laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
השקעות המונים

מימון המונים הוני או השקעות המונים היא שיטה פיננסית למימון מיזמים בתמורה לקבלת מניות או איגרות חוב בחברה המושקעת. בעולם ישנם חברות רבות שמפעילות פלטפורמות אינטרנטיות המכילות הצעות למימון המונים ומאפשרות להציע באמצעותן ניירות ערך של חברות שונות במודל של מימון המונים הוני. בישראל, תחום זה נמצא בפיקוח הרשות לניירות ערך ומוסדר החל מדצמבר 2017 בתקנות ניירות ערך. תקנות חוק השקעות המונים מאפשרות לחברות פרטיות (סטארט-אפים, עסקים ופרויקטי נדל"ן) לגייס עד 6 מיליון ש"ח בשנה מהציבור, ללא הגבלה של מספר המשקיעים, וללא צורך בהנפקה שמתחילה בפרסום תשקיף - תהליך שנחשב ליקר וממושך. הגיוס הציבורי מתבצע דרך "רכז הצעה", הנמצא בפיקוח ישיר של רשות לניירות ערך, אשר מעביר ליושב ראש הרשות דיווחים תקופתיים ופועל בשקיפות מול הציבור. רכז ההצעה מפרסם באתר האינטרנט שלו את הפרטים אודות ההצעות של החברות המציעות. עליו לפרסם כמה ניירות ערך מוצעים ואת שוויים, לכמה זמן פתוחה ההשקעה, לפרסם את תוצאות ההצעה, מסמכים המעידים כיצד ומתי יועברו הכספים וניירות הערך, וכן אזהרות שונות, מידע על נהלים, תיאור גביית התשלומים, והדרך ליצירת קשר. ריכוז הצעות מימון בפלטפורמה האינטרנטית ייעודית. אחראית לבצע בדיקות שונות לגבי ההצעות המפורסמות ולנקוט אמצעים סבירים כדי לוודא שההצעות מקיימות את תנאי החוק והתקנות ועל מנת למנוע ככל האפשר תרמיות בהצעות. אחראית לוודא שהמשקיעים הפוטנציאליים קוראים את המידע והאזהרות לפני שניתן להם להשקיע, וכי הם עומדים בתקנות כגון סכום השקעה מרבי. (60,000 ש״ח בשנה נכון לשנת 2017) לאחר גיוס מוצלח, על רכז ההצעה לוודא שהמשקיעים שנענו להצעה נרשמים במרשם ניירות הערך. רכז ההצעה צריך לאפשר לחברה המציעה להעביר דיווחים למחזיקי ניירות הערך שלה באמצעות הפלטפורמה האינטרנטית שהוא מפעיל. על פי התקנות מחויב רכז ההצעה להגיש לרשות דוח שנתי ולפרסם אותו במשך ארבע שנים לפחות באתר האינטרנט שלו. על הדוח השנתי להכיל מידע למשקיעים וליזמים נהלים שונים שבהם נוקט רכז ההצעה. פרטים על גיוסים קודמים שבוצעו באמצעותו. ההצעות שבהן לא גויסו סכומי הכסף המבוקשים. אזהרות על תרמיות אפשריות בהצעה שאותן גילה. פיפלביז עסקים חברתיים - שגייסו למעלה מ-100 מיליון ש"ח, מכ-20 אלף איש, עבור עשרות מיזמים. Fundit - מבית הדסטארט שגייסו למעלה מ-200 מיליון ש"ח, מכ-650 אלף איש, עבור כ-3,000 מיזמים. טוגדר חדשנות עסקית. היי-סנטר - מרכז ליזמות עסקית טכנולוגית בחיפה. סמארט פנדינג. דף רכזי ההשקעה, באתר הרשות לניירות ערך מדריך למשקיע במימון המונים, באתר לרשות לניירות ערך תקנות הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה באתר הרשות לניירות ערך עידן רבי, ‏אפיק מימון חדש לחברות סטארט-אפ - מימון המונים, באתר גלובס, 17 במרץ 2017 נכנס לתוקף היום: כל אחד יכול להפוך למשקיע בסטארטאפים, החל מ-1,000 ש׳׳ח | גיקטיים, באתר גיקטיים | חדשות, עדכונים וכתבות על טכנולוגיה, אינטרנט וסטארטאפים., ‏2017-12-26 אורי תומר, רוצים להשקיע בסטארט-אפים? ועדת הכספים אישרה - מימון המונים להיי-טק, באתר TheMarker‏, 20 במרץ 2017 רכזי ההצעה הרשומית באתר הרשות לניירות ערך האתר הרשמי של פיפלביז האתר הרשמי של Fundit האתר הרשמי של טוגדר האתר הרשמי של היי סנטר (באנגלית) האתר הרשמי של סמארט פנדינג
רות אלון

רות אלון (5 באפריל 1919 – 2 בפברואר 2016) הייתה ממקימי קיבוץ גינוסר, ורעייתו של ראש ממשלת ישראל בפועל, יגאל אלון. אלון נולדה בגרמניה לרגינה ואפרים אפיסדרוף, ולה שלוש אחיות. כשהייתה בת עשר עברה המשפחה לברלין, שם למדה בבית ספר נוצרי לבנות, וכמו כן למדה תנ"ך ועברית. בנעוריה הצטרפה אלון לתנועת הנוער הציוני "הבונים". ב-1933 עם עליית הנאצים לשלטון, סולקה מבית הספר, ובשנת 1934, בגיל 15, נשלחה יחד עם אחיותיה לישראל, עם עליית הנוער. אביה נפטר מהתקף לב טרם מלחמת העולם השנייה. אמה נספתה בשואה בגטו לודז'. אלון הגיעה לקיבוץ תל יוסף, משם עברה למגדל, ובשנת 1937 הייתה ממקימי קיבוץ גינוסר ועבדה שם בתחילה ברפת ובגן הירק. בקיבוץ גינוסר פגשה ביגאל אלון, שהיה בן מושב מסחה (כיום כפר תבור), שהצטרף לקיבוץ עם חבריו מבית הספר החקלאי כדורי. השניים הפכו לזוג ובשנת 1939 נישאו בטבריה, בטקס צנוע, ללא בני משפחה, מלווים בשני חברי קיבוץ ששימשו עדים. בשנת 1946 החלה אלון בנסיעות לגרמניה שלאחר מלחמת העולם השנייה, שם פגשה בילדים ניצולי השואה, וסייעה בהבאתם לארץ ישראל וקליטתם בקיבוץ גינוסר. אלון כתבה לבעלה מגרמניה, וביקשה כי יסייע בקליטתם: "יגאל, אני מבקשת שתדבר עם מזכירות גינוסר, שיעשו כל מאמץ לקלוט את הילדים הללו בהגיעם ארצה". בשנת 1964 הייתה מיזמי ומקימי בית הארחה "נוף גינוסר" ב"חורשת הפלמ"ח" בקיבוץ, ואף ניהלה את המקום. לאלון נולדו שלושה ילדים - נורית, יפתח וגוני, ומאוחר יותר הפכה לסבתא לנכדים. אלון נטמנה בבית העלמין בקיבוץ גינוסר לצדו של בעלה, יגאל. מדיה וקבצים בנושא רות אלון בוויקישיתוף מודעת אבל על פטירתה של רות אלון אישי רחוב - יגאל אלון אנשי "משכית" והאורחים במסיבת הפתעה לרות דיין לרגל צאת ספרה "ואולי...", תל אביב עופר אדרת, הנערה הייקית המופלאה שנישאה למפקד הפלמ"ח, באתר הארץ, 11 בפברואר 2016 Anita Shapira, Yigal Allon, Native Son: A Biography, University of Pennsylvania Press, 2008, עמ' 61 דוד שליו, נוף גנוסריי על נחל הברבורים, דבר, 13 אוגוסט 1967 מפלגת הפועלים המאוחדת, ברכות להולדת הבן, על המשמר, 1948 כתבי מעריב, מזל טוב, מעריב, 4 יולי 1977 איילת רוטה גבאי, 41 שנים לאחר מותו: צעירים ערבים ויהודים ערכו אזכרה על קברו של יגאל אלון בגינוסר, מיינט קיבוץ, 02.03.21 אלכס ליבק, רות אלון על קברו של יגאל ז״ל. כדי לראות את האותיות צריך להרטיב את האבן. האלון האחרון שניטע מתחיל ללבלב., חדשות
דמצ'ר

דֶמֶצֶ'ר (בהונגרית: Demecser, ביידיש דעמעטשער) היא עיר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית דמצ'ר קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-4,366 תושבים בשנת 1990 עד 3,959 תושבים בשנת 2020. יהודים התיישבו לראשונה בדמצ'ר בסוף המאה ה-18, סביב שנת 1770. ממפקד בשנת 1784 חיו בעיר שבעה יהודים. מאחר שדמצ'ר הייתה העיר המרכזית בנפת קמצ'ה, היא התפתחה במהירות ואיתה הקהילה היהודית שגדלה. רוב יהודי הקהילה עסקו במסחר ובשיווק תבואה, כמה מבני הקהילה היו בעלי מלאכה, פועלים בבתי חרושת ובעלי משקים שגידלו בעיקר תפוחי אדמה וכרוב. הקהילה היהודית החלה לתפקד כקהילה עצמאית בשנת 1880. בזמן הקרע ביהדות הונגריה בקונגרס יהודי הונגריה בשנים 1869 ו-1868 הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי. בקהילה פעלו מוסדות חינוך, דת וגמילות חסד חברה קדישא בית כנסת מקווה בית ספר עממי חברת גמילות חסדים שדאגה לענייני עניים נשמת 1934 שימש בקהילה הרב מרדכי סגל לוי, שהיה הרב הראשון והאחרון של קהילת דמצ'ר. הוא נספה בשואה יחד עם בני הקהילה. במלחמת העולם הראשונה נפלו בקרבות עשרה יהודים מדמצ'ר. האנטישמיות בעיר החלה להתפרץ לאחר המלחמה, התפרעויות כנגד יהודים התרחשו חדשות לבקרים ובעקבות זאת התפתחה פעילות ציונית בעיר בעקבותיה עלו לארץ ישראל שישה מבני הקהילה. ביולי 1941, לאחר שתקפה גרמניה את ברית המועצות, גויסו כשמונים מיהודי דמצ'ר לעבודות כפייה. בדף הקהילה של דמצ'ר ממפקד קהילות הונגריה נכתב כי בקהילה 334 חברים, רב הקהילה הוא מרטון לוי ובבית הספר 52 תלמידים באפריל 1944, לאחר כניסת הגרמנים להונגריה, רוכזו כל יהודי הקהילה בבית הכנסת, ומשם הוסעו לגטו נירג'האזה שם רוכזו כל יהודי המחוז. ולאחר כמה שבועות שבהם הוחזקו ללא מזון וללא תנאים סניטריים בסיסיים, שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ. לאחר המלחמה חזרו לעיירה כ-20 יהודים ששרדו את השואה. הם מצאו את בניין בית הכנסת ואת בית העלמין הרוסים. הם ניסו לחדש את הקהילה ללא הצלחה, ותוך כמה שנים עזבו את העיר. דאמאצ'אר בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 253-254 דאמאצ'אר, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 108. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944) מדיה וקבצים בנושא דמצ'ר בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של דמצ'ר קהילת דמצ'ר, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי" בית הקברות היהודי בדמצ'ר "דמצ'ר", באתר JewishGen (באנגלית) נתוני העיר באתר הלמ"ס ההונגרי דף קהילת דמצ'ר במפקד קהילות הונגריה תיעוד יהודי דמצ'ר שנרצחו בשואה מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993 ֶ
מנדריזיו

מנדריזיו (באיטלקית: Mendrisio) היא עיירה בקנטון טיצ'ינו, שווייץ. פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. מנדריזיו אירחה את אליפות העולם באופני כביש פעמיים: ב-1971 וב-2009. העיירה נמצאת כ-36 ק"מ מבירת הקנטון טיצ'ינו, בלינצונה, וכ-168.5 ק"מ מבירת שווייץ, ברן. העיירה נמצאת ליד הכביש הלאומי מס' 2, וכביש E35. בנוסף, העיירה נמצאת ליד תחנת הרכבת מנדריזיו (אנ') ותחנת הרכבת מנדריזיו סן מרטינו (אנ'). מדיה וקבצים בנושא מנדריזיו בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של מנדריזיו Mendrisio (Distretto di Mendrisio, Ticino, Switzerland) - Population Statistics, Charts, Map, Location, Weather and Web Information, www.citypopulation.de Mendrisio, Mendrisio (באנגלית) Coordinate Distance Calculator, boulter.com Coordinate Distance Calculator, boulter.com Station Mendrisio | SBB, www.sbb.ch (באנגלית) Station Mendrisio S.Martino | SBB, www.sbb.ch (באנגלית) Mendrisio Monthly Climate Averages, WorldWeatherOnline.com ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בשווייץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
ביאסקה

ביאסקה (באיטלקית: Biasca) היא עיירה בקנטון טיצ'ינו, שווייץ. העיירה נמצאת כ-15 ק"מ מגבול איטליה–שווייץ (אנ'), כ-18 ק"מ מבירת הקנטון טיצ'ינו, בלינצונה, וכ-134 ק"מ מבירת שווייץ, ברן. העיירה נמצאת ליד הכביש הלאומי מס' 2. בנוסף, העיירה נמצאת ליד תחנת הרכבת ביאסקה (אנ'). מדיה וקבצים בנושא ביאסקה בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של ביאסקה (באיטלקית) Biasca (Distretto di Riviera, Ticino, Switzerland) - Population Statistics, Charts, Map, Location, Weather and Web Information, www.citypopulation.de Biasca, Biasca (באנגלית) Coordinate Distance Calculator, boulter.com Coordinate Distance Calculator, boulter.com Station Biasca | SBB, www.sbb.ch (באנגלית) Biasca Monthly Climate Averages, WorldWeatherOnline.com ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בשווייץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
אונסינגן

אונסינגן (בגרמנית: Oensingen) היא עיירה בקנטון זולותורן, שווייץ. העיירה נמצאת כ-16 ק"מ מבירת הקנטון זולותורן, זולותורן, וכ-42.5 ק"מ מבירת שווייץ, ברן. העיירה נמצאת הכביש הלאומי מס' 1, הכביש הלאומי מס' 5, הכביש הלאומי מס' 12, וכביש E25. העיירה נמצאת ליד תחנת הרכבת אונסינגן (אנ'). מדיה וקבצים בנושא אונסינגן בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אונסינגן אונסינגן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית) Oensingen (Bezirk Gäu, Solothurn, Switzerland) - Population Statistics, Charts, Map, Location, Weather and Web Information, www.citypopulation.de Oensingen, Oensingen (באנגלית) Coordinate Distance Calculator, boulter.com Coordinate Distance Calculator, boulter.com Station Oensingen | SBB, www.sbb.ch (באנגלית) Oensingen Monthly Climate Averages, WorldWeatherOnline.com ערך זה הוא קצרמר בנושא יישובים בשווייץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולהרחיב אותו.
דניאל חיים אלתר

הרב דניאל חיים אלתר (נולד י"ז באלול ה'תשכ"ז, 22 בספטמבר 1967) הוא ראש כולל ארי שבחבורה לחושן משפט, ראש ישיבת פני מנחם ומגיד שיעור בדף היומי המופץ באמצעות קול הלשון. פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. הסיבה היא: יש לציין גם תאריכים כלליים. הרב אלתר נולד בירושלים לרבי פינחס מנחם אלתר, אז ראש ישיבת שפת אמת ולימים האדמו"ר מגור. התחנך במוסדות חסידות גור. באדר תשמ"ו, נישא להינדא רחל בת הרב שאול בורזיקובסקי מבני ברק, מבעלי התפילה בבית מדרש גור. לאחר נישואיו חזר להתגורר בירושלים, והחל לכהן כר"מ בישיבת שפת אמת. בצעירותו למד קבלה אצל האדמו"ר רבי ברוך שלום הלוי אשלג בעל הברכת שלום, ואצל תלמידו הרב יהודה מאיר ליזרוביץ. בשנת תשס"ה התחיל למסור שיעורים יומיים בדף היומי בבוקר ובערב. נודע כמגיד מישרים, והוא מוזמן רבות למסור דרשות ושיעורים בפני חוגים מגוונים. בכ' בשבט תשע"ח, נפטרה רעייתו הראשונה, ובט"ז בחשוון תש"פ נישא בשנית לחדוה אלתר לבית שׂפרנוביץ. בחתונה השתתפו גם אחיו, מנהיגה של קהילת גור הפורשת, הרב שאול אלתר וגם בן דודו ויריבו האדמו"ר מגור. בז' בתמוז תש"ף מונה לעמוד בראשות ישיבת פני מנחם. מספר חודשים לאחר מכן ייסד בית כנסת בראשותו, ברחוב הארגמן בירושלים, בו הוא מוסר שיעורים יומיים, וכן דרשות וטישים בשבתות ובמועדים. אמרותיו ודרשותיו מפורסמות בעלון השבת 'ניצוץ אחד' בתפוצה רחבה. שיעורי הרב דניאל חיים אלתר באתר "קול הלשון" בת 49: הרבנית הינדא רחל אלתר ע"ה בחתונת הגר"ד: האדמו"ר מגור והגר"ש אלתר יחדיו לראשונה: אחי הגר"ש אלתר מתייצבים לצד קהילתו הגרד"ח אלתר יעמוד בראש הישיבה של אחיו, הגר"ש אלתר
נשים כבני אדם

נשים כבני אדם הוא ספר מאת שולמית אלוני, שיצא לאור בשנת 1976 בהוצאת מבט. הספר עוסק במעמד האישה בישראל, בתי הדין הרבניים, איסור והיתר לנישואים ולגירושים, זכויות נשים, מעמד האישה בענייני ממון ואפוטרופסות על ילדים ועוד, אך מדבר בעיקרו על האפליה המגדרית, החוקית והמשפטית בישראל. בספר נכתב על מעמדה של האישה ועל האפליה המעוגנת בחוק כנגד נשים בכל המערכת המשפטית, העוסקת בזכות הנישואים, במעשה הנישואים והפקעתם, ומתייחסת כביכול לנשים כיצור נחות אשר על פי חוקי ישראל היא קניין בעלה ואשר תפקידה הוא להיות עקרת בית וללדת ילדים. אלוני טענה בספר זה, כי האישה פסולה לכהן בתפקידים בכירים רבים ושנשים צריכות להופיע בפני דיינים המברכים כל בוקר "ברוך שלא עשני אשה". אלוני כתבה גם על סוגיית מעמדה של האישה ועל האפליה שהיא חווה במערכת בעלת דעות קדומות. שולמית אלוני כתבה על גיל הפרישה, "נשים בשנות השישים לחייהן אינן חלשות, חולות או סניליות יותר מגברים באותו גיל". באוגוסט 2017, ארגון שווים שונים כתבו בדף הפייסבוק שלהן "לפני 41 שנים פרסמה עורכת הדין וחברת הכנסת שולמית אלוני, שמזוהה גם היא עם מרצ, את הספר "נשים כבני אדם". מסמך יסודי ומרתק על האפליה המגדרית החוקית והמשפטית בישראל, שבו הצביעה בשיטתיות על המקומות שבהם קיימת אפליה." בינואר 2021, העלה אתר החדשות מעריב, מאמר על שולמית אלוני, בו טענו כי שולמית אלוני הייתה "לוחמת אמיצה לזכויות אדם ומובילת המאבק בכפייה דתית ולקידום מעמד האישה", ואף ציטטו משפטים מספריה, כולל מהספר "נשים כבני אדם". הספר "נשים כבני אדם", באתר "סימניה" כבני אדם. *פתרון החידה מאתמול*, בעמוד הפייסבוק של שווים שונים, 4 באוגוסט 2017 אבי קורן, ‏"אני שולמית אדלר. השם לא אומר לך דבר, יום אחד הוא יאמר יותר", באתר מעריב אונליין, 23 בינואר 2021
דריין גאנג

דריין גאנג (ידועים גם בתור "גרוויטי בויז" או "שילד גאנג") היא קבוצת אמנים משוודיה, שמתמקדת בעיקר במוזיקה. הקבוצה מכילה את הראפר/זמר בליידי, מפיק/ראפר אקו2קיי, הראפר/זמר ת'איבוי דיג'יטל, ושני מפיקים שוודים, וויטארמור ויאנג שרמן. הקבוצה הוקמה בשנת 2013 בסטוקהולם. באותו הזמן, ת'איבוי דיג'יטל התגורר בשוודיה, אך בשנת 2015 הוא גורש משוודיה מכיוון שהוא היה מהגר לא חוקי. בעזרת האינטרנט, הוא הצליח לתקשר עם חבריו לקבוצה אף על פי שהתגורר בבנגקוק. בשנת 2016 הוא ובליידי, הכינו מיני-אלבום משותף, הנקרא AvP ובו השירים מופקים גם על ידי וויטארמור וגם על ידי יאנג שרמן. הקבוצה חתומה בחברת התקליטים השוודית YEAR0001, חברי קבוצת דריין גאנג קיבלו הרבה פרסום משיתופי הפעולה עם יאנג לין, שגם הוא חתום באותה חברת תקליטים. יאנג שרמן, שהוא חבר בדריין גאנג, גם חבר בקבוצה של יאנג לין הנקראת "sad boys" או "ילדים עצובים". הקבוצה מזוהה גם עם התרבות האסתטית שלה, ועם הסאונד הייחודי. בארץ, יש את קבוצת דאמנ גאנג אשר מהווה מחווה לדריין גאנג. 2013: GTBSG 2016: AvP 2017: D&G 2019: Trash Island 2022: Crest דריין גאנג, באתר אפל מיוזיק (באנגלית) דריין גאנג, באתר סאונדקלאוד (באנגלית) דריין גאנג, באתר Last.fm (באנגלית) דריין גאנג, באתר MusicBrainz (באנגלית) דריין גאנג, באתר דיזר דריין גאנג, באתר Discogs (באנגלית) דריין גאנג, באתר Songkick (באנגלית) https://acclaimmag.com/music/yung-lean-says-swedish-government-wants-kick-thaiboy-digital-country-starts-petition/ https://twitter.com/DamnGang1/status/1387374562979975170
פרדריק וארלי

פרדריק וארלי (באנגלית: Frederick Varley‏; 2 בינואר 1881 – 8 בספטמבר 1969) היה צייר קנדי, היה חבר בקבוצת השבעה. וארלי נולד בשפילד, אנגליה, בשנת 1881, בנם של לוסי וסמואל ג'יימס סמית' וארלי ה -7. הוא למד אמנות בשפילד והשתתף באקדמיה המלכותית של ביו-ארטס באנטוורפן (1900-1902), בלגיה. הוא היגר לקנדה בשנת 1912 בעצתו של ארתור ליסמר, יליד שפילד אחר, ומצא עבודה בחברת העיצוב Grip Ltd. בטורונטו, אונטריו. החל בינואר 1918, הוא שירת במלחמת העולם הראשונה. וארלי הגיע לתשומת ליבו של לורד ביברברוק, שארגן את הזמנתו כאמן מלחמה רשמי. הוא ליווה כוחות קנדיים במתקפה מאה הימים מצרפת לבלגיה. ציורי הלחימה שלו מבוססים על חוויותיו בחזית. אף שהוא התלהב לנסוע לצרפת כאמן מלחמה, הוא היה מוטרד מאוד ממה שראה. "יום אחד שהאנשים יחזרו" של וארלי, שהוצג בבית ברלינגטון בלונדון ובתערוכת אנדרטאות המלחמה הקנדיות, הוא בד גדול המתאר בית קברות מוכה מלחמה, דבר המצביע על כך שאפילו המתים אינם יכולים לברוח מההרס. בשנת 1920 הוא היה חבר מייסד בקבוצת השבעה. הוא היה החבר המקורי היחיד בקבוצת השבעה שהתמחה בפורטרטים, אך הוא צייר גם נופים. תרומתו העיקרית של וארלי לאמנות היא עבודתו עם קבוצת השבעה ודיוקנאותיו. לאחר שגר באונטריו מספר שנים, עבר וארלי לוונקובר, כנראה בשנת 1926, שם הפך לראש המחלקה לרישום וציור בבית הספר לאמנות דקורטיבית ויישומית בוונקובר בהזמנתו של צ'ארלס הפבורן סקוט. הוא נשאר בתפקיד זה משנת 1926 עד 1933. הוא עזב את קולומביה הבריטית בשנת 1936 עקב מצב דיכאוני, וכעבור שנתיים הצטרף לאמנים אחרים בטיול לקוטב הצפוני. בשנת 1954, יחד עם קומץ אמנים ובהם אריק אלדווינקל, ביקר בברית המועצות בחילופי תרבות של זמן המלחמה הקרה. הוא נפטר בטורונטו בשנת 1969 ונקבר לצד חבריו האחרים בקבוצת השבעה בשטח אוסף האמנות הקנדי מקמייקל בקלינבורג, אונטריו. ביוניונוויל נקראת על שמו גלריית האמנות של וארלי וכן דרך - פרד וארלי דרייב, רחוב מגורים דו-מסלולי. מקומו החשוב בתולדות האמנות של קנדה מאומת על ידי החלטת הממשלה לשחזר את הדיוקן העצמי שלו כחותמת דואר. ב־22 במאי 1981 הוציא דואר קנדה בול עם הדיוקן שלו.ב־6 במאי 1994 הוציא הדואר הקנדי בול על פי ציור של וארלי. תא גזים שבויים גרמנים יום אחד שהאנשים יחזרו הרס בדרכים מדיה וקבצים בנושא פרדריק וארלי בוויקישיתוף פרדריק וארלי, באתר "Find a Grave" (באנגלית) Reid, Dennis R. (1988). A Concise History of Canadian Painting, p. 142. Davis, Ann. (1992). The Logic of Ecstasy: Canadian Mystical Painting, 1920–1940, p. 30., p. 30 Brandon, Laura. (2008). Art and War, p. 46., p. 46, Frederick Horsman Varley - Member of the Group of Seven, Canadian Painters - The Art History Archive, www.arthistoryarchive.com
סמארט שוטר

סמארט שוּטר בע"מ היא חברה פרטית ישראלית בתחום ההגנה וביטחון העוסקת בפיתוח ובייצור של מערכות בקרת ירי חכמות לנשק קל. באמצעות טכנולוגיות מתקדמות של עיבוד תמונה ובינה מלאכותית המערכות מגדילות את דיוק הירי ומשפרות באופן ניכר את אחוזי הפגיעה במגוון סוגי מטרות (קרקעיות, אוויריות, סטטיות או נעות, ביום ובלילה). החברה מפתחת, משווקת ומייצרת מערכות בתחומי האלקטרואופטיקה ומציאות רבודה לכוחות הלוחמים ביבשה, באוויר ובים. החברה הוקמה בשנת 2011 על ידי מיכל מור (מנכ"לית) ואבשלום ארליך (CTO), יוצאי חטיבת הטילים של רפאל. המשרד הראשי של החברה נמצא בקיבוץ יגור. עם לקוחות החברה נמנים צה"ל, צבא הולנד וחיל הים ההודי. בין המשקיעים בחברה נמנות החברות הפניקס חברה לביטוח, אלטשולר שחם והכשרה חברה לביטוח. מוצרי החברה קרויים "SMASH", קיצור של Smart Shooter. בעברית הם קרויים "פגיון". המוצרים: SMASH 2000: כוונת אלקטרואופטית הכוללת מערכת בקרת אש ומחשב ירי. הכוונת מורכבת ממצלמה דיגיטלית, צג ליורה, בקר הדק ומחשב ירי שמסוגל להינעל על מטרה בתנועה ולנתח את מהירותה וכן את תנאי הסביבה (מרחק, רוח, לחות) ולהעריך באיזה רגע ובאיזה מצב כדור שיירה הרובה יפגע במטרה בסבירות גבוהה. SMASH 2000 Plus: כוונת המבוססת על SMASH 2000 וכוללת גם אמצעי לירי מדויק ברחפנים ועצמים מעופפים אחרים. SMASH AD: כוונת ייעודית לפגיעה ברחפנים. SMASH X4: כוונת שכוללת גם טלסקופ מגדיל פי 4, לשם טווח ירי גדול יותר. SMASH HOPPER: חצובה לרובה המאפשרת הפעלה מרחוק של הרובה. SMASH HOPPER LIGHT: גרסה קלת משקל של SMASH HOPPER. אתר האינטרנט הרשמי של Smart-Shooter צה"ל משיג יתרון בלחימה טקטית הודות למערכת בקרת אש חדשה לנשק קל, באתר IsraelDefense,‏ 6 במרץ 2018 כל פגיעה בול: הכירו את "פגיון", באתר משרד הביטחון, 13 ביוני 2018 אודי עציון, סמארט שוטר מקיבוץ יגור תספק ללוחמי חי"ר כוונות חכמות בעשרות מיליוני שקלים, באתר כלכליסט, 9 בינואר 2019 אסא ששון, מיכל מור, הפסיכולוגית שמאחורי סמארט שוטר, מבטיחה: "100% פגיעה בנשק פשוט - בכל מטרה", באתר TheMarker‏, 28 באפריל 2021 נווית זומר, כוונת "פגיון" מאפשרת לחיילים בעזה לפגוע במטרה כבר בכדור הראשון. זו האישה שהמציאה אותה, באתר ynet, 23 בדצמבר 2023 על רקע המתיחות עם סין, הצי ההודי רוכש את הכוונות החכמות של Smart Shooter, באתר TechTime‏, 9 בדצמבר 2020 אסא ששון, מיכל מור, הפסיכולוגית שמאחורי סמארט שוטר, מבטיחה: "100% פגיעה בנשק פשוט - בכל מטרה", באתר TheMarker‏, 28 באפריל 2021
AEC 761T

AEC 761T הייתה שלדת טרוליבוס דו-צירית כפולה, אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב הכבד Associated Equipment Company (אנ') (AEC) בין השנים 1934–1933 בבריטניה על השלדה הורכב מרכב אוטובוס חשמלי, מסוג טרוליבוס דו-קומתי, בעל דלת כניסה בודדת. יוצרו 5 יחידות. שלוש שלדות יוצאו לסידני, אוסטרליה. הרכבת הגוף בוצעה על ידי חברה מקומית "Sydney Wood of Bankstown". דגם "AEC 761T" צולם לסרט הדוקומנטרי "Roads at Work" שיצא לאקרנים באוסטרליה בשנת 1966 טרוליבוס הוא סוג של אוטובוס חשמלי אשר מושך חשמל מכבל בתקרה. מעל גג האוטובוס מחובר מוט לרשת החשמל. ה"טרוליבוס" נבדל מסוגים אחרים של אוטובוסים חשמלים אשר מסתמכים על סוללה חשמלית. על רשת החשמל המזינה את הטרוליבוס לכלול שני חוטי חשמל מקבילים הסוגרים מעגל חשמלי. בדרך כלל הכח החשמלי הנפוץ הוא 600 וולט זרם ישיר. נתיב הנסיעה הוא תמיד קדימה (דגמי הטרוליבוס לא מסוגלים לנסוע אחורנית). בניגוד ל-חשמלית שהיא כלי תחבורה ציבורית הנעה על מסילה ברחובות ערים, ה"טרוליבוס" נע על כביש אספלט ללא צורך במסילה. באיטלקית "טרוליבוס" קרוי : "Filobus". טרוליבוס AEC רגאל VI מדיה וקבצים בנושא AEC 761T בוויקישיתוף חברת ssociated Equipment Company (AEC) הייתה יצרנית כלי רכב בריטית שבנתה אוטובוסים, שלדות אוטובוסים ומשאיות משנת 1912 ועד 1979. כמעט ולא נעשה שימוש בשם Associated Equipment Company, במקום זאת החברה נסחרה תחת המותגים AEC ו- ACLO Lockwood, Stephen (2017). A-Z of British Trolleybuses. Marlborough: Crowood Press. ISBN 9781785002885 סידני טרוליבוס בין השנים 1934–1959 / ראו שלדות "AEC 761T": שלדה מספר 761T005, שלדה מספר 761T004, שלדה מספר 761T002 fleetlists.busaustralia.com/sydtrolleys דגם "AEC 761T" בסרט "Roads at Work" imcdb.org/v001385281 שני מוטות מובילים את האנרגיה אל בסיסם ומשם היא מועברת אל המנוע. המוטות מתחברים באמצעות תופסנים אל חוט החשמל, וכאשר אינם בשימוש ניתן לקבעם אל גג הרכב. שני חוטים מתוחים מושכים את המוטות אל מרכז הרכב לאחר שאלה נעים לצדדים בשל אילוצי הדרך, והחוט מאוחסן בשני תופים
לפני מחר

לפני מחר הוא סרט קולנוע ישראלי בשחור-לבן משנת 1969, בבימויה של אלידע גרא. זה סרט הקולנוע העלילתי הראשון בישראל שבויים על ידי במאית. הסרט השני היה "רגעים" של מיכל בת אדם ב-1979. הסרט בנוי משני פרקים הדנים במהותה של האהבה: אביב – צעיר וצעירה מתאהבים. ההתפרקות מקדימה לבוא והם צעירים מכדי להבין מהי פרידה. סתיו – זוג מבוגר, בעל דוכן פלאפל מצית את סקרנותה של אלמנה ייקית והם מתקרבים זה לזה בהדרגה אף על פי שהם שונים בתרבות, מוצא ומעמד. הסרט לא הצליח ונגנז לשנים רבות. ב-2013 הוא הוקרן בפסטיבל לסרטי במאיות ברחובות. במסגרת מחקרה של ישראלה שאער מעודד על ראשית קולנוע הנשים בישראל, נערכו שחזור והקרנת הסרט. כלתה של הבמאית, שירה גרא, העלתה את הסרט ליוטיוב. זוג צעיר, בחור (ישראל פוליאקוב) ובחורה (רינה גנור) מסתובבים בארץ ומשתובבים וכמעט אינם מדברים. לבסוף הם נכנסים לטירת ליטוינסקי ומוציאים משם רהיטים ומתיישבים על רכס כורכר סמוך לספינה טרופה בחוף שפיים. הם משתכשכים בים ומקיימים יחסים ללא הפסקה. כאשר הבחורה נותנת לבחור תפוח ורומזת לו שהיא רוצה להתיישב במקום, הוא עוזב אותה, חוזר לעיר ומתהלך שמח ועליז בגלל החופש שניתן לו. עובדיה (אריה אליאס), גר לבדו בחדר קטן ויש לו סדר יום קבוע. הוא מתעורר כל בוקר לקול השעון המעורר כדי למהר לדוכן הפלאפל שלו ולהתחיל להכין מנות של פלאפל בפיתה עם תוספות לילדי השכונה. לאחר העבודה הוא מבלה בשיחה ובגילוח אצל הספר "פיגארו" (שי דנון). גברת אלטמן (רות הריס) היא אלמנה ייקית. גם לה יש סדר יום קבוע. היא קמה בבוקר, מכינה ארוחת בוקר ואוכלת לבד. אחר כך היא הולכת לבית הקפה הקבוע שלה שם המלצר (שמעון ברון) מכיר אותה ויודע איזה תה ואיזה עוגה היא אוהבת. לאחר קניית ירקות היא חוזרת שוב לדירתה. היא שמה לב לילדים הצובאים על דוכן הפלאפל הסמוך ונגשת לשם. עובדיה מחייך לקראתה ונותן לה מנה אך רואה שלבסוף היא זורקת אותה לסל. למחרת הוא שולח לה מנת פלאפל לבית הקפה וזה דווקא מוצא חן בעיניה הפעם. הם מתחילים ללכת ולשוחח, הוא קורא לה גברת אלטמן והיא קוראת לו אדון עובדיה. הבדלי התרבות והמוצא שלהם הם גדולים אבל אלטמן היא בודדה, בתה גרה בארצות הברית ובנה פרופסור לארכאולוגיה שהיא מתגאה בו אך אין לו זמן להקדיש לה. עובדיה הוא היחיד שמתעניין בה ומתייחס אליה בכבוד. פיגארו מדריך את עובדיה איך להתייחס לאישה. הם מבלים במשחק כדורגל ובחוף הים וכל אחד רואה בדמיונו עתיד מהיר. הסרט מסתיים כששניהם נוסעים במכונית וספה קטנה, צוחקים ונהנים. "לפני מחר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית) "לפני מחר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית) לפני מחר, באתר יוטיוב ציון נאנוס, ‏הכירו את הבמאית הראשונה בישראל, באתר ‏מאקו‏, 10 באוקטובר 2013 קטעים מהסרט, בארכיון הסרטים הישראלי לפני מחר, באתר ספר הקולנוע הישראלי מעין/מערבון, מדוע הושכח הסרט הראשון שביימה אישה בישראל?, באתר הארץ, 13 ביוני 2018 Ellida Geyra, Jewish Women’s Archive
אאודי Q

אאודי Q (באנגלית: Audi Q) היא משפחה של רכבי שטח/פנאי במרכב קרוסאובר (SUV), שמיוצרים על ידי אאודי. הרכב הראשון בסדרה הוא האאודי Q7. אחריה הוצגה המכונית הפופולרית ביותר בסדרה האאודי Q5. בשנת 2005 תבעה ניסאן את אאודי על שימוש באות Q לרכביה, בעת שניסאן כבר משתמשת לרכבי הפנאי שלה באות זו משנת 1989. מדיה וקבצים בנושא אאודי Q בוויקישיתוף אאודי Q, באתר Audi World, ‏21 בפברואר 2005 אאודי נתבעה על ידי ניסאן על Q, באתר audiworld, ‏26 במרץ 2005 פיטר פלסקה, אאודי Q7 (2005) סקירה, באתר אוטואקספרס, ‏26 באוקטובר 2005 דיימון לברינק, LA 2008: 2009 Audi Q5 makes its North American debut, באתר אוטובלוג, ‏21 בנובמבר 2008 אודי Q3 נחשף רשמית, באתר קארטיוב, ‏13 באפריל 2011 2016 אודי Q2 החדש נחשף – קרוסאובר עירוני, באתר קארטיוב, ‏01 במרץ 2016 אודי Q8 החדש נחשף - קרוסאובר קופה יוקרתי, באתר קארטיוב, ‏5 ביוני 2018 אביעד רייס, אאודי חשפה את גרסת הייצור של האאודי Q4, באתר מגזין רכב חשמלי, ‏16 באפריל 2021 cartube, לסין בלבד: אודי Q6 נחשף, באתר cartube