number" באתר Discogs סרטון השיר "Get Your Number" באתר יוטיוב Archives | The Dallas Morning News, dallasnews.com, nl.newsbank.com Barry Walters, Barry Walters, The Emancipation Of Mimi, Rolling Stone, ‏2005-04-21 (באנגלית) Artists, www.officialcharts.com (באנגלית) Mariah Carey - Get Your Number, Discogs (באנגלית) Mariah Carey - Get Your Number, Discogs (באנגלית) Mariah Carey Featuring Jermaine Dupri - Get Your Number, Discogs (באנגלית) Mariah Carey Featuring Jermaine Dupri - Get Your Number, Discogs (באנגלית) Get Your Number (int'l ECD Maxi), נבדק ב-2019-06-13
עמדת בלויגרונד (צפת)

עמדת בלויגרונד היא עמדה מבוצרת שהוקמה על גג בית משפחת בן ציון בלויגרונד (רב, גבאי וקברן, שנפטר בשנת 1941) ברובע היהודי בצפת. העמדה הוקמה במהלך מאורעות תרצ"ו תרצ"ט, ושימשה את מגיני הרובע היהודי גם בתקופת המצור. במלחמת העצמאות. היא הפכה סמל לגבורה ועמידה של מעטים מול רבים, וממחישה את הצלתה של העיר בקרב על צפת. בעבר שלט הבית על הגבול הדרומי של הרובע היהודי ועל "כיכר השוק" שהיה בין הרובע היהודי ובין הרובע הערבי. בקצה הדרומי של רחוב "בית יוסף" בין "המרכז המסחרי "אשת"ם" לשעבר, ובין דפוס פרידמן כיום. העמדה הוקמה במאורעות תרצ"ו - תרצ"ט כחלק ממערך הגנה שהוקם כתגובה לאירועי פרעות תרפ"ט שפגעו אנושות ביהודי צפת חסרי ההגנה, ובשל הצורך להקים מתרס קדמי בין הרובע היהודי ובין הרובע הערבי שישמש כהגנה בעת צרה. במהלך מלחמת העצמאות הפכה העמדה לעמדת ירי שממנה ניתן להשקיף על הכניסה הדרומית לרובע היהודי שגבל בסמיכות לרובע הערבי. במהלך שלשת החודשים שקדמו לקרבות בצפת נפגעה העמדה החשופה מצליפות מרובות ועם הזמן הפכה לעמדת דמה שספגה אש רבה מהרובע הערבי, שצלפיו חשבו בטעות שהיא מאוישת. בתקופת הקרבות חוזקה העמדה ושמשה תקופה קצרה למרכז קטע ד' . בעמדה זו נהרג ביום י"ט בניסן תש"ח (28 באפריל 1948) לוחם הפלמ"ח גדעון אילון, כאשר באחת ההתקפות של הערבים על גבולו הדרומי של הרובע היהודי תפס עמדה קדמית זו כדי לכוון בדייקנות את אש תת-המקלע שבידו כלפי התוקפים. הודות למעשה הגבורה של גדעון אילון, של מפקד קטע ד' בנימין גייגר ושל חבריהם לקרב, נהדפה ההתקפה. על קיר הבית הותקן לוח אבן המנציח את זכרו של גדעון איילון. עמדת בלויגרונד עומדת בקריטריונים הערכיים של המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, וזכתה להכרה מצד הוועדה הארכיטקטונית של עיריית צפת: לבית בלויגרונד ערך היסטורי, אורבני ושימורי. כל בניה על גג המבנה תעלים את החזית ההיסטורית של הבית בו מצויה עמדת בלויגרונד. אין לבנות על המבנה החד-קומתי סמוך לבית, כי זה יפגע קשות בנצפות הבית ההיסטורי הראשון בכניסה לעיר העתיקה ובו עמדת הלחימה. למרות הצהרה זו לא עוגן מעמדה של עמדת בלויגרונד כאתר לשימור, וזאת כיוון שאין בעיר צפת וועדת שימור ולא הוגדרה בה רשימת אתרי מורשת לשימור. נכון לשנת 2019 נותרו על גג הבית שרידי עמדת הבטון המסייעת, יחד עם פנס תאורה ודגל ישראל המתנוסס עליו, להמחיש את אחד הקרבות המכריעים שהתחוללו בעיר. בשנת 2019 דנה הוועדה בתוספת בנייה של קומה נוספת בבית הסמוך לעמדת בלויגרונד, החלטה שמשמעותה הסתרת העמדה ההיסטורית. דיון זה עורר מחאה ברשתות החברתיות של העיר צפת, וגרר מאבק מחודש על המשך שימורה של העמדה ההיסטורית. יחזקאל המאירי, צפת בצבת, צפת במצור ובקרב תש"ח, משרד הבטחון, 1988  בנימין גייגר, אחד מזקני צפת, דפי חיים, 2011 אלעד פלד, צפת בתש"ח, יומן המערכה, אריאל, ארץ הצבי, 2006  עמדת בלויגרונד, סרטון הדרכה במבט מן העמדה. דוד תדהר (עורך), "הרב בן-ציון בלויגרונד", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 924 בנימין גייגר, אחד מזקני צפת, דפי חיים, 20111, עמ' 206, עמ' 238- 245 גדעון אילון צפת בצבת, עמ' 116-111 הקריטריונים להכרה באתר היסטורי כאתר מורשת קווים מנחים לפעולות של ועדות השימור ברשויות המקומיות
פלורה לפוניקה

פלורה לפוניקה (בלטינית: Flora Lapponica), הוא מילון לצמחים לאפיים (פלורה) משנת 1737, שנכתב בידי קארולוס ליניאוס, הבוטנאי, הרופא הזואולוג ומייסד שיטת המיון המדעית המודרנית לעולם החי ואחד מאבות חקר האקולוגיה השוודי, לאחר מסעו ללפלנד כחמש שנים קודם לכן (1732). בין 12 במאי ל-10 בספטמבר 1732 יצא ליניאוס מטעם האקדמיה המלכותית למדע באופסלה למסע בלפלנד כדי לחקור את החי, הצומח והדומם באזור. כחמש שנים לאחר המסע, בשנת 1737, הודפס המילון באמסטרדם, הולנד. הספר מכיל 534 מינים הממוינים לפי שיטת המיון המדעית שפיתח, כלומר לפי התפוצה הגאוגרפית והסיווג הטקסונומי, ומהווה את השימוש הפרקטי הראשון בשיטה זו; ליניאוס גם הציע שמות ליצורים החיים שגילה. הבוטנאי האמריקאי אדוארד לי גרין, מחבר "ציוני הדרך של ההיסטוריה של הבוטניקה", שגילה בעצמו מעל 4,400 מינים חדשים במערב אמריקה, תיאר את "פלורה לפוניקה" כ"מסמך הקלאסי והמרגש ביותר מבין כתביו של ליניאוס". עדכון לספר פורסם בשנת 1792 על ידי ג'יימס אדוארד סמית', בוטנאי אנגלי, שהשתמש באותם השמות שבהם השתמש ליניאוס. מדיה וקבצים בנושא פלורה לפוניקה בוויקישיתוף עמודי הספר המקוריים באתר האנציקלופדיה הדיגיטלית. מתוך מחקר בהוצאת אוניברסיטת קיימברידג', מהדורה שנייה, 2001, עמוד 27, (באנגלית)
Never Too Far/Hero Medley

Never Too Far/Hero Medley (בעברית: לעולם לא רחוק מדי\גיבור) הוא שיר צדקה של הזמרת-יוצרת האמריקאית מריה קארי, מתוך אלבום הלהיטים, Greatest Hits. השיר יצא לאור ב-11 בדצמבר 2001, כסינגל הראשון מתוך האלבום. השיר הגיע למקום ה-81 במצעד הבילבורד הוט 100. השיר נכתב על ידי מריה קארי עצמה, ולטר אפנסייף, ג'ימי ג'אם וטרי לואיס, הולחן על ידי קארי והופק על ידי קארי, רנדי ג'קסון, ג'אם ולואיס. השיר יצא בפורמט של תקליטור. הבי סייד של השיר הוא השיר "There for Me". כמו כן, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, כמה שנים לאחר שיצא. מידע על הסינגל "Never Too Far/Hero Medley" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Never Too Far/Hero Medley" באתר יוטיוב Mariah Carey Chart History, Billboard Mariah Carey – Never Too Far/Hero Medley (באנגלית), נבדק ב-2019-06-13 Mariah* - Never Too Far / Hero Medley, Discogs (באנגלית) Mariah* - Never Too Far / Hero Medley, Discogs (באנגלית) Mariah Carey - Vol.1 - Karaoke, נבדק ב-2019-06-13
מירי פליקס

מירי פליקס (נולדה בשנת 1946) "הזמיר משריד", הייתה זמרת יוצרת ישראלית בראשית שנות ה-70 של המאה ה-20 בעלת קול סופרן צלול. הייתה חברת שלישיית פיקוד צפון יחד עם חוה אלברשטיין וחיותה דביר. נולדה בקיבוץ שריד ליוסף (פפו) ופנינה, ממייסדי הקיבוץ. בנעוריה שרה, ניגנה בגיטרה וחיברה שירים בהם "יש ואומרים אנשים". המשורר נתן יונתן ששמע את השיר בקיבוץ הציע לחברי שלישיית שריד לבצע אותו והשיר הפך ללהיט. ב-1965 התגייסה לצה"ל ושולבה בשלישיית פיקוד צפון יחד עם חוה אלברשטיין וחיותה דביר עם אפי נצר כמדריך מוזיקלי. בראשית שנות השבעים השתתפה במופעי "ניחוחי חציר" עבור מופע 1971 הלחינה את שירו של נתן יונתן "נרות החצב הלבנים" וביצעה אותו בעיבודו של גיל אלדמע. ב-1972 עזבה פליקס את ישראל והיגרה לבריטניה. יש ואומרים אנשים, סרטון באתר יוטיוב - מילים ולחן: מירי פליקס. מתוך ניחוחי חציר 1971 נרות החצב הלבנים, סרטון באתר יוטיוב - מילים: נתן יונתן. לחן: מירי פליקס. מתוך ניחוחי חציר 1971 העיר באפור, סרטון באתר יוטיוב - מילים ולחן: נעמי שמר. עם שלישיית פיקוד צפון 1966 (עיבוד: נמרוד טנא) אלי אלון, מירי פליקס הזמיר משריד ערך זה הוא קצרמר בנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דיוור אוטומטי

תוכנת דיוור אוטומטי (אוטוריספונדר) היא תוכנת מחשב ששולחת באופן אוטומטי תשובות דואר אלקטרוני כתגובה לפעולה מסוימת שבוצעה או בזמן קצוב שנקבע מראש. תוכנת הדיוור האוטומטי יכולה להיות פשוטה מאוד או מורכבת למדי. תוכנות הדיוור האוטומטי הראשונות נוצרו בתוך מערכות העברת הדואר האלקטרוני לזמן בו הם לא יכלו לשלוח דואר אלקטרוני לכתובת נתונה. ברגע שכזה המערכת יצרה הודעה חוזרת כגון "הדואר האלקטרוני שלך לא נשלח כי ...". היום תוכנות הדיוור האוטומטי צריכות להיזהר לא ליצור הודעות דוא"ל שעלולות להיחשב לדואר זבל אלקטרוני. תוכנות הדיוור האוטומטי משמשות לעיתים קרובות ככלי שיווק במייל כדי לספק מידע מיידי ללקוחות פוטנציאליים ולהפנות אותם לאתר האינטרנט של החברה או לסייע להם במידע בסיסי שלו הם זקוקים ולאחר מכן במידת הצורך להיות איתם בקשר אנושי. את תוכנות הדיוור האוטומטי ניתן לחלק לשתי קטגוריות: תוכנות במודל ASP - תוכנות הדיוור האוטומטי הללו פועלות על התשתית של הספק והם בדרך כלל מוגדרות באמצעות לוח בקרה אינטרנטי. הלקוח משלם דמי שימוש חודשיים וזו המערכת הכי מומלצת ליישום למשתמש פשוט, לא טכנולוגי. תוכנות צד שרת - מאפשרות למשתמשים להתקין את מערכת הדיוור האוטומטי על השרת שלהם. ההתקנה דורשת מיומנויות טכניות. הרבה פעמים, בתוכנות הדיוור האוטומטי משולבות גם תוכנות רשימות דיוור אלקטרוני לאישור מנויים, להסרת מנויים, שליחת מסרים מיידיים ועוד. שירותי דוא"ל פופולריים כגון Microsoft Outlook ו-Gmail מכילים תכונות שונות שמאפשרות למשתמשים שימוש מוגבל בכעין תוכנות דיוור אוטומטי. דיוור אלקטרוני מונחים ברשת מחשבים נטיקה דואר זבל אלקטרוני אנטי-ספאם דף נחיתה רשימת תפוצה צינתוק מדוע אוטוריספונדרים זה רע? (מתוך השאלות הנפוצות של אתר SpamCop (באנגלית) על דיוור אלקטרוני באתר גיקטיים החוק נגד דואר זבל What is an email auto-responder?, נבדק ב-2016-09-06 Munson, Lucas. "AWeber review 2018". WebAppMeister: Recommendation Engine. נבדק ב-23 באפריל 2018. {{cite web}}: (עזרה) "Send automatic out of office replies from Outlook - Outlook". Support.office.com. נבדק ב-24 באפריל 2018. {{cite web}}: (עזרה) Justin (1999-02-22). "How to Setup [sic] An Autoresponder in Microsoft Outlook". Emailstopwatch.com. נבדק ב-2018-04-24. Tschabitscher, Heinz. "How to Auto Reply in Gmail". Lifewire.com. נבדק ב-24 באפריל 2018. {{cite web}}: (עזרה)
ליעוז לוי

ליעוז לוי (נולדה ב-6 בנובמבר 1984) היא שחקנית ואמנית דראג טרנסג'נדרית ישראלית. לוי נולדה בפתח תקווה לאם מטפלת ולאב קבלן שיפוצים, בכורה ל-2 אחים ואחות. בנעוריה למדה במגמת תיאטרון. בגיל 17 החלה תהליך להתאמה מגדרית תוך קבלת תמיכה ועידוד מצד משפחתה והסביבה הקרובה. ב-2017 השתתפה ב"על הרצף - תנועה מגדרית חדשה בישראל", סדרה דוקומנטרית שיצרו זוהר מלינק עזרא ואפק טסטה לאונר. הסדרה מציגה את עולמן הרגשי והחברתי של 10 דמויות שונות מהקהילה הטרנסג’נדרית בישראל. הסדרה הייתה מועמדת בתחרות הקולנוע הדוקומנטרי הישראלי של פורום היצירה הדוקומנטרי לשנת 2017 והוצגה בפסטיבלים שונים בישראל ומחוצה לה. ב-2019 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "המדובב" בתפקיד שיי, אישה טרנסית קשת יום בשנות ה-30 לחייה המנהלת טמבוריה שהייתה בבעלות אביה שנפטר. לוי היא אחת מהטרנסג'נדריות הראשונות בישראל שנבחרו לגלם תפקיד של אישה טרנסית, לאחר ביקורת שהועלתה כנגד הנטייה ללהק נשים סיסג'נדריות לתפקידים מסוג זה ביצירות ישראליות. ב-2020 השתתפה בסרט העלילתי הקצר "ריקוד חסידי" שביימה בר כהן. ב-2022 נבחרה לראשונה לגלם דמות ראשית בסדרה "מלאך משחית", ששודרה החל מאפריל 2023 בערוץ "כאן 11". בנובמבר 2022 השתתפה בצילומי סרטו של דורון ערן "10 קילו קוקאין" בגואטמלה וגילמה את דמותה של טרי. הסרט מיועד להקרנה בסוף 2023. לוי הופיעה תחת שם הבמה Oz בערבי דראג ומסיבות של קהילת הלהט"ב ומופעיה עוסקים באתגור תפיסות מגדר ובנושאים חברתיים ופוליטיים. היא מרבה לדבר בפתיחות על תהליך ההתאמה המגדרית שעברה ולהשתמש בסיפור חייה למטרות הסברה. במסגרת מחאת הלהט"ב בקיץ 2018 לוי פעלה לרתום עסקים וחברות לתמוך בשביתה שיזמו ארגוני הקהילה, ונבחרה לשאת דברים בעצרת המרכזית בכיכר רבין בה השתתפו כ-80 אלף איש. לוי מרצה ומנחה סדנאות הכשרה לאנשי מקצוע מתחום הרפואה מטעם ארגון "חוש"ן", ומלווה נערות ונערים הנמצאים בתהליך התאמה מגדרית. ליעוז לוי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "כמה שיש החפצה כלפי נשים, יש עוד יותר החפצה כלפי טרנסג'נדריות", באתר ‏מאקו‏, 12 בפברואר 2017 “אם נפסיק למשטר בנות מבחינת הנראות שלהן, אנשים יהיו פחות מדוכאים”, באתר WDG‏, 20 בספטמבר 2018 ליעוז לוי, ‏"ואז הוא שאל אותי: מה יש לך בין הרגליים?", באתר ‏מאקו‏, 12 באוקטובר 2018 איתי שטרן, "מה לא מתאימה? לעבודה בבורגר קינג? סירייסלי ביץ'?", באתר הארץ, 4 באוגוסט 2019 זוהר אורבך, ‏אני רואה את הטרנסיות שלי כברכה, אבל רוב חיי ראיתי אותה כקללה, באתר ‏מאקו‏, 8 ביוני 2023 איתי שטרן, לאחר המחאה: שחקנית טרנסית לוהקה לסדרה הישראלית "המדובב", באתר הארץ, 31 בדצמבר 2018 תומר אלדובי, ‏"ההורים שלי הפסידו בן, אבל הרוויחו בת", באתר ‏מאקו‏, 11 בספטמבר 2020 כששחקנית טרנסג'נדרית מגלמת אישה חרדית - זו בשורה על גאולה ושינוי | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il טל שניידר, ‏מחאת הלהט"בים: 80 אלף איש הפגינו למען שוויון בכיכר רבין, באתר גלובס, 22 ביולי 2018
פיג'ו סוג 176

פיג'ו סוג 176 (בצרפתית: Peugeot Type 176) היא מכונית סלון מתוצרת יצרנית הרכב הצרפתית פיג'ו אשר יוצרה בין השנים 1925–1928. דגמי "פיג'ו סוג 176" הוגדרו כסוג של מכונית "Torpedo (automobile)" (אנ'). סך הכול יוצרו 1,512 יחידות. 4 דלתות - סלון. 4 דלתות - לנדולט בתצורת "Coupe de Ville" (אנ'). 4-5 נוסעים. מנוע קדמי אורכי. מנוע בנזין. סוג הנעה: הנעה אחורית. 1 מאייד מתוצרת "Zenith". צמיגים (קדמיים ואחוריים): 820x120. פיג'ו פיג'ו סוג 81 פיג'ו קוואדרילט פיג'ו סוג 175 פיג'ו סוג 177 פיג'ו 601 מדיה וקבצים בנושא פיג'ו סוג 176 בוויקישיתוף Wolfgang Schmarbeck: Alle Peugeot Automobile 1890–1990. Motorbuch-Verlag, Stuttgart 1990, ISBN 3-613-01351-7. היסטוריה של פיג'ו / ראו: שנים 1925-1928 oldtimer-klassiker.de/peugeot דגמי פיג'ו בין השנים 1910-1949 / ראו valveless model web.archive.org/web/20080915090032 "פיג'ו סוג 176" - מפרט carfolio.com/specifications
אלברט גלוק

אלברט גלוק (באנגלית: Albert Glock; ‏14 בספטמבר 1925 - 19 בינואר 1992) היה ארכאולוג אמריקאי, וחוקר המזרח הקרוב הקדום. מייסד ומנהל מכון לארכאולוגיה באוניברסיטת ביר זית. נרצח ביריה בידי מתנקשים. גלוק נולד באיידהו, להורים דתיים, ארנסט ומטה, שהיו חברים בכנסייה הלותרנית הגרמנית "הסינוד של מיזורי". אביו היה כומר הקהילה. כמה שנים אחר כך עברה המשפחה להתגורר בעיירה, ואשבורן שבאילינוי. בבית דיברו רק גרמנית והחינוך שקיבל היה חינוך פרוטסטנטי נוקשה. גלוק למד במספר אוניברסיטאות ובסמינר דתי. תחילה בסמינר התאולוגי קונקורדיה בסנט לואיס, ובתום הלימודים היה אמור לקבל הסמכה לכמורה, אבל המשיך בלימודיו ויצא לשנת לימודים באוניברסיטת היידלברג בגרמניה, שם בחר בכמה קורסים בביקורת המקרא, ולמד באוניברסיטת שיקגו את שפות המזרח התיכון. ב-1950 סיים את לימודיו בסמינר ומונה לכומר בעיירה נורמל שבאילינוי. ב-1963 סיים את התואר השני בבית הספר הלותרני לתאולוגיה בשיקגו[דרוש מקור], הגיע ארצה, הצטרף לחופרים בתל בלאטה בשכם, אז תחת שלטון ירדן, ושנה אחר כך והחל לחקור את העיר הכנענית בתל תענך. אחרי מלחמת ששת הימים החל לחבור לחופרים באזור ירושלים. ב-1970 בעקבות טביעתו של ראש בית הספר האמריקאי לחקר המזרח (לימים מכון אולברייט) ומשנת 1975 חבר לחופרים מוסלמים ואימץ עמדה המתנגדת לישראל, והתומכת בעידוד מעורבות האוכלוסייה הערבית הנוצרית והמוסלמית בחקר העתיקות בארץ, ובקשר האפשרי שלהם עם האוכלוסייה הכנענית, המואבית ההעמונית והנבטית. בשנת 1976 החל להשתתף בהרצאות באוניברסיטת ביר זית, ובסופו של דבר הקים בה את המכון לארכאולוגיה. בשנת 1980 הופסקה עבודתו בבית הספר האמריקאי. בחודשים האחרונים לחייו היה עסוק בתיעוד היישובים הפלסטיניים שחרבו במלחמת העצמאות ואחריה. מחקרו יצא כספר כשנתיים לאחר מותו. אלברט א' גלוק, "תענך", האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, כרך 4, עמודים 1613–1619 אוריה שביט, מי רצח את אלברט גלוק, באתר הארץ, 22 בינואר 2002 מאמרו של גלוק (באנגלית) ארכאולוגיה כהישרדות תרבותית, פורסם בשנת 1994 בכתב העת לחקר פלסטין. (באנגלית) ארכאולוגיה בפלסטין - חייו ומותו של אלברט גלוק, קתרין לאמי, מאמר מתוך כתב העת האנתרופולוגיה בנברסקה, בהוצאת אוניברסיטת נברסקה, 2007, אשר בעיקרו מסכם מתוך כתבותיהם של שביט בהארץ ושל פוקס בגרדיאן. (באנגלית) אלפרד גלוק, בעריכת ואליד חלידי, כל שנותר - הכפרים הערבים הכבושים והמוגלים בידי ישראל ב-1948 מסת"ב מסת"ב 0-88728-224-5. (1992) אלברט גלוק (1925-1992), דף שער בספרייה הלאומית אוריה שביט, מי רצח את אלברט גלוק, באתר הארץ, 22 בינואר 2002 (באנגלית) מותו המיסטורי של ד"ר גלוק אדוארד פוקס, ה-2 ביוני 2001 (אתר הגרדיאן)
מאה שנים... מאה השראות

מאה שנים... מאה השראות: הסרטים האמריקאים מעוררי ההשראה הרבה ביותר (באנגלית: ‎100 Years…100 Cheers: America's Most Inspiring Movies) היא רשימה של מאה הסרטים האמריקאיים מעוררי ההשראה ביותר, כפי שנקבע על ידי מכון הסרטים האמריקאי, על פי סקר של יותר מ-1,500 אנשי תעשיית הקולנוע, אשר בחרו מתוך רשימה של 400 סרטים. הרשימה ממשיכה את סדרת 100 שנים... של מכון הסרטים האמריקאי, שהחלה בשנת 1998, רשימה זו פורסמה במשך שלוש שעות במשדר מיוחד של רשת CBS, ב-14 ביולי 2006. סרט באורך מלא – פורמט נרטיבי, בדרך כלל מעל שישים דקות. סרט אמריקאי – הסרט באנגלית ועם אלמנטים יצירתיים של ארצות הברית. השראה – סרטים מעוררי השראה עם דמויות של חזון המתמודדות עם מצוקה ולעיתים קרובות מבצעות קורבן אישי לטובת חזונם. בין אם הסרטים נגמרים באופן שמח או לא, הם מנצחים וממלאים את הקהל בתקווה ומעצימים אותו ברוח הפוטנציאל האנושי. מורשת – סרטים שהשראתם ממשיכה להדהד לאורך מאה שנות קולנוע אמריקאי. מאה שנים... מאה השראות של מכון הסרטים האמריקאי רשימת מאה ההשראות המנצחות רשימת 300 סרטים מועמדים "AFI's 100 Most Inspiring Films of All Time", American Film Institute. Retrieved January 16, 2019.
יואל רקם

יואל רֶקֶם (נולד ב-1936) הוא מלחין ונגן אקורדיון ישראלי. משנות ה-60 ועד שנות ה-80 היה עורך ומפיק בקול ישראל, מנהל ועורך מחלקת הפולקלור והמחלקה לבידור ומוזיקה קלה. נולד לדוד והנרייטה קמר בירושלים. אביו, דוד, היה ממייסדי קואופרטיב המקשר לתחבורה. למד בבית הספר העממי "בית הכרם" והחל לנגן במפוחית פה. למד בעצמו לנגן באקורדיון, שאותו קנה בתמורה לאופניים שמכר. בשנת 1949, בגיל 13, עבר לכפר הנוער החקלאי עיינות, שם היה לאקורדיוניסט המוסד, ניגן בטקסים ובמסיבות וחיבר את שיריו הראשונים. בשנת 1954 התגייס לנח"ל ושירת בצוות הווי הנח"ל יחד עם רן אלירן. לאחר שהשתחרר, חזר לירושלים ועבד כמנהל המחלקה לתרבות של הסתדרות הנוער העובד בירושלים והיה אקורדיוניסט להקת המחול של ההסתדרות. באותה עת, בשנת 1958 הקליט את שירו הראשון, "יום חג" למילים של דידי מנוסי עבור מצעד המחולות בירושלים, השיר בוצע גם על ידי אברהם פררה. בשנים 1959–1961 למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ולאחר מכן, בשנים 1961–1964 למד באקדמיה למוסיקה בירושלים. ב-1961 החל לעבוד כיוצר מחולות ומעבד עבור כנס מחולות העם בדליה ויצר ריקודי עם רבים שהוצגו בפסטיבל, בהם: "על חומותייך ירושלים", "דבקה סמדר", "לעת קציר", "רן פעמונים" ועוד. ב-1962 נענה רקם להזמנתו של מאיר הרניק והצטרף למחלקת הפולקלור של קול ישראל (אותה ניהל מ-1967 ועד 1971). בין היתר נתן במה ראשונה לצמד הדודאים, חוה אלברשטיין, נחמה הנדל ואחרים ויצר קשרים עם מיטב האמנים, שמאוחר יותר ביצעו משיריו. באותה עת החליף את הרניק, שיצא בשליחות לסקנדינביה, בתוכניות "תשואות ראשונות" שהתמקדה בגילוי כישרונות ו"ירוק-ירוק" שהתמקדה בשירת ההתיישבות העובדת. במסגרת זו יזם את הקלטת המופע השנתי של ההתיישבות העובדת, "ניחוחי חציר" לרדיו ולטלוויזיה. לאחר שהרניק נהרג בתאונת דרכים בשנת 1972, מונה רקם למנהל ועורך מחלקת הבידור של קול ישראל. הוא ערך מספר תוכניות לטלוויזיה, אך עיקר עיסוקו היה ברדיו. ב-1977 מונה למנהל המדור לפולקלור של קול-ישראל, לאחר מותו של יצחק לוי. בתקופתו זו הפיק המדור הקלטות של אמנים רבים, ביניהם רבקה רז, רוחמה רז, ניצה טרמין ואברהם פררה. בשנת 1982 יצא בשליחות הסוכנות היהודית לסאן פאולו בברזיל כשליח לענייני תרבות ומנהל המחלקה לתרבות של ההסתדרות הציונית. לאחר מכן חזר לעבודתו במחלקת הבידור. בשנת 1985 חזר לארץ ולקול-ישראל. בשנת 1989 מונה למנהל חטיבת הבידור של קול ישראל, ובתפקיד זה שימש עד פרישתו מקול ישראל, בשנת 1996. לאחר מכן מונה לנציב קבילות הציבור של הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו עד לפרישתו בשנת 2001. אחרי המלחמה (מילים: לאה נאור, ביצוע: נחמה הנדל, חוה אלברשטיין) נערת החיילים (מילים ולחן: יואל רקם, ביצוע: יהורם גאון) שיר פרידה (מילים: יוסי גמזו, ביצוע: הפרברים) בוקר טוב (מילים: לאה נאור, ביצוע: חוה אלברשטיין, רן אלירן) יואל רקם, באתר MusicBrainz (באנגלית) דודי פטימר, "קול יואל"- סיפורו של המוזיקאי יואל רקם
כריסטיאנה אברהרדינה מברנדנבורג-ביירוית

כריסטיאנה אברהרדינה מברנדנבורג-ביירוית (בגרמנית: Christiane Eberhardine von Brandenburg-Bayreuth; ‏ 19 בדצמבר 1671 - 4 בספטמבר 1727) הייתה נסיכה גרמנייה ואשתו של אוגוסט השני, מלך פולין. כריסטיאנה אברהרדינה נולדה ב-19 בדצמבר 1671 בביירוית, לכריסטיאן ארנסט, מרקיז ברנדנבורג-ביירוית ולסופיה לואיזה מוירטמברג, בתם של אברהרד השלישי, דוכס וירטמברג ואנה קתרינה מזאלם-קירבורג. היו לה חמישה אחים צעירים, שרק שניים מהם שרדו. היא נשארה קרובה לקרוביה בביירוית והמשיכה לבקר אותם אף לאחר נישואיה. ב-20 בינואר 1693 התחתנה כריסטיאנה אברהרדינה עם פרידריך אוגוסט, הנסיך הבוחר מסקסוניה, בנישואים פוליטיים לחלוטין ואומללים ביותר. היא ילדה לו בשנת 1696 את הנסיך פרידריך אוגוסט, שעלה על כיסאו בסקסוניה ובפולין לאחר מותו. בשנת 1697 נבחר בעלה למלך פולין, ובעקבות כך המיר את דתו לקתולית. כריסטיאנה אברהרדינה לא אהבה את מעשיו של בעלה, היא סירבה להמיר את דתה לקתולית יחד אתו. על אף שאוגוסט ניהל את חצרו מדרזדן, בשל ריבוי פילגשיו וחוסר העניין שלו בה, רוב הזמן היא לא גרה איתו שם, וניהלה חיים שקטים וצנועים באחוזה ליד דרזדן, שהייתה קרובה למגורי חמותה, שגם לה היה משמורת על בנה, שלעיתים קרובות ביקרה בו, שכן היא וחמותה היו ידידותיות. היא יצאה לטיולים לקרובי משפחתה בביירוית ולספא באימס, וביקרה בקביעות בדרזדן בעונת הקרנבל ובחג המולד. כריסטיאנה אברהרדינה המשיכה להשתתף בחיי בית המלוכה הייצוגיים בדרזדן בכל פעם שנדרשה נוכחותה, החגיגות הגדולות ביותר היו הביקור הרשמי של פרדריק הרביעי, מלך דנמרק ב-1709 וחתונת בנה ב-1719. חייה היו למעשה סיפור טראגי - ולאחר מותה ב-4 בספטמבר 1727, בלוייתה אפילו בעלה ובנה לא השתתפו. יוהאן סבסטיאן באך הקדיש לה יצירה מיצירותיו (קנטטה מס' 198). מדיה וקבצים בנושא כריסטיאנה אברהרדינה מברנדנבורג-ביירוית בוויקישיתוף כריסטיאנה אברהרדינה מברנדנבורג-ביירוית, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
נבחרת צ'ילה בכדורגל נשים

נבחרת צ'ילה בכדורגל נשים (בספרדית: Selección femenina de fútbol de Chile) היא נבחרת כדורגל הנשים הלאומית של צ'ילה. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל הצ'יליאנית וחברה ב-CSF. הדירוג הנוכחי של נבחרת צ'ילה ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-38 בעולם, נכון ל-16 באוגוסט 2024, ללא שינוי לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 36 נמדד לראשונה בדצמבר 2019, והדירוג הכי נמוך 137 נמדד לראשונה במרץ 2016. נבחרת צילה שיחקה לראשונה במסגרת בינלאומית נגד ברזיל ב-28 באפריל 1991, במשחק בו הפסידה 1–6 במסגרת משחקי המוקדמות הדרום-אמריקאיים של גביע העולם בכדורגל נשים הראשון בהיסטוריה. שלושה ימים לאחר מכן, ב-1 במאי, ניצחה את ונצואלה 1-0 וסיימה במקום השני (מתוך שלוש נבחרות. רק הראשונה - נבחרת ברזיל - העפילה באותה שנה, בטורניר בו שיחקו 12 נבחרות בלבד). גם במשחקי המוקדמות לקראת אליפויות העולם הבאות (1995–2011) סיימה צ'ילה במקום השלישי (שתי הראשונות העפילו) ורק במוקדמות לקראת גביע העולם ב-2015 לא הצליחה להעפיל לשלב השני וסיימה במקום השישי בלבד. במוקדמות לקראת גביע העולם ב-2019 הצליחה צ'ילה לראשונה לסיים שנייה בשלב המוקדם ובמקום השני בשלב המוקדם השני, וכך העפילה לראשונה לגביע העולם (עם 3 ניצחונות, 3 תוצאות תיקו והפסד בודד לברזיל). ערך מורחב – גביע העולם בכדורגל נשים 2019 נכון ל-13 ביוני 2019, שיחקה צ'ילה רק את משחק הבכורה שלה במסגרת גביע העולם, בו הפסידה לשוודיה 2-0 במשחק שהתקיים ב-11 ביוני 2019 ברואזון פארק בעיר רן שבצרפת. מדיה וקבצים בנושא נבחרת צ'ילה בכדורגל נשים בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של נבחרת צ'ילה בכדורגל נשים דף הקבוצה באתר פיפ"א נבחרת צ'ילה בכדורגל נשים, ברשת החברתית פייסבוק דירוג לנבחרות לאומיות נשים באתר פיפ"א החל מיולי 2003 - אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות נשים בכלל
Fly Like a Bird

"Fly Like a Bird" (בעברית: לעוף כמו ציפור) הוא סינגל של הזמרת-יוצרת האמריקאית מריה קארי, מתוך אלבומה העשירי, The Emancipation of Mimi. השיר יצא לאור ב-13 במרץ 2006, כסינגל השישי מתוך האלבום. השיר הגיע למקום הרביעי במצעד השירים מתחת להוט 100. השיר הוא הבי-סייד של השיר "My Saving Grace", אשר נכלל באלבומה, Charmbracelet. כמו כן, יצא הסינגל בפורמט של תקליטור. בין היתר, השיר הוא שיר בסגנון הרית'ם אנד בלוז, המשלב בתוכו גם את סגנון הסול והגוספל. בנוסף לכך, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, כמה שנים לאחר שיצא. מידע על הסינגל "Fly Like a Bird" באתר מיוזיק בריינז סרטון השיר "Fly Like a Bird" באתר יוטיוב "EMI drops Mariah Carey" (באנגלית בריטית). 2002-01-23. נבדק ב-2019-06-13. Chicago Sun-Times Archive Search Results, nl.newsbank.com Mariah Carey Chart History, Billboard Charmbracelet - Mariah Carey | Songs, Reviews, Credits, AllMusic (באנגלית) Charmbracelet - Mariah Carey | Songs, Reviews, Credits, AllMusic (באנגלית) Mariah Carey - Fly Like A Bird, Discogs (באנגלית) Mariah Carey - Fly Like A Bird, Discogs (באנגלית) Mariah Carey - Fly Like A Bird, Discogs (באנגלית) The Emancipation of Mimi, נבדק ב-2019-06-13